ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1991L0157 — ET — 25.01.1999 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:

▼B

NÕUKOGU DIREKTIIV,

18. märts 1991,

teatavaid ohtlikke aineid sisaldavate patareide ja akude kohta

(91/157/EMÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100a,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 1 )

koostöös Euroopa Parlamendiga, ( 2 )

võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ( 3 )

ning arvestades, et:

patareide ja akude kõrvaldamist käsitlevate liikmesriikide õigusnormide vahelised erinevused võivad tekitada ühenduses kaubandustõkkeid ja moonutada konkurentsi, mistõttu võib neil olla otsene mõju siseturu rajamisele ja toimimisele; seetõttu tundub olevat vajalik ühtlustada seda valdkonda käsitlevad õigusnormid;

jäätmeid käsitleva nõukogu 15. juuli 1975. aasta direktiivi 75/442/EMÜ, ( 4 ) muudetud direktiiviga 91/156/EMÜ, ( 5 ) artikli 2 lõikes 2 on sätestatud, et erieeskirjad, mis käsitlevad erijuhtumeid või täiendavad kõnealuse direktiivi eeskirju teatava kategooria jäätmete käitluse osas, kehtestatakse üksikdirektiividega;

ühenduse keskkonnapoliitika eesmärgid ja põhimõtted, nagu need on sätestatud Euroopa Ühenduse keskkonnalastes tegevusprogrammides EMÜ asutamislepingu artikli 130r lõigetes 1 ja 2 sisalduvate põhimõtete alusel, on suunatud eelkõige saastamise vältimisele ja vähendamisele ja võimalust saaste likvideerimisele ning toormevarude mõistliku kasutamise tagamisele, rakendades seejuures ka põhimõtet, et saastaja maksab;

nende eesmärkide saavutamiseks tuleks teatavate patareide ja akude turustamine keelata nendes sisalduvate ohtlike ainete koguse tõttu;

kasutatud patareide ja akude taaskasutamise ja järelevalve all kõrvaldamise tagamiseks peavad liikmesriigid võtma meetmeid tagamaks, et need märgistatakse ja neid kogutakse eraldi;

kasutatud patareide ja akude kogumine ja ringlussevõtt aitab vältida tarbetut toorme kasutamist;

mitte-eemaldatavaid patareisid või akusid sisaldavad seadmed võivad kõrvaldamisel kujutada endast ohtu keskkonnale; seetõttu peaksid liikmesriigid võtma kohaseid meetmeid;

mitmesuguste eespool kirjeldatud eesmärkide saavutamiseks tuleks liikmesriikides koostada programmid; komisjoni tuleks nendest programmidest ja võetud erimeetmetest teavitada;

kasutatud patareide ja akude eraldi kogumist ja ringlussevõtmist võib soodustada majanduslike meetmete rakendamine, nagu näiteks tagatissüsteemi loomine;

tuleks ette näha tarbijate teavitamine selles vallas;

tuleks ette näha asjakohased menetlused käesoleva direktiivi ja eeskätt märgistussüsteemi rakendamiseks ja selle tagamiseks, et direktiivi saab hõlpsasti kohandada teaduse ja tehnika arenguga; direktiivi 75/442/EMÜ artiklis 18 osutatud komiteele tuleks panna kohustus komisjoni nende ülesannete täitmisel abistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
a) Kui pädeva asutuse käsutuses ei ole teavet, mis osutab, et pereliikmed elukohariigis töötavad (või on sellisena käsitatavad otsuse nr 119 määratluse järgi), mis annab õiguse saada perehüvitisi, maksab kõnealune asutus perehüvitised välja täies ulatuses.

b) Kahtluse korral või kui on teada, et pereliikmed elukohariigis töötavad (või on sellisena käsitatavad otsuse nr 119 määratluse järgi), mis annab õiguse saada perehüvitisi, võib pädev asutus perehüvitiste maksmise peatada. Sel juhul palub pädev asutus viivitamata pereliikmete elukohariigi asutuselt allpool esitatud muudetud näidisvormi E 411 kohaselt teavet pereliikmete asukohariigi perehüvitiste saamise õiguse kohta.

