02016D0035(01) — ET — 31.12.2021 — 003.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B EUROOPA KESKPANGA OTSUS (EL) 2016/2247, 3. november 2016, Euroopa Keskpanga raamatupidamise aastaaruannete kohta (EKP/2016/35) (uuesti sõnastatud) (ELT L 347 20.12.2016, lk 1)

Muudetud:









▼B

EUROOPA KESKPANGA OTSUS (EL) 2016/2247,

3. november 2016,

Euroopa Keskpanga raamatupidamise aastaaruannete kohta (EKP/2016/35)

(uuesti sõnastatud)







I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Mõisted

1. Suunise (EL) 2016/2249 (EKP/2016/34) artiklis 1 määratletud mõistetel on sama tähendus käesolevas otsuses.

2. Muid käesolevas otsuses kasutatud tehnilisi mõisteid kasutatakse suunise 2016/2249 (EKP/2016/34) II lisas sätestatud tähenduses.

Artikkel 2

Kohaldamisala

Käesolevas otsuses sätestatud eeskirju kohaldatakse Euroopa Keskpanga (EKP) aastaaruannete suhtes, mis hõlmavad bilanssi, EKP bilansivälise raamatupidamisarvestuse kirjeid, kasumiaruannet ja EKP raamatupidamise aastaaruande lisasid.

Artikkel 3

Kvalitatiivsed omadused

Käesolevas otsuses kohaldatakse suunise (EL) 2016/2249 (EKP/2016/34) artiklis 3 määratletud kvalitatiivseid omadusi.

Artikkel 4

Raamatupidamise aluspõhimõtted

Käesolevas otsuses kohaldatakse suunise (EL) 2016/2249 (EKP/2016/34) artiklis 4 määratletud raamatupidamise aluspõhimõtteid.

Erandina suunise (EL) 2016/2249 (EKP/2016/34) artikli 4 punkti 3 esimesest lausest võetakse bilansipäevajärgseid sündmusi arvesse ainult kuni kuupäevani, mil EKP juhatus kiidab heaks EKP aastaaruande esitamise EKP nõukogule heakskiitmiseks.

Artikkel 5

Tekkepõhine ja kassa-/arvelduspõhine arvestus

Käesolevas otsuses kohaldatakse suunise (EL) 2016/2249 (EKP/2016/34) artiklis 5 sätestatud eeskirju.

Artikkel 6

Varade ja kohustuste kajastamine

Finants- või muu vara/kohustus kajastatakse EKP bilansis ainult kooskõlas suunise (EL) 2016/2249 (EKP/2016/34) artikliga 6.







II PEATÜKK

BILANSI KOOSTAMISE JA BILANSILISE VÄÄRTUSE HINDAMISE EESKIRJAD

Artikkel 7

Bilansi koosseis

Bilansi koosseisu aluseks on I lisas toodud bilansiskeem.

▼M2

Artikkel 8

Eraldised finantsriskide katmiseks

EKP tegevuse olemust arvestades võib EKP nõukogu kehtestada EKP bilansis eraldise finantsriskide katmiseks. EKP nõukogu võtab vastu otsuse eraldise suuruse ja kasutamise osas EKP riskipositsiooni põhjendatud prognoosi alusel.

▼B

Artikkel 9

Bilansilise väärtuse hindamise eeskirjad

1. Bilansilise väärtuse hindamiseks kasutatakse jooksvaid turukursse ja turuhindu, kui I lisas ei ole sätestatud teisiti.

2. Kulla, välisvaluutainstrumentide, väärtpaberite (v.a need, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks), mittekaubeldavate väärtpaberite ja rahapoliitika eesmärgil hoitavate väärtpaberite, mida kajastatakse raamatupidamises amortisatsioonikulude põhjal) ning finantsinstrumentide ümberhindamine nii bilansis kui ka bilansiväliselt toimub aastalõpu ümberhindluspäeval ning turu keskmise kursi ja hinna alusel.

3. Kulla puhul ei eristata hinna ja valuuta ümberhindluse erinevusi, vaid arvestatakse ühte kulla ümberhindluse erinevust kindlaksmääratud kullaühiku eurohinna alusel, mis on tuletatud euro ja USA dollari vahetuskursist kvartali ümberhindluspäeval. Valuutavahetuse, sealhulgas bilansiliste ja bilansiväliste tehingute, puhul toimub ümberhindamine valuutapõhiselt. Käesolevas artiklis käsitletakse SDR positsioone, sealhulgas SDR korvi aluseks olevaid erinevaid sihtotstarbelisi välisvaluutapositsioone, ühe positsioonina. Väärtpaberite puhul toimub ümberhindamine koodipõhiselt, st sama ISIN-koodi/liigi alusel; kaasnevaid valikuvõimalusi ei käsitleta hindamise eesmärgil eraldi. Rahapoliitika eesmärgil hoitavaid või kirjete „Muud finantsvarad” või „Mitmesugused muud varad” all kajastatavaid väärtpabereid käsitletakse eraldi positsioonidena.

4. Rahapoliitika eesmärgid hoitavaid turukõlblikke väärtpabereid käsitletakse eraldi positsioonidena ja neid hinnatakse turuhinna või amortiseeritud kulu alusel, kohaldades väärtuse langust, sõltuvalt rahapoliitika eesmärgist.

5. Väärtpaberid, mis on liigitatud tähtaja lõpuni hoitavateks, loetakse eraldi positsioonideks ja neid hinnatakse amortiseeritud kulu alusel, kohaldades väärtuse langust. Sama käsitlust kohaldatakse mittekaubeldavate väärtpaberite puhul. Väärtpaberid, mis on liigitatud tähtaja lõpuni hoitavateks ja turukõlbmatuteks, võib müüa enne nende tähtaja lõppu järgmistel juhtudel: a) kui müüdavat kogust ei peeta oluliseks võrreldes tähtaja lõpuni hoitavate väärtpaberite portfelli kogumahuga; b) kui need väärtpaberid müüakse tähtaja lõpule eelneva kuu jooksul; c) erandlikus olukorras, näiteks emitendi krediidivõime olulise halvenemise korral.

Artikkel 10

Pöördtehingud

Pöördtehingute raamatupidamine toimub kooskõlas suunise (EL) 2016/2249 (EKP/2016/34) artikliga 10.

▼M2

Artikkel 11

Turukõlblikud aktsiaosalused

Turukõlblike aktsiaosaluste raamatupidamine toimub kooskõlas suunise (EL) 2016/2249 (EKP/2016/34) artikliga 11.

▼M2

Artikkel 11a

Turukõlblikud investeerimisfondid

Turukõlblike investeerimisfondide raamatupidamine toimub kooskõlas suunise (EL) 2016/2249 (EKP/2016/34) artikliga 11a.

▼B

Artikkel 12

Väärtpaberite intressiriski maandamine tuletisinstrumentide abil

Intressiriski maandamise raamatupidamine toimub kooskõlas suunise (EL) 2016/2249 (EKP/2016/34) artikliga 12.

Artikkel 13

Sünteetilised instrumendid

Sünteetiliste instrumentide raamatupidamine toimub kooskõlas suunise (EL) 2016/2249 (EKP/2016/34) artikliga 13.







III PEATÜKK

KASUMI KAJASTAMINE

Artikkel 14

Kasumi kajastamine

1. Kasumi kajastamise suhtes kohaldatakse suunise (EL) 2016/2249 (EKP/2016/34) artikli 15 lõikeid 1, 2, 3, 5 ja 7.

2. Ümberhindluse erikontodel olevaid hoiuseid, mis on laekunud keskpangalt liikmesriigi, mille suhtes kehtestatud erand on tühistatud, vastavalt Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”) artiklile 48.2 kasutatakse realiseerimata kahjumi katmiseks, kui see ületab vastaval ümberhindluse tavakontol kajastatud varasemat ümberhindluskasumit vastavalt suunise (EL) 2016/2249 (EKP/2016/34) artikli 15 lõike 1 punktile c enne kõnealuse kahjumi katmist EKPSi põhikirja artikli 33.2 alusel. Kulla, valuutade ja väärtpaberite ümberhindluse erikontode positsioone vähendatakse vastavate varade positsioonide vähendamise korral proportsionaalselt.

Artikkel 15

Tehingukulud

Käesoleva otsuse suhtes kohaldatakse suunise (EL) 2016/2249 (EKP/2016/34) artiklit 16.







IV PEATÜKK

BILANSIVÄLISTE INSTRUMENTIDE RAAMATUPIDAMISEESKIRJAD

Artikkel 16

Üldeeskirjad

Käesoleva otsuse suhtes kohaldatakse suunise (EL) 2016/2249 (EKP/2016/34) artiklit 17.

Artikkel 17

Välisvaluuta tähtpäevatehingud

Välisvaluuta tähtpäevatehingute raamatupidamine toimub kooskõlas suunise (EL) 2016/2249 (EKP/2016/34) artikliga 18.

Artikkel 18

Valuutavahetustehingud

Valuutavahetustehingute raamatupidamine toimub kooskõlas suunise (EL) 2016/2249 (EKP/2016/34) artikliga 19.

Artikkel 19

Futuurid

Futuuride raamatupidamine toimub kooskõlas suunise (EL) 2016/2249 (EKP/2016/34) artikliga 20.

Artikkel 20

Intressimäära vahetustehingud

Intressimäära vahetustehingute raamatupidamine toimub kooskõlas suunise (EL) 2016/2249(EKP/2016/34) artikliga 21.

Aasta lõpul kasumiaruandes kajastatud realiseerimata kahjum amortiseeritakse järgnevatel aastatel lineaarmeetodil. Intressimäära vahetuse tähtpäevatehingute puhul algab amortiseerimine tehingu väärtuspäevast.

Artikkel 21

Intressimäära tähtpäevalepingud

Intressimäära tähtpäevalepingute raamatupidamine toimub kooskõlas suunise (EL) 2016/2249 (EKP/2016/34) artikliga 22.

Artikkel 22

Tähtpäevatehingud väärtpaberitega

Väärtpaberitega tehtavate tähtpäevatehingute raamatupidamine toimub vastavalt suunise (EL) 2016/2249 (EKP/2016/34) artikli 23 lõike 1 meetodile A.

Artikkel 23

Optsioonid

Futuuride raamatupidamine toimub kooskõlas suunise (EL) 2016/2249 (EKP/2016/34) artikliga 24.







V PEATÜKK

AVALDATUD AASTABILANSS JA KASUMIARUANNE

Artikkel 24

Vormid

1. EKP avaldatud aastabilansi skeem järgib II lisas toodud vormi.

2. EKP avaldatud kasumiaruande skeem vastab III lisale.







VI PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 25

Eeskirjade täiendamine, kohaldamine ja tõlgendamine

1. Käesoleva otsuse tõlgendamisel võetakse arvesse ettevalmistustööd, liidu õigusaktidega ühtlustatud raamatupidamispõhimõtteid ja üldtunnustatud rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid.

