Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle 
teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu 
Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse 
dokumenti lisatud linkide kaudu  
►B KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2017/1151,  
1. juuni 2017,  
millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb 
mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite heitmetega (Euro 
5 ja Euro 6) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, ning millega muudetakse 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 
ja komisjoni määrust (EL) nr 1230/2012 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 692/2008  
(EMPs kohaldatav tekst)  
(ELT L 175, 7.7.2017, lk 1)  
Muudetud:  
Euroopa Liidu Teataja  
nr lehekülg  kuupäev  
►M1 Komisjoni määrus (EL) 2017/1154, 7. juuni 2017  L 175  708  7.7.2017  
►M2 Komisjoni määrus (EL) 2017/1347, 13. juuli 2017  L 192  1  24.7.2017  
Parandatud:  
►C1 Parandus, ELT L 256, 4.10.2017, lk 11 (2017/1154)  
►C2 Parandus, ELT L 56, 28.2.2018, lk 66 (2017/1151)  02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 1
02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 2  
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2017/1151,  
1. juuni 2017,  
millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) 
nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses 
väikeste sõiduautode ja kommertsveokite heitmetega (Euro 5 ja 
Euro 6) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, 
ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 ja 
komisjoni määrust (EL) nr 1230/2012 ja tunnistatakse kehtetuks 
määrus (EÜ) nr 692/2008  
(EMPs kohaldatav tekst)  
Artikkel 1  
Sisu 
Käesoleva määrusega kehtestatakse määruse (EÜ) nr 715/2007 raken ­
dusmeetmed.  
Artikkel 2  
Mõisted  
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:  
1) „sõidukitüüp seoses heitkoguste ning sõiduki remondi- ja hooldus ­
teabega“ – sõidukid, mis:  
a) ei erine üksteisest kriteeriumide poolest, mille alusel 
moodustub XXI lisa punktis 5.6 määratletud „interpolatsiooni ­
tüüpkond“;  
b) kuuluvad ühte ja samasse XXI lisa 6. all-lisa punktis 1.2.3.2 
määratletud „CO  2 interpolatsioonivahemikku“;  
c) ei erine üksteisest ühegi näitaja poolest, millel on märkimis ­
väärne mõju väljalasketorust eralduvale heitele, näiteks, kuid 
mitte ainult, järgmised näitajad:  
— saastekontrolliseadmete tüübid ja järjestus (nt kolmeastme ­
line katalüsaator, oksüdatsiooni katalüsaator, lahja NOx 
püüdur, valikuline katalüütiline redutseerimine (SCR), 
lahja NOx katalüsaator, kübemefilter või nende kombinat ­
sioonid ühe üksusena);  
— heitgaasitagastus (on või ei ole, sisemine/välimine, jahuta ­
tud/jahutamata, kõrge/madal rõhk).  
2) „EÜ tüübikinnitus seoses heitkoguste ning sõidukite remondi- ja 
hooldusteabega“ – EÜ tüübikinnitus kategooriasse „sõidukitüüp 
seoses heitkoguste ning sõidukite remondi- ja hooldusteabega“ 
kuuluvatele sõidukitele väljalasketorust eralduvate heitgaaside, 
karterigaaside, kütuseaurude, kütusekulu ning sõiduki pardadiag ­
nostikaandmete ja remondi- ja hooldusteabe kättesaadavuse osas;  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 3  
3) „läbisõidumõõdik“ – seade, mis näitab juhile alates sõiduki 
valmistamisest läbitud vahemaad;  
▼B 
4) „käivitusseade“ – hõõgküünlad, sissepritse ajastuse muutmine ja 
muud seadmed, mis aitavad mootoril käivituda ilma mootori 
õhu/kütuse segu rikastamata;  
5) „mootori töömaht“ – üks kahest järgmisest võimalusest:  
a) kolbmootorite puhul mootori nominaalne töömaht;  
b) rootormootorite (vankelmootorite) puhul mootori kahekordne 
nominaalne töömaht;  
6) „perioodiliselt regenereeruv süsteem“ – heitkoguste kontrollseade 
(nt katalüüsmuundur, kübemefilter), mis peab sõiduki tavapärase 
käitamise korral perioodiliselt enne 4 000 km läbimist regeneree ­
ruma.  
7) „varuosana pakutav originaal-saastekontrolliseade“ – saastekon ­
trolliseade või saastekontrolliseadmete koost, mille tüüp on 
märgitud käesoleva määruse I lisa 4. liites, kuid mida sõiduki 
tüübikinnituse omanik pakub turul eraldi seadmestikuna;  
8) „saastekontrolliseadme tüüp“ – katalüüsmuundurid ja tahkete 
osakeste filtrid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste 
poolest:  
a) kandeelementide arv, struktuur ja materjal;  
b) iga kandeelemendi toimimisviis;  
c) maht, lauppinna ja kandeelemendi pikkuse suhe;  
d) katalüsaatorimaterjali koostis;  
e) katalüsaatorimaterjali suhe;  
f) elemendi tihedus;  
g) mõõtmed ja kuju;  
h) kuumuskaitse;  
9) „ühekütuseline sõiduk“ – sõiduk, mis on ette nähtud liikuma 
peamiselt üht tüüpi kütusel;  
10) „ühekütuseline gaasisõiduk“ – ühekütuseline sõiduk, mis liigub 
peamiselt kas veeldatud naftagaasil, maagaasil/biometaanil või 
vesinikkütusel, kuid millel võib hädajuhtumiks või käivitamiseks 
olla ka bensiiniseade, kusjuures bensiinipaagi maht ei ületa 15 
liitrit;  
11) „kahekütuseline sõiduk“ – kahe eraldi kütusemahutiga sõiduk, mis 
saab vaheldumisi liikuda kahel eri kütusel ning on ette nähtud 
töötama korraga ühel kütusel;  ▼M2
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 4  
12) „kahekütuseline gaasisõiduk“ – sõiduk, mis saab liikuda osalt 
bensiinikütusel ja osalt kas veeldatud naftagaasi-, maagaasi/biome ­
taanikütusel või vesinikkütusel;  
13) „segakütuseline sõiduk“ – ühe kütusemahutiga sõiduk, mis on ette 
nähtud liikuma erinevatel kahe või enama kütuse segudel;  
14) „segakütuseline etanoolisõiduk“ – segakütuseline sõiduk, mis 
töötab bensiinkütusel või bensiini ja etanooli segukütusel, mis 
sisaldab kuni 85 % etanooli (E85);  
15) „segakütuseline biodiiselsõiduk“ – segakütuseline sõiduk, mis 
töötab mineraaldiislikütusel või mineraaldiisli ja biodiisli segukü ­
tusel;  
16) „hübriidelektrisõiduk“ – hübriidsõiduk, mille üks veojõuallikas on 
elektrimasin;  
17) „nõuetekohaselt hooldatud ja kasutatud“ – katsetatava sõiduki 
vastavus väljavalitud sõidukite vastuvõetavuse kriteeriumidele, 
mis on sätestatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja 
nr 83 (  1 ) 3. liite punktis 2;  
18) „heitekontrollisüsteem“ – pardadiagnostikaseadme puhul mootori 
elektrooniline juhtpult ning kõik heitgaasi- või kütuseaurude 
süsteemi osad, mille abil antakse teated kõnealusele juhtpuldile 
edasi või võetakse need juhtpuldilt vastu;  
19) „rikkeindikaator (MI)“ – optiline või akustiline indikaator, mis 
annab sõiduki juhile selgesti arusaadaval viisil edasi teate rikke 
kohta heitkoguseid mõjutavas pardadiagnostikaseadmega ühen ­
datud osas või pardadiagnostikaseadmes endas;  
20) „rike“ – heitkoguseid mõjutava osa või süsteemi tõrge, mille tule ­
musel ületavad heitkogused XI lisa punktis 2.3 ettenähtud piir ­
väärtusi, või tõrge, mille korral pardadiagnostikaseadme abil ei saa 
täita XI lisas sätestatud põhilisi seirenõudeid;  
21) „lisaõhk“ – pumba või aspiraatori klapi või muu vahendi abil 
heitgaasisüsteemi viidav õhk, mille abil soodustatakse heitgaasi ­
voos sisalduva HC ja CO oksüdeerumist;  
22) „sõidutsükkel“ – pardadiagnostikaseadme puhul tsükkel, mis 
hõlmab mootori käivitamist, sõidufaasi võimaliku rikke avastami ­
seks ning mootori väljalülitamist;  
23) „teabe kättesaadavus“ – juurdepääs kõikidele sõiduki pardadiag ­
nostikaandmetele ning remondi- ja hooldusteabele, mis on vaja ­
likud sõiduki kontrollimiseks, diagnostikaks, tehnohoolduseks või 
remondiks;  ▼B 
( 1 ) ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 83 – Sõidukite tüübi ­
kinnituse ühtsed sätted seoses mootorist eralduvate saasteainete heitkogustega 
vastavalt mootorile ette nähtud kütusele [2015/1038] (ELT L 172, 3.7.2015, 
lk 1).
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 5  
24) „viga“ – pardadiagnostikaseadme puhul olukord, kus kuni kahes 
jälgitavas eraldi osas või süsteemis esinevad pidevalt või ajutistelt 
töönäitajad, mis raskendavad nende osade või süsteemide üldjuhul 
tõhusat seiret pardadiagnostikaseadmega või ei vasta kõigile 
muudele pardadiagnostikaseadmele esitatavatele üksikasjalikele 
nõuetele;  
25) „kahjustatud varu-saastekontrolliseade“ – määruse (EÜ) 
nr 715/2007 artikli 3 lõikes 11 määratletud saastekontrolliseade, 
mis on vananenud või mida on kahjustatud sellisel määral, et see 
vastab ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 XI lisa 1. 
liite punkti 1 nõuetele;  
26) „sõiduki pardadiagnostikaandmed“ – sõiduki kõikide elektrooni ­
liste süsteemide pardadiagnostikaseadmete andmed;  
27) „reaktiiv“ – iga aine, mis ei ole kütus ning mida hoitakse sõidukis 
ja millega heitekontrollisüsteemi nõudmisel varustatakse heitgaasi 
järeltöötlussüsteemi;  
28) „töökorras sõiduki mass“ – sõiduki mass, kui kütusepaak/-paagid 
on täidetud vähemalt 90 % ulatuses selle/nende mahust, sealhulgas 
juhi kaal, kütuse ja vedelike mass, koos standardvarustusega, mis 
on paigaldatud vastavalt tootja spetsifikatsioonidele, ning kere, 
kabiini, haakeseade ja varuratta/-rataste mass, kui need on paigal ­
datud, ning samuti tööriistade mass;  
29) „töötakti vahelejätt“ – rike, mis tekib juhul, kui kütus ottomootori 
silindris ei sütti sädeme puudumise, kütuse puuduliku doseerimise 
või puuduliku surve tõttu või mõnel muul põhjusel;  
30) „külmkäivitusseade“ – seade, mis ajutiselt rikastab mootori 
õhu/kütuse segu ja aitab seega mootoril käivituda;  
31) „jõuvõtuseade“ – mootoriga käitatav seade, mille abil saab kasu ­
tada sõidukile paigaldatud lisavarustust;  
▼M1 
32) „väiketootja“ – sõidukitootja, kelle aastatoodang kogu maailmas 
tüübikinnituse andmisele eelnenud aastal on alla 10 000 ühiku 
ning kes:  
a) ei kuulu seotud tootjate rühma, või  
b) kuulub seotud tootjate rühma, kelle aastatoodang kogu 
maailmas tüübikinnituse andmisele eelnenud aastal on alla 
10 000 ühiku, või  
c) kuulub seotud tootjate rühma, kuid tal on oma tootmisüksused 
ja oma projekteerimiskeskus;  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 6  
32a) „oma tootmisüksus“ – tootmis- või koostetehas, mida tootja 
kasutab oma uute sõidukite, sealhulgas vajaduse korral ekspordiks 
mõeldud sõidukite tootmiseks või monteerimiseks;  
32b) „oma projekteerimiskeskus“ – üksus, kus kogu sõiduk projektee ­
ritakse ja välja töötatakse ning mis on tootja kontrolli all ja tema 
kasutuses;  
32c) „eriti väikesed tootjad“ – punktis 32 määratletud väiketootjad, 
kelle sõidukeid registreeriti liidus tüübikinnituse andmisele 
eelnenud aastal vähem kui 1 000 tükki;  
▼M2 __________  
▼B 
34) „täiselektrisõiduk“ (PEV) – sõiduk, mis on varustatud jõusead ­
mega, mille veojõuallikateks on ainult elektrimasinad ning mille 
veojõuallika energiasalvestussüsteem koosneb üksnes laetavatest 
elektrienergia salvestussüsteemidest;  
35) „kütuseelement“ – energiamuundur, mis muudab keemilise 
energia (sisend) elektrienergiaks (väljund) või vastupidi;  
36) „kütuseelemendiga sõiduk“ – sõiduk, mis on varustatud jõusead ­
mega, kus energiamuunduri(te)ks on üksnes kütuseelement või- 
elemendid ja elektriseade või -seadmed;  
37) „kasulik võimsus“ – võimsus, mis saadakse katsestendil väntvõlli 
või samaväärse seadise otsalt vastaval mootori pöörlemiskiirusel 
XX lisa (kasuliku võimsuse ja elektrilise jõuülekandeseadme 30 
minuti suurima võimsuse mõõtmine) kohaselt testitud abiseadmete 
toel, ning on kindlaks määratud võrdluslikel atmosfääritingi ­
mustel;  
38) „mootori nimivõimsus“ (P  rated ) – mootori suurim võimsus kilovat ­
tides kooskõlas käesoleva määruse XX lisa nõuetega;  
39) „suurim võimsus kolmekümne minuti jooksul“ – elektrilise jõuü ­
lekandeseadme maksimaalne kasulik võimsus alalispingel vasta ­
valt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 85 (  1 ) punktile 
5.3.2  
40) „külmkäivitus“ – pardadiagnostikaseadme talitluskoefitsiendi seire 
puhul mootori käivitamine jahutusvedeliku temperatuuril või 
samaväärsel temperatuuril, mis on 35 °C või alla selle ning 
kõige rohkem 7 °C ümbritseva õhu temperatuurist kõrgem, kui 
see on teada;  ▼M1 
( 1 ) Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) 
eeskiri nr 85 — Ühtsed sätted, mis käsitlevad M- ja N-kategooriasse kuulu ­
vate mootorsõidukite liikumapanemiseks ette nähtud sisepõlemismootorite või 
elektriliste jõuülekandeseadmete tüübikinnitamist seoses elektriliste jõuüle ­
kandeseadmete kasuliku võimsuse ja 30 minuti maksimumvõimsuse mõõtmi ­
sega (ELT L 323, 7.11.2014, lk 52).
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 7  
41) „tegelikus liikluses tekkivad heitkogused (RDE)“ – sõiduki heit ­
kogused tavapärastes kasutustingimustes;  
42) „mobiilne heitemõõtmissüsteem (PEMS)“ – heitkoguste mõõtmise 
kaasaskantav süsteem, mis vastab IIIA lisa 1. liite nõuetele;  
43) „põhiline heitekontrollistrateegia (BES)“ – heitekontrollistrateegia, 
mis on aktiivne mootori käituskiiruse ja -koormuse vahemikus, 
kui täiendav heitekontrollistrateegia ei ole aktiveeritud;  
44) „täiendav heitekontrollistrateegia (AES)“ – heitekontrollistrateegia, 
mis aktiveerub ning asendab või muudab põhilist heitekontrollis ­
trateegiat teataval konkreetsel eesmärgil ja reageerib konkreetse ­
tele ümbritseva keskkonna ja/või töötingimustele ning on kasu ­
tusel üksnes nimetatud tingimuste korral;  
45) „kütusemahuti“ – kütust mahutavad seadmed, mis koosnevad 
kütusepaagist, kütuse täiteavast, kütuse täiteava korgist ja kütuse ­
pumbast;  
46) „läbilaskvustegur“ – süsivesinike heited, mis näitavad kütusema ­
huti läbilaskvust;  
▼M2 
47) „ühekihiline paak“ – kütusepaak, mis on valmistatud ühest mater ­
jalikihist, välja arvatud metallpaak, kuid kaasa arvatud fluoritud/ ­
sulfoonitud materjalid;  
48) „mitmekihiline paak“ – kütusepaak, mis on valmistatud vähemalt 
kahest eri materjalikihist, millest üks on süsivesinikke mitteläbi ­
laskev materjal;  
49) „inertsikategooria“ – ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja 
nr 83 4a lisa tabelis A4a/3 esitatud ekvivalentsele inertsile vastav 
sõiduki katsemassi kategooria, kui katsemass on võetud võrdseks 
tuletatud massiga.  
▼B 
Artikkel 3  
Tüübikinnituse nõuded  
1. EÜ tüübikinnituse saamiseks seoses heitkoguste ning sõiduki 
remondi- ja hooldusteabega peab tootja tõendama, et sõidukid vastavad 
käesoleva määruse nõuetele, kui neid IIIA–VIII, XI, XIV, XVI, XX ja 
XXI lisas sätestatud katsemenetluste kohaselt katsetada. Tootja peab 
tagama ka etalonkütuste vastavuse IX lisas sätestatud spetsifikatsiooni ­
dele.  
2. Sõidukitele tehakse I lisa joonisel I.2.4 nimetatud katsed.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 8  
3. Alternatiivina II, V–VIII, XI, XVI ja XXI lisa nõuetele võivad 
väiketootjad taotleda EÜ tüübikinnitust sõidukitüübile, mille on heaks 
kiitnud kolmanda riigi ametiasutused vastavalt I lisa punktis 2.1 sätes ­
tatud õigusaktidele.  
Käesoleva lõike kohase EÜ tüübikinnituse saamiseks seoses heitkoguste 
ning sõiduki remondi- ja hooldusteabega on vaja läbida heitekatsed 
sõiduki kasutuskõlblikkuse hindamiseks vastavalt V lisale, XXI lisas 
sätestatud kütusekulu ja CO  2 -heite katsed ning täita XIV lisas sätestatud 
nõuded seoses juurdepääsuga sõiduki pardadiagnostikaandmetele ning 
sõiduki remondi- ja hooldusteabele.  
Tüübikinnitusasutus peab informeerima komisjoni kõikidest käesoleva 
lõike alusel antud tüübikinnitusega seotud asjaoludest.  
4. I lisa punktides 2.2 ja 2.3 on sätestatud kütusepaakide täiteavade 
ning elektrooniliste süsteemide turvalisusega seotud erinõuded.  
5. Tootja peab võtma tehnilised meetmed, et tagada käesoleva 
määruse kohane heitgaaside ja kütuseaurude tõhus piiramine sõiduki 
tavapärastes kasutustingimustes kogu normaalse kasutusaja jooksul.  
Muu hulgas tuleb nende meetmetega tagada heitekontrollisüsteemides 
kasutatavate voolikute ning nende ühenduste ja liidete turvalisus ning 
originaalprojektile vastav konstruktsioon.  
6. Tootja peab tagama, et heitekatsete tulemused ei ületa käesoleva 
määruse katsetingimustes ettenähtud piirnorme.  
7. XXI lisas sätestatud 1. tüüpi katsetes katsetatakse kütusena vedel ­
gaasi või maagaasi/biometaani tarvitavaid sõidukeid erinevate vedelgaasi 
või maagaasi/biometaani koostiste suhtes, nagu sätestatud XII lisas. 
Sõidukeid, mille kütus võib olla kas bensiin või vedelgaas või 
maagaas/biometaan, katsetatakse mõlema kütusega, kusjuures vedelgaas- 
või maagaas/biometaankütusega sõidukeid katsetatakse vedelgaasi või 
maagaasi/biometaani koostise variatsioonide suhtes, nagu sätestatud 
XII. lisas.  
Olenemata eelmises alapunktis esitatud nõuetest loetakse sõidukid, 
milles võib kütusena kasutada nii bensiini kui ka gaaskütust, kuid 
mille bensiiniseadmed on paigaldatud kasutamiseks üksnes hädaolu ­
korras või käivitamiseks ning mille bensiinipaak mahutab kuni 15 liitrit 
bensiini, 1. tüüpi katses sõidukiteks, milles tohib kütusena kasutada 
ainult gaaskütust.  
8. IV lisa 1. liites sätestatud 2. tüüpi katse puhul on mootori tavapä ­
rase tühikäigu pöörete arvu korral heitgaasi maksimaalne lubatav süsi ­
nikmonooksiidi sisaldus sõiduki tootja deklareeritud sisaldus. Maksi ­
maalne süsinikmonooksiidi sisaldus ei tohi siiski ületada 0,3 mahuprot ­
senti.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 9  
Suurendatud mootori pöörete arvuga tühikäigul ei tohi süsinikmonook ­
siidi sisaldus heitgaasides ületada 0,2 mahuprotsenti, kusjuures mootori 
pöörete arv peab olema vähemalt 2 000 min  –1 ning lambda 1 ± 0,03 
vastavalt tootja spetsifikatsioonidele.  
9. Tootja peab tagama, et V lisas sätestatud 3. tüüpi katse puhul ei 
võimalda mootori karteri õhutussüsteem karterigaaside paiskumist 
atmosfääri.  
10. VIII lisas sätestatud 6. tüüpi katset heitkoguste mõõtmiseks 
madalatel temperatuuridel ei kasutata diiselsõidukite puhul.  
Tüübikinnitust taotledes peavad tootjad aga tüübikinnitusasutusele 
esitama andmed tõendamaks, et NO  x järeltöötlusseade saavutab tõhu ­
saks tööks piisavalt kõrge temperatuuri 400 sekundi jooksul alates 6. 
tüüpi katses kirjeldatud külmkäivitusest temperatuuril –7 °C.  
Lisaks peab tootja esitama tüübikinnitusasutusele andmed heitgaasita ­
gastussüsteemi kohta, sealhulgas selle toimimise kohta madalal tempe ­
ratuuril.  
Neis andmetes tuleb kirjeldada ka võimalikku mõju heitkogustele.  
Tüübikinnitusasutus ei anna tüübikinnitust, kui esitatud andmetest ei 
piisa selle tõendamiseks, et järeltöötlusseade saavutab määratud aja 
jooksul ka tegelikult tõhusaks toimimiseks piisavalt kõrge temperatuuri.  
Komisjoni taotluse korral peab tüübikinnitusasutus esitama andmed NO  x 
järeltöötlusseadmete ning heitgaasitagastussüsteemi toimivuse kohta 
madalal temperatuuril.  
11. Tootja peab tagama, et vastavalt määrusele (EÜ) nr 715/2007 
tüübikinnituse saanud sõiduki kogu normaalse kasutusaja jooksul ei 
ületa heitkogused, mis on kindlaks määratud vastavalt IIIA lisas sätes ­
tatud nõuetele ja mis tekivad kõnealuse lisa kohaselt tehtud RDE-katses, 
selles lisas sätestatud väärtusi.  
Määruse (EÜ) nr 715/2007 kohase tüübikinnituse võib väljastada ainult 
juhul, kui sõiduk kuulub valideeritud PEMS-katsetüüpkonda vastavalt 
IIIA lisa 7. liitele.  
▼M1 
IIIA lisa nõudeid ei kohaldata eriti väikestele tootjatele määruse (EÜ) nr 
715/2007 kohaselt antud heitega seotud tüübikinnituste suhtes.  
▼B 
Artikkel 4  
Pardadiagnostikaseadme tüübikinnituse nõuded  
1. Tootja peab tagama, et kõik sõidukid on varustatud pardadiagnos ­
tikaseadmega.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 10  
2. Pardadiagnostikaseade peab olema konstrueeritud, ehitatud ja 
sõidukile paigaldatud nii, et see võimaldab sõiduki kogu kasutusaja 
jooksul halvenemise ja rikke liigi kindlaks määrata  
3. Pardadiagnostikaseade peab tavapärastes kasutustingimustes 
vastama käesoleva eeskirja nõuetele.  
4. Defektse osaga katsetamisel, nagu on sätestatud XI lisa 1 liites, 
peab käivituma pardadiagnostikaseadme rikkeindikaator.  
Pardadiagnostikaseadme rikkeindikaator võib selle katse käigus käivi ­
tuda ka siis, kui heitkoguste tase jääb alla XI lisa punktis 2.3 sätestatud 
pardadiagnostika läviväärtuste.  
5. Tootja peab tagama, et pardadiagnostikaseade vastab käesoleva 
määruse XI lisa 1. liite punktis 3 sätestatud toimivusnõuetele kõikide 
mõistlikult eeldatavate sõiduolude korral.  
6. Tootja peab ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 XI 
lisa 1. liite punkti 7.6 kohaselt salvestatavad ja sõiduki pardadiagnosti ­
kaseadme kaudu esitatavad toimivusandmed tegema hõlpsasti ja krüp ­
teerimata kujul kättesaadavaks riigi ametiasutustele ja sõltumatutele ette ­
võtjatele.  
Artikkel 5  
Sõiduki EÜ tüübikinnituse taotlemine seoses heitkoguste ning 
sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavusega  
1. Tootja esitab tüübikinnitusasutusele taotluse sõiduki EÜ tüübikin ­
nituse saamiseks seoses heitkoguste ning sõidukite remondi- ja hooldus ­
teabe kättesaadavusega.  
2. Lõikes 1 nimetatud taotlus koostatakse I lisa 3. liites esitatud 
näidisteatise alusel.  
3. Lisaks peab tootja esitama järgmised andmed:  
a) ottomootoriga sõidukite puhul tõrgete protsendimäär tõrkejuhtude 
koguarvust, millest tekkivad heitkogused oleksid ületanud XI lisa 
punktis 2.3 esitatud piirnorme, kui kõnealune protsendimäär oleks 
esinenud alates käesoleva määruse XI lisa kohaselt demonstratsioo ­
niks valitud 1. tüüpi katse algusest või võiks kaasa tuua heitgaasi ­
katalüsaatori või katalüsaatorite ülekuumenemise ning põhjustada 
pöördumatu kahjustuse;  
b) üksikasjalikud kirjalikud andmed, mis sisaldavad pardadiagnostika ­
seadme töökarakteristikute täielikku kirjeldust koos sõiduki heitekon ­
trollisüsteemi kõigi asjakohaste osade loeteluga, mille seire toimub 
pardadiagnostikaseadme abil;  
c) rikkeindikaatori kirjeldus, mille abil pardadiagnostikaseade teatab 
sõiduki juhile rikkest;  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 11  
d) tootja deklaratsioon, et pardadiagnostikaseade vastab käesoleva 
määruse XI lisa 1. liite 3. punktis sätestatud toimivusnõuetele 
kõikide mõistlikult eeldatavate sõiduolude korral;  
e) kava, milles kirjeldatakse üksikasjalikke tehnilisi kriteeriume ja esita ­
takse põhjendused iga seirevahendi lugeja ja nimetaja suurenda ­
miseks, mis peab vastama ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni 
eeskirja nr 83 XI lisa 1. liite punktide 7.2 ja 7.3 nõuetele, ning 
lugejate, nimetajate ja üldnimetaja deaktiveerimiseks ÜRO Euroopa 
Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 XI lisa 1. liite punktis 7.7 kirjel ­
datud olukorras;  
f) nende meetmete kirjeldus, mis võetakse heitekontrolliarvuti ja läbi ­
sõidumõõdiku andmete rikkumise ja omavolilise muutmise, seal ­
hulgas läbisõiduandmete talletamise vältimiseks vastavalt XI ja 
XVI lisa nõuetele;  
g) vajaduse korral ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 11. 
lisa 2. liites nimetatud üksikasjalikud sõidukitüüpkonna andmed;  
h) vajaduse korral muude tüübikinnituste koopiad, mis sisaldavad tüübi ­
kinnituste laiendamist ja halvenemiskoefitsientide kindlaksmääramist 
võimaldavaid andmeid.  
4. Lõike 3 punkti d kohaldamise korral peab tootja kasutama I lisa 7. 
liites esitatud tootja pardadiagnostikaseadmete toimivusnõuetele vasta ­
vuse tõendi näidist.  
5. Lõike 3 punkti e kohaldamise korral teeb tüübikinnituse andnud 
tüübikinnitusasutus selles punktis nimetatud andmed taotluse korral 
kättesaadavaks teistele tüübikinnitusasutustele või komisjonile.  
6. Lõike 3 punktide d ja e kohaldamise korral ei anna tüübikinnitus ­
asutus sõidukile tüübikinnitust juhul, kui tootja esitatud andmetest ei 
piisa XI lisa 1. liite 3. punkti nõuete täitmiseks.  
Kõikide mõistlikult eeldatavate sõiduolude puhul kohaldatakse ÜRO 
Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 XI lisa 1. liite punkte 7.2, 
7.3 ja 7.7.  
Nendes lõigetes sätestatud nõuete täitmise hindamisel võtavad tüübikin ­
nitusasutused arvesse tehnoloogia taset.  
7. Lõike 3 punkti f kohaldamise korral peavad heitekontrolliarvuti 
andmete rikkumise ja muutmise vältimiseks vastu võetavad sätted 
muu hulgas hõlmama ajakohastamisvõimalust tootja poolt heaks 
kiidetud programmi või kalibreerimise abil.  
8. I lisa joonisel I.2.4 esitatud katseteks esitab tootja tüübikinnitus ­
katsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele kinnitatava sõidukitüübi 
representatiivsõiduki.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 12  
9. Ühekütuseliste, kahekütuseliste ja segakütuseliste sõidukite tüübi ­
kinnituse taotlus peab vastama I lisa punktides 1.1 ja 1.2 sätestatud 
lisanõuetele.  
10. Süsteemides, osades või eraldiseisvates tehnilistes seadmetes 
pärast tüübikinnituse saamist tehtavad muudatused ei muuda tüübikin ­
nitust automaatselt kehtetuks, juhul kui algsete omaduste ja tehniliste 
näitajate muutmine ei halvenda mootori või saastekontrollisüsteemi 
toimivust.  
▼M1 
11. Selleks et tüübikinnitusasutused saaksid hinnata AESi nõueteko ­
hast kasutamist, võttes arvesse määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 5 
lõikes 2 sätestatud katkestusseadme kasutamise keeldu, esitab tootja 
käesoleva määruse I lisa 3a liites kirjeldatud laiendatud dokumentat ­
siooni.  
Lõikes 11 nimetatud laiendatud dokumentatsioon on rangelt konfident ­
siaalne. Tüübikinnitusasutus identifitseerib ja dateerib dokumentatsiooni 
ning säilitab seda vähemalt kümme aastat pärast tüübikinnituse andmist. 
Laiendatud dokumentatsioon edastatakse komisjonile viimase nõudmise 
korral.  
__________  
▼B 
Artikkel 6  
Sõiduki EÜ tüübikinnituse rakendussätted seoses heitkoguste ning 
sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavusega  
1. Kui kõik asjakohased nõuded on täidetud, annab tüübikinnitus ­
asutus EÜ tüübikinnituse ning väljastab tüübikinnitusnumbri vastavalt 
direktiivi 2007/46/EÜ VII lisas esitatud numeratsioonile.  
Ilma et see piiraks direktiivi 2007/46/EÜ VII lisa sätete kohaldamist, 
koostatakse tüübikinnitusnumbri 3. osa käesoleva määruse I lisa 6. liite 
kohaselt.  
Tüübikinnitusasutus ei anna sama numbrit ühelegi teisele sõidukitüübile.  
2. Erandina lõikest 1 võib pardadiagnostikaseadmega sõidukile anda 
tootja taotluse korral tüübikinnituse seoses heitkoguste ning sõidukite 
remondi- ja hooldusteabe kättesaadavusega ka juhul, kui süsteemi vea 
või vigade tõttu ei ole XI lisa nõuded täielikult täidetud, kuid täidetud 
on kõnealuse lisa 3. punktis sisalduvad erirakendussätted.  
Tüübikinnitusasutus teatab sellise tüübikinnituse andmisest teiste liik ­
mesriikide kõikidele tüübikinnitusasutustele vastavalt direktiivi 
2007/46/EÜ artiklis 8 sätestatud nõuetele.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 13  
3. Lõike 1 alusel EÜ tüübikinnitust andes peab tüübikinnitusasutus 
andma I lisa 4. liites esitatud näidisele vastava EÜ tüübikinnitustunnis ­
tuse. 
Artikkel 7  
Tüübikinnituse muudatused  
Määruse (EÜ) nr 715/2007 alusel antud tüübikinnituste muudatuste 
suhtes kohaldatakse direktiivi (EÜ) nr 2007/46/EÜ artikleid 13, 14 ja 
16. 
Tootja taotluse korral kohaldatakse sama tüüpi sõidukitele I lisa 3. 
punkti sätteid, ilma et oleks vaja lisakatseid.  
Artikkel 8  
Toodangu nõuetele vastavus  
1. Meetmed toodangu nõuetele vastavuse tagamiseks võetakse vasta ­
valt direktiivi 2007/46/EMÜ artikli 12 sätetele.  
Lisaks kohaldatakse käesoleva määruse I lisa punkti 4 sätteid ning selle 
lisa 1. ja 2. liites esitatud vastavaid statistilisi meetodeid.  
2. Toodangu vastavust kontrollitakse käesoleva määruse I lisa 4. 
liites sätestatud tüübikinnitustunnistuses esitatud kirjelduse põhjal.  
Artikkel 9  
Kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavus  
1. Selleks et tagada nende kasutusel olevate sõidukite nõuetele 
vastavus, mis on saanud tüübikinnituse käesoleva määruse alusel, 
võetakse meetmed kooskõlas direktiivi 2007/46/EÜ X lisa ja käesoleva 
määruse II lisaga.  
2. Kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse meetmed peavad 
tagama ka saastekontrolliseadmete toimimisvõime sõidukite tavapärase 
kasutusaja jooksul tavapärastes tingimustes, nagu on sätestatud käesole ­
va määruse II lisas.  
3. Kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavust tagavaid meetmeid 
kontrollitakse kuni 5 aasta või 100 000 km täitumiseni, olenevalt sellest, 
kumb saabub enne.  
4. Tootja ei ole kohustatud kasutusel olevate sõidukite nõuetele 
vastavust kontrollima juhul, kui müüdud sõidukite arv on katsetamiseks 
vajaliku valimi võtmiseks ebapiisav. Seepärast ei nõuta kontrollimist 
juhul, kui sõidukitüübi aastane läbimüük liidus on vähem kui 5 000 
ühikut.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 14  
Selliste väikeseeriasõidukite tootja peab aga tüübikinnitusasutusele 
esitama aruande heitkogustega seotud garantii- ja remondinõuete ning 
pardadiagnostikaseadmete rikete kohta, nagu on sätestatud ÜRO 
Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 punktis 9.2.3. Lisaks võib 
tüübikinnitusasutus nõuda nende sõidukitüüpide katsetamist ÜRO 
Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 3. liite kohaselt.  
5. Kui käesoleva määruse alusel tüübikinnituse saanud sõidukite 
puhul ei ole tüübikinnitusasutus rahul ÜRO Euroopa Majanduskomis ­
joni eeskirja nr 83 4. liites määratletud kriteeriumide kohase katse tule ­
mustega, siis laiendatakse direktiivi 2007/46/EÜ artikli 30 lõikes 1 ja X 
lisas nimetatud parandusmeetmeid ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni 
eeskirja nr 83 3. liite punkti 6 kohaselt selle sõidukitüübi kasutusel 
olevatele sõidukitele, millel võivad esineda samad vead.  
Tüübikinnitusasutus peab tootja poolt ÜRO Euroopa Majanduskomis ­
joni eeskirja nr 83 3. liite punkti 6.1 kohaselt esitatud parandusmeetmete 
kava kinnitama. Tootja vastutab heaks kiidetud parandusmeetmete kava 
ellurakendamise eest.  
Tüübikinnitusasutus peab teatama oma otsusest kõikidele liikmesriiki ­
dele 30 päeva jooksul. Liikmesriigid võivad nõuda sama parandusmeet ­
mete kava kohaldamist kõigi nende territooriumil registreeritud sama 
tüüpi sõidukite suhtes.  
6. Kui tüübikinnitusasutus on kindlaks teinud, et sõidukitüüp ei vasta 
ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 3. liite kohaldatavatele 
nõuetele, peab ta sellest viivitamata teatama liikmesriigile, kes väljastas 
direktiivi 2007/46/EÜ artikli 30 lõikes 3 sätestatud nõuetele vastava 
algse tüübikinnituse.  
Kui direktiivi 2007/46/EÜ artikli 30 lõikes 6 ei ole teisiti ette nähtud, 
siis teatab algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus pärast teate 
saamist tootjale, et sõidukitüüp ei vasta kõnealustes sätetes ettenähtud 
nõuetele ning tootjalt oodatakse meetmete võtmist. Tootja esitab asutu ­
sele kahe kuu jooksul pärast kõnealuse teatise saamist meetmete kava 
puuduste kõrvaldamiseks, mille sisu peaks vastama ÜRO Euroopa 
Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 3. liite punktide 6.1–6.8 nõuetele. 
Algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus konsulteerib kahe kuu 
jooksul tootjaga, et jõuda kokkuleppele meetmete kava ja selle elluvii ­
mise asjus. Kui algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus jõuab 
otsusele, et ühist kokkulepet ei ole võimalik saavutada, siis algatatakse 
menetlus direktiivi 2007/46/EÜ artikli 30 lõigete 3 ja 4 kohaselt.  
Artikkel 10  
Saastekontrolliseadmed  
1. Tootja peab tagama, et EÜ tüübikinnitusega sõidukitele paigalda ­
miseks ette nähtud varu-saastekontrolliseadmed, mis kuuluvad määruse 
(EÜ) nr 715/2007 kohaldamisalasse, saaksid vastavalt käesoleva 
määruse artiklitele 12 ja 13 ning XIII lisale EÜ tüübikinnituse eraldi 
seadmestikena direktiivi 2007/46/EÜ artikli 10 lõike 2 tähenduses.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 15  
Käesoleva määruse kohaldamise korral loetakse saastekontrolliseadme ­
teks katalüüsmuundurid ja kübemefiltrid.  
Vastavad nõuded loetakse täidetuks, kui on täidetud kõik järgmised 
tingimused:  
a) artikli 13 tingimused on täidetud;  
b) varu-saastekontrolliseadmed on saanud tüübikinnituse ÜRO Euroopa 
Majanduskomisjoni eeskirja nr 103 (  1 ) kohaselt.  
Kolmandas lõigus viidatud juhul kohaldatakse samuti artikli 14 sätteid.  
2. Varuosadena pakutavad originaal-saastekontrolliseadmed, mis 
kuuluvad I lisa 4. liite  addendum ’ i punktile 2.3 vastavasse tüüpi ja 
on ette nähtud paigaldamiseks sõidukile, millele asjakohane tüübikinni ­
tusdokument viitab, ei pea vastama XIII lisale, kui need vastavad selle 
lisa punktide 2.1 ja 2.2 nõuetele.  
3. Valmistaja peab tagama identifitseerimismärgistuste olemasolu 
varuosadena pakutavatel originaal-saastekontrolliseadmel.  
4. Lõikes 3 nimetatud identifitseerimismärgistuseks on:  
a) sõiduki või mootori tootja nimi või kaubamärk;  
b) originaal-saastekontrolliseadme mark ja identifitseerimiseks vajalik 
osanumber, nagu on osutatud I lisa 3. liite punktis 3.2.12.2.  
Artikkel 11  
Varu-saastekontrolliseadme kui eraldi seadmestiku EÜ tüübik- 
innituse taotlemine  
1. Tootja esitab tüübikinnitusasutusele varu-saastekontrolliseadme kui 
eraldi seadmestiku EÜ tüübikinnituse taotluse.  
Taotlus koostatakse XIII lisa 1. liites esitatud näidisteatise alusel.  
2. Lisaks lõikes 1 sätestatud nõuetele peab tootja esitama tüübikatsete 
tegemise eest vastutavale tehnilisele teenistusele kõik allpool nimetatu:  
a) käesoleva määruse kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduki (sõidukid), 
mis on varustatud uue originaal-saastekontrolliseadmega;  
b) ühe varu-saastekontrolliseadme tüübi näidise;  ▼B 
( 1 ) Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) 
eeskiri nr 103 – Mootorsõidukite vahetatavate katalüüsmuundurite tüübikin ­
nituse ühtsete sätete kohta (ELT L 158, 19.6.2007, lk 106).
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 16  
c) varu-saastekontrolliseadme lisanäidise, juhul kui varu-saastekontrol ­
liseade on ette nähtud paigaldamiseks pardadiagnostikaseadmega 
varustatud sõidukile.  
3. Lõike 2 punkti a kohaldamise korral valib katsesõidukid välja 
taotleja tehnilise teenistuse nõusolekul.  
Katsesõidukid peavad vastama ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni 
eeskirja nr 83 4a lisa punktis 3.2 sätestatud nõuetele.  
Katsesõidukid peavad vastama järgmistele nõuetele:  
a) heitekontrollisüsteem on vigadeta;  
b) ülemäära kulunud või rikkis, heitkoguseid mõjutav originaalosa tuleb 
parandada või asendada;  
c) katsesõidukid peavad enne heitekatseid olema nõuetekohaselt seadis ­
tatud ning komplekteeritud vastavalt tootja spetsifikatsioonile.  
4. Lõike 2 punktide b ja c kohaldamise korral tuleb näidistele selgelt 
ja kustutamatult märkida taotleja kaubanimi või kaubamärk ja toote 
nimetus.  
5. Lõike 2 punkti c kohaldamise korral peab näidis olema kahjus ­
tatud, nagu on sätestatud artikli 2 punktis 25.  
Artikkel 12  
Varu-saastekontrolliseadme kui eraldi seadmestiku EÜ 
tüübikinnituse rakendussätted  
1. Kui kõik asjakohased nõuded on täidetud, annab tüübikinnitus ­
asutus varu-saastekontrolliseadmele kui eraldi seadmestikule EÜ tüübi ­
kinnituse ning väljastab tüübikinnitusnumbri vastavalt direktiivi 
2007/46/EÜ VII lisas esitatud numeratsioonile.  
Tüübikinnitusasutus ei anna sama numbrit muule varu-saastekontrolli ­
seadme tüübile.  
Sama tüübikinnitusnumbriga varu-saastekontrolliseadme tüüpi võib 
kasutada mitme eri sõidukitüübi puhul.  
2. Lõike 1 kohaldamisel väljastab tüübikinnitusasutus EÜ tüübikinni ­
tustunnistuse, mis on koostatud vastavalt XIII lisa 2. liites esitatud 
näidisele.  
3. Kui tüübikinnituse taotleja suudab tüübikinnitusasutusele või 
tehnilisele teenistusele tõestada, et varu-saastekontrolliseade on sama 
tüüpi, nagu on osutatud käesoleva direktiivi I lisa 4. liite  addendum ’i 
punktis 2.3, ei ole tüübikinnituse andmiseks vaja kontrollida XIII lisa 
punkti 4 nõuete täitmist.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 17  
Artikkel 13  
Sõidukite pardadiagnostikaandmete ning sõiduki remondi- ja 
hooldusteabe kättesaadavus  
1. Tootjad kehtestavad vastavalt määruse (EÜ) nr 715/2007 artiklitele 
6 ja 7 ning käesoleva määruse XIV lisale vajaliku korra ja menetlused 
sõidukite pardadiagnostikaandmete ning remondi- ja hooldusteabe 
hõlpsa kättesaadavuse tagamiseks.  
2. Tüübikinnitusasutus annab tüübikinnituse alles pärast tootjalt 
sõiduki pardadiagnostikaandmetele ning sõiduki remondi- ja hooldus ­
teabe kättesaadavust käsitleva tõendi saamist.  
3. Sõidukite pardadiagnostikaandmete ning sõidukite remondi- ja 
hooldusteabe kättesaadavust käsitlev tõend loetakse tõendiks määruse 
(EÜ) nr 715/2007 artikli 6 lõike 7 nõuete täitmise kohta.  
4. Sõidukite pardadiagnostikaandmete ning sõidukite remondi- ja 
hooldusteabe kättesaadavust käsitlev tõend koostatakse vastavalt XIV 
lisa 1. liites esitatud näidisele.  
5. Kui sõidukite pardadiagnostikaandmed ning sõidukite remondi- ja 
hooldusteave ei ole kättesaadavad või ei vasta määruse (EÜ) 
nr 715/2007 artiklitele 6 ja 7 ning käesoleva määruse XIV lisale, siis 
peab tootja pärast tüübikinnitustaotluse esitamist esitama need andmed 
kuue kuu jooksul alates tüübikinnituse kuupäevast.  
6. Kohustus esitada andmeid lõikes 5 sätestatud ajavahemiku jooksul 
kehtib üksnes juhul kui pärast tüübikinnituse saamist viiakse sõiduk 
turule.  
Kui sõiduk viiakse turule rohkem kui kuus pärast tüübikinnituse 
saamist, tuleb teave esitada päeval, mil sõiduk turule viiakse.  
7. Kui kaebusi ei ole laekunud ning tootja on esitanud need andmed 
lõikes 5 sätestatud tähtaja jooksul, võib tüübikinnitusasutus eeldada, et 
tootja on rakendanud nõuetekohaseid meetmeid ja menetlusi sõidukite 
pardadiagnostikaandmete ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kätte ­
saadavuse tagamiseks vastavalt täidetud sõidukite pardadiagnostikaand ­
mete ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust käsitlevale 
tõendile.  
8. Lisaks XI lisa punktis 4 sätestatud pardadiagnostikaandmete kätte ­
saadavuse nõuetele peab tootja tegema huvitatud isikutele kättesaada ­
vaks järgmised andmed:  
a) pardadiagnostikaseadme nõuetekohaseks tööks vajalike oluliste 
varuosade väljatöötamist võimaldavad andmed;  
b) üldiste diagnostikavahendite väljatöötamiseks vajalikud andmed.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 18  
Punkti a kohaldamise korral ei tohi varuosade väljatöötamist piirata 
järgmised tegurid: asjakohase teabe puudumine, tõrgete avastamisega 
seotud tehnilised nõuded pardadiagnostika läviväärtuste ületamise korral 
või kui pardadiagnostikaseadme abil ei saa täita põhilisi käesoleva 
määruse pardadiagnostikaseire nõudeid; teatavad muudatused pardadiag ­
nostikaandmete kasutuses, et käsitleda bensiinil ja gaaskütusel töötavaid 
sõidukeid eraldi; ning gaaskütusel töötavate mõne väiksema puudusega 
sõidukite tüübikinnitus.  
Punkti b kohaldamise korral, juhul kui tootjad kasutavad oma frantsii ­
sivõrgustikes standarditele ISO 22900  Modular Vehicle Communication 
Interface  (MVCI) ja ISO 22901  Open Diagnostic Data Exchange  
(ODX) vastavaid diagnostika- ja katsetamisvahendeid, peavad ODX- 
failid olema sõltumatutele ettevõtjatele kättesaadavad tootja veebilehe 
kaudu.  
9. Sõidukiandmetele juurdepääsu foorum (edaspidi „foorum“).  
Foorum arutab, kas juurdepääs andmetele pärsib sõidukivarguste vähen ­
damises tehtud edusamme ning annab soovitusi juurdepääsunõuete 
parandamiseks. Foorum annab eelkõige komisjonile soovitusi menetluse 
kehtestamiseks, millega akrediteeritud organisatsioonid annavad sõltu ­
matutele ettevõtjatele heakskiidu või volituse juurdepääsuks sõiduki 
turvaandmetele.  
Komisjon võib otsustada foorumi arutelud ja järeldused konfidentsiaal ­
seks jätta.  
Artikkel 14  
Sõidukite pardadiagnostikaandmete ning sõidukite remondi- ja 
hooldusteabe kättesaadavusega seotud kohustuste täitmine  
1. Tüübikinnitusasutus võib igal ajal omal algatusel, kaebuse alusel 
või tehnilise teenistuse hinnangust lähtudes kontrollida määruse (EÜ) 
nr 715/2007 sätete ning sõidukite pardadiagnostikaandmete ning sõidu ­
kite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust käsitleva tõendi tingimuste 
järgimist tootja poolt.  
2. Kui tüübikinnitusasutus leiab, et tootja on rikkunud sõidukit parda ­
diagnostikaandmete ning sõiduki remondi- ja hooldusteabe kättesaada ­
vusega seotud kohustusi, võib vastava tüübikinnituse andnud tüübikin ­
nitusasutus astuda olukorra parandamiseks vajalikke samme.  
3. Lõikes 2 viidatud sammudeks võivad muu hulgas olla tüübikinni ­
tuse tühistamine või peatamine, rahatrahv ja muud määruse (EMÜ) 
nr 715/2007 artikli 13 kohaselt võetavad meetmed.  
4. Kui sõltumatu ettevõtja või sõltumatuid ettevõtjaid esindav 
ühendus esitab tüübikinnitusasutusele kaebuse, kontrollib tüübikinnitus ­
asutus, kas tootja täidab oma kohustusi seoses sõiduki pardadiagnosti ­
kaandmete ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavusega.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 19  
5. Kontrolli käigus võib tüübikinnitusasutus paluda tehnilisel teenis ­
tusel või muul sõltumatul eksperdil kõnealuste kohustuste täitmist 
hinnata.  
Artikkel 15  
Üleminekusätted  
1. Kuni 31. augustini 2017 M1-, M2- kategooria ja N1-kategooria I 
klassi sõidukite puhul ning kuni 31. augustini 2018 N1-kategooria II ja 
III klassi ja N2-kategooria sõidukite puhul võivad tootjad taotleda tüübi ­
kinnituse andmist vastavalt käesolevale määrusele. Kui sellist taotlust ei 
ole esitatud, kohaldatakse määrust (EÜ) nr 692/2008.  
▼M2 
2. Alates 1. septembrist 2017 M1-, M2-kategooria ja N1-kategooria I 
klassi sõidukite puhul ning alates 1. septembrist 2018 N1-kategooria II 
ja III klassi sõidukite ning N2-kategooria sõidukite puhul keelduvad 
riikide ametiasutused heitkoguste või kütusekuluga seotud põhjustel 
väljastamast EÜ tüübikinnitusi või riiklikke tüübikinnitusi uutele sõidu ­
kitüüpidele, mis käesolevale määrusele ei vasta.  
Enne 2019. aasta 1. septembrit taotletavate uute tüübikinnituste puhul 
võib tootja taotlusel sõiduki kütuseaurude määramiseks kasutada käes ­
oleva määruse VI lisas sätestatud menetluse asemel ÜRO Euroopa 
Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 7. lisas sätestatud kütuseaurude 
määramise katsemenetlust.  
3. Alates 1. septembrist 2018 M1-, M2-kategooria ja N1-kategooria I 
klassi sõidukite puhul ning alates 1. septembrist 2019 N1-kategooria II 
ja III klassi sõidukite ja N2-kategooria sõidukite puhul ei loe riikide 
ametiasutused heitkoguste või kütusekuluga seotud põhjustel uute sõidu ­
kite puhul, mis ei vasta käesoleva määruse nõuetele, vastavussertifikaate 
enam kehtivaks direktiivi 2007/46/EÜ artikli 26 tähenduses ja keelavad 
selliste sõidukite registreerimise, müügi või kasutuselevõtu.  
Enne 2019. aasta 1. septembrit registreeritud uute tüübikinnituste puhul 
võib tootja taotlusel sõiduki kütuseaurude määramiseks kasutada käes ­
oleva määruse VI lisas sätestatud menetluse asemel ÜRO Euroopa 
Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 7. lisas sätestatud kütuseaurude 
määramise katsemenetlust.  
▼B 
4. Kui uute sõidukitüüpide puhul on määruse (EÜ) nr 715/2007 
artikli 10 lõikes 4 nimetatud kuupäevadest möödunud kolm aastat ja 
uute sõidukite puhul on nimetatud määruse artikli 10 lõikes 5 nimetatud 
kuupäevadest möödunud neli aastat, kohaldatakse järgmisi sätteid:  
▼M1 
a) IIIA lisa punkti 2.1 nõudeid ei kohaldata, v.a nõuded tahkete 
osakeste arvu kohta (PN);  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 20  
b) IIIA lisa nõudeid, välja arvatud punkti 2.1 nõudeid, sealhulgas tege ­
likus liikluses tekkivate heitkoguste (RDE) mõõtmiskatsete ja talle ­
tatavate ja kättesaadavaks tehtavate andmetega seotud nõudeid 
kohaldatakse ainult uute tüübikinnituste suhtes, mis on antud vasta ­
valt määrusele (EÜ) nr 715/2007 alates 27. juulist 2017;  
c) IIIa lisa nõudeid ei kohaldata tüübikinnituste suhtes, mis on antud 
väiketootjatele;  
d) kui IIIA lisa 5. ja 6. liites sätestatud nõuded on täidetud vaid ühe 
meetodi osas kirjeldatud kahest andmete hindamise meetodist, teos ­
tatakse täiendav RDE-katse;  
kui need nõuded on taas täidetud ainult ühe meetodi osas, siis regis ­
treeritakse täielikkuse ja normaalsuse analüüs mõlema meetodi kohta 
ning IIIA lisa punktis 9.3 nõutavad arvutused võivad piirduda meeto ­
diga, mille osas täielikkuse ja normaalsuse nõuded on täidetud; nii 
RDE-katsete kui ka täielikkuse ja normaalsuse andmed registreeri ­
takse ja tehakse kättesaadavaks, et uurida kahe hindamismeetodiga 
saadud tulemuste erinevusi;  
e) katsesõiduki rataste võimsus tehakse kindlaks kas rattarummu pöör ­
demomendi mõõtmisega või CO  2 massivoost, kasutades IIIA lisa 6. 
liite punkti 4 kohaselt sõidukispetsiifilisi CO  2 jooni.  
▼M1 
Kui M-kategooria või N1-kategooria I klassi sõiduk on saanud määruse 
(EÜ) nr 715/2007 ja selle rakendusaktide nõuete kohase tüübikinnituse 
enne 1. septembrit 2017 või N1-kategooria II ja III klassi või N2-kate ­
gooria sõiduk on saanud selle enne 1. septembrit 2018, ei käsitata seda 
sõidukit esimese lõigu kohaldamise eesmärgil uude tüüpi kuuluvaks. 
Sama kehtib ka siis, kui algse tüübi alusel on loodud uued tüübid 
üksnes käesoleva määruse artikli 2 punktis 1 sätestatud uue tüübi mõiste 
kohaldamise eesmärgil. Sellisel juhul tuleb käesoleva lõigu kohaldamine 
ära märkida määruse (EL) 2017/1151 I lisa 4. liites sätestatud ELi tüübi ­
kinnitustunnistuse II jao punktis 5 „Märkused“ ja lisada sinna viide 
varasemale tüübikinnitusele.  
▼B 
5. Kuni 8 aastat pärast määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 10 lõikes 4 
sätestatud kuupäevadest:  
▼M2 
a) tunnustab tüübikinnitusasutus kooskõlas määruse (EÜ) nr 692/2008 
III lisaga kuni 3 aastat pärast määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 10 
lõikes 4 sätestatud kuupäevi teostatud 1./I tüübi katseid, mis on 
tehtud eesmärgiga saada kulunud või defektseid osi, mille abil simu ­
leerida rikkeid, et hinnata käesoleva määruse XI lisa nõuete täitmist;  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 21  
b) käesoleva määruse XXI lisa 6. all-lisa 1. liite punkti 1.1 teises lõigus 
sätestatud nõuete täitmiseks aktsepteerib tüübikinnitusasutus kuni 
kolm aastat pärast määruse (EÜ) 715/2007 artikli 10 lõikes 4 sätes ­
tatud kuupäevi määruse (EÜ) 692/2008 III lisa punkti 3.13 kohaselt 
teostatud menetlusi;  
▼M2 
c) peavad tüübikinnitusasutused vastupidavuse hindamise puhul, kus 
esimene 1./I tüübi katse teostati ja viidi lõpule kooskõlas määruse 
(EÜ) nr 692/2008 VII lisaga kuni 3 aastat pärast määruse (EÜ) 
nr 715/2007 artikli 10 lõikes 4 sätestatud kuupäevi, neid katseid 
käesoleva määruse VII lisa nõuete täitmisega samaväärseks.  
▼B 
6. Et tagada olemasolevate tüübikinnituste õiglane kohtlemine, uurib 
komisjon direktiivi 2007/46/EÜ V peatüki mõju käesoleva määruse 
kohaldamisele.  
7. ►M1 Viie aasta ja nelja kuu jooksul pärast määruse (EÜ) nr 
715/2007 artikli 10 lõigetes 4 ja 5 sätestatud tähtaegade möödumist ei 
kohaldata IIIA lisa punkti 2.1 nõudeid määruse (EÜ) nr 715/2007 
kohaste heitega seotud tüübikinnituste suhtes, mis on antud artikli 2 
punktis 32 määratletud väiketootjatele. Ajavahemikul 3 aastat kuni 5 
aastat ja 4 kuud pärast määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 10 lõikes 4 
sätestatud tähtaja möödumist ning ajavahemikul 4 aastat kuni 5 aastat ja 
4 kuud pärast määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 10 lõikes 5 sätestatud 
tähtaja möödumist peavad väiketootjad siiski jälgima oma sõidukite 
RDE-väärtusi ja nendest teada andma. ◄ 
Artikkel 16  
Direktiivi 2007/46/EÜ muutmine  
Direktiivi 2007/46/EÜ muudetakse vastavalt käesoleva määruse XVIII 
lisale.  
Artikkel 17  
Määruse (EÜ) nr 692/2008 muutmine  
Määrust (EÜ) nr 692/2008 muudetakse järgmiselt.  
1) Artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:  
„1. Kui kõik asjakohased nõuded on täidetud, annab tüübikinni ­
tusasutus EÜ tüübikinnituse ning väljastab tüübikinnitusnumbri 
vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ VII lisas esitatud numeratsioonile.  
Ilma et see piiraks direktiivi 2007/46/EÜ VII lisa sätete kohaldamist, 
koostatakse tüübikinnitusnumbri 3. osa käesoleva määruse I lisa 6. 
liite kohaselt.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 22  
Tüübikinnitusasutus ei anna sama numbrit ühelegi teisele sõidukitüü ­
bile. 
Määruse (EÜ) nr 715/2007 nõuded loetakse täidetuks, kui kõik järg ­
mised tingimused on täidetud:  
a) käesoleva määruse artikli 3 lõike 10 nõuded on täidetud;  
b) käesoleva määruse artikli 13 nõuded on täidetud;  
c) sõiduk on saanud tüübikinnituse ÜRO Euroopa Majanduskomis ­
joni eeskirja nr 83 muudatuste seeria 07, eeskirja nr 85 ja selle 
täienduste, eeskirja nr 101 3. läbivaatuse (sisaldab muudatuste 
seeriat 01 ja nende täiendusi) kohaselt ning survesüütega sõidu ­
kite puhul eeskirja nr 24 III osa muudatuste seeria 03 kohaselt;  
d) artikli 5 lõigete 11 ja 12 nõuded on täidetud.“  
2) Lisatakse järgmine artikkel 16a:  
„Artikkel 16a  
Üleminekusätted  
Alates 1. septembrist 2017 M1-, M2-kategooria ja N1-kategooria I 
klassi sõidukite puhul ning alates 1. septembrist 2018 N1-kategooria 
II ja III klassi sõidukite ning N2-kategooria sõidukite puhul kohal ­
datakse käesolevat määrust üksnes selleks, et hinnata, kas enne nime ­
tatud kuupäevi vastavalt käesolevale määrusele tüübikinnituse saanud 
sõidukid täidavad järgmisi nõudeid:  
a) toodangu nõuetele vastavus artikli 8 kohaselt;  
b) kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavus artikli 9 kohaselt;  
c) sõidukite pardadiagnostikaandmed ning sõidukite remondi- ja 
hooldusteave on vastavalt artiklile 13 kättesaadavad.  
Käesolevat määrust kohaldatakse ka komisjoni rakendusmäärustes 
(EL) 2017/1152 (*) ja (EL) 2017/1153 (**) sätestatud korrelatsiooni ­
menetluse puhul.  
___________  
(*) Komisjoni 2. juuni 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 
2017/1152, millega sätestatakse meetod regulatiivse katsemee ­
todi muudatusi kajastavate vastavusnäitajate määramiseks 
väikeste tarbesõidukite puhul, ning millega muudetakse määrust 
(EL) nr 293/2012 (vt käesoleva  Euroopa Liidu Teataja  lk 644).  
(**) Komisjoni 2. juuni 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 
2017/1153, millega sätestatakse meetod, mille abil määratakse 
vastavusnäitajad, mis kajastavad regulatiivse katsemeetodi 
muudatusi, ning millega muudetakse määrust (EL) 
nr 1014/2010 (vt käesoleva  Euroopa Liidu Teataja  lk 679).“  
3) I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse XVII lisale.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 23  
Artikkel 18  
Komisjonni määruse (EL) nr 1230/2012  ( 1 ) muudatused  
Määruses (EL) nr 1230/2012 asendatakse artikli 2 lõige 5 järgmisega:  
„5) „lisavarustuse mass“ – suurim lisavarustuse kombinatsioonide 
mass, mida võib sõidukile paigaldada lisaks standardvarustusele 
vastavalt tootja spetsifikatsioonidele;“.  
▼M1 
Artikkel 18bis  
Hübriid- ja pistikühendusega hübriidsõidukid  
Komisjon töötab välja läbivaadatud metoodika, et võtta kasutusele usal ­
dusväärne ja terviklik hindamismeetod hübriid- ja pistikühendusega 
hübriidsõidukite jaoks, mis tagaks nende RDE-väärtuste otsese võrrel ­
davuse tavasõidukite vastavate väärtustega; kõnealust metoodikat esitle ­
takse koos määruse järgmise muutmisega.  
▼B 
Artikkel 19  
Kehtetuks tunnistamine  
Määrus (EÜ) nr 692/2008 tunnistatakse kehtetuks 1. jaanuarist 2022.  
Artikkel 20  
Jõustumine ja kohaldamine  
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist  
Euroopa Liidu Teatajas . 
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides 
liikmesriikides.  ▼B 
( 1 ) Komisjoni 12. detsembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1230/2012, millega 
rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 661/2009 
seoses mootorsõidukite ja nende haagiste masside ja mõõtmete tüübikinnitus ­
nõuetega ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 
2007/46/EÜ (ELT L 353, 21.12.2012, lk 31).
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 24  
LISADE LOETELU 
I LISA  EÜ tüübikinnituse rakendussätted  
1. liide  Toodangu nõuetele vastavuse kontrollimine 1. tüüpi katse abil – 
statistiline meetod  
2. liide  Elektrisõidukite toodangu nõuetele vastavust käsitlevad 
arvutused  
3. liide  Teatise näidis  
3a liide  Laiendatud dokumentatsioon  
4. liide  EÜ tüübikinnitustunnistuse näidis  
5. liide  Pardadiagnostikaseadmega seotud teave  
6. liide  EÜ tüübikinnitustunnistuste numeratsioonisüsteem  
7. liide  Tootja tõend pardadiagnostikaseadmete talitlusnõuetele vastavuse 
kohta  
8a. liide  1. tüüpi katse aruandevorm (sealhulgas ATCT) ja minimaalsed 
aruandlusnõuded  
Lisa Co2mpas-simulaatori andmete edastamiseks  
8b. liide  Sõidutakistuse katsearuande vorm ja aruandluse 
miinimumnõuded  
8c. liide  Katsearuande vorm  
II LISA  Kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavus  
1. liide  Kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse kontroll  
2. liide  Kasutusel olevate sõidukite summutitoru heitgaaside vastavuskat ­
setes kasutatav statistiline meetod  
3. liide  Kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavusega seotud 
kohustused  
IIIA LISA  Tegelikus liikluses tekkivad heitkogused (RDE)  
1. liide  Menetlus sõidukite heitkoguste katsetamiseks mobiilse heite ­
mõõtmissüsteemi (PEMS) abil  
2. liide  PEMSi komponentide ja signaalide spetsifikatsioon ja 
kalibreerimine  
3. liide  PEMSi ja mittejälgitava heitgaasi massivooluhulga valideerimine  
4. liide  Heitkoguste määramine  
5. liide  Teekonnadünaamika tingimuste kontrollimine ja lõpliku RDE 
heitetulemuse arvutamine meetodiga 1 (libiseva keskmistamise 
meetod)  
6. liide  Teekonnadünaamika tingimuste kontrollimine ja RDE lõplike 
heitetulemuse arvutamine meetodiga 2 (võimsusklassidesse 
jaotamine)  
7. liide  Sõidukite valimine PEMS-katseks esimese tüübikinnituse 
protsessis  
7a liide  Üldise teekonnadünaamika kontrollimine  
7b liide  PEMS-teekonna kumulatiivse positiivse kõrgusemuutuse 
määramiseks  
7c liide  Teekonnatingimuste kontrollimine ja RDE lõplike heitetulemuste 
arvutamine välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 25  
8. liide  Andmevahetus ja aruandlusnõuded  
9. liide  Tootja vastavussertifikaat  
IV LISA  Tüübikinnitusel sõiduki kasutuskõlblikkuse hindamiseks vaja ­
likud heitkoguste andmed  
1. liide  Süsinikmonooksiidi heitkoguste mõõtmine mootori tühikäigul (2. 
tüüpi katse)  
2. liide  Heitgaasi suitsususe mõõtmine  
V LISA  Karterigaaside heitkoguste (3. tüüpi katse) kontrollimine  
VI LISA  Kütuseaurude määramine (4. tüüpi katse)  
VII LISA  Saastekontrolliseadmete kulumiskindluse kontroll (5. tüüpi katse)  
1. liide  Katsestendi standardtsükkel  
2. liide  Diiselmootoritega sõidukite katsestendi standardtsükkel  
3. liide  Maanteesõidu standardtsükkel  
VIII LISA  Keskmiste heitkoguste kontrollimine madalatel ümbritseva õhu 
temperatuuridel (6. tüüpi katse)  
IX LISA  Etalonkütuste tehniline kirjeldus  
X LISA  Reserveeritud  
XI LISA  Mootorsõidukite pardadiagnostikaseade (OBD-seade)  
1. liide  Pardadiagnostikaseadmete funktsioonid  
2. liide  Sõidukitüüpkonna põhiomadused  
XII LISA  Ökoinnovatsioonilahendustega sõidukite tüübikinnitus ja 
mitmeastmelise tüübikinnituse saamiseks esitatud N1-kategooria 
sõidukite CO  2 -heite ja kütusekulu määramine  
XIII LISA  Varu-saastekontrolliseadme kui eraldi seadmestiku EÜ 
tüübikinnitus  
1. liide  Teatise näidis  
2. liide  EÜ tüübikinnitustunnistuse näidis  
3. liide  EÜ tüübikinnitusmärgi näidis  
XIV LISA  Sõidukite pardadiagnostikaandmete ning remondi- ja hooldus ­
teabe kättesaadavus  
1. liide  Vastavustunnistus  
XV LISA  Reserveeritud  
XVI LISA  Nõuded sõidukitele, mille heitgaaside järeltöötlussüsteemis kasu ­
tatakse reaktiive  
XVII LISA  Määruse (EÜ) nr 692/2008 muudatused  
XVIII LISA  Direktiivi 2007/46/EÜ muudatused  
XIX LISA  Määruse (EL) nr 1230/2012 muudatused  
XX LISA  Mootori kasuliku võimsuse mõõtmine  
XXI LISA  1. tüüpi heitekatse menetlused  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 26  
I LISA  
EÜ TÜÜBIKINNITUSE RAKENDUSSÄTTED  
1. EÜ TÜÜBIKINNITUSE ANDMISE LISANÕUDED  
1.1. Lisanõuded ühekütuseliste ja kahekütuseliste gaaskütusega sõidu ­
kite puhul  
1.1.1. Ühekütuselistele ja kahekütuselistele gaaskütusega sõidukitele tüübikin ­
nituse andmise lisanõuded on sätestatud ÜRO Euroopa Majanduskomis ­
joni eeskirja nr 83 punktides 1, 2 ja 3 ning XII lisa 1. ja 2. liites ning 
kohaldatakse allpool sätestatud erandeid.  
1.1.2. ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 12. lisa punktide 
3.1.2 ja 3.1.4 viited 10a. lisa etalonkütustele loetakse viideteks käesole ­
va määruse IX lisa A jaos sätestatud vastava spetsifikatsiooniga etalon ­
kütustele.  
1.2. Lisanõuded segakütuseliste sõidukite puhul  
Lisanõueteks tüübikinnituse andmisel segakütuselistele sõidukitele on 
ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 punktis 4.9 sätestatud 
nõuded.  
2. TÄIENDAVAD TEHNILISED NÕUDED JA KATSED  
2.1. Väiketootjad  
2.1.1. Artikli 3 lõikes 3 viidatud õigusaktid:  
Õigusakt  Nõuded  
California Code of Regulations, 
13. jagu, punktid 1961(a) ja 
1961(b)(1)(C)(1), mida kohalda ­
takse 2001. ja hilisemate mude ­
liaastate sõidukite suhtes, 1968.1, 
1968.2, 1968.5, 1976 ja 1975; 
väljaandja Barclay's Publishing  Tüübikinnitus tuleb anda vastavalt 
California Code of Regula ­
tions'ile, mida kohaldatakse kõige 
hilisema mudeliaasta kergsõidu ­
kite suhtes.  
2.2. Kütusepaakide täiteavad  
2.2.1. Nõuded kütusepaakide täiteavadele on sätestatud XXI lisa punktides 
5.4.1 ja 5.4.2 ning punktis 2.2.2.  
2.2.2. Tuleb võtta meetmeid, et vältida ülemäärast kütuseaurude eraldumist 
ning kütuse väljavoolamist täiteava korgi puudumise tõttu. Selleks 
võib kasutada järgmist:  
a) automaatselt avanev ja sulguv kütuse täiteava kork, mis ei ole eemal ­
datav,  
b) konstruktsiooni iseärasused, mis täiteava korgi puudumise korral ei 
lase kütuseaure ülemäärases koguses eralduda,  
c) mis tahes muu samasuguse mõjuga meede. Selliseks lahenduseks 
võib muu hulgas olla täiteava korgi kinnitamine ketiga või muul 
viisil või sõiduki süütevõtme kasutamine täiteava lukustamiseks. 
Sellisel juhul peab võtit saama täiteava korgist välja tõmmata ainult 
juhul, kui täiteava on lukustatud.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 27  
2.3. Elektroonikasüsteemide turvalisust käsitlevad sätted  
2.3.1. Elektroonikasüsteemide turvalisust käsitlevad sätted on esitatud XXI lisa 
punktis 5.5 ning punktides 2.3.2 ja 2.3.3.  
2.3.2. Diiselmootoritesse paigaldatud mehaaniliste sissepritsepumpade puhul 
peavad tootjad võtma nõuetekohased meetmed kaitsmaks kütuse maksi ­
maalse etteande seadet omavolilise muutmise eest sõiduki kasutuselo ­
leku ajal.  
2.3.3. Tootjad peavad tulemuslikult ära hoidma läbisõidumõõdikute näitude 
ümberprogrammeerimise sõiduki sisevõrgus, jõuseadme juhtseadmes 
ning vajadusel ka distantsilt toimuva teabevahetuse teadet edastavas 
üksuses. Tootjad peavad süstemaatiliselt kasutama omavolilise muut ­
mise vastaseid strateegiaid ning kirjutuskaitsefunktsioone läbisõidumõõ ­
diku näidu õigsuse kaitsmiseks. Omavolilise muutmise vastased 
meetodid peavad olema tüübikinnitusasutuse poolt heaks kiidetud.  
2.4. Katsete tegemine  
2.4.1. Joonisel I.2.4 on esitatud sõidukitüübi kinnitamiseks vajalikud katsed. 
Konkreetseid katsemenetlusi kirjeldatakse II, IIIA, IV, V, VI, VII, VIII, 
XI, XVI  1 , XX ja XXI lisas.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 28
 Joonis I.2.4  
Tüübikinnituse andmiseks ja laiendamiseks nõutavad katsed  
Sõidukikategooria  Ottomootoriga sõidukid, sealhulgas hübriidsõidukid (1 ) Diiselmootoriga 
sõidukid, seal ­
hulgas 
hübriidsõidukid  Täiselektrisõid ­
ukid Vesinikkütu ­
seelemendiga 
sõidukid  
Ühekütuselised  Kahekütuselised (3 ) Segakütuselise ­
d (3 ) 
Etalonkütus  
Bensiin 
(E10)  Veeldatud 
naftagaas  Maagaas/ 
biometaan  Vesinik 
(sise­
põlemis­
mootor)  Bensiin (E10)  Bensiin (E10)  Bensiin (E10)  Bensiin (E10)  
Diislikütus 
(B7) (5 ) — Vesinikkütus ­
eelement  Veeldatud 
naftagaas  Maagaas/ 
biometaan  Vesinik (sise ­
põlemismooto ­
r) (4 ) Etanool 
(E85)  
Gaasilised heited 
(1. tüüpi katse)  Jah Jah  Jah  Jah (4 ) Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah —  —  
Tahkete osakeste mass 
(1. tüüpi katse)  Jah (2 ) —  —  —  Jah (2 ) 
(ainult bensiin)  Jah (2 ) 
(ainult bensiin)  Jah (2 ) 
(ainult bensiin)  Jah (2 ) 
(mõlemad 
kütused)  Jah —  —  
Tahkete osakeste arv  
Jah (2 ) —  —  —  Jah (2 ) 
(ainult bensiin)  Jah (2 ) 
(ainult bensiin)  Jah (2 ) 
(ainult bensiin)  Jah (2 ) 
(mõlemad 
kütused)  Jah —  —  
Gaasilised saasteained, 
tegelikus liikluses tekkivad 
heitkogused (RDE) (1A. 
tüüpi katse)  Jah Jah  Jah  Jah (4 ) Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah —  —  
Tahkete osakeste arv, tege ­
likus liikluses tekkivad heit ­
kogused (RDE) (1A. tüüpi 
katse)  Jah (2 ) —  —  —  Jah 
(mõlemad 
kütused) (2 ) Jah 
(mõlemad 
kütused) (2 ) Jah 
(mõlemad 
kütused) (2 ) Jah 
(mõlemad 
kütused) (2 ) Jah —  —  
Heited tühikäigul 
(2. tüüpi katse)  Jah Jah  Jah  —  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah 
(ainult bensiin)  Jah 
(mõlemad 
kütused)  — —  —  ▼M2
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 29
 Sõidukikategooria  Ottomootoriga sõidukid, sealhulgas hübriidsõidukid (1 ) Diiselmootoriga 
sõidukid, seal ­
hulgas 
hübriidsõidukid  Täiselektrisõid ­
ukid Vesinikkütu ­
seelemendiga 
sõidukid  
Ühekütuselised  Kahekütuselised (3 ) Segakütuselise ­
d (3 ) 
Karterigaasid 
(3. tüüpi katse)  Jah Jah  Jah  —  Jah 
(ainult bensiin)  Jah 
(ainult bensiin)  Jah 
(ainult bensiin)  Jah 
(ainult bensiin)  — —  —  
Kütuseaurud 
(4. tüüpi katse)  Jah —  —  —  Jah 
(ainult bensiin)  Jah 
(ainult bensiin)  Jah 
(ainult bensiin)  Jah 
(ainult bensiin)  — —  —  
Kulumiskindlus 
(5. tüüpi katse)  Jah Jah  Jah  Jah  Jah 
(ainult bensiin)  Jah 
(ainult bensiin)  Jah 
(ainult bensiin)  Jah 
(ainult bensiin)  Jah —  —  
Heited madalal tempera ­
tuuril 
(6. tüüpi katse)  Jah —  —  —  Jah 
(ainult bensiin)  Jah 
(ainult bensiin)  Jah 
(ainult bensiin)  Jah 
(mõlemad 
kütused)  — —  —  
Kasutusel olevate sõidukite 
nõuetele vastavus  Jah Jah  Jah  Jah  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah —  —  
Pardadiagnostikaseade  Jah Jah  Jah  Jah  Jah  Jah  Jah  Jah  Jah  —  —  
CO  2 heide, kütusekulu, 
elektrienergiakulu ja elektri ­
line sõiduulatus  Jah Jah  Jah  Jah  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah Jah  Jah  
Heitgaasi suitsusus  — —  —  —  —  —  —  —  Jah  —  —  
Mootori võimsus  Jah Jah  Jah  Jah  Jah  Jah  Jah  Jah  Jah  Jah  Jah  
(1 ) Vesinikusõidukite ja segakütuseliste biodiiselsõidukite spetsiaalsed katsemenetlused kehtestatakse edaspidi. 
(2 ) Tahkete osakeste massi ja arvu piirnormi kohaldatakse ainult otsesissepritsega sõidukite suhtes. 
(3 ) Kahekütuselise ja segakütuselise sõiduki kombinatsiooni puhul kohaldatakse mõlemaid katsenõudeid. 
(4 ) Kui sõidukit käitatakse vesinikuga, määratakse vaid NO  x heited. 
(5 ) Täiendavad nõuded biodiislile kehtestatakse edaspidi.  ▼M2
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 30  
3. TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE  
3.1. Laiendus seoses summutitoru heitgaasidega (1. ja 2. tüüpi katsed)  
3.1.1. Tüübikinnitust laiendatakse sõidukitele, kui need vastavad artikli 2 lõike 
1 kriteeriumidele.  
3.1.2. Perioodiliselt regenereeruvate süsteemidega sõidukid  
Vastavalt XXI lisa (WLTP) VI all-lisa 1. liitele teostatavate Ki-katsete 
puhul laiendatakse tüübikinnitust sõidukitele, kui nad vastavad XXI lisa 
punkti 5.9 kriteeriumidele.  
ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 (NEDC) 13 lisa koha ­
selt teostatavate Ki-katsete puhul laiendatakse tüübikinnitust sõidukitele 
vastavalt määruse (EÜ) nr 692/2008 I lisa punktile 3.1.4.  
3.2. Laiendus seoses kütuseaurudega (4. tüüpi katse)  
3.2.1. Tüübikinnitust võib laiendada sõidukitele, mille kütuseaurude kontrolli ­
süsteem vastab järgmistele tingimustele:  
3.2.1.1. kütuse/õhu mõõtmise põhisüsteem (nt ühepunktipritse) on sama;  
3.2.1.2. kütusepaagi kuju ja materjal ning vedelkütuse voolikud on identsed;  
3.2.1.3. katsetatakse sõidukit, mille vooliku ristlõikepindala ja ligikaudne pikkus 
on halvimad. tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus 
otsustab, kas mitteidentsed auru/vedeliku eraldajad on vastuvõetavad.  
3.2.1.4. kütusepaagi mahu erinevus on ± 10 % piires;  
3.2.1.5. paagi rõhualandusventiili seadistus on identne;  
3.2.1.6. kütuseaurude kogumise meetod on identne, st püüduri vorm ja maht, 
kogumiskeskkond, õhupuhasti (kui seda kasutatakse kütuseaurude regu ­
leerimiseks) jms;  
3.2.1.7. kogutud auru eemaldamise meetod on identne (st õhuvool, alguspunkt 
või eemaldamise maht ettevalmistustsükli jooksul);  
3.2.1.8. kütuse mõõtmise süsteemi tihendamis- ja õhutussüsteemid on identsed.  
3.2.2. Tüübikinnitust laiendatakse sõidukitele, millel on:  
3.2.2.1. erineva mahuga mootor;  
3.2.2.2. erineva võimsusega mootor;  
3.2.2.3. automaat- ja käsikäigukast;  
3.2.2.4. kahe ja nelja ratta jõuülekanne;  
3.2.2.5. erinev keretüüp; ning  
3.2.2.6. erinevad ratta ja rehvi suurused.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 31  
3.3. Laiendus seoses saastekontrolliseadme kulumiskindlusega (5. tüüpi 
katse)  
3.3.1. Tüübikinnitust laiendatakse erinevatele sõidukitüüpidele tingimusel, et 
sõiduki, mootori või saastekontrollisüsteemi allpool loetletud tunnused 
on identsed või jäävad lubatud kõikumise piiresse.  
3.3.1.1. Sõiduk:  
Inertsikategooria: kaks vahetult järgnevat kõrgemat inertsikategooriat ja 
kõik madalamad inertsikategooriad.  
Maanteekoormus kiirusel 80 km/h kokku: kuni 5 % suurem või ükskõik 
kui palju väiksem.  
3.3.1.2. Mootor  
a) mootori silindrimaht (± 15 %);  
b) klappide arv ja juhtimine;  
c) toitesüsteem;  
d) jahutussüsteemi tüüp;  
e) kütuse põletamise protsess.  
3.3.1.3. Saastekontrollisüsteemi parameetrid:  
a) katalüüsmuundurid ja kübemefiltrid:  
katalüüsmuundurite, filtrite ja elementide arv;  
katalüüsmuundurite ja filtrite suurus (monoliidi maht ± 10 %);  
katalüütilise reaktsiooni tüüp (oksüdatsioon, kolmeastmeline, lahja 
NO  x püüdur, valikuline katalüütiline redutseerimine (SCR), lahja 
NO  x katalüsaator jne);  
väärismetallide kogus (identne või suurem);  
väärismetallide liik ja suhe (± 15 %);  
substraat (struktuur ja materjal);  
elemendi tihedus;  
50 K piiresse jäävad temperatuurierinevused katalüüsmuunduri või 
filtri sisendil. Kõnealust temperatuurimuutust kontrollitakse stabili ­
seeritud tingimustel kiirusel 120 km/h ning 1. tüüpi katse koormusel;  
b) õhu sissepuhe:  
olemas või puudub;  
tüüp (pulseeriv õhk, õhupumbad jne);  
c) heitgaasitagastus:  
olemas või puudub;  
tüüp (jahutusega või ilma, aktiiv- või passiivjuhtimisega, kõrg- või 
madalsurvega).  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 32  
3.3.1.4. Kulumiskindluse katse teostamisel võib kasutada sõidukit, mille kere ­
kuju, käigukast (automaat- või käsikäigukast) ning rataste või rehvide 
suurus erineb selle sõidukitüübi omadest, millele tüübikinnitust taotle ­
takse.  
3.4. Laiendus seoses pardadiagnostikaseadmega  
3.4.1. Tüübikinnitust laiendatakse sõidukitele, millel on identne mootor ja 
saastekontrollisüsteem vastavalt XI lisa 2. liite määratlusele. Tüübikin ­
nituse laiendamisel ei võeta arvesse järgmisi sõiduki tunnuseid:  
a) mootori abiseadmed;  
b) rehvid;  
c) ekvivalentne inerts;  
d) jahutussüsteem;  
e) jõuülekandearv;  
f) jõuülekande tüüp; ning  
g) keretüüp.  
3.5 Laiendus seoses madalal temperatuuril teostatava katsega (6. tüüpi 
katse)  
3.5.1. Erineva tuletatud massiga sõidukid  
3.5.1.1. Tüübikinnitust võib laiendada ainult sellise tuletatud massiga sõiduki ­
tele, mille puhul tuleb kasutada kahte vahetult järgnevat suuremat ekvi ­
valentset inertsi või mis tahes väiksemat ekvivalentset inertsi.  
3.5.1.2. N-kategooria sõidukite puhul võib tüübikinnitust laiendada üksnes väik ­
sema tuletatud massiga sõidukitele, juhul kui tüübikinnitusega sõiduki 
heitkogused jäävad piiridesse, mis on ette nähtud sõiduki puhul, millele 
tüübikinnituse laiendamist taotletakse.  
3.5.2. Erineva jõuülekandearvuga sõidukid  
3.5.2.1. Tüübikinnitust laiendatakse erineva jõuülekandearvuga sõidukitele 
üksnes teatavatel tingimustel.  
3.5.2.2. Tüübikinnituse laiendatavuse üle otsustamiseks tehakse igas 6. tüüpi 
katses kasutatava ülekandearvu puhul kindlaks suhtarv  
ðEÞ ¼ ðV 2 Ä V 1 Þ=V 1 
kus mootori pöörlemissagedusel 1 000 min  –1 on V  1 tüübikinnituse 
saanud sõiduki kiirus ja V  2 selle sõidukitüübi kiirus, millele taotletakse 
tüübikinnituse laiendamist.  
3.5.2.3. Kui iga ülekandesuhte puhul on E ≤ 8 %, siis antakse laiendus 6. tüüpi 
katset kordamata.  
3.5.2.4. Kui kas või ühe ülekandesuhte puhul on E > 8 % ning iga ülekandearvu 
puhul on E ≤ 13 %, siis tuleb 6. tüüpi katset korrata. Tehnilise teenis ­
tuse heakskiidul võib need katsed teostada tootja valitud laboris. Katse ­
protokoll saadetakse tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele 
teenistusele.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 33  
3.5.3. Erineva tuletatud massi ja jõuülekandearvuga sõidukid  
Tüübikinnitust laiendatakse erineva tuletatud massi ja jõuülekan ­
dearvuga sõidukitele üksnes juhul, kui on täidetud kõik punktides 
3.5.1 ja 3.5.2 sätestatud tingimused.  
4. TOODANGU NÕUETELE VASTAVUS  
4.1. Sissejuhatus  
4.1.1. Iga käesoleva määruse kohase tüübikinnituse alusel toodetud sõiduk 
peab olema valmistatud selliselt, et see vastaks käesoleva määruse 
tüübikinnitusnõuetele. Tootja peab kasutama asjakohast hindamiskorda 
ja dokumenteeritud kontrollimiskavu ning teostama käesolevas määruses 
sätestatud ajavahemike järel katseid heitkoguste ja pardadiagnostika ­
seadmete kontrollimiseks, et tõendada jätkuvat vastavust kinnitatud 
tüübile. Tüübikinnitusasutus kontrollib ja kooskõlastab seda hindamis ­
korda ning kontrollimiskavu ning teostab vastavalt käesolevale määru ­
sele auditeid ja katseid heitkoguste ja pardadiagnostikaseadmete kont ­
rollimiseks tootja ettevõttes, sealhulgas tootmis- ja katserajatistes, vasta ­
valt direktiivi 2007/46/EÜ X lisas kirjeldatud toote nõuetele vastavuse 
ja jätkuva vastavustõendamise korrale.  
4.1.2. Tootja kontrollib toodangu nõuetele vastavust saasteainete heite katse 
(esitatud määruse (EÜ) 715/2007 I lisa tabelis 2), CO  2 heitkoguste katse 
(koos elektrienergiakulu mõõtmisega), karterigaaside katse, kütuseau ­
rude katse ja pardadiagnostikaseadme katsetamise abil. Kontrollimine 
hõlmab seega 1, 3, 4 tüüpi katseid ja käesoleva lisa punktis 2.4 ja selles 
viidatud asjaomastes lisades kirjeldatud pardadiagnostikaseadmete katse ­
tamist. Toodangu nõuetele vastavuse hindamise konkreetne kord on 
sätestatud punktides 4.2–4.7 ja 1. ja 2. liites.  
4.1.3. Tootjapoolsel toodangu nõuetele vastavuse kontrollimisel tähendab 
mõiste „tüüpkond“ 1. ja 3. tüüpi katsete puhul CO  2 interpolatsiooni ­
tüüpkonda, hõlmates 4. tüüpi katse puhul käesoleva lisa punktis 3.2 
kirjeldatud laiendusi ja pardadiagnostikatüüpkonda koos käesoleva lisa 
punktis 3.3 kirjeldatud laiendustega pardadiagnostikaseadmete katseta ­
mise jaoks.  
4.1.4. Tootjapoolse toote nõuetele vastavuse kontrollimise sagedus peab põhi ­
nema rahvusvahelise standardiga ISO 31000: 2009 — „Riskijuhtimine 
— Põhimõtted ja juhised“ vastavuses oleval riskihindamise metoodikal 
ja vähemalt 1. tüübi puhul vähemalt üks kontroll iga 5 000 toodetud 
sõiduki kohta või kord aastas, vastavalt sellele, mis saabub enne.  
4.1.5. Tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisük ­
suses rakendatavaid nõuetele vastavuse kontrollimise meetodeid.  
Käesoleva määruse kohaldamisel peab tüübikinnitusasutus teostama 
tootja ettevõttes kontrolle, et kontrollida, kas tootjate hindamiskord ja 
dokumenteeritud kontrollimiskavad vastavad rahvusvahelisele standar ­
diga ISO 31000: 2009 — „Riskijuhtimine — Põhimõtted ja juhised“ 
kooskõlas olevale riskihindamismetoodikale ning igal juhul vähemalt 
kord aastas.  
Kui tüübikinnitusasutus ei ole tootja kontrollimenetlustega rahul, 
tehakse tootmises olevate sõidukitega füüsiline katse, nagu on kirjel ­
datud punktides 4.2–4.9.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 34  
4.1.6. Tüübikinnitusasutuse teostatava füüsilise kontrollkatse tavapärane 
sagedus sõltub tootja kontrollimismenetluse tulemustest seoses riskihin ­
damise metoodikaga ning igal juhul tehakse vähemalt üks kontrollkatse 
kolme aasta jooksul. Tüübikinnitusasutus teeb tootmises olevate sõidu ­
kitel punktides 4.2–4.9 kirjeldatud katsed heitkoguste ja pardadiagnos ­
tikaseadme kontrollimiseks.  
Kui füüsilisi katseid teostab tootja, jälgib katseid tootmisüksuses tüübi ­
kinnitusasutuse esindaja.  
4.1.7. Tüübikinnitusasutus esitab aruande kõikide tootja toodangu nõuetele 
vastavuse kontrollimise eesmärgil tehtud kontrollkäikude tulemuste ja 
teostatud füüsiliste katsete kohta ja säilitab seda vähemalt 10 aastat. 
Need aruanded peaksid olema nõudmisel kättesaadavad teistele tüübi ­
kinnitusasutustele ja Euroopa Komisjonile.  
4.1.8. Nõuetele mittevastavuse korral kohaldatakse direktiivi 2007/46/EÜ 
artiklit 30.  
4.2. Sõiduki vastavuskontroll 1. tüüpi katse abil  
4.2.1. 1. tüüpi katse tehakse asjakohase tootmises oleva CO  2 interpolatsiooni ­
tüüpkonda kuuluva sõidukiga, mille spetsifikatsioon vastab tüübikinni ­
tustunnistuses kirjeldatule. Piirnormid, mille abil kontrollida nõuetele 
vastavust saasteainete osas, on sätestatud määruse (EÜ) nr 715/2007 I 
lisa tabelis 2. CO  2 heitkoguste puhul on piirnormiks valitud sõiduki 
tootja poolt XXI lisa 7. all-lisas sätestatud interpolatsioonimetoodika 
kohaselt kindlaks määratud väärtus. Tüübikinnitusasutus peab interpo ­
latsiooniarvutuse kinnitama.  
4.2.2. Tüüpkonnast valitakse kolmest sõidukist koosnev juhuslik valim. Kui 
tüübikinnitusasutus on oma valiku teinud, et tohi tootja teha valitud 
sõidukitele ühtegi kohandust.  
4.2.2.1. Valiku puhul võetakse arvesse üksnes tootmises olevad valmissõidu ­
keid, mille läbisõit on kuni 80 km ja kui nõuetele vastavust tõendatakse 
1. tüüpi katsega, nimetatakse neid nullkilomeetrisõdukiteks. Sõidukit 
katsetatakse käesoleva määruse XXI lisas kirjeldatud sobiva WLTP- 
tsükli kohaselt, olenemata testi kordamist või sõiduki läbisõitu käsitle ­
vatest nõuetest. Katse tulemusteks on pärast kõiki käesoleva määruse 
kohaselt tehtud parandusi saadud näitajad.  
4.2.3. Katsekriteeriumide arvutamise statistilist meetodit on kirjeldatud 1. 
liites.  
Tüüpkonna toodang loetakse nõuetele mittevastavaks juhul, kui ühe või 
mitme saasteaine ja CO  2 näitajate osas tehakse negatiivne otsus vasta ­
valt liites 1 sätestatud kriteeriumidele.  
Tüüpkonna toodang loetakse nõuetele vastavaks juhul, kui kõigi saas ­
teainete ja CO  2 näitajate osas tehakse positiivne otsus vastavalt liites 1 
sätestatud kriteeriumidele.  
Kui ühe saasteaine osas on tehtud positiivne otsus, ei muudeta seda 
teiste saasteainete ja CO  2 näitajate osas otsuse langetamiseks tehtavate 
täiendavate katsete põhjal.  
Kui ei saada positiivset otsust kõikide saasteainete ja CO  2 näitajate osas, 
tehakse katse teise sõidukiga (kokku kuni 16 sõidukiga) ja 1. liites 
kirjeldatud positiivse või negatiivse otsuse tegemise menetlust korra ­
takse (vt joonis I.4.2).  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 35  
Joonis I.4.2
  
