2003T0000 — ET — 01.05.2004 — 000.002

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B LEPING BELGIA KUNINGRIIGI, TAANI KUNINGRIIGI, SAKSAMAA LIITVABARIIGI, KREEKA VABARIIGI, HISPAANIA KUNINGRIIGI, PRANTSUSE VABARIIGI, IIRIMAA, ITAALIA VABARIIGI, LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIGI, MADALMAADE KUNINGRIIGI, AUSTRIA VABARIIGI, PORTUGALI VABARIIGI, SOOME VABARIIGI, ROOTSI KUNINGRIIGI, SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI (EUROOPA LIIDU LIIKMESRIIKIDE) NING TŠEHHI VABARIIGI, EESTI VABARIIGI, KÜPROSE VABARIIGI, LÄTI VABARIIGI, LEEDU VABARIIGI, UNGARI VABARIIGI, MALTA VABARIIGI, POOLA VABARIIGI, SLOVEENIA VABARIIGI JA SLOVAKI VABARIIGI VAHEL TŠEHHI VABARIIGI, EESTI VABARIIGI, KÜPROSE VABARIIGI, LÄTI VABARIIGI, LEEDU VABARIIGI, UNGARI VABARIIGI, MALTA VABARIIGI, POOLA VABARIIGI, SLOVEENIA VABARIIGI JA SLOVAKI VABARIIGI ÜHINEMISE KOHTA EUROOPA LIIDUGA (EÜT L 236, 23.9.2003, p.17)

Muudetud:





Parandatud:









▼B

LEPING

BELGIA KUNINGRIIGI, TAANI KUNINGRIIGI, SAKSAMAA LIITVABARIIGI, KREEKA VABARIIGI, HISPAANIA KUNINGRIIGI, PRANTSUSE VABARIIGI, IIRIMAA, ITAALIA VABARIIGI, LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIGI, MADALMAADE KUNINGRIIGI, AUSTRIA VABARIIGI, PORTUGALI VABARIIGI, SOOME VABARIIGI, ROOTSI KUNINGRIIGI, SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI

(EUROOPA LIIDU LIIKMESRIIKIDE)

NING

TŠEHHI VABARIIGI, EESTI VABARIIGI, KÜPROSE VABARIIGI, LÄTI VABARIIGI, LEEDU VABARIIGI, UNGARI VABARIIGI, MALTA VABARIIGI, POOLA VABARIIGI, SLOVEENIA VABARIIGI JA SLOVAKI VABARIIGI VAHEL

TŠEHHI VABARIIGI, EESTI VABARIIGI, KÜPROSE VABARIIGI, LÄTI VABARIIGI, LEEDU VABARIIGI, UNGARI VABARIIGI, MALTA VABARIIGI, POOLA VABARIIGI, SLOVEENIA VABARIIGI JA SLOVAKI VABARIIGI ÜHINEMISE KOHTA EUROOPA LIIDUGA







TEMA MAJESTEET BELGLASTE KUNINGAS, TŠEHHI VABARIIGI PRESIDENT, TEMA MAJESTEET TAANI KUNINGANNA, SAKSAMAA LIITVABARIIGI PRESIDENT, EESTI VABARIIGI PRESIDENT, KREEKA VABARIIGI PRESIDENT, TEMA MAJESTEET HISPAANIA KUNINGAS, PRANTSUSE VABARIIGI PRESIDENT, IIRIMAA PRESIDENT, ITAALIA VABARIIGI PRESIDENT, KÜPROSE VABARIIGI PRESIDENT, LÄTI VABARIIGI PRESIDENT, LEEDU VABARIIGI PRESIDENT, TEMA KUNINGLIK KÕRGUS LUKSEMBURGI SUURHERTSOG, UNGARI VABARIIGI PRESIDENT, MALTA PRESIDENT, TEMA MAJESTEET MADALMAADE KUNINGANNA, AUSTRIA VABARIIGI LIIDUPRESIDENT, POOLA VABARIIGI PRESIDENT, PORTUGALI VABARIIGI PRESIDENT, SLOVEENIA VABARIIGI PRESIDENT, SLOVAKI VABARIIGI PRESIDENT, SOOME VABARIIGI PRESIDENT, ROOTSI KUNINGRIIGI VALITSUS, TEMA MAJESTEET SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI KUNINGANNA, ÜKSMEELSENA oma soovis püüelda Euroopa Liidu aluslepingute eesmärkide saavutamiste poole, OLLES OTSUSTANUD jätkata nende lepingute vaimus Euroopa rahvaste üha tihedama liidu loomist juba rajatud alusel, PIDADES SILMAS, et Euroopa Liidu lepingu artikkel 49 annab Euroopa riikidele võimaluse saada liidu liikmeks, PIDADES SILMAS, et Tšehhi Vabariik, Eesti Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Ungari Vabariik, Malta Vabariik, Poola Vabariik, Sloveenia Vabariik ja Slovaki Vabariik on esitanud liidu liikmeks saamise taotluse, PIDADES SILMAS, et Euroopa Liidu Nõukogu, olles saanud komisjoni arvamuse ja Euroopa Parlamendi nõusoleku, on andnud teada, et ta pooldab nende riikide vastuvõtmist, ON OTSUSTANUD ühisel kokkuleppel kindlaks määrata vastuvõtutingimused ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavad muudatused ning on sel eesmärgil määranud oma täievolilisteks esindajateks: ON OTSUSTANUD ühisel kokkuleppel kindlaks määrata vastuvõtutingimused ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavad muudatused ning on sel eesmärgil määranud oma täievolilisteks esindajateks: TEMA MAJESTEET BELGLASTE KUNINGAS: peaminister Guy VERHOFSTADTI, asepeaministri ja välisministri Louis MICHELI, TŠEHHI VABARIIGI PRESIDENT: president Václav KLAUSI, peaminister Vladimír ŠPIDLA, asepeaministri ja välisministri Cyril SVOBODA, Tšehhi Vabariigi ELga ühinemise läbirääkimiste delegatsiooni juht ja suursaadik ja Tšehhi Vabariigi Euroopa Liidu esinduse juhataja Pavel TELIČKA, TEMA MAJESTEET TAANI KUNINGANNA: peaminister Anders Fogh RASMUSSENI, välisminister Per Stig MØLLERI, SAKSAMAA LIITVABARIIGI PRESIDENT: liidukantsler Gerhard SCHRÖDERI, välisministri ja liidukantsleri asetäitja Joseph FISCHERI, EESTI VABARIIGI PRESIDENT: president Arnold RÜÜTLI, välisminister Kristiina OJULANDI, KREEKA VABARIIGI PRESIDENT: peaminister Konstantinos SIMITISE, välisminister Giorgos PAPANDREOU, asevälisminister Tassos GIANNITSISE, TEMA MAJESTEET HISPAANIA KUNINGAS: valitsusjuht José Maria AZNAR LÓPEZI, välisminister Ana PALACIO VALLELERSUNDI, PRANTSUSE VABARIIGI PRESIDENT: peaminister Jean-Pierre RAFFARINI, välisminister Dominique GALOUZEAU DE VILLEPINI, Euroopa asjade eest vastutava asevälisministri Noëlle LENOIRI, IIRIMAA PRESIDENT: peaminister (Taoiseach) Bertie AHERNI, välisminister Brian COWENI, ITAALIA VABARIIGI PRESIDENT: peaminister Silvio BERLUSCONI, välisminister Franco FRATTINI, KÜPROSE VABARIIGI PRESIDENT: president Tassos PAPADOPOULOSE, välisminister George IACOVOU, LÄTI VABARIIGI PRESIDENT: president Vaira VĪEĶ-FREIBERGA, peaminister Einars REPŠE, välisminister Sandra KALNIETE, Läti Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise pealäbirääkija, välisministeeriumi asekantsleri Andris ĶESTERISE, LEEDU VABARIIGI PRESIDENT: peaminister Algirdas Mykolas BRAZAUSKASE, välisminister Antanas VALIONISE, TEMA KUNINGLIK KÕRGUS LUKSEMBURGI SUURHERTSOG: peaminister Jean-Claude JUNCKERI, välisministri ja väliskaubandusministri Lydie POLFERI, UNGARI VABARIIGI PRESIDENT: peaminister Péter MEDGYESSY, välisminister László KOVÁCSI, Ungari Vabariigi suursaadiku Euroopa Liidu juures, Ungari Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise pealäbirääkija Endre JUHÁSZI, MALTA PRESIDENT: peaminister Hon. Edward FENECH ADAMI, välisminister Hon. Joe BORGI, läbirääkimisteks volitatud delegatsiooni juhi Richard CACHIA CARUANA, TEMA MAJESTEET MADALMAADE KUNINGANNA: peaminister Jan Pieter BALKENENDE, välisminister Jakob Gijsbert de HOOP SCHEFFERI, AUSTRIA VABARIIGI LIIDUPRESIDENT: liidukantsler Wolfgang SCHÜSSELI, välisminister Benita FERRERO-WALDNERI, POOLA VABARIIGI PRESIDENT: peaminister Leszek MILLERI, välisminister Włodzimierz CIMOSZEWICZI, välisministeeriumi riigisekretär Danuta HÜBNERI, PORTUGALI VABARIIGI PRESIDENT: peaminister José Manuel DURÃO BARROSO, välisminister António MARTINS DA CRUZI, SLOVEENIA VABARIIGI PRESIDENT: president Janez DRNOVŠEKI, peaminister Anton ROPI, välisminister Dimitrij RUPELI, SLOVAKI VABARIIGI PRESIDENT: president Rudolf SCHUSTERI, peaminister Mikuláš DZURINDA, välisminister Eduard KUKANI, Slovaki Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise pealäbirääkija Ján FIGELI, SOOME VABARIIGI PRESIDENT: peaminister Paavo LIPPONENI, väliskaubandusminister Jari VILÉNI, ROOTSI KUNINGRIIGI VALITSUS: peaminister Göran PERSSONI, välisminister Anna LINDHI, TEMA MAJESTEET SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI KUNINGANNA: peaminister Rt. Hon. Tony BLAIRI, välisministri ja Rahvaste Ühenduse asjade ministri Rt. Hon. Jack STRAW, KES, olles esitanud oma kehtivaks ja vormikohaseks tunnistatud täisvolitused, KES, olles esitanud oma kehtivaks ja vormikohaseks tunnistatud täisvolitused, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES.







Artikkel 1

1. Tšehhi Vabariik, Eesti Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Ungari Vabariik, Malta Vabariik, Poola Vabariik, Sloveenia Vabariik ja Slovaki Vabariik saavad Euroopa Liidu liikmeteks ning liidu muudetud või täiendatud aluslepingute osapoolteks.

2. Vastuvõtutingimused ja vastuvõtust tingitud muudatused liidu aluslepingutes on sätestatud käesolevale lepingule lisatud aktis. Nimetatud akti sätted moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa.

3. Lõikes 1 osutatud lepingute sätteid liikmesriikide õiguste ja kohustuste ning liidu institutsioonide volituste ja pädevuse kohta kohaldatakse ka käesoleva lepingu suhtes.

Artikkel 2

1. Kõrged lepinguosalised ratifitseerivad käesoleva lepingu vastavalt oma põhiseadusest tulenevatele nõuetele. Ratifitseerimiskirjad antakse hoiule Itaalia Vabariigi valitsusele hiljemalt 30. aprillil 2004.

2. Käesolev leping jõustub 1. mail 2004, tingimusel et kõik ratifitseerimiskirjad on enne seda kuupäeva hoiule antud.

Kui kõik artikli 1 lõikes 1 nimetatud riigid ei ole oma ratifitseerimiskirja õigel ajal hoiule andnud, jõustub käesolev leping nende riikide suhtes, kes on oma ratifitseerimiskirja hoiule andnud. Sel juhul teeb Euroopa Liidu Nõukogu viivitamata ühehäälselt otsuse vajalikuks osutunud muudatuste kohta käesoleva lepingu artiklis 3, ühinemisakti artiklis 1, artikli 6 lõikes 6, artiklites 11-15, 18, 19, 25, 26, 29-31, 33-35, 46-49, 58 ja 61, selle akti II-XV lisas ja nende liidetes ning aktile lisatud protokollides nr 1-10; samuti võib ta eespool nimetatud akti, sealhulgas selle lisade, liidete ja protokollide need sätted, milles nimetatakse sõnaselgelt riiki, kes ei ole oma ratifitseerimiskirja hoiule andnud, ühehäälselt tühiseks kuulutada või neid muuta.

3. Olenemata lõikest 2 võivad liidu institutsioonid võtta enne ühinemist vastu meetmed, millele on osutatud ühinemisakti artikli 6 lõike 2 teises lõigus, lõike 6 teises lõigus, lõike 7 teises ja kolmandas lõigus, lõike 8 teises ja kolmandas lõigus, lõike 9 kolmandas lõigus, artiklites 21 ja 23, artikli 28 lõikes 1, artikli 32 lõikes 5, artikli 33 lõigetes 1, 4 ja 5 ning artiklites 38, 39, 41, 42 ja 55-57, selle akti III-XIV lisas ning aktile lisatud protokollis nr 2, protokolli nr 3 artiklis 6, protokolli nr 4 artikli 2 lõikes 2, protokollis nr 8 ja protokolli nr 10 artiklites 1, 2 ja 4. Need meetmed jõustuvad alles käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval, tingimusel et leping jõustub.

Artikkel 3

Käesolev leping, mille originaal on koostatud ühes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, iiri, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõigis nendes keeltes tekstid on võrdselt autentsed, antakse hoiule Itaalia Vabariigi valitsuse arhiivi ja nimetatud valitsus edastab tõestatud koopiad kõigi teiste allakirjutanud riikide valitsustele.









AKT

Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohta







ESIMENE OSA

PÕHIMÕTTED

Artikkel 1

Käesolevas aktis:

— “asutamislepingud” on — a) Euroopa Ühenduse asutamisleping (“EÜ asutamisleping”) ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping (“EURATOMi asutamisleping”) sellisel kujul, nagu neid on täiendatud või muudetud enne käesolevat ühinemist jõustunud lepingute või muude aktidega, b) Euroopa Liidu leping (“EL leping”) sellisel kujul, nagu seda on täiendatud või muudetud enne käesolevat ühinemist jõustunud lepingute või muude aktidega;

— “praegused liikmesriigid” on Belgia Kuningriik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Kreeka Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Iirimaa, Itaalia Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Portugali Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik,

— “liit” on Euroopa Liit, nagu see on asutatud EL lepinguga,

— “ühendus” on vastavalt asjaoludele üks ühendus või mõlemad ühendused, millele on osutatud esimeses taandes,

— “uued liikmesriigid” on Tšehhi Vabariik, Eesti Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Ungari Vabariik, Malta Vabariik, Poola Vabariik, Sloveenia Vabariik ja Slovaki Vabariik,

— “institutsioonid” on asutamislepingutega asutatud institutsioonid.

Artikkel 2

Alates ühinemiskuupäevast on asutamislepingute sätted ning institutsioonide ja Euroopa Keskpanga poolt enne ühinemist vastuvõetud aktid uutele liikmesriikidele siduvad ja neid kohaldatakse nendes riikides vastavalt kõnealustes lepingutes ja käesolevas aktis sätestatud tingimustele.

