2002D0732 — ET — 24.01.2013 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B KOMISJONI OTSUS, 30. mai 2002, nõukogu direktiivi 96/48/EÜ artikli 6 lõikes 1 osutatud üleeuroopalise kiirraudteevõrgu infrastruktuuri alamsüsteemi tehniliste koostalitlusnõuete kohta (teatavaks tehtud numbri K(2002) 1948 all) (EMPs kohaldatav tekst) (2002/732/EÜ) (EÜT L 245, 12.9.2002, p.143)

Muudetud:

Euroopa Liidu Teataja No page date ►M1 KOMISJONI OTSUS, 23. juuli 2012, L 217 1 14.8.2012









▼B

KOMISJONI OTSUS,

30. mai 2002,

nõukogu direktiivi 96/48/EÜ artikli 6 lõikes 1 osutatud üleeuroopalise kiirraudteevõrgu infrastruktuuri alamsüsteemi tehniliste koostalitlusnõuete kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2002) 1948 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2002/732/EÜ)







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiivi 96/48/EÜ üleeuroopalise kiirraudteevõrgu ( 1 ) koostalitlusvõime kohta, eriti selle artikli 6 lõiget 1, ning arvestades järgmist: (1) Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artikli 2 alapunktile c, jaotatakse üleeuroopaline kiirraudteevõrk struktuurilisteks ja talituslikeks alamsüsteemideks. Neid alamsüsteeme kirjeldatakse direktiivi II lisas. (2) Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artikli 5 lõikele 1, reguleeritakse mõlemad alamsüsteemid tehniliste koostalitlusnõuetega. (3) Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artikli 6 lõikele 1, koostab tehniliste koostalitlusnõuete eelnõud ühine esindusorgan. (4) Direktiivi 96/48/EÜ artikliga 21 asutatud komitee määras vastavalt direktiivi artikli 2 alapunktile h ühiseks esindusorganiks Raudtee Koostalitlusvõime Euroopa Assotsiatsiooni (AEIF). (5) AEIF sai mandaadi infrastruktuuri alamsüsteemi tehnilised koostalitlusnõuded eelnõu koostamiseks vastavalt direktiivi artikli 6 lõikele 1. See mandaat kehtestati vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artikli 21 lõikes 2 sätestatud korrale. (6) AEIF on koostanud tehnilised koostalitlusnõuded eelnõu koos direktiivi 96/48/EÜ artikli 6 lõikes 3 sätestatud sissejuhatava kulude-tulude analüüsi sisaldava aruandega. (7) Direktiiviga asutatud komitee raames on tehnilised koostalitlusnõuded eelnõu läbi vaadanud liikmesriikide esindajad, pidades silmas sissejuhatavat aruannet. (8) Direktiivi 96/48/EÜ artiklis 1 määratletud üleeuroopalise kiirraudteevõrgu koostalitlusvõime saavutamiseks vajalikud tingimused käsitlevad pärast direktiivi jõustumise kuupäeva kasutusele võetava võrgu talitlusele kaasa aitavate infrastruktuuride ja raudteeveeremite projekteerimist, konstruktsiooni, ajakohastamist ja käitamist. Tehniliste koostalitlusnõuete jõustumise ajal kasutusel olevatele infrastruktuuridele tuleb tehnilisi koostalitlusnõudeid kohaldada alates ajast, mil nendele infrastruktuuridele on kavandatud tööd. Tehniliste koostalitlusnõuete kohaldamise ulatus sõltub ettenähtud tööde mahust ja ulatusest ning kavandatud meetmete maksumusest ja eelistest. Et sellised osalised tööd aitaksid kaasa täieliku koostalitlusvõime saavutamisele, peavad need põhinema ühtsel kohaldamisstrateegial. Seoses sellega tuleb vahet teha ajakohastamise, uuendamise ja korrashoiuga seotud väljavahetamise vahel. (9) Direktiivi 96/48/EÜ ja tehnilisi koostalitlusnõudeid ei kohaldata uuendamise ega korrashoiuga seotud väljavahetamise korral. Tehnilisi koostalitlusnõudeid on soovitatav kohaldada ka uuendamiste korral, nagu see on ette nähtud direktiiviga 2001/16/EÜ tavalise raudteevõrgu uuendamiste korral. Kohustusliku nõude puudumisel ja arvesse võttes uuendustööde ulatust, võivad liikmesriigid võimalusel kohaldada tehnilisi koostalitlusnõudeid uuenduste ja korrashoiuga seotud väljavahetamise korral. (10) Praeguses versioonis puudutavad käesolevas otsuses käsitletavad tehnilised koostalitlusnõuded kiirraudteevõrgu spetsiifilisi aspekte, ega käsitle reeglina kiir- ja tavaraudteevõrgu ühiseid aspekte. Tavaraudteevõrgu koostalitlusvõimet käsitletakse eraldi direktiivis. ( 2 ) Arvestades, et vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artikli 16 lõikele 2 tuleb kehtestada koostalitlusvõime tõendamine viitega tehnilistele koostalitlusnõuetele, on käesoleva otsuse ja tavaraudtee tehnilistele koostalitlusnõuete vastuvõtmise otsuste avaldamise vahelisel üleminekuperioodil vajalik lisas esitatud tehnilistele koostalitlusnõuetele lisaks sätestada täiendavad tingimused, mida tuleb täita. Seetõttu on vajalik, et iga liikmesriik teavitaks teisi liikmesriike ja komisjoni vastavatest siseriiklikest tehnilistest eeskirjadest, mida kasutatakse koostalitlusvõime saavutamiseks ja direktiivi 96/48/EÜ oluliste nõuete täitmiseks. Kuna kõnealused tehnilised eeskirjad on siseriiklikud, on vajalik, et iga liikmesriik teavitaks teisi liikmesriike ja komisjoni ka organitest, mis on määratud läbi viima vastavuse või kasutamiskõlblikkuse hindamise ja direktiivi 96/48/EÜ artikli 16 lõike 2 tähenduses alamsüsteemide koostalitlusvõime tõendamise menetlusi. Liikmesriigid kohaldavad võimaluste piires siseriiklikele eeskirjadele direktiivis 96/48/EÜ artikli 16 lõike 2 kohaldamiseks sätestatud põhimõtteid ja kriteeriume. Ülalmainitud menetluste eest vastutavate organite määramisel võtavad liikmesriigid nii palju kui võimalik arvesse direktiivi 96/48/EÜ artiklis 20 toodud organeid. Komisjon analüüsib siseriiklikke eeskirju, menetlusi, menetluste läbiviimise eest vastutavate organite ja menetluste kestvust hõlmavat teavet ja kui vaja, arutab komiteega meetmete võtmise vajadust. (11) Käesolevas otsuses käsitletavad tehnilised koostalitlusnõuded ei kehtesta kindlate tehniliste vahendite ega lahenduste kasutamist, välja arvatud juhul, kui see on rangelt vajalik üleeuroopalise kiirraudteevõrgu koostalitlusvõime saavutamiseks. (12) Kõnealused tehnilised koostalitlusnõuded põhinevad selle eelnõu ettevalmistamise ajal parimatel olemasolevatel ekspertteadmistel. Tehnika arengu või sotsiaalse nõudluse muudatustega seoses võib tekkida vajadus kõnealuseid tehnilisi koostalitlusnõudeid muuta või täiendada. Vajadusel algatatakse vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artikli 6 lõikele 2 ülevaatamis- või ajakohastamismenetlus. (13) Mõnel juhul võimaldavad kõnealused tehnilised koostalitlusnõuded valida erinevate lahenduste vahel ja kohaldada püsivaid või üleminekuks mõeldud koostalituslikke lahendusi, mis vastavad hetkeolukorrale. Direktiivis 96/48/EÜ on ette nähtud rakenduslikud sätted ka erijuhtudeks. Lisaks sellele peab liikmesriikidel olema võimalik direktiivi artiklis 7 toodud juhtudel mitte kohaldada teatud tehnilisi nõudeid. Seetõttu on vajalik, et liikmesriigid tagaks infrastruktuuri registri avaldamise ja iga-aastase uuendamise. Selles registris esitatakse siseriikliku infrastruktuuri põhinäitajad (nt põhilised parameetrid) ja nende vastavus kohaldatavatele tehnilistele koostalitlusnõuetele. Seetõttu määratlevad kõnealused tehnilised koostalitlusnõuded täpselt teabe, mis peab sisalduma registris. (14) Kõnealuste tehniliste koostalitlusnõuete kohaldamisel peab arvesse võtma spetsiifilisi kriteeriume seoses kasutusele võetavate infrastruktuuride ja raudteeveeremite tehnilise ja talitlusliku vastavusega võrgule, millesse need integreeritakse. Need vastavusnõuded eeldavad iga juhu korral eraldi kompleksset tehnilist ja majanduslikku analüüsi, milles tuleb arvesse võtta: — direktiivis 96/48/EÜ nimetatud erinevate alamsüsteemide liideseid, — direktiivis 96/48/EÜ nimetatud erinevaid raudtee rööbasteede ja veeremite kategooriaid, — olemasoleva võrgu tehnilisi ja talitluslikke olusid. Seetõttu on oluline välja töötada kõnealuste tehniliste koostalitlusnõuete kohaldamisstrateegia, mis määratleks tehnilised etapid kiirraudteevõrgu koostalitlusvõimeliseks muutmiseks. (15) Käeolevas otsuses ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiiviga 96/48/EÜ asutatud komitee arvamusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:







Artikkel 1

Käesolevaga võtab komisjon vastu direktiivi 96/48/EÜ artikli 6 lõikes 1 nimetatud tehnilised koostalitlusnõuded üleeuroopalise kiirraudteevõrgu infrastruktuuri alamsüsteemi kohta. Tehnilised koostalitlusnõuded on esitatud käesoleva otsuse lisas. Kõnealused tehnilised koostalitlusnõuded on täielikult kohaldatavad üleeuroopalisele kiirraudteevõrgule, mis on määratletud direktiivi 96/48/EÜ lisas 1, arvestades sealhulgas ka artikleid 2 ja 3.

Artikkel 2

1. Kiirraudtee- ja tavaraudteevõrgu ühiste aspektide suhtes, mida ei käsitleta lisas esitatud tehnilistes koostalitlusnõuetes, kohaldatakse direktiivi 96/48/EÜ artikli 16 lõike 2 tähenduses koostalitlusvõime tõendamiseks täidetavate tingimustena tehnilisi eeskirju, mida kohaldab liikmesriik, kes annab loa käesolevas otsuses käsitletava alamsüsteemi kasutuselevõtmiseks.

2. Iga liikmesriik peab teisi liikmesriike ja komisjoni teavitama kuue kuu jooksul käesoleva otsuse teatavakstegemisest:

— artikli 2 lõikes 1 toodud kohaldatavate tehniliste eeskirjade nimekirjast,

— kohaldatavatest vastavuse hindamise ja kontrollimise menetlustest seoses ülalmainitud eeskirjade kohaldamisega,

— liikmesriigi poolt määratavatest hindamise ja kontrollimise menetlusi teostavatest organitest.

Artikkel 3

1. Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisteid:

— ajakohastamine — ulatuslikud tööd alamsüsteemis või selle osas muudatuste tegemiseks, mis muudavad alamsüsteemi tööomadusi;

— uuendamine — ulatuslikud tööd alamsüsteemi või selle osa väljavahetamiseks, mis ei muuda alamsüsteemi tööomadusi;

— korrashoiuga seotud väljavahetamine — ennetava või plaanivälise hoolduse käigus osade väljavahetamine samaväärse funktsiooni ja omadustega osade vastu.

2. Ajakohastamise korral esitab töid teostav üksus projekti kirjeldava toimiku asjaomasele liikmesriigile. Liikmesriik vaatab toimiku läbi ja võttes arvesse lisas esitatud tehniliste koostalitlusnõuete 7. peatükis toodud kohaldamisstrateegiat, otsustab vajadusel, kas tööde ulatusest lähtuvalt on vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artiklile 14 vaja kasutuselevõtmiseks uut luba. Kasutuselevõtmise luba on vajalik alati, kui kavandatud tööd võivad ohutustaset tunduvalt muuta.

Juhul, kui vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artiklile 14 on vajalik uus kasutuselevõtmise luba, otsustab liikmesriik, kas:

a) tehnilisi koostalitlusnõudeid kohaldatakse projektile täiel määral, mille korral alamsüsteemile kohaldatakse vastavalt EÜ vastavustõendamise menetlust direktiivile 96/48/EÜ või

b) ei ole tehniliste koostalitlusnõuete täielik kohaldamine veel võimalik. Sel juhul ei ole alamsüsteem tehniliste koostalitlusnõuetega täielikult vastavuses ja direktiivis 96/48/EÜ toodud EÜ vastavustõendamise menetlust kohaldatakse vastavalt tehniliste koostalitlusnõuete kohaldatud osadele.

Mõlemal juhul teavitab liikmesriik direktiiviga 96/48/EÜ asutatud komiteed toimikust, mis sisaldab tehniliste koostalitlusnõuete kohaldatavaid osi ja saavutatava koostalitlusvõime ulatust.

3. Uuendamise ja korrashoiuga seotud väljavahetamise korral ei ole lisas esitatud tehniliste koostalitlusnõuete kohaldamine kohustuslik.

Artikkel 4

Lisas esitatud tehniliste koostalitlusnõuete jõustumise kuupäevast ei kehti enam komisjoni soovituse 2001/290/EÜ ( 3 ) asjaomased osad üleeuroopalise kiirraudteevõrgu põhiparameetrite kohta.

Artikkel 5

Lisas esitatud tehnilised koostalitlusnõuded jõustuvad kuus kuud pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist.

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.