4.2.4. Tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse heakskiidul võib katsed teha 
tüüpkonda kuuluva sõidukiga, mille läbisõit on kuni 15 000 km, et 
määrata kindlaks saasteainete/CO  2 mõõdetud muutumistegurid iga tüüp ­
konna puhul. Sõiduki sõidab sisse tootja, kes ei tohi kõnealuseid sõidu ­
keid ühelgi viisil kohandada.  
4.2.4.1. Sissesõidetava sõiduki mõõdetav muutumistegur määratakse kindlaks 
järgmise menetlusega:  
a) mõõdetakse saasteainete/CO  2 -heidet esimese katsetatava sõiduki 
puhul kuni 80 km vahemaa läbimisel ja pärast x km läbimist;  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 36  
b) saasteainete/CO  2 muutumistegur (EvC) 80 km ja x km vahel arvu ­
tatakse järgmiselt:  
EvC  meas ¼ näitajad x km kohta =näitajad 80km kohta : 
c) teisi interpolatsioonitüüpkonna sõidukeid sisse ei sõideta, kuid nende 
näitajad „heitkogus / elektrikulu / CO  2 0 km juures“ korrutatakse 
esimese sissesõidetud sõiduki muutumisteguriga. Sel juhul võetakse 
1. liite kohase katsetamise aluseks järgmised väärtused:  
i) esimese sõiduki näitajad x km kohta;  
ii) teiste sõidukite näitajad 0 km juures korrutatud muutumistegu ­
riga. 
4.2.4.2. Kõik need katsed tuleb teha müügil oleva kütusega. Tootja taotluse 
korral võib aga kasutada IX lisas kirjeldatud etalonkütuseid.  
4.2.4.3. Kontrollides toodangu nõuetele vastavust CO  2 -heidete osas, võib tootja 
punktis 4.2.4.1 nimetatud menetluse alternatiivina kasutada kindlaks ­
määratud muutumistegurit (EvC) 0,98 ja korrutada kõik 0 km juures 
mõõdetud CO  2 väärtused selle teguriga.  
4.2.5. Toodangu vastavuskatsed vedelgaasil ja maagaasil/biometaanil töötavate 
sõidukite puhul võib teha müügil oleva kütusega, mille C3/C4 suhe jääb 
etalonkütuste C3/C4 suhte vahemikku (vedelgaasi puhul) või ühega 
madala või kõrge kütteväärtusega kütustest (maagaasi/biometaani 
puhul). Kõikidel juhtudel tuleb tüübikinnitusasutusele esitada kütuse 
analüüs.  
4.2.6. Ökoinnovatsioonilahendustega sõiduk  
4.2.6.1. Selliste sõidukitüüpide korral, mille puhul on kasutatud üht või mitut 
määruse (EÜ) nr 443/2009 artiklis 12 (M  1 -kategooria sõidukite puhul) 
ja määruse (EL) nr 510/2011 artiklis 12 (N  1 -kategooria sõidukite puhul) 
sätestatud ökoinnovatsioonilahendust, tõendatakse toodangu nõuetele 
vastavust seoses ökoinnovatsioonilahendustega kõnealuste ökoinnovat ­
sioonilahenduste olemasolu kontrollides.  
4.3. Täiselektrisõidukid  
4.3.1. Meetmed, millega tagatakse toodangu nõuetele vastavus seoses elektrie ­
nergiakuluga, kontrollitakse käesoleva lisa 4. liites esitatud tüübikinni ­
tussertifikaadi alusel.  
4.3.2. Elektrienergiakulu määramine toodangu vastavuskontrolli raames  
4.3.2.1. Toodangu nõuetele vastavuse kontrollimise menetluse ajal asendatakse 
käesoleva määruse XXI lisa 8. all-lisa punkti 3.4.4.1.3 (järjestikuse 
tsükli katsemenetlus) kohane ja käesoleva määruse XXI lisa 8. all-lisa 
punkti 3.4.4.2.3 (lühendatud katsemenetlus) kohane 1. tüüpi katse lõpe ­
tamiskriteerium järgmiselt:  
Toodangu nõuetele vastavuse kontrollimise menetluse lõpetamiskritee ­
riumi on täidetud pärast esimese kohaldatava WLTP katsetsükli lõpeta ­
mist. ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 37  
4.3.2.2. Esimese kohaldatava WLTP katsetsükli käigus mõõdetakse laetava(te)st 
energiasalvestussüsteemi(de)st saadavat alalisvoolu vastavalt käesoleva 
määruse XXI lisa 8. all-lisa 3. liites kirjeldatud meetodile ja jagatakse 
see kohaldatava WLTP katsetsükli käigus läbisõidetud vahemaaga.  
4.3.2.3. Lõike 4.3.2.2 kohaselt määratud väärtust võrreldakse 2. liite punkti 1.2 
kohaselt määratud väärtusega.  
4.3.2.4. Elektrienergiakulu nõuetele vastavust kontrollitakse punktis 4.2 ning 1. 
liites kirjeldatud statistiliste menetluste abil. Nimetatud vastavuskontrolli 
puhul asendatakse mõiste „saasteained/CO  2 “ mõistega „elektrienergia ­
kulu“.  
4.4. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukid (OVC-HEV)  
4.4.1. Toodangu nõuetele vastavust tagavaid meetmeid seoses välise laadimi ­
sega hübriidelektrisõidukite CO  2 heitkoguste ja elektrienergiakuluga 
kontrollitakse kirjelduse alusel, mis on esitatud käesoleva lisa 4. liites 
sätestatud tüübikinnitussertifikaadis.  
4.4.2. CO  2 heite massi kontrollimine toodangu vastavuskontrolli raames  
4.4.2.1. Sõidukit katsetatakse käesoleva määruse XXI lisa 8. all-lisa punktis 
3.2.5 kirjeldatud aku laetust säilitavas režiimis teostatud 1. tüüpi katse 
abil. 
4.4.2.2. Selle katse käigus tehakse aku laetust säilitavas režiimis tekkinud CO  2 - 
heite mass kindlaks vastavalt käesoleva määruse XXI lisa 8. all-lisa 
tabelile A8/5 ja seda võrreldakse aku laetust säilitavas režiimis tekkinud 
CO  2 -heite massiga vastavalt 2. liite punktile 2.3.  
4.4.2.3. CO  2 -heite nõuetele vastavust kontrollitakse punktis 4.2 ning 1. liites 
kirjeldatud statistiliste menetluste abil.  
4.4.3. Elektrienergiakulu määramine toodangu vastavuskontrolli raames  
4.4.3.1. Toodangu nõuetele vastavuse kontrollimisel asendatakse käesoleva 
määruse XXI lisa 8. all-lisa punkti 3.2.4.4 kohane akutoiterežiimis teos ­
tatava 1. tüüpi katsemenetluse lõpetamine järgmisega:  
akutoiterežiimis teostatav 1. tüüpi katsemenetlus toodangu nõuetele 
vastavuse kontrollimiseks lõpeb pärast esimese kohaldatava WLTP 
katsetsükli lõpetamist.  
4.4.3.2. Esimese kohaldatava WLTP katsetsükli käigus mõõdetakse laetava(te)st 
energiasalvestussüsteemi(de)st saadavat alalisvoolu vastavalt käesoleva 
määruse XXI lisa 8. all-lisa 3. liites kirjeldatud meetodile ja jagatakse 
see kohaldatava WLTP katsetsükli käigus läbisõidetud vahemaaga.  
4.4.3.3. Käesoleva määruse lõike 4.5.3.2 kohaselt määratud näitajat võrreldakse 
2. liite punkti 2.4 kohaselt kindlaks näitajaga.  
4.4.1.4. Elektrienergiakulu nõuetele vastavust kontrollitakse punktis 4.2 ning 1. 
liites kirjeldatud statistiliste menetluste abil. Nimetatud vastavuskontrolli 
puhul asendatakse mõiste „saasteained/CO  2 “ mõistega „elektrienergia ­
kulu“.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 38  
4.5. Sõiduki vastavuskontroll 3. tüüpi katse abil  
4.5.1. 3. tüüpi katse teostamisel lähtutakse järgmistest nõuetest.  
4.5.1.1. Kui tüübikinnitusasutuse arvates on toodangu kvaliteet ebarahuldav, siis 
võetakse tüüpkonnast üks juhuslikult valitud sõiduk ning katsetatakse 
seda V lisas kirjeldatud menetluse kohaselt.  
4.5.1.2. Toodang loetakse nõuetele vastavaks, kui kõnealune sõiduk vastab V 
lisas kirjeldatud katsete nõuetele.  
4.5.1.3. Kui katsetatud sõiduk ei vasta punktis 4.5.1.1 sätestatud nõuetele, siis 
valitakse samast tüüpkonnast juhuslikkuse alusel veel neli sõidukit, 
millele tehakse V lisas kirjeldatud katsed. Katseid võib teha sõidukitega, 
mille läbisõit on kuni 15 000 km ja millele ei ole kohandusi tehtud.  
4.5.1.4. Toodang loetakse nõuetele vastavaks, kui vähemalt kolm sõidukit 
vastavad V lisas kirjeldatud katsete nõuetele.  
4.6. Sõiduki vastavuskontroll 4. tüüpi katse abil  
4.6.1. 4. tüüpi katse teostamisel lähtutakse järgmistest nõuetest:  
4.6.1.1. Kui tüübikinnitusasutuse arvates on toodangu kvaliteet ebarahuldav, siis 
võetakse tüüpkonnast üks juhuslikult valitud sõiduk ning katsetatakse 
seda VI lisas või vähemalt ÜRO eeskirja nr 83 7. lisa punktis 7 kirjel ­
datud menetluse kohaselt.  
4.6.1.2. Toodang loetakse nõuetele vastavaks, kui see sõiduk vastab VI lisas või 
ÜRO eeskirja nr 83 7. lisa punktis 7 kirjeldatud katsete nõuetele, olene ­
valt sellest, missugust katset teostatakse.  
4.6.1.3. Kui katsetatud sõiduk ei vasta punktis 4.6.1.1 sätestatud nõuetele, siis 
valitakse samast tüüpkonnast juhuslikkuse alusel veel neli sõidukit, 
millele tehakse VI lisas või vähemalt ÜRO eeskirja nr 83 7. lisa punktis 
7 kirjeldatud katsed. Katsed tuleb teha sõidukitega, mille läbisõit on 
kuni 15 000 km ja millele ei ole kohandusi tehtud.  
4.6.1.4. Toodang loetakse nõuetele vastavaks, kui vähemalt kolm sõidukit 
vastavad VI lisas või ÜRO eeskirja nr 83 7. lisa punktis 7 kirjeldatud 
katsete nõuetele.  
4.7. Sõiduki pardadiagnostikaseadme (OBD) vastavuskontroll  
4.7.1. Pardadiagnostikaseadme nõuetele vastavust kontrollitakse järgmisel 
viisil:  
4.7.1.1. Kui tüübikinnitusasutuse arvates on toodangu kvaliteet ebarahuldav, siis 
võetakse tüüpkonnast üks juhuslikult valitud sõiduk ning katsetatakse 
seda XI lisa 1. liites kirjeldatud menetluse kohaselt.  
4.7.1.2. Toodang loetakse nõuetele vastavaks, kui kõnealune sõiduk vastab XI 
lisa 1. liites kirjeldatud katsete nõuetele.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 39  
4.7.1.3. Kui katsetatud sõiduk ei vasta punktis 4.7.1.1 sätestatud nõuetele, siis 
valitakse samast tüüpkonnast juhuslikkuse alusel veel neli sõidukit, 
millele tehakse XI lisa 1. liites kirjeldatud katsed. Katsed tuleb teha 
sõidukitega, mille läbisõit on kuni 15 000 km ja millele ei ole kohandusi 
tehtud.  
4.7.1.4. Toodang loetakse nõuetele vastavaks, kui vähemalt kolm sõidukit 
vastavad XI lisa 1. liites kirjeldatud katsete nõuetele.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 40  
1. liide  
Toodangu nõuetele vastavuse kontrollimine 1. tüüpi katse abil – statistiline 
meetod  
1. Käesolevas liites kirjeldatakse menetlust, mida kasutatakse toodangu nõuetele 
vastavuse kontrollimiseks saasteainete/CO  2 osas 1. tüüpi katse abil, sealhulgas 
täiselektrisõidukite ja välise laadimisega hübriidelektrisõidukite vastavusnõu ­
deid.  
2. Määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelis 2 loetletud saasteainete ja CO  2 -heite 
mõõtmist teostatakse vähemalt 3 sõiduki puhul ning see arv suureneb järjest, 
kuni langetatakse positiivne või negatiivne otsus.  
Arvust  N katsetest määratakse kõigi  N mõõtmiste puhul  x 1 , x 2 , … x  N, 
keskväärtus  X tests ja dispersioon  VAR : 
X tests ¼ ðx 1 þ x 2 þ x 3 þ … þ x N Þ=N 
ning 
VAR ¼ ððx 1 Ä X tests Þ 2 þ ðx 2 Ä X tests Þ 2 þ … þ ðx N Ä X tests Þ 2 Þ=ðN Ä 1Þ 
3. Iga arvu katsete puhul võib saasteainete osas jõuda üheni kolmest järgmisest 
otsusest (vt alapunktid i–iii), võttes aluseks iga saasteaine piirnormi  L, kõigi 
katsete  N keskmise  X tests , katsetulemuste dispersiooni  VAR  ja katsete arvu  N: 
i) tüüpkonna suhtes tehakse heakskiitev otsus, kui  X tests< A Ü L Ä VAR =L 
ii) tüüpkonna suhtes tehakse negatiivne otsus, kui  X tests > A × L - ((N - 
3)/13)  × VAR/L  
iii) tehakse uus mõõtmine, kui:  
A Ü L Ä VAR =L Ï X tests< A Ü L Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR =L 
Saasteainete mõõtmisel võetakse teguri A väärtuseks 1,05, et võtta arvesse 
mõõtmise ebatäpsust.  
4. CO  2 ja elektrienergiakulu puhul kasutatakse CO  2 ja elektrienergiakulu (EC) 
normaliseeritud väärtusi:  
x i ¼ CO  2testÄi=CO  2declared : 
x i ¼ EC  testÄi=EC DC; COP 
CO  2 ja elektrienergiakulu puhul võetakse teguri A väärtuseks 1,01 ja L väär ­
tuseks 1. Seega on CO  2 ja elektrienergia kulu puhul kriteeriumid lihtsustatud 
järgmiselt:  
i) tüüpkonna suhtes tehakse heakskiitev otsus, kui  X tests< A Ä VAR  
ii) tüüpkonna suhtes tehakse negatiivne otsus, kui  
X tests> A Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR  
iii) tehakse uus mõõtmine, kui:  
A Ä VAR Ï X tests< A Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR  
A väärtused saasteainete, elektrienergia kulu ja CO  2 puhul vaadatakse läbi ja 
need võivad muutuda vastavalt olemasolevatele andmetele. Sel põhjusel 
peavad tüübikinnitusasutused esitama komisjonile kõik vajalikud andmed 
esialgu vähemalt viieks aastaks.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 41  
2. liide  
Elektrisõidukite toodangu nõuetele vastavust käsitlevad arvutused  
1. Täiselektrisõidukite toodangu nõuetele vastavust käsitlevad arvutused  
1.1. Täiselektrisõiduki elektrienergiakulu interpoleerimine,  
EC DCÄind;COP ¼ EC  DCÄL;COP þ K ind Ü ðEC DCÄH;COP Ä EC  DCÄL;COP Þ 
kus: 
EC DC–ind,COP  on konkreetse sõiduki elektrienergiakulu toodangu nõuetele 
vastavuse kontrollimisel (Wh/km);  
EC DC–L,COP  on väikseima heitega sõiduki L elektrienergiakulu toodangu 
nõuetele vastavuse kontrollimisel (Wh/km);  
EC DC–H,COP  on suurima heitega sõiduki H elektrienergiakulu toodangu 
nõuetele vastavuse kontrollimisel (Wh/km);  
K ind on kõnealuse konkreetse sõiduki interpolatsioonikoefitsient 
kohaldatava WLTP katsetsükli puhul.  
1.2. Täiselektrisõidukite elektrienergiakulu  
Esitatakse järgmine väärtus ja seda kasutatakse toodangu vastavuse kontrol ­
limiseks seoses elektrienergiakuluga:  
EC DC;COP ¼ EC  DC;CD;first WLTC Ü AF  EC 
kus: 
EC DC,COP  on elektrienergiakulu, mis tuleneb laetavate energiasal ­
vestussüsteemide tühjenemisest toodangu vastavushin ­
damise katsemenetluse raames kontrollimiseks ette ­
nähtud esimese kohaldatava WLTC-katsetsükli jooksul;  
EC DC,CD,first WLTC  on elektrienergiakulu, mis tuleneb laetavate energiasal ­
vestussüsteemide tühjenemisest vastavalt XXI lisa 8. 
all-lisa punktis 4.3 ettenähtud esimese kohaldatava 
WLTC-katsetsükli jooksul, vatt-tundides kilomeetri 
kohta (Wh/km);  
AF EC parandustegur, mis kompenseerib erinevuse tüübikinni ­
tusmenetluse käigus pärast 1. tüüpi katsemenetluse teos ­
tamist esitatud üksnes akusid kasutavast lahendusest 
tuleneva elektrienergiakulu väärtuse ja toodangu nõue ­
tele vastavuse kontrollimise menetluse käigus mõõdetud 
katsetulemuse vahel,  
ning 
AF EC ¼ EC WLTC ;declared  
EC WLTC ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 42  
milles  
EC WLTC,declared  on täiselektrisõidukite deklareeritud elektrienergiakulu XXI 
lisa 6. all-lisa punkti 1.1.2.3 kohaselt;  
EC WLTC  on mõõdetud elektrienergiakulu XXI lisa 8. all-lisa punkti 
4.3.4.2 kohaselt.  
2. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite toodangu nõuetele vastavuse 
näitajaid käsitlevad arvutused  
2.1. Aku laetust säilitavas režiimis tekkinud individuaalne CO  2 -heite mass välise 
laadimisega hübriidelektrisõidukite toodangu nõuetele vastavuse kontrolli ­
misel, 
M CO2Äind;CS;COP ¼ M CO2ÄL;CS;COP þ K ind Ü ðM CO2ÄH;CS;COP Ä M CO2ÄL;CS;COP Þ 
kus 
M CO2–ind,CS,COP  aku laetust säilitavas režiimis tekkinud konkreetse sõiduki 
CO  2 -heite mass toodangu nõuetele vastavuse kontrolli ­
misel, g/km;  
M CO2–L,CS,COP  aku laetust säilitavas režiimis tekkinud väikseima heitega 
sõiduki L CO  2 -heite mass toodangu nõuetele vastavuse 
kontrollimisel, g/km;  
M CO2–H,CS,COP  aku laetust säilitavas režiimis tekkinud suurima heitega 
sõiduki H CO  2 -heite mass toodangu nõuetele vastavuse 
kontrollimisel, g/km;  
K ind on kõnealuse konkreetse sõiduki interpolatsioonikoefit ­
sient kohaldatava WLTP katsetsükli puhul.  
2.2. Üksnes akutoitest tulenev välise laadimisega hübriidelektrisõidukite indi ­
viduaalne elektrienergiakulu toodangu nõuetele vastavuse kontrollimisel, 
EC DCÄind;CD;COP ¼ EC  DCÄL;CD;COP þ K ind Ü ðEC DCÄH;CD;COP Ä EC  DCÄL;CD;COP Þ 
kus: 
EC DC–ind,CD,COP  on konkreetse sõiduki üksnes akutoitest tulenev elektrie ­
nergiakulu toodangu nõuetele vastavuse kontrollimisel 
(Wh/km);  
EC DC–L,CD,COP  on väikseima heitega sõiduki L üksnes akutoitest tulenev 
elektrienergiakulu toodangu nõuetele vastavuse kontrolli ­
misel (Wh/km);  
EC DC–H,CD,COP  on suurima heitega sõiduki H üksnes akutoitest tulenev 
elektrienergiakulu toodangu nõuetele vastavuse kontrolli ­
misel (Wh/km);  
K ind on kõnealuse konkreetse sõiduki interpolatsioonikoefit ­
sient kohaldatava WLTP katsetsükli puhul.  
2.3. Aku laetust säilitavas režiimis tekkinud CO  2 -heite massi näitaja toodangu 
nõuetele vastavuse kontrollimisel  
Esitatakse järgmine väärtus ja seda kasutatakse toodangu vastavuse kontrol ­
limiseks seoses aku laetust säilitavas režiimis tekkinud CO  2 -heite massiga:  
M CO2;CS;COP ¼ M CO2;CS Ü AF  CO2;CS ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 43  
kus: 
M CO2,CS,COP  on aku laetust säilitavas režiimis tekkinud CO  2 -heite massi 
näitaja toodangu vastavushindamise katsemenetluse raames 
kontrollimiseks ettenähtud aku laetust säilitavas režiimis 
tehtud 1. tüüpi katse puhul;  
M CO2,CS  aku laetust säilitavas režiimis tekkinud CO  2 -heite mass XXI 
lisa punkti 4.1.1 kohase aku laetust säilitavas režiimis teos ­
tatud 1 tüüpi katse puhul (g/km);  
AF CO2,CS  on parandustegur, mis kompenseerib erinevuse tüübikinnitus ­
menetluse käigus pärast 1. tüüpi katsemenetluse teostamist 
esitatud näitaja ja toodangu nõuetele vastavuse kontrollimise 
menetluse käigus mõõdetud katsetulemuse vahel,  
ning 
AF CO2;CS ¼ M CO2;CS;c;declared  
M CO2;CS;c;6 
milles  
M CO2,CS,c,declared  on aku laetust säilitavas režiimis tekkiva CO  2 -heite dekla ­
reeritud mass XXI lisa 8. all-lisa tabeli A8/5 7. astme 
kohase aku laetust säilitavas režiimis teostatud 1. tüüpi 
katse puhul.  
M CO2,CS,c,6  on aku laetust säilitavas režiimis tekkinud CO  2 -heite 
mõõdetud mass XXI lisa 8. all-lisa tabeli A8/5 6. astme 
kohase aku laetust säilitavas režiimis teostatud 1. tüüpi 
katse puhul.  
2.4. Toodangu vastavuse kontrollimine üksnes akusid kasutavast lahendusest 
tuleneva elektrienergiakulu puhul  
Toodangu nõuetele vastavuse kontrollimiseks seoses üksnes akusid kasuta ­
vast lahendusest tuleneva elektrienergiakuluga kasutatakse järgmist väärtust:  
EC DC;CD;COP ¼ EC  DC;CD;first WLTC Ü AF  EC;AC;CD 
kus: 
EC DC,CD,COP  on üksnes akutoitest tulenev elektrienergiakulu, mis 
tuleneb laetavate energiasalvestussüsteemide tühjenemi ­
sest toodangu vastavushindamise katsemenetluse 
raames kontrollimiseks ettenähtud akutoiterežiimis teos ­
tatava 1. tüüpi katse esimese kohaldatava WLTC-katset ­
sükli jooksul;  
EC DC,CD,first WLTC  on üksnes akutoitest tulenev elektrienergia kulu, mis 
tuleneb laetavate energiasalvestussüsteemide tühjenemi ­
sest XXI lisa 8. all-lisa punkti 4.3 kohasest akutoitere ­ 
žiimis teostatava 1. tüüpi katse esimese kohaldatava 
WLTC-katsetsükli jooksul (Wh/km);  
AF EC,AC,CD  on üksnes akusid kasutavast lahendusest tuleneva elek ­
trienergiakulu parandustegur, mis kompenseerib erine ­
vuse tüübikinnitusmenetluse käigus pärast 1. tüüpi 
katsemenetluse teostamist esitatud väärtuse ja toodangu 
nõuetele vastavuse kontrollimise menetluse käigus 
mõõdetud katsetulemuse vahel,  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 44  
ning 
AF EC;AC;CD ¼ EC AC;CD;declared  
EC AC;CD 
milles  
EC AC,CD,declared  on üksnes akusid kasutavast lahendusest tuleneva elektri ­
energia deklareeritud kulu XXI lisa 6. all-lisa punkti 
1.1.2.3 kohase akutoiterežiimis teostatava 1. tüüpi katse 
puhul.  
EC AC,CD  on üksnes akusid kasutavast lahendusest tuleneva elektri ­
energia mõõdetud kulu XXI lisa 8. all-lisa punkti 4.3.1 
kohase akutoiterežiimis teostatava 1. tüüpi katse puhul.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 45  
3. liide  
NÄIDIS  
TEATIS nr …  
SÕIDUKI EÜ TÜÜBIKINNITUSE KOHTA SEOSES HEITKOGUSTE NING 
SÕIDUKITE REMONDI- JA HOOLDUSANDMETE KÄTTESAADAVUSEGA  
Vajaduse korral tuleb esitada kolmes eksemplaris koos sisukorraga järgmine 
teave. Kõik joonised tuleb esitada asjakohases mõõtkavas ja piisavalt üksikasja ­
likuna A4 formaadis paberil või A4 formaati voldituna. Lisatavad fotod peavad 
olema piisavalt üksikasjalikud.  
Kui süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud sisaldavad elektroonilisi kontrollsead ­
meid, tuleb esitada andmed nende talitluse kohta. 
0. ÜLDANDMED  
0.1. Mark (tootja ärinimi):  
0.2. Tüüp:  
0.2.1.  Kaubanimi/kaubanimed (olemasolu korral):  
0.4. Sõidukikategooria (  c ): 
0.8. Koostetehaste nimi/nimed ja aadress/aadressid:  
0.9. Tootja esindaja nimi ja aadress (kui olemas):  
1. SÕIDUKI KONSTRUKTSIOONI ÜLDISED KARAKT- 
ERISTIKUD  
1.1. Representatiivsõiduki / osa / eraldi seadmestiku fotod ja/või 
joonised (  1 ): 
1.3.3.  Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis):  
2. MASSID JA MÕÕTMED(  f ) ( g ) ( 7 ) 
(kilogrammides ja millimeetrites) (Võimaluse korral viidata 
joonisele)  
2.6. Töökorras sõiduki mass (  h ) 
(a) iga variandi kohta maksimaalne ja minimaalne mass:  
(b) iga versiooni mass (esitada tuleb tabel):  
2.8. Suurim tehniliselt lubatud täismass tootja andmetel (  i ) ( 3 ): 
3. VEOJÕUALLIKAS(  k ) 
3.1. Veojõuallika tootja:  
3.1.1.  Tootja kood (nii, nagu see on märgitud veojõuallikale, või 
muud identifitseerimisandmed):  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 46  
3.2. Sisepõlemismootor  
3.2.1.1.  Tööpõhimõte: ottomootor / diiselmootor / segakahekütuse ­
line mootor (  1 ) 
Tsükkel: neljataktiline/kahetaktiline/rootor (  1 ) 
3.2.1.2.  Silindrite arv ja paigutus  
3.2.1.2.1.  Silindri läbimõõt (  l ): mm  
3.2.1.2.2.  Kolvikäik (  l ): mm  
3.2.1.2.3.  Süütejärjekord:  
3.2.1.3.  Mootori töömaht (  m ): cm  3 
3.2.1.4.  Surveaste mahu järgi (  2 ): 
3.2.1.5.  Põlemiskambri, kolvipea ja sädesüütega mootoritel kolvirõn ­
gaste joonised:  
3.2.1.6.  Mootori normaalne pöörete arv tühikäigul (  2 ): min  –1 
3.2.1.6.1.  Mootori suurendatud pöörete arv tühikäigul (  2 ): min  –1 
3.2.1.8.  Mootori nimivõimsus (  n ): 
kW pöörlemissagedusel  min  –1 (tootja dekla- 
reeritud väärtus)  
3.2.1.9.  Tootja poolt ettenähtud suurim lubatud mootori pöörlemissa ­
gedus:  min  –1 
3.2.1.10.  Suurim kasulik pöördemoment (  n ): Nm 
pöörlemissagedusel  min  –1 (tootja deklareeritud väärtus)  
3.2.2.  Kütus  
3.2.2.1.  Kergsõidukid: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / 
maagaas või biometaan / etanool (E85) / biodiisel / vesinik / 
H 2 NG (  1 ) ( 6 ) 
3.2.2.1.1.  oktaaniarv (pliivaba bensiin):  
3.2.2.4.  Sõiduki kütuseliik: üks kütus, kaks kütust, segakütus (  1 ) 
3.2.2.5.  Biokütuse suurim lubatud hulk kütuses (tootja deklareeritud 
väärtus):  mahuprotsendi järgi  
3.2.4.  Kütuse etteanne  
3.2.4.1.  Karburaatori(te)ga: jah/ei (  1 ) 
3.2.4.2.  Sissepritsega (ainult diiselmootorid või segakahekütuselised 
mootorid): jah/ei (  1 ) 
3.2.4.2.1.  Süsteemi kirjeldus (ühisanumpritse/pumppihustid/jaotuspump 
jne): 
3.2.4.2.2.  Tööpõhimõte: otsepritsega/eelkambriga/keeriskambriga (  1 ) 
3.2.4.2.3.  Sissepritse- / etteandepump  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 47  
3.2.4.2.3.1.  Mark (margid):  
3.2.4.2.3.2.  Tüüp (tüübid):  
3.2.4.2.3.3.  Suurim sissepritsemaht (  1 ) ( 2 ): mm  3 töökäigu 
või takti kohta mootori pöörete arvul:  min  –1 või 
alternatiivse võimalusena selle epüür:  (Ülelaadimisrõhu 
regulaatori kasutamise korral esitada kütuse etteande karak ­
teristik ja ülelaadimisrõhu sõltuvus mootori pöörete arvust)  
3.2.4.2.4.  Mootori pöörlemissageduse piiramise kontroll  
3.2.4.2.4.2.1.  Pöörete arv, millel rakendub mootoritoite katkestuspunkt 
koormusega töötamisel:  min  –1 
3.2.4.2.4.2.2.  Maksimaalne pöörete arv tühikäigul:  min  –1 
3.2.4.2.6.  Pihusti(d)  
3.2.4.2.6.1.  Mark (margid):  
3.2.4.2.6.2.  Tüüp (tüübid):  
3.2.4.2.8.  Lisakäivitusseade  
3.2.4.2.8.1.  Mark (margid):  
3.2.4.2.8.2.  Tüüp (tüübid):  
3.2.4.2.8.3.  Süsteemi kirjeldus:  
3.2.4.2.9.  Elektrooniliselt juhitav sissepritse: jah/ei (  1 ) 
3.2.4.2.9.1.  Mark (margid):  
3.2.4.2.9.2.  Tüüp (tüübid):  
3.2.4.2.9.3  Süsteemi kirjeldus:  
3.2.4.2.9.3.1.  Elektroonilise juhtseadme (ECU) mark ja tüüp:  
3.2.4.2.9.3.1.1.  Elektroonilise juhtseadme tarkvaraversioon:  
3.2.4.2.9.3.2.  Kütuseregulaatori mark ja tüüp:  
3.2.4.2.9.3.3.  Õhuvooluanduri mark ja tüüp:  
3.2.4.2.9.3.4.  Kütusejaoturi mark ja tüüp:  
3.2.4.2.9.3.5.  Seguklapikoja mark ja tüüp:  
3.2.4.2.9.3.6.  Veetemperatuurianduri mark ja tüüp või tööpõhimõte:  
3.2.4.2.9.3.7.  Õhtutemperatuurianduri mark ja tüüp või tööpõhimõte:  
3.2.4.2.9.3.8.  Õhurõhuanduri mark ja tüüp või tööpõhimõte:  
3.2.4.3.  Sissepritsega (üksnes ottomootor): jah/ei (  1 ) 
3.2.4.3.1.  Tööpõhimõte: sisselasketorustik (ühepunkti-/mitmepunkti-/ 
otsepritse (  1 ) /muu (täpsustada):  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 48  
3.2.4.3.2.  Mark (margid):  
3.2.4.3.3.  Tüüp (tüübid):  
3.2.4.3.4.  Süsteemi kirjeldus (muude kui pidevsissepritsesüsteemide 
korral tuleb esitada vastavad samaväärsed andmed):  
3.2.4.3.4.1.  Elektroonilise juhtseadme (ECU) mark ja tüüp:  
3.2.4.3.4.1.1.  Elektroonilise juhtseadme tarkvaraversioon:  
3.2.4.3.4.3.  Õhuvooluanduri mark ja tüüp või tööpõhimõte:  
3.2.4.3.4.8.  Seguklapikoja mark ja tüüp:  
3.2.4.3.4.9.  Veetemperatuurianduri mark ja tüüp või tööpõhimõte:  
3.2.4.3.4.10.  Õhtutemperatuurianduri mark ja tüüp või tööpõhimõte:  
3.2.4.3.4.11.  Õhurõhuanduri mark ja tüüp või tööpõhimõte:  
3.2.4.3.5.  Pihustid  
3.2.4.3.5.1.  Mark:  
3.2.4.3.5.2.  Tüüp:  
3.2.4.3.7.  Külmkäivitussüsteem  
3.2.4.3.7.1.  Tööpõhimõte/-põhimõtted:  
3.2.4.3.7.2.  Käitamispiirangud ja seaded (  1 ) ( 2 ): 
3.2.4.4.  Kütusepump  
3.2.4.4.1.  Rõhk (  2 ): kPa või selle epüür (  2 ): 
3.2.4.4.2.  Mark (margid):  
3.2.4.4.3.  Tüüp (tüübid):  
3.2.5.  Elektrisüsteem  
3.2.5.1.  Nimipinge:  V, maandatud plussiga/miinusega (  1 ) 
3.2.5.2.  Generaator  
3.2.5.2.1.  Tüüp:  
3.2.5.2.2.  Nimivõimsus:  VA  
3.2.6.  Süütesüsteem (ainult sädesüütemootorite puhul)  
3.2.6.1.  Mark (margid):  
3.2.6.2.  Tüüp (tüübid):  
3.2.6.3.  Tööpõhimõte:  
3.2.6.6  Süüteküünlad  
3.2.6.6.1.  Mark:  
3.2.6.6.2.  Tüüp:  ▼B
02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 49  
3.2.6.6.3.  Sädevahemiku seaded:  mm  
3.2.6.7  Süütepool(id) 
3.2.6.7.1.  Mark:  
3.2.6.7.2.  Tüüp:  
3.2.7.  Jahutussüsteem: vedelik-/õhkjahutus ( 1 ) 
3.2.7.1.  Temperatuuri nimiväärtused mootori temperatuuri regulaa ­
toril:  
3.2.7.2.  Vedelik 
3.2.7.2.1.  Vedeliku liik:  
3.2.7.2.2.  Ringluspump/-pumbad: jah/ei (  1 ) 
3.2.7.2.3.  Tehniline iseloomustus:  või  
3.2.7.2.3.1.  Mark (margid):  
3.2.7.2.3.2.  Tüüp (tüübid):  
3.2.7.2.4.  Ülekandesuhe/-suhted:  
3.2.7.2.5.  Ventilaatori ja selle ajami kirjeldus:  
3.2.7.3.  Õhkjahutus 
3.2.7.3.1.  Ventilaator: jah/ei (  1 ) 
3.2.7.3.2.  Tehniline iseloomustus:  või  
3.2.7.3.2.1.  Mark (margid):  
3.2.7.3.2.2.  Tüüp (tüübid):  
3.2.7.3.3.  Ülekandesuhe/-suhted:  
3.2.8.  Sisselaskesüsteem 
3.2.8.1.  Ülelaadur: jah/ei (  1 ) 
3.2.8.1.1.  Mark (margid):  
3.2.8.1.2.  Tüüp (tüübid):  
3.2.8.1.3.  Süsteemi kirjeldus (nt suurim ülelaadimisrõhk:  
kPa; olemasolu korral piirdeklapp):  
3.2.8.2.  Vahejahuti: jah/ei (  1 ) 
3.2.8.2.1.  Tüüp: õhk-õhk/õhk-vesi (  1 ) 
3.2.8.3.  Sisselaskesüsteemi hõrendus mootori nimipöörlemissage ­
dusel täiskoormusel (üksnes diiselmootorite puhul)  
3.2.8.4.  Sisselasketorude ja nende manuste (rõhuühtlustuskamber, 
soojendusseade, täiendavad õhu sisselaskeseadised jne) 
kirjeldus ja joonised:  
3.2.8.4.1.  Sisselaskekollektori kirjeldus (koos jooniste ja/või fotodega)  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 50  
3.2.8.4.2.  Õhufilter, joonised:  või  
3.2.8.4.2.1.  Mark (margid):  
3.2.8.4.2.2.  Tüüp (tüübid):  
3.2.8.4.3.  Sisselaskesummuti, joonised:  või  
3.2.8.4.3.1.  Mark (margid):  
3.2.8.4.3.2.  Tüüp (tüübid):  
3.2.9.  Heitgaasisüsteem  
3.2.9.1.  Väljalaskekollektori kirjeldus ja/või joonis:  
3.2.9.2.  Heitgaasisüsteemi kirjeldus ja/või joonis:  
3.2.9.3.  Suurim lubatud väljalaske vasturõhk mootori nimipöörlemis ­
sagedusel ja täiskoormusel (üksnes diiselmootorite puhul):  
KPa 
3.2.10.  Sisse- ja väljalaskeavade vähim ristlõikepindala:  
3.2.11.  Gaasijaotusfaasid või samaväärsed andmed  
3.2.11.1.  Suurim klapitõusukõrgus, avanemis- ja sulgumisnurgad või 
muude võimalike jaotussüsteemide ajastusandmed surnud 
punktide suhtes. Muudetava ajastussüsteemiga süsteemide 
puhul miinimum- ja maksimumajastus:  
3.2.11.2.  Lävilõtk ja/või seadistusvahemikud (  1 ): 
3.2.12.  Õhusaastevastased meetmed:  
3.2.12.1.  Karterigaaside tagasijuhtimisseade (kirjeldus ja joonised):  
3.2.12.2.  Saastekontrolliseadmed (kui need on olemas ja kui neid ei 
ole kirjeldatud muus punktis):  
3.2.12.2.1.  Katalüüsmuundur  
3.2.12.2.1.1.  Katalüüsmuundurite ja elementide arv (esitada allpool 
osutatud andmed kõigi eraldi seadmete kohta):  
3.2.12.2.1.2.  Katalüüsmuunduri(te) mõõtmed, kuju ja maht:  
3.2.12.2.1.3.  Katalüütilise reaktsiooni tüüp:  
3.2.12.2.1.4.  Väärismetallide koguhulk  
3.2.12.2.1.5.  Suhteline kontsentratsioon:  
3.2.12.2.1.6.  Substraat (struktuur ja materjal):  
3.2.12.2.1.7.  Elemendi tihedus:  
3.2.12.2.1.8.  Katalüüsmuunduri(te) korpuse tüüp:  
3.2.12.2.1.9.  Katalüüsmuunduri(te) paigutus (asukoht ja suhteline kaugus 
väljalasketorustikus):  
3.2.12.2.1.10.  Kuumakaitsekilp: jah/ei (  1 ) ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 51  
3.2.12.2.1.11.  Normaalne töötemperatuurivahemik:  °C  
3.2.12.2.1.12.  Katalüüsmuunduri mark:  
3.2.12.2.1.13.  Identifitseerimiseks vajalik osanumber:  
3.2.12.2.2.  Andurid  
3.2.12.2.2.1.  Hapnikuandur: jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1.  Mark:  
3.2.12.2.2.1.2.  Asukoht:  
3.2.12.2.2.1.3.  Mõõtepiirkond:  
3.2.12.2.2.1.4.  Tüüp ja tööpõhimõte:  
3.2.12.2.2.1.5.  Identifitseerimiseks vajalik osanumber:  
3.2.12.2.2.2.  NO  x andur: jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.2.2.1.  Mark:  
3.2.12.2.2.2.2.  Tüüp:  
3.2.12.2.2.2.3.  Asukoht  
3.2.12.2.2.3.  Tahkete osakeste andur: jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.2.3.1.  Mark:  
3.2.12.2.2.3.2.  Tüüp:  
3.2.12.2.2.3.3.  Asukoht:  
3.2.12.2.3.  Õhu sissepuhe: jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.3.1.  Tüüp (muutuv õhuvool, õhupump jne):  
3.2.12.2.4.  Heitgaasitagastus (EGR): jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.4.1.  Tehnilised omadused (mark, tüüp, vooluhulk, kõrgsurve/ 
madalsurve/kombineeritud surve jne):  
3.2.12.2.4.2.  Vesijahutussüsteem (täpsustada iga heitgaasitagastussüsteemi 
puhul, näiteks madala/kõrge/kombineeritud rõhu all olevad 
süsteemid): jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.5.  Eralduvate kütuseaurude kontrollisüsteem (bensiini- ja 
etanoolimootoritel): jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.5.1.  Seadmete üksikasjalik kirjeldus:  
3.2.12.2.5.2.  Kütuseaurude kontrollisüsteemi joonis:  
3.2.12.2.5.3.  Aktiivsöefiltri joonis:  
3.2.12.2.5.4.  Aktiivsöe kuivmass:  g  
3.2.12.2.5.5.  Kütusepaagi skemaatiline joonis koos andmetega mahu ja 
materjali kohta (bensiini- ja etanoolimootorid):  
3.2.12.2.5.6.  Kütusepaagi ja heitgaasisüsteemi vahelise kuumakaitsekilbi 
skemaatiline joonis:  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 52  
3.2.12.2.6.  Kübemefilter: jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.6.1.  Kübemefiltri mõõtmed, kuju ja maht  
3.2.12.2.6.2.  Kübemefiltri konstruktsioon:  
3.2.12.2.6.3.  Asukoht (võrdluskaugus väljalasketorustikus):  
3.2.12.2.6.4.  Kübemefiltri mark:  
3.2.12.2.6.5.  Identifitseerimiseks vajalik osanumber:  
3.2.12.2.7  Pardadiagnostikaseade (OBD): jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.7.1.  Rikkeindikaatori kirjalik kirjeldus ja/või joonis:  
3.2.12.2.7.2.  Kõigi pardadiagnostikasüsteemi abil kontrollitavate osade 
loetelu ja eesmärk:  
3.2.12.2.7.3.  Järgmiste seadmete ja toimingute kirjalik kirjeldus (üldised 
tööpõhimõtted):  
3.2.12.2.7.3.1  Ottomootorid  
3.2.12.2.7.3.1.1.  Katalüsaatori seire:  
3.2.12.2.7.3.1.2.  Süüte vahelejättude tuvastamine:  
3.2.12.2.7.3.1.3.  Hapnikuanduri seire:  
3.2.12.2.7.3.1.4.  Muud pardadiagnostikasüsteemi abil kontrollitavad osad:  
3.2.12.2.7.3.2.  Diiselmootorid:  
3.2.12.2.7.3.2.1.  Katalüsaatori seire:  
3.2.12.2.7.3.2.2.  Kübemefiltri seire:  
3.2.12.2.7.3.2.3.  Elektroonilise toitesüsteemi seire:  
3.2.12.2.7.3.2.5.  Muud pardadiagnostikasüsteemi abil kontrollitavad osad:  
3.2.12.2.7.4.  Rikkeindikaatori aktiveerimise kriteeriumid (kindlaksmää ­
ratud sõidutsüklite arv või statistiline meetod):  
3.2.12.2.7.5.  Kõigi kasutatud pardadiagnostika väljundkoodide ja vormin ­
gute (koos selgitustega) loetelu:  
3.2.12.2.7.6.  Sõiduki tootja peab esitama pardadiagnostikasüsteemiga ühil ­
duvate varuosade või hooldusdetailide ning diagnostikatöö ­
riistade ja katseseadmete valmistamiseks vajaliku järgmise 
lisateabe.  
3.2.12.2.7.6.1.  Sõidukile algse tüübikinnituse andmisel kasutatud ettevalmis ­
tustsüklite liik ja arv.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 53  
3.2.12.2.7.6.2.  Sõiduki pardadiagnostikasüsteemi abil jälgitavale osale algse 
tüübikinnituse andmisel kasutatud pardadiagnostika näidist ­
süklite liigi kirjeldus.  
3.2.12.2.7.6.3.  Ammendav dokument, milles kirjeldatakse kõiki andurite 
abil jälgitavaid osi ning vigade avastamise strateegiat ja 
rikkeindikaatori aktiveerimist (kindlaksmääratud tsüklite arv 
või statistiline meetod) ning milles on iga pardadiagnostika ­
süsteemi abil kontrollitava osa puhul esitatud ka jälgitavate 
sekundaarparameetrite nimekiri. Kasutatavate pardadiagnos ­
tika väljundkoodide ja vormingute (koos selgitustega igaühe 
kohta) loend, mis on seotud üksikute heitgaasiga seotud 
jõuülekandeosadega ja üksikute heitgaasiga mitteseotud 
osadega, milles osa seiret kasutatakse rikkeindikaatori akti ­
veerituse määramiseks ja mis sisaldab eelkõige režiimil $05 
(katse ID $21 kuni FF) ja režiimil $06 esitatud andmete 
üksikasjalikke selgitusi. 
Kui teatava sõidukitüübi korral kasutatakse ISO 15765-4 
„Maanteesõidukid – Kontrolleri-ala võrgu (CAN) diagnos ­
tika – 4. osa: Nõuded väljalaskesüsteemiga seotud seadme ­
tele“ vastavat sidelüli, esitatakse iga ID-tugiteenusega parda ­
diagnostikamonitori korral ammendav selgitus režiimiga $06 
(katsed ID $00 kuni FF) seotud andmete kohta.  
3.2.12.2.7.6.4.  Eespool nõutud teabe esitamiseks võib täita allpool esitatud 
tabeli.  
3.2.12.2.7.6.4.1.  Kergsõidukid  
Osa Veakood  Seirestrateegia  Vea avastamise 
kriteeriumid  Rikkean­
duri 
aktiveeru­
miskritee­
riumid  Teisesed 
parameetrid  Ettevalmi ­
stamine  Näidiska­
tse 
Katalüsaat ­
or P0420  Hapnikuan ­
duri 1 ja 2 
signaalid  Anduri 1 ja 
2 signaalide 
erinevus  Kolmas 
tsükkel  Mootori 
pöörete arv, 
mootori 
koormus, A/ 
F-režiim, 
katalüsaatori 
temperatuur  Kaks 1. 
tüüpi 
tsüklit  1. tüüp  
3.2.12.2.8.  Muud süsteemid:  
3.2.12.2.8.2.  Juhi hoiatamise süsteem  
3.2.12.2.8.2.3.  Hoiatussüsteemi tüüp mootor ei käivitu pärast loenduse 
lõppu / ei käivitu pärast tankimist / kütuseblokaad / talitluse 
piiramine  
3.2.12.2.8.2.4.  Hoiatussüsteemi kirjeldus  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 54  
3.2.12.2.8.2.5.  Täis kütusepaagiga läbitava keskmise sõiduulatuse ekviva ­
lent: Km  
3.2.12.2.10.  Perioodiliselt regenereeruv süsteem: (esitada allpool nime ­
tatud teave iga seadme kohta eraldi)  
3.2.12.2.10.1.  Regenereerimisviis või -süsteem, kirjeldus ja/või joonis:  
3.2.12.2.10.2.  1. tüübi töötsüklite arv või samaväärsete mootori katsestendi 
tsüklite arv kahe sellise tsükli vahel, kus regenereerumine 
toimub 1. katsetüübi tingimustega samaväärsetes tingimustes 
(vahemik D määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 6. all-lisa 1. 
liite joonisel A6.App 1/1 või ÜRO Euroopa Majanduskomis ­
joni eeskirja nr 83 13. lisa joonisel A13/1 (vastavalt vajadu ­
sele)):  
3.2.12.2.10.2.1.  Märkida kohaldatav 1. tüüpi katsetsükli menetlus: XXI lisa 
4. all-lisa või ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri 
nr 83:  
3.2.12.2.10.3.  Kahe regeneratsioonifaasi esinemistsükli vahele jäävate 
tsüklite arvu määramiseks kasutatava meetodi kirjeldus:  
3.2.12.2.10.4.  Parameetrid, millega määratakse kindlaks laadimise tase enne 
regeneratsiooni toimumist (nt temperatuur, rõhk jne):  
3.2.12.2.10.5.  ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 13. lisa 
punktis 3.1 kirjeldatud katsemenetluses süsteemi koormami ­
seks kasutatud meetodi kirjeldus:  
3.2.12.2.11.  Tarbitavaid reaktiive kasutavad katalüüsmuundurisüsteemid 
(esitada allpool nimetatud teave kõigi eraldi seadmete 
kohta): jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.11.1.  Vajaliku reaktiivi tüüp ja kontsentratsioon:  
3.2.12.2.11.2.  Reaktiivi tavaline töötemperatuuride vahemik:  
3.2.12.2.11.3.  Rahvusvaheline standard:  
3.2.12.2.11.4.  Reaktiivi lisamise sagedus: pidev/hoolduse ajal (kui see on 
asjakohane):  
3.2.12.2.11.5.  Reaktiivi näidik: (kirjeldus ja asukoht)  
3.2.12.2.11.6.  Reaktiivipaak  
3.2.12.2.11.6.1.  Maht:  
3.2.12.2.11.6.2.  Soojendusega: jah/ei  
3.2.12.2.11.6.2.1.  Kirjeldus või joonis  
3.2.12.2.11.7.  Reaktiivi juhtseade: jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1.  Mark:  
3.2.12.2.11.7.2.  Tüüp:  
3.2.12.2.11.8.  Reaktiivi pihusti (mark, tüüp ja asukoht):  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 55  
3.2.13.  Heitgaasi suitsusus  
3.2.13.1.  Neeldumisteguri tähistuse asukoht (ainult diiselmootoritel):  
3.2.14.  Andmed kütuse säästmiseks ettenähtud seadmete kohta (kui 
ei ole esitatud muude osade kirjeldustes):  
3.2.15.  Veeldatud naftagaasi toitesüsteem: jah/ei (  1 ) 
3.2.15.1.  Tüübikinnitusnumber vastavalt määrusele (EÜ) nr 661/2009 
(ELT L 200, 31.7.2009, lk 1):  
3.2.15.2.  Mootori elektrooniline juhtimisseade veeldatud naftagaasi 
kütusesüsteemi jaoks  
3.2.15.2.1.  Mark (margid):  
3.2.15.2.2.  Tüüp (tüübid):  
3.2.15.2.3.  Heitkogustega seotud reguleerimisvõimalused:  
3.2.15.3.  Lisadokumentatsioon  
3.2.15.3.1.  Katalüsaatori kaitse kirjeldus ümberlülitamisel bensiinilt 
vedelgaasile või vastupidi:  
3.2.15.3.2.  Seadme skeem (elektriühendused, vaakumühendused, 
kompensatsioonivoolikud jne):  
3.2.15.3.3.  Tähistuse joonis:  
3.2.16.  Maagaasi toitesüsteem: jah/ei (  1 ) 
3.2.16.1.  Tüübikinnitusnumber vastavalt määrusele (EÜ) nr 661/2009:  
3.2.16.2.  Mootori elektrooniline juhtseadis maagaasi kütusesüsteemis:  
3.2.16.2.1.  Mark (margid):  
3.2.16.2.2.  Tüüp (tüübid):  
3.2.16.2.3.  Heitkogustega seotud reguleerimisvõimalused:  
3.2.16.3.  Lisadokumentatsioon  
3.2.16.3.1.  Katalüsaatori kaitse kirjeldus ümberlülitamisel bensiinilt 
maagaasile või tagasi:  
3.2.16.3.2.  Seadme skeem (elektriühendused, vaakumühendused, 
kompensatsioonivoolikud jne):  
3.2.16.3.3.  Tähistuse joonis:  
3.2.18.  Vesinikkütuse toitesüsteem: jah/ei (  1 ) 
3.2.18.1.  Määruse (EÜ) nr 79/2009 kohane EÜ tüübikinnituse 
number:  
3.2.18.2.  Mootori elektrooniline juhtseadis vesinikkütusesüsteemi 
jaoks  
3.2.18.2.1.  Mark (margid):  
3.2.18.2.2.  Tüüp (tüübid):  
3.2.18.2.3.  Heitkogustega seotud reguleerimisvõimalused:  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 56  
3.2.18.3.  Lisadokumentatsioon  
3.2.18.3.1.  Katalüsaatori kaitse kirjeldus ümberlülitamisel bensiinilt 
vesinikule või tagasi:  
3.2.18.3.2.  Seadme skeem (elektriühendused, vaakumühendused, 
kompensatsioonivoolikud jne):  
3.2.18.3.3.  Tähistuse joonis:  
3.2.19.4.  Lisadokumentatsioon  
3.2.19.4.1.  Katalüsaatori kaitse kirjeldus ümberlülitamisel bensiinilt 
vesiniku ja maagaasi segule või tagasi:  
3.2.19.4.2.  Seadme skeem (elektriühendused, vaakumühendused, 
kompensatsioonivoolikud jne):  
3.2.19.4.3.  Tähistuse joonis:  
3.2.20.  Andmed soojuse salvestamise kohta  
3.2.20.1.  Aktiivne soojuse salvestamise seade: jah/ei (  1 ) 
3.2.20.1.1.  Entalpia:  (J)  
3.2.20.2.  Isolatsioonimaterjalid  
3.2.20.2.1.  Isolatsioonimaterjal:  
3.2.20.2.2.  Isolatsiooni ruumala:  
3.2.20.2.3.  Isolatsiooni mass:  
3.2.20.2.4.  Isolatsiooni asukoht:  
3.3. Elektrimasin  
3.3.1.  Tüüp (mähis, ergutusvool):  
3.3.1.2.  Talitluspinge:  V  
3.4. Veojõuallikate kombinatsioonid  
3.4.1.  Hübriidelektrisõiduk: jah/ei (  1 ) 
3.4.2.  Hübriidelektrisõiduki kategooria: välise laadimisega / välise 
laadimiseta: (  1 ) 
3.4.3.  Töörežiimi lüliti: olemas/puudub (  1 ) 
3.4.3.1.  Valitavad režiimid  
3.4.3.1.1.  Ainult elektriline: jah/ei (  1 ) 
3.4.3.1.2.  Ainult kütuserežiim: jah/ei (  1 ) 
3.4.3.1.3.  Hübriidrežiimid: jah/ei (  1 ) 
(kui jah, siis lühikirjeldus):  
3.4.4.  Energiasalvesti kirjeldus: (laetav energiasalvestussüsteem, 
kondensaator, hooratas/generaator)  
3.4.4.1.  Mark (margid):  
3.4.4.2.  Tüüp (tüübid):  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 57  
3.4.4.3.  Identifitseerimisnumber:  
3.4.4.4.  Elektrokeemilise paari tüüp:  
3.4.4.5.  Energia:  (laetava energiasalvestussüsteemi korral: 
kondensaatori pinge ja mahtuvus (Ah) kahe tunni 
jooksul: J,  )  
3.4.4.6.  Laadija: pardalaadur/väline/puudub (  1 ) 
3.4.5.  Elektrimasin (kirjeldada iga elektrimasinat eraldi)  
3.4.5.1.  Mark:  
3.4.5.2.  Tüüp:  
3.4.5.3.  Esmane kasutus: veomootor/generaator (  1 ) 
3.4.5.3.1.  Veomootorina kasutamise puhul: üks mootor / mitu mootorit 
(nende arv) (  1 ): 
3.4.5.4.  Suurim võimsus:  kW  
3.4.5.5.  Tööpõhimõte  
3.4.5.5.5.1  alalisvool / vahelduvvool / faaside arv:  
3.4.5.5.2.  Võõrergutus/jadaergutus/kompaundergutus (  1 ) 
3.4.5.5.3.  Sünkroonne/asünkroonne (  1 ) 
3.4.6.  Juhtimisseadis  
3.4.6.1.  Mark (margid):  
3.4.6.2.  Tüüp (tüübid):  
3.4.6.3.  Identifitseerimisnumber:  
3.4.7.  Võimsuse regulaator  
3.4.7.1.  Mark:  
3.4.7.2.  Tüüp:  
3.4.7.3.  Identifitseerimisnumber:  
3.4.9.  Tootja soovitus ettevalmistamiseks:  
3.5. Tootja deklareeritud väärtused CO  2 -heite/kütusekulu/elektrie ­
nergiakulu/elektrilise sõiduulatuse määramiseks ning ökoin ­
novatsioonilahenduste üksikasjad (kui see on asjakohane) (  o ) 
3.5.7.  Tootja deklareeritud väärtused  
3.5.7.1.  Katsesõiduki parameetrid  
3.5.7.1.1  Suurima heitega sõiduk (VH)  
3.5.7.1.1.1.  Tsükli energianõudlus (J):  
3.5.7.1.1.2.  Sõidutakistuse koefitsient  
3.5.7.1.1.2.1.  f  0 , N: ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 58  
3.5.7.1.1.2.2.  f  1 , N/(km/h):  
3.5.7.1.1.2.3.  f  2 , N/(km/h)  2 : 
3.5.7.1.2.  Väikseima heitega sõiduk (VL) (kui see on asjakohane)  
3.5.7.1.2.1.  Tsükli energianõudlus (J):  
3.5.7.1.2.2.  Sõidutakistuse koefitsiendid  
3.5.7.1.2.2.1.  f  0 , N: 
3.5.7.1.2.2.2.  f  1 , N/(km/h):  
3.5.7.1.2.2.3.  f  2 , N/(km/h)  2 : 
3.5.7.1.3.  Keskmise heitega sõiduk (kui see on asjakohane)  
3.5.7.1.3.1.  Tsükli energianõudlus (J):  
3.5.7.1.3.2.  Sõidutakistuse koefitsiendid  
3.5.7.1.3.2.1.  f  0 , N: 
3.5.7.1.3.2.2.  f  1 , N/(km/h):  
3.5.7.1.3.2.3.  f  2 , N/(km/h)  2 : 
3.5.7.2.  Kombineeritud CO  2 -heite mass  
3.5.7.2.1.  CO  2 -heite mass sisepõlemismootori puhul  
3.5.7.2.1.1.  Suurima heitega sõiduk (VH):  g/km  
▼M2 
3.5.7.2.1.1.0.  Suurima heitega sõiduk (NEDC):  g/km  
▼B 
3.5.7.2.1.2.  Väikseima heitega sõiduk (VL) (kui see on asjakohane):  
g/km 
▼M2 
3.5.7.2.1.2.0.  Väikseima heitega sõiduk (kui see on asjakohane) (NEDC):  
g/km 
▼B 
3.5.7.2.2.  Aku laetust säilitavas režiimis tekkinud CO  2 -heite mass 
välise laadimisega ja välise laadimiseta hübriidelektrisõidu ­
kite puhul  
3.5.7.2.2.1.  Suurima heitega sõiduk (VH):  g/km  
▼M2 
3.5.7.2.2.1.0.  Suurima heitega sõiduk (NEDC):  g/km  
▼B 
3.5.7.2.2.2.  Väikseima heitega sõiduk (VL) (kui see on asjakohane):  
g/km 
▼M2 
3.5.7.2.2.2.0.  Väikseima heitega sõiduk (kui see on asjakohane) (NEDC):  
g/km 
▼B 
3.5.7.2.2.3.  Keskmise heitega sõiduk (VM) (kui see on asjakohane):  
g/km ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 59  
3.5.7.2.2.3.0.  Keskmise heitega sõiduk (kui see on asjakohane) (NEDC):  
g/km 
▼B 
3.5.7.2.3.  Akutoiterežiimis tekkinud CO  2 -heite mass välise laadimisega 
hübriidelektrisõidukite puhul  
3.5.7.2.3.1.  Suurima heitega sõiduk (VH):  g/km  
▼M2 
3.5.7.2.3.1.0.  Suurima heitega sõiduk (NEDC):  g/km  
▼B 
3.5.7.2.3.2.  Väikseima heitega sõiduk (VL) (kui see on asjakohane):  
g/km 
▼M2 
3.5.7.2.3.2.0.  Väikseima heitega sõiduk (kui see on asjakohane) (NEDC):  
g/km 
▼B 
3.5.7.2.3.3.  Keskmise heitega sõiduk (VM) (kui see on asjakohane):  
g/km 
▼M2 
3.5.7.2.3.3.0.  Keskmise heitega sõiduk (kui see on asjakohane) (NEDC):  
g/km 
▼B 
3.5.7.3.  Elektrisõidukite elektriline sõiduulatus  
3.5.7.3.1.  Täiselektrisõidukite sõiduulatus (PER)  
3.5.7.3.1.1.  Suurima näitajaga sõiduk (VH):  km  
3.5.7.3.1.2.  Väikseima näitajaga sõiduk (VL) (kui see on asjakohane):  
km 
3.5.7.3.2.  Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite sõiduulatus üksnes 
elektrirežiimis (AER)  
3.5.7.3.2.1.  Suurima näitajaga sõiduk (VH):  km  
3.5.7.3.2.2.  Väikseima näitajaga sõiduk (VL) (kui see on asjakohane):  
km 
3.5.7.3.2.3.  Keskmise näitajaga sõiduk (VM) (kui see on asjakohane):  
km 
3.5.7.4.  Aku laetust säilitavast režiimist tulenev kütusekulu (FC  CS ) 
kütuseelemendiga hübriidsõidukite puhul  
3.5.7.4.1.  Suurima näitajaga sõiduk (VH):  kg/100 km  
3.5.7.4.2.  Väikseima näitajaga sõiduk (VL) (kui see on asjakohane):  
kg/100 km  
3.5.7.4.3.  Keskmise näitajaga sõiduk (VM) (kui see on asjakohane):  
kg/100 km  
3.5.7.5.  Elektrienergiakulu elektrisõidukite puhul  
3.5.7.5.1.  Kombineeritud elektrienergiakulu (EC  WLTC  ) täiselektrisõidu ­
kite puhul  
3.5.7.5.1.1.  Suurima näitajaga sõiduk (VH):  Wh/km  ▼M2
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 60  
3.5.7.5.1.2.  Väikseima näitajaga sõiduk (VL) (kui see on asjakohane):  
Wh/km  
3.5.7.5.2.  Üksnes akutoitest tulenev kasutusteguriga kaalutud elektrie ­
nergiakulu EC  AC,CD  (kombineeritud)  
3.5.7.5.2.1.  Suurima näitajaga sõiduk (VH):  Wh/km  
3.5.7.5.2.2.  Väikseima näitajaga sõiduk (VL) (kui see on asjakohane):  
Wh/km  
3.5.7.5.2.3.  Keskmise näitajaga sõiduk (VM) (kui see on asjakohane):  
Wh/km  
3.5.8.  Sõiduk, milles on kasutatud ökoinnovatsioonilahendusi 
määruse (EÜ) nr 443/2009 artiklis 12 määratletud tähenduses 
M1-kategooria sõidukite puhul ja määruse (EL) nr 510/2011 
artiklis 12 määratletud tähenduses N1-kategooria sõidukite 
puhul: jah/ei (  1 ) 
3.5.8.1.  Kontrollsõiduki tüüp/variant/versioon rakendusmääruse (EL) 
nr 725/2011 artiklis 5 osutatud M1-kategooria sõidukite 
puhul ja määruse (EL) nr 427/2014 artiklis 5 osutatud N1- 
kategooria sõidukite puhul (kui see on asjakohane):  
3.5.8.2.  Koostoime erinevate ökoinnovatsioonilahenduste vahel: jah/ 
ei (  1 ) 
3.5.8.3.  Ökoinnovatsioonilahenduste kasutamisega seotud heitko ­
guste andmed (tabelit korratakse iga katsetatud etalonkütuse 
kohta) (  w1 ) 
Ökoinnovat ­
sioonilahen ­
dust heaks 
kiitev 
otsus (  w2 ) Ökoinno­
vatsiooni­
lahenduse 
kood (  w3 ) 1. Kontroll­
sõiduki CO  2 - 
heide (g/km)  2. Ökoinno­
vatiivse 
sõiduki CO  2 - 
heide (g/km)  3. Kont­
rollsõiduki 
CO  2 - 
heide (  w4 ) 
1. tüüpi 
katsetsükl ­
is 4. Ökoinnova ­
tiivse sõiduki 1. 
tüüpi katsetsükli 
CO  2 -heide  5. Kasutus­
tegur (UF), 
s.o tehno ­
loogia kasu ­
tamise 
ajaline osa 
tavapärastes 
töötingimus ­
tes CO  2 -heite 
vähene­
mine 
((1–2) — 
(3–4)) * 5  
xxxx/201x  
CO  2 -heite vähenemine kokku (g/km) (  w5 ) 
►M2 __________  ◄ 
3.6. Tootja poolt lubatud temperatuurid  
3.6.1.  Jahutussüsteem  
3.6.1.1.  Vedelikjahutus 
Suurim väljundpunktis:  K  
3.6.1.2.  Õhkjahutus  
3.6.1.2.1.  Võrdluspunkt:  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 61  
3.6.1.2.2.  Suurim temperatuur võrdluspunktis:  K  
3.6.2.  Suurim temperatuur sisselaske vahejahuti väljundpunktis:  
K 
3.6.3.  Heitgaasi maksimumtemperatuur mõõdetuna väljalasketo ­
ru(de) punktis, mis asub/asuvad väljalasketorustiku välisääri ­
ku(te) või turboülelaaduri juures:  K  
3.6.4.  Kütuse temperatuur 
Miinimum:  K – maksimum:  K 
diiselmootorite puhul pritsepumba sisselaskeava juures, 
gaasimootorite puhul rõhuregulaatori viimasel astmel  
3.6.5.  Määrdeõli temperatuur 
Miinimum:  K – maksimum:  K  
3.8. Määrimissüsteem  
3.8.1.  Süsteemi kirjeldus  
3.8.1.1.  Määrdemahuti asend:  
3.8.1.2.  Toitesüsteem (pump / sissepritse sissevõtukohas / kütusega 
segamine jne) (  1 ) 
3.8.2.  Määrdepump  
3.8.2.1.  Mark (margid):  
3.8.2.2.  Tüüp (tüübid):  
3.8.3.  Segamine kütusega  
3.8.3.1.  Seguvahekord:  
3.8.4.  Õlijahuti: jah/ei (  1 ) 
3.8.4.1.  Joonis(ed):  või  
3.8.4.1.1.  Mark (margid):  
3.8.4.1.2.  Tüüp (tüübid):  
4. JÕUÜLEKANNE(  p ) 
4.3. Mootori hooratta inertsimoment:  
4.3.1.  Täiendav inertsimoment, kui käiku pole rakendatud:  
4.4. Sidur(id)  
4.4.1.  Tüüp:  
4.4.2.  Suurim pöördemomendi muutus:  
4.5. Käigukast  
4.5.1.  Tüüp (käsitsilülitusega / automaatne / variaatorkäigukast) (  1 ) 
4.5.1.1.  Põhirežiim: jah/ei (  1 ) ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 62  
4.5.1.2.  Parim režiim (kui põhirežiim puudub):  
4.5.1.3.  Halvim režiim (kui põhirežiim puudub):  
4.5.1.4.  Pöördemomendi nimiväärtus:  
4.5.1.5.  Sidurite arv:  
4.6. Jõuülekandearvud  
Käik  Käigukasti jõuülekan ­
dearvud (mootori ja käigu ­
kasti väljundvõlli pöörete 
arvu suhe)  Peaülekanne/-kanded 
(käigukasti väljundvõlli ja 
veetava ratta pöörete 
arvude suhe)  Summaarne ülekandearv  
Maksimum variaator ­
käigukasti puhul  
1 
2 
3 
… 
Miinimum variaatorkäi ­
gukasti puhul  
Tagasikäik  
4.7. Sõiduki suurim valmistajakiirus (km/h) (  q ): 
6. VEDRUSTUS  
6.6. Rehvid ja veljed  
6.6.1.  Rehvi ja velje kombinatsioon(id)  
6.6.1.1.  Teljed  
6.6.1.1.1.  Telg 1:  
6.6.1.1.1.1.  Rehvimõõdu tähistus  
6.6.1.1.2.  Telg 2:  
6.6.1.1.2.1.  Rehvimõõdu tähistus  
jne 
6.6.2.  Veereraadiuste ülemine ja alumine piir  
6.6.2.1.  Telg 1:  
6.6.2.2.  Telg 2:  
6.6.3.  Sõiduki tootja soovitatav rehvirõhk (soovitatavad rehvi ­
rõhud):  KPa  
9. KERE  
9.1. Keretüüp vastavalt direktiivi 2007/46/EMÜ II lisa C osas 
määratletud koodidele:  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 63  
9.10.3.  Istmed  
9.10.3.1.  Istekohtade arv (s):  
16. SÕIDUKITE REMONDI- JA HOOLDUSTEABE 
KÄTTESAADAVUS  
16.1.  Peamise veebisaidi aadress, kus on esitatud sõidukite 
remondi- ja hooldusteave:  
16.1.1.  Kuupäev, millest alates see on kättesaadav (mitte hiljem kui 
6 kuud pärast tüübikinnitust):  
16.2.  Veebilehe kasutamise tingimused:  
16.3.  Veebilehelt kättesaadava sõidukite remondi- ja hooldusteabe 
vorming:  
▼M2 
Selgitavad märkused  
( 1 ) Mittevajalik maha tõmmata (kui rohkem kui üks valik on asjakohane, ei ole vaja 
midagi maha tõmmata).  
( 2 ) Märkida lubatud hälve.  
( 3 ) Märkida iga variandi jaoks suurimad ja vähimad väärtused.  
( 6 ) Sõidukeid, mis võivad kütusena kasutada nii bensiini kui ka gaaskütust, kuid mille 
bensiinkütusesüsteem on paigaldatud ainult avariikäituseks või käivitamiseks ning 
mille bensiinipaak ei mahuta rohkem kui 15 liitrit bensiini, loetakse katsetamisel ainult 
gaaskütusel töötavateks sõidukiteks.  
( 7 ) Lisavarustust, mis mõjutab sõiduki mõõtmeid, tuleb kirjeldada.  
( c ) Kategooriad vastavalt II lisa A osas esitatud määratlustele.  
( f ) Kui sõiduki üks variant on tavalise juhikabiiniga ja teine magamiskohaga kabiiniga, 
esitatakse mass ja mõõtmed mõlema variandi kohta.  
( g ) Standard ISO 612: 1978 – Maanteesõidukid – Mootorsõidukid ja pukseeritavad 
sõidukid – Mõisted ja määratlused.  
( h ) Juhi massiks on tinglikult võetud 75 kg.  
Vedelikku sisaldavad süsteemid (välja arvatud vee jaoks kasutatavad süsteemid, mis 
peavad jääma tühjaks) peavad olema täidetud 100 %-ni tootja määratud mahutavusest.  
Punktide 2.6 alapunktis b ja 2.6.1 alapunktis b osutatud teavet ei ole vaja esitada N 2-, 
N 3-, M 2-, M 3-, O 3- ja O 4-kategooria sõidukite kohta.  
( i ) Haagiste või poolhaagiste ning haagise või poolhaagisega ühendatud sõidukite korral, 
mille haakeseadisele või sadulale mõjub oluline vertikaalne koormus, tuleb selle koor ­
muse ja raskuskiirenduse suhe lisada tehniliselt lubatud maksimaalsele koormusele.  
( k ) Sõiduki puhul, mida saab käitada bensiiniga, diislikütusega vms või ka kombineeritult 
muu kütusega, esitatakse andmed iga käitusviisi kohta eraldi.  
Tavapärastest erinevate mootorite ja süsteemide kohta esitab valmistaja siin osutatud 
andmetega samaväärsed andmed.  
( l ) Ümardatakse lähima kümnendikmillimeetrini.  
( m ) Väärtus tuleb välja arvutada ( π = 3,1416) ja ümardada täisarvuni (cm3).  
( n ) Määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 715/2007 või määruse (EÜ) nr 595/2009 (vasta ­
valt vajadusele) nõuetele.  
( o ) Määratud vastavalt nõukogu direktiivi 80/1268/EMÜ (EÜT L 375, 31.12.1980, lk 36) 
nõuetele.  
( p ) Nimetatud andmed tuleb esitada kõigi kavandatud variantide kohta.  
( q ) Haagiste puhul suurim tootja lubatud kiirus.  
( w ) Ökoinnovatsioonilahendused.  
( w1 ) Vajaduse korral laiendatakse tabelit, kasutades iga ökoinnovatsioonilahenduse jaoks 
üht lisarida.  
( w2 ) Ökoinnovatsioonilahendust heaks kiitva komisjoni otsuse number.  
( w3 ) Määratud komisjoni otsuses, millega ökoinnovatsioonilahendus heaks kiidetakse.  
( w4 ) Kui kokkuleppel tüübikinnitusasutusega kasutatakse 1. tüüpi katsetsükli asemel model ­
leerimist, tuleb siia kanda modelleerimisel saadud väärtus.  
( w5 ) Kõigist ökoinnovatsioonilahendustest johtuv CO  2 -heite vähenemine kokku.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 64  
3a liide  
Laiendatud dokumentatsioon  
Laiendatud dokumentatsioon sisaldab järgmist teavet iga täiendava heitekontrol ­
listrateegia kohta:  
a) tootja deklaratsioon selle kohta, et sõidukis ei ole katkestusseadet, mille suhtes 
ei kohaldata määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 5 lõike 2 erandit;  
b) mootori ning kasutatavate heitekontrollistrateegiate ja -seadmete kirjeldus, sh 
tark- ja riistvara, ning kõik tingimused, mille puhul strateegiad ja seadmed ei 
tööta samamoodi kui tüübikinnituskatsete käigus;  
c) deklaratsioon asjaomase AESi/BESi juhtimiseks kasutatava tarkvara versiooni 
kohta, sh nimetatud tarkvaraversioonide asjakohased kontrollsummad ja 
juhendid tüübikinnitusasutusele kontrollsummade lugemiseks; deklaratsiooni 
tuleb ajakohastada ja saata see laiendatud dokumentatsiooni säilitavale tüübi ­
kinnitusasutusele iga kord, kui võetakse kasutusele AESi/BESi mõjutav uus 
tarkvaraversioon;  
d) iga AESi üksikasjalik tehniline põhjendus; sh asjakohasel juhul selgitus, miks 
kohaldatakse katkestusseadme kasutamise keelu suhtes määruse (EÜ) 
nr 715/2007 artikli 5 lõikes 2 sätestatud erandit; sh vajaduse korral riistva ­
raelemendid, mida tuleb AESi abil kaitsta; ja/või tõendid äkilise ja pöördu ­
matu kahju kohta mootorile, mida ei saa korrapärase hooldusega ära hoida ja 
mis AESi puudumise korral esineks ning riskihinnang, milles hinnatakse riski 
taset AESi kasutamise korral ja ilma selleta; põhjendatud selgitus selle kohta, 
miks AESi kasutamine on mootori käivitamiseks vajalik;  
e) toitesüsteemi kontrolli põhimõtte, jaotusfaaside strateegiate ja lülituspunktide 
kirjeldus kõikide töörežiimide korral;  
f) kirjeldus AESide hierarhiliste seoste kohta (nt juhul, kui samal ajal võivad 
aktiivsed olla mitu AESi, siis milline AES reageerib esimesena, strateegiate 
omavahelise koostoime meetod, sh andmevoogude diagrammid ja otsustusloo ­
gika ning selgitus selle kohta, kuidas hierarhia abil tagatakse, et heide on 
kõikide AESide puhul madalaimal praktilisel tasemel);  
g) loetelu parameetritest, mida AESi abil mõõdetakse ja/või arvutatakse, iga 
mõõdetud ja/või arvutatud parameetri eesmärk ning iga parameetri seos 
mootori kahjuga; sh arvutusmeetod ja selgitus, kuidas need arvutatud para ­
meetrid vastavad tegelikele kontrollitavatele parameetritele, samuti selle tule ­
musena saadud hälve või ohutustegur, mida analüüsis kasutatakse;  
h) loetelu mootori/heitekontrolli parameetritest, mida kohandatakse mõõdetud või 
arvutatud parameetri(te) alusel ning iga mootori/heitekontrolli parameetri 
kohandamise ulatus; mootori/heitekontrolli parameetrite ning mõõdetud või 
arvutatud parameetrite suhe;  
i) hinnang selle kohta, kuidas AES hoiab tegelikus liikluses tekkiva heite mada ­
laimal praktikas saavutataval tasemel, sh üksikasjalik analüüs reguleeritud 
saasteainete ja CO  2 koguheite eeldatava suurenemise kohta AESi kasutamise 
korral võrreldes BESiga.  ▼M1
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 65  
Teatise liide  
TEAVE KATSETINGIMUSTE KOHTA  
1. Kasutatud määrdeõlid  
1.1. Mootori määrdeõli  
1.1.1. Mark: …  
1.1.2. Tüüp: …  
1.2. Käigukasti määrdeaine  
1.2.1. Mark: …  
1.2.2. Tüüp: …  
(õli ja kütuse segu korral märkida õli protsent segus)  
2. Teave sõidutakistuse kohta  
2.1. Käigukasti tüüp (käsitsilülitusega/automaatne/variaatorkäigukast)  
▼M2 
VL (kui see on olemas)  VH  Näidissõiduk (ainult sõidutakistusmaa ­
triksi tüüpkonna puhul)  
2.2. Sõiduki keretüüp (variant/ 
versioon)  2.2. Sõiduki keretüüp (variant/ 
versioon)  2.2. Sõiduki keretüüp (variant/ 
versioon)  
2.3. Sõidutakistuse mõõtmise 
meetod (mõõtmine või arvuta ­
mine sõidutakistuse tüüpkonna 
järgi)  2.3. Sõidutakistuse mõõtmise 
meetod (mõõtmine või arvu ­
tamine sõidutakistuse tüüp ­
konna järgi)  2.3. Sõidutakistuse mõõtmise 
meetod (mõõtmine või arvuta ­
mine sõidutakistusmaatriksi 
tüüpkonna järgi)  
2.4. Katse tulemusel saadud teave 
sõidutakistuse kohta  2.4. Katse tulemusel saadud teave 
sõidutakistuse kohta  2.4. Katse tulemusel saadud teave 
sõidutakistuse kohta  
2.4.1. Rehvide mark ja tüüp:  2.4.1. Rehvide mark ja tüüp:  2.4.1. Rehvide mark ja tüüp:  
2.4.2. Rehvi mõõtmed (ees/taga):  2.4.2. Rehvi mõõtmed (ees/taga):  2.4.2. Rehvi mõõtmed (ees/taga):  
2.4.4. Rehvirõhk (ees/taga) (kPa):  2.4.4. Rehvirõhk (ees/taga) (kPa):  2.4.4. Rehvirõhk (ees/taga) (kPa):  
2.4.5. Rehvide veeretakistus (ees/ 
taga) (kg/t):  2.4.5. Rehvide veeretakistus (ees/ 
taga) (kg/t):  2.4.5. Rehvide veeretakistus (ees/ 
taga) (kg/t):  
2.4.6. Sõiduki katsemass (kg):  2.4.6. Sõiduki katsemass (kg):  2.4.6. Sõiduki katsemass (kg):  
2.4.7. Delta Cd.A võrreldes 
VHga (m  2 ) 
2.4.8. Sõidutakistuse koefitsient f0, 
f1, f2  2.4.8. Sõidutakistuse koefitsient 
f0, f1, f2  2.4.8. Sõidutakistuse koefitsient f0, 
f1, f2  
2.4.9. Lauppind m  2 (0,0000 m  2 ) 
2.4.10. Arvutusmeetodi andmed 
sõidutakistuse arvutamiseks 
VH ja VL puhul  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 66  
4. liide  
EÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUSE NÄIDIS  
(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))  
EÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS  
Ametiasutuse tempel  
Teatis, mis käsitleb süsteemi või sõiduki tüübi:  
— EÜ tüübikinnitust (  1 ), 
— EÜ tüübikinnituse laiendust (  1 ), 
— EÜ tüübikinnituse andmisest keeldumist (  1 ), 
— EÜ tüübikinnituse tühistamist (  1 ), 
— seoses süsteemiga (  1 ) vastavalt komisjoni määrustele (EÜ) nr 715/2007 (  2 ) 
ja (EL) 2017/1151 (  3 ) 
EÜ tüübikinnitusnumber: …  
Laiendamise põhjus: …  
I JAGU  
0.1. Mark (tootja ärinimi): …  
0.2. Tüüp: …  
0.2.1. Kaubanimi/kaubanimed (olemasolu korral): …  
0.3. Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile (  4 ) 
0.3.1. Märgistuse asukoht: …  
0.4. Sõiduki kategooria (  5 ) 
0.5. Tootja nimi ja aadress: …  
0.8. Koostetehaste nimi/nimed ja aadress/aadressid: …  
0.9. Tootja esindaja: ….  
II JAGU –  korratakse iga interpolatsioonitüüpkonna puhul, nagu on määratletud 
XXI lisa punktis 5.6  
0. Interpolatsioonitüüpkonna tunnus vastavalt XXI lisa punktile 5.0.  
1. Lisateave (kui see on asjakohane): (vt addendum)  
2. Katsete tegemise eest vastutav tehniline teenistus: …  
3. Aruande kuupäev 1. tüüpi katse puhul …  
4. 1. tüüpi katse katsearuande number: …  
5. Märkused (kui neid on): (vt  addendum ) ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 67  
6. Koht: …  
7. Kuupäev: …  
8. Allkiri: …  
Lisad:  Infopakett (  6 ). ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 68  
EÜ tüübikinnitustunnistuse nr … addendum,  
mis käsitleb sõiduki EÜ tüübikinnitust seoses heidete ning sõidukite 
remondi- ja hooldusteabe kättesaadavusega vastavalt määrusele (EÜ) 
nr 715/2007  
Tüübikinnitustunnistuse koostamisel tuleks hoiduda viitamisest katsearuandes 
sisalduvale teabele või teabedokumendile.  
0. INTERPOLATSIOONITÜÜPKONNA TUNNUS VASTAVALT 
XXI LISA PUNKTILE 5.0.  
1. LISATEAVE  
1.1. Sõidukorras sõiduki mass: ...  
1.2. Täismass: ...  
1.3. Tuletatud mass: ...  
1.4. Istmete arv: ...  
1.6. Kere tüüp:  
1.6.1. M  1 -, M  2 -kategooria: sedaan, luukpära, universaal, kupee, kabriolett, 
mitmeotstarbeline sõiduk (  1 ) 
1.6.2. N  1 -, N  2 -kategooria: veoauto, kaubik (  1 ) 
1.7. Veorattad: esirattad, tagarattad, 4 × 4 (  1 ) 
1.8. Täiselektrisõiduk: jah/ei (  1 ) 
1.9. Hübriidelektrisõiduk: jah/ei (  1 ) 
1.9.1. Hübriidelektrisõiduki kategooria: välise laadimisega / välise laadimi ­
seta / kütuseelemendiga (  1 ) 
1.9.2. Töörežiimi lüliti: olemas/puudub (  1 ) 
1.10. Mootori tehasetähis:  
1.10.1. Mootori töömaht:  
1.10.2. Mootori toitesüsteem: otsesissepritse/kaudsissepritse (  1 ) 
1.10.3. Tootja soovitatav kütus:  
1.10.4.1. Suurim võimsus: kW pöörlemissagedusel min  –1 
1.10.4.2. Maksimaalne pöördemoment: Nm pöörlemissagedusel min  –1 
1.10.5. Ülelaadur: jah/ei (  1 ) 
1.10.6. Süütesüsteem: survesüüde/sädesüüde (  1 ) 
1.11. Jõuseade (täiselektri- või hübriidelektrisõiduki puhul) (  1 ) 
1.11.1. Suurim kasulik võimsus: … kW pöörlemiskiirusel: … kuni … min  –1 ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 69  
1.11.2. Suurim võimsus kolmekümne minuti jooksul: … kW  
1.11.3. Suurim kasulik pöördemoment: Nm pöörlemissagedusel min  –1 
1.12. Veoaku (täiselektri- või hübriidelektrisõiduki puhul)  
1.12.1. Nimipinge: V  
1.12.2. Mahtuvus (2 h jooksul): Ah  
1.13. Jõuülekanne: …, …  
1.13.1. Käigukasti liik: käsitsilülitusega/automaatne/variaatorkäigukast (  1 ) 
1.13.2. Ülekandearve kokku:  
1.13.3. Üldülekandearv (sh koormatud rehvide veereümbermõõt): (sõiduki 
kiirus (km/h)) / (mootori pöörlemissagedus (1 000 (min  –1 )) 
Esimene käik: ...  Kuues käik: ...  
Teine käik: ...  Seitsmes käik: ...  
Kolmas käik: ...  Kaheksas käik: ...  
Neljas käik: ...  Kiirkäik: ...  
Viies käik: ...  
1.13.4. Peaülekanne:  
1.14. Rehvid: …, …, …  
Tüüp: Radiaal/diagonaal/... (  7 ) 
mõõtmed: ...  
Koormatud rehvide veereümbermõõt:  
1. tüüpi katses kasutatud rehvide veeretee pikkus  
2. KATSETULEMUSED  
2.1. Summutitoru heidete katsetulemused  
Heidete klassifikatsioon: Euro 6  
Võimaluse korral 1. tüüpi katse tulemused  
Sõidukiüksuse tüübikinnitusnumber, kui tegemist ei ole algsõidu ­
kiga: (  1 ): …  
1. katse  
1. tüüpi katse tulemus  CO 
(mg/km)  Süsivesi­
nike heite 
üldkogus 
(THC) 
(mg/km)  Mitteme­
taansed 
süsivesi­
nikud 
(NMHC) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC + 
NO  x 
(mg/km)  Tahkete 
osakeste 
mass 
(mg/km)  Tahkete 
osakeste 
arv 
(#.10  11 / 
km) 
Mõõdetud (  8 ) ( 9 ) 
Ki * (  8 ) ( 10 ) (  11 ) 
Ki + (  8 ) ( 10 ) (  11 ) ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 70  
1. tüüpi katse tulemus  CO 
(mg/km)  Süsivesi­
nike heite 
üldkogus 
(THC) 
(mg/km)  Mitteme­
taansed 
süsivesi­
nikud 
(NMHC) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC + 
NO  x 
(mg/km)  Tahkete 
osakeste 
mass 
(mg/km)  Tahkete 
osakeste 
arv 
(#.10  11 / 
km) 
Mõõdetud keskmine pärast 
Ki arvutamist (M.Ki või 
M+Ki) (  9 ) ( 12 ) 
DF (+) (  8 ) ( 10 ) 
DF (*) (  8 ) ( 10 ) 
Lõplik keskmine pärast Ki 
ja DF arvutamist (  13 ) 
Piirnorm  
2. katsemenetlus  (kui see on asjakohane)  
Korrata 1. katse tabelit teise katse tulemustega.  
3. katse  (kui see on asjakohane)  
Korrata 1. katse tabelit kolmanda katse tulemustega.  
Korrata 1. katset, 2. katset (kui see on asjakohane) ja 3. katset (kui 
see on asjakohane) väikseima heitega sõiduki (VL) puhul (kui see 
on asjakohane) ja keskmise heitega sõiduki puhul (VM) (kui see on 
asjakohane).  
Regenereerimissüsteemi andmed  
D — kahe regeneratiivse faasiga tsüklite vaheliste töötsüklite arv: ...  
d — regenereerimiseks vajalik töötsüklite arv: ...  
Rakendatav 1. tüübi tsükkel: (XXI lisa 4. all-lisa või ÜRO Euroopa 
Majanduskomisjoni eeskiri nr 83) (  14 ): …  
ATC katse  
CO  2 -heide (g/km)  Kombineeritud  
ATC katse (14 °C) M  CO2,Treg  
1. tüüp (23 °C) M  CO2,23 °  
Tüüpkonna parandustegur (FCF)  
▼M2 
ATC katse tulemus  CO 
(mg/km)  Süsivesi­
nike kogu ­
heide 
(THC) 
(mg/km)  Mitteme­
taansed 
süsivesi­
nikud 
(NMHC) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC + NO  x 
(mg/km)  Tahkete 
osakeste 
mass 
(mg/km)  Tahkete 
osakeste arv 
(#.10  11 /km) 
Mõõdetud (  1 ) ( 2 ) 
( 1 ) kui see on asjakohane. 
( 2 ) Ümardada kahe kohani pärast koma.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 71  
Mootori jahutusvedeliku temperatuuri ja seisuala keskmise tempera ­
tuuri vahe viimase 3 tunni jooksul Δ t_ATCT (°C): ...  
Minimaalne seisuaeg t  soak _ATCT (s): …  
Temperatuurianduri asukoht: ...  
2. tüüp: (sh sõidukõlblikkuse katsetamiseks vajalikud andmed)  
Katse  CO väärtus 
mahuprotsent  λ-väärtus (  7 ) Mootori pöörle ­
missagedus 
(min  –1 ) Mootoriõli temperatuur 
(°C) 
Tühikäigukatse väikesel 
pöörlemiskiirusel  Ei kohaldata  
Tühikäigukatse suurel 
pöörlemiskiirusel  
3. tüüp: ...  
▼M2 
4. tüüp: … g/katse; katsemenetlus kooskõlas määruse (EÜ) 
nr 692/2008 VI lisaga. Jah/Ei  
▼B 
5. tüüp: — Kulumiskindluse katse: katse kogu sõidukiga / vanan ­
damine katsestendil / ei ole tehtud (  1 ) 
— halvendustegur DF: arvutatud/määratud (  1 ) 
— täpsustada näitajad: ...  
— kohaldatav 1. tüübi tsükkel (XXI lisa 4. all-lisa või ÜRO 
Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 83) (  14 ): …  
6. tüüp  CO (g/km)  THC (g/km)  
Mõõdetud näitaja  
2.1.1. Kahekütuseliste sõidukite puhul korratakse 1. tüübi tabelit mõlema 
kütuse puhul. Segakütuseliste sõidukite puhul, kui I tüüpi katse 
tuleb teha mõlema kütusega vastavalt I lisa joonisele I.2.4, ning 
selliste sõidukite puhul, mis töötavad vedelgaasiga või maagaasiga/ ­
biometaaniga, kasutades kas üht või kaht kütust, korratakse tabelit 
katses kasutatud eri etalongaaside puhul ning lisatabelis esitatakse 
ebasoodsaimad saadud tulemused. Vajaduse korral näidatakse vasta ­
valt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 12. lisa punk ­
tile 3.1.4, kas tulemused on saadud mõõtmise või arvutamise teel.  
2.1.2. Rikkeindikaatori kirjalik kirjeldus ja/või joonis: ...  
2.1.3. Kõigi pardadiagnostikasüsteemi abil kontrollitavate osade loetelu ja 
funktsioon: ...  
2.1.4. Järgmiste seadmete ja toimingute kirjalik kirjeldus (üldised tööpõhi ­
mõtted): ...  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 72  
2.1.4.1. Töötakti vahelejättude tuvastamine (  15 ): …  
2.1.4.2. Katalüsaatori seire (  15 ): …  
2.1.4.3. Hapnikuanduri seire (  15 ): …  
2.1.4.4. Muud pardadiagnostikasüsteemi abil kontrollitavad osad (  15 ): …  
2.1.4.5. Katalüsaatori seire (  16 ): …  
2.1.4.6. Kübemefiltri seire (  16 ): …  
2.1.4.7. Elektroonilise toitesüsteemi täituri seire (  16 ): …  
2.1.4.8. Muud pardadiagnostikasüsteemi abil kontrollitavad osad: ...  
2.1.5. Rikkeindikaatori aktiveerimise kriteeriumid (kindlaksmääratud 
sõidutsüklite arv või statistiline meetod): ...  
2.1.6. Kõigi kasutatud pardadiagnostika väljundkoodide ja vormingute 
(koos selgitustega) loetelu: ...  
2.2. Reserveeritud  
2.3. Katalüüsmuundurid jah/ei (  1 ) 
2.3.1. Kõigi käesoleva määruse asjakohaste nõuete kohaselt katsetatud 
originaalkatalüüsmuundurid jah/ei (  1 ) 
2.4. Heitgaasi suitsususe katsetulemused (  1 ) 
2.4.1. Püsikiirusel: Vt tehnilise teenistuse katseprotokoll nr: ...  
2.4.2. Vaba kiirenduse katsed  
2.4.2.1. Neeldumisteguri mõõdetud väärtus: … m  –1 
2.4.2.2. Neeldumisteguri korrigeeritud väärtus: … m  –1 
2.4.2.3. Neeldumisteguri tähistuse asukoht sõidukil: ...  
2.5. CO  2 -heite ja kütusekulu katsete tulemused  
2.5.1. Sisepõlemismootoriga sõidukid ja väliste seadmetega mittelaetavad 
hübriidelektrisõidukid  
2.5.1.1 Suurima heitega sõiduk (VH)  
2.5.1.1.1. Tsükli energianõudlus: … J  
2.5.1.1.2. Sõidutakistuse koefitsiendid  
2.5.1.1.2.1. f  0, N: …  
2.5.1.1.2.2. f  1, N/(km/h): …  
2.5.1.1.2.3. f  2 , N/(km/h)  2 : … ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 73  
2.5.1.1.3. CO  2 -heite mass (märkida näitajad erinevates katseetappides iga 
katsetatud etalonkütuse kohta: kombineeritud kütusekulu puhul 
mõõdetud näitajate kohta vt XXI lisa 6. all-lisa punktid 
1.1.2.3.8 ja 1.1.2.3.9)  
CO  2 -heide (g/km)  Katse  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Kombineeritud  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,H /  M CO2,c,H  
2.5.1.1.4. Kütusekulu (märkida näitajad erinevates katseetappides iga katse ­
tatud etalonkütuse kohta): kombineeritud kütusekulu puhul 
mõõdetud näitajate kohta vt XXI lisa 6. all-lisa punktid 
1.1.2.3.8 ja 1.1.2.3.9)  
Kütusekulu (l/100 km) või m  3 / 
100 km või kg/100 km (  1 ) Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Kombineeritud  
Kütusekulu lõppnäitajad FC  p,H / 
FC c,H 
2.5.1.2 Väikseima näitajaga sõiduk (VL) (kui see on asjakohane)  
2.5.1.2.1. Tsükli energianõudlus: … J  
2.5.1.2.2. Sõidutakistuse koefitsiendid  
2.5.1.2.2.1. f  0, N: …  
2.5.1.2.2.2. f  1, N/(km/h): …  
2.5.1.2.2.3. f  2 , N/(km/h)  2 : … 
2.5.1.2.2 CO  2 -heite mass (märkida näitajad erinevates katseetappides iga 
katsetatud etalonkütuse kohta: kombineeritud kütusekulu puhul 
mõõdetud näitajate kohta vt XXI lisa 6. all-lisa punktid 
1.1.2.3.8 ja 1.1.2.3.9)  
CO  2 -heide (g/km)  Katse  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Kombineeritud  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,L /  M CO2,c,L  
2.5.1.2.3. Kütusekulu (märkida näitajad erinevates katseetappides iga katse ­
tatud etalonkütuse kohta: kombineeritud kütusekulu puhul mõõdetud 
näitajate kohta vt XXI lisa 6. all-lisa punktid 1.1.2.3.8 ja 1.1.2.3.9)  
Kütusekulu (l/100 km) või m  3 / 
100 km või kg/100 km (  1 ) Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Kombineeritud  
Kütusekulu lõppnäitajad FC  p,H / 
FC c,H ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 74  
2.5.1.3. Ainult sisepõlemismootoriga käitatavate sõidukite puhul, mis on 
varustatud käesoleva määruse artikli 2 lõikes 6 sätestatud perioodi ­
liselt regenereeruvate süsteemidega, kohandatakse katsetulemused 
XXI lisa 6. all-lisa 1. liites nimetatud teguriga Ki.  
2.5.1.3.1. Regenereerimissüsteemi andmed seoses CO  2 heitkoguste ja kütuse ­
kuluga  
D — kahe regeneratiivse faasiga tsüklite vaheliste töötsüklite arv: ...  
d — regenereerimiseks vajalik töötsüklite arv: ...  
kohaldatav 1. tüübi tsükkel (XXI lisa 4. all-lisa või ÜRO Euroopa 
Majanduskomisjoni eeskiri nr 83) (  14 ): …  
Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Kombineeritud  
Ki (liidetav/korrutatav) (  1 ) 
CO  2 näitajad ja kütusekulu (  10 ) 
2.5.2. Täiselektrisõidukid (  1 ) 
2.5.2.1. Elektrienergiakulu (deklareeritud väärtus)  
2.5.2.1.1. Elektrienergiakulu:  
Elektrienergiakulu (Wh/km)  Katse  Linnasõit  Kombineeritud  
Arvutatud elektrienergiakulu  1 
2 
3 
Deklareeritud väärtus  —  
2.5.2.1.2. Lubatud hälbe piire ületav summaarne aeg tsükli toimumise puhul: 
... sek  
2.5.2.2. Täiselektrisõiduki sõiduulatus  
PER (km)  Katse  Linnasõit  Kombineeritud  
Täiselektrisõiduki mõõdetud 
sõiduulatus  1 
2 
3 
Deklareeritud väärtus  —  
2.5.3. Välise laadimisega hübriidelektrisõiduk (OVC):  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 75  
2.5.3.1. CO  2 -heite mass aku laetust säilitava režiimi puhul  
Suurima heitega sõiduk (VH)  
CO  2 -heide (g/km)  Katse  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Kombineeritud  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,H /  M CO2,c,H  
Väikseima heitega sõiduk (VL) (kui see on asjakohane)  
CO  2 -heide (g/km)  Katse  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Kombineeritud  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,L /  M CO2,c,L  
Keskmise heitega sõiduk (VM) (kui see on asjakohane)  
CO  2 -heide (g/km)  Katse  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Kombineeritud  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,M /  M CO2,c,M  
2.5.3.2. CO  2 -heite mass akutoiterežiimi puhul  
Suurima heitega sõiduk (VH)  
CO  2 -heide (g/km)  Katse  Kombineeritud  
M CO2,CD  1 
2 
3 
M CO2,CD,H  
Väikseima heitega sõiduk (VL) (kui see on asjakohane)  
CO  2 -heide (g/km)  Katse  Kombineeritud  
M CO2,CD  1 
2 
3 
M CO2,CD,L  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 76  
Keskmise heitega sõiduk (VM) (kui see on asjakohane)  
CO  2 -heide (g/km)  Katse  Kombineeritud  
M CO2,CD  1 
2 
3 
M CO2,CD,M  
2.5.3.3. CO  2 mass (kaalutud, kombineeritud) (  17 ): 
Suurima heitega sõiduk (VH): M  CO2,weighted  … g/km  
Väikseima heitega sõiduk (VL) (kui see on asjakohane): 
M CO2,weighted  … g/km  
Keskmise heitega sõiduk (VM) (kui see on asjakohane): 
M CO2,weighted  … g/km  
2.5.3.4. Kütusekulu aku laetust säilitava režiimi puhul  
Suurima näitajaga sõiduk (VH)  
Kütusekulu (l/100 km)  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Kombineeritud  
Kütusekulu lõppnäitajad FC  p,H / 
FC c,H 
Väikseima näitajaga sõiduk (VL) (kui see on asjakohane)  
Kütusekulu (l/100 km)  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Kombineeritud  
Kütusekulu lõppnäitajad FC  p,L / 
FC c,L 
Keskmise näitajaga sõiduk (VM) (kui see on asjakohane)  
Kütusekulu (l/100 km)  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Kombineeritud  
Kütusekulu lõppnäitajad FC  p,M 
/ FC c,M 
2.5.3.5. Kütusekulu akutoiterežiimi puhul  
Suurima näitajaga sõiduk (VH)  
Kütusekulu (l/100 km)  Katse  Kombineeritud  
FC CD 1 
2 
3 
FC CD,H ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 77  
Väikseima näitajaga sõiduk (VL) (kui see on asjakohane)  
Kütusekulu (l/100 km)  Katse  Kombineeritud  
FC CD 1 
2 
3 
FC CD,L 
Keskmise näitajaga sõiduk (VM) (kui see on asjakohane)  
Kütusekulu (l/100 km)  Katse  Kombineeritud  
FC CD 1 
2 
3 
FC CD,M  
2.5.3.6. Kütusekulu (kaalutud, kombineeritud) (  17 ): 
Suurima näitajaga sõiduk (VH): FC  weighted  … l/100 km  
Väikseima näitajaga sõiduk (VL) (kui see on asjakohane): FC  weighted  
… l/100 km  
Keskmise näitajaga sõiduk (VM) (kui see on asjakohane): FC  weighted  
… l/100 km  
2.5.3.7. Vahemikud:  
2.5.3.7.1. Sõiduulatus üksnes elektrirežiimis (AER)  
AER (km)  Katse  Linnasõit  Kombineeritud  
AER näitajad  1 
2 
3 
AER lõppnäitajad  
2.5.3.7.2. Üksnes elektrirežiimis sõiduulatuse ekvivalent (EAER)  
EAER (km)  Linnasõit  Kombineeritud  
EAER näitajad  
2.5.3.7.3. Tegelik sõiduulatus akutoiterežiimis R  CDA 
R CDA (km)  Kombineeritud  
R CDA näitajad  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 78  
2.5.3.7.4. Sõiduulatus akutoiterežiimil tsüklites R  CDC 
R CDC (km)  Katse  Kombineeritud  
R CDC näitajad  1 
2 
3 
R CDC lõppnäitajad  
2.5.3.8. Elektrienergiakulu  
2.5.3.8.1. Elektrienergiakulu (EC)  
EC (Wh/km)  Väike  Keskmi­
ne Suur  Eriti suur  Linnasõit  Kombineeritud  
Elektrienergiakulu näitajad  
2.5.3.8.2. Üksnes akutoitest tulenev kasutusteguriga kaalutud elektrienergia ­
kulu EC  AC,CD  (kombineeritud)  
EC AC,CD  (Wh/km)  Katse  Kombineeritud  
EC AC,CD  näitajad  1 
2 
3 
EC AC,CD  lõppnäitajad  
2.5.3.8.3. Kasutusteguriga kaalutud elektrienergiakulu EC  AC, weighted  (kombi­
neeritud)  
EC AC,weighted  (Wh/km)  Katse  Kombineeritud  
EC AC,weighted  näitajad  1 
2 
3 
EC AC,weighted  lõppnäitajad  
2.6. Ökoinnovatsioonilahenduste katsetulemused  ( 18 ) ( 19 ) 
Otsus, millega 
kiidetakse ökoin ­
novatsioonila ­
hendus heaks (  20 ) Ökoin­
novat­
sioonila­
henduse 
kood (  21 ) 1. tüüp / 
I 
tsükkel­
( 22 ) 1.Kont­
rollsõi­
duki 
CO  2 - 
heide 
(g/km)  2. Ökoin­
novatiivse 
sõiduki 
CO  2 -heide 
(g/km)  3. Kont­
rollsõiduki 
CO  2 -heide 
1. tüüpi 
katsetsü­
klis (  23 ) 4. Ökoin­
novatiivse 
sõiduki 1. 
tüüpi 
katsetsükli 
CO  2 -heide  5. Kasutustegur 
(UF), s.o tehno ­
loogia kasutamise 
ajaline osa tava ­
pärastes 
töötingimustes  CO  2 -heite 
vähene­
mine 
((1–2) – 
(3–4)) * 5  
xxx/201x  
CO  2 -heite vähenemine NEDC-tsüklis(g/km) kokku (  24 ) 
CO  2 -heite vähenemine WLTP-tsüklis(g/km) kokku (  25 ) ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 79  
2.6.1.  Ökoinnovatsioonilahendus(t)e üldkood  ( 26 ): …  
3. SÕIDUKI REMONDITEAVE  
3.1. Peamise veebilehe aadress, kus sõidukite remondi- ja hooldusteave 
on kättesaadav: ...  
3.1.1. Kuupäev, millest alates see on kättesaadav (kuni 6 kuud pärast 
tüübikinnituse kuupäeva): ...  
3.2. Punktis 3.1 nimetatud veebilehele juurdepääsu tingimused (st juur ­
depääsu kestus, juurdepääsutasu tunni, päeva, kuu ja aasta arves ­
tuses ning tehingupõhiselt): ...  
3.3. Punktis 3.1 nimetatud veebilehelt kättesaadava remondi- ja hooldus ­
teabe vorming: ...  
3.4. Tootja on esitanud tõendi sõidukite remondi- ja hooldusteabe kätte ­
saadavuse kohta: ...  
4. VÕIMSUSE MÕÕTMINE  
Sisepõlemismootori suurim kasulik võimsus, elektriliste jõuülekan ­
deseadmete kasulik võimsus ja 30 minuti suurim võimsus  
4.1. Sisepõlemismootori kasulik võimsus  
4.1.1. Mootori pöörlemissagedus (min  –1 ) … 
4.1.2. Mõõdetud kütusevool (g/h) …  
4.1.3. Mõõdetud pöördemoment (Nm) …  
4.1.4. Mõõdetud võimsus (kW) …  
4.1.5. Õhurõhk (kPa) …  
4.1.6. Veeauru rõhk (kPa) …  
4.1.7. Mootorisse siseneva õhu temperatuur (K) …  
4.1.8. Võimsuse paranduskoefitsient, kui seda kohaldatakse …  
4.1.9. Korrigeeritud võimsus (kW) …  
4.1.10. Lisaseadmete omatarbevõimsus (kW) …  
4.1.11. Kasulik võimsus (kW) …  
4.1.12. Kasulik pöördemoment (Nm) …  
4.1.13. Kütuse korrigeeritud erikulu (g/kWh) …  
4.2. Elektriline jõuülekandeseade (elektrilised jõuülekandeseadmed):  
4.2.1. Tootja esitatud näitajad  
4.2.2. Suurim kasulik võimsus: ... kW pöörlemissagedusel min  –1 
4.2.3. Suurim kasulik pöördemoment: ... Nm pöörlemissagedusel min  –1 
4.2.4. Suurim kasulik pöördemoment mootori nullkiirusel: ... Nm  
4.2.5. Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 80  
4.2.6. Elektrilise jõuülekandeseadme põhiomadused  
4.2.7. Katse alalispinge: …… V  
4.2.8. Tööpõhimõte: ...  
4.2.9. Jahutussüsteem:  
4.2.10. Mootor: vedelik-/õhkjahutus (  1 ) 
4.2.11. Variaator: vedelik-/õhkjahutus (  1 ) 
5. MÄRKUSED: ...  
Selgitavad märkused  
( 1 ) Mittevajalik maha tõmmata (kui rohkem kui üks valik on asjakohane, ei ole vaja 
midagi maha tõmmata)  
( 2 ) ELT L 171, 29.6.2007, lk 1.  
( 3 ) ELT L 175, 7.7.2017, lk 1.  
( 4 ) Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teabega 
hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku tüübi kirjeldamisel asjakohased, asenda ­
takse dokumentides need märgid sümboliga „?“ (nt ABC??123??).  
( 5 ) Vastavalt II lisa A jao määratlusele  
( 6 ) Nagu on määratletud direktiivi 2007/46/EÜ artikli 3 punktis 39  
( 7 ) Rehvi tüüp vastavalt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjale nr 117  
( 8 ) Kui see on asjakohane.  
( 9 ) Ümardada teise kohani pärast koma  
( 10 ) Ümardada neljanda kohani pärast koma  
( 11 ) Ei kohaldata.  
( 12 ) Keskmise väärtuse arvutamiseks liidetakse THC ja NOx arvutatud keskmised väärtused 
(M.Ki).  
( 13 ) Ümardada ühe kohani pärast koma.  
( 14 ) Märkige rakendatav menetlus.  
( 15 ) Sädesüütemootoriga sõidukite puhul.  
( 16 ) Survesüütemootoriga sõidukite puhul  
( 17 ) Mõõdetuna kombineeritud tsükli puhul  
( 18 ) Tabelit korratakse iga katsetatud etalonkütuse kohta.  
( 19 ) Vajaduse korral laiendatakse tabelit, kasutades iga ökoinnovatsioonilahenduse jaoks üht 
lisarida.  
( 20 ) Ökoinnovatsioonilahendust heaks kiitva komisjoni otsuse number.  
( 21 ) Määratud komisjoni otsuses, millega ökoinnovatsioonilahendus heaks kiidetakse.  
( 22 ) Rakendatav 1. tüübi tsükkel: XXI lisa 4. all-lisa või ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni 
eeskiri nr 83:  
( 23 ) Kui 1. tüüpi katsetsükli asemel kasutatakse modelleerimist, tuleb siia kanda modellee ­
rimisel saadud väärtus.  
( 24 ) Heite vähenemine kõigi konkreetsete ökoinnovatsioonilahenduste peale kokku 1. tüüpi 
katse puhul vastavalt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjale nr 83.  
( 25 ) Heite vähenemine kõigi konkreetsete ökoinnovatsioonilahenduste peale kokku 1. tüüpi 
katse puhul vastavalt käesoleva määruse XXI lisa 4. all-lisale  
( 26 ) Ökoinnovatsioonilahendus(t)e üldkood koosneb järgmistest üksteisest tühikuga eral ­
datud elementidest: 
— tüübikinnitusasutuse kood vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ VII lisale; 
— iga sõiduki puhul kasutatud ökoinnovatsioonilahenduse individuaalne kood, mis on 
esitatud komisjoni heakskiitmisotsuste kronoloogilises järjekorras. 
(Näiteks kui Saksamaa tüübikinnitusasutuses kinnitatud sõidukile on paigaldatud kolm 
ökoinnovatsioonilahendust, mis on kronoloogiliselt kiidetud heaks kui 10, 15 ja 16, 
peaks üldkood olema: „e1 10 15 16“.)  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 81  
Tüübikinnitustunnistuse addendum'i liide  
Üleminekuperiood (korrelatsioon)  
(Üleminekusäte):  
1. Co2mpas-simulaatori CO  2 -heite tulemused  
1.1 Co2mpas-simulaatori versioon  
1.2. Suurima heitega sõiduk (VH)  
1.2.1. CO  2 -heite mass (eraldi iga katsetatud etalonkütuse kohta)  
CO  2 -heide (g/km)  Linnasõit  Linnaväline sõit  Kombineeritud  
M CO2,NEDC_H,co2mpas  
1.3. Väikseima heitega sõiduk (VL) (kui see on asjakohane)  
1.3.1. CO  2 -heite mass (eraldi iga katsetatud etalonkütuse kohta)  
CO  2 -heide (g/km)  Linnasõit  Linnaväline sõit  Kombineeritud  
M CO2,NEDC_L,co2mpas  
2. CO  2 -heite katse tulemused (kui see on asjakohane)  
2.1. Suurima heitega sõiduk (VH)  
2.1.1. CO  2 -heite mass (eraldi iga katsetatud etalonkütuse kohta)  
CO  2 -heide (g/km)  Linnasõit  Linnaväline sõit  Kombineeritud  
M CO2,NEDC_H,test  
2.2. Väikseima heitega sõiduk (VL) (kui see on asjakohane)  
2.2.1. CO  2 -heite mass (eraldi iga katsetatud etalonkütuse kohta)  
CO  2 -heide (g/km)  Linnasõit  Linnaväline sõit  Kombineeritud  
M CO2,NEDC_L,test  
▼M2 
3. Hälbe- ja kontrollitegurid (kindlaks määratud vastavalt rakendusmääruste 
(EL) 2017/1152 ja (EL) 2017/1153 I lisa punktile 3.2.8) 
Hälbetegur (kui on kohaldatav)  
Kontrollitegur (kui on kohaldatav)  „1“ või „0“  
Korrelatsioonimeetodil saadud väljundaruande räsikood  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 82  
5. liide  
Sõidukite pardadiagnostikaandmed  
1. Käesoleva liitega ette nähtud teabe esitab sõiduki tootja selleks, et oleks 
võimalik toota pardadiagnostikaseadmega ühildatavaid varu- ja talitlusosi, 
diagnostikavahendeid ning katseseadmeid.  
2. Taotluse korral tehakse kõikidele osade, diagnostikavahendite ja katsesead ­
mete tootjatele, kes on sellest huvitatud, võrdse kohtlemise põhimõtet 
järgides kättesaadavaks järgmised andmed:  
2.1. sõidukile algse tüübikinnituse andmisel kasutatud ettevalmistustsüklite liik 
ja arv;  
2.2. sõiduki pardadiagnostikasüsteemi abil jälgitavale osale algse tüübikinnituse 
andmisel kasutatud pardadiagnostika näidistsüklite liigi kirjeldus;  
2.3. ammendav dokument, milles kirjeldatakse kõiki andurite abil jälgitavaid osi 
ning vigade avastamise strateegiat ja rikkeindikaatori aktiveerimist (kind ­
laksmääratud sõidutsüklite arv või statistiline meetod) ning milles on iga 
pardadiagnostikaseadme abil kontrollitava osa puhul esitatud ka jälgitavate 
sekundaarparameetrite nimekiri ja kõigi kasutatud pardadiagnostika 
väljundkoodide ja -vormingute nimekiri (koos selgitustega) seoses heidet 
mõjutavate ja mittemõjutavate jõuülekande eraldi osadega, juhul kui nende 
osade seiret kasutatakse rikkeindikaatori aktiveerimise kindlaksmääramisel. 
Esitatakse ammendav selgitus eelkõige režiimidega $05 (katse ID $21 kuni 
FF) ja $06 seotud andmete kohta. Kui teatava sõidukitüübi puhul kasuta ­
takse ISO standardi 15765–4 „Maanteesõidukid — Kontrolleri-ala võrgu 
(CAN) diagnostika — 4. osa: Nõuded väljalaskesüsteemiga seotud seadme ­
tele“ vastavat sidelüli, esitatakse iga ID-tugiteenusega pardadiagnostikamo ­
nitori korral ammendav selgitus režiimiga $06 (katse ID $00 kuni FF) 
seotud andmete kohta.  
Nimetatud andmed võib esitada järgmise tabeli kujul:  
Osa Veakood  Seirestratee ­
gia Vea avasta ­
mise 
kriteeriumid  Rikkeanduri 
aktiveerumis ­
kriteeriumid  Teisesed 
parameetrid  Ettevalmistus  Näidiskatse  
Katalüsaat ­
or P0420  I ja II 
hapni­
kuanduri 
signaalid  I ja II 
anduri 
signaalide 
erinevus  Kolmas 
tsükkel  Mootori 
pöörlemis ­
sagedus, 
mootori 
koormus, 
A/F- 
režiim, 
katalüsaa­
tori 
temperatu ­
ur Näiteks kaks 1. 
tüübi tsüklit (nagu 
on kirjeldatud 
määruse (EÜ) 
nr 692/2008 III 
lisas või määruse 
(EL) 2017/1151 
XXI lisas)  Näiteks 1. tüüpi 
katse (nagu on 
kirjeldatud 
määruse (EÜ) 
nr 692/2008 III 
lisas või määruse 
(EL) 2017/1151 
XXI lisas)  
3. DIAGNOSTIKASEADMETE TOOTMISEKS VAJALIK TEAVE  
Et soodustada üldiste diagnostikavahendite pakkumist mitme automargi 
remontijatele, teevad sõidukitootjad remonditeabe veebilehtede kaudu kätte ­
saadavaks punktides 3.1–3.3 nimetatud andmed. Need andmed peavad  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 83  
sisaldama kõiki diagnostikavahendite funktsioone ning viiteid remonditea ­
bele ja rikete kõrvaldamise juhistele. Kõnealusele teabele juurdepääsu eest 
võib võtta mõistlikku tasu.  
3.1. Sideprotokollide andmed  
Esitada tuleb järgmised andmed, mida peab saama otsida sõidukimarkide, 
mudelite ja variantide järgi või muude asjakohaste tunnuste järgi, näiteks 
VIN-kood või sõiduki ja süsteemide identifitseerimistunnused:  
a) infosüsteemi lisaprotokollid, mida lisaks XI lisa punktis 4 sätestatud 
standarditele on vaja täielikuks diagnostikaks, sealhulgas teave tark- ja 
riistvaraliste lisaprotokollide, parameetrite identifitseerimise, ülekande ­
funktsioonide, funktsioonide säilimise nõuete ja veatingimuste kohta;  
b) üksikasjalikud andmed kõikide veakoodide saamiseks ja tõlgendamiseks 
vastavalt XI lisa punktis 4 sätestatud standarditele:  
c) kõikide kättesaadavate muutuvate andmeparameetrite loetelu, sealhulgas 
skaleerimis- ja juurdepääsuandmed;  
d) kõikide võimalike toimivuskatsete loetelu, sealhulgas seadme aktiveeri ­
mine ja juhtimine, ning katsete tegemise juhised;  
e) üksikasjalik teave selle kohta, kuidas leida kõik komponendi- ja seisun ­
diandmed, ajatemplid, korduvuse ootel veakoodid ja stoppkaadrid;  
f) adaptiivsete õppimisparameetrite, variandikoodide, varuosiste seadistuse 
ja kliendi sisestatud andmete lähtestamine;  
g) elektrooniliste juhtseadiste identifitseerimis- ja variandikoodid;  
h) hoolduse märguannete lähtestamise juhised;  
i) diagnostikaliidese ja selle osade asukoht;  
j) mootori identifitseerimiskood.  
3.2. Pardadiagnostikaseirega osade kontroll ja diagnostika  
Tuleb esitada järgmine teave:  
a) pardadiagnostikaseadme toimivuse kontrollkatsete kirjeldus komponendi 
või andurite tasandil;  
b) katse käik, sealhulgas katseparameetrid ja andmed osiste kohta;  
c) ühenduse täpsed andmed, sealhulgas minimaalse ja maksimaalse sisend- 
ja väljundvõimsuse ning sõidu- ja koormusandmed;  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 84  
d) eeldatavad väärtused konkreetsetes sõiduoludes, sealhulgas tühikäigul;  
e) komponendi elektrilised näitajad staatilises ja dünaamilises olekus;  
f) kõikide eespool nimetatud stsenaariumide väärtused rikke korral;  
g) diagnostikatoimingute järjestus rikke korral, seahulgas veapuud ja 
suunav diagnoosi elimineerimine.  
3.3. Remonditööde teostamiseks vajalik teave  
Tuleb esitada järgmine teave:  
a) elektrooniliste juhtseadiste ja komponentide lähtestamine (varuosade 
paigaldamise korral);  
b) vajaduse korral uute elektrooniliste juhtplokkide või asendusseadiste 
lähtestamine (ümber)programmeerimise sammjuhendite abil.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 85  
6. liide  
EÜ tüübikinnitustunnistuste numeratsioonisüsteem  
1. Artikli 6 lõike 1 kohaselt antava EÜ tüübikinnitusnumbri 3. osa sisaldab EÜ 
tüübikinnituse suhtes kohaldatava rakendusakti või viimase muutmisakti 
numbrit. „Sellele numbrile järgneb üks või mitu tähte, mis tähistavad kate ­
gooriat vastavalt tabelile 1.“  
▼M2 
Tabel 1  
Tähe­
märk  Heitestandard  Pardadiagnosti ­
kaseadme 
standard  Sõiduki kategooria 
ja klass  Mootor  Rakendamise 
kuupäev: uued 
tüübid  Rakendamise 
kuupäev: uued 
sõidukid  Registreeri ­
mise 
lõppkuupäev  
AA Euro 6c  Euro 6–1  M, N1 I klass  otto-, 
diiselmootor  31.8.2018  
BA Euro 6b  Euro 6–1  M, N1 I klass  otto-, 
diiselmootor  31.8.2018  
AB Euro 6c  Euro 6–1  N1 II klass  otto-, 
diiselmootor  31.8.2019  
BB Euro 6b  Euro 6–1  N1 II klass  otto-, 
diiselmootor  31.8.2019  
AC Euro 6c  Euro 6–1  N1 III klass, N2  otto-, 
diiselmootor  31.8.2019  
BC Euro 6b  Euro 6–1  N1 III klass, N2  otto-, 
diiselmootor  31.8.2019  
AD Euro 6c  Euro 6–2  M, N1 I klass  otto-, 
diiselmootor  1.9.2018  31.8.2019  
AE Euro 6c- 
EVAP  Euro 6–2  N1 II klass  otto-, 
diiselmootor  1.9.2019  31.8.2020  
AF Euro 6c- 
EVAP  Euro 6–2  N1 III klass, N2  otto-, 
diiselmootor  1.9.2019  31.8.2020  
AG Euro 6d- 
TEMP  Euro 6–2  M, N1 I klass  otto-, 
diiselmootor  1.9.2017 (  1 ) 31.8.2019  
BG Euro 6d- 
TEMP-EVAP  Euro 6–2  M, N1 I klass  otto-, 
diiselmootor  1.9.2019  1.9.2019  31.12.2020  
AH Euro 6d- 
TEMP  Euro 6–2  N1 II klass  otto-, 
diiselmootor  1.9.2018 (  1 ) 31.8.2019  
BH Euro 6d- 
TEMP-EVAP  Euro 6–2  N1 II klass  otto-, 
diiselmootor  1.9.2019  1.9.2020  31.12.2021  
AI Euro 6d- 
TEMP  Euro 6–2  N1 III klass, N2  otto-, 
diiselmootor  1.9.2018 (  1 ) 31.8.2019  
BI Euro 6d- 
TEMP-EVAP  Euro 6–2  N1 III klass, N2  otto-, 
diiselmootor  1.9.2019  1.9.2020  31.12.2021  
AJ Euro 6d  Euro 6–2  M, N1 I klass  otto-, 
diiselmootor  1.1.2020  1.1.2021  
AK Euro 6d  Euro 6–2  N1 II klass  otto-, 
diiselmootor  1.1.2021  1.1.2022  
AL Euro 6d  Euro 6–2  N1 III klass, N2  otto-, 
diiselmootor  1.1.2021  1.1.2022  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 86  
Tähe­
märk  Heitestandard  Pardadiagnosti ­
kaseadme 
standard  Sõiduki kategooria 
ja klass  Mootor  Rakendamise 
kuupäev: uued 
tüübid  Rakendamise 
kuupäev: uued 
sõidukid  Registreeri ­
mise 
lõppkuupäev  
AX ei kohaldata  ei kohaldata  kõik sõidukid  aku, 
täiselektrimo ­
otor 
AY ei kohaldata  ei kohaldata  kõik sõidukid  kütuseelement  
AZ ei kohaldata  ei kohaldata  kõik sõidukid, 
mis kasutavad 
sertifikaati koos ­
kõlas I lisa 
punktiga 2.1.1  otto-, 
diiselmootor  
( 1 ) See piirang ei kehti juhul, kui sõiduk on tüübikinnituse saanud vastavalt määruse (EÜ) 715/2007 ja selle rakendusaktide 
nõuetele enne 1. septembrit 2017 M- ja N1-kategooria I klassi sõidukite puhul või enne 1. septembrit 2018 N1-kategooria II 
ja III klassi ja N2-kategooria sõidukite puhul kooskõlas artikli 15 lõike 4 viimase lõiguga.  
Selgitus:  
OBD-standard „Euro 6–1“ = täielikud „Euro 6“  OBD-nõuded, kuid ajutiste pardadiagno stikaseadme (OBD) läviväärtustega, nagu on 
määratletud XI lisa punktis 2.3.4, ja kasutusel olevate sõidukite osaliselt leevendatud talituskoefitsientidega (IUPR); 
OBD-standard „Euro 6–2“ = täielikud „Euro 6“  OBD-nõuded, kuid lõplike pardadiagnostikaseadme (OBD) läviväärtustega, nagu on 
määratletud XI lisa punktis 2.3.3; 
Heitenõuded „Euro 6b“ = Euro 6 heitenõuded, sealhulgas tahkete osakeste mõõtmise muudetud kord, tahkete osakeste arvulised 
piirmäärad (ottomootoriga sõidukite puhul ajutised määrad); 
Heitestandard „Euro 6c“ = NOx RDE-katsed ainult järelevalve eesmärgil (NTE-piirnorme kohaldamata), muudel juhtudel täielikud 
„Euro 6“ nõuded summutitoru heitgaasidele (kaasa arvatud tahkete osakeste arvu RDE-katse); 
Heitestandard „Euro 6c-EVAP“ = NOx RDE-katsed ainult järelevalve eesmärgil (NTE-piirnorme kohaldamata), muudel juhtudel 
täielikud „Euro 6“ nõuded summutitoru heitgaasidele (kaasa arvatud tahkete osakeste arvu RDE-katse), muudetud kütuseaurude 
määramise katsemenetlus; 
Heitestandard „Euro 6d-TEMP“ = NOx RDE-katsed ajutiste vastavustegurite kontrollimiseks, muudel juhtudel täielikud „Euro 6“ 
nõuded summutitoru heitgaasidele (kaasa arvatud tahkete osakeste arvu RDE-katse); 
Heitestandard „Euro 6d-TEMP“ = NOx RDE-katsed ajutiste vastavustegurite kontrollimiseks, muudel juhtudel täielikud „Euro 6“ 
nõuded summutitoru heitgaasidele (kaasa arvatud tahkete osakeste arvu RDE-katse); 
Heitestandard „Euro 6d“ = RDE-katsed lõplike vastavustegurite kontrollimiseks, muudel juhtudel täielikud „Euro 6“ nõuded 
summutitoru heitgaasidele, muudetud kütuseaurude määramise katsemenetlus.  
▼B 
2. TÜÜBIKINNITUSNUMBRITE NÄIDISED  
2.1. Allpool on toodud näide Euro 6 väikese sõiduauto tüübikinnitusest vastavalt 
heitestandardile „Euro 6d“ ja pardadiagnostikastandardile „Euro 6-2“, mida 
vastavalt tabelile 1 tähistavad tähed AJ, väljastatud Luksemburgis (kood 
e13). Tüübikinnitus anti vastavalt alusmäärusele (EÜ) 715/2007 ja selle 
rakendusmäärusele (EL) xxx/2016, mida ei ole muudetud. Tegemist on 
17. seesuguse tüübikinnitusega ilma laienduseta, seega on sertifitseerimis ­
numbri neljas ja viies komponent vastavalt 0017 ja 00.  
e13 Ü 715=2007 Ü xxx=2016AJ Ü 0017 Ü 00 
2.2. Teine näide illustreerib Euro 6 N1-kategooria II klassi kerge tarbesõiduki 
tüübikinnitust vastavalt „Euro 6d-TEMP“ heitestandardile ja „Euro 6-2“ 
pardadiagnostikastandardile, mida vastavalt tabelile 1 tähistavad tähed AH, 
väljastatud Rumeenias (kood e19). Tüübikinnitus anti vastavalt alusmääru ­
sele (EÜ) 715/2007 ja selle rakendusaktidele, mida on viimati muudetud 
määrusega xyz/2018. Tegemist on 1. seesuguse tüübikinnitusega ilma laien ­
duseta, seega on sertifitseerimisnumbri neljas ja viies komponent vastavalt 
0001 ja 00.  
e19 Ü 715=2007 Ü xyz=2018AH Ü 0001 Ü 00 ▼M2
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 87  
7. liide
  ▼B
02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 88  
8a. liide  
Katsearuanne 
Katsearuanne on käesoleva määruse kohaselt katsete teostamise eest vastutava 
tehnilise teenistuse väljastatud aruanne.  
Iga interpolatsioonitüüpkonna puhul koostatakse eraldi katsearuanne, nagu on 
määratletud XXI lisa punktis 5.6.  
Kui see on asjakohane, on 1. tüüpi katse ja ümbritseva õhu parandusteguri katse 
(ATC-katse) puhul nõutav vähemalt järgmine teave:  
ARUANDE number 
TAOTLEJA  
Tootja 
TEEMA Sõiduki sõidutakistuse määramine  
Katsetamise objekt 
Mark :  
Tüüp :  
KOKKUVÕTE  Katsetatav objekt vastab eespool nimetatud 
nõuetele.  
KOHT, PP/KK/AAAA  
Märkused: 
— Viited määruse 692/2008 asjaomastele punktidele on esitatud hallil taustal.  
— (ATCT) — ainult ümbritseva õhu parandusteguri katse (ATCT) aruande 
puhul 
— (mitte ATCT) — ei ole ATCT katsearuande jaoks oluline  
— ATCT-le ei viidata — see on vajalik nii mõlema 1. tüüpi katse aruande kui 
ka ATCT katseprotokolli jaoks  
Üldised märkused 
Kui on olemas mitmeid võimalusi (viiteid), tuleb katsetatavat kirjeldada katsea ­
ruandes 
Kui neid ei esine, võib olla piisav ka üksainus viide teatisele katsearuande 
alguses. 
Iga tehniline teenistus võib lisada täiendavat teavet  
a) sädesüütega mootorite kohta  
b) diiselmootorite kohta.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 89  
1. KATSETATUD SÕIDUKI(TE) KIRJELDUS: SUURE, 
VÄIKESE JA KESKMISE HEITEGA SÕIDUKID (KUI SEE 
ON ASJAKOHANE)  
1.1. ÜLDANDMED 
Sõiduki arvandmed  :  Prototüübi number ja VIN-kood  
Kategooria  
I lisa 3. ja 4. liite punkt 0.4  : 
Istekohtade arv (koos juhiga):  
I lisa 3. liite punkt 9.10.3 ja 4. liite  
addendum'i punkt 1.4  : 
Kere  
I lisa 3. liite punkt 9.1 ja 4. liite  
addendum'i punkt 1.6  : 
Veorattad  
I lisa 3. liite punkt 1.3.3 ja 4. liite  
addendum'i punkt 1.7  : 
1.1.1.  JÕUSEADME ARHITEKTUUR  
Jõuseadme tüüp  :  sisepõlemismootor, hübriidmootor, elektrimootor või 
kütuseelement  
1.1.2.  SISEPÕLEMISMOOTOR (kui see on asjakohane)  
Rohkem kui ühe sisepõlemismootori puhul korrake seda punkti 
Mark  :  
Tüüp  
I lisa 3. liite punkt 3.1.1 ja 4. liite  
addendum'i punkt 1.10  : 
Tööpõhimõte  
I lisa 3. liite punkt 3.2.1.1  : kahetaktiline/neljataktiline  
Silindrite arv ja paigutus  
I lisa 3. liite punkt 3.2.1.2  : 
Mootori töömaht (cm  3 ) 
I lisa 3. liide punkt 3.2.1.3 ja 4. liite  
addendum'i punkt 1.10.1  : 
Mootori pöörete arv tühikäigul (min  –1 ) 
I lisa 3. liite punkt 3.2.1.6  : + 
– 
Mootori suurendatud pöörete arv tühi ­
käigul (min  –1 ) (a) 
I lisa 3. liite punkt 3.2.1.6.1  : + 
– 
n min drive  (rpm)  :  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 90  
Mootori nimivõimsus  
I lisa 3. liite punkt 3.2.1.8 ja 4. liite  
addendum'i punkt 1.10.4  : kW  pöörlemis ­
kiirusel  p/min  
Suurim kasulik pöördemoment:  
I lisa 3. liite punkt 3.2.1.10 ja 4. liite  
addendum'i punkt 1.11.3  : Nm  pöörlemis ­
kiirusel  p/min  
Mootori määrdeõli  :  Tootja spetsifikatsioon (kui teatises on mitmeid viiteid)  
Jahutussüsteem  
I lisa 3. liite punkt 3.2.7  : Tüüp: õhk/vesi/õli  
Isolatsioon  :  materjal, hulk, asukoht, suurus ja kaal  
1.1.3.  KATSEKÜTUS 1. tüüpi katse puhul (kui see on asjakohane)  
Rohkem kui ühe katsekütuse puhul korrake seda punkti 
Mark  :  
Tüüp  
I lisa 3. liite punkt 3.2.2.1 ja 4. liite  
addendum'i punkt 1.10.3  : bensiin E10 — Diislikütus B7 — veeldatud naftagaas, 
maagaas jne  
Tihedus 15 °C juures  
IX lisa  : 
Väävlisisaldus  
XXI lisa 3. all-lisa  : Üksnes diislikütuse B7 ja bensiini E10 puhul  
IX lisa  :  
Partii number  :  
Willansi tegurid (sisepõlemismootori 
puhul) CO  2 -heite puhul (gCO  2 /km)  : 
1.1.4.  TOITESÜSTEEM (kui see on asjakohane)  
Rohkem kui ühe toitesüsteemi puhul korrake seda punkti 
Otsesissepritse  :  jah/ei või kirjeldus  
Sõiduki kütuseliik  
I lisa 3. liite punkt 3.2.2.4  : Ühekütuseline/kahekütuseline/segakütus  
Juhtimisseadis  
Osa number  
I lisa 3. liite punkt 3.2.4.2.9.3.1  : sama, mis teatises  
Tarkvara katsetatud  
I lisa 3. liite punkt 3.2.4.2.9.3.1.1  : näiteks diagnostikaseadme kaudu  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 91  
Õhu vooluhulga mõõtur  
I lisa 3. liite punkt 3.2.4.2.9.3.3  : 
Drosselklapi korpus  
I lisa 3. liite punkt 3.2.4.2.9.3.5  : 
Rõhuandur  
I lisa 3. liite punkt 3.2.4.3.4.11  : 
Sissepritsepump  
I lisa 3. liite punkt 3.2.4.2.3  : 
Pihusti(d)  
I lisa 3. liite punkt 3.2.4.2.6  : 
1.1.5.  SISSELASKESÜSTEEM (kui see on asjakohane)  
Rohkem kui ühe sisselaskesüsteemi puhul korrake seda punkti 
Ülelaadur  
I lisa 3. liite punkt 3.2.8.1  : jah/ei 
mark & liik (  1 ) 
Vahejahuti  
I lisa 3. liite punkt 3.2.8.2  : jah/ei 
tüüp (õhk/õhk — õhk/vesi) (  1 ) 
Õhufilter (element) (  1 ) 
I lisa 3. liite punkt 3.2.8.4.2  : mark & liik  
Sisselaskesummuti (  1 ) 
I lisa 3. liite punkt 3.2.8.4.3  : mark & liik  
1.1.6.  HEITGAASISÜSTEEM JA KÜTUSEAURUDE ERALDUMISE 
PIIRAMISE SÜSTEEM (kui see on asjakohane)  
Kui neid on rohkem kui üks, korrake seda punkti 
Esimene katalüüsmuundur  
I lisa 3. liite punktid 3.2.12.2.1.12 ja  
3.2.12.2.1.13  : mark & viide (  1 ) 
põhimõte: kolmiskatalüsaator/oksüdeerija / NOx püüdur / 
selektiivne katalüütiline redutseerimine  
Teine katalüüsmuundur  :  mark & viide (  1 ) 
põhimõte: kolmiskatalüsaator/oksüdeerija / NOx püüdur / 
selektiivne katalüütiline redutseerimine  
kübemefilter  
I lisa 3. liite punkt 3.2.12.2.6  : jah/ei/ei kohaldata 
mark & viide (  1 ) 
Hapnikuanduri(te) kood ja asukoht  
I lisa 3. liite punkt 3.2.12.2.2  : enne katalüsaatorit / pärast katalüsaatorit  
õhu sissepuhe  
I lisa 3. liite punkt 3.2.12.2.3  : jah/ei/ei kohaldata  
heitgaasitagastus (EGR)  
I lisa 3. liite punkt 3.2.12.2.4  : jah/ei/ei kohaldata 
jahutatud/jahutamata  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 92  
Kütuseaurude eraldumise piiramise 
süsteem  
I lisa 3. liite punkt 3.2.12.2.5  : jah/ei/ei kohaldata  
NOx anduri(te) kood ja asukoht  :  Enne / pärast  
Üldkirjeldus (  1 ) 
I lisa 3. liite punkt 3.2.9.2  : 
1.1.7.  SOOJUSE SALVESTAMISE SEADE (kui see on asjakohane)  
Rohkem kui ühe soojuse salvestamise seadme puhul korrake seda 
punkti 
Soojuse salvestamise seade  :  jah/ei  
Soojusmahtuvus (salvestatud entalpia J)  :  
Soojuse vabanemise aeg (s)  :  
1.1.8.  JÕUÜLEKANNE (kui see on asjakohane)  
Rohkem kui ühe jõuülekandeseadise puhul korrake seda punkti 
Käigukast  
I lisa 3. liide punkt 4.5.1 ja 4. liite  
addendum'i punkt 1.13.1  : käsitsilülitusega/automaatne/variaatorkäigukast  
Käiguvahetuse menetlus  
Põhirežiim  :  jah/ei 
tavaline/sõidurežiim/keskkonnasäästlik/....  
Parim režiim CO  2 -heite ja kütuse ­
kulu seisukohalt (kui see on 
asjakohane)  : 
Halvim režiim CO  2 -heite ja kütuse ­
kulu seisukohalt (kui see on 
asjakohane)  : 
Juhtimisseadis  :  
Käigukasti määrdeaine  :  Tootja spetsifikatsioon (kui teatises on mitmeid viiteid)  
Rehvid  
I lisa 3. liite punkt 6.6 ja 4. liite addendum'i punkt 1.14  
Mark  :  
Tüüp  :  
Rehvi mõõtmed (ees/taga)  
I lisa 3. liite punkt 6.6.1  : 
Ümbermõõt (m)  :  
Rehvirõhk (kPa)  
I lisa 3. liite punkt 6.6.3  : ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 93  
Koguülekandearvud (R.T.), esmased suhted (R.P.) ja sõiduki kiirus 
(km/h) / mootori pöörlemissagedus (1 000 (min  –1 )) (V  1 000 ) iga 
käigu puhul (R.B.).  
I lisa 3. liide punkt 4.6 ja 4. liite addendum'i punkt 1.13.3  
R.B. R.P.  R.T.  V  1 000 
1. 1/1  
2. 1/1  
3. 1/1  
4. 1/1  
5. 1/1  
... 
1.1.9.  ELEKTRIMASIN (kui see on asjakohane)  
Rohkem kui ühe elektrimasina puhul korrake seda punkti 
Mark  :  
Tüüp  :  
Tippvõimsus  :  
1.1.10.  VEOAKU (kui see on asjakohane)  
Rohkem kui ühe veoaku puhul korrake seda punkti. 
Mark  :  
Tüüp  :  
Mahtuvus  :  
Nimipinge  :  
1.1.12.  KÜTUSEELEMENT (kui see on asjakohane)  
Rohkem kui ühe kütuseelemendi puhul korrake seda punkti. 
Mark  :  
Tüüp  :  
Maksimaalne võimsus  :  
Nimipinge  :  
1.1.13.  JÕUELEKTROONIKASEADMED (kui see on asjakohane)  
Jõuelektroonikaseadmeid võib olla rohkem kui üks (veojõuallikas, 
madalpingesüsteem või laadija)  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 94  
Mark  :  
Tüüp  :  
Võimsus  :  
1.2. SUURIMA HEITEGA SÕIDUKI KIRJELDUS (1. TÜÜP) VÕI 
SÕIDUKI KIRJELDUS (ATCT)  
1.2.1.  MASS  
VH katsemass (kg)  :  
1.2.2.  SÕIDUTAKISTUSE PARAMEETRID  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
f 2_TReg  (N/(km/h)  2 ) :  (ATCT)  
Tsükli energianõudlus (Ws)  
XXI lisa punkt 3.5.6  : 
Sõidutakistuse katsearuande number  :  
1.2.3.  TSÜKLI VALIKU PARAMEETRID  
Tsükkel (vähendamiseta)  :  Klass 1/2/3a/3b  
Nimivõimsuse suhe sõidukorras sõidu ­
kite massi (PMR) (W/kg)  : (kui see on asjakohane)  
Mõõtmise ajal kasutati kiiruse piira ­
mise menetlust  
XXI lisa 1. all-lisa punkt 9  : jah/ei  
sõiduki suurim kiirus  
I lisa 3. liite punkt 4.7  : 
vähendamine (kui see on asjakohane)  :  jah/ei  
vähendamistegur f  dsc : 
Tsükli pikkus (m)  :  
Püsikiirus (lühendatud katsemenetluse 
korral)  : kui see on asjakohane  
1.2.4.  KÄIGUVAHETUSPUNKT (KUI SEE ON ASJAKOHANE)  
Käiguvahetus  :  Keskmine käik kiirusel V ≥ 1 km/h, ümardatud nelja 
kohani pärast koma  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 95  
1.3. VÄIKSEIMA HEITEGA SÕIDUKI KIRJELDUS (KUI SEE ON 
ASJAKOHANE)  
1.3.1.  MASS  
VL katsemass (kg)  :  
1.3.2.  SÕIDUTAKISTUSE PARAMEETRID  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Tsükli energianõudlus (Ws)  :  
Δ(C D ×A f ) LH : 
Sõidutakistuse katsearuande number  :  
1.3.3.  TSÜKLI VALIKU PARAMEETRID  
Tsükkel (vähendamiseta)  :  Klass 1/2/3a/3b  
Nimivõimsuse suhe sõidukorras 
sõidukite massi (PMR) (W/kg)  : (kui see on asjakohane)  
Mõõtmise ajal kasutati kiiruse piira ­
mise menetlust  
XXI lisa 1. all-lisa punkt 9  : jah/ei  
sõiduki suurim kiirus  
I lisa 3. liite punkt 4.7  : 
vähendamine (kui see on asjakohane)  :  jah/ei  
vähendamistegur f  dsc : 
Tsükli pikkus (m)  :  
Püsikiirus (lühendatud katsemenetluse 
korral)  : kui see on asjakohane  
1.3.4.  KÄIGUVAHETUSPUNKT (KUI SEE ON ASJAKOHANE)  
Käiguvahetus  :  Keskmine käik kiirusel V ≥ 1 km/h, ümardatud nelja 
kohani pärast koma  
1.4. KESKMISE HEITEGA SÕIDUKI KIRJELDUS (KUI SEE ON 
ASJAKOHANE)  
1.4.1.  MASS  
VL katsemass (kg)  :  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 96  
1.4.2.  SÕIDUTAKISTUSE PARAMEETRID  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Tsükli energianõudlus (Ws)  :  
Δ(C D ×A f ) LH : 
1.4.3.  TSÜKLI VALIKU PARAMEETRID  
Tsükkel (vähendamiseta)  :  Klass 1/2/3a/3b  
Nimivõimsuse suhe sõidukorras 
sõidukite massi (PMR) (W/kg)  : (kui see on asjakohane)  
Mõõtmise ajal kasutati kiiruse piira ­
mise menetlust  
XXI lisa 1. all-lisa punkt 9  : jah/ei  
sõiduki suurim kiirus  
I lisa 3. liite punkt 4.7  : 
vähendamine (kui see on asjakohane)  :  jah/ei  
vähendamistegur f  dsc : 
Tsükli pikkus (m)  :  
Püsikiirus (lühendatud katsemenetluse 
korral)  : kui see on asjakohane  
1.4.4.  KÄIGUVAHETUSPUNKT (KUI SEE ON ASJAKOHANE)  
Käiguvahetus  :  Keskmine käik kiirusel V ≥ 1 km/h, ümardatud nelja 
kohani pärast koma  
2. KATSETULEMUSED  
2.1. 1. TÜÜPI KATSE või ATC-KATSE 
Veojõustendi seadistamise meetod  :  Fikseeritud / iteratiivne / alternatiivne koos oma 
soojendustsükliga  
Veojõustendi töörežiim  
XXI lisa 6. all-lisa punkt 1.2.4.2.2  jah/ei  
Vabajooksurežiim  
XXI lisa 4. all-lisa punkt 4.2.1.8.5  : jah/ei  
Täiendav ettevalmistus  :  jah/ei 
kirjeldus  
Halvendustegurid  :  kindlaks määratud / katsetatud  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 97  
2.1.1.  Suurima heitega sõiduk (kasutatakse ka ATCT puhul)  
Katsetamise kuupäev  :  (päev/kuu/aasta)  
Katse toimumise koht  :  
Jahutusventilaatori alumise serva kõrgus 
maapinnast (cm)  : 
Ventilaatori keskpunkti asukoht sõiduki 
laiuse suhtes (kui on muudetud tootja 
taotlusel)  : sõiduki keskpunkt/...  
Kaugus sõiduki esiosast (cm)  :  
2.1.1.1.  Saasteainete heide (kui see on asjakohane)  
2.1.1.1.1.  Vähemalt ühe sisepõlemismootoriga sõidukite, välise laadimiseta 
ja välise laadimisega hübriidelektrisõidukite saasteainete heited 
aku laetust säilitavas režiimis teostatud 1. tüüpi katse puhul  
Iga katsetatud töörežiimi puhul tuleb alltoodud punkte korrata (põhi ­
režiim või parim režiim ja halvim režiim, kui see on asjakohane)  
1. katse  
Saasteained  CO 
(mg/km)  Süsivesi­
nike 
kogu­
heide 
(THC) 
(a) 
(mg/km)  Mitteme­
taansed 
süsivesi­
nikud 
(NMHC) 
(a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  Tahked 
osakesed 
(mg/km)  Tahkete 
osakeste arv 
(#.10  11 /km) 
Mõõdetud näitajad  
Regeneratsioonitegurid 
(Ki)(2) 
liitmisel saadud  
Regeneratsioonitegurid 
(Ki)(2) 
korrutamisel saadud  
Halvendustegurid (DF), liit ­
misel saadud  
Halvendustegurid (DF), 
korrutamisel saadud  
Lõppnäitajad  
Piirnormid  
(2) Vt Ki-tüüpkonna aruannet/ 
aruandeid  : 
Ki määramiseks teostatud 1. 
tüüpi katse  : XXI lisa 4. all-lisa või ÜRO 
Euroopa Majanduskomisjoni 
eeskiri nr 83 (  1 ) 
( 1 ) Märkida, kumb on asjakohane  
2. katse kui see on asjakohane: CO  2 kontrollimine (d  CO2 1 ) / saas­
teainete kontrollimine (90 % piirnormist) / mõlema kontrollimine  
Sama punkt  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 98  
3. katse kui see on asjakohane: CO  2 kontrollimine (d  CO2 2 ) 
Sama punkt  
2.1.1.1.2.  Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite saasteainete heide 
akutoiterežiimis teostatava 1. tüüpi katse puhul  
1. katse  
Saasteainete heite piirnorme tuleb järgida ja sama punkti tuleb 
korrata iga läbisõidetava katsetsükli puhul.  
Saasteained  CO 
(mg/km)  Süsivesi­
nike 
kogu­
heide 
(THC) 
(a) 
(mg/km)  Mitteme­
taansed 
süsivesi­
nikud 
(NMHC) 
(a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  Tahked 
osakesed 
(mg/km)  Tahkete 
osakeste arv 
(#.10  11 /km) 
Mõõdetud näitajad ühe 
tsükli kohta  
Piirnormid ühe tsükli kohta  
2. katse (kui see on asjakohane): CO  2 kontrollimine (d  CO2 1 ) / saas­
teainete kontrollimine (90 % piirnormist) / mõlema kontrollimine  
Sama punkt  
3. katse (kui see on asjakohane): CO  2 kontrollimine (d  CO2 2 ) 
Sama punkt  
2.1.1.1.3.  KASUTUSTEGURIGA KAALUTUD SAASTEAINETE HEIDE 
VÄLISE LAADIMISEGA HÜBRIIDELEKTRISÕIDUKITE 
PUHUL  
Saasteained  CO 
(mg/km)  Süsivesi­
nike 
kogu­
heide 
(THC) 
(a) 
(mg/km)  Mitteme­
taansed 
süsivesi­
nikud 
(NMHC) 
(a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  Tahked 
osakesed 
(mg/km)  Tahkete 
osakeste arv 
(#.10  11 /km) 
Arvutatud väärtused  
2.1.1.2.  CO  2 -heide  (kui on asjakohane)  
2.1.1.2.1.  Vähemalt ühe sisepõlemismootoriga sõidukite, välise laadimiseta 
ja välise laadimisega hübriidelektrisõidukite CO  2 -heited aku 
laetust säilitavas režiimis teostatud 1. tüüpi katse (mitte ATCT) 
puhul  
Iga katsetatud töörežiimi puhul tuleb alltoodud punkte korrata (põhi ­
režiim või parim režiim ja halvim režiim, kui see on asjakohane)  
1. katse  
CO  2 -heide  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Kombineeri ­
tud 
Mõõdetud näitaja M  CO2,p,1 /  M CO2,c,2  
Laetava energiasalvestussüsteemi laengute 
tasakaalu (RCB) parandustegur: (  2 ) 
M CO2,p,3 /  M CO2,c,3  
Regeneratsioonitegurid (Ki) 
liitmisel saadud  
Regeneratsioonitegurid (Ki) 
korrutamisel saadud  
M CO2,c,4  — ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 99  
CO  2 -heide  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Kombineeri ­
tud 
AF Ki= M CO2,c,3 /  M CO2,c,4  — 
M CO2,p,4 /  M CO2,c,4  — 
ATCT parandus (tüüpkonna parandustegur 
FCF) (  1 ) 
Ajutised näitajad M  CO2,p,5 /  M CO2,c,5  
Deklareeritud väärtus  —  —  —  —  
d CO2 1 * deklareeritud väärtus  —  —  —  —  
( 1 ) (FCF): tüüpkonna parandustegur representatiivsete piirkondlike temperatuuritingimuste jaoks (ATCT) 
Vt tüüpkonna parandustegurite aruannet/aruandeid: 
( 2 ) sisepõlemismootoritega sõidukite puhul parandus vastavalt käesoleva määruse XXI lisa 2. liite 6. all-lisale, hübriide ­
lektrisõidukite puhul K  CO2 
2. katse (kui see on asjakohane)  
Sama punkt d  CO2 2 kohta  
3. katse (kui see on asjakohane)  
Sama punkt  
Kokkuvõte  
CO  2 -heide (g/km)  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Kombineeri ­
tud 
Keskmistatud M  CO2,p,6/  M CO2,c,6  
Vastavusse viidud M  CO2,p,7 /  M CO2,c,7  
Lõppväärtused M  CO2,p,H /  M CO2,c,H  
2.1.1.2.2.  Vähemalt ühe sisepõlemismootoriga sõidukite, välise laadimiseta 
ja välise laadimisega hübriidelektrisõidukite ATCT CO  2 -heited 
aku laetust säilitavas režiimis teostatud 1. tüüpi katse (ATCT) 
puhul  
14 °C juures teostatav katse (ATCT)  
CO  2 -heide (g/km)  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Kombineeri ­
tud 
Mõõdetud näitaja M  CO2,p,1 /  M CO2,c,2  
RCB parandustegur (5)  
M CO2,p,3 /  M CO2,c,3  
Kokkuvõte (ATCT)  
CO  2 -heide (g/km)  Kombineeritud  
ATCT katse (14 °C) M  CO2,Treg  
1. tüüp (23 °C) M  CO2,23  ° 
Tüüpkonna parandustegur (FCF)  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 100  
2.1.1.2.3.  Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite CO  2 -heite mass akutoi ­
terežiimis teostatava 1. tüüpi katse puhul  
1. katse:  
CO  2 -heite mass (g/km)  Kombineeritud  
Arvutatud väärtus M  CO2,CD  
Deklareeritud väärtus  
d CO2 1 
2. katse (kui see on asjakohane)  
Sama punkt d  CO2 2 kohta  
3. katse (kui see on asjakohane)  
Sama punkt  
Kokkuvõte  
CO  2 -heite mass (g/km)  Kombineeritud  
Keskmistatud M  CO2,CD  
Lõppnäitaja M  CO2,CD  
2.1.1.2.4.  KASUTUSTEGURIGA KAALUTUD CO  2 -heite mass välise laadi ­
misega hübriidelektrisõidukite puhul  
CO  2 -heite mass (g/km)  Kombineeritud  
Arvutatud väärtus M  CO2,weighted  
2.1.1.3  KÜTUSEKULU (KUI SEE ON ASJAKOHANE, MITTE 
ATCT)  
2.1.1.3.1.  Ühe sisepõlemismootoriga sõidukite, välise laadimiseta ja välise 
laadimisega hübriidelektrisõidukite kütusekulu aku laetust säili ­
tavas režiimis teostatud 1. tüüpi katse puhul  
Iga katsetatud töörežiimi puhul tuleb alltoodud punkte korrata (põhi ­
režiim või parim režiim ja halvim režiim, kui see on asjakohane)  
Kulu (l/100 km)  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Kombineeri ­
tud 
Lõppnäitajad FC  p,H / FC c,H ( 1 ) 
( 1 ) Arvutatud vastavusse viidud CO  2 näitajate põhjal  
2.1.1.3.2.  Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite kütusekulu akutoitere ­ 
žiimis teostatud 1. tüüpi katse puhul  
Katse 1:  
Kütusekulu (l/100 km)  Kombineeritud  
Kütusekulu arvutatud väärtus FC  CD ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 101  
2. katse (kui see on asjakohane)  
Sama punkt  
3. katse (kui see on asjakohane)  
Sama punkt  
Kokkuvõte  
Kütusekulu (FC) (l/100 km)  Kombineeritud  
Keskmistatud FC  CD 
Lõppnäitaja FC  CD 
2.1.1.3.3.  KASUTUSTEGURIGA kaalutud kütusekulu välise laadimisega 
hübriidelektrisõidukite puhul  
Kütusekulu (l/100 km)  Kombineeritud  
Kütusekulu arvutatud väärtus FC  weighted  
2.1.1.3.4.  Välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukite kütusekulu 
aku laetust säilitavas režiimis teostatud 1. tüüpi katse puhul  
Iga katsetatud töörežiimi puhul tuleb alltoodud punkte korrata (põhi ­
režiim või parim režiim ja halvim režiim, kui see on asjakohane)  
Kulu (l/100 km)  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Kombineeri ­
tud 
Mõõdetud näitajad  
RCB parandustegur  
Lõppnäitajad FC  p/ FC c 
2.1.1.4.  SÕIDUULATUSED  
2.1.1.4.1.  Sõiduulatused välise laadimisega hübriidelektrisõiduki puhul (kui 
see on asjakohane)  
2.1.1.4.1.1.  Sõiduulatus üksnes elektrirežiimis (AER)  
1. katse  
AER (km)  Linnasõit  Kombineeritud  
AER mõõdetud/arvutatud väärtused  
Deklareeritud väärtus  —  
2. katse (kui see on asjakohane)  
Sama punkt  
3. katse (kui on rakendatav)  
Sama punkt  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 102  
Kokkuvõte  
AER (km)  Linnasõit  Kombineeritud  
Keskmine AER (kui see on 
asjakohane)  
AER lõppväärtused  
2.1.1.4.1.2.  Üksnes elektrirežiimis sõiduulatuse ekvivalent (EAER)  
EAER (km)  Linnasõit  Kombineeritud  
EAER lõppväärtused  
2.1.1.4.1.3.  Tegelik sõiduulatus akutoiterežiimis  
R CDA (km)  Kombineeritud  
R CDA lõppväärtused  
2.1.1.4.1.4.  Sõiduulatus akutoiterežiimil tsüklites  
1. katse  
R CDC (km)  Kombineeritud  
R CDC lõppväärtused  
Üleminekufaasi viitenumber  
suhteline elektrienergia muut (REEC) kinni ­
tustsüklis (%)  
2. katse (kui on rakendatav)  
Sama punkt  
3. katse (kui on rakendatav)  
Sama punkt  
2.1.1.4.2.  Sõiduulatused täiselektrisõidukite puhul - täiselektrisõiduki 
sõiduulatus (PER) (kui see on asjakohane)  
1. katse  
PER (km)  Linnasõit  Kombineeritud  
PER arvutatud väärtused  
Deklareeritud väärtus  —  
2. katse (kui on rakendatav)  
Sama punkt  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 103  
3. katse (kui on rakendatav)  
Sama punkt  
Kokkuvõte  
PER (km)  Linnasõit  Kombineeritud  
Keskmistatud PER  
PER lõppväärtused  
2.1.1.5.  ELEKTRIENERGIAKULU (KUI SEE ON ASJAKOHANE)  
2.1.1.5.1.  Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite elektrienergiakulu 
(kui see on asjakohane)  
2.1.1.5.1.1.  Elektrienergiakulu (EC)  
EC (Wh/km)  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Linnasõit  Kombineeri ­
tud 
Elektrienergiakulu (EC) 
lõppväärtused  
2.1.1.5.1.2.  Akutoitest tulenev kasutusteguriga kaalutud elektrienergiakulu  
1. katse  
EC AC,CD  (Wh/km)  Kombineeritud  
EC AC,CD  arvutatud väärtus  
2. katse (kui on rakendatav)  
Sama punkt  
3. katse (kui on rakendatav)  
Sama punkt  
Kokkuvõte (kui see on asjakohane)  
EC AC,CD  (Wh/km)  Kombineeritud  
Keskmistatud EC  AC,CD  
Lõppväärtus  
2.1.1.5.1.3.  Kasutusteguriga kaalutud elektrienergiakulu  
1. katse  
EC AC,weighted  (Wh)  Kombineeritud  
Arvutatud väärtus EC  AC,weighted  
2. katse (kui on rakendatav)  
Sama punkt  
3. katse (kui on rakendatav)  
Sama punkt  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 104  
Kokkuvõte (kui see on asjakohane)  
EC AC,weighted  (Wh/km)  Kombineeritud  
Keskmistatud EC  AC,weighted  
Lõppväärtus  
2.1.1.5.2.  Täiselektrisõidukite elektrienergiakulu (kui see on asjakohane)  
1. katse  
EC (Wh/km)  Linnasõit  Kombineeritud  
Elektrienergiakulu (EC) arvutatud 
väärtus  
Deklareeritud väärtus  —  
2. katse (kui on rakendatav)  
Sama punkt  
3. katse (kui on rakendatav)  
Sama punkt  
EC (Wh/km)  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Linnasõit  Kombineeri ­
tud 
Keskmistatud elektrienergiakulu  
Elektrienergiakulu (EC) 
lõppväärtused  
2.1.2.  VÄIKSEIMA NÄITAJAGA SÕIDUK (VL) (KUI SEE ON 
ASJAKOHANE)  
Korrata punkti 2.1.1.  
2.1.3.  KESKMISE NÄITAJAGA SÕIDUK (VM) (KUI SEE ON 
ASJAKOHANE)  
Korrata punkti 2.1.1.  
2.1.4.  NORMEERITUD HEITEÜHENDITE LÕPPNÄITAJAD (KUI 
SEE ON ASJAKOHANE)  
Saasteained  CO 
(mg/km)  Süsivesi­
nike 
kogu­
heide 
(THC) 
(a) 
(mg/km)  Mitteme­
taansed 
süsivesi­
nikud 
(NMHC) 
(a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  Tahked 
osakesed 
(mg/km)  Tahkete 
osakeste arv 
(#.10  11 /km) 
Kõrgeimad näitajad (  1 ) 
( 1 ) Kõigi saasteainete osas kõigi VH, VL (kui see on asjakohane) ja VIM (kui see on asjakohane) katsetulemuste puhul  
2.2. 2 a TÜÜPI KATSE (mitte ATCT)  
Sõidukõlblikkuse katsetamiseks vajalikud heiteandmed  
Katse  CO (% vol)  λ-väärtus  Mootori pöörlemissagedus 
(min  –1 ) Õli temperatuur (°C)  
Tühikäigul  —  
Tühikäigu kõrgendatud 
pööretel  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 105  
2.3. 3 a TÜÜPI KATSE (mitte ATCT)  
Karterigaaside heide atmosfääri: puudub  
2.4. 4 a TÜÜPI KATSE (mitte ATCT) 
Vt aruanne/aruanded  :  
2.5. 5. TÜÜPI KATSE (mitte ATCT) 
Vt kulumiskindlustüüpkonna aruanne/ 
aruanded  : 
1. tüüpi tsükkel heitekatsete kriteeriumide 
järgi : XXI lisa 4. all-lisa või ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni 
eeskiri nr 83 (  1 ) 
( 1 ) Märkida, kumb on asjakohane  
2.6. RDE KATSE (mitte ATCT) 
RDE tüüpkonna number  :  MSxxxx  
Vt tüüpkonna aruanne (aruanded)  :  
2.7. 6 a TÜÜPI KATSE (mitte ATCT) 
Katsetamise kuupäev  :  (päev/kuu/aasta)  
Katse toimumise koht  :  
Veojõustendi seadistusmeetod  :  Vabajooks (sõidutakistuse viide)  
Inertsmass (kg)  :  
Kui erineb 1. tüüpi sõidukist  :  
Rehvid  :  
Mark  :  
Tüüp  :  
Rehvi mõõtmed (ees/taga)  :  
Ümbermõõt (m)  :  
Rehvirõhk (kPa)  :  
Saasteained  CO 
(g/km)  HC 
(g/km)  
Katse  1 
2 
3 
Keskmine  
Piir ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 106  
2.8. PARDADIAGNOSTIKASEADE (mitte ATCT) 
Vt tüüpkonna aruanne (aruanded)  : 
2.9. HEITGAASI SUITSUSUSE b KATSE (mitte ATCT)  
2.9.1.  PÜSIKIIRUSE KATSE  
Vt tüüpkonna aruanne (aruanded)  : 
2.9.2.  VABA KIIRENDUSE KATSE  
Mõõdetud neeldumistegur (m  –1 ) :  
Korrigeeritud neeldumistegur 
(m –1 ) : 
2.10. MOOTORI VÕIMSUS (mitte ATCT) 
Vt tüüpkonna aruanne (aruanded)  : 
2.11. SUURIMA HEITEGA SÕIDUKI (VH) TEMPERATUURI ­
ANDMED 
Mootori jahutusvedeliku tempera ­
tuur seisuaja lõpus (°C)  
6a all-lisa, punkt 3.9.2  : 
Seisuala keskmine temperatuur 
viimase 3 tunni jooksul (°C)  
6a all-lisa, punkt 3.9.2  : 
Mootori jahutusvedeliku tempera ­
tuuri ja seisuala keskmise tempe ­
ratuuri vahe viimase 3 tunni 
jooksul Δ T_ATCT  (°C) 
6a all-lisa, punkt 3.9.3  : 
Minimaalne seisuaeg t  soak_ATCT  
(s) 
6a all-lisa, punkt 3.9.1  : 
Temperatuurianduri asukoht:  
6a all-lisa, punkt 3.9.5  : 
Katsearuande lisa (ei kohaldata ATC-katse ja täiselektrisõidukite puhul), 
1 – elektrooniliselt, kõik rakendusmääruste (EL) 2017/1152 ja (EL) 2017/1153 
1. lisa punktis 2.4 loetletud korrelatsioonivahendi sisendandmed.  
Viide sisendkaustale: ...  
2 – Co2mpas'i väljundandmed:  
3 – NEDC katsetulemused (kui see on asjakohane):  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 107  
8b. liide  
Sõidutakistuse katsearuanne  
Sõidutakistuse määramise katseks on nõutav järgmine miinimumteave (kui see on 
asjakohane).  
ARUANDE number 
TAOTLEJA  
Tootja  
TEEMA  Sõiduki sõidutakistuse määramine  
Katsetamise objekt  
Mark  :  
Tüüp  :  
KOKKUVÕTE  Katsetatav objekt vastab eespool nimetatud 
nõuetele.  
KOHT,  PP/KK/AAAA  
1. ASJAOMANE SÕIDUK/SÕIDUKID  
Asjaomane mark (margid)  :  
Asjaomane tüüp (tüübid)  :  
Kaubanduslik kirjeldus  :  
Maksimumkiirus (km/h)  :  
Veotelg/veoteljed  :  
2. KATSETATUD SÕIDUKI(TE) KIRJELDUS:  
2.1. ÜLDANDMED  
Kui interpoleerimist ei toimu, tuleb kirjeldada (energianõudluse seisuko ­
halt) halvimate tulemustega sõidukit  
2.1.1.  Suurima näitajaga sõiduk (VH)  
Mark  :  
Tüüp  :  
Versioon  :  
Tsükli energianõudlus 3. klassi täieliku 
WLTC-tsükli kestel, sõltumata sõiduki 
klassist  : 
Kõrvalekalle tootmisseeriast  :  
Kilometraaž  :  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 108  
2.1.2.  Väikseima näitajaga sõiduk (VL)  
Mark  :  
Tüüp  :  
Versioon  :  
Tsükli energianõudlus 3. klassi 
täieliku WLTC-tsükli kestel, sõltu ­
mata sõiduki klassist  : (4–35 % H  R alusel)  
Kõrvalekalle tooteseeriast  :  
Kilometraaž  :  
2.1.3.  Sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna representatiivsõiduk (kui see on 
asjakohane)  
▼M2 
Valmistaja ja tüübikinnitusasutus lepivad kokku selles, milline sõiduki 
katsemudel on representatiivne.  
Mõlema sõiduki H  M ja L  M parameetrid – katsemass, rehvide veeretakistus 
ja lauppind – tuleb määrata selliselt, et sõiduk H  M tekitab sõidutakistuse 
maatriksi tüüpkonna suurima tsüklienergianõudluse ja sõiduk L  M väik­
seima tsüklienergianõudluse. Tootja ja tüübikinnitusasutus peavad kokku 
leppima sõiduki H  M ja L  M parameetrites.  
Sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna sõidukite H  M ja L  M sõidutakistus arvu ­
tatakse XXI lisa 4. all-lisa punkti 5.1 alusel.  
▼B 
Mark  :  
Tüüp  :  
Versioon  :  
Tsükli energianõudlus täieliku 
WLTC kestel  : 
Kõrvalekalle tooteseeriast  :  
Kilometraaž  :  
2.2. MASSID  
2.2.1.  Suurima näitajaga sõiduk (VH)  
Katsemass (kg)  :  
Keskmine mass m  av (kg) :  (keskmine enne ja pärast katset)  
Pöörlemismass m  r (kg) :  3 % (MRO + 25 kg) või 
mõõdetud  
Raskuse jaotus  
Ees :  
Taga  :  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 109  
2.2.2.  Väikseima näitajaga sõiduk (VL)  
Korrata punkti 2.2.1 VL andmetega  
2.2.3.  Sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna representatiivsõiduk (kui see on 
asjakohane)  
Katsemass (kg)  :  
Keskmine mass m  av (kg) :  (keskmine enne ja pärast katset)  
Suurim tehniliselt lubatud täismass 
(≥ 3 000 kg)  : 
Lisavarustuse massi hinnanguline 
aritmeetiline keskmine  : 
Raskuse jaotus  
Ees :  
Taga  :  
2.3. REHVID  
2.3.1.  Suurima näitajaga sõiduk (VH)  
Suuruse tähistus  :  ees/taga, kui erineb  
Mark  :  ees/taga, kui erineb  
Tüüp  :  ees/taga, kui erineb  
Veeretakistusjõud (kgf/1 000 kg)  
Ees :  
Taga  :  
Rõhk ees (kPa)  :  
Rõhk taga (kPa)  :  
2.3.2.  Väikseima näitajaga sõiduk (VL)  
Korrata punkti 2.3.1 VL andmetega  
2.3.3.  Sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna representatiivsõiduk (kui see on 
asjakohane)  
Vajadusel korrata punkti 2.3.1. representatiivsõiduki andmetega  
2.4. KERE  
2.4.1.  Suurima näitajaga sõiduk (VH)  
Tüüp  :  AA/AB/AC/AD/AE/AF 
BA/BB/BC/BD  
Versioon  :  
Aerodünaamilised seadmed  
Liikuvad aerudünaamilised 
kereosad  : jah/ei ja märkige, kui see on 
asjakohane  
Paigaldatud aerodünaamiliste 
lisade loetelu  : ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 110  
2.4.2.  Väikseima näitajaga sõiduk (VL)  
Korrata punkti 2.4.1 VL andmetega 
Delta (C  d *A f ) LH võrrelduna 
suurima heitega sõidukiga (VH)  : 
2.4.3.  Sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna representatiivsõiduk (kui see on 
asjakohane)  
Kere kuju kirjeldus  :  Neljakandiline kast (kui ei ole 
võimalik kindlaks määrata 
kogu sõiduki representatiivset 
kerekuju)  
▼M2 __________  
▼B 
Lauppind A  fr : 
2.5. JÕUSEADE  
2.5.1.  Suurima näitajaga sõiduk (VH)  
Mootorikood  :  
Ülekande tüüp  :  käsitsilülitusega, automaatne, variaatorkäigukast  
Ülekande mudel 
(valmistajatehase tähised)  : (pöördemomendi nimiväärtus ja sidurite arv → lisada teatisse)  
Hõlmatud ülekandemudelid 
(valmistajatehase tähised)  : 
Mootori pöörlemiskiirus jagatuna sõiduki 
kiirusega  : Käik  Ülekandearv  N/V suhe  
1. 1/..  
2. 1..  
3. 1/..  
4. 1/..  
5. 1/..  
6. 1/..  
.. 
.. 
Elektrimasina(d) lülitatud positsiooni N  :  ei kohaldata (elektrimasin või vabajooksurežiim puudub)  
Elektrimasinate tüüp ja arv  :  konstruktsioonitüüp: sünkroonne/asünkroonne …  
Jahutussüsteemi liik  :  õhk, vedelik,…  
2.5.2.  Väikseima näitajaga sõiduk (VL)  
Korrata punkti 2.5.1 VL andmetega  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 111  
2.6. KATSETULEMUSED  
2.6.1.  Suurima näitajaga sõiduk (VH)  
Katsetamise kuupäev  :  kk/pp/aaaa  
TEESÕIT  (XXI lisa 4. all-lisa, punkt 4)  
Katsemeetod  :  vabajooks  (XXI lisa 4. all-lisa, punkt 4.3) 
või pöördemomendi mõõturi meetod  (XXI lisa 4. all-lisa, punkt 4.4)  
Rajatis (nimi/asukoht/raja kood)  :  
Vabajooksurežiim  :  jah/ei  
Rataste suunang  :  Suunangu ja ratta külgkalde väärtused  
Maksimaalne võrdluskiirus (km/h)  
XXI lisa 4. all-lisa, punkt 4.2.4.1.2  : 
Anemomeetria  :  statsionaarne 
või pardal: anemomeetria mõju (*) ja kas see on parandatud.  
Jaotis(t)e arv  :  
Tuul  :  keskmine, puhangud ja suund katseraja suuna suhtes  
Õhurõhk  :  
Temperatuur (keskmine väärtus)  :  
Tuulekorrektsioon  :  jah/ei  
Rehvirõhu kohandamine  :  jah/ei  
Esialgsed tulemused  :  pöördemomendimeetod: 
c0= 
c1= 
c2= 
vabajooksumeetod: 
f0 
f1 
f2 
Lõpptulemused  pöördemomendimeetod: 
c0= 
c1= 
c2= 
ning 
f0= 
f1= 
f2= 
vabajooksumeetod: 
f0= 
f1= 
f2= ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 112  
või 
TUULETUNNELIMEETOD  (XXI lisa 4. all-lisa, punkt 6)  
Rajatis (nimi/asukoht/dünamomeetri kood)  :  
Rajatise heakskiitmine  :  aruande viitenumber ja kuupäev  
Dünamomeeter  
Dünamomeetri tüüp  :  lintdünamomeeter või veojõustend  
Meetod  :  püsikiiruse või aeglustusmeetod  
Soojendus  :  soojendus stendil või sõidukiga sõites  
Rulli ümarusraadiuse korrektsioon  
(XXI lisa 4. all-lisa, punkt 6.6.3)  : (veojõustendi puhul, kui see on asjakohane)  
Veojõustendi seadistamise meetod  :  Fikseeritud / iteratiivne / alternatiivne koos oma soojendustsükliga  
Mõõdetud õhutakistustegur korrutatuna 
lauppinnaga  : Kiirus (km/h)  C  d *A (m  2 ) 
… …  
… …  
Tulemus  :  f0= 
f1= 
f2= 
või 
SÕIDUTAKISTUSMAATRIKS  (XXI lisa 4. all-lisa, punkt 5)  
Katsemeetod  :  vabajooks  (XXI lisa 4. all-lisa, punkt 4.3) 
või pöördemomendi mõõturi meetod  (XXI lisa 4. all-lisa, punkt 4.4)  
Rajatis (nimi/asukoht/raja viide)  :  
Vabajooksurežiim  :  jah/ei  
Rataste suunang  :  Kokku-lahkujooksu ja ratta külgkalde väärtused  
Maksimaalne võrdluskiirus (km/h)  
XXI lisa 4. all-lisa, punkt 4.2.4.1.2  : 
Anemomeetria  :  statsionaarne 
või pardal: anemomeetria mõju (*) ja kas see on parandatud.  
Jaotis(t)e arv  :  
Tuul  :  keskmine, puhangud ja suund katseraja suuna suhtes  
Õhurõhk  :  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 113  
Temperatuur (keskmine väärtus)  :  
Tuulekorrektsioon  :  jah/ei  
Rehvirõhu kohandamine  :  jah/ei  
Esialgsed tulemused  :  pöördemomendimeetod: 
c0r= 
c1r= 
c2r= 
vabajooksumeetod: 
f0r 
f1r 
f2r 
▼M2 
Lõpptulemused  pöördemomendimeetod: 
c0r = 
c1r = 
c2r = 
ning 
f0r (arvutatud sõidukile H  M ) = 
f2r (arvutatud sõidukile H  M ) = 
f0r (arvutatud sõidukile L  M ) = 
f2r (arvutatud sõidukile L  M ) = 
vabajooksumeetod: 
f0r (arvutatud sõidukile H  M ) = 
f2r (arvutatud sõidukile H  M ) = 
f0r (arvutatud sõidukile L  M ) = 
f2r (arvutatud sõidukile L  M ) = 
▼B 
2.6.2.  Väikseima näitajaga sõiduk (VL)  
Korrata punkti 2.6.1 VL andmetega  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 114  
8c liide  
katselehe näidis  
„Katseleht“ peab sisaldama katseandmeid, mis registreeritakse, kuid mis ei ole 
katseprotokolli kantud.  
Katselehte/-lehti säilitab tehniline teenistus või tootja vähemalt 10 aastat.  
Katselehtedel esitatav miinimumteave (kui see on asjakohane) on järgmine.  
▼M2 
Rataste suunangu reguleeritavad parameetrid  
XXI lisa, 4. all-lisa, punkt 4.2.1.8.3  : 
Tegurid c0, c1 ja c2  :  c0 = 
c1 = 
c2 = 
Veojõustendil mõõdetavad vabajooksu ajad  
XXI lisa, 4. all-lisa, punkt 4.4.4  : Võrdluskiirus (km/h)  Vabajooksu aeg (s)  
130 
120 
110 
100 
90 
80 
70 
60 
50 
40 
30 
20 
Rehvide libisemise vältimiseks võib sõiduki peale või sisse 
paigutada lisaraskust.  
XXI lisa 4. all-lisa punkt 7.1.1.1.1  : kaal (kg) 
sõiduki peal/sees  
Vaba aeglustumise aeg pärast sõiduki XXI lisa 4. all-lisa 
punkti 4.3.1.3 kohase sõiduki vabajooksukatse teostamist  
XXI lisa, 4. all-lisa, punkt 8.2.4.2  : Võrdluskiirus (km/h)  Vabajooksu aeg (s)  
130 
120 
110 
100 
90 
80 
70 
60 
50 
40 
30 
20 ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 115  
NO  x -muunduri tõhusus 
Esitatud kontsentratsioonid a); b), c), d) ja kontsentratsioon, 
kui NOx analüsaator on NO-režiimis, nii et kalibreerimisgaas 
ei läbi muundurit.  
XXI lisa 5. all-lisa punkt 5.5  : a)= 
b)= 
c)= 
d)= 
Kontsentratsioon NO-režiimis =  
Sõiduki läbitud tegelik vahemaa  
XXI lisa 6. all-lisa punkt 1.2.6.4.6 ja 1.2.12.6  : 
Käsitsilülitusega käigukastiga sõiduki puhul sõiduk, mis ei saa 
tsüklirada läbida:  
Kõrvalekalded sõidutsüklist  :  
XXI lisa 6. all-lisa punkt 1.2.6.5.1  
Sõidustiilietalonid:  
SAE J2951 (läbi vaadatud jaanuaris 2014) alusel arvutatakse 
järgmised näitajad:  
(a) ER : Energianäitaja  :  
(b) DR : Vahemaanäitaja  :  
(c) EER : Energiatõhususe määr  :  
(d) ASCR : Absoluutkiiruse muutumise määr  :  
(e) IWR : Inertsiaalse töö määr  :  
(f) RMSSE : Kiiruse ruutkeskmine viga  :  
XXI lisa 6. all-lisa punkt 1.2.8.5. ja 7.  
Tahkete osakeste filtri kaalumine  
Filter enne katset  :  
Filter pärast katset  :  
Võrdlusfilter  :  
XXI lisa 6. all-lisa punkt 1.2.10.1.2 ja 1.2.14.3.1  
Kõigi pärast mõõteseadme näidu stabiliseerumist mõõdetud 
ühendite sisaldus  
XXI lisa 6. all-lisa punkt 1.2.14.2.8  : 
Regenereerimisteguri määramine  
D tsüklite arv kahe WLTC vahel, kui toimub regeneratsioon  : 
Tsüklite arv n, mille jooksul heidet mõõdetakse  :  
Iga ühendi i heite massi mõõtmine M ′ sij iga tsükli j jooksul  : 
XXI lisa 6. all-lisa 1. liide, punkt 2.1.3  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 116  
Regenereerimisteguri määramine  
Täieliku regeneratsiooni saavutamiseks mõõdetavate asjako ­
haste katsetsüklite arv d  : 
XXI lisa 6. all-lisa 1. liide, punkt 2.2.6  
Regenereerimisteguri määramine  
Msi :  
Mpi :  
Ki :  
XXI lisa 6. all-lisa 1. liide punkt 3.1.1  
ATCT  
Katseruumi temperatuur ja õhuniiskus sõiduki jahutusventilaa ­
tori väljalaskeava juures miinimumsagedusel 1 Hz.  : Temperatuuri seadistuspunkt = T  reg 
XXI lisa 6a. all-lisa, punkt 3.2.1.1.  Tegelik temperatuurinäit 
± 3 °C katse alguses 
± 5 °C katse jooksul  
Seisuala temperatuur, mida mõõdetakse pidevalt sagedusel 
vähemalt 1 Hz.  : Temperatuuri seadistuspunkt = T  reg 
XXI lisa 6a. all-lisa, punkt 3.2.2.1.  Tegelik temperatuurinäit 
± 3 °C katse alguses 
± 5 °C katse jooksul  
Ettevalmistamiselt seisualale üleminekuks kuluv aeg  
XXI lisa 6a. all-lisa, punkt 3.6.2  : ≤ 10 minutit  
1. tüüpi katse lõppemise ja jahutusmenetluse vaheline aeg  :  ≤ 10 minutit  
Mõõdetud seisuaeg, mis dokumenteeritakse kõikidel asjako ­
hastel katselehtedel.  
XXI lisa 6a. all-lisa, punkt 3.9.2  : lõpptemperatuuri mõõtmise ja 23 °C juures tehtava 
1. tüüpi katse lõpu vaheline aeg  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 117  
II LISA  
KASUTUSEL OLEVATE SÕIDUKITE NÕUETELE VASTAVUS  
1. SISSEJUHATUS  
1.1. Käesoleva lisaga nähakse ette käesoleva määruse alusel tüübikinnituse 
saanud kasutusel olevate sõidukite summutitoru heitgaaside nõuded ning 
OBD (sh IUPRM) talitlusnõuded.  
2. NÕUDED  
Kasutusel olevate sõidukite vastavusnõuded on sätestatud ÜRO Euroopa 
Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 punktis 9 ja liidetes 3, 4 ja 5, välja 
arvatud järgmistes punktides kirjeldatud erandid.  
2.1. ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 punktist 9.2.1 tuleb aru 
saada järgmiselt:  
Tüübikinnitusasutus kontrollib kasutusel olevate sõidukite nõuetele vasta ­
vust tootja asjakohast teavet aluseks võttes ja samade menetluste abil, mis 
on seoses toodangu nõuetele vastavusega direktiivi 2007/46/EMÜ artikli 12 
lõigete 1 ja 2 ning sama direktiivi X lisa punktide 1 ja 2 tähenduses. Kui 
tüübikinnitusasutusele esitatakse teavet tüübikinnitusasutuse või liikmes ­
riigi järelevalveprogrammide kohta, lisatakse need tootja esitatud kasutusel 
olevate sõidukite järelevalvearuannetele.  
2.2. ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 punkti 9.3.5.2 muude ­
takse, lisades sellele uue lõigu:  
„… 
Väikeseeriatootmise sõidukid, mida toodetakse pardadiagnostikatüüpkonna 
kohta vähem kui 1 000 sõidukit, on vabastatud nii IUPR-nõuete täitmisest 
kui ka nõudest neid tüübikinnitusasutusele tõendada.“  
2.3. Viited „lepinguosalistele“ loetakse viideteks „liikmesriikidele“.  
2.4. ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 3. liite punkt 2.6. asen ­
datakse järgmisega:  
Sõiduk peab kuuluma käesoleva määruse alusel tüübikinnituse saanud 
sõidukitüüpi ning sellel peab olema direktiivi 2007/46/EÜ kohane vasta ­
vussertifikaat. Sõiduk peab olema registreeritud ja olnud liidus kasutusel.  
2.5. Viidet „1958. aasta kokkuleppele“ ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni 
eeskirja nr 83 3. liite punktis 2.2. käsitatakse viitena direktiivile 
2007/46/EÜ.  
2.6. ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 3. liite punkt 2.6. asen ­
datakse järgmiselt:  
Sõiduki kütusepaagist võetud kütuseproovi plii- ja väävlisisaldus peab 
vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/30/EÜ (  1 ) ette­
nähtud kehtivatele standarditele ning ei tohi esineda tõendeid ebaõige 
kütuse kasutamise kohta. Võib teha kontrollimisi summutitorus.  
2.7. ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 3. liite punktis 4.1 sisal ­
duvat viidet „4a. lisa kohastele heitekatsetele“ loetakse viiteks „käesoleva 
määruse XXI lisa kohastele heitekatsetele“.  ▼B 
( 1 ) ELT L 140, 5.6.2009, lk 88.
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 118  
2.8. ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 3. liite punktis 4.1. sisal ­
duvat viidet „4a. lisa punktile 6.3“ loetakse viiteks „käesoleva määruse 
XXI lisa 6. all-lisa punktile 1.2.6“.  
2.9. Viidet „1958. aasta kokkuleppele“ ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni 
eeskirja nr 83 3. liite punktis 4.4 loetakse viiteks „direktiivi 2007/46/EÜ 
artikli 13 lõikele 1 või 2“.  
2.10. ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 4. liite punktis 3.2.1, 
punktis 4.2 ja joonealustes märkustes nr 1 ja 2 esitatud viide punkti 
5.3.1.4 tabelis 1 esitatud piirnormidele loetakse viiteks määruse (EÜ) 
nr 715/2007 I lisa tabelile 1.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 119  
III LISA  
Reserveeritud  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 120  
IIIA LISA  
TEGELIKUS LIIKLUSES TEKKIVATE HEITKOGUSTE KONTRO- 
LLIMINE  
1. SISSEJUHATUS, MÕISTED JA LÜHENDID  
1.1. Sissejuhatus  
Käesolevas lisas kirjeldatakse menetlust, kuidas kontrollida väikeste 
sõiduautode ja kommertsveokite heitkoguseid, mis tekivad tegelikus 
liikluses.  
1.2. Mõisted  
1.2.1. „ Täpsus “ – kõrvalekalle mõõdetud või arvutatud väärtuse ja jälgitava 
kontrollväärtuse vahel.  
1.2.2. „ Analüsaator “ – mõõteseadeldis, mis ei ole sõiduki osa, kuid mis on 
paigaldatud, et määrata kindlaks gaasiliste saasteainete või tahkete 
osakeste kontsentratsioon või kogus.  
1.2.3. Lineaarse regressiooni „ vabaliige “ (a 0 ) – 
a 0 ¼ y Ä ða 1 Ü xÞ 
kus: 
a 1 on regressioonisirge tõus  
x on võrdlusparameetri keskväärtus  
y on kontrollitava parameetri keskväärtus  
1.2.4. „ Kalibreerimine “ – analüsaatori, vooluhulgamõõturi, anduri või 
signaali reageeringu reguleerimine selliselt, et selle väljund oleks 
kooskõlas ühe või mitme võrdlussignaaliga.  
1.2.5. „ Determinatsioonikordaja “ (r 2 ) – 
r 2 ¼ 1 Ä P n 
i¼1 ½y i Ä a 0 Ä ða 1 Ü x i Þâ 2 
P n 
i¼1 ðy i Ä yÞ 2 
kus: 
a 0 on regressioonisirge vabaliige  
a 1 on regressioonisirge tõus  
x i on mõõdetud kontrollväärtus  
y i on kontrollitava parameetri mõõdetud väärtus  
y on kontrollitava parameetri keskväärtus  
n on väärtuste arv  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 121  
1.2.6. „ Ristkorrelatsiooni kordaja “ (r) – 
r ¼ P nÄ1 
i¼1 ðx i Ä xÞÜðy i Ä yÞ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  P nÄ1 
i¼1 ðx i Ä xÞ 2 q 
Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  P nÄ1 
i¼1 ðy i Ä yÞ 2 q 
kus: 
x i on mõõdetud kontrollväärtus  
y i on kontrollitava parameetri mõõdetud väärtus  
x on keskmine kontrollväärtus  
y on kontrollitava parameetri keskväärtus  
n on väärtuste arv  
1.2.7. „ Viitaeg “ – aeg, mis kulub gaasivoolu lülitusest ( t 0 ) reageeringu näidu 
jõudmiseni 10 %-ni ( t 10 ) lõppnäidust.  
1.2.8. „ Mootori juhtploki (ECU) signaalid või andmed “ – teave sõiduki 
kohta ja signaal, mis on saadud sõiduki võrgustikust, kasutades 1. 
liite punktis 3.4.5 sätestatud protokolle.  
1.2.9. „ Mootori juhtplokk “ – elektroonikaplokk, mis juhib erinevaid töösead ­
meid, et tagada jõuallika optimaalne toimimine.  
1.2.10. „ Heide “, samuti „ komponent “, „saasteaine komponent “ või „ saaste­
aine heide “ – heitgaasi reguleeritud gaasiline või tahketest osakestest 
koostisaine.  
1.2.11. „ Heitgaas “ – heitgaasi väljalaskeavast või -torust väljuv kütuse põle ­
mise tagajärjel sõiduki sisepõlemismootoris tekkinud gaasiliste saas ­
teainete ja tahkete osakeste täielik kogus.  
▼M1 
1.2.12. „ Heitgaasi kogus “ – sõiduki väljalasketorust väljuv gaasiliste, tahkete 
ja vedelate komponentide heide.  
▼B 
1.2.13. „ Täisskaala “ – analüsaatori, vooluhulgamõõturi või anduri täismõõte ­
vahemik vastavalt seadme tootja spetsifikatsioonile. Kui mõõtmiseks 
kasutatakse analüsaatori, vooluhulgamõõturi või anduri alammõõteva ­
hemikku, siis tähendab täisskaala maksimaalset näitu.  
1.2.14. „ Süsivesiniku kalibreerimistegur “ – konkreetse süsivesiniku liigi puhul 
FID näidu ja kaalutava süsivesiniku liigi kontsentratsiooni vahekord 
võrdlusgaasisilindris, väljendatuna ühikuga ppmC  1 . 
1.2.15. „ Põhjalik hooldus “ – analüsaatori, vooluhulgamõõturi või anduri 
selline reguleerimine, parandamine või asendamine, mis võib mõju ­
tada mõõtetäpsust  
1.2.16. „ Müra “ – nullnäidust kümne standardse kõrvalekalde ruutkeskmise 
kahekordne väärtus, mõõdetuna vähemalt 1,0 Hz pideval salvestussa ­
gedusel 30 sekundi jooksul.  
1.2.17. „ Mittemetaansed süsivesinikud “ (NMHC) – süsivesinike koguheide 
(THC), välja arvatud metaan (CH  4 ). ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 122  
1.2.18. „ Tahkete osakeste arv “ (PN) – sõiduki väljalaskeavast väljuvate 
tahkete osakeste koguarv, mis tehakse kindlaks XXI lisas sätestatud 
lahjendus-, proovivõtu- ja mõõtmismenetlusega.  
▼B 
1.2.19. „ Kordustäpsus “ – 2,5kordne standardne kõrvalekalle 10 korduvast 
reageeringust jälgitavale standardväärtusele.  
1.2.20. „ Näit“ – numbriline väärtus, mis kuvatakse analüsaatoril, vooluhulga ­
mõõturil, anduril või muul mõõteseadmel, mida kasutatakse sõiduki 
heite mõõtmiseks.  
1.2.21. „ Reageerimisaeg “ (t 90 ) – viitaja ja tõusuaja summa.  
1.2.22. „ Tõusuaeg “ – aeg, mis kulub reageeringu näidu jõudmiseks 10 % -lt 
90 %- ni lõppnäidust ( t 90 – t 10 ). 
1.2.23. „ Ruutkeskmine “ (x rms ) – väärtuste ruutjuure aritmeetilise keskmise 
ruutjuur, mis on väljendatud järgmiselt:  
x rms ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
n ðx 2 
1 þ x 2 
2 þ … þ x 2 
n Þ r 
kus: 
x on mõõdetud või arvutatud väärtus  
n on väärtuste arv  
1.2.24. „ Andur “ – mõõteseadeldis, mis ei ole sõiduki osa, kuid mis on paigal ­
datud, et määrata kindlaks muud parameetrid kui gaasiliste saasteai ­
nete või tahkete osakeste kontsentratsioon või kogus ja heitgaasi 
massivool.  
▼M1 
1.2.25. „ Mõõteulatuse määramine “ – mõõteriista seadistamine nii, et see 
reageeriks nõuetekohaselt kalibreerimisstandardile, mis jääb vahe ­
mikku 75 % kuni 100 % mõõteriista mõõteulatuse või eeldatud 
mõõteulatuse maksimumväärtusest.  
▼B 
1.2.26. „ Võrdlusnäit “ – keskmine reageering mõõteulatuse signaalile vähe ­
malt 30sekundilise ajavahemiku jooksul.  
1.2.27. „ Mõõteulatuse triiv “ – erinevus mõõteulatuse signaalile antavate 
näitude keskmise ja tegeliku mõõteulatuse signaali vahel, mida 
mõõdetakse kindlal ajavahemikul pärast analüsaatori, vooluhulgamõõ ­
turi või anduri täpset kalibreerimist.  
1.2.28. Regressioonisirge „ tõus“ (a 1 ) – 
a 1 ¼ P n 
i¼1 ðy i Ä yÞ Ü ðx i Ä xÞ P n 
i¼1 ðx i Ä xÞ 2 
kus: 
x on võrdlusparameetri keskväärtus  
y on kontrollitava parameetri keskväärtus  
x i on võrdlusparameetri tegelik väärtus  ▼M1
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 123  
y i on kontrollitava parameetri tegelik väärtus  
n on väärtuste arv  
1.2.29. „ Regressiooni standardhälve “ (SEE) – 
SEE ¼ 1 
x max Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ P n 
i¼1 ðy i Ä ýÞ 2 
ðn Ä 2Þ s 
kus: 
ý on kontrollitava parameetri hinnanguline väärtus  
y i on kontrollitava parameetri tegelik väärtus  
x max on võrdlusparameetri maksimaalne tegelik väärtus  
n on väärtuste arv  
1.2.30. „ Süsivesinike koguheide “ (THC) – kõigi lenduvate komponentide 
summa, mida mõõdetakse leekionisatsioonidetektoriga (FID).  
1.2.31. „ Jälgitavus “ – võimalus siduda mõõtmist või näitu teadaoleva ja 
ühiselt kokkulepitud standardiga mõõtmiste katkematu ahela kaudu.  
1.2.32. „ Ülekandeaeg “ – aeg, mis kulub võrdluspunktis mõõdetava kontsen ­
tratsiooni või voolu ( t 0 ) muutumisest hetkeni, mil saavutatakse 50 % 
süsteemi lõppnäidust ( t 50 ). 
1.2.33. „ Analüsaatori tüüp “ – analüsaatorite rühm, mille on valmistanud sama 
tootja, ja mis mõõdavad ühe konkreetse gaasilise komponendi kont ­
sentratsiooni või tahkete osakeste arvu ühesugusel põhimõttel.  
1.2.34. „ Heitgaasi massivoolumõõturi tüüp “ – sama tootja valmistatud selliste 
heitgaasi massivoolumõõturite rühm, millel on ühesugune toru sise ­
diameeter ja mis mõõdavad heitgaasi massivooluhulka ühesugusel 
põhimõttel.  
1.2.35. „ Valideerimine “ – protsess, mille käigus hinnatakse mobiilse heite ­
mõõtmissüsteemi korrektset paigaldust ja toimivust ning ühe või 
mitme mittejälgitava heitgaasi massivoolumõõturiga mõõdetud või 
andurite või mootori juhtploki (ECU) signaalide põhjal arvutatud heit ­
gaasi massivooluhulga mõõtmise korrektsust.  
1.2.36. „ Kontrollimine “ – protsess, mille käigus hinnatakse, kas analüsaatori, 
vooluhulgamõõturi, anduri või signaali mõõdetud või arvutatud 
väljundid on kooskõlas võrdlussignaalide vahemikuga, mis vastab 
ühele või mitmele kindlaksmääratud piirnormile.  
1.2.37. „ Nullpunkti määramine “ – analüsaatori, vooluhulgamõõturi või anduri 
kalibreerimine, nii et see annab täpse vastuse nullsignaalile.  
1.2.38. „ Nullnäit “ – keskmine näit nullsignaali puhul vähemalt 30sekundi 
jooksul.  
1.2.39. „ Nullitriiv “ – erinevus nullsignaalile antavate reageeringute keskväär ­
tuse ja tegeliku nullsignaali vahel, mida mõõdetakse kindlal ajavahe ­
mikul pärast analüsaatori, vooluhulgamõõturi või anduri täpset null ­
kalibreerimist.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 124  
1.2.40. „ Välise laadimisega hübriidelektrisõiduk  (OVC-HEV)“ – hübriidelek ­
trisõiduk, mida saab laadida välisest allikast.  
1.2.41. „ Välise laadimiseta hübriidelektrisõiduk  (NOVC-HEV)“ – sõiduk, 
millel on liikumapanemiseks vähemalt kaks erinevat energiamuundurit 
ja kaks erinevat energiasalvestussüsteemi ja mida ei saa laadida väli ­
sest allikast.  
▼B 
1.3. Lühendid  
Lühenditega viidatakse lühendatud mõiste ainsuse ja mitmuse vormile.  
CH  4 — metaan  
CLD — kemoluminestsentsdetektor ( chemilu­
minescence detector ) 
CO — süsinikmonoksiid  
CO  2 — süsinikdioksiid  
CVS — püsimahuproovivõttur ( constant 
volume sampler ) 
DCT — topeltsiduri jõuülekanne ( dual clutch 
transmission ) 
ECU — mootori juhtplokk ( engine control 
unit) 
EFM — heitgaasi massivoolumõõtur ( exhaust 
mass flow meter ) 
FID — leekionisatsioonidetektor ( flame ioni ­
sation detector ) 
FS — täisvahemik ( full scale ) 
GPS — globaalne positsioneerimissüsteem  
H 2 O — vesi  
HC — süsivesinikud  
HCLD — kuumkemoluminestsentsdetektor 
(heated chemiluminescence detecto r) 
HEV — hübriidelektrisõiduk ( hybrid electric 
vehicle ) 
ICE — sisepõlemismootor ( internal combus ­
tion engine ) 
ID — tunnusnumber või -kood  
LPG — veeldatud naftagaas ( liquid petroleum 
gas) 
MAW — liikuva keskmistamise aken ( moving 
average window ) 
max — maksimaalne väärtus  
N 2 — lämmastik  
NDIR — mittehajusa infrapunase kiirguse 
analüsaator  
NDUV — mittehajusa ultraviolettkiirguse analü ­
saator  
NEDC — uus Euroopa sõidutsükkel ( new Euro ­
pean driving cycle ) 
NG — maagaas ( natural gas ) ▼M1
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 125  
NMC — mittemetaansete süsivesinike eraldaja 
(non-methane cutter ) 
NMC-FID — mittemetaansete süsivesinike eraldaja 
kombinatsioonis leekionisatsioonide ­
tektoriga  
NMHC — mittemetaansed süsivesinikud ( non- 
methane hydrocarbons ) 
NO — lämmastikmonoksiid  
nr — number  
NO  2 — lämmastikdioksiid  
NO  X — lämmastikoksiidid  
NTE — „mitte üle“ (NTE,  not-to-exceed ) 
O 2 — hapnik  
OBD — pardadiagnostika ( on-board diagnos ­
tics) 
PEMS — mobiilne heitemõõtmissüsteem 
(portable emissions measurement 
system ) 
PHEV — pistikühendusega hübriidsõiduk 
(plug-in hybrid electric vehicle ) 
PN — tahkete osakeste arv ( particle 
number ) 
RDE — tegelikus liikluses tekkivad heitko ­
gused ( real driving emissions ) 
RPA — suhteline positiivne kiirendus ( rela­
tive positive acceleration ) 
SCR — valikuline katalüütiline redutseeri ­
mine ( selective catalytic reduction ) 
SEE — regressiooni standardhälve ( standard 
error of estimate ) 
THC — süsivesinike koguheide ( total hydro ­
carbons ) 
UNECE — ÜRO Euroopa Majanduskomisjon  
VIN — valmistajatehase tähis  
WLTC — ülemaailmne ühtlustatud kergsõidu ­
kite katsetamise tsükkel ( Worldwide 
harmonized light vehicles test cycle ) 
WWH-OBD — ülemaailmne ühtlustatud pardadiag ­
nostika ( Worldwide harmonized on- 
board-diagnostics ) 
2. ÜLDNÕUDED  
2.1. Heite mitteületatavad piirnormid  
Vastavalt määrusele (EÜ) nr 715/2007 tüübikinnituse saanud sõiduki ­
tüübi tavapärase kasutusaja jooksul on heide, mis on määratud kind ­
laks vastavalt käesolevale lisale ja mis tekib vastavalt käesolevale 
lisale tehtud RDE katse käigus, suurem kui järgmised mitteületatavad  
(not-to-exceed  (NTE)) saasteainepõhised piirnormid:  
NTE  pollutant ¼ CF  pollutant Ü TF ðp 1;…; p n Þ Ü EURO Ä 6 
kus EURO-6 on määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelis 2 esitatud 
kohaldatav Euro 6 heite piirnorm.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 126  
2.1.1. Lõplikud vastavustegurid  
Saasteaine vastavustegur  CF  saasteaine  määratakse järgmiselt:  
Saasteaine  Lämmastikok ­
siidide mass 
(NO  x ) Tahkete 
osakeste arv 
(PN)  Süsinikmon- 
oksiidi (CO) 
mass (  1 ) Süsivesinike koguheite 
mass (THC)  Kõigi süsivesinike ja 
lämmastikoksiidide mass 
kokku (THC + NO  x ) 
CF pollutant  1 + margi­
naal, margi­
naal = 0,5  ►M1 1 + 
PN margi­
naal, PN  
marginaal  = 
0,5 ◄ — —  —  
( 1 ) CO-heide mõõdetakse ja registreeritakse RDE-katsega.  
Marginaal  on parameeter, millega võetakse arvesse PEMS-seadmete kasutamisega kaasnevat täiendavat mõõtemäärama ­
tust, mida kontrollitakse kord aastas, ja mida PEMS-menetluse kvaliteedi paranedes või tehnika arenedes läbi vaadatakse.  
►M1 „PN marginaal“ on parameeter, millega võetakse arvesse PEMSi tahkete osakeste mõõtmise varustuse kasutami ­
sega kaasnevat täiendavat mõõtemääramatust, mida kontrollitakse kord aastas, ja mis PEMSi tahkete osakeste mõõtmise 
menetluse kvaliteedi paranedes või tehnika arenedes läbi vaadatakse. ◄ 
2.1.2. Ajutised vastavustegurid  
Erandina punktist 2.1.1 kohaldatakse 5 aasta ja 4 kuu jooksul pärast 
määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 10 lõigetes 4 ja 5 sätestatud 
kuupäevi ning tootja taotluse korral järgmisi ajutisi vastavustegureid:  
Saaste-aine  Lämmastik- 
oksiidide mass 
(NO  x ) Tahkete 
osakeste arv 
(PN)  Süsinikmonok ­
siidi (CO) 
mass (  1 ) Süsivesinike koguheide 
(THC)  Kõigi süsivesinike ja 
lämmastikoksiidide mass 
kokku (THC + NO  x ) 
CF saasteaine  2,1 ►M1 1 + 
PN margi­
naal, PN  
marginaal  = 
0,5 ◄ — —  —  
( 1 ) CO-heide mõõdetakse ja registreeritakse RDE-katsega.  
►M1 „PN marginaal“ on parameeter, millega võetakse arvesse PEMSi tahkete osakeste mõõtmise varustuse kasutami ­
sega kaasnevat täiendavat mõõtemääramatust, mida kontrollitakse kord aastas, ja mis PEMSi tahkete osakeste mõõtmise 
menetluse kvaliteedi paranedes või tehnika arenedes läbi vaadatakse. ◄ 
Ajutiste vastavustegurite kohaldamine märgitakse sõiduki vastavusser ­
tifikaadile.  
2.1.3. Ülekandefunktsioonid  
Punktis 2.1 osutatud ülekandefunktsiooni  TF(p1,…, pn)  väärtus 
võetakse võrdseks 1-ga kõikide muutujate  pi (i = 1,…,n)  korral.  
Kui ülekandefunktsiooni  TF(p  1 ,…, p  n ) muudetakse, tehakse seda 
viisil, mis ei kahjusta RDE katsemenetluse keskkonnamõju ega tõhu ­
sust. Kehtivad järgmised tingimused:  
Z 
TF ðp1; …; pnÞ Ü Qðp1; …; pnÞ dp ¼ Z 
Qðp1; …; pnÞ dp 
kus: 
— dp tähistab seda, et integreerimine toimub muutuja  p i (i = 1,…,n)  
järgi ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 127  
— Q(p  1 ,…, p  n ), on muutujale  p i (i= 1,…,n)  vastava sündmuse tege ­
likus liikluses toimumise tõenäosuse tihedus Tootja peab kinni ­
tama vastavust punktile 2.1, täites 9. liites oleva sertifikaadi.  
2.2. Selles lisas tüübikinnituse puhul ja sõiduki kasutusea jooksul nõutavad 
RDE-katsed eeldavad punkti 2.1 nõude täitmist. Vastavuseeldust saab 
täiendavate RDE-katsetega uuesti hinnata.  
2.3. Liikmesriigid peavad tagama, et sõidukeid saab katsetada PEMSiga 
avalikel teedel vastavalt liikmesriigi õiguses sätestatud korrale, 
järgides kohalikke liikluseeskirju ja ohutusnõudeid.  
2.4. Tootjad peavad tagama, et sõidukite PEMS-katse saab teha sõltumatu 
isik üldkasutatavatel teedel. Selleks peavad nad näiteks tegema kätte ­
saadavaks sobivad adapterid väljalasketorudele, võimaldama juurde ­
pääsu ECU signaalidele ja sõlmima vajalikud halduskokkulepped.  
►M1 ►C1 Kui käesoleva määrusega PEMS-katset ei nõuta, siis 
võib tootja nõuda mõistlikku tasu, mis vastab määruse (EÜ) nr 
715/2007 artikli 7 lõikes 1sätestatule. ◄ ◄ 
3. TEOSTATAV RDE-KATSE  
▼M2 
3.1. Artikli 3 lõike 11 teises lõigus viidatud PEMS-katsetele kehtivad 
järgmised nõuded.  
▼M1 
3.1.0. Punktis 2.1 esitatud nõuded peavad olema täidetud linnasõidu ja kogu 
PEMS-teekonna osas. Tootja valikul peavad olema täidetud kahest 
punktist (3.1.0.1 või 3.1.0.2) vähemalt ühe tingimused. Välise laadi ­
misega hübriidelektrisõidukid peavad vastama punkti 3.1.0.3. tingi ­
mustele.  
▼B 
3.1.0.1.  M  gas,d,t  ≤ NTE  pollutant  ja M gas,d,u  ≤ NTE  pollutant  , võttes arvesse käesole ­
va lisa punkti 2.1, 5. liite punktide 6.1 ja 6.3 määratlusi ning seadet  
gaas = saasteaine . 
3.1.0.2.  M  w,gas,d  ≤ NTE  pollutant  and M  w,gas,d,u  ≤ NTE  pollutant  , võttes arvesse 
käesoleva lisa punkti 2.1 ja 6. liite punkti 3.9 määratlusi ning seadet  
gaas = saasteaine . 
▼M1 
3.1.0.3.  M  t ≤ NTE  pollutant  ja M u ≤ NTE  pollutant  , võttes arvesse käesoleva lisa 
punkti 2.1 ja 7c. liite punkti 4 määratlusi.  
▼B 
3.1.1. Tüübikinnituse andmiseks tehakse heitgaasi massivool kindlaks 
mõõteseadmega, mis toimib sõidukist eraldi, ja selleks ei kasutata 
sõiduki ECU andmeid. Kui tegemist ei ole tüübikinnitusega, võib 2. 
liite punkti 7.2 kohaselt kasutada heitgaasi massivoolu kindlaksmää ­
ramiseks alternatiivseid meetodeid.  
3.1.2. Kui tüübikinnitusasutus ei ole rahul 1. ja 4. liite kohaselt teostatud 
PEMS-katse andmete kvaliteedi kontrollimise ja valideerimise tule ­
mustega, siis võib tüübikinnitusasutus lugeda katse kehtetuks. Sellisel 
juhul registreerib tüübikinnitusasutus katse andmed ja katse kehtetuks 
tunnistamise põhjused.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 128  
3.1.3. Aruandlus ja RDE-katse teabe levitamine  
3.1.3.1. Tootja poolt vastavalt 8. liitele koostatud tehniline aruanne tehakse 
tüübikinnitusasutusele kättesaadavaks.  
▼M1 
3.1.3.2. Tootja tagab, et punktis 3.1.3.2.1 loetletud teave tehakse avalikkusele 
juurdepääsetaval veebilehel tasuta kättesaadavaks ning kasutaja ei pea 
teabe saamiseks avaldama oma isikuandmeid ega registreeruma. 
Tootja teatab komisjonile ja tüübikinnitusasutustele veebisaidi 
aadressi.  
3.1.3.2.1. Veebisaidil peab saama teha andmebaasist jokkerpäringuühe või 
mitme järgmise elemendi järgi:  
mark, tüüp, variant, versioon, kaubanimi või valmistajatehase tähis 
(VIN-kood), nagu on määratletud direktiivi 2007/46/EÜ IX lisa 
kohases vastavussertifikaadis.  
Kõigi sõidukite puhul peab otsingus kättesaadav olema järgmine 
teave:  
— PEMS-katsete tulemused vastavalt 5. liite punktile 6.3, 6. liite 
punktile 3.9 ja 7c. lisa punktile 4 kõigi sõiduki heitetüüpide 
kohta loetelus, mida on kirjeldatud 7. liite punktis 5.4. Välise 
laadimiseta hübriidelektrisõidukite puhul tuleb esitada PEMS- 
katsete tulemused vastavalt 5. liite punktile 6.3 ja asjakohasel 
juhul vastavalt 6. liite punktile 3.9. Välise laadimisega hübriide ­
lektrisõidukite puhul tuleb esitada PEMS-katsete tulemused vasta ­
valt 7c. liite punktile 4;  
— deklareeritud suurimad RDE-väärtused, nagu need on märgitud 
direktiivi 2007/46/EÜ IX lisa kohase vastavussertifikaadi punktis 
48.2. 
__________  
▼B 
3.1.3.3. Taotluse saamise korral peab tootja kõikidele huvitatud isikutele tasuta 
ja 30 päeva jooksul kättesaadavaks tegema punktis 3.1.3.1 viidatud 
tehnilise aruande.  
3.1.3.4. Taotluse saamise korral peab tüübikinnitusasutus 30 päeva jooksul 
selle saamisest tegema kättesaadavaks teabe, mis on loetletud punk ­
tides 3.1.3.1 ja 3.1.3.2. Tüübikinnitusasutus võib nõuda mõistlikku ja 
proportsionaalset tasu, mis ei heiduta õigustatud huviga päringu tegijat 
vastavat teavet taotlemast ega ületa asutuse sisekulusid, mis kaasnevad 
taotletud teabe kättesaadavaks tegemisega.  
4. ÜLDNÕUDED  
4.1. RDE tulemuslikkust tõestatakse sõidukite katsetamisega maanteel, 
kasutades tavapärast sõiduviisi tavapärastes tingimustes ja tavapärase 
kasuliku koormusega. RDE-katse peab olema tüüpiline sõidukitele, 
mida kasutatakse reaalsetel sõidumarsruutidel nende tavapärase koor ­
maga.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 129  
4.2. Tootja peab tüübikinnitusasutusele tõendama, et väljavalitud sõiduk, 
sõiduviisid, tingimused ja kasulikud koormused on PEMS-katse tüüp ­
konnale tüüpilised. Punktides 5.1 ja 5.2 sätestatud kasulikku koormust 
ja kõrgust merepinnast käsitlevaid nõudeid kasutatakse eelnevalt, et 
teha kindlaks, kas tingimused on RDE-katseks aktsepteeritavad.  
4.3. Tüübikinnitusasutus teeb ettepaneku katsesõidu tegemiseks linna-, 
asulavälisel teel ja kiirteel, mis vastavad punkti 6 nõuetele. Teekonna 
valikul kasutatakse topograafilist kaarti, et teha kindlaks teed, mis 
vastavad linna-, asulavälise ja kiirteesõidu tingimustele. Teekonna 
linnasõidu osa tuleb läbida teedel, mille kiirusepiirang on 60 km/h 
või väiksem. Kui teekonna linnasõidu osa tuleb lühiajaliselt läbida 
teedel, mille kiirusepiirang on suurem kui 60 km/h, peab sõiduk 
sõitma kiirusega kuni 60 km/h.  
▼B 
4.4. Kui ECU andmete kogumine mõjutab sõiduki heidet või talitust, siis 
loetakse kogu PEMS-katse tüüpkond, millesse sõiduk vastavalt 7. liite 
määratlusele kuulub, mittevastavaks. Selline funktsionaalsus loetakse 
katkestusseadmeks vastavalt määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 3 lõike 
10 määratlusele.  
▼M1 
4.5. Selleks et hinnata heidet kuumkäivituse järel sõidetud teekonna 
jooksul, tuleb iga 7. liite punktis 4.2.7 kirjeldatud PEMS-katse tüüp ­
konna kohta katsetada teatavat arvu sõidukeid ilma sõiduki punkti 5.3 
kohase eelkonditsioneerimiseta, kuid sooja mootoriga.  
▼B 
5. PIIRTINGIMUSED  
5.1. Sõiduki kasulik koormus ja katsemass  
5.1.1. Sõiduki põhiline kasulik koormus sisaldab juhti, katse tunnistajat 
(vajadusel) ja katseseadmeid, sh aparatuuri ja toiteallikaid.  
5.1.2. Katsetamisel võib lisada kunstliku kasuliku koormuse, tingimusel et 
põhilise ja kunstliku kasuliku koormuse kogumass ei ületa 90 % 
„reisijate massi“ ja „nimikoormuse“ summat, mis on määratletud 
komisjoni määruse (EL) nr 1230/2012 (*) artikli 2 punktides 19 ja 21.  
___________  
(*) Komisjoni määrus (EL) nr 1230/2012, 12. detsember 2012, 
millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust 
(EÜ) nr 661/2009 seoses mootorsõidukite ja nende haagiste 
masside ja mõõtmete tüübikinnitusnõuetega ning millega muude ­
takse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ 
(ELT L 353, 21.12.2012, lk 31).  
5.2. Keskkonnatingimused  
▼M1 
5.2.1. Katse tehakse keskkonnatingimustel, mis on sätestatud käesolevas 
punktis. Keskkonnatingimused muutuvad „laiendatud“ tingimusteks, 
kui vähemalt üht temperatuuri- ja kõrgustingimustest laiendatakse. 
Laiendatud temperatuuri- ja kõrgustingimuste parandustegurit kohal ­
datakse ainult üks kord. Kui osa katsest või kogu katse tehakse väljas ­
pool tava- või laiendatud tingimusi, on katse kehtetu.  ▼M1
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 130  
5.2.2. Mõõdukad kõrgustingimused: kõrgus, mis on 700 meetrit merepinnast 
või alla selle.  
5.2.3. Laiendatud kõrgustingimused: kõrgus, mis on üle 700 meetri mere ­
pinnast ja alla 1300 meetri merepinnast või sellega võrdne.  
▼M1 
5.2.4. Mõõdukad temperatuuritingimused: kõrgem kui 273,15 K (0 °C) või 
sellega võrdne ja madalam kui 303,15 K (30 °C) või sellega võrdne.  
5.2.5. Laiendatud temperatuuritingimused: kõrgem kui 266,15 K (– 7 °C) 
või sellega võrdne ja madalam kui 273,15 K (0 °C) või kõrgem kui 
303,15 K (30 °C) ja madalam kui 308,15 K (35 °C) või sellega 
võrdne.  
5.2.6. Erandina punktide 5.2.4 ja 5.2.5 sätetest on mõõdukate tingimuste 
madalam temperatuur suurem kui 276,15 K (3 °C) või sellega võrdne 
ja laiendatud tingimuste madalam temperatuur on suurem kui 
271,15 K (– 2 °C) või sellega võrdne siduvate mitteületatavate heite ­
piirnormide kohaldamise algusest, nagu on määratletud punktis 2.1 ja 
kuni viis aastat ja neli kuud pärast määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 
10 lõigetes 4 ja 5 esitatud kuupäevi.  
5.3. Sõiduki konditsioneerimine külmkäivituskatseks  
Sõiduk eelkonditsioneeritakse enne RDE-katset järgmiselt:  
sõidukiga sõidetakse vähemalt 30 min, siis sõiduk pargitakse, jättes 
uksed ja kapoti suletuks ning hoitakse välja lülitatud mootoriga punk ­
tide 5.2.2–5.2.6 kohastes mõõdukates või laiendatud kõrgus- ja tempe ­
ratuuritingimustes 6–56 tundi. Vältida tuleks äärmuslikke ilmastiku ­
tingimusi (tugev lumesadu, torm, rahe) ja liigset tolmu. Enne katset 
kontrollitakse sõidukit ja seadmeid kahjustuste ja talitlushäiretele 
osutavate ohusignaalide osas.  
▼B 
5.4. Dünaamilised tingimused  
Dünaamilised tingimused hõlmavad tee tõusu, vastutuule ja sõidudü ­
naamika (kiirendused, aeglustused) ja lisasüsteemide mõju katsesõi ­
duki energia tarbimisele ja heitele. Dünaamiliste tingimuste normaal ­
sust kontrollitakse pärast katse sooritamist, kasutades registreeritud 
PEMS-andmeid. Selline kontrollimine toimub kahes etapis:  
5.4.1. sõidudünaamika üldist liigsust või puudujääki teekonna jooksul kont ­
rollitakse käesoleva lisa 7a liites kirjeldatud meetodi kohaselt;  
▼M1 
5.4.2. kui teekonna tulemusi peetakse punkti 5.4.1 kohaste kontrollimiste 
tulemusena kehtivaks, kohaldatakse käesoleva lisa 5., 6., 7a. ja 7b. 
liites sätestatud katsetingimuste normaalsuse kontrollimise meetodeid. 
Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul kontrollitakse 
teekonna kehtivust ja katsetingimuste normaalsust 7c. liite kohaselt 
ning 5. ja 6. liidet ei kohaldata.  
▼B 
5.5. Sõiduki seisund ja kasutamine  
5.5.1. Lisasüsteemid  
Kliimasüsteemi või muid lisasüsteeme kasutatakse viisil, mis vastab 
nende võimalikule kasutusele tarbija poolt tegelikus liikluses.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 131  
5.5.2. Sõidukid, mis on varustatud perioodiliselt regenereeruvate süsteemi ­
dega  
5.5.2.1. „Perioodiliselt regenereeruvaid süsteeme“ mõistetakse vastavalt XXI 
lisa punktis 3.8.1 esitatud määratlusele.  
5.5.2.2. Kõiki tulemusi korrigeeritakse K  i teguritega või K  i nihkega, mis 
määratakse kindlaks XXI lisa 6. all-lisa menetlustega, mis on ette 
nähtud perioodiliselt regenereeruva süsteemiga sõidukitüübi tüübikin ­
nituse jaoks.  
5.5.2.3. Kui heide ei vasta punkti 3.1.0 nõuetele, tuleb kontrollida regenerat ­
siooni toimumist. Regeneratsiooni kontrollimisel võib aluseks võtta 
eksperdihinnangud, kus vaadeldakse mitme järgmise signaali ristkor ­
relatsiooni: nendeks võivad olla heitgaasi temperatuuri, tahkete 
osakeste, CO  2 , O  2 mõõtmised sõltuvalt sõiduki kiiruse ja kiirendu ­
sega.  
Kui katse jooksul toimus perioodiline regeneratsioon, tuleb kontrol ­
lida, kas tulemused, mille suhtes ei ole kohaldatud ei K  i tegurit ega K  i 
nihet, vastavad punkti 3.1.0 nõuetele. Kui tekkinud heide ei vasta 
nõuetele, siis tunnistatakse katse kehtetuks ja tootja taotlusel korra ­
takse seda veel üks kord. Tootja võib tagada regeneratsiooni lõpule ­
viimise. Teine katse loetakse kehtivaks isegi juhul, kui regeneratsioon 
toimub katse ajal.  
5.5.2.4. Tootja taotluse korral võib regeneratsiooni toimumist punkti 5.5.2.3 
kohaselt kontrollida ka juhul, kui sõiduk täidab punkti 3.1.0 nõuded. 
Kui regeneratsiooni toimumist saab tõendada, esitatakse lõplikud tule ­
mused tüübikinnitusasutuse nõusolekul K  i tegurit või K  i nihet kohal ­
damata.  
5.5.2.5. Tootja võib tagada regeneratsiooni lõpuleviimise ja valmistada sõiduki 
enne teist katset asjakohaselt ette.  
5.5.2.6. Kui regeneratsioon toimub teise RDE-katse ajal, siis lisatakse kordus ­
katse ajal tekkinud saasteained heitkoguste hinnangusse.  
▼B 
6. NÕUDED TEEKONNALE  
6.1. Vastavalt punktides 6.3–6.5 kirjeldatud hetkkiirusele liigitatud linna-, 
asulavälise- ja kiirteesõidu osakaalu väljendatakse protsendina 
teekonna kogupikkusest.  
▼M1 
6.2. Teekonna järjestus koosneb linnasõidust, millele järgneb asulaväline ja 
kiirteesõit vastavalt punktis 6.6 täpsustatud osakaaludele. Linna-, 
asulaväline ja kiirteesõit toimub ilma katkestuseta, kuid võib sisaldada 
ka ühes ja samas punktis algavat ja lõppevat teekonda. Asulavälist 
sõitu võib katkestada lühikese linnasõiduperioodiga linnast läbi sõites. 
Kiirteesõidu võib katkestada lühikesteks perioodideks linna- või asula ­
välisel sõidul, nt teemaksujaamade läbimisel või kohtades, kus tehakse 
teetöid.  
▼B 
6.3. Linnasõitu iseloomustab sõiduki kiirus kuni 60 km/h.  ▼M1
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 132  
6.4. Asulavälist sõitu iseloomustab sõiduki kiirus, mis on suurem kui 
60 km/h ja väiksem kui 90 km/h või sellega võrdne. N2-kategooria 
sõidukite puhul, millele on direktiivi 92/6/EMÜ kohaselt paigaldatud 
seade, mis piirab sõiduki kiirust kuni 90 km/h, iseloomustab asulavä ­
list sõitu sõiduki kiirus, mis on suurem kui 60 km/h ja väiksem kui 
80 km/h või sellega võrdne.  
6.5. Kiirteesõitu iseloomustab sõiduki kiirus üle 90 km/h. N2-kategooria 
sõidukite puhul, millele on direktiivi 92/6/EMÜ kohaselt paigaldatud 
seade, mis piirab sõiduki kiirust kuni 90 km/h, iseloomustab kiritee ­
sõitu sõiduki kiirus, mis on suurem kui 80 km/h.  
▼B 
6.6. Teekond koosneb umbes 34 % ulatuses linna-, 33 % asulavälisest ja 
33 % kiirteesõidust kiirustel, mida on kirjeldatud punktides 6.3–6.5. 
„Umbes“ on vahemik ±10 protsendipunkti nimetatud protsentidest. 
Linnasõit ei tohi siiski kunagi moodustada vähem kui 29 % kogu 
teekonnast.  
6.7. Sõiduki kiirus ei tohi tavaliselt ületada 145 km/h. Seda maksimaalset 
kiirust võib ületada lubatud hälbega 15 km/h mitte rohkem kui 3 % 
ulatuses kiirteesõidu ajast. PEMS-katse ajal kehtivad kohalikud kiirus ­
piirangud olenemata muudest õiguslikest tagajärgedest. Kohalike 
kiiruspiirangute rikkumine ei tühista iseenesest PEMS-katse tulemusi.  
▼M1 
6.8. Teekonna linnasõidu osa keskmine kiirus (k.a peatused) peaks jääma 
vahemikku 15–40 km/h. Peatused, mida määratletakse sõiduki kiiru ­
sena alla 1 km/h, peavad moodustama 6–30 % linnasõidu ajast. Linna ­
sõit peab sisaldama mitut peatust, mis on 10 sekundit või pikemad. 
Üksikute peatuste kestus ei tohi siiski ületada 300 järjestikust 
sekundit; muidu kaotab teekond kehtivuse.  
6.9. Kiirteesõidu kiirusvahemik peab jääma nõuetekohaselt 90 ja vähemalt 
110 km/h vahele. Sõiduki kiirus peab olema suurem kui 100 km/h 
vähemalt 5 minuti jooksul.  
M2-kategooria sõidukite puhul, millele on direktiivi 92/6/EMÜ koha ­
selt paigaldatud seade, mis piirab sõiduki kiirust kuni 100 km/h, peab 
kiirteesõidu kiirusvahemik jääma nõuetekohaselt 90–100 km/h vahele. 
Sõiduki kiirus peab olema suurem kui 90 km/h vähemalt 5 minuti 
jooksul.  
N2-kategooria sõidukite puhul, millele on direktiivi 92/6/EMÜ koha ­
selt paigaldatud seade, mis piirab sõiduki kiirust kuni 90 km/h, peab 
kiirteesõidu kiirusvahemik jääma nõuetekohaselt 80–90 km/h vahele. 
Sõiduki kiirus peab olema suurem kui 80 km/h vähemalt 5 minuti 
jooksul.  
▼B 
6.10. Teekonna kestus peab jääma 90 ja 120 minuti vahele.  ▼M1
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 133  
6.11. Teekonna algus- ja lõpp-punkti kõrgus merepinnast ei tohi erineda 
rohkem kui 100 m võrra. Lisaks sellele peab proportsionaalne kumu ­
latiivne positiivne kõrgusemuutus olema kogu teekonna ja punktis 4.3 
määratletud teekonna linnasõidu osa jooksul väiksem kui 
1 200 m/100 km ning see määratakse vastavalt 7b. liitele.  
▼B 
6.12. Linna-, asulavälise ja kiirteesõidu minimaalne pikkus on 16 km.  
▼M1 
6.13. 4. liite punktis 4 määratletud külmkäivituse ajal peaks keskmine kiirus 
(k.a peatused) jääma vahemikku 15–40 km/h. Suurim kiirus külmkäi ­
vituse ajal tohi olla suurem kui 60 km/h.  
▼B 
7. SÕIDUGA SEOTUD NÕUDED  
7.1. Teekond valitakse selliselt, et katset ei katkestata ja andmeid regis ­
treeritakse pidevalt, et saavutada punktis 6.10 määratletud minimaalne 
katse kestus.  
7.2. PEMSile antakse elektrit välisest toiteallikast ja mitte allikast, mis 
saab oma energia kas vahetult või kaudselt katsesõiduki mootorist.  
7.3. PEMS paigaldatakse selliselt, et sõiduki heidet või talitust või 
mõlemat minimaalselt mõjutada. Paigaldatud seadmete massi ja katse ­
sõiduki võimalikke aerodünaamilisi modifikatsioone tuleb miinimu ­
mini vähendada. Sõiduki kasulik koormus peab vastama punktile 5.1.  
7.4. RDE-katsed viiakse läbi Euroopa Liidu tööpäevadel, nagu on määrat ­
letud nõukogu määruses (EMÜ, Euratom) nr 1182/71 (*).  
___________  
(*) Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom) nr 1182/71, 3. juuni 1971, 
millega määratakse kindlaks ajavahemike, kuupäevade ja tähtae ­
gade suhtes kohaldatavad eeskirjad (EÜT L 124, 8.6.1971, lk 1).  
7.5. RDE-katsed toimuvad kattega teedel ja tänavatel (nt maastikusõit ei 
ole lubatud).  
▼M1 
7.6. Tühikäigul töötamine pärast sisepõlemismootori esimest käivitamist 
peab olema võimalikult lühiajaline ning see ei tohi olla pikem kui 
15 s. Sõiduki peatumine 4. liite punktis 4 määratletud külmkäivituse 
ajal peab olema võimalikult lühiajaline ning see ei tohi olla pikem kui 
90 s. Kui mootor katse ajal seiskub, võib selle uuesti käivitada, kuid 
proovivõtmist ei tohi katkestada.  
▼B 
8. MÄÄRDEAINE, KÜTUS JA REAKTIIV  
8.1. RDE-katses kasutatav kütus, määrdeaine ja reaktiiv (kui seda kasuta ­
takse) peavad vastama tootja esitatud tehnilisele kirjeldusele, mis on 
ette nähtud kliendile sõiduki kasutamiseks.  ▼M1
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 134  
8.2. Võetakse näidised kütusest, määrdeainest ja reaktiivist (vajaduse 
korral) ja neid säilitatakse vähemalt 1 aasta.  
9. HEITKOGUSED JA TEEKONNA HINDAMINE  
9.1. Katse viiakse läbi vastavalt käesoleva lisa 1. liitele.  
9.2. Teekond peab vastama punktides 4–8 sätestatud nõuetele.  
9.3. Ei ole lubatud kombineerida eri teekondade andmeid ega teekonna 
andmeid muuta või kustutada, v.a punktis 6.8 kirjeldatud pika peatuse 
korral.  
▼M1 
9.4. Kui teekond on vastavalt punktile 9.2 valideeritud, arvutatakse heit ­
kogused, kasutades käesoleva lisa 5. ja 6. liites sätestatud meetodeid. 
6. liidet kohaldatakse punktis 1.2.40 määratletud välise laadimiseta 
hübriidelektrisõidukite puhul ainult juhul, kui rataste võimsus on kind ­
laks tehtud rattarummu pöördemomendi mõõtmisega. Välise laadimi ­
sega hübriidelektrisõidukite puhul arvutatakse heitkogused käesoleva 
lisa 7c. liites sätestatud meetodil.  
▼B 
9.5. Kui konkreetses ajavahemikus on keskkonnatingimusi laiendatud 
vastavalt punktile 5.2, siis jagatakse selle konkreetse ajavahemiku 
heide, mis on arvutatud vastavalt 4. liitele, väärtusega 1,6 enne kui 
hinnatakse selle vastavust käesoleva lisa nõuetele. Seda sätet ei kohal ­
data CO2-heitele.  
▼M1 
9.6. Külmkäivitus on määratletud vastavalt käesoleva lisa 4. liite punktile 
4. Külmkäivituse ajal tekkiv gaasiliste saasteainete ja tahkete osakeste 
heide lisatakse 5. ja 6. liite kohase tavapärase hindamise juurde. 
Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul arvutatakse heitko ­
gused käesoleva lisa 7c. liites sätestatud meetodil.  
Kui sõidukit konditsioneeriti viimase kolme tunni jooksul enne katset 
keskmisel temperatuuril, mis vastab punktis 5.2 esitatud laiendatud 
tingimustele, kohaldatakse külmkäivitusaja suhtes IIIA lisa punkti 
9.5 sätteid isegi juhul, kui katsetingimused ei vasta laiendatud tempe ­
ratuuritingimustele. Paranduskoefitsienti 1,6 kasutatakse üks kord. 
Paranduskoefitsienti 1,6 kasutatakse saasteainete, kuid mitte CO  2 
heite puhul.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 135  
1. liide  
Menetlus sõidukite heitkoguste katsetamiseks mobiilse heitemõõtmissüsteemi 
(PEMS) abil  
1. SISSEJUHATUS  
Käesolevas liites kirjeldatakse katsemenetlust, et määrata kindlaks kerg ­
sõidukite ja tarbesõidukite heitgaaside kogused, kasutades mobiilset heite ­
mõõtmissüsteemi.  
2. TÄHISED, PARAMEETRID JA ÜHIKUD  
≤ — väiksem või võrdne  
# — number  
#/m  3 — arv kuupmeetri kohta  
% — protsent  
°C — kraadi Celsiuse järgi  
g — gramm  
g/s — grammi sekundi kohta  
h — tund  
Hz — herts  
K — kelvin  
kg — kilogramm  
kg/s — kilogrammi sekundi kohta  
km — kilomeeter  
km/h — kilomeetrit tunnis  
kPa — kilopaskal  
kPa/min — kilopaskalit minutis  
l — liiter  
l/min — liitrit minutis  
m — meeter  
m 3 — kuupmeeter  
mg — milligramm  
min — minut  
p e — vakumeeritud rõhk [kPa]  
q vs — süsteemi mahuline vooluhulk [l/min]  
ppm — miljondikku  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 136  
ppmC  1 — miljondikku süsiniku ekvivalendi kohta  
p/min — pööret minutis  
s — sekund  
V s — süsteemi maht [l]  
3. ÜLDNÕUDED  
3.1. PEMS  
Katse viiakse läbi PEMSiga, mis koosneb punktides 3.1.1–3.1.5 kirjel ­
datud osadest. Vajaduse korral võib luua ühenduse sõiduki ECUga, et 
määrata kindlaks asjakohased mootori ja sõiduki parameetrid, mis on 
sätestatud punktis 3.2.  
3.1.1. Analüsaatorid saasteainete kontsentratsiooni määramiseks heitgaasis.  
3.1.2. Üks või mitu seadet või andurit, et mõõta või määrata heitgaasi massi ­
vool.  
3.1.3. Globaalne positsioneerimissüsteem, et määrata kindlaks sõiduki asukoht, 
kõrgus merepinnast ja kiirus.  
3.1.4. Vajaduse korral andurid ja muud seadmed, mis ei ole sõiduki osad, nt 
ümbritseva õhu temperatuuri, suhtelise niiskuse, õhurõhu ja sõiduki 
kiiruse mõõtmiseks.  
3.1.5. Sõidukist sõltumatu energiaallikas, et anda PEMSile toidet.  
3.2. Katseparameetrid  
Käesoleva liite tabelis 1 täpsustatud katseparameetreid mõõdetakse ja neid 
registreeritakse konstantsel sagedusel 1,0 Hz või üle selle ja neist teavi ­
tatakse vastavalt 8. liite nõuetele. Kui on saadud ECU parameetrid, siis 
tehakse need kättesaadavaks oluliselt kõrgemal sagedusel kui PEMSi re ­
gistreeritud parameetrid. PEMSi analüsaatorid, vooluhulgamõõturid ja 
andurid peavad vastama käesoleva lisa 2. ja 3. liites sätestatud nõuetele.  
Tabel 1  
Katseparameetrid  
Parameeter  Soovitatud ühik  Allikas (  8 ) 
▼M1 
THC-kontsentratsioon (  1 ), ( 4 ) ppm C  1 Analüsaator  
CH  4 -kontsentratsioon (  1 ), ( 4 ) ppm C  1 Analüsaator  
NMHC-kontsentratsioon (  1 ), ( 4 ) ppm C  1 Analüsaator (  6 ) 
▼B 
CO-kontsentratsioon (  1 ), ( 4 ) ppm  Analüsaator  
CO  2 -kontsentratsioon (  1 ) ppm  Analüsaator  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 137  
Parameeter  Soovitatud ühik  Allikas (  8 ) 
NO  X -kontsentratsioon (  1 ), ( 4 ) ppm  Analüsaator (  7 ) 
PN-kontsentratsioon (  4 ) #/m  3 Analüsaator  
Heitgaasi massivooluhulk  kg/s  EFM, 2. liite punktis 7 kirjeldatud mis 
tahes meetod  
Ümbritseva õhu niiskus  %  Andur  
Ümbritseva õhu temperatuur  K  Andur  
Ümbritseva õhu rõhk  kPa  Andur  
Sõiduki kiirus  km/h  Andur, GPS või ECU (  3 ) 
Sõiduki laiuskraad  kraad  GPS  
Sõiduki pikkuskraad  kraad  GPS  
Sõiduki asukoha kõrgus merepinnast (  5 ), ( 9 ) M  GPS või andur  
Heitgaasi temperatuur (  5 ) K  Andur  
Mootori jahutusvedeliku temperatuur (  5 ) K  Andur või ECU  
Mootori pöörlemiskiirus (  5 ) p/min  Andur või ECU  
Mootori pöördemoment (  5 ) Nm  Andur või ECU  
Pöördemoment veoteljel (  5 ) Nm  Rummu pöördemomendi mõõtur  
Pedaali asend (  5 ) %  Andur või ECU  
Mootori kütusevool (  2 ) g/s  Andur või ECU  
Mootorisse sisenev õhuvool (  2 ) g/s  Andur või ECU  
Rikke olek (  5 ) —  ECU  
Siseneva õhuvoolu temperatuur  K  Andur või ECU  
Regeneratsiooni olek (  5 ) —  ECU  
Mootoriõli temperatuur (  5 ) K  Andur või ECU  
Valitud käik (  5 ) #  ECU  
Soovitud käik (nt käiguvahetuse näidik) (  5 ) # ECU  
Muud sõiduki andmed (  5 ) täpsustamata  ECU  
( 1 ) Mõõdetakse niiske heitgaasi põhjal või korrigeeritakse vastavalt 4. liite punktile 8.1. 
( 2 ) Määratakse ainult siis, kui heitgaasi massivooluhulga arvutamiseks kasutatakse kaudset meetodit, mida on kirjeldatud 4. liite  
punktides 10.2 ja 10.3. 
( 3 ) Meetod valitakse vastavalt punktile 4.7. 
( 4 ) Parameeter on kohustuslik ainult juhul, kui mõõtmist nõutakse IIIA lisa punktis 2.1. 
( 5 ) Määratakse ainult juhul, kui see on vajalik sõiduki oleku ja kasutustingimuste kontrollimiseks. 
( 6 ) Võib arvutada THC ja CH  4 kontsentratsioonide põhjal vastavalt 4. liite punktile 9.2. 
( 7 ) Võib arvutada mõõdetud NO ja NO  2 kontsentratsioonide põhjal. 
( 8 ) Võib kasutada mitut parameetrite allikat. 
( 9 ) Eelistatud allikas on ümbritseva rõhu andur.  
3.3. Sõiduki ettevalmistamine  
Sõiduki ettevalmistamine hõlmab katsesõiduki nõuetekohase tehnilise 
toimimise üldist kontrolli.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 138  
3.4. PEMSi paigaldamine  
▼M1 
3.4.1.  Üldteave  
PEMSi paigaldamisel järgitakse PEMSi tootja juhiseid ning kohalikke 
tervise- ja ohutusnõudeid. PEMS tuleks paigaldada selliselt, et minimee ­
rida katse ajal elektromagnetilised segavad toimed ning löögid, vibreeri ­
mine, tolm ja temperatuuri muutumine. PEMS tuleb paigaldada ja seda 
tuleb kasutada lekkekindlalt ja minimaalse soojakaoga. PEMSi paigalda ­
mine ja kasutamine ei tohi muuta heitgaasi olemust ega ülemääraselt 
pikendada väljalasketoru. Tahkete osakeste tekkimise vältimiseks peavad 
ühendused olema termiliselt stabiilsed katses eeldatavatel heitgaasi tempe ­
ratuuridel. Sõiduki väljalaskeava ja ühendustoru ühendamiseks ei soovi ­
tata kasutada elastomeerühendusi. Kui elastomeerühendusi kasutatakse, 
siis peab nende kokkupuude heitgaasiga olema minimaalne, et vältida 
artefakte mootori suurel koormusel.  
3.4.2.  Lubatud vasturõhk  
PEMSi proovivõtturi paigaldamine ja kasutamine ei tohi põhjendamatult 
suurendada rõhku väljalaskesüsteemis viisil, mis mõjutaks mõõtmiste 
tüüpilisust. Seepärast on soovitatav, et samale tasandile paigaldatakse 
ainult üks proovivõttur. Kui tehniliselt võimalik, siis peab pikendus, 
mis hõlbustab proovivõtmist või ühendamist heitgaasi massivoolumõõtu ­
riga, olema sama suur või suurem kui väljalasketoru ristlõige. Kui proo ­
vivõtturid takistavad olulist osa väljalasketoru ristlõikest, võib tüübikinni ­
tusasutus nõuda vasturõhu mõõtmist.  
3.4.3.  Heitgaasi massivoolumõõtur  
Kui kasutatakse heitgaasi massivoolumõõturit, siis kinnitatakse see 
sõiduki väljalasketoru(de)le vastavalt EFMi tootja soovitustele. EFMi 
mõõtevahemik peab vastama katses eeldatava heitgaasi massivooluhulga 
vahemikule. EFMi ja väljalasketoru adapterite või ühenduste paigalda ­
mine ei tohi negatiivselt mõjutada mootori tööd või heitgaasi järeltöötlus ­
süsteemi. Kummalegi vooluanduri elemendile paigaldatakse külgedele 
vähemalt neljakordse läbimõõduga toru või 150 mm sirge toru, olenevalt 
sellest, kumb on suurem. Hargneva väljalaskekollektoriga mitmesilindri ­
lise mootori katsetamisel soovitatakse paigaldada massivoolumõõtur välja ­
laskekollektorite ühenduskohast allavoolu ja suurendada torustiku rist ­
lõiget, et proovivõtmiseks kasutatav ristlõikeala oleks sama suur või 
suurem. Kui see ei ole teostatav, võib heitgaasivoolu mõõta mitme heit ­
gaasi massivoolumõõturiga, kui tüübikinnitused selle heaks kiidavad. 
Heitgaasi torude konfiguratsioonide, mõõtmete ja eeldatavate heitgaasi 
massivooluhulga väärtuste paljusus võib teha vajalikuks kompromissi 
EFMi(de) valimisel ja paigaldamisel, juhindudes heast inseneritavast. 
Mõõtetäpsuse parandamiseks on lubatud paigaldada EFM, mille läbimõõt 
on väiksem kui väljalasketoru diameeter või mitme ava ristlõikeala kokku, 
tingimusel et see ei mõjuta negatiivselt tööd ega heitgaasi järeltöötlust, 
mis on sätestatud punktis 3.4.2. Soovitatav on dokumenteerida EFMi 
paigaldus fotode abil.  
▼B 
3.4.4.  Globaalsed positsioneerimissüsteemid (GPS).  
GPS-antenn paigaldatakse selliselt, et tagada satelliidisignaali hea vastu ­
võtt – näiteks kõrgeimasse võimalikku kohta. Paigaldatud GPS-antenn 
peab sõiduki kasutamist võimalikult vähe häirima.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 139  
3.4.5.  Mootori juhtplokiga ühendamine  
Soovi korral võib registreerida tabelis 1 loetletud asjakohased sõiduki ja 
mootori parameetrid, kasutades andmelogijat, mis on ühendatud ECU või 
sõiduki võrgustikuga vastavalt standarditele, nagu ISO 15031-5 või SAE 
J1979, OBD-II, EOBD või WWHOBD. Vajaduse korral avaldavad 
tootjad sildid, et võimaldada vajalike parameetrite identifitseerimist.  
3.4.6.  Andurid ja lisaseadmed  
Paigaldatakse sõiduki kiiruse andurid, temperatuuri andurid, jahuti termo ­
ühendused või muud mõõteseadmed, mis ei ole sõiduki osad, et mõõta 
uuritavat parameetrit representatiivsel, usaldusväärsel ja täpsel viisil, ilma 
et sõiduki kasutamist ja muude analüsaatorite, vooluhulgamõõturite, andu ­
rite ja signaalide toimimist põhjendamatult häiritaks. Andurid ja lisa ­
seadmed peavad saama energiat sõidukist sõltumata. Sõiduki kabiinist 
väljapoole jäävate PEMS-komponentide kinnituste ja osade turvavalgustus 
võib saada toidet sõiduki akult.  
▼M1 
3.5. Heiteproovide võtmine  
Heiteproovide võtmine peab olema representatiivne ja seda tuleb teha 
kohtades, kus heitgaas on hästi segatud ja kus ümbritseva õhu mõju 
proovivõtupunktist allavoolu on minimaalne. Vajaduse korral võetakse 
heiteproovid massivoolumõõturist allavoolu, järgides, et vahemaa voolu ­
hulgaandurini oleks vähemalt 150 mm. Proovivõtturid paigaldatakse vähe ­
malt 200 mm või väljalasketoru kolmekordse siseläbimõõdu kaugusele, 
olenevalt sellest, kumb on suurem, ja ülesvoolu kohast, kus heitgaasid 
väljuvad PEMSi proovivõtuseadmest keskkonda. Kui PEMS saadab 
gaasivoo tagasi väljalaskesüsteemi, siis peab see toimuma proovivõtturist 
allavoolu viisil, mis ei mõjuta mootori töötamise ajal heitgaasi koostist 
proovivõtupunkti(de)s. Kui proovivõtutoru pikkust muudetakse, siis 
süsteemi ülekandeaegu kontrollitakse ja vajadusel korrigeeritakse.  
Kui mootoril on heitgaasi järeltöötlussüsteem, siis võetakse heitgaasi 
proov järeltöötlussüsteemist allavoolu. Mitmesilindrilise mootori ja harg ­
neva väljalaskekollektoriga sõiduki katsetamisel peab proovivõttur asuma 
piisavalt kaugel allavoolu, et tagada, et proov oleks representatiivne kõigi 
silindrite keskmiste heitgaasikoguste suhtes. Kui tegemist on mitmesilind ­
rilise mootoriga, mille väljalaskekollektorid moodustavad omaette 
rühmad, nagu V-kujulise mootorikonfiguratsiooni korral, tuleb proovi ­
võttur paigaldada väljalaskekollektorite ühenduskohast allavoolu. Kui 
see ei ole tehniliselt teostatav, võib kasutada mitmepunktilist proovivõt ­
mist kohas, kus heitgaasid on hästi segunenud, kui tüübikinnitus selle 
heaks kiidab. Sellisel juhul peab proovivõtturite arv ja asukoht vastama 
võimalikult täpselt heitgaasi massivoolumõõturite asukohale. Kui heitgaa ­
sivoolud ei ole võrdsed, siis tuleb kaaluda proportsionaalset proovivõttu 
või mitme analüsaatori kasutamist proovide võtmisel.  
Tahkete osakeste mõõtmisel võetakse heitgaaside proov heitgaasivoolu 
keskelt. Kui heitgaasiproovide võtmiseks kasutatakse mitut proovivõtturit, 
siis peab tahkete osakeste proovivõttur asuma muude proovivõtturite 
suhtes ülesvoolu. Tahkete osakeste proovivõttur ei tohi segada gaasiliste 
saasteainete proovide võtmist. Proovivõtturi tüüp ja spetsifikaadid ning 
selle paigaldamine tuleb üksikasjalikult dokumenteerida.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 140  
Süsivesinike mõõtmiseks kuumutatakse proovivõtutoru temperatuurini 
463 ± 10 K (190 ± 10 °C). Muude gaasiliste komponentide mõõtmiseks 
kas koos jahutiga või ilma selleta hoitakse proovivõtutoru minimaalselt 
temperatuuril 333 K (60 °C), et vältida kondenseerumist ja tagada eri 
gaaside sobiv sisseimbumise efektiivsus. Madala rõhuga proovivõtusüs ­
teemides võib temperatuuri alandada vastavalt rõhu vähenemisele, tingi ­
musel et proovivõtusüsteem tagab 95 % sisseimbumise efektiivsuse kõigi 
reguleeritud gaasiliste saasteainete puhul. Kui väljalasketorus võetakse 
tahkete osakeste proovid ilma lahjenduseta, siis kuumutatakse proovivõ ­
tutoru alates lahjendamata heitgaasi proovivõtupunktist kuni lahjendus ­
punkti või tahkete osakeste loendurini vähemalt temperatuurini 373 K 
(100 °C). Tahkete osakeste proovivõtutoru proovi viibeaeg kuni esimese 
lahjenduseni või tahkete osakeste loendurini peab olema väiksem kui 3 s.  
Kõik lahjendamata või lahjendatud heitgaasiga kokkupuutuvad proovivõ ­
tusüsteemi osad, alates heitgaasi väljalasketorust kuni tahkete osakeste 
loendurini, peavad olema konstrueeritud nii, et tahkete osakeste sadestu ­
mine oleks võimalikult vähene. Kõik osad peavad olema valmistatud 
antistaatilisest materjalist, et vältida elektrostaatilist toimet.  
▼B 
4. KATSE-EELSED MENETLUSED  
4.1. PEMSi lekke kontroll  
Kui PEMS on paigaldatud, kontrollitakse iga sõidukile paigaldatud 
PEMSi puhul vähemalt üks kord lekkeid, nagu on ette näinud PEMSi 
tootja või järgmiselt. Proovivõttur ühendatakse heitgaasisüsteemist lahti 
ning ots suletakse korgiga. Analüsaatori pump lülitatakse sisse. Pärast 
esialgset stabiliseerumisperioodi peab lekke puudumisel kõikide vooluhul ­
gamõõturite näit olema umbes null. Vastasel korral tuleb kontrollida proo ­
vivõtuliine ja viga kõrvaldada.  
Lekkekiirus hõrendusega poolel ei tohi ületada 0,5 protsenti kontrollitava 
süsteemi osa läbivast vooluhulgast. Läbiva vooluhulga hindamiseks võib 
kasutada analüsaatori voolusid ja möödavoolusid.  
Alternatiivselt võib süsteemis vähendada rõhku kuni 20 kPa (süsteemi 
peab jääma 80 kPa). Pärast esialgset stabiliseerumisperioodi ei või rõhu 
suurenemine  Δp (kPa/min) süsteemis ületada järgmist väärtust: 
Δp ¼ p e 
V s Ü q vs Ü 0:005 
Teise meetodina võib rakendada kontsentratsiooni astmelist muutmist 
proovivõtuliini alguses ümberlülitamise teel nullgaasilt võrdlusgaasile, 
säilitades samad rõhutingimused, mis on süsteemi normaalsel ekspluatee ­
rimisel. Kui õigesti kalibreeritud analüsaatori näit on pärast piisava aja 
möödumist ≤ 99 protsenti sisestatud kontsentratsioonist, siis tuleb lekke ­
probleem kõrvaldada.  
▼M1 
4.2. PEMSi käivitamine ja stabiliseerimine  
PEMS lülitatakse sisse, soojendatakse ja stabiliseeritakse vastavalt PEMSi 
tootja tehnilisele kirjeldusele, kuni põhifunktsioonide parameetrid, nt 
rõhud, temperatuurid ja vooluhulgad on enne katse algust saavutanud 
oma seadistatud ekspluatatsioonipunktid. Nõuetekohase toimimise taga ­
miseks võib PEMS olla sisse lülitatud või seda võib soojendada ja stabi ­
liseerida sõiduki konditsioneerimise ajal. Süsteemis ei tohi olla vigu ega 
kriitilisi hoiatussignaale.  ▼M1
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 141  
4.3. Proovivõtusüsteemi ettevalmistamine  
Proovivõtusüsteem, mis koosneb proovivõtturist ja proovivõtutorudest 
valmistatakse katsetamiseks ette vastavalt PEMSi tootja juhistele. Tuleb 
tagada, et proovivõtusüsteem on puhas ja selles ei ole kondenseerunud 
niiskust.  
▼B 
4.4. Heitgaasi massivoolumõõturi (EFM) ettevalmistamine  
Kui EFMi kasutatakse heitgaasi massivoolu mõõtmiseks, siis tuleb see 
puhastada ja kasutamiseks ette valmistada vastavalt selle tootja tehnilisele 
kirjeldusele. Selle protseduuriga eemaldatakse (vajaduse korral) konden ­
satsioon ja setted liinidest ja seotud mõõtmise sisendavadest.  
4.5. Analüsaatorite kontrollimine ja kalibreerimine gaasiheite mõõtmiseks  
Analüsaatorite nullväärtuse ja mõõtevahemiku kalibreerimine teostatakse 
kalibreerimisgaasidega, mis vastavad 2. liite punkti 5 nõuetele. Valitakse 
kalibreerimisgaasid, mis vastavad RDE-katses eeldatud saasteainete kont ­
sentratsioonide vahemikule. Analüsaatori triivi minimeerimiseks tuleks 
analüsaatorite nullväärtuse ja mõõtevahemiku kalibreerimine teha ümbrit ­
seval temperatuuril, mis vastab võimalikult täpselt katseseadmete tempe ­
ratuurile katsesõidu ajal.  
▼M1 
4.6. Analüsaatori kontrollimine tahkete osakeste heite mõõtmiseks  
Analüsaatori nulltase registreeritakse, võttes HEPA filtriga filtreeritud 
ümbritsevast õhust proovi sobivas proovivõtukohas, tavaliselt proovivõtu ­
toru sisselaskeavas. Signaal salvestatakse konstantsel sagedusel vähemalt 
1,0 Hz ja see keskmistatakse 2 minutile; lõplik kontsentratsioon peab 
jääma tootja kirjeldatud vahemikku, kuid ei tohi olla suurem kui 5 000 
osakest kuupsentimeetri kohta.  
▼B 
4.7. Sõiduki kiiruse määramine  
Sõiduki kiirus määratakse vähemalt ühe järgmise meetodiga.  
(a) GPS; kui sõiduki kiirus määratakse GPSiga, siis võrreldakse teekonna 
kogupikkust 4. liite punkti 7 kohase meetodiga saadud mõõtetulemus ­
tega.  
(b) Andur (nt optiline või mikrolaine andur); kui sõiduki kiirus on 
määratud anduriga, siis peab kiiruse mõõtmine vastama 2. liite punkti 
8 nõuetele, või alternatiivselt määratakse teekonna kogupikkus andu ­
riga ja võrreldakse kontrollkaugusega, mis on saadud digitaalsest 
teedevõrgust või topograafiliselt kaardilt. Anduri määratav teekonna 
kogupikkus ei tohi kontrollkaugusest kõrvale kalduda rohkem kui 
4 %. 
(c) ECU; kui sõiduki kiirus määratakse kindlaks ECUga, siis valideeri ­
takse teekonna kogupikkus vastavalt 3. liite punktile 3 ja ECU kiirus ­
signaali korrigeeritakse vajaduse korral, et täita 3. liite punkti 3.3  ▼M1
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 142  
nõuded. Alternatiivselt võrreldakse ECUga määratud teekonna kogu ­
pikkust kontrollkaugusega, mis saadakse digitaalsest teedevõrgust või 
topograafiliselt kaardilt. ECUga määratav teekonna kogupikkus ei tohi 
kontrollkaugusest kõrvale kalduda rohkem kui 4 %.  
4.8. PEMSi seadete kontrollimine  
Tuleb kontrollida ühendusi kõikide anduritega ja vajaduse korral ECUga. 
Mootori parameetrite lugemisel tagatakse, et ECU teatab väärtusi õigesti 
(nt mootori nullkiirus [p/min], kui sisepõlemismootor on välja lülitatud ja 
süüde on sees).  ►M1 PEMS peab toimima ilma vigade ja kriitiliste 
hoiatussignaalideta. ◄ 
5. HEITEKATSE  
▼M1 
5.1. Katse algus  
Proovivõtu ning parameetrite mõõtmise ja registreerimisega alustatakse 
enne mootori käivitamist. Aegade vastavusse viimise hõlbustamiseks 
soovitatakse registreerida ajalisse vastavusse viidavad parameetrid kas 
ühe andmesalvestusseadmega või kasutada sünkroniseeritud ajatemplit. 
Enne ja vahetult pärast mootori käivitamist veendutakse, et kõik vajalikud 
parameetrid on salvestatud andmelogijas.  
5.2. Katse  
Proovivõttu ning parameetrite mõõtmist ja registreerimist jätkatakse kogu 
maanteekatse ajal. Mootori võib peatada ja käivitada, kuid heiteproovide 
võtmine ja parameetrite registreerimine peab jätkuma. Iga hoiatussignaal, 
mis viitab PEMSi talitlushäirele, dokumenteeritakse ja seda kontrollitakse. 
Kui katse jooksul ilmub veateade, katse tühistatakse. Parameetrite regis ­
treerimine peab andma andmete täielikkuse üle 99 %. Mõõtmise ja 
andmete registreerimise võib katkestada vähem kui 1 % jooksul kogu 
teekonna kestuse ajast, kuid mitte kauemaks kui järjestikuseks 30 sekun ­
diliseks perioodiks signaali tahtmatu kao korral või PEMS-seadme hool ­
damiseks. Katkestused võib PEMS registreerida otse, kuid registreeritud 
parameetrisse ei ole lubatud sisestada katkestusi andmete eeltöötlemise, 
vahetamise ega järeltöötlemise teel. Automaatse nullimise korral tehakse 
see vastavalt jälgitavale nullstandardile, mis sarnaneb sellega, mida kasu ­
tati analüsaatori nullimiseks. On äärmiselt soovitatav alustada PEMSi 
hooldust sõiduki nullkiirusel.  
5.3. Katse lõpetamine  
Katse lõppeb, kui sõiduk on teekonna läbinud ja mootor on välja lüli ­
tatud. Pärast katsesõidu lõppu tuleb vältida mootori pikaajalist tühikäigul 
töötamist. Andmete registreerimine jätkub, kuni proovivõtusüsteemide 
reageerimisaeg on lõppenud.  
▼B 
6. KATSEJÄRGNE MENETLUS  
6.1. Analüsaatorite kontrollimine gaasilise heite mõõtmiseks  
Gaasiliste komponentide analüsaatorite nullväärtust ja võrdlusnäitu kont ­
rollitakse kalibreerimisgaasidega, mis on identsed nendega, mida raken ­
datakse vastavalt punktile 4.5, et hinnata analüsaatori nulli- ja mõõteula ­
tuse triivi võrreldes katse-eelse kalibreerimisega. Enne mõõteulatuse triivi 
kontrollimist võib analüsaatori nullida, kui nulltriiv leiti olevat lubatud  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 143  
vahemikus. Katsejärgne triivi kontroll viiakse lõpule nii kiiresti kui 
võimalik pärast katset ja enne, kui PEMS, üksikud analüsaatorid või 
andurid on välja lülitatud või puhkerežiimis. Katse-eelse ja -järgse tule ­
muse erinevus peab vastama tabeli 2 nõuetele.  
Tabel 2  
Lubatud analüsaatori triiv PEMS-katses  
▼M1 
Saasteaine  Nullnäidu absoluutne triiv  Mõõteulatuse absoluutne triiv (  1 ) 
CO  2 ≤ 2 000 ppm katse kohta  ≤ 2 % näidust või ≤ 2 000 ppm katse kohta, olenevalt 
sellest, kumb on suurem  
CO ≤ 75 ppm katse kohta  ≤ 2 % näidust või ≤ 75 ppm katse kohta, olenevalt 
sellest, kumb on suurem  
NO  X ≤ 5 ppm katse kohta  ≤ 2 % näidust või ≤ 5 ppm katse kohta, olenevalt 
sellest, kumb on suurem  
CH  4 ≤ 10 ppm C  1 katse kohta  ≤ 2 % näidust või ≤ 10 ppm C  1 katse kohta, olenevalt 
sellest, kumb on suurem  
THC  ≤ 10 ppm C  1 katse kohta  ≤ 2 % näidust või ≤ 10 ppm C  1 katse kohta, olenevalt 
sellest, kumb on suurem  
( 1 ) Enne mõõteulatuse triivi kontrollimist võib analüsaatori nullida, kui nullitriiv on lubatud vahemikus.  
▼B 
Kui katse-eelsete ja -järgsete tulemuste nulli- ja mõõteulatuse triiv on 
lubatust suuremad, siis loetakse katsetulemused kehtetuks ja katse tehakse 
uuesti.  
▼M1 
6.2. Analüsaatori kontrollimine tahkete osakeste heite mõõtmiseks  
Analüsaatori nulltase registreeritakse vastavalt punktile 4.6.  
▼B 
6.3. Teel tekkiva heite mõõtmiste kontrollimine  
Analüsaatorite kalibreeritud vahemik peab sisaldama vähemalt 90 % kont ­
sentratsiooniväärtusi, mis on saadud 99 % ulatuses heitekatse valiidsete 
osade mõõtmistest. 1 % hindamiseks kasutatud mõõtmiste koguarvust 
võib olla kuni kahe teguri võrra suurem analüsaatori kalibreeritud vahe ­
mikust. Kui need nõuded ei ole täidetud, loetakse katse kehtetuks.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 144  
2. liide  
PEMSi komponentide ja signaalide spetsifikatsioon ja kalibreerimine  
1. SISSEJUHATUS  
Selles liites sätestatakse PEMSi komponentide ja signaalide spetsifikat ­
sioon ja kalibreerimine.  
2. TÄHISED, PARAMEETRID JA ÜHIKUD  
> — suurem kui  
≥ — suurem kui või võrdne  
% — protsent  
≤ — väiksem kui või võrdne  
A — lahjendamata CO  2 kontsentrat ­
sioon [%]  
a 0 — regressioonisirge vabaliige  
a 1 — regressioonisirge tõus  
B — lahjendatud CO  2 kontsentratsioon 
[%] 
C — lahjendatud NO kontsentratsioon 
[ppm]  
c — analüsaatori vastus hapniku 
segava toime katses  
c FS,b — HC-kontsentratsiooni täisskaala 
etapis (b) [ppmC  1 ] 
c FS,d — HC-kontsentratsiooni täisvahemik 
etapis (d) [ppmC  1 ] 
c HC(w/NMC)  — HC-kontsentratsioon CH  4 või 
C 2 H 6 voolamisel läbi NMC 
[ppmC  1 ] 
c HC(w/o NMC)  — HC-kontsentratsioon CH  4 või 
C 2 H 6 möödavoolu puhul NMCst 
[ppmC  1 ] 
c m,b — mõõdetud HC-kontsentratsioon 
etapis (b) ([ppmC  1 ] 
c m,d — mõõdetud HC-kontsentratsioon 
etapis (d) [ppmC  1 ] 
c ref,b — HC-võrdluskontsentratsioon 
etapis (b) [ppmC  1 ] 
c ref,d — HC-võrdluskontsentratsioon 
etapis (d) [ppmC  1 ] 
°C — kraadi Celsiuse järgi  
D — lahjendamata NO kontsentrat ­
sioon [ppm]  
D e — eeldatud lahjendatud NO kont ­
sentratsioon [ppm]  
E — absoluutne töörõhk [kPa]  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 145  
E CO2 — protsentuaalne CO  2 summutus  
▼M1 
E(d  p ) — PEMSi tahkete osakeste analüsaa ­
tori efektiivsus  
▼B 
E E — etaani efektiivsus  
E H2O — protsentuaalne vee summutus  
E M — metaani efektiivsus  
E O2 — hapniku segav toime  
F — veetemperatuur [K]  
G — küllastunud auru rõhk [kPa]  
g — gramm  
gH 2 O/kg — grammi vett kilogrammi kohta  
h — tund  
H — veeauru kontsentratsioon [%]  
H m — maksimaalne veeauru kontsentrat ­
sioon [%]  
Hz — herts  
K — kelvin  
kg — kilogramm  
km/h — kilomeetrit tunnis  
kPa — kilopaskal  
max — maksimaalne väärtus  
NO  X,kuiv  — stabiliseeritud NO  X salvestuste 
niiskusega korrigeeritud  
keskmine kontsentratsioon NO  X,m — stabiliseeritud NO  X salvestuste 
keskmine kontsentratsioon  
NO  X,ref — stabiliseeritud NO  X salvestuste 
keskmine võrdluskontsentratsioon  
ppm — miljondikku  
ppmC  1 — miljondikku süsiniku ekvivalendi 
kohta  
r 2 — determinatsioonikordaja  
s — sekund  
t 0 — gaasivoolu ümberlülitamise 
ajapunkt [s]  
t 10 — ajapunkt reageeringu jõudmisel 
10 %-ni lõppnäidust  
t 50 — ajapunkt reageeringu jõudmisel 
50 %-ni lõppnäidust  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 146  
t 90 — ajapunkt reageeringu jõudmisel 
90 %-ni lõppnäidust  
kindlaks määrata — määratakse kindlaks  
x — sõltumatu muutuja või kontroll ­
väärtus  
χ min — minimaalne väärtus  
y — sõltuv muutuja või mõõdetud 
väärtus  
3. LINEAARSUSE KONTROLL  
3.1. Üldteave  
►M1 Analüsaatorite, vooluhulgamõõturite, andurite ja signaalide täpsus 
ja lineaarsus peab olema jälgitav ning vastama rahvusvahelistele või riikli ­
kele standarditele. ◄ Andurid või signaalid, mis ei ole otse jälgitavad, nt 
lihtsustatud vooluhulgamõõturid, kalibreeritakse alternatiivina šassii düna ­
momeetri laboriseadmetega, mis on kalibreeritud vastavalt rahvusvahelis ­
tele või kohalikele standarditele.  
3.2. Lineaarsusnõuded  
Kõik analüsaatorid, vooluhulgamõõturid ja signaalid peavad vastavama 
tabelis 1 esitatud lineaarsusnõuetele. Kui õhuvool, kütusevool, õhu ja 
kütuse suhe või heitgaasi massivooluhulk arvutatakse ECU põhjal, siis 
peab arvutatud heitgaasi massivooluhulk vastama tabelis 1 sätestatud 
lineaarsusnõuetele.  
Tabel 1  
Mõõtmisparameetrite ja -süsteemide lineaarsusnõuded  
▼M1 
Mõõtmisparameeter/mõõteseade  jχ min Ü ða 1 Ä 1Þ þ a 0 j Tõus 
a 1 Standardviga SEE  Determinatsiooni ­
kordaja r  2 
Kütuse vooluhulk (  1 ) ≤ 1 % max  0,98–1,02  ≤ 2 %  ≥ 0,990  
Õhu vooluhulk (  1 ) ≤ 1 % max  0,98–1,02  ≤ 2 %  ≥ 0,990  
Heitgaasi massivooluhulk  ≤ 2 % max  0,97–1,03  ≤ 3 %  ≥ 0,990  
Gaasianalüsaatorid  ≤ 0,5 % max  0,99–1,01  ≤ 1 %  ≥ 0,998  
Pöördemoment (  2 ) ≤ 1 % max  0,98–1,02  ≤ 2 %  ≥ 0,990  
PN-analüsaatorid (  3 ) ≤ 5 % max  0,85–1,15 (  4 ) ≤ 10 %  ≥ 0,950  
( 1 ) valikuline heitgaasi massivoolu määramiseks 
( 2 ) valikuline parameeter 
( 3 ) Lineaarsuskontrolli kontrollitakse punktis 6.2 määratletud tahmaosakestega 
( 4 ) Ajakohastatakse vastavalt mõõtevea leviku ja jälgitavuse tabelitele.  
3.3. Lineaarsuse kontrollimise sagedus  
Punktile 3.2 vastavaid lineaarsusnõudeid kontrollitakse:  
a) iga gaasianalüsaatori puhul vähemalt iga kaheteistkümne kuu tagant 
või iga kord, kui süsteemi parandatakse või komponenti vahetatakse 
või muudetakse selliselt, et see võib mõjutada kalibreerimist;  
b) muude asjakohaste seadmete, näiteks PN-analüsaatorite, heitgaasi 
massivoolumõõturite ja jälgitavalt kalibreeritud andurite puhul alati, 
kui on täheldatud kahjustusi, vastavalt siseauditi korrale või seadme 
tootja poolt, kuid mitte rohkem kui üks aasta enne tegelikku katset.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 147  
Punktile 3.2 vastavate lineaarsusnõuete täitmist andurite või ECU signaa ­
lide puhul, mis ei ole vahetult jälgitavad, kontrollitakse šassii dünamo ­
meetril iga sõidukile paigaldatud PEMSi puhul üks kord, kasutades 
selleks jälgitavalt kalibreeritud mõõteseadet.  
▼B 
3.4. Lineaarsuskontrolli kord  
3.4.1.  Üldnõuded  
Asjakohased analüsaatorid, seadmed ja andurid viiakse tavapärasesse 
töökorda vastavalt tootja soovitustele. Analüsaatoreid, seadmeid ja andu ­
reid ekspluateeritakse ettenähtud temperatuuridel, rõhkudel ja vooludel.  
3.4.2.  Üldmenetlus  
Iga normaalse ekspluatatsioonivahemiku lineaarsust kontrollitakse järg ­
miste etappidega.  
(a) Analüsaatori vooluhulgamõõturi või anduri nullpunkt seadistatakse 
nullsignaali sisestamisega. Gaasianalüsaatorite puhul kasutatakse 
puhastatud sünteetilist õhku või lämmastikku, mis juhitakse analüsaa ­
tori sisendavasse gaasiraja kaudu, mis on võimalikult sirge ja lühike.  
(b) Analüsaatori, vooluhulgamõõturi või anduri mõõteulatus reguleeri ­
takse mõõteulatuse signaaliga. Gaasianalüsaatorite puhul juhitakse 
sobiv võrdlusgaas analüsaatori sisendavasse gaasiraja kaudu, mis on 
võimalikult sirge ja lühike.  
(c) Korratakse punktis a kirjeldatud nullimist.  
(d) Lineaarsuse kontrollimiseks kasutatakse vähemalt kümmet enam- 
vähem võrdse ulatusega kehtivat kontrollväärtust (kaasa arvatud 
null). Komponentide kontsentratsioonide kontrollväärtused, heitgaasi 
massivooluhulk ja muud asjakohased parameetrid valitakse selliselt, et 
need vastavad väärtuste vahemikule, mida heitekatses eeldatakse. 
Heitgaasi massivoolu mõõtmiseks võib lineaarsuskontrollist välja 
jätta võrdluspunktid, mis on maksimaalsest kalibreerimisväärtusest 
5 % madalamal.  
(e) Gaasianalüsaatorite puhul juhitakse teadaolevad gaasikontsentrat ­
sioonid vastavalt punktile 5 analüsaatori porti. Signaali stabiliseeru ­
miseks jäetakse piisavalt aega.  
(f) Hinnatavad väärtused ja vajadusel kontrollväärtused registreeritakse 
1,0 Hz püsisagedusel vähemalt 30sekundilise perioodi jooksul.  
(g) 30 s jooksul mõõdetud väärtuste aritmeetiliste keskväärtuste põhjal 
arvutatakse vähimruutude meetodil lineaarse regressiooni parameetrid, 
kasutades kõige sobivamat lähendavat võrrandit järgmisel kujul:  
y ¼ a 1 x þ a 0 
kus: 
y on mõõtesüsteemi tegelik väärtus  
a 1 on regressioonisirge tõus  
x on kontrollväärtus  
a 0 on regressioonisirge vabaliige  ▼M1
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 148  
Regressiooni standardhälve (SEE) üleminekul  y-väärtuselt  x-väärtu­
sele ja determinatsioonikordaja (r  2 ) arvutatakse iga mõõtmispara ­
meetri ja süsteemi jaoks.  
(h) Lineaarse regressiooni parameetrid peavad vastama tabelis 1 esitatud 
nõuetele.  
3.4.3.  Nõuded lineaarsuse kontrollimise kohta šassii dünamomeetril  
Mittejälgitavaid vooluhulgamõõtureid, andureid või ECU signaale, mida 
ei saa vastavalt jälgitavatele standarditele kalibreerida, kalibreeritakse 
šassii dünamomeetril. Protseduur peab vastama UNECE eeskirja nr 83 
4a lisa nõuetele niivõrd, kui need on kohaldatavad. Vajaduse korral 
tuleb kalibreeritav seade või andur paigaldada katsesõidukile ning seda 
kasutada vastavalt 1. liite nõuetele. Kalibreerimiskord järgib võimalusel 
alati punkti 3.4.2 nõudeid; valitakse vähemalt 10 asjakohast kontrollväär ­
tust tagamaks, et vähemalt 90 % RDE-katses eeldatavast maksimaalsest 
väärtusest on kaetud.  
Kui kalibreeritakse mittevahetult jälgitavat vooluhulgamõõturit, andurit 
või ECU signaali, et määrata heitgaasi vooluhulk, siis kinnitatakse sõiduki 
väljalasketoru külge jälgitav kalibreeritud heitgaasi massivoolu võrdlus ­
mõõtur või CVS. Tuleb tagada, et sõiduki heitgaasi mõõdetakse täpselt 
heitgaasi massivoolumõõturi abil 1. liite punkti 3.4.3 kohaselt. Sõidukit 
käitatakse nii, et gaasipedaal on püsivas asendis ning käiguvalik ja šassii 
dünamomeetri koormus on konstantne.  
4. GAASILISTE KOMPONENTIDE MÕÕTMISE ANALÜSAATORID  
4.1. Analüsaatorite lubatavad tüübid  
4.1.1.  Standardanalüsaatorid  
Gaasilisi komponente mõõdetakse analüsaatoritega, mis on täpsustatud 
07-seeria muudatustega muudetud UNECE eeskirja nr 83 4a lisa 3. liite 
punktides 1.3.1–1.3.5. Kui NDUV-analüsaator mõõdab nii NO kui ka 
NO  2 , siis ei ole NO  2 /NO-muundurit vaja.  
4.1.2.  Alternatiivsed analüsaatorid  
Analüsaatorid, mis ei vasta punkti 4.1.1 projekteerimiskirjeldusele, on 
lubatud tingimusel, et need vastavad punkti 4.2 nõuetele. Tootja peab 
tagama, et alternatiivne analüsaator saavutab võrreldes standardanalüsaa ­
toriga samaväärse või parema mõõtmise tulemuslikkuse saasteaine kont ­
sentratsioonide vahemikus ja kooseksisteerivate gaaside osas, mida võib 
eeldada sõidukitel, mida käitatakse lubatud kütustega RDE-katsetel kehti ­
vatel mõõdukatel ja laiendatud tingimustel vastavalt käesoleva lisa punk ­
tidele 5, 6 ja 7. Nõudmise korral esitab analüsaatori tootja kirjalikult 
lisateabe, mis näitab, et alternatiivse analüsaatori mõõtmistulemused on 
järjekindlalt ja usaldusväärselt kooskõlas standardanalüsaatori mõõtmistu ­
lemustega. Lisateave peab sisaldama:  
a) alternatiivse analüsaatori teoreetilise baasi ja tehniliste komponentide 
kirjeldust;  
b) tõendust samaväärsuse kohta vastava standardanalüsaatoriga, mida on 
kirjeldatud punktis 4.1.1, saasteainete eeldatud kontsentratsioonide 
vahemikus ja tüübikinnituse katse ümbritseva keskkonna tingimustel 
vastavalt 07-seeria muudatustega muudetud UNECE eeskirja nr 83 07- 
seeria muudatuste 4a lisale, ning valideerimiskatset vastavalt 3. liite 
punktile 3 sõidukite puhul, millel on sädesüüte või survesüütega 
mootor; analüsaatori tootja peab tõendama samaväärsuse olulisust 3. 
liite punktis 3.3 esitatud lubatud hälvete piirides;  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 149  
c) tõendust samaväärsuse kohta vastava standardanalüsaatoriga, mida on 
täpsustatud punktis 4.1.1, seoses atmosfäärirõhu mõjuga analüsaatori 
mõõtetulemustele; tõendav katse peab määrama kindlaks reageeringu 
võrdlusgaasile, mille kontsentratsioon jääb analüsaatori mõõtevahe ­
mikku, et kontrollida atmosfäärirõhu mõju mõõdukatel ja laiendatud 
kõrgustingimustel, mis on määratletud käesoleva lisa punktis 5.2. 
Sellise katse võib läbi viia keskkonnakõrguse katsekambris;  
d) samaväärsuse tõendust vastava standardanalüsaatoriga, mis on sätes ­
tatud punktis 4.1.1, vähemalt kolmes käesoleva lisa nõuetele vastavas 
maanteekatses;  
e) tõendust selle kohta, et vibratsiooni, kiirenduste ja ümbritseva õhu 
temperatuuri mõju analüsaatori näidule ei ületa analüsaatori müranõu ­
deid, mis on sätestatud punktis 4.2.4.  
Tüübikinnitusasutused võivad nõuda lisateavet, et saada kinnitust sama ­
väärsuse kohta või keelduda tüübikinnituse andmisest, kui mõõtmistest 
nähtub, et alternatiivne analüsaator ei ole standardanalüsaatoriga sama ­
väärne.  
4.2. Analüsaatori spetsifikatsioon  
4.2.1.  Üldteave  
Lisaks iga analüsaatori kohta punktis 3 määratletud lineaarsusnõuetele 
peab analüsaatori tootja tõendama, et analüsaatorite tüübid vastavad punk ­
tides 4.2.2–4.2.8 sätestatud spetsifikatsioonidele. Analüsaatorite mõõteva ­
hemik ja reageerimisaeg peavad olema sellised, et oleks võimalik piisava 
täpsusega mõõta heitgaasi komponentide kontsentratsiooni vastavalt kehti ­
vale heitestandardile muutuvatel ja stabiilsetel tingimustel. Võimalikult 
palju tuleb piirata analüsaatorite tundlikkust löökidele, vibratsioonile, 
vananemisele, temperatuuri ja õhurõhu muutustele ning elektromagnetilis ­
tele häiretele ja muudele sõiduki ja analüsaatori kasutamisega seotud 
mõjudele.  
4.2.2.  Mõõtetäpsus  
Mõõtetäpsus on määratluse kohaselt analüsaatori näidu kõrvalekalle kont ­
rollväärtusest ja see ei tohi ületada 2 % näidust või 0,3 % täisskaalast, 
olenevalt sellest, kumb on suurem.  
4.2.3.  Kordustäpsus  
Kordustäpsus, mis on määratluse kohaselt 10 korduva reageeringu 
2,5kordne standardhälve teatava kalibreerimis- või võrdlusgaasi puhul, 
ei tohi olla suurem kui 1 % skaala maksimaalsele näidule vastavast kont ­
sentratsioonist iga kasutatava mõõtepiirkonna kohta, mis on vähemalt 
155 ppm (või ppmC  1 ), või 2 % iga mõõtevahemiku kohta, mis on alla 
155 ppm (või ppmC  1 ). 
4.2.4.  Müra  
Müra, mis on määratluse kohaselt nullnäidust kümne standardse kõrvale ­
kalde ruutkeskmise kahekordne väärtus mõõdetuna pideval vähemalt 
1,0 Hz salvestussagedusel 30 sekundi jooksul, ei tohi olla rohkem kui 
2 % täisvahemikust. Kõik 10 mõõteperioodi peavad vahelduma 30sekun ­
dilise intervalliga, mille jooksul analüsaatorisse viiakse sobiv võrdlusgaas. 
Enne iga proovivõtuperioodi ja enne iga mõõteintervalli jäetakse piisavalt 
aega analüsaatori ja proovivõtuliinide puhastamiseks.  
4.2.5.  Nullitriiv  
Nullitriiv, mis on määratletud kui keskmine näit nullgaasi puhul vähemalt 
30sekundilise ajavahemiku jooksul, peab vastama tabelis 2 esitatud spet ­
sifikatsioonidele.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 150  
4.2.6.  Mõõteulatuse triiv  
Mõõteulatuse triiv, mis on määratletud kui keskmine näit võrdlusgaasi 
puhul vähemalt 30sekundilise ajavahemiku jooksul, peab vastama tabelis 
2 esitatud spetsifikatsioonidele.  
Tabel 2  
Analüsaatorite lubatav null- ja mõõteulatuse triiv gaasikomponentide mõõtmiseks laboritingimustel  
▼M1 
Saasteaine  Nullpunkti absoluutne triiv  Mõõteulatuse absoluutne triiv  
CO  2 ≤ 1 000 ppm 4 h jooksul  ≤ 2 % näidust või ≤ 1 000 ppm 4 h jooksul, olene ­
valt sellest, kumb on suurem  
CO ≤ 50 ppm 4 h jooksul  ≤ 2 % näidust või ≤ 50 ppm 4 h jooksul, olenevalt 
sellest, kumb on suurem  
PN 5 000 osakest cm  3 kohta 4h jooksul  Vastavalt tootja spetsifikatsioonile  
NO  X ≤ 5 ppm 4 h jooksul  ≤ 2 % näidust või 5 ppm 4 h jooksul, olenevalt 
sellest, kumb on suurem  
CH  4 ≤ 10 ppm C  1 ≤ 2 % näidust või ≤ 10 ppm, 4 h jooksul, olenevalt 
sellest, kumb on suurem  
THC  ≤ 10 ppm C  1 ≤ 2 % näidust või ≤ 10 ppm, 4 h jooksul, olenevalt 
sellest, kumb on suurem  
▼B 
4.2.7.  Tõusuaeg  
Tõusuaeg on määratluse kohaselt aeg, mis kulub reageeringu näidu jõud ­
miseks 10 %-lt 90 %ni lõppnäidust ( t 90 – t 10 ; vt punkt 4.4). Tõusuaeg ei 
tohi ületada 3 sekundit.  
4.2.8.  Gaaside kuivatamine  
Heitgaase võib mõõta nii niiskena kui ka kuivana. Kasutatava gaasikui ­
vatusseadme mõju mõõdetavate gaaside koostisele peab olema võimali ­
kult väike. Keemiliste kuivatusainete kasutamine ei ole lubatud.  
4.3. Lisanõuded  
4.3.1.  Üldteave  
Punktide 4.3.2–4.3.5 sätetes määratletakse lisanõuded konkreetsete analü ­
saatorite tüüpide tulemuslikkusele ning neid kohaldatakse ainult juhul, kui 
kõnealust analüsaatorit kasutatakse heitkoguste mõõtmiseks RDE-katsetes.  
4.3.2.  NO  X -muundurite tõhususe kontrollimine  
NO  X -muunduri kasutamisel, nt selleks, et muundada NO  2 NO-ks kemo ­
luminestsentsanalüsaatoris analüüsimiseks, kontrollitakse selle tõhusust 
vastavalt 07-seeria muudatustega muudetud UNECE eeskirja nr 83 4a 
lisa 3. liite punktile 2.4. NO  X -muunduri tõhusust kontrollitakse hiljemalt 
üks kuu enne heitekatset.  
4.3.3.  Leekionisatsioonidetektori (FID) reguleerimine  
a) Detektori reageeringu optimeerimine  
Süsivesinike mõõtmisel tuleb FID-d reguleerida ajavahemike tagant, 
mille on täpsustanud analüsaatori tootja, vastavalt 07-seeria muudatus ­
tega muudetud UNECE eeskirja nr 83 4a lisa 3. liite punktile 2.3.1.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 151  
Reageeringu optimeerimiseks kõige tavalisemas töövahemikus kasuta ­
takse propaani sisaldavat õhku või propaani sisaldavat lämmastikku.  
b) Süsivesinike kalibreerimistegurid  
Süsivesinike mõõtmisel kontrollitakse FID süsivesinike kalibreerimis ­
tegurit vastavalt 07-seeria muudatustega muudetud UNECE eeskirja 
nr 83 4a lisa 3. liite punktile 2.3.3, kasutades võrdlusgaasina vastavalt 
propaani sisaldavat õhku või propaani sisaldavat lämmastikku või 
nullgaasina puhastatud sünteetilist õhku või lämmastikku.  
c) Hapniku segava toime kontrollimine  
Hapniku segavat toimet kontrollitakse FID kasutusele võtmisel ning 
pärast põhjaliku hoolduse tegemist. Valitakse selline mõõtevahemik, 
kus hapniku segava toime kontrollimiseks kasutatavate gaaside kont ­
sentratsioon on üle 50 %. Ahju temperatuur peab katse ajal olema 
nõuetekohane. Hapniku segava toime kontrolliks kasutatava gaasi spet ­
sifikatsioonid on esitatud punktis 5.3.  
Kohaldatakse järgmist korda:  
i) analüsaator nullitakse;  
ii) analüsaatori mõõteulatus määratakse ottomootorite puhul kind ­
laks 0 % hapniku sisaldusega gaasisegu abil ja survesüütega 
mootorite puhul 21 % hapniku sisaldusega gaasisegu abil;  
iii) nullnäitu kontrollitakse uuesti. Kui see on täisvahemikuga 
võrreldes muutunud rohkem kui 0,5 %, siis korratakse etappe i 
ja ii;  
iv) analüsaatorisse juhitakse hapniku segava toime kontrollimiseks 
ette nähtud 5 % ja 10 % kontsentratsiooniga gaasid;  
v) nullnäitu kontrollitakse uuesti. Kui see on muutunud enam kui 
± 1 % skaala lõppväärtusest, korratakse katset;  
vi) hapniku segav toime  E O2 arvutatakse mõlema etapis loh nime ­
tatud segu puhul järgmiselt:  
E O2 ¼ ðc ref;d Ä cÞ 
ðc ref;d Þ Ü 100 
Kui analüsaatori reageering on:  
c ¼ ðc ref;d Ü c FS;b Þ 
c m;b Ü c m;b 
c FS;d 
kus: 
c ref,b on HC võrdluskontsentratsioon etapis ii, [ppmC  1 ] ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 152  
c ref,d on HC võrdluskontsentratsioon etapis iv, [ppmC  1 ] 
c FS,b on täisskaalale vastav HC kontsentratsioon etapis ii, 
[ppmC  1 ] 
c FS,d on täisskaalale vastav HC kontsentratsioon etapis iv, 
[ppmC  1 ] 
c m,b on HC mõõdetud kontsentratsioon etapis ii, [ppmC  1 ] 
c m,d on HC mõõdetud kontsentratsioon etapis iv, [ppmC  1 ] 
vii) hapniku segava toime protsent  E O2 peab kõigis hapniku segava 
toime kontrollgaasides olema enne katset väiksem kui ± 1,5 %;  
viii) kui hapniku segav toime  E O2 on suurem kui ± 1,5 %, võib püüda 
seda korrigeerida, reguleerides õhuvoolu, kütusevoolu ja proovi ­
voolu astmeliselt tootja poolt antud spetsifikatsioonides esitatud 
väärtustest suuremaks ja väiksemaks;  
ix) hapniku segava toime kontrolli korratakse iga uue seadistuse 
puhul.  
4.3.4.  Mittemetaansete süsivesinike eraldaja (NMC) muundamisefektiivsus  
Süsivesinike analüüsimisel võib kasutada NMC-d mittemetaansete süsive ­
sinike eraldamiseks proovigaasist kõigi süsivesinike, välja arvatud 
metaani oksüdeerimise teel. Ideaaljuhul on muundumine metaani puhul 
0 protsenti ning teiste süsivesinike puhul, mida esindab etaan 100 prot ­
senti. NMHC täpseks mõõtmiseks määratakse kaks kõnealust efektiivsust 
ning kasutatakse neid NMHC heitgaasi massivoolu arvutamisel (vt 4. liite 
punkt 9.2). Metaani muundumisefektiivsust ei ole vaja määrata, kui 
NMC-FID on kalibreeritud vastavalt 4. liite punkti 9.2 meetodile b, 
juhtides metaani/õhu kalibreerimisgaasi läbi NMC.  
a) Metaani muundumisefektiivsus  
Metaan-kalibreerimisgaas juhitakse läbi FID möödavooluga NMCst ja 
ilma selleta; mõlemad kontsentratsioonid registreeritakse. Metaani 
efektiivsus määratakse järgmiselt:  
E M ¼ 1 Ä c HCðw=NMCÞ 
c HCðw=oNMCÞ 
kus: 
c HC(w/NMC)  on HC kontsentratsioon CH  4 voolamisel läbi NMC, 
[ppmC  1 ] 
c HC(w/o NMC)  on HC kontsentratsioon CH  4 möödavoolu puhul 
NMCst, [ppmC  1 ] 
b) Etaani muundumisefektiivsus  
Etaan-kalibreerimisgaas juhitakse läbi FID möödavooluga NMCst ja 
ilma selleta; mõlemad kontsentratsioonid registreeritakse. Etaani efek ­
tiivsus määratakse järgmiselt:  
E E ¼ 1 Ä c HCðw=NMCÞ 
c HCðw=oNMCÞ 
kus: 
c HC(w/NMC)  on HC kontsentratsioon C  2 H 6 voolamisel läbi NMC, 
[ppmC  1 ] ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 153  
c HC(w/o NMC)  on HC-kontsentratsioon C  2 H 6 möödavoolu puhul 
NMCst, [ppmC  1 ] 
4.3.5.  Segavad toimed  
a) Üldteave  
Kui lisaks uuritavale gaasile on veel muid gaase, võivad need näitu 
moonutada. Analüsaatori tootja peab enne analüsaatori turule laskmist 
kontrollima analüsaatorite segavaid toimeid ja õiget toimimist vähe ­
malt üks kord iga punktides b kuni f loetletud analüsaatori või 
seadme puhul.  
b) Segava toime kontrollimine CO-analüsaatori puhul  
CO-analüsaatori tööd võivad segada vesi ja CO  2 . Seetõttu puhutakse 
toatemperatuuril veest läbi CO  2 võrdlusgaas, mille sisaldus vastab 
80–100 % katsel kasutatud CO-analüsaatori suurima mõõtepiirkonna 
lõppväärtusele, ning tulemus registreeritakse. Analüsaatori reageering 
ei tohi ületada 2 % tavalise maanteekatse ajal eeldatavast CO kesk ­
misest kontsentratsioonist või ± 50 ppm olenevalt sellest, kumb on 
suurem. H  2 O ja CO  2 segavat toimet võib määrata ka eraldi katsetega. 
Kui segava toime määramiseks kasutatud H  2 O ja CO  2 sisaldused 
ületavad katse ajal eeldatavaid suurimaid väärtusi, siis vähendatakse 
kõiki saadud segavat toimet iseloomustavate parameetrite väärtusi sel 
teel, et määratud segav toime korrutatakse katse ajal eeldatava maksi ­
maalse kontsentratsiooni ja määramise ajal tegelikult kasutatud väär ­
tuse suhtega. Samuti võib määrata segavad toimed eraldi H  2 O selliste 
kontsentratsioonidega, mis on väiksemad katse ajal eeldatavatest 
suurimatest väärtustest ja siis tuleb H  2 O puhul määratud segavat 
toimet suurendada sel teel, et määratud segav toime korrutatakse 
H 2 O katse ajal eeldatava maksimaalse kontsentratsiooni ja selle 
määramise ajal tegelikult kasutatud väärtuse suhtega. Mõlema kohan ­
datud segava toime väärtuse summa peab jääma käesolevas punktis 
kindlaks määratud lubatud hälbe piiresse.  
c) NO  X -analüsaatori summutava mõju kontrollimine  
CLD- ja HCLD-analüsaatorite puhul pööratakse tähelepanu kahele 
gaasile: CO  2 ja veeaur. Kõnealuste gaaside summutav mõju on võrde ­
line nende kontsentratsiooniga. Katseliselt määratakse kindlaks 
summutustase katses esinevate suurimate eeldatavate kontsentratsioo ­
nide puhul. Kui CLD- ja HCLD-analüsaatoris kasutatakse summutuse 
kompenseerimiseks algoritmi, mis eeldab H  2 O või CO  2 mõõtesead ­
mete kasutamist, siis hinnatakse summutustaset sisselülitatud mõõte ­
seadmete ja algoritmi kasutamisel.  
i) CO  2 summutava mõju kontrollimine  
NDIR analüsaatorist juhitakse läbi võrdlusgaas, mille CO  2 
sisaldus vastab 80–100 % maksimaalsest mõõtevahemikust, ja 
registreeritakse CO  2 sisaldusele vastav väärtus A. Seda gaasi 
lahjendatakse ligikaudu 50 % ulatuses NO võrdlusgaasiga ja juhi ­
takse seejärel läbi NDIR- ja CLD- või HCLD-analüsaatorite, 
seejuures registreeritakse CO  2 ja NO sisaldusele vastavad väär ­
tused B ja C. Seejärel CO  2 vool katkestatakse ning läbi CLD või 
HCLD juhitakse ainult NO-d sisaldav võrdlusgaas ja registreeri ­
takse NO sisaldusele vastav väärtus D. Summutusprotsent arvu ­
tatakse järgmiselt:  
E CO2 ¼ Ï 
1 Ä Í C Ü A 
ðD Ü AÞ Ä ðD Ü BÞ ÎB 
Ü 100 ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 154  
kus: 
A on NDIR-analüsaatori abil mõõdetud lahjendamata CO  2 kont­
sentratsioon [%]  
B on NDIR-analüsaatori abil mõõdetud lahjendatud CO  2 kont­
sentratsioon [%]  
C on CLD- või HCLD-analüsaatori abil mõõdetud lahjendatud 
NO kontsentratsioon [ppm]  
D on CLD- või HCLD-analüsaatori abil mõõdetud lahjendamata 
NO kontsentratsioon [ppm]  
CO  2 ja NO võrdlusgaasi lahjendamiseks ja koguste määramiseks 
võib tüübikinnitusasutuse heakskiidul kasutada alternatiivseid 
meetodeid, nagu dünaamiline segamine.  
ii) Vee summutava mõju kontrollimine  
Seda kontrolli rakendatakse ainult niiske gaasi kontsentratsiooni 
mõõtmisel. Vee summutava mõju arvutamisel tuleb arvesse võtta, 
et NO võrdlusgaas lahjendatakse veeauruga ning et segus oleva 
veeauru kontsentratsiooni tuleb reguleerida, et see vastaks katse 
ajal eeldatavale kontsentratsioonile. Läbi CLD või HCLD juhi ­
takse võrdlusgaas, milles NO sisaldus vastab 80–100 % tavalise 
mõõtepiirkonna lõppväärtusest, ja registreeritakse NO sisaldusele 
vastav väärtus  D. Seejärel juhitakse NO-d sisaldav võrdlusgaas 
toatemperatuuril läbi vee ja läbi CLD või HCLD ja registreeri ­
takse NO sisaldusele vastav väärtus  C. Määratakse analüsaatori 
absoluutne töörõhk ja vee temperatuur ning registreeritakse 
vastavad väärtused E ja F. Määratakse küllastunud veeauru 
rõhk temperatuuril, mis vastab barbotööris oleva vee temperatuu ­
rile F, ja registreeritakse rõhu väärtus  G. Veeauru kontsentrat ­
sioon  H [%] gaasisegus arvutatakse järgmiselt:  
▼C2 
H ¼ G 
E Ü 100 
▼B 
Eeldatav lahjendatud NO võrdlusgaasi kontsentratsioon veeaurus 
registreeritakse väärtusena  D e ja arvutatakse järgmiselt:  
D e ¼ D Ü Ê 
1 Ä H 
100 Ì 
Diiselmootorite heitgaaside korral arvutatakse katse ajal heitgaa ­
sides eeldatav veeauru kontsentratsioon [%] maksimaalsest CO  2 
kontsentratsioonist A heitgaasis ja registreeritakse väärtusena  H m 
eeldusel, et kütuses sisalduvate H ja C aatomite suhe on 1,8/1 
järgmiselt:  
H m ¼ 0,9 Ü A 
Vee summutav mõju protsentides arvutatakse järgmiselt:  
E H2O ¼ Í Ê D e Ä C 
D e Ì 
Ü Ê H m 
H Ì Î 
Ü 100 
kus: 
D e on eeldatav lahjendatud NO kontsentratsioon, [ppm]  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 155  
C on mõõdetud lahjendatud NO kontsentratsioon, [ppm]  
H m on suurim veeauru kontsentratsioon [%]  
H on tegelik veeauru kontsentratsioon [%]  
iii) Suurim lubatav summutus  
CO  2 ja vee kombineeritud summutus ei tohi ületada 2 % skaala 
lõppväärtusest.  
d) Analüsaatori summutuse kontrollimine NDUV-analüsaatori korral  
Süsivesinikud ja H  2 O võivad avaldada positiivset segavat toimet 
NDUV-analüsaatorile ning põhjustada analoogse reageeringu kui 
NO  X . NDUV-analüsaatori tootja peab järgima järgmist korda, et 
kontrollida, kas summutuse mõju on piiratud:  
i) Analüsaator ja jahuti reguleeritakse vastavalt tootja kasutusju ­
hendile; analüsaatori ja jahuti optimeerimiseks tuleks neid 
kohandada.  
ii) Analüsaatori nullpunkt ja mõõtevahemik kalibreeritakse heite ­
katses eeldatavatel kontsentratsiooniväärtustel.  
iii) Valitakse NO  2 kalibreerimisgaas, mis on võimalikult lähedane 
heitekatses eeldatavale suurimale NO  2 -kontsentratsioonile.  
iv) Gaasi proovivõtusüsteemi sond on NO  2 kalibreerimisgaasi joas, 
kuni analüsaatori NO  X näit on stabiliseerunud.  
v) Stabiliseerunud NO  X keskmine kontsentratsioon 30 sekundi 
jooksul arvutatakse ja registreeritakse väärtusena NO  X,ref . 
vi) NO  2 kalibreerimisgaasi vool peatatakse ja proovivõtusüsteem 
küllastatakse sel teel, et sellise kastepunkti generaatori, mille 
kastepunkt on seatud temperatuurile 50 °C väljalaskeavast 
lähtub ülevool. Kastepunkti generaatori väljalaskeavast võetakse 
kogu proovivõtusüsteemi ja jahuti ulatuses proovid vähemalt 10 
minuti jooksul, kuni jahuti hakkab eeldatavalt eemaldama vett 
ühtlase kiirusega.  
vii) Etapi iv lõpetamisel täidetakse proovivõtusüsteem taas NO  2 
kalibreerimisgaasiga, mida kasutatakse väärtuse NO  X,ref määra­
miseks, kuni kogu NO  X näit on stabiliseerunud.  
viii) Stabiliseerunud NO  X registreeringute keskmine kontsentratsioon 
30 sekundi jooksul arvutatakse ja registreeritakse väärtusena 
NO  X,m . 
ix) NO  X,m korrigeeritakse väärtuseks NO  X,dry s, lähtudes vee aurus ­
tumisjäägist, mis on läbinud jahuti selle väljundi temperatuuril 
ja rõhul.  
Arvutatud NO  X,dry peab moodustama 95 % väärtusest NO  X,ref . ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 156  
e) Proovi kuivati  
Proovi kuivatis eemaldatakse vesi, mis võib avaldada NO  X määrami­
sele segavat toimet. Kuiva gaasi CLD-analüsaatorite puhul tõenda ­
takse, et veeauru suurima eeldatava kontsentratsiooni  H  m korral 
hoiab proovi kuivati niiskusesisalduse CLDs väärtusel ≤ 5 g vett 
1 kg kuiva õhu kohta (või umbes 0,8 % H  2 O), mis vastab 100 % 
suhtelisele õhuniiskusele temperatuuril 3,9 °C ja rõhul 101,3 kPa 
või umbes 25 % suhtelisele õhuniiskusele temperatuuril 25 °C ja 
rõhul 101,3 kPa. Selle tõendamiseks võib mõõta temperatuuri termo ­
kuivati väljavooluava juures või mõõta niiskust mõnes vahetult 
CLDst ülesvoolu jäävas punktis. Samuti võib mõõta CLDst väljuva 
heitgaasi niiskust, kui CLDsse siseneb ainult proovi kuivatist lähtuv 
vool.  
f) NO  2 sisseimbumine proovi kuivatis  
Vale tehnilise lahenduse tõttu proovi kuivatisse jääv vesi võib proo ­
vist eemaldada osa NO  2 . Kui proovi kuivatit kasutatakse koos 
NDUV-analüsaatoriga, milles puudub ülesvoolu paiknev NO  2 /NO- 
konverter, siis võib vesi eemaldada osa proovis sisalduvat NO  2 
enne NO  X mõõtmist. Proovi kuivati peab võimaldama määrata vähe ­
malt 95 % sellises gaasis sisalduvast NO  2 , mida on küllastatud 
veeauruga ja mis sisaldab maksimaalset NO  2 -kontsentratsiooni, 
mida heitkoguste katse ajal eeldatakse.  
4.4. Analüütilise süsteemi reageerimisaja kontrollimine  
Süsteemi seaded reageerimisaja hindamiseks peavad olema täpselt samad 
kui heitekatse ajal (st rõhk, vooluhulgad, analüsaatorite filtri seaded ja 
kõik muud reageerimisaega mõjutavad tegurid). Reageerimisaja määrami ­
seks lülitatakse gaas ümber vahetult proovivõtturi sisselaskeava juures. 
Gaasilülitus tehakse vähem kui 0,1 sekundiga. Katses kasutatavad gaasid 
peaksid muutma kontsentratsiooni vähemalt 60 % analüsaatori skaala täis ­
vahemikust.  
Iga gaasikomponendi kontsentratsioonijälg registreeritakse. Viitaeg on 
määratluse kohaselt aeg, mis kulub gaasi ümberlülitushetkest ( t 0 ) reagee­
ringu näidu jõudmiseni 10 %-ni lõppnäidust ( t 10 ). Tõusuaeg on määratluse 
kohaselt aeg, mis kulub reageeringu näidu jõudmiseks 10 %-lt 90 %-ni 
lõppnäidust ( t 90 – t 10 ). Süsteemi reageerimisaeg ( t 90 ) koosneb mõõtede ­
tektori viitajast ja detektori tõusuajast.  
Analüsaatori ja heitgaasi vooluhulgale vastavate signaalide aja vastavusse 
viimiseks määratletakse ülekandeaeg ajavahemikuna, mis kulub ümberlü ­
litushetkest ( t 0 ) reageeringu näidu jõudmiseni 50 % -ni lõppnäidust ( t 50 ). 
Süsteemi reageerimisaeg peab olema ≤ 12 s ja tõusuaeg ≤ 3 s kõigi 
komponentide puhul kõikides kasutatud mõõtevahemikes. Kui NMHC 
mõõtmiseks kasutatakse mittemetaansete süsivesinike eraldajat (NMC), 
võib süsteemi reageerimisaeg olla pikem kui 12 sekundit.  
5. GAASID  
5.1. Üldteave  
Kalibreerimis- ja võrdlusgaaside säilitusajast tuleb kinni pidada. Puhtad ja 
segatud kalibreerimis- ja võrdlusgaasid peavad vastama 07-seeria muuda ­
tustega muudetud UNECE eeskirja nr 83 4a lisa 3. liite punktide 3.1 ja 
3.2 spetsifikatsioonidele. Lisaks on lubatud kasutada NO  2 kalibreerimis ­
gaasi. NO  2 kalibreerimisgaasi kontsentratsioon peab jääma 2 % piiresse 
deklareeritud kontsentratsiooniväärtusest. NO  2 kalibreerimisgaasi NO- 
sisaldus ei tohi ületada 5 % NO  2 -sisaldusest.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 157  
5.2. Gaasijaoturid  
Kalibreerimis- ja võrdlusgaaside saamiseks võib kasutada gaasijaotureid, 
st täppissegisteid, mille abil lahjendatakse gaasi puhastatud N  2 või süntee ­
tilise õhuga. Gaasijaoturi mõõtetäpsus peab olema selline, et segatud 
kalibreerimisgaaside kontsentratsiooni mõõtetäpsus oleks ± 2 %. Iga 
gaasijaoturi abil tehtavat kalibreerimist kontrollitakse 15–50 % täisskaala 
ulatusest. Kui esimene kontroll ebaõnnestus, võib teostada täiendava kont ­
rolli teise kalibreerimisgaasiga.  
Soovi korral võib gaasijaoturit kontrollida ka lineaarsel põhimõttel töötava 
mõõteseadmega, näiteks kasutades NO-gaasi koos CLDga. Mõõteseadme 
mõõteulatust kohandatakse selle võrdlusgaasiga, mis juhitakse vahetult 
mõõteseadmesse. Gaasijaoturit kontrollitakse tavaliselt kasutatavatel 
seadistustel ning nimiväärtust võrreldakse mõõteseadmega mõõdetud 
kontsentratsiooniga. Erinevus peab igas punktis jääma ± 1 % piiresse 
nimiväärtusest.  
5.3. Kontrollgaasid hapniku segava toime määramiseks  
Kontrollgaasiks hapniku segava toime määramiseks on propaani, hapniku 
ja lämmastiku segu, kusjuures selle propaanisisaldus peab olema 
350 ± 75 ppmC  1 . Sisaldus määratakse gravimeetrilise meetodiga, dünaa ­
milise segamise või kõikide süsivesinike ja lisandite kromatograafilise 
analüüsi teel. Hapniku segavate toimete kontrollimisel kasutatavate 
gaaside hapniku kontsentratsioonid peavad vastama tabelis 3 esitatud 
nõuetele; ülejäänud hapniku kontrollimisel kasutatavad gaasid peavad 
sisaldama puhastatud lämmastikku.  
Tabel 3  
Kontrollgaasid hapniku segava toime määramiseks  
Mootori tüüp  
Survesüüde  Ottomootor  
O 2 -kontsentratsioon  21 ± 1 %  10 ± 1 %  
10 ± 1 %  5 ± 1 %  
5 ± 1 %  0,5 ± 0,5 %  
▼M1 
6. ANALÜSAATORID (TAHKETE) OSAKESTE HEITE MÕÕTMISEKS  
▼B 
Käesolevas osas määratakse kindlaks tahkete osakeste arvu mõõtmiseks 
kasutatavatele analüsaatoritele tulevikus esitatavad nõuded, mida haka ­
takse kohaldama siis, kui nende osakeste mõõtmine muutub kohustusli ­
kuks.  
▼M1 
6.1. Üldteave  
Tahkete osakeste analüsaator koosneb eelkonditsioneerimisüksusest ja 
tahkete osakeste loendurist, mille efektiivsus ligikaudu 23 nm suurusest 
alates on 50 %. Tahkete osakeste loenduriga on lubatud konditsioneerida 
ka aerosooli. Analüsaatorite tundlikkust löökidele, vibratsioonile, vanane ­
misele, temperatuuri ja õhurõhu muutustele ning elektromagnetilistele 
häiretele ja muudele sõiduki ja analüsaatori kasutamisega seotud mõjudele 
tuleb võimalikult palju piirata ning seadmete tootja peab selle abimater ­
jalides selgelt ära märkima. Tahkete osakeste analüsaatorit võib kasutada 
ainult tootja deklareeritud tööparameetrite vahemikus.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 158  
Joonis 1  
Tahkete osakeste analüsaatori seadistuse näide. Punktiirjoontega 
on osutatud valikulised osad. EFM = heitgaasi massivoolumõõtur, 
d = siseläbimõõt, PND = tahkete osakeste lahjendi.
  
