02000A0621(01) — ET — 01.07.2013 — 002.002

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:









▼B

EUROOPA-VAHEMERE PIIRKONNA LEPING,

millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel ( *2 )







BELGIA KUNINGRIIK, TAANI KUNINGRIIK, SAKSAMAA LIITVABARIIK, KREEKA VABARIIK, HISPAANIA KUNINGRIIK, PRANTSUSE VABARIIK, IIRIMAA, ITAALIA VABARIIK, LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK, MADALMAADE KUNINGRIIK, AUSTRIA VABARIIK, PORTUGALI VABARIIK, SOOME VABARIIK, ROOTSI KUNINGRIIK, SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK, kes on Euroopa Ühenduse asutamislepingu ja Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu osalised (edaspidi “liikmesriigid”), ja EUROOPA ÜHENDUS, EUROOPA SÖE- JA TERASEÜHENDUS, edaspidi “ühendus”, ühelt poolt ja IISRAELI RIIK, edaspidi “Iisrael”, teiselt poolt, ARVESTADES ühenduse ja selle liikmesriikide ning Iisraeli vaheliste ajalooliste sidemete tähtsust ja nende ühiseid väärtusi, ARVESTADES, et ühendus, selle liikmesriigid ja Iisrael soovivad neid sidemeid tugevdada ja seada sisse püsivad suhted, mis põhinevad vastastikkusel ja koostööl, ning edendada Iisraeli majanduse edasist integratsiooni Euroopa majandusesse, ARVESTADES tähtsust, mida lepinguosalised omistavad majandusvabaduse põhimõttele ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtetele, eelkõige inimõiguste ja demokraatia järgimisele, mis ongi assotsiatsiooni aluseks, OLLES TEADLIKUD vajadusest oma pingutused ühendada, et piirkondliku koostöö kaudu tugevdada poliitilist stabiilsust ja majanduse arengut, SOOVIDES alustada ja arendada korrapärast poliitilist dialoogi vastastikust huvi pakkuvates kahepoolsetes ja rahvusvahelistes küsimustes, SOOVIDES pidada ja süvendada lepinguosalistele kasulikku dialoogi majandus-, teadus-, tehnoloogia-, kultuuri-, audiovisuaal- ja sotsiaalküsimustes, ARVESTADES, et nii ühendus kui ka Iisrael on kohustunud järgima vabakaubandusest ja eelkõige üldisest tolli- ja kaubanduskokkuleppest (GATT) pärast läbirääkimiste Uruguay vooru tulenevaid õigusi ja kohustusi, OLLES VEENDUNUD, et assotsiatsioonileping loob uued võimalused nende majandussuhetele ja eelkõige kaubanduse, investeerimise ning majandus- ja tehnoloogiakoostöö arengule, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:







Artikkel 1

1. Käesolevaga luuakse ühelt poolt ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli vaheline assotsiatsioon.

2. Käesoleva lepingu eesmärgid on järgmised:

— luua sobiv raamistik poliitiliseks dialoogiks, mis võimaldab arendada lepinguosaliste vahelisi tihedaid poliitilisi suhteid,

— edendada ühenduse ja Iisraeli vaheliste majandussuhete kooskõlalist arengut muu hulgas toodete ja teenustega kauplemise laiendamise, asutamisõiguse vastastikuse piirangutest vabastamise, riigihangete edasise järkjärgulise liberaliseerimise, kapitali vaba liikumise ning teadus- ja tehnoloogiakoostöö tugevdamise teel ning seeläbi soodustada ühenduses ja Iisraelis majandustegevuse arengut, elu- ja töötingimuste paranemist, tootlikkuse suurenemist ja finantsstabiilsust,

— edendada piirkondlikku koostööd, et toetada rahumeelset kooseksisteerimist ning majanduslikku ja poliitilist stabiilsust,

— edendada koostööd muudes vastastikust huvi pakkuvates valdkondades.

Artikkel 2

Lepinguosaliste vahelised suhted ja kõik käesoleva lepingu sätted põhinevad inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete austamisel, millest lepinguosalised juhinduvad oma sise- ja välispoliitikas ja mis moodustab käesoleva lepingu olulise osa.







I JAOTIS

POLIITILINE DIALOOG

Artikkel 3

1. Lepinguosaliste vahel seatakse sisse korrapärane poliitiline dialoog. See tugevdab nendevahelisi suhteid, aitab kaasa kestva koostöö arengule ning suurendab üksteisemõistmist ja ühtekuuluvust.

2. Poliitilise dialoogi ja koostööga püütakse eelkõige

— parandada üksteisemõistmist ja lähendada seisukohti rahvusvahelistes küsimustes, eelkõige sellistes, mis tõenäoliselt mõjutavad märkimisväärselt emba-kumba lepinguosalist,

— anda kummalegi lepinguosalisele võimalus arvestada teise lepinguosalise seisukohti ja huve,

— suurendada piirkonna turvalisust ja stabiilsust.

Artikkel 4

Poliitiline dialoog hõlmab kõiki ühist huvi pakkuvaid küsimusi ja selle eesmärk on rajada teed uutele koostöövormidele ühiste eesmärkide, eeskätt rahu, turvalisuse ja demokraatia saavutamiseks.

Artikkel 5

1. Poliitiline dialoog hõlbustab ühiste algatuste tegemist ja toimub eelkõige:

a) ministrite tasandil;

b) kõrgemate ametnike (poliitikajuhtide) tasandil ühelt poolt Iisraeli ja teiselt poolt nõukogu eesistujariigi ja komisjoni esindajate vahel;

c) kõikide diplomaatiliste kanalite täieliku kasutamise teel, sealhulgas korrapärased ametnike infotunnid, nõupidamised rahvusvahelistel kohtumistel ja kolmandates riikides olevate diplomaatiliste esindajate vaheline sidepidamine;

d) Iisraelile ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga seotud küsimuste kohta korrapärase teabe andmise teel, kusjuures selline teabe andmine on vastastikune;

e) kõikide muude vahendite abil, mis võivad soodustada selle dialoogi süvendamist, arendamist ja tugevdamist.

2. Euroopa Parlament ja Iisraeli Knesset peavad omavahel poliitilist dialoogi.







II JAOTIS

KAUPADE VABA LIIKUMINE







I PEATÜKK

PÕHIPRINTSIIBID

Artikkel 6

1. Ühenduse ja Iisraeli vahelist vabakaubanduspiirkonda tugevdatakse käesolevas lepingus sätestatud üksikasjalike eeskirjade kohaselt ning kooskõlas 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe ning muude selliste kaubavahetust käsitlevate mitmepoolsete kokkulepetega, mis on lisatud Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) asutamislepingule, edaspidi “GATT”.

2. Lepinguosaliste vahelises kaubanduses kasutatakse kaupade liigitamiseks kombineeritud nomenklatuuri ja Iisraeli tollitariifistikku.







II PEATÜKK

TÖÖSTUSTOOTED

Artikkel 7

▼M5

Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse toodete suhtes, mis pärinevad ühendusest ja Iisraelist, välja arvatud need, mis on loetletud kombineeritud nomenklatuuri (CN) gruppides 1–24 ja Iisraeli tollitariifistikus, ning need, mis on loetletud GATT põllumajanduslepingu 1. lisa punkti 1 alapunktis ii.

▼B

Artikkel 8

Ühenduse ja Iisraeli vahel on keelatud impordi- ja eksporditollimaksud ja samaväärse toimega maksud. See keeld kehtib ka fiskaalsete tollimaksude suhtes.

▼M5 —————

▼B







III PEATÜKK

▼M5

PÕLLUMAJANDUSTOOTED, TÖÖDELDUD PÕLLUMAJANDUSTOOTED, KALA JA KALANDUSTOOTED

▼B

Artikkel 10

▼M5

Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse ühendusest ja Iisraelist pärinevate toodete suhtes, mis on loetletud kombineeritud nomenklatuuri (CN) gruppides 1–24 ja Iisraeli tollitariifistikus ning GATT põllumajanduslepingu 1. lisa punkti 1 alapunktis ii.

▼B

Artikkel 11

Ühendus ja Iisrael liberaliseerivad järk-järgult mõlemale lepinguosalisele huvi pakkuvate põllumajandustoodetega kauplemist. 1. jaanuarist 2000 uurivad ühendus ja Iisrael olukorda, et kindlaks määrata meetmed, mida ühendus ja Iisrael kohaldavad 1. jaanuarist 2001 selle eesmärgi saavutamiseks.

Artikkel 12

▼M5

Iisraelist pärinevaid põllumajandustooteid, töödeldud põllumajandustooteid, kala ja kalandustooteid imporditakse ühendusse protokollides nr 1 ja 3 sätestatud korra kohaselt.

▼B

Artikkel 13

▼M5

Ühendusest pärinevaid põllumajandustooteid, töödeldud põllumajandustooteid, kala ja kalandustooteid imporditakse Iisraeli protokollides nr 2 ja 3 sätestatud korra kohaselt.

▼B

Artikkel 14

▼M5

Ühendus ja Iisrael kohtuvad kolm aastat pärast Brüsselis 4. novembril 2009 allkirjastatud kirjavahetuse vormis lepingu jõustumise kuupäeva, et kaaluda võimalust teha teineteisele täiendavaid soodustusi põllumajandustoodetega, töödeldud põllumajandustoodetega, kala ja kalandustoodetega kauplemisel.

▼M5 —————

▼B







IV PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 16

Ühenduse ja Iisraeli vahel on keelatud koguselised impordipiirangud ja kõik samaväärse toimega meetmed.

Artikkel 17

Ühenduse ja Iisraeli vahel on keelatud koguselised ekspordipiirangud ja kõik samaväärse toimega meetmed.

Artikkel 18

1. Iisraelist pärinevate toodete importimisel ühendusse ei võimaldata neile soodsamat kohtlemist kui see, mida liikmesriigid üksteisele võimaldavad.

2. Käesoleva lepingu sätete kohaldamine ei piira nõukogu 26. juuni 1991. aasta määruse (EMÜ) nr 1911/91 (mis käsitleb ühenduse õiguse sätete kohaldamist Kanaari saarte suhtes) kohaldamist.

Artikkel 19

1. Lepinguosalised hoiduvad kohaldamast riikliku maksustamise meetmeid või korda, mis otseselt või kaudselt tõrjuks teise lepinguosalise territooriumilt pärinevaid samasuguseid tooteid.

2. Emma-kumma lepinguosalise territooriumile eksporditud toodete puhul ei tohi kaudsete riigimaksude tagasimaksed ületada nendele toodetele otse või kaude kehtestatud kaudseid riigimakse.

Artikkel 20

1. Kui lepinguosalise põllumajanduspoliitika rakendamise või tema kehtivate eeskirjade muutmise tagajärjel kehtestatakse erieeskirjad või kui tema põllumajanduspoliitika rakendussätteid muudetakse või laiendatakse, võib kõnealune lepinguosaline selliste erieeskirjade või muudatustega hõlmatud toodete osas muuta käesolevast lepingust tulenevat korda.

2. Sel juhul võtab kõnealune lepinguosaline teise lepinguosalise huve asjakohaselt arvesse. Selleks võivad lepinguosalised teineteisega nõu pidada assotsiatsiooninõukogus.

Artikkel 21

1. Käesolev leping ei takista tolliliitude, vabakaubanduspiirkondade või piirikaubanduskorra säilitamist või sisseaseadmist, kui need ei muuda käesolevas lepingus sätestatud kauplemise korda.

2. Ühendus ja Iisrael peavad omavahel assotsiatsiooninõukogus nõu selliste tolliliitude või vabakaubanduspiirkondade rajamist käsitlevate lepingute ja soovi korral muude tähtsate küsimuste üle, mis on seotud nende kaubanduspoliitikaga kolmandate riikide suhtes. Sel viisil peetakse nõu eelkõige siis, kui Euroopa Liiduga ühineb mõni kolmas riik, et tagada ühenduse ja Iisraeli vastastikuste huvide arvessevõtmine.

Artikkel 22

Kui emb-kumb lepinguosaline leiab, et kaubanduses teise lepinguosalisega esineb dumpingut GATTi VI artikli tähenduses, võib ta sellise tegevuse vastu võtta sobivaid meetmeid GATTi VI artikli rakendamist käsitleva lepingu, asjakohaste siseriiklike õigusnormide ja artiklis 25 sätestatud tingimuste ja korra kohaselt.

Artikkel 23

Kui mõnda toodet imporditakse sedavõrd suurenenud kogustes ja sellistel tingimustel, et see põhjustab või ähvardab põhjustada:

— tõsist kahju samasuguste või vahetult võistlevate toodete kodumaistele tootjatele emma-kumma lepinguosalise territooriumil või

— tõsiseid häireid mis tahes majandusvaldkonnas või

— raskusi, mis võivad tõsiselt halvendada teatava piirkonna majanduse olukorda,

võib ühendus või Iisrael võtta sobivaid meetmeid artiklis 25 sätestatud tingimustel ja korras.

Artikkel 24

Kui artikli 17 sätete täitmise tulemusena

i) reeksporditakse mõnda toodet kolmandasse riiki, kelle suhtes eksportiv lepinguosaline kohaldab selle toote koguselisi ekspordipiiranguid, eksporditollimakse või samaväärse toimega meetmeid, või

ii) tekib eksportivale lepinguosalisele tähtsa toote tõsine puudujääk või sellise puudujäägi oht

ja kui eespool kirjeldatud asjaolud põhjustavad või võivad põhjustada eksportivale lepinguosalisele suuri raskusi, võib viimane võtta sobivaid meetmeid artiklis 25 sätestatud tingimustel ja korras. Meetmed ei või olla diskrimineerivad ja nende kasutamine lõpetatakse, kui tingimused nende säilitamist enam ei õigusta.

Artikkel 25

1. Kui ühendus või Iisrael kehtestab artiklis 23 kirjeldatud raskusi põhjustada võivate toodete importimisel haldusmenetluse, mille eesmärk on saada kiiresti teavet kaubandusvoogude suundumuste kohta, teatab ta sellest teisele lepinguosalisele.

2. Artiklites 22–24 kirjeldatud juhtudel esitab asjaomane lepinguosaline enne nendes artiklites sätestatud meetmete võtmist või lõike 3 punktiga d hõlmatud juhtudel võimalikult kiiresti assotsiatsioonikomiteele kogu asjakohase teabe, mida on vaja olukorra põhjalikuks uurimiseks, et leida mõlemale lepinguosalisele vastu võetav lahendus.

Sobivate meetmete väljavalimisel peetakse esmatähtsaks neid, mis segavad käesoleva lepingu toimimist kõige vähem.

Kaitsemeetmetest teatatakse viivitamata assotsiatsioonikomiteele ja neid meetmeid arutatakse komitees korrapäraselt eeskätt selleks, et kaotada need niipea, kui olukord seda võimaldab.

