Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest
►B NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ, Euratom) nr 1605/2002,
25. juuni 2002,
mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust
(ELT L 248, 16.9.2002, lk 1)
Muudetud:
Euroopa Liidu Teataja
nr lehekülg kuupäev
►M1 Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1995/2006, 13. detsember 2006 L 390 1 30.12.2006
Parandatud:
►C1 Parandus, EÜT L 99, 14.4.2007, lk 18 (1605/2002)2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —1
NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ, Euratom) nr 1605/2002,
25. juuni 2002,
mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat
finantsmäärust
SISUKORD
ESIMENE OSA ÜLDSÄTTED ...........................................
I JAOTIS KOHALDAMISALA . . .....................................
II JAOTIS EELARVEPÕHIMÕTTED . . .................................
1. peatükk Ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtted .........................
2. peatükk Aastasuse põhimõte .......................................
3. peatükk Tasakaalu põhimõte .......................................
4. peatükk Arvestusühiku põhimõte ...................................
5. peatükk Kõikehõlmavuse põhimõte ..................................
6. peatükk Sihtotstarbelisuse põhimõte .................................
7. peatükk Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõte .......................
8. peatükk Läbipaistvuse põhimõte ....................................
III JAOTIS EELARVE KOOSTAMINE JA STRUKTUUR .....................
1. peatükk Eelarve koostamine .......................................
2. peatükk Eelarve struktuur ja esitamine ...............................
IV JAOTIS EELARVE TÄITMINE .....................................
1. peatükk Üldsätted ...............................................
2. peatükk Täitmisviisid ............................................
3. peatükk Finantsjuhtimises osalejad ..................................
1. jagu Ülesannete lahususe põhimõte .................................
2. jagu Eelarvevahendite käsutaja . . . .................................
3. jagu Peaarvepidaja . . . .........................................
4. jagu Avansikontode haldaja . .....................................
4. peatükk Finantsjuhtimises osalejate vastutus ...........................
1. jagu Üldeeskirjad . . . . .........................................
2. jagu Volitatud ja edasivolitatud eelarvevahendite käsutajate suhtes kohaldatavad
sätted . . ................................................
3. jagu Peaarvepidajate ja avansikontode haldajate suhtes kohaldatavad sätted .....
5. peatükk Tulutoimingud ...........................................
1. jagu Omavahendite kasutatavaks tegemine . . . .........................
2. jagu Saadaolevate summade eelarvestus .............................
3. jagu Saadaolevate summade kindlaksmääramine . . . .....................
4. jagu Sissenõudmise kinnitamine . . .................................
5. jagu Sissenõudmine . . .........................................
6. peatükk Kulutoimingud ..........................................
1. jagu Kulukohustuste võtmine .....................................▼B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —2
2. jagu Kulude tõendamine . . . .....................................
3. jagu Kulude kinnitamine . . . .....................................
4. jagu Kulude maksmine .........................................
5. jagu Kulutoimingute tähtajad .....................................
7. peatükk Andmetöötlussüsteemid ....................................
8. peatükk Siseaudiitor .............................................
V JAOTIS HANKED . . . . . .........................................
1. peatükk Üldsätted ...............................................
1. jagu Kohaldamisala ja lepingute sõlmimise põhimõtted . . .................
2. jagu Avalikustamine . . .........................................
3. jagu Hankemenetlused .........................................
4. jagu Tagatised ja järelevalve .....................................
2. peatükk Ühenduse institutsioonide oma huvides sõlmitavate lepingute suhtes
kohaldatavad sätted .......................................
VI JAOTIS TOETUSED . . . . .........................................
1. peatükk Toetuste ulatus ja vorm ....................................
2. peatükk Põhimõtted .............................................
3. peatükk Toetuste andmise menetlus ..................................
4. peatükk Maksmine ja järelevalve ...................................
5. peatükk Rakendamine ...........................................
VII JAOTIS RAAMATUPIDAMISARUANDLUS JA RAAMATUPIDAMISARVESTUS
1. peatükk Raamatupidamisaruandlus ..................................
2. peatükk Teave eelarve täitmise kohta .................................
3. peatükk Raamatupidamisarvestus ...................................
1. jagu Üldsätted . . . . . . .........................................
2. jagu Üldine raamatupidamisarvestus . . . .............................
3. jagu Eelarve raamatupidamisarvestus . . .............................
4. peatükk Vara inventarinimestikud ...................................
VIII JAOTIS VÄLISAUDIT JA EELARVE TÄITMISE KINNITAMINE . . . .........
1. peatükk Välisaudit ..............................................
2. peatükk Eelarve täitmise kinnitamine ................................
TEINE OSA ERISÄTTED ............................................
I JAOTIS EUROOPA PÕLLUMAJANDUSE TAGATISFOND .................
II JAOTIS STRUKTUURIFONDID, ÜHTEKUULUVUSFOND, EUROOPA KALAN-
DUSFOND JA EUROOPA MAAELU ARENGU PÕLLUMAJANDUSFOND
III JAOTIS TEADUSUURINGUD . .....................................
IV JAOTIS VÄLISTEGEVUS .........................................
1. peatükk Üldsätted ...............................................
2. peatükk Meetmete rakendamine ....................................
3. peatükk Hanked ................................................▼B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —3
4. peatükk Toetused ...............................................
5. peatükk Auditeerimine ...........................................
V JAOTIS EUROOPA TALITUSED . . . .................................
VI JAOTIS HALDUSASSIGNEERINGUD . . . .............................
VII JAOTIS EKSPERDID . . . .........................................
KOLMAS OSA ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED ............................
I JAOTIS ÜLEMINEKUSÄTTED .....................................
II JAOTIS LÕPPSÄTTED . . .........................................▼B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —4
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle arti-
klit 279,
võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti
selle artiklit 183,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1)
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (2)
võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja arvamust, (3)
võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (4)
ning arvestades järgmist:
(1) Pärast Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava
21. detsembri 1977. aasta finantsmääruse (5) vastuvõtmist on
olukord märgatavalt muutunud, eelkõige eelarve raamistikuksoleva finantsperspektiivi, institutsioonide ülesehituse muutumise
ja mitme laienemise tõttu on seda finantsmäärust mitu korda
oluliselt muudetud. Selleks et võtta arvesse eelkõige seadusand-luse ja halduse lihtsustamise nõudeid ja ühenduse rahaliste vahen-dite haldamise rangemaks muutumist, tuleks21. detsembri 1977. aasta finantsmäärus selguse huvides uuestisõnastada.
(2) Käesolev määrus peaks piirduma kõikide asutamislepingugahõlmatud eelarveküsimusi käsitlevate üldpõhimõtete ja põhiees-kirjade sätestamisega, samas kui rakendussätted peaksid sisal-duma määruses, mis käsitleb käesoleva määruse rakenduseeskirju,et õigusnormide tähtsuse järjekord oleks selgem ja et finants-määrus oleks arusaadavam. Seetõttu tuleks komisjonile anda voli-tused vastu võtta rakenduseeskirjad.
(3) Eelarve koostamisel ja täitmisel tuleks järgida nelja eelarveõigusealuspõhimõtet (ühtsus, kõikehõlmavus, sihtotstarbelisus jaaastasus) ning eelarve õigsuse ja tasakaalu, arvestusühiku, usal-dusväärse finantsjuhtimise ja läbipaistvuse põhimõtteid.
(4) Käesolev määrus peaks neid põhimõtteid kinnitama ja piirdumaminimaalsete hädavajalike eranditega, sätestades eranditele rangedtingimused.
(5) Ühtsuse põhimõttega seoses tuleks käesolevas määruses sätestada,et see kehtib ka tegevuskulude kohta, mis on seotud EuroopaLiidu lepingu nende sätete rakendamisega, mis käsitlevad ühistvälis- ja julgeolekupoliitikat ning kriminaalasjades tehtavat polit-
seikoostööd ja õigusalast koostööd, kui need kulutused tehakse
eelarvest. Ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõte tähendab, et kõikühenduse ja liidu kulud ja tulud kantakse eelarvesse, kui needlaekuvad eelarvesse või tehakse eelarvest.
(6) Kõikehõlmavuse põhimõttega seoses tuleks kaotada ositimaksetetagasimaksmise ja vahendite taaskasutamise võimalus; mõneljuhul tuleks need võimalused asendada sihtotstarbeliste tuludegaja võimalusega võtta vabastatud assigneeringud uuesti kasutusele.▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —5
(1) EÜT C 96 E, 27.3.2001, lk 1 ja
EÜT C 103 E, 30.4.2002, lk 292.
(2) EÜT C 153 E, 27.6.2002, lk 236.
(3) EÜT C 162, 5.6.2001, lk 1 ja
EÜT C 92, 17.4.2002, lk 1.
(4) EÜT C 260, 17.9.2001, lk 42.
(5) EÜT L 356, 31.12.1977, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ,
ESTÜ, Euratom) nr 762/2001 (EÜT L 111, 20.4.2001, lk 1).
Need muudatused ei mõjuta struktuurifondide suhtes kohaldata-
vaid erieeskirju.
(7) Sihtotstarbelisuse põhimõttega seoses on institutsioonidel vaja
teataval määral halduspaindlikkust assigneeringute ümberpaiguta-
miseks. Käesolev määrus peaks võimaldama esitada otstarbe järgiliigitatud rahastamis- ja haldusvahendid ühe tervikuna. Assignee-ringute ümberpaigutamise korda tuleks samuti ühtlustada kõikideinstitutsioonide vahel nii, et personali- ja tegevusassigneeringuteümberpaigutamise otsustab iga institutsioon ise. Tegevuskulusidkäsitleva assigneeringute ümberpaigutamise osas võib komisjonteha ümberpaigutusi eelarve ühe ja sama jaotise peatükkidevahel kuni 10 % ulatuses eelarveaasta assigneeringutest, miskajastuvad eelarvereal, kust ümberpaigutus tehakse. Eelarvepäde-vatel institutsioonidel tuleks lubada moodustada reserve üksneskahel juhul: kui puudub põhiõigusakt või kui ei ole kindel, kasassigneeringud on piisavad.
(8) Aastasuse põhimõttega seoses tuleks ka edaspidi eristada liigen-datud ja liigendamata assigneeringuid. Iga institutsioon peaks iseotsustama kulukohustuste ja maksete assigneeringute ülekand-mise. Täiendavad tähtajad peaksid piirduma üksnes hädavajalikejuhtudega, nimelt Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatis-fondi maksetega.
(9) Tasakaalu põhimõte on põhiline eelarvereegel. Siinkohal tuleksrõhutada, et laenuvõtmine ei ole kooskõlas ühenduse omavahen-dite süsteemiga. Tasakaalu põhimõte ei takista siiski liidu üldee-larve raames tagatud laenutehingute sooritamist.
(10) Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 277 esimese lõigu jaEuratomi asutamislepingu artikli 181 esimese lõigu kohaselttuleks kindlaks määrata arvestusühik, mida kasutatakse eelarvekoostamisel, samuti eelarve täitmisel ja raamatupidamisarves-tuses.
(11) Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõte tuleks määratleda sääst-likkuse, tõhususe ja mõjususe põhimõtetest lähtuvalt ja nendepõhimõtete täitmine tuleks kindlaks teha tulemusnäitajate abil,mis on kehtestatud iga meetme kohta ja mida saab mõõta tule-muste hindamist võimaldaval viisil. Institutsioonid peaksid teos-
tama eel- ja järelhindamist kooskõlas komisjoni ettenähtud
suunistega.
(12) Läbipaistvuse põhimõttega seoses tuleks parandada eelarve täit-mist ja raamatupidamisarvestust käsitlevat teatamist. Samutituleks kehtestada range tähtaeg eelarve avaldamiseks, ilma etsee takistaks komisjonil seda esialgselt levitada pärast seda, kuiEuroopa Parlamendi president on kuulutanud eelarve lõplikultvastuvõetuks, ja enne seda, kui see avaldatakse Euroopa Ühen-
duste Teatajas . Lisaks sellele tuleks säilitada negatiivreservi
võimalus.
(13) Eelarve koostamise ja esitusviisi osas tuleks praegused sättedühtlustada ja neid lihtsustada, kõrvaldades sisulise tähendusetaeristuse lisaeelarve ja paranduseelarve vahel.
(14) Komisjoni osa eelarvest peaks kajastama assigneeringuid javahendeid otstarbe järgi (s.o tegevuspõhine eelarvestamine), etsuurendada läbipaistvust eelarve haldamisel lähtuvalt usaldus-väärse finantsjuhtimise eesmärkidest ning eeskätt tõhususest jamõjususest.
(15) Institutsioonid peaksid saama olla koosseisuliste töökohtadehaldamisel mõnevõrra paindlikud seoses eelarve raames lubatuga,eriti kui tänapäeval pannakse haldamisel rõhku tulemustele, mittevahenditele. Seda paindlikkust piiravad ka edaspidi ühelt pooltteatava eelarveaasta eelarve assigneeringud ja teiselt poolt koos-seisuliste kohtade üldarv; samuti ei kehti paindlikkus palgaast-mete A1, A2 ja A3 kohta.▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —6
(16) Eelarve täitmisega seoses tuleks selgitada mitmesuguseid võima-
likke viise, kuidas eelarvet täita: komisjon teeb seda kas tsentra-liseeritult või koostöös liikmesriikidega või detsentraliseeritultkoos välisabi saavate kolmandate riikidega või ühiselt rahvusva-heliste organisatsioonidega. Tsentraliseeritud haldamisega peaksidsaama tegelda otse komisjoni talitused või ülesanded võib dele-geerida kaudselt ühenduse õigusele või siseriiklikule õiguselealluvatele avalik-õiguslikele isikutele. Täitmisviisid peaksid
tagama ühenduse vahendite kaitsmise korra järgimise, olenemata
sellest, milline üksus vastutab täitmise eest osaliselt või täielikult,ja kindlustama selle, et lõppvastutus eelarve täitmise eest lasubasutamislepingu artikli 274 kohaselt komisjonil.
(17) Kuna komisjon vastutab eelarve täitmise eest, ei või ta delegee-rida ühtki avaliku võimu teostamisega seotud ülesannet, millegakaasneb kaalutlusõiguse kasutamine. Käesolev määrus peaks seda
põhimõtet kordama ja täpsustama delegeeritavate ülesannete
ulatuse. Samuti tuleks sätestada, et muud eraõiguslikud organidpeale nende, kes osutavad avalikke teenuseid kindlaksmääratudtingimustel, ei tohiks tegelda eelarve täitmisega, vaid üksnesosutama tehnilisi eriteenuseid või haldusteenuseid või täitma ette-valmistus- või abiülesandeid.
(18) Läbipaistvuse ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete täitmi-seks peaks avalik-õiguslikel asutustel või avalikke teenuseid
osutavatel asutustel, kellele on komisjoni nimel delegeeritud täit-
misülesanded, olema läbipaistvad hankemenetlused, tõhus sise-kontroll, raamatupidamisarvestuse süsteem, mis on nende omategevusest eraldi, ja nad peavad korraldama välisauditeid.
(19) Asutamislepingu artikli 279 punkti c kohaselt määratletaksekäesolevas määruses eelarvevahendite käsutajate, peaarvepidajaja siseaudiitori volitused ja ülesanded.
Eelarvevahendite käsutajad tehakse täielikult vastutavaks kõikide
tulu- ja kulutehingute eest, mis sooritatakse nende järelevalve all,ja nad peavad oma tegevusest aru andma, sealhulgas vajadusekorral distsiplinaarmenetluse raames. Seetõttu tuleks nende vastu-tust suurendada, kõrvaldades tsentraliseeritud eelkontrollimised jaeeskätt kaotades tava, et finantskontrolör kiidab tulu- ja kulute-hingud eelnevalt heaks ja peaarvepidaja teeb kindlaks, kas makseon õige.
Peaarvepidaja vastutab ka edaspidi maksete nõuetekohase soori-
tamise, tulude kogumise ja saadaolevate summade sissenõudmiseeest. Ta haldab sularaha, hoolitseb raamatupidamisarvestuse eestja vastutab institutsiooni raamatupidamisaruannete koostamiseeest.
Siseaudiitor täidab oma kohustusi kooskõlas rahvusvaheliste audi-
tistandarditega. Tema ülesanne on kindlaks teha, kas eelarveva-hendite käsutajate sisseseatud haldus- ja järelevalvesüsteemidtoimivad nõuetekohaselt.
Siseaudiitor ei osale finantstehingutes ja tema ülesanne ei ole
kontrollida neid tehinguid enne eelarvevahendite käsutajate otsu-seid; edaspidi lasub vastutus eelkontrollimise eest täielikult eelar-vevahendite käsutajatel.
(20) Eelarvevahendite käsutajate, peaarvepidajate ja avansikontode
haldajate vastutus ei erine muude ametnike ja töötajate omast
ning nende suhtes võidakse Euroopa ühenduste ametnike perso-nalieeskirjade ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimustealusel rakendada kehtivaid distsiplinaarmeetmeid ja rahalisi sankt-sioone. Arvestades peaarvepidajate ja avansikontode haldajateülesannete erilisust, tuleks alles jätta teatavad erisätted, millesmääratakse kindlaks nende väära asjaajamise juhud; neil ei oleenam erihüvitisi ega erikindlustust. Lisaks tuleks selgitada eelar-vevahendite käsutaja vastutust. Selleks et ametisse nimetav asutus▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —7
saaks kasutada vajalikke asjatundjaid juhtumite puhul, mis ei
hõlma pettust, moodustab iga institutsioon finantsrikkumiste uuri-mise toimkonna, kes teeb kindlaks, kas on toimunud rikkumine,mille alusel võib ametniku või muu teenistuja suhtes rakendadadistsiplinaarmeedet või rahalist vastutust, ja kes teatab süstee-mides tuvastatud ebakohtadest eelarvevahendite käsutajale ja sise-audiitorile. Pettusejuhtumite osas tuleks käesolevas määruses tugi-neda kehtivatele sätetele, mis käsitlevad Euroopa ühenduste
finantshuvide kaitset ja võitlust Euroopa ühenduste ametnikke
või Euroopa Liidu liikmesriikide ametnikke hõlmava korrupt-siooni vastu.
(21) Tuleks määratleda eelarveliste ja juriidiliste kulukohustustevõtmise mõisted ja nende kohaldamise tingimused. Selleks etpiirata mittekasutatavate kohustuste mahtu, tuleks piirata tähtaega,mille jooksul võib üldiste eelarveliste kulukohustuste raamesvõtta individuaalseid juriidilisi kohustusi. Lisaks sellele tulebette näha nende individuaalkohustuste tühistamine, mille aluselei ole kolme aasta jooksul tehtud ühtegi makset.
(22) Käesolevas määruses tuleks määratleda nende maksete liigid,mida eelarvevahendite käsutajad võivad teha. Selliste maksetetegemisel tuleks peamiselt arvesse võtta meetme mõjusust jaselle tulemusi.
Tuleks loobuda üsna ebamääraste ettemakse ja ositimakse mõiste
kasutamisest; maksed tuleks teha eel-, vahe- ja lõppmaksetena,kui kogu summat ei maksta ühe korraga.
(23) Käesolevas määruses tuleks sätestada, et kulude tõendamine,kinnitamine ja maksmine peavad toimuma tähtaja jooksul, miskehtestatakse rakenduseeskirjadega, ja et selle tähtaja mittejärgi-misel on maksesaajatel õigus saada eelarvest makstavat viivist.
(24) Seoses lepingutega, mis ühenduste institutsioonid sõlmivad omahuvides, tuleks ette näha, et kohaldatakse eeskirju, mis sisalduvadEuroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivides, millega kooskõlas-tatakse riiklike ehitus-, tarne- ja teenuslepingute sõlmimise korda;kolmandate isikute huvides sõlmitud lepingud peaksid samutiolema kooskõlas nende direktiivide põhimõtetega.
(25) Rikkumiste vältimiseks, pettuste ja korruptsiooni vastu võitlemi-
seks ning usaldusväärse ja tõhusa haldamise edendamiseks tuleks
lepingu sõlmimisest kõrvale jätta taotlejad ja pakkujad, kes onsüüdi nimetatud tegudes või kellel on vastuolulised huvid.
(26) Läbipaistvuse huvides tuleks taotlejatele ja pakkujatele asjako-hasel viisil teatada sellest, kellega leping sõlmiti.
(27) Eelarvevahendite käsutajate vastutuse suurendamise raames tulekskaotada praeguse hangete ja lepingute nõuandekomitee sooritataveelkontrollimine.
(28) Tuleks sisse seada raamistik ühenduse toetuste andmiseks janende kasutamise järele valvamiseks, sealhulgas erisätted läbi-paistvuse, võrdse kohtlemise, kaasfinantseerimise, tagasiulatuvatetoetuste mitteandmise ja järelevalve põhimõtete rakendamiseks.
(29) Kumuleerumise vältimiseks ei tohiks olla võimalik anda kakskorda toetust sama meetme rahastamiseks või sama aasta tege-vuskuludeks.
(30) Samamoodi riigihankelepingute sõlmimist käsitlevate eeskirja-dega tuleks institutsioonidele pettuste ja korruptsiooni vastu võit-lemiseks asjakohaste vahendite andmiseks sätestada alused teata-vate isikute kõrvalejätmiseks toetuste andmisest.
(31) Institutsiooni ja abisaaja õiguste ja kohustuste selguse ja järgimisetagamiseks tuleks toetuse andmisel sõlmida kirjalik leping.▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —8
(32) Raamatupidamisarvestuse ja raamatupidamisaruandluse osas
tuleks sätestada, et raamatupidamine koosneb üldisest raamatupi-damisarvestusest ja eelarve raamatupidamisarvestusest, ja lisada,et üldine raamatupidamisarvestus on tekkepõhine, samas kuieelarve raamatupidamisarvestuse eesmärk on pidada arvestusteelarve täitumise üle ja koostada eelarve täitmise aruanded.
(33) Põhimõtted, mis on üldise raamatupidamisarvestuse ja raamatupi-damisaruannete esitamise aluseks, tuleks määratleda lähtuvaltrahvusvaheliselt tunnustatud raamatupidamispõhimõtetest jateatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid käsitle-vatest Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiividest, kuivõrdneed on avalike teenuste puhul asjakohased.
(34) Sätteid, mis käsitlevad teabe esitamist eelarve täitmise kohta,tuleks kohandada nii, et see teave hõlmaks ülekantud, uuestikasutatavaks tehtud ja taaskasutatud assigneeringute kasutamistja mitmesuguseid ühenduse õigusele alluvaid asutusi, et paran-dada igakuiste arvnäitajate ja kolm korda aastas eelarvepädevateleinstitutsioonidele saadetava eelarve täitmist käsitleva aruandeesitamist.
(35) Institutsioonide kasutatavad raamatupidamisarvestusmeetodidtuleks ühtlustada, kusjuures sel alal peaks komisjoni peaarvepi-dajal olema õigus teha algatusi.
(36) Tuleks sätestada, et arvutipõhiste finantsjuhtimissüsteemide kasu-tamine ei tohi mingil viisil piirata kontrollikoja õigust tutvudatõendavate dokumentidega.
(37) Olgugi et komisjon vastutab täielikult eelarve täitmise eest,tähendab välisauditi ja eelarve täitmise kinnitamise puhul nende
vahendite suur maht, mille haldamises liikmesriigid osalevad, et
nad osalevad ka kontrollikoja auditites ja eelarvepädevate insti-tutsioonide kinnitamismenetluses.
(38) Raamatupidamisaruandluseks ja eelarve täitmise kinnitamiseksparimate tingimuste loomiseks tuleks muuta kinnitamismenetluseajakava.
(39) Euroopa Parlamendi taotluse korral peaks komisjon talle esitamaEÜ asutamislepingu artikli 276 kohaselt kogu teabe, mida on vajaasjakohast eelarveaastat käsitleva eelarve täitmise kinnitamisemenetluse tõrgeteta rakendamiseks.
(40) Teatavate ühenduse tegevuspõhimõtete kohta tuleks kehtestadaerisätted; sellised sätted peaksid olema kooskõlas käesolevamääruse aluspõhimõtetega.
(41) Tundub olevat vajalik näha ette võimalus võtta Euroopa Põllu-majanduse Arendus- ja Tagatisfondi assigneeringute ja haldusas-signeeringute suhtes eelnevaid kulukohustusi alates asjakohaseleeelarveaastale eelnevast 15. novembrist.
(42) Struktuurifondide osas tuleks säilitada ettemaksete tagasimaks-
mise ja assigneeringute uuesti kasutatavaks tegemise võimalus,
mis on sätestatud komisjoni deklaratsioonis, mis on lisatudnõukogu 21. juuni 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1260/1999,millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta, (
1) viimati
muudetud määrusega (EÜ) nr 1447/2001. (2)
(43) Teadusuuringute vallas tuleks eelarve esitusviisi ühtlustada säte-tega, mis käsitlevad tegevuspõhist eelarvestamist, samas säilitades
Teadusuuringute Ühiskeskuse (TÜK) praeguse halduspaindlik-
kuse.
(44) Välistegevuse osas tuleks lubada välisabi haldamist detsentrali-seerida, tingimusel et komisjon teab, et finantsjuhtimise usaldus-▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —9
(1) EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1.
(2) EÜT L 198, 21.7.2001, lk 1.
väärsus on tagatud, ja et abi saav riik vastutab talle makstud
vahendite eest komisjoni ees.
(45) Rahastamiskokkulepped või lepingud, mis on sõlmitud abi saavariigi või riikliku, ühenduse või rahvusvahelise avalik-õiguslikuasutuse või eraõiguslike füüsiliste või juriidiliste isikutega,peavad sisaldama üldisi hankepõhimõtteid, mis on sätestatudkäesoleva määruse esimese osa V jaotises ja teise osa IV jaotisesseoses välistegevusega.
(46) Tuleks ette näha eraldi jagu, mis sisaldab üldsätteid Euroopatalituste haldamise kohta.
(47) Samuti tuleks ette näha eraldi jagu, mis sisaldab haldusassignee-ringute suhtes kohaldatavaid erieeskirju. Lisaks sellele tuleksvõimaldada mõlemal eelarvepädeval institutsioonil esitadaaegsasti arvamus kinnisvaraprojektide kohta, millel on tõenäoli-selt oluline finantsmõju eelarvele.
(48) Institutsioonide raamatupidamisaruannete konsolideerimiseajakava muutmine tuleks edasi lükata eelarveaastani 2005, etoleks piisavalt aega seada sisse vajalikud sisemenetlused.
(49) Tuleks kehtestada selliste ühenduste asutatud asutuste suhtes, kes
on juriidilised isikud ja kes saavad toetust Euroopa ühenduste
üldeelarvest, kohaldatavad finantseeskirjad, mis on kohandatudnende halduslikele erivajadustele. Samas on vaja ühtlustada teata-vaid küsimusi ja eeskätt eelarve täitmise kinnitamist ja raamatu-pidamist käsitlevate eeskirjade sisu, seejuures mingil viisil kahjus-tamata nendele asutustele oma ülesannete täitmiseks vajalikkusõltumatust. Komisjoni siseaudiitoril on nende asutuste suhtessamad volitused kui komisjoni talituste suhtes. Nende asutustesisefinantseeskirju tuleb kohandada nii, et need oleksid kooskõlaskäesoleva finantsmäärusega. Komisjoni tuleks vastavalt volitadakoostama näidisfinantseeskirjad, millest ühenduse asutusedvõivad kõrvale kalduda üksnes komisjoni nõusolekul,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
ESIMENE OSA
ÜLDSÄTTED
I JAOTIS
KOHALDAMISALA
Artikkel 1
►M1 määrusega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve (edas-
pidi“eelarve ”) koostamise ja täitmise ning aruandluse esitamise ja audi-
teerimise eeskirjad. ◄
Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse majandus- ja sotsiaalkomi-
teed, regioonide komiteed, ombudsmani ja Euroopa andmekaitseinspek-torit ühenduse institutsioonidena.
Artikkel 2
Kõik mõnes muus õigusaktis sisalduvad sätted, mis käsitlevad eelarve
täitmist tulude ja kuludena, peavad olema kooskõlas II jaotises sätes-tatud eelarvepõhimõtetega.▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —10
II JAOTIS
EELARVEPÕHIMÕTTED
▼M1
Artikkel 3
Eelarve koostatakse ja seda täidetakse ühtsuse, eelarve õigsuse, aasta-
suse, tasakaalu, arvestusühiku, kõikehõlmavuse, sihtotstarbelisuse, tule-muslikku ja tõhusat sisekontrolli nõudva usaldusväärse finantsjuhtimiseja läbipaistvuse põhimõtete kohaselt, nagu need on sätestatud käesolevasmääruses.