Artikkel 3

1. Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud protokolliga (edaspidi “Schengeni protokoll”) Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis' sätted ning Schengeni acquis'l põhinevad või sellega muul viisil seotud aktid, mis on loetletud käesoleva akti I lisas, samuti muud samalaadsed aktid, mis võidakse vastu võtta enne ühinemiskuupäeva, on uutele liikmesriikidele siduvad ja neid kohaldatakse nimetatud riikides alates ühinemiskuupäevast.

2. Need Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis' sätted ning Schengeni acquis'l põhinevad või sellega muul viisil seotud aktid, millele ei ole lõikes 1 osutatud, on uutele liikmesriikidele siduvad alates ühinemiskuupäevast, kuid neid kohaldatakse uues liikmesriigis üksnes nõukogu sellekohase otsuse alusel, mis tehakse pärast Schengeni kehtiva hindamiskorra kohaselt toimunud kontrollimist, kas asjaomases uues liikmesriigis on kõnealuse acquis' kõigi osade rakendamise tingimused täidetud, ning pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist.

Nõukogu teeb oma otsuse ühehäälselt, kusjuures hääletamisel osalevad nõukogu liikmed, kes esindavad nende liikmesriikide valitsusi, mille suhtes on käesolevas lõikes osutatud sätted juba jõustunud, ning selle liikmesriigi valitsuse esindaja, mille suhtes nimetatud sätted jõustatakse. Iirimaa ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsusi esindavad nõukogu liikmed võtavad otsustamisest osa niivõrd, kuivõrd otsus käsitleb selliseid Schengeni acquis' sätteid ja Schengeni acquis'l põhinevaid või sellega muul viisil seotud akte, milles nimetatud liikmesriigid osalevad.

3. Lepingud, mille nõukogu on sõlminud Schengeni protokolli artikli 6 alusel, on uutele liikmesriikidele siduvad alates ühinemiskuupäevast.

4. Justiits- ja siseküsimusi käsitlevate konventsioonide või aktide suhtes, mis on lahutamatud EL lepingu eesmärkide saavutamisest, kohustuvad uued liikmesriigid:

— ühinema nendega, mis ühinemiskuupäevaks on praegustele liikmesriikidele allakirjutamiseks avatud, ja nendega, mille nõukogu on koostanud kooskõlas EL lepingu VI jaotisega ja soovitanud liikmesriikidel vastu võtta,

— võtma kasutusele haldus- ja muud meetmed nagu need, mille praegused liikmesriigid või nõukogu on ühinemiskuupäevaks vastu võtnud, et hõlbustada praktilist koostööd liikmesriikide institutsioonide ja organisatsioonide vahel, kes tegutsevad justiits- ja siseküsimuste valdkonnas.

Artikkel 4

Alates ühinemiskuupäevast osaleb iga uus liikmesriik majandus- ja rahaliidus kui liikmesriik, mille suhtes on kehtestatud erand EÜ asutamislepingu artikli 122 tähenduses.

Artikkel 5

1. Käesoleva akti alusel ühinevad uued liikmesriigid otsuste ja lepingutega, mille on vastu võtnud nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajad. Uued liikmesriigid kohustuvad alates ühinemiskuupäevast ühinema kõikide muude lepingutega, mille on sõlminud praegused liikmesriigid ja mis käsitlevad liidu toimimist või on seotud selle tegevusega.

2. Uued liikmesriigid kohustuvad ühinema EÜ asutamislepingu artiklis 293 ettenähtud konventsioonidega ja nende konventsioonidega, mis on lahutamatud EÜ asutamislepingu eesmärkide saavutamisest, samuti nende konventsioonide Euroopa Kohtu poolse tõlgendamise protokollidega, millele praegused liikmesriigid on alla kirjutanud, ning sel eesmärgil kohustuvad uued liikmesriigid astuma praeguste liikmesriikidega läbirääkimistesse, et teha nendesse vajalikud muudatused.

3. Euroopa Ülemkogu või nõukogu deklaratsioonide, resolutsioonide ja muude seisukohtade suhtes ning liikmesriikide ühisel kokkuleppel vastuvõetud deklaratsioonide, resolutsioonide ja muude seisukohtade suhtes, mis käsitlevad ühendust või liitu, on uued liikmesriigid samasuguses olukorras kui praegused liikmesriigid; vastavalt sellele järgivad nad kõnealustest deklaratsioonidest, resolutsioonidest või muudest seisukohtadest tulenevaid põhimõtteid ja suuniseid ning võtavad nende rakendamise tagamiseks vajalikke meetmeid.

Artikkel 6

1. Lepingud või konventsioonid, mille ühendus on sõlminud või mida ta ajutiselt kohaldab või mis on sõlmitud EL lepingu artikli 24 või 38 kohaselt ühe või mitme kolmanda riigiga, rahvusvahelise organisatsiooniga või kolmanda riigi kodanikuga, on uutele liikmesriikidele siduvad asutamislepingutes ja käesolevas aktis sätestatud tingimustel.

2. Uued liikmesriigid kohustuvad käesolevas aktis sätestatud tingimustel ühinema lepingute ja konventsioonidega, mille praegused liikmesriigid ja ühendus on ühiselt sõlminud või mida nad ajutiselt kohaldavad, ning praeguste liikmesriikide sõlmitud lepingutega, mis on seotud kõnealuste lepingute ja konventsioonidega.

Uute liikmesriikide ühinemine lõikes 6 nimetatud lepingute ja konventsioonidega, samuti lepingutega Valgevene, Hiina, Tšiili, Mercosuri ja Šveitsiga, mille on sõlminud või alla kirjutanud ühendus ja selle liikmesriigid ühiselt, toimub sellistele lepingutele või konventsioonidele protokolli lisamise teel, mille sõlmivad liikmesriikide nimel ühehäälselt tegutsev nõukogu ning asjaomane kolmas riik või kolmandad riigid või rahvusvaheline organisatsioon. See menetlus ei mõjuta ühenduse pädevust ega volituste jagamist ühenduse ja liikmesriikide vahel, mis on seotud selliste lepingute sõlmimisega tulevikus või muude muudatustega, mis ei seostu ühinemisega. Liikmesriikide nimel peab nende protokollide üle läbirääkimisi komisjon vastavalt läbirääkimisdirektiividele, mille on ühehäälselt heaks kiitnud nõukogu, ning konsulteerides liikmesriikide esindajatest koosneva komiteega. Komisjon esitab protokollide eelnõud nõukogule sõlmimiseks.

3. Lõikes 2 osutatud lepingute ja konventsioonidega ühinemisel tekivad uutel liikmesriikidel nende lepingute ja konventsioonide alusel samasugused õigused ja kohustused nagu praegustel liikmesriikidel.

4. Käesoleva akti alusel ühinevad uued liikmesriigid koostöölepinguga ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, ( 1 ) mis on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000.

5. Uued liikmesriigid kohustuvad käesolevas aktis sätestatud tingimustel ühinema Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga ( 2 ) vastavalt selle lepingu artiklile 128.

6. Ühinemiskuupäevast kuni lõikes 2 osutatud vajalike protokollide sõlmimiseni kohaldavad uued liikmesriigid lepinguid, mille on praegused liikmesriigid ja ühendus ühiselt sõlminud Alžeeria, Armeenia, Aserbaidžaani, Bulgaaria, Horvaatia, Egiptuse, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Gruusia, Iisraeli, Jordaania, Kasahstani, Kõrgõzstani, Liibanoni, Mehhiko, Moldova, Maroko, Rumeenia, Venemaa Föderatsiooni, San Marino, Lõuna-Aafrika Vabariigi, Lõuna-Korea, Süüria, Tuneesia, Türgi, Türkmenistani, Ukraina ja Usbekistaniga, samuti muid lepinguid, mida praegused liikmesriigid ja ühendus on ühiselt sõlminud enne ühinemist.

Nende lepingute muudatusi käsitletakse protokollides, mis on sõlmitud lepinguosaliseks olevate riikidega vastavalt lõike 2 teisele lõigule. Kui ühinemiskuupäevaks ei ole protokolle sõlmitud, võtavad ühinemise järel olukorra lahendamiseks vajalikud meetmed ühendus ja liikmesriigid vastavalt oma pädevusele.

7. Alates ühinemiskuupäevast kohaldavad uued liikmesriigid ühenduse poolt kolmandate riikidega sõlmitud kahepoolseid tekstiililepinguid ja -kokkuleppeid.

Ühenduse poolt tekstiilimaterjalide ja rõivatoodete impordi suhtes kohaldatavaid koguselisi piiranguid muudetakse selliselt, et võtta arvesse uute liikmesriikide ühinemist ühendusega. Sellega seoses võib ühendus pidada asjaomaste kolmandate riikidega enne ühinemiskuupäeva läbirääkimisi eespool mainitud kahepoolsete lepingute ja kokkulepete muutmise üle.

Kui kahepoolsete tekstiililepingute ja -kokkulepete muudatused ei ole ühinemiskuupäevaks jõustunud, teeb ühendus vajalikud muudatused oma eeskirjades tekstiilimaterjalide ja rõivatoodete kolmandatest riikidest importimise kohta, et võtta arvesse uute liikmesriikide ühinemist ühendusega.

8. Ühenduse poolt terase ja terasetoodete impordi suhtes kohaldatavaid koguselisi piiranguid muudetakse asjaomastest tarnijariikidest uutesse liikmesriikidesse viimastel aastatel toimunud terasetoodete impordi põhjal.

Sellega seoses peetakse enne ühinemiskuupäeva läbirääkimisi ühenduse poolt kolmandate riikidega sõlmitud kahepoolsete teraselepingute ja -kokkulepete vajaliku muutmise üle.

Kui kahepoolsete lepingute ja kokkulepete muudatused ei ole ühinemiskuupäevaks jõustunud, kohaldatakse esimese lõigu sätteid.

9. Alates ühinemiskuupäevast haldab uute liikmesriikide poolt kolmandate riikidega sõlmitud kalanduslepinguid ühendus.

Nendest lepingutest tulenevad uute liikmesriikide õigused ja kohustused ei muutu ajal, mil nende lepingute sätted on ajutiselt jõus.

Niipea kui võimalik ja igal juhul enne esimeses lõigus osutatud lepingute kehtivuse lõppemist võtab nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega ja komisjoni ettepaneku põhjal vastu asjakohased otsused nendest lepingutest tuleneva kalapüügi jätkumise kohta, sealhulgas võimaluse kohta pikendada teatavaid lepinguid ajavahemikuks, mis ei ületa ühte aastat.

10. Alates ühinemiskuupäevast taganevad uued liikmesriigid kõikidest kolmandate riikidega sõlmitud vabakaubanduslepingutest, kaasa arvatud Kesk-Euroopa vabakaubandusleping.

Kui lepingud, mille on sõlminud ühelt poolt uus liikmesriik või mitu uut liikmesriiki ja teiselt poolt kolmas riik või mitu kolmandat riiki, ei ole kooskõlas käesoleva akti järgsete kohustustega, astub asjaomane uus liikmesriik vajalikke samme, et kõrvaldada kindlaks tehtud vastuolud. Kui uuel liikmesriigil on raskusi enne ühinemiskuupäeva ühe või mitme kolmanda riigiga sõlmitud lepingu muutmisel, taganeb ta lepingust vastavalt selle tingimustele.

11. Käesoleva akti alusel ja selles sätestatud tingimustel ühinevad uued liikmesriigid sisekokkulepetega, mille praegused liikmesriigid on sõlminud lõigetes 2 ja 4-6 osutatud lepingute ja konventsioonide rakendamiseks.

12. Vajaduse korral võtavad uued liikmesriigid asjakohased meetmed, et kohandada oma seisukoht rahvusvaheliste organisatsioonide ja nende rahvusvaheliste lepingute suhtes, milles osaleb ka ühendus või milles osalevad ka teised liikmesriigid, õiguste ja kohustustega, mis tulenevad nende ühinemisest liiduga.

Ühinemiskuupäeval või võimalikult kiiresti pärast seda taganevad nad eelkõige sellistest rahvusvahelistest kalanduslepingutest ja astuvad välja sellistest rahvusvahelistest kalandusorganisatsioonidest, milles osaleb ka ühendus, välja arvatud juhul, kui nende liikmesus seondub muude küsimustega kui kalandus.

Artikkel 7

Kui käesolevas aktis ei ole sätestatud teisiti, ei või käesoleva akti sätete kehtivust peatada, neid muuta ega kehtetuks tunnistada muul viisil kui vastavalt asutamislepingutes sätestatud korrale, mis võimaldab neid lepinguid uuesti üle vaadata.

Artikkel 8

Institutsioonide poolt vastuvõetud aktid, millega on seotud käesoleva akti üleminekusätted, säilitavad oma õigusjõu; eelkõige jääb kehtima nende aktide muutmise kord.

Artikkel 9

Käesoleva akti sätetel, mille eesmärgiks või tagajärjeks on institutsioonide poolt vastuvõetud aktide kehtetuks tunnistamine või muutmine muul viisil kui üleminekumeetmena, on samasugune õigusjõud nagu nendel sätetel, mida nendega kehtetuks tunnistatakse või muudetakse, ning nende suhtes kehtivad samasugused eeskirjad.

Artikkel 10

Asutamislepingute ja institutsioonide poolt vastuvõetud aktide kohaldamise suhtes kehtivad üleminekumeetmetena käesoleva aktiga ettenähtud erandid.