LISA

INFRASTRUKTUURI ALAMSÜSTEEMI TEHNILISED KOOSTALITLUSNÕUDED

“SISUKORD 1. SISSEJUHATUS 1.1. TEHNILINE KOHALDAMISALA 1.2. GEOGRAAFILINE KOHALDAMISALA 1.3. KÄESOLEVATE TEHNILISTE KOOSTALITLUSNÕUETE SISULINE OLEMUS 2. INFRASTRUKTUURI ALAMSÜSTEEMI/KOHALDAMISALA MÕISTE 3. PÕHINÕUDED 4. INFRASTRUKTUURI ALAMSÜSTEEMI KIRJELDUS 4.1. INFRASTRUKTUURI ALAMSÜSTEEMI PÕHIPARAMEETRID 4.1.1. Infrastruktuuri miinimummõõtmed (parameeter 1) 4.1.2. Vähim lubatud kõveriku raadius (parameeter 2) 4.1.3. Rööpmelaius (parameeter 3) 4.1.4. Rööbastee maksimaalne koormatus (parameeter 4) 4.1.5. Platvormi vähim lubatud pikkus (parameeter 5) 4.1.6. Platvormi kõrgus (parameeter 6) 4.1.7. Välismüra piirparameetrid (parameeter 17) 4.1.8. Välisvibratsiooni piirparameetrid (parameeter 18) 4.1.9. Puuetega isikute ligipääsu puudutavad parameetrid (parameeter 22) 4.1.10. Õhurõhu kõikumise piirmäärad tunnelites (parameeter 23) 4.1.11. Maksimaalsed lubatud langud- ja tõusud (parameeter 24) 4.1.12. Vähim rööpakeskmete vahekaugus (parameeter 25) 4.2. INFRASTRUKTUURI ALAMSÜSTEEMI LIIDESED 4.3. ETTEKIRJUTUSED TEHNILISELE TEOSTATUSELE 4.3.1. Spetsiaalselt kiirliikluseks ehitatud teed 4.3.2. Spetsiaalselt kiirliikluseks ümberehitatud rööbasteed 4.3.3. Kiiruskategooriate saavutamiseks rakendatavate elementide tehnilised andmed 5. KOOSTALITLUSVÕIME KOMPONENDID 5.1. KOOSTALITLUSVÕIME KOMPONENTIDE MÕISTED 5.2. INFRASTRUKTUURI ALAMSÜSTEEMI KOOSTALITLUSVÕIME KOMPONENTIDE KIRJELDUS 5.2.1. Rööpad 5.2.2. Rööbaste kinnitussüsteemid 5.2.3. Tee liiprid ja muud alustoed 5.2.4. Pöörangud ja ristmed 6. VASTAVUSE JA/VÕI KASUTUSKÕLBLIKKUSE HINDAMINE 6.1. KOOSTALITLUSVÕIME KOMPONENDID 6.1.1. Vastavuse ja kasutuskõlblikkuse hindamise menetlused (moodulid) 6.1.2. Moodulite kohaldamine 6.2. INFRASTRUKTUURI ALAMSÜSTEEM 6.2.1. Hindamismenetlus (moodulid) 6.2.2. Moodulite rakendamine 6.3. INFRASTRUKTUURI ALAMSÜSTEEMI EÜ VASTAVUSTÕENDAMINE JA KASUTUSELEVÕTMINE 6.3.1. Rööbastee nõuetele vastavuse tõendamine 7. INFRASTRUKTUURI TEHNILISTE KOOSTALITLUSNÕUETE KOHALDAMINE 7.1. TEHNILISTE KOOSTALITLUSNÕUETE KOHALDAMINE KASUTUSELE VÕETAVALE KIIRRAUDTEE RÖÖBASTEELE 7.2. TEHNILISTE KOOSTALITLUSNÕUETE KOHALDAMINE KASUTUSEL OLEVATELE KIIRRAUDTEE RÖÖBASTEEDELE 7.2.1. Tööde liigid 7.2.2. Insenerehituslikke töid käsitlevad parameetrid ja nõuded 7.2.3. Pealisehitust käsitlevad parameerid ja näitajad 7.2.4. Mitmesugust varustust käsitlevad parameetrid ja näitajad 7.2.5. Kiirus üleminekukriteeriumina 7.2.6. Pukside ülekuumenemisandurid 7.3. ERIJUHUD 7.3.1. Saksa raudteevõrgu spetsiifilised omadused (P juht) 7.3.2. Austria raudteevõrgu spetsiifilised omadused 7.3.3. Taani raudteevõrgu spetsiifilised omadused 7.3.4. Hispaania raudteevõrgu spetsiifilised omadused 7.3.5. Soome raudteevõrgu spetsiifilised omadused (P juhud) 7.3.6. Suurbritannia raudteevõrgu spetsiifilised omadused (P juhud) 7.3.7. Kreeka raudteevõrgu spetsiifilised omadused 7.3.8. Iirimaa ja Põhja-Iirimaa raudteevõrgu spetsiifilised omadused (P juhud) 7.3.9. Hispaania raudteevõrgu spetsiifilised omadused 7.3.10. Portugali raudteevõrgu spetsiifilised omadused 7.3.11. Rootsi võrgu spetsiifilised omadused (P juhud) 7.4. SIHTALAMSÜSTEEMI ERIJUHUD 7.5. SOOVITUSED 7.5.1. Puudega inimeste juurdepääsu puudutavad parameetrid (BP 22) A LISA INFRASTRUKTUURI ALAMSÜSTEEMI KOOSTALITLUSVÕIME KOMPONENDID B LISA INFRASTRUKTUURI ALAMSÜSTEEMI HINDAMINE C LISA HINDAMISMENETLUSED (MOODULID) D LISA INFRASTRUKTUURI ALAMSÜSTEEMI HINDAMISE ETAPPIDE MÄÄRATLEMINE E LISA INFRASTRUKTUURIREGISTRIS NIMETATAVAD OMADUSED G LISA GA, GB JA GC KINEETILISED MÕÕTMED H LISA S-KÕVERIKE PLAANILAHENDUSTESSE PUUTUVAD REGULATSIOONID I ISA UNIVERSAALNE DÜNAAMILINE RONG K1 LISA SÜMMEETRILISTE, LAMEDAPÕHJALISTE, 46 KG/M JA ENAM KAALUVATE RAUDTEERÖÖBASTE TERASE KLASSID K2 LISA SÜMMEETRILISTE, LAMEDAPÕHJALISTE, 46 KG/M JA ROHKEM KAALUVATE RAUDTEERÖÖBASTE PROFIILID L1 LISA KOOS LAMEDAPÕHJALISTE RAUDTEERÖÖBASTEGA MASSIGA 46 KG/M JA ROHKEM KASUTATAVATE PÖÖRANGU- JA RISTMERÖÖBASTE TERASE KLASSID L2 LISA KOOS LAMEDAPÕHJALISTE RAUDTEERÖÖBASTEGA MASSIGA 46 KG/M JA ROHKEM KASUTATAVATE KONTRRÖÖBASTE TERASE KLASSID M LISA UK1 RÖÖPAVAHE N LISA FIN1 RÖÖPAVAHE O LISA IRL1 RÖÖPAVAHE”

1. SISSEJUHATUS

1.1. TEHNILINE KOHALDAMISALA

Käesolevad tehnilised koostalitlusnõuded kohaldatakse infrastruktuuri alamsüsteemile, mis on üheks direktiivi 96/48/EÜ II lisas, lõikes 1 nimetatud alamsüsteemidest.

Käesolevad tehnilised koostalitlusnõuded on üks osa kuuest tehnilisest koostalitlusnõudest koosnevast, kõiki kaheksat direktiivis 96/48/EÜ määratletud alamsüsteemi käsitlevast kogumikust. Kõnealustes tehnilistes koostalitlusnõuetes on sätestatud nõuded kasutajate ja keskkonna alamsüsteemidele, mis on vajalikud üleeuroopalise kiirraudteevõrgu koostalitlusvõime tagamiseks kooskõlas oluliste nõuetega.

Täiendav teave infrastruktuuri alamsüsteemi kohta on toodud 2. peatükis.

1.2. GEOGRAAFILINE KOHALDAMISALA

Käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete geograafiline kohaldamisala on direktiivi 96/48/EÜ I lisas kirjeldatud üleeuroopaline kiiraudteesüsteem.

Vaatluse alla tuleb võtta eelkõige need üleeuroopalise kiirraudteevõrgu rööbasteed, mille ajakohastamise kohta kehtivad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsuses nr 1692/96/EÜ kirjeldatud, Ühenduse üleeuroopalise transpordivõrgu väljaarendamist puudutavad juhised või kõnealust otsust täpsustavad, selle artikli 21 läbivaatamise tulemusel tehtud sätted.

1.3. KÄESOLEVATE TEHNILISTE KOOSTALITLUSNÕUETE SISULINE OLEMUS

Käesolevate tehniliste koostalitlusnõuet sisuline olemus, vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artikli 5 lõikele 3 ja I lisa lõike 1 punktile b, seisneb järgnevas:

a) määratleb põhilised alamsüsteemidele ja nende liidestele esitatavad nõuded (3. peatükk);

b) kehtestab direktiivi 96/48/EÜ II lisa lõikes 3 nimetatud põhiparameetrid, mis on vajalikud eelpoolmainitud põhiliste nõuete täitmiseks (4. peatükk);

c) kehtestab tingimused, mida tuleb täita rööbasteede eriomaduste saavutamiseks igal järgmistest rööbastee kategooriatest (4. peatükk): — I kategooria: spetsiaalselt ehitatud kiirraudteed, mille tehniline varustatus lubab üldjuhul liikluskiirusi 250 km/h või sellest suuremaid; — II kategooria: spetsiaalselt uuendatud kiirraudteed, mis on ette nähtud kiirustele kuni 200 km/h; — III kategooria: spetsiaalselt uuendatud kiirraudteed, mille topograafia, pinnamoe või linna planeeringuga seotud eripärade tõttu tuleb teel kasutatav kiirus määrata iga juhu korral eraldi.

d) kehtestab ehituslikud teostustingimused teatud erijuhtudel (7. peatükk);

e) määratleb reguleeritavad koostalitlusvõime komponendid ja liidesed, mis peavad vastama Euroopa tehnilistele kirjeldustele, Euroopa standardid kaasa arvatud, mida kooskõlas põhiliste nõuetega tuleb täita nende koostalitlusvõime tagamiseks üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi sees (5. peatükk);

f) esitab iga vaadeldava juhtumi korral kohaldatavaid, otsuses 93/465/EMÜ määratletud osamenetlusi või sobivuse korral erimenetlusi alamsüsteemide vastavuse või nende koostalitlusvõimeliste koostisosade kasutuskõlblikkuse hindamiseks, samuti alamsüsteemide EÜ vastavustõendamise taotlemiseks (6. peatükk).

2. INFRASTRUKTUURI ALAMSÜSTEEMI/KOHALDAMISALA MÕISTE

2.1. Üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi infrastruktuuri alamsüsteemi kuuluvad kõik püsiseadised, mis täidavad kooskõlas nendele esitatud põhiliste nõuetega järgmisi ülesandeid: — veeremi rööbasteel püsimine, milleks tõkkepiireteta teelõikudel on kaasatud veeremi kande- ja juhtimisseadmed, koos vajalike ohutusseadmetega selle ülesande täitmise tagamiseks. — reisijate rongilemineku ja rongilt mahatuleku võimaldamine jaamades. Püsiseadiste hulka kuuluvad muu hulgas: — tavaline rööbastee, välja arvatud pöörmed ja ristmed, mis toimivad teesuuna määrajana, — pöörmed ja ristmed, mille ülesanne on muuta veeremi kulgemisteed, — ehitised, nt sillad ja tunnelid, mis võimaldavad eritingimustes ületada või läbida teel olevaid takistusi, — ohutus- ja kaitseseadmed, mis on vajalikud alamsüsteemi kui terviku korrashoiuks, — jaamadega seonduvad rajatised (platvormid, juurdepääsualad jne). Püsiseadise mõiste vastab 18. detsembri 1970. aasta määruse nr 2598/70/EMÜ I lisas esitatud mõistele püsirajatised, välja arvatud signalisatsiooni- ja telekommunikatsiooniseadiste ning elektrienergiat muundavate ja üle kandvate rajatiste osas, mida käsitletakse eraldi tehnilistes koostalitlusnõuetes ja mis on ehitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsuse nr 1692/96/EÜ artikli 10, lõikes 2 ja I lisas antud määratluse alla kuuluvatele raudteedele.

2.2. Üleeuroopalise kiirraudteevõrgu koostalitlusvõimega seotud infrastruktuuri alamsüsteemi aspekte, koos neid puudutavate põhimõtetega, on kirjeldatud allpool: Tavaline rööbastee Tavaline sile ja sirgjooneline rööbastee kujutab endast veeremit toetavaid ja suunavaid rööpmeid, mille omadused võimaldavad neil koostalitleva veeremi liiklemist ettenähtud ohutustingimustel ja rööbasteele kehtestatud talitlustoimega. Tavalise rööbastee koosteelementidest on infrastruktuuri alamsüsteemi koostalitlusvõimet mõjutavateks järgmised: a) Ehitise mõõt ja rööpakeskmetee vaheline kaugus Liidesed, mis on seotud veeremiga, juhtimis-, kontroll- ja signalisatsiooni- ning energia alasüsteemidega: veeremi laadimisgabariit, püsiseadiste gabariit ning vooluvõtturite rööpmelähedusgabariit. Antud liidesed määravad töötsooni laiuse veeremi gabariidi vooluvõtturi ja rööbasteega piirnevate rajatiste vahel, samuti teineteisest mööduvate veeremkoosseisude vahel. Mainitud liidesed võimaldavad, pärast vajalike nõuete esitamist veeremi kokkupõrke vältimiseks nende ehitise mõõduga, tuletada ka veeremitele mõjuvate külgsuunaliste aerodünaamiliste jõudude suurust ning nende mõju püsirajatistele. Raudteede ehitamise ajal valitsenud ajaloolise tausta tõttu, esineb tänapäevases Euroopa raudteevõrgus rajatiste erinevaid mõõte väga laias ulatuses. Antud olukorras kooskõla saavutamiseks kavandatakse rajatiste mõõdud tuleviku ehitisi silmas pidades, andes samal ajal ajapikendust olemasolevate rajatiste kasutamiseks, kui nende ehitise mõõdu vastavusse viimine kavandatavaga toob kaasa ülemäära suuri muudatusi. Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artikli 5, lõigule 4, ei tohi see takistada suuremate ehitise mõõtude kohandamist, mis võib olla vajalik teiste rongide liikluseks. b) Rööpmevahe ja rööpmestik Kahe rööpa vahelise kauguse, samuti rataste ja rööbaste vastastikuse kokkupuutepinna profiili määratlemisel lähtutakse suures osas sellest, et tagada infrastruktuuri kokkusobivus veeremi alamsüsteemiga. Kohandamisel võetakse lisaks sellele arvesse ka olemasolevad raudteed, mis moodustavad suure osa koostalitlevast raudteevõrgust. c) Rööbastee koormamine Jõud, mida veerem rakendab rööbasteele ning määrab rongide rööbasteel püsimise ohutustingimused kui ka rööbastee kandevõime omadused, tulenevad eranditult veeremi rataste ja rööbaste vahelisest kokkupuutest ning mõningate kasutatavate pidurdusseadmete tööst, kui need toimivad vahetult rööbastel. Mainitud jõud koosnevad: — vertikaaljõududest – staatilistest vertikaaljõududest, mis kujutavad endast läbi rattapaaride rakenduvat veeremi kaalu, kvaasistaatilistest vertikaaljõududest teekõverikel, mis rakenduvad külgkiirenduse tulemusel tekkiva, vertikaalkoormuse välisrööpa kõrgendusega tasakaalustamata komponendina, ning dünaamilistest vertikaaljõududest, mis olenevad rööbastee geomeetriast ja veeremi kulgemisviisist, — külgjõududest, mis koosnevad teekõverikel rakenduvatest, külgkiirenduse põhjustatud ja rööbastee kaldega tasakaalustamata kvaasistaatilistest jõududest ning dünaamilistest jõududest, mis olenevad rööbastee geomeetriast ja veeremi kulgemisviisist, — pikisuunalistest jõududest, mis rakenduvad veeremi hoovõtul ja pidurdamisel tekkivate kiirenduste ja aeglustuste tagajärjel. Igale neist kolmest koormustüübist määratakse üks või mitu veeremi ja rööbastee omavahelist mehaanilist vastasmõju iseloomustavat kriteeriumit, mis määratletakse kui piirangud, mida veerem ei tohi ületada ning ümberpöördult, kui vähimaid koormusi, millele rööbastee peab vastu pidama. Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artikli 5 lõigule 4, ei ole mainitud kriteeriumid takistuseks kõrgemate piirväärtuste valimisel, kui need sobivad teistsuguste rongide liiklemiseks. Kõnealused veerem – rööbastee vastastoimet iseloomustavad kriteeriumid on seosteks veerevkoosseisu alamsüsteemiga. Pöörmed ja ristmed Lisaks juba tavalise rööbastee juures mainitutele, lülitatakse infrastruktuuri alamsüsteemi koostalitlusomadusse ka järgmised pöörmeajami elemendid: a) Spetsiifilised ratta ja rööpa kokkupuutepunktid pöörmetel ja ristmetel ning mehaanilised koormused pöörme lahkneval rööbasteel, mis võimaldab kontrollida rööbasteelt mahasõidu ohtu, moodustavad liidese veeremi alamsüsteemiga. b) Juhtimis-, kontroll- ja lukustussüsteemid, mis tagavad rataste õige veeremistee mainitud punktidest ülesõidul, kujutavad endast liidest käitamise alamsüsteemiga. Rajatised ja rööbasteega piirnevad ehitised Lisaks ülalmainitud, tavalisele rööbasteele avaldatavatele mõjudele, avaldab kiirliiklus kriitilist mõju dünaamilisele käitumisele sildade all, mõnedele rööbastee äärsetele rajatistele mõjuvatele aerodünaamilistele jõududele ning õhurõhu muutustele tunnelites. Infrastruktuuri alamsüsteemi koostalitlusvõimet mõjutavad rajatiste ja rööbasteega piirnevate ehitiste järgmised komponendid: a) Dünaamilised mehaanilised mõjud Seal, kus rööbastee koormust toetavad tarindid on ette nähtud, sõltuvad need mõjud veeremi teljekoormuste kordussagedusest ning moodustavad liidese veeremi alamsüsteemiga. b) Aerodünaamilised koormused rööbasteega piirnevatele ehitistele Sõltuvad koostalitlevate rongide aerodünaamilistest omadustest ning moodustavad seetõttu liidese veerevkoosseisu alamsüsteemiga. c) Õhurõhu muutused tunnelites Õhurõhu muutused, mida reisijatel tuleb taluda rongide läbisõidul tunnelitest, sõltuvad peamiselt veeremi liikumiskiirusest ja selle ristlõikepindalast, rongi pikkusest ja selle aerodünaamilisest kujust ning tunneli pikkusest ja selle ristlõikepindalast. Õhurõhu muutumist piiratakse talutava suuruseni, lähtudes reisijate tervislikkuse vaatepunktist, mis seepärast kujutab endast liidest veeremi alamsüsteemiga. Seonduvad infrastruktuurid raudteejaamades Infrastruktuuri alamsüsteem sisaldab reisijate rongileminekut võimaldavaid vahendeid: jaama platvormid koos abi- ja kinnitusseadmetega. Alamsüsteemi koostalitlusvõime tõstmiseks kaasatakse järgmisi elemente: — platvormide kõrgus ja pikkus, — õhurõhu mõjud rongide läbisõidul maa-alustest jaamadest. Need liidesed kuuluvad veeremi alamsüsteemi. Kaitse- ja ohutusvahendid Rööbasteega piirneva ala turvalisus, veeremi sissemurdmisvastased ja pukside kuumenemisandurid, mis on seotud veeremi, kontroll- ja signalisatsiooni ning käitamise alamsüsteemidega. Antud tehniliste koostalitlusnõuete kohaldusalasse on samuti sisse võetud: — ettevalmistused, mis on vajalikud seadmete töö jälgimiseks ja hooldamiseks, pidades kinni esitatud olulistest nõuetest, — ettevalmistused, mis on vajalikud keskkonnakaitse tagamiseks, pidades kinni keskkonna alamsüsteemi nõuetest, — teatavad tehnoloogilised paigaldised, mis on ette nähtud reisijate ohutuse tagamiseks kiirrongide rikete korral, vastavalt käitamise alamsüsteemi nõuetele.