▼
B
1. PEATÜKK
Ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtted
Artikkel 4
1. Eelarve on dokument, milles prognoositakse ja kinnitatakse igaks
eelarveaastaks kõik Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühen-
duse vajalikuks peetavad tulud ja kulud.
2. Ühenduste tuludesse ja kuludesse kuuluvad:
a) Euroopa Ühenduse tulud ja kulud, sealhulgas halduskulud, mis tule-
nevad institutsioonidele Euroopa Liidu lepingu sätetest, mis käsit-levad ühist välis- ja julgeolekupoliitikat ning kriminaalasjadestehtavat politseikoostööd ja õigusalast koostööd, ja nende säteterakendamisest tulenevad tegevuskulud, kui need kulutused tehakseeelarvest;
b) Euroopa Aatomienergiaühenduse kulud ja tulud.
3. Eelarvesse kirjendatakse ühenduste laenutehingutega seotud taga-
tised, samuti maksed välistegevuse tagatisfondi.
Artikkel 5
1. Kui artiklist 74 ei tulene teisiti, ei tohi tulusid sisse nõuda ega
kulusid maksta, kui neid ei ole kirjendatud mõnele eelarvereale.
2. Ei tohi võtta ega heaks kiita kulukohustusi, mis ületavad kinni-
tatud assigneeringuid.
3. Eelarvesse võib kirjendada üksnes need assigneeringud, mis
vastavad vajalikuks peetavatele kuludele.
▼
M1
4. Kui artiklitest 5a, 18 ja 74 ei tulene teisiti, kirjendatakse Euroopa
ühendustele kuuluvatelt vahenditelt saadud intressid eelarvesse muutuluna.
Artikkel 5a
1. Eelmaksetest saadud intressid kirjendatakse asjakohasesse
programmi või meetmesse ning arvatakse maksmisel makse saajale
võlgnetavate summade saldost maha.
Määruses, millega sätestatakse eeskirjad käesoleva määruse rakendami-
seks (edaspidi “rakenduseeskirjad ”), täpsustatakse juhud, mille korral
vastutav eelarvevahendite käsutaja nõuab erandina sellised intressidiga-aastaselt sisse. Sellised intressid kirjendatakse eelarvesse muutuluna.
2. Intresse ei tasuta Euroopa ühendustele järgmistel juhtudel:▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —11
a) eelmaksete korral, mille summa rakenduseeskirjade kohaselt ei ole
märkimisväärne;
b) artiklis 88 nimetatud hankelepingute alusel tehtavate eelmaksete
korral;
c) liikmesriikidele tehtavate eelmaksete korral;
d) ühinemiseelse abi raames tehtavate eelmaksete korral;
e) institutsioonide liikmetele ja personalile Euroopa ühenduste ametnike
personalieeskirjade ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenis-tustingimuste (edaspidi “personalieeskirjad ”) kohaselt tehtavate palga
ettemaksete korral;
f) eelmaksete korral, mis tehakse eelarve täitmisel ühiselt rahvusvahe-
liste organisatsioonidega, nagu on osutatud artikli 53 lõike 1punktis c.
▼
B
2. PEATÜKK
Aastasuse põhimõte
Artikkel 6
Eelarvesse kirjendatud assigneeringud kiidetakse heaks üheks eelar-
veaastaks, mis kestab 1. jaanuarist 31. detsembrini.
Artikkel 7
1. Eelarve sisaldab liigendatud assigneeringuid, mis koosnevad kulu-
kohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest, ning liigenda-mata assigneeringuid.
2. Kulukohustuste assigneeringud hõlmavad jooksval eelarveaastal
võetud juriidiliste kohustuste koguväärtust, kui artikli 77 lõikest 2 jaartikli 166 lõikest 2 ei tulene teisiti.
3. Maksete assigneeringud hõlmavad makseid, mis tehakse jooksval
eelarveaastal ja/või eelmistel eelarveaastatel võetud juriidiliste kohus-tuste täitmiseks.
4. Lõiked 1 ja 2 ei piira teise osa I, IV ja VI jaotise erisätete kohal-
damist. Need ei takista assigneeringute üldist sidumist ega eelarvelistekulukohustuste võtmist aastaste osamaksetena.
Artikkel 8
1. Eelarveaasta tulud kirjendatakse kõnealuse eelarveaasta kontodele
selle jooksul laekunud summade alusel. Järgneva eelarveaasta jaanua-rikuu omavahendid võib maksta ette nõukogu määruse kohaselt, millegarakendatakse ühenduse omavahendite süsteemi käsitlevat otsust.
2. Lisandväärtusmaksust laekuvaid omavahendeid, täiendavaid RKT-
põhiseid vahendeid ja võimalikke osamakseid käsitlevaid kirjeid võibkohandada lõikes 1 osutatud määruse kohaselt.
3. Teatavaks eelarveaastaks kinnitatud assigneeringuid võib kasutada
üksnes selliste kulukohustuste katmiseks, mis makstakse sellel eelar-veaastal, ja eelmiste eelarveaastate kulukohustustest tulenevate summadekatmiseks.
4. Kulukohustused kirjendatakse 31. detsembrini võetud juriidiliste
kohustuste põhjal, kui artikli 77 lõikes 2 osutatud üldistest kulukohus-tustest ja artikli 166 lõikes 2 osutatud rahastamiskokkulepetest, mis▼
M12002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —12
kirjendatakse 31. detsembrini võetud eelarveliste kulukohustuste põhjal,
ei tulene teisiti.
5. Maksed kirjendatakse eelarveaasta kontodele maksete alusel, mis
peaarvepidaja on sooritanud hiljemalt selle eelarveaasta 31. detsembril.
6. Erandina lõigetest 3 –5 kirjendatakse Euroopa Põllumajanduse
Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu kulud eelarveaasta
kontodele teise osa I jaotises sätestatu kohaselt.
Artikkel 9
1. Assigneeringud, mida ei ole kasutatud selle eelarveaasta lõpuks,
mille eelarves need on kavandatud, annulleeritakse.
Need võib siiski üle kanda kooskõlas lõigetega 2 ja 3 üksnes järgmi-
sesse eelarveaastasse asjaomase institutsiooni otsusega, mis on tehtudhiljemalt 15. veebruaril, või kanda automaatselt üle lõike 4 kohaselt.
►
C12. Liigendatud kulukohustuste assigneeringutest ja ◄liigen-
damata assigneeringutest, mis on jäänud eelarveaasta lõpuks veel sidu-mata, võib üle kanda:
a) summad, mis vastavad kulukohustuste assigneeringutele, mille puhul
enamik kohustuse võtmise menetluse ettevalmistusjärkudest on31. detsembriks lõpule viidud. Seejärel võib need summad sidudajärgneva aasta 31. märtsini;
b) summad, mida on tarvis juhul, kui seadusandja on eelarveaasta
viimasel veerandil vastu võtnud põhiõigusakti, kuid komisjon eiole jõudnud 31. detsembriks siduda eelarves selleks ette nähtudassigneeringuid.
3.►
M1 Maksete assigneeringutest ◄võib üle kanda summad,
mida on vaja olemasolevate kulukohustuste või nende katmiseks, mis
on seotud ülekantud kulukohustuste assigneeringutega, kui järgneva
eelarveaasta asjakohastel ridadel ettenähtud assigneeringud ei kata vaja-dust. Asjaomane institutsioon kasutab kõigepealt jooksvaks eelarveaas-taks kinnitatud assigneeringuid ega kasuta ülekantud assigneeringuidenne, kui esimesena nimetatud on ammendunud.
4. Liigendamata assigneeringud, mis eelarveaasta lõpus vastavad
nõuetekohaselt võetud kohustustele, kantakse automaatselt üle üksnesjärgnevasse eelarveaastasse.
5. Asjaomane institutsioon teatab Euroopa Parlamendile ja nõukogule
(edaspidi “eelarvepädevad institutsioonid ”) hiljemalt 15. märtsil oma
otsusest assigneeringuid üle kanda ja täpsustab iga eelarverea kohta,kuidas lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimusi on iga ülekandmise puhulkohaldatud.
6. Reservi arvatud assigneeringuid ja personalikuludeks mõeldud
assigneeringuid ei või üle kanda.
Artikkel 10
Kasutamata tulud ja artiklis 18 nimetatud sihtotstarbelisest tulust tule-
nevad assigneeringud, mis on kasutatavad 31. detsembril, kantakse auto-maatselt üle. Kõigepealt tuleb kasutada neid assigneeringuid, misvastavad ülekantud sihtotstarbelisele tulule.
Artikkel 11
Kui assigneeringud vabastatakse nendega rahastatavate meetmete täie-
liku või osalise rakendamata jätmise tõttu pärast seda eelarveaastat, milassigneeringud eelarvesse kavandati, annulleeritakse asjakohased assig-▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —13
neeringud, ilma et see piiraks ►M1 artiklite 157 ja 160a ◄kohalda-
mist.
Artikkel 12
Eelarvesse kavandatud assigneeringud võib kulukohustustega siduda
alates 1. jaanuarist pärast seda, kui eelarve on lõplikult vastu võetud,välja arvatud teise osa I ja VI jaotises ettenähtud juhtudel.
Artikkel 13
1. Kui eelarvet ei ole eelarveaasta alguseks lõplikult vastu võetud,
kohaldatakse EÜ asutamislepingu artikli 273 esimest lõiku ja Euratomiasutamislepingu artikli 178 esimest lõiku nende kuludega seotud kulu-kohustuse võtmise ja väljamaksmise suhtes, mida on olnud võimalikkirjendada teatavale eelarvereale viimase nõuetekohaselt vastuvõetudeelarve täitmise raames.
2. Kulukohustusi võib võtta iga peatüki kohta kõige rohkem ühe
neljandiku piires eelnenud eelarveaastaks asjakohases peatükis määratud
assigneeringute kogusummast pluss üks kaheteistkümnendik igamöödunud kuu eest.
Makseid võib teha iga kuu iga peatüki kohta kõige rohkem ühe kahe-
teistkümnendiku ulatuses eelnenud eelarveaastaks asjakohases peatükismääratud assigneeringutest.
Koostatavas eelarveprojektis ettenähtud assigneeringuid ei tohi ületada.
3. Kui ühenduste tegevuse järjepidevus ja haldusvajadused seda
nõuavad:
a) võib nõukogu komisjoni taotluse korral ja pärast Euroopa Parlamen-
diga nõupidamist kvalifitseeritud häälteenamusega anda loa kasutadanii kulukohustuste kui ka maksete puhul samal ajal kahte või enamatajutist kaheteistkümnendikku lisaks nendele, mis muutuvad auto-
maatselt kasutatavaks lõigete 1 ja 2 alusel;
b) kohaldatakse kulude suhtes, mis ei tulene vahetult asutamislepingu-
test või nende alusel vastuvõetud õigusaktidest, EÜ asutamislepinguartikli 273 kolmandat lõiku ja Euratomi asutamislepingu artikli 178kolmandat lõiku.
Täiendavad kaheteistkümnendikud kinnitatakse tervikuna ja need ei ole
jagatavad.
4. Kui teatava peatüki puhul ei piisa kahest või enamast lõikes 3
sätestatud asjaoludel ja korras kinnitatud kaheteistkümnendikust asjako-hase peatükiga hõlmatud valdkonnas ühenduste tegevuse järjepidevusekatkemise vältimiseks vajalike kulude katmiseks, võib erandkorras andaloa ületada eelnenud eelarveaastal vastavasse eelarvepeatükki kavan-datud assigneeringute summat. Eelarvepädevad institutsioonid toimivadlõikes 3 sätestatud korras. Siiski ei või mingil juhul ületada eelnenudeelarveaastal kasutada olnud assigneeringute kogusummat.
3. PEATÜKK
Tasakaalu põhimõte
Artikkel 14
1. Eelarve tulud ja maksete assigneeringud peavad olema tasakaalus.
2. Ilma et see piiraks artikli 46 lõike 1 punkti 4 kohaldamist, ei või
Euroopa Ühendus, Euroopa Aatomienergiaühenduse ega artikli 185kohased ühenduste asutatud asutused võtta laenu.▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —14
Artikkel 15
1. Iga eelarveaasta saldo kirjendatakse järgneva eelarveaasta eelar-
vesse tuluna või maksete assigneeringutena olenevalt sellest, kas teguon eelarve ülejäägi või puudujäägiga.
2. Arvestuslikud tulud ja maksete assigneeringud kantakse eelarvesse
eelarvemenetluse käigus ja artikli 34 kohaselt esitatavate muutmiskirjadeabil. Viimased koostatakse kooskõlas nõukogu määrusega, millegarakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlevat otsust.
3. Pärast eelarveaasta raamatupidamisaruande esitamist kantakse järg-
mise eelarveaasta eelarvesse kõik eelarvestustega võrreldes tekkinudlahknevused paranduseelarve abil, mis käsitleb üksnes neid lahknevusi.Sel juhul peab komisjon esitama paranduseelarve esialgse projekti 15päeva jooksul esialgse raamatupidamisaruande esitamisest.
4. PEATÜKK
Arvestusühiku põhimõte
Artikkel 16
Eelarve koostatakse ja seda täidetakse ning raamatupidamisaruandlus
toimub eurodes.
▼
M1
Artiklis 61 osutatud rahavoogude haldamiseks lubatakse peaarvepidajalja avansikontode puhul nende haldajatel ja komisjoni välistalitusehaldusjuhtimise puhul vastutaval eelarvevahendite käsutajal teha tehin-guid omavääringutes, nagu on sätestatud rakenduseeskirjades.
▼
B
5. PEATÜKK
Kõikehõlmavuse põhimõte
Artikkel 17
Kogutulu katab maksete assigneeringute kogusumma, kui artiklist 18 ei
tulene teisiti. Kõik tulud ja kulud kirjendatakse täies mahus neid vastas-tikku korrigeerimata, kui artiklist 20 ei tulene teisiti.
Artikkel 18
1.►
M1 lma et see piiraks artikli 160 lõike 1 punkti a ja artikli 161
lõike 2 kohaldamist, kasutatakse järgmisi tulusid teatavate kululiikide
rahastamiseks: ◄
a) liikmesriikide osamaksud, mis on seotud teatavate uurimisprogram-
midega, nõukogu määruse kohaselt, millega rakendatakse ühenduste
omavahendite süsteemi käsitlevat otsust;
▼M1
aa) osamaksed, mida liikmesriigid ja teised doonorriigid, sealhulgas
mõlemal juhul nende avalik-õiguslikud ja riigi osalusega asutused,või rahvusvahelised organisatsioonid teevad asjakohase põhiõigu-sakti kohaselt teatavatesse välisabiprojektidesse või programmi-desse, mida rahastab ühendus ja haldab komisjon nende nimel;
▼
B
b) intressid hoiustelt ja viivised trahvidelt, mis on ette nähtud määru-
sega, mis käsitleb ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakenda-mise kiirendamist ja selgitamist;▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —15
c) sihtotstarbelised tulud, nagu näiteks tulu fondidelt, toetused, kinked
ja annakud, kaasa arvatud iga institutsiooni sihtotstarbelised tulud;
d) kolmandate riikide ja mitmesuguste organisatsioonide rahalised
panused ühenduse meetmetesse;
e) tulu kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel tarnitud
kaupade, osutatud teenuste või tehtud tööde eest;
▼M1
ea) tulu väljavahetatavate või mahakantavate sõidukite, seadmete, sisse-
seade, materjalide ning teadusliku ja tehnilise aparatuuri müügist,kui bilansiline väärtus on täielikult amortiseerunud;
▼
B
f) tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest;
g) tulu teistele institutsioonidele või asutustele tarnitud kaupade,
osutatud teenuste ja tehtud tööde eest, sealhulgas nende institutsioo-nide või asutuste nimel makstud päevaraha tagasimaksed nendelt;
h) laekunud kindlustusmaksed;
i) rendilepingute alusel saadud tulu;j) väljaannete ja filmide, sealhulgas elektroonilisel andmekandjal
olevate väljaannete ja filmide müügist saadud tulu.
2. Kohaldatava põhiõigusaktiga võidakse samuti ette näha, et selle
põhjal saadavat tulu kasutatakse teatavateks kuludeks.
3. Eelarve sisaldab ridu, millele on liikide järgi kirjendatud lõigetes 1
ja 2 osutatud sihtotstarbelised tulud ja võimaluse korral märgitud kasummad.
Artikkel 19
1. Komisjon võib vastu võtta kõik ühendustele tehtud annetused,
eelkõige fondid, toetused, kinked ja annakud.
2.►
M1 Annetusi, mille väärtus on 50 000 EUR või üle selle,
millega kaasnevad rahalised kulutused, sealhulgas järelkulud, ja misületavad 10 % tehtud annetuse väärtusest, võib komisjon vastu võttaainult Euroopa Parlamendi ja nõukogu loal, kusjuures mõlemad teevadotsuse kahe kuu jooksul komisjoni taotluse saamise kuupäevast. ◄Kui
selle aja jooksul ei ole vastuväidet esitatud, teeb komisjon vastuvõtmisekohta lõpliku otsuse.
Artikkel 20
1. Rakenduseeskirjades võidakse täpsustada juhtumid, mil teatavad
tulud võib maha arvata arvetest või maksetaotlustest, mis seejärel kinni-tatakse maksmiseks netosumma alusel.
2. Ühendustele tarnitud toodete või osutatud teenuste hinnad, mis
sisaldavad makse, mille tagastavad liikmesriigid Euroopa ühendusteprivileegide ja immuniteetide protokolli kohaselt või kolmandad riigid
asjakohaste kokkulepete põhjal, kirjendatakse eelarvesse maksudeta
summadena.
3. Eelarve täitmisel ilmnevaid vahetuskursierinevusi võib korrigee-
rida. Lõplik kasum või kahjum kajastatakse aastabilansis.▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —16
6. PEATÜKK
Sihtotstarbelisuse põhimõte
Artikkel 21
Assigneeringud kirjendatakse sihtotstarbelistena jagude ja peatükkide
kaupa; peatükid jaotatakse omakorda artikliteks ja punktideks.
▼M1
Artikkel 22
1. Iga institutsioon, välja arvatud komisjon, võib oma eelarvejao
piires assigneeringuid ümber paigutada:
a) ühest jaotisest teise maksimaalselt 10 % ulatuses selle aasta assig-
neerinutest, mis on näidatud eelarvereal, millelt ümberpaigutustehakse;
b) ühest peatükist teise ja ühest artiklist teise ilma piiranguteta.2. Kolm nädalat enne lõikes 1 osutatud ümberpaigutuste tegemist
teatavad institutsioonid eelarvepädevatele institutsioonidele oma kavat-sustest. Kui ükskõik kumb eelarvepädev institutsioon esitab kõnealuseaja jooksul nõuetekohaselt põhjendatud argumente, kohaldatakse artik-
lis 24 sätestatud korda.
3. Iga institutsioon, välja arvatud komisjon, võib eelarvepädevatele
institutsioonidele teha ettepaneku ümberpaigutusteks oma eelarvejaopiires ühest jaotisest teise, kui need ületavad ülemmäära, milleks on10 % eelarveaasta assigneeringutest eelarvereal, millest ümberpaigutustehakse. Nende ümberpaigutuste suhtes kohaldatakse artiklis 24 kehtes-tatud korda.
4. Iga institutsioon, välja arvatud komisjon, võib oma eelarvejao
piires teha ümberpaigutusi artiklite sees ilma eelarvepädevaid institut-sioone sellest eelnevalt teavitamata.
▼
B
Artikkel 23
1. Komisjon võib oma eelarveosa piires:
a) assigneeringuid ümber paigutada artiklite piires ja iga peatüki piires
ühest artiklist teise;
▼M1
b) personali- ja halduskulude puhul paigutada assigneeringud ümber
ühest jaotisest teise kuni 10 % ulatuses selle aasta assigneerinutest,mis on näidatud eelarvereal, millelt ümberpaigutus tehakse, ningkuni 30 % ulatuses selle aasta assigneeringutest, mis on näidatudeelarvereal, millele ümberpaigutus tehakse;
▼
B
c) tegevuskulude puhul paigutada jao piires assigneeringuid ümber
ühest peatükist teise kokku kuni 10 % ulatuses eelarveaasta assig-neeringutest, mis on kirjendatud ridadele, kust ümberpaigutustehakse;
▼
M1
d) paigutada niipea, kui põhiõigusakt on vastavalt asutamislepingu
artiklis 251 sätestatud korras vastu võetud, assigneeringuid artiklis 43viidatud “määratlemata otstarbega assigneeringute ”jaotisest ümber
juhul, kui asjakohase meetme kohta puudus põhiõigusakt eelarvekoostamise ajal.
Kolm nädalat enne esimese lõigu punktides b ja c osutatud ümberpai-
gutuste tegemist teatab komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —17
oma otsusest. Kui ükskõik kumb eelarvepädev institutsioon esitab
kõnealuse kolmenädalase perioodi jooksul nõuetekohaselt põhjendatudargumente, kohaldatakse artiklis 24 sätestatud korda.
Eelarveaasta kahe viimase kuu jooksul võib komisjon siiski paigutada
iseseisvalt ühest jaotisest teise ümber assigneeringuid, mis seonduvadkuludega personalile, koosseisuvälistele ja muudele töötajatele, kokkukuni 5 % ulatuses eelarveaasta assigneeringutest. Komisjon teavitabeelarvepädevaid institutsioone kahe nädala jooksul, mis järgnevadtema kõnealuste ümberpaigutuste otsusele.
Komisjon teavitab eelarvepädevaid institutsioone kahe nädala jooksul,
mis järgnevad tema esimese lõigu punktis d osutatud ümberpaigutuste
otsusele.
▼
B
2. Komisjon võib oma eelarveosa piires pakkuda eelarvepädevatele
institutsioonidele välja muid kui ►M1 lõikes 1 ◄punktis c osutatud
ümberpaigutusi.
Artikkel 24
1. Eelarvepädevad institutsioonid teevad otsuse assigneeringute
ümberpaigutamise kohta lõigetes 2 –4 sätestatu kohaselt, kui teise osa
I jaotises ei ole sätestatud teisiti.
2. Asutamislepingutest või nende alusel vastuvõetud õigusaktidest
vahetult tulenevate kohustuslike kuludega seotud assigneeringute ümber-paigutamist käsitlevate ettepanekute kohta teeb nõukogu pärast konsul-teerimist Euroopa Parlamendiga otsuse kvalifitseeritud häälteenamusegakuue nädala jooksul, välja arvatud kiireloomulised juhud. EuroopaParlament esitab oma arvamuse aja jooksul, mis võimaldab nõukogulseda arvesse võtta ja teha otsuse ettenähtud tähtaja jooksul. Kuinõukogu ei tee otsust nimetatud tähtaja jooksul, loetakse ümberpaiguta-mist käsitlevad ettepanekud heakskiidetuks.
3. Ettepanekute kohta selliste kulude ümberpaigutamiseks, mis ei
tulene vahetult asutamislepingutest või nende alusel vastuvõetud õigu-saktidest, teeb Euroopa Parlament pärast konsulteerimist nõukogugaotsuse kuue nädala jooksul, välja arvatud kiireloomulised juhud.Nõukogu esitab oma arvamuse kvalifitseeritud häälteenamusega ajajooksul, mis võimaldab Euroopa Parlamendil seda arvesse võtta jateha otsuse ettenähtud tähtaja jooksul. Kui otsust ei tehta nimetatudtähtaja jooksul, loetakse ümberpaigutamist käsitlevad ettepanekudheakskiidetuks.
4. Ettepanekud, mis käsitlevad asutamislepingutest või nende alusel
vastuvõetud õigusaktidest vahetult tulenevate kohustuslike kulude jamuude kulude ümberpaigutamist, loetakse heakskiidetuks, kui nõukoguega Euroopa Parlament ei ole otsustanud teisiti kuue nädala jooksulalates ettepanekute kättesaamisest. Kui Euroopa Parlament ja nõukoguvähendavad sellistes ümberpaigutusi käsitlevates ettepanekutes esitatudsummat eri määral, loetakse heakskiidetuks madalam määr, millega üksneist institutsioonidest on nõustunud. Kui üks institutsioonidest einõustu ümberpaigutamisega, ei tehta seda.
Artikkel 25
1. Assigneeringuid võib ümber paigutada ainult sellistele eelarverida-
dele, mis sisaldavad heakskiidetud assigneeringuid või on varustatudmärkega “pro memoria ”(p.m.).
2. Sihtotstarbelisele tulule vastavaid assigneeringuid võib ümber
paigutada üksnes juhul, kui sellist tulu kasutatakse sellele tululemääratud otstarbel.▼
M12002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —18
Artikkel 26
▼M1
1. Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondile (EAGF), struktuurifondi-dele, Ühtekuuluvusfondile, Euroopa Kalandusfondile, Maaelu ArenguEuroopa Põllumajandusfondile (EAFRD) ja teadusuuringutele pühen-datud eelarvejaotiste piires toimub ümberpaigutamine teise osa I –
III jaotise erisätete alusel.
▼
B
2.►M1 Komisjoni ettepaneku põhjal otsustavad eelarvepädevad
institutsioonid ümberpaigutuste üle, mille eesmärk on võimaldadahädaabireservi kasutamist. Iga toimingu kohta tuleb esitada eraldi ette-panek.◄
Kohaldatakse artikli 24 lõigetes 2 ja 3 sätestatud korda. Kui mõlemad
eelarvepädevad institutsioonid ei ole komisjoni ettepanekuga nõus janende reservide kasutamise suhtes ei jõuta ühisele seisukohale, ei teeEuroopa Parlament ja nõukogu komisjoni esitatud ümberpaigutamistkäsitleva ettepaneku kohta otsust.
▼
M1
3. Rahvusvaheliste humanitaarkatastroofide ja -kriisidega kaasnevatesnõuetekohaselt põhjendatud eriolukordades, mis tekivad eelarveaastalpärast 15. detsembrit, võib komisjon ümber paigutada mitmeaastasefinantsraamistiku 4. rubriigi eelarvejaotistes saadaolevad jooksva eelar-veaasta kasutamata eelarveassigneeringud eelarvejaotistesse, mis käsit-levad häda- ja humanitaarabi meetmeid. Komisjon teavitab viivitamatamõlemat eelarvepädevat institutsiooni pärast selliste ümberpaigutustetegemist.
▼
B
7. PEATÜKK
Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõte
Artikkel 27
1. Eelarveassigneeringuid kasutatakse usaldusväärse finantsjuhtimise
põhimõtte kohaselt ehk säästlikult, tõhusalt ja mõjusalt.
2. Säästlikkus tähendab, et vahendid, mida institutsioon oma tege-
vuses kasutab, tehakse kättesaadavaks õigel ajal ja et nende kogus jalaad on sobivad ja nende hind võimalikult väike.
Tõhusus tähendab parimat võimalikku suhet kasutatud vahendite ja
saavutatud tulemuste vahel.
Mõjusus tähendab seatud eesmärkide ja kavandatud tulemuste saavuta-
mist.
3. Kõikidele eelarvega hõlmatud tegevusvaldkondadele seatakse
täpsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt piiritletud
eesmärgid. Nende eesmärkide saavutamist jälgitakse tegevuskohastetulemusnäitajate abil ja kulude eest vastutavad asutused esitavad eelar-vepädevate institutsioonidele vastava teabe. Selline artikli 33 lõike 2punktis d osutatud teave esitatakse kord aastas ja hiljemalt esialgseleeelarveprojektile lisatavates dokumentides.
4. Otsustamise parandamiseks kohustuvad institutsioonid tegema nii
eel- kui ka järelhindamisi komisjoni antud juhiste kohaselt. Selliseidhindamisi tehakse kõikide programmide ja tegevuste puhul, millegakaasnevad märkimisväärsed kulud, ja hindamistulemustest teatataksekulude eest vastutavatele, seadusandlikele ja eelarvepädevatele institut-sioonidele.▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —19
Artikkel 28
▼M1
1. Kõikidele ettepanekutele või algatustele, mille komisjon või liik-mesriik esitab seadusandjale vastavalt EÜ asutamislepingu või EuroopaLiidu lepingu asjakohastele sätetele ja mis võivad mõjutada eelarvet,sealhulgas muuta ametikohtade arvu, peab olema lisatud finantsselgitusja käesoleva määruse artikli 27 lõikes 4 osutatud hinnang.