TEINE OSA

LEPINGUTE MUUTMINE







I JAOTIS

INSTITUTSIOONE KÄSITLEVAD SÄTTED







1. PEATÜKK

Euroopa Parlament

Artikkel 11

EÜ asutamislepingu artikli 190 lõikes 2 ning EURATOMi asutamislepingu artikli 108 lõikes 2 asendatakse esimene lõik volituste kehtimisaja 2004-2009 algusest jõustuva järgmise tekstiga:

“Igast liikmesriigist valitavate esindajate arv on järgmine:







Belgia 24 Tšehhi Vabariik 24 Taani 14 Saksamaa 99 Eesti 6 Kreeka 24 Hispaania 54 Prantsusmaa 78 Iirimaa 13 Itaalia 78 Küpros 6 Läti 9 Leedu 13 Luksemburg 6 Ungari 24 Malta 5 Madalmaad 27 Austria 18 Poola 54 Portugal 24 Sloveenia 7 Slovakkia 14 Soome 14 Rootsi 19 Ühendkuningriik 78”







2. PEATÜKK

Nõukogu

Artikkel 12

1. Alates 1. novembrist 2004:

a) EÜ asutamislepingu artiklis 205 ja EURATOMi asutamislepingu artiklis 118 i) asendatakse lõige 2 järgmisega: 1.“2. Kui nõukogu otsuseks on nõutav kvalifitseeritud häälteenamus, arvestatakse tema liikmete hääli järgmiselt:



Belgia 12 Tšehhi Vabariik 12 Taani 7 Saksamaa 29 Eesti 4 Kreeka 12 Hispaania 27 Prantsusmaa 29 Iirimaa 7 Itaalia 29 Küpros 4 Läti 4 Leedu 7 Luksemburg 4 Ungari 12 Malta 3 Madalmaad 13 Austria 10 Poola 27 Portugal 12 Sloveenia 4 Slovakkia 7 Soome 7 Rootsi 10 Ühendkuningriik 29 Kui käesoleva lepingu alusel teeb nõukogu otsuse komisjoni ettepaneku põhjal, on selle vastuvõtmiseks nõutav vähemalt 232 poolthäält, mis on antud liikmete enamuse poolt. Muudel juhtudel on nõukogu otsuste vastuvõtmiseks nõutav vähemalt 232 poolthäält, mis on antud vähemalt kahe kolmandiku liikmete poolt.” ii) lisatakse järgmine lõige: “4. Kui nõukogu otsus tuleb vastu võtta kvalifitseeritud häälteenamusega, võib nõukogu liige taotleda, et tehtaks kindlaks, kas kvalifitseeritud häälteenamuse moodustavad liikmesriigid esindavad vähemalt 62 % kogu liidu rahvastikust. Kui selgub, et see tingimus ei ole täidetud, ei võeta kõnealust otsust vastu.”

b) EL lepingu artikli 23 lõike 2 kolmas lõik asendatakse järgmisega: “Nõukogu liikmete hääli arvestatakse vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 205 lõikele 2. Otsuste vastuvõtmiseks on nõutav vähemalt 232 poolthäält, mis on antud vähemalt kahe kolmandiku liikmete poolt. Kui nõukogu otsus tuleb vastu võtta kvalifitseeritud häälteenamusega, võib nõukogu liige taotleda, et tehtaks kindlaks, kas kvalifitseeritud häälteenamuse moodustavad liikmesriigid esindavad vähemalt 62 % kogu liidu rahvastikust. Kui selgub, et see tingimus ei ole täidetud, ei võeta kõnealust otsust vastu.”

c) EL lepingu artikli 34 lõige 3 asendatakse järgmisega: “3. Kui nõukogu peab tegema otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega, arvestatakse tema liikmete hääli vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 205 lõikele 2 ja nõukogu aktide vastuvõtmiseks on nõutav vähemalt 232 poolthäält, mis on antud vähemalt kahe kolmandiku liikmete poolt. Kui nõukogu otsus tuleb vastu võtta kvalifitseeritud häälteenamusega, võib nõukogu liige taotleda, et tehtaks kindlaks, kas kvalifitseeritud häälteenamuse moodustavad liikmesriigid esindavad vähemalt 62 % kogu liidu rahvastikust. Kui selgub, et see tingimus ei ole täidetud, ei võeta kõnealust otsust vastu.”

2. EL lepingule ja EÜ asutamislepingule lisatud Euroopa Liidu laienemist käsitleva protokolli artikli 3 lõige 1 tunnistatakse kehtetuks.

3. Juhul kui Euroopa Liiduga ühineb vähem kui kümme uut liikmesriiki, määratakse kvalifitseeritud häälteenamuse künnis nõukogu otsusega, kohaldades rangelt lineaarset aritmeetilist interpoleerimist ja ümardades üles- või allapoole lähima häältearvuni, mille piirmääradeks on 71 % 300 häälega nõukogu puhul ning 72,27 % 25 liikmesriigiga EL puhul.







3. PEATÜKK

Euroopa Kohus

Artikkel 13

1. EL lepingule, EÜ asutamislepingule ja EURATOMi asutamislepingule lisatud Euroopa Kohtu põhikirja käsitleva protokolli artikli 9 esimene lõige asendatakse järgmisega:

“Kui kohtunikke iga kolme aasta järel osaliselt välja vahetatakse, asendatakse vaheldumisi kolmteist ja kaksteist kohtunikku.”

2. EL lepingule, EÜ asutamislepingule ja EURATOMi asutamislepingule lisatud Euroopa Kohtu põhikirja käsitleva protokolli artikkel 48 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 48

Esimese astme kohus koosneb kahekümne viiest kohtunikust.”







4. PEATÜKK

Majandus- ja sotsiaalkomitee

Artikkel 14

EÜ asutamislepingu artikli 258 ja EURATOMi asutamislepingu artikli 166 teine lõik asendatakse järgmisega:

“Komitee liikmete arv on järgmine:







Belgia 12 Tšehhi Vabariik 12 Taani 9 Saksamaa 24 Eesti 7 Kreeka 12 Hispaania 21 Prantsusmaa 24 Iirimaa 9 Itaalia 24 Küpros 6 Läti 7 Leedu 9 Luksemburg 6 Ungari 12 Malta 5 Madalmaad 12 Austria 12 Poola 21 Portugal 12 Sloveenia 7 Slovakkia 9 Soome 9 Rootsi 12 Ühendkuningriik 24”







5. PEATÜKK

Regioonide komitee

Artikkel 15

EÜ asutamislepingu artikli 263 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

“Komitee liikmete arv on järgmine:







Belgia 12 Tšehhi Vabariik 12 Taani 9 Saksamaa 24 Eesti 7 Kreeka 12 Hispaania 21 Prantsusmaa 24 Iirimaa 9 Itaalia 24 Küpros 6 Läti 7 Leedu 9 Luksemburg 6 Ungari 12 Malta 5 Madalmaad 12 Austria 12 Poola 21 Portugal 12 Sloveenia 7 Slovakkia 9 Soome 9 Rootsi 12 Ühendkuningriik 24”







6. PEATÜKK

Teadus- ja tehnikakomitee

Artikkel 16

EURATOMi asutamislepingu artikli 134 lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

“2. Komitee koosneb kolmekümne üheksast liikmest, kelle nimetab nõukogu pärast komisjoniga konsulteerimist.”







7. PEATÜKK

Euroopa Keskpank

Artikkel 17

Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja käsitleva protokolli nr 18 artiklile 49 lisatakse järgmine lõige:

“49.3 Kui ühest või mitmest riigist saab liikmesriik ja nende riikide keskpankadest EKPS osa, suurendatakse automaatselt EKP märgitud kapitali ning välisvaluutareservi limiiti, mida võib EKP-le üle kanda. Suurendamise kindlaksmääramiseks korrutatakse vastavad kehtivad summad arvuga, mis väljendab asjaomaste liikmeks astuvate keskpankade osakaalu ja juba EKPS liikmeks olevate keskpankade osakaalu suhet suurenenud kapitalis. Iga riigi keskpanga osakaal kapitalis arvutatakse analoogiliselt artikli 29 lõikega 1 ja artikli 29 lõike 2 kohaselt. Statistiliste andmete jaoks kasutatakse neidsamu võrdlusperioode, mida kohaldati viimasel viie aasta järel toimunud osakaalu korrigeerimisel artikli 29 lõike 3 alusel.”







II JAOTIS

MUUD MUUDATUSED

Artikkel 18

EÜ asutamislepingu artikli 57 lõiget 1 täiendatakse järgmiselt:

“Eesti ja Ungari siseriikliku õiguse järgi kehtivate piirangute puhul on vastav kuupäev 31. detsember 1999.”

Artikkel 19

EÜ asutamislepingu artikli 299 lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1. Käesolevat lepingut kohaldatakse Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Taani Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Eesti Vabariigi, Kreeka Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Iirimaa, Itaalia Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi, Soome Vabariigi, Rootsi Kuningriigi ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi suhtes.”







KOLMAS OSA

ALALISED SÄTTED







I JAOTIS

INSTITUTSIOONIDE POOLT VASTUVÕETUD AKTIDE KOHANDAMINE

Artikkel 20

Käesoleva akti II lisas loetletud akte kohandatakse vastavalt kõnealuse lisa sätetele.

Artikkel 21

Käesoleva akti III lisas loetletud aktide kohandused, mille tingib ühinemine, tehakse kooskõlas selles lisas sätestatud suunistega ja vastavalt artiklis 57 sätestatud tingimustele ja korrale.







II JAOTIS

MUUD SÄTTED

Artikkel 22

Käesoleva akti IV lisas loetletud meetmeid kohaldatakse vastavalt selles lisas sätestatud tingimustele.

Artikkel 23

Nõukogu võib ühehäälselt ja komisjoni ettepaneku põhjal võtta pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist vastu käesoleva akti ühist põllumajanduspoliitikat käsitlevate sätete kohandusi, mis võivad ühenduse eeskirjade muutmise tõttu vajalikuks osutuda. Selliseid kohandusi võib teha enne ühinemiskuupäeva.







NELJAS OSA

AJUTISED SÄTTED







I JAOTIS

ÜLEMINEKUMEETMED

Artikkel 24

Käesoleva akti V, VI, VII, VIII, IX, X, XI, XII, XIII ja XIV lisas loetletud meetmeid kohaldatakse uute liikmesriikide suhtes vastavalt neis lisades sätestatud tingimustele.

Artikkel 25

1. Erandina EÜ asutamislepingu artikli 189 teisest lõigust ja EURATOMi asutamislepingu artikli 107 teisest lõigust ning arvestades EÜ asutamislepingu artikli 190 lõiget 2 ja EURATOMi asutamislepingu artikli 108 lõiget 2 on ajavahemikul alates ühinemiskuupäevast kuni Euroopa Parlamendi volituste kehtimisaja 2004-2009 alguseni uute liikmesriikide kohtade arv Euroopa Parlamendis järgmine:







Tšehhi Vabariik 24 Eesti 6 Küpros 6 Läti 9 Leedu 13 Ungari 24 Malta 5 Poola 54 Sloveenia 7 Slovakkia 14

2. Erandina EÜ asutamislepingu artikli 190 lõikest 1 ja EURATOMi asutamislepingu artikli 108 lõikest 2 nimetatakse uute liikmesriikide rahvaesindajad Euroopa Parlamenti ajavahemikuks alates ühinemiskuupäevast kuni Euroopa Parlamendi volituste kehtimisaja 2004-2009 alguseni nende riikide parlamentide poolt oma liikmete hulgast vastavalt iga sellise riigi poolt kehtestatud korrale.

Artikkel 26

1. Kuni 31. oktoobrini 2004 kohaldatakse järgmisi sätteid:

a) EÜ asutamislepingu artikli 205 lõike 2 ja EURATOMi asutamislepingu artikli 118 lõike 2 suhtes: Kui nõukogu otsuseks on nõutav kvalifitseeritud häälteenamus, arvestatakse tema liikmete hääli järgmiselt:



Belgia 5 Tšehhi Vabariik 5 Taani 3 Saksamaa 10 Eesti 3 Kreeka 5 Hispaania 8 Prantsusmaa 10 Iirimaa 3 Itaalia 10 Küpros 2 Läti 3 Leedu 3 Luksemburg 2 Ungari 5 Malta 2 Madalmaad 5 Austria 4 Poola 8 Portugal 5 Sloveenia 3 Slovakkia 3 Soome 3 Rootsi 4 Ühendkuningriik 10

b) EÜ asutamislepingu artikli 205 lõike 2 teise ja kolmanda lõigu ning EURATOMi asutamislepingu artikli 118 lõike 2 teise ja kolmanda lõigu suhtes: Nõukogu otsuste vastuvõtmiseks on nõutav vähemalt: — 88 poolthäält, kui käesolevas lepingus on ette nähtud otsuste vastuvõtmine komisjoni ettepaneku põhjal; — muudel juhtudel 88 poolthäält, mis on antud vähemalt kahe kolmandiku liikmete poolt.

c) EL lepingu artikli 23 lõike 2 kolmanda lõigu teise lause suhtes: Otsuste vastuvõtmiseks on nõutav vähemalt 88 poolthäält, mis on antud vähemalt kahe kolmandiku liikmete poolt.

d) EL lepingu artikli 34 lõike 3 suhtes: Kui nõukogu peab tegema otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega, arvestatakse tema liikmete hääli vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 205 lõikele 2 ja nõukogu aktide vastuvõtmiseks on nõutav vähemalt 88 poolthäält, mis on antud vähemalt kahe kolmandiku liikmete poolt.

2. Juhul kui Euroopa Liiduga ühineb vähem kui kümme uut liikmesriiki, määratakse nõukogu otsusega ajavahemikuks kuni 31. oktoobrini 2004 kvalifitseeritud häälteenamuse künnis, nii et see vastaks võimalikult täpselt 71,26 protsendile häälte koguarvust.

Artikkel 27

1. Tulud nimetusega “ühise tollitariifistiku maksumäärad ja muud tollimaksud”, millele on osutatud Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi käsitleva nõukogu otsuse 2000/597/EÜ, EURATOM ( 3 ) artikli 2 lõike 1 punktis b või kõnealuse otsuse asendanud otsuse vastavas sättes, hõlmavad tollimakse, mis on arvutatud vastavalt määradele, mis tulenevad ühisest tollitariifistikust ja sellega seotud ühenduse poolt kohaldatud mis tahes tollimaksusoodustusest uute liikmesriikide kaubandussuhetes kolmandate riikidega.

2. 2004. aastal võrdub nõukogu otsuse 2000/597/EÜ, EURATOM artikli 2 lõike 1 punktides c ja d osutatud ühtlustatud käibemaksubaas ja RKT (rahvusliku kogutulu) baas iga uue liikmesriigi puhul kahe kolmandikuga aastabaasist. Iga uue liikmesriigi RKT baas, mida võetakse arvesse Ühendkuningriigile võimaldatud eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimisel, millele on osutatud nõukogu otsuse 2000/597/EÜ artikli 5 lõikes 1, võrdub samuti kahe kolmandikuga aastabaasist.

3. Nõukogu otsuse 2000/597/EÜ, EURATOM artikli 2 lõike 4 punkti b kohasel külmutatud määra kindlaksmääramisel 2004. aastaks arvutatakse uute liikmesriikide ülempiiriga määratud käibemaksubaas kahe kolmandiku nende ülempiiriga määramata käibemaksubaasi ja kahe kolmandiku RKT alusel.

Artikkel 28

1. Euroopa ühenduste 2004. eelarveaasta üldeelarvet korrigeeritakse 1. mail 2004 jõustuva paranduseelarvega, et võtta arvesse uute liikmesriikide ühinemist.

2. Kaksteist igakuist kaheteistkümnendikosa käibemaksu- ja RKT-omavahenditest, mida uued liikmesriigid maksavad paranduseelarve alusel, samuti ainult praeguste liikmesriikide suhtes kehtiv igakuiste kaheteistkümnendikosade tagasiulatuv korrigeerimine 2004. aasta jaanuarist aprillini arvestatakse ümber kaheksandikosadeks, mis kuuluvad maksmisele 2004. aasta maist detsembrini. 2004. aastal vastuvõetud mis tahes hilisemast paranduseelarvest tulenevad tagasiulatuvad korrigeerimised arvestatakse samuti ümber võrdseteks osadeks, mis kuuluvad maksmisele ülejäänud aasta jooksul.