2. Kui mõnda konkreetset raamatupidamiskäsitlust ei ole käesolevas otsuses sätestatud ja puudub nõukogu vastupidine otsus, järgib EKP hindamispõhimõtteid vastavalt Euroopa Liidu poolt kasutusele võetud rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele, mis on asjakohased EKP tegevuse ja raamatupidamise suhtes.

▼M1

3. Üksikutel erandjuhtudel, kui EKP nõukogu leiab, et käesoleva otsuse nõuete järgimisega ei kaasneks raamatupidamise aastaaruannete õige kajastamine, kaldub EKP sellest nõudest kõrvale ja põhjendab seda raamatupidamise aastaaruande selgitustes.

▼B

Artikkel 26

Kehtetuks tunnistamine

1. Otsus EKP/2010/21 tunnistatakse kehtetuks.

2. Viiteid kehtetuks tunnistatud otsusele tuleb käsitleda viidetena käesolevale otsusele ja lähtuda tuleb vastavustabelist V lisas.

Artikkel 27

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub 31. detsembril 2016.

▼M3









I LISA

BILANSI KOOSTAMISE JA BILANSILISE VÄÄRTUSE HINDAMISE EESKIRJAD

VARAD







Bilansikirje (1) Bilansikirjete sisu liigitus Hindamispõhimõte 1 Kuld ja nõuded kullas Füüsiline kuld (st kangid, mündid, tahvlid, tükid) hoiul või „teel”. Mittefüüsiline kuld, näiteks kulla jooksevkontode (kollektiivkontode) jääk, tähtajalised hoiused ja nõuded kulla saamiseks, mis tulenevad järgmistest tehingutest: a) kullasisalduse muutmine ja b) kulla vahetustehingud asukoha või puhtuse alusel, kui väljaandmise ja laekumise vahele jääb üle ühe tööpäeva Turuväärtus 2 Välisvaluutas vääringustatud nõuded euroalaväliste residentide vastu Välisvaluutas vääringustatud nõuded väljaspool euroala asuvate tehingupoolte vastu, sealhulgas keskpangad väljaspool euroala 2.1 Laekumised Rahvusvaheliselt Valuutafondilt (International Monetary Fund, IMF) a) Arveldusõigused reservkvoodi piires (neto) Riigi kvoot miinus IMFi valduses olevad saldod eurodes. IMFi konto nr 2 (eurokonto halduskulude jaoks) võib kaasata selles positsioonis või kirje „Eurodes vääringustatud võlad euroalavälistele residentidele” all a) Arveldusõigused reservkvoodi piires (neto) Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel b) Laenueriõigused (SDRid) SDR positsioonid (bruto) b) SDRid Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel c) Muud nõuded Üldised laenuvõtmise kokkulepped, erilaenukokkulepete kohased laenud, hoiused IMFi hallatud usaldusfondides c) Muud nõuded Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel 2.2 Saldod pankades ja väärtpaberiinvesteeringud, välislaenud ja muud välisvarad a) Saldod pankades väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudelaenud, pöördrepotehingud a) Saldod pankades väljaspool euroala Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel b) Investeeringud väärtpaberitesse väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all Euroalaväliste residentide poolt emiteeritud vekslid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturu väärtpaberid, aktsiaosalused, välisvaluutareservina hoitavad investeerimisfondid b) i) Turukõlblikud võlaväärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad Turuhind ja valuutavahetuse turukurss Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse ii) Turukõlblikud võlaväärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks Kulud, mille puhul võetakse arvesse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse iii) Turukõlbmatud võlaväärtpaberid Kulud, mille puhul võetakse arvesse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse iv) Turukõlblikud aktsiaosalused Turuhind ja valuutavahetuse turukurss v) Turukõlblikud investeerimisfondid Turuhind ja valuutavahetuse turukurss c) Välislaenud (hoiused) euroalavälistele residentidele, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all c) Välislaenud Hoiused nimiväärtuses, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel d) Muud välisvarad Euroalavälised pangatähed ja mündid d) Muud välisvarad Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel 3 Välisvaluutas vääringustatud nõuded euroala residentide vastu a) Investeeringud väärtpaberitesse euroalal, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all Euroala residentide poolt emiteeritud vekslid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturu väärtpaberid, välisvaluutareservina hoitavad investeerimisfondid a) i) Turukõlblikud võlaväärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad Turuhind ja valuutavahetuse turukurss Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse ii) Turukõlblikud võlaväärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks Kulud, mille puhul võetakse arvesse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse iii) Turukõlbmatud võlaväärtpaberid Kulud, mille puhul võetakse arvesse väärtuse langust ja valuutavahetuse turukurssi Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse iv) Turukõlblikud aktsiaosalused Turuhind ja valuutavahetuse turukurss v) Turukõlblikud investeerimisfondid Turuhind ja valuutavahetuse turukurss b) Muud nõuded euroala residentide vastu, v.a need, mis on kirjendatud vara kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all Laenud, hoiused, pöördrepotehingud, mitmesugune laenuandmine b) Muud nõuded Hoiused ja muu laenuandmine nimiväärtuses, mis on ümber arvestatud valuutavahetuse turukursi alusel 4 Eurodes vääringustatud nõuded euroalaväliste