Tahkete osakeste analüsaator on proovivõtukohaga ühendatud proovivõt ­
turi abil, mis võtab proovi väljalasketoru keskjoonelt. Kui väljalasketorus 
võetakse tahkete osakeste proov ilma lahjenduseta, kuumutatakse proovi ­
võtutoru kuni tahkete osakeste analüsaatori esimese lahjenduspunktini või 
analüsaatori osakeste loendurini minimaalselt temperatuurini 373 K 
(100 °C), nagu selgitatud 1. liite punktis 3.5. Proovi viibeaeg proovivõ ­
tutorus peab olema väiksem kui 3 s.  
Kõik heitgaasiprooviga kokkupuutes olevad osad tuleb hoida tempera ­
tuuril, mis välistab mis tahes ühendi kondenseerumise seadmes. Seda 
on võimalik saavutada näiteks kuumutamisega kõrgemal temperatuuril 
ja proovi lahjendamisega või (pool)lenduvate osakeste oksüdeerimisega.  
Tahkete osakeste analüsaatoris peab olema kuumutatud lõik, mille seina ­
temperatuur on ≥ 573 K. See osa hoiab kuumutatud etappidel püsivat 
normaaltalitlustemperatuuri täpsusega ± 10 K ja annab märku, kas kuumu ­
tatud etappide talitlustemperatuur on õige. Madalamad temperatuurid on 
lubatud, kui lenduvate tahkete osakeste püüdmise efektiivsus vastab 
punkti 6.4 nõuetele.  
Rõhu-, temperatuuri- ja muud andurid jälgivad seadme nõuetekohast 
toimimist kasutusajal ja annavad rikke korral hoiatuse või teate.  
Tahkete osakeste analüsaatori viitaeg peab olema ≤ 5 s. 
Tahkete osakeste analüsaatori (ja/või osakeste loenduri tõusuaeg peab 
olema ≤ 3,5 s.  
Osakeste kontsentratsiooni mõõtetulemused edastatakse normaliseerituna 
tingimustele 273 K ja 101,3 kPa. Vajaduse korral mõõdetakse osakeste 
kontsentratsiooni normaliseerimiseks rõhk ja/või temperatuur loenduri 
sisselasekava juures ja see edastatakse.  ▼M1
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 159  
Tahkete osakeste analüsaatorsüsteemid, mis vastavad UNECE eeskirjade 
nr 83 või nr 49 või ÜRO üldise tehnilise normi nr 15 kaliibrimisnõuetele, 
vastavad automaatselt ka käesoleva lisa kaliibrimisnõuetele.  
6.2. Tõhususnõuded  
Kogu tahkete osakeste analüsaatorsüsteem, k.a proovivõtutoru peavad 
vastama tabeli 3a tõhususnõuetele.  
Tabel 3a  
Tahkete osakeste (PN) analüsaatorsüsteemi (k.a proovivõtutoru) tõhususnõuded  
d p [nm]  alla 23  23  30  50  70  100  200  
E(d  p ) PN analüsaator  määratakse 
kindlaks  0,2–0,6  0,3–1,2  0,6–1,3  0,7–1,3  0,7–1,3  0,5–2,0  
Tõhusus E(d  p ) on määratletud kui tahkete osakeste analüsaatorsüsteemi 
näitude ja kondensatsiooniosakeste loenduri (CPC) (d  50 % = 10 nm või 
väiksem, lineaarsus kontrollitud, elektromeetriga kalibreeritud) näitude 
suhe või elektromeetriga saadud osakeste kontsentratsiooni mõõtmise 
tulemus paralleelses monodispersses aerosoolis mobiilsusdiameetriga d  p 
ja normaliseeritud samadel temperatuuri- ja rõhutingimustel.  
Tõhususnõudeid tuleb kohandada, et tahkete osakeste analüsaatorite 
tõhusus vastaks jätkuvalt tahkete osakeste marginaalile. Materjal peab 
olema termiliselt stabiilne ja tahmalaadne (nt sädelahendusega eraldunud 
grafiit või difusioonleegi tahm, mis on termiliselt eeltöödeldud). Kui 
tõhususkõverat mõõdetakse erineva aerosooliga (nt NaCl), tuleb korrelat ­
sioon tahmalaadse aerosooli kõveraga esitada graafikuna, milles võrrel ­
dakse mõlemat katseaerosooli kasutades saadud tõhususi. Loendustõhu ­
suste erinevusi võetakse arvesse, kohandades esitatud graafiku alusel 
mõõdetud tõhususi, et saada tahmalaadse aerosooliga seotud tõhusus. 
Tuleb teha korrektsioon mitmekordselt laetud osakeste suhtes ja see doku ­
menteerida, kuid nende osakaal ei või olla suurem kui 10 %. Kõnealused 
tõhusused on seotud tahkete osakeste analüsaatoritega, millel on proovi ­
võtutoru. Tahkete osakeste analüsaatorit saab kalibreerida ka osadena (st 
eelkonditsioneerimisseade ja osakeste loendur eraldi), kui saab tõendada, 
et tahkete osakeste analüsaator ja proovivõtutoru koos vastavad tabeli 3a 
nõuetele. Loenduri mõõdetud signaal peab olema suurem kui kahekordne 
avastamispiir (käesoleval juhul nulltase pluss kolm standardhälvet).  
6.3. Lineaarsusnõuded  
Tahkete osakeste analüsaator koos proovivõtutoruga peavad vastama 2. 
liite punkti 3.2 lineaarsusnõuetele, kasutades monodispersseid või polü ­
dispersseid tahmalaadseid osakesi. Osakeste suurus (liikuvuse läbimõõt 
või arvutatud mediaani läbimõõt) peab olema suurem kui 45 nm. Võrd ­
lusseade on elektromeeter või kondensatsiooniosakeste loendur (d  50 = 
10 nm või väiksem, lineaarsus kontrollitud). Teise võimalusena võib kasu ­
tada UNECE eeskirja nr 83 kohast tahkete osakeste arvu mõõtesüsteemi.  
Tahkete osakeste analüsaatori ja võrdlusseadme mõõtetulemuste vaheline 
erinevus kõigis kontrollitud punktides (v.a nullpunktis) peab jääma 15 % 
piiresse nende keskmisest väärtusest. Kontrollida tuleb vähemalt 5 ühtla ­
selt jaotatud punkti (pluss nullpunkt). Suurim kontrollitud kontsentrat ­
sioon on tahkete osakeste analüsaatori suurim lubatud kontsentratsioon.  ▼M1
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 160  
Kui tahkete osakeste analüsaator kalibreeritakse osadena, saab lineaarsust 
kontrollida ainult tahkete osakeste loenduri puhul, kuid muude osade ja 
proovivõtutoru tõhusust tuleb arvesse võtta tõusu arvutamisel.  
6.4. Lenduvate tahkete osakeste eemaldamise tõhusus  
Süsteem peab eemaldama rohkem kui 99 % tetrakontaani 
(CH3(CH2)38CH3) ≥ 30 nm suuruseid tahkeid osakesi, kui sisselaske ­
kontsentratsioon on ≥ 10 000 cm  3 kohta minimaalse lahjenduse juures.  
Lisaks peab süsteem suutma eemaldada rohkem kui 99 % polüdispersset 
alkaani (dekaan või kõrgem) või  emery oil’ i, mille arvutatud mediaani 
läbimõõt on > 50 nm ja mass > 1 mg/m  3 . 
Lenduvate tahkete osakeste eemaldamise tõhusust tetrakontaani ja/või 
polüdispersse alkaani või õli puhul tuleb tõendada ainult üks kord sead ­
meperekonna kohta. Seadme tootja peab siiski kindlaks määrama sellise 
hooldus- või asendusintervalli, mis tagab, et eemaldamise tõhusus ei lange 
tehnilistest nõuetest allapoole. Kui sellist teavet ei esitata, tuleb iga 
seadme lenduvate tahkete osakeste eemaldamise tõhusust kontrollida 
igal aastal.  
▼B 
7. HEITGAASI MASSIVOOLUHULGA MÕÕTMISE SEADMED  
7.1. Üldteave  
Heitgaasi massivooluhulga mõõtmiseks kasutatavate seadmete, andurite 
või signaalide mõõtevahemik ja reageerimisaeg peab vastama siirdekatsel 
ja statsionaarsel katsel heitgaasikontsentratsioonide mõõtmisel nõutud 
mõõtetäpsuse nõuetele. Seadmete, andurite ja signaalide tundlikkus lööki ­
dele, vibratsioonile, vananemisele, temperatuuri ja õhurõhu muutustele 
ning elektromagnetilistele segavatele toimetele ja muudele sõiduki ja 
analüsaatori kasutamisega seotud mõjudele peab olema tasemel, mis 
vähendab lisavigade esinemist miinimumini.  
7.2. Seadmete spetsifikatsioonid  
Heitgaasi massivooluhulk määratakse otsese mõõtmise meetodiga, mida 
kasutatakse ühes järgmistest seadmetest:  
(a) Pitot' toruga vooluhulgamõõtur;  
(b) rõhkude vahel põhinevad seadmed, nt vooluotsakud (vt lähemalt ISO 
5167);  
(c) ultraheli-vooluhulgamõõtur;  
(d) keeris-vooluhulgamõõtur.  
Iga heitgaasi massivoolumõõtur peab vastama punktis 3 sätestatud lineaar ­
susnõuetele. Lisaks peab seadme tootja tõendama iga heitgaasi massivoo ­
lumõõturi tüübi vastavust punktide 7.2.3-7.2.9 spetsifikatsioonidele.  
Heitgaasi massivooluhulka on lubatud arvutada õhu- ja kütusevoolu 
mõõtmiste põhjal, mis on saadud jälgitavalt kalibreeritud anduritelt, kui 
need vastavad punktis 3 sätestatud lineaarsusnõuetele, punktis 8 sätestatud 
mõõtetäpsuse nõuetele ja kui saadud heitgaasi massivooluhulk on validee ­
ritud vastavalt 3. liite punktile 4.  ▼M1
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 161  
Lisaks on lubatud muud meetodid, millega määratakse heitgaasi massi ­
vooluhulk mittevahetult jälgitavate seadmete ja signaalide abil, näiteks 
lihtsustatud massivoolumõõturid või ECU signaalid on lubatud, kui 
saadud massivooluhulk vastab punktis 3 sätestatud lineaarsusnõuetele ja 
on valideeritud vastavalt 3. liite punktile 4.  
7.2.1.  Kalibreerimise ja kontrollimise standardid  
Heitgaasi massivoolumõõturite mõõtetäpsust kontrollitakse õhu või heit ­
gaasi abil, nt vastavalt kohaldatavale standardile, näiteks kalibreeritud 
heitgaasi massivoolumõõturi või täisvoolu lahjendustunneli abil.  
7.2.2.  Kontrollimise sagedus  
Heitgaasi massivoolumõõturite vastavust punktidele 7.2.3 ja 7.2.9 kont ­
rollitakse maksimaalselt üks aasta enne tegelikku katset.  
7.2.3.  Mõõtetäpsus  
Mõõtetäpsus on määratluse kohaselt EFMi näidu kõrvalekalle vooluhulga 
kontrollväärtusest ja see ei tohi ületada ± 2 % näidust või 0,5 % skaala 
täisvahemikust või ± 1,0 % maksimaalsest vooluhulgast, mille järgi EFM 
on kalibreeritud, olenevalt sellest, kumb neist on suurem.  
7.2.4.  Kordustäpsus  
Kordustäpsus, mis on määratluse kohaselt teatava nimivoolu 10 korduva 
reageeringu 2,5kordne standardhälve umbes kalibreerimisvahemiku 
keskel, ei tohi olla üle ± 1 % maksimaalsest voolust, mille järgi EFM 
on kalibreeritud.  
7.2.5.  Müra  
Müra, mis on määratluse kohaselt nullnäidust kümne standardse kõrvale ­
kalde ruutkeskmise kahekordne väärtus mõõdetuna vähemalt 1,0 Hz 
pideval salvestussagedusel 30 sekundi jooksul, ei tohi olla rohkem kui 
2 % maksimaalsest kalibreeritud vooluhulga väärtusest. Kõik 10 mõõte ­
perioodi peavad vahelduma 30sekundilise intervalliga, mille jooksul 
EFMi viiakse maksimaalne kalibreeritud vooluhulk.  
7.2.6.  Nullitriiv  
Nullitriiv on keskmine näit null-vooluhulga puhul vähemalt 30sekundilise 
ajavahemiku jooksul. Nullitriivi saab kontrollida teatatud primaarsete 
signaalide, nt rõhu alusel. Primaarsete signaalide triiv 4 tunni jooksul 
peab olema väiksem kui ± 2 % primaarse signaali maksimaalsest väärtu ­
sest, mis on registreeritud voolu korral, millega EFM on kalibreeritud.  
7.2.7.  Mõõteulatuse triiv  
Mõõteulatuse triiv on keskmine näit võrdlusvooluhulgale vähemalt 
30sekundilise ajavahemiku jooksul. Mõõteulatuse triivi saab kontrollida 
teatatud primaarsete signaalide, nt rõhu alusel. Primaarsete signaalide triiv 
4 tunni jooksul peab olema väiksem kui ± 2 % primaarse signaali maksi ­
maalsest väärtusest, mis on registreeritud voolu korral, millega EFM on 
kalibreeritud.  
7.2.8.  Tõusuaeg  
Heitgaasivoo seadmete ja meetodite tõusuaeg peaks olema võimalikult 
lähedane punktis 4.2.7 sätestatud gaasianalüsaatorite tõusuajale, kuid ei 
tohi olla pikem kui 1 sekund.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 162  
7.2.9.  Reageerimisaja kontrollimine  
Heitgaasi massivoolumõõturite reageerimisaeg määratakse parameetrite 
abil, mis on sarnased neile, mida kasutatakse heitekatses (nt rõhk, voolu ­
hulgad, filtri seaded ja muud reageerimisaja mõjutajad). Reageerimisaja 
määramiseks lülitatakse gaas ümber vahetult heitgaasi massivoolumõõturi 
sisselaskeava juures. Gaasivoolu ümberlülitus tuleb teha võimalikult 
kiiresti, kuid soovitatavalt vähem kui 0,1 sekundiga. Katses kasutatav 
gaasi vooluhulk peaks muutma vooluhulka vähemalt 60 % heitgaasi 
massivoolumõõturi täisskaala ulatuses. Gaasi vooluhulk registreeritakse. 
Viitaeg on määratluse kohaselt aeg, mis kulub gaasi ümberlülitushetkest 
(t 0 ) reageeringu näidu jõudmiseni 10 %-ni lõppnäidust. Tõusuaeg on 
määratluse kohaselt aeg, mis kulub reageeringu näidu jõudmiseks 10 %- 
lt 90 %-ni lõppnäidust ( t 90 – t 10 ). Reageerimisaeg ( t 90 ) on viitaja ja 
tõusuaja summa. Heitgaasi massivoolumõõturi reageerimisaeg ( t 90 ) peab 
olema ≤ 3 sekundit koos tõusuajaga ( t 90 – t 10 ) ≤ 1 sekund vastavalt 
punktile 7.2.8.  
8. ANDURID JA LISASEADMED  
Andur ja lisaseadmed, mida kasutatakse, et määrata näiteks temperatuuri, 
atmosfäärirõhku, ümbritseva õhu niiskust, sõiduki kiirust, kütuse voolu ­
hulka või sissevõetava õhu vooluhulka, ei tohi muuta ega ülemääraselt 
mõjutada sõiduki mootori ja heitgaasi järeltöötlussüsteemi talitlust. Andu ­
rite ja lisaseadmete mõõtetäpsus peab vastama tabeli 4 nõuetele. Tabeli 4 
nõuetele vastavust tuleb tõendada seadme tootja täpsustatud ajavahemike 
tagant vastavalt siseauditi korrale või standardile ISO 9000.  
Tabel 4  
Mõõtmisparameetrite täpsusnõuded  
Mõõtmisparameeter  Mõõtetäpsus  
Kütuse vooluhulk (  1 ) ± 1 % näidust (  3 ) 
Õhu vooluhulk (  1 ) ± 2 % näidust  
Sõiduki kiirus (  2 ) ± 1,0 km/h absoluutne  
Temperatuurid ≤ 600 K  ± 2 K absoluutne  
Temperatuurid > 600 K  ± 0,4 % näidust kelvinites  
Ümbritseva õhu rõhk  ± 0,2 kPa absoluutne  
Suhteline niiskus  ± 5 % absoluutne  
Absoluutne niiskus  ± 10 % näidust või 1 gH  2 O/kg kuiva 
õhku, olenevalt sellest, kumb on 
suurem  
( 1 ) Valikuline heitgaasi massivoolu määramisel 
( 2 ) See nõue kehtib ainult kiirusandurile. Kui sõiduki kiirust kasutatakse selliste 
parameetrite, nagu kiirendus või kiiruse ja positiivse kiirenduse produkt 
(RPA), kindlaksmääramiseks, peab kiirussignaali täpsus kiirusel üle 3 km/h ja 
sagedusel 1Hz olema 0,1 %. Täpsusnõuet saab täita, kasutades ratta pöörlemis ­
kiiruse andurit. 
( 3 ) Mõõtetäpsus peab olema 0,02 % näidust, kui seda kasutatakse õhu- ja heitgaasi 
massivooluhulga arvutamiseks kütuse voolust vastavalt 4. liite punktile 10.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 163  
3. liide  
PEMSi ja mittejälgitava heitgaasi massivooluhulga valideerimine  
1. SISSEJUHATUS  
Käesolevas liites kirjeldatakse nõudeid, mille alusel valideeritakse siirde ­
katsel PEMSi funktsionaalsus ja mittejälgitavatelt heitgaasi massivoolu ­
mõõturitelt saadud või ECU signaalide põhjal arvutatud heitgaasi massi ­
vooluhulga õigsus.  
2. TÄHISED, PARAMEETRID JA ÜHIKUD  
% — protsent  
#/km — arv kilomeetri kohta  
a 0 — regressioonisirge vabaliige  
a 1 — regressioonisirge tõus  
g/km — grammi kilomeetri kohta  
Hz — herts  
km — kilomeeter  
m — meeter  
mg/km — milligrammi kilomeetri kohta  
r 2 — determinatsioonikordaja  
x — võrdlussignaali tegelik väärtus  
y — valideeritava signaali tegelik väärtus  
3. PEMSI VALIDEERIMISE KORD  
3.1. PEMSi valideerimise sagedus  
Paigaldatud PEMSi soovitatakse valideerida üks kord iga PEMSi-sõiduki 
kombinatsiooni kohta kas enne katset või pärast katse tegemist.  
3.2. PEMSi valideerimise kord  
3.2.1.  PEMSi paigaldamine  
PEMS paigaldatakse ja valmistatakse ette vastavalt 1. liite nõuetele. Vali ­
deerimise ja RDE-katse vahelisel ajaperioodil ei tohi PEMSi paigaldust 
muuta.  
3.2.2.  Katsetingimused  
Valideerimiskatse viiakse võimaluse korral läbi šassii dünamomeetril 
vastavalt tüübikinnituse tingimustele, järgides 07-seeria muudatustega 
muudetud UNECE eeskirja nr 83 4a lisa nõudeid või kasutades muud 
asjakohast mõõtmismeetodit. Valideerimiskatse soovitatakse läbi viia 
vastavalt ülemaailmsele ühtlustatud kergsõidukite katsetamise tsüklile 
(WLTC), mis on sätestatud UNECE üldise tehnilise eeskirja nr 15 lisas 
1. Ümbritseva õhu temperatuur peab olema kõnealuse lisa punktis 5.2 
sätestatud vahemikus.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 164  
Soovitav on suunata valideerimiskatse ajal PEMSi abil võetud heitgaasi ­
vool tagasi CVSisse. Kui seda ei ole võimalik teha, siis tuleb CVSi 
tulemusi võetud heitgaasi massi osas korrigeerida. Kui heitgaasi massi ­
vooluhulk valideeritakse heitgaasi massivoolumõõturi abil, siis on 
soovitav ristkontrollida mõõdetud massivooluhulga näitajaid andurilt või 
ECU-lt saadud andmetega.  
3.2.3.  Andmete analüüs  
Laboriseadmetega mõõdetud kaugusspetsiifiline koguheide [g/km] arvuta ­
takse vastavalt UNECE eeskirja nr 83 07-seeria muudatuste 4a lisale. 
PEMSiga mõõdetud heitkogused arvutatakse vastavalt 4. liite punktile 
9, summeeritakse saasteainete heite kogumassi (g) saamiseks ning jaga ­
takse seejärel katse teekonnaga (km), mis saadakse šassii dünamomeetrilt. 
PEMSi ja referentslaborisüsteemi abil määratud saasteainete kaugusspet ­
siifilist koguheidet [g/km] hinnatakse vastavalt punktis 3.3 sätestatud 
nõuetele. NO  X -heitkoguste mõõtmise valideerimiseks kasutatakse niiskuse 
korrigeerimist vastavalt UNECE eeskirja nr 83 07-seeria muudatuste 4a 
lisa punktile 6.6.5.  
3.3. PEMSi valideerimise lubatud hälbed  
PEMSi valideerimistulemused peavad vastama tabelis 1 esitatud nõuetele. 
Kui ei suudeta jääda lubatud hälbe piiresse, rakendatakse korrigeerivaid 
meetmeid ja korratakse PEMSi valideerimist.  
▼M1 
Tabel 1  
Lubatud hälbed  
Parameeter [ühik]  Lubatud absoluutne hälve  
Teekond [km] (  1 ) 250 m labori kontrollväärtusest  
THC (  2 ) [mg/km]  15 mg/km või 15 % labori kontrollväärtu ­
sest, olenevalt sellest, kumb on suurem  
CH  4 ( 2 ) [mg/km]  15 mg/km või 15 % labori kontrollväärtu ­
sest, olenevalt sellest, kumb on suurem  
NMHC (  2 ) [mg/km]  20 mg/km või 20 % labori kontrollväärtu ­
sest, olenevalt sellest, kumb on suurem  
PN (  2 ) [#/km]  1•10  11 p/km või 50 % labori kontrollväärtu ­
sest, (  3 ) olenevalt sellest, kumb on suurem  
CO (  2 ) [mg/km]  150 mg/km või 15 % labori kontrollväärtu ­
sest, olenevalt sellest, kumb on suurem  
CO  2 [g/km]  10 g/km või 10 % labori kontrollväärtusest, 
olenevalt sellest, kumb on suurem  
NO  x ( 2 ) [mg/km]  15 mg/km või 15 % labori kontrollväärtu ­
sest, olenevalt sellest, kumb on suurem  
( 1 ) Kohaldatakse ainult juhul, kui sõiduki kiirus määratakse ECU abil; lubatud 
hälbe piiresse jäämiseks on ECU sõiduki kiiruse mõõtmisi lubatud korrigeerida 
valideerimiskatse tulemuste põhjal. 
( 2 ) Parameeter on kohustuslik ainult juhul, kui mõõtmist nõutakse käesoleva lisa 
punktis 2.1. 
( 3 ) PMP süsteem.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 165  
4. VALIDEERIMISE KORD MITTEJÄLGITAVATE SEADMETE JA 
ANDURITE ABIL MÄÄRATUD HEITGAASI MASSIVOOLUHULGA 
PUHUL  
4.1. Valideerimise sagedus  
Lisaks 2. liite punktis 3 sätestatud lineaarsusnõuete täitmisele statsio ­
naarsel katsel valideeritakse mittejälgitava heitgaasi massivoolumõõturi 
lineaarsus või mittejälgitavatelt anduritelt või ECU signaalidelt arvutatud 
heitgaasi massivooluhulk siirdekatsel iga katsesõiduki kohta vastavalt 
kalibreeritud heitgaasi massivoolumõõturile või CVSile. Valideerimiskatse 
korda saab järgida ilma PEMSi paigaldamata, järgides üldjoontes nõudeid, 
mis on määratletud UNECE eeskirja nr 83 07-seeria muudatuste 4a lisas, 
ja 1. liites määratletud heitgaasi massivoolumõõturite kohta käivaid 
nõudeid.  
4.2. Valideerimismenetlus  
Valideerimine tehakse võimaluse korral šassii dünamomeetril vastavalt 
tüübikinnituse tingimustele (kui neid on vaja kohaldada), järgides 
UNECE eeskirja nr 83 07-seeria muudatuste 4a lisa nõudeid. Katsetsükkel 
on ülemaailmne ühtlustatud kergsõidukite katsetamise tsükkel (WLTC), 
mis on sätestatud UNECE üldise tehnilise eeskirja nr 15 1. lisas. Võrdlu ­
sena kasutatakse jälgitavalt kalibreeritud vooluhulgamõõturit. Ümbritseva 
õhu temperatuur võib olla ükskõik milline temperatuur kõnealuse lisa 
punktis 5.2 sätestatud vahemikus. Heitgaasi massivoolumõõturi paigalda ­
mine ja katse läbiviimine peab vastama käesoleva lisa 1. liite punkti 3.4.3 
nõuetele.  
Lineaarsuse valideerimiseks tehakse järgmine arvutuskäik.  
(a) Valideeritava signaali ja võrdlussignaali aega korrigeeritakse vajaduse 
korral vastavalt 4. liite punktile 3.  
(b) Punktid, mis on alla 10 % maksimaalsest vooluhulga väärtusest, 
jäetakse edasisest analüüsist välja.  
(c) Konstantsel vähemalt 1,0 Hz sagedusel korreleeritakse valideeritavat 
signaali ja võrdlussignaali, kasutades kõige sobivamat lähendavat 
võrrandit järgmisel kujul:  
y ¼ a 1 x þ a 0 
kus: 
y on valideeritava signaali tegelik väärtus  
a 1 on regressioonisirge tõus  
x on võrdlussignaali tegelik väärtus  
a 0 on regressioonisirge vabaliige  
Regressiooni standardhälve (SEE) üleminekul  y-väärtuselt  x-väärtu­
sele ja determinatsioonikordaja (r  2 ) arvutatakse iga mõõtmispara ­
meetri ja -süsteemi jaoks.  
(d) Lineaarse regressiooni parameetrid peavad vastama tabelis 2 esitatud 
nõuetele.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 166  
4.3. Nõuded  
Tabelis 2 esitatud lineaarsusnõudeid tuleb täita. Kui ei suudeta jääda 
lubatud hälbe piiresse, tuleb rakendada korrigeerivaid meetmeid ja korrata 
valideerimist.  
Tabel 2  
Arvutatud ja mõõdetud heitgaasi massivoolu lineaarsusnõuded  
Mõõtmisparameeter/-süsteem  a  0 Tõus a  1 Standardviga 
SEE Determinatsioonikordaja 
r 2 
Heitgaasi massivooluhulk  0,0 ± 3,0 kg/h  1,00 ± 0,075  ≤ 10 % max  ≥ 0,90  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 167  
4. liide  
Heitkoguste määramine  
1. SISSEJUHATUS  
Selles liites kirjeldatakse korda, kuidas määrata hetkemassi ja tahkete 
osakeste arvu (g/s; #/s), mida kasutatakse hiljem RDE katsesõidu hinda ­
miseks ja lõpliku heitetulemuse arvutamiseks, vastavalt 5. ja 6. liites 
kirjeldatule.  
2. TÄHISED, PARAMEETRID JA ÜHIKUD  
% — protsent  
< — väiksem kui  
#/s — arv sekundi kohta  
α — vesiniku molaarsuhe (H/C)  
β — süsiniku molaarsuhe (C/C)  
γ — väävli molaarsuhe (S/C)  
δ — lämmastiku molaarsuhe (N/C)  
Δt t,i — analüsaatori ülekandeaeg t (s)  
Δt t,m — heitgaasi massivoolumõõturi ülekandeaeg t (s)  
ε — hapniku molaarsuhe (O/C)  
ρ e — heitgaasi tihedus  
ρ gaas — heitgaasi gaasilise komponendi tihedus  
λ — õhu ülejäägi suhtarv  
λ i — õhu hetkeülejäägi suhtarv  
A/F  st — stöhhiomeetriline õhu ja kütuse suhe [kg/kg]  
°C — kraadi Celsiuse järgi  
c CH4 — metaani kontsentratsioon  
c CO — kuiva CO kontsentratsioon [%]  
c CO2 — kuiva CO  2 kontsentratsioon [%]  
c kuiv — saasteaine kontsentratsioon kuivas heitgaasis, ppm 
või mahuprotsent  
c gaas,i — heitgaasi gaasikomponendi hetkekontsentratsioon 
[ppm]  
c HCw — niiske HC kontsentratsioon [ppm]  
c HC(w/NMC)  — on HC-kontsentratsioon CH  4 või C  2 H 6 voolamisel 
läbi läbi NMC (ppmC  1 ) ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 168  
c HC(w/oNMC)  — HC-kontsentratsioon CH  4 või C  2 H 6 möödavoolu 
puhul NMCst (ppmC  1 ) 
c i,c — komponendi  i ajaga korrigeeritud kontsentratsioon 
[ppm]  
c i,r — komponendi  i [ppm] kontsentratsioon heitgaasis  
c NMHC  — mittemetaansete süsivesinike kontsentratsioon  
c wet — saasteaine kontsentratsioon niiskes heitgaasis, ppm 
või mahuprotsent  
E E — etaani efektiivsus  
E M — metaani efektiivsus  
g — gramm  
g/s — grammi sekundi kohta  
H a — siseneva õhuvoolu niiskus (g vett kg kuiva õhu 
kohta)  
i — mõõtmise number  
kg — kilogramm  
kg/h — kilogrammi tunni kohta  
kg/s — kilogrammi sekundi kohta  
k w — kuivalt niiskele ülemineku tegur  
m — meeter  
m gaas,i — heitgaasi gaasikomponendi mass [g/s]  
q maw,i — siseneva õhu massivoolu hetkkiirus [kg/s]  
q m,c — ajaga korrigeeritud heitgaasi massivooluhulk [kg/s]  
q mew,i — heitgaasi massivoolu hetkkiirus [kg/s]  
q mf,i — kütuse massivoolu hetkkiirus [kg/s]  
q m,r — lahjendamata heitgaasi massivooluhulk [kg/s]  
r — ristkorrelatsiooni kordaja  
r 2 — determinatsioonikordaja  
r h — süsivesiniku kalibreerimistegur  
p/min — pööret minutis  
s — sekund  
u gaas — heitgaasi gaasikomponendi  u-väärtus  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 169  
3. PARAMEETRITE AJALINE KORRIGEERIMINE  
Kaugusspetsiifiliste heitkoguste õigeks arvutamiseks viiakse registreeritud 
komponentide kontsentratsioonide, heitgaasi massivooluhulga, sõiduki 
kiiruse ja muude sõiduki andmete kõverad ajalisse vastavusse. Ajalise 
korrigeerimise hõlbustamiseks tuleb ajalisse vastavusse viidavad andmed 
registreerida kas ühes andmesalvestusseadmes või kasutada sünkronisee ­
ritud ajatemplit vastavalt 1. liite punktile 5.1. Parameetrite ajaline korri ­
geerimine ja vastavusse viimine peab toimuma punktides 3.1–3.3 kirjel ­
datud järjestuses.  
3.1. Komponentide kontsentratsioonide ajaline korrigeerimine  
Kõigi komponentide kontsentratsioonide registreeritud kõverad viiakse 
ajaliselt vastavusse, kasutades pöördnihutamist vastavalt analüsaatorite 
ülekandeaegadele. Analüsaatorite ülekandeaeg määratakse vastavalt 2. 
liite punktile 4.4.  
c i;c ðt Ä Δt t;i Þ ¼ c i;r ðtÞ 
kus: 
c i,c on komponendi i ajaliselt korrigeeritud kontsentratsioon kui aja  t 
funktsioon  
c i,r on komponendi i lahjendamata kontsentratsioon kui aja  t funktsioon  
Δt t,i on analüsaatori mõõtekomponendi i ülekandeaeg t  
3.2. Heitgaasi massivooluhulga ajaline korrigeerimine  
Heitgaasi vooluhulgamõõturiga mõõdetud heitgaasi massivooluhulk 
viiakse ajaliselt vastavusse, kasutades pöördnihutamist vastavalt heitgaasi 
massivoolumõõturi ülekandeajale. Massivoolumõõturi ülekandeaeg määra ­
takse vastavalt 2. liite punktile 4.4.9:  
q m;c ðt Ä Δt t;m Þ ¼ q m;r ðtÞ 
kus: 
q m,c on ajaliselt korrigeeritud heitgaasi massivooluhulk kui aja  t funkt­
sioon  
q m,r on lahjendamata heitgaasi massivooluhulk kui aja t funktsioon  
Δt t,m on heitgaasi massivoolumõõturi ülekandeaeg t  
Kui heitgaasi massivooluhulk määratakse ECU andmete või anduri abil, 
siis arvestatakse täiendavat ülekandeaega, mis saadakse arvutatud heit ­
gaasi massivooluhulga ja vastavalt 3. liite punktile 4 mõõdetud heitgaasi 
massivooluhulga vahelise ristkorrelatsiooniga.  
3.3. Sõiduki andmete ajaline korrigeerimine  
Muud anduri või ECU abil saadud andmed viiakse ristkorrelatsiooni abil 
sobivate heiteandmetega (nt komponentide kontsentratsioonid) ajalisse 
vastavusse.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 170  
3.3.1.  Sõiduki kiirus erinevatest allikatest  
Sõiduki kiiruse viimiseks ajalisse vastavusse heitgaasi massivooluhulgaga 
tuleb kõigepealt leida üks kehtiv kiiruse kõver. Kui sõiduki kiirus 
saadakse mitmest allikast (nt GPS, andur või ECU), siis viiakse kiiruse 
väärtused ristkorrelatsiooni teel ajalisse vastavusse.  
3.3.2.  Sõiduki kiirus ja heitgaasi massivooluhulk  
Sõiduki kiirus viiakse ajalisse vastavusse heitgaasi massivooluhulgaga, 
kasutades ristkorrelatsiooni heitgaasi massivooluhulga ning sõiduki 
kiiruse ja positiivse kiirenduse produkti vahel.  
3.3.3.  Täiendavad signaalid  
Kui signaali väärtused muutuvad aeglaselt ja väikeses väärtusvahemikus, 
nt ümbritseva õhu temperatuur, siis ei pea neid ajaliselt korrigeerima.  
▼M1 
4. KÜLMKÄIVITUS  
Külmkäivitusaeg algab sisepõlemismootori algse käivitamisega ja lõpeb 
siis, kui sisepõlemismootor on töötanud kokku 5 minutit. Kui jahutusve ­
deliku temperatuur on määratud, siis lõpeb külmkäivitus, kui jahutusve ­
delik saavutab esimest korda temperatuuri 343 K (70 °C), kuid mitte 
hiljem kui siis, kui sisepõlemismootor on töötanud kokku 5 minutit pärast 
mootori algset käivitamist.  
5. HEITKOGUSTE MÕÕTMINE SEISKUNUD MOOTORI PUHUL  
Registreeritakse kõik heite hetkeväärtused või heitgaasi vooluhulga mõõt ­
mised, mis on saadud ajal, mil sisepõlemismootor ei tööta. Hiljem nulli ­
takse registreeritud väärtused andmete järeltöötluse eraldi etapina. Sise ­
põlemismootor loetakse väljalülitatuks, kui kehtivad kaks kriteeriumi järg ­
mistest: mootori registreeritud kiirus on < 50 rpm; heitgaasi massivoolu ­
hulk on mõõdetud tasemel < 3 kg/h; mõõdetud heitgaasi massivooluhulk 
langeb tasemeni < 15 % tüüpilisest statsionaarsest heitgaasi massivoolu ­
hulgast mootori tühikäigul.  
▼B 
6. SÕIDUKI KÕRGUST MEREPINNAST KÄSITLEVATE ANDMETE 
ÜHILDUVUSE KONTROLLIMINE  
Kui on põhjendatud kahtlusi, et teekond läbiti suuremal kõrgusel mere ­
pinnast kui lubatud käesoleva lisa punktis 5.2 ja kui kõrgust merepinnast 
mõõdeti üksnes GPSi abil, siis kontrollitakse GPSi kõrgusandmete ühil ­
duvust ja vajaduse korral neid korrigeeritakse. Andmete ühilduvust kont ­
rollitakse GPSi abil saadud laiuskraadi-, pikkuskraadi- ja kõrgusandmeid 
võrreldes, kusjuures kõrgust merepinnast näidatakse digitaalsel maapinna 
kõrgusmudelil või sobiva mõõtkavaga topograafilisel kaardil. Mõõtmised, 
mille kõrvalekalle topograafilisel kaardil kirjeldatud kõrgusest on rohkem 
kui 40 m, korrigeeritakse käsitsi ja markeeritakse.  
7. GPSI SÕIDUKI KIIRUSE ÜHILDUVUSE KONTROLLIMINE  
GPSi abil määratud sõiduki kiiruse ühilduvuse kontrollimiseks arvutatakse 
teekonna kogupikkus ja võrreldakse seda kas andurilt, valideeritud ECU-lt 
või alternatiivina digitaalsest teedevõrgust või topograafiliselt kaardilt 
saadud võrdlusmõõtmistega. GPSi andmetes tuleb enne ühilduvuse kont ­
rollimist parandada ilmsed vead, nt kasutades pimenavigatsiooni. Ilma  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 171  
parandusteta originaalfail hoitakse alles ja kõik andmetes tehtud paran ­
dused märgistatakse. Parandatud andmed ei tohi ületada katkematut ajape ­
rioodi 120 s või kokku 300 s. Parandatud GPS-andmete põhjal arvutatud 
teekonna kogupikkus ei tohi kontrollväärtusest erineda rohkem kui 4 %. 
Kui GPS-andmed ei vasta nendele nõuetele ja ühtegi teist usaldusväärset 
kiiruse mõõtmise allikat ei ole võimalik kasutada, siis loetakse katse 
kehtetuks.  
8. HEITKOGUSTE KORRIGEERIMINE  
8.1. Kuivalt gaasilt niiskele ülemineku tegurid  
Kui heide on mõõdetud kuivas heitgaasis, teisendatakse mõõdetud kont ­
sentratsioon vastavaks niiske heitgaasi mõõtmistulemusele järgmise 
valemi abil:  
kus: 
c wet ¼ k w Ü c dry 
c wet on saasteaine kontsentratsioon niiskes heitgaasis (ppm või mahu ­
protsent)  
c dry on saasteaine kontsentratsioon kuivas heitgaasis (ppm või mahuprot ­
sent)  
k w on kuivalt niiskele ülemineku tegur  
K w arvutamiseks kasutatakse järgmist võrrandit:  
k w ¼ Í 1 
1 þ α Ü 0,005 Ü ðc co 2 þ c co Þ Ä k w1 Î 
Ü 1,008  
kus: 
k w1 ¼ 1,608 Ü H a 
1 000 þ ð1,608 Ü H a Þ 
kus: 
H a on siseneva õhu niiskus, (g vett kg kuiva õhu kohta)  
c CO2 on kuiva CO  2 kontsentratsioon [%]  
c CO on kuiva CO kontsentratsioon [%]  
α on vesiniku molaarsuhe  
8.2. NOx korrigeerimine ümbritseva niiskuse ja temperatuuri suhtes  
NO  x -heitkoguseid ei pea korrigeerima ümbritseva õhu temperatuuri ja 
niiskuse suhtes.  
9. HEITGAASI HETKEKOMPONENTIDE MÄÄRAMINE  
9.1. Sissejuhatus  
Lahjendamata heitgaasis sisalduvaid heitekomponente mõõdetakse 2. liites 
kirjeldatud mõõte- ja proovivõtuanalüsaatoritega. Asjakohaste komponen ­
tide lahjendamata kontsentratsioonid mõõdetakse vastavalt 1. liitele. 
Andmeid korrigeeritakse ajaliselt ja viiakse vastavusse punktiga 3.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 172  
9.2. NMHC- ja CH  4 -kontsentratsioonide arvutamine  
Kui metaanisisaldust mõõdetakse NMC-FID abil, siis sõltub NMHC arvu ­
tamine kalibreerimisgaasist/-meetodist, mida kasutatakse nullpunkti/mõõ ­
tevahemiku kalibreerimiseks. Kui FID-d kasutatakse THC mõõtmiseks 
ilma NMCta, siis kalibreeritakse see tavapärasel viisil propaani ja õhuga 
või propaani ja N  2 -ga. Pärast NMC-d paikneva FID kalibreerimiseks on 
lubatud kasutada järgmisi meetodeid:  
a) propaanist ja õhust koosnev kalibreerimisgaas juhitakse NMCst 
mööda;  
b) metaanist ja õhust koosnev kalibreerimisgaas läbib NMC.  
Soovitatakse tungivalt kalibreerida metaani FID, nii et metaan ja õhk 
läbivad NMC.  
CH  4 - ja NMCH-kontsentratsioon arvutatakse meetodi a puhul järgmiselt:  
c CH  4 ¼ c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=NMCÞ 
ðE E Ä E M Þ 
c NMHC ¼ c HCðw=NMCÞ Ä c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
CH  4 - ja NMCH-kontsentratsioon arvutatakse meetodi b puhul järgmiselt:  
c CH  4 ¼ c HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h ÜðE E Ä E M Þ 
c NMHC ¼ c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ 
ðE E Ä E M Þ 
kus: 
c HC(w/oNMC)  on HC-kontsentratsioon CH  4 või C  2 H 6 möödavoolu puhul 
NMCst (ppmC  1 ) 
c HC(w/NMC)  on HC-kontsentratsioon CH  4 või C  2 H 6 voolamisel läbi 
NMC (ppmC  1 ) 
r h on süsivesiniku kalibreerimistegur, mis on määratud vasta ­
valt 2. liite punkti 4.3.3 alapunktile b  
E M on metaani efektiivsus, mis on määratud vastavalt 2. liite 
punkti 4.3.4 alapunktile a  
E E on etaani efektiivsus, mis on määratud vastavalt 2. liite 
punkti 4.3.4 alapunktile b  
Kui metaani FID kalibreeritakse läbi eraldaja (meetod b), siis on metaani 
muundamise efektiivsus, mis on määratud vastavalt 2. liite punkti 4.3.4 
alapunktile a, null. NMHC massi arvutamisel kasutatav tihedus peab 
olema võrdne kõigi süsivesinike tihedusega 273,15 K ja 101,325 kPa 
juures ning see sõltub kütusest.  
10. HEITGAASI MASSIVOOLUHULGA MÄÄRAMINE  
10.1.  Sissejuhatus  
Massiheite hetkeväärtuse arvutamiseks vastavalt punktidele 11 ja 12 on vaja 
määrata heitgaasi massivooluhulk. Heitgaasi massivooluhulk määratakse  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 173  
ühe 2. liite punktis 7.2 sätestatud otsese mõõtmise meetodiga. Alternatiivselt 
on lubatud arvutada heitgaasi massivooluhulk vastavalt punktides 10.2–10.4 
kirjeldatule.  
10.2.  Õhu massivooluhulgal ja kütuse massivooluhulgal põhinev arvutus ­
meetod  
Heitgaasi massivoolu hetkkiiruse saab arvutada õhu massivooluhulgast ja 
kütuse massivooluhulgast järgmiselt:  
q mew ;i ¼ q maw ;i þ q mf;i 
kus: 
q mew,i on heitgaasi massivoolu hetkkiirus [kg/s]  
q maw,i on siseneva õhu massivoolu hetkkiirus [kg/s]  
q mf,i on kütuse massivoolu hetkkiirus [kg/s]  
Kui õhu massivooluhulk ja kütuse massivooluhulk või heitgaasi massi ­
vooluhulk määratakse ECU salvestuse abil, siis peab arvutatud heitgaasi 
massivoolu hetkkiirus vastama lineaarsusnõuetele, mis on heitgaasi massi ­
vooluhulga jaoks sätestatud 2. liite punktis 3, ja valideerimisnõuetele, mis 
on sätestatud 3. liite punktis 4.3.  
10.3.  Õhu massivoolu ning õhu ja kütuse suhtel põhinev arvutusmeetod  
Heitgaasi massivoolu hetkkiiruse saab arvutada õhu massivooluhulgast 
ning õhu ja kütuse suhtest järgmiselt:  
q mew ;i ¼ q maw ;i Ü Í 
1 þ 1 
A=F st · λ i Î 
kus: 
A=F st ¼ 138,0 Ü Ê 
1 þ α 
4 Ä ε 
2 þ γ Ì 
12,011 þ 1,008 Ü α þ 15,9994 Ü ε þ 14,0067 Ü δ þ 32,0675 Ü γ 
λ i ¼ Ê 
100 Ä c CO Ü10 Ä4 
2 Ä c HCw Ü 10 Ä4 Ì 
þ A 
α 
4 Ü 1 Ä 2Üc CO Ü10 Ä4 
3,5Üc CO2 
1 þ c CO Ü10 Ä4 
3,5Üc CO2 Ä ε 
2 Ä δ 
2 ! 
Ü ðc CO2 þ c CO Ü 10 Ä4 Þ 
4,764 Ü Ê 
1 þ α 
4 Ä ε 
2 þ γ Ì 
Ü ðc CO2 þ c CO Ü 10 Ä4 þ c HCw Ü 10 Ä4 Þ 
kus: 
q maw,i on siseneva õhu massivoolu hetkkiirus [kg/s]  
A/F  st on stöhhiomeetriline õhu ja kütuse suhe [kg/kg]  
λ i on õhu hetkeülejäägi suhtarv  
c CO2 on kuiva CO  2 kontsentratsioon [%]  
c CO on kuiva CO kontsentratsioon [ppm]  
c HCw on niiske HC kontsentratsioon [ppm]  
α on vesiniku molaarsuhe (H/C)  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 174  
β on süsiniku molaarsuhe (C/C)  
γ on väävli molaarsuhe (S/C)  
δ on lämmastiku molaarsuhe (N/C)  
ε on hapniku molaarsuhe (O/C)  
Koefitsientidega viidatakse kütusele C  β H α O ε N δ S γ , kui  β = 1 süsini ­
kupõhiste kütuste puhul. HC-heite kontsentratsioon on tavaliselt väike ja 
seda ei pea  λ i arvutamisel arvestama.  
Kui õhu massivooluhulk ning õhu ja kütuse suhe määratakse ECU salves ­
tuse abil, siis peab arvutatud heitgaasi massivoolu hetkkiirus vastama 
lineaarsusnõuetele, mis on heitgaasi massivooluhulga jaoks sätestatud 2. 
liite punktis, 3 ja valideerimisnõuetele, mis on sätestatud 3. liite punktis 
4.3. 
10.4.  Kütuse massivoolu ning õhu ja kütuse suhtel põhinevarvutusmeetod  
Heitgaasi hetkelise massivooluhulga saab arvutada kütusevoolust ning 
õhu ja kütuse suhtest (arvutatakse, kasutades A/F  st ja λ i vastavalt punktile 
10.3) järgmiselt:  
q mew ;i ¼ q mf;i Ü ð1 þ A=F st Ü λ i Þ 
Arvutatud heitgaasi massivoolu hetkkiirus peab vastama lineaarsusnõue ­
tele, mis on heitgaasi massivooluhulga jaoks sätestatud 2. liite punktis 3, 
ja valideerimisnõuetele, mis on sätestatud 3. liite punktis 4.3.  
11. GAASILISTE KOMPONENTIDE MASSIHEITE HETKEVÄÄRTUSE 
ARVUTAMINE  
Saasteainete massiheite [g/s] hetkeväärtust mõõdetakse, korrutades kaalu ­
misel oleva saasteaine hetkekontsentratsiooni [g/s] heitgaasi massivoolu 
hetkkiirusega [kg/s], mõlemat korrigeeritakse ülekandeajaga ja viiakse 
sellega vastavusse, ning tabelis 1 esitatud vastava  u-väärtusega. Kui mõõt ­
mised toimuvad kuiva aine alusel, siis enne mis tahes järgmise arvutuse 
tegemist kasutatakse kontsentratsiooni hetkeväärtuste parandamiseks 
punktile 8.1 vastavat kuivalt gaasile niiskele gaasile ülemineku tegurit. 
Vajaduse korral lisatakse kõikides järgmistes andmete hindamistes nega ­
tiivsed heite hetkeväärtused. Analüsaatori, vooluhulgamõõturi, anduri või 
ECU teatatud heite hetkeväärtuse [g/s] arvutamisel kasutatakse paramee ­
trite väärtusi. Kasutatakse järgmist valemit:  
kus: 
m gas;i ¼ u gas · c gas;i · q mew ;i 
m gaas,i on heitgaasi gaasikomponendi mass [g/s]  
u gaas on heitgaasi gaasikomponendi tiheduse ja heitgaasi üldtiheduse 
suhe vastavalt tabelile 1  
c gaas,i on heitgaasi gaasikomponendi mõõdetud kontsentratsioon heit ­
gaasis [ppm]  
q mew,i on heitgaasi massivoolu mõõdetud kiirus [kg/s]  
gaas  on vastav komponent  
i mõõtmise number  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 175  
Tabel 1  
Lahjendamata heitgaasi  u-väärtused, mis kirjeldavad heitgaasi komponendi või saasteaine  i tiheduse 
(kg/m  3 ) ja heitgaasi tiheduse (kg/m  3 ) suhet  ( 6 ) 
Kütus  ρ e [kg/m  3 ] Komponent või saasteaine i  
NO  x CO HC  CO  2 O 2 CH  4 
ρ gaas [kg/m  3 ] 
2,053  1,250  (  1 ) 1,9636  1,4277  0,716  
u gaas ( 2 ), ( 6 ) 
Diisel (B7)  1,2943  0,001586  0,000966  0,000482  0,001517  0,001103  0,000553  
Etanool (ED95)  1,2768  0,001609  0,000980  0,000780  0,001539  0,001119  0,000561  
CNG (  3 ) 1,2661  0,001621  0,000987  0,000528 (  4 ) 0,001551  0,001128  0,000565  
Propaan  1,2805  0,001603  0,000976  0,000512  0,001533  0,001115  0,000559  
Butaan  1,2832  0,001600  0,000974  0,000505  0,001530  0,001113  0,000558  
LPG (  5 ) 1,2811  0,001602  0,000976  0,000510  0,001533  0,001115  0,000559  
Bensiin (E10)  1,2931  0,001587  0,000966  0,000499  0,001518  0,001104  0,000553  
Etanool (E85)  1,2797  0,001604  0,000977  0,000730  0,001534  0,001116  0,000559  
( 1 ) sõltuvalt kütusest 
( 2 ) tingimustes, kus  λ = 2, kuiv õhk, 273 K, 101,3 kPa 
( 3 ) u-väärtused täpsusega 0,2 massiprotsenti järgmise koostise puhul: C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 % 
( 4 ) NMHC leitakse CH  2,93 põhjal (THC leidmiseks kasutatakse CH  4 jaoks antud koefitsienti  u gaas ) 
( 5 ) u väärtused täpsusega 0,2 massiprotsenti järgmise koostise puhul: C  3 = 70–90 %; C  4 = 10–30 % 
( 6 ) u gaas on ühikuta parameeter;  u gaas väärtused hõlmavad ühikute teisendamist, et tagada, et konkreetse füüsikalise ühiku abil, nt 
g/s, saadakse heite hetkeväärtused  
▼M1 
12. TAHKETE OSAKESTE HETKEARVU ARVUTAMINE  
Tahkete osakeste hetkearv [osakest/s] määratakse kindlaks, korrutades 
mõõdetava saasteaine hetkekontsentratsiooni [osakest/cm  3 ] heitgaasi 
massivooluhulga hetkeväärtusega [kg/s], mõlemat korrigeeritakse ülekan ­
deajaga ja viiakse sellega vastavusse. Vajaduse korral lisatakse kõikides 
järgmistes andmete hindamistes negatiivsed heite hetkeväärtused. Heite 
hetkeväärtuste arvutamisel arvestatakse vahetulemuste kõiki olulisi arvnäi ­
tajaid. Kasutatakse järgmist võrrandit:  
PN; i ¼ c PN;i q mew;i=ρ e 
kus 
PN,i on tahkete osakeste voog [osakest/s]  
c PN,i on mõõdetud osakeste arvu kontsentratsioon [#/m  3 ] normaliseeri ­
tuna temperatuuril 0 °C  
q mew,i on heitgaasi mõõdetud massivooluhulk [kg/s]  
ρ e on heitgaasi tihedus [kg/m  3 ] temperatuuril 0 °C (tabel 1).  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 176  
13. ARUANDLUS JA ANDMEVAHETUS  
Mõõtesüsteemide ja andmete hindamise tarkvara vahel vahetatakse 
andmeid standardse aruandlusfailiga, mis on sätestatud 8. liite punktis 
2. Andmete eeltöötlus (nt ajaline korrigeerimine vastavalt punktile 3 või 
GPSi sõiduki kiiruse signaali parandamine vastavalt punktile 7) toimub 
mõõteseadmete kontrolltarkvara abil ja see lõpetatakse enne aruandlusfaili 
koostamist. Kui andmeid korrigeeritakse või töödeldakse enne aruandlus ­
faili sisestamist, siis tuleb hoida alles algsed töötlemata andmed kvaliteedi 
tagamiseks ja kontrollimiseks. Vahepealsete väärtuste ümardamine ei ole 
lubatud.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 177  
5. liide  
Teekonnadünaamika tingimuste kontrollimine ja lõpliku RDE heitetulemuse 
arvutamine meetodiga 1 (libiseva keskmistamise meetod)  
1. SISSEJUHATUS  
Libiseva keskmistamise meetod aitab mõista tegelikus liikluses tekkivaid 
heitkoguseid (real-driving emissions, RDE) katses, mis teostatakse 
etteantud skaalal. Katse on jagatud alljaotisteks (akendeks) ja katsejärgse 
statistilise töötluse eesmärk on teha kindlaks, millised aknad sobivad RDE 
näitajate hindamiseks.  
Akende nn normaalsust hinnatakse, võrreldes nende CO  2 kaugusspetsiifi ­
list heidet (  1 ) võrdluskõveraga. Katse on täielik, kui see sisaldab piisavalt 
normaalseid aknaid, mis hõlmavad erinevaid kiirusalasid (linnas, asulavä ­
lisel teel, kiirteel).  
▼M1 
▼C1 
1. etapp Andmete segmentimine;  
▼B 
2. etapp Heitkoguste arvutamine alamfunktsioonide ehk akende abil 
(punkt 3.1);  
3. etapp Normaalsete akende tuvastamine (punkt 4);  
4. etapp Teekonna täielikkuse ja normaalsuse kontrollimine (punkt 5);  
5. etapp Heitkoguste arvutamine normaalsete akende abil (punkt 6).  
2. SÜMBOLID, NÄITAJAD JA ÜHIKUD  
Indeksiga (i) viidatakse ajasammule  
Indeksiga (j) viidatakse aknale  
Indeksiga (k) viidatakse kategooriale (t = kokku, u = linnasõit, r = sõit 
asulavälisel teel, m = kiirteesõit) või CO  2 -tunnuskõverale (cc)  
Indeksiga „gas“ viidatakse reguleeritud heitgaaside komponentidele (nt 
NO  x , CO, PN)  
Δ – erinevus  
≥ – suurem või võrdne  
# – number  
% – protsent  
≤ – väiksem või võrdne  
a 1 , b 1 – CO  2 -tunnuskõvera näitajad  
a 2 , b 2 – CO  2 -tunnuskõvera näitajad  
d j – aknaga  j hõlmatud vahemaa  j (km)  
f k – linnasõidu, asulavälise sõidu ja kiirteesõidu osade 
kaalutegurid  ▼B 
( 1 ) Hübriidide puhul teisendatakse kogu energiatarbimine CO  2 -ks. Teisendamise reegleid 
tutvustatakse teises etapis.
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 178  
h – akende kaugus CO  2 -tunnuskõverast (%)  
h j – akna j kaugus CO  2 -tunnuskõverast (%)  
h k – linna-, asulavälise tee ja kiirteeosade ning kogu 
teekonna raskusastme indeks  
k 11 , k 12 – kaalutegurid  
k 21 , k 21 – kaalutegurid  
M CO2,ref  – CO  2 võrdlusmass (g)  
M gas – heitgaasi gaasikomponendi mass või osakeste arv 
(g) või (#)  
M gas,j – heitgaasi gaasikomponendi mass või osakeste arv 
aknas j (g) või (#)  
M gas,d – heitgaasi gaasikomponendi kaugusspetsiifiline 
heitkogus (g/km) või (#/km)  
M gas,d,j  – heitgaasi gaasikomponendi kaugusspetsiifiline 
heitkogus aknas j (g/km) või (#/km)  
N k – linna-, asulavälise ja kiirteeosade akende arv  
P 1 , P 2 , P 3 – võrdluspunktid  
t – aeg (s)  
t 1,j – keskmistamise akna j esimene sekund (s)  
t 2,j – keskmistamise akna j viimane sekund (s)  
t i – aeg kokku ajasammul i [s]  
t i,j – aeg kokku ajasammul  i, arvestades akent  j (s) 
tol 1 – sõiduki CO  2 -tunnuskõvera primaarne lubatud 
hälve (%)  
tol 2 – sõiduki CO  2 -tunnuskõvera sekundaarne lubatud 
hälve (%)  
t t – katse kestus (s)  
v – sõiduki kiirus (km/h)  
v – akende keskmine kiirus (km/h)  
v i – sõiduki tegelik kiirus ajasammul i [km/h]  
v j – sõiduki keskmine kiirus aknas j (km/h)  
v P1 ¼ 19 km=h – WLTP-tsükli väikese kiiruse faasi keskmine 
kiirus  
v P2 ¼ 56,6  km=h – WLTP-tsükli suure kiiruse faasi keskmine kiirus  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 179  
v P3 ¼ 92,3  km=h – WLTP-tsükli eriti suure kiiruse faasi keskmine 
kiirus  
w – akende kaalutegur  
w j – -akna j kaalutegur  
3. LIBISEVA KESKMISTAMISE AKNAD  
3.1. Keskmistamise akende mõiste  
Vastavalt 4. liitele arvutatud heitkoguste hetkeväärtused integreeritakse 
libiseva keskmistamise akna meetodi abil, lähtudes CO  2 võrdlusmassist. 
Arvutuspõhimõte on järgmine. Heitemasse ei arvutata kogu andmehulga 
kohta, vaid kogu andmehulga alamhulkade kohta; alamhulkade pikkus 
määratakse selliselt, et need vastavad CO  2 massile, mida sõiduk tekitab 
laboratoorse võrdlustsükli jooksul. Libisev keskmine arvutatakse vastavalt 
aja juurdekasvule Δt, mis vastab andmevõtu sagedusele. Heitkoguste 
andmete keskmistamiseks kasutatavaid alamhulki nimetatakse „keskmis ­
tamise akendeks“.  ►M1 ►C1 Selles punktis kirjeldatud arvutuskäiku 
kasutatakse alates esimesest punktist (edasisuund). ◄ ◄ 
CO  2 massi, heitkoguste ja keskmistamise akende kauguse arvutamisel ei 
arvestata järgmiseid andmeid:  
— instrumentide perioodiline kontrollimine ja/või nullitriivi kontrolli ­
mine;  
▼M1 
▼C1 __________  
▼B 
— sõiduki teekonnakiirus < 1 km/h;  
▼M1 
▼C1 __________  
▼B 
Heitkoguste mass (või osakeste arv)  M gas,j määratakse kindlaks, integree ­
rides heite hetkeväärtused g/s (või #/s PN puhul), mis arvutatakse vasta ­
valt 4. liitele.  
Joonis 1  
Sõiduki kiiruse ja aja suhe – sõiduki keskmistatud heitkoguste ja aja 
suhe, alates esimesest keskmistamise aknast
  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 180  
Joonis 2  
CO  2 massi määramine keskmistamise akende põhjal
  
Keskmistamise akna j kestus  ðt 2;j Ä t 1;j Þ määratakse järgmiselt.  
M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M CO  2 ðt 1;j Þ ã M CO  2;ref 
kus: 
M CO  2 ðt i;j Þ on CO  2 mass mõõdetuna katse alguse ja aja  (t 2,j ) vahel, (g);  
M CO  2;ref on pool CO  2 massist (g), mille sõiduk tekitab ülemaailmses 
ühtlustatud kergsõidukite katsetamise tsüklis (WLTC), mida 
on kirjeldatud UNECE eeskirjas nr 15 – kergsõidukite 
ülemaailmne ühtlustatud katsemenetlus (ECE/TRAN ­
S/180/Add.15; I katsetüüp, sh külmkäivitus);  
t 2,j valitakse järgmiselt.  
M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M CO  2 ðt 1;j Þ< M CO  2;ref Ï M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M CO  2 ðt 1;j Þ 
kus Δt on andmevõtu periood.  
CO  2 massid arvutatakse akendes, integreerides heite hetkeväärtused, mis 
on arvutatud vastavalt selle lisa 4. liitele.  
3.2. Akna heitkoguste ja keskmiste arvutamine  
Iga vastavalt punktile 3.1 määratud akna kohta tehakse järgmised arvu ­
tused:  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 181  
— kaugusspetsiifiline heide  M gas,d,j  kõigi selles lisas täpsustatud saasteai ­
nete kohta;  
— kaugusspetsiifiline CO  2 heide  M CO2,d,j  ; 
— sõiduki keskmine kiirus  v j 
▼M1 
▼C1 
Kui katsetatakse välise laadimiseta hübriidelektrisõidukit, algab keskmis ­
tamise akna arvutamine süüte sisselülitamisest ja hõlmab sõitu, mille 
jooksul CO  2 ei eraldu.  
▼B 
4. AKENDE HINDAMINE  
4.1. Sissejuhatus  
Katsesõiduki võrdlevad dünaamilised tingimused saadakse tüübi kinnita ­
mise ajal mõõdetud sõiduki CO  2 heitkoguste ja keskmise kiiruse suhtest 
ja sellele viidatakse kui sõiduki CO  2 iseloomulikule kõverale.  
Kaugusspetsiifiliste CO  2 heitkoguste saamiseks katsetatakse sõidukit 
veojõustendil vastavalt maanteekoormuse seadetele, mis on sätestatud 
UNECE tehnilise eeskirja nr 15 – Ülemaailmne ühtlustatud kergsõidukite 
katsemenetlus (ECE/TRANS/180/Add.15) 4. lisas. Sõidutakistuses ei 
võeta arvesse sõidukile RDE-katse ajal lisatud massi, nagu kaassõitja ja 
PEMSi varustus.  
4.2. CO  2 tunnuskõvera võrdluspunktid  
Kõvera määramiseks vajalikud võrdluspunktid  P 1, P 2 ja P 3 arvutatakse 
järgmiselt.  
4.2.1.  Punkt P  1 
v P1 ¼ 19 km=h (WLTP-tsükli väikese kiiruse faasi keskmine kiirus)  
M CO  2;d;P 1 = sõiduki CO  2 heitkogused WLTP-tsükli väikese kiiruse faasis 
× 1,2 (g/km)  
4.2.2.  Punkt P  2 
4.2.3.  v P2 ¼ 56,6 km =h (WLTP-tsükli suure kiiruse faasi keskmine kiirus)  
M CO  2;d;P 2 = sõiduki CO  2 heitkogused WLTP-tsükli suure kiiruse faasis × 
1,1 (g/km)  
4.2.4.  Punkt P  3 
4.2.5.  v P3 ¼ 92,3 km =h (WLTP-tsükli eriti suure kiiruse faasi keskmine kiirus)  
M CO  2;d;P 3 = sõiduki CO  2 heitkogused WLTP-tsükli eriti suure kiiruse 
faasis × 1,05 (g/km)  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 182  
4.3. CO  2 tunnuskõvera määratlus  
Punktis 4.2 määratletud võrdluspunktide abil arvutatakse CO  2 -heite 
tunnuskõver keskmise kiiruse funktsioonina, kasutades kaht lineaarset 
jaotist ( P 1 , P  2 ja (P 2 , P  3 ). Jaotis ( P 2 , P  3 ) on piiratud kiirusega 
145 km/h sõiduki kiirusteljel. Tunnuskõver määratakse järgmiste valemi ­
tega.  
Jaotis ( P 1 ,P 2 ): 
M CO  2;d;CC ðvÞ ¼ a 1 v þ b 1 
with:  a  1 ¼ ðM CO  2;d;P 2 Ä M CO  2;d;P 1 Þ=ðv P2 Ä v P1 Þ 
and: b  1 ¼ M CO  2;d;P 1 Ä a 1 v P1 
Jaotis ( P 2 ,P 3 ): 
M CO  2;d;C C ðvÞ ¼ a 2 v þ b 2 
with:  a  2 ¼ ðM CO  2;d;P 3 Ä M CO  2;d;P 2 Þ=ðv P 3 Ä v P 2 Þ 
and: b  2 ¼ M CO  2;d;P 2 Ä a 2 v P2 
Joonis 3  
Sõiduki CO  2 -tunnuskõver
  
4.4. Linna-, asulavälise ja kiirteesõidu aknad  
4.4.1. Linnasõidu aknaid iseloomustavad sõiduki keskmised teekonnakiirused  v j , 
mis on väiksemad kui 45 km/h.  
4.4.2. Asulavälise sõidu aknaid iseloomustavad sõiduki keskmised teekonnakii ­
rused  v j , mis on suuremad kui 45 km/h või sellega võrdsed ja väiksemad 
kui 80 km/h.  
4.4.3. Kiirteesõidu aknaid iseloomustavad sõiduki keskmised teekonnakiirused  
v j , mis on suuremad kui 80 km/h või sellega võrdsed ja väiksemad kui 
145 km/h.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 183  
Joonis 4  
Sõiduki CO  2 -tunnuskõver: linna-, asulavälise ja kiirteesõidu 
määratlused
  
5. TEEKONNA TÄIELIKKUSE JA NORMAALSUSE KONTROLLIMINE  
▼M1 
▼C1 
N2-kategooria sõidukite puhul, millele on direktiivi 92/6/EMÜ kohaselt 
paigaldatud seade, mis piirab sõiduki kiirust kuni 90 km/h, peab kiirtee ­
sõidu akende arv kogu katses moodustama vähemalt 5 %.  
▼B 
5.1. Sõiduki CO  2 -tunnuskõvera lubatud hälve  
Sõiduki CO  2 -tunnuskõvera primaarne ja sekundaarne lubatud hälve on 
vastavalt  tol  1 = 25 % ja  tol  2 = 50 %.  
5.2. Katse täielikkuse kontrollimine  
Katse on täielik, kui see sisaldab vähemalt 15 % linna-, asulavälise ja 
kiirteesõidu aknaid akende koguarvust.  
5.3. Katse normaalsuse kontrollimine  
Katse on normaalne, kui vähemalt 50 % linna-, asulavälise ja kiirteesõidu 
akendest jäävad tunnuskõvera primaarse lubatud hälbe piiridesse.  
Kui ettenähtud miinimumnõue 50 % ei ole täidetud, siis võib ülemist 
positiivset lubatud hälvet  tol  1 suurendada 1 protsendipunkti kaupa, kuni 
saavutatakse 50 % akna normaalsest sihtmärgist. Seda meetodit kasutades 
ei tohi  tol  1 ületada kunagi 30 %.  
▼M1 
▼C1 
Välise laadimiseta hübriidelektrisõiduki katsetamisel ja ainult siis, kui 
ettenähtud 50 % miinimumnõue ei ole täidetud, võib ülemist positiivset 
lubatud hälvet  tol  1 suurendada 1 protsendipunkti kaupa, kuni saavutatakse 
50 % akna normaalsest sihtmärgist. Seda meetodit kasutades ei tohi  tol  1 
ületada kunagi 50 %.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 184  
6. HEITKOGUSTE ARVUTAMINE  
6.1. Kaalutud kaugusspetsiifiliste heitkoguste arvutamine  
Heitkogused arvutatakse kaalutud keskmisena akende kaugusspetsiifilis ­
test heitkogustest iga linna-, asulavälise ja kiirteesõidu kategooria ning 
kogu teekonna kohta eraldi.  
M gas;d;k ¼ P ðw j M gas;d;j Þ P w j k ¼ u; r; m 
Iga akna kaalutegur  w j määratakse järgmiselt:  
kui 
M CO2,d,CC (v j ) · (1 - tol 1 /100) ≤ M  CO2,d,j ≤ M  CO2,d,CC (v j ) · (1 + 
tol 1 /100)  
siis w j = 1 
kui 
M CO2,d,CC (v j ) · (1 + tol 1 /100) <  M  CO2,d,j ≤ M  CO2,d,CC (v j ) · (1 + 
tol 2 /100)  
siis w j ¼ k 11 h j þ k 12 
kusjuures  k 11 ¼ 1=ðtol 1 Ä tol  2 Þ 
ja k 12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
kui 
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol 2=100Þ Ï M CO2;d;j< M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol 1=100Þ 
siis w j ¼ k 21 h j þ k 22 
kusjuures  k 21 ¼ 1=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
ja k 22 ¼ k 12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
kui 
M CO2;d;j< M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol 2=100Þ 
või 
M CO2;d;j> M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol 2=100Þ 
siis w j ¼ 0 
kus: 
h j ¼ 100 · M CO2;d;j Ä M CO2;d;CC ðv j Þ 
M CO2;d;cc ðv j Þ ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 185  
Joonis 5  
Keskmistamise akna kaalumisfunktsioon
  
▼M1 
▼C1 
Kõigi keskmistamise akende puhul, mis sisaldavad 4. liite punktis 4 
määratletud külmkäivituse andmepunkte, on kaalufunktsiooni väärtuseks 1.  
▼B 
6.2. Raskusastme indeksi arvutamine  
Raskusastme indeksid arvutatakse linna-, asulavälise ja kiirteesõidu kate ­
gooriate  
h k ¼ 1 
N k X 
h j k ¼ u; r; m 
ja kogu teekonna kohta eraldi:  
h t ¼ ƒ u h u þ ƒ r h r þ ƒ m h m 
ƒ u þ ƒ r þ ƒ m 
kus ƒ  u , ƒ r ƒ m on vastavalt 0,34, 0,33 ja 0,33.  
6.3. Kogu teekonna heitkoguste arvutamine  
Vastavalt punktile 6.1 arvutatud kaalutud kaugusspetsiifiliste heitkoguste 
abil arvutatakse kaugusspetsiifilised heitkogused (mg/km) kogu teekonna 
iga gaasilise saasteaine kohta järgmiselt:  
M gas;d;t ¼ 1 000 · ƒ u · M gas;d;u þ ƒ r · M gas;d;r þ ƒ m · M gas;d;m 
ðƒ u þ ƒ r þ ƒ m Þ 
ja osakeste arvu kohta:  
M PN;d;t ¼ ƒ u · M PN;d;u þ ƒ r · M PN;d;r þ ƒ m · M PN;d;m 
ðƒ u þ ƒ r þ ƒ m Þ 
kus ƒ  u , ƒ r ƒ m on vastavalt 0,34, 0,33 ja 0,33.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 186  
7. ARVULISED NÄITED  
7.1. Keskmistamise akna arvutused  
Tabel 1  
Arvutuskäigu põhiseaded  
M CO2,ref  (g) 610  
Keskmistamise akna arvutamise 
suund  Edasisuund  
Omandamise sagedus (Hz)  1  
Joonisel 6 on näidatud, kuidas keskmistamise aknad määratakse vastavalt 
PEMSi abil maanteesõidukatse käigus registreeritud andmetele. Selguse 
huvides on näidatud ainult teekonna esimesed 1 200 sekundit.  
Sekundid 0–43 ning 81–86 on välja jäetud, kuna sõiduki kiirus on null.  
Esimene keskmistamise aken algab sekundil  t 1,1 = 0 s ja lõpeb sekundil  
t 2,1 = 524 s (tabel 3).  
Joonis 6  
CO  2 heite hetkeväärtused, mis on registreeritud PEMSi 
maanteesõidukatse käigus ajafunktsioonina. Ristkülikukujulised 
raamid näitavad j-nda akna kestust. Andmesari „Kehtiv=100 / 
Kehtetu=0“ näitab sekundhaaval analüüsist välja jäetavaid andmeid.
  
7.2. Akende hindamine  
Tabel 2  
CO  2 -tunnuskõvera arvutusseaded  
CO  2 WLTC väikese kiiruse faas × 
1,2 (P  1 ) (g/km)  154 
CO  2 WLTC suure kiiruse faas × 1,1 
(P 2 ) (g/km)  96 
CO  2 WLTC eriti suure kiiruse faas × 
1,05 (P  3 ) (g/km)  120 ▼B
02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 187  
Võrdluspunkt  
P 1 v P1 ¼ 19,0 km =h M  CO  2;d;P 1 ¼ 154 g =km 
P 2 v P2 ¼ 56,6 km =h M  CO  2;d;P 2 ¼ 96 g =km 
P 3 v P3 ¼ 92 :3 km =h M  CO  2;d;P 3 ¼ 120 g =km 
CO  2 -tunnuskõver määratletakse järgmiselt.  
Jaotis ( P 1 , P 2 ) 
M CO  2;d ðvÞ ¼ a  1 v þ b  1 
kusjuures 
a 1 ¼ ð96 Ä 154Þ=ð56:6 Ä 19 :0Þ ¼ Ä  58 
37:6 ¼ Ä1:543 
b 1 ¼ 154 Ä ðÄ 1,543Þ Ü 19,0 ¼ 154 þ 29,317 ¼ 183,317  
Jaotis ( P 2 , P 3 ) 
M CO  2;d ðvÞ ¼ a  2 v þ b  2 
kusjuures 
a 2 ¼ ð120 Ä 96Þ=ð92:3 Ä 56 :6Þ ¼ 24 
35:7 ¼ 0 :672 
kusjuures  b 2 ¼ 96 Ä 0,672 Ü 56,6 ¼ 96 Ä 38,035 ¼ 57,965  
Kaalutegurid arvutatakse ja aknad liigitatakse linna-, asulavälise ja kiir ­
teesõidu akendeks näiteks järgmiselt.  
Aken #45: 
M CO2;d;45 ¼ 122,62 g =km 
v 45 ¼ 38,12 km =h 
Akna keskmine kiirus on väiksem kui 45 km/h, seega on tegemist linna ­
sõidu aknaga.  
Tunnuskõver: 
M CO  2;d;CC ðv 45 Þ ¼ a  1 v 45 þ b  1 ¼ Ä1,543 Ü 38,12 þ 183,317 ¼ 124,498 g =km 
Järgmise kontrollimine:  
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ Ï M  CO2;d;j Ï M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  1=100Þ 
M CO2;d;CC ðv 45 Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ Ï M  CO2 ;d;45 Ï M  CO2 ;d;CC ðv 45 Þ · ð1 þ tol  1=100Þ ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 188  
124,498 Ü ð1 Ä 25=100Þ Ï 122,62 Ï 124,498 Ü ð1 þ 25=100Þ 
93,373 Ï 122,62 Ï 155,622  
Tulemus:  w 45 ¼ 1 
Aken #556:  
M CO2;d;556 ¼ 72,15  g=km 
v 556 ¼ 50,12  km=h 
Akna keskmine kiirus on suurem kui 45 km/h, kuid väiksem kui 80 km/h, 
seega on tegemist asulavälise sõidu aknaga.  
Tunnuskõver:  
M CO2;d;CC ðv 556 Þ ¼ a 1 v 556 þ b 1 ¼ Ä1,543 Ü 50,12 þ 183,317 ¼ 105,982  g=km 
Järgmise kontrollimine:  
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol 2=100Þ Ï M CO2;d;j< M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol 1=100Þ 
M CO2;d;CC ðv 556 Þ · ð1 Ä tol 2=100Þ Ï M CO2;d;556< M CO2;d;CC ðv 556 Þ · ð1 Ä tol 1=100Þ 
105,982 Ü ð1 Ä 50=100Þ Ï 72,15 < 105,982 Ü ð1 Ä 25=100Þ 
52,991 Ï 72,15 < 79,487  
Tulemus:  
h 556 ¼ 100 · M CO2;d;556 Ä M CO2;d;CC ðv 556 Þ 
M CO2;d;CC ðv 556 Þ ¼ 100 · 72,15 Ä 105,982 
105,982 ¼ Ä31,922  
w 556 ¼ k 21 h 556 þ k 22 ¼ 0,04 Ü ðÄ31:922Þ þ 2 ¼ 0,723  
with 
k 21 ¼ 1=ðtol 2 Ä tol 1 Þ ¼ 1=ð50 Ä 25Þ ¼ 0,04  
k 22 ¼ k 12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ ¼ 50=ð50 Ä 25Þ ¼ 2 
Tabel 3  
Arvandmed heitkoguste kohta  
Aken 
(#) t 1,j 
(s) t 2;j Ä Δt 
(s) t 2,j 
(s) M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M CO  2 ðt 1;j Þ< M CO  2;ref 
(g) M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M CO  2 ðt 1;j Þ ã CO  2;ref 
(g) 
1 0  523  524  609,06  610,22  
2 1  523  524  609,06  610,22  
… …  …  …  …  
43 42  523  524  609,06  610,22  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 189  
Aken 
(#) t 1,j 
(s) t 2;j Ä Δt 
(s) t 2,j 
(s) M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M CO  2 ðt 1;j Þ< M CO  2;ref 
(g) M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M CO  2 ðt 1;j Þ ã CO  2;ref 
(g) 
44 43  523  524  609,06  610,22  
45 44  523  524  609,06  610,22  
46 45  524  525  609,68  610,86  
47 46  524  525  609,17  610,34  
… …  …  …  …  
100 99  563  564  609,69  612,74  
… …  …  …  …  
200 199  686  687  608,44  610,01  
… …  …  …  …  
474 473  1 024  1 025  609,84  610,60  
475 474  1 029  1 030  609,80  610,49  
… …  …  …  
556 555  1 173  1 174  609,96  610,59  
557 556  1 174  1 175  609,09  610,08  
558 557  1 176  1 177  609,09  610,59  
559 558  1 180  1 181  609,79  611,23  
7.3. Linna-, asulavälise ja kiirteesõidu aknad – teekonna täielikkus  
Selles arvulises näites koosneb teekond 7 036 keskmistamise aknast. 
Tabelis 5 on loetletud linna-, asulavälise ja kiirteesõidu aknad vastavalt 
nende keskmisele sõidukiirusele, jagatuna piirkondadeks vastavalt nende 
kaugusele CO  2 -tunnuskõverast. Teekond on täielik, kui see sisaldab 
akende koguarvust vähemalt 15 % linna-, asulavälise ja kiirteesõidu 
aknaid. Teekond on normaalne, kui vähemalt 50 % linna-, asulavälise ja 
kiirteesõidu akendest jääb tunnuskõvera primaarse lubatud hälbe piiri ­
desse.  
Tabel 4.  
Teekonna täielikkuse ja normaalsuse kontrollimine  
Sõidutingimused  Arv  Akende osatähtsus  
Kõik aknad  
Linnaõit  1 909  1 909/ 7 036*100 = 27,1 > 15  
Asulaväline sõit  2 011  2 011/ 7 036*100 = 28,6 > 15  
Kiirteesõit  3 116  3 116/ 7 036*100 = 44,3 > 15  
Kokku  1 909 + 2 011 + 3 116= 7 036  
Normaalsed aknad  
Linnaõit  1 514  1 514/ 1 909*100 = 79,3 > 50  
Asulaväline sõit  1 395  1 395/ 2 011*100 = 69,4 > 50  
Kiirteesõit  2 708  2 708/ 3 116*100 = 86,9 > 50  
Kokku  1 514 + 1 395 + 2 708= 5 617  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 190  
6. liide  
Teekonnadünaamika tingimuste kontrollimine ja RDE lõplike heitetulemuse 
arvutamine meetodiga 2 (võimsusklassidesse jaotamine)  
1. SISSEJUHATUS  
Selles liites kirjeldatakse andmete hindamist vastavalt võimsuse liigita ­
mise meetodile, mida selles liites nimetatakse „hindamine standarditud 
võimsuse sageduse (standardised power distribution, SPF) jaotuse norma ­
liseerimise teel“.  
2. SÜMBOLID, NÄITAJAD JA ÜHIKUD  
▼M2 
a ref Võrdluskiirendus P  drive jaoks  
▼B 
D WLTC  Veline'i vabaliige WLTC-st  
f 0 , f 1 , f 2 Sõidutakistusmomendi tegurid [N], [N/(km/h)], [N/(km/h)  2 ] 
i Hetkemõõtmise ajasamm, minimaalne sagedus 1 Hz  
j Rattavõimsuse klass, j = 1–9  
k Kolmesekundiliste libisevate keskväärtuste ajasamm  
k WLTC  Veline'i tõus WLTC-st  
m gas, i Heitgaasi gaasikomponendi hetkemass ajasammul i [g/s]; 
PN kohta [#/s]  
m gas, 3s, k  Kolmesekundiline heitgaasi gaasikomponendi libisev kesk ­
mine vooluhulk ajasammul k, mõõdetud sagedusega 1 Hz 
[g/s]; PN korral [#/s]  
m gas;j Heitgaasi gaasikomponendi keskmine heite väärtus ratta ­
võimsuse klassis j [g/s]; PN korral [#/s]  
m gas;U Heitgaasi gaasikomponendi kaalutud heite väärtus kõigi 
selliste mõõtmiste korral ajahetkedel i (sekundites), mille 
puhul v  i < 60 km/h [g/s]; PN korral [#/s]  
M w gas,d  Heitgaasi gaasikomponendi kaalutud kaugusspetsiifilised 
heitkogused kogu teekonna kohta [g/km]; PN korral [#/km]  
M w PN,d  Heitgaasi tahkete osakeste (PN) kaalutud kaugusspetsiifi ­
lised heitkogused kogu teekonna kohta [#/km]  
M w,gas,d,U  Heitgaasi gaasikomponendi kaalutud kaugusspetsiifilised 
heitkogused kõigi selliste mõõtmiste korral ajahetkedel i 
(sekundites), mille puhul v  i < 60 km/h [g/s];  
M w,PN,d,U  Heitgaasi tahkete osakeste (PN) kaalutud kaugusspetsiifi ­
lised heitkogused kõigi selliste mõõtmiste korral ajahetkedel 
i (sekundites), mille puhul v  i < 60 km/h [g/s];  
p WLTC faas (low, medium, high and extra-high), p = 1–4  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 191  
P drag Mootori takistusjõu võimsus Veline’i järgi, kui kütuse sisse ­
pritse on null [kW]  
P rated Tootja deklareeritud mootori maksimaalne nimivõimsus 
[kW]  
P required,i  Sõidutakistuse ja sõiduki inertsi ületamise võimsus 
ajasammul i [kW]  
P r,,i Sama, mis eespool määratletud P  required,i  , mida kasutatakse 
pikemates valemites  
P wotð n normÞ Võimsuskõver täiskoormusel [kW]  
P c,j Rattavõimsuse klassi piirnormid klassi j [kW] (P  c,j,lower bound  
väljendab alampiiri, P  c,j, upper bound  ülempiiri) korral  
P c,norm, j  Rattavõimsuse klassi piirnormid klassi j korral normalisee ­
ritud võimsuse tasemena, [-]  
P r, i Sõidukite rattarummude võimsustarve, et ületada sõidutakis ­
tused ajasammul i [kW]  
P w , 3s,k Kolmesekundiline sõidukite rattarummude libisev keskmine 
võimsustarve, et ületada sõidutakistused ajasammul k, 
mõõdetud sagedusega 1 Hz [kW]  
P drive Rattarummude võimsustarve võrdluskiirusel ja kiirenda ­
misel [kW]  
P norm Rattarummu normaliseeritud võimsustarve [-]  
t i Koguaeg ajasammul i [s]  
t c,j Rattavõimsuse klassi j ajalõik [%]  
ts WLTC faasi p algusaeg [s]  
te WLTC faasi p lõpuaeg [s]  
▼M2 
TM Sõiduki katsemass  
▼B 
SPF Standarditud võimsuse sageduse jaotus  
v i Sõiduki tegelik kiirus ajasammul i [km/h]  
v j Sõiduki keskmine kiirus rattavõimsuse klassis j [km/h]  
▼M2 
v ref Võrdluskiirus P  drive jaoks  
▼B 
v 3s,k Kolmesekundiline sõiduki kiiruse libisev keskmine 
ajasammul k [km/h]  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 192  
v U Sõiduki kaalutud kiirus rattavõimsuse klassis j [km/h]  
3. MÕÕDETUD HEITKOGUSTE HINDAMINE STANDARDITUD 
RATTAVÕIMSUSE SAGEDUSE JAOTUSE ABIL  
Võimsuse liigitamise meetodis kasutatakse saasteainete heite hetkekogu ­
seid, m  gas, i (g/s), mis arvutatakse vastavalt 4. liitele.  
Väärtus m  gas, i liigitatakse kooskõlas rataste vastava võimsusega ja liigi ­
tatud keskmiseid heitkoguseid iga võimsusklassi kohta kaalutakse, et 
saada heitkoguste tasemed normaalse võimsuse jaotusega tehtud katses, 
mis tehakse vastavalt järgmistele punktidele.  
3.1. Tegeliku rattavõimsuse allikad  
Tegelik rattavõimsus P  r,i on kogu võimsus, mis on vajalik õhu- ja veere ­
takistuse, tee kalde, sõiduki pikiinertsi ja rataste pöördinertsi ületamiseks.  
Mõõtmisel ja registreerimisel kasutab ratta võimsussignaal pöördemo ­
mendi signaali, mis vastab 2. liite punktis 3.2 sätestatud lineaarsusnõue ­
tele. Mõõtmise võrdluspunktiks on veorataste rummud.  
Alternatiivina võib tegeliku rattavõimsuse kindlaks määrata CO  2 heite 
hetkeväärtuste põhjal kooskõlas käesoleva liite punktis 4 sätestatud 
korraga.  
▼M1 
6. liite sätteid kohaldatakse välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite 
(määratletud punktis 1.2.40) suhtes ainult juhul, kui rataste võimsus on 
kindlaks tehtud rattarummu pöördemomendi mõõtmisega.  
3.2. Katse hetkeandmete libisevate keskmiste arvutamine  
Kolmesekundilised keskmised arvutatakse kõigi asjakohaste katse 
hetkeandmete põhjal, et vähendada heite massivooluhulga ja ratta võim ­
suse vahelise võimaliku ebatäieliku aegjoonduse mõju. Libisevad kesk ­
mised väärtused arvutatakse vastavalt 1 Hz sagedusele:  
m gas;3s;k ¼ P kþ2 
i¼k m gas;i 
3 
P w;3s;k ¼ P kþ2 
i¼k P w;i 
3 
ν 3s;k ¼ P kþ2 
i¼k ν i 
3 
kus 
k on libisevate keskmiste väärtuste ajasamm  
i on ajasamm katse hetkeandmete põhjal  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 193  
3.3. Libisevate keskmiste liigitamine linna-, asulavälise ja kiirteesõidu 
alusel  
Standardsed võimsuse sagedused on määratletud linnasõidu ja kogu 
teekonna kohta (vt punkt 3.4) ning linnasõidu ja koguteekonna osas 
hinnatakse heitkoguseid eraldi. Teekonna linnasõidu osa hilisemaks 
hindamiseks jaotatakse punkti 3.2 kohaselt arvutatud kolmesekundilised 
libisevad keskmised linnasõidu tingimuste alla vastavalt kiirusesignaali 
kolmesekundilisele keskmisele (v  3s,k ), võttes aluseks tabelis 1-1 esitatud 
kiirusvahemikud. Koguteekonna hindamiseks vajalik mõõtmine peab 
hõlmama kõiki kiirusvahemikke, sh linnasõit.  
▼M1 
Tabel 1–1  
Kiirusvahemikud katseandmete jaotamiseks linna-, asulavälise ja kiirteesõidu tingimuste alla vastavalt 
võimsuse liigitamise meetodile  
Sõidukikategooria  Linnasõit  Asulaväline sõit (  1 ) Kiirteesõit (  1 ) 
M1, M2, N1  v  i [km/h]  0 kuni ≤ 60 > 60 kuni ≤ 90 > 90  
N2 v  i [km/h]  0 kuni ≤ 60 > 60 kuni ≤ 80 > 80  
( 1 ) Ei kasutata linnasõidu tegelikus reguleeritud hindamises  
▼B 
3.4. Rattavõimsuse klasside kindaks määramine heitkoguste liigitamise 
eesmärgil  
▼M2 
3.4.1. Võimsusklassid ja vastavad võimsusklasside ajalõigud tavapärastel sõidu ­
tingimustel määratletakse normaliseeritud võimsuse väärtuste kohta, mis 
on iseloomulikud kergveokitele (tabel 1–2).  
Tabel 1–2  
Normaliseeritud standardsed võimsuse sagedused linnasõidu puhul ja kaalutud keskmine kogu teekonna 
kohta, mis koosneb kolmandiku ulatuses linnasõidust, kolmandiku ulatuses asulavälisest sõidust ja 
kolmandiku ulatuses kiirteesõidust  
Võimsusklassi nr  P c,norm,j  [-] Linnasõit  Kogu teekond  
alates >  kuni ≤ Ajalõik, t  C,j 
1 – 0,1  21,9700 %  18,5611 %  
2 – 0,1  0,1  28,7900 %  21,8580 %  
3 0,1  1  44,0000 %  43,4582 %  
4 1  1,9  4,7400 %  13,2690 %  
5 1,9  2,8  0,4500 %  2,3767 %  
6 2,8  3,7  0,0450 %  0,4232 %  
7 3,7  4,6  0,0040 %  0,0511 %  
8 4,6  5,5  0,0004 %  0,0024 %  
9 5,5  0,0003 %  0,0003 %  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 194  
Tabeli 1 veerud P  c,norm  denormaliseeritakse, korrutades need väärtusega 
P drive , kus P  drive on katsetatud sõiduki tegelik rattavõimsus tüübikinnituse 
protsessis, kui veojõustendi seaded on v  ref ja a  ref . 
P c,j [kW] = P  c,norm, j  * P  drive 
P drive ¼ ν ref 
3,6 Ü ðf 0 þ f 1 Ü ν ref þ f 2 Ü ν 2 
ref þ TM  WLTP Ü α ref Þ Ü 0,001  
kus 
— j on võimsusklassi indeks vastavalt tabelile 1  
— v ref = 66 km/h  
— α ref = 0,44 m/s  2 
— Sõidutakistustegurid  f 0 , f 1 , f 2 on PEMSiga katsetatavate üksiksõidukite 
WLTP sihtsõidutakistuse väärtused (vastavalt XXI lisa 4. all-lisa 
punktis 2.4 esitatud määratlusele)  
— TM  WLTP  on PEMSiga katsetatava üksiksõiduki katsemass (vastavalt 
XXI lisa punktis 3.2.25 esitatud määratlusele).  
3.4.2.  Rattavõimsuse klasside korrigeerimine  
Arvesse võetav maksimaalne rattavõimsuse klass on tabelis 1 esitatud 
kõrgeim klass, mis hõlmab (P  rated × 0,9). Kõigi välistatud klasside 
ajalõigud lisatakse kõrgeimale järelejäänud klassile.  
Iga P  c,norm,j  põhjal arvutatakse sellele vastav P  c,j , et määrata katsetatud 
sõiduki võimsusklassi ülemine ja alumine piir kilovattides (vt joonis 1).  
Joonis 1  
Skemaatiline ülevaade selle kohta, kuidas teisendada normaliseeritud ja standarditud võimsuse sagedus 
konkreetse sõiduki võimsuse sageduseks
  
Allpool on esitatud näide sellise denormaliseerimise kohta.  ▼M2
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 195  
Sisendandmed on näiteks:  
Parameeter  Väärtus  
f 0 [N] 86  
f 1 [N/(km/h)]  0,8  
f 2 [N/(km/h)  2 ] 0,036  
TM [kg]  1 590  
P rated [kW]  120 (näide 1)  
P rated [kW]  75 (näide 2)  
Vastavad tulemused:  
P drive = 66[km/h]/3,6 * (86 + 0,8[N/(km/h)] * 66[km/h] + 0,036[N/(km/h)] 
* (66[km/h])  2 + 1 590[kg] * 0,44[m/s  2 ]) * 0,001  
P drive = 18.25 kW  
Tabel 2  
Denormaliseeritud standardsed võimsuse sageduse väärtused tabelist 1 (näite 1 kohta)  
Võimsusklassi nr  P c,j [kW]  Linnasõit  Kogu teekond  
alates >  kuni ≤ Ajalõik, t  C,j [%] 
1 – 1,825  21,97 %  18,5611 %  
2 – 1,825  1,825  28,79 %  21,8580 %  
3 1,825  18,246  44,00 %  43,4583 %  
4 18,246  34,667  4,74 %  13,2690 %  
5 34,667  51,088  0,45 %  2,3767 %  
6 51,088  67,509  0,045 %  0,4232 %  
7 67,509  83,930  0,004 %  0,0511 %  
8 83,930  100,351  0,0004 %  0,0024 %  
9 100,351  0,00025 %  0,0003 %  
( 1 ) Kõige suurem arvesse minev rattavõimsuse klass on see, mis hõlmab 0,9 × Prated. Siin 0,9 × 120 = 108  
Tabel 3  
Denormaliseeritud standardsed võimsuse sageduse väärtused tabelist 1 (näite 2 kohta.)  
Võimsus klassi 
nr P c,j [kW]  Linnasõit  Kogu teekond  
alates >  kuni ≤ Ajalõik, t  C,j [%] 
1 Kõik < –1,825  – 1,825  21,97 %  18,5611 %  
2 – 1,825  1,825  28,79 %  21,8580 %  ▼M2
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 196  
Võimsus klassi 
nr P c,j [kW]  Linnasõit  Kogu teekond  
alates >  kuni ≤ Ajalõik, t  C,j [%] 
3 1,825  18,246  44,00 %  43,4583 %  
4 18,246  34,667  4,74 %  13,2690 %  
5 34,667  51,088  0,45 %  2,3767 %  
6 ( 1 ) 51,088  Kõik > 51,088  0,04965 %  0,4770 %  
7 67,509  83,930  —  —  
8 83,930  100,351  —  —  
9 100,351  Kõik > 100,375  —  —  
( 1 ) Kõige suurem arvesse minev rattavõimsuse klass on see, mis hõlmab 0,9 × P  rated . Siin 0,9 × 75 = 67,5.  
▼B 
3.5. Libisevate keskmiste liigitamine  
▼M1 __________  
▼B 
Kõik vastavalt punktile 3.2 arvutatud libisevad keskmised liigitatakse 
denormaliseeritud rattavõimsuse klassideks, millesse tegelik kolmesekun ­
diline libisev keskmine rattavõimsus P  w , 3s,k sobitub. Denormaliseeritud 
rattavõimsuse klassi piirnormid arvutatakse vastavalt punktile 3.3.  
Liigitatakse kõik kogu teekonna 3sekundilised kehtivad libisevad 
keskväärtused, sh kõik linnasõidu osad. Lisaks liigitatakse kõik tabelis 
1-1 määratletud kiiruse piirmääradel põhinevad libisevad keskmised 
üheks linnasõidu võimsusklassi kogumiks sõltumata sellest, millal libisev 
keskmine teekonna jooksul ilmnes.  
Seejärel arvutatakse kõigi 3sekundiliste libisevate keskmiste väärtuste 
keskmine rattavõimsuse klassis iga rattavõimsuse klassi näitaja kohta. 
Valemid on esitatud allpool ja neid kasutatakse üks kord linnasõidu 
andmekogumi kohta ja üks kord koguteekonna andmekogumi kohta.  
Libisevate keskmiste väärtuste liigitamine võimsusklassidesse j (j = 1–9):  
if P  C;j lower bound < P w;3s;k Ï P C;j upper bound  
siis: heitkoguste ja kiiruse klassi indeks = j  
Iga võimsusklassi kohta arvutatakse 3sekundiliste libisevate keskmiste 
arv: 
if P  C;j lower bound < P w;3s;k Ï P C;j upper bound  
siis: arv  j = n + 1 (arvu  j kasutatakse, et loendada kolmesekundiliste 
libisevate keskmiste väärtuste arvu, et hiljem kontrollida minimaalse 
katvuse nõuetele vastavust)  ▼M2
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 197  
3.6. Võimsusklassi katvuse ja võimsuse jaotumise normaalsuse kontrolli ­
mine  
Selleks et katse oleks kehtiv, tuleb iga asjaomase võimsusklassi puhul 
mõõta heidet piisav arv kordi. Selle nõude täitmist kontrollitakse iga 
võimsusklassi puhul tehtavate 3-sekundiliste keskmiste väärtuste (mõõt ­
miste) arvu abil:  
— kogu teekonna kohta on vaja teha vähemalt 5 mõõtmist igas ratta ­
võimsuse klassis kuni võimsusklassini nr 6 või võimsusklassini, 
millele vastab 90 % nimivõimsusest, olenevalt sellest, kumb klass 
on madalama numbriga. Kui kõrgemas rattavõimsuse klassis kui 
klass nr 6 tehakse vähem kui 5 mõõtmist, võetakse klassi keskmiseks 
heiteväärtuseks (m  gas,3s,k  ) ja keskmiseks kiiruseks (v  3s,k ) null;  
— teekonna linnasõidu kohta on vaja teha vähemalt 5 mõõtmist igas 
rattavõimsuse klassis kuni võimsusklassini nr 5 või võimsusklassini, 
millele vastab 90 % nimivõimsusest, olenevalt sellest, kumb klass on 
madalama numbriga. Kui kõrgemas rattavõimsuse klassis kui klass nr 
5 tehakse teekonna linnasõidu osas vähem kui 5 mõõtmist, võetakse 
klassi keskmiseks heiteväärtuseks (m  gas,3s,k  ) ja keskmiseks kiiruseks 
(v 3s,k ) null.  
▼B 
3.7. Igas rattavõimsuse klassis mõõdetud väärtuste keskmistamine  
libisevad keskmised igas rattavõimsuseklassis keskmistatakse järgmiselt:  
m gas;j ¼ P 
all k in class  j m gas;3s;k 
counts  j 
v j ¼ P 
all k in class  j v 3s;k 
counts  j 
kus: 
j rattavõimsuse klass 1–9 vastavalt tabelile 1  
m gas;j heitgaasi gaasikomponendi keskmine tase rattavõimsuse klassis 
(eraldi väärtus kogu teekonna andmete kohta ja teekonna linna ­
sõidu osade kohta [g/s]  
v j keskmine kiirus rattavõimsuse klassis (eraldi väärtus kogu 
teekonna andmete kohta ja teekonna linnasõidu osade kohta 
[km/h]  
k libisevate keskmiste väärtuste ajasamm  
3.8. Iga rattavõimsuse klassi keskmiste väärtuste kaalumine  
Iga rattavõimsuse klassi keskmised väärtused korrutatakse ajalõiguga t  C,j 
klassi kohta vastavalt tabelile 1 ja liidetakse kokku, et saada iga näitaja 
kaalutud keskmine väärtus. See väärtus väljendab standarditud võimsuse 
sagedustega teekonna kaalutud tulemust. Kaalutud keskmised arvutatakse 
katseandmete linnasõidu osa kohta, kasutades linnasõidu võimsuse jaotuse 
ajalõike, ning samuti kogu teekonna kohta, kasutades kogu teekonna 
ajalõike.  ▼M1
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 198  
Valemid on esitatud allpool ja neid kasutatakse üks kord linnasõidu 
andmekogumi kohta ja üks kord koguteekonna andmekogumi kohta.  
m gas ¼ X  9 
j¼1 m gas;j Ü t c;j 
v ¼ X  9 
j¼1 v j Ü t c;j 
3.9. Kaalutud kaugusspetsiifilise heitkoguse arvutamine  
Heitkoguste ajapõhised kaalutud keskmised teisendatakse kauguspõhisteks 
heitkogusteks, kui linnasõidu andmekogum ja koguteekonna andme ­
kogum on järgmine:  
Kogu teekonna kohta:  
M w;gas;d ¼ m gas Ü 3 600  
v 
Teekonna linnasõidu osa kohta:  
M w;gas;d;U ¼ m gas;U Ü 3 600  
v U 
Tahkete osakeste arvu määramisel kasutatakse sama meetodit kui gaasi ­
liste saasteainete puhul, kuid ühikut [#/s] kasutatakse  m PN jaoks ja ühikut 
[#/km] kasutatakse M  w,PN jaoks:  
Kogu teekonna kohta:  
M w;PN;d ¼ m PN Ü 3 600  
v 
Teekonna linnasõidu osa kohta:  
M w;PN;d;U ¼ m PN Ü 3 600  
v U 
4. RATTAVÕIMSUSE HINDAMINE CO  2 MASSIVOOLUHULGA 
HETKEVÄÄRTUSTE PÕHJAL  
Võimsust rataste juures (P  w,i ) on 1 Hz alusel võimalik arvutada mõõdetud 
CO  2 vooluhulgast. Selleks kasutatakse sõidukispetsiifilist CO  2 joont 
(vehicle specific CO  2 line ehk veline).  
Veline arvutatakse sõiduki tüübikinnituse katse põhjal WLTC-s vastavalt 
UNECE ülemaailmses tehnilises eeskirjas nr 15 – kergsõidukite 
ülemaailmne ühtlustatud katsemenetlus (ECE/TRANS/180/Add.15) – 
kirjeldatud menetlusele.  
WLTC faasi keskmine rattavõimsus arvutatakse sagedusega 1 Hz sõidu ­
kiiruse ja veojõustendi seadete põhjal. Kõik rattavõimsuse väärtused, mis 
on takistusjõu võimsusest väiksemad, võetakse võrdseks takistusjõu võim ­
susega.  
P w;i ¼ v i 
3,6 Ü ðf 0 þ f 1 Ü v i þ f 2 Ü v 2 
i þ TM Ü a i Þ Ü 0,001  
kus: f  0 , f 1 , f 2 sõidutakistuse tegurid, mida kasutatakse WLTP katses  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 199  
TM ..................sõiduki katsemass WLTP katses [kg]  
P drag ¼ Ä0,04 Ü P rated 
if P  w;i< P drag then P  w;i ¼ P drag 
WLTC faasi keskmine võimsus arvutatakse 1 Hz rattavõimsusest järgmi ­
selt: 
P w;p ¼ P te 
j¼ts P w;i 
te Ä ts 
kus p WLTC faas (väike, keskmine, suur ja eriti suur)  
ts WLTC faasi p algusaeg [s]  
te WLTC faasi p lõpuaeg [s]  
Seejärel tehakse lineaarne regressioonianalüüs, kandes WLTC väärtuste 
seast leitud CO  2 massivooluhulga väärtuse y-teljele ja keskmise ratta ­
võimsuse P  w,p faasi kohta x-teljele, nagu näha joonisel 2.  
Saadud Veline'i valem näitab CO  2 massivooluhulka rattavõimsuse funkt ­
sioonina:  
CO  2 i ¼ k WLTC X P  w;i þ D WLTC CO  2 ½g=hâ 
kus: 
k WLTC  …Veline’i tõus WLTC-st, [g/kWh]  
D WLTC  …Veline'i vabaliige WLTC-st, [g/h]  
Joonis 2  
Skemaatiline ülevaade selle kohta, kuidas saada konkreetse sõiduki 
Veline'i CO2 katse tulemuste põhjal WLTC neljas faasis
  ▼B
02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 200  
Tegelik rattavõimsus arvutatakse mõõdetud CO  2 massivooluhulgast järg ­
miselt:  
P w;i ¼ CO  2 i Ä D  WLTC 
k WLTC 
kus: CO  2 [g/h] 
P w,j [kW] 
Selle valemi abil saab leida P  Wi , millega liigitatakse mõõdetud heitko ­
gused vastavalt punktile 3, arvestades arvutamisel järgmisi lisatingimusi:  
I) kui v i ≤ 1 km/h ja kui CO2  i ≤ D  WLTC  , siis P  w,i = 0 
II) kui v  i > 1 km/h ja kui CO2  i < 0,5 × D  WLTC  , siis P  w,i = P  drag 
▼B 
Kui ajasammul kehtib nii I kui ka II tingimus, kohaldatakse II tingimust.  ▼M1
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 201  
7. liide  
Sõidukite valimine PEMS-katseks esimese tüübikinnituse protsessis  
1. SISSEJUHATUS  
PEMS-katset ei ole vaja nende eripära tõttu teha igale sõidukitüübile  
„seoses heite ning sõiduki remondi- ja hooldusteabega“ , nagu on 
määratletud käesoleva määruse artikli 2 lõikes 1, ning seda nimetatakse 
edaspidi sõiduki heite tüübiks. Sõiduki tootja võib ühendada mitu heite 
tüüpi, et vastavalt punkti 3 nõuetele moodustada  „PEMS-katse tüüp ­
kond“ , mis valideeritakse vastavalt punkti 4 nõuetele.  
2. SÜMBOLID, NÄITAJAD JA ÜHIKUD  
N — sõiduki heitetüüpide arv  
NT — sõiduki heitetüüpide minimaalne arv  
PMR  H — kõigi sõidukite suurim võimsuse ja massi suhe PEMS- 
katse tüüpkonnas  
PMR  L — kõigi sõidukite väikseim võimsuse ja massi suhe 
PEMS-katse tüüpkonnas  
V_eng_max — kõigi sõidukite maksimaalne mootori töömaht PEMS- 
katse tüüpkonnas  
▼M1 
3. PEMS-KATSETÜÜPKONNA MOODUSTAMINE  
PEMS-katsetüüpkond hõlmab sarnaste heitekarakteristikutega komplek ­
teeritud sõidukeid. PEMS-katsetüüpkonda võib sõiduki heitetüüpe lisada 
ainult juhul, kui PEMS-katsetüüpkonda kuuluvad komplekteeritud 
sõidukid on identsed punktides 3.1 ja 3.2 esitatud näitajate osas.  
3.1. Halduskriteeriumid  
3.1.1. Tüübikinnitusasutus, kes väljastab heitega seotud tüübikinnituse vasta ­
valt määrusele (EÜ) nr 715/2007 (edaspidi „tüübikinnitusasutus“)  
3.1.2. Tootja, kes on saanud heitega seotud tüübikinnituse vastavalt määrusele 
(EÜ) nr 715/2007  
▼B 
3.2. Tehnilised kriteeriumid  
3.2.1. Jõuseadme liik (nt sisepõlemismootor, hübriidelektrisõiduk, pistikühen ­
dusega hübriidsõiduk)  
3.2.2. Kütus(t)e tüüp (tüübid) (nt bensiin, diislikütus, veeldatud naftagaas, 
maagaas, …). Kahe- või segakütuselisi sõidukeid võib grupeerida teiste 
sõidukitega, mille üks kütus on nendega ühine.  
3.2.3. Põlemisprotsess (nt kahetaktiline, neljataktiline)  
3.2.4. Silindrite arv  
3.2.5. Silindriploki konfiguratsioon (nt reas-, V-, täht-, lamamootor)  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 202  
3.2.6. Mootori maht  
Sõiduki tootja täpsustab väärtuse V_eng_max (= kõigi sõidukite maksi ­
maalne mootori töömaht PEMS-katse tüüpkonnas). PEMS-katse tüüp ­
konnas ei tohi sõiduki mootori maht erineda väärtusest V_eng_max 
rohkem kui – 22 %, kui V_eng_max ≥ 1 500 cm  3 , ja rohkem kui 
– 32 %, kui V_eng_max < 1 500 cm  3 . 
3.2.7. Mootori kütusetoite viis (nt kaud- või otsesissepritse või nende kahe 
kombinatsioon);  
3.2.8. Jahutussüsteemi tüüp (nt õhk-, vesi- või õlijahutus)  
3.2.9. Õhu sissevõtu viis, näiteks ülelaadimiseta, ülelaadimisega mootor, 
ülelaaduri tüüp (nt väliselt käitatav, üks või mitu turbot, muutuva 
geomeetriaga vms)  
3.2.10. Heitgaasi järeltöötluskomponentide tüübid ja järjestus (nt kolmeastme ­
line katalüsaator, oksüdatsioonikatalüsaator, lahja NOx püüdur, SCR, 
lahja NOx katalüsaator, kübemefilter).  
3.2.11. Heitgaasitagastus (on või ei ole, sisemine/välimine, jahutatud/jahutamata, 
kõrge/madal rõhk)  
3.3. PEMS-katse tüüpkonna laiendamine  
Olemasolevat PEMS-katse tüüpkonda võib laiendada, lisades sellele uusi 
sõidukite heitetüüpe. Laiendatud PEMS-katse tüüpkond ja selle validee ­
rimine peab samuti vastama punktide 3 ja 4 nõuetele. Selleks võib olla 
vaja eelkõige täiendavate sõidukite katsetamist, et valideerida laiendatud 
PEMS-katse tüüpkond vastavalt punktile 4.  
3.4. Alternatiivne PEMS-katse tüüpkond  
Sõiduki tootja võib alternatiivina punktide 3.1 ja 3.2 sätetele määratleda 
PEMS-katse tüüpkonna, mis on identne ühe sõiduki heitetüübiga. Selles 
osas ei kohaldata punkti 4.1.2 nõuet PEMS-katse tüüpkonna valideeri ­
mise kohta.  
4. PEMS-KATSE TÜÜPKONNA VALIDEERIMINE  
4.1. PEMS-katse tüüpkonna valideerimise üldnõuded  
4.1.1. Sõiduki tootja esitab tüübikinnitusasutusele PEMS-katse tüüpkonda esin ­
dava sõiduki. Tehniline talitus teeb sõidukil PEMS-katse, et tõendada 
tüüpkonda esindava sõiduki vastavust käesoleva lisa nõuetele.  
4.1.2. Tüübikinnitusasutus valib kooskõlas käesoleva liite punkti 4.2 nõuetega 
täiendavad sõidukid tehnilise talituse poolt tehtava PEMS-katse jaoks, et 
tõendada valitud sõidukite vastavust käesoleva lisa nõuetele. Täiendava 
sõiduki valiku tehnilised kriteeriumid vastavalt käeoleva liite punktile 
4.2 registreeritakse koos katsetulemustega.  
4.1.3. Tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib PEMS-katse teha muu asutus kui 
tehniline talitus, tingimusel et vähemalt käesoleva liite punktides 4.2.2 ja 
4.2.6 nõutavad katsed ja vähemalt 50 % PEMS-katsetest, mis on käes ­
oleva liite alusel vajalikud PEMS-katse tüüpkonna valideerimiseks, 
toimuksid tehnilise talituse juhtimisel. Sellisel juhul vastutab tehniline 
talitus kõigi PEMS-katsete nõuetekohase tegemise eest kooskõlas käes ­
oleva lisa nõuetega.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 203  
4.1.4. Konkreetse sõiduki PEMS-katse tulemusi võib kasutada erinevate 
PEMS-katse tüüpkondade valideerimiseks kooskõlas käesoleva liite 
nõuetega järgmistel tingimustel:  
— valideeritavasse PEMS-katse tüüpkonda kuuluvad sõidukid on vasta ­
valt määruse (EÜ) 715/2007 nõuetele saanud tüübikinnituse ühe 
ametiasutuse poolt ning viimane on nõus sellega, et konkreetse 
sõiduki PEMS-katse tulemusi kasutatakse erinevate PEMS-katse 
tüüpkondade valideerimiseks;  
— valideeritav PEMS-katse tüüpkond sisaldab konkreetse sõiduki heite 
tüüpi.  
Vastavasse tüüpkonda kuuluva sõiduki tootja vastutab valideerimisel 
kohaldatavate kohustuste täitmise eest sõltumata sellest, kas tootja osales 
konkreetse sõiduki heite tüübi PEMS-katse tegemisel.  
4.2. Sõidukite valimine PEMS-katseks PEMS-katse tüüpkonna valideeri ­
mise protsessis  
PEMS-katse tüüpkonnast sõidukite valimisel tagatakse, et PEMS-katse 
hõlmab järgmisi heite seisukohast olulisi tehnilisi näitajaid. Katsetami ­
seks valitud sõiduk võib olla esinduslik erinevate tehniliste näitajate 
osas. PEMS- katse tüüpkonna valideerimiseks valitakse sõidukid 
PEMS-katse jaoks välja järgmiselt:  
4.2.1. Igast kütusekombinatsioonist (nt bensiin-veeldatud naftagaas, bensiin- 
maagaas, ainult bensiin), millel PEMS-katse tüüpkonda kuuluvat 
sõidukit saab käitada, valitakse PEMS-katse jaoks välja vähemalt üks 
sõiduk, mida saab käitada selle kütusekombinatsiooniga.  
4.2.2. Tootja täpsustab väärtused PMR  H (= kõigi sõidukite suurim võimsuse ja 
massi suhe PEMS-katse tüüpkonnas) ja PMR  L (= kõigi sõidukite väik ­
seim võimsuse ja massi suhe PEMS-katse tüüpkonnas). Võimsuse ja 
massi suhe tähendab siinkohal sisepõlemismootori käesoleva määruse I 
lisa 3. liite punktis 3.2.1.8 määratletud maksimaalse kasuliku võimsuse 
ja määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 3 lõikes 3 määratletud tuletatud 
massi suhet.. Katsetamiseks valitakse PEMS-katse tüüpkonnast vähemalt 
üks konkreetset PMR  H esindav sõiduki konfiguratsioon ja üks 
konkreetset PMR  L esindav sõiduki konfiguratsioon. Sõiduk loetakse 
PMR  H või PMR  L väärtust esindavaks, kui selle võimsuse ja massi 
suhe ei erine kõnealusest väärtusest rohkem kui 5 %.  
4.2.3. Katsetamiseks valitakse PEMS-katse tüüpkonnast vähemalt üks sõiduk 
iga sellesse paigaldatud jõuülekande tüübi (nt manuaalne, automaatne, 
topeltsiduriga) kohta.  
4.2.4. Katsetamiseks valitakse vähemalt üks neljarattaveoga (4×4) sõiduk, kui 
PEMS-katse tüüpkonnas on sellised sõidukid esindatud.  
4.2.5. PEMS-tüüpkonna sõidukil esineva iga mootorimahu puhul katsetatakse 
vähemalt üht näidissõidukit.  
4.2.6. Katsetamiseks valitakse vähemalt üks sõiduk iga paigaldatud heitgaasi 
järeltöötluskomponendi kohta.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 204  
4.2.7. Vähemalt ühe PEMS-tüüpkonna sõidukiga tuleb teha kuumkäivituskatse.  
4.2.8. Olenemata punktide 4.2.1 kuni 4.2.6 sätetest valitakse katsetamiseks 
vähemalt järgmine arv PEMS-katsetüüpkonna sõidukite heitetüüpe:  
Sõidukite heitetüüpide arv N 
PEMS-katsetüüpkonnas  PEMS-külmkäivituskatsesse valitud sõidukite 
heitetüüpide minimaalne arv NT  PEMS-kuumkäivituskatsesse 
valitud sõidukite heitetüüpide 
minimaalne arv NT  
1 1  1 (  2 ) 
2–4 2  1  
5–7 3  1  
8–10  4  1  
11–49  NT = 3 + 0,1 × N (  1 ) 2  
üle 49  NT = 0,15 × N (  1 ) 3  
( 1 ) NT ümardatakse järgneva suurima täisarvuni. 
( 2 ) Kui PEMS-katsetüüpkonnas on ainult üks sõiduki heitetüüp, tuleb seda katsetada nii kuum- kui ka külmkäivituse tingi ­
mustes.  
▼B 
5. ARUANDLUS  
5.1. Sõiduki tootja koostab PEMS-katse tüüpkonna täieliku kirjelduse, mis 
peab eelkõige sisaldama punktis 3.2 sätestatud tehnilisi kriteeriume, ja 
esitab selle tüübikinnitusasutusele.  
5.2. Tootja annab PEMS-katse tüüpkonnale kordumatu tunnusnumbri 
vormingus  MS-OEM-X-Y  ja edastab selle tüübikinnitusasutusele.  MS  
on siinkohal EÜ tüübikinnituse väljastanud liikmesriigi tunnus ­
number (  1 ), OEM on tootja kolmetäheline lühend,  X on algse PEMS- 
katse tüüpkonna järjenumber ja  Y näitab laienduste arvu (alustades 
nullist laiendamata PEMS-katse tüüpkonna puhul).  
5.3. Tüübikinnitusasutus ja sõiduki tootja peavad PEMS-katse tüüpkonna 
sõidukite heitetüüpide kohta registrit, lähtudes seoses heitkogustega 
antud tüübikinnituse numbritest. Iga heitetüübi kohta esitatakse ka 
kõik sõiduki tüübikinnituse numbrite, tüüpide, variantide ja versioonide 
vastavad kombinatsioonid, mis on esitatud sõiduki EÜ vastavussertifi ­
kaadi punktides 0.10 ja 0.2.  
5.4. Tüübikinnitusasutus ja sõiduki tootja peavad registrit nende sõidukite 
heitetüüpide kohta, mis on valitud PEMS-katseks PEMS-katse tüüp ­
konna valideerimiseks kooskõlas punktiga 4. Ühtlasi hoitakse seal vaja ­
likku teavet selle kohta, kuidas punktis 4.2 sätestatud valikukriteeriumid 
on täidetud. Registris näidatakse ka, kas konkreetses PEMS-katses on 
kohaldatud punkti 4.1.3 sätteid.  ▼M1 
( 1 ) 1 – Saksamaa; 2 – Prantsusmaa; 3 – Itaalia; 4 – Madalmaad; 5 – Rootsi; 6 – Belgia; 7 – 
Ungari; 8 – Tšehhi Vabariik 9 – Hispaania; 11 – Ühendkuningriik 12 – Austria; 13 – 
Luksemburg; 17 – Soome; 18 – Taani; 19 – Rumeenia; 20 – Poola; 21 – Portugal; 23 – 
Kreeka; 24 – Iirimaa. 25 – Horvaatia; 26 – Sloveenia; 27 – Slovakkia; 29 – Eesti; 32 – 
Läti; 34 – Bulgaaria; 36 – Leedu; 49 – Küpros; 50 – Malta.
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 205  
7a liide  
Üldise teekonnadünaamika kontrollimine  
1. SISSEJUHATUS  
Käesolevas liites kirjeldatakse arvutusi üldise teekonnadünaamika kont ­
rollimiseks, dünaamika üldise ülejäägi või dünaamika puudumise määra ­
miseks linna-, asulavälisel ja kiirteesõidul.  
2. SÜMBOLID, NÄITAJAD JA ÜHIKUD  
RPA suhteline positiivne kiirendus  
Δ — erinevus  
> — suurem kui  
≥ — suurem või võrdne  
% — protsent  
< — väiksem kui  
≤ — väiksem või võrdne  
a — kiirendus [m/s  2 ] 
a i — kiirendus ajasammul i [m/s  2 ] 
a pos — positiivne kiirendus üle 0,1 m/s  2 [m/s  2 ] 
a pos,i,k  — positiivne kiirendus üle 0,1 m/s  2 ajasammul i, arves ­
tades linna-, asulaväliseid ja kiirteeosi [m/s  2 ] 
a res — kiirenduse mõõtmissamm [m/s  2 ] 
d i — ajasammul i läbitud vahemaa [m]  
d i,k — ajasammul i läbitud vahemaa linna-, asulavälistel ja 
kiirteeosadel [m]  
indeks (i) — diskreetne ajasamm  
indeks (j) — positiivse kiirenduse andmekogumi diskreetne 
ajasamm  
indeks (k) — osutab kategooriale (t = kokku, u = linnasõit, r = 
asulaväline sõit, m = kiirteesõit)  
M k — mõõtmiste arv linna-, asulavälistel ja kiirteeosadel 
positiivse kiirendusega üle 0,1 m/s  2 
N k — mõõtmiste koguarv linna-, asulavälistel ja kiirteeo ­
sadel ning kogu teekonnal  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 206  
RPA  k — linna-, asulaväliste ja kiirteeosade suhteline posi ­
tiivne kiirendus [m/s  2 või kWs/(kg*km)]  
t k — linna-, asulaväliste ja kiirteeosade ning kogu 
teekonna kestus [s]  
T4253H — koondandmete siluja  
ν — sõiduki kiirus [km/h]  
ν i — sõiduki tegelik kiirus ajasammul i [km/h]  
ν i,k — sõiduki tegelik kiirus ajasammul i, arvestades linna-, 
asulaväliseid ja kiirteeosi [km/h]  
ðν · aÞ i — sõiduki tegelik kiirus kiirenduse kohta ajasammul i 
[m 2 /s 3 või W/kg] 
ðν · a pos Þ j;k — sõiduki tegelik kiirus positiivse kiirenduse kohta üle 
0,1 m/s  2 ajasammul j, arvestades linna-, asulaväliseid 
ja kiirteeosi [m  2 /s 3 või W/kg] 
ðν · a pos Þ k Ä ½95â — sõiduki kiiruse ja positiivse kiirenduse korrutise 95. 
protsentiil linna-, asulavälistel ja kiirteeosadel üle 
0,1 m/s  2 [m 2 /s 3 või W/kg]  
ν k — sõiduki keskmine kiirus linna-, asulavälistel ja kiir ­
teeosadel [km/h]  
3. TEEKONNA NÄITAJAD  
3.1. Arvutused  
3.1.1.  Andmete eeltöötlus  
Dünaamilised näitajad, nagu kiirendus,  ν · a pos või RPA määratakse 
kiirusel üle 3 km/h ja diskreetimissagedusega 1 Hz kiirusesignaali abil, 
mille täpsus on 0,1 %. Nimetatud täpsusnõue täidetakse üldjuhul ratta 
(pöörlemis)kiiruse andurilt saadud signaalide abil.  
Kiirusekõverat kontrollitakse vigaste või ebatõenäoliste lõikude avastami ­
seks. Sõiduki kiiruskõvera selliseid lõike iseloomustavad astmed, 
hüpped, järskude muutustega kiiruskõverad või andmete puudumine. 
Lühikesed vigased lõigud korrigeeritakse, näiteks andmete interpoleeri ­
mise või sekundaarse kiirusesignaaliga võrdlemise teel. Alternatiivina 
võiks vigaseid lõike sisaldavad lühikesed teekonnad järgnevast andmete 
analüüsist välja jätta. Teisel etapil arvutatakse kiirenduse väärtused ja 
järjestatakse kasvavalt, et määrata kiirenduse resolutsioon  
a res ¼ ðkiirenduse minimaalne väärtus > 0Þ. 
Kui a res Ï 0,01 m =s 2 , siis on sõiduki kiiruse mõõtmine piisavalt täpne.  
Kui 0,01 m =s 2< a res , siis silutakse andmeid T4253H Hanni filtriga.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 207  
T4253 Hanni filter sooritab järgmised arvutused: Siluja alustab esiteks 
jooksva mediaaniga neljast, mis keskendatakse, arvutades mediaani 
kahest. Seejärel silub filter need väärtused taas, kasutades jooksvat 
mediaani viiest, jooksvat mediaani kolmest ja siludes Hanni meetodil 
(kasutades kaalutud keskmisi). Jäägid arvutatakse lahutades silutud read 
algsetest ridadest. Seejärel korratakse kogu kirjeldatud protsessi arvutatud 
jääkide peal. Lõpuks arvutatakse kiiruse lõplikud silutud väärtused, liites 
protsessi esimeses faasis saadud silutud väärtused arvutatud jääkidele.  
Õige kiirusekõver on punktis 8.1.2 kirjeldatud edasiste arvutuste ja lahter ­
damise alus.  
3.1.2.  Vahemaa, kiirenduse ja korrutise arvutamine  ν · a 
Järgmine arvutus sooritatakse üle kogu ajapõhise kiirusekõvera (sagedu ­
sega 1 Hz) alates sekundist 1 kuni sekundini t t (viimase sekundini).  
Vahemaa muut andmekogumi kohta arvutatakse järgmiselt:  
▼C2 
d i ¼ v i 
3,6; i ¼ 1 to N  t 
▼B 
kus: 
d i on ajasammul i läbitud vahemaa [m]  
ν i on sõiduki tegelik kiirus ajasammul i [km/h]  
N t on mõõtmiste koguarv  
Kiirendus arvutatakse järgmiselt:  
a i ¼ ðv iþ1 Ä v iÄ1 Þ=ð2 · 3,6Þ; i ¼ 1 to N  t 
kus: 
a i on kiirendus ajasammul i [m/s  2 ]. Kui  i = 1:  v iÄ1 ¼ 0, i ¼ N t : 
v iþ1 ¼ 0. 
Sõiduki kiiruse ja kiirenduse korrutis arvutatakse järgmiselt:  
ðv · aÞ i ¼ v i · a i=3,6; i ¼ 1 to N  t 
kus: 
ðν · aÞ i on sõiduki tegeliku kiiruse ja kiirenduse korrutis ajasammul i 
[m 2 /s 3 või W/kg].  
3.1.3.  Tulemuste lahterdamine  
Pärast  a i ja ðν · aÞ i väljaarvutamist, järjestatakse väärtused v i , d i , a i ja 
ðν · aÞ i sõiduki kiiruse kasvamise järjekorras.  
Kõik andmekogumid, mille  v i Ï 60 km =h kuuluvad „linnasõidu“ kiiruse ­
lahtrisse, kõik andmekogumid, mille  60 km =h< v i Ï 90 km =h kuuluvad 
„asulavälise sõidu“ kiiruselahtrisse ning kõik andmekogumid, mille  
v i> 90 km =h kuuluvad „kiirteesõidu“ kiiruselahtrisse.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 208  
Nende andmekogumite arv, mille kiirendusväärtused on  a i> 0,1 m =s 2 
peab olema igas lahtris vähemalt 150.  
Sõiduki keskmine kiirus  v k iga kiiruslahtri kohta arvutatakse järgmiselt:  
v k ¼ Ê X  
i v i;k Ì
=N k; i ¼ 1 to N  k; k ¼ u; r; m 
kus: 
N k on mõõtmiste koguarv linna-, asulavälistel ja kiirteeosadel.  
3.1.4.  v · a posÄ ½95â arvutamine kiiruslahtri kohta  
v · a pos väärtuste 95. protsentiil arvutatakse järgmiselt:  
ðv · aÞ i;k väärtused järjestatakse igas kiiruslahtris kasvavas järjekorras 
kõigi andmekogumite puhul, mille  a i;k> 0,1m =s 2 a i;k ã 0,1m =s 2 ja 
määratakse kindlaks nende mõõtmiste koguarv  M k . 
Seejärel omistatakse neile  ðv · a pos Þ i;k väärtustele, mille  a i;k ã 0,1m =s 2 , 
protsentiiliväärtused järgmiselt:  
väikseim  v · a pos väärtus saab protsentiili 1/ M k , sellest järgmine 2/ M k , 
kolmas 3/ M k ning suurim väärtus saab protsentiili  M k=M k ¼ 100% : 
ðv · a pos Þ k Ä ½95â on väärtus ðv · a pos Þ j;k , mille  j=M k ¼ 95% . Kui tingi ­
must  j=M k ¼ 95% : ei saa täita, arvutatakse  ðv · a pos Þ k Ä ½95â järjestikuliste 
mõõtmiste j ja j+1, mille  j=M k< 95%  ja ðj þ 1Þ=M k> 95% , lineaarse 
interpoleerimise teel.  
Suhteline positiivne kiirendus kiiruselahtri kohta arvutatakse järgmiselt:  
RPA  k ¼ X  
j ðΔt · ðv · a pos Þ j;k Þ= X  
i d i;k; j ¼ 1 to M  k; i ¼ 1 to N  k; k ¼ u; r; m 
kus: 
RPA  k on linna-, asulaväliste ja kiirteeosade suhteline positiivne kiirendus 
[m/s  2 või kWs/(kg*km)]  
Δ t on 1-sekundiline ajavahe  
M k on positiivse kiirendusega linna-, asulavälistel ja kiirteeosadel 
tehtud mõõtmise arv  
N k on linna-, asulaväliste ja kiirteeosade mõõtmiste koguarv  
4. TEEKONNA KEHTIVUSE KONTROLLIMINE  
4.1.1.  v Ü a posÄ ½95â kontrollimine kiiruslahtri kohta (v on väljendatud [km/h])  
Kui v k Ï 74,6 km =h ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 209  
ning 
ðv · a pos Þ kÄ ½95â> ð0,136 · v k þ 14,44Þ 
on täidetud, on teekond kehtetu.  
Kui v  k> 74,6 km =h ja ðv · a pos Þ k Ä ½95â> ð0,0742 · v k þ 18,966Þ 
tingimus on täidetud, on teekond kehtetu.  
4.1.2.  RPA kontrollimine kiiruslahtri kohta  
Kui v k Ï 94,05 km =h ja RPA  k< ðÄ 0,0016 · v k þ 0,1755Þ tingimus on 
täidetud, on teekond kehtetu.  
Kui v k> 94,05 km =h ja RPA  k< ðÄ 0,025Þ tingimus on täidetud, on 
teekond kehtetu.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 210  
7b liide  
PEMS-teekonna kumulatiivse positiivse kõrgusemuutuse määramiseks  
1. SISSEJUHATUS  
Käesolevas liites kirjeldatakse PEMS-teekonna kumulatiivse positiivse 
kõrgusemuutuse määramise menetlust.  
2. SÜMBOLID, NÄITAJAD JA ÜHIKUD  
d(0) — vahemaa teekonna alguses [m]  
d — kumulatiivne läbitud vahemaa asjaomases diskreetses 
teekonnapunktis [m]  
d 0 — vahetult enne asjaomases teekonnapunktis  d [m] 
tehtud mõõtmiseni läbitud kumulatiivne vahemaa  
d 1 — vahetult pärast asjaomases teekonnapunktis  d [m] 
tehtud mõõtmiseni läbitud kumulatiivne vahemaa  
d a — teekonna võrdluspunkt asukohas  d(0)  [m] 
d e — läbitud kumulatiivne vahemaa kuni viimase 
diskreetse teekonnapunktini [m]  
d i — hetkevahemaa [m]  
d tot — kogu katsevahemaa [m]  
h(0) — sõiduki asukoha kõrgus pärast andmete kvaliteedi 
sõeluuringut ja põhikontrolli teekonna alguses (m 
merepinnast)  
h(t) — sõiduki asukoha kõrgus pärast andmete kvaliteedi 
sõeluuringut ja põhikontrolli punktis t (m merepin ­
nast)  
h(d) — sõiduki asukoha kõrgus teekonna punktis  d (m mere ­
pinnast)  
h(t-1)  — sõiduki asukoha kõrgus pärast andmete kvaliteedi 
sõeluuringut ja põhikontrolli punktis t-1 (m merepin ­
nast)  
h corr (0) — asukoha korrigeeritud kõrgus vahetult enne vastavat 
teekonnapunkti  d (m merepinnast)  
h corr (1) — asukoha korrigeeritud kõrgus vahetult pärast vastavat 
teekonnapunkti  d (m merepinnast)  
h corr (t) — sõiduki asukoha korrigeeritud hetkekõrgus andme ­
punktis t (m merepinnast)  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 211  
h corr (t-1) — sõiduki asukoha korrigeeritud hetkekõrgus andme ­
punktis t-1 (m merepinnast)  
h GPS, i — sõiduki asukoha GPSiga mõõdetud hetkekõrgus (m 
merepinnast)  
h GPS (t) — andmepunktis t GPSiga mõõdetud sõiduki asukoha 
kõrgus (m merepinnast)  
h int (d) — interpoleeritud asukoha kõrgus asjaomases 
diskreetses teekonnapunktis  d (m merepinnast)  
h int,sm,1  (d) — silutud ja interpoleeritud asukoha kõrgus pärast 
esimest silumisfaasi asjaomases diskreetses teekonna ­
punktis  d (m merepinnast)  
h map (t) — sõiduki asukoha kõrgus topograafilise kaardi alusel 
andmepunktis t (m merepinnast)  
Hz — herts  
km/h — kilomeetrit tunnis  
m — meeter  
road  grade,1  (d) — tee silutud tõus asjaomases diskreetses teekonna ­
punktis  d pärast silumise esimest faasi (m/m)  
road  grade,2  (d) — tee silutud tõus asjaomases diskreetses teekonna ­
punktis  d pärast silumise teist faasi (m/m)  
sin — trigonomeetriline siinusfunktsioon  
t — katse algusest kulunud aeg [s]  
t 0 — kulunud aeg mõõtmisel vahetult enne asjaomast 
teekonnapunkti  d [s] 
v i — sõiduki hetkekiirus [km/h]  
v(t) — sõiduki kiirus andmepunktis t [km/h]  
3. ÜLDNÕUDED  
RDE teekonna kumulatiivne positiivne kõrgusemuutus määratakse kolme 
näitaja alusel: GPSiga mõõdetud sõiduki asukoha hetkekõrgus  h GPS,i (m 
merepinnast), sõiduki hetkekiirus  v i [km/h], mis on registreeritud sagedu ­
sega 1 Hz, ja vastav katse algusest kulunud aeg  t [s]. 
4. KUMULATIIVSE POSITIIVSE KÕRGUSEMUUTUSE ARVUTAMINE  
4.1. Üldteave  
RDE teekonna kumulatiivne positiivne kõrgusemuutus arvutatakse 
kolmeastmelise protseduurina, mis koosneb i) seirest andmete kvaliteedi 
sõeluuringust ja põhikontrollist, ii) sõiduki asukoha hetkeandmete korri ­
geerimisest ja iii) kumulatiivse positiivse kõrgusemuutuse arvutamisest.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 212  
4.2. Andmete kvaliteedi sõeluuring ja põhikontroll  
Kontrollitakse sõiduki hetkekiiruse andmete täielikkust. Korrigeerimine 
andmete puudumise korral on lubatud, kui 4. liite punktis 7 täpsustatud 
nõuetesse jääb lünki; vastasel korral on katsetulemused kehtetud. Kont ­
rollitakse sõiduki asukoha hetkekõrguse andmete täielikkust. Andme ­
lüngad täidetakse andmete interpoleerimise teel. Interpoleeritud andmete 
õigsust kontrollitakse topograafilise kaardi abil. Interpoleeritud andmeid 
on soovitav parandada, kui kehtivad järgmised tingimused:  
jh GPS ðtÞ Ä h map ðtÞj> 40m 
Kõrgusandmeid korrigeeritakse järgmiselt: t:  
hðtÞ ¼ h map ðtÞ 
kus: 
h(t) — sõiduki asukoha kõrgus pärast andmete kvaliteedi sõeluu ­
ringut ja põhikontrolli andmepunktis t (m merepinnast)  
h GPS (t) — andmepunktis t GPSiga mõõdetud sõiduki asukoha kõrgus 
(m merepinnast)  
h map (t) — sõiduki asukoha kõrgus topograafilise kaardi alusel andme ­
punktis t (m merepinnast)  
4.3. Sõiduki asukoha hetkekõrguse andmete korrigeerimine  
Kõrgus  h(0)  teekonna alguses  d(0)  saadakse GPSi abil ja selle õigsust 
kontrollitakse topograafilise kaardi andmete alusel. Hälve ei tohi olla 
suurem kui 40 m. Iga hetkekõrguse väärtust  h(t)  korrigeeritakse, kui 
kehtib järgmine tingimus:  
jhðtÞ Ä hðt Ä 1Þj> ðvðtÞ=3,6 Ü sin45°Þ 
Kõrgusandmeid korrigeeritakse järgmiselt:  
h corr ðtÞ ¼ h corr ðt Ä 1Þ 
kus: 
h(t) — sõiduki asukoha kõrgus pärast andmete kvaliteedi sõeluu ­
ringut ja põhikontrolli andmepunktis t (m merepinnast)  
h(t-1)  — sõiduki asukoha kõrgus pärast andmete kvaliteedi sõeluu ­
ringut ja põhikontrolli andmepunktis t-1 (m merepinnast)  
v(t) — sõiduki kiirus andmepunktis t [km/h]  
h corr (t) — sõiduki asukoha korrigeeritud hetkekõrgus andmepunktis t 
(m merepinnast)  
h corr (t-1) — sõiduki asukoha korrigeeritud hetkekõrgus andmepunktis 
t-1 (m merepinnast)  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 213  
Pärast korrigeerimisi saadakse kehtiv kõrgusandmete kogum. Seda 
andmekogumit kasutatakse kumulatiivse positiivse kõrgusemuutuse arvu ­
tamiseks, nagu on kirjeldatud punktis 13.4.  
4.4. Kumulatiivse positiivse kõrgusemuutuse lõplik arvutus  
4.4.1.  Ühtse ruumiresolutsiooni kindlaksmääramine  
Teekonna jooksul läbitud koguvahemaa  d tot [m] määratakse hetkevahe ­
maade  d i summana. Hetkevahemaa  d i määratakse järgmiselt:  
d i ¼ v i 
3,6 
kus: 
d i — hetkevahemaa [m]  
v i — sõiduki hetkekiirus [km/h]  
Kumulatiivne kõrgusemuutus arvutatakse konstantse 1 m ruumiresolut ­
siooniga andmetest, alates esimesest mõõtmisest teekonna alguses  d(0) . 
Diskreetseid andmepunkte resolutsioonil 1 m nimetatakse teekonna punk ­
tideks, mida iseloomustab konkreetne vahemaa väärtus d (näiteks 0, 1, 2, 
3 m, …) ja vastav asukoha kõrgus  h(d)  (m merepinnast).  
Iga diskreetse teekonna punkti  d kõrgus arvutatakse hetkekõrguse  h corr (t) 
interpoleerimise teel:  
h int ðdÞ ¼ h corr ð0Þ þ h corr ð1Þ Ä h corr ð0Þ 
d 1 Ä d 0 Ü ðd Ä d 0 Þ 
kus: 
h int (d) — interpoleeritud asukoha kõrgus asjaomases diskreetses 
teekonnapunktis  d (m merepinnast)  
h corr (0) — korrigeeritud asukoha kõrgus vahetult enne vastavat teekon ­
napunkti  d (m merepinnast)  
hcorr(1)  — korrigeeritud asukoha kõrgus vahetult pärast vastavat 
teekonnapunkti  d (m merepinnast)  
d — läbitud kumulatiivne vahemaa kuni asjaomase diskreetse 
teekonnapunktini  d [m] 
d 0 — läbitud kumulatiivne vahemaa kuni mõõtmiseni vahetult 
enne asjaomast teekonnapunkti  d [m] 
d 1 — läbitud kumulatiivne vahemaa kuni mõõtmiseni vahetult 
pärast asjaomast teekonnapunkti  d [m] 
4.4.2.  Andmete täiendav silumine  
Iga diskreetse teekonnapunkti kohta hangitud kõrgusandmed silutakse, 
kohaldades kaheastmelist menetlust;  d a ja d e tähistavad vastavalt esimest 
ja viimast andmepunkti (joonis 1). Esimest silumisfaasi kohaldatakse järg ­
miselt:  
road  grade ;1 ðdÞ ¼ h int ðd þ 200mÞ Ä h int ðd a Þ 
ðd þ 200mÞ for d Ï 200m ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 214  
road  grade ;1 ðdÞ ¼ h int ðd þ 200mÞ Ä h int ðd Ä 200mÞ 
ðd þ 200mÞ Ä ðd Ä 200mÞ for 200m < d< ðd e Ä 200mÞ 
road  grade ;1 ðdÞ ¼ h int ðd e Þ Ä h int ðd Ä 200mÞ 
d e Ä ðd Ä 200mÞ for d ã ðd e Ä 200mÞ 
h int;sm;1 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd Ä 1mÞ þ road  grade ;1 ðdÞ; d ¼ d a þ 1 to d  e 
h int;sm;1 ðd a Þ ¼ h int ðd a Þ þ road  grade ;1 ðd a Þ 
kus: 
road  grade,1  (d) — tee silutud tõus asjaomases diskreetses teekonna ­
punktis pärast silumise esimest faasi (m/m)  
h int (d) — interpoleeritud asukoha kõrgus asjaomases diskreetses 
teekonnapunktis  d (m merepinnast)  
h int,sm,1  (d) — silutud interpoleeritud asukoha kõrgus pärast esimest 
silumisfaasi asjaomases diskreetses teekonnapunktis  d 
(m merepinnast)  
d — läbitud kumulatiivne vahemaa asjaomases diskreetses 
teekonnapunktis [m]  
d a — teekonna võrdluspunkt null meetri kaugusel [m]  
d e — läbitud kumulatiivne vahemaa kuni viimase diskreetse 
teekonnapunktini [m]  
Teist silumisfaasi kohaldatakse järgmiselt:  
road  grade ;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd þ 200mÞ Ä h int;sm;1 ðd a Þ 
ðd þ 200mÞ for d Ï 200m 
road  grade ;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd þ 200mÞ Ä h int;sm;1 ðd Ä 200mÞ 
ðd þ 200mÞ Ä ðd Ä 200mÞ for 200m < d< ðd e Ä 200mÞ 
road  grade ;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd e Þ Ä h int;sm;1 ðd Ä 200mÞ 
d e Ä ðd Ä 200mÞ for d ã ðd e Ä 200mÞ 
kus: 
road  grade,2  (d) — tee silutud tõus asjaomases diskreetses teekonna ­
punktis pärast silumise teist faasi (m/m)  
h int,sm,1  (d) — silutud interpoleeritud asukoha kõrgus pärast esimest 
silumisfaasi asjaomases diskreetses teekonnapunktis  d 
(m merepinnast)  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 215  
d — läbitud kumulatiivne vahemaa asjaomases diskreetses 
teekonnapunktis [m]  
d a — teekonna võrdluspunkt null meetri kaugusel [m]  
d e — läbitud kumulatiivne vahemaa kuni viimase diskreetse 
teekonnapunktini [m]  
Joonis 1  
Interpoleeritud kõrgusssignaalide silumise näide
  
4.4.3.  Lõpptulemuse arvutamine  
Teekonna kumulatiivne positiivne kõrgusemuutus arvutatakse kõikide 
positiivsete interpoleeritud ja silutud tõusude, s.o  road  grade,2  (d) integree­
rimise teel. Tulemus tuleks normaliseerida kogu katsevahemaa  d tot 
ulatuses ja väljendada kui kumulatiivset kõrgusemuutust meetrites saja 
läbitud vahemaa kilomeetri kohta.  
5. ARVULINE NÄIDE  
Tabelites 1 ja 2 on näidatud, kuidas arvutada positiivne kõrgusemuutus 
mobiilsete heitemõõtmissüsteemidega tehtud maanteekatse käigus regist ­
reeritud andmete alusel. Lühiduse mõttes esitame siin väljavõtte 800 m ja 
160 s jaoks.  
5.1. Andmete kvaliteedi sõeluuring ja põhikontroll  
Andmete kvaliteedi sõeluuring ja põhikontroll koosneb kahest etapist. 
Esiteks kontrollitakse sõiduki kiirusandmete täielikkust. Esitatud andme ­
kogumis (vt tabel 1) ei ole seoses sõiduki kiirusega andmelünki tuvas ­
tatud. Teiseks kontrollitakse kõrgusandmete täielikkust; meie andmeko ­
gumis puuduvad kõrgusandmed 2. ja 3. sekundi kohta. Lüngad täidetakse 
GPS-signaali interpoleerimise teel. Peale selle kontrollitakse GPS-kõrgust 
topograafiliselt kaardilt; seejuures kontrollitakse kõrgust ka teekonna 
alguses  h(0) . Sekundite 112–114 kõrgusandmeid korrigeeritakse topograa ­
filise kaardi alusel, et oleks täidetud järgmine tingimus:  
h GPS ðtÞ Ä h map ðtÞ< Ä40m 
Andmete kontrollimise tulemusena saadakse viiendas veerus esitatud 
andmed  h(t). ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 216  
5.2. Sõiduki asukoha hetkekõrguse andmete korrigeerimine  
Järgmiseks korrigeeritakse sekundite 1–4, 111–112 ja 159–160 kõrgus ­
andmed  h(t), võttes aluseks vastavalt sekundite 0, 110 ja 158 kõrgusväär ­
tused, sest neil ajaetappidel on kõrgusandmete puhul täidetud järgmine 
tingimus: 
jhðtÞ Ä hðt Ä 1Þj> ðvðtÞ=3,6 Ü sin45°Þ 
Andmete korrigeerimise tulemusena saadakse kuuendas veerus esitatud 
andmed  h corr (t). Kõrgusandmete kontrollimise ja korrigeerimise tulemus 
on esitatud joonisel 2.  
5.3. Kumulatiivse positiivse kõrgusemuutuse arvutamine  
5.3.1.  Ühtse ruumiresolutsiooni kindlaksmääramine  
Hetkevahemaa  d i arvutatakse jagades sõiduki mõõdetud kiiruse km/h 3,6- 
ga (tabel 1, veerg 7). Kõrgusandmete ümberarvutamine ühtlase 1 m 
ruumilise resolutsiooni saamiseks annab diskreetsed teekonnapunktid d 
(tabel 2, veerg 1) ja nende vastavad kõrgusväärtused  h int (d) (tabel 2, 
veerg 7). Iga diskreetse teekonnapunkti d kõrgus merepinnast arvutatakse 
mõõdetud hetkekõrguse  h corr interpoleerimise teel:  
h int ð0Þ ¼ 120,3 þ 120,3 Ä 120,3 
0,1 Ä 0,0 Ü ð0 Ä 0Þ ¼ 120,3000  
h int ð520Þ ¼ 132,5 þ 132,6 Ä 132,5 
523,6 Ä 519,9 Ü ð520 Ä 519,9Þ ¼ 132,5027  
5.3.2.  Andmete täiendav silumine  
Esimene ja viimane diskreetne teekonna punkttabelis 2 on vastavalt  d a = 
0 m ja  d e = 799 m. Kõrgusandmed iga diskreetse teekonnapunkti kohta 
silutakse, kohaldades kaheastmelist menetlust. Esimene silumisfaas 
koosneb järgmisest:  
road  grade ;1 ð0Þ ¼ h int ð200mÞ Ä h int ð0Þ 
ð0 þ 200mÞ ¼ 120,9682 Ä 120,3000 
200 ¼ 0,0033  
mis näitab silumist tingimusel d ≤ 200m 
road  grade ;1 ð320Þ ¼ h int ð520Þ Ä h int ð120Þ 
ð520Þ Ä ð120Þ ¼ 132,5027 Ä 121,0 
400 ¼ 0,0288  
mis näitab silumist tingimusel 200m < d < (599m) 
road  grade ;1 ð720Þ ¼ h int ð799Þ Ä h int ð520Þ 
799 Ä ð520Þ ¼ 121,2000 Ä 132,5027 
279 ¼ Ä0,0405  
mis näitab silumist tingimusel d ≥ (599m)  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 217  
Silutud ja interpoleeritud asukoha kõrgus arvutatakse järgmiselt:  
h int;sm;1 ð0Þ ¼ h int ð0Þ þ road  grade ;1 ð0Þ ¼ 120,3 þ 0,0033 Ô 120,3033 m 
h int;sm;1 ð799Þ ¼ h int;sm;1 ð798Þ þ road  grade ;1 ð799Þ ¼ 121,2550 Ä 0,0220 ¼ 121,2330 m 
Teine silumisfaas:  
road  grade ;2 ð0Þ ¼ h int;sm;1 ð200Þ Ä h int;sm;1 ð0Þ 
ð200Þ ¼ 119,9618 Ä 120,3033 
ð200Þ ¼ Ä0,0017  
mis näitab silumist tingimusel d ≤ 200m 
road  grade ;2 ð320Þ ¼ h int;sm;1 ð520Þ Ä h int;sm;1 ð120Þ 
ð520Þ Ä ð120Þ ¼ 123,6809 Ä 120,1843 
400 ¼ 0,0087  
mis näitab silumist tingimusel 200m < d < (599) 
road  grade ;2 ð720Þ ¼ h int;sm;1 ð799Þ Ä h int;sm;1 ð520Þ 
799 Ä ð520Þ ¼ 121,2330 Ä 123,6809 
279 ¼ Ä0,0088  
mis näitab silumist tingimusel d ≥ (599m)  
5.3.3.  Lõpptulemuse arvutamine  
Teekonna kumulatiivne positiivne kõrgusemuutus arvutatakse integree ­
rides kõigi positiivsete interpoleeritud ja silutud tõusude, s.o väärtused 
tabeli 2 veerus  road  grade,2  (d) integreerimise teel. Terve andmekogumi 
puhul oli kogu läbitud vahemaa  d tot ¼ 139,7 km  ning kõik positiivsed 
interpoleeritud ja silutud tõusud 516 m. Seega oli kumulatiivne positiivne 
kõrgusemuutus 516*100/139,7 = 370 m/100 km.  
Tabel 1  
Sõiduki asukoha hetkekõrguse andmete korrigeerimine  
Aeg 
t [s] v(t) 
[km/h]  h GPS (t) 
[m] h map (t) 
[m] h(t) 
[m] h corr (t) 
[m] d i 
[m] Kumul. 
vahemaa 
[m] 
0 0,00  122,7  129,0  122,7  122,7  0,0  0,0  
1 0,00  122,8  129,0  122,8  122,7  0,0  0,0  
2 0,00  —  129,1  123,6  122,7  0,0  0,0  
3 0,00  —  129,2  124,3  122,7  0,0  0,0  
4 0,00  125,1  129,0  125,1  122,7  0,0  0,0  
… …  …  …  …  …  …  …  
18 0,00  120,2  129,4  120,2  120,2  0,0  0,0  
19 0,32  120,2  129,4  120,2  120,2  0,1  0,1  
… …  …  …  …  …  …  …  
37 24,31  120,9  132,7  120,9  120,9  6,8  117,9  
38 28,18  121,2  133,0  121,2  121,2  7,8  125,7  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 218  
Aeg 
t [s] v(t) 
[km/h]  h GPS (t) 
[m] h map (t) 
[m] h(t) 
[m] h corr (t) 
[m] d i 
[m] Kumul. 
vahemaa 
[m] 
… …  …  …  …  …  …  …  
46 13,52  121,4  131,9  121,4  121,4  3,8  193,4  
47 38,48  120,7  131,5  120,7  120,7  10,7  204,1  
… …  …  …  …  …  …  …  
56 42,67  119,8  125,2  119,8  119,8  11,9  308,4  
57 41,70  119,7  124,8  119,7  119,7  11,6  320,0  
… …  …  …  …  …  …  …  
110 10,95  125,2  132,2  125,2  125,2  3,0  509,0  
111 11,75  100,8  132,3  100,8  125,2  3,3  512,2  
112 13,52  0,0  132,4  132,4  125,2  3,8  516,0  
113 14,01  0,0  132,5  132,5  132,5  3,9  519,9  
114 13,36  24,30  132,6  132,6  132,6  3,7  523,6  
… …  …  …  …  …  …  
149 39,93  123,6  129,6  123,6  123,6  11,1  719,2  
150 39,61  123,4  129,5  123,4  123,4  11,0  730,2  
… …  …  …  …  …  …  
157 14,81  121,3  126,1  121,3  121,3  4,1  792,1  
158 14,19  121,2  126,2  121,2  121,2  3,9  796,1  
159 10,00  128,5  126,1  128,5  121,2  2,8  798,8  
160 4,10  130,6  126,0  130,6  121,2  1,2  800,0  
— tähistab andmelünki  
Tabel 2  
Tõusu arvutamine  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
0 18  0,0  0,1  120,3  120,4  120,3  0,0035  120,3  – 0,0015  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
120 37  117,9  125,7  120,9  121,2  121,0  – 0,0019  120,2  0,0035  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
200 46  193,4  204,1  121,4  120,7  121,0  – 0,0040  120,0  0,0051  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
320 56  308,4  320,0  119,8  119,7  119,7  0,0288  121,4  0,0088  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
520 113  519,9  523,6  132,5  132,6  132,5  0,0097  123,7  0,0037  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
720 149  719,2  730,2  123,6  123,4  123,6  – 0,0405  122,9  – 0,0086  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 219  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
798 158  796,1  798,8  121,2  121,2  121,2  – 0,0219  121,3  – 0,0151  
799 159  798,8  800,0  121,2  121,2  121,2  – 0,0220  121,3  – 0,0152  
Joonis 2  
Andmete kontrollimise ja korrigeerimise mõju – GPSiga mõõdetud kõrgusprofiil  
h GPS (t), topograafiliselt kaardilt saadud kõrgusprofiil  h map (t), andmete kvaliteedi 
sõeluuringu ja põhikontrolli järel saadud kõrgusprofiil  h(t)  ning pärast tabelis 1 
esitatud andmete korrigeerimise järel saadud kõrgusprofiil  hcorr(t)
  
Joonis 3  
Korrigeeritud kõrgusprofiili  h corr (t) ning silutud ja interpoleeritud kõrguse  h int,sm,1  
võrdlus
  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 220  
Tabel 2  
Positiivse kõrgusemuutuse arvutamine  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
0 18  0,0  0,1  120,3  120,4  120,3  0,0035  120,3  – 0,0015  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
120 37  117,9  125,7  120,9  121,2  121,0  – 0,0019  120,2  0,0035  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
200 46  193,4  204,1  121,4  120,7  121,0  – 0,0040  120,0  0,0051  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
320 56  308,4  320,0  119,8  119,7  119,7  0,0288  121,4  0,0088  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
520 113  519,9  523,6  132,5  132,6  132,5  0,0097  123,7  0,0037  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
720 149  719,2  730,2  123,6  123,4  123,6  – 0,0405  122,9  – 0,0086  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
798 158  796,1  798,8  121,2  121,2  121,2  – 0,0219  121,3  – 0,0151  
799 159  798,8  800,0  121,2  121,2  121,2  – 0,0220  121,3  – 0,0152  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 221  
7c. liide  
Teekonnatingimuste kontrollimine ja RDE lõplike heitetulemuste arvutamine 
välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul  
1. SISSEJUHATUS  
Käesolevas liites kirjeldatakse teekonnatingimuste kontrollimist ja RDE 
lõplike heitetulemuste arvutamist välise laadimisega hübriidelektrisõidukite 
puhul. Liites kavandatud meetod vaadatakse läbi, et leida veelgi täiuslikum 
meetod.  
2. SÜMBOLID, PARAMEETRID JA ÜHIKUD  
M t on kogu teekonna jooksul eraldunud gaasiliste saasteainete 
kaalutud kaugusspetsiifiline heide [mg/km] või tahkete osakeste 
arv [#/km]  
m t on kogu teekonna jooksul eraldunud gaasiliste saasteainete heide 
[g] või tahkete osakeste arv [#]  
m t,CO2 on kogu teekonna jooksul eraldunud CO  2 heide [g]  
M u on teekonna linnasõidu jooksul eraldunud gaasiliste saasteainete 
kaalutud kaugusspetsiifiline heide [mg/km] või tahkete osakeste 
arv [#/km]  
m u on teekonna linnasõidu jooksul eraldunud gaasiliste saasteainete 
või tahkete osakeste heide [mg]  
m u,CO2  on teekonna linnasõidu jooksul eraldunud CO  2 heide [g]  
M WLTC,CO2  on CO  2 [g/km] kaugusspetsiifiline heide aku laetust säilitavas 
režiimis tehtud WLTC katses  
3. ÜLDNÕUDED  
Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite gaasiliste ja tahkete osakeste heidet 
hinnatakse kahes etapis. Esiteks hinnatakse teekonna tingimusi vastavalt punk ­
tile 4. Teiseks arvutatakse lõplik RDE heitetulemus vastavalt punktile 5. 
Soovitatav on alustada teekonda aku laetust säilitavas režiimis, et tagada 
punkti 4 kolmanda nõude täitmine. Akut ei tohi teekonna jooksul väliselt 
laadida.  
4. TEEKONNATINGIMUSTE KONTROLLIMINE  
Lihtsa kolmeastmelise menetlusega kontrollitakse, kas:  
1) teekond vastab käesoleva IIIA lisa punktides 4–8 sätestatud üldistele nõue ­
tele, piirtingimustele, teekonna- ja töönõuetele ning määrdeaine, kütuse ja 
reaktiivide tehnilisele kirjeldusele;  
2) teekond vastab käesoleva IIIA lisa 7a. ja 7b. liites sätestatud teekonnatin ­
gimustele;  
3) sisepõlemismootor on töötanud vähemalt 12 km kumulatiivse vahemaa 
läbimisel linnatingimustes.  ▼M1
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 222  
Kui kas või üks nõue ei ole täidetud, loetakse teekond kehtetuks ja seda tuleb 
korrata kuni teekonnatingimused on täidetud.  
5. LÕPLIKE RDE HEITETULEMUSTE ARVUTAMINE  
Kehtiva teekonna puhul arvutatakse lõplikud RDE heitetulemused gaasiliste 
saasteainete ja tahkete osakeste koguheite ning CO  2 koguheite suhte põhjal; 
hindamine toimub kolmes etapis.  
1) Määratakse kindlaks gaasiliste saasteainete ja tahkete osakeste koguheide 
[mg;#], mis on kogu teekonna puhul tähistatud kui  m t ja teekonna linna ­
sõidu osa puhul kui  m u . 
2) Määratakse kindlaks CO  2 [g] koguheide kogu RDE teekonna puhul  m t,CO2 
ja teekonna linnasõidu osa puhul  m u,CO2  . 
3) Määratakse kindlaks iga sõiduki CO  2 kaugusspetsiifiline heide  M WLTC,CO2  
[g/km] aku laetust säilitavas režiimis (deklareeritud väärtus iga sõiduki 
puhul), nagu on kirjeldatud määruses (EL) 2016/1151 (I katsetüüp, sh 
külmkäivitus).  
4) Arvutatakse lõplikud RDE heitetulemused järgmiselt:  
M t ¼ m t 
m t;CO  2 · M WLTC ;CO  2 kogu teekond;  
M u ¼ m u 
m u;CO  2 · M WLTC ;CO  2 teekonna linnasõidu osa.  ▼M1
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 223  
8. liide  
Andmevahetus ja aruandlusnõuded  
1. SISSEJUHATUS  
Käesolevas liites kirjeldatakse mõõtesüsteemide ja andmete hindamise 
tarkvara vahelise andmevahetuse ning pärast andmete hindamise lõpeta ­
mist vahe- ja lõpptulemustest teatamise ja nende edastamise nõudeid.  
Andmevahetus ning kohustuslikest ja valikulistest näitajatest teatamine 
toimub vastavalt liite 1 punktile 3.2. Lõpptulemuste jälgitavuse tagami ­
seks esitatakse punktis 3 sätestatud andmevahetus- ja aruandlusfailides 
sisalduvad andmed.  
2. SÜMBOLID, NÄITAJAD JA ÜHIKUD  
a 1 — CO  2 tunnuskõvera näitaja  
b 1 — CO  2 tunnuskõvera näitaja  
a 2 — CO  2 tunnuskõvera näitaja  
b 2 — CO  2 tunnuskõvera näitaja  
k 11 — kaalutegur  
k 12 — kaalutegur  
k 21 — kaalutegur  
k 22 — kaalutegur  
tol 1 — primaarne lubatud hälve  
tol 2 — sekundaarne lubatud hälve  
ðv · a pos Þ kÄ ½95â — sõiduki kiiruse ja üle 0,1 m/s  2 suuruse positiivse 
kiirenduse korrutise 95. protsentiil linna-, asulavä ­
lisel ja kiirteesõidul [m  2 /s 3 või W/kg]  
RPA  K — linna-, asulavälise ja kiirteesõidu suhteline positiivne 
kiirendus [m/s  2 või kWs/(kg*km)]  
3. ANDMEVAHETUS JA ANDMEESITUSVORM  
▼M1 
3.1. Üldteave  
Heiteväärtustest ja muudest asjakohastest näitajatest teatatakse ja neid 
vahetatakse csv-vormingus andmefailis. Näitajate väärtused eraldatakse 
komaga, ASCII-kood #h2C. Allnäitajate väärtused eraldatakse kooloniga, 
ASCII-kood #h3B. Numbriliste väärtuste kümnendkoha eraldaja on punkt, 
ASCII-kood #h2E. Rida lõpetatakse reavahetusega, ASCII-kood #h0D. 
Tuhandike eraldajaid ei kasutata.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 224  
3.2. Andmevahetus  
Mõõtesüsteemide ja andmete hindamise tarkvara vahel vahetatakse 
andmeid standardse aruandlusfailiga, mis sisaldab kohustuslike ja valiku ­
liste näitajate minimaalset kogumit. Andmevahetusfail on üles ehitatud 
järgmiselt: esimesed 195 rida on ette nähtud päisele, milles antakse 
konkreetset teavet näiteks katse tingimuste, PEMSi identiteedi ja kalibree ­
rimise kohta (tabel 1). Ridadel 198–200 on näitajate tähistused ja ühikud. 
Rida 201 ja kõik järgnevad andmeread moodustavad andmevahetusfaili 
põhiosa ning neil teatatakse näitajate väärtused (tabel 2). Andmevahetus ­
faili põhiosa sisaldab vähemalt sama palju andmeridasid kui katse kestus 
sekundites, mis on korrutatud salvestussagedusega hertsides.  
3.3. Vahe- ja lõpptulemused  
Vahetulemuste koondnäitajad registreeritakse ja esitatakse vastavalt tabe ­
lile 3. Tabeli 3 teave hangitakse enne liidetes 5 ja 6 sätestatud andmete 
hindamise meetodite rakendamist.  
►M1 Sõiduki tootja registreerib andmete hindamise meetodite kättesaa ­
davad tulemused eraldi failides. ◄ 5. liites kirjeldatud meetodi abil 
saadud andmete hindamise tulemustest teatatakse vastavalt tabelitele 4, 
5 ja 6. 6. liites kirjeldatud meetodi abil saadud andmete hindamise tule ­
mustest teatatakse vastavalt tabelitele 7, 8 ja 9. Aruandlusfaili päis on 
kolmeosaline. Esimesed 95 rida on ette nähtud konkreetsele teabele 
andmete hindamise meetodi seadete kohta. Ridadel 101–195 esitatakse 
andmete hindamise meetodi tulemused. Read 201–490 on ette nähtud 
heitkoguste lõpptulemustest teatamiseks. Rida 501 ja kõik järgnevad 
andmeread moodustavad aruandlusfaili põhiosa ning sisaldavad andmete 
hindamise üksikasjalikke tulemusi.  
4. TEHNILISE ARUANDLUSE TABELID  
4.1. Andmevahetus  
Tabel 1  
Andmevahetusfaili päis  
Rida  Näitaja  Kirjeldus/ühik  
1 KATSE TUNNUS  (kood)  
2 Katse kuupäev  (päev.kuu.aasta)  
3 Katse üle järelevalvet teostav organisatsioon  (organisatsiooni nimi)  
4 Katsetamiskoht  (linn, riik)  
5 Katse üle järelevalvet teostav isik  (järelevalve põhiteostaja nimi)  
6 Sõiduki juht  (juhi nimi)  
7 Sõidukitüüp  (sõiduki nimi)  
8 Sõiduki tootja  (nimi)  
9 Sõiduki mudeli väljalaskeaasta  (aasta)  
10 Sõiduki tunnus  (VIN-kood)  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 225  
Rida  Näitaja  Kirjeldus/ühik  
11 Odomeetri näit katse alguses  [km]  
12 Odomeetri näit katse lõpus  [km]  
13 Sõidukikategooria  (kategooria)  
14 Tüübikinnituses lubatud heite piirnorm  (Euro X)  
15 Mootori tüüp  (nt ottomootor, survesüütega mootor)  
16 Mootori nimiväärtus  [kW]  
17 Suurim pöördemoment  [Nm]  
18 Mootori töömaht  [cm  3 ] 
19 Jõuülekanne  (nt manuaalne, automaatne)  
20 Edasikäikude arv  [#]  
21 Kütus  (nt bensiin, diisel)  
22 Määrdeaine  (toote etikett)  
23 Rehvi suurus  (laius / kõrgus / velje läbimõõt)  
24 Esi- ja tagatelje rehvirõhk  (baari; baari)  
25W  Sõidutakistuse suurused WLTP katsest,  (F  0 , F 1 , F 2 ) 
25N Sõidutakistuse suurused NEDC katsest  (F  0 , F 1 , F 2 ), 
26 Katsetsükkel tüübikinnitusmenetluses  (NEDC, WLTC)  
27 Tüübikinnituses lubatud CO  2 -heide  [g/km]  
28 CO  2 -heide WLTC režiimis „Low“  [g/km]  
29 CO  2 -heide WLTC režiimis „Mid“  [g/km]  
30 CO  2 -heide WLTC režiimis „High“  [g/km]  
31 CO  2 -heide WLTC režiimis „Extra High“  [g/km]  
32 Sõiduki katsemass (  1 ) [kg;% (  2 )] 
33 PEMSi tootja  (nimi)  
34 PEMSi tüüp  (PEMSi nimetus)  
35 PEMSi seerianumber  (arv)  
36 PEMSi toiteallikas  (nt aku tüüp)  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 226  
Rida  Näitaja  Kirjeldus/ühik  
37 Gaasianalüsaatori tootja  (nimi)  
38 Gaasianalüsaatori tüüp  (tüüp)  
39 Gaasianalüsaatori seerianumber  (arv)  
40–50 (  3 ) …  …  
51 Heitgaasi vooluhulgamõõturi (EFM) tootja (  4 ) (nimi)  
52 EFMi anduri tüüp (  4 ) (funktsionaalne põhimõte)  
53 EFMi seerianumber (  4 ) (arv)  
54 Heitgaasi massivooluhulga andmete allikas  (EFM/ECU/andur)  
55 Õhurõhu andur  (tüüp, tootja)  
56 Katse kuupäev  (päev.kuu.aasta)  
57 Katse-eelse menetluse algus  [h:min]  
58 Teekonna algus  [h:min]  
59 Katsejärgse menetluse algus  [h:min]  
60 Katse-eelse menetluse lõpp  [h:min]  
61 Teekonna lõpp  [h:min]  
62 Katsejärgse menetluse lõpp  [h:min]  
63–70 (  5 ) …  …  
71 Aja korrigeerimine: THC nihe  [s]  
72 Aja korrigeerimine: CH  4 nihe [s]  
73 Aja korrigeerimine: NMHC nihe  [s]  
74 Aja korrigeerimine: O  2 nihe [s]  
75 Aja korrigeerimine: PN nihe  [s]  
76 Aja korrigeerimine: CO nihe  [s]  
77 Aja korrigeerimine: CO  2 nihe [s]  
78 Aja korrigeerimine: NO nihe  [s]  
79 Aja korrigeerimine: NO  2 nihe [s]  
80 Aja korrigeerimine: Heitgaasi massivoolu ­
hulga nihe  [s] ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 227  
Rida  Näitaja  Kirjeldus/ühik  
81 Mõõteulatuse kontrollväärtus THC  [ppm]  
82 Mõõteulatuse kontrollväärtus CH  4 [ppm]  
83 Mõõteulatuse kontrollväärtus NMHC  [ppm]  
84 Mõõteulatuse kontrollväärtus O  2 [%] 
85 Mõõteulatuse kontrollväärtus PN  [#]  
86 Mõõteulatuse kontrollväärtus CO  [ppm]  
87 Mõõteulatuse kontrollväärtus CO  2 [%] 
88 Mõõteulatuse kontrollväärtus NO  [ppm]  
89 Mõõteulatuse kontrollväärtus NO  2 [ppm]  
90–95 (  5 ) …  …  
96 Katse-eelne nullnäit THC  [ppm]  
97 Katse-eelne nullnäit CH  4 [ppm]  
98 Katse-eelne nullnäit NMHC  [ppm]  
99 Katse-eelne nullnäit O  2 [%] 
100 Katse-eelne nullnäit PN  [#]  
101 Katse-eelne nullnäit CO  [ppm]  
102 Katse-eelne nullnäit CO  2 [%] 
103 Katse-eelne nullnäit NO  [ppm]  
104 Katse-eelne nullnäit NO  2 [ppm]  
105 Katse-eelne võrdlusnäit THC  [ppm]  
106 Katse-eelne võrdlusnäit CH  4 [ppm]  
107 Katse-eelne võrdlusnäit NMHC  [ppm]  
108 Katse-eelne võrdlusnäit O  2 [%] 
109 Katse-eelne võrdlusnäit PN  [#]  
110 Katse-eelne võrdlusnäit CO  [ppm]  
111 Katse-eelne võrdlusnäit CO  2 [%] 
112 Katse-eelne võrdlusnäit NO  [ppm]  
113 Katse-eelne võrdlusnäit NO  2 [ppm]  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 228  
Rida  Näitaja  Kirjeldus/ühik  
114 Katsejärgne nullnäit THC  [ppm]  
115 Katsejärgne nullnäit CH  4 [ppm]  
116 Katsejärgne nullnäit NMHC  [ppm]  
117 Katsejärgne nullnäit O  2 [%] 
118 Katsejärgne nullnäit PN  [#]  
119 Katsejärgne nullnäit CO  [ppm]  
120 Katsejärgne nullnäit CO  2 [%] 
121 Katsejärgne nullnäit NO  [ppm]  
122 Katsejärgne nullnäit NO  2 [ppm]  
123 Katsejärgne võrdlusnäit THC  [ppm]  
124 Katsejärgne võrdlusnäit CH  4 [ppm]  
125 Katsejärgne võrdlusnäit NMHC  [ppm]  
126 Katsejärgne võrdlusnäit O  2 [%] 
127 Katsejärgne võrdlusnäit PN  [#]  
128 Katsejärgne võrdlusnäit CO  [ppm]  
129 Katsejärgne võrdlusnäit CO  2 [%] 
130 Katsejärgne võrdlusnäit NO  [ppm]  
131 Katsejärgne võrdlusnäit NO  2 [ppm]  
132 PEMSi valideerimine – tulemused THC  [mg/km;%] (  6 ) 
133 PEMSi valideerimine – tulemused CH  4 [mg/km;%] (  6 ) 
134 PEMSi valideerimine – tulemused NMHC  [mg/km;%] (  6 ) 
135 PEMSi valideerimine – tulemused PN  [#/km;%] (  6 ) 
136 PEMSi valideerimine – tulemused CO  [mg/km;%] (  6 ) 
137 PEMSi valideerimine – tulemused CO  2 [g/km;%] (  6 ) 
138 PEMSi valideerimine – tulemused NO  X [mg/km;%] (  6 ) 
… (  7 ) … (  7 ) … (  7 ) 
( 1 ) Maanteel katsetatud sõiduki mass, sealhulgas juhi ja kõigi PEMSi komponentide mass 
( 2 ) Protsent näitab kõrvalekallet sõiduki täismassist. 
( 3 ) Koht täiendava teabe andmiseks analüsaatori tootja ja seerianumbri kohta, kui kasutatakse mitut analüsaatorit. Reserveeritud 
ridade arv on kõigest soovituslik; täidetud aruandlusfailis ei tohi tühje ridasid olla. 
( 4 ) Kohustuslik, kui heitgaasi massivooluhulk määratakse EFM-iga. 
( 5 ) Vajaduse korral võib siia lisada täiendavat teavet. 
( 6 ) PEMSi valideerimine on vabatahtlik; PEMSi abil mõõdetud kaugusspetsiifiline heide; protsent näitab kõrvalekallet labora ­
tooriumi võrdlusnäitajast. 
( 7 ) Katse iseloomustamiseks ja märgistamiseks võib lisada täiendavaid näitajaid kuni reani 195.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 229  
Tabel 2  
Andmevahetusfaili põhiosa; selle tabeli read ja veerud kantakse üle andmevahetusfaili põhiosasse  
Rida  198  199 (  1 ) 200  201  
Aeg Teekond  [s]  (  2 ) 
Sõiduki kiirus (  3 ) Andur  [km/h]  (  2 ) 
Sõiduki kiirus (  3 ) GPS  [km/h]  (  2 ) 
Sõiduki kiirus (  3 ) ECU  [km/h]  (  2 ) 
Laiuskraad  GPS  [deg:min:s]  (  2 ) 
Pikkuskraad  GPS  [deg:min:s]  (  2 ) 
Asukoha kõrgus (  3 ) GPS  [m]  (  2 ) 
Asukoha kõrgus (  3 ) Andur  [m]  (  2 ) 
Ümbritseva õhu rõhk  Andur  [kPa]  (  2 ) 
Ümbritseva õhu temperatuur  Andur  [K]  (  2 ) 
Ümbritseva õhu niiskus  Andur  [g/kg; %)  (  2 ) 
THC-kontsentratsioon  Analüsaator  [ppm]  (  2 ) 
CH  4 kontsentratsioon  Analüsaator  [ppm]  (  2 ) 
NMHC-kontsentratsioon  Analüsaator  [ppm]  (  2 ) 
CO-kontsentratsioon  Analüsaator  [ppm]  (  2 ) 
CO  2 kontsentratsioon  Analüsaator  [ppm]  (  2 ) 
NO  X kontsentratsioon  Analüsaator  [ppm]  (  2 ) 
NO-kontsentratsioon  Analüsaator  [ppm]  (  2 ) 
NO  2 kontsentratsioon  Analüsaator  [ppm]  (  2 ) 
O 2 -kontsentratsioon  Analüsaator  [ppm]  (  2 ) 
PN-kontsentratsioon  Analüsaator  [#/m  3 ] (  2 ) 
Heitgaasi massivooluhulk  EFM  [kg/s]  (  2 ) 
Heitgaasi temperatuur EFM- 
is EFM  [K]  (  2 ) 
Heitgaasi massivooluhulk  Andur  [kg/s]  (  2 ) 
Heitgaasi massivooluhulk  ECU  [kg/s]  (  2 ) 
THC-mass  Analüsaator  [g/s]  (  2 ) 
CH  4 mass  Analüsaator  [g/s]  (  2 ) ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 230  
Rida  198  199 (  1 ) 200  201  
NMHC-mass  Analüsaator  [g/s]  (  2 ) 
CO-mass  Analüsaator  [g/s]  (  2 ) 
CO  2 mass  Analüsaator  [g/s]  (  2 ) 
NO  X mass  Analüsaator  [g/s]  (  2 ) 
NO-mass  Analüsaator  [g/s]  (  2 ) 
NO  2 mass  Analüsaator  [g/s]  (  2 ) 
O 2 mass  Analüsaator  [g/s]  (  2 ) 
PN Analüsaator  [#/s]  (  2 ) 
Gaasimõõtmine aktiivne  PEMS  (sisse lülitatud (1); 
välja lülitatud (0); viga 
(> 1))  ( 2 ) 
Mootori pöörlemissagedus  ECU  [rpm]  (  2 ) 
Mootori pöördemoment  ECU  [Nm]  (  2 ) 
Pöördemoment veoteljel  Andur  [Nm]  (  2 ) 
Ratta pöörlemiskiirus  Andur  [rad/s]  (  2 ) 
Kütusekulu  ECU  [g/s]  (  2 ) 
Mootori kütusevool  ECU  [g/s]  (  2 ) 
Mootorisse sisenev õhuvool  ECU  [g/s]  (  2 ) 
Jahutusvedeliku temperatuur  ECU  [K]  (  2 ) 
Õli temperatuur  ECU  [K]  (  2 ) 
Regeneratsiooni olek  ECU  —  (  2 ) 
Pedaali asend  ECU  [%]  (  2 ) 
Sõiduki olek  ECU  (viga (1); normaalne 
(0)) ( 2 ) 
Pöördemomendi protsent  ECU  [%]  (  2 ) 
Pöördemomendi 
hõõrdumisprotsent  ECU  [%]  (  2 ) 
Laetuse tase  ECU  [%]  (  2 ) 
… (  4 ) … (  4 ) … (  4 ) (  2 ), ( 4 ) 
( 1 ) Selle veeru võib täitmata jätta, kui näitaja allikas sisaldub veerus 198 esitatud märgises. 
( 2 ) Alates reast 201 kuni lõpuni lisatakse tegelikud väärtused. 
( 3 ) Määrata kindlaks vähemalt ühe meetodiga. 
( 4 ) Sõiduki ja katsetingimuste iseloomustamiseks võib lisada täiendavaid näitajaid.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 231  
4.2. Vahe- ja lõpptulemused  
4.2.1.  Vahetulemused  
Tabel 3  
Aruandlusfail #1 – Vahetulemuste koondnäitajad  
Rida  Näitaja  Kirjeldus/ühik  
1 Teekonna pikkus kokku  [km]  
2 Teekonna kestus kokku  [h:min:s]  
3 Seisuaeg kokku  [min:s]  
4 Teekonna keskmine kiirus  [km/h]  
5 Teekonna maksimaalne kiirus  [km/h]  
6 Asukoha kõrgus teekonna alguspunktis  (m merepinnast)  
7 Asukoha kõrgus teekonna lõpp-punktis  (m merepinnast)  
8 Kumulatiivne positiivne kõrgusemuutus 
teekonna jooksul  [m/100 km]  
6 Keskmine THC-kontsentratsioon  [ppm]  
7 Keskmine CH  4 -kontsentratsioon  [ppm]  
8 Keskmine NMHC-kontsentratsioon  [ppm]  
9 Keskmine CO-kontsentratsioon  [ppm]  
10 Keskmine CO  2 -kontsentratsioon  [ppm]  
11 Keskmine NO  X -kontsentratsioon  [ppm]  
12 Keskmine PN-kontsentratsioon  [#/m  3 ] 
13 Keskmine heitgaasi massivooluhulk  [kg/s]  
14 Keskmine heitgaasi temperatuur  [K]  
15 Maksimaalne heitgaasi temperatuur  [K]  
16 Kumuleerunud THC-mass  [g]  
17 Kumuleerunud CH  4 mass  [g]  
18 Kumuleerunud NMHC mass  [g]  
19 Kumuleerunud CO mass  [g]  
20 Kumuleerunud CO  2 mass  [g]  
21 Kumuleerunud NO  X mass  [g]  
22 Kumuleerunud PN  [#]  
23 Teekonna THC-heide kokku  [mg/km]  
24 Teekonna CH  4 -heide kokku  [mg/km]  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 232  
Rida  Näitaja  Kirjeldus/ühik  
25 Teekonna NMHC-heide kokku  [mg/km]  
26 Teekonna CO-heide kokku  [mg/km]  
27 Teekonna CO  2 -heide kokku  [g/km]  
28 Teekonna NO  X -heide kokku  [mg/km]  
29 Teekonna PN-heide kokku  [#/km]  
30 Linnasõidu osa pikkus  [km]  
31 Linnasõidu osa kestus  [h:min:s]  
32 Linnasõidu osa seisuaeg  [min:s]  
33 Linnasõidu osa keskmine kiirus  [km/h]  
34 Linnasõidu osa maksimaalne kiirus  [km/h]  
38 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k = linnasõit  [m  2 /s 3 ] 
39 RPA  k , k = linnasõit  [m/s  2 ] 
40 Kumulatiivne positiivne kõrgusemuutus 
linnasõidul  [m/100 km]  
41 Keskmine THC-kontsentratsioon linnasõidul  [ppm]  
42 Keskmine CH  4 -kontsentratsioon linnasõidul  [ppm]  
43 Keskmine NMHC-kontsentratsioon 
linnasõidul  [ppm]  
44 Keskmine CO-kontsentratsioon linnasõidul  [ppm]  
45 Keskmine CO  2 -kontsentratsioon linnasõidul  [ppm]  
46 Keskmine NO  X -kontsentratsioon linnasõidul  [ppm]  
47 Keskmine PN-kontsentratsioon linnasõidul  [#/m  3 ] 
48 Keskmine heitgaasi massivooluhulk 
linnasõidul  [kg/s]  
49 Keskmine heitgaasi temperatuur linnasõidul  [K]  
50 Maksimaalne heitgaasi temperatuur 
linnasõidul  [K] 
51 Kumuleerunud THC mass linnasõidul  [g]  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 233  
Rida  Näitaja  Kirjeldus/ühik  
52 Kumuleerunud CH  4 mass linnasõidul  [g]  
53 Kumuleerunud NMHC-mass linnasõidul  [g]  
54 Kumuleerunud CO-mass linnasõidul  [g]  
55 Kumuleerunud CO  2 mass linnasõidul  [g]  
56 Kumuleerunud NO  X mass linnasõidul  [g]  
57 Kumuleerunud PN linnasõidul  [#]  
58 THC-heide linnasõidul  [mg/km]  
59 CH  4 -heide linnasõidul  [mg/km]  
60 NMHC-heide linnasõidul  [mg/km]  
61 CO-heide linnasõidul  [mg/km]  
62 CO  2 -heide linnasõidul  [g/km]  
63 NO  X -heide linnasõidul  [mg/km]  
64 PN-heide linnasõidul  [#/km]  
65 Asulavälise sõidu osa pikkus  [km]  
66 Asulavälise sõidu osa kestus  [h:min:s]  
67 Asulavälise sõidu osa seisuaeg  [min:s]  
68 Asulavälise sõidu osa keskmine kiirus  [km/h]  
69 Asulavälise sõidu osa maksimaalne kiirus  [km/h]  
70 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k = asulaväline sõit  [m  2 /s 3 ] 
71 RPA  k , k = asulaväline sõit  [m/s  2 ] 
72 Keskmine THC-kontsentratsioon asulavälisel 
sõidul  [ppm]  
73 Keskmine CH  4 -kontsentratsioon asulavälisel 
sõidul  [ppm]  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 234  
Rida  Näitaja  Kirjeldus/ühik  
74 Keskmine NMHC-kontsentratsioon asulavä ­
lisel sõidul  [ppm]  
75 Keskmine CO-kontsentratsioon asulavälisel 
sõidul  [ppm]  
76 Keskmine CO  2 -kontsentratsioon asulavälisel 
sõidul  [ppm]  
77 Keskmine NO  X -kontsentratsioon asulavälisel 
sõidul  [ppm]  
78 Keskmine PN-kontsentratsioon asulavälisel 
sõidul  [#/m  3 ] 
79 Keskmine heitgaasi massivoolu kiirus asula ­
välisel sõidul  [kg/s]  
80 Keskmine heitgaasi temperatuur asulavälisel 
sõidul  [K] 
81 Maksimaalne heitgaasi temperatuur asulavä ­
lisel sõidul  [K] 
82 Kumuleerunud THC-mass asulavälisel sõidul  [g]  
83 Kumuleerunud CH  4 mass asulavälisel sõidul  [g]  
84 Kumuleerunud NMHC-mass asulavälisel 
sõidul  [g] 
85 Kumuleerunud CO-mass asulavälisel sõidul  [g]  
86 Kumuleerunud CO  2 mass asulavälisel sõidul  [g]  
87 Kumuleerunud NO  X mass asulavälisel sõidul  [g]  
88 Kumuleerunud PN asulavälisel sõidul  [#]  
89 THC-heide asulavälisel sõidul  [mg/km]  
90 CH  4 -heide asulavälisel sõidul  [mg/km]  
91 NMHC-heide asulavälisel sõidul  [mg/km]  
92 CO-heide asulavälisel sõidul  [mg/km]  
93 CO  2 -heide asulavälisel sõidul  [g/km]  
94 NO  X -heide asulavälisel sõidul  [mg/km]  
95 PN-heide asulavälisel sõidul  [#/km]  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 235  
Rida  Näitaja  Kirjeldus/ühik  
96 Kiirteesõidu osa pikkus  [km]  
97 Kiirteesõidu osa kestus  [h:min:s]  
98 Kiirteesõidu osa seisuaeg  [min:s]  
99 Kiirteesõidu osa keskmine kiirus  [km/h]  
100 Kiirteesõidu osa maksimaalne kiirus  [km/h]  
101 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k = kiirteesõit  [m  2 /s 3 ] 
102 RPA  k , k = kiirteesõit  [m/s  2 ] 
103 Keskmine THC-kontsentratsioon kiirteesõidul  [ppm]  
104 Keskmine CH  4 -kontsentratsioon kiirteesõidul  [ppm]  
105 Keskmine NMHC-kontsentratsioon 
kiirteesõidul  [ppm]  
106 Keskmine CO-kontsentratsioon kiirteesõidul  [ppm]  
107 Keskmine CO  2 -kontsentratsioon kiirteesõidul  [ppm]  
108 Keskmine NO  X -kontsentratsioon kiirteesõidul  [ppm]  
109 Keskmine PN-kontsentratsioon kiirteesõidul  [#/m  3 ] 
110 Keskmine heitgaasi massivooluhulk 
kiirteesõidul  [kg/s]  
111 Keskmine heitgaasi temperatuur kiirteesõidul  [K]  
112 Maksimaalne heitgaasi temperatuur 
kiirteesõidul  [K] 
113 Kumuleerunud THC-mass kiirteesõidul  [g]  
114 Kumuleerunud CH  4 mass kiirteesõidul  [g]  
115 Kumuleerunud NMHC-mass kiirteesõidul  [g]  
116 Kumuleerunud CO-mass kiirteesõidul  [g]  
117 Kumuleerunud CO  2 mass kiirteesõidul  [g]  
118 Kumuleerunud NO  X mass kiirteesõidul  [g]  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 236  
Rida  Näitaja  Kirjeldus/ühik  
119 Kumuleerunud PN kiirteesõidul  [#]  
120 THC-heide kiirteesõidul  [mg/km]  
121 CH  4 -heide kiirteesõidul  [mg/km]  
122 NMHC-heide kiirteesõidul  [mg/km]  
123 CO-heide kiirteesõidul  [mg/km]  
124 CO  2 -heide kiirteesõidul  [g/km]  
125 NO  X -heide kiirteesõidul  [mg/km]  
126 PN-heide kiirteesõidul  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Teekonna lisaelementide iseloomustamiseks võib lisada täiendavaid näitajaid  
4.2.2.  Andmete hindamise tulemused  
Tabel 4  
Aruandlusfaili #2 päis – Andmete hindamise meetodi arvutusseaded vastavalt liitele 5  
Rida  Näitaja  Ühik  
1 CO  2 võrdlusmass  [g]  
2 CO  2 tunnuskõvera näitaja  a 1 
3 CO  2 tunnuskõvera näitaja  b 1 
4 CO  2 tunnuskõvera näitaja  a 2 
5 CO  2 tunnuskõvera näitaja  b 2 
6 Kaalutegur  k 11 
7 Kaalutegur  k 21 
8 Kaalutegur  k 22 = k 12 
9 Primaarne lubatud hälve  tol  1 [%] 
10 Sekundaarne lubatud hälve  tol  2 [%] 
11 Arvutustarkvara ja versioon  (nt EMROAD 5.8)  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Täiendavate arvutusseadete iseloomustamiseks võib lisada näitajaid kuni reani 95  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 237  
Tabel 5a  
Aruandlusfaili #2 päis – Andmete hindamise meetodi tulemused vastavalt liitele 5  
Rida  Näitaja  Ühik  
101 Akende arv  
102 Linnasõidu akende arv  
103 Asulavälise sõidu akende arv  
104 Kiirteesõidu akende arv  
105 Linnasõidu akende osakaal  [%]  
106 Asulavälise sõidu akende osakaal  [%]  
107 Kiirteesõidu akende osakaal  [%]  
108 Linnasõidu akende osakaal akende koguarvus on üle 15 %  (1 = Jah, 0 = Ei)  
109 Asulavälise sõidu akende osakaal akende koguarvus on üle 
15 %  (1 = Jah, 0 = Ei)  
110 Kiirteesõidu akende osakaal akende koguarvus on üle 
15 %  (1 = Jah, 0 = Ei)  
111 Akende arv ±  tol  1 
112 Linnasõidu akende arv ±  tol  1 
113 Asulavälise sõidu akende arv ±  tol  1 
114 Kiirteesõidu akende arv ±  tol  1 
115 Akende arv ±  tol  2 
116 Linnasõidu akende arv ±  tol  2 
117 Asulavälise sõidu akende arv ±  tol  2 
118 Kiirteesõidu akende arv ±  tol  2 
119 Linnasõidu akende osakaal ±  tol  1 [%] 
120 Asulavälise sõidu akende osakaal ±  tol  1 [%] 
121 Kiirteesõidu akende osakaal ±  tol  1 [%] 
122 Linnasõidu akende osakaal ±  tol  1 on suurem kui 50 %  (1 = Jah, 0 = Ei)  
123 Asulavälise sõidu akende osakaal ±  tol  1 on suurem kui 
50 %  (1 = Jah, 0 = Ei)  
124 Kiirteesõidu akende osakaal ±  tol  1 on suurem kui 50 %  (1 = Jah, 0 = Ei)  
125 Kõigi akende keskmine raskusastme indeks  [%]  
126 Linnasõidu akende keskmine raskusastme indeks  [%]  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 238  
Rida  Näitaja  Ühik  
127 Asulavälise sõidu akende keskmine raskusastme indeks  [%]  
128 Kiirteesõidu akende keskmine raskusastme indeks  [%]  
129 Linnasõidu akende kaalutud THC-heide  [mg/km]  
130 Asulavälise sõidu akende kaalutud THC-heide  [mg/km]  
131 Kiirteesõidu akende kaalutud THC-heide  [mg/km]  
132 Linnasõidu akende kaalutud CH  4 -heide  [mg/km]  
133 Asulavälise sõidu akende kaalutud CH  4 -heide  [mg/km]  
134 Kiirteesõidu akende kaalutud CH  4 -heide  [mg/km]  
135 Linnasõidu akende kaalutud NMHC-heide  [mg/km]  
136 Asulavälise sõidu akende kaalutud NMHC-heide  [mg/km]  
137 Kiirteesõidu akende kaalutud NMHC-heide  [mg/km]  
138 Linnasõidu akende kaalutud CO-heide  [mg/km]  
139 Asulavälise sõidu akende kaalutud CO-heide  [mg/km]  
140 Kiirteesõidu akende kaalutud CO-heide  [mg/km]  
141 Linnasõidu akende kaalutud NO  X -heide  [mg/km]  
142 Asulavälise sõidu akende kaalutud NO  X -heide  [mg/km]  
143 Kiirteesõidu akende kaalutud NO  X -heide  [mg/km]  
144 Linnasõidu akende kaalutud NO-heide  [mg/km]  
145 Asulavälise sõidu akende kaalutud NO-heide  [mg/km]  
146 Kiirteesõidu akende kaalutud NO-heide  [mg/km]  
147 Linnasõidu akende kaalutud NO  2 -heide  [mg/km]  
148 Asulavälise sõidu akende kaalutud NO  2 -heide  [mg/km]  
149 Kiirteesõidu akende kaalutud NO  2 -heide  [mg/km]  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 239  
Rida  Näitaja  Ühik  
150 Linnasõidu akende kaalutud PN-heide  [#/km]  
151 Asulavälise sõidu akende kaalutud PN-heide  [#/km]  
152 Kiirteesõidu akende kaalutud PN-heide  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Võib lisada näitajaid kuni reani 195  
Tabel 5b  
Aruandlusfaili #2 päis – Heite lõpptulemused vastavalt liitele 5  
Rida  Näitaja  Ühik  
201 Kogu teekond – THC-heide  [mg/km]  
202 Kogu teekond – CH  4 -heide  [mg/km]  
203 Kogu teekond – NMHC-heide  [mg/km]  
204 Kogu teekond – CO-heide  [mg/km]  
205 Kogu teekond – NO  x -heide  [mg/km]  
206 Kogu teekond – PN-heide  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Võib lisada täiendavaid näitajaid  
Tabel 6  
Aruandlusfaili #2 põhiosa – Andmete hindamise meetodi üksikasjalikud tulemused vastavalt liitele 5; selle 
tabeli read ja veerud kantakse üle aruandlusfaili põhiosasse  
Rida  498  499  500  501  
Akna algusaeg  [s]  (  1 ) 
Akna lõpuaeg  [s]  (  1 ) 
Akna kestus  [s]  (  1 ) 
Akna pikkus  Allikas (1 = GPS, 2 = ECU, 3 = andur)  [km]  (  1 ) 
Akna THC-heide  [g]  (  1 ) 
Akna CH  4 -heide  [g]  (  1 ) 
Akna NMHC-heide  [g]  (  1 ) 
Akna CO-heide  [g]  (  1 ) 
Akna CO  2 -heide  [g]  (  1 ) ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 240  
Rida  498  499  500  501  
Akna NO  x -heide  [g]  (  1 ) 
Akna NO-heide  [g]  (  1 ) 
Akna NO  2 -heide  [g]  (  1 ) 
Akna O  2 -heide  [g]  (  1 ) 
Akna PN-heide  [#]  (  1 ) 
Akna THC-heide  [mg/km]  (  1 ) 
Akna CH  4 -heide  [mg/km]  (  1 ) 
Akna NMHC-heide  [mg/km]  (  1 ) 
Akna CO-heide  [mg/km]  (  1 ) 
Akna CO  2 -heide  [g/km]  (  1 ) 
Akna NO  x -heide  [mg/km]  (  1 ) 
Akna NO-heide  [mg/km]  (  1 ) 
Akna NO  2 -heide  [mg/km]  (  1 ) 
Akna O  2 -heide  [mg/km]  (  1 ) 
Akna PN-heide  [#/km]  (  1 ) 
Akna kaugus CO  2 -tunnuskõ ­
verani  h j [%] (  1 ) 
Akna kaalutegur  w j [—] (  1 ) 
Akna keskmine sõiduki 
kiirus  Allikas (1 = GPS, 2 = ECU, 3 = andur)  [km/h]  (  1 ) 
… (  2 ) … (  2 ) … (  2 ) (  1 ), ( 2 ) 
( 1 ) Alates reast 501 kuni lõpuni lisatakse tegelikud väärtused 
( 2 ) Akna karakteristikute iseloomustamiseks võib lisada täiendavaid näitajaid  
Tabel 7  
Aruandlusfaili #3 päis – Andmete hindamise meetodi arvutusseaded vastavalt liitele 6  
Rida  Näitaja  Ühik  
1 Rataste pöördemomendi allikas  Andur/ECU/Veline  
2 Veline'i tõus  [g/kWh]  
3 Veline'i vabaliige  [g/h]  
4 Libisev keskmine kestus  [s]  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 241  
Rida  Näitaja  Ühik  
5 Eesmärkmudeli denormaliseerimise võrdluskiirus  [km/h]  
6 Võrdluskiirendus  [m/s  2 ] 
7 Rattarummi võimsustarve võrdluskiirusel ja kiirendamisel  [kW]  
8 Võimsusklasside arv, sh 90 % P  rated - 
9 Eesmärkmudelite paigutus  (veninud/kokku tõmbunud)  
10 Arvutustarkvara ja versioon  (nt CLEAR 1.8)  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Arvutusseadete iseloomustamiseks võib lisada täiendavaid näitajaid kuni reani 95  
Tabel 8 a  
Aruandlusfaili #3 päis – Andmete hindamise meetodi tulemused vastavalt liitele 6  
Rida  Näitaja  Ühik  
101 Võimsusklassi katvus (> 5 mõõtmist)  (1 = Jah, 0 = Ei)  
102 Võimsusklassi normaalsus  (1 = Jah, 0 = Ei)  
103 Kogu teekond – kaalutud keskmine THC-heide  [g/s]  
104 Kogu teekond – kaalutud keskmine CH  4 -heide  [g/s]  
105 Kogu teekond – kaalutud keskmine NMHC-heide  [g/s]  
106 Kogu teekond – kaalutud keskmine CO-heide  [g/s]  
107 Kogu teekond – kaalutud keskmine CO  2 -heide  [g/s]  
108 Kogu teekond – kaalutud keskmine NO  X -heide  [g/s]  
109 Kogu teekond – kaalutud keskmine NO-heide  [g/s]  
110 Kogu teekond – kaalutud keskmine NO  2 -heide  [g/s]  
111 Kogu teekond – kaalutud keskmine O  2 -heide  [g/s]  
112 Kogu teekond – kaalutud keskmine PN- heide  [#/s]  
113 Kogu teekond – kaalutud keskmine sõiduki kiirus  [km/h]  
114 Linnasõit – kaalutud keskmine THC-heide  [g/s]  
115 Linnasõit – kaalutud keskmine CH  4 -heide  [g/s]  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 242  
Rida  Näitaja  Ühik  
116 Linnasõit – kaalutud keskmine NMHC-heide  [g/s]  
117 Linnasõit – kaalutud keskmine CO-heide  [g/s]  
118 Linnasõit – kaalutud keskmine CO  2 -heide  [g/s]  
119 Linnasõit – kaalutud keskmine NO  X -heide  [g/s]  
120 Linnasõit – kaalutud keskmine NO-heide  [g/s]  
121 Linnasõit – kaalutud keskmine NO  2 -heide  [g/s]  
122 Linnasõit – kaalutud keskmine O  2 -heide  [g/s]  
123 Linnasõit – kaalutud keskmine PN-heide  [#/s]  
124 Linnasõit – kaalutud keskmine sõiduki kiirus  [km/h]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Võib lisada täiendavaid näitajaid kuni reani 195  
Tabel 8b  
Aruandlusfaili #3 päis – Heite lõpptulemused vastavalt liitele 6  
Rida  Näitaja  Ühik  
201 Kogu teekond – THC-heide  [mg/km]  
202 Kogu teekond – CH  4 -heide  [mg/km]  
203 Kogu teekond – NMHC-heide  [mg/km]  
204 Kogu teekond – CO-heide  [mg/km]  
205 Kogu teekond – NO  x -heide  [mg/km]  
206 Kogu teekond – PN-heide  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Võib lisada täiendavaid näitajaid  
Tabel 9  
Aruandlusfaili #3 põhiosa – Andmete hindamise meetodi üksikasjalikud tulemused vastavalt liitele 6; selle 
tabeli read ja veerud kantakse üle aruandlusfaili põhiosasse  
Rida  498  499  500  501  
Kogu teekond – võimsusklassi number (  1 ) —  
Kogu teekond – võimsusklassi alampiir (  1 ) [kW]  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 243  
Rida  498  499  500  501  
Kogu teekond – võimsusklassi ülempiir (  1 ) [kW]  
Kogu teekond – kasutatud eesmärkmudel 
(jaotumine) (  1 ) [%] (  2 ) 
Kogu teekond – võimsusklassi esinemine (  1 ) —  (  2 ) 
Kogu teekond – võimsusklassi katvus > 5 
mõõtmist (  1 ) — (1 = Jah, 0 = 
Ei) (  2 ) 
Kogu teekond – võimsusklassi 
normaalsus (  1 ) — (1 = Jah, 0 = 
Ei) (  2 ) 
Kogu teekond – võimsusklassi keskmine 
THC-heide (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Kogu teekond – võimsusklassi keskmine 
CH  4 -heide (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Kogu teekond – võimsusklassi keskmine 
NMHC-heide (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Kogu teekond – võimsusklassi keskmine 
CO-heide (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Kogu teekond – võimsusklassi keskmine 
CO  2 -heide (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Kogu teekond – võimsusklassi keskmine 
NO  X -heide (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Kogu teekond – võimsusklassi keskmine 
NO-heide (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Kogu teekond – võimsusklassi keskmine 
NO  2 -heide (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Kogu teekond – võimsusklassi keskmine 
O 2 -heide (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Kogu teekond – võimsusklassi keskmine 
PN-heide (  1 ) [#/s] (  2 ) 
Kogu teekond – võimsusklassi keskmine 
sõiduki kiirus (  1 ) Allikas (1 = GPS, 
2 = ECU, 3 = andur)  [km/h]  (  2 ) 
Linnasõit – võimsusklassi number (  1 ) —  
Linnasõit – võimsusklassi alampiir (  1 ) [kW]  
Linnasõit – võimsusklassi ülempiir (  1 ) [kW]  
Linnasõit – kasutatud eesmärkmudel 
(jaotumine) (  1 ) [%] (  2 ) 
Linnasõit – võimsusklassi esinemine (  1 ) —  (  2 ) ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 244  
Rida  498  499  500  501  
Linnasõit – võimsusklassi katvus > 5 
mõõtmist (  3 ) — (1 = Jah, 0 = 
Ei) (  2 ) 
Linnasõit – võimsusklassi normaalsus (  1 ) —  (1 = Jah, 0 = 
Ei) (  2 ) 
Linnasõit – võimsusklassi keskmine THC- 
heide (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Linnasõit – võimsusklassi keskmine CH  4 - 
heide (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Linnasõit – võimsusklassi keskmine 
NMHC-heide (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Linnasõit – võimsusklassi keskmine CO- 
heide (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Linnasõit – võimsusklassi keskmine CO  2 - 
heide (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Linnasõit – võimsusklassi keskmine NO  X - 
heide (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Linnasõit – võimsusklassi keskmine NO- 
heide (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Linnasõit – võimsusklassi keskmine NO  2 - 
heide (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Linnasõit – võimsusklassi keskmine O  2 - 
heide (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Linnasõit – võimsusklassi keskmine PN- 
heide (  1 ) [#/s] (  2 ) 
Linnasõit – võimsusklassi keskmine sõiduki 
kiirus (  1 ) Allikas (1 = GPS, 
2 = ECU, 3 = andur)  [km/h]  (  2 ) 
… (  4 ) … (  4 ) … (  4 ) (  2 ), ( 4 ) 
( 1 ) Tulemused teatatakse iga võimsusklassi kohta alates võimsusklassist #1 kuni võimsusklassini, millele vastab 90 % nimi ­
võimsusest P  rated . 
( 2 ) Alates reast 501 kuni lõpuni lisatakse tegelikud väärtused. 
( 3 ) Tulemused teatatakse iga võimsusklassi kohta alates võimsusklassist #1 kuni võimsusklassini #5. 
( 4 ) Võib lisada täiendavaid näitajaid  
4.3. Sõiduki ja mootori kirjeldus  
Tootja esitab sõiduki ja selle mootori kirjelduse vastavalt I lisa liitele 4.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 245  
9. liide  
Tootja vastavussertifikaat
  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 246  
IV LISA  
TÜÜBIKINNITUSEL SÕIDUKI KASUTUSKÕLBLIKKUSE HINDAMI ­
SEKS VAJALIKUD HEITKOGUSTE ANDMED  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 247  
1. liide  
SÜSINIKMONOOKSIIDI HEITKOGUSTE MÕÕTMINE MOOTORI 
TÜHIKÄIGUL  
(2. KATSETÜÜP)  
1. SISSEJUHATUS  
1.1. Käesolevas liites kirjeldatakse menetlust süsinikmonooksiidi heitkoguste 
mõõtmiseks mootori tühikäigul (tavapärase ja kõrgendatud pöörete arvu 
juures) 2. katsetüübi puhul.  
2. ÜLDNÕUDED  
2.1. Kohaldatakse UNECE eeskirja nr 83 punktides 5.3.2 ja 5.3.7.1–5.3.7.6 
sätestatud üldnõudeid punktis 2.2 sätestatud eranditega.  
2.2. UNECE eeskirja nr 83 punktis 5.3.7.5 sisalduv viide tabelile loetakse viiteks 
käesoleva määruse I lisa 4. liite  addendum' i punkti 2.1 tabelile 2. tüüpi katse 
kohta.  
3. TEHNILISED NÕUDED  
3.1. Kohaldatakse UNECE eeskirja nr 83 5. lisas sätestatud tehnilisi nõudeid 
punktides 3.2 ja 3.3. kirjeldatud eranditega.  
3.2. UNECE eeskirja nr 83 5. lisa punktis 2.1 osutatud etalonkütusteks loetakse 
käesoleva määruse IX lisas sätestatud vastava tehnilise kirjeldusega etalon ­
kütuseid.  
3.3. UNECE eeskirja nr 83 5. lisa punkti 2.2.1 viidet 1. katsetüübile loetakse 
viiteks käesoleva määruse XXI lisas sätestatud 1. katsetüübile.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 248  
2. liide  
HEITGAASI SUITSUSUSE MÕÕTMINE  
1. SISSEJUHATUS  
1.1. Käesolevas liites kirjeldatakse heitgaasi suitsususe mõõtmise nõudeid.  
2. KORRIGEERITUD NEELDUMISTEGURI TÄHIS  
2.1. Igale katsetatud sõidukitüübi alla kuuluvale sõidukile paigaldatakse korri ­
geeritud neeldumisteguri tähis. Tähiseks on ristküliku sees asuv arv, mis 
väljendab tüübikinnituse andmise ajal vaba kiirendamise katsega kindlaks 
tehtud korrigeeritud neeldumistegurit m  –1 . Katsemeetodit on kirjeldatud 
punktis 4.  
2.2. Tähis peab olema selgesti loetav ja kustumatu. See paigaldatakse selgelt 
nähtavasse ja juurdepääsetavasse kohta, mis määratakse kindlaks I lisa 4. 
liites esitatud tüübikinnitustunnistuse  addendum’ is. 
2.3. Tähise näidis on esitatud joonisel IV.2.1.  
Joonis IV.2.1
  
Eespool esitatud tähis näitab, et korrigeeritud neeldumistegur on 1,30 m  –1 . 
3. TEHNILINE KIRJELDUS JA KATSED  
3.1. Kasutatakse UNECE eeskirja nr 24 (  1 ) III osa punktis 24 sätestatud tehni ­
lisi kirjeldusi ja katseid punktis 3.2 sätestatud eranditega.  
3.2. UNECE eeskirja nr 24 punktis 24.1 sisalduv viide 2. lisale loetakse 
viiteks käesoleva määruse I lisa 4. liitele.  
4. TEHNILISED NÕUDED  
4.1. Kasutatakse UNECE eeskirja nr 24 lisades 4, 5, 7, 8, 9 ja 10 sätestatud 
tehnilisi nõudeid punktides 4.2, 4.3 ja 4.4 sätestatud eranditega.  
4.2. Püsikiiruskatse täiskoormusel  
4.2.1. UNECE eeskirja nr 244. lisa punktis 3.1 sisalduvad viited 1. lisale 
loetakse viideteks käesoleva määruse I lisa 3. liitele.  
4.2.2. UNECE eeskirja nr 244. lisa punktis 3.2 nimetatud etalonkütuseks 
loetakse käesoleva määruse IX lisas esitatud etalonkütus vastavalt 
konkreetse sõiduki puhul tüübikinnituse andmisel kasutatavatele heitko ­
guste piirnormile.  ▼B 
( 1 ) ELT L 326, 24.11.2006
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 249  
4.3. Vabakiirenduse katse  
4.3.1. UNECE eeskirja nr 245. lisa punktis 2.2 sisalduvad viited 2. lisa tabelile 
2 loetakse viideteks käesoleva määruse I lisa 4. liite punktis 2.4.2.1 
esitatud tabelile.  
4.3.2. UNECE eeskirja nr 245. lisa punktis 2.3 sisalduvad viited 1. lisa punktile 
7.3 loetakse viideteks käesoleva määruse I lisa 3. liitele.  
4.4. Diiselmootorite võimsuse mõõtmise ECE-meetod  
4.4.1. UNECE eeskirja nr 2410. lisa punktis 7 sisalduvad viited „käesoleva lisa 
liitele“ ja UNECE eeskirja nr 2410. lisa punktides 7 ja 8 sisalduvad viited 
„1. lisale“ loetakse viideteks käesoleva määruse I lisa 3. liitele.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 250  
V LISA  
KARTERIGAASIDE HEITKOGUSTE KONTROLLIMINE  
(3. KATSETÜÜP)  
1. SISSEJUHATUS  
1.1. Käesolevas lisas kirjeldatakse karterigaaside heitkoguste kontrollimise 
menetlust 3. tüüpi katse puhul, nagu kirjeldatud UNECE eeskirja nr 83 
punktis 5.3.3.  
2. ÜLDNÕUDED  
2.1. Kohaldatakse UNECE eeskirja nr 836. lisa punktides 1 ja 2 sätestatud 
üldnõudeid 3. tüüpi katse tegemise kohta punktides 2.2 ja 2.3 sätestatud 
eranditega.  
2.2. UNECE eeskirja nr 836. lisa punktis 2.1 sisalduv viide 1. katsetüübile 
loetakse viiteks käesoleva määruse XXI lisas sätestatud 1. katsetüübile.  
▼M2 
2.3. Sõidutakistuse koefitsiendina kasutatakse VL koefitsienti. Kui VL puudub 
või sõiduki kogutakistus (VH) kiirusel 80 km/h on suurem kui VL koguta ­
kistus kiirusel 80 km/h + 5 %, võetakse sõidutakistuseks VH sõidutakistus. 
VL ja VH on määratletud XXI lisa 4. all-lisa punktis 4.2.1.2. Alternatiivina 
võib tootja kasutada ka sõidutakistusi, mis on ÜRO Euroopa Majandusko ­
misjoni eeskirja nr 83 4a. lisa 7. liite kohaselt interpolatsioonitüüpkonda 
kuuluva sõiduki jaoks määratud.  
▼B 
3. TEHNILISED NÕUDED  
3.1. Tehnilisteks nõueteks on UNECE eeskirja nr 836. lisa punktides 3–6 sätes ­
tatud nõuded punktis 3.2 sätestatud erandiga.  
3.2. UNECE eeskirja nr 836. lisa punktis 3.2 sisalduv viide 1. katsetüübile 
loetakse viiteks käesoleva määruse XXI lisas sätestatud 1. katsetüübile.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 251  
VI LISA  
KÜTUSEAURUDE MÄÄRAMINE  
(4. KATSETÜÜP)  
1. SISSEJUHATUS  
1.1. Käesolevas lisas kirjeldatakse katsemenetlust 4. tüüpi katse puhul, 
mille abil määratakse süsivesinike heidet, mis eraldub ottomootoriga 
sõidukite kütusesüsteemist aurumise teel.  
2. TEHNILISED NÕUDED  
2.1. Sissejuhatus  
Katse käik hõlmab kütuseaurude katset ja kahte täiendavat katset, 
millest üks on ette nähtud söefiltri vanandamise jaoks (seda on 
kirjeldatud punktis 5.1) ning teine kütusemahuti läbilaskvuse jaoks 
(seda on kirjeldatud punktis 5.2).  
Kütuseaurude katse (joonis VI.1) on ette nähtud ööpäevase tempera ­
tuuri kõikumise, kuumseiskamise järgse seisuaja ning linnasõidu 
tagajärjel eralduvate süsivesinikuaurude määramiseks.  
2.2. Kütuseaurude katse hõlmab järgmist:  
a) katsesõit, sh linnasisene (esimene osa) ja linnaväline sõidutsükkel 
(teine osa), millele järgnevad kaks linnasisest (esimene osa) 
sõidutsüklit;  
b) kuumseiskamiskao määramine;  
c) ööpäevase kao määramine.  
Katse koondtulemuse saamiseks liidetakse kuumseiskamise järgse 
seisuaja ja ööpäevase kao etapis tekkinud süsivesinike heite massid 
ja läbilaskvustegur.  
3. SÕIDUK JA KÜTUS  
3.1. Sõiduk  
3.1.1. Sõiduk peab olema tehniliselt korras, sisse sõidetud ning selle läbi ­
sõidetud kilomeetrite arv enne katset peab olema vähemalt 3 000. 
Kütuseaurude heite määramisel registreeritakse tüübikinnitusmenet ­
luses kasutatava sõiduki läbisõit ja vanus. Kütuseaurude piiramise 
süsteem peab sõiduki sissesõitmise aja jooksul olema olnud nõuete ­
kohaselt ühendatud ja toiminud ning söefiltrit (söefiltreid) peab 
olema tavapäraselt kasutatud, ilma tavapäratu tühjendamise või täit ­
miseta. Ühendatakse punkti 5.1 kohaselt vanandatud söefilter (söefil ­
trid), nagu on kirjeldatud joonisel VI.1.  
3.2. Kütus  
3.2.1. Kasutatakse käesoleva määruse IX lisas märgitud 1. katsetüübi 
etalonkütust E10. Käesolevas määruses tähendab etalonkütus E10 
1. katsetüübi etalonkütust, v.a punkti 5.1 kohase filtri vanandamise 
puhul.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 252  
4. KÜTUSEAURUDE KATSE SEADMED  
4.1. Veojõustend  
Veojõustend peab vastama UNECE eeskirja nr 834a lisa 1. liite 
nõuetele.  
4.2. Kütuseaurude mõõtmise ruum  
Kütuseaurude mõõtmise ruum peab vastama UNECE eeskirja nr 837. 
lisa punkti 4.2 nõuetele.  
Joonis VI.1  
Kütuseaurude määramine  
3 000 km pikkune sissesõiduperiood (ilma liigse tühjendamise/laadi ­
miseta)  
Vanandatud filtri(te) kasutamine  
Sõiduki aurupesu (vajaduse korral)  
Muude taustheiteallikate kui kütuseaurude mõju vähendamine või 
kõrvaldamine (kui on kokku lepitud)
  
Märkused  
1. Kütuseaurude piiramisega seotud sõidukitüüpkonnad, nagu on 
esitatud I lisa punktis 3.2  
2. Heidet võib mõõta 1. katsetüübi katsesõidu käigus, kuid saadud 
tulemusi ei kasutata õiguslikel eesmärkidel. Seadusjärgne heite ­
katse tehakse eraldi.  
4.3. Analüüsisüsteemid  
Analüüsisüsteemid peavad vastama UNECE eeskirja nr 837. lisa 
punkti 4.3 nõuetele.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 253  
4.4. Temperatuuri registreerimine  
Temperatuuri registreerimine peab vastama UNECE eeskirja nr 837. 
lisa punkti 4.5 nõuetele.  
4.5. Rõhu registreerimine  
Rõhu registreerimine peab vastama UNECE eeskirja nr 837. lisa 
punkti 4.6 nõuetele.  
4.6. Ventilaatorid  
Ventilaatorid peavad vastama UNECE eeskirja nr 837. lisa punkti 
4.7 nõuetele.  
4.7. Gaasid  
Gaasid peavad vastama UNECE eeskirja nr 837. lisa punkti 4.8 
nõuetele.  
4.8. Lisaseadmed  
Lisaseadmed peavad vastama UNECE eeskirja nr 837. lisa punkti 
4.9 nõuetele.  
5. KATSEMENETLUS  
5.1. Filtri(te) vanandamine katsestendil  
Enne kuumseiskamise järgse seisuaja ja ööpäevase kao etappide 
alustamist tuleb filtrit (filtreid) vanandada vastavalt joonisel VI.2 
kirjeldatud korrale.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 254  
Joonis VI.2  
Filtri katsestendil vanandamise menetlus
  
5.1.1. Temperatuurikatse  
Filter/filtrid läbivad vastavas temperatuurikambris katsetsüklid 
temperatuuril – 15 °C kuni 60 °C; – 15 °C ja 60 °C juures on 30 
minuti pikkune stabiliseerimise periood. Iga tsükkel kestab 210 
minutit, vt joonis 3. Temperatuurimuut peab olema võimalikult 
lähedal 1 °C/min. Sundõhuvool ei tohi filtrit/filtreid läbida.  
Katsetsüklit korratakse järjest 50 korda. Kokku kestab see 175 tundi.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 255  
Joonis VI.3  
Temperatuuri reguleerimise tsükkel
  
5.1.2. Filtri vibreerimiskatse  
Pärast temperatuuriga vanandamist raputatakse filtrit/filtreid verti ­
kaaltelje suunas kiirendusega Grms (  1 ) > 1,5 m/s  2 ja sagedusel 
30 ± 10 Hz; filter/filtrid paigaldatakse nii, nagu on nende asend 
sõidukil. Katse kestab 12 tundi.  
5.1.3. Filtri kütuse vanandamise katse  
5.1.3.1. Kütuse vanandamine 300 tsükli vältel.  
5.1.3.1.1. Pärast temperatuurikatset ja vibratsioonikatset vanandatakse filtrit/fil ­
treid punkti 5.1.3.1.1.1 kohase 1. katsetüübi jaoks kasutatava müügi ­
loleva kütuse E10 ning lämmastiku või õhu seguga, mille kütuseauru 
maht on 50 ± 15 protsenti. Kütuseauruga täitmise kiirus peab olema 
60 ± 20 g/h.  
Filter/filtrid täidetakse vastava murdepunktini. Siinkohal loetakse 
murdepunktiks punkt, milles eralduvate süsivesinike summaarne 
kogus on võrdne 2 grammiga. Alternatiivina loetakse täitmine lõpe ­
tatuks, kui vastav kontsentratsioon tõmbeava juures on 3 000 ppm.  
5.1.3.1.1.1. Selles katses kasutatav müügilolev kütus E10 peab vastama samadele 
nõuetele nagu etalonkütus E10 järgmiste näitajate osas:  
tihedus 15 °C juures  
— aururõhk (DVPE)  
— destillatsioon (üksnes aurud)  
— süsivesinike analüüs (üksnes olefiinid, aromaatsed süsivesinikud, 
benseen)  
— hapnikusisaldus  
— etanoolisisaldus  ▼B 
( 1 ) Grms: Vibratsiooni signaali ruutkeskmise (rms) arvutamiseks võetakse ruut signaali 
väärtusest igas punktis, leitakse ruutude keskmine väärtus ja võetakse keskmisest 
ruutjuur. Nii saadud väärtus on suuruse Grms ruutkeskmine väärtus.
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 256  
5.1.3.1.2. Filtreid tühjendatakse vastavalt UNECE eeskirja nr 837. lisa punkti 
5.1.3.8. ettenähtud korrale.  
Filtrid tühjendatakse 5 minuti kuni 1 tunni jooksul pärast täitmist.  
5.1.3.1.3. Punktides 5.1.3.1.1 ja 5.1.3.1.2 kirjeldatud toiminguid korratakse 50 
korda, seejärel mõõdetakse butaani töömahtu (BWC), mis näitab 
aktiivsöefiltri võimet absorbeerida ja desorbeerida butaani kuivast 
õhust teatavatel tingimustel, 5 butaanitsüklis, nagu on kirjeldatud 
punktis 5.1.3.1.4. Kütuseauruga vanandatakse 300 tsükli jooksul. 
Pärast 300 tsüklit mõõdetakse butaani töömahtu 5 butaanitsüklis, 
nagu on osutatud punktis 5.1.3.1.4.  
5.1.3.1.4. Pärast 50 ja 300 kütusega vanandamise tsüklit mõõdetakse butaani 
töömahtu. Selle mõõtmise jaoks täidetakse filter vastavalt UNECE 
eeskirja nr 837. lisa punktile 5.1.6.3 kuni murdepunktini. Butaani 
töömaht registreeritakse.  
Seejärel tühjendatakse filtreid vastavalt UNECE eeskirja nr 837. lisa 
punktis 5.1.3.8. ettenähtud korrale.  
Filtrid tühjendatakse 5 minuti kuni 1 tunni jooksul pärast täitmist.  
Butaaniga täitmist korratakse 5 korda. Butaani töömaht registreeri ­
takse iga kord pärast butaaniga täitmist. BWC  50 arvutatakse 5 butaa ­
niga täitmise korra keskmisena ja registreeritakse.  
Kokku vanandatakse filtrit/filtreid 300 kütusetsükliga + 10 butaanit ­
sükliga ja loetakse siis stabiliseerituks.  
5.1.3.2. Kui filtri(d) annavad tarnijad, teavitab tootja sellest eelnevalt tüübi ­
kinnitusasutust, et viimane saaks jälgida iga vanandamisetappi tarnija 
ruumides.  
5.1.3.3. Tootja esitab tüübikinnitusasutustele katsearuande, mis sisaldab 
vähemalt järgmisi andmeid:  
— aktiivsöe liik;  
— täitmise kiirus;  
— kütuse tehniline kirjeldus;  
— BWC mõõtmistulemused.  
5.2. Kütusemahuti läbilaskvusteguri määramine (joonis VI.4)  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 257  
Joonis VI.4  
läbilaskvusteguri kindlakstegemine
  