3. PÕHINÕUDED

3.1. Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artikli 4, lõigule 1, peab üleeuroopaline kiirraudteede võrk, selle alamsüsteemid ning koostalitlusvõimelised koostisosad rahuldama antud direktiivi III lisas esitatud põhinõudeid.

3.2. Need põhinõuded käsitlevad: — ohutust, — töökindlust ja kasutatavust, — inimeste tervist, — keskkonnakaitset, — tehnilist ühilduvust. Vastavalt direktiivile 96/48/EÜ, võivad esitatavad põhinõuded olla üldise iseloomuga ja rakendatavad kogu üldeuroopalises kiirraudteede võrgus või sisaldada spetsiifilisi, igale alamsüsteemile ja selle koostisosadele iseloomulikke tehnilisi parameetreid. Nagu näitab 6. peatükis kirjeldatud hinnangumetoodika positiivne tulemus, tuleneb kõnealuste põhinõuete teostatus infrastruktuuri alamsüsteemi korral nende nõuete täitmisest, mida on kirjeldatud alamsüsteemi puudutavas 4. peatükis, ning koostalitlusvõimelisi koosteosi puudutavas 5. peatükis.

3.3. Infrastruktuuri alamsüsteemi korral direktiivi III lisas kehtestatud vaadeldavad erinõuded on järgmised: OHUTUS Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ lisale III, infrastruktuuri alamsüsteemi puudutavad üldised ohutusnõuded on järgmised: “1.1.1. Ohu suhtes kriitiliste koosteosade projekteerimine, konstruktsioon või koost, korrashoid ja jälgimine ning eriti rongiliiklusse kaasatud koosteosad peavad olema teostatud niisugusel tasemel, et tagavad antud raudteevõrgule ettenähtud ohutuse, kaasa arvatud vähemohtlikes eriolukordades. 1.1.2. Ratta ja rööpa kokkupuudet iseloomustavad parameetrid peavad vastama stabiilsusnõuetele, mis on vajalik ohutu liikluse tagamiseks suurimal lubatud kiirusel. 1.1.3. Kasutatavad koosteosad peavad vastu pidama igale määratletud normaal- ja erakordsele koormusele kogu nende tööaja kestel. Igasuguste juhuslike rikete ohtlikud tagajärjed peavad olema piiratud asjakohaste ohutusmeetmetega. 1.1.4. Püsirajatiste ja veeremi konstruktsioon ning selleks kasutatavate materjalide valik peab lähtuma sellest, et tulekahju korral piirata tule ja suitsu tekkimist, levikut ning kahjustusi.” Vastamaks kõnealustele üldnõuetele, peab antud infrastruktuuri ohutustase olema kooskõlas raudteevõrgule ettenähtud eesmärkidega: — võimaldada rongiliiklust ilma rööbastelt mahasõidu, omavahelise või muude sõidukitega või püsirajatistega kokkupõrke ohuta ning vältida lubamatuid riske, mis seonduvad elektriülekandeliinide lähedusega, — ilma purunemiseta pidada vastu veeremite poolt mõjuvatele vertikaal-, külg- ja pikisuunalistele staatilistele ja dünaamilistele koormustele määratud rööbastee piirkonnas, kuni selle tehniliste omaduste nõutava taseme saavutamiseni, — võimaldada rajatiste vajalikku jälgimist ja korrashoidu, hoidmaks kriitilisi koosteosi ohutus seisukorras, — mitte kasutada põlemisel kahjulikke gaase eraldavaid materjale; antud nõue kehtib vaid nende infrastruktuuri elementide kohta, mis asetsevad piiratud õhuruumiga kohtades (tunnelid, kaetud süvendid ja maa-alused jaamad). See nõue on püstitatud inimeste tervisekaitse nõuetest lähtudes. Infrastruktuuri alamsüsteemile esitatakse lisaks sellele veel järgmised alamsüsteemi puudutavad erinõuded: “2.1.1. Kiirraudteedel asuvatesse rajatistesse juurdepääsu ja soovimatu sissetungimise takistamiseks tuleb rakendada asjakohaseid meetmeid. Ohtu sattuda võivate inimeste kaitseks tuleb rakendada hädaohtu piiravaid meetmeid, eriti jaamades, mida läbivad suurel kiirusel liikuvad rongid. Avaliku juurdepääsuga infrastruktuurid peavad olema projekteeritud ja teostatud niisugusel viisil, et igasugune oht inimeste tervisele oleks piiratud (ehitise püsivus, tuleoht, juurdepääs, evakuatsioon, platvormid jms). Väga pikkades tunnelites peavad olema rakendatud asjakohased meetmed, mis võtavad arvesse nende ohutustingimuste iseloomu.” Vastamaks kõnealustele erinõuetele, peab antud infrastruktuuri ohutustase olema kooskõlas raudteevõrgule ettenähtud eesmärkidega: — tagada, et juurdepääs rajatistele, reisijatele juurdepääsetavad reisiplatvormid välja arvatud, oleks tavatingimustes võimalik vaid selleks volitatud personalil, — võimaldada soovimatute isikute või sõidukite raudtee valdusalasse sisenemisohu kontrollimist, — tagada, et reisijatele juurdepääsetavad alad tavalistel reisiliinidel oleksid paigutatud küllalt kaugele rööbasteedest, millel liiguvad kiirrongid, või sobival viisil neist teedest eraldatud ning varustatud vajalike juurdepääsuteedega reisijate evakueerimiseks, seda eriti maa-alustes jaamades, — võimaldada üldkasutataval alal puudega reisijatele asjakohased juurdepääsu- ja evakuatsioonivahendeid, tehes need asjakohaste meetmete abil kättesaadavaks, — tagada reisijate eemalhoidmine hädaohtlikest aladest, kui kiirrong peatub ettenägematult jaamas väljaspool selleks ettenähtud ja varustatud kohta, — tagada, et pikkades tunnelites oleksid rakendatud erimeetmed tuleohu vähendamiseks või selle kontrollimiseks ning vahendid reisijate evakueerimiseks. Vastavus kõnealustele ohutusnõuetele loetakse täidetuks, kui 6. peatükis kirjeldatud hindamisprotseduurid kinnitavad, et 4. ja 5. peatükis määratletud üksikasjalised alljärgnevaid parameetreid, elemente ja koosteosi puudutavad nõuded on täielikult täidetud ning arvesse on võetud allpool märgitud ohutusnõuete elemendid võimalike avariide korral. Ohutusnõudeid puudutavad parameetrid Ohutusnõuete juurde kuuluvad allpoolnimetatud ning käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete 4. peatükis iseloomustatud, kokkupõrke ja rööbastelt mahasõidu ohtu puudutavad parameetrid: a) Infrastruktuuri miinimumgabariidid (Parameetrid 1–4.1.1 ja 4.3.3.1) Valitud ehitusgabariidid peavad võimaldama: — uutel ehitatavatel kiirraudteedel piisavat gabariidivaru, tagamaks ettenähtud konstruktsioonilis-tehniliste muudatustega kiirrongide läbisõitu ka kaugemas tulevikus, — olemasolevatel kiirteedel samade rongiüksuste läbisõidu tagamist vähendatud gabariidivaru korral nii, et vajalikke ümberehitusi saaks teha vastavalt ajakavale. b) Minimaalne kõveriku raadius (Parameetrid 2–4.1.2 ja 4.3.3.8) Rööbastee vähim kõveriku raadius, võetuna koos välisrööpa kõrgendusega teekõverikul, määrab suurima põikkalde vajaku antud liikluskiirusel. Iseenesest on põikkalde vajak üheks rööbastee koormust määravaks elemendiks. Infrastruktuur peab arvestama veeremi talitlusvõimet ning tehnilisi piiranguid. Kontekstis võimalike kasutuskiirustega, kiirendusvõimega ning pidurdus- ja peatamisnõuetega toimetulekuks on piirangud asjakohased. Seepärast tuleb määrata teekõverike vähimad raadiused nii, et välisrööpa kõrgendused ja põikkalde vajaku piirväärtused nendel koostalitlusvõimelistel elementidel oleksid kohaldatavad raudteerööbastee suurimale liikluskiirusele. c) Suurim rööbastee koormus (Parameetrid 4–4.1.4 ja 4.3.3.16) Külg- ja vertikaaljõud on kriitilisteks määrajateks nii veeremi dünaamilise käitumise hindamiseks rööbasteel kui ka rööbastee pealisehitise väsimusvastupidavusele. Ohutu liikluse tagamiseks suurimal lubatud kiirusel, peavad mainitud jõud vastama alljärgnevalt esitatud nõuetele: 1) käsitletud staatilised vertikaaljõud: infrastruktuur peab olema projekteeritud nii, et pidada vastu vähemalt suurimale teljekoormusele, mis veeremi tehnilistes koostalitlusnõuetes on määratletud koostalitlusvõimelistele veeremitele, vaatamata nende veeremitüübile või maksimaalsele liikumiskiirusele, 2) käsitletud kvaasistaatilised vertikaal- ja külgjõud ning dünaamilised jõud: infrastruktuur peab olema projekteeritud nii, et vastu pidada vähemalt suurimatele, kasutusel olevate liikluskiiruse piirangute juures tekkivatele koormustele, võttes arvesse veeremi ja rööbastee vastastikuse mõju ohutuskriteeriume: — vertikaalsed dünaamilised jõud: kõnealuste dünaamiliste jõudude kogusummale kehtestatud piirang on sõltuv rattakoormuse nimiväärtusest, — külgsuunas mõjuvad dünaamilised jõud: rattapaariga rööbasteele rakendatav külgsuunaline kogujõud, mis võib põhjustada kõrvalenihet ballastil, ei tohi ületada teljekoormuse nimiväärtusest sõltuvat piirväärtust (PRUD'HOMME piirangut). Rattalt rööpale rakenduvate dünaamiliste külg- ja vertikaaljõudude suhe ei tohi ületada rööbastee mahajooksuteguri suurust. Antud piirangud võtavad arvesse ka kvaasistaatilisi jõudusid, mis tulenevad lubatavatest põikkalde vajakutest, rööbastee kõveriku raadiusi ja lubatavaid rööbastee geomeetrilisi tingimusi määratlevatest hooldustöödest, nagu see on ära märgitud käesolevates tehnilistes koostalitlusnõuetes (4. peatükk). Neid parameetreid loetakse vajalikeks veeremi vastuvõtukatsetuste läbiviimisel. Lisaks sellele, ratta ja rööpa kokkupuute geomeetria peab olema veeremi alusvankrite püsivat liikumist soodustav, mis toob kaasa ekvivalentse koonilisuse piiramise olenevalt liikumiskiirusest. Kooskõla mainitud ekvivalentse koonilisuse väärtusega tuleb saavutada, niipalju kui see puudutab infrastruktuuri, asjakohase dokumenteeritud rööpmelaiusega, põikkaldega ja rööpapea profiili valikuga tavalistel rööbasteedel ning samuti ka pöörmetel. 3) käsitletud pikijõud ja pidurdusseadmete tekitatud koormused: pidurdamisel rakenduvad jõud võivad, ühelt poolt, põhjustada rööbaste libisemist rööpakinnitussüsteemis ja/või veeremi rataste libisemist rööbastel, ning teisalt, esile kutsuda rööpa temperatuuri tõusu, kui pidurdamisel ei kasutata haardumist ja soojusenergia hajutatakse rööpas. Seetõttu on otsustavaks maksimaalse pidurdusjõu piiramine. Vaadeldavad ohutuskriteeriumid puudutavad ühelt poolt üldist rööbasteele ülekantavat energiahulka rongi maksimaalsel kiirendusel ja aeglustamisel ning teiselt poolt, maksimaalset temperatuuritõusu rööbastes, mida põhjustavad haardumiseta pidurisüsteemid. Neist viimane tingimus on samaväärne kineetilise energiahulga piiramisega, mida võivad sellised pidurisüsteemid rööbastesse hajutada. Ohutusnõuete juurde kuuluvad alamsüsteemi elemendid Alamsüsteemi järgnevad elemendid on olulised ohutuse tagamisel ning nende üksikasjalised omadused peavad vastama käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete 4. peatükis esitatud nõuetele. Veeremi pöördvankrite teelpüsivus määrab rööbasteele rakenduvate külgsuunaliste koormuste taseme. Seda määratlevad järgmised elemendid: — rööpmelaius (4.3.3.10), — rööpa kalle (4.3.3.11), — rööpapea profiil (4.3.3.12), — ekvivalentne koonilisus (4.3.3.9). Samuti määravad rööbasteele ning pöörmetele ja ristmetele rakenduvate vertikaaljõudude (4.3.3.16), külgjõudude (4.3.3.17) ja pikijõudude taseme järgmised elemendid: — põikkalle (4.3.3.7), — põikkalde vajak (4.3.3.8), — rööbastee geomeetriline kvaliteet (4.3.3.18), — rööbastee ning pöörmete ja ristmete takistus pidurdus- ja kiirendusjõududele (4.3.3.21), — külgtuulte mõjud (4.3.3.23). Pöörangutest suure kiirusega ülesõit nõuab erilist vastupidavat konstruktsiooni ja pöörme rööbaste õiget paigaldamist järgmisel viisil: — rööbastee hargnemisel aset leidva teekõveruse katkendlikkuse tõttu peab põikkalde vajak olema eripiiranguga, — pöörme rööpad ja pööratavad tavaliste rööbaste ja riströöpa otsad peavad olema varustatud lukustussüsteemidega, — pöörme rööbaste profiilid ning pöörmete ja ristmete funktsionaalsed mõõtmed (kinnitused ja vahemikud) peavad sobituma rattapaaride pöiaprofiilidega ja mõõtmete tolerantsidega. Veeremi liikumist üle pöörmete ja ristmete juhivad järgmised alamsüsteemi elemendid: — põikkalde vajak pöörmetel ja ristmetel (4.3.3.8b), — pöörmed ja ristmed (4.3.3.19 ja 4.3.3.20). Ehitised tuleb projekteerida vastupidavana raudtee koormamisest tulenevale toimele: — ehitiskonstruktsioonide tugevus ja läbipaine peavad täielikult vastama nii kiirrongide kui teekorrastusmasinate liikumisest tulenevate kriteeriumide nõutavale tasemele. Taoliste ehitiste projekteerimismudelid peavad arvesse võtma nimetatud tingimusi, — täites jätkuvalt rööbastee ohutusele ning ratta ja rööpa kokkupuutele esitatud nõudeid, eriti