Artikkel 29

Iga kuu esimesel tööpäeval maksab ühendus Tšehhi Vabariigile, Küprosele, Maltale ja Sloveeniale Euroopa ühenduste üldeelarve kuluartiklina ühe kaheksandiku 2004. aastal alates ühinemiskuupäevast ja ühe kaheteistkümnendiku 2005. ja 2006. aastal järgmistest ajutise eelarvekompensatsiooni summadest:







(miljonit eurot, 1999. aasta hindades) 2004 2005 2006 Tšehhi Vabariik 125,4 178,0 85,1 Küpros 68,9 119,2 112,3 Malta 37,8 65,6 62,9 Sloveenia 29,5 66,4 35,5

Artikkel 30

Iga kuu esimesel tööpäeval maksab ühendus Tšehhi Vabariigile, Eestile, Küprosele, Lätile, Leedule, Ungarile, Maltale, Poolale, Sloveeniale ja Slovakkiale Euroopa ühenduste üldeelarve kuluartiklina ühe kaheksandiku 2004. aastal alates ühinemiskuupäevast ja ühe kaheteistkümnendiku 2005. ja 2006. aastal järgmistest rahakäibe toetamiseks erandina kindlaksmääratud summadest:







(miljonit eurot, 1999. aasta hindades) 2004 2005 2006 Tšehhi Vabariik 174,7 91,55 91,55 Eesti 15,8 2,9 2,9 Küpros 27,7 5,05 5,05 Läti 19,5 3,4 3,4 Leedu 34,8 6,3 6,3 Ungari 155,3 27,95 27,95 Malta 12,2 27,15 27,15 Poola 442,8 550,0 450,0 Sloveenia 65,4 17,85 17,85 Slovakkia 63,2 11,35 11,35

Rahakäibe toetamiseks erandina kindlaksmääratud summades sisalduv Poolale antav üks miljard eurot ja Tšehhi Vabariigile antav 100 miljonit eurot võetakse arvesse struktuurifondide 2004.-2006. aasta jaotuse arvutamisel.

Artikkel 31

1. Järgmised uued liikmesriigid maksavad söe ja terase teadusfondi, millele on osutatud nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 27. veebruari 2002. aasta otsuses 2002/234/ESTÜ (ESTÜ asutamislepingu lõppemisega kaasnevate finantstagajärgede ning söe ja terase teadusfondi kohta) ( 4 ) järgmised summad:







(miljonit eurot, jooksvates hindades) Tšehhi Vabariik 39,88 Eesti 2,5 Läti 2,69 Ungari 9,93 Poola 92,46 Sloveenia 2,36 Slovakkia 20,11

2. Sissemaksed söe ja terase teadusfondi tehakse neljas osas alates 2006. aastast ja makstakse iga aasta esimese kuu esimesel tööpäeval järgmiselt:

2006: 15 %

2007: 20 %

2008: 30 %

2009: 35 %.

Artikkel 32

1. Kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, ei võeta pärast 31. detsembrit 2003 uute liikmesriikide kasuks finantskohustusi Phare programmi, ( 5 ) Phare piiriülese koostöö programmi, ( 6 ) Küprose ja Malta ühinemiseelsete fondide, ( 7 ) ISPA programmi ( 8 ) ja SAPARDi programmi ( 9 ) alusel. Alates 1. jaanuarist 2004 koheldakse uusi liikmesriike samamoodi nagu praegusi liikmesriike kulutuste osas finantsperspektiivi esimese kolme rubriigi alusel, mis on määratletud 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes, ( 10 ) allpool esitatud erinõudeid ja erandeid arvestades ning juhul, kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti. Finantsperspektiivi rubriikide 1, 2, 3 ja 5 maksimaalsed ühinemisega seotud lisaassigneeringud on esitatud XV lisas. 2004. aasta eelarve alusel ei või ühegi asjaomase programmi ega asutuse suhtes võtta finantskohustusi enne, kui on toimunud vastava liikmesriigi ühinemine.

2. Lõiget 1 ei kohaldata kulutuste suhtes Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastu alusel vastavalt ühise põllumajanduspoliitika rahastamist käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1258/1999 ( 11 ) artikli 2 lõigetele 1 ja 2 ning artikli 3 lõikele 3, mis on kõlblikud saama ühenduse toetust alles alates ühinemiskuupäevast kooskõlas käesoleva akti artikliga 2.

Käesoleva artikli lõiget 1 kohaldatakse maaelu arendamise kulutuste suhtes Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastu alusel vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1257/1999 (Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) toetuse kohta maaelu arendamiseks ning teatavate määruste muutmise ja kehtetuks tunnistamise kohta) ( 12 ) artiklile 47a, arvestades tingimusi, mis on esitatud nimetatud määruse muudatuses käesoleva akti II lisas.

3. Kui lõike 1 viimasest lausest ei tulene teisiti, osalevad uued liikmesriigid alates 1. jaanuarist 2004 ühenduse programmides ja asutustes samadel tingimustel nagu praegused liikmesriigid Euroopa ühenduste üldeelarvest rahastamise toel. Uute liikmesriikide osalemist ühenduse programmides ja asutustes käsitlevate Euroopa ühenduste ja uute liikmesriikide vaheliste assotsiatsiooninõukogu otsuste, kokkulepete ja vastastikuse mõistmise memorandumitega kehtestatud tingimused asendatakse vastavaid programme ja asutusi reguleerivate sätetega alates 1. jaanuarist 2004.

4. Kui mõni ühinemislepingu artikli 1 lõikes 1 nimetatud riik ei ühine 2004. aasta jooksul ühendusega, on kõik selle riigi poolt või sellest riigist esitatud, 2004. aasta finantsperspektiivi esimese kolme rubriigi kohaseid kulutusi käsitlevad rahastamistaotlused õigustühised. Sellisel juhul kohaldatakse vastava riigi suhtes kogu 2004. aasta jooksul asjakohaseid assotsiatsiooninõukogu otsuseid, kokkuleppeid või vastastikuse mõistmise memorandumeid.

5. Kui on vaja võtta meetmeid, et hõlbustada üleminekut ühinemiseelselt korralt käesoleva artikli kohaldamisest tulenevale korrale, võtab vajalikud meetmed vastu komisjon.

Artikkel 33

1. Pakkumisi, lepingute sõlmimisi, rakendamist ja väljamakseid ühinemiseelse abi raames Phare programmi, ( 13 ) Phare piiriülese koostöö programmi ( 14 ) ning Küprose ja Malta ühinemiseelsete fondide ( 15 ) alusel korraldavad alates ühinemiskuupäevast uute liikmesriikide rakendusasutused.

Komisjon loobub eelkontrollist pakkumise ja lepingute sõlmimise üle komisjoni sellekohase otsusega, kui laiendatud detsentraliseeritud rakendamissüsteem (EDIS) on saanud positiivse hinnangu vastavalt kriteeriumidele ja tingimustele, mis on ette nähtud nõukogu määruse (EÜ) nr 1266/1999 (kandidaatriikidele ühinemiseelse strateegia raames antava abi kooskõlastamise ja määruse (EMÜ) nr 3906/89 muutmise kohta) ( 16 ) lisas.

Kui komisjon ei ole eelkontrollist loobumise otsust teinud enne ühinemiskuupäeva, ei ole ühinemiskuupäeva ja komisjoni otsuse tegemise kuupäeva vahelisel ajal sõlmitud lepingud kõlblikud saama ühinemiseelset abi.

Kui aga komisjoni otsus eelkontrollist loobuda tehakse pärast ühinemiskuupäeva uue liikmesriigi ametiasutustest sõltumatutel põhjustel, võib komisjon erandkorras ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel aktsepteerida ühinemiskuupäeva ja komisjoni otsuse tegemise kuupäeva vahelisel ajal sõlmitud lepinguid kui kõlblikke saama ühinemiseelset abi ning nõustuda ühinemiseelse abi jätkamisega piiratud aja jooksul pakkumise ja lepingute sõlmimise üle toimuva komisjoni eelkontrolli all.

2. Lõikes 1 osutatud ühinemiseelsete rahastamisvahendite alusel võetud üldisi eelarvelisi kohustusi, kaasa arvatud hilisemate individuaalsete juriidiliste kohustuste võtmist ja registreerimist ning pärast ühinemist tehtud makseid reguleerivad jätkuvalt ühinemiseelse rahastamisvahendi eeskirjad ja õigusaktid ning need kaetakse vastavast eelarvepeatükist kuni asjaomaste programmide ja projektide sulgemiseni. Sellest olenemata toimuvad pärast ühinemist algatatud riigihankemenetlused vastavalt asjaomastele ühenduse direktiividele.

3. Viimane programmide koostamine lõikes 1 osutatud ühinemiseelseks abiks toimub viimasel ühinemiseelsel täisaastal. Nende programmide alusel sooritatavate toimingute kohta tuleb lepingud sõlmida kahe järgmise aasta jooksul ning väljamaksed tuleb teha vastavalt finantsmemorandumis ( 17 ) sätestatule, tavaliselt kolmanda aasta lõpuks pärast kohustuse võtmist. Lepingute sõlmimise tähtaega ei pikendata. Erandkorras ning nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib anda piiratud tähtajapikendusi väljamakseteks.

4. Et tagada lõikes 1 osutatud ühinemiseelsete rahastamisvahendite ning ISPA programmi ( 18 ) vajalik järkjärguline kaotamine ja sujuv üleminek enne ühinemist kohaldatavatelt eeskirjadelt pärast ühinemist kohaldatavatele eeskirjadele, võib komisjon võtta kõik vajalikud meetmed, et tagada nõuetekohase personaliarvu säilitamine uutes liikmesriikides kuni viieteistkümne ühinemisjärgse kuu jooksul. Selle aja jooksul kohaldatakse uutes liikmesriikides enne ühinemist ametisse nimetatud ametnike suhtes, kellelt nõutakse nimetatud riikides pärast ühinemiskuupäeva teenistusse jäämist, erandkorras samasuguseid rahalisi ja materiaalseid tingimusi, nagu kohaldas enne ühinemist komisjon vastavalt Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja nende ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste X lisale, mis on sätestatud määruses (EMÜ, EURATOM, ESTÜ) nr 259/68. ( 19 ) Ühinemiseelse abi korraldamiseks vajalikud halduskulud, kaasa arvatud muu personali palk, kaetakse kogu 2004. aasta jooksul ja kuni 2005. aasta juulikuu lõpuni asjakohaste ühinemiseelsete eelarvete rubriigist “toimingute tugikulud” (varasem eelarve B osa) või lõikes 1 osutatud rahastamisvahendite ja ISPA programmi samaväärsetest rubriikidest.

5. Kui määruse (EÜ) nr 1268/1999 alusel heakskiidetud projekte ei saa selle vahendi alusel enam rahastada, võib need integreerida maaelu arendamise programmitöösse ja neid rahastada Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi rahadest. Kui selleks on vaja spetsiaalseid üleminekumeetmeid, võtab komisjon need vastu nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/1999 (millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta) ( 20 ) artikli 50 lõikes 2 sätestatud korras.

Artikkel 34

1. Ühinemiskuupäevast kuni 2006. aasta lõpuni annab liit uutele liikmesriikidele ajutist finantsabi (edaspidi “üleminekutoetus”), et nad saaksid arendada ja tugevdada oma haldussuutlikkust ühenduse õigusaktide rakendamiseks ja täitmiseks ning suurendada parimate kogemuste vahetamist kolleegide vahel.

2. Abi põhineb püsival vajadusel tugevdada institutsioonilist suutlikkust teatavates valdkondades toimingutega, mida ei saa struktuurifondidest rahastada; need valdkonnad on eelkõige järgmised:

— justiits- ja siseküsimused (kohtusüsteemi tugevdamine, kontroll välispiiridel, korruptsioonivastane strateegia, õiguskaitse tõhususe suurendamine);

— finantskontroll;

— ühenduste finantshuvide kaitse ja võitlus pettuse vastu;

— siseturg, kaasa arvatud tolliliit;

— keskkond;

— veterinaarteenistused ja toiduohutusega seotud haldussuutlikkuse tõhustamine;

— põllumajanduse ja maaelu arendamise haldus- ja kontrollistruktuurid, kaasa arvatud ühtne haldus- ja kontrollsüsteem (IACS);

— tuumaohutus (tuumaohutusasutuste ja nende tehniliste tugiorganisatsioonide ning radioaktiivsete jäätmete käitlemise asutuste tõhususe ja pädevuse suurendamine);

— statistika;

— avaliku halduse tugevdamine vastavalt komisjoni igakülgses järelevalvearuandes määratletud vajadustele, mida ei kata struktuurifondid.

3. Üleminekutoetusele vastav abi otsustatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 3906/89 (teatavatele Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele antava majandusabi kohta) ( 21 ) artiklis 8 sätestatud korras.

4. Programm viiakse ellu kooskõlas Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse ( 22 ) artikli 53 lõike 1 punktidega a ja b. Institutsioonide väljaarendamise eesmärgil korraldatavate riiklike haldusorganite vaheliste mestimisprojektide puhul korraldatakse projektikonkursid jätkuvalt liikmesriikide kontaktasutuste võrgu kaudu, nagu see on ette nähtud praeguste liikmesriikidega sõlmitud raamlepingutes ühinemiseelse abi kohta.

Kulukohustuste assigneeringud üleminekutoetuseks 1999. aasta hindades on 200 miljonit eurot 2004. aastal, 120 miljonit eurot 2005. aastal ja 60 miljonit eurot 2006. aastal. Eelarvepädev asutus kinnitab iga-aastased assigneeringud finantsperspektiivi piires.

Artikkel 35

1. Käesolevaga luuakse Schengeni toetus kui ajutine vahend aitamaks abisaajal liikmesriigil ühinemiskuupäevast kuni 2006. aasta lõpuni rahastada toiminguid uuel liidu välispiiril, et rakendada Schengeni acquis' ja välispiirikontroll.

Schengenis osalemiseks valmistumise käigus avastatud puuduste kõrvaldamiseks on Schengeni toetuse alusel rahastamiseks abikõlblikud järgmised toimingud:

— investeeringud piiri infrastruktuuri ja sellega seotud hoonete ehitamisse, remontimisse või ajakohastamisse;

— investeeringud mis tahes liiki operatiivseadmetesse (näiteks laboriseadmed, avastamisvahendid, Schengeni infosüsteemi SIS 2 riist- ja tarkvara, transpordivahendid);

— piirivalvurite koolitus;

— logistiliste ja operatiivkulude toetus.

2. Schengeni toetuse alusel tehakse järgmistele abisaajatele liikmesriikidele alates ühinemiskuupäevast ühekordse toetusmaksena kättesaadavaks järgmised summad:







(miljonit eurot, 1999. aasta hindades) 2004 2005 2006 Eesti 22,9 22,9 22,9 Läti 23,7 23,7 23,7 Leedu 44,78 61,07 29,85 Ungari 49,3 49,3 49,3 Poola 93,34 93,33 93,33 Sloveenia 35,64 35,63 35,63 Slovakkia 15,94 15,93 15,93

3. Abisaajad liikmesriigid vastutavad individuaalsete toimingute väljavalimise ja elluviimise eest vastavalt käesolevale artiklile. Nad vastutavad ka toetuse ja muudest ühenduse vahenditest saadava abi kasutamise koordineerimise eest, et tagada vastavus ühenduse poliitikatele ja meetmetele ning kooskõla Euroopa ühenduste üldeelarvet käsitleva finantsmäärusega.

Ühekordseid toetusmakseid kasutatakse kolme aasta jooksul alates esimesest väljamaksest ning kõik kasutamata või põhjendamatult kulutatud vahendid tuleb komisjonile tagasi maksta. Hiljemalt kuue kuu jooksul pärast kolmeaastase tähtaja lõppu esitab abisaaja liikmesriik ühekordse toetusmakse täitmise kohta põhjaliku aruande koos tõendiga kulude põhjendatuse kohta.