Valitakse tüüpkonda esindav kütusemahuti ja paigaldatakse stendile; 
siis jäetakse mahuti etalonkütusega E10 seisma 20 nädalaks tempe ­
ratuuril 40 °C ± 2 °C. Kütusemahuti asend stendil peab sarnanema 
selle asendiga sõidukil.  
5.2.1. Paak täidetakse värske etalonkütusega E10 temperatuuril 18 °C 
± 8 °C. Paak täidetakse 40 ± 2 % ulatuses kütusepaagi nominaalma ­
hust. Siis pannakse stend koos kütusemahutiga kolmeks nädalaks 
eraldi turvalisse ruumi kontrollitud temperatuuril 40 °C ± 2 °C.  
5.2.2. Kolmanda nädala lõpus paak tühjendatakse ja täidetakse 40 ± 2 % 
ulatuses kütusepaagi nominaalmahust värske etalonkütusega E10 
temperatuuril 18 °C ± 8 °C.  
6 kuni 36 tunni jooksul (viimased 6 tundi temperatuuril 20 °C 
± 2 °C) pannakse stend koos kütusemahutiga VT-SHED kambrisse 
ja tehakse 24 tundi kestev ööpäevane katse vastavalt UNECE 
eeskirja nr 837. lisa punktis 5.7. ettenähtud korrale. Kütusemahuti 
tühjendatakse VT-SHED kambrist väljaspool, et paagi tühjendamisel 
tekkivat heidet ei arvestataks kütuse läbilaskvusena. Mõõdetakse 
süsivesinike heide ja väärtus registreeritakse näitajana HC  3W . ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 258  
5.2.3. Siis pannakse stend koos kütusemahutiga 17 nädalaks eraldi turva ­
lisse ruumi kontrollitud temperatuuril 40 °C ± 2 °C.  
5.2.4. 17. nädala lõpus paak tühjendatakse ja täidetakse 40 ± 2 % ulatuses 
kütusepaagi nominaalmahust värske etalonkütusega temperatuuril 
18 °C ± 8 °C.  
6 kuni 36 tunni jooksul (viimased 6 tundi temperatuuril 20 °C 
± 2 °C) pannakse stend koos kütusemahutiga VT-SHED kambrisse 
ja tehakse 24 tundi kestev ööpäevane katse vastavalt punktis 5.7 
ettenähtud korrale. UNECE eeskirja nr 837. lisa. Kütusemahuti 
tühjendatakse VT-SHED kambrist väljaspool, et paagi tühjendamisel 
tekkivat heidet ei arvestataks kütuse läbilaskvusena. Mõõdetakse 
süsivesinike heide ja väärtus registreeritakse näitajana HC  20W . 
5.2.5. Läbilaskvustegur on HC  20W ja HC  3W vahe (g ööpäevas) kolme tüve ­
numbriga.  
5.2.6. Kui läbilaskvusteguri määravad tarnijad, teavitab tootja sellest eelne ­
valt tüübikinnitusasutust, et viimane saaks jälgida kontrolli tarnija 
ruumides.  
5.2.7. Tootja esitab tüübikinnitusasutustele katsearuande, mis sisaldab 
vähemalt järgmisi andmeid:  
a) katsetatud kütusemahuti täielik kirjeldus, sh teave katsetatud 
paagi tüübi kohta, kas see koosneb ühest või mitmest kihist 
ning milliseid materjale paagi ja kütusemahuti muude osade 
valmistamiseks on kasutatud;  
b) keskmised nädalased temperatuurid, mille juures vanandamine 
toimus;  
c) 3. nädalal mõõdetud HC (HC  3W ); 
d) 20. nädalal mõõdetud HC (HC  20W ); 
e) saadud läbilaskvustegur (PF).  
▼M2 
5.2.8. Erandina punktidest 5.2.1–5.2.7 võivad mitmekihilisi või metall ­
paake kasutavad tootjad kasutada eespool osutatud täieliku mõõtmis ­
menetluse asemel järgmist etteantud läbipaistvustegurit (APF):  
mitmekihilise/metallpaagi APF = 120 mg/24h.  
▼B 
5.2.8.1. Kui tootja otsustab kasutada etteantud läbilaskvustegureid, esitab 
tootja tüübikinnitusasutusele avalduse, kus on selgelt märgitud 
paagi tüüp, ning avalduse kasutatud materjalide tüübi kohta.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 259  
5.3. Kuumseiskamis- ja ööpäevase kao mõõtmisjärjekord  
Sõiduk valmistatakse ette vastavalt UNECE eeskirja nr 837. lisa 
punktidele 5.1.1. ja 5.1.2. Tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse 
heakskiidul võidakse enne katset kõrvaldada muud taustheiteallikad 
peale kütuse või neid võidakse vähendada (nt rehvi või sõiduki 
kuumtöötlus või klaasipesuvedeliku eemaldamine).  
5.3.1. Seisuaeg  
Sõiduk pargitakse vähemalt 12 tunniks ja mitte rohkem kui 36 
tunniks seisualale. Selle perioodi lõpuks peavad mootoriõli ja jahuti 
temperatuurid olema saavutanud ala temperatuuri või 3 °C sellest.  
5.3.2. Kütusepaagi tühjendamine ja täitmine  
Kütusepaagi tühjendamine ja täitmine toimub vastavalt UNECE 
eeskirja nr 837. lisa punktis 5.1.7. ettenähtud korrale.  
5.3.3. Eelkonditsioneerimissõit  
Ühe tunni jooksul pärast kütusepaagi tühjendamist ja täitmist 
pannakse sõiduk veojõustendile ja läbitakse 1. katsetüübi sõidutsü ­
klite esimene osa üks kord ja teine osa kaks korda vastavalt UNECE 
eeskirja nr 834a lisale.  
Selle toimingu ajal ei võeta heiteproove.  
5.3.4. Seisuaeg  
Viie minuti jooksul pärast eelkonditsioneerimissõitu pargitakse 
sõiduk vähemalt 12 tunniks ja mitte rohkem kui 36 tunniks seisua ­
lale. Selle perioodi lõpuks peavad mootoriõli ja jahuti temperatuurid 
olema saavutanud ala temperatuuri või 3 °C sellest.  
5.3.5. Filtri murdepunkt  
Punktis 5.1 kirjeldatud järjekorras vanandatud filter/filtrid täidetakse 
murdepunktini vastavalt UNECE eeskirja nr 837. lisa punktis 5.1.4 
ettenähtud korrale.  
5.3.6. Katse dünamomeetril  
5.3.6.1. Ühe tunni jooksul pärast filtri täitmist pannakse sõiduk veojõusten ­
dile ja läbitakse 1. katsetüübi sõidutsüklite esimene osa üks kord ja 
teine osa üks kord vastavalt UNECE eeskirja nr 834a lisale. Seejärel 
lülitatakse mootor välja. Selle toimingu ajal võib heiteproove võtta, 
kuid selle tulemusi ei tohi kasutada heitega seotud tüübikinnituseks.  
5.3.6.2. Kahe minuti jooksul pärast punktis 5.3.6.1 määratletud 1. katsetüübi 
katsesõidu lõpuleviimist tehakse sõidukiga täiendav eelkonditsionee ­
rimissõit, mis koosneb kahest 1. tüübi katsetsüklist (kuumkäivitu ­
sega). Seejärel lülitatakse mootor uuesti välja. Selle toimingu ajal 
ei ole tarvis võtta heiteproove.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 260  
5.3.7. Kuumseiskamine  
Pärast katset dünamomeetril tehakse kuumseiskamisel eralduvate 
kütuseaurude katse vastavalt UNECE eeskirja nr 837. lisa punktile 
5.5. Kuumseiskamiskaod arvutatakse vastavalt UNECE eeskirja 
nr 837. lisa punktile 6 ja see registreeritakse näitajana M  HS . 
5.3.8. Seisuaeg  
Pärast kuumseiskamisel eralduvate kütuseaurude katset järgneb 
seisuaeg vastavalt UNECE eeskirja nr 837. lisa punktile 5.6.  
5.3.9. Ööpäevane katse  
5.3.9.1. Pärast seisuaega mõõdetakse ööpäevane kadu vastavalt UNECE 
eeskirja nr 837. lisa punktile 5.7. Heitkogused arvutatakse vastavalt 
UNECE eeskirja nr 837. lisa punktile 6. Saadud väärtus registreeri ­
takse näitajana M  D1 . 
5.3.9.2. Pärast esimest 24 tunni pikkust katset mõõdetakse ööpäevane kadu 
vastavalt UNECE eeskirja nr 837. lisa punktile 5.7. Heitkogused 
arvutatakse vastavalt UNECE eeskirja nr 837. lisa punktile 6. Saadud 
väärtus registreeritakse näitajana M  D2 . 
5.3.10. Arvutamine  
Summa M  HS +M  D1 +M  D2 +2PF peab olema väiksem kui määruse (EÜ) 
nr 715/2007 I lisa tabelis 3 esitatud piirnorm.  
5.3.11. Tootja esitab tüübikinnitusasutustele katsearuande, mis sisaldab 
vähemalt järgmisi andmeid:  
a) seisuaegade kirjeldus, sh aeg ja keskmised temperatuurid;  
b) kasutatud vanandatud filtri kirjeldus ja viide täpsele vanandami ­
saruandele;  
c) keskmine temperatuur kuumseiskamiskatsel;  
d) kuumseiskamiskatsel saadud mõõtmistulemused (HSL);  
e) esimese ööpäevase katse käigus saadud mõõtmistulemus DL  1st 
day ; 
f) teise ööpäevase katse käigus saadud mõõtmistulemus DL  2nd day  ; 
g) kütuseaurude katse lõpptulemus, arvutatud „M  HS +M  D1 +M  D2 +2PF“.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 261  
VII LISA  
SAASTEKONTROLLISEADMETE KULUMISKINDLUSE KONTROLL  
(5. KATSETÜÜP)  
1. SISSEJUHATUS  
1.1. Käesolevas lisas kirjeldatakse saastekontrolliseadmete kulumiskindluse 
kontrollimise katseid.  
2. ÜLDNÕUDED  
2.1. Kohaldatakse UNECE eeskirja nr 83 punktis 5.3.6 sätestatud üldnõudeid 5. 
tüüpi katse tegemise kohta punktides 2.2 ja 2.3 sätestatud eranditega.  
2.2. UNECE eeskirja nr 83 punkti 5.3.6.2 tabelit ja punkti 5.3.6.4 teksti tuleb 
mõista järgmiselt:  
Mootori kategooria  Kindlaksmääratud halvendustegurid  
CO THC  NMHC  NO  x HC + NO  x PM P  
Ottomootor  1,5  1,3  1,3  1,6  —  1,0  1,0  
Diiselmootor  Kuna diiselmootoriga sõidukitele ei ole halvendustegureid kehtestatud, kasu ­
tavad tootjad halvendustegurite määramiseks terviksõiduki töökindluskatse 
või katsestendil vanandamisega tehtava töökindluskatse menetlust.  
2.3. UNECE eeskirja nr 83 punktis 5.3.6.5 sisalduvat viidet punktide 5.3.1 ja 
8.2 nõuetele loetakse viiteks käesoleva määruse I lisa punkti 4.2 ja XXI 
lisa nõuetele sõiduki kasuliku tööea kestel.  
2.4. Enne määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelis 2 sätestatud heite piirnormide 
kasutamist vastavuse hindamiseks UNECE eeskirja nr 83 punktis 5.3.6.5 
osutatud nõuetele arvutatakse halvendustegurid ja kohaldatakse neid vasta ­
valt XXI lisa 7. all-lisa tabelile A7/1 ja 8. all-lisa tabelile A8/5.  
3. TEHNILISED NÕUDED  
3.1. Kasutatakse UNECE eeskirja nr 83 9. lisa punktides 1–7 ning 1., 2. ja 3. 
liites sätestatud tehnilisi nõudeid ja kirjeldusi punktides 3.2 kuni 3.10 
sätestatud eranditega.  
3.2. UNECE eeskirja nr 83 9. lisa punktis 1.5 sisalduv viide 2. lisale loetakse 
viiteks käesoleva määruse I lisa 4. liitele.  
3.3. UNECE eeskirja nr 83 9. lisa punktis 1.6 sisalduv viide tabelis 1 sätestatud 
heitkoguste piirnormidele loetakse viiteks määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa 
tabelis 2 sätestatud heitkoguste piirnormidele.  
3.4. UNECE eeskirja nr 83 9. lisa punktis 2.3.1.7 sisalduvad viited 1. katse ­
tüübile loetakse viideteks käesoleva määruse XXI lisas kirjeldatud 1. katse ­
tüübile.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 262  
3.5. UNECE eeskirja nr 83 9. lisa punktis 2.3.2.6 sisalduvad viited 1. katse ­
tüübile loetakse viideteks käesoleva määruse XXI lisas kirjeldatud 1. katse ­
tüübile.  
3.6. UNECE eeskirja nr 83 9. lisa punktis 3.1 sisalduvad viited 1. katsetüübile 
loetakse viideteks käesoleva määruse XXI lisas kirjeldatud 1. katsetüübile.  
3.7. UNECE eeskirja nr 83 9. lisa punkti 7 esimeses lõigus sisalduv viide 
punktile 5.3.1.4 loetakse viiteks määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelile 2.  
3.8. UNECE eeskirja nr 83 9. lisa punktis 6.3.1.2 sisalduv viide meetoditele 4a 
lisa 7. liites loetakse viiteks käesoleva määruse XXI lisa 4. all-lisale.  
3.9. UNECE eeskirja nr 83 9. lisa punktis 6.3.1.4 sisalduv viide 4a lisale 
loetakse viiteks käesoleva määruse XXI lisa 4. all-lisale.  
▼M2 
3.10. Sõidutakistuse indeksina kasutatakse madalaima näitajaga sõiduki (VL) 
indeksit. Kui VL puudub või sõiduki kogutakistus (VH) kiirusel 80 km/h 
on suurem kui VL kogutakistus kiirusel 80 km/h + 5 %, kasutatakse VH 
sõidutakistust. VL ja VH on määratletud XXI lisa 4. all-lisa punktis 
4.2.1.2.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 263  
VIII LISA  
KESKMISTE HEITKOGUSTE KONTROLLIMINE MADALATEL 
ÜMBRITSEVA ÕHU TEMPERATUURIDEL  
(6. KATSETÜÜP)  
1. SISSEJUHATUS  
1.1. Käesolevas lisas kirjeldatakse 6. tüüpi katse seadmeid ja menetlust, millega 
kontrollitakse keskmisi heitkoguseid madalatel temperatuuridel.  
2. ÜLDNÕUDED  
2.1. Kohaldatakse UNECE eeskirja nr 83 punktis 5.3.5 sätestatud üldnõudeid 6. 
tüüpi katse kohta punktis 2.2 sätestatud erandiga.  
2.2. UNECE eeskirja nr 83 punktis 5.3.5.2 osutatud piirnormideks loetakse 
määruse (EÜ) nr 715/2007 1. lisa tabelis 4 esitatud piirnormid.  
3. TEHNILISED NÕUDED  
3.1. Kohaldatakse UNECE eeskirja nr 83 8. lisa punktides 2–6 sätestatud tehni ­
lisi nõudeid punktis 3.2 sätestatud erandiga.  
3.2. UNECE eeskirja nr 83 8. lisa punktis 3.4.1 sisalduv viide 10. lisa punktile 2 
loetakse viiteks käesoleva määruse IX lisa B jaole.  
▼M2 
3.3. Sõidutakistuse indeksina kasutatakse VL indeksit. Kui VL puudub või 
sõiduki kogutakistus (VH) kiirusel 80 km/h on suurem kui VL kogutakistus 
kiirusel 80 km/h + 5 %, võetakse sõidutakistuseks VH indeks. VL ja VH on 
määratletud XXI lisa 4. all-lisa punktis 4.2.1.2. Alternatiivina võib tootja 
kasutada ka ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 4a. lisa 7. liite 
kohaselt interpolatsioonitüüpkonda kuuluva sõiduki jaoks määratud sõiduta ­
kistust.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 264  
IX LISA  
ETALONKÜTUSTE TEHNILINE KIRJELDUS  
A. ETALONKÜTUSED  
1. Ottomootoriga sõidukite katsetamiseks kasutatavate kütuste tehnilised 
andmed  
Tüüp: Bensiin (E10):  
Parameeter  Ühik  Piirnormid (  1 ) 
Katsemeetod  
Miinimum  Maksimum  
Uurimismeetodil määratud oktaaniarv, 
RON (  2 ) 95,0 98,0  EN ISO 5164  
Mootorimeetodil määratud oktaaniarv, 
MON (  3 ) 85,0 89,0  EN ISO 5163  
Tihedus 15 °C juures  kg/m  3 743,0  756,0  EN ISO 12185  
Aururõhk (DVPE)  kPa  56,0  60,0  EN 13016-1  
Veesisaldus  mahu-protsent  0,05  EN 12937  
Välimus temperatuuril -7 °C:  selge ja läbipaistev  
Destilleerimine:  
— aurustunud temperatuuril 70 °C  mahu-protsent  34,0  46,0  EN ISO 3405  
— aurustunud temperatuuril 100 °C  mahu-protsent  54,0  62,0  EN ISO 3405  
— aurustunud temperatuuril 150 °C  mahu-protsent  86,0  94,0  EN ISO 3405  
— lõplik keemispunkt  °C  170  195  EN ISO 3405  
Jääk mahu-protsent  —  2,0  EN ISO 3405  
Süsivesinike analüüs:  
— olefiinid  mahu-protsent  6,0  13,0  EN 22854  
— aromaatsed süsivesinikud  mahu-protsent  25,0  32,0  EN 22854  
— benseen  mahu-protsent  —  1,00  EN 22854 
EN 238  
— küllastunud süsivesinikud  mahu-protsent  teatada  EN 22854  
Süsiniku-vesiniku suhe  teatada  
Süsiniku-hapniku suhe  teatada  
Induktsiooniaeg (  4 ) minutit  480  —  EN ISO 7536  
Hapnikusisaldus (  5 ) massi-protsent  3,3  3,7  EN 22854  
Lahustiga uhutud vaik 
(olemasolev vaik)  mg / 100 ml  —  4  EN ISO 6246  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 265  
Parameeter  Ühik  Piirnormid (  1 ) 
Katsemeetod  
Miinimum  Maksimum  
Väävlisisaldus (  6 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Vase korrosioon 50 °C juures 3 tundi,  —  1. klass  EN ISO 2160  
Pliisisaldus  mg/l  —  5  EN 237  
Fosforisisaldus (  7 ) mg/l  —  1,3  ASTM D 3231  
Etanool (  8 ) mahu-protsent  9,0  10,0  EN 22854  
( 1 ) Tehnilises kirjelduses esitatud väärtused on „tegelikud väärtused“. Nende piirnormide kehtestamisel on kohaldatud standardi I SO 
4259 „Naftatooted. Katsemeetodite täpsusandmete kindlaksmääramine ja kohaldamine“ tingimusi; miinimumväärtuse kindlaks ­
määramisel on võetud arvesse 2R positiivset minimaalset erinevust; maksimum- ja miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on 
minimaalne erinevus 4R (R = korratavus). Olenemata kõnealusest meetmest, mis on vajalik tehnilistel põhjustel, peaks kütu ­
setootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus, juhul kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus, juhul kui on 
esitatud maksimaalsed ja minimaalsed piirnormid. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust tehnilise kirjelduse nõuetele, kohal ­
datakse standardi ISO 4259 tingimusi. 
( 2 ) Lõpptulemuse arvutamisel kooskõlas standardiga EN 228:2008 lahutatakse MONist ja RONist parandustegur 0,2. 
( 3 ) Lõpptulemuse arvutamisel kooskõlas standardiga EN 228:2008 lahutatakse MONist ja RONist parandustegur 0,2. 
( 4 ) Kütus võib sisaldada oksüdatsiooniinhibiitoreid ja metallideaktivaatoreid, millega harilikult stabiliseeritakse puhastatud be nsiini, 
kuid ei tohi sisaldada puhastavaid/dispergeerivaid lisaaineid ega lahustavaid õlisid. 
( 5 ) Ainus hapnikuga küllastunud aine, mida võib etalonkütusele taotluslikult lisada, on etanool. Kasutatav etanool peab vastama 
standardile EN 15376. 
( 6 ) Katseprotokollis märgitakse ära 1. katsetüübis kasutatud kütuse tegelik väävlisisaldus. 
( 7 ) Etalonkütusele ei tohi taotluslikult lisada fosforit, rauda, mangaani ega pliid sisaldavaid ühendeid. 
( 8 ) Ainus hapnikuga küllastunud aine, mida võib etalonkütusele taotluslikult lisada, on etanool. Kasutatav etanool peab vastama 
standardile EN 15376.  
( 2 ) Samaväärsed EN/ISO meetodid võetakse kasutusele niipea, kui need 
eespool loetletud omaduste kohta avaldatakse.  
Tüüp: etanool (E85)  
Parameeter  Ühik  Piirnormid (  1 ) 
Katsemeetod (  2 ) 
Miinimum  Maksimum  
Uurimismeetodil määratud oktaaniarv, 
RON  95 —  EN ISO 5164  
Mootorimeetodil määratud oktaaniarv, 
MON  85 —  EN ISO 5163  
Tihedus 15 °C juures  kg/m  3 teatada  ISO 3675  
Aururõhk  kPa  40  60  EN ISO 13016- 
1 (DVPE)  
Väävlisisaldus (  3 ) ( 4 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 EN 
ISO 20884  
Oksüdatsiooni stabiilsus  minutit  360  EN ISO 7536  
Olemasolev vaik (lahustiga uhutud)  mg / 100 ml  —  5  EN ISO 6246  
Välimus – määratakse ümbritseva õhu 
temperatuuril või temperatuuril 15 °C, 
olenevalt sellest, kumb on kõrgem.  selge ja läbipaistev, nähtavate 
hõljuvate ja sadestunud 
saasteaineteta  Visuaalne kontroll  
Etanool ja kõrgemad alkoholid (  5 ) mahu-protsent  83  85  EN 1601 
EN 13132 
EN 14517  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 266  
Parameeter  Ühik  Piirnormid (  1 ) 
Katsemeetod (  2 ) 
Miinimum  Maksimum  
Kõrgemad alkoholid (C  3 –C 8 ) mahu-protsent  —  2  
Metanool  mahu-protsent  0,5  
Bensiin (  6 ) mahu-protsent  Tasakaal  EN 228  
Fosfor  mg/l  0,3 (  7 ) ASTM D 3231  
Veesisaldus  mahu-protsent  0,3  ASTM E 1064  
Anorgaaniliste kloriidide sisaldus  mg/l  1  ISO 6227  
pHe 6,5  9  ASTM D 6423  
Vaskplaadi korrosioonikatse (3 h 50 °C 
juures)  liigitus  1. klass  EN ISO 2160  
Happesus (väljendatud äädikhappena 
CH  3 COOH)  massi-protsent  —  0,005  ASTM D 1613  
(mg/l)  —  40  
Süsiniku-vesiniku suhe  teatada  
Süsiniku-hapniku suhe  teatada  
( 1 ) Tehnilises kirjelduses esitatud väärtused on „tegelikud väärtused“. Nende piirnormide määramisel on kohaldatud standardit ISO  
4259 „Naftatooted. Katsemeetodite täpsusandmete kindlaksmääramine ja kohaldamine“ tingimusi; miinimumväärtuse kindlaks ­
määramisel on võetud arvesse 2R positiivset minimaalset erinevust; maksimum- ja miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on 
minimaalne erinevus 4R (R = korratavus). Olenemata kõnealusest meetmest, mis on vajalik tehnilistel põhjustel, peaks kütu ­
setootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus juhul, kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus juhul, kui on 
esitatud maksimaalsed ja minimaalsed piirnormid. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust tehnilise kirjelduse nõuetele, kohal ­
datakse ISO 4259 tingimusi. 
( 2 ) Vaidluste korral kasutatakse vaidluste lahendamise menetlusi ja katsemeetodi täpsusel põhinevat tulemuste tõlgendamist, mida 
on kirjeldatud standardis EN ISO 4259. 
( 3 ) Kui tekib siseriiklik vaidlus väävlisisalduse üle, tuginetakse sarnaselt EN 228 siseriikliku lisa viitele EN ISO 20846 või EN  ISO 
20884 standardile. 
( 4 ) Katseprotokollis märgitakse ära 1. katsetüübis kasutatud kütuse tegelik väävlisisaldus. 
( 5 ) Ainus hapnikuga küllastunud aine, mida võib etalonkütusele taotluslikult lisada, on EN 15376 tehnilisele kirjeldusele vastav 
etanool. 
( 6 ) Pliivaba bensiini sisalduse saab kindlaks määrata, kui võtta 100 ja lahutada sellest vee ja alkoholide sisaldus. 
( 7 ) Etalonkütusele ei tohi taotluslikult lisada fosforit, rauda, mangaani ega pliid sisaldavaid ühendeid.  
Tüüp: LPG  
Parameeter  Ühik  Kütus A  Kütus B  Katsemeetod  
Koostis:  ISO 7941  
C 3 -sisaldus  mahu-protsent  30 ±2  85 ±2  
C 4 -sisaldus  mahu-protsent  tasakaal  tasakaal  
< C  3 , > C  4 mahu-protsent  kuni 2  kuni 2  
Olefiinid  mahu-protsent  kuni 12  kuni 15  
Aurutusjääk  mg/kg  kuni 50  kuni 50  prEN 15470  
Vesi 0 °C juures  vaba  vaba  prEN 15469  
Väävli kogusisaldus  mg/kg  kuni 10  kuni 10  ASTM 6667  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 267  
Parameeter  Ühik  Kütus A  Kütus B  Katsemeetod  
Vesiniksulfiid  puudub  puudub  ISO 8819  
Korrosiivsus vaskplaadikatsel  Liigitus  1. klass  1. klass  ISO 6251 (  1 ) 
Lõhn  iseloomulik  iseloomulik  
Mootorimeetodil määratud oktaaniarv  vähemalt 89  vähemalt 89  EN 589 B lisa  
( 1 ) Kui proov sisaldab korrosioonitõrjeaineid või muid vaskplaadi korrosiooni vähendavaid kemikaale, võib see meetod korrodee ­
rivate ainete olemasolu kindlakstegemisel osutuda ebatäpseks. Seepärast on keelatud lisada selliseid aineid ainuüksi selleks, e t 
mõjutada katsetulemusi.  
Tüüp: maagaas/biometaan  
Omadused  Ühikud  Alusväärtus  Piirnormid  
Katsemeetod  
miinimum  maksimum  
Etalonkütus G20  
Koostis:  
Metaan  mooli- 
protsent  100 99  100  ISO 6974  
Tasakaal (  1 ) mooli- 
protsent  — —  1  ISO 6974  
N 2 mooli- 
protsent  ISO 6974  
Väävlisisaldus  mg/m  3 ( 2 ) —  —  10  ISO 6326-5  
Wobbe indeks (neto)  MJ/m  3 ( 3 ) 48,2  47,2  49,2  
Etalonkütus G25  
Koostis:  
Metaan  mooli- 
protsent  86 84  88  ISO 6974  
Tasakaal (  4 ) mooli- 
protsent  — —  1  ISO 6974  
N 2 mooli- 
protsent  14 12  16  ISO 6974  
Väävlisisaldus  mg/m  3 ( 5 ) —  —  10  ISO 6326-5  
Wobbe indeks (neto)  MJ/m  3 ( 6 ) 39,4  38,2  40,6  
( 1 ) Inertsed gaasid (mitte N  2 ) + C  2 + C  2+ . 
( 2 ) Väärtus, mis määratakse temperatuuril 293,2 K (20 °C) ja rõhul 101,3 kPa. 
( 3 ) Väärtus, mis määratakse temperatuuril 273,2 K (0 °C) ja rõhul 101,3 kPa. 
( 4 ) Inertsed gaasid (mitte N  2 ) + C  2 + C  2+ . 
( 5 ) Väärtus, mis määratakse temperatuuril 293,2 K (20 °C) ja rõhul 101,3 kPa. 
( 6 ) Väärtus, mis määratakse temperatuuril 273,2 K (0 °C) ja rõhul 101,3 kPa.  
Tüüp: Vesinik sisepõlemismootorite jaoks  
Omadused  Ühikud  Piirnormid  
Katsemeetod  
miinimum  maksimum  
Vesiniku puhtus  mooli-protsent  98  100  ISO 14687-1  
Süsivesinike üldsisaldus  μmol/mol  0  100  ISO 14687-1  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 268  
Omadused  Ühikud  Piirnormid  
Katsemeetod  
miinimum  maksimum  
Vesi (  1 ) μmol/mol  0  (  2 ) ISO 14687-1  
Hapnik  μmol/mol  0  (  3 ) ISO 14687-1  
Argoon  μmol/mol  0  (  4 ) ISO 14687-1  
Lämmastik  μmol/mol  0  (  5 ) ISO 14687-1  
CO μmol/mol  0  1  ISO 14687-1  
Väävel  μmol/mol  0  2  ISO 14687-1  
Jäävad osakesed (  6 ) ISO 14687-1  
( 1 ) Ei kondenseerita. 
( 2 ) Vesi, hapnik, lämmastik ja argoon kokku: 1,900 μmol/mol. 
( 3 ) Vesi, hapnik, lämmastik ja argoon kokku: 1,900 μmol/mol. 
( 4 ) Vesi, hapnik, lämmastik ja argoon kokku: 1,900 μmol/mol. 
( 5 ) Vesi, hapnik, lämmastik ja argoon kokku: 1,900 μmol/mol. 
( 6 ) Vesinik ei tohi sisaldada tolmu, liiva, mustust, vaike, õli ega muid aineid koguses, mis võib kahjustada tangitava sõiduki 
(mootori) toitesüsteemi seadmeid.  
2. Diiselmootoriga sõidukite katsetamiseks kasutatavate kütuste tehnilised 
andmed  
Tüüp: Diislikütus (B7):  
Parameeter  Ühik  Piirnormid (  1 ) 
Katsemeetod  
Miinimum  Maksimum  
Tsetaaniindeks  46,0  EN ISO 4264  
Tsetaaniarv (  2 ) 52,0  56,0  EN ISO 5165  
Tihedus 15 °C juures  kg/m  3 833,0  837,0  EN ISO 12185  
Destilleerimine:  
— 50 protsendipunkti  °C  245,0  —  EN ISO 3405  
— 95 protsendipunkti  °C  345,0  360,0  EN ISO 3405  
— lõplik keemispunkt  °C  —  370,0  EN ISO 3405  
Leekpunkt  °C  55  —  EN ISO 2719  
Hägustumispunkt  °C  —  – 10  EN 23015  
Viskoossus 40 °C juures  mm  2 /s 2,30  3,30  EN ISO 3104  
Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud  massi-protsent  2,0  4,0  EN 12916  
Väävlisisaldus  mg/kg  —  10,0  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Vase korrosioon 50 °C juures 3 tundi,  —  1. klass  EN ISO 2160  
Koksiarv Conradsoni järgi (10 % DR)  massi-protsent  —  0,20  EN ISO 10370  
Tuhasisaldus  massi-protsent  —  0,010  EN ISO 6245  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 269  
Parameeter  Ühik  Piirnormid (  1 ) 
Katsemeetod  
Miinimum  Maksimum  
Kogusaaste  mg/kg  —  24  EN 12662  
Veesisaldus  mg/kg  —  200  EN ISO 12937  
Happearv  mg KOH/g  —  0,10  EN ISO 6618  
Määrimisvõime (kulumisjälje läbimõõt 
HFRR-katsel temperatuuril 60 °C)  μm —  400  EN ISO 12156  
Oksüdatsiooni stabiilsus temperatuuril 
110 °C (  3 ) h 20,0  EN 15751  
Rasvhapete metüülestrid (FAME) (  4 ) mahu-protsent  6,0  7,0  EN 14078  
( 1 ) Tehnilises kirjelduses esitatud väärtused on „tegelikud väärtused“. Nende piirnormide kehtestamisel on kohaldatud standardi I SO 
4259 „Naftatooted. Katsemeetodite täpsusandmete kindlaksmääramine ja kohaldamine“ tingimusi; miinimumväärtuse kindlaks ­
määramisel on võetud arvesse 2R positiivset minimaalset erinevust; maksimum- ja miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on 
minimaalne erinevus 4R (R = korratavus). Olenemata kõnealusest meetmest, mis on vajalik tehnilistel põhjustel, peaks kütu ­
setootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus juhul, kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus juhul, kui on 
esitatud maksimaalsed ja minimaalsed piirnormid. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust tehnilise kirjelduse nõuetele, kohal ­
datakse ISO 4259 tingimusi. 
( 2 ) Tsetaaniarvu vahemik ei vasta 4R miinimumvahemiku nõuetele. Kui siiski peaks tekkima vaidlusi kütuse tarnija ning kasutaja 
vahel, võib kasutada vaidluste lahendamisel ISO 4259 tingimusi juhul, kui vajaliku täpsuse saavutamisel ei piirduta ühekordse 
kindlaksmääramisega, vaid tehakse piisaval hulgal korduvmõõtmisi. 
( 3 ) Kuigi oksüdatsiooni stabiilsust kontrollitakse, on säilivusaeg tõenäoliselt piiratud. Ladustamistingimuste ja säilivusaja üle  tuleks 
tarnijaga nõu pidada. 
( 4 ) Rasvhapete metüülestrite (FAME) sisaldus vastavalt EN 14214 tehnilisele kirjeldusele.  
3. Kütuseelemendiga sõidukite katsetamiseks kasutatavate kütuste tehni ­
lised andmed  
Tüüp: Vesinik kütuseelemendiga sõidukite jaoks  
Omadused  Ühikud  Piirnormid  
Katsemeetod  
miinimum  maksimum  
Vesinikkütus (  1 ) mooli-protsent  99,99  100  ISO 14687-2  
Gaaside üldsisaldus (  2 ) μmol/mol  0  100  
Süsivesinike üldsisaldus  μmol/mol  0  2  ISO 14687-2  
Vesi μmol/mol  0  5  ISO 14687-2  
Hapnik  μmol/mol  0  5  ISO 14687-2  
Heelium (He), lämmastik (N  2 ), argoon 
(Ar) μmol/mol  0  100  ISO 14687-2  
CO  2 μmol/mol  0  2  ISO 14687-2  
CO μmol/mol  0  0,2  ISO 14687-2  
Väävliühendite üldsisaldus  μmol/mol  0  0,004  ISO 14687-2  
Formaldehüüd (HCHO)  μmol/mol  0  0,01  ISO 14687-2  
Sipelghape (HCOOH)  μmol/mol  0  0,2  ISO 14687-2  
Ammoniaak (NH  3 ) μmol/mol  0  0,1  ISO 14687-2  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 270  
Omadused  Ühikud  Piirnormid  
Katsemeetod  
miinimum  maksimum  
Halogeenitud ühendite üldsisaldus  μmol/mol  0  0,05  ISO 14687-2  
Tahkete osakeste suurus  μm 0  10  ISO 14687-2  
Osakeste kontsentratsioon  μg/l 0  1  ISO 14687-2  
( 1 ) Vesinikkütuse indeks määratakse kindlaks, lahutades 100 mooliprotsendist tabelis (gaaside üldsisaldus) loetletud gaasiliste 
koostisosade (v.a vesinik) üldsisalduse, väljendatuna mooliprotsentides. See on kõikide tabelis esitatud gaasiliste koostisosad e 
(v.a vesinik) lubatud piirnormide summast väiksem. 
( 2 ) Gaaside üldsisalduse väärtus on tabelis loetletud koostisosade (v.a vesinik) väärtuste summa, välja arvatud tahked osakesed.  
B. ETALONKÜTUSED HEITKOGUSTE KONTROLLIMISEKS 
MADALAL ÜMBRITSEVA ÕHU TEMPERATUURIL — 6. KATSETÜÜP  
Tüüp: Bensiin (E10):  
Parameeter  Ühik  Piirnormid (  1 ) 
Katsemeetod  
Miinimum  Maksimum  
Uurimismeetodil määratud oktaaniarv, 
RON (  2 ) 95,0 98,0  EN ISO 5164  
Mootorimeetodil määratud oktaaniarv, 
MON (  3 ) 85,0 89,0  EN ISO 5163  
Tihedus 15 °C juures  kg/m  3 743,0  756,0  EN ISO 12185  
Aururõhk (DVPE)  kPa  56,0  95,0  EN 13016-1  
Veesisaldus  kuni 0,05 mahuprotsenti 
Välimus temperatuuril -7 °C: 
selge ja läbipaistev  EN 12937  
Destilleerimine:  
— aurustunud temperatuuril 70 °C  mahu-protsent  34,0  46,0  EN ISO 3405  
— aurustunud temperatuuril 100 °C  mahu-protsent  54,0  62,0  EN ISO 3405  
— aurustunud temperatuuril 150 °C  mahu-protsent  86,0  94,0  EN ISO 3405  
— lõplik keemispunkt  °C  170  195  EN ISO 3405  
Jääk mahu-protsent  —  2,0  EN ISO 3405  
Süsivesinike analüüs:  
— olefiinid  mahu-protsent  6,0  13,0  EN 22854  
— aromaatsed süsivesinikud  mahu-protsent  25,0  32,0  EN 22854  
— benseen  mahu-protsent  —  1,00  EN 22854 
EN 238  
— küllastunud süsivesinikud  mahu-protsent  teatada  EN 22854  
Süsiniku-vesiniku suhe  teatada  
Süsiniku-hapniku suhe  teatada  
Induktsiooniaeg (  4 ) minutit  480  —  EN ISO 7536  
Hapnikusisaldus (  5 ) massi-protsent  3,3  3,7  EN 22854  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 271  
Parameeter  Ühik  Piirnormid (  1 ) 
Katsemeetod  
Miinimum  Maksimum  
Lahustiga uhutud vaik 
(olemasolev vaik)  mg / 100 ml  —  4  EN ISO 6246  
Väävlisisaldus (  6 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Vase korrosioon 50 °C juures 3 tundi,  —  1. klass  EN ISO 2160  
Pliisisaldus  mg/l  —  5  EN 237  
Fosforisisaldus (  7 ) mg/l  —  1,3  ASTM D 3231  
Etanool (  8 ) mahu-protsent  9,0  10,0  EN 22854  
( 1 ) Tehnilises kirjelduses esitatud väärtused on „tegelikud väärtused“. Nende piirnormide kehtestamisel on kohaldatud standardi I SO 
4259 „Naftatooted. Katsemeetodite täpsusandmete kindlaksmääramine ja kohaldamine“ tingimusi; miinimumväärtuse kindlaks ­
määramisel on võetud arvesse 2R positiivset minimaalset erinevust; maksimum- ja miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on 
minimaalne erinevus 4R (R = korratavus). Olenemata kõnealusest meetmest, mis on vajalik tehnilistel põhjustel, peaks kütuse ­
tootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus juhul, kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus juhul, kui on 
esitatud maksimaalsed ja minimaalsed piirnormid. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust tehnilise kirjelduse nõuetele, kohalda ­
takse ISO 4259 tingimusi. 
( 2 ) Lõpptulemuse arvutamisel kooskõlas standardiga EN 228:2008 lahutatakse MONist ja RONist parandustegur 0,2 
( 3 ) Lõpptulemuse arvutamisel kooskõlas standardiga EN 228:2008 lahutatakse MONist ja RONist parandustegur 0,2 
( 4 ) Kütus võib sisaldada oksüdatsiooniinhibiitoreid ja metallideaktivaatoreid, millega harilikult stabiliseeritakse puhastatud be nsiini, 
kuid ei tohi sisaldada puhastavaid/dispergeerivaid lisaaineid ega lahustavaid õlisid. 
( 5 ) Ainus hapnikuga küllastunud aine, mida võib etalonkütusele taotluslikult lisada, on etanool. Kasutatav etanool peab vastama 
standardile EN 15376. 
( 6 ) Katseprotokollis märgitakse ära 6. tüüpi katses kasutatud kütuse tegelik väävlisisaldus. 
( 7 ) Etalonkütusele ei tohi taotluslikult lisada fosforit, rauda, mangaani ega pliid sisaldavaid ühendeid. 
( 8 ) Ainus hapnikuga küllastunud aine, mida võib etalonkütusele taotluslikult lisada, on etanool. Kasutatav etanool peab vastama 
standardile EN 15376.  
( 2 ) Samaväärsed EN/ISO meetodid võetakse kasutusele niipea, kui need 
eespool loetletud omaduste kohta avaldatakse.  
Tüüp: etanool (E75)  
Parameeter  Ühik  Piirnormid (  1 ) 
Katse-meetod (  2 ) 
Miinimum  Maksimum  
Uurimismeetodil määratud oktaaniarv, 
RON  95 —  EN ISO 5164  
Mootorimeetodil määratud oktaaniarv, 
MON  85 —  EN ISO 5163  
Tihedus 15 °C juures  kg/m  3 teatada  EN ISO 12185  
Aururõhk  kPa  50  60  EN ISO 13016-1 
(DVPE)  
Väävlisisaldus (  3 ) ( 4 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Oksüdatsiooni stabiilsus  minutit  360  —  EN ISO 7536  
Olemasolev vaik (lahustiga uhutud)  mg / 100 ml  —  4  EN ISO 6246  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 272  
Parameeter  Ühik  Piirnormid (  1 ) 
Katse-meetod (  2 ) 
Miinimum  Maksimum  
Välimus määratakse ümbritseva õhu 
temperatuuril või temperatuuril 15 °C, 
olenevalt sellest, kumb on kõrgem  Selge ja läbipaistev, nähtavate 
hõljuvate ja sadestunud 
saasteaineteta  Visuaalne kontroll  
Etanool ja kõrgemad alkoholid (  5 ) mahu-protsent  70  80  EN 1601 
EN 13132 
EN 14517  
Kõrgemad alkoholid (C  3 – C  8 ) mahu-protsent  —  2  
Metanool  —  0,5  
Bensiin (  6 ) mahu-protsent  tasakaal  EN 228  
Fosfor  mg/l  0,30 (  7 ) EN 15487 
ASTM D 3231  
Veesisaldus  mahu-protsent  —  0,3  ASTM E 1064 
EN 15489  
Anorgaaniliste kloriidide sisaldus  mg/l  —  1  ISO 6227 — EN 
15492  
pHe 6,50  9  ASTM D 6423 
EN 15490  
Vaskplaadi korrosioonikatse (3 h 50 °C 
juures)  Liigitus  1. klass  EN ISO 2160  
Happesus (väljendatud äädikhappena 
CH  3 COOH)  massi-protsent  0,005  ASTM D1613 
EN 15491  
mg/l 40  
Süsiniku-vesiniku suhe  teatada  
Süsiniku-hapniku suhe  teatada  
( 1 ) Tehnilises kirjelduses esitatud väärtused on tegelikud väärtused. Nende piirnormide määramisel on kohaldatud standardi ISO 
4259 „Naftatooted. Katsemeetodite täpsusandmete kindlaksmääramine ja kohaldamine“ tingimusi. Miinimumväärtuse kindlaks ­
määramisel on võetud arvesse 2R positiivset minimaalset erinevust. Maksimum- ja miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on 
minimaalne erinevus 4R (R = reprodutseeritavus). Olenemata kõnealusest meetodist, mis on vajalik tehnilistel põhjustel, peaks 
kütusetootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus juhul, kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus maksi ­
maalsete ja minimaalsete piirnormide esitamiseks. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust tehnilise kirjelduse nõuetele, kohalda ­
takse ISO 4259 tingimusi. 
( 2 ) Vaidluste korral kasutatakse vaidluste lahendamise menetlusi ja katsemeetodi täpsusel põhinevat tulemuste tõlgendamist, mida 
on kirjeldatud standardis EN ISO 4259. 
( 3 ) Kui tekib siseriiklik vaidlus väävlisisalduse üle, tuginetakse sarnaselt EN 228 siseriikliku lisa viitele EN ISO 20846 või EN  ISO 
20884 standardile. 
( 4 ) Katseprotokollis märgitakse ära 6. tüüpi katses kasutatud kütuse tegelik väävlisisaldus. 
( 5 ) Ainus hapnikuga küllastunud aine, mida võib etalonkütusele taotluslikult lisada, on EN 15376 tehnilisele kirjeldusele vastav 
etanool. 
( 6 ) Pliivaba bensiini sisalduse saab kindlaks määrata, kui võtta 100 ja lahutada sellest vee ja alkoholide sisaldus. 
( 7 ) Etalonkütusele ei tohi taotluslikult lisada fosforit, rauda, mangaani ega pliid sisaldavaid ühendeid.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 273  
X LISA  
Reserveeritud  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 274  
XI LISA  
MOOTORSÕIDUKITE PARDADIAGNOSTIKASEADE (OBD-seade)  
1. SISSEJUHATUS  
1.1. Käesolevas lisas sätestatakse pardadiagnostikaseadme funktsioonid 
mootorsõidukite heitkoguste piiramiseks.  
2. MÕISTED, NÕUDED JA KATSED  
2.1. Pardadiagnostikaseadmete suhtes kohaldatakse UNECE eeskirja nr 83 
11. lisa punktides 2 ja 3 sätestatud määratlusi, nõudeid ja katseid. 
Erandid neist nõuetest on esitatud järgmistes punktides.  
2.1.1. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punkti 2 sissejuhatav tekst asendatakse 
järgmisega:  
„Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:“  
2.1.2. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punkt 2.10 asendatakse järgmise teks ­
tiga: 
„ „Sõidutsükkel “ – tsükkel, mis koosneb mootori käivitamisest, sõidu ­
faasist võimaliku rikke avastamiseks ning mootori seiskamisest“.  
2.1.3. UNECE eeskirja nr 83 11. lisale lisatakse punkt 3.2.3:  
„3.2.3. Halvenemise või rikke võib kindlaks teha ka väljaspool sõidut ­
süklit (nt pärast mootori seiskamist).“  
2.1.4. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktis 3.3.3.1 sisalduv viide THC ja 
NO  x piirnormidele loetakse viiteks NMHC ja NO  x piirnormidele.  
2.1.5. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktides 3.3.3.1 ja 3.3.4.4 sisalduv 
viide piirnormidele loetakse viiteks OBD-piirnormidele.  
2.1.6. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktis 3.3.5 sisalduv viide heitkoguste 
piirnormidele loetakse viiteks OBD-piirnormidele.  
2.1.7. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktid 3.3.4.9 ja 3.3.4.10 kustutatakse.  
2.1.8. UNECE eeskirja nr 83 11. lisale lisatakse punktid 3.3.5.1 ja 3.3.5.2:  
„3.3.5.1. Tuleb jälgida järgmisi seadmeid, et kindlaks teha nende 
talitluse täielik lakkamine või nende eemaldamine (kui 
eemaldamine põhjustab käesoleva määruse punktis 5.3.1.4 
sätestatud heite piirnormide ületamise):  
a) diiselmootorisse eraldi üksusena paigaldatud või kombi ­
neeritud heitekontrolliseadmesse sisse ehitatud kübeme ­
filter;  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 275  
b) diiselmootorisse eraldi üksusena paigaldatud või kombi ­
neeritud heitekontrolliseadmesse sisse ehitatud NO  x 
järeltöötlussüsteem;  
c) diiselmootorisse eraldi üksusena paigaldatud või kombi ­
neeritud heitekontrolliseadmesse sisse ehitatud diislikü ­
tuse oksüdatsioonikatalüsaator.  
3.3.5.2. Samuti tuleb jälgida, et käesoleva lisa punktis 3.3.5.1 nime ­
tatud seadmetel ei esineks tõrkeid, mille tulemusena ületa ­
taks OBD-piirnorme.“  
2.1.9. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punkt 3.8.1 asendatakse järgmisega:  
„Pardadiagnostikaseade võib kustutada veakoodi, läbitud vahemaa 
ning hetkeseisu andmed, kui sama riket ei registreerita vähemalt 40 
mootori soojendustsükli jooksul või 40 sõidutsükli jooksul, mil sõiduk 
töötab 11. lisa 1. liite punkti 7.5.1 alapunktides a–c kehtestatud kritee ­
riumide kohaselt.“  
2.1.10. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktis 3.9.3.1 sisalduv viide standar ­
dile ISO DIS 15031 5 asendatakse järgmisega:  
„… käesoleva määruse 11. lisa 1. liite punkti 6.5.3.2 alapunktis a 
nimetatud standardis.“  
2.1.11. UNECE eeskirja nr 83 11. lisale lisatakse punkt 3.10:  
„3.10. Lisasätted mootori seiskamise strateegiatega sõidukitele  
3.10.1. Sõidutsükkel  
3.10.1.1. Mootori juhtsüsteemi poolt pärast mootori seiskumist 
tehtavat autonoomset taaskäivitumist võib lugeda uueks 
sõidutsükliks või käimasoleva sõidutsükli jätkuks.“  
2.2. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktis 3.1 sisalduv viide V tüübi 
kestvusdistantsile ja punktis 3.3.1 sisalduv viide V. tüübi töökindlus ­
katsele loetakse viideteks käesoleva määruse VII lisa nõuetele.  
2.3. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktis 3.3.2 sätestatud OBD-piir ­
normid loetakse viiteks punktides 2.3.1 ja 2.3.2 sätestatud nõuetele:  
2.3.1. OBD-piirnormid sõidukitele, mis on saanud tüübikinnituse vastavalt 
määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa 2. tabelis esitatud Euro VI heitko ­
guste piirnormidele alates 3 aastat pärast kõnealuse määruse artikli 10 
lõigetes 4 ja 5 sätestatud kuupäevi, on esitatud järgmises tabelis:  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 276  
Euro VI lõplikud OBD-piirnormid  
Tule-tatud 
mass 
(TM) (kg)  Süsinikmono- 
oksiidi mass  Mittemetaan-sete 
süsivesinike mass  Lämmastik-oksii ­
dide mass  Tahkete 
osakeste 
mass (  1 ) Tahkete 
osakeste 
arv (  1 ) ( 2 ) 
Kate- 
gooria  Klass  (CO) 
(mg/km)  (NMHC) 
(mg/km)  (NO  x ) 
(mg/km)  (PM) 
(mg/km)  (PN) 
(#/km)  
PI CI  PI  CI  PI  CI  CI  PI  CI  PI  
M —  Kõik  1 900  1 750  170  290  90  140  12  12  
N 1 I TM ≤ 
1 305  1 900  1 750  170  290  90  140  12  12  
II 1 305 < 
TM ≤ 
1 760  3 400  2 200  225  320  110  180  12  12  
III 1 760 < 
TM 4 300  2 500  270  350  120  220  12  12  
N 2 — Kõik  4 300  2 500  270  350  120  220  12  12  
Selgitus : PI = ottomootor, CI = diiselmootor. 
( 1 ) Ottomootorite tahkete osakeste massi ja arvu piirnor mi kohaldatakse ainult otsesissepritsega sõidukite suhtes. 
( 2 ) Tahkete osakeste arvu piirnormid võib määrata hiljem.  
2.3.2. Kuni kolm aastat pärast määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 10 lõigetes 
4 ja 5 sätestatud kuupäevi, mis kehtivad vastavalt uute sõidukitüüpide 
tüübikinnituste ja uute sõidukite suhtes, kohaldatakse tootja valiku 
korral määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelis 2 esitatud Euro VI 
heitkoguste piirnormidega seoses tüübikinnituse saanud sõidukite 
suhtes järgmiseid OBD-seadme piirnorme.  
Euro VI ajutised OBD-piirnormid  
Tule-tatud 
mass 
(TM) (kg)  Süsinikmono-oksiidi 
mass  Mittemetaan-sete 
süsivesinike mass  Lämmastik-oksiidide 
mass  Tahkete osakeste 
mass (  1 ) 
Kate- 
gooria  Klass  (CO) 
(mg/km)  (NMHC) 
(mg/km)  (NOx) 
(mg/km)  (PM) 
(mg/km)  
PI CI  PI  CI  PI  CI  CI  PI  
M —  Kõik  1 900  1 750  170  290  150  180  25  25  
N 1 I TM ≤ 
1 305  1 900  1 750  170  290  150  180  25  25  
II 1 305 < 
TM ≤ 
1 760  3 400  2 200  225  320  190  220  25  25  
III 1 760 < 
TM 4 300  2 500  270  350  210  280  30  30  
N 2 — Kõik  4 300  2 500  270  350  210  280  30  30  
Selgitus : PI = ottomootor, CI = diiselmootor 
( 1 ) Ottomootorite tahkete osakeste massi piirnorme kohaldatakse ainult otsesissepritsega sõidukite suhtes.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 277  
2.4. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktis 3.3.3.1 sisalduv viide piirnor ­
midele loetakse viiteks käesoleva lisa punktis 2.3 sätestatud läviväär ­
tustele.  
2.5. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktis 3.3.3.2 sisalduvat viidet I. tüübi 
katsetsüklile loetakse viideteks 1. tüübi tsüklile, mida kasutati vähe ­
malt kahes järjestikuses tsüklis pärast UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 
1. liite punktis 6.3.1.2 sätestatud töötakti vahelejätu veakoodi kasutu ­
selevõtmist.  
2.6. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktis 3.3.3.7 sisalduv viide punktis 
3.3.2 sätestatud tahkete osakeste piirnormile loetakse viiteks käesoleva 
lisa punktis 2.3 sätestatud tahkete osakeste piirnormile.  
2.7. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punktis 2.1.3 sisalduv viide I. 
tüübi katsetsüklile loetakse viiteks määruse (EÜ) nr 692/2008 või 
käesoleva määruse XXI lisa kohasele 1. katsetüübile, sõltuvalt tootja 
valikust iga tõendatava rikke puhul.  
3. RAKENDUSSÄTTED OBD-SEADMETE PUUDUSTE KORRAL  
3.1. Artikli 6 lõikes 2 esitatud rakendussäteteks pardadiagnostikasüstee ­
mide puuduste korral on UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktis 4 
esitatud sätted koos järgmiste eranditega.  
3.2. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktis 4.2.2 sisalduv viide OBD 
piirnormidele loetakse viiteks käesoleva lisa punktis 2.3 sätestatud 
OBD-piirnormidele.  
3.3. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punkti 4.6 tuleb lugeda järgmiselt:  
„Tüübikinnitusasutus teatab puudustega seadme tüübikinnitustaotluse 
rahuldamise otsusest artikli 6 lõike 2 kohaselt.“  
4. JUURDEPÄÄS PARDADIAGNOSTIKAANDMETELE  
4.1. Pardadiagnostikaandmetele juurdepääsu nõuded on sätestatud UNECE 
eeskirja nr 83 11. lisa punktis 5. Erandid neist nõuetest on esitatud 
järgmistes punktides.  
4.2. Viiteid UNECE eeskirja nr 83 2. lisa 1. liitele loetakse viideteks 
käesoleva määruse I lisa 5. liitele.  
4.3. Viiteid UNECE eeskirja nr 83 1. lisa punktile 3.2.12.2.7.6 loetakse 
viideteks käesoleva määruse I lisa 3. liite punktile 3.2.12.2.7.6.  
4.4. Viited „kokkuleppeosalistele“ loetakse viideteks „liikmesriikidele“.  
4.5. Viited eeskirja nr 83 alusel antud tüübikinnitustele loetakse viideteks 
käesoleva määruse ning määruse (EÜ) nr 715/2007 kohaselt antud 
tüübikinnitustele.  
4.6. UNECE tüübikinnitus loetakse EÜ tüübikinnituseks.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 278  
1. liide  
OBD-SEADMETE FUNKTSIOONID  
1. SISSEJUHATUS  
1.1. Käesolevas liites kirjeldatakse käesoleva lisa punkti 2 kohase katse 
menetlust.  
2. TEHNILISED NÕUDED  
2.1. Kohaldatakse UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liites sätestatud tehnilisi 
nõudeid ja tehnilist kirjeldust järgmistes punktides kirjeldatud erandite 
ja lisatingimustega.  
2.2. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liites sisalduvaid viiteid UNECE 
eeskirja nr 83 11. lisa punktis 3.3.2 sätestatud OBD-piirnormidele 
loetakse viideteks käesoleva lisa punktis 2.3 sätestatud OBD-seadme 
piirnormidele.  
2.3. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punktis 3.2 sätestatud etalonkü ­
tusteks loetakse käesoleva määruse IX lisas sätestatud vastava tehnilise 
kirjeldusega etalonkütused.  
2.4. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punktis 6.5.1.4 sisalduv viide 11. 
lisale loetakse viiteks käesoleva määruse XI lisale.  
2.5. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punkti 1 teise lõigu viimase 
lausena lisatakse järgmine tekst.  
„Elektriliste rikete (lühis või avatud vooluring) korral võib heide ületada 
punktis 3.3.2 sätestatud piirnorme enam kui 20 % võrra.“  
2.6. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punkt 6.5.3 asendatakse järgmi ­
sega:  
„6.5.3. Heitekontrolli diagnostikasüsteem peab vastama asjakohastele 
ISO standarditele ja/või SAE tehnilisele kirjeldusele ning 
sellele peab olema standarditud ja piiranguteta juurdepääs. 
Tootja võib oma äranägemise järgi kasutada hilisemaid 
versioone.  
6.5.3.1. Parda- ja välisarvuti sidelink peab vastama järgmisele standar ­
dile: 
a) ISO 15765-4:2011 „Road vehicles – Diagnostics on 
Controller Area Network (CAN) – Part 4: Requirements 
for emissions-related systems“, 1. veebruar 2011;  
6.5.3.2. Standardid, mida kasutatakse asjakohase pardadiagnostikaga 
seotud teabe edastamisel:  
a) ISO 15031-5 „Road vehicles - communication between 
vehicles and external test equipment for emissions-related 
diagnostics – Part 5: Emissions-related diagnostic 
services“, 1. aprill 2011, või SAE J1979, 23. veebruar 
2012;  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 279  
b) ISO 15031-4 „Road vehicles – Communication between 
vehicle and external test equipment for emissions related 
diagnostics – Part 4: External test equipment“, 1. juuni 
2005, või SAE J1978, 30. aprill 2002;  
c) ISO 15031-3 „Road vehicles – Communication between 
vehicle and external test equipment for emissions related 
diagnostics Part 3: Diagnostic connector and related elec ­
trical circuits: specification and use“, 1. juuli 2004, või 
SAE J 1962, 26. juuli 2012;  
d) ISO 15031-6 „Road vehicles – Communication between 
vehicle and external test equipment for emissions related 
diagnostics – Part 6: Diagnostic trouble code definitions“, 
13. august 2010, või SAE J2012, 7. märts 2013;  
e) ISO 27145 „Road vehicles – Implementation of World- 
Wide Harmonized On-Board Diagnostics (WWH-OBD)“, 
15. august 2012, kusjuures andmesideks võib kasutada 
üksnes punkti 6.5.3.1 alapunktis a nimetatud standardit;  
f) ISO 14229:2013 „Road vehicles – Unified diagnostic 
services (UDS)“, kusjuures andmesideks võib kasutada 
üksnes punkti 6.5.3.1 alapunktis a nimetatud standardit.  
Standardeid e ja f ei tohi kasutada standardi a asemel enne 
1. jaanuari 2019.  
6.5.3.3. OBD-seadmega suhtlemiseks vajalikud katseseadmed ja diag ­
nostikavahendid peavad vastama vähemalt käesoleva liite 
punktis 6.5.3.2 alapunktis b nimetatud standardi funktsionaal ­
susnõuetele.  
6.5.3.4. Põhilised punkti 6.5.1 kohased diagnostikaandmed ning kahe ­
suunalise kontrolli andmed esitatakse vormingus ja ühikutena, 
mida on kirjeldatud käesoleva liite punkti 6.5.3.2 alapunktis a 
nimetatud standardis, ning need peavad olema kättesaadavad 
käesoleva liite punktis 6.5.3.2 alapunktis b nimetatud standardi 
nõuetele vastava diagnostikavahendi abil.  
Sõiduki tootja esitab riiklikule standardiametile heitkogustega 
seotud üksikasjalikud diagnostika-andmed nagu PIDd, parda ­
diagnostikaseire IDd ja katse IDd, mis ei ole käesoleva 
määruse punktis 6.5.3.2 alapunktis a nimetatud standardis 
kindlaks määratud, kuid on käesoleva määrusega seotud.  
6.5.3.5. Vea registreerimise puhul teeb sõiduki tootja kindlaks vea, 
kasutades sobivat ISO/SAE kohast veakoodi, mida on täpsus ­
tatud ühes käesoleva liite punkti 6.5.3.2 alapunktis d loetletud 
standarditest ja mis on seotud „heidet käsitlevate diagnostika ­
süsteemi veakoodidega“. Kui selline kindlakstegemine ei ole 
võimalik, võib tootja kasutada sama standardi alusel kontrol ­
litud diagnostika veakoode. Veakoodid peavad olema täielikult 
kättesaadavad käesoleva liite punkti 6.5.3.2 sätetele vastava 
standardse diagnostikaseadme abil.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 280  
Sõiduki tootja esitab riiklikule standardiametile heitkogustega 
seotud üksikasjalikud diagnostika-andmed nagu PIDd, parda ­
diagnostikaseire IDd ja katse IDd, mis ei ole käesoleva liite 
punkti 6.5.3.2 alapunktis a nimetatud standardites kindlaks 
määratud, kuid on käesoleva määrusega seotud.  
6.5.3.6. Sõiduki ja diagnostikatestri sideliides peab olema standarditud 
ja vastama kõigile käesoleva liite punkti 6.5.3.2 alapunktis c 
nimetatud standardi nõuetele. Paigalduskoht peab kokkuleppel 
haldusasutusega olema hooldustöötajatele kergesti ligipää ­
setav, kuid kaitstud kvalifitseerimata kasutajate eest.  
6.5.3.7. Tootja peab kättesaadavaks tegema mootorsõidukite remon ­
diks või hoolduseks vajaliku tehnikaalase teabe (vajaduse 
korral tasulise), kui kõnealune teave ei ole intellektuaalomandi 
õigusega kaitstud ega sisalda asjakohases vormis kindlaksmää ­
ratud salajast oskusteavet; sel juhul ei hoita vajalikku tehnilist 
teavet tarbetult salajas.  
Kõnealust teavet on õigus saada igal isikul, kes tegeleb 
kaubandusliku tehnohoolduse või remondiga, tehnoabiga 
teedel, sõidukite kontrollimise või katsetamisega või varuo ­
sade või sõiduki moderniseerimiseks vajalike osade, diagnos ­
tikavahendite ja katseseadmete tootmise või müügiga.“  
2.6. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liitele lisatakse punkt 6.1.1:  
„6.1.1. 1. katsetüübi katset ei ole tarvis teha elektriliste rikete (lühis 
või avatud vooluring) näitamiseks. Tootja võib näidata tõrgete 
laadi sõidutingimustes, kus vastavat osa kasutatakse ja seire ­
nõuded on täidetud. Need tingimused peavad olema dokumen ­
teeritud tüübikinnitusdokumentides.“  
2.7. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punkti 6.2.2 muudetakse ja 
sõnastatakse järgmiselt:  
„Tootja taotluse korral võib kasutada alternatiivseid ja/või täiendavaid 
eelkonditsioneerimisviise.“  
2.8. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liitele lisatakse punkt 6.2.3:  
„6.2.3. Täiendavate eelkonditsioneerimistsüklite või alternatiivsete 
eelkonditsioneerimisviiside kasutamine peab olema dokumen ­
teeritud tüübikinnitusdokumentides.“  
2.9. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punkt 6.3.1.5 asendatakse järg ­
misega:  
„Kütuseaurude eemaldamist juhtiva elektroonilise seadme elektriühen ­
duse katkestamine (kui sõiduk on selle seadmega varustatud ja kui see 
on valitud kütuseliigi puhul aktiveeritud).“  
2.10. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punkt 6.4.1.1 asendatakse järg ­
misega:  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 281  
„Rikkeindikaator peab aktiveeruma enne kõnealuse katse lõppu ükskõik 
millise punktides 6.4.1.2–6.4.1.5 nimetatud tingimuse korral. Rikkein ­
dikaatori võib aktiveerida ka eelkonditsioneerimise ajal. Tehniline 
teenistus võib kõnealused tingimused asendada muude tingimustega 
punkti 6.4.1.6 kohaselt.“  
2.11. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punkt 6.4.2.1 asendatakse järg ­
misega:  
„Rikkeindikaator peab aktiveeruma enne kõnealuse katse lõppu punk ­
tides 6.4.2.2–6.4.2.5 nimetatud tingimuse korral. Rikkeindikaatori võib 
aktiveerida ka eelkonditsioneerimise ajal. Tehniline teenistus võib kõne ­
alused tingimused asendada muude tingimustega punkti 6.4.2.5 koha ­
selt.“  
3. TALITLUS  
3.1. Üldnõuded  
Kohaldatakse UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liites sätestatud tehnilisi 
nõudeid ja tehnilist kirjeldust järgmistes punktides kirjeldatud erandite 
ja lisatingimustega.  
3.1.1. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punkti 7.1.5 nõudeid tuleb mõista 
järgmiselt:  
Uute tüübikinnituste ja uute sõidukite puhul peab käesoleva lisa punktis 
2.9 nõutavatel seirefunktsioonide korral olema talituskoefitsient (IUPR) 
0,1 või suurem kolme aasta jooksul vastavalt pärast määruse (EÜ) 
nr 715/2007 artikli 10 lõikes 4 ja artikli 10 lõikes 5 sätestatud kuupäevi.  
3.1.2. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punkti 7.1.7 nõudeid tuleb mõista 
järgmiselt:  
Tootja peab tüübikinnitusasutusele ja taotluse korral ka komisjonile 
tõendama, et need statistilised tingimused on kõikide seirefunktsioonide 
puhul, mille andmeid pardadiagnostikasüsteem peab edastama vastavalt 
eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punktile 7.6, täidetud hiljemalt 18 kuud 
pärast seda, kui turule lastakse esimene konkreetse OBD-seadme tüüp ­
konna IUPR-iga sõidukitüüp, ning seejärel iga 18 kuu järel. Selleks 
kasutatakse OBD-seadme tüüpkondade puhul, mida on liidus registree ­
ritud rohkem kui 1000 korral ning mille suhtes kehtib proovivõtupe ­
rioodil proovide võtmise nõue, II lisas kirjeldatud menetlust, ilma et see 
piiraks eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punkti 7.1.9 sätete kohaldamist.  
Lisaks II lisas sätestatud nõuetele ja olenemata II lisa punktis 2 kirjel ­
datud kontrolli tulemustest kontrollib tüübikinnitust väljastav asutus 
kasutusel olevate sõidukite puhul sobival arvul pisteliselt valitud 
juhtudel talituskoefitsientide (IUPR) vastavust vastavalt II lisa 1. liitele. 
„Sobiv arv pisteliselt valitud juhud“ tähendab, et see meede peab aval ­
dama hoiatavat mõju, et käesoleva lisa punkti 3 nõudeid ei jäetaks 
täitmata või et kontrolli käigus ei esitataks muudetud, ebatüüpilisi või 
valeandmeid. Kui ükski eritingimus ei kehti ja kui tüübikinnitusasutus 
saab seda tõestada, loetakse, et selle nõude täitmiseks piisab 5 % tüübi ­
kinnituse saanud OBD-seadme tüüpkondade pistelisest vastavuskontrol ­
list. Selleks võib tüübikinnitusasutus jõuda tootjaga kokkuleppele, 
kuidas vähendada konkreetse pardadiagnostikaseadme tüüpkonna kahe ­
kordset katsetamist, tingimusel, et selline korraldus ei vähenda hoiatavat 
mõju, mida tüübikinnitusasutuse poolt teostatav kasutusel olevate sõidu ­
kite vastavuskontroll peaks avaldama käesoleva lisa punkti 3 nõuete  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 282  
täitmata jätmise puhul. Kasutusel olevate sõidukite vastavuskontrolliks 
võib kasutada liikmesriikide poolt järelevalveprogrammide vältel 
kogutud andmeid. Taotluse korral edastavad tüübikinnitusasutused 
komisjonile ja teistele tüübikinnitusasutustele andmed tehtud kontrollide 
ja kasutusel olevate sõidukite pisteliste vastavuskontrollide kohta, sh 
metoodika, mille kohaselt on valitud kasutusel olevate sõidukite piste ­
lise vastavuskontrolli juhud.  
3.1.3. Eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punkti 7.1.6 nõuete täitmata jätmine, mis 
on tehtud kindlaks käesoleva liite punktis 3.1.2 või eeskirja nr 83 11. 
lisa 1. liite punktis 7.1.9 kirjeldatud katsete abil, loetakse rikkumiseks, 
mille suhtes kehtivad määruse (EÜ) nr 715/2007 artiklis 13 sätestatud 
karistused. See viide ei piira selliste karistuste kohaldamist muude 
määruse (EÜ) nr 715/2007 või käesoleva määruse sätete rikkumiste 
suhtes, mille puhul ei ole sõnaselgelt osutatud määruse (EÜ) 
nr 715/2007 artiklile 13.  
3.1.4. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punkt 7.6.1 asendatakse järgmi ­
sega:  
„7.6.1. OBD-süsteem peab käesoleva liite punkti 6.5.3.2 alapunktis a 
nimetatud standardi kohaselt esitama süütetsükliloenduri ja 
üldnimetaja ning järgmiste seirefunktsioonide eraldi nimetajate 
ja lugejate andmed, juhul kui nende olemasolu on käesoleva 
lisaga ette nähtud:  
a) katalüsaatorid (iga elemendi andmed esitatakse eraldi);  
b) hapniku/heitgaasiandurid, kaasa arvatud lisahapnikuandurid  
(iga anduri andmed esitatakse eraldi);  
c) kütuseaurude süsteem;  
d) heitgaasitagastussüsteem;  
e) muutuvate kütusejaotusfaaside (VVT) süsteem;  
f) lisaõhusüsteem;  
g) kübemefilter;  
h) NO  x järeltöötlussüsteem (nt NO  x püüdur, NO  x reaktiivi- 
/katalüsaatorisüsteem);  
i) ülelaadimisrõhu juhtsüsteem.“  
UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punkt 7.6.2 asendatakse järgmi ­
sega:  
„7.6.2. Konkreetsete osade või süsteemide puhul, millel on mitu seire ­
funktsiooni, mille andmed tuleb käesoleva punkti kohaselt 
esitada (nt 1. ploki hapnikuanduritel võib olla anduri reagee ­
ringu või muude omaduste seireks mitu seirefunktsiooni), re ­
gistreerib OBD-süsteem eraldi iga konkreetse seirefunktsiooni  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 283  
lugejad ja nimetajad ning edastab üksnes sellele seirefunktsioo ­
nile vastava lugeja ja nimetaja, mille arvude suhe on väikseim. 
Kui kahel või enamal konkreetsel seirefunktsioonil on sama 
suhe, edastatakse konkreetse osa kohta selle konkreetse seire ­
funktsiooni vastav lugeja ja nimetaja, mille nimetaja on 
suurim.“  
UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liitele lisatakse punkt 7.6.2.1:  
„7.6.2.1. Esitada ei ole vaja komponentide või süsteemide nende 
konkreetsete seirefunktsioonide lugejaid ja nimetajaid, mida 
kasutatakse lühise või avaahelaga seotud rikete pidevaks 
seireks.  
„Pidev“ tähendab selles kontekstis, et seire on alati aktivee ­
ritud ja seireks kasutatava signaali mõõtmise sagedus on vähe ­
malt kaks mõõtmist sekundis ning selle seirefunktsiooni kont ­
rollitava rikke olemasolu või puudumine avastatakse 15 
sekundi jooksul.  
Kui arvuti sisendkomponendi mõõtmissagedus on juhtimise 
huvides väiksem, võib komponendi signaali hinnata iga proo ­
vivõtu ajal.  
Väljundkomponenti või -süsteemi ei ole vaja aktiveerida ainult 
väljundkomponendi või -süsteemi seire otstarbel.“  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 284  
2. liide  
SÕIDUKITÜÜPKONNA PÕHIOMADUSED  
Sõidukitüüpkonna põhiomadusteks on UNECE eeskirja nr 83 XI lisa 2. liites 
sätestatud omadused.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 285  
XII LISA  
CO  2 HEITE, KÜTUSEKULU, ELEKTRIENERGIAKULU JA ELEKTRI ­
LISE SÕIDUULATUSE MÄÄRAMINE  
1. ÖKOINNOVATSIOONILAHENDUSTEGA SÕIDUKITE TÜÜBIKIN ­
NITUS  
1.1. Vastavalt määruse (EL) nr 725/2011 artikli 11 lõikele 1 M1-kategooria 
sõidukite puhul ja määruse (EL) nr 427/2014 artikli 11 lõikele 1 N1-kate ­
gooria sõidukite puhul taotleb tootja, kes soovib sõiduki puhul kasutatud 
ühe või mitme ökoinnovatsioonilahenduse abil saavutada keskmise CO  2 
heite vähenemist, tüübikinnitusasutuselt ökoinnovatsioonilahendusega 
sõiduki EÜ tüübikinnitustunnistuse.  
1.2. Sõidukile tüübikinnituse andmisel tehakse ökoinnovatsioonilahendusest 
tingitud CO  2 heite vähenemine kindlaks, kasutades selleks menetlust ja 
katsemetoodikat, mis on sätestatud komisjoni otsuses, millega ökoinnovat ­
sioonilahendus heaks kiidetakse, vastavalt määruse (EL) nr 725/2011 artik ­
lile 10 M1-kategooria sõidukite puhul ja vastavalt määruse (EL) nr 427/2014 
artiklile 10 N1-kategooria sõidukite puhul.  
1.3. Ökoinnovatsioonilahendustest tingitud CO  2 heite vähenemise kindlaks tege ­
miseks vajalike katsete tegemine ei piira nõuet tõendada vajaduse korral 
ökoinnovatsioonilahenduste vastavust direktiivis 2007/46/EÜ sätestatud 
tehnilistele nõuetele.  
1.4. Kui uuenduslik tehnika ei vasta määruse (EL) nr 725/2011 artiklis 9 sätes ­
tatud piirnormile1 g CO  2 /km, siis antakse tüübikinnitustunnistus välja ilma 
viiteta ökoinnovatsioonilahenduse koodile või uuendusliku tehnika abil 
saavutatud CO  2 heite vähenemisele.  
2. MITMEASTMELISE TÜÜBIKINNITUSE SAAMISEKS ESITATUD N1- 
KATEGOORIA SÕIDUKITE CO  2 -HEITE JA KÜTUSEKULU MÄÄRA ­
MINE  
2.1. Direktiivi 2007/46/EÜ artikli 3 lõikes 7 defineeritud mitmeastmelise tüübi ­
kinnituse saamiseks esitatud sõiduki CO  2 heite ja kütusekulu kindlakstege ­
miseks rakendatakse XXI lisa menetlusi. Mitmeastmelise tüübikinnituse 
erisätted on esitatud käesoleva lisa punktides 2.2–2.7.  
2.2. Sõidutakistus määratakse sõidutakistuse tabeli tüüpkonna järgi, kasutades 
mitmeastmelise tüübikinnitusega näidissõiduki parameetreid, mis on esitatud 
XXI lisa 4. all-lisa punktis 4.2.1.4.  
2.3. Sõidutakistuse ja sõidukile mõjuva takistusjõu arvutused põhinevad sõidu ­
takistuse tabeli tüüpkonna näidissõidukil vastavalt XXI lisa 4. all-lisa punk ­
tile 5.1.  
▼M2 
2.4. Sõidutakistuse määramiseks katsetab baassõiduki tootja komplekteeritud 
mitmeastmelist näidissõidukit. Baassõiduki tootja arvutab sõidutakistusmaa ­
triksi tüüpkonda kuuluvate sõidukite H  M ja L  M sõidutakistuskoefitsiendid 
vastavalt XXI lisa 4. all-lisa punktile 5 ning määrab kindlaks mõlema  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 286  
sõiduki CO  2 heite ja kütusekulu. Baassõiduki tootja teeb kättesaadavaks ka 
arvutusmeetodi, et määrata komplekteeritud sõidukite parameetrite alusel 
kindlaks lõpliku kütusekulu ja CO  2 näitajad vastavalt XXI lisa 7. all-lisale.  
▼B 
2.5. Lõplikud kütusekulu ja CO  2 heite väärtused arvutab lõppastme tootja, võttes 
aluseks komplekteeritud sõiduki parameetrid vastavalt XXI lisa 7. all-lisa 
punktile 3.2.4.  
2.6. Komplekteeritud sõiduki tootja lisab vastavussertifikaadile teabe komplek ­
teeritud sõidukite kohta ja baassõidukite kohta vastavalt direktiivi 
2007/46/EÜ IX lisale.  
2.7. Kui sõiduk esitatakse üksiksõiduki tüübikinnituse saamiseks, peab üksiksõi ­
duki tüübikinnitustunnistus sisaldama järgmist teavet:  
a) CO  2 heide, mis on mõõdetud punktides 2.1–2.6 sätestatud metoodika 
kohaselt;  
b) sõidukorras komplekteeritud sõiduki mass;  
c) tunnuskood, mis vastab baassõiduki tüübile, variandile ja versioonile;  
d) baassõiduki tüübikinnitusnumber, sh laienduse number;  
e) baassõiduki tootja nimi ja aadress;  
f) sõidukorras baassõiduki mass.  ▼M2
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 287  
XIII LISA  
VARU-SAASTEKONTROLLISEADME KUI ERALDI SEADMESTIKU 
EÜ TÜÜBIKINNITUS  
1. SISSEJUHATUS  
1.1. Käesolev lisa sisaldab täiendavaid nõudeid saastekontrolliseadmete 
kui eraldi seadmestike tüübi kinnitamiseks.  
2. ÜLDNÕUDED  
2.1. Märgistus  
Originaal-varusaastekontrolliseadmetel peab olema vähemalt üks järg ­
mistest tunnustest:  
a) sõiduki tootja nimi või kaubamärk;  
b) originaal-varu-saastekontrolliseadme mark ja identifitseerimiseks 
vajalik osanumber, nagu on märgitud punkti 2.3 kohases teabes.  
2.2. Dokumendid  
Originaal-varusaastekontrolliseadmega peab olema kaasas järgmine 
teave:  
a) sõiduki tootja nimi või kaubamärk;  
b) originaal-varusaastekontrolliseadme mark ja identifitseerimiseks 
vajalik osanumber, nagu on märgitud punkti 2.3 kohases teabes;  
c) sõidukid, mille originaal-varu-saastekontrolliseadmed kuuluvad I 
lisa 4. liite  addendum' i punktile 2.3 vastavasse tüüpi, kaasa arvatud 
vajaduse korral märgistus, mis näitab, kas originaal-varusaastekon ­
trolliseade sobib paigaldamiseks pardadiagnostikasüsteemiga 
varustatud sõidukile;  
d) vajaduse korral paigaldusjuhend.  
See teave peab olema kättesaadav sõiduki tootja poolt müügikohtades 
jaotatavates tootekataloogides.  
2.3. Sõiduki tootja esitab tehnilisele teenistusele ja/või tüübikinnitusasutu ­
sele elektroonilises vormis teabe, mida on vaja asjakohase osanumbri 
ja tüübikinnitusdokumendi sidumiseks.  
Kõnealune teave peab sisaldama järgmist:  
a) sõiduki mark (margid) ja tüüp (tüübid),  
b) originaal-varusaastekontrolliseadme mark (margid) ja tüüp 
(tüübid),  
c) originaal-varusaastekontrolliseadme osanumber (osanumbrid),  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 288  
d) asjakohase sõidukitüübi tüübikinnitusnumber.  
3. ERALDI SEADMESTIKU EÜ TÜÜBIKINNITUSMÄRK  
3.1. Igale varu-saastekontrolliseadmele, mis vastab käesoleva direktiivi 
alusel eraldi seadmestikuna tüübikinnituse saanud tüübile, kantakse 
EÜ tüübikinnitusmärk.  
3.2. Märk koosneb ristkülikuga ümbritsetud väiketähest „e“, millele 
järgneb EÜ tüübikinnituse andnud liikmesriigi tunnusnumber vastavalt 
direktiivi 2007/46/EÜ VII lisas sätestatud numeratsioonisüsteemile.  
EÜ tüübikinnitusmärk sisaldab ristküliku lähedal ka direktiivi 
2007/46/EÜ VII lisa 4. osas esitatud tüübikinnitusnumbrile vastavat 
baastüübikinnitusnumbrit, mille ees on kaks numbrit tähistamaks 
eraldi tehnilisele seadmestikule EÜ tüübikinnituse andmise kuupäeva 
seisuga määrusesse (EÜ) nr 715/2007 või käesolevas määruses tehtud 
viimase olulise tehnilist laadi muudatuse järjekorranumbrit. Käesoleva 
määruse järjekorranumber on 00.  
3.3. EÜ tüübikinnitusmärk kinnitatakse varu-saastekontrolliseadmele nii, et 
see on selgesti loetav ja kustumatu. Võimaluse korral peab see olema 
nähtav ka pärast varu-saastekontrolliseadme paigaldamist sõidukile.  
3.4. Käesoleva lisa 3. liites on esitatud EÜ tüübikinnitusmärgi näidis.  
4. TEHNILISED NÕUDED  
4.1. Varu-saastekontrolliseadme tüübikinnitusnõueteks on UNECE eeskirja 
nr 103 punktis 5 sätestatud nõuded punktides 4.1.1–4.1.5 kirjeldatud 
eranditega.  
4.1.1. UNECE eeskirja nr 103 punkti 5 viidet „katsetsüklile“ tuleb mõista 
kui sõidukile algse tüübikinnituse andmisel kasutatud I/1. katsetüüpi ja 
I tüübi / 1. tüübi katsetsüklit.  
4.1.2. UNECE eeskirja nr 103 punktis 5 kasutatud mõistete „katalüüs ­
muundur“ ja „muundur“ asemel loetakse „saastekontrolliseade“.  
4.1.3. Määruse (EÜ) nr 715/2007 kohase tüübikinnitusega sõidukitele 
paigaldamiseks ette nähtud varu-saastekontrolliseadmete puhul asen ­
datakse UNECE eeskirja nr 103 punktis 5.2.3 osutatud reguleeritud 
saasteained määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelis 2 sätestatud regu ­
leeritud saasteainetega.  
4.1.4. Määruse (EÜ) nr 715/2007 kohase tüübikinnitusega sõidukitele 
paigaldamiseks ette nähtud varu-saastekontrolliseadmete standardite 
puhul asendatakse UNECE eeskirja nr 103 punktis 5 sätestatud vastu ­
pidavusnõuded ja nendega seotud halvendustegurid käesoleva määruse 
VII lisas sätestatutega.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 289  
4.1.5. UNECE eeskirja nr 103 punktis 5.5.3 sisalduv viide tüübikinnitustea ­
tise 1. liitele loetakse viiteks EÜ tüübikinnitustunnistuse  addendum' ile, 
mis sisaldab sõiduki pardadiagnostikaandmeid (I lisa 5. liide).  
4.2. Ottomootoriga sõidukite puhul, millel originaalvarustusse kuuluval 
uuel originaalkatalüüsmuunduril UNECE eeskirja nr 103 punkti 
5.2.1 kohase tõendamiskatse käigus mõõdetud NMHC heide ületab 
sõiduki tüübi kinnitamise käigus mõõdetud väärtusi, lisatakse see 
vahe OBD-piirnormidele. OBD-piirnormid on esitatud käesoleva 
määruse XI lisa punktis 2.3.  
4.3. Muudetud OBD-piirnorme kohaldatakse pardadiagnostikaseadme ühil ­
duvuskatsetes, mis on sätestatud UNECE eeskirja nr 103 punktides 
5.5–5.5.5. Eelkõige juhul, kui kohaldatakse UNECE eeskirja nr 83 11. 
lisa 1. liite punkti 1 kohast lubatud ületamise määra.  
4.4. Nõuded perioodiliselt regenereeruvatele varusüsteemidele  
4.4.1.  Heitenõuded  
4.4.1.1. Artikli 11 lõikes 3 nimetatud sõidukile (sõidukitele), mis on varus ­
tatud selle tüübi perioodiliselt regenereeruva varusüsteemiga, millele 
taotletakse tüübikinnitust, tehakse UNECE eeskirja nr 83 13. lisa 
punktis 3 kirjeldatud katsed, et võrrelda selle süsteemi toimivust 
sama sõidukiga, millel on perioodiliselt regenereeruv originaalsüs ­
teem.  
4.4.1.2. UNECE eeskirja nr 83 13. lisa punkti 3 viiteid „I tüübi katsele“ ja „I 
tüübi katsetsüklile“ ning UNECE eeskirja nr 103 punkti 5 viidet 
„katsetsüklile“ tuleb mõista kui sõidukile algse tüübikinnituse 
andmisel kasutatud I/1. katsetüüpi ja I tüübi / 1. tüübi katsetsüklit.  
4.4.2.  Võrdlusaluse kindlaksmääramine  
4.4.2.1. Sõidukile paigaldatakse uus perioodiliselt regenereeruv originaalsüs ­
teem. Süsteemi toimivus seoses heitkogustega tehakse kindlaks 
UNECE eeskirja nr 83 13. lisa punktis 3 sätestatud katsemenetlusega.  
4.4.2.1.1. UNECE eeskirja nr 83 13. lisa punkti 3 viiteid „I tüübi katsele“ ja „I 
tüübi katsetsüklile“ ning UNECE eeskirja nr 103 punkti 5 viidet 
„katsetsüklile“ tuleb mõista kui sõidukile algse tüübikinnituse 
andmisel kasutatud I/1. katsetüüpi ja I tüübi / 1. tüübi katsetsüklit.  
4.4.2.2. Varuosale tüübikinnitust taotleva isiku taotluse korral võib tüübikin ­
nitusasutus teha iga katsetatava sõiduki puhul kättesaadavaks käesole ­
va määruse I lisa 3. liites esitatud teabedokumendi punktides 
3.2.12.2.1.11.1 ja 3.2.12.2.6.4.1 sätestatud andmed, järgides seejuures 
võrdse kohtlemise põhimõtet.  
4.4.3.  Heitgaasikatse perioodiliselt regenereeruva varusüsteemiga  
4.4.3.1. Katsesõiduki(te)l asendatakse perioodiliselt regenereeruv originaalsüs ­
teem perioodiliselt regenereeruva varusüsteemiga. Süsteemi toimivus 
seoses heitkogustega tehakse kindlaks UNECE eeskirja nr 83 13. lisa 
punktis 3 sätestatud katsemenetlusega.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 290  
4.4.3.1.1. UNECE eeskirja nr 83 13. lisa punkti 3 viiteid „I tüübi katsele“ ja „I 
tüübi katsetsüklile“ ning UNECE eeskirja nr 103 punkti 5 viidet 
„katsetsüklile“ tuleb mõista kui sõidukile algse tüübikinnituse 
andmisel kasutatud I/1. katsetüüpi ja I tüübi / 1. tüübi katsetsüklit.  
4.4.3.2. Perioodiliselt regenereeruva varusüsteemi D-teguri kindlakstegemiseks 
võib kasutada üht UNECE eeskirja nr 83 13. lisa punktis 3 osutatud 
mootori katsestendimeetoditest.  
4.4.4.  Muud nõuded  
Perioodiliselt regenereeruvate varusüsteemide suhtes kohaldatakse 
UNECE eeskirja nr 103 punktide 5.2.3, 5.3, 5.4 ja 5.5 nõudeid. 
Neis punktides loetakse sõna „katalüüsmuundur“ asemel „perioodili ­
selt regenereeruv süsteem“. Perioodiliselt regenereeruvatele süsteemi ­
dele kohaldatakse ka erandeid, mis on nende punktide osas sätestatud 
käesoleva lisa punktis 4.1.  
5. DOKUMENDID  
5.1. Igale varu-saastekontrolliseadmele märgitakse selgelt ja kustumatult 
tootja ärinimi või kaubamärk ja järgmised andmed:  
a) sõidukid (ja nende tootmisaastad), mille varu-saastekontrollisead ­
mele on tüübikinnitus antud, sealhulgas vajaduse korral märgistus, 
mis näitab, kas varu-saastekontrolliseade sobib paigaldamiseks 
pardadiagnostikasüsteemiga varustatud sõidukile;  
b) vajaduse korral paigaldusjuhend.  
See teave peab olema kättesaadav varu-saastekontrolliseadmete tootja 
poolt müügikohtades jaotatavates tootekataloogides.  
6. TOODANGU NÕUETELE VASTAVUS  
6.1. Meetmed toodangu nõuetele vastavuse tagamiseks võetakse direktiivi 
2007/46/EÜ artiklis 12 sätestatud korras.  
6.2. Erisätted  
6.2.1. Direktiivi 2007/46/EÜ X lisa punktis 2.2 nimetatud kontrollid peavad 
hõlmama vastavust käesoleva määruse artikli 2 punktis 8 määratletud 
omadustele.  
6.2.2. Direktiivi 2007/46/EÜ artikli 12 lõike 2 kohaldamisel võib teha käes ­
oleva lisa punktis 4.4.1 ja UNECE eeskirja nr 103 punktis 5.2 (heitega 
seotud nõuded) kirjeldatud katseid. Sellisel juhul võib tüübikinnituse 
omanik taotleda teist võimalust, mille kohaselt kasutatakse võrdlusa ­
lusena originaal-saastekontrolliseadme asemel seda varu-saastekontrol ­
liseadet, mida kasutati tüübikinnituskatsetes (või mõnda muud näidist, 
mille vastavus tüübikinnituse saanud tüübile on tõestatud). Kontrolli ­
tava prooviga mõõdetud heitkoguste keskmised väärtused ei tohi 
ületada võrdlusnäidisega mõõdetud keskmisi väärtusi rohkem kui 
15 %.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 291  
1. liide  
NÄIDIS  
Teabedokument nr …  
varu-saastekontrolliseadmete EÜ tüübikinnituse kohta  
Vajaduse korral esitatakse järgmine teave koos sisukorraga ja kolmes eksem ­
plaris. Kõik vajalikus mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikud joonised esitatakse 
A4-formaadis või A4 formaati voldituna. Lisatavad fotod peavad olema piisavalt 
üksikasjalikud.  
Kui süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud sisaldavad elektroonilisi juhtseadi ­
seid, esitatakse andmed nende talitluse kohta.  
0. ÜLDANDMED  
0.1. Mark (tootja kaubanimi): …  
0.2. Tüüp: …  
0.2.1. Kaubanimi/kaubanimed (olemasolu korral): …  
0.5. Tootja nimi ja aadress: …  
Volitatud esindaja olemasolu korral tema nimi ja aadress: …  
0.7. Osade ja eraldi seadmestike puhul EÜ tüübikinnitusmärgi asukoht ja 
kinnitusviis: …  
0.8. Koostetehas(t)e aadress(id): …  
1. SEADME KIRJELDUS  
1.1. Varu-saastekontrolliseadme mark ja tüüp: …  
1.2. Varu-saastekontrolliseadme joonised, millel on eelkõige näidatud kõik 
käesoleva määruse artikli 2 punktis 8 nimetatud omadused: …  
1.3. Sõidukitüübi või -tüüpide kirjeldus, millele varu-saastekontrolliseade on 
ette nähtud: …  
1.3.1. Mootori ja sõiduki tüüpi iseloomustav number ja/või tähis (mootorite ja 
sõidukite tüüpe iseloomustavad numbrid ja/või tähised): …  
1.3.2. Kas on ette nähtud, et varu-saastekontrolliseade on ühilduv pardadiagnos ­
tikaseadme nõuetega (jah/ei) (  1 ) 
1.4. Kirjeldus ja joonised, mis näitavad varu-saastekontrolliseadme asendit 
väljalaskekollektor(ite) suhtes: …  ▼B 
( 1 ) Mittevajalik maha tõmmata.
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 292  
2. liide  
EÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUSE NÄIDIS  
(Suurim formaat: A4 (210 mm × 297 mm))  
EÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS  
Asutuse tempel  
Teatis, milles käsitletakse:  
— EÜ tüübikinnituse andmist, (  1 ) …,  
— EÜ tüübikinnituse laiendamist, (  2 ) …,  
— EÜ tüübikinnituse andmata jätmist, (  3 ) …,  
— EÜ tüübikinnituse tühistamist, (  4 ) …,  
seoses osa / eraldi seadmestiku tüübiga (  5 ) 
seoses määrusega (EÜ) nr 715/2007, mida rakendatakse määrusega (EL) 
2017/1151.  
Määrust (EÜ) nr 715/2007 või määrust (EL) 2017/1151 on viimati muudetud 
määrusega …  
EÜ tüübikinnitusnumber: …  
Laiendamise põhjus: …  
I JAGU  
0.1. Mark (tootja kaubanimi): …  
0.2. Tüüp: …  
0.3. Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud osale / eraldi sead ­
mestikule: (  6 ) … 
0.3.1. Märgistuse asukoht: …  
0.5. Tootja nimi ja aadress: …  
0.7. Osade ja eraldi seadmestike puhul EÜ tüübikinnitusmärgi asukoht ja 
kinnitusviis: …  
0.8. Koostetehaste nimi/nimed ja aadress/aadressid: …  
0.9. Tootja esindaja (olemasolu korral) nimi ja aadress: …  ▼B 
( 1 ) Mittevajalik maha tõmmata. 
( 2 ) Mittevajalik maha tõmmata. 
( 3 ) Mittevajalik maha tõmmata. 
( 4 ) Mittevajalik maha tõmmata. 
( 5 ) Mittevajalik maha tõmmata. 
( 6 ) Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva tüübikinnitus ­
tunnistusega hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku kirjeldamisel asjakohased, 
asendatakse need märgid dokumentides tähisega „?“ (nt ABC??123??).
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 293  
II JAGU  
1. Lisateave  
1.1. Varu-saastekontrolliseadme mark ja tüüp: …  
1.2. Sõidukitüüp (-tüübid), millele varu-saastekontrolliseade tüüp varuosana 
sobib: …  
1.3. Sõidukitüübi või -tüüpide kirjeldus, millel varu-saastekontrolliseadet on 
katsetatud: …  
1.3.1. Kas on kontrollitud, et varu-saastekontrolliseade ühildub pardadiagnosti ­
kaseadme nõuetega (jah/ei): (  1 ) … 
2. Katsete eest vastutav tehniline teenistus: …  
3. Katsearuande kuupäev: …  
4. Katsearuande number: …  
5. Märkused: …  
6. Koht: …  
7. Kuupäev: …  
8. Allkiri: …  
Lisad  Teabepakett.  ▼B 
( 1 ) Mittevajalik maha tõmmata.
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 294  
3. liide  
EÜ tüübikinnitusmärgi näidis  
(vt käesoleva lisa punkt 3.2)
  
Varu-saastekontrolliseadme osale kinnitatud tüübikinnitusmärk näitab, et tüüp on 
saanud tüübikinnituse Prantsusmaal (e2) käesoleva määruse kohaselt. Tüübikin ­
nitusnumbri esimesed kaks numbrit (00) näitavad, et osa on saanud tüübikinni ­
tuse käesoleva määruse kohaselt. Neli järgmist numbrit (1234) moodustavad 
tüübikinnitusasutuse poolt varu-saastekontrolliseadmele antud baaskinnitus ­
numbri.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 295  
XIV LISA  
Sõidukite pardadiagnostikaandmete ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe 
kättesaadavus  
1. SISSEJUHATUS  
1.1. Käesolevas lisas on sätestatud sõidukite pardadiagnostikaandmete ning 
sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavusega seotud tehnilised 
nõuded.  
2. NÕUDED  
2.1. Sõidukite pardadiagnostikaandmed ning veebisaitidel kättesaadav remondi- 
ja hooldusteave peavad vastama tehnilisele kirjeldusele, mis on esitatud 
OASISe dokumendis SC2-D5 „Automaatremonditeabe formaat“, versioon 
1.0, 28. mai 2003, (  1 ) ning OASISe dokumendi SC1-D2 „Automaatremondi 
nõuete spetsifikatsioon“ versioon 6.1, 10. jaanuar 2003, (  2 ) punktides 3.2, 
3.5 (v.a 3.5.2), 3.6, 3.7 ja 3.8 ning kasutama üksnes vabu teksti- ja graafi ­
kavorminguid või vorminguid, mida saab vaadata ja välja trükkida vabalt 
kättesaadavate standardtarkvara pistikprogrammide abil, mida on lihtne 
installida ja mis ühilduvad üldlevinud operatsioonisüsteemidega. Võimaluse 
korral peavad märksõnad ja metaandmed vastama standardile ISO 15031-2. 
Nimetatud andmed peavad olema alati kättesaadavad ning neile juurdepääs 
võib olla takistatud vaid veebisaidi tehnilise hoolduse korral. Isikud, kellel 
on vaja teha andmetest koopiaid või need uuesti välja anda, peaksid läbi 
rääkima otse asjaomase tootjaga. Õppematerjalide jaoks vajalikud andmed 
peavad olema samuti kättesaadavad, kuid neid võib esitada muude kanalite 
kaudu kui veebisaidid.  
Teave kõigi sõidukiosade kohta, millega sõiduki tootja on varustanud 
sõiduki, mis kannab valmistajatehase tähist (VIN) ja on identifitseeritav 
muude tunnuste alusel, nagu teljevahe, mootori väljundvõimsus, viimistlus 
või lisavarustus, ning mida võib asendada varuosadega, mida sõiduki tootja 
pakub oma volitatud remonditöökodadele või edasimüüjatele või kolmanda ­
tele isikutele viitega originaalvarustuse osanumbrile, tehakse kättesaadavaks 
andmebaasis, millele on ka sõltumatutel ettevõtjatel kerge ligi pääseda.  
See andmebaas peab sisaldama valmistajatehase tähist, originaalvarustuse 
osanumbreid, originaalvarustuse osade nimetusi, kehtivusandmeid (kehtivuse 
algus- ja lõppkuupäev), paigaldusnäitajaid ja vajaduse korral konstruktsioo ­
niomadusi.  
Andmebaasis sisalduvat teavet ajakohastatakse korrapäraselt. Ajakohastused 
peavad hõlmama eelkõige teave kõigi muudatuste kohta, mis on üksiksõi ­
dukile tehtud pärast tootmist, kui see teave on volitatud edasimüüjatele 
kättesaadav.  
2.2. Juurdepääs sõiduki turvaandmetele, mida kasutavad volitatud edasimüüjad ja 
remonditöökojad, tehakse sõltumatutele ettevõtjatele kättesaadavaks järg ­
miste nõuete kohaselt turvatehnikaga kaitstuna:  
i) andmete vahetamisel tagatakse konfidentsiaalsus, terviklikkus ja kaitse 
kopeerimise eest;  
ii) kasutatakse standardit https//ssl-tls (RFC4346);  ▼B 
( 1 ) Kättesaadav aadressil: http://www.oasis-open.org/committees/download.php/2412/ 
Draft%20Committee%20Specification.pdf 
( 2 ) Kättesaadav aadressil: http://lists.oasis-open.org/archives/autorepair/200302/pdf00005.pdf
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 296  
iii) sõltumatute ettevõtjate ja tootjate vastastikuseks autentimiseks kasuta ­
takse standardi ISO 20828 kohaseid turvasertifikaate;  
iv) sõltumatu ettevõtja privaatvõtit kaitstakse turvalise riistvara abil.  
Artikli 13 lõikes 9 sätestatud sõidukite andmetele juurdepääsu foorumis 
määratakse kindlaks tehnika arengule vastavad parameetrid, mille kohaselt 
neid nõudeid täidetakse.  
Selleks peab sõltumatu ettevõtja saama heakskiidu või volituse dokumentide 
alusel, mis tõendavad, et nad tegelevad õiguspärase majandustegevusega ega 
ole vastavasisulistes kuritegudes süüdi mõistetud.  
2.3. Juhtseadised programmeeritakse ümber ISO 22900 või SAE J2534 kohaselt, 
sõltumata tüübikinnituse andmise kuupäevast. Selleks et tagada standardile 
ISO 22900 või SAE J2534 vastava tootjaspetsiifilise rakenduse ja andmesi ­
deliidese ühilduvus, võimaldab tootja kas sõltumatult välja töötatud andme ­
sideliideste valideerimist või annab teavet ja laenab spetsiaalset riistvara, 
mida andmesideliidese tootja vajab, et toode ise valideerida. Sellise validee ­
rimise või teabe ja riistvara tasude suhtes kehtivad määruse (EÜ) 
nr 715/2007 artikli 7 lõike 1 tingimused.  
2.4. Kõik heitega seotud veakoodid peavad olema kooskõlas XI lisa 1. liitega.  
2.5. Sõiduki turvasüsteemidega mitteseotud pardadiagnostikaandmetele ning 
remondi- ja hooldusteabele juurdepääsuks võib sõltumatult ettevõtjalt 
nõuda tootja veebisaidi kasutajaks registreerimisel üksnes selliseid andmeid, 
mis on vajalikud andmete eest tasumise viisi kinnitamiseks. Selleks et saada 
andmeid sõiduki turvasüsteemidele juurdepääsu kohta, esitab sõltumatu ette ­
võtja ISO 20828 kohase sertifikaadi, mille alusel saab tuvastada tema enda 
ja organisatsiooni, millesse ta kuulub, ning tootja vastab omapoolse ISO 
20828 kohase sertifikaadiga, millega kinnitatakse sõltumatule ettevõtjale, 
et ta loob ühenduse soovitud tootja õiguspärase veebisaidiga. Mõlemad 
pooled peavad nende toimingute kohta päevikut, milles on märgitud 
sõidukid ning neis käesoleva sätte kohaselt tehtud muudatused.  
2.6. Kui tootja veebisaidilt kättesaadavad sõidukite pardadiagnostikaandmed ning 
sõidukite remondi- ja hooldusteave ei sisalda konkreetset teavet, mis on 
vajalik alternatiivkütuste kasutamist võimaldavate lisasüsteemide projektee ­
rimiseks ja tootmiseks, peab alternatiivkütuste kasutamist võimaldavate lisa ­
süsteemide tootjal, keda need andmed huvitavad, olema võimalik saada I 
lisa 3. liite punktides 0, 2 ja 3 sätestatud andmed taotluse korral otse tootjalt. 
Selleks vajalikud kontaktandmed märgitakse selgelt tootja veebisaidil ning 
teave esitatakse 30 päeva jooksul. Kõnealuste andmete esitamise kohustus 
kehtib üksnes UNECE eeskirja nr 115 (  1 ) kohaste alternatiivkütuste kasuta ­
mist võimaldavate lisasüsteemide suhtes ning UNECE eeskirja nr 115 
kohaste süsteemide koosseisu kuuluvate alternatiivkütuste kasutamist 
võimaldavate osade suhtes ning andmed esitatakse üksnes taotluse korral,  ▼B 
( 1 ) ELT L 323, 7.11.2014, lk 91.
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 297  
mis sisaldab andmetaotluse objektiks oleva sõidukimudeli täpset tehnilist 
kirjeldust ning kinnitust, et andmeid vajatakse UNECE eeskirja nr 115 
kohaste alternatiivkütuste kasutamist võimaldavate lisasüsteemide või 
osade väljatöötamiseks.  
2.7. Tootja märgib remondiandmete veebisaidil ära iga mudeli tüübikinnitus ­
numbri.  
2.8. Tootjad kehtestavad mõistliku ja proportsionaalse juurdepääsutasu oma 
remondi- ja hooldusteabe veebisaidile tunni, päeva, kuu ja aasta arvestuses 
ning iga tehingu pealt.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 298  
1. liide
  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 299
  
▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 300  
XV LISA  
Reserveeritud  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 301  
XVI LISA  
NÕUDED SÕIDUKITELE, MILLE HEITGAASIDE JÄRELTÖÖTLUSS- 
ÜSTEEMIS KASUTATAKSE REAKTIIVE  
1. SISSEJUHATUS  
Käesolevas lisas nähakse ette nõuded sõidukitele, mille järeltöötlussüsteemides 
kasutatakse heitkoguste vähendamiseks reaktiive.  
Nõueteks on UNECE eeskirja nr 83 6. liites sätestatud nõuded koos järgmise 
erandiga.  
UNECE eeskirja nr 83 6. liite punktis 4.1 sisalduvad viited 1. lisale loetakse 
viideteks käesoleva määruse I lisa 3. liitele.  ▼B
02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 302  
XVII LISA 
MÄÄRUSE (EÜ) nr 692/2008 MUUDATUSED  
1. Käesolevaga muudetakse määruse (EÜ) nr 692/2008 I lisa 3. liidet järgmiselt.  
a) Punkte 3–3.1.1 muudetakse järgmiselt: 
„3. VEOJÕUALLIKAS (k)  
3.1. Veojõuallika(te) tootja:  
3.1.1. Tootja kood (nii, nagu see on märgitud veojõuallikale, või muud 
identifitseerimisandmed):  “  
b) Punkti 3.2.1.8 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.1.8. Mootori nimivõimsus (n):  kW pöörlemiskiirusel  
min  –1 (tootja deklareeritud väärtus)“  
c) Punkt 3.2.2.2 nummerdatakse ümber punktiks 3.2.2.1.1 ja sõnastatakse 
järgmiselt:  
„3.2.2.1.1. Uurimismeetodil määratud oktaaniarv (pliivaba  “  
d) Punkti 3.2.4.2.1 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.2.1. Süsteemi kirjeldus (ühisanumpritse, pumppihusti, jaotus ­
pump vm):  “  
e) Punkti 3.2.4.2.3 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.2.3. Sissepritsepump/etteandepump“  
f) Punkti 3.2.4.2.4 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.2.4. Mootori pöörlemissageduse piiramine“  
g) Punkti 3.2.4.2.9.3 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.2.9.3. Süsteemi kirjeldus“  
h) Punkte 3.2.4.2.9.3.6–3.2.4.2.9.3.8 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.2.9.3.6. Veetemperatuuri anduri mark ja tüüp või tööpõhimõte:  
3.2.4.2.9.3.7. Õhutemperatuuri anduri mark ja tüüp või tööpõhimõte:  
3.2.4.2.9.3.8. Õhurõhu anduri mark ja tüüp või tööpõhimõte:  “  
i) Punkti 3.2.4.3.4.3 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.3.4.3. Õhuvooluanduri mark ja tüüp või tööpõhimõte:  “  
j) Punkte 3.2.4.3.4.9–3.2.4.3.4.11 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.3.4.9. Veetemperatuuri anduri mark ja tüüp või tööpõhimõte:  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 303  
3.2.4.3.4.10. Õhutemperatuuri anduri mark ja tüüp või tööpõhimõte:  
3.2.4.3.4.11. Õhurõhu anduri mark ja tüüp või tööpõhimõte:  “  
k) Punkti 3.2.4.3.5 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.3.5. Pihustid“  
l) Punkte 3.2.12.2–3.2.12.2.1 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.12.2. Saastekontrolliseadmed (kui neid ei ole kirjeldatud muus 
punktis)  
3.2.12.2.1. Katalüüsmuundur“  
m) Punktid 3.2.12.2.1.11–3.2.12.2.1.11.10 jäetakse välja.  
n) Punktid 3.2.12.2.2–3.2.12.2.2.5 asendatakse järgmistega:  
„3.2.12.2.2. Andurid  
3.2.12.2.2.1. Hapnikuandur: jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1. Mark:  
3.2.12.2.2.1.2. Asukoht:  
3.2.12.2.2.1.3. Mõõteulatus:  
3.2.12.2.2.1.4. Tüüp või tööpõhimõte:  
3.2.12.2.2.1.5. Identifitseerimiseks vajalik osanumber:  “  
o) Punkte 3.2.12.2.4.1–3.2.12.2.4.2 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.12.2.4.1. Omadused (mark, tüüp, vool, kõrg-, madal- või kombi ­
neeritud surve jne):  
3.2.12.2.4.2. Vesijahutussüsteem (täpsustada iga EGR-süsteemi, nt 
kõrg-, madal- või kombineeritud surve puhul): jah/ei (  1 )“ 
p) Punkte 3.2.12.2.5–3.2.12.2.5.6 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.12.2.5. Kütuseaurude kontrollisüsteem (ainult bensiini- ja etanoo ­
limootorid): jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.5.1. Seadmete üksikasjalik kirjeldus:  
3.2.12.2.5.2. Kütuseaurude kontrollisüsteemi joonis:  
3.2.12.2.5.3. Söekanistri joonis:  
3.2.12.2.5.4. Aktiivsöe kuivmass:  g  
3.2.12.2.5.5. Kütusepaagi skemaatiline joonis koos märgetega mahu ja 
materjali kohta (ainult bensiini- ja etanoolimootorid):  
3.2.12.2.5.6. Kütusepaagi ja heitgaasisüsteemi vahelise kuumuskaitse ­
kilbi kirjeldus ja skeem:  “  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 304  
q) Punktid 3.2.12.2.6.4–3.2.12.2.6.4.4 jäetakse välja.  
r) Punktid 3.2.12.2.6.5–3.2.12.2.6.6 nummerdatakse ümber järgmiselt:  
„3.2.12.2.6.4. Kübemefiltri mark:  
3.2.12.2.6.5. Identifitseerimiseks vajalik osanumber:  “  
s) Punkti 3.2.12.2.8 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.12.2.8. Muu süsteem:  “  
t) Lisatakse punktid 3.2.12.2.10–3.2.12.2.11.8:  
„3.2.12.2.10. Perioodiliselt regenereeruv süsteem: (esitada allpool 
nimetatud teave kõigi eraldi üksuste kohta)  
3.2.12.2.10.1. Regenereerimismeetod või -süsteem, kirjeldus ja/või 
joonis:  
3.2.12.2.10.2. I tüübi töötsüklite arv või samaväärsete mootori 
katsestendi tsüklite arv kahe I tüübi katsega sama ­
väärsetes tingimustes toimuvate regeneratsioonifaasi ­
dega tsükli vahel (vahemik D määruse (EL) 
2017/1151 XXI lisa 6. all-lisa 1. liite joonisel 
A6.App1/1 või UNECE eeskirja nr 83 13. lisa 
joonisel A13/1):  
3.2.12.2.10.2.1. Kohaldatav 1. tüübi tsükkel (märkida kohaldatav 
menetlus: UNECE eeskirja nr 83 XXI lisa 4. all-lisa):  
3.2.12.2.10.3. Kahe regeneratsioonifaasi esinemistsükli vahele 
jäävate tsüklite arvu kindlaksmääramiseks kasutatava 
meetodi kirjeldus:  
3.2.12.2.10.4. Näitajad, millega määratakse kindlaks laadimise tase 
enne regeneratsiooni toimumist (nt temperatuur, rõhk 
jne): 
3.2.12.2.10.5. UNECE eeskirja 83 13. lisa punktis 3.1 kirjeldatud 
katsemenetluses süsteemi koormamiseks kasutatud 
meetodi kirjeldus:  
3.2.12.2.11. Tarbitavaid reaktiive kasutavad katalüüsmuundurisüs ­
teemid (esitada alljärgnev teave iga eraldi üksuse 
kohta) jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.11.1. Vajaliku reaktiivi tüüp ja kontsentratsioon: …  
3.2.12.2.11.2. Reaktiivi harilik töötemperatuuri vahemik: …  
3.2.12.2.11.3. Rahvusvaheline standard: …  
3.2.12.2.11.4. Reaktiivi lisamise sagedus: pidev/hooldusel (vajaduse 
korral):  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 305  
3.2.12.2.11.5. Reaktiivinäidik (kirjeldus ja asukoht)  
3.2.12.2.11.6. Reaktiivipaak  
3.2.12.2.11.6.1. Maht: …  
3.2.12.2.11.6.2. Küttesüsteem: jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.11.6.2.1. Kirjeldus või joonis  
3.2.12.2.11.7. Reaktiivi juhtseadis: jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1. Mark: …  
3.2.12.2.11.7.2. Tüüp: …  
3.2.12.2.11.8. Reaktiivipihusti (mark, tüüp ja asukoht): …“  
u) Punkti 3.2.15.1 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.15.1. Tüübikinnitusnumber vastavalt määrusele (EÜ) nr 661/2009 
(ELT L 200, 31.7.2009, lk 1).“  
v) Punkti 3.2.16.1 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.16.1. Tüübikinnitusnumber vastavalt määrusele (EÜ) nr 661/2009 
(ELT L 200, 31.7.2009, lk 1).“  
w) Punkti 3.3 muudetakse järgmiselt:  
„3.3. Elektriseade“  
x) Punkti 3.3.2 muudetakse järgmiselt:  
„3.3.2. Laetav energiasalvestussüsteem“  
y) Punkti 3.4 muudetakse järgmiselt:  
„3.4. Veojõuallikate kombinatsioon“  
z) Punkti 3.4.4 muudetakse järgmiselt:  
„3.4.4. Energiasalvesti kirjeldus: (laetav energiasalvestussüsteem, 
kondensaator, hooratas/generaator)“  
aa) Punkti 3.4.4.5 muudetakse järgmiselt:  
„3.4.4.5. Energia: .............................. (laetava energiasalvestussüsteemi 
korral: pinge ja mahtuvus (Ah) kahe tunni jooksul, konden ­
saatori korral: J, ................. )“  
bb) Punkti 3.4.5 muudetakse järgmiselt:  
„3.4.5. Elektriseade (kirjeldada iga elektriseadet eraldi)“  
cc) Punkti 3.5 muudetakse järgmiselt:  
„3.5. Tootja deklareeritud väärtused CO  2 -heite / kütusekulu / elektri ­
energia kulu / elektrilise sõiduulatuse ning ökoinnovatsiooni üksi ­
kasjade kindlaks määramiseks (vastavalt vajadusele) (  o )“ 
dd) Punkti 4.4 muudetakse järgmiselt:  
„4.4. Sidur(id)“  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 306  
ee) Punkti 4.6 muudetakse järgmiselt:  
„4.6. Ülekandearvud  
Käik  Käigukasti ülekandearvud 
(mootori ja käigukasti 
väljundvõlli pöörete arvu 
suhe)  Peaülekande suhtarv(ud) 
(käigukasti väljundvõlli ja 
veoratta pöörete arvu suhe)  Summaarne ülekandearv  
Maksimum variaatorkäi ­
gukasti puhul  
1 
2 
3 
… 
Miinimum variaatorkäi ­
gukasti puhul“  
ff) Punkte 6.6–6.6.3 muudetakse järgmiselt:  
„6.6. Rehvid ja veljed  
6.6.1. Rehvi ja velje kombinatsioon(id)  
6.6.1.1. Teljed  
6.6.1.1.1. Telg 1:  
6.6.1.1.1.1. Rehvimõõdu tähistus  
6.6.1.1.2. Telg 2:  
6.6.1.1.2.1. Rehvimõõdu tähistus  
jne 
6.6.2. Veereraadiuste ülem- ja alampiirid  
6.6.2.1. Telg 1:  
6.6.2.2. Telg 2:  
jne 
6.6.3. Sõiduki tootja soovitatav rehvirõhk (soovitatavad rehvi ­
rõhud):  kPa“  
gg) Punkti 9.1 muudetakse järgmiselt:  
„9.1. Keretüüp vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ II lisa C osas esitatud 
koodidele:  “  
2. Määruse (EÜ) nr 692/2008 I lisa 6. liite tabelis 1 muudetakse ridu ZD–ZL, 
ZX ja ZY järgmiselt: 
„ZD Euro 6c  Euro 6-2  M, N1 I klass  Otto-, 
diiselmootor  31.8.2018  
ZE Euro 6c  Euro 6-2  N1 II klass  Otto-, 
diiselmootor  31.8.2019  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 307  
ZF Euro 6c  Euro 6-2  N1 III klass, 
N2 Otto-, 
diiselmootor  31.8.2019  
ZG Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  M, N1 I klass  Otto-, 
diiselmootor  31.8.2018  
ZH Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  N1 II klass  Otto-, 
diiselmootor  31.8.2019  
ZI Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  N1 III klass, 
N2 Otto-, 
diiselmootor  31.8.2019  
ZJ Euro 6d  Euro 6-2  M, N1 I klass  Otto-, 
diiselmootor  31.8.2018  
ZK Euro 6d  Euro 6-2  N1 II klass  Otto-, 
diiselmootor  31.8.2019  
ZL Euro 6d  Euro 6-2  N1 III klass, 
N2 Otto-, 
diiselmootor  31.8.2019  
ZX ei kohaldata  ei kohaldata  Kõik sõidukid  Aku, 
täiselektrim ­
ootor  1.9.2009  1.1.2011  31.8.2019  
ZY ei kohaldata  ei kohaldata  Kõik sõidukid  Aku, 
täiselektrim ­
ootor  1.9.2009  1.1.2011  31.8.2019  
ZZ ei kohaldata  ei kohaldata  Kõik sõidukid, 
mis kasutavad 
sertifikaati 
kooskõlas I lisa 
punktiga 2.1.1  Otto-, 
diiselmootor  1.9.2009  1.1.2011  31.8.2019“  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 308  
XVIII LISA  
DIREKTIIVI 2007/46/EÜ I, II, III, VIII JA IX LISA KÄSITLEVAD 
ERISÄTTED  
Direktiivi 2007/46/EÜ I lisa muudatused  
1) Direktiivi 2007/46/EÜ I lisa muudetakse järgmiselt.  
a) Punkti 2.6.1 muudetakse järgmiselt:  
„2.6.1. Kõnealuse massi jaotumine telgede vahel ning poolhaagise, jäiga 
haakeseadmega haagise või kesktelghaagise korral haakepunktile 
mõjuv koormus:  
a) iga variandi suurim ja vähim väärtus:  
b) iga versiooni mass (esitada tabel):  “  
b) Punkte 3–3.1.1 muudetakse järgmiselt: 
„3. VEOJÕUALLIKAS (k)  
3.1. Veojõuallika(te) tootja:  
3.1.1. Tootja kood (nii, nagu see on märgitud veojõuallikale, või muud 
identifitseerimisandmed):  “  
c) Punkti 3.2.1.8 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.1.8. Mootori nimivõimsus (n):  kW pöörlemissagedusel  
min  –1 (tootja deklareeritud väärtus)“  
d) Lisatakse punkt 3.2.2.1.1:  
„3.2.2.1.1. Uurimismeetodil määratud oktaaniarv (pliivaba kütus):  “  
e) Punkti 3.2.4.2.1 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.2.1. Süsteemi kirjeldus (ühisanumpritse, pumppihusti, jaotus ­
pump vm):  “  
f) Punkti 3.2.4.2.3 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.2.3. Sissepritsepump/etteandepump“  
g) Punkti 3.2.4.2.4 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.2.4. Mootori pöörlemissageduse piiramine“  
h) Punkti 3.2.4.2.9.3 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.2.9.3. Süsteemi kirjeldus“  
i) Lisatakse punkt 3.2.4.2.9.3.1.1:  
„3.2.4.2.9.3.1.1. Mootori juhtploki tarkvaraversioon:  “  
j) Punkte 3.2.4.2.9.3.6–3.2.4.2.9.3.8 muudetakse järgmiselt:  ▼B
02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 309  
„3.2.4.2.9.3.6. Veetemperatuuri anduri mark ja tüüp või tööpõhimõte:  
3.2.4.2.9.3.7. Õhutemperatuuri anduri mark ja tüüp või tööpõhimõte:  
3.2.4.2.9.3.8. Õhurõhu anduri mark ja tüüp või tööpõhimõte:  “  
k) Lisatakse punkt 3.2.4.3.4.1.1:  
„3.2.4.3.4.1.1. Mootori juhtploki tarkvaraversioon:  “  
l) Punkti 3.2.4.3.4.3 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.3.4.3. Õhuvooluanduri mark ja tüüp või tööpõhimõte:  “  
m) Punkte 3.2.4.3.4.9–3.2.4.3.4.11 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.3.4.9. Veetemperatuuri anduri mark ja tüüp või tööpõhimõte:  
3.2.4.3.4.10. Õhutemperatuuri anduri mark ja tüüp või tööpõhimõte:  
3.2.4.3.4.11. Õhurõhu anduri mark ja tüüp või tööpõhimõte:  “  
n) Punkti 3.2.4.3.5 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.3.5. Pihustid“  
o) Lisatakse punktid 3.2.4.4.2 ja 3.2.4.4.3:  
„3.2.4.4.2. Mark (margid):  
3.2.4.4.3. Tüüp (tüübid):  “  
p) Punkte 3.2.12.2–3.2.12.2.1 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.12.2. Saastekontrolliseadmed (kui neid ei ole kirjeldatud muus 
punktis) 
3.2.12.2.1. Katalüüsmuundur “ 
q) Punktid 3.2.12.2.1.11–3.2.12.2.1.11.10 asendatakse järgmisega:  
„3.2.12.2.1.11. Normaalne töötemperatuurivahemik:  °C“  
r) Punktid 3.2.12.2.2–3.2.12.2.2.5 asendatakse järgmistega:  
„3.2.12.2.2. Andurid  
3.2.12.2.2.1. Hapnikuandur: jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1. Mark:  
3.2.12.2.2.1.2. Asukoht:  
3.2.12.2.2.1.3. Mõõteulatus:  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 310  
3.2.12.2.2.1.4. Tüüp või tööpõhimõte:  
3.2.12.2.2.1.5. Identifitseerimiseks vajalik osanumber:  
3.2.12.2.2.2. NO  x andur: jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.2.2.1. Mark:  
3.2.12.2.2.2.2. Tüüp:  
3.2.12.2.2.2.3. Asukoht:  
3.2.12.2.2.3. Kübemeandur: jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.2.3.1. Mark:  
3.2.12.2.2.3.2. Tüüp:  
3.2.12.2.2.3.3. Asukoht:  “  
s) Punkte 3.2.12.2.4.1–3.2.12.2.4.2 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.12.2.4.1. Omadused (mark, tüüp, vool, kõrg-, madal- või kombi ­
neeritud surve jne):  
3.2.12.2.4.2. Vesijahutussüsteem (täpsustada iga EGR-süsteemi, nt 
kõrg-, madal- või kombineeritud surve puhul): jah/ei (  1 )“ 
t) Punkte 3.2.12.2.5–3.2.12.2.5.6 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.12.2.5. Kütuseaurude kontrollisüsteem (ainult bensiini- ja etanoo ­
limootorid): jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.5.1. Seadmete üksikasjalik kirjeldus:  
3.2.12.2.5.2. Kütuseaurude kontrollisüsteemi joonis:  
3.2.12.2.5.3. Aktiivsöefiltri joonis:  
3.2.12.2.5.4. Aktiivsöe kuivmass:  g  
3.2.12.2.5.5. Kütusepaagi skemaatiline joonis koos märgetega mahu ja 
materjali kohta (ainult bensiini- ja etanoolimootorid):  
3.2.12.2.5.6. Kütusepaagi ja heitgaasisüsteemi vahelise kuumakaitse ­
kilbi kirjeldus ja skeem:  “  
u) Punktid 3.2.12.2.6.4–3.2.12.2.6.4.4 jäetakse välja.  
v) Punktid 3.2.12.2.6.5–3.2.12.2.6.6 nummerdatakse ümber järgmiselt:  
„3.2.12.2.6.4. Kübemefiltri mark:  
3.2.12.2.6.5. Identifitseerimiseks vajalik osanumber:  “  
w) Punkte 3.2.12.2.7–3.2.12.2.7.0.6 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.12.2.7. Pardadiagnostikaseade: jah/ei (  1 ): 
3.2.12.2.7.0.1. (Ainult Euro VI) OBD mootoritüüpkondade arv mooto ­
ritüüpkonnas  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 311  
3.2.12.2.7.0.2. (Ainult Euro VI) OBD mootoritüüpkondade loetelu (kui 
on kohaldatav)  
3.2.12.2.7.0.3. (Ainult Euro VI) OBD mootoritüüpkonna number, 
millesse algmootor / mootoritüüpkonna liige kuulub:  
3.2.12.2.7.0.4. (Ainult Euro VI) Tootja viited määruse (EL) nr 
582/2011 artikli 5 lõike 4 punktis c ja artikli 9 lõikes 
4 nõutud ja nimetatud määruse X lisas kehtestatud 
pardadiagnostikadokumentatsioonile, mis on vajalik 
pardadiagnostikaseadmele tüübikinnituse andmiseks  
3.2.12.2.7.0.5. (Ainult Euro VI) Vajaduse korral tootja viide dokumen ­
tidele, mis käsitlevad pardadiagnostikaseadmega varus ­
tatud mootorisüsteemi paigaldamist sõidukile  
3.2.12.2.7.0.6. (Ainult Euro VI) Vajaduse korral tootja viide dokumen ­
dipaketile, mis käsitleb tüübikinnituse saanud mootori 
pardadiagnostikaseadme paigaldamist sõidukile“  
x) Punktis 3.2.12.2.7.6.4.1 asendatakse pealkiri „Kergsõidukid“ pealkirjaga 
„Kergeveokid“.  
y) Punkti 3.2.12.2.8 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.12.2.8. Muu süsteem:  “  
z) Lisatakse punktid 3.2.12.2.8.2.3–3.2.12.2.8.2.5:  
„3.2.12.2.8.2.3. Meeldetuletussüsteemi tüüp: mootor ei käivitu pärast 
loenduse lõppu / mootor ei käivitu pärast tankimist / 
kütuseblokaad / talitluse piiramine  
3.2.12.2.8.2.4. Meeldetuletussüsteemi kirjeldus  
3.2.12.2.8.2.5. Täis kütusepaagiga läbitava keskmise vahemaa ekviva ­
lent: km“  
aa) Lisatakse punkt 3.2.12.2.8.4:  
„3.2.12.2.8.4. (Ainult Euro VI) OBD mootoritüüpkondade loetelu (kui 
on kohaldatav):  “  
bb) Lisatakse punktid 3.2.12.2.10–3.2.12.2.11.8:  
„3.2.12.2.10. Perioodiliselt regenereeruv süsteem: (esitada allpool 
nimetatud teave kõigi eraldi üksuste kohta)  
3.2.12.2.10.1. Regenereerimismeetod või -süsteem, kirjeldus ja/või 
joonis:  
3.2.12.2.10.2. 1. tüübi töötsüklite arv või samaväärsete mootori 
katsestendi tsüklite arv kahe sellise tsükli vahel, 
kus regenereerumine toimub 1. katsetüübi tingimus ­
tega samaväärsetes tingimustes (vahemik D määruse 
(EL) 2017/1151 XXI lisa 6. all-lisa 1. liite joonisel 
A6.App1/1 või UNECE eeskirja nr 83 13. lisa 
joonisel A13/1):  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 312  
3.2.12.2.10.2.1. Kohaldatav 1. tüübi tsükkel (märkida kohaldatav 
menetlus: UNECE eeskirja nr 83 XXI lisa 4. all- 
lisa):  
3.2.12.2.10.3. Kahe regenereerumisfaasi esinemistsükli vahele 
jäävate tsüklite arvu kindlaksmääramiseks kasutatava 
meetodi kirjeldus:  
3.2.12.2.10.4. Suurused, millega määratakse kindlaks laadimise 
tase enne regenereerumist (nt temperatuur, rõhk jne):  
3.2.12.2.10.5. UNECE eeskirja 83 13. lisa punktis 3.1 kirjeldatud 
katsemenetluses süsteemi koormamiseks kasutatud 
meetodi kirjeldus:  
3.2.12.2.11. Tarbitavaid reaktiive kasutavad katalüüsmuunduri ­
süsteemid (esitada alljärgnev teave iga eraldi üksuse 
kohta) jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.11.1. Vajaliku reaktiivi tüüp ja kontsentratsioon: …  
3.2.12.2.11.2. Reaktiivi tavaline töötemperatuuride vahemik: …  
3.2.12.2.11.3. Rahvusvaheline standard: …  
3.2.12.2.11.4. Reaktiivi lisamise sagedus: pidev/hooldusel (kui on 
kohaldatav):  
3.2.12.2.11.5. Reaktiivinäidik (kirjeldus ja asukoht): …  
3.2.12.2.11.6. Reaktiivipaak  
3.2.12.2.11.6.1. Maht: …  
3.2.12.2.11.6.2. Küttesüsteem: jah/ei  
3.2.12.2.11.6.2.1. Kirjeldus või joonis: …  
3.2.12.2.11.7. Reaktiivi juhtseadis: jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1. Mark: …  
3.2.12.2.11.7.2. Tüüp: …  
3.2.12.2.11.8. Reaktiivipihusti (mark, tüüp ja asukoht): …“  
cc) Punkti 3.2.15.1 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.15.1. Tüübikinnitusnumber vastavalt määrusele (EÜ) nr 661/2009 
(ELT L 200, 31.7.2009, lk 1):  “  
dd) Punkti 3.2.16.1 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.16.1. Tüübikinnitusnumber vastavalt määrusele (EÜ) nr 661/2009 
(ELT L 200, 31.7.2009, lk 1):  “  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 313  
ee) Lisatakse punktid 3.2.20–3.2.20.2.4:  
„3.2.20. Soojussalvesti teave  
3.2.20.1. Soojussalvesti on aktiveeritud: jah/ei  
3.2.20.1.1. Entalpia … (J)  
3.2.20.2. Isolatsioonimaterjalid  
3.2.20.2.1. Isolatsioonimaterjal: …  
3.2.20.2.2. Isolatsioonimaterjali ruumala: …  
3.2.20.2.3. Isolatsioonimaterjali kaal: …  
3.2.20.2.4. Isolatsioonimaterjali asukoht: …“  
ff) Punkti 3.3 muudetakse järgmiselt:  
„3,3. Elektriseade“  
gg) Punkti 3.3.2 muudetakse järgmiselt:  
„3.3.2. Laetav energiasalvestussüsteem“  
hh) Punkti 3.4 muudetakse järgmiselt:  
„3,4. Veojõuallikate kombinatsioon“  
ii) Punkti 3.4.4 muudetakse järgmiselt:  
„3.4.4. Energiasalvesti kirjeldus: (laetav energiasalvestussüsteem, 
kondensaator, hooratas/generaator)“  
jj) Punkti 3.4.4.5 muudetakse järgmiselt:  
„3.4.4.5. Energia: .............................. (laetava energiasalvestussüsteemi 
korral: pinge ja mahtuvus (Ah) kahe tunni jooksul, konden ­
saatori korral: J,  )“  
kk) Punkti 3.4.5 muudetakse järgmiselt:  
„3.4.5. Elektriseade (kirjeldada iga elektriseadet eraldi)“  
ll) Punkti 3.5 muudetakse järgmiselt:  
„3,5. Tootja deklareeritud väärtused CO  2 -heite / kütusekulu / elektrikulu 
/ elektrilise sõiduulatuse määramiseks ning ökoinnovatsioonilahen ­
duste üksikasjad (kui on asjakohane) (°)“  
mm) Lisatakse punktid 3.5.7–3.5.8.3:  
„3.5.7. Tootja deklareeritud väärtused  
3.5.7.1. Katsesõiduki näitajad  
3.5.7.1.1 Kõrgeima heitenäitajaga sõiduk:  
3.5.7.1.1.1. Tsükli energiavajadus: … J  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 314  
3.5.7.1.1.2. Sõidutakistuse koefitsiendid  
3.5.7.1.1.2.1. f0: ............ N  
3.5.7.1.1.2.2. f1: ............ N/(km/h)  
3.5.7.1.1.2.3. f2: ............ N/(km/h)  2 
3.5.7.1.2. Madalaima heitenäitajaga sõiduk (VL) (kui on kohal ­
datav)  
3.5.7.1.2.1. Tsükli energiavajadus: … J  
3.5.7.1.2.2. Sõidutakistuse koefitsiendid  
3.5.7.1.2.2.1. f0: ............ N  
3.5.7.1.2.2.2. f1: ............ N/(km/h)  
3.5.7.1.2.2.3. f2: ............ N/(km/h)  2 
3.5.7.1.3. Sõiduk M (kui see on asjakohane)  
3.5.7.1.3.1. Tsükli energiavajadus: … J  
3.5.7.1.3.2. Sõidutakistuse koefitsiendid  
3.5.7.1.3.2.1. f0: ............ N  
3.5.7.1.3.2.2. f1: ............ N/(km/h)  
3.5.7.1.3.2.3. f2: ............ N/(km/h)  2 
3.5.7.2. Kombineeritud CO  2 heite mass  
3.5.7.2.1. CO  2 heite mass sisepõlemismootoriga sõiduki puhul  
3.5.7.2.1.1. Kõrgeima heitenäitajaga sõiduk (VH): ............... g/km  
3.5.7.2.1.2. Madalaima heitenäitajaga sõiduk (kui see on asjako ­
hane): .................................. g/km  
3.5.7.2.2. Aku laetust säilitavas režiimis tekkinud CO  2 heite mass 
sõidukivälise laadimisega ja sõidukivälise laadimiseta 
hübriidelektrisõidukite puhul  
3.5.7.2.2.1. Kõrgeima heitenäitajaga sõiduk: ........................... g/km  
3.5.7.2.2.2. Madalaima heitenäitajaga sõiduk (kui see on asjako ­
hane): … g/km  
3.5.7.2.2.3. Sõiduk M (kui see on asjakohane):  g/km  
3.5.7.2.3. Üksnes akutoiterežiimis tekkinud CO  2 heite mass sõidu ­
kivälise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul  
3.5.7.2.3.1. Kõrgeima heitenäitajaga sõiduk: ........................... g/km  
3.5.7.2.3.2. Madalaima heitenäitajaga sõiduk (kui see on asjako ­
hane): .................................. g/km  
3.5.7.2.3.3. Sõiduk M (kui see on asjakohane): ...................... g/km  
3.5.7.3. Elektrisõiduki sõiduulatus  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 315  
3.5.7.3.1. Täiselektrisõiduki sõiduulatus  
3.5.7.3.1.1. Kõrgeima näitajaga sõiduk:  km  
3.5.7.3.1.2. Madalaima näitajaga sõiduk (kui see on asjakohane): 
................................... km  
3.5.7.3.2. Sõidukivälise laadimisega hübriidelektrisõiduki sõiduu ­
latus üksnes elektrirežiimis  
3.5.7.3.2.1. Kõrgeima näitajaga sõiduk:  km  
3.5.7.3.2.2. Madalaima näitajaga sõiduk (kui see on asjakohane): 
................................... km  
3.5.7.3.2.3. Sõiduk M (kui see on asjakohane):  km  
3.5.7.4. Kütuseelemendiga hübriidsõiduki kütusekulu aku laetust 
säilitavas režiimis  
3.5.7.4.1. Kõrgeima näitajaga sõiduk:  kg/100 km  
3.5.7.4.2. Madalaima näitajaga sõiduk (kui see on asjakohane): 
................................... kg/100 km  
3.5.7.4.3. Sõiduk M (kui see on asjakohane):  kg/100 km  
3.5.7.5. Elektrienergiakulu elektriajamiga sõidukite puhul  
3.5.7.5.1. Kombineeritud elektrienergiakulu (ECWLTC) täiselektri ­
sõidukite puhul  
3.5.7.5.1.1. Kõrgeima näitajaga sõiduk:  Wh/km  
3.5.7.5.1.2. Madalaima näitajaga sõiduk (kui see on asjakohane): 
................................... Wh/km  
3.5.7.5.2. Kasulikkusteguriga kaalutud üksnes akutoiterežiimis 
tekkinud elektrienergiakulu (ECAC,CD) (kombineeritud)  
3.5.7.5.2.1. Kõrgeima näitajaga sõiduk:  Wh/km  
3.5.7.5.2.2. Madalaima näitajaga sõiduk (kui see on asjakohane): 
................................... Wh/km  
3.5.7.5.2.3. Sõiduk M (kui see on asjakohane):  Wh/km  
3.5.8. Sõiduk, milles on kasutatud ökoinnovatsioonilahendusi 
määruse (EÜ) nr 443/2009 artiklis 12 määratletud tähen ­
duses M  1 -kategooria sõidukite puhul ja määruse (EL) nr 
510/2011 artiklis 12 määratletud tähenduses N  1 -kate­
gooria sõidukite puhul: jah/ei (  1 ) 
3.5.8.1. Kontrollsõiduki tüüp/variant/versioon määruse (EL) nr 
725/2011 artiklis 5 osutatud M  1 -kategooria sõidukite 
puhul või määruse (EL) nr 427/2014 artiklis 5 osutatud 
N 1 -kategooria sõidukite puhul (kui see on asjakohane):  
3.5.8.2. Koostoime erinevate ökoinnovatsioonilahenduste vahel: 
jah/ei (  1 ) ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 316  
3.5.8.3. Ökoinnovatsioonilahenduste kasutamisega seotud heitko ­
guste andmed (tabelit korratakse iga katsetatud etalonkü ­
tuse kohta) (w1)  
Ökoinnovat ­
sioonilahen ­
dusele tüübi ­
kinnituse 
andmise otsus 
( w2 ) Ökoinno­
vatsioonila ­
henduse 
kood (  w3 ) 1. Kont­
rollsõiduki 
CO  2 -heide 
(g/km)  2. Ökoin­
novaatilise 
sõiduki 
CO  2 -heide 
(g/km)  3. Kont­
rollsõiduki 
1. tüübi 
katsetsükli 
CO  2 -heide 
( w4 ) 4. Ökoin­
novaatilise 
sõiduki 1. 
katsetüübi 
katsetsükli 
CO  2 -heide  5. Kasutus­
koefitsient 
(UF), s.o 
tehnoloogia 
kasutamise 
ajaline osa 
tavapärastes 
töötingimust ­
es CO  2 -heite 
vähene­
mine 
((1 – 2) – 
(3 – 4))*5  
xxxx/201x  
CO  2 -heite vähenemine kokku (g/km) (  w5 )“ 
nn) Punkti 4.4 muudetakse järgmiselt:  
„4.4. Sidur(id):  “  
oo) Lisatakse punktid 4.5.1.1–4.5.1.5:  
„4.5.1.1. Põhirežiim: jah/ei (  1 ) 
4.5.1.2. Soodsaim režiim (kui põhirežiim puudub): …  
4.5.1.3. Ebasoodsaim režiim (kui põhirežiim puudub): …  
4.5.1.4. Pöördemoment: ............  
4.5.1.5. Sidurite arv: ............ “  
pp) Punkti 4.6 muudetakse järgmiselt:  
„4,6. Ülekandearvud  
Käik  Käigukasti ülekandearvud 
(mootori ja käigukasti 
väljundvõlli pöörete arvu 
suhe)  Peaülekande suhtarv(ud) 
(käigukasti veetava võlli ja 
vedava võlli hammaste 
arvude suhe)  Summaarne ülekandearv  
Maksimum variaatorkäi ­
gukasti puhul  
1 
2 
3 
… 
Miinimum variaatorkäi ­
gukasti puhul 
Tagasikäik“  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 317  
qq) Punkte 6.6–6.6.5 muudetakse järgmiselt:  
„6,6. Rehvid ja veljed  
6.6.1. Rehvi ja velje kombinatsioon(id)  
6.6.1.1. Teljed  
6.6.1.1.1. Telg 1: ............................  
6.6.1.1.1.1. Rehvimõõdu tähistus: ............  
6.6.1.1.1.2. Koormusindeks: ............  
6.6.1.1.1.3. Kiiruskategooria (  r ): .............  
6.6.1.1.1.4. Velje suurus: ............  
6.6.1.1.1.5. Velje nihe: .............  
6.6.1.1.2. Telg 2: ............................  
6.6.1.1.2.1. Rehvimõõdu tähistus: ............  
6.6.1.1.2.2. Koormusindeks: ............  
6.6.1.1.2.3. Kiiruskategooria: ............  
6.6.1.1.2.4. Velje suurus: ............  
6.6.1.1.2.5. Velje nihe: .............  
jne 
6.6.1.2. Tagavararatas, olemasolu korral: ............  
6.6.2. Veereraadiuste ülem- ja alampiirid  
6.6.2.1. Telg 1: ..................................... mm  
6.6.2.2. Telg 2: ..................................... mm  
6.6.2.3. Telg 3: ..................................... mm  
6.6.2.4. Telg 4: ..................................... mm  
jne 
6.6.3. Sõiduki tootja soovitatav rehvirõhk (soovitatavad rehvi ­
rõhud): .............................. kPa  
6.6.4. Keti/rehvi/velje kombinatsioon esi- ja/või tagateljele, mida 
tootja kõnealusele sõidukitüübile soovitab:  
6.6.5. Ajutiseks kasutamiseks ettenähtud varuüksuse (kui see on 
olemas) lühikirjeldus:  “  
rr) Punkti 9.1 muudetakse järgmiselt:  
„9,1. Keretüüp vastavalt direktiivi 2007/46/EMÜ II lisa C osas kindlaks 
määratud koodidele:  “  
ss) Punkti 9.9.2.1 muudetakse järgmiselt:  
„9.9.2.1. Seadme tüüp ja kirjeldus:  “  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 318  
Direktiivi 2007/46/EÜ II lisa muutmine  
(2) II lisa muudetakse järgmiselt:  
a) II lisa B osa punktide 1.3.1 ja 3.3.1, milles määratakse kindlaks M  1 - ja 
N 1 -kategooria sõidukiversioonide kriteeriumid, lõppu tuleks lisada järg ­
mine tekst:  
„Alternatiivina kriteeriumidele h, i ja j tehakse ühte versiooni kuuluvatele 
sõidukitele samad katsed, et arvutada nende CO  2 heide, elektrienergia ­
kulu ja kütusekulu vastavalt määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 6. all-lisa 
sätetele. “ 
b) II lisa B osa punkti 3.3.1 lõppu lisatakse järgmine tekst:  
„k) määruse (EL) nr 510/2011 (*) artikli 12 kohane uuenduslike tehno ­
loogiate kogum.“  
___________  
(*) ELT L 145 31.5.2011, lk 1.  
Direktiivi 2007/46/EÜ III lisa muutmine  
3) Direktiivi 2007/46/EÜ III lisa muudetakse järgmiselt.  
a) Punkte 3–3.1.1 muudetakse järgmiselt: 
„3. VEOJÕUALLIKAS (k)  
3.1. Veojõuallika(te) tootja:  
3.1.1. Tootja kood (nii, nagu see on märgitud veojõuallikale, või muud 
identifitseerimisandmed):  “  
b) Punkti 3.2.1.8 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.1.8. Mootori nimivõimsus (n): ............. kW pöörlemissagedusel 
.............. min  –1 (tootja deklareeritud väärtus)“  
c) Punkte 3.2.12.2–3.2.12.2.1 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.12.2. Saastekontrolliseadmed (kui neid ei ole kirjeldatud muus 
punktis)  
3.2.12.2.1. Katalüüsmuundur“  
d) Punkt 3.2.12.2.1.11 jäetakse välja.  
e) Punktid 3.2.12.2.1.11.6 ja 3.2.12.2.1.11.7 jäetakse välja.  
f) Punkt 3.2.12.2.2 asendatakse järgmise punktiga:  
„3.2.12.2.2.1. Hapnikuandur: jah/ei (  1 )“ 
g) Punkti 3.2.12.2.5 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.12.2.5. Kütuseaurude kontrollisüsteem (ainult bensiini- ja etanooli ­
mootorid): jah/ei (  1 )“ ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 319  
h) Punkti 3.2.12.2.8 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.12.2.8. Muu süsteem“  
i) Lisatakse punktid 3.2.12.2.10–3.2.12.2.10.1:  
„3.2.12.2.10. Perioodiliselt regenereeruv süsteem: (esitada allpool nime ­
tatud teave kõigi eraldi üksuste kohta)  
3.2.12.2.10.1. Regenereerimismeetod või -süsteem, kirjeldus ja/või 
joonis:  “  
j) Lisatakse punkt 3.2.12.2.11.1:  
„3.2.12.2.11.1. Vajaliku reaktiivi tüüp ja kontsentratsioon:  “  
k) Punkti 3.3 muudetakse järgmiselt:  
„3,3. Elektriseade“  
l) Punkti 3.3.2 muudetakse järgmiselt:  
„3.3.2. Laetav energiasalvestussüsteem“  
m) Punkti 3.4 muudetakse järgmiselt:  
„3,4. Veojõuallikate kombinatsioon“  
n) Punktid 3.5.4–3.5.5.6 jäetakse välja.  
o) Punkti 4.6 muudetakse järgmiselt:  
„4,6. Ülekandearvud  
Käik  Käigukasti ülekandearvud 
(mootori ja käigukasti 
väljundvõlli pöörete arvu 
suhe)  Peaülekande suhtarv(ud) 
(käigukasti veetava võlli ja 
vedava võlli hammaste 
arvude suhe)  Summaarne ülekandearv  
Maksimum variaatorkäi ­
gukasti puhul  
1 
2 
3 
… 
Miinimum variaatorkäi ­
gukasti puhul 
Tagasikäik“  
p) Punkti 6.6.1 muudetakse järgmiselt:  
„6.6.1. Rehvi ja velje kombinatsioon(id)“  
q) Punkti 9.1 muudetakse järgmiselt:  
„9,1. Keretüüp vastavalt direktiivi 2007/46/EMÜ II lisa C osas kindlaks 
määratud koodidele:  “  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 320  
Direktiivi 2007/46/EÜ VIII lisa muutmine  
4) Direktiivi 2007/46/EÜ VIII lisa muudetakse järgmiselt.  
„VIII LISA  
KATSETULEMUSED  
(Täidab tüübikinnitusasutus ja lisab sõiduki EÜ tüübikinnitustunnistusele)  
Andmetest peab alati selgelt nähtuma, millise variandi või versiooni kohta 
need kehtivad. Ühe versiooni kohta võib olla ainult üks tulemus. Mitme 
tulemuse kombinatsioon ühe versiooni kohta on siiski lubatud, kui see viitab 
kõige ebasoodsamale tulemusele. Viimasel juhul lisatakse märkus, et tärniga 
(*) märgistatu kohta on esitatud ainult kõige ebasoodsam tulemus.  
1. Mürataseme katsete tulemused  
Alusõigusakti ja viimase tüübikinnituse suhtes kohaldatava muutmi ­
sakti number. Kui õigusakti rakendatakse kahes või enamas astmes, 
märgitakse ka rakendusaste:  
Variant/versioon:  …  …  …  
Sõidumüra (dB(A)/E):  …  …  …  
Seisumüra (dB(A)/E):  …  …  …  
pöörlemissagedusel 
(min  –1 ): … …  …  
2. Heitekatsete tulemused  
2.1. Selliste mootorsõidukite heitgaasid, mida on katsetatud kergeveokite 
katsemenetluse alusel  
Märkida viimatine tüübikinnituse suhtes kohaldatav muutmisakt. Kui 
õigusakti rakendatakse kahes või enamas astmes, märgitakse ka 
rakendusaste: .......................  
Kütus(ed) (  1 ) … (diislikütus, bensiin, veeldatud naftagaas, maagaas; 
kahekütuseline: bensiin/maagaas, veeldatud naftagaas, maagaas/bio ­
metaan; segakütuseline: bensiin/etanool …)  
2.1.1. 1. tüüpi katse (  2 ), ( 3 ) (sõiduki heide katsetsüklis pärast külmkäivitust)  
NEDC keskväärtused, WLTP suurimad väärtused  
Variant/versioon:  …  …  …  
CO (mg/km)  …  …  …  
THC (mg/km)  …  …  …  ▼B 
( 1 ) Märkida kasutatava kütuse võimalikud piirangud (nt maagaasi korral gaasiklass L 
(madal) või H (kõrge)). 
( 2 ) Kahekütuseliste sõidukite korral korratakse tabelit mõlema kütuse kohta. 
( 3 ) Segakütuseliste sõidukite puhul, kui katsetada tuleb mõlemaid kütuseid vastavalt määruse 
(EÜ) nr 1151/2017 I lisa joonisele I.2.4, ning sõidukite puhul, mis töötavad veeldatud 
naftagaasiga või maagaasi/biometaaniga, kasutades kas üht või kaht kütust, korratakse 
tabelit katses kasutatud eri etalonkütuste kohta ning lisatabelis esitatakse saadud ebasood ­
saimad tulemused. Vajaduse korral näidatakse vastavalt UNECE eeskirja nr 83 12. lisa 
punktile 3.1.4, kas tulemused on mõõdetud või arvutatud.
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 321  
NMHC (mg/km)  …  …  …  
NO  x (mg/km)  …  …  …  
THC + NO  x (mg/km)  …  …  …  
Tahkete osakeste mass 
(PM) (mg/km)  … …  …  
Tahkete osakeste arv (PN) 
(#/km) (  1 ) … …  …  
Ümbritseva temperatuuri paranduskatse (ATCT)  
Ümbritseva tempera ­
tuuri paranduskatse 
tüüpkond  Interpolatsioonitüüpkond  Sõidutakistusmaatriksi 
tüüpkond  
… …  …  
… …  …  
Tüüpkonna parandustegurid  
Ümbritseva temperatuuri parandus ­
katse tüüpkond  FCF 
… …  
… …  
2.1.2. 2. tüüpi katse (  1 ), ( 2 ) (tüübikinnitusel sõiduki kasutuskõlblikkuse 
hindamiseks vajalikud heitkoguste andmed)  
2. katsetüüp, tühikäigukatse väikesel pöörlemissagedusel: 
Variant/versioon:  …  …  …  
CO (mahuprotsent)  …  …  …  
Mootori pöörlemissagedus 
(min  –1 ) … …  …  
Mootoriõli temperatuur (°C)  …  …  …  
2. katsetüüp, tühikäigukatse suurel pöörlemissagedusel: 
Variant/versioon:  …  …  …  
CO (mahuprotsent)  …  …  …  
Lambda väärtus  …  …  …  
Mootori pöörlemissagedus 
(min  –1 ) … …  …  
Mootoriõli temperatuur (°C)  …  …  …  ▼B 
( 1 ) Kahekütuseliste sõidukite korral korratakse tabelit mõlema kütuse kohta. 
( 2 ) Segakütuseliste sõidukite puhul, kui katsetada tuleb mõlemaid kütuseid vastavalt määruse 
(EÜ) nr 1151/2017 I lisa joonisele I.2.4, ning sõidukite puhul, mis töötavad veeldatud 
naftagaasiga või maagaasi/biometaaniga, kasutades kas üht või kaht kütust, korratakse 
tabelit katses kasutatud eri etalonkütuste kohta ning lisatabelis esitatakse saadud ebasood ­
saimad tulemused. Vajaduse korral näidatakse vastavalt UNECE eeskirja nr 83 12. lisa 
punktile 3.1.4, kas tulemused on mõõdetud või arvutatud.
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 322  
2.1.3. 3. katsetüüp (karterigaaside heitkogused): …  
2.1.4. 4. katsetüüp (kütuseaurud): … g katse kohta  
2.1.5. 5. katsetüüp (saastekontrolliseadmete vastupidavus):  
— läbitud vanandamisdistants (km) (nt 160 000 km): …  
— Halvendustegur (DF): arvutatud/kindlaksmääratud (  1 ) 
— Väärtused: 
Variant/versioon:  …  …  …  
CO …  …  …  
THC  …  …  …  
NMHC  …  …  …  
NO  x … …  …  
THC + NO  x … …  …  
Tahkete osakeste mass (PM)  …  …  …  
Tahkete osakeste arv (PN) (  1 ) …  …  …  
2.1.6. 6. katsetüüp (keskmine heide madalatel ümbritsevatel temperatuu ­
ridel): 
Variant/versioon:  …  …  …  
CO (g/km)  …  …  …  
THC (g/km)  …  …  …  
2.1.7. OBD: jah/ei (  2 ) 
2.2. Nende mootorite heitgaasid, mida on katsetatud raskeveokite katse ­
menetluse alusel.  
Märkida viimatine tüübikinnituse suhtes kohaldatav muutmisakt. Kui 
õigusakti rakendatakse kahes või enamas astmes, märgitakse ka 
rakendusaste: …  
Kütus(ed) (  3 ) … (diislikütus, bensiin, veeldatud naftagaas, maagaas, 
etanool vm)  
2.2.1. Euroopa püsitsükliga katse (ESC) tulemused (  4 ), ( 5 ), ( 6 ) 
Variant/versioon:  …  …  …  
CO (mg/kWh)  …  …  …  
THC (mg/kWh)  …  …  …  
NO  x (mg/kWh)  …  …  …  
NH  3 (ppm) (  1 ) …  …  …  ▼B 
( 1 ) Mittevajalik maha tõmmata. 
( 2 ) Mittevajalik maha tõmmata. 
( 3 ) Märkida kasutatava kütuse võimalikud piirangud (nt maagaasi korral gaasiklass L 
(madal) või H (kõrge)). 
( 4 ) Kui see on asjakohane. 
( 5 ) Euro VI puhul käsitatakse ESCd WHSCna ja ETCd WHTCna. 
( 6 ) Euro VI puhul, kui surumaagaasi ja veeldatud naftagaasiga töötavaid mootoreid katseta ­
takse eri etalonkütustega, luuakse uus tabel iga katsetatud etalonkütuse kohta.
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 323  
Tahkete osakeste mass (mg/ 
kWh)  … …  …  
Tahkete osakeste arv 
(#/kWh) (  1 ) … …  …  
2.2.2. Euroopa koormuskatse (ELR) tulemus (  1 ) 
Variant/versioon:  …  …  …  
Suitsusus: … m  – 1 … …  …  
2.2.3. Euroopa muutuvtsükliga katse (ETC) tulemused (  2 ), ( 3 ) 
Variant/versioon:  …  …  …  
CO (mg/kWh)  …  …  …  
THC (mg/kWh)  …  …  …  
NMHC (mg/kWh) (  1 ) …  …  …  
CH  4 (mg/kWh) (  1 ) …  …  …  
NO  x (mg/kWh)  …  …  …  
NH  3 (ppm) (  1 ) …  …  …  
Tahkete osakeste mass 
(mg/kWh)  … …  …  
Tahkete osakeste arv 
(#/kWh) (  1 ) … …  …  
2.2.4. Tühikäigukatse (  4 ) 
Variant/versioon:  …  …  …  
CO (mahuprotsent)  …  …  …  
Lambda väärtus (  1 ) …  …  …  
Mootori pöörlemissagedus 
(min  –1 ) … …  …  
Mootoriõli temperatuur (K)  …  …  …  
2.3. Diislisuits  
Märkida viimatine tüübikinnituse suhtes kohaldatav muutmisakt. Kui 
õigusakti rakendatakse kahes või enamas astmes, märgitakse ka 
rakendusaste:  .  
2.3.1. Vabakiirenduskatse tulemused 
Variant/versioon:  …  …  …  
Korrigeeritud neeldumis ­
tegur (m  – 1 ) … …  …  
Mootori normaalne pöör ­
lemissagedus tühikäigul  … …  …  
Mootori suurim 
pöörlemissagedus  … …  …  
Õli temperatuur (min/ 
max)  … …  …  ▼B 
( 1 ) Kui see on asjakohane. 
( 2 ) Euro VI puhul käsitatakse ESCd WHSCna ja ETCd WHTCna. 
( 3 ) Euro VI puhul, kui surumaagaasi ja veeldatud naftagaasiga töötavaid mootoreid katseta ­
takse eri etalonkütustega, luuakse uus tabel iga katsetatud etalonkütuse kohta. 
( 4 ) Kui see on asjakohane.
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 324  
3. CO  2 -heite, kütuse- ja elektrienergiakulu ning elektrilise sõiduula ­
tuse katsete tulemused  
Alusõigusakti ja viimase tüübikinnituse suhtes kohaldatava muutmi ­
sakti number:  
3.1. Sisepõlemismootorid, sealhulgas sõidukivälise laadimiseta hübriide ­
lektrisõidukid (NOVC)  ( 1 ) ( 2 ) 
Variant/versioon:  …  …  …  
CO  2 heite mass (linnasõit, g/km)  …  …  …  
CO  2 heite mass (asulaväline sõit, g/km)  …  …  …  
CO  2 heite mass (kombineeritud, g/km)  …  …  …  
Kütusekulu (linnasõit, l/100 km) (  1 ) …  …  …  
Kütusekulu (asulaväline sõit, l/100 km) (  2 ) …  …  …  
Kütusekulu (kombineeritud, l/100 km) (  3 ) …  …  …  
( 1 ) Ühik „l/100 km“ asendatakse ühikuga „m  3 /100 km“ maagaasi ning vesiniku ja maagaasi seguga töötavate sõidukite 
korral ning ühikuga „kg/100 km“ vesinikuga töötavate sõidukite korral. 
( 2 ) Ühik „l/100 km“ asendatakse ühikuga „m  3 /100 km“ maagaasi ning vesiniku ja maagaasi seguga töötavate sõidukite 
korral ning ühikuga „kg/100 km“ vesinikuga töötavate sõidukite korral. 
( 3 ) Ühik „l/100 km“ asendatakse ühikuga „m  3 /100 km“ maagaasi ning vesiniku ja maagaasi seguga töötavate sõidukite 
korral ning ühikuga „kg/100 km“ vesinikuga töötavate sõidukite korral. 
Interpolatsioonitüüpkonna tunnus (  1 ) Variant/versioon  
… …  
… …  
… …  
( 1 ) Interpolatsioonitüüpkonna tunnuse formaat on esitatud komisjoni 1. juuni 2017. aasta määruse (EL) 2017/1151 
(millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübi ­
kinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite heitmetega (Euro 5 ja Euro 6) ning sõidukite remondi- ja 
hooldusteabe kättesaadavust, ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning 
komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 ja komisjoni määru st (EL) nr 1230/2012 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) 
nr 692/2008) (ELT L 175, 7.7.2017, lk 1) XXI lisa punktis 5.0. 
Sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna tunnus (  1 ) Variant/versioon  
… …  
… …  
… …  
( 1 ) Sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna tunnuse formaat on esitatud määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa punktis 5.0.  ▼B 
( 1 ) Kui see on asjakohane. 
( 2 ) Tabelit korratakse iga katsetatud etalonkütuse kohta.
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 325  
Tulemused:  Interpolatsioonitüüpkonna tunnus  Sõidutakis ­
tusmaatriksi 
tüüpkonna 
tunnus  
VH VM (kui on 
kohaldatav)  VL (kui on 
kohaldatav)  Näidissõiduk  
CO  2 -heite mass väikese kiiruse faasis (g/km)  …  …  …  
CO  2 -heite mass keskmise kiiruse faasis (g/km)  …  …  …  
CO  2 -heite mass suure kiiruse faasis (g/km)  …  …  …  
CO  2 -heite mass eriti suure kiiruse faasis (g/km)  …  …  …  
CO  2 -heite mass (kombineeritud, g/km)  …  …  …  
Kütusekulu väikese kiiruse faasis (l/100 km; m  3 / 
100 km; kg/100 km)  … …  …  
Kütusekulu keskmise kiiruse faasis (l/100 km; m  3 / 
100 km; kg/100 km)  … …  …  
Kütusekulu suure kiiruse faasis (l/100 km; m  3 /100 km; 
kg/100 km)  … …  …  
Kütusekulu eriti suure kiiruse faasis (l/100 km; m  3 / 
100 km; kg/100 km)  … …  …  
Kütusekulu (kombineeritud) (l/100 km; m  3 /100 km; kg/ 
100 km)  … …  …  
f0 …  …  …  
f1 …  …  …  
f2 …  …  …  
Veeretakistus  …  …  …  
Delta Cd*A (kui on kohaldatav, siis VL kohta võrd ­
luses VHga)  … …  …  
Katsemass  …  …  …  
Korrata iga interpolatsiooni- või sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna 
puhul.  
3.2. Sõidukivälise laadimisega hübriidelektrisõidukid (OVC)  ( 1 ) 
Variant/versioon:  …  …  …  
CO  2 -heite mass (tingimus A, kombineeritud) (g/km)  …  …  …  
CO  2 -heite mass (tingimus B, kombineeritud) (g/km)  …  …  …  ▼B 
( 1 ) Kui see on asjakohane.
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 326  
CO  2 -heite mass (kaalutud, kombineeritud, g/km)  …  …  …  
Kütusekulu (tingimus A, kombineeritud) (l/100 km) (  g ) …  …  …  
Kütusekulu (tingimus B, kombineeritud) (l/100 km) (  g ) …  …  …  
Kütusekulu (kaalutud, kombineeritud) (l/100 km) (  g ) …  …  …  
Elektrienergiakulu (tingimus A, kombineeritud) (Wh/km)  …  …  …  
Elektrienergiakulu (tingimus B, kombineeritud) (Wh/km)  …  …  …  
Elektrienergiakulu (kaalutud, kombineeritud) (Wh/km)  …  …  …  
Täiselektrisõiduki sõiduulatus (km)  …  …  …  
Interpolatsioonitüüpkonna number  Variant/versioon  
… …  
… …  
… …  
Sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna tunnus  Variant/versioon  
… …  
… …  
… …  
Tulemused:  Interpolatsioonitüüpkonna tunnus  Sõidutakis ­
tusmaatriksi 
tüüpkonna 
tunnus  
VH VM (kui on 
kohaldatav)  VL (kui on 
kohaldatav)  Näidissõiduk  
CO  2 -heite mass aku laetust säilitavas režiimis väikese 
kiiruse faasis (g/km)  … …  
CO  2 -heite mass aku laetust säilitavas režiimis keskmise 
kiiruse faasis (g/km)  … …  
CO  2 -heite mass aku laetust säilitavas režiimis suure 
kiiruse faasis (g/km)  … …  
CO  2 -heite mass aku laetust säilitavas režiimis eriti 
suure kiiruse faasis (g/km)  … …  
CO  2 -heite mass aku laetust säilitavas režiimis (kombi ­
neeritud, g/km)  … …  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 327  
Tulemused:  Interpolatsioonitüüpkonna tunnus  Sõidutakis ­
tusmaatriksi 
tüüpkonna 
tunnus  
VH VM (kui on 
kohaldatav)  VL (kui on 
kohaldatav)  Näidissõiduk  
CO  2 -heite mass aku laetust säilitavas režiimis (kombi ­
neeritud, g/km)  
CO  2 -heite mass (kaalutud, kombineeritud, g/km)  
Kütusekulu aku laetust säilitavas režiimis väikese 
kiiruse faasis (l/100 km)  … …  
Kütusekulu aku laetust säilitavas režiimis keskmise 
kiiruse faasis (l/100 km)  … …  
Kütusekulu aku laetust säilitavas režiimis suure kiiruse 
faasis (l/100 km)  … …  
Kütusekulu aku laetust säilitavas režiimis eriti suure 
kiiruse faasis (l/100 km)  … …  
Kütusekulu aku laetust säilitavas režiimis (kombinee ­
ritud, l/100 km)  … …  
Kütusekulu akutoiterežiimis (kombineeritud, l/100 km)  …  …  
Kütusekulu (kaalutud, kombineeritud) (l/100 km)  …  …  
Elektrienergiakulu EC  AC,weighted  … …  
EAER (kombineeritud)  …  …  
EAER  city … …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
Veeretakistus  …  …  
Delta Cd*A (VL või VM kohta võrdluses VHga)  …  …  
Katsemass  …  …  
Näidissõiduki lauppind (m  2 ) 
Korrata iga interpolatsioonitüüpkonna puhul.  
3.3. Täiselektrisõidukid  ( 1 ) 
Variant/versioon:  …  …  …  
Elektrienergiakulu (Wh/km)  …  …  …  
Sõidukaugus (km)  …  …  …  ▼B 
( 1 ) Kui see on asjakohane.
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 328  
Interpolatsioonitüüpkonna number  Variant/versioon  
… …  
… …  
… …  
Sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna tunnus  Variant/versioon  
… …  
… …  
… …  
Tulemused:  Interpolatsioonitüüpkonna tunnus  Maatriksi tüüp ­
konna tunnus  
VH VL  Näidissõiduk  
Elektrienergiakulu (kombineeritud, Wh/km)  …  …  
Täiselektrisõiduki sõiduulatus (kombineeritud, km)  …  …  
Täiselektrisõiduki sõiduulatus (linnasõit, km)  …  …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
Veeretakistus  …  …  
Delta Cd*A (VL kohta võrdluses VHga)  …  …  
Katsemass  …  …  
Näidissõiduki lauppind (m  2 ) 
3.4. Vesinikkütuseelemendiga sõidukid  ( 1 ) 
Variant/versioon:  …  …  …  
Kütusekulu (kg/100 km)  …  …  …  
Variant/versioon:  Variant/versioon:  
Kütusekulu (kombineeritud, kg/100 km)  …  …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
Veeretakistus  …  …  
Katsemass  …  ▼B 
( 1 ) Kui see on asjakohane.
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 329  
3.5. Korrelatsioonimeetodil saadud väljundaruanne (-aruanded) vastavalt 
rakendusmäärusele 2017/1152  
Korrata iga interpolatsiooni- või sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna 
puhul:  
interpolatsiooni- või sõidutakistusmaatriksi tüüpkond [joonealune 
märkus: „Tüübikinnitusnumber + interpolatsiooni tüüpkonna järjekor ­
ranumber“]: …  
VH aruanne: …  
VL aruanne (kui on kohaldatav): …  
Näidissõiduk: …  
4. Katsetulemused sõidukite korral, mille puhul on kasutatud ökoin ­
novatsioonilahendusi  ( 1 ) ( 2 ) ( 3 ) 
Vastavalt eeskirjale nr 83 (kui on kohaldatav)  
Variant/versioon …  
Ökoinno­
vatsioonila ­
hendusele 
tüübikinni ­
tuse 
andmise 
otsus (  1 ) Ökoinno­
vatsioonila ­
henduse 
kood (  2 ) 1. tüüp / I 
tsükkel 
(NEDC/ 
WLTP)  1. Kont­
rollsõiduki 
CO  2 -heide 
(g/km)  2. Ökoin­
novaatilise 
sõiduki 
CO  2 -heide 
(g/km)  3. Kont­
rollsõiduki 
1. tüüpi 
katsetsükli 
CO  2 - 
heide (  3 ) 4. Ökoinno­
vaatilise 
sõiduki 1. 
tüübi katset ­
sükli CO  2 - 
heide (= I lisa 
punkt 3.5.1.3)  5. Kasutus­
koefitsient 
(UF), s.o 
tehnoloogia 
kasutamise 
ajaline osa 
tavapärastes 
töötingimus ­
tes CO  2 -heite 
vähenemine 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
xxx/201x  …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
Kogu CO  2 -heite vähenemine NEDC katses (g/km) (  4 ) …  
( 1 ) (  h4 ) Ökoinnovatsioonilahendusele tüübikinnitust andva komisjoni otsuse number. 
( 2 ) (  h5 ) Kindlaks määratud komisjoni otsuses, millega ökoinnovatsioonilahendusele antakse tüübikinnitus. 
( 3 ) (  h6 ) Kui 1. tüüpi katsetsükli asemel kasutatakse modelleerimist, kantakse siia modelleerimisel saadud väärtus. 
( 4 ) (  h7 ) Kõigist ökoinnovatsioonilahendustest tingitud CO  2 -heite vähenemiste summa 1. tüüpi katsetsüklis UNECE eeskirja 
nr 83 kohaselt.  
Vastavalt määruse (EL) 2017/1151 XXI lisale (kui on kohaldatav)  
Variant/versioon …  
Ökoinno­
vatsioonila ­
hendusele 
tüübikinni ­
tuse 
andmise 
otsus (  1 ) Ökoinno­
vatsioonila ­
henduse 
kood (  2 ) 1. tüüp / I 
tsükkel 
(NEDC/ 
WLTP)  1. Kont­
rollsõiduki 
CO  2 -heide 
(g/km)  2. Ökoin­
novaatilise 
sõiduki 
CO  2 -heide 
(g/km)  3. Kont­
rollsõiduki 
1. tüüpi 
katsetsükli 
CO  2 - 
heide (  3 ) 4. Ökoinno­
vaatilise 
sõiduki 1. 
tüüpi katset ­
sükli CO  2 - 
heide  5. Kasutus­
koefitsient 
(UF), s.o 
tehnoloogia 
kasutamise 
ajaline osa 
tavapärastes 
töötingimus ­
tes CO  2 -heite 
vähenemine 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
xxx/201x  …  …  …  …  …  …  …  …  ▼B 
( 1 ) ( h1 ) Tabelit korratakse iga variandi/versiooni kohta. 
( 2 ) ( h2 ) Tabelit korratakse iga katsetatud etalonkütuse kohta. 
( 3 ) ( h3 ) Vajaduse korral laiendatakse tabelit, kasutades iga ökoinnovatsioonilahenduse jaoks 
üht lisarida.
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 330  
Variant/versioon …  
Ökoinno­
vatsioonila ­
hendusele 
tüübikinni ­
tuse 
andmise 
otsus (  1 ) Ökoinno­
vatsioonila ­
henduse 
kood (  2 ) 1. tüüp / I 
tsükkel 
(NEDC/ 
WLTP)  1. Kont­
rollsõiduki 
CO  2 -heide 
(g/km)  2. Ökoin­
novaatilise 
sõiduki 
CO  2 -heide 
(g/km)  3. Kont­
rollsõiduki 
1. tüüpi 
katsetsükli 
CO  2 - 
heide (  3 ) 4. Ökoinno­
vaatilise 
sõiduki 1. 
tüüpi katset ­
sükli CO  2 - 
heide  5. Kasutus­
koefitsient 
(UF), s.o 
tehnoloogia 
kasutamise 
ajaline osa 
tavapärastes 
töötingimus ­
tes CO  2 -heite 
vähenemine 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
Kogu CO  2 -heite vähenemine WLTP katses (g/km) (  4 ) 
( 1 ) (  h4 ) Ökoinnovatsioonilahendusele tüübikinnitust andva komisjoni otsuse number. 
( 2 ) (  h5 ) Kindlaks määratud komisjoni otsuses, millega ökoinnovatsioonilahendusele antakse tüübikinnitus. 
( 3 ) (  h6 ) Kui 1. tüüpi katsetsükli asemel kasutatakse modelleerimist, kantakse siia modelleerimisel saadud väärtus. 
( 4 ) (  h7 ) Kõigist ökoinnovatsioonilahendustest tingitud CO  2 -heite vähenemiste summa 1. tüüpi katsetsüklis vastavalt 
määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 4. all-lisa sätetele.  
4.1. Ökoinnovatsioonilahendus(t)e üldkood  ( 1 ): 
Selgitavad märkused  
( h ) Ökoinnovatsioonilahendused.  
___________  
( 1 ) ( h8 ) Ökoinnovatsioonilahendus(t)e üldkood koosneb järgmistest ükstei ­
sest tühikuga eraldatud elementidest: 
— Tüübikinnitusasutuse kood vastavalt VII lisale; 
— iga sõiduki puhul kasutatud ökoinnovatsioonilahenduse individu ­
aalne kood, mis on esitatud komisjoni tüübikinnituse andmise 
otsuste kronoloogilises järjekorras. 
(Näiteks kui Saksamaa tüübikinnitusasutuse sertifitseeritud 
sõiduki puhul on kasutatud kolme ökoinnovatsioonilahendust, 
mis on kronoloogiliselt saanud tüübikinnituse numbrite all 10, 
15 ja 16, peaks üldkood olema: „e1 10 15 16“.)“  
Direktiivi 2007/46/EÜ IX lisa muudatused  
(5) Direktiivi 2007/46/EÜ IX lisa asendatakse järgmisega:  
„IX LISA  
EÜ VASTAVUSSERTIFIKAAT  
0. EESMÄRGID  
Vastavussertifikaadi väljaandmisega kinnitab sõidukitootja ostjale, et 
omandatud sõiduk vastab selle tootmise ajal Euroopa Liidus kehtinud 
õigusaktidele.  
Peale selle saavad liikmesriikide pädevad asutused vastavussertifikaadi 
abil registreerida sõiduki, ilma et nad peaksid nõudma registreerimise 
taotlejalt muid tehnilisi dokumente.  
Seetõttu peab vastavussertifikaat sisaldama järgmist:  
a) valmistajatehase tähis;  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 331  
b) sõiduki täpsed tehnilised omadused (s.t ei ole lubatud märkida väär ­
tuse vahemikku).  
1. ÜLDKIRJELDUS  
1.1. Vastavussertifikaat koosneb kahest osast.  
a) Lk 1, mis sisaldab tootja kinnitust nõuetele vastavuse kohta. Kõikide 
sõidukikategooriate puhul kasutatakse sama vormi.  
b) Lk 2, mis sisaldab sõiduki põhiomaduste tehnilist kirjeldust. Lk 2 
vorm on iga sõidukikategooria puhul erinev.  
1.2. Vastavussertifikaadi suurim formaat on A4 (210 x 297 mm) või see on 
A4 formaati volditud.  
1.3. Ilma et see piiraks punkti O alapunkti b sätete kohaldamist, esitatakse 
teises osas samad väärtused ja mõõtühikud, mis on esitatud asjakohaste 
õigusaktide tüübikinnitusdokumentides. Toodangu nõuetele vastavuse 
kontrollimisel tuleb neid väärtusi asjaomastes õigusaktides sätestatud 
meetodite abil kontrollida. Arvesse võetakse kõnealustes õigusaktides 
lubatud hälbeid.  
2. ERISÄTTED  
2.1. Vastavussertifikaadi näidis A (komplektne sõiduk) hõlmab sõidukeid, 
mida võib kasutada teedel, ilma et neile tüübikinnituse andmiseks oleks 
vaja läbida lisaastmeid.  
2.2. Vastavussertifikaadi näidis B (komplekteeritud sõidukid) hõlmab sõidu ­
keid, mis on tüübikinnituse saamiseks läbinud lisaastmeid.  
See on mitmeastmelise tüübikinnitusmenetluse tavapärane tulemus (nt 
teise astme tootja on ehitanud bussi, kasutades šassiid, mille on 
ehitanud sõidukitootja).  
Mitmeastmelise protsessiga lisandunud omadusi kirjeldatakse lühidalt.  
2.3. Vastavussertifikaadi näidis C (mittekomplektsed sõidukid) hõlmab 
sõidukeid, mis peavad tüübikinnituse saamiseks läbima lisaastme (nt 
veoki šassii).  
N-kategooriasse kuuluvate kabiiniga šassiiga sõidukite vastavussertifi ­
kaadi puhul kasutatakse näidist C, välja arvatud traktorite ja poolhaa ­
giste puhul.  
I OSA  
KOMPLEKTSED JA KOMPLEKTEERITUD SÕIDUKID  
NÄIDIS A1 – LK 1  
KOMPLEKTSED SÕIDUKID  
EÜ VASTAVUSSERTIFIKAAT  
Lk 1  
Allakirjutanu [… ( täielik nimi ja ametikoht )] tõendab käesolevaga, et sõiduk:  
0.1. Mark (tootja kaubanimi): …  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 332  
0.2. Tüüp: …  
— Variant (  a ): …  
— Versioon (  a ): …  
0.2.1. Kaubanduslik nimetus: …  
0.4. Sõiduki kategooria: …  
0.5. Tootjaettevõtte nimi ja aadress: …  
0.6. Andmesiltide asukoht ja kinnitusviis: …  
Valmistajatehase tähise asukoht: …  
0.9. Tootja esindaja (olemasolu korral) nimi ja aadress: …  
0.10. Valmistajatehase tähis: …  
vastab kõigis aspektides tüübile, mida on kirjeldatud tüübikinnituses 
(…tüübikinnitusnumber ja tüübikinnituse laienduse number ), mis on välja 
antud (…  väljaandmise kuupäev ), ning et  
sõiduki võib püsivalt registreerida liikmesriikides, kus on parem- 
/vasakpoolne (  b ) liiklus ning kus kiirusmõõdikul ja läbisõidumõõdikul kasu ­
tatakse meeter-/inglise (  c ) mõõdustiku ühikuid (kui on kohaldatav) (  d ). 
(Koht) (Kuupäev): …  (Allkiri): …  
NÄIDIS A2 – LK 1  
KOMPLEKTSED SÕIDUKID, MILLELE ON ANTUD VÄIKESEERIA 
TÜÜBIKINNITUS  
[Aasta]  [Järjekorranumber]  
EÜ VASTAVUSSERTIFIKAAT  
Lk 1  
Allakirjutanu [… ( täielik nimi ja ametikoht )] tõendab käesolevaga, et sõiduk:  
0.1. Mark (tootja kaubanimi): …  
0.2. Tüüp: …  
— Variant (  a ): …  
— Versioon (  a ): …  
0.2.1. Kaubanduslik nimetus: …  
0.4. Sõiduki kategooria: …  
0.5. Tootjaettevõtte nimi ja aadress: …  
0.6. Andmesiltide asukoht ja kinnitusviis: …  
Valmistajatehase tähise asukoht: …  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 333  
0.9. Tootja esindaja (olemasolu korral) nimi ja aadress: …  
0.10. Valmistajatehase tähis: …  
vastab kõigis aspektides tüübile, mida on kirjeldatud tüübikinnituses (…  
tüübikinnitusnumber ja tüübikinnituse laienduse number ), mis on välja 
antud (…  väljaandmise kuupäev ), ning et  
sõiduki võib püsivalt registreerida liikmesriikides, kus on parem- 
/vasakpoolne (  b ) liiklus ning kus kiirusmõõdikul ja läbisõidumõõdikul kasu ­
tatakse meeter-/inglise (  c ) mõõdustiku ühikuid (kui on kohaldatav) (  d ). 
(Koht) (Kuupäev): …  (Allkiri): …  
NÄIDIS B – LK 1  
KOMPLEKTEERITUD SÕIDUKID  
EÜ VASTAVUSSERTIFIKAAT  
Lk 1  
Allakirjutanu [… ( täielik nimi ja ametikoht )] tõendab käesolevaga, et sõiduk:  
0.1. Mark (tootja kaubanimi): …  
0.2. Tüüp: …  
— Variant (  a ): …  
— Versioon (  a ): …  
0.2.1. Kaubanduslik nimetus: …  
0.2.2. Mitmeastmelise tüübikinnitusega sõidukite puhul baassõiduki / 
eelmiste komplekteerimisastmete sõiduki tüübikinnitusandmed (loet ­
leda andmed iga astme kohta):  
— Tüüp: …  
— Variant (  a ): …  
— Versioon (  a ): …  
Tüübikinnitusnumber, laienduse number …  
0.4. Sõiduki kategooria: …  
0.5. Tootjaettevõtte nimi ja aadress: …  
0.5.1. Mitmeastmelise tüübikinnitusega sõidukite puhul baassõiduki / 
eelmis(t)e komplekteerimisastme(te) sõiduki tootja ärinimi ja 
aadress…  
0.6. Andmesiltide asukoht ja kinnitusviis: …  
Valmistajatehase tähise asukoht: …  
0.9. Tootja esindaja (olemasolu korral) nimi ja aadress: …  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 334  
0.10. Valmistajatehase tähis: …  
a) on komplekteeritud ja seda on muudetud (  1 ) järgmiselt: … ning  
b) vastab kõigis aspektides tüübile, mida on kirjeldatud tüübikinnituses 
(…tüübikinnitusnumber ja tüübikinnituse laienduse number ), mis on 
välja antud (…  väljaandmise kuupäev ), ning  
c) sõiduki võib püsivalt registreerida liikmesriikides, kus on parem-/ 
vasakpoolne (  b ) liiklus ning kus kiirusmõõdikul ja läbisõidumõõdikul 
kasutatakse meeter-/inglise (  c ) mõõdustiku ühikuid (kui on kohalda ­
tav) (  d ). 
(Koht) (Kuupäev): …  (Allkiri): …  
Lisad: igas varasemas astmes esitatud vastavussertifikaat.  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIA M1  
(komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
3. Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Pikkus: … mm  
6. Laius: … mm  
7. Kõrgus: … mm  
Massid  
13. Töökorras sõiduki mass: … kg  
13.2. Sõiduki tegelik mass: … kg  
16. Suurimad tehniliselt lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 335  
16.4. Autorongi suurim lubatud täismass: … kg  
18. Haakes veetava sõiduki lubatud suurim tegelik mass:  
18.1. Täishaagis: … kg  
18.3. Kesktelghaagis: … kg  
18.4. Piduriteta haagis: … kg  
19. Suurim tehniliselt lubatud vertikaalne staatiline mass sõiduki haake ­
punktis: … kg  
Jõuseade  
20. Mootori tootja: …  
21. Mootorikood mootorile märgitud kujul: …  
22. Tööpõhimõte: …  
23. Täiselektriline: jah/ei (  1 ) 
23.1. Hübriid(elektri)sõiduki kategooria: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC- 
FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Silindrite arv ja paigutus: …  
25. Mootori töömaht: … cm  3 
26. Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – 
biometaan / veeldatud maagaas / etanool / biodiislikütus / vesinik (  1 ) 
26.1. Üks kütus / kaks kütust / segakütus / kombikütus (  1 ) 
26.2. (Ainult kombikütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / 
tüüp 3B (  1 ) 
27. Suurim võimsus  
27.1. Suurim väljundvõimsus (  g ): … kW at … min  –1 (sisepõlemismootor) (  1 ) 
27.2. Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  
Teljed ja vedrustus  
30. Telje rööbe (telgede rööpmed):  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Rehvi ja velje kombinatsioon / veeretakistuse klass (kui on kohalda ­
tav) (  h ): …  
Pidurid  
36. Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hü ­
drauliline (  1 ) ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 336  
Kere  
38. Kere kood (  i ): …  
40. Sõiduki värvus (  j ): …  
41. Uste arv ja paigutus: …  
42. Istekohtade arv (sh juhiiste) (  k ): …  
42.1. Iste (istmed), mis on ette nähtud kasutamiseks ainult seisvas sõidukis: 
… 
42.3. Ratastooliga juurdepääsetavate kohtade arv: …  
Keskkonnanäitajad  
46. Müratase  
— Seisumüra: … dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min  –1 
— Sõidumüra: … dB(A)  
47. Heitestandard (  l ): Euro …  
47.1. Suurused heitkoguste määramiseks  
47.1.1. Katsemass (kg): …  
47.1.2. Lauppind (m  2 ): …  
47.1.3. Sõidutakistuse koefitsiendid  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Heide (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Põhilise õigusakti ja viimase kohaldatava muutva õigusakti 
number: …  
1.1. Katsemenetlus: 1. tüübi katse või ESC-katse (  1 ) 
CO: …. HC: ….. NO  x : …. HC + NO x: …. Tahked 
osakesed: …..  
Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormuskatse (ELR)): … (m  –1 ) 
1.2. Katsemenetlus: 1. katsetüüp (NEDC keskväärtused, WLTP 
suurimad väärtused) või WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Tahked osakesed (mass): …  
Tahked osakesed (arv): …  
2.1. Katsemenetlus: ETC katse (Euroopa muutuvtsükliga katse) 
(kui on kohaldatav)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tahked 
osakesed: …  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 337  
2.2. Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …  
48.1. Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m  –1 ) 
49. CO  2 -heide / kütusekulu / elektrienergiakulu (  m ) ( r ): 
1. Kõik jõuseadmed, v.a täiselektrisõidukid (kui see on asjako ­
hane)  
NEDC väärtused  CO  2 -heide  Kütusekulu heitekatsel määruse (EÜ) nr 692/2008 
kohaselt  
Linnasõit (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Asulaväline sõit (  1 ): … g/km  l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Kombineeritud (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Kaalutud (  1 ), kombineeritud  … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km  
Hälbetegur (kui on kohaldatav)  
Kontrollitegur (kui on 
kohaldatav)  „1“ või „0“  
2. Täiselektrisõidukid ja sõidukivälise laadimisega hübriidelek ­
trisõidukid (kui see on kohaldatav) 
Elektrienergiakulu (kaalutud, 
kombineeritud (  1 )) … Wh/km  
Elektriline sõiduulatus  … km  
3. Sõiduk, mille puhul on kasutatud ökoinnovatsioonilahendusi: 
jah/ei (  1 ) 
3.1. Ökoinnovatsioonilahendus(t)e üldkood (  p1 ): …  
3.2. Ökoinnovatsioonilahendus(t)est tingitud CO  2 -heite 
summaarne vähenemine (  p2 ) (korratakse iga katsetatud etalon ­
kütusega):  
3.2.1. NEDC vähenemine: …g/km (kui on kohaldatav)  
3.2.2. WLTP vähenemine: …g/km (kui on kohaldatav)  
4. Kõik jõuseadmed, v.a täiselektrisõidukid, määruse (EL) 
2017/1151 alusel (kui see on kohaldatav)  
WLTP väärtused  CO  2 -heide  Kütusekulu  
Väike (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Keskmine (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Suur (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Eriti suur (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 338  
WLTP väärtused  CO  2 -heide  Kütusekulu  
Kombineeritud:  … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Kaalutud, kombineeritud (  1 ) … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
5. Täiselektrisõidukid ja sõidukivälise laadimisega hübriidelek ­
trisõidukid, (EL) 2017/1151 alusel (kui see on kohaldatav)  
5.1. Täiselektrisõidukid 
Elektrienergia kulu  … Wh/km  
Elektriline sõiduulatus  … km  
Elektriline sõiduulatus 
linnasõidul  … km  
5.2. Sõidukivälise laadimisega hübriidelektrisõidukid 
Elektrienergiakulu 
(EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Elektriline sõiduulatus (EAER)  … km  
Elektriline sõiduulatus linna ­
sõidul (EAER city)  … km  
Muu 
51. Eriotstarbeliste sõidukite korral: tähis kooskõlas II lisa punktiga 5: …  
52. Märkused (  n ): …  
Rehvi/velje täiendavad kombinatsioonid: tehnilised suurused (puudub viide 
veeretakistusele)  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIA M2  
(komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
1.1. Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …  
2. Juhtteljed (arv ja asukoht): …  
3. Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 339  
5. Pikkus: … mm  
6. Laius: … mm  
7. Kõrgus: … mm  
9. Kaugus sõiduki esipinnast haakeseadise keskpunktini: … mm  
12. Tagaülend: … mm  
Massid  
13. Töökorras sõiduki mass: … kg  
13.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
13.2. Sõiduki tegelik mass: … kg  
16. Suurimad lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.3. Lubatud suurim teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.4. Autorongi suurim lubatud täismass: … kg  
17. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid riigisiseses/rahvus ­
vahelises liikluses (  1 ) ( o ) 
17.1. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass: … kg  
17.2. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 340  
17.3. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
17.4. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim autorongi mass: … kg  
18. Haakes veetava sõiduki lubatud suurim tegelik mass:  
18.1. Täishaagis: … kg  
18.3. Kesktelghaagis: … kg  
18.4. Piduriteta haagis: … kg  
19. Haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: 
… kg  
Jõuseade  
20. Mootori tootja: …  
21. Mootorikood mootorile märgitud kujul: …  
22. Tööpõhimõte: …  
23. Täiselektriline: jah/ei (  1 ) 
23.1. Hübriid(elektri)sõiduki kategooria: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC- 
FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Silindrite arv ja paigutus: …  
25. Mootori töömaht: … cm  3 
26. Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – 
biometaan / veeldatud maagaas / etanool / biodiislikütus / vesinik (  1 ) 
26.1. Üks kütus / kaks kütust / segakütus / kombikütus (  1 ) 
26.2. (Ainult kombikütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / 
tüüp 3B (  1 ) 
27. Suurim võimsus  
27.1. Suurim väljundvõimsus (  g ): … kW at … min  –1 (sisepõlemismootor) (  1 ) 
27.2. Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
28. Käigukast (tüüp): …  
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 341  
Teljed ja vedrustus  
30. Telje rööbe (telgede rööpmed):  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm jne  
33. Õhk- või muu samaväärse vedrustusega veotelg (-teljed): jah/ei (  1 ) 
35. Rehvi ja velje kombinatsioon / veeretakistuse klass (kui on kohalda ­
tav) (  h ): …  
Pidurid  
36. Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hü ­
drauliline (  1 ) 
37. Rõhk haagise pidurisüsteemi torudes: … baari  
Kere  
38. Kere kood (  i ): …  
39. Sõiduki klass: I klass / II klass / III klass / A-klass / B-klass (  1 ) 
41. Uste arv ja paigutus: …  
42. Istekohtade arv (sh juhiiste) (  k ): …  
42.1. Iste (istmed), mis on ette nähtud kasutamiseks ainult seisvas sõidukis: 
… 
42.3. Ratastooliga juurdepääsetavate kohtade arv: …  
43. Seisukohtade arv: …  
Haakeseadis  
44. Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haake ­
seadis on paigaldatud): …  
45.1. Näitajate väärtused (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Keskkonnanäitajad  
46. Müratase  
Seisumüra: … dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min  –1 
Sõidumüra: … dB(A)  
47. Heitestandard (  l ): Euro …  
47.1. Suurused heitkoguste määramiseks  
47.1.1. Katsemass (kg): …  
47.1.2. Lauppind (m  2 ): …  
47.1.3. Sõidutakistuse koefitsiendid  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 342  
48. Heide (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Põhilise õigusakti ja viimase kohaldatava muutva õigusakti 
number: …  
1.1. Katsemenetlus: 1. katsetüüp või ESC-katse (  1 ) 
CO: …. HC: ….. NO  x : …. HC + NO x: …. Tahked 
osakesed: …..  
Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormuskatse (ELR)): … (m  –1 ) 
1.2. Katsemenetlus: 1. tüüp (NEDC keskväärtused, WLTP 
suurimad väärtused) või WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Tahked osakesed (mass): …  
Tahked osakesed (arv): …  
2.1. Katsemenetlus: ETC katse (Euroopa muutuvtsükliga katse) 
(kui on kohaldatav)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tahked 
osakesed: …  
2.2. Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …  
48.1. Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m  –1 ) 
49. CO  2 -heide / kütusekulu / elektrienergiakulu (  m ) ( r ): 
1. Kõik jõuseadmed, v.a täiselektrisõidukid (kui on kohal ­
datav)  
NEDC väärtused  CO  2 -heide  Kütusekulu heitkoguste NEDC katsel määruse (EÜ) 
nr 692/2008 kohaselt  
Linnasõit (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Asulaväline sõit (  1 ): … g/km  l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Kombineeritud (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Kaalutud (  1 ), kombineeritud  … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km  
Hälbetegur (kui on kohaldatav)  
Kontrollitegur (kui on 
kohaldatav)  „1“ või „0“  
2. Täiselektrisõidukid ja sõidukivälise laadimisega hübriide ­
lektrisõidukid (kui on kohaldatav) 
Elektrienergiakulu (kaalutud, 
kombineeritud (  1 )) … Wh/km  
Elektriline sõiduulatus  … km  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 343  
3. Sõiduk, mille puhul on kasutatud ökoinnovatsioonilahen ­
dusi: jah/ei (  1 ) 
3.1. Ökoinnovatsioonilahendus(t)e üldkood (  p1 ): …  
3.2. Ökoinnovatsioonilahendus(t)est tingitud CO  2 -heite 
summaarne vähenemine (  p2 ) (korratakse iga katsetatud 
etalonkütusega):  
3.2.1. NEDC vähenemine: …g/km (kui on kohaldatav)  
3.2.2. WLTP vähenemine: …g/km (kui on kohaldatav)  
4. kõik jõuseadmed, v.a täiselektrisõidukid, määruse (EL) 
2017/1151 alusel (kui on kohaldatav)  
WLTP väärtused  CO  2 -heide  Kütusekulu  
Väike (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Keskmine (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Suur (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Eriti suur (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Kombineeritud:  … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Kaalutud, kombineeritud (  1 ) … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
5. Täiselektrisõidukid ja sõidukivälise laadimisega hübriide ­
lektrisõidukid, määruse (EL) 2017/1151 alusel (kui on 
kohaldatav)  
5.1. Täiselektrisõidukid 
Elektrienergiakulu  … Wh/km  
Elektriline sõiduulatus  … km  
Elektriline sõiduulatus 
linnasõidul  … km  
5.2. Sõidukivälise laadimisega hübriidelektrisõidukid 
Elektrienergiakulu 
(EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Elektriline sõiduulatus (EAER)  … km  
Elektriline sõiduulatus linna ­
sõidul (EAER city)  … km  
Muu 
51. Eriotstarbeliste sõidukite korral: tähis kooskõlas II lisa punktiga 5: …  
52. Märkused (  n ): … ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 344  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIA M3  
(komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
1.1. Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …  
2. Juhtteljed (arv ja asukoht): …  
3. Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Pikkus: … mm  
6. Laius: … mm  
7. Kõrgus: … mm  
9. Kaugus sõiduki esipinnast haakeseadise keskpunktini: … mm  
12. Tagaülend: … mm  
Massid  
13. Töökorras sõiduki mass: … kg  
13.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
13.2. Sõiduki tegelik mass: … kg  
16. Suurimad tehniliselt lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 345  
16.3. Suurim lubatud teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.4. Autorongi suurim lubatud täismass: … kg  
17. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid riigisiseses/rahvus ­
vahelises liikluses (  1 ) ( o ) 
17.1. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass: … kg  
17.2. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim autorongi mass: … kg  
18. Haakes veetava sõiduki lubatud suurim tegelik mass:  
18.1. Täishaagis: … kg  
18.3. Kesktelghaagis: … kg  
18.4. Piduriteta haagis: … kg  
19. Haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: 
… kg  
Jõuseade  
20. Mootori tootja: …  
21. Mootorikood mootorile märgitud kujul: …  
22. Tööpõhimõte: …  
23. Täiselektriline: jah/ei (  1 ) 
23.1. Hübriid(elektri)sõiduk: jah/ei (  1 ) 
24. Silindrite arv ja paigutus: …  
25. Mootori töömaht: … cm  3 
26. Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – 
biometaan / veeldatud maagaas / etanool / biodiislikütus / vesinik (  1 ) ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 346  
26.1. Üks kütus / kaks kütust / segakütus / kombikütus (  1 ) 
26.2. (Ainult kombikütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / 
tüüp 3B (  1 ) 
27. Suurim võimsus  
27.1. Suurim väljundvõimsus (  g ): … kW at … min  –1 (sisepõlemismootor) (  1 ) 
27.2. Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
28. Käigukast (tüüp): …  
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  
Teljed ja vedrustus  
30.1. Iga juhttelje rööbe: … mm  
30.2. Kõigi muude telgede rööpmed: … mm  
32. Koormatava(te) telje/telgede asend: …  
33. Õhk- või muu samaväärse vedrustusega veotelg (-teljed): jah/ei (  1 ) 
35. Rehvi/velje kombinatsioon (  h ): …  
Pidurid  
36. Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hü ­
drauliline (  1 ) 
37. Rõhk haagise pidurisüsteemi torudes: … baari  
Kere  
38. Kere kood (  i ): …  
39. Sõiduki klass: I klass / II klass / III klass / A-klass / B-klass (  1 ) 
41. Uste arv ja paigutus: …  
42. Istekohtade arv (sh juhiiste) (  k ): …  
42.1. Iste (istmed), mis on ette nähtud kasutamiseks ainult seisvas sõidukis: 
… 
42.2. Sõitjate istekohtade arv: …(alumine korrus); …(ülemine korrus) (sh 
juhiiste)  
42.3. Ratastooliga juurdepääsetavate kohtade arv: …  
43. Seisukohtade arv: …  
Haakeseadis  
44. Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haake ­
seadis on paigaldatud): …  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 347  
45.1. Näitajate väärtused (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Keskkonnanäitajad  
46. Müratase  
Seisumüra: … dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min  –1 
Sõidumüra: … dB(A)  
47. Heitestandard (  l ): Euro …  
47.1. Suurused heitkoguste määramiseks  
47.1.1. Katsemass (kg): …  
47.1.2. Lauppind (m  2 ): …  
47.1.3. Sõidutakistuse koefitsiendid  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Heide (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Põhilise õigusakti ja viimase kohaldatava muutva õigusakti 
number: …  
1.1. Katsemenetlus: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Tahked osakesed: …  
Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormuskatse (ELR)): … (m  –1 ) 
1.2. Katsemenetlus: WHSC katse (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … 
NH  3 : … Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed 
(arv): …  
2.1. Katsemenetlus: ETC katse (Euroopa muutuvtsükliga katse) 
(kui on kohaldatav)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tahked 
osakesed: …  
2.2. Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …  
48.1. Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m  –1 ) 
Muu 
51. Eriotstarbeliste sõidukite korral: tähis kooskõlas II lisa punktiga 5: …  
52. Märkused (  n ): … ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 348  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIA N1  
(komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
1.1. Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …  
3. Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Pikkus: … mm  
6. Laius: … mm  
7. Kõrgus: … mm  
8. Sadulvedukite sadula ettenihe (suurim ja vähim väärtus): … mm  
9. Kaugus sõiduki esipinnast haakeseadise keskpunktini: … mm  
11. Laadimispinna pikkus: … mm  
Massid  
13. Töökorras sõiduki mass: … kg  
13.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Sõiduki tegelik mass: … kg  
14. Sõidukorras baassõiduki mass: … kg (  1 ) ( q ) 
16. Suurimad tehniliselt lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 349  
16.4. Autorongi suurim lubatud täismass: … kg  
18. Haakes veetava sõiduki lubatud suurim tegelik mass:  
18.1. Täishaagis: … kg  
18.2. Poolhaagis: … kg  
18.3. Kesktelghaagis: … kg  
18.4. Piduriteta haagis: … kg  
19. Haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: 
… kg  
Jõuseade  
20. Mootori tootja: …  
21. Mootorikood mootorile märgitud kujul: …  
22. Tööpõhimõte: …  
23. Täiselektriline: jah/ei (  1 ) 
23.1. Hübriid(elektri)sõiduki kategooria: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC- 
FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Silindrite arv ja paigutus: …  
25. Mootori töömaht: … cm  3 
26. Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – 
biometaan / veeldatud maagaas / etanool / biodiislikütus / vesinik (  1 ) 
26.1. Üks kütus / kaks kütust / segakütus / kombikütus (  1 ) 
26.2. (Ainult kombikütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / 
tüüp 3B (  1 ) 
27. Suurim võimsus  
27.1. Suurim väljundvõimsus (  g ): … kW at … min  –1 (sisepõlemismootor) (  1 ) 
27.2. Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
28. Käigukast (tüüp): …  
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  
Teljed ja vedrustus  
30. Telje rööbe (telgede rööpmed):  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 350  
35. Rehvi ja velje kombinatsioon / veeretakistuse klass (kui on kohalda ­
tav) (  h ): …  
Pidurid  
36. Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hü ­
drauliline (  1 ) 
37. Rõhk haagise pidurisüsteemi torudes: … baari  
Kere  
38. Kere kood (  i ): …  
40. Sõiduki värvus (  j ): …  
41. Uste arv ja paigutus: …  
42. Istekohtade arv (sh juhiiste) (  k ): …  
Haakeseadis  
44. Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haake ­
seadis on paigaldatud): …  
45.1. Näitajate väärtused (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Keskkonnanäitajad  
46. Müratase  
Seisumüra: … dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min  –1 
Sõidumüra: … dB(A)  
47. Heitestandard (  l ): Euro …  
47.1. Suurused heitkoguste määramiseks  
47.1.1. Katsemass (kg): …  
47.1.2. Lauppind (m  2 ): …  
47.1.3. Sõidutakistuse koefitsiendid  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Heide (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Põhilise õigusakti ja viimase kohaldatava muutva õigusakti 
number: …  
1.1. Katsemenetlus: 1. tüüpi katse või ESC-katse (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Tahked osakesed: …  
Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormuskatse (ELR)): … (m  –1 ) 
1.2. Katsemenetlus: 1. tüüp (NEDC keskväärtused, WLTP 
suurimad väärtused) või WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 351  
2.1. Katsemenetlus: ETC katse (Euroopa muutuvtsükliga katse) 
(kui on kohaldatav)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tahked 
osakesed: …  
2.2. Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …  
48.1. Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m  –1 ) 
49. CO  2 -heide / kütusekulu / elektrienergiakulu (  m ) ( r ): 
1. Kõik jõuseadmed, v.a täiselektrisõidukid (kui on kohal ­
datav)  
NEDC väärtused  CO  2 -heide  Kütusekulu heitekatsel määruse (EÜ) nr 692/2008 
kohaselt  
Linnasõit (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km 
( 1 ) 
Asulaväline sõit (  1 ): … g/km  l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Kombineeritud (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km 
( 1 ) 
Kaalutud (  1 ), kombineeritud  … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km  
Hälbetegur (kui on kohaldatav)  
2. täiselektrisõidukid ja sõidukivälise laadimisega hübriidelek ­
trisõidukid (kui on kohaldatav) 
Elektrienergiakulu (kaalutud, 
kombineeritud (  1 )) … Wh/km  
Elektriline sõiduulatus  … km  
3. Sõiduk, mille puhul on kasutatud ökoinnovatsioonilahen ­
dusi: jah/ei (  1 ) 
3.1. Ökoinnovatsioonilahendus(t)e üldkood (  p1 ): …  
3.2. Ökoinnovatsioonilahendus(t)est tingitud CO  2 -heite 
summaarne vähenemine (  p2 ) (korratakse iga katsetatud 
etalonkütusega):  
3.2.1. NEDC vähenemine: … g/km (kui on kohaldatav)  
3.2.2. WLTP vähenemine: … g/km (kui on kohaldatav)  
4. Kõik jõuseadmed, v.a täiselektrisõidukid, määruse (EL) 
2017/1151 alusel  
WLTP väärtused  CO  2 -heide  Kütusekulu  
Väike (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Keskmine (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Suur (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Eriti suur (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 352  
WLTP väärtused  CO  2 -heide  Kütusekulu  
Kombineeritud:  … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Kaalutud, kombineeritud (  1 ) … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
5. Täiselektrisõidukid ja sõidukivälise laadimisega hübriide ­
lektrisõidukid, määruse (EL) 2017/1151 alusel (kui on 
kohaldatav)  
5.1. Täiselektrisõidukid (  1 ) või kui on kohaldatav 
Elektrienergiakulu  … Wh/km  
Elektriline sõiduulatus  … km  
Elektriline sõiduulatus 
linnasõidul  … km  
5.2. sõidukivälise laadimisega hübriidelektrisõidukid (  1 ) või kui 
on kohaldatav 
Elektrienergiakulu 
(EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Elektriline sõiduulatus (EAER)  … km  
Elektriline sõiduulatus linna ­
sõidul (EAER city)  … km  
Muu 
50. Saanud tüübikinnituse vastavalt ohtlike ainete vedamiseks ette nähtud 
sõidukite ehitusnõuetele: jah / klass(id): …/ei (  l ): 
51. Eriotstarbeliste sõidukite korral: tähis kooskõlas II lisa punktiga 5: …  
52. Märkused (  n ): …  
Rehvide loetelu: tehnilised suurused (puudub viide veeretakistusele)  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIA N2  
(komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
1.1. Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …  
2. Juhtteljed (arv ja asukoht): …  
3. Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 353  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Pikkus: … mm  
6. Laius: … mm  
7. Kõrgus: … mm  
8. Sadulvedukite sadula ettenihe (suurim ja vähim väärtus): … mm  
9. Kaugus sõiduki esipinnast haakeseadise keskpunktini: … mm  
11. Laadimispinna pikkus: … mm  
12. Tagaülend: … mm  
Massid  
13. Töökorras sõiduki mass: … kg  
13.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Sõiduki tegelik mass: … kg  
16. Suurimad tehniliselt lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.3. Suurim lubatud teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.4. Autorongi suurim lubatud täismass: … kg  
17. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid riigisiseses/rahvus ­
vahelises liikluses (  1 ) ( o ) 
17.1. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass: … kg  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 354  
17.2. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim autorongi mass: … kg  
18. Haakes veetava sõiduki lubatud suurim tegelik mass:  
18.1. Täishaagis: … kg  
18.2. Poolhaagis: … kg  
18.3. Kesktelghaagis: … kg  
18.4. Piduriteta haagis: … kg  
19. Haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: 
… kg  
Jõuseade  
20. Mootori tootja: …  
21. Mootorikood mootorile märgitud kujul: …  
22. Tööpõhimõte: …  
23. Täiselektriline: jah/ei (  1 ) 
23.1. Hübriid(elektri)sõiduki kategooria: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC- 
FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Silindrite arv ja paigutus: …  
25. Mootori töömaht: … cm  3 
26. Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – 
biometaan / veeldatud maagaas / etanool / biodiislikütus / vesinik (  1 ) 
26.1. Üks kütus / kaks kütust / segakütus / kombikütus (  1 ) 
26.2. (Ainult kombikütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / 
tüüp 3B (  1 ) 
27. Suurim võimsus  
27.1. Suurim väljundvõimsus (  g ): … kW at … min  –1 (sisepõlemismootor) (  1 ) 
27.2. Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 355  
27.4. Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
28. Käigukast (tüüp): …  
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  
Teljed ja vedrustus  
31. Ülestõstetava(te) telje/telgede asend: …  
32. Koormatava(te) telje/telgede asend: …  
33. Õhk- või muu samaväärse vedrustusega veotelg (-teljed): jah/ei (  1 ) 
35. Rehvi ja velje kombinatsioon / veeretakistuse klass (kui on kohalda ­
tav) (  h ): …  
Pidurid  
36. Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hü ­
drauliline (  1 ) 
37. Rõhk haagise pidurisüsteemi torudes: … baari  
Kere  
38. Kere kood (  i ): …  
41. Uste arv ja paigutus: …  
42. Istekohtade arv (sh juhiiste) (  k ): …  
Haakeseadis  
44. Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haake ­
seadis on paigaldatud): …  
45.1. Näitajate väärtused (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Keskkonnanäitajad  
46. Müratase  
Seisumüra: … dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min  –1 
Sõidumüra: … dB(A)  
47. Heitestandard (  l ): Euro …  
47.1. Suurused heitkoguste määramiseks  
47.1.1. Katsemass (kg): …  
47.1.2. Lauppind (m  2 ): …  
47.1.3. Sõidutakistuse koefitsiendid  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Heide (  m ) ( m1 ) ( m2 ): ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 356  
Põhilise õigusakti ja viimase kohaldatava muutva õigusakti 
number: …  
1.1. Katsemenetlus: 1. tüüpi katse või ESC-katse (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Tahked osakesed: …  
Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormuskatse (ELR)): … (m  –1 ) 
1.2. Katsemenetlus: 1. tüüp (NEDC keskväärtused, WLTP 
suurimad väärtused) või WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …  
2.1. Katsemenetlus: ETC katse (Euroopa muutuvtsükliga katse) 
(kui on kohaldatav)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tahked 
osakesed: …  
2.2. Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …  
48.1. Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m  –1 ) 
49. CO  2 -heide / kütusekulu / elektrienergiakulu (  m ) ( r ): 
1. Kõik jõuseadmed, v.a täiselektrisõidukid (kui on kohal ­
datav)  
NEDC väärtused  CO  2 -heide  Kütusekulu heitekatsel määruse (EÜ) nr 692/2008 
kohaselt  
Linnasõit (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Asulaväline sõit (  1 ): … g/km  l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Kombineeritud (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Kaalutud (  1 ), kombineeritud  … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km  
Hälbetegur (kui on kohaldatav)  
2. Täiselektrisõidukid ja sõidukivälise laadimisega hübriide ­
lektrisõidukid (kui on kohaldatav) 
Elektrienergiakulu (kaalutud, 
kombineeritud (  1 )) … Wh/km  
Elektriline sõiduulatus  … km  
3. Sõiduk, mille puhul on kasutatud ökoinnovatsioonilahen ­
dusi: jah/ei (  1 ) 
3.1. Ökoinnovatsioonilahendus(t)e üldkood (  p1 ): … ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 357  
3.2. Ökoinnovatsioonilahendus(t)est tingitud CO  2 -heite 
summaarne vähenemine (  p2 ) (korratakse iga katsetatud 
etalonkütusega):  
3.2.1. NEDC vähenemine: … g/km (kui on kohaldatav)  
3.2.2. WLTP vähenemine: … g/km (kui on kohaldatav)  
4. Kõik jõuseadmed, v.a täiselektrisõidukid, määruse (EL) 
2017/1151 alusel  
WLTP väärtused  CO  2 -heide  Kütusekulu  
Väike (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Keskmine (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Suur (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Eriti suur (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Kombineeritud:  … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Kaalutud, kombineeritud (  1 ) … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
5. Täiselektrisõidukid ja sõidukivälise laadimisega hübriide ­
lektrisõidukid, määruse (EL) 2017/1151 alusel (kui on 
kohaldatav)  
5.1. Täiselektrisõidukid (  1 ) või kui on kohaldatav 
Elektrienergiakulu  … Wh/km  
Elektriline sõiduulatus  … km  
Elektriline sõiduulatus 
linnasõidul  … km  
5.2. Sõidukivälise laadimisega hübriidelektrisõidukid (  1 ) või kui 
on kohaldatav 
Elektrienergiakulu 
(EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Elektriline sõiduulatus (EAER)  … km  
Elektriline sõiduulatus linna ­
sõidul (EAER city)  … km  
Muu 
50. Saanud tüübikinnituse vastavalt ohtlike ainete vedamiseks ette nähtud 
sõidukite ehitusnõuetele: jah / klass(id): …/ei (  l ): 
51. Eriotstarbeliste sõidukite korral: tähis kooskõlas II lisa punktiga 5: …  
52. Märkused (  n ): … ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 358  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIA N3  
(komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
1.1. Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …  
2. Juhtteljed (arv ja asukoht): …  
3. Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Pikkus: … mm  
6. Laius: … mm  
7. Kõrgus: … mm  
8. Sadulvedukite sadula ettenihe (suurim ja vähim väärtus): … mm  
9. Kaugus sõiduki esipinnast haakeseadise keskpunktini: … mm  
11. Laadimispinna pikkus: … mm  
12. Tagaülend: … mm  
Massid  
13. Töökorras sõiduki mass: … kg  
13.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Sõiduki tegelik mass: … kg  
16. Suurimad tehniliselt lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 359  
16.3. Suurim lubatud teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.4. Autorongi suurim lubatud täismass: … kg  
17. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid riigisiseses/rahvus ­
vahelises liikluses (  1 ) ( o ) 
17.1. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass: … kg  
17.2. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim autorongi mass: … kg  
18. Haakes veetava sõiduki lubatud suurim tegelik mass:  
18.1. Täishaagis: … kg  
18.2. Poolhaagis: … kg  
18.3. Kesktelghaagis: … kg  
18.4. Piduriteta haagis: … kg  
19. Haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: 
… kg  
Jõuseade  
20. Mootori tootja: …  
21. Mootorikood mootorile märgitud kujul: …  
22. Tööpõhimõte: …  
23. Täiselektriline: jah/ei (  1 ) 
23.1. Hübriid(elektri)sõiduk: jah/ei (  1 ) 
24. Silindrite arv ja paigutus: …  
25. Mootori töömaht: … cm  3 ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 360  
26. Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – 
biometaan / veeldatud maagaas / etanool / biodiislikütus / vesinik (  1 ) 
26.1. Üks kütus / kaks kütust / segakütus / kombikütus (  1 ) 
26.2. (Ainult kombikütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / 
tüüp 3B (  1 ) 
27. Suurim võimsus  
27.1. Suurim väljundvõimsus (  g ): … kW at … min  –1 (sisepõlemismootor) (  1 ) 
27.2. Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
28. Käigukast (tüüp): …  
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  
Teljed ja vedrustus  
31. Ülestõstetava(te) telje/telgede asend: …  
32. Koormatava(te) telje/telgede asend: …  
33. Õhk- või muu samaväärse vedrustusega veotelg (-teljed): jah/ei (  1 ) 
35. Rehvi/velje kombinatsioon (  h ): …  
Pidurid  
36. Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hü ­
drauliline (  1 ) 
37. Rõhk haagise pidurisüsteemi torudes: … baari  
Kere  
38. Kere kood (  i ): …  
41. Uste arv ja paigutus: …  
42. Istekohtade arv (sh juhiiste) (  k ): …  
Haakeseadis  
44. Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haake ­
seadis on paigaldatud): …  
45.1. Näitajate väärtused (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Keskkonnanäitajad  
46. Müratase  
Seisumüra: … dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min  –1 
Sõidumüra: … dB(A)  
47. Heitestandard (  l ): Euro …  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 361  
47.1. Suurused heitkoguste määramiseks  
47.1.1. Katsemass (kg): …  
47.1.2. Lauppind (m  2 ): …  
47.1.3. Sõidutakistuse koefitsiendid  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Heide (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Põhilise õigusakti ja viimase kohaldatava muutva õigusakti 
number: …  
1.1. Katsemenetlus: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Tahked osakesed: 
… 
Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormuskatse (ELR)): … (m  –1 ) 
1.2. Katsemenetlus: WHSC katse (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …  
2.1. Katsemenetlus: ETC katse (Euroopa muutuvtsükliga katse) 
(kui on kohaldatav)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tahked 
osakesed: …  
2.2. Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …  
48.1. Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m  –1 ) 
Muu 
50. Saanud tüübikinnituse vastavalt ohtlike ainete vedamiseks ette nähtud 
sõidukite ehitusnõuetele: jah / klass(id): …/ei (  l ): 
51. Eriotstarbeliste sõidukite korral: tähis kooskõlas II lisa punktiga 5: …  
52. Märkused (  n ): …  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIAD O1 JA O2  
(komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
1.1. Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 362  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Pikkus: … mm  
6. Laius: … mm  
7. Kõrgus: … mm  
10. Kaugus haakeseadise keskpunktist sõiduki tagumise otsani: … mm  
11. Laadimispinna pikkus: … mm  
12. Tagaülend: … mm  
Massid  
13. Töökorras sõiduki mass: … kg  
13.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Sõiduki tegelik mass: … kg  
16. Suurimad tehniliselt lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.3. Suurim lubatud teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
19. Poolhaagise või kesktelghaagise haakepunktile rakenduv suurim tehni ­
liselt lubatud staatiline mass: … kg  
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 363  
Teljed ja vedrustus  
30.1. Iga juhttelje rööbe: … mm  
30.2. Kõigi muude telgede rööpmed: … mm  
31. Ülestõstetava(te) telje/telgede asend: …  
32. Koormatava(te) telje/telgede asend: …  
34. Õhk- või muu samaväärse vedrustusega telg (teljed): jah/ei (  1 ) 
35. Rehvi/velje kombinatsioon (  h ): …  
Pidurid  
36. Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hü ­
drauliline (  1 ) 
Kere  
38. Kere kood (  i ): …  
Haakeseadis  
44. Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haake ­
seadis on paigaldatud): …  
45.1. Näitajate väärtused (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Muu 
50. Saanud tüübikinnituse vastavalt ohtlike ainete vedamiseks ette nähtud 
sõidukite ehitusnõuetele: jah / klass(id): …/ei (  l ): 
51. Eriotstarbeliste sõidukite korral: tähis kooskõlas II lisa punktiga 5: …  
52. Märkused (  n ): …  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIAD O3 JA O4  
(komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
1.1. Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …  
2. Juhtteljed (arv ja asukoht): …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Pikkus: … mm  
6. Laius: … mm  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 364  
7. Kõrgus: … mm  
10. Kaugus haakeseadise keskpunktist sõiduki tagumise otsani: … mm  
11. Laadimispinna pikkus: … mm  
12. Tagaülend: … mm  
Massid  
13. Töökorras sõiduki mass: … kg  
13.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Sõiduki tegelik mass: … kg  
16. Suurimad tehniliselt lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.3. Suurim lubatud teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
17. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid riigisiseses/rahvus ­
vahelises liikluses (  1 ) ( o ) 
17.1. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass: … kg  
17.2. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 365  
19. Poolhaagise või kesktelghaagise haakepunktile rakenduv suurim tehni ­
liselt lubatud staatiline mass: … kg  
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  
Teljed ja vedrustus  
31. Ülestõstetava(te) telje/telgede asend: …  
32. Koormatava(te) telje/telgede asend: …  
34. Õhk- või muu samaväärse vedrustusega telg (teljed): jah/ei (  1 ) 
35. Rehvi/velje kombinatsioon (  h ): …  
Pidurid  
36. Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hü ­
drauliline (  1 ) 
Kere  
38. Kere kood (  i ): …  
Haakeseadis  
44. Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haake ­
seadis on paigaldatud): …  
45.1. Näitajate väärtused (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …å  
Muu 
50. Saanud tüübikinnituse vastavalt ohtlike ainete vedamiseks ette nähtud 
sõidukite ehitusnõuetele: jah / klass(id): …/ei (  l ): 
51. Eriotstarbeliste sõidukite korral: tähis kooskõlas II lisa punktiga 5: …  
52. Märkused (  n ): …  
II OSA  
MITTEKOMPLEKTSED SÕIDUKID  
NÄIDIS C1 – LK 1  
MITTEKOMPLEKTSED SÕIDUKID  
EÜ VASTAVUSSERTIFIKAAT  
Lk 1  
Allakirjutanu [… ( täielik nimi ja ametikoht )] tõendab käesolevaga, et sõiduk:  
0.1. Mark (tootja kaubanimi): …  
0.2. Tüüp: …  
Variant (  a ): …  
Versioon (  a ): …  
0.2.1. Kaubanduslik nimetus: …  
0.2.2. Mitmeastmelise tüübikinnitusega sõidukite puhul baassõiduki / 
sõiduki eelmiste komplekteerimisastmete tüübikinnitusandmed  
(loetleda andmed iga astme kohta):  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 366  
Tüüp: …  
Variant (  a ): …  
Versioon (  a ): …  
Tüübikinnitusnumber, laienduse number …  
0.4. Sõiduki kategooria: …  
0.5. Tootjaettevõtte nimi ja aadress: …  
0.5.1. Mitmeastmelise tüübikinnitusega sõidukite puhul baassõiduki / 
sõiduki eelmis(t)e komplekteerimisastme(te) tootja ärinimi ja aadress 
… 
0.6. Andmesiltide asukoht ja kinnitusviis: …  
Valmistajatehase tähise asukoht: …  
0.9. Tootja esindaja (olemasolu korral) nimi ja aadress: …  
0.10. Valmistajatehase tähis: …  
vastab kõigis aspektides tüübile, mida on kirjeldatud tüübikinnituses (…  
tüübikinnitusnumber ja tüübikinnituse laienduse number ), mis on välja 
antud (…  väljaandmise kuupäev ), ning et  
sõidukit ei ole lubatud püsivalt registreerida ilma täiendavate tüübikinnitus ­
teta. 
(Koht) (Kuupäev): …  (Allkiri): …  
NÄIDIS C2 – LK 1  
MITTEKOMPLEKTSED SÕIDUKID, MILLELE ON ANTUD 
VÄIKESEERIA TÜÜBIKINNITUS  
[Aasta]  [Järjekorranumber]  
EÜ VASTAVUSSERTIFIKAAT  
Lk 1  
Allakirjutanu [… ( täielik nimi ja ametikoht )] tõendab käesolevaga, et sõiduk:  
0.1. Mark (tootja kaubanimi): …  
0.2. Tüüp: …  
Variant (  a ): …  
Versioon (  a ): …  
0.2.1. Kaubanduslik nimetus: …  
0.4. Sõiduki kategooria: …  
0.5. Tootjaettevõtte nimi ja aadress: …  
0.6. Andmesiltide asukoht ja kinnitusviis: …  
Valmistajatehase tähise asukoht: …  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 367  
0.9. Tootja esindaja (olemasolu korral) nimi ja aadress: …  
0.10. Valmistajatehase tähis: …  
vastab kõigis aspektides tüübile, mida on kirjeldatud tüübikinnituses (…  
tüübikinnitusnumber ja tüübikinnituse laienduse number ), mis on välja 
antud (…  väljaandmise kuupäev ), ning et  
sõidukit ei ole lubatud püsivalt registreerida ilma täiendavate tüübikinnitus ­
teta. 
(Koht) (Kuupäev): …  (Allkiri): …  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIA M1  
(mittekomplektsed sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
3. Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Suurim lubatud pikkus: … mm  
6.1. Suurim lubatud laius: … mm  
7.1. Suurim lubatud kõrgus: … mm  
12.1. Suurim lubatud tagaülend: … mm  
Massid  
14. Mittekomplektse sõidukorras sõiduki mass: … kg  
14.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
15. Komplekteeritud sõiduki vähim mass: … kg  
15.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 368  
16. Suurimad tehniliselt lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.4. Autorongi suurim lubatud täismass: … kg  
18. Haakes veetava sõiduki lubatud suurim tegelik mass:  
18.1. Täishaagis: … kg  
18.3. Kesktelghaagis: … kg  
18.4. Piduriteta haagis: … kg  
19. Suurim tehniliselt lubatud vertikaalne staatiline mass sõiduki haake ­
punktis: … kg  
Jõuseade  
20. Mootori tootja: …  
21. Mootorikood mootorile märgitud kujul: …  
22. Tööpõhimõte: …  
23. Täiselektriline: jah/ei (  1 ) 
23.1. Hübriid(elektri)sõiduk: jah/ei (  1 ) 
24. Silindrite arv ja paigutus: …  
25. Mootori töömaht: … cm  3 
26. Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – 
biometaan / veeldatud maagaas / etanool / biodiislikütus / vesinik (  1 ) 
26.1. Üks kütus / kaks kütust / segakütus / kombikütus (  1 ) 
26.2. (Ainult kombikütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / 
tüüp 3B (  1 ) 
27. Suurim võimsus  
27.1. Suurim väljundvõimsus (  g ): … kW at … min  –1 (sisepõlemismootor) (  1 ) 
27.2. Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 369  
Teljed ja vedrustus  
30. Telje rööbe (telgede rööpmed):  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Rehvi/velje kombinatsioon (  h ): …  
Pidurid  
36. Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hü ­
drauliline (  1 ) 
Kere  
41. Uste arv ja paigutus: …  
42. Istekohtade arv (sh juhiiste) (  k ): …  
Keskkonnanäitajad  
46. Müratase  
Seisumüra: … dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min  –1 
Sõidumüra: … dB(A)  
47. Heitestandard (  l ): Euro …  
47.1. Suurused heitkoguste määramiseks  
47.1.1. Katsemass (kg): …  
47.1.2. Lauppind (m  2 ): …  
47.1.3. Sõidutakistuse koefitsiendid  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Heide (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Põhilise õigusakti ja viimase kohaldatava muutva õigusakti 
number: …  
1.1. Katsemenetlus: 1. tüüpi katse või ESC-katse (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Tahked osakesed: …  
Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormuskatse (ELR)): … (m  –1 ) 
1.2. Katsemenetlus: 1. tüüp (NEDC keskväärtused, WLTP 
suurimad väärtused) või WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …  
2.1. Katsemenetlus: ETC katse (Euroopa muutuvtsükliga katse) 
(kui on kohaldatav)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tahked 
osakesed: …  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 370  
2.2. Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …  
48.1. Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m  –1 ) 
49. CO  2 -heide / kütusekulu / elektrienergiakulu (  m ): 
1. Kõik jõuseadmed, v.a täiselektrisõidukid, määruse (EL) 
2017/1151 alusel  
CO  2 -heide  Kütusekulu  
Linnasõit:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Asulaväline sõit:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Kombineeritud:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Kaalutud, kombineeritud:  … g/km  … l/100 km  
2. Täiselektrisõidukid ja sõidukivälise laadimisega hübriidelektri ­
sõidukid 
Elektrienergiakulu (kaalutud, 
kombineeritud (  1 )) … Wh/km  
Elektriline sõiduulatus  … km  
Muu 
52. Märkused (  n ): …  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIA M2  
(mittekomplektsed sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
1.1. Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …  
2. Juhtteljed (arv ja asukoht): …  
3. Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Suurim lubatud pikkus: … mm  
6.1. Suurim lubatud laius: … mm  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 371  
7.1. Suurim lubatud kõrgus: … mm  
12.1. Suurim lubatud tagaülend: … mm  
Massid  
14. Mittekomplektse sõidukorras sõiduki mass: … kg  
14.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
15. Komplekteeritud sõiduki vähim mass: … kg  
15.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Suurimad tehniliselt lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.3. Suurim lubatud teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.4. Autorongi suurim lubatud täismass: … kg  
17. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid riigisiseses/rahvus ­
vahelises liikluses (  1 ) ( o ) 
17.1. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass: … kg  
17.2. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 372  
17.4. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim autorongi mass: … kg  
18. Haakes veetava sõiduki lubatud suurim tegelik mass:  
18.1. Täishaagis: … kg  
18.3. Kesktelghaagis: … kg  
18.4. Piduriteta haagis: … kg  
19. Haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: 
… kg  
Jõuseade  
20. Mootori tootja: …  
21. Mootorikood mootorile märgitud kujul: …  
22. Tööpõhimõte: …  
23. Täiselektriline: jah/ei (  1 ) 
23.1. Hübriid(elektri)sõiduk: jah/ei (  1 ) 
24. Silindrite arv ja paigutus: …  
25. Mootori töömaht: … cm  3 
26. Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – 
biometaan / veeldatud maagaas / etanool / biodiislikütus / vesinik (  1 ) 
26.1. Üks kütus / kaks kütust / segakütus / kombikütus (  1 ) 
26.2. (Ainult kombikütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / 
tüüp 3B (  1 ) 
27. Suurim võimsus  
27.1. Suurim väljundvõimsus (  g ): … kW at … min  –1 (sisepõlemismootor) (  1 ) 
27.2. Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
28. Käigukast (tüüp): …  
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  
Teljed ja vedrustus  
30. Telje rööbe (telgede rööpmed):  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 373  
33. Õhk- või muu samaväärse vedrustusega veotelg (-teljed): jah/ei (  1 ) 
35. Rehvi/velje kombinatsioon (  h ): …  
Pidurid  
36. Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hü ­
drauliline (  1 ) 
37. Rõhk haagise pidurisüsteemi torudes: … baari  
Haakeseadis  
44. Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haake ­
seadis on paigaldatud): …  
45. Paigaldada lubatud haakeseadiste tüübid või klassid: …  
45.1. Näitajate väärtused (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Keskkonnanäitajad  
46. Müratase  
Seisumüra: … dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min  –1 
Sõidumüra: … dB(A)  
47. Heitestandard (  l ): Euro …  
47.1. Suurused heitkoguste määramiseks  
47.1.1. Katsemass (kg): …  
47.1.2. Lauppind (m  2 ): …  
47.1.3. Sõidutakistuse koefitsiendid  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Heide (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Põhilise õigusakti ja viimase kohaldatava muutva õigusakti 
number: …  
1.1. Katsemenetlus: 1. tüüpi katse või ESC-katse (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Tahked osakesed: …  
Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormuskatse (ELR)): … (m  –1 ) 
1.2. Katsemenetlus: 1. tüüp (NEDC keskväärtused, WLTP 
suurimad väärtused) või WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …  
2.1. Katsemenetlus: ETC katse (Euroopa muutuvtsükliga katse) 
(kui on kohaldatav)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tahked 
osakesed: …  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 374  
2.2. Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …  
48.1. Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m  –1 ) 
Muu 
52. Märkused (  n ): …  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIA M3  
(mittekomplektsed sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
1.1. Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …  
2. Juhtteljed (arv ja asukoht): …  
3. Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Suurim lubatud pikkus: … mm  
6.1. Suurim lubatud laius: … mm  
7.1. Suurim lubatud kõrgus: … mm  
12.1. Suurim lubatud tagaülend: … mm  
Massid  
14. Mittekomplektse sõidukorras sõiduki mass: … kg  
14.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
15. Komplekteeritud sõiduki vähim mass: … kg  
15.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 375  
16. Suurimad tehniliselt lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.3. Suurim lubatud teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.4. Autorongi suurim lubatud täismass: … kg  
17. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid riigisiseses/rahvus ­
vahelises liikluses (  1 ) ( o ) 
17.1. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass: … kg  
17.2. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim autorongi mass: … kg  
18. Haakes veetava sõiduki lubatud suurim tegelik mass:  
18.1. Täishaagis: … kg  
18.3. Kesktelghaagis: … kg  
18.4. Piduriteta haagis: … kg  
19. Haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: 
… kg  
Jõuseade  
20. Mootori tootja: …  
21. Mootorikood mootorile märgitud kujul: …  
22. Tööpõhimõte: …  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 376  
23. Täiselektriline: jah/ei (  1 ) 
23.1. Hübriid(elektri)sõiduk: jah/ei (  1 ) 
24. Silindrite arv ja paigutus: …  
25. Mootori töömaht: … cm  3 
26. Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – 
biometaan / veeldatud maagaas / etanool / biodiislikütus / vesinik (  1 ) 
26.1. Üks kütus / kaks kütust / segakütus / kombikütus (  1 ) 
26.2. (Ainult kombikütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / 
tüüp 3B (  1 ) 
27. Suurim võimsus  
27.1. Suurim väljundvõimsus (  g ): … kW at … min  –1 (sisepõlemismootor) (  1 ) 
27.2. Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
28. Käigukast (tüüp): …  
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  
Teljed ja vedrustus  
30.1. Iga juhttelje rööbe: … mm  
30.2. Kõigi muude telgede rööpmed: … mm  
32. Koormatava(te) telje/telgede asend: …  
33. Õhk- või muu samaväärse vedrustusega veotelg (-teljed): jah/ei (  1 ) 
35. Rehvi/velje kombinatsioon (  h ): …  
Pidurid  
36. Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hü ­
drauliline (  1 ) 
37. Rõhk haagise pidurisüsteemi torudes: … baari  
Haakeseadis  
44. Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haake ­
seadis on paigaldatud): …  
45. Paigaldamiseks lubatud haakeseadiste tüübid või klassid: …  
45.1. Näitajate väärtused (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Keskkonnanäitajad  
46. Müratase  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 377  
Seisumüra: … dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min  –1 
Sõidumüra: … dB(A)  
47. Heitestandard (  l ): Euro …  
47.1. Suurused heitkoguste määramiseks  
47.1.1. Katsemass (kg): …  
47.1.2. Lauppind (m  2 ): …  
47.1.3. Sõidutakistuse koefitsiendid  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Heide (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Põhilise õigusakti ja viimase kohaldatava muutva õigusakti 
number: …  
1.1. Katsemenetlus: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Tahked osakesed: …  
Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormuskatse (ELR)): … (m  –1 ) 
1.2. Katsemenetlus: WHSC katse (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …  
2.1. Katsemenetlus: ETC katse (Euroopa muutuvtsükliga katse) 
(kui on kohaldatav)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tahked 
osakesed: …  
2.2. Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …  
48.1. Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m  –1 ) 
Muu 
52. Märkused (  n ): …  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIA N1  
(mittekomplektsed sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
1.1. Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 378  
3. Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Suurim lubatud pikkus: … mm  
6.1. Suurim lubatud laius: … mm  
7.1. Suurim lubatud kõrgus: … mm  
8. Sadulvedukite sadula ettenihe (suurim ja vähim väärtus): … mm  
12.1. Suurim lubatud tagaülend: … mm  
Massid  
14. Mittekomplektse sõidukorras sõiduki mass: … kg  
14.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
15. Komplekteeritud sõiduki vähim mass: … kg  
15.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Suurimad tehniliselt lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.4. Autorongi suurim lubatud täismass: … kg  
18. Haakes veetava sõiduki lubatud suurim tegelik mass:  
18.1. Täishaagis: … kg  
18.2. Poolhaagis: … kg  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 379  
18.3. Kesktelghaagis: … kg  
18.4. Piduriteta haagis: … kg  
19. Haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: 
… kg  
Jõuseade  
20. Mootori tootja: …  
21. Mootorikood mootorile märgitud kujul: …  
22. Tööpõhimõte: …  
23. Täiselektriline: jah/ei (  1 ) 
23.1. Hübriid(elektri)sõiduk: jah/ei (  1 ) 
24. Silindrite arv ja paigutus: …  
25. Mootori töömaht: … cm  3 
26. Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – 
biometaan / veeldatud maagaas / etanool / biodiislikütus / vesinik (  1 ) 
26.1. Üks kütus / kaks kütust / segakütus / kombikütus (  1 ) 
26.2. (Ainult kombikütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / 
tüüp 3B (  1 ) 
27. Suurim võimsus  
27.1. Suurim väljundvõimsus (  g ): … kW at … min  –1 (sisepõlemismootor) (  1 ) 
27.2. Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
28. Käigukast (tüüp): …  
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  
Teljed ja vedrustus  
30. Telje rööbe (telgede rööpmed):  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Rehvi/velje kombinatsioon (  h ): …  
Pidurid  
36. Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hü ­
drauliline (  1 ) 
37. Rõhk haagise pidurisüsteemi torudes: … baari  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 380  
Haakeseadis  
44. Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haake ­
seadis on paigaldatud): …  
45. Paigaldamiseks lubatud haakeseadiste tüübid või klassid: …  
45.1. Näitajate väärtused (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Keskkonnanäitajad  
46. Müratase  
Seisumüra: … dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min  –1 
Sõidumüra: … dB(A)  
47. Heitestandard (  l ): Euro …  
47.1. Suurused heitkoguste määramiseks  
47.1.1. Katsemass (kg): …  
47.1.2. Lauppind (m  2 ): …  
47.1.3. Sõidutakistuse koefitsiendid  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Heide (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Põhilise õigusakti ja viimase kohaldatava muutva õigusakti 
number: …  
1.1. Katsemenetlus: 1. tüüpi katse või ESC-katse (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Tahked osakesed: …  
Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormuskatse (ELR)): … (m  –1 ) 
1.2. Katsemenetlus: 1. tüüp (NEDC keskväärtused, WLTP 
suurimad väärtused) või WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …  
2.1. Katsemenetlus: ETC katse (Euroopa muutuvtsükliga katse) 
(kui on kohaldatav)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tahked 
osakesed:  
2.2. Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv):  
48.1. Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m  –1 ) ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 381  
49. CO  2 -heide / kütusekulu / elektrienergiakulu (  m ): 
1. Kõik jõuseadmed, v.a täiselektrisõidukid, määruse (EL) 
2017/1151 alusel  
CO  2 -heide  Kütusekulu  
Linnasõit:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Asulaväline sõit:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Kombineeritud:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Kaalutud, kombineeritud:  … g/km  … l/100 km  
2. Täiselektrisõidukid ja sõidukivälise laadimisega hübriidelek ­
trisõidukid 
Elektrienergiakulu (kaalutud, 
kombineeritud (  1 )) … Wh/km  
Elektriline sõiduulatus  … km  
3. Sõiduk, mille puhul on kasutatud ökoinnovatsioonilahendusi: 
jah/ei (  1 ) 
3.1. Ökoinnovatsioonilahendus(t)e üldkood (  p1 ): …  
3.2. Ökoinnovatsioonilahendus(t)est tingitud CO  2 -heite 
summaarne vähenemine (  p2 ) (korratakse iga katsetatud etalon ­
kütusega): …  
Muu 
52. Märkused (  n ): …  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIA N2  
(mittekomplektsed sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
1.1. Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …  
2. Juhtteljed (arv ja asukoht): …  
3. Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 382  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Suurim lubatud pikkus: … mm  
6.1. Suurim lubatud laius: … mm  
8. Sadulvedukite sadula ettenihe (suurim ja vähim väärtus): … mm  
12.1. Suurim lubatud tagaülend: … mm  
Massid  
14. Mittekomplektse sõidukorras sõiduki mass: … kg  
14.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
15. Komplekteeritud sõiduki vähim mass: … kg  
15.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Suurimad tehniliselt lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.3. Suurim lubatud teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.4. Autorongi suurim lubatud täismass: … kg  
17. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid riigisiseses/rahvus ­
vahelises liikluses (  1 ) ( o ) 
17.1. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass: … kg  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 383  
17.2. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim autorongi mass: … kg  
18. Haakes veetava sõiduki lubatud suurim tegelik mass:  
18.1. Täishaagis: … kg  
18.2. Poolhaagis: … kg  
18.3. Kesktelghaagis: … kg  
18.4. Piduriteta haagis: … kg  
19. Haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: … 
kg 
Jõuseade  
20. Mootori tootja: …  
21. Mootorikood mootorile märgitud kujul: …  
22. Tööpõhimõte: …  
23. Täiselektriline: jah/ei (  1 ) 
23.1. Hübriid(elektri)sõiduk: jah/ei (  1 ) 
24. Silindrite arv ja paigutus: …  
25. Mootori töömaht: … cm  3 
26. Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – 
biometaan / veeldatud maagaas / etanool / biodiislikütus / vesinik (  1 ) 
26.1. Üks kütus / kaks kütust / segakütus / kombikütus (  1 ) 
26.2. (Ainult kombikütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / 
tüüp 3B (  1 ) 
27. Suurim võimsus  
27.1. Suurim väljundvõimsus (  g ): … kW at … min  –1 (sisepõlemismootor) (  1 ) ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 384  
27.2. Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
28. Käigukast (tüüp): …  
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  
Teljed ja vedrustus  
31. Ülestõstetava(te) telje/telgede asend: …  
32. Koormatava(te) telje/telgede asend: …  
33. Õhk- või muu samaväärse vedrustusega veotelg (-teljed): jah/ei (  1 ) 
35. Rehvi/velje kombinatsioon (  h ): …  
Pidurid  
36. Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hü ­
drauliline (  1 ) 
37. Rõhk haagise pidurisüsteemi torudes: … baari  
Haakeseadis  
44. Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haake ­
seadis on paigaldatud): …  
45. Paigaldamiseks lubatud haakeseadiste tüübid või klassid: …  
45.1. Näitajate väärtused (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Keskkonnanäitajad  
46. Müratase  
Seisumüra: … dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min  –1 
Sõidumüra: … dB(A)  
47. Heitestandard (  l ): Euro …  
47.1. Suurused heitkoguste määramiseks  
47.1.1. Katsemass (kg): …  
47.1.2. Lauppind (m  2 ): …  
47.1.3. Sõidutakistuse koefitsiendid  
47.1.3.0. f0, N:  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 385  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Heide (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Põhilise õigusakti ja viimase kohaldatava muutva õigusakti 
number: …  
1.1. Katsemenetlus: 1. tüüpi katse või ESC-katse (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Tahked osakesed: 
… 
Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormuskatse (ELR)): … (m  –1 ) 
1.2. Katsemenetlus: 1. tüüp (NEDC keskväärtused, WLTP 
suurimad väärtused) või WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …  
2.1. Katsemenetlus: ETC katse (Euroopa muutuvtsükliga katse) 
(kui on kohaldatav)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tahked 
osakesed:  
2.2. Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …  
48.1. Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m  –1 ) 
Muu 
52. Märkused (  n ): …  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIA N3  
(mittekomplektsed sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
1.1. Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …  
2. Juhtteljed (arv ja asukoht): …  
3. Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 386  
5.1. Suurim lubatud pikkus: … mm  
6.1. Suurim lubatud laius: … mm  
8. Sadulvedukite sadula ettenihe (suurim ja vähim väärtus): … mm  
12.1. Suurim lubatud tagaülend: … mm  
Massid  
14. Mittekomplektse sõidukorras sõiduki mass: … kg  
14.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
15. Komplekteeritud sõiduki vähim mass: … kg  
15.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Suurimad tehniliselt lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.3. Suurim lubatud teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.4. Autorongi suurim lubatud täismass: … kg  
17. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid riigisiseses/rahvus ­
vahelises liikluses (  1 ) ( o ) 
17.1. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass: … kg  
17.2. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 387  
17.3. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim autorongi mass: … kg  
18. Haakes veetava sõiduki lubatud suurim tegelik mass:  
18.1. Täishaagis: … kg  
18.2. Poolhaagis: … kg  
18.3. Kesktelghaagis: … kg  
18.4. Piduriteta haagis: … kg  
19. Haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: … 
kg 
Jõuseade  
20. Mootori tootja: …  
21. Mootorikood mootorile märgitud kujul: …  
22. Tööpõhimõte: …  
23. Täiselektriline: jah/ei (  1 ) 
23.1. Hübriid(elektri)sõiduk: jah/ei (  1 ) 
24. Silindrite arv ja paigutus: …  
25. Mootori töömaht: … cm  3 
26. Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – 
biometaan / veeldatud maagaas / etanool / biodiislikütus / vesinik (  1 ) 
26.1. Üks kütus / kaks kütust / segakütus / kombikütus (  1 ) 
26.2. (Ainult kombikütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / 
tüüp 3B (  1 ) 
27. Suurim võimsus  
27.1. Suurim väljundvõimsus (  g ): … kW at … min  –1 (sisepõlemismootor) (  1 ) 
27.2. Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
28. Käigukast (tüüp): …  
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 388  
Teljed ja vedrustus  
31. Ülestõstetava(te) telje/telgede asend: …  
32. Koormatava(te) telje/telgede asend: …  
33. Õhk- või muu samaväärse vedrustusega veotelg (-teljed): jah/ei (  1 ) 
35. Rehvi/velje kombinatsioon (  h ): …  
Pidurid  
36. Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hü ­
drauliline (  1 ) 
37. Rõhk haagise pidurisüsteemi torudes: … baari  
Haakeseadis  
44. Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haake ­
seadis on paigaldatud): …  
45. Paigaldamiseks lubatud haakeseadiste tüübid või klassid: …  
45.1. Näitajate väärtused (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Keskkonnanäitajad  
46. Müratase  
Seisumüra: … dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min  –1 
Sõidumüra: … dB(A)  
47. Heitestandard (  l ): Euro …  
47.1. Suurused heitkoguste määramiseks  
47.1.1. Katsemass (kg): …  
47.1.2. Lauppind (m  2 ): …  
47.1.3. Sõidutakistuse koefitsiendid  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Heide (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Põhilise õigusakti ja viimase kohaldatava muutva õigusakti 
number: …  
1.1. Katsemenetlus: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Tahked osakesed: …  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 389  
Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormuskatse (ELR)): … (m  –1 ) 
1.2. Katsemenetlus: WHSC katse (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …  
2.1. Katsemenetlus: ETC katse (Euroopa muutuvtsükliga katse) 
(kui on kohaldatav)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tahked 
osakesed:  
2.2. Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …  
48.1. Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m  –1 ) 
Muu 
52. Märkused (  n ): …  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIAD O1 JA O2  
(mittekomplektsed sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
1.1. Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Suurim lubatud pikkus: … mm  
6.1. Suurim lubatud laius: … mm  
7.1. Suurim lubatud kõrgus: … mm  
10. Kaugus haakeseadise keskpunktist sõiduki tagumise otsani: … mm  
12.1. Suurim lubatud tagaülend: … mm  
Massid  
14. Mittekomplektse sõidukorras sõiduki mass: … kg  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 390  
14.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
15. Komplekteeritud sõiduki vähim mass: … kg  
15.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Suurimad tehniliselt lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.3. Suurim lubatud teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
19.1. Poolhaagise või kesktelghaagise haakepunktile rakenduv suurim tehni ­
liselt lubatud staatiline mass: … kg  
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  
Teljed ja vedrustus  
30.1. Iga juhttelje rööbe: … mm  
30.2. Kõigi muude telgede rööpmed: … mm  
31. Ülestõstetava(te) telje/telgede asend: …  
32. Koormatava(te) telje/telgede asend: …  
34. Õhk- või muu samaväärse vedrustusega telg (teljed): jah/ei (  1 ) 
35. Rehvi/velje kombinatsioon (  h ): …  
Haakeseadis  
44. Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haake ­
seadis on paigaldatud): …  
45. Paigaldamiseks lubatud haakeseadiste tüübid või klassid: …  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 391  
45.1. Näitajate väärtused (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Muu 
52. Märkused (  n ): …  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIAD O3 JA O4  
(mittekomplektsed sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
1.1. Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …  
2. Juhtteljed (arv ja asukoht): …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Suurim lubatud pikkus: …mm  
6.1. Suurim lubatud laius: …mm  
7.1. Suurim lubatud kõrgus: …mm  
10. Kaugus haakeseadise keskpunktist sõiduki tagumise otsani: …mm  
12.1. Suurim lubatud tagaülend: …mm  
Massid  
14. Mittekomplektse sõidukorras sõiduki mass: … kg  
14.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
15. Komplekteeritud sõiduki vähim mass: … kg  
15.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Suurimad tehniliselt lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 392  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.3. Suurim lubatud teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
17. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid riigisiseses/rahvus ­
vahelises liikluses (  1 ) ( o ) 
17.1. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass: … kg  
17.2. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
19.1. Poolhaagise või kesktelghaagise haakepunktile rakenduv suurim tehni ­
liselt lubatud staatiline mass: … kg  
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  
Teljed ja vedrustus  
31. Ülestõstetava(te) telje/telgede asend: …  
32. Koormatava(te) telje/telgede asend: …  
34. Õhk- või muu samaväärse vedrustusega telg (teljed): jah/ei (  1 ) 
35. Rehvi/velje kombinatsioon (  h ): …  
Haakeseadis  
44. Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haake ­
seadis on paigaldatud): …  
45. Paigaldamiseks lubatud haakeseadiste tüübid või klassid: …  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 393  
45.1. Näitajate väärtused (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Muu 
52. Märkused (  n ): …  
Selgitavad märkused IX lisa kohta  
( 1 ) Mittevajalik maha tõmmata.  
( a ) Märkida tunnuskood —  
( b ) Märkida, kas sõiduk sobib kasutamiseks parem- või vasakpoolses liikluses või nii 
parem- kui ka vasakpoolses liikluses.  
( c ) Märkida, kas paigaldatud kiirusmõõdikul ja/või läbisõidumõõdikul on meetermõõdus ­
tiku ühikud või nii meeter- kui ka inglise mõõdustiku ühikud.  
( d ) See ei piira liikmesriikide õigust nõuda tehnilisi muudatusi, et sõidukit oleks võimalik 
registreerida muus kui ettenähtud liikmesriigis, kui liiklussüsteem on vastupidine.  
( e ) Kanded 4 ja 4.1 täidetakse määruse (EL) nr 1230/2012 mõistete 25 (teljevahe) ja 26 
(telgedevaheline kaugus) kohaselt.  
— —  
( g ) Hübriidelektrisõidukite puhul märgitakse mõlemad väljundvõimsused.  
( h ) Asjakohast lisavarustust saab lisada punkti „Märkused“ all.  
( i ) Kasutatakse II lisa C osas kirjeldatud koode.  
( j ) Märkida ainult põhivärv(id) järgmiselt: valge, kollane, oranž, punane, lilla, sinine, 
roheline, hall, pruun või must.  
( k ) Välja arvatud istmed, mis on ette nähtud kasutamiseks ainult seisvas sõidukis, ning 
ratastoolikohtade arv. 
M 3 -kategooriasse kuuluvate busside korral arvatakse sõitjate arvu hulka meeskonna ­
liikmed.  
( l ) Lisada Euro standardi number ning tüübikinnituses kasutatud sätete tunnus.  
( m ) Korratakse erinevate kasutatavate kütustega. Sõidukeid, milles võib kütusena kasutada 
nii bensiini kui ka gaaskütust, aga mille bensiinisüsteem on paigaldatud kasutamiseks 
ainult avarii korral või käivitamisel ja mille bensiinipaak ei mahuta rohkem kui 15 
liitrit bensiini, loetakse ainult gaaskütusel töötavateks sõidukiteks.  
( m1 ) Euro VI kombikütuseliste mootorite ja sõidukite puhul korrata vastavalt vajadusele.  
( m2 ) Esitatakse vaid heitkogused, mida on hinnatud kohaldatava(te) õigusakti(de) kohaselt.  
( n ) Kui sõiduk on varustatud sagedusala 24 GHz lähitoimeradariga vastavalt otsusele 
2005/50/EÜ (ELT L 21, 25.1.2005, lk 15), peab tootja siinkohal märkima: „Sagedusala 
24 GHz lähitoimeradariga varustatud sõiduk“.  
( o ) Tootja võib täita need punktid kas rahvusvahelise või riigisisese liikluse või mõlema 
kohta. 
Riigisisese liikluse korral märgitakse selle riigi kood, kus sõiduk kavatsetakse regis ­
treerida. Kood märgitakse kooskõlas standardiga ISO 3166-1:2006. 
Rahvusvahelise liikluse korral osutatakse direktiivi numbrile (nt „96/53/EÜ“ nõukogu 
direktiivi 96/53/EÜ korral).  
( p ) Ökoinnovatsioonilahendused.  
( p1 ) Ökoinnovatsioonilahendus(t)e üldkood koosneb järgmistest üksteisest tühikuga eral ­
datud elementidest: 
— Tüübikinnitusasutuse kood vastavalt VII lisale; 
— iga sõiduki puhul kasutatud ökoinnovatsioonilahenduse individuaalne kood, mis on 
esitatud komisjoni tüübikinnituse andmise otsuste kronoloogilises järjekorras. 
(Näiteks kui Saksamaa tüübikinnitusasutuse sertifitseeritud sõiduki puhul on kasu ­
tatud kolme ökoinnovatsioonilahendust, mis on kronoloogiliselt saanud tüübikinni ­
tuse numbrite all 10, 15 ja 16, peaks üldkood olema: „e1 10 15 16“.)  
( p2 ) Kõigist ökoinnovatsioonilahendustest johtuvate CO  2 -heite vähenemiste summa.  
( q ) Määruse (EÜ) nr 715/2007 kohaldamisalasse kuuluvad N  1 -kategooria komplekteeritud 
sõidukid.  
( r ) Kohaldatakse ainult juhul, kui sõiduk on saanud tüübikinnituse määruse (EÜ) 
nr 715/2007 kohaselt.  
( s ) Rohkem kui ühe elektrimootori puhul märkida kõigi mootorite koondmõju.“  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 394  
XIX LISA  
MÄÄRUSE (EL) nr 1230/2012 MUUDATUSED  
Määrust (EL) nr 1230/2012 muudetakse järgmiselt:  
1. Artikli 2 lõige 5 asendatakse järgmisega:  
„ „lisavarustuse mass“ – lisavarustuse kombinatsioonide suurim mass, mida 
võib sõidukile paigaldada lisaks standardvarustusele vastavalt tootja spetsifi ­
katsioonidele;“  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 395  
XX LISA  
ELEKTRILISTE JÕUÜLEKANDESEADMETE KASULIKU VÕIMSUSE 
JA 30 MINUTI SUURIMA VÕIMSUSE MÕÕTMINE  
1. SISSEJUHATUS  
Käesolevas lisas kehtestatakse nõuded mootori kasuliku võimsuse, kasuliku 
võimsuse ja elektrilise jõuülekandeseadme 30 minuti suurima võimsuse 
mõõtmiseks.  
2. ÜLDNÕUDED  
2.1. Katsete läbiviimise ja tulemuste tõlgendamise suhtes kohaldatakse ÜRO 
Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 85 (  1 ) punktis 5 sätestatud üldnõu ­
deid käesolevas lisas sätestatud eranditega.  
2.2. Katsekütus  
ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 85 punkte 5.2.3.1, 5.2.3.2.1, 
5.2.3.3.1 ja 5.2.3.4. tuleb mõista järgmiselt:  
kasutatakse turul kättesaadavat kütust. Vaidluse korral kasutatakse üht käes ­
oleva määruse IX lisas määratletud vastavat etalonkütust.  
2.3. Võimsuse parandustegurid  
Erandina ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 85 5 lisa punktist 
5.1 seatakse turboülelaaduriga mootorite puhul, millele on tootja soovil 
paigaldatud süsteem, mis võimaldab kompenseerida välisõhu temperatuuri 
ja kõrgust maapinnast, α a või α d parandustegurite väärtuseks 1.  ▼B 
( 1 ) ELT L 326, 24.11.2006, lk 55.
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 396  
XXI LISA  
HEITKOGUSTE I KATSETÜÜBI KATSE  
1. SISSEJUHATUS  
Käesolevas lisas kirjeldatakse kergsõidukite gaasiliste ühendite heitko ­
guse ja tahkete osakeste massi, tahkete osakeste arvu, CO  2 heitkoguse, 
kütusekulu, elektrienergiakulu ning elektrilise sõiduulatuse määramise 
korda.  
2. RESERVEERITUD  
3. MÕISTED  
3.1. Katseseadmed  
3.1.1. „Täpsus“ – erinevus mõõdetud väärtuse ja kontrollväärtuse vahel, 
vastab riiklikule standardile ning kirjeldab tulemuse õigsust. Vt 
joonis 1.  
3.1.2. „Kalibreerimine“ – mõõtesüsteemi reageeringu reguleerimine selliselt, 
et selle väljund on kooskõlas võrdlussignaalide vahemikuga.  
3.1.3. „Kalibreerimisgaas“ – gaasisegu, mida kasutatakse gaasianalüsaatorite 
kalibreerimiseks.  
3.1.4. „Kahekordse lahjenduse meetod“ – protsess, mille käigus enne tahkete 
osakeste proovivõtufiltrile suunamist üks osa lahjendatud heitgaasi ­
voost eraldatakse ja segatakse sobivas koguses lahjendusõhuga.  
3.1.5. „Heitgaaside täisvoolulahjendussüsteem“ – sõiduki kogu heitgaasi 
pidev lahjendamine ümbritseva keskkonna õhuga kontrollitud viisil 
püsimahuproovivõtturi (CVS) abil.  
3.1.6. „Lineariseerimine“ – mitme kontsentratsiooni või materjali kasutamine, 
et luua matemaatiline sõltuvus kontsentratsiooni ja süsteemi reagee ­
ringu vahel.  
3.1.7. „Põhjalik hooldus“ – komponendi või mooduli selline reguleerimine, 
parandamine või asendamine, mis võib mõjutada mõõtetäpsust.  
3.1.8. „Mittemetaansed süsivesinikud“ (NMHC) – süsivesinike koguheide 
(THC), välja arvatud metaan (CH  4 ). 
3.1.9. „Kordustäpsus“ – suurus, mille ulatuses muutmata tingimustes toimu ­
vatel korduvatel mõõtmistel saadakse ühesugune tulemus (joonis 1); 
käesolevas lisas viitab see mõiste alati ühele standardhälbele.  
3.1.10. „Kontrollväärtus“ – riiklikule standardile vastav väärtus. Vt joonis 1.  
3.1.11. „Seadepunkt“ – sihtväärtus, mida kontrollisüsteemiga püütakse saavu ­
tada.  
3.1.12. „Mõõteulatus“ – mõõteriista seadistamine nii, et see reageerib nõuete ­
kohaselt kalibreerimisstandardile, mis jääb vahemikku 75 % ja 100 % 
mõõteriista mõõteulatuse või eeldatud mõõteulatuse maksimumväärtu ­
sest. ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 397  
3.1.13. „Süsivesinike koguheide“ (THC) – kõik lenduvad ühendid, mida 
mõõdetakse leek-ionisatsioondetektoriga (FID).  
3.1.14. „Kontrollimine“ – selle hindamine, kas mõõtesüsteemi näidud on 
kooskõlas kasutatavate võrdlussignaalide vahemikuga, mis vastab 
ühele või mitmele kindlaksmääratud piirnormile.  
3.1.15. „Nullgaas“ – analüüti mittesisaldav gaas, mida kasutatakse analüsaatori 
nullnäidu seadistamiseks.  
Joonis 1  
Täpsuse, kordustäpsuse ja kontrollväärtuse määratlemine
  