residentide vastu 4.1 Pankade saldod, väärtpaberiinvesteeringud ja laenud a) Saldod pankades väljaspool euroala, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudelaenud, pöördrepotehingud, mis on seotud eurodes vääringustatud väärtpaberite haldamisega a) Saldod pankades väljaspool euroala Nimiväärtus b) Euroalaväliste üksuste emiteeritud väärtpaberid, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” ja varade kirje 7.1 „Rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid” all Euroalaväliste residentide emiteeritud aktsiaosalused, investeerimisfondid, võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturuväärtpaberid b) i) Turukõlblikud võlaväärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad Turuhind Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse ii) Turukõlblikud võlaväärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks Kuludes võetakse arvesse väärtuse langust Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse iii) Turukõlbmatud võlaväärtpaberid Kuludes võetakse arvesse väärtuse langust Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse iv) Turukõlblikud aktsiaosalused Turuhind v) Turukõlblikud investeerimisfondid Turuhind c) Laenud euroalavälistele residentidele, v.a need, mis on kirjendatud varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all c) Laenud väljaspool euroala Hoiused nimiväärtuses 4.2 Vahetuskursimehhanismi (ERM II) laenuvõimalusest tulenevad nõuded Laenuandmine vastavalt ERM II tingimustele Nimiväärtus 5 Eurodes vääringustatud laenud euroala krediidiasutustele seoses rahapoliitika operatsioonidega Kirjed 5.1 kuni 5.5: tehingud kooskõlas vastavate rahapoliitika instrumentidega, mida on kirjeldatud Euroopa Keskpanga suunises (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) (2) 5.1 Põhilised refinantseerimisoperatsioonid Regulaarsed iganädalased likviidsust lisavad ja üldjuhul ühenädalase tähtajaga pöördtehingud Nimiväärtus või repokulu 5.2 Pikemaajalised refinantseerimisoperatsioonid Regulaarsed igakuised likviidsust lisavad pöördtehingud, mille tähtaeg ei ole pikem põhiliste refinantseerimistehingute tähtajast Nimiväärtus või repokulu 5.3 Peenhäälestus-pöördoperatsioonid Pöördtehingud, mida tehakse tasandamise vajaduse korral Nimiväärtus või repokulu 5.4 Struktuursed pöördtehingud Pöördtehingud, mis korrigeerivad eurosüsteemi struktuurset positsiooni finantssektori suhtes Nimiväärtus või repokulu 5.5 Laenamise püsivõimalus Kindlaksmääratud intressiga üleöö likviidsuslaenud kõlbliku tagatisvara vastu (püsivõimalus) Nimiväärtus või repokulu 5.6 Lisatagatise nõuetega seotud laenud Krediidiasutustele antav täiendav laen, mis tuleneb alusvarade väärtuse tõusust seoses nendele krediidiasutustele antud muu laenuga Nimiväärtus või kulu 6 Muud eurodes vääringustatud nõuded euroala krediidiasutuste vastu Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudelaenud, pöördrepotehingud seoses väärtpaberiportfellide haldusega varade kirjel 7 „Euroala residentide eurodes vääringustatud väärtpaberid”, sealhulgas tehingud, mis tulenevad euroala varasemate valuutareservide ümberkujundamisest ja muudest nõuetest. Korrespondentkontod välismaistes euroala krediidiasutustes. Muud nõuded ja tehingud, mis ei ole seotud eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonidega. Nimiväärtus või kulu 7 Euroala residentide eurodes vääringustatud väärtpaberid 7.1 Rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid Rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid (k.a riigiüleste või rahvusvaheliste organisatsioonide või mitmepoolsete arengupankade poolt emiteeritud väärtpaberid, olenemata nende geograafilisest asukohast). Peenhäälestuseks ostetud Euroopa Keskpanga (EKP) võlakirjad a) Turukõlblikud võlaväärtpaberid Kajastatakse rahapoliitika kaalutlusi arvestades: i) Turuhind Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse ii) Kulud, arvesse võetakse väärtuse langust (kulud, kui väärtuse langus kaetakse kohustuste kirjel 13 b) „Eraldised” kajastatud eraldistega) Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse b) Turukõlbmatud võlaväärtpaberid Kuludes võetakse arvesse väärtuse langust Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse 7.2 Muud väärtpaberid Väärtpaberid, v.a varade kirje 7.1 „Rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid” ning varade kirje 11.3 „Muud finantsvarad” all, eurodes vääringustatud vekslid ja võlakirjad, nullkupongiga võlakirjad, rahaturu väärtpaberid vahetus valduses, sh valitsussektori väärtpaberid majandus- ja rahaliidu (EMU) eelsest ajast. Aktsiaosalused ja investeerimisfondid a) Turukõlblikud võlaväärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad Turuhind Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse b) Turukõlblikud võlaväärtpaberid, mis liigitatakse tähtaja lõpuni hoitavateks Kuludes võetakse arvesse väärtuse langust Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse c) Turukõlbmatud võlaväärtpaberid Kuludes võetakse arvesse väärtuse langust Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse d) Turukõlblikud aktsiaosalused Turuhind e) Turukõlblikud investeerimisfondid Turuhind 8 Eurodes nõuded valitsemissektori vastu EMU-eelsed nõuded valitsemissektori vastu (turukõlbmatud väärtpaberid, laenud) Hoiused/laenud