Kõikide seadusandjale esitatud ettepanekute või algatuste muudatustele,
mis võivad eelarvet märgatavalt mõjutada, sealhulgas muuta ametikoh-
tade arvu, peab olema lisatud muudatusettepanekut esitava institutsiooni
koostatud finantsselgitus.
▼
B
2. Eelarvemenetluse käigus esitab komisjon vajaliku teabe rahavaja-duse muutumise võrdlemiseks finantsselgitustes sisalduvate esialgsetehinnangutega. See teave käsitleb muu hulgas tehtud edusamme jaseda, kui kaugele on seadusandja jõudnud esitatud ettepanekute menet-lemisel. Vajaduse korral muudetakse rahavajadust sõltuvalt põhiõigu-sakti käsitleva arutelu edenemisest.
▼
M1
3. Pettuste ja rikkumiste ohu vältimiseks esitatakse lõikes 1 osutatudfinantsselgituses kogu teave olemasolevate ja kavandatavate pettusevas-tase võitluse ja kaitsemeetmete kohta.
Artikkel 28a
1. Eelarvet täidetakse iga eelarve täitmise viisi puhul asjakohast tule-
muslikku ja tõhusat sisekontrolli rakendades ning vastavalt asjakohastele
valdkondlikele määrustele.
2. Eelarve täitmisel tähendab sisekontroll kõigil juhtimistasanditel
rakendatavat protsessi ning see on loodud piisava kindluse tagamiseksjärgnevate eesmärkide saavutamisel:
a) tegevuste tulemuslikkus, tõhusus ja säästlikkus;b) aruandluse usaldusväärsus;c) varade ja teabe säilivuse tagamine;d) pettuste ja rikkumiste ennetamine ja tuvastamine;
e) aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrapärasusega seotud
riskide piisav haldamine, võttes arvesse programmide mitmeaastastiseloomu ja asjaomaste maksete laadi.
▼
B
8. PEATÜKK
Läbipaistvuse põhimõte
Artikkel 29
1. Eelarve koostatakse ja seda täidetakse ning raamatupidamisa-
ruandlus toimub kooskõlas läbipaistvuse põhimõttega.
▼M1
2. Euroopa Parlamendi president laseb lõplikult vastuvõetud eelarve
ja paranduseelarved avaldada Euroopa Liidu Teatajas.
Eelarve avaldatakse kolme kuu jooksul alates selle lõpliku vastuvõtmise
kuupäevast.
Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne ja iga institutsiooni
koostatud eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanded avaldatakseEuroopa Liidu Teatajas.▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —20
Artikkel 30
1. Teave laenutehingute kohta, mis ühendused on teinud kolmandate
isikute kasuks, esitatakse eelarve lisas.
2. Välistegevuse tagatisfondi tehinguid käsitlev teave esitatakse
finantsselgitustes.
▼M1
3. Komisjon teeb asjakohasel viisil kättesaadavaks tema valduses
oleva teabe eelarvest tulenevatest vahenditest abisaajate kohta, kuieelarvet täidetakse tsentraliseeritult ja vahetult tema talituste poolt,ning teabe vahenditest abisaajate kohta, mille on esitanud üksused,
kellele on teiste eelarve täitmise viiside kohaselt delegeeritud eelarve
täitmisega seotud ülesanded.
Nimetatud teave tehakse kättesaadavaks, järgides nõuetekohaselt konfi-
dentsiaalsuse nõuet, eelkõige isikuandmete kaitset, nagu see on sätes-tatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direk-tiivis 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel jaselliste andmete vaba liikumise kohta) (
1) ja Euroopa Parlamendi ja
nõukogu 18. detsembri 2001. aasta määruses (EÜ) 45/2001 (üksikisikute
kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides jaasutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (
2), ja turvalisuse
nõuet, võttes arvesse iga artiklis 53 osutatud täitmise viisi eripärasidning järgides vajadusel asjakohaseid valdkondlikke eeskirju.
▼
B
III JAOTIS
EELARVE KOOSTAMINE JA STRUKTUUR
1. PEATÜKK
Eelarve koostamine
Artikkel 31
Euroopa Parlament, nõukogu, Euroopa Ühenduste Kohus, Euroopa
Kontrollikoda, majandus- ja sotsiaalkomitee, regioonide komitee,ombudsman ja Euroopa andmekaitseinspektor teevad oma tulude jakulude eelarvestuse, mille nad saadavad komisjonile igal aastal enne1. juulit.
Igal aastal saadavad kõnealused institutsioonid hiljemalt 1. juulil oma
eelarvestused ka eelarvepädevatele institutsioonidele teadmiseks.Komisjon teeb oma eelarvestuse, mis saadetakse samuti eelarvepädeva-tele institutsioonidele samaks kuupäevaks.
Oma eelarvestuse tegemisel kasutab komisjon artiklis 32 osutatud
teavet.
Artikkel 32
Iga artiklis 185 osutatud asutus saadab oma asutamist ettenägeva õigu-
sakti kohaselt komisjonile igal aastal enne 1. aprilli oma tulude jakulude eelarvestuse, sealhulgas ametikohtade loetelu, ja oma tööplaani.
Komisjon edastab need dokumendid eelarvepädevatele institutsioonidele
teadmiseks, välja arvatud artikli 46 lõike 1 punkti 3 alapunktis d sätes-tatud juhul.▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —21
(1) EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. Direktiivi on viimati muudetud määrusega
(EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).
(2) EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.
Artikkel 33
1. Komisjon esitab esialgse eelarveprojekti nõukogule igal aastal
hiljemalt 1. septembril. Samal ajal edastab ta selle ka Euroopa Parla-mendile.
Esialgses eelarveprojektis on ühenduste kulude ja tulude üldkokkuvõte
ja artiklis 31 osutatud eelarvestused.
2. Komisjon lisab esialgsele eelarveprojektile:
a) eelnenud aasta finantsjuhtimise analüüsi ja ülevaate täitmata kuluko-
hustuste kohta;
b) vajaduse korral arvamuse teiste institutsioonide eelarvestuste kohta,
mis võib sisaldada teistsuguseid, nõuetekohaselt põhjendatud eelar-vestusi;
c) vajalikuks peetavad töödokumendid, mis on seotud institutsioonide
ametikohtade loetelude ja toetustega, mida komisjon annab artik-lis 185 osutatud asutustele ja Euroopa koolidele;
▼
M1
d) tegevusaruanded, mis sisaldavad järgmist:
—teavet kõikide mitmesugustele meetmetele varem seatud
konkreetsete, mõõdetavate, saavutatavate, asjakohaste ja ajaliseltpiiritletud eesmärkide saavutamise ja näitajate abil mõõdetavateuute eesmärkide kohta;
—assigneeringute tasandil kavandatavate muudatuste täielikku
põhjendust ning kuludel ja tuludel põhinevat lähenemist;
—selget põhjendust sekkumiseks ELi tasandil muu hulgas vastavalt
subsidiaarsuse põhimõttele;
—teavet eelarve täitmise määrade kohta eelmise aasta meetmete
osas ning jooksva aasta täitmise määrade kohta.
Hindamistulemustega tutvutakse ja neid kasutatakse väljapakutud
eelarvemuudatuse tõenäoliste kasutegurite tõendamiseks;
e) kokkuvõtte nende järgnevatel eelarveaastatel tehtavate maksete
ajakavadest, mis tuleb teha varasematel eelarveaastatel võetud eelar-veliste kulukohustuste täitmiseks.
▼
B
Artikkel 34
1. Komisjon võib omal algatusel või kui mõni teine institutsioon seda
oma eelarveosa puhul taotleb, esitada nõukogule esialgse eelarveprojektimuutmiskirja, mis põhineb uuel teabel, mis ei olnud esialgse eelnõukoostamisel teada.
2. Komisjon esitab sellise muutmiskirja nõukogule vähemalt 30
päeva enne eelarveprojekti esimest lugemist Euroopa Parlamendis,
välja arvatud juhul, kui institutsioonid on teisiti kokku leppinud või
kui valitsevad erandlikud asjaolud. Nõukogu peab esitama muutmiskirjaEuroopa Parlamendile vähemalt 15 päeva enne kõnealust esimest luge-mist.
Artikkel 35
1. Nõukogu koostab eelarveprojekti EÜ asutamislepingu artikli 272
lõikes 3 ja Euratomi asutamislepingu artikli 177 lõikes 3 sätestatud
korras.
2. Nõukogu esitab eelarveprojekti Euroopa Parlamendile hiljemalt
eelarve täitmise aastale eelneva aasta 5. oktoobril. Nõukogu lisab sellele▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —22
eelarveprojektile seletuskirja, milles põhjendab võimalikku esialgsest
eelarveprojektist kõrvalekaldumist.
Artikkel 36
1. Euroopa Parlamendi president kuulutab eelarve lõplikult vastuvõe-
tuks EÜ asutamislepingu artikli 272 lõikes 7 ja Euratomi asutamisle-pingu artikli 177 lõikes 7 sätestatud korras.
2. Kui eelarve on kuulutatud lõplikult vastuvõetuks, on iga liikmes-
riik järgneva eelarveaasta 1. jaanuarist või eelarve lõpliku vastuvõtmisepäevast, kui see on pärast 1. jaanuari, kohustatud tegema ühenduselemaksed, mis tuleb teha nõukogu määruse kohaselt, millega rakendatakseühenduste omavahendite süsteemi käsitlevat otsust.
Artikkel 37
1. Kui ilmnevad vältimatud, erandlikud või ettenägematud asjaolud,
võib komisjon esitada esialgseid paranduseelarve projekte.
Paranduseelarve koostamise taotlused, mille teevad eelnevas lõikes
osutatud asjaoludel teised institutsioonid peale komisjoni, saadetaksekomisjonile.
▼
M1
Enne esialgse paranduseelarve projekti esitamist vaatavad komisjon jateised institutsioonid peale komisjoni läbi asjakohaste assigneeringuteümberjaotamise ulatuse, võttes arvesse assigneeringute mis tahes alaka-sutamist.
▼
B
2. Komisjon esitab kõik esialgsed paranduseelarve projektid nõuko-
gule igal aastal hiljemalt 1. septembril, välja arvatud erandlikel asjao-ludel. Ta võib lisada arvamuse paranduseelarve koostamise taotlustele,mille on esitanud teised institutsioonid.
3. Eelarvepädevad institutsioonid võtavad nende arutamisel asjakoha-
selt arvesse nende kiireloomulisust.
Artikkel 38
1. Kui komisjon saab esialgse paranduseelarve projekti, koostab ta
artiklite 35 ja 37 kohaselt paranduseelarve projekti.
2. Paranduseelarvete suhtes kohaldatakse artikleid 35 ja 36, välja
arvatud ajakava suhtes. Neid tuleb põhjendada lähtuvalt eelarvest, millesesitatud eelarvestusi nendega muudetakse.
Artikkel 39
Komisjon ja eelarvepädevad institutsioonid võivad kokku leppida, et
eelarvestuste edastamise ning esialgse eelarveprojekti või eelarveprojektivastuvõtmise ja edastamise tähtpäevad muudetakse varasemaks. Sellekokkuleppega ei või siiski lühendada ega pikendada EÜ asutamisle-pingu artikliga 272 ja Euratomi asutamislepingu artikliga 177 nendetekstide läbivaatamiseks ettenähtud aega.▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —23
2. PEATÜKK
Eelarve struktuur ja esitamine
Artikkel 40
Eelarve koosneb järgmistest osadest:
▼M1
a) kavandatavate tulude ja kulude koondarvestus;
▼B
b) eraldi iga institutsiooni eelarveosa, milles on esitatud tulude ja
kulude eelarvestus.
Artikkel 41
1. Eelarvepädevad institutsioonid liigitavad komisjoni tulud ja teiste
institutsioonide tulud ja kulud nende liigi või otstarbe järgi jagudeks,
peatükkideks, artikliteks ja punktideks.
2. Komisjoni käsitleva osa kulude eelarvestus põhineb eelarvepäde-
vate institutsioonide vastuvõetud liigendusel ja selles on kulud liigitatudotstarbe järgi.
Jagu vastab teatavale tegevusvaldkonnale ja peatükk üldjuhul teatavale
tegevusele.
Iga jagu võib sisaldada tegevusassigneeringuid ja haldusassigneeringuid.Teatavas jaos sisalduvad haldusassigneeringud koondatakse ühte
peatükki.
Artikkel 42
Eelarve ei või sisaldada negatiivseid tulusid.
Ühenduse omavahendite süsteemi käsitleva nõukogu otsuse alusel
makstud omavahendid on netosummalised ja need kajastatakse sellistenaeelarves kavandatud tulude koondarvestuses.
Artikkel 43
1. Igas eelarveosas võib olla “määratlemata otstarbega assigneerin-
gute”jagu. Assigneeringud kirjendatakse sellesse jakku, kui:
a) eelarve koostamisel puudub asjakohase meetme kohta põhiõigusakt;b) on tõesti alust kahelda assigneeringute piisavuses või võimaluses
kasutada usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt assignee-ringuid, mis on kirjendatud asjakohastele eelarveridadele.
▼
M1
Selle jaotise assigneeringuid võib kasutada alles pärast artikli 23 lõike 1punkti d kohast ümberpaigutust, kui põhiõigusakti vastuvõtmine toimubasutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, ning muudel juhtudelpärast artikli 24 kohast ümberpaigutust.
▼
B
2. Tõsiste eelarve täitmise raskuste korral võib komisjon teha eelar-veaasta käigus ettepanekuid assigneeringute ümberpaigutamiseks jakku“määratlemata otstarbega assigneeringud ”. Eelarvepädevad institut-
sioonid otsustavad need ümberpaigutused artikli 24 kohaselt.▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —24
Artikkel 44
Komisjoni eelarveosa võib sisaldada “negatiivreservi ”, mille ülemmää-
raks on 200 miljonit eurot. ►C1See eraldi jaotist kirjendatav ◄
reserv võib sisaldada nii kulukohustuste assigneeringuid kui ka makseteassigneeringuid.
See reserv tuleb kasutusele võtta enne eelarveaasta lõppu ►
M1 arti-
klites 23 ja 25 ◄sätestatud korras tehtavate ümberpaigutuste teel.
▼M1
Artikkel 45
1. Komisjoni eelarvejagu sisaldab kolmandatele riikidele antava
hädaabi reservi.
2. Lõikes 1 osutatud reserv tuleb kasutusele võtta enne eelarveaasta
lõppu artiklites 24 ja 26 sätestatud korras tehtavate ümberpaigutuste teel.
▼B
Artikkel 46
1. Eelarves esitatakse:
1)►M1 kavandatavate tulude ja kulude koondarvestuses: ◄
a) ühenduste kavandatud tulud asjakohasel eelarveaastal;b) eelmise eelarveaasta kavandatud tulud ja eelarveaasta n —2
tulud;
c) asjakohase eelarveaasta kulukohustuste ja maksete assignee-
ringud;
d) eelmise eelarveaasta kulukohustuste ja maksete assigneeringud;
e) eelarveaastal n —2 võetud kulukohustused ja makstud kulud;
▼
M1__________
g) asjakohased selgitused iga alajaotise kohta vastavalt artikli 41
lõikes 1 sätestatule;
2) iga institutsiooni eelarvejaos tulud ja kulud punktis 1 näidatud struk-
tuuri kohaselt.
▼B
3) personali kohta:
a) iga eelarveosa puhul ametikohtade loetelu, milles on palgaastmete
kaupa iga kategooria ja talituse kohta esitatud ametikohtade arvning alaliste ja ajutiste ametikohtade arv, mis on lubatud eelar-veassigneeringute piires;
b) ametikohtade loetelu töötajate kohta, kellele makstakse palka
otseseks tegevuseks ettenähtud teadusuuringute ja tehnoloogiaa-renduse assigneeringutest, ja ametikohtade loetelu töötajate kohta,kellele makstakse palka kaudseks tegevuseks ettenähtud teadusuu-ringute ja tehnoloogiaarenduse assigneeringutest; ametikohtadeloetelus eristatakse kategooriaid ja palgaastmeid ning alalisi jaajutisi ametikohti, mis on lubatud eelarveassigneeringute piires;
▼
M1
c) teadus- ja tehnotöötajate liigitus, mis võib põhineda nende
palgaastmestikul igas eelarves sätestatud tingimuste kohaselt.Ametikohtade loetelus tuleb täpsustada nende kõrgkvalifitseeritudteadus- ja tehnotöötajate arv, kellele võimaldatakse erisoodustusipersonalieeskirjade erisätete alusel;▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —25
d) ametikohtade loetelu, milles esitatakse iga artiklis 185 osutatud,
eelarvest toetust saava asutuse kohta ametikohtade arv palgaast-mete ja kategooriate lõikes. Ametikohtade loeteludes esitatakseeelarveaastaks lubatud ametikohtade arvu kõrval ka eelnevaksaastaks lubatud ametikohtade arv;
4) laenutehingute kohta:
a) kavandatavate tulude koondarvestuses asjakohastele meetmetele
vastavad eelarveread, milles peaksid kajastuma kõik tagasi-maksed, mis on saadud esialgu kohustused täitmata jätnud jatäitmistagatise sissenõudmise põhjustanud abisaajatelt. Nimetatudeelarveread varustatakse märkega “pro memoria ”(p.m) ja asjako-
haste selgitustega;
b) komisjoni eelarveosas:
i) eelarveread, mis sisaldavad ühenduste täitmistagatisi asjako-
haste meetmete jaoks. Nimetatud eelarveread kannavad märget“pro memoria ”(p.m) seni, kuni ei ole tekkinud tegelikku
kulu, mis tuleks katta lõplikest eelarvevahenditest;
ii) selgitused, milles viidatakse põhiõigusaktile, kavandatud
tehingute mahule ja kestusele ning nende tehingute ühendus-tepoolsele finantstagatisele;
c) komisjoni eelarveosale lisatud dokumendis teadmiseks:
i) pooleliolevad kapitalitehingud ja võlahaldusega seotud
toimingud;
ii) kapitalitehingud ja võlahaldus asjakohasel eelarveaastal;
▼
M1
5) eelarveread, kuhu on kirjendatud tulud ja kulud, mis on vajalikud
välistegevuse tagatisfondi kasutamiseks.
▼B
2. Lisaks lõikes 1 osutatud dokumentidele võivad eelarvepädevadinstitutsioonid lisada eelarvele muid asjakohaseid dokumente.
Artikkel 47
1. Artikli 46 lõike 1 punktis 3 kirjeldatud ametikohtade loetelu
kehtestab iga institutsiooni ja asutuse absoluutse ülempiiri; midaametisse nimetamisel ei tohi ületada.
►
M1 palgaastmed AD 16, AD 15 ja AD 14 ◄välja arvata, võib iga
institutsioon või asutus siiski muuta ametikohtade loetelu kuni 10 %ulatuses lubatud ametikohtade arvust, tingimusel et:
a) see ei mõjuta tervele eelarveaastale vastavate personaliassigneerin-
gute mahtu ja
b) ametikohtade loeteluga lubatud ametikohtade koguarvu ei ületata.Kolm nädalat enne teises lõigus osutatud muudatuste tegemist teatavad
institutsioonid eelarvepädevate institutsioonidele oma kavatsustest. Kui
ükskõik kumb eelarvepädev institutsioon esitab kõnealuse aja jooksulmõjuvaid põhjusi, ei tee institutsioonid muudatusi ja kohaldatakse tava-list korda.
2. Erandina lõike 1 esimesest lõigust võib osaajalised ametikohad,
mis ametisse nimetav asutus on heaks kiitnud personalieeskirjade koha-selt, asendada muude ametikohtadega.▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —26
IV JAOTIS
EELARVE TÄITMINE
1. PEATÜKK
Üldsätted
Artikkel 48
1. Komisjon täidab eelarvet nii tulude kui ka kulude osas käesoleva
määruse kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringutepiires.
2. Liikmesriigid teevad komisjoniga koostööd, et tagada assigneerin-
gute kasutamine usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt.
▼
M1
Artikkel 49
1. Ühenduste või Euroopa Liidu meetmeks eelarvesse kirjendatud
assigneeringuid võib kasutada alles pärast põhiõigusakti vastuvõtmist.
Põhiõigusakt on õigusakt, mis loob õigusliku aluse meetmele ja sellele
vastava eelarvesse kirjendatud kulutuse tegemisele.
2. EÜ asutamislepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaldamisel on
põhiõigusakt õigusakt, mille on vastu võtnud seadusandja ja mis võibolla määruse, direktiivi, EÜ asutamislepingu artikli 249 kohase otsuse
võisui generis otsuse vormis.
3. Euroopa Liidu lepingu V jaotise (mis käsitleb ühist välis- ja
julgeolekupoliitikat (ÜVJP)) kohaldamisel võib põhiõigusakt olla ühesvormidest, mis on täpsustatud Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõigetes 2ja 3, artiklis 14, artikli 18 lõikes 5, artikli 23 lõigetes 1 ja 2 ningartiklis 24.
4. Euroopa Liidu lepingu VI jaotise (mis käsitleb politseikoostööd ja
õigusalast koostööd kriminaalasjades) kohaldamisel võib põhiõigusaktolla ühes vormidest, millele on viidatud Euroopa Liidu lepingu artikli 34lõikes 2.
5. Soovitused, arvamused, resolutsioonid, järeldused, deklaratsioonid
ega muud õigusliku toimeta aktid ei ole põhiõigusaktid käesoleva artiklitähenduses.
6. Erandina lõigetest 1 –4 võib järgmisi assigneeringuid siiski kasu-
tada põhiõigusaktita, tingimusel et meetmed, mille rahastamiseks needon mõeldud, kuuluvad ühenduste või Euroopa Liidu pädevusse:
a) assigneeringud katselist laadi kavadeks, mille eesmärk on kindlaks
teha meetme teostatavus ja kasulikkus. Asjakohased kulukohustuste
assigneeringud võib kirjendada eelarvesse üksnes kaheks järjestiku-
seks eelarveaastaks;
b) assigneeringud ettevalmistavateks tegevusteks, mis kuuluvad EÜ
asutamislepingu, Euratomi asutamislepingu ja Euroopa Liidu lepinguVI jaotise kohaldamisalasse ja mis on välja töötatud ettepanekutekoostamiseks edaspidiste meetmete vastuvõtmise eesmärgil. Etteval-mistavate meetmete puhul tuleb järgida ühtset lähenemisviisi ja need
võivad olla mitmesuguses vormis. Asjakohased kulukohustuste assig-
neeringud võib kirjendada eelarvesse kõige rohkem kolmeks järjes-tikuseks eelarveaastaks. Seadusandlik menetlus tuleb lõpule viia ennekolmanda eelarveaasta lõppu. Seadusandliku menetluse käigus tulebassigneeringute sidumisel arvesse võtta ettevalmistava meetmetunnusjooni seoses kavandatavate tegevuste, taotletavate eesmärkideja abisaajatega. Seetõttu ei saa kasutatavate vahendite maht vastatalõpliku meetme rahastamiseks kavandatud vahendite mahule.▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —27
Koos esialgse eelarveprojektiga esitab komisjon eelarvepädevatele
institutsioonidele punktides a ja b osutatud meetmeid käsitlevaaruande, milles on ka hinnang kavandatud tulemuste ja järelmeet-mete kohta;
c) assigneeringud ettevalmistavateks meetmeteks Euroopa Liidu lepingu
V jaotise (mis käsitleb ÜVJPd) valdkonnas. Kõnealused meetmed onüksnes lühiajalised ja töötatakse välja selleks, et määrata kindlakstingimused, mille alusel Euroopa Liidu meetmeid kasutatakse ühisevälis- ja julgeolekupoliitika eesmärkide täitmiseks ja vajalike õigu-saktide vastuvõtmiseks.
ELi kriisiohjeoperatsioonide puhul töötatakse ettevalmistavad
meetmed muu hulgas välja selleks, et hinnata operatiivvajadusi,võimaldada vahendite rakendamise kiiret alustamist või luua koha-peal tingimused operatsiooni alustamiseks.
Nõukogu lepib koostöös komisjoniga kokku ettevalmistavate meet-
mete osas. Sel eesmärgil teavitab eesistujariik, keda abistab nõukogupeasekretär/ÜVJP kõrge esindaja, komisjoni võimalikult varakultnõukogu kavatsusest käivitada ettevalmistav meede ja eelkõige seleesmärgil vajalikest hinnangulistest vahenditest. Kooskõlas käesolevamääruse sätetega võtab komisjon kõik vajalikud meetmed, et tagadavahendite kiire väljamaksmine;
d) assigneeringud ühekordseteks või määramata kestusega meetmeteks,
mida komisjon teostab ülesannete tõttu, mis tulenevad tema õigustestinstitutsioonide tasandil EÜ asutamislepingu ja Euratomi asutamisle-pingu kohaselt, välja arvatud tema seadusandliku algatuse õigusest,
millele on osutatud punktis b, ja erivolitustest, mis on talle nende
asutamislepingutega otse antud ja mis on loetletud rakenduseeskir-jades;
e) assigneeringud iga institutsiooni toimimiseks haldusliku iseseisvuse
raames.
▼
B
Artikkel 50
Komisjon annab teistele institutsioonidele vajalikud volitused nende
eelarveosade täitmiseks.
▼M1
Iga institutsioon kasutab neid volitusi vastavalt käesolevale määrusele ja
heakskiidetud assigneeringute piires.
▼B
Artikkel 51
Komisjon ja kõik teised institutsioonid võivad oma üksuste piires dele-
geerida eelarve täitmisega seotud volitusi käesolevas määruses ja oma
põhikirjas ettenähtud tingimuste kohaselt ja volikirjas sätestatud
ulatuses. Volitatud esindajad võivad tegutseda ainult oma otseste voli-tuste piires.
▼
M1
Artikkel 52
1. Kõigil finantsjuhtimises osalejatel ja mis tahes teistel isikutel, kes
on seotud eelarve täitmise, haldamise, auditeerimise või sisekontrolliga,on keelatud võtta mis tahes meetmeid, mille tagajärjel võivad nendeoma huvid sattuda vastuollu ühenduse huvidega. Sellise vastuolu tekki-misel peab asjaomane isik hoiduma sellistest meetmetest ja suunamaasja pädevale asutusele.▼
M12002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —28
2. Huvide vastuolu esineb siis, kui lõikes 1 märgitud finantsjuhti-
mises osaleja või muu isiku ülesannete erapooletut ja objektiivset täit-mist ohustavad perekonna, tunnete, poliitiliste või rahvuslike sidemetevõi majanduslike huvidega seotud põhjused või muud põhjused, mistulenevad ühistest huvidest abisaajaga.
▼
B
2. PEATÜKK
Täitmisviisid
▼M1
Artikkel 53
Komisjon täidab eelarvet vastavalt artiklites 53a –53d sätestatud sätetele
ühel järgmistest viisidest:
a) tsentraliseeritult;
b) koostöös liikmesriikidega või detsentraliseeritult;c) ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega.
Artikkel 53a
Kui komisjon täidab eelarvet tsentraliseeritult, täidavad täitmisülesan-
deid vahetult tema talitused või täidetakse neid delegeerimise teel arti-klite 54 –57 kohaselt.
Artikkel 53b
1. Kui komisjon täidab eelarvet koostöös liikmesriikidega, delegeeri-
takse täitmisülesanded liikmesriikidele. Seda meetodit kohaldatakseeelkõige teise osa I ja II jaotises osutatud tegevuse suhtes.
2. Ilma et see piiraks valdkondlikes määrustes esitatud täiendavate
sätete kohaldamist ja vahendite nõuetekohase kasutamise tagamisekseelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega, võtavad liikmesriigid kõikõiguslikud, regulatiivsed, haldus- või muud meetmed, mis on vajalikudühenduse finantshuvide kaitseks. Selleks teevad nad eelkõige järgmist:
a) veenduvad, et ühenduse eelarvest rahastatavad meetmed ka tegelikult
ellu viiakse ja tagavad, et neid rakendatakse õigesti;
b) väldivad rikkumisi ja pettusi ning tegelevad nendega;c) nõuavad tagasi valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid ja
rikkumiste või vigade tagajärjel kaduma läinud vahendid;
d) tagavad asjakohaste valdkondlike määruste abil ja kooskõlas
artikli 30 lõikega 3 eelarvest saadud vahenditest abi saajate asjako-hase iga-aastase tagantjärele avaldamise.