kiirrongide liikumisel rakenduvate dünaamiliste mõjude korral. Määratletakse koostalitlusvõimeliste veeremite piirangukriteerium ülalnimetatud tegevuste osas, mis tagab, et ENV standardite järgi ehitiste projekteerimisel võetakse arvesse nimetatud veeremeid. Ehitiste juurde kuuluva alamsüsteemi elementideks on: — ehitistele rakenduvad vertikaalkoormused (4.3.3.13), — ehitistele rakenduvad horisontaalsed põikkoormused (4.3.3.14), — ehitisele rakenduvad pikikoormused (4.3.3.15). Inimeste või sõidukite juurdepääs või sisenemine raudtee valdusaladele võib kujutada ohtu rongiliiklusele, mille olemus ja kriitilisus on ühesugune kõikidele rongidele, nii koostalitlusvõimelistele kui ka muudele. Kui niisugust ohtu peetakse oluliseks, tuleb paigaldada sobivaid kaitsepiirdeid – tarastada raudteemaa, paigaldada kaitsereelingud teesildadele ja/või tõkkepuud maanteesõidukitele. Kõrvaliste isikute või sõidukite soovimatu juurdepääsu või sisenemisohu kontrollimine on reguleeritud iga liikmesriigi riiklikus seadustikus, mida kohaldatakse vastavalt konkreetse piirkonna ohtlikkusele. Kõnealuseid riske puudutavad elemendid on: — ligipääs või sissetung rööbastee paigaldistesse (4.3.3.25), Ohutusnõuete juurde kuuluvad koostisosad Allpooltoodud komponentide loetelu on käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete 5. peatükis, ohutusnõuetega seotud liideste rubriigis. — rööbas (koostisosa 5.2.1), — rööpa kinnitussüsteemid (komponent 5.2.2) ning rööbastee liiprid ja alustoed (komponent 5.2.3), — pöörmed ja ristmed (komponent 5.2.4). TÖÖKINDLUS JA KASUTATAVUS Direktiivi 96/48/EÜ III lisa kohaselt kehtivad infrastruktuuri alamsüsteemile järgmised olulised töökindluse ja kasutatavusega seonduvad üldised nõuded: “1.2. Rongiliiklusega seotud kohtkindlate või teisaldatavate komponentide jälgimine peab olema organiseeritud, teostatud ja mahuliselt määratletud nii, et nende töötamine ettenähtud kasutustingimustes oleks tagatud.” Kõnealuse nõude täitmiseks tuleb pidada kinni järgmistest tingimustest: — nendele ohutuse suhtes kriitilistele liidestele, mille omadused võivad süsteemi kasutamise ajal muutuda, tuleb koostada jälgimis- ja korrashoiuplaanid, milles määratletakse kõnealuste elementide jälgimise ja korrigeerimise viisid. — Nimetatud nõue hõlmab eelkõige alamsüsteemi järgmisi elemente, mida on juba käsitletud seoses ohutusnõuetega: — — rööpmelaius (4.3.3.10), — põikkalle (4.3.3.7), — rööbastee geomeetriline kvaliteet (4.3.3.18), — pöörangud ja ristmed (4.3.3.19 ja 4.3.3.20). — infrastruktuur tuleb projekteerida selliselt, et selle hooldus korrashoiuplaaniga ettenähtud ressursse kasutades oleks lihtne. Ohutuse suhtes kriitiliste liideste valmistamiseks kasutatavad tooted peavad olema piisavalt kulumiskindlad ja korrashoiuplaani täitmiseks vajalikud teenindus-, kontrollimis- ja hooldussõidukid peavad olema võimelised rööbasteel liikuma ja töötama. Kõnealune nõue kehtib järgmistele elementidele: — — rööpaterase klass (komponent 5.2.1), — rajatised, vertikaalne staatiline koormus (4.3.3.13). INIMESTE TERVIS Direktiivi 96/48/EÜ III lisa kohaselt kehtivad infrastruktuuri alamsüsteemile järgmised olulised inimeste tervisega seonduvad üldised nõuded: “1.3.1. Rongides ja raudteeinfrastruktuuris ei tohi kasutada materjale, mis oma kasutusviisist tulenevalt on ohtlikud nendega kokkupuutuvate inimeste tervisele. 1.3.2. Kõnealused materjalid tuleb valida nii ja nende kasutamine peab olema selline, et oleks võimalik piirata kahjuliku suitsu või gaaside tekkimist eelkõige tulekahju korral.” Nimetatud üldised nõuded seonduvad infrastruktuuri alamsüsteemi erinevate osade tulekaitsega. Võttes arvesse infrastruktuuri moodustavatele toodetele (rööbasteele ja tsiviilehituslikele rajatistele) tavaliselt avalduva põlemiskoormuse vähest ulatust, kehtib kõnealune nõue ainult maa-aluste ruumide suhtes, kuhu reisijatel on juurdepääs tavapärase rongiliikluse ajal. Seetõttu ei ole peale kõnealuste spetsiifiliste ruumide kehtestatud muid nõudeid toodetele, millest koosnevad rööbasteed ja tsiviilehituslikud rajatised. Viimati nimetatute suhtes tuleb järgida neid tervishoidu käsitlevaid ühenduse direktiive, mis üldiselt seonduvad rajatistega, sõltumata sellest, kas kõnealused rajatised on seotud üleeuroopalise kiirraudteevõrgu koostalitlusvõimega või mitte. Nimetatud üldiste nõuete järgimisele lisaks tuleb piirata rõhuerinevusi, mis võivad reisijatele ja raudteepersonalile mõjuda rongide liiklemisel tunnelites, kaetud süvendites ja maa-alustes jaamades, samuti sellist õhuvoolu kiirust, mis võib reisijatele maa-alustes jaamades mõjuda. Lisaks tuleb vältida elektrilöögi saamise ohtu platvormidel ja maa-aluste jaamade piirkondades, kuhu reisijatel on juurdepääs. — Seetõttu tuleb rongide tunnelites liiklemisel esineva maksimaalse rõhuerinevuse suhtes kehtivate, inimeste tervisega seonduvate kriteeriumide täitmiseks kas valida kõnealustele rajatistele õhuava ristlõike asjaomane pindala või kasutada abiseadmeid. — Õhuvoolu kiirust maa-alustes jaamades tuleb piirata inimestele sobivaks kasutades konstruktsioone, millega piiratakse kõrvutiasetsevate tunnelite rõhuerinevusi või rakendades abiseadmeid. — Piirkondades, kuhu reisijatel on juurdepääs, tuleb vältida elektrilöögi tekkimise ohtu. Inimeste tervise suhtes vajalikud alamsüsteemi elemendid — tööd allpool maapinda, nagu tunnelid ning lahtised ja kaetud süvendid (4.3.3.6), — reisiplatvormid (4.3.3.26), — maa-alused jaamad (4.3.3.27). KESKKONNAKAITSE Direktiivi 96/48/EÜ III lisa kohaselt kehtivad infrastruktuuri alamsüsteemile järgmised olulised keskkonnakaitsega seonduvad üldised nõuded: “1.4.1. Üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi ehitamise ja kasutamise keskkonnamõju tuleb vastavalt ühenduses kehtivatele eeskirjadele hinnata ja võtta arvesse süsteemi projekteerimise etapil. 1.4.2. Rongides ja infrastruktuuris kasutatavad materjalid ei tohi eelkõige tulekahju korral eraldada keskkonnale kahjulikke ja ohtlikke aure ja gaase.” Üldiste nõuete täitmisele lisaks tuleb kiirraudtee infrastruktuuri lähedal tekkiv müra ja vibratsioon hoida ümbruskonna elanikele vastuvõetavates piirides. Keskkonnakaitse nõuete suhtes vajalikud parameetrid — Välismüra piirparameetrid (parameeter 17, punktid 4.1.7 ja 4.2.3.1.2). — Välisvibratsiooni piirparameetrid (parameeter 18, punktid 4.1.8 ja 4.2.3.1.2). TEHNILINE ÜHILDUVUS Direktiivi 96/48/EÜ III lisa kohaselt kehtivad infrastruktuuri alamsüsteemile järgmised olulised tehnilise ühilduvusega seonduvad üldised nõuded: “1.5. Infrastruktuuride ja kohtkindlate seadmete tehnilised omadused peavad vastama üksteisele ja üleeuroopalises kiirraudteevõrgus kasutatavate rongide omadustele. Kui kõnealuste nõuete järgimine on raudteevõrgu teatud lõikudel raske, võib rakendada ajutisi lahendusi, mis lõppkokkuvõttes tagavad ühilduvuse.” Kõnealuse nõude täitmiseks tuleb täita järgmisi tingimusi: — Euroopa koostalitlusvõimelises raudteevõrgus kasutatavad raudteeäärsete ehitiste rööpmelähedusgabariidid, rööpmekeskmete vaheline kaugus, rööbastee geomeetria, tõusude ja languste maksimaalsed gradiendid ning reisiplatvormide pikkus ja kõrgus tuleb kehtestada sellised, et rööbasteed oleksid omavahel kokkusobivad ja ühilduvad koostalitlusvõimelise veeremiga, — seadmed, mis võivad tulevikus olla vajalikud muude rongide kui kiirrongide liiklemiseks üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi rööbasteedel, ei tohi mõjutada koostalitlusvõimeliste rongide kasutamist, — rööbastee maapealsete tarindite elektrijuhtivusega seotud omadused peavad ühilduma kasutatava energiavarustuse alamsüsteemiga ning kontroll- ja signalisatsiooni alamsüsteemiga. Tehnilise ühilduvuse nõuete suhtes vajalikud parameetrid — Infrastruktuuri minimaalne rööpmelähedusgabariit (parameeter 1 – punktid 4.1.1 ja 4.3.3.1): eespool nimetatud ohutusnõudele lisaks peab infrastruktuuri minimaalne rööpmelähedusgabariit võimaldama vooluvõtturite häireteta töötamist, kui need on kokkupuutes kontaktliiniseadmetega, — Minimaalne kõveriku raadius (parameeter 2 – punktid 4.1.2 ja 4.3.3.8): eespool nimetatud ohutusnõudele lisaks peavad rööbasteedel kasutatavad kõverike raadiused ja sellest tulenevalt minimaalsed kõverike raadiused määrama veeremi vedrustuse põikisuunalise liikumise ulatuse – nii selle maksimaalse kui keskmise amplituudi. Kõnealuse parameetri keskmise ja maksimaalse väärtuse määramine võimaldab optimeerida vedrustuse konstruktsiooni, — Rööpmelaius (parameeter 3 – punktid 4.1.3 ja 4.3.3.10): rööbaste vaheliseks kauguseks (rööpmelaiuseks) valitakse standardne laius 1 435 mm, mis on kõige tavalisem Euroopa raudteevõrgus kasutatav rööpmelaius. — Platvormide minimaalne pikkus (parameeter 5 – punkt 4.1.5): üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi reisiplatvormide minimaalne pikkus jaamades peab olema kokkusobiv nende rongide pikkusega, mis nende platvormide ääres reisijate teenindamiseks peatuvad, — Platvormide kõrgus (parameeter 6 – punktid 4.1.6 ja 4.3.3.26): üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi platvormide kõrgus jaamades peab olema kokkusobiv treppide kõrgusega nendes rongides, mis nende perroonide ääres reisijate teenindamiseks peatuvad, — Maksimaalsed lubatud tõusud ja langused (parameeter 24 – punktid 4.1.11 ja 4.3.3.4): üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi rööbasteede tõusude ja languste maksimaalsed gradiendid peavad olema kokkusobivad koostalitlusvõimelistele rongidele määratud veojõuga ja pidurdusomadustega nii, et tõusud ei põhjusta liigset sõidukiiruse vähenemist ja nii, et langustel on võimalik saavutada ettenähtud pidurdusteekonda, — Rööpmekeskmete vaheline minimaalne kaugus (parameeter 25 – punktid 4.1.12 ja 4.3.3.2): rööpmekeskmete vaheline minimaalne kaugus tuleb kehtestada selline, et koostalitlusvõimeliste rongide kered peavad vastu rongide teineteisest möödumisel tekkivatele aerodünaamilistele jõududele. Tehnilise ühilduvuse nõude suhtes vajalikud elemendid — Põikkalde vajak (4.3.3.8): põikkalde vajak on rööbastee kõveriku raadiuse ja välimise rööpa kalde funktsioon ja rööbastee geomeetria liidese element, mis määrab veeremile rakenduva põikisuunalise kiirenduse, — Puksi kuumenemist näitavad andurid (4.3.3.24), kui pukside kuumenemise andureid vajatakse koostalitlusvõimelistel rööbasteedel muude rongide liiklemiseks (koostalitlusvõimelistel kiirrongidel on endal sisseehitatud seadmed, mis registreerivad vagunipukside kuumenemist), ei tohi registreerimisseadmed tekitada piiranguid kiirrongiliiklusele ega häirida koostalitlusvõimeliste rongide kasutamist, — Tee pealisehituse elektrilised omadused (4.3.3.28): rööbastee elektrilised omadused peavad olema sellised, et need töötavad häireteta veovoolu tagasivooluahelana (energiavarustuse alamsüsteem) ja täidavad kõiki funktsioone, mis on seotud rongide teatud tüüpi juhtimissüsteemidega (kontroll- ja signalisatsiooni alamsüsteem). Rööbaste kinnitussüsteem peab samuti vastama viimati nimetatud nõudele.

3.4. Infrastruktuuri alamsüsteemi ja selle komponentide vastavust olulistele nõuetele kontrollitakse direktiivi 96/48/EÜ sätete kohaselt.

4. INFRASTRUKTUURI ALAMSÜSTEEMI KIRJELDUS

Direktiivi 96/48/EÜ poolt reguleeritav üleeuroopaline kiirraudteesüsteem on terviksüsteem, mille osaks on infrastruktuuri alamsüsteem. Põhiparameetrid, liidesed ja tegevus peavad olema vastavustõendatult eelkõige sellised, et kiirraudteesüsteem oleks oluliste nõuete seisukohast koostalitlusvõimeline.

Koostalitlusvõime seisukohast iseloomustavad infrastruktuuri järgmised põhiparameetrid, liidesed ja jõudlusnõuded:

4.1. INFRASTRUKTUURI ALAMSÜSTEEMI PÕHIPARAMEETRID

Kiirraudtee rööbasteede infrastruktuuri alamsüsteemi puudutavad põhiparameetrid on kirjeldatud ja esitatud käesolevas peatükis. Kaasajastatud ja olemasolevate ühendusteede kokkusobivuse tagamise detailsemad nõuded on esitatud punktis 4.3.