nimiväärtuses, turukõlbmatud väärtpaberid soetusmaksumuses 9 Eurosüsteemisisesed nõuded 9.1 EKP võlasertifikaatide emissiooniga seotud nõuded Eurosüsteemisisesed nõuded riikide keskpankade (RKPd) vastu, mis tulenevad EKP võlakirjade emissioonist Kulu 9.2 Nõuded seoses euro pangatähtede jaotamisega eurosüsteemis EKP pangatähtede emissiooniga seotud nõuded vastavalt Euroopa Keskpanga otsusele EKP/2010/29 (3) Nimiväärtus 9.3 Muud eurosüsteemisisesed nõuded (neto) Järgmiste allkirjete netoseisud: a) netonõuded, mis tulenevad TARGET2-kontode ja RKPde korrespondentkontode saldodest, st nõuete ja kohustuste netosumma. Vt ka kohustuste kirjet 10.2 „Muud eurosüsteemisisesed kohustused (neto)” a) Nimiväärtus b) Muud eurodes vääringustatud võimalikud eurosüsteemisisesed nõuded, sealhulgas EKP tulu vahepealne jaotamine RKPdele b) Nimiväärtus 10 Lõpetamata arveldused Arvelduskontode saldod (nõuded), sh kogumisel olevad tšekid Nimiväärtus 11 Muud varad 11.1 Euroala mündid Euro mündid Nimiväärtus 11.2 Materiaalne ja immateriaalne põhivara Maa ja ehitised, mööbel ja sisseseade (sealhulgas arvutiseadmed), tarkvara Kulud miinus amortisatsioon Amortisatsioon on amortiseeritava osa süstemaatiline eraldamine varast selle kasuliku tööea jooksul. Kasulik tööiga on periood, mille jooksul eeldatakse, et üksusel on põhivara kasutamise võimalus. Üksikute põhivara liikide kasuliku tööea kestuse võib süstemaatiliselt läbi vaadata, kui ootused erinevad varasematest hinnangutest. Oluline põhivara võib koosneda osadest, millel on erinevad kasulikud tööead. Selliste osade kasulikku tööiga tuleb hinnata eraldi. Immateriaalse vara kulud hõlmavad immateriaalse vara soetushinda. Hinnata tuleb muid otseseid ja kaudseid kulusid. Kulude kapitaliseerimine: piiritletud (ilma käibemaksuta alla 10 000 EUR: ei kapitaliseerita) 11.3 Muu finantsvara — Kapitaliosalused ja investeeringud tütarettevõtjatesse; strateegilistel/poliitilistel kaalutlustel hoitavad aktsiaosalused ja investeerimisfondid — Sihtotstarbelise portfellina hoitavad väärtpaberid, sh aktsiaosalused ja investeerimisfondid, ja muud finantsinstrumendid ja positsioonid (näiteks tähtajalised hoiused ja arvelduskontod) — Pöördrepotehingud krediidiasutustega seoses väärtpaberiportfellide haldusega selle kirje all — Eurodes vääringustatud pöördrepotehingud euroala finantseerimisasutustega, v. a krediidiasutustega, seoses väärtpaberiportfellide (mis ei ole käesoleva kirje all hoitavad) haldamisega a) Turukõlblikud aktsiaosalused Turuhind b) Turukõlblikud investeerimisfondid Turuhind c) Kapitaliosalused ja mittelikviidsed aktsiaosalused ning mis tahes muud püsiinvesteeringuna hoitavad kapitaliväärtpaberid Kuludes võetakse arvesse väärtuse langust d) Investeeringud tütarettevõtjatesse või olulised osalused Puhasväärtus e) Turukõlblikud võlaväärtpaberid, v.a tähtaja lõpuni hoitavad Turuhind Üle-/alakurss amortiseeritakse. f) Turukõlblikud võlaväärtpaberid, mida hoitakse tähtaja lõpuni või püsiinvesteeringuna Kuludes võetakse arvesse väärtuse langust Mis tahes üle- või alakurss amortiseeritakse g) Turukõlbmatud võlaväärtpaberid Kuludes võetakse arvesse väärtuse langust h) Saldod pankades ja laenud Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud välisvaluuta turuhinna alusel, kui saldod või hoiused on vääringustatud välisvaluutas 11.4 Bilansiväliste instrumentide ümberhindluse erinevused Välisvaluuta tähtpäevatehingute, valuutavahetustehingute, intressimäära vahetustehingute, intressimäära tähtpäevatehingute (v.a juhul, kui kohaldatakse päevast kõikumismarginaali), väärtpaberite tähtpäevatehingute, välisvaluuta hetketehingute hindamise tulemused tehingupäevast arvelduspäevani Tähtpäevatehingu ja hetketehingu vaheline netopositsioon välisvaluuta turukursiga 11.5 Viitlaekumised ja ettemakstud kulud Aruandeperioodile omistatav tulu, mis ei laeku aruandeperioodil. Ettemakstud kulud ja makstud kogunenud intress, s.o väärtpaberiga ostetud kogunenud intress Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel 11.6 Mitmesugused muud varad a) Ettemaksed, laenud, muud vähemtähtsad kirjed. Usalduslaenud a) Nimiväärtus või kulu b) Klientide kullahoiustega seotud investeeringud b) Turuväärtus c) Pensioni netovara c) Artikli 25 lõike 2 kohaselt d) Kõlblike tehingupoolte kohustuste mittetäitmisest tulenevad tasumata nõuded ja väärtpaberid eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide kontekstis d) Nimiväärtus/realiseerimisväärtus (enne/pärast kahjumi arveldamist) e) Kolmandate isikutega seotud varad või nõuded, mis on tagatisena omandatud ja/või saadud kohustusi mittetäitvate eurosüsteemi tehingupoolte antud tagatise realiseerimise raames e) Kulu (konverteeritud saamise aja valuuta turukursiga, kui finantsvarad on vääringustatud välisvaluutas) 12 Aruandeaasta kahjum Nimiväärtus ( 1 ) Bilansijääkide jaotamine nendele bilansikirjetele, mis osutavad residentsusele ja/või majandussektorile, põhineb statistilistel eesmärkidel kasutataval liigitusel, v.a varade kirje 7.1. ( 2 ) Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2015/510, 19. detsember 2014, eurosüsteemi rahapoliitika raamistiku rakendamise kohta (EKP/2014/60) (ELT L 91, 2.4.2015, lk 3). ( 3 ) Euroopa Keskpanga otsus EKP/2010/29, 13. detsember 2010, euro pangatähtede emiteerimise kohta (ELT L 35, 9.2.2011, lk 26).