Sel eesmärgil viivad liikmesriigid läbi kontrollimisi ja seavad sisse tule-
musliku ja tõhusa sisekontrollisüsteemi vastavalt artikli 28a sätetele.Vajaduse korral algatavad nad asjakohaseid kohtumenetlusi.
3. Liikmesriigid koostavad iga-aastaselt kokkuvõte olemasolevatest
audititest ja kinnitustest vastava riigi tasandil.
4. Selle tagamiseks, et vahendeid kasutatakse kohaldatavate eeskir-
jade kohaselt, kohaldab komisjon raamatupidamise kontrollimise jaheakskiitmise menetlusi või teeb finantskorrektsioone, mis võimaldavadtal võtta lõpliku vastutuse eelarve täitmise eest.▼
M12002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —29
Artikkel 53c
1. Kui komisjon täidab eelarvet detsentraliseeritult, delegeeritakse
täitmisülesanded kolmandatele riikidele vastavalt artiklile 56 ja teiseosa IV jaotisele, ilma et see piiraks kõrvalülesannete delegeerimistartikli 54 lõikes 2 osutatud asutustele.
2. Selle tagamiseks, et vahendeid kasutatakse kohaldatavate eeskir-
jade kohaselt, kohaldab komisjon raamatupidamise kontrollimise jaheakskiitmise menetlusi või teeb finantskorrektsioone, mis võimaldavadtal võtta lõpliku vastutuse eelarve täitmise eest.
3. Kolmandad riigid, kellele täitmisülesanded delegeeritakse, tagavad
kooskõlas artikli 30 lõikega 3 eelarvest saadud vahenditest abi saajateasjakohase iga-aastase tagantjärele avaldamise.
Artikkel 53d
1. Kui komisjon täidab eelarvet ühiselt rahvusvaheliste organisatsioo-
nidega, delegeeritakse teatavad täitmisülesanded rakenduseeskirjade
kohaselt rahvusvahelistele organisatsioonidele järgmistel juhtudel:
a) alati, kuil komisjon ja rahvusvaheline organisatsioon on seotud
pikaajalise raamlepinguga, millega on sätestatud nende koostööhalduslik ja finantskorraldus;
b) alati, kui komisjon ja rahvusvaheline organisatsioon töötavad välja
ühisprojekti või -programmi;
c) kui tegemist meetmetega, mille korral mitme rahastaja vahendid
ühendatakse ja neid ei kirjendata sihtotstarbelistesse kuluartiklitesse
ega -kategooriatesse, st kui tegemist on mitme rahastajaga meetme-
tega.
Need organisatsioonid kohaldavad oma raamatupidamis-, auditi-, sise-
kontrolli- ja hankemenetlustes standardeid, mis annavad rahvusvaheliselttunnustatud standarditest tulenevatega võrdväärsed tagatised.
2. Rahvusvahelise organisatsiooniga rahastamise kohta sõlmitud indi-
viduaalleping sisaldab üksikasjalikke sätteid rahvusvahelisele organisat-sioonile antud ülesannete täitmise kohta.
3. Rahvusvahelised organisatsioonid, kellele täitmisülesanded dele-
geeritakse, tagavad kooskõlas artikli 30 lõikega 3 eelarvest saadudvahenditest abi saajate asjakohase iga-aastase tagantjärele avaldamise.
▼
B
Artikkel 54
▼M1
1. Komisjon ei või delegeerida kolmandatele isikutele asutamislepin-gutest tulenevaid täidesaatvat võimu, kui nende volitustega kaasneb suurkaalutlusõigus põhimõtteliste valikute tegemisel. Delegeeritavad täitmi-sülesanded peavad olema selgelt määratletud ja nende kasutamise järeletuleb valvata täies ulatuses.
Eelarve täitmisülesannete delegeerimine peab vastama usaldusväärse
finantsjuhtimise põhimõttele, mis nõuab tulemuslikku ja tõhusat sise-kontrolli ning tagama vastavuse mittediskrimineerimise põhimõttele jaühenduse tegevuse läbipaistvuse. Selline täitmisülesannete delegeeri-mine ei tohi põhjustada huvide vastuolu.
▼
B
2.►M1 Täites eelarvet tsentraliseeritult ja delegeerimise teel
artikli 53 lõike 2 alusel, võib komisjon lõikes 1 sätestatud piires andaavaliku võimu teostamise ja eelkõige eelarve täitmisega seotud ülesan-deid: [...] ◄▼
M12002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —30
a) artiklis 55 osutatud asutustele, mille suhtes kohaldatakse ühenduse
õigust, edaspidi “täitevasutused ”;
▼M1
b) artiklis 185 osutatud, ühenduste asutatud asutustele ja muudele spet-
sialiseeritud ühenduse asutustele, nagu Euroopa Investeerimispank jaEuroopa Investeerimisfond, tingimusel et sellised ülesanded on koos-kõlas asutuse ülesannetega, mis on määratletud põhiõigusaktis;
c) siseriiklikele või rahvusvahelistele avalik-õiguslikele asutustele või
eraõiguslikele asutustele, kes osutavad avalikke teenuseid, esitavadpiisavad finantstagatised ning vastavad rakenduseeskirjades sätes-tatud tingimustele;
d) isikutele, kellele on usaldatud konkreetsete meetmete rakendamine
Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on määratletudasjakohases põhiõigusaktis käesoleva määruse artikli 49 tähenduses.
▼
B
3. Kui lõikes 2 osutatud asutused täidavad täitmisülesandeid, kont-
rollivad nad korrapäraselt, kas eelarvest rahastatavaid meetmeid on
rakendatud õigesti.
▼M1
Sellised asutused või isikud võtavad asjakohaseid meetmeid, et vältida
rikkumisi ja pettusi, ja algatavad vajaduse korral kohtumenetlusi, etnõuda tagasi valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid.
Artikkel 55
1. Täitevasutused on ühenduse õigusele alluvad juriidilised isikud,
kes on asutatud komisjoni otsusega ja kellele võib täielikult või osaliseltedasi anda ühenduse programmi või projekti teostamise komisjonihuvides ja vastutusel kooskõlas nõukogu 19. detsembri 2002. aastamäärusega (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste
põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimi-
sega seotud ülesanded. (
1)
2. Vastavate tegevusassigneeringute kasutamise õigus on asutuse
juhatajal.
Artikkel 56
1. Kui komisjon täidab eelarvet kaudselt ja tsentraliseeritud korras,
nõuab ta kõigepealt tõendeid, et üksustes, millele ta täitmise delegeerib,kasutatakse järgmisi asjakohaseid ja toimivaid süsteeme ja menetlusi:
a) läbipaistvad hanke- ja toetuste andmise menetlused, mis toimuvad
kedagi diskrimineerimata ja välistavad huvide vastuolu ning mison kooskõlas vastavalt V ja VI jaotise sätetega;
b) tulemuslik ja tõhus toimingute haldamise sisekontrollisüsteem, mis
hõlmab eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja või neile vasta-vate ametikohtade ülesannete tõhusat eristamist;
c) raamatupidamisarvestuse süsteem, mis võimaldab kindlaks teha, kas
ühenduse vahendeid on õigesti kasutatud, ja kajastada ühenduseraamatupidamisarvestuses vahendite kasutamist;
d) sõltumatu välisaudit;
e) teabe üldkättesaadavus ühenduse määrustega ettenähtud tasandil;
f) eelarvest saadud vahenditest abi saajate asjakohane iga-aastane
tagantjärele avaldamine kooskõlas artikli 30 lõikega 3.
Komisjon võib tunnistada lõigetes 1 ja 2 osutatud üksuste auditi-,
raamatupidamisarvestus- ja hankesüsteemid enda omadega samaväär-▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —31
(1) EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1.
seks, võttes nõuetekohaselt arvesse rahvusvaheliselt tunnustatud standar-
deid.
2. Detsentraliseeritud haldamise korral kohaldatakse lõikes 1 sätes-
tatud kriteeriume, välja arvatud punktis e sätestatud kriteeriumi, kas
täies ulatuses või osaliselt, olenevalt komisjoni ja asjakohase kolmanda
riigi, siseriikliku või rahvusvahelise avalik-õiguslike asutuse vahelkokkulepitud detsentraliseerituse astmest.
Olenemata lõike 1 punktis a ja artiklis 169a sätestatust võib komisjon:—vahendite ühiskasutuse korral ja
—põhiõigusaktis sätestatud tingimuste kohaselt otsustada,
kasutada abi saava partnerriigi või rahastajate vahel kokkulepitud hanke-
või toetuste andmise menetlusi.
Enne sellise otsuse tegemist peab komisjon eelnevalt iga üksikjuhtumi
kohta eraldi saama tõendid selle kohta, et asjaomased menetlusedvastavad läbipaistvuse, võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimisepõhimõttele, välistavad igasuguse huvide konflikti, pakuvad rahvusva-heliselt tunnustatud standarditega võrdväärseid garantiisid ja tagavad
vastavuse tulemuslikku ja tõhusat sisekontrolli nõudva usaldusväärse
finantsjuhtimise sätetele.
Asjakohane kolmas riik, siseriiklik või rahvusvaheline avalik-õiguslik
asutus täidab järgmisi kohustusi:
a) täidab lõikes 1 sätestatud tingimusi, kui käesoleva lõike esimesest
lõigust ei tulene teisiti;
b) tagab, et lõike 1 punktis d osutatud auditi viib läbi siseriiklik sõltu-
matu välisauditi tegemise asutus;
c) kontrollib korrapäraselt, kas ühenduse eelarvest rahastatavaid meet-
meid on rakendatud õigesti;
d) võtab vastu asjakohaseid meetmeid, et vältida rikkumisi ja pettusi,
ning vajaduse korral algatab kohtumenetlusi, et nõuda valestimakstud vahendid tagasi.
3. Komisjon tagab delegeeritud ülesannete täitmise järelevalve,
hindamise ja kontrolli. Ta võtab oma kontrollisüsteemide abil kontrolli-miste tegemisel arvesse kontrollisüsteemide võrdväärsust.
▼
B
Artikkel 57
▼M1
1. Komisjon ei või anda eelarvest saadavate vahendite kasutamist,sealhulgas maksmise ja sissenõudmisega seotud ülesandeid välisteleeraõiguslikele üksustele või asutustele, välja arvatud artikli 54 lõike 2punktis c osutatud juhul või erijuhtudel, kui asjaomased maksed, millelekohaldatakse komisjoni määratud tingimusi ja summasid, tehaksekomisjoni määratud abisaajatele ja nendega ei kaasne kaalutlusõigusekasutamist makseid tegeva üksuse või asutuse poolt.
▼
B
2. Välistele eraõiguslikele üksustele peale nende, kes osutavadavalikke teenuseid, võib lepingu alusel anda tehnilisi erialaseid ülesan-deid ja haldus-, ettevalmistus- või abiülesandeid, mis ei hõlma avalikuvõimu ega kaalutlusõiguse kasutamist.▼
M12002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —32
3. PEATÜKK
Finantsjuhtimises osalejad
1. jagu
Ülesannete lahususe põhimõte
Artikkel 58
Eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja ülesanded on lahutatud ja
neid ei või omavahel ühendada.
2. jagu
Eelarvevahendite käsutaja
Artikkel 59
1. Institutsioon täidab eelarvevahendite käsutaja ülesandeid.
▼M1
1a. Käesolevas jaotises kasutatakse mõistet “personal ”isikute kohta,
kellele kohaldatakse personalieeskirju.
2. Iga institutsioon määrab oma sisehalduseeskirjades asjakohase
tasandi töötajad, keda ta volitab oma töökorras sisalduvate tingimustekohaselt täitma eelarvevahendite käsutaja ülesanded, delegeeritavatevolituste ulatuse ja volitatud esindajate võimaluse neid omakordaedasi volitada.
3. Eelarvevahendite käsutaja volitusi delegeeritakse või delegeeritud
volitusi delegeeritakse edasi üksnes personalile.
▼
B
4. Volitatud või edasivolitatud eelarvevahendite käsutajad võivad
tegutseda üksnes volikirjas või edasivolitamiskirjas sätestatud ulatuses.Vastutavat volitatud või edasivolitatud eelarvevahendite käsutajat võibtema ülesannete täitmisel abistada üks töötaja või mitu töötajat, kelleleusaldatakse eelarvevahendite käsutaja vastutusel teatavate eelarve täitmi-seks ja raamatupidamisaruandluseks vajalike toimingute tegemine.
Artikkel 60
1. Igas institutsioonis vastutab eelarvevahendite käsutaja tulude ja
kulude usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohase haldamisening seaduslikkuse ja korrakohasuse tagamise eest.
2. Kulude haldamisel võtab volitatud ja edasivolitatud eelarvevahen-
dite käsutaja eelarvelisi ja juriidilisi kulukohustusi, tõendab kulusid jakinnitab makseid ning valmistab ette assigneeringute kasutamist.
3. Tulude haldamine hõlmab saadaolevate summade eelarvestuste
koostamist, nõuete kindlaksmääramist ja sissenõudekorralduste väljasta-mist. See võib hõlmata ka kindlaksmääratud nõuetest loobumist.
4. Juhtimiskeskkonna ja rahastatavate meetmete laadiga seotud ohte
asjakohaselt arvesse võttes kehtestab volitatud eelarvevahendite käsutajainstitutsiooni vastuvõetud miinimumnõuete kohaselt organisatsioonilisestruktuuri ja oma ülesannete täitmiseks kohandatud haldus- ja sisekon-trollimenetlused, sealhulgas vajaduse korral järelkontrollimise. Ennetoimingu heakskiitmist kontrollitakse selle teostus- ja finantsaspekte;kontrollijaks ei või olla toimingu algatanud isik. Toimingu algataminening selle eel- ja järelkontrollimine on eraldiseisvad ülesanded.▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —33
5. Kõikidel töötajatel, kes vastutavad finantstoimingute kontrollimise
eest, peavad olema vajalikud kutseoskused. Nad täidavad asjaomaseinstitutsiooni kehtestatud kutsenorme.
6. Kui töötaja, kes osaleb finantsjuhtimises ja tehingute kontrolli-
mises, leiab, et otsus, mille täitmist või millega nõustumist tema ülemustemalt nõuab, on eeskirjavastane või vastuolus usaldusväärse finantsjuh-timise põhimõtete või kutse-eeskirjadega, mida ta peab täitma, teatab tasellest volitatud eelarvevahendite käsutajale kirjalikult ja kui viimane eivõta meetmeid, artikli 66 lõikes 4 osutatud toimkonnale. Õigusvastasetegevuse, pettuse või korruptsiooni korral, mis võib kahjustada ühen-duse huve, teatab ta sellest kohaldatava õigusega määratud võimu- jamuudele organitele.
▼
M1
7. Volitatud eelarvevahendite käsutaja annab oma institutsioonileoma ülesannete täitmisest aru iga-aastase tegevusaruande vormis, milleleon lisatud finants- ja haldusteave, mis kinnitab, et aruandes sisalduvteave annab tõese ja erapooletu ülevaate, välja arvatud kui kulude jatulude määratletud valdkondadega seotud reservatsioonides ei ole teisitimääratletud.
Kõnealuses aruandes võrreldakse tegevuse tulemusi seatud eesmärki-
dega ja esitatakse tegevusega seotud riskid ning kirjeldatakse käsutusseantud vahendite kasutamist ning sisekontrollisüsteemi tulemuslikkust jatõhusust. Siseaudiitor tutvub aastaaruande ja muude üksikasjalikeandmetega. Komisjon saadab igal aastal hiljemalt 15. juunil eelarvepä-
devatele institutsioonidele eelmise aasta tegevusaruannete kokkuvõtte.
▼
B
3. jagu
Peaarvepidaja
Artikkel 61
1. Iga institutsioon nimetab ametisse peaarvepidaja, kes vastutab
institutsioonis järgmiste ülesannete eest:
a) maksete nõuetekohane sooritamine, tulude kogumine ja kinnitatud
saadaolevate summade sissenõudmine;
b) raamatupidamisaruannete koostamine ja esitamine VII jaotise koha-
selt;
c) raamatupidamisarvestus VII jaotise kohaselt;
d) raamatupidamisarvestuse korra ja kontoplaani kehtestamine VII
jaotise kohaselt;
e) raamatupidamisarvestuse süsteemide kehtestamine ja heakskiitmine
ning vajaduse korral selliste eelarvevahendite käsutaja sisseseatudsüsteemide kehtestamine, mis on mõeldud raamatupidamisandmetekoostamiseks või põhjendamiseks. ►
M1 peaarvepidajal on õigus
kontrollida heakskiitmise kriteeriumite järgimist; ◄
f) sularahahaldus.
2. Peaarvepidaja hangib eelarvevahendite käsutajatelt kogu vajaliku
teabe, mida on vaja ühenduste varasid ja eelarve täitmist tõeselt kajas-tavate raamatupidamisaruannete koostamiseks, kusjuures eelarvevahen-dite käsutajad tagavad sellise teabe usaldusväärsuse.
▼
M1
2a. Enne institutsioonipoolset heakskiitmist allkirjastab peaarvepidajaraamatupidamisaruanded, tõendades seega, et ta on piisavalt kindel, etraamatupidamisaruanded annavad institutsiooni finantsolukorrast tõeseja erapooletu ülevaate.▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —34
Sel eesmärgil veendub peaarvepidaja selles, et raamatupidamisaruanded
on koostatud kooskõlas tema vastutusel kehtestatud raamatupidamisar-vestuse korra, meetodite ja süsteemidega vastavalt käesolevas määrusestema institutsiooni raamatupidamisarvestuse kohta sätestatule ning etkõik tulud ja kulud on raamatupidamises kajastatud.
Volitatud eelarvevahendite käsutajad edastavad kogu teabe, mida peaar-
vepidajal on oma kohustuste täitmiseks vaja.
Eelarvevahendite käsutajad jäävad täielikult vastutavaks nende hallata-
vate vahendite nõuetekohase kasutamise ning nende kontrolli all olevatekulude seaduslikkuse ja korrapärasuse eest.
2b. Peaarvepidajal on õigus saadud teavet kontrollida ja viia läbi mis
tahes täiendavaid kontrolle, mida ta peab raamatupidamisaruanneteallkirjastamiseks vajalikuks.
Vajadusel teeb peaarvepidaja reservatsioone, selgitades täpselt kõnea-
luste reservatsioonide iseloomu ja ulatust.
2c. Teiste institutsioonide ja asutuste peaarvepidajad allkirjastavad
oma raamatupidamise aastaaruanded ja saadavad need komisjoni peaar-vepidajale.
3. Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, on ainuüksi
peaarvepidajal õigus hallata sularaha ja selle ekvivalente. Ta vastutabnende säilimise eest.
▼
B
Artikkel 62
►M1 Peaarvepidaja võib oma ülesannete täitmisel delegeerida teatavad
ülesanded alluvale personalile. ◄
Volikirjas täpsustatakse volitatutele usaldatud ülesanded.
4. jagu
Avansikontode haldaja
▼M1
Artikkel 63
1. Muude tulude kogumiseks peale omavahendite ja väikeste
summade maksmiseks vastavalt rakenduseeskirjades määratule võibsisse seada avansikontod.
Artiklis 110 nimetatud häda- ja humanitaarabi valdkonnas võib avansi-
kontosid siiski kasutada summa suurusele piiranguid seadmata, arves-tades samas eelarvepädevate institutsioonide otsustatud jooksva eelarve-aasta vastaval eelarvereal esitatud assigneeringute taset.
2. Avansikontosid varustab vahenditega institutsiooni peaarvepidaja
ja nende eest vastutavad tema määratud avansikontode haldajad.▼
M12002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —35
4. PEATÜKK
Finantsjuhtimises osalejate vastutus
1. jagu
Üldeeskirjad
Artikkel 64
1. Ilma et see piiraks distsiplinaarmeetmete võtmist, võib volitatud ja
edasivolitatud eelarvevahendite käsutajad ametisse nimetanud asutus
nende volitamise või edasivolitamise ajutiselt või lõplikult tühistada.
2. Ilma et see piiraks distsiplinaarmeetmete võtmist, võib peaarvepi-
daja ametisse nimetanud asutus igal ajal ajutiselt või lõplikult peatada
tema ametivolitused.
3. Ilma et see piiraks distsiplinaarmeetmete võtmist, võib avansikon-
tode haldajad ametisse nimetanud asutus igal ajal ajutiselt või lõplikult
peatada nende ametivolitused.
Artikkel 65
▼M1
1. Käesoleva peatüki sätted ei piira kriminaalvastutust, mida võidakseartiklis 64 osutatud finantsjuhtimises osalejate suhtes kohaldada asjako-haste siseriiklike õigusaktide ja samuti kehtivate sätete alusel, mis käsit-levad Euroopa ühenduste finantshuvide kaitset ja võitlust Euroopa ühen-duste ametnikke või liikmesriikide ametnikke hõlmava korruptsioonivastu.
▼
B
2. Ilma et see piiraks artiklite 66-68 kohaldamist, võib eelarvevahen-
dite käsutaja, peaarvepidaja ja avansikontode haldaja suhtes rakendada
distsiplinaarmeetmeid ja rahalist vastutust, nagu sätestatud personaliees-
kirjades. Õigusvastase tegevuse, pettuse või korruptsiooni korral, misvõib kahjustada ühenduse huve, suunatakse küsimus kohaldatava õigu-sega määratud võimu- ja muule organile.
2. jagu
Volitatud ja edasivolitatud eelarvevahendite
käsutajate suhtes kohaldatavad sätted
Artikkel 66
▼
M1
1. Eelarvevahendite käsutaja on personalieeskirjade kohaselt rahali-selt vastutav kahju hüvitamise eest.
1a. Kahju hüvitamise kohustust kohaldatakse eriti siis, kui:a) eelarvevahendite käsutaja kas tahtlikult või omapoolse raske hoole-
tuse tõttu määrab kindlaks sissenõutavaid summasid, väljastab sisse-nõudekorraldusi, võtab kulukohustusi või allkirjastab maksekorral-dusi käesolevat finantsmäärust ja rakenduseeskirju eirates;
b) eelarvevahendite käsutaja kas tahtlikult või omapoolse raske hoole-
tuse tõttu jätab koostamata dokumendi, mis määrab kindlaks saadao-leva summa, ei väljasta sissenõudekorraldust või jääb selle väljasta-misega hiljaks või jääb hiljaks maksekorralduse väljastamisega, milletagajärjel võivad kolmandad isikud institutsiooni vastu tsiviilhagiesitada.▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —36
2. Kui volitatud või edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja leiab, et
otsus, mille tegemine on tema ülesanne, on eeskirjavastane või vastuolususaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega, teatab sellest volitajalekirjalikult. Kui volitaja annab volitatud või edasivolitatud eelarvevahen-dite käsutajale põhjendatud ja kirjalikud juhised kõnealuse otsuse tege-miseks, ei saa eelarvevahendite käsutajat vastutusele võtta.
▼
M1
3. Oma üksuse piires edasivolitamise korral vastutab volitatud eelar-
vevahendite käsutaja sisseseatud haldus- ja sisekontrollisüsteemide tule-muslikkuse ja tõhususe ning edasivolitatud eelarvevahendite käsutajavalimise eest ka edaspidi.
4. Iga institutsioon moodustab finantsrikkumiste uurimise eritoim-
konna või osaleb mitme institutsiooni ühiselt moodustatud toimkonnas.Toimkonnad tegutsevad sõltumatult ja teeb kindlaks, kas on toimunudfinantsrikkumine, ja missugused on võimalikud tagajärjed.
▼
B
Selle toimkonna arvamuse põhjal otsustab institutsioon, kas algatada
menetlus distsiplinaarvastutuse kohaldamiseks või kohustada asjaosalisihüvitist maksma. Kui toimkond avastab süsteemseid probleeme, saadab
ta aruande koos soovitustega eelarvevahendite käsutajale ja volitatud
eelarvevahendite käsutajale, tingimusel et viimane ei ole asjaosaline,ning siseaudiitorile.
3. jagu
Peaarvepidajate ja avansikontode haldajate
suhtes kohaldatavad sätted
Artikkel 67
Peaarvepidaja kannab distsiplinaarvastutust ja peab hüvitama kahju
personalieeskirjade sätete ja nendega ettenähtud korra kohaselt. Tedavõib vastutusele võtta eeskätt järgmistel juhtudel:
a) tema valduses olev raha, vara või dokumendid lähevad kaduma või
kahjustuvad;
b) ta muudab alusetult pangakontosid või posti žiirokontosid;
c) tema sissenõutavad või makstavad summad ei ole kooskõlas vasta-
vate sissenõude- või maksekorraldustega;
d) ta ei nõua sisse saadaolevat tulu.
Artikkel 68
Avansikontode haldaja kannab distsiplinaarvastutust ja peab hüvitama
kahju personalieeskirjade sätete ja nendega ettenähtud korra kohaselt.Teda võib vastutusele võtta eeskätt järgmistel juhtudel:
a) tema valduses olev raha, vara või dokumendid lähevad kaduma või
kahjustuvad;
b) ta ei suuda esitada nõuetekohaseid tõendavaid dokumente enda
tehtud maksete kohta;
c) ta teeb makseid isikutele, kellel ei ole õigust neid saada;d) ta ei nõua sisse saadaolevat tulu.▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —37
5. PEATÜKK
Tulutoimingud
1. jagu
Omavahendite kasutatavaks tegemine
Artikkel 69
Eelarvesse kirjendatakse eurodes ühenduste omavahendite süsteemi
käsitlevas nõukogu otsuses osutatud omavahenditest moodustuv arves-tuslik tulu. See tehakse kasutatavaks kõnealust otsust rakendavanõukogu määrusega.
2. jagu
Saadaolevate summade eelarvestus
Artikkel 70
1. Vastutav eelarvevahendite käsutaja koostab saadaolevate summade
eelarvestuse kõikide meetmete või olukordade kohta, millest võib tule-neda ühendustele võlgnetav summa või mis võivad seda summat muuta.
2. Erandina lõikest 1 ei koostata ühtki saadaolevate summade eelar-
vestust enne, kui liikmesriigid teevad komisjonile kättesaadavaks ühen-duste omavahendite süsteemi käsitlevas nõukogu otsuses määratletudomavahendid, mida liikmesriigid maksavad kindlaksmääratud ajavahe-mike tagant. Vastutav eelarvevahendite käsutaja väljastab nendesummade sissenõudmise korralduse.
3. jagu
Saadaolevate summade kindlaksmääramine
Artikkel 71
1. Saadaoleva summa kindlaksmääramine on toiming, millega voli-
tatud või edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja:
a) kontrollib võla olemasolu;
b) määrab kindlaks võla olemasolu ja suuruse või kontrollib seda;c) kontrollib võla maksmisele kuulumise tingimusi.2. Komisjonile kättesaadavaks tehtud omavahendid ja kõik saadao-
levad summad, mis on kindlad, kindlasummalised ja kuuluvad maksmi-sele, tuleb kindlaks määrata peaarvepidajale antavas sissenõudekorral-duses, millele järgneb võlgnikule saadetav võlateade; mõlemad koostabvastutav eelarvevahendite käsutaja.
3. Valesti makstud summad nõutakse tagasi.4. Tingimused, mille alusel tuleb ühendustele maksta viivist, sätesta-
takse rakenduseeskirjades.▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —38
4. jagu
Sissenõudmise kinnitamine
Artikkel 72
1. Sissenõudmise kinnitamine on toiming, millega vastutav volitatud
või edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja annab peaarvepidajale sisse-nõudekorralduse väljastamise teel käsu nõuda sisse saadaolev summa,mille esimesena nimetatu on kindlaks määranud.
2. Institutsioon võib EÜ asutamislepingu tähenduses täitmisele pööra-
tava otsusega kindlaks määrata summasid, mis on saada teistelt isikuteltpeale riikide.
5. jagu
Sissenõudmine
Artikkel 73
1. Peaarvepidaja täidab sissenõudekorraldusi, mis käsitlevad vastu-
tava eelarvevahendite käsutaja nõuetekohaselt kindlaksmääratud saadao-levaid summasid. Ta hoolitseb selle eest, et ühendused saavad oma tuluja et nende õigusi kaitstakse.
Summade sissenõudmisel tasaarvestab peaarvepidaja ühenduste nõuded
võlgnikele samaväärsete nõuetega, mis viimastel on ühenduste suhtes jamis on kindlad, kindlasummalised ja kuuluvad maksmisele.