Põhiparameetrid koostalitlusvõime tagamiseks on loetletud direktiivi 96/48/EÜ II lisas. Üheksa neist on seotud infrastruktuuriga:

— infrastruktuuri miinimummõõtmed (1),

— vähim lubatud kõveriku raadius (2),

— rööpmelaius (3),

— rööbastee suurim lubatud koormatus (4),

— platvormi vähim lubatud pikkus (5),

— platvormi kõrgus (6),

— müra piirparameetrid välismüra suhtes (17),

— vibratsiooni piirparameetrid välisvibratsiooni suhtes (18),

— puuetega inimeste ligipääsuga seotud parameetrid (22).

Lisaks nendele põhiparmeetritele tuleb arvestada ka alljärgnevatega:

— suurim lubatud õhurõhu kõikumine tunnelites (23),

— suurimad lubatud langud ja tõusud (24),

— vähim lubatud rööpakeskmete vahekaugus (25).

Põhiparameetritega seondub kindel arv liideseid. Liideste ja neid iseloomustavate parameetrite täisnimekiri on esitatud punktis 4.2.

4.1.1. Infrastruktuuri miinimummõõtmed (parameeter 1)

Ehitatavate kiirraudtee rööbasteede infrastruktuuri miinimummõõtmed peavad vastama kinemaatilisele profiilile GC (vt G lisa).

Olemasolevate kiirraudtee rööbasteede, kaasajastatud ja ühendusteede infrastruktuuri miinimumparameetrid on vaja viia GC tasemele vaid juhul, kui selliste investeeringute eeliseid kinnitab majandusanalüüs.

Vastavad nõuded miinimummõõtmetele (4.3.3.1), on sõltuvalt raudtee rööbastee kategooriast esitatud punktis 4.3.3 ning erinõuetega raudtee rööbasteede jaoks punktis 7.3.

4.1.2. Vähim lubatud kõveriku raadius (parameeter 2)

Kiirraudtee rööbasteede projekteerimisel tuleb vähim kõveriku raadius valida selline, et kavandatud suurima kiirusega sõitmise korral kõveriku põikkalle (4.3.3.7) ei ületaks punktis 4.3.3 “Ettenähtud omadused” esitatud põikkalde vajakut (4.3.3.8).

Koostalitlusvõimeliste raudteevõrkude ainult aeglase liiklusega rööbasteelõikudel, nagu jaama- ja möödasõiduteed, depood ja seisuteed, peab horisontaalse projekteeritava üksikkõveriku raadius olema vähemalt 150 m. Juba olemasolevate rööbasteelõikude vähim kõveriku raadius ei tohi isegi mitte mingite lubatud kõikumiste korral olla alla 125 m. Vertikaalprofiilil ei tohi rööbastee kõveriku raadius olla harjal alla 600 m ja lohus alla 900 m. Aeglase liiklusega rööbasteede parameetrite kohta kehtivad detailsed nõuded on esitatud punkti 4.3.3 “Ettenähtud omadused” alajaotuses “Seisuteed”: vähim “kõveriku raadius horisontaalpinnal ja kallakul, langud ja tõusud, teedevahe” (4.3.3.5).

4.1.3. Rööpmelaius (parameeter 3)

Infrastruktuuri alamsüsteemi rööpmelaiuse nimimõõt on 1 435.mm. See vastab rööpapeade sisemiste servade vahekaugusele, mõõdetuna 14,5 mm (± 0,5 mm) allpool rööpapea pealispinda.

Nii projekteerimisetapis kui ka hiljem, ehitamise ja kasutamise ajal, tuleb rööpmelaius hoida punkti 4.3.3 “Ettenähtud omadused” osas “rööpmelaius ja tolerantsid” (4.3.3.10) esitatud piires.

4.1.4. Rööbastee maksimaalne koormatus (parameeter 4)

Vertikaaljõud

Rööbastee, pöörangud ja ristmed tuleb projekteerida nii, et need peavad vastu vähemalt järgmistele jõududele:

— koostalitlusvõimeliste kiirrongide suurim lubatud staatiline teljekoormus ja selle kõrvalekalded vastavalt veeremi tehnilistele koostalitlusnõuetele punktis 4.1.2. — Suurimat lubatud veotelje staatilist koormust P0 ei tohi ületada: — Kui veerem on ette nähtud sõitmiseks spetsiaalselt ehitatud kiirraudtee rööbasteedel kiirusega 250 km/h või enam: — Kui V < 250 km/h, siis P0 > 17 t/telg; Kui V = 250 km/h, siis P0 = 18 t/telg; kus V = suurim sõidukiirus. — Staatiline koormus P0 veetavale teljele ei tohi ületada 17 t,

— juhul kui veerem on ette nähtud sõitmiseks spetsiaalselt uuendatud kiirraudtee rööbasteedel kiirusega 200 km/h: — ▼M1 kohaldatakse nendel rööbasteedel rakendatavaid tehnilisi eeskirju. ▼B Need suurimad arvväärtused võtavad arvesse kogu rongi keskmise teljekoormuse 2 % hälvet. Peale selle iga üksiku telje koormuse hälve 4 % on lubatud. Lisaks sellele ei tohi sama veeremiühiku erinevate poolte staatiline koormus erineda üle 6 %.

— veeremi tehniliste koostalitlusnõuete punkti 4.1.1 mõistes suurim lubatud dünaamiline rattakoormus, mis võib olla rakendatud koostalitlevates kiirrongides, ei tohi ületada järgmisi piirväärtusi: — — veeremil, mille suurim kiirus on üle 200 km/h, ent mitte üle 250 km/h – 180 kN, — veeremil, mille suurim kiirus on üle 250 km/h, ent mitte üle 300 km/h – 170 kN, — veeremil, mille maksimaalne kiirus on üle 300 km/h – 160 kN. — Rööbasteede tervikstruktuuris tuleb arvestada ka muude mitte-koostalitlusvõimeliste, kuid liikluskõlblikuks tunnistatud rongide tehniliste andmetega (teljekoormus, kiirus). — Rööbastee vastupidavusvõime tehnilised andmed vertikaalkoormustele on punktis 4.3.3 “rööbastee, pöörangute ja ristmete vastupidavus vertikaalkoormustele”(4.3.3.16) ja “rööbastee jäikus” (4.3.3.22) all.

Külgjõud

Rööbastee, pöörangud ja ristmed peavad pidama vastu vähemalt järgmistele, veeremi tehniliste koostalitlusnõuete lõigus 4.1.1 määratletud külgjõududele:

— suurim lubatud summaarne dünaamiline rattapaarilt rööbasteele avaldatav külgjõud: — , kus P [kN] on rööbasteele lubatud hooldus-, kiir- ja muude rongide suurim lubatud staatiline teljekoormus. See piirang iseloomustab ballastalusel paikneva rööbastee külgnihke riski dünaamiliste külgjõudude mõjul, , kus P [kN] on rööbasteele lubatud hooldus-, kiir- ja muude rongide suurim lubatud staatiline teljekoormus. See piirang iseloomustab ballastalusel paikneva rööbastee külgnihke riski dünaamiliste külgjõudude mõjul,

— ratta külg- ja vertikaaljõudude suhe: — , kus Y ja Q on vastavalt ratta dünaamiline külg- ja vertikaaljõud rööpale. See piirang iseloomustab ratta rööpal püsimist. , kus Y ja Q on vastavalt ratta dünaamiline külg- ja vertikaaljõud rööpale. See piirang iseloomustab ratta rööpal püsimist.

Rööbastee tervikstruktuuris tuleb arvestada ka muude mitte-koostalitlusvõimeliste, kuid liiklusse lubatavate rongide tehniliste andmetega (teljekoormus, kiirus, põikkalde vajak).

Rööbastee vastupidavuse tehnilised andmed külgjõududele on punktis 4.3.3 “rööbastee, pöörangute ja ristmete vastupidavus külgjõududele” (4.3.3.17).

Pikijõud

Rööbastee, pöörangud ja ristmed peavad pidama vastu veeremi tehniliste koostalitlusnõuete punktis 4.1.1 määratletud pikijõududele, mis vastavad koostalitlusvõimeliste kiirrongide suurimale lubatud kiirendusele ja aeglustusele 2,5 m/s2, ning temperatuuri tõusuga kaasnevatele mõjudele. Rööbasteede tervikstruktuur peab samuti pidama eespool esitatud kiirenduste ja aeglustuste piires vastu teiste, mitte-koostalitlusvõimeliste, kuid rööbasteele lubatavate rongide (hooldusveerem ja muud rongid) pikijõududele.

Rööbastee vastupidavuse tehnilised andmed pikijõududele on toodud punktis 4.3.3 “rööbastee, pöörangute ja ristmete vastupidavus pidurdus- ja paigaltvõtujõududele” 4.3.3.21 all.

4.1.5. Platvormi vähim lubatud pikkus (parameeter 5)

Platvormide pikkus peab tagama reisijate sisse- ja väljapääsu koostalitlusvõimelise rongi kõigi neile ettenähtud uste kaudu tavalises reisijateveokasutuses.

Tingimusel, et käesoleva tehniliste koostalitlusnõuete punkti 7.1 nõudeid järgitakse, peab reisiplatvormi kasulik reisijatele ligipääsetav pikkus uutel ehitatavatel ja uuendatud kiirraudtee rööbasteedel olema vähemalt 400 m. Olemasolevatel ja uuendatud kiirraudtee rööbasteedel puudutab see tingimus ainult neid jaamu, kus kiirrongid tavalisel teenindusel peatuvad. Kui nendel rööbasteedel esineb raskusi platvormide pikendamisega 7. peatüki “Teostamine” sätete kohaselt, peab infrastruktuuri haldaja andma mõned reisijatevedu võimaldavad jaamaplatvormid operaatoritele, kes korraldavad nende asjakohase kasutamise.

4.1.6. Platvormi kõrgus (parameeter 6)

Platvormi omadused peavad sobima koostalitlusvõimelisele veeremile peale- ja mahamineku korraldusega.

Kui on järgitud punkti 7.3 nõudeid, on lubatud kaks platvormi kõrgust: 550 ja 760 mm.

Neid suurusi võib muuta vastavalt rööbasteede oodatavale kasutamisele, nagu see on sätestatud punktis 4.3.3 “Ettenähtud omadused” (4.3.3.26: reisiplatvormid).

4.1.7. Välismüra piirparameetrid (parameeter 17)

Üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi tekitatud müratase peab jääma vastuvõetavaks ümbruskonnale ja seda tuleb hoida sobivates piirides, et kaitsta lähielanikke ja nende tegevust.

Eelnev keskkonnamõjude uuring, mis tuleb teha vastavalt nõukogu direktiivi 85/337/EMÜ nõuetele (on esitatud ka allpool 4.2.3.1.1 all) peab kinnitama, et uue või uuendatud infrastruktuuri naabruses tajutav müratase (sõltuvalt rakendatavast kriteeriumist, kas koostalitlusvõimelise rongi tekitatud müra või kogu liiklusmüra üldekvivalent) ei ületa siseriiklike normidega määratletud mürataset, võttes arvesse koostalitlusvõimeliste rongide tekitatud müraparameetreid, mis on esitatud veeremi tehnilistes koostalitlusnõuetes.

4.1.8. Välisvibratsiooni piirparameetrid (parameeter 18)

Normaalse hoolduse korral ei tohi üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi töö põhjustada naabruskonnale ja kohalikule tegevusele vastuvõetamatut maapinna vibratsiooni.

Eelnev keskkonnamõjude uuring, viidud läbi vastavalt nõukogu direktiivi 85/337/EMÜ nõuetele (esitatud ka allpool 4.2.3.1.1 all) peab kinnitama, et koostalitlusvõimeliste rongide sõitmisest tekkiv eeldatav vibratsioonitase piki uut või uuendatud infrastruktuuri ei põhjusta siseriiklike normidega määratletud vibratsioonitaseme suurenemist, võttes arvesse koostalitlusvõimeliste rongide parameetreid, nagu on defineeritud veeremi tehnilistes koostalitlusnõuetes.

4.1.9. Puuetega isikute ligipääsu puudutavad parameetrid (parameeter 22)

On ebatõenäoline, et kahe kõrgusega (550 ja 760 mm) platvormide korral, nagu on määratletud infrastruktuuri tehnilistes koostalitlusnõuetes, on platvormilt rongile pääsemise tasand kõikjal kiirraudteevõrgus saavutatud. Puuetega reisijate jaoks on probleemi lahendamiseks vaja rakendada tehnilisi ja organisatsioonilisi lahendusi Üleeuroopalises kiirraudteevõrgus võiks vastu võtta mitmesuguseid kättesaadavaid lahendusi, sealhulgas:

— veeremilahendused: — — veeremisse kohtkindlalt paigaldatud ramp, — veeremisse kohtkindlalt paigaldatud tõstuk.

— infrastruktuurilahendused: — — tõstetav platvorm, — osaliselt tõstetud platvorm.

— käsitsemislahendused: — — teenindava personali poolt teisaldatav ramp, — teenindava personali poolt teisaldatav tõstuk.

Ehitatavatel kiirraudtee rööbasteedel peavad vajalikud meetmed võimaldama puuetega isikute hõlpsa ligipääsu platvormidele ja rongidesse ja kui võimalik, ilma kõrvalise abita.

Uuendatud ja ühendusteedel, kus olemasolevad jaamad ei võimalda alati luua hõlpsat juurdepääsu platvormidele, on vaja rakendada teeninduspersonali abi.

(Vt ka 4.3.3.26 reisiplatvormid).

4.1.10. Õhurõhu kõikumise piirmäärad tunnelites (parameeter 23)

Tunnelid tuleb projekteerida nii, et suurim rõhumuutus (positiivse ja negatiivse rõhu tippväärtuste vahe) tunneli läbimisel suurimal lubatud kiirusel ei ole piki koostalitlusvõimelist rongi üle 10 000 Pa. Seda tingimust tuleb võrdselt rakendada tunneli läbimisele lubatud mistahes rongi (kiirrongi, teenindusrongi, muu rongi) kohta.

Tunneli vaba ristlõikepinna tehnilised andmed on toodud ära punktis 4.3 “Ettenähtud omadused”“tunnelid ja kaetud süvendid” (4.3.3.6).

4.1.11. Maksimaalsed lubatud langud ja tõusud (parameeter 24)

Kui järgitakse käesoleva tehniliste koostalitlusnõuete punkti 7.3, on uute kiirraudtee rööbasteede tõusude kui ka langude piiriks 35 mm/m.

Ehitatavate kiirteede, uuendatud ja sidusteede selle parameetri tingimused on loetletud punktis 4.3 “Ettenähtud omadused” (4.3.3.4).

4.1.12. Vähim rööpakeskmete vahekaugus (parameeter 25)

Uute kiirteede rööpakeskmete vahekaugus peab olema vähemalt 4,5 m.

Uutel ehitatavatel ja nende ühendusteedel, samuti olemasolevatel uuendatud rööbasteedel võib, sõltuvalt nende kavandatud kasutamisviisist, kasutada ka teistsugust rööpakeskmete vähimat vahekaugust. Need variatsioonid on toodud punktis 4.3.3 “Ettenähtud omadused” (4.3.3.2).