KOHUSTUSED







Bilansikirje (1) Bilansikirjete sisu liigitus Hindamispõhimõte 1 Ringluses olevad pangatähed EKP emiteeritud euro pangatähed vastavalt otsusele EKP/2010/29 Nimiväärtus 2 Rahapoliitika operatsioonidega seotud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele Kirjed 2.1, 2.2, 2.3 ja 2.5: eurodes hoiused, nagu on kirjeldatud suunises (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) 2.1 Arvelduskontod (kohustusliku reservi katmiseks) Vastavalt Euroopa Keskpanga ja Euroopa Keskpankade Süsteemi põhikirjale („EKPSi põhikiri”) kohustusliku reservi nõudega hõlmatud finantseerimisasutuste nimekirja kuuluvate krediidiasutuste eurokontod, v.a kohustusliku reservi nõudmisest vabastatud krediidiasutused. Käesolev kirje sisaldab peamiselt kontosid, mida kasutatakse kohustusliku reservi hoidmiseks, ning ei hõlma krediidiasutuste vahendeid, mis ei ole vabalt kasutatavad. Nimiväärtus 2.2 Hoiustamise püsivoimalus Kindlaksmääratud intressiga üleööhoiused (püsivõimalus) Nimiväärtus 2.3 Tähtajalised hoiused Peenhäälestustehing seoses vahendite koondamisega likviidsuse vähendamiseks Nimiväärtus 2.4 Peenhäälestus-pöördoperatsioonid Rahapoliitikaga seotud tehingud likviidsuse vähendamiseks Nimiväärtus või repokulu 2.5 Lisatagatise nõuetega seotud hoiused Krediidiasutuste hoiused, mis tulenevad varade väärtuse langemisest seoses kõnealustele krediidiasutustele antud laenudega Nimiväärtus 3 Muud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele Repotehingud krediidiasutustega väärtpaberiportfellide haldamiseks varade kirjel 7„Euroala residentide eurodes vääringustatud väärtpaberid”. Muud tehingud, mis ei ole seotud eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonidega. Krediidiasutuste vahendid, mis ei ole vabalt kasutatavad, ja kohustusliku reservi nõudest vabastatud krediidiasutuste kontod. Nimiväärtus või repokulu 4 EKP emiteeritud võlakirjad Võlasertifikaadid suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) kohaselt. Nullväärtpaber, mis on emiteeritud likviidsuse vähendamise eesmärgil Kulu. Alakurss amortiseeritakse. 5 Eurodes vääringustatud võlad muudele euroala residentidele 5.1 Valitsemissektor Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudmisel väljamakstavad hoiused Nimiväärtus 5.2 Muud kohustused Personali, firmade ja klientide, sealhulgas kohustuslikust reservist vabastatud finantseerimisasutuste arvelduskontod (vt kohustuste kirje 2.1); repotehingud finantseerimisasutustega, v.a krediidiasutustega, seoses väärtpaberihaldusega, mis ei ole varade kirjel 11.3 „Muu finantsvara”; tähtajalised hoiused, nõudmiseni hoiused Nimiväärtus 6 Eurodes vääringustatud kohustused euroalaväliste residentide ees Arvelduskontod, tähtajalised hoiused, nõudmisel väljamakstavad hoiused, sealhulgas maksmise kontod ja reservi juhtimise kontod. Repotehingud seoses eurodes vääringustatud väärtpaberite haldamisega Nende liikmesriikide, mille rahaühik ei ole euro, keskpankade TARGET2 kontode saldod Nimiväärtus või repokulu 7 Välisvaluutas vääringustatud võlad euroala residentidele Arvelduskontod. Repotehingute, tavaliselt välisvaluuta varasid või kulda kasutavate investeerimistehingute kohustused Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud aastalõpu valuuta turukursi alusel 8 Välisvaluutas vääringustatud kohustused euroalaväliste residentide ees 8.1 Hoiused, saldod ja muud kohustused Arvelduskontod. Repotehingute, tavaliselt välisvaluuta varasid või kulda kasutavate investeerimistehingute kohustused Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud aastalõpu valuuta turukursi alusel 8.2 ERM II laenudest tulenevad kohustused Laenuvõtmine vastavalt ERM II tingimustele Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud aastalõpu valuuta turukursi alusel 9 Rahvusvahelise Valuutafondi laenueriõiguste vastaskirje Eriarveldusühikutes vääringustatud kirje, mis näitab vastavale riigile/RKP-le algselt eraldatud SDRide summat Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud aastalõpu valuuta turukursi alusel 10 Eurosüsteemisisesed kohustused 