3. Lõike 2 rakendamisel kohaldatakse järgmisi sätteid:

a) artikli 22 kohasest dumpingujuhtumist teatatakse assotsiatsioonikomiteele niipea, kui importiva lepinguosalise ametiasutused on algatanud uurimise. Kui 30 päeva jooksul alates teatamisest ei ole dumpingut lõpetatud ega ühtegi muud rahuldavat lahendust leitud, võib importiv lepinguosaline võtta sobivaid meetmeid;

b) artiklis 23 kirjeldatud olukordadest tulenevatest raskustest teatatakse nende uurimiseks assotsiatsioonikomiteele, kes võib teha selliste raskuste kõrvaldamiseks vajaliku otsuse.

Kui 30 päeva jooksul alates teatamisest ei ole assotsiatsioonikomitee või eksportiv lepinguosaline teinud otsust raskuste kõrvaldamiseks ega ole ühtegi muud rahuldavat lahendust leitud, võib importiv lepinguosaline võtta küsimuse lahendamiseks sobivaid meetmeid. Need meetmed ei tohi olla ulatuslikumad, kui on tekkinud raskuste kõrvaldamiseks vaja;

c) artiklis 24 kirjeldatud olukordadest tulenevatest raskustest teatatakse nende uurimiseks assotsiatsioonikomiteele.

Assotsiatsioonikomitee võib teha raskuste kõrvaldamiseks vajaliku otsuse. Kui ta ei ole 30 päeva jooksul alates talle teatamisest sellist otsust teinud, võib eksportiv lepinguosaline rakendada kõnealuse toote ekspordi suhtes sobivaid meetmeid;

d) kui viivitamatut tegutsemist nõudvad erandlikud asjaolud muudavad sõltuvalt olukorrast kas eelneva teatamise või uurimise võimatuks, võib asjaomane lepinguosaline artiklites 22–24 piiritletud olukordades viivitamata võtta olukorra lahendamiseks hädavajalikke ettevaatusabinõusid, teatades sellest kohe teisele lepinguosalisele.

Artikkel 26

Kui ühel või mitmel ühenduse liikmesriigil või Iisraelil on suuri maksebilansiraskusi või ähvardavad niisugused raskused, võib sõltuvalt asjaoludest kas ühendus või Iisrael GATTi raames kehtestatud tingimuste ja Rahvusvahelise Valuutafondi põhikirja VIII ja XIV artikli kohaselt kehtestada piiranguid, mis on piiratud kestusega ega ole ulatuslikumad kui maksebilansi seisundi parandamiseks vaja. Sõltuvalt asjaoludest teavitab kas ühendus või Iisrael teist lepinguosalist viivitamata ja esitab viimasele võimalikult kiiresti piirangute kõrvaldamise ajakava.

Artikkel 27

Mitte miski käesolevas lepingus ei välista selliste impordi-, ekspordi- või transiidikeeldude või -piirangute kohaldamist, mis on õigustatud kõlbluse, avaliku korra või julgeoleku seisukohast või seoses inimeste, loomade või taimede tervise ja elu, loodusvarade, rahvuslike kunsti-, ajaloo- või muinasväärtuste või intellektuaal-, tööstus- või kaubandusomandi kaitsmisega või kulda ja hõbedat käsitlevate eeskirjadega. Sellised keelud või piirangud ei kujuta endast siiski meelevaldse diskrimineerimise vahendit ega lepinguosaliste vahelise kaubanduse varjatud piirangut.

Artikkel 28

Käesoleva jaotise kohaldamiseks on mõiste “päritolustaatusega tooted” määratlus ja nendega seotud halduskoostöö meetodid sätestatud protokollis nr 4.







III JAOTIS

ASUTAMISÕIGUS JA TEENUSTE OSUTAMINE

Artikkel 29

1. Lepinguosalised lepivad kokku käesoleva lepingu kohaldamisala laiendamises, et hõlmata ühe lepinguosalise äriühingute õigust asutada äriühinguid teise lepinguosalise territooriumil ja ühe lepinguosalise äriühingute teise lepinguosalise territooriumil tarbijatele osutatavate teenuste liberaliseerimist.

2. Assotsiatsiooninõukogu annab vajalikud soovitused lõikes 1 kirjeldatud eesmärgi saavutamiseks.

Selliste soovituste andmisel võtab assotsiatsiooninõukogu arvesse varasemaid kogemusi vastastikuse enamsoodustusrežiimi rakendamisel ja kummagi lepinguosalise kohustusi, mis tulenevad üldisest teenustekaubanduse üldlepingust, edaspidi “GATS”, eelkõige selle V artiklist.

3. Assotsiatsiooninõukogu hindab selle eesmärgi saavutamist esimest korda hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist.

Artikkel 30

1. Esialgu kinnitab kumbki lepinguosaline oma GATSist tulenevaid kohustusi, eelkõige kohustust kohaldada vastastikku enamsoodustusrežiimi nendes teenindusvaldkondades, mille suhtes see kohustus kehtib.

2. GATSi kohaselt ei kehti kõnealune kord järgmistel juhtudel:

a) soodustuste kohta, mis emb-kumb lepinguosaline on andnud GATSi V artiklis piiritletud laadi kokkuleppe alusel, ega meetmete kohta, mis on sellise kokkuleppe alusel võetud;

b) muude soodustuste kohta, mis on antud enamsoodustusrežiimi erandite loendi alusel, mille kumbki lepinguosaline on GATSile lisanud.







IV JAOTIS

KAPITALI LIIKUMINE, MAKSED, RIIGIHANKED, KONKURENTS JA INTELLEKTUAALOMAND







I PEATÜKK

KAPITALI LIIKUMINE JA MAKSED

Artikkel 31

Käesoleva lepingu kohaselt ja juhul, kui artiklitest 33 ja 34 ei tulene teisiti, ei piira ühelt poolt ühendus ja teiselt poolt Iisrael omavahel kapitali liikumist ega luba diskrimineerimist kodakondsuse või oma kodanike elukoha või kapitali investeerimiskoha põhjal.

Artikkel 32

Käesoleva lepingu kohase kaupade, isikute, teenuste või kapitali liikumisega seotud jooksvad maksed on täiesti piiranguvabad.

Artikkel 33

Kui käesoleva lepingu muudest sätetest ning ühenduse ja Iisraeli muudest rahvusvahelistest kohustustest ei tulene teisiti, ei piira artiklid 31 ja 32 mis tahes piirangu kohaldamist, mis kehtib nende vahel käesoleva lepingu jõustumispäeval nendevahelise kapitali liikumise suhtes ja on seotud otseinvesteerimisega, sealhulgas kinnisvarasse, või asutamise, finantsteenuste osutamise või väärtpaberite kapitaliturule lubamisega.

Siiski ei mõjuta see Iisraelis ühenduse residentide ja ühenduses Iisraeli residentide tehtud investeeringute ja nendest tuleneva kasumi viimist välismaale.

Artikkel 34

Kui ühenduse ja Iisraeli vaheline kapitali liikumine erandlikel asjaoludel põhjustab või ähvardab põhjustada suuri raskusi vahetuskursi- või rahapoliitika rakendamisel ühenduses või Iisraelis, võib vastavalt ühendus või Iisrael GATSi raames kehtestatud tingimuste ja Rahvusvahelise Valuutafondi põhikirja VIII ja XIV artikli kohaselt võtta ühenduse ja Iisraeli vahelise kapitali liikumise suhtes kaitsemeetmeid kuni kuuekuuliseks perioodiks, kui sellised meetmed on hädavajalikud.







II PEATÜKK

RIIGIHANKED

Artikkel 35

Lepinguosalised võtavad meetmeid, et vastastikku avada oma riigihangete ja ühiskondlikke teenuseid osutavate ettevõtete hangete turud kaupade, tööde ja teenuste ulatuslikumaks ostmiseks, kui WTO raames sõlmitud riigihankeid käsitleva kokkuleppega vastastikku ette on nähtud.







III PEATÜKK

KONKURENTS

Artikkel 36

1. Järgnev on vastuolus käesoleva lepinguga niivõrd, kuivõrd see võib mõjutada kaubandust ühenduse ja Iisraeli vahel:

i) kõik ettevõtjatevahelised kokkulepped ja ettevõtjate ühenduste otsused ja igasugune ettevõtjate kooskõlastatud tegevus, mille eesmärgiks või tagajärjeks on konkurentsi vältimine, piiramine või moonutamine;

ii) ühe või mitme ettevõtja turgu valitseva seisundi kuritarvitamine kogu ühenduse või Iisraeli territooriumil või selle olulises osas;

iii) igasugune riigiabi, mis moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi, soodustades teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist.

2. Kolme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest võtab assotsiatsiooninõukogu otsusega vastu vajalikud eeskirjad lõike 1 rakendamiseks.

Nende eeskirjade vastuvõtmiseni kohaldatakse lõike 1 punkti iii rakenduseeskirjadena GATTi VI, XVI ja XXIII artikli tõlgendamist ja kohaldamist käsitleva kokkuleppe sätteid.

3. Kumbki lepinguosaline tagab riigiabi läbipaistvuse, muu hulgas esitades teisele lepinguosalisele igal aastal aruande antud abi kogusumma ja jaotuse kohta ning andes taotluse korral teavet abikavade kohta. Ühe lepinguosalise taotlusel annab teine teavet teatavate riigiabiga seotud üksikjuhtude kohta.

4. Lõike 1 punkt iii ei kehti II jaotise III peatükis osutatud põllumajandustoodete kohta.

5. Kui ühendus või Iisrael leiab, et teatav tegevus on lõike 1 vastane ja

— seda ei ole lõikes 2 nimetatud rakenduseeskirjadega piisavalt korraldatud või

— kui sellised eeskirjad puuduvad ja kõnealune tegevus kahjustab oluliselt või ähvardab oluliselt kahjustada teise lepinguosalise huve või tema kodumaist tööstust, sealhulgas teenindusvaldkonda,

võib ta võtta sobivaid meetmeid pärast nõupidamist assotsiatsioonikomitees või kui küsimuse nõupidamisele esitamisest on möödunud 30 tööpäeva.

Lõike 1 punkti iii vastase tegevuse puhul võib kõnealuseid sobivaid meetmeid, kui nende suhtes kohaldatakse GATTi, võtta üksnes sellises korras ja neil tingimustel, mis on sätestatud GATTis või muudes selle alusel vastu võetud ja lepinguosaliste suhtes kohaldatavates õigusdokumentides.

6. Olenemata vastupidistest sätetest, mis võidakse lõike 2 kohaselt vastu võtta, võtavad lepinguosalised teabe vahetamisel arvesse piiranguid, mis tulenevad ameti- ja ärisaladuse hoidmise nõuetest.

Artikkel 37

1. Liikmesriigid ja Iisrael kohandavad järk-järgult kõiki kaubanduslikke riigimonopole tagamaks, et viienda aasta lõpuks pärast käesoleva lepingu jõustumist ei esineks kaupade hankimis- ja turustamistingimustes diskrimineerimist liikmesriikide ja Iisraeli kodanike vahel.

2. Selle eesmärgi saavutamiseks võetavatest meetmetest teatatakse assotsiatsioonikomiteele.

Artikkel 38

Riigi osalusega äriühingutele ja eri- või ainuõigustega ettevõtjatele tagab assotsiatsiooninõukogu, et käesoleva lepingu jõustumispäevale järgnevast viiendast aastast ei jõustata ega säilitata ühtki meedet, mis moonutab kaubandust ühenduse ja Iisraeli vahel sedavõrd, et see on vastuolus lepinguosaliste huvidega. See säte ei takista nendele äriühingutele ja ettevõtjatele antud eriülesannete täitmist õiguslikult ega tegelikult.







IV PEATÜKK

INTELLEKTUAAL-, TÖÖSTUS- JA KAUBANDUSOMAND

Artikkel 39

1. Käesoleva artikli ja VII lisa sätete kohaselt võimaldavad ja tagavad lepinguosalised piisava ja tõhusa intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õiguste kaitse kooskõlas rangeimate rahvusvaheliste normidega, sealhulgas tõhusad vahendid selliste õiguste kaitsmiseks.

2. Lepinguosalised uurivad korrapäraselt käesoleva artikli ja VII lisa rakendamist. Kui intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi vallas tekib kaubandustingimusi mõjutavaid probleeme, peetakse emma-kumma lepinguosalise taotlusel assotsiatsioonikomitees viivitamata nõu, et jõuda vastastikku rahuldavate

ahendusteni.







V JAOTIS

TEADUS- JA TEHNOLOOGIAKOOSTÖÖ

Artikkel 40

Lepinguosalised kohustuvad tõhustama teadus- ja tehnoloogiakoostööd. Üksikasjalik kord selle eesmärgi saavutamiseks sätestatakse selleks eraldi sõlmitavates kokkulepetes.







VI JAOTIS

MAJANDUSKOOSTÖÖ

Artikkel 41

Eesmärgid

Ühendus ja Iisrael kohustuvad edendama mõlemale lepinguosalisele kasu toovat vastastikust majanduskoostööd kooskõlas käesoleva lepingu üldeesmärkidega.

Artikkel 42

Ulatus

1. Koostöö keskendub peaasjalikult valdkondadele, mis on tähtsad ühenduse ja Iisraeli majanduse vastastikuse lähenemise seisukohast või suurendavad tööhõivet. Põhilised koostöövaldkonnad on esitatud artiklites 44–57, ilma et see piiraks võimalust hõlmata koostööd muudes lepinguosalistele huvi pakkuvates valdkondades.

2. Eri sektorite majanduskoostöö elluviimisel võetakse arvesse keskkonnakaitset ja ökoloogilise tasakaalu säilitamist, mis nende sektorite seisukohast on oluline.

Artikkel 43

Meetodid ja üksikasjalikud eeskirjad

Majanduskoostöö toimub eelkõige järgmistes vormides:

a) korrapärane majanduslik dialoog lepinguosaliste vahel, mis hõlmab kõiki majanduspoliitika valdkondi, eelkõige fiskaalpoliitikat, maksebilansi- ja rahapoliitikat, ning edendab tihedat koostööd majanduspoliitikaga tegelevate ametiasutuste vahel nende vastavatel pädevusaladel assotsiatsiooninõukogus või mõnes assotsiatsiooninõukogu määratud organis;

b) korrapärane teabe- ja mõttevahetus igas koostöövaldkonnas, sealhulgas ametnike ja asjatundjate kohtumised;

c) nõustamine, teadmiste edasiandmine ja koolitus;

d) ühismeetmed, näiteks arutelud ja töökohtumised;

e) tehniline, haldus- ja õigusloomeabi;

f) koostööd käsitleva teabe levitamine.

Artikkel 44

Piirkondlik koostöö

Lepinguosalised soodustavad piirkondlikku koostööd edendavaid meetmeid.

