1980L0720 — ET — 30.10.1997 — 003.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B NÕUKOGU DIREKTIIV, 24. juuni 1980, põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite juhtimisruumi, ligipääsu juhtimiskohale ning uksi ja aknaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (80/720/EMÜ) (EÜT L 194, 28.7.1980, p.1)

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU DIREKTIIV,

24. juuni 1980,

põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite juhtimisruumi, ligipääsu juhtimiskohale ning uksi ja aknaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

(80/720/EMÜ)







EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 1 ) võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, ( 2 ) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ( 3 ) ning arvestades, et: ning arvestades, et: tehnilised nõuded, millele traktorid peavad siseriiklike õigusaktide kohaselt vastama, kehtivad muu hulgas ka juhtimisruumi kohta, ligipääsu kohta juhtimiskohale (sisse- ja väljapääsud) ning uste ja akende kohta; antud nõuded on liikmesriigiti erinevad ja seetõttu on vaja, et kõik liikmesriigid võtaksid lisaks olemasolevatele eeskirjadele või nende asemel vastu ühesugused nõuded, et eelkõige oleks võimalik iga traktoritüübi suhtes rakendada nõukogu 4. märtsi 1974. aasta direktiivis 74/150/EMÜ (põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) ( 4 ), viimati muudetud direktiiviga 79/694/EMÜ, ( 5 ) ettenähtud EMÜ tüübikinnitusmenetlust; ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:







Artikkel 1

1. “Põllumajandus- või metsatraktor” on rataste või roomikutega varustatud mistahes mootorsõiduk, millel on vähemalt kaks telge ja mille tähtsaim omadus on veojõud ning mis on mõeldud teatavate põllu- või metsamajanduses kasutatavate tööriistade, masinate või haagiste tõmbamiseks, lükkamiseks, vedamiseks või käitamiseks. See võib olla kohandatud koorma või kaassõitjate veoks.

▼M1

2. Käesolevat direktiivi kohaldatakse üksnes selliste lõikes 1 määratletud traktorite suhtes, millel on õhkrehvid ja vähemalt kaks telge ja mille maksimaalne valmistajakiirus on 6– ►M3 40 km/h ◄ ning mille veotelje fikseeritud või reguleeritav rööbe on vähemalt 1 150 mm.

▼B

Artikkel 2

Ükski liikmesriik ei tohi keelduda traktorile EMÜ või siseriikliku tüübikinnituse andmisest või traktori registreerimisest ega keelata traktori müümist, kasutuselevõtmist või kasutamist põhjustel, mis on seotud:

— juhtimisruumiga,

— ligipääsuga juhtimiskohale (sisse- ja väljapääsud),

— uste ja akendega,

kui need vastavad I lisa nõuetele.

Artikkel 3

Kõik muudatused, mis on vajalikud I lisa nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu direktiivi 74/150/EMÜ artiklis 13 sätestatud korras.

Artikkel 4

1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid 18 kuu jooksul alates direktiivi teatavakstegemisest ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.

2. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide tekst edastatakse komisjonile.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.









I LISA

I. Juhtimisruum

I.1. Juhtimisruum – minimaalne ruum konstruktsiooni mis tahes liikumatute osade vahel, mida traktorijuht saab täiesti ohutult kasutada traktori juhtimiseks oma istmelt igal vajalikul viisil. Istme võrdluspunkt – l. liites sätestatud meetodil määratud võrdluspunkt. Võrdlustasand – traktori keskpikitasandiga paralleelne istme võrdluspunkti läbiv tasand

I.2. Juhtimisruum laiusega vähemalt 900 mm peab ulatuma 400–900 mm võrra võrdluspunktist ülespoole ja 450 mm võrra võrdluspunktist ettepoole (vt joonised 2 ja 3).

I.3. Sõiduki osad ega lisaseadmed ei tohi traktoristi traktori juhtimise ajal takistada.

I.4. Roolisamba ja rooliratta iga asendi korral ►M2 v.a nende asendite korral, mis on mõeldud ainult sisenemise ja väljumise hõlbustamiseks ◄ peab vahemaa rooliratta aluse ja traktori liikumatute osade vahel olema vähemalt 50 mm; kõigis teistes suundades peab see vahemaa olema vähemalt 80 mm rooliratta äärest, mõõdetuna rooliratta poolt hõivatud ruumalast väljastpoolt (vt joonis 2).

I.5. Kabiini tagasein 300 kuni 900 mm istme võrdluspunktist ülalpool peab asuma vähemalt 150 mm võrra tagapool vertikaaltasandist, mis on võrdlustasandiga risti ja läbib võrdluspunkti (vt joonised 2 ja 3). Tagaseina laius peab olema vähemalt 300 mm kummalegi poole istme võrdlustasandit (vt joonis 3).

I.6. Käsijuhtseadised peavad asuma üksteise ja traktori muude osade suhtes nii, et nende käsitsemisest ei teki juhi kätele vigastusohtu. Kui juhtseadise käsitsemiseks vajalik jõud on suurem kui 150 N, loetakse sobivaks kauguseks juhtseadisest traktori muude osadeni 50 mm ja kui nimetatud jõud on 80–150 N, siis 25 mm. Kui käsitsemisjõud on alla 80 N, ei ole vahemaa pikkus juhtseadiste suhtes oluline (vt joonist 3). Lubatud on ka juhtseadiste teistsugune paigutus, mis tagab võrdväärselt rahuldava ohutusstandardi.

I.7. Võrdluspunkti läbivast ja võrdlustasandiga ristuvast vertikaaltasandist eespool peab kaugus lae igast punktist ►M2 jäiga laeosa igast punktist ◄ istme võrdluspunktini olema vähemalt 1 050 mm (vt joonis 2). ►M2 Laepolstri kaugus istme võrdluspunktist peab olema vähemalt 1 000 mm. ◄

▼M2

I.8. Juhikabiini tagaseina ja kabiini katuse vahelise pinna kõverusraadius võib olla maksimaalselt 150 mm.

▼B

II. Ligipääs juhtimiskohale (sisse- ja väljapääsud)

II.1. Sisse- ja väljapääse peab olema võimalik ohutult kasutada. Rattarummusid, -kilpe ega -velgi ei tohi kasutada astmete või redelipulkadena.

II.2. Ligipääsud juhtimiskohale ja kaassõitjaistmele peavad olema vabad elementidest, mis võivad tekitada vigastusi. Kui ligipääsuteel on takistus, nt siduripedaal, peab juhtimiskohale ohutu ligipääsu tagamiseks olema paigaldatud aste või jalatugi.

II.3. Astmed, sisseehitatud jalatoed ja redelipulgad peavad olema järgmiste mõõtmetega:



sügavussuunaline vahekaugus: vähemalt 150 mm, laiussuunaline vahekaugus: vähemalt 250 mm, (Nimetatud miinimumväärtusest väiksem laiussuunaline vahekaugus on lubatud vaid juhul, kui see on tehniliselt põhjendatud. Sellisel juhul peab laiussuunaline vahekaugus olema nii suur kui vähegi võimalik. See ei tohi siiski olla väiksem kui 150 mm.) kõrgusssuunaline vahekaugus: vähemalt 120 mm, kahe astme pealispinnast järgmise astme pealispinnani: vähemalt 300 mm (vt joonis 4).

II.4. Ülemine aste või pulk peab olema sõidukist lahkuvale isikule kergesti nähtav ja ligipääsetav. Järjestikuste astmete või pulkade vertikaalne vahekaugus peab olema võimalikult ühtlane.

II.5. Kõik sisse- ja väljapääsud peavad olema varustatud sobivate käsipuudega.

II.6 Kui traktor on varustatud tootja soovitatud maksimaalsuuruses rehvidega, ei tohi kõige alumine jalatugi olla maapinnast kõrgemal kui 550 mm (vt joonis 4). Astmed ja pulgad peavad olema niimoodi konstrueeritud ja valmistatud, et jalg neil ei libiseks.

III. Uksed, aknad ja avariiväljapääsud

III.1. Uste ja akende juhtseadised peavad olema niimoodi konstrueeritud ja paigaldatud, et need ei kujutaks endast juhile ohtu ega takistaks teda traktori juhtimisel.

III.2. Ukse avanemisnurk peab võimaldama ohutut sisenemist ja väljumist.

III.3. Tuulutusaknad ►M2 kui neid on ◄ peavad olema kergesti reguleeritavad.

III.4. Tavaliselt on kabiinidel uks mõlemal pool.

III.5. Kaheukselistel kabiinidel peab olema lisaks veel üks avariiväljapääs. Üheukselistel kabiinidel peab olema lisaks veel kaks avariiväljapääsu. Kõik kolm väljapääsu peavad asetsema kabiini erinevates seintes (mõiste “sein” võib hõlmata ka katust). Esiklaase ning külg-, taga- ja katuseaknaid võib arvestada avariiväljapääsudena, kui neid on võimalik seestpoolt kiiresti avada ►M2 või teisaldada ◄ . Avariiväljapääsude raamkonstruktsioon ei tohi väljujatele ohtlikuks osutuda. Avariiväljapääsude avad peavad olema vähemalt selliste mõõtmetega, et nende sisse saaks joonistada ellipsi, mille lühem telg 440 mm ja pikem telg 640 mm pikk.

▼B

Joonis 4









1. liide

ISTME VÕRDLUSPUNKTI S MÄÄRAMISE MEETOD

1. Istme võrdluspunkti S mõiste

Istme võrdluspunkt S – istme keskpikitasandi punkt, kus istumistasapinnal lõikuvad polsterdatud seljatoe puutetasand ja horisontaaltasand. Nimetatud horisontaaltasand omakorda lõikab istumistasapinda 150 mm istme võrdluspunktist S eespool.

2. Istme asend

Iste peab olema reguleeritud pikisuunas kõige tagumisse asendisse ja kõrguse poolest keskasendisse. Kui istmel on vedrustus, siis tuleb see reguleerida keskmisele vedrustuskõrgusele sõltumata sellest, kas vedrustus on vastavalt juhi kaalule kohandatav või mitte.

3. Istme võrdluspunkti S kindlaksmääramise seade

Joonisel 1 kujutatud seade koosneb istmeosa paneelist ja seljaosa paneelidest. Seljaosa alumine paneel peab istmikuluu- (A) ja nimmepiirkonnas (B) olema varustatud reguleeritava kõrgusega liigendiga (B).

4. Istme võrdluspunkti S kindlaksmääramise meetod

Istme võrdluspunkt S tuleb määrata joonistel 1 ja 2 kujutatud seadme abil, mis simuleerib olukorda, kus istmel istub inimene. Seade tuleb paigutada istmele. Seadmele tuleb seejärel rakendada jõudu 550 N punktis, mis asub 50 mm liigendist A eespool, ja suruda puutujasihiliselt seljaosa mõlemad paneelid kergelt vastu polsterdatud seljatuge.

Kui polsterdatud seljatoe kõigi piirkondade puutujaid (all-ja ülalpool nimmepiirkonda) ei ole võimalik üheselt määrata, tuleb rakendada järgmist menetlust:

a) kui ei ole võimalik määrata kõige alumise piirkonna puutujat, tuleb suruda seljaosa alumist paneeli vertikaalasendis kergelt vastu polsterdatud seljatuge;

b) kui ei ole võimalik määrata kõige ülemise piirkonna puutujat, tuleb seljaosa alumise paneeli vertikaalasendi korral fikseerida liigend B istme võrdluspunktist S 230 mm kõrgusel. Seljaosa mõlemad vertikaalasendis paneelid tuleb seejärel puutujasihiliselt suruda kergelt vastu polsterdatud seljatuge.









II LISA

NÄIDIS