3.2. Sõidutakistus ja dünamomeetri seadistus  
3.2.1. „Õhutakistus“ – sõiduki edasiliikumisele õhu kaudu mõjuv vastujõud.  
3.2.2. „Aerodünaamiline kriitiline punkt“ – sõiduki pinnal olev punkt, kus 
tuule kiirus on null.  
3.2.3. „Anemomeetri takistus“ – sõiduki mõju anemomeetri mõõtetulemu ­
sele, mille puhul suhteline õhukiirus erineb sõiduki kiirusest maapinna 
suhtes liikuva õhu suhtes.  
3.2.4. „Kitsendatud analüüs“ – sõiduki lauppinna väärtused ja õhutakistus ­
tegur määratakse kindlaks eraldi ning neid väärtusi kasutatakse liik ­
umisvõrrandis.  
3.2.5. „Töökorras sõiduki mass“ – tootja tehnilistele kirjeldustele vastava 
standardvarustusega sõiduki mass, sealhulgas juhi, kütuse ja vedelike 
mass, kusjuures kütusemahuti(d) peab/peavad olema täidetud vähemalt 
90 % ulatuses selle/nende mahutavusest, ning olemasolu korral ka 
kere, kabiini, haakeseadise, varuratta (varurataste) ja tööriistade mass.  
3.2.6. „Juhi mass“ – 75 kilogrammile vastav mass juhiistme võrdluspunktis.  
3.2.7. „Sõiduki suurim lubatud koormus“ – suurim lubatud kandevõime, 
millest lahutatakse maha töökorras sõiduki mass, 25 kg ja punktis 
3.2.8 määratletud lisavarustuse mass.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 398  
3.2.8. „Lisavarustuse mass“ – lisavarustuse kombinatsioonide suurim mass, 
mida võib sõidukile paigaldada lisaks standardvarustusele vastavalt 
tootja spetsifikatsioonidele.  
3.2.9. „Lisavarustus“ – kõik standardvarustusse mittekuuluvad funktsioonid, 
mis on sõidukile paigaldatud tootja vastutusel ja mida klient saab 
tellida.  
3.2.10. „Väliskeskkonna võrdlustingimused (seoses sõidutakistuse mõõtmis ­
tega)“ – väliskeskkonna tingimused, mille järgi neid mõõtmistulemusi 
korrigeeritakse:  
a) õhurõhk: p  0 = 100 kPa;  
b) õhutemperatuur T  0 = 20 °C;  
c) kuiva õhu tihedus: ρ 0 = 1,189 kg/m  3 ; 
d) tuule kiirus: 0 m/s.  
3.2.11. „Võrdluskiirus“ – sõiduki kiirus, mille juures määratakse sõidutakistus 
või kontrollitakse veojõustendi koormust.  
3.2.12. „Sõidutakistus“ – sõiduki edasiliikumisele mõjuv vastujõud mõõdetuna 
vabajooksumeetodi või meetodite abil, mis on samaväärsed seoses 
jõuülekandeseadme hõõrdekadude arvessevõtmisega.  
3.2.13. „Veeretakistus“ – sõiduki liikumist takistavad jõud, mida tekitavad 
rehvid.  
3.2.14. „Sõidutakistus“ – sõiduki edasiliikumist takistav pöördemoment, mida 
mõõdetakse sõiduki veorataste juurde paigaldatud pöördemomendi 
mõõturite abil.  
3.2.15. „Modelleeritud sõidutakistus“ – sõidukile veojõustendil avalduv sõidu ­
takistus, mille eesmärk on taastekitada maanteel mõõdetud sõiduta ­
kistus ning mis koosneb veojõustendi avaldatavast jõust ja sõidukile 
veojõustendil sõites mõjuvatest vastujõududest ning mida lähendatakse 
teise astme polünoomi kolme teguriga.  
3.2.16. „Modelleeritud sõidutakistusmoment“ – sõidukile veojõustendil 
avalduv sõidutakistusmoment, mille eesmärk on taastekitada maanteel 
mõõdetud sõidutakistusmoment ning mis koosneb veojõustendi raken ­
datavast pöördemomendist ja sõidukile veojõustendil sõites mõjuvast 
pöördemomendist ning mida lähendatakse teise astme polünoomi 
kolme teguriga.  
3.2.17. „Statsionaarne anemomeetria“ – tuule kiiruse ja suuna mõõtmine 
anemomeetri abil katseteel sellises kohas ja teepinnast sellisel 
kõrgusel, kus esinevad kõige tüüpilisemad tuuletingimused.  
3.2.18. „Standardvarustus“ – sõiduki põhikonfiguratsioon, milles on olemas 
kõik funktsioonid, mis on nõutavad direktiivi 2007/46/EÜ IV ja XI 
lisas nimetatud õigusaktide kohaselt, sealhulgas kõik lisanduvad funkt ­
sioonid, millega ei kaasne lisaspetsifikatsioone konfiguratsiooni ega 
varustuse osas.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 399  
3.2.19. „Siht-sõidutakistus“ – veojõustendil korratav sõidutakistus.  
▼B 
3.2.20. „Siht-sõidutakistusmoment“ – veojõustendil korratav sõidutakistusmo ­
ment.  
3.2.21. Reserveeritud  
3.2.22. „Tuuleparandus“ – sõidutakistusele avalduva tuule mõju korrigeeri ­
mine statsionaarse või pardaanemomeetri sisendandmete põhjal.  
3.2.23. „Suurim lubatud täismass“ – suurim lubatud sõiduki mass, mis 
põhineb sõiduki konstruktsioonil ja tööomadustel.  
3.2.24. „Sõiduki tegelik mass“ – töökorras sõiduki mass koos sõidukile paigal ­
datud lisavarustuse massiga;  
3.2.25. „Sõiduki katsemass“ – sõiduki tegeliku massi, 25 kg ja sõiduki koor ­
must esindava massi summa.  
3.2.26. „Sõiduki koormust esindav mass“ – x protsenti sõiduki suurimast 
koormusest, kus x on 15 % M-kategooria sõidukite ja 28 % N-kate ­
gooria sõidukite puhul.  
3.2.27. „Autorongi suurim lubatud täismass“ (MC) – suurim lubatud liidend ­
sõiduki mass koos ühe või mitme haagisega, mis põhineb selle kons ­
truktsioonil ja tööomadustel, või suurim lubatud vedukist ja poolhaa ­
gisest koosneva liidendsõiduki mass.  
3.3. Täiselektri-, hübriidelektri- ja kütuseelemendiga sõidukid  
3.3.1. „Sõiduulatus üksnes elektrirežiimis“ (AER) – välise laadimisega 
hübriidelektrisõidukiga läbitud kogu vahemaa akutoiterežiimis katse 
algusest ajahetkeni katse käigus, mil sisepõlemismootor hakkab kütust 
tarbima.  
3.3.2. „Täiselektrisõiduki sõiduulatus“ (PER) – täiselektrisõidukiga läbitud 
kogu vahemaa akutoiterežiimis katse algusest kuni seiskumiskritee ­
riumi saavutamiseni.  
3.3.3. „Tegelik sõiduulatus üksnes akutoiterežiimis“ (R  CDA ) – mitmes 
WLTCs läbitud vahemaa akutoiterežiimis, kuni laetav energiasalves ­
tussüsteem (REESS) on tühjenenud.  
3.3.4. „Sõiduulatus akutoiterežiimil tsüklites“ (R  CDC ) – akutoiterežiimis katse 
algusest kuni viimase tsükli lõpuni läbitud vahemaa enne seiskumis ­
kriteeriumile vastavat tsüklit või vastavaid tsükleid, kaasa arvatud 
üleminekutsükkel, kus sõidukit võib kasutada nii akutoiterežiimis kui 
ka aku laetust säilitavas režiimis.  
3.3.5. „Akutoiterežiim“ – kasutustingimus, milles laetavas energiasalvestus ­
süsteemis salvestatud energia võib küll kõikuda, kuid tavaliselt 
väheneb sõidukiga sõitmisel, kuni minnakse üle aku laetust säilitavale 
režiimile.  
3.3.6. „Aku laetust säilitav režiim“ – kasutustingimus, milles laetavas ener ­
giasalvestussüsteemis salvestatud energia võib küll kõikuda, kuid tava ­
liselt hoitakse seda sõidukiga sõitmisel neutraalsel laetuse jäägi 
tasemel.  ▼M2
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 400  
3.3.7. „Kasulikkustegurid“ – suhtarvud, mis põhinevad sõidustatistikal sõltu ­
valt akutoiterežiimis saavutatud sõiduulatusest ning mida kasutatakse 
välise laadimisega hübriidelektrisõidukite akutoiterežiimis ja aku 
laetust säilitavas režiimis eraldunud heitgaasiühendite, CO  2 heite ja 
kütusekulu kaalumiseks.  
3.3.8. „Elektrimasin“ (EM) – energiamuundur, mis muundab elektrienergia 
mehaaniliseks energiaks ja vastupidi.  
3.3.9. „Energiamuundur“ – seade, milles väljundenergia liik erineb sise ­
ndenergia liigist.  
3.3.9.1. „Veojõuallikas“ – jõuseadme energiamuundur, mis ei ole lisaseade ja 
mille väljundenergiat kasutatakse otse või kaudselt sõiduki liikumapa ­
nemiseks.  
3.3.9.2. „Veojõuallika liik“ – i) sisepõlemismootor, ii) elektrimasin või iii) 
kütuseelement.  
3.3.10. „Energiasalvestussüsteem“ – süsteem, mis salvestab energiat ja 
vabastab selle samas vormis, nagu oli sisendenergia.  
3.3.10.1. „Veojõuallika energiasalvestussüsteem“ – jõuseadme energiasalvestus ­
süsteem, mis ei ole lisaseade ja mille väljundenergiat kasutatakse otse 
või kaudselt sõiduki liikumapanemiseks.  
3.3.10.2. „Veojõuallika energiasalvestussüsteemi liik“ – i) kütusemahuti, ii) 
laetav elektrienergia salvestussüsteem või iii) laetav mehaaniline ener ­
giasalvestussüsteem.  
3.3.10.3 „Energialiik“ – i) elektrienergia, ii) mehaaniline energia või iii) keemi ­
line energia (sh kütused).  
3.3.10.4. „Kütusemahuti“ – veojõuallika energiasalvestussüsteem, mis salvestab 
keemilist energiat vedela või gaasilise kütusena.  
3.3.11. „Üksnes elektrirežiimis sõiduulatuse ekvivalent“ (EAER) – see osa 
kogu tegelikust sõiduulatusest akutoiterežiimis (R  CDA ), mis on akutoi ­
terežiimis sõiduulatuse katses saavutatud üksnes REESSis olevat elek ­
trit kasutades.  
3.3.12. „Hübriidelektrisõiduk“ (HEV) – hübriidsõiduk, mille üks veojõuallikas 
on elektrimasin.  
3.3.13. „Hübriidsõiduk“ (HV) – vähemalt kahte erinevat veojõuallika liiki ja 
vähemalt kahte erinevat veojõuallika energiasalvestussüsteemi sisal ­
dava jõuseadmega varustatud sõiduk.  
3.3.14. „Kasuliku energia muutus“ – REESSi energia muutuse suhe, mis on 
jagatud katsesõiduki tsüklienergiavajadusega.  
3.3.15. „Välise laadimiseta hübriidelektrisõiduk“ (NOVC-HEV) – hübriidelek ­
trisõiduk, mida ei saa laadida välisest allikast.  
3.3.16. „Välise laadimisega hübriidelektrisõiduk“ (OVC-HEV) – hübriidelek ­
trisõiduk, mida saab laadida välisest allikast.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 401  
3.3.17. „Täiselektrisõiduk“ (PEV) – sõiduk, mis on varustatud jõuseadmega, 
mille veojõuallikateks on ainult elektrimasinad ning mille veojõuallika 
energiasalvestussüsteem sisaldab üksnes laetavaid elektrienergia 
salvestussüsteeme.  
3.3.18. „Kütuseelement“ – energiamuundur, mis muudab keemilise energia 
(sisend) elektrienergiaks (väljund) ja vastupidi.  
3.3.19. „Kütuseelemendiga sõiduk“ (FCV) – ainult kütuseelementi (kütuseele ­
mente) ja elektrimasinat (elektrimasinaid) käitamise energiamuunduri( ­
te)na sisaldav sõiduk.  
3.3.20. „Kütuseelemendiga hübriidsõiduk“ (FCHV) – kütuseelemendiga 
sõiduk, mis on varustatud jõuseadmega, mille veojõuallika energiasal ­
vestussüsteem sisaldab vähemalt üht kütusemahutit ja vähemalt üht 
laetavat elektrienergia salvestussüsteemi.  
3.4. Jõuseade  
3.4.1. „Jõuseade“ – sõiduki liikumapanemiseks ratastele mehaanilist energiat 
pakkuva(te) veojõuallika energiasalvestussüsteemi(de), veojõuallika(te) 
ja jõuülekandeseadme(te) täielik kombinatsioon sõidukis ning lisa ­
seadmed.  
3.4.2. „Abiseadmed“ – energiat tarbivad, muundavad, salvestavad või 
pakkuvad mittelisaseadmed või -süsteemid, mis on sõidukisse paigal ­
datud muul otstarbel kui sõiduki liikumapanemiseks ning mida seetõttu 
ei peeta jõuseadme osaks.  
3.4.3. „Välisseadmed“ – energiat tarbivad, muundavad, salvestavad või 
pakkuvad seadmed, kus energiat ei kasutata eeskätt sõiduki liikuma ­
panemiseks, või muud osad, süsteemid ja juhtseadmed, mis on 
jõuseadme kasutamise seisukohast vajalikud.  
3.4.4. „Jõuülekandeseade“ – jõuseadme ühendatud elemendid mehaanilise 
energia ülekandmiseks veojõuallika(te) ja rataste vahel.  
3.4.5. „Käsikäigukast“ – käigukast, kus käike saab vahetada üksnes juht.  
3.5. Üldine  
3.5.1. „Kriitilised heitkogused“ – need heitgaasikomponendid, mille kohta on 
käesolevas määruses kehtestatud piirnormid.  
3.5.2. Reserveeritud  
3.5.3. Reserveeritud  
3.5.4. Reserveeritud  
3.5.5. Reserveeritud  
3.5.6. „Tsüklienergiavajadus“ – arvutatud positiivne energia, mida sõiduk 
vajab ettenähtud tsüklis sõitmiseks.  
3.5.7. Reserveeritud  
3.5.8. „Juhi valitav režiim“ – juhi valitav tingimus, mis võib mõjutada heit ­
koguseid või kütuse- ja/või energiakulu.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 402  
3.5.9. „Põhirežiim“ – käesoleva lisa tähenduses üks režiim, mis valitakse 
alati sõiduki käivitamisel, olenemata sõiduki süüte väljakeeramisel 
valitud töörežiimist.  
3.5.10. „Võrdlustingimused (seoses heite massi arvutamisega)“ – tingimused, 
millel gaasitihedused põhinevad, eeskätt 101,325 kPa ja 273,15 K 
(0 °C).  
3.5.11. „Heitgaasid“ – gaasiliste, tahkete ja vedelate ühendite heide.  
3.6. PM/PN  
Terminit „tahke osakeste arv“ kasutatakse tavaliselt aine puhul, mida 
mõõdetakse õhus (suspendeeritud aine), ja terminit „tahkete osakeste 
mass“ sadestunud aine puhul.  
3.6.1. „Tahkete osakeste arv“ (PN) – sõiduki heitgaasist eraldunud tahkete 
osakeste koguhulk, mida on kvantifitseeritud vastavalt käesolevas lisas 
sätestatud lahjendus-, proovivõtu- ja mõõtmismeetoditele.  
3.6.2. „Tahked osakeste mass“ (PM) – igasuguste sõiduki heitgaasis sisaldu ­
vate tahkete osakeste mass, mida on kvantifitseeritud vastavalt käes ­
olevas lisas sätestatud lahjendus-, proovivõtu- ja mõõtmismeetoditele.  
3.7. WLTC  
3.7.1. „Mootori nimivõimsus“ – mootori suurim võimsus (kW) vastavalt 
käesoleva määruse XX lisa nõuetele.  
3.7.2. „Suurim kiirus“ – tootja deklareeritud sõiduki tippkiirus.  
3.8. Menetlus  
3.8.1. „Perioodiliselt regenereeruv süsteem“ – heitgaasikontrolliseade (nt 
katalüüsmuundur, kübemefilter), mis peab sõiduki tavapärase käitamise 
korral perioodiliselt enne 4 000 km läbimist regenereeruma.  
3.9. Ümbritseva õhu temperatuuri korrigeerimiskatse (all-lisa 6a)  
3.9.1 „Aktiivne soojussalvesti“ – tehnoloogia, mis salvestab soojuse ükskõik 
millises sõiduki seadmes ja vabastab soojuse jõuseadme komponenti 
kindlaksmääratud aja jooksul mootori käivitamisel. Seda iseloomus ­
tavad süsteemi salvestatud entalpia ja jõuseadme komponentidesse 
soojuse vabastamise aeg.  
3.9.2. „Isolatsioonimaterjalid“ – mootoriruumis olev soojusisolatsiooni 
mõjuga materjal, mis on kinnitatud mootori ja/või kere külge ning 
mida iseloomustab maksimaalne soojusjuhtivus 0,1 W/(mK).  
4. LÜHENDID  
4.1. Üldised lühendid  
AC vahelduvvool ( alternating current ) 
CFV kriitilise voolurežiimiga Venturi toru ( critical 
flow venturi ) 
CFO kriitilise voolu ava ( critical flow orifice ) ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 403  
CLD kemoluminestsentsdetektor  
CLA kemoluminestsentsanalüsaator  
CVS püsimahuproovivõttur ( constant volume sampler ) 
DC alalisvool ( direct current ) 
ET aurustumistoru ( evaporation tube ) 
Extra High  2 WLTC eriti suure kiiruse faas 2. klassi sõidukite 
puhul  
Extra High  3 WLTC eriti suure kiiruse faas 3. klassi sõidukite 
puhul  
FCHV kütuseelemendiga hübriidsõiduk ( fuel cell hybrid 
vehicle ) 
FID leekionisatsioonidetektor ( flame ionisation 
detector ) 
FSD skaala lõppväärtus ( full scale deflection ) 
GC gaasikromatograaf ( gas chromatograph ) 
HEPA kõrgefektiivne tahkete osakeste õhufilter ( high 
efficiency particulate air filter ) 
HFID kuumleek-ionisatsioonidetektor ( heated flame 
ionisation detector ) 
High  2 WLTC suure kiiruse faas 2. klassi sõidukite 
puhul  
High  3-1 WLTC suure kiiruse faas 3. klassi sõidukite 
puhul kiirusega v  max < 120 km/h  
High  3-2 WLTC suure kiiruse faas 3. klassi sõidukite 
puhul kiirusega v  max ≥ 120 km/h  
ICE sisepõlemismootor ( internal combustion engine ) 
LoD avastamispiir ( limit of detection ) 
LoQ määramispiir ( limit of quantification ) 
Low  1 WLTC väikese kiiruse faas 1. klassi sõidukite 
puhul  
Low  2 WLTC väikese kiiruse faas 2. klassi sõidukite 
puhul  
Low  3 WLTC väikese kiiruse faas 3. klassi sõidukite 
puhul  
Medium  1 WLTC keskmise kiiruse faas 1. klassi sõidukite 
puhul  
Medium  2 WLTC keskmise kiiruse faas 2. klassi sõidukite 
puhul  
Medium  3-1 WLTC keskmise kiiruse faas 3. klassi sõidukite 
puhul kiirusega v  max < 120 km/h  
Medium  3-2 WLTC keskmise kiiruse faas 3. klassi sõidukite 
puhul kiirusega v  max ≥ 120 km/h  
LC vedelikkromatograafia ( liquid chromatography ) ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 404  
LPG veeldatud naftagaas ( liquefied petroleum gas ) 
NDIR mittehajusa infrapunase kiirguse analüsaator 
(non-dispersive infrared analyser ) 
NDUV mittehajusa ultraviolettkiirguse analüsaator ( non- 
dispersive ultraviolet ) 
NG/biomethane maagaas/biometaan  
NMC metaanieraldajata analüsaator  
NOVC-FCHV välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriid ­
sõiduk ( not off-vehicle charging fuel cell hybrid 
vehicle ) 
NOVC välise laadimisvõimaluseta ( not off-vehicle char ­
ging) 
NOVC-HEV välise laadimiseta hübriidelektrisõiduk ( not off- 
vehicle charging hybrid electric vehicle ) 
OVC-HEV välise laadimisega hübriidelektrisõiduk ( off- 
vehicle charging hybrid electric vehicle ) 
P a taustafiltrisse kogutud tahkete osakeste mass  
P e proovifiltrisse kogutud tahkete osakeste mass  
PAO polüalfaolefiin  
PCF tahkete osakeste eelseparaator ( particle pre- 
classifier ) 
PCRF tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendustegur 
(particle concentration reduction factor ) 
PDP mahtpump ( positive displacement pump ) 
PER täiselektrisõiduki sõiduulatus (p ure electric 
range ) 
Per cent FS protsent skaala lõppväärtusest  
PM tahkete osakeste mass  (particulate matter emis ­
sions ) 
PN tahkete osakeste arv ( particle number emissions ) 
PNC tahkete osakeste loendur ( particle number 
counter ) 
PND  1 esimene tahkete osakeste kontsentratsiooni 
vähendamise seade (f irst particle number dilu ­
tion device ) 
PND  2 teine tahkete osakeste kontsentratsiooni vähenda ­
mise seade  
PTS tahkete osakeste ülekandesüsteem ( particle 
transfer system ) 
PTT tahkete osakeste ülekandetoru ( particle transfer 
tube) 
QCL-IR infrapuna-kvantkaskaadlaser ( infrared quantum 
cascade laser ) 
R CDA tegelik sõiduulatus akutoiterežiimis  
RCB REESSi laetuse jääk ( REESS charge balance ) 
REESS laetav energiasalvestussüsteem ( rechargeable 
electric energy storage system ) ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 405  
SSV eelhelikiirusega Venturi toru ( subsonic venturi ) 
USFM ultraheli-vooluhulgamõõtur ( ultrasonic flow 
meter ) 
VPR lenduvate tahkete osakeste püüdur ( volatile 
particle remover ) 
WLTC ülemaailmne ühtlustatud kergsõidukite katseta ­
mise tsükkel ( worldwide light-duty test cycle ) 
4.2. Keemilised sümbolid ja lühendid  
C 1 süsivesinike C1-ekvivalent  
CH  4 metaan  
C 2 H 6 etaan  
C 2 H 5 OH etanool  
C 3 H 8 propaan  
CO süsinikmonoksiid  
CO  2 süsinikdioksiid  
DOP dioktüülftalaat  
H 2 O vesi  
NH  3 ammoniaak  
NMHC mittemetaansed süsivesinikud  
NO  x lämmastikoksiidid  
NO lämmastikoksiid  
NO  2 lämmastikdioksiid  
N 2 O dilämmastikoksiid  
THC süsivesinike koguheide  
5. ÜLDNÕUDED  
5.0 Igale punktides 5.6–5.9 määratletud sõiduki tüüpkonnale antakse 
kordumatu tunnus, mis on järgmisel kujul:  
FT-TA-WMI-aaaa-nnnn  
Kus:  
— FT on tüüpkonna liigi tunnus:  
— IP = interpolatsioonitüüpkond, nagu on määratletud punktis 
5.6. 
— RL = sõidutakistuse tüüpkond, nagu on määratletud punktis 
5.7. 
— RM = sõidutakistusmaatriksi tüüpkond, nagu on määratletud 
punktis 5.8.  
— PR = perioodiliselt regenereeruvate süsteemide (K  i ) tüüpkond, 
nagu on määratletud punktis 5.9.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 406  
— TA on tüüpkonna kinnituse eest vastutava asutuse tunnusnumber, 
nagu on määratletud direktiivi (EÜ) 2007/46 VII lisa 1. punkti 1. 
osas.  
— WMI (rahvusvaheline valmistaja kood) on standardis ISO 
3780:2009 määratletud kood, mis kordumatul viisil identifitseerib 
valmistaja. Ühe valmistaja puhul võidakse kasutada mitut WMI 
koodi.  
— aaaa on aasta, mil tüüpkonna katse tehti.  
— nnnn on neljanumbriline järjekorranumber.  
5.1. Sõiduk ja selle osad, mis võivad mõjutada gaasiliste ühendite heitko ­
guseid ning tahkete osakeste massi ja arvu, on konstrueeritud, ehitatud 
ja monteeritud selliselt, et sõidukil on võimalik tavapärasel kasutamisel 
ja tavapärastes kasutustingimustes, nagu niiskus, vihm, lumi, kuumus, 
külm, liiv, pori, vibratsioon, kulumine jne, vastata selle lisa sätetele 
oma kasuliku tööea jooksul.  
5.1.1. See hõlmab kõikide heitekontrollisüsteemis kasutatud voolikute, liit ­
mike ja ühenduste ohutust.  
5.2. Katsesõiduk esindab oma heitgaasidega seotud osade ja funktsionaal ­
suse poolest kavandatud tootmisseeriat, mida tüübikinnitus hõlmab. 
Valmistaja ja tüübikinnitusasutus lepivad kokku selles, milline sõiduki 
katsemudel on representatiivne.  
5.3. Sõiduki katsetamistingimus  
5.3.1. Heitekatsetes kasutatavate määrdeainete ja jahutusvedeliku liigid ning 
kogused peavad olema sellised, nagu valmistaja on sõiduki tavapärase 
kasutamise jaoks kindlaks määranud.  
5.3.2. Heitekatsetes kasutatav kütuse liik peab vastama IX lisa nõuetele.  
5.3.3. Kõik heitekontrollisüsteemid peavad olema töökorras.  
5.3.4. Katkestusseadmete kasutamine on keelatud vastavalt määruse (EÜ) 
nr 715/2007 artikli 5 lõikele 2.  
5.3.5. Mootor peab olema konstrueeritud nii, et karterist ei eralduks heit ­
gaase.  
5.3.6. Heitekatsetes kasutatavad rehvid peavad vastama käesoleva lisa 6. all- 
lisa punkti 1.2.4.5 nõuetele.  
5.4. Bensiinipaakide täiteavad  
5.4.1. Kui punktist 5.4.2 ei tulene teisiti, peab bensiini- või etanoolipaagi 
täiteava olema konstrueeritud nii, et paaki ei ole võimalik täita tankuri 
püstolist, mille välisdiameeter on 23,6 mm või üle selle.  
5.4.2. Punkti 5.4.1 ei kohaldata sõiduki suhtes, mille puhul on täidetud 
mõlemad järgmised tingimused:  
a) sõiduk on konstrueeritud ja ehitatud nii, et pliibensiin ei kahjusta 
ühtki heitkoguste piiramiseks ettenähtud seadet; ja  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 407  
b) sõiduk on silmatorkavalt, loetavalt ja kustutamatult märgistatud ISO 
2575:2010 „Road vehicles – Symbols for controls, indicators and 
tell-tales“ kohase pliivaba bensiini tähisega kohas, kus see on kütu ­
sepaaki täitvale isikule kohe nähtav. Lisamärgistus on lubatud.  
5.5. Elektroonikasüsteemide turvalisust käsitlevad sätted  
5.5.1. Igal heitekontrolliarvutiga sõidukil peab saama vältida andmete muut ­
mist, välja arvatud tootja lubatud juhul. Tootja annab andmete muut ­
mise loa juhul, kui muutmine on vajalik sõiduki diagnostikaks, hool ­
duseks, kontrollimiseks, moderniseerimiseks või parandamiseks. Kõik 
ümberprogrammeeritavad arvutikoodid ja tööparameetrid peavad olema 
võltsimiskindlad ning vastama 15. märtsi 2001. aasta standardile ISO 
15031–7 (15. märts 2001). Kõik eemaldatavad kalibreerimismälu 
kiibid peavad olema isoleermaterjaliga kapseldatud, kaetud pitseeritud 
ümbrisega või kaitstud elektronalgoritmidega ega tohi olla muudetavad 
erivahendeid või -protseduure kasutamata.  
5.5.2. Arvutikoodiga mootori tööparameetrid ei tohi olla ilma erivahendeid 
või -meetodeid kasutamata muudetavad (näiteks joodetud või kapsel ­
datud arvutiosad või pitseeritud (või joodetud) arvutikorpused).  
5.5.3. Tootjad võivad taotleda tüübikinnitusasutuselt erandit ühest kõnealu ­
sest nõudest nende sõidukite puhul, mis tõenäoliselt ei vaja kaitset. 
Kriteeriumid, mida tüübikinnitusasutus erandi tegemise kaalumisel 
arvesse võtab, võivad hõlmata järgmist: töökiipide kättesaadavus, 
sõiduki head tehnilised näitajad ja sõiduki kavandatud müügimaht.  
5.5.4. Tootjad, kes kasutavad programmeeritavaid arvutikoodide süsteeme, 
peavad tõkestama loata ümberprogrammeerimist. Tootjad peavad kasu ­
tama tugevdatud kopeerimisvastase kaitse strateegiaid ja kirjutuskaitse ­
funktsioone, mis nõuavad elektroonilist juurdepääsu tootja välisarvu ­
tile, millele peab olema juurdepääs ka sõltumatutel ettevõtjatel, kes 
kasutavad XIV lisa punktiga 5.5.1 ja jaotisega 2.2 ette nähtud kaitset. 
Kopeerimiskaitse meetodid peavad olema tüübikinnitusasutuse poolt 
nõuetekohaselt heaks kiidetud.  
5.6. Interpolatsioonitüüpkond  
5.6.1.  Sisepõlemismootoriga sõidukite interpolatsioonitüüpkond  
Samasse interpolatsioonitüüpkonda võivad kuuluda üksnes sõidukid, 
mis on järgmiste sõiduki/jõuseadme/käigukasti karakteristikute poolest 
sarnased:  
a) sisepõlemismootori liik: kütuse liik, põlemise liik, mootori töömaht, 
karakteristikud täiskoormusel, mootoritehnoloogia ja laadimissüs ­
teem ning ka muud mootori alamsüsteemid või karakteristikud, 
millel on märkimisväärne mõju CO  2 heite massile WLTP tingi ­
mustes;  
b) kõikide CO  2 heite massi mõjutavate jõuseadmesiseste komponen ­
tide kasutusstrateegia;  
c) käigukasti liik (nt käsi-, automaat-, variaatorkäigukast) ja käigukasti 
mudel (nt pöördemoment, käikude arv, sidurite arv jne);  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 408  
d) n/v suhtarvud (mootori pöörlemiskiirus jagatud sõiduki kiirusega). 
See nõue loetakse täidetuks, kui kõikide asjaomaste ülekandearvude 
puhul jääb erinevus kõige sagedamini paigaldatud käigukasti liigi 
ülekandearvude suhtes 8 % piiresse;  
e) veotelgede arv;  
f) ATCT tüüpkond.  
Sõidukid võivad kuuluda samasse interpolatsioonitüüpkonda üksnes 
siis, kui nad kuuluvad samasse sõidukiklassi, nagu on kirjeldatud 1. 
all-lisa punktis 2.  
5.6.2.  Interpolatsioonitüüpkond välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite 
(NOVC-HEV) ja välise laadimisega hübriidelektrisõidukite (OVC- 
HEV) puhul  
Lisaks punkti 5.6.1 nõuetele võivad samasse interpolatsioonitüüpkonda 
kuuluda üksnes need välise laadimisega ja välise laadimiseta hübriide ­
lektrisõidukid, mis ei erine üksteisest järgmiste karakteristikute poolest:  
a) elektrimasinate liik ja arv (konstruktsioonitüüp (asünkroonne/sün ­
kroonne jne)), jahutusaine tüüp (õhk, vesi) ning muud karakteris ­
tikud, mis avaldavad märkimisväärset mõju CO  2 heite massile ja 
elektrienergiakulule WLTP tingimustes;  
b) veojõu rakendamiseks vajaliku laetava energiasalvestussüsteemi liik 
(mudel, töömaht, nimipinge, nimivõimsus, jahutusaine tüüp (õhk, 
vesi));  
c) elektrimasina ja veojõu rakendamiseks vajaliku REESSi, veojõu 
rakendamiseks vajaliku REESSi ja madalpingeallika ning laadimis ­
pistiku ja veojõu rakendamiseks vajaliku REESSi vahelise energia ­
muunduri liik ning muud karakteristikud, mis avaldavad märkimis ­
väärset mõju CO  2 heite massile ja elektrienergiakulule WLTP tingi ­
mustes;  
d) akutoiterežiimis tsüklite arvu vahe katse algusest kuni üleminekut ­
süklini (kaasa arvatud) ei tohi olla rohkem kui üks.  
5.6.3.  Elektrisõidukite interpolatsioonitüüpkond  
Samasse interpolatsioonitüüpkonda võivad kuuluda üksnes elektrisõi ­
dukid, mis on järgmiste elektrilise jõuseadme/käigukasti karakteristi ­
kute poolest sarnased:  
a) elektrimasinate arv ja liik (konstruktsioonitüüp (asünkroonne/sün ­
kroonne jne)), jahutusaine tüüp (õhk, vesi) ning muud karakteris ­
tikud, mis avaldavad märgatavat mõju elektrienergiakulule ja 
sõiduulatusele WLTP tingimustes;  
b) veojõu rakendamiseks vajaliku REESSi liik (mudel, töömaht, nimi ­
pinge, nimivõimsus, jahutusaine tüüp (õhk, vesi));  
c) käigukasti liik (nt käsi-, automaat-, variaatorkäigukast) ja käigukasti 
mudel (nt pöördemoment, käikude arv, sidurite arv jne);  
d) veotelgede arv;  
e) elektrimasina ja veojõu rakendamiseks vajaliku REESSi, veojõu 
rakendamiseks vajaliku REESSi ja madalpingeallika ning laadimis ­
pistiku ja veojõu rakendamiseks vajaliku REESSi vahelise energia ­
muunduri liik ning muud karakteristikud, mis avaldavad märgatavat 
mõju elektrienergiakulule ja sõiduulatusele WLTP tingimustes;  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 409  
f) kõikide elektrienergiakulu mõjutavate jõuseadmesiseste komponen ­
tide kasutusstrateegia;  
g) n/v suhtarvud (mootori pöörlemiskiirus jagatud sõiduki kiirusega). 
See nõue loetakse täidetuks, kui kõikide asjaomaste ülekandearvude 
puhul jääb erinevus kõige sagedamini paigaldatud käigukasti liigi ja 
mudeli ülekandearvude suhtes 8 % piiresse.  
5.7. Sõidutakistuse tüüpkond  
Samasse sõidutakistuse tüüpkonda võivad kuuluda üksnes sõidukid, 
mis ei erine üksteisest järgmiste karakteristikute poolest:  
a) käigukasti liik (nt käsi-, automaat-, sujuvalt muutuva ülekan ­
dearvuga käigukast) ja käigukasti mudel (nt pöördemoment, 
käikude arv, sidurite arv jne); Tootja soovil ja tüübikinnitusasutuse 
loal võib tüüpkonda lisada väiksemate võimsuskadudega käigu ­
kasti;  
b) n/v suhtarvud (mootori pöörlemiskiirus jagatud sõiduki kiirusega). 
See nõue loetakse täidetuks, kui kõikide asjaomaste ülekandearvude 
puhul jääb erinevus kõige sagedamini paigaldatud käigukasti liigi 
ülekandearvude suhtes 25 % piiresse;  
c) veotelgede arv;  
d) kui vähemalt üks elektrimasin on sidestatud käigukasti neutraala ­
sendis ja sõiduk ei ole varustatud vabajooksurežiimiga (4. all-lisa 
punkt 4.2.1.8.5), mistõttu elektrimasin ei mõjuta sõidutakistust, 
kohaldatakse punktide 5.6.2. ja 5.6.3. alapunkti a.  
Kui peale sõiduki massi, veeretakistuse ja aerodünaamika esineb erine ­
vusi, millel on märgatav mõju sõidutakistusele, siis seda sõidukit ei 
peeta tüüpkonda kuuluvaks, v.a juhul, kui tüübikinnitusasutus on selle 
heaks kiitnud.  
5.8. Sõidutakistusmaatriksi tüüpkond  
Sõidutakistusmaatriksi tüüpkonda võib kohaldada sõidukite suhtes, 
mille suurim lubatud koormus on ≥ 3 000 kg.  
Samasse sõidutakistusmaatriksi tüüpkonda võivad kuuluda üksnes 
sõidukid, mis ei erine üksteisest järgmiste karakteristikute poolest:  
a) käigukasti tüüp (nt käsi-, automaat-, variaatorkäigukast);  
b) veotelgede arv.  
5.9. Perioodiliselt regenereeruvate süsteemide (K  i ) tüüpkond  
Samasse perioodiliselt regenereeruvate süsteemide tüüpkonda võivad 
kuuluda üksnes sõidukid, mis ei erine üksteisest järgmiste karakteristi ­
kute poolest:  
5.9.1. sisepõlemismootori liik: kütuse liik, põlemise liik;  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 410  
5.9.2. perioodiliselt regenereeruv süsteem (s.t katalüsaator, kübemefilter):  
a) konstruktsioon (s.t korpuse tüüp, väärismetalli tüüp, substraadi 
tüüp, elemendi tihedus);  
b) tüüp ja tööpõhimõte;  
c) maht ± 10 %;  
d) asukoht (temperatuur ± 100 °C teisel suurimal võrdluskiirusel);  
e) iga tüüpkonda kuuluva sõiduki katsemass peab olema väiksem kui 
K i näidiskatses kasutatud sõiduki katsemass või sellega võrdne, 
millele on liidetud 250 kg.  
6. TOIMIVUSNÕUDED  
6.1. Piirnormid  
Heitkoguste piirnormid on määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisas esitatud 
piirnormid.  
6.2. Katsed  
Katsed tehakse järgmiste tingimuste kohaselt:  
a) WLTCd, nagu on kirjeldatud 1. all-lisas;  
b) käigu valik ja käiguvahetuspunkti kindlaksmääramine, nagu on 
kirjeldatud 2. all-lisas;  
c) sobiv kütus, nagu on kirjeldatud käesoleva määruse IX lisas;  
d) sõidutakistus ja dünamomeetri seadistus, nagu on kirjeldatud 4. all- 
lisas;  
e) katseseadmed, nagu on kirjeldatud 5. all-lisas;  
f) katsemenetlus, nagu on kirjeldatud 6. ja 8. all-lisas;  
g) arvutusmeetodid, nagu on kirjeldatud 7. ja 8. all-lisas.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 411  
1. all-lisa  
Ülemaailmsed ühtlustatud kergsõidukite katsetamise tsüklid (WLTC)  
1. Üldnõuded  
1.1. Sõidetav tsükkel sõltub katsesõiduki nimivõimsuse ja töökorras 
sõiduki massi suhtest (W/kg) ning selle suurimast kiirusest (v  max ). 
Käesolevas all-lisas kirjeldatud nõuetest tulenevale tsüklile viidatakse 
lisa muudes osades kui „kasutatavale tsüklile“.  
2. Sõiduki klassifikatsioonid  
2.1. 1. klassi sõidukitel on võimsuse ja töökorras sõiduki massi suhe 
P mr ≤ 22 W/kg.  
2.2. 2. klassi sõidukitel on võimsuse ja töökorras sõiduki massi suhe 
> 22, aga ≤ 34 W/kg.  
2.3. 3. klassi sõidukitel on võimsuse ja töökorras sõiduki massi suhe 
> 34 W/kg.  
2.3.1. Kõiki 8. all-lisa kohaselt katsetatud sõidukeid peetakse 3. klassi sõidu ­
kiteks.  
3. Katsetsüklid  
3.1. 1. klassi sõidukid  
3.1.1. 1. klassi sõidukite puhul koosneb täielik tsükkel väikese kiiruse 
(Low  1 ), keskmise kiiruse (Medium  1 ) ja täiendavast väikese kiiruse 
faasist (Low  1 ). 
3.1.2. Väikese kiiruse faasi Low  1 on kirjeldatud joonisel A1/1 ja tabelis 
A1/1.  
3.1.3. Keskmise kiiruse faasi Medium  1 on kirjeldatud joonisel A1/2 ja 
tabelis A1/2.  
3.2. 2. klassi sõidukid  
3.2.1. 2. klassi sõidukite puhul koosneb täielik tsükkel väikese kiiruse 
(Low  2 ), keskmise kiiruse (Medium  2 ), suure kiiruse (High  2 ) ja eriti 
suure kiiruse faasist (Extra High  2 ). 
3.2.2. Väikese kiiruse faasi Low  2 on kirjeldatud joonisel A1/3 ja tabelis 
A1/3.  
3.2.3. Keskmise kiiruse faasi Medium  2 on kirjeldatud joonisel A1/4 ja 
tabelis A1/4.  
3.2.4. Suure kiiruse faasi High  2 on kirjeldatud joonisel A1/5 ja tabelis A1/5.  
3.2.5. Eriti suure kiiruse faasi Extra High  2 on kirjeldatud joonisel A1/6 ja 
tabelis A1/6.  
3.3. 3. klassi sõidukid  
3. klassi sõidukid on jaotatud kahte alamklassi vastavalt nende suuri ­
male kiirusele, v  max . ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 412  
3.3.1. 3a klassi sõidukid, mille kiirus on v  max < 120 km/h  
3.3.1.1. Täielik tsükkel koosneb väikese kiiruse (Low  3 ), keskmise kiiruse 
(Medium  3-1 ), suure kiiruse (High  3-1 ) ja eriti suure kiiruse faasist 
(Extra High  3 ). 
3.3.1.2. Väikese kiiruse faasi Low  3 on kirjeldatud joonisel A1/7 ja tabelis 
A1/7.  
3.3.1.3. Keskmise kiiruse faasi Medium  3-1 on kirjeldatud joonisel A1/8 ja 
tabelis A1/8.  
3.3.1.4. Suure kiiruse faasi High  3-1 on kirjeldatud joonisel A1/10 ja tabelis 
A1/10.  
3.3.1.5. Eriti suure kiiruse faasi Extra High  3 on kirjeldatud joonisel A1/12 ja 
tabelis A1/12.  
3.3.2.  3.b klassi sõidukid, mille kiirus on v  max ≥ 120 km/h  
3.3.2.1. Täielik tsükkel koosneb väikese kiiruse (Low  3 ), keskmise kiiruse 
(Medium  3-2 ), suure kiiruse (High  3-2 ) ja eriti suure kiiruse faasist 
(Extra High  3 ). 
3.3.2.2. Väikese kiiruse faasi Low  3 on kirjeldatud joonisel A1/7 ja tabelis 
A1/7.  
3.3.2.3. Keskmise kiiruse faasi Medium  3-2 on kirjeldatud joonisel A1/9 ja 
tabelis A1/9.  
3.3.2.4. Suure kiiruse faasi High  3-2 on kirjeldatud joonisel A1/11 ja tabelis 
A1/11.  
3.3.2.5. Eriti suure kiiruse faasi Extra High  3 on kirjeldatud joonisel A1/12 ja 
tabelis A1/12.  
3.4. Kõikide faaside kestus  
3.4.1. Kõik väikese kiiruse faasid kestavad 589 sekundit.  
3.4.2. Kõik keskmise kiiruse faasid kestavad 433 sekundit.  
3.4.3. Kõik suure kiiruse faasid kestavad 455 sekundit.  
3.4.4. Kõik eriti suure kiiruse faasid kestavad 323 sekundit.  
3.5. WLTC linnatsüklid  
3.a klassi ja 3.b klassi sõidukite puhul katsetatakse välise laadimisega 
hübriidelektrisõidukeid (OVC-HEV) ning elektrisõidukeid (PEV) 
WLTC ja WLTC linnatsüklites (vt 8. all-lisa).  
WLTC linnasõidu tsükkel koosneb üksnes väikese ja keskmise kiiruse 
faasidest.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 413  
4. WLTC 1. klassi sõiduki  
Joonis A1/1  
WLTC, 1. klassi sõidukid, faas Low  1
 
Joonis A1/2  
WLTC, 1. klassi sõidukid, faas Medium  1
 ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 414  
Tabel A1/1  
WLTC, 1. klassi sõidukid, faas Low  1 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,2  
13 3,1  
14 5,7  
15 8,0  
16 10,1  
17 12,0  
18 13,8  
19 15,4  
20 16,7  
21 17,7  
22 18,3  
23 18,8  
24 18,9  
25 18,4  
26 16,9  
27 14,3  
28 10,8  
29 7,1  
30 4,0  
31 0,0  
32 0,0  
33 0,0  
34 0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
35 1,5  
36 3,8  
37 5,6  
38 7,5  
39 9,2  
40 10,8  
41 12,4  
42 13,8  
43 15,2  
44 16,3  
45 17,3  
46 18,0  
47 18,8  
48 19,5  
49 20,2  
50 20,9  
51 21,7  
52 22,4  
53 23,1  
54 23,7  
55 24,4  
56 25,1  
57 25,4  
58 25,2  
59 23,4  
60 21,8  
61 19,7  
62 17,3  
63 14,7  
64 12,0  
65 9,4  
66 5,6  
67 3,1  
68 0,0  
69 0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
70 0,0  
71 0,0  
72 0,0  
73 0,0  
74 0,0  
75 0,0  
76 0,0  
77 0,0  
78 0,0  
79 0,0  
80 0,0  
81 0,0  
82 0,0  
83 0,0  
84 0,0  
85 0,0  
86 0,0  
87 0,0  
88 0,0  
89 0,0  
90 0,0  
91 0,0  
92 0,0  
93 0,0  
94 0,0  
95 0,0  
96 0,0  
97 0,0  
98 0,0  
99 0,0  
100 0,0  
101 0,0  
102 0,0  
103 0,0  
104 0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
105 0,0  
106 0,0  
107 0,0  
108 0,7  
109 1,1  
110 1,9  
111 2,5  
112 3,5  
113 4,7  
114 6,1  
115 7,5  
116 9,4  
117 11,0  
118 12,9  
119 14,5  
120 16,4  
121 18,0  
122 20,0  
123 21,5  
124 23,5  
125 25,0  
126 26,8  
127 28,2  
128 30,0  
129 31,4  
130 32,5  
131 33,2  
132 33,4  
133 33,7  
134 33,9  
135 34,2  
136 34,4  
137 34,7  
138 34,9  
139 35,2  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 415  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
140 35,4  
141 35,7  
142 35,9  
143 36,6  
144 37,5  
145 38,4  
146 39,3  
147 40,0  
148 40,6  
149 41,1  
150 41,4  
151 41,6  
152 41,8  
153 41,8  
154 41,9  
155 41,9  
156 42,0  
157 42,0  
158 42,2  
159 42,3  
160 42,6  
161 43,0  
162 43,3  
163 43,7  
164 44,0  
165 44,3  
166 44,5  
167 44,6  
168 44,6  
169 44,5  
170 44,4  
171 44,3  
172 44,2  
173 44,1  
174 44,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
175 43,9  
176 43,8  
177 43,7  
178 43,6  
179 43,5  
180 43,4  
181 43,3  
182 43,1  
183 42,9  
184 42,7  
185 42,5  
186 42,3  
187 42,2  
188 42,2  
189 42,2  
190 42,3  
191 42,4  
192 42,5  
193 42,7  
194 42,9  
195 43,1  
196 43,2  
197 43,3  
198 43,4  
199 43,4  
200 43,2  
201 42,9  
202 42,6  
203 42,2  
204 41,9  
205 41,5  
206 41,0  
207 40,5  
208 39,9  
209 39,3  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
210 38,7  
211 38,1  
212 37,5  
213 36,9  
214 36,3  
215 35,7  
216 35,1  
217 34,5  
218 33,9  
219 33,6  
220 33,5  
221 33,6  
222 33,9  
223 34,3  
224 34,7  
225 35,1  
226 35,5  
227 35,9  
228 36,4  
229 36,9  
230 37,4  
231 37,9  
232 38,3  
233 38,7  
234 39,1  
235 39,3  
236 39,5  
237 39,7  
238 39,9  
239 40,0  
240 40,1  
241 40,2  
242 40,3  
243 40,4  
244 40,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
245 40,5  
246 40,4  
247 40,3  
248 40,2  
249 40,1  
250 39,7  
251 38,8  
252 37,4  
253 35,6  
254 33,4  
255 31,2  
256 29,1  
257 27,6  
258 26,6  
259 26,2  
260 26,3  
261 26,7  
262 27,5  
263 28,4  
264 29,4  
265 30,4  
266 31,2  
267 31,9  
268 32,5  
269 33,0  
270 33,4  
271 33,8  
272 34,1  
273 34,3  
274 34,3  
275 33,9  
276 33,3  
277 32,6  
278 31,8  
279 30,7  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 416  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
280 29,6  
281 28,6  
282 27,8  
283 27,0  
284 26,4  
285 25,8  
286 25,3  
287 24,9  
288 24,5  
289 24,2  
290 24,0  
291 23,8  
292 23,6  
293 23,5  
294 23,4  
295 23,3  
296 23,3  
297 23,2  
298 23,1  
299 23,0  
300 22,8  
301 22,5  
302 22,1  
303 21,7  
304 21,1  
305 20,4  
306 19,5  
307 18,5  
308 17,6  
309 16,6  
310 15,7  
311 14,9  
312 14,3  
313 14,1  
314 14,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
315 13,9  
316 13,8  
317 13,7  
318 13,6  
319 13,5  
320 13,4  
321 13,3  
322 13,2  
323 13,2  
324 13,2  
325 13,4  
326 13,5  
327 13,7  
328 13,8  
329 14,0  
330 14,1  
331 14,3  
332 14,4  
333 14,4  
334 14,4  
335 14,3  
336 14,3  
337 14,0  
338 13,0  
339 11,4  
340 10,2  
341 8,0  
342 7,0  
343 6,0  
344 5,5  
345 5,0  
346 4,5  
347 4,0  
348 3,5  
349 3,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
350 2,5  
351 2,0  
352 1,5  
353 1,0  
354 0,5  
355 0,0  
356 0,0  
357 0,0  
358 0,0  
359 0,0  
360 0,0  
361 2,2  
362 4,5  
363 6,6  
364 8,6  
365 10,6  
366 12,5  
367 14,4  
368 16,3  
369 17,9  
370 19,1  
371 19,9  
372 20,3  
373 20,5  
374 20,7  
375 21,0  
376 21,6  
377 22,6  
378 23,7  
379 24,8  
380 25,7  
381 26,2  
382 26,4  
383 26,4  
384 26,4  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
385 26,5  
386 26,6  
387 26,8  
388 26,9  
389 27,2  
390 27,5  
391 28,0  
392 28,8  
393 29,9  
394 31,0  
395 31,9  
396 32,5  
397 32,6  
398 32,4  
399 32,0  
400 31,3  
401 30,3  
402 28,0  
403 27,0  
404 24,0  
405 22,5  
406 19,0  
407 17,5  
408 14,0  
409 12,5  
410 9,0  
411 7,5  
412 4,0  
413 2,9  
414 0,0  
415 0,0  
416 0,0  
417 0,0  
418 0,0  
419 0,0  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 417  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
420 0,0  
421 0,0  
422 0,0  
423 0,0  
424 0,0  
425 0,0  
426 0,0  
427 0,0  
428 0,0  
429 0,0  
430 0,0  
431 0,0  
432 0,0  
433 0,0  
434 0,0  
435 0,0  
436 0,0  
437 0,0  
438 0,0  
439 0,0  
440 0,0  
441 0,0  
442 0,0  
443 0,0  
444 0,0  
445 0,0  
446 0,0  
447 0,0  
448 0,0  
449 0,0  
450 0,0  
451 0,0  
452 0,0  
453 0,0  
454 0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
455 0,0  
456 0,0  
457 0,0  
458 0,0  
459 0,0  
460 0,0  
461 0,0  
462 0,0  
463 0,0  
464 0,0  
465 0,0  
466 0,0  
467 0,0  
468 0,0  
469 0,0  
470 0,0  
471 0,0  
472 0,0  
473 0,0  
474 0,0  
475 0,0  
476 0,0  
477 0,0  
478 0,0  
479 0,0  
480 0,0  
481 1,6  
482 3,1  
483 4,6  
484 6,1  
485 7,8  
486 9,5  
487 11,3  
488 13,2  
489 15,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
490 16,8  
491 18,4  
492 20,1  
493 21,6  
494 23,1  
495 24,6  
496 26,0  
497 27,5  
498 29,0  
499 30,6  
500 32,1  
501 33,7  
502 35,3  
503 36,8  
504 38,1  
505 39,3  
506 40,4  
507 41,2  
508 41,9  
509 42,6  
510 43,3  
511 44,0  
512 44,6  
513 45,3  
514 45,5  
515 45,5  
516 45,2  
517 44,7  
518 44,2  
519 43,6  
520 43,1  
521 42,8  
522 42,7  
523 42,8  
524 43,3  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
525 43,9  
526 44,6  
527 45,4  
528 46,3  
529 47,2  
530 47,8  
531 48,2  
532 48,5  
533 48,7  
534 48,9  
535 49,1  
536 49,1  
537 49,0  
538 48,8  
539 48,6  
540 48,5  
541 48,4  
542 48,3  
543 48,2  
544 48,1  
545 47,5  
546 46,7  
547 45,7  
548 44,6  
549 42,9  
550 40,8  
551 38,2  
552 35,3  
553 31,8  
554 28,7  
555 25,8  
556 22,9  
557 20,2  
558 17,3  
559 15,0  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 418  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
560 12,3 
561 10,3 
562 7,8 
563 6,5 
564 4,4 
565 3,2 
566 1,2  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
567 0,0 
568 0,0 
569 0,0 
570 0,0 
571 0,0 
572 0,0 
573 0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
574 0,0 
575 0,0 
576 0,0 
577 0,0 
578 0,0 
579 0,0 
580 0,0 
581 0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
582 0,0 
583 0,0 
584 0,0 
585 0,0 
586 0,0 
587 0,0 
588 0,0 
589 0,0 
Tabel A1/2  
WLTC, 1. klassi sõidukid, faas Medium  1 
Aeg (s) Kiirus (km/h)  
590 0,0 
591 0,0 
592 0,0 
593 0,0 
594 0,0 
595 0,0 
596 0,0 
597 0,0 
598 0,0 
599 0,0 
600 0,6 
601 1,9 
602 2,7 
603 5,2 
604 7,0 
605 9,6 
606 11,4 
607 14,1 
608 15,8 
609 18,2 
610 19,7 
611 21,8 
612 23,2 
613 24,7  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
614 25,8 
615 26,7 
616 27,2 
617 27,7 
618 28,1 
619 28,4 
620 28,7  
621 29,0 
622 29,2 
623 29,4 
624 29,4 
625 29,3 
626 28,9 
627 28,5 
628 28,1 
629 27,6 
630 26,9 
631 26,0 
632 24,6 
633 22,8 
634 21,0 
635 19,5 
636 18,6 
637 18,4  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
638 19,0 
639 20,1 
640 21,5 
641 23,1 
642 24,9 
643 26,4 
644 27,9 
645 29,2 
646 30,4 
647 31,6 
648 32,8 
649 34,0 
650 35,1 
651 36,3 
652 37,4 
653 38,6 
654 39,6 
655 40,6 
656 41,6 
657 42,4 
658 43,0 
659 43,6 
660 44,0 
661 44,4  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
662 44,8 
663 45,2 
664 45,6 
665 46,0 
666 46,5 
667 47,0 
668 47,5 
669 48,0 
670 48,6 
671 49,1 
672 49,7 
673 50,2 
674 50,8 
675 51,3 
676 51,8 
677 52,3 
678 52,9 
679 53,4 
680 54,0 
681 54,5 
682 55,1 
683 55,6 
684 56,2 
685 56,7  
686 57,3  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 419  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
687 57,9 
688 58,4 
689 58,8 
690 58,9 
691 58,4 
692 58,1 
693 57,6 
694 56,9 
695 56,3 
696 55,7 
697 55,3 
698 55,0 
699 54,7 
700 54,5 
701 54,4 
702 54,3 
703 54,2 
704 54,1 
705 53,8 
706 53,5 
707 53,0 
708 52,6 
709 52,2 
710 51,9 
711 51,7 
712 51,7 
713 51,8 
714 52,0 
715 52,3 
716 52,6 
717 52,9 
718 53,1 
719 53,2 
720 53,3 
721 53,3 
722 53,4  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
723 53,5 
724 53,7 
725 54,0 
726 54,4 
727 54,9 
728 55,6 
729 56,3 
730 57,1 
731 57,9 
732 58,8 
733 59,6 
734 60,3 
735 60,9 
736 61,3 
737 61,7 
738 61,8 
739 61,8 
740 61,6 
741 61,2 
742 60,8 
743 60,4 
744 59,9 
745 59,4 
746 58,9 
747 58,6 
748 58,2 
749 57,9 
750 57,7 
751 57,5 
752 57,2 
753 57,0 
754 56,8 
755 56,6 
756 56,6 
757 56,7 
758 57,1 
759 57,6  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
760 58,2 
761 59,0 
762 59,8 
763 60,6 
764 61,4 
765 62,2 
766 62,9 
767 63,5 
768 64,2 
769 64,4 
770 64,4 
771 64,0 
772 63,5 
773 62,9 
774 62,4 
775 62,0 
776 61,6 
777 61,4 
778 61,2 
779 61,0 
780 60,7 
781 60,2 
782 59,6 
783 58,9 
784 58,1 
785 57,2 
786 56,3 
787 55,3 
788 54,4 
789 53,4 
790 52,4 
791 51,4 
792 50,4 
793 49,4 
794 48,5 
795 47,5 
796 46,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
797 45,4 
798 44,3 
799 43,1 
800 42,0 
801 40,8 
802 39,7 
803 38,8 
804 38,1 
805 37,4 
806 37,1 
807 36,9 
808 37,0 
809 37,5 
810 37,8 
811 38,2 
812 38,6 
813 39,1 
814 39,6 
815 40,1 
816 40,7 
817 41,3 
818 41,9 
819 42,7 
820 43,4 
821 44,2 
822 45,0 
823 45,9 
824 46,8 
825 47,7 
826 48,7 
827 49,7 
828 50,6 
829 51,6 
830 52,5 
831 53,3 
832 54,1 
833 54,7  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 420  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
834 55,3  
835 55,7  
836 56,1  
837 56,4  
838 56,7  
839 57,1  
840 57,5  
841 58,0  
842 58,7  
843 59,3  
844 60,0  
845 60,6  
846 61,3  
847 61,5  
848 61,5  
849 61,4  
850 61,2  
851 60,5  
852 60,0  
853 59,5  
854 58,9  
855 58,4  
856 57,9  
857 57,5  
858 57,1  
859 56,7  
860 56,4  
861 56,1  
862 55,8  
863 55,5  
864 55,3  
865 55,0  
866 54,7  
867 54,4  
868 54,2  
869 54,0  
870 53,9  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
871 53,7  
872 53,6  
873 53,5  
874 53,4  
875 53,3  
876 53,2  
877 53,1  
878 53,0  
879 53,0  
880 53,0  
881 53,0  
882 53,0  
883 53,0  
884 52,8  
885 52,5  
886 51,9  
887 51,1  
888 50,2  
889 49,2  
890 48,2  
891 47,3  
892 46,4  
893 45,6  
894 45,0  
895 44,3  
896 43,8  
897 43,3  
898 42,8  
899 42,4  
900 42,0  
901 41,6  
902 41,1  
903 40,3  
904 39,5  
905 38,6  
906 37,7  
907 36,7  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
908 36,2  
909 36,0  
910 36,2  
911 37,0  
912 38,0  
913 39,0  
914 39,7  
915 40,2  
916 40,7  
917 41,2  
918 41,7  
919 42,2  
920 42,7  
921 43,2  
922 43,6  
923 44,0  
924 44,2  
925 44,4  
926 44,5  
927 44,6  
928 44,7  
929 44,6  
930 44,5  
931 44,4  
932 44,2  
933 44,1  
934 43,7  
935 43,3  
936 42,8  
937 42,3  
938 41,6  
939 40,7  
940 39,8  
941 38,8  
942 37,8  
943 36,9  
944 36,1  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
945 35,5  
946 35,0  
947 34,7  
948 34,4  
949 34,1  
950 33,9  
951 33,6  
952 33,3  
953 33,0  
954 32,7  
955 32,3  
956 31,9  
957 31,5  
958 31,0  
959 30,6  
960 30,2  
961 29,7  
962 29,1  
963 28,4  
964 27,6  
965 26,8  
966 26,0  
967 25,1  
968 24,2  
969 23,3  
970 22,4  
971 21,5  
972 20,6  
973 19,7  
974 18,8  
975 17,7  
976 16,4  
977 14,9  
978 13,2  
979 11,3  
980 9,4  
981 7,5  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 421  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
982 5,6  
983 3,7  
984 1,9  
985 1,0  
986 0,0  
987 0,0  
988 0,0  
989 0,0  
990 0,0  
991 0,0  
992 0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
993 0,0  
994 0,0  
995 0,0  
996 0,0  
997 0,0  
998 0,0  
999 0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  
5. WLTC 2. klassi sõidukite puhul  
Joonis A1/3  
WLTC, 2. klassi sõidukid, faas Low  2
 ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 422  
Joonis A1/4  
WLTC, 2. klassi sõidukid, faas Medium  2
 
Joonis A1/5  
WLTC, 2. klassi sõidukid, faas High  2
 ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 423  
Joonis A1/6  
WLTC, 2. klassi sõidukid, faas Extra High  2
 
Tabel A1/3  
WLTC, 2. klassi sõidukid, faas Low  2 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,0  
13 1,2  
14 2,6  
15 4,9  
16 7,3  
17 9,4  
18 11,4  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
19 12,7  
20 13,3  
21 13,4  
22 13,3  
23 13,1  
24 12,5  
25 11,1  
26 8,9  
27 6,2  
28 3,8  
29 1,8  
30 0,0  
31 0,0  
32 0,0  
33 0,0  
34 1,5  
35 2,8  
36 3,6  
37 4,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
38 5,3  
39 6,0  
40 6,6  
41 7,3  
42 7,9  
43 8,6  
44 9,3  
45 10  
46 10,8  
47 11,6  
48 12,4  
49 13,2  
50 14,2  
51 14,8  
52 14,7  
53 14,4  
54 14,1  
55 13,6  
56 13,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
57 12,4  
58 11,8  
59 11,2  
60 10,6  
61 9,9  
62 9,0  
63 8,2  
64 7,0  
65 4,8  
66 2,3  
67 0,0  
68 0,0  
69 0,0  
70 0,0  
71 0,0  
72 0,0  
73 0,0  
74 0,0  
75 0,0  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 424  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
76 0,0  
77 0,0  
78 0,0  
79 0,0  
80 0,0  
81 0,0  
82 0,0  
83 0,0  
84 0,0  
85 0,0  
86 0,0  
87 0,0  
88 0,0  
89 0,0  
90 0,0  
91 0,0  
92 0,0  
93 0,0  
94 0,0  
95 0,0  
96 0,0  
97 0,0  
98 0,0  
99 0,0  
100 0,0  
101 0,0  
102 0,0  
103 0,0  
104 0,0  
105 0,0  
106 0,0  
107 0,8  
108 1,4  
109 2,3  
110 3,5  
111 4,7  
112 5,9  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
113 7,4  
114 9,2  
115 11,7  
116 13,5  
117 15,0  
118 16,2  
119 16,8  
120 17,5  
121 18,8  
122 20,3  
123 22,0  
124 23,6  
125 24,8  
126 25,6  
127 26,3  
128 27,2  
129 28,3  
130 29,6  
131 30,9  
132 32,2  
133 33,4  
134 35,1  
135 37,2  
136 38,7  
137 39,0  
138 40,1  
139 40,4  
140 39,7  
141 36,8  
142 35,1  
143 32,2  
144 31,1  
145 30,8  
146 29,7  
147 29,4  
148 29,0  
149 28,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
150 26,0  
151 23,4  
152 20,7  
153 17,4  
154 15,2  
155 13,5  
156 13,0  
157 12,4  
158 12,3  
159 12,2  
160 12,3  
161 12,4  
162 12,5  
163 12,7  
164 12,8  
165 13,2  
166 14,3  
167 16,5  
168 19,4  
169 21,7  
170 23,1  
171 23,5  
172 24,2  
173 24,8  
174 25,4  
175 25,8  
176 26,5  
177 27,2  
178 28,3  
179 29,9  
180 32,4  
181 35,1  
182 37,5  
183 39,2  
184 40,5  
185 41,4  
186 42,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
187 42,5  
188 43,2  
189 44,4  
190 45,9  
191 47,6  
192 49,0  
193 50,0  
194 50,2  
195 50,1  
196 49,8  
197 49,4  
198 48,9  
199 48,5  
200 48,3  
201 48,2  
202 47,9  
203 47,1  
204 45,5  
205 43,2  
206 40,6  
207 38,5  
208 36,9  
209 35,9  
210 35,3  
211 34,8  
212 34,5  
213 34,2  
214 34,0  
215 33,8  
216 33,6  
217 33,5  
218 33,5  
219 33,4  
220 33,3  
221 33,3  
222 33,2  
223 33,1  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 425  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
224 33,0  
225 32,9  
226 32,8  
227 32,7  
228 32,5  
229 32,3  
230 31,8  
231 31,4  
232 30,9  
233 30,6  
234 30,6  
235 30,7  
236 32,0  
237 33,5  
238 35,8  
239 37,6  
240 38,8  
241 39,6  
242 40,1  
243 40,9  
244 41,8  
245 43,3  
246 44,7  
247 46,4  
248 47,9  
249 49,6  
250 49,6  
251 48,8  
252 48,0  
253 47,5  
254 47,1  
255 46,9  
256 45,8  
257 45,8  
258 45,8  
259 45,9  
260 46,2  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
261 46,4  
262 46,6  
263 46,8  
264 47,0  
265 47,3  
266 47,5  
267 47,9  
268 48,3  
269 48,3  
270 48,2  
271 48,0  
272 47,7  
273 47,2  
274 46,5  
275 45,2  
276 43,7  
277 42,0  
278 40,4  
279 39,0  
280 37,7  
281 36,4  
282 35,2  
283 34,3  
284 33,8  
285 33,3  
286 32,5  
287 30,9  
288 28,6  
289 25,9  
290 23,1  
291 20,1  
292 17,3  
293 15,1  
294 13,7  
295 13,4  
296 13,9  
297 15,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
298 16,3  
299 17,4  
300 18,2  
301 18,6  
302 19,0  
303 19,4  
304 19,8  
305 20,1  
306 20,5  
307 20,2  
308 18,6  
309 16,5  
310 14,4  
311 13,4  
312 12,9  
313 12,7  
314 12,4  
315 12,4  
316 12,8  
317 14,1  
318 16,2  
319 18,8  
320 21,9  
321 25,0  
322 28,4  
323 31,3  
324 34,0  
325 34,6  
326 33,9  
327 31,9  
328 30,0  
329 29,0  
330 27,9  
331 27,1  
332 26,4  
333 25,9  
334 25,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
335 25,0  
336 24,6  
337 23,9  
338 23,0  
339 21,8  
340 20,7  
341 19,6  
342 18,7  
343 18,1  
344 17,5  
345 16,7  
346 15,4  
347 13,6  
348 11,2  
349 8,6  
350 6,0  
351 3,1  
352 1,2  
353 0,0  
354 0,0  
355 0,0  
356 0,0  
357 0,0  
358 0,0  
359 0,0  
360 1,4  
361 3,2  
362 5,6  
363 8,1  
364 10,3  
365 12,1  
366 12,6  
367 13,6  
368 14,5  
369 15,6  
370 16,8  
371 18,2  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 426  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
372 19,6  
373 20,9  
374 22,3  
375 23,8  
376 25,4  
377 27,0  
378 28,6  
379 30,2  
380 31,2  
381 31,2  
382 30,7  
383 29,5  
384 28,6  
385 27,7  
386 26,9  
387 26,1  
388 25,4  
389 24,6  
390 23,6  
391 22,6  
392 21,7  
393 20,7  
394 19,8  
395 18,8  
396 17,7  
397 16,6  
398 15,6  
399 14,8  
400 14,3  
401 13,8  
402 13,4  
403 13,1  
404 12,8  
405 12,3  
406 11,6  
407 10,5  
408 9,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
409 7,2  
410 5,2  
411 2,9  
412 1,2  
413 0,0  
414 0,0  
415 0,0  
416 0,0  
417 0,0  
418 0,0  
419 0,0  
420 0,0  
421 0,0  
422 0,0  
423 0,0  
424 0,0  
425 0,0  
426 0,0  
427 0,0  
428 0,0  
429 0,0  
430 0,0  
431 0,0  
432 0,0  
433 0,0  
434 0,0  
435 0,0  
436 0,0  
437 0,0  
438 0,0  
439 0,0  
440 0,0  
441 0,0  
442 0,0  
443 0,0  
444 0,0  
445 0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
446 0,0  
447 0,0  
448 0,0  
449 0,0  
450 0,0  
451 0,0  
452 0,0  
453 0,0  
454 0,0  
455 0,0  
456 0,0  
457 0,0  
458 0,0  
459 0,0  
460 0,0  
461 0,0  
462 0,0  
463 0,0  
464 0,0  
465 0,0  
466 0,0  
467 0,0  
468 0,0  
469 0,0  
470 0,0  
471 0,0  
472 0,0  
473 0,0  
474 0,0  
475 0,0  
476 0,0  
477 0,0  
478 0,0  
479 0,0  
480 0,0  
481 1,4  
482 2,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
483 5,2  
484 7,9  
485 10,3  
486 12,7  
487 15,0  
488 17,4  
489 19,7  
490 21,9  
491 24,1  
492 26,2  
493 28,1  
494 29,7  
495 31,3  
496 33,0  
497 34,7  
498 36,3  
499 38,1  
500 39,4  
501 40,4  
502 41,2  
503 42,1  
504 43,2  
505 44,3  
506 45,7  
507 45,4  
508 44,5  
509 42,5  
510 39,5  
511 36,5  
512 33,5  
513 30,4  
514 27,0  
515 23,6  
516 21,0  
517 19,5  
518 17,6  
519 16,1  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 427  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
520 14,5  
521 13,5  
522 13,7  
523 16,0  
524 18,1  
525 20,8  
526 21,5  
527 22,5  
528 23,4  
529 24,5  
530 25,6  
531 26,0  
532 26,5  
533 26,9  
534 27,3  
535 27,9  
536 30,3  
537 33,2  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
538 35,4  
539 38,0  
540 40,1  
541 42,7  
542 44,5  
543 46,3  
544 47,6  
545 48,8  
546 49,7  
547 50,6  
548 51,4  
549 51,4  
550 50,2  
551 47,1  
552 44,5  
553 41,5  
554 38,5  
555 35,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
556 32,5  
557 29,5  
558 26,5  
559 23,5  
560 20,4  
561 17,5  
562 14,5  
563 11,5  
564 8,5  
565 5,6  
566 2,6  
567 0,0  
568 0,0  
569 0,0  
570 0,0  
571 0,0  
572 0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
573 0,0  
574 0,0  
575 0,0  
576 0,0  
577 0,0  
578 0,0  
579 0,0  
580 0,0  
581 0,0  
582 0,0  
583 0,0  
584 0,0  
585 0,0  
586 0,0  
587 0,0  
588 0,0  
589 0,0  
Tabel A1/4  
WLTC, 2. klassi sõidukid, faas Medium  2 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
590 0,0  
591 0,0  
592 0,0  
593 0,0  
594 0,0  
595 0,0  
596 0,0  
597 0,0  
598 0,0  
599 0,0  
600 0,0  
601 1,6  
602 3,6  
603 6,3  
604 9,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
605 11,8  
606 14,2  
607 16,6  
608 18,5  
609 20,8  
610 23,4  
611 26,9  
612 30,3  
613 32,8  
614 34,1  
615 34,2  
616 33,6  
617 32,1  
618 30,0  
619 27,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
620 25,1  
621 22,8  
622 20,5  
623 17,9  
624 15,1  
625 13,4  
626 12,8  
627 13,7  
628 16,0  
629 18,1  
630 20,8  
631 23,7  
632 26,5  
633 29,3  
634 32,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
635 34,5  
636 36,8  
637 38,6  
638 39,8  
639 40,6  
640 41,1  
641 41,9  
642 42,8  
643 44,3  
644 45,7  
645 47,4  
646 48,9  
647 50,6  
648 52,0  
649 53,7  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 428  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
650 55,0  
651 56,8  
652 58,0  
653 59,8  
654 61,1  
655 62,4  
656 63,0  
657 63,5  
658 63,0  
659 62,0  
660 60,4  
661 58,6  
662 56,7  
663 55,0  
664 53,7  
665 52,7  
666 51,9  
667 51,4  
668 51,0  
669 50,7  
670 50,6  
671 50,8  
672 51,2  
673 51,7  
674 52,3  
675 53,1  
676 53,8  
677 54,5  
678 55,1  
679 55,9  
680 56,5  
681 57,1  
682 57,8  
683 58,5  
684 59,3  
685 60,2  
686 61,3  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
687 62,4  
688 63,4  
689 64,4  
690 65,4  
691 66,3  
692 67,2  
693 68,0  
694 68,8  
695 69,5  
696 70,1  
697 70,6  
698 71,0  
699 71,6  
700 72,2  
701 72,8  
702 73,5  
703 74,1  
704 74,3  
705 74,3  
706 73,7  
707 71,9  
708 70,5  
709 68,9  
710 67,4  
711 66,0  
712 64,7  
713 63,7  
714 62,9  
715 62,2  
716 61,7  
717 61,2  
718 60,7  
719 60,3  
720 59,9  
721 59,6  
722 59,3  
723 59,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
724 58,6  
725 58,0  
726 57,5  
727 56,9  
728 56,3  
729 55,9  
730 55,6  
731 55,3  
732 55,1  
733 54,8  
734 54,6  
735 54,5  
736 54,3  
737 53,9  
738 53,4  
739 52,6  
740 51,5  
741 50,2  
742 48,7  
743 47,0  
744 45,1  
745 43,0  
746 40,6  
747 38,1  
748 35,4  
749 32,7  
750 30,0  
751 27,5  
752 25,3  
753 23,4  
754 22,0  
755 20,8  
756 19,8  
757 18,9  
758 18,0  
759 17,0  
760 16,1  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
761 15,5  
762 14,4  
763 14,9  
764 15,9  
765 17,1  
766 18,3  
767 19,4  
768 20,4  
769 21,2  
770 21,9  
771 22,7  
772 23,4  
773 24,2  
774 24,3  
775 24,2  
776 24,1  
777 23,8  
778 23,0  
779 22,6  
780 21,7  
781 21,3  
782 20,3  
783 19,1  
784 18,1  
785 16,9  
786 16,0  
787 14,8  
788 14,5  
789 13,7  
790 13,5  
791 12,9  
792 12,7  
793 12,5  
794 12,5  
795 12,6  
796 13,0  
797 13,6  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 429  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
798 14,6  
799 15,7  
800 17,1  
801 18,7  
802 20,2  
803 21,9  
804 23,6  
805 25,4  
806 27,1  
807 28,9  
808 30,4  
809 32,0  
810 33,4  
811 35,0  
812 36,4  
813 38,1  
814 39,7  
815 41,6  
816 43,3  
817 45,1  
818 46,9  
819 48,7  
820 50,5  
821 52,4  
822 54,1  
823 55,7  
824 56,8  
825 57,9  
826 59,0  
827 59,9  
828 60,7  
829 61,4  
830 62,0  
831 62,5  
832 62,9  
833 63,2  
834 63,4  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
835 63,7  
836 64,0  
837 64,4  
838 64,9  
839 65,5  
840 66,2  
841 67,0  
842 67,8  
843 68,6  
844 69,4  
845 70,1  
846 70,9  
847 71,7  
848 72,5  
849 73,2  
850 73,8  
851 74,4  
852 74,7  
853 74,7  
854 74,6  
855 74,2  
856 73,5  
857 72,6  
858 71,8  
859 71,0  
860 70,1  
861 69,4  
862 68,9  
863 68,4  
864 67,9  
865 67,1  
866 65,8  
867 63,9  
868 61,4  
869 58,4  
870 55,4  
871 52,4  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
872 50,0  
873 48,3  
874 47,3  
875 46,8  
876 46,9  
877 47,1  
878 47,5  
879 47,8  
880 48,3  
881 48,8  
882 49,5  
883 50,2  
884 50,8  
885 51,4  
886 51,8  
887 51,9  
888 51,7  
889 51,2  
890 50,4  
891 49,2  
892 47,7  
893 46,3  
894 45,1  
895 44,2  
896 43,7  
897 43,4  
898 43,1  
899 42,5  
900 41,8  
901 41,1  
902 40,3  
903 39,7  
904 39,3  
905 39,2  
906 39,3  
907 39,6  
908 40,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
909 40,7  
910 41,4  
911 42,2  
912 43,1  
913 44,1  
914 44,9  
915 45,6  
916 46,4  
917 47,0  
918 47,8  
919 48,3  
920 48,9  
921 49,4  
922 49,8  
923 49,6  
924 49,3  
925 49,0  
926 48,5  
927 48,0  
928 47,5  
929 47,0  
930 46,9  
931 46,8  
932 46,8  
933 46,8  
934 46,9  
935 46,9  
936 46,9  
937 46,9  
938 46,9  
939 46,8  
940 46,6  
941 46,4  
942 46,0  
943 45,5  
944 45,0  
945 44,5  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 430  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
946 44,2  
947 43,9  
948 43,7  
949 43,6  
950 43,6  
951 43,5  
952 43,5  
953 43,4  
954 43,3  
955 43,1  
956 42,9  
957 42,7  
958 42,5  
959 42,4  
960 42,2  
961 42,1  
962 42,0  
963 41,8  
964 41,7  
965 41,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
966 41,3  
967 41,1  
968 40,8  
969 40,3  
970 39,6  
971 38,5  
972 37,0  
973 35,1  
974 33,0  
975 30,6  
976 27,9  
977 25,1  
978 22,0  
979 18,8  
980 15,5  
981 12,3  
982 8,8  
983 6,0  
984 3,6  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
985 1,6  
986 0,0  
987 0,0  
988 0,0  
989 0,0  
990 0,0  
991 0,0  
992 0,0  
993 0,0  
994 0,0  
995 0,0  
996 0,0  
997 0,0  
998 0,0  
999 0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  
Tabel A1/5  
WLTC, 2. klassi sõidukid, faas High  2 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  1,1  
1028  3,0  
1029  5,7  
1030  8,4  
1031  11,1  
1032  14,0  
1033  17,0  
1034  20,1  
1035  22,7  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1036  23,6  
1037  24,5  
1038  24,8  
1039  25,1  
1040  25,3  
1041  25,5  
1042  25,7  
1043  25,8  
1044  25,9  
1045  26,0  
1046  26,1  
1047  26,3  
1048  26,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1049  26,8  
1050  27,1  
1051  27,5  
1052  28,0  
1053  28,6  
1054  29,3  
1055  30,4  
1056  31,8  
1057  33,7  
1058  35,8  
1059  37,8  
1060  39,5  
1061  40,8  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1062  41,8  
1063  42,4  
1064  43,0  
1065  43,4  
1066  44,0  
1067  44,4  
1068  45,0  
1069  45,4  
1070  46,0  
1071  46,4  
1072  47,0  
1073  47,4  
1074  48,0  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 431  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1075  48,4  
1076  49,0  
1077  49,4  
1078  50,0  
1079  50,4  
1080  50,8  
1081  51,1  
1082  51,3  
1083  51,3  
1084  51,3  
1085  51,3  
1086  51,3  
1087  51,3  
1088  51,3  
1089  51,4  
1090  51,6  
1091  51,8  
1092  52,1  
1093  52,3  
1094  52,6  
1095  52,8  
1096  52,9  
1097  53,0  
1098  53,0  
1099  53,0  
1100  53,1  
1101  53,2  
1102  53,3  
1103  53,4  
1104  53,5  
1105  53,7  
1106  55,0  
1107  56,8  
1108  58,8  
1109  60,9  
1110  63,0  
1111  65,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1112  66,9  
1113  68,6  
1114  70,1  
1115  71,5  
1116  72,8  
1117  73,9  
1118  74,9  
1119  75,7  
1120  76,4  
1121  77,1  
1122  77,6  
1123  78,0  
1124  78,2  
1125  78,4  
1126  78,5  
1127  78,5  
1128  78,6  
1129  78,7  
1130  78,9  
1131  79,1  
1132  79,4  
1133  79,8  
1134  80,1  
1135  80,5  
1136  80,8  
1137  81,0  
1138  81,2  
1139  81,3  
1140  81,2  
1141  81,0  
1142  80,6  
1143  80,0  
1144  79,1  
1145  78,0  
1146  76,8  
1147  75,5  
1148  74,1  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1149  72,9  
1150  71,9  
1151  71,2  
1152  70,9  
1153  71,0  
1154  71,5  
1155  72,3  
1156  73,2  
1157  74,1  
1158  74,9  
1159  75,4  
1160  75,5  
1161  75,2  
1162  74,5  
1163  73,3  
1164  71,7  
1165  69,9  
1166  67,9  
1167  65,7  
1168  63,5  
1169  61,2  
1170  59,0  
1171  56,8  
1172  54,7  
1173  52,7  
1174  50,9  
1175  49,4  
1176  48,1  
1177  47,1  
1178  46,5  
1179  46,3  
1180  46,5  
1181  47,2  
1182  48,3  
1183  49,7  
1184  51,3  
1185  53,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1186  54,9  
1187  56,7  
1188  58,6  
1189  60,2  
1190  61,6  
1191  62,2  
1192  62,5  
1193  62,8  
1194  62,9  
1195  63,0  
1196  63,0  
1197  63,1  
1198  63,2  
1199  63,3  
1200  63,5  
1201  63,7  
1202  63,9  
1203  64,1  
1204  64,3  
1205  66,1  
1206  67,9  
1207  69,7  
1208  71,4  
1209  73,1  
1210  74,7  
1211  76,2  
1212  77,5  
1213  78,6  
1214  79,7  
1215  80,6  
1216  81,5  
1217  82,2  
1218  83,0  
1219  83,7  
1220  84,4  
1221  84,9  
1222  85,1  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 432  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1223  85,2  
1224  84,9  
1225  84,4  
1226  83,6  
1227  82,7  
1228  81,5  
1229  80,1  
1230  78,7  
1231  77,4  
1232  76,2  
1233  75,4  
1234  74,8  
1235  74,3  
1236  73,8  
1237  73,2  
1238  72,4  
1239  71,6  
1240  70,8  
1241  69,9  
1242  67,9  
1243  65,7  
1244  63,5  
1245  61,2  
1246  59,0  
1247  56,8  
1248  54,7  
1249  52,7  
1250  50,9  
1251  49,4  
1252  48,1  
1253  47,1  
1254  46,5  
1255  46,3  
1256  45,1  
1257  43,0  
1258  40,6  
1259  38,1  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1260  35,4  
1261  32,7  
1262  30,0  
1263  29,9  
1264  30,0  
1265  30,2  
1266  30,4  
1267  30,6  
1268  31,6  
1269  33,0  
1270  33,9  
1271  34,8  
1272  35,7  
1273  36,6  
1274  37,5  
1275  38,4  
1276  39,3  
1277  40,2  
1278  40,8  
1279  41,7  
1280  42,4  
1281  43,1  
1282  43,6  
1283  44,2  
1284  44,8  
1285  45,5  
1286  46,3  
1287  47,2  
1288  48,1  
1289  49,1  
1290  50,0  
1291  51,0  
1292  51,9  
1293  52,7  
1294  53,7  
1295  55,0  
1296  56,8  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1297  58,8  
1298  60,9  
1299  63,0  
1300  65,0  
1301  66,9  
1302  68,6  
1303  70,1  
1304  71,0  
1305  71,8  
1306  72,8  
1307  72,9  
1308  73,0  
1309  72,3  
1310  71,9  
1311  71,3  
1312  70,9  
1313  70,5  
1314  70,0  
1315  69,6  
1316  69,2  
1317  68,8  
1318  68,4  
1319  67,9  
1320  67,5  
1321  67,2  
1322  66,8  
1323  65,6  
1324  63,3  
1325  60,2  
1326  56,2  
1327  52,2  
1328  48,4  
1329  45,0  
1330  41,6  
1331  38,6  
1332  36,4  
1333  34,8  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1334  34,2  
1335  34,7  
1336  36,3  
1337  38,5  
1338  41,0  
1339  43,7  
1340  46,5  
1341  49,1  
1342  51,6  
1343  53,9  
1344  56,0  
1345  57,9  
1346  59,7  
1347  61,2  
1348  62,5  
1349  63,5  
1350  64,3  
1351  65,3  
1352  66,3  
1353  67,3  
1354  68,3  
1355  69,3  
1356  70,3  
1357  70,8  
1358  70,8  
1359  70,8  
1360  70,9  
1361  70,9  
1362  70,9  
1363  70,9  
1364  71,0  
1365  71,0  
1366  71,1  
1367  71,2  
1368  71,3  
1369  71,4  
1370  71,5  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 433  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1371  71,7  
1372  71,8  
1373  71,9  
1374  71,9  
1375  71,9  
1376  71,9  
1377  71,9  
1378  71,9  
1379  71,9  
1380  72,0  
1381  72,1  
1382  72,4  
1383  72,7  
1384  73,1  
1385  73,4  
1386  73,8  
1387  74,0  
1388  74,1  
1389  74,0  
1390  73,0  
1391  72,0  
1392  71,0  
1393  70,0  
1394  69,0  
1395  68,0  
1396  67,7  
1397  66,7  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1398  66,6  
1399  66,7  
1400  66,8  
1401  66,9  
1402  66,9  
1403  66,9  
1404  66,9  
1405  66,9  
1406  66,9  
1407  66,9  
1408  67,0  
1409  67,1  
1410  67,3  
1411  67,5  
1412  67,8  
1413  68,2  
1414  68,6  
1415  69,0  
1416  69,3  
1417  69,3  
1418  69,2  
1419  68,8  
1420  68,2  
1421  67,6  
1422  67,4  
1423  67,2  
1424  66,9  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1425  66,3  
1426  65,4  
1427  64,0  
1428  62,4  
1429  60,6  
1430  58,6  
1431  56,7  
1432  54,8  
1433  53,0  
1434  51,3  
1435  49,6  
1436  47,8  
1437  45,5  
1438  42,8  
1439  39,8  
1440  36,5  
1441  33,0  
1442  29,5  
1443  25,8  
1444  22,1  
1445  18,6  
1446  15,3  
1447  12,4  
1448  9,6  
1449  6,6  
1450  3,8  
1451  1,6  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0  
Tabel A1/6  
WLTC, 2. klassi sõidukid, faas Extra High  2 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1478  0,0  
1479  1,1  
1480  2,3  
1481  4,6  
1482  6,5  
1483  8,9  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1484  10,9  
1485  13,5  
1486  15,2  
1487  17,6  
1488  19,3  
1489  21,4  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1490  23,0  
1491  25,0  
1492  26,5  
1493  28,4  
1494  29,8  
1495  31,7  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1496  33,7  
1497  35,8  
1498  38,1  
1499  40,5  
1500  42,2  
1501  43,5  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 434  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1502  44,5  
1503  45,2  
1504  45,8  
1505  46,6  
1506  47,4  
1507  48,5  
1508  49,7  
1509  51,3  
1510  52,9  
1511  54,3  
1512  55,6  
1513  56,8  
1514  57,9  
1515  58,9  
1516  59,7  
1517  60,3  
1518  60,7  
1519  60,9  
1520  61,0  
1521  61,1  
1522  61,4  
1523  61,8  
1524  62,5  
1525  63,4  
1526  64,5  
1527  65,7  
1528  66,9  
1529  68,1  
1530  69,1  
1531  70,0  
1532  70,9  
1533  71,8  
1534  72,6  
1535  73,4  
1536  74,0  
1537  74,7  
1538  75,2  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1539  75,7  
1540  76,4  
1541  77,2  
1542  78,2  
1543  78,9  
1544  79,9  
1545  81,1  
1546  82,4  
1547  83,7  
1548  85,4  
1549  87,0  
1550  88,3  
1551  89,5  
1552  90,5  
1553  91,3  
1554  92,2  
1555  93,0  
1556  93,8  
1557  94,6  
1558  95,3  
1559  95,9  
1560  96,6  
1561  97,4  
1562  98,1  
1563  98,7  
1564  99,5  
1565  100,3  
1566  101,1  
1567  101,9  
1568  102,8  
1569  103,8  
1570  105,0  
1571  106,1  
1572  107,4  
1573  108,7  
1574  109,9  
1575  111,2  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1576  112,3  
1577  113,4  
1578  114,4  
1579  115,3  
1580  116,1  
1581  116,8  
1582  117,4  
1583  117,7  
1584  118,2  
1585  118,1  
1586  117,7  
1587  117,0  
1588  116,1  
1589  115,2  
1590  114,4  
1591  113,6  
1592  113,0  
1593  112,6  
1594  112,2  
1595  111,9  
1596  111,6  
1597  111,2  
1598  110,7  
1599  110,1  
1600  109,3  
1601  108,4  
1602  107,4  
1603  106,7  
1604  106,3  
1605  106,2  
1606  106,4  
1607  107,0  
1608  107,5  
1609  107,9  
1610  108,4  
1611  108,9  
1612  109,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1613  110,2  
1614  110,9  
1615  111,6  
1616  112,2  
1617  112,8  
1618  113,3  
1619  113,7  
1620  114,1  
1621  114,4  
1622  114,6  
1623  114,7  
1624  114,7  
1625  114,7  
1626  114,6  
1627  114,5  
1628  114,5  
1629  114,5  
1630  114,7  
1631  115,0  
1632  115,6  
1633  116,4  
1634  117,3  
1635  118,2  
1636  118,8  
1637  119,3  
1638  119,6  
1639  119,7  
1640  119,5  
1641  119,3  
1642  119,2  
1643  119,0  
1644  118,8  
1645  118,8  
1646  118,8  
1647  118,8  
1648  118,8  
1649  118,9  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 435  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1650  119,0  
1651  119,0  
1652  119,1  
1653  119,2  
1654  119,4  
1655  119,6  
1656  119,9  
1657  120,1  
1658  120,3  
1659  120,4  
1660  120,5  
1661  120,5  
1662  120,5  
1663  120,5  
1664  120,4  
1665  120,3  
1666  120,1  
1667  119,9  
1668  119,6  
1669  119,5  
1670  119,4  
1671  119,3  
1672  119,3  
1673  119,4  
1674  119,5  
1675  119,5  
1676  119,6  
1677  119,6  
1678  119,6  
1679  119,4  
1680  119,3  
1681  119,0  
1682  118,8  
1683  118,7  
1684  118,8  
1685  119,0  
1686  119,2  
1687  119,6  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1688  120,0  
1689  120,3  
1690  120,5  
1691  120,7  
1692  120,9  
1693  121,0  
1694  121,1  
1695  121,2  
1696  121,3  
1697  121,4  
1698  121,5  
1699  121,5  
1700  121,5  
1701  121,4  
1702  121,3  
1703  121,1  
1704  120,9  
1705  120,6  
1706  120,4  
1707  120,2  
1708  120,1  
1709  119,9  
1710  119,8  
1711  119,8  
1712  119,9  
1713  120,0  
1714  120,2  
1715  120,4  
1716  120,8  
1717  121,1  
1718  121,6  
1719  121,8  
1720  122,1  
1721  122,4  
1722  122,7  
1723  122,8  
1724  123,1  
1725  123,1  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1726  122,8  
1727  122,3  
1728  121,3  
1729  119,9  
1730  118,1  
1731  115,9  
1732  113,5  
1733  111,1  
1734  108,6  
1735  106,2  
1736  104,0  
1737  101,1  
1738  98,3  
1739  95,7  
1740  93,5  
1741  91,5  
1742  90,7  
1743  90,4  
1744  90,2  
1745  90,2  
1746  90,1  
1747  90,0  
1748  89,8  
1749  89,6  
1750  89,4  
1751  89,2  
1752  88,9  
1753  88,5  
1754  88,1  
1755  87,6  
1756  87,1  
1757  86,6  
1758  86,1  
1759  85,5  
1760  85,0  
1761  84,4  
1762  83,8  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1763  83,2  
1764  82,6  
1765  81,9  
1766  81,1  
1767  80,0  
1768  78,7  
1769  76,9  
1770  74,6  
1771  72,0  
1772  69,0  
1773  65,6  
1774  62,1  
1775  58,5  
1776  54,7  
1777  50,9  
1778  47,3  
1779  43,8  
1780  40,4  
1781  37,4  
1782  34,3  
1783  31,3  
1784  28,3  
1785  25,2  
1786  22,0  
1787  18,9  
1788  16,1  
1789  13,4  
1790  11,1  
1791  8,9  
1792  6,9  
1793  4,9  
1794  2,8  
1795  0,0  
1796  0,0  
1797  0,0  
1798  0,0  
1799  0,0  
1800  0,0  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 436  
6. WLTC 3. klassi sõidukite puhul  
Joonis A1/7  
WLTC, 3. klassi sõidukid, faas Low  3
 
Joonis A1/8  
WLTC, 3. klassi sõidukid, faas Medium  3-1
 ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 437  
Joonis A1/9  
WLTC, 3. klassi sõidukid, faas Medium  3-2
 
Joonis A1/10  
WLTC, 3. klassi sõidukid, faas High  3-1
 ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 438  
Joonis A1/11  
WLTC, 3. klassi sõidukid, faas High  3-2
 
Joonis A1/12  
WLTC, 3. klassi sõidukid, faas Extra High  3
 ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 439  
Tabel A1/7  
WLTC, 3. klassi sõidukid, faas Low  3 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,2  
13 1,7  
14 5,4  
15 9,9  
16 13,1  
17 16,9  
18 21,7  
19 26,0  
20 27,5  
21 28,1  
22 28,3  
23 28,8  
24 29,1  
25 30,8  
26 31,9  
27 34,1  
28 36,6  
29 39,1  
30 41,3  
31 42,5  
32 43,3  
33 43,9  
34 44,4  
35 44,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
36 44,2  
37 42,7  
38 39,9  
39 37,0  
40 34,6  
41 32,3  
42 29,0  
43 25,1  
44 22,2  
45 20,9  
46 20,4  
47 19,5  
48 18,4  
49 17,8  
50 17,8  
51 17,4  
52 15,7  
53 13,1  
54 12,1  
55 12,0  
56 12,0  
57 12,0  
58 12,3  
59 12,6  
60 14,7  
61 15,3  
62 15,9  
63 16,2  
64 17,1  
65 17,8  
66 18,1  
67 18,4  
68 20,3  
69 23,2  
70 26,5  
71 29,8  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
72 32,6  
73 34,4  
74 35,5  
75 36,4  
76 37,4  
77 38,5  
78 39,3  
79 39,5  
80 39,0  
81 38,5  
82 37,3  
83 37,0  
84 36,7  
85 35,9  
86 35,3  
87 34,6  
88 34,2  
89 31,9  
90 27,3  
91 22,0  
92 17,0  
93 14,2  
94 12,0  
95 9,1  
96 5,8  
97 3,6  
98 2,2  
99 0,0  
100 0,0  
101 0,0  
102 0,0  
103 0,0  
104 0,0  
105 0,0  
106 0,0  
107 0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
108 0,0  
109 0,0  
110 0,0  
111 0,0  
112 0,0  
113 0,0  
114 0,0  
115 0,0  
116 0,0  
117 0,0  
118 0,0  
119 0,0  
120 0,0  
121 0,0  
122 0,0  
123 0,0  
124 0,0  
125 0,0  
126 0,0  
127 0,0  
128 0,0  
129 0,0  
130 0,0  
131 0,0  
132 0,0  
133 0,0  
134 0,0  
135 0,0  
136 0,0  
137 0,0  
138 0,2  
139 1,9  
140 6,1  
141 11,7  
142 16,4  
143 18,9  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 440  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
144 19,9  
145 20,8  
146 22,8  
147 25,4  
148 27,7  
149 29,2  
150 29,8  
151 29,4  
152 27,2  
153 22,6  
154 17,3  
155 13,3  
156 12,0  
157 12,6  
158 14,1  
159 17,2  
160 20,1  
161 23,4  
162 25,5  
163 27,6  
164 29,5  
165 31,1  
166 32,1  
167 33,2  
168 35,2  
169 37,2  
170 38,0  
171 37,4  
172 35,1  
173 31,0  
174 27,1  
175 25,3  
176 25,1  
177 25,9  
178 27,8  
179 29,2  
180 29,6  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
181 29,5  
182 29,2  
183 28,3  
184 26,1  
185 23,6  
186 21,0  
187 18,9  
188 17,1  
189 15,7  
190 14,5  
191 13,7  
192 12,9  
193 12,5  
194 12,2  
195 12,0  
196 12,0  
197 12,0  
198 12,0  
199 12,5  
200 13,0  
201 14,0  
202 15,0  
203 16,5  
204 19,0  
205 21,2  
206 23,8  
207 26,9  
208 29,6  
209 32,0  
210 35,2  
211 37,5  
212 39,2  
213 40,5  
214 41,6  
215 43,1  
216 45,0  
217 47,1  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
218 49,0  
219 50,6  
220 51,8  
221 52,7  
222 53,1  
223 53,5  
224 53,8  
225 54,2  
226 54,8  
227 55,3  
228 55,8  
229 56,2  
230 56,5  
231 56,5  
232 56,2  
233 54,9  
234 52,9  
235 51,0  
236 49,8  
237 49,2  
238 48,4  
239 46,9  
240 44,3  
241 41,5  
242 39,5  
243 37,0  
244 34,6  
245 32,3  
246 29,0  
247 25,1  
248 22,2  
249 20,9  
250 20,4  
251 19,5  
252 18,4  
253 17,8  
254 17,8  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
255 17,4  
256 15,7  
257 14,5  
258 15,4  
259 17,9  
260 20,6  
261 23,2  
262 25,7  
263 28,7  
264 32,5  
265 36,1  
266 39,0  
267 40,8  
268 42,9  
269 44,4  
270 45,9  
271 46,0  
272 45,6  
273 45,3  
274 43,7  
275 40,8  
276 38,0  
277 34,4  
278 30,9  
279 25,5  
280 21,4  
281 20,2  
282 22,9  
283 26,6  
284 30,2  
285 34,1  
286 37,4  
287 40,7  
288 44,0  
289 47,3  
290 49,2  
291 49,8  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 441  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
292 49,2  
293 48,1  
294 47,3  
295 46,8  
296 46,7  
297 46,8  
298 47,1  
299 47,3  
300 47,3  
301 47,1  
302 46,6  
303 45,8  
304 44,8  
305 43,3  
306 41,8  
307 40,8  
308 40,3  
309 40,1  
310 39,7  
311 39,2  
312 38,5  
313 37,4  
314 36,0  
315 34,4  
316 33,0  
317 31,7  
318 30,0  
319 28,0  
320 26,1  
321 25,6  
322 24,9  
323 24,9  
324 24,3  
325 23,9  
326 23,9  
327 23,6  
328 23,3  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
329 20,5  
330 17,5  
331 16,9  
332 16,7  
333 15,9  
334 15,6  
335 15,0  
336 14,5  
337 14,3  
338 14,5  
339 15,4  
340 17,8  
341 21,1  
342 24,1  
343 25,0  
344 25,3  
345 25,5  
346 26,4  
347 26,6  
348 27,1  
349 27,7  
350 28,1  
351 28,2  
352 28,1  
353 28,0  
354 27,9  
355 27,9  
356 28,1  
357 28,2  
358 28,0  
359 26,9  
360 25,0  
361 23,2  
362 21,9  
363 21,1  
364 20,7  
365 20,7  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
366 20,8  
367 21,2  
368 22,1  
369 23,5  
370 24,3  
371 24,5  
372 23,8  
373 21,3  
374 17,7  
375 14,4  
376 11,9  
377 10,2  
378 8,9  
379 8,0  
380 7,2  
381 6,1  
382 4,9  
383 3,7  
384 2,3  
385 0,9  
386 0,0  
387 0,0  
388 0,0  
389 0,0  
390 0,0  
391 0,0  
392 0,5  
393 2,1  
394 4,8  
395 8,3  
396 12,3  
397 16,6  
398 20,9  
399 24,2  
400 25,6  
401 25,6  
402 24,9  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
403 23,3  
404 21,6  
405 20,2  
406 18,7  
407 17,0  
408 15,3  
409 14,2  
410 13,9  
411 14,0  
412 14,2  
413 14,5  
414 14,9  
415 15,9  
416 17,4  
417 18,7  
418 19,1  
419 18,8  
420 17,6  
421 16,6  
422 16,2  
423 16,4  
424 17,2  
425 19,1  
426 22,6  
427 27,4  
428 31,6  
429 33,4  
430 33,5  
431 32,8  
432 31,9  
433 31,3  
434 31,1  
435 30,6  
436 29,2  
437 26,7  
438 23,0  
439 18,2  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 442  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
440 12,9  
441 7,7  
442 3,8  
443 1,3  
444 0,2  
445 0,0  
446 0,0  
447 0,0  
448 0,0  
449 0,0  
450 0,0  
451 0,0  
452 0,0  
453 0,0  
454 0,0  
455 0,0  
456 0,0  
457 0,0  
458 0,0  
459 0,0  
460 0,0  
461 0,0  
462 0,0  
463 0,0  
464 0,0  
465 0,0  
466 0,0  
467 0,0  
468 0,0  
469 0,0  
470 0,0  
471 0,0  
472 0,0  
473 0,0  
474 0,0  
475 0,0  
476 0,0  
477 0,0  
478 0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
479 0,0  
480 0,0  
481 0,0  
482 0,0  
483 0,0  
484 0,0  
485 0,0  
486 0,0  
487 0,0  
488 0,0  
489 0,0  
490 0,0  
491 0,0  
492 0,0  
493 0,0  
494 0,0  
495 0,0  
496 0,0  
497 0,0  
498 0,0  
499 0,0  
500 0,0  
501 0,0  
502 0,0  
503 0,0  
504 0,0  
505 0,0  
506 0,0  
507 0,0  
508 0,0  
509 0,0  
510 0,0  
511 0,0  
512 0,5  
513 2,5  
514 6,6  
515 11,8  
516 16,8  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
517 20,5  
518 21,9  
519 21,9  
520 21,3  
521 20,3  
522 19,2  
523 17,8  
524 15,5  
525 11,9  
526 7,6  
527 4,0  
528 2,0  
529 1,0  
530 0,0  
531 0,0  
532 0,0  
533 0,2  
534 1,2  
535 3,2  
536 5,2  
537 8,2  
538 13  
539 18,8  
540 23,1  
541 24,5  
542 24,5  
543 24,3  
544 23,6  
545 22,3  
546 20,1  
547 18,5  
548 17,2  
549 16,3  
550 15,4  
551 14,7  
552 14,3  
553 13,7  
554 13,3  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
555 13,1  
556 13,1  
557 13,3  
558 13,8  
559 14,5  
560 16,5  
561 17,0  
562 17,0  
563 17,0  
564 15,4  
565 10,1  
566 4,8  
567 0,0  
568 0,0  
569 0,0  
570 0,0  
571 0,0  
572 0,0  
573 0,0  
574 0,0  
575 0,0  
576 0,0  
577 0,0  
578 0,0  
579 0,0  
580 0,0  
581 0,0  
582 0,0  
583 0,0  
584 0,0  
585 0,0  
586 0,0  
587 0,0  
588 0,0  
589 0,0  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 443  
Tabel A1/8  
WLTC, 3. klassi sõidukid, faas Medium  3-1 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
590 0,0  
591 0,0  
592 0,0  
593 0,0  
594 0,0  
595 0,0  
596 0,0  
597 0,0  
598 0,0  
599 0,0  
600 0,0  
601 1,0  
602 2,1  
603 5,2  
604 9,2  
605 13,5  
606 18,1  
607 22,3  
608 26,0  
609 29,3  
610 32,8  
611 36,0  
612 39,2  
613 42,5  
614 45,7  
615 48,2  
616 48,4  
617 48,2  
618 47,8  
619 47,0  
620 45,9  
621 44,9  
622 44,4  
623 44,3  
624 44,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
625 45,1  
626 45,7  
627 46,0  
628 46,0  
629 46,0  
630 46,1  
631 46,7  
632 47,7  
633 48,9  
634 50,3  
635 51,6  
636 52,6  
637 53,0  
638 53,0  
639 52,9  
640 52,7  
641 52,6  
642 53,1  
643 54,3  
644 55,2  
645 55,5  
646 55,9  
647 56,3  
648 56,7  
649 56,9  
650 56,8  
651 56,0  
652 54,2  
653 52,1  
654 50,1  
655 47,2  
656 43,2  
657 39,2  
658 36,5  
659 34,3  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
660 31,0  
661 26,0  
662 20,7  
663 15,4  
664 13,1  
665 12,0  
666 12,5  
667 14,0  
668 19,0  
669 23,2  
670 28,0  
671 32,0  
672 34,0  
673 36,0  
674 38,0  
675 40,0  
676 40,3  
677 40,5  
678 39,0  
679 35,7  
680 31,8  
681 27,1  
682 22,8  
683 21,1  
684 18,9  
685 18,9  
686 21,3  
687 23,9  
688 25,9  
689 28,4  
690 30,3  
691 30,9  
692 31,1  
693 31,8  
694 32,7  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
695 33,2  
696 32,4  
697 28,3  
698 25,8  
699 23,1  
700 21,8  
701 21,2  
702 21,0  
703 21,0  
704 20,9  
705 19,9  
706 17,9  
707 15,1  
708 12,8  
709 12,0  
710 13,2  
711 17,1  
712 21,1  
713 21,8  
714 21,2  
715 18,5  
716 13,9  
717 12,0  
718 12,0  
719 13,0  
720 16,3  
721 20,5  
722 23,9  
723 26,0  
724 28,0  
725 31,5  
726 33,4  
727 36,0  
728 37,8  
729 40,2  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 444  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
730 41,6  
731 41,9  
732 42,0  
733 42,2  
734 42,4  
735 42,7  
736 43,1  
737 43,7  
738 44,0  
739 44,1  
740 45,3  
741 46,4  
742 47,2  
743 47,3  
744 47,4  
745 47,4  
746 47,5  
747 47,9  
748 48,6  
749 49,4  
750 49,8  
751 49,8  
752 49,7  
753 49,3  
754 48,5  
755 47,6  
756 46,3  
757 43,7  
758 39,3  
759 34,1  
760 29,0  
761 23,7  
762 18,4  
763 14,3  
764 12,0  
765 12,8  
766 16,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
767 20,4  
768 24,0  
769 29,0  
770 32,2  
771 36,8  
772 39,4  
773 43,2  
774 45,8  
775 49,2  
776 51,4  
777 54,2  
778 56,0  
779 58,3  
780 59,8  
781 61,7  
782 62,7  
783 63,3  
784 63,6  
785 64,0  
786 64,7  
787 65,2  
788 65,3  
789 65,3  
790 65,4  
791 65,7  
792 66,0  
793 65,6  
794 63,5  
795 59,7  
796 54,6  
797 49,3  
798 44,9  
799 42,3  
800 41,4  
801 41,3  
802 43,0  
803 45,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
804 46,5  
805 48,3  
806 49,5  
807 51,2  
808 52,2  
809 51,6  
810 49,7  
811 47,4  
812 43,7  
813 39,7  
814 35,5  
815 31,1  
816 26,3  
817 21,9  
818 18,0  
819 17,0  
820 18,0  
821 21,4  
822 24,8  
823 27,9  
824 30,8  
825 33,0  
826 35,1  
827 37,1  
828 38,9  
829 41,4  
830 44,0  
831 46,3  
832 47,7  
833 48,2  
834 48,7  
835 49,3  
836 49,8  
837 50,2  
838 50,9  
839 51,8  
840 52,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
841 53,3  
842 54,5  
843 55,7  
844 56,5  
845 56,8  
846 57,0  
847 57,2  
848 57,7  
849 58,7  
850 60,1  
851 61,1  
852 61,7  
853 62,3  
854 62,9  
855 63,3  
856 63,4  
857 63,5  
858 63,9  
859 64,4  
860 65,0  
861 65,6  
862 66,6  
863 67,4  
864 68,2  
865 69,1  
866 70,0  
867 70,8  
868 71,5  
869 72,4  
870 73,0  
871 73,7  
872 74,4  
873 74,9  
874 75,3  
875 75,6  
876 75,8  
877 76,6  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 445  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
878 76,5  
879 76,2  
880 75,8  
881 75,4  
882 74,8  
883 73,9  
884 72,7  
885 71,3  
886 70,4  
887 70,0  
888 70,0  
889 69,0  
890 68,0  
891 67,3  
892 66,2  
893 64,8  
894 63,6  
895 62,6  
896 62,1  
897 61,9  
898 61,9  
899 61,8  
900 61,5  
901 60,9  
902 59,7  
903 54,6  
904 49,3  
905 44,9  
906 42,3  
907 41,4  
908 41,3  
909 42,1  
910 44,7  
911 46,0  
912 48,8  
913 50,1  
914 51,3  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
915 54,1  
916 55,2  
917 56,2  
918 56,1  
919 56,1  
920 56,5  
921 57,5  
922 59,2  
923 60,7  
924 61,8  
925 62,3  
926 62,7  
927 62,0  
928 61,3  
929 60,9  
930 60,5  
931 60,2  
932 59,8  
933 59,4  
934 58,6  
935 57,5  
936 56,6  
937 56,0  
938 55,5  
939 55,0  
940 54,4  
941 54,1  
942 54,0  
943 53,9  
944 53,9  
945 54,0  
946 54,2  
947 55,0  
948 55,8  
949 56,2  
950 56,1  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
951 55,1  
952 52,7  
953 48,4  
954 43,1  
955 37,8  
956 32,5  
957 27,2  
958 25,1  
959 27,0  
960 29,8  
961 33,8  
962 37,0  
963 40,7  
964 43,0  
965 45,6  
966 46,9  
967 47,0  
968 46,9  
969 46,5  
970 45,8  
971 44,3  
972 41,3  
973 36,5  
974 31,7  
975 27,0  
976 24,7  
977 19,3  
978 16,0  
979 13,2  
980 10,7  
981 8,8  
982 7,2  
983 5,5  
984 3,2  
985 1,1  
986 0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
987 0,0  
988 0,0  
989 0,0  
990 0,0  
991 0,0  
992 0,0  
993 0,0  
994 0,0  
995 0,0  
996 0,0  
997 0,0  
998 0,0  
999 0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 446  
Tabel A1/9  
WLTC, 3. klassi sõidukid, faas Medium  3-2 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
590 0,0  
591 0,0  
592 0,0  
593 0,0  
594 0,0  
595 0,0  
596 0,0  
597 0,0  
598 0,0  
599 0,0  
600 0,0  
601 1,0  
602 2,1  
603 4,8  
604 9,1  
605 14,2  
606 19,8  
607 25,5  
608 30,5  
609 34,8  
610 38,8  
611 42,9  
612 46,4  
613 48,3  
614 48,7  
615 48,5  
616 48,4  
617 48,2  
618 47,8  
619 47,0  
620 45,9  
621 44,9  
622 44,4  
623 44,3  
624 44,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
625 45,1  
626 45,7  
627 46,0  
628 46,0  
629 46,0  
630 46,1  
631 46,7  
632 47,7  
633 48,9  
634 50,3  
635 51,6  
636 52,6  
637 53,0  
638 53,0  
639 52,9  
640 52,7  
641 52,6  
642 53,1  
643 54,3  
644 55,2  
645 55,5  
646 55,9  
647 56,3  
648 56,7  
649 56,9  
650 56,8  
651 56,0  
652 54,2  
653 52,1  
654 50,1  
655 47,2  
656 43,2  
657 39,2  
658 36,5  
659 34,3  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
660 31,0  
661 26,0  
662 20,7  
663 15,4  
664 13,1  
665 12,0  
666 12,5  
667 14,0  
668 19,0  
669 23,2  
670 28,0  
671 32,0  
672 34,0  
673 36,0  
674 38,0  
675 40,0  
676 40,3  
677 40,5  
678 39,0  
679 35,7  
680 31,8  
681 27,1  
682 22,8  
683 21,1  
684 18,9  
685 18,9  
686 21,3  
687 23,9  
688 25,9  
689 28,4  
690 30,3  
691 30,9  
692 31,1  
693 31,8  
694 32,7  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
695 33,2  
696 32,4  
697 28,3  
698 25,8  
699 23,1  
700 21,8  
701 21,2  
702 21,0  
703 21,0  
704 20,9  
705 19,9  
706 17,9  
707 15,1  
708 12,8  
709 12,0  
710 13,2  
711 17,1  
712 21,1  
713 21,8  
714 21,2  
715 18,5  
716 13,9  
717 12,0  
718 12,0  
719 13,0  
720 16,0  
721 18,5  
722 20,6  
723 22,5  
724 24,0  
725 26,6  
726 29,9  
727 34,8  
728 37,8  
729 40,2  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 447  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
730 41,6  
731 41,9  
732 42,0  
733 42,2  
734 42,4  
735 42,7  
736 43,1  
737 43,7  
738 44,0  
739 44,1  
740 45,3  
741 46,4  
742 47,2  
743 47,3  
744 47,4  
745 47,4  
746 47,5  
747 47,9  
748 48,6  
749 49,4  
750 49,8  
751 49,8  
752 49,7  
753 49,3  
754 48,5  
755 47,6  
756 46,3  
757 43,7  
758 39,3  
759 34,1  
760 29,0  
761 23,7  
762 18,4  
763 14,3  
764 12,0  
765 12,8  
766 16,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
767 19,1  
768 22,4  
769 25,6  
770 30,1  
771 35,3  
772 39,9  
773 44,5  
774 47,5  
775 50,9  
776 54,1  
777 56,3  
778 58,1  
779 59,8  
780 61,1  
781 62,1  
782 62,8  
783 63,3  
784 63,6  
785 64,0  
786 64,7  
787 65,2  
788 65,3  
789 65,3  
790 65,4  
791 65,7  
792 66,0  
793 65,6  
794 63,5  
795 59,7  
796 54,6  
797 49,3  
798 44,9  
799 42,3  
800 41,4  
801 41,3  
802 42,1  
803 44,7  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
804 48,4  
805 51,4  
806 52,7  
807 53,0  
808 52,5  
809 51,3  
810 49,7  
811 47,4  
812 43,7  
813 39,7  
814 35,5  
815 31,1  
816 26,3  
817 21,9  
818 18,0  
819 17,0  
820 18,0  
821 21,4  
822 24,8  
823 27,9  
824 30,8  
825 33,0  
826 35,1  
827 37,1  
828 38,9  
829 41,4  
830 44,0  
831 46,3  
832 47,7  
833 48,2  
834 48,7  
835 49,3  
836 49,8  
837 50,2  
838 50,9  
839 51,8  
840 52,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
841 53,3  
842 54,5  
843 55,7  
844 56,5  
845 56,8  
846 57,0  
847 57,2  
848 57,7  
849 58,7  
850 60,1  
851 61,1  
852 61,7  
853 62,3  
854 62,9  
855 63,3  
856 63,4  
857 63,5  
858 64,5  
859 65,8  
860 66,8  
861 67,4  
862 68,8  
863 71,1  
864 72,3  
865 72,8  
866 73,4  
867 74,6  
868 76,0  
869 76,6  
870 76,5  
871 76,2  
872 75,8  
873 75,4  
874 74,8  
875 73,9  
876 72,7  
877 71,3  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 448  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
878 70,4  
879 70,0  
880 70,0  
881 69,0  
882 68,0  
883 68,0  
884 68,0  
885 68,1  
886 68,4  
887 68,6  
888 68,7  
889 68,5  
890 68,1  
891 67,3  
892 66,2  
893 64,8  
894 63,6  
895 62,6  
896 62,1  
897 61,9  
898 61,9  
899 61,8  
900 61,5  
901 60,9  
902 59,7  
903 54,6  
904 49,3  
905 44,9  
906 42,3  
907 41,4  
908 41,3  
909 42,1  
910 44,7  
911 48,4  
912 51,4  
913 52,7  
914 54,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
915 57,0  
916 58,1  
917 59,2  
918 59,0  
919 59,1  
920 59,5  
921 60,5  
922 62,3  
923 63,9  
924 65,1  
925 64,1  
926 62,7  
927 62,0  
928 61,3  
929 60,9  
930 60,5  
931 60,2  
932 59,8  
933 59,4  
934 58,6  
935 57,5  
936 56,6  
937 56,0  
938 55,5  
939 55,0  
940 54,4  
941 54,1  
942 54,0  
943 53,9  
944 53,9  
945 54,0  
946 54,2  
947 55,0  
948 55,8  
949 56,2  
950 56,1  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
951 55,1  
952 52,7  
953 48,4  
954 43,1  
955 37,8  
956 32,5  
957 27,2  
958 25,1  
959 26,0  
960 29,3  
961 34,6  
962 40,4  
963 45,3  
964 49,0  
965 51,1  
966 52,1  
967 52,2  
968 52,1  
969 51,7  
970 50,9  
971 49,2  
972 45,9  
973 40,6  
974 35,3  
975 30,0  
976 24,7  
977 19,3  
978 16,0  
979 13,2  
980 10,7  
981 8,8  
982 7,2  
983 5,5  
984 3,2  
985 1,1  
986 0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
987 0,0  
988 0,0  
989 0,0  
990 0,0  
991 0,0  
992 0,0  
993 0,0  
994 0,0  
995 0,0  
996 0,0  
997 0,0  
998 0,0  
999 0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 449  
Tabel A1/10  
WLTC, 3. klassi sõidukid, faas High  3-1 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  0,8  
1028  3,6  
1029  8,6  
1030  14,6  
1031  20,0  
1032  24,4  
1033  28,2  
1034  31,7  
1035  35,0  
1036  37,6  
1037  39,7  
1038  41,5  
1039  43,6  
1040  46,0  
1041  48,4  
1042  50,5  
1043  51,9  
1044  52,6  
1045  52,8  
1046  52,9  
1047  53,1  
1048  53,3  
1049  53,1  
1050  52,3  
1051  50,7  
1052  48,8  
1053  46,5  
1054  43,8  
1055  40,3  
1056  36,0  
1057  30,7  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1058  25,4  
1059  21,0  
1060  16,7  
1061  13,4  
1062  12,0  
1063  12,1  
1064  12,8  
1065  15,6  
1066  19,9  
1067  23,4  
1068  24,6  
1069  27,0  
1070  29,0  
1071  32,0  
1072  34,8  
1073  37,7  
1074  40,8  
1075  43,2  
1076  46,0  
1077  48,0  
1078  50,7  
1079  52,0  
1080  54,5  
1081  55,9  
1082  57,4  
1083  58,1  
1084  58,4  
1085  58,8  
1086  58,8  
1087  58,6  
1088  58,7  
1089  58,8  
1090  58,8  
1091  58,8  
1092  59,1  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1093  60,1  
1094  61,7  
1095  63,0  
1096  63,7  
1097  63,9  
1098  63,5  
1099  62,3  
1100  60,3  
1101  58,9  
1102  58,4  
1103  58,8  
1104  60,2  
1105  62,3  
1106  63,9  
1107  64,5  
1108  64,4  
1109  63,5  
1110  62,0  
1111  61,2  
1112  61,3  
1113  61,7  
1114  62,0  
1115  64,6  
1116  66,0  
1117  66,2  
1118  65,8  
1119  64,7  
1120  63,6  
1121  62,9  
1122  62,4  
1123  61,7  
1124  60,1  
1125  57,3  
1126  55,8  
1127  50,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1128  45,2  
1129  40,1  
1130  36,2  
1131  32,9  
1132  29,8  
1133  26,6  
1134  23,0  
1135  19,4  
1136  16,3  
1137  14,6  
1138  14,2  
1139  14,3  
1140  14,6  
1141  15,1  
1142  16,4  
1143  19,1  
1144  22,5  
1145  24,4  
1146  24,8  
1147  22,7  
1148  17,4  
1149  13,8  
1150  12,0  
1151  12,0  
1152  12,0  
1153  13,9  
1154  17,7  
1155  22,8  
1156  27,3  
1157  31,2  
1158  35,2  
1159  39,4  
1160  42,5  
1161  45,4  
1162  48,2  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 450  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1163  50,3  
1164  52,6  
1165  54,5  
1166  56,6  
1167  58,3  
1168  60,0  
1169  61,5  
1170  63,1  
1171  64,3  
1172  65,7  
1173  67,1  
1174  68,3  
1175  69,7  
1176  70,6  
1177  71,6  
1178  72,6  
1179  73,5  
1180  74,2  
1181  74,9  
1182  75,6  
1183  76,3  
1184  77,1  
1185  77,9  
1186  78,5  
1187  79,0  
1188  79,7  
1189  80,3  
1190  81,0  
1191  81,6  
1192  82,4  
1193  82,9  
1194  83,4  
1195  83,8  
1196  84,2  
1197  84,7  
1198  85,2  
1199  85,6  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1200  86,3  
1201  86,8  
1202  87,4  
1203  88,0  
1204  88,3  
1205  88,7  
1206  89,0  
1207  89,3  
1208  89,8  
1209  90,2  
1210  90,6  
1211  91,0  
1212  91,3  
1213  91,6  
1214  91,9  
1215  92,2  
1216  92,8  
1217  93,1  
1218  93,3  
1219  93,5  
1220  93,7  
1221  93,9  
1222  94,0  
1223  94,1  
1224  94,3  
1225  94,4  
1226  94,6  
1227  94,7  
1228  94,8  
1229  95,0  
1230  95,1  
1231  95,3  
1232  95,4  
1233  95,6  
1234  95,7  
1235  95,8  
1236  96,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1237  96,1  
1238  96,3  
1239  96,4  
1240  96,6  
1241  96,8  
1242  97,0  
1243  97,2  
1244  97,3  
1245  97,4  
1246  97,4  
1247  97,4  
1248  97,4  
1249  97,3  
1250  97,3  
1251  97,3  
1252  97,3  
1253  97,2  
1254  97,1  
1255  97,0  
1256  96,9  
1257  96,7  
1258  96,4  
1259  96,1  
1260  95,7  
1261  95,5  
1262  95,3  
1263  95,2  
1264  95,0  
1265  94,9  
1266  94,7  
1267  94,5  
1268  94,4  
1269  94,4  
1270  94,3  
1271  94,3  
1272  94,1  
1273  93,9  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1274  93,4  
1275  92,8  
1276  92,0  
1277  91,3  
1278  90,6  
1279  90,0  
1280  89,3  
1281  88,7  
1282  88,1  
1283  87,4  
1284  86,7  
1285  86,0  
1286  85,3  
1287  84,7  
1288  84,1  
1289  83,5  
1290  82,9  
1291  82,3  
1292  81,7  
1293  81,1  
1294  80,5  
1295  79,9  
1296  79,4  
1297  79,1  
1298  78,8  
1299  78,5  
1300  78,2  
1301  77,9  
1302  77,6  
1303  77,3  
1304  77,0  
1305  76,7  
1306  76,0  
1307  76,0  
1308  76,0  
1309  75,9  
1310  76,0  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 451  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1311  76,0  
1312  76,1  
1313  76,3  
1314  76,5  
1315  76,6  
1316  76,8  
1317  77,1  
1318  77,1  
1319  77,2  
1320  77,2  
1321  77,6  
1322  78,0  
1323  78,4  
1324  78,8  
1325  79,2  
1326  80,3  
1327  80,8  
1328  81,0  
1329  81,0  
1330  81,0  
1331  81,0  
1332  81,0  
1333  80,9  
1334  80,6  
1335  80,3  
1336  80,0  
1337  79,9  
1338  79,8  
1339  79,8  
1340  79,8  
1341  79,9  
1342  80,0  
1343  80,4  
1344  80,8  
1345  81,2  
1346  81,5  
1347  81,6  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1348  81,6  
1349  81,4  
1350  80,7  
1351  79,6  
1352  78,2  
1353  76,8  
1354  75,3  
1355  73,8  
1356  72,1  
1357  70,2  
1358  68,2  
1359  66,1  
1360  63,8  
1361  61,6  
1362  60,2  
1363  59,8  
1364  60,4  
1365  61,8  
1366  62,6  
1367  62,7  
1368  61,9  
1369  60,0  
1370  58,4  
1371  57,8  
1372  57,8  
1373  57,8  
1374  57,3  
1375  56,2  
1376  54,3  
1377  50,8  
1378  45,5  
1379  40,2  
1380  34,9  
1381  29,6  
1382  28,7  
1383  29,3  
1384  30,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1385  31,7  
1386  32,9  
1387  35,0  
1388  38,0  
1389  40,5  
1390  42,7  
1391  45,8  
1392  47,5  
1393  48,9  
1394  49,4  
1395  49,4  
1396  49,2  
1397  48,7  
1398  47,9  
1399  46,9  
1400  45,6  
1401  44,2  
1402  42,7  
1403  40,7  
1404  37,1  
1405  33,9  
1406  30,6  
1407  28,6  
1408  27,3  
1409  27,2  
1410  27,5  
1411  27,4  
1412  27,1  
1413  26,7  
1414  26,8  
1415  28,2  
1416  31,1  
1417  34,8  
1418  38,4  
1419  40,9  
1420  41,7  
1421  40,9  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1422  38,3  
1423  35,3  
1424  34,3  
1425  34,6  
1426  36,3  
1427  39,5  
1428  41,8  
1429  42,5  
1430  41,9  
1431  40,1  
1432  36,6  
1433  31,3  
1434  26,0  
1435  20,6  
1436  19,1  
1437  19,7  
1438  21,1  
1439  22,0  
1440  22,1  
1441  21,4  
1442  19,6  
1443  18,3  
1444  18,0  
1445  18,3  
1446  18,5  
1447  17,9  
1448  15,0  
1449  9,9  
1450  4,6  
1451  1,2  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 452  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  
1462  0,0  
1463  0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0  
Tabel A1/11  
WLTC, 3. klassi sõidukid, faas High  3-2 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  0,8  
1028  3,6  
1029  8,6  
1030  14,6  
1031  20,0  
1032  24,4  
1033  28,2  
1034  31,7  
1035  35,0  
1036  37,6  
1037  39,7  
1038  41,5  
1039  43,6  
1040  46,0  
1041  48,4  
1042  50,5  
1043  51,9  
1044  52,6  
1045  52,8  
1046  52,9  
1047  53,1  
1048  53,3  
1049  53,1  
1050  52,3  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1051  50,7  
1052  48,8  
1053  46,5  
1054  43,8  
1055  40,3  
1056  36,0  
1057  30,7  
1058  25,4  
1059  21,0  
1060  16,7  
1061  13,4  
1062  12,0  
1063  12,1  
1064  12,8  
1065  15,6  
1066  19,9  
1067  23,4  
1068  24,6  
1069  25,2  
1070  26,4  
1071  28,8  
1072  31,8  
1073  35,3  
1074  39,5  
1075  44,5  
1076  49,3  
1077  53,3  
1078  56,4  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1079  58,9  
1080  61,2  
1081  62,6  
1082  63,0  
1083  62,5  
1084  60,9  
1085  59,3  
1086  58,6  
1087  58,6  
1088  58,7  
1089  58,8  
1090  58,8  
1091  58,8  
1092  59,1  
1093  60,1  
1094  61,7  
1095  63,0  
1096  63,7  
1097  63,9  
1098  63,5  
1099  62,3  
1100  60,3  
1101  58,9  
1102  58,4  
1103  58,8  
1104  60,2  
1105  62,3  
1106  63,9  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1107  64,5  
1108  64,4  
1109  63,5  
1110  62,0  
1111  61,2  
1112  61,3  
1113  62,6  
1114  65,3  
1115  68,0  
1116  69,4  
1117  69,7  
1118  69,3  
1119  68,1  
1120  66,9  
1121  66,2  
1122  65,7  
1123  64,9  
1124  63,2  
1125  60,3  
1126  55,8  
1127  50,5  
1128  45,2  
1129  40,1  
1130  36,2  
1131  32,9  
1132  29,8  
1133  26,6  
1134  23,0  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 453  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1135  19,4  
1136  16,3  
1137  14,6  
1138  14,2  
1139  14,3  
1140  14,6  
1141  15,1  
1142  16,4  
1143  19,1  
1144  22,5  
1145  24,4  
1146  24,8  
1147  22,7  
1148  17,4  
1149  13,8  
1150  12,0  
1151  12,0  
1152  12,0  
1153  13,9  
1154  17,7  
1155  22,8  
1156  27,3  
1157  31,2  
1158  35,2  
1159  39,4  
1160  42,5  
1161  45,4  
1162  48,2  
1163  50,3  
1164  52,6  
1165  54,5  
1166  56,6  
1167  58,3  
1168  60,0  
1169  61,5  
1170  63,1  
1171  64,3  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1172  65,7  
1173  67,1  
1174  68,3  
1175  69,7  
1176  70,6  
1177  71,6  
1178  72,6  
1179  73,5  
1180  74,2  
1181  74,9  
1182  75,6  
1183  76,3  
1184  77,1  
1185  77,9  
1186  78,5  
1187  79,0  
1188  79,7  
1189  80,3  
1190  81,0  
1191  81,6  
1192  82,4  
1193  82,9  
1194  83,4  
1195  83,8  
1196  84,2  
1197  84,7  
1198  85,2  
1199  85,6  
1200  86,3  
1201  86,8  
1202  87,4  
1203  88,0  
1204  88,3  
1205  88,7  
1206  89,0  
1207  89,3  
1208  89,8  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1209  90,2  
1210  90,6  
1211  91,0  
1212  91,3  
1213  91,6  
1214  91,9  
1215  92,2  
1216  92,8  
1217  93,1  
1218  93,3  
1219  93,5  
1220  93,7  
1221  93,9  
1222  94,0  
1223  94,1  
1224  94,3  
1225  94,4  
1226  94,6  
1227  94,7  
1228  94,8  
1229  95,0  
1230  95,1  
1231  95,3  
1232  95,4  
1233  95,6  
1234  95,7  
1235  95,8  
1236  96,0  
1237  96,1  
1238  96,3  
1239  96,4  
1240  96,6  
1241  96,8  
1242  97,0  
1243  97,2  
1244  97,3  
1245  97,4  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1246  97,4  
1247  97,4  
1248  97,4  
1249  97,3  
1250  97,3  
1251  97,3  
1252  97,3  
1253  97,2  
1254  97,1  
1255  97,0  
1256  96,9  
1257  96,7  
1258  96,4  
1259  96,1  
1260  95,7  
1261  95,5  
1262  95,3  
1263  95,2  
1264  95,0  
1265  94,9  
1266  94,7  
1267  94,5  
1268  94,4  
1269  94,4  
1270  94,3  
1271  94,3  
1272  94,1  
1273  93,9  
1274  93,4  
1275  92,8  
1276  92,0  
1277  91,3  
1278  90,6  
1279  90,0  
1280  89,3  
1281  88,7  
1282  88,1  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 454  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1283  87,4  
1284  86,7  
1285  86,0  
1286  85,3  
1287  84,7  
1288  84,1  
1289  83,5  
1290  82,9  
1291  82,3  
1292  81,7  
1293  81,1  
1294  80,5  
1295  79,9  
1296  79,4  
1297  79,1  
1298  78,8  
1299  78,5  
1300  78,2  
1301  77,9  
1302  77,6  
1303  77,3  
1304  77,0  
1305  76,7  
1306  76,0  
1307  76,0  
1308  76,0  
1309  75,9  
1310  75,9  
1311  75,8  
1312  75,7  
1313  75,5  
1314  75,2  
1315  75,0  
1316  74,7  
1317  74,1  
1318  73,7  
1319  73,3  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1320  73,5  
1321  74,0  
1322  74,9  
1323  76,1  
1324  77,7  
1325  79,2  
1326  80,3  
1327  80,8  
1328  81,0  
1329  81,0  
1330  81,0  
1331  81,0  
1332  81,0  
1333  80,9  
1334  80,6  
1335  80,3  
1336  80,0  
1337  79,9  
1338  79,8  
1339  79,8  
1340  79,8  
1341  79,9  
1342  80,0  
1343  80,4  
1344  80,8  
1345  81,2  
1346  81,5  
1347  81,6  
1348  81,6  
1349  81,4  
1350  80,7  
1351  79,6  
1352  78,2  
1353  76,8  
1354  75,3  
1355  73,8  
1356  72,1  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1357  70,2  
1358  68,2  
1359  66,1  
1360  63,8  
1361  61,6  
1362  60,2  
1363  59,8  
1364  60,4  
1365  61,8  
1366  62,6  
1367  62,7  
1368  61,9  
1369  60,0  
1370  58,4  
1371  57,8  
1372  57,8  
1373  57,8  
1374  57,3  
1375  56,2  
1376  54,3  
1377  50,8  
1378  45,5  
1379  40,2  
1380  34,9  
1381  29,6  
1382  27,3  
1383  29,3  
1384  32,9  
1385  35,6  
1386  36,7  
1387  37,6  
1388  39,4  
1389  42,5  
1390  46,5  
1391  50,2  
1392  52,8  
1393  54,3  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1394  54,9  
1395  54,9  
1396  54,7  
1397  54,1  
1398  53,2  
1399  52,1  
1400  50,7  
1401  49,1  
1402  47,4  
1403  45,2  
1404  41,8  
1405  36,5  
1406  31,2  
1407  27,6  
1408  26,9  
1409  27,3  
1410  27,5  
1411  27,4  
1412  27,1  
1413  26,7  
1414  26,8  
1415  28,2  
1416  31,1  
1417  34,8  
1418  38,4  
1419  40,9  
1420  41,7  
1421  40,9  
1422  38,3  
1423  35,3  
1424  34,3  
1425  34,6  
1426  36,3  
1427  39,5  
1428  41,8  
1429  42,5  
1430  41,9  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 455  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1431  40,1  
1432  36,6  
1433  31,3  
1434  26,0  
1435  20,6  
1436  19,1  
1437  19,7  
1438  21,1  
1439  22,0  
1440  22,1  
1441  21,4  
1442  19,6  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1443  18,3  
1444  18,0  
1445  18,3  
1446  18,5  
1447  17,9  
1448  15,0  
1449  9,9  
1450  4,6  
1451  1,2  
1452  0,0  
1453  0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0  
Tabel A1/12  
WLTC, 3. klassi sõidukid, faas Extra High  3 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1478  0,0  
1479  2,2  
1480  4,4  
1481  6,3  
1482  7,9  
1483  9,2  
1484  10,4  
1485  11,5  
1486  12,9  
1487  14,7  
1488  17,0  
1489  19,8  
1490  23,1  
1491  26,7  
1492  30,5  
1493  34,1  
1494  37,5  
1495  40,6  
1496  43,3  
1497  45,7  
1498  47,7  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1499  49,3  
1500  50,5  
1501  51,3  
1502  52,1  
1503  52,7  
1504  53,4  
1505  54,0  
1506  54,5  
1507  55,0  
1508  55,6  
1509  56,3  
1510  57,2  
1511  58,5  
1512  60,2  
1513  62,3  
1514  64,7  
1515  67,1  
1516  69,2  
1517  70,7  
1518  71,9  
1519  72,7  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1520  73,4  
1521  73,8  
1522  74,1  
1523  74,0  
1524  73,6  
1525  72,5  
1526  70,8  
1527  68,6  
1528  66,2  
1529  64,0  
1530  62,2  
1531  60,9  
1532  60,2  
1533  60,0  
1534  60,4  
1535  61,4  
1536  63,2  
1537  65,6  
1538  68,4  
1539  71,6  
1540  74,9  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1541  78,4  
1542  81,8  
1543  84,9  
1544  87,4  
1545  89,0  
1546  90,0  
1547  90,6  
1548  91,0  
1549  91,5  
1550  92,0  
1551  92,7  
1552  93,4  
1553  94,2  
1554  94,9  
1555  95,7  
1556  96,6  
1557  97,7  
1558  98,9  
1559  100,4  
1560  102,0  
1561  103,6  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 456  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1562  105,2  
1563  106,8  
1564  108,5  
1565  110,2  
1566  111,9  
1567  113,7  
1568  115,3  
1569  116,8  
1570  118,2  
1571  119,5  
1572  120,7  
1573  121,8  
1574  122,6  
1575  123,2  
1576  123,6  
1577  123,7  
1578  123,6  
1579  123,3  
1580  123,0  
1581  122,5  
1582  122,1  
1583  121,5  
1584  120,8  
1585  120,0  
1586  119,1  
1587  118,1  
1588  117,1  
1589  116,2  
1590  115,5  
1591  114,9  
1592  114,5  
1593  114,1  
1594  113,9  
1595  113,7  
1596  113,3  
1597  112,9  
1598  112,2  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1599  111,4  
1600  110,5  
1601  109,5  
1602  108,5  
1603  107,7  
1604  107,1  
1605  106,6  
1606  106,4  
1607  106,2  
1608  106,2  
1609  106,2  
1610  106,4  
1611  106,5  
1612  106,8  
1613  107,2  
1614  107,8  
1615  108,5  
1616  109,4  
1617  110,5  
1618  111,7  
1619  113,0  
1620  114,1  
1621  115,1  
1622  115,9  
1623  116,5  
1624  116,7  
1625  116,6  
1626  116,2  
1627  115,2  
1628  113,8  
1629  112,0  
1630  110,1  
1631  108,3  
1632  107,0  
1633  106,1  
1634  105,8  
1635  105,7  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1636  105,7  
1637  105,6  
1638  105,3  
1639  104,9  
1640  104,4  
1641  104,0  
1642  103,8  
1643  103,9  
1644  104,4  
1645  105,1  
1646  106,1  
1647  107,2  
1648  108,5  
1649  109,9  
1650  111,3  
1651  112,7  
1652  113,9  
1653  115,0  
1654  116,0  
1655  116,8  
1656  117,6  
1657  118,4  
1658  119,2  
1659  120,0  
1660  120,8  
1661  121,6  
1662  122,3  
1663  123,1  
1664  123,8  
1665  124,4  
1666  125,0  
1667  125,4  
1668  125,8  
1669  126,1  
1670  126,4  
1671  126,6  
1672  126,7  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1673  126,8  
1674  126,9  
1675  126,9  
1676  126,9  
1677  126,8  
1678  126,6  
1679  126,3  
1680  126,0  
1681  125,7  
1682  125,6  
1683  125,6  
1684  125,8  
1685  126,2  
1686  126,6  
1687  127,0  
1688  127,4  
1689  127,6  
1690  127,8  
1691  127,9  
1692  128,0  
1693  128,1  
1694  128,2  
1695  128,3  
1696  128,4  
1697  128,5  
1698  128,6  
1699  128,6  
1700  128,5  
1701  128,3  
1702  128,1  
1703  127,9  
1704  127,6  
1705  127,4  
1706  127,2  
1707  127,0  
1708  126,9  
1709  126,8  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 457  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1710  126,7  
1711  126,8  
1712  126,9  
1713  127,1  
1714  127,4  
1715  127,7  
1716  128,1  
1717  128,5  
1718  129,0  
1719  129,5  
1720  130,1  
1721  130,6  
1722  131,0  
1723  131,2  
1724  131,3  
1725  131,2  
1726  130,7  
1727  129,8  
1728  128,4  
1729  126,5  
1730  124,1  
1731  121,6  
1732  119,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1733  116,5  
1734  114,1  
1735  111,8  
1736  109,5  
1737  107,1  
1738  104,8  
1739  102,5  
1740  100,4  
1741  98,6  
1742  97,2  
1743  95,9  
1744  94,8  
1745  93,8  
1746  92,8  
1747  91,8  
1748  91,0  
1749  90,2  
1750  89,6  
1751  89,1  
1752  88,6  
1753  88,1  
1754  87,6  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1755  87,1  
1756  86,6  
1757  86,1  
1758  85,5  
1759  85,0  
1760  84,4  
1761  83,8  
1762  83,2  
1763  82,6  
1764  82,0  
1765  81,3  
1766  80,4  
1767  79,1  
1768  77,4  
1769  75,1  
1770  72,3  
1771  69,1  
1772  65,9  
1773  62,7  
1774  59,7  
1775  57,0  
1776  54,6  
1777  52,2  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1778  49,7  
1779  46,8  
1780  43,5  
1781  39,9  
1782  36,4  
1783  33,2  
1784  30,5  
1785  28,3  
1786  26,3  
1787  24,4  
1788  22,5  
1789  20,5  
1790  18,2  
1791  15,5  
1792  12,3  
1793  8,7  
1794  5,2  
1795  0,0  
1796  0,0  
1797  0,0  
1798  0,0  
1799  0,0  
1800  0,0  
7. Tsükli identifitseerimine  
Et kindlaks teha, kas valiti õige tsükliversioon või kas katsestendi 
töösüsteemis kasutati õiget tsüklit, on tabelis A1/13 esitatud sõiduki 
kiiruste väärtuste kontrollsummad tsükli faaside ja kogu tsükli kohta.  
Tabel A1/13  
1 Hz kontrollsummad  
Sõidukiklass  Tsükli faas  1 Hz sihtkiiruste 
kontrollsumma  
1. klass  Väike  11 988,4  
Keskmine  17 162,8  
Kokku  29 151,2  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 458  
Sõidukiklass  Tsükli faas  1 Hz sihtkiiruste 
kontrollsumma  
2. klass  Väike  11 162,2  
Keskmine  17 054,3  
Suur  24 450,6  
Eriti suur  28 869,8  
Kokku  81 536,9  
Klass 3-1  Väike  11 140,3  
Keskmine  16 995,7  
Suur  25 646,0  
Eriti suur  29 714,9  
Kokku  83 496,9  
Klass 3-2  Väike  11 140,3  
Keskmine  17 121,2  
Suur  25 782,2  
Eriti suur  29 714,9  
Kokku  83 758,6  
8. Tsükli muutmine  
Käesoleva all-lisa punkti 8 ei kohaldata välise laadimisega hübriide ­
lektrisõidukite (OVC-HEV), välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite 
(NOVC-HEV) ja välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukite 
(NOVC-FCHV) suhtes.  
8.1. Üldised märkused  
Läbitav tsükkel sõltub katsesõiduki nimivõimsuse ja töökorras sõiduki 
massi suhtest (W/kg) ning selle suurimast kiirusest v  max (km/h).  
Sõidukite puhul, mille võimsuse ja massi suhted on väga lähedal 1. ja 
2. klassi ning 2. ja 3. klassi sõidukite piiripealsetele väärtustele, või 1. 
klassi väga väikese võimsusega sõidukite puhul võivad esineda juhi ­
tavusprobleemid.  
Kuna need probleemid on seotud eeskätt tsükli faasidega, milles on 
kombineeritud sõiduki suurt kiirust ja suuri kiirendusi, mitte tsükli 
suurima kiirusega, rakendatakse juhitavuse parandamiseks kiiruse 
vähendamise meetodit.  
8.2. Selles punktis kirjeldatakse, kuidas muuta tsükli profiili kiiruse vähen ­
damise meetodi abil.  
8.2.1. Kiiruse vähendamise meetod 1. klassi sõidukite puhul  
Joonisel A1/14 on esitatud WLTC vähendatud keskmise kiiruse faasi 
näide 1. klassi sõidukite puhul.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 459  
Joonis A1/14  
1. klassi WLTC vähendatud keskmise kiiruse faas
  
1. klassi sõidukite tsükli puhul on vähendamisperiood 651 ja 906 
sekundi vahele jääv ajavahemik. Selle aja jooksul arvutatakse algtsükli 
kiirendus järgmise valemi abil: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
kus: 
v i on sõiduki kiirus (km/h);  
i on ajavahemik 651–906 sekundi vahel.  
Vähendamist tehakse kõigepealt 651 ja 848 sekundi vahele jäävas 
ajavahemikus. Seejärel arvutatakse vähendatud kiiruse kõver järgmise 
valemi abil: 
v dsc iþ1 ¼ v dsc i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6 
kus i = 651 to 847.  
i = 651, puhul v dsc  i ¼ v orig  i 
Sõiduki algsele kiirusele vastamiseks 907. sekundil tuleb arvutada 
parandustegur aeglustamise jaoks järgmise valemi abil: 
f corr_dec ¼ v dsc_848 Ä 36,7 
v orig_848 Ä 36,7  
kus 36,7 km/h on sõiduki algne kiirus 907. sekundil.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 460  
Seejärel arvutatakse sõiduki vähendatud kiirus ajavahemikus 849–906 
sekundit järgmise valemi abil: 
v dsc i ¼ v dsc iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6 
kus i = 849 to 906.  
8.2.2. Kiiruse vähendamise meetod 2. klassi sõidukite puhul  
Kuna juhitavusprobleemid on seotud üksnes 2. ja 3. klassi sõidukite 
tsüklite eriti suure kiiruse faasidega, on vähendamine seotud nende 
eriti suure kiiruse faase käsitlevate punktidega, mille puhul juhitavus ­
probleemid esinevad (vt joonis A1/15).  
Joonis A1/15  
2. klassi WLTC vähendatud eriti suure kiiruse faas
  
2. klassi sõidukite tsükli puhul on vähendamisperiood 1520 ja 1742 
sekundi vahele jääv ajavahemik. Selle aja jooksul arvutatakse algtsükli 
kiirendus järgmise valemi abil: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
kus: 
v i on sõiduki kiirus (km/h);  
i on ajavahemik 1520–1742 sekundit.  
Vähendamist tehakse kõigepealt 1520 ja 1725 sekundi vahele jäävas 
ajavahemikus. 1725. sekund on ajahetk, mil saavutatakse eriti suure 
kiiruse faasi suurim kiirus. Seejärel arvutatakse vähendatud kiirusega 
kõver järgmise valemi abil: 
v dsc iþ1 ¼ v dsc i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6 ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 461  
kus i = 1520 to 1724.  
i = 1520, puhul v dsc  i ¼ v orig  i 
Sõiduki algsele kiirusele vastamiseks 1743. sekundil tuleb arvutada 
parandustegur aeglustamise jaoks järgmise valemi abil: 
f corr_dec ¼ v dsc_1725 Ä 90,4 
v orig_1725 Ä 90,4  
90,4 km/h on sõiduki algne kiirus 1743. sekundil.  
Sõiduki vähendatud kiirus ajavahemikus 1726–1742 sekundit arvuta ­
takse järgmise valemi abil: 
v dsc i ¼ v dsc iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6 
kus i = 1726 to 1742.  
8.2.3. Kiiruse kohandamise meetod 3. klassi sõidukite puhul  
Joonisel A1/16 on toodud näitena 3. klassi WLTC vähendatud eriti 
suure kiiruse faas.  
Joonis A1/16  
3. klassi WLTC vähendatud eriti suure kiiruse faas
  
3. klassi sõidukite tsükli puhul on vähendamisperiood 1533 ja 1762 
sekundi vahele jääv ajavahemik. Selle aja jooksul arvutatakse algtsükli 
kiirendus järgmise valemi abil: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 462  
kus: 
v i on sõiduki kiirus (km/h);  
i on ajavahemik 1533–1762 sekundit.  
Vähendamist tehakse kõigepealt 1533 ja 1724 sekundi vahele jäävas 
ajavahemikus. 1724. sekund on ajahetk, mil saavutatakse eriti suure 
kiiruse faasi suurim kiirus. Seejärel arvutatakse vähendatud kiirusega 
kõver järgmise valemi abil: 
v dsc iþ1 ¼ v dsc i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6 
kus i = 1533 to 1723.  
i = 1533 puhul v dsc  i ¼ v orig  i 
Sõiduki algsele kiirusele vastamiseks 1763. sekundil tuleb arvutada 
parandustegur aeglustamise jaoks järgmise valemi abil: 
f corr_dec ¼ v dsc_1724 Ä 82,6 
v orig_1724 Ä 82,6  
82,6 km/h on sõiduki algne kiirus 1763. sekundil.  
Seejärel arvutatakse sõiduki vähendatud kiirus ajavahemikus 
1725–1762 sekundit järgmise valemi abil: 
v dsc i ¼ v dsc iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6 
kus i = 1725 to 1762.  
8.3. Vähendamisteguri määramine  
Vähendamistegur f  dsc , on kiiruse vähendamise tsükli faasi suurima 
nõutava võimsuse ja sõiduki nimivõimsuse r  max suhte funktsioon 
P rated . 
Suurim nõutav võimsus P  req,max,i  (kW) on seotud konkreetse ajaga i ja 
sõiduki vastava kiirusega v  i tsüklikõveral ning arvutatakse järgmise 
valemi abil: 
P req;max;i ¼ Ê 
ðf 0 Ü v i Þ þ ðf 1 Ü v 2 
i Þ þ ðf 2 Ü v 3 
i Þ þ ð1,03 Ü TM Ü v i Ü a i Þ Ì 
3 600  
kus: 
f 0 , f 1 , f 2 on kasutatavad sõidutakistuse tegurid vastavalt N, N/(km/h) 
ja N/(km/h)  2 ; 
TM on kasutatav katsemass (kg);  
v i on kiirus ajahetkel i (km/h).  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 463  
Tsükli aeg i, mil on vaja suurimat võimsust või suurimale võimsusele 
lähedast võimsust, on: 764 sekundit 1. klassi, 1574 sekundit 2. klassi 
ja 1566 sekundit 3. klassi sõidukite puhul.  
Vastavad sõiduki kiiruse väärtused v  i , ja kiirendusväärtused a  i , on 
järgmised:  
v i = 61,4 km/h, a  i = 0,22 m/s  2 1. klassi puhul,  
v i = 109,9 km/h, a  i = 0,36 m/s  2 2. klassi puhul,  
v i = 111,9 km/h, a  i = 0,50 m/s  2 3. klassi puhul.  
r max arvutatakse järgmise valemi abil: 
r max ¼ P req;max;i 
P rated 
Vähendamistegur f  dsc , arvutatakse järgmise valemi abil:  
kui r max< r 0 , siis  f dsc ¼ 0 
ja vähendamist ei kasutata.  
Kui r max ã r 0 , siis  f dsc ¼ a 1 Ü r max þ b 1 
Arvutusparameeter/-tegurid r  0 , a 1 ja b  1 , on järgmised:  
1. klass r  0 = 0,978, a  1 = 0,680, b  1 = – 0,665  
2. klass r  0 = 0,866, a  1 = 0,606, b  1 = – 0,525.  
3. klass r  0 = 0,867, a  1 = 0,588 b  1 = – 0,510.  
Saadud f  dsc on ümardatud kolme kümnendkohani ja kasutatakse 
üksnes juhul, kui see ületab 0,010.  
Kõikides asjakohastes katsearuannetes peavad olema järgmised 
andmed:  
a) f  dsc ; 
b) v  max ; 
c) läbitud vahemaa (m).  
Vahemaa arvutatakse v  i (km/h) summa jagamisel 3,6-ga kogu tsükli ­
kõveral.  
8.4. Lisanõuded  
Sõiduki katsemassi ja sõidutakistuse teguritega seotud erinevate konfi ­
guratsioonide korral tehakse vähendamist individuaalselt.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 464  
Kui pärast vähendamise tegemist on sõiduki suurim kiirus väiksem 
kui tsükli suurim kiirus, kohaldatakse kasutatava tsükliga käesoleva 
all-lisa punktis 9 kirjeldatud meetodit.  
Kui sõiduk ei suuda järgida kasutatava tsükli kiiruskõverat kõrvale ­
kalde piirides selle suurimast kiirusest väiksemate kiiruste korral, tuleb 
neil perioodidel sõites vajutada gaasipedaal täielikult põhja. Sellistel 
kasutusperioodidel on kiiruskõvera rikkumised lubatud.  
9. Tsükli muutmised sõidukite puhul, mille suurim kiirus on käesoleva 
all-lisa eelnevates punktides sätestatud tsükli suurimast kiirusest 
väiksem  
9.1. Üldised märkused  
Seda punkti kohaldatakse sõidukite suhtes, mis on tehniliselt võime ­
lised järgima käesoleva all-lisa punktis 1 sätestatud tsükli kiiruskõ ­
verat (baastsükkel või vähendatud baastsükkel) kiirustel, mis on väik ­
semad kui nende suurim kiirus, kuid mille suurim kiirus on väiksem 
kui tsükli suurim kiirus. Sellise sõiduki suurimale kiirusele viidatakse 
kui piiratud kiirusele v  cap . Baastsükli suurimale kiirusele viidatakse 
tähisega v  max,cycle  . 
Sellistel juhtudel muudetakse baastsüklit nii, nagu on kirjeldatud 
punktis 9.2, et saavutada piiratud kiirusega tsükli puhul samasugune 
vahemaa nagu baastsükli puhul.  
9.2. Arvutamisetapid  
9.2.1. Vahemaa erinevuse määramine tsükli faasi kohta  
Piiratud kiirusega vahetsükkel tuletatakse kõigi sõiduki kiiruse mõõt ­
miste v  i , kus v  i > v  cap , asendamisel v  cap -ga. 
9.2.1.1 Kui v  cap < v  max,medium  , arvutatakse baastsükli d  base,medium  ja piiratud 
kiiruse vahetsükli d  cap,medium  keskmise kiiruse faaside vahemaad järg ­
mise valemi abil:  
d medium ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; mille puhul i ¼ 591–1 022Þ 
kus: 
v max,medium  on sõiduki suurim kiirus keskmise kiiruse faasis, nagu 
esitatud tabelis A1/2 1. klassi sõidukite, tabelis A1/4 2. 
klassi sõidukite, tabelis A1/8 3.a klassi sõidukite ja 
tabelis A1/9 3.b klassi sõidukite puhul.  
9.2.1.2. Kui v  cap < v  max,high  , arvutatakse baastsükli d  base,high  ja piiratud kiiruse 
vahetsükli d  cap,high  suure kiiruse faaside vahemaad mõlema tsükli 
puhul järgmise valemi abil:  
d high ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; mille puhul i ¼ 1 024–1 477Þ ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 465  
v max,high  on sõiduki suurim kiirus suure kiiruse faasis, nagu esitatud 
tabelis A1/5 2. klassi sõidukite, tabelis A1/10 3.a klassi 
sõidukite ja tabelis A1/11 3.b klassi sõidukite puhul.  
9.2.1.3 Baastsükli ja d  base,exhigh  ja piiratud kiiruse vahetsükli d  cap,exhigh  eriti 
suure kiiruse faasi vahemaad arvutatakse, järgmise valemi abil:  
d exhigh ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; mille puhul i ¼ 1 479–1 800Þ 
9.2.2. Piiratud kiiruse vahetsüklile lisatavate ajaperioodide määramine 
vahemaa erinevuste kompenseerimiseks  
Baastsükli ja piiratud kiiruse vahetsükli vahemaade erinevuse 
kompenseerimiseks tuleb lisada piiratud kiiruse vahetsüklisse ajape ­
rioode, kus v  i = v  cap , nagu on kirjeldatud alljärgnevates punktides.  
9.2.2.1. Lisaaeg keskmise kiiruse faasi jaoks  
Kui v  cap < v  max , medium  , arvutatakse piiratud kiiruse vahetsükli kesk ­
mise kiiruse faasile lisatav lisaaeg järgmise valemi abil: 
Δt medium ¼ ðd base;medium Ä d cap;medium Þ 
v cap Ü 3,6 
Piiratud kiiruse vahetsükli keskmise kiiruse faasile lisatavate aja mõõt ­
miste arv n  add,medium  , kus v  i = v  cap , võrdub Δt medium  -ga, mida on 
ümardatud lähima täisarvuni (nt 1,4 ümardatakse 1ks, 1,5 ümardatakse 
2ks).  
9.2.2.2. Lisaaeg suure kiiruse faasi jaoks  
Kui v  cap < v  max , high , arvutatakse piiratud kiiruse vahetsükli suure 
kiiruse faasidele lisatav lisaaeg järgmise valemi abil: 
Δt high ¼ ðd base;high Ä d cap;high Þ 
v cap Ü 3,6 
Piiratud kiiruse vahetsükli suure kiiruse faasile lisatavate aja mõõt ­
miste arv n  add,high  , kus v  i = v  cap , võrdub Δt high -ga, mis ümardatakse 
lähima täisarvuni.  
9.2.2.3 Piiratud kiiruse vahetsükli eriti suure kiiruse faasile lisatav lisaaeg 
arvutatakse järgmise valemi abil: 
Δt exhigh ¼ ðd base;exhigh Ä d cap;exhigh Þ 
v cap Ü 3,6 
Piiratud kiiruse vahetsükli eriti suure kiiruse faasile lisatavate aja 
mõõtmiste arv n  add,exhigh  kus v  i = v  cap , võrdub Δt exhigh  -ga, mis ümar ­
datakse lähima täisarvuni.  
9.2.3. Piiratud kiiruse lõpptsükli koostamine  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 466  
9.2.3.1 1. klassi sõidukid  
Piiratud kiiruse lõpptsükli esimene osa koosneb piiratud kiiruse vahet ­
sükli kiiruskõverast kuni viimase mõõtmiseni keskmise kiiruse faasis, 
kus v = v  cap . Selle mõõtmise ajahetk on tähistatud kui t  medium  . 
Seejärel lisatakse n  add,medium  mõõtmised, mille puhul v  i = v  cap , nii et 
viimase mõõtmise ajahetk on (t  medium  + n  add,medium  ). 
Seejärel lisatakse piiratud kiiruse vahetsükli ülejäänud osa, mis on 
identne baastsükli samasuguse osaga, nii et viimase mõõtmise ajahetk 
on (1 022 + n  add,medium  ). 
9.2.3.2 2. ja 3. klassi sõidukid  
9.2.3.2.1 v  cap < v  max , medium  
Piiratud kiiruse lõpptsükli esimene osa koosneb piiratud kiiruse vahet ­
sükli kiiruskõverast kuni viimase mõõtmiseni keskmise kiiruse faasis, 
kus v = v  cap . Selle mõõtmise ajahetk on tähistatud kui t  medium  . 
Seejärel lisatakse n  add,medium  mõõtmised, mille puhul v  i = v  cap , nii et 
viimase mõõtmise ajahetk on (t  medium  + n  add,medium  ). 
Seejärel lisatakse piiratud kiiruse vahetsükli ülejäänud osa, mis on 
identne baastsükli samasuguse osaga, nii et viimase mõõtmise ajahetk 
on (1 022 + n  add,medium  ). 
Järgmise sammuna lisatakse piiratud kiiruse vahetsükli suure kiiruse 
faasi esimene osa kuni viimase mõõtmiseni suure kiiruse faasis, kus 
v = v  cap . Selle mõõtmise ajahetk piiratud kiiruse vahetsüklis on tähis ­
tatud kui t  high , nii et selle mõõtmise ajahetk piiratud kiiruse lõpptsü ­
klis on (t  high + n  add,medium  ). 
Seejärel lisatakse mõõtmised n  add,high  , mille puhul v  i = v  cap , nii et 
viimase mõõtmise ajahetk on (t  high + n  add,medium  + n  add,high  ). 
Seejärel lisatakse piiratud kiiruse vahetsükli suure kiiruse faasi 
ülejäänud osa, mis on identne baastsükli samasuguse osaga, nii et 
viimase mõõtmise ajahetk on (1477 + n  add,medium  + n  add,high  ). 
Järgmise sammuna lisatakse piiratud kiiruse vahetsükli eriti suure 
kiiruse faasi esimene osa kuni viimase mõõtmiseni eriti suure kiiruse 
faasis, kus v = v  cap . Selle mõõtmise ajahetk piiratud kiiruse vahetsü ­
klis on tähistatud kui t  exhigh  , nii et selle mõõtmise ajahetk piiratud 
kiiruse lõpptsüklis on (t  exhigh  + n  add,medium  + n  add,high  ). 
Seejärel lisatakse mõõtmised n  add,exhigh  , mille puhul v  i = v  cap , nii 
et viimase mõõtmise ajaks saab (t  exhigh  + n  add,medium  + n  add,high  + 
n add,exhigh  ). 
Seejärel lisatakse piiratud kiiruse vahetsükli eriti suure kiiruse faasi 
ülejäänud osa, mis on identne baastsükli samasuguse osaga, nii 
et viimase mõõtmise ajahetk on (1800 + n  add,medium  + n  add,high  + 
n add,exhigh  ). ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 467  
Piiratud kiiruse lõpptsükli kestus on samasugune nagu baastsüklil, v.a 
n add,medium  , n add,high  ja n  add,exhigh  ümardamisest tingitud erinevused.  
9.2.3.2.2 v  max, medium  <= v  cap < v  max, high  
Piiratud kiiruse lõpptsükli esimene osa koosneb piiratud kiiruse vahet ­
sükli kiiruskõverast kuni viimase mõõtmiseni suure kiiruse faasis, kus 
v = v  cap . Selle mõõtmise ajahetk on tähistatud kui t  high . 
Seejärel lisatakse mõõtmised n  add,high  , mille puhul v  i = v  cap , nii et 
viimase mõõtmise ajahetk on (t  high + n  add,high  ). 
Seejärel lisatakse piiratud kiiruse vahetsükli suure kiiruse faasi 
ülejäänud osa, mis on identne baastsükli samasuguse osaga, nii et 
viimase mõõtmise ajahetk on (1477 + n  add,high  ). 
Järgmise sammuna lisatakse piiratud kiiruse vahetsükli eriti suure 
kiiruse faasi esimene osa kuni viimase mõõtmiseni eriti suure kiiruse 
faasis, kus v = v  cap . Selle mõõtmise ajahetk piiratud kiiruse vahetsü ­
klis on tähistatud kui t  exhigh  , nii et selle mõõtmise ajahetk piiratud 
kiiruse lõpptsüklis on (t  exhigh  + n  add,high  ). 
Seejärel lisatakse mõõtmised n  add,exhigh  , mille puhul v  i = v  cap , nii et 
viimase mõõtmise ajahetk on (t  exhigh  + n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Seejärel lisatakse piiratud kiiruse vahetsükli eriti suure kiiruse faasi 
ülejäänud osa, mis on identne baastsükli samasuguse osaga, nii et 
viimase mõõtmise ajahetk on (1800 + n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Piiratud kiiruse lõpptsükli kestus on samasugune nagu baastsüklil, v.a 
n add,high  ja n  add,exhigh  ümardamisest tingitud erinevused.  
9.2.3.2.3 v  max, high  <= v  cap < v  max, exhigh  
Piiratud kiiruse lõpptsükli esimene osa koosneb piiratud kiiruse vahet ­
sükli kiiruskõverast kuni viimase mõõtmiseni eriti suure kiiruse faasis, 
kus v = v  cap . Selle mõõtmise ajahetk on tähistatud kui t  exhigh  . 
Seejärel lisatakse mõõtmised n  add,exhigh  , mille puhul v  i = v  cap , nii et 
viimase mõõtmise ajahetk on (t  exhigh  + n  add,exhigh  ). 
Seejärel lisatakse piiratud kiiruse vahetsükli eriti suure kiiruse faasi 
ülejäänud osa, mis on identne baastsükli samasuguse osaga, nii et 
viimase mõõtmise ajahetk on (1800 + n  add,exhigh  ). 
Piiratud kiiruse lõpptsükli kestus on samasugune nagu baastsüklil, v.a 
n add,exhigh  ümardamisest tingitud erinevused.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 468  
2. all-lisa  
Käigu valik ja käiguvahetuspunkti kindlaksmääramine käsikäigukastiga 
sõidukite puhul  
1. Üldine lähenemisviis  
1.1. Käesolevas all-lisas kirjeldatud käiguvahetusmenetlusi kohaldatakse käsikäi ­
gukastiga sõidukite suhtes.  
1.2. Ettenähtud käigud ja käiguvahetuspunktid põhinevad sõidutakistuse ja 
kiirenduse ületamiseks vajaliku võimsuse ning mootori poolt konkreetses 
tsükli faasis kõikide käikudega pakutava võimsuse vahelisel tasakaalul.  
1.3. Kasutatavate käikude määramise arvutus peab põhinema mootori pöörlemis ­
sagedusel ja täiskoormuse võimsuskõveratel vastavalt mootori pöörlemissa ­
gedusele.  
1.4. Kahekäigulise (madal ja kõrge) jõuülekandega varustatud sõidukite puhul 
tuleb käigukasutuse määramisel arvesse võtta üksnes tavapäraseks maantee ­
kasutuseks mõeldud käiku.  
1.5. Ettekirjutusi siduri kasutamiseks ei kohaldata, kui sidur töötab automaatselt, 
ilma et juht peaks seda ühendama või lahutama.  
1.6. Käesolevat all-lisa ei kohaldata 8. all-lisa kohaselt katsetatud sõidukite 
suhtes.  
2. Nõutavad andmed ja eelarvutused  
Tsükli läbimisel veojõustendil on kasutatavate käikude määramiseks vaja 
järgmiseid andmeid ja teha järgmiseid arvutusi:  
a) P  rated , tootja deklareeritud mootori suurim nimivõimsus (kW);  
b) n  rated , mootori nimipöörlemissagedus, mille juures mootor saavutab oma 
suurima võimsuse. Kui suurim võimsus saavutatakse teatavas mootori 
pöörlemissageduse vahemikus, on n  rated selle vahemiku miinimumväärtus 
(min  –1 ); 
c) n  idle , pöörlemissagedus tühikäigul (min  –1 ); 
n idle mõõdetakse vähemalt ühe minuti jooksul proovivõtusagedusel vähe ­
malt 1 Hz sooja töötava mootoriga, käigukang seatud vabakäigu asen ­
disse ja sidur ühendatud. Temperatuuri, lisa- ja abiseadmete jne tingi ­
mused on samad, nagu on kirjeldatud 6. all-lisas 1. tüübi katse puhul.  
Käesolevas all-lisas kasutatav väärtus peab olema mõõteperioodi aritmee ­
tiline keskmine, mida on ümardatud või vähendatud lähima väärtuseni 
10 min  –1 . ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 469  
d) ng, edasikäikude arv;  
Edasikäigud tavapäraseks maanteekasutuseks mõeldud käiguvahemikus 
nummerdatakse mootori pöörlemissageduse (min  –1 ) ja sõiduki kiiruse 
(km/h) vahelise suhtarvu alanevas järjekorras. 1. käik on suurima ülekan ­
dearvuga käik, käik ng on väikseima ülekandearvuga käik. ng määrab 
kindlaks edasikäikude arvu.  
e) ndv  i , suhe, mis on saadud mootori pöörlemissageduse n jagamisel 
sõiduki kiirusega v igal käigul i käikude vahemikus i–ng  max , 
min  –1 /(km/h);  
f) f  0 , f 1 , f 2 , katsetamiseks valitud sõidutakistuse tegurid vastavalt N, 
N/(km/h) ja N/(km/h)  2 ; 
g) n  max 
n max_95,  minimaalne mootori pöörlemissagedus, kus 95 % nimivõimsu ­
sest on saavutatud (min  –1 ). 
Kui n  max_95  on vähem kui 65 % väärtusest n  rated , tuleb n  max_95  seadistada 
65 %-le väärtusest n  rated . 
Kui 65 % väärtusest (n  rated × ndv  3 /ndv  2 ) < 1,1  × (n idle + 0,125 × 
(n rated - n idle )), tuleb n  max_95  seadistada:  
1,1 Ü ðn idle þ 0,125 Ü ðn rated Ä n idle ÞÞ Ü ndv  2=ndv  3 
n max ðng vmax Þ ¼ ndvðng vmax Þ Ü v max;cycle 
kus: 
ng vmax on määratletud käesoleva all-lisa punkti 2 alapunktis i;  
v max,cycle  on suurim kiirus sõiduki kiiruskõveral 1. all-lisa kohaselt 
(km/h);  
n max on väärtuste n  max_95  ja n  max (ng  vmax ) maksimum (min  –1 ). 
h) P  wot (n), täiskoormuse võimsuskõver mootori pöörlemissagedusel vahe ­
mikus n  idle –n rated või n  max , või ndv(ng  vmax ) × v  max , olenevalt sellest, 
kumb on kõrgem.  
ndv(ng  vmax ) on suhe, mis on saadud mootori pöörlemissageduse n jaga ­
misel sõiduki kiirusega v käigul ng  vmax (min  –1 /km/h);  
Võimsuskõver koosneb piisavast arvust andmekogumitest (n, P  wot ), 
mistõttu järjestikuste andmekogumite vahelisi vahepunkte saab arvutada 
lineaarse interpolatsiooni teel. XX lisa kohaselt ei tohi lineaarse interpo ­
latsiooni kõrvalekalle täiskoormuse võimsuskõverast olla suurem kui 
2 %. Esimene andmekogum on väärtuse n  idle või väiksem juures. 
Andmekogumid ei pea paiknema võrdsete vahedega. Täiskoormuse 
võimsus mootori pöörlemissageduse juures, mida XX lisa ei hõlma (nt 
n idle ), määratakse XX lisas kirjeldatud meetodil.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 470  
i) ng  vmax 
ng vmax , käik, millega saavutatakse sõiduki suurim kiirus ja mis määra ­
takse kindlaks järgmiselt:  
Kui v  max (ng) ≥ v max (ng-1), siis  
ng vmax = ng  
muul juhul ng  vmax = ng-1,  
kus: 
v max (ng) on sõiduki kiirus, mille juures nõutud sõidutakistuse 
võimsus võrdub saadaoleva võimsusega (P  wot ) käigul ng 
(vt joonis A2/1a).  
v max (ng-1) on sõiduki kiirus, mille juures nõutud sõidutakistuse 
võimsus võrdub saadaoleva võimsusega (P  wot ) järgmisel 
madalamal käigul (vt joonis A2/1b).  
Nõutav sõidutakistuse võimsus (kW) arvutatakse järgmise valemi abil:  
P required ¼ f 0 Ü v max þ f 1 Ü v 2 
max þ f 2 Ü v 3 
max 
3 600  
kus: 
v max on sõiduki kiirus (km/h).  
Saadaolev võimsus sõiduki kiirusel v  max käiguga ng või käiguga ng-1 
võidakse kindlaks määrata täiskoormuse võimsuskõveralt (P  wot (n)) järg­
mise valemi abil:  
n ng ¼ ndv  ng Ü v max ðngÞ; n ngÄ1 ¼ ndv  ngÄ1 Ü v max ðng Ä 1Þ 
ja vähendades täiskoormuse võimsuskõvera võimsusväärtusi 10 % võrra.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 471  
Joonis A2/1a  
Näide, mille puhul ng  max on kõrgeim käik
  
Joonis A2/1b  
Näide, mille puhul ng  max on 2. kõrgeim käik
  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 472  
j) Aeglase käigu väljajätmine  
1. käik võidakse tootja taotlusel välja jätta, kui kõik järgmised tingi ­
mused on täidetud:  
1) sõidukil ei ole kahekäigulist jõuülekannet;  
2) sõiduki tüüpkond on saanud kinnituse haagise vedamiseks;  
3) ðndv  1=ndvðng vmax ÞÞ Ü ðv max Ü ndvðng vmax Þ=n rated Þ> 7; 
4) ðndv  2=ndvðng vmax ÞÞ Ü ðv max Ü ndvðng vmax Þ=n rated Þ> 4; 
5) sõiduk, mille mass on määratud alloleva valemi kohaselt, peab olema 
suuteline paigalt võtma nelja sekundi jooksul, vähemalt 12 % kallakul 
viiel korral viie minuti jooksul.  
m r + 25 kg + (MC – m  r – 25 kg) × 0,28 (0,15 M-kategooria sõidukite 
puhul).  
kus: 
ndv(ng  vmax ) on suhe, mis on saadud mootori pöörlemissageduse n jaga ­
misel sõiduki kiirusega v käigul ng  vmax (min  -1 /km/h);  
m r on sõidukorras sõiduki mass (kg);  
MC on autorongi täismass (sõiduki täismass + haagise suurim 
mass) (kg).  
Sel juhul ei kasutata 1. käiku tsükli läbimisel veojõustendil ja käigud 
tuleb uuesti nummerdada, alustades 1. käiguna 2. käigust.  
k) n  min_drive  määratlus  
n min_drive  on minimaalne mootori pöörlemissagedus sõiduki liikumisel 
(min  –1 ); 
n gear = 1 puhul n  min_drive  = n  idle , 
n gear = 2 puhul  
a) üleminekuks 1. käigult 2. käigule:  
n min_drive  = 1,15 ×n  idle , 
b) aeglustamiseks seiskumiseni:  
n min_drive  = n  idle . 
c) kõikide muude sõidutingimuste puhul:  
n min_drive  = 0,9 × n  idle . ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 473  
n gear > 2 puhul määratakse n  min_drive  : 
n min_drive  = n  idle + 0,125 × (n  rated -n idle ). 
n min_drive  lõplikku tulemust ümardatakse lähima täisarvuni. Näide: 
1 199,5 ümardatakse 1 200ks, 1 199,4 ümardatakse 1 199ks.  
Tooja taotlusel võib kasutada kõrgemaid väärtusi.  
l) TM, sõiduki katsemass (kg).  
3. Nõutava võimsuse, mootori pöörlemissageduse, saadaoleva võimsuse ja 
võimaliku kasutatava käigu arvutused  
3.1. Nõutava võimsuse arvutamine  
Tsüklikõvera igal sekundil j arvutatakse sõidutakistuse ületamiseks ja kiiren ­
damiseks nõutav võimsus järgmise valemi abil: 
P required ;j ¼ Í f 0 Ü v j þ f 1 Ü v 2 
j þ f 2 Ü v 3 
j 
3 600 Î 
þ kr Ü a j Ü v j Ü TM 
3 600  
kus: 
P required,j  on nõutav võimsus sekundil j (kW);  
a j on sõiduki kiirendus sekundil j (m/s  2 ), a j ¼ ðv jþ1 Äv j Þ 
3,6Üðt jþ1 Ät j Þ ; 
kr on tegur, mis võtab arvesse jõuülekandeseadme inertstakistusi ja 
on seatud väärtusele 1,03.  
3.2. Mootori pöörlemissageduste kindlaksmääramine  
Iga v  j < 1 km/h puhul eeldatakse, et sõiduk seisab paigal ja mootori pöör ­
lemissageduseks on seatud n  idle . Käigukang peab olema vabakäigu asendis 
ning sidur ühendatud, v.a üks sekund enne paigaltseisust kiirenduse alusta ­
mist, kui tuleb valida esimene käik ning sidur lahutada.  
Iga tsüklikõvera v  j ≥ 1 km/h ja iga käigu i puhul (i = 1–ng  max ) tuleb mootori 
pöörlemissagedus (n  i,j ) arvutada järgmise valemi abil: 
n i;j ¼ ndv  i Ü v j 
3.3. Võimalike käikude vali  min e mootori pöörlemissageduste puhul  
Järgmised käigud võib valida kiiruskõvera läbimiseks kiirusega v  j : 
a) kõik käigud i < ng  vmax , kus n  min_drive  ≤ n i,j ≤ n max_95  , 
b) kõik käigud i ≥ ng  vmax , kus n  min_drive  ≤ n i,j ≤ n max (ng  vmax ), 
c) 1. käik, kui n  1,j < n  min_drive  . ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 474  
Kui a  j ≤ 0 ja n  i,j ≤ n idle , tuleb n  i,j seadistada väärtusele n  idle ning sidur tuleb 
lahutada.  
Kui a  j > 0 ja n  i,j ≤ (1,15 × n  idle ), tuleb n  i,j seadistada väärtusele (1,15 × n  idle ) 
ning sidur tuleb lahutada.  
3.4. Saadaoleva võimsuse arvutamine  
Saadaolev võimsus igal võimalikul käigul i ja iga tsüklikõvera sõiduki 
kiiruse väärtusel (v  i ) arvutatakse järgmise valemi abil: 
P available_i ;j ¼ P wot ðn i;j Þ Ü ð1 Ä ðSM þ ASMÞÞ 
kus: 
P rated on nimivõimsus (kW);  
P wot on täiskoormuse võimsuskõveral täiskoormuse n  i,j juures saadaolev 
võimsus;  
SM on ohutusvaru, kujutades endast statsionaarse täiskoormuse võim ­
suse ja üleminekutingimustes saadaoleva võimsuse vahelist erine ­
vust. SM seatakse väärtusele 10 %;  
ASM on täiendav eksponentsiaalne võimsuse ohutusvaru, mida võib 
kohaldada tootja taotlusel. ASM kehtib täielikult vahemikus n  idle 
ja n  start ning läheneb nullile astmeliselt väärtuse n  end juures, nagu 
kirjeldavad järgmised nõuded:  
kui n  i,j ≤ n start , siis ASM = ASM  0 ; 
kui n  i,j > n  start , siis: 
ASM ¼ ASM  0 Ü expðlnð0,005 =ASM  0 Þ Ü ðn start Ä nÞ=ðn start Ä n end ÞÞ 
ASM  0 , n start ja n  end määrab tootja, kuid need peavad vastama järgmistele 
tingimustele:  
n start ≥ n idle , 
n end > n  start . 
Kui a  j > 0 ja i = 1 või i = 2 ning P  available_i,i  < P  required,j  , tuleb väärtust n  i,j 
suurendada 1 min  –1 kaupa, kuni P  available_i,i  < P  required,j  , ning sidur peab 
olema lahutatud.  
3.5. Võimalike kasutatavate käikude kindlaksmääramine  
Võimalikud kasutatavad käigud määratakse kindlaks järgmiste tingimustega:  
a) punkti 3.3 tingimused on täidetud ja  
▼C2 
b) P  available_i,j  ≥ P required,j  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 475  
tsüklikõvera igal sekundil j kasutatav esialgne käik on kõrgeim lõplik 
võimalik käik (i  max ). Paigalseisust liikuma hakkamisel kasutatakse ainult 
esimest käiku.  
Madalaim lõplik võimalik käik on i  min . 
4. Lisanõuded käigukasutuse korrigeerimiseks ja/või muutmiseks  
Esialgset käiguvalikut tuleb kontrollida ja muuta, et vältida liiga sagedast 
käiguvahetust ning tagada juhitavus ja praktilisus.  
Kiirendusfaas on rohkem kui 3 sekundit kestev ajavahemik, kus sõiduki 
kiirus on ≥ 1 km/h ja seda monotoonselt suurendatakse. Aeglustusfaas on 
rohkem kui 3 sekundit kestev ajavahemik, kus sõiduki kiirus on ≥ 1 km/h ja 
seda monotoonselt vähendatakse.  
Korrigeerimised ja/või muutmised toimivad vastavalt järgmistele nõuetele.  
a) Kui kiirendusfaasis läheb suuremal kiirusel vaja väiksemat käiku, korri ­
geeritakse varasemad kõrgemad käigud madalamale käigule vastavaks.  
Näide : v j < v  j+1 < v  j+2 < v  j+3 < v  j+4 < v  j+5 < v  j+6 . Esialgne arvutatud 
käigukasutus on 2, 3, 3, 3, 2, 2, 3. Sel juhul korrigeeritakse käigukasu ­
tust järgmiselt: 2, 2, 2, 2, 2, 2, 3.  
b) Kiirendustel kasutatavaid käike kasutatakse vähemalt 2 sekundi jooksul 
(nt käikude järjestus 1, 2, 3, 3, 3, 3, 3 asendatakse järjestusega 1, 1, 2, 2, 
3, 3, 3). Kiirendusfaasides ei tohi käike vahele jätta.  
c) Aeglustusfaasis kasutatakse käike n  gear > 2 seni, kuni mootori pöörlemis ­
sagedus ei lange allapoole väärtust n  min_drive  . 
Kui käikude järjestuse kestus on vaid 1 sekund, asendatakse see käiguga 
0 ja lahutatakse sidur.  
Kui käikude järjestuse kestus on 2 sekundit, asendatakse see 1. sekundiks 
käiguga 0 ja 2. sekundiks käiguga, mis järgneb pärast 2 sekundilist 
ajavahemikku. Sidur tuleb lahutada 1. sekundiks.  
Näide : Käikude järjestus 5, 4, 4, 2 asendatakse järjestusega 5, 0, 2, 2.  
d) 2. käiku kasutatakse aeglustusfaasis tsükli lühikese teekonna jooksul 
seni, kuni mootori pöörlemissagedus ei lange allapoole (0,9 × n  idle ). 
Kui mootori pöörlemissagedus langeb allapoole n  idle , tuleb sidur lahu ­
tada.  
e) Kui aeglustusfaas on lühikese teekonna viimane osa enne seiskumisfaasi 
ja 2. käiku kasutatakse üksnes kuni 2 sekundiks, võib siduri kas lahutada 
või seada käigukangi vabakäigu asendisse ja jätta siduri ühendatuks.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 476  
Allavahetus esimesele käigule ei ole n  end e aeglustusfaaside jooksul 
lubatud.  
f) Kui käiku i kasutatakse 1–5sekundilises ajalises järjestuses ning sellele 
järjestusele eelnev käik on madalam ja sellele järjestusele järgnev käik on 
sama või madalam kui sellele järjestusele eelnev käik, korrigeeritakse 
järjestuse käiku järjestusele eelnevale käigule vastavaks.  
Näited : 
i) käigujärjestus i – 1, i, i – 1 asendatakse järjestusega i – 1, i – 1, i 
– 1; 
ii) käigujärjestus i – 1, i, i, i – 1 asendatakse järjestusega i – 1, i – 1, i – 
1, i – 1;  
iii) käigujärjestus i – 1, i, i,i, i – 1 asendatakse järjestusega i – 1, i – 1, i 
– 1, i – 1, i – 1;  
iv) käigujärjestus i – 1, i, i, i, i, i – 1 asendatakse järjestusega i – 1, i – 
1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
v) käigujärjestus i – 1, i, i, i, i, i, i – 1 asendatakse järjestusega i – 1, i – 
1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1.  
Kõikidel juhtudel i–v peab olema täidetud tingimus i – 1 ≥ i min ; 
5. Punkti 4 alapunkte a–f (k.a) kohaldatakse üksteise järel, uurides igal juhul 
täielikku tsüklikõverat. Kuna käesoleva all-lisa punkti 4 alapunktide a–f 
muutmise tõttu võidakse luua uued käigukasutuse järjestused, tuleb kontrol ­
lida neid uusi käikude järjestusi kolm korda ja vajaduse korral muuta.  
Et oleks võimalik hinnata arvutuse õigsust, tuleb arvutada keskmine käik 
kiirusel v ≥ 1 km/h, mida on ümardatud nelja kümn  end kohani, ja lisada see 
kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 477  
3. all-lisa  
Reserveeritud  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 478  
4. all-lisa  
Sõidutakistus ja dünamomeetri seadistus  
1. Kohaldamisala  
Käesolevas all-lisas kirjeldatakse katsesõiduki sõidutakistuse kind ­
laksmääramist ja selle sõidutakistuse ülekandmist veojõustendile.  
2. Mõisted ja definitsioonid  
2.1. Reserveeritud  
2.2. Võrdluskiiruspunktid algavad kiirusel 20 km/h 10 km/h astmeliselt 
ja suurim võrdluskiirus vastab järgmistele sätetele:  
a) suurim võrdluskiiruspunkt on 130 km/h või rakendatava katset ­
sükli suurimast kiirusest vahetult ülespoole jääv võrdluskiirus ­
punkt, kui see väärtus on alla 130 km/h. Kui rakendatav katset ­
sükkel sisaldab alla nelja tsüklifaasi (väike, keskmine, suur ja 
eriti suur) ning tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul 
võib suurimat võrdluskiirust suurendada võrdluskiiruspunktini 
kohe pärast järgmise kõrgema faasi suurimat kiirust, kuid mitte 
üle 130 km/h; sel juhul määratakse sõidutakistus ja veojõustendi 
seadistus samade võrdluskiiruspunktide abil;  
b) kui tsükli puhul rakendatav võrdluskiiruspunkt, millele liidetakse 
14 km/h, on suurem või võrdne kui sõiduki suurim kiirus v  max , 
tuleb see võrdluskiiruspunkt vabajooksukatsest ja veojõustendi 
seadistusest välja jätta. Järgmisest madalamast võrdluskiirus ­
punktist saab sõiduki puhul kõrgeim võrdluskiiruspunkt.  
2.3. Kui ei ole sätestatud teisiti, arvutatakse tsüklienergianõudlus 7. all- 
lisa punkti 5 kohaselt rakendatava sõidutsükli sihtkiiruse kõveral.  
2.4. f  0 , f 1 , f 2 on sõidutakistuse võrrandi F = f  0 + f  1 × v + f  2 × v  2 
sõidutakistustegurid, mis on määratud vastavalt käesolevale all- 
lisale.  
f 0 on püsiv sõidutakistustegur (N);  
f 1 on esmase järjestuse sõidutakistustegur (N/(km/h));  
f 2 on teise järjestuse sõidutakistustegur (N/(km/h)  2 ). 
Kui ei ole sätestatud teisiti, tuleb sõidutakistustegurid arvutada 
vähimruutude regressioonanalüüsi abil võrdluskiiruspunktide vahe ­
mikus.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 479  
2.5. Pöörlev mass  
2.5.1. m  r kindlaksmääramine  
m r on kõikide rataste ja koos ratastega teel pöörlevate sõiduki 
komponentide ekvivalentne täismass (kg), kui käigukast on seatud 
vabakäigu asendisse. m  r mõõdetakse ja arvutatakse tüübikinnitusa ­
sutuse heakskiidetud sobiva meetodi abil. Teise võimalusena võib 
m r hinnanguliselt olla 3 % töökorras sõiduki massi ja 25 kg 
summast.  
2.5.2. Pöörleva massi rakendamine sõidutakistuse suhtes  
Vabajooksuajad kantakse üle jõududele ja vastupidi, võttes arvesse 
rakendatavat katsemassi, millele liidetakse m  r . Seda kohaldatakse nii 
teel kui ka veojõustendil tehtud mõõtmiste suhtes.  
2.5.3. Pöörleva massi rakendamine inertsi seadistuse puhul  
Kui sõidukit katsetatakse nelikveostendil ning mõlemad teljed pöör ­
levad ja mõjutavad stendi mõõtmistulemusi, tuleb veojõustendi ekvi ­
valentseks inertsmassiks määrata rakendatav katsemass.  
Vastasel juhul tuleb veojõustendi ekvivalentse inertsi massiks 
seadistada katsemass, millele liidetakse kas rataste ekvivalentne täis ­
mass, mis ei mõjuta mõõtmistulemusi, või 50 % väärtusest m  r . 
3. Üldnõuded  
Tootja vastutab sõidutakistustegurite täpsuse eest ja tagab selle iga 
sõidutakistuse tüüpkonda kuuluva seeriatootmises oleva sõiduki 
puhul. Kõrvalekaldeid sõidutakistuse määramis-, modelleerimis- ja 
arvutamismeetodite piires ei tohi kasutada seeriatootmises olevate 
sõidukite sõidutakistuse alahindamiseks. Tüübikinnitusasutuse taot ­
lusel tuleb tõendada üksiku sõiduki sõidutakistustegurite täpsust.  
3.1. Üldine mõõtetäpsus  
Nõutav üldine mõõtetäpsus peab olema järgmine:  
a) sõiduki kiirus: ± 0,2 km/h, mõõtesagedusega vähemalt 10 Hz;  
b) aja täpsus, kordustäpsus ja eraldusvõime: min ± 10 ms;  
c) rataste pöördemoment: ± 6 Nm või ± 0,5 % suurimast mõõdetud 
kogupöördemomendist, olenevalt sellest, kumb on suurem, kogu 
sõiduki puhul, mõõtesagedusega vähemalt 10 Hz;  
d) tuule kiirus: ± 0,3 m/s, mõõtesagedusega vähemalt 1 Hz;  
e) tuule suund: ± 3°, mõõtesagedusega vähemalt 1 Hz;  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 480  
f) Õhutemperatuur ± 1 °C, mõõtesagedusega vähemalt 0,1 Hz;  
g) õhurõhk: ± 0,3 kPa, mõõtesagedusega vähemalt 0,1 Hz;  
h) sõiduki mass mõõdetuna samal kaalul enne ja pärast katset: 
± 10 kg (± 20 kg sõidukite puhul, mille mass on > 4 000 kg);  
i) rehvirõhk: ± 5 kPa;  
j) ratta pöörlemissagedus: ± 0,05 s  -1 või 1 %, olenevalt sellest, 
kumb on suurem.  
3.2. Tuuletunneli kriteeriumid  
3.2.1. Tuule kiirus  
Tuule kiirus jääb mõõtmise ajal ± 2 km/h piiresse katsesektsiooni 
keskel. Võimalik tuule kiirus on vähemalt 140 km/h.  
3.2.2. Õhutemperatuur  
Õhutemperatuur jääb mõõtmise ajal ± 3 °C piiresse katsesektsiooni 
keskel. Õhutemperatuuri jaotus düüsi väljalaske juures jääb ± 3 °C 
piiresse.  
3.2.3. Turbulents  
Võrdsete vahedega 3 × 3 ruudustiku puhul kogu düüsi väljalas ­
keavas ei tohi turbulentsi intensiivsus (Tu) ületada 1 %. Vt joonis 
A4/1.  
Joonis A4/1  
Turbulentsi intensiivsus
  
Tu ¼ u′ 
U ∞ 
kus: 
Tu on turbulentsi intensiivsus;  
u′ on turbulentse kiiruse kõikumine (m/s);  
U ∞ on vaba voolu kiirus (m/s).  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 481  
3.2.4. Tahke keha tõkestava mõju suhe  
Sõiduki tõkestava mõju suhe ε sb , mida väljendatakse alljärgneva 
võrrandi abil arvutatud sõiduki lauppinna ja düüsi väljalaskeava 
pindala jagatisena, ei tohi olla suurem kui 0,35. 
ε sb ¼ A f 
A nozzle 
kus: 
ε sb on sõiduki tõkestava mõju suhe;  
A f on sõiduki lauppind (m  2 ); 
A nozzle  on düüsi väljalaskeava pindala (m  2 ). 
3.2.5. Pöörlevad rattad  
Rataste aerodünaamilise mõju nõuetekohaseks kindlaksmääramiseks 
pöörlevad katsesõiduki rattad sellise kiirusega, et saadud sõiduki 
kiirus jääb tuule kiiruse kõrvalekalde ± 3 km/h piiresse.  
3.2.6. Konveierlint  
Katsesõiduki kere all vedelikuvoolu matkimiseks on tuuletunnelis 
konveierlint, mis ulatub sõiduki eest taha. Konveierlindi lineaarne 
kiirus jääb tuule kiiruse ± 3 km/h piiresse.  
3.2.7. Vedeliku voolunurk  
Üheksas düüside alale võrdselt jaotatud punktis ei tohi mõlema 
nurga (Y-, Z-tasapind) α ja β ruutkeskmise hälve düüsi väljalas ­
keavas olla suurem kui 1°.  
3.2.8. Õhurõhk  
Üheksas düüside väljalaskeavade alal võrdselt jaotatud punktis peab 
kogurõhu standardhälve düüsi väljalaskeavas olema 0,02 või 
väiksem. 
σ Í ΔP t 
q Î 
Ï 0,02  
kus: 
σ on rõhusuhte standardhälve  ð ΔP t 
q Þ; 
ΔP t on kogurõhu muutus mõõtepunktide vahel (N/m  2 ); 
q on dünaamiline rõhk (N/m  2 ). 
Rõhukoefitsiendi cp absoluutne erinevus tasakaalukeskmest 3 
meetrit eespool ja 3 meetrit tagapool tühjas katsesektsioonis ning 
düüsi väljalaskeava keskme kõrgusel ei tohi hälbida rohkem kui 
± 0,02. 
jcp x¼þ3m Ä cp x¼Ä3m j Ï 0,02 ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 482  
kus: 
cp on rõhukoefitsient.  
3.2.9. Piirkihi paksus  
x = 0 (tasakaalukese) juures peab tuule kiirus olema vähemalt 99 % 
sissevoolukiirusest 30 mm kõrgusel tuuletunneli põrandast. 
δ 99 ðx ¼ 0 mÞ Ï 30 mm  
kus: 
δ 99 on teega risti olev vahemaa, mille puhul 99 % vabavoolu 
kiirusest on saavutatud (piirkihi paksus).  
3.2.10. Piirdesüsteemi tõkestava mõju suhe  
Piirdesüsteemi ei tohi paigaldada sõiduki ette. Piirdesüsteemist 
tingitud sõiduki lauppinna suhtelise tõkestava mõju suhe ( ε restr ) ei 
tohi ületada 0,10. 
ε restr ¼ A restr 
A f 
kus: 
ε restr on piirdesüsteemi suhtelise tõkestava mõju suhe;  
A restr on düüsi esiküljele projekteeritud piirdesüsteemi lauppind (m  2 ); 
A f on sõiduki lauppind (m  2 ). 
3.2.11. Kaalu mõõtetäpsus x-suunas  
X-suunas mõjuva jõu ebatäpsus ei tohi olla suurem kui ± 5 N. 
Mõõdetud jõu resolutsioon peab jääma ± 3 N piiresse.  
3.2.12. Mõõtetulemuste korduvus  
Mõõdetud jõu korduvus peab jääma ± 3 N piiresse.  
4. Sõidutakistuse mõõtmine maanteel  
4.1. Maanteekatse nõuded  
4.1.1. Maanteekatse väliskeskkonnatingimused  
4.1.1.1. Lubatud tuuletingimused  
Suurimaid lubatud tuuletingimusi sõidutakistuse määramiseks on 
kirjeldatud punktides 4.1.1.1.1 ja 4.1.1.1.2  
Kasutatava anemomeetri liigi rakendatavuse määramiseks tuleb 
kindlaks määrata tuule kiiruse aritmeetiline keskmine tuule kiiruse 
pideva mõõtmise teel tunnustatud meteoroloogilise mõõteriista abil 
katsetee kõrval, kus esinevad kõige tüüpilisemad tuuletingimused, 
ning teepinnast kõrgemal.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 483  
Kui ei ole võimalik teha katseid vastassuundades samas katseraja 
osas (nt ovaalsel katserajal, kus on kohustuslik sõidusuund), tuleb 
mõõta tuule kiirus ja suund igas katseraja osas. Sel juhul määrab 
kõrgem mõõdetud väärtus kasutatava anemomeetri liigi ja madalam 
väärtus tuuleparandusest loobumise võimaldamise kriteeriumi.  
4.1.1.1.1. Lubatud tuuletingimused statsionaarse anemomeetri kasutamisel  
Statsionaarset anemomeetrit kasutatakse üksnes siis, kui tuule kesk ­
mine kiirus on viie sekundi jooksul alla 5 m/s ja suurim tuule kiirus 
on vähem kui kahe sekundi jooksul alla 8 m/s. Lisaks peab teega 
ristuva tuule vektorkomponendi kiirus olema alla 2 m/s. Tuulepa ­
randus tuleb arvutada käesoleva all-lisa punkti 4.5.3 kohaselt. Tuule ­
parandusest võidakse loobuda, kui tuule kiiruse väikseim aritmeeti ­
line keskmine on kuni 2 m/s.  
4.1.1.1.2. Tuuletingimused pardaanemomeetri abil  
Katse tegemiseks pardaanemomeetriga tuleb seadet kasutada nii, 
nagu on kirjeldatud käesoleva all-lisa punktis 4.3.2. Tuule kiiruse 
üldine aritmeetiline keskmine katseteel tehtava katse käigus on alla 
7 m/s ja suurim kiirus alla 10 m/s. Lisaks peab teega ristuva tuule 
vektorkomponendi kiirus olema alla 4 m/s.  
4.1.1.2. Õhutemperatuur  
Õhutemperatuur peaks jääma vahemikku 5 °C – 35 °C (k.a).  
Kui vabajooksukatse käigus mõõdetud kõrgeima ja madalaima 
temperatuuri vahe on suurem kui 5 °C, tuleb iga katse puhul eraldi 
rakendada temperatuuriparandust koos selle katse ümbritseva õhu 
temperatuuri aritmeetilise keskmisega.  
Sel juhul tuleb iga üksiku katse puhul määrata sõidutakistustegurite 
f 0 , f 1 ja f  2 väärtused ning neid korrigeerida. f  0 , f 1 ja f  2 väärtuste 
viimane kogum on eraldi korrigeeritud tegurite f  0 , f 1 ja f  2 aritmee­
tiline keskmine.  
Tootja võib alternatiivina valida vabajooksukatsete tegemise tempe ­
ratuurivahemikus 1–5 °C.  
4.1.2. Katsetee  
Teepind peab olema lame, tasane, puhas, kuiv ja ilma takistusteta 
või tuuletõketeta, mis võivad takistada sõidutakistuse mõõtmist, ning 
selle tekstuur ja koostis peavad esindama praeguseid linna- ja kiirtee 
teekatteid. Katsetee pikikalle ei tohi ületada ± 1 %. Üksteisest kolme 
meetri kaugusel asetsevate punktide vaheline kalle ei tohi erineda 
rohkem kui ± 0,5 % selle pikikaldest. Kui ei ole võimalik teha 
katseid vastassuundades samas katseraja osas (nt ovaalsel katserajal, 
kus on kohustuslik sõidusuund), peab kõrvuti asetsevate katseraja 
lõikude pikikallete summa jääma 0 ja 0,1 % tõusu vahele. Katsetee 
suurim kumerus peab olema 1,5 %.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 484  
4.2. Ettevalmistamine  
4.2.1. Katsesõiduk  
Iga katsesõiduki kõik komponendid peavad olema kooskõlas toot ­
misseeriaga või kui sõiduk erineb seeriatootmises olevast sõidukist, 
lisatakse kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse täielik 
kirjeldus.  
4.2.1.1. Ilma interpolatsioonimeetodit kasutamiseta  
Katsesõiduk (sõiduk H) koos sõidutakistuse asjaomaste karakteristi ­
kutega (s.t mass, aerodünaamiline takistus ja rehvide veeretakistus), 
mis tekitavad suurima tsüklienergianõudluse, tuleb valida interpolat ­
siooni tüüpkonnast (vt käesoleva lisa punkt 5.6).  
Kui erinevate velgede aerodünaamiline mõju ühe interpolatsiooni 
tüüpkonna piires pole teada, peab valik tuginema suurimale eelda ­
tavale aerodünaamilisele takistusele. Juhisena võib suurimat aerodü ­
naamilist takistust eeldada ratta puhul, millel on a) suurim laius, b) 
suurim läbimõõt ja c) kõige avatum disain (selles tähtsuse järje ­
korras).  
Ratta valimine ei piira suurimat tsüklienergianõuet.  
4.2.1.2. Interpolatsiooni meetodi kasutamine  
Tootja soovil võidakse rakendada interpolatsioonimeetodit interpo ­
latsiooni tüüpkonna üksikute sõidukite suhtes (vt 6. all-lisa punkt 
1.2.3.1 ja 7. all-lisa punkt 3.2.3.2).  
Sel juhul valitakse interpolatsiooni tüüpkonnast välja kaks katsesõi ­
dukit, mis vastavad interpolatsioonimeetodi nõuetele (6. all-lisa 
punktid 1.2.3.1 ja 1.2.3.2).  
Katsesõiduk H on sõiduk, mis tekitab sellest valikust suurema – ja 
eelistatavalt suurima – tsüklienegianõudluse, ning katsesõiduk L 
tekitab väiksema – ja eelistatavalt väikseima – tsüklienergianõud ­
luse. 
Kogu lisavarustus ja/või kõik kerekujud, mida on otsustatud inter ­
polatsioonimeetodil mitte arvesse võtta, tuleb paigaldada mõlemale 
katsesõidukile H ja L nii, et see lisavarustus tekitaks sõidutakistuse 
asjaomastest karakteristikutest (s.t mass, aerodünaamiline takistus ja 
rehvide veeretakistus) tingitud suurima tsüklienergianõudluse 
kombinatsiooni.  
4.2.1.3. Sõidutakistuse tüüpkonna rakendamine  
4.2.1.3.1. Tootja soovil ja käesoleva lisa punkti 5.7 kriteeriumide täitmisel 
tuleb arvutada sõidutakistuse väärtused interpolatsiooni tüüpkonna 
sõidukite H ja L puhul.  
4.2.1.3.2. Käesoleva all-lisa punkti 4.2.1.3 eesmärgil tuleb sõidutakistuse tüüp ­
konda kuuluv sõiduk H nimetada sõidukiks H  R . Kõik käesoleva all- 
lisa punktis 4.2.1 tehtud viited sõidukile H asendatakse sõidukiga 
H R ja kõik käesoleva all-lisa punktis 4.2.1 tehtud viited interpolat ­
siooni tüüpkonnale asendatakse sõidutakistuse tüüpkonnaga.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 485  
4.2.1.3.3. Käesoleva all-lisa punkti 4.2.1.3 eesmärgil tuleb sõidutakistuse tüüp ­
konda kuuluv sõiduk L nimetada sõidukiks L  R . Kõik käesoleva all- 
lisa punktis 4.2.1 tehtud viited sõidukile L asendatakse sõidukiga L  R 
ja kõik käesoleva all-lisa punktis 4.2.1 tehtud viited interpolatsiooni 
tüüpkonnale asendatakse sõidutakistuse tüüpkonnaga.  
4.2.1.3.4. Erandina 6. all-lisa punktides 1.2.3.1 ja 1.2.3.2 interpolatsiooni tüüp ­
konna sõidukeid hõlmavatest nõuetest peab sõidutakistuse tüüp ­
konna sõidukite H  R ja L  R tsüklienergianõudluse erinevus olema 
vähemalt 4 % ja mitte suurem kui 35 % H  R põhjal täieliku WLTC 
3. klassi tsükli jooksul.  
Kui sõidutakistuse tüüpkonda kuulub rohkem kui üks jõuülekanne, 
tuleb sõidutakistuse määramiseks kasutada suurima võimsuskaoga 
jõuülekannet.  
4.2.1.3.5. Sõidutakistused H  R ja/või L  R tuleb määrata vastavalt käesolevale 
all-lisale.  
Sõidutakistuse tüüpkonda kuuluvate interpolatsiooni tüüpkonna 
sõidukite H (ja L) sõidutakistus tuleb arvutada vastavalt 7. all-lisa 
punktidele 3.2.3.2.2–3.2.3.2.2.4 (k.a) järgmisel viisil:  
a) kasutades võrrandi sisenditena H ja L asemel sõidutakistuse 
tüüpkonna sõidukeid H  R ja L  R ; 
b) kasutades „üksiku sõiduki“ sisendandmetena interpolatsiooni 
tüüpkonna sõiduki H (või L) sõidutakistuse parameetreid (s.t 
katsemass, Δ(C D × A  f ) võrreldes sõidukiga L  R ja rehvide veere ­
takistus);  
c) korrates seda arvutust iga sõidutakistuse tüüpkonda kuuluva 
interpolatsiooni tüüpkonna sõiduki H ja L puhul.  
Sõidutakistuse interpoleerimist tuleb rakendada üksnes nende sõidu ­
takistuse seisukohast oluliste karakteristikute suhtes, mille puhul 
tehti kindlaks, et need on katsesõidukil L  R ja H  R erinevad. 
Muu(de) sõidutakistuse karakteristiku(te) puhul tuleb kohaldada 
sõiduki H  R väärtust.  
4.2.1.4. Sõidutakistuse maatriksi tüüpkonna rakendamine  
Sõiduk, mis vastab käesoleva lisa punkti 5.8 kriteeriumidele, s.t:  
a) esindab sõidutakistuse maatriksi tüüpkonnaga hõlmatavat kavan ­
datud komplekteeritud sõidukite seeriat hinnanguliselt halvima 
C D väärtuse ja kerekuju poolest ning  
b) esindab sõidutakistuse maatriksi tüüpkonnaga hõlmatavat kavan ­
datud sõidukiseeriat lisavarustuse massi hinnangulise keskmise 
poolest, seda kasutatakse sõidutakistuse määramiseks.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 486  
Kui ei suudeta komplekteeritud sõiduki puhul määrata iseloomu ­
likku kerekuju, tuleb katsesõiduk varustada ruudukujulise ümarate 
nurkadega kastiga, mille suurim raadius on 25 mm ja laius võrdub 
sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda kuuluvate sõidukite suurima 
laiusega, ning katsesõiduki, sh kasti kogukõrgus on 3,0 m ± 0,1 m.  
Valmistaja ja tüübikinnitusasutus lepivad kokku selles, milline 
sõiduki katsemudel on tüüpiline näide.  
Mõlema sõiduki H  M ja L  M parameetrid – katsemass, rehvide veere ­
takistus ja lauppind – tuleb määrata selliselt, et sõiduk H  M tekitab 
sõidutakistuse maatriksi tüüpkonna suurima tsüklienergianõudluse ja 
sõiduk L  M väikseima tsüklienergianõudluse. Tootja ja tüübikinnitus ­
asutus peavad kokku leppima sõiduki H  M ja L  M parameetrites.  
Kõikide sõidutakistuse maatriksi tüüpkonna üksikute sõidukite, sh 
H M ja L  M sõidutakistus tuleb arvutada käesoleva all-lisa punkti 5.1 
kohaselt.  
4.2.1.5. Liikuvad aerodünaamilised kereosad  
Katsesõidukite liikuvaid aerodünaamilisi kereosi tuleb kasutada 
sõidutakistuse määramisel, nagu on ette nähtud WLTP 1. tüübi 
katsetingimustes (katsetemperatuur, sõiduki kiirus ja kiirendusva ­
hemik, mootori koormus jne).  
Liikuvaks aerodünaamiliseks kereosaks peetakse iga sõidukisüs ­
teemi, mis muudab dünaamiliselt sõiduki aerodünaamilist takistust 
(nt sõiduki kõrguse kontroll). Tuleb lisada asjakohased nõuded, kui 
tulevased sõidukid on varustatud lisavarustusse kuuluvate liikuvate 
aerodünaamiliste osadega, mille mõju aerodünaamilisele takistusele 
põhjendab täiendavate nõuete vajadust.  
4.2.1.6. Kaalumine  
Enne ja pärast sõidutakistuse määramist tuleb kaaluda valitud 
sõidukit koos juhi ja varustusega, et määrata kindlaks aritmeetiline 
keskmine mass, m  av . Sõiduki mass peab olema suurem kui sõiduki 
H või sõiduki L katsemass või sellega võrdne sõidutakistuse määra ­
mise alguses.  
4.2.1.7. Katsesõiduki konfiguratsioon  
Katsesõiduki konfiguratsioon kantakse kõikidesse asjaomastesse 
katsearuannetesse ja seda kasutatakse edasistes vabajooksukatsetes.  
4.2.1.8. Katsesõiduki konditsioneerimine  
4.2.1.8.1. Sissesõitmine  
Katsesõiduk peab edasise katse eesmärgil sobivalt sissesõitmiseks 
läbima vähemalt 10 000, kuid mitte üle 80 000 km.  
4.2.1.8.1.1. Tootja soovil võib kasutada vähemalt 3 000 km läbisõiduga 
sõidukit.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 487  
4.2.1.8.2. Tootja spetsifikatsioonid  
Mittetüüpilise parasiitse takistuse vältimiseks peab sõiduk vastama 
tootja kavandatud seeriatootmissõiduki spetsifikatsioonidele seoses 
käesoleva all-lisa punktis 4.2.2.3 kirjeldatud rehvirõhkude, käesole ­
va all-lisa punktis 4.2.1.8.3 kirjeldatud rataste kokku- või lahku ­
jooksu, kliirensi, sõiduki kõrguse, jõuülekandeseadme, rattalaagrite 
määrdeainete ja pidurite seadistusega.  
4.2.1.8.3. Rataste kokku- või lahkujooks  
Rataste kokku- ja lahkujooks ning külgkalle peavad olema seatud 
tootja määratud vahemikus suurimale hälbele sõiduki pikiteljest. Kui 
tootja näeb ette sõiduki rataste kokku- ja lahkujooksu ning külg ­
kalde väärtused, tuleb neid väärtusi kasutada. Tootja soovil võib 
kasutada väärtusi, mille puhul hälve sõiduki pikiteljest on suurem 
kui ettenähtud väärtused. Ettenähtud väärtused on etaloniks kõigi 
sõiduki eluea jooksul tehtavate hooldustööde puhul.  
Muud reguleeritavad rataste kokku- ja lahkujooksu parameetrid (nt 
järeljooks) tuleb seada tootja soovitatud väärtustele. Soovitatavate 
väärtuste puudumisel tuleb need seadistada tootja määratud vahe ­
miku aritmeetilisele keskmisele.  
Sellised reguleeritavad parameetrid ja seatud väärtused kantakse 
kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse.  
4.2.1.8.4. Suletud paneelid  
Sõidutakistuse määramise ajal peavad mootoriruumi kaas, pakiruu ­
miluuk, käsitsi juhitavad liikuvad paneelid ja kõik aknad olema 
suletud.  
4.2.1.8.5. Vabajooksurežiim  
Kui dünamomeetri seadistuste määramisel ei ole võimalik täita käes ­
oleva all-lisa punktides 8.1.3–8.2.3 kirjeldatud kriteeriume mittekor ­
ratavate jõudude tõttu, tuleb sõiduk varustada sõiduki vabajooksu ­
režiimiga. Vabajooksurežiimi peab heaks kiitma tüübikinnitusasutus 
ja vabajooksurežiimi kasutamine kantakse kõikidesse asjaomastesse 
katsearuannetesse.  
4.2.1.8.5.1. Kui sõiduk on varustatud vabajooksurežiimiga, tuleb seda rakendada 
nii sõidutakistuse määramise ajal kui ka veojõustendil.  
4.2.2. Rehvid  
4.2.2.1. Rehvide valik  
Rehvide valik peab tuginema käesoleva all-lisa punktile 4.2.1 ning 
nende veeretakistused tuleb mõõta ÜRO Euroopa Majanduskomis ­
joni (UNECE) eeskirja nr 117 lisa 6 seeria 02 muudatuste kohaselt.  
Veeretakistuse koefitsiendid tuleb viia kooskõlla ja liigitada määruse 
(EÜ) nr 1222/2009 veeretakistuse klasside kohaselt.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 488  
Katsesõidukitele paigaldatud rehvide tegelikke veeretakistuse väär ­
tusi kasutatakse 7. all-lisa punktis 3.2.3.2 toodud interpolatsiooni ­
meetodi interpolatsioonijoone gradiendi määramiseks. Üksikute 
interpolatsiooni tüüpkonda kuuluvate sõidukite puhul peab interpo ­
latsioonimeetod põhinema üksikule sõidukile paigaldatud rehvide 
RRC-klassi väärtusel, nagu on toodud tabelis A4/1.  
Tabel A4/1  
Veeretakistuse koefitsientide (RRC) energiasäästlikkuse klassid rehvikategooriate C1, C2 ja C3 puhul 
(kg/t)  
Energiasäästlik ­
kuse klass  C1 klassi väärtus  C2 klassi väärtus  C3 klassi väärtus  
A RRC = 5,9  RRC = 4,9  RRC = 3,5  
B RRC = 7,1  RRC = 6,1  RRC = 4,5  
C RRC = 8,4  RRC = 7,4  RRC = 5,5  
D Tühi  Tühi  RRC = 6,5  
E RRC = 9,8  RRC = 8,6  RRC = 7,5  
F RRC = 11,3  RRC = 9,9  RRC = 8,5  
G RRC = 12,9  RRC = 11,2  Tühi  
4.2.2.2. Rehvide seisund  
Katses kasutatavad rehvid:  
a) ei tohi olla vanemad kui kaks aastat alates tootmiskuupäevast;  
b) ei tohi olla spetsiaalselt konditsioneeritud ega töödeldud (nt 
kuumutatud või tehislikult vanandatud), v.a rehvimustri algse 
kuju sisselihvimine;  
c) peavad olema sisse sõidetud vähemalt 200 km enne sõidutakis ­
tuse määramist;  
d) peavad enne katset olema rehvimustri püsiva sügavusega 
100–80 % rehvimustri esialgsest sügavusest kogu rehvimustri 
laiuses.  
4.2.2.2.1. Pärast rehvimustri sügavuse mõõtmist peab läbitav vahemaa piir ­
duma 500 km-ga. Kui läbitakse üle 500 km, tuleb mustri sügavust 
uuesti mõõta.  
4.2.2.3. Rehvirõhk  
Esi- ja tagarehvid tuleb täis pumbata rehvirõhuvahemiku alumise 
piirväärtuseni valitud rehvi vastava telje puhul vabajooksukatse 
massi juures, nagu on kindlaks määranud sõiduki tootja.  
4.2.2.3.1. Rehvirõhu reguleerimine  
Kui ümbritseva õhu ja seisutemperatuuride erinevus on suurem kui 
5 °C, tuleb rehvirõhku reguleerida järgmiselt:  
a) rehve tuleb seisutemperatuuril hoida üle ühe tunni sihtrõhust 
10 % suurema rõhu juures;  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 489  
b) enne katsetamist tuleb rehvirõhku vähendada käesoleva all-lisa 
punktis 4.2.2.3 toodud rehvirõhuni, korrigeerida vastavalt seisu ­
keskkonna temperatuuri ja ümbritseva katsetemperatuuri erine ­
vust kiirusega 0,8 kPa temperatuuril 1 °C järgmise võrrandi abil:  
Δp t ¼ 0,8 Ü ðT soak Ä T amb Þ 
kus: 
ΔP t on käesoleva all-lisa punktis 4.2.2.3 määratletud rehvirõ ­
hule lisatud rehvirõhu seadistus (kPa);  
0,8 on rõhu parandustegur (kPa/°C);  
T soak on rehvi seisutemperatuur ( °C);  
T amb on katse ümbritseva õhu temperatuur ( °C);  
c) rõhuseadistuse ja sõiduki soojenemise vahel tuleb rehve kaitsta 
väliste soojusallikate, sealhulgas päikesekiirguse eest.  
4.2.3. Seadmed  
Seadmed tuleb paigaldada nii, et nende mõju sõiduki aerodünaami ­
listele omadustele oleks minimaalne.  
Kui paigaldatud seadme mõju väärtusele (C  D × A  f ) on eeldatavasti 
suurem kui 0,015 m  2 , tuleb käesoleva all-lisa punkti 3.2 kriteeriu ­
mile vastavas tuuletunnelis teha mõõtmisi seadmega ja seadmeta 
sõidukiga. Saadud erinevus tuleb lahutada väärtusest f  2 . Tootja 
soovil ja tüübikinnitusasutuse loal võib määratud väärtust kasutada 
sarnaste sõidukite puhul, kus varustuse mõju on eeldatavasti sama.  
4.2.4. Sõiduki soojendamine  
4.2.4.1. Maanteel  
Soojendamine toimub üksnes sõidukiga sõitmisel.  
4.2.4.1.1. Enne soojendamist tuleb sõidukit aeglustada siduri lahutamise või 
automaatkäigukasti neutraalasendisse seadmisega, pidurdades 
mõõdukalt 80-lt 20 km/h-ni 5–10 sekundi jooksul. Pärast sellist 
pidurdamist enam ei aktiveerita ega reguleerita käsitsi pidurisüs ­
teemi.  
Tootja soovil ja tüübikinnitusasutuse loal võib pidurid aktiveerida ka 
pärast soojendamist samasuguse aeglustusega, nagu on kirjeldatud 
käesolevas punktis, ja ainult siis, kui see on vajalik.  
4.2.4.1.2. Soojendamine ja stabiliseerimine  
Kõikide sõidukitega tuleb sõita kiirusega, mis on 90 % rakendatava 
WLTC suurimast kiirusest. Sõidukiga võidakse sõita kiirusega, mis 
on 90 % järgmise kõrgema faasi suurimast kiirusest (vt tabel A4/2), 
kui see faas lisatakse rakendatavale WLTC soojendusmenetlusele, n 
agu on määratletud käesoleva all-lisa punktis 7.3.4. Sõidukit tuleb 
soojendada vähemalt 20 minutit, kuni on saavutatud stabiilsed tingi ­
mused.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 490  
Tabel A4/2  
Soojendamine ja stabiliseerimine faasiti  
Sõidukiklass  Rakendatav WLTC  90 % suurimast 
kiirusest  Järgmine kõrgem faas  
1. klass  Low  1 + Medium  1 58 km/h  puudub  
2. klass  Low  2 + Medium  2 + High  2 + Extra 
High  2 111 km/h  puudub  
Low  2 + Medium  2 + High  2 77 km/h  Extra High (111 km/h)  
3. klass  Low  3 + Medium  3 + High  3 + Extra 
High  3 118 km/h  puudub  
Low  3 + Medium  3 + High  3 88 km/h  Extra High (118 km/h)  
4.2.4.1.3. Stabiilse oleku kriteerium  
Vt käesoleva all-lisa punkt 4.3.1.4.2.  
4.3. Sõidutakistuse mõõtmine ja arvutamine vabajooksumeetodi abil  
Sõidutakistus tuleb määrata kas statsionaarse anemomeetri (käesole ­
va all-lisa punkt 4.3.1) või pardaanemomeetri (käesoleva all-lisa 
punkt 4.3.2) meetodi abil.  
4.3.1. Vabajooksumeetod statsionaarse anemomeetriga  
4.3.1.1. Võrdluskiiruste valik sõidutakistuse kõvera määramiseks  
Võrdluskiirused sõidutakistuse määramiseks tuleb valida käesoleva 
all-lisa punkti 2 kohaselt.  
4.3.1.2. Andmete kogumine  
Katse käigus tuleb kulunud aega ja sõiduki kiirust mõõta miinimum ­
sageduse 5 Hz juures.  
4.3.1.3. Sõiduki vabajooks  
4.3.1.3.1. Pärast käesoleva all-lisa punktis 4.2.4 kirjeldatud sõiduki soojen ­
dusst ja vahetult enne iga katsemõõtmist tuleb sõidukit kiirendada 
10–15 km/h üle suurima võrdluskiiruse ning sõita selle kiirusega 
kuni ühe minuti jooksul. Seejärel tuleb kohe alustada vabajooksu ­
katset.  
4.3.1.3.2. Vabajooksu ajal peab käigukast olema neutraalasendis. Tuleb vältida 
niipalju kui võimalik rooli liigutamist ja sõiduki pidureid ei tohi 
kasutada..  
4.3.1.3.3. Katset korratakse seni, kuni vabajooksu andmed vastavad statistilise 
täpsuse nõuetele, nagu on määratletud punktis 4.3.1.4.2.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 491  
4.3.1.3.4. Kuigi on soovitatav, et iga vabajooksukatse tehakse ilma katkestus ­
teta, võib teha mitmeosalisi katseid, kui ühe katse käigus ei 
suudetud koguda andmeid kõikide võrdluskiiruspunktide kohta. 
Mitmeosaliste katsete puhul tuleb hoolitseda selle eest, et sõiduki 
tingimused jääksid igas katkestuspunktis võimalikult stabiilseks.  
4.3.1.4. Sõidutakistuse määramine vabajooksuaja mõõtmise teel  
4.3.1.4.1. Tuleb mõõta võrdluskiirusele v  j vastav vabajooksuaeg sõiduki kiiru ­
sest (v  j + 5 km/h) kuni (v  j – 5 km/h) kulunud ajana.  
4.3.1.4.2. Need mõõtmised tuleb teha vastassuunas sõites, kuni on saadud 
vähemalt kolm mõõtmispaari, mis vastavad statistilisele täpsusele 
p j , nagu on määratletud järgmises võrrandis:  
p j ¼ h Ü σ j ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  n Ü Δt j p Ï 0,03  
kus: 
P j on võrdluskiirusel v  j tehtud mõõtmiste statistiline täpsus;  
n on mõõtmistulemuste paaride arv;  
Δt j on vabajooksuaja aritmeetiline keskmine võrdluskiirusel v  j (s), 
mis on saadud järgmise võrrandi abil:  
Δt j ¼ n 
P n 
i¼1 1 
Δt ji 
kus: 
Δt ji on kiirusel v  j tehtud i. mõõtmispaari vabajooksuaegade 
harmooniline aritmeetiline keskmine (s), mis on saadud järg ­
mise võrrandi abil:  
Δt ji ¼ 2 
Ê 1 
Δt jai Ì 
þ Ê 1 
Δt jbi Ì 
kus: 
Δt jai ning Δt jbi on vastavates suundades a ja b võrdluskiirusel v  j 
tehtud i. mõõtmise vabajooksuajad (s);  
σ j on standardhälve (s), mis on määratletud järgmise võrrandi 
abil: 
σ j ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
n Ä 1 X  n 
i¼1 ðΔt ji Ä Δt pj Þ 2 r 
h on tabelis A4/3 toodud koefitsient.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 492  
Tabel A4/3  
Koefitsient h n-i funktsioonina  
n h  h/  ﬃﬃﬃ n p n h  h/  ﬃﬃﬃ n p 
3 4,3  2,48  10  2,2  0,73  
4 3,2  1,60  11  2,2  0,66  
5 2,8  1,25  12  2,2  0,64  
6 2,6  1,06  13  2,2  0,61  
7 2,5  0,94  14  2,2  0,59  
8 2,4  0,85  15  2,2  0,57  
9 2,3  0,77  
4.3.1.4.3. Kui ühes suunas sõites tehtud mõõtmise käigus esineb mõni sõidu ­
takistuse katset mõjutav välistegur või juhi tegevus, tuleb see mõõt ­
mine ja vastav mõõtmine vastassuunas sõites tagasi lükata.  
Tuleb hinnata suurimat paaride arvu, mis endiselt vastab punktis 
4.3.1.4.2 määratletud statistilisele täpsusele, ja tagasilükatud mõõt ­
mispaaride arv ei tohi olla suurem kui 1/3 mõõtmispaaride koguar ­
vust.  
4.3.1.4.4. Sõidutakistuse aritmeetilise keskmise arvutamiseks tuleb kasutada 
järgmist võrrandit, kus kasutatakse alternatiivsete vabajooksuaegade 
harmoonilisi aritmeetilisi keskmisi.  
F j ¼ 1 
3,6 Ü ðm av þ m r Þ Ü 2 Ü Δv 
Δt j 
kus: 
Δt j on vahelduvate vabajooksuaegade kiirusel v  j tehtud mõõtmiste 
harmooniline aritmeetiline keskmine (s), mis on saadud järg ­
mise võrrandi abil:  
Δt j ¼ 2 
1 
Δt ja þ 1 
Δt jb kus: 
Δt ja ja Δt jb on vabajooksuaegade aritmeetiline keskmine suundades a 
ja b, vastavalt võrdluskiirusele v  j (s), mis on saadud järgmise kahe 
võrrandi abil:  
Δt ja ¼ 1 
n X  n 
i¼1 Δt jai 
ja: 
Δt jb ¼ 1 
n X  n 
i¼1 Δt jbi 
kus: 
m av on katsesõiduki masside aritmeetiline keskmine sõidutakistuse 
määramise alguses ja lõpus (kg);  
m r on pöörlevate osade ekvivalentne täismass käesoleva all-lisa 
punkti 2.5.1 kohaselt;  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 493  
Sõidutakistuse valemis olevad tegurid f  0 , f 1 jaf 2 tuleb arvutada 
vähimruutude regressioonanalüüsi abil.  
Juhul, kui katsetatud sõiduk on sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda 
esindav sõiduk, tuleb tegur f  1 nullida ning tegurid f  0 ja f  2 uuesti 
arvutada vähimruutude regressioonanalüüsi abil.  
4.3.2. Vabajooksumeetod pardaanemomeetriga  
Sõidukit tuleb soojendada ja stabiliseerida käesoleva all-lisa punkti 
4.2.4 kohaselt.  
4.3.2.1. Lisaseadmed pardaanemomeetri puhul  
Pardaanemomeeter ja seadmed tuleb kalibreerida katsesõidukil, kus 
selline kalibeerimine katse jaoks soojendamise käigus aset leiab, 
kasutamise teel.  
4.3.2.1.1. Suhtelist tuule kiirust tuleb mõõta miinimumsagedusega 1 Hz ja 
täpsusega 0,3 m/s. Sõiduki tõkestavat mõju tuleb arvestada anemo ­
meetri kalibreerimisel.  
4.3.2.1.2. Tuule suund vastab sõiduki suunale. Suhteline tuule suund 
(lengerdus) tuleb mõõta resolutsiooniga 1 kraad ja täpsusega 3 
kraadi; mõõteriista tundetuspiirkond ei tohi olla suurem kui 10 
kraadi ning see suunatakse sõiduki tagaossa.  
4.3.2.1.3. Enne vabajooksuga sõitmist tuleb anemomeeter standardi ISO 
10521-1:2006(E) A lisa kohaselt kalibreerida tuule suuna ja lenger ­
dusnihke suhtes.  
4.3.2.1.4. Anemomeetri takistavat mõju tuleb selle mõju vähendamiseks korri ­
geerida kalibreerimismenetluse käigus, nagu on kirjeldatud standardi 
ISO 10521-1:2006(E) A lisas.  
4.3.2.2. Sõiduki kiirusvahemiku valimine sõidutakistuskõvera määramiseks  
Katsesõiduki kiirusvahemik tuleb valida käesoleva all-lisa punkti 2.2 
kohaselt.  
4.3.2.3. Andmete kogumine  
Menetluse käigus tuleb mõõta kulunud aega, sõiduki kiirust ja 
õhuvoolu kiirust (tuule kiirus, suund) sõiduki suhtes sagedusega 
5 Hz. Ümbritseva õhu temperatuuri tuleb sünkroonida ja katsetada 
miinimumsagedusega 1 Hz.  
4.3.2.4. Sõiduki vabajooks  
Mõõtmised tuleb teha vastassuunas sõites, kuni on saadud vähemalt 
kümme järjestikust katset (viis kummaski suunas). Kui üksik katse 
ei vasta nõutavatele pardaanemomeetri katsetingimustele, tuleb see 
katse ja vastav katse vastassuunas sõites tagasi lükata. Kõik kehtivad 
paarid tuleb lisada lõplikusse analüüsi koos vähemalt 5 vabajooksu ­
katsete paariga. Vt käesoleva lisa punkt 4.3.2.6.10 statistiliste vali ­
deerimiskriteeriumite kohta.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 494  
Anemomeeter tuleb paigaldada nii, et mõju sõiduki käitamiskarak ­
teristikutele oleks minimaalne.  
Anemomeeter tuleb paigaldada ühel alltoodud viisidest:  
a) poomi abil umbes kahe meetri kaugusele sõiduki eesmisest aero ­
dünaamilisest kriitilisest punktist;  
b) sõiduki katusele selle keskteljele. Võimaluse korral tuleb anemo ­
meeter paigaldada 30 cm kaugusele esiklaasi ülaosast.  
c) Sõiduki kapotile selle keskteljele, paigutatud sõiduki esiosa ja 
esiklaasi alumise osa keskele.  
Kõigil juhtudel tuleb anemomeeter paigaldada teepinnaga paralleel ­
selt. Kui kasutatakse asendeid b või c, tuleb vabajooksu tulemusi 
analüütiliselt korrigeerida anemomeetri põhjustatud täiendava aero ­
dünaamilise takistuse suhtes. Korrigeerimiseks tehakse sõidukiga 
tuuletunnelis vabajooksukatse koos anemomeetriga, mis on paigal ­
datud samasse kohta nagu rajal, ja ilma selleta. Arvutatud erinevus 
peab olema astmeliselt kasvav aerodünaamiline takistustegur C  D 
kombineerituna lauppinnaga ning seda tegurit tuleb kasutada vaba ­
jooksukatse tulemuste korrigeerimiseks.  
4.3.2.4.1. Pärast käesoleva all-lisa punktis 4.2.4 kirjeldatud sõiduki soojenda ­
mist ja vahetult enne iga katsemõõtmist tuleb sõidukiga kiirendada 
10–15 km/h üle suurima võrdluskiiruse ning sõita selle kiirusega 
kuni ühe minuti jooksul. Seejärel tuleb kohe alustada vabajooksu ­
katset.  
4.3.2.4.2. Vabajooksu ajal peab käigukast olema neutraalasendis. Tuleb vältida 
niipalju kui võimalik rooli liigutamist ja sõiduki pidureid ei tohi 
kasutada.  
4.3.2.4.3. On soovitatav, et iga vabajooksukatse tehakse ilma katkestusteta. 
Siiski võib teha mitmeosalisi katseid, kui ühe katse käigus ei 
suudetud koguda andmeid kõikide võrdluskiiruspunktide kohta. 
Mitmeosaliste katsete puhul tuleb hoolitseda selle eest, et sõiduki 
tingimused jääksid igas katkestuspunktis võimalikult stabiilseks.  
4.3.2.5. Liikumisvõrrandi kindlaksmääramine  
Pardaanemomeetri liikumisvõrrandites kasutatud sümbolid on 
toodud tabelis A4/4.  
Tabel A4/4  
Pardaanemomeetri liikumisvõrrandites kasutatud sümbolid  
Sümbol  Ühikud  Kirjeldus  
A f m 2 sõiduki esiosa  
a 0 … a  n kraadi  -1 aerodünaamilised takistustegurid lengerdusnurga 
funktsioonina  
A m N mehaaniline takistustegur  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 495  
Sümbol  Ühikud  Kirjeldus  
B m N/(km/h)  mehaaniline takistustegur  
C m N/(km/h)  2 mehaaniline takistustegur  
C D (Y) aerodünaamiline takistustegur lengerdusnurga Y juures  
D N  takistus  
D aero N aerodünaamiline takistus  
D f N esitelje takistus (sh jõuülekanne)  
D grav N gravitatsiooniline takistus  
D mech N mehaaniline takistus  
D r N tagatelje takistus (sh jõuülekanne)  
D tyre N rehvi veeretakistus  
(dh/ds)  —  raja kalde siinus sõidusuunas (+ näitab tõusu)  
(dv/dt)  m/s  2 kiirendus  
g m/s  2 gravitatsioonikonstant  
m av kg katsesõiduki aritmeetiline keskmine mass enne ja pärast 
sõidutakistuse määramist  
ρ kg/m  3 õhutihedus  
t s  aeg  
T K  temperatuur  
v km/h  sõiduki kiirus  
v r km/h  suhteline tuule kiirus  
Y kraadi  näiva tuule lengerdusnurk sõiduki liikumissuuna suhtes  
4.3.2.5.1. Üldkuju  
Liikumisvõrrandi üldkuju on järgmine:  
Äm e Ê dv 
dt Ì 
¼ D mech þ D aero þ D grav 
kus: 
D mech = D  tyre + D  f + D  r ; 
D aero = D aero ¼ ð 1 
2 ÞρC D ðYÞA f v 2 
r ; 
D grav = D grav ¼ m Ü g Ü Ê dh 
ds Ì 
Juhul, kui katseraja kalle selle ulatuses on väiksem kui 0,1 % või 
võrdne sellega, võidakse D  grav nullida.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 496  
4.3.2.5.2. Mehaanilise takistuse modelleerimine  
Mehaaniline takistus, mis koosneb eraldi osadest, mis kujutavad 
endast hõõrdekadusid rehvidel D  tyre ning esi- ja tagasillal D  f ja 
D r , sh ülekandesüsteemi kaod) tuleb modelleerida kolme liikmega 
polünoomina sõiduki kiiruse v funktsioonina nagu allolevas 
võrrandis: 
D mech ¼ A m þ B m v þ C m v 2 
kus: 
A m , B m ja C  m on kindlaks määratud andmeanalüüsis vähimruutude 
meetodi abil. Need konstandid kujutavad endast jõuülekande ja 
rehvide kombineeritud takistust.  
Juhul, kui katsetatud sõiduk on sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda 
esindav sõiduk, tuleb tegur B  m nullida ning tegurid A  m ja C  m uuesti 
arvutada vähimruutude regressioonanalüüsi abil.  
4.3.2.5.3. Aerodünaamilise takistuse modelleerimine  
Aerodünaamiline takistustegur C  D (Y) tuleb modelleerida neljaliik ­
melise polünoomina lengerdusnurga Y funktsioonina, nagu 
alltoodud võrrandis: 
C D ðYÞ ¼ a 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 
a 0 – a 4 on konstantsed tegurid, mille väärtused määratakse kindlaks 
andmeanalüüsis.  
Aerodünaamiline takistus tuleb määrata takistusteguri kombineeri ­
mise teel sõiduki lauppinnna A  f ja suhtelise tuule kiirusega. 
D aero ¼ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r Ü C D ðYÞ 
D aero ¼ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r ða 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 Þ 
4.3.2.5.4. Lõplik liikumisvõrrand  
Asendamise kaudu on liikumisvõrrandi lõplik kuju järgmine: 
m e Ê dv 
dt Ì 
¼ A m þ B m v þ C m v 2 þ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r ða 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 þÞ Ê 
m Ü g Ü dh 
ds Ì 
4.3.2.6. Andmete vähendamine  
Tuleb koostada kolmeliikmeline võrrand sõidutakistusjõu kirjeldami ­
seks kiiruse (F = A + Bv + Cv  2 ) funktsioonina, mida korrigeeritakse 
tavapärase ümbritseva õhu temperatuuri ja rõhutingimuste suhtes 
ning tuulevaikuses. Sellise analüüsi meetodit on kirjeldatud käesole ­
va all-lisa punktides 4.3.2.6.1–4.3.2.6.10 (k.a).  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 497  
4.3.2.6.1. Kalibreerimistegurite määramine  
Kui neid pole varem määratud, määratakse sõiduki tõkestavat mõju 
korrigeerivad kalibreerimistegurid suhtelise tuule kiiruse ja lenger ­
dusnurga suhtes. Katsemenetluse soojendusfaasis tuleb registreerida 
sõiduki kiiruse v, suhtelise tuule kiiruse v  r ja lengerduse Y mõõt ­
mised. Tuleb teha paariskatsed katserajal vahelduvates suundades 
püsival kiirusel 80 km/h sõites ning määrata iga katse puhul v, v  r 
ja Y aritmeetilise keskmise väärtused. Kalibreerimistegurid, mis 
vähendavad vastu- ja külgtuulte vigade koguarvu kõikides katsepaa ­
rides, s.t (head  i – head  i+1 ) 2 jne summa, tuleb valida, kui head  i ja 
head  i+1 hõlmavad tuule kiirust ja suunda vastassuundades sõites 
tehtud paariskatsetel sõiduki soojendamisel/stabiliseerimisel enne 
katsetamist.  
4.3.2.6.2. Sekundipõhiste vaatluste hankimine  
Vabajooksukatsete käigus kogutud andmete põhjal tuleb määrata v,  Ê dh 
ds Ì
; Ê dv 
dt Ì 
, v  r 2 ja Y väärtused käesoleva all-lisa punktides 
4.3.2.1.3 ja 4.3.2.1.4 saadud kalibreerimistegurite rakendamise teel. 
Andmete filtreerimisega korrigeeritakse proove sagedusele 1 Hz.  
4.3.2.6.3. Esialgne analüüs  
Lineaarse vähimruutude regressioonmeetodi abil tuleb analüüsida 
kõiki andmepunkte korraga, et määrata A  m ,B m , C  m , a 0 , a 1 , a 2 , a 3 
ja a  4 , arvestades M  e Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, v, v  r ja ρ. 
4.3.2.6.4. Andmete erindid  
Tuleb arvutada prognoositav jõud  m  e Ê dv 
dt Ì 
ning võrrelda seda 
vaadeldud andmepunktidega. Liigsete hälvetega (nt üle kolme stan ­
dardhälbe) andmepunktid tuleb märgistada.  
4.3.2.6.5. Andmete filtreerimine (valikuline)  
Võib kasutada sobivaid andmete filtreerimise meetodeid ja 
ülejäänud andmepunktid tuleb kõrvale jätta.  
4.3.2.6.6. Andmete kõrvaldamine  
Kogutud andmepunktid, mille puhul lengerdusnurgad on suuremad 
kui ± 20 kraadi sõiduki liikumissuunast, tuleb märgistada. Kogutud 
andmepunktid, mille puhul suhteline tuule kiirus on alla + 5 km/h 
(et vältida tingimusi, kus taganttuule kiirus on suurem kui sõiduki 
kiirus), tuleb samuti märgistada. Andmeanalüüsi tuleb piirata käes ­
oleva all-lisa punkti 4.3.2.2 kohaselt valitud kiirusvahemikku jäävate 
sõiduki kiirustega.  
4.3.2.6.7. Lõplik andmeanalüüs  
Kõiki andmeid, mida ei ole märgistatud, tuleb analüüsida lineaarse 
vähimruutude regressioonmeetodi abil. Võttes arvesse M  e ja Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, v, v  r , ja ρ, tuleb määrata kindlaks A  m , B m , C m , a 0 , a 1 , 
a 2 , a 3 ja a  4 . ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 498  
4.3.2.6.8. Kitsendatud analüüs (valikuline)  
Et teha paremini vahet sõiduki aerodünaamilisel ja mehaanilisel 
takistusel, võib rakendada kitsendatud analüüsi, millega võib paran ­
dada sõiduki lauppinda (A  f ) ja takistustegurit (C  D ), kui need on 
varem kindlaks määratud.  
4.3.2.6.9. Korrigeerimine võrdlustingimuste suhtes  
Liikumisvõrrandeid tuleb korrigeerida võrdlustingimuste suhtes, 
nagu on esitatud käesoleva all-lisa punktis 4.5.  
4.3.2.6.10. Pardaanemomeetri statistilised kriteeriumid  
Iga üksiku vabajooksukatsete paari väljajätmine muudab arvutatud 
sõidutakistust iga vabajooksu võrdluskiiruse puhul v  j vähem kui 
koonduvusnõue, kõikidei jaj puhul: 
ΔF i ðv j Þ=Fðv j Þ Ï 0,03 ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
n Ä 1 p 
kus: 
ΔF i (v j ) on kõigi vabajooksukatsetega arvutatud sõidutakistuse ja 
väljajäetud i. vabajooksukatsete paariga arvutatud sõiduta ­
kistuse erinevus (N);  
F(v  j ) on arvutatud sõidutakistus, mis hõlmab kõiki vabajooksu ­
katseid (N);  
v j on võrdluskiirus (km/h);  
n on vabajooksukatsete paaride arv, hõlmab kõiki kehtivaid 
paare.  
Juhul, kui koonduvusnõuet ei täideta, tuleb kuni koonduvusnõude 
täitmiseni eemaldada paarid analüüsist, alustades paarist, mis 
põhjustas arvutatud sõidutakistuse suurima muutuse, seni, kui 
lõpliku sõidutakistuse määramiseks kasutatakse 5 kehtivat paari.  
4.4. Sõidutakistusmomendi mõõtmine ja arvutamine pöördemomendi 
mõõturi meetodi abil  
Alternatiivina vabajooksumeetoditele võib kasutada ka pöördemo ­
mendi mõõturite meetodit, milles määratakse sõidutakistusmoment 
vedavate rataste pöördemomendi mõõtmise teel võrdluskiiruspunk ­
tides vähemalt 5 sekundi kestel.  
4.4.1. Pöördemomendi mõõturi paigaldamine  
Iga vedava ratta rummu ja velje vahele tuleb paigaldada rataste 
pöördemomendi mõõturid, millega mõõdetakse sõiduki püsikiirusel 
hoidmiseks vajalikku pöördemomenti.  
Nõutavale täpsusele ja kordustäpsusele vastamiseks tuleb pöördemo ­
mendi mõõturit korrapäraselt (vähemalt kord aastas) kalibreerida 
vastavalt riiklikele või rahvusvahelistele standarditele.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 499  
4.4.2. Menetlus ja andmetest valimi võtmine  
4.4.2.1. Võrdluskiiruste valimine sõidutakistusmomendi kõvera määramiseks  
Võrdluskiiruspunktid sõidutakistusmomendi määramiseks tuleb 
valida käesoleva all-lisa punkti 2.2 kohaselt.  
Võrdluskiirusi tuleb mõõta alanevas järjestuses. Tootja soovil võib 
mõõtmiste vahel olla stabiliseerimisperioode, kuid stabiliseerimis ­
kiirus ei tohi ületada järgmise võrdluskiiruse kiirust.  
4.4.2.2. Andmete kogumine  
Tegelikku kiirust v  ji , tegelikku pöördemomenti C  ji ja aega vähemalt 
viiesekundilise ajavahemiku jooksul sisaldavaid andmekogumeid 
tuleb mõõta iga v  j puhul proovivõtusagedusega vähemalt 10 Hz. 
Ühe ajavahemiku jooksul võrdluskiiruse v  j kohta kogutud andme ­
kogumitele tuleb viidata kui ühele mõõtmistulemusele.  
4.4.2.3. Sõiduki pöördemomendi mõõturiga mõõtmine  
Enne pöördemomendi mõõturi meetodiga katsemõõtmist tuleb 
sõidukit soojendada käesoleva all-lisa punkti 4.2.4 kohaselt.  
Katsemõõtmise käigus tuleb vältida niipalju kui võimalik rooli liigu ­
tamist ja sõiduki pidureid ei tohi kasutada.  
Katset korratakse seni, kuni sõidutakistusmomendi andmed vastavad 
mõõtetäpsuse nõuetele, nagu on määratletud käesoleva lisa punktis 
4.4.3.2.  
Kuigi on soovitatav, et iga katse tehakse ilma katkestusteta, võib 
teha mitmeosalisi katseid, kui ühe katse käigus ei suudetud koguda 
andmeid kõikide võrdluskiiruspunktide kohta. Mitmeosaliste katsete 
puhul tuleb hoolitseda selle eest, et sõiduki tingimused jääksid igas 
katkestuspunktis võimalikult stabiilseks.  
4.4.2.4. Kiiruse kõrvalekalle  
Ühes võrdluskiiruspunktis mõõtmise ajal peab kiiruse kõrvalekalle 
käesoleva all-lisa punkti 4.4.3 kohaselt arvutatud kiiruste aritmeeti ­
lisest keskmisest v  ji –v jm jääma tabelis A4/5 toodud väärtuste 
piiresse.  
Lisaks sellele ei tohi aritmeetiliselt keskmine kiirus v  jm igas võrd ­
luskiiruspunktis kõrvale kalduda võrdluskiirusest v  j rohkem kui 
± 1 km/h või 2 % võrdluskiirusest v  j , olenevalt sellest, kumb on 
suurem.  
Tabel A4/5  
Kiiruse kõrvalekalle  
Aeg (s)  Kiiruse kõrvalekalle (km/h)  
5 - 10  ± 0,2  
10 - 15  ± 0,4  
15 - 20  ± 0,6  
20 - 25  ± 0,8  
25 - 30  ± 1,0  
≥ 30 ± 1,2  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 500  
4.4.2.5. Õhutemperatuur  
Katsed tuleb teha samades temperatuuritingimustes, nagu on määrat ­
letud käesoleva all-lisa punktis 4.1.1.2.  
4.4.3. Aritmeetiliselt keskmise kiiruse ja aritmeetiliselt keskmise pöörde ­
momendi arvutamine  
4.4.3.1. Arvutuskäik  
Iga mõõtmise aritmeetiliselt keskmine kiirus v  jm (km/h) ja aritmee ­
tiliselt keskmine pöördemoment C  jm (Nm) tuleb arvutada käesoleva 
all-lisa punktis 4.4.2.2 kogutud andmekogumite põhjal järgmiste 
valemite abil: 
v jm ¼ 1 
k X  k 
i¼1 v ji 
ja 
C jm ¼ 1 
k X  k 
i¼1 C ji Ä C js 
kus: 
v ji on i. andmekogumi sõiduki tegelik kiirus võrdluskiiruspunktis j 
(km/h);  
k on andmekogumite arv ühel mõõtmisel;  
C ji on i. andmekogumi tegelik pöördemoment (Nm);  
C js on kiirusetriivi kompenseeriv liige (Nm), mis on saadud järg ­
mise valemiga: 
C js ¼ ðm st þ m r Þ Ü α j r j: 
C js 
1 
k P k 
i¼1 C ji ei tohi olla suurem kui 0,05 ja võidakse jätta arvesse 
võtmata, kui α j on suurem kui ± 0,005 m/s  2 ; 
m st on katsesõiduki mass mõõtmiste alguses ning seda tuleb mõõta 
vahetult enne soojendust ja mitte varem (kg);  
mr on pöörlevate osade ekvivalentne täismass käesoleva all-lisa 
punkti 2.5.1 kohaselt (kg);  
r j on võrdluspunktis 80 km/h või kui see kiirus on väiksem kui 
80 km/h, siis sõiduki kõrgeimas võrdluskiiruspunktis määratud 
rehvi dünaamiline läbimõõt, mis on arvutatud järgmise valemi 
kohaselt: 
r j ¼ 1 
3,6 Ü v jm 
2 Ü πn ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 501  
kus: 
n on vedava ratta pöörlemissagedus (s  -1 ); 
α j on aritmeetiliselt keskmine kiirendus (m/s  2 ), mis on arvutatud 
järgmise valemi abil: 
α j ¼ 1 
3,6 Ü k P k 
i¼1 t i v ji Ä P k 
i¼1 t i P k 
i¼1 v ji 
k Ü P k 
i¼1 t 2 
i Ä ½ P k 
i¼1 t i â 2 
kus: 
t i on i. andmekogumist valimi võtmise aeg (s).  
4.4.3.2. Mõõtetäpsus  
Mõõtmised tuleb teha vastassuunas sõites, kuni on saadud vähemalt 
kolm mõõtmispaari iga võrdluskiiruse v  i juures, mille puhul  C j 
vastab täpsusele ρ j järgmise valemi kohaselt: 
ρ j ¼ h Ü s ﬃﬃﬃ n p Ü C j Ï 0:03 
kus: 
n on mõõtmispaaride arv C  jm puhul;  
C j on sõidutakistusmoment kiirusel v  j (Nm), mis on saadud järg ­
mise valemi abil:  
C j ¼ 1 
n X  n 
i¼1 C jmi 
kus: 
C jmi on i. mõõtmispaari aritmeetiliselt keskmine pöördemoment 
kiirusel v  j (Nm) ja see on saadud järgmise valemi abil: 
C jmi ¼ 1 
2 Ü ðC jmai þ C jmbi Þ 
kus: 
C jmai ja C  jmbi on i. mõõtmise aritmeetiliselt keskmised pöördemo ­
mendid kiirusel v  j , mis on määratud käesoleva all-lisa punktis 
4.4.3.1 kummagi suuna a ja b kohta (Nm);  
s on standardhälve (Nm), mis on arvutatud järgmise valemi abil: 
s ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
k Ä 1 X  k 
i¼1 ðC jmi Ä C j Þ 2 r 
; 
h on koefitsient n funktsioonina, nagu on toodud käesoleva all-lisa 
punktis 4.3.1.4.2 olevas tabelis A4/3.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 502  
4.4.4. Sõidutakistusmomendi kõvera määramine  
Aritmeetiliselt keskmine sõiduki kiirus ja aritmeetiliselt keskmine 
pöördemoment igas võrdluskiiruspunktis tuleb arvutada järgmiste 
valemite abil: 
V jm ¼ ½ Ü ðv jma þ v jmb Þ 
C jm ¼ ½ Ü ðC jma þ C jmb Þ 
Järgmist aritmeetiliselt keskmise sõidutakistusmomendi vähimruu ­
tude regressioonkõverat tuleb sobitada kõigi andmepaaridega (v  jm , 
C jm ) kõigil käesoleva all-lisa punktis 4.4.2.1 kirjeldatud võrdluskii ­
rustel, et määrata tegurid c  0 , c 1 ja c  2. 
Tegurid c  0 , c 1 ja c  2 ning veojõustendil mõõdetud vabajooksuajad (vt 
käesoleva all-lisa punkt 8.2.4) tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse 
katsearuannetesse.  
Juhul, kui katsetatud sõiduk on sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda 
esindav sõiduk, tuleb koefitsient c  1 nullida ning tegurid c  0 ja c  2 
uuesti arvutada vähimruutude regressioonanalüüsi abil.  
4.5. Korrigeerimine võrdlustingimuste ja mõõtevahendite suhtes  
4.5.1. Õhutakistuse parandustegur  
Õhutakistuse K  2 parandustegur tuleb kindlaks määrata järgmise 
valemi abil: 
K 2 ¼ T 
293 K Ü 100 kPa 
P 
kus: 
T on kõikide üksikute katsete õhutemperatuuride aritmeetiline 
keskmine (Kelvin (K));  
P on õhurõhkude aritmeetiline keskmine (kPa).  
4.5.2. Veeretakistusjõu parandustegur  
Veeretakistusjõu parandustegur K  0 (Kelvin  -1 (K -1 )) võidakse määrata 
empiiriliste andmete põhjal ja selle võib heaks kiita tüübikinnitus ­
asutus konkreetse sõiduki ja rehvikatse puhul või võib eeldada, et 
see on järgmine: 
K 0 ¼ 8,6 Ü 10 Ä3 K Ä1 
4.5.3. Tuuleparandus  
4.5.3.1. Tuuleparandus statsionaarse anemomeetri abil  
4.5.3.1.1. Tuuleparandus absoluutse tuule kiiruse puhul katsetee kõrval tuleb 
teostada, lahutades käesoleva all-lisa punktis 4.3.1.4.4 toodud kons ­
tantsest liikmest f  0 või käesoleva all-lisa punktis 4.4.4 toodud väär ­
tusest c  0 erinevuse, mida ei saa järjestikuste katsetega nullida.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 503  
4.5.3.1.2. Tuuleparandustakistus w  1 vabajooksumeetodi puhul või w  2 pöörde­
momendi mõõturi meetodi puhul tuleb arvutada järgmiste valemite 
abil: 
w 1 ¼ 3,6  2 Ü f 2 Ü v 2 
w 
või : w  2 ¼ 3,6  2 Ü c 2 Ü v 2 
w 
kus: 
w 1 on tuuleparandustakistus vabajooksumeetodi puhul (N);  
f 2 on käesoleva all-lisa punktis 4.3.1.4.4 määratud aerodünaami ­
lise liikme koefitsient;  
v w on vastassuundade tuule kiiruste madalam aritmeetiline kesk ­
mine katsetee kõrval katse käigus (m/s);  
w 2 on tuuleparandustakistus pöördemomendi mõõturi meetodi 
puhul (Nm);  
c 2 on käesoleva all-lisa punktis 4.4.4 määratud pöördemomendi 
mõõturi meetodi aerodünaamilise liikme koefitsient.  
4.5.3.2. Tuuleparandus pardaanemomeetri abil  
Kui vabajooksumeetod põhineb pardaanemomeetril, tuleb punkti 
4.5.3.1.2 valemites toodud w  1 ja w  2 nullida, sest tuuleparandust 
on juba rakendatud käesoleva all-lisa punkti 4.3.2 kohaselt.  
4.5.4. Katsemassi parandustegur  
Katsesõiduki katsemassi parandustegur K  1 määratakse kindlaks järg ­
mise valemi abil: 
K 1 ¼ f 0 Ü Ê 
1 Ä TM 
m av Ì 
kus: 
f 0 on konstantne liige (N);  
TM on katsesõiduki katsemass (kg);  
m av on käesoleva all-lisa punkti 4.3.1.4.4 kohaselt määratud katse ­
sõiduki tegelik katsemass (kg).  
4.5.5. Sõidutakistuskõvera parandus  
4.5.5.1. Käesoleva all-lisa punktis 4.3.1.4.4 määratud kõverat tuleb korrigee ­
rida võrdlustingimuste suhtes järgmiselt: 
F ä ¼ ððf 0 Ä w 1 Ä K 1 Þ þ f 1 vÞ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 20ÞÞ þ K 2 f 2 v 2 ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 504  
kus: 
F* on parandatud sõidutakistus (N);  
f 0 on konstantne liige (N);  
f 1 on esimest järku liikme koefitsient (N ·(h/km));  
f 2 on teist järku liikme koefitsient (N ·(h/km)  2 ); 
K 0 on käesoleva all-lisa punktis 4.5.2 määratletud veeretakistuse 
parandustegur;  
K 1 on käesoleva all-lisa punktis 4.5.4 määratletud katsemassi 
parandus;  
K 2 on käesoleva all-lisa punktis 4.5.1 määratletud õhutakistuse 
parandustegur;  
T on aritmeetiliselt keskmine ümbritseva õhu temperatuur (°C);  
v on sõiduki kiirus (km/h);  
w 1 on käesoleva all-lisa punktis 4.5.3 määratletud tuuletakistuse 
parandus (N).  
Arvutuse ((f  0 – w  1 – K  1 ) × (1 + K  0 × (T-20))) tulemust tuleb 
kasutada siht-sõidutakistustegurina A  t käesoleva all-lisa punktis 8.1 
kirjeldatud veojõustendi koormuse seadistuse arvutamisel.  
Arvutuse (f  1 × (1 + K  0 × (T-20))) tulemust tuleb kasutada siht- 
sõidutakistustegurina B  t käesoleva all-lisa punktis 8.1 kirjeldatud 
veojõustendi koormuse seadistuse arvutamisel.  
Arvutuse (K  2 × f  2 ) tulemust tuleb kasutada siht-sõidutakistustegu ­
rina C  t käesoleva all-lisa punktis 8.1 kirjeldatud veojõustendi koor ­
muse seadistuse arvutamisel.  
4.5.5.2. Käesoleva all-lisa punktis 4.4.4 määratud kõverat tuleb korrigeerida 
võrdlustingimuste ja järgmise menetluse kohaselt paigaldatud 
mõõteseadmete suhtes.  
4.5.5.2.1. Korrigeerimine võrdlustingimuste suhtes 
C ä ¼ ððc 0 Ä w 2 Ä K 1 Þ þ c 1 vÞ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 20ÞÞ þ K 2 c 2 v 2 
kus: 
C* on parandatud sõidutakistusmoment (Nm);  
c 0 on käesoleva all-lisa punktis 4.4.4 määratud konstantne liige 
(Nm);  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 505  
c 1 on käesoleva all-lisa punktis 4.4.4 määratud esimest järku 
liikme koefitsient (Nm (h/km));  
c 2 on käesoleva all-lisa punktis 4.4.4 määratud teist järku liikme 
koefitsient (Nm (h/km)  2 ); 
K 0 on käesoleva all-lisa punktis 4.5.2 määratletud veeretakistuse 
parandustegur;  
K 1 on käesoleva all-lisa punktis 4.5.4 määratletud katsemassi 
parandus;  
K 2 on käesoleva all-lisa punktis 4.5.1 määratletud õhutakistuse 
parandustegur;  
v on sõiduki kiirus (km/h);  
T on aritmeetiliselt keskmine ümbritseva õhu temperatuur ( °C);  
w 2 on käesoleva all-lisa punktis 4.5.3 määratletud tuuleparandus ­
takistus.  
4.5.5.2.2. Korrigeerimine paigaldatud pöördemomendi mõõturite puhul  
Kui sõidutakistusmoment on määratud pöördemomendi mõõturi 
meetodi kohaselt, tuleb sõidutakistusmomenti korrigeerida mõjude 
suhtes, mida sõidukist väljapoole paigaldatud pöördemomendi 
mõõteseade aerodünaamilistele omadustele avaldab.  
Sõidutakistusmomendi tegurit c  2 tuleb korrigeerida järgmise valemi 
kohaselt: 
c 2corr ¼ K 2 Ü c 2 Ü ð1 þ ðΔðC D Ü A f ÞÞ=ðC D 0 Ü A f 0 ÞÞ 
kus, 
Δ(C D × A  f ) = (C  D × A  f ) - (C  D’ × A  f’ ) 
C D’ × A  f’ on korrutis, mis saadi aerodünaamilise takistusteguri 
korrutamisel käesoleva all-lisa punkti 3.2 kriteeriumidele 
vastavas tuuletunnelis mõõdetud sõiduki lauppinnaga, 
kui pöördemomendi mõõturi mõõteseade on paigaldatud 
(m 2 ); 
C D × A  f on korrutis, mis saadi aerodünaamilise takistusteguri 
korrutamisel käesoleva all-lisa punkti 3.2 kriteeriumidele 
vastavas tuuletunnelis mõõdetud sõiduki lauppinnaga, 
kui pöördemomendi mõõturi mõõteseadet ei ole paigal ­
datud (m  2 ). 
4.5.5.2.3. Siht-sõidutakistusmomendi tegurid  
Arvutuse ((c  0 – w  2 – K  1 ) × (1 + K  0 × (T-20))) tulemust tuleb 
kasutada siht-sõidutakistusmomendi tegurina a  t käesoleva all-lisa 
punktis 8.2 kirjeldatud veojõustendi koormuse seadistuse arvuta ­
misel.  
Arvutuse (c  1 × (1 + K  0 × (T-20))) tulemust tuleb kasutada siht- 
sõidutakistusmomendi tegurina b  t käesoleva all-lisa punktis 8.2 
kirjeldatud veojõustendi koormuse seadistuse arvutamisel.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 506  
Arvutuse (c  2corr × r) tulemust tuleb kasutada siht-sõidutakistusmo ­
mendi tegurina c  t käesoleva all-lisa punktis 8.2 kirjeldatud veojõus ­
tendi koormuse seadistuse arvutamisel.  
5. Sõiduki parameetrite põhjal sõidutakistuse või sõidutakistusmo ­
mendi arvutamise meetod  
5.1. Sõidukite sõidutakistuse ja sõidutakistusmomendi arvutamine sõidu ­
takistuse maatriksi tüüpkonda esindava sõiduki põhjal  
Kui esindava sõiduki sõidutakistus on määratud käesoleva all-lisa 
punktis 4.3 kirjeldatud meetodi kohaselt, tuleb üksiku sõiduki sõidu ­
takistus arvutada käesoleva all-lisa punkti 5.1.1 kohaselt.  
Kui esindava sõiduki sõidutakistusmoment on määratud käesoleva 
all-lisa punktis 4.4 kirjeldatud meetodi kohaselt, tuleb üksiku 
sõiduki sõidutakistusmoment arvutada käesoleva all-lisa punkti 
5.1.2 kohaselt.  
5.1.1. Sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda kuuluvate sõidukite sõidutakis ­
tuse arvutamiseks tuleb kasutada käesoleva all-lisa punktis 4.2.1.4 
kirjeldatud sõiduki parameetreid ja käesoleva all-lisa punktis 4.3 
määratud esindava katsesõiduki sõidutakistustegureid.  
5.1.1.1. Üksiku sõiduki sõidutakistusjõud tuleb arvutada järgmise valemi 
abil: 
F c ¼ f 0 þ ðf 1 Ü vÞ þ ðf 2 Ü v 2 Þ 
kus: 
F c on arvutatud sõidutakistusjõud sõiduki kiiruse funktsioonina (N);  
f 0 on püsiv sõidutakistustegur (N), mis on määratletud järgmise 
valemi abil: 
f 0 ¼ Maxðð0,05 Ü f 0r þ 0,95 Ü ðf 0r Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞ; 
ð0,2 Ü f 0r þ 0,8 Ü ðf 0r Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞÞ 
f 0r on sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda esindava sõiduki püsiv 
sõidutakistustegur (N);  
f 1 on esimest järku sõidutakistustegur ja see tuleb nullida;  
f 2 on teist järku sõidutakistustegur (N ·(h/km)  2 ), mis on määrat ­
letud järgmise valemi abil: 
f 2 ¼ Maxðð0,05 Ü f 2r þ 0,95 Ü f 2r Ü A f=A fr Þ; ð0,2 Ü f 2r þ 0,8 Ü f 2r Ü A f=A fr ÞÞ 
f 2r on sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda esindava sõiduki teist 
järku sõidutakistustegur (N ·(h/km)  2 ); ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 507  
v on sõiduki kiirus (km/h);  
TM on sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda kuuluva üksiku sõiduki 
tegelik katsemass (kg);  
TM  r on sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda esindava sõiduki katse ­
mass (kg);  
A f on sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda kuuluva üksiku sõiduki 
lauppind (m  2 ); 
A fr on sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda esindava sõiduki laup ­
pind (m  2 ); 
▼M2 
RR on sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda kuuluva üksiksõiduki 
rehvide veeretakistusklassi väärtus (kg/t);  
▼B 
RRr on sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda esindava sõiduki 
rehvide veeretakistus (kg/t);  
5.1.2. Sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda kuuluvate sõidukite sõidutakis ­
tusmomendi arvutamiseks tuleb kasutada käesoleva all-lisa punktis 
4.2.1.4 kirjeldatud sõiduki parameetreid ja käesoleva all-lisa punktis 
4.4 määratud esindava katsesõiduki sõidutakistusmomendi tegureid.  
5.1.2.1. Sõidutakistusmoment üksiku sõiduki puhul tuleb arvutada järgmise 
valemi abil:  
C c ¼ c 0 þ c 1 Ü v þ c 2 Ü v 2 
kus: 
C c on arvutatud sõidutakistusmoment sõiduki kiiruse funktsioo ­
nina (Nm);  
c 0 on püsiv sõidutakistusmomendi tegur (Nm), mis on määrat ­
letud järgmise valemi abil: 
c 0 ¼ r 0=1,02 Ü Maxðð0,05 Ä 1,02 Ä c 0r=r 0 þ 0,95 Ü ð1,02 Ü c 0r=r 0 Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞ; 
ð0,2 Ü 1,02 Ü c 0r=r 0 þ 0,8 Ü ð1,02 Ü c 0r=r 0 Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞÞ 
c 0r on sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda esindava sõiduki püsiv 
sõidutakistusmomendi tegur (Nm);  
c 1 on esimest järku sõidutakistusmoment ja see tuleb nullida;  
c 2 on teist järku sõidutakistusmomendi tegur (Nm ·(h/km)  2 ), mis 
on määratletud järgmise valemi abil: 
c 2 ¼ r 0=1,02 Ü Maxðð0,05 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 þ 0,95 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 Ü A f=A fr Þ; 
ð0,2 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 þ 0,8 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 Ü A f=A fr ÞÞ ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 508  
c 2r on sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda esindava sõiduki teist 
järku sõidutakistusmomendi tegur (N ·(h/km)  2 ); 
v on sõiduki kiirus (km/h);  
TM on sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda kuuluva üksiku sõiduki 
tegelik katsemass (kg);  
TMr on sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda esindava sõiduki katse ­
mass (kg);  
A f on sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda kuuluva üksiku sõiduki 
lauppind (m  2 ); 
A fr on sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda esindava sõiduki laup ­
pind (m  2 ); 
▼M2 
RR on sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda kuuluva üksiksõiduki 
rehvide veeretakistusklassi väärtus (kg/t);  
▼B 
RRr on sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda esindava sõiduki 
rehvide veeretakistus (kg/t);  
r’ on veojõustendil kiirusel 80 km/h saadud rehvi dünaamiline 
raadius (m);  
1,02 on jõuülekandeseadme kadusid kompenseeriv ligikaudne 
koefitsient.  
5.2. Vaikesõidutakistuse arvutamine sõiduki parameetrite põhjal  
5.2.1. Alternatiivina sõidutakistuse määramisele vabajooksu- või pöörde ­
momendi mõõturi meetodi abil võidakse kasutada vaikesõidutakis ­
tuse arvutusmeetodit.  
Vaikesõidutakistuse arvutamiseks sõiduki parameetrite põhjal tuleb 
kasutada mitut parameetrit, nt sõiduki katsemass, laius ja kõrgus. 
Vaikesõidutakistuse F  c arvutatakse võrdluskiiruspunktide kohta.  
5.2.2. Vaikesõidutakistuse tuleb arvutada järgmise valemi abil:  
F c ¼ f 0 þ f 1 Ü v þ f 2 Ü v 2 
kus: 
F c on arvutatud vaikesõidutakistuse jõud sõiduki kiiruse funkt ­
sioonina (N);  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 509  
f 0 on püsiv sõidutakistustegur (N), mis on määratletud jägmise 
valemi abil: 
f 0 ¼ 0,140 Ü TM;  
f 1 on esimest järku sõidutakistustegur ja see tuleb nullida;  
f 2 on teist järku sõidutakistustegur (N ·(h/km)  2 ), mis on määrat ­
letud järgmise valemi abil: 
f 2 ¼ ð2,8 Ü 10 Ä6 Ü TMÞ þ ð0,0170 Ü width Ü heightÞ; ð49Þ 
v on sõiduki kiirus (km/h);  
TM katsemass (kg);  
width standardi ISO 612:1978 punktis 6.2 määratletud sõiduki 
laius (m);  
height standardi ISO 612:1978 punktis 6.3 määratletud sõiduki 
kõrgus (m).  
6. Tuuletunneli meetod  
Tuuletunneli meetod on sõidutakistuse mõõtmismeetod tuuletunneli 
ja veojõustendi või tuuletunneli ja lamerihm-dünamomeetri kombi ­
natsiooni abil. Katsestendid võivad olla eraldi rajatised või ükstei ­
sega integreeritud.  
6.1. Mõõtmismeetod  
6.1.1. Sõidutakistus määratakse kindlaks järgmisel viisil:  
a) liidetakse tuuletunnelis mõõdetud sõidutakistusjõud ja lamerihm- 
dünamomeetri abil mõõdetud sõidutakistusjõud või  
b) liidetakse tuuletunnelis mõõdetud sõidutakistusjõud ja veojõus ­
tendil mõõdetud sõidutakistusjõud.  
6.1.2. Aerodünaamilist takistust tuleb mõõta tuuletunnelis.  
6.1.3. Veeretakistust ja jõuülekandeseadme kadusid tuleb mõõta lamerihm- 
või veojõustendi abil, tehes samal ajal esi- ja tagasildade mõõtmisi.  
6.2. Rajatiste heakskiitmine tüübikinnitusasutuse poolt  
Tuuletunneli meetodi tulemusi tuleb võrrelda vabajooksumeetodi 
abil saadud tulemustega rajatiste nõuetelevastavuse tõendamiseks 
ja need tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse.  
6.2.1. Tüübikinnitusasutus valib välja kolm sõidukit. Sõidukid peavad 
hõlmama sõidukite valikut (nt suurus, kaal), millega kavatsetakse 
asjaomastes rajatistes mõõtmisi teha.  
6.2.2. Tuleb teha kaks eraldi vabajooksukatset kõigi kolme sõidukiga käes ­
oleva all-lisa punkti 4.3 kohaselt ning saadud sõidutakistustegurid f  0 , 
f 1 ja f  2 tuleb määrata kõnealuse punkti kohaselt ning neid tuleb 
korrigeerida käesoleva all-lisa punkti 4.5.5 järgi. Katsesõiduki  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 510  
vabajooksukatse tulemus peab olema kahe eraldi vabajooksukatse 
sõidutakistustegurite aritmeetiline keskmine. Kui rajatiste nõuetele 
vastavuse täitmiseks on vaja rohkem kui kaht vabajooksukatset, 
tuleb arvutada kõikide kehtivate katsete keskmine.  
6.2.3. Käesoleva all-lisa punktide 6.3–6.7 (k.a) kohase tuuletunneli meeto ­
diga mõõtmine tuleb teha samasuguse kolme sõidukiga, nagu on 
välja valitud käesoleva all-lisa punktis 6.2.1, ja samadel tingimustel 
ning määrata saadud sõidutakistustegurid f  0 , f 1 ja f  2 . 
Kui tootja otsustab kasutada üht või mitut saadaolevat alternatiivset 
meetodit tuuletunneli meetodi raames (s.t punkt 6.5.2.1 eelkondit ­
sioneerimise kohta, punktid 6.5.2.2 ja 6.5.2.3 katse käigu ning punkt 
6.5.2.3.3 dünamomeetri seadistuse kohta), tuleb kasutada neid 
menetlusi ka rajatiste heakskiitmiseks.  
6.2.4. Heakskiitmise kriteeriumid  
Kasutatud rajatis või rajatiste kombinatsioon kiidetakse heaks, kui 
mõlemad järgmisest kahest tingimusest on täidetud:  
(a) tsüklienergia ( ε k ) erinevus tuuletunneli meetodil ja vabajooksu ­
meetodil peab jääma ± 0,05 piiresse kõigi kolme sõiduki k 
puhul järgmise valemi kohaselt:  
ε k ¼ E k;WTM 
E k;coastdown Ä 1 
kus: 
ε k on tsüklienergia erinevus täielikus 3. klassi WLTC 
tsüklis sõiduki k puhul tuuletunneli meetodi ja 
vabajooksumeetodi vahel (%);  
E k,WTM  on tsüklienergia täielikus 3. klassi WLTC tsüklis 
sõiduki k puhul, arvutatud tuuletunneli meetodil 
(WTM) saadud sõidutakistusega, mis on arvutatud 
7. all-lisa punkti 5 kohaselt (J);  
E k,coastdown  on tsüklienergia täielikus 3. klassi WLTC tsüklis 
sõiduki k puhul, arvutatud vabajooksumeetodil 
saadud sõidutakistusega, mis on arvutatud 7. all- 
lisa punkti 5 kohaselt (J); ja  
(b) kolme erinevuse aritmeetiline keskmine  x peab jääma 0,02 
piiresse.  
x ¼ j ε 1 þ ε 2 þ ε 3 
3 j 
Rajatist võib kasutada sõidutakistuse määramiseks kuni kaks 
aastat pärast heakskiitmist.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 511  
Iga veojõustendi või konveierlindi ja tuuletunneli kombinatsioon 
tuleb heaks kiita eraldi.  
6.3. Sõiduki ettevalmistamine ja temperatuur  
Sõiduk tuleb konditsioneerida ja ette valmistada käesoleva all-lisa 
punktide 4.2.1 ja 4.2.2 kohaselt ning see kehtib nii lamerihm- kui ka 
veojõustendi ning tuuletunneli mõõtmiste kohta.  
Kui rakendatakse punktis 6.5.2.1 kirjeldatud alternatiivset soojen ­
dust, tuleb siht-katsemassi seadistamine, sõiduki kaalumine ja mõõt ­
mine viia läbi nii, et juht ei viibi sõidukis.  
Lamerihm- või veojõustendi katsekambrite temperatuuri seadepunkt 
peab olema 20 °C kõrvalekaldega ± 3 °C. Tootja soovil võib seade ­
punkt olla ka 23 °C kõrvalekaldega ± 3 °C.  
6.4. Tuuletunneli kasutamine  
6.4.1. Tuuletunneli kriteeriumid  
Tuuletunneli disain, katsemeetodid ja parandused peavad andma 
maanteeväärtust (C  D × A  f ) esindava väärtuse (C  D × A  f ) ja korduvus 
on 0,015 m  2 . 
Kõikidel (C  D × A  f ) mõõtmistel tuleb vastata käesoleva all-lisa 
punktis 3.2 loetletud tuuletunneli kriteeriumidele järgmiste muuda ­
tuste abil:  
a) käesoleva all-lisa punktis 3.2.4 kirjeldatud tahke keha tõkestava 
mõju suhe peab olema väiksem kui 25 %;  
b) rehviga kokkupuutuv rihma pind peab olema rehvi kokkupuute ­
pinnast vähemalt 20 % pikem ning vähemalt sama lai kui nime ­
tatud kokkupuutepind;  
c) käesoleva all-lisa punktis 3.2.8 kirjeldatud düüsi väljalaskeava 
juures peab koguõhurõhu standardhälve olema väiksem kui 1 %;  
d) käesoleva all-lisa punktis 3.2.10 kirjeldatud piirdesüsteemi tõkes ­
tava mõju suhe peab olema väiksem kui 3 %.  
6.4.2. Tuuletunnelis mõõtmine  
Sõiduk peab olema käesoleva all-lisa punktis 6.3 kirjeldatud 
seisundis.  
Sõiduk tuleb asetada paralleelselt tunneli pikikeskjoonega, suurim 
kõrvalekalle võib olla 10 mm.  
Sõiduk tuleb asetada lengerdusnurgaga 0° ja kõrvalekaldega ± 0,1°.  
Aerodünaamilist takistust tuleb mõõta vähemalt 60 sekundi jooksul 
ja miinimumsagedusega 5 Hz. Teise võimalusena võib takistust 
mõõta miinimumsagedusega 1 Hz ja vähemalt 300 järjestikuse proo ­
viga. Tulemus peab olema takistuse aritmeetiline keskmine.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 512  
Kui sõidukil on liikuvad aerodünaamilised kereosad, tuleb kohal ­
dada käesoleva all-lisa punkti 4.2.1.5. Kui liikuvad osad sõltuvad 
kiirusest, tuleb tuuletunnelis mõõta iga rakendatavat asendit ning 
esitada tüübikinnitusasutusele tõendid võrdluskiiruse, liikuva osa 
asendi ja vastava (C  D × A  f ) vahelise suhte kohta.  
6.5. Tuuletunneli meetodis kasutatav lamerihm  
6.5.1. Lamerihma kriteeriumid  
6.5.1.1. Lamerihmaga katsestendi kirjeldus  
Rattad peavad pöörlema lamerihmadel, mis ei muuda rataste veereo ­
madusi võrreldes omadustega maanteel. X-suunas mõõdetud jõud 
peavad hõlmama hõõrdejõude jõuülekandeseadmes.  
6.5.1.2. Sõidukipiirdesüsteem  
Dünamomeeter peab olema varustatud tsentreerimisseadmega, mis 
joondab sõiduki ümber z-telje pöörlemise kõrvalekalde ± 0,5 kraadi 
piires. Piirdesüsteem peab hoidma tsentreeritud veoratta asendit 
kõigi sõidutakistuse määramise vabajooksukatsete jooksul järgmiste 
piirväärtuste piires.  
6.5.1.2.1. Külgasend (y-telg)  
Sõiduk peab püsima joondatud y-teljega ja külgliikumine peab 
olema minimaalne.  
6.5.1.2.2. Eesmine ja tagumine asend (x-telg)  
Ilma et see piiraks käesoleva all-lisa punkti 6.5.1.2.1 nõuet, peavad 
mõlemad rattateljed jääma ± 10 mm piiresse rihma külgmistest kesk ­
joontest.  
6.5.1.2.3. Vertikaaljõud  
Piirdesüsteem peab olema konstrueeritud selliselt, et see ei avalda 
vertikaaljõudu veoratastele.  
6.5.1.3. Mõõdetud jõudude täpsus  
Tuleb mõõta üksnes reaktsioonijõudu rataste pööramiseks. Tule ­
musse ei kaasata väliseid jõude (nt jahutusventilaatori õhuvoolu 
jõud, sõiduki piirded, lamerihma aerodünaamilised reaktsioonijõud, 
dünamomeetri kaod jne).  
X-suunas mõjuvat jõudu tuleb mõõta täpsusega ± 5 N.  
6.5.1.4. Lamerihma kiiruse kontroll  
Rihma kiirust tuleb kontrollida täpsusega ± 0,1 km/h.  
6.5.1.5. Lamerihma pind  
Lamerihma pind peab olema puhas, kuiv ja ilma võõrkehadeta, mis 
võivad põhjustada rehvi libisemist.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 513  
6.5.1.6. Jahutamine  
Sõidukile juhitakse muutuva kiirusega õhuvoog. Õhu lineaarkiiruse 
seadepunkt puhuri väljalaskeava juures peab olema võrdne vastava 
dünamomeetri mõõtekiirustest 5 km/h suurema kiirusega. Õhu 
lineaarkiiruse kõrvalekalle puhuri väljalaskeava juures peab püsima 
vahemikus ± 5 km/h või ± 10 % vastavast mõõtekiirusest, olenevalt 
sellest, kumb on suurem.  
6.5.2. Lamerihmaga mõõtmine  
Mõõtmise võib läbi viia käesoleva all-lisa punkti 6.5.2.2 või 6.5.2.3 
kohaselt.  
6.5.2.1. Eelkonditsioneerimine  
Sõidukit tuleb dünamomeetril konditsioneerida, nagu on kirjeldatud 
käesoleva all-lisa punktides 4.2.4.1.1–4.2.4.1.3 (k.a).  
Dünamomeetri koormuse seadistus F  d, eelkonditsioneerimiseks peab 
olema: 
F d ¼ a d þ b d Ü v þ c d Ü v 2 
kus: 
a d = 0 
b d = 0; 
c d = ðC D Ü A f Þ Ü ρ 0 
2 Ü 1 
3,6 2 
Dünamomeetri ekvivalentne inerts peab olema katsemass.  
Koormuse seadistuse puhul kasutatav aerodünaamiline takistus tuleb 
võtta käesoleva all-lisa punktist 6.7.2 ja selle võib seada otse sise ­
ndiks. Muudel juhtudel tuleb kasutada selle punkti väärtusi a  d , b d ja 
c d . 
Tootja soovil võib käesoleva all-lisa punkti 4.2.4.1.2 alternatiivina 
soojendamise teha sõidukiga lamerihmal sõites.  
Sel juhul peab soojenduskiirus olema 110 % rakendatava WLTC 
suurimast kiirusest ja see peab kestma kauem kui 1 200 sekundit, 
kuni mõõdetud jõu muutus 200 sekundi kestel on väiksem kui 5 N.  
6.5.2.2. Mõõtmine püsikiirustel  
6.5.2.2.1. Katse tuleb teha suurimast võrdluskiiruspunktist väikseima võrdlus ­
kiiruspunktini.  
6.5.2.2.2. Vahetult pärast eelmises kiiruspunktis tehtud mõõtmist tuleb aeglus ­
tada praegusest rakendatavast võrdluskiiruspunktist järgmise raken ­
datava võrdluskiiruspunktini ühtlase üleminekuga umbes 1 m/s  2 . 
6.5.2.2.3. Võrdluskiirus peab olema stabiilne vähemalt 4 sekundit ja maksi ­
maalselt 10 sekundit. Mõõteseadmed peavad tagama, et mõõdetud 
jõu signaal on pärast nimetatud perioodi stabiilne.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 514  
6.5.2.2.4. Jõudu iga võrdluskiiruse juures tuleb mõõta vähemalt 6 sekundit, 
samal ajal peab sõiduki kiirus püsima konstantne. Saadud jõud selle 
võrdluskiiruspunkti F  jDyno puhul peab olema jõu aritmeetiline kesk ­
mine mõõtmise ajal.  
Käesoleva all-lisa punktides 6.5.2.2.2–6.5.2.2.4 (k.a) toodud samme 
tuleb korrata iga võrdluskiiruse puhul.  
6.5.2.3. Mõõtmine aeglustamise teel  
6.5.2.3.1. Eelkonditsioneerimine ja dünamomeetri seadistamine tuleb teha 
käesoleva all-lisa punkti 6.5.2.1 kohaselt. Enne iga vabajooksukatset 
tuleb sõidukiga sõita suurima võrdluskiirusega või kui kasutatakse 
alternatiivset soojendusmenetlust, siis 110 % suurimast võrdluskiiru ­
sest, vähemalt 1 minuti jooksul. Seejärel tuleb sõidukiga kiirendada 
suurimast võrdluskiirusest vähemalt 10 km/h üle ja alustada viivita ­
mata vabajooksukatset.  
6.5.2.3.2. Mõõtmine tuleb teha käesoleva all-lisa punktide 4.3.1.3.1–4.3.1.4.4 
(k.a) kohaselt. Vabajooksuga sõitmine vastassuundades pole vajalik 
ning käesoleva all-lisa punktis 4.3.1.4.2 Δt ji arvutamiseks kasutatud 
valemit ei kohaldata. Mõõtmine tuleb peatada pärast kahte aeglus ­
tamist, kui mõlema vabajooksukatse jõud igas võrdluskiiruspunktis 
jääb ± 10 N piiresse, muul juhul tuleb teha vähemalt kolm vaba ­
jooksukatset käesoleva all-lisa punktis 4.3.1.4.2 sätestatud kriteeriu ­
mide abil.  
6.5.2.3.3. Jõud f  jDyno igal võrdluskiirusel v  j tuleb arvutada modelleeritud aero ­
dünaamilise jõu eemaldamise teel:  
f jDyno ¼ f jDecel Ä c d Ü v 2 
j 
kus: 
f jDecel  on jõud, mis on määratud käesoleva all-lisa punktis 4.3.1.4.4 
toodud F  j arvutamise valemi kohaselt võrdluskiiruspunktis 
j (N);  
c d on dünamomeetri seadistuse koefitsient, nagu on määratletud 
käesoleva all-lisa punktis 6.5.2.1 (N/(km/h)  2 . 
Teise võimalusena võib tootja soovil c  d nullida vabajooksu ajal ja 
f jDyno arvutamiseks.  
6.5.2.4. Mõõtmistingimused  
Sõiduk peab olema käesoleva all-lisa punktis 4.3.1.3.2 kirjeldatud 
seisundis.  
Vabajooksu ajal peab käigukast olema neutraalasendis. Tuleb vältida 
niipalju kui võimalik rooli liigutamist ja sõiduki pidureid ei tohi 
kasutada..  
6.5.3. Lamerihmaga meetodi mõõtmistulemus  
Lamerihmaga dünamomeetri tulemusele f  jDyno viidatakse kui väärtu ­
sele f  j käesoleva all-lisa punktis 6.7 tehtavates edasistes arvutustes.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 515  
6.6. Tuuletunneli meetodi puhul kasutatav veojõustend  
6.6.1. Kriteeriumid  
Lisaks 5. all-lisa punktides 1 ja 2 toodud kirjeldustele kohaldatakse 
käesoleva all-lisa punktides 6.6.1.1–6.6.1.6 (k.a) kirjeldatud kritee ­
riume.  
6.6.1.1. Veojõustendi kirjeldus  
Esi- ja tagasillad tuleb varustada ühe rulliga, mille läbimõõt on 
vähemalt 1,2 meetrit. X-suunas mõõdetud jõud hõlmavad hõõrde ­
jõude jõuülekandeseadmes.  
6.6.1.2. Sõidukipiirdesüsteem  
Dünamomeeter peab olema varustatud sõidukit suunava tsentreeri ­
misseadmega. Piirdesüsteem peab hoidma tsentreeritud veoratta 
asendit järgmiste soovitatavate piirväärtuste piires kõigi sõidutakis ­
tuse määramise vabajooksukatsete jooksul.  
6.6.1.2.1. Sõiduki asend  
Katsetatav sõiduk tuleb paigaldada veojõustendi rullile, nagu on 
määratletud käesoleva all-lisa punktis 7.3.3.  
6.6.1.2.2. Vertikaaljõud  
Piirdesüsteem peab vastama käesoleva all-lisa punkti 6.5.1.2.3 nõue ­
tele. 
6.6.1.3. Mõõdetud jõudude täpsus  
Mõõdetud jõudude täpsus peab vastama käesoleva all-lisa punkti 
6.5.1.3 kirjeldusele, v.a x-suunas avalduv jõud, mida tuleb mõõta 
5. all-lisa punktis 2.4.1 kirjeldatud täpsusega.  
6.6.1.4. Dünamomeetri kiiruse kontroll  
Rulli kiirust tuleb kontrollida täpsusega ± 0,2 km/h.  
6.6.1.5. Rulli pind  
Rulli pind peab vastama käesoleva all-lisa punkti 6.5.1.5 kirjeldu ­
sele. 
6.6.1.6. Jahutamine  
Jahutusventilaator peab vastama käesoleva all-lisa punkti 6.5.1.6 
kirjeldusele.  
6.6.2. Dünamomeetril mõõtmine  
Mõõtmine tuleb teha nii, nagu on kirjeldatud käesoleva all-lisa 
punktis 6.5.2.  
6.6.3. Veojõustendi rulli kõvera korrigeerimine  
Veojõustendil mõõdetud jõudusid tuleb korrigeerida teele (lamedale 
pinnale) avalduva võrdlusekvivalendi suhtes ja tulemusele viidatakse 
kui väärtusele f  j. ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 516  
f j ¼ f jDyno Ü c1 Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
R Wheel 
R Dyno Ü c2 þ 1 v u u u t þ f jDyno Ü ð1 Ä c1Þ 
kus: 
c1 on f  jDyno rehvi veeretakistuse suhe;  
c2 on veojõustendi spetsiaalne raadiuse parandustegur;  
f jDyno on punktis 6.5.2.3.3 arvutatud jõud iga võrdluskiiruse j 
kohta (N);  
R Wheel  on pool rehvi nimiläbimõõdust (m);  
R Dyno on veojõustendi rulli läbimõõt (m).  
Tootja ja tüübikinnitusasutus peavad kokku leppima kasutatavates 
tegurites c1 ja c2 tootja esitatud korrelatsioonikatse tõendite põhjal 
mitmete rehvi karakteristikute kohta, mida kavatsetakse veojõus ­
tendil katsetada.  
Teise võimalusena võib kasutada järgmist konservatiivset valemit: 
f j ¼ f jDyno Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
R Wheel 
R Dyno Ü 0,2 þ 1 v u u u t 
6.7. Arvutused  
6.7.1. Lamerihma ja veojõustendi tulemuste korrigeerimine  
Käesoleva all-lisa punktides 6.5 ja 6.6 määratud mõõdetud jõudusid 
tuleb korrigeerida võrdlustingimuste suhtes järgmise valemi abil: 
F Dj ¼ ðf j Ä K 1 Þ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 293ÞÞ 
kus: 
F Dj on lamerihmal või veojõustendil võrdluskiirusel j mõõdetud 
korrigeeritud takistus (N);  
f j on mõõdetud jõud võrdluskiirusel j (N);  
K 0 on käesoleva all-lisa punktis 4.5.2 määratletud veeretakistuse 
parandustegur (K  -1 ); 
K 1 on käesoleva all-lisa punktis 4.5.4 määratletud katsemassi 
parandus (N);  
T on aritmeetiliselt keskmine temperatuur katsekambris mõõtmise 
ajal (K).  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 517  
6.7.2. Aerodünaamilise jõu arvutamine  
Aerodünaamiline takistus tuleb arvutada alloleva valemi abil. Kui 
sõiduk on varustatud kiirusest sõltuvate liikuvate aerodünaamiliste 
kereosadga, tuleb kohaldada vastavaid (C  D × A  f ) väärtusi asjaomaste 
võrdluskiiruspunktide puhul. 
F Aj ¼ ðC D Ü A f Þ j Ü ρ 0 
2 Ü v 2 
j 
3,6 2 
kus: 
F Aj on tuuletunnelis võrdluskiirusel j mõõdetud aerodünaa ­
miline takistus (N);  
(C D × A  f ) j on vajaduse korral kindlas võrdluspunktis j takistuste ­
guri ja lauppinna korrutis (m  2 ); 
ρ 0 on käesoleva lisa punktis 3.2.10 määratletud kuiva õhu 
tihedus (kg/m  3 ); 
v j on võrdluskiirus j (km/h).  
6.7.3. Sõidutakistuse väärtuste arvutamine  
Sõidu kogutakistus käesoleva all-lisa punktide 6.7.1 ja 6.7.2 tule ­
muste summana tuleb arvutada järgmise valemi abil: 
F ä 
j ¼ F Dj þ F Aj 
kõikide rakendatavate võrdluskiiruspunktide j puhul (N);  
Kõikide arvutatud F  * 
j puhul tuleb arvutada tegurid f  0 , f 1 ja f  2 sõidu­
takistuse valemis vähimruutude regressioonanalüüsi abil ning kasu ­
tada sihtteguritena käesoleva all-lisa punktis 8.1.1.  
Juhul, kui tuuletunneli meetodi kohaselt katsetatud sõiduk(id) on 
sõidutakistuse maatriksi tüüpkonna esindaja(d), tuleb tegur f  1 nullida 
ning tegurid f  0 ja f  2 uuesti arvutada vähimruutude regressioonana ­
lüüsi abil.  
7. Sõidutakistuse ülekandmine veojõustendile  
7.1. Veojõustendi katse ettevalmistamine  
7.1.1. Laboratoorsed tingimused  
7.1.1.1. Rull(id)  
Veojõustendi rulli pind peab olema puhas, kuiv ja ilma võõrkeha ­
deta, mis võivad põhjustada rehvi libisemist. Mitme rulliga veojõus ­
tendide puhul tuleb dünamomeetrit käitada samas ühendatud või 
ühendamata olekus nagu järgnevas 1. tüübi katses. Veojõustendi 
kiirust tuleb mõõta võimsuse neeldumisseadmega ühendatud rulli 
põhjal.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 518  
7.1.1.1.1. Rehvide libisemine  
Rehvide libisemise vältimiseks võib sõiduki peale või sisse panna 
lisaraskuse. Tootja teeb veojõustendil lisaraskusega koormuse 
seadistamise. Lisaraskus peab olema olemas nii koormuse seadista ­
misel kui ka heite- ja kütusekulukatsetes. Igasuguse lisaraskuse 
kasutamine tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse.  
7.1.1.2. Ruumitemperatuur  
Labori õhutemperatuur tuleb seadistada seadepunktile 23 °C ja see 
ei tohi katse ajal kõrvale kalduda rohkem kui ± 5 °C, kui järgne ­
vates katsetes pole teisiti nõutud.  
7.2. Veojõustendi ettevalmistamine  
7.2.1. Inertsmassi seadistamine  
Veojõustendi ekvivalentne inertsmass tuleb seadistada käesoleva all- 
lisa punkti 2.5.3 kohaselt. Kui veojõustend ei ole võimeline täpselt 
vastama inertsiseadistusele, tuleb rakendada järgmist kõrgemat inert ­
siseadistust kuni 10 kg lisamisega.  
7.2.2. Veojõustendi soojendamine  
Veojõustendi tuleb soojendada stendi tootja soovituste kohaselt või, 
kui see on asjakohane, nii, et stendi hõõrdejõudusid võib stabilisee ­
rida. 
7.3. Sõiduki ettevalmistamine  
7.3.1. Rehvirõhu reguleerimine  
Rehvirõhuks 1. tüübi katse seisutemperatuuril tuleb seadistada mitte 
üle 50 % kõrgemaks valitud rehvi rehvirõhkude vahemiku alumisest 
piirväärtusest, nagu on määranud sõiduki tootja (vt käesoleva all-lisa 
punkt 4.2.2.3), ja see tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse katsea ­
ruannetesse.  
7.3.2. Kui dünamomeetri seadistuste määramisel ei ole võimalik täita käes ­
oleva all-lisa punktis 8.1.3 kirjeldatud kriteeriume mittekorratavate 
jõudude tõttu, tuleb sõiduk varustada sõiduki vabajooksurežiimiga. 
Vabajooksurežiimi peab heaks kiitma tüübikinnitusasutus ja vaba ­
jooksurežiimi kasutamine kantakse kõikidesse asjaomastesse katsea ­
ruannetesse.  
7.3.2.1. Kui sõiduk on varustatud vabajooksurežiimiga, tuleb seda rakendada 
nii sõidutakistuse määramise ajal kui ka veojõustendil.  
7.3.3. Sõiduki paigutus dünamomeetril  
Katsetatav sõiduk tuleb paigutada veojõustendile otseasendis ja 
piirata ohutul viisil. Ühe rulliga veojõustendi kasutamisel peab 
rehvi kokkupuutepinna keskpunkt rullil olema rulli ülaosast 
± 25 mm või ± 2 % rulli läbimõõdust, olenevalt sellest, kumb on 
väiksem.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 519  
7.3.3.1. Kui kasutatakse pöördemomendi mõõturi meetodit, tuleb rehvirõhku 
seadistada nii, et dünaamiline raadius on 0,5 % käesoleva all-lisa 
punktis 4.4.3.1 toodud valemite abil arvutatud dünaamilisest raadiu ­
sest r  j 80 km/h võrdluskiiruspunktis. Dünaamiline raadius veojõus ­
tendil tuleb arvutada käesoleva all-lisa punktis 4.4.3.1 kirjeldatud 
menetluse kohaselt.  
Kui see seadistus jääb väljapoole käesoleva all-lisa punktis 7.3.1 
määratletud vahemikku, ei rakendata pöördemomendi mõõturi 
meetodit.  
7.3.4. Sõiduki soojendamine  
7.3.4.1. Sõidukit tuleb soojendada rakendatava WLTCga. Juhul, kui sõidukit 
soojendati kiirusega, mis on 90 % järgmise kõrgema faasi suurimast 
kiirusest käesoleva all-lisa punktis 4.2.4.1.2 määratletud menetluse 
käigus, tuleb see kõrgem faas lisada rakendatavale WLTC-le.  
Tabel A4/6  
Sõiduki soojendamine  
Sõidukiklass  Rakendatav WLTC  Võtke kasutusele järgmine 
kõrgem faas  Soojendustsükkel  
1. klass  madal  1 + keskmine  1 puudub  madal  1 + keskmine  1 
2. klass  madal  2 + keskmine  2 + 
High  2 + väga kõrge  2 puudub  
madal  2 + keskmine  2 + High  2 
+ väga kõrge  2 madal  2 + keskmine  2 + 
High  2 Jah (väga kõrge  2 ) 
Ei madal  2 + keskmine  2 + kõrge  2 
3. klass  madal  3 + keskmine  3 + 
High  3 + väga kõrge  3 madal  3 + keskmine  3 + 
High  3 + väga kõrge  3 madal  3 + keskmine  3 + High  3 
+ väga kõrge  3 madal  3 + keskmine  3 + 
High  3 Jah (väga kõrge  3 ) 
Ei madal  3 + keskmine  3 + High  3 
7.3.4.2. Kui sõiduk on juba soojenenud, läbitakse käesoleva all-lisa punktis 
7.3.4.1 kohaldatud WLTC faas suurima kiirusega.  
7.3.4.3. Alternatiivne soojendusmenetlus  
7.3.4.3.1. Sõiduki tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib 
kasutada alternatiivset soojendusmenetlust. Heakskiidetud alterna ­
tiivset soojendusmenetlust võidakse kasutada samasse sõidutakistuse 
tüüpkonda kuuluvate sõidukite puhul ja see peab vastama käesoleva 
all-lisa punktides 7.3.4.3.2–7.3.4.3.5 kirjeldatud nõuetele.  
7.3.4.3.2. Valida tuleb vähemalt üks sõidutakistuse tüüpkonda esindav sõiduk.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 520  
7.3.4.3.3. 7. all-lisa punkti 5 kohaselt alternatiivse soojendusmenetluse jaoks 
parandatud sõidutakistustegurite f  0a , f 1a ja f  2a abil arvutatud tsüklie ­
nergianõudlus peab olema võrdne või suurem kui iga rakendatava 
faasi jaoks siht-sõidutakistustegurite f  0 , f 1 , ja f  2 abil arvutatud 
tsüklienergianõudlus.  
Parandatud sõidutakistustegurid f  0a , f 1a ja f  2a arvutatakse järgmiste 
valemite järgi:  
f 0a ¼ f 0 þ A d_alt Ä A d_WLTC  
f 1a ¼ f 1 þ B d_alt Ä B d_WLTC  
f 2a ¼ f 2 þ C d_alt Ä C d_WLTC  
kus: 
A d_alt , B d_alt ja C  d_alt on veojõustendi seadistuse 
koefitsiendid pärast alterna ­
tiivset soojendusmenetlust;  
A d_WLTC  , B d_WLTC  ja C  d_WLTC  on veojõustendi seadistuse 
koefitsiendid pärast käesoleva 
all-lisa punktis 7.3.4.1 kirjel ­
datud WLTC soojendust ja 
kehtiv veojõustendi seadistus 
käesoleva all-lisa punkti 8 
kohaselt.  
7.3.4.3.4. Parandatud sõidutakistustegureid f  0a , f 1a ja f  2a tuleb kasutada üksnes 
käesoleva all-lisa punkti 7.3.4.3.3 eesmärgil. Muudel eesmärkidel 
tuleb siht-sõidutakistusteguritena kasutada siht-sõidutakistustegureid 
f 0 , f 1 ja f  2 . 
7.3.4.3.5. Menetlust ja selle ekvivalentsust käsitlev teave tuleb esitada tüübi ­
kinnitusasutusele.  
8. Veojõustendi koormuse seadistus  
8.1. Veojõustendi koormuse seadistus vabajooksu meetodi abil  
Seda meetodit rakendatakse siis, kui sõidutakistustegurid f  0 , f 1 ja f  2 
on määratud.  
Sõidutakistuse maatriksi tüüpkonna puhul tuleb seda meetodit raken ­
dada siis, kui esindava sõiduki sõidutakistus määratakse käesoleva 
all-lisa punktis 4.3 kirjeldatud vabajooksu meetodi abil. Siht-sõidu ­
takistuse väärtused on käesoleva all-lisa punktis 5.1 kirjeldatud 
meetodi abil arvutatud väärtused.  
8.1.1. Koormuse algseadistus  
Koefitsiendi kontrolliga veojõustendil tuleb veojõustendi võimsuse 
neeldumisseadet reguleerida järgmise valemi juhuslike algkoefitsien ­
tidega A  d , B d ja C  d : ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 521  
F d ¼ A d þ B d v þ C d v 2 
kus: 
F d on veojõustendi seatud koormus (N);  
v on veojõustendi rulli kiirus (km/h).  
Alljärgnevad on soovitatavad koefitsiendid koormuse algseadistuse 
puhul kasutamiseks:  
a) A  d = 0, 5 × A  t , B d = 0, 2 × B  t , Cd = C  t 
üheteljeliste veojõustendide puhul või  
A d = 0, 1 × A  t , B d = 0, 2 × B  t , Cd = C  t 
kaheteljeliste veojõustendide puhul, kus A  t , B  t ja C  t on siht- 
sõidutakistustegurid;  
b) empiirilised väärtused, nt need, mida kasutatakse sarnast tüüpi 
sõiduki seadistuse puhul.  
Hulknurkse kontrolliga veojõustendi puhul tuleb piisavad koormus ­
väärtused iga võrdluskiiruse juures seadistada veojõustendi võim ­
suse neeldumisseadme järgi.  
8.1.2. Vabajooks  
Vabajooksukatse veojõustendil tuleb teha käesoleva all-lisa punktis 
8.1.3.4.1 või 8.1.3.4.2 toodud menetluse abil ning see peab algama 
hiljemalt 120 sekundit pärast soojenduse lõppemist. Üksteisele järg ­
nevaid vabajooksukatseid tuleb alustada viivitamata. Tootja taotlusel 
ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võidakse pikendada soojenduse 
ning järk-järgult tehtavate vabajooksuukatsete vahelist aega, et 
tagada sõiduki õige seadistus vabajooksu jaoks. Tootja peab esitama 
tüübikinnitusasutusele tõendid lisaaja vajaduse kohta ja tõendid, et 
veojõustendi koormusseadistuse parameetreid (nt jahutusaine ja/või 
õli temperatuur, jõud dünamomeetril) ei mõjutata.  
8.1.3. Kontrollimine  
8.1.3.1. Siht-sõidutakistuse väärtus arvutatakse siht-sõidutakistusteguri, A  t , 
B t ja C  t , abil iga võrdluskiiruse kohta (v  j ): 
F tj ¼ A t þ B t v j þ C t v 2 
j 
kus: 
A t , B t ja C  t on vastavalt siht-sõidutakistuse parameetrid f  0 , f 1 ja f 2 ; 
F tj on siht-sõidutakistuse võrdluskiirusel v  j (N); 
v j on j. võrdluskiirus (km/h).  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 522  
8.1.3.2. Mõõdetud sõidutakistus arvutatakse järgmise valemi abil: 
F mj ¼ 1 
3,6 Ü ðTM þ m r Þ Ü 2 Ü Δv 
Δt j 
kus: 
F mj on mõõdetud sõidutakistus iga võrdluskiiruse v  j (N) puhul;  
TM on sõiduki katsemass (kg);  
m r on pöörlevate osade ekvivalentne täismass käesoleva all-lisa 
punkti 2.5.1 kohaselt (kg);  
Δt j on kiirusele v  j vastav vabajooksu aeg (s).  
8.1.3.3. Modelleeritud sõidutakistus veojõustendil arvutatakse käesoleva all- 
lisa punktis 4.3.1.4 sätestatud meetodi kohaselt, v.a mõõtmine eri 
suundades, ning käesoleva all-lisa punkti 4.5 kohaselt rakendatavate 
paranduste abil, mille tulemuseks on modelleeritud sõidutakistuse 
kõver: 
F s ¼ A s þ B s Ü v þ C s Ü v 2 
Modelleeritud sõidutakistus iga võrdluskiiruse v  j kohta määratakse 
järgmise valemi abil, kasutades arvutatud väärtusi A  s , B s ja C  s : 
F sj ¼ A s þ B s Ü v j þ C s Ü v 2 
j 
8.1.3.4. Veojõustendi koormuse seadistuse puhul võib kasutada kaht eri 
meetodit. Kui veojõustend kiirendab sõidukit, kasutatakse käesoleva 
all-lisa punktis 8.1.3.4.1 kirjeldatud meetodeid. Kui sõiduk kiirendab 
omal jõul, kasutatakse käesoleva all-lisa punktis 8.1.3.4.1 või 
8.1.3.4.2 kirjeldatud meetodeid. Vähim kiirendus, mida korrutatakse 
kiirusega, on 6 m  2 /s 3 . Sõidukitega, mis ei suuda saavutada 6 m  2 /s 3 , 
sõidetakse nii, et gaasipedaal on täielikult põhja vajutatud.  
8.1.3.4.1. Fikseeritud katse meetod  
8.1.3.4.1.1. Katsestendi tarkvara teeb kokku neli vabajooksukatset. Esimese 
vabajooksukatse põhjal arvutatakse koefitsiendid teise katse jaoks 
käesoleva all-lisa punkti 8.1.4 kohaselt. Pärast esimest vabajooksuga 
katset teeb tarkvara veel kolm vabajooksukatset fikseeritud veojõus ­
tendi seadistuse koefitsientidega, mis on määratud pärast esimest 
vabajooksukatset, või käesoleva all-lisa punkti 8.1.4 kohaselt regu ­
leeritud veojõustendi seadistuse koefitsientidega.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 523  
8.1.3.4.1.2. Lõplikud dünamomeetri seadistuse koefitsiendid A, B ja C tuleb 
arvutada järgmiste valemite abil:  
A ¼ A t Ä P 4 
n¼2 ðA s n Ä A d n Þ 
3 
B ¼ B t Ä P 4 
n¼2 ðB s n Ä B d n Þ 
3 
C ¼ C t Ä P 4 
n¼2 ðC s n Ä C d n Þ 
3 
kus: 
A t , B t ja C  t on vastavalt siht-sõidutakistuse parameetrid f  0 , f 1 
ja f  2 ; 
A sn , B sn ja C  sn on n. katse modelleeritud sõidutakistustegurid;  
A dn , B dn ja C  dn on n. katse dünamomeetri seadistuse koefit ­
siendid;  
n on vabajooksukatsete, sealhulgas esimese stabili ­
seerimiskatse indeks.  
8.1.3.4.2. Järkjärguline meetod  
Arvutatud jõud kindlaksmääratud kiirusvahemikes peavad olema kas 
kõrvalekalde ± 10 N piires pärast kahe järjestikuse vabajooksukatse 
jõudude vähimruutude regressiooni või tehakse täiendavad vaba ­
jooksukatsed pärast veojõustendi koormuse seadistuse reguleerimist 
käesoleva all-lisa punkti 8.1.4 kohaselt, kuni vastatakse kõrvalekal ­
dele.  
8.1.4. Korrigeerimine  
Veojõustendi koormuse seadistust tuleb reguleerida järgmiste vale ­
mite kohaselt: 
F ä 
dj ¼ F dj Ä F j ¼ F dj Ä F sj þ F tj 
¼ ðA d þ B d v j þ C d v 2 
j Þ Ä ðA s þ B s v j þ C s v 2 
j Þ þ ðA t þ B t v j þ C t v 2 
j Þ 
¼ ðA d þ A t Ä A s Þ þ ðB d þ B t Ä B s Þv j þ ðC d þ C t Ä C s Þv 2 
j 
Seega: 
A ä 
d ¼ A d þ A t Ä A s 
B ä 
d ¼ B d þ B t Ä B s 
C ä 
d ¼ C d þ C t Ä C s 
kus: 
F dj on veojõustendi algkoormus (N);  
F * 
dj on veojõustendi reguleeritud koormus (N);  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 524  
F j on reguleeritud sõidutakistus, mis on võrdne 
(F sj - F tj ) (N);  
F sj on modelleeritud sõidutakistus võrdluskiirusel 
v j (N); 
F tj on siht-sõidutakistus võrdluskiirusel v  j (N); 
A * 
d , B * 
d ja C  * 
d on uued veojõustendi seadistuse koefitsiendid.  
8.2. Veojõustendi koormuse seadistus pöördemomendi mõõturi meetodi 
abil 
Seda meetodit rakendatakse siis, kui sõidutakistusmoment määra ­
takse käesoleva all-lisa punktis 4.4 kirjeldatud pöördemomendi 
mõõturi meetodi abil.  
Sõidutakistuse maatriksi tüüpkonna puhul tuleb seda meetodit raken ­
dada siis, kui esindava sõiduki sõidutakistusmoment määratakse 
käesoleva all-lisa punktis 4.4 toodud pöördemomendi mõõturi 
meetodi abil.  ►M2 Siht-sõidutakistusmomendi väärtused on käes ­
oleva all-lisa punktis 5.1 esitatud meetodi abil arvutatud 
väärtused. ◄ 
8.2.1. Koormuse algseadistus  
Koefitsiendi kontrolliga veojõustendi puhul tuleb veojõustendi 
võimsuse neeldumisseadme reguleerimisel kasutada järgmise valemi 
juhuslikke algkoefitsiente A  d , B d ja C  d : 
F d ¼ A d þ B d v þ C d v 2 
kus: 
F d on veojõustendi seatud koormus (N);  
v on veojõustendi rulli kiirus (km/h).  
Koormuse algseadistuse puhul on soovitatavad järgmised koefit ­
siendid:  
a) A d ¼ 0,5 Ü a t 
r′; B d ¼ 0,2 Ü b t 
r′; C d ¼ c t 
r′ 
üheteljeliste veojõustendide puhul või  
A d ¼ 0,1 Ü a t 
r′; B d ¼ 0,2 Ü b t 
r′; C d ¼ c t 
r′ 
kaheteljeliste veojõustendide puhul, kus:  
a t , b t ja c  t on siht-sõidutakistusmomendi tegurid ja  
r′ on veojõustendil kiirusel 80 km/h saadud rehvi dünaamiline 
raadius (m); või  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 525  
b) empiirilised väärtused, nt need, mida kasutatakse sarnast tüüpi 
sõiduki seadistuse puhul.  
Hulknurkse kontrolliga veojõustendi puhul tuleb veojõustendi võim ­
suse neeldumisseadme suhtes seadistada piisavad koormusväärtused 
iga võrdluskiiruse juures.  
8.2.2. Rataste pöördemomendi mõõtmine  
Pöördemomendi mõõtmise katse veojõustendil tuleb teha käesoleva 
all-lisa punktis 4.4.2 määratletud menetluse kohaselt. Pöördemo ­
mendi mõõtur(id) peab/peavad olema samasugune/samasugused 
nagu eelnevas maanteekatses kasutatud mõõtur(id).  
8.2.3. Kontrollimine  
8.2.3.1. Siht-sõidutakistusmomendi (pöördemomendi) kõver tuleb määrata 
käesoleva all-lisa punktis 4.5.5.2.1 toodud valemi abil ja selle 
võib kirjutada järgmiselt: 
C ä 
t ¼ a t þ b t Ü v j þ c t Ü v 2 
j 
8.2.3.2. Modelleeritud sõidutakistusmomendi (pöördemomendi) kõver 
veojõustendil arvutatakse käesoleva all-lisa punktis 4.4.3 kirjeldatud 
meetodi ja määratud mõõtetäpsuse ning käesoleva all-lisa punktis 
4.4.4 kirjeldatud sõidutakistusmomendi (pöördemomendi) kõvera 
määramise kohaselt koos käesoleva all-lisa punktis 4.5 rakendata ­
vate parandustega, kõik, v.a vastassuundades mõõtmine, mille tule ­
museks on modelleeritud sõidutakistusmomendi kõver: 
C ä 
s ¼ C 0s þ C 1s Ü v j þ C 2s Ü v 2 
j 
Modelleeritud sõidutakistusmoment (pöördemoment) peab jääma 
siht-sõidutakistusmomendist kõrvalekalde ± 10 N×r’ piiresse igas 
võrdluskiiruspunktis, kus r’ on veojõustendil kiirusel 80 km/h 
saadud rehvi dünaamiline raadius meetrites.  
Kui kõrvalekalle igasuguse võrdluskiiruse juures ei vasta selles 
punktis kirjeldatud meetodi kriteeriumile, tuleb kasutada käesoleva 
all-lisa punktis 8.2.3.3 toodud menetlust veojõustendi koormuse 
seadistuse reguleerimiseks.  
8.2.3.3. Korrigeerimine  
Veojõustendi koormuse seadistust tuleb reguleerida järgmise valemi 
abil: 
F ä 
dj ¼ F dj Ä F ej 
r′ ¼ F dj Ä F sj 
r′ þ F tj 
r′ 
¼ ðA d þ B d v j þ C d v 2 
j Þ Ä ða s þ b s v j þ c s v 2 
j Þ 
r′ þ ða t þ b t v j þ c t v 2 
j Þ 
r′ 
¼ Õ 
A d þ ða t Ä a s Þ 
r′ Ø 
þ Õ 
B d þ ðb t Ä b t Þ 
r′ Ø 
v j þ Õ 
C d þ ðc t Ä c s Þ 
r′ Ø 
v 2 
j ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 526  
Seega: 
A ä 
d ¼ A d þ a t Ä a s 
r′ 
B ä 
d ¼ B d þ b t Ä b s 
r′ 
C ä 
d ¼ C d þ c t Ä c s 
r′ 
kus: 
F * 
dj on uus veojõustendi koormuse seadistus 
(N);(F  sj - F tj ) (Nm);  
F ej on reguleeritud sõidutakistus, mis on võrdne 
väärtusega (F  sj -F tj ) (Nm);  
F sj on modelleeritud sõidutakistus võrdluskiirusel 
v j (Nm);  
F tj on siht-sõidutakistus võrdluskiirusel v  j (Nm);  
A * 
d , B * 
d ning C  * 
d on uued veojõustendi seadistuse koefit ­
siendid;  
r’ on veojõustendil kiirusel 80 km/h saadud 
rehvi dünaamiline raadius (m);  
Käesoleva all-lisa punkte 8.2.2 ja 8.2.3 tuleb korrata.  
8.2.3.4. Veotelje (-telgede) mass, rehvi spetsifikatsioonid ja veojõustendi 
koormuse seadistus tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse katsea ­
ruannetesse, kui käesoleva all-lisa punkti 8.2.3.2 nõue on täidetud.  
8.2.4. Sõidutakistusmomendi tegurite ülekandmine sõidutakistusteguriteks 
f 0 , f 1 , f 2 
8.2.4.1 Kui sõiduk ei sõida vabajooksuga korduvalt ja käesoleva all-lisa 
punkti 4.2.1.8.5 kohane vabajooksurežiim ei ole teostatav, tuleb 
arvutada tegurid f  0 , f 1 ja f  2 käesoleva all-lisa punktis 8.2.4.1.1 
toodud valemite abil. Igal muul juhul tuleb teostada käesoleva all- 
lisa punktides 8.2.4.2–8.2.4.4 kirjeldatud menetlus.  
8.2.4.1.1.  f  0 ¼ c 0 
r Ü 1,02  
f 1 ¼ c 1 
r Ü 1,02 
f 2 ¼ c 2 
r Ü 1,02 ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 527  
kus: 
c 0 , c 1 , c 2 on käesoleva all-lisa punktis 4.4.4 määratud sõidutakis ­
tusmomendi tegurid (Nm, Nm/(km/h), Nm/(km/h)  2 ); 
r on sõiduki dünaamiline rehviraadius, mille abil määra ­
takse sõidutakistusmoment (m).  
1,02 on jõuülekandeseadme kadusid kompenseeriv ligi ­
kaudne koefitsient.  
8.2.4.1.2. Määratud f  0 , f 1 , f 2 väärtusi ei tohi kasutada veojõustendi seadistuse 
ega heite- või vahemiku katse puhul. Neid tuleb kasutada üksnes 
järgmistel juhtudel:  
a) vähenduse määramine, 1. all-lisa punkt 8;  
b) käiguvahetuspunktid, 2. all-lisa;  
c) CO  2 ja kütusekulu interpolatsioon, 7. all-lisa punkt 3.2.3;  
d) elektrisõidukite tulemuste arvutamine, 8. all-lisa punkt 4.  
8.2.4.2. Kui veojõustend on seadistatud kindlaksmääratud kõrvalekallete 
piires, tuleb veojõustendil läbi viia sõiduki vabajooksumenetlus, 
nagu on kirjeldatud käesoleva all-lisa punktis 4.3.1.3. Vabajook ­
suajad tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse.  
8.2.4.3. Sõidutakistus F  j võrdluskiiruse v  j juures (N) tuleb määrata järgmise 
valemi abil:  
F j ¼ 1 
3,6 Ü ðTM þ m r Þ Ü Δv 
Δt j 
kus: 
F j on sõidutakistus võrdluskiirusel v  j (N); 
TM on sõiduki katsemass (kg);  
m r on pöörlevate osade ekvivalentne täismass käesoleva all-lisa 
punkti 2.5.1 kohaselt (kg);  
Δv = 10 km/h  
Δt j on kiirusele v  j vastav vabajooksu aeg (s).  
8.2.4.4. Sõidutakistuse valemis olevad tegurid f  0 , f 1 ja f  2 tuleb arvutada 
vähimruutude regressioonanalüüsi abil võrdluskiiruste vahemikus.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 528  
5. all-lisa  
Katseseadmed ja kalibreerimised  
1. Katsestendi spetsifikatsioonid ja seadistused  
1.1. Jahutusventilaatori spetsifikatsioonid  
1.1.1. Sõidukile juhitakse muutuva kiirusega õhuvool. Õhuvoolu lineaar ­
kiiruse seadepunkt puhuri väljalaskeava juures peab olema võrdne 
vastava rulli kiirusest 5 km/h suurema kiirusega. Õhuvoolu 
lineaarkiiruse kõrvalekalle puhuri väljalaskeava juures peab 
püsima ± 5 km/h või ± 10 % piires vastava rulli kiirusest, olene ­
valt sellest, kumb on suurem.  
1.1.2. Eelnimetatud õhuvoolu kiirus määratakse mitmes punktis 
mõõdetud väärtuste keskmisena ja mõõtepunktid määratakse järg ­
miselt:  
a) nelinurksete avadega ventilaatorite puhul asetsevad mõõte ­
punktid iga sellise ristküliku keskpunktis, mis saadakse, kui 
ventilaatori väljalaskeava kogupind jagatakse 9 pinnaks (s.o 
nii horisontaalselt kui ka vertikaalselt 3 võrdseks osaks). Kesk ­
mist pinda ei mõõdeta (vt joonis A5/1);  
Joonis A5/1  
Täisnurkse väljalaskeavaga ventilaator
  
b) ümmarguse väljalaskeavaga ventilaatorite puhul jagatakse 
väljalaskeava vertikaalselt, horisontaalselt ja 45° all asetsevate 
joontega 8 võrdseks sektoriks. Mõõtepunktid asuvad iga sektori 
radiaalkeskjoonel (22,5°) ringi keskpunktist kahe kolmandiku 
raadiuse kaugusel (vt joonis A5/2).  
Joonis A5/2  
Ümmarguse väljalaskeavaga ventilaator
  
Nende mõõtmiste tegemisel ei tohi ventilaatori ees olla ühtki 
sõidukit ega muud takistust. Seade õhu lineaarkiiruse mõõtmiseks 
peab olema õhu väljalaskeavast 0–20 cm kaugusel.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 529  
1.1.3. Väljavalitud ventilaatori väljalaskeava omadused peavad olema 
järgmised:  
a) pindala vähemalt 0,3 m  2 ; ja 
b) laius/läbimõõt vähemalt 0,8 m.  
1.1.4. Ventilaatori asend peab olema järgmine:  
a) alumise serva kõrgus maapinnast: umbes 20 cm;  
b) kaugus sõiduki esiosast: ligikaudu 30 cm.  
1.1.5. Jahutusventilaatori kõrgust ja asukohta sõiduki laiuse suhtes võib 
tootja taotlusel ning tüübikinnitusasutuse nõusolekul muuta.  
1.1.6. Käesoleva all-lisa punktis 1.1.5 kirjeldatud juhtudel kantakse jahu ­
tusventilaatori asukoht (kõrgus ja kaugus) kõikidesse asjaomas ­
tesse katsearuannetesse ning seda kasutatakse edasistes katsetes.  
2. Veojõustend  
2.1. Üldnõuded  
2.1.1. Dünamomeeter peab suutmamodelleerida sõidutakistust ja koor ­
muskõvera kuju saab muuta kolme sõidutakistusteguri muutmise 
kaudu.  
2.1.2. Veojõustendil võib olla üks või kaks rulli. Kahe rulliga veojõus ­
tendi kasutamise korral peavad rullid olema püsivalt ühendatud 
või käitatakse eesmise rulli abil otseselt või kaudselt inertsmasse 
ja võimsuse neeldumisseadet.  
2.2. Erinõuded  
Järgmised erinõuded on seotud veojõustendi tootja spetsifikatsioo ­
nidega.  
2.2.1. Rulli viskumistolerants peab olema vähem kui 0,25 mm kõikides 
mõõtekohtades.  
2.2.2. Rulli läbimõõt peab jääma kindlaksmääratud nimiväärtusest 
± 1,0 mm piiresse kõikides mõõtekohtades.  
2.2.3. Dünamomeetril peab olema aja mõõtmissüsteem, mida kasutatakse 
kiirenduste määramisel ja sõiduki/dünamomeetri vabajooksu 
aegade mõõtmisel. Selle aja mõõtmissüsteemi täpsus peab olema 
vähemalt ± 0,001 %. Seda tuleb kontrollida esialgsel paigalda ­
misel.  
2.2.4. Dünanomeetril peab olema kiirusmõõtmissüsteem, mille täpsus on 
vähemalt ± 0,080 km/h. Seda tuleb kontrollida esialgsel paigalda ­
misel.  
2.2.5. Dünamomeetri reageerimisaeg (90 % reageerimine veojõu muutu ­
sele) peab olema alla 100 ms ja hetkekiirendused vähemalt 3 m/s  2 . 
Seda tuleb kontrollida esialgsel paigaldamisel ja pärast põhjalikku 
hooldust.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 530  
2.2.6. Dünamomeetri alginertsi määrab dünamomeetri tootja ning see 
kinnitatakse ± 0,5 % piires iga mõõdetud alginertsi puhul ja 
± 0,2 % piires püsiva kiirenduse, aeglustamise ja jõu juures tehtud 
katsete põhjal dünaamiliselt tuletatud aritmeetilise keskmise väär ­
tuse suhtes.  
2.2.7. Rulli kiirust mõõdetakse sagedusega vähemalt 1 Hz.  
2.3. Täiendavad erinõuded nelikveorežiimis (4WD) katsetatavatele 
sõidukitele mõeldud veojõustendide puhul  
2.3.1. 4WD kontrollisüsteem tuleb konstrueerida selliselt, et WLTC 
tsüklit läbiva sõiduki katsetamisel on täidetud järgmised nõuded.  
2.3.1.1. Sõidutakistuse simulatsiooni tuleb rakendada selliselt, et kasuta ­
mine 4WD režiimis tekitab samasugused jõud, millega puututaks 
kokku sõitmisel siledal, kuival ja tasasel teekattel.  
2.3.1.2. Esialgsel paigaldamisel ja pärast põhjalikku hooldust peavad 
olema täidetud käesoleva all-lisa punkti 2.3.1.2.1 ja punkti 
2.3.1.2.2 või 2.3.1.2.3 nõuded. Esi- ja tagarullide kiiruse erinevust 
hinnatakse miinimumsagedusega 20 Hz kogutud rulli kiiruse 
andmete suhtes ühesekundilise liikuva keskmise filtri rakendamise 
teel. 
2.3.1.2.1. Esi- ja tagarulli läbitud vahemaa erinevus peab olema alla 0,2 % 
WLTC käigus läbitud vahemaast. Absoluutarv tuleb lisada WLTC 
käigus läbitud vahemaa koguerinevuse arvutusse.  
2.3.1.2.2. Esi- ja tagarulli läbitud vahemaa erinevus peab olema alla 0,1 m 
200 ms jooksul.  
2.3.1.2.3. Kõikide rullide kiiruste erinevus peab jääma +/– 0,16 km/h 
piiresse.  
2.4. Veojõustendi kalibreerimine  
2.4.1. Jõu mõõtmissüsteem  
Jõuanduri täpsus ja lineaarsus peavad olema vähemalt ± 10 N 
kõikide mõõdetud sammude puhul. Seda tuleb kontrollida 
esialgsel paigaldamisel, pärast põhjalikku hooldust ja 370 päeva 
jooksul enne katsetamist.  
2.4.2. Dünamomeetri parasiitse kao kalibreerimine  
Dünamomeetri parasiitseid kadusid tuleb mõõta ja ajakohastada, 
kui mõõdetud väärtus erineb praegusest kaokõverast rohkem kui 
9,0 N võrra. Seda tuleb kontrollida esialgsel paigaldamisel, pärast 
põhjalikku hooldust ja 35 päeva jooksul enne katsetamist.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 531  
2.4.3. Sõidutakistuse simulatsiooni kontrollimine ilma sõidukita  
Dünamomeetri toimivust tuleb kontrollida koormamata vabajook ­
sukatse tegemise teel esialgsel paigaldamisel, pärast põhjalikku 
hooldust ja 7 päeva jooksul enne katsetamist. Vabajooksu jõuvea 
aritmeetiline keskmine peab igas võrdluskiiruspunktis olema alla 
10 N või 2 %, olenevalt sellest, kumb on suurem.  
3. Heitgaasilahjendussüsteem  
3.1. Süsteemi spetsifikatsioon  
3.1.1. Ülevaade  
3.1.1.1. Kasutatakse täisvoolu heitgaasilahjendussüsteemi. Sõiduki kogu ­
heidet tuleb pidevalt lahjendada välisõhuga kontrollitud tingi ­
mustes püsimahuproovi võtmise seadme abil. Võidakse kasutada 
kriitilise voolurežiimiga Venturi toru (CFV) või mitut kõrvuti 
paigutatud kriitilise voolurežiimiga Venturi toru, mahtpumpa 
(PDP), allahelikiirusega Venturi toru (SSV) või ultraheli-voolu ­
mõõturit (UFM). Heitgaaside ja lahjendusõhu segu kogumaht 
mõõdetakse ning analüüsimiseks kogutakse selle mahu suhtes 
püsivalt proportsionaalne proov. Heitgaasiühendite kogused 
määratakse proovis leiduva kontsentratsiooni põhjal, mida korri ­
geeritakse nende vastava lahjendusõhu sisalduse ja katseperioodi 
kogu vooluhulga suhtes.  
3.1.1.2. Heitgaasilahjendussüsteem koosneb ülekandetorust, segamissead ­
mest ja lahjendustunnelist, lahjendusõhu konditsioneerimissead ­
mest, imiseadmest ning voolumõõturist. Proovivõtturid tuleb 
paigaldada lahjendustunnelisse, nagu on sätestatud käesoleva all- 
lisa punktides 4.1, 4.2 ja 4.3.  
3.1.1.3. Käesoleva all-lisa punktis 3.1.1.2 nimetatud segamisseade on 
anum (näiteks selline, nagu on kujutatud joonisel A5/3), milles 
sõiduki heitgaasid ja lahjendusõhk segunevad, moodustades proo ­
vivõtukohas homogeense segu.  
3.2. Üldnõuded  
3.2.1. Sõiduki heitgaase lahjendatakse piisava koguse välisõhuga, et 
vältida vee kondenseerumist proovivõtu- ja mõõtesüsteemis kõigi 
katse käigus esineda võivate tingimuste puhul.  
3.2.2. Õhu ja heitgaasi segu peab proovivõtturi asukohas olema homo ­
geenne (vt käesoleva all-lisa punkt 3.3.3). Proovivõtturid peavad 
võtma lahjendatud heitgaasidest representatiivsed proovid.  
3.2.3. Süsteem peab võimaldama mõõta lahjendatud heitgaaside 
üldmahtu.  
3.2.4. Proovivõtusüsteem peab olema gaasitihe. Muutuval lahjendamisel 
põhineva proovivõtusüsteemi ehitus ja materjalid peavad olema 
sellised, et need ei mõjuta ühendi kontsentratsiooni lahjendatud 
heitgaasis. Kui süsteemi mõni komponent (soojusvaheti, tsüklon ­
separaator, imiseade vms) muudab heitgaasiühendite kontsentrat ­
siooni ning süstemaatilist viga ei ole võimalik parandada, võetakse 
vastava ühendi proov asjaomasest komponendist ülesvoolu.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 532  
3.2.5. Kõik lahjendussüsteemi osad, mis puutuvad kokku lahjendamata 
ja lahjendatud heitgaasiga, peavad olema konstrueeritud nii, et 
tahkete osakeste sadestumine või muutumine on võimalikult 
vähene. Kõik osad peavad olema valmistatud elektrit juhtivast 
materjalist, mis ei reageeri heitgaasi komponentidega, ja need 
peavad olema maandatud, et vältida elektrostaatilist toimet.  
3.2.6. Kui katsetatav sõiduk on varustatud mitmeharulise väljalaske ­
toruga, ühendatakse ühendustorud omavahel võimalikult sõiduki 
lähedal, häirimata seejuures nende tööd.  
3.3. Erinõuded  
3.3.1. Ühendus sõiduki väljalaskesüsteemiga  
3.3.1.1. Ühendustoru alguseks on sõiduki summutitoru väljalaskeava. 
Ühendustoru lõpuks on proovivõtupunkt või esimene lahjendus ­
punkt.  
Mitme summutitoruga konfiguratsiooni puhul, kus kõik summuti ­
torud on omavahel ühendatud, on ühendustoru alguseks viimane 
liitekoht, kust kõik summutitorud on omavahel ühendatud. Sel 
juhul võib või ei pruugi summutitoru väljalaskeava ja ühendustoru 
alguse vaheline toru olla isoleeritud või kuumutatud.  
3.3.1.2. Sõiduki ja lahjendussüsteemi vaheline ühendustoru peab olema 
konstrueeritud nii, et soojuskadu oleks minimaalne.  
3.3.1.3. Ühendustoru peab vastama järgmistele nõuetele:  
a) selle pikkus peab olema alla 3,6 m või soojusisolatsiooniga 
toru puhul alla 6,1 m. Toru sisediameeter ei tohi olla suurem 
kui 105 mm; isoleermaterjali paksus peab olema vähemalt 
25 mm ja soojusjuhtivus ei tohi olla suurem kui 
0,1 W/m  –1 K –1 400 °C juures. Teise võimalusena võib toru 
kuumutada kastepunktist kõrgema temperatuurini. Võidakse 
eeldada, et see saavutatakse toru kuumutamisel temperatuurini 
70 °C;  
b) see ei tohi muuta katsetatava sõiduki süsteemiga ühendamata 
väljalasketorudes mõõdetud staatilist rõhku kiirusel 50 km/h 
rohkem kui ± 0,75 kPa võrra või kogu katse vältel rohkem 
kui ± 1,25 kPa võrra. Rõhku mõõdetakse väljalasketorus või 
sama läbimõõduga pikendustorus toruotsale võimalikult 
lähedal. Proovivõtusüsteemi, mis on suuteline hoidma staatilist 
rõhku täpsusega ± 0,25 kPa, võidakse kasutada juhul, kui 
sõiduki tootja esitab tüübikinnitusasutusele kirjaliku taotluse, 
milles ta põhjendab väiksema lubatud hälbe kasutamise vaja ­
likkust;  
c) ükski ühendustoru komponent ei tohi olla materjalist, mis võib 
mõjutada heitgaasi gaasiliste või tahkete ainete koostist. Et 
vältida osakeste tekkimist elastomeerühendustest, peavad kasu ­
tatavad elastomeerid olema termiliselt võimalikult püsivad ja 
heitgaasiga võimalikult vähe kokku puutuma. Sõiduki väljalas ­
keava ja ühendustoru ühendamiseks ei soovitata kasutada elas ­
tomeerühendusi.  
3.3.2. Lahjendusõhu konditsioneerimine  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 533  
3.3.2.1. Heitgaasi esmaseks lahjendamiseks püsimahuproovivõtutunnelis 
(CVS-tunnelis) kasutatav lahjendusõhk lastakse läbi filtreeriva 
materjali, mis suudab vähendada filtrit kõige kergemini läbiva 
suurusega osakeste hulka ≤ 99,95 %, või läbi filtri, mille klass 
on standardi EN 1822:2009 järgi vähemalt H13. See vastab 
HEPA-filtri (High Efficiency Particulate Air) spetsifikatsioonile. 
Soovi korral võib juhtida lahjendusõhu läbi puusöekihi, enne kui 
see HEPA-filtrisse juhitakse. Enne HEPA-filtrit ja pärast söefiltrit 
(kui seda kasutatakse) on soovitatav paigaldada lisaks jämeosa ­
keste filter.  
3.3.2.2. Tootja taotluse korral võetakse heade inseneritavade kohaselt 
lahjendusõhu proov tunneli tahkete osakeste fooni määramiseks, 
mis seejärel lahutatakse lahjendatud heitgaasis mõõdetud väärtus ­
test. Vt 6. all-lisa punkt 1.2.1.3.  
3.3.3. Lahjendustunnel  
3.3.3.1. Nähakse ette võimalused sõiduki heitgaasi ja lahjendusõhu sega ­
miseks. Kasutada võib segamisseadet.  
3.3.3.2. Segu homogeensus proovivõtturi asukoha mis tahes ristlõikel ei 
tohi erineda rohkem kui ± 2 % nende väärtuste keskmisest, mis on 
saadud vähemalt viiest punktist, mis asuvad gaasivoolu ristlõike 
diameetril üksteisest võrdsel kaugusel.  
3.3.3.3.. Tahkete osakeste massi ja tahkete osakeste arvu proovivõtuks 
kasutatakse lahjendustunnelit, mis:  
a) koosneb elektrit juhtivast materjalist sirgest torust, mis on 
maandatud;  
b) tekitab turbulentse voolu (Reynoldsi arv ≥ 4 000) ning on 
piisavalt pikk, et heitmed ja lahjendusõhk saaksid täielikult 
seguneda;  
c) on läbimõõduga vähemalt 200 mm;  
d) võib olla isoleeritud ja/või kuumutatud.  
3.3.4. Imiseade  
3.3.4.1. See seade võib töötada mitmel kindlaksmääratud kiirusel, et 
tagada piisav gaasivool vee kondenseerumise ärahoidmiseks. See 
tulemus saadakse, kui vool on kas:  
a) sõidutsükli kiirendusperioodidel tekkivast maksimaalsest heit ­
gaasivoolust kaks korda suurem või  
b) piisav tagamaks, et CO  2 kontsentratsioon lahjendatud heitmete 
kogumiskotis on bensiini ja diislikütuse puhul alla 3 mahuprot ­
sendi, vedelgaasi puhul alla 2,2 mahuprotsendi ning maagaa ­
si/biometaani puhul alla 1,5 mahuprotsendi.  
3.3.4.2. Käesoleva all-lisa punkti 3.3.4.1 nõuetele vastavus ei pruugi olla 
vajalik, kui CVS-süsteem on loodud takistama kondenseerumist 
selliste meetoditega või meetodite kombinatsiooniga nagu:  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 534  
a) veesisalduse vähendamine lahjendusõhus (lahjendusõhu kuiva ­
tamine);  
b) CVSi lahjendusõhu ja kõikide komponentide kuumutamine 
kuni lahjendatud heitgaaside voolu mõõteseadmeni ja teise 
võimalusena kottidega proovivõtusüsteemini, mis sisaldab 
proovivõtukotte ning ka kottide kontsentratsioonide mõõtmi ­
seks mõeldud süsteemi.  
Sellistel juhtudel on CVS-voolukiiruse valik katse jaoks põhjen ­
datud, näidates, et vee kondenseerumist ei saa toimuda üheski 
kohas CVS-, kottidega proovivõtu- ja analüütilises süsteemis.  
3.3.5. Mahu mõõtmine esmase lahjendamise süsteemis  
3.3.5.1. Püsimahuproovi võtmise seadmega kogutud lahjendatud heitgaasi 
üldmahu mõõtmiseks kasutatava meetodi puhul peab mõõtmis ­
täpsus kõikides töötingimustes olema ± 2 %. Kui seade ei suuda 
kompenseerida heitgaaside ja lahjendusõhu segu temperatuuri 
muutusi mõõtepunktis, tuleb kasutada soojusvahetit, et tempera ­
tuur püsiks ± 6 °C piires kindlaksmääratud töötemperatuurist 
PDP CVSi, ± 11 °C CFV CVSi, ± 6 °C UFM CVSi ja ± 11 °C 
SSV CVSi puhul.  
3.3.5.2. Vajaduse korral võib mahumõõteseadme kaitseks kasutada nt 
tsüklonit, jämefiltrit jms.  
3.3.5.3. Temperatuuriandur peab olema paigaldatud vahetult enne mahu ­
mõõteseadet. Temperatuurianduri täpsus ja kordustäpsus peab 
olema ± 1 °C ning selle reageerimisaeg 62 % juures antud tempe ­
ratuurimuutusest peab olema 0,1 s (silikoonõlis mõõdetud väärtus).  
3.3.5.4. Rõhu erinevus atmosfäärirõhust registreeritakse mahumõõtesead ­
mest ülesvoolu ja vajaduse korral allavoolu.  
3.3.5.5. Rõhu mõõtmisel peab kordustäpsus ja täpsus olema kogu katse 
vältel ± 0,4 kPa. Vt tabel A5/5.  
3.3.6. Soovitatava süsteemi kirjeldus  
Joonisel A5/3 on skemaatiliselt kujutatud heitgaaside lahjendus ­
süsteeme, mis vastavad käesoleva all-lisa nõuetele.  
Soovitatavad on järgmised komponendid:  
a) lahjendusõhufilter, mida võidakse vajaduse korral eelkuumu ­
tada. Filter koosneb järgmistest järjestikku paigutatud filtritest: 
aktiivsöefilter (sisselaskel; ei ole kohustuslik) ja HEPA-filter 
(väljalaskel). Enne HEPA-filtrit ja pärast söefiltrit (kui seda 
kasutatakse) on soovitatav paigaldada täiendav jämeosakeste 
filter. Söefiltri otstarve on vähendada ja stabiliseerida välisõ ­
hust pärit süsivesinike kontsentratsiooni lahjendusõhus;  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 535  
b) ühendustoru, mille kaudu viiakse sõiduki heitgaasid lahjendus ­
tunnelisse;  
c) valikuline soojusvaheti, nagu on kirjeldatud käesoleva all-lisa 
punktis 3.3.5.1;  
d) segamisseade, kus heitgaas ja õhk segatakse homogeenselt ning 
mis võib asetseda sõiduki läheduses, nii et ühendustoru oleks 
võimalikult lühike;  
e) lahjendustunnel, kust võetakse tahkete osakeste proovid;  
f) mõõtesüsteemi kaitseks võib kasutada nt tsüklonit, jämeosa ­
keste filtrit jms;  
g) imiseade, mille võimsus on piisav lahjendatud heitgaasi üldko ­
guse käitlemiseks.  
Nende jooniste täpne järgimine ei ole vajalik. Lisateabe hankimi ­
seks ja eri osade talitluse juhtimiseks võib kasutada täiendavaid 
komponente, näiteks eri seadmeid, ventiile, solenoide ja lüliteid.  
Joonis A5/3  
Heitgaaside lahjendussüsteem
  
3.3.6.1. Mahtpump (PDP)  
3.3.6.1.1. Mahtpumbaga (PDP) täisvoolu heitmelahjendussüsteem vastab 
käesoleva all-lisa nõuetele, kasutades püsival temperatuuril ja 
rõhul pumpa läbiva gaasihulga mõõtmise meetodit. Üldmaht 
määratakse kalibreeritud mahtpumba pöörete arvu lugemise teel. 
Proportsionaalse proovi saamiseks võetakse proov püsival voolu ­
kiirusel pumba, voolumõõturi ja voolu reguleerimise ventiili abil.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 536  
3.3.6.2. Kriitilise voolurežiimiga Venturi toru (CFV)  
3.3.6.2.1. CFV kasutamine täisvoolu heitmelahjendussüsteemis tugineb krii ­
tilise voolu põhimõtetele voolumehaanikas. Heitgaasi ja lahjendu ­
sõhu muutuva segu voolukiirust hoitakse helikiirusel, mis on 
võrdeline gaasi temperatuuri ruutjuurega. Vooluhulka mõõdetakse, 
arvutatakse ja integreeritakse katse vältel pidevalt.  
3.3.6.2.2. Täiendava kriitilise voolu Venturi toru kasutamine tagab lahjen ­
dustunnelist võetavate gaasiproovide proportsionaalsuse. Kuna 
rõhk ja temperatuur on mõlema Venturi toru sisselaskeava juures 
samad, on proovivõtmiseks kõrvalejuhitud gaasivoolu maht 
proportsionaalne lahjendatud heitgaasisegu üldmahuga ning käes ­
oleva all-lisa nõuded on seega täidetud.  
3.3.6.2.3. CFV mõõtetoru lahjendatud heitgaasi vooluhulga mõõtmiseks;  
3.3.6.3. allahelikiirusega Venturi toru (SSV)  
3.3.6.3.1. SSV kasutamine (joonis A5/4) täisvoolu heitmelahjendussüsteemis 
tugineb voolumehaanika põhimõtetele. Lahjendusõhu ja heitgaasi 
muutuva segu voolukiirust hoitakse allahelikiirusel, mis arvuta ­
takse allahelikiirusega Venturi toru füüsiliste mõõtmete ning 
Venturi toru sisselaskeava juures mõõdetud absoluutse tempera ­
tuuri (T) ja rõhu (P) ning Venturi toru ahendi juures mõõdetud 
rõhu põhjal. Vooluhulka mõõdetakse, arvutatakse ja integreeri ­
takse katse vältel pidevalt.  
3.3.6.3.2. SSV mõõdab lahjendatud heitgaasi vooluhulka.  
Joonis A5/4  
Allahelikiirusega Venturi toru (SSV) skeem
  
3.3.6.4. Ultraheli-voolumõõtur (UFM)  
3.3.6.4.1. UFM mõõdab lahjendatud heitgaasi kiirust CVS torustikus ultra ­
helivoolu tuvastamise põhimõttel toru sisse paigaldatud ultraheli ­
saatjate/-vastuvõtjate paari või mitme paari abil, nagu on kujutatud 
joonisel A5/5. Voolava gaasi kiirus määratakse selle aja erinevuse 
põhjal, mis on vajalik ultrahelisignaali saatjast vastuvõtjasse üles- 
ja allavoolu liikumiseks. Gaasi kiirus muudetakse tavaliseks voolu 
mahtkiiruseks toru läbimõõdu kalibreerimisteguri abil koos lahjen ­
datud heitgaasi temperatuuri ja absoluutrõhu reaalajas korrigeeri ­
misega.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 537  
3.3.6.4.2. Süsteemi komponentide hulka kuuluvad:  
a) kiiruskontrolliga imiseade, vooluventiil või muu CVS-voolu ­
hulga seadistamise ja ka tavatingimustes püsiva mahulise 
vooluhulga säilitamise meetod;  
b) UFM;  
c) voolu korrigeerimiseks nõutavad temperatuuri ja rõhu (T ja P) 
mõõtmise seadmed;  
d) valikuline soojusvaheti UFMi suunatud lahjendatud heitgaasi 
temperatuuri kontrollimiseks. Kui soojusvaheti on paigaldatud, 
peab see olema suuteline kontrollima lahjendatud heitgaaside 
temperatuuri vastavalt käesoleva all-lisa punktile 3.3.5.1. Kogu 
katse käigus peab imiseadmest vahetult ülesvoolu olevas 
punktis mõõdetud õhu ja heitgaaside segu temperatuur jääma 
katse töötemperatuuri aritmeetilisest keskmisest ± 6 °C piiresse.  
Joonis A5/5  
Ultraheli-voolumõõturi (UFM) skeem
  
3.3.6.4.3. UFM-tüüpi CVS-süsteemi konstrueerimise ja kasutamise suhtes 
kohaldatakse järgmiseid tingimusi:  
a) lahjendatud heitgaaside kiiruse Reynoldsi arv peab olema 
suurem kui 4 000, et säilitada püsivat turbulentset voolu enne 
ultraheli-voolumõõturit;  
b) ultraheli-voolumõõtur tuleb paigaldada püsiva läbimõõduga 
torru, mille pikkus ülesvoolu on 10kordne siseläbimõõt ja alla ­
voolu 5kordne läbimõõt;  
c) lahjendatud heitgaaside temperatuuriandur (T) tuleb paigaldada 
vahetult enne ultraheli-voolumõõturit. Temperatuurianduri 
mõõtetäpsus ja kordustäpsus peab olema ± 1 °C ning selle 
reageerimisaeg 62 % juures antud temperatuurimuutusest peab 
olema 0,1 s (silikoonõlis mõõdetud väärtus);  
d) lahjendatud heitgaaside absoluutrõhku (P) tuleb mõõta vahetult 
enne ultraheli-voolumõõturit, et see oleks ± 0,3 kPa piires;  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 538  
e) kui soojusvahetit ei ole ultraheli-voolumõõturist ülesvoolu 
paigaldatud, tuleb lahjendatud heitgaaside vooluhulka, mida 
on tavatingimuste järgi korrigeeritud, hoida püsival tasemel 
katse käigus. See võidakse saavutada imiseadme ja vooluven ­
tiili kontrollimise või muu meetodi abil.  
3.4. Püsimahuproovisüsteemi (CVS-süsteemi) kalibreerimine  
3.4.1. Üldnõuded  
3.4.1.1. Püsimahuproovisüsteemi (CVS-süsteemi) kalibreeritakse täpse 
voolumõõturi ja piiramisseadme abil tabelis A5/4 toodud interval ­
lidega. Süsteemi läbivat vooluhulka mõõdetakse erinevatel rõhu 
väärtustel, samuti registreeritakse süsteemi kontrollparameetrid ja 
seostatakse need vooluga. Kasutatakse dünaamilist voolumõõturit 
(nt kalibreeritud Venturi toru, laminaarvoolu element (LFE), kali ­
breeritud turbiinmõõtur), mis võimaldab teha mõõtmisi püsimahu ­
proovi võtmisel esinevate suurte voolukiiruste juures. Seadme 
sertifitseeritud täpsus peab olema vastavuses heakskiidetud sise ­
riikliku või rahvusvahelise standardiga.  
3.4.1.2. Järgmistes punktides kirjeldatakse PDP-, CFV-, SSV- ja UFM- 
seadmete kalibreerimismeetodeid, mille puhul kasutatakse piisavalt 
täpset laminaarvoolumõõturit, ning ühtlasi kontrollitakse statistili ­
selt kalibreerimistulemuste kehtivust.  
3.4.2. Mahtpumba (PDP) kalibreerimine  
3.4.2.1. Järgnevas kalibreerimise kirjelduses käsitletakse kalibreerimiseks 
vajalikke seadmeid, katsekonfiguratsiooni ja mitmesuguseid 
CVS-pumba voolukiiruse määramiseks mõõdetavaid parameetreid. 
Kõik pumbaga seotud parameetrid mõõdetakse samal ajal 
pumbaga jadaühenduses oleva voolumõõturiga seotud parameetri ­
tega. Arvutatud voolukiirus (m  3 /min pumba sisselaskeava juures 
mõõdetud absoluutsel rõhul ja temperatuuril) seatakse sõltuvusse 
korrelatsioonifunktsioonist, mis hõlmab pumba asjaomaseid para ­
meetreid. Seejärel koostatakse pumba vooluhulga ja korrelatsioo ­
nifunktsiooni vahelist seost väljendav lineaarvõrrand. Kui CVS- 
süsteem töötab mitmel kiirusel, tehakse kalibreerimine kõigi kasu ­
tatavate tööpiirkondade puhul.  
3.4.2.2. See kalibreerimine põhineb pumba ja voolumõõturite voolukiirust 
igas punktis ühendavate parameetrite absoluutväärtuse mõõtmisel. 
Kalibreerimiskõvera täpsuse ja terviklikkuse tagamiseks järgitakse 
järgmiseid tingimusi:  
3.4.2.2.1. Pumbarõhkusid ei mõõdeta mitte pumba sisse- ja väljalaskeava ­
dega ühendatud torudes, vaid pumba enese rõhumõõtekohtade 
kaudu. Pumba ajami kaane ülemise ja alumise osa keskele tehtud 
rõhumõõtekohtades mõjub tegelik pumbasisene rõhk ning seega 
kajastavad need absoluutse rõhu erinevusi.  
3.4.2.2.2. Kalibreerimise ajal hoitakse temperatuuri konstantsena. Lami ­
naarne voolumõõtur on sisselaskeava juures aset leidvate tempe ­
ratuurikõikumiste suhtes tundlik ja see põhjustab mõõdetud väär ­
tuse hajumist. Temperatuuri astmelised muutused ± 1 °C on vastu ­
võetavad, kuivõrd need toimuvad mitmeminutilise ajavahemiku 
jooksul.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 539  
3.4.2.2.3. Voolumõõturi ja CVS-pumba vahelised ühendused ei tohi lekkida.  
3.4.2.3. Heitekatse ajal kasutatakse mõõdetud pumbaparameetreid voolu ­
kiiruse arvutamiseks kalibreerimisvõrrandi alusel.  
3.4.2.4. Käesoleva all-lisa joonisel A5/6 on esitatud kalibreerimiskonfigu ­
ratsiooni näide. Variatsioonid on lubatud juhul, kui tüübikinnitus ­
asutus on need heaks kiitnud, sest need tagavad võrreldava 
täpsuse. Kui kasutatakse joonisel A5/6 esitatud konfiguratsiooni, 
peab järgmiste näitajate täpsus jääma allpool sätestatud piiridesse:  
atmosfäärirõhk (korrigeeritud), P  b ± 0,03 kPa  
ümbritseva õhu temperatuur, T ± 0,2 K  
õhutemperatuur LFE juures (ETI) ± 0,15 K  
hõrendus LFE ees (EPI) ± 0,01 kPa  
rõhukadu LFE maatriksis (EDP) ± 0,0015 kPa  
õhutemperatuur CVS-pumba sisselaskeava juures (PTI) ± 0,2 K  
õhutemperatuur CVS-pumba väljalaskeava juures (PTO) ± 0,2 K  
hõrendus CVS-pumba sisselaskeava juures (PPI) ± 0,22 kPa  
surve CVS-pumba väljalaskeava juures (PPO) ± 0,22 kPa  
pumba pöörete arv katseperioodi vältel (n) n ± 1 min  –1 
katse algusest möödunud aeg (vähemalt 250 s) (t) ± 0,1 s  
Joonis A5/6  
Mahtpumba kalibreerimiskonfiguratsioon
  
3.4.2.5. Kui süsteem on joonisel A5/6 näidatud viisil ühendatud, seatakse 
piiramisseade lõpuni avatud asendisse ning lastakse CVS-pumbal 
enne kalibreerimise alustamist 20 minutit töötada.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 540  
3.4.2.5.1. Piiramisseadme ventiil seatakse uuesti voolu piiravasse asendisse, 
reguleerides seda järk-järgult pumba sisselaskeava juures tekkiva 
hõrenduse suurendamiseks (umbes 1 kPa kaupa) selliselt, et kali ­
breerimiseks saadakse kokku vähemalt kuus andmepunkti. 
Süsteemil lastakse kolme minuti vältel stabiliseeruda ja seejärel 
korratakse andmekogumist.  
3.4.2.5.2. Õhu voolukiirus Q  s igas katsepunktis arvutatakse tootja ettenähtud 
meetodil voolumõõturi andmete põhjal ja väljendatakse standard ­
kujul m  3 /min.  
3.4.2.5.3. Seejärel arvutatakse õhu voolukiirus ümber pumba voolukiiruseks 
V 0 kuupmeetrites pöörde kohta pumba sisselaskeava juures 
mõõdetud absoluutsel temperatuuril ja rõhul,  
V 0 ¼ Q s 
n Ü T p 
273,15 K Ü 101,325 kPa 
P p 
kus: 
V 0 on pumba voolukiirus väärtustel T  p ja P  p (m 3 /pööre);  
Q s on õhu voolukiirus väärtustel 101,325 kPa ja 273,15 K 
(0 °C), m  3 /min;  
T p on temperatuur pumba sisselaskeava juures (Kelvin (K));  
P p on absoluutne rõhk pumba sisselaskeava juures (kPa);  
n on pumba pöörlemiskiirus (min  –1 ). 
3.4.2.5.4. Pumba pöörlemiskiirusest tulenevate rõhukõikumiste ning pumba 
nihkemäära vastastikuse mõju kompenseerimiseks arvutatakse 
pumba pöörlemiskiiruse x  0 , pumba sisse- ja väljalaskeava juures 
mõõdetud rõhkude vahe ning pumba absoluutse väljalaskerõhu 
vaheline korrelatsioonifunktsioon n järgmiselt:  
x 0 ¼ 1 
n ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ 
ΔP p 
P e s 
kus: 
x 0 on korrelatsioonifunktsioon;  
ΔP p on pumba sisse- ja väljalaskeava juures mõõdetud rõhkude 
vahe (kPa);  
P e on absoluutne väljalaskerõhk (PPO + P  b ) (kPa).  
Vähimruutude meetodi lineaarse kohanduse rakendamisel saadakse 
järgmised kalibreerimisvõrrandid:  
V 0 ¼ D 0 Ä M Ü x 0 
n ¼ A Ä B Ü ΔP p 
kus B ja M on tõusud ning A ja D  0 joonte lõikepunktid.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 541  
3.4.2.6. Kui CVS-süsteem töötab mitmel kiirusel, kalibreeritakse seade igal 
kasutataval kiirusel. Pumba erinevatele voolukiirustele vastavad 
kalibreerimiskõverad peavad olema ligikaudu paralleelsed ning 
lõikepunktide väärtused D  0 peavad pumba voolukiiruse vähenedes 
kasvama.  
3.4.2.7. Valemi abil arvutatud väärtused peavad vastama mõõdetud V  0 
väärtustele täpsusega ± 0,5 %. Suuruse M väärtus on iga pumba 
puhul erinev. Kalibreerimine tehakse esialgsel paigaldamisel ja 
pärast põhjalikku hooldust.  
3.4.3. Kriitilise voolurežiimiga Venturi toru (CFV) kalibreerimine  
3.4.3.1. CFV kalibreerimisel võetakse aluseks kriitilise voolu Venturi toru 
võrrand:  
Q s ¼ K v P ﬃﬃﬃ 
T p 
kus: 
Q s on voolukiirus (m  3 /min);  
K v on kalibreerimiskoefitsient;  
P on absoluutne rõhk (kPa);  
T on absoluutne temperatuur (Kelvin (K)).  
Gaasi voolukiirust väljendatakse sisselaskerõhu ja temperatuuri 
funktsioonina.  
Rõhu, temperatuuri ja õhu voolukiiruse mõõdetud väärtustele 
vastava kalibreerimiskoefitsiendi väärtus määratakse käesoleva 
all-lisa punktides 3.4.3.2–3.4.3.3.3.4 kirjeldatud kalibreerimisega.  
3.4.3.2. Kriitilise voolu Venturi toru vooluhulga kalibreerimiseks tuleb 
teha mõõtmised, kusjuures järgmiste näitajate kordustäpsus peab 
jääma allpool sätestatud piiridesse:  
atmosfäärirõhk (korrigeeritud), P  b ± 0,03 kPa,  
õhutemperatuur LFE (voolumõõturi) juures (ETI) ± 0,15 K,  
hõrendus LFE ees (EPI) ± 0,01 kPa,  
rõhukadu LFE maatriksis (EDP) ± 0,0015 kPa,  
õhu voolukiirus (Q  s ) ± 0,5 protsenti,  
hõrendus CVS-sisselaskeava juures (PPI) ± 0,02 kPa,  
temperatuur Venturi toru sisselaskeava juures, T  v ± 0,2 K.  
3.4.3.3. Seadmed tuleb paigaldada joonisel A5/7 toodud skeemi kohaselt ja 
veenduda, et lekked puuduvad. Lekked voolumõõturi ja kriitilise 
voolu Venturi toru vahel mõjutavad oluliselt kalibreerimistäpsust 
ning seepärast tuleks neid vältida.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 542  
Joonis A5/7  
CFV kalibreerimiskonfiguratsioon
  
3.4.3.3.1. Voolu piiramisseade seatakse lõpuni avatud asendisse, imiseade 
lülitatakse sisse ja süsteemil lastakse stabiliseeruda. Kogutakse 
kokku kõikide seadmete näidud.  
3.4.3.3.2. Voolu piiramisseadme asendit varieeritakse ja Venturi toru kriiti ­
lise voolu piirkonna ulatuses registreeritakse vähemalt kaheksa 
näitu.  
3.4.3.3.3. Kalibreerimise käigus registreeritud andmeid kasutatakse järg ­
mistes arvutustes.  
3.4.3.3.3.1. Õhu voolukiirus (Q  s ) igas katsepunktis arvutatakse tootja ette ­
nähtud meetodil voolumõõturi andmete põhjal.  
Kalibreerimiskoefitsiendi väärtused arvutatakse iga katsepunkti 
jaoks järgmise võrrandi abil:  
K v ¼ Q s ﬃﬃﬃﬃﬃ T v p 
P v 
kus: 
Q s on voolukiirus (m  3 /min) väärtusel 273,15 K (0 °C) ja 
101,325 kPa;  
T v on temperatuur Venturi toru sisselaskeava juures, Kelvin (K);  
P v on absoluutne rõhk Venturi toru sisselaskeava juures (kPa).  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 543  
3.4.3.3.3.2. K  v esitatakse Venturi toru sisselaskerõhu P  v funktsioonina. Heli ­
kiirusele vastava voolukiiruse korral on K  v väärtus suhteliselt 
konstantne. Rõhu langedes (vaakumi suurenedes) voolutõkestus 
Venturi torus kaob ning K  v väheneb. Neid K  v väärtusi ei kasutata 
edasistes arvutustes.  
3.4.3.3.3.3. Vähemalt kaheksa punkti puhul, mis asuvad kriitilises piirkonnas, 
arvutatakse aritmeetiline keskmine K  v ja standardhälve.  
3.4.3.3.3.4. Kui standardhälve ületab 0,3 % aritmeetilisest keskmisest K  v , tuleb 
seda korrigeerida.  
3.4.4. Allahelikiiruse Venturi toru (SSV) kalibreerimine  
3.4.4.1. SSV kalibreerimine põhineb allahelikiiruse Venturi toru voolu ­
hulga valemil. Gaasivool on sisselaskeava rõhu ja temperatuuri 
ning SSV sissevooluava ja ahendi vahelise rõhulanguse funkt ­
sioon.  
3.4.4.2. Andmete analüüs  
3.4.4.2.1. Õhuvoolu kiirust (Q  ssv ) iga piiriku asendi puhul (vähemalt 16 
asendit) arvutatakse tootja ettenähtud meetodil voolumõõturi 
andmete põhjal standardühikutes (m  3 /s). Vooluhulgategur (C  d ) 
iga seadistuse kohta arvutatakse kalibreerimisandmete põhjal järg ­
mise valemi abil:  
C d ¼ Q SSV 
d 2 
V Ü p p Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ n 
1 
T Ü Ê 
r 1,426 
p Ä r 1,718 
p Ì 
Ü Ê 1 
1 Ä r 4 
D Ü r 1,426 
p Ìo s 
kus: 
Q SSV on õhuvoolu kiirus standardtingimustes (101,325 kPa, 
273,15 K (0 °C)), m  3 /s; 
T on temperatuur Venturi toru sisselaskeava juures, Kelvin (K);  
d V on SSV ahendi diameeter, m;  
r p on absoluutsete staatiliste rõhkude suhe SSV ahendi ja 
sissevooluava juures,  1 Ä Δp 
p p ; 
r D on SSV ahendi diameetri d  V ja sisselasketoru sisediameetri 
D suhe;  
C d on SSV vooluhulgategur;  
p p on absoluutne rõhk Venturi toru sisselaskeava juures, kPa.  
Allahelikiirusega voo vooluhulgale vastava vahemiku kindlaks ­
määramiseks koostatakse graafik C  d ja Reynoldsi arvu Re vahelise 
sõltuvuse kohta SSV ahendis. Reynoldsi arv SSV ahendis arvuta ­
takse järgmise valemiga:  
Re ¼ A 1 Ü Q SSV 
d V Ü μ ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 544  
kus: 
μ ¼ b Ü T 1:5 
S þ T 
A 1 on 25,55152 SI-süsteemis,  Ê 1 
m 3 ÌÊ min 
s ÌÊ mm 
m Ì 
; 
Q ssv on õhuvoolu kiirus standardtingimustes (101,325 kPa, 
273,15 K (0 °C)), m  3 /s; 
d v on SSV ahendi diameeter, m;  
μ on gaasi absoluutne dünaamiline viskoossus, kg/ms;  
b on 1,458 × 10  6 (empiiriline konstant), kg/ms K  0,5 ; 
S on 110,4 (empiiriline konstant), Kelvin (K).  
3.4.4.2.2. Kuna Q  SSV on Re valemis lähtesuuruseks, tuleb arvutusi alustada 
Venturi toru kalibreerimisel alglähenditest Q  SSV või C  d väärtuste 
kohta ja arvutusi korratakse, kuni saadakse Q  SSV jaoks koonduvad 
väärtused. Koonduvusel põhinev meetod peab andma täpsuseks 
vähemalt 0,1 %.  
3.4.4.2.3. Vähemalt kuueteistkümne punkti puhul, mis asuvad allahelikiiru ­
sega voolu piirkonnas, peavad C  d kalibreerimiskõvera sobitusva ­
lemist arvutatud väärtused vastama ± 0,5 % täpsusega kõikides 
kalibreerimispunktides mõõdetud C  d väärtustele.  
3.4.5. Ultraheli-vooluhulgamõõturi (UFM) kalibreerimine  
3.4.5.1. UFMi kalibreeritakse sobiva võrdlusvoolumõõturi suhtes.  
3.4.5.2. UFMi kalibreeritakse CVS konfiguratsioonis, mida kasutatakse 
katsekambris (lahjendatud heitgaasi torustik, imiseade), ja veendu ­
takse lekete puudumises. Vt joonis A5/8.  
3.4.5.3. Soojendi paigaldatakse kalibreerimisvoolu konditsioneerimiseks 
juhul, kui UFM-süsteem ei sisalda soojusvahetit.  
3.4.5.4. Iga kasutatava CVS-voolu seadistuse puhul tehakse kalibreerimine 
alates ruumitemperatuurist kuni sõiduki katsetamise käigus esineva 
suurima temperatuurini.  
3.4.5.5. UFMi elektrooniliste osade (temperatuuri- (T) ja rõhuandurid (P)) 
kalibreerimisel järgitakse tootja soovitatud menetlust.  
3.4.5.6. Ultraheli-voolumõõturi vooluhulga kalibreerimiseks tuleb teha 
mõõtmised, kusjuures järgmiste näitajate (juhul, kui kasutatakse 
laminaarvoolu elementi) kordustäpsus peab jääma allpool sätes ­
tatud piiridesse:  
atmosfäärirõhk (korrigeeritud), P  b ± 0,03 kPa,  
õhutemperatuur LFE (voolumõõturi) juures (ETI) ± 0,15 K,  
hõrendus LFE ees (EPI) ± 0,01 kPa,  
rõhukadu LFE maatriksis (EDP) ± 0,0015 kPa,  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 545  
õhuvool, Q  s ± 0,5 protsenti,  
hõrendus UFMi sisselaskeava juures, P  act ± 0,02 kPa,  
temperatuur UFMi sisselaskeava juures, T  act ± 0,2 K.  
3.4.5.7. Menetlus  
3.4.5.7.1. Seadmed tuleb paigaldada joonisel A5/8 toodud skeemi kohaselt ja 
veenduda, et lekked puuduvad. Lekked voolumõõturi ja UFMi 
vahel mõjutavad oluliselt kalibreerimistäpsust.  
Joonis A5/8  
UFMi kalibreerimiskonfiguratsioon
  