▼
M1
2. Kui vastutav volitatud eelarvevahendite käsutaja kavatseb loobudavõi osaliselt loobuda kindlaksmääratud saadaoleva summa sissenõudmi-sest, tagab ta, et loobumine on korrakohane ja kooskõlas usaldusväärsefinantsjuhtimise ja proportsionaalsuse põhimõttega rakenduseeskirjadessätestatud korra ja tingimuste kohaselt. Loobumisotsust tuleb põhjen-dada. Eelarvevahendite käsutaja võib selle otsuse tegemist delegeeridaüksnes rakenduseeskirjade kohaselt.
Vastutav volitatud eelarvevahendite käsutaja võib kindlaksmääratud
saadaoleva summa ka tühistada või seda korrigeerida vastavalt rakendu-seeskirjades sätestatud tingimustele.
Artikkel 73a
Ilma et see mõjutaks erimääruste sätete ja ühenduste omavahendite
süsteemi käsitleva nõukogu otsuse kohaldamist, kohaldatakse kolman-datele isikutele esitatavate ühenduste nõuete ja ühendustele esitatavatekolmandate isikute nõuete suhtes viieaastast aegumistähtaega.
Aegumistähtaja arvutamise kuupäev ja selle arvestusperioodi katkesta-
mise tingimused sätestatakse rakenduseeskirjades.
▼
B
Artikkel 74
Trahvidest ja karistusmaksetest saadud tulu ning kogunenud viivis
kirjendatakse lõplikult eelarvetuluna alles siis, kui nende määramiseotsuseid ei ole enam võimalik Euroopa Kohtus tühistada.
Esimene lõiku ei kohaldata raamatupidamisarvestuse kontrollimist ja
heakskiitmist või finantskorrektsioone käsitlevate otsuste suhtes.▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —39
6. PEATÜKK
Kulutoimingud
Artikkel 75
1. Iga kuluartikkel seotakse, kulu tõendatakse, kinnitatakse ja maks-
takse.
2. Kulukohustuse võtmisele eelneb rahastamisotsus, mille teeb insti-
tutsioon või asutus, kelle institutsioon on selleks volitanud, välja arvatudassigneeringute puhul, mida ►
M1 artikli 49 lõike 6 punkti e ◄koha-
selt võib kasutada põhiõigusaktita.
1. jagu
Kulukohustuste võtmine
Artikkel 76
1. Eelarveliste kulukohustuste võtmine on toiming, millega seotakse
assigneering, mida on vaja hilisemateks makseteks, et täita juriidilistkohustust.
Juriidilise kohustuse võtmine on toiming, mille abil eelarvevahendite
käsutaja võtab kohustuse või kinnitab kohustust, millest tuleneb kulu.
Eelarvelise ja juriidilise kulukohustuse võtab üks ja sama eelarvevahen-
dite käsutaja, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, nagusätestatud rakenduseeskirjades.
2. Eelarveline kulukohustus on individuaalne, kui abisaaja ja kulu
suurus on teada.
Eelarveline kulukohustus on üldine, kui vähemalt üks individuaalse
kohustuse tunnustest on kindlaks määramata.
Eelarveline kulukohustus on esialgne, kui see on mõeldud artiklis 150
osutatud kulude või jooksvate halduskulude katmiseks ja kui summa võilõplik abisaaja ei ole teada.
3. Eelarvelised kulukohustused, mis on seotud rohkem kui üht eelar-
veaastat hõlmavate meetmetega, võib jaotada mitme eelarveaasta peale
aastasteks osamakseteks üksnes põhiõigusaktiga ettenähtud juhtudel jahalduskulude puhul. Kui eelarveline kulukohustus on niiviisi aastasteksosamakseteks jagatud, sätestatakse see juriidilises kohustuses, väljaarvatud personalikulude puhul.
Artikkel 77
1. Iga meetme puhul, mis võib põhjustada eelarvest tehtava kulutuse,
peab vastutav eelarvevahendite käsutaja esmalt võtma eelarvelise kulu-kohustuse enne juriidilise kohustuse võtmist kolmandate isikute suhtes.
2. Kui teise osa IV jaotise erisätetest ei tulene teisiti, hõlmavad
üldised eelarvelised kulukohustused aasta n + 1 31. detsembrini võetud
vastavate individuaalsete juriidiliste kohustuste koguväärtust.
Kui artikli 76 lõikest 3 ja artikli 179 lõikest 2 ei tulene teisiti, võetakse
individuaalsete või esialgsete eelarveliste kulukohustustega seotud indi-viduaalsed juriidilised kohustused hiljemalt aasta n 31. detsembril.
Esimeses ja teises lõigus osutatud tähtpäevade möödumisel tühistab
vastutav eelarvevahendite käsutaja kasutamata jäänud osaga seotudeelarvelised kulukohustused.▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —40
Enne üldise kulukohustuse alusel võetud individuaalse juriidilise kohus-
tuse allakirjutamist kirjendab vastutav eelarvevahendite käsutaja sellesumma eelarve raamatupidamisarvestusse ja arvab selle maha üldisestkulukohustusest.
3. Juriidilistel kohustustel, mis on võetud seoses meetmetega, mis
hõlmavad rohkem kui ühte eelarveaastat, ja vastavatel eelarvelistel kulu-kohustustel on täitmise lõpptähtpäev, mis on kehtestatud kooskõlas usal-dusväärse finantsjuhtimise põhimõttega, välja arvatud juhul, kui tege-mist on personalikuludega.
Kõnealuste kulukohustuste osad, mida ei ole täidetud kuue kuu jooksul
kõnealusest kuupäevast, tühistatakse artikli 11 kohaselt.
▼
M1
Eelarvelise kulukohustuse summa, millele vastava juriidilise kohustusekohta ei ole kolme aasta jooksul pärast juriidilise kohustuse allkirjasta-mist tehtud ühtegi makset artikli 81 tähenduses, vabastatakse.
▼
B
Artikkel 78
1. Eelarvelise kulukohustuse võtmisel tagab vastutav eelarvevahen-
dite käsutaja, et:
a) kulud on kirjendatud õigesse eelarvepunkti;
b) assigneeringud on kasutatavad;c) kulud on kooskõlas asutamislepingute, eelarve, käesoleva määruse,
rakenduseeskirjade ja kõikide, asutamislepingute ja määruste koha-selt vastuvõetud õigusnormidega;
d) järgitakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet.
2. Juriidilise kohustuse kirjendamisel tagab vastutav eelarvevahendite
käsutaja, et:
a) kohustus on kaetud vastava eelarvelise kulukohustusega;
b) kulud on korrakohased ja kooskõlas asutamislepingute, eelarve, käes-
oleva määruse, rakenduseeskirjade ja kõikide, asutamislepingute jamääruste kohaselt vastuvõetud õigusnormidega;
c) järgitakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet.
2. jagu
Kulude tõendamine
Artikkel 79
Kulude tõendamine on toiming, mille käigus vastutav eelarvevahendite
käsutaja:
a) kontrollib kreeditori nõudeõigust;
b) määrab kindlaks nõude seisu ja summa või kontrollib seda;c) kontrollib nõude tasumisele vastavuse tingimusi.▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —41
3. jagu
Kulude kinnitamine
Artikkel 80
Kulude kinnitamine on toiming, mille käigus vastutav eelarvevahendite
käsutaja, olles kindlaks teinud, et assigneeringud on kasutatavad, annabpeaarvepidajale maksekorralduse väljastamise teel käsu teha kulutus,mille esimesena nimetatu on tõendanud.
▼
M1
Perioodiliste maksete tegemisel seoses osutatud teenuste, sealhulgas
renditeenuste või tarnitud kaupadega, võib eelarvevahendite käsutaja
anda riskianalüüsi alusel korralduse otsekorralduse süsteemi kohaldami-seks.
▼
B
4. jagu
Kulude maksmine
Artikkel 81
1. Maksmine toimub siis, kui tõendatakse, et asjakohane meede on
kooskõlas põhiõigusakti või lepingu sätetega, ja see hõlmab üht võimitut järgmistest toimingutest:
a) kogu maksmisele kuuluva summa tasumine;
b) maksmisele kuuluva summa tasumine mõnel järgmistest viisidest:
i) üks eelmakse või mitu eelmakset;
ii) üks vahemakse või mitu vahemakset;
iii) lõppmakse.
2. Lõikes 1 nimetatud eri liiki maksed eristatakse raamatupidamisar-
vestuses nende tegemise ajal.
Artikkel 82
Peaarvepidaja tasub kulud kasutatavate vahendite piires.
5. jagu
Kulutoimingute tähtajad
Artikkel 83
Kulude tõendamine, kinnitamine ja maksmine peab toimuma tähtaegade
jooksul, mis on sätestatud rakenduseeskirjades, milles täpsustatakse kaasjaolud, mille korral on kreeditoril õigus saada hilinenud makse eestviivist, mis kirjendatakse samale eelarvereale kui põhisumma.▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —42
7. PEATÜKK
Andmetöötlussüsteemid
Artikkel 84
Kui tulu- ja kulutoiminguid hallatakse arvutisüsteemide abil, võib doku-
mente allkirjastada elektrooniliselt.
8. PEATÜKK
Siseaudiitor
Artikkel 85
Iga institutsioon näeb ette siseauditi ülesande, mida tuleb täita asjako-
haste rahvusvaheliste standardite kohaselt. Institutsiooni nimetatud sise-audiitor vastutab institutsiooni ees eelarve täitmise süsteemide ja menet-luste nõuetekohase toimimise kontrollimise eest. Siseaudiitoriks ei või
olla eelarvevahendite käsutaja ega peaarvepidaja.
Artikkel 86
1. Siseaudiitor nõustab oma institutsiooni riskide juhtimisel, esitades
sõltumatuid arvamusi haldus- ja kontrollsüsteemide taseme kohta ningandes soovitusi toimingute teostamistingimuste parandamiseks ja usal-dusväärse finantsjuhtimise edendamiseks.
Tema ülesanne on eelkõige:a) hinnata sisehaldussüsteemide sobivust ja tõhusust ning talituste tege-
vust tegevuspõhimõtete, programmide ja meetmete rakendamisel,
lähtudes nendega seotud riskidest;
▼
M1
b) hinnata eelarve täitmise toimingute suhtes kohaldatavate sisekon-
trolli- ja -auditisüsteemide tulemuslikkust ja tõhusust.
▼B
2. Siseaudiitori tegevusvaldkond hõlmab kõiki institutsiooni toimin-
guid ja talitusi. Tal on täielik ja piiramatu juurdepääs kõikidele omaülesannete täitmiseks vajalikele andmetele, vajaduse korral kohapeal,sealhulgas liikmesriikides ja kolmandates riikides.
3. Siseaudiitor annab oma tähelepanekutest ja soovitustest aru insti-
tutsioonile. Institutsioon tagab auditite põhjal tehtud soovituste järgi-mise. Siseaudiitor esitab institutsioonile ka siseauditi aastaaruande,milles on märgitud tehtud siseauditite arv ja liik, antud soovitused janende soovituste põhjal võetud meetmed.
4. Igal aastal esitab institutsioon eelarve täitmise eest vastutavale
asutusele aruande, milles võetakse kokku tehtud siseauditite arv jaliik, antud soovitused ja nende soovituste põhjal võetud meetmed.
Artikkel 87
Institutsioon kehtestab siseaudiitori suhtes kohaldatavad erisätted, mis
on sellised, et oleks tagatud tema täielik sõltumatus oma ülesannetetäitmisel ja oleks kindlaks määratud tema vastutus.
▼
M1
Kui siseaudiitoriks on koosseisuline töötaja, kannab ta vastutust perso-nali- ja rakenduseeskirjade kohaselt.▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —43
V JAOTIS
HANKED
1. PEATÜKK
Üldsätted
1. jagu
Kohaldamisala ja lepingute sõlmimise
põhimõtted
▼M1
Artikkel 88
1. Riigihankelepingud on rahalise tasuga seotud lepingud, mis on
sõlmitud kirjalikult ühe või enama ettevõtja ja ühe või enama tellijapoolt artiklites 104 ja 167 määratletud tähenduses, et täielikult võiosaliselt eelarvest tehtava makse eest saada vallas- või kinnisvara või
lasta teha töid või saada teenuseid.
Nende lepingute hulka kuuluvad:
a) ehitise ostmise või rentimise lepingud;b) tarnelepingud;c) ehitustöölepingud;d) teenuslepingud.
2. Raamlepingud on ühe või mitme tellija ja ühe või mitme ettevõtja
vahel sõlmitud lepingud, mille eesmärk on kehtestada tingimused, midakohaldatakse teatava aja jooksul sõlmitavate lepingute suhtes, eelkõigeseoses hindade ja vajaduse korral kavandatavate kogustega. Neid regu-
leerivad käesoleva jaotise pakkumismenetlust, sealhulgas reklaami,
käsitlevad sätted.
3. Käesolev jaotis ei käsitle toetusi, ilma et see piiraks artiklite 93 –96
kohaldamist.
▼
B
Artikkel 89
1. Kõik riigihankelepingud, mida rahastatakse täielikult või osaliselt
eelarvest, on kooskõlas läbipaistvuse, proportsionaalsuse ja võrdse koht-lemise põhimõtetega.
2. Kõikide hankelepingute puhul korraldatakse võimalikult laiaula-
tuslik pakkumine, välja arvatud juhul, kui rakendatakse artikli 91lõike 1 punktis d osutatud läbirääkimistega menetlust.
▼
M1
Tellijad ei või kasutada raamlepinguid nõuetevastaselt ega sellisel viisil,et selle eesmärgiks või tagajärjeks on konkurentsi takistamine, piiraminevõi moonutamine.▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —44
2. jagu
Avalikustamine
Artikkel 90
▼M1
1. Kõik hanked, mis ületavad artiklites 105 või 167 sätestatud künni-
seid, avalikustatakse Euroopa Liidu Teatajas.
Hanketeated avaldatakse eelnevalt, välja arvatud käesoleva määruse
artikli 91 lõikes 2 osutatud juhtudel vastavalt rakenduseeskirjadestäpsustatule ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi direktiivi2004/18/EÜ (ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepinguteja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta)(
1) IIB lisas sätestatud teenuslepingute puhul.
▼B
Teatava teabe avaldamisest pärast lepingu sõlmimist võib loobuda, kuisee takistaks õigusnormide kohaldamist, oleks vastuolus üldiste huvi-dega või kahjustaks riigi osalusega või eraettevõtjate õigustatud ärihuvevõi võiks moonutada nendevahelist ausat konkurentsi.
▼
M1
2. Hanked, mille väärtus jääb allapoole artiklites 105 või 167 sätes-
tatud künniseid, ning direktiivi 2004/18/EÜ IIB lisas osutatud teenusle-
pingud tehakse teatavaks sobival viisil vastavalt rakenduseeskirjadele.
▼B
3. jagu
Hankemenetlused
Artikkel 91
▼M1
1. Hankemenetluse vorm võib olla üks järgmistest:
a) avatud menetlus;
b) piiratud menetlus;
c) konkurss;
d) läbirääkimistega menetlus;
e) konkurentidega peetav dialoog.
Kui riigihankeleping või raamleping on kahe või enama institutsiooni,
täitevasutuse või artiklis 185 osutatud asutuse huvides ning kui onvõimalik tõsta tõhusust, püüavad asjaomased tellijad hankemenetluseläbi viia institutsioonidevahelistel alustel.
Kui riigihankeleping või raamleping on vajalik ühe institutsiooni ja
liikmesriigi tellija vahelise ühismeetme rakendamiseks, võivad see insti-tutsioon ja tellija hankemenetluse läbi viia ühiselt vastavalt rakendusees-kirjades täpsustatule.
▼
B
2. Hangete puhul, mille väärtus ületab artiklites 105 või 167 sätes-
tatud künnised, on läbirääkimistega menetluse rakendamine lubatud
üksnes rakenduseeskirjades sätestatud juhtudel.
▼M1__________▼B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —45
(1) ELT L 134, 30.4.2004, lk 114. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni
määrusega (EÜ) nr 2083/2005 (ELT L 333, 20.12.2005, lk 28).
3. Künnised, millest allpool võib tellija rakendada kas läbirääkimis-
tega menetlust või erandina artikli 88 lõike 1 esimesest lõigust lihtsalttasuda kulud arvete alusel, määratakse kindlaks rakenduseeskirjades.
▼
M1
4. Rakenduseeskirjades määratletakse lõikes 1 viidatud hankeme-
netlus, mida kohaldatakse direktiivi 2004/18/EÜ IIB lisa kohaste teenus-
lepingute ja salajaseks kuulutatud lepingute korral, mille täitmisega
peavad kaasnema julgeolekualased erimeetmed, või kui see on vajalikühenduste või Euroopa Liidu oluliste huvide kaitseks.
Artikkel 92
Pakkumiskutsega seotud dokumentides esitatakse hanke sisu täielik,
selge ja täpne kirjeldus ning täpsustatakse lepingu suhtes kohaldatavadmenetlusest väljajätmise, valiku- ja lepingu sõlmimise kriteeriumid.
▼
B
Artikkel 93
1.►M1 Taotlejad või pakkujad ei saa hankemenetluses osaleda,
kui:◄
a) nad on pankrotis või likvideerimisel, neile on kohus määranud
halduri, nad on sõlminud kokkuleppe võlausaldajatega, nad onpeatanud oma äritegevuse, nende suhtes kohaldatakse nimetatudküsimustega seotud menetlust või nad on samalaadses olukorras,mis tuleneb siseriiklike õigusnormidega ettenähtud samasugusestmenetlusest;
b) nad on res judicata jõudu omava kohtuotsusega süüdi mõistetud
ametialaste käitumisreeglitega seotud süüteos;
c) nad on raskelt eksinud ametialaste käitumisreeglite vastu ja tellija
suudab seda mis tahes viisil tõendada;
d) nad ei ole täitnud kohustusi, mis on seotud sotsiaalkindlustusmaksete
või maksude tasumisega ja mis tulenevad nende asukohariigi võitellija riigi või lepingu täitmise kohaks oleva riigi õigusnormidest;
e) nad on res judicata jõudu omava kohtuotsusega süüdi mõistetud
pettuses, korruptsioonis, kuritegelikus ühenduses osalemises võimõnes muus ebaseaduslikus tegevuses, mis kahjustab ühendustefinantshuve;
▼
M1
f) nende suhtes kehtib artikli 96 lõikes 1 viidatud halduskaristus.
Esimese lõigu punkte a –d ei kohaldata varude ostu puhul erakordselt
soodsatel tingimustel kas tarnijalt, kes on oma äritegevust lõpetamas,või pankrotihalduritelt või likvideerijatelt võlausaldajaga sõlmitudkokkuleppe või siseriiklike õigusaktidega ettenähtud muu samalaadsemenetluse alusel.
2. Taotlejad või pakkujad peavad tõendama, et nende puhul ei kehti
ükski lõikes 1 loetletud olukord. Tellija võib aga mitte nõuda nimetatud
tõendamist väga madala maksumusega lepingute puhul vastavalt raken-duseeskirjades täpsustatule.
Lõike 1 nõuetekohaseks kohaldamiseks peab taotleja või pakkuja tellija
nõudmisel alati:
a) juhul kui taotleja või pakkuja on juriidiline isik, esitama teabe selle
kohta, kes on juriidilise isiku omanikud või juhtkonna liikmed, kesjuriidilist isikut kontrollib ja kes on tema esindusõiguslikud isikud;
b) kui nähakse ette allhange, tõendama, et alltöövõtja puhul ei kehti
ükski lõikes 1 osutatud olukord.▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —46
3. Rakenduseeskirjades määratletakse maksimumperiood, mille kestel
lõikes 1 viidatud olukorrad annavad alust taotlejate ja pakkujate hanke-menetlusest välja jätmiseks. Maksimaalne periood ei ületa kümmetaastat.
Artikkel 94
Lepingut ei sõlmita taotleja või pakkujaga, kes kõnealuse lepingu
hankemenetluse käigus:
a) on olukorras, kus tal on huvide konflikt;
b) on hankemenetluses osalemiseks vajalike, ostja nõutavate andmetena
esitanud valeandmeid või on nõutavad andmed esitamata jätnud;
c) on asjaomase hankemenetluse puhul ühes artikli 93 lõikes 1 osutatud
olukordadest, mis tingib menetlusest väljajätmise.
Artikkel 95
1. Komisjon loob keskandmekogu ja haldab seda vastavalt isikuand-
mete kaitset käsitlevatele ühenduse eeskirjadele. Andmekogu sisaldabandmeid taotlejate ja pakkujate kohta, kes on mõnes artiklis 93, artik-lis 94 ja artikli 96 lõike 1 punktis b ja artiklil 96 lõike 2punktis a nimetatud olukorras. Andmekogu on institutsioonide, täiteva-sutuste ja artiklis 185 osutatud asutuste jaoks ühine.
2. Liikmesriikide ja kolmandate riikide ametivõimud ning lõikes 1
nimetamata asutused, kes osalevad eelarve täitmisel vastavalt artikli-tele 53 ja 54, edastavad pädevale eelarvevahendite käsutajale teabetaotlejate ja pakkujate kohta, kes on mõnes artikli 93 lõike 1punktis e nimetatud olukorras, kui asjaomase ettevõtja tegevus onkahjustanud ühenduste finantshuvisid. Eelarvevahendite käsutaja saabkõnealuse teabe ja nõuab peaarvepidajalt selle sisestamist andmeko-gusse.
Käesoleva lõike esimeses taandes nimetatud ametivõimudel ja asutustel
on juurdepääs andmekogus sisalduvale teabele ja nad võivad seda vaja-duse korral oma vastutusel arvesse võtta eelarve täitmisega seotud lepin-gute sõlmimisel.
3. Rakenduseeskirjades sätestatakse läbipaistvad ja ühtsed tingi-
mused, et tagada menetlusest väljajätmise kriteeriumide proportsio-naalne kohaldamine. Komisjon määratleb andmekogu haldamiseks stan-dardsed menetlused ja tehnilised näitajad.
Artikkel 96
1. Tellija võib määrata haldus- või rahalisi karistusi:
a) taotlejatele või pakkujatele artikli 94 punktis b osutatud juhul;
b) töövõtjatele, kelle puhul on leitud, et nad on eelarvest rahastatavate
lepingute kohaseid kohustusi tõsiselt rikkunud.
Igal juhul annab tellija siiski asjaomasele isikule võimaluse esitada oma
seisukohad.
2. Lõikes 1 osutatud karistused peavad olema proportsionaalsed
lepingu tähtsuse ja süüteo raskusega, ning võivad seisneda järgnevas:
a) asjaomasel taotlejal, pakkujal või töövõtjal ei lubata kuni kümme
aastat osaleda eelarvest rahastatavates hankemenetlustes ja toetusteandmise menetlustes; ja/või
b) rahatrahvi maksmine taotleja, pakkuja või töövõtja poolt kuni kõnea-
luse lepingu väärtuses.▼
M12002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —47
Artikkel 97
1. Lepingud sõlmitakse lepingute sõlmimise kriteeriumide alusel,
mida kohaldatakse pakkumiste sisu suhtes pärast seda, kui pakkumis-kutsega seotud dokumentides esitatud valikukriteeriumide alusel onkontrollitud nende ettevõtjate suutlikkust, keda artiklite 93, 94 jaartikli 96 lõike 2 punkti a kohaselt menetlusest välja ei jäetud.
2. Lepingud sõlmitakse enampakkumise või majanduslikult sood-
saima pakkumise valimise abil.
▼
B
Artikkel 98
▼M1
1. Pakkumiste esitamiste kord on selline, et tagatakse, et toimubtõeline konkurents ja et pakkumiste sisu jääb salajaseks seni, kunineed kõik samal ajal avatakse.
2. Kui seda loetakse asjakohaseks ja proportsionaalseks, võib tellija
kohustada pakkujaid rakenduseeskirjade kohaselt eelnevalt esitama taga-
tise pakkumiste tagasivõtmise vältimiseks.
▼
B
3. Taotlused ja pakkumised avab selleks määratud avamiskomisjon,
välja arvatud artikli 91 lõikes 3 silmas peetud väikese maksumusegalepingute puhul. Kõik pakkumised ja taotlused, mis kõnealune komisjontunnistab tingimustele mittevastavaks, lükatakse tagasi.
▼
M1
4. Kõiki osalemistaotlusi või pakkumisi, mille avamiskomisjon ontunnistanud ettenähtud tingimustele vastavaks, hinnatakse pakkumiskut-sega seotud dokumentides sätestatud kriteeriumide põhjal eesmärgigateha tellijale ettepanek, kellega leping tuleks sõlmida, või enne elektroo-nilise oksjoni läbiviimist.
▼
B
Artikkel 99
Hankemenetluse vältel peab kogu tellija ja taotlejate või pakkujate vahe-
line sidepidamine vastama tingimustele, millega tagatakse läbipaistvus javõrdne kohtlemine. Sidepidamine ei tohi põhjustada lepingu või esialgse
pakkumise tingimuste muutumist.
Artikkel 100
1. Kooskõlas valiku- ja lepingu sõlmimise kriteeriumidega, mis on
eelnevalt sätestatud pakkumiskutsega seotud dokumentides, ja hankele-
pingute sõlmimise korraga otsustab eelarvevahendite käsutaja, kellega
leping sõlmitakse.
2. Tellija teeb kõikidele taotlejatele ja pakkujatele, kelle taotlused või
pakkumised on tagasi lükatud, teatavaks tehtud otsuse ja kõikidelepakkujatele, kelle pakkumised on vastuvõetavad ja kes esitavad kirjalikutaotluse, eduka pakkumise tunnused ja suhtelised eelised ja sellepakkuja nime, kellega leping sõlmitakse.
Teatavaid andmeid ei ole siiski vaja avalikustada, kui see takistaks
õigusnormide kohaldamist, oleks vastuolus üldiste huvidega või kahjus-taks riigi osalusega või eraettevõtjate õigustatud ärihuve või võiksmoonutada nendevahelist ausat konkurentsi.▼
M12002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —48
Artikkel 101
Tellija võib enne lepingu allkirjastamist kas hankest loobuda või tühis-
tada pakkumismenetluse, kusjuures taotlejatel või pakkujatel ei oleõigust nõuda mingisugust hüvitist.
Otsus peab olema põhjendatud ja see tuleb taotlejatele või pakkujatele
teatavaks teha.
4. jagu
Tagatised ja järelevalve
▼
M1
Artikkel 102
1. Tellija nõuab töövõtjatelt eelneva tagatise esitamist rakendusees-
kirjas täpsustatud juhtudel.
2. Kui seda loetakse asjakohaseks ja proportsionaalseks, võib tellija
nõuda töövõtjatelt sellise tagatise esitamist, et:
a) tagada lepingu täielik täitmine;b) piirata eelmaksetega seotud finantsriske.
Artikkel 103
Kui selgub, et pakkumismenetluses on esinenud olulisi vigu, rikkumisi
või pettusi, peatavad institutsioonid menetluse ja võivad võtta mis tahesvajalikke meetmeid, sealhulgas menetluse tühistada.
Kui pärast lepingu sõlmimist selgub, et pakkumismenetluses on
esinenud olulised vead, rikkumised või pettused, siis olenevalt etapist,kuhu menetlus jõudnud on, võivad institutsioonid kas hoiduda lepingusõlmimisest või peatada lepingu täitmine või vajadusel lõpetada lepingu.
Kui sellistes vigades, rikkumistes või pettuses on süüdi töövõtja, võivad
institutsioonid olenevalt vigade, rikkumiste või pettuse raskusest lisaks
sellele keelduda maksmisest, nõuda tagasi juba makstud summad või
lõpetada kõik selle töövõtjaga sõlmitud lepingud.
▼
B
2. PEATÜKK
Ühenduse institutsioonide oma huvides sõlmitavate lepingute suhtes
kohaldatavad sätted
Artikkel 104
Ühenduse institutsioone käsitletakse tellijana lepingute puhul, mille nad
sõlmivad oma huvides. ►M1 Nad delegeerivad vastavalt artiklile 59
tellija ametiülesannete täitmiseks vajalikud volitused. ◄
▼M1
Artikkel 105
1. Kui käesoleva määruse teise osa IV jaotisest ei tulene teisiti, sätes-
tatakse direktiivis 2004/18/EÜ künnised, mille abil määratakse kindlaks:
a) artiklis 90 osutatud avaldamiskord;
b) artikli 91 lõikes 1 osutatud menetluste valik;
c) vastavad tähtajad.▼B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —49
2. Kui rakenduseeskirjades täpsustatud eranditest ja tingimustest ei
tulene teisiti, siis ei allkirjasta tellija lepingute puhul, mille suhtes kohal-datakse direktiivi 2004/18/EÜ, lepingut või raamlepingut eduka pakku-jaga enne ooteaja möödumist.
