2008R1275 — ET — 12.09.2013 — 004.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1275/2008, 17. detsember 2008, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/32/EÜ seoses ökodisaini nõuetega elektriliste ja elektrooniliste kodumasinate ja kontoriseadmete elektrienergia tarbimise kohta ooteseisundis, väljalülitatud seisundis ja võrguühendusega ooteseisundis (EMPs kohaldatav tekst) (EÜT L 339, 18.12.2008, p.45)

Muudetud:





Parandatud:









▼B

▼M4

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1275/2008,

17. detsember 2008,

millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/32/EÜ seoses ökodisaini nõuetega elektriliste ja elektrooniliste kodumasinate ja kontoriseadmete elektrienergia tarbimise kohta ooteseisundis, väljalülitatud seisundis ja võrguühendusega ooteseisundis

▼B

(EMPs kohaldatav tekst)







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2005. aasta direktiivi 2005/32/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiat tarbivate toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/42/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 96/57/EÜ ja 2000/55/EÜ, ( 1 ) eriti selle artikli 15 lõiget 1, pärast konsulteerimist ökodisaini nõuandefoorumiga, ning arvestades järgmist: (1) Direktiivi 2005/32/EÜ alusel sätestab komisjon ökodisaini nõuded energiat tarbivatele toodetele, mis moodustavad märkimisväärse müügi- ja kaubandusmahu, mille mõju keskkonnale on märkimisväärne ning mis omavad märkimisväärset potentsiaali keskkonnatoime parandamiseks ilma liigsete kuludeta. (2) ►C1 Direktiivi 2005/32/EÜ artikli 16 lõike 2 teises taandes on sätestatud, et komisjon võtab vastavalt artikli 19 lõikes 3 sätestatud menetlusele, täites artikli 15 lõikes 2 sätestatud kriteeriume ja olles konsulteerinud nõuandefoorumiga, vajaduse korral vastu eraldi rakendusmeetme, mis vähendab teatud tootegrupi elektrikadusid ooteseisundis. ◄ (3) Komisjon viis läbi ettevalmistava uuringu, mille käigus analüüsiti ooteseisundi ja väljalülitatud seisundiga kaasneva elektrikao tehnilisi, keskkonnaalaseid ja majanduslikke aspekte. Uuring töötati välja koos sidusrühmadega ning ELi ja kolmandate riikide huvitatud isikutega ja selle tulemused avalikustati. (4) ►C1 Ettevalmistavas uuringus sedastati, et ooteseisundist ja väljalülitatud seisundist tulenevad elektrikaod tekivad enamiku ühenduses müüdavate elektriliste ja elektrooniliste kodu- ja kontoriseadmete puhul ning ooteseisundist ja väljalülitatud seisundist tulenevate elektrikadudega seotud aastane elektritarbimine oli 2005. aastal ühenduses hinnanguliselt 47 TWh, mis vastab 19 megatonnile süsinikdioksiidi heitele. ◄ Prognoosi kohaselt suureneks tarbimine konkreetseid meetmeid võtmata 49 TWh-ni 2020. aastal. Leiti, et ooteseisundi funktsioonide elektritarbimist ja väljalülitatud seisundist tulenevat elektrikadu on võimalik oluliselt vähendada. (5) ►C1 Ooteseisundi funktsioonide elektritarbimise ja väljalülitatud seisundi elektrikao vähenemine tuleks saavutada olemasolevate litsentsivabade tasuvate tehniliste lahenduste abil, mille tulemusena väheneks seadmete ostmise ja käitamise kombineeritud kulu. ◄ (6) ►C1 Elektriliste ja elektrooniliste kodu- ja kontoriseadmete energiatarbimisele ooteseisundis ja väljalülitatud seisundis tuleks kehtestada ökodisaini nõuded, et ühtlustada kogu ühenduses ooteseisundi ja väljalülitatud seisundiga seotud ökodisaini nõuded, aidata kaasa siseturu toimimisele ja parandada asjaomaste toodete keskkonnatoimet. ◄ (7) Ökodisaini nõuded ei tohiks kahjustada toote töökindlust ega avaldada kahjulikku mõju tervisele, ohutusele ja keskkonnale. Eeskätt peaks kasu, mida saadakse elektritarbimise vähenemisest sellise seadme kasutamisel, mille ooteseisundi ja/või väljalülitatud seisundiga kaasnevad elektrikaod, ületama selle seadme tootmise võimalikku täiendavat keskkonnamõju. (8) ►C1 Käesolevat määrust tuleks kohaldada ainult sellistele kodukeskkonnas kasutamiseks mõeldud kodu- ja kontoriseadmetele vastavatele toodetele, mis infotehnoloogiaseadmete osas vastavad standardis EN 55022:2006 sätestatud B-klassi seadmetele. ◄ Reguleerimisala tuleks määratleda nii, et seadmed, mis ei ole veel turul kättesaadavad, kuid millel on käesolevas määruses selgesõnaliselt nimetatud toodetega sarnased funktsioonid, kavandatakse selliselt, et need vastavad kõnealustele nõuetele. Toodete loetelu võib vajaduse korral täiendada käesoleva määruse muudatusega. (9) Käesoleva määrusega hõlmamata talitlusseisundid, näiteks ACPI S3 arvutite puhul, tuleks sätestada direktiivi 2005/32/EÜ kohastes tootepõhistes rakendusmeetmetes. (10) Üldjuhul ei tohiks direktiivi 2005/32/EÜ kohastes tootepõhistes rakendusmeetmetes sätestatud nõuded ooteseisundile ja väljalülitatud seisundile olla leebemad kui käesolevas määruses sätestatud nõuded. (11) Selleks et vältida ebavajalikku energiakadu, peaksid tooted saavutama „0-vatilise” tarbimisseisundi, kui nad ei tööta. Tehniline teostatavus ja asjakohasus tuleks määrata kindlaks iga üksiku toote puhul eraldi asjaomases direktiivi 2005/32/EÜ kohaselt vastu võetavas rakendusmeetmes. (12) Ökodisaini nõuete kaheetapiline jõustumine peaks andma tootjatele piisavalt aega oma toodete ümberkavandamiseks seoses ooteseisundi ja väljalülitatud seisundiga kaasnevate elektrikadudega. Etapid tuleks ajastada nii, et see võimaldaks vältida turul olevate seadmete funktsioonide kahjustamist ning võtta arvesse mõju tootjate, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kuludele, tagades ühtlasi poliitiliste eesmärkide õigeaegse saavutamise. Energiatarbimise mõõtmisel tuleks arvesse võtta üldtunnustatud tehnika taset; tootjad võivad kohaldada harmoneeritud standardeid kooskõlas direktiivi 2005/32/EÜ artikliga 9. (13) ►C1 Käesolev määrus peaks suurendama energiatõhusamat ooteseisundit ja väljalülitatud seisundit võimaldavate tehniliste lahenduste turulelaskmist, mille tulemusena säästetaks 2020. aastal harjumuspärase äritegevusega võrreldes energiat hinnanguliselt 35 TWh. ◄ (14) Vastavalt direktiivi 2005/32/EÜ artikli 8 lõikele 2 tuleks käesolevas määruses kindlaks määrata, et kohaldatavad vastavushindamise menetlused on direktiivi 2005/32/EÜ IV lisas sätestatud sisemine kavandikontroll ja V lisas sätestatud juhtimissüsteem. (15) ►C1 Et hõlbustada nõuetele vastavuse kontrollimist, tuleks tootjatelt nõuda direktiivi 2005/32/EÜ IV ja V lisas osutatud tehnilises dokumentatsioonis teabe esitamist ooteseisundi/väljalülitatud seisundi määratlustele vastavate talitlusseisundite ning nende energiatarbimise tasemete kohta. ◄ (16) ►C1 Tuleks kindlaks teha olemasolevad tehnilised lahendused, mille rakendamine tagab ooteseisundis ja väljalülitatud seisundis väikese energiatarbimise. See aitab teha teabe eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning väga väikestele äriühingutele ulatuslikult kättesaadavaks ja lihtsalt ligipääsetavaks, mis omakorda aitab integreerida parimaid tehnilisi lahendusi, et vähendada ooteseisundi ja väljalülitatud seisundi energiatarbimist. ◄ (17) Käesolevas määruses kavandatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2005/32/EÜ artikli 19 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega. ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







▼M4

Artikkel 1

Reguleerimisese ja reguleerimisala

Käesolevas määruses sätestatakse ökodisaininõuded elektrienergia tarbimise kohta ooteseisundis, väljalülitatud seisundis ja võrguühendusega ooteseisundis elektriliste ja elektrooniliste kodumasinate ja kontoriseadmete turule laskmiseks.

Käesolevat määrust ei kohaldata elektriliste ja elektrooniliste kodumasinate ja kontoriseadmete suhtes, mis on turule viidud oma kasutusotstarbe täitmiseks madalpinge-välistoiteallikaga varustatult.

▼B

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse direktiivis 2005/32/EÜ sätestatud mõisteid. Lisaks sellele kasutatakse järgmisi mõisteid:

▼C1

1. „elektrilised ja elektroonilised kodu- ja kontoriseadmed” (edaspidi „seadmed”) – energiat tarbivad tooted, mis a) on lõpptarbijale ettenähtud ühtse funktsionaalse üksusena tehtud kaubanduslikult kättesaadavaks; b) kuuluvad I lisas esitatud energiat tarbivate toodete loetellu; c) sõltuvad vooluvõrgust saadavast energiast, et talitleda, nagu ette nähtud, ja d) on kavandatud kasutamiseks nimipingel kuni 250 V, ka juhul, kui neid turustatakse kasutamiseks mujal kui kodus või kontoris;

2. „ooteseisund” – seisund, milles seade on ühendatud vooluvõrku, sõltub vooluvõrgust saadavast energiast, et talitleda, nagu ette nähtud, ning tagab ainult järgmised funktsioonid, mis võivad jääda kestma määramata ajaks: — taasaktiveerimisfunktsioon üksinda või koos taasaktiveerimisfunktsiooni märguandega ja/või — teabe või seisundi kuvamine;

3. „taasaktiveerimisfunktsioon” – funktsioon, mis hõlbustab teiste seisundite, sealhulgas aktiivse seisundi aktiveerimist, kasutades eemalasuvat lülitit, sealhulgas kaugjuhtimispulti, sisemist andurit, lisafunktsioonide, sealhulgas põhifunktsiooni kasutamist võimaldava seisundiga seotud taimerit;

▼B

4. „teabe või seisundi kuvamine” – pidev funktsioon, mis annab teavet või kuvab seadme seisundit, sealhulgas kell;

▼C1

5. „aktiivseisund” – seisund, milles seade on ühendatud vooluvõrku ning vähemalt üks seadme ettenähtud talitlust võimaldavatest põhifunktsioonidest on aktiveeritud;

▼B

6. „väljalülitatud seisund” – seisund, milles seade on ühendatud vooluvõrku ja ei võimalda ühtegi funktsiooni; väljalülitatud seisundiks loetakse ka: a) seisundeid, mis võimaldavad ainult väljalülitatud seisundi märguannet; b) seisundeid, mis võimaldavad ainult funktsioone, mis on mõeldud elektromagnetilise ühilduvuse tagamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2004/108/EÜ; ( 2 )

7. „infotehnoloogiaseadmed” – seadmed, mille esmane ülesanne on andmete ja sidevahendite kaudu edastatud teadete sisestamine, säilitamine, kuvamine, otsimine, edastamine, töötlemine või kontrollimine või nende funktsioonide kombineeritud täitmine ja millel võib olla üks või mitu lõpp-porti, mida tavaliselt kasutatakse teabe edastamiseks;

8. „kodukeskkond” – keskkond, kus raadio- ja televisioonivastuvõtjaid kasutatakse eeldatavasti mitte rohkem kui 10 m kaugusel asjaomastest seadmetest;

▼M1

9. „madalpinge-välistoiteallikas” – välistoiteallikas, mille nimiväljundpinge on kuni 6 V ja nimiväljundvool on vähemalt 550 mA;

▼M4

10. „võrk” – kindla ülesehitusega ja organisatsiooniliste põhimõtetega andmevahetustaristu, mis koosneb teatava paigutusega füüsilistest osadest ja füüsilistest ühendustest, mille kohta on sätestatud protseduurid ja eeskirjad (kommunikatsiooniprotokollid);

11. „võrguühendusega ooteseisund” – seisund, milles seade on valmis ülesannet täitma võrgu kaudu saabunud kaugjuhtimiskäskluse peale;

12. „kaugjuhtimiskäsklus” – signaal, mis tuleb võrgu kaudu seadmesse väljastpoolt;

13. „võrguport” – seadmel paiknev raadio teel või juhtmete kaudu toimiv füüsiline võrguühenduse liides, mille kaudu saab seadet kaugjuhtimiskäsklusega juhtida;

14. „loogiline võrguport” – võrgutehnoloogia, mis toimib füüsilises võrgupordis;

15. „füüsiline võrguport” – võrgupordi füüsiline seadis (riistvara); füüsilises võrgupordis võib toimida üks või mitu võrgutehnoloogiat;

16. „valmisolek” – seadme võime täita ülesannet, kui võrgupordis on kindlaks tehtud kaugjuhtimiskäsklus;

17. „võrguühendusega seade” – ühe või mitme võrgupordiga seade, mille saab ühendada võrku;

18. „kõrgvalmisolekuga võrguseade” ehk HiNa seade – seade, mille peamiseks ülesandeks on üks või mitu järgmistest funktsioonidest, kuid mitte muu põhifunktsioon: ruuter, kommutaator, raadiokohtvõrgu juurdepääsukoht (mis ei ole terminal), jaotur, modem, internetitelefon, videotelefon;

19. „kõrgvalmisolekufunktsiooniga võrguühendusega seade” (HiNa funktsiooniga seade) – võrguühendusega seade, mis võib täita ruuteri, kommutaatori või raadiokohtvõrgu juurdepääsukoha (mis ei ole terminal) ülesannet või mitut nimetatud ülesannet, kuid ei ole kõrgvalmisolekuga võrguseade;

20. „ruuter” – võrguseade, mille esmane ülesanne on määrata optimaalne tee andmepakettide edastamiseks võrgus. Ruuterid edastavad pakette ühest võrgust teise võrgukihi (L3) teabe alusel;

21. „kommutaator” – võrguseade, mille esmane ülesanne on filtreerida, edastada ja jaotada kaadreid vastavalt iga kaadri sihtaadressile. Kõik kommutaatorid opereerivad vähemalt lülikihi (L2) tasemel;

22. „raadiokohtvõrgu juurdepääsukoht” – seade, mille esmane ülesanne on tagada mitmele kliendile IEEE 802.11 tüüpi ühendus (nn wifi-ühendus);

23. „jaotur” – võrguseade, mis koosneb mitmest pordist ja mida kasutatakse kohtvõrgu segmentide ühendamiseks;

24. „modem” – seade, mille esmane ülesanne on juhtmeid või optilisi kaableid pidi saata ja vastu võtta digitaalselt moduleeritud analoogsignaale;

25. „trükiseade” – seade, mis väljastab elektroonilise sisendi paberil. Trükiseade võib täita lisaülesandeid ja seda võidakse turustada kui multifunktsionaalset seadet või kui multifunktsionaalset toodet;

26. „suure formaadi trükiseade” – trükiseade, mis trükib A2 või suuremas formaadis, sealhulgas seadmed, millega trükitakse vähemalt 406 mm laiusele lintkandjale;

27. „kaugosavõtusüsteem” kõrglahutusvideo formaadis videokonverentsi – ja koostöösüsteem, mis koosneb kasutajaliidesest, kõrglahutuskaamerast, kuva- ja heliseadmest ning pildi ja heli kodeerimise-dekodeerimise vahenditest;

28. „kodumajapidamises kasutatav kohvimasin” – mittekaubanduslik kohvi valmistamise seade;

29. „kodumajapidamises kasutatav filterkohvimasin” – kodumajapidamises kasutatav kohvimasin, milles kohvi valmistatakse läbi filtri nõrgumise teel;

30. „küttekeha” – kohvimasina osa, milles kasutatakse elektrit vee kuumutamiseks;

31. „tassi eelkuumutamine” – toiming kohvimasina kõrval või peal hoitavate tasside soojendamiseks;

32. „kohvivalmistamistsükkel” – kohvi valmistamiseks vajalike toimingute tsükkel;

33. „omapuhastus” – toiming, mida kohvimasin teeb oma sisemuse puhastamiseks. See võib olla lihtne loputus või puhastus, milles kasutatakse teatavaid lisaaineid;

34. „katlakivi eemaldamine” – toiming, millega kohvimasin eemaldab osaliselt või täielikult oma sisemusest katlakivi;

35. „lauaterminalarvuti” – riistvaraline õhuke klient, milleks on arvuti, mis oma põhiülesannete täitmiseks on ühendatud kaugarvutisüsteemiga (nt serverarvuti, kaugtööjaam); lauaterminalarvutil ei ole sisseehitatud salvestusseadet. Lauaterminalarvuti on ette nähtud kasutamiseks kindlas kohas (nt töölaual), see ei ole kaasaskantav. Lauaterminalarvutid võivad teavet edastada välisele kuvarile või lauaterminalarvutisse sisseehitatud kuvarile, kui see on olemas;

36. „tööjaam” – suure tõhususega ühekasutajaarvuti, mida lisaks muudele suure andmetöötlusmahuga ülesannetele kasutatakse peamiselt graafilise andmetöötluse, raalprojekteerimise, tarkvaraarenduse, finants- ja teadusrakenduste jaoks ja mahukate arvutuste tegemiseks ning mille iseloomulikud omadused on järgmised: a) selle keskmine tõrgeteta tööaeg on vähemalt 15 000 tundi; b) sellel on veaparanduskood ja/või puhverdatud mälu; c) see vastab järgmisest viiest tingimusest kolmele: 1) sellel on lisatoitevõimalus kõrgetasemelisele graafikakaardile, st 6 kontaktiga välisseadmeühendus PCI-E, 12 V; 2) süsteemi emaplaadil on lisaks graafikakaardi pesa(de)le ja/või PCI-X’i ühilduvusele kõrgema taseme kui × 4 PCI-E siin; 3) see ei ühildu UMA graafikakaardiga; 4) sellel on vähemalt viis PCI, PCI-E või PCI-X’i pesa; 5) see sobib kasutamiseks vähemalt kahe keskprotsessoriga (peab ühilduma eraldiseisvate füüsiliste protsessorite või -pesadega, st seda ei asenda ühilduvus ühe mitmetuumalise protsessoriga);

37. „kaasaskantav tööjaam” – suure tõhususega kaasaskantav ühekasutajaarvuti, mida lisaks muudele suure andmetöötlusmahuga ülesannetele kasutatakse peamiselt graafilise andmetöötluse, raalprojekteerimise, tarkvaraarenduse ning finants- ja teadusrakenduste jaoks ning mis võib pikemaajalisel kasutamisel olla kas vahelduvvoolu allikaga ühendatud või mitte. Kaasaskantavatel tööjaamadel on sisseehitatud kuvar ja nad töötavad sisseehitatud aku või muu kaasaskantava toiteallika jõul. Enamikul kaasaskantavatel tööjaamadel on väline toiteallikas ning sisseehitatud klaviatuur ja osutusseade. Kaasaskantaval tööjaamal on järgmised tunnused: a) selle keskmine tõrgeteta tööaeg (MTBF) on vähemalt 13 000 tundi; b) selles kasutatakse vähemalt ühte klassi G3 (esisiini (FB) andmelaius > 128 bitti), G4, G5, G6 või G7 kuuluvat eraldi graafikakaarti (dGfx); c) see võimaldab vähemalt kolme täiendava sisemise salvestusseadme lisamist; d) see võimaldab kasutada süsteemimälu mahus vähemalt 32 gigabaiti;

38. „väikeserver” – arvuti, mis tavaliselt sisaldab lauaarvuti komponente lauaarvuti kestas, kuid on eelkõige ette nähtud teiste arvutite andmete haldamiseks ja täitma selliseid ülesandeid nagu võrgutaristuteenuste osutamine ja andmete/andmekandjate haldamine, ning millel on järgmised tunnused: a) see on jalapealses, torn- või muud tüüpi kestas, mis on sarnane lauaarvuti kestaga, nii et kogu andmetöötlus, andmete salvestus ja kõik andmetöötlus-, salvestus- ja võrguühenduskomponendid on ühes kastis; b) see on töövõimeline 24 tundi ööpäevas ja seitse päeva nädalas; c) see on eelkõige ette nähtud tööks mitme samaaegse kasutajaga keskkonnas, teenindades võrku ühendatud klientseadmete kaudu mitut kasutajat; d) koos operatsioonisüsteemiga turule lastava seadme operatsioonisüsteem on ette nähtud kasutamiseks koduserveris või väikese võimsusega serveris; e) seda lastakse turule üksnes klassi G1 kuuluva eraldi graafikakaardiga (dGfx);

39. „serverarvuti” – raal, mis pakub teenuseid klientseadmetele, nagu lauaarvutid, sülearvutid, lauaterminalarvutid, internetitelefonid, või teistele arvutiserveritele ja haldab nende võrguressursse. Turule lastakse tavaliselt serverarvuteid, mis on ette nähud kasutamiseks andmekeskustes ja büroodes/äriühingutes. Serverarvutile pääseb eelkõige ligi võrguühenduse, mitte kasutaja vahetute sisendseadmete (nt klaviatuur või hiir) kaudu. Serverarvutil on järgmised tunnused: a) see on ette nähtud kasutamiseks serverarvuti operatsioonisüsteemiga (OS) ja/või hüperviisoritega ning on mõeldud kasutaja paigaldatud ärirakenduste käitamiseks; b) see sobib veaparanduskoodi (error-correcting code, ECC) ja/või puhverdatud mälu (sh puhverdatud kaherealised mälumoodulid (DIMMid) ja emaplaadipuhvri (BOB) konfiguratsioonid) kasutamiseks; c) seda lastakse turule ühe või mitme vahelduvvoolu-alalisvoolu-toiteallikaga; d) kõik protsessorid saavad kasutada süsteemi ühist operatiivmälu ja on sõltumatult nähtavad üheleainsale operatsioonisüsteemile või hüperviisorile.

▼M4

Artikkel 3

Ökodisaininõuded

II lisas on sätestatud ökodisaininõuded elektrienergia tarbimise kohta ooteseisundis, väljalülitatud seisundis ning võrguühendusega ooteseisundis.

▼B

Artikkel 4

Vastavushindamine

Direktiivi 2005/32/EÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud vastavushindamise menetlus on direktiivi 2005/32/EÜ IV lisas sätestatud sisemine kavandikontroll või direktiivi 2005/32/EÜ V lisas sätestatud juhtimissüsteem.

Artikkel 5

Turujärelevalve eesmärgil teostatav kontrollimenetlus

Järelevalve teostamisel järgitakse III lisas sätestatud kontrollimenetlust.

Artikkel 6

Võrdlusandmed

▼C1

Turul olevate parimate keskkonnaomadustega toodete ja tehniliste lahenduste soovituslikud võrdlusandmed on esitatud IV lisas.

▼M4

Artikkel 7

Läbivaatamine

Komisjon vaatab käesoleva määruse tehnika arengut arvestades läbi ja esitab tulemused nõuandefoorumile hiljemalt 7. jaanuariks 2016. Läbivaatamisel pööratakse tähelepanu eelkõige ooteseisundi ja väljalülitatud seisundi kasutusulatusele ja nõuetele ning võrguühendusega ooteseisundi nõuete tasemele ja asjakohasusele rakendamise kolmandat järku (2019) arvestades.

Läbivaatamisel võidakse ühtlasi käsitleda kutsetöös kasutatavaid seadmeid ning kaugjuhtimispuldiga juhitavaid elektrimootoriga seadmeid.

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

II lisa punkti 1 kohaldatakse 7. jaanuarist 2010.

II lisa punkti 2 kohaldatakse 7. jaanuarist 2013.

II lisa punkti 3 kohaldatakse 1. jaanuarist 2015.

II lisa punkti 4 kohaldatakse 1. jaanuarist 2017.

II lisa punkti 5 kohaldatakse 1. jaanuarist 2019.

II lisa punkti 6 kohaldatakse 1. jaanuarist 2015.

II lisa punkti 7 kohaldatakse 1. jaanuarist 2015.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

▼B









I LISA

Käesoleva määrusega hõlmatud energiat tarbivate toodete loetelu

▼C1

1. Koduseadmed Pesumasinad Riidekuivatid Nõudepesumasinad Toiduvalmistamisseadmed Elektriahjud Elektrikeeduplaadid Mikrolaineahjud Leivaröstrid Fritterid Jahvatid, kohvimasinad ja seadmed mahutite või pakendite avamiseks või sulgemiseks Elektrinoad Muud seadmed, mida kasutatakse toidu valmistamiseks ja toiduainete muuks töötlemiseks ning riiete puhastamiseks ja hooldamiseks Juukselõikusmasinad, föönid, hambaharjad, habemeajamisaparaadid, massaažiaparaadid ja muud kehahooldusseadmed Kaalud

▼M3

2. Infotehnoloogiaseadmed, mis on ette nähtud kasutamiseks eelkõige kodukeskkonnas, v.a lauaarvutid, integreeritud lauaarvutid ja sülearvutid, mis on määratletud komisjoni määruses (EL) nr 617/2013 ( 3 )

▼B

3. Tavatarbijatele ettenähtud seadmed Raadiovastuvõtjad Videokaamerad Videomagnetofonid Kõrgekvaliteedilise heliga magnetofonid Helivõimendid Kodukinosüsteemid Muusikariistad Muud seadmed heli või kujutise salvestamiseks või taasesitamiseks, sealhulgas heli ja kujutise levitamiseks ettenähtud muud signaalid ja tehnilised vahendid kui telekommunikatsioonivahendid, välja arvatud televiisorid, nagu on määratletud komisjoni määruses (EÜ) nr 642/2009

4. Mänguasjad, vaba aja veetmise ja spordivahendid Elektrirongide või võidusõiduautode komplektid Käeshoitavad videomängupuldid Elektriliste või elektrooniliste komponentidega spordivahendid Muud mänguasjad, vaba aja veetmise ja spordivahendid









II LISA

Ökodisaini nõuded

▼C1

1. Üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumist a) Tarbitav võimsus väljalülitatud seisundis Seadme tarbitav võimsus väljalülitatud seisundis ei tohi ületada 1,00 W. b) Tarbitav võimsus ooteseisundis Seadme tarbitav võimsus mis tahes seisundis, mis võimaldab taasaktiveerimisfunktsiooni üksinda või koos taasaktiveerimisfunktsiooni märguandega, ei tohi ületada 1,00 W. Seadme tarbitav võimsus mis tahes seisundis, mis võimaldab ainult teabe või seisundi kuvamist või taasaktiveerimisfunktsiooni koos teabe või seisundi kuvamisega, ei tohi ületada 2,00 W. c) Väljalülitatud seisundi ja/või ooteseisundi olemasolu Seadmel peab olema väljalülitatud seisund ja/või ooteseisund ja/või muu seisund, mille tarbitav võimsus ei ületa vooluvõrku ühendatud ning väljalülitatud seisundis ja/või ooteseisundis seadme tarbitava võimsuse suhtes kohaldatavaid nõudeid, kui see ei ole vastuolus kavandatud kasutusega.

2. Neli aastat pärast käesoleva määruse jõustumist a) Tarbitav võimsus väljalülitatud seisundis Seadme tarbitav võimsus väljalülitatud seisundis ei tohi ületada 0,50 W. b) Tarbitav võimsus ooteseisundis Seadme tarbitav võimsus mis tahes seisundis, mis võimaldab taasaktiveerimisfunktsiooni üksinda või koos taasaktiveerimisfunktsiooni märguandega, ei tohi ületada 0,50 W. Seadme tarbitav võimsus mis tahes seisundis, mis võimaldab ainult teabe või seisundi kuvamist või taasaktiveerimisfunktsiooni koos teabe või seisundi kuvamisega, ei tohi ületada 1,00 W. c) Väljalülitatud seisundi ja/või ooteseisundi olemasolu Seadmel peab olema väljalülitatud seisund ja/või ooteseisund ja/või muu seisund, mille tarbitav võimsus ei ületa vooluvõrku ühendatud ning väljalülitatud seisundis ja/või ooteseisundis seadme tarbitava võimsuse suhtes kohaldatavaid nõudeid, kui see ei ole vastuolus kavandatud kasutusega. ▼M4 d) Kõikide võrku ühendamata seadmete toitehaldus Seadmetel peab olema toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon, kui see ei ole vastuolus ettenähtud kasutusotstarbega. Kui seade ei täida oma põhiülesannet ja seadme tööst ei sõltu teised energiat tarbivad tooted, peab toitehaldus lülitama seadme ettenähtud kasutusotstarbe seisukohast lühima võimaliku aja jooksul: — ooteseisundisse või — väljalülitatud seisundisse või — muusse seisundisse, nii et elektrivõrku ühendatud seadme puhul on täidetud väljalülitatud seisundi ja/või ooteseisundi võimsustarbe nõuded. Toitehaldus peab olema aktiveeritud.

▼M4

3. Alates 1. jaanuarist 2015 a) Võimalus välja lülitada raadiokohtvõrgu ühendus(ed) Võrguühendusega seadmel, mida saab raadiokohtvõrku ühendada, peab olema võimalus, et kasutaja saab seadme raadiokohtvõrguühenduse(d) lahti ühendada. See nõue ei kehti toodete kohta, mille kavandatud kasutus sõltub ühest raadiokohtvõrgust ja millel ei ole ühendust juhtmetega sidevõrguga. b) Võrguühendusega seadmete toitehaldus Seadmel peab olema, kui see ei ole vastuolus seadme ettenähtud kasutusega, toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon. Kui seade ei täida oma põhiülesannet ja seadme tööst ei sõltu teised energiat tarbivad tooted, peab toitehaldus lülitama seadme ettenähtud kasutusotstarbe seisukohast lühima võimaliku aja jooksul võrguühendusega ooteseisundisse. Võrguühendusega ooteseisundi korral võib toitehaldus lülitada seadme ooteseisundisse, väljalülitatud seisundisse või muusse seisundisse, nii et ei rikutaks kohaldatavaid ooteseisundi ja ja/või väljalülitatud seisundi nõudeid. Toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon peab olema kättesaadav võrguühendusega seadmete kõikides võrguportides. Toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon peab olema aktiveeritud, välja arvatud juhul, kui mitte ükski võrguport ei ole aktiveeritud. Sellisel juhul peab toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon aktiveeruma juhul, kui kas või üks võrguport aktiveerub. Vaikeaeg, mille möödudes toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon lülitab seadme võrguühendusega ooteseisundisse, ei tohi ületada 20 minutit. c) Võrguühendusega seade, millel on vähemalt üks ooteseisund, peab vastama kõnealus(t)e ooteseisundi(te) nõuetele, kui kõik võrgupordid on aktiveerimata. d) Võrguühendusega seade, mis ei ole kõrgvalmisolekuga võrguseade, peab vastama punkti 2 alapunkti d sätetele, kui kõik võrgupordid on aktiveerimata. e) Võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis Kõrgvalmisolekuga võrguseadmete või kõrgvalmisolekufunktsiooniga seadmete võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis, millesse seadmed lülituvad toitehalduse või muu sellesarnase funktsiooni toimel, ei tohi olla üle 12,00 W. Muude võrguühendusega seadmete võimsustarve ooteseisundis, millesse seadmed lülituvad toitehalduse või muu sellesarnase funktsiooni toimel, ei tohi olla üle 6,00 W. Punktis e sätestatud võimsuse piirnorme ei kohaldata järgmiste seadmete suhtes: i) trükiseadmed toiteallika nimivõimsusega üle 750 W; ii) suuremõõdulised trükiseadmed; iii) kaugosavõtusüsteemid; iv) lauaterminalarvutid; v) tööjaamad; vi) kaasaskantavad tööjaamad; vii) väikeserverid; viii) arvutiserverid.

4. Alates 1. jaanuarist 2017 Lisaks punkti 3 alapunktides a ja b sätestatud nõuetele kehtivad järgmised sätted. a) Võrguühendusega seadmed, millel on vähemalt üks ooteseisund, peavad vastama kõnealus(t)e ooteseisundi(te) nõuetele, kui kõik juhtmetega sidevõrgu pordid on lahti ühendatud ja kõik raadiokohtvõrgu pordid on aktiveerimata. b) Võrguühendusega seade, mis ei ole kõrgvalmisolekuga võrguseade, peab vastama punkti 2 alapunktile d, kui kõik juhtmetega sidevõrgu pordid on lahti ühendatud ja kõik raadiokohtvõrgu pordid on aktiveerimata. c) Võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis: Kõrgvalmisolekuga võrguseadmete või kõrgvalmisolekufunktsiooniga seadmete võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis, millesse seadmed lülituvad toitehalduse või muu sellesarnase funktsiooni toimel, ei tohi olla üle 8,00 W. Muude võrguühendusega seadmete võimsustarve ooteseisundis, millesse seadmed lülituvad toitehalduse või muu sellesarnase funktsiooni toimel, ei tohi olla üle 3,00 W. Punktis c sätestatud võimsuse piirnorme ei kohaldata järgmiste seadmete suhtes: i) suureformaadilised trükiseadmed; ii) lauaterminalarvutid; iii) tööjaamad; iv) kaasaskantavad tööjaamad; v) väikeserverid; vi) arvutiserverid.

5. Alates 1. jaanuarist 2019 Lisaks punkti 3 alapunktides a ja b ning punkti 4 alapunktides a, b ja c sätestatud nõuetele kehtib selliste seadmete puhul, mis ei ole kõrgvalmisolekuga (HiNA) võrguseadmed või kõrgvalmisolekufunktsiooniga seadmed, järgmine säte: seadmetel, mis ei ole kõrgvalmisolekuga võrguseadmed või kõrgvalmisolekufunktsiooniga seadmed, ei tohi võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis, millesse seadmed lülituvad toitehalduse või muu sellesarnase funktsiooni toimel, ületada 2,00 W.

6. Alates 1. jaanuarist 2015 Kohvimasinate puhul peab olema aeg, mille möödudes toode lülitub II lisa punkti 2 alapunktis d osutatud seisunditesse, järgmine: — kodumajapidamises kasutatavate filterkohvimasinate korral, kus kohvi hoitakse isoleeritud nõus, mitte üle viie minuti pärast viimase kohvivalmistamistsükli lõppemist või mitte üle 30 minuti pärast katlakivi eemaldamise või omapuhastuse toimingu lõppemist; — kodumajapidamises kasutatavate filterkohvimasinate korral, kus kohvi hoitakse isoleerimata nõus, mitte üle 40 minuti pärast viimase kohvivalmistamistsükli lõppemist või mitte üle 30 minuti pärast sadestise eemaldamise või puhastamistoimingu lõppemist; — kodumajapidamises kasutatavate kohvimasinate korral, mis ei ole filterkohvimasinad, mitte üle 30 minuti pärast viimase kohvivalmistamistsükli lõppemist või mitte üle 30 minuti pärast küttekeha aktiveerimist või mitte üle 60 minuti pärast tasside eelsoojenduse aktiveerimist või mitte üle 30 minuti pärast sadestise eemalduse või puhastustoimingu lõppemist, välja arvatud juhul, kui on tekkinud häire, mis nõuab kasutaja sekkumist kahju ja õnnetuse ärahoidmiseks. II lisa punkti 2 alapunkti d kohaseid ökodisaininõudeid ei kohaldata enne eespool sätestatud kuupäeva.

7. Tooteteabe nõuded 1. jaanuarist 2015 peab võrguühendusega seadmete tootja vaba juurdepääsuga veebilehel olema selgelt esitatud järgmine teave: a) kõikide ooteseisundite ja väljalülitatud seisundite ning võrguühendusega ooteseisundite kohta, millesse seade lülitub toitehalduse või muu sellesarnase funktsiooni toimel: — andmed võimsustarbe kohta vattides, ümardatud ühe kümnendkohani; — aeg, mille möödudes lülitub seade toitehalduse või muu sellesarnase funktsiooni toimel ooteseisundisse või väljalülitatud seisundisse või võrguühendusega ooteseisundisse; b) toote võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis, kui kõik juhtmetega sidevõrgu pordid on ühendatud ja kõik raadiokohtvõrgu pordid on aktiveeritud; c) juhised, kuidas raadiokohtvõrgu porte aktiveerida ja deaktiveerida. Toote võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis, nagu osutatud punktis b, ja juhised, nagu osutatud punktis c, tuleb esitada kasutusjuhendis.

▼M4

8. Mõõtmised Punkti 1 alapunktides a ja b, punkti 2 alapunktides a ja b, punkti 3 alapunktis e, punkti 4 alapunktis c ja punktis 5 osutatud võimsustarve ning punktis 6 osutatud viiteajad määratakse usaldusväärse, täpse ja korratava mõõtmismenetlusega, milles on võetud arvesse üldtunnustatud tehnika taset.

9. Tootjate esitatav teave Artikli 4 kohaseks vastavushindamiseks peavad tehnilised dokumendid sisaldama järgmisi andmeid: a) iga ooteseisundi ja/või väljalülitatud seisundi kohta: — andmed võimsustarbe kohta vattides, ümardatud ühe kümnendkohani; — kasutatud mõõtmismeetod; — kirjeldus, kuidas seadme seisund on valitud või kuidas see on programmeeritud; — sellise seisundi saavutamiseks vajalike sammude rida, mille tulemusel seade muudab automaatselt oma seisundit; — muud märkused seadme töö kohta, nt teave, kuidas kasutaja lülitab seadme võrguühendusega ooteseisundisse; — kui see on asjakohane, siis selle aja vaikeväärtus, mille möödudes toitehalduse või muu sellesarnase funktsiooni toimel lülitub seade kohaldatavasse väikese võimsustarbega seisundisse; b) võrguühendusega seadme kohta: — võrguportide arv ja liik ning, välja arvatud raadiokohtvõrgu pordid, portide asukohad seadmel; kindlasti tuleb teatada, kui ühes võrgupordis paikneb kahte või rohkemat arvu tüüpi võrguporte; — kas enne tarnimist on kõik võrgupordid deaktiveeritud; — kas seade on kõrgvalmisolekuga seade või kõrgvalmisolekufunktsiooniga seade; kui teavet ei ole antud, ei loeta kummakski selliseks seadmeks; ning igat tüüpi võrgupordi kohta: — selle aja vaikeväärtus, mille möödudes toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon lülitab seadme võrguühendusega ooteseisundisse; — mil viisil seade taasaktiveeritakse, — näitajate (suurimad) väärtused; — seadme (suurim) võimsustarve võrguühendusega ooteseisundis, millesse seadme lülitab toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon, kui vaid seda porti kasutatakse kaugaktiveerimiseks.; — seadme kasutatav kommunikatsiooniprotokoll. Kui teavet ei ole antud, ei loeta seadet võrguühendusega seadmeks, välja arvatud juhul, kui seade saab täita ruuteri, kommutaatori, raadiokohtvõrgu juurdepääsukoha (mis ei ole terminal), jaoturi, modemi, internetitelefoni ja videotelefoni ülesandeid; c) kontrollnäitajad mõõtmiseks: — ümbritseva õhu temperatuur; — katsetamispinge voltides ja katsetamissagedus hertsides; — elektrivarustussüsteemi harmoonilistest komponentidest tingitud summaarne moonutus; — elektriliseks katsetamiseks kasutatud instrumentide, seadmete ja vooluringi andmed ja dokumentatsioon; d) punkti 1 alapunkti c või vajaduse korral punkti 2 alapunktide c ja/või d ja/või punkti 3 alapunkti b nõuetele vastavuse hindamiseks vajalikud seadme omadused, kaasa arvatud aeg, mis on vajalik lülitumiseks ooteseisundisse või väljalülitatud seisundisse või muusse seisundisse, mille puhul ei ületata väljalülitatud seisundi ja/või ooteseisundi võimsustarbe nõudeid. Kui punkti 1 alapunkti c või punkti 2 alapunktide c ja/või d ja/või punkti 3 alapunkti b nõuded ei ole seadme kavandatud kasutuse jaoks sobivad, tuleks esitada selle kohta tehniline põhjendus. Kui tootja ei ole seadet liigitanud võrguühendusega seadmeks, ei loeta seda, et seadmel peab olema üks või mitu võrguühendust või et seade peab ootama kaugjuhtimiskäsklust, tehniliseks põhjenduseks, miks seade ei peaks vastama punkti 2 alapunktis d sätestatud nõuetele.

▼B









III LISA

Kontrollimenetlus

Liikmesriikide ametiasutused rakendavad direktiivi 2005/32/EÜ artikli 3 lõikes 2 osutatud turujärelevalvet teostades II lisa punkti 1 alapunktides a ja b või vajaduse korral punkti 2 alapunktides a ja b sätestatud nõuete osas järgmist kontrollimenetlust.

▼C1

Kui nõuded näevad ette tarbitavat võimsust üle 1,00 W: liikmesriigid peavad kontrollima ühte seadet.

▼B

Mudel loetakse käesoleva määruse II lisa punkti 1 alapunktidele a ja b või vajaduse korral punkti 2 alapunktidele a ja b vastavaks, kui tulemused ei ületa väljalülitatud seisundi ja vajaduse korral ooteseisundi puhul piirväärtusi rohkem kui 10 %.

Piirväärtuste ületamise korral tuleb kontrollida veel kolme seadet. ►C1 Mudel loetakse käesolevale määrusele vastavaks, kui kolme katsetuse tulemuste keskmine ei ületa väljalülitatud seisundi ja/või vajaduse korral ooteseisundi puhul piirväärtusi rohkem kui 10 %. ◄

▼C1

Kui nõuded näevad ette tarbitavat võimsust üle 1,00 W: liikmesriigid peavad kontrollima ühte seadet.

▼B

Mudel loetakse käesoleva määruse II lisa punkti 1 alapunktidele a ja b või vajaduse korral punkti 2 alapunktidele a ja b vastavaks, kui tulemused ei ületa väljalülitatud seisundi ja/või vajaduse korral ooteseisundi puhul piirväärtusi rohkem kui 0,10 W.

Piirväärtuste ületamise korral tuleb kontrollida veel kolme seadet. Mudel loetakse käesolevale määrusele vastavaks, kui kolme katse tulemuste keskmine ei ületa väljalülitatud seisundi ja/või vajaduse korral ooteseisundi puhul piirväärtusi rohkem kui 0,10 W.

Selle ületamise korral loetakse mudel nõuetele mittevastavaks.

▼M4

II lisa punkti 2 alapunkti d nõuete osas peavad liikmesriikide asutused kasutama eespool sätestatud kohaldatavat menetlust, et mõõta võimsustarvet olukorras, kus toitehaldus või muu sellesarnane funktsioon on seadme lülitanud kohaldatavasse seisundisse.

II lisa punkti 3 alapunktis c ja punkti 4 alapunktis a esitatud nõuete osas peavad liikmesriikide asutused kasutama eespool sätestatud kohaldatavat menetlust, kui kõik võrgupordid on deaktiveeritud ja/või lahti ühendatud, nagu on asjakohane.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ ( 4 ) artikli 3 lõikes 2 osutatud turukontrolli tegemisel järgivad liikmesriikide asutused järgmist menetlust, et kontrollida II lisa punktides 3 ja 4 sätestatud nõuete täitmist.

Liikmesriikide asutused peavad kontrollima ühte seadet järgmisel viisil:

kui seadmel on, nagu tehnilises andmestikus kirjeldatud, ühte tüüpi võrgupordid ja kui seda tüüpi kaks või enam võrguporti on seadmes kasutatavad, valitakse juhuslikult üks selline port ja ühendatakse suurimale pordi näitaja väärtusele vastavasse võrku; kui seadmes on mitu ühte tüüpi raadiokohtvõrgu porti, tuleb teised raadiokohtvõrgu pordid deaktiveerida, kui see on võimalik. Kui on mitu juhtmetega sidevõrgu porti, mis on ühte tüüpi, tuleb võimaluse korral deaktiveerida teised võrgupordid, et kontrollida II lisa punktis 3 esitatud nõuetele vastavust. Kui kasutatav on ainult üks võrguport, ühendatakse see port asjaomasesse suurimale pordi näitaja väärtusele vastavasse võrku.

Seade lülitatakse sisselülitatud seisundisse. Kui seade töötab sisselülitatud seisundis korralikult, võib valida võrguühendusega ooteseisundi ja mõõta selles seisundis võimsustarvet. Siis saadetakse võrgupordi kaudu seadmesse asjaomane kaugjuhtimiskäsklus ja kontrollitakse, kas seade taasaktiveerus.

Kui seadmel on, nagu tehnilises andmestikus kirjeldatud, mitut tüüpi võrguporte, tehakse igat tüüpi võrgupordi puhul järgmine toiming. Kui ühte tüüpi on mitu võrguporti, valitakse juhuslikult igast tüübist üks võrguport, ja kui seda tüüpi mitu võrguporti on seadmes kasutatavad, valitakse juhuslikult üks selline port ja ühendatakse suurimale vastava pordi näitaja väärtusele vastavasse võrku.

Kui teatavat tüüpi porte on seadmes üks, ühendatakse see port suurimale vastava pordi näitaja väärtusele vastavasse võrku; seadme raadiokohtvõrgu pordid, mida ei kasutata, tuleb deaktiveerida, kui see on võimalik. Kui kontrollitakse II lisa punktis 3 sätestatud tingimuste täitmist, tuleb võimaluse korral deaktiveerida juhtmetega sidevõrgu pordid, mida ei kasutata.

Seade lülitatakse sisselülitatud seisundisse. Kui seade töötab sisselülitatud seisundis korralikult, võib valida võrguühendusega ooteseisundi ja mõõta selles seisundis võimsustarvet. Siis saadetakse võrgupordi kaudu seadmesse asjaomane kaugjuhtimiskäsklus ja kontrollitakse, kas seade taasaktiveerus. Kui ühes füüsilises võrgupordis paikneb kaht või enamat tüüpi (loogilisi) võrguporte, tuleb kõnealust toimingut korrata iga loogilise võrgupordi puhul, kusjuures teised loogilised võrgupordid tuleb loogiliselt lahti ühendada.

Seadme mudel loetakse käesoleva määruse nõuetele vastavaks, kui seadmes mitte ühegi võrgupordi tüübi näitajad ei ületa piirnormi rohkem kui 10 %.

Vastasel juhul katsetatakse veel kolme seadet. Seadme mudel loetakse käesoleva määruse nõuetele vastavaks, kui kolme seadmega saadud tulemuste keskmine ei ületanud mitte ühegi võrgupordi tüübi korral piirnormi rohkem kui 10 %.

Muudel juhtudel loetakse mudel nõuetele mittevastavaks.

Liikmesriigi asutus peab esitama katsetulemused ja muud asjakohased andmed teiste liikmesriikide asutustele ja komisjonile ühe kuu jooksul pärast seda, kui on tehtud otsus mudeli mittevastavuse kohta.

Eespool sätestatud toimingutele lisaks peavad liikmesriikide asutused kasutama usaldusväärseid, täpseid ja korratavaid mõõtmistoiminguid, mille puhul võetakse arvesse üldtunnustatult parimaid mõõtmismeetodeid, sh meetodeid, mis on sätestatud dokumentides, mille viitenumbrid on sel eesmärgil avaldatud Euroopa Liidu Teatajas.

▼B









IV LISA

Võrdlusandmed

Direktiivi 2005/32/EÜ I lisa 3. osa punkti 2 jaoks on määratletud järgmised võrdlusandmed.

Väljalülitatud seisund : 0–0,3 W, kusjuures primaarpool on ühendatud täieliku väljalülitamise lülitiga, sõltudes muu hulgas direktiivi 2004/108/EÜ kohase elektromagnetilise ühilduvusega seotud omadustest.

Ooteseisund – taasaktiveerimisfunktsioon : 0,1 W.

▼C1

Ooteseisund – kuvamine : lihtkuvamine ja energiasäästlikud valgusdioodid 0,1 W, suuremateks kuvamisteks (nt kell) tarbitakse suuremat võimsust.

▼M4

Võrguühendusega ooteseisund : 3 W kõrgvalmisolekuga seadmete puhul; kuni 1 W seadmete puhul, mis ei ole kõrgvalmisolekuga seadmed.