Artikkel 45

Tööstuskoostöö

Lepinguosalised edendavad koostööd eeskätt järgmistes küsimustes:

— tööstuskoostöö ühenduse ja Iisraeli ettevõtjate vahel, sealhulgas Iisraeli pääs nii ettevõtjate vastastikuseks lähendamiseks kui ka hajutatud koostööks loodud ühenduse võrkudesse,

— Iisraeli tööstustoodangu mitmekesistamine,

— koostöö ühenduse ja Iisraeli väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete vahel,

— investeerimiseks vajaliku raha lihtsam kättesaadavus,

— teabe- ja abiteenused,

— uuenduste soodustamine.

Artikkel 46

Põllumajandus

Lepinguosalised keskenduvad koostöös eelkõige järgmisele:

— selliste tegevuspõhimõtete toetamine, mida nad rakendavad toodangu mitmekesistamiseks,

— keskkonnasõbraliku põllumajanduse edendamine,

— vabatahtlike suhete tihendamine ühenduses ja Iisraelis majandusharusid ja elukutseid esindavate ettevõtjate, ühenduste ja organisatsioonide vahel,

— tehniline abi ja koolitus,

— fütosanitaar- ja veterinaarstandardite ühtlustamine,

— maapiirkondade ühtlane arendamine, sealhulgas põhiteenuste parandamine ja sellega seotud majandustegevuse arendamine,

— koostöö maapiirkondade vahel, maapiirkondade arenguga seotud kogemuste ja oskusteabe vahetus.

Artikkel 47

Standardid

Lepinguosalised püüavad vähendada erinevusi standardimise ja vastavushindamise alal. Selleks sõlmivad nad vajaduse korral vastavushindamise vallas vastastikuse tunnustamise kokkuleppeid.

Artikkel 48

Finantsteenused

Lepinguosalised teevad koostööd, vajaduse korral kokkulepete sõlmimise teel, ühiste eeskirjade ja standardite vastuvõtmiseks, mis käsitlevad muu hulgas panganduse, kindlustuse ja muude rahandusvaldkondade raamatupidamist ja järelevalve- ning korraldussüsteeme.

Artikkel 49

Toll

1. Lepinguosalised kohustuvad arendama tollikoostööd, et tagada kaubandussätete järgimine. Selleks alustavad nad dialoogi tolliküsimustes.

2. Koostöö keskendub tolliprotseduuride lihtsustamisele ja arvutistamisele ning toimub eelkõige asjatundjate vahelise teabevahetuse ja tööalase koolituse vormis.

3. Ilma et see piiraks muid käesoleva lepinguga ettenähtud koostöövorme, eelkõige uimastite ja rahapesu vastase võitluse osas, annavad lepinguosaliste haldusasutused vastastikust abi protokolli nr 5 kohaselt.

Artikkel 50

Keskkond

1. Lepinguosalised edendavad koostööd, et vältida keskkonnaseisundi halvenemist, ohjeldada saastamist ja kasutada loodusvarasid mõistlikult, et tagada säästev areng ja edendada piirkondlikke keskkonnaalaseid ettevõtmisi.

2. Koostöö keskendub eelkõige järgmisele:

— kõrbestumine,

— Vahemere vee omadused ning mere saastamise ohjeldamine ja vältimine,

— jäätmemajandus,

— sooldumine,

— tundlike rannikualade keskkonnakorraldus,

— keskkonnaalane kasvatus ja keskkonnateadlikkus,

— kõrgetasemeliste keskkonnajuhtimis-, -seire- ja -järelevalvemeetodite kasutamine, sealhulgas keskkonnateabesüsteemide (EIS) kasutamine ja keskkonnamõju hindamine,

— tööstuse arengu mõju keskkonnale tervikuna ja eelkõige tööstusrajatiste ohutus,

— põllumajanduse mõju pinnase ja vee omadustele.

Artikkel 51

Energeetika

1. Lepinguosalised on seisukohal, et ülemaailmne soojenemine ja fossiilkütuse varude ammendumine kujutavad endast tõsist ohtu inimkonnale. Seetõttu teevad lepinguosalised koostööd, et arendada taastuvate energiaallikate kasutamist, piirata kütuste kasutamisel keskkonna saastamist ja edendada energia säästmist.

2. Lepinguosalised püüavad edendada meetmeid, mille eesmärk on soodustada piirkondlikku koostööd sellistes küsimustes nagu gaasi, nafta ja elektri edastamine.

Artikkel 52

Teabe infrastruktuur ja telekommunikatsioon

Lepinguosalised edendavad neile mõlemale kasu toovat koostööd teabe infrastruktuuri ja telekommunikatsiooni vallas. Koostöö keskendub peamiselt teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse, normide ühtlustamise ja tehnoloogia ajakohastamisega seotud meetme rakendamisele.

Artikkel 53

Veondus

1. Lepinguosalised edendavad koostööd veonduse ja sellega seotud infrastruktuuri vallas, et tõhustada reisijate ja kaupade liikumist nii kahepoolsel kui ka piirkondlikul tasandil.

2. Koostöö keskendub eelkõige järgmisele:

— rangete ohutus- ja turvastandardite kehtestamine mere- ja õhuveonduses, selleks alustavad lepinguosalised asjatundjate tasandil nõupidamist, et vahetada teavet,

— tehnilise varustuse standardimise, eelkõige mitmeliigilise transpordi ja ümberlaadimise osas,

— tehnoloogiat ja teadusuuringuid käsitlevate ühiste kavade edendamine.

Artikkel 54

Turism

Lepinguosalised vahetavad teavet turismi kavandatava arengu ja turismialaste turundusettevõtmiste, esitluste, näituste, kohtumiste ja väljaannete kohta.

Artikkel 55

Õigusnormide ühtlustamine

Lepinguosalised teevad kõik, et ühtlustada oma asjakohased õigusnormid ja seeläbi hõlbustada käesoleva lepingu rakendamist.

Artikkel 56

Uimastid ja rahapesu

1. Lepinguosalised püüavad koostööga eelkõige teha järgmist:

— tõhustada narkootikumide ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku levitamise ja nendega kauplemise vastu suunatud tegevust ja meetmeid ning vähendada nende ainete väärkasutust,

— toetada ühist lähenemisviisi, mille eesmärk on nõudluse vähendamine,

— vältida lepinguosaliste rahandussüsteemide kasutamist kuritegevusest tervikuna ja eeskätt uimastiärist saadud tulu pesuks.

2. Koostöö toimub teabevahetuse ja vajaduse korral ühismeetme vormis järgmistes valdkondades:

— siseriiklike õigusnormide koostamine ja rakendamine,

— järelevalve lähteainetega kauplemise üle,

— hoolekande- ja tervishoiuasutuste ja teabesüsteemide rajamine ning asjakohaste ettevõtmiste, sealhulgas koolituse ja teadusuuringute korraldamine,

— rahapesu ja keemiliste lähteainete väärkasutamise vastu võitlemist käsitlevate rangeimate rahvusvaheliste normide,eel- kõige rahapesuvastase töökonna (FATF) ja kemikaalidega tegeleva töökonna (CATF) vastuvõetud normide rakendamine.

3. Lepinguosalised määravad oma asjakohaste õigusnormide kohaselt üheskoos kindlaks nende eesmärkide saavutamiseks sobivad tegevuskavad ja koostööviisid. Meetmeid, mida ühiselt ei rakendata, arutatakse ja kooskõlastatakse põhjalikult.

Nendes meetmetes võivad oma volituste piires osaleda asjaomased avalikud ja eraasutused, kes teevad koostööd Iisraeli ning ühenduse ja selle liikmesriikide pädevate asutustega.

Artikkel 57

Migratsioon

Lepinguosalised püüavad koostööga eelkõige teha järgmist:

— piiritleda immigratsioonipoliitikaga seotud ühist huvi pakkuvad valdkonnad,

— tõhustada meetmeid, mille eesmärk on vältida või ohjeldada ebaseaduslikku migratsiooni.







VII JAOTIS

KOOSTÖÖ AUDIOVISUAAL- JA KULTUURIKÜSIMUSTES NING TEABE JA SIDE VALLAS

Artikkel 58

1. Lepinguosalised kohustuvad edendama audiovisuaalvaldkonnas neile mõlemale kasu toovat koostööd.

2. Lepinguosalised otsivad võimalusi Iisraeli osalemiseks ühenduse sellealastes algatustes, tehes seeläbi võimalikuks koostöö sellistes küsimustes nagu ühistootmine, koolitus, arendamine ja levitamine.

Artikkel 59

Lepinguosalised edendavad koostööd hariduse, koolituse ja noortevahetuse alal. Koostöövaldkondadeks võivad olla eelkõige noortevahetus, koostöö ülikoolide ja muude haridus- või koolitusasutuste vahel, keeleõpe, tõlkimine ja muud vahendid teineteise kultuuri paremaks mõistmiseks.

Artikkel 60

Lepinguosalised edendavad kultuurikoostööd. Koostöövaldkondadeks võivad olla eelkõige tõlkimine,kunstiteoste ja kunstnike vahetus, ajaloo- ja kultuurimälestiste ja -paikade kaitsmine ja taastamine, kultuuritöötajate koolitamine, Euroopa-teemaliste kultuuriürituste korraldamine, vastastikuse teadlikkuse suurendamine ja silmapaistvate kultuuriürituste kohta teabe levitamine.

Artikkel 61

Lepinguosalised edendavad teabe ja side alal vastastikust huvi pakkuvat tegevust.

Artikkel 62

Koostöö toimub eelkõige järgmistes vormides:

a) korrapärane dialoog lepinguosaliste vahel;

b) korrapärane teabe- ja mõttevahetus igas koostöövaldkonnas, sealhulgas ametnike ja asjatundjate kohtumised;

c) nõustamine, teadmiste edasiandmine ja koolitus;

d) ühismeetmed, näiteks arutelud ja töökohtumised;

e) tehniline, haldus- ja õigusloomeabi;

f) koostööalgatusi käsitleva teabe levitamine.







VIII JAOTIS

SOTSIAALKÜSIMUSED

Artikkel 63

1. Lepinguosalised peavad dialoogi kõikide vastastikust huvi pakkuvate küsimuste üle. Dialoog hõlmab eeskätt küsimusi, mis on seotud postindustriaalsete ühiskondade raskustega nagu töötus, puuetega inimeste rehabilitatsioon, meeste ja naiste võrdne kohtlemine, töösuhted, kutseõpe, tööohutus ja -hügieen jne.

2. Koostöö toimub asjatundjate kohtumiste ning arutelude ja töökohtumiste vormis.

Artikkel 64

1. Kooskõlastamaks sotsiaalkindlustussüsteeme, mis kehtivad liikmesriigi territooriumil seaduslikult töötavatele Iisraeli töötajatele ja nende seal seaduslikult elavatele pereliikmetele, kohaldatakse järgmisi sätteid, kui liikmesriikides kehtivatest tingimustest ja üksikasjalikest eeskirjadest ei tulene teisiti:

— selliste töötajate kõik kindlustus-, töötamis- ja elamisajavahemikud eri liikmesriikides liidetakse vanadus-, töövõimetus- ja toitjakaotuspensionide ja -toetuste ning nende töötajate ja nende pereliikmete ravikindlustuse arvestamisel,

— kõiki vanaduse, toitjakaotuse, tööõnnetuse, kutsehaiguse või viimasest kahest tuleneva töövõimetusega seotud pensione ja toetusi, välja arvatud mitteosamakselised, võib vabalt Iisraeli üle kanda maksma kohustatud liikmesriigi või liikmesriikide õigusnormide kohaselt kohaldatava kursi alusel,

— kõnealused töötajad saavad oma eespool osutatud pereliikmetele peretoetusi.

2. Iisrael võimaldab oma territooriumil seaduslikult töötavatele liikmesriigi kodanikele ja nende seal seaduslikult elavatele pereliikmetele lõike 1 teises ja kolmandas taandes kirjeldatuga samasugust kohtlemist, kui Iisraelis kehtivatest tingimustest ja üksikasjalikest eeskirjadest ei tulene teisiti.

Artikkel 65

1. Assotsiatsiooninõukogu teeb otsuse artiklis 64 esitatud eesmärkide saavutamiseks vajalike sätete kohta.

2. Assotsiatsiooninõukogu teeb otsuse üksikasjalike halduskoostööeeskirjade kohta, et tagada lõikes 1 osutatud sätete rakendamiseks vajalik haldamine ja järelevalve.

Artikkel 66

Artikli 65 kohaselt assotsiatsiooninõukogus vastu võetud kord ei mõjuta mingil viisil õigusi ja kohustusi, mis tulenevad Iisraeli ja liikmesriikide vahelistest kahepoolsetest kokkulepetest, kui nende kokkulepetega nähakse ette Iisraeli või liikmesriikide kodanike soodsam kohtlemine.







IX JAOTIS

INSTITUTSIOONILISED, ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 67

Käesolevaga asutatakse assotsiatsiooninõukogu, kes tuleb kokku ministrite tasandil üks kord aastas ja alati vajaduse korral oma esimehe algatusel ning kooskõlas oma töökorras sätestatud tingimustega. Assotsiatsiooninõukogu vaatab läbi kõik käesoleva lepinguga seotud tähtsad küsimused ja kõik muud vastastikust huvi pakkuvad kahepoolsed või rahvusvahelised küsimused.

Artikkel 68

1. Assotsiatsiooninõukogusse kuuluvad ühelt poolt Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni liikmed ning teiselt poolt Iisraeli Riigi valitsuse liikmed.

2. Assotsiatsiooninõukogu kehtestab oma töökorra.

3. Assotsiatsiooninõukogu liikmeid võib esindada nõukogu töökorras sätestatud tingimustel.

4. Assotsiatsiooninõukogu eesistujaks on nõukogu töökorras sätestatud tingimustel vaheldumisi Euroopa Liidu Nõukogu liige ja Iisraeli Riigi valitsuse liige.

Artikkel 69

1. Käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks on assotsiatsiooninõukogul õigus teha otsuseid käesolevas lepingus ettenähtud juhtudel.

Need otsused on lepinguosalistele kohustuslikud ja viimased võtavad nende täitmiseks vajalikke meetmeid. Assotsiatsiooninõukogu võib anda ka asjakohaseid soovitusi.

2. Assotsiatsiooninõukogu koostab oma otsused ja soovitused lepinguosaliste omavahelisel kokkuleppel.

Artikkel 70

1. Käesolevaga asutatakse assotsiatsioonikomitee, kes vastutab käesoleva lepingu rakendamise eest, ilma et see piiraks assotsiatsiooninõukogu volitusi.

2. Assotsiatsiooninõukogu võib anda oma volitused osaliselt või täielikult edasi assotsiatsioonikomiteele.

Artikkel 71

1. Assotsiatsioonikomitee tuleb kokku ametnike tasandil ja sinna kuuluvad ühelt poolt Euroopa Liidu Nõukogu liikmete ja Euroopa Ühenduste Komisjoni liikmete esindajad ning teiselt poolt Iisraeli Riigi valitsuse esindajad.