▼
B
Artikkel 106
Pakkumismenetluses võivad võrdsetel tingimustel osaleda kõik füüsi-
lised ja juriidilised isikud, kes kuuluvad asutamislepingute kohaldami-salasse, ja kõik sellise kolmanda riigi füüsilised ja juriidilised isikud,
kellega Euroopa ühendused on riigihangete vallas sõlminud erikokku-
leppe selles kokkuleppes sätestatud tingimustel.
Artikkel 107
Kui kohaldatakse Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames sõlmitud
mitmepoolset riigihankelepingut, võivad hangetes osaleda ka kõnealuselepingu ratifitseerinud riikide kodanikud selles lepingus sätestatud tingi-mustel.
VI JAOTIS
TOETUSED
▼
M1
1. PEATÜKK
Toetuste ulatus ja vorm
▼B
Artikkel 108
1. Toetused on eelarvest annetustena antavad rahalised otsetoetused,
mille abil rahastatakse:
a) kas meedet, mis on kavandatud selleks, et aidata saavutada Euroopa
Liidu poliitika osaks olev eesmärk;
b) või mõne sellise asutuse toimimist, kes tegutseb Euroopa Liidu
üldistes huvides või kellel on liidu poliitika osaks olev eesmärk.
▼M1
Toetuste kohta sõlmitakse kas kirjalik leping või võetakse vastu komis-joni otsus, millest edukat taotlejat teavitatakse.
2. Toetusteks käesoleva jaotise tähenduses ei ole:
a) kulutused institutsioonide liikmetele ja personalile ning osamaksed
Euroopa koolidele;
b) laenud, ühenduse riskiga seotud instrumendid või ühenduse
osamaksed sellistesse instrumentidesse, artiklis 88 osutatud riigihan-
kelepingud ning makromajandusliku finantsabina ja eelarvetoetusenamakstud toetused;
c) erainvestori põhimõtte kohased omakapitaliinvesteeringud, kvaasio-
makapitali kaudu rahastamine ja kapitaliosalused rahvusvahelistesfinantsinstitutsioonides, näiteks Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Aren-gupangas (EBRD) või spetsialiseeritud ühenduse asutustes, näiteksEuroopa Investeerimisfondis (EIF);
d) osamaksed, mille ühendused on tasunud liikmemaksudena organisat-
sioonidele, mille liikmed nad on;▼
M12002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —50
e) kulutused, mis on tehtud eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega,
detsentraliseeritult või ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidegaartiklite 53 –53d tähenduses;
f) maksed, mis on tehtud asutustele, millele artikli 54 lõike 2 kohaselt
on delegeeritud täitmisülesanded, ja osamaksed, mis on tehtud seadu-sandja loodud asutustele nende asutamise aluseks oleva põhiõigu-sakti kohaselt;
g) kulud, mis seonduvad kalandusturgudega, millele on osutatud
nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühisepõllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (
1) artikli 3 lõike 2
punktis f;
h) institutsioonide poolt kutsutud või volitatud isikute kantud reisiku-
lude tagasimaksed ja päevarahad ning kui see on asjakohane, siisneile makstavad mis tahes muud hüvitised.
3. Järgmised summad võrdsustatakse toetustega ja kui see on asjako-
hane, kohaldatakse nende suhtes käesoleva jaotise sätteid:
a) tulu teatavate laenude intressitoetustelt;b) omakapitaliinvesteeringud või kapitaliosalused, välja arvatud lõike 2
punktis c osutatud.
4. Iga institutsioon võib sõlmida lepinguid teabevahetustegevuseks,
kui nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ei ole riigihankemenetluse
kasutamine asjakohane.
Artikkel 108a
1. Toetused võivad olla järgmises vormis:
a) teatava protsendi tegelikult kantud abikõlblike kulude hüvitamine;
b) ühekordsed maksed;c) kindlasummalised maksed;
d) punktides a, b ja c nimetatud vormide kombinatsioon.
2. Toetused ei tohi ületada üldist absoluutväärtusena väljendatud
ülemmäära.
2. PEATÜKK
Põhimõtted
Artikkel 109
1. Toetuste suhtes kohaldatakse läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise
põhimõtteid.
Toetused ei või kumuleeruda, neid ei tohi anda tagasiulatuvalt ja
nendega peab kaasnema kaasrahastamine.
Mingil juhul ei tohi ületada rakenduseeskirjades täpsustatud rahastamis-
kõlblike kulutuste kogumaksumust.
2. Toetuse eesmärgiks ega tagajärjeks ei tohi olla abisaajale kasumi
tootmine.
3. Lõiget 2 ei kohaldata:a) füüsilistele isikutele makstavate õppe-, teadusuuringute ja koolituss-
tipendiumide suhtes;
b) konkursiauhindade suhtes;▼
M12002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —51
(1) ELT L 209, 11.8.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ)
nr 320/2006 (ELT L 58, 28.2.2006, lk 42).
c) meetmete suhtes, mille eesmärgiks on tugevdada abisaaja finants-
suutlikkust või toota tulu välismeetmete raames.
▼B
Artikkel 110
▼M1
1. Toetused põhinevad aastaprogrammil, mis avaldatakse aasta
alguses.
Seda aastaprogrammi rakendatakse pakkumiskutsete avaldamise teel,
välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud kiireloomulistel juhtudel võijuhul, kui abisaaja või asjaomase meetme tunnuste tõttu ei ole vastavameetme puhul muud valikut või kui abisaaja on toetuse saajana määrat-letud põhiõigusaktis.
Esimest lõiku ei kohaldata hädaabi ja humanitaarabi suhtes.
▼
B
2. Kõik eelarveaasta käigus antud toetused tehakse teatavaks kordaastas, võttes nõuetekohaselt arvesse konfidentsiaalsus- ja turvalisusnõu-deid.
▼
M1
Artikkel 111
Iga meetme kohta võib ühele ja samale abisaajale anda eelarvest ainult
ühe toetuse, välja arvatud juhul, kui asjaomaste põhiõigusaktidega onlubatud teisiti.
Abisaajale võib anda eelarvest ainult ühe tegevustoetuse eelarveaasta
kohta.
Taotleja teavitab eelarvevahendite käsutajaid viivitamatult kõigist sama
meetme või sama tööprogrammiga seotud mitme taotluse või mitmetoetuse juhtudest.
Mingil juhul ei rahastata samasid kulusid ühenduse eelarvest kaks
korda.
Artikkel 112
1. Toetust võib anda juba alanud meetmeks üksnes juhul, kui taotleja
suudab tõendada vajadust alustada meedet enne toetuse andmist.
Sellistel juhtudel ei tohi rahastamiskõlblikud kulud olla tehtud enne
toetustaotluse esitamispäeva, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatuderandjuhtudel, mis on sätestatud põhiõigusaktis, ja kulude puhul, midaon vaja häda- või humanitaarabi nõuetekohaseks andmiseks vastavaltrakenduseeskirjadele.
Ühtegi toetust ei või anda juba lõpule viidud meetmetele tagasiulatuvalt.2. Tegevustoetus antakse kuue kuu jooksul abisaaja eelarveaasta
algusest arvates. Rahastamiskõlblikud kulud ei tohi olla tehtud enne
toetustaotluse esitamist ega abisaaja eelarveaasta algust.
▼
B
Artikkel 113
1. Toetuse abil ei või rahastada meetme kulusid täies ulatuses, kui
teise osa IV jaotisest ei tulene teisiti.
Toetuse abil ei või rahastada toetust saava asutuse tegevuskulusid täies
ulatuses.▼M12002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —52
2. Kui põhiõigusaktis ei ole sätestatud teisiti, vähendatakse Euroopa
Liidu üldistes huvides tegutsevate asutuste puhul tegevustoetustekorduval andmisel nende suurust järk-järgult. Käesolevat sätet ei kohal-data toetuste suhtes, mida antakse mõnes artikli 108a lõike 1punktides b ja c nimetatud vormis.
▼
B
3. PEATÜKK
Toetuste andmise menetlus
▼M1
Artikkel 114
1. Toetustaotlused esitatakse kirjalikult.
2. Toetustaotlus võetakse vastu, kui selle on esitanud:
a) juriidiline isik; toetustaotlus võidakse vastu võtta, kui selle on
esitanud üksused, millel kohaldatava siseriikliku õiguse kohaseltpuudub juriidilise isiku staatus, tingimusel et nende esindajad
omavad õigust võtta üksuste nimel juriidilisi kohustusi, ja võtavad
rahalise vastutuse;
b) füüsiline isik, kui meetme laad või iseloom või taotleja eesmärk seda
nõuab.
3. Toetusi ei või anda taotlejatele, kes on toetuste andmise menetluse
ajal mõnes artikli 93 lõikes 1, artiklis 94 ja artikli 96 lõike 2punktis a osutatud olukorras.
Taotlejad peavad tõendama, et ükski esimeses lõigus mainitud olukord
nende puhul ei kehti. Eelarvevahendite käsutaja võib siiski mitte nõuda
nimetatud tõendamist väga madala maksumusega toetuste puhul vasta-
valt rakenduseeskirjades täpsustatule.
4. Eelarvevahendite käsutaja võib vastavalt artiklile 96 määrata taot-
lejatele tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid haldus- ja rahalisikaristusi.
Selliseid karistusi võib määrata ka abisaajatele, kes on taotluse esitamise
hetkel või toetuse rakendamise ajal eelarvevahendite käsutaja nõutavateandmete esitamisel esitanud valeandmeid või on andmed esitamatajätnud.
▼
B
Artikkel 115
1. Valikukriteeriumid võimaldavad hinnata taotleja suutlikkust viia
lõpule väljapakutud meede või tööprogramm.
2. Ettepanekute esitamise kutses eelnevalt teatavaks tehtud toetuste
andmise kriteeriumid võimaldavad hinnata esitatud ettepanekute sisuseatud eesmärkide ja prioriteetide põhjal.
Artikkel 116
▼
M1
1. Ettepanekuid hinnatakse eelnevalt teatavaks tehtud valikukriteeriu-mide ja toetuste andmise kriteeriumide põhjal, et kindlaks teha, millisedettepanekud on rahastamiskõlblikud.
▼
B
2. Seejärel koostab vastutav eelarvevahendite käsutaja lõikes 1 sätes-tatud hindamise tulemuste põhjal abisaajate ja heakskiidetud summadeloendi.▼
M12002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —53
3. Vastutav eelarvevahendite käsutaja teatab taotlejale tema taotluse
kohta tehtud otsusest kirjalikult. Kui taotletavat toetust ei anta,põhjendab institutsioon taotluse tagasilükkamist, tuginedes seejuureseeskätt juba teatavaks tehtud valikukriteeriumidele ja toetuste andmisekriteeriumidele.
4. PEATÜKK
Maksmine ja järelevalve
Artikkel 117
Maksete ajakavade koostamisel lähtutakse asjakohastest finantsriskidest,
meetme kestusest ja edenemisest või abisaaja kantud kuludest.
▼
M1
Artikkel 118
1. Kui seda loetakse asjakohaseks ja proportsionaalseks, võib
vastutav eelarvevahendite käsutaja nõuda abisaajalt eelneva tagatiseesitamist, et piirata eelmaksetega seotud finantsriske.
2. Eelarvevahendite käsutaja nõuab abisaajalt kõnealuse eelneva taga-
tise esitamist rakenduseeskirjas täpsustatud juhtudel.
▼
B
Artikkel 119
1. Toetuse summa loetakse lõplikuks alles siis, kui institutsioon on
lõpliku tegevus- ja raamatupidamisaruande heaks kiitnud, ilma et seetakistaks institutsiooni tegemast hilisemaid kontrollimisi.
▼
M1
2. Kui abisaaja ei täida oma kohustusi, peatatakse toetuse maksmine
või toetust vähendatakse või toetuse andmine lõpetatakse rakendusees-
kirjades sätestatud juhtudel, olles abisaajale eelnevalt andnud võimaluse
esitada oma seisukohad.
▼B
5. PEATÜKK
Rakendamine
▼M1
Artikkel 120
1. Kui meetme rakendamine eeldab abisaajalt hankelepingute sõlmi-
mist, sätestatakse sellekohased menetlused vastavalt rakenduseeskirja-dele.
2. Kui meetme rakendamine eeldab rahalise toetuse andmist kolman-
datele isikutele, võib ühenduselt toetust saav abisaaja anda sellist raha-list toetust, kui järgmised tingimused on täidetud:
a) rahaline toetus ei ole meetme esmane eesmärk;b) toetuse andmise tingimused on rangelt määratletud toetuse andmise
otsuses või abisaaja ja komisjoni vahel sõlmitud toetuslepingus, ilmavõimaluseta kasutada kaalutlusõigust;
c) asjaomased summad on väikesed.
Punkti c kohaldamisel määratletakse rakenduseeskirjades maksimaalne
rahalise toetuse summa, mida abisaaja saab kolmandale isikule maksta.▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —54
3. Igas toetuslepingus või toetuse andmise otsuses peab olema selge-
sõnaliselt sätestatud komisjoni ja kontrollikoja õigus kontrollida doku-mente ja teha kohapealseid kontrolle kõigi töövõtjate ja alltöövõtjatepuhul, keda ühendus on rahastanud.
▼
B
VII JAOTIS
RAAMATUPIDAMISARUANDLUS JA
RAAMATUPIDAMISARVESTUS
1. PEATÜKK
Raamatupidamisaruandlus
Artikkel 121
Ühenduse raamatupidamisaruandlus hõlmab:
▼M1
a) artikli 126 kohaseid institutsioonide raamatupidamisaruandeid, artik-
lis 185 osutatud asutuste raamatupidamisaruandeid ja muudeasutuste raamatupidamisaruandeid, kui need kuuluvad ühenduseraamatupidamiseeskirjade kohaselt konsolideerimisele;
▼
B
b) konsolideeritud raamatupidamisaruandeid, milles esitatakse punktis
a osutatud institutsioonide ja asutuste raamatupidamisaruannetes
sisalduv finantsteave koondatud kujul;
c) institutsioonide ja artiklis 185 osutatud asutuste eelarve täitmise
aruandeid;
▼M1
d) eelarve täitmise koondaruandeid, milles esitatakse
punktis c osutatud aruannetes sisalduv teave.
Artikkel 122
1. Institutsioonide ja asutuste artiklis 121 osutatud raamatupidamisa-
ruannetele lisatakse aruanne, mis käsitleb eelarveaasta eelarvehaldust ja
finantsjuhtimist.
2. Lõikes 1 osutatud aruandes esitatakse muu hulgas andmed assig-
neeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assignee-ringute ümberpaigutuste kohta erinevate eelarvepunktide vahel.
▼
B
Artikkel 123
Raamatupidamisaruanne peab olema eeskirjadega kooskõlas, õige ja
terviklik ning andma tõese ja erapooletu ülevaate:
a) raamatupidamisaruannete puhul varadest ja kohustustest, kuludest ja
tuludest, varade ja kohustuste all esitamata nõuetest ja kohustustest,samuti rahavoogudest;
b) eelarve täitmise aruannete puhul tulu- ja kulutoimingutest.
Artikkel 124
Raamatupidamisaruanded koostatakse üldtunnustatud raamatupidamis-
põhimõtete kohaselt, milleks on:
a) tegevuse jätkuvus;▼
M12002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —55
b) konservatiivsus;
c) raamatupidamismeetodite järjepidevus;d) teabe võrreldavus;e) olulisus;f) brutopõhimõte;g) reaalsuse põhimõte;h) tekkepõhine raamatupidamisarvestus.
Artikkel 125
1. Tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtte kohaselt esita-
takse raamatupidamisaruannetes eelarveaasta kulud ja tulud maksmisevõi laekumise kuupäevast olenemata.
2. Varade ja kohustuste väärtus määratakse kindlaks artiklis 133
sätestatud raamatupidamiskorra kohaselt.
Artikkel 126
1. Raamatupidamisaruanne koostatakse miljonites eurodes ja selles
on:
a) bilanss ja majandustulemuse aruanne, milles kajastatakse varasid ja
kohustusi ning majandustulemust eelnenud eelarveaasta 31. detsembri
seisuga; need esitatakse teatavat liiki äriühingute raamatupidamise
aastaaruandeid käsitlevates Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktii-vides sätestatud struktuuri järgi, võttes seejuures arvesse ühendustetegevuse eripära;
b) rahavoogude tabel, milles on näidatud eelarveaasta jooksul sisse-
nõutud ja väljamakstud summad ning sularahaseis aasta lõpus;
c) aruanne kapitali muutuste kohta, milles esitatakse üksikasjalikult
kapitalikontode punktide kaupa eelarveaasta jooksul toimunud suure-nemised ja vähenemised.
2. Raamatupidamisaruande lisa täiendab ja selgitab lõikes 1 kirjel-
datud aruandes esitatud teavet ja annab kogu täiendava teabe, midarahvusvaheliselt tunnustatud raamatupidamistava eeldab, kui sellineteave on ühenduste tegevuse puhul asjakohane.
Artikkel 127
Eelarve täitmise aruanne koostatakse miljonites eurodes. Sellesse
kuulub:
a) eelarve täitumise ülevaade, milles esitatakse kõik eelarveaasta tulu-
ja kulutoimingud; selle ülevaate struktuur on samasugune kui eelarveoma;
b) eelarve täitumise ülevaate lisa, mis täiendab ja selgitab ülevaates
esitatud teavet.
▼
M1
Artikkel 128
Muude institutsioonide ja artiklis 121 osutatud asutuste peaarvepidajad
saadavad komisjoni peaarvepidajale ja kontrollikojale hiljemalt järgnevaeelarve aasta 1. märtsil oma esialgse raamatupidamisaruande koosaruandega, mis käsitleb eelarvehaldust ja finantsjuhtimist asjakohaselaastal.▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —56
Komisjoni peaarvepidaja konsolideerib need esialgsed raamatupidamisa-
ruanded komisjoni esialgse raamatupidamisaruandega ja saadab kontrol-likojale hiljemalt järgneva aasta 31. märtsil komisjoni esialgse raamatu-pidamisaruande, millele on lisatud komisjoni aruanne eelarvehalduse jafinantsjuhtimise kohta eelarveaastal, koos esialgse konsolideeritudraamatupidamisaruandega.
Samuti saadab iga institutsiooni ja artiklis 121 osutatud asutuse peaar-
vepidaja Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt teises lõigus
märgitud kuupäeval eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruande.
▼
B
Artikkel 129
1. Kontrollikoda esitab hiljemalt 15. juunil oma tähelepanekud iga
institutsiooni ja ►M1 iga asutuse artiklis 121 osutatud ◄esialgse
raamatupidamisaruande kohta.
▼M1
2. Muud institutsioonid peale komisjoni ja iga artiklis 121 osutatudasutus koostab oma lõpliku raamatupidamisaruande artikli 61 kohaselt jasaadab selle lõpliku konsolideeritud raamatupidamisaruande koostami-seks komisjoni peaarvepidajale ja kontrollikojale hiljemalt järgnevaeelarveaasta 1. juulil.
2a. Komisjoni peaarvepidaja koostab lõpliku konsolideeritud raama-
tupidamisaruande teiste institutsioonide poolt lõike 2 kohaselt esitatudteabe alusel. Lõplikule konsolideeritud raamatupidamisaruandele lisa-takse komisjoni peaarvepidaja koostatud deklaratsioon, millega tatõendab, et see on koostatud kooskõlas VII jaotisega ja finantsaruannetelisas toodud raamatupidamispõhimõtete, eeskirjade ja meetoditega.
3. Pärast lõpliku konsolideeritud raamatupidamisaruande ja komisjoni
enda lõpliku raamatupidamisaruande heakskiitmist saadab komisjonneed Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale enne järgneva
eelarveaasta 31. juulit.
▼
B
4. Lõplik konsolideeritud raamatupidamisaruanne avaldatakseEuroopa Ühenduste Teatajas hiljemalt järgneva eelarveaasta
►
M1 15. novembril ◄koos kinnitava avaldusega, mille kontrollikoda
on teinud kooskõlas EÜ asutamislepingu artikliga 248 ja Euratomiasutamislepingu artikliga 160c.
2. PEATÜKK
Teave eelarve täitmise kohta
Artikkel 130
Lisaks artiklites 126 ja 127 sätestatud aruannetele esitab komisjon
Euroopa Parlamendile ja nõukogule kaks korda aastas aruande eelarve-liste tagatiste ja nendega seotud riskide kohta.
See teave edastatakse samal ajal ka kontrollikojale.
Artikkel 131
1. Lisaks artiklites 126 ja 127 sätestatud aruannetele saadab ►
M1
komisjoni peaarvepidaja ◄üks kord kuus Euroopa Parlamendile ja
nõukogule eelarve täitmist käsitlevad, vähemalt peatüki tasandil koon-datud arvnäitajad nii tulude kui ka kulude kohta vastavalt kõikideleassigneeringutele.▼
M12002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —57
Nendes arvnäitajates esitatakse ka üksikasjalik ülevaade ülekantud assig-
neeringute kasutamisest.
Arvnäitajad saadetakse kümne tööpäeva jooksul pärast iga kuu lõppu.2. Kolm korda aastas, 31. maile, 31. augustile ja 31. detsembrile
järgneva 30 tööpäeva jooksul saadab ►
M1 komisjoni peaarvepi-
daja◄Euroopa Parlamendile ja nõukogule eelarve täitmise aruande,
mis hõlmab nii tulusid kui ka kulusid liigendatuna peatükkide, artikliteja punktide kaupa.
Selles aruandes esitatakse ka üksikasjalik ülevaade varasematest eelar-
veaastatest ülekantud assigneeringute kasutamise kohta.
3. Arvnäitajad ja eelarve täitmise aruanne saadetakse samal ajal ka
kontrollikojale.
3. PEATÜKK
Raamatupidamisarvestus
1. jagu
Üldsätted
Artikkel 132
1. Institutsiooni raamatupidamisarvestus on süsteem, mille eesmärk
on korrastada eelarve- ja finantsteavet nii, et arvnäitajaid saab sisestada,liigitada ja salvestada.
2. Raamatupidamisarvestus koosneb üldisest raamatupidamisarvestu-
sest ja eelarve raamatupidamisarvestusest. Raamatupidamisarvestustoimub eurodes ja kalendriaasta põhjal.
3. Üldise raamatupidamisarvestuse ja eelarve raamatupidamisarves-
tuse andmed kinnitatakse eelarveaasta lõpus, et oleks võimalik koostada1. peatükis osutatud raamatupidamisaruandeid.
4. Olenemata lõigetest 2 ja 3 võib volitatud eelarvevahendite käsutaja
pidada analüütilist arvestust.
Artikkel 133
1. Komisjoni peaarvepidaja võtab pärast teiste institutsioonide ja
►
M1 artiklis 121 ◄osutatud asutuste peaarvepidajatega konsulteeri-
mist vastu raamatupidamiskorra ja ühtlustatud kontoplaani, mida kohal-datakse kõikides institutsioonides, teises osa V jaotises osutatudEuroopa talitustes ja kõikides ►
M1 artiklis 121 ◄osutatud asutustes.
2. Lõikes 1 osutatud korra vastuvõtmisel juhindub komisjoni peaar-
vepidaja rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamiss-tandarditest, kuid võib nendest kõrvale kalduda, kui seda õigustab ühen-duste tegevuse eripära.
2. jagu
Üldine raamatupidamisarvestus
Artikkel 134
Üldisse raamatupidamisarvestusse märgitakse ajalises järjestuses kahe-
kordse kirjendamise meetodi abil kõik sündmused ja toimingud, mismõjutavad institutsioonide ja ►
M1 artiklis 121 ◄osutatud asutuste
majanduslikku ja rahalist seisundit ning nende varasid ja kohustusi.▼B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —58
Artikkel 135
1. Liikumised kontodel ja saldod kirjendatakse arvestusraamatutesse.
2. Kõik raamatupidamiskirjed, sealhulgas kontoparandused põhi-
nevad vastavatel tõendavatel dokumentidel.
3. Raamatupidamisarvestuse süsteemi peab jääma jälg kõikidest
raamatupidamiskirjetest.
Artikkel 136
Eelarveaasta lõpu ja raamatupidamisaruande esitamise vahelisel ajal teeb
peaarvepidaja kõik korrigeerimised, mida on vaja raamatupidamisesttõese, erapooletu ja korrakohase ülevaate andmiseks, kuid mis eihõlma väljamakseid ega laekumisi seoses kõnealuse aastaga.
3. jagu
Eelarve raamatupidamisarvestus
Artikkel 137
1. Eelarve raamatupidamisarvestus annab üksikasjaliku ülevaate
eelarve täitmisest.
2. Lõike 1 kohaldamiseks märgitakse eelarve raamatupidamisarves-
tusse kõik eelarvega seotud tulu- ja kulutoimingud, mis on sätestatudesimese osa IV jaotises.
4. PEATÜKK
Vara inventarinimestikud
Artikkel 138
1. Iga institutsioon ja ►
M1 artiklis 121 ◄osutatud asutus peab
inventarinimestikke, milles on komisjoni peaarvepidaja koostatudnäidise järgi näidatud kogu ühenduste materiaalse, immateriaalse jafinantsvara kogus ja väärtus.
Iga institutsioon ja ►
M1 artiklis 121 ◄osutatud asutus teeb kindlaks,
kas nimestikus esitatu vastab tegelikule olukorrale.
2. Vallasvara müük kuulutatakse välja asjakohasel viisil.
VIII JAOTIS
VÄLISAUDIT JA EELARVE TÄITMISE KINNITAMINE
1. PEATÜKK
Välisaudit
Artikkel 139
1. Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon teavitavad kontrollikoda
võimalikult kiiresti kõigist otsustest ja eeskirjadest, mis on vastu võetudartiklite 9, 13, 18, 22, 23, 26 ja 36 kohaselt.▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —59
2. Iga institutsioon teavitab kontrollikoda ja eelarvepädevat institut-
siooni kõigist finantsküsimusi reguleerivatest sise-eeskirjadest, mille nadon vastu võtnud.
▼
B
3. Kontrollikojale teatatakse eelarvevahendite käsutajate, siseaudiito-rite, peaarvepidajate ja avansikontode haldajate ametissenimetamisest jaartiklite 51, 61, 62, 63 ja 85 kohasest volitamisest.
Artikkel 140
1. Kõikide tulude ja kulude õiguspärasuse ja korrakohasuse kindlaks-
tegemisel võtab kontrollikoda arvesse asutamislepingu sätteid, eelarvet,käesolevat määrust, rakenduseeskirju ja kõiki muid asutamislepingutekohaselt vastuvõetud õigusakte.
2. Oma ülesannete täitmisel on kontrollikojal õigus tutvuda artik-
lis 142 sätestatud viisil kõikide dokumentide ja andmetega, mis onseotud talituste ja asutuste finantsjuhtimisega ja käsitlevad ühendusterahastatavaid või kaasrahastatavaid meetmeid. Kontrollikojal on õigusküsitleda kõiki tulu- ja kulutoimingute eest vastutavaid ametnikke jakasutada kõiki auditeerimismenetlusi, mis on kõnealuste talituste võiasutuste puhul asjakohased. Liikmesriikides toimub audit koostöös sise-riiklike auditeerimisasutustega või kui neil puuduvad vajalikud voli-tused, siis pädevate siseriiklike talitustega. Kontrollikoda ja liikmesrii-kide auditeerimisasutused teevad koostööd usalduslikult, säilitades samalajal oma sõltumatuse.
Kontrollikoda võib talle asutamislepingutega või nende kohaselt vastu-
võetud õigusaktidega antud ülesannete täitmiseks kogu vajaliku teabesaamiseks viibida omal soovil eelarve täitmise raames mõne ühenduseinstitutsiooni või viimase huvides tehtavate audititoimingute juures.
Kontrollikoja taotluse korral lubavad institutsioonid ühenduse hoiuseid
hoidvatel rahaasutustel lasta kontrollikojal kindlaks teha, kas väljastpooltsaadud andmed on kooskõlas raamatupidamisarvestusega.
3. Oma ülasannete täitmiseks teatab kontrollikoda käesoleva määru-
sega hõlmatud institutsioonidele ja asutustele oma töötajate nimed,kellel on õigus neid auditeerida.