Abisaaja liikmesriik täidab seda kohustust, ilma et see piiraks komisjoni vastutust Euroopa ühenduste üldeelarve rakendamise eest ning kooskõlas detsentraliseeritud juhtimise suhtes kohaldatavate finantsmääruse sätetega.

4. Komisjon jätab endale kontrollimisõiguse Pettustevastase Ameti (OLAF) kaudu. Komisjon ja kontrollikoda võivad korraldada ka kohapealseid kontrolle vastavate menetluste kohaselt.

5. Komisjon võib vastu võtta selle toetuse toimimiseks vajalikud tehnilised sätted.

Artikkel 36

Artiklites 29, 30, 34 ja 35 osutatud summasid korrigeeritakse igal aastal tehnilise kohanduse osana, mis on ette nähtud 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 15.







II JAOTIS

MUUD SÄTTED

Artikkel 37

1. Kui enne kolmanda ühinemisjärgse aasta lõppu tekib tõsiseid raskusi, mis võivad mõnes majandussektoris kujuneda püsivaks, või raskusi, mis võivad tingida mõne piirkonna majandusolukorra olulise halvenemise, võib uus liikmesriik taotleda luba kaitsemeetmete võtmiseks, et olukorda parandada ja kohandada vaadeldav sektor ühisturu majandusega.

Samadel asjaoludel võib iga praegune liikmesriik taotleda luba kaitsemeetmete võtmiseks ühe või mitme uue liikmesriigi suhtes.

2. Asjaomase riigi taotlusel määrab komisjon kiirmenetluse korras kindlaks kaitsemeetmed, mida ta peab vajalikuks, täpsustades nende tingimused ja rakendamise korra.

Tõsiste majandusraskuste korral ja asjaomase liikmesriigi selgesõnalisel taotlusel teeb komisjon otsuse viie tööpäeva jooksul alates koos asjakohase taustteabega esitatud taotluse saamisest. Selliselt otsustatud meetmeid hakatakse viivitamata kohaldama, neis võetakse arvesse kõikide asjaosaliste huve ning need ei või kaasa tuua piirikontrolli.

3. Lõike 2 alusel lubatavad meetmed võivad hõlmata erandeid EÜ asutamislepingu eeskirjadest ja käesolevast aktist sellises ulatuses ja sellise aja jooksul, nagu on möödapääsmatult vaja lõikes 1 osutatud eesmärkide saavutamiseks. Eelistatakse selliseid meetmeid, mis kõige vähem häirivad ühisturu toimimist.

Artikkel 38

Kui uus liikmesriik tõsiselt häirib või vahetult ohustab siseturu toimimist sellega, et ta ei täida ühinemisläbirääkimistel võetud kohustusi, sealhulgas piiriülese mõjuga majandustegevust hõlmavaid valdkondlikke kohustusi, võib komisjon liikmesriigi põhjendatud taotlusel või omal algatusel võtta vajalikke meetmeid kuni kolmanda aasta lõpuni pärast käesoleva akti jõustumist.

Meetmed peavad olema proportsionaalsed ja eelistada tuleb meetmeid, mis kõige vähem häirivad siseturu toimimist, või võimalusel olemasolevate valdkondlike kaitsemehhanismide kohaldamist. Selliseid kaitsemeetmeid ei kasutata meelevaldse diskrimineerimise vahendina ega liikmesriikide vahelise kaubanduse varjatud piiramiseks. Jälgimistulemuste põhjal võib kaitseklauslit kasutada juba enne ühinemist ning see jõustub ühinemiskuupäeval. Meetmeid ei jäeta kehtima kauemaks kui vältimatult vajalik ning igal juhul tühistatakse need vastava kohustuse täitmise korral. Kuid neid võib kohaldada ka pärast esimeses lõigus nimetatud tähtaja möödumist, seni kuni vastavaid kohustusi ei ole täidetud. Vastavalt asjaomase uue liikmesriigi edusammudele oma kohustuste täitmisel võib komisjon meetmeid vajalikul määral korrigeerida. Enne kaitsemeetmete tühistamist informeerib komisjon aegsasti nõukogu ning võtab asjakohaselt arvesse nõukogu märkusi selle kohta.

Artikkel 39

Kui uues liikmesriigis on tõsiseid puudusi või nende tekkimise vahetu oht selliste raamotsuste või muude asjakohaste kohustuste, koostöövahendite ja otsuste ülevõtmisel, rakendamisel või kohaldamisel, mis on seotud vastastikuse tunnustamisega kriminaalõiguse valdkonnas EL lepingu VI jaotise alusel, või selliste direktiivide ja määruste ülevõtmisel, rakendamisel või kohaldamisel, mis on seotud vastastikuse tunnustamisega tsiviilasjades EÜ asutamislepingu IV jaotise alusel, võib komisjon liikmesriigi põhjendatud taotlusel või omal algatusel ja pärast liikmesriikidega konsulteerimist võtta vajalikke meetmeid kuni kolmanda aasta lõpuni pärast käesoleva akti jõustumist, täpsustades nende tingimused ja rakendamise korra.

Need meetmed võivad endast kujutada asjakohaste sätete ja otsuste kehtivuse ajutist peatamist uue liikmesriigi ja mõne teise liikmesriigi või teiste liikmesriikide vahelistes suhetes, ilma et see takistaks tiheda õigusalase koostöö jätkumist. Jälgimistulemuste põhjal võib seda kaitseklauslit kasutada juba enne ühinemist ning see jõustub ühinemiskuupäeval. Meetmeid ei jäeta kehtima kauemaks kui vältimatult vajalik ning igal juhul tühistatakse need vastava puuduse kõrvaldamise korral. Kuid neid võib kohaldada ka pärast esimeses lõigus nimetatud tähtaja möödumist, seni kuni nimetatud puudused püsivad. Vastavalt asjaomase uue liikmesriigi edusammudele avastatud puuduste kõrvaldamisel võib komisjon meetmeid pärast liikmesriikidega konsulteerimist vajalikul määral korrigeerida. Enne kaitsemeetmete tühistamist informeerib komisjon aegsasti nõukogu ning võtab asjakohaselt arvesse nõukogu märkusi selle kohta.

Artikkel 40

Selleks et mitte takistada siseturu häireteta toimimist, ei või uute liikmesriikide siseriiklike eeskirjade rakendamine V-XIV lisas osutatud üleminekuperioodi jooksul kaasa tuua liikmesriikide vahelist piirikontrolli.

Artikkel 41

Kui on vaja üleminekumeetmeid, et hõlbustada uute liikmesriikide üleminekut praeguselt korralt ühise põllumajanduspoliitika rakendamisest tulenevale korrale vastavalt käesolevas aktis sätestatud tingimustele, võtab need meetmed vastu komisjon, järgides menetlust, millele on osutatud suhkrusektori turgude ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 ( 23 ) artikli 42 lõikes 2 või vajadusel kooskõlas vastavate artiklitega muudes põllumajanduse ühist turukorraldust käsitlevates määrustes või järgides kohaldavates õigusaktides kindlaksmääratud komiteemenetlust. Käesolevas artiklis osutatud üleminekumeetmeid võidakse võtta ja kohaldada kolme ühinemisjärgse aasta jooksul. Nõukogu võib ühehäälselt komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist seda tähtaega pikendada.

Ühinemise tõttu vajalikud üleminekumeetmed, mis käsitlevad muude aktide kui käesolevas aktis määratletud ühise põllumajanduspoliitika alaste aktide rakendamist, võtab enne ühinemiskuupäeva komisjoni ettepanekul vastu nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega või, kui need mõjutavad algselt komisjoni vastuvõetud akte, võtab need vastu komisjon, järgides kõnealuste aktide vastuvõtmiseks nõutavat menetlust.

Artikkel 42

Kui on vaja üleminekumeetmeid, et hõlbustada uute liikmesriikide üleminekut praeguselt korralt korrale, mis tuleneb ühenduse veterinaar- ja fütosanitaareeskirjade kohaldamisest, võtab need meetmed vastu komisjon, järgides kohaldavates õigusaktides kindlaksmääratud komiteemenetlust. Neid meetmeid võidakse võtta ja kohaldada kolme ühinemisjärgse aasta jooksul.







VIIES OSA

KÄESOLEVA AKTI RAKENDUSSÄTTED







I JAOTIS

INSTITUTSIOONIDE JA ASUTUSTE KORRALDUS

Artikkel 43

Euroopa Parlament teeb oma kodukorras kohandused, mida ühinemine vajalikuks muudab.

Artikkel 44

Nõukogu teeb oma kodukorras kohandused, mida ühinemine vajalikuks muudab.

Artikkel 45

1. Igal liiduga ühineval riigil on õigus saada üks oma kodanik komisjoni liikmeks.

2. Olenemata EÜ asutamislepingu artikli 213 lõike 1 teisest lõigust, artikli 214 lõike 1 esimesest lõigust ja lõikest 2 ning EURATOMi asutamislepingu artikli 126 esimesest lõigust:

a) nimetatakse igast uuest liikmesriigist alates tema ühinemise kuupäevast üks tema kodanik komisjoni liikmeks. Uued komisjoni liikmed nimetab nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega ühisel kokkuleppel komisjoni presidendiga,

b) punkti a kohaselt nimetatud komisjoni liikmete ja alates 23. jaanuarist 2000 nimetatud komisjoni liikmete ametiaeg lõpeb 31. oktoobril 2004,

c) uus komisjon, kuhu kuulub üks kodanik igast liikmesriigist, asub oma ülesandeid täitma 1. novembril 2004; sellise uue komisjoni liikmete ametiaeg lõpeb 31. oktoobril 2009,

d) EL lepingule ja Euroopa ühenduste asutamislepingutele lisatud Euroopa Liidu laienemist käsitleva protokolli artikli 4 lõikes 1 ettenähtud kuupäev 1. jaanuar 2005 asendatakse kuupäevaga 1. november 2004.

3. Komisjon teeb oma kodukorras kohandused, mida ühinemine vajalikuks muudab.

Artikkel 46

1. Euroopa Kohtusse nimetatakse kümme kohtunikku ning esimese astme kohtusse kümme kohtunikku.

2.

a) Viie vastavalt lõikele 1 nimetatud Euroopa Kohtu kohtuniku ametiaeg lõpeb 6. oktoobril 2006. Need kohtunikud valitakse loosi teel. Ülejäänud kohtunike ametiaeg lõpeb 6. oktoobril 2009.

b) Viie vastavalt lõikele 1 nimetatud esimese astme kohtu kohtuniku ametiaeg lõpeb 31. augustil 2004. Need kohtunikud valitakse loosi teel. Ülejäänud kohtunike ametiaeg lõpeb 31. augustil 2007.

3.

a) Euroopa Kohus teeb oma kodukorras kohandused, mida ühinemine vajalikuks muudab.

b) Esimese astme kohus teeb kokkuleppel Euroopa Kohtuga oma kodukorras kohandused, mida ühinemine vajalikuks muudab.

c) Selliselt kohandatud kodukorra suhtes on vaja nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega heakskiitu.

4. Ühinemiskuupäeval pooleliolevate kohtuasjade lahendamise puhul, mille suuline menetlus on alanud enne seda kuupäeva, tulevad kohtu täiskogu või kojad kokku ühinemiseelses koosseisus ja kohaldavad kodukorda enne ühinemiskuupäeva kehtinud redaktsioonis.

Artikkel 47

Kontrollikoda laiendatakse kümne lisaliikme nimetamisega kuueaastaseks ametiajaks.

Artikkel 48

Majandus- ja sotsiaalkomiteed laiendatakse 95 liikme nimetamisega, kes esindavad uutes liikmesriikides organiseeritud kodanikuühiskonda kuuluvaid majandus- ja ühiskonnaelu eri alasid. Nende liikmete ametiaeg lõpeb samal ajal kui nende liikmete oma, kes on ametis ühinemise ajal.

Artikkel 49

Regioonide komiteed laiendatakse 95 liikme nimetamisega, kes esindavad uute liikmesriikide regionaal- ja kohalikke organeid ning kellel on regionaal- või kohalike organite mandaat või kes kannavad poliitilist vastutust valitud kogu ees. Nende liikmete ametiaeg lõpeb samal ajal kui nende liikmete oma, kes on ametis ühinemise ajal.

Artikkel 50

1. EURATOMi asutamislepingu artikli 134 lõike 2 alusel nimetatud teadus- ja tehnikakomitee praeguste liikmete ametiaeg lõpeb käesoleva akti jõustumiskuupäeval.

2. Ühinemise järel nimetab nõukogu uued teadus- ja tehnikakomitee liikmed EURATOMi asutamislepingu artikli 134 lõikes 2 sätestatud korras.

Artikkel 51

Asutamislepingutega asutatud komiteede eeskirjadesse ja kodukorda tehakse pärast ühinemist niipea kui võimalik kohandused, mis on ühinemise tõttu vajalikuks muutunud.

Artikkel 52

1. XVI lisas loetletud komiteede, rühmade ja muude asutamislepingutega või seadusandja poolt loodud asutuste uute liikmete ametiaeg lõpeb samal ajal kui nendel liikmetel, kes on ametis ühinemise ajal.

2. XVII lisas loetletud komisjoni loodud komiteede ja rühmade uute liikmete ametiaeg lõpeb samal ajal kui nendel liikmetel, kes on ametis ühinemise ajal.

3. Ühinemise järel uuendatakse XVIII lisas loetletud komiteede liikmeskond täielikult.







II JAOTIS

INSTITUTSIOONIDE AKTIDE KOHALDATAVUS

Artikkel 53

Ühinemisel käsitletakse uusi liikmesriike EÜ asutamislepingu artikli 249 ja EURATOMi asutamislepingu artikli 161 tähenduses direktiivide ja otsuste adressaatidena, kui kõnealused direktiivid ja otsused on adresseeritud kõikidele praegustele liikmesriikidele. Asja käsitatakse nii, nagu oleks sellistest direktiividest ja otsustest, välja arvatud need direktiivid ja otsused, mis jõustuvad vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 254 lõigetele 1 ja 2, teatatud uutele liikmesriikidele ühinemisel.

Artikkel 54

Uued liikmesriigid jõustavad meetmed, mida on vaja, et nad võiksid alates ühinemiskuupäevast järgida direktiive ja otsuseid EÜ asutamislepingu artikli 249 ja EURATOMi asutamislepingu artikli 161 tähenduses, kui artiklis 24 nimetatud lisades ega käesoleva akti muudes sätetes või lisades ei ole ette nähtud muud tähtaega.

Artikkel 55

Uue liikmesriigi asjakohaselt põhjendatud taotlusel võib nõukogu ühehäälselt ja komisjoni ettepaneku põhjal võtta enne 1. maid 2004meetmeid, mis kujutavad endast ajutisi erandeid institutsioonide aktidest, mis on vastu võetud alates 1. novembrist 2002 kuni ühinemislepingule allakirjutamise kuupäevani.