2. Assotsiatsioonikomitee kehtestab oma töökorra.

3. ►M3 Assotsiatsioonikomitee eesistujaks on vaheldumisi Euroopa Ühenduste Komisjoni esindaja ja Iisraeli Riigi valitsuse esindaja. ◄

Artikkel 72

1. Assotsiatsioonikomitee on pädev tegema otsuseid seoses käesoleva lepingu haldamisega ja samuti nendes valdkondades, milles assotsiatsiooninõukogu on talle edasi andnud oma volitused.

Need otsused on lepinguosalistele kohustuslikud ja nad võtavad nende täitmiseks vajalikke meetmeid.

2. Assotsiatsioonikomitee koostab oma otsused lepinguosaliste omavahelisel kokkuleppel.

Artikkel 73

Assotsiatsiooninõukogu võib luua käesoleva lepingu rakendamiseks vajalikke töörühmi või organeid.

Artikkel 74

Assotsiatsiooninõukogu võtab kõik sobivad meetmed, et hõlbustada koostööd ja sidepidamist Euroopa Parlamendi ja Iisraeli Riigi Knesseti ning ühenduse majandus- ja sotsiaalkomitee ning Iisraeli majandus- ja sotsiaalnõukogu vahel.

Artikkel 75

1. Kumbki lepinguosaline võib suunata assotsiatsiooninõukogule vaidlused, mis on seotud käesoleva lepingu kohaldamise või tõlgendamisega.

2. Assotsiatsiooninõukogu võib vaidluse lahendada otsusega.

3. Kumbki lepinguosaline on kohustatud võtma meetmeid lõikes 2 osutatud otsuse täitmiseks.

4. Kui vaidlust ei ole võimalik lahendada lõike 2 kohaselt, võib ükskõik kumb lepinguosaline teatada teisele vahekohtuniku määramisest; sel juhul peab teine lepinguosaline määrama kahe kuu jooksul teise vahekohtuniku. Selle korra kohaldamisel käsitletakse ühendust ja liikmesriike ühe vaidlusosalisena.

Assotsiatsiooninõukogu määrab kolmanda vahekohtuniku.

Vahekohtunike otsused tehakse häälteenamusega.

Mõlemad vaidlusosalised peavad astuma vahekohtunike otsuse täitmiseks vajalikke samme.

Artikkel 76

Käesolevas lepingus sätestatu ei takista lepinguosalisel võtta meetmeid,

a) mida ta peab vajalikuks, et vältida oma oluliste julgeolekuhuvidega vastuolus oleva teabe avalikustamist;

b) mis on seotud relvade, laskemoona või sõjatarvikute tootmise või nendega kauplemise või kaitsevajadusteks asendamatu teadus- või arendustöö või tootmisega tingimusel, et need meetmed ei halvenda konkurentsitingimusi selliste toodete suhtes, mis ei ole eriomaselt sõjalise otstarbega;

c) mida ta peab enda julgeoleku seisukohalt vajalikuks avaliku korra ja julgeoleku säilitamist mõjutavate tõsiste siseriiklike rahutuste, sõja või sõjaohtu kujutavate tõsiste rahvusvaheliste pingete korral või selleks, et täita kohustusi, mis ta on endale võtnud rahu ja rahvusvahelise julgeoleku säilitamiseks.

Artikkel 77

Käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades ja ilma et see piiraks lepingus sisalduvate erisätete kohaldamist,

— ei tohi meetmed, mida Iisrael rakendab ühenduse suhtes, põhjustada diskrimineerimist liikmesriikide, nende kodanike ega nende äriühingute vahel,

— ei tohi meetmed, mida ühendus rakendab Iisraeli suhtes, põhjustada diskrimineerimist Iisraeli kodanike ega äriühingute vahel.

Artikkel 78

Otsese maksustamise osas käesoleva lepingu sätted ei

— laienda maksusoodustusi, mida emb-kumb lepinguosaline on andnud mõne talle kohustusliku rahvusvahelise lepingu või kokkuleppega,

— takista kummalgi lepinguosalisel võtta või kohaldada meedet, mille eesmärk on ära hoida maksustamise vältimist või maksudest kõrvalehoidumist,

— takista kumbagi lepinguosalist kasutamast oma õigust kohaldada oma asjakohaseid maksualaseid õigusnorme maksumaksjate suhtes, kes ei ole oma elu- või asukoha poolest ühesuguses olukorras.

Artikkel 79

1. Lepinguosalised võtavad kõik üld- või erimeetmed, mida on vaja nende käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks. Nad hoolitsevad käesolevas lepingus sätestatud eesmärkide saavutamise eest.

2. Kui üks lepinguosaline leiab, et teine ei ole täitnud käesoleva lepingu järgset kohustust, võib ta võtta sobivaid meetmeid. Enne nende võtmist, välja arvatud eriti pakilistel juhtudel, esitab ta assotsiatsiooninõukogule kogu asjakohase teabe, mida on vaja olukorra põhjalikuks uurimiseks, et leida lepinguosalistele vastuvõetav lahendus.

Meetmete väljavalimisel peetakse esmatähtsaks neid, mis segavad käesoleva lepingu toimimist kõige vähem.

Nendest meetmetest teatatakse viivitamata assotsiatsiooninõukogule ja teise lepinguosalise taotlusel arutatakse neid nimetatud organis.

Artikkel 80

Protokollid nr 1–5 ja I–VII lisa moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa. Deklaratsioonid ja kirjavahetus on esitatud lõppaktis, mis moodustab käesoleva lepingu lahutamatu osa.

Artikkel 81

Käesoleva lepingu kohaldamisel on “lepinguosalisteks” ühelt poolt ühendus või liikmesriigid või ühendus ja liikmesriigid nende vastavate volituste kohaselt ja teiselt poolt Iisrael.

Artikkel 82

Käesolev leping on sõlmitud määramata ajaks.

Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu üles öelda, teatades sellest teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse kuue kuu möödumisel sellise teatamise päevast.

Artikkel 83

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse ning Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingut nendes lepingutes sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Iisrael Riigi territooriumi suhtes.

Artikkel 84

Käesolev leping, mis on koostatud kahes eksemplaris hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome, taani ja heebrea keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed, antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati.

Artikkel 85

Lepinguosalised kiidavad käesoleva lepingu heaks oma menetluste kohaselt.

Käesolev leping jõustub sellise teise kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil lepinguosalised teatavad teineteisele, et esimeses lõigus nimetatud menetlused on lõpule viidud.

Jõustumisel asendab käesolev leping Euroopa Ühenduse ja Iisraeli Riigi vahelise lepingu ning ühelt poolt Euroopa Söe- ja Teraseühenduse liikmesriikide ja teiselt poolt Iisraeli Riigi vahelise lepingu, millistele kirjutati alla Brüsselis 11. mail 1975.

Hecho en Bruselas, el veinte de noviembre de mil novecientos noventa y cinco.

Udfærdiget i Bruxelles, den tyvende november nitten hundrede og femoghalvfems.

Geschehen zu Brüssel am zwanzigsten November neunzehnhundertfünfundneunzig.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι Νοεμβρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα πέντε.

Done at Brussels on the twentieth day of November in the year one thousand, nine hundred and ninety-five.

Fait à Bruxelles, le vingt novembre mil neuf cent quatre-vingt-quinze.

Fatto a Bruxelles, addì venti novembre millenovecentonovantacinque.

Gedaan te Brussel, de twintigste november negentienhonderdvijfennegentig.

Feito em Bruxelas, em vinte de Novembro de mil novecentos e noventa e cinco.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenä päivänä marraskuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäviisi.

Som skedde i Bryssel den tjugonde november nittonhundranittiofem.

Pour le Royaume de Belgique

Voor het Koninkrijk België

Für das Königreich Belgien

Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.

Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franstalige Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brusselse Hoofdstedelijke Gewest.

Diese Unterschrift verbindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

På Kongeriget Danmarks vegne

Für die Bundesrepublik Deutschland

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Por el Reino de España

Pour la République française

Thar cheann na hÉireann

For Ireland

Per la Repubblica italiana

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Für die Republik Österreich

Pela República Portuguesa

Suomen tasavallan puolesta

För Konungariket Sverige

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Por las Comunidades Europeas

For De Europæiske Fællesskaber

Für die Europäischen Gemeinschaften

Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες

For the European Communities

Pour les Communautés européennes

Per le Comunità europee

Voor de Europese Gemeenschappen

Pelas Comunidades Europeias

Euroopan yhteisöjen puolesta

På Europeiska gemenskapernas vägnar

LISADE LOEND







VII lisa Artiklis 39 osutatud intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õigused

▼M5 —————

▼B

VII LISA

ARTIKLIS 39 OSUTATUD INTELLEKTUAAL-, TÖÖSTUS- JA KAUBANDUSOMANDI ÕIGUSED

1. Kolmanda aasta lõpuks pärast lepingu jõustumist ühineb Iisrael järgmiste intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õigusi käsitlevate mitmepoolsete konventsioonidega, mille osalisteks on liikmesriigid või mida liikmesriigid tegelikult kohaldavad: — Berni kirjandus- ja kunstiteoste kaitse konventsioon (1971. aasta Pariisi akt), — märkide rahvusvahelise registreerimise Madridi kokkulepe (1967. aasta Stockholmi akt, muudetud 1979. aastal), — märkide rahvusvahelise registreerimise Madridi kokkuleppe protokoll (Madrid, 1989), — mikroorganismide patendiekspertiisiks deponeerimise rahvusvahelise tunnustamise Budapesti leping (1977, muudetud 1980. aastal), — patendikoostööleping (Washington, 1970, muudetud 1979. ja 1984. aastal). Assotsiatsiooninõukogu võib otsustada, et käesolevat lõiget kohaldatakse ka muude kõnealuses valdkonnas sõlmitud mitmepoolsete konventsioonide suhtes.

2. Teise aasta lõpuks pärast lepingu jõustumist ratifitseerib Iisrael teose esitajate, fonogrammitootjate ja ringhäälinguorganisatsioonide kaitse rahvusvahelise konventsiooni (Rooma, 1961).

3. Lepinguosalised kinnitavad järgmistest mitmepoolsetest konventsioonidest tulenevate kohustuste tähtsust: — tööstusomandi kaitse Pariisi konventsioon (1967. aasta Stockholmi akt, muudetud 1979. aastal), — märkide registreerimisel kasutatava kaupade ja teenuste rahvusvahelise klassifikatsiooni Nice'i kokkulepe (Genf, 1977, muudetud 1979. aastal), — rahvusvaheline uute taimesortide kaitse konventsioon (UPOV) (1991. aasta Genfi akt).

PROTOKOLLIDE LOEND







Protokoll nr 1 Iisraeli Riigist pärinevate põllumajandustoodete, töödeldud põllumajandustoodete, kala ja kalandustoodete Euroopa Ühendusse importimise korra kohta Protokoll nr 2 Euroopa Ühendusest pärinevate põllumajandustoodete, töödeldud põllumajandustoodete, kala ja kalandustoodete Iisraeli Riiki importimise korra kohta Protokoll nr 3 taimekaitseküsimuste kohta Protokoll nr 4 mõiste “päritolustaatusega tooted” määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta Protokoll nr 5 haldusasutuste vastastikuse abi kohta tolliküsimustes

▼M5

PROTOKOLL nr 1

Iisraeli Riigist pärinevate põllumajandustoodete, töödeldud põllumajandustoodete, kala ja kalandustoodete Euroopa Ühendusse importimise korra kohta







1. Iisraelist pärinevaid lisas loetletud tooteid lubatakse ühendusse importida järgmistel ja lisas esitatud tingimustel.

2. Brüsselis 4. novembril 2009 allkirjastatud kirjavahetuse vormis lepingu (edaspidi „kirjavahetuse vormis leping”) jõustumise kuupäevast kaotatakse Iisraelist pärinevate põllumajandustoodete, töödeldud põllumajandustoodete, kala ja kalandustoodete Euroopa Ühendusse importimisel kohaldatavad tollimaksud ja samaväärse toimega maksud (sh nende põllumajanduskomponent), kui lisa tabelis 1 ei ole sätestatud teisiti.

3. Lisa tabelis 2 loetletud Iisraelist pärinevate põllumajandustoodete tollimaksud kaotatakse või neid vähendatakse veerus „b” loetletud tariifikvootide piires.

Kvoote ületavate koguste puhul vähendatakse tollimaksu veerus „c” loetletud protsendi võrra.

Esimesel aastal pärast kirjavahetuse vormis lepingu jõustumise kuupäeva arvutatakse tariifikvootide mahud põhimahtude põhjal pro rata, võttes arvesse kõnealuse lepingu jõustumisele eelnenud aega.

4. Olenemata käesoleva protokolli punktis 2 sätestatud tingimustest, kohaldatakse toodete puhul, mille suhtes kohaldatakse hinda piiril vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 ( 1 ) artiklile 140a ning mille suhtes nähakse ühise tollitariifistikuga ette väärtuseline ja koguseline tollimaks, tollimaksude kaotamist üksnes tollimaksu väärtuselise osa suhtes.

5. Tabelis 3 loetletud Iisraelist pärinevate toodete suhtes kohaldatakse veergudes „a” ja „b” loetletud kehtivaid tollimakse.

▼M6

PROTOKOLLI NR 1 LISA

Tabel 1

Järgnevasse tabelisse lisamata tooted on tollimaksuvabad. Teatavate järgnevalt loetletud toodete suhtes kohaldatav sooduskohtlemine märgitakse tabelitesse 2 ja 3.