10.1 Välisvaluutareservide üleandmisega samaväärsed kohustused EKP bilansikirje, vääringustatud eurodes Nimiväärtus 10.2 Muud eurosüsteemisisesed kohustused (neto) Järgmiste allkirjete netoseisud: a) netokohustused, mis tulenevad TARGET2-kontode ja RKPde korrespondentkontode saldodest, st nõuete ja kohustuste netosumma. Vt ka varade kirjet 9.3 „Muud eurosüsteemisisesed nõuded (neto)” a) Nimiväärtus b) Muud tekkida võivad eurodes vääringustatud võimalikud eurosüsteemisisesed kohustused, sealhulgas EKP tulu vahepealne jaotamine RKPdele b) Nimiväärtus 11 Lõpetama arveldused Arvelduskontode saldod (kohustused), sealhulgas žiiroülekanded teel Nimiväärtus 12 Muud kohustused 12.1 Bilansiväliste instrumentide ümberhindluse erinevused Välisvaluuta tähtpäevatehingute, valuutavahetustehingute, intressimäära vahetustehingute, intressimäära tähtpäevatehingute (v.a juhul, kui kohaldatakse päevast kõikumismarginaali), väärtpaberite tähtpäevatehingute, välisvaluuta hetketehingute hindamise tulemused tehingupäevast arvelduspäevani Tähtpäevatehingu ja hetketehingu vaheline netopositsioon välisvaluuta turukursiga 12.2 Viitvõlad ja ettemakstud tulud Tulevasel perioodil tasumisele kuuluv kulu, mis on seotud aruandeperioodiga. Aruandeperioodil laekunud, kuid tulevase perioodiga seotud tulu Nimiväärtus, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel 12.3 Mitmesugused muud varad a) Maksude vahekontod. Välisvaluuta krediidi- või tagatiskontod. Repotehingud krediidiasutustega väärtpaberiportfellide haldamiseks varade kirjel 11.3 „Muud finantsvarad”. Muud kohustuslikud hoiused peale reservihoiuste. Muud vähem tähtsad kirjed. Usalduskohustused. a) Nimiväärtus või (repo) kulu b) Klientide kullahoiused b) Turuväärtus c) Pensionikohustuste netoväärtus c) Artikli 25 lõike 2 kohaselt 13 Eraldised a) Finantsriskide katmiseks ja muudel eesmärkidel, nt oodatud tulevaste kulude ja sissemaksete katteks vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 48.2 nende liikmesriikide keskpankade osas, kelle suhtes kehtestatud erandid on tühistatud a) Maksumus/nimiväärtus b) Rahapoliitika operatsioonidest tulenevate vastaspoolte riski või krediidiriski katteks b) Nimiväärtus (vastavalt EKP nõukogu aastalõpu hinnangule) 14 Ümberhindluskontod a) Kulla, eurodes vääringustatud igat liiki väärtpaberite, välisvaluutas vääringustatud igat liiki väärtpaberite ja optsioonide hinnakõikumistega seotud ümberhindluskontod, intressiriski tuletisinstrumentidega seotud turu väärtuse hindamisest tulenevad erinevused; valuutakursi kõikumisega seotud ümberhindluskontod iga valuuta netopositsiooni osas, sealhulgas valuuta vahetus-/tähtpäevatehingud ja SDRid. Ümberhindluse erikontod, mis tulenevad sissemaksetest vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 48.2 seoses nende liikmesriikide keskpankadega, kelle suhtes kehtestatud erandid on tühistatud. Vt artikli 14 lõige 2 a) Ümberhindlusvahe keskmise maksumuse ja turuväärtuse vahel, mis on ümber arvestatud valuuta turukursi alusel b) Kindlaksmääratud hüvitiste netokohustise (netovara) ümberhindamised seoses töösuhte lõpetamise hüvitistega, mis on järgmiste allkirjete netopositsioon: i) kindlaksmääratud hüvitiste kohustuse nüüdisväärtuse aktuaarsed kasumid ja kahjumid ii) tulu plaani varadest, välja arvatud kindlaksmääratud hüvitiste netokohustise (netovara) netointressis sisalduvad summad iii) vara ülemmäära mõju muutus, välja arvatud kindlaksmääratud hüvitiste netokohustise (netovara) netointressis sisalduvad summad b) Artikli 25 lõike 2 kohaselt 15 Kapital ja reservid 15.1 Kapital Sissemakstud kapital Nimiväärtus 15.2 Reservid Kohustuslik reserv vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 33 ja sissemaksed vastavalt EKPSi põhikirja artiklile 48.2 seoses nende liikmesriikide keskpankadega, kelle suhtes kehtestatud erandid on tühistatud Nimiväärtus 16 Aruandeaasta kasum Nimiväärtus ( 1 ) Bilansijääkide jaotamine nendele bilansikirjetele, mis osutavad residentsusele ja/või majandussektorile, põhineb statistilistel eesmärkidel kasutataval liigitusel.

▼B









II LISA

EKP aastabilanss







(miljonit eurot (1) ) Varad (2) Aruandeaasta Eelmine aasta Kohustused Aruandeaasta Eelmine aasta 1. Kuld ja nõuded kullas 2. Välisvaluutas vääringustatud nõuded euroalaväliste residentide vastu 2.1. Nõuded IMFi vastu 2.2. Saldod pankades ja väärtpaberiinvesteeringud, välislaenud ja muud välisvarad 3. Välisvaluutas vääringustatud nõuded euroala residentide vastu 4. Eurodes vääringustatud nõuded euroalaväliste residentide vastu 4.1. Pankade saldod, väärtpaberiinvesteeringud ja laenud 4.2. ERM II laenuvõimalusest tulenevad nõuded 5. Eurodes vääringustatud laenud euroala krediidiasutustele seoses rahapoliitika operatsioonidega 5.1. Põhilised refinantseerimisoperatsioonid 5.2. Pikemaajalised refinantseerimisoperatsioonid 5.3. Peenhäälestus-pöördoperatsioonid 5.4. Struktuursed pöördtehingud 5.5. Laenamise püsivõimalus 5.6. Lisatagatise nõuetega seotud laenud 6. Muud eurodes vääringustatud nõuded euroala krediidiasutuste vastu 7. Euroala residentide eurodes vääringustatud väärtpaberid 7.1. Rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid 7.2. Muud väärtpaberid 8. Eurodes nõuded valitsemissektori vastu 9. Eurosüsteemisisesed nõuded 9.1. EKP võlasertifikaatide emissiooniga seotud nõuded 9.2. Nõuded seoses euro pangatähtede jaotamisega eurosüsteemis 9.3. Muud eurosüsteemisisesed nõuded (neto) 10. Lõpetamata arveldused 11. Muud varad 11.1. Euroala mündid 11.2. Materiaalne ja immateriaalne põhivara 11.3. Muu finantsvara 11.4. Bilansiväliste instrumentide ümberhindluse erinevused 11.5. Viitlaekumised ja ettemakstud kulud 11.6. Mitmesugused muud varad 12. Aruandeaasta kahjum 1. Ringluses olevad pangatähed 2. Rahapoliitika operatsioonidega seotud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele 2.1. Arvelduskontod (kohustusliku reservi katmiseks) 2.2. Hoiustamise püsivoimalus 2.3. Tähtajalised hoiused 2.4. Peenhäälestus-pöördoperatsioonid 2.5. Lisatagatise nõuetega seotud hoiused 3. Muud eurodes vääringustatud võlad euroala krediidiasutustele 4. EKP emiteeritud võlakirjad 5. Eurodes vääringustatud võlad muudele euroala residentidele 5.1. Valitsemissektor 5.2. Muud kohustused 6. Eurodes vääringustatud kohustused euroalaväliste residentide ees 7. Välisvaluutas vääringustatud võlad euroala residentidele 8. Välisvaluutas vääringustatud kohustused euroalaväliste residentide ees 8.1. Hoiused, saldod ja muud kohustused 8.2. ERM II laenudest tulenevad kohustused 9. Rahvusvahelise Valuutafondi laenueriõiguste vastaskirje 10. Eurosüsteemisisesed kohustused 10.1. Välisvaluutareservide üleandmisega samaväärsed kohustused 10.2. Muud eurosüsteemisisesed kohustused (neto) 11. Lõpetamata arveldused 12. Muud kohustused 12.1. Bilansiväliste instrumentide ümberhindluse erinevused 12.2. Viitvõlad ja ettemakstud tulud 12.3. Mitmesugused muud varad 13. Eraldised 14. Ümberhindluskontod 15. Kapital ja reservid 15.1. Kapital 15.2. Reservid 16. Aruandeaasta kasum Varad kokku Kohustused kokku ( 1 ) EKP võib avaldada ka täpsed summad eurodes või muul viisil ümardatud summad. ( 2 ) Varade tabel võib asuda ka kohustuste tabelist eespool.

▼M2









III LISA

EKP AVALDATUD KASUMIARUANNE







(miljonit eurot (1)) 31. detsembril ...... lõppenud aasta kasumiaruanne Aruandlus aasta Eelmine aasta 1.1.1. Intressitulu välisvaluutareservilt 1.1.2. Intressitulu euro pangatähtede jaotusest eurosüsteemis 1.1.3. Muu intressitulu 1.1. Intressitulu 1.2.1. Tasu RKPdele ülekantud välisvaluutareservide eest 1.2.2. Muu intressikulu 1.2. Intressikulu 1 Puhas intressitulu 2.1. Realiseeritud kasum/kahjum finantstehingutest 2.2. Finantsvarade ja -positsioonide vähendamine 2.3. Kanded finantsriski eraldistest/eraldistesse 2 Finantstehingute puhastulem, osalised mahakandmised ja riskieraldised 3.1. Tulu tasudelt ja eraldistelt 3.2. Kulu seoses tasude ja eraldistega 3 Puhastulu/kulu tasudelt ja eraldistelt (2) 4 Tulu aktsiaosalustest ja kapitaliosalustest 5 Muu tulu Puhastulu kokku 6 Personalikulud (3) 7 Halduskulu (3) 8 Materiaalse ja immateriaalse põhivara kulum 9 Pangatähtede tootmise teenused (4) 10 Muud kulud Aruandeaasta (kahjum)/kasum ( 1 ) EKP võib avaldada ka täpsed summad eurodes või muul viisil ümardatud summad. ( 2 ) Tulude ja kulude jaotuse võib esitada ka aastaaruande selgitavates märkustes. ( 3 ) Sealhulgas halduseks tehtud eraldised. ( 4 ) Seda kirjet kasutatakse juhul, kui pangatähtede valmistamise teenus ostetakse sisse (keskpankadele pangatähti valmistavate väliste äriühingute teenuste maksumus). Soovitav on kajastada kulud seoses euro pangatähtede käibelelaskmisega kasumiaruandes, kui nende eest esitatakse arve või nad realiseeruvad muul viisil, vt ka suunis (EL) 2016/2249 (EKP/2016/34).

▼B









IV LISA

KEHTETUKS TUNNISTATUD OTSUS KOOS MUUDATUSTEGA







Otsus EKP/2010/21 ELT L 35, 9.2.2011, lk 1. Otsus EKP/2012/30 ELT L 356, 22.12.2012, lk 93. Otsus EKP/2013/52 ELT L 33, 4.2.2014, lk 7. Otsus EKP/2014/55 ELT L 68, 13.3.2015, lk 53. Otsus EKP/2015/26 ELT L 193, 21.7.2015, lk 134.









V LISA

VASTAVUSTABEL