4.2. INFRASTRUKTUURI ALAMSÜSTEEMI LIIDESED

4.2.1. Tehnilise kokkusobimise seisukohast peavad infrastruktuuri alamsüsteemi teiste alamsüsteemidega ühendavad liidesed, millest osa on kirjeldatud põhiparameetrite kaudu eelmises punktis, olema järgmised: Liidesed veeremi alamsüsteemiga: — mõõdud ja gabariidid: see liides koosneb kõigist mõõtudest ja gabariitidest, mis on vajalikud rongide liikumiseks: ehitiste ja platvormide gabariitmõõtmed, koormatud veeremi gabariit, vooluvõtturi gabariit ja rööpakeskmete vahekaugus, — veeremi füüsiliste koormuste ülekanne infrastruktuurile külg-, vertikaal- ja pikisuunas – nii ratta- ja rööpavahelise kontakti kui ka väljaspool rongi olevate pidurdussüsteemide kaudu, mis ei kasuta rataste haardumist, — rööbastee reguleeritus, mis määrab veeremi vedrustuse töötingimused, — kohtkindlate takistuste ja rongi vaheline kui ka vastassuunas mööduvate rongide vastastikune aerodünaamiline mõju, — õhurõhu mõju sõitmisel läbi tunnelite ja maa-aluste jaamade ning õhu liikumiskiiruse mõju allmaajaamades, — ligipääs rongidele nii jaamades kui jaamavahel reisijate evakueerimise vajadusel, — rongide jälgimise mistahes maapealsed süsteemid. Liidesed “energia alamsüsteemiga”: — õhuliini mastide ehitusgabariidid, — õhuliinide ja vooluvõtturite elektriline vahekaugus ja selle mõju ehitistele, — veovoolu ülekanne rööbastee kaudu. Liidesed “juhtimis- ja signalisatsiooni alamsüsteemiga”: — ehitusmõõtmed vastavalt piki rööbasteed või püsiehitistesse paigaldatud käesoleva alamsüsteemi osadele, — signaalvoolu edastamine rööbastee kaudu. Liidesed “käitamise alamsüsteemiga”: — ligipääs rongidele jaamades ja evakueerimise vajadusel jaamade vahel, — pöörangute lukustamine rongide kavandatud liikumistee ohutuse tagamiseks, — rikete kõrvaldamise ja mahajooksnud veeremi rööbastele tagasitõstmise sätted. Liidesed “korrashoiu alamsüsteemiga”: — hoolduspargi skeem rongide hoiuteedele paigutamiseks. Liidesed “keskkonna alamsüsteemiga”: — raudtee lähedases keskkonnas tekitatav vibratsioon, — raudtee lähedases keskkonnas tekitatav müra.

4.2.2. Eespool esitatud liideseid iseloomustavad järgmised suurused, mille kohaldamisel rakendatavate nõuete järgimise saavutamine igal määratletud tegevustasandil üleeuroopalise kiirraudtee süsteemi rööbasteede kõigile kategooriatele, on toodud punktis 4.3.3 “Ettenähtud omadused”: — vähimad ehitusmõõtmed, (4.3.3.1), — rööpakeskmete vahekaugus (4.3.3.2), — aerodünaamilised mõjud infrastruktuuril (4.3.3.3), — maksimaalsed tõusu- ja languskalded (4.3.3.4), — seisuteede kõverike vähim lubatud horisontaal- ja vertikaalraadius (4.3.3.5), — tööd allpool maapinda, nagu tunnelid ning lahtised ja kaetud süvendid (4.3.3.6), — põikkalle (4.3.3.7), — põikkalde vajak (4.3.3.8), — võrdväärne koonilisus (4.3.3.9) — rööpmelaius ja tolerantsid (4.3.3.10), — rööpa kalle (4.3.3.11), — rööpapea profiil (4.3.3.12), — ehitiste vertikaalkoormused (4.3.3.13), — ehitiste horisontaalsed põikkoormused (4.3.3.14), — ehitiste pikikoormused (4.3.3.15), — rööbastee, pöörangute ja ristmete vastupidavus vertikaalkoormustele (4.3.3.16), — rööbastee, pöörangute ja ristmete vastupidavus külgkoormustele (4.3.3.17), — rööbastee geomeetriline kvaliteet (4.3.3.18), — pöörmed ja ristmed: üksikpöörmete ja ristmete vormid (4.3.3.19), — pöörmed ja ristmed: käitustingimused (4.3.3.20), — rööbastee ja pöörangute vastupidavus pidurdus- ja paigaltvõtukoormustele (4.3.3.21), — rööbastee jäikus (4.3.3.22), — külgtuule mõjud (4.3.3.23), — puksi kuumenemist näitavad andurid (4.3.3.24), — ligipääs või sissetung rööbastee paigaldistesse (4.3.3.25), — reisiplatvormid (4.3.3.26), — kiirrongide allmaajaamad (4.3.3.27), — tervikstruktuuri elektriülekande parameetrid (4.3.3.28).

4.2.3. Reguleerivad ja käitustingimused Et tagada üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi sidusust, on need liidesed järgmiste reguleerivate ja kasutusdokumentide sätete teemaks: 4.2.3.1. Reguleerivad tingimused 4.2.3.1.1. Keskkonnakaitse Ühenduse keskkonnakaitse nõuded on sätestatud juriidilistes ühtlustatud ja reguleerivates tekstides, mida liikmesriigid seadustavad ja jõustavad; nende hulka kuuluvad ka kiirraudteede projekteerimise nõuded iga liikmesriigi territooriumil. Rakendades nõukogu direktiivi 85/337/EMÜ teatud projektide keskkonnamõju hindamise kohta, tuleb liikmesmaa vastavate õigusaktide alusel (mis põhinevad ühenduse normdokumentidel) esitada nii kiirraudtee rööbasteede projekteerimise kui ka olemasolevate teede kiirteedeks ümberprojekteerimise käigus projektikavandid keskkonnamõjude hindamiseks. Mõju hinnang peab sätestama: — et kavandatud meetmed tagavad käesoleva tehniliste koostalitlusnõuete punktis 4.1.7 “Välismüra piirparameetrid” esitatud parameetrite järgimise. Uue või parendatud infrastruktuuri naabrite poolt tajutava müra tase (sõltuvalt rakendatavast kriteeriumist, kas koostalitlusvõimeliste rongide tekitatud müra või kogu liiklusmüra üldekvivalent) tuleb arvutada lähtudes koostalitlusvõimeliste rongide maksimaalmüra tasemest veeremi tehniliste koostalitlusnõuete punkti 4.1.8 järgi, ning peaks vastama antud rööbasteele lubatava mistahes tüüpi rongide parameetritele. — et kavandatud meetmed tagavad koostalitlusvõimeliste rongide möödumisel käesoleva tehniliste koostalitlusnõuete punktis 4.1.8 “Välisvibratsiooni piirparameetrid” esitatud parameetrite järgimise. 4.2.3.1.2. Tulekaitse Kiirteede allmaajaamade konstruktsioonilised iseärasused peavad vastama 21. detsembri 1988 direktiivi 89/106/EMÜ ja selle tõlgendava dokumendi Oluline ohutusnõue nr 2 – “Tuleohutus” nõuetele. See nõue sätestab hoonete ja reisiplatvormide seadmestamise ja eriti turvavalgustuse ja varuväljapääsude seadmed. Nende meetmete kohaldamine peab arvestama jaamas peatuva mistahes kiirrongi põlemiskoormusega. Kiirraudtee allmaajaamade ehitamiseks kasutatavad vahendid peavad vastavalt direktiivi 89/106/EMÜ artiklile 4 rahuldama tulekaitsevahendeid käsitlevaid tehnilisi andmeid ja Euroopa standardeid, kui aga need peaks puuduma – käesolevatele tehnilistele koostalitlusnõuetele vastavaid siseriiklikke eeskirju. 4.2.3.1.3. Pikad tunnelid Tuleb rakendada pikkade tunnelite ohutuse eritingimustele vastavaid meetmeid. Ühenduse vastavate sätete puudumise korral tuleb rakendada iga selle liikmesriigi kohaldatavaid õigusakte, mille territooriumil infrastruktuuri projekti ellu viiakse. Rahvusvahelise projekti korral tuleb seda reguleerida asjakohaste liikmesriikide vahelise lepinguga. Juhul, kui siseriiklikud reeglid puuduvad, esitab infrastruktuuri juht või otsustusõigusega kogu liikmesriigi pädevale organile ettepanekud vastavate meetmete ja nende järgimise tõendusmenetluste kehtestamiseks. Otsustusõigusega kogu sätted peavad võimaldama veeremi tehniliste koostalitlusnõuete punktides 4.3.11, 4.3.13 ja 4.3.14 määratletud koostalitlusvõimeliste rongide vaba liikumise. Need kindlaksmääratud veeremi parameetrid põhinevad järgmistel kasutusomadustel: — võime sõita 15 minutit kiirusel vähemalt 80 km/h rongitulekahju tingimustes, — temperatuuriandurite olemasolu rongi kindlaksmääratud kohtades, — reisijatele kättesaadava, ent rongi mitte peatava häireseadme olemasolu, — kasutatud materjalide tulekindlus (võimalikud süttimisallikad, tulekoormus, suitsu/vingu omadused), — suitsu ja vingu levikut vältivate ja reisijaid kaitsvate meetmete olemasolu (kliimaseadme väljalülitamine), — rongi personali ja reisijaid ühendav rongisisene sidesüsteem. Need parameetrid on aluseks tunneli kohta käivate siseriiklike sätete formuleerimisel, sõltuvalt tunneli enda parameetritest (pikkus, tunneli tüüp: üks või kaks rööbasteed, ristlõige jne) piisava ohutustaseme tagamiseks koostalitlusvõimelisele veeremile sätestatud kiiruse piires. ▼M1 Peale selle, kui vastavalt siseriiklikele sätetele ehitatakse platvormid tunneli eritsoonidesse, et hõlbustada juurdepääsu kas kaitstud ohutusalale või külgrajale, peab veeremile juurdepääsu tagamiseks olema kõnealuste platvormide kõrgus 550 ja 760 mm. ▼B 4.2.3.2. Käitamistingimused 4.2.3.2.1. Kasutuselevõtmine Seda aspekti käsitletakse 6. peatükis. 4.2.3.2.2. Korrashoiuplaan Korrashoiuplaani peab koostama infrastruktuuri juht või tema volitatud esindaja, et tagada infrastruktuuri alamsüsteemi liideste eritingimuste püsimine nende jaoks määratud piires. Korrashoiuplaan peab sisaldama vähemalt järgmisi punkte: — ohutuse piirväärtuste loetelu (rongi kiirusepiiranguid põhjustavad piirväärtused) rööbastee geomeetrilise kvaliteedi järgmiste parameetrite jaoks: piki- ja põiktasand, paigutus ja mõõdud, rööpmelaius kui infrastruktuuri juhi või tema esindaja kasutatav rööbastee geomeetria mõõtmissüsteem. — Nende arvväärtused ei tohi ületada järgmisi standardites ja eeskirjades sätestatuid: — — pikitasandi, tee ja rööbastee väände arvväärtused, nagu on määratletud punktis 4.3.3 “rööbastee geomeetriline kvaliteet” (4.3.3.18), — keskmine rööpmelaius rööbastee 100-meetrisel lõigul, erinevatel rööbastee teostustasemetel, nagu on määratletud punktis 4.3.3 “rööpmelaius” (4.3.3.10), — kontrollimise sageduse ja mõõtetulemuste kõrvalekallete näidud geomeetriliste standardite väärtustest ning selleks kasutatud mõõteriistad, näidates seejärel suuruste võrdluse punktis 4.3.3 toodud väärtustega, — rakendatud meetmed (kiirusepiirangud, remondi kestvus), kui ettenähtud piirväärtused on ületatud, — pöörangute ja ristmete turvavaru puudutavad eeskirjad vastavalt punkti 4.3.3 “pöörangud ja ristmed” (4.3.3.20) nõuetele, — näidustus rööbaste kontrollimise sageduse ja kasutatud mõõteriistade kohta, — rööbastee (rööpa- ja liiprite kinnitussüsteemi) nõutav ülevaatuse sagedus. 4.2.3.2.3. Tööde tegemine erandjuhul Infrastruktuuri alamsüsteemi ja selle riikidevahelise osa tehniliste koostalitlusnõuete 4. ja 5. peatükis määratletud tehnilised tingimused on rakendatavad tavalistes kasutustingimustes või ootamatute häirete korral, mis nõuavad korrashoiuplaani rakendamist. Mõnel juhul, kaasa arvatud planeeritud tööde läbiviimine, võib osutuda vajalikuks ajutiselt peatada nende sätete rakendamine, et teha infrastruktuuri alamsüsteemis muudatusi. Need ajutised tehniliste koostalitlusnõuete järgimise erandid tuleb rööbastee infrastruktuuri juhil määratleda nii, et läbisõitvate rongide liiklusohutus oleks tagatud järgmiste üldsätete järgimisel: — erandid peavad olema ajutised ja ajaliselt kestvuselt planeeritud, ▼M1 — raudteeveo-ettevõtjatele tuleb teatada nendest ajutistest eranditest, nende asukohast, olemusest ning kasutatavatest signaalimisviisidest ning vajaduse korral kirjeldada kasutatavaid spetsiaalseid signaalimisviise, ▼B — erisusega peavad kaasnema täiendavad ohutusmeetmed, et tagada nõutud ohutustaseme säilimine. Need täiendavad meetmed sisaldavad igal juhul: — — asjakohast tööde järelevalvet, — ajutisi rööbasteelõigu kiirusepiiranguid, mis ei tohiks lubada suuremat kiirust, kui asjaolud nõuavad. 4.2.3.2.4. Külgvahe reisijate lahkumiseks rongist väljaspool jaama Ehitatavatel uutel kiirrongiteedel peab piki iga rööbasteed olema ette nähtud piisav külgvahe; see ruum peab võimaldama reisijatel lahkuda rongist evakueerimise korral sellelt rööbastee küljelt, kus ei ole kõrval teist, kasutusvõimalusega rööbasteed. Rööbastee paiknemise korral rajatise peal, peab rajatise teisel rööbasteeta küljel olema reisijate ohutut väljumist tagav kaitserinnatis. ▼M1 Olemasolevatel kiirliikluseks kohaldatud rööbasteedel peab selline külgvahe olema kõikjal, kus see on mõistlikel tingimustel otstarbekas. Kui piisavat külgvahet ei ole võimalik rajada, peavad piiratud liikumistsooni mõlemad otsad olema märgistatud ning operaatoreid tuleb sellest eriolukorrast teavitada. ▼B Väga pikkade tunnelite erisätted on toodud punktis 4.2.3.1.3. 4.2.3.2.5. Raudtee-ettevõtjatele antavad teated; rööbastelt mahajooksnud veeremi tagasitõstmise meetmed Infrastruktuuri juht teavitab asjaomaseid raudtee-ettevõtjaid töökorraldusest, mille alusel neid informeeritakse infrastruktuurile mõjuvatest ajutistest tegevuspiirangutest, mis võivad tuleneda ettenägematutest sündmustest. Infrastruktuuri juht peab samuti teavitama asjakohaseid raudtee-ettevõtjaid, kes kavatsevad tegutseda koostalitlusvõimelises üleeuroopalises kiirraudteevõrgus, neile kättesaadavatest taastamistöödest ning rööbastelt mahajooksnud veeremi tagasitõstmise võimalustest ja vahenditest, rööbastee hooldamise eest vastutavate keskuste asukohtadest ning protseduuridest nende töösse rakendamisel. Raudtee-ettevõtjad peavad teavitama infrastruktuuri juhti eritingimustest, mida taastamistööde ja rööbastelt mahajooksnud veeremi tagasitõstmise tööde ajal tuleb rakendada nende rongidele. Infrastruktuuri juht tagab, et selliste taastamistööde tegemiseks kinnitatud personal saaks piisava teabe sõltuvalt kasutatavate koostalitlusvõimeliste rongide nende eritingimuste kohta, millega iga keskus peab tegelema. ▼M1 ————— ▼B

4.3. ETTEKIRJUTUSED TEHNILISELE TEOSTATUSELE

Tehnilised tingimused, millele peavad vastama raudtee infrastruktuuri allsüsteemidele iseloomulikud liideselemendid, peavad olema asjakohaselt kohandatud üle-euroopalise kiirraudteede süsteemi tehnilise teostatuse tasemega igal järgmise kategooria rööbasteel:

— spetsiaalselt kiirliikluseks ehitatud teed,

— spetsiaalselt kiirliikluseks ümberehitatud teed,

— spetsiaalselt kiirliikluseks ümberehitatud eriomadustega teed.