CN-kood (1) Kirjeldus (2) 0105 12 00 Eluskalkunid massiga kuni 185 g 0207 27 Kalkuni jaotustükid ja rups, külmutatud 0207 33 0207 34 0207 35 0207 36 Pardi, hane või pärlkana liha ex 0302 69 99 ex 0303 79 98 ex 0304 19 99 ex 0304 29 99 ex 0305 30 90 Kuldvöötahven (Boops boops): värsked või jahutatud; külmutatud; külmutatud fileed ja muu kalaliha, värske või külmutatud; fileed, kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutamata ex 0301 99 80 0302 69 61 0302 69 95 0303 79 71 ex 0303 79 98 ex 0304 19 39 ex 0304 19 99 ex 0304 29 99 ex 0304 99 99 ex 0305 10 00 ex 0305 30 90 ex 0305 49 80 ex 0305 59 80 ex 0305 69 80 Hammasahven (Dentex dentex) ja besuugod (Pagellus spp.) ja kuld-merikoger (Sparus aurata): elus; värsked või jahutatud; külmutatud; kalafileed ja muu kalaliha, värske, jahutatud või külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees; suitsutatud; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid ex 0301 99 80 0302 69 94 ex 0303 77 00 ex 0304 19 39 ex 0304 19 99 ex 0304 29 99 ex 0304 99 99 ex 0305 10 00 ex 0305 30 90 ex 0305 49 80 ex 0305 59 80 ex 0305 69 80 Kiviahven (Dicentrarchus labrax): elus; värsked või jahutatud; külmutatud; kalafileed ja muu kalaliha, värske, jahutatud või külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid 0404 10 Vadak ja modifitseeritud vadak, kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma 0408 11 80 Kuivatatud munakollased, inimtoiduks kõlblikud, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma 0408 19 89 Munakollased (mitte vedelal kujul), külmutatud või muul viisil töödeldud, inimtoiduks kõlblikud, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma (v.a kuivatatud) 0408 91 80 Kuivatatud, kooreta linnumunad, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma, inimtoiduks kõlblikud, (v.a munakollased) 0409 00 00 Naturaalne mesi 0603 11 00 0603 12 00 0603 13 00 0603 14 00 0603 19 10 0603 19 90 Lõikelilled ja lillepungad, värsked 0701 90 50 Varajased kartulid, värsked või jahutatud, 1. jaanuarist 30. juunini 0702 00 00 Tomatid, värsked või jahutatud 0703 20 00 Küüslauk, värske või jahutatud 0707 00 Kurgid ja kornišonid, värsked või jahutatud 0709 60 10 Paprika, värske või jahutatud 0709 90 70 Kabatšokid, värsked või jahutatud 0710 40 00 Suhkrumais (toores või eelnevalt aurutatud või keedetud), külmutatud 0710 90 00 Köögiviljasegud, toored või eelnevalt aurutatud või keedetud, külmutatud 0711 90 30 Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud suhkrumais (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatu 0712 90 30 Kuivatatud tomatid tervelt, tükeldatult, viilutatult, purustatult või pulbrina, kuid muul viisil töötlemata 0805 10 Apelsinid, värsked või kuivatatud 0805 20 10 Klementiinid, värsked või kuivatatud 0805 20 50 Mandariinid ja vilkingid, värsked või kuivatatud 0806 10 10 Värsked lauaviinamarjad 0807 19 00 Melonid, värsked (välja arvatud arbuusid) 0810 10 00 Värsked maasikad 1509 10 Neitsioliiviõli 1602 Lihast, rupsist või verest tooted või konservid (v.a vorstid jms tooted ning ekstraktid ja mahlad lihast) 1604 13 Töödeldud või konserveeritud sardiinid, sardinellid ja kilud, tervena või tükkidena, kuid mitte hakklihana 1604 14 Töödeldud või konserveeritud tuun, vööttuun ja pelamiid (Sarda spp.), tervena või tükkidena, kuid mitte hakklihana 1604 15 Töödeldud või konserveeritud makrell tervena või tükkidena, kuid mitte hakklihana 1604 19 31 Töödeldud või konserveeritud nn seljafileed kaladest perekonnast Euthynnus, v.a vööttuun (Euthynnus (Katsuwonus) pelamis), tervena või tükkidena, kuid mitte hakklihana 1604 19 39 Töödeldud või konserveeritud kalad perekonnast Euthynnus, v.a vööttuun (Euthynnus (Katsuwonus) pelamis), tervena või tükkidena, kuid mitte hakklihana 1604 20 50 Kalatooted ja -konservid sardiinidest, pelamiididest, liigi Scomberscombrus või Scomberjaponicus makrellidest, liigi Orcynopsisunicolor kaladest 1604 20 70 Kalatooted ja -konservid tuunidest, vööttuunidest ja muudest perekonna Euthynnus kaladest 1701 Roosuhkur ja peedisuhkur ning keemiliselt puhas sahharoos tahkel kujul ex 17 02 Muud suhkrud, sh keemiliselt puhas maltoos, tahkel kujul; maitse- ja värvainelisanditeta suhkrusiirupid; tehismesi, naturaalse meega segatud või segamata; karamell, välja arvatud CN-koodi 1702 11 00 alla kuuluv keemiliselt puhas laktoos; CN-koodide ex 1702 30 50 ja ex 1702 30 90 alla kuuluv keemiliselt puhas glükoos ning CN-koodi 1702 50 00 alla kuuluv keemiliselt puhas fruktoos. 1704 10 90 Närimiskumm, suhkruga kaetud või katmata, sahharoosisisaldusega (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkur) vähemalt 60 % massist ex 1704 90 Muud suhkrukondiitritooted, mis ei sisalda kakaod, välja arvatud: — lagritsaekstrakt sahharoosisisaldusega üle 10 % massist, kuid muude lisaaineteta, kuulub CN-koodi 1704 90 10 alla; — valge šokolaad, kuulub CN-koodi 1704 90 30 alla; — kondiitritootemass, k.a martsipan (kontaktpakendis netomassiga vähemalt 1 kg), mis kuulub CN-koodi 1704 90 51 alla; — vahukommid, muud suhkrukondiitritooted, mis ei sisalda kakaod, sisaldavad sahharoosi (k.a sahharoosina väljendatud invertsuhkur) vähemalt 45 % massist, kuuluvad CN-koodi ex 1704 90 99 alla. 1806 10 20 Kakaopulber, mis sisaldab sahharoosi (k.a sahharoosina väljendatud invertsuhkur) või sahharoosina väljendatud isoglükoosi vähemalt 5 %, kuid alla 65 % massist 1806 10 30 Kakaopulber, mis sisaldab sahharoosi (k.a sahharoosina väljendatud invertsuhkur) või sahharoosina väljendatud isoglükoosi vähemalt 65 %, kuid alla 80 % massist 1806 10 90 Kakaopulber, mis sisaldab sahharoosi (k.a sahharoosina väljendatud invertsuhkur) või sahharoosina väljendatud isoglükoosi vähemalt 80 % massist 1806 20 Muud kakaod sisaldavad toiduained plokkide, tahvlite või batoonidena, massiga üle 2 kg, või vedelal kujul, pastana, pulbrina, graanulitena või muul kujul, mahutis või kontaktpakendis massiga üle 2 kg ex 1901 90 99 Muud jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 40 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt; mujal nimetamata toiduained rubriikidesse 0401 –0404 kuuluvatest kaupadest, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad kakaod alla 5 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt, ja mis sisaldavad sahharoosi (k.a sahharoosina väljendatud invertsuhkur) või sahharoosina väljendatud isoglükoosi vähemalt 60 % 1905 20 30 1905 20 90 Piparkoogid jms, mis sisaldavad sahharoosi (k.a sahharoosina väljendatud invertsuhkur) vähemalt 30 % massist 2001 90 30 Suhkrumais (Zea mays var. saccharata), äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud 2002 90 91 2002 90 99 Tomatid, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, kuivainesisaldusega üle 30 % massist 2004 90 10 Suhkrumais (Zea mays var. saccharata), toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutatud 2005 80 00 Suhkrumais (Zea mays var. saccharata) toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädikata või äädikhappeta, külmutamata ex 2005 99 v.a 2005 99 50 ja 2005 99 90 Muu köögivili 2008 70 Konserveeritud virsikud, k.a nektariinid 2009 11 2009 12 00 2009 19 Apelsinimahl ex 2009 90 Mahlasegud tsitrusviljade mahlast 2101 12 98 2101 20 98 Kohvil, teel või matel põhinevad tooted ex 2106 90 98 Muud mujal nimetamata toiduained (v.a valgukontsentraadid ja tekstureeritud valkained), mis sisaldavad sahharoosi (k.a sahharoosina väljendatud invertsuhkur) või sahharoosina väljendatud isoglükoosi vähemalt 60 % massist 2204 Viinamarjaveinid värsketest viinamarjadest, k.a kangendatud veinid; viinamarjavirre, v.a rubriiki 2009 kuuluv 2905 43 00 2905 44 Mannitool ja D-glütsitool (sorbitool) 3302 10 29 Kõiki joogi aroomiaineid sisaldavad valmistised, mis sisaldavad massist vähemalt 1,5 % piimarasva, vähemalt 5 % sahharoosi või isoglükoosi ja vähemalt 5 % glükoosi või tärklist 3501 10 50 3501 10 90 3501 90 90 Kaseiin, v.a regenereeritud tekstiilkiudude valmistamiseks, kaseinaadid jm kaseiini derivaadid 3502 11 90 Inimtoiduks ettenähtud kuivatatud munaalbumiin 3502 19 90 Inimtoiduks ettenähtud muu munaalbumiin 3502 20 91 Inimtoiduks ettenähtud kuivatatud piimaalbumiin 3502 20 99 Inimtoiduks ettenähtud muu piimaalbumiin ex 3505 10 3505 20 Dekstriinid jm modifitseeritud tärklised ning tärkliste, dekstriinide jm modifitseeritud tärkliste alusel valmistatud liimid, v.a CN-koodi 3505 10 50 alla kuuluvad esterdatud ja eeterdatud tärklised 3809 10 Tärklisainete baasil valmistatud viimistlusained, värvikandjad ja värvikinnistid, mida kasutatakse värvimise või värvi kinnitumise kiirendamiseks, ning muud tekstiili-, paberi-, naha jms tööstuses kasutatavad mujal nimetamata tooted ja valmistised (nt apretid ja peitsid) 3824 60 Sorbitool, v.a alamrubriiki 2905 44 kuuluv (1) CN-koodid vastavalt määrusele (EL) nr 861/2010 (ELT L 284, 29.10.2010, lk 1). (2) Kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitest olenemata on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik ning soodustuskava on käesoleva lisa kontekstis kindlaks määratud CN-koodide raames. Kui osutatud CN-koodil on eesliide ex, tuleb soodustuskava kindlaks määrata nii CN-koodide kui ka vastava kirjelduse põhjal.

Tabel 2

Järgmiste loetletud toodete suhtes kohaldatakse sooduskohtlemist tariifikvootide kujul ja ajaliselt järgmiselt:







CN-kood (1) Kirjeldus (2) a b c Enamsoodustusrežiimi tollimaksu vähendamise määr (%) Tariifikvoot (netomass tonnides, kui ei ole osutatud teisiti) Tariifkvoodi väline enamsoodustusrežiimi tollimaksu vähendamine (%) 0105 12 00 Eluskalkunid massiga kuni 185 g 100 129 920 tükki — 0207 27 10 Kalkuni jaotustükid, kondita, külmutatud 100 4 000 — 0207 27 30 0207 27 40 0207 27 50 0207 27 60 0207 27 70 Kalkuni jaotustükid, kondiga, külmutatud ex 0207 33 Pardi- ja haneliha, tükeldamata, külmutatud 100 560 — ex 0207 35 Pardi ja hane muu liha ja söödav rups, värske või jahutatud ex 0207 36 Pardi ja hane muu liha ja söödav rups, külmutatud 0404 10 Vadak ja modifitseeritud vadak, kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma 100 1 300 — 0603 11 00 0603 12 00 0603 13 00 0603 14 00 0603 19 10 0603 19 90 Lõikelilled ja lillepungad, värsked 100 22 196 — 0603 19 90 Muud värsked lõikelilled ja lillepungad, 1. november — 15. aprill 100 7 840 — 0701 90 50 Varajased kartulid, värsked või jahutatud, 1. jaanuarist 30. juunini 100 33 936 — ex 0702 00 00 Kirsstomatid, värsked või jahutatud (3) 100 28 000 — ex 0702 00 00 Tomatid, värsked või jahutatud, v.a kirsstomatid 100 5 000 — 0707 00 05 Kurgid, värsked või jahutatud 100 1 000 — 0709 60 10 Paprika, värske või jahutatud 100 17 248 40 0709 90 70 Kabatšokid, värsked või jahutatud, 1. detsember — veebruari lõpp 100 — — 0710 40 00 2004 90 10 Suhkrumais, külmutatud 100 % tollimaksu väärtuselisest osast + 30 % põllumajanduskomponendist (1) 10 600 (2) 0711 90 30 2001 90 30 2005 80 00 Suhkrumais, külmutamata 100 % tollimaksu väärtuselisest osast + 30 % põllumajanduskomponendist (1) 5 400 (2) 0712 90 30 Kuivatatud tomatid tervelt, tükeldatult, viilutatult, purustatult või pulbrina, kuid muul viisil töötlemata 100 1 200 — ex 0805 10 Värsked apelsinid 100 224 000 (4) 60 ex 0805 20 10 ex 0805 20 50 Klementiinid, mandariinid ja vilkingid, värsked 100 40 000 60 ex 0805 20 10 ex 0805 20 50 Värsked klementiinid, mandariinid ja vilkingid, 15. märts — 30. september 100 15 680 60 0806 10 10 Värsked lauaviinamarjad, 1. aprill — 31. juuli 100 — — 0807 19 00 Muud värsked melonid (v.a arbuusid), 1. august — 31. mai 100 30 000 50 0810 10 00 Värsked maasikad, 1. november — 30. aprill 100 5 000 60 1602 31 19 Kalkunilihast, -rupsist või -verest tooted või konservid, mis sisaldavad linnuliha või rupsi vähemalt 57 % massist, v.a eranditult kuumtöötlemata kalkuniliha 100 5 000 — 1602 31 30 Kalkunilihast, -rupsist või -verest tooted või konservid, mis sisaldavad liha või rupsi vähemalt 25 %, kuid alla 57 % massist 1602 32 19 Kana ja kuke liigist Gallus domesticus lihast, rupsist või verest tooted või konservid, mis sisaldavad linnuliha või rupsi vähemalt 57 % massist, v.a kuumtöötlemata 100 2 000 — 1602 32 30 Kana ja kuke liigist Gallus domesticus lihast, rupsist või verest tooted või konservid, mis sisaldavad linnuliha või rupsi vähemalt 25 %, kuid alla 57 % massist 1704 10 90 Närimiskumm, mis ei sisalda kakaod, suhkruga kaetud või katmata, sahharoosisisaldusega (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkur) vähemalt 60 % massist 100 100 (2) 1806 10 20 1806 10 30 1806 10 90 Kakaopulber, mis sisaldab sahharoosi (k.a sahharoosina väljendatud invertsuhkur) või sahharoosina väljendatud isoglükoosi vähemalt 5 % massist 100 % tollimaksu väärtuselisest osast + 15 % põllumajanduskomponendist (1) 2 500 (2) 1806 20 Muud kakaod sisaldavad toiduained plokkide, tahvlite või batoonidena massiga üle 2 kg, või vedelal kujul, pastana, pulbrina, graanulitena või muul kujul, mahutis või kontaktpakendis massiga üle 2 kg 1905 20 30 1905 20 90 Piparkoogid jms, mis sisaldavad sahharoosi (k.a sahharoosina väljendatud invertsuhkur) vähemalt 30 % massist 100 % tollimaksu väärtuselisest osast + 30 % põllumajanduskomponendist (1) 3 200 (2) 2002 90 91 2002 90 99 Tomatid, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, kuivainesisaldusega üle 30 % massist 100 784 — ex 2008 70 71 Virsikulõigud, õlis küpsetatud 100 112 — 2009 11 2009 12 00 2009 19 Apelsinimahl 100 35 000 , sellest 2-liitristes või väiksemates pakkides kuni 21 280 70 ex 2009 90 Mahlasegud tsitrusviljade mahlast 100 19 656 — 2204 Viinamarjaveinid värsketest viinamarjadest, k.a kangendatud veinid; viinamarjavirre, v.a rubriiki 2009 kuuluv 100 6 212 hl — 3505 20 Tärkliste, dekstriinide või muude modifitseeritud tärkliste alusel valmistatud liimid 100 250 (2) (1) CN-koodid vastavalt määrusele (EL) nr 861/2010 (ELT L 284, 29.10.2010, lk 1). (2) Kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitest olenemata on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik ning soodustuskava on käesoleva lisa kontekstis kindlaks määratud CN-koodide raames. Kui osutatud CN-koodil on eesliide ex, tuleb soodustuskava kindlaks määrata nii CN-koodide kui ka vastava kirjelduse põhjal. (3) Sellesse alamrubriiki klassifitseerimisel tuleb järgida asjakohastes liidu õigusaktides sätestatud tingimusi (määruse (EL) nr 543/2011 (muudetud) I lisa B osa 10. osa (konkreetsed turustamisnormid). (4) Selle tariifikvoodi puhul alandatakse liidu WTO-le tehtavate soodustuste nimekirjas sätestatud koguseline tollimaks nullini ajavahemikuks 1. detsembrist kuni 31. maini, kui hind piiril ei ole madalam kui 264 eurot tonni kohta, mis on Euroopa Komisjoni ja Iisraeli vahel kokkulepitud hind piiril. Kui saadetise hind piiril on 2, 4, 6 või 8 % madalam kokkulepitud hinnast piiril, on koguseline tollimaks vastavalt 2, 4, 6 või 8 % nimetatud kokkulepitud hinnast piiril. Kui saadetise hind piiril on alla 92 % kokkuleppehinnast piiril, kohaldatakse WTOs kindlaksmääratud koguselist tollimaksu. (*1) Sellega seoses on nn põllumajanduskomponent tollimaksu konkreetne osa, mis on kehtestatud määrusega (EL) nr 861/2010 (ELT L 284, 29.10.2010, lk 1). (*2) Nende toodete puhul on tariifikvooti ületava koguse suhtes kohaldatav tollimaks sätestatud käesoleva lisa tabelis 3.