Artikkel 141
Kontrollikoda tagab, et kõiki hoiustatud või kassas olevaid väärtpabe-
reid ja kogu sellist sularaha kontrollitakse hoiustaja allkirjastatud makse-dokumentide alusel või sularaha ja väärtpaberite ametlike õienditealusel. Kontrollikoda võib selliseid kontrollimisi ise teha.
Artikkel 142
1. Komisjon, teised institutsioonid, ühenduste huvides tulusid ja
kulusid haldavad asutused ja eelarvest tehtavate maksete lõppsaajadaitavad kontrollikoda igakülgselt ja annavad kontrollikojale koguteabe, mida too peab oma ülesannete täitmiseks vajalikuks. Nadannavad kontrollikoja käsutusse kõik ühenduse eelarvest rahastatavate
lepingute sõlmimist ja täitmist käsitlevad dokumendid, kõik sularaha või
materiaalse vara arvestusdokumendid, kõik raamatupidamisdokumendidvõi tõendavad dokumendid ning nendega seotud haldusdokumendid,kõik tulude ja kuludega seotud dokumendid, kõik inventarinimestikud,kõik organisatsiooni skeemid, mida kontrollikoda peab vajalikukseelarve täitumist ja majandustulemust käsitleva aruande auditeerimiseksdokumentide põhjal või kohapeal, ja samaks otstarbeks ka kõik magnet-kandjal loodud või säilitatavad dokumendid ja andmed.▼
M12002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —60
Asjaomaste valitsuste muud üksused ja siseauditiorganid aitavad kont-
rollikoda igal viisil, mida viimane peab oma ülesannete täitmiseks vaja-likuks.
Esimene lõik kehtib ka füüsiliste ja juriidiliste isikute kohta, kes saavad
makseid ühenduse eelarvest.
2. Ametnikud, kelle tegevust kontrollikoda kontrollib, on kohustatud:
a) esitama kassas oleva sularaha, kogu ülejäänud sularaha, väärtpaberid
ja materiaalse vara, kõik tõendavad dokumendid nende valdusesse
antud rahaliste vahendite hooldamise kohta ning kõik arveraamatud,
registrid ja muud seonduvad dokumendid;
b) esitama kirjavahetuse ja kõik muud dokumendid, mida on vaja
artikli 140 lõikes 1 osutatud auditi teostamiseks täies ulatuses.
Esimese lõigu punktis b osutatud teavet võib nõuda ainult kontrollikoda.3. Kontrollikojal on õigus kontrollida ühenduste tulude ja kuludega
seotud dokumente, mis on institutsioonide talituste, eelkõige kõnealustetulude ja kuludega seotud otsuste tegemise eest vastutavate talituste,ühenduste huvides tulusid ja kulusid haldavate asutuste ja eelarvestmakseid saavate füüsiliste ja juriidiliste isikute valduses.
4. Tulude ja kulude seaduslikkuse ja korrakohasuse ning finantsjuh-
timise usaldusväärsuse kindlakstegemine hõlmab ka toetustena saadudühenduse vahendite kasutamist institutsioonidevälistes asutustes.
5. Institutsioonidevälistele saajatele ühenduse vahendite maksmise
eelduseks on saajate kirjalik nõusolek või selle puudumisel töövõtjatevõi alltöövõtjate kirjalik nõusolek kontrollikoja auditiga, mis käsitlebvõimaldatud vahendite kasutamist.
6. Komisjon esitab kontrollikojale viimase soovil kõik andmed laenu-
tehingute kohta.
7. Ühtsete arvutisüsteemide kasutamine ei tohi piirata kontrollikoja
võimalusi tutvuda tõendavate dokumentidega.
Artikkel 143
1. Kontrollikoja aastaaruande suhtes kohaldatakse käesoleva artikli
lõikeid 2 –6.
2. Kontrollikoda edastab komisjonile ja asjaomastele institutsiooni-
dele hiljemalt ►
M1 30. juunil ◄kõik tähelepanekud, mis tema
arvates tuleks avaldada aastaaruandes. Need tähelepanekud peavadjääma konfidentsiaalseks. Kõik institutsioonid saadavad kontrollikojalevastuse hiljemalt ►
M1 15. oktoobril ◄. Institutsioonide vastused,
välja arvatud komisjoni omad, saadetakse samal ajal ka komisjonile.
3. Aastaaruandes on hinnang finantsjuhtimise usaldusväärsuse kohta.
4. Aastaaruandes on osa iga institutsiooni kohta. Kontrollikoda võib
oma äranägemise järgi lisada kokkuvõtva aruande või üldised tähelepa-nekud.
Kontrollikoda võtab kõik vajalikud meetmed tagamaks, et kõikide insti-
tutsioonide vastused tema tähelepanekutele avaldatakse vahetult pärastasjakohaseid tähelepanekuid.
▼
M1
5. Kontrollikoda edastab eelarve täitmise kinnitamise eest vastutava-tele asutustele ja teistele institutsioonidele hiljemalt 15. novembril omaaastaaruande koos institutsioonide vastustega ning tagab nende avalda-mise Euroopa Liidu Teatajas.
▼
B
6. Niipea kui kontrollikoda on edastanud aastaaruande, saadabkomisjon asjaomastele liikmesriikidele viivitamata kõnealuses aruandes▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —61
sisalduva teabe, mis käsitleb selliste vahendite haldamist, mille eest
viimased vastutavad kohaldatavate eeskirjade alusel.
Pärast selle teabe kättesaamist vastavad liikmesriigid komisjonile 60
päeva jooksul. Komisjon esitab enne ►M1 28. veebruari ◄kokku-
võtte kontrollikojale, nõukogule ja Euroopa Parlamendile.
Artikkel 144
1. Kontrollikoda teatab asjaomasele institutsioonidele kõikidest tähe-
lepanekutest, mis tema arvates tuleks avaldada eriaruandes. Need tähe-lepanekud peavad jääma konfidentsiaalseks.
Asjaomasel institutsioonil on kaks ja pool kuud aega teatada kontrolli-
kojale kõigist märkustest, mida ta soovib teha kõnealuste tähelepanekutekohta.
Kontrollikoda võtab asjakohase eriaruande lõpliku sõnastuse vastu järg-
neva kuu jooksul.
Eriaruanded koos asjaomaste institutsioonide vastustega edastatakse
viivitamata Euroopa Parlamendile ja nõukogule, kellest kumbkiotsustab, vajaduse korral koostöös komisjoniga, milliseid meetmeid
tuleks selles küsimuses võtta.
▼
M1
Kui kontrollikoda otsustab mõne sellise eriaruande avaldada Euroopa
Liidu Teatajas, avaldatakse see koos asjaomaste institutsioonide vastu-stega.
▼
B
2.►M1 Kontrollikoda võib Euroopa Liidu Teatajas avaldada EÜ
asutamislepingu artikli 248 lõikes 4 ja Euratomi asutamislepinguartikli 160c lõikes 4 osutatud arvamused, mis ei ole seotud ettepanekute
või eelnõudega, mille suhtes kohaldatakse seadusandlikku konsulteeri-
miskorda. ◄Kontrollikoda otsustab avaldamise üle pärast konsulteeri-
mist institutsiooniga, kes taotles arvamuse andmist või keda see käsitleb.Avaldamisel lisatakse arvamustele asjaomaste institutsioonide võima-likud märkused.
2. PEATÜKK
Eelarve täitmise kinnitamine
Artikkel 145
1. Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovituse
põhjal annab Euroopa Parlament kinnituse komisjoni tegevusele aastan eelarve täitmise kohta enne aasta n + 2 ►
M1 15. maid ◄
2. Kui lõikes 1 ettenähtud kuupäevast ei ole võimalik kinni pidada,
teatab Euroopa Parlament või nõukogu komisjonile otsuse tegemiseedasilükkamise põhjustest.
3. Kui Euroopa Parlament lükkab eelarve täitmist kinnitava otsuse
tegemise edasi, püüab komisjon võimalikult kiiresti võtta meetmeidselle otsuse tegemist takistavate asjaolude kõrvaldamiseks.
Artikkel 146
1. Otsus eelarve täitmise kinnitamise kohta hõlmab ühenduste kõigi
tulude ja kulude kontosid ja nende saldot ning bilansis esitatud ühen-duste varasid ja kohustusi.
2. Eelarve täitmise kinnitamiseks tutvub EÜ asutamislepingu artik-
lis 275 ja Euratomi asutamislepingu artiklis 179a osutatud raamatupida-▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —62
misaruannete ja bilansiga kõigepealt nõukogu ja seejärel Euroopa Parla-
ment. Viimane tutvub ka kontrollikoja aastaaruande ja auditeeritud insti-tutsioonide vastustega, asjakohase eelarveaasta kohta kontrollikoja koos-tatud võimalike eriaruannetega ja kontrollikoja avaldusega, mis kinnitabraamatupidamisandmete usaldatavust ning nende aluseks olevate tehin-gute seaduslikkust ja korrakohasust.
3. Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab komisjon talle EÜ asuta-
mislepingu artikli 276 kohaselt kogu teabe, mida on vaja asjakohasteelarveaastat käsitleva eelarve täitmise kinnitamise menetluse tõrgetetarakendamiseks.
Artikkel 147
1. EÜ asutamislepingu artikli 276 ja Euratomi asutamislepingu
artikli 180b kohaselt võtavad komisjon ja teised institutsioonid asjako-haseid meetmeid, et järgida Euroopa Parlamendi otsusele eelarve täit-mise kinnitamise kohta lisatud tähelepanekuid ja nõukogu vastuvõetudkinnitamissoovitusele lisatud märkusi.
2. Euroopa Parlamendi või nõukogu taotluse korral annavad institut-
sioonid aru nende tähelepanekute ja märkuste põhjal võetud meetmetestja eelkõige juhtnööridest, mis nad on andnud oma talitustele, kes vastu-tavad eelarve täitmise eest. Liikmesriigid teevad komisjoniga koostööd,teatades viimasele meetmetest, mis nad on võtnud nende tähelepanekutejärgimiseks, et komisjon saaks neid oma aruande koostamisel arvessevõtta. Institutsioonide aruanded edastatakse ka kontrollikojale.
TEINE OSA
ERISÄTTED
▼
M1
I JAOTIS
EUROOPA PÕLLUMAJANDUSE TAGATISFOND
▼B
Artikkel 148
▼M1
1. Käesoleva määruse esimest ja kolmandat osa kohaldatakseEuroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) käsitlevates eeskirjadesosutatud asutuste ja organite tehtavate kulutuste ja nende tulude suhtes,kui käesolevast jaotisest ei tulene teisiti.
▼
B
2. Meetmeid, mida haldab vahetult komisjon, rakendatakse esimese
ja kolmanda osa sätete kohaselt.
Artikkel 149
▼M1
1. Iga eelarveaasta kohta sisaldab EAGF liigendamata assigneerin-
guid, välja arvatud kulutuste puhul, mis seonduvad määruse (EÜ)nr 1290/2005 artikli 3 lõikes 2 osutatud meetmetega, mis kaetakseliigendatud assigneeringutest.
▼
B
2. Maksete assigneeringud, mis on üle kantud, kuid mida ei oleeelarveaasta lõpuks kasutatud, annulleeritakse.▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —63
3. Kasutamata jäänud assigneeringud, mis on seotud määruse (EÜ)
nr 1290/2005 artikli 3 lõikes 1 nimetatud meetmetega, võib üle kandaüksnes järgmisesse eelarveaastasse.
Selline ülekandmine peab jääma 2 % piiresse esimeses lõigus nimetatud
esialgsetest assigneeringutest ning ei tohi ületada summat, mille võrraeelmisel eelarveaastal otsetoetusi vähendati vastavalt nõukogu
29. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtes-
tatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuska-vade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks)(
1) artiklile 11.
Ülekantavad assigneeringud kantakse tagasi üksnes eelarveridadele, mis
käsitlevad määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 3 lõike 1punktis c viidatud meetmeid.
Sellise ülekandmise tulemusel võib täiendavaid makseid teha ainult
lõplikule abisaajale, kelle suhtes eelneval eelarveaastal kohaldati otse-toetuse vähendamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 11.
Komisjon teeb ülekandmisotsuse hiljemalt selle aasta 15. veebruaril,
millisesse assigneeringud üle kantakse, ja teatab sellest eelarvepädeva-
tele institutsioonidele.
▼
B
Artikkel 150
1. Komisjon hüvitab liikmesriikide kantud kulud.
▼M1
2. Komisjoni otsused, millega kinnitatakse nende maksete suurus,kujutavad endast üldisi esialgseid kohustusi EAGFi kirjendatud assig-neeringute kogusumma piires.
3. Alates 15. novembrist võib EAGF jooksvaid halduskulusid eelne-
valt siduda kulukohustustega järgnevaks eelarveaastaks ettenähtud assig-neeringute arvelt. Sellised kulukohustused ei tohi siiski ületada kolmeneljandikku kõigist jooksva eelarveaasta vastavatest assigneeringutest.Sellised kohustused võivad olla seotud üksnes kuludega, mis põhinevadolemasoleval põhiõigusaktil.
▼
B
Artikkel 151
1.►M1 EAGFi käsitlevates eeskirjades osutatud asutuste ja orga-
nite tehtavate kulutuste suhtes võetakse kahe kuu jooksul pärast liik-mesriikide saadetud aruannete kättesaamist kohustused peatükkide, arti-klite ja punktide kaupa. Sellise kohustuse võib võtta pärast nimetatudkahekuulise tähtaja möödumist alati, kui on vaja kohaldada asjaomasteeelarveridade assigneeringute ümberpaigutamise menetlust. Summadkirjendatakse maksetena selle sama kahekuulise tähtaja jooksul, väljaarvatud juhul, kui liikmesriigid ei ole veel makset teinud või kuimakse abikõlblikkus ei ole kindel. ◄
Eelarvelised kulukohustused arvatakse maha artiklis 150 osutatud üldi-
sest esialgsest kohustusest.
2. Esialgsed üldised kulukohustused, mis on võetud eelarveaastaks ja
mille põhjal ei ole võetud eelarve liigenduse kohaseid kulukohustusijärgneva eelarveaasta 1. veebruariks, annulleeritakse seoses algse eelar-veaastaga.
3. Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse juhul, kui raamatupidamisarvestuse
kontrollimisest ja heakskiitmisest ei tulene teisiti.▼
M12002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —64
(1) ELT L 270, 21.10.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ)
nr 1405/2006 (ELT L 265, 26.9.2006, lk 1).
Artikkel 152
Eelarve raamatupidamisarvestuses kirjendatakse kulud eelarveaasta
kontodele maksete põhjal, mille komisjon on teinud kulude hüvitami-seks liikmesriikidele hiljemalt asjakohase aasta 31. detsembril, tingi-musel et peaarvepidaja on maksekorralduse kätte saanud hiljemalt järg-neva eelarveaasta 31. jaanuaril.
▼
B
Artikkel 153
▼M1
1. Kui komisjon võib artikli 23 lõike 1 kohaselt assigneeringuidümber paigutada, teeb ta oma otsuse hiljemalt järgneva eelarveaasta31. jaanuaril ja teavitab eelarvepädevaid institutsioone vastavalt artikli 23lõikele 1.
▼
B
2. Muudel kui lõikes 1 kirjeldatud juhtudel esitab komisjon assignee-ringute ümberpaigutamise ettepanekud eelarvepädevatele institutsiooni-dele hiljemalt järgneva eelarveaasta 10. jaanuaril.
Eelarvepädevad institutsioonid otsustavad selliste ümberpaigutuste tege-
mise artiklis 24 sätestatud korras, kuid kolme nädala jooksul.
▼
M1
Artikkel 154
1. Käesoleva jaotise kohased sihtotstarbelised tulud kirjendatakse
päritolu järgi artikli 18 lõike 2 kohaselt.
2. Määruse (EÜ) 1290/2005 artiklis 30 osutatud raamatupidamisar-
vestuse kontrollimist ja heakskiitmist käsitlevate otsuste tulemus kirjen-datakse ühte artiklisse.
II JAOTIS
STRUKTUURIFONDID, ÜHTEKUULUVUSFOND, EUROOPA
KALANDUSFOND JA EUROOPA MAAELU ARENGU
PÕLLUMAJANDUSFOND
▼
B
Artikkel 155
▼M1
1. Käesoleva määruse esimest ja kolmandat osa kohaldatakse
Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD), (1) Euroopa
Regionaalarengu Fondi (ERDF), (2) Euroopa Sotsiaalfondi (ESF), (3)
Ühtekuuluvusfondi (4) ja Euroopa Kalandusfondi (EFF) (5) (edaspidi
“fondid ”) käsitlevates määrustes osutatud asutuste ja organite tehtavate
kulutuste ja nende tulude suhtes, kui käesolevast jaotisest ei tulene
teisiti.▼M12002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —65
(1) Määrus (EÜ) nr 1290/2005.
(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus (EÜ)
nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi (ELT L 210,31.7.2006, lk 1).
(
3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus (EÜ)
nr 1081/2006, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi (ELT L 210, 31.7.2006,lk 12).
(
4) Nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1084/2006, millega asutatakse
Ühtekuuluvusfond (ELT L 210, 31.7.2006, lk 79).
(5) Nõukogu 27. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1198/2006 Euroopa Kalan-
dusfondi kohta (ELT L 223, 15.8.2006, lk 1).
2. Meetmeid, mida haldab vahetult komisjon, rakendatakse samuti
käesoleva määruse esimese ja kolmanda osa sätete kohaselt.
▼M1__________
▼B
Artikkel 156
1. Komisjon maksab fondide rahalise osaluse välja kooskõlas artik-
lis 155 sätestatud eeskirjadega.
2. Komisjoni vahemaksete tegemise tähtaeg sätestatakse artiklis 155
osutatud eeskirjades.
3. Liikmesriikide tagasimaksete käsitlemine ja tagasimaksete mõju
fondide osaluse suurusele sätestatakse artiklis 155 osutatud eeskirjades.
Artikkel 157
Komisjon vabastab kulukohustuste assigneeringud automaatselt artik-
lis 155 sätestatud eeskirjade kohaselt.
▼M1
Vabastatud assigneeringud võib taaskasutatavaks teha juhul, kui ainu-üksi komisjon on teinud ilmse vea.
▼
B
Selleks uurib komisjon eelmisel eelarveaastel toimunud vabastamisi jaotsustab vajadust silmas pidades jooksva aasta 15. veebruariks, kasvastavaid assigneeringuid on vaja uuesti kasutatavaks teha.
▼
M1
Artikkel 158
Käesolevas jaotises osutatud tegevuskulude puhul, võib komisjon, välja
arvatud EAFRD korral, teha ümberpaigutusi ühest jaotisest teise, tingi-musel et asjakohased assigneeringud on ette nähtud samaks otstarbeksartiklis 155 osutatud fonde käsitlevate määruste tähenduses või need onkulutused tehniliseks abiks.
▼
B
Artikkel 159
Projektide haldamist ja valikut ning auditeerimist käsitlevad sätted sisal-
duvad artiklis 155 osutatud eeskirjades.
III JAOTIS
TEADUSUURINGUD
Artikkel 160
1. Esimest ja kolmandat osa kohaldatakse teadusuuringute ja tehno-
loogia arenduse assigneeringute suhtes, kui käesolevast jaotisest eitulene teisiti.
Need assigneeringud kirjendatakse mõnda tegevusvaldkonda käsitle-
vasse eelarvejakku otsese või kaudse teadusuuringutega seotud tegevusealla või mõnda teadusuuringuid käsitlevasse peatükki mõnes muus jaos.
Neid kasutatakse rakenduseeskirjades loetletud meetmete rakendami-
seks.▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —66
1a. Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud, ESTÜ asutamisle-
pingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgi ning söe ja terase teadus-fondi käsitleva protokolliga asutatud söe ja terase teadusfondi tulugaseonduvaid assigneeringuid käsitletakse sihtotstarbelise tuluna artikli 18tähenduses. Selle tuluga seoses tekkivad kulukohustuste assigneeringudtehakse taaskasutatavaks niipea, kui saadaolev summa on eelarvestatud,ja maksete assigneeringud niipea, kui tulu on laekunud.
▼
B
2. Käesolevas jaotises osutatud tegevuskulude puhul võib komisjon
teha ümberpaigutusi ühest jaost teise, tingimusel et assigneeringuidkasutatakse samaks otstarbeks.
3. Eksperdid, kellele makstakse palka teadusuuringute ja tehnoloogia
arenduse assigneeringutest, võetakse tööle korras, mis nõukogukehtestab iga teadusuuringute raamprogrammi vastuvõtmisel.
▼
M1
Artikkel 160a
1. Kulukohustuste assigneeringud, mis vastavad teadusuuringutega
seotud projektide, millesse need on kirjendatud, täieliku või osaliserakendamata jätmise tulemusel vabastatud kulukohustuste maksumusele,võib erandlikel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel teha taaskasuta-tavaks, kui see on hädavajalik algselt kavandatud programmi ellu viimi-seks, välja arvatud juhul kui jooksva eelarveaasta eelarve sisaldabselleks otstarbeks vahendeid.
2. Lõikes 1 märgitud eesmärgil vaatab komisjon iga eelarveaasta
alguses eelmisel eelarveaastal vabastatud assigneeringud läbi ja hindabvajadustele tuginedes, kas assigneeringute taaskasutatavaks muutmineon vajalik.
Nimetatud hindamise alusel võib komisjon esitada eelarvepädevatele
institutsioonidele asjakohased ettepanekud iga eelarveaasta 15. veebrua-riks, märkides iga eelarvepunkti puhul ära nende assigneeringute taas-kasutatavaks muutmise põhjused.
3. Eelarvepädevad institutsioonid teevad komisjoni ettepanekute osas
otsuse kuue nädala jooksul. Kui nimetatud tähtajaks ei ole otsust tehtud,loetakse ettepanekud heakskiidetuks.
Kulukohustuste summa, mis eelarveaastal ntaaskasutatavaks tehakse, ei
tohi mingil juhul ületada 25 % eelarveaastal n-1 samal eelarvereal
vabastatud assigneeringute kogusummast.
4. Taaskasutatavaks tehtud kulukohustusi ei kanta järgmisesse
perioodi üle.
Taaskasutatavaks tehtud kulukohustustega seonduvad juriidilised kohus-
tused võetakse eelarveaasta n 31. detsembriks.
Eelarveaasta n lõpus vabastab vastutav eelarvevahendite käsutaja nende
taaskasutatavaks tehtud kulukohustuste kasutamata saldo lõplikult.
▼
B
Artikkel 161
1. Teadusuuringute Ühiskeskus (TÜK) võib mujale kui artikli 160
lõikes 1 osutatud jagudesse ja peatükkidesse kirjendatud assigneeringutearvelt saada raha osalemiseks konkursi või läbirääkimiste alusel ühen-duse meetmetes, mida rahastatakse täielikult või osaliselt üldeelarvest.
2. Assigneeringuid, mis on seotud meetmetega, milles TÜK osaleb
konkursi alusel, käsitletakse sihtotstarbelise tuluna artikli 18 tähenduses.Sellest tulust tulenevad kulukohustuste assigneeringud tehakse kasutata-vaks niipea, kui saadaoleva summa arvestuslik suurus on teada.▼
M12002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —67
Nende assigneeringute kasutamist kajastatakse eelarve täitumise
ülevaates sisalduvas analüütilises arvestuses iga asjakohase meetmeliigiosas; see on eraldatud tuludest, mis saadakse kolmandate (era- võiavalik-õiguslike) isikute võimaldatavast rahastamisest, ja tuludest, missaadakse muude teenuste eest, mis komisjon osutab kolmandatele isiku-tele.
3. Esimese osa V jaotises sisalduvaid hanke-eeskirju ei kohaldata
tegevuse suhtes, mida TÜK teostab kolmandate isikute huvides.
4. Erandina artiklist 23 võib komisjon tegevusvaldkonda “Teadusuu-
ringutega seotud otsene tegevus ”käsitleva eelarvejao piires teha peatük-
kide vahel ümberpaigutusi kuni 15 % ulatuses selle eelarverea assignee-ringutest, kust ümberpaigutus tehakse.
IV JAOTIS
VÄLISTEGEVUS
1. PEATÜKK
Üldsätted
Artikkel 162
1. Esimest ja kolmandat osa kohaldatakse eelarvest rahastatavate
välismeetmete suhtes, kui käesolevast jaotisest ei tulene teisiti.
2. Komisjon kasutab lõikes 1 osutatud meetmeteks mõeldud assig-
neeringuid:
a) kas iseseisvalt antava abi raamesb) või ühe või mitme abi saava kolmanda riigiga sõlmitud kokkulepete
alusel
c) või artiklis 53 osutatud rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud
kokkulepete alusel.
2. PEATÜKK
Meetmete rakendamine
Artikkel 163
►
M1 Käesolevas jaotises kirjeldatud meetmeid võib/võivad rakendada
kas tsentraliseeritult komisjon või detsentraliseeritult abi saav kolmasriik või abi saavad kolmandad riigid või võidakse seda teha koostöös
liikmesriikidega või ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega koos-
kõlas artiklite 53 –57 asjakohaste sätetega. ◄Välismeetmeteks mõeldud
assigneeringud võib ühise eesmärgi saavutamiseks ühendada muudestallikatest pärinevate rahaliste vahenditega.
▼
M1__________
▼B
Artikkel 165
Komisjon teostab järelevalvet selle üle, kuidas abi saavad kolmandad
riigid või rahvusvahelised organisatsioonid meetmeid rakendavad. Sellistjärelevalvet teostatakse kas eelneva heakskiitmise, järelkontrollimiste võiliitmenetluse abil.▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —68
Artikkel 166
1. Rakendatavate meetmete kohta sõlmitakse:
▼M1
a) rahastamisleping ühendusi esindava komisjoni ja abi saava kolm-
anda riigi või abi saavate kolmandate riikide või nende määratudasutuste (edaspidi “abisaajad ”) vahel;
b) toetus- või muu leping komisjoni ja riiklike või rahvusvaheliste
avalik-õiguslike asutuste või komisjoni ja füüsiliste või juriidilisteisikutega, kes vastutavad meetmete rakendamise eest.
Välisabi andmise tingimused kehtestatakse dokumendis, mille alusel
käesoleva lõike punktides a ja b sätestatud lepinguid ja toetusi halla-takse.
2. Lõike 1 punktis a osutatud rahastamislepingud abi saavate kolman-
date riikidega sõlmitakse hiljemalt 31. detsembril aastal n+1 , kusjuures
aasta non eelarvelise kulukohustuse võtmise aasta.
Individuaallepingud, toetuslepingud ja toetuse andmise otsused, millega
selliseid rahastamislepinguid rakendatakse, sõlmitakse või võetakse
vastu hiljemalt kolme aasta möödudes rahastamislepingu sõlmimise
päevast.
Auditeerimist ja hindamist käsitlevad individuaallepingud võib sõlmida
hiljem.
3. Lõike 2 kohaseid sätteid ei kohaldata mitmeaastaste programmide
suhtes järgmistel juhtudel:
—piiriülese koostöö, regionaalarengu, inimressursi arendamise ja
maaelu arendamise komponendid, mida on käsitletud nõukogu17. juuli 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakseühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA); (
1)
—piiriülese koostöö komponent, mida on käsitletud Euroopa Parla-
mendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määruses (EÜ)
nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabruspolii-
tika ja partnerluse rahastamisvahendi loomiseks. (2)
Neil juhtudel kohaldatakse järgmisi eeskirju:a) Mis tahes osa sellise mitmeaastase programmi jaoks ettenähtud eelar-
velistest kulukohustustest vabastatakse automaatselt, kui 31. detsem-briks kolmandal aastal pärast aastat n, mil eelarveline kulukohustus
võeti:
i) ei ole seda kasutatud eelmakseteks või
ii) ei ole seda kasutatud vahemakseteks või
iii) sellega seoses ei ole esitatud ühtegi kuludeklaratsiooni.
b) See osa eelarvelistest kulukohustustest, mis on 2017. aasta
31. detsembril veel avatud ja millega seoses ei ole kuludeklarat-sioone 2018. aasta 31. detsembriks veel esitatud, vabastatakse auto-maatselt.▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —69
(1) ELT L 210, 31.7.2006, lk 82.
(2) ELT L 310, 9.11.2006, lk 1.