Artikkel 56

Kui ei nähta ette teisiti, võtab nõukogu komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega vastu vajalikud meetmed käesoleva akti artiklites 20, 21 ja 22 osutatud II, III ja IV lisa sätete rakendamiseks.

Artikkel 57

1. Kui institutsioonide ühinemiseelseid akte on ühinemise tõttu vaja kohandada ja neid vajalikke kohandusi ei ole käesoleva aktiga ega selle lisadega ette nähtud, tehakse kohandused lõikes 2 sätestatud korras. Kõnealused kohandused jõustuvad alates ühinemisest.

2. Vajalikud tekstid koostab nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega ja komisjoni ettepaneku põhjal või komisjon, vastavalt sellele, kumb nendest institutsioonidest on vastu võtnud esialgse akti.

Artikkel 58

Enne ühinemist vastuvõetud ning nõukogu, komisjoni või Euroopa Keskpanga poolt eesti, leedu, läti, malta, poola, slovaki, sloveeni, tšehhi ja ungari keeles koostatud institutsioonide ja Euroopa Keskpanga aktide tekstid on alates ühinemiskuupäevast autentsed samadel tingimustel kui üheteistkümnes praeguses keeles koostatud tekstid. Need avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas, kui praegustes keeltes koostatud tekstid on seal avaldatud.

Artikkel 59

Kolme kuu jooksul alates ühinemisest teatavad uued liikmesriigid kooskõlas EURATOMi asutamislepingu artikliga 33 komisjonile õigus- või haldusnormide sätted, mille eesmärk on tagada töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitse ioniseeriva kiirguse ohtude eest uute liikmesriikide territooriumil.







III JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 60

Käesoleva akti I-XVIII lisa, nende liited ja protokollid nr 1-10 moodustavad akti lahutamatu osa.

Artikkel 61

Itaalia Vabariigi valitsus annab uute liikmesriikide valitsustele üle Euroopa Liidu lepingu, Euroopa Ühenduse asutamislepingu, Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu ja neid lepinguid muutnud või täiendanud lepingute, kaasa arvatud leping Taani Kuningriigi, Iirimaa ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ühinemise kohta Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühendusega, leping Kreeka Vabariigi ühinemise kohta Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühendusega, leping Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi ühinemise kohta Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühendusega ning leping Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemise kohta Euroopa Liiduga, tõestatud koopiad hispaania, hollandi, iiri, itaalia, inglise, kreeka, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome ja taani keeles.

Nende lepingute eesti-, leedu-, läti-, malta-, poola-, slovaki-, sloveeni-, tšehhi- ja ungarikeelne tekst lisatakse käesolevale aktile. Need tekstid on autentsed samadel tingimustel kui praegustes keeltes koostatud tekstid, millele on osutatud esimeses lõigus.

Artikkel 62

Euroopa Liidu Nõukogu peasekretär annab uute liikmesriikide valitsustele üle Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi arhiivis hoiul olevate rahvusvaheliste lepingute tõestatud koopiad.









I LISA

Nimekiri Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis' sätete ning sellel põhinevate või sellega muul viisil seotud aktide kohta, mis on alates ühinemisest uutele liikmesriikidele siduvad ja neis kohaldatavad (osutatud ühinemisakti artiklis 3)

1. 14. juuni 1985. aasta leping Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta. ( 24 )

2. 19. juunil 1990. aastal Schengenis allakirjutatud konventsiooni, ( 25 ) millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta, selle lõppakti ja ühisdeklaratsioonide (nagu neid on muudetud teatavate punktis 7 loetletud aktidega) järgmised sätted: artikkel 1niivõrd, kuivõrd see on seotud käesoleva punkti sätetega; artiklid 3-7, välja arvatud artikli 5 lõike 1 punkt d; artiklid 13, 26, 27, 39, 44-59, 61-63, 65-69, 71-73, 75, 76, 82, 91, 126-130 (niivõrd, kuivõrd need on seotud käesoleva punkti sätetega) ja artikkel 136; lõppakti 1. ja 3. ühisdeklaratsioon.

3. 19. juunil 1990. aastal Schengenis allakirjutatud konventsiooniga (millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta) ühinemise lepingute, nende lõppaktide ja deklaratsioonide (nagu neid on muudetud teatavate punktis 7 loetletud aktidega) järgmised sätted: a) 27. novembril 1990 sõlmitud leping Itaalia Vabariigi ühinemise kohta: — artikkel 4; — 1. ühisdeklaratsioon lõppakti II osas; b) 25. juunil 1991 sõlmitud leping Hispaania Kuningriigi ühinemise kohta: — artikkel 4; — 1. ühisdeklaratsioon lõppakti II osas; — 2. deklaratsioon lõppakti III osas; c) 25. juunil 1991 sõlmitud leping Portugali Vabariigi ühinemise kohta: — artiklid 4, 5 ja 6; — 1. ühisdeklaratsioon lõppakti II osas; d) 6. novembril 1992 sõlmitud leping Kreeka Vabariigi ühinemise kohta: — artiklid 3, 4 ja 5; — 1. ühisdeklaratsioon lõppakti II osas; — 2. deklaratsioon lõppakti III osas; e) 28. aprillil 1995 sõlmitud leping Austria Vabariigi ühinemise kohta: — artikkel 4; — 1. ühisdeklaratsioon lõppakti II osas; f) 19. detsembril 1996 sõlmitud leping Taani Kuningriigi ühinemise kohta: — artikkel 4, artikli 5 lõige 2 ja artikkel 6; — 1. ja 3. ühisdeklaratsioon lõppakti II osas; g) 19. detsembril 1996 sõlmitud leping Soome Vabariigi ühinemise kohta: — artiklid 4 ja 5; — 1. ja 3. ühisdeklaratsioon lõppakti II osas; — Soome Vabariigi valitsuse deklaratsioon Ahvenamaa kohta lõppakti III osas; h) 19. detsembril 1996 sõlmitud leping Rootsi Kuningriigi ühinemise kohta: — artiklid 4 ja 5; — 1. ja 3. ühisdeklaratsioon lõppakti II osas.

4. 19. juunil 1990. aastal Schengenis allakirjutatud konventsiooniga (millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta) asutatud täitevkomitee järgmised otsused (nagu neid on muudetud teatavate punktis 7 loetletud aktidega): SCH/Com-ex (93) 10 täitevkomitee otsus, 14. detsember 1993, ministrite ja riigisekretäride deklaratsioonide kohta SCH/Com-ex (93) 14 täitevkomitee otsus, 14. detsember 1993, uimastiäri vastase võitluse alal toimuva praktilise õigusalase koostöö parandamise kohta SCH/Com-ex (93) 22 rev täitevkomitee otsus, 14. detsember 1993, teatavate dokumentide salajasuse kohta SCH/Com-ex (94) 16 rev täitevkomitee otsus, 21. november 1994, ühiste sisse- ja väljasõidutemplite omandamise kohta SCH/Com-ex (94) 28 rev täitevkomitee otsus, 22. detsember 1994, artiklis 75 ettenähtud narkootiliste või psühhotroopsete ainete kaasasolekut lubava tunnistuse kohta SCH/Com-ex (94) 29 rev 2 täitevkomitee otsus, 22. detsember 1994, 19. juuni 1990. aasta Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni jõustamise kohta SCH/Com-ex (95) 21 täitevkomitee otsus, 20. detsember 1995, välispiiridel võimalikke probleeme käsitlevate statistiliste ja eriandmete kiire vahetamise kohta Schengeni riikide vahel SCH/Com-ex (98) 1 rev 2 täitevkomitee otsus, 21. aprill 1998, rakkerühma tegevuse kohta, niivõrd kui see on seotud eespool punktis 2 loetletud sätetega SCH/Com-ex (98) 17 täitevkomitee otsus, 23. juuni 1998, teatavate dokumentide salajasuse kohta SCH/Com-ex (98) 26 def täitevkomitee otsus, 16. september 1998, millega luuakse alaline Schengeni hindamis- ja rakendamiskomitee SCH/Com-ex (98) 35 rev 2 täitevkomitee otsus, 16. september 1998, EL taotlejariikidele ühtse käsiraamatu edastamise kohta SCH/Com-ex (98) 37 def 2 täitevkomitee otsus, 27. oktoober 1998, meetmete võtmise kohta ebaseadusliku sisserände tõkestamiseks, niivõrd kuivõrd see on seotud eespool punktis 2 loetletud sätetega SCH/Com-ex (98) 51 rev 3 täitevkomitee otsus, 16. detsember 1998, piiriülese politseikoostöö kohta kuritegude ennetamise ja avastamise valdkonnas SCH/Com-ex (98) 52 täitevkomitee otsus, 16. detsember 1998, piiriülese politseikoostöö käsiraamatu kohta, niivõrd kuivõrd see on seotud eespool punktis 2 loetletud sätetega SCH/Com-ex (98) 57 täitevkomitee otsus, 16. detsember 1998, küllakutse, ülalpidamise ja majutuse tõendamise ühtlustatud vormi kehtestamise kohta SCH/Com-ex (98) 59 rev täitevkomitee otsus, 16. detsember 1998, dokumendinõustajate koordineeritud kasutamise kohta SCH/Com-ex (99) 1 rev 2 täitevkomitee otsus, 28. aprill 1999, narkootiliste ainetega seotud olukorra kohta SCH/Com-ex (99) 6 täitevkomitee otsus, 28. aprill 1999, telekommunikatsiooni käsitleva Schengeni acquis' kohta SCH/Com-ex (99) 7 rev 2 täitevkomitee otsus, 28. aprill 1999, kontaktametnike kohta SCH/Com-ex (99) 8 rev 2 täitevkomitee otsus, 28. aprill 1999, informaatorite tasustamist käsitlevate üldpõhimõtete kohta SCH/Com-ex (99) 10 täitevkomitee otsus, 28. aprill 1999, ebaseadusliku tulirelvakaubanduse kohta SCH/Com-ex (99) 13 täitevkomitee otsus, 28. aprill 1999, ühtse käsiraamatu ja ühiste konsulaarjuhiste lõpliku teksti kohta: — ühiste konsulaarjuhiste lisad 1-3, 7, 8 ja 15 — ühtne käsiraamat, niivõrd kuivõrd see on seotud eespool punktis 2 loetletud sätetega, kaasa arvatud lisad 1, 5, 5A, 6, 10, 13 SCH/Com-ex (99) 18 täitevkomitee otsus, 28. aprill 1999, politseikoostöö parandamise kohta kuritegude ennetamisel ja avastamisel.

5. 19. juunil 1990. aastal Schengenis allakirjutatud konventsiooniga (millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta) asutatud täitevkomitee järgmised deklaratsioonid, niivõrd kuivõrd need on seotud eespool punktis 2 loetletud sätetega: SCH/Com-ex (96) decl 6 rev 2 täitevkomitee deklaratsioon, 26. juuni 1996, väljaandmise kohta SCH/Com-ex (97) decl 13 rev 2 täitevkomitee deklaratsioon, 9. veebruar 1998, alaealiste röövimise kohta.

6. 19. juunil 1990. aastal Schengenis allakirjutatud konventsiooniga (millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta) asutatud keskrühma järgmised otsused, niivõrd kuivõrd need on seotud eespool punktis 2 loetletud sätetega: SCH/C (98) 117 keskrühma otsus, 27. oktoober 1998, meetmete võtmise kohta ebaseadusliku sisserände tõkestamiseks SCH/C (99) 25 keskrühma otsus, 22. märts 1999, informaatorite tasustamist käsitlevate üldpõhimõtete kohta.

7. Järgmised Schengeni acquis'l põhinevad või sellega muul viisil seotud aktid: Nõukogu määrus (EÜ) nr 1683/95, 29. mai 1995, ühtse viisavormi kehtestamise kohta (EÜT L 164, 14.7.1995, lk 1) Nõukogu otsus 1999/307/EÜ, 1. mai 1999, millega kehtestatakse üksikasjalik kord Schengeni sekretariaadi liitmiseks nõukogu peasekretariaadiga (EÜT L 119, 7.5.1999, lk 49) Nõukogu otsus 1999/435/EÜ, 20. mai 1999, Schengeni acquis' määratlemise kohta, et vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu ja Euroopa Liidu lepingu asjakohastele sätetele kindlaks määrata kõikide Schengeni acquis'd moodustavate sätete ja otsuste õiguslik alus (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 1) Nõukogu otsus 1999/436/EÜ, 20. mai 1999, millega määratakse vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu ja Euroopa Liidu lepingu asjakohastele sätetele kindlaks kõikide Schengeni acquis'd moodustavate sätete ja otsuste õiguslik alus (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 17) Nõukogu otsus 1999/437/EÜ, 17. mai 1999, Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel nimetatud kahe riigi Schengeni acquis' rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises osalemise kohta sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31) Nõukogu otsus 1999/848/EÜ, 13. detsember 1999, Schengeni acquis' täieliku rakendamise kohta Kreekas (EÜT L 327, 21.12.1999, lk 58) Nõukogu otsus 2000/365/EÜ, 29. mai 2000, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43) Nõukogu otsus 2000/586/JSK, 28. september 2000, millega kehtestatakse kontrolli järkjärgulist kaotamist ühispiiridel käsitleva 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikli 40 lõigete 4 ja 5, artikli 41 lõike 7 ja artikli 65 lõike 2 muutmise kord (EÜT L 248, 3.10.2000, lk 1) Nõukogu otsus 2000/751/EÜ, 30. november 2000, 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu rakendamise konventsiooniga asutatud täitevkomitee poolt vastuvõetud ühtse käsiraamatu teatavate osade salastatuse kustutamise kohta (EÜT L 303, 2.12.2000, lk 29) Nõukogu otsus 2000/777/EÜ, 1. detsember 2000, Schengeni acquis' rakendamise kohta Taanis, Soomes ja Rootsis ning Islandil ja Norras (EÜT L 309, 9.10.2000, lk 24) Nõukogu määrus (EÜ) nr 539/2001, 15. märts 2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1) Nõukogu määrus (EÜ) nr 789/2001, 24. aprill 2001, millega viisataotluste läbivaatamise teatavate üksikasjalike eeskirjade ja praktilise korra rakendamisvolitused jäetakse nõukogule (EÜT L 116, 26.4.2001, lk 2) Nõukogu määrus (EÜ) nr 790/2001, 24. aprill 2001, millega piirikontrolli ja piirivalve korraldamise teatavate üksikasjalike eeskirjade ja praktilise korra rakendamisvolitused jäetakse nõukogule (EÜT L 116, 26.4.2001, lk 5) Nõukogu otsus 2001/329/EÜ, 24. aprill 2001, millega ajakohastatakse ühiste konsulaarjuhiste VI osa ning lisad 3, 6 ja 13 ning ühtse käsiraamatu lisad 5a, 6a ja 8 (EÜT L 116, 26.4.2001, lk 32), niivõrd kuivõrd see on seotud ühiste konsulaarjuhiste lisaga 3 ja ühtse käsiraamatu lisaga 5a Nõukogu direktiiv 2001/51/EÜ, 28. juuni 2001, millega täiendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikli 26 sätteid (EÜT L 187, 10.7.2001, lk 45) Nõukogu otsus 2001/886/JSK, 6. detsember 2001, teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta (EÜT L 328, 13.12.2001, lk 1) Nõukogu määrus (EÜ) nr 2414/2001, 7. detsember 2001, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (EÜT L 327, 12.12.2001, lk 1) Nõukogu määrus (EÜ) nr 2424/2001, 6. detsember 2001, teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta (EÜT L 328, 13.12.2001, lk 4) Nõukogu määrus (EÜ) nr 333/2002, 18. veebruar 2002, ühtse vorminguga vormide kohta liikmesriigi väljastatud viisa kinnitamiseks isikutele, kelle reisidokumenti vormi koostav liikmesriik ei tunnusta (EÜT L 53, 23.2.2002, lk 4) Nõukogu määrus (EÜ) nr 334/2002, 18. veebruar 2002, millega muudetakse ühtse viisavormi kehtestamist käsitlevat määrust (EÜ) nr 1683/95 (EÜT L 53, 23.2.2002, lk 7) Nõukogu otsus 2002/192/EÜ, 28. veebruar 2002, Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20) Nõukogu otsus 2002/352/EÜ, 25. aprill 2002, ühtse käsiraamatu muutmise kohta (EÜT L 123, 9.5.2002, lk 47) Nõukogu otsus 2002/353/EÜ, 25. aprill 2002, 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu rakendamise konventsiooniga asutatud täitevkomitee poolt vastuvõetud ühtse käsiraamatu teise osa salastatuse kustutamise kohta (EÜT L 123, 9.5.2002, lk 49) Nõukogu määrus (EÜ) nr 1030/2002, 13. juuni 2002, millega kehtestatakse ühtne elamisloavorm kolmandate riikide kodanike jaoks (EÜT L 157, 15.6.2002, lk 1) Nõukogu otsus 2002/587/EÜ, 12. juuli 2002, ühtse käsiraamatu muutmise kohta (EÜT L 187, 16.7.2002, lk 50) Nõukogu raamotsus 2002/946/JSK, 28. november 2002, karistusõigusliku raamistiku tugevdamise kohta, et takistada ebaseadusliku sisse- või läbisõidu või elamise hõlbustamist (EÜT L 328, 5.12.2002, lk 1) Nõukogu direktiiv 2002/90/EÜ, 28. november 2002, milles määratletakse ebaseadusliku sisse- või läbisõidu või elamise hõlbustamine (EÜT L 328, 5.12.2002, lk 17).