▼M7







CN–kood Kirjeldus Enamsoodustusrežiimi tollimaksu vähendamise määr (%) Tariifikvoot (netomass tonnides, kui ei ole osutatud teisiti) Tariifkvoodi väline enamsoodustusrežiimi tollimaksu vähendamine (%) Erisätted 2008 70 61 Virsikud, k.a nektariinid, piirituselisandita, suhkrulisandiga, kontaktpakendis netomassiga üle 1 kg, suhkrusisaldusega üle 13 % massist 74 % 555 — — 2008 70 92 Virsikud, k.a nektariinid, piirituselisandita, suhkrulisandita, kontaktpakendis netomassiga vähemalt 5 kg 67 %

▼M6

Tabel 3

Järgmiste loetletud toodete suhtes kohaldatakse tollimaksu järgmiselt:







CN-kood (1) Kirjeldus (2) a b (3) Tollimaksu väärtuseline komponent (%) Tollimaksu koguseline komponent 0710 40 00 Suhkrumais (kuumtöötlemata, aurutatud või keedetud), külmutatud 0 9,4 eurot/100 kg net eda 0711 90 30 Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud köögivili (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatu 0 9,4 eurot/100 kg net eda 1704 10 90 Närimiskumm, suhkruga kaetud või katmata, sahharoosisisaldusega (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkur) vähemalt 60 % massist 0 30,90 eurot/100 kg net MAX 18,20 % ex 1704 90 Muud suhkrukondiitritooted, mis ei sisalda kakaod, välja arvatud: — lagritsaekstrakt sahharoosisisaldusega üle 10 % massist, kuid muude lisaaineteta, kuulub CN-koodi 1704 90 10 alla; — valge šokolaad, kuulub CN-koodi 1704 90 30 alla; — kondiitritootemass, k.a martsipan, kontaktpakendis netomassiga vähemalt 1 kg, kuulub CN-koodi 1704 90 51 alla 0 EA MAX 18,7 % + AD S/Z 1806 10 20 Kakaopulber, mis sisaldab sahharoosi (k.a sahharoosina väljendatud invertsuhkur) või sahharoosina väljendatud isoglükoosi vähemalt 5 %, kuid alla 65 % massist 0 25,2 eurot/100 kg net 1806 10 30 Kakaopulber, mis sisaldab sahharoosi (k.a sahharoosina väljendatud invertsuhkur) või sahharoosina väljendatud isoglükoosi vähemalt 65 %, kuid alla 80 % massist 0 31,4 eurot/100 kg net 1806 10 90 Kakaopulber, mis sisaldab sahharoosi (k.a sahharoosina väljendatud invertsuhkur) või sahharoosina väljendatud isoglükoosi vähemalt 80 % massist 0 41,9 eurot/100 kg net ex 1806 20 Muud kakaod sisaldavad toiduained plokkide, tahvlite või batoonidena massiga üle 2 kg, või vedelal kujul, pastana, pulbrina, graanulitena või muul kujul, mahutis või kontaktpakendis massiga üle 2 kg granuleeritud piimašokolaad, mis kuulub CN-koodi 1806 20 70 alla 0 EA MAX 18,7 % + AD S/Z 1806 20 70 Granuleeritud piimašokolaad 0 EA ex 1901 90 99 Muud jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 40 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt; mujal nimetamata toiduained rubriikidesse 0401 –0404 kuuluvatest kaupadest, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad kakaod alla 5 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt, ja mis sisaldavad sahharoosi (k.a sahharoosina väljendatud invertsuhkur) või sahharoosina väljendatud isoglükoosi vähemalt 60 % 0 EA 1905 20 30 Piparkoogid jms, mis sisaldavad sahharoosi (k.a sahharoosina väljendatud invertsuhkur) vähemalt 30 %, kuid alla 50 % massist 0 24,6 eurot/100 kg net 1905 20 90 Piparkoogid jms, mis sisaldavad sahharoosi (k.a sahharoosina väljendatud invertsuhkur) vähemalt 50 % massist 0 31,4 eurot/100 kg net 2001 90 30 Suhkrumais (Zea mays var. saccharata), äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud 0 9,4 eurot/100 kg net eda 2004 90 10 Suhkrumais (Zea mays var. saccharata) toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutatud 0 9,4 eurot/100 kg net eda 2005 80 00 Suhkrumais (Zea mays var. saccharata) toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädikata või äädikhappeta, külmutamata 0 9,4 eurot/100 kg net eda 2101 12 98 Tooted, mis põhinevad kohvil 0 EA 2101 20 98 Tooted teest või matest 0 EA ex 2106 90 98 Muud mujal nimetamata toiduained (v.a valgukontsentraadid ja tekstureeritud valkained), mis sisaldavad sahharoosi (k.a sahharoosina väljendatud invertsuhkur) või sahharoosina väljendatud isoglükoosi vähemalt 60 % massist 0 EA 2905 43 00 Mannitool 0 125,8 eurot/100 kg net 2905 44 11 D-glütsitool (sorbitool) vesilahusena, sisaldab D-mannitooli kuni 2 % D-glütsitooli massist 0 16,1 eurot/100 kg net 2905 44 19 D-glütsitool (sorbitool) vesilahusena, sisaldab D-mannitooli üle 2 % D-glütsitooli massist, 0 37,8 eurot/100 kg net 2905 44 91 D-glütsitool (sorbitool), v.a vesilahusena, sisaldab D-mannitooli kuni 2 % D-glütsitooli massist 0 23 eurot/100 kg net 2905 44 99 D-glütsitool (sorbitool), v.a vesilahusena, sisaldab D-mannitooli üle 2 % D-glütsitooli massist 0 53,7 eurot/100 kg net 3302 10 29 Kõiki joogi aroomiaineid sisaldavad valmistised, mis sisaldavad massist vähemalt 1,5 % piimarasva, vähemalt 5 % sahharoosi või isoglükoosi ja vähemalt 5 % glükoosi või tärklist 0 EA 3501 10 50 Kaseiin, tööstuslikuks otstarbeks, v.a toidukaupade ja loomasöötade valmistamiseks ning regenereeritud tekstiilkiudude valmistamiseks 3 % — 3501 10 90 Muu kaseiin 9 % — 3501 90 90 Kaseinaadid jm kaseiini derivaadid (v.a kaseiinliimid) 6,4 % — 3505 10 10 Dekstriinid 0 17,7 eurot/100 kg net 3505 10 90 Muud modifitseeritud tärklised, v. a esterdatud ja eeterdatud tärklised 0 17,7 eurot/100 kg net 3505 20 10 Tärkliste, dekstriinide jm modifitseeritud tärkliste alusel valmistatud liimid, mis sisaldavad alla 25 % massist tärklist, dekstriine või muid modifitseeritud tärklisi 0 4,5 eurot/100 kg net MAX 11,5 % 3505 20 30 Tärkliste, dekstriinide jm modifitseeritud tärkliste alusel valmistatud liimid, mis sisaldavad massist vähemalt 25 %, kuid alla 55 % tärklist, dekstriine või muid modifitseeritud tärklisi 0 8,9 eurot/100 kg net MAX 11,5 % 3505 20 50 Tärkliste, dekstriinide jm modifitseeritud tärkliste alusel valmistatud liimid, mis sisaldavad massist vähemalt 55 %, kuid alla 80 % tärklist, dekstriine või muid modifitseeritud tärklisi 0 14,2 eurot/100 kg net MAX 11,5 % 3505 20 90 Tärkliste, dekstriinide jm modifitseeritud tärkliste alusel valmistatud liimid, mis sisaldavad massist vähemalt 80 % tärklist, dekstriine või muid modifitseeritud tärklisi 0 17,7 eurot/100 kg net MAX 11,5 % Viimistlusained, värvikandjad ja värvikinnistid, mida kasutatakse värvimise või värvi kinnitumise kiirendamiseks, ning muud tekstiili-, paberi-, naha jms tööstuses kasutatavad mujal nimetamata tooted ja valmistised (nt apretid ja peitsid) 3809 10 10 – tärklisainete sisaldusega alla 55 % massist 0 8,9 eurot/100 kg net MAX 12,8 % 3809 10 30 – tärklisainete sisaldusega vähemalt 55 %, kuid alla 70 % massist 0 12,4 eurot/100 kg net MAX 12,8 % 3809 10 50 – tärklisainete sisaldusega vähemalt 70 %, kuid alla 83 % massist 0 15,1 eurot/100 kg net MAX 12,8 % 3809 10 90 – tärklisainete sisaldusega vähemalt 83 % massist 0 17,7 eurot/100 kg net MAX 12,8 % Sorbitool (v.a alamrubriiki 2905 44 kuuluv): 3824 60 11 – vesilahusena: – – mis sisaldab D-mannitooli kuni 2 % D-glütsitooli massist 0 16,1 eurot/100 kg net 3824 60 19 – vesilahusena: – – mis sisaldab D-mannitooli üle 2 % D-glütsitooli massist 0 37,8 eurot/100 kg net 3824 60 91 – muu kui vesilahusena: – – mis sisaldab D-mannitooli kuni 2 % D-glütsitooli massist 0 23 eurot/100 kg net 3824 60 99 – muu kui vesilahusena: – – mis sisaldab D-mannitooli üle 2 % D-glütsitooli massist 0 53,7 eurot/100 kg net (1) CN-koodid vastavalt määrusele (EL) nr 861/2010 (ELT L 284, 29.10.2010, lk 1). (2) Kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitest olenemata on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik ning soodustuskava on käesoleva lisa kontekstis kindlaks määratud CN-koodide raames. Kui osutatud CN-koodil on eesliide ex, tuleb soodustuskava kindlaks määrata nii CN-koodide kui ka vastava kirjelduse põhjal. (3) „EA” ja „AD S/Z” osutavad põllumajanduskomponendile ja täiendavale tollimaksule suhkrult, mille kogused on kindlaks määratud määruse (EL) nr 861/2010 I lisas (ELT L 284, 29.10.2010, lk 1).

▼M5

PROTOKOLL nr 2

Euroopa Ühendusest pärinevate põllumajandustoodete, töödeldud põllumajandustoodete, kala ja kalandustoodete Iisraeli Riiki importimise korra kohta







1. Ühendusest pärinevaid lisas loetletud tooteid lubatakse Iisraeli importida järgmistel ja lisas esitatud tingimustel.

2. Brüsselis 4. novembril 2009 allkirjastatud kirjavahetuse vormis lepingu (edaspidi „kirjavahetuse vormis leping”) jõustumise kuupäevast kaotatakse Euroopa Ühendusest pärinevate põllumajandustoodete, töödeldud põllumajandustoodete, kala ja kalandustoodete Iisraeli Riiki importimisel kohaldatavad tollimaksud ja samaväärse toimega maksud (sh nende põllumajanduskomponent), v.a lisa tabelis 1 loetletud toodete suhtes.

3. Lisa tabelis 2 loetletud Euroopa Ühendusest pärinevate põllumajandustoodete tollimaksud kaotatakse või neid vähendatakse veerus „b” osutatud tariifikvoodi piires.

Kvoote ületavate koguste puhul vähendatakse tollimaksu veerus „c” loetletud protsendi võrra.

Esimesel aastal pärast kirjavahetuse vormis lepingu jõustumise kuupäeva arvutatakse tariifikvootide mahud põhimahtude põhjal pro rata, võttes arvesse kõnealuse lepingu jõustumisele eelnenud aega.

4. Tabelis 3 loetletud Euroopa Ühendusest pärinevate toodete puhul kohaldatakse väärtuselist tollimaksu veerus „a” sätestatud piires, koguselist tollimaksu veerus „b” sätestatud piires.

▼M6

PROTOKOLLI NR 2 LISA

Tabel 1

Järgnevasse tabelisse lisamata tooted on tollimaksuvabad. Teatavate järgnevalt loetletud toodete suhtes kohaldatav sooduskohtlemine märgitakse tabelitesse 2 ja 3.