Infrastruktuuri allsüsteemide tehnilise teostuse tasemeid kirjeldatakse alljärgnevates lõikudes koos nende parameetrite ja liideste üksikasjalike tingimustega, mis on lubatavad igal erijuhtumil.

Käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete kõik allsüsteemide ehitusklassid ja tehnilised andmed on punkti 4.1.3 määratluse kohaselt antud standardse euroopa rööpmelaiusega koostalitlusvõimeliste teede kohta. Teistsuguse rööpmelaiusega ehitatud rööbasteid kirjeldatakse erijuhtumitena punktis 7.3.

Eelmainitud tehnilise teostatuse tasemed on kirjeldatud normaalsetes käitustingimustes toimivate allsüsteemide ning hooldus- ja remonditöödest tuleneva tehnoseisundi kohta. Kui mingi moderniseerimistöö või põhjalik hooldustöö võib nõuda ajutisi erandeid, et allsüsteem toimiks nagu ette nähtud, on neid käsitletud punktis 4.2.3.2.3.

Endast erijuhtumeid kujutavate rööbasteede tehnilise teostatuse tasemele esitatavaid ettekirjutusi käsitletakse punktis 7.3.

4.3.1. Spetsiaalselt kiirliikluseks ehitatud teed

Et tagada koostalitlusvõimeliste rongide parim kasutamine, peavad üle-euroopalise kiirraudteesüsteemi spetsiaalselt kiirliiklemiseks ehitatud rööbasteed olema projekteeritud nii, et võimaldada 400-meetrilise pikkuse ja kuni 1 000-tonnise suurima kaaluga rongide läbisõitu 250 km/h või suurema kiirusega ning kohanduma ülaltoodud punktis 4.1.1 määratletud infrastruktuuri mõõdetega. Punktides 4.1 ja 4.3.3 määratletud parameetrid ja elemendid võimaldavad nende teelõikude kohta käivate tingimuste täimise korral infrastruktuuri rajamist, millel võib lubada liiklemiskiirusi kuni 300 km/h.

Koostalitlusvõimeliste rongide liikumiskiirust võib, vastavuses direktiivi 96/48/EC lisale I, suurendada üle 300 km/h, kui rööbastee projekteerimisjärgus on võimalik sisse viia parameetrite ja liideste sellist kiirust võimaldavad vajalikud tingimused, kui need on kooskõlas liikumiskiiruse tõstmisega seotud muudatustega.

Kiirrongide kasutusomaduste taset võimaldab tõsta ka spetsiifiliste süsteemide kasutuselevõtmine, nagu näiteks vagunitele kallutusseadmete paigaldamine. Niisuguste rongide liiklemiseks on võimalik luua eritingimusi, juhul kui need ei too kaasa piiranguid ilma kallutusseadmeta kiirrongide liiklusele.

Kirjeldatud nõuetest erinevaid nõudeid kasutusomaduste tasemele, nagu on kirjeldatud alljärgnevas iga vastava parameetri ja elemendi kohta, võib kohandada järgmiselt:

— kui kiirteede teatavatel lõikudel pole koostalitlusvõimelise rongi suurim lubatud kiirus tehnilistel põhjustel saavutatav, siis kohaldatakse rööbastee suurimast lubatud kiirusest madalam kiiruskategooria,

— kui allsüsteemi toimimise sama kiiruse kategooria saavutamine on võimalik konkreetsete konstruktiivsete karakteristikute kohandamise tulemusena, on kindlatele parameetritele või liidestele võimalik kohandada erinõudeid,

— kui kiirrongide liikluskiiruse tõstmise eesmärgil, näiteks kiirusel üle 300 km/h, on vaja teha mööndusi mõningatele, neid ronge mõjutavatele parameetritele või liidestele; siis selliste möönduste lubamine tuleb sel juhul allutada teiste kiirrongide jaoks kohaldatud hooldustingimustest kinnipidamisele, nagu on nimetatud punktides 4.1 ja 4.3.3.

▼M1

Niisuguseid nõudeid, mis erinevad raudteevõrgu kiiruse põhikategooriate saavutamiseks vajalikest nõuetest, tuleb kohaldada ühetaoliselt kõikide ehitatavate või kavandatavate kiirteelõikude asjakohaste parameetrite või liideste suhtes.

▼B

Mainitud eritingimusi, kui need kuuluvad erinevate parameetrite ja liideste juurde, kirjeldatakse punktis 4.3.3.

4.3.2. Spetsiaalselt kiirliikluseks ümberehitatud rööbasteed

Üle-euroopalise kiirraudteede süsteemi spetsiaalselt kiirliikluseks ümberehitatud rööbasteed projekteeritakse nii, et võimaldada 400 m pikkusega, kuni 1 000 tonni kaaluvate rongide liiklemine kiirustel kuni 250 km/h. Neil rööbasteedel ei tohi kasutada spetsiaalselt kiirliiklemiseks projekteeritud koostalitlusvõimelisi ronge täiskoormusega.

Ümberehitatava raudteevõrgu kiiruse põhikategooria saavutamiseks etteantud parameetrid ja elemendid võimaldavad ehitada infrastruktuuri, mis lubab liikluskiirusi kuni 250 km/h.

Kiiruse põhikategooriatest tulenevad erinevad tingimused on ära toodud järgnevas alajaos eraldi iga vaadeldud parameetri ja elemendi kohta, mida võib rakendada juba olemasolevatel, kiirliikluseks ümberehitatud rööbasteedel, kus koostalitlusvõimelise veeremi kiirus on väiksem neile projekteeritust – kohaldatakse kiiruse madalamat kategooriat kui rööbastee lubatud suurim liiklemiskiirus.

Kiirrongide tehnilisi omadusi saab sellest hoolimata tõhustada, varustades neid eriotstarbeliste süsteemidega, nagu näiteks kere kallutusseadmed, ning lubades taolise varustusega rongide liiklemist ümberehitatud rööbasteedel eritingimustel juhul, et need ei too kaasa piiranguid samadel rööbasteedel liiklevate kiirrongide kahjuks, millistel taoline varustus puudub.

▼M1 —————

▼B

Mainitud eritingimusi kirjeldatakse punktis 4.3.3 asjakohaseid elemente puudutavates lõikudes.

4.3.3. Kiiruskategooriate saavutamiseks rakendatavate elementide tehnilised andmed

Järgnevad lõigud kehtestavad iga elemendi ja iga parameetri jaoks nõuded, mis peavad rahuldama iga kategooria rööbasteede kiiruskategooriat.

4.3.3.1. Vähim ehitusgabariit

Rööbastee projekteerimisjärgus peavad kõik takistused (ehitised, elektriülekande- ja signalisatsiooniseadmed) vastama järgmistele nõuetele:

— vähim ehitusgabariit iga rajatise kohta seatakse antud tehniliste koostalitlusnõuete lisas G määratletud kinemaatilise profiili viite GC alusel,

— vooluvõtturite gabariidist lähtuv mõõt, seadistatud igale takistusele: välja arvatud punktis 7.3 kirjeldatud erijuhtumid: vooluvõtturi gabariidi määratlus, mida peab seda suurendama elektriisolatsiooni vahemiku võrra, mis viitab uue rööbastee tarbeks väljavalitud elektrivarustuse tüübile, et projekteerida õhuliini rippekõrgust lähtudes kasutatud vooluvõtturi tüübist, nagu määratletud punktides 4.1.2.1, 4.1.2.2, 4.1.2.3 ja 4.3.2.3 ja joonisel 4.1 ning energia tehniliste koostalitlusnõuete lisades H ja J.

Olemasolevatel kiirraudteedel, spetsiaalselt kiirliikluseks ümberehitatud teedel ja ühendusteedel võib GC määratletud kinemaatilise profiili viite alusel kehtestada igale neist moderniseerimistööde korral rajatiste lubatud vähima ehitusgabariidi, kui majandusanalüüs näitab taolise investeeringu eelist. Kui eelist ei ole, siis võib igale neist, GC määratletud kinemaatilise profiili viite alusel, kehtestada rajatiste gabariidid, mida lubavad majanduslikud tingimused, või säilitada juba olemasolevaid vähemaid rajatiste gabariite. Pädeva juhtorgani või infrastruktuuri-ettevõtja tehtud majandusanalüüs peab arvesse võtma maksumuse ning eelised, mida on oodata rajatise mõõtude suurendamise tagajärjel, võrreldes teiste, olemasolevate koostalitlusvõimeliste rööbasteede kasutamisega.

Vooluvõtturite sobiv gabariit, mida tuleb suurendada elektriisolatsiooni vahemiku võrra, välja arvatud erijuhtumitel, mis on kirjeldatud alljärgnevas punktis 7.3 või 7. jaos kehtestatud sätete kohaselt, peab võimaldama olemasolevatel elektrifitseeritud süsteemides läbi lasta iga tüüpi, vaadeldavates elektritoitesüsteemides kasutatavaid vooluvõttureid, nagu kirjeldatud energia tehniliste koostalitlusnõuete punktides 4.1.2.1, 4.1.2.2, 4.1.2.3 ja 4.3.2.3 ning lisades H ja J.

4.3.3.2. Rööpakeskmete vähim lubatud vahekaugus

Projekteerimisjärgus olevatel, spetsiaalselt kiirliikluseks ehitatavate rööbasteede peatee rööpakeskmete vähimaks vahekauguseks määratakse 4,50 m.

Nimetatud arvväärtust võib vähendada kuni järgnevas tabelis ära toodud suurusteni, mis sobib ettenähtud rööbasteede kiiruskategooriaga:







Kallutusseadmeta rongide liikumiskiirus Rööpakeskmete vähim vahekaugus Uued ehitatavad teed V ≤ 250 km/h 4,00 m 250 km/h < V ≤ 300 km/h 4,20 m

Tingimusel, et ümberehitatud rööbasteede projekteerimisjärgus oleks järgitud punktis 7.3 esitatud nõudeid, määratakse rööpakeskmete vähimaks vahekauguseks järgmised suurused:







Rongi liikluskiirus Rööpakeskmete vähim vahekaugus Ümberehitatud rööbasteed V ≤ 230 km/h Määratakse säilinud kinemaatilise profiili viite alusel 230 km/h < V ≤ 250 km/h 4,00 m

4.3.3.3. Aerodünaamiliste jõudude toime infrastruktuurile

4.3.3.3. a) Aerodünaamiline toime ehitistele

Rööbastee projekteerimisel tuleb arvesse võtta ka mööduvate rongide liikumisest tekitatud aerodünaamiliste jõudude (keerisjälje) mõju rööbastee läheduses asetsevatele ehitistele olenevalt nende tüübist. Need mõjud on kirjeldatud Eesti standardi ENV 1991-3 punktis 6.6. Veeremipargi tehniliste koostalitlusnõuete punktis 4.2.13 ettenähtud kiirrongide aerodünaamiliste omaduste põhjal võib ülalmainitud standardi mõistes vaadelda kiirronge kui hea voolujoonelisusega ja tavapärastest rongidest vähemat aerodünaamilist mõju avaldavatena.

Rööbastee läheduses asetsevate ehitiste vähimat tugevusvaru kontrollitakse vaid kiirrongide liiklemise suhtes, kasutades selleks, kus see osutub vajalikuks, Eesti standardi ENV 1991-3 punktis 6.6.2 rongide voolujooneliste reisivagunite jaoks määratletud koefitsienti k1. Kinniseid ehitisi pikkusega kuni 20 meetrit tuleb uurida vastavalt mainitud standardi punktis 6.6.6 antud tingimustele.

Kontrolltoimingute metoodika on kirja pandud standardi ENV 1991-3 punktis 6.6.

4.3.3.3. b) Töötajate kaitsmine aerodünaamiliste jõudude toime eest

Punktis 4.2.3.2.4 on kirja pandud reisijate evakuatsiooni puudutavate tingimused, mille alusel raudtee infrastruktuuri-ettevõtja, riiklikke eeskirju järgides, võib vabalt määratleda raudteele ligipääsemiseks volitatud personali kaitsevahendid. Ta peab arvesse võtma veeremipargi tehniliste koostalitlusnõuete punktis 4.2.13 kirjeldatud rongide tekitatud aerodünaamiliste jõudude toimet, mis määrab iga tüüpi koostalitlusvõimelise rongi kuju suurimal lubatud kiirusel kuni 300 km/h. Käesolevast piirangust suurema liikluskiirusega rongide korral on infrastruktuuri-ettevõtja kohustuseks rakendada täiendavaid kaitsemeetmeid (kaitsetsoonide suurendamine, kaitseseinte püstitamine jms), mida ta peab vajalikuks.

4.3.3.4. Teetõusude ja -languste suurimad gradiendid

Juhul kui järgitakse punktis 7.3 esitatud nõudeid, on projekteerimisjärgus olevatel peateedel lubatavate gradientide suuruseks 35 ja kui täidetakse järgnevas “paketis” sisalduvaid ettekirjutusi:

— teekallaku keskmine gradient 10 km lõigul on 25 või sellest vähem,

— püsiva gradiendiga 35 teelõigu suurim pikkus ei ületa 6 000 m.

Neil rööbasteedel on tee langus- ja tõusugradiendid üldiselt väiksemad veel ehitatavatele kiirteedele lubatud suurustest. Koostalitlusvõimeliste rongide liiklemiseks ette võetud ümberehitustöödel peavad need olema kooskõlas rööbastee eelnevate gradientidega, välja arvatud juhtudel, kui kohalikud eritingimused nõuavad suuremaid; niisuguses olukorras tuleb sobivate tee langus- ja tõusugradientide määratlemisel arvestada veeremi veojõu ja pidurdusvõime piirväärtustega, nagu nähakse ette veeremi tehniliste koostalitlusnõuete punktides 4.3.3, 4.3.4, 4.3.5 ja 4.3.9.

Gradiendi suurima väärtuse valimisel tuleb samuti osutada tähelepanu kogu koostalitlusvõimelisele rööbasteede süsteemile, võttes arvesse teiste rongide tehnilisi omadusi, milliste liiklus antud rööbasteel võib olla direktiivi punkti 5 (4) kohaselt lubatud.

4.3.3.5. Seisuteed: teekõverike vähimad horisontaal- ja vertikaalraadiused, tee langus- ja tõusugradiendid, rööpmekeskmete vahekaugused

Rööbasteedel, kus koostalitlusvõimelised rongid liiguvad vaid väikesel kiirusel (jaama- ja möödasõiduteed, depoo- ja seisuteed), peab eraldiasetseva teekõveriku arvestuslik vähim horisontaalraadius olema mitte väiksem kui 150 m. Lubatud on muudatused praktikas, kuid vähim tegelik kõveriku raadius ei tohi olla alla 125 m.

Järjestikku ja vastupidistesse suundadesse pöörduvaid kõverikke hõlmavaid horisontaalseid teelõike tuleb projekteerida vastavalt lisas H esitatud nõuetele.

Seisu- ja manöövriteede pikiprofiil ei tohi sisaldada alla 600 m raadiusega kõverikke küngastel ning alla 900 m raadiusega nõgudes.

Rongide parkimiseks ettenähtud seisuteede langus- ja tõusugradiendid ei tohi olla suuremad kui 2 mm/m. Punktis 7.3 esitatud nõuete põhimõte on selles, et need seisuteed peavad võimaldama, nagu veeremi tehniliste koostalitlusnõuete punktis 4.1.3 määratletud tingimustel, kuni 400 m pikkuste rongide seismapanekut ning juhul kui kasutatakse tualettide tühjenduskäru, peab seisutee ja sellega külgneva rööbastee rööpakeskmete vähim vahekaugus olema vähemalt 6 m ning tühjenduskäru tarbeks tuleb rajada sõidutee.