Liikmesriikide pädevad asutused saadavad selle vormi asjaomaste pädevate asutuste käsutusse. Nimetatud vorm on kättesaadav ühenduse ametlikes keeltes ning see on koostatud nii, et eri versioonid on täielikus vastavuses, mille tõttu asjaomane isik saab vormi emakeeles.
c) Peretoetuste maksmata osade saamiseks lisab asjaomane isik oma taotlusele ausõnalise kinnituse, kus ta piiritleb oma pereliikmete eest nende elukohariigi õigusnormide või mõne muu õiguse alusel saadud peretoetuste kogusumma aastate lõikes.

Vaatamata sellele kinnitusele võib pädev asutus paluda asjaomastelt asutustelt lisatud näidise kohast tõendit peretoetuste saamise või mittesaamise kohta.

Liikmesriikide pädevad võimuorganid teevad selle vormi asjaomastele pädevatele asutustele kättesaadavaks. See vorm on saadaval ühenduse ametlikes keeltes ja see koostatakse nii, et erinevates keeltes olevad vormid on täielikult kattuvad, et asjaomane isik saaks oma keeles trükitud vormi.
c) Kui Prantsuse perehüvitiste summa, välja arvatud ühekordsed väljamaksed (mida võrdluse tegemisel arvesse ei võeta), on suurem kui jooksva kuu tagatud summa või sellega võrdne, tühistatakse tagatud summa saamise õigus alatiseks.

With regard to the condition, laid down in Article 94(9), of the person concerned remaining subject to French legislation, no account shall be taken of interruptions of work of less than one month or of periods of temporary suspension of work due to illness, maternity, accident at work, occupational disease or unemployment, with the continued receipt of pay or receipt of corresponding benefits, except for pensions and annuities or because of paid leave, a strike or a lock out.
8.

Vasikaid ei tohi lõastada, välja arvatud gruppides peetavad vasikad, keda võib lõastada mitte kauemaks kui üheks tunniks korraga piima või piimaasendajatega söötmise ajal. Lõastamise kasutamisel ei tohi see põhjustada vasikatele vigastusi ning lõastusvahendeid tuleb regulaarselt kontrollida ja reguleerida, et need oleksid mugavad ja parajad. Kõik lõad peavad olema sellised, et nende abil oleks võimalik vältida lämbumis- või vigastusohtu ning need võimaldaksid vasikal liikuda, nagu on ette nähtud lõikes 7.
4.

Antigeenide valmistamine ja kvaliteet peavad vastama Euroopas üldtunnustatud headele tootmistavadele. Antigeenist valmistatavad vaktsiinid peavad vastama Euroopa farmakopöa nõuetele. Peale selle: a) antigeen peab olema inaktiveeritud enne kontsentreerimist esimese järgu inaktivandiga. Iga antigeenipartii puhul peab tootja jälgima inaktiveerimisprotsessi kulgu ja selle dokumenteerima. Inaktiveerimisega tuleb tagada partii vabanemine nakkavast viirusest ja kindlusvaru peaks olema umbes 3 log 10 (ekstrapoleerimise põhjal); b) kui pool inaktiveerimisajast on möödunud, tuleb viirusepreparaadi ja inaktivandi segu kanda teise steriilsesse mahutisse viisil, millega välditakse saastumine; võib siiski kasutada ka muud samaväärset meetodit; c) antigeeni edasine töötlemine peab toimuma saastumata keskkonnas (suu- ja sõrataudist vaba). Inaktiveeritud antigeeni kontsentreerimise meetodina lubatakse kasutada polüetüleenglükoolpretsipitatsiooni, polüetüleenoksiidpretsipitatsiooni, pöördosmoosi või nende kombinatsiooni; d) enne ohutuskatset ja selle läbiviimise ajal tuleb inaktiveeritud antigeeni ladustada pitseeritud mahutis väljaspool kinnist (kõrge turvalisusega) ala asuvas karantiinipiirkonnas; e) inaktiveeritud antigeeni sisaldava kontsentreeritud toote maht peaks olema vähemalt 100 korda väiksem tavaliste vaktsiinide valmistamisel kasutatava antigeenitoote mahust. Tootja peab märkima vaktsiinidooside arvu kontsentreeritud preparaadi mahuühiku kohta; f) inaktiveeritud antigeeni põhiosa tuleks tarnida mahutites, mis sobivad ladustamiseks vedellämmastikul ja mis on jaotatud tootja ja CCI vahel kokkulepitud kogusteks. Tootja peab samuti esitama CCIga konsulteerides ja CCI järelevalve all 20 tüüpilist proovi, mis kõik sisaldavad korrapäraste ajavahemike järel tehtavate in vitro ja in vivo testide jaoks vähemalt 1 mg kontsentreeritud 146S antigeeni, ning g) tootja peab esitama asjakohase teabe antigeeni ja sellest vaktsiini valmistamise kohta arvessevõtmiseks CCI-le.
1991L0675 — ET — 13.04.2005 — 002.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:

▼B

NÕUKOGU DIREKTIIV,

19. detsember 1991,

►M2 Euroopa kindlustuse ja kutsealase pensionikindlustuse komitee ◄ loomise kohta

(91/675/EMÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 57 lõike 2 kolmandat lauset,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 1 )

koostöös Euroopa Parlamendiga, ( 2 )

võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ( 3 )

ning arvestades, et:

nõukogu annab komisjonile volitused rakendada nõukogu kinnitatud eeskirju;

nõukogu kahju- ja elukindlustust käsitlevate direktiivide kohaldamiseks on vaja rakendusmeetmeid; aeg-ajalt võivad eelkõige tehnilised muudatused olla vajalikud, et võtta arvesse kindlustussektori arengut; on asjakohane võtta need meetmed kooskõlas IIIb menetlusega, mis on sätestatud komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlusi kehtestava nõukogu 13. juuli 1987. aasta otsuse 87/373/EMÜ ( 4 ) artiklis 2;

selleks tuleb luua kindlustuskomitee;

kindlustuskomitee loomine ei välista teisi koostöövorme nende asutuste vahel, kes kontrollivad kindlustusseltside asutamist ja tegevust, ning eelkõige koostööd kindlustusjärelevalveasutuste konverentsis, kelle pädevusse kuulub eelkõige ühenduse direktiivide rakendamist käsitlevate protokollide koostamine; tihe koostöö komitee ja konverentsi vahel oleks eriti kasulik;

kahju- ja elukindlustusest tulenevate probleemide uurimine muudab koostöö pädevate asutuste ja komisjoni vahel soovitavaks; on asjakohane anda see ülesanne kindlustuskomiteele; peale selle tuleks tagada tõrgeteta tegevuse kooskõlastamine kõnesoleva komitee ja ühenduse õigusaktidega loodud teiste samalaadsete komiteede vahel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
1991R3924 — ET — 20.11.2003 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:

▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EMÜ) Nr 3924/91,

19. detsember 1991,

ühenduse tööstustoodangu statistilise vaatluse sisseseadmise kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 213,

võttes arvesse komisjoni esitatud määruse eelnõu,

ning arvestades, et:

komisjonile asutamislepingutega pandud ülesannete täitmiseks, eelkõige siseturu kujundamiseks Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 8a kohaselt, peab komisjonil olema täielik, ajakohane ja usaldusväärne teave ühenduse tööstustoodangu kohta;

ettevõtjad vajavad sellist teavet oma turgude tundmiseks; kõnealuste turgude rahvusvaheliste mõõtmete tõttu on soovitav tootmis- ja väliskaubandusstatistikad ühtlustada;

selleks et tootmisstatistikatest oleks kasu ja et nende ühtlustamine oleks teostatav, tuleb statistikad koostada nii üksikasjalikult, et need on vastavuses koondnomenklatuuri esimese kuue numbriga ning vastavad ka harmoneeritud süsteemis kasutatavatele koodidele;

koondnomenklatuur on toodete nomenklatuur, mida ettevõtjad juba tunnevad; ettevõtjate huvides tuleb toetuda pigem sellele, kui luua eriotstarbeline toodangunomenklatuur;

standarditud statistikat saab koostada siseturu korraldamiseks vajaliku usaldusväärsuse, kiiruse, paindlikkuse ja üksikasjalikkusega ainult siis, kui liikmesriigid kasutavad vaatlustes samal tooteloetelul põhinevaid klassifikatsioonisüsteeme;

siseriiklike vajaduste rahuldamiseks võivad liikmesriigid oma siseriiklikes nomenklatuurides seaduslikult säilitada või nendesse lisada täiendavaid punkte, mida ühenduse tooteloetelu ei sisalda,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Valgusisaldus on madalam kui 0,6 g/100 kJ (2,5 g/100 kcal) ja vadakuvalgu/kaseiini suhtarv on vähemalt 1,0.