HS-kood või Iisraeli kood (1) Kirjeldus (2) ex 0102 90 Tapavasikad 0104 10 Eluslambad 0104 10 20 – viienda lisa raames 0104 10 90 – muud 0104 20 Eluskitsed 0104 20 90 – muud 0105 12 Eluskalkunid massiga kuni 185 g: 0105 12 10 – kellest ühegi väärtus ei ületa NIS 12 0105 12 80 – viienda lisa raames 0105 19 Eluspardid, -haned ja –pärlkanad massiga kuni 185 g: 0105 19 10 – kellest ühegi väärtus ei ületa NIS 12 0105 19 80 – viienda lisa raames Muud 0105 94 – linnud liigist Gallus domesticus 0105 99 – muud 0106 32 90 Elus papagoilised (kaasa arvatud papagoid, aarad ja kakaduud) 0106 39 Eluslinnud, muud kui röövlinnud ja papagoilased: 0106 39 19 – ilulinnud, laululinnud ja lemmiklinnud 0201 Värske või jahutatud veiseliha 0204 Värske, jahutatud või külmutatud lamba- või kitseliha 0206 10 Toidukõlblik veiseliharups, värske või jahutatud 0206 80 00 Lamba, kitse, hobuse, eesli, muula või hobueesli söödav rups, värske või jahutatud 0207 Rubriigi 0105 kodulindude värske, jahutatud või külmutatud liha ja söödav rups 0210 20 00 Veiseliha, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud 0210 91 Esikloomaliste (soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud): 0210 91 10 – liha ja rups 0301 v.a 0301 10 10 0301 91 10 0301 92 10 0301 92 90 0301 93 10 0301 94 10 0301 94 90 0301 95 10 0301 95 90 0301 99 10 Eluskala 0302 v.a 0302 40 20 0302 50 20 0302 62 20 0302 63 20 0302 64 10 0302 65 20 0302 66 10 0302 68 10 0302 70 10 Värske või jahutatud kala (v.a rubriigi 0304 kalafilee ja muu kalaliha) 0303 v.a 0303 11 10 0303 19 10 0303 22 10 0303 29 10 0303 43 30 0303 51 10 0303 52 10 0303 71 30 0303 72 10 0303 73 10 0303 74 10 0303 75 10 0303 76 10 0303 78 10 0303 79 30 0303 79 51 0303 80 10 Külmutatud kala, (v.a rubriigi 0304 kalafilee ja muu kalaliha) 0304 v.a 0304 11 10 0304 12 10 0304 19 22 0304 19 92 0304 22 00 0304 29 22 0304 29 42 0304 29 92 0304 91 10 0304 92 10 0304 99 20 Kalafilee ja muu kalaliha (k.a kalahakkliha), värske, jahutatud või külmutatud 0305 41 00 Suitsutatud (sh filee) idalõhed (nerka – Oncorhynchus nerka, gorbuuša – Oncorhynchus gorbuscha, keta – Oncorhynchus keta, tšavõõtša – Oncorhynchus tschawytscha, kisutš – Oncorhynchus kisutch, sima e masu – Oncorhynchus masou ja Oncorhynchus rhodurus), atlandi väärislõhe (Salmo salar) ja doonau taimen (Hucho hucho) 0305 49 00 Muu suitsukala (sh filee) kui idalõhed (nerka – Oncorhynchus nerka, gorbuuša – Oncorhynchus gorbuscha, keta – Oncorhynchus keta, tšavõõtša – Oncorhynchus tschawytscha, kisutš – Oncorhynchus kisutch, sima e masu – Oncorhynchus masou ja Oncorhynchus rhodurus), atlandi väärislõhe (Salmo salar) ja doonau taimen (Hucho hucho) 0306 v.a 0306 11 10 0306 12 10 0306 14 20 0306 19 20 0306 21 10 0306 22 10 0306 24 20 0306 29 10 0306 29 92 Vähid, puhastatud või puhastamata, elusad, värsked, jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolvees või soolatud; vees või aurus keedetud vähid (puhastamata), jahutatud või jahutamata, külmutatud, kuivatatud, soolatud või soolvees; inimtoiduks kõlblik jahu ja graanulid vähkidest 0307 v.a 0307 10 20 0307 21 20 0307 29 20 0307 31 20 0307 39 20 0307 60 10 0307 60 92 0307 91 20 0307 99 20 Molluskid, karbis või karbita, elusad, värsked, jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolatud või soolvees; muud veeselgrootud (v.a vähid ja molluskid), elusad, värsked, jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolatud või soolvees; inimtoiduks kõlblik jahu ja graanulid muudest veeselgrootutest peale vähkide 0401 Piim ja rõõsk koor, kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandita 0402 Piim ja rõõsk koor, kontsentreeritud või suhkru- jm magusainelisandiga 0403 Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor (kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandiga, lõhna- ja maitseainetega, pähkli-, kakao- või puuviljalisandiga või ilma) 0404 Vadak, kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma; mujal nimetamata tooted naturaalsetest piimakomponentidest, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma 0405 Või ja muud piimarasvad; piimarasvavõided: 0405 10 – või: – – kontaktpakendis netomassiga üle 1 kg: 0405 10 31 – – – viienda lisa raames 0405 10 39 – – – muud – – kontaktpakendis netosisaldusega kuni 1 kg: 0405 10 91 – – – viienda lisa raames 0405 10 99 – – – muu 0405 20 – piimarasvavõided: 0405 20 10 – – viienda lisa raames 0405 20 90 – – muu – muud piimarasvad: 0405 90 19 – – viienda lisa raames 0405 90 90 – – muud 0406 Juust ja kohupiim 0407 v.a 0407 00 10 Linnumunad (koorega), värsked, konserveeritud või kuumtöödeldud 0408 Kooreta linnumunad ja munakollased, värsked, kuivatatud, vees või aurus keedetud, külmutatud või muul viisil töödeldud (suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma) 0409 Naturaalne mesi 0701 Kartulid, värsked või jahutatud: 0701 90 – muu kui seemnekartul 0702 Tomatid, värsked või jahutatud 0703 Sibul, šalott, küüslauk, porrulauk jm sibulköögiviljad, värsked või jahutatud 0704 Kapsas, lillkapsas, nuikapsas, lehtkapsas ja muu söödav kapsas perekonnast Brassica, värske või jahutatud 0705 11 0705 19 Aedsalat, värske või jahutatud 0706 Porgand, naeris, söögipeet, aed-piimjuur, juurseller, redis jms söödav juurvili, värske või jahutatud 0707 Kurgid ja kornišonid, värsked või jahutatud 0708 v.a 0708 90 20 Kaunviljad, poetatud või poetamata, värsked või jahutatud 0709 20 Spargel, värske või jahutatud 0709 30 Baklažaanid, värsked või jahutatud 0709 40 Seller, välja arvatud juurseller, värske või jahutatud 0709 51 0709 59 Seened, värsked või jahutatud: 0709 51 90 – - seened perekonnast Agaricus 0709 59 90 – muud 0709 60 Perekondadesse Capsicum või Pimenta kuuluvad viljad, värsked või jahutatud 0709 70 Spinat, uusmeremaa spinat ja aedspinat, värske või jahutatud 0709 90 Muu köögivili, värske või jahutatud 0710 10 Kartul, kuumtöötlemata või keedetud või aurutatud, külmutatud 0710 21 Hernes (Pisum sativum), poetatud või poetamata, toores või eelnevalt aurutatud või keedetud, külmutatud 0710 22 Aedoad (Vigna spp., Phaseolus spp.), poetatud või poetamata, toored või eelnevalt aurutatud või keedetud, külmutatud 0710 29 v.a 0710 29 20 Muud kaunviljad, poetatud või poetamata, toored või eelnevalt aurutatud või keedetud, külmutatud 0710 30 Spinat, uusmeremaa spinat ja aedspinat, toores või eelnevalt aurutatud või keedetud, külmutatud 0710 40 Suhkrumais, toores või eelnevalt aurutatud või keedetud, külmutatud 0710 80 10 Külmutatud porgandid, lillkapsas, brokoli, (porrulauk), kapsas, paprikad, seller (eu 5) 0710 80 40 Külmutatud porgandid Muu külmutatud köögivili: 0710 80 80 – viienda lisa raames 0710 80 90 – muud 0710 90 Köögiviljasegud, toored või eelnevalt aurutatud või keedetud, külmutatud 0711 Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud köögivili (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatu: 0711 20 – oliivid 0711 40 – kurgid ja kornišonid 0711 90 – muu köögivili ja köögiviljasegud 0712 Kuivatatud köögivili (tervelt, tükeldatult, viilutatult, purustatult või pulbrina), muul viisil töötlemata: 0712 20 – sibulad 0712 90 v.a 0712 90 40 0712 90 70 – muu kuivatatud köögivili ja köögiviljasegud 0713 20 Kuivatatud kikerherned (nuudid) 0714 20 Maguskartul, värske, jahutatud, külmutatud või kuivatatud, viilutatud või viilutamata või graanulitena 0802 11 90 Koorimata mandlid, värsked või kuivatatud 0802 12 90 Kooritud mandlid, värsked või kuivatatud 0802 31 0802 32 Kreeka pähklid, värsked või kuivatatud, lüditud või lüdimata, kooritud või koorimata 0802 60 Makadaamiapähklid, värsked või kuivatatud, lüditud või lüdimata, kooritud või koorimata 0802 90 20 Pekanipähklid, värsked või kuivatatud, lüditud või lüdimata, kooritud või koorimata Muud pähklid: 0802 90 92 – viienda lisa raames 0802 90 99 – muud pähklid 0803 00 10 Värsked banaanid, k.a jahubanaanid 0804 10 Värsked datlid 0804 20 Värsked või kuivatatud viigimarjad 0804 30 10 Värsked ananassid 0804 40 10 Värsked avokaadod 0804 50 v.a 0804 50 90 Värsked guajaavid, mangod ja mangostanid 0805 10 10 Värsked apelsinid 0805 20 10 Värsked mandariinid (k.a tangeriinid ja satsumad); klementiinid, vilkingid jms tsitrushübriidid 0805 40 10 Värsked greibid (k.a pomelod) 0805 50 10 Värsked sidrunid (Citrus limon, Citrus limonum) ja laimid (Citrus aurantifolia, Citrus latifolia) 0805 90 11 Värsked näsasidrunid (Citrus medica), kinkanid ja laimid 0805 90 19 Muud värsked tsitrusviljad 0806 Värsked või kuivatatud viinamarjad 0807 Värsked melonid (k.a arbuusid) ja papaiad 0808 Värsked õunad, pirnid ja küdooniad 0809 Värsked aprikoosid, kirsid, virsikud (k.a nektariinid), ploomid ja laukaploomid 0810 10 Värsked maasikad 0810 20 Värsked vaarikad, murakad, mooruspuumarjad ja logani murakad 0810 50 Värsked kiivid 0810 60 Värsked durianid 0810 90 Muud värsked marjad ja puuviljad 0811 Külmutatud puuviljad, marjad ja pähklid, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma: 0811 10 – maasikad – vaarikad, murakad, mooruspuumarjad, logani murakad, mustad, valged ja punased sõstrad ning karusmarjad 0811 20 20 – – viienda lisa raames 0811 20 90 – – muud 0811 90 – muud, puuviljad ja pähklid 0812 Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud puuviljad, marjad ja pähklid (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud 0813 20 Kuivatatud mustad ploomid: 0813 20 20 – viienda lisa raames 0813 20 99 – muud 0813 40 00 Muud kuivatatud marjad ja puuviljad 0813 50 Segud grupi 08 pähklitest või kuivatatud puuviljadest ja marjadest 0904 Piprad perekonnast Piper, perekonda Capsicum või Pimenta kuuluvad kuivatatud, purustatud või jahvatatud viljad 0910 10 91 Ingver, mis lastakse turule oktoobrist kuni jaanuarini 0910 99 90 Muud vürtsid 1001 Nisu ja meslin 1005 90 10 Mais, popkorni taoline 1105 20 00 Kartulihelbed ja graanulid 1108 11 1108 12 1108 13 1108 14 1108 19 Tärklised 1202 10 00 Maapähkel (röstimata või muul viisil kuumtöötlemata, purustatud või purustamata), lüdimata 1202 20 90 Lüditud maapähkel (röstimata või muul viisil kuumtöötlemata, purustatud või purustamata) 1206 00 90 Muud päevalilleseemned, purustatud või purustamata 1207 20 00 Puuvillaseemned 1207 99 20 Riitsinuseseemned 1209 91 29 Kõrvitsaseemned 1209 99 20 Arbuusiseemned 1404 90 19 Muu õietolm, mitte ettenähtud loomasöödaks 1501 Searasv ja -rasvkude (k.a seapekk) ning kodulinnurasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 0209 või 1503 kuuluv 1507 Sojaõli ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata 1508 10 00 Maapähkli toorõli (arahhiseõli) ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata 1508 90 90 Muud, maapähkliõli (arahhiseõli) ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata, mitte toorõli ja mittesöödav 1509 Oliiviõli ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata 1510 Muud oliividest saadud õlid ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata, k.a nende õlide või fraktsioonide segud rubriigi 1509 õlide või nende fraktsioonidega 1511 10 20 Palmitoorõli ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata 1511 90 90 Palmiõli ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata, mitte toorõli ja mittesöödav 1512 11 1512 19 Päevalille- või saflooriõli ja nende fraktsioonid 1512 21 90 Puuvillaõli ja selle fraktsioonid, toorõli, millest gossüpol on eraldatud või eraldamata 1512 29 90 Puuvillaõli (ja selle fraktsioonid), millest gossüpol on eraldatud või eraldamata, mitte toorõli ja mittesöödav 1513 Kookospähkli- (kopra-), palmituuma- või babassupalmiõli ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata 1514 v.a 1514 91 19 1514 99 19 Rapsi-, rüpsi- või sinepiõli ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata 1515 Muud taimerasvad ja -õlid (k.a jojoobiõli) ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata: – linaseemneõli ja selle fraktsioonid: 1515 11 90 – – toorõli, mittesöödav 1515 19 90 – – muu, mittesöödav – maisiõli ja selle fraktsioonid: 1515 21 20 – – toorõli, mittesöödav 1515 29 90 – – muu, mittesöödav 1515 30 00 – riitsinusõli e kastoorõli ja selle fraktsioonid 1515 50 90 – muud mittesöödavad, seesamiõli ja selle fraktsioonid 1515 90 – muud: 1515 90 22 – – muud õlid, pähklitest või puuviljaseemnetest või luuseemnetest rubriigist 0802 või 1212 1515 90 30 – – muud 1516 Loomsed või taimsed rasvad või õlid ja nende fraktsioonid, osaliselt või täielikult hüdrogeenitud, esterdatud, ümberesterdatud või elaidiseeritud, rafineeritud või rafineerimata, kuid edasi töötlemata 1516 10 – loomsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid: 1516 10 11 – – tahked toidurasvad 1516 10 19 – – muud, tahked rasvad 1516 20 – taimsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid: 1516 20 19 – – muud, tahked rasvad 1516 20 91 – – Kastoorõli 1516 20 92 – – Linaseemneõli 1516 20 99 – – muu 1517 90 21 Söödavad segud või valmistised loomsetest või taimsetest rasvadest või õlidest või selle grupi erinevate rasvade ja õlide fraktsioonidest, v.a rubriigi 1516 toidurasvadest või -õlidest ning nende fraktsioonidest, sisaldavad oliiviõli 1517 90 22 Söödavad segud või valmistised loomsetest või taimsetest rasvadest või õlidest või selle grupi erinevate rasvade ja õlide fraktsioonidest, v.a rubriigi 1516 toidurasvadest või -õlidest ning nende fraktsioonidest, sisaldavad soja-, päevalille-, lina-, maisi- või rapsiõli 1518 00 21 Kastoorõli 1601 Vorstid jms tooted lihast, rupsist või verest; nende baasil valmistatud toiduained 1602 Muud lihast, rupsist või verest tooted või konservid: 1602 20 91 – mis tahes looma maksast, sisaldab kanamaksa 1602 20 99 – mis tahes looma maksast, muud 1602 31 90 – kalkuni 1602 32 90 – muude lindude liigist Gallus domesticus 1602 39 90 – muudest rubriigi 0105 kodulindudest – sea: 1602 41 00 – – tagaosad ja nende jaotustükid 1602 42 00 – – abatükid ja nende jaotustükid 1602 49 90 – – muud, sh segud ex 1602 50 – veise: 1602 50 80 – – viienda lisa raames 1602 50 91 – – sisaldab kanaliha üle 20 % massist 1602 50 99 – – muu 1602 90 90 – muud, sh tooted mis tahes loomade verest 1603 Ekstraktid ja mahlad lihast, kalast, vähkidest, molluskitest või muudest veeselgrootutest 1604 v.a 1604 11 20 1604 12 10 1604 19 20 1604 15 20 1604 20 10 1604 20 20 Kalatooted ja -konservid; kaaviar ja kalamarjast valmistatud kaaviariasendajad 1702 30 10 Glükoos vedelal kujul 1704 10 90 Muu närimiskumm, suhkruga kaetud või katmata, sisaldab närimiskummi alust alla 10 % massist 1905 31 10 Magusad küpsised, sisaldavad mune vähemalt 10 % massist, piimarasva vähemalt 1,5 % massist ja piimavalku vähemalt 2,5 % massist 1905 32 20 Vahvlid ja lehtvahvlid – muud, täidiseta 1905 32 30 Vahvlid ja lehtvahvlid – täidisega, mis sisaldab piimarasva vähemalt 1,5 % massist ja piimavalku vähemalt 2,5 % massist 1905 32 90 Vahvlid ja lehtvahvlid – muud, täidisega 1905 90 Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised jms pagaritooted, kakaoga või kakaota; armulaualeib, tühjad kapslid farmaatsiatööstusele, oblaadid, riispaber jms, muud: 1905 90 30 – eelküpsetatud taigen rubriigi 1905 pagaritoodete valmistamiseks 1905 90 91 – muud tooted, sisaldavad mune vähemalt 10 % massist, piimarasva vähemalt 1,5 % massist ja piimavalku vähemalt 2,5 % massist 1905 90 92 – muud tooted, mis sisaldavad jahu (v.a nisujahu) vähemalt 15 % jahu kogumassist 2001 Köögiviljad, puuviljad, marjad, pähklid jm taimede söödavad osad, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud 2002 Tomatid, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta 2004 Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutatud, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted: 2004 10 10 – kartulid – peen- või jämejahust tooted 2004 10 90 – kartulid, muud – muud taimsed tooted, mis on tehtud peen- või jämejahust: 2004 90 11 – – viienda lisa raames 2004 90 19 – – muud – muud köögiviljad: 2004 90 91 – – viienda lisa raames 2004 90 93 – – suhkrumais 2004 90 94 – – kaunviljad 2004 90 99 – – muud köögiviljad 2005 Muud köögiviljad, valmistatud või konserveeritud ilma äädikata või äädikhappeta, külmutamata, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted: 2005 20 10 – kartulid - peen- ja jämejahust, pulbrist, helvestest ja graanulitest valmistatud tooted 2005 20 90 – muud, kartulid 2005 40 10 – herned (Pisum sativum)– peen- või jämejahust tooted 2005 40 90 – muud, herned (Pisum sativum) 2005 51 00 – oad, poetatud 2005 59 10 – muud, aedoad, peen- või jämejahust valmistatud tooted 2005 59 90 – muud, aedoad 2005 60 00 – spargel 2005 70 – oliivid 2005 80 – minimais ja muud, suhkrumais – muud köögiviljad: 2005 99 10 – – peen- või jämejahust tooted 2005 99 30 – – porgandid, v.a alamrubriiki 9020 kuuluvad 2005 99 40 – – kikerherned 2005 99 50 – – kurgid 2005 99 80 – – viienda lisa raames 2005 99 90 – – muud 2006 00 Köögiviljad, puuviljad, pähklid, puuviljakoored jm taimeosad, suhkrus säilitatud (nõrutatud ja kuivanud, glasuuritud või suhkrustatud) 2007 Džemmid, keedised, puuvilja- või marjaželeed, marmelaadid, puuvilja-, marja- või pähklipüreed ja pastad, saadud kuumtöötlemisel, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma: 2007 91 00 – tsitrusviljad 2007 99 v.a 2007 99 93 – muud 2008 Puuvili, marjad, pähklid jm söödavad taimeosad, muul viisil valmistatud või konserveeritud, mujal nimetamata, suhkru-, muu magusaine- või alkoholilisandiga või ilma: 2008 11 – maapähklid 2008 11 20 – – röstitud 2008 11 90 – – muud 2008 19 32 – – muud mandlid, röstitud 2008 19 39 – – muud, pähklid ja muud röstitud seemned 2008 19 40 – muud, pähklid ja muud seemned, tegeliku alkoholisisaldusega üle 2 % massist 2008 19 91 – muud, mandlid 2008 19 99 – muud, pähklid ja muud seemned 2008 20 – ananassid 2008 30 – tsitrusviljad 2008 30 20 – – tegeliku alkoholisisaldusega üle 2 % massist 2008 30 90 – – muu 2008 40 – pirnid 2008 50 – aprikoosid 2008 60 – kirsid 2008 70 – virsikud, sealhulgas nektariinid: 2008 70 20 – – tegeliku alkoholisisaldusega üle 2 % massist 2008 70 80 – – viienda lisa raames 2008 80 – maasikad 2008 91 – palmisäsi 2008 92 – segud – ploomid: 2008 99 12 – – tegeliku alkoholisisaldusega üle 2 % massist 2008 99 19 – – muud – muud, puuviljad, marjad, pähklid jm söödavad taimeosad: 2008 99 30 – – tegeliku alkoholisisaldusega üle 2 % massist 2008 99 90 – – muud 2009 11 2009 12 2009 19 v.a 2009 11 11 2009 11 40 2009 19 11 Apelsinimahl 2009 21 2009 29 v.a 2009 29 11 Greibimahl 2009 31 2009 39 Muu tsitrusvilja mahl 2009 50 Tomatimahl 2009 61 2009 69 Viinamarjamahl (k.a viinamarjavirre) 2009 71 2009 79 Õunamahl 2009 80 Muu puu- või köögivilja või marja mahl: 2009 80 10 – viienda lisa raames 2009 80 29 – muu kondenseeritud mahl 2009 80 90 – muu, mahl 2009 90 Mahlasegud 2104 10 10 Supid ja puljongid, pooltooted nende valmistamiseks 2105 00 Jäätis jm toidujää, kakaoga või kakaota: 2105 00 11 – sisaldab piimarasvu alla 3 % massist 2105 00 12 – sisaldab piimarasvu vähemalt 3 %, kuid alla 7 % massist 2105 00 13 – sisaldab piimarasvu vähemalt 7 % massist 2204 Viinamarjaveinid värsketest viinamarjadest, k.a kangendatud veinid; viinamarjavirre, v.a rubriiki 2009 kuuluv 2205 Vermut jm taimede või aromaatsete ainetega maitsestatud vein värsketest viinamarjadest 2206 Muud kääritatud joogid (näiteks õuna- ja pirnisiider, mõdu); kääritatud jookide segud omavahel või mittealkohoolsete jookidega, mujal nimetamata 2207 10 Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega vähemalt 80 % mahust, ette nähtud alkohoolsete jookide tootmiseks litsentsitud alkoholitootjate poolt, kui see on ettenähtud kasutamiseks kindlal eesmärgil: 2207 10 51 – viinamarjadest saadud alkohol 2207 10 80 – viienda lisa raames 2207 10 90 denatureerimata etüülalkohol, alkoholisisaldusega vähemalt 80 % mahust, muud: 2207 10 91 – viinamarjadest saadud alkohol 2208 20 91 Piiritusjoogid, valmistatud destilleerimise teel viinamarjaveinist või viinamarjade pressimisjääkidest, alkoholisisaldusega vähemalt 17 % mahust; sentiliitri hind Iisraeli seeklites ei ületa 0,05 USD, viienda lisa raames 2208 20 99 Piiritusjoogid, valmistatud destilleerimise teel viinamarjaveinist või viinamarjade pressimisjääkidest, alkoholisisaldusega vähemalt 17 % mahust, sentiliitri hind Iisraeli seeklites ei ületa 0,05 USD 2304 Õlikoogid jm sojaõli ekstraheerimisel saadud tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata, granuleeritud või granuleerimata 2306 Õlikoogid jm taimsete rasvade või õlide (v.a rubriikides 2304 ja 2305 esitatute) ekstraheerimise tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata, granuleeritud või granuleerimata 2309 10 v.a 2309 10 90 kassi- ja koeratoit, jaemüügiks pakendatud 2309 90 Loomasöödana kasutatavad tooted, v.a kassi- ja koeratoit, jaemüügiks pakendatud: 2309 90 20 – sisaldavad vähemalt 15 %, kuid mitte üle 35 % valkaineid ja vähemalt 4 % rasvaineid 3502 11 3502 19 munaalbumiin: 3502 11 10 – kuivatatud, viienda lisa raames 3502 11 90 – kuivatatud, muud 3502 19 10 – v. a kuivatatud, viienda lisa raames 3502 19 90 – kuivatatud, muud 3505 Dekstriinid jm modifitseeritud tärklised (näiteks eelgeelistatud või esterdatud tärklised); tärkliste, dekstriinide jm modifitseeritud tärkliste alusel valmistatud liimid: 3505 10 21 – tärklised – nisu või maisi alusel (v.a vahamais) 3505 20 00 – liimid (1) Iisraeli koodid vastavad Iisraeli tollitoimikus esitatutele, avaldatud 1.1.2010 Jeruusalemmas, versioon 1590. (2) Harmoneeritud süsteemi või Iisraeli tariifinomenklatuuri klassifitseerimise reeglitest olenemata on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik ning soodustuskava on käesoleva lisa kontekstis kindlaks määratud HS-koodide või Iisraeli tariifikvootide raames. Kui osutatud HS-koodil või Iisraeli tariifikoodil on eesliide ex, tuleb soodustuskava kindlaks määrata nii HS-koodi või Iisraeli tariifikoodi kui ka vastava kirjelduse põhjal.

Tabel 2

Järgmiste toodete suhtes kohaldatakse sooduskohtlemist tariifikvootide kujul alljärgnevalt:







HS-kood või Iisraeli kood (1) Kirjeldus (2) a b c Enamsoodustusrežiimi tollimaksu vähendamise määr (%) Tariifikvoot (neto-tonnides, kui ei ole osutatud teisiti) Tariifkvoodi väline enamsoodustusrežiimi tollimaksu vähendamine (%) ex 0102 90 Tapavasikad 100 1 200 — ex 0105 12 0105 19 Eluspardid, -haned, -kalkunid ja -pärlkanad massiga kuni 185 g 100 2 060 000 tükki — 0201 Värske või jahutatud veiseliha 100 1 120 — 0204 Värske, jahutatud või külmutatud lamba- või kitseliha 100 800 — ex 0207 Rubriigis 0105 nimetatud kodulindude liha ja söödav rups, värske, jahutatud või külmutatud, v.a pardi (liha või maks) 100 1 200 — ex 0207 34 Rasvane hanemaks 100 100 — ex 0207 36 Haneliha ja -maks, külmutatud 100 500 — 0302 31 20 Liigist, mida on kirjeldatud alamrubriigis 0302 31 00 , ainult albakor e pikkuim-tuun (Thunnus alalunga) 100 250 — 0303 31 10 Liigist, mida on kirjeldatud alamrubriigis 0303 31 00 , ainult hiidlestad (Reinhardtius hippoglossoides, Hippoglossus hippoglossus, Hippoglossus stenolepis) 100 100 25 0303 33 10 Liigist, mida on kirjeldatud alamrubriigis 0303 33 00 , ainult merikeeled (Solea spp.) 0303 39 10 Liigist, mida on kirjeldatud alamrubriigis 0303 39 00 , ainult muud kui Reinhardtius hippoglossoides, Hippoglossus hippoglossus, Hippoglossus stenolepis, Pleuronectes platessa, Solea spp. 0303 79 91 Põllumajandusministeeriumi peadirektori poolt heakskiidetud kui kalad nendest liikidest, mis ei kasva ja mida ei püüta Iisraelis või Vahemeres 10 — — 0304 19 41 Liikidest, mida on kirjeldatud alamrubriigis 0304 19 40 , ainult Pleuronectidae, Bothidae, Cynoglossidae, Thunnus, vööttuun, Euthynnus pelamis, heeringad, tursk, sardiinid, kilttursk e piksa, põhjaatlandi süsikas e saida, makrell, ogahai, angerjad, merluus, meriahven, niiluse ahven 100 50 — 0402 10 21 Piim ja rõõsk koor pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, rasvasisaldusega kuni 1,5 % massist 100 2 180 — 0402 10 10 Piim ja rõõsk koor pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, rasvasisaldusega kuni 1,5 % massist 55 2 180 — 0402 21 Piim ja rõõsk koor pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, rasvasisaldus üle 1,5 % massist, ilma suhkru- või muu magusainelisandita 100 4 420 — ex 0402 91 ex 0402 99 Kondenspiim 100 100 — 0403 Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor (kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandiga, lõhna- ja maitseainetega, pähkli-, kakao- või puuviljalisandiga või ilma) 100 200 — jogurtite suhtes, mis sisaldavad kakaod, lõhna- ja maitseaineid ja/või suhkrulisandit, kohalda-takse ainult põllumajanduskomponenti (2) 0404 Vadak, kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma; mujal nimetamata tooted naturaalsetest piimakomponentidest, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma 100 1 400 — 0405 Või ja muud piimarasvad; piimarasvavõided: 100 650 — 0405 10 – või: – – kontaktpakendis netomassiga üle 1 kg: 0405 10 31 – – – viienda lisa raames 0405 10 39 – – – muud – – kontaktpakendis netosisaldusega kuni 1 kg: 0405 10 91 – – – viienda lisa raames 0405 10 99 – – – muu 0405 20 – piimarasvavõided: 0405 20 10 – – viienda lisa raames 0405 20 90 – – muu – muud piimarasvad: 0405 90 19 – – viienda lisa raames 0405 90 90 – – muud 0406 Juust ja kohupiim 100 830 — ex 0407 Linnumunad (koorega), värsked, konserveeritud või kuumtöödeldud 100 8 004 800 pieces — ex 0407 Linnumunad (koorega), värsked, inkubeerimiseks 100 50 000 pieces — ex 0409 Naturaalne mesi 100 180 — ex 0409 Naturaalne mesi, pakendis massiga üle 50 kg 100 300 — 0701 90 Kartul, värske või jahutatud, v.a seemnekartul 100 6 380 — 0703 10 Sibul ja šalott, värske või j