II LISA

Ühinemisakti artiklis 20 osutatud nimekiri

1. KAUPADE VABA LIIKUMINE

A. MOOTORSÕIDUKID

1. 31970 L 0156: nõukogu direktiiv 70/156/EMÜ, 6. veebruar 1970, mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1); muudetud järgmiste aktidega: — 11972 B: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt - Taani Kuningriigi, Iirimaa ja Ühendkuningriigi ühinemine (EÜT L 73, 27.3.1972, lk 14), — 31978 L 0315: nõukogu direktiiv 78/315/EMÜ, 21.12.1977 (EÜT L 81, 28.3.1978, lk 1), — 31978 L 0547: nõukogu direktiiv 78/547/EMÜ, 12.6.1978 (EÜT L 168, 26.6.1978, lk 39), — 11979 H: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt - Kreeka Vabariigi ühinemine (EÜT L 291, 19.11.1979, lk 17), — 31980 L 1267: nõukogu direktiiv 80/1267/EMÜ, 16.12.1980 (EÜT L 375, 31.12.1980, lk 34), — 11985 I: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt - Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi ühinemine (EÜT L 302, 15.11.1985, lk 23), — 31987 L 0358: nõukogu direktiiv 87/358/EMÜ, 25.6.1987 (EÜT L 192, 11.7.1987, lk 51), — 31987 L 0403: nõukogu direktiiv 87/403/EMÜ, 25.6.1987 (EÜT L 220, 8.8.1987, lk 44), — 31992 L 0053: nõukogu direktiiv 92/53/EMÜ, 18.6.1992 (EÜT L 225, 10.8.1992, lk 1), — 31993 L 0081: komisjoni direktiiv 93/81/EMÜ, 29.9.1993 (EÜT L 264, 23.10.1993, lk 49), — 11994 N: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt - Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemine (EÜT C 241, 29.8.1994, lk 21), — 31995 L 0054: komisjoni direktiiv 95/54/EÜ, 31.10.1995 (EÜT L 266, 8.11.1995, lk 1), — 31996 L 0027: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 96/27/EÜ, 20.5.1996 (EÜT L 169, 8.7.1996, lk 1), — 31996 L 0079: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 96/79/EÜ, 16.12.1996 (EÜT L 18, 21.1.1997, lk 7), — 31997 L 0027: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/27/EÜ, 22.7.1997 (EÜT L 233, 25.8.1997, lk 1), — 31998 L 0014: komisjoni direktiiv 98/14/EÜ, 6.2.1998 (EÜT L 91, 25.3.1998, lk 1), — 31998 L 0091: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/91/EÜ, 14.12.1998 (EÜT L 11, 16.1.1999, lk 25), — 32000 L 0040: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/40/EÜ, 26.6.2000 (EÜT L 203, 10.8.2000, lk 9), — 32001 L 0056: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/56/EÜ, 27.9.2001 (EÜT L 292, 9.11.2001, lk 21), — 32001 L 0085: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/85/EÜ, 20.11.2001 (EÜT L 42, 13.2.2002, lk 1), — 32001 L 0092: komisjoni direktiiv 2001/92/EÜ, 30.10.2001 (EÜT L 291, 8.11.2001, lk 24), — 32001 L 0116: komisjoni direktiiv 2001/116/EÜ, 20.12.2001 (EÜT L 18, 21.1.2002, lk 1). a) VII lisas asendatakse jaotises 1 olev loetelu järgmisega: “1 - Saksamaa; 2 - Prantsusmaa; 3 - Itaalia; 4 - Madalmaad; 5 - Rootsi; 6 - Belgia; 7 - Ungari; 8 - Tšehhi Vabariik; 9 - Hispaania; 11 - Ühendkuningriik; 12 - Austria; 13 - Luksemburg; 17 - Soome; 18 - Taani; 20 - Poola; 21 - Portugal; 23 - Kreeka; 24 - Iirimaa; 26 - Sloveenia; 27 - Slovakkia; 29 - Eesti; 32 - Läti; 36 - Leedu; CY - Küpros; MT - Malta.” b) IX lisas asendatakse I ja II osas olevate näidiste tagakülje punkt 47 järgmisega: “47. Maksustatav võimsus või riikliku koodi number (numbrid) (vajaduse korral): ”

2. 31970 L 0157: nõukogu direktiiv 70/157/EMÜ, 6. veebruar 1970, mootorsõidukite lubatud mürataset ja heitgaasisüsteemi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 42, 23.2.1970, lk 16); muudetud järgmiste aktidega: — 11972 B: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt - Taani Kuningriigi, Iirimaa ja Ühendkuningriigi ühinemine (EÜT L 73, 27.3.1972, lk 14), — 31973 L 0350: komisjoni direktiiv 73/350/EMÜ, 7.11.1973 (EÜT L 321, 22.11.1973, lk 33), — 31977 L 0212: nõukogu direktiiv 77/212/EMÜ, 8.3.1977 (EÜT L 66, 12.3.1977, lk 33), — 31981 L 0334: komisjoni direktiiv 81/334/EMÜ, 13.4.1981 (EÜT L 131, 18.5.1981, lk 6), — 31984 L 0372: komisjoni direktiiv 84/372/EMÜ, 3.7.1984 (EÜT L 196, 26.7.1984, lk 47), — 31984 L 0424: nõukogu direktiiv 84/424/EMÜ, 3.9.1984 (EÜT L 238, 6.9.1984, lk 31), — 11985 I: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt - Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi ühinemine (EÜT L 302, 15.11.1985, lk 23), — 31987 L 0354: nõukogu direktiiv 87/354/EMÜ, 25.6.1987 (EÜT L 192, 11.7.1987, lk 43), — 31992 L 0097: nõukogu direktiiv 92/97/EMÜ, 10.11.1992 (EÜT L 371, 19.12.1992, lk 1), — 11994 N: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt - Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemine (EÜT C 241, 29.8.1994, lk 21), — 31996 L 0020: komisjoni direktiiv 96/20/EÜ, 27.3.1996 (EÜT L 92, 13.4.1996, lk 23), — 31999 L 0101: komisjoni direktiiv 1999/101/EÜ, 15.12.1999 (EÜT L 334, 28.12.1999, lk 41). II lisa punkti 4.2 täiendatakse järgmiselt: “8 - Tšehhi Vabariik, 29 - Eesti, CY - Küpros, 32 - Läti, 36 - Leedu, 7 - Ungari, MT - Malta, 20 - Poola, 26 - Sloveenia, 27 - Slovakkia.”

3. 31970 L 0220: nõukogu direktiiv 70/220/EMÜ, 20. märts 1970, mootorsõidukite heitgaaside tekitatud õhusaaste vastu võetavaid meetmeid käsitlevate liikmesriikide seaduste ühtlustamise kohta (EÜT L 76, 6.4.1970, lk 1); muudetud järgmiste aktidega: — 11972 B: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt - Taani Kuningriigi, Iirimaa ja Ühendkuningriigi ühinemine (EÜT L 73, 27.3.1972, lk 14), — 31974 L 0290: nõukogu direktiiv 74/290/EMÜ, 28.5.1974 (EÜT L 159, 15.6.1974, lk 61), — 31977 L 0102: komisjoni direktiiv 77/102/EMÜ, 30.11.1976 (EÜT L 32, 3.2.1977, lk 32), — 31978 L 0665: komisjoni direktiiv 78/665/EMÜ, 14.7.1978 (EÜT L 223, 14.8.1978, lk 48), — 31983 L 0351: nõukogu direktiiv 83/351/EMÜ, 16.6.1983 (EÜT L 197, 20.7.1983, lk 1), — 31988 L 0076: nõukogu direktiiv 88/76/EMÜ, 3.12.1987 (EÜT L 36, 9.2.1988, lk 1), — 31988 L 0436: nõukogu direktiiv 88/436/EMÜ, 16.6.1988 (EÜT L 214, 6.8.1988, lk 1), — 31989 L 0458: nõukogu direktiiv 89/458/EMÜ, 18.7.1989 (EÜT L 226, 3.8.1989, lk 1), — 31989 L 0491: komisjoni direktiiv 89/491/EMÜ, 17.7.1989 (EÜT L 238, 15.8.1989, lk 43), — 31991 L 0441: nõukogu direktiiv 91/441/EMÜ, 26.6.1991 (EÜT L 242, 30.8.1991, lk 1), — 31993 L 0059: nõukogu direktiiv 93/59/EMÜ, 28.6.1993 (EÜT L 186, 28.7.1993, lk 21), — 11994 N: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt - Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemine (EÜT C 241, 29.8.1994, lk 21), — 31994 L 0012: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 94/12/EÜ, 23.3.1994 (EÜT L 100, 19.4.1994, lk 42), — 31996 L 0044: komisjoni direktiiv 96/44/EÜ, 1.7.1996 (EÜT L 210, 20.8.1996, lk 25), — 31996 L 0069: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 96/69/EÜ, 8.10.1996 (EÜT L 282, 1.11.1996, lk 64), — 31998 L 0069: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/69/EÜ, 13.10.1998 (EÜT L 350, 28.12.1998, lk 1), — 31998 L 0077: komisjoni direktiiv 98/77/EÜ, 2.10.1998 (EÜT L 286, 23.10.1998, lk 34), — 31999 L 0102: komisjoni direktiiv 1999/102/EÜ, 15.12.1999 (EÜT L 334, 28.12.1999, lk 43), — 32001 L 0001: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/1/EÜ, 22.1.2001 (EÜT L 35, 6.2.2001, lk 34), — 32001 L 0100: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/100/EÜ, 7.12.2001 (EÜT L 16, 18.1.2002, lk 32), — 32002 L 0080: komisjoni direktiiv 2002/80/EÜ, 3.10.2002 (EÜT L 291, 28.10.2002, lk 20). XIII lisa punkti 5.2 all olevasse veergu lisatakse järgmised read: ““8 - Tšehhi Vabariik”, “29 - Eesti”, “CY - Küpros”, “32 - Läti”, “36 - Leedu”, “7 - Ungari”, “MT - Malta”, “20 - Poola”, “26 - Sloveenia”, “27 - Slovakkia”.”

4. 31970 L 0221: nõukogu direktiiv 70/221/EMÜ, 20. märts 1970, mootorsõidukite ja nende haagiste vedelkütusepaake ja tagumisi allasõidutõkkeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 76, 6.4.1970, lk 23); muudetud järgmiste aktidega: — 11972 B: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt - Taani Kuningriigi, Iirimaa ja Ühendkuningriigi ühinemine (EÜT L 73, 27.3.1972, lk 14), — 31979 L 0490: komisjoni direktiiv 79/490/EMÜ, 18.4.1979 (EÜT L 128, 26.5.1979, lk 22), — 31997 L 0019: komisjoni direktiiv 97/19/EÜ, 18.4.1997 (EÜT L 125, 16.5.1997, lk 1), — 32000 L 0008: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/8/EÜ, 20.3.2000 (EÜT L 106, 3.5.2000, lk 7). II lisa punkti 6.2 all olevasse veergu lisatakse järgmised read: ““8 - Tšehhi Vabariik”, “29 - Eesti”, “CY - Küpros”, “32 - Läti”, “36 - Leedu”, “7 - Ungari”, “MT - Malta”, “20 - Poola”, “26 - Sloveenia”, “27 - Slovakkia”.”

5. 31970 L 0388: nõukogu direktiiv 70/388/EMÜ, 27. juuli 1970, mootorsõidukite helisignaalseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 176, 10.8.1970, lk 12); muudetud järgmiste aktidega: — 11972 B: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt - Taani Kuningriigi, Iirimaa ja Ühendkuningriigi ühinemine (EÜT L 73, 27.3.1972, lk 14), — 11979 H: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt - Kreeka Vabariigi ühinemine (EÜT L 291, 19.11.1979, lk 17), — 11985 I: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt - Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi ühinemine (EÜT L 302, 15.11.1985, lk 23), — 31987 L 0354: nõukogu direktiiv 87/354/EMÜ, 25.6.1987 (EÜT L 192, 11.7.1987, lk 43), — 11994 N: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt - Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemine (EÜT C 241, 29.8.1994, lk 21). I lisa punktis 1.4.1 täiendatakse sulgudes olevat teksti järgmiselt: “8 - Tšehhi Vabariik, 29 - Eesti, CY - Küpros, 32 - Läti, 36 - Leedu, 7 - Ungari, 20 - Poola, 26 - Sloveenia, 27 - Slovakkia.”