3.4.5.7.2. Käivitatakse imiseade. Reguleeritakse selle kiirust ja/või vooluven ­
tiili asendit, et tagada valideerimiseks seadistatud vool ja süsteemi 
stabiliseerumine. Kogutakse kokku kõikide seadmete näidud.  
3.4.5.7.3. Ilma soojusvahetita UFM-süsteemide puhul kasutatakse soojendit 
kalibreerimisõhu temperatuuri tõstmiseks, lastakse stabiliseeruda ja 
registreeritakse kõikide seadmete näidud. Temperatuuri tõstetakse 
mõistlike sammude haaval, kuni saavutatakse heitekatses oodatav 
suurim lahjendatud heitgaaside temperatuur.  
3.4.5.7.4. Seejärel lülitatakse soojendi välja ning imiseadme kiirust ja/või 
vooluventiili reguleeritakse järgmise sõiduki heitekatses kasutatava 
vooluseadistuse suhtes, mille järel korratakse kalibreerimisjärjes ­
tust. 
3.4.5.8. Kalibreerimise käigus registreeritud andmeid kasutatakse järg ­
mistes arvutustes. Õhu voolukiirus (Q  s ) igas katsepunktis arvuta ­
takse tootja ettenähtud meetodil voolumõõturi andmete põhjal. 
K v ¼ Q reference  
Q s 
kus: 
Q s on õhuvoolu kiirus standardtingimustes (101,325 kPa, 
273,15 K (0 °C)), m  3 /s; 
Q reference  on kalibreerimisvoolumõõturi õhu voolukiirus standard ­
tingimustes (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)), m  3 /s; ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 546  
K v on kalibreerimiskoefitsient.  
Ilma soojusvahetita UFM-süsteemide puhul esitatakse K  v T act 
funktsioonina.  
K v suurim muutus ei tohi olla suurem kui 0,3 % kõikide eri 
temperatuuril tehtud mõõtmiste K  v väärtuse aritmeetilisest keskmi ­
sest. 
3.5. Süsteemi kontrollimine  
3.5.1. Üldnõuded  
3.5.1.1. CVS-proovivõtu- ja analüüsisüsteemi kogutäpsuse määramiseks 
viiakse süsteemi teadaolev kogus heitgaasiühendeid, kui seda 
kasutatakse samal ajal tavalistes katsetingimustes, ning seejärel 
analüüsitakse ja arvutatakse heitgaasiühendid 7. all-lisa valemite 
kohaselt. On teada, et käesoleva all-lisa punktis 3.5.1.1.1 kirjel ­
datud CFO-meetod ja käesoleva all-lisa punktis 3.5.1.1.2 kirjel ­
datud gravimeetriline meetod tagavad piisava täpsuse.  
Suurim lubatud erinevus süsteemi siseneva ja mõõdetud gaasiko ­
guse vahel võib olla 2 %.  
3.5.1.1.1. Voolu mõõtmine kriitilise voolu avaga (CFO meetod)  
CFO meetodiga mõõdetakse puhta gaasi (CO, CO  2 või C  3 H 8 ) 
püsivoolu, kasutades kriitilise voolu avaga seadet.  
3.5.1.1.1.1. Teadaolev kogus puhast süsinikmonooksiidi, süsinikdioksiidi või 
propaani juhitakse kalibreeritud kriitilise voolu ava kaudu CVS- 
süsteemi. Piisavalt kõrge sisselaskerõhu korral ei sõltu kriitilise 
ava abil reguleeritav voolukiirus q ava väljalaskerõhust (kriitiline 
vool). CVS-süsteemil lastakse töötada tavapärasele heitekatsele 
vastavates tingimustes ja järgnevaks analüüsiks võimaldatakse 
piisavalt aega.Kogumiskotti kogutud gaasi analüüsitakse tavapä ­
raste seadmetega (selle all-lisa punkt 4.1) ning tulemusi võrrel ­
dakse teadaolevate gaasiproovide kontsentratsioonidega. Kui 
hälve on suurem kui 2 %, tuleb leida ja likvideerida talitlushäire 
põhjus.  
3.5.1.1.2. Gravimeetriline meetod  
Puhta gaasi (CO, CO  2 või C  3 H 8 ) kogust mõõdetakse gravimeetri ­
lise meetodiga.  
3.5.1.1.2.1. Puhta süsinikmonooksiidi, süsinikdioksiidi või propaaniga täidetud 
väikese ballooni kaal määratakse ± 0,01 g täpsusega. CVS- 
süsteemil lastakse töötada tavapärasel heitekatsele vastavates tingi ­
mustes, samal ajal kui süsteemi juhitakse puhast gaasi järgnevaks 
analüüsiks piisavat aega võimaldades. Kasutatud puhta gaasi 
kogus määratakse kindlaks massierinevuse mõõtmisega. Kotti 
kogutud gaasi analüüsitakse tavapäraste heitgaasi analüüsiks kasu ­
tatavate seadmetega, nagu on kirjeldatud käesoleva all-lisa punktis 
4.1. Seejärel võrreldakse tulemusi eelnevalt arvutatud kontsentrat ­
sioonidega. Kui hälve on suurem kui 2 %, tuleb leida ja likvidee ­
rida talitlushäire põhjus.  
4. Heitemõõteseadmed  
4.1. Gaasiliste heitmete mõõteseadmed  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 547  
4.1.1. Süsteemi ülevaade  
4.1.1.1. Analüüsiks kogutakse lahjendatud heitgaaside ja lahjendusõhu 
püsivalt proportsionaalne proov.  
4.1.1.2. Gaasiliste heitmete kogused määratakse proportsionaalses proovis 
sisalduvate heitmete kontsentratsiooni ja katse vältel mõõdetud 
üldmahu põhjal. Heitmete kontsentratsiooni proovi korrigeeritakse, 
et võtta arvesse lahjendusõhu ühendite sisaldust.  
4.1.2. Nõuded proovivõtusüsteemile  
4.1.2.1. Lahjendatud heitgaasi proov võetakse imiseadmest ülesvoolu.  
4.1.2.1.1. V.a punkt 4.1.3.1. (süsivesinike proovivõtusüsteem), punkt 4.2. 
(PM mõõteseadmed) ja punkt 4.3. Käesoleva all-lisa (PN mõõte ­
seadmed) lahjendatud heitgaasi proov võidakse võtta konditsionee ­
rimisseadmetest (kui need on olemas) allavoolu.  
4.1.2.2. Kottidega proovivõtusüsteemi vooluhulk määratakse selline, et 
tagada lahjendusõhu ja lahjendatud heitgaasi piisavad kogused 
CVS-kottides, mis võimaldab mõõta kontsentratsioone ega ületa 
0,3 % lahjendatud heitgaaside vooluhulgast, kui lahjendatud heit ­
gaasi koti täitmismahtu ei lisata integreeritud CVS-mahule.  
4.1.2.3. Lahjendusõhu proov võetakse lahjendusõhu sisselaskeava lähedalt 
(filtri olemasolu korral pärast filtrit).  
4.1.2.4. Lahjendusõhu proov ei tohi olla segamiskambrist pärinevate heit ­
gaasidega saastunud.  
4.1.2.5. Lahjendusõhu voolukiirus proovivõtul peab olema võrreldav 
lahjendatud heitgaaside voolukiirusega proovivõtul.  
4.1.2.6. Proovivõtutoimingute käigus kasutatavad materjalid ei tohi muuta 
heitkoguste ühendite kontsentratsiooni.  
4.1.2.7. Tahkete osakeste eemaldamiseks proovist võib kasutada filtreid.  
4.1.2.8. Heitgaaside juhtimiseks kasutatavad ventiilid peavad olema kiiresti 
reguleeritavad ja kiire toimega.  
4.1.2.9. Kolmikventiilide ja kogumiskottide vahel võib kasutada kogumis ­
kotipoolsest otsast automaatselt sulguvaid gaasitihedaid kiirkinni ­
tusega liitmikke. Proovide juhtimiseks analüsaatorisse võib kasu ­
tada ka muid süsteeme (näiteks kolmiksulgeventiile).  
4.1.2.10. Proovi säilitamine  
4.1.2.10.1. Gaasiproovid kogutakse kogumiskottidesse, mis on piisava mahu ­
tavusega, et mitte takistada proovigaasi voolu.  
4.1.2.10.2. Kottide materjal peab olema selline, et pärast 30 minuti möödu ­
mist ei mõjuta see mõõtmisi ega gaasiproovide keemilist koostist 
rohkem kui ± 2 % (näiteks lamineeritud polüetüleen-/polüamiid ­
kile või fluoritud polümeersed süsivesinikud).  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 548  
4.1.3. Proovivõtusüsteemid  
4.1.3.1. Süsivesinike proovivõtusüsteem (kuumleek-ionisatsioondetektor 
(HFID))  
4.1.3.1.1. Süsivesinike proovivõtusüsteem koosneb kuumutatavast proovi ­
võtturist, torust, filtrist ja pumbast. Proov võetakse soojusvahetist 
(kui see on olemas) ülesvoolu. Proovivõttur peab olema paigal ­
datud heitgaaside sisselaskeavast tahkete osakeste proovivõtturiga 
samale kaugusele nii, et kumbki ei mõjuta teise talitlust. Proovi ­
võtturi siseläbimõõt peab olema vähemalt 4 mm.  
4.1.3.1.2. Kuumutussüsteem peab hoidma kõiki kuumutatavaid osi tempera ­
tuuril 190 °C ± 10 °C.  
4.1.3.1.3. Mõõdetud süsivesinike aritmeetiline keskmine kontsentratsioon 
määratakse kindlaks faasi või katse kestusega jagatud sekundipõ ­
histe andmete integreerimise teel.  
4.1.3.1.4. Kuumutatavale proovivõtutorule peab olema paigaldatud kuumu ­
tatav filter (F  H ), mis eemaldab 99 % tõhususega ≥ 0,3 μm tahked 
osakesed, et eraldada analüüsiks vajalikust pidevast gaasivoolust 
kõik tahked osakesed.  
4.1.3.1.5. Proovivõtusüsteemi reageerimisaeg (proovivõtturist analüsaatori 
sisselaskeavani) ei tohi ületada nelja sekundit.  
4.1.3.1.6. Representatiivse proovi saamiseks kasutatakse HFID-seadmeid 
koos konstantse voolu (soojusvaheti) süsteemiga, välja arvatud 
juhul, kui kasutatakse CVS-voolu varieerumise kompenseerimist.  
4.1.3.2. NO või NO  2 proovivõtusüsteem (kui see on asjakohane)  
4.1.3.2.1. Lahjendatud heitgaaside proovi pidev vool juhitakse analüsaato ­
risse.  
4.1.3.2.2. Mõõdetud NO või NO  2 aritmeetiline keskmine kontsentratsioon 
määratakse kindlaks faasi või katse kestusega jagatud sekundipõ ­
histe andmete integreerimise teel.  
4.1.3.2.3. Representatiivse proovi saamiseks kasutatakse NO või NO  2 
pidevat mõõtmist koos konstantse voolu (soojusvaheti) süstee ­
miga, välja arvatud juhul, kui kasutatakse CFV- või CFO-voolu 
varieerumise kompenseerimist.  
4.1.4. Analüsaatorid  
4.1.4.1. Üldnõuded gaasianalüüsile  
4.1.4.1.1. Analüsaatorite mõõtepiirkond peab vastama heitgaasiproovis sisal ­
duvate saasteainete kontsentratsioonide mõõtmiseks nõutavale 
täpsusele.  
4.1.4.1.2. Kui pole määratletud teisiti, ei tohi mõõtmisvead ületada ± 2 % 
(analüsaatori sisemine viga), olenemata kontrollväärtusest kalibree ­
rimisgaaside puhul.  
4.1.4.1.3. Ümbritseva õhu proov mõõdetakse sama mõõtepiirkonnaga samal 
analüsaatoril.  
4.1.4.1.4. Enne analüsaatorit ei tohi kasutada ühtki gaasi kuivatamise seadet, 
kui ei ole tõestatud, et see ei mõjuta saasteainete sisaldust gaasi ­
voolus.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 549  
4.1.4.2. Süsinikmonooksiidi (CO) ja süsinikdioksiidi (CO  2 ) analüüs  
4.1.4.2.1. Kasutada tuleb mittehajusa infrapunase kiirguse analüsaatorit 
(NDIR).  
4.1.4.3. Süsivesinike (HC) analüüs kõikide kütuste puhul, v.a diislikütus  
4.1.4.3.1. Kasutada tuleb leek-ionisatsioondetektori (FID) tüüpi analüsaatorit, 
mis on kalibreeritud propaaniga, mida väljendatakse süsinikuaato ­
mite ekvivalendina (C  1 ). 
4.1.4.4. Süsivesinike (HC) analüüs diislikütuse puhul ja valikuliselt muude 
kütuste puhul  
4.1.4.4.1. Kasutada tuleb kuumleek-ionisatsioondetektori tüüpi analüsaatorit 
detektori, klappide, torustikuga jms, mis on kuumutatud tempera ­
tuurini 190 °C ± 10 °C. Analüsaator kalibreeritakse gaasilise 
propaaniga, mille kogust väljendatakse süsinikuaatomite (C  1 ) ekvi­
valendina.  
4.1.4.5. Metaani (CH  4 ) analüüs  
4.1.4.5.1. Kasutada tuleb kas gaasikromatograafi koos leek-ionisatsioonde ­
tektori (FID) tüüpi analüsaatoriga või leek-ionisatsioondetektorit 
(FID) kombineerituna metaanieraldajata analüsaatoriga (NMC- 
FID), mis on kalibreeritud gaasilise metaani või propaaniga, 
väljendatuna süsinikuaatomite ekvivalendina (C  1 ). 
4.1.4.6. Lämmastikoksiidide (NO  x ) analüüs  
4.1.4.6.1. Tuleb kasutada kas kemoluminestsentsanalüsaatori (CLA) või 
mittehajusa ultraviolettkiirguse analüsaatorit (NDUV).  
4.1.5. Soovitatava süsteemi kirjeldused  
4.1.5.1. Joonisel A5/9 on skemaatiliselt kujutatud gaasiliste heitmete proo ­
vivõtusüsteem.  
Joonis A5/9  
Heitgaaside täisvoolu-lahjendussüsteemi skeem
  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 550  
4.1.5.2. Süsteemi osade näited on toodud allpool.  
4.1.5.2.1. Kaks proovivõtturit pidevaks proovide võtmiseks lahjendusõhust 
ning lahjendatud heitgaasi ja õhu segust.  
4.1.5.2.2. Filter tahkete osakeste eemaldamiseks analüüsiks kogutud gaasi ­
vooludest.  
4.1.5.2.3. Pumbad ja voolumõõturid katse käigus proovivõtturi kaudu võeta ­
vate lahjendatud heitgaasi ja lahjendusõhu proovide püsiva ja 
ühtlase voolu tagamiseks ning gaasiproovide voolukiirus peavad 
olema sellised, et iga katse lõppedes oleks saadud proovi kogus 
analüüsi tegemiseks piisav.  
4.1.5.2.4. Kiirventiilid gaasiproovide püsiva voolu juhtimiseks kogumiskot ­
tidesse või õhutusavasse.  
4.1.5.2.5. Gaasitihedad kiirlukustuvad liitmikud kiirventiilide ja kogumiskot ­
tide vahel. Liitmikud peavad kogumiskotipoolsest otsast automaat ­
selt sulguma. Alternatiivina võib proovide juhtimiseks analüsaato ­
risse kasutada ka muid seadmeid (näiteks kolmik-korkkraane).  
4.1.5.2.6. Kotid lahjendatud heitgaasi ja lahjendusõhu proovide kogumiseks 
katse jooksul.  
4.1.5.2.7. Kriitilise voolu Venturi toru lahjendatud heitgaasist proportsionaal ­
sete proovide võtmiseks (ainult CFV-CVS puhul).  
4.1.5.3. Kuumleek-ionisatsioondetektori (HFID) abil süsivesinike proovide 
võtmiseks vajalikud lisaosad, nagu on näidatud joonisel A5/10.  
4.1.5.3.1. Kuumutatav proovivõttur lahjendustunnelis, mis asub samal verti ­
kaaltasapinnal nagu tahkete osakeste proovivõtturid.  
4.1.5.3.2. Kuumutatav filter pärast proovivõtukohta ja enne kuumleek-ioni ­
satsioondetektorit.  
4.1.5.3.3. Kuumutatavad valikuventiilid null-/kalibreerimisgaasivarude ja 
kuumleek-ionisatsioondetektori vahel.  
4.1.5.3.4. Süsivesinike kontsentratsiooni hetkväärtuste integreerimise ja 
registreerimise seadmed.  
4.1.5.3.5. Kuumutatavad proovivõtutorud ja kuumutatavad komponendid 
kuumutatavast proovivõtturist kuumleek-ionisatsioondetektorisse.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 551  
Joonis A5/10  
Komponendid süsivesinike proovivõtuks HFID-seadme abil
  
4.2. PM mõõteseadmed  
4.2.1. Spetsifikatsioon  
4.2.1.1. Süsteemi ülevaade  
4.2.1.1.1. Tahkete osakeste proovivõtuseade koosneb lahjendustunnelis 
asuvast proovivõtturist (PSP), tahkete osakeste ülekandetorust 
(PTT), filtrihoidja(te)st (FH), pumbast (pumpadest), voolukiiruse 
regulaatoritest ja mõõteseadmetest. Vt joonised A5/11, A5/12 ja 
A5/13.  
4.2.1.1.2. Võidakse kasutada tahkete osakeste suuruse eelseparaatorit (PCF) 
(nt tsüklon- või inertsseparaator). Sellisel juhul on soovitatav 
paigaldada see filtrihoidjast ülesvoolu.  
Joonis A5/11  
Alternatiivse tahkete osakeste proovivõtturi konfiguratsioon
  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 552  
4.2.1.2. Üldnõuded  
4.2.1.2.1. Proovivõttur tahkete osakeste proovi võtmiseks katsegaasivoost 
peab asuma lahjendustunnelis selliselt, et lahjendusõhu ja heitgaasi 
homogeensest segust saaks võtta gaasivoo representatiivse proovi, 
ning see peab paiknema soojusvahetist (kui see on olemas) üles ­
voolu.  
4.2.1.2.2. Tahkete osakeste proovi voolukiirus peab olema proportsionaalne 
lahjendatud heitgaasi koguvoolukiirusega lahjendustunnelis, 
lubatud hälbega ± 5 % tahkete osakeste proovi voolukiirusest. 
Tahkete osakeste proovivõtu proportsionaalsust kontrollitakse 
süsteemi kasutuselevõtmise käigus ja vastavalt tüübikinnitusasu ­
tuse nõuetele.  
4.2.1.2.3. Lahjendatud heitgaasi proovi hoitakse temperatuuril üle 20 °C ja 
alla 52 °C kuni 20 cm üles- või allavoolu tahkete osakeste filtri 
pinnast. Selle saavutamiseks on lubatud kuumutada või isoleerida 
tahkete osakeste proovivõtusüsteemi komponente.  
Juhul, kui 52 C piir ületatakse katse käigus, kui perioodilist rege ­
nereerimist ei toimu, suurendatakse CVS-vooluhulka või rakenda ­
takse kahekordse lahjenduse meetodit (eeldusel, et CVS-vooluhulk 
on juba piisav ja seega ei põhjusta CVSis, proovivõtukottides ega 
analüütilises süsteemis kondenseerumist).  
4.2.1.2.4. Tahkete osakeste proov võetakse üheltainsalt filtrilt, mis on paigal ­
datud filtrihoidjale, mis asub lahjendatud heitgaasi voos, millest 
proovi võetakse.  
4.2.1.2.5. Kõik lahjendamata ja lahjendatud heitgaasiga kokkupuutuvad 
lahjendussüsteemi ja proovivõtusüsteemi osad, alates väljalasketo ­
rust kuni filtrihoidjani, peavad olema konstrueeritud nii, et tahkete 
osakeste sadestumine või muutumine oleks võimalikult vähene. 
Kõik osad peavad olema valmistatud elektrit juhtivast materjalist, 
mis ei reageeri heitgaasi komponentidega, ja need peavad olema 
maandatud, et vältida elektrostaatilist toimet.  
4.2.1.2.6. Kui voolukiiruse muutusi ei ole võimalik kompenseerida, tuleb 
kasutada punktis 3.3.5.1 või 3.3.6.4.2 nimetatud soojusvahetit ja 
temperatuuri reguleerimisseadet tagamaks, et voolukiirus süsteemis 
on konstantne ja proovivõtukiirus vastavalt proportsionaalne.  
4.2.1.2.7. PM mõõtmiseks nõutavaid temperatuure mõõdetakse täpsusega 
± 1 °C ja reageerimisajaga (t  10 – t 90 ) 15 sekundit või vähem.  
4.2.1.2.8. Lahjendustunnelist tulevat proovi voolu mõõdetakse täpsusega 
± 2,5 % näidust või ± 1,5 % skaala lõppväärtusest, olenevalt 
sellest, kumb on vähim.  
Eespool esitatud CVS-tunnelist proovi voolu täpsust kohaldatakse 
ka siis, kui kasutatakse kahekordse lahjenduse meetodit. Sellest 
tulenevalt on sekundaarse lahjendusõhu voolu mõõtmine ja juhti ­
mine ning lahjendatud heitgaasi voolukiirused läbi filtri täpsemad.  
4.2.1.2.9. Kõik PM mõõtmiseks vajalikud andmekanalid tuleb registreerida 
sagedusega 1 Hz või kiiremad. Tavaliselt sisaldavad need järgmist:  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 553  
a) lahjendatud heitgaasi temperatuur tahkete osakeste proovivõtu ­
filtri juures;  
b) proovivõtu vooluhulk;  
c) sekundaarse lahjendusõhu vooluhulk (kui kasutatakse sekun ­
daarset lahjendust);  
d) sekundaarse lahjendusõhu temperatuur (kui kasutatakse sekun ­
daarset lahjendust).  
4.2.1.2.10. Kahekordse lahjenduse süsteemide korral ei mõõdeta 7. all-lisa 
punktis 3.3.2 määratletud lahjendustunnelist V  ep ülekantud lahjen ­
datud heitgaasi täpsust valemis otse, vaid määratakse kindlaks 
vooluerinevuse mõõtmise teel.  
Tahkete osakeste proovivõtufiltreid läbivate topeltlahjendatud heit ­
gaaside mõõtmiseks ja kontrollimiseks ning sekundaarse lahjendu ­
sõhu mõõtmiseks/kontrollimiseks kasutatud voolumõõturite 
mõõtetäpsus on piisav, nii et eristav maht V  ep vastab mõõtetäpsu ­
sele ja ühekordse lahjenduse jaoks kindlaks määratud proportsio ­
naalsete proovide võtu nõudmistele.  
Nõuet, et heitgaasi kondenseerumist ei tohi esineda CVS-lahjen ­
dustunnelis, lahjendatud heitgaasi vooluhulga mõõtmissüsteemis, 
CVS-kottides kogumise ega analüüsimise süsteemides, kohalda ­
takse ka juhul, kui kasutatakse kahekordse lahjendamise süsteeme.  
4.2.1.2.11. Iga tahkete osakeste proovivõtu- ja kahekordse lahjendamise 
süsteemis kasutatud voolumõõtur peab läbima lineaarsuse kont ­
rolli, nagu nõuab seadme tootja.  
Joonis A5/12  
Tahkete osakeste proovivõtusüsteem
  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 554  
Joonis A5/13  
Kahekordse lahjendusega tahkete osakeste proovivõtusüsteem
  
4.2.1.3. Erinõuded  
4.2.1.3.1. Proovivõttur  
4.2.1.3.1.1. Proovivõtturi jõudlus osakeste suuruse separaatorina peab vastama 
käesoleva all-lisa punktile 4.2.1.3.1.4. Soovitatavalt tuleks selle 
jõudluse saavutamiseks kasutada teravaservalist avatud otsaga 
sondi, mille ots on otse voolusuunas, ja lisaks eelseparaatorit 
(tsüklon või inertsseparaator vms). Alternatiivina võib kasutada 
sobivat proovivõtturit, näiteks joonisel A5/11 kujutatut, tingi ­
musel, et selle eelsepareerimisjõudlus vastab käesoleva all-lisa 
punktis 4.2.1.3.1.4 sätestatule.  
4.2.1.3.1.2. Proovivõttur peab olema paigaldatud heitgaasi sisselaskeavast 
vähemalt tunneli 10 läbimõõdu kaugusele allavoolu ja selle sise ­
läbimõõt peab olema vähemalt 8 mm.  
Kui sama proovivõtturiga võetakse samal ajal rohkem kui üks 
proov, tuleb selle proovivõtturiga võetav voog jagada võrdseteks 
alamvoogudeks, et vältida vääraid tulemusi.  
Kui kasutatakse mitut proovivõtturit, peavad need kõik olema 
terava serva ja avatud otsaga ning suunatud otse vastu voolu. 
Proovivõtturid peavad asuma lahjendustunneli piki-keskteljel 
üksteisest võrdsetel kaugustel ja nendevaheline kaugus peab 
olema vähemalt 5 cm.  
4.2.1.3.1.3. Proovivõtturi otsa ja filtrihoidja vaheline kaugus peab olema vähe ­
malt viis proovivõtturi läbimõõtu, kuid mitte rohkem kui 
2 000 mm.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 555  
4.2.1.3.1.4. Eelseparaator (tsüklon, inertsseparaator jne) peab asetsema filtri ­
hoidjast ülesvoolu. Tahkete osakeste massi proovi võtmiseks 
valitud voolu mahtkiiruse juures peab eelseparaator eraldama 
50 % tahketest osakestest, mille mõõtmed on vahemikus 
2,5–10 μm. Tahkete osakeste massi proovi võtmiseks valitud 
voolu mahtkiiruse juures peab 1 μm suuruste tahkete osakeste 
massikontsentratsioonist, mis eelseparaatorisse suunatakse, vähe ­
malt 99 % eelseparaatorist väljuma.  
4.2.1.3.2. Tahkete osakeste ülekandetoru (PTT)  
4.2.1.3.2.1. Kõik PTT kumerused peavad olema sujuvad ja neil peavad olema 
võimalikult suured raadiused.  
4.2.1.3.3. Sekundaarne lahjendamine  
4.2.1.3.3.1. Tahkete osakeste mõõtmiseks CVSist eraldatud proovi võib vali ­
kuvõimalusena lahjendada teisel etapil vastavalt järgmistele nõud ­
mistele:  
4.2.1.3.3.1.1. Sekundaarne lahjendusõhk filtreeritakse läbi materjali, mis suudab 
vähendada filtrit kõige kergemini läbiva suurusega osakeste hulka 
≥ 99,95 %, või läbi HEPA-filtri, mille klass on standardi EN 
1822:2009 järgi vähemalt H13. Soovi korral võib juhtida lahjen ­
dusõhu läbi puusöekihi, enne kui see HEPA-filtrisse juhitakse. 
Enne HEPA-filtrit ja pärast söefiltrit (kui seda kasutatakse) on 
soovitatav paigaldada lisaks jämeosakeste filter.  
4.2.1.3.3.1.2. Sekundaarne lahjendusõhk tuleks juhtida PTTsse lahjendustunnelis 
oleva lahjendatud heitgaasi väljalaskeavale võimalikult lähedalt.  
4.2.1.3.3.1.3. Viibeaeg sekundaarse lahjendatud õhu sisestamiskohast filtri 
pinnani peab olema vähemalt 0,25 sekundit, kuid mitte rohkem 
kui 5 sekundit.  
4.2.1.3.3.1.4. Kui kahekordse lahjendamise läbinud proov juhitakse tagasi CVSi, 
valitakse poovi tagasijuhtimise koht nii, et see ei häiriks muude 
proovide võtmist CVSist.  
4.2.1.3.4. Proovivõtupump ja voolumõõtur  
4.2.1.3.4.1. Proovigaasi voolumõõteseade koosneb pumpadest, gaasivoolu 
regulaatoritest ja voolumõõturist.  
4.2.1.3.4.2. Gaasivoolu temperatuur voolumõõturis ei tohi kõikuda rohkem kui 
± 3 °C, välja arvatud:  
a) siis, kui proovivõtu voolumõõturi reaalajas jälgimine ja voolu 
reguleerimine toimuvad sagedusel 1 Hz või kiiremini;  
b) regeneratsioonikatse ajal sõidukite puhul, mis on varustatud 
perioodiliselt regenereeruvate järeltöötlusseadmetega.  
Kui vooluhulga muutus on filtri liigse koormatuse tõttu lubamatult 
suur, tunnistatakse katse kehtetuks. Kui katset korratakse, tuleb 
voolukiirust vähendada.  
4.2.1.3.5. Filter ja filtrihoidja  
4.2.1.3.5.1. Filtrist allavoolu paigaldatakse ventiil. Ventiil avaneb ja sulgub 
ühe sekundi jooksul katse algusest ja lõpust arvates.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 556  
4.2.1.3.5.2. Konkreetse katse puhul reguleeritakse gaasivoolu kiirus filtrisi ­
sendil algsele väärtusele, mis jääb vahemikku 20–105 cm/s, ja 
katse alguses nii, et 105 cm/s ei ületata, kui lahjendussüsteemi 
käitatakse selliselt, et proovivõtu vooluhulk on proportsionaalne 
CVS-vooluhulgaga.  
4.2.1.3.5.3. Filtritena kasutatakse fluorosüsinikkattega klaaskiudfiltreid või 
fluorosüsinikmembraanfiltreid.  
Filtri pinda läbiva gaasivoolu kiirusel vähemalt 5,33 cm/s peab 
0,3 μm dioktüülftalaatosakeste ning polüalfaolefiinosakeste CS 
68649-12-7 ja CS 68037-01-4 kogumise efektiivsus olema kõikide 
filtritüüpide puhul vähemalt 99 %, kusjuures mõõtmine toimub 
vastavalt ühele järgmistest standarditest.  
a) USA Department of Defense Test Method Standard, MIL- 
STD-282 method 102.8: DOP-Smoke Penetration of Aerosol- 
Filter Element;  
b) USA Department of Defense Test Method Standard, MIL- 
STD-282 method 502.1.1: DOP-Smoke Penetration of Gas- 
Mask Canisters;  
c) Institute of Environmental Sciences and Technology, IEST-RP- 
CC021: Testing HEPA and ULPA Filter Media.  
4.2.1.3.5.4. Filtrihoidja ehitus peab võimaldama saavutada voolu ühtlase 
jaotuse filtri sadestuspinnal. Filter peab olema ümmargune ja 
selle sadestusala peab olema vähemalt 1 075 mm  2 . 
4.2.2. Kaalumiskambri (või -ruumi) ja analüütiliste kaalude spetsifikat ­
sioonid  
4.2.2.1. Kaalumiskambri (või ruumi) tingimused  
a) Tahkete osakeste filtrite konditsioneerimise ja kaalumise 
kambri (või -ruumi) temperatuur peab olema vahemikus 
22 °C ± 2 °C (võimaluse korral 22 °C ± 1 °C) kogu filtrite 
konditsioneerimise ja kaalumise ajal.  
b) Niiskust tuleb hoida kastepunktis alla 10,5 °C ja suhteline 
niiskus peab olema 45 % ± 8 %.  
c) Lubatud on piiratud kõrvalekalded kaalumiskambri (või 
-ruumi) temperatuuri- ja niiskusnõuetest tingimusel, et nende 
kogukestus ühe filtrikonditsioneerimisperioodi jooksul ei ületa 
30 minutit.  
d) Kaalumiskambris (või -ruumis) tuleb vähendada ümbritseva 
keskkonna saastet, mis võib langeda tahkete osakeste filtritele 
stabiliseerumise ajal.  
e) Kaalumistoimingute ajal ei ole ettenähtud tingimustest kõrva ­
lekaldumine lubatud.  
4.2.2.2. Analüütiliste kaalude lineaarne vastus  
Filtri kaalu määramiseks kasutatavad analüütilised kaalud peavad 
vastama tabeli A5/1 lineaarsuse kindlakstegemise kriteeriumidele, 
rakendades lineaarset regressiooni. See tähendab kordustäpsust 
vähemalt 2 μg ja resolutsiooni vähemalt 1 μg (1 arv = 1 μg). 
Katsetatakse vähemalt 4 võrdsete vahedega võrdluskaalu. Null ­
väärtus peab jääma vahemikku ± 1 μg. ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 557  
Tabel A5/1  
Analüütiliste kaalude verifitseerimise kriteeriumid  
Mõõtesüsteem  Lõikepunkt a0  Tõus a1  Standardviga SEE  Determinatsiooni ­
kordaja r  2 
Tahkete osakeste kaal  ≤ 1 μg 0,99 – 1,01  ≤ 1 % maks  ≥ 0,998  
4.2.2.3. Staatilise elektri mõju kõrvaldamine  
Staatilise elektri mõju neutraliseeritakse. Selleks võib kaalu maan ­
dada, asetades selle antistaatilisele alusele ja neutraliseerides 
tahkete osakeste filtrid enne kaalumist polooniumneutralisaatori 
või samaväärse mõjuga seadme abil. Teise võimalusena võib staa ­
tilise elektri mõju neutraliseerimiseks kasutada staatilise elektri ­
laengu kompenseerimist.  
4.2.2.4. Üleslükkejõu korrektsioon  
Proovi- ja kontrollfiltri kaalu tuleb korrigeerida sellele õhus 
mõjuva üleslükkejõu suhtes. Üleslükkejõu korrektsioon on proo ­
vifiltri tiheduse, õhutiheduse ja kaalu kalibreerimiseks kasutatava 
vihi tiheduse sõltuvus ega kujuta tahkete osakeste endi üleslükke ­
jõudu.  
Kui filtrimaterjali tihedus ei ole teada, kasutatakse järgmisi tihe ­
dusi:  
a) PTFEga kaetud klaaskiudfilter 2 300 kg/m  3 ; 
b) PTFE-membraanfilter: 2 144 kg/m  3 ; 
c) PTFE-membraanfilter koos polümetüülpenteenist kinnitusrõn ­
gaga: 920 kg/m  3 . 
Roostevabast terasest kalibreerimisvihtide puhul kasutatakse tihe ­
dust 8 000 kg/m  3 . Kui kalibreerimisviht on mõnest muust materja ­
list, peab selle tihedus olema teada ja seda tuleb kasutada. Järgida 
tuleks Rahvusvahelise Legaalmetroloogia Organisatsiooni kali ­
breerimiskaale käsitlevat rahvusvahelist soovitust OIML R 111-1 
Edititon 2004(E) (või samaväärne).  
Kasutatakse järgmist valemit:  
m f ¼ m uncorr Ü A 
1 Ä ρ a 
ρ w 
1 Ä ρ a 
ρ f ! 
kus: 
Pe f korrigeeritud tahkete osakeste mass, mg;  
Pe uncorr  korrigeerimata tahkete osakeste mass, mg;  
ρ a on õhu tihedus, kg/m  3 ; 
ρ w on kaalude kalibreerimisvihi tihedus, kg/m  3 ; ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 558  
ρ f on tahkete osakeste proovivõtufiltri tihedus, kg/m  3 . 
Õhu tihedus ρ a arvutatakse järgmise valemi abil:  
ρ a ¼ p b Ü M mix 
R Ü T a 
p b on atmosfääri kogurõhk, kPa;  
T a on õhu temperatuur kaalumiskeskkonnas, Kelvin (K);  
M mix on õhu molaarmass kaalumiskeskkonnas, 28,836 g mol  –1 ; 
R on molaarne gaasikonstant, 8,3144 J mol  –1 K –1 . 
4.3. PN mõõteseadmed  
4.3.1. Spetsifikatsioon  
4.3.1.1. Süsteemi ülevaade  
4.3.1.1.1. Tahkete osakeste proovivõtusüsteem koosneb proovivõtturist või 
proovivõtukohast lahjendussüsteemis homogeenselt segunenud 
voolust proovi võtmiseks, tahkete osakeste loendurist (PNC) üles ­
voolu paiknevast lenduvate tahkete osakeste püüdurist (VPR) ja 
sobivast ülekandetorust. Vt joonis A5/14.  
4.3.1.1.2. Soovitatav on paigaldada lenduvate osakeste püüduri sisendi ette 
tahkete osakeste suuruse eelseparaator (nt tsüklon, inertsseparaator 
vms). Tahkete osakeste proovi võtmiseks valitud voolu mahtkii ­
ruse juures peab eelseparaator eraldama 50 % tahketest osakestest, 
mille mõõtmed on vahemikus 2,5–10 μm. Tahkete osakeste proovi 
võtmiseks valitud voolu mahtkiiruse juures peab 1 μm suuruste 
tahkete osakeste massikontsentratsioonist, mis eelseparaatorisse 
suunatakse, vähemalt 99 % eelseparaatorist väljuma.  
Alternatiivina on eelseparaatorina lubatud kasutada ka proovivõt ­
turit, mis toimib sobiva tahkete osakeste suuruse eelseparaatorina, 
nagu on näidatud joonisel A5/11.  
4.3.1.2. Üldnõuded  
4.3.1.2.1. Tahkete osakeste proovivõtukoht peab asuma lahjendussüsteemis. 
Kahekordse lahjendussüsteemi kasutamise korral peab proovivõtu ­
koht asuma esmases lahjendussüsteemis.  
4.3.1.2.1.1. Proovivõtturi otsik ehk PSP ja PTT moodustavad üheskoos 
tahkete osakeste ülekandesüsteemi (PTS). Tahkete osakeste 
ülekandesüsteem suunab proovi lahjendustunnelist lenduvate 
tahkete osakeste püüduri sisendisse. Tahkete osakeste ülekande ­
süsteem peab vastama järgmistele tingimustele:  
a) proovivõttur peab olema paigaldatud vähemalt tunneli 10 
diameetri võrra heitgaasisisendist allavoolu, esiküljega vastu 
gaasivoolu tunnelis ning otsiku teljed paralleelselt lahjendus ­
tunneli telgedega;  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 559  
b) proovivõttur peab paiknema mis tahes konditsioneerimissead ­
mest (nt soojusvahetist) ülesvoolu;  
c) proovivõttur peab olema paigutatud lahjendustorusse selliselt, 
et proov võetakse lahjendusõhu ja heitgaasi homogeensest 
segust.  
4.3.1.2.1.2. Ülekandesüsteemi läbiv gaasiproov peab vastama järgmistele 
tingimustele:  
a) heitgaaside täisvoolulahjendussüsteemi kasutamise korral peab 
voolu Reynoldsi arv (Re) olema alla 1 700;  
b) kahekordse lahjendussüsteemi kasutamise korral peab voolu 
Reynoldsi arv (Re) olema alla 1 700 PPTs, s.t proovivõtturist 
või proovivõtukohast allavoolu;  
c) viibeaeg peab olema ≤ 3 sekundit.  
4.3.1.2.1.3. Vastuvõetavaks loetakse ka ülekandesüsteemi muud proovivõtu ­
konfiguratsioonid, mille puhul on võimalik tõestada samaväärset 
30 nm suuruste tahkete osakeste läbivoolu.  
4.3.1.2.1.4. Väljalasketoru (OT), mis suunab lahjendatud proovi lenduvate 
osakeste püüdurist osakeste loenduri sisendisse, peab vastama 
järgmistele tingimustele:  
a) selle siseläbimõõt peab olema ≥ 4 mm;  
b) gaasiproovi viibeaeg peab olema ≤ 0,8 sekundit.  
4.3.1.2.1.5. Vastuvõetavaks loetakse ka väljalasketoru muud proovivõtukonfi ­
guratsioonid, mille puhul on võimalik tõestada samaväärset 30 nm 
suuruste tahkete osakeste läbivoolu.  
4.3.1.2.2. Lenduvate tahkete osakeste püüdur peab sisaldama seadet proovi 
lahjendamiseks ja lenduvate tahkete osakeste püüdmiseks.  
4.3.1.2.3. Kõik lahjendamata või lahjendatud heitgaasiga kokkupuutuvad 
lahjendus- ja proovivõtusüsteemi osad, alates heitgaasi väljalaske ­
torust kuni tahkete osakeste loendurini, peavad olema konstruee ­
ritud nii, et tahkete osakeste sadestumine oleks võimalikult 
vähene. Kõik osad peavad olema valmistatud elektrit juhtivast 
materjalist, mis ei reageeri heitgaasi komponentidega, ja need 
peavad olema maandatud, et vältida elektrostaatilist toimet.  
4.3.1.2.4. Tahkete osakeste proovivõtusüsteem peab olema kooskõlas aero ­
sooli proovivõtu hea tavaga, millega nähakse ette, et tuleb vältida 
järske pööranguid ja muutusi ristlõikes, kasutada siledat sisepinda 
ja vähendada proovivõtutoru pikkust miinimumini. Ristlõike järk ­
järguline muutmine on lubatud.  
4.3.1.3. Erinõuded  
4.3.1.3.1. Enne tahkete osakeste loenduri läbimist ei tohi tahkete osakeste 
proov läbida pumpa.  
4.3.1.3.2. Soovitatakse kasutada proovi eelseparaatorit.  
4.3.1.3.3. Proovi eelkonditsioneerimise seade peab vastama järgmistele tingi ­
mustele:  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 560  
a) see võimaldab proovi lahjendada ühes või mitmes järgus, et 
saavutada tahkete osakeste kontsentratsioon, mis on alla 
tahkete osakeste loenduri üksikute osakeste loendusrežiimi 
ülemise piirmäära, ning hoiab gaasi temperatuuri loenduri sise ­
ndis alla 35 °C;  
b) see sisaldab esialgset kuumutamisega lahjendamise järku, mille 
tulemusena proovi temperatuur on vahemikus ≥ 150 °C ja 
≤ 350 °C ± 10 °C ning lahjendustegur vähemalt 10;  
c) see hoiab kuumutamise järkudes nominaalset töötemperatuuri 
pidevalt vahemikus ≥ 150 °C ja ≤ 400 °C ± 10 °C;  
d) annab märku sellest, kas kuumutamise järgus on ettenähtud 
töötemperatuur saavutatud või mitte;  
e) olema loodud saavutama tahkete osakeste sisseimbumise efek ­
tiivsust vähemalt 70 % tahkete osakeste puhul, mille elektrilise 
liikuvuse läbimõõt on 100 nm;  
f) see tagab, et lenduvate tahkete osakeste püüduris ei ole tahkete 
osakeste kontsentratsiooni vähendustegur f  r (d i ) tahkete osakeste 
puhul, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 30 nm ja 50 nm, 
vastavalt mitte üle 30 % ja 20 % suurem ning mitte üle 5 % 
väiksem võrreldes tahkete osakestega, mille elektrilise liik ­
uvuse läbimõõt on 100 nm.  
Tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendustegur arvutatakse 
tahkete osakeste kõikide suuruste puhul f  r (d i ) järgmise valemi 
abil: 
f r ðd i Þ ¼ N in ðd i Þ 
N out ðd i Þ 
kus: 
N in (d i ) on diameetriga d  i tahkete osakeste kontsentratsioon 
ülesvoolu;  
N out (d i ) on diameetriga d  i tahkete osakeste kontsentratsioon 
allavoolu;  
d i on tahkete osakeste elektrilise liikuvuse läbimõõt 
(30, 50 või 100 nm).  
N in (d i ) ja N  out (d i ) tuleb korrigeerida samadele tingimustele.  
Tahkete osakeste kontsentratsiooni aritmeetiliselt keskmine 
vähendustegur konkreetse lahjendusseadistuse korral  f r arvuta­
takse järgmiselt:  
f r ¼ f r ð30 nmÞ þ f r ð50 nmÞ þ f r ð100 nmÞ 
3 
Lenduvate tahkete osakeste püüdurit on soovitatav kalibreerida 
ja valideerida tervikliku üksusena;  
g) on konstrueeritud heade inseneritavade kohaselt, tagamaks, et 
tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendustegurid on kogu 
katse vältel muutumatud;  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 561  
h) see peab samuti tagama tetrakontaani (CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) 30 nm 
suuruste tahkete osakeste aurustumise > 99,0 % ulatuses, 
kusjuures sisselaskekontsentratsioon on ≥ 10 000 cm  3 kohta; 
selleks tuleb tetrakontaani kuumutada ja selle osarõhku vähen ­
dada.  
4.3.1.3.4. Tahkete osakeste loendur peab vastama järgmistele tingimustele:  
a) toimib täisvoolu töötingimustel;  
b) tagab kooskõlas sobiva jälgitava standardiga vahemikus 1 cm  3 
kohta kuni tahkete osakeste loenduri üksikute osakeste loen ­
dusrežiimi ülemise mõõtepiirini loendustäpsuse ± 10 %. Kui 
kontsentratsioon on alla 100 cm  3 kohta, võib nõuda mõõtmisi, 
mis on keskmistatud pikemate proovivõtuperioodide kaupa, et 
näidata tahkete osakeste loenduri täpsust kõrgel statistilise usal ­
dusväärsuse tasemel;  
c) selle eraldusvõime peab olema vähemalt 0,1 tahket osakest cm  3 
kohta, kui kontsentratsioon on alla 100 cm  3 kohta;  
d) see peab andma lineaarse tulemuse tahkete osakeste kontsen ­
tratsiooni kohta kogu üksikute osakeste loendusrežiimi mõõte ­
piirkonnas;  
e) see peab edastama mõõteandmeid sagedusel vähemalt 0,5 Hz;  
f) selle reageerimisaeg t  90 peab mõõdetud kontsentratsioonivahe ­
mikus olema alla 5 sekundi;  
g) see peab sisaldama juhuslikkuse korrigeerimise funktsiooni, 
mille korrektsioon on kuni 10 %, ning võib kasutada käesoleva 
all-lisa punktis 5.7.1.3 kirjeldatud sisemist kalibreerimistegurit, 
kuid loendustõhususe korrigeerimiseks või määramiseks ei tohi 
kasutada ühtki muud algoritmi;  
h) see peab tagama eri suurusega tahkete osakeste puhul tabelis 
A5/2 toodud loendustõhususe.  
Tabel A5/2  
Tahkete osakeste loenduri loendustõhusus  
Tahkete osakeste suuruse elektri ­
lise liikuvuse läbimõõt (nm)  Tahkete osakeste loenduri loen ­
dustõhusus (%)  
23 ± 1  50 ± 12  
41 ± 1  > 90  
4.3.1.3.5. Kui tahkete osakeste loenduris kasutatakse vedelikku, vahetatakse 
seda seadme tootja kindlaksmääratud sagedusega.  
4.3.1.3.6. Kui punktis, kus kontrollitakse voolukiirust tahkete osakeste loen ­
duris, ei hoita püsivat rõhku ja/või temperatuuri, tuleb neid mõõta 
tahkete osakeste loenduri sisendis tahkete osakeste kontsentrat ­
siooni korrigeerimiseks standardtingimustele vastavaks.  
4.3.1.3.7. Viibeaeg tahkete osakeste ülekandesüsteemis, lenduvate tahkete 
osakeste püüduris ja väljalasketorus ning tahkete osakeste loenduri 
reageerimise aeg t  90 ei tohi kesta kauem kui 20 sekundit.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 562  
4.3.1.4. Soovitatava süsteemi kirjeldus  
Järgmises punktis kirjeldatakse soovituslikku tahkete osakeste arvu 
mõõtmise viisi. Samas võib kasutada süsteeme, mis vastavad käes ­
oleva all-lisa punktides 4.3.1.2 ja 4.3.1.3 esitatud spetsifikatsioo ­
nidele.  
Joonis A5/14  
Soovitatav tahkete osakeste proovivõtusüsteem
  
4.3.1.4.1. Proovivõtusüsteemi kirjeldus  
4.3.1.4.1.1. Tahkete osakeste proovivõtusüsteem koosneb lahjendussüsteemis 
olevast proovivõtturi otsikust või tahkete osakeste proovivõtuko ­
hast, tahkete osakeste ülekandetorust (PTT), tahkete osakeste 
eelseparaatorist (PCF) ja lenduvate tahkete osakeste püüdurist 
(VPR), mis on paigaldatud tahkete osakeste kontsentratsioonimõõ ­
turist (PNC) ülesvoolu.  
4.3.1.4.1.2. Lenduvate tahkete osakeste püüdur peab sisaldama seadet proovi 
lahjendamiseks (tahkete osakeste kontsentratsiooni lahjendid: 
PND  1 ja PND  2 ) ja tahkete osakeste aurustamiseks (aurustumistoru 
(ET)).  
4.3.1.4.1.3. Proovivõttur või proovivõtukoht proovi võtmiseks katsegaasivoost 
peab asuma lahjendustunnelis selliselt, et lahjendusõhu ja heitgaasi 
homogeensest segust saaks võtta gaasivoo representatiivse proovi.  
5. Kalibreerimissagedus ja -menetlused  
5.1. Kalibreerimissagedus  
Tabel A5/3  
Mõõtevahendi kalibreerimise sagedus  
Mõõtevahendi kontroll  Sagedus  Kriteerium  
Gaasianalüsaatori lineariseerimine 
(kalibreerimine)  Iga 6 kuu tagant  ± 2 % näidu väärtusest  
Vahepealne mõõteulatus  Iga 6 kuu tagant  ± 2 protsenti  
CO NDIR:CO  2 /H 2 O häire  Iga kuu  –1…3 ppm  
NO  x konverteri kontroll  Iga kuu  > 95 protsenti  
CH  4 eraldaja kontroll  Iga aasta  98 protsenti etaanist  
Leek-ionisatsioondetektori CH  4 
näit Iga aasta  Vt käesoleva all-lisa punkt 5.4.3  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 563  
Mõõtevahendi kontroll  Sagedus  Kriteerium  
Leek-ionisatsioondetektori õhu-/ 
kütusevool  Põhjaliku hoolduse ajal  Vastavalt seadme tootjale.  
Laser-infrapunaspektromeetrid 
(moduleeritud suure eraldusvõi ­
mega kitsasriba-infrapunaanalü ­
saatorid): häirete kontroll  Iga aasta või põhjaliku hoolduse 
ajal Vastavalt seadme tootjale.  
QCL  Iga aasta või põhjaliku hoolduse 
ajal Vastavalt seadme tootjale.  
Gaasikromatograafilised meetodid  Vt käesoleva all-lisa punkt 7.2  Vt käesoleva all-lisa punkt 7.2  
Vedelikkromatograafilised 
meetodid  Iga aasta või põhjaliku hoolduse 
ajal Vastavalt seadme tootjale.  
Fotoakustika  Iga aasta või põhjaliku hoolduse 
ajal Vastavalt seadme tootjale.  
Mikrogrammkaalu lineaarsus  Iga aasta või põhjaliku hoolduse 
ajal Vt käesoleva all-lisa punkt 
4.2.2.2  
PNC (tahkete osakeste loendur)  Vt käesoleva all-lisa punkt 
5.7.1.1  Vt käesoleva all-lisa punkt 
5.7.1.3  
VPR (lenduvate tahkete osakeste 
püüdur)  Vt käesoleva all-lisa punkt 
5.7.2.1  Vt käesoleva all-lisa punkt 5.7.2  
Tabel A5/4  
Püsimahuproovi võtmise seadme (CVS) kalibreerimise sagedus  
CVS  Sagedus  Kriteerium  
CVS-vool  Pärast põhjalikku hooldust  ± 2 protsenti  
Lahjendusvool  Iga aasta  ± 2 protsenti  
Temperatuuriandur  Iga aasta  ± 1 °C  
Rõhuandur  Iga aasta  ± 0,4 kPa  
Sisselaskekontroll  Iga nädal  ± 2 protsenti  
Tabel A5/5  
Keskkonnaandmete kalibreerimise sagedus  
Kliima  Sagedus  Kriteerium  
Temperatuur  Iga aasta  ± 1 °C  
Kastepunkt  Iga aasta  ± 5 protsenti RH  
Ümbritseva õhu rõhk  Iga aasta  ± 0,4 kPa  
Jahutusventilaator  Pärast põhjalikku hooldust  Vastavalt käesoleva all-lisa punk ­
tile 1.1.1  
5.2. Analüsaatori kalibreerimine  
5.2.1. Kõiki analüsaatoreid kalibreeritakse seadme tootja ettenähtud 
nõuete kohaselt või nii tihti, kui vaja, nagu on esitatud tabelis 
A5/3.  
5.2.2. Iga tavapäraselt kasutatav tööpiirkond lineariseeritakse järgmise 
korra kohaselt.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 564  
5.2.2.1. Analüsaatori lineariseerimiskõver määratakse vähemalt viie võima ­
likult ühtlaselt paigutatud kalibreerimispunkti abil. Kõrgeima kont ­
sentratsiooniga kalibreerimisgaasi nimikontsentratsioon peab 
olema vähemalt 80 % skaala maksimumväärtusest.  
5.2.2.2. Kalibreerimisgaaside vajaliku kontsentratsiooni saamiseks võib 
kasutada ka gaasijaoturit, milles lahjendamine toimub puhastatud 
N 2 või puhastatud sünteetilise õhuga.  
5.2.2.3. Lineariseerimiskõvera arvutamisel kasutatakse vähimruutude 
meetodit. Kui saadava polünoomi aste on suurem kui 3, peab 
kalibreerimispunktide arv olema kõnealuse polünoomi astmest 
vähemalt kahe võrra suurem.  
5.2.2.4. Lineariseerimiskõver ei tohi erineda ühegi kalibreerimisgaasi nimi ­
väärtusest rohkem kui ± 2 protsenti.  
5.2.2.5. Lineariseerimiskõvera teekonna ja lineariseerimispunktide järgi on 
võimalik kontrollida, kas kalibreerimine on tehtud õigesti. Analü ­
saatori kohta tuleb esitada erinevad, eelkõige järgmised andmed:  
a) analüsaator ja gaasikomponent;  
b) mõõtepiirkond;  
c) lineariseerimise kuupäev.  
5.2.2.6. Kui kinnitusasutus on rahul sellega, et alternatiivse tehnoloogia (nt 
arvuti, elektrooniliselt kontrollitav mõõtepiirkonna vahetumine 
jne) kasutamisel saavutatakse samaväärne täpsus, on nende alter ­
natiivide kasutamine lubatud.  
5.3. Analüsaatori nullpunkti ja kalibreerimise kontrollimine  
5.3.1. Kõiki tavaliselt kasutatavaid tööpiirkondi kontrollitakse enne iga 
analüüsimist käesoleva all-lisa punktide 5.3.1.1 ja 5.3.1.2 kohaselt.  
5.3.1.1. Kalibreerimist kontrollitakse nullgaasi ja kalibreerimisgaasi abil 6. 
all-lisa punkti 1.2.14.2.3 kohaselt.  
5.3.1.2. Pärast katset tuleb nullgaasi ja sama kalibreerimisgaasiga teha uus 
kontrollimine 6. all-lisa punkti 1.2.14.2.4 kohaselt.  
5.4. Leek-ionisatsioondetektori (FID) süsivesinike näidu kontrollimine  
5.4.1. Detektori reageeringu optimeerimine  
FID reguleeritakse seadme tootja ettenähtud nõuete kohaselt. 
Kõige tavalisemas tööpiirkonnas tuleks kasutada õhus sisalduvat 
propaani.  
5.4.2. Süsivesinike analüsaatori kalibreerimine  
5.4.2.1. Analüsaatori kalibreerimisel tuleb kasutada õhus sisalduvat 
propaani ja puhastatud sünteetilist õhku.  
5.4.2.2. Tuleb koostada kalibreerimiskõver nii, nagu on kirjeldatud käes ­
oleva all-lisa punktis 5.2.2.  
5.4.3. Erinevate süsivesinike kalibreerimistegurid ja soovitatavad piir ­
määrad  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 565  
5.4.3.1. Teatava konkreetse süsivesiniku kalibreerimistegur R  f on suhe FID 
C 1 väärtuse ja silindris oleva gaasi kontsentratsiooni vahel, väljen ­
datuna ppm C  1 väärtusena.  
Katsegaasi kontsentratsioonitase peab tekitama näidu, mis 
moodustab antud mõõtepiirkonna puhul ligikaudu 80 % mõõtes ­
kaala lõppväärtusest. Kontsentratsioon peab olema teada täpsusega 
± 2 %, võttes aluseks mahuliselt väljendatud gravimeetrilise stan ­
dardi. Peale selle eelkonditsioneeritakse gaasisilindrit 24 tundi 
temperatuuril vahemikus 20–30 °C.  
5.4.3.2. Kalibreerimistegurid tuleb määrata pärast analüsaatori kasutusele ­
võtmist ja seejärel suuremate hooldustööde tegemisel. Kasutatavad 
katsegaasid ja soovitatavad kalibreerimistegurid on järgmised:  
propüleen ja puhastatud õhk:  0,90 < R f< 1,10  
tolueen ja puhastatud õhk:  0,90 < R f< 1,10  
mis vastavad propaani ja puhastatud õhu kalibreerimisteguri R  f 
väärtusele 1,00.  
5.5. NO  x konverteri kasuteguri katse  
5.5.1. NO  2 NO-ks muundamiseks mõeldud konverterite kasuteguri 
määramiseks kasutatakse osonaatorit, järgides joonisel A5/15 
esitatud katseskeemi ja allpool kirjeldatud menetlust.  
5.5.1.1. Analüsaator kalibreeritakse kõige sagedamini kasutatavas mõõte ­
piirkonnas tootja spetsifikatsioonide kohaselt, kasutades selleks 
null- ja kalibreerimisgaasi (mille NO sisaldus peab olema ligi ­
kaudu 80 % mõõtepiirkonnast ning gaasisegu NO  2 kontsentrat ­
sioon alla 5 % NO kontsentratsioonist). NO  x analüsaator peab 
olema NO asendis, et kalibreerimisgaas ei läbiks konverterit. 
Kontsentratsiooninäit tuleb kanda kõikidele asjaomastele katseleh ­
tedele.  
5.5.1.2. Kalibreerimisgaasi voole lisatakse T-liitmiku kaudu pidevalt 
hapnikku või sünteetilist õhku, kuni mõõdetud kontsentratsioon 
on ligikaudu 10 % väiksem kui käesoleva all-lisa punktis 5.5.1.1 
sätestatud kalibreerimiskontsentratsioon. Kontsentratsiooninäit c 
tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse. Osonaator 
on kogu kõnealuse protsessi vältel välja lülitatud.  
5.5.1.3. Seejärel aktiveeritakse osonaator, et tekitada piisaval hulgal 
osooni, alandamaks NO kontsentratsiooni 20 %-ni (minimaalselt 
10 %-ni) käesoleva all-lisa punktis 5.5.1.1 sätestatud kalibreerimis ­
kontsentratsioonist. Kontsentratsiooninäit tuleb kanda kõikidele as ­
jaomastele katselehtedele.  
5.5.1.4. Seejärel lülitatakse NO  x analüsaator ümber NO  x režiimile selliselt, 
et gaasisegu (mis sisaldab NO, NO  2 , O 2 ja N  2 ) juhitakse nüüd läbi 
konverteri. Kontsentratsiooninäit a tuleb kanda kõikidesse asja ­
omastesse katsearuannetesse.  
5.5.1.5. Seejärel lülitatakse osonaator välja. Käesoleva all-lisa punktis 
5.5.1.2 kirjeldatud gaaside segu voolab läbi konverteri detekto ­
risse. Kontsentratsiooninäit b tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse 
katsearuannetesse.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 566  
Joonis A5/15  
NO  x konverteri kasuteguri katsekonfiguratsioon
  
5.5.1.6. Väljalülitatud osonaatoriga süsteemis katkestatakse ka hapniku või 
sünteetilise õhu juurdevool. Seejärel ei tohi analüsaatori NO  2 näit 
ületada käesoleva all-lisa punktis 5.5.1.1 sätestatud väärtust 
rohkem kui 5 %.  
5.5.1.7. NO  x konverteri kasutegur arvutatakse käesoleva all-lisa punktides 
5.5.1.2–5.5.1.5 kindlaksmääratud kontsentratsioonide a, b, c ja d 
ning järgmise valemi abil:  
Efficiency ¼ Í 
1 þ a Ä b 
c Ä d Î 
Ü 100 
5.5.1.7.1. Konverteri kasutegur ei tohi olla väiksem kui 95 %. Konverteri 
kasutegurit kontrollitakse tabelis A5/3 määratud sagedusega.  
5.6. Mikrogrammkaalu kalibreerimine  
5.6.1. Tahkete osakeste proovivõtufiltrite kaalu määramiseks kasutatava 
mikrogrammkaalu kalibreerimine peab vastama riiklikule või 
rahvusvahelisele standardile. Kaal peab vastama käesoleva all- 
lisa punktis 4.2.2.2 toodud lineaarsusnõuetele. Lineaarsust tuleb 
kontrollida vähemalt kord 12 kuu jooksul või süsteemi remondi 
või muudatuse korral, mis võib kalibreerimist mõjutada.  
5.7. Tahkete osakeste proovivõtusüsteemi kalibreerimine ja valideeri ­
mine  
Kalibreerimise ja valideerimise meetodite näited on kättesaadavad 
aadressil  
http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grpe/ 
pmpFCP.html.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 567  
5.7.1. Tahkete osakeste loenduri (PNC) kalibreerimine  
5.7.1.1. Kinnitusasutus peab tagama tahkete osakeste loenduri kalibreeri ­
mistunnistuse olemasolu, mis kinnitab selle vastavust jälgitavale 
standardile 13 kuu jooksul enne heitgaasi katset. Kalibreerimiste 
vahel jälgitakse PNC loendustõhusust PNC halvenemise suhtes või 
vahetatakse PNC tahti korrapäraselt iga 6 kuu tagant. Vt joonised 
A5/16 ja A5/17. Tahkete osakeste loenduri loendustõhusust 
võidakse jälgida tahkete osakeste etalonloenduri või vähemalt 
kahe muu tahkete osakeste mõõteloenduriga võrreldes. Kui tahkete 
osakeste loendur edastab tahkete osakeste arvu kontsentratsioonid 
± 10 % piires tahkete osakeste etalonloenduriga saadud või kahe 
või enama tahkete osakeste loenduri rühma kontsentratsioonide 
aritmeetilisest keskmisest, loetakse tahkete osakeste loendurit 
seejärel stabiilseks, vastasel juhul on vaja tahkete osakeste loen ­
durit hooldada. Kui tahkete osakeste loendurit jälgitakse kahe või 
enama muu tahkete osakeste mõõteloenduriga võrreldes, on 
lubatud kasutada võrdlussõidukit, mis sõidab järjestikku erinevates 
katsekambrites, millel kõigil on oma tahkete osakeste loendur.  
Joonis A5/16  
Nominaalne PNC iga-aastane järjestus
  
Joonis A5/17  
Pikendatud tahkete osakeste loenduri iga-aastane järjestus (juhul, kui PNC täielik kalibreerimine 
on viibinud)
  
5.7.1.2. Pärast iga suuremat hooldust tuleb tahkete osakeste loendur uuesti 
kalibreerida ja väljastada uus kalibreerimistunnistus.  
5.7.1.3. Kalibreerimine peab vastama riiklikule või rahvusvahelisele kali ­
breerimise standardmeetodile, võrreldes kalibreeritava tahkete 
osakeste loenduri tulemust:  
a) kalibreeritud aerosool-elektromeetri omaga, võttes samal ajal 
proove ka elektrostaatiliselt fraktsioneeritud kalibreerimisosa ­
kestest; või  
b) muu tahkete osakeste loenduri tulemusega, mida on kalibree ­
ritud eespool kirjeldatud meetodi kohaselt.  
5.7.1.3.1. Käesoleva all-lisa punkti 5.7.1.3 alapunktis a peab kalibreerimisel 
kasutama vähemalt kuut standardkontsentratsiooni, mille korral 
oleks tahkete osakeste loenduri mõõtepiirkond kaetud võimalikult 
ühtlaselt.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 568  
5.7.1.3.2. Käesoleva all-lisa punkti 5.7.1.3 alapunktis b peab kalibreerimisel 
kasutama vähemalt kuut standardkontsentratsiooni tahkete 
osakeste loenduri mõõtepiirkonnas. Vähemalt kolm kontsentrat ­
siooni peavad olema väiksemad kui 1 000 cm  3 kohta, ülejäänud 
kontsentratsioonid peavad paiknema lineaarselt 1 000 cm  3 kohta ja 
loenduri üksikute osakeste loendusrežiimi ülemise mõõtepiiri 
vahel.  
5.7.1.3.3. Käesoleva all-lisa punkti 5.7.1.3 alapunktides a ja b peavad valitud 
kontsentratsioonid hõlmama nominaalset null-kontsentratsiooni, 
mis saavutatakse vähemalt standardi EN 1822:2008 klassi H13 
kuuluvate või võrdväärse tõhususega HEPA-filtrite ühendamisel 
iga seadme sisendiga. Kui tahkete osakeste loenduri kalibreeri ­
misel ei kasutata kalibreerimisfaktorit, võib mõõdetud kontsentrat ­
sioon iga kasutatud kontsentratsiooni (välja arvatud null-kontsen ­
tratsiooni) korral erineda standardkontsentratsioonist ± 10 %, 
vastasel korral kalibreeritav tahkete osakeste loendur ei kvalifit ­
seeru. Arvutatakse kahe andmekogumi vähimruutude lineaarse 
regressiooni gradient ja see salvestatakse. Kalibreeritava tahkete 
osakeste loenduri suhtes rakendatakse kalibreerimisfaktorit, mis 
on pöördvõrdeline gradiendiga. Näitude lineaarsus arvutatakse 
kahe andmekogumi Pearsoni korrelatsioonikoefitsiendina (r) ja 
see peab olema vähemalt 0,97. Nii gradiendi kui ka r  2 arvutamisel 
pannakse lineaarse regressiooni sirge läbi koordinaatide algus ­
punkti (null-kontsentratsioon mõlemal seadmel).  
5.7.1.4. Kalibreerimisel tuleb kontrollida ka vastavust käesoleva all-lisa 
punkti 4.3.1.3.4 alapunktis h sätestatud nõuetele, mis käsitlevad 
tahkete osakeste loenduri tõhusust avastada tahkeid osakesi, mille 
elektrilise liikuvuse läbimõõt on 23 nm. Loenduri tõhusust loen ­
dada tahkeid osakesi, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 
41 nm, ei ole vaja kontrollida.  
5.7.2. Lenduvate tahkete osakeste püüduri kalibreerimine ja valideeri ­
mine  
5.7.2.1. Lenduvate tahkete osakeste püüduri tahkete osakeste kontsentrat ­
siooni vähendustegureid kõikide lahjendusastmete puhul seadme 
kinnitatud nominaalsete töötemperatuuride juures kalibreeritakse 
uue seadme puhul ja pärast iga suuremat hooldust. Püüduri tahkete 
osakeste kontsentratsiooni vähendusteguri perioodilise valideeri ­
mise nõue hõlmab vaid selle kontrollimist ühelainsal seadistusel, 
mida tavaliselt kasutatakse mõõtmiste puhul sõidukitel, mis on 
varustatud tahkete osakeste filtriga. Kinnitusasutus peab tagama 
lenduvate tahkete osakeste püüduri kalibreerimis- ja valideerimis ­
tunnistuse olemasolu, mis kinnitab selle vastavust järgitavale stan ­
dardile 6 kuu jooksul enne heitgaasi katset. Kui lenduvate tahkete 
osakeste püüdur on varustatud temperatuurianduritega, võib vali ­
deerimiste vahe olla 13 kuud.  
Lenduvate tahkete osakeste püüdurit on soovitatav kalibreerida ja 
valideerida tervikliku üksusena.  
Lenduvate tahkete osakeste püüdurit määratletakse tahkete 
osakeste kontsentratsiooni vähendusteguri järgi selliste tahkete 
osakeste puhul, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 30 nm, 
50 nm ja 100 nm. Lenduvate tahkete osakeste püüduri tahkete 
osakeste kontsentratsiooni vähendustegurid f  r (d) tahkete osakeste 
puhul, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 30 nm ja 50 nm, 
peavad olema vastavalt mitte üle 30 % ja 20 % suuremad ning 
mitte üle 5 % väiksemad võrreldes tahkete osakestega, mille elek ­
trilise liikuvuse läbimõõt on 100 nm. Valideerimiseks peab tahkete 
osakeste kontsentratsiooni vähendusteguri aritmeetiline keskmine 
olema ± 10 % lenduvate tahkete osakeste püüduri esmase kalibree ­
rimise käigus kindlaks määratud tahkete osakeste kontsentratsiooni 
aritmeetiliselt keskmisest vähendustegurist  f r . ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 569  
5.7.2.2. Mõõtmisel kasutatav aerosool peab sisaldama tahkeid osakesi, 
mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 30 nm, 50 nm ja 100 nm, 
ning tahkete osakeste miinimumkontsentratsioon lenduvate tahkete 
osakeste püüduri sisendis peab olema 5 000 tahket osakest cm  3 
kohta. Alternatiivina võib valideerimiseks kasutada polüdispersset 
aerosooli, mille elektrilise liikuvuse mediaanläbimõõt on 50 nm. 
Mõõtmisel kasutatav aerosool peab olema termiliselt püsiv lendu ­
vate tahkete osakeste püüduri töötemperatuuridel. Tahkete 
osakeste kontsentratsiooni tuleb mõõta komponentidest nii üles- 
kui ka allavoolu.  
Tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendustegur arvutatakse 
monodisperssete tahkete osakeste kõikide suuruste puhul f  r (d i ) 
järgmise valemi abil:  
f r ðd i Þ ¼ N in ðd i Þ 
N out ðd i Þ 
kus: 
N in (d i ) on diameetriga d  i tahkete osakeste kontsentratsioon 
ülesvoolu;  
N out (d i ) on diameetriga d  i tahkete osakeste kontsentratsioon alla ­
voolu;  
d i on tahkete osakeste elektrilise liikuvuse läbimõõt (30, 
50 või 100 nm).  
N in (d i ) ja N  out (d i ) tuleb korrigeerida samadele tingimustele.  
Tahkete osakeste kontsentratsiooni aritmeetiliselt keskmine vähen ­
dustegur  f r konkreetse lahjendusseadistuse korral arvutatakse järg ­
miselt:  
f r ¼ f r ð30nmÞ þ f r ð50nmÞ þ f r ð100nmÞ 
3 
Kui valideerimiseks kasutatakse polüdispersset 50 nm aerosooli, 
arvutatakse tahkete osakeste kontsentratsiooni aritmeetiliselt kesk ­
mine vähendustegur  f v konkreetse lahjendusseadistuse korral järg ­
mise valemi abil:  
f v ¼ N in 
N out 
kus: 
N in on tahkete osakeste kontsentratsioon ülesvoolu;  
N out on tahkete osakeste kontsentratsioon allavoolu.  
5.7.2.3. Sisselaskekontsentratsiooni ≥ 10 000 cm  3 kohta puhul peab 
lenduvate tahkete osakeste püüdur kõrvaldama tetrakontaani 
(CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) tahked osakesed, mille elektrilise liikuvuse läbi ­
mõõt on vähemalt 30 nm, rohkem kui 99,0 % ulatuses minimaalse 
lahjendusseadistuse korral ja tootja soovitatud töötemperatuuril.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 570  
5.7.3. PN mõõtmissüsteemi kontrollimine  
5.7.3.1. Igakuisel kontrollimisel peab tahkete osakeste loenduris mõõdetud 
voolukiiruse väärtus jääma kalibreeritud voolumõõturiga kontrolli ­
misel saadud tahkete osakeste loenduri nimivoolukiirusest 5 % 
piiresse.  
5.8. Segamisseadme täpsus  
Käesoleva all-lisa punktis 5.2 määratletud kalibreerimiste läbivii ­
miseks gaasijaoturi kasutamisel peab segamisseade võimaldama 
määrata lahjendatud kalibreerimisgaaside kontsentratsioone täpsu ­
sega ± 2 %. Kalibreerimiskõvera kontrollimisel kasutatakse käes ­
oleva all-lisa punktis 5.3 kirjeldatud vahepealse mõõteulatuse 
kontrolli. Kalibreerimisgaas, mille kontsentratsioon on alla 50 % 
analüsaatori mõõtepiirkonnast, jääb 2 % piiresse selle sertifitsee ­
ritud kontsentratsioonist.  
6. Etalongaasid  
6.1. Puhtad gaasid  
6.1.1. Kõik väärtused ppm tähendavad V-ppm (vpm)  
6.1.2. Vajaduse korral peavad kalibreerimiseks ja kasutamiseks saadaval 
olema järgmised gaasid:  
6.1.2.1. lämmastik:  
puhtus: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO  2 , ≤ 0,1 ppm 
NO, < 0,1 ppm NO  2 , < 0,1 ppm N  2 O, < 0,1 ppm NH  3 ; 
6.1.2.2. sünteetiline õhk:  
puhtus: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO  2 , ≤ 0,1 ppm 
NO; hapnikusisaldus 18 ja 21 mahuprotsendi vahel;  
6.1.2.3. hapnik:  
puhtus: > 99,5 mahuprotsenti O  2 ; 
6.1.2.4. vesinik (ja heeliumi või lämmastikku sisaldav segu):  
puhtus: ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2; vesinikusisaldus 39 ja 41 
mahuprotsendi vahel;  
6.1.2.5. Süsinikmonoksiid  
minimaalne puhtus 99,5 %.  
6.1.2.6. Propaan  
minimaalne puhtus 99,5 %.  
6.2. Kalibreerimisgaasid  
6.2.1. Kalibreerimisgaasi tegelik kontsentratsioon peab jääma ettenähtud 
väärtuse suhtes vahemikku ± 1 % või nagu toodud allpool.  
Tuleb tagada järgmise koostisega gaasisegude kättesaadavus 
vedelgaasi spetsifikatsioonidega vastavalt käesoleva all-lisa punk ­
tile 6.1.2.1 või 6.1.2.2:  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 571  
a) C  3 H 8 sünteetilises õhus (vt käesoleva all-lisa punkt 6.1.2.2);  
b) CO lämmastikus;  
c) CO  2 lämmastikus;  
d) CH  4 sünteetilises õhus;  
e) NO lämmastikus (kalibreerimisgaasis ei tohi NO  2 olla rohkem 
kui 5 % NO sisaldusest).  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 572  
6. all-lisa  
1. tüübi katsemenetlused ja -tingimused  
1. Katsemenetlused ja -tingimused  
1.1 Katsete kirjeldus  
1.1.1. 1. tüübi katse abil kontrollitakse gaasiliste ühendite heitkogust ja 
tahkete osakeste massi, tahkete osakeste arvu, CO  2 heite massi, 
kütusekulu, elektrienergiakulu ja elektrilist sõiduulatust rakenda ­
tavas WLTP katsetsüklis.  
1.1.1.1. Katsed viiakse läbi käesoleva all-lisa punktis 1.2 või 8. all-lisa 
punktis 3 kirjeldatud meetodi kohaselt täiselektri-, hübriidelektri- 
ja suruvesinik-kütuseelemendiga hübriidsõidukite puhul. Võetakse 
heitgaaside, tahkete osakeste massi ja osakeste proovid ning neid 
analüüsitakse ettenähtud meetoditega.  
1.1.2. Katsete arv määratakse joonisel A6/1 toodud vooskeemi kohaselt. 
Piirnorm on määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisas esitatud suurim 
lubatud väärtus vastava kriitilise saasteaine puhul.  
1.1.2.1. Joonisel A6/1 toodud vooskeemi tuleb kohaldada üksnes kogu 
rakendatava WLTP katsetsükli, mitte üksikute faaside suhtes.  
1.1.2.2. Katsetulemused on väärtused, mis saadakse pärast laetava energia ­
salvestussüsteemi energiamuutusel põhineva K  i ja ATCT korrekt ­
siooni rakendamist.  
1.1.2.3. Tsükli koguväärtuste määramine  
1.1.2.3.1. Kui ükskõik millise katse käigus ületatakse kriitiliste heitkoguste 
piirnorm, lükatakse sõiduk tagasi.  
1.1.2.3.2. Olenevalt sõidukitüübist peab tootja deklareerima vajaduse korral 
nii välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõiduki CO  2 heite 
massi, elektrienergiakulu ja kütusekulu tsükli koguväärtuse kui ka 
täiselektrisõiduki sõiduulatuse (PER) ja sõiduulatuse üksnes elek ­
trirežiimis (AER) vastavalt tabelile A6/1.  
1.1.2.3.3. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite elektrienergiakulu dekla ­
reeritud väärtust akutoiterežiimis ei määrata vastavalt joonisele 
A6/1. Seda tuleb käsitada tüübikinnitusväärtusena, kui deklareeritud 
CO  2 väärtus on heaks kiidetud tüübikinnitusväärtusena. Kui see nii 
ei ole, tuleb tüübikinnitusväärtusena käsitada elektrienergiakulu 
mõõdetud väärtust..  
1.1.2.3.4. Kui pärast esimest katset on kõik rakendatava tabeli A6/2 1. real 
toodud kriteeriumid täidetud, kiidetakse kõik tootja deklareeritud 
väärtused heaks tüübikinnitusväärtusena. Kui ükskõik milline 
rakendatava tabeli A6/2 1. real toodud kriteeriumidest pole 
täidetud, tuleb sama sõidukiga teha teine katse.  
1.1.2.3.5. Pärast teist katset tuleb arvutada kahe katse aritmeetiliselt keskmised 
tulemused. Kui kõik rakendatava tabeli A6/2 2. real toodud kritee ­
riumid on täidetud nende aritmeetiliselt keskmiste tulemustega,  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 573  
kiidetakse kõik tootja deklareeritud väärtused heaks tüübikinnitus ­
väärtusena. Kui ükskõik milline rakendatava tabeli A6/2 2. real 
toodud kriteeriumidest pole täidetud, tuleb sama sõidukiga teha 
kolmas katse.  
1.1.2.3.6. Pärast kolmandat katset tuleb arvutada kolme katse aritmeetiliselt 
keskmised tulemused. Kõikide parameetrite puhul, mis vastavad 
rakendatava tabeli A6/2 3. rea vastavale kriteeriumile, tuleb dekla ­
reeritud väärtust käsitada tüübikinnitusväärtusena. Ükskõik millise 
parameetri puhul, mis ei vasta rakendatava tabeli A6/2 3. rea 
vastavale kriteeriumile, tuleb aritmeetiliselt keskmist tulemust 
käsitada tüübikinnitusväärtusena.  
1.1.2.3.7. Juhul, kui ükskõik milline rakendatava tabeli A6/2 kriteeriumist 
pole pärast esimest või teist katset täidetud, võib tootja soovil või 
tüübikinnitusasutuse loal väärtused uuesti deklareerida heitkoguste 
või kulu suuremate väärtustena või elektrilise sõiduulatuse väikse ­
mate väärtustena, et vähendada tüübikinnituse jaoks nõutavate 
katsete arvu.  
1.1.2.3.8. dCO2  1 , dCO2  2 ja dCO2  3 määramine  
1.1.2.3.8.1. Ilma et see piiraks punkti 1.1.2.3.8.2 nõude kohaldamist, kasuta ­
takse järgmisi dCO2  1 , dCO2  2 ja dCO2  3 väärtusi seoses tabelis 
A6/2 toodud katsete arvu kriteeriumiga:  
dCO2  1 = 0,990  
dCO2  2 = 0,995  
dCO2  3 = 1,000  
1.1.2.3.8.2. Kui akutoiterežiimis tehtav 1. tüübi katse välise laadimisega 
hübriidelektrisõidukite puhul koosneb kahest või enamast raken ­
datavast WLTP katsetsüklist ja dCO2x väärtus on alla 1,0, tuleb 
dCO2x väärtus asendada 1,0-ga.  
1.1.2.3.9. Juhul, kui katsetulemust või katsetulemuste keskmist käsitatakse ja 
kinnitatakse tüübikinnitusväärtusena, tuleb edasistes arvutustes 
sellele tulemusele viidata kui „deklareeritud väärtusele“.  
Tabel A6/1  
Tootja deklareeritud väärtuste suhtes kohaldatavad eeskirjad (tsükli koguväärtused)  ( 1 ) 
Sõiduki tüüp  M CO2 ( 2 ) 
(g/km)  FC 
(kg/100km)  Elektrienergia 
kulu (  3 ) 
(Wh/km)  Sõiduulatus üksnes 
elektrirežiimis / 
täiselektrisõiduki 
sõiduulatus (  3 ) 
(km) 
6. all-lisa kohaselt katse ­
tatud sõidukid (ICE)  M CO2 7. all-lisa 
punkt 3  — —  —  
NOVC-FCHV  —  FC CS 8. lisa 
punkt 4.2.1.2.1  — —  
NOVC-HEV  M CO2,CS  8. all- 
lisa punkt 4.1.1  — —  —  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 574  
Sõiduki tüüp  M CO2 ( 2 ) 
(g/km)  FC 
(kg/100km)  Elektrienergia 
kulu (  3 ) 
(Wh/km)  Sõiduulatus üksnes 
elektrirežiimis / 
täiselektrisõiduki 
sõiduulatus (  3 ) 
(km) 
OVC-HEV  CD M CO2,CD  8. all- 
lisa punkt 4.1.2  — EC AC,CD  8. all- 
lisa punkt 4.3.1  AER 8. all-lisa 
punkt 4.4.1.1  
CS M CO2,CS  8. all- 
lisa punkt 4.1.1  — —  —  
PEV  —  —  EC WLTC  8. all- 
lisa punkt 
4.3.4.2  PER  WLTC  8. all- 
lisa punkt 4.4.2  
( 1 ) Deklareeritud väärtus on väärtus, milles tehakse vajalikud korrektsioonid (s.t K  i korrektsioon ja muud piirkondlikud 
parandused) 
( 2 ) Ümardamine xxx.xx 
( 3 ) Ümardamine xxx.x  
Joonis A6/1  
1. tüübi katsete arvu vooskeem
  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 575  
Tabel A6/2  
Katsete arvu kriteeriumid  
Sisepõlemismootoriga sõidukite, välise laadimiseta hübriidelektri ­
sõidukite ja välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul aku 
laetust säilitav 1. tüübi katse.  
Katse  Hindamisparameeter  Kriitiline heitkogus  M  CO2 
Rida 1  Esimene 
katse  Esimese katse tulemused  ≤ määruse piirnorm × 
0,9 ≤ deklareeritud väärtus 
× dCO2  1 
Rida 2  Teine katse  Esimese ja teise katse arit ­
meetiline keskmine  ≤ määruse piirnorm × 
1,0 (  1 ) ≤ deklareeritud väärtus 
× dCO2  2 
Rida 3  Kolmas 
katse  Kolme katse tulemuste arit ­
meetiline keskmine  ≤ määruse piirnorm × 
1,0 (  1 ) ≤ deklareeritud väärtus 
× dCO2  3 
( 1 ) Samuti peab iga katse tulemus vastama määruse piirnormile.  
Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul 1. tüübi katse 
akutoiterežiimis.  
Katse  Hindamisparameeter  Kriitilised 
heitkogused  M CO2,CD  AER 
Rida 1  Esimen ­
e katse  Esimese katse 
tulemused  ≤ määruse piir ­
norm × 0,9 (  1 ) ≤ deklareeritud 
väärtus × dCO2  1 ≥ deklareeritud 
väärtus × 1,0  
Rida 2  Teine 
katse  Esimese ja teise 
katse aritmeetiline 
keskmine  ≤ määruse piir ­
norm × 1,0 (  2 ) ≤ deklareeritud 
väärtus × dCO2  2 ≥ deklareeritud 
väärtus × 1,0  
Rida 3  Kolmas 
katse  Kolme katse tule ­
muste aritmeetiline 
keskmine  ≤ määruse piir ­
norm × 1,0 (  2 ) ≤ deklareeritud 
väärtus × dCO2  3 ≥ deklareeritud 
väärtus × 1,0  
( 1 ) 0,9 asendatakse välise laadimisega hübriidelektrisõidukite akutoiterežiimi 1. tüübi katse puhul 1,0-ga üksnes siis, kui 
akutoiterežiimi katse sisaldab kahte või enamat rakendatavat WLTC tsüklit. 
( 2 ) Iga katse tulemus peab vastama määruse piirnormile.  
Täiselektrisõidukite puhul  
Katse  Hindamisparameeter  Elektrienergia kulu  PER  
Rida 1  Esimene 
katse  Esimese katse tulemused  ≤ deklareeritud väärtus 
× 1,0  ≥ deklareeritud väärtus 
× 1,0  
Rida 2  Teine katse  Esimese ja teise katse arit ­
meetiline keskmine  ≤ deklareeritud väärtus 
× 1,0  ≥ deklareeritud väärtus 
× 1,0  
Rida 3  Kolmas 
katse  Kolme katse tulemuste arit ­
meetiline keskmine  ≤ deklareeritud väärtus 
× 1,0  ≥ deklareeritud väärtus 
× 1,0  
Välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukite puhul  
Katse  Hindamisparameeter  FC  CS 
Rida 1  Esimene katse  Esimese katse tulemused  ≤ deklareeritud väärtus × 
1,0 ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 576  
Katse  Hindamisparameeter  FC  CS 
Rida 2  Teine katse  Esimese ja teise katse aritmeetiline 
keskmine  ≤ deklareeritud väärtus × 
1,0 
Rida 3  Kolmas katse  Kolme katse tulemuste aritmeetiline 
keskmine  ≤ deklareeritud väärtus × 
1,0 
1.1.2.4. Faasispetsiifiliste väärtuste määramine  
1.1.2.4.1. CO  2 faasispetsiifiline väärtus  
1.1.2.4.1.1. Pärast CO  2 heite massi deklareeritud tsükli koguväärtuse heaks ­
kiitmist tuleb katsetulemuste faasispetsiifiliste väärtuste aritmeeti ­
list keskmist (g/km) korrutada kohandusteguriga CO2_AF, et 
kompenseerida deklareeritud väärtuse ja katsetulemuste erinevust. 
See korrigeeritud väärtus on CO  2 tüübikinnitusväärtus. 
CO2_AF ¼ deklar :väärtus 
faasi kombin :väärtus  
kus: 
faasi kombin :väärtus ¼ CO2  ave  L Ü D L þ CO2  ave  M Ü D M þ CO2  ave  H Ü D H þ CO2  ave  exH Ü D exH 
D L þ D M þ D H þ D exH 
kus: 
CO2  ave  L on aritmeetiliselt keskmine CO  2 heite mass L-faasi 
katsetulemus(t)e puhul (g/km);  
CO2  ave  M on aritmeetiliselt keskmine CO  2 heite mass M-faasi 
katsetulemus(t)e puhul (g/km);  
CO2  ave  H on aritmeetiliselt keskmine CO  2 heite mass H-faasi 
katsetulemus(t)e puhul (g/km);  
CO2  ave  exH on aritmeetiliselt keskmine CO  2 heite mass exH-faasi 
katsetulemus(t)e puhul (g/km);  
D L on L-faasi teoreetiline vahemaa (km);  
D M on M-faasi teoreetiline vahemaa (km);  
D H on H-faasi teoreetiline vahemaa (km);  
D exH on exH-faasi teoreetiline vahemaa (km).  
1.1.2.4.1.2. Kui CO  2 heite massi deklareeritud tsükli koguväärtust heaks ei 
kiideta, arvutatakse faasispetsiifiline CO  2 heite massi tüübikinni ­
tusväärtus, võttes vastava faasi kõikidest katsetulemustest aritmee ­
tilise keskmise.  
1.1.2.4.2. Kütusekulu faasispetsiifilised väärtused  
1.1.2.4.2.1. Kütusekulu väärtus arvutatakse faasispetsiifilise CO  2 heite massi 
abil, kasutades käesoleva all-lisa punktis 1.1.2.4.1 toodud vale ­
meid ja heitkoguste aritmeetilist keskmist.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 577  
1.1.2.4.3. Elektrienergiakulu, PERi ja AERi faasispetsiifiline väärtus  
1.1.2.4.3.1. Faasispetsiifiline elektrienergiakulu ja faasispetsiifilised elektrire ­ 
žiimi sõiduulatused arvutatakse, võttes katsetulemus(t)e faasispet ­
siifilistest väärtustest aritmeetilise keskmise, ilma kohandustegu ­
rita. 
1.2. 1. tüübi katsetingimused  
1.2.1. Ülevaade  
1.2.1.1. 1. tüübi katse sisaldab ettenähtud etappidena dünamomeetri ette ­
valmistamist, tankimist, stabiliseerumist ja katse läbiviimist.  
1.2.1.2. 1. tüübi katse hõlmab sõiduki kasutamist veojõustendil interpolat ­
sioonitüüpkonna puhul rakendatavas WLTC tsüklis. Järgnevaks 
analüüsiks kogutakse lahjendatud heitgaasidest püsimahuproovi ­
võtturi abil pidevalt proportsionaalne osa.  
1.2.1.3. Fooni kontsentratsioonid mõõdetakse kõikide ühendite puhul, 
mille puhul viiakse läbi lahjendatud heite massi mõõtmised. Heit ­
gaaside katse puhul tuleb selleks koguda ja analüüsida lahjendu ­
sõhku.  
1.2.1.3.1. Taustosakeste mõõtmine  
1.2.1.3.1.1. Kui tootja taotleb kas lahjendusõhu või lahjendustunneli taustosa ­
keste massi lahutamist heitkoguste mõõtetulemustest, tuleb fooni 
tasemed määrata käesoleva all-lisa punktides 1.2.1.3.1.1.1– 
1.2.1.3.1.1.3 (k.a) nimetatud menetluste kohaselt.  
1.2.1.3.1.1.1. Suurim lubatud fooniparandus on filtrile kogunenud mass, mis on 
samaväärne 1 mg/km-ga katse vooluhulga juures.  
1.2.1.3.1.1.2. Kui foon ületab selle taseme, lahutatakse vaikimisi väärtus 
1 mg/km.  
1.2.1.3.1.1.3. Kui fooni osa lahutamisel saadakse tulemuseks negatiivne väärtus, 
loetakse fooni tasemeks null.  
1.2.1.3.1.2. Lahjendusõhu tahkete osakeste fooni mass määratakse, juhtides 
filtreeritud lahjendusõhku läbi tahkete osakeste foonifiltri. See 
võetakse lahjendusõhufiltritest vahetult allavoolu jäävast punktist. 
Fooni tasemed ( μg/m  3 ) määratakse vähemalt 14 mõõtmise (sage ­
dusega vähemalt üks mõõtmine nädalas) libiseva aritmeetilise 
keskmisena.  
1.2.1.3.1.3. Lahjendustunneli tahkete osakeste fooni mass määratakse, juhtides 
filtreeritud lahjendusõhku läbi tahkete osakeste foonifiltri. See 
võetakse samast punktist nagu tahkete osakeste proov. Kui katse 
puhul kasutatakse teisest lahjendamist, peab teisene lahjendussüs ­
teem olema fooni mõõtmisel aktiveeritud. Ühe mõõtmise võib teha 
katsepäeval, kas enne või pärast katset.  
1.2.1.3.2. Taustosakeste arvu määramine  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 578  
1.2.1.3.2.1. Kui tootja taotleb fooniparandust, määratakse fooni tasemed järg ­
miselt.  
1.2.1.3.2.1.1. Fooni väärtus võidakse arvutada või mõõta. Suurim lubatud fooni ­
parandus on seotud tahkete osakeste arvu mõõtmissüsteemi 
suurima lubatud lekke määraga (0,5 osakest cm  3 kohta), mõõde ­
tuna tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendusteguri (PCRF) ja 
tegelikus katses kasutatud CVS-vooluhulga abil.  
1.2.1.3.2.1.2. Tüübikinnitusasutus või tootja võib taotleda, et arvutatud tule ­
muste asemel kasutataks tegelikke fooni mõõtmistulemusi.  
1.2.1.3.2.1.3. Kui fooni osa lahutamisel saadakse tulemuseks negatiivne väärtus, 
loetakse tahkete osakeste arvu väärtuseks null.  
1.2.1.3.2.2. Lahjendusõhu tahkete osakeste fooni arvu tase määratakse filtree ­
ritud lahjendusõhu proovide võtmise teel. See võetakse PN mõõt ­
missüsteemi lahjendusõhufiltritest vahetult allavoolu jäävast punk ­
tist. Fooni tasemed (tahkete osakeste arv cm  3 kohta) määratakse 
vähemalt 14 mõõtmise (sagedusega vähemalt üks mõõtmine 
nädalas) libiseva aritmeetilise keskmisena.  
1.2.1.3.2.3. Lahjendustunneli tahkete osakeste fooni arvu tase määratakse 
filtreeritud lahjendusõhu proovide võtmise teel. See võetakse 
samast punktist nagu tahkete osakeste arvu proov. Kui katse 
puhul kasutatakse teisest lahjendamist, peab teisene lahjendussüs ­
teem olema fooni mõõtmisel aktiveeritud. Ühe mõõtmise võib teha 
katsepäeval, kas enne või pärast katset, kasutades tegelikku 
tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendustegurit (PCRF) ja 
katse käigus kasutatud CVS-vooluhulka.  
1.2.2. Katseruumi üldseadmed  
1.2.2.1. Mõõdetavad parameetrid  
1.2.2.1.1. Järgmisi temperatuure tuleb mõõta täpsusega ± 1,5 °C:  
a) katseruumi õhu temperatuur;  
b) lahjendus- ja proovivõtusüsteemi temperatuurid, mida on vaja 
5. all-lisas määratletud heitkoguste mõõtmise süsteemide jaoks.  
1.2.2.1.2. Õhurõhu mõõtmisel peab mõõtetäpsus olema ± 0,1 kPa.  
1.2.2.1.3. Eriniiskuse H mõõtmisel peab mõõtetäpsus olema ± 1 g H  2 O 
kuiva õhu kg kohta.  
1.2.2.2. Katseruum ja seisuala  
1.2.2.2.1. Katseruum  
1.2.2.2.1.1. Katseruumi temperatuuri seadepunkt peab olema 23 °C. Kõrvale ­
kalle tegelikust väärtusest peab olema ± 5 °C piires. Õhutempera ­
tuuri ja niiskust tuleb mõõta katseruumi jahutusventilaatori välja ­
laskeava juures miinimumsagedusega 1 Hz. Katse alguse tempera ­
tuuri kohta vt 6. all-lisa punkt 1.2.8.1.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 579  
1.2.2.2.1.2. Katseruumis oleva õhu või mootori poolt sissevõetava õhu 
eriniiskus (H) peab vastama järgmisele tingimusele:  
5,5 Ï H Ï 12,2 ðg H  2 O=kuiva õhu kg kohta Þ 
1.2.2.2.1.3. Niiskust tuleb mõõta pidevalt miinimumsagedusega 1 Hz.  
1.2.2.2.2. Seisuala  
Seisuala temperatuuri seadepunkt peab olema 23 °C ning kõrvale ­
kalle tegelikust väärtusest peab viieminutilise libiseva aritmeetilise 
keskmise korral olema ± 3 °C piires ning ei tohi esineda süste ­
maatilist kõrvalekallet seadepunktist. Temperatuuri tuleb mõõta 
pidevalt miinimumsagedusega 1 Hz.  
1.2.3. Katsesõiduk  
1.2.3.1. Üldosa  
Katsesõiduki kõik komponendid peavad olema kooskõlas tootmis ­
seeriaga, või kui sõiduk erineb seeriatootmises olevast sõidukist, 
lisatakse kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse täielik 
kirjeldus. Valmistaja ja tüübikinnitusasutus lepivad katsesõiduki 
valimisel kokku selles, milline sõiduki katsemudel on interpolat ­
sioonitüüpkonna tüüpiline näide.  
Heitkoguste mõõtmise puhul rakendatakse katsesõidukiga H 
määratud sõidutakistust. Sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna puhul 
rakendatakse heitkoguste mõõtmiseks 4. all-lisa punkti 5.1 koha ­
selt sõiduki H  M kohta arvutatud sõidutakistust.  
Kui tootja soovil kasutatakse interpolatsioonimeetodit (vt 7. all- 
lisa punkt 3.2.3.2), viiakse läbi täiendav heitkoguste mõõtmine 
katsesõidukiga L määratud sõidutakistusega. Sõidukitega H ja L 
läbiviidud katsed tuleks teha sama katsesõidukiga ning neid katse ­
tatakse lühima lõpliku ülekandearvuga interpolatsioonitüüpkonnas. 
Sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna puhul viiakse läbi täiendav heit ­
koguste mõõtmine 4. all-lisa punkti 5.1 kohaselt sõiduki L  M puhul 
arvutatud sõidutakistusega.  
1.2.3.2. CO  2 interpolatsioonivahemik  
Interpolatsioonimeetodit tuleb kasutada üksnes siis, kui katsesõi ­
dukite L ja H CO  2 erinevus on vahemikus 5–30 g/km või 20 % 
sõiduki H CO  2 heitkogusest, olenevalt sellest, kumb väärtus on 
väiksem.  
Tootja soovil ja tüübikinnitusasutuse loal võib interpolatsiooni ­
joont ekstrapoleerida väärtuseni kuni 3 g/km üle sõiduki H CO  2 
heitkoguse ja/või alla sõiduki L CO  2 heitkoguse. See laiendus 
kehtib üksnes eespool nimetatud interpolatsioonivahemiku abso ­
luutpiiride piires.  
Käesolevat punkti ei rakendata sõidutakistusmaatriksi tüüpkonda 
kuuluvate sõidukite H  M ja L  M vahelise CO  2 erinevuse suhtes.  
1.2.3.3. Sissesõitmine  
Sõiduk peab olema tehniliselt korras. See peab olema sisse 
sõidetud ja selle läbisõit enne katset peab olema 3 000 – 
15 000 km. Mootor, käigukast ja sõiduk peavad olema tootja 
soovituste kohaselt sisse sõidetud.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 580  
1.2.4. Seadistused  
1.2.4.1. Dünamomeetri seadistused ja kontrollimine tuleb läbi viia 4. all- 
lisa kohaselt.  
1.2.4.2. Dünamomeetri kasutamine  
1.2.4.2.1. Dünamomeetri kasutamisel tuleb abiseadmed välja lülitada või 
deaktiveerida, v.a siis, kui nende kasutamine on vajalik.  
1.2.4.2.2. Sõiduki dünamomeetri kasutusrežiim (kui on olemas) tuleb akti ­
veerida tootja juhiste kohaselt (nt kasutades sõiduki roolil asetse ­
vaid nuppe kindlas järjestuses, kasutades tootja töökoja testrit, 
eemaldades kaitsme).  
Tootja peab esitama tüübikinnitusasutusele loetelu deaktiveeritud 
seadmetest ja deaktiveerimise põhjenduse. Dünamomeetri kasutus ­
režiimi peab heaks kiitma tüübikinnitusasutus ja see dünamomeetri 
kasutusrežiim kantakse kõikidesse asjaomastesse katsearuanne ­
tesse.  
1.2.4.2.3. Dünamomeetri kasutusrežiim ei tohi aktiveerida, muuta, edasi 
lükata või deaktiveerida ühegi katsetingimustes heitkoguseid ja 
kütusekulu mõjutava osa tööd. Iga seade, mis mõjutab kasutamist 
veojõustendil, tuleb seadistada nii, et see tagab nõuetekohase kasu ­
tamise.  
1.2.4.2.4. Kui katsesõidukit katsetatakse kaherattaveo (2WD) režiimis, tuleb 
katsesõidukit katsetada üheteljelisel veojõustendil, mis vastab 5. 
all-lisa punkti 2 kohastele nõuetele. Tootja taotlusel ja tüübikinni ­
tusasutuse nõusolekul võib sõidukit katsetada kaheteljelisel 
veojõustendil.  
1.2.4.2.5. Kui katsesõidukit kasutatakse režiimis, mis WLTP tingimustes 
kasutaks rakendatavas tsüklis osaliselt või püsivat neljarattavedu 
(4WD), tuleb katsesõidukit katsetada kaheteljelisel veojõustendil, 
mis vastab 5. all-lisa punkti 2.3 kohastele nõuetele.  
Tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib sõidukit 
katsetada üheteljelisel veojõustendil, kui on täidetud järgmised 
tingimused:  
a) katsesõiduk muudetakse püsivalt kaherattaveoliseks kõikides 
katserežiimides;  
b) tootja esitab tüübikinnitusasutusele tõendid selle kohta, et 
muudetud sõiduki CO  2 , kütusekulu ja/või elektrienergiakulu 
on samasugused või suuremad kui kaheteljelisel veojõustendil 
katsetataval muutmata sõidukil.  
1.2.4.3. Sõiduki väljalaskesüsteemis ei tohi esineda lekkeid, mis tõenäoli ­
selt vähendaksid kogutava gaasi kogust.  
1.2.4.4. Jõuseadme ja sõiduki juhtseadiste seadistused peavad vastama 
tootja poolt seeriatootmise puhul ettenähtud seadistustele.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 581  
1.2.4.5. Rehvide tüüp peab vastama sõiduki tootja teatatud originaalrehvi 
tüübile. Rehvirõhku võib suurendada kuni 50 % üle 4. all-lisa 
punktis 4.2.2.3 toodud rehvirõhu. Sama rehvirõhku tuleb kasutada 
dünamomeetri seadistuse ja kõikide edasiste katsete puhul. Kasu ­
tatud rehvirõhk tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse katsearuan ­
netesse.  
1.2.4.6. Etalonkütus  
1.2.4.6.1. Katsetamisel tuleb kasutada IX lisas määratletud asjakohast etalon ­
kütust.  
1.2.4.7. Katsesõiduki ettevalmistamine  
1.2.4.7.1. Sõiduk peab katse ajal olema ligikaudu horisontaalses asendis, et 
vältida kütuse ebanormaalset jaotumist.  
1.2.4.7.2. Tootja peab vajaduse korral tagama lisaseadmete ja adapterite 
olemasolu, mis võimaldavad sõidukile paigaldatud kütusepaagi(d) 
tühjendada madalaima võimaliku tasemeni, et koguda heitgaasi ­
proove.  
1.2.4.7.3. Kui regeneratsioonisüsteem on stabiilsetes koormustingimustes (s.t 
kui parajasti ei ole käimas regeneratsioonitsükkel), soovitatakse 
katse ajal osakeste massi proovide võtmisel, et sõiduk oleks 
läbinud > 1/3 läbisõidust, mis jääb kahe ettenähtud regeneratsioo ­
nitsükli vahele, või et perioodiliselt regenereeruv süsteem saaks 
vastava koormuse sõidukilt maha monteerituna.  
1.2.5. Eelkatsetsüklid  
1.2.5.1. Kui tootja seda nõuab, võib läbi viia eelkatsetsüklid kiiruskõvera 
järgimiseks ettenähtud piirnormide piirides.  
1.2.6. Sõiduki eelkonditsioneerimine  
1.2.6.1. Kütusepaak (või kütusepaagid) täidetakse kindlaksmääratud katse ­
kütusega. Kütusepaak (või kütusepaagid), milles on käesoleva all- 
lisa punktis 1.2.4.6 ettenähtud nõuetele mittevastav kütus, tuleb 
enne täitmist kõnealusest kütusest tühjendada. Kütuseaurude regu ­
leerimise süsteemi ei tohi tavapäratult tühjeneda ega täituda.  
1.2.6.2. Laetavate energiasalvestussüsteemide laadimine  
Enne eelkonditsioneerimise katsetsüklit tuleb laetavad energiasal ­
vestussüsteemid täielikult laadida. Tootja soovil võib enne eelkon ­
ditsioneerimist laadimise ära jätta. Laetavaid energiasalvestussüs ­
teeme ei laeta enne ametlikku katsetamist uuesti.  
1.2.6.3. Katsesõiduk viiakse katseruumi ja tehakse punktides 1.2.6.3.1– 
1.2.6.3.9 (k.a) nimetatud toimingud.  
1.2.6.3.1. Katsesõiduk kas sõidab või lükatakse dünamomeetrile, kus see 
läbib rakendatavad WLTC tsüklid. Sõiduk ei pea olema külm ja 
seda võib kasutada dünamomeetri võimsuse seadistamiseks.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 582  
1.2.6.3.2. Dünamomeetri võimsus seadistatakse 4. all-lisa punktide 7 ja 8 
kohaselt.  
1.2.6.3.3. Eelkonditsioneerimise ajal peab katseruumi temperatuur olema 
samasugune, nagu on määratletud 1. tüübi katse puhul (käesoleva 
all-lisa punkt 1.2.2.2.1).  
1.2.6.3.4. Veoratta rehvirõhk peab olema seadistatud käesoleva all-lisa 
punkti 1.2.4.5 kohaselt.  
1.2.6.3.5. Esimese gaasilise etalonkütusega katse ja teise gaasilise etalonkü ­
tusega katse vahel tuleb ottomootoriga sõidukid, mille kütusena 
kasutatakse vedelgaasi või maagaasi/biometaani või mille seadmed 
võimaldavad kasutada kütusena niihästi bensiini kui ka vedelgaasi 
või maagaasi/biometaani, veel kord eelkonditsioneerida enne teise 
etalonkütusega katsetamist.  
1.2.6.3.6. Eelkonditsioneerimiseks läbitakse rakendatav WLTC. Mootori 
käivitamine ja sõitmine peavad toimuma käesoleva all-lisa punkti 
1.2.6.4 kohaselt.  
Dünamomeeter tuleb seadistada 4. all-lisa kohaselt.  
1.2.6.3.7. Tootja või tüübikinnitusasutuse soovil võib läbida täiendavaid 
WLTC tsükleid, et viia sõiduk ja selle kontrollisüsteemid stabili ­
seerunud olekusse.  
1.2.6.3.8. Sellise täiendava eelkonditsioneerimise ulatus tuleb kanda kõiki ­
desse asjaomastesse katsearuannetesse.  
1.2.6.3.9. Katserajatises, kus vähese tahkete osakeste heitega sõiduki katsel 
võib esineda saastumine varasema katse tõttu, mis on tehtud suure 
tahkete osakeste heitega sõidukiga, soovitatakse proovivõtusead ­
mete eelkonditsioneerimiseks teha vähese tahkete osakeste heitega 
sõidukiga 20-minutiline sõidutsükkel püsikiirusel 120 km/h. Vaja ­
duse korral on lubatud kauem ja/või suuremal kiirusel sõitmine 
proovivõtuseadmete eelkonditsioneerimiseks. Lahjendustunneli 
fooni mõõtmised tehakse pärast tunneli eelkonditsioneerimist ja 
enne järgnevat sõiduki katsetamist.  
1.2.6.4. Jõuseade käivitatakse tootja juhiste kohaselt selleks otstarbeks 
ettenähtud seadmete abil.  
Kui ei ole sätestatud teisiti, ei ole kasutusrežiimi vahetamine muul 
viisil kui sõiduki poolt katse käigus lubatud.  
1.2.6.4.1. Kui jõuseadme käivitamine ei õnnestu, nt mootor ei käivitu ootus ­
päraselt või sõiduk kuvab käivitusvea, on katse kehtetu, tuleb 
korrata eelkonditsioneerimist ja läbida uus katse.  
1.2.6.4.2. Tsükkel algab jõuseadme käivitamise hetkest.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 583  
1.2.6.4.3. Kui kütusena kasutatakse vedelgaasi või maagaasi/biometaani, 
võib mootori käivitada bensiiniga ning lülitada pärast kindlaks ­
määratud ajavahemiku möödumist, mida juht ei saa muuta, auto ­
maatselt ümber vedelgaasile või maagaasile/biometaanile.  
1.2.6.4.4. Sõiduki paigalseisu/tühikäigu faaside ajal peavad pidurid olema 
sobiva jõuga rakendatud, et takistada veorataste pöörlemist.  
1.2.6.4.5. Katse ajal mõõdetakse kiirust reaalajas või kogutakse andmekogu ­
missüsteemi abil sagedusega vähemalt 1 Hz, et oleks võimalik 
hinnata tegelikku sõidukiirust.  
1.2.6.4.6. Sõidukiga tegelikult läbitud vahemaa tuleb kanda iga WLTC faasi 
kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse.  
1.2.6.5. Käigukasti kasutamine  
1.2.6.5.1. Käsikäigukast  
Tuleb järgida 2. all-lisas toodud ettenähtud käiguvahetusi. 8. all- 
lisa kohaselt katsetatavate sõidukitega tuleb sõita kõnealuse all-lisa 
punkti 1.5 kohaselt.  
Sõidukeid, mis ei suuda rakendatavas WLTC tsüklis saavutada 
nõutavaid kiirenduse ja suurima kiiruse väärtusi, kasutatakse nii, 
et gaasipedaal on vajutatud täielikult põhja, kuni nõutav kiirus ­
kõver saavutatakse uuesti. Sellistel juhtudel ei muuda kiiruskõvera 
rikkumised katset kehtetuks. Kõrvalekalded sõidutsüklist tuleb 
kanda kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse.  
1.2.6.5.1.1. Tuleb kohaldada käesoleva all-lisa punktis 1.2.6.6 toodud kõrva ­
lekaldeid.  
1.2.6.5.1.2. Käiguvahetust alustatakse ja see viiakse lõpule ± 1,0 sekundi 
jooksul ettenähtud käiguvahetuspunktist.  
1.2.6.5.1.3. Sidur tuleb alla vajutada ± 1,0 sekundi jooksul ettenähtud siduri 
tööpunktist.  
1.2.6.5.2. Automaatkäigukast  
1.2.6.5.2.1. Automaatkäigukastiga sõidukeid katsetatakse põhirežiimis. Gaasi ­
pedaali tuleb kasutada selliselt, et järgitaks täpselt kiiruskõverat.  
1.2.6.5.2.2. Automaatkäigukasti ja juhi valitavate režiimidega sõidukid peavad 
vastama kriitiliste heitkoguste piirnormidele kõigis edasiliikumi ­
seks kasutatavates automaatse käiguvahetuse režiimides. Tootja 
esitab tüübikinnitusasutusele asjakohased tõendid. Tootja esitatud 
tehniliste tõendite põhjal ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul ei 
käsitleta väga eriliseks piiratud otstarbeks ettenähtud juhi valita ­
vaid režiime (nt hooldusrežiim, aeglase sõidu režiim).  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 584  
1.2.6.5.2.3. Tootja esitab tüübikinnitusasutusele tõendid sellise režiimi olema ­
solu kohta, mis vastab käesoleva lisa punkti 3.5.9 nõuetele. Tüübi ­
kinnitusasutuse nõusolekul võib põhirežiimi kasutada ainsa režii ­
mina kriitiliste heitkoguste, CO  2 heitkoguse ja kütusekulu määra ­
miseks. Olenemata põhirežiimi olemasolust peavad kriitiliste heit ­
koguste piirnormid vastama kõikidele vaadeldavatele automaatse 
käiguvahetuse režiimidele, mida kasutatakse edasiliikumiseks, 
nagu on kirjeldatud käesoleva all-lisa punktis 1.2.6.5.2.2.  
1.2.6.5.2.4. Kui sõidukil puudub põhirežiim või pole tüübikinnitusasutus 
nõutud põhirežiimi põhirežiimina heaks kiitnud, katsetatakse 
sõidukit kriitiliste heitkoguste, CO  2 heitkoguse ja kütusekulu 
seisukohast parimas ning halvimas võimalikus režiimis. Parimad 
ja halvimad võimalikud režiimid tehakse kindlaks kõikide režii ­
mide CO  2 heitkoguste ja kütusekulu kohta esitatud tõendite põhjal. 
CO  2 heitkogused ja kütusekulu on mõlema režiimi katsetulemuste 
aritmeetiline keskmine. Mõlema režiimi katsetulemused tuleb 
kanda kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse. Olenemata 
katsetamise seisukohast parima ja halvima võimaliku režiimi 
olemasolust peavad kriitiliste heitkoguste piirnormid vastama 
kõikidele vaadeldavatele automaatse käiguvahetuse režiimidele, 
mida kasutatakse edasiliikumiseks, nagu on kirjeldatud käesoleva 
all-lisa punktis 1.2.6.5.2.2.  
1.2.6.5.2.5. Tuleb kohaldada käesoleva all-lisa punktis 1.2.6.6 toodud kõrva ­
lekaldeid.  
Pärast esialgset sisselülitamist ei tohi käiguvalitsat katse jooksul 
kasutada. Esialgne sisselülitamine tehakse üks sekund enne 
esimese kiirenduse alustamist.  
1.2.6.5.2.6. Käsirežiimiga automaatkäigukastiga sõidukeid katsetatakse käes ­
oleva all-lisa punkti 1.2.6.5.2 kohaselt.  
1.2.6.6. Kiiruskõvera kõrvalekalded  
Sõiduki tegeliku kiiruse ja rakendatavate katsetsüklite ettenähtud 
kiiruse vahel on lubatud järgmised kõrvalekalded. Kõrvalekaldeid 
ei tohi näidata juhile:  
a) ülempiir: 2,0 km/h suurem kui kõvera kõrgeim punkt ± 1,0 
sekundi jooksul konkreetsest ajahetkest;  
b) alampiir: 2,0 km/h väiksem kui kõvera madalaim punkt ± 1,0 
sekundi jooksul konkreetsest ajahetkest.  
Vt joonis A6/2.  
Ettenähtud kiiruse kõrvalekalletest suuremad kõrvalekaldeid 
aktsepteeritakse tingimusel, et kõrvalekaldeid ei ületata mitte 
mingil juhul rohkem kui ühe sekundi jooksul.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 585  
Katse kohta ei tohi olla rohkem kui kümme sellist kõrvalekallet.  
Joonis A6/2  
Kiiruskõvera kõrvalekalded
  
1.2.6.7. Kiirendused  
1.2.6.7.1. Sõidukeid kasutatakse nii, et asjakohane gaasipedaal liigub nii, 
nagu on vaja kiiruskõvera täpseks järgimiseks.  
1.2.6.7.2. Sõidukeid kasutatakse sujuvalt, järgides tüüpilisi käiguvahetus ­
punkte, kiirust ja menetlusi.  
1.2.6.7.3. Käsikäigukastide puhul vabastatakse gaasipedaal iga käiguvahe ­
tuse ajal ja käiguvahetus sooritatakse minimaalse ajaga.  
1.2.6.7.4. Kui sõiduk ei suuda kiiruskõverat järgida, kasutatakse seda 
suurimal võimalikul võimsusel, kuni sõiduki kiirus saavutab taas 
vastava sihtkiiruse.  
1.2.6.8. Aeglustused  
1.2.6.8.1. Tsükli aeglustuste ajal deaktiveerib juht gaasipedaali töö, kuid ei 
vabasta käsitsi sidurit kuni 2. all-lisa punkti 4 alapunktis c toodud 
punktini.  
1.2.6.8.1.1. Kui sõiduk aeglustab kiiremini kui kiiruskõveral ette nähtud, kasu ­
tatakse gaasipedaali selleks, et sõiduk järgiks täpselt kiiruskõverat.  
1.2.6.8.1.2. Kui sõiduk aeglustab liiga aeglaselt, et järgida kavandatud aeglus ­
tust, rakendatakse pidurid selliselt, et oleks võimalik kiiruskõverat 
täpselt järgida.  
1.2.6.9. Mootori ootamatu seiskumine  
1.2.6.9.1. Kui mootor seiskub ootamatult, tunnistatakse eelkonditsioneeri ­
mine või 1. tüübi katse kehtetuks.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 586  
1.2.6.10. Pärast tsükli läbimist lülitatakse mootor välja. Sõidukit ei tohi 
käivitada enne, kui algab katse, milleks sõidukit eelkonditsionee ­
riti. 
1.2.7. Stabiliseerimine  
1.2.7.1. Eelkonditsioneerimise ja järgneva katsetuse vahelisel ajal tuleb 
katsesõidukit hoida alal, mille ümbritseva keskkonna tingimused 
on toodud käesoleva all-lisa punktis 1.2.2.2.2.  
1.2.7.2. Sõidukil lastakse stabiliseeruda vähemalt 6 ja maksimaalselt 36 
tunni jooksul, avatud või suletud kapotiga. Kui see ei ole 
konkreetse sõiduki puhul erisätetega välistatud, võib sooritada 
jahutamise sundjahutamise teel seadepunkti temperatuurini. Kui 
jahutamist kiirendatakse ventilaatoritega, tuleb ventilaatorid 
asetada nii, et jõuülekandeseadme, mootori ja heitgaaside järelpõ ­
letussüsteemi maksimaalne jahutus saavutatakse ühtlaselt.  
1.2.8. Heitkoguse ja kütusekulu katse (1. tüübi katse)  
1.2.8.1. Katseruumi temperatuur katse alguses peab olema 23 °C ± 3 °C 
mõõdetuna miinimumsagedusega 1 Hz. Mootoriõli ja jahutusvede ­
liku (kui see on olemas) temperatuur peab jääma ± 2 °C piiresse 
23 °C seadepunktist.  
1.2.8.2. Katsesõiduk lükatakse dünamomeetrile.  
1.2.8.2.1. Sõiduki veorattad asetatakse dünamomeetrile ilma mootorit käivi ­
tamata.  
1.2.8.2.2. Veorataste rehvirõhku reguleeritakse käesoleva all-lisa punkti 
1.2.4.5 sätete kohaselt.  
1.2.8.2.3. Kapott peab olema suletud.  
1.2.8.2.4. Väljalaskesüsteemi ühendustoru kinnitatakse sõiduki summutito ­
ru(de) külge vahetult enne mootori käivitamist.  
1.2.8.3. Jõuseadme käivitamine ja sõitmine  
1.2.8.3.1. Jõuseade käivitatakse tootja juhiste kohaselt selleks otstarbeks 
ettenähtud seadmete abil.  
1.2.8.3.2. Sõidukiga sõidetakse käesoleva all-lisa punktides 1.2.6.4–1.2.6.10 
(k.a) kirjeldatud viisil 1. all-lisas kirjeldatud rakendatavas WLTC 
tsüklis.  
1.2.8.4. RCB andmeid mõõdetakse iga WLTC faasi puhul käesoleva all- 
lisa 2. liite kohaselt.  
1.2.8.5. Sõiduki tegelikku kiirust tuleb mõõta mõõtesagedusega 10 Hz 
ning tuleb arvutada ja dokumenteerida 7. all-lisa punktis 7 kirjel ­
datud sõidukõvera indeksid.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 587  
1.2.9. Gaasiliste proovide võtmine  
Gaasilised proovid kogutakse kottidesse ja ühendeid analüüsitakse 
katse või katsefaasi lõpus või ühendeid võib analüüsida pidevalt ja 
integreerida kogu tsükli jooksul.  
1.2.9.1. Enne iga katset läbitakse järgmised etapid.  
1.2.9.1.1. Läbipuhutud tühjendatud proovivõtukotid ühendatakse lahjendatud 
heitgaasi ja lahjendusõhu proovide kogumise süsteemidega.  
1.2.9.1.2. Mõõtevahendid käivitatakse mõõtevahendi tootja juhiste kohaselt.  
1.2.9.1.3. Püsimahuproovivõtturi (CVS) soojusvahetit (kui on paigaldatud) 
tuleb eelnevalt kuumutada või jahutada 5. all-lisa punktis 3.3.5.1 
toodud katse töötemperatuuride kõrvalekalde piires.  
1.2.9.1.4. Komponente, nt proovivõtutorusid, filtreid, jahuteid ja pumpasid, 
tuleb vajaduse korral kuumutada või jahutada kuni stabiliseerunud 
töötemperatuuride saavutamiseni.  
1.2.9.1.5. CVS-vooluhulgad tuleb seadistada 5. all-lisa punkti 3.3.4 kohaselt 
ja proovi vooluhulgad reguleeritakse sobivale tasemele.  
1.2.9.1.6. Elektrooniline integreeriv seade nullitakse ja selle võib enne 
tsüklifaasi algust uuesti nullida.  
1.2.9.1.7. Kõikide pidevtoimega gaasianalüsaatorite puhul tuleb valida 
sobivad mõõtepiirkonnad. Katse ajal on mõõtepiirkonna ümberlü ­
litamine lubatud üksnes siis, kui ümberlülitamine toimub kalibree ­
ringu muutmise teel, mille käigus kasutatakse mõõtevahendi digi ­
taalset resolutsiooni. Analüsaatori analoog-operatsioonivõimendi 
võimendusastet ei pruugita katse ajal ümber lülitada.  
1.2.9.1.8. Kõik pidevtoimega gaasianalüsaatorid tuleb nullida ja kalibreerida 
5. all-lisa punkti 6 nõuetele vastavate gaaside abil.  
1.2.10. Proovide võtmine tahkete osakeste massi (PM) määramiseks  
1.2.10.1. Käesoleva all-lisa punktides 1.2.10.1.1–1.2.10.1.2.3 (k.a) kirjel ­
datud etapid tuleb läbida enne iga katset.  
1.2.10.1.1. Filtri valimine  
1.2.10.1.1.1. Kogu rakendatavas WLTC tsüklis kasutatakse ühtainsat tahkete 
osakeste proovivõtufiltrit ilma varufiltrita. Piirkondlike tsüklimuu ­
tuste kohandamiseks võib kasutada ühtainsat filtrit esimese kolme 
faasi puhul ja eraldi filtrit neljanda faasi puhul.  
1.2.10.1.2. Filtri ettevalmistamine  
1.2.10.1.2.1. Vähemalt tund enne katset asetatakse iga filter tolmu eest kaitstud 
ja õhuvahetust võimaldavasse Petri tassi ning pannakse kaalumis ­
kambrisse (või -ruumi) stabiliseeruma.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 588  
Stabiliseerumisperioodi lõpus kaalutakse iga filter ja selle kaal 
kantakse kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse. Seejärel 
hoitakse filtrit suletud Petri tassis või tihendatud filtrihoidjas 
kuni katses kasutamiseni. Filtrit tuleb kasutada kaheksa tunni 
jooksul pärast kaalumiskambrist (või -ruumist) väljavõtmist.  
Filter viiakse tagasi stabiliseerimisruumi ühe tunni jooksul pärast 
katset ja seda konditsioneeritakse vähemalt üks tund enne kaalu ­
mist.  
1.2.10.1.2.2. Tahkete osakeste proovivõtufilter tuleb hoolikalt paigaldada filtri ­
hoidjasse. Filtrit tuleb käsitseda vaid tangide või pihtide abil. Filtri 
toores või abrasiivne käsitsemine võib põhjustada vigase kaalu ­
mistulemuse. Filtrihoidja asetatakse proovivõtutorusse, mida ei 
läbi vool.  
1.2.10.1.2.3. Mikrokaalu soovitatakse kontrollida iga kaalumissessiooni algul, 
24 tunni jooksul proovi kaalumisest, kaaludes etalonraskust 
massiga 100 mg. Seda raskust kaalutakse kolm korda ja tulemuste 
aritmeetiline keskmine kantakse kõikidesse asjaomastesse katsea ­
ruannetesse. Kui kaalumistulemuste aritmeetiline keskmine on 
vahemikus ± 5 μg eelmise kaalumissessiooni tulemusest, loetakse 
kaalumissessioon ja kaalud kehtivaks.  
1.2.11. Proovide võtmine tahkete osakeste arvu määramiseks  
1.2.11.1. Käesoleva all-lisa punktides 1.2.11.1.1–1.2.11.1.2 (k.a) kirjeldatud 
etapid tuleb läbida enne iga katset.  
1.2.11.1.1. Tahkete osakeste jaoks mõeldud lahjendussüsteem ja mõõteva ­
hendid käivitatakse ning valmistatakse ette proovivõtuks.  
1.2.11.1.2. Tahkete osakeste proovivõtusüsteemi tahkete osakeste loenduri 
(PNC) ja lenduvate tahkete osakeste püüduri (VPR) elementide 
õiget toimimist kinnitatakse käesoleva all-lisa punktides 
1.2.11.1.2.1–1.2.11.1.2.4 (k.a) nimetatud menetluste kohaselt.  
1.2.11.1.2.1. Lekketuvastus kogu tahkete osakeste mõõtesüsteemi (tahkete 
osakeste loenduri ja lenduvate tahkete osakeste püüduri) sisendiga 
ühendatud sobiva jõudlusega filtri abil peab andma mõõtetulemu ­
seks vähem kui 0,5 tahket osakest cm  3 kohta.  
1.2.11.1.2.2. Igapäevane tahkete osakeste loenduri nullkontrollimine tahkete 
osakeste loenduri sisendi juures oleva sobiva jõudlusega filtri 
abil peab andma kontsentratsiooniks ≤ 0,2 tahket osakest cm  3 
kohta. Filtri eemaldamisel peab tahkete osakeste loenduri mõõt ­
mistulemus näitama kontsentratsiooni suurenemist vähemalt kuni 
100 tahke osakeseni cm  3 kohta, kui proove võetakse välisõhust, ja 
vähenema taas tasemele ≤ 0,2 tahket osakest cm  3 kohta, kui filter 
asetatakse uuesti kohale.  
1.2.11.1.2.3. Tuleb veenduda, et mõõtesüsteem näitab, et aurustumistoru, kui 
see on süsteemi lisatud, on saavutanud ettenähtud töötemperatuuri.  
1.2.11.1.2.4. Tuleb veenduda, et mõõtesüsteem näitab, et lahjendi PND  1 on 
saavutanud ettenähtud töötemperatuuri.  
1.2.12. Proovide võtmine katse käigus  
1.2.12.1. Lahjendussüsteem, proovivõtupumbad ja andmekogumissüsteemid 
tuleb käivitada.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 589  
1.2.12.2. Tahkete osakeste (PM ja PN) proovivõtusüsteemid tuleb käivitada.  
1.2.12.3. Tahkete osakeste arvu tuleb mõõta pidevalt. Kontsentratsioonide 
aritmeetiline keskmine määratakse analüsaatori signaalide integree ­
rimise teel iga faasi kestel.  
1.2. 12.4. Proovide võtmine algab enne jõuseadme käivitamise alustamist või 
selle alustamisel ja lõpeb tsükli lõppemisel.  
1.2.12.5. Proovide vahetamine  
1.2.12.5.1. Gaasilised heited  
1.2.12.5.1.1. Lahjendatud heitgaaside ja lahjendusõhu proovide võtmisel võib 
vajaduse korral ühe proovivõtukottide paari vahetada järgmiste 
kotipaaride vastu läbitava rakendatava WLTC tsükli iga faasi 
lõpus.  
1.2.12.5.2. Tahke osake  
1.2.12.5.2.1. Kohaldatakse käesoleva all-lisa punkti 1.2.10.1.1.1 nõudeid.  
1.2.12.6. Dünamomeetril läbitud vahemaa tuleb kanda iga faasi kõikidesse 
asjaomastesse katsearuannetesse.  
1.2.13. Katse lõpetamine  
1.2.13.1. Mootor tuleb katse viimase osa lõppemisel viivitamatult välja lüli ­
tada.  
1.2.13.2. Püsimahuproovivõttur (CVS) või muu imiseade tuleb välja lülitada 
või sõiduki summutitoru(de)st väljuv heitgaasitoru lahti ühendada.  
1.2.13.3. Sõiduki võib dünamomeetrilt eemaldada.  
1.2.14. Katsejärgsed menetlused  
1.2.14.1. Gaasianalüsaatori kontroll  
1.2.14.1.1. Tuleb kontrollida pidevaks lahjendatud heitgaasi mõõtmiseks 
kasutatud analüsaatorite null- ja kalibreerimisgaasi näitu. Katse 
loetakse kehtivaks, kui enne ja pärast katset saadud väärtuste 
erinevus ei ületa 2 % kalibreerimisgaasi puhul leitud väärtusest.  
1.2.14.2. Kogumiskoti analüüs  
1.2.14.2.1. Kottides sisalduvaid heitgaase ja lahjendusõhku tuleb analüüsida 
võimalikult kiiresti. Heitgaase ei tohi mitte mingil juhul analüüsida 
hiljem kui 30 minutit pärast tsüklifaasi lõppu.  
Tuleb arvesse võtta kottides sisalduvate ühendite reaktiivsusaega.  
1.2.14.2.2. Võimalikult varakult enne analüüsi tuleb iga ühendi puhul kasu ­
tatav analüsaatori mõõtepiirkond nullida sobiva nullgaasiga.  
1.2.14.2.3. Analüsaatorite kalibreerimiskõverad määratakse kalibreerimisgaa ­
side abil, mille nimikontsentratsioonid jäävad vahemikku 
70–100 %.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 590  
1.2.14.2.4. Seejärel kontrollitakse uuesti analüsaatorite nullpunkte. Kui näidu 
erinevus käesoleva all-lisa punkti 1.2.14.2.2 kohaselt saadud 
näidust on suurem kui 2 % mõõtepiirkonnast, tuleb selle analüsaa ­
tori puhul menetlust korrata.  
1.2.14.2.5. Seejärel analüüsitakse proove.  
1.2.14.2.6. Pärast analüüsimist kontrollitakse null- ja kalibreerimispunkte 
samade gaaside abil uuesti. Katse loetakse kehtivaks, kui väärtuste 
erinevus ei ületa 2 % kalibreerimisgaasi puhul leitud väärtusest..  
1.2.14.2.7. Erinevate läbi analüsaatorite voolavate gaaside voolukiirused ja 
rõhud peavad olema samad kui analüsaatorite kalibreerimisel kasu ­
tatud voolukiirused ja rõhud.  
1.2.14.2.8. Iga mõõdetud ühendi sisaldus tuleb pärast mõõteseadme stabili ­
seerumist kanda kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse.  
1.2.14.2.9. Kõikide saasteainete heite mass ja vajadusel arv arvutatakse 7. all- 
lisa kohaselt.  
1.2.14.2.10. Kalibreerimised ja kontrollid tuleb läbi viia kas:  
a) enne ja pärast iga kotipaari analüüsi; või  
b) enne ja pärast kogu katset.  
Variandi b korral tuleb kalibreerimised ja kontrollid läbi viia 
kõikide analüsaatoritega kõikide katse ajal kasutatud mõõtepiir ­
kondade puhul.  
Nii variandi a kui ka b korral tuleb vastavate välisõhu- ja heitgaa ­
sikottide puhul kasutada analüsaatori sama mõõtepiirkonda.  
1.2.14.3. Tahkete osakeste proovivõtufiltri kaalumine  
1.2.14.3.1. Tahkete osakeste proovivõtufilter asetatakse tagasi kaalumiskam ­
brisse (või -ruumi) hiljemalt üks tund pärast katse lõppu. Filtrit 
konditsioneeritakse vähemalt ühe tunni jooksul tolmu eest kaitstud 
ja õhuvahetust võimaldavas Petri tassis ning filter kaalutakse. Filtri 
brutokaal tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse.  
1.2.14.3.2. 8 tunni jooksul pärast proovivõtufiltri kaalumist, kuid eelistatavalt 
samal ajal, tuleb kaaluda vähemalt kaht kasutamata võrdlusfiltrit. 
Võrdlusfiltrid peavad olema proovivõtufiltritega ühesuurused ja 
samast materjalist.  
1.2.14.3.3. Kui mõne võrdlusfiltri kaal muutub proovifiltrite kaalumiste vahel 
rohkem kui ± 5 μg, tuleb proovifilter ja võrdlusfiltrid uuesti kaalu ­
miskambris (või -ruumis) konditsioneerida ning seejärel uuesti 
kaaluda.  
1.2.14.3.4. Võrdlusfiltrite kaalumistulemuste võrdlemisel võrreldakse kõnealu ­
se võrdlusfiltri kaalumistulemust ja sama filtri kaalumistulemuste 
libisevat aritmeetilist keskmist. Libisev aritmeetiline keskmine 
arvutatakse võrdlusfiltrite kaalumiskambrisse (või -ruumi) asetami ­
sest saadik mõõdetud kaalu põhjal. Keskmistamise ajavahemik 
peab olema vähemalt üks päev, kuid mitte üle 15 päeva.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 591  
1.2.14.3.5. Proovi- ja võrdlusfiltrite mitmekordne konditsioneerimine ning 
kaalumine on lubatud kuni 80 tunni möödumiseni heitekatse 
gaaside mõõtmisest. Kui enne 80 tunni möödumist või selle 
möödumise hetkeks on rohkem kui pooled võrdlusfiltritest täitnud 
± 5 μg kriteeriumi, loetakse proovifiltri kaalumistulemused kehti ­
vaks. Kui 80 tunni möödumise hetkel kasutatakse kaht võrdlusfil ­
trit ja üks neist kahest ei täida ± 5 μg kriteeriumi, võib proovifiltri 
kaalumistulemused lugeda kehtivaks tingimusel, et nende kahe 
võrdlusfiltri kaalu ja libisevate keskmiste absoluutsete erinevuste 
summa on 10 μg või väiksem.  
1.2.14.3.6. Kui vähem kui pooled võrdlusfiltrid vastavad ± 5 μg kriteeriumile, 
heidetakse proovifilter kõrvale ja heitekatset tuleb korrata. Kõik 
võrdlusfiltrid tuleb 48 tunni jooksul eemaldada ja asendada. 
Kõikidel muudel juhtudel asendatakse võrdlusfiltrid vähemalt iga 
30 päeva järel ja selliselt, et ühtki proovifiltrit ei kaaluta ilma, et 
seda võrreldaks võrdlusfiltriga, mis on viibinud kaalumiskambris 
(või -ruumis) vähemalt ühe päeva.  
1.2.14.3.7. Kui 5. all-lisa punktis 4.2.2.1 esitatud kaalumiskambri (või 
-ruumi) stabiilsuse nõuded ei ole täidetud, kuid võrdlusfiltri kaalu ­
mise tulemused vastavad eespool nimetatud kriteeriumidele, siis 
võib sõiduki tootja valida, kas tunnistada proovivõtufiltrite kaalud 
vastuvõetavaks või tunnistada katsed kehtetuks; viimasel juhul 
tuleb parandada kaalumiskambri (või -ruumi) kontrollsüsteemi ja 
katset korrata.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 592  
6. all-lisa  
1. liide  
Kõikide perioodiliselt regenereeruvate süsteemidega varustatud sõidukite 
heitkoguste katsemenetlus  
1. Üldosa  
1.1. Käesolevas liites esitatakse käesoleva lisa punktis 3.8.1 määratletud 
perioodiliselt regenereeruvate süsteemidega varustatud sõiduki katseta ­
misega seotud erisätted.  
Kui tootja selleks soovi avaldab ja tüübikinnitusasutus nõustub, võib 
tootja välja töötada alternatiivse menetluse selle samaväärsuse, sh filtri 
temperatuuri, laadimiskoguse ja läbitud vahemaa näitamiseks. Seda 
võidakse teha mootori- või veojõustendil.  
Alternatiivina käesolevas liites määratletud katsemenetluste läbiviimisele 
võib CO  2 ja kütusekulu puhul kasutada kindlaksmääratud K  i väärtust 
1,05.  
1.2. Regeneratsioonitsüklite ajal pole vaja heitenorme kohaldada. Kui 
perioodiline regeneratsioon toimub vähemalt korra 1. tüübi katse 
jooksul ja on sõiduki ettevalmistamise ajal toimunud vähemalt korra, 
ei nõua see spetsiaalset katsemenetlust. Sel juhul käesolevat liidet ei 
kohaldata.  
1.3. Käesoleva liite sätteid kohaldatakse ainult tahkete osakeste massi mõõt ­
miseks, mitte aga tahkete osakeste arvu mõõtmiseks.  
1.4. Tootja soovil ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul ei kohaldata perioodi ­
liselt regenereeruvatele süsteemidele omast katsemenetlust regenera ­
tiivse seadme suhtes, kui tootja esitab tüübikinnitusasutusele andmed 
selle kohta, et regeneratsioonitsüklite ajal on heide asjaomase sõiduki ­
kategooria heite piirnormidest väiksem.  
1.5. Tootja soovil ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib 2. ja 3. klassi 
sõidukite puhul regeneratiivse teguri K_i määramisel eriti suure kiiruse 
faasi ära jätta.  
2. Katsemenetlus  
Katsesõiduk peab olema suuteline regeneratsiooniprotsessi vältima või 
lubama tingimusel, et see funktsioon ei mõjuta mootori esialgseid kali ­
breeringuid. Regeneratsiooni vältimine on lubatud üksnes regeneratsioo ­
nisüsteemi laadimise ja eelkonditsioneerimistsüklite ajal. See ei ole 
lubatud heitkoguste mõõtmise ajal regeneratsioonifaasis. Heitekatse 
viiakse läbi originaalseadme valmistaja juhtimisseadisega, mis on muut ­
mata kujul. Tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib K  i 
määramisel kasutada elektroonilist juhtseadet, mis ei mõjuta mootori 
esialgseid kalibreeringuid.  
2.1. Heitkoguste mõõtmine kahe regeneratsioonifaasidega WLTC tsükli 
vahel  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 593  
2.1.1. Heitkoguste aritmeetiline keskmine regeneratsioonide vahel ja regenera ­
tiivse seadme laadimise ajal määratakse mitme (kui neid on üle kahe) 
ligikaudu sama distantsiga 1. tüübi katse aritmeetilise keskmise põhjal. 
Alternatiivina võib tootja esitada andmed, mis näitavad, et heitetase 
püsib regeneratsioonide vahel konstantsena (± 15 %). Sel juhul võib 
kasutada tavapärase 1. tüübi katse käigus mõõdetud heitkoguseid. 
Kõigil muudel juhtudel tuleb sooritada vähemalt kahe 1. tüübi tsükli 
heitkoguste mõõtmine: üks vahetult pärast regeneratsiooni (enne uut 
laadimist) ja teine võimalikult vahetult enne regeneratsioonifaasi. Kõik 
heitkoguste mõõtmised tuleb teha vastavalt käesolevale all-lisale ja kõik 
arvutused tuleb teha vastavalt käesoleva liite punktile 3.  
2.1.2. Laadimisprotsess ja K  i määramine sooritatakse 1. tüübi töötsükli ajal 
veojõustendil või mootori katsestendil samaväärset katsetsüklit kasu ­
tades. Need tsüklid võib läbi teha katkestusteta (st ilma et mootorit 
tarvitseks tsüklite vahel välja lülitada). Pärast mingi arvu tsüklite läbi ­
mist võib sõiduki veojõustendilt maha võtta ja katset hiljem jätkata.  
2.1.3. Kahe regeneratsioonifaasidega WLTC tsükli vahele jäävate tsüklite arv 
(D), tsüklite arv, mille jooksul toimub heitkoguste mõõtmine (n), ja iga 
ühendi i heite massi mõõtetulemus (M ′ sij ) igas tsüklis j tuleb kanda 
kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse.  
2.2. Heitkoguste mõõtmine regeneratsiooni ajal  
2.2.1. Kui sõiduk tuleb regeneratsioonifaasi heitekatse jaoks ette valmistada, 
võib selleks kasutada käesoleva all-lisa punktis 1.2.6 kirjeldatud eelkon ­
ditsioneerimistsükleid või samaväärseid mootori katsestendi tsükleid, 
sõltuvalt käesoleva all-lisa punktis 2.1.2 valitud laadimistoimingust.  
2.2.2. Enne esimese arvessemineva heitekatse läbiviimist kehtivad käesolevas 
lisas kirjeldatud 1. tüübi katse sõiduki- ja katsetingimused.  
2.2.3. Sõiduki ettevalmistamise ajal ei tohi regeneratsiooni toimuda. Selle 
tagamiseks võib kasutada ühte järgmistest meetoditest:  
2.2.3.1. eelkonditsioneerimistsüklite ajaks võib paigaldada modelleeritud regene ­
reeruva süsteemi või osalise süsteemi;  
2.2.3.2. mis tahes muu tootja ja tüübikinnitusasutuse vahel kokku lepitud 
meetod.  
2.2.4. Regenereerumisprotsessi sisaldava külmkäivituse heitekatse läbiviimisel 
tuleb kasutada rakendatavat WLTC tsüklit.  
2.2.5. Kui regenereerumiseks on vaja mitut WLTC tsüklit, tuleb kõik WLTC 
tsüklid lõpule viia. Üheainsa tahkete osakeste proovivõtufiltri kasuta ­
mine mitmes tsüklis, mis on vajalikud regenereerumise lõpuleviimiseks, 
on lubatud.  
2.2.5.1. Kui on vaja mitut WLTC tsüklit, tuleb järgnev(ad) WLTC tsükkel 
(tsüklid) läbida kohe, mootorit välja lülitamata, kuni saavutatakse täielik 
regeneratsioon. Kui mitme tsükli jaoks vajalike gaasiliste heitkoguste 
kottide arv ületaks saadaolevate kottide arvu, peab uue katse ettevalmis ­
tamiseks vajalik aeg olema võimalikult lühike. Selleks ajaks ei lülitata 
mootorit välja.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 594  
2.2.6. Heitkoguste väärtused regenereerumise ajal M  ri iga ühendi i puhul tuleb 
välja arvutada käesoleva liite punkti 3 kohaselt. Täieliku regeneratsiooni 
käigus mõõdetud asjaomaste katsetsüklite arv tuleb kanda kõikidesse 
asjaomastesse katsearuannetesse.  
3. Arvutused  
3.1. Ühe regenereeruva süsteemi heitgaasi ja CO  2 heitkoguste ning kütuse ­
kulu arvutamine 
M si ¼ P n 
j¼1 M′ sij 
n mille puhul n ã 1 
M ri ¼ P d 
j¼1 M′ rij 
d mille puhul d ã 1 
M pi ¼ M si Ü D þ M ri Ü d 
D þ d 
kus iga vaadeldava ühendi i puhul:  
M′ sij on ühendi i heite mass ilma regeneratsioonita katsetsükli j vältel 
(g/km);  
M′ rij on ühendi i heite mass regeneratsiooni ajal katsetsükli j vältel 
(g/km) (kui d > 1, viiakse esimene WLTC katse läbi külma ja 
järgnevad tsüklid sooja mootoriga);  
M si on ühendi i heite keskmine mass ilma regeneratsioonita (g/km);  
M ri on ühendi i heite keskmine mass regeneratsiooni ajal (g/km);  
M pi on ühendi i heite keskmine mass (g/km);  
n on selliste katsetsüklite arv, mis jäävad regeneratsioonifaasidega 
tsüklite vahele ja mille käigus mõõdetakse 1. tüübi WLTC tsüklite 
heitkoguseid, ≥ 1; 
d on täielike asjaomaste katsetsüklite arv, mis on vajalik regenerat ­
siooniks;  
D on täielike asjaomaste katsetsüklite arv kahe regeneratsioonifaasi ­
dega tsükli vahel;  
M pi arvutamine on esitatud joonisel A6. App1/1.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 595  
Joonis A6.App1/1  
Heitekatse ajal mõõdetavate näitajate arv regeneratsioonifaasidega tsüklite 
ajal ja vahel (skemaatiline näide, heitkogused ajavahemikul D võivad 
kasvada või kahaneda)
  
3.1.1. Iga vaadeldava ühendi i regeneratsiooniteguri K  i arvutamine  
Tootja võib otsustada määrata iga ühendi puhul eraldi kas täiendavad 
kõrvalekalded või kordistustegurid.  
K i tegur:  K i ¼ M pi 
M si 
K i kõrvalekalle:  K i ¼ M pi Ä M si 
M si , M  pi ja K  i tulemused ning tootja teguriliigi valik registreeritakse. K  i 
tulemus tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse. M  si , 
M pi ja K  i tulemused tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse katsearuan ­
netesse.  
K i võidakse määrata pärast seda, kui üks regeneratsiooni katsetsükkel, 
mis koosneb joonisel A6 toodud mõõtmistest enne regeneratsiooni, 
regeneratsiooni ajal ja pärast regeneratsiooni, on lõpule viidud. App1/1.  
3.2. Mitme perioodiliselt regenereeruva süsteemi heitgaasi ja CO  2 heitko­
guste ning kütusekulu arvutamine  
Järgmine tuleb arvutada a) ühe 1. tüübi töötsükli kohta kriitiliste heit ­
koguste puhul ning b) iga üksiku faasi kohta CO  2 heitkoguste ja kütu ­
sekulu puhul. 
M sik ¼ P n k 
j¼1 M′ sik;j 
n k mille puhul n  j ã 1 ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 596  
M rik ¼ P d k 
j¼1 M′ rik;j 
d k mille puhul d ã 1 
M si ¼ P x 
k¼1 M sik Ü D k P x 
k¼1 D k 
M ri ¼ P x 
k¼1 M rik Ü d k P x 
k¼1 d k 
M pi ¼ M si Ü P x 
k¼1 D k þ M ri Ü P x 
k¼1 d k P x 
k¼1 ðD k þ d k Þ 
M pi ¼ P x 
k¼1 ðM sik Ü D k þ M rik Ü d k Þ P x 
k¼1 ðD k þ d k Þ 
K i tegur:  K i ¼ M pi 
M si 
K i kõrvalekalle:  K i ¼ M pi Ä M si 
kus: 
M si on ühendi i heite keskmine mass ilma regeneratsioonita kõikide 
protsesside k puhul (g/km);  
M ri on ühendi i heite keskmine mass regeneratsiooni ajal kõikide 
protsesside k puhul (g/km);  
M pi on ühendi i heite keskmine mass kõikide protsesside k puhul 
(g/km);  
M sik on ühendi i heite keskmine mass ilma regeneratsioonita protsessi 
k puhul (g/km);  
M rik on ühendi i heite keskmine mass regeneratsiooni ajal protsessi k 
puhul (g/km);  
M′ sik,j on ühendi i heite mass ilma regeneratsioonita protsessi k puhul, 
mis on mõõdetud punktis j, kus 1 ≤ j ≤ n k (g/km);  
M′ rik,j on ühendi i heite mass regeneratsiooni ajal protsessi k puhul (kui 
j > 1, viiakse esimene 1. tüübi katse läbi külma ja järgnevad 
tsüklid sooja mootoriga), mõõdetuna katsetsükli j vältel, kus 1 ≤ 
j ≤ d k (g/km);  
n k on protsessi k selliste täielike katsetsüklite arv, mis jäävad kahe 
regeneratsioonifaasidega tsükli vahele ja mille käigus mõõde ­
takse heitkoguseid (1. tüübi WLTC tsüklid või samaväärsed 
mootori katsestendi tsüklid), ≥ 2; 
d k on protsessi k täielike asjaomaste katsetsüklite arv, mis on 
vajalik täielikuks regeneratsiooniks;  
D k on protsessi k täielike asjaomaste katsetsüklite arv kahe regene ­
ratsioonifaasidega tsükli vahel;  
x on täielike regeneratsioonide arv.  
M pi arvutamine on esitatud joonisel A6.App1/2.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 597  
Joonis A6.App1/2  
Heitekatse vältel mõõdetud näitajad regeneratsioonifaasidega tsüklite ajal ja nende vahel 
(skemaatiline näide)
  
Mitmekordse perioodilise regeneratsioonisüsteemi teguri K  i arvutamine 
on võimalik alles iga süsteemi teatava arvu regeneratsioonifaaside järel.  
Pärast kogu protsessi läbimist (A-st B-ni, vt joonis A6.App1/2) tuleb 
uuesti jõuda algsesse stardiasendisse A.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 598  
6. all-lisa  
2. liide  
Elektritoitesüsteemi jälgimise katsemenetlus  
1. Üldosa  
Kui katsetatakse välise laadimiseta hübriidelektrisõidukeid või välise 
laadimisega hübriidelektrisõidukeid, tuleb kohaldada 8. all-lisa 2. ja 3. 
liidet.  
Käesolevas liites esitatakse erisätted, mis käsitlevad CO  2 heite massi 
katsetulemuste korrigeerimist kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide 
energiabilansi ΔE REESS  funktsioonina.  
CO  2 heite massi korrigeeritud väärtused peavad vastama nullenergiabilan ­
sile (ΔE REESS  = 0) ja need tuleb arvutada allpool sätestatud korras 
määratud paranduskoefitsiendi abil.  
2. Mõõtevahendid ja -seadmed  
2.1. Voolu mõõtmine  
Laetava energiasalvestussüsteemi tühjenemine määratletakse negatiivse 
vooluna.  
2.1.1. Laetava energiasalvestussüsteemi voolu mõõdetakse katsete ajal külgeü ­
hendatava või suletud tüüpi vooluanduriga. Voolu mõõtmise süsteem 
peab vastama tabelis A8/1 toodud nõuetele. Vooluandur(id) peab (peavad) 
tulema toime tippvõimsuse vooludega mootori käivitamisel ja temperatuu ­
ritingimustega mõõtepunktis.  
2.1.2. Vooluandurid paigaldatakse ükskõik millisele laetavale energiasalvestus ­
süsteemile otse laetava energiasalvestussüsteemiga ühendatud juhtme 
külge ja need peavad hõlmama laetava energiasalvestussüsteemi kogu ­
voolu.  
Varjestatud juhtmete korral kohaldatakse vastavaid meetodeid kooskõlas 
tüübikinnitusasutusega.  
Laetava energiasalvestussüsteemi voolu hõlpsaks mõõtmiseks välise 
mõõteseadmega peaksid tootjad eelistatavalt varustama sõiduki asjako ­
haste, ohutute ja juurdepääsetavate ühenduspunktidega. Kui see pole teos ­
tatav, on tootja kohustatud abistama tüübikinnitusasutust, nähes ette 
võimalused vooluanduri ühendamiseks laetava energiasalvestussüsteemi 
juhtmete külge ülalkirjeldatud viisil.  
2.1.3. Mõõdetud vool integreeritakse ajas miinimumsagedusega 20 Hz, saades 
tulemuseks mõõdetud väärtuse Q ampertundides (Ah). Mõõdetud vool 
integreeritakse ajas, saades tulemuseks mõõdetud väärtuse Q ampertun ­
dides (Ah). Integreerimine võib toimuda voolu mõõtmise süsteemis.  
2.2. Sõiduki pardaandmed  
2.2.1. Teise võimalusena määratakse laetava energiasalvestussüsteemi vool 
sõidukipõhiste andmete põhjal. Selle mõõtemeetodi kasutamiseks peab 
katsesõidukis olema kättesaadav järgmine teave:  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 599  
a) pärast viimast süüdet määratud integreeritud laadimisjäägi väärtus 
(Ah);  
b) integreeritud pardaandmetest saadud laadimisjäägi väärtus, arvutatuna 
proovivõtu miinimumsagedusega 5 Hz;  
c) OBD-liidese kaudu saadud laadimisjäägi väärtus vastavalt standardile 
SAE J1962.  
2.2.2. Tootja peab tüübikinnitusasutusele tõendama sõiduki laetava energiasal ­
vestussüsteemi laadimise ja tühjenemise pardaandmete täpsust.  
Tootja võib luua laetava energiasalvestussüsteemi jälgimise sõidukitüüp ­
konna, tõendamaks, et sõiduki laetava energiasalvestussüsteemi laadimise 
ja tühjenemise pardaandmed on õiged. Andmete täpsust tõendatakse 
tüüpilisel sõidukil.  
Peavad kehtima järgmised tüüpkonnakriteeriumid:  
a) samased põlemisprotsessid (s.t otto-, diisel-, kahe-, neljataktiline 
mootor);  
b) samane laadimis- ja/või regenereerimisstrateegia (tarkvaraline laetava 
energiasalvestussüsteemi andmemoodul);  
c) pardaandmete kättesaadavus;  
d) samane laadimisjääk, mis on mõõdetud laetava energiasalvestussüs ­
teemi andmemooduli abil;  
e) samane laadimisjäägi modelleerimine sõiduki pardal.  
3. Laetava energiasalvestussüsteemi energia muutusel põhinev korrigeerimis ­
menetlus  
3.1. Laetava energiasalvestussüsteemi voolu mõõtmine algab samal ajal katse 
algusega ja lõpeb kohe, kui sõiduk on läbinud täieliku sõidutsükli.  
3.2. Elektritoitesüsteemis mõõdetud elektribilanssi Q kasutatakse laetava ener ­
giasalvestussüsteemi tsükli lõpu energiasisalduse ja tsükli alguse energia ­
sisalduse erinevuse mõõdupuuna. Elektribilanss tuleb määrata asjaomase 
sõidukiklassi kogu WLTC tsükli kohta.  
3.3. Tsüklifaaside vältel, mida asjaomase sõidukiklassi puhul tuleb läbida, 
registreeritakse Q  phase eraldi väärtused.  
3.4. CO  2 heite massi korrigeerimine kogu tsükli vältel korrektsioonikriteeriumi 
c funktsioonina.  
3.4.1. Korrektsioonikriteeriumi c arvutamine  
Korrektsioonikriteerium c on elektrienergia muutuse absoluutväärtuse 
ΔE REESS,j  ja kütusekulu vaheline suhe ning see arvutatakse järgmiste 
valemite abil: 
c ¼ j ΔE REESS ;j 
E fuel j 
kus: 
c on korrektsioonikriteerium;  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 600  
ΔE REESS,j  on käesoleva liite punkti 4.1 kohaselt kindlaks määratud 
kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide elektrienergia 
muutus perioodil j (Wh);  
j on käesolevas punktis kogu rakendatav WLTP katsetsükkel;  
E fuel on kütuseenergia järgmise valemi kohaselt: 
E fuel ¼ 10 Ü HV Ü FC  nb Ü d 
kus: 
E fuel on rakendatava WLTP katsetsükli vältel tarbitud kütuse energiasi ­
saldus (Wh);  
HV on kütteväärtus tabeli A6.App2/1 kohaselt (kWh/l);  
FC nb on 1. tüübi katse tasakaalustamata kütusekulu, mida ei ole ener ­
giabilansi suhtes korrigeeritud ja mis on kindlaks määratud 7. all- 
lisa punkti 6 kohaselt (l / 100 km);  
d on vastava rakendatava WLTP katsetsükli vältel läbitud vahemaa 
(km);  
10 on Wh-ks teisendamise tegur.  
3.4.2. Korrektsioon tehakse, kui ΔE REESS  on negatiivne (vastab laetava energia ­
salvestussüsteemi tühjenemisele) ning käesoleva all-lisa punkti 3.4.1 
kohaselt arvutatud korrektsioonikriteerium c on suurem kui tabeli 
A6.App2/2 kohane rakendatav kõrvalekalle.  
3.4.3. Korrektsioon jäetakse ära ja korrigeerimata väärtusi kasutatakse siis, kui 
käesoleva all-lisa punkti 3.4.1 kohaselt arvutatud korrektsioonikriteerium 
c on väiksem kui tabeli A6.App2/2 kohaselt rakendatav kõrvalekalle.  
3.4.4. Korrektsiooni võib ära jätta ja korrigeerimata väärtusi võib kasutada siis, 
kui: 
a) ΔE REESS  on positiivne (vastab laetava energiasalvestussüsteemi laadi ­
misele) ja käesoleva all-lisa punkti 3.4.1 kohaselt arvutatud korrekt ­
sioonikriteerium c on suurem kui tabeli A6.App2/2 kohaselt raken ­
datav kõrvalekalle;  
b) tootja saab tüübikinnitusasutusele mõõtmise abil tõendada, et puudub 
seos ΔE REESS  ja CO  2 heite massi ning ΔE REESS  ja kütusekulu vahel.  
Tabel A6.App2/1  
Kütuse energiasisaldus  
Kütus  Bensiin  Diislikütus  
Etanooli/biodiisli sisaldus (%)  E10  E85  B7  
Kütteväärtus (kWh/l)  8,64  6,41  9,79  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 601  
Tabel A6.App2/2  
RCB korrektsioonikriteeriumid  
Tsükkel  väike + keskmine)  väike + keskmine + suur  väike + keskmine + suur + 
eriti suur  
Korrektsioonikriteerium c  0,015  0,01  0,005  
4. Korrigeerimisfunktsiooni rakendamine  
4.1. Korrigeerimisfunktsiooni rakendamiseks tuleb arvutada kõikide laetavate 
energiasalvestussüsteemide perioodi j elektrienergia muutus ΔE REESS,j  
mõõdetud voolu ja nimipinge põhjal:  
ΔE REESS ;j ¼ X  n 
i¼1 ΔE REESS ;j;i 
kus: 
ΔE REESS,j,i  on laetava energiasalvestussüsteemi i elektrienergia muutus 
vaadeldaval perioodil j (Wh);  
ja: 
ΔE REESS ;j;i ¼ 1 
3 600 Ü U REESS Ü Z t end 
t 0 IðtÞ j;i dt 
kus: 
U REESS  on standardi DIN EN 60050-482 kohaselt määratud laetava 
energiasalvestussüsteemi nimipinge (V);  
I(t) j,i on käesoleva liite punkti 2 kohaselt määratud laetava energia ­
salvestussüsteemi i elektrivool vaadeldaval perioodil j (A);  
t 0 on aeg vaadeldava perioodi j alguses (s);  
t end on aeg vaadeldava perioodi j lõpus (s).  
i on vaadeldava laetava energiasalvestussüsteemi indeks;  
n on laetavate energiasalvestussüsteemide koguhulk;  
j on vaadeldava perioodi indeks, kusjuures perioodiks on ükskõik 
milline rakendatav tsüklifaas, tsüklifaaside kombinatsioon või 
asjaomane kogutsükkel;  
1 
3 600 on Ws-i Wh-ks teisendamise tegur.  
4.2. CO  2 heite massi (g/km) korrigeerimiseks tuleb kasutada põlemisprotses ­
sile iseloomulikke Willansi tegureid tabelist A6.App2/3.  
4.3. Korrektsioon tehakse ja seda rakendatakse kogu tsükli ja kõigi tsüklifaa ­
side suhtes eraldi ning see tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse katsea ­
ruannetesse.  
4.4. Selleks konkreetseks arvutuseks tuleb kasutada fikseeritud elektritoitesüs ­
teemi generaatori tõhusust:  
η alternator ¼ 0,67 REESSi elektritoitesüsteemi generaatorite puhul  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 602  
4.5. Saadud CO  2 heite massi erinevus vaadeldava perioodi j puhul laetava 
energiasalvestussüsteemi laadimiseks mõeldud generaatori koormuskäitu ­
mise tõttu tuleb arvutada järgmise valemi abil:  
ΔM CO2;j ¼ 0,0036 Ü ΔE REESS ;j Ü 1 
η alternator Ü Willans  factor Ü 1 
d j 
kus: 
ΔM CO2,j on saadud CO  2 heite massi erinevus perioodil j (g/km);  
ΔE REESS,j  on käesoleva liite punkti 4.1 kohaselt arvutatud laetavate 
energiasalvestussüsteemide energia muutus vaadeldaval 
perioodil j (Wh);  
d j on vaadeldaval perioodil j läbitud vahemaa (km);  
j on vaadeldava perioodi indeks, kusjuures perioodiks on 
ükskõik milline rakendatav tsüklifaas, tsüklifaaside kombi ­
natsioon või rakendatav kogutsükkel;  
0,0036 on Wh MJ-ks teisendamise tegur;  
η alternator  on käesoleva liite punkti 4.4 kohaselt arvutatud generaatori 
tõhusus;  
Willans  factor on tabelis A6.App2/3 sätestatud põlemisprotsessile iseloo ­
mulik Willansi tegur (gCO  2 /MJ);  
4.5.1. Iga faasi ja kogu tsükli CO  2 väärtusi tuleb korrigeerida järgmiselt:  
M CO2;p;3 ¼ M CO2;p;1 Ä ΔM CO2;j 
M CO2;c;3 ¼ M CO2;c;2 Ä ΔM CO2;j 
kus: 
ΔM CO2,j on käesoleva all-lisa punktis 4.5 saadud tulemus perioodil j 
(g/km).  
4.6. CO  2 heitkoguse (g/km) korrigeerimiseks tuleb kasutada tabelis A6.App2/2 
toodud Willansi tegureid.  
Tabel A6.App2/3  
Willansi tegurid  
Ülelaadimiseta  Ülelaadimisega  
Sädesüüde  Bensiin (E10)  l/MJ  0,0756  0,0803  
gCO  2 /MJ 174  184  
CNG (G20)  m  3 /MJ 0,0719  0,0764  
gCO  2 /MJ 129  137  
LPG  l/MJ  0,0950  0,101  
gCO  2 /MJ 155  164  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 603  
Ülelaadimiseta  Ülelaadimisega  
E85 l/MJ  0,102  0,108  
gCO  2 /MJ 169  179  
Survesüüde  Diisel (B7)  l/MJ  0,0611  0,0611  
gCO  2 /MJ 161  161  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 604  
6.a all-lisa  
Ümbritseva õhu temperatuuri korrigeerimiskatse CO  2 heitkoguste 
määramiseks piirkonnale iseloomulikes temperatuuritingimustes  
1. Sissejuhatus  
Käesolevas all-lisas kirjeldatakse ümbritseva õhu temperatuuri korrigee ­
rimiskatse (ATCT) täiendavat menetlust, millega määratakse CO  2 heit­
kogus piirkonnale iseloomulikes temperatuuritingimustes.  
1.1. Sisepõlemismootoriga sõidukite ja välise laadimiseta hübriidelektrisõi ­
dukite CO  2 heitkoguseid ning välise laadimisega hübriidelektrisõidukite 
laetuse säilitamise väärtust tuleb korrigeerida käesoleva all-lisa nõuete 
kohaselt. Korrigeerimist ei nõuta akutoiterežiimis katse CO  2 väärtuse 
puhul. Korrigeerimist ei nõuta elektrirežiimi sõiduulatuse puhul.  
2. Ümbritseva õhu korrigeerimiskatse (ATCT) tüüpkond  
2.1. Samasse ATCT tüüpkonda võivad kuuluda üksnes sõidukid, mis on 
sarnased järgmiste karakteristikute poolest:  
a) jõuseadme süsteem (nt sisepõlemis-, hübriid-, kütuseelemendiga või 
elektrimootor);  
b) põlemisprotsess (nt kahetaktiline, neljataktiline);  
c) silindrite arv ja paigutus;  
d) mootori põlemisviis (nt kaud- või otsesissepritse);  
e) jahutussüsteemi tüüp (nt õhk-, vesi- või õlijahutus);  
f) õhu sissevõtu viis (nt ülelaadimiseta või ülelaadimisega mootor);  
g) mootorikütus (nt bensiin, diislikütus, maagaas, veeldatud naftagaas 
vms);  
h) katalüüsmuundur (nt kolmeastmeline katalüsaator, lahja NOx 
püüdur, SCR, lahja NOx katalüsaator vms);  
i) kübemefiltriga või ilma; ja  
j) heitgaasitagastus (heitgaasitagastusega või ilma, jahutusega või 
ilma).  
Lisaks peavad sõidukid olema sarnased järgmiste karakteristikute 
poolest:  
k) sõidukite mootori töömahu erinevus ei tohi olla suurem kui 30 % 
väikseima võimsusega sõiduki mootori töömahust; ja  
l) mootoriruumi isolatsioon peab materjali, koguse ja asukoha poolest 
olema samasugune. Tootjad peavad esitama tüübikinnitusasutusele 
tõendid (nt CAD-joonistena) selle kohta, et paigaldatud isolatsiooni ­
materjali kogus ja kaal jäävad ATCT käigus mõõdetud kontrollsõi ­
dukiga 10 % kõrvalekalde piiresse.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 605  
2.1.1. Kui on paigaldatud aktiivsed soojussalvestid, loetakse samasse ATCT 
tüüpkonda kuuluvaks üksnes sõidukid, mis vastavad järgmistele nõue ­
tele: 
i) erisoojus, mille määrab süsteemi salvestatud entalpia, ületab 0–10 % 
ulatuses katsesõiduki entalpiat; ja  
ii) originaalseadme valmistaja võib esitada tehnilisele teenistusele 
tõendid selle kohta, et mootori käivitamisel soojuse vabastamiseks 
kuluv aeg tüüpkonnas on 0–10 % väiksem kui katsesõiduki soojuse 
vabastamiseks kuluv aeg.  
2.1.2. Samasse ATCT tüüpkonda kuuluvaks loetakse üksnes sõidukid, mis 
vastavad käesoleva all-lisa punkti 3.9.4 kohastele kriteeriumidele.  
3. ATCT menetlus  
Tuleb teha 6. all-lisas nimetatud 1. tüübi katse, jättes välja kõnealust 
ATCT-d käsitleva 6.a all-lisa punktides 3.1–3.9 (k.a) sätestatud nõuded.  
3.1. Ümbritseva keskkonna tingimused ATCT puhul  
3.1.1. Temperatuur (T  reg ), mille juures tuleks sõidukil lasta stabiliseeruda ja 
sõidukit katsetada ATCT jaoks, on 14 °C.  
3.1.2. Vähim seisuaeg (t  soak_ATCT  ) ATCT puhul on 9 tundi.  
3.2. Katseruum ja seisuala  
3.2.1. Katseruum  
3.2.1.1. Katseruumi temperatuuri seadepunkt peab võrduma temperatuuriga T  reg . 
Tegelik temperatuuriväärtus peab katse alguses olema ± 3 °C piires ja 
katse ajal ± 5 °C piires. Õhutemperatuuri ja niiskust tuleb mõõta jahu ­
tusventilaatori väljalaskeava juures miinimumsagedusega 1 Hz.  
3.2.1.2. Katseruumis oleva õhu või mootori poolt sissevõetava õhu eriniiskus 
(H) peab vastama järgmisele tingimusele:  
3,0 Ï H Ï 8,1 ðg H  2 O=kuiva õhu kg kohta Þ 
3.2.1.3. Õhutemperatuuri ja niiskust tuleb mõõta sõiduki jahutusventilaatori 
väljalaskeava juures sagedusega 1 Hz.  
3.2.2. Seisuala  
3.2.2.1. Seisuala temperatuuri seadepunkt peab võrduma temperatuuriga T  reg ja 
tegelik temperatuuriväärtus peab viieminutilise libiseva aritmeetilise 
keskmise puhul olema ± 3 °C piires ning ei tohi esineda süstemaatilist 
kõrvalekallet seadepunktist. Temperatuuri tuleb mõõta pidevalt miini ­
mumsagedusega 1 Hz.  
3.2.2.2. Seisuala temperatuuriandur peab asuma kohas, mis on sõidukit ümbrit ­
seva õhu temperatuuri mõõtmiseks kõige representatiivsem, ning seda 
peab kontrollima tehniline teenistus.  
Andur peab paiknema vähemalt 10 cm kaugusel seisuala seinast ja peab 
olema otsese õhuvoolu eest kaitstud.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 606  
Õhuvoolutingimused seisuruumis sõiduki läheduses peavad kujutama 
endast ruumi suurusele iseloomulikku loomuliku ringluse voolu (mitte 
sundringlust).  
3.3. Katsesõiduk  
3.3.1. Katsetatav sõiduk peab esindama tüüpkonda, mille puhul määratakse 
kindlaks ATCT andmed (nagu kirjeldatud käesoleva all-lisa punktis 
2.3). 
3.3.2. ATCT tüüpkonnast tuleb valida väikseima mootori töömahuga interpo ­
latsioonitüüpkond (käesoleva all-lisa punkt 2) ja katsesõiduk peab olema 
kõnealuse tüüpkonna sõiduki H konfiguratsioonis.  
3.3.3. Võimaluse korral tuleb valida ATCT tüüpkonnast sõiduk, mille aktiivse 
soojussalvesti entalpia on väikseim ja soojuse vabastamine aktiivse 
soojussalvesti puhul aeglaseim.  
3.3.4. Katsesõiduk peab vastama 6. all-lisa punktis 1.2.3 täpsustatud nõuetele.  
3.4. Seadistused  
3.4.1. Sõidutakistus ja dünamomeetri seadistus peavad vastama 4. all-lisale.  
Et võtta arvesse õhutiheduse erinevust 14 °C ja 20 °C juures, tuleb 
veojõustend seadistada 4. all-lisa punktide 7 ja 8 kohaselt, selle eran ­
diga, et sihtkoefitsiendina C  t tuleb kasutada järgmisest valemist saadud 
väärtust f  2_TReg.  
f 2_TReg ¼ f 2 Ü ðT ref þ 273Þ=ðT reg þ 273Þ 
kus: 
f 2 on teist järku sõidutakistuse koefitsient võrdlustingimustel 
(N/(km/h)  2 ); 
T ref on sõidutakistuse võrdlustemperatuur, nagu on esitatud käesoleva 
lisa punktis 3.2.10 (C);  
T reg on piirkonnale iseloomulik temperatuur, nagu on määratletud 
punktis 3.1.1 (C).  
Juhul, kui on olemas kehtiv veojõustendi 23 °C katse seadistus, tuleb 
teist järku veojõustendi koefitsienti C  d kohandada järgmise valemi 
kohaselt:  
C d_Treg ¼ C d þ ðf 2_TReg Ä f 2 Þ 
3.5. Eelkonditsioneerimine  
3.5.1. Sõidukit tuleb eelkonditsioneerida, nagu on kirjeldatud 6. all-lisa 
punktis 1.2.6. Tootja soovil võib eelkonditsioneerimise läbi viia tempe ­
ratuuril T  reg . 
3.6. Stabiliseerimise käik  
3.6.1. Pärast eelkonditsioneerimist ja enne katsetamist tuleb hoida sõidukeid 
seisualal käesoleva all-lisa punktis 3.2.2 kirjeldatud ümbritseva kesk ­
konna tingimustel.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 607  
3.6.2. Üleviimine eelkonditsioneerimiselt seisualale peab toimuma võimalikult 
kiiresti, kuni 10 minuti jooksul.  
3.6.3. Seejärel tuleb sõidukit hoida seisualal nii, et aeg eelkonditsioneerimise 
katse lõpust kuni ATCT katse alguseni võrdub väärtusega t  soak_ATCT  
täiendava 15-minutilise kõrvalekaldega. Tootja soovil ja tüübikinnitusa ­
sutuse loal saab väärtust t  soak_ATCT  pikendada kuni 120 minuti võrra. 
Sel juhul kasutatakse pikendatud ajavahemikku käesoleva all-lisa 
punktis 3.9 sätestatud mahajahutamiseks.  
3.6.4. Stabiliseerimine peab toimuma ilma jahutusventilaatorita ja kõik 
kereosad peavad paiknema nii, nagu on ette nähtud tavalise parkimise 
korral. Tuleb registreerida eelkonditsioneerimise lõpu ja ATCT katse 
alguse vaheline aeg.  
3.6.5. Üleviimine seisualalt katseruumi peab toimuma võimalikult kiiresti. 
Sõiduk ei tohi temperatuurist T  reg erineva temperatuuri käes olla 
kauem kui 10 minutit.  
3.6.6. Juhul, kui kõnealune katsesõiduk on ATCT tüüpkonna võrdlussõiduk, 
tuleb läbi viia punktis 3.9 toodud täiendav stabiliseerimine temperatuuril 
23 °C.  
3.7. ATCT katse  
3.7.1. Katsetsükliks peab olema selle sõidukiklassi jaoks 1. all-lisas ette 
nähtud WLTC.  
3.7.2. Tuleb järgida 6. all-lisas nimetatud heitekatse läbiviimise menetlust selle 
erandiga, et katseruumi ümbritseva keskkonna tingimused peavad olema 
käesoleva all-lisa punktis 3.2.1 kirjeldatud tingimused.  
▼M2 
3.7.3. Eelkõige ei tohi ATC-katse käigus mõõdetud summutitoru heitgaasid 
ületada katsetatud sõiduki suhtes kohaldatavaid määruse (EÜ) 
nr 715/2007 I lisa tabelis 2 kindlaks määratud Euro 6 heite piirnorme.  
▼B 
3.8. Arvutamine ja dokumenteerimine  
3.8.1. Tüüpkonna parandustegur (FCF) arvutatakse järgmiselt:  
FCF ¼ M CO2;Treg=M CO2,23°  
kus 
M CO2,23°  on sõiduki H CO  2 heite mass kogu 1. tüübi katse WLTC 
tsükli vältel temperatuuril 23 °C pärast 7. all-lisa tabeli 
A7/1 etappi nr 3, kuid ilma täiendavate korrektsioonideta 
(g/km);  
M CO2,Treg  on CO  2 heite mass kogu katse WLTC tsükli vältel piirkon ­
nale iseloomulikul temperatuuril pärast 7. all-lisa tabeli 
A7/1 etappi nr 3, kuid ilma täiendavate korrektsioonideta 
(g/km).  
FCF  tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse.  
3.8.2. CO  2 väärtused iga ATCT tüüpkonda kuuluva sõiduki puhul (nagu 
määratletud käesoleva all-lisa punktis 3) arvutatakse järgmiste valemite 
abil: ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 608  
M CO2;c;5 ¼ M CO2;c;4 Ü FCF  
M CO2;p;5 ¼ M CO2;p;4 Ü FCF  
kus: 
M CO2,c,4  ja M  CO2,p,4  on varasemal arvutusetapil saadud CO  2 heite 
mass kogu WLTC (c) ja tsükli faaside (p) vältel 
(g/km);  
M CO2,c,5  ja M CO2,p,5  on CO  2 heite mass kogu WLTC tsükli (c) ja 
tsükli faaside (p) vältel, mis sisaldab ATCT 
korrektsiooni, ning seda tuleb kasutada täienda ­
vate korrektsioonide või täiendavate arvutuste 
puhul (g/km);  
3.9. Mahajahutamise ettevalmistus  
3.9.1. ATCT tüüpkonna võrdlussõidukina esineva katsesõiduki ja kõikide 
ATCT tüüpkonda kuuluvate interpolatsioonitüüpkondade sõidukite H 
puhul tuleb mootori jahutusvedeliku lõplikku temperatuuri mõõta pärast 
vastava 1. tüübi katse läbimist temperatuuril 23 °C ja pärast stabilisee ­
rimist temperatuuril 23 °C t  soak_ATCT  kestel täiendava 15-minutilise 
kõrvalekaldega.  
3.9.1.1. Juhul, kui väärtust t  soak_ATCT  on vastavas ATCT katses pikendatud, 
tuleb kasutada sama seisuaega täiendava 15-minutilise kõrvalekaldega.  
3.9.2. Mahajahutamismenetlus tuleb läbi viia võimalikult kiiresti pärast 1. 
tüübi katse lõppu, viibeajaga kuni 10 minutit. Mõõdetud seisuaeg on 
lõpliku temperatuuri mõõtmise ja 23 °C juures läbi viidud 1. tüübi katse 
lõpu vaheline aeg ning see tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse katsea ­
ruannetesse.  
3.9.3. Stabiliseerimisprotsessi viimase kolme tunni seisuala keskmine tempe ­
ratuur tuleb lahutada mootori jahutusaine mõõdetud lõplikust tempera ­
tuurist punktis 3.9.1 nimetatud seisuaja lõpus. Seda nimetatakse väärtu ­
seks Δ T_ATCT  . 
3.9.4. Kui saadud Δ T_ATCT  ei ole võrdlussõidukil vahemikus – 2 °C kuni 
+ 4 °C, ei tohi seda interpolatsioonitüüpkonda lugeda sama ATCT tüüp ­
konna osaks.  
3.9.5. Kõikide ATCT tüüpkonda kuuluvate sõidukite puhul tuleb jahutusainet 
mõõta jahutussüsteemis samas kohas. See koht peab olema mootorile 
võimalikult lähedal, nii et jahutusaine temperatuur oleks võimalikult 
iseloomulik mootori temperatuurile.  
3.9.6. Seisuala temperatuuri mõõtmine peab vastama käesoleva all-lisa punk ­
tile 3.2.2.2.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 609  
7. all-lisa  
Arvutused  
1. Üldnõuded  
1.1. Konkreetselt hübriid-, täiselektri- ja suruvesinik-kütuseelemendiga 
sõidukitega seotud arvutusi on kirjeldatud 8. all-lisas.  
Tulemuste arvutamise etapiviisilised juhised on toodud 8. all-lisa 
punktis 4.  
1.2. Käesolevas all-lisas kirjeldatud arvutusi tuleb kasutada sisepõle ­
mismootoriga sõidukite puhul.  
1.3. Katsetulemuste ümardamine  
1.3.1. Arvutuste vaheetappe ei ümardata.  
1.3.2. Kriitiliste heitkoguste lõplikud tulemused ümardatakse ühes etapis 
kohaldatavas heitestandardis ette nähtud komakohtade arvuni ja 
lisatakse veel üks tüvenumber.  
1.3.3. NO  x parandustegur KH ümardatakse kahe kümnendkohani.  
1.3.4. Lahjendustegur DF ümardatakse kahe kümnendkohani.  
1.3.5. Standarditega mitteseotud teabe puhul tuleb kasutada head insene ­
ritava.  
1.3.6. CO  2 ja kütusekulu tulemuste ümardamist kirjeldatakse käesoleva 
all-lisa punktis 1.4.  
1.4. Lõplike katsetulemuste arvutamise etapiviisiline juhis sisepõlemis ­
mootoriga sõidukite puhul  
Tulemused tuleb arvutada tabelis A7/1 kirjeldatud järjestuses. 
Kõik tulbas „Väljund“ toodud kasutatavad tulemused tuleb regis ­
treerida. Tulbas „Protsess“ kirjeldatakse arvutamiseks kasutatavaid 
punkte või esitatakse lisaarvutused.  
Käesolevas tabelis kasutatakse valemite ja tulemuste puhul järg ­
misi tähistusi:  
c kogu kasutatav tsükkel;  
p iga kasutatav tsüklifaas;  
i iga mõõdetav kriitilise heitkoguse komponent, ilma CO  2 -ta; 
CO  2 CO  2 heide.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 610  
Tabel A7/1  
Lõplike katsetulemuste arvutamine  
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
6. lisa  Töötlemata 
katsetulemused  Heite mass 
7. lisa punktid 3–3.2.2 (k.a)  M i,p,1 , g/km; 
M CO2,p,1  , g/km.  1 
Etapi nr 1 
väljund  M i,p,1 , g/km; 
M CO2,p,1  , g/km.  Kombineeritud tsükli väärtuste 
arvutamine: 
M i;c;2 ¼ P 
p M i;p;1 Ü d p P 
p d p 
M CO2;c;2 ¼ P 
p M CO2;p;1 Ü d p P 
p d p 
kus: 
M i/CO2,c,2  on heitkoguste tule ­
mused kogu tsükli kohta; 
d p on läbitud vahemaad tsüklifaa ­
sides p;  M i,c,2 , g/km; 
M CO2,c,2  , g/km.  2 
Etappide 
nr 1 ja 2 
väljund  M CO2,p,1  , g/km; 
M CO2,c,2  , g/km.  RCB korrigeerimine 
6. all-lisa 2. liide  M CO2,p,3  , g/km; 
M CO2,c,3  , g/km.  3 
Etappide 
nr 2 ja 3 
väljund  M i,c,2 , g/km; 
M CO2,c,3  , g/km.  Heitekatse kord kõikide perioodi ­
liselt regenereeruvate süsteemi ­
dega varustatud sõidukite puhul 
(K i ) 
6. all-lisa 1. liide  
M i;c;4 ¼ K i Ü M i;c;2 või 
M i;c;4 ¼ K i Ü M i;c;2 ja 
M CO2 ;c;4 ¼ K CO2 Ü M CO2 ;c;3 või 
M CO2 ;c;4 ¼ K CO2 Ü M CO2 ;c;3 
K i on parand, millega liidetakse 
või korrutatakse, vastavalt K  i 
määratlusele. 
Kui K  i ei kasutata:  
M i;c;4 ¼ M i;c;2 
M CO2 ;c;4 ¼ M CO2 ;c;3 M i,c,4 , g/km; 
M CO2,c,4  , g/km.  4a 
Etappide 
nr 3 ja 4a 
väljund  M CO2,p,3  , g/km; 
M CO2,c,3  , g/km; 
M CO2,c,4  , g/km.  Kui K  i kasutatakse, tuleb ühtlus ­
tada CO  2 faasi väärtused kombi ­
neeritud tsükli väärtusega:  M CO2,p,4  , g/km.  4b  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 611  
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
M CO2;p;4 ¼ M CO2;p;3 Ü AF  Ki 
iga tsüklifaasi p puhul; 
kus: 
AF Ki ¼ M CO2;c;4 
M CO2;c;3 
Kui K  i ei kasutata:  
M CO2 ;p;4 ¼ M CO2 ;p;3 
Etapi nr 4 
väljund  M i,c,4 , g/km; 
M CO2,c,4  , g/km; 
M CO2,p,4  , g/km.  ATCT korrigeerimine 6a all-lisa 
punkti 3.8.2 kohaselt 
VII lisa kohaselt arvutatud ja krii ­
tiliste heitkoguste väärtuste puhul 
kasutatavad halvenemistegurid  M i,c,5 , g/km; 
M CO2,c,5  , g/km; 
M CO2,p,5  , g/km.  5 
„ühe katse 
tulemus“  
Etapi nr 5 
väljund  Iga katse puhul: 
M i,c,5 , g/km; 
M CO2,c,5  , g/km; 
M CO2,p,5  , g/km.  Katsete ja deklareeritud väärtuse 
keskmise leidmine 
6. all-lisa punktid 1.1.2–1.1.2.3 
(k.a) M i,c,6 , g/km; 
M CO2,c,6  , g/km; 
M CO2,p,6  , g/km. 
M CO2,c,declared  , g/ 
km. 6 
Etapi nr 6 
väljund  M CO2,c,6  , g/km; 
M CO2,p,6  , g/km. 
M CO2,c,declared  , 
g/km.  Faasiväärtuste ühtlustamine 
6. all-lisa punkt 1.1.2.4 
ja: M CO2 ;c;7 ¼ M CO2 ;c;declared  M CO2,c,7  , g/km; 
M CO2,p,7  , g/km.  7 
Etappide 
nr 6 ja 7 
väljund  M i,c,6 , g/km; 
M CO2,c,7  , g/km; 
M CO2,p,7  , g/km.  Kütusekulu arvutamine 
7. lisa punkt 6 
Kütusekulu tuleb arvutada kasuta ­
tava tsükli ja selle faaside puhul 
eraldi. Selleks: 
a) tuleb kasutada kasutatava faasi 
või tsükli CO  2 väärtusi; 
b) tuleb kasutada kriitilist heitko ­
gust kogu tsükli ajal. 
ja: 
M i;c;8 ¼ M i;c;6 
M CO2 ;c;8 ¼ M CO2 ;c;7 
M CO2 ;p;8 ¼ M CO2 ;p;7 FC c,8 , l/100km; 
FC p,8 , l/100km; 
M i,c,8 , g/km; 
M CO2,c,8  , g/km; 
M CO2,p,8  , g/km.  8 
„1. tüübi ka- 
tse tulemus 
katsesõiduki 
puhul“  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 612  
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
Etapp nr 8  Kummagi katse ­
sõiduki H ja L 
puhul: 
M i,c,8 , g/km; 
M CO2,c,8  , g/km; 
M CO2,p,8  , g/km; 
FC c,8 , l/100km; 
FC p,8 , l/100km.  Kui lisaks katsesõidukile H katse ­
tati ka katsesõidukit L, peab 
saadud kriitilise heitkoguse 
väärtus olema kahest väärtusest 
suurim ja sellele viidatakse tähi ­
sega M  i,c . 
Kombineeritud THC+NOx heitko ­
guste puhul tuleb kasutada kas 
VH-le või VL-ile osutava summa 
suurimat väärtust. 
Kui aga ei katsetatud ühtegi 
sõidukit L,  M i;c ¼ M i;c;8 
CO  2 ja kütusekulu puhul tuleb 
kasutada etapil nr 8 saadud väär ­
tusi ning CO  2 väärtused tuleb 
ümardada kahe kümnendkohani 
ja kütusekulu väärtused kolme 
kümnendkohani.  M i,c , g/km; 
M CO2,c,H  , g/km; 
M CO2,p,H  , g/km; 
FC c,H , l/100km; 
FC p,H , l/100km; 
ja kui katsetati 
sõidukit L: 
M CO2,c,L  , g/km; 
M CO2,p,L  , g/km; 
FC c,L , l/100km; 
FC p,L , l/100km.  9 
„interpolat ­
sioonitüüp ­
konna 
tulemus“ 
Lõplik kriiti ­
liste heitko ­
guste tulemus  
Etapp nr 9  M  CO2,c,H  , g/km; 
M CO2,p,H  , g/km; 
FC c,H , l/100km; 
FC p,H , l/100km; 
ja kui katsetati 
sõidukit L: 
M CO2,c,L  , g/km; 
M CO2,p,L  , g/km; 
FC c,L , l/100km; 
FC p,L , l/100km.  Kütusekulu ja CO  2 arvutused CO  2 
interpolatsioonitüüpkonna üksik ­
sõidukite puhul 
7. all-lisa punkt 3.2.3 
CO  2 heitkoguseid tuleb väljen ­
dada grammides kilomeetri kohta 
(g/km), mis on ümardatud lähima 
täisarvuni; 
kütusekulu väärtused tuleb ümar ­
dada ühe kümnendkohani (l/ 
100 km).  M CO2,c,ind  g/km; 
M CO2,p,ind  , g/km; 
FC c,ind l/100km; 
FC p,ind , l/100km.  10 
„üksiksõiduki 
tulemus“ 
Lõplik CO  2 
ja kütusekulu 
tulemus  
2. Lahjendatud heitgaasi mahu määramine  
2.1. Mahu arvutamine muutuva lahjenduse seadme puhul, mis on 
võimeline töötama ühtlase või muutuva vooluhulgaga  
2.1.1. Mahulist vooluhulka tuleb pidevalt mõõta. Kogumahtu tuleb 
mõõta kogu katse ajal.  
2.2. Mahu arvutamine muutuva lahjenduse seadme puhul mahtpumba 
abil 
2.2.1. Maht tuleb arvutada järgmise valemi abil: 
V ¼ V 0 Ü N 
kus: 
V on lahjendatud gaasi maht liitrites katse kohta (enne korrigee ­
rimist);  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 613  
V 0 on katsetingimustes mahtpumba abil siiratud gaasi maht 
liitrites pumba pöörde kohta;  
N on pöörete arv katse kohta.  
2.2.1.1. Mahu korrigeerimine vastavalt standardtingimustele  
Lahjendatud heitgaasi mahtu V korrigeeritakse vastavalt standard ­
tingimustele järgmise valemi abil: 
V mix ¼ V Ü K 1 Ü Í P B Ä P 1 
T p Î 
kus: 
K 1 ¼ 273,15ðKÞ 
101,325ðkPaÞ ¼ 2,6961  
P B on õhurõhk katseruumis (kPa);  
P 1 on vaakum mahtpumba sisselaskeava juures ümbritseva õhu 
rõhu suhtes (kPa);  
T p on katse ajal mahtpumpa siseneva lahjendatud heitgaasi 
keskmine temperatuur (Kelvin (K)).  
3. Heite mass  
3.1. Üldnõuded  
3.1.1. Kokkusurutavusest põhjustatud efekte arvestamata võib kõiki 
mootori sisselaske-, põlemis- ja väljalaskeprotsessides osalevaid 
gaase pidada ideaalseks Avogadro hüpoteesi kohaselt.  
3.1.2. Katse ajal sõidukist eralduvate gaasiliste ühendite massi M määra ­
miseks korrutatakse asjaomase gaasi mahtkontsentratsioon lahjen ­
datud heitgaasi mahuga, arvestades järgmisi tihedusi, mis saavuta ­
takse standardtingimustes 273,15 K (0 °C) ja 101,325 kPa:  
süsinikmonooksiid (CO)  ρ ¼ 1,25g =l 
süsinikdioksiid (CO  2 ) ρ ¼ 1,964g =l 
süsivesinikud:  
bensiini (E10) (C  1 H 1.93 O 0.033 ) puhul  ρ ¼ 0,646g =l 
diislikütuse (B7) (C  1 H 1.86 O 0.007 ) puhul  ρ ¼ 0,625g =l 
vedelgaasi (C  1 H 2.525 ) puhul  ρ ¼ 0,649g =l 
maagaasi/biometaani (CH  4 ) puhul  ρ ¼ 0,716g =l 
etanooli (E85) (C  1 H 2.74 O 0.385 ) puhul  ρ ¼ 0,934g =l 
lämmastikoksiidide (NO  x ) puhul  ρ ¼ 2,05g =l ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 614  
NMHC massi arvutustes kasutatav tihedus peab olema võrdne 
kõigi süsivesinike tihedusega 273,15 K (0 °C) ja 101,325 kPa 
juures ning see sõltub kütusest. Propaani massi arvutustes kasu ­
tatav tihedus (vt 5. all-lisa punkt 3.5) on 1,967 g/l standardtingi ­
mustes.  
Kui selles punktis pole kütuse liiki nimetatud, tuleb arvutada kõ ­
nealuse kütuse tihedus, kasutades käesoleva all-lisa punktis 3.1.3 
toodud valemit.  
3.1.3. Kogu süsivesinike tiheduse arvutamise üldvalem iga etalonkütuse 
puhul, mille keskmine koostis on C  X H Y O Z , on järgmine:  
ρ THC ¼ MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O 
V M 
kus: 
ρ THC on kõigi süsivesinike ja mittemetaansete süsivesinike 
tihedus (g/l);  
MW  C on süsiniku molaarmass (12,011 g/mol);  
MW  H on vesiniku molaarmass (1,008 g/mol);  
MW  O on hapniku molaarmass (15,999 g/mol);  
V M on ideaalse gaasi molaarmaht temperatuuril 273,15 K 
(0 °C) ja 101,325 kPa juures (22,413 l/mol);  
H/C on vesiniku-süsiniku suhe konkreetse kütuse C  X H Y O Z 
puhul;  
O/C on hapniku-süsiniku suhe konkreetse kütuse C  X H Y O Z 
puhul.  
3.2. Heite massi arvutamine  
3.2.1. Gaasiliste ühendite heite mass tsüklifaasi kohta arvutatakse järg ­
miste valemite abil: 
M i;phase ¼ V mix;phase Ü ρ i Ü KH  phase Ü C i;phase Ü 10 Ä6 
d phase 
kus: 
M i on ühendi i heite mass katse või faasi kohta (g/km);  
V mix on lahjendatud heitgaasi maht katse või faasi kohta, väljen ­
datuna liitrites katse/faasi kohta ning korrigeeritud vastavalt 
standardtingimustele (273,15 K (0 °C) ja 101,325 kPa);  
ρ i on ühendi i tihedus grammides liitri kohta standardtempe ­
ratuuri ja -rõhu juures (273,15 K (0 °C) ja 101,325 kPa);  
KH on niiskuskorrektsioonitegur, mida kohaldatakse üksnes 
lämmastikoksiidide NO  2 and NO  x heite massi suhtes 
katse või faasi kohta;  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 615  
C i on ühendi i kontsentratsioon katse või faasi kohta lahjen ­
datud heitgaasis, mida on korrigeeritud ühendi i sisalduse 
alusel lahjendusõhus (ppm);  
d on kasutatava WLTC ajal läbitud vahemaa (km);  
n on kasutatava WLTC faaside arv.  
3.2.1.1. Gaasilise ühendi kontsentratsiooni lahjendatud heitgaasis korrigee ­
ritakse selle gaasilise ühendi koguse alusel lahjendusõhus järgmise 
valemi abil: 
C i ¼ C e Ä C d Ü Í 
1 Ä 1 
DF Î 
kus: 
C i on gaasilise ühendi i kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis, 
mida on korrigeeritud gaasilise ühendi i sisalduse alusel 
lahjendusõhus (ppm);  
C e on gaasilise ühendi i mõõdetud kontsentratsioon lahjendatud 
heitgaasis (ppm);  
C d on gaasilise ühendi i kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis 
(ppm);  
DF on lahjendustegur.  
3.2.1.1.1. Lahjendustegur DF arvutatakse asjaomase kütuse puhul järgmise 
valemi abil:  
DF ¼ 13:4 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 bensiini (E10) puhul  
DF ¼ 13:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 diislikütuse (B7) puhul  
DF ¼ 11:9 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 vedelgaasi puhul  
DF ¼ 9:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 maagaasi/biometaani puhul  
DF ¼ 12:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 etanooli (E85) puhul  
DF ¼ 35:03 
C H2O ÄC H2OÄDA þC H2 Ü10 Ä4 vesiniku puhul  
Seoses vesiniku puhul kasutatava valemiga:  
C H2O on H  2 O kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas 
lahjendatud heitgaasis, mahuprotsentides;  
C H2O-DA  on H  2 O kontsentratsioon lahjendusõhus, mahuprotsen ­
tides;  
C H2 on H  2 kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas lahjen ­
datud heitgaasis (ppm).  
Kui selles punktis pole kütuse liiki nimetatud, tuleb arvutada kõ ­
nealuse kütuse lahjendustegur, kasutades käesoleva all-lisa punktis 
3.2.1.1.2 toodud valemeid.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 616  
Kui tootja kasutab lahjendustegurit, mis hõlmab mitut faasi, peab 
ta arvutama lahjendusteguri asjaomaste faaside puhul gaasiliste 
ühendite keskmise kontsentratsiooni abil.  
Gaasilise ühendi keskmine kontsentratsioon arvutatakse järgmise 
valemi abil:  
C i ¼ P n 
phase¼1 ðC i;phase Ü V mix;phase Þ P n 
phase¼1 V mix;phase 
kus: 
C i on gaasilise ühendi keskmine kontsentratsioon;  
C i,phase  on iga faasi kontsentratsioon;  
V mix,phase  on vastava faasi V  mix. 
3.2.1.1.2. Lahjendusteguri (DF) arvutamise üldvalem iga etalonkütuse puhul, 
mille aritmeetiline keskmine koostis on C  x H y O z , on järgmine: 
DF ¼ X 
C CO2 þ ðC HC þ C CO Þ Ü 10 Ä4 
kus: 
X ¼ 100 Ü x 
x þ y 
2 þ 3,76ðx þ y 
4 Ä z 
2 Þ 
C CO2 on CO  2 kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas lahjen ­
datud heitgaasis, mahuprotsentides;  
C HC on süsivesinike kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas 
lahjendatud heitgaasis, süsiniku ekvivalendina miljondikes 
(ppm);  
C CO on CO kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas lahjen ­
datud heitgaasis (ppm).  
3.2.1.1.3. Metaani mõõtmine  
3.2.1.1.3.1. Metaani mõõtmiseks GC-FID abil tuleb NMHC arvutada järgmise 
valemi abil: 
C NMHC ¼ C THC Ä ðRf CH4 Ü C CH4 Þ 
kus: 
C NMHC  on NMHC korrigeeritud kontsentratsioon lahjendatud 
heitgaasis, süsiniku ekvivalendina miljondikes (ppm);  
C THC on THC kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis (ppm), 
süsiniku ekvivalendina miljondikes, mida on korrigee ­
ritud THC sisalduse alusel lahjendusõhus;  
C CH4 on C  CH4 kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis (ppm), 
süsiniku ekvivalendina miljondikes, mida on korrigee ­
ritud CH  4 sisalduse alusel lahjendusõhus;  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 617  
Rf CH4 on metaani FID kalibreerimistegur, nagu on määrat ­
letud 5. all-lisa punktis 5.4.3.2.  
3.2.1.1.3.2. Kui metaanisisaldust mõõdetakse NMC-FIDi abil, siis sõltub 
NMHC arvutamine kalibreerimisgaasist/-meetodist, mida kasuta ­
takse nullväärtuse/mõõtevahemiku kalibreerimiseks.  
Kui FIDi kasutatakse THC mõõtmiseks (ilma NMCta), siis kali ­
breeritakse see tavapärasel viisil propaani ja õhuga.  
Pärast NMC-d paikneva FID kalibreerimiseks on lubatud kasutada 
järgmisi meetodeid:  
a) propaanist ja õhust koosnev kalibreerimisgaas juhitakse NMCst 
mööda;  
b) metaanist ja õhust koosnev kalibreerimisgaas läbib NMC.  
Soovitatakse tungivalt kalibreerida metaani FI, nii, et metaan ja 
õhk läbivad NMC.  
CH  4 ja NMHC kontsentratsioon arvutatakse meetodi a puhul järg ­
miste valemite abil: 
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ Ä C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=NMCÞ 
E E Ä E M 
Kui r  h < 1,05, võib selle C  CH4 puhul eespool toodud valemist 
välja jätta.  
CH  4 ja NMHC kontsentratsioon arvutatakse meetodi b puhul järg ­
miste valemite abil: 
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ 
E E Ä E M 
kus: 
C HC(w/NMC)  on HC kontsentratsioon metaanieraldajata analüsaato ­
rist (NMC) läbi voolavas uuritavas gaasis (ppm C);  
C HC(w/oNMC)  on HC kontsentratsioon metaanieraldajata analüsaato ­
rist (NMC) mööda voolavas uuritavas gaasis (ppm C);  
r h on metaani kalibreerimistegur, mis on määratud 
vastavalt 5. all-lisa punktile 5.4.3.2;  
E M on metaani efektiivsus, mis on määratud vastavalt 
käesoleva all-lisa punktile 3.2.1.1.3.3.1;  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 618  
E E on etaani efektiivsus, mis on määratud vastavalt 
käesoleva all-lisa punktile 3.2.1.1.3.3.2.  
Kui r  h < 1,05, võib selle C  CH4 ja C  NMHC  puhul eespool toodud 
meetodi b valemitest välja jätta.  
3.2.1.1.3.3. Metaanieraldajata analüsaatori (NMC) muundamisefektiivsus  
NMCd kasutatakse mittemetaansete süsivesinike eemaldamiseks 
sel teel, et uuritavast gaasist oksüdeeritakse kõik muud süsivesi ­
nikud peale metaani. Ideaalselt on muundumine metaani puhul 0 
protsenti ning teiste süsivesinike puhul etaanina 100 protsenti. 
NMHC täpseks mõõtmiseks määratakse kaks kõnealust efektiiv ­
sust ja kasutatakse neid NMHC heitkoguse arvutamisel.  
3.2.1.1.3.3.1. Metaani muundamise efektiivsus E  M 
Metaani/õhu kalibreerimisgaas juhitakse leekionisatsioonidetekto ­
risse (FID) läbi NMC ja NMCst mööda ning need kaks kontsen ­
tratsiooni registreeritakse. Efektiivsus määratakse kindlaks järg ­
mise valemi abil: 
E M ¼ 1 Ä C HCðw=NMCÞ 
C HCðw=oNMCÞ 
kus: 
C HC(w/NMC)  on HC kontsentratsioon CH  4 voolamisel läbi NMC, 
ppm C;  
C HC(w/oNMC)  on HC kontsentratsioon CH  4 möödavoolu puhul 
NMCst, ppm C.  
3.2.1.1.3.3.2. Etaani muundamise efektiivsus E  E 
Etaani/õhu kalibreerimisgaas juhitakse leekionisatsioonidetekto ­
risse (FID) läbi NMC ja NMCst mööda ning need kaks kontsen ­
tratsiooni registreeritakse. Efektiivsus määratakse kindlaks järg ­
mise valemi abil: 
E E ¼ 1 Ä C HCðw=NMCÞ 
C HCðw=oNMCÞ 
kus: 
C HC(w/NMC)  on HC kontsentratsioon C  2 H 6 voolamisel läbi 
NMC, ppm C;  
C HC(w/oNMC)  on HC kontsentratsioon C  2 H 6 möödavoolu puhul 
NMCst, ppm C.  
Kui NMC etaani muundamise efektiivsus on 0,98 või suurem, 
seatakse edasiste arvutuste puhul E  E väärtuseks 1.  
3.2.1.1.3.4. Kui metaani FIDi kalibreeritakse läbi eraldaja, on E  M väärtuseks 0.  
C H4 arvutamise valem käesoleva all-lisa punktis 3.2.1.1.3.2 
(meetod b) on:  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 619  
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ 
C NMHC  arvutamise valem käesoleva all-lisa punktis 3.2.1.1.3.2 
(meetod b) on: 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ä C HCðw=NMCÞ Ü r h 
NMHC massi arvutustes kasutatav tihedus peab olema võrdne 
kõigi süsivesinike tihedusega 273,15 K (0 °C) ja 101,325 kPa 
juures ning see sõltub kütusest.  
3.2.1.1.4. Vooluhulgaga kaalutud aritmeetilise keskmise kontsentratsiooni 
arvutamine  
Järgmist arvutusmeetodit rakendatakse üksnes CVS-süsteemide 
puhul, mis ei ole varustatud soojusvahetiga, või soojusvahetiga 
CVS-süsteemide puhul, mis ei vasta 5. all-lisa punktile 3.3.5.1.  
Kui CVS-vooluhulk (qvcvs) erineb katse vältel rohkem kui ± 3 % 
aritmeetilisest keskmisest vooluhulgast, kasutatakse vooluhulgaga 
kaalutud aritmeetilist keskmist kõigi lahjenduse korral tehtavate 
pidevate mõõtmiste puhul, sealhulgas PNi kohta: 
C e ¼ P n 
i¼1 qvcvsðiÞ Ü Δt Ü CðiÞ 
V 
kus: 
C e on vooluhulgaga kaalutud aritmeetiline keskmine kont ­
sentratsioon;  
qvcvs(i) on CVS-vooluhulk ajahetkel  t ¼ i Ü Δt, m  3 /min;  
C(i) on kontsentratsioon ajahetkel  t ¼ i Ü Δt, ppm;  
Δt proovivõtmise intervall (s);  
V CVS-kogumaht, m  3 . 
3.2.1.2. NO  x niiskuskorrektsiooniteguri arvutamine  
Korrigeerimaks niiskuse mõju lämmastikoksiidide puhul saadud 
tulemustele, kasutatakse järgmisi arvutusi: 
KH ¼ 1 
1 Ä 0,0329 Ü ðH Ä 10,71Þ 
kus: 
H ¼ 6,211 Ü R a Ü P d 
P B Ä P d Ü R a Ü 10 Ä2 
ja: 
H on eriniiskus, veeauru grammides kilogrammi kuiva õhu 
kohta;  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 620  
R a on ümbritseva õhu suhteline niiskus (%);  
P d on küllastunud auru rõhk ümbritseva õhu temperatuuril (kPa);  
P B on õhurõhk ruumis (kPa).  
KH tegur arvutatakse katsetsükli iga faasi puhul.  
Ümbritseva õhu temperatuur ja suhteline niiskus määratletakse 
igas faasis pidevalt mõõdetavate väärtuste aritmeetilise keskmi ­
sena.  
3.2.2. Diiselmootorite süsivesinike heite massi määramine  
3.2.2.1. Süsivesinike heite massi määramiseks diiselmootorite puhul arvu ­
tatakse aritmeetiline keskmine süsivesinike kontsentratsioon järg ­
mise valemi abil:  
C e ¼ R t 2 
t 1 C HC dt 
t 2 Ä t 1 
kus: 
R t 2 
t 1 C HC dt on kuumutatava FID-seadme näitude integraal kogu 
katse lõikes (t  1 –t 2 ); 
C e on lahjendatud heitgaasis mõõdetud süsivesinike kont ­
sentratsioon C  i (ppm) ja sellega asendatakse C  HC 
kõigis asjakohastes valemites.  
3.2.2.1.1. Süsivesinike kontsentratsioon lahjendusõhus määratakse lahjendu ­
sõhu kottide põhjal. Korrigeerimine viiakse läbi käesoleva all-lisa 
punkti 3.2.1.1 kohaselt.  
3.2.3. Kütusekulu ja CO  2 arvutused interpolatsioonitüüpkonna üksiksõi ­
dukite puhul  
3.2.3.1. Kütusekulu ja CO  2 heitkogused ilma interpolatsioonimeetodit 
kasutamata  
Käesoleva all-lisa punktis 3.2.1 arvutatud CO  2 väärtus ja käesole ­
va all-lisa punkti 6 kohaselt arvutatud kütusekulu seostatakse 
kõikide interpolatsioonitüüpkonna üksiksõidukitega ning interpo ­
latsioonimeetodit ei rakendata.  
3.2.3.2. Kütusekulu ja CO2 heitkogused interpolatsioonimeetodit kasutades  
CO  2 heitkogused ja kütusekulu iga interpolatsioonitüüpkonna 
üksiksõiduki puhul võib arvutada käesoleva all-lisa punktides 
3.2.3.2.1–3.2.3.2.5 kirjeldatud interpolatsioonimeetodi kohaselt.  
3.2.3.2.1. Katsesõidukite L ja H kütusekulu ja CO  2 heitkogused  
Katsesõidukite L ja H CO  2 heite mass  M CO  2 ÄL , ja M CO  2 ÄH ning 
selle faasid p  M CO  2 ÄL;p ja M CO2ÄH;p , mida kasutatakse järgmistes 
arvutustes, võetakse tabeli A7/1 etapist nr 9.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 621  
Kütusekulu väärtused võetakse samuti tabeli A7/1 etapist nr 9 
ning neile viidatakse tähistega FC  L,p ja FC  H,p . 
3.2.3.2.2. Sõidutakistuse arvutamine üksiksõiduki puhul  
3.2.3.2.2.1. Üksiksõiduki mass  
Sõidukite H ja L katsemasse kasutatakse interpolatsioonimeetodi 
sisendina.  
TM  ind (kg) on sõiduki individuaalne katsemass käesoleva lisa 
punkti 3.2.25 kohaselt.  
Kui katsesõidukite L ja H puhul kasutatakse sama katsemassi, 
tuleb TM  ind väärtuseks seada katsesõiduki H mass interpolatsioo ­
nimeetodi puhul.  
3.2.3.2.2.2. Üksiksõiduki veeretakistus  
Tegelikke veeretakistuse väärtusi valitud rehvide puhul katsesõi ­
dukil L RR  L ja katsesõidukil H RR  H kasutatakse interpolatsiooni ­
meetodi sisendina. Vt 4. all-lisa punkt 4.2.2.1.  
Kui sõiduki L või H esi- ja tagasillal olevatel rehvidel on erinevad 
veeretakistuse väärtused, arvutatakse veeretakistuste kaalutud 
keskmine järgmise valemi abil: 
RR  x ¼ RR  x;FA Ü mp  x;FA þ RR  x;RA Ü ð1 Ä mp  x;FA Þ 
kus: 
RR  x,FA on esisilla rehvide veeretakistus (kg/t);  
RR  x,RA on tagasilla rehvide veeretakistus (kg/t);  
mp x,FA on sõiduki massi osakaal sõiduki H esisillal;  
x kujutab endast sõidukit L, H või üksiksõidukit.  
Üksiksõidukile paigaldatud rehvide puhul tuleb veeretakistuse 
RR  ind väärtuseks seada kohaldatava veeretakistusklassi väärtus 4. 
all-lisa tabeli A4/1 kohaselt.  
Kui esi- ja tagasilla rehvidel on erinevad veeretakistusklassi väär ­
tused, kasutatakse kaalutud keskmist, arvutatuna käesolevas 
punktis toodud valemi kohaselt.  
Kui katsesõidukitele L ja H paigaldati samasugused rehvid, tuleb 
RR  ind väärtus interpolatsioonimeetodi puhul seada väärtusele RR  H . 
3.2.3.2.2.3. Üksiksõiduki aerodünaamiline takistus  
Aerodünaamilist takistust mõõdetakse kõigi lisavarustusse kuulu ­
vate takistust mõjutavate osade või kerekujude puhul 4. all-lisa 
punkti 3.2 nõuetele vastavas ja tüübikinnitusasutuse kontrollitud 
tuuletunnelis.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 622  
Tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib Δ(C D × 
A f ) määramiseks kasutada alternatiivset meetodit (nt modelleeri ­
mine, 4. all-lisa kriteeriumile mittevastav tuuletunnel), kui on 
täidetud järgmised kriteeriumid:  
a) alternatiivse määramismeetodi Δ(C D × A  f ) täpsus peab olema 
± 0,015 m  2 ning lisaks sellele tuleks modelleerimisel üksikas ­
jalikult valideerida hüdrodünaamika arvutusmeetod, näidates 
voolujoonte kulgemise keha ümber koos voolukiiruste, jõudude 
või rõhkudega, et teha võrdlus valideerimiskatse tulemustega;  
b) alternatiivset meetodit kasutatakse üksnes nende aerodünaa ­
mikat mõjutavate osade puhul (nt veljed, kerekujud, jahutus ­
süsteem), mille puhul tõestati samaväärsust;  
c) tõendid samaväärsuse kohta tuleb tüübikinnitusasutusele eelne ­
valt esitada iga sõidutakistuse tüüpkonna puhul juhul, kui kasu ­
tatakse matemaatilist meetodit, või iga nelja aasta tagant juhul, 
kui kasutatakse mõõtmismeetodit, ning igal juhul peavad need 
põhinema käesoleva lisa kriteeriumidele vastava tuuletunneli 
mõõtmistel;  
d) kui lisavarustuse Δ(C D × A  f ) on kaks korda suurem kui lisa ­
varustuse puhul, mille kohta esitati tõendid, ei määrata aerodü ­
naamilist takistust alternatiivse meetodiga; ja  
e) kui modelleerimismudelit muudeti, on see vaja uuesti validee ­
rida. Δ(C D × A  f ) on aerodünaamilise takistusteguri ja katsesõi ­
duki H lauppinna korrutise erinevus võrreldes katsesõidukiga L 
ning see tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse katsearuanne ­
tesse (m  2 ). 
Δ(C D ×A f ) ind on aerodünaamilise takistusteguri ja lauppinna 
korrutise erinevus üksiksõiduki ja katsesõiduki L vahel sõiduki 
lisavarustuse ja kerekujude tõttu, mis erinevad katsesõiduki L 
omadest (m  2 ); 
Need aerodünaamilise takistuse erinevused ( Δ(C D × A  f )) 
määratakse täpsusega 0,015 m  2 . 
Δ(C D × A  f ) ind võib arvutada vastavalt järgmisele valemile, säili ­
tades täpsuse 0,015 m  2 ka lisavarustuse ja kerekujude summa 
puhul: 
ΔðC D Ü A f Þ ind ¼ X  n 
i¼1 ΔðC D Ü A f Þ i 
kus: 
C D on aerodünaamiline takistustegur;  
A f on sõiduki lauppind (m  2 ); 
n on nende sõiduki lisavarustusse kuuluvate osade 
arv, mis erinevad üksiksõidukil ja katsesõidukil L.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 623  
ΔðC D Ü A f Þ i on aerodünaamilise takistusteguri ja lauppinna 
korrutise erinevus sõiduki individuaalse omaduse i 
tõttu ning on positiivne lisavarustusse kuuluva osa 
puhul, mis suurendab aerodünaamilist takistust 
võrreldes katsesõidukiga L ja vastupidi (m  2 ); 
Kõikide katsesõidukite L ja H vaheliste  ΔðC D Ü A f Þ i erinevuste 
summa peab vastama katsesõidukite L ja H koguerinevusele ning 
sellele viidatakse kui Δ(C D × A  f ) LH . 
Aerodünaamilise takistusteguri ja lauppinna korrutise (mida 
väljendatakse kui Δ(C D × A  f )) suurendamine või vähendamine 
kõikide lisavarustusse kuuluvate osade ja kerekujude puhul inter ­
polatsioonitüüpkonnas, mis:  
a) mõjutab sõiduki aerodünaamilist takistust; ja  
b) tuleb kaasata interpolatsiooni,  
tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse.  
Sõiduki H aerodünaamilist takistust tuleb kohaldada kogu inter ­
polatsioonitüüpkonna suhtes ning Δ(C D × A  f ) LH tuleb nullida, kui:  
a) tuuletunnelis ei ole võimalik Δ(C D × A  f ) täpselt määrata; või  
b) puuduvad katsesõidukite H ja L vahel takistust mõjutavad lisa ­
varustuse osad, mis tuleks kaasata interpolatsioonimeetodisse.  
3.2.3.2.2.4. Sõidutakistuse arvutamine interpolatsioonitüüpkonda kuuluvate 
üksiksõidukite puhul  
Sõidutakistusteguritele f  0 , f 1 ja f  2 (nagu on määratletud 4. all-lisas) 
katsesõidukite H ja L puhul viidatakse vastavalt kui f  0,H , f 1,H ja 
f 2,H ning f  0,L , f 1,H ja f  2,H . Kohandatud sõidutakistuskõver katse ­
sõiduki L puhul määratakse järgmiselt: 
F L ðvÞ ¼ f ä 
0;L þ f 1;L Ü v þ f ä 
2;L Ü v 2 
Kasutades võrdluskiiruspunktide vahemikus lineaarset regressioo ­
nimeetodit määratakse kohandatud sõidutakistustegurid  f ä 
0;L ja f ä 
2;L 
F L ðvÞ puhul ning lineaarkoefitsient  f ä 
1;L seatakse väärtusele f  1,H . 
Sõidutakistustegurid f  0,ind , f 1,ind ja f  2,ind interpolatsioonitüüpkonda 
kuuluva üksiksõiduki puhul arvutatakse järgmiste valemite abil: 
f 0;ind ¼ f 0;H Ä Δf 0 Ü ðTM  H Ü RR  H Ä TM  ind Ü RR  ind Þ 
ðTM  H Ü RR  H Ä TM  L Ü RR  L Þ 
või kui ðTM  H Ü RR  H Ä TM  L Ü RR  L Þ ¼ 0, kohaldatakse allo ­
levat valemit  f 0;ind puhul: 
f 0;ind ¼ f 0;H Ä Δf 0 ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 624  
f 1;ind ¼ f 1;H 
f 2;ind ¼ f 2;H Ä Δf 2 ðΔ½C d Ü A f â LH Ä Δ½C d Ü A f â ind Þ 
ðΔ½C d Ü A f â LH Þ 
või kui  ΔðC d Ü A f ÞLH ¼ 0, kohaldatakse allolevat valemit  F 2;ind 
puhul: 
f 2;ind ¼ f 2;H Ä Δf 2 
kus: 
Δf 0 ¼ f 0;H Ä f ä 
0;L 
Δf 2 ¼ f 2;H Ä f ä 
2;L 
Sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna korral arvutatakse sõidutakistus ­
tegurid f  0 , f 1 ja f  2 üksiksõiduki puhul 4. all-lisa punktis 5.1.1 
toodud valemite kohaselt.  
3.2.3.2.3. Tsüklienergianõudluse arvutamine  
Kasutatava WLTC tsükli energianõudlus E  k ja kõikide tsüklifaa ­
side energianõudlus E  k,p arvutatakse käesoleva all-lisa punkti 5 
kohaselt järgmiste sõidutakistustegurite ja masside variantide k 
puhul:  
k=1: f  0 ¼ f ä 
0;L; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f ä 
2;L; m ¼ TM  L 
(katsesõiduk L)  
k=2: f  0 ¼ f 0;H; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f 2;H; m ¼ TM  H 
(katsesõiduk H)  
k=3: f  0 ¼ f 0;ind; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f 2;ind; m ¼ TM  ind 
(interpolatsioonitüüpkonda kuuluv üksiksõiduk)  
3.2.3.2.4. CO  2 väärtuse arvutamine interpolatsioonitüüpkonda kuuluva 
üksiksõiduki puhul interpolatsioonimeetodi abil  
Kasutatava tsükli iga tsüklifaasi p puhul tuleb üksiksõiduki CO  2 
heite mass (g/km) arvutada järgmise valemi abil: 
M CO  2 Äind;p ¼ M CO  2 ÄL;p þ Í E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p Î 
Ü ðM CO  2 ÄH;p Ä M CO  2 ÄL;p Þ 
Üksiksõiduki CO  2 heite mass (g/km) kogu tsükli vältel tuleb arvu ­
tada järgmise valemi abil: 
M CO  2 Äind ¼ M CO  2 ÄL þ Í E 3 Ä E 1 
E 2 Ä E 1 Î 
Ü ðM CO  2 ÄH Ä M CO  2 ÄL Þ 
Liikmed E  1,p , E 2,p ja E  3,p ja E  1 , E 2 ja E  3 määratletakse käesoleva 
all-lisa punktis 3.2.3.2.3.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 625  
3.2.3.2.5. Kütusekulu (FC) väärtuse arvutamine interpolatsioonitüüpkonda 
kuuluva üksiksõiduki puhul interpolatsioonimeetodi abil  
Kasutatava tsükli iga tsüklifaasi p puhul tuleb üksiksõiduki kütu ­
sekulu (l/100 km) arvutada järgmise valemi abil:  
FC ind;p ¼ FC  L;p þ Í E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p Î 
Ü ðFC H;p Ä FC  L;p Þ 
Üksiksõiduki kütusekulu (l/100 km) kogu tsükli vältel tuleb arvu ­
tada järgmise valemi abil: 
FC ind ¼ FC  L þ Í E 3 Ä E 1 
E 2 Ä E 1 Î 
Ü ðFC H Ä FC  L Þ 
Liikmed E  1,p , E 2,p ja E  3,p ja E  1 , E 2 ja E  3 määratletakse käesoleva 
all-lisa punktis 3.2.3.2.3.  
3.2.4. Kütusekulu ja CO  2 arvutused sõidutakistusmaatriksi tüüpkonda 
kuuluvate üksiksõidukite puhul  
CO  2 heitkogused ja kütusekulu iga sõidutakistusmaatriksi tüüp ­
konda kuuluva üksiksõiduki puhul tuleb arvutada käesoleva all- 
lisa punktides 3.2.3.2.3–3.2.3.2.5 (k.a) toodud interpolatsioonimee ­
todi kohaselt. Võimaluse korral tuleb asendada viited sõidukile L 
ja/või H vastavalt viidetega sõidukile L  M ja/või H  M . 
3.2.4.1. Sõidukite L  M ja H  M kütusekulu ja CO  2 heite määramine  
Sõidukite L  M ja H  M CO  2 heite mass M  CO2 määratakse käesoleva 
all-lisa punktis 3.2.1 toodud arvutuste kohaselt kasutatava WLTC 
iga tsüklifaasi p puhul ning sellele viidatakse vastavalt kui  
M CO  2 –LM ;p ja M CO  2 –HM ;p . Kütusekulu kasutatava WLTC üksikute 
tsüklifaaside puhul määratakse käesoleva all-lisa punkti 6 kohaselt 
ning sellele viidatakse vastavalt kui FC  LM,p ja FC  HM,p . 
3.2.4.1.1. Sõidutakistuse arvutamine üksiksõiduki puhul  
Sõidutakistusjõud tuleb arvutada 4. all-lisa punktis 5.1 kirjeldatud 
menetluse kohaselt.  
3.2.4.1.1.1. Üksiksõiduki mass  
4. all-lisa punkti 4.2.1.4 kohaselt valitud sõidukite H  M ja L  M 
katsemasse kasutatakse sisendina.  
TM  ind (kg) on üksiksõiduki katsemass käesoleva lisa punktis 
3.2.25 toodud katsemassi määratluse kohaselt.  
Kui sõidukite L  M ja H  M puhul kasutatakse sama katsemassi, tuleb 
sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna meetodi puhul TM  ind väärtuseks 
seada sõiduki H  M mass.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 626  
3.2.4.1.1.2. Üksiksõiduki veeretakistus  
4. all-lisa punkti 4.2.1.4 kohaselt valitud veeretakistust RR  LM 
sõiduki L  M puhul ja veeretakistust RR  HM sõiduki H  M puhul kasu ­
tatakse sisendina.  
Kui sõiduki L  M või H  M esi- ja tagasilla rehvidel on erinevad 
veeretakistuse väärtused, tuleb veeretakistuste kaalutud keskmine 
arvutada järgmise valemi abil: 
RR  x ¼ RR  x;FA Ü mp  x;FA þ RR  x;RA Ü ð1 Ä mp  x;FA Þ 
kus: 
RR  x,FA on esisilla rehvide veeretakistus (kg/t);  
RR  x,RA on tagasilla rehvide veeretakistus (kg/t);  
mp x,FA on sõiduki massi osakaal esisillal;  
x kujutab endast sõidukit L, H või üksiksõidukit.  
Üksiksõidukile paigaldatud rehvide puhul tuleb veeretakistuse 
RR  ind väärtuseks seada kohaldatava veeretakistusklassi väärtus 4. 
all-lisa tabeli A4/1 kohaselt.  
Kui esi- ja tagasilla rehvidel on erinevad veeretakistusklassi väär ­
tused, tuleb kasutada kaalutud keskmist, mis arvutatakse käesole ­
vas punktis toodud valemi abil.  
Kui sõidukite L  M ja H  M puhul kasutatakse sama veeretakistust, 
tuleb sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna meetodi puhul RR  ind väär­
tuseks seada RR  HM . 
3.2.4.1.1.3. Üksiksõiduki lauppind  
4. all-lisa punkti 4.2.1.4 kohaselt valitud sõiduki L  M lauppinda 
A fLM ja sõiduki H  M lauppinda A  fHM kasutatakse sisendina.  
A f,ind (m 2 ) on üksiksõiduki lauppind.  
Kui sõidukite L  M ja H  M puhul kasutatakse sama lauppinna väär ­
tust, tuleb sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna meetodi puhul A  f,ind 
väärtuseks seada sõiduki H  M lauppind.  
3.3. PM  
3.3.1. Arvutamine  
PM arvutatakse järgmise kahe valemi abil: 
PM ¼ ðV mix þ V ep Þ Ü P e 
V ep Ü d ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 627  
kui heitgaasid suunatakse tunnelist välja;  
ja: 
PM ¼ V mix Ü P e 
V ep Ü d 
kui heitgaasid suunatakse tagasi tunnelisse,  
kus: 
V mix on lahjendatud heitgaaside maht (vt käesoleva all-lisa 
punkt 2) standardtingimustes;  
V ep on lahjendatud heitgaasi vooluhulk, mis voolab läbi 
tahkete osakeste proovivõtufiltri standardtingimustes;  
P e on ühe või mitme proovivõtufiltri abil kogutud tahkete 
osakeste mass (mg);  
d on katsetsüklile vastav läbitud vahemaa (km).  
3.3.1.1. Kui kasutati lahjendussüsteemist saadud tahkete osakeste massi 
fooni korrigeerimist, määratakse see 6. all-lisa punkti 1.2.1.3.1 
kohaselt. Sellisel juhul arvutatakse tahkete osakeste mass 
(mg/km) järgmiste valemite abil:  
PM ¼ ( 
P e 
V ep Ä Ï P a 
V ap Ü Ê 
1 Ä 1 
DF Ì B ) 
Ü ðV mix þ V ep Þ 
d 
kui heitgaasid suunatakse tunnelist välja;  
ja: 
PM ¼ ( 
P e 
V ep Ä Ï P a 
V ap Ü Ê 
1 Ä 1 
DF Ì B ) 
Ü ðV mix Þ 
d 
kui heitgaasid suunatakse tagasi tunnelisse;  
kus: 
V ap on tahkete osakeste taustafiltrit läbiva tunneliõhu maht stan ­
dardtingimustes;  
P a on lahjendusõhu tahkete osakeste mass või lahjendustunneli 
fooni õhk, mis on määratud ühe 6. all-lisa punktis 1.2.1.3.1 
kirjeldatud meetodiga;  
DF on käesoleva all-lisa punktis 3.2.1.1.1 määratletud lahjendus ­
tegur.  
Kui foonikorrektsiooni kasutamisel saadakse negatiivne tulemus, 
loetakse selleks null mg/km.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 628  
3.3.2. Tahkete osakeste massi arvutamine kahekordse lahjenduse meetodi 
abil 
V ep ¼ V set Ä V ssd 
kus: 
V ep on tahkete osakeste proovivõtufiltrit läbiva lahjendatud heit ­
gaasi maht standardtingimustes;  
V set on tahkete osakeste proovivõtufiltreid läbiva kahekordselt 
lahjendatud heitgaasi maht standardtingimustes;  
V ssd on teisese lahjendusõhu maht standardtingimustes.  
Kui tahkete osakeste massi mõõtmiseks ette nähtud teist korda 
lahjendatud proovivõtugaasi ei suunata tagasi tunnelisse, arvuta ­
takse CVS maht nii nagu ühekordsel lahjendusel, s.t: 
V mix ¼ V mix indicated þ V ep 
kus: 
V mix indicated  on lahjendatud heitgaasi mõõdetud maht lahjendus- 
süsteemis pärast tahkete osakeste proovi võtmist 
standardtingimustes.  
4. Tahkete osakeste arvu määramine  
4.1. Tahkete osakeste arv arvutatakse järgmise valemi abil:  
PN ¼ V Ü k Ü ðC s Ü f r Ä C b Ü f rb Þ Ü 10 3 
d 
kus: 
PN on tahkete osakeste hulk (tahkete osakeste arv kilomeetri 
kohta);  
V on lahjendatud heitgaasi maht, väljendatuna liitrites katse 
kohta (pärast esmast lahjendamist üksnes kahekordse lahjen ­
damise korral) ning korrigeeritud vastavalt standardtingimus ­
tele (273,15 K (0 °C) ja 101,325 kPa);  
k on kalibreerimistegur, millega korrigeeritakse tahkete 
osakeste loenduri mõõt võrdlusseadme taseme suhtes, kui 
selline korrigeerimine ei toimu juba tahkete osakeste loenduri 
sees. Kui kalibreerimistegurit kohaldatakse tahkete osakeste 
loenduris, on kalibreerimisteguri väärtuseks 1;  
C s on tahkete osakeste korrigeeritud kontsentratsioon lahjen ­
datud heitgaasis, väljendatuna tahkete osakeste aritmeetilise 
keskmise arvuna kuupsentimeetri kohta heitekatse jooksul, 
kaasa arvatud kogu sõidutsükli kestel. Kui tahkete osakeste 
loendurist saadavad keskmise mahtkontsentratsiooni tule ­
mused  C ei ole esitatud standardtingimustel (273,15 K 
(0 °C) ja 101,325 kPa), tuleb need nendele tingimustele vasta ­
vaks korrigeerida  C s ; ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 629  
C b on kas lahjendusõhk või lahjendustunneli fooniosakeste arvu ­
line kontsentratsioon, nagu on lubanud tüübikinnitusasutus, 
väljendatuna tahkete osakeste arvuna kuupsentimeetri kohta, 
korrigeerituna samaaegsuse suhtes ja standardtingimustele 
vastavaks (273,15 K (0 °C) ja 101,325 kPa)  
f r on lenduvate osakeste püüduri keskmise osakeste kontsentrat ­
siooni vähenduskoefitsient katses kasutatava lahjendusseadis ­
tuse juures;  
f rb on lenduvate osakeste püüduri keskmise osakeste kontsentrat ­
siooni vähenduskoefitsient fooni mõõtmisel kasutatava 
lahjendusseadistuse juures;  
d on kasutatavale katsetsüklile vastav läbitud vahemaa (km).  
C arvutatakse järgmise valemis abil:  
C ¼ P n 
i¼1 C i 
n 
kus: 
C i on lahjendatud heitgaasis sisalduvate tahkete osakeste kontsen ­
tratsioon diskreetsel mõõtmisel tahkete osakeste loenduris; 
väljendatuna tahkete osakeste arvuna cm  3 kohta ja korrigeeri ­
tuna samaaegsuse suhtes;  
n on kasutatavas katsetsüklis tehtud tahkete osakeste kontsen ­
tratsiooni diskreetsete mõõtmiste koguarv ja see arvutatakse 
järgmise valemi abil:  
n ¼ t Ü f 
kus: 
t on kasutatava katsetsükli kestus (s);  
f on osakeste loenduri andmesalvestussagedus (Hz).  
5. Tsüklienergianõudluse arvutamine  
Kui ei ole sätestatud teisiti, tehakse arvutus sellise sihtkiiruskõvera 
alusel, mis põhineb üksikutel ajahetkedel, kus on tehtud mõõtmisi.  
Arvutamiseks tuleb iga mõõtmise ajahetke tõlgendada ajavahemi ­
kuna. Kui ei ole sätestatud teisiti, on nende ajavahemike kestus Δt 
üks sekund.  
Kogu tsükli või konkreetse tsüklifaasi koguenergianõudlus E arvu ­
tatakse t  start ja t  end vahelise vastava tsükliaja kestel E  i liitmise teel 
vastavalt järgmisele valemile: 
E ¼ X  t end 
t start E i ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 630  
kus: 
E i ¼ F i Ü d i kui F  i> 0 
E i ¼ 0 kui F  i Ï 0 
ja: 
t start on kasutatava katsetsükli või faasi algusaeg (s);  
t end on kasutatava katsetsükli või faasi lõpuaeg (s);  
E i on energianõudlus ajavahemikus (i-1)–(i) (Ws);  
F i on liikumapanev jõud ajavahemikus (i-1)–(i) (N);  
d i on ajavahemikus (i-1)–(i) läbitud vahemaa (m). 
F i ¼ f 0 þ f 1 Ü Ê v i þ v iÄ1 
2 Ì 
þ f 2 Ü ðv i þ v iÄ1 Þ 2 
4 þ ð1:03 Ü TMÞ Ü a i 
kus: 
F i on liikumapanev jõud ajavahemikus (i-1)–(i) (N);  
v i on sihtkiirus ajahetkel t  i (km/h);  
TM on katsemass (kg);  
a i on kiirendus ajavahemikus (i-1)–(i) (m/s  2 ); 
f 0 , f 1 , f 2 on sõidutakistustegurid vaadeldava katsesõiduki puhul 
(TM  L , TM  H või TM  ind ) (N, N/km/h ja N/(km/h)  2 ). 
d i ¼ ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
kus: 
d i on ajavahemikus (i-1)–(i) läbitud vahemaa (m);  
v i on sihtkiirus ajahetkel t  i (km/h);  
t i on aeg (s). 
a i ¼ v i Ä v iÄ1 
3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
kus: 
a i on kiirendus ajavahemikus (i-1)–(i) (m/s  2 ); 
v i on sihtkiirus ajahetkel t  i (km/h);  
t i on aeg (s).  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 631  
6. Kütusekulu arvutamine  
6.1. Kütusekulu väärtuste arvutamiseks vajalikud kütusekarakteristikud 
võetakse IX lisast.  
6.2. Kütusekulu väärtused arvutatakse süsivesinike, süsinikmonooksiidi 
ja süsinikdioksiidi heitkogustest tabeli A7/1 etapi nr 6 kriitiliste 
heitkoguste ja etapi nr 7 CO  2 tulemuste abil.  
6.2.1. Kütusekulu arvutamiseks kasutatakse punktis 6.12 toodud üldva ­
lemit, milles kasutatakse H/C ja O/C suhteid.  
6.2.2. Käesoleva all-lisa punktis 6 toodud kõigi valemite puhul:  
FC on konkreetse kütuse kulu (l/100 km või m  3 100 km kohta 
maagaasi korral või kg / 100 km vesiniku korral);  
H/C on konkreetse kütuse C  X H Y O Z vesiniku-süsiniku suhe;  
O/C on konkreetse kütuse C  X H Y O Z hapniku-süsiniku suhe;  
MW  C on süsiniku molaarmass (12,011 g/mol);  
MW  H on vesiniku molaarmass (1,008 g/mol);  
MW  O on hapniku molaarmass (15,999 g/mol);  
ρ fuel on katsekütuse tihedus (kg/l). Gaasiliste kütuste puhul 
kütuse tihedus 15 °C juures;  
HC on süsivesinike heitkogus (g/km);  
CO on süsinikmonooksiidi heitkogus (g/km);  
CO  2 on süsinikdioksiidi heitkogus (g/km);  
H 2 O on vee heitkogus (g/km);  
H 2 on vesiniku heitkogus (g/km);  
p 1 on gaasirõhk kütusepaagis enne kasutatavat katsetsüklit 
(Pa);  
p 2 on gaasirõhk kütusepaagis pärast kasutatavat katsetsüklit 
(Pa);  
T 1 on gaasitemperatuur kütusepaagis enne kasutatavat katset ­
süklit (K);  
T 2 on gaasitemperatuur kütusepaagis pärast kasutatavat 
katsetsüklit (K);  
Z 1 on gaasilise kütuse kokkusurutavustegur rõhul p  1 ja 
temperatuuril T  1 ; ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 632  
Z 2 on gaasilise kütuse kokkusurutavustegur rõhul p  2 ja 
temperatuuril T  2 ; 
V on gaasilise kütuse paagi sisemine maht (m  3 ); 
d on kasutatava faasi või tsükli teoreetiline pikkus (km).  
6.3. Reserveeritud  
6.4. Reserveeritud  
6.5. Bensiinil (E10) töötava ottomootoriga sõiduk 
FC ¼ Í 0,1206 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,829 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.6. Vedelgaasil töötava ottomootoriga sõiduk 
FC norm ¼ Í 0,1212 
0,538 Î 
Ü ½ð0,825 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.6.1. Kui katses kasutatava kütuse koostis erineb kütuse standardkulu 
arvutamisel kasutatava kütuse koostisest, siis võib valmistaja taot ­
lusel kasutada järgmist paranduskoefitsienti cf, kasutades järgmist 
valemit: 
FC norm ¼ Í 0,1212 
0,538 Î 
Ü cf Ü ½ð0,825 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
Paranduskoefitsient cf, mida võidakse kasutada, määratakse järg ­
mise valemi abil: 
cf ¼ 0,825 þ 0,0693 Ü n actual 
kus: 
n actual on kasutatud kütuse tegelik H/C suhe.  
6.7. Vedelgaasil/biometaanil töötava ottomootoriga sõiduk 
FC norm ¼ Í 0,1336 
0,654 Î 
Ü ½ð0,749 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.8. Reserveeritud  
6.9. Reserveeritud  
6.10. Diislikütusel (B7) töötava diiselmootoriga sõiduk 
FC ¼ Í 0,1165 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,858 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 633  
6.11. Etanoolil (E85) töötava ottomootoriga sõiduk 
FC ¼ Í 0,1743 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,574 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.12. Kütusekulu ükskõik millise katsekütuse puhul võib arvutada järg ­
mise valemi abil: 
FC ¼ MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O 
MW  C Ü ρ fuel Ü 10 Ü 
A 
MW  C 
MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O Ü HC þ MW  C 
MW  CO Ü CO þ MW  C 
MW  CO2 Ü CO  2 ! 
6.13. Kütusekulu vesinikul töötava ottomootoriga sõiduki puhul: 
FC ¼ 0,024 Ü V 
d Ü Í 1 
Z 1 Ü p 1 
T 1 Ä 1 
Z 2 Ü p 2 
T 2 Î 
Tüübikinnitusasutuse loal ja sõidukite puhul, mis töötavad gaasi ­
lisel või vedelal vesinikul, võib tootja otsustada arvutada kütuse ­
kulu kas alltoodud kütusekulu valemi või standardprotokolli, nt 
SAE J2572, kasutava meetodi abil. 
FC ¼ 0,1 Ü Ê 
0,1119 Ü H 2 O þ H 2 Ì 
Kokkusurutavustegur Z saadakse järgmisest tabelist:  
Tabel A7/2  
Kokkusurutavustegur  
T (K)  
5 100  200  300  400  500  600  700  800  900  
p (bar)  33  0,859  1,051  1,885  2,648  3,365  4,051  4,712  5,352  5,973  6,576  
53 0,965  0,922  1,416  1,891  2,338  2,765  3,174  3,57  3,954  4,329  
73 0,989  0,991  1,278  1,604  1,923  2,229  2,525  2,810  3,088  3,358  
93 0,997  1,042  1,233  1,470  1,711  1,947  2,177  2,400  2,617  2,829  
113 1,000  1,066  1,213  1,395  1,586  1,776  1,963  2,146  2,324  2,498  
133 1,002  1,076  1,199  1,347  1,504  1,662  1,819  1,973  2,124  2,271  
153 1,003  1,079  1,187  1,312  1,445  1,580  1,715  1,848  1,979  2,107  
173 1,003  1,079  1,176  1,285  1,401  1,518  1,636  1,753  1,868  1,981  
193 1,003  1,077  1,165  1,263  1,365  1,469  1,574  1,678  1,781  1,882  
213 1,003  1,071  1,147  1,228  1,311  1,396  1,482  1,567  1,652  1,735  
233 1,004  1,071  1,148  1,228  1,312  1,397  1,482  1,568  1,652  1,736  
248 1,003  1,069  1,141  1,217  1,296  1,375  1,455  1,535  1,614  1,693  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 634  
T (K)  
5 100  200  300  400  500  600  700  800  900  
263 1,003  1,066  1,136  1,207  1,281  1,356  1,431  1,506  1,581  1,655  
278 1,003  1,064  1,130  1,198  1,268  1,339  1,409  1,480  1,551  1,621  
293 1,003  1,062  1,125  1,190  1,256  1,323  1,390  1,457  1,524  1,590  
308 1,003  1,060  1,120  1,182  1,245  1,308  1,372  1,436  1,499  1,562  
323 1,003  1,057  1,116  1,175  1,235  1,295  1,356  1,417  1,477  1,537  
338 1,003  1,055  1,111  1,168  1,225  1,283  1,341  1,399  1,457  1,514  
353 1,003  1,054  1,107  1,162  1,217  1,272  1,327  1,383  1,438  1,493  
Kui p ja T vajalikud sisendväärtused ei ole tabelis märgitud, 
saadakse kokkusurutavustegur tabelis märgitud kokkusurutavuste ­
gurite lineaarse interpoleerimise abil, valides välja need, mis on 
otsitud väärtusele lähimad.  
7. Sõidukõvera indeksite arvutamine  
7.1. Üldnõue  
Tabelites A1/1–A1/12 ettenähtud ajapunktide vaheline kiirus 
määratakse lineaarse interpoleerimise meetodi abil sagedusega 
10 Hz.  
Kui gaasipedaal on täielikult põhja vajutatud, kasutatakse sõidu ­
kõvera indeksite arvutustes selliste kasutusperioodide ajal sõiduki 
kiiruse asemel ettenähtud kiirust.  
7.2. Sõidukõvera indeksite arvutamine  
Järgmised indeksid arvutatakse vastavalt standardile SAE J2951 
(läbi vaadatud jaanuaris 2014):  
a) ER: energiaklass  
b) DR: vahemaa hinnang  
c) EER: energiaökonoomsuse hinnang  
d) ASCR: absoluutse kiiruse muutuse hinnang  
e) IWR: inertse töö hinnang  
f) RMSSE: ruutkeskmise kiiruse viga  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 635  
8. all-lisa  
Täiselektri-, hübriidelektri- ja suruvesinik-kütuseelemendiga hübriidsõi ­
dukid  
1. Üldnõuded  
Välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite, välise laadimisega hübrii ­
delektrisõidukite ja välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõi ­
dukite katsetamisel asendavad käesoleva all-lisa 2. ja 3. liide 6. all- 
lisa 2. liidet.  
Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesoleva all-lisa kõiki 
nõudeid juhi valitavate režiimidega ja ilma selliste režiimideta sõidu ­
kite suhtes. Kui käesolevas all-lisas ei ole sõnaselgelt sätestatud 
teisiti, jätkatakse 6. all-lisas toodud kõikide nõuete ja menetluste 
kohaldamist välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite, välise laadi ­
misega hübriidelektrisõidukite, välise laadimiseta kütuseelemendiga 
sõidukite ja täiselektrisõidukite suhtes.  
1.1. Elektriliste parameetrite ühikud, täpsus ja mõõtesamm  
Parameetrid, ühikud ja mõõtetäpsus peavad vastama tabelile A8/1.  
Tabel A8/1  
Parameetrid, ühikud ja mõõtetäpsus  
Parameeter  Ühikud  Täpsus  Mõõtesamm  
Elektrienergia (  1 ) Wh  ± 1 protsenti  0,001 kWh (  2 ) 
Elektrivool  A  ± 0,3 % FSD või 
± 1 % näidu väärtusest (  3 ) ( 4 ) 0,1 A  
Elektripinge  V  ± 0,3 % FSD või 
± 1 % näidu väärtusest (  3 ) 0,1 V  
( 1 ) Seadmed: staatiline aktiivenergiaarvesti. 
( 2 ) AC vatt-tunniarvesti, 1. klass vastavalt standardile IEC 62053-21 või samaväärne. 
( 3 ) Olenevalt sellest, kumb on suurem. 
( 4 ) Voolu integreerimise sagedus 20 Hz või suurem.  
1.2. Heitkoguse ja kütusekulu katsed  
Parameetrid, ühikud ja mõõtetäpsus peavad olema samasugused, 
nagu on nõutud tavaliste sisepõlemismootoriga sõidukite puhul.  
1.3. Lõplike katsetulemuste ühikud ja kordustäpsus  
Lõplike tulemuste teatamiseks mõeldud ühikud ja tulemuste kordus ­
täpsus peavad vastama tabelile A8/2. Käesoleva all-lisa punktis 4 
toodud arvutuses kasutatakse ümardamata väärtusi.  
Tabel A8/2  
Lõplike katsetulemuste ühikud ja kordustäpsus  
Parameeter  Ühikud  Lõpliku katsetulemuse teatamine  
PER  (p) ( 2 ), PER  city , AER  (p) ( 2 ), AER  city , EAER  (p) ( 2 ), 
E AER  city , R CDA ( 1 ), R  CDC km Tulemus ümardatakse lähima 
täisarvuni  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 636  
Parameeter  Ühikud  Lõpliku katsetulemuse teatamine  
FC CS(,p)  ( 2 ), FC  CD , FC  weighted  HEV-de puhul  l/100 km  Tulemus ümardatakse esimese 
kümnendkohani  
FC CS(,p)  ( 2 ) FCHV-de puhul  kg/100 km  Tulemus ümardatakse teise 
kümnendkohani  
M CO2,CS(,p)  ( 2 ), M  CO2,CD  , M  CO2,kaalutud  g/km  Tulemus ümardatakse lähima 
täisarvuni.  
EC (p) ( 2 ), EC  city , EC  AC,CD  , EC  AC,weighted  Wh/km  Tulemus ümardatakse lähima 
täisarvuni.  
E AC kWh  Tulemus ümardatakse esimese 
kümnendkohani  
( 1 ) puuduvad sõiduki individuaalsed parameetrid 
( 2 ) (p) tähendab vaadeldud ajavahemikku, milleks võib olla faas, faaside kombinatsioon või kogu tsükkel  
1.4. Sõiduki liigitamine  
Kõik välise laadimisega hübriidelektrisõidukid (OVC-HEV), välise 
laadimiseta hübriidelektrisõidukid (NOVC-HEV), täiselektrisõidukid 
(PEV) ja välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukid 
(NOVC-FCHV) liigitatakse 3. klassi sõidukiteks. Kasutatav katset ­
sükkel 1. katsetüübis määratakse käesoleva all-lisa punkti 1.4.2 
kohaselt käesoleva all-lisa punktis 1.4.1 kirjeldatud vastava võrdlus ­
katsetsükli põhjal.  
1.4.1. Võrdluskatsetsükkel  
1.4.1.1. Võrdluskatsetsüklit 3. klassi sõidukite puhul on kirjeldatud 1. all-lisa 
punktis 3.3.  
1.4.1.2. Täiselektrisõidukite puhul võib katsetsüklites kasutada 1. all-lisa 
punktide 8.2.3 ja 8.3 kohast kiiruse vähendamist vastavalt 1. all- 
lisa punktile 3.3, asendades nimivõimsuse tippvõimsusega. Sellisel 
juhul on vähendatud tsükkel võrdluskatsetsükkel.  
1.4.2. Kasutatav katsetsükkel  
1.4.2.1. Kasutatav WLTP katsetsükkel  
Käesoleva all-lisa punkti 1.4.1 kohane võrdluskatsetsükkel on kasu ­
tatav WLTP katsetsükkel (WLTC) 1. tüübi katsemenetluse puhul.  
Kui 1. all-lisa punkti 9 kohaldatakse käesoleva all-lisa punktis 1.4.1 
kirjeldatud võrdluskatsetsükli põhjal, on see muudetud katsetsükkel 
kasutatav WLTP katsetsükkel (WLTC) 1. tüübi katsemenetluse 
puhul.  
1.4.2.2. Kasutatav WLTP linnasõidu katsetsükkel  
WLTP linnasõidu katsetsüklit (WLTC  city ) 3. klassi sõidukite puhul 
on kirjeldatud 1. all-lisa punktis 3.5.  
1.5. Käsikäigukastiga välise laadimisega hübriidelektrisõidukid (OVC- 
HEV), välise laadimiseta hübriidelektrisõidukid (NOVC-HEV) ja 
täiselektrisõidukid (PEV)  
Sõidukit juhitakse vastavalt tootja juhistele, mis on esitatud toot ­
mises olevate sõidukite kasutusjuhendis ja on tähistatud tehnilisel 
käiguvahetusinstrumendil.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 637  
2. Laetava energiasalvestussüsteemi (REESS) ja kütuseelemendisüs ­
teemi ettevalmistamine  
2.1. Kõikide välise laadimisega hübriidelektrisõidukite (OVC-HEV), 
välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite (NOVC-HEV) ja täiselek ­
trisõidukite (PEV) puhul kohaldatakse järgmist:  
a) ilma et see piiraks 6. all-lisa punkti 1.2.3.3 nõuete kohaldamist, 
tuleb käesoleva all-lisa kohaselt katsetatavate sõidukitega, millele 
on paigaldatud kõnealused laetavad energiasalvestussüsteemid, 
läbida sissesõitmise eesmärgil vähemalt 300 km;  
b) kui laetavaid energiasalvestussüsteeme kasutatakse tavalistest 
töötemperatuuridest kõrgematel temperatuuridel, peab juht 
järgima sõiduki tootja soovitatud menetlust, et hoida laetava 
energiasalvestussüsteemi temperatuuri tavalises töötemperatuuri ­
vahemikus. Tootja esitab tõendid, et laetava energiasalvestussüs ­
teemi termoregulaatorit ei ole välja lülitatud ega vähendatud.  
2.2. Ilma et see piiraks 6. all-lisa punkti 1.2.3.3 kohaldamist välise laadi ­
miseta kütuseelemendiga hübriidsõidukite puhul, tuleb käesoleva all- 
lisa kohaselt katsetatavate sõidukitega, millele on paigaldatud kütu ­
seelementide süsteem, läbida sissesõitmise eesmärgil vähemalt 
300 km.  
3. Katsemenetlus  
3.1. Üldnõuded  
3.1.1. Kõikide välise laadimisega hübriidelektrisõidukite (OVC-HEV), 
välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite (NOVC-HEV), täiselektri ­
sõidukite (PEV) ja välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõi ­
dukite (NOVC-FCHV) puhul kohaldatakse vajaduse korral järgmist:  
3.1.1.1. sõidukeid katsetatakse käesoleva all-lisa punktis 1.4.2 kirjeldatud 
katsetsüklite kohaselt;  
3.1.1.2. kui sõiduk ei jää vaadeldavas katsetsüklis 6. all-lisa punkti 1.2.6.6 
kohaste kiiruskõvera kõrvalekallete piiresse, tuleb gaasipedaal, kui ei 
ole sätestatud teisiti, täielikult põhja vajutada, kuni on taas saavu ­
tatud nõutud kiiruskõver;  
3.1.1.3. jõuseade käivitatakse tootja juhiste kohaselt selleks otstarbeks ette ­
nähtud seadmete abil;  
3.1.1.4. välise laadimisega hübriidelektrisõidukite, välise laadimiseta hübrii ­
delektrisõidukite ja täiselektrisõidukite puhul algab heitgaasiproo ­
vide võtmine ja elektrienergiakulu mõõtmine iga kasutatava katset ­
sükli puhul enne sõiduki käivitamist või käivitamise alustamisel 
ning lõpeb iga kasutatava katsetsükli lõppemisel;  
3.1.1.5. välise laadimisega hübriidelektrisõidukite ja välise laadimiseta 
hübriidelektrisõidukite puhul analüüsitakse gaasilise heite ühendeid 
iga katsefaasi puhul. On lubatud ära jätta faasianalüüs nende faaside 
puhul, mil sisepõlemismootor ei tööta;  
3.1.1.6. osakeste arvu analüüsitakse iga faasi puhul ja tahkete osakeste heit ­
kogust analüüsitakse iga kasutatava katsetsükli puhul.  
3.1.2. 6. all-lisa punktis 1.2.7.2 kirjeldatud sundjahutamist kohaldatakse 
üksnes käesoleva all-lisa punkti 3.2 kohase aku laetust säilitava 1. 
tüübi katse suhtes välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul 
või välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite katsetamise puhul 
käesoleva all-lisa punkti 3.3 kohaselt.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 638  
3.2. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukid (OVC-HEV)  
3.2.1. Sõidukeid katsetatakse akutoiterežiimis (CD-tingimus) ja aku laetust 
säilitavas režiimis (CS-tingimus).  
3.2.2. Sõidukeid võib katsetada nelja võimaliku katseseeria kohaselt:  
3.2.2.1. 1. valikuvõimalus: 1. tüübi katse akutoiterežiimis ilma järgneva 1. 
tüübi katseta aku laetust säilitavas režiimis;  
3.2.2.2. 2. valikuvõimalus: 1. tüübi katse aku laetust säilitavas režiimis ilma 
järgneva 1. tüübi katseta akutoiterežiimis;  
3.2.2.3. 3. valikuvõimalus: 1. tüübi katse akutoiterežiimis koos järgneva a1. 
tüübi katsega aku laetust säilitavas režiimis;  
3.2.2.4. 4. valikuvõimalus: 1. tüübi katse aku laetust säilitavas režiimis koos 
järgneva 1. tüübi katsega akutoiterežiimis.  
Joonis A8/1  
Võimalikud katseseeriad välise laadimisega hübriidelektrisõidukite (OVC-HEV) katsetamisel
  