4.3.3.6. Maapinnast madalamal asuvad rajatised nagu tunnelid ja lahtised ning kaetud süvendid

Tunnelid projekteeritakse nii, et suurim rõhumuutus (äärmiste positiivse ja negatiivse rõhkude tippsuuruste vahe, sellest maha arvates tunneli sisse- ja väljasõitude erinevate kõrguste tõttu merepinnast tekkinud looduslikud rõhumuutused) piki koostalitlusvõimelist rongi ei ületaks rongi plaanitud suurimal kiirusel tunneli läbimiseks kuluva aja jooksul 10 000 Pa.

Koostalitlusvõimeliste rongide aerodünaamiliste omaduste suurimad nõuded, mida tuleb arvesse võtta, määratletakse veeremi tehniliste koostalitlusnõuete punktis 4.1.13 sisalduvate sätetega. Mainitud omadused põhinevad rongi järgmistel ristlõigete pindaladel, mida võib sõltumatult kohaldada igale mootor- või haagisvagunile:

— 12 m2 – GC laadimisgabariidiga projekteeritud vagunitele,

— 11 m2 – GB laadimisgabariidiga projekteeritud vagunitele,

— 10 m2 – väiksema laadimisgabariidiga projekteeritud vagunitele.

Eeltoodud näitajad võimaldavad välja arvutada etteantud liikumiskiiruse juures tunneli nõutava ristlõike suuruse, mis on kooskõlas tervishoiu kriteeriumiga. Juhul kui küsimust otsustav pädev organ või raudtee infrastruktuuri-ettevõtja tahab kasutusele võtta ehituslikke iseärasusi, mis rõhkude vahet vähendavad (tunneli sissesõidu kuju, šahtid jms), või mittekriitiliste (väga lühikeste või väga pikkade) tunnelite korral, peab ta ülaltoodud kriteeriumi täitmiseks tegema vastava eriuuringu.

Tunneli vabaksjääv ristlõike pindala peab olema määratud nii, et see vastaks ülalmainitud suurimale rõhumuutusele, võttes arvesse kõik tunnelisse planeeritud liiklusviisid suurimal lubatud kiirusel, millega vastav veerem on volitatud sõitma.

Teiste meetmete seas võib nendel rööbasteedel nõutava suurima rõhumuutuse piirangust kinnipidamiseks vähendada liiklemiskiirusi, kasutades selleks eelpool määratletud, rongide tegelikul tunnelist läbisõidul kehtestatud meetmeid.

Lisaks sellele, tunneli mõõtmed peavad kohanduma struktuuri ehitusmõõtudega ja rippkontaktliinide geomeetriliste andmete ning vooluvõttur/kontaktliin omavahelise vahega, nagu näidatud “mõõdu” elemendi punktis (4.3.3.1).

4.3.3.7. Tee põikkalle

Järgnevad ettekirjutusi rakendatakse koostalitlusvõimelistel rööbasteedel, mille rööpmelaius vastab punktis 4.1.3 määratletule.

Uutele kiirteedele valitud põikkalde vertikaalkomponenti tuleb projekteerimisjärgus piirata 180 mm-ga. Töötavatel rööbasteedel on lubatud hooldushälve ± 20 mm, eeldades, et põikkalde vertikaalkomponendi suurim väärtus on 190 mm.

Ainult reisijate veoks reserveeritud teedel võib antud suurust tõsta maksimaalselt kuni 200 mm.

Olemasolevatele ümberehitatud rööbasteedele valitud põikkalde vertikaalkomponenti tuleb projekteerimisjärgus piirata kuni 180 mm. Töötavatel rööbasteedel on lubatud hooldushälve ± 20 mm, eeldades, et põikkalde vertikaalkomponendi suurim väärtus on 190 mm.

Ainult reisijate veoks reserveeritud raudteedel võib antud suurust tõsta maksimaalselt kuni 200 mm.

Antud elemendi hooldustöödele esitatavad käitusnõuded on punktis 4.2.3.2.2 (Korrashoiuplaan) sisalduva hooldusvahemike sätete teemaks.

4.3.3.8. Põikkalde vajak

Järgnevad ettekirjutusi rakendatakse koostalitlusvõimelistel rööbasteedel, mille rööpmelaius vastab punktis 4.1.3 määratletule.

4.3.3.8. a) Põikkalde vajak siledal rööbasteel ning pöörmete ja ristmetega peateel

Antud kiirteedele valitud põikkalde vajakut tuleb projekteerimisjärgus piirata alljärgnevas tabelis näidatud suurustega, mis vastab suurimale liikluskiirusele sellel rööbasteel:







Liikluskiiruse vahemikud (km/h) Piirväärtused (mm) Kiirteed 250 ≤ V ≤ 300 100 300 < V 80

Projekteerimise käigus tuleb määrata lubatav teekõveriku raadius plaanile kandmiseks, lähtudes ülaltoodud konstruktsioonilistest elementidest (põikkalle ja põikkalde vajak).

Ülaltoodud tabelis näidatud põikkalde vajakust suuremaid väärtusi on lubatud kasutada rööbasteedel, mille ehitamisega kaasnevad väga keerukad maastikulised piirangud. Need on välja toodud eraldi peatükis ja käsitletakse allpool.

▼M1

Rööbasteedel, mille kõverike raadiused on kindlaks määratud eespool toodud tabelis esitatud põikkaldevajakute põhjal, võivad eriseadmetega (kallutusseade) varustatud koostalitlusvõimelised kiirrongid liigelda suurema põikkaldevajaku korral juhul, kui on tagatud, et selliste arvväärtuste kohandamisega asjaomaste rongide puhul ei kaasne piiranguid teiste koostalitlusvõimeliste rongide liiklemisele. Põikkalde vajaku suurima väärtuse kindlaksmääramisel kõikide koostalitlusvõimeliste rööbasteede jaoks juhuks, kui kasutatakse kõnealuseid eriseadmetega (sealhulgas kallutusseade) varustatud ronge, võetakse aluseks siseriiklikud eeskirjad asjaomaste rongitüüpide liikluse korraldamise kohta. Kõnealuste rongide käikupaneku heakskiitmisel kohaldatakse veeremi KTK nõudeid.

▼B

Põikkalde lubatava vajaku projekteerimist kiirrongidele olemasolevatel ümberehitatud rööbasteedel ja ühendusteedel piiratakse alljärgnevas tabelis toodud suurustega, vastavalt rööbasteel lubatud suurimale liikluskiirusele:







Liikluskiiruse vahemikud (km/h) Piirväärtused (mm) Ümberehitatud rööbasteed V ≤ 160 160 160 < V ≤ 200 150 200 < V ≤ 230 140 230 < V < 250 130

Projekteerimisjärgus tuleb määrata lubatav teekõveriku raadius plaanile kandmiseks, lähtudes ülaltoodud elementidest (põikkalle ja põikkalde vajak).

Samasuguseid arvväärtusi võib kasutada ka olemasolevatel kiirteedel.

Ülaltoodud tabelis näidatud põikkalde vajakust suuremaid väärtusi on lubatud kasutada rööbasteedel, mille ehitamisega kaasnevad väga keerukad maastikulised piirangud. Need on välja toodud eraldi peatükis ja käsitletakse allpool.

▼M1

Rööbasteedel, mille kõverike raadiused on kindlaks määratud eespool toodud tabelis esitatud põikkaldevajakute põhjal, võivad eriseadmetega (kallutusseade) varustatud koostalitlusvõimelised kiirrongid liigelda suurema põikkaldevajaku korral juhul, kui on tagatud, et selliste arvväärtuste kohandamisega asjaomaste rongide puhul ei kaasne piiranguid teiste koostalitlusvõimeliste rongide liiklemisele. Põikkalde vajaku suurima väärtuse kindlaksmääramisel kõikide koostalitlusvõimeliste rööbasteede jaoks juhuks, kui kasutatakse kõnealuseid eriseadmetega (sealhulgas kallutusseade) varustatud ronge, võetakse aluseks siseriiklikud eeskirjad asjaomaste rongitüüpide liikluse korraldamise kohta. Kõnealuste rongide käikupaneku heakskiitmisel kohaldatakse veeremi KTK nõudeid.

▼B

Kui eriti keerukad maastikulised piirangud takistavad kavandatud rööbastee trassi kõverike raadiuste kohaldamist eelmises lõigus toodud põikkalde vajaku väärtustega, siis võib selle liidese jaoks valida suuremaid väärtusi.

Mainitud näitajate suurimate piirväärtuste meelespea on antud alljärgneva tabeli kujul:







Liikluskiiruse vahemikud (km/h) Piirväärtused (mm) Eriomadustega rööbasteed V ≤ 160 180 160 < V ≤ 230 165 230 < V ≤ 250 150 250 < V < 300 130 (1) (1) Suurimat piirväärtust 130 mm võib ballastita teede korral tõsta piirini kuni 150 mm.

▼M1

Rööbasteedel, mille kõverike raadiused on kindlaks määratud eespool toodud tabelis esitatud põikkaldevajakute põhjal, võivad eriseadmetega (kallutusseade) varustatud koostalitlusvõimelised kiirrongid liigelda suurema põikkaldevajaku korral juhul, kui on tagatud, et selliste arvväärtuste kohandamisega asjaomaste rongide puhul ei kaasne piiranguid teiste koostalitlusvõimeliste rongide liiklemisele. Põikkalde vajaku suurima väärtuse kindlaksmääramisel kõikide koostalitlusvõimeliste rööbasteede jaoks juhuks, kui kasutatakse kõnealuseid eriseadmetega (sealhulgas kallutusseade) varustatud ronge, võetakse aluseks siseriiklikud eeskirjad asjaomaste rongitüüpide liikluse korraldamise kohta. Kõnealuste rongide käikupaneku heakskiitmisel kohaldatakse veeremi KTK nõudeid.

▼B

4.3.3.8. b) Põikkalde vajak hargnemispöörmetel

Projekteerimisjärgus olevatel hargnevatel teedel peavad suurimad põikkalde vajakud olema järgmised:

— 120 mm pöörmetel, mis võimaldavad hargnemiskiirusi 30 km/h ≤ V ≤ 70 km/h,

— 105 mm pöörmetel, mis võimaldavad hargnemiskiirusi 70 km/h < V ≤ 170 km/h,

— 85 mm – pöörmetel, mis võimaldavad hargnemiskiirusi 170 km/h <V ≤ 230 km/h.

Antud kiiruste juures on vastuvõetav hälve 10 mm – kiirliikluseks ümberehitamist vajavatel rööbasteedel olevatele pöörmetele.

4.3.3.9. Ekvivalentne koonilisus

Ratta ja rööpa kokkupuutekoht on põhialuseks raudteevaguni dünaamilise liikumise kulgemisprotsessi selgitamise juures. Seepärast tuleb sellest aru saada, sest teiste, seda protsessi iseloomustavate parameetrite seas mängib antud, “ekvivalentseks koonilisuseks” nimetatud parameeter põhilist osa, sest see võimaldab piisavat hinnata ratta ja rööpa kontakti sirgel rööbasteel ja suure kõverusraadiusega kõverikes.

Rööbasteel, püsival kiirusel

, ilma inertsita veereva vaba rattapaari kinemaatilist liikumist kirjeldatakse järgmise diferentsiaalvõrrandiga:

kus:

y on rattapaari külgnihkumine rööbasteel

e on rööpmelaiuse suurus

r0 on tsentraalselt rööbasteele asetatud rattapaari ratta raadius

γ on rataste koonusprofiili nurk

Muutumatu γ korral on antud diferentsiaalvõrrandi lahend sinusoidaalne, lainepikkusega λ:

Klingeli valem

Koonusprofiilita rataste korral määratakse nende “ekvivalentne koonilisus” kui kooniliste ratastega rattapaari koonusnurga tangens (tan γe), mille külgnihe on võrdne antud rattapaari kinemaatilise lainepikkusega (kuid ainult sirgel rööbasteel ning suure kõverusraadiusega kõverikes).

Spetsiaalselt kiirliikluseks ehitatud rööbasteedel peab rataste ekvivalentne koonilisus, olenevalt suurimast liikluskiirusest, olema väiksem alljärgnevas tabelis toodud piirväärtustest:







Liikluskiiruse vahemikud (km/h) Arvutuslik väärtus Ekspluatatsiooniline väärtus, arvesse võttes vett rattal ja rööpal 230 < V ≤ 250 0,25 0,30 250 < V ≤ 280 0,20 0,25 V > 280 0,10 0,15

Ekvivalentset koonilisust pole vaja arvestada rongide korral, mis on varustatud rataste sõltumatut pöörlemist võimaldavate telgedega.

Vastavus mainitud ekvivalentse koonilisuse väärtustele, mis võtab arvesse veeremi telje tehnilisi omadusi (veeremi tehniliste koostalitlusnõuete punktis 4.2.10 määratletud ratta profiili ja vahekaugust ratta aktiivsete pealispindade vahel), saavutatakse järgmise kolme elemendi asjakohase, dokumenteeritud valiku abil nii sirgele kui ka pöörmeid läbivale rööbasteele: rööpmelaius ja selle hälbed (4.3.3.10), rööpa kalle (4.3.3.11) ning rööpapea profiil (4.3.3.12).

Spetsiaalselt kiirliikluseks ümberehitatud rööbasteedel on lubatavad järgmised rataste ekvivalentse koonilisuse suurimad piirväärtused:







Liikluskiiruse vahemikud (km/h) Arvutuslik väärtus Ekspluatatsiooniline väärtus, arvesse võttes vett rattal ja rööpal 160 < V ≤ 200 0,30 0,40 200 < V ≤ 230 0,25 0,35 230 < V ≤ 250 0,25 0,30 NB: Liikluskiirustele V ≤ 160 km/h pole ratta ekvivalentse koonilisuse piirväärtus määratud.

4.3.3.10. Rööpmelaius ja selle hälbed

Rööpmelaius on kaugus rööpapeade sisemiste servade vahel mõõdetuna 14,5 mm (± 0,5 mm) allpool rööpa veerepinda.

Ekvivalentse koonilisuse arvutamisel, võttes arvesse kontaktpunktide muutusi ratta edasiliikumisel, tuleb rööpmelaiust vaadelda kui ühtlast rööpmelaiuse keskmist suurust mõõdetuna 100 m teelõigul.

Projektuuringutel töötatakse läbi komponentide grupp, mis koosneb: rööbastest, kinnitussüsteemidest ning rööbastee alustugedest, mis peavad võimaldama seada paika rööpmelaiuse järgmised väärtused:

Spetsiaalselt kiirliikluseks ehitatud rööbasteede keskmine rööpmelaius peateede 100 m lõigul ning peateede pöörmetel ja ristmetel peab olema alljärgnevas tabelis toodud piirides:







Liikluskiiruse vahemikud (km/h) Keskmine rööpmelaius (mm) 100 m teelõigul Teoreetiline baasväärtus Tegelik väärtus sirgteel ja kõverikel raadiusega R > 10 000 m Tegelik väärtus kõverikel raadiusega R ≤ 10 000 m 230 km/h < V ≤ 250 km/h 1 435–1 437 1 433–1 442 1 433–1 445 250 km/h < V ≤ 280 km/h 1 435–1 437 1 434–1 440 1 434–1 443 V > 280 km/h 1 435–1 437 1 434–1 440 1 434–1 443

Rööpmelaiuse teoreetiline baasväärtus on arvestuslik suurus, mis valitakse pädeva organi või infrastruktuuri-ettevõtja poolt sõltuvalt kasutamiseks valitud rööbastee tüübist või pöörmete ja ristmete süsteemist. Antud baasväärtust kasutatakse ekvivalentse koonilisuse arvutustes, mis määrab teoreetiliselt rööbaste asendid.

Rööbasteel tegelikult kasutatud suurusi tule