6. 31971 L 0127: nõukogu direktiiv 71/127/EMÜ, 1. märts 1971, mootorsõidukite tahavaatepeegleid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 68, 22.3.1971, lk 1); muudetud järgmiste aktidega: — 11972 B: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt - Taani Kuningriigi, Iirimaa ja Ühendkuningriigi ühinemine (EÜT L 73, 27.3.1972, lk 14), — 31979 L 0795: komisjoni direktiiv 79/795/EMÜ, 20.7.1979 (EÜT L 239, 22.9.1979, lk 1), — 11979 H: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt - Kreeka Vabariigi ühinemine (EÜT L 291, 19.11.1979, lk 17), — 31985 L 0205: komisjoni direktiiv 85/205/EMÜ, 18.2.1985 (EÜT L 90, 29.3.1985, lk 1), — 11985 I: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt - Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi ühinemine (EÜT L 302, 15.11.1985, lk 23), — 31986 L 0562: komisjoni direktiiv 86/562/EMÜ, 6.11.1986 (EÜT L 327, 22.11.1986, lk 49), — 31987 L 0354: nõukogu direktiiv 87/354/EMÜ, 25.6.1987 (EÜT L 192, 11.7.1987, lk 43), — 31988 L 0321: komisjoni direktiiv 88/321/EMÜ, 16.5.1988 (EÜT L 147, 14.6.1988, lk 77), — 11994 N: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt - Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemine (EÜT C 241, 29.8.1994, lk 21). II lisa 2. liite punkti 4.2 eraldusnumbreid/tähti käsitlevat osa täiendatakse järgmiselt: “8 - Tšehhi Vabariik, 29 - Eesti, CY - Küpros, 32 - Läti, 36 - Leedu, 7 - Ungari, MT - Malta, 20 - Poola, 26 - Sloveenia, 27 - Slovakkia.”

7. 31971 L 0320: nõukogu direktiiv 71/320/EMÜ, 26. juuli 1971, teatavate kategooriate mootorsõidukite ja nende haagiste piduriseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 202, 06.9.71, lk 37); muudetud järgmiste aktidega: — 11972 B: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt - Taani Kuningriigi, Iirimaa ja Ühendkuningriigi ühinemine (EÜT L 73, 27.3.1972, lk 14), — 31974 L 0132: komisjoni direktiiv 74/132/EMÜ, 11.2.1974 (EÜT L 74, 19.3.1974, lk 7), — 31975 L 0524: komisjoni direktiiv 75/524/EMÜ, 25.7.1975 (EÜT L 236, 8.9.1975, lk 3), — 31979 L 0489: komisjoni direktiiv 79/489/EMÜ, 18.4.1979 (EÜT L 128, 26.5.1979, lk 12), — 31985 L 0647: komisjoni direktiiv 85/647/EMÜ, 23.12.1985 (EÜT L 380, 31.12.1985, lk 1), — 31988 L 0194: komisjoni direktiiv 88/194/EMÜ, 24.3.1988 (EÜT L 92, 9.4.1988, lk 47), — 31991 L 0422: komisjoni direktiiv 91/422/EMÜ, 15.7.1991 (EÜT L 233, 22.8.1991, lk 21), — 31998 L 0012: komisjoni direktiiv 98/12/EÜ, 27.1.1998 (EÜT L 81, 18.3.1998, lk 1). XV lisa punkti 4.4.2 all olevasse veergu lisatakse järgmised read: ““8 - Tšehhi Vabariik”, “29 - Eesti”, “CY - Küpros”, “32 - Läti”, “36 - Leedu”, “7 - Ungari”, “MT - Malta”, “20 - Poola”, “26 - Sloveenia”, “27 - Slovakkia”.”

8. 31972 L 0245: nõukogu direktiiv 72/245/EMÜ, 20. juuni 1972, mootorsõidukitele paigaldatud sädesüütemootorite tekitatud raadiohäirete summutamist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 152, 6.7.1972, lk 15); muudetud järgmiste aktidega: — 31989 L 0491: komisjoni direktiiv 89/491/EMÜ, 17.7.1989 (EÜT L 238, 15.8.1989, lk 43), — 31995 L 0054: komisjoni direktiiv 95/54/EÜ, 31.10.1995 (EÜT L 266, 8.11.1995, lk 1). I lisa punkti 5.2 all olevasse veergu lisatakse järgmised read: ““8 - Tšehhi Vabariik”, “29 - Eesti”, “CY - Küpros”, “32 - Läti”, “36 - Leedu”, “7 - Ungari”, “MT - Malta”, “20 - Poola”, “26 - Sloveenia”, “27 - Slovakkia”.”

9. 31974 L 0061: nõukogu direktiiv 74/61/EMÜ, 17. detsember 1973, mootorsõidukite kasutustõkiseid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 38, 11.2.1974, lk 22); muudetud järgmise aktiga: — 31995 L 0056: komisjoni direktiiv 95/56/EÜ, EURATOM, 8.11.1995 (EÜT L 286, 29.11.1995, lk 1). I lisa punkti 5.1.1 all olevasse veergu lisatakse järgmised read: ““8 - Tšehhi Vabariik”, “29 - Eesti”, “CY - Küpros”, “32 - Läti”, “36 - Leedu”, “7 - Ungari”, “MT - Malta”, “20 - Poola”, “26 - Sloveenia”, “27 - Slovakkia”.”

10. 31974 L 0150: nõukogu direktiiv 74/150/EMÜ, 4. märts 1974, põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 84, 28.3.1974, lk 10); muudetud järgmiste aktidega: — 31979 L 0694: nõukogu direktiiv 79/694/EMÜ, 24.7.1979 (EÜT L 205, 13.8.1979, lk 17), — 11979 H: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt - Kreeka Vabariigi ühinemine (EÜT L 291, 19.11.1979, lk 17), — 31982 L 0890: nõukogu direktiiv 82/890/EMÜ, 17.12.1982 (EÜT L 378, 31.12.1982, lk 45), — 11985 I: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt - Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi ühinemine (EÜT L 302, 15.11.1985, lk 23), — 31988 L 0297: nõukogu direktiiv 88/297/EMÜ, 3.5.1988 (EÜT L 126, 20.5.1988, lk 52), — 11994 N: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt - Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemine (EÜT C 241, 29.8.1994, lk 21), — 31997 L 0054: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/54/EÜ, 23.9.1997 (EÜT L 277, 10.10.1997, lk 24), — 32000 L 0002: komisjoni direktiiv 2000/2/EÜ, 14.1.2000 (EÜT L 21, 26.1.2000, lk 23), — 32000 L 0025: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/25/EÜ, 22.5.2000 (EÜT L 173, 12.7.2000, lk 1), — 32001 L 0003: komisjoni direktiiv 2001/3/EÜ, 8.1.2001 (EÜT L 28, 30.1.2001, lk 1). a) Artikli 2 punktile a lisatakse järgmised taanded: “— Tšehhi õiguses “vnitrostátní schválení typu”, — Eesti õiguses “riiklik tüübikinnitus”, — Küprose õiguses “Έγκριση Τύπου”, — Läti õiguses “Tipa apstiprināšana”, — Leedu õiguses “tipo patvirtinimas”, — Ungari õiguses “típusjóváhagyás”, — Malta õiguses “tip approvat”, — Poola õiguses “homologacja typu pojazdu”, — Sloveenia õiguses “homologacija”, — Slovaki õiguses “typové schválenie”.” b) II lisa C peatüki II osa 1. liites täiendatakse 1. jaos olevat loetelu järgmiselt: “8 - Tšehhi Vabariik, 29 - Eesti, CY - Küpros, 32 - Läti, 36 - Leedu, 7 - Ungari, MT - Malta, 20 - Poola, 26 - Sloveenia, 27 - Slovakkia.” c) III lisa I osas asendatakse punkt 16 järgmisega: “16. MAKSUSTATAV(AD) VÕIMSUS(ED) JA KLASS(ID) ”

11. 31974 L 0408: nõukogu direktiiv 74/408/EMÜ, 22. juuli 1974, mootorsõidukite sisustust (istmete ja nende kinnituspunktide tugevust) käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 221, 12.8.1974, lk 1); muudetud järgmiste aktidega: — 31981 L 0577: nõukogu direktiiv 81/577/EMÜ, 20.7.1981 (EÜT L 209, 29.7.1981, lk 34), — 31996 L 0037: komisjoni direktiiv 96/37/EÜ, 17.6.1996 (EÜT L 186, 25.7.1996, lk 28). I lisa punkti 6.2.1 all olevasse veergu lisatakse järgmised read: ““8 - Tšehhi Vabariik”, “29 - Eesti”, “CY - Küpros”, “32 - Läti”, “36 - Leedu”, “7 - Ungari”, “MT - Malta”, “20 - Poola”, “26 - Sloveenia”, “27 - Slovakkia”” .

12. 31974 L 0483: nõukogu direktiiv 74/483/EMÜ, 17. september 1974, mootorsõidukite väljaulatuvaid osasid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 266, 2.10.1974, lk 4); muudetud järgmiste aktidega: — 31979 L 0488: komisjoni direktiiv 79/488/EMÜ, 18.4.1979 (EÜT L 128, 26.5.1979, lk 1), — 11985 I: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt - Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi ühinemine (EÜT L 302, 15.11.1985, lk 23), — 31987 L 0354: nõukogu direktiiv 87/354/EMÜ, 25.6.1987 (EÜT L 192, 11.7.1987, lk 43), — 11994 N: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt - Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemine (EÜT C 241, 29.8.1994, lk 21). I lisa punkti 3.2.2.2 juurde kuuluvasse joonealusesse märkusesse lisatakse järgmine tekst: “8 - Tšehhi Vabariik, 29 - Eesti, CY - Küpros, 32 - Läti, 36 - Leedu, 7 - Ungari, MT - Malta, 20 - Poola, 26 - Sloveenia, 27 - Slovakkia” .

13. 31975 L 0322: nõukogu direktiiv 75/322/EMÜ, 20. mai 1975, põllu- või metsamajanduslike traktorite tekitatud raadiohäirete summutamise (elektromagnetiline ühilduvus) kohta (EÜT L 147, 9.6.1975, lk 28); muudetud järgmiste aktidega: — 31982 L 0890: nõukogu direktiiv 82/890/EMÜ, 17.12.1982 (EÜT L 378, 31.12.1982, lk 45), — 31997 L 0054: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/54/EÜ, 23.9.1997 (EÜT L 277, 10.10.1997, lk 24), — 32000 L 0002: komisjoni direktiiv 2000/2/EÜ, 14.1.2000 (EÜT L 21, 26.1.2000, lk 23), — 32001 L 0003: komisjoni direktiiv 2001/3/EÜ, 8.1.2001 (EÜT L 28, 30.1.2001, lk 1). I lisas täiendatakse punkti 5.2 järgmiselt: ““8 - Tšehhi Vabariik”, “29 - Eesti”, “CY - Küpros”, “32 - Läti”, “36 - Leedu”, “7 - Ungari”, “MT - Malta”, “20 - Poola”, “26 - Sloveenia”, “27 - Slovakkia”” .

14. 31976 L 0114: nõukogu direktiiv 76/114/EMÜ, 18. detsember 1975, mootorsõidukite ja nende haagiste andmesilte ning kirjeid, nende asukohta ja kinnitusviisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 24, 30.1.1976, lk 1); muudetud järgmiste aktidega: — 31978 L 0507: komisjoni direktiiv 78/507/EMÜ, 19.5.1978 (EÜT L 155, 13.6.1978, lk 31), — 11979 H: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt - Kreeka Vabariigi ühinemine (EÜT L 291, 19.11.1979, lk 17), — 11985 I: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt - Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi ühinemine (EÜT L 302, 15.11.1985, lk 23), — 31987 L 0354: nõukogu direktiiv 87/354/EMÜ, 25.6.1987 (EÜT L 192, 11.7.1987, lk 43), — 11994 N: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt - Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemine (EÜT C 241, 29.8.1994, lk 21). Lisa punktis 2.1.2 täiendatakse sulgudes olevat teksti järgmiselt: “8 - Tšehhi Vabariik, 29 - Eesti, CY - Küpros, 32 - Läti, 36 - Leedu, 7 - Ungari, MT - Malta, 20 - Poola, 26 - Sloveenia, 27 - Slovakkia” .

15. 31976 L 0757: nõukogu direktiiv 76/757/EMÜ, 27. juuli 1976, mootorsõidukite ja nende haagiste helkureid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 262, 27.9.1976, lk 32); muudetud järgmiste aktidega: — 11979 H: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt - Kreeka Vabariigi ühinemine (EÜT L 291, 19.11.1979, lk 17), — 11985 I: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt - Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi ühinemine (EÜT L 302, 15.11.1985, lk 23), — 31987 L 0354: nõukogu direktiiv 87/354/EMÜ, 25.6.1987 (EÜT L 192, 11.7.1987, lk 43), — 11994 N: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt - Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemine (EÜT C 241, 29.8.1994, lk 21), — 31997 L 0029: komisjoni direktiiv 97/29/EÜ, 11.6.1997 (EÜT L 171, 30.6.1997, lk 11). I lisas täiendatakse punkti 4.2.1 teksti järgmiselt: “8 - Tšehhi Vabariik, 29 - Eesti, CY - Küpros, 32 - Läti, 36 - Leedu, 7 - Ungari, MT - Malta, 20 - Poola, 26 - Sloveenia, 27 - Slovakkia” .

16. 31976 L 0758: nõukogu direktiiv 76/758/EMÜ, 27. juuli 1976, mootorsõidukite ja nende haagiste ülemisi ääretulelaternaid, eesmisi ääretulelaternaid, tagumisi ääretulelaternaid, piduritulelaternaid, päevatulelaternaid ja küljeääretulelaternaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 262, 27.9.1976, lk 54); muudetud järgmiste aktidega: — 11979 H: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt - Kreeka Vabariigi ühinemine (EÜT L 291, 19.11.1979, lk 17), — 11985 I: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt - Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi ühinemine (EÜT L 302, 15.11.1985, lk 23), — 31987 L 0354: nõukogu direktiiv 87/354/EMÜ, 25.6.1987 (EÜT L 192, 11.7.1987, lk 43), — 31989 L 0516: komisjoni direktiiv 89/516/EMÜ, 1.8.1989 (EÜT L 265, 12.9.1989, lk 1), — 11994 N: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt - Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemine (EÜT C 241, 29.8.1994, lk 21), — 31997 L 0030: komisjoni direktiiv 97/30/EÜ, 11.6.1997 (EÜT L 171, 30.6.1997, lk 25). I lisa punkti 5.2.1 täiendatakse järgmiselt: “8 - Tšehhi Vabariik, 29 - Eesti, CY - Küpros, 32 - Läti, 36 - Leedu, 7 - Ungari, MT - Malta, 20 - Poola, 26 - Sloveenia, 27 - Slovakkia” .

17. 31976 L 0759: nõukogu direktiiv 76/759/EMÜ, 27. juuli 1976, mootorsõidukite ja nende haagiste suunatulelaternaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 262, 27.9.1976, lk 71); muudetud järgmiste aktidega: — 11979 H: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt - Kreeka Vabariigi ühinemine (EÜT L 291, 19.11.1979, lk 17), — 11985 I: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt - Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi ühinemine (EÜT L 302, 15.11.1985, lk 23), — 31987 L 0354: nõukogu direktiiv 87/354/EMÜ, 25.6.1987 (EÜT L 192, 11.7.1987, lk 43), — 31989 L 0277: komisjoni direktiiv 89/277/EMÜ, 28.3.1989 (EÜT L 109, 20.4.1989, lk 25), — 11994 N: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt - Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemine (EÜT C 241, 29.8.1994, lk 21), — 31999 L 0