3.2.3. Juhi valitav režiim tuleb seadistada nii, nagu on järgnevates katse ­
seeriates (1.–4. valikuvõimalus) kirjeldatud.  
3.2.4. 1. tüübi katse akutoiterežiimis ilma järgneva 1. tüübi katseta aku 
laetust säilitavas režiimis (1. valikuvõimalus)  
Käesoleva all-lisa punktides 3.2.4.1–3.2.4.7 kirjeldatud 1. valikuvõi ­
maluse kohane katseseeria ning vastav laetava energiasalvestussüs ­
teemi laadimisoleku profiil on esitatud käesoleva all-lisa 1. liite 
joonisel A8.App1/1.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 639  
3.2.4.1. Eelkonditsioneerimine  
Sõiduk valmistatakse ette käesoleva all-lisa 4. liite punkti 2.2 koha ­
selt. 
3.2.4.2. Katsetingimused  
3.2.4.2.1. Katse tuleb läbi viia käesoleva all-lisa 4. liite punktis 2.2.3 kirjel ­
datud laadimisnõuete kohaselt täielikult laetud laetava energiasalves ­
tussüsteemiga ja sõidukiga, mida kasutatakse käesoleva lisa punktis 
3.3.5 kirjeldatud akutoiterežiimis.  
3.2.4.2.2. Juhi valitava režiimi valimine  
Juhi valitava režiimiga varustatud sõidukite puhul valitakse akutoitel 
1. tüübi katse režiim käesoleva all-lisa 6. liite punkti 2 kohaselt.  
3.2.4.3. 1. tüübi katsemenetlus akutoiterežiimis  
3.2.4.3.1. 1. tüübi katsemenetlus akutoiterežiimis koosneb mitmest järjestiku ­
sest tsüklist, igaühele järgneb stabiliseerumisaeg kuni 30 minutit, 
kuni on saavutatud aku laetust säilitav režiim.  
3.2.4.3.2. Eri katsetsüklite vahel toimuval stabiliseerumisel lülitatakse jõuseade 
välja ja laetavat energiasalvestussüsteemi ei laeta uuesti välisest 
elektrienergiaallikast. Kõikide käesoleva all-lisa 3. liite kohaste 
laetavate energiasalvestussüsteemide elektrivoolu mõõtmise ja elek ­
tripinge määramise seadmeid ei lülitata katsetsükli faaside vahel 
välja. Ampertunniarvestiga mõõtmisel on integreerimine aktiveeritud 
kogu katse kestel kuni katse lõpuleviimiseni.  
Mootori uuesti käivitamisel pärast stabiliseerumist kasutatakse 
sõidukit käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.2.2 kohases juhi valitavas 
režiimis.  
3.2.4.3.3. Kaldudes kõrvale 5. all-lisa punktist 5.3.1 ja ilma et see piiraks 5. 
all-lisa punkti 5.3.1.2 kohaldamist, võib analüsaatoreid kalibreerida 
ning nullpunkti kontrollida enne ja pärast 1. tüübi katset akutoitere ­ 
žiimis.  
3.2.4.4. Akutoiterežiimis 1. tüübi katse lõppemine  
1. tüübi katse akutoiterežiimis loetakse lõppenuks siis, kui on 
esimest korda jõutud käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.5 kohase seis ­
kumiskriteeriumini. Kuni selle hetkeni (k.a), mil saavutati esimest 
korda seiskumiskriteerium, seatakse kasutatavate WLTP katsetsü ­
klite arvu väärtuseks n+1.  
Kasutatav WLTP katsetsükkel n määratletakse üleminekutsüklina.  
Kasutatav WLTP katsetsükkel n+1 määratletakse kinnitustsüklina.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 640  
Sõidukite puhul, mis ei suuda läbida kogu vaadeldavat WLTP 
katsetsüklit aku laetust säilitavas režiimis, lõpeb akutoiterežiimis 1. 
tüübi katse siis, kui standardsel näidikupaneelil kuvatakse 
märguanne seisata mootor või siis, kui sõiduk ületab kiiruskõvera 
lubatud kõrvalekallet nelja järjestikuse sekundi jooksul või kauem. 
Gaasipedaal ei tohi olla alla vajutatud ja sõidukiga tuleb pidurdada 
seismajäämiseni 60 sekundi jooksul.  
3.2.4.5. Seiskumiskriteerium  
3.2.4.5.1. Tuleb hinnata seda, kas seiskumiskriteerium on saavutatud iga 
sõidetud kasutatava WLTP katse puhul.  
3.2.4.5.2. Seiskumiskriteerium akutoiterežiimis 1. tüübi katse puhul on saavu ­
tatud, kui järgmise valemi abil arvutatud suhteline elektrienergia 
muutus REEC  i on väiksem kui 0,04.  
REEC  i ¼ jΔE REESS ;i j 
E cycle Ü 1 
3 600  
kus: 
REEC  i on akutoiterežiimis 1. tüübi katse vaadeldud kasutatava 
katsetsükli i suhteline elektrienergia muutus;  
ΔE REESS,i  on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide elektri ­
energia muutus vaadeldavas akutoiterežiimis 1. tüübi 
katsetsükli i puhul, mis on arvutatud käesoleva all-lisa 
punkti 4.3 kohaselt (Wh);  
E cycle on vaadeldud kasutatava WLTP katsetsükli tsükliener ­
gianõudlus, mis on arvutatud 7. all-lisa punkti 5 kohaselt 
(Ws);  
i on vaadeldud kasutatava WLTP katsetsükli indeks ­
number;  
1 
3 600 on Wh-deks teisendamise tegur tsüklienergianõudluse 
puhul.  
3.2.4.6. Laetava energiasalvestussüsteemi abil laadimine ja laetud elektri ­
energia mõõtmine  
3.2.4.6.1. Sõiduk ühendatakse vooluvõrku 120 minuti jooksul pärast kasuta ­
tavat WLTP katsetsüklit n+1, milles saavutatakse esimest korda 
seiskumiskriteerium akutoiterežiimis 1. tüübi katses.  
Laetav energiasalvestussüsteem on täielikult laetud siis, kui on 
saavutatud käesoleva all-lisa 4. liite punktis 2.2.3.2 määratletud 
laadimise lõpu kriteerium.  
3.2.4.6.2. Sõiduki laadija ja vooluvõrgu vahele paigutatud elektrienergia 
mõõteseade mõõdab vooluvõrgust laetud elektrienergiat E  AC ning 
laadimise kestust. Elektrienergia mõõtmise võib lõpetada, kui käes ­
oleva all-lisa 4. liite punktis 2.2.3.2 määratletud laadimise lõpu 
kriteerium on saavutatud.  
3.2.4.7. Iga kasutatav WLTP katsetsükkel 1. katsetüübi akutoiterežiimis 
katses peab vastama 6. all-lisa punkti 1.1.2 kohastele kohaldatava ­
tele kriitiliste heitkoguste piirnormidele.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 641  
3.2.5. 1. tüübi katse aku laetust säilitavas režiimis ilma järgneva 1. tüübi 
katseta akutoiterežiimis (2. valikuvõimalus)  
Käesoleva all-lisa punktides 3.2.5.1–3.2.5.3.3 (k.a) kirjeldatud 2. 
valikuvõimaluse kohane katseseeria ning vastav laetava energiasal ­
vestussüsteemi laadimisoleku profiil on toodud käesoleva all-lisa 1. 
liite joonisel A8.App1/2.  
3.2.5.1. Eelkonditsioneerimine ja stabiliseerumine  
Sõiduk valmistatakse käesoleva all-lisa 4. liite punktis 2.1 toodud 
menetluste kohaselt ette.  
3.2.5.2. Katsetingimused  
3.2.5.2.1. Katsed viiakse läbi käesoleva lisa punktis 3.3.6 määratletud aku 
laetust säilitavas režiimis kasutatava sõidukiga.  
3.2.5.2.2. Juhi valitava režiimi valimine  
Juhi valitava režiimiga varustatud sõidukite puhul valitakse aku 
laetust säilitava 1. tüübi katse režiim käesoleva all-lisa 6. liite punkti 
3 kohaselt.  
3.2.5.3. 1. tüübi katsemenetlus  
3.2.5.3.1. Sõidukeid katsetatakse 6. all-lisas kirjeldatud 1. tüübi katsemenet ­
luste kohaselt.  
3.2.5.3.2. Vajaduse korral korrigeeritakse CO  2 heite massi käesoleva all-lisa 2. 
liite kohaselt.  
3.2.5.3.3. Käesoleva all-lisa punkti 3.2.5.3.1 kohane katse peab vastama 6. all- 
lisa punkti 1.1.2 kohastele kohaldatavatele kriitiliste heitkoguste piir ­
normidele.  
3.2.6. 1. tüübi katse akutoiterežiimis koos järgneva a 1. tüübi katsega aku 
laetust säilitavas režiimis (3. valikuvõimalus)  
Käesoleva all-lisa punktides 3.2.6.1–3.2.6.3 (k.a) kirjeldatud 3. vali ­
kuvõimaluse kohane katseseeria ning vastav laetava energiasalves ­
tussüsteemi laadimisoleku profiil on toodud käesoleva all-lisa 1. liite 
joonisel A8.App1/3.  
3.2.6.1. Akutoiterežiimis 1. tüübi katse puhul järgitakse käesoleva all-lisa 
punktides 3.2.4.1–3.2.4.5 (k.a) ning punktis 3.2.4.7 kirjeldatud 
menetlust.  
3.2.6.2. Seejärel järgitakse käesoleva all-lisa punktides 3.2.5.1–3.2.5.3 kirjel ­
datud menetlust aku laetust säilitavas režiimis 1. tüübi katse kohta. 
Käesoleva all-lisa 4. liite punkte 2.1.1–2.1.2 ei kohaldata.  
3.2.6.3. Laetava energiasalvestussüsteemi (REESS) abil laadimine ja laetud 
elektrienergia mõõtmine  
3.2.6.3.1. Sõiduk ühendatakse vooluvõrku 120 minuti jooksul pärast aku 
laetust säilitavas režiimis 1. tüübi katse lõpuleviimist.  
Laetav energiasalvestussüsteem on täielikult laetud siis, kui on 
saavutatud käesoleva all-lisa 4. liite punktis 2.2.3.2 määratletud 
laadimise lõpu kriteerium.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 642  
3.2.6.3.2. Sõiduki laadija ja vooluvõrgu vahele paigutatud energia mõõteseade 
mõõdab vooluvõrgust laetud elektrienergiat E  AC ning laadimise 
kestust. Elektrienergia mõõtmise võib lõpetada, kui käesoleva all- 
lisa 4. liite punktis 2.2.3.2 määratletud laadimise lõpu kriteerium on 
saavutatud.  
3.2.7. Aku laetust säilitavas režiimis 1. tüübi katse koos järgneva akutoi ­
terežiimis 1. tüübi katsega (4. valikuvõimalus)  
Käesoleva all-lisa punktides 3.2.7.1–3.2.7.2 (k.a) kirjeldatud 4. vali ­
kuvõimaluse kohane katseseeria ning vastav laetava energiasalves ­
tussüsteemi laadimisoleku profiil on toodud käesoleva all-lisa 1. liite 
joonisel A8.App1/4.  
3.2.7.1. Aku laetust säilitavas režiimis 1. tüübi katse puhul järgitakse käes ­
oleva all-lisa punktides 3.2.5.1–3.2.5.3 (k.a) ning punktis 3.2.6.3.1 
kirjeldatud menetlust.  
3.2.7.2. Seejärel järgitakse käesoleva all-lisa punktides 3.2.4.2–3.2.4.7 kirjel ­
datud akutoiterežiimis1. tüübi katse menetlust.  
3.3. Välise laadimiseta hübriidelektrisõidukid  
Käesoleva all-lisa punktides 3.3.1–3.3.3 (k.a) kirjeldatud katseseeria 
ning vastav laetava energiasalvestussüsteemi laadimisoleku profiil 
on toodud käesoleva all-lisa 1. liite joonisel A8.App1/5.  
3.3.1. Eelkonditsioneerimine ja stabiliseerumine  
3.3.1.1. Sõidukid tuleb eelkonditsioneerida 6. all-lisa punkti 1.2.6 kohaselt.  
Lisaks punkti 1.2.6 nõuetele võib aku laetust säilitavas režiimis 
katse puhul veojõu rakendamiseks vajaliku laetava energiasalvestus ­
süsteemi laadimisoleku taseme seadistada tootja soovituse kohaselt 
enne eelkonditsioneerimist, et teha katse aku laetust säilitavas 
režiimis.  
3.3.1.2. Sõidukitel lastakse stabiliseeruda 6. all-lisa punkti 1.2.7 kohaselt.  
3.3.2. Katsetingimused  
3.3.2.1. Sõidukeid katsetatakse käesoleva lisa punktis 3.3.6 määratletud aku 
laetust säilitavas režiimis.  
3.3.2.2. Juhi valitava režiimi valimine  
Juhi valitava režiimiga varustatud sõidukite puhul valitakse aku 
laetust säilitava 1. tüübi katse režiim käesoleva all-lisa 6. liite punkti 
3 kohaselt.  
3.3.3. 1. tüübi katse menetlus  
3.3.3.1. Sõidukeid katsetatakse 6. all-lisas kirjeldatud 1. tüübi katse menet ­
luse kohaselt.  
3.3.3.2. Vajaduse korral korrigeeritakse CO  2 heite massi käesoleva all-lisa 2. 
liite kohaselt.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 643  
3.3.3.3. Aku laetust säilitavas režiimis 1. tüübi katse peab vastama 6. all-lisa 
punkti 1.1.2 kohastele heitkoguste piirnormidele.  
3.4. Täiselektrisõidukid  
3.4.1. Üldnõuded  
Täiselektrisõiduki sõiduulatuse (PER) ja elektrienergiakulu määra ­
mise katsemenetlus valitakse tabelist A8/3 katsetatava täiselektrisõi ­
duki hinnangulise sõiduulatuse (PER) kohaselt. Kui rakendatakse 
interpolatsioonimeetodit, valitakse kasutatav katsemenetlus konkreet ­
sesse interpolatsioonitüüpkonda kuuluva täiselektrisõiduki H sõiduu ­
latuse kohaselt.  
Tabel A8/3  
Täiselektrisõiduki sõiduulatuse ja elektrienergiakulu määramine  
Kasutatav katsetsükkel  Hinnanguline PER on …  Kasutatav katsemenetlus  
Punkti 1.4.2.1 kohane 
katsetsükkel, sh eriti suure 
kiiruse faas  … väiksem kui kolme kasutatava 
WLTP katsetsükli pikkus.  Järjestikuse tsükliga 1. tüübi katse 
menetlus (käesoleva all-lisa punkti 
3.4.4.1 kohaselt)  
… on võrdne või suurem kui kolme 
kasutatava WLTP katsetsükli 
pikkus.  Lühendatud 1. tüübi katse menetlus 
(käesoleva all-lisa punkti 3.4.4.2 
kohaselt)  
Punkti 1.4.2.1 kohane 
katsetsükkel, v.a eriti 
suure kiiruse faas  … on väiksem kui nelja kasutatava 
WLTP katsetsükli pikkus.  Järjestikuse tsükliga 1. tüübi katseme ­
netlus (käesoleva all-lisa punkti 
3.4.4.1 kohaselt)  
… on võrdne või suurem kui nelja 
kasutatava WLTP katsetsükli 
pikkus.  Lühendatud 1. tüübi katse menetlus 
(käesoleva all-lisa punkti 3.4.4.2 
kohaselt)  
Linnatsükkel punkti 1.4.2.2 
kohaselt  … pole asjakohane kasutatavas 
WLTP katsetsüklis.  Järjestikuse tsükliga 1. tüübi katse 
menetlus (käesoleva all-lisa punkti 
3.4.4.1 kohaselt)  
Tootja esitab enne katset tüübikinnitusasutusele tõendid täiselektri ­
sõiduki hinnangulise sõiduulatuse kohta (PER). Kui rakendatakse 
interpolatsioonimeetodit, määratakse kasutatav katsemenetlus inter ­
polatsioonitüüpkonna sõiduki H hinnangulise PERi põhjal. Kasuta ­
tava katsemenetluse abil määratud PER kinnitab, et kasutati õiget 
katsemenetlust.  
Käesoleva all-lisa punktides 3.4.2, 3.4.3 ja 3.4.4.1 kirjeldatud järjes ­
tikuse tsükliga 1. tüübi katsemenetluse katseseeria ning vastav 
laetava energiasalvestussüsteemi laadimisoleku profiil on toodud 
käesoleva all-lisa 1. liite joonisel A8.App1/6.  
Punktides 3.4.2, 3.4.3 ja 3.4.4.2 kirjeldatud lühendatud 1. tüübi 
katsemenetluse katseseeria ning vastav laetava energiasalvestussüs ­
teemi laadimisoleku profiil on toodud käesoleva all-lisa 1. liite 
joonisel A8.App1/7.  
3.4.2. Eelkonditsioneerimine  
Sõiduk valmistatakse ette käesoleva all-lisa 4. liite punktis 3 menet ­
luste kohaselt.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 644  
3.4.3. Juhi valitava režiimi valimine  
Juhi valitava režiimiga varustatud sõidukite puhul valitakse katsere ­ 
žiim käesoleva all-lisa 6. liite punkti 3 kohaselt.  
3.4.4. Täiselektrisõidukite 1. tüübi katsemenetlused  
3.4.4.1. Järjestikuse tsükliga 1. tüübi katsemenetlus  
3.4.4.1.1. Kiiruskõver ja pausid  
Katse sooritamisel läbitakse järjestikused kasutatavad katsetsüklid, 
kuni saavutatakse käesoleva all-lisa punkti 3.4.4.1.3 kohane seisku ­
miskriteerium.  
Juhi ja/või kasutaja pausid on lubatud üksnes katsetsüklite vahepeal 
ja nende kogukestus peab jääma tabelis A8/4 sätestatud väärtuste 
piiresse. Pausi ajal peab jõuseade olema välja lülitatud.  
3.4.4.1.2. Laetava energiasalvestussüsteemi voolu ja pinge mõõtmine  
Katse algusest kuni seiskumiskriteeriumi saavutamiseni tuleb 
kõikide laetavate energiasalvestusseadmete elektrivoolu mõõta käes ­
oleva all-lisa 3. liite kohaselt ja elektripinge määrata käesoleva all- 
lisa 3. liite kohaselt.  
3.4.4.1.3. Seiskumiskriteerium  
Seiskumiskriteerium saavutatakse siis, kui sõiduk ületab kiiruskõ ­
vera lubatud kõrvalekallet, mis on sätestatud 6. all-lisa punktis 
1.2.6.6, nelja järjestikuse sekundi jooksul või kauem. Gaasipedaal 
ei tohi olla alla vajutatud. Sõidukiga tuleb pidurdada seismajäämi ­
seni 60 sekundi jooksul.  
3.4.4.2. Lühendatud 1. tüübi katsemenetlus  
3.4.4.2.1. Kiiruskõver  
Lühendatud 1. tüübi katsemenetlus koosneb kahest dünaamilisest 
segmendist (DS  1 ja DS  2 ) ja kahest püsikiiruse segmendist (CSS  M 
ja CSS  E ), nagu on näidatud joonisel A8/2.  
Joonis A8/2  
Lühendatud 1. tüübi katsemenetluse kiiruskõver
  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 645  
Dünaamilisi segmente DS  1 ja DS  2 kasutatakse energiakulu määra ­
miseks vaadeldavas WLTP katsetsüklis.  
Püsikiiruse segmendid CSS  M ja CSS  E on mõeldud katse kestuse 
vähendamiseks, tühjendades laetavat energiasalvestussüsteemi kiire ­
mini kui järjestikuse tsükliga 1. tüübi katsemenetlus.  
3.4.4.2.1.1. Dünaamilised segmendid  
Iga dünaamiline segment DS  1 ja DS  2 koosneb punkti 1.4.2.1 koha ­
sest kasutatavast WLTP katsetsüklist, millele järgneb punkti 1.4.2.2 
kohane kasutatav WLTP linnasõidu katsetsükkel.  
3.4.4.2.1.2. Püsikiiruse segment  
Püsikiirused segmentides CSS  M ja CSS  E on samasugused. Kui 
rakendatakse interpolatsioonimeetodit, rakendatakse interpolatsiooni ­
tüüpkonna piires sama püsikiirust.  
a) Kiiruse kirjeldus  
Püsikiiruse segmentide vähim kiirus on 100 km/h. Tootja soovil 
ja tüübikinnitusasutuse loal võib püsikiiruse segmentides valida 
suurema püsikiiruse.  
Kiirendus püsikiiruse tasemeni peab olema ühtlane ja püsikiirus 
tuleb saavutada ühe minuti jooksul pärast dünaamiliste segmen ­
tide lõppemist ning tabeli A8/4 kohase pausi korral ühe minuti 
jooksul pärast jõuseadme käivitamist.  
Kui sõiduki suurim kiirus on väiksem kui käesolevas punktis 
esitatud kiiruse kirjelduse kohaselt nõutud vähim kiirus püsikii ­
ruse segmentide puhul, peab nõutud kiirus püsikiiruse segmen ­
tides olema võrdne sõiduki suurima kiirusega.  
b) CSS  E ja CSS  M vahemaa määramine  
Püsikiiruse segmendi CSS  E pikkus määratakse kasutatava laetava 
energiasalvestussüsteemi energia UBE  STP osakaalu põhjal käes ­
oleva all-lisa punkti 4.4.2.1 kohaselt. Ülejäänud energia veojõu 
rakendamiseks vajalikus laetavas energiasalvestussüsteemis 
pärast dünaamilise kiiruse segmenti DS  2 on võrdne või väiksem 
kui 10 % UBE  STP . -st. Tootja esitab pärast katset tüübikinnitu ­
sasutusele tõendid selle kohta, et see nõue on täidetud.  
Püsikiiruse segmendi CSS  M pikkuse võib arvutada järgmise 
valemi abil:  
d CSSM ¼ PER  est Ä d DS1 Ä d DS2 Ä d CSSE 
kus: 
PER  est on vaadeldava täiselektrisõiduki hinnanguline sõiduu ­
latus (km);  
d DS1 on dünaamilise kiiruse segmendi nr 1 pikkus (km);  
d DS2 on dünaamilise kiiruse segmendi nr 2 pikkus (km);  
d CSSE on püsikiiruse segmendi CSS  E pikkus (km).  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 646  
3.4.4.2.1.3. Puhkepausid  
Juhi ja/või kasutaja puhkepausid on lubatud üksnes tabelis A8/4 
ettenähtud püsikiiruse segmentides.  
Tabel A8/4  
Juhi ja/või kasutaja puhkepausid  
Läbitud vahemaa (km)  Suurim kogupaus (min)  
Kuni 100  10  
Kuni 150  20  
Kuni 200  30  
Kuni 300  60  
Üle 300  Peab põhinema tootja soovitusel  
Märkus  Pausi ajal peab jõuseade olema välja lülitatud.  
3.4.4.2.2. Laetava energiasalvestussüsteemi voolu ja pinge mõõtmine  
Katse algusest kuni seiskumiskriteeriumi saavutamiseni tuleb 
kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide elektrivool ja -pinge 
määrata käesoleva all-lisa 3. liite kohaselt.  
3.4.4.2.3. Seiskumiskriteerium  
Seiskumiskriteerium saavutatakse siis, kui sõiduk ületab teises püsi ­
kiiruse segmendis CSS  E 6. all-lisa punktis 1.2.6.6 toodud kiiruskõ ­
vera lubatud kõrvalekallet nelja järjestikuse sekundi jooksul või 
kauem. Gaasipedaal ei tohi olla alla vajutatud. Sõidukiga tuleb 
pidurdada seismajäämiseni 60 sekundi jooksul.  
3.4.4.3. Laetava energiasalvestussüsteemi abil laadimine ja laetud elektri ­
energia mõõtmine  
3.4.4.3.1. Pärast käesoleva all-lisa punkti 3.4.4.1.3 kohast seismajäämist järjes ­
tikuse tsükliga 1. tüübi katsemenetluse puhul ja käesoleva all-lisa 
punktis 3.4.4.2.3 osutatud lühendatud 1. tüübi katsemenetluse puhul 
tuleb sõiduk ühendada vooluvõrku 120 minuti jooksul.  
Laetav energiasalvestussüsteem on täielikult laetud siis, kui on 
saavutatud käesoleva all-lisa 4. liite punktis 2.2.3.2 määratletud 
laadimise lõpu kriteerium.  
3.4.4.3.2. Sõiduki laadija ja vooluvõrgu vahele paigutatud energia mõõteseade 
mõõdab vooluvõrgust laetud elektrienergiat E  AC ning laadimise 
kestust. Elektrienergia mõõtmise võib lõpetada, kui käesoleva all- 
lisa 4. liite punktis 2.2.3.2 määratletud laadimise lõpu kriteerium on 
saavutatud.  
3.5. Välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukid  
Käesoleva all-lisa punktides 3.5.1–3.5.3 (k.a) kirjeldatud katseseeria 
ning vastav laetava energiasalvestussüsteemi laadimisoleku profiil 
on toodud käesoleva all-lisa 1. liite joonisel A8.App1/5.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 647  
3.5.1. Eelkonditsioneerimine ja stabiliseerumine  
Sõidukeid konditsioneeritakse ja neil lastakse stabiliseeruda käesole ­
va all-lisa punkti 3.3.1 kohaselt.  
3.5.2. Katsetingimused  
3.5.2.1. Sõidukeid katsetatakse käesoleva lisa punktis 3.3.6 määratletud aku 
laetust säilitavates režiimides.  
3.5.2.2. Juhi valitava režiimi valimine  
Juhi valitava režiimiga varustatud sõidukite puhul valitakse aku 
laetust säilitava 1. tüübi katse režiim käesoleva all-lisa 6. liite punkti 
3 kohaselt.  
3.5.3. 1. tüübi katsemenetlus  
3.5.3.1. Sõidukeid katsetatakse 6. all-lisas kirjeldatud 1. tüübi katsemenet ­
luse kohaselt ja kütusekulu arvutatakse käesoleva all-lisa 7. liite 
kohaselt.  
3.5.3.2. Vajaduse korral korrigeeritakse kütusekulu käesoleva all-lisa 2. liite 
kohaselt.  
4. Arvutused hübriidelektri-, täiselektri- ja suruvesinik-kütuseelemen ­
diga sõidukite puhul  
4.1. Gaasiliste heiteühendite, heitgaasis olevate tahkete osakeste ja heit ­
gaasis olevate tahkete osakeste arvu arvutused.  
4.1.1. Gaasiliste heiteühendite mass, tahkete osakeste mass ja tahkete 
osakeste arv aku laetust säilitavas režiimis välise laadimisega ja 
välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite puhul  
Tahkete osakeste heide PM  CS aku laetust säilitavas režiimis arvuta ­
takse 7. all-lisa punkti 3.3 kohaselt.  
Tahkete osakeste arv PN  CS aku laetust säilitavas režiimis arvutatakse 
7. all-lisa punkti 4 kohaselt.  
4.1.1.1. Aku laetust säilitavas režiimis 1. tüübi katse lõplike katsetulemuste 
arvutamise etapiviisilised juhised välise laadimiseta ja välise laadi ­
misega hübriidelektrisõidukite puhul  
Tulemused tuleb arvutada tabelis A8/5 kirjeldatud järjestuses. Kõik 
tulbas „Väljund“ toodud kasutatavad tulemused tuleb registreerida. 
Tulbas „Protsess“ kirjeldatakse arvutamiseks kasutatavaid punkte 
või esitatakse lisaarvutused.  
Käesolevas tabelis kasutatakse valemite ja tulemuste puhul järgmisi 
tähistusi:  
c täielik kasutatav katsetsükkel;  
p iga kasutatav tsüklifaas;  
i kasutatav kriitiliste heitkoguste komponent (v.a CO  2 ); 
CS aku laetust säilitav  
CO  2 CO  2 heite mass.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 648  
Tabel A8/5  
Lõplike aku laetust säilitavas režiimis eraldunud gaasilise heite väärtuste arvutamine  
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
6. all-lisa  Töötlemata 
katsetulemused  Heite mass aku laetust säilitavas 
režiimis 
7. lisa punktid 3–3.2.2 (k.a)  M i,CS,p,1  , g/km; 
M CO2,CS,p,1  , g/km;  1 
Selle tabeli 
etapi nr 1 
väljund.  M i,CS,p,1  , g/km; 
M CO2,CS,p,1  , g/km.  Aku laetust säilitavas režiimis 
tsüklite kombineeritud väärtuste 
arvutamine: 
M i;CS;c;2 ¼ P 
p M i;CS;p;1 Ü d p P 
p d p 
M CO2;CS;c;2 ¼ P 
p M CO2;CS;p;1 P 
p d p 
kus: 
M i,CS,c,2  heite massi tulemus aku 
laetust säilitavas režiimis kogu 
tsükli kestel; 
M CO2,CS,c,2  on CO  2 heite massi 
tulemus aku laetust säilitavas 
režiimis kogu tsükli kestel; 
d p on tsüklifaasides p läbitud 
vahemaad.  M i,CS,c,2  , g/km; 
M CO2,CS,c,2  , g/km.  2 
Selle tabeli 
etappide nr 
1 ja 2 
väljund.  M CO2,CS,p,1  , g/km; 
M CO2,CS,c,2  , g/km.  Laetava energiasalvestussüsteemi 
elektrienergia muutuse korrigeeri ­
mine 
8. all-lisa punktid 4.1.1.2–4.1.1.5 
(k.a) M CO2,CS,p,3  , g/km; 
M CO2,CS,c,3  , g/km.  3 
Selle tabeli 
etappide nr 
2 ja 3 
väljund.  M i,CS,c,2  , g/km; 
M CO2,CS,c,3  , g/km.  Aku laetust säilitavas režiimis 
eraldunud heite massi korrigeeri ­
mine kõikide 6. all-lisa 1. liite 
kohaste perioodiliselt regeneree ­
ruvate süsteemidega K  i varus­
tatud sõidukite puhul 
M i;CS;c;4 ¼ K i Ü M i;CS;c;2 
või 
M i;CS;c;4 ¼ K i þ M i;CS;c;2 
ja 
M CO2;CS;c;4 ¼ K CO2;K i Ü M CO2;CS;c;3 
või 
M CO2;CS;c;4 ¼ K CO2;K i þ M CO2;CS;c;3 
K i on parand, millega liidetakse 
või korrutatakse, vastavalt K  i 
määratlusele.  M i,CS,c,4  , g/ 
km;M  CO2,CS,c,4  , g/ 
km. 4a ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 649  
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
Kui K  i ei kasutata:  
M i;CS;c;4 ¼ M i;CS;c;2 
M CO2 ;CS;c;4 ¼ M CO2 ;CS;c;3 
Selle tabeli 
etappide nr 
3 ja 4a 
väljund.  M CO2,CS,p,3  , g/km; 
M CO2,CS,c,3  , g/km; 
M CO2,CS,c,4  , g/km.  Kui K  i kasutatakse, ühtlustage 
CO  2 faasi väärtused kombinee ­
ritud tsükli väärtusega: 
M CO2;CS;p;4 ¼ M CO2;CS;p;3 Ü AF  Ki 
iga tsüklifaasi p puhul; 
kus: 
AF Ki ¼ M CO2 ;c;4 
M CO2 ;c;3 
Kui K  i ei kasutata:  
M CO2 ;CS;p;4 ¼ M CO2 ;CS;p;3 M CO2,CS,p,4  , g/km.  4b  
Selle tabeli 
etapi nr 4 
väljund.  M i,CS,c,4  , g/km; 
M CO2,CS,p,4  , g/km; 
M CO2,CS,c,4  , g/km;  ATCT korrigeerimine 6.a all-lisa 
punkti 3.8.2 kohaselt 
VII lisa kohaselt arvutatud ja 
kasutatud halvenemistegurid  M i,CS,c,5  , g/km; 
M CO2,CS,c,5  , g/km; 
M CO2,CS,p,5  , g/km.  5 
„ühe katse 
tulemus“  
Selle tabeli 
etapi nr 5 
väljund.  Iga katse puhul: 
M i,CS,c,5  , g/km; 
M CO2,CS,c,5  , g/km; 
M CO2,CS,p,5  , g/km  Katsete ja deklareeritud väärtuse 
keskväärtuse leidmine vastavalt 
käesoleva ja 6. all-lisa punktidele 
1.1.2–1.1.2.3 (k.a)  M i,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,p,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,declared  , g/ 
km. 6 
„M  iCS 1. 
tüübi katse 
tulemused 
katsesõiduki 
puhul“  
Selle tabeli 
etapi nr 6 
väljund.  M CO2,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,p,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,declared  , 
g/km.  Faasiväärtuste ühtlustamine 
6. all-lisa punkt 1.1.2.4 
Ning: 
M CO2;CS;c;7 ¼ M CO2;CS;c;declared  M CO2,CS,c,7  , g/km; 
M CO2,CS,p,7  , g/km;  7 
„M  CO2,CS  1. 
tüübi katse 
tulemused 
katsesõiduki 
puhul“  
Selle tabeli 
etapi nr 
6 ja 7 
väljund  Kummagi katse ­
sõiduki H ja L 
puhul: 
M i,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,7  , g/km; 
M CO2,CS,p,7  , g/km;  Kui lisaks katsesõidukile H katse ­
tati ka katsesõidukit L, peab 
saadud kriitilise heitkoguse 
väärtus olema kahest väärtusest 
suurim ning sellele viidatakse 
tähisega M  i,CS,c 
Kombineeritud THC+NO  x heit­
koguste puhul tuleb kasutada 
kas VH-le või VL-ile osutava 
summa suurimat väärtust.  M i,CS,c , g/km; 
M CO2,CS,c,H  , g/km; 
M CO2,CS,p,H  , g/km; 
ja kui katsetati 
sõidukit L: 
M CO2,CS,c,L  , g/km; 
M CO2,CS,p,L  , g/km;  8 
„interpolat ­
sioonitüüp ­
konna 
tulemus“ 
lõplik kriiti ­
liste heitko ­
guste 
tulemus  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 650  
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
Kui aga ei katsetatud sõidukit L,  
M i;CS;c ¼ M i;CS;c;6 
CO  2 puhul kasutatakse selle 
tabeli etapis nr 7 saadud väärtusi. 
CO  2 väärtused ümardatakse kahe 
kümnendkohani.  
Selle tabeli 
etapi nr 8 
väljund.  M CO2,CS,c,H  , g/km; 
M CO2,CS,p,H  , g/km; 
ja kui katsetati 
sõidukit L: 
M CO2,CS,c,L  , g/km; 
M CO2,CS,p,L  , g/km;  CO  2 heite massi arvutamine käes ­
oleva all-lisa punkti 4.5.4.1 koha ­
selt interpolatsioonitüüpkonna 
üksiksõidukite puhul. 
CO  2 väärtusi ümardatakse tabeli 
A8/2 kohaselt.  M CO2,CS,c,ind  , g/km; 
M CO2,CS,p,ind  , g/km;  9 
„üksiksõi ­
duki 
tulemus“ 
lõplik CO  2 
tulemus  
4.1.1.2. Kui käesoleva all-lisa 2. liite punkti 1.1.4 kohast korrigeerimist ei 
kasutatud, kasutatakse järgmist CO  2 heite massi aku laetust säili ­
tavas režiimis:  
M CO2;CS ¼ M CO2;CS;nb 
kus: 
M CO2,CS  aku laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüübi katses 
tabeli A8/5 etapi nr 3 kohaselt määratud CO  2 heite 
mass (g/km),;  
M CO2,CS,nb  aku laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüübi katses 
tabeli A8/5 etapi nr 2 kohaselt määratud tasakaalusta ­
mata CO  2 heite mass, mida ei ole energiajäägi suhtes 
korrigeeritud (g/km).  
4.1.1.3. Kui aku laetust säilitavas režiimis mõõdetud CO  2 heite massi korri ­
geerimine on nõutav käesoleva all-lisa 2. liite punkti 1.1.3 kohaselt 
või kui kasutati käesoleva all-lisa 2. liite punkti 1.1.4 kohast korri ­
geerimist, määratakse CO  2 heite massi paranduskoefitsient kindlaks 
käesoleva all-lisa 2. liite punkti 2 kohaselt. Aku laetust säilitavas 
režiimis mõõdetud CO  2 heite korrigeeritud mass määratakse järg ­
mise valemi abil:  
M CO2;CS ¼ M CO2;CS;nb Ä K CO2 Ü EC  DC;CS 
kus: 
M CO2,CS  on kui laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüübi katses 
tabeli A8/5 etapi nr 2 kohaselt määratud CO  2 heite mass 
(g/km)  
M CO2,CS,nb  on aku laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüübi katses 
tabeli A8/5 etapi nr 2 kohaselt määratud tasakaalusta ­
mata CO  2 heite mass, mida ei ole energiajäägi suhtes 
korrigeeritud (g/km);  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 651  
EC DC,CS  on käesoleva all-lisa punkti 4.3 kohaselt arvutatud elek ­
trienergiakulu (Wh/km) aku laetust säilitavas režiimis 
tehtud 1. tüübi katses;  
K CO2 on CO  2 heite massi paranduskoefitsient käesoleva all- 
lisa 2. liite punkti 2.3.2 kohaselt ((g/km)/(Wh/km)).  
4.1.1.4. Kui faasispetsiifilisi CO  2 heite massi paranduskoefitsiente ei ole 
kindlaks määratud, arvutatakse faasispetsiifiline CO  2 heite mass 
järgmise valemi abil:  
M CO2;CS;p ¼ M CO2;CS;nb;p Ä K CO2 Ü EC  DC;CS;p 
kus: 
M CO2,CS,p  on tabeli A8/5 etapi nr 2 kohaselt määratud CO  2 heite 
mass (g/km) aku laetust säilitavas režiimis tehtud 1. 
tüübi katse faasis p a;  
M CO2,CS,nb,p  aku laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüübi katse 
faasi p tabeli A8/5 etapi nr 2 kohaselt määratud tasa ­
kaalustamata CO  2 heitke mass, mida ei ole energia ­
jäägi suhtes korrigeeritud (g/km);  
EC DC,CS,p  on käesoleva all-lisa punkti 4.3 kohaselt arvutatud 
elektrienergiakulu (Wh/km) aku laetust säilitavas 
režiimis tehtud 1. tüübi katse faasis p;  
K CO2 on käesoleva all-lisa 2. liite punkti 2.3.2 kohane CO  2 
heite massi paranduskoefitsient ((g/km)/(Wh/km)).  
4.1.1.5. Kui faasispetsiifilised CO  2 heite massi paranduskoefitsiendid on 
kindlaks määratud, arvutatakse faasispetsiifiline CO  2 heite mass 
järgmise valemi abil:  
M CO2;CS;p ¼ M CO2;CS;nb;p Ä K CO2;p Ü EC  DC;CS;p 
kus: 
M CO2,CS,p  on tabeli A8/5 etapi nr 3 kohaselt määratud CO  2 heite 
mass (g/km) aku laetust säilitavas režiimis tehtud 1. 
tüübi katse faasis p;  
M CO2,CS,nb,p  on aku laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüübi katse 
faasis p tabeli A8/5 etapi nr 2 kohaselt määratud tasa ­
kaalustamata CO  2 heite mass, mida ei ole energiajäägi 
suhtes korrigeeritud (g/km);  
EC DC,CS,p  on käesoleva all-lisa punkti 4.3 kohaselt määratud 
elektrienergiakulu (Wh/km) aku laetust säilitavas 
režiimis tehtud 1. tüübi katse faasis p;  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 652  
K CO2,p  on CO  2 heite massi paranduskoefitsient käesoleva all- 
lisa 2. liite punkti 2.3.2.2 kohaselt ((g/km)/(Wh/km));  
p on ühe faasi indeks kasutatavas WLTP katsetsüklis.  
4.1.2. Kasulikkusteguriga kaalutud CO  2 heite mass akutoiterežiimis välise 
laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul  
Kasulikkusteguriga kaalutud CO  2 heite mass akutoiterežiimis 
M CO2,CD  arvutatakse järgmise valemi abil: 
M CO2;CD ¼ P k 
j¼1 ðUF j Ü M CO2;CD;j Þ 
P k 
j¼1 UF j 
kus: 
M CO2,CD  on kasulikkusteguriga kaalutud CO  2 heite mass akutoi ­
terežiimis (g/km);  
M CO2,CD,j  on akutoiterežiimis 1. tüübi katse faasi j 7. all-lisa 
punkti 3.2.1 kohaselt määratud CO  2 heite mass (g/km);  
UF j on käesoleva all-lisa 5. liite kohase faasi j kasulikkus ­
tegur;  
j on vaadeldava faasi indeks;  
k on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekut ­
sükli lõpuni läbitud faaside arv.  
Kui rakendatakse interpolatsioonimeetodit, on k katsesõiduki L 
üleminekutsükli lõpuni läbitud faaside arv. n  veh_L  
Kui sõidukiga H  n veh  H ja vajaduse korral interpolatsioonitüüpkonda 
kuuluva üksiksõidukiga  n veh  ind läbitud üleminekutsüklite arv on 
väiksem kui sõidukiga L  n veh_L  läbitud üleminekutsüklite arv, lisa ­
takse arvutusse sõiduki H ja vajaduse korral üksiksõiduki kinnitust ­
sükkel. Kinnitustsükli iga faasi CO  2 heite massi korrigeeritakse 
seejärel elektrienergia nullkulule EC  DC,CD,j  = 0 vastavaks, kasutades 
käesoleva all-lisa 2. liite kohast CO  2 heite massi paranduskoefit ­
sienti.  
4.1.3. Gaasiliste ühendite, tahkete osakeste massi ja arvu kasulikkustegu ­
riga kaalutud heite massid välise laadimisega hübriidelektrisõidukite 
puhul.  
4.1.3.1. Gaasiliste ühendite kasulikkusteguriga kaalutud heite mass arvuta ­
takse järgmise valemi abil:  
M i;weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF j Ü M i;CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF j Þ Ü M i;CS ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 653  
kus: 
M i,weighted  on heiteühendi i kasulikkusteguriga kaalutud mass 
(g/km);  
i on vaadeldava gaasilise heiteühendi indeks;  
UF j on faasi j kasulikkustegur vastavalt käesoleva all-lisa 5. 
liitele;  
M i,CD,j on 7. all-lisa punkti 3.2.1 kohaselt määratud gaasilise 
heiteühendi i heite mass (g/km) akutoiterežiimis 1. 
tüübi katse faasis j;  
M i,CS on gaasilise heiteühendi i mass (g/km) aku laetust säili ­
tavas režiimis tehtud 1. tüübi katses vastavalt tabeli A8/5 
etapile nr 7;  
j on vaadeldava faasi indeks;  
k on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekut ­
sükli lõpuni läbitud faaside arv.  
Kui rakendatakse interpolatsioonimeetodit, on k katsesõiduki L 
üleminekutsükli lõpuni läbitud faaside arv. n  veh_L  
Kui sõidukiga H  n veh  H ja vajaduse korral interpolatsioonitüüpkonda 
kuuluva üksiksõidukiga  n veh  ind läbitud üleminekutsüklite arv on 
väiksem kui sõidukiga L n  veh_L  läbitud üleminekutsüklite arv, lisa ­
takse arvutusse sõiduki H ja vajaduse korral üksiksõiduki kinnitust ­
sükkel. Kinnitustsükli iga faasi CO  2 heite massi korrigeeritakse 
seejärel elektrienergia nullkulule  EC  DC;CD;j ¼ 0 vastavaks, kasu ­
tades käesoleva all-lisa 2. liite kohast CO  2 heitkoguste massi paran ­
duskoefitsienti.  
4.1.3.2. Kasulikkusteguriga kaalutud tahkete osakeste arv heitgaasis arvuta ­
takse järgmise valemi abil:  
PN weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF j Ü PN  CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF j Þ Ü PN  CS 
kus: 
PN weighted  on kasulikkusteguriga kaalutud tahkete osakeste arv 
heitgaasis (tahkete osakeste arv kilomeetri kohta);  
UF j on käesoleva all-lisa 5. liite kohase faasi j kasulikkus ­
tegur;  
PN CD,j on tahkete osakeste arv 7. all-lisa punkti 4 kohaselt 
määratud faasis j akutoiterežiimis 1. tüübi katse puhul 
(tahkete osakeste arv kilomeetri kohta);  
PN CS on käesoleva all-lisa punkti 4.1.1 kohaselt määratud 
tahkete osakeste arv heitgaasis aku laetust säilitava 1. 
tüübi katse puhul (tahkete osakeste arv kilomeetri 
kohta);  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 654  
j on vaadeldud faasi indeks;  
k on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekut ­
sükli n lõpuni läbitud faaside arv.  
4.1.3.3. Kasulikkusteguriga kaalutud tahked osakesed heitgaasis arvutatakse 
järgmise valemi abil:  
PM  weighted ¼ X  n c 
c¼1 ðUF c Ü PM  CD;c Þ þ ð1 Ä X  n c 
c¼1 UF c Þ Ü PM  CS 
kus: 
PM  weighted  on kasulikkusteguriga kaalutud tahked osakesed heit ­
gaasis (mg/km);  
UF c on käesoleva all-lisa 5. liite kohase tsükli c kasulikkus ­
tegur;  
PM  CD,c on 7. all-lisa punkti 3.3 kohaselt määratud tahkete 
osakeste mass tsüklis c akutoiterežiimis 1. tüübi katse 
puhul (mg/km);  
PM  CS on käesoleva all-lisa punkti 4.1.1 kohaselt määratud 
tahked osakesed heitgaasis (mg/km) aku laetust säili ­
tavas režiimis tehtud 1. tüübi katses;  
c on vaadeldava tsükli indeks;  
n c on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekut ­
sükli n lõpuni läbitud vaadeldavate WLTP katsetsüklite 
arv. 
4.2. Kütusekulu arvutamine  
4.2.1. Kütusekulu aku laetust säilitavas režiimis välise laadimisega ning 
välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite ja välise laadimiseta kütu ­
seelemendiga hübriidsõidukite puhul  
4.2.1.1. Kütusekulu aku laetust säilitavas režiimis välise laadimisega ja 
välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite puhul arvutatakse etapivii ­
siliselt tabeli A8/6 kohaselt.  
Tabel A8/6  
Lõpliku kütusekulu arvutamine aku laetust säilitavas režiimis välise laadimisega ja välise laadimiseta 
hübriidelektrisõidukite puhul  
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
Käesoleva all-lisa 
tabeli A8/5 etap ­
pide nr 6 ja 7 
väljund.  M i,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,7  , g/km; 
M CO2,CS,p,7  , g/km;  Kütusekulu arvu ­
tamine 7. all-lisa 
punkti 6 kohaselt 
Kütusekulu tuleb 
arvutada vaadel ­
dava tsükli ja 
selle faaside 
puhul eraldi.  FC CS,c,1  , l/100 km; 
FC CS,p,1  , l/100 km;  1 
„FC  CS 1. tüübi 
katse tulemused 
katsesõiduki 
puhul“  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 655  
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
Selleks: 
a) tuleb kasutada 
vaadeldava 
faasi või tsükli 
CO  2 väärtusi; 
b) tuleb kasutada 
kriitilist heit ­
kogust kogu 
tsükli ajal.  
Selle tabeli etapp 
nr 1.  Kummagi katsesõi ­
duki H ja L puhul: 
FC CS,c,1  , l/100 km; 
FC CS,p,1  , l/100 km;  Kütusekulu puhul 
kasutatakse selle 
tabeli etapis nr 1 
saadud väärtusi. 
Kütusekulu väär ­
tused ümardatakse 
kolme 
kümnendkohani.  FC CS,c,H  , l/100 km; 
FC CS,p,H  , l/100 km; 
ja kui katsetati 
sõidukit L: 
FC CS,c,L  , l/100 km; 
FC CS,p,L  , l/100 km;  2 
„interpolatsiooni ­
tüüpkonna 
tulemus“ 
lõplik kriitiliste 
heitkoguste 
tulemus  
Selle tabeli etapp 
nr 2.  FC CS,c,H  , l/100 km; 
FC CS,p,H  , l/100 km; 
ja kui katsetati 
sõidukit L: 
FC CS,c,L  , l/100 km; 
FC CS,p,L  , l/100 km;  Kütusekulu arvu ­
tamine käesoleva 
all-lisa punkti 
4.5.5.1 kohaselt 
interpolatsiooni ­
tüüpkonna üksik ­
sõidukite puhul. 
Kütusekulu väär ­
tusi ümardatakse 
tabeli A8/2 
kohaselt.  FC CS,c,ind  , l/100 km; 
FC CS,p,ind  , l/100 km;  3 
„üksiksõiduki 
tulemus“ 
lõplik kütusekulu 
tulemus  
4.2.1.2. Kütusekulu aku laetust säilitavas režiimis välise laadimiseta kütusee ­
lemendiga hübriidsõidukite puhul  
4.2.1.2.1. Aku laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüübi katse lõplike kütuse ­
kulu katsetulemuste arvutamise etapiviisilised juhised välise laadi ­
miseta kütuseelemendiga hübriidsõidukite puhul  
Tulemused tuleb arvutada tabelis A8/7 kirjeldatud järjestuses. Kõik 
tulbas „Väljund“ toodud kasutatavad tulemused tuleb registreerida. 
Tulbas „Protsess“ kirjeldatakse arvutamiseks kasutatavaid punkte 
või esitatakse lisaarvutused.  
Käesolevas tabelis kasutatakse valemite ja tulemuste puhul järgmisi 
tähistusi:  
c: täielik vaadeldav katsetsükkel;  
p: iga vaadeldav tsüklifaas;  
CS: aku laetust säilitav režiim  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 656  
Tabel A8/7  
Lõpliku kütusekulu arvutamine aku laetust säilitavas režiimis välise laadimiseta kütuseelemendiga 
hübriidsõidukite puhul  
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
Käesoleva all-lisa 7. 
liide Tasakaalustamata 
kütusekulu aku 
laetust säilitavas 
režiimis 
FC CS,nb , kg/ 
100 km  Kütusekulu aku 
laetust säilitavas 
režiimis käesoleva 
all-lisa 7. liite punkti 
2.2.6 kohaselt  FC CS,c,1  , kg/ 
100 km;  1 
Selle tabeli etapi nr 
1 väljund  FC CS,c,1  , kg/ 
100 km;  Laetava energiasal ­
vestussüsteemi elek ­
trienergia muutuse 
korrigeerimine 
8. all-lisa punktid 
4.2.1.2.2–4.2.1.2.3 
(k.a) FC CS,c,2  , kg/ 
100 km;  2 
Selle tabeli etapi nr 
2 väljund.  FC CS,c,2  , kg/ 
100 km;  ATCT korrigeerimine 
6.a all-lisa punkti 
3.8.2 kohaselt 
VII lisa kohaselt 
arvutatud 
halvenemistegurid  FC CS,c,3  , kg/ 
100 km;  3 
„ühe katse tulemus“  
Selle tabeli etapi nr 
3 väljund.  Iga katse puhul: 
FC CS,c,3  , kg/ 
100 km;  Katsete ja deklaree ­
ritud väärtuse 
keskväärtuse leid ­
mine vastavalt käes ­
oleva ja 6. all-lisa 
punktidele 
1.1.2–1.1.2.3 (k.a)  FC CS,c,4  , kg/ 
100 km;  4 
Selle tabeli etapi nr 
4 väljund.  FC CS,c,4  , kg/ 
100 km; 
FC CS,c,declared  , kg/ 
100 km  Faasiväärtuste ühtlus ­
tamine 
6. all-lisa punkt 
1.1.2.4 
Ning:  
FC CS;c5 ¼ 
FC CS;c;declared  FC CS,c,5  , kg/ 
100 km;  5 
„FC  CS 1. tüübi 
katse tulemused 
katsesõiduki puhul“  
4.2.1.2.2. Kui käesoleva all-lisa 2. liite punkti 1.1.4 kohast korrigeerimist ei 
kasutata, kasutatakse järgmist aku laetust säilitava režiimi kütuse ­
kulu: 
FC CS ¼ FC  CS;nb ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 657  
kus: 
FC CS on tabeli A8/7 etapi nr 2 kohaselt määratud kütusekulu aku 
laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüübi katses 
(kg/100 km);  
FC CS,nb on aku laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüübi katses 
tabeli A8/7 etapi nr 1 kohaselt määratud tasakaalustamata 
kütusekulu, mida ei ole energiajäägi suhtes korrigeeritud 
(kg/100 km).  
4.2.1.2.3. Kui kütusekulu korrigeerimine on nõutav käesoleva all-lisa 2. liite 
punkti 1.1.3 kohaselt või kui rakendati käesoleva all-lisa 2. liite 
punkti 1.1.4 kohast korrigeerimist, määratakse kütusekulu parandus ­
koefitsient kindlaks käesoleva all-lisa 2. liite punkti 2 kohaselt. 
Korrigeeritud kütusekulu aku laetust säilitavas režiimis määratakse 
kindlaks järgmise valemi abil: 
FC CS ¼ FC  CS;nb Ä K fuel;FCHV Ü EC  DC;CS 
kus: 
FC CS on tabeli A8/7 etapi nr 2 kohaselt määratud kütusekulu 
aku laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüübi katses 
(kg/100 km);  
FC CS,nb on aku laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüübi katses 
tabeli A8/7 etapi nr 1 kohaselt määratud tasakaalusta ­
mata kütusekulu, mida ei ole energiajäägi suhtes korri ­
geeritud (kg/100 km).  
EC DC,CS  on käesoleva all-lisa punkti 4.3 kohaselt arvutatud elek ­
trienergiakulu (Wh/km) aku laetust säilitavas režiimis 
tehtud 1. tüübi katses;  
K fuel,FCHV  on kütusekulu paranduskoefitsient käesoleva all-lisa 2. 
liite punkti 2.3.1 kohaselt ((kg/100 km)/(Wh/km)).  
4.2.2. Kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu akutoiterežiimis välise 
laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul  
Kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu akutoiterežiimis FC  CD arvu­
tatakse järgmise valemi abil: 
FC CD ¼ P k 
j¼1 ðUF j Ü FC  CD;j Þ 
P k 
j¼1 UF j 
kus: 
FC CD on kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu akutoitere ­ 
žiimis (l / 100 km);  
FC CD,j on akutoiterežiimis 1. tüübi katse faasi j 7. all-lisa punkti 
6 kohaselt määratud kütusekulu (l / 100 km);  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 658  
UF j on käesoleva all-lisa 5. liite kohase faasi j kasulikkus ­
tegur;  
j on vaadeldava faasi indeks;  
k on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekut ­
sükli lõpuni läbitud faaside arv.  
Kui rakendatakse interpolatsioonimeetodit, on k katsesõiduki L 
üleminekutsükli lõpuni läbitud faaside arv. n  veh_L  
Kui sõidukiga H  n veh  H ja vajaduse korral interpolatsioonitüüpkonda 
kuuluva üksiksõidukiga  n veh  ind läbitud üleminekutsüklite arv on 
väiksem kui sõidukiga L n  veh_L  läbitud üleminekutsüklite arv, lisa ­
takse arvutusse sõiduki H ja vajaduse korral üksiksõiduki kinnitust ­
sükkel. Kinnitustsükli iga faasi kütusekulu korrigeeritakse seejärel 
elektrienergia nullkulule  EC  DC;CD;j ¼ 0 vastavaks, kasutades käes ­
oleva all-lisa 2. liite kohast kütusekulu paranduskoefitsienti.  
4.2.3. Kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu välise laadimisega hübriide ­
lektrisõidukite puhul  
Kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu akutoiterežiimis ja aku 
laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüübi katses arvutatakse järgmise 
valemi abil: 
FC weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF j Ü FC  CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF j Þ Ü FC  CS 
kus: 
FC weighted  on kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu (l / 100 km);  
UF j on käesoleva all-lisa 5. liite kohase faasi j kasulikkus ­
tegur;  
FC CD,j on akutoiterežiimis 1. tüübi katse faasi j 7. all-lisa punkti 
6 kohaselt määratud kütusekulu (l / 100 km);  
FC CS on tabeli A8/6 etapi nr 1 kohaselt määratud kütusekulu (l 
/ 100 km);  
j on vaadeldud faasi indeks;  
k on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekut ­
sükli lõpuni läbitud faaside arv.  
Kui rakendatakse interpolatsioonimeetodit, on k katsesõiduki L 
üleminekutsükli lõpuni läbitud faaside arv. n  veh_L ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 659  
Kui sõidukiga H  n veh  H ja vajaduse korral interpolatsioonitüüpkonda 
kuuluva üksiksõidukiga  n veh  ind läbitud üleminekutsüklite arv on 
väiksem kui sõidukiga L n  veh_L  läbitud üleminekutsüklite arv, lisa ­
takse arvutusse sõiduki H ja vajaduse korral üksiksõiduki kinnitust ­
sükkel. Kinnitustsükli iga faasi kütusekulu korrigeeritakse seejärel 
elektrienergia nullkulule  EC  DC;CD;j ¼ 0 vastavaks, kasutades käes ­
oleva all-lisa 2. liite kohast kütusekulu paranduskoefitsienti.  
4.3. Elektrienergiakulu arvutamine  
Elektrienergiakulu määramiseks käesoleva all-lisa 3. liite kohaselt 
määratud voolu ja pinge põhjal kasutatakse järgmisi valemeid: 
EC DC;j ¼ ΔE REESS ;j 
d j 
kus: 
EC DC,j on elektrienergiakulu vaadeldud perioodil j laetava ener ­
giasalvestussüsteemi tühjenemise põhjal (Wh/km);  
ΔE REESS,j  on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide elektri ­
energia muutus vaadeldud perioodil j (Wh);  
d j on vaadeldud ajavahemikus j läbitud vahemaa (km);  
ja 
ΔE REESS ;j ¼ X  n 
j¼1 ΔE REESS ;j;i 
kus: 
ΔE REESS,j,i  : on laetava energiasalvestussüsteemi i elektrienergia 
muutus vaadeldud perioodil j (Wh);  
ja 
ΔE REESS ;j;i ¼ 1 
3600 Ü Z t end 
t 0 UðtÞ REESS ;j;i Ü IðtÞ j;i dt 
kus: 
U(t)  REESS,j,i  on käesoleva all-lisa 3. liite kohaselt määratud laetava 
energiasalvestussüsteemi i pinge vaadeldud perioodil 
j (V);  
t 0 on aeg vaadeldud perioodi j alguses (s);  
t end on aeg vaadeldud perioodi j lõpus (s);  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 660  
I(t) j,i on käesoleva all-lisa 3. liite kohaselt määratud laetava 
energiasalvestussüsteemi i elektrivool vaadeldud 
perioodil j (A);  
i on vaadeldud laetava energiasalvestussüsteemi indeks;  
n on laetava energiasalvestussüsteemi koguarv;  
j on vaadeldud perioodi indeks, kus ajavahemik on 
ükskõik milline faaside või tsüklite kombinatsioon;  
1 
3600 on tegur Ws-ide teisendamiseks Wh-deks.  
4.3.1. Vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev kasulikkusteguriga 
kaalutud elektrienergiakulu akutoiterežiimis välise laadimisega 
hübriidelektrisõidukite puhul  
Kasulikkusteguriga kaalutud akutoiterežiimi elektrienergiakulu, mis 
põhineb vooluvõrgust laetud elektrienergial, arvutatakse järgmise 
valemi abil: 
EC AC;CD ¼ P k 
j¼1 ðUF j Ü EC  AC;CD;j Þ 
P k 
j¼1 UF j 
kus: 
EC AC,CD  on vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev kasulik ­
kusteguriga kaalutud elektrienergiakulu akutoiterežiimis 
(Wh/km);  
UF j on käesoleva all-lisa 5. liite kohase faasi j kasulikkus ­
tegur;  
EC AC,CD,j  on faasi j vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev 
elektrienergiakulu (Wh/km);  
ja 
EC AC;CD;j ¼ EC  CD;CD;j Ü E AC P k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
kus: 
EC DC,CD,j  on käesoleva all-lisa punkti 4.3 kohane laetava energia ­
salvestussüsteemi tühjenemisel põhinev elektrienergia ­
kulu akutoiterežiimis 1. tüübi katse faasis j (Wh/km);  
E AC on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.6 kohaselt kindlaks 
määratud vooluvõrgust laetud elektrienergia (Wh);  
ΔE REESS,j  on käesoleva all-lisa punkti 4.3 kohaselt kindlaks 
määratud kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide 
elektrienergia muutus perioodil j (Wh);  
j on vaadeldud faasi indeks;  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 661  
k on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekut ­
sükli lõpuni sõidukiga L n  veh_L  läbitud faaside arv.  
4.3.2. Vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev kasulikkusteguriga 
kaalutud elektrienergiakulu välise laadimisega hübriidelektrisõidu ­
kite puhul  
Kasulikkusteguriga kaalutud elektrienergiakulu, mis põhineb voolu ­
võrgust laetud elektrienergial, arvutatakse järgmise valemi abil: 
EC AC;weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF j Ü EC  AC;CD;j Þ 
kus: 
EC AC,weighted  on vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev kasu ­
likkusteguriga kaalutud elektrienergiakulu (Wh/km);  
UF j on käesoleva all-lisa 5. liite kohase faasi j kasulik ­
kustegur;  
EC AC,CD,j  on käesoleva all-lisa punkti 4.3.1 kohase faasi j 
vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev elektrie ­
nergiakulu (Wh/km);  
j on vaadeldud faasi indeks;  
k on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.4 kohase ülemine ­
kutsükli lõpuni sõidukiga L n  veh_L  läbitud faaside arv.  
4.3.3. Elektrienergia kulu välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul  
4.3.3.1. Tsüklispetsiifilise elektrienergiakulu määramine  
Vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev elektrienergiakulu ja 
EAER arvutatakse järgmise valemi abil: 
EC ¼ E AC 
EAER  
kus: 
EC on vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev kasutatava 
WLTP katsetsükli elektrienergiakulu ja EAER (Wh/km);  
E AC on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.6 kohane vooluvõrgust 
laetud elektrienergia (Wh);  
EAER on käesoleva all-lisa punkti 4.4.4.1 kohane EAER (km).  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 662  
4.3.3.2. Faasispetsiifilise elektrienergiakulu määramine  
Vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev faasispetsiifiline elek ­
trienergiakulu ja faasispetsiifiline EAER arvutatakse järgmise valemi 
abil: 
EC p ¼ E AC 
EAER  p 
kus: 
EC P : on vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev faasispet ­
siifiline elektrienergiakulu ja EAER (Wh/km):  
E AC : on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.6 kohane vooluvõrgust 
laetud elektrienergia (Wh);  
EAER  P : on käesoleva all-lisa punkti 4.4.4.2 kohane faasispetsiifi ­
line EAER (km).  
4.3.4. Täiselektrisõidukite elektrienergiakulu  
4.3.4.1. Käesolevas punktis määratud elektrienergiakulu arvutatakse üksnes 
siis, kui sõiduk jäi kasutatavas katsetsüklis 6. all-lisa punkti 1.2.6.6 
kohaste kiiruskõvera kõrvalekallete piiresse kogu vaadeldud 
perioodi jooksul.  
4.3.4.2. Kasutatava WLTP katsetsükli elektrienergiakulu määramine  
Vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev kasutatava WLTP 
katsetsükli elektrienergiakulu ja täiselektrisõiduki sõiduulatus 
(PER) arvutatakse järgmise valemi abil: 
EC WLTC ¼ E AC 
PER  WLTC  
kus: 
EC WLTC  on vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev kasuta ­
tava WLTP katsetsükli elektrienergiakulu ja kasutatava 
WLTP katsetsükli PER (Wh/km);  
E AC on käesoleva all-lisa punkti 3.4.4.3 kohane vooluvõr ­
gust laetud elektrienergia (Wh);  
PER  WLTC  on käesoleva all-lisa punkti 4.4.2.1.1 või punkti 
4.4.2.2.1 kohaselt arvutatud kasutatava WLTP katset ­
sükli PER sõltuvalt täiselektrisõiduki katsemenetlusest, 
mida tuleb kasutada (km).  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 663  
4.3.4.3. Kasutatava WLTP linnasõidu katsetsükli elektrienergiakulu määra ­
mine  
Vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev kasutatava WLTP 
linnasõidu katsetsükli elektrienergiakulu ja PER arvutatakse järg ­
mise valemi abil: 
EC city ¼ E AC 
PER  city 
kus: 
EC city on vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev kasutatava 
WLTP linnasõidu katsetsükli elektrienergiakulu ja PER 
(Wh/km);  
E AC on käesoleva all-lisa punkti 3.4.4.3 kohane vooluvõrgust 
laetud elektrienergia (Wh);  
PER  city on käesoleva all-lisa punkti 4.4.2.1.2 või punkti 4.4.2.2.2 
kohaselt arvutatud kasutatava WLTP linnakatsetsükli PER 
sõltuvalt täiselektrisõiduki katsemenetlusest, mida tuleb 
kasutada (km).  
4.3.4.4. Faasispetsiifiliste väärtuste elektrienergiakulu arvutamine  
Vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev faasi elektrienergiakulu 
ja faasispetsiifiline PER arvutatakse järgmise valemi abil: 
EC p ¼ E AC 
PER  p 
kus: 
EC p on vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev faasi p elek ­
trienergiakulu ja faasispetsiifiline PER (Wh/km);  
E AC on käesoleva all-lisa punkti 3.4.4.3 kohane vooluvõrgust 
laetud elektrienergia (Wh);  
PER  p on käesoleva all-lisa punkti 4.4.2.1.3 või punkti 4.4.2.2.3 
kohaselt arvutatud faasispetsiifiline PER sõltuvalt täiselek ­
trisõiduki katsemenetlusest, mida kasutati (km).  
4.4. Elektrirežiimi sõiduulatuste arvutamine  
4.4.1. Sõiduulatused üksnes elektrirežiimis AER ja AER  city välise laadimi ­
sega hübriidelektrisõidukite puhul  
4.4.1.1. Sõiduulatus üksnes elektrirežiimis AER  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 664  
Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite AER määratakse kindlaks 
käesoleva all-lisa punktis 3.2.4.3 kirjeldatud akutoiterežiimis 1. 
tüübi katses 1. valikuvõimaluse katseseeria osana ja sellele on 
viidatud käesoleva all-lisa punktis 3.2.6.1 kui 3. valikuvõimaluse 
katseseeria osale, läbides käesoleva all-lisa punkti 1.4.2.1 kohase 
kasutatava WLTP katsetsükli. AER on määratletud kui vahemaa, 
mis läbitakse akutoiterežiimis 1. tüübi katse algusest kuni ajahet ­
keni, mil sisepõlemismootor hakkab kütust tarbima.  
4.4.1.2. Sõiduulatus linnasõidul üksnes elektrirežiimis AER  city 
4.4.1.2.1. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite sõiduulatus linnasõidul 
üksnes elektrirežiimis AER  city määratakse käesoleva all-lisa punktis 
3.2.4.3 kirjeldatud 1. tüübi katses akutoiterežiimil 1. valikuvõima ­
luse katseseeria osana ja sellele on viidatud käesoleva all-lisa 
punktis 3.2.6.1 kui 3. valikuvõimaluse katseseeria osale, läbides 
käesoleva all-lisa punkti 1.4.2.2 kohase kasutatava WLTP linnasõidu 
katsetsükli. AER  city määratletakse vahemaana, mis läbitakse akutoi ­
terežiimis 1. tüübi katse algusest kuni ajahetkeni, mil sisepõlemis ­
mootor hakkab kütust tarbima.  
4.4.1.2.2. Käesoleva all-lisa punkti 4.4.1.2.1 alternatiivina võib sõiduulatuse 
linnasõidul üksnes elektrirežiimis AER  city määrata käesoleva all- 
lisa punktis 3.2.4.3 kirjeldatud akutoiterežiimis 1. tüübi katse põhjal, 
mille käigus läbitakse käesoleva all-lisa punkti 1.4.2.1 kohased 
kasutatavad WLTP katsetsüklid. Sel juhul tuleb ära jätta akutoitere ­ 
žiimis 1. tüübi katse, mille käigus läbitakse kasutatav WLTP linna ­
sõidu katsetsükkel, ja sõiduulatus linnasõidul üksnes elektrirežiimis 
AER  city arvutatakse järgmise valemi abil:  
AER  city ¼ UBE  city 
EC DC;city 
kus: 
UBE  city on laetava energiasalvestussüsteemi kasutatav energia, 
mis määratakse kasutatavate WLTP katsetsüklite läbi ­
misel käesoleva all-lisa punktis 3.2.4.3 kirjeldatud akutoi ­
terežiimis 1. tüübi katse algusest kuni ajahetkeni, mil 
sisepõlemismootor hakkab kütust tarbima (Wh);  
EC DC,city  on käesoleva all-lisa punktis 3.2.4.3 kirjeldatud akutoite ­
režiimis 1. tüübi katse ainult elektrirežiimis läbitavate 
rakendatavate WLTP linnasõidu katsetsüklite kaalutud 
elektrienergiakulu, läbides kasutatava (kasutatavad) 
WLTP katsetsüklit (katsetsükleid) (Wh/km);  
ja 
UBE  city ¼ X  k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
kus: 
ΔE REESS,j  on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide elektri ­
energia muutus faasis j (Wh);  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 665  
j on vaadeldud faasi indeks;  
k on faaside arv, mis läbitakse katse algusest kuni faasini 
(v.a), mil sisepõlemismootor hakkab tarbima kütust;  
ja 
EC DC;city ¼ X  n city;pe 
j¼1 EC DC;city;j Ü K city;j 
kus: 
EC DC,city,j  on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.3 kohase akutoitere ­ 
žiimis 1. tüübi katse j. ainult elektrirežiimis läbitava 
kasutatava WLTP linnasõidu katsetsükli elektrienergia ­
kulu, läbides kasutatavaid WLTP katsetsükleid 
(Wh/km);  
K city,j on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.3 kohase akutoitere ­ 
žiimis 1. tüübi katse j. ainult elektrirežiimis läbitava 
kasutatava WLTP linnasõidu katsetsükli kaalumistegur, 
läbides kasutatavaid WLTP katsetsükleid;  
j on ainult elektrirežiimis läbitud vaadeldud kasutatava 
WLTP linnasõidu katsetsükli indeks;  
n city,pe  on ainult elektrirežiimis läbitud kasutatavate WLTP 
linnasõidu katsetsüklite arv;  
ja 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  city 
kus: 
ΔE REESS,city,1  on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide elek ­
trienergia muutus akutoiterežiimis 1. tüübi katse esimese kasutatava 
WLTP linnasõidu katsetsükli vältel (Wh);  
ja 
K city;j ¼ 1 Ä K city;1 
n city;pe Ä 1 mille puhul j ¼ 2 to n  city;pe · 
4.4.2. Täiselektrisõidukite sõiduulatus PER  
Käesolevas punktis määratud sõiduulatused arvutatakse üksnes siis, 
kui sõiduk jäi kasutatavas WLTP katsetsüklis 6. all-lisa punkti 
1.2.6.6 kohaste kiiruskõvera kõrvalekallete piiresse kogu vaadeldud 
perioodi jooksul.  
4.4.2.1. PERi määramine, kui rakendatakse lühendatud 1. tüübi katsemenet ­
lust ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 666  
4.4.2.1.1. Täiselektrisõidukite sõiduulatus kasutatava WLTP katsetsükli 
PER  WLTC  puhul arvutatakse käesoleva all-lisa punktis 3.4.4.2 kirjel ­
datud lühendatud 1. tüübi katses järgmiste valemite abil:  
PER  WLTC ¼ UBE  STP 
EC DC;WLTC  
kus: 
UBE  STP on laetava energiasalvestussüsteemi kasutatav energia, 
mis määratakse lühendatud 1. tüübi katsemenetluse 
algusest kuni käesoleva all-lisa punktis 3.4.4.2.3 
määratletud seiskumiskriteeriumini (Wh);  
EC DC,WLTC  on kaalutud elektrienergiakulu lühendatud 1. tüübi 
katsemenetluse 1. tüübi katses kasutatavates WLTP 
katsetsüklites DS  1 ja DS  2 (Wh/km);  
ja 
UBE  STP ¼ ΔE REESS ;DS 1 þ ΔE REESS ;DS 2 þ ΔE REESS ;CSS  M þ ΔE REESS ;CCS  E 
kus: 
ΔE REESS ;DS 1 on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide 
elektrienergia muutus lühendatud 1. tüübi katseme ­
netluses DS  1 ajal (Wh);  
ΔE REESS ;DS 2 on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide 
elektrienergia muutus lühendatud 1. tüübi katseme ­
netluses DS  2 ajal (Wh);  
ΔE REESS ;CSS  M on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide 
elektrienergia muutus lühendatud 1. tüübi katseme ­
netluses CSS  M ajal (Wh);  
ΔE REESS ;CSS  E on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide 
elektrienergia muutus lühendatud 1. tüübi katseme ­
netluses CSS  E ajal (Wh);  
ja 
EC DC;WLTC ¼ X  2 
j¼1 EC DC;WLTC ;j Ü K WLTC ;j 
kus: 
EC DC,WLTC,j  on elektrienergiakulu kasutatava WLTP katsetsükli 
DS j puhul käesoleva all-lisa punkti 4.3 kohases 
lühendatud 1. tüübi katsemenetluses (Wh/km);  
k WLTC,j  on lühendatud 1. tüübi katsemenetluses kasutatava 
WLTP katsetsükli DS  j kaalumistegur;  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 667  
ja 
K WLTC ;1 ¼ ΔE REESS ;WLTC ;1 
UBE  STP and K  WLTC ;2 ¼ 1 Ä K WLTC ;1 
kus: 
K WLTC,j  on lühendatud 1. tüübi katsemenetluses kasutatava 
WLTP katsetsükli DS  j kaalumistegur;  
ΔE REESS,WLTC,1  on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide 
elektrienergia muutus lühendatud 1. tüübi katseme ­
netluses kasutatava WLTP katsetsükli DS  1 vältel 
(Wh);  
4.4.2.1.2. Täiselektrisõidukite sõiduulatus kasutatava WLTP linnasõidu katset ­
sükli PER  city puhul arvutatakse käesoleva all-lisa punktis 3.4.4.2 
kirjeldatud lühendatud 1. tüübi katsemenetluses järgmiste valemite 
abil: 
PER  city ¼ UBE  STP 
EC DC;city 
kus: 
UBE  STP on käesoleva all-lisa punkti 4.4.2.1.1 kohane laetava 
energiasalvestussüsteemi kasutatav energia (Wh);  
EC DC,city  on kaalutud elektrienergiakulu lühendatud 1. tüübi katse ­
menetluse DS  1 ja DS  2 kasutatava WLTP linnasõidu 
katsetsükli puhul (Wh/km);  
ja 
EC DC;city ¼ X  4 
j¼1 EC DC;city;j Ü K city;j 
kus: 
EC DC,city,j  on elektrienergiakulu kasutatava WLTP linnasõidu 
katsetsükli puhul, kus käesoleva all-lisa punkti 4.3 
kohane esimene kasutatav WLTP linnasõidu katsetsükkel 
DS 1 on esitatud kui j = 1, teine kasutatav WLTP linna ­
sõidu katsetsükkel DS  1 on esitatud kui j = 2, esimene 
kasutatav WLTP linnasõidu katsetsükkel DS  2 on esitatud 
kui j = 3 ja teine kasutatav WLTP linnasõidu katset ­
sükkel DS  2 on esitatud kui j = 4 (Wh/km);  
K city,j on kaalumistegur kasutatava WLTP linnasõidu katset ­
sükli puhul, kus esimene kasutatav WLTP linnasõidu 
katsetsükkel DS  1 on esitatud kui j = 1, teine kasutatav 
WLTP linnasõidu katsetsükkel DS  1 on esitatud kui j = 2, 
esimene kasutatav WLTP linnasõidu katsetsükkel DS  2 
on esitatud kui j = 3 ja teine kasutatav WLTP linnasõidu 
katsetsükkel DS  2 on esitatud kui j = 4;  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 668  
ja 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  STP and K  city;j ¼ 1 Ä K city;1 
3 for j ¼ 2 … 4  
kus: 
ΔE REESS,city,1  on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide elek ­
trienergia muutus lühendatud 1. tüübi katsemenetluse 
esimese kasutatava WLTP linnasõidu katsetsükli DS  1 
vältel (Wh).  
4.4.2.1.3. Faasispetsiifiline täiselektrisõidukite sõiduulatus ainult elektrire ­ 
žiimis PER  p arvutatakse käesoleva all-lisa punktis 3.4.4.2 kirjeldatud 
1. tüübi katses järgmiste valemite abil:  
PER  p ¼ UBE  STP 
EC DC;p 
kus: 
UBE  UBE on käesoleva all-lisa punkti 4.4.2.1.1 kohane laetava 
energiasalvestussüsteemi kasutatav energia (Wh);  
EC DC,p on kaalutud elektrienergiakulu lühendatud 1. tüübi 
katsemenetluse DS  1 ja DS  2 ühe faasi puhul (Wh/km);  
Kui faas p = madal ja faas p = keskmine, tuleb kasutada järgmisi 
valemeid:  
EC DC;p ¼ X  4 
j¼1 EC DC;p;j Ü K p;j 
kus: 
EC DC,p,j  on elektrienergiakulu faasi p puhul, kus käesoleva all- 
lisa punkti 4.3 kohase lühendatud 1. tüübi katseme ­
netluse esimene faasi p DS  1 on esitatud kui j = 1, 
teine faasi p DS  1 on esitatud kui j = 2, esimene faasi 
p DS  2 on esitatud kui j = 3 ja teine faasi p DS  2 on 
esitatud kui j = 4 (Wh/km);  
K p,j on kaalumistegur faasi p puhul, kus lühendatud 1. 
tüübi katsemenetluse esimene faasi p DS  1 on esitatud 
kui j = 1, teine faasi p DS  1 on esitatud kui j = 2, 
esimene faasi p DS  2 on esitatud kui j = 3 ja teine 
faasi p DS  2 on esitatud kui j = 4;  
ja 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  STP and K  p;j ¼ 1 Ä K p;1 
3 for j ¼ 2 … 4  
kus: 
ΔE REESS,p,1  : on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide elek ­
trienergia muutus lühendatud 1. tüübi katsemenetluse 
DS 1 esimese faasi p vältel (Wh).  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 669  
Kui faas p = suur ja faas p = eriti suur, tuleb kasutada järgmisi 
valemeid:  
EC DC;p ¼ X  2 
j¼1 EC DC;p;j Ü K p;j 
kus: 
EC DC,p,j  on käesoleva all-lisa punkti 4.3 kohase lühendatud 1. tüübi 
katsemenetluse DS  j faasi p elektrienergiakulu (Wh/km);  
k p,j on lühendatud 1. tüübi katsemenetluse DS  j faasi p kaalu ­
mistegur;  
ja 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  STP and K  p;2 ¼ 1 Ä K p;1 
kus: 
ΔE REESS,p,1  on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide elektri ­
energia muutus lühendatud 1. tüübi katsemenetluse 
DS 1 esimese faasi p vältel (Wh).  
4.4.2.2. PERi määramine, kui rakendatakse järjestikuse tsükliga 1. tüübi 
katsemenetlust  
4.4.2.2.1. Täiselektrisõidukite sõiduulatus kasutatava WLTP katsetsükli 
PER  WLTP  puhul arvutatakse käesoleva all-lisa punktis 3.4.4.1 kirjel ­
datud 1. tüübi katses järgmiste valemite abil:  
PER  WLTC ¼ UBE  CCP 
EC DC;WLTC  
kus: 
UBE  CCP on laetava energiasalvestussüsteemi kasutatav energia, 
mis määratakse järjestikuse tsükliga 1. tüübi katseme ­
netluse algusest kuni käesoleva all-lisa punkti 
3.4.4.1.3 kohase seiskumiskriteeriumini (Wh);  
EC DC,WLTC  on elektrienergiakulu järjestikuse tsükliga 1. tüübi 
katsemenetluses täielikult läbitud kasutatavate WLTP 
katsetsüklite põhjal määratud kasutatava WLTP katset ­
sükli puhul (Wh/km);  
ja 
UBE  CCP ¼ X  k 
j¼1 ΔE REESS ;j ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 670  
kus: 
ΔE REESS,j  on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide elektri ­
energia muutus järjestikuse tsükliga 1. tüübi katseme ­
netluse faasi j ajal (Wh);  
j on vaadeldud faasi indeks;  
k on faaside arv, mis on läbitud algusest kuni faasini 
(k.a), mil saavutatakse seiskumiskriteerium;  
ja 
EC DC;WLTC ¼ X  n WLTC  
j¼1 EC DC;WLTC ;j Ü K WLTC ;j 
kus: 
EC DC,WLTC,j  on elektrienergiakulu kasutatava WLTP katsetsükli j 
puhul käesoleva all-lisa punkti 4.3 kohases järjestikuse 
tsükliga 1. tüübi katsemenetluses (Wh/km);  
K WLTC,j  on kaalumistegur kasutatava WLTP katsetsükli j puhul 
järjestikuse tsükliga 1. tüübi katsemenetluses;  
j on kasutatava WLTP katsetsükli indeks;  
n WLTC  on täielike läbitud kasutatavate WLTP katsetsüklite 
koguarv;  
ja 
K WLTC ;1 ¼ ΔE REESS ;WLTC ;1 
UBE  CCP and K  WLTC ;j ¼ 1 Ä K WLTC ;1 
n WLTC Ä 1 for j ¼ 2 … n  WLTC  
kus: 
ΔE REESS,WLTC,1  on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide 
elektrienergia muutus järjestikuses 1. tüübi katset ­
sükli menetluses esimese kasutatava WLTP katset ­
sükli vältel (Wh);  
4.4.2.2.2. Täiselektrisõidukite sõiduulatus WLTP linnasõidu katsetsükli 
PER  city puhul arvutatakse käesoleva all-lisa punktis 3.4.4.1 kirjel ­
datud 1. tüübi katses järgmiste valemite abil:  
PER  city ¼ UBE  CCP 
EC DC;city 
kus: 
UBE  CCP on käesoleva all-lisa punkti 4.4.2.2.1 kohane laetava 
energiasalvestussüsteemi kasutatav energia (Wh);  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 671  
EC DC,city  on elektrienergiakulu järjestikuse tsükliga 1. tüübi katse ­
menetluses täielikult läbitud kasutatavate WLTP linna ­
sõidu katsetsüklite põhjal määratud kasutatava WLTP 
linnasõidu katsetsükli puhul (Wh/km);  
ja 
EC DC;city ¼ X  n city 
j¼1 EC DC;city;jÜ K city;j 
kus: 
EC DC,city,j  on elektrienergiakulu kasutatava WLTP linnasõidu 
katsetsükli j puhul käesoleva all-lisa punkti 4.3 kohases 
järjestikuse tsükliga 1. tüübi katsemenetluses k 
(Wh/km);  
K city,j on järjestikuse tsükliga 1. tüübi katsemenetluses kasu ­
tatava WLTP linnasõidu katsetsükli j kaalumistegur;  
j on rakendatava WLTP linnasõidu katsetsükli indeks;  
n city on täielike läbitud kasutatavate WLTP linnasõidu 
katsetsüklite koguarv;  
ja 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  CCP and K  city;j ¼ 1 Ä K city;1 
n city Ä 1 for j ¼ 2 … n  city 
kus: 
ΔE REESS,city,1  on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide elek ­
trienergia muutus järjestikuse tsükliga 1. tüübi katse ­
menetluses esimese kasutatava WLTP linnasõidu 
katsetsükli vältel (Wh);  
4.4.2.2.3. Faasispetsiifiline täiselektrisõidukite sõiduulatus PER  p arvutatakse 
käesoleva all-lisa punktis 3.4.4.1 kirjeldatud 1. tüübi katses järg ­
miste valemite abil:  
PER  p ¼ UBE  CCP 
EC DC;p 
kus: 
UBE  CCP on käesoleva all-lisa punkti 4.4.2.2.1 kohane laetava 
energiasalvestussüsteemi kasutatav energia (Wh);  
EC DC,p on elektrienergiakulu järjestikuse tsükliga 1. tüübi katse ­
menetluses täielikult läbitud faaside p põhjal määratud 
vaadeldud faasi p puhul (Wh/km);  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 672  
ja 
EC DC;p ¼ X  n p 
j¼1 EC DC;p;j Ü K p;j 
kus: 
EC DC,p,j  on käesoleva all-lisa punkti 4.3 kohases järjestikuse 
tsükliga 1. tüübi katsemenetluses vaadeldud faasi p j. elek ­
trienergiakulu (Wh/km);  
k p,j on kaalumistegur järjestikuse tsükliga 1. tüübi katsemenet ­
luses vaadeldud faasi p puhul;  
j on vaadeldud faasi p indeks;  
n p on täielike WLTC faaside p koguarv;  
ja 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  CCP and K  p;j ¼ 1 Ä K p;1 
n p Ä 1 for j ¼ 2 … n  p 
kus: 
ΔE REESS,p,1  on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide elektri ­
energia muutus järjestikuse tsükliga 1. tüübi katseme ­
netluse esimese läbitud faasi p vältel (Wh);  
4.4.3. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite sõiduulatus akutoitere ­ 
žiimis tsüklites  
Sõiduulatus akutoiterežiimis tsüklis R  CDC määratakse käesoleva all- 
lisa punktis 3.2.4.3 kirjeldatud akutoiterežiimis 1. tüübi katses 1. 
valikuvõimaluse katseseeria osana ja sellele on viidatud käesoleva 
all-lisa punktis 3.2.6.1 kui 3. valikuvõimaluse katseseeria osale. 
R CDC on vahemaa, mis läbitakse akutoiterežiimis 1. tüübi katse 
algusest käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekutsükli 
lõpuni.  
4.4.4. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite üksnes elektrilises 
režiimis sõiduulatuse ekvivalent (EAER)  
4.4.4.1. Tsüklispetsiifilise EAERi määramine  
Tsüklispetsiifiline EAER arvutatakse järgmise valemi abil:  
EAER ¼ Í M CO2;CS Ä M CO2;CD;avg 
M CO2;CS Î 
Ü R CDC 
kus: 
EAER on tsüklispetsiifiline EAER (km);  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 673  
M CO2,CS  on tabeli A8/5 etapi nr 7 kohane CO  2 heite mass aku 
laetust säilitavas režiimis (g/km);  
M CO2,CD,avg  on akutoiterežiimis mõõdetud aritmeetiline keskmine 
CO  2 heite mass vastavalt alltoodud valemile (g/km);  
R CDC on käesoleva all-lisa punkti 4.4.2 kohane sõiduulatus 
(km) akutoiterežiimis tsüklites (km).  
ja 
M CO2;CD;avg ¼ P k 
j¼1 ðM CO2;CD;j Ü d j Þ 
P k 
j¼1 d j 
kus: 
M CO2,CD,avg  on akutoiterežiimis mõõdetud aritmeetiline keskmine 
CO  2 heite mass (g/km);  
M CO2,CD,j  on akutoiterežiimis 1. tüübi katse faasi j 7. all-lisa 
punkti 3.2.1 kohaselt määratud CO  2 heite mass 
(g/km);  
dj on akutoiterežiimis 1. tüübi katse faasis j läbitud 
vahemaa (km);  
j on vaadeldud faasi indeks;  
k on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.4 kohase ülemine ­
kutsükli n lõpuni läbitud faaside arv.  
4.4.4.2. Faasispetsiifilise EAERi määramine  
Faasispetsiifiline EAER arvutatakse järgmise valemi abil:  
EAER  p ¼ Í M CO2;CSp Ä M CO2;CD;avg;p 
M CO2;CS;p Î 
Ü P k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
EC DC;CD;p 
kus: 
EAER  p on faasispetsiifiline EAER vaadeldud faasi p puhul 
(km);  
M CO2,CS,p  on tabeli A8/5 etapi nr 7 kohaselt määratud faasispetsii ­
filise CO  2 heite mass vaadeldud faasis p aku laetust 
säilitavas režiimis tehtud 1. tüübi katses (g/km);  
ΔE REESS,j  on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide elektri ­
energia muutused vaadeldud faasis j (Wh);  
EC DC,CD,p  on elektrienergiakulu vaadeldud faasis j laetava energia ­
salvestussüsteemi tühjenemise põhjal (Wh/km);  
j on vaadeldud faasi indeks;  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 674  
k on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.4 kohaselt üleminekut ­
sükli n lõpuni läbitud faaside arv;  
ja 
M CO2;CD;avg;p ¼ P n c 
c¼1 ðM CO2;CD;p;c Ü d p;c Þ P n c 
c¼1 d p;c 
kus: 
M CO2,CD,avg,p  on aritmeetiline keskmine CO  2 heite mass akutoitere ­ 
žiimis vaadeldud faasi p puhul (g/km);  
M CO2,CD,p,c  on akutoiterežiimis 1. tüübi katse tsükli c faasi p 7. 
all-lisa punkti 3.2.1 kohaselt määratud CO  2 heite 
mass (g/km);  
d p,c on akutoiterežiimis 1. tüübi katse tsükli c vaadeldud 
faasis p läbitud vahemaa (km);  
c on vaadeldud kasutatava WLTP katsetsükli indeks;  
p on faasi indeks kasutatavas WLTP katsetsüklis.  
n c on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.4 kohase ülemine ­
kutsükli n lõpuni läbitud kasutatavate WLTP katset ­
süklite arv;  
ja 
E C  DC;CD;P ¼ P nc 
c¼1 EC DC;CD;P;C Ü d p;c P nc 
c¼1 d p;c 
kus: 
EC DC,CD,P  on elektrienergiakulu vaadeldud faasis p akutoitere ­ 
žiimis 1. tüübi katses laetava energiasalvestussüsteemi 
tühjenemise põhjal (Wh/km);  
EC DC,CD,P,C  on tsükli c vaadeldud faasi p elektrienergiakulu käes ­
oleva all-lisa punkti 4.3 kohases akutoiterežiimis 1. 
tüübi katses laetava energiasalvestussüsteemi tühjene ­
mise põhjal (Wh/km);  
d p,c on akutoiterežiimis 1. tüübi katse tsükli c vaadeldud 
faasis p läbitud vahemaa (km);  
c on vaadeldud kasutatava WLTP katsetsükli indeks;  
p on faasi indeks kasutatavas WLTP katsetsüklis.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 675  
n c on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.4 kohase ülemine ­
kutsükli n lõpuni läbitud kasutatavate WLTP katsetsü ­
klite arv.  
Vaadeldud faasiväärtused on väikese kiiruse faas, keskmise kiiruse 
faas, suure kiiruse faas, eriti suure kiiruse faas ja linnasõidutsükkel.  
4.4.5. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite tegelik sõiduulatus akutoi ­
terežiimis  
Tegelik sõiduulatus akutoiterežiimis arvutatakse järgmise valemi 
abil: 
R CDA ¼ X  nÄ1 
c¼1 d c þ Í M CO2;CS Ä M CO2;n;cycle 
M CO2;CS Ä M CO2;CD;avg;nÄ1 Î 
Ü d n 
kus: 
R CDA on tegelik sõiduulatus akutoiterežiimis (km);  
M CO2,CS  on tabeli A8/5 etapi nr 7 kohane CO  2 heite mass 
aku laetust säilitavas režiimis (g/km);  
M CO2,n,cycle  on CO  2 heite mass kasutatavas WLTP katsetsüklis 
n akutoiterežiimis 1. tüübi katses (g/km);  
M CO2,CD,avg,n–1  on aritmeetiline keskmine CO  2 heite mass akutoi ­
terežiimis 1. tüübi katse algusest kuni kasutatava 
WLTP katsetsüklini (n-1) (k.a) (g/km);  
d c on akutoiterežiimis 1. tüübi katses kasutatavas 
WLTP katsetsüklis c läbitud vahemaa (km);  
d n on akutoiterežiimis 1. tüübi katses kasutatavas 
WLTP katsetsüklis n läbitud vahemaa (km);  
c on vaadeldud kasutatava WLTP katsetsükli indeks;  
n on läbitud kasutatavate WLTP katsetsüklite arv, 
kaasa arvatud käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.4 
kohane üleminekutsükkel;  
ja 
M CO2;CD;avg;nÄ1 ¼ P nÄ1 
c¼1 ðM CO2;CD;c Ü d c Þ P nÄ1 
c¼1 d c 
kus: 
M CO2,CD,avg,n–1  on aritmeetiline keskmine CO  2 heite mass akutoi ­
terežiimis 1. tüübi katse algusest kuni kasutatava 
WLTP katsetsüklini (n-1) (k.a) (g/km);  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 676  
M CO2,CD,c  on akutoiterežiimis 1. tüübi katses kasutatava 
WLTP katsetsükli c 7. all-lisa punkti 3.2.1 kohaselt 
määratud CO  2 heite mass (g/km);  
d c on akutoiterežiimis 1. tüübi katses kasutatavas 
WLTP katsetsüklis c läbitud vahemaa (km);  
c on vaadeldud kasutatava WLTP katsetsükli indeks;  
n on läbitud kasutatavate WLTP katsetsüklite arv, 
kaasa arvatud käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.4 
kohane üleminekutsükkel.  
4.5. Üksiksõidukite väärtuste interpoleerimine  
4.5.1. Välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite ja välise laadimisega 
hübriidelektrisõidukite interpolatsioonivahemik  
Interpolatsioonimeetodit tuleb kasutada üksnes siis, kui katsesõidu ­
kite L ja H tabeli A8/5 etapi nr 8 kohase CO  2 heite massi erinevus 
(M CO2,CS  ) aku laetust säilitavas režiimis on vahemikus vähemalt 
5 g/km kuni 20 g/km või 20 % sõiduki H tabeli A8/5 etapi nr 8 
kohasest CO  2 heite massist (M  CO2,CS  ) aku laetust säilitavas režiimis, 
olenevalt sellest, kumb väärtus on väiksem.  
Tootja soovil ja tüübikinnitusasutuse loal võib tüüpkonda kuuluvate 
üksiksõidukite väärtuste interpolatsioonijoont pikendada, kui suurim 
ekstrapoleerimisulatus on kuni 3 g/km üle sõiduki H CO  2 heite 
massi aku laetust säilitavas režiimis ja/või kuni 3 g/km alla sõiduki 
L CO  2 heite massi aku laetust säilitavas režiimis. See laiendus 
kehtib üksnes käesolevas punktis nimetatud interpolatsioonivahe ­
miku absoluutpiiride piires.  
Sõidukite L ja H vahelise aku laetust säilitava režiimi CO  2 heite 
massi erinevuse suurimat absoluutpiiri 20 g/km või 20 % laetust 
säilitava režiimi CO  2 heite massist sõiduki H puhul, olenevalt 
sellest, kumb on väiksem, võib suurendada 10 g/km võrra, kui 
katsetatakse sõidukit M. Sõiduk M on interpolatsioonitüüpkonda 
kuuluv sõiduk, mille tsüklienergianõudlus jääb ± 10 % piiresse 
sõidukite L ja H aritmeetilisest keskmisest.  
Sõiduki M aku laetust säilitava režiimi CO  2 heite massi lineaarsust 
kontrollitakse sõidukite L ja H vahelise lineaarselt interpoleeritud 
CO  2 heite massi suhtes aku laetust säilitavas režiimis.  
Sõiduki M lineaarsuskriteerium loetakse täidetuks, kui mõõtmisel 
saadud sõiduki M aku laetust säilitava režiimi CO  2 heite massi 
ning sõidukite L ja H interpoleeritud aku laetust säilitava režiimi 
CO  2 heite massi vaheline erinevus on alla 1 g/km. Kui see erinevus 
on suurem, loetakse lineaarsuskriteerium täidetuks, kui see erinevus 
on 3 g/km või 3 % sõiduki M interpoleeritud aku laetust säilitava 
režiimi CO  2 heite massist, olenevalt sellest, kumb on väiksem.  
Kui lineaarsuskriteerium on täidetud, tuleb sõidukite L ja H vahelist 
interpolatsiooni kasutada kõikide interpolatsioonitüüpkonda kuulu ­
vate üksiksõidukite suhtes.  
Kui lineaarsuskriteerium ei ole täidetud, tuleb interpolatsioonitüüp ­
kond jagada kaheks alamtüüpkonnaks sõidukite L ja M vahele jääva 
tsüklienergianõudlusega sõidukite ning sõidukite M ja H vahele 
jääva tsüklienergianõudlusega sõidukite jaoks.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 677  
Sõidukite L ja M vahele jääva tsüklienergianõudlusega sõidukite 
puhul tuleb iga sõiduki H parameeter, mis on vajalik üksikute välise 
laadimisega hübriidelektrisõidukite ja välise laadimiseta hübriidelek ­
trisõidukite väärtuste interpoleerimiseks, asendada sõiduki M 
vastava parameetriga.  
Sõidukite L ja M vahele jääva tsüklienergianõudlusega sõidukite 
puhul tuleb iga sõiduki L parameeter, mis on vajalik üksikute tsükli ­
väärtuste interpoleerimiseks, asendada sõiduki M vastava paramee ­
triga.  
4.5.2. Energianõudluse arvutamine perioodi kohta  
Energianõudlus E  k,p ja läbitud vahemaa d  c,p perioodi p kohta, mida 
kohaldatakse interpolatsioonitüüpkonda kuuluvate üksiksõidukite 
suhtes, tuleb arvutada 7. all-lisa punkti 5 menetluse kohaselt sõidu ­
takistustegurite ja masside variantide k puhul vastavalt 7. all-lisa 
punktile 3.2.3.2.3.  
4.5.3. Üksiksõidukite interpolatsiooniteguri arvutamine K  ind,p 
Interpolatsioonitegur K  ind,p perioodi kohta tuleb arvutada iga 
vaadeldud perioodi p puhul järgmise valemi abil:  
K ind;p ¼ E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p 
kus: 
K ind,p on vaadeldud üksiksõiduki interpolatsioonitegur perioodi p 
puhul;  
E 1,p on sõiduki L vaadeldud perioodi energianõudlus 7. all-lisa 
punkti 5 kohaselt (Ws);  
E 2,p on sõiduki H vaadeldud perioodi energianõudlus 7. all-lisa 
punkti 5 kohaselt (Ws);  
3,p on üksiksõiduki vaadeldud perioodi energianõudlus 7. all-lisa 
punkti 5 kohaselt (Ws);  
p on kasutatava katsetsükli ühe perioodi indeks.  
Kui vaadeldud periood p on kasutatav WLTP katsetsükkel, nimeta ­
takse K  ind,p ümber K  ind . 
4.5.4. Üksiksõidukite CO  2 heite massi interpoleerimine  
4.5.4.1. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite ja välise laadimiseta 
hübriidelektrisõidukite aku laetust säilitavate CO  2 heite mass aku 
laetust säilitavas režiimis  
Üksiksõiduki CO  2 heite mass aku laetust säilitavas režiimis tuleb 
arvutada järgmise valemi abil:  
M CO2–ind ;CS;p ¼ M CO2–L ;CS;p þ K ind;d Ü ðM CO2–H ;CS;p Ä M CO2–L ;CS;p Þ ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 678  
kus: 
M CO2–ind,CS,p  on üksiksõidukite tabeli A8/5 etapi nr 9 kohane CO  2 
heite mass aku laetust säilitavas režiimis vaadeldud 
perioodil p (g/km);  
M CO2–L,CS,p  on sõiduki L tabeli A8/5 etapi nr 8 kohane CO  2 
heite mass aku laetust säilitavas režiimis vaadeldud 
perioodil p (g/km);  
M CO2–H,CS,p  on sõiduki H tabeli A8/5 etapi nr 8 kohane CO  2 
heite mass aku laetust säilitavas režiimis vaadeldud 
perioodil p (g/km);  
K ind,d on vaadeldud üksiksõiduki interpolatsioonitegur 
perioodil p;  
p on kasutatava WLTP katsetsükli ühe perioodi 
indeks.  
Vaadeldud perioodid on väikese kiiruse faas, keskmise kiiruse faas, 
suure kiiruse faas, eriti suure kiiruse faas ja kasutatav WLTP katset ­
sükkel.  
4.5.4.2. Individuaalne kasulikkusteguriga kaalutud CO  2 heite mass akutoite ­
režiimis välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul  
Üksiksõiduki kasulikkusteguriga kaalutud CO  2 heite mass akutoite ­
režiimis tuleb arvutada järgmise valemi abil:  
M CO2–ind ;CD ¼ M CO2–L ;CD þ K ind Ü ðM CO2–H ;CD Ä M CO2–L ;CD Þ 
kus: 
M CO2–ind,CD  on üksiksõiduki kasulikkusteguriga kaalutud CO  2 
heite mass akutoiterežiimis (g/km);  
M CO2–L,CD  on sõiduki L kasulikkusteguriga kaalutud CO  2 heite 
mass akutoiterežiimis (g/km);  
M CO2–H,CD  on sõiduki H kasulikkusteguriga kaalutud CO  2 heite 
mass akutoiterežiimis (g/km);  
K ind on vaadeldud üksiksõiduki interpolatsioonitegur kasu ­
tatava WLTP katsetsükli puhul.  
4.5.4.3. Individuaalne kasulikkusteguriga kaalutud CO  2 heite mass välise 
laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul  
Üksiksõiduki kasulikkusteguriga kaalutud CO  2 heite mass tuleb 
arvutada järgmise valemi abil: 
M CO2–ind ;weighted ¼ M CO2–L ;weighted þ K ind Ü ðM CO2–H ;weighted Ä M CO2–L ;weighted Þ ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 679  
kus: 
M CO2–ind,weighted  on üksiksõiduki kasulikkusteguriga kaalutud CO  2 
heite mass (g/km);  
M CO2–L,weighted  on sõiduki L kasulikkusteguriga kaalutud CO  2 
heite mass (g/km);  
M CO2–H,weighted  on sõiduki H kasulikkusteguriga kaalutud CO  2 
heite mass (g/km);  
K ind on vaadeldud üksiksõiduki interpolatsioonitegur 
kasutatava WLTP katsetsükli puhul.  
4.5.5. Üksiksõidukite kütusekulu interpoleerimine  
4.5.5.1. Individuaalne aku laetust säilitav kütusekulu välise laadimisega 
hübriidelektrisõidukite ja välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite 
puhul  
Üksiksõiduki kütusekulu aku laetust säilitavas režiimis tuleb arvu ­
tada järgmise valemi abil: 
FC ind;CS;p ¼ FC  L;CS;p þ K ind;p Ü ðFC H;CS;p Ä FC  L;CS;p Þ 
kus: 
FC ind,CS,p  on üksiksõidukite tabeli A8/6 etapi nr 3 kohane kütu ­
sekulu aku laetust säilitavas režiimis vaadeldud 
perioodil p (l / 100 km);  
FC L,CS,p  on sõiduki L tabeli A8/6 etapi nr 2 kohane kütusekulu 
aku laetust säilitavas režiimis vaadeldud perioodil p (l / 
100 km);  
FC H,CS,p  on sõiduki H tabeli A8/6 etapi nr 2 kohane kütusekulu 
aku laetust säilitavas režiimis vaadeldud perioodil p (l / 
100 km);  
K ind,p on vaadeldud üksiksõiduki interpolatsioonitegur 
perioodi p puhul;  
p on kasutatava WLTP katsetsükli ühe perioodi indeks.  
Vaadeldud perioodid on väikese kiiruse faas, keskmise kiiruse faas, 
suure kiiruse faas, eriti suure kiiruse faas ja kasutatav WLTP katset ­
sükkel.  
4.5.5.2. Individuaalne kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu akutoitere ­ 
žiimis välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul  
Üksiksõiduki kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu akutoitere ­ 
žiimis tuleb arvutada järgmise valemi abil: 
FC ind;CD ¼ FC  L;CD þ K ind Ü ðFC H;CD Ä FC  L;CD Þ ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 680  
kus: 
FC ind,CD  on üksiksõiduki kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu 
akutoiterežiimis (l / 100 km);  
FC L,CD on sõiduki L kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu 
akutoiterežiimis (l / 100 km);  
FC H,CD on sõiduki H kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu 
akutoiterežiimis (l / 100 km);  
K ind on vaadeldud üksiksõiduki interpolatsioonikoefitsient 
kasutatava WLTP katsetsükli puhul.  
4.5.5.3. Individuaalne kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu välise laadi ­
misega hübriidelektrisõidukite puhul  
Üksiksõiduki kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu tuleb arvutada 
järgmise valemi abil: 
FC ind;weighted ¼ FC  L;weighted þ K ind Ü ðFC H;weighted Ä FC  L;weighted Þ 
kus: 
FC ind,weighted  on üksiksõiduki kasulikkusteguriga kaalutud kütuse ­
kulu (l / 100 km);  
FC L,weighted  on sõiduki L kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu 
(l / 100 km);  
FC H,weighted  on sõiduki H kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu 
(l / 100 km);  
K ind on vaadeldud üksiksõiduki interpolatsioonitegur kasu ­
tatava WLTP katsetsükli puhul.  
4.5.6 Üksiksõidukite elektrienergiakulu interpoleerimine  
4.5.6.1. Vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev individuaalne kasulik ­
kusteguriga kaalutud elektrienergiakulu akutoiterežiimis välise laadi ­
misega hübriidelektrisõidukite puhul  
Üksiksõiduki kasulikkusteguriga kaalutud akutoiterežiimis elektrie ­
nergiakulu, mis põhineb vooluvõrgust laetud elektrienergial, arvuta ­
takse järgmise valemi abil: 
EC AC–ind ;CD ¼ EC  AC–L ;CD þ K ind Ü ðEC AC–H ;CD Ä EC  AC–L ;CD Þ 
kus: 
EC AC–ind,CD  on üksiksõiduki vooluvõrgust laetud elektrienergial 
põhinev kasulikkusteguriga kaalutud elektrienergia ­
kulu akutoiterežiimis (Wh/km);  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 681  
EC AC–L,CD  on sõiduki L vooluvõrgust laetud elektrienergial 
põhinev kasulikkusteguriga kaalutud elektrienergia ­
kulu akutoiterežiimis (Wh/km);  
EC AC–H,CD  on sõiduki H vooluvõrgust laetud elektrienergial 
põhinev kasulikkusteguriga kaalutud elektrienergia ­
kulu akutoiterežiimis (Wh/km);  
K ind on vaadeldud üksiksõiduki interpolatsioonitegur 
kasutatava WLTP katsetsükli puhul.  
4.5.6.2. Vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev individuaalne kasulik ­
kusteguriga kaalutud elektrienergiakulu välise laadimisega hübriide ­
lektrisõidukite puhul  
Üksiksõiduki kasulikkusteguriga kaalutud elektrienergiakulu, mis 
põhineb vooluvõrgust laetud elektrienergial, arvutatakse järgmise 
valemi abil:  
EC AC–ind ;weighted ¼ EC  AC–L ;weighted þ K ind Ü ðEC AC–H ;weighted Ä EC  AC–L ;weighted Þ 
kus: 
EC AC–ind,weighted  on üksiksõiduki vooluvõrgust laetud elektriener ­
gial põhinev kasulikkusteguriga kaalutud elektrie ­
nergiakulu (Wh/km);  
EC AC–L,weighted  on sõiduki L vooluvõrgust laetud elektrienergial 
põhinev kasulikkusteguriga kaalutud elektriener ­
giakulu (Wh/km);  
EC AC–H,weighted  on sõiduki H vooluvõrgust laetud elektrienergial 
põhinev kasulikkusteguriga kaalutud elektriener ­
giakulu (Wh/km);  
K ind on vaadeldud üksiksõiduki interpolatsioonitegur 
kasutatava WLTP katsetsükli puhul.  
4.5.6.3. Individuaalne elektrienergiakulu välise laadimisega hübriidelektrisõi ­
dukite või välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite puhul  
Üksiksõiduki elektrienergiakulu käesoleva all-lisa punkti 4.3.3 koha ­
selt välise laadimisega hübriidelektrisõidukite korral ja käesoleva all- 
lisa punkti 4.3.4 kohaselt täiselektrisõidukite puhul arvutatakse järg ­
mise valemi abil: 
EC ind;p ¼ EC  L;p þ K ind;p Ü ðEC H;p Ä EC  L;p Þ ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 682  
kus: 
EC ind,p on üksiksõiduki elektrienergiakulu vaadeldud perioodi p 
puhul (Wh/km);  
EC L,p on sõiduki L elektrienergiakulu vaadeldud perioodi p puhul 
(Wh/km);  
EC H,p on sõiduki H elektrienergiakulu vaadeldud perioodi p puhul 
(Wh/km);  
K ind,p on vaadeldud üksiksõiduki interpolatsioonitegur perioodi p 
puhul;  
p on kasutatava katsetsükli ühe perioodi indeks.  
Vaadeldud perioodid on väikese kiiruse faas, keskmise kiiruse faas, 
suure kiiruse faas, eriti suure kiiruse faas, rakendatav WLTP linna ­
sõidu katsetsükkel ja kasutatav WLTP katsetsükkel.  
4.5.7 Üksiksõidukite elektriliste sõiduulatuste interpoleerimine  
4.5.7.1. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite individuaalne sõiduulatus 
üksnes elektrirežiimis  
Kui järgmine kriteerium  
j AER  L 
R CDA ;L Ä AER  H 
R CDA ;H j Ï 0; 1 
kus: 
AER  L : on sõiduki L AER kasutatava WLTP katsetsükli puhul 
(km);  
AER  H : on sõiduki H AER kasutatava WLTP katsetsükli puhul 
(km);  
R CDA,L  : on sõiduki L tegelik sõiduulatus akutoiterežiimis (km);  
R CDA,H  : on sõiduki H tegelik sõiduulatus akutoiterežiimis (km);  
on täidetud, arvutatakse üksiksõiduki AER järgmise valemi abil: 
AER  ind;p ¼ AER  L;p þ K ind;p Ü ðAER  H;p Ä AER  L;p Þ 
kus: 
AER  ind,p on üksiksõiduki AER vaadeldud perioodi p puhul (km);  
AER  L,p on sõiduki L AER vaadeldud perioodi p puhul (km);  
AER  H,p on sõiduki H AER vaadeldud perioodi p puhul (km);  
K ind,p on vaadeldud üksiksõiduki interpolatsioonitegur perioodi 
p puhul;  
p on kasutatava katsetsükli ühe perioodi indeks.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 683  
Vaadeldud perioodid on kasutatav WLTP linnasõidu katsetsükkel ja 
kasutatav WLTP katsetsükkel.  
Kui käesolevas punktis määratletud kriteerium pole täidetud, kohal ­
datakse sõiduki H puhul kindlaks määratud AERi kõigi interpolat ­
sioonitüüpkonda kuuluvate sõidukite suhtes.  
4.5.7.2. Täiselektrisõidukite individuaalne sõiduulatus (PER)  
Üksiksõiduki PER arvutatakse järgmise valemi abil: 
PER  ind;p ¼ PER  L;p þ K ind;p Ü ðPER  H;p Ä PER  L;p Þ 
kus: 
PER  ind,p on üksiksõiduki PER vaadeldud perioodi p puhul (km);  
PER  L,p on sõiduki L PER vaadeldud perioodi p puhul (km);  
PER  H,p on sõiduki H PER vaadeldud perioodi p puhul (km);  
K ind,p on vaadeldud üksiksõiduki interpolatsioonitegur perioodi 
p puhul;  
p on kasutatava katsetsükli ühe perioodi indeks.  
Vaadeldud perioodid on väikese kiiruse faas, keskmise kiiruse faas, 
suure kiiruse faas, eriti suure kiiruse faas, rakendatav WLTP linna ­
sõidu katsetsükkel ja kasutatav WLTP katsetsükkel.  
4.5.7.3. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite individuaalne üksnes 
elektrirežiimis sõiduulatuse ekvivalent (EAER)  
Üksiksõiduki EAER arvutatakse järgmise valemi abil: 
EAER  ind;p ¼ EAER  L;p þ K ind;p Ü ðEAER  H;p Ä EAER  L;p Þ 
kus: 
EAER  ind,p on üksiksõiduki EAER vaadeldud perioodi p puhul 
(km);  
EAER  L,p on sõiduki L EAER vaadeldud perioodi p puhul (km);  
EAER  H,p on sõiduki H EAER vaadeldud perioodi p puhul (km);  
K ind,p on vaadeldud üksiksõiduki interpolatsioonitegur 
perioodi p puhul;  
p on kasutatava katsetsükli ühe perioodi indeks.  
Vaadeldud perioodid on väikese kiiruse faas, keskmise kiiruse faas, 
suure kiiruse faas, eriti suure kiiruse faas, rakendatav WLTP linna ­
sõidu katsetsükkel ja kasutatav WLTP katsetsükkel.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 684  
8. all-lisa  
1. liide  
Laetava energiasalvestussüsteemi laadimisoleku profiil  
1. Katseseeriad ja laetava energiasalvestussüsteemi profiilid: välise laadimisega 
hübriidelektrisõidukid, akutoiterežiimis ja aku laetust säilitavas režiimis läbi ­
viidav katse  
1.1. 1. valikuvõimaluse kohane katseseeria välise laadimisega hübriidelektrisõi ­
dukite puhul:  
1. tüübi katse akutoiterežiimis ilma järgneva 1. tüübi katseta aku laetust 
säilitavas režiimis (A8.App1/1)  
Joonis A8.App1/1  
Välise laadimisega hübriidelektrisõidukid, 1. tüübi katse akutoiterežiimis
  
1.2. 2. valikuvõimaluse kohane katseseeria välise laadimisega hübriidelektrisõi ­
dukite puhul:  
1. tüübi katse aku laetust säilitavas režiimis ilma järgneva 1. tüübi katseta 
akutoiterežiimis (A8.App1/2)  
Joonis A8.App1/2  
Välise laadimisega hübriidelektrisõidukid, 1. tüübi katse aku laetust säilitavas 
režiimis
  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 685  
1.3. 3. valikuvõimaluse kohane katseseeria välise laadimisega hübriidelektrisõi ­
dukite puhul:  
1. tüübi katse akutoiterežiimis koos järgneva 1. tüübi katsega aku laetust 
säilitavas režiimis (A8.App1/3)  
Joonis A8.App1/3  
Välise laadimisega hübriidelektrisõidukid, 1. tüübi katse akutoiterežiimis koos 
järgneva 1. tüübi katsega aku laetust säilitavas režiimis
  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 686  
1.4. 4. valikuvõimaluse kohane katseseeria välise laadimisega hübriidelektrisõi ­
dukite puhul:  
1. tüübi katse akutoiterežiimis koos järgneva 1. tüübi katsega aku laetust 
säilitavas režiimis  
Joonis A8.App1/4  
Välise laadimisega hübriidelektrisõidukid, 1. tüübi katse akutoiterežiimis 
koos järgneva 1. tüübi katsega aku laetust säilitavas režiimis
  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 687  
2. Katseseeria välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite ja välise laadimiseta 
kütuseelemendiga hübriidsõidukite puhul  
1. tüübi katse aku laetust säilitavas režiimis  
Joonis A8.App1/5  
Välise laadimiseta hübriidelektrisõidukid ja välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukid, 1. tüübi 
katse aku laetust säilitavas režiimis
  
3. Katseseeriad täiselektrisõidukite puhul  
3.1. Järjestikuste tsüklitega menetlus  
Joonis A8.App1/6  
Järjestikuste tsüklitega katseseeria täiselektrisõidukite puhul
  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 688  
3.2. Lühendatud katsemenetlus  
Joonis A8.App1/7  
Lühendatud katsemenetluse katseseeria täiselektrisõidukite puhul
  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 689  
8. all-lisa  
2. liide  
Laetava energiasalvestussüsteemi energia muutusel põhinev korrigeerimine  
Käesolevas liites kirjeldatakse, kuidas korrigeerida CO  2 heite massi aku laetust 
säilitavas režiimis 1. tüübi katses välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite ja 
välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul ning kütusekulu välise laadimi ­
seta kütuseelemendiga hübriidsõidukite puhul kõikide laetavate energiasalvestus ­
süsteemide elektrienergia muutuse funktsioonina.  
1. Üldnõuded  
1.1. Käesoleva liite kohaldatavus  
1.1.1. Välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukite faasispetsiifilist 
kütusekulu ning välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite ja välise 
laadimisega hübriidelektrisõidukite CO  2 heite massi tuleb korrigeerida.  
1.1.2. Juhul, kui rakendatakse käesoleva liite punkti 1.1.3 või punkti 1.1.4 
kohaselt kogu tsükli vältel mõõdetud välise laadimiseta kütuseelemen ­
diga hübriidsõidukite kütusekulu või välise laadimiseta hübriidelektri ­
sõidukite ja välise laadimisega hübriidelektrisõidukite CO  2 heite massi 
korrigeerimist, tuleb kasutada käesoleva all-lisa punkti 4.3, et arvutada 
laetava energiasalvestussüsteemi energiamuutus ΔE REESS,CS  aku 
laetust säilitavas režiimis 1. tüübi katses. Käesoleva all-lisa punktis 
4.3 kasutatud vaadeldud periood j määratletakse aku laetust säilitava 
1. tüübi katse abil.  
1.1.3. Korrigeerimist rakendatakse siis, kui ΔE REESS,CS  on negatiivne, mis 
vastab laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimisele, ning 
punktis 1.2 arvutatud korrigeerimiskriteerium c on suurem kui tabeli 
A8.App2/1 kohane kasutatav kõrvalekalle.  
1.1.4. Korrigeerimise võib ära jätta ja korrigeerimata väärtusi võib kasutada 
siis, kui:  
a) ΔE REESS,CS  on positiivne, mis vastab laetava energiasalvestussüs ­
teemi laadimisele, ning punktis 1.2 arvutatud korrigeerimiskritee ­
rium c on suurem kui tabeli A8.App2/1 kohane kasutatav kõrva ­
lekalle;  
b) punktis 1.2 arvutatud korrigeerimiskriteerium c on väiksem kui 
tabeli A8.App2/1 kohane kasutatav kõrvalekalle;  
c) tootja saab tüübikinnitusasutusele mõõtmise abil tõestada, et 
puudub seos ΔE REESS,CS  ja aku laetust säilitava režiimi CO  2 
heite massi ning ΔE REESS,CS  ja kütusekulu vahel.  
1.2. Korrigeerimiskriteerium c on laetava energiasalvestussüsteemi elektri ­
energia muutuse absoluutväärtuse ΔE REESS,CS  ja kütusekulu vaheline 
suhe ning arvutatakse järgmiselt: 
c ¼ jΔE REESS ;CS j 
E fuel;CS 
kus: 
ΔE REESS,CS  on käesoleva liite punkti 1.1.2 kohane laetava energia ­
salvestussüsteemi energiamuutus aku laetust säilitavas 
režiimis (Wh);  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 690  
E fuel,CS  on tarbitud kütuse energiasisaldus aku laetust säilitavas 
režiimis punkti 1.2.1 kohaselt välise laadimiseta hübrii ­
delektrisõidukite ja välise laadimisega hübriidelektrisõi ­
dukite puhul ning punkti 1.2.2 kohaselt välise laadimi ­
seta kütuseelemendiga hübriidsõidukite puhul (Wh).  
1.2.1. Kütuseenergia aku laetust säilitavas režiimis välise laadimisega hübrii ­
delektrisõidukite ja välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite puhul  
Tarbitud kütuse energiasisaldus aku laetust säilitavas režiimis välise 
laadimiseta hübriidelektrisõidukite ja välise laadimisega hübriidelektri ­
sõidukite puhul arvutatakse järgmise valemi abil: 
E fuel;CS ¼ 10 Ü HV Ü FC  CS;nb Ü d CS 
kus: 
E fuel,CS  on aku laetust säilitavas režiimis 1. tüübi katses kasutatavas 
WLTP katsetsüklis tarbitud kütuse energiasisaldus aku laetust 
säilitavas režiimis (Wh);  
HV on kütteväärtus tabeli A6.App2/1 kohaselt (kWh/l);  
FC CS,nb on aku laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüübi katse tasa ­
kaalustamata kütusekulu, mida ei ole energiajäägi suhtes 
korrigeeritud ja mis on kindlaks määratud 7. all-lisa punkti 
6 kohaselt, kasutades tabeli A8/5 etapi nr 2 kohaseid gaasi ­
liste heiteühendite väärtusi (l / 100 km);  
d CS on vastava kasutatava WLTP katsetsükli vältel läbitud 
vahemaa (km);  
10 Wh-ks teisendamise tegur.  
1.2.2. Kütuseenergia aku laetust säilitavas režiimis välise laadimiseta kütu ­
seelemendiga hübriidsõidukite puhul  
Tarbitud kütuse energiasisaldus aku laetust säilitavas režiimis välise 
laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukite puhul arvutatakse järg ­
mise valemi abil: 
E fuel;CS ¼ 1 
0,36 Ü 121 Ü FC  CS;nb Ü d CS 
E fuel,CS  on aku laetust säilitavas režiimis 1. tüübi katses kasutatavas 
WLTP katsetsüklis tarbitud kütuse energiasisaldus aku 
laetust säilitavas režiimis (Wh);  
121 on vesiniku väiksem kütteväärtus (MJ/kg);  
FC CS,nb on aku laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüübi katses tabeli 
A8/7 etapi nr 1 kohaselt kindlaks määratud tasakaalustamata 
kütusekulu, mida ei ole energiajäägi suhtes korrigeeritud (kg 
/ 100 km);  
d CS on vastava kasutatava WLTP katsetsükli vältel läbitud 
vahemaa (km);  
1 
0,36 Wh-deks teisendamise tegur.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 691  
Tabel A8.App2/1  
Korrigeerimiskriteeriumid  
Kasutatav 1. tüübi katsetsükkel  väike + keskmine  väike + keskmine + suur  väike + keskmine + suur + 
eriti suur  
Korrigeerimiskriteeriumi 
suhtarv c  0,015  0,01  0,005  
2. Paranduskoefitsientide arvutamine  
2.1. Kasutatavate aku laetust säilitavas režiimis 1. tüübi katsetsüklite 
põhjal töötatakse välja CO  2 heite massi paranduskoefitsient K  CO2 , 
kütusekulu paranduskoefitsiendid K  fuel,FCHV  ning tootja taotluse korral 
ka faasispetsiifilised paranduskoefitsiendid K  CO2,p  ja K  fuel,FCHV,p  . 
Kui välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukite ja välise 
laadimisega hübriidelektrisõidukite CO  2 heite massi paranduskoefit ­
siendi väljatöötamiseks tehakse katseid sõidukiga H, võib koefitsienti 
kasutada interpolatsioonitüüpkonnas.  
2.2. Paranduskoefitsiendid määratakse kindlaks aku laetust säilitavas 
režiimis 1. tüübi katsete põhjal vastavalt käesoleva liite punktile 3. 
Tootja tehtud katsete arv peab olema võrdne viiega või sellest suurem.  
Tootja võib taotleda laetava energiasalvestussüsteemi laadimisoleku 
määramist enne katset tootja soovituse ja käesoleva liite punkti 3 
kirjelduste kohaselt. Seda praktikat kasutatakse üksnes selleks, et 
saavutada aku laetust säilitavas režiimis 1. tüübi katse ΔE REESS,CS  
vastasmärgiga,ja seda tehakse tüübikinnitusasutuse loal.  
Mõõtmiste hulk peab vastama järgmistele kriteeriumidele:  
a) hulk peab sisaldama vähemalt üht katset, mille puhul ΔE REESS,CS  , 
ja vähemalt üht katset, mille puhul ΔE REESS,CS  . ΔE REESS,CS,n  on 
käesoleva all-lisa punkti 4.3 kohaselt arvutatud katse n kõigi laeta ­
vate energiasalvestussüsteemide elektrienergia muutuste summa;  
b) suurima negatiivse elektrienergia muutusega katse ja suurima posi ­
tiivse elektrienergia muutusega katse vahelise M  CO2,CS  erinevus 
peab olema suurem kui 5 g/km või sellega võrdne. Seda kritee ­
riumi ei kohaldata K  fuel,FCHV  määramise suhtes.  
K CO2 määramisel võib nõutavat katsete arvu vähendada kolme 
katseni, kui kõik järgmised kriteeriumid on lisaks variantidele a 
ja b täidetud:  
c) kahe lähedase mõõtmise vaheline M  CO2,CS  erinevus, mis on seotud 
elektrienergia muutusega katse ajal, on väiksem kui 10 g/km või 
sellega võrdne;  
d) lisaks variandile b ei pea suurima negatiivse elektrienergia muutu ­
sega katse ja suurima positiivse elektrienergia muutusega katse 
olema piirkonnas, mis määratakse järgmise valemi abil:  
Ä0,01 Ï ΔE REESS  
E fuel Ï þ0,01, ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 692  
kus: 
E fuel on käesoleva liite punkti 1.2 kohaselt arvutatud tarbitud 
kütuse energiasisaldus (Wh);  
e) suurima negatiivse elektrienergia muutusega katse ja keskpunkti 
vaheline M  CO2,CS  erinevus ning keskpunkti ja suurima positiivse 
elektrienergia muutusega katse vaheline M  CO2,CS  erinevus peab 
olema samasugune ja eelistatavalt variandis d määratletud vahe ­
mikus.  
Tootja määratud paranduskoefitsiendid peab tüübikinnitusasutus 
üle vaatama ja heaks kiitma enne nende kasutamist.  
Kui vähemalt viiest katsest koosnev seeria ei vasta kriteeriumile a 
või kriteeriumile b või mõlemale, esitab tootja tüübikinnitusasutu ­
sele tõendid selle kohta, miks sõiduk ei ole võimeline vastama 
ühele või mõlemale kriteeriumile. Kui tüübikinnitusasutus ei ole 
tõenditega rahul, võib ta nõuda lisakatsete läbiviimist. Kui ka lisa ­
katsete järel ei ole kriteeriumid täidetud, määrab tüübikinnitus ­
asutus kindlaks paranduskoefitsiendi, mis põhineb mõõtmistel.  
2.3. Paranduskoefitsientide K  fuel,FCHV  ja K  CO2 arvutamine  
2.3.1. Kütusekulu paranduskoefitsiendi määramine K  fuel,FCHV  
Välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukite puhul määra ­
takse mitme aku laetust säilitavas režiimis 1. tüübi katse läbimise 
teel kindlaksmääratud kütusekulu paranduskoefitsient K  fuel,FCHV  järg­
mise valemi abil: 
K fuel;FCHV ¼ P n CS 
n¼1 Ê 
ðEC DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ Ü ðFC CS;nb;n Ä FC  CS;nb;avg Þ Ì 
P n CS 
n¼1 ðEC DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ 2 
kus: 
K fuel,FCHV  on kütusekulu paranduskoefitsient ((kg / 
100 km)/(Wh/km));  
EC DC,CS,n  on katse n elektrienergiakulu aku laetust säilitavas 
režiimis laetava energiasalvestussüsteemi tühjenemise 
põhjal alltoodud valemi kohaselt (Wh/km);  
EC DC,CS,avg  on n  cs katsete keskmine elektrienergiakulu aku laetust 
säilitavas režiimis laetava energiasalvestussüsteemi 
tühjenemise põhjal alltoodud valemi kohaselt (Wh/km);  
FC CS,nb,n  energiajäägi suhtes korrigeerimata kütusekulu aku 
laetust säilitavas režiimis katses n, vastavalt tabeli 
A8/7 etapi nr 1 kohastele arvutustele (kg / 100 km);  
FC CS,nb,avg  on aritmeetiline keskmine energiajäägi suhtes korrigee ­
rimata kütusekulust aku laetust säilitavas režiimis n  cs 
katsetes, arvutatud alltoodud valemi järgi (kg / 100 km);  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 693  
n on vaadeldud katse indeks;  
n cs on katsete koguarv;  
ja: 
EC DC;CS;avg ¼ 1 
n CS Ü X  n CS 
n¼1 EC DC;CS;n 
ja: 
FC CS;nb;avg ¼ 1 
n CS Ü X  n CS 
n¼1 FC CS;nb;n 
ja: 
EC DC;CS;n ¼ ΔE REESS ;CS;n 
d CS;n 
kus: 
ΔE REESS,CS,n  on laetava energiasalvestussüsteemi elektrienergia 
muutus aku laetust säilitavas režiimis tehtud katses 
n, vastavalt käesoleva liite punktile 1.1.2 (Wh);  
d CS,n on vastava aku laetust säilitavas režiimis 1. tüübi katse 
n vältel läbitud vahemaa (km).  
Kütusekulu paranduskoefitsienti ümardatakse nelja tüvenumbrini. 
Kütusekulu paranduskoefitsiendi statistilist olulisust peab hindama 
tüübikinnitusasutus.  
2.3.1.1. On lubatud kasutada kütusekulu paranduskoefitsienti, mis töötati välja 
kogu kasutatava WLTP katsetsükli vältel tehtud katsete põhjal iga 
faasi korrigeerimiseks.  
2.3.1.2. Ilma et see piiraks käesoleva liite punkti 2.2 nõuete kohaldamist, võib 
tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse loal välja töötada erinevad 
kütusekulu paranduskoefitsiendid K  fuel,FCHV,p  iga faasi jaoks. Sel 
juhul tuleb täita igale faasile iseloomuliku paranduskoefitsiendi määra ­
miseks igas faasis samu käesoleva liite punktis 2.2 kirjeldatud kritee ­
riume ja käesoleva liite punktis 2.3.1 kirjeldatud menetlust tuleb 
kohaldada iga faasi suhtes.  
2.3.2. CO  2 heite massi paranduskoefitsiendi K  CO2 määramine  
Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite ja välise laadimiseta hübrii ­
delektrisõidukite puhul määratakse mitme aku laetust säilitavas 
režiimis 1. tüübi katse läbimise teel kindlaksmääratud CO  2 heite 
massi paranduskoefitsient K  CO2 järgmise valemi abil: 
K CO2 ¼ P n CS 
n¼1 Ê 
ðEC DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ Ü ðM CO2;CS;nb;n Ä M CO2;CS;nb;avg Þ Ì 
P n CS 
n¼1 ðEC DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ 2 ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 694  
kus: 
K CO2 on CO  2 heite massi paranduskoefitsient ((g/km)/ 
(Wh/km));  
EC DC,CS,n  on katse n elektrienergiakulu aku laetust säilitavas 
režiimis laetava energiasalvestussüsteemi tühjenemise 
põhjal käesoleva liite punkti 2.3.1 kohaselt (Wh/km);  
EC DC,CS,avg  on n  cs katsete aku laetust säilitava režiimi elektriener ­
giakulu aritmeetiline keskmine laetava energiasalves ­
tussüsteemi tühjenemise põhjal käesoleva liite punkti 
2.3.1 kohaselt (Wh/km);  
M CO2,CS,nb,n  energiajäägi suhtes korrigeerimata CO  2 heite mass 
aku laetust säilitavas režiimis katses n, vastavalt tabeli 
A8/5 etapi nr 2 kohastele arvutustele (g/km);  
M CO2,CS,nb,avg  on CO  2 heite massil põhinevate n  cs katsete CO  2 heite 
massi aritmeetiline keskmine aku laetust säilitavas 
režiimis, mida ei ole energiajäägi suhtes korrigeeritud, 
ja mis on arvutatud alltoodud valemi järgi (g/km);  
n on vaadeldud katse indeks;  
n cs on katsete koguarv;  
ja: 
M CO2;CS;nb;avg ¼ 1 
n CS Ü X  n CS 
n¼1 M CO2;CS;nb;n 
CO  2 heite massi paranduskoefitsienti tuleb ümardada nelja tüvenum ­
brini. CO  2 heite massi paranduskoefitsiendi statistilist olulisust peab 
hindama tüübikinnitusasutus.  
2.3.2.1. On lubatud rakendada CO  2 heite massi paranduskoefitsienti, mis 
töötati välja kogu kasutatava WLTP katsetsükli vältel tehtud katsete 
põhjal iga faasi korrrigeerimiseks.  
2.3.2.2. Ilma et see piiraks käesoleva liite punkti 2.2 nõuete kohaldamist, võib 
tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse loal välja töötada erinevad CO  2 
heite massi paranduskoefitsiendid K  CO2,p  iga faasi jaoks. Sel juhul 
tuleb täita samu käesoleva liite punktis 2.2 kirjeldatud kriteeriume 
igas faasis ning kohaldada käesoleva liite punktis 2.3.2 kirjeldatud 
menetlust iga faasi puhul faasispetsiifiliste paranduskoefitsientide 
kindlaksmääramiseks.  
3. Katse paranduskoefitsientide kindlaksmääramiseks  
3.1. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukid  
Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul tuleb kasutada üht 
järgmistest joonise A8.App2/1 kohastest katseseeriatest, et mõõta 
kõiki väärtusi, mis on vajalikud paranduskoefitsientide kindlaksmää ­
ramiseks käesoleva liite punkti 2 kohaselt.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 695  
Joonis A8.App2/1  
Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite katseseeria
  
3.1.1. 1. valikuvõimaluse katseseeria  
3.1.1.1. Eelkonditsioneerimine ja stabiliseerumine  
Eelkonditsioneerimine ja stabiliseerumine tuleb läbi viia käesoleva all- 
lisa 4. liite punkti 2.1 kohaselt.  
3.1.1.2. Laetava energiasalvestussüsteemi seadistamine  
Enne punkti 3.1.1.3 kohast katsemenetlust võib tootja laetavat ener ­
giasalvestussüsteemi seadistada. Tootja peab esitama tõendid selle 
kohta, et punkti 3.1.1.3 kohased katse alustamise nõuded on täidetud.  
3.1.1.3. Katsemenetlus  
3.1.1.3.1. Juhi valitav režiim kasutatava WLTP katsetsükli puhul valitakse käes ­
oleva all-lisa 6. liite punkti 3 kohaselt.  
3.1.1.3.2. Katsetamisel läbitakse käesoleva all-lisa punkti 1.4.2 kohane kasutatav 
WLTP katsetsükkel.  
3.1.1.3.3. Kui käesolevas liites ei ole sätestatud teisiti, katsetatakse sõidukit 6. 
all-lisas kirjeldatud 1. tüübi katsemenetluse kohaselt.  
3.1.1.3.4. Paranduskoefitsientide kindlaks määramiseks vajaliku mitme kasuta ­
tava WLTP katsetsükli saamiseks võib katsele järgneda mitu käesole ­
va liite punkti 2.2 kohaselt nõutud järjestikust seeriat, mis koosnevad 
käesoleva liite punktidest 3.1.1.1–3.1.1.3 (k.a).  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 696  
3.1.2. 2. valikuvõimaluse katseseeria  
3.1.2.1. Eelkonditsioneerimine  
Katsesõidukit tuleb käesoleva all-lisa 4. liite punkti 2.1.1 või 2.1.2 
kohaselt eelkonditsioneerida.  
3.1.2.2. Laetava energiasalvestussüsteemi seadistamine  
Pärast eelkonditsioneerimist jäetakse käesoleva all-lisa 4. liite punkti 
2.1.3 kohane stabiliseerumine ära ja selle pausi maksimaalseks kestu ­
seks, mille käigus on lubatud laetavat energiasalvestussüsteemi seadis ­
tada, määratakse 60 minutit. Sarnast pausi tuleb kohaldada iga katse 
eel. Vahetult pärast selle pausi lõppu tuleb kohaldada käesoleva liite 
punkti 3.1.2.3 nõudeid.  
Tootja taotlusel võib läbi viia täiendava soojendamise enne laetava 
energiasalvestussüsteemi seadistamist, et tagada samasugused käivitus ­
tingimused paranduskoefitsiendi määramiseks. Kui tootja taotleb seda 
täiendavat soojendamist, tuleb kohaldada samasugust soojendamist 
korduvalt katseseeria piires.  
3.1.2.3. Katsemenetlus  
3.1.2.3.1. Juhi valitav režiim kasutatava WLTP katsetsükli puhul valitakse käes ­
oleva all-lisa 6. liite punkti 3 kohaselt.  
3.1.2.3.2. Katsetamisel läbitakse käesoleva all-lisa punkti 1.4.2 kohane kasutatav 
WLTP katsetsükkel.  
3.1.2.3.3. Kui käesolevas liites ei ole sätestatud teisiti, katsetatakse sõidukit 6. 
all-lisas kirjeldatud 1. tüübi katsemenetluse kohaselt.  
3.1.2.3.4. Paranduskoefitsientide kindlaks määramiseks vajaliku mitme kasuta ­
tava WLTP katsetsükli saamiseks võib katsele järgneda mitu käesole ­
va liite punkti 2.2 kohaselt nõutud järjestikust seeriat, mis koosnevad 
käesoleva liite punktidest 3.1.2.2–3.1.2.3 (k.a).  
3.2. Välise laadimiseta hübriidelektrisõidukid ja välise laadimiseta kütusee ­
lemendiga hübriidsõidukid  
Välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite ja välise laadimiseta kütu ­
seelemendiga hübriidsõidukite puhul tuleb kasutada üht järgmistest 
joonise A8.App2/2 kohastest katseseeriatest, et mõõta kõiki väärtusi, 
mis on vajalikud paranduskoefitsientide kindlaksmääramiseks käesole ­
va liite punkti 2 kohaselt.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 697  
Joonis A8.App2/2  
Välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite ja välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukite 
katseseeriad
  
3.2.1. 1. valikuvõimaluse katseseeria  
3.2.1.1. Eelkonditsioneerimine ja stabiliseerumine  
Katsesõidukit tuleb käesoleva all-lisa punkti 3.3.1 kohaselt eelkondit ­
sioneerida ja sel stabiliseeruda lasta.  
3.2.1.2. Laetava energiasalvestussüsteemi seadistamine  
Enne punkti 3.2.1.3 kohast katsemenetlust võib tootja laetavat ener ­
giasalvestussüsteemi seadistada. Tootja peab esitama tõendid selle 
kohta, et punkti 3.2.1.3 kohased katse alustamise nõuded on täidetud.  
3.2.1.3. Katsemenetlus  
3.2.1.3.1. Juhi valitav režiim valitakse käesoleva all-lisa 6. liite punkti 3 koha ­
selt. 
3.2.1.3.2. Katsetamisel läbitakse käesoleva all-lisa punkti 1.4.2 kohane kasutatav 
WLTP katsetsükkel.  
3.2.1.3.3. Kui käesolevas liites ei ole sätestatud teisiti, katsetatakse sõidukit 6. 
all-lisas kirjeldatud aku laetust säilitava režiimi 1. tüübi katsemenet ­
luse kohaselt.  
3.2.1.3.4. Paranduskoefitsientide kindlaks määramiseks vajaliku mitme kasuta ­
tava WLTP katsetsükli saamiseks võib katsele järgneda mitu käesole ­
va liite punkti 2.2 kohaselt nõutud järjestikust seeriat, mis koosnevad 
käesoleva liite punktidest 3.2.1.1–3.2.1.3 (k.a).  
3.2.2. 2. valikuvõimaluse katseseeria  
3.2.2.1. Eelkonditsioneerimine  
Katsesõidukit tuleb käesoleva all-lisa punkti 3.3.1.1 kohaselt eelkon ­
ditsioneerida.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 698  
3.2.2.2. Laetava energiasalvestussüsteemi seadistamine  
Pärast eelkonditsioneerimist jäetakse käesoleva all-lisa punkti 3.3.1.2 
kohane stabiliseerumine ära ja selle pausi maksimaalseks kestuseks, 
mille käigus on lubatud laetavat energiasalvestussüsteemi seadistada, 
määratakse 60 minutit. Sarnast pausi tuleb kohaldada iga katse eel. 
Vahetult pärast selle pausi lõppu tuleb kohaldada käesoleva liite 
punkti 3.2.2.3 nõudeid.  
Tootja taotlusel võib läbi viia täiendava soojendamise enne laetava 
energiasalvestussüsteemi seadistamist, et tagada samasugused käivitus ­
tingimused paranduskoefitsiendi määramiseks. Kui tootja taotleb seda 
täiendavat soojendamist, tuleb kohaldada samasugust soojendamist 
korduvalt katseseeria piires.  
3.2.2.3. Katsemenetlus  
3.2.2.3.1. Juhi valitav režiim kasutatava WLTP katsetsükli puhul valitakse käes ­
oleva all-lisa 6. liite punkti 3 kohaselt.  
3.2.2.3.2. Katsetamisel läbitakse käesoleva all-lisa punkti 1.4.2 kohane kasutatav 
WLTP katsetsükkel.  
3.2.2.3.3. Kui käesolevas liites ei ole sätestatud teisiti, katsetatakse sõidukit 6. 
all-lisas kirjeldatud 1. tüübi katsemenetluse kohaselt.  
3.2.2.3.4. Paranduskoefitsientide kindlaks määramiseks vajaliku mitme kasuta ­
tava WLTP katsetsükli saamiseks võib katsele järgneda mitu käesole ­
va liite punkti 2.2 kohaselt nõutud järjestikust seeriat, mis koosnevad 
käesoleva liite punktidest 3.2.2.2–3.2.2.3 (k.a).  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 699  
8. all-lisa  
3. liide  
Laetava energiasalvestussüsteemi voolu ja pinge määramine välise laadimi ­
seta hübriidelektrisõidukite, välise laadimisega hübriidelektrisõidukite, täise ­
lektrisõidukite ja välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukite 
puhul  
1. Sissejuhatus  
1.1. Käesolevas liites määratakse kindlaks välise laadimiseta hübriidelektrisõi ­
dukite, välise laadimisega hübriidelektrisõidukite, täiselektrisõidukite ja 
välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukite laetava energiasal ­
vestussüsteemi voolu ja pinge määramise meetod ning vajalikud seadmed.  
1.2. Laetava energiasalvestussüsteemi voolu ja pinge mõõtmine algab samal 
ajal katse algusega ning lõpeb kohe, kui sõiduk on katse läbinud.  
1.3. Tuleb määrata iga faasi laetava energiasalvestussüsteemi vool ja pinge.  
1.4. Nende vahendite loetelu, mida tootja kasutab laetava energiasalvestussüs ­
teemi voolu ja pinge mõõtmiseks (kaasa arvatud vahendi tootja, mudeli 
number, seerianumber, viimase kalibreerimise kuupäevad (vajaduse 
korral)) järgmiste toimingute käigus:  
a) 1. tüübi katse käesoleva all-lisa punkti 3 kohaselt,  
b) käesoleva all-lisa 2. liite kohane paranduskoefitsientide kindlaksmää ­
ramise menetlus (vajaduse korral),  
c) 6.a all-lisas kirjeldatud ATCT,  
tuleb esitada tüübikinnitusasutusele.  
2. Laetava energiasalvestussüsteemi vool  
Laetava energiasalvestussüsteemi tühjenemist peetakse negatiivseks 
vooluks.  
2.1. Väline laetava energiasalvestussüsteemi voolu mõõtmine  
2.1.1. Laetava energiasalvestussüsteemi voolu mõõdetakse katsete ajal külgeü ­
hendatava või suletud tüüpi vooluanduriga. Voolu mõõtmise süsteem 
peab vastama käesoleva all-lisa tabelis A8/1 toodud nõuetele. Vooluan ­
dur(id) peab (peavad) tulema toime tippvõimsuse vooludega mootori 
käivitamisel ja temperatuuritingimustega mõõtepunktis.  
2.1.2. Vooluandurid paigaldatakse ükskõik millisele laetavale energiasalvestus ­
süsteemile otse laetava energiasalvestussüsteemiga ühendatud juhtme 
külge ja need peavad hõlmama laetava energiasalvestussüsteemi kogu ­
voolu.  
Varjestatud juhtmete korral kohaldatakse vastavaid meetodeid kooskõlas 
tüübikinnitusasutusega.  
Laetava energiasalvestussüsteemi voolu hõlpsaks mõõtmiseks välise 
mõõteseadmega peaks tootja varustama sõiduki asjakohaste, ohutute ja 
juurdepääsetavate ühenduspunktidega. Kui see pole teostatav, on tootja 
kohustatud abistama tüübikinnitusasutust vooluanduri ühendamisel otse 
laetava energiasalvestussüsteemi juhtmete külge selles punktis eespool 
kirjeldatud viisil.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 700  
2.1.3. Vooluanduri väljundist tuleb võtta proove miinimumsagedusega 20 Hz. 
Mõõdetud vool integreeritakse ajas, saades tulemuseks mõõdetud väärtuse 
Q ampertundides (Ah). Integreerimine võidakse teha voolu mõõtmise 
süsteemis.  
2.2. Sõiduki laetava energiasalvestussüsteemi voolu pardaandmed  
Käesoleva liite punkti 2.1 alternatiivina võib tootja kasutada voolu mõõt ­
mise pardaandmeid. Nende andmete täpsust tuleb tüübikinnitusasutusele 
tõendada.  
3. Laetava energiasalvestussüsteemi pinge  
3.1. Väline laetava energiasalvestussüsteemi pinge mõõtmine  
Käesoleva liite punktis 3 kirjeldatud katsete ajal tuleb mõõta laetava 
energiasalvestussüsteemi pinget käesoleva liite punktis 1.1 toodud sead ­
mete ja täpsusnõuete abil. Laetava energiasalvestussüsteemi pinge mõõt ­
miseks välise mõõteseadme abil peab tootja abistama tüübikinnitusasutust, 
esitades laetava energiasalvestussüsteemi pinge mõõtmise punktid.  
3.2. Laetava energiasalvestussüsteemi nimipinge  
Välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite, välise laadimiseta kütuseele ­
mendiga hübriidsõidukite ja välise laadimisega hübriidelektrisõidukite 
puhul võib käesoleva liite punkti 3.1 kohase laetava energiasalvestussüs ­
teemi mõõdetud pinge asemel kasutada laetava energiasalvestussüsteemi 
nimipinget, mis on määratud standardi DIN EN 60050-482 kohaselt.  
3.3. Sõiduki laetava energiasalvestussüsteemi pinge pardaandmed  
Käesoleva liite punktide 3.1 ja 3.2 alternatiivina võib tootja kasutada 
pinge mõõtmise pardaandmeid. Nende andmete täpsust tuleb tüübikinni ­
tusasutusele tõendada.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 701  
8. all-lisa  
4. liide  
Täiselektrisõidukite ja välise laadimisega hübriidelektrisõidukite eelkondit ­
sioneerimine, stabiliseeruda laskmine ja laetava energiasalvestussüsteemi 
laadimistingimused  
1. Käesolevas liites kirjeldatakse laetava energiasalvestussüsteemi katseta ­
mist ja sisepõlemismootori eelkonditsioneerimist, tehes ettevalmistusi 
järgnevaks:  
a) elektrilise sõiduulatuse mõõtmised, akutoiterežiimis ja aku laetust 
säilitavas režiimis tehtavad mõõtmised välise laadimisega hübriide ­
lektrisõidukite katsetamisel; ja  
b) elektrilise sõiduulatuse mõõtmised ning elektrienergiakulu mõõt ­
mised täiselektrisõidukite katsetamisel.  
2. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite eelkonditsioneerimine ja 
stabiliseerumine  
2.1. Eelkonditsioneerimine ja stabiliseerumine, kui katsemenetlus algab aku 
laetust säilitavas režiimis katsega  
2.1.1. Sisepõlemismootori eelkonditsioneerimiseks tuleb sõidukiga läbida 
sissesõitmise eesmärgil vähemalt üks kasutatav WLTP katsetsükkel. 
Iga läbitud eelkonditsioneerimistsükli vältel tuleb kindlaks määrata 
laetava energiasalvestussüsteemi laetuse jääk. Eelkonditsioneerimine 
tuleb lõpetada kasutatava WLTP katsetsükli lõppemisel, mil saavuta ­
takse seiskumiskriteerium käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.5 kohaselt.  
2.1.2. Käesoleva liite punkti 2.1.1 alternatiivina võib tootja taotlusel ja tüübi ­
kinnitusasutuse loal aku laetust säilitavas režiimis 1. tüübi katse puhul 
laetava energiasalvestussüsteemi laadimisoleku seadistada tootja soovi ­
tuse kohaselt, et saavutada katse aku laetust säilitavas režiimis.  
Sellisel juhul tuleb kohaldada tavapäraste sõidukite suhtes kohaldatavat 
eelkonditsioneerimist nagu on kirjeldatud 6. all-lisa punktis 1.2.6.  
2.1.3. Sõidukil lastakse stabiliseeruda 6. all-lisa punkti 1.2.7 kohaselt.  
2.2. Eelkonditsioneerimine ja stabiliseerumine, kui katsemenetlus algab 
katsega akutoiterežiimis  
2.2.1. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukitega tuleb läbida vähemalt üks 
kasutatav WLTP katsetsükkel. Iga läbitud eelkonditsioneerimistsükli 
vältel tuleb kindlaks teha laetava energiasalvestussüsteemi laetuse 
jääk. Eelkonditsioneerimine tuleb lõpetada kasutatava WLTP katsetsükli 
lõppemisel, mil saavutatakse seiskumiskriteerium käesoleva all-lisa 
punkti 3.2.4.5 kohaselt.  
2.2.2. Sõidukil lastakse stabiliseeruda 6. all-lisa punkti 1.2.7 kohaselt. Sund ­
jahutamist ei kohaldata 1. tüübi katse jaoks eelkonditsioneeritud sõidu ­
kite suhtes. Stabiliseerumise ajal tuleb laetavat energiasalvestussüsteemi 
laadida käesoleva liite punktis 2.2.3 määratletud tavalise laadimismenet ­
luse abil.  
2.2.3. Tavapärane laadimine  
2.2.3.1. Laetavat energiasalvestussüsteemi tuleb laadida 6. all-lisa punktis 
1.2.2.2.2 toodud ümbritseva õhu temperatuuril kas:  
a) pardalaadijaga (kui see on paigaldatud) või  
b) tootja soovitatud välise laadijaga, kasutades tavalaadimiseks ette ­
nähtud laadimistoimingut.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 702  
See menetlus välistab kõik erilaadimiste tüübid, mis võidakse automaat ­
selt või käsitsi käivitada, näiteks tasandus- või hoolduslaadimised. 
Tootja deklareerib, et katse ajal ei ole toimunud erilaadimise menetlust.  
2.2.3.2. Laadimise lõpu kriteerium  
Laadimise lõpu kriteerium saavutatakse siis, kui parda- ja välised 
seadmed annavad märku, et laetav energiasalvestussüsteem on täielikult 
laetud.  
3. Täiselektrisõiduki eelkonditsioneerimine  
3.1. Laetava energiasalvestussüsteemi esmane laadimine  
Laetava energiasalvestussüsteemi esmane laadimine hõlmab laetava 
energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimist ja tavapärast laadimist.  
3.1.1. Laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimine  
Tühjakslaadimine tuleb teha tootja soovituse kohaselt. Tootja peab 
tagama, et laetav energiasalvestussüsteem on tühjakslaadimisel võimali ­
kult täielikult tühjenenud s.  
3.1.2. Tavapärane laadimine  
Laetavat energiasalvestussüsteemi tuleb laadida käesoleva liite punkti 
2.2.3.1 kohaselt.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 703  
8. all-lisa  
5. liide  
Kasulikkustegurid (UF) välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul  
1. Kasulikkustegurid on suhtarvud, mis põhinevad välise laadimisega hübriide ­
lektrisõidukite sõidustatistikal ning akutoiterežiimis ja aku laetust säilitavates 
režiimides saavutatud sõiduulatustel ning mida kasutatakse heitkoguste, CO  2 
heite ja kütusekulu kaalumiseks.  
Punktis 2 toodud kasulikkustegurite arvutamiseks kasutatav andmebaas 
põhines valdavalt tavapäraste sõidukite kasutuskarakteristikutel (nt kasuta ­
mine, iga päev läbitud vahemaa, eri sõidukiklasside osakaalud). Kui Euroopa 
turul on kasutusele võetud märkimisväärne arv välise laadimisega hübriide ­
lektrisõidukeid, on vaja kliendiuuringu abil uuesti hinnata kasulikkustegurit ja 
laadimissagedusi.  
2. Igale faasile vastava kasulikkusteguri (UF) arvutamiseks tuleb kasutada järg ­
mist valemit:  
UF  i ðd i Þ ¼ 1 Ä exp 8 
> > :Ä 8 
> > : X  k 
j¼1 C j Ü 8 
: d i 
d n 9 
; j 9 
> > ; 9 
> > ; Ä X  iÄ1 
l¼1 UF  l 
kus: 
UF  i Kasulikkustegur faasi i puhul.  
d i Kuni faasi i lõpuni läbitud vahemaa (km).  
C j j. koefitsient (vt tabel A8.App5/1).  
d n Normaliseeritud vahemaa (vt tabel A8.App5/1).  
k Liikmete ja koefitsientide hulk astendajas (vt tabel A8.App5/1).  
i Vaadeldud faasi arv.  
j Vaadeldud liikme/koefitsiendi arv.  
X  iÄ1 
l¼1 UF  l Kuni faasini (i-1) arvutatud kasulikkustegurite summa.  
Järgmistel tabeli A8.App5/1 parameetritel põhinev kõver ulatub 0 km-st kuni 
normaliseeritud vahemaani  d n , kus UF koondub väärtuseks 1,0 (nagu võib 
näha joonisel A8.App5/1).  
Tabel A8.App5/1  
Võrrandis y kasutatav parameeter  
C 1 26,25  
C 2 – 38,94  
C 3 – 631,05  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 704  
C 4 5 964,83  
C 5 – 25 094,60  
C 6 60 380,21  
C 7 – 87 517,16  
C 8 75 513,77  
C 9 – 35 748,77  
C 10 7 154,94  
d n [km]  800  
k 10  
Allpool joonisel A8.App5/1 olev kõver on esitatud üksnes illustratiivsel 
eesmärgil. See ei ole õigusakti osa.  
Joonis A8.App5/1  
Tabeli A8.App5/1 võrrandi parameetril põhinev kasulikkusteguri kõver
  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 705  
8. all-lisa  
6. liide  
Juhi valitavate režiimide valimine  
1. Üldnõue  
1.1. Tootja valib juhi valitava režiimi käesoleva liite punktide 2–4 (k.a) kohase 
1. tüübi katsemenetluse puhul, mis võimaldab sõidukil jääda vaadeldavas 
katsetsüklis 6. all-lisa punkti 1.2.6.6 kohaste kiiruskõvera kõrvalekallete 
piiresse.  
1.2. Tootja esitab tüübikinnitusasutusele tõendid järgmise kohta:  
a) põhirežiimi kättesaadavus vaadeldud tingimustel;  
b) vaadeldud sõiduki suurim kiirus;  
ja vajaduse korral:  
c) kõikide režiimide kütusekulu ja vajaduse korral CO  2 heite massi kohta 
esitatud tõendite põhjal kindlaks tehtud parimad ja halvimad võimalikud 
režiimid (vt 6. all-lisa punkt 1.2.6.5.2.4);  
d) kõige rohkem elektrienergiat tarbiv režiim;  
e) tsüklienergianõudlus (vastavalt 7. all-lisa punktile 5, kus sihtkiirus on 
asendatud tegeliku kiirusega).  
1.3. Arvesse ei võeta spetsiaalseid juhi valitavaid režiime, nagu „mäestikurežiim“ 
(mountain mode ) või „hooldusrežiim“ ( maintenance mode ), mis ei ole 
mõeldud igapäevaseks tavakasutuseks, vaid üksnes eriliseks piiratud otstar ­
beks.  
2. Juhi valitava režiimiga varustatud välise laadimiseta hübriidelektrisõidukid 
akutoiterežiimis  
Juhi valitava režiimiga varustatud sõidukite puhul valitakse 1. tüübi katse 
akutoiterežiim vastavalt järgmistele tingimustele.  
Joonisel A8.App6/1 toodud vooskeem kujutab režiimi valimist käesoleva 
liite punkti 2 kohaselt.  
2.1. Kui on olemas põhirežiim, mis võimaldab sõidukil järgida võrdluskatsetsü ­
klit akutoiterežiimis, tuleb valida see režiim.  
2.2. Kui ei ole olemas põhirežiimi või kui on olemas põhirežiim, kuid see režiim 
ei võimalda sõidukil järgida võrdluskatsetsüklit akutoiterežiimis, tuleb katse ­
režiim valida vastavalt järgmistele tingimustele:  
a) kui on olemas ainult üks režiim, mis võimaldab sõidukil järgida võrd ­
luskatsetsüklit akutoiterežiimides, tuleb valida see režiim;  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 706  
b) kui mitu režiimi on võimelised järgima võrdluskatsetsüklit akutoiterežii ­
mides, tuleb valida nende seast kõige rohkem elektrienergiat tarbiv 
režiim.  
2.3. Kui puudub käesoleva liite punktide 2.1 ja 2.2 kohane režiim, mis 
võimaldab sõidukil järgida võrdluskatsetsüklit, tuleb võrdluskatsetsüklit 
muuta 1. all-lisa punkti 9 kohaselt:  
a) kui on olemas põhirežiim, mis võimaldab sõidukil järgida muudetud 
võrdluskatsetsüklit akutoiterežiimides, tuleb valida see režiim;  
b) kui puudub põhirežiim, kuid on olemas muud režiimid, mis võimaldavad 
sõidukil järgida muudetud võrdluskatsetsüklit akutoiterežiimis, tuleb 
valida kõige rohkem elektrienergiat tarbiv režiim;  
c) kui puudub režiim, mis võimaldab sõidukil järgida muudetud võrdlus ­
katsetsüklit akutoiterežiimis, tuleb kindlaks teha kõige suurema energia ­
nõudlusega režiim või režiimid ning kõige rohkem elektrienergiat tarbiv 
režiim.  
Joonis A8.App6/1  
Juhi valitavate režiimide valik välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul akutoiterežiimis
  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 707  
3. Juhi valitava režiimiga varustatud välise laadimisega hübriidelektrisõidukid, 
välise laadimiseta hübriidelektrisõidukid ja välise laadimiseta kütuseelemen ­
diga hübriidsõidukid aku laetust säilitavas režiimis  
Juhi valitava režiimiga varustatud sõidukite puhul valitakse aku laetust säili ­
tava 1. tüübi katse režiim vastavalt järgmistele tingimustele.  
Joonisel A8.App6/2 toodud vooskeem kujutab režiimi valimist käesoleva 
liite punkti 3 kohaselt.  
3.1. Kui on olemas põhirežiim, mis võimaldab sõidukil järgida võrdluskatsetsü ­
klit aku laetust säilitavas režiimis, tuleb valida see režiim.  
3.2. Kui ei ole olemas põhirežiimi või kui on olemas põhirežiim, kuid see režiim 
ei võimalda sõidukil järgida võrdluskatsetsüklit aku laetust säilitavas 
režiimis, tuleb katserežiim valida vastavalt järgmistele tingimustele:  
a) kui on olemas ainult üks režiim, mis võimaldab sõidukil järgida võrd ­
luskatsetsüklit aku laetust säilitavates režiimides, tuleb valida see režiim;  
b) kui mitu režiimi on võimelised järgima võrdluskatsetsüklit aku laetust 
säilitavates režiimides, on see tootja otsustada, kas valida halvim 
võimalik režiim või valida nii parim kui ka halvim võimalik režiim ja 
leida katsetulemuste aritmeetiline keskmine.  
3.3. Kui puudub käesoleva liite punktide 3.1 ja 3.2 kohane režiim, mis 
võimaldab sõidukil järgida võrdluskatsetsüklit, tuleb võrdluskatsetsüklit 
muuta 1. all-lisa punkti 9 kohaselt:  
a) kui on olemas põhirežiim, mis võimaldab sõidukil järgida muudetud 
võrdluskatsetsüklit aku laetust säilitavas režiimis, tuleb valida see režiim;  
b) kui puudub põhirežiim, kuid on olemas muud režiimid, mis võimaldavad 
sõidukil järgida muudetud võrdluskatsetsüklit aku laetust säilitavas 
režiimis, tuleb valida neist režiimidest halvim võimalik režiim;  
c) kui puudub režiim, mis võimaldab sõidukil järgida muudetud võrdlus ­
katsetsüklit aku laetust säilitavas režiimis, tuleb kindlaks teha kõige 
suurema energianõudlusega režiim või režiimid ning halvim võimalik 
režiim.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 708  
Joonis A8.App6/2  
Juhi valitava režiimi valimine välise laadimisega hübriidelektrisõidukite, välise laadimiseta 
hübriidelektrisõidukite ja välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukite puhul aku laetust säilitavas 
režiimis
  
4. Juhi valitava režiimiga varustatud täiselektrisõidukid  
Juhi valitava režiimiga varustatud sõidukite puhul valitakse katserežiim 
vastavalt järgmistele tingimustele.  
Joonisel A8.App 6/3 toodud vooskeem kujutab režiimi valimist käesoleva 
liite punkti 3 kohaselt.  
4.1. Kui on olemas põhirežiim, mis võimaldab sõidukil järgida võrdluskatsetsü ­
klit, tuleb valida see režiim.  
4.2. Kui ei ole olemas põhirežiimi või kui on olemas põhirežiim, kuid see režiim 
ei võimalda sõidukil järgida võrdluskatsetsüklit, tuleb katserežiim valida 
vastavalt järgmistele tingimustele:  
a) kui on olemas ainult üks režiim, mis võimaldab sõidukil järgida võrd ­
luskatsetsüklit, tuleb valida see režiim;  
b) kui mitu režiimi on võimelised järgima võrdluskatsetsüklit, tuleb valida 
nende seast kõige rohkem elektrienergiat tarbiv režiim.  
4.3. Kui puudub käesoleva liite punktide 4.1 ja 4.2 kohane režiim, mis 
võimaldab sõidukil järgida võrdluskatsetsüklit, tuleb võrdluskatsetsüklit 
muuta 1. all-lisa punkti 9 kohaselt. Saadud katsetsükkel määratakse kasuta ­
tavaks WLTP katsetsükliks:  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 709  
a) kui on olemas põhirežiim, mis võimaldab sõidukil järgida muudetud 
võrdluskatsetsüklit, tuleb valida see režiim;  
b) kui puudub põhirežiim, kuid on olemas muud režiimid, mis võimaldavad 
sõidukil järgida muudetud võrdluskatsetsüklit, tuleb valida kõige rohkem 
elektrienergiat tarbiv režiim;  
c) kui puudub režiim, mis võimaldab sõidukil järgida muudetud võrdlus ­
katsetsüklit, tuleb kindlaks teha kõige suurema energianõudlusega režiim 
või režiimid ning kõige rohkem elektrienergiat tarbiv režiim.  
Joonis A8.App6/3  
Juhi valitava režiimi valimine täiselektrisõidukite puhul
  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 710  
8. all-lisa  
7. liide  
Suruvesinik-kütuseelemendiga hübriidsõidukite kütusekulu mõõtmine  
1. Üldnõuded  
1.1. Kütusekulu mõõdetakse käesoleva liite punkti 2 kohase gravimeetrilise 
meetodi abil.  
Sõiduki tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib kütuse ­
kulu mõõta kas surve- või voomeetodi abil. Sel juhul peab tootja 
esitama tehnilised tõendid selle kohta, et meetod annab samaväärsed 
tulemused. Surve- ja voomeetodeid on kirjeldatud standardis ISO 
23828.  
2. Gravimeetriline meetod  
Kütusekulu arvutatakse kütusepaagi massi mõõtmise teel enne ja pärast 
katset.  
2.1. Seadmed ja seadistamine  
2.1.1. Seadmete näide on esitatud joonisel A8.App7/1. Kütusekulu mõõtmi ­
seks kasutatakse ühte või mitut sõidukivälist paaki. Sõidukiväline paak 
(sõidukivälised paagid) tuleb ühendada sõiduki originaalkütusepaagi ja 
kütuseelementide süsteemi vahelise kütusetoru külge.  
2.1.2. Eelkonditsioneerimiseks võib kasutada originaalpaaki või välist vesini ­
kuallikat.  
2.1.3. Tankimissurve tuleb seada tootja soovitatud väärtusele.  
2.1.4. Gaasitoite survete erinevust torudes vähendatakse, kui torud vaheta ­
takse.  
Kui eeldatakse surveerinevuste mõju, peavad tootja ja tüübikinnitus ­
asutus kokku leppima, kas korrigeerimine on vajalik või mitte.  
2.1.5. Täppiskaalud  
2.1.5.1. Kütusekulu mõõtmiseks kasutatavad täppiskaalud peavad vastama 
tabelis A8.App7/1 toodud spetsifikatsioonile.  
Tabel A8.App7/1  
Analüütiliste kaalude taatlemise kriteeriumid  
Mõõtmine  Mõõtesamm (loetavus)  Kordustäpsus (korratavus)  
Täppiskaalud  maksimum 0,1 g  maksimum 0,02 g (  1 ) 
( 1 ) Kütusekulu (laetava energiasalvestussüsteemi laetuse jääk = 0) katse vältel, massina, standardhälve  
2.1.5.2. Täppiskaale kalibreeritakse kaalude tootja esitatud spetsifikatsioonide 
kohaselt või nii tihti, nagu on toodud tabelis A8.App7/2.  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 711  
Tabel A8.App7/2  
Mõõtevahendi kalibreerimise sagedus  
Mõõtevahendi kontroll  Samm  
Kordustäpsus (korratavus)  Kord aastas ja põhjaliku hoolduse 
ajal 
2.1.5.3. Tuleb esitada vibratsiooni või konvektsiooni mõjude vähendamiseks 
sobivad vahendid, nt summutuslaud või tuuletõke.  
Joonis A8.App7/1  
Seadmete näide
  
kus: 
1 on väline kütusetoide eelkonditsioneerimise puhul  
2 on rõhuregulaator  
3 on originaalpaak  
4 on kütuseelementide süsteem  
5 on täppiskaalud  
6 on sõidukiväline paak (sõidukivälised paagid) kütusekulu mõõtmiseks  
2.2. Katsemenetlus  
2.2.1. Sõidukivälise paagi massi mõõdetakse enne katset.  
2.2.2. Sõidukiväline paak ühendatakse sõiduki kütusetoruga vastavalt joonisele 
A8.App7/1.  
2.2.3. Katse läbiviimisel varustatakse sõidukit kütusega sõidukivälise paagi 
kaudu.  
2.2.4. Sõidukiväline paak eemaldatakse toru küljest.  
2.2.5. Mõõdetakse paagi massi pärast katset.  
2.2.6. Tasakaalustamata aku laetust säilitava režiimi kütusekulu FC  CS,nb 
mõõdetud massi põhjal enne ja pärast katset arvutatakse järgmise valemi 
abil: ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 712  
FC CS;nb ¼ g 1 Ä g 2 
d Ü 100 
kus: 
FC CS,nb on katse käigus mõõdetud tasakaalustamata kütusekulu aku 
laetust säilitavas režiimis (kg/100 km);  
g 1 on paagi mass katse alguses (kg);  
g 2 on paagi mass katse lõpus (kg);  
d on katse käigus läbitud vahemaa (km).  
FC CS,nb,p  ▼B
 02017R1151 — ET — 27.07.2017 — 001.003 — 713  
9. all-lisa  
Meetodi samaväärsuse määramine  
1. Üldnõue  
Tootja taotlusel võib tüübikinnitusasutus heaks kiita muud mõõtmismee ­
todid, kui need annavad käesoleva all-lisa punkti 1.1 kohaseid samaväärseid 
tulemusi. Tüübikinnitusasutusele tuleb tõestada kandidaatmeetodi samaväär ­
sust. 
1.1. Otsus samaväärsuse kohta  
Kandidaatmeetodit peetakse samaväärseks, kui täpsus ja kordustäpsus on 
võrdsed või paremad kui võrdlusmeetodil.  
1.2. Samaväärsuse määramine  
Meetodi samaväärsuse määramine peab põhinema kandidaat- ja võrdlusmee ­
todite vahelisel korrelatsiooniuuringul. Korrelatsioonitestides kasutatavad 
meetodid peavad olema saanud tüübikinnitusasutuse heakskiidu.  
Kandidaat- ja võrdlusmeetodite täpsuse ja kordustäpsuse määramise aluspõ ­
himõte peab tuginema ISO 5725 8. lisa 6.osa „Alternatiivsete mõõtmismee ­
todite võrdlus“ suunistele.  
1.3. Rakendusnõuded  
Reserveeritud  ▼B