7. Piimavalguallergia riski vähendamine. Märkus võib sisaldada mõisteid, mis viitavad allergeeni vähenemisele või vähenenud antigeeni omadustele.
1991L0322 — ET — 01.03.2006 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

soovituslike piirnormide kehtestamise kohta, et rakendada nõukogu direktiivi 80/1107/EMÜ töötajate kaitse kohta ohtude eest, mis tulenevad kokkupuutest keemiliste, füüsikaliste ja bioloogiliste mõjuritega tööl

Muudetud:

No

▼B

KOMISJONI DIREKTIIV,

29. mai 1991,

soovituslike piirnormide kehtestamise kohta, et rakendada nõukogu direktiivi 80/1107/EMÜ töötajate kaitse kohta ohtude eest, mis tulenevad kokkupuutest keemiliste, füüsikaliste ja bioloogiliste mõjuritega tööl

(91/322/EMÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 1980. aasta direktiivi 80/1107/EMÜ töötajate kaitse kohta ohtude eest, mis tulenevad kokkupuutest keemiliste, füüsikaliste ja bioloogiliste mõjuritega tööl ( 1 ) (viimati muudetud direktiiviga 88/642/EMÜ ( 2 )), eriti selle artikli 8 lõike 4 esimest lõiku,

võttes arvesse tööohutuse, töötervishoiu ja tööhügieeni nõuandekomitee arvamust

ning arvestades, et:

direktiivi 80/1107/EMÜ artikli 8 lõike 4 kolmandas lõigus on ette nähtud, et soovituslikud piirnormid peavad kajastama teaduslikel andmetel põhinevaid ekspertide hinnanguid;

kõnealuste piirnormide kinnitamise eesmärk on tingimuste ühtlustamine kõnealuses valdkonnas ja samas juba saavutatu säilitamine;

käesolev direktiiv on konkreetne samm siseturu sotsiaalse mõõtme väljaarendamisel;

töökeskkonna ohutegurite piirnorme tuleks pidada oluliseks osaks üldises korralduses, mille kohaselt tagatakse töötajate tervisekaitse tööl;

töökeskkonna ohutegurite piirnormide esialgse loetelu saab kehtestada mõjurite puhul, mille kohta liikmesriikides on juba olemas samasugused piirnormid, eelistades töökohas esinevaid ja töötajate tervisele tõenäoliselt mõju avaldavaid mõjureid; tervisele avaldatava mõju osas saab kõnealuse loetelu rajada olemasolevatele teaduslikele andmetele, kuigi teatavate mõjurite kohta on andmeid väga vähe;

lisaks võib osutuda vajalikuks kehtestada töökeskkonna ohutegurite piirnormid lühema aja kohta, võttes arvesse ainetega lühiajalisest kokkupuutest tulenevat mõju;

direktiiv 80/1107/EMÜ sisaldab võrdlusmeetodit, mis hõlmab muu hulgas ainetega kokkupuute hindamist ja töökeskkonna ohutegurite piirnormide mõõtmisstrateegiat;

pidades silmas, kui tähtis on saada töökeskkonna ohutegurite piirnormide kohta usaldusväärseid mõõtmistulemusi, võib tulevikus osutuda vajalikuks kehtestada vastavad võrdlusmeetodid;

töökeskkonna ohutegurite piirnormid on vaja uuesti üle vaadata ja neid korrigeerida, kui uutest teaduslikest andmetest ilmneb, et nad on aegunud;

mõne aine puhul on parima võimaliku kaitse tagamiseks vaja tulevikus arvestada kõiki absorbeerumisviise, sealhulgas läbi naha tungimise võimalust;

käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 80/1107/EMÜ artikli 9 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
— esimesel aastal pärast seda, kui liikmesriik või piirkond on tunnistatud brutselloosivabaks (Br. melitensis), näitab majandite või tapamajade pisteline kontrollimine 99 % kindlusega, et vähem kui 0,2 % majanditest on nakatunud või et vähemalt 10 % üle kuue kuu vanustele lammastele ja kitsedele on tehtud vastavalt C lisale testid, mille tulemused on negatiivsed;
1991R0862 — ET — 29.11.2005 — 002.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:

No

▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EMÜ) nr 862/91,

8. aprill 1991,

millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad, kuidas kohaldada nõukogu määrust (EMÜ) nr 3491/90 Bangladeshist pärit riisi impordi kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. novembri 1990. aasta määrust (EMÜ) nr 3491/90 Bangladeshist pärit riisi impordi kohta, ( 1 ) eriti selle artiklit 3,

võttes arvesse nõukogu 11. juuni 1985. aasta määrust (EMÜ) nr 1676/85 ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatava arvestusühiku väärtuse ja ümberarvestuskursside kohta, ( 2 ) viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 2205/90, ( 3 ) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse valuutakomitee arvamust

ning arvestades, et:

määruses (EMÜ) nr 3491/90 sätestatakse, et nõukogu määruse (EMÜ) nr 1418/76 ( 4 ) (viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 1806/89 ( 5 ) artikli 11 kohaselt arvutatud maksu vähendatakse 50 % ja sellele lisatakse standardkomponent, mis varieerub sõltuvalt riisi kroovituse astmest, tingimusel, et riisi eksportimisel asjaomasest kolmandast riigist on vastav maks tasutud;

täpne ekspordimaksu summa on võimalik tasuda üksnes juhul, kui on teada ühendusse importimisel kohaldatav maks, seepärast peab impordimaks olema eelnevalt kinnitatud;

on vaja kindlaks teha, et ekspordiriigile on tegelikult tasutud ekspordimaks, mis vastab kohaldatava impordimaksu vähendamisele;

komisjoni 11. novembri 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 3152/85 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad, kuidas kohaldada määrust (EMÜ) nr 1676/85 ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatava arvestusühiku väärtuse ja ümberarvestuskursside kohta, ( 6 ) viimati muudetud komisjoni määrusega (EMÜ) nr 3237/90 ( 7 ) artiklis 3b määratakse kindlaks kurss, mida kasutatakse kolmanda riigi vääringus väljendatud summa ümberarvestamisel liikmesriigi vääringusse;

määruses (EMÜ) nr 3491/90 sätestatakse samuti, et vähendatud maksu võib kohaldada üksnes päritolusertifikaadi esitamisel; tuleks kohaldada komisjoni 15. detsembri 1989. aasta määrust (EMÜ) nr 3850/89, millega nähakse ette sätted nõukogu 27. juuni 1968. aasta määruse (EMÜ) nr 802/68 (kaupade päritolureeglite ühismääratluse kohta) rakendamiseks teatavate põllumajandussaaduste ja -toodete suhtes, mille puhul kohaldatakse importimise erikorda, ( 8 ) ning kindlaks määrata päritolusertifikaadi kehtivusega seotud tingimused;

tuleks sätestada sobivad haldusmeetmed, et vältida kindlaksmääratud kvoodi mahu ületamist;

kvootide korraldamise eesmärgil peavad liikmesriigid teatama komisjonile kogused, mille kohta on esitatud taotlused Bangladeshist pärit riisi impordilitsentsi saamiseks;

käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
1991L0675 — ET — 20.03.2008 — 003.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:

▼B

NÕUKOGU DIREKTIIV,

19. detsember 1991,

►M2 Euroopa kindlustuse ja kutsealase pensionikindlustuse komitee ◄ loomise kohta

(91/675/EMÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 57 lõike 2 kolmandat lauset,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 1 )

koostöös Euroopa Parlamendiga, ( 2 )

võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ( 3 )

ning arvestades, et:

nõukogu annab komisjonile volitused rakendada nõukogu kinnitatud eeskirju;

nõukogu kahju- ja elukindlustust käsitlevate direktiivide kohaldamiseks on vaja rakendusmeetmeid; aeg-ajalt võivad eelkõige tehnilised muudatused olla vajalikud, et võtta arvesse kindlustussektori arengut; on asjakohane võtta need meetmed kooskõlas IIIb menetlusega, mis on sätestatud komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlusi kehtestava nõukogu 13. juuli 1987. aasta otsuse 87/373/EMÜ ( 4 ) artiklis 2;

selleks tuleb luua kindlustuskomitee;

kindlustuskomitee loomine ei välista teisi koostöövorme nende asutuste vahel, kes kontrollivad kindlustusseltside asutamist ja tegevust, ning eelkõige koostööd kindlustusjärelevalveasutuste konverentsis, kelle pädevusse kuulub eelkõige ühenduse direktiivide rakendamist käsitlevate protokollide koostamine; tihe koostöö komitee ja konverentsi vahel oleks eriti kasulik;

kahju- ja elukindlustusest tulenevate probleemide uurimine muudab koostöö pädevate asutuste ja komisjoni vahel soovitavaks; on asjakohane anda see ülesanne kindlustuskomiteele; peale selle tuleks tagada tõrgeteta tegevuse kooskõlastamine kõnesoleva komitee ja ühenduse õigusaktidega loodud teiste samalaadsete komiteede vahel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
1991R3924 — ET — 01.01.2008 — 002.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:

▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EMÜ) Nr 3924/91,

19. detsember 1991,

ühenduse tööstustoodangu statistilise vaatluse sisseseadmise kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 213,

võttes arvesse komisjoni esitatud määruse eelnõu,

ning arvestades, et:

komisjonile asutamislepingutega pandud ülesannete täitmiseks, eelkõige siseturu kujundamiseks Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 8a kohaselt, peab komisjonil olema täielik, ajakohane ja usaldusväärne teave ühenduse tööstustoodangu kohta;

ettevõtjad vajavad sellist teavet oma turgude tundmiseks; kõnealuste turgude rahvusvaheliste mõõtmete tõttu on soovitav tootmis- ja väliskaubandusstatistikad ühtlustada;

selleks et tootmisstatistikatest oleks kasu ja et nende ühtlustamine oleks teostatav, tuleb statistikad koostada nii üksikasjalikult, et need on vastavuses koondnomenklatuuri esimese kuue numbriga ning vastavad ka harmoneeritud süsteemis kasutatavatele koodidele;

koondnomenklatuur on toodete nomenklatuur, mida ettevõtjad juba tunnevad; ettevõtjate huvides tuleb toetuda pigem sellele, kui luua eriotstarbeline toodangunomenklatuur;

standarditud statistikat saab koostada siseturu korraldamiseks vajaliku usaldusväärsuse, kiiruse, paindlikkuse ja üksikasjalikkusega ainult siis, kui liikmesriigid kasutavad vaatlustes samal tooteloetelul põhinevaid klassifikatsioonisüsteeme;

siseriiklike vajaduste rahuldamiseks võivad liikmesriigid oma siseriiklikes nomenklatuurides seaduslikult säilitada või nendesse lisada täiendavaid punkte, mida ühenduse tooteloetelu ei sisalda,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
1991R3924 — ET — 20.04.2009 — 003.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:

▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EMÜ) Nr 3924/91,

19. detsember 1991,

ühenduse tööstustoodangu statistilise vaatluse sisseseadmise kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 213,

võttes arvesse komisjoni esitatud määruse eelnõu,

ning arvestades, et:

komisjonile asutamislepingutega pandud ülesannete täitmiseks, eelkõige siseturu kujundamiseks Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 8a kohaselt, peab komisjonil olema täielik, ajakohane ja usaldusväärne teave ühenduse tööstustoodangu kohta;

ettevõtjad vajavad sellist teavet oma turgude tundmiseks; kõnealuste turgude rahvusvaheliste mõõtmete tõttu on soovitav tootmis- ja väliskaubandusstatistikad ühtlustada;

selleks et tootmisstatistikatest oleks kasu ja et nende ühtlustamine oleks teostatav, tuleb statistikad koostada nii üksikasjalikult, et need on vastavuses koondnomenklatuuri esimese kuue numbriga ning vastavad ka harmoneeritud süsteemis kasutatavatele koodidele;

koondnomenklatuur on toodete nomenklatuur, mida ettevõtjad juba tunnevad; ettevõtjate huvides tuleb toetuda pigem sellele, kui luua eriotstarbeline toodangunomenklatuur;

standarditud statistikat saab koostada siseturu korraldamiseks vajaliku usaldusväärsuse, kiiruse, paindlikkuse ja üksikasjalikkusega ainult siis, kui liikmesriigid kasutavad vaatlustes samal tooteloetelul põhinevaid klassifikatsioonisüsteeme;

siseriiklike vajaduste rahuldamiseks võivad liikmesriigid oma siseriiklikes nomenklatuurides seaduslikult säilitada või nendesse lisada täiendavaid punkte, mida ühenduse tooteloetelu ei sisalda,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
1991L0157 — ET — 26.09.2008 — 002.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

kehtetuks tunnistatud:
1991D0115 — ET — 30.11.2006 — 002.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

kehtetuks tunnistatud: