02009R1224 — ET — 14.04.2019 — 005.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:





Parandatud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1224/2009

20. november 2009

millega luuakse ►M5 ►C2 liidu ◄ ◄ kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006







I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva määrusega luuakse ►M5 liidu ◄ kontrolli, seire ja rakendamise süsteem (edaspidi „ ►M5 liidu ◄ kontrollisüsteem”), et tagada ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimine.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1. Käesolevat määrust kohaldatakse mis tahes ühise kalanduspoliitikaga reguleeritud toimingute suhtes, mis viiakse läbi liikmesriikide territooriumil või ►M5 liidu ◄ vetes või mida viivad läbi ►M5 liidu ◄ kalalaevad või, lipuliikmesriigi esmavastutust piiramata, liikmesriikide kodanikud.

2. Toiminguid asutamislepingu II lisas nimetatud ülemeremaade ja -territooriumite mereakvatooriumis käsitatakse nii nagu kolmandate riikide mereakvatooriumis läbi viidavaid toiminguid.

▼M3

Artikkel 2a

Liidu kontrollisüsteemi kohaldamine Mayotte’i kui äärepoolseima piirkonna laevastiku teatavate osade suhtes

1. Prantsusmaa suhtes ei kohaldata kuni 31. detsembrini 2021 artikli 5 lõiget 3 ja artikleid 6, 8, 41, 56, 58-62, 66, 68 ja 109 kalalaevade puhul, mille kogupikkus on alla 10 meetri ja mis tegutsevad Mayotte’ist kui äärepoolseimast piirkonnast Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 tähenduses (edaspidi: „Mayotte”), ning selliste kalalaevade tegevuse ja püügi suhtes.

2. 30. septembriks 2014 kehtestab Prantsusmaa lihtsustatud ja ajutise kontrollikava, mida kohaldatakse kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on alla 10 meetri ja mis tegutsevad Mayotte’ist. Nimetatud kontrollikava katab järgmist:

a) andmed püügivõimsuse kohta;

b) juurdepääs Mayotte’i vetele;

c) deklareerimiskohustuste rakendamine;

d) kontrollitoimingute eest vastutavate ametiasutuste määramine;

e) meetmed, millega tagatakse, et mis tahes jõustamine laevade suhtes, mille pikkus on üle 10 meetri, toimub mittediskrimineerival viisil.

Prantsusmaa esitab 30. septembriks 2020 komisjonile tegevuskava, milles kehtestatakse meetmed, mida võetakse, et tagada määruse (EÜ) nr 1224/2009 täielik rakendamine alates 1. jaanuarist 2022 seoses kalalaevadega, mille kogupikkus on alla 10 meetri ja mis tegutsevad Mayotte’ist. Prantsusmaa ja komisjon peavad strateegilise kava üle dialoogi. Prantsusmaa peab võtma kõik vajalikud meetmed kõnealuse tegevuskava rakendamiseks.

▼B

Artikkel 3

Suhe rahvusvaheliste ja riiklike sätetega

1. Käesolev määrus ei piira nende sätete kohaldamist, mis on ►M5 liidu ◄ ja kolmandate riikide vahel sõlmitud kalanduskokkulepetes või kohaldatavad piirkondlike kalandusorganisatsioonide või samalaadsete kokkulepete raames, milles ►M5 liit ◄ on lepinguosaline või koostööd tegev mitteosaline.

2. Käesoleva määruse kohaldamine ei piira miinimumnõudeid ületavate siseriiklike kontrollimeetmete võtmist tingimusel, et need järgivad ►M5 liidu ◄ õigusakte ning on kooskõlas ühise kalanduspoliitikaga. Komisjoni taotlusel teatavad liikmesriigid nendest kontrollimeetmetest.

Artikkel 4

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 2371/2002 sätestatud mõisteid. Samuti kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) „püügitegevus” – kalade otsimine, püügivahendite vettelaskmine, paigaldamine, vedamine ja haalamine, saagi pardale võtmine, ümberlaadimine, pardal hoidmine, pardal töötlemine, kalade ja kalandustoodete üleandmine, sumpadesse paigutamine, nuumamine ja lossimine;

2) „ühise kalanduspoliitika eeskirjad” – ►M5 liidu ◄ õigusaktid vee-elusressursside kaitse, majandamise ja kasutamise, vesiviljeluse ning kalandus- ja vesiviljelustoodete töötlemise, transpordi ja turustamise kohta;

3) „kontroll” – seire ja järelevalve;

4) „inspektsioon” – igasugune inspektorite tehtud kontroll seoses ühise kalanduspoliitika eeskirjade täitmisega, mis märgitakse ära inspekteerimisaruandes;

5) „järelevalve” – kalapüügi jälgimine inspektsioonilaevade või järelevalve õhusõidukite poolse märkamise alusel ning tehnilise tuvastamise ja identifitseerimise meetodid;

6) „ametnik” – isik, kelle riiklik ametiasutus, komisjon või Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur on volitanud inspektsiooni tegema;

7) „ ►M5 liidu ◄ inspektorid” – liikmesriigi, komisjoni või selle määratud asutuse ametnikud, nagu on osutatud käesoleva määruse artiklis 79 sätestatud loetelus;

8) „kontrolliülesandega vaatleja” – isik, kelle riiklik asutus on volitanud jälgima ühise kalanduspoliitika eeskirjade rakendamist;

9) „kalalaevatunnistus” – ametlik dokument, mis annab selle omanikule õiguse kasutada riiklike eeskirjade kohaselt teatavat püügivõimsust vee-elusressursside töönduslikul eesmärgil kasutamiseks. See sisaldab miinimumnõudeid seoses ►M5 liidu ◄ kalalaeva identifitseerimise, tehniliste näitajatega ja seadistamisega;

10) „kalapüügiluba” – ►M5 liidu ◄ kalalaevale lisaks kalalaevatunnistusele väljastatud kalapüügiluba, mis annab laevale õiguse teha konkreetsetel tingimustel konkreetseid püügitoiminguid kindla ajavahemiku jooksul teatavas piirkonnas ja/või teatud kalaliikide suhtes;

11) „automaatne identifitseerimise süsteem” – automaatne ja pidev laeva identifitseerimise ja seire süsteem, mis võimaldab laevadel vahetada elektrooniliselt teiste lähedal asuvate laevadega ning kaldal asuvate ametiasutustega laeva andmeid, sealhulgas identifitseerimisandmeid ning andmeid asukoha, kursi ja kiiruse kohta;

12) „laevaseiresüsteemi andmed” – andmed kalalaeva identifitseerimise, geograafilise asukoha, kuupäeva, kellaaja, kursi ja kiiruse kohta, mis edastatakse kalalaeva pardale paigaldatud satelliitseireseadmete teel lipuliikmesriigi kalapüügi seire keskusele;

13) „laevade tuvastamise süsteem” – satelliitsidel põhinev kaugseire tehnoloogia, mille abil saab laevu identifitseerida ja teha kindlaks nende asukoha merel;

14) „püügikeeluala” – liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluv mis tahes mereala, mille on kindlaks määranud nõukogu ja kus püügitegevus on kas piiratud või keelatud;

15) „kalapüügi seire keskus” – lipuliikmesriigi loodud operatiivkeskus, mis on varustatud arvuti riist- ja tarkvaraga, mis võimaldab andmete automaatset vastuvõtmist, töötlemist ja andmete elektroonilist edastamist;

16) „ümberlaadimine” – kõigi või osade kalalaeval olevate kalandus- või vesiviljelustoodete laadimine teisele kalalaevale;

17) „risk” – sellise sündmuse juhtumise tõenäosus, mis rikuks ühise kalanduspoliitika eeskirju;

18) „riskijuhtimine” – riski süstemaatiline kindlaksmääramine ja kõikide ohutegurite ilmnemise vähendamiseks vajalike meetmete rakendamine. See sisaldab rahvusvahelistel, ►M5 liidu ◄ ja siseriiklikel allikatel ning strateegiatel põhinevaid tegevusi, nagu andmete ja teabe kogumine, riski analüüsimine ja hindamine, meetmete määramine ja võtmine ning protsessi ja selle tulemuste korrapärane jälgimine ja läbivaatamine;

19) „käitaja” – füüsiline või juriidiline isik, kes käitab või kellele kuulub mis tahes ettevõte, mis tegeleb mis tahes tegevusega, mis on seotud kalandus- ja vesiviljelustoodete tootmise, töötlemise, turustamise, levitamise ning jaemüügi mis tahes etapiga;

20) „partii” – samal viisil esitatud teatavat liiki kalandus- ja vesiviljelustoodete kogus, mis on saadud samast asjakohasest geograafilisest piirkonnast ja samast kalalaevast või kalalaevade rühmast või samast vesiviljeluse tootmisüksusest;

21) „töötlemine” – protsess, mille kaudu jõuti kala esitamise viisini. Selle hulka kuuluvad fileerimine, pakkimine, konservimine, külmutamine, suitsutamine, soolamine, kuumtöötlus, marineerimine, kuivatamine või kala mõnel muul viisil turuks ette valmistamine;

22) „lossimine” – kalandustoodete mis tahes koguse esialgne laadimine kalalaevalt kaldale;

23) „jaemüük” – vee-elusressursitoodete käitlemine ja/või töötlemine ning hoiustamine müügikohas või tarnimine lõpptarbijale, sealhulgas laialivedu/turustamine;

24) „mitmeaastased kavad” – taastamiskavad, millele viidatakse määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 5, majandamiskavad, millele viidatakse määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 6 ning samuti muudes ►M5 liidu ◄ sätetes, mis on vastu võetud Euroopa ►M5 Liidu ◄ asutamislepingu artikli 37 põhjal ning milles on sätestatud konkreetsed majandamismeetmed teatavate kalavarude jaoks mitmeks aastaks;

25) „rannikuriik” – riik, kelle jurisdiktsiooni või suveräänsete õiguste alla kuuluvates vetes või kelle sadamates toiminguid tehakse;

26) „jõustamine” – mis tahes toiming ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks;

27) „sertifitseeritud mootorivõimsus” – liikmesriigi ametiasutuste või klassifikatsiooniühingute või nende poolt määratud muude asutuste väljastatud sertifikaadi kohane mootori maksimumvõimsus pideval töörežiimil, mida mõõdetakse väljundvõlli äärikult;

28) „harrastuspüük” – mittetöönduslikud püügitoimingud, mille puhul vee-elusressursse kasutatakse meelelahutuslikul, turismi ja sportlikul eesmärgil;

29) „ümberpaigutamine” – püügitoimingud, mille puhul kogu saak või selle osa viiakse üle või paigutatakse ümber ühisest püügivahendist laevale või kalalaeva lastiruumist või selle püügivahendist, et hoida võrku, konteinerit või sumpa, kus saaki hoitakse kuni lossimiseni, väljaspool laeva;

30) „asjakohane geograafiline piirkond” – mereala, mida käsitatakse kalapüügi geograafilise klassifitseerimise eesmärgil ühikuna ning mis on väljendatud viitega FAO alapiirkonnale, rajoonile ja alarajoonile, või vajaduse korral ICESi statistiline ruut, majandustsoon või -piirkond, mis on piiritletud geograafiliste koordinaatidega;

31) „kalalaev” – laev, mille seadmestik on ette nähtud vee-elusressursside kaubanduslikuks kasutamiseks;

32) „kalapüügivõimalus” – koguseliselt kindlaks määratud kalapüügiõigus, väljendatuna saagis ja/või püügikoormuses.







II JAOTIS

ÜLDPÕHIMÕTTED

Artikkel 5

Üldpõhimõtted

1. Liikmesriigid kontrollivad ühise kontrollipoliitika reguleerimisalas oma territooriumil ja jurisdiktsiooni või suveräänsete õiguste alla kuuluvates vetes mis tahes füüsilise või juriidilise isiku tehtavaid toiminguid, eelkõige püügitegevust, ümberlaadimisi, kalade üleviimist sumpadesse või vesiviljelusrajatistesse, sealhulgas nuumaseadmetesse, kalandus- ja vesiviljelustoodete lossimist, importi, transporti, töötlemist, turustamist ja ladustamist.

2. Liikmesriigid kontrollivad ka oma lipu all sõitvate ►M5 liidu ◄ kalalaevade ja, piiramata lipuliikmesriigi esmavastutust, oma riigi kodanike juurdepääsu vetele ja kalavarudele ning kontrollivad tegevust ►M5 liidu ◄ vetest väljaspool.

3. Liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid, jaotavad piisavalt rahalisi vahendeid, inimressursse ja tehnilisi vahendeid ning loovad kõik vajalikud haldus- ja tehnilised struktuurid ühise kalanduspoliitika reguleerimisalas tehtavate toimingute kontrolli, inspektsiooni ja jõustamise tagamiseks. Nad teevad oma pädevatele asutustele ja ametnikele kättesaadavaks kõik asjaomased vahendid, mis võimaldaksid neil oma ülesandeid täita.

4. Iga liikmesriik tagab, et kontroll, inspektsioon ja jõustamine toimub mittediskrimineerival viisil seoses sektorite, laevade või isikutega ja riskijuhtimise põhjal.

5. Igas liikmesriigis peab üks ametiasutus koordineerima kõigi riiklike kontrolliasutuste kontrollitegevust. Ta vastutab ka püügitegevusega seotud teabe kogumise, töötlemise ja kinnitamise koordineerimise eest ning aruannete ja teabe edastamise eest komisjonile, kooskõlas määrusega (EÜ) nr 768/2005 ( 1 ) asutatud Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuurile, teistele liikmesriikidele ning vajaduse korral kolmandatele riikidele, samuti koostöö eest nimetatutega.

6. Kooskõlas artiklis 103 sätestatud menetlusega sõltuvad määruse (EÜ) nr 1198/2006 alusel Euroopa Kalandusfondist saadav rahaline toetus ja määruse (EÜ) nr 861/2006 artikli 8 punktis a osutatud meetmete puhul antav ►M5 liidu ◄ finantsabi sellest, kuidas liikmesriigid täidavad oma kohustust tagada ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimine ja jõustamine seoses rahastatavate meetmetega või nende mõjuga ning kuidas nad tagavad sel eesmärgil tõhusa kontrolli-, inspektsiooni- ja rakendussüsteemi toimimise.

7. Komisjon ja liikmesriigid tagavad vastavalt oma pädevusele, et käesoleva määruse eesmärgid seoses ►M5 liidu ◄ finantsabi haldamise ja kontrollimisega täidetakse.







III JAOTIS

VETELE JA VARUDELE JUURDEPÄÄSU ÜLDTINGIMUSED

Artikkel 6

Kalalaevatunnistus

1. ►M5 Liidu ◄ kalalaeva võib kasutada vee-elusressursside töönduslikul eesmärgil kasutamiseks vaid juhul, kui tal on kehtiv kalalaevatunnistus.

2. Lipuliikmesriik tagab, et kalalaevatunnistusel sisalduv teave on täpne ning kooskõlas määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 15 osutatud ühenduse kalalaevastiku registris sisalduva teabega.

3. Lipuliikmesriik peatab ajutiselt kalalaevatunnistuse laeval, mille suhtes rakendatakse ajutist peatamist, mille kohta on teinud otsuse kõnealune liikmesriik või mille kalapüügiluba on peatatud vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 45 lõikele 4.

4. Lipuliikmesriik võtab jäädavalt ära kalalaevatunnistuse laevalt, mille suhtes rakendatakse määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 11 lõikes 3 viidatud püügivõimsuse korrigeerimise meedet või mille kalapüügiluba on ära võetud vastavalt määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 45 lõikele 4.

5. Lipuliikmesriik väljastab kalalaevatunnistuse, haldab seda ja võtab selle tagasi kooskõlas üksikasjalike eeskirjadega, mis on vastu võetud vastavalt artiklis 119 sätestatud menetlusele.

Artikkel 7

Kalapüügiluba

1. ►M5 Liidu ◄ vetes tegutseval ►M5 liidu ◄ kalalaeval on lubatud teha konkreetseid püügitoiminguid vaid juhul, kui need on märgitud tema kehtivale kalapüügiloale, kui püügi või püügipiirkondade suhtes, mille puhul nimetatud toimingud on lubatud, kohaldatakse

a) püügikoormuse reguleerimise kava;

b) mitmeaastast kava;

c) püügikeeluala;

d) teadusuuringute otstarbel toimuvat kalapüüki;

e) muid ►M5 liidu ◄ õigusaktidega ette nähtud tingimusi.

2. Kui liikmesriigil on riiklik kalapüügilubade süsteem, saadab ta komisjonile selle taotlusel kokkuvõtte loal sisalduvast teabest ning seotud püügikoormuse koondandmed.

3. Kui lipuliikmesriik on vastu võtnud riikliku kalapüügilubade süsteemi üksikutele laevadele ette nähtud kalapüügivõimaluste jaotamiseks, saadab ta komisjonile selle taotlusel teavet kalalaevade kohta, millel on lubatud teostada püügitegevust teatavas püügipiirkonnas, eelkõige teavet kalalaeva pardatähise, asjaomaste kalalaevade nime ning neile eraldatud individuaalsete kalapüügivõimaluste kohta.

4. Kalapüügiluba ei väljastata, kui asjaomane kalalaev ei ole saanud vastavalt artiklile 6 kalalaevatunnistust või kui tema kalalaevatunnistus on peatatud või ära võetud. Kalapüügiluba tühistatakse automaatselt, kui laevale vastav kalalaevatunnistus on jäädavalt ära võetud. Luba peatatakse, kui kalalaevatunnistus on ajutiselt peatatud.

5. Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu artiklis 119 osutatud korras.

Artikkel 8

Püügivahendite märgistamine

1. Kalalaeva kapten järgib kalalaevade ja nende püügivahendite märgistamise ning identifitseerimisega seotud tingimusi ja piiranguid.

2. Kalalaevade ja nende püügivahendite märgistamise ning identifitseerimise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu artiklis 119 osutatud korras.

Artikkel 9

Laevaseiresüsteem

1. Liikmesriigid kasutavad satelliitsidel põhinevat laevaseiresüsteemi, et jälgida tõhusalt oma lipu all sõitvate kalalaevade püügitegevust, hoolimata nimetatud kalalaevade asukohast, ning liikmesriikide vetes toimuvat püügitegevust.

2. Ilma et see piiraks mitmeaastase kava konkreetsete sätete kohaldamist, on sellise kalalaeva pardale, mille kogupikkus on 12 meetrit või rohkem, paigaldatud täielikult toimiv seade, mis võimaldab laevaseiresüsteemi kaudu automaatselt määrata laeva asukoha ning laeva identifitseerida, edastades regulaarselt asukoha andmeid. Samuti peab see võimaldama lipuliikmesriigi kalapüügi seire keskusel kalalaeva kohta andmeid küsida. Kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on 12 meetrit või rohkem ja mille kogupikkus on alla 15 meetri, kohaldatakse käesolevat artiklit alates 1. jaanuarist 2012.

3. Kui kalalaev on teise liikmesriigi vetes, teeb lipuliikmesriik kättesaadavaks kõnealuse laeva seiresüsteemi andmed, edastades need automaatselt rannikuliikmesriigi kalapüügi seire keskusele. Laevaseiresüsteemi andmed tehakse taotluse korral kättesaadavaks ka liikmesriigile, kelle sadamates kalalaev tõenäoliselt lossib oma saagi või kelle vetes kalalaev tõenäoliselt jätkab oma püügitegevust.

4. Kui ►M5 liidu ◄ kalalaev tegutseb kolmanda riigi vetes või avamerel, kus kalavarusid majandab rahvusvaheline organisatsioon, ning kui leping asjaomase kolmanda riigiga või asjaomase rahvusvahelise organisatsiooni kohaldatavad eeskirjad näevad nii ette, tehakse need andmed kättesaadavaks ka asjaomasele riigile või organisatsioonile.

5. Liikmesriik võib alla 15meetrise kogupikkusega ►M5 liidu ◄ kalalaevad vabastada nõudest olla varustatud laevaseiresüsteemiga, kui nad

a) tegutsevad üksnes lipuliikmesriigi territoriaalmeredel või

b) ei viibi merel kunagi rohkem kui 24 tundi alates väljumisajast kuni sadamasse jõudmiseni.

6. Kolmanda riigi kalalaevade puhul, mille kogupikkus on 12 meetrit või rohkem, ja kolmanda riigi abikalalaevade puhul, mis osalevad püügitegevuse kõrvaltegevuses, kui sellised laevad tegutsevad ►M5 liidu ◄ vetes, peab nende pardale olema paigaldatud täielikult toimiv seade, mis võimaldab laevaseiresüsteemi kaudu automaatselt määrata laeva asukoha ning laeva identifitseerida, edastades regulaarselt asukoha andmeid nii nagu ►M5 liidu ◄ kalalaevade puhul.

7. Liikmesriigid rajavad kalapüügi seire keskused, mis jälgivad püügitegevust ja püügikoormuseid, ning haldavad neid. Konkreetse liikmesriigi kalapüügi seire keskus jälgib oma lipu all sõitvaid kalalaevu, ükskõik mis vetes need tegutsevad või mis sadamas need asuvad, ning samuti teiste liikmesriikide lipu all sõitvaid ►M5 liidu ◄ kalalaevu ja kolmandate riikide kalalaevu, mille suhtes kohaldatakse laevaseiresüsteemi ja mis tegutsevad selle konkreetse liikmesriigi jurisdiktsiooni või suveräänsete õiguste alla kuuluvates vetes.

8. Iga lipuliikmesriik määrab pädevad asutused, kes vastutavad kalapüügi seire keskuse eest, ning võtab asjakohased meetmed tagamaks, et tema kalapüügi seire keskusel oleks nõuetekohased personaliressursid ning nad oleksid varustatud arvuti riist- ja tarkvaraga, mis võimaldavad andmete automaatset töötlemist ning elektroonilist edastamist. Liikmesriigid näevad ette varundamis- ja taastamisprotseduurid süsteemis tekkinud häire korral. Liikmesriigid võivad kasutada ühist kalapüügi seire keskust.

9. Liikmesriik võib kohustada või volitada iga oma lipu all sõitvat kalalaeva varustama laeva laevaseiresüsteemiga.

10. Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu artiklis 119 sätestatud korras.

Artikkel 10

Automaatne identifitseerimise süsteem

1. Vastavalt direktiivi 2002/59/EÜ artikli II lisa I osa punktile 3 on üle 15meetrise kogupikkusega kalalaev varustatud automaatse identifitseerimise süsteemiga ning hoiab seda kasutuses ning see süsteem vastab Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni 1974. aasta SOLAS konventsiooni V peatüki eeskirja 19 jaotises 2.4.5 sätestatud nõuetele.

2. Lõiget 1 kohaldatakse

a) alates 31. maist 2014 ►M5 liidu ◄ kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on 15 meetrit või rohkem, ja kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on alla 18 meetri;

b) alates 31. maist 2013 ►M5 liidu ◄ kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on 18 meetrit või rohkem, ja kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on alla 24 meetri;

c) alates 31. maist 2012 ►M5 liidu ◄ kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on 24 meetrit või rohkem, ja kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on alla 45 meetri.

3. Liikmesriigid võivad kasutada automaatse identifitseerimise süsteemi andmeid, kui need on kättesaadavad, ristkontrolliks muude kättesaadavate andmetega vastavalt artiklitele 109 ja 110. Sel eesmärgil tagavad liikmesriigid, et automaatse identifitseerimise süsteemi andmed nende lipu all sõitvate kalalaevade kohta oleksid nende riiklikele kalanduskontrolli ametiasutustele kättesaadavad.

Artikkel 11

Laevade tuvastamise süsteem

Kui liikmesriikidel on selgeid tõendeid, et see on kalalaevade tuvastamisel võrreldes tavapäraste kontrollivahenditega kulutasuvam, kasutavad nad laevade tuvastamise süsteemi, mis võimaldab neil ühitada kaugkujutiste abil saadud positsioone, mille on koos laevaseiresüsteemilt või automaatselt identifitseerimissüsteemilt saadud andmetega maale saatnud satelliidid või muud samalaadsed süsteemid, et hinnata kalalaevade viibimist konkreetses piirkonnas. Liikmesriigid tagavad, et nende kalapüügi seire keskustel on tehnilised võimalused laevade tuvastamise süsteemi kasutamiseks.

Artikkel 12

Andmete edastamine järelevalvetoiminguteks

Käesoleva määruse raames kogutud laevaseiresüsteemi, automaatse identifitseerimise süsteemi ja laevade tuvastamise süsteemi andmeid võib edastada ►M5 liidu ◄ ametitele ja liikmesriikide pädevatele ametiasutustele, kes osalevad järelevalvetoimingutes mereturvalisuse ja meresõiduohutuse, piirikontrolli, merekeskkonna kaitse ning õiguskorra tagamise eesmärgil.

Artikkel 13

Uued tehnoloogiad

1. Nõukogu võib Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 37 põhjal otsustada kohustuse üle kasutada elektroonilisi seireseadmeid ja jälgitavussüsteeme, näiteks geneetilist analüüsi. Kasutatava tehnoloogia hindamiseks viivad liikmesriigid kas omal algatusel või koostöös komisjoni või selle määratud asutusega enne 1. juunit 2013 ellu katseprojektid jälgimisvahendite, näiteks geneetilise analüüsi kohta.

2. Nõukogu võib Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 37 põhjal otsustada muude uute kalanduse kontrolli tehnoloogiate kasutusele võtmise üle, kui sellise tehnoloogia abil saab kulutasuval viisil ühise kalanduspoliitika eeskirju paremini täita.







IV JAOTIS

KALAPÜÜGI KONTROLL







I PEATÜKK

Kalapüügivõimaluste kasutamise kontroll







1. jagu

Üldsätted

Artikkel 14

Püügipäeviku täitmine ja esitamine

▼M5

1. Ilma et see piiraks mitmeaastaste kavade konkreetsete sätete kohaldamist, peab liidu iga kalalaeva puhul, mille kogupikkus on 10 meetrit või rohkem, selle kapten püügipäevikut laeva toimingute kohta, märkides iga püügireisi puhul konkreetselt ära kõik püütud ja pardal hoitud kogused liikide kaupa, kui kogus on suurem kui 50 kg eluskaalu ekvivalenti. 50 kg piirmäära kohaldatakse kohe, kui liigi saak ületab 50 kg.

▼B

2. Lõikes 1 osutatud püügipäevik sisaldab eelkõige järgmist teavet:

a) kalalaeva pardatähis ja nimi;

b) iga liigi FAO kolmetäheline kood ning asjakohane geograafiline piirkond, kust saak saadi;

c) saagi saamise kuupäev;

d) sadamast lahkumise ja sadamasse saabumise kuupäev ning püügireisi kestus;

e) püügivahendi tüüp, võrgusilma suurus ja mõõtmed;

▼M5

f) iga liigi hinnanguline kogus eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral isendite arv, sealhulgas eraldi kirjena kogused või üksikisendid, mis on kohaldatavast kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad;

▼B

g) püügitoimingute arv.

3. Püügipäevikusse kantud hinnanguliste koguste ja pardal asuva saagi kilogrammides mõõdetud koguste vaheline lubatud kõikumine on 10 % kõigi liikide puhul.

▼M5

4. Liidu kalalaevade kaptenid registreerivad püügipäevikus kõik tagasiheidetud kogused, mis ületavad mis tahes lossimiskohustuseta liikide puhul hinnanguliselt eluskaalu ekvivalendina 50 kg.

Liidu kalalaevade kaptenid registreerivad püügipäevikus samuti kõik hinnangulised tagasiheidetud kogused iga sellise liigi kohta, mille suhtes ei kohaldata Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 ( 2 ) artikli 15 lõigete 4 ja 5 kohast lossimiskohustust.

▼B

5. Püügi puhul, mille suhtes rakendatakse püügikoormuse reguleerimise kava, peavad ►M5 liidu ◄ kalalaevade kaptenid püügipäevikutesse registreerima piirkonnas veedetud aja ja esitama järgmised andmed:

a) seoses veetavate püünistega:

i) antud piirkonnas asuvasse sadamasse sisenemine ja sealt lahkumine;

ii) iga sisenemine merepiirkonda, kus kohaldatakse vetele ja kalavarudele juurdepääsu käsitlevaid erieeskirju, ja lahkumine sellisest merepiirkonnast;

iii) pardal hoitud saak eluskaalu kilogrammides liikide kaupa kõnealusest piirkonnast väljumise või selles piirkonnas asuvasse sadamasse sissesõidu ajal;

b) seoses seisevpüünistega:

i) antud piirkonnas asuvasse sadamasse sisenemine ja sealt lahkumine;

ii) iga sisenemine merepiirkonda, kus kohaldatakse vetele ja kalavarudele juurdepääsu käsitlevaid erieeskirju, ja lahkumine sellisest merepiirkonnast;

iii) kõnealustes piirkondades seisevpüüniste paigaldamise või ümberpaigutamise kuupäev ja kellaaeg;

iv) seisevpüünistega kalapüügi lõpetamise kuupäev ja kellaaeg;

v) pardal hoitud saak eluskaalu kilogrammides liikide kaupa kõnealusest piirkonnast väljumise või selles piirkonnas asuvasse sadamasse sissesõidu ajal.

6. ►M5 Liidu ◄ kalalaevade kaptenid edastavad püügipäeviku võimalikult kiiresti ning mitte hiljem kui 48 tundi pärast lossimist

a) oma lipuliikmesriigile ja

b) asjaomase sadamaliikmesriigi pädevatele asutustele, kui lossimine on aset leidnud mõne teise liikmesriigi sadamas.

7. Säilitatud või töödeldud kala kaalu ümberarvestamisel eluskaaluks kohaldavad ►M5 liidu ◄ kalalaevade kaptenid vastavalt artiklis 119 osutatud korrale kindlaks määratud ümberarvestustegurit.

8. ►M5 Liidu ◄ vetes tegutsevate kolmandate riikide kalalaevade kaptenid registreerivad käesolevas artiklis viidatud teabe nii nagu ►M5 liidu ◄ kalalaevade kaptenid.

9. Püügipäevikusse registreeritud andmete täpsuse eest vastutab kapten.

10. Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu artiklis 119 sätestatud korras.

Artikkel 15

Püügipäeviku elektrooniline täitmine ja edastamine

1. ►M5 Liidu ◄ selliste kalalaevade kaptenid, mille kogupikkus on 12 meetrit või rohkem, registreerivad elektrooniliselt artiklis 14 osutatud andmed ning saadavad need elektroonilisel teel lipuliikmesriigi pädevale asutusele vähemalt korra päevas.

2. ►M5 Liidu ◄ selliste kalalaevade kaptenid, mille kogupikkus on 12 meetrit või rohkem, saadavad artiklis 14 osutatud andmed ka lipuliikmesriigi pädeva asutuse taotlusel ning edastavad igal juhul asjaomased püügipäeviku andmed pärast viimast püügitoimingut ning enne sadamasse sisenemist.

3. Lõiget 1 kohaldatakse

a) alates 1. jaanuar 2012 ►M5 liidu ◄ kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on 12 meetrit või rohkem, ja kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on alla 15 meetri;

b) alates 1. juulist 2011 ►M5 liidu ◄ kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on 15 meetrit või rohkem, ja kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on alla 24 meetri, ja

c) alates 1. jaanuarist 2010 ►M5 liidu ◄ kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on 24 meetrit või rohkem.

4. Liikmesriik võib tema lipu all sõitvate alla 15meetrise kogupikkusega ►M5 liidu ◄ kalalaevade kaptenid vabastada lõikest 1, kui nad

a) tegutsevad üksnes lipuliikmesriigi territoriaalmeredel või

b) ei viibi merel kunagi rohkem kui 24 tundi alates väljumisajast kuni sadamasse jõudmiseni.

5. ►M5 Liidu ◄ kalalaevade kaptenid, kes registreerivad ja kannavad ette elektrooniliselt oma püügitegevuse andmed, vabastatakse kohustusest täita paberkandjal püügipäevikut, lossimisdeklaratsiooni ja ümberlaadimisdeklaratsiooni.

6. Liikmesriigid võivad sõlmida kahepoolseid lepinguid elektrooniliste aruandlussüsteemide kasutamise kohta nende lipu all sõitvatel laevadel nende suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes. Selliste lepingute kohaldamisalasse kuuluvad laevad vabastatakse paberkandjal püügipäeviku täitmise kohustusest kõnealustes vetes.

7. Liikmesriik võib alates 1. jaanuarist 2010 kohustada või volitada oma lipu all sõitvate kalalaevade kapteneid elektrooniliselt registreerima ja edastama artiklis 14 osutatud andmed.

8. Rannikuliikmesriigi pädevad asutused aktsepteerivad lipuliikmesriigilt saadud elektroonilisi aruandeid, mis sisaldavad lõigetes 1 ja 2 osutatud kalalaevadelt edastatud andmeid.

9. Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu artiklis 119 sätestatud korras.

Artikkel 16

Kalalaevad, mille suhtes ei kohaldata püügipäeviku nõudeid

1. Iga liikmesriik jälgib proovivõtu alusel nende kalalaevade tegevust, mille suhtes ei kohaldata artiklites 14 ja 15 kindlaks määratud nõudeid, tagamaks et kõnealused laevad täidavad ühise kalanduspoliitika eeskirju.

2. Lõikes 1 osutatud jälgimise eesmärgil kehtestab iga liikmesriik komisjoni poolt artiklis 119 osutatud korras vastu võetud metoodika põhjal koostatud proovivõtukava ning edastab selle igal aastal 31. jaanuariks komisjonile, näidates ära kõnealuse kava kehtestamiseks kasutatud meetodid. Proovivõtukavad peavad olema ajalises lõikes võimalikult stabiilsed ning asjakohaste geograafiliste piirkondade lõikes võimalikult standarditud.

3. Liikmesriigid, kes nõuavad oma lipu all sõitvatelt kalalaevadelt, mille kogupikkus on alla 10 meetri, artiklis 14 osutatud püügipäeviku esitamist vastavalt oma siseriiklikule õigusele, vabastatakse käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 sätestatud kohustusest.

4. Erandina käesoleva artikli lõigetest 1 ja 2 tunnustatakse artiklite 62 ja 63 kohaselt esitatud müügiteatisi kui alternatiivset meedet proovivõtukavadele.

Artikkel 17

Eelteatis

1. ►M5 Liidu ◄ selliste kalalaevade, mille kogupikkus on 12 meetrit või rohkem ning mis tegelevad mitmeaastaste kavadega hõlmatud kalavarude püügiga, kaptenid, kellele on vastavalt artiklile 15 kohustuslik täita püügipäevikut elektrooniliselt, teatavad oma lipuliikmesriigi pädevatele asutustele vähemalt neli tundi enne eeldatavat sadamasse jõudmist järgmise teabe

a) kalalaeva pardatähis ja nimi;

b) sihtsadama nimi ja külastuse eesmärgid, nagu lossimine, ümberlaadimine või juurdepääs sadamateenustele;

c) püügireisi kuupäevad ning asjakohased geograafilised piirkonnad, kust saak püüti;

d) eeldatav sadamasse saabumise kuupäev ja kellaaeg;

▼M5

e) püügipäevikusse kantud kogused liikide kaupa, sealhulgas eraldi kirjena nende kohta, mis on kohaldatavast kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad;

f) lossitavad või ümberlaaditavad kogused liikide kaupa, sealhulgas eraldi kirjena nende kohta, mis on kohaldatavast kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad.

▼B

2. Kui ►M5 liidu ◄ kalalaev kavatseb siseneda sadamasse mõnes muus liikmesriigis kui lipuliikmesriigis, saadavad lipuliikmesriigi pädevad asutused elektroonilise eelteatise selle kättesaamisel kohe edasi selle rannikuliikmesriigi pädevatele asutustele.

3. Rannikuliikmesriigi pädevad asutused võivad anda loa sadamasse varem sisenemiseks.

4. Artiklis 15 osutatud elektroonilised püügipäeviku andmed ja elektroonilise eelteatise võib saata ühe elektroonilise edastusena.

5. Elektroonilises eelteatises esitatud andmete täpsuse eest vastutab kapten.

6. Komisjon võib artiklis 119 osutatud korras teha ühenduse teatavat liiki kalalaevadele erandi lõikega 1 ette nähtud kohustusest teatavaks ajaks, mida saab pikendada, või kehtestada uue teatamistähtaja, võttes muu hulgas arvesse kalandustoodete liiki ning kaugust püügipiirkondade, lossimiskohtade ja sadamate vahel, mille registrisse laevad on kantud.

Artikkel 18

Teises liikmesriigis lossimise eelteatis

1. Kalalaevade kaptenid, kellel ei ole kohustust täita püügipäevikut elektrooniliselt sõltuvalt artikli 15 lõike 3 sätete jõustumisest ning kes soovivad kasutada muu rannikuliikmesriigi kui oma lipuliikmesriigi sadamat või lossimisrajatisi, esitavad rannikuliikmesriigi pädevatele asutustele vähemalt neli tundi enne eeldatavat sadamasse jõudmist artikli 17 lõikes 1 esitatud teabe.

2. Rannikuliikmesriigi pädevad asutused võivad anda loa varem sisenemiseks.

Artikkel 19

Sadamasse sissesõidu luba

Rannikuliikmesriigi pädevad asutused võivad keelata kalalaevadel sadamasse siseneda, kui artiklites 17 ja 18 osutatud teave ei ole täielik, välja arvatud vääramatu jõu korral.

Artikkel 20

Ümberlaadimistoimingud

1. Ümberlaadimised merel on ►M5 liidu ◄ vetes keelatud. Need on lubatud vaid loa alusel ja käesolevas määruses sätestatud tingimustel selleks määratud liikmesriikide sadamates või rannikuäärsetes paikades ning vastavalt artikli 43 lõikes 5 sätestatud tingimustele.

2. Kui ümberlaadimine katkestatakse, võidakse nõuda loa olemasolu ümberlaadimise taasalustamiseks.

3. Käesoleva artikli kohaldamisel ei loeta ümberlaadimiseks ümberpaigutamist, paaristraalide kasutamist ning püügitoiminguid, mis hõlmavad kahe või enama ►M5 liidu ◄ kalalaeva ühistegevust.

Artikkel 21

Ümberlaadimisdeklaratsiooni täitmine ja esitamine

1. Ilma et see piiraks mitmeaastaste kavade konkreetsete sätete kohaldamist, peavad ümberlaadimises osalevate ►M5 liidu ◄ kalalaevade puhul, mille kogupikkus on 10 meetrit või rohkem, nende kaptenid täitma ümberlaadimisdeklaratsiooni, märkides konkreetselt ära kõik ümber laaditud või vastu võetud kogused liikide kaupa, kui kogus on suurem kui 50 kg eluskaalu ekvivalenti.

2. Lõikes 1 osutatud ümberlaadimisdeklaratsioon peab sisaldama vähemalt järgmist teavet:

a) nii ümberlaadiva kui ka vastuvõtva kalalaeva pardatähis ja nimi;

b) iga liigi FAO kolmetäheline kood ning asjakohane geograafiline piirkond, kust saak saadi;

▼M5

c) iga liigi hinnanguline kogus toote massina kilogrammides toote esitamisviiside kaupa või vajaduse korral isendite arv, sealhulgas eraldi kirjena kogused või üksikisendid, mis on kohaldatavast kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad;

▼B

d) vastuvõtva laeva sihtsadam;

e) määratud ümberlaadimissadam.

3. Ümberlaadimisdeklaratsiooni kantud hinnanguliste koguste ja ümberlaaditud või vastuvõetud saagi kilogrammides mõõdetud koguste vaheline lubatud kõikumine on 10 % kõigi liikide puhul.

4. Nii ümberlaadiva kui vastuvõtva kalalaeva kapten esitavad ümberlaadimisdeklaratsiooni võimalikult kiiresti ning hiljemalt 48 tundi pärast ümberlaadimist

a) oma lipuliikmesriigile/-riikidele ja

b) asjaomase sadamaliikmesriigi pädevatele asutustele, kui ümberlaadimine on aset leidnud mõne teise liikmesriigi sadamas.

5. Nii ümberlaadiva kui ka vastuvõtva kalalaeva kaptenid on mõlemad vastutavad nende ümberlaadimisdeklaratsiooni kantud andmete täpsuse eest.

6. Komisjon võib artiklis 119 osutatud korras teha ühenduse teatavat liiki kalalaevadele erandi lõikega 1 ette nähtud kohustusest teatavaks ajaks, mida saab pikendada, või kehtestada uue teatamistähtaja, võttes muu hulgas arvesse kalandustoodete liiki, kaugust püügipiirkondade, ümberlaadimiskohtade ja sadamate vahel, mille registrisse laevad on kantud.

7. Ümberlaadimise deklareerimise kord ja vormid määratakse kindlaks artiklis 119 osutatud korras.

Artikkel 22

Ümberlaadimisdeklaratsiooni elektrooniline täitmine ja edastamine

1. ►M5 Liidu ◄ sellise kalalaeva kapten, mille kogupikkus on 12 meetrit või rohkem, registreerib elektrooniliselt artiklis 21 osutatud andmed ning saadab need elektroonilisel teel lipuliikmesriigi pädevale asutusele 24 tunni jooksul pärast ümberlaadimise lõpetamist.

2. Lõiget 1 kohaldatakse

a) alates 1. jaanuar 2012 ►M5 liidu ◄ kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on 12 meetrit või rohkem, ja kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on alla 15 meetri;

b) alates 1. juulist 2011 ►M5 liidu ◄ kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on 15 meetrit või rohkem, ja kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on alla 24 meetri, ja

c) alates 1. jaanuarist 2010 ►M5 liidu ◄ kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on 24 meetrit või rohkem.

3. Liikmesriik võib tema lipu all sõitvate kuni 15meetrise kogupikkusega ►M5 liidu ◄ kalalaevade kaptenid vabastada lõikest 1, kui nad

a) tegutsevad üksnes lipuliikmesriigi territoriaalmeredel või

b) ei viibi merel kunagi rohkem kui 24 tundi alates väljumisajast kuni sadamasse jõudmiseni.

4. Rannikuliikmesriigi pädevad asutused aktsepteerivad lipuliikmesriigilt saadud elektroonilisi aruandeid, mis sisaldavad lõigetes 1 ja 2 osutatud kalalaevadelt edastatud andmeid.

5. Kui ►M5 liidu ◄ kalalaev laadib ümber oma saagi liikmesriigis, mis ei ole tema lipuliikmesriik, edastavad lipuriigi pädevad asutused viivitamata pärast ümberlaadimisdeklaratsiooni andmete saamist need elektrooniliselt selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kus saak ümber laaditi ja kuhu saak saadetakse.

6. Liikmesriik võib alates 1. jaanuarist 2010 kohustada või volitada oma lipu all sõitvate kalalaevade kapteneid elektrooniliselt registreerima ja edastama artiklis 21 osutatud andmeid.

7. Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu artiklis 119 sätestatud korras.

Artikkel 23

Lossimisdeklaratsiooni täitmine ja esitamine

1. Ilma et see piiraks mitmeaastaste kavade erisätete kohaldamist, peab sellise kalalaeva kapten, mille kogupikkus on 10 meetrit või rohkem, või tema esindaja täitma lossimisdeklaratsiooni, märkides konkreetselt ära kõik lossitud kogused liikide kaupa.

2. Lõikes 1 osutatud lossimisdeklaratsioon peab sisaldama vähemalt järgmist teavet:

a) kalalaeva pardatähis ja nimi;

b) iga liigi FAO kolmetäheline kood ning asjakohane geograafiline piirkond, kust saak saadi;

▼M5

c) iga liigi kogus toote massina kilogrammides toote esitamisviiside kaupa või vajaduse korral isendite arv, sealhulgas eraldi kirjena kogused või üksikisendid, mis on kohaldatavast kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad;

▼B

d) lossimissadam.

3. ►M5 Liidu ◄ kalalaeva kapten või tema esindaja edastab lossimisdeklaratsiooni võimalikult kiiresti ning hiljemalt 48 tundi pärast lossimise lõpetamist

a) oma lipuliikmesriigile ja

b) asjaomase sadamaliikmesriigi pädevatele asutustele, kui lossimine on aset leidnud mõne teise liikmesriigi sadamas.

4. Lossimisdeklaratsiooni kantud andmete täpsuse eest vastutab kapten.

5. Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu artiklis 119 sätestatud korras.

Artikkel 24

Lossimisdeklaratsiooni elektrooniline täitmine ja edastamine

1. ►M5 Liidu ◄ sellise kalalaeva kapten, mille kogupikkus on 12 meetrit või rohkem, või tema esindaja registreerib elektrooniliselt artiklis 23 osutatud andmed ning saadab need elektroonilisel teel lipuliikmesriigi pädevale asutusele 24 tunni jooksul pärast lossimise lõpetamist.

2. Lõiget 1 kohaldatakse

a) alates 1. jaanuar 2012 ►M5 liidu ◄ kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on 12 meetrit või rohkem, ja kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on alla 15 meetri;

b) alates 1. juulist 2011 ►M5 liidu ◄ kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on 15 meetrit või rohkem, ja kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on alla 24 meetri, ja

c) alates 1. jaanuarist 2010 ►M5 liidu ◄ kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on 24 meetrit või rohkem.

3. Liikmesriik võib tema lipu all sõitvate alla 15meetrise kogupikkusega ►M5 liidu ◄ kalalaevade kaptenid vabastada lõikest 1, kui nad

a) tegutsevad üksnes lipuliikmesriigi territoriaalmeredel või

b) ei viibi merel kunagi rohkem kui 24 tundi alates väljumisajast kuni sadamasse jõudmiseni.

4. Kui ►M5 liidu ◄ kalalaev lossib oma saagi liikmesriigis, mis ei ole tema lipuliikmesriik, edastavad lipuriigi pädevad asutused viivitamata pärast lossimisdeklaratsiooni andmete saamist need elektrooniliselt selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kus saak lossiti.

5. ►M5 Liidu ◄ kalalaevade kaptenid või nende esindajad, kes registreerivad elektrooniliselt artiklis 23 osutatud teavet ning kes lossivad oma saagi muus liikmesriigis kui nende lipuliikmesriigis, vabastatakse kohustusest esitada rannikuliikmeriigile paberkandjal lossimisdeklaratsioon.

6. Liikmesriik võib alates 1. jaanuarist 2010 kohustada või volitada oma lipu all sõitvate kalalaevade kapteneid elektrooniliselt registreerima ja edastama artiklis 23 osutatud andmeid.

7. Rannikuliikmesriigi pädevad asutused aktsepteerivad lipuliikmesriigilt saadud elektroonilisi aruandeid, mis sisaldavad lõigetes 1 ja 2 osutatud kalalaevadelt edastatud andmeid.

8. Lossimise deklareerimise kord ja vormid määratakse kindlaks artiklis 119 osutatud korras.

Artikkel 25

Laevad, mille suhtes ei kohaldata lossimisdeklaratsiooni nõudeid

1. Iga liikmesriik jälgib proovivõtu alusel nende kalalaevade tegevust, mille suhtes ei kohaldata artiklites 23 ja 24 kindlaks määratud lossimisdeklaratsiooni nõudeid, tagamaks et kõnealused laevad täidavad ühise kalanduspoliitika eeskirju.

2. Lõikes 1 osutatud jälgimise eesmärgil koostavad liikmesriigid komisjoni poolt artiklis 119 osutatud korras vastu võetud metoodika põhjal koostatud proovivõtukava ning edastavad selle igal aastal 31. jaanuariks komisjonile, näidates ära kõnealuse kava kehtestamiseks kasutatud meetodid. Proovivõtukavad peavad olema ajalises lõikes võimalikult stabiilsed ning asjakohaste geograafiliste piirkondade lõikes võimalikult standarditud.

3. Liikmesriigid, kes nõuavad oma lipu all sõitvatelt alla 10meetrise kogupikkusega kalalaevadelt artiklis 23 osutatud lossimisdeklaratsiooni esitamist vastavalt oma siseriiklikule õigusele, vabastatakse käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 sätestatud kohustusest.

4. Erandina käesoleva artikli lõigetest 1 ja 2 tunnustatakse artiklite 62 ja 63 kohaselt esitatud müügiteatisi kui alternatiivset meedet proovivõtukavadele.







2. jagu

Püügikoormuse kontrollimine

Artikkel 26

Püügikoormuse seire

1. Liikmesriigid kontrollivad püügikoormuse reguleerimise korra täitmist geograafilistes piirkondades, kus kohaldatakse maksimaalset lubatud püügikoormust. Nad tagavad, et nende lipu all sõitvad kalalaevad viibivad geograafilises piirkonnas, mille suhtes kohaldatakse püügikoormuse reguleerimise korda, kui nad hoiavad pardal või, kui see on asjakohane, kasutavad selle püügikoormuse reguleerimise korraga hõlmatud püügivahendit või püügivahendeid või, kui see on asjakohane, tegelevad selle püügikoormuse reguleerimise korraga hõlmatud kalapüügiga, ainult siis, kui ei ole jõutud neile eraldatud lubatud püügikoormuse maksimaalsele tasemele ning kui individuaalsele kalalaevale eraldatud püügikoormus ei ole ammendatud.

2. Ilma et see piiraks erieeskirjade kohaldamist, arvatakse juhul, kui laev, mis hoiab pardal või, kui see on asjakohane, kasutab püügikoormuse reguleerimise korraga hõlmatud püügivahendeid või tegeleb püügikoormuse reguleerimise korraga hõlmatud kalapüügiga, läbib ühe päeva jooksul kaks või enam geograafilist piirkonda, mille suhtes kohaldatakse kõnealust püügikoormuse reguleerimise korda, kasutatud püügikoormus maha selliste püügivahendite või sellise kalapüügi ja sellise geograafilise piirkonnaga seotud maksimaalsest lubatud püügikoormusest, kus veedeti suurem osa päevast.

3. Kui liikmesriik on kalalaeval lubanud vastavalt artikli 27 lõikele 2 kasutada mitmesse püügivahendite rühma kuuluvat mitut püügivahendit, mille suhtes kohaldatakse püügikoormuse reguleerimise korda, teataval püügiretkel geograafilises piirkonnas, mille suhtes kohaldatakse seda püügikoormuse reguleerimise korda, arvatakse kõnealuse püügiretke kestel kasutatud püügikoormus iga püügivahendi või püügivahendite rühma ja geograafilise piirkonna puhul samal ajal maha kõnealuse liikmesriigi maksimaalsest lubatud püügikoormusest.

4. Kui püügivahendid kuuluvad püügikoormuse reguleerimise korraga hõlmatud samasse püügivahendite rühma, arvatakse kalalaevade kasutatud püügikoormus geograafilises piirkonnas, kui nad hoiavad selliseid püügivahendeid pardal, maha üksnes selliste püügivahendite rühmade ja sellise geograafilise piirkonna puhul lubatud maksimaalsest püügikoormusest.

5. Liikmesriigid reguleerivad oma laevastiku püügikoormust geograafilistes piirkondades, mille suhtes kohaldatakse püügikoormuse reguleerimise korda, kui nad hoiavad pardal või, kui see on asjakohane, kasutavad selle püügikoormuse reguleerimise korraga hõlmatud püügivahendit või püügivahendeid või tegelevad selle püügikoormuse reguleerimise kavaga hõlmatud kalapüügiga, võttes asjakohaseid meetmeid, kui lubatud püügikoormus läheneb maksimaalsele tasemele, tagamaks et kasutatud püügikoormus ei ületaks kehtestatud piirnorme.

6. Piirkonnas viibimise päev on mis tahes katkematu 24tunnine ajavahemik (või osa sellest), mille kestel kalalaev viibib antud geograafilises piirkonnas ega ole sadamas või, kui see on asjakohane, kasutab oma püügivahendeid. Ajahetke, millest seda katkematut ajavahemikku mõõtma hakatakse, määrab kindlaks liikmesriik, kelle lipu all asjaomane laev sõidab. Sadamast äraoleku päev on mis tahes katkematu 24tunnine ajavahemik või osa sellest, mille jooksul kalalaev ei ole sadamas.

Artikkel 27

Püügivahenditest teatamine

1. Ilma et see piiraks erieeskirjade kohaldamist, teatab kalalaeva kapten või tema esindaja asjakohastes geograafilistes piirkondades, kus kehtib püügikoormuse reguleerimise kord, kus kohaldatakse püügivahendite piiranguid või kus erinevatele püügivahenditele või püügivahendite rühmadele on kehtestatud maksimaalsed lubatud püügikoormused, lipuliikmesriigi pädevatele asutustele enne ajavahemikku, mille suhtes kohaldatakse maksimaalset lubatud püügikoormust, millist püügivahendit või vajaduse korral püügivahendeid ta kavatseb eelseisval ajavahemikul kasutada. Enne nimetatud teate esitamist ei tohi kalalaev kala püüda geograafilistes piirkondades, kus kehtib püügikoormuse reguleerimise kord.

2. Kui püügikoormuse reguleerimise kord lubab geograafilises piirkonnas kasutada mitmesse püügivahendite rühma kuuluvaid vahendeid, on püügiretkel mitme püügivahendi kasutamiseks vaja lipuliikmesriigi eelnevat luba.

Artikkel 28

Püügikoormust käsitlev aruanne

1. Kui nõukogu teeb vastava otsuse ►M5 liidu ◄ kalalaevade suhtes, mis ei ole varustatud artiklis 9 osutatud toimiva laevaseiresüsteemiga või mis ei edastada püügipäeviku andmeid elektrooniliselt vastavalt artiklile 15 ja mille suhtes kehtib püügikoormuse reguleerimise kord, edastavad nende kalalaevade kaptenid teleksi, faksi, telefonisõnumi või e-kirja teel, mille vastuvõtja nõuetekohaselt salvestab, või raadioside teel ►M5 liidu ◄ eeskirjade kohaselt heaks kiidetud raadiojaama kaudu oma lipuliikmesriigi pädevatele asutustele ja, kui see on asjakohane, rannikuliikmesriigile vahetult enne iga sisenemist selle püügikoormuse reguleerimise korraga hõlmatud geograafilisse piirkonda ja sealt väljumist püügikoormust käsitleva aruande vormis järgmise teabe:

a) kalalaeva nimi, pardatähis, raadiokutsung ja kapteni nimi,

b) kalalaeva geograafiline asukoht, millele teates osutatakse,

c) antud piirkonda ja, kui see on asjakohane, selle osadesse sisenemise ning nendest väljumise kuupäev ja kellaaeg,

d) pardal hoitud saak eluskaalu kilogrammides liikide kaupa.

2. Liikmesriigid võivad rakendada kooskõlas liikmesriikidega, kes on seotud nende laevade püügitegevusega, alternatiivseid kontrollimeetmeid püügikoormust käsitlevate aruandekohustuste täitmise tagamiseks. Sellised meetmed on sama tõhusad ja läbipaistvad kui lõikes 1 sätestatud aruandekohustused ning meetmetest teatatakse komisjonile enne nende rakendamist.

Artikkel 29

Erandid

1. Kalalaeval, mille pardal hoitakse püügivahendeid, mille suhtes kohaldatakse püügikoormuse reguleerimise korda, lubatakse geograafilisest piirkonnast, mille suhtes kohaldatakse seda püügikoormuse reguleerimise korda, läbi sõita, kui tal ei ole antud piirkonnas tegutsemiseks püügiluba või ta on oma pädevatele ametiasutustele ette teatanud oma kavatsusest läbi sõita. Kalalaeva viibimise ajal antud geograafilises piirkonnas peavad kõik püügivahendid, mille suhtes kohaldatakse seda püügikoormuse reguleerimise korda ja mida hoitakse pardal, olema soritud ja stoovitud vastavalt artiklis 47 sätestatud tingimustele.

2. Liikmesriik võib otsustada maksimaalsest lubatud püügikoormusest mitte maha arvata sellise kalalaeva tegevust, mis tegeleb muu tegevusega kui kalapüük püügikoormuse reguleerimise korraga hõlmatud geograafilises piirkonnas, tingimusel et kõnealune kalalaev teavitab oma lipuliikmesriiki ette oma kavatsusest ja tegevuse laadist ning loobub kõnealuseks ajaks oma kalapüügiloast. Kõnealuste kalalaevade pardal ei tohi sellel ajal olla ühtegi püügivahendit ega kalaliiki.

3. Liikmesriik võib otsustada maksimaalsest lubatud püügikoormusest mitte maha arvata sellise kalalaeva tegevust püügikoormuse reguleerimise korraga hõlmatud geograafilises piirkonnas, mis viibis asjaomases geograafilises piirkonnas, kuid ei saanud kala püüda, sest aitas teist, hädaabi vajavat kalalaeva või transportis vigastatud inimest meditsiinilist hädaabi saama. Lipuliikmesriik teavitab sellest komisjoni ühe kuu jooksul pärast otsuse langetamist ja esitab tõendi osutatud hädaabi kohta.

Artikkel 30

Püügikoormuse ammendumine

1. Ilma et see piiraks artiklite 29 ja 31 kohaldamist, peab laev, mille pardal on püügikoormuse reguleerimise korraga hõlmatud püügivahend või püügivahendid, geograafilises piirkonnas, mille suhtes kohaldatakse seda püügikoormuse reguleerimise korda, jääma sadamasse või väljapoole seda geograafilist piirkonda kõnealuse püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamise järelejäänud ajaks, kui

a) ta on ammendanud sellise geograafilise piirkonnaga ja sellise püügivahendi või selliste püügivahenditega seotud temale eraldatud maksimaalse lubatud püügikoormuse osa või

b) sellise geograafilise piirkonna ja sellise püügivahendi või selliste püügivahenditega seotud ja tema lipuliikmesriigile eraldatud maksimaalne lubatud püügikoormus on ammendatud.

2. Ilma et see piiraks artikli 29 kohaldamist, ei tegele kalalaev geograafilises piirkonnas, kus kalapüügi suhtes kohaldatakse püügikoormuse reguleerimise korda, sellise kalapüügiga, kui

a) ta on ammendanud sellise geograafilise piirkonnaga ja sellise kalapüügiga seotud temale eraldatud maksimaalse lubatud püügikoormuse osa või

b) sellise geograafilise piirkonna ja sellise kalapüügiga seotud ja tema lipuliikmesriigile eraldatud maksimaalne lubatud püügikoormus on ammendatud.

Artikkel 31

Kalalaevad, mis on vabastatud püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisest

Käesolevat jagu ei kohaldata kalalaevade suhtes, kui nad on vabastatud püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisest.

Artikkel 32

Üksikasjalikud eeskirjad

Üksikasjalikud eeskirjad käesoleva jao kohaldamiseks võidakse vastu võtta artiklis 119 osutatud korras.







3. jagu

Liikmesriikidepoolne andmete registreerimine ja vahetamine

Artikkel 33

Püügi ja püügikoormuse registreerimine

1. Iga lipuliikmesriik registreerib kõik asjakohased andmed, eelkõige artiklites 14, 21, 23, 28 ja 62 osutatud andmed, kalapüügivõimaluste kohta vastavalt käesolevas peatükis viidatule väljendatuna nii lossimise kui ka vajaduse korral püügikoormuse suhtes ning säilitab nende andmete originaale kolm aastat või kauem vastavalt riiklikele eeskirjadele.

2. Ilma et see piiraks ►M5 liidu ◄ õigusaktides sätestatud erieeskirjade kohaldamist, teatab iga lipuliikmesriik enne iga kuu 15. kuupäeva komisjonile või selle määratud asutusele elektrooniliselt koondandmed

▼M5

a) kõikidest eelmise kuu jooksul lossitud kogustest, mis kuuluvad TACi või kvoodiga reguleeritavasse varusse või varude rühma, sealhulgas eraldi kirjena nende kohta, mis on kohaldatavast kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad; ning

▼B

b) eelmise kuu jooksul kasutatud püügikoormusest iga püügipiirkonna kohta, mille suhtes kohaldatakse püügikoormuse reguleerimise korda või, kui see on asjakohane, iga kalapüügi kohta, mille suhtes kohaldatakse püügikoormuse reguleerimise korda.

3. Erandina lõike 2 punktist a registreerivad 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2010 lossitud koguste puhul teiste liikmesriikide poolt oma sadamates lossitud kogused liikmesriigid ja edastavad andmed koguste kohta kooskõlas käesolevas artiklis sätestatud korraga komisjonile.

4. Lipuliikmesriigid esitavad enne iga kvartali esimese kuu lõppu komisjonile elektrooniliselt koondandmed eelmise kvartali jooksul lossitud muude kalakoguste kohta, välja arvatud lõikes 2 mainitud kogused.

5. Kogu ►M5 liidu ◄ kalalaevade püütud kvoodile alluva kalavaru või kalavarude rühma saak loetakse lipuliikmesriigile kõnealuse varu või varude rühma kohta kehtestatud kvootide osaks, olenemata lossimise kohast.

▼M5

6. Kui teadusuuringute raames püütud saak, mis on turustatud ja müüdud, sealhulgas asjakohasel juhul see, mis on alla kohaldatava kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdu, ületab 2 % asjaomasest kvoodist, arvestatakse see maha lipuliikmesriigile kohaldatavast kvoodist. Nõukogu määruse (EÜ) nr 199/2008 ( 3 ) artikli 12 lõiget 2 ei kohaldata teadusuuringute eesmärgil tehtud merereiside suhtes, mille käigus selline saak püüti.

▼B

7. Ilma et see piiraks XII jaotise kohaldamist, võivad liikmesriigid koos komisjoni ja selle määratud asutusega viia kuni 30. juunini 2011 ellu katseprojekte, mis käsitlevad reaalajas kaugjuurdepääsu vastavalt käesolevale määrusele registreeritud ja kontrollitud liikmesriikide andmetele. Andmetele juurdepääsu formaati ja menetlust tuleb käsitleda ja testida. Liikmesriigid teatavad komisjonile kavatsusest viia ellu katseprojekte enne 1. jaanuari 2011. Alates 1. jaanuarist 2012 võib nõukogu teha otsuse liikmesriikidelt komisjonile andmete edastamise erinevate võimaluste ja erineva sageduse kohta.

8. Kui ►M5 liidu ◄ kalalaevad hoiavad pardal või, kui see on asjakohane, kasutavad püügivahendit või -vahendeid, mille suhtes kohaldatakse püügikoormuse reguleerimise korda, või kui nad tegelevad kalapüügiga, mille suhtes kohaldatakse püügikoormuse reguleerimise korda, geograafilises piirkonnas, mille suhtes kohaldatakse seda püügikoormuse reguleerimise korda, tuleb nende kalalaevade kogu kasutatud püügikoormus, välja arvatud püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisest vabastatud kalalaevade poolt kasutatud püügikoormus, arvata maha sellise geograafilise piirkonnaga ja sellise püügivahendi või selliste püügivahenditega seotud maksimaalsest lubatud püügikoormusest, mis kõnealusele lipuliikmesriigile on eraldatud.

9. Kui kalalaev viibib geograafilises piirkonnas, mille suhtes kohaldatakse püügikoormuse reguleerimise korda, ning laeva pardal hoitakse püügikoormuse reguleerimise korraga hõlmatud püügivahendit või püügivahendeid või kui laev tegeleb püügikoormuse reguleerimise korraga hõlmatud kalapüügiga, arvatakse teadusuuringute raames kasutatud püügikoormus maha tema lipuliikmesriigile eraldatud maksimaalsest lubatud püügikoormusest, mis on seotud sellise püügivahendi või selliste püügivahendite või sellise kalapüügiga ja sellise geograafilise piirkonnaga, kui uuringute käigus püütud saak turustatakse ja müüakse ning ületab seejuures 2 % eraldatud püügikoormusest. Määruse (EÜ) nr 199/2008 artikli 12 lõiget 2 ei kohaldata teadusuuringute eesmärgil tehtud merereiside suhtes, mille käigus selline saak püüti.

10. Komisjon võib artiklis 119 osutatud korras kindlaks määrata käesolevas artiklis osutatud andmete edastamise vorme.

Artikkel 34

Andmed kalapüügivõimaluste ammendumise kohta

Liikmesriik teavitab viivitamatult komisjoni, kui ta tuvastab, et

a) tema lipu all sõitvate kalalaevade püütud kvoodi alusel püütud kalavaru või kalavarude rühma püügid loetakse olevat ammendanud 80 % sellest kvoodist või

b) 80 % püügivahendite või kalapüügiga ja geograafilise piirkonnaga seotud maksimaalsest püügikoormusest, mida kohaldatakse kõikide tema lipu all sõitvate kalalaevade või kalalaevade rühma suhtes, loetakse saavutatuks.

Sellisel juhul esitab liikmesriik komisjonile viimase nõudmisel üksikasjalikuma ja sagedasema teabe, kui on sätestatud artiklis 33.







4. jagu

Püügikeeld

Artikkel 35

Liikmesriikide kehtestatud püügikeeld

1. Iga liikmesriik määrab kindlaks kuupäeva, millest alates

a) tema lipu all sõitvate kalalaevade püütud kvoodi alusel püütud kalavaru või kalavarude rühma püügid loetakse olevat ammendanud vastava kvoodi;

b) püügivahendite või kalapüügiga ja geograafilise piirkonnaga seotud maksimaalne lubatud püügikoormus, mida kohaldatakse kõigi tema lipu all sõitvate kalalaevade või kalalaevad rühma suhtes, loetakse saavutatuks.

2. Lõikes 1 osutatud kuupäevast alates keelab asjaomane liikmesriik kõikidel või osadel tema lipu all sõitvatel kalalaevadel kvoodi ammendanud kalavaru või kalavarude rühma püügi asjakohase kalapüügi käigus või kui laeva pardal on asjakohased püügivahendid kõnealuses geograafilises piirkonnas, kus on saavutatud maksimaalne lubatud püügikoormus, eelkõige pärast nimetatud kuupäeva püütud kala pardale jätmise, ümberlaadimise, ümberpaigutamise ja lossimise, ning otsustab, millise kuupäevani on püükide ümberlaadimised, üleviimised ja lossimised ning lõplik deklareerimine lubatud.

3. Asjaomane liikmesriik avalikustab lõikes 2 osutatud otsuse ning sellest teatatakse viivitamatult komisjonile. See avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas (C-seeria) ja komisjoni avalikul veebisaidil. Alates kuupäevast, mil asjaomane liikmesriik avalikustas kõnealuse otsuse, tagavad liikmesriigid, et nende vetes ja nende territooriumil selle liikmesriigi lipu all sõitvad kalalaevad või laevade rühmad ei jäta pardale, laadi ümber, paiguta ümber ega lossi ühtegi asjaomast kala ega tee seda siis, kui nende pardal on asjakohased püügivahendid asjakohastes geograafilistes piirkondades.

4. Komisjon teeb vastavalt käesolevale artiklile saadud teatised liikmesriikidele elektrooniliselt kättesaadavaks.

Artikkel 36

Komisjoni kehtestatud püügikeeld

1. Kui komisjon avastab, et liikmesriik ei ole täitnud kohustust teatada igakuised andmed kalapüügivõimaluste kohta artikli 33 lõikes 2 sätestatud viisil, võib ta määrata kuupäeva, mil 80 % kõnealuse liikmesriigi kalapüügivõimalustest loetakse olevat ammendatud, ning ta võib määrata eeldatava kuupäeva, mil need kalapüügivõimalused loetakse olevat ammendatud.

2. Kui komisjon leiab artiklis 35 sätestatud teabe põhjal või omal algatusel, et ►M5 liidule ◄ , liikmesriigile või liikmesriikide rühmale kättesaadavad kalapüügivõimalused loetakse olevat ammendatud, teavitab komisjon sellest asjaomaseid liikmesriike ning keelustab püügitegevuse antud püügitegevusega seotud vastava piirkonna, püügivahendite, kalavaru, kalavarude rühma või laevastiku jaoks.

Artikkel 37

Parandusmeetmed

1. Kui komisjon on keelanud kalapüügi liikmesriigile või liikmesriikide rühmale või ►M5 liidule ◄ kättesaadavate kalapüügivõimaluste väidetava ammendamise tõttu ning selgub, et liikmesriik ei ole tegelikult oma kalapüügivõimalusi ammendanud, kohaldatakse käesolevat artiklit.

2. Kui enne kalapüügivõimaluste ammendumist püügikeelu saanud liikmesriigile tekitatud kahju ei ole korvatud, võetakse piirangust tulenevat kahju asjakohasel viisil korvavad meetmed artiklis 119 osutatud korras. Kõnealused meetmed võivad sisaldada mahaarvamisi rohkem püüdnud liikmesriigi kalapüügivõimalustest ning sellisel viisil maha arvatud püügikoguste asjakohast jaotamist liikmesriikide vahel, kes said püügikeelu enne oma kalapüügivõimaluste ammendamist.

3. Lõikes 2 osutatud mahaarvamisi ja nendest tulenevaid jaotamisi tehakse eelkõige neid kalaliike ja asjakohaseid geograafilisi piirkondi arvesse võttes, mille kohta on kehtestatud kalapüügivõimalused. Neid võib teha piirangu kehtestamise aasta või sellele järgneva aasta või aastate jooksul.

4. Käesoleva artikli kohaldamise ning eriti asjakohaste koguste määramise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu artiklis 119 osutatud korras.







II PEATÜKK

Laevastiku haldamise kontroll







1. jagu

Püügivõimsus

Artikkel 38

Püügivõimsus

1. Liikmesriigid vastutavad vajaliku kontrolli tegemise eest, tagamaks et liikmesriigi väljastatud kalalaevatunnistustele vastav koguvõimsus kogumahutavuses ja kilovattides ei oleks mingil ajal suurem kui selle liikmesriigi maksimaalsed võimsustasemed, mis on kindlaks määratud vastavalt

a) määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklile 13;

b) määrusele (EÜ) nr 639/2004;

c) määrusele (EÜ) nr 1438/2003 ja

d) määrusele (EÜ) nr 2104/2004.

2. Üksikasjalikud eeskirjad käesoleva artikli kohaldamiseks ning eelkõige seoses

a) kalalaevade registreerimisega;

b) kalalaevade mootorivõimsuse kontrollimisega;

c) kalalaevade mahutavuse kontrollimisega;

d) püügivahendite liigi, arvu ja omaduste kontrollimisega

võib vastu võtta artiklis 119 osutatud korras.

3. Liikmesriigid teatavad komisjonile osana artiklis 118 osutatud aruandest kasutatud kontrollimeetodid ning käesoleva artikli lõikes 2 osutatud kontrollimise eest vastutavate asutuste nimed ja aadressid.







2. jagu

Mootorivõimsus

Artikkel 39

Mootorivõimsuse jälgimine

1. Keelatud on kalapüük kalalaevaga, mis on varustatud mootoriga, mille võimsus ületab kalalaevatunnistusel märgitud võimsust.

2. Liikmesriigid tagavad, et sertifitseeritud mootorivõimsust ei ületata. Liikmesriigid teatavad komisjonile osana artiklis 118 osutatud aruandest kontrollimeetmed, mida nad on võtnud sertifitseeritud mootorivõimsuse ületamise vältimiseks.

3. Liikmesriigid võivad mootorivõimsuse sertifitseerimisega kaasnevad kulud täielikult või osaliselt sisse nõuda kalalaevade käitajatelt.

Artikkel 40

Mootorivõimsuse sertifitseerimine

1. Liikmesriigid vastutavad ►M5 liidu ◄ kalalaevade, mille peajõuseadme võimsus on suurem kui 120 kilovatti (kW) – välja arvatud üksnes seisevpüüniseid või tragimisvahendeid kasutavate kalalaevade, abilaevade ja üksnes vesiviljeluses kasutatavate laevade – mootorivõimuse sertifitseerimise ja mootori sertifikaadi väljastamise eest.

2. Lõikes 1 osutatud kalalaevade uue peajõuseadme, asenduspeajõuseadme ja tehniliselt muudetud peajõuseadme puhul sertifitseerivad liikmesriikide pädevad asutused ametlikult, et mootor ei suuda arendada suuremat maksimumvõimsust pideval töörežiimil, kui on määratud kalalaevatunnistusel. Selline tunnistus väljastatakse vaid juhul, kui mootor ei suuda arendada rohkem määratud mootori maksimumvõimsusest pideval töörežiimil.

3. Liikmesriikide pädevad ametiasutused võivad määrata mootorivõimsuse sertifitseerimise klassifikatsiooniühingutele või muudele käitajatele, kel on vajalik kompetentsus mootori võimsuse tehniliseks kontrolliks. Kõnealused klassifikatsiooniühingud või muud käitajad kinnitavad, et peajõuseade ei suuda ületada ametlikult määratud võimsust vaid juhul, kui ei ole mingit võimalust suurendada peajõuseadme talitlust üle sertifitseeritud võimsuse.

4. Keelatud on kasutada asjaomase liikmesriigi poolt ametlikult sertifitseerimata uut peajõuseadet, asenduspeajõuseadet ja tehniliselt muudetud peajõuseadet.

5. Käesolevat artiklit kohaldatakse selliste kalalaevade suhtes, mis on hõlmatud püügikoormuse reguleerimise korraga alates 1. jaanuarist 2012. Teiste kalalaevade suhtes kohaldatakse seda alates 1. jaanuarist 2013.

6. Käesoleva jao üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu artiklis 119 sätestatud korras.

Artikkel 41

Mootorivõimsuse kontrollimine

1. Liikmesriigid teevad pärast riskianalüüsi andmete kontrolli vastavalt proovivõtukavale, mis on koostatud komisjoni poolt artiklis 119 osutatud korras vastu võetud metoodika alusel, et kontrollida mootorivõimsuse kooskõla, kasutades kogu haldusüksusele kättesaadavat teavet seoses asjaomase laeva tehniliste omadustega. Eelkõige kontrollivad liikmesriigid teavet, mis sisaldub

a) laevaseiresüsteemi protokollides;

b) püügipäevikus;

c) mootorite põhjustatud õhusaaste vältimise rahvusvahelises (EIAPP) sertifikaadis, mis on mootori puhul välja antud kooskõlas MARPOLi 73/78 konventsiooni VI lisaga;

d) klassifikatsioonitunnistuses, mille on väljastanud tunnustatud laeva inspektsiooni ja järelevalve organisatsioon direktiivi 94/57/EÜ tähenduses;

e) proovisõidu tunnistuses;

f) ühenduse kalalaevastiku registris ja

g) kõikides muudes dokumentides, mis annavad asjakohast teavet laeva võimsuse või mõne muu asjaomase tehnilise omaduse kohta.

2. Kui pärast lõikes 1 osutatud andmete analüüsi selgub, et kalalaeva mootorivõimsus on suurem kui tema kalalaevatunnistusel määratud võimsus, jätkavad liikmesriigid mootorivõimsuse füüsilise kontrolliga.







III PEATÜKK

Mitmeaastaste kavade kontroll

Artikkel 42

Ümberlaadimine sadamas

1. Mitmeaastase kavaga hõlmatud ja kalapüügiga tegelevad kalalaevad ei tohi määratud sadamas või rannikuäärsetes paikades oma saaki mõne teise laeva pardale ümber laadida, kui saak ei ole kaalutud vastavalt artiklile 60.

2. Erandina lõikest 1 võivad kalalaevad määratud sadamates või rannikuäärsetes kohtades ümber laadida mitmeaastase kavaga hõlmatud pelaagilise püügi kaalumata saagi, tingimusel et vastuvõtva laeva pardal viibib kontrolliülesandega vaatleja või ametnik või et vastuvõtval laeval tehakse pärast ümberlaadimise lõpetamist ja enne lahkumist inspekteerimine. Vastuvõtva laeva kapten on kohustatud teavitama rannikuliikmesriigi pädevaid asutusi vastuvõtva laeva eeldatavast lahkumisest 24 tundi ette. Kontrolliülesandega vaatleja või ametniku määravad vastuvõtva laeva lipuliikmesriigi pädevad asutused. Kui vastuvõttev laev tegeleb enne või pärast sellise saagi saamist kalapüügiga, viibib vaatleja või ametnik laeva pardal vastuvõetud saagi lossimiseni. Vastuvõttev laev lossib vastuvõetud saagi selleks otstarbeks artikli 43 lõikes 4 sätestatud tingimuste kohaselt määratud liikmesriigi sadamas, kus saak kaalutakse vastavalt artiklitele 60 ja 61.

Artikkel 43

Kindlaksmääratud sadamad

1. Nõukogu võib mitmeaastase kava vastuvõtmisel otsustada mitmeaastase kavaga hõlmatud liikide eluskaalu suhtes kohaldatava lubatud piirkoguse üle, mille ületanud kalalaev on kohustatud lossima oma püügi määratud sadamas või rannikuäärses kohas.

2. Kui lossitakse lõikes 1 osutatud kala lubatud piirkogusest rohkem, tagab ►M5 liidu ◄ kalalaeva kapten, et selline lossimine tehakse vaid ►M5 liidus ◄ asuvas määratud sadamas või rannikuäärses kohas.

3. Kui mitmeaastast kava kohaldatakse piirkondliku kalandusorganisatsiooni raames, võib lossida või ümber laadida kõnealuse organisatsiooni lepinