1990L0435 — ET — 01.05.2004 — 003.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B NÕUKOGU DIREKTIIV, 23. juuli 1990, eri liikmesriikide emaettevõtjate ja tütarettevõtjate suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta (90/435/EMÜ) (EÜT L 225, 20.8.1990, p.6)

Muudetud:





Muudetud:









▼B

NÕUKOGU DIREKTIIV,

23. juuli 1990,

eri liikmesriikide emaettevõtjate ja tütarettevõtjate suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta

(90/435/EMÜ)







EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 1 ) võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, ( 2 ) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ( 3 ) ning arvestades, et: ning arvestades, et: eri liikmesriikide äriühingute grupeerimine võib olla vajalik selleks, et luua ühenduse piires analoogilised tingimused siseturu tingimustega, ja selleks et nõnda tagada ühisturu loomine ning selle efektiivne toimimine; niisugust tegevust ei tohiks takistada piirangud, halvemus ega moonutused, mis tulenevad eriti liikmesriikide maksukorraldusest; niisuguse eri liikmesriikide äriühingute grupeerimisega on vaja kehtestada konkurentsi seisukohalt neutraalsed maksustamiseeskirjad, mis võimaldavad äriühingutel kohanduda ühisturu nõuetele, suurendada oma tootlikkust ja parandada rahvusvahelist konkurentsivõimet; niisuguse grupeerimise tulemusena võivad tekkida emaettevõtjate ja tütarettevõtjate grupid; eri liikmesriikide ema- ja tütarettevõtjate vahelisi suhteid reguleerivas maksukorralduses on liikmesriigiti märkimisväärseid erinevusi ning kohaldatavad sätted on üldiselt ebasoodsamad kui need, mida kohaldatakse ühe ja sama liikmesriigi ema- ja tütarettevõtjate suhtes; seetõttu on eri liikmesriikide äriühingute vaheline koostöö ebasoodsamas olukorras võrreldes ühe ja sama liikmesriigi äriühingute vahelise koostööga; niisugune ebasoodus olukord tuleb kõrvaldada, kehtestades äriühingute grupeerimist lihtsustava üldsüsteemi; olukorras, kus emaettevõtja saab oma ühenduse tõttu tütarettevõtjaga kasumit, peab emaettevõtja riik: — kas hoiduma sellise kasumi maksustamisest, — või maksustades sellist kasumit, lubama emaettevõtjal tasutavast maksust maha arvata see osa tütarettevõtja poolt makstud ettevõtte tulumaksust, mis on omistatav nimetatud kasumile; fiskaalse neutraalsuse tagamiseks tuleb lisaks vabastada kinnipeetavast maksust tütarettevõtja poolt emaettevõtjale jaotatav kasum; eelöeldust hoolimata lubatakse Saksamaa Liitvabariigil ja Kreeka Vabariigil nende äriühingute maksustamise süsteemi eripära tõttu ja Portugali Vabariigil eelarvelistel põhjustel kinnipeetav maks ajutiselt säilitada, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:







Artikkel 1

1. Iga liikmesriik kohaldab käesolevat direktiivi:

— kasumi suhtes, mida nimetatud liikmesriigi äriühingud saavad teistes liikmesriikides asuvatelt tütarettevõtjatelt,

— kasumi suhtes, mida nimetatud liikmesriigi äriühingud maksavad tütarettevõtjana teistes liikmesriikides asuvatele äriühingutele,

▼M1

— kasumi jaotustele, mida saavad selles riigis asuvad alalised üksused muude liikmesriikide äriühingutest, mis tulevad nende tütarettevõtjatelt muus liikmesriigis kui see, kus asub alaline üksus,

— kasumi jaotustele selle riigi äriühingute poolt sama liikmesriigi, mille tütarühing nad on, alalistele üksustele, mis asuvad muus liikmesriigis.

▼B

2. Käesolev direktiiv ei välista pettuste või kuritarvituste vältimiseks vajalike siseriiklike või lepingupõhiste eeskirjade kohaldamist.

Artikkel 2

►M1 1. ◄ Käesolevas direktiivis tähendab “liikmesriigi äriühing” iga äriühingut,

a) mis tegutseb käesoleva direktiivi lisas loetletud vormis;

b) mida liikmesriigi maksuseaduste kohaselt loetakse maksustamise mõttes selle riigi residendiks ja mida kolmanda riigiga sõlmitud topeltmaksustamise vältimise lepingu sätete kohaselt ei peeta maksustamise mõttes ühendusevälise riigi residendiks;

c) mis lisaks kuulub ilma valiku- või vabastamisvõimaluseta maksustamisele ühega järgmistest maksudest: — impôt des sociétésvennootschapsbelasting Belgias, — selskabsskat Taanis, — Körperschaftsteuer Saksamaa Liitvabariigis, — φόρος εισοδήματος νομικών προσώπων κερδοσκοπικού χαρακτήρα Kreekas, — impuesto sobre sociedades Hispaanias, — impôt sur les sociétés Prantsusmaal, — corporation tax Iirimaal, — imposta sul reddito delle persone giuridiche Itaalias, — impôt sur le revenu des collectivités Luksemburgis, — vennootschapsbelasting Hollandis, — imposto sobre o rendimento das pessoas colectivas Portugalis, — corporation tax Ühendkuningriigis, ▼A1 — Körperschaftsteuer Austrias, — yhteisöjen tulovero/inkomstskatten för samfund Soomes, — statlig inkomstskatt Rootsis, ▼A2 — daň z příjmů právnických osob Tšehhi Vabariigis, — tulumaks Eestis, — φόρος Εισοδήματος Küprosel, — uzņēmumu ienākuma nodoklis Lätis, — pelno mokestis Leedus, — társasági adó, osztalékadó Ungaris, — taxxa fuq l-income Maltal, — podatek dochodowy od osób prawnych Poolas, — davek od dobička pravnih oseb Sloveenias, — daň z príjmov právnických osôb in Slovakia, ▼B või muu maksuga, millega võidakse asendada mis tahes eespool nimetatud maks.

▼M1

2. Käesolevas direktiivis tähendab mõiste “alaline üksus” fikseeritud tegevuskohta, mis asub liikmesriigis, mille kaudu teostatakse täielikult või osaliselt muu liikmesriigi äriühingu tegevust sel määral, kui selle tegevuskoha kasumitele kehtib selle asukohariigi maks tulenevalt asjaomasest kahepoolsest maksulepingust või, sellise lepingu puudumisel, siseriiklikest õigusaktidest.

▼B

Artikkel 3

Käesolevas direktiivis:

a) loetakse emaettevõtjaks liikmesriigi mis tahes äriühing, mis vastab artiklis 2 sätestatud tingimustele ning millel on vähemalt 20 %-line osalus teise liikmesriigi samadele tingimustele vastava äriühingu kapitalis; selline staatus omistatakse samadel tingimustel ka liikmesriigi äriühingutele, millel on vähemalt 20 %-line osalus sama liikmesriigi äriühingu kapitalis, mille omanikuks on osaliselt või täielikult viimase äriühingu alaline üksus, mis asub muus liikmesriigis; alates 1. jaanuarist 2007 on miinimumosalus 15 %; alates 1. jaanuarist 2009 on miinimumosalus 10 %;

b) loetakse tütarettevõtjaks äriühingut, mille kapital sisaldab punktis a nimetatud osalust.

◄

2. Kaldudes kõrvale lõikest 1, võivad liikmesriigid:

— kahepoolse kokkuleppe alusel asendada kapitalis osalemise kriteeriumi hääleõigusega,

— mitte kohaldada käesolevat direktiivi oma äriühingute suhtes, mis ei säilita neile emaettevõtja staatust andvat osalust vähemalt kaheaastase katkematu perioodi jooksul, või nende oma äriühingute suhtes, milles teise liikmesriigi äriühing ei säilita talle emaettevõtja staatust andvat osalust vähemalt kaheaastase katkematu perioodi jooksul.

Artikkel 4

▼M1

1. Kui emaettevõtja või selle alaline üksus, tulenevalt emaettevõtja seotusest selle tütarettevõtjaga, saab jaotatud kasumit, siis emaettevõtja riik ja tema alalise üksuse riik, välja arvatud juhul, kui tütarühing on likvideeritud, kas:

— ei maksusta sellist kasumit, või

— maksustab sellist kasumit, lubades samal ajal emaettevõtjal ja alalisel üksusel lahutada tasumisele kuuluvast maksusummast selle äriühingu tulumaksu osa, mis on seotud selle kasumiga ning makstud tütarettevõtja ja mis tahes neile alluva tütarettevõtja poolt tingimusel, et igal tasandil äriühing ja tema allühing vastavad artiklites 2 ja 3 sätestatud nõuetele tasumisele kuuluva maksusumma piires.

▼M1

1a. Ükski käesoleva direktiivi säte ei takista emaettevõtja riiki käsitlemast tütarettevõtjat maksustamise osas läbipaistvana selle riigi poolt kõnealuse tütarettevõtja õiguslike tunnuste hindamise alusel, mis tulenevad õigusaktidest, mille alusel see on loodud, ja seetõttu emaettevõtja osaluse maksustamisest tema tütarettevõtja kasumis, kui see kasum tekib. Sellisel juhul hoidub emaettevõtja riik tütarettevõtja jaotatud kasumi maksustamisest.

Hinnates emaettevõtja osa tema tütarettevõtja kasumis, kui see tekib, emaettevõtja riik kas vabastab selle kasumi või lubab emaettevõtjal lahutada makstava maksu summast selle ettevõtte tulumaksu osa, mis on seotud emaettevõtja kasumi osaga ja mida maksavad tema tütarühing ja selle tütarettevõtja allühing, mille suhtes kehtib tingimus, et igal tasandil äriühing ja tema allühing vastavad artiklites 2 ja 3 sätestatud nõuetele tasumisele kuuluva maksusumma piires.

▼B

2. Igale liikmesriigile jääb sellegipoolest võimalus mitte lubada emaettevõtja maksustatavast kasumist maha arvata osalusega seotud kulutusi ega tütarettevõtja kasumi jaotamisest tulenevaid kahjumeid. Kui sellisel juhul on osalusega seotud juhtimiskulud määratletud kindla suurusega määrana, et tohi nimetatud kindlaksmääratud summa ületada 5 % tütarettevõtja jaotatavast kasumist.

3. ►M1 Lõikeid 1 ja 1a kohaldatakse kuni äriühingute maksustamise ühtse süsteemi jõustumise kuupäevani. ◄

Nõukogu võtab vastu eeskirjad, mida rakendada pärast esimeses lõigus nimetatud kuupäeva.

Artikkel 5

1. ►M1 Kasum, mida tütarühing oma emaettevõtjale jaotab, vabastatakse kinnipeetavast maksust. ◄

▼M1 —————

▼B

Artikkel 6

Emaettevõtja liikmesriik ei tohi maksustada kinnipeetava maksuga kasumit, mida see äriühing saab tütarettevõtjalt.

Artikkel 7

1. “Kinnipeetav maks” käesolevas direktiivis ei hõlma ettevõtte tulumaksu avansilist makset või ettemaksu (précompte), mis on makstud tütarettevõtja liikmesriigile seoses kasumi jaotamisega tema emaettevõtjale.

2. Käesolev direktiiv ei mõjuta siseriiklike või lepingupõhiste eeskirjade kohaldamist dividendide majandusliku topeltmaksustamise kaotamiseks või selle vähendamiseks, eriti nende sätete kohaldamist, mis käsitlevad dividendide saajate maksu ümberarvutust.

Artikkel 8

1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud seadused, määrused ja haldusnormid enne 1. jaanuari 1992. Nad informeerivad sellest viivitamata komisjoni.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetavate peamiste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 9

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

▼M1









LISA

ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKTIS A VIIDATUD ÄRIÜHINGUTE LOETELU

a) Belgia seaduste kohaselt tegutsevad äriühingud, mida nimetataksesociété anonyme/“naamloze vennootschap”,“société en commandite par actions”/“commanditaire vennootschap op aandelen”,“société privée à responsabilité limitée”/“besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid”,“société coopérative à responsabilité limitée”/“coöperatieve vennootschap met beperkte aansprakelijkheid”,“société coopérative à responsabilité illimitée”/“coöperatieve vennootschap met onbeperkte aansprakelijkheid”,“société en nom collectif”/“vennootschap onder firma”,“société en commandite simple”/“gewone commanditaire vennootschap”, avalik-õiguslikud äriühingud, mis on võtnud vastu ühe ülalnimetatud õiguslikest vormidest, ja muud äriühingud, mille suhtes kehtib Belgia seaduste kohaselt Belgia ettevõtte tulumaks;

b) Taani seaduste kohaselt tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “aktieselskab” ja “anpartsselskab”. Muud äriühingud, mida maksustatakse ettevõtte tulumaksuseaduse alusel, kuivõrd nende maksustatav tulu arvutatakse ja maksustatakse kooskõlas “aktieselskaber'ite” suhtes kohaldatavate üldiste maksualaste õigusaktidega;

c) Saksamaa seaduste kohaselt tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “Aktiengesellschaft”, “Kommanditgesellschaft auf Aktien”, “Gesellschaft mit beschränkter Haftung”, “Versicherungsverein auf Gegenseitigkeit”, “Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaft”, “Betriebe gewerblicher Art von juristischen Personen des öffentlichen Rechts” ja muud äriühingud, mille suhtes kehtib Saksamaa seaduste kohaselt Saksamaa ettevõtte tulumaks;

d) Kreeka seaduste kohaselt tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “αvώvυμη εταιρεία”, “εταιρεία περιωρισμέvης ευθύvης (Ε.Π.Ε.)”, ja muud äriühingud, millele kehtib Kreeka seaduste kohaselt Kreeka ettevõtte tulumaks

e) Hispaania seaduste kohaselt tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse: “sociedad anónima”, “sociedad comanditaria por acciones”, “sociedad de responsibilidad limitada”, ja eraõiguse alusel tegutsevad avalik-õiguslikud ühingud. Muud üksused, millele Hispaania seaduse kohaselt kehtib Hispaania ettevõtte tulumaks (“Impuesto sobre Sociedades”);

f) Prantsusmaa seaduste kohaselt tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “société anonyme”, “société en commandite par actions”, “société à responsabilité limitée”, “sociétés par actions simplifiées”, “sociétés d'assurances mutuelles”, “caisses d'épargne et de prévoyance”, “sociétés civiles”, millele kehtib automaatselt ettevõtte tulumaks, “coopératives”, “unions de coopératives”, tööstuslikud ja kaubanduslikud avalik-õiguslikud asutused ja äriühingud ning muud äriühingud, millele Prantsusmaa seaduste kohaselt kehtib Prantsusmaa ettevõtte tulumaks

g) Iirimaa seaduste kohaselt tegutsevad või asutatud äriühingud, mida nimetatakse “bodies registered under the Industrial and Provident Societies Act”, “building societies incorporated under the Building Societies Acts” ja “trustee savings banks within the meaning of the Trustee Savings Banks Act, 1989”;

h) Itaalia seaduste kohaselt tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “società per azioni”, “società in accomandita per azioni”, “società a responsibilità limitata”, “società cooperative”, “società di mutua assicurazione”, ning eraõiguslikud ja avalik-õiguslikud üksused, mille tegevus on täielikult või põhiliselt äriline;

i) Luxembourgi seaduste kohaselt tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “société anonyme”, “société en commandite par actions”, “société à responsabilité limitée”, “société coopérative”, “société coopérative organisée comme une société anonyme”, “association d'assurances mutuelles”, “association d'épargne-pension”, “entreprise de nature commerciale, industrielle ou minière de l'Etat, des communes, des syndicats de communes, des établissements publics et des autres personnes morales de droit public”, ning muud äriühingud, mille suhtes Luxembourgi seaduste kohaselt kehtib Luxembourgi ettevõtte tulumaks;

j) Hollandi seaduste kohaselt tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “naamloze vennnootschap”, “besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid”, “Open commanditaire vennootschap”, “Coöperatie”, “onderlinge waarborgmaatschappij”, “Fonds voor gemene rekening”, “vereniging op coöperatieve grondslag”, “vereniging welke op onderlinge grondslag als verzekeraar of kredietinstelling optreedt”, ja muud äriühingud, mille suhtes Hollandi seaduste kohaselt kehtib Hollandi ettevõtte tulumaks;

k) Austria seaduste kohaselt tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “Aktiengesellschaft”, “Gesellschaft mit beschränkter Haftung”, “Versicherungsvereine auf Gegenseitigkeit”, “Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaften”, “Betriebe gewerblicher Art von Körperschaften des öffentlichen Rechts”, “Sparkassen” ja muud äriühingud, millele Austria seaduste kohaselt kehtib Austria ettevõtte tulumaks;

l) Portugali seaduste kohaselt asutatud äriühingud või tsiviilõiguslikud äriühingud ning ühistud ja avalik-õiguslikud ühingud;

m) Soome seaduste kohaselt tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “osakeyhtiö/aktiebolag”, “osuuskunta/andelslag”, “säästöpankki/sparbank” ja “vakuutusyhtiö/försäkringsbolag”;

n) Rootsi seaduste kohaselt tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “aktiebolag”, “försäkringsaktiebolag”, “ekonomiska föreningar”, “sparbanker”, “ömsesidiga försäkringsbolag”;

o) Ühendkuningriigi seaduste kohaselt asutatud äriühingud;

p) äriühingud, mis on asutatud 8. oktoobri 2001. aasta nõukogu määruse (EÜ) nr 2157/2001 alusel, mis käsitleb Euroopa äriühingu põhikirja, ja 8. oktoobri 2001. aasta nõukogu direktiivi 2001/86/EÜ alusel, mis täiendab Euroopa äriühingu põhikirja töötajate kaasamise ja ühistute osas, mis on asutatud nõukogu 22. juuli 2003. aasta Euroopa ühistu põhikirja käsitleva määruse (EÜ) nr 1435/2003 alusel ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta Euroopa ühistu põhikirja töötajate kaasamise suhtes täiendava direktiivi 2003/72/EÜ alusel;

▼A2

q) Tšehhi seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “akciová společnost”, “společnost s ručením omezeným”;

r) Eesti seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “täisühing”, “usaldusühing”, “osaühing”, “aktsiaselts”, “tulundusühistu”;

s) Küprose seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “εταιρείες”, nagu need on määratud tulumaksuseadustes;

t) Läti seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “akciju sabiedrība”, “sabiedrība ar ierobežotu atbildību”;

u) Leedu seaduste alusel asutatud äriühingud;

v) Ungari seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “közkereseti társaság”, “betéti társaság”, “közös vállalat”, “korlátolt felelősségű társaság”, “részvénytársaság”, “egyesülés”, “szövetkezet”;

w) Malta seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “Kumpaniji ta' Responsabilita' Limitata”, “Soċjetajiet en commandite li l-kapital tagħhom maqsum f'azzjonijiet”;

x) Poola seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “spółka akcyjna”, “spółka z ograniczoną odpowiedzialnością”;

y) Sloveenia seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “delniška družba”, “komanditna družba”, “družba z omejeno odgovornostjo”;

z) Slovakkia seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “akciová spoločnosť”, “spoločnosť s ručením obmedzeným”, “komanditná spoločnos'”.