3. PEATÜKK
Hanked
Artikkel 167
1. Artiklit 56 ja esimese osa V jaotise 1. peatükki, mis käsitlevad
hangetega seotud üldsätteid, kohaldatakse käesoleva jaotisega hõlmatudhangete suhtes, kui rakenduseeskirjades sisalduvatest erisätetest, miskäsitlevad välishangete künnisväärtusi ja korda, ei tulene teisiti. Telli-jaks käesoleva peatüki tähenduses on:
a) komisjon ühe või mitme abisaaja nimel ja huvides;
b) abisaaja või abisaajad;
▼
M1
c) riiklik või rahvusvaheline avalik-õiguslik asutus või füüsiline või
juriidiline isik, kes saab toetust välismeetme rakendamiseks.
2. Hankemenetlused tuleb sätestada artiklis 166 sätestatud rahasta-
mislepingutes, toetuslepingus või toetuse andmise otsuses.
▼B
Artikkel 168
1. Pakkumismenetluses võivad võrdsetel tingimustel osaleda kõik
isikud, kes kuuluvad asutamislepingute kohaldamisalasse, ja asjakohastkoostöövaldkonda käsitlevate põhiõigusaktide erisätete kohaselt kõiksellised füüsilised ja juriidilised isikud, kes on abi saavate kolmandateriikide või mõne muu, kõnealustes õigusaktides selgesõnaliselt nime-tatud kolmanda riigi kodanikud.
2. Nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel võidakse koostööd
käsitlevates põhiõigusaktide sätestatud eritingimuste põhjal otsustadalubada pakkumismenetluses osaleda lõikega 1 hõlmamata kolmandateriikide kodanikel.
3. Kui kohaldatakse kaupade ja teenuste hangete avamist käsitlevat
kokkulepet, mille osaliseks on ühendus, võivad eelarvest rahastatavateshangetes osaleda sellises kokkuleppes sätestatud tingimustel ka lõige-tega 1 ja 2 hõlmamata kolmandate riikide kodanikud.
▼
M1
4. PEATÜKK
Toetused
▼B
Artikkel 169
Meedet võidakse eelarvest täies ulatuses rahastada üksnes juhul, kui see
on meetme rakendamiseks hädavajalik.
▼M1
Artikkel 169a
Abi saavate kolmandate riikide poolt detsentraliseeritud halduse korras
kohaldatavad toetusmenetlused sätestatakse artiklis 166 osutatud rahas-tamislepingutes. Need põhinevad esimese osa VI jaotises kehtestatudeeskirjadel.▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —70
5. PEATÜKK
Auditeerimine
▼M1
Artikkel 170
Igas rahastamislepingus, toetuslepingus või toetuse andmise otsuses
tuleb selgesõnaliselt sätestada komisjoni ja kontrollikoja õigus auditee-rida dokumentide põhjal ja kohapeal kõiki töövõtjaid ja alltöövõtjaid,kes on saanud ühenduse vahendeid.
▼
B
V JAOTIS
EUROOPA TALITUSED
Artikkel 171
1. Käesoleva jaotise kohaldamisel on Euroopa talitusteks ühe või
mitme institutsiooni loodud haldusüksused, mille ülesanne on täita vald-kondadevahelisi eriülesandeid.
▼
M1
2. Käesolevat jaotist, välja arvatud artikleid 174, 174a ja artikli 175lõiget 2, kohaldatakse Euroopa Pettusevastase Ameti (OLAF) tegevusesuhtes.
▼
B
3. Esimest ja kolmandat osa kohaldatakse Euroopa talituste tegevuse
suhtes, kui käesolevast jaotisest ei tulene teisiti.
Artikkel 172
1. Iga Euroopa talituse assigneeringud, mille kogumaht kirjendatakse
eraldi eelarvereale komisjoni eelarveosas, esitatakse üksikasjalikult selleeelarveosa lisas.
Lisa esitatakse tulude ja kulude eelarvestusena, mis on liigendatud
samamoodi kui eelarveosad.
Sellesse lisasse kavandatud assigneeringutest kaetakse iga Euroopa tali-
tuse kõik rahalised vajadused, mis tekivad ülesannete täitmisel institut-sioonide huvides.
2. Iga Euroopa talituse ametikohtade loetelu lisatakse komisjoni
omale.
3. Iga Euroopa talituse juhataja otsustab lõikes 1 sätestatud lisa piires
tehtavad ümberpaigutused. Komisjon teatab nendest ümberpaigutustesteelarvepädevatele institutsioonidele.
4. Iga Euroopa talituse raamatupidamisaruanded moodustavad artik-
lis 121 osutatud ühenduste raamatupidamisaruandluse lahutamatu osa.
▼
M1
Artikkel 173
Komisjon annab iga Euroopa talituse jaoks lisasse kirjendatud assignee-
ringute osas eelarvevahendite käsutaja volitused edasi asjaomaseEuroopa talituse juhatajale artikli 59 kohaselt.▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —71
Artikkel 174
1. Iga institutsioonidevaheline Euroopa talitus peab kulude kohta
analüütilist arvestust, mille alusel saab kindlaks teha nende teenustemahu, mis ta on igale institutsioonile osutanud. ►
M1 Asjaomase
Euroopa talituse juhataja võtab raamatupidamisarvestuse süsteemi põhi-mõtted vastu pärast juhtkonnalt heakskiidu saamist. ◄
2. Selgitustes eraldi eelarverea kohta, kuhu on kirjendatud kõik insti-
tutsioonidevahelise Euroopa talituse assigneeringud, esitatakse eelar-vestus igale institutsioonile talituse osutatavate teenuste maksumusekohta. See põhineb lõikes 1 sätestatud analüütilisel arvestusel.
3. Iga institutsioonidevaheline Euroopa talitus teatab asjaomastele
institutsioonidele analüütilise arvestuse tulemustest.
▼
M1
Artikkel 174a
1. Iga institutsioon võib anda eelarvevahendite käsutaja volitused
oma eelarveossa kirjendatud assigneeringute haldamiseks edasi institut-sioonidevahelise Euroopa talituse juhatajale ning kehtestab nende voli-tuste piirid ja tingimused.
2. Komisjoni siseaudiitor täidab kõiki esimese osa IV jaotise
8. peatükis sätestatud kohustusi.
Artikkel 175
Kui Euroopa talitus sooritab oma ülesannete raames kolmandatele isiku-
tele tarneid rahalise tasu eest, kehtestab selle juhataja selliste tarnetesooritamise korra ja vastavat raamatupidamisarvestust käsitlevadeeskirjad pärast juhtkonnalt heakskiidu saamist.
__________
▼B
VI JAOTIS
HALDUSASSIGNEERINGUD
Artikkel 177
Esimest ja kolmandat osa kohaldatakse haldusassigneeringute suhtes,
kui käesolevast jaotisest ei tulene teisiti.
Artikkel 178
1. Iga aasta 15. novembrist võib jooksvaid halduskulusid eelnevalt
siduda kulukohustustega järgnevaks eelarveaastaks ettenähtud assignee-ringute arvelt. ►
M1 Sellised kulukohustused ei tohi siiski ületada ühte
neljandikku eelarvepädevate institutsioonide otsustatud jooksva eelarve-aasta vastaval eelarvereal esitatud assigneeringutest. ◄Need ei tohi
olla seotud uute kuludega, mida ei ole viimases nõuetekohaselt vastu-võetud eelarves veel üldiselt heaks kiidetud.
2. Kulusid, mis õigusnormide või lepingusätete kohaselt tuleb tasuda
ette, näiteks üürikulud, võidakse tasuda alates 1. detsembrist järgnevaeelarveaasta assigneeringute arvelt. ►
M1 Sel juhul lõikes 1 nimetatud
piirangut ei kohaldata. ◄▼B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —72
Artikkel 179
1. Haldusassigneeringud on liigendamata assigneeringud.
►C12. Tegevuskulud, mis tulenevad ◄ lepingutest, mis
hõlmavad eelarveaastast kaugemale ulatuvaid ajavahemikke kas tulene-valt kohalikest tavadest või seadmete tarnimisest, kirjendatakse selleeelarveaasta eelarvesse, mil kulud tehakse.
3. Institutsioonid teatavad mõlemale eelarvepädevale institutsioonile
võimalikult kiiresti igast kinnisvaraprojektist, millel on tõenäoliseltoluline rahaline mõju eelarvele.
▼
M1
Kui üks eelarvepädev institutsioon kavatseb esitada otsuse, teavitab takahe nädala jooksul pärast kinnisvaraprojekti kohta teabe saamist asja-omaseid institutsioone oma kavatsusest selline otsus välja anda. Kuisellist teatamist ei toimu, võib asjaomane institutsioon rakendada kavan-datud meetme oma haldusliku iseseisvuse alusel, kui EÜ asutamisle-pingu artiklist 282 ja Euratomi asutamislepingu artiklist 185 ei tuleneühenduse esindamise osas teisiti.
Nimetatud otsus edastatakse asjaomasele institutsioonile kahe nädala
jooksul sellisest teatamisest.
VII JAOTIS
EKSPERDID
Artikkel 179a
Rakenduseeskirjad sisaldavad konkreetset menetlust selliste ekspertide
valikuks, kes aitavad institutsioone eelkõige ettepanekute ja toetustaot-luste või hankemenetluse pakkumiste hindamisel või pakuvad tehnilisttuge eelarvest rahastatavate projektide järelmeetmete ja lõpliku hinda-mise juures ning kellele tasutakse selle eest kindla summa alusel.
▼
B
KOLMAS OSA
ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED
I JAOTIS
ÜLEMINEKUSÄTTED
▼M1__________
Artikkel 181
“1. Artiklil 155 lõikes 1 nimetatud fondide puhul, mille põhiõigu-
saktid tunnistati kehtetuks enne käesoleva määruse kohaldamisekuupäeva, võib artikli 157 lõike 1 kohaldamisel vabastatud assignee-ringud teha taaskasutatavaks juhul, kui ainuüksi komisjon on teinudilmse vea või kui ilmneb vääramatu jõud, millel on tõsised tagajärjedstruktuurifondidest toetatavate meetmete rakendamisele. ”
2. Artiklis 95 osutatud keskandmekogu luuakse 1. jaanuariks 2009.3. Nende assigneeringute ümberpaigutamise puhul, mis käsitlevad
programmitöö perioodil 2000 –2006 struktuurifonde ja Ühtekuuluvus-
fondi reguleerivates määrustes osutatud tegevuskulusid, mille osas ühen-duse makseid tehakse abi lõpetamiseni veel täitmata ühenduse kuluko-hustuste rahaliseks arveldamiseks, teeb komisjon ümberpaigutused ühestjaotisest teise, tingimusel et kõnealused assigneeringud:▼
B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —73
—on ette nähtud samal eesmärgil või
—on seotud ühenduse algatustega või tehnilise abi ja innovaatiliste
meetmetega ning paigutatakse ümber sama laadi meetmetesse.
4. Artikli 30 lõiget 3 kohaldatakse artikli 148 lõikes 1 nimetatud
fondi suhtes esimest korda 2008. aasta eelarvest tehtavate maksetepuhul.
▼
B
II JAOTIS
LÕPPSÄTTED
Artikkel 182
Euroopa Parlament ja nõukogu võivad nõuda mis tahes teavet ja selgi-
tusi oma pädevuses olevate eelarveküsimuste kohta.
Artikkel 183
Komisjon võtab vastu käesoleva määruse rakenduseeskirjad.
Artikkel 184
Iga kolme aasta tagant või siis, kui see osutub vajalikuks, vaadatakse
käesolev määrus läbi EÜ asutamislepingu artiklis 279 ja Euratomi asuta-mislepingu artiklis 183 sätestatud korras pärast lepitusmenetluse raken-damist, kui Euroopa Parlament seda nõuab.
Artikkel 185
1.►
M1 Komisjon kehtestab raamfinantskorra sellistele ühenduse
asutatud asutustele, kellel on juriidilise isiku seisund ja kes tegelikultsaavad eelarvest väljamakseid. ◄Nende asutuste finantseeskirjad ei
tohi lahkneda raamkorrast, välja arvatud juhul, kui nende tegevusegaseotud erivajadused seda eeldavad ja kui komisjon annab selleks eelne-valt nõusoleku.
2. Lõikes 1 osutatud asutuste eelarvete täitmise kinnituse annab
nõukogu soovituse põhjal Euroopa Parlament.
3. Komisjoni siseaudiitoril on lõikes 1 osutatud asutuste suhtes
samad volitused kui komisjoni talituste suhtes.
▼
M1__________
▼B
Artikkel 186
Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks 21. detsembri 1977. aasta finants-
määrus.
Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale
määrusele ja loetakse lisas esitatud vastavustabeli kohaselt.
Artikkel 187
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist
Euroopa Ühenduste Teatajas .▼M12002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —74
Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2003.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides
liikmesriikides.▼B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —75
LISA
VASTAVUSTABEL
ARTIKLIS 186 OSUTATUD
21. detsembri 1977. aasta finantsmäärus 25. juuni 2002. aasta finantsmäärus
I osa. Euroopa ühenduste üldeelarve
suhtes kohaldatavad sättedI jaotis. Üldpõhimõtted
Esimene osa. Üldsätted II jaotis. Eelarvepõhimõtted
Artikli 1 lõige 1 Artikli 4 lõiked 1 ja 2Artikli 1 lõige 2 Artikkel 6Artikli 1 lõige 3 Artikli 179 lõige 2Artikli 1 lõiked 4 ja 5 Artikkel 7Artikli 1 lõige 6 Välja jäetudArtikli 1 lõige 7 Artikli 77 lõige 3
Artikkel 2 Artikkel 27 ja artikli 48 lõige 2
Artikkel 3 Artikkel 28Artikli 4 lõige 1 Artikkel 17Artikli 4 lõige 2 Artiklid 17 ja 18Artikli 4 lõige 3 Artikkel 19Artikkel 5 Artikkel 5Artikkel 6 Artiklid 6 ja 8Artikli 7 lõige 1 Artikli 9 lõiked 1, 2, 4 ja 6Artikli 7 lõige 2 Artikli 9 lõiked 1, 2, 3, 5 ja 6Artikli 7 lõige 3 Välja jäetud
Artikli 7 lõige 4 Artikkel 10
Artikli 7 lõige 5 Artikli 9 lõige 1Artikli 7 lõige 6 Artiklid 11 ja 157Artikli 7 lõige 7 Välja jäetud, välja arvatud artikli 156
lõige 3
Artikli 7 lõige 8 Üle viidud artiklis 183 sätestatud
eeskirjadesse
Artikli 7 lõige 9 Üle viidud artiklis 183 sätestatud
eeskirjadesse
Artikli 8 lõige 1 Artikkel 12Artikli 8 lõiked 2 ja 3 Artikli 150 lõige 3 ja artikkel 178
Artikkel 9 Artikkel 13
Artikkel 10 Artikli 29 lõige 2Artikkel 11 Artikkel 16II jaotis. Eelarve koostamine ja struk-
tuurIII jaotis. Eelarve koostamine ja struk-
tuur
I jagu. Eelarve koostamine 1. peatükk. Eelarve koostamineArtikkel 12 Artikkel 31Artikkel 13 Artikkel 33Artikkel 14 Artikkel 34▼B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —76
21. detsembri 1977. aasta finantsmäärus 25. juuni 2002. aasta finantsmäärus
Artikkel 15, välja arvatud lõige 2 Artikkel 37
Artikli 15 lõige 2 ja artikli 16 lõige 2 Artikkel 38
Artikli 16 lõige 1 Artikkel 35Artikkel 17 Artikkel 36
Artikkel 18 Artikkel 39
II jagu. Eelarve struktuur ja esitusviis 2. peatükk. Eelarve struktuur ja esitus-
viis
Artikli 19 lõige 1 Artiklid 40 ja 41
Artikli 19 lõiked 2 ja 3 Artikkel 41
Artikli 19 lõige 4 Artikkel 43Artikli 19 lõige 5 Artikkel 44Artikli 19 lõige 6 Välja jäetud
Artikli 19 lõige 7 Artikli 30 lõige 1
Artikli 19 lõige 8 Artikkel 45Artikkel 20, välja arvatud lõige 4 Artikkel 46
Artikli 20 lõige 4 Artikkel 47
III jaotis. Eelarve täitmine IV jaotis. Eelarve täitmineI jagu. Üldsätted 1. peatükk. ÜldsättedArtikkel 21 Artikkel 58
Artikli 22 lõige 1 Artiklid 48 ja 49
Artikli 22 lõige 2 Artikkel 50, artikli 54 lõige 1 ja
artikli 57 lõige 1
Artikli 22 lõige 3 Välja jäetud
Artikli 22 lõige 4 Artiklid 51, 52 ja 59Artikli 22 lõige 4a Artikkel 56Artikli 22 lõige 5 Artikli 1 teine lõik
Artikkel 23 Artikkel 84
Artikkel 24 Välja jäetudArtikkel 24a Artiklid 85 ja 86Artikkel 25 Artikkel 61
Artikli 26 lõige 1 Artikkel 21
Artikli 26 lõiked 2 ja 4 Artikkel 22Artikli 26 lõige 3 Artikkel 23
Artikli 26 lõige 5 Artikkel 24
Artikli 26 lõiked 6 ja 7 Välja jäetudArtikli 26 lõiked 8 ja 9 Artikkel 25Artikli 26 lõiked 10 ja 11 Artikkel 26
Artikli 27 lõige 1 Artikli 20 lõige 1
Artikli 27 lõiked 2 ja 5 Välja jäetudArtikli 27 lõige 2a Artikli 20 lõige 2
Artikli 27 lõige 3 Välja jäetud▼B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —77
21. detsembri 1977. aasta finantsmäärus 25. juuni 2002. aasta finantsmäärus
Artikli 27 lõige 4 Artikli 20 lõige 3
II jagu. Eelarvetulud ja kasutusel
olevate rahaliste vahendite haldamine5. peatükk. Tulutoimingud
Artikli 28 lõige 1 Artikli 70 lõige 1
Artikli 28 lõige 2 Artikli 71 lõige 2Artikli 28 lõige 3 Artikli 70 lõige 2Artikkel 28a Artikkel 74
Artikkel 29 Artikkel 73
Artikkel 30 Üle viidud artiklis 183 sätestatud
eeskirjadesse
Artikkel 31 Artikkel 69Artikkel 32 Artikkel 15Artikkel 33 Üle viidud artiklis 183 sätestatud
eeskirjadesse
Artikkel 34 Artikkel 131
Artikkel 35 Üle viidud artiklis 183 sätestatud
eeskirjadesse
III jagu. Kulukohustuste võtmine ning
kulude tõendamine, kinnitamine jamaksmine6. peatükk. Kulutoimingud
Artikkel 36 Artikli 77 lõiked 1 ja 2 ja artikli 166
lõige 2
Artikkel 37 Välja jäetudArtikkel 38 Välja jäetudArtikkel 39 Välja jäetudArtikkel 40 Artikkel 79Artikkel 41 Üle viidud artiklis 183 sätestatud
eeskirjadesse
Artikkel 42 Üle viidud artiklis 183 sätestatud
eeskirjadesse
Artikkel 43 Artikkel 80Artikkel 44 Üle viidud artiklis 183 sätestatud
eeskirjadesse
Artikkel 45 Üle viidud artiklis 183 sätestatud
eeskirjadesse
Artikkel 46 Artikkel 81
Artikkel 47 Välja jäetudArtikkel 48 Välja jäetudArtikkel 49 Artikli 71 lõige 4Artikkel 50 Välja jäetudArtikli 51 lõige 1 Välja jäetudArtikli 51 lõige 2 Artikkel 82Artikli 51 lõige 3 Välja jäetudArtikkel 52 Välja jäetud▼B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —78
21. detsembri 1977. aasta finantsmäärus 25. juuni 2002. aasta finantsmäärus
Artikkel 53 Üle viidud artiklis 183 sätestatud
eeskirjadesse
Artikkel 54 Artikkel 63
IV jagu. Ametikohtade haldamineArtikkel 55 Välja jäetudIV jaotis. Lepingute sõlmimine, vara-
loendid ja raamatupidamineV jaotis. Hanked
I jagu. Kaupade tarnimise ja teenuste
osutamise lepingud; ostu- ja üürile-pingud
Artikkel 56 Artikkel 105Artikkel 57 Välja jäetudArtikli 58 lõige 1 Artikkel 88, artikli 89 lõige 2 ja
artikkel 91
Artikli 58 lõige 2 Artikkel 90Artikli 58 lõige 3 Artikli 97 lõige 1Artikli 58 lõige 4 Üle viidud artiklis 183 sätestatud
eeskirjadesse
Artikkel 59 Artikli 91 lõige 2Artikkel 60 Artikli 91 lõige 3Artikkel 61 Välja jäetudArtikkel 62 Artikli 89 lõige 1Artikkel 63 Välja jäetudArtikkel 64 Välja jäetudArtikkel 64a Artikkel 102II jagu. Vallas- ja kinnisvaraloendid VII jaotis. Raamatupidamisaruandlus ja
raamatupidamisarvestus
4. peatükk. Vara inventarinimestikud
Artikkel 65 Artikli 138 lõige 1Artikkel 66 Artikli 138 lõige 2Artikkel 67 Üle viidud artiklis 183 sätestatud
eeskirjadesse
Artikkel 68 Üle viidud artiklis 183 sätestatud
eeskirjadesse
III jagu. Raamatupidamine 3. peatükk. RaamatupidamisarvestusArtikkel 69 Artiklid 132 ja 133Artikkel 70 Artiklid 132, 133, 134 ja 137Artikkel 70a Üle viidud artiklis 183 sätestatud
eeskirjadesse
Artikkel 71 Välja jäetudArtikkel 72 Artikli 132 lõige 3 ja artikkel 136V jaotis. Eelarvevahendite käsutajate,
finantskontrolöride, peaarvepidajate ja
avansikontode haldajate vastutusIV jaotis. Eelarve täitmine
4. peatükk. Finantsjuhtimises osalejate
vastutus
Artikkel 73 Artikkel 66▼B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —79
21. detsembri 1977. aasta finantsmäärus 25. juuni 2002. aasta finantsmäärus
Artikkel 74 Välja jäetud
Artikli 75 lõige 1 Artikkel 67Artikli 75 lõige 2 Artikkel 68
Artikli 75 lõige 3 Välja jäetud
Artikli 75 lõige 4 Välja jäetudArtikli 75 lõige 5 Üle viidud artiklis 183 sätestatud
eeskirjadesse
Artikkel 76 Artikli 65 lõige 2Artikkel 77 Välja jäetudVI jaotis. Raamatupidamisaruandlus ja
auditeerimineVII jaotis. Raamatupidamisaruandlus ja
raamatupidamisarvestus
1. peatükk. Raamatupidamisaruandlus
Artikkel 78 Artikkel 128
Artikkel 79 Artikkel 128
Artikkel 80 Artiklid 122 ja 127Artikkel 81 Artiklid 126 ja 128Artikkel 82 Artikli 128 teine lõikArtikli 83 lõige 1 Artikli 140 lõige 3Artikli 83 lõiked 2-4 Artikkel 139Artikkel 84 Välja jäetudArtikkel 85 Artikli 140 lõiked 1 ja 2Artikkel 86 Artikkel 141Artikkel 87 Artikli 142 lõiked 1-5
Artikkel 88 Artikkel 143
Artikkel 88a Välja jäetudArtikli 89 lõige 1 Artikli 145 lõige 1Artikli 89 lõiked 2, 3 ja 5 Artikkel 146Artikli 89 lõige 4 Artikli 145 lõiked 2 ja 3Artikli 89 lõige 6 Välja jäetudArtikli 89 lõiked 7 ja 8 Artikkel 147Artikli 89 lõiked 9 ja 10 Üle viidud artiklis 183 sätestatud
eeskirjadesse
Artikkel 90 Artikkel 144VII jaotis. Teadusuuringute ja tehno-
loogiaarenduse assigneeringuid käsit-levad erisättedTeine osa. Erisätted
III jaotis. Teadusuuringud
Artikkel 91 Artikli 160 lõige 1
Artikli 92 lõiked 1 ja 2 Artikli 160 lõige 1Artikli 92 lõige 3 Artikli 161 lõige 1Artikli 92 lõige 4 Artikli 161 lõige 3Artikkel 93 Välja jäetudArtikkel 94 Välja jäetudArtikkel 95 Artikli 161 lõige 4▼B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —80
21. detsembri 1977. aasta finantsmäärus 25. juuni 2002. aasta finantsmäärus
Artikli 96 lõiked 1 ja 4 Artikli 161 lõige 2
Artikli 96 lõiked 2 ja 3 Välja jäetudArtikkel 97 Välja jäetudVIII jaotis. Euroopa Põllumajanduse
Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastutkäsitlevad erisättedTeine osa. Erisätted
I jaotis. Euroopa PõllumajanduseArendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastu
Artikkel 98 Artikkel 148Artikli 99 lõige 1 Artikli 150 lõiked 1 ja 2Artikli 99 lõige 2 Välja jäetudArtikkel 100 Artikli 151 lõige 1Artikkel 101 Artikkel 152Artikkel 102 Üle viidud artiklis 183 sätestatud
eeskirjadesse
Artikkel 103 Artikli 151 lõige 2Artikkel 104 Artikkel 153IX jaotis. Välisabi käsitlevad erisätted Teine osa. Erisätted
IV jaotis. Välistegevus
I jagu. Üldsätted 1. peatükk. ÜldsättedArtikli 105 lõiked 1 ja 2 Artikkel 162
Artikli 105 lõige 3 Üle viidud artiklis 183 sätestatud
eeskirjadesse
Artikli 105 lõige 4 Välja jäetudArtikli 105 lõige 5 Üle viidud artiklis 183 sätestatud
eeskirjadesse
Artikli 106 lõige 1 Artikkel 166Artikli 106 lõige 2 Välja jäetudArtikli 106 lõige 3 Üle viidud artiklis 183 sätestatud
eeskirjadesse
II jagu. Rakendamine 2. peatükk. Meetmete rakendamineArtikkel 107 Välja jäetudArtikkel 108 Välja jäetudArtikkel 109 Välja jäetudArtikkel 110 Välja jäetudArtikkel 111 Välja jäetudIII jagu. Lepingute sõlmimine 3. peatükk. HankedArtikkel 112 Artikli 167 lõige 1Artikkel 113 Artikli 167 lõige 2Artikkel 114 Artikkel 168Artikkel 115 Üle viidud artiklis 183 sätestatud
eeskirjadesse
Artikkel 116 Välja jäetudArtikkel 117 Välja jäetudArtikkel 118 Üle viidud artiklis 183 sätestatud
eeskirjadesse▼B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —81
21. detsembri 1977. aasta finantsmäärus 25. juuni 2002. aasta finantsmäärus
Artikkel 119 Välja jäetud
IV jagu. Auditeerimine 4. peatükk. AuditeerimineArtikkel 120 Artikkel 170
X jaotis. Ühenduses asuvate asutuse ja
allasutuste ja väljaspool ühendust
asuvate esinduste töötajatega ningnende organite haldamisega seotudassigneeringute haldamist käsitlevad
erisättedVälja jäetud
Artikkel 121 Välja jäetud
Artikkel 122 (välja jäetud) Välja jäetud
Artikkel 123 Välja jäetudXI jaotis. Erisätted, mis käsitlevad
kolmandate isikute ja väliste organite
rahalist osalemist ühenduse meetmetesVälja jäetud
I jagu. Üldsätted
Artiklid 124-126 artikli 18 lõike 1 punkt dII jagu. Euroopa Majanduspiirkonna
lepingu kohast osalemist käsitlevadsätted
Artiklid 127-132 artikli 18 lõike 1 punkt dXIa jaotis. Määruse (EÜ) nr 1467/97 4.
jaos osutatud mõjutusvahendeid käsit-levad erisätted
Artikkel 132a Artikli 18 lõike 1 punkt bXII jaotis. Euroopa Ühenduste Amet-
like Väljaannete Talitust käsitlevad
erisättedV jaotis. Euroopa talitused
Artikkel 133 Artiklid 171-175
II osa. Euroopa ühenduste laenutehin-
guid käsitlevad sätted
Artikkel 134 Artikkel 130Artikkel 135 Üle viidud artiklis 183 sätestatud
eeskirjadesse
Artikkel 136 Välja jäetudArtikkel 137 Artikli 142 lõige 6
III osa. Ülemineku- ja lõppsätted Kolmas osa. Ülemineku- ja lõppsätted
Artikkel 138 Artikkel 182Artikkel 139 Artikkel 183Artikkel 140 Artikkel 184Artikkel 141 Artikkel 186Artikkel 142 Artikkel 185Artikkel 143 Artikkel 187▼B2002R1605 —ET—01.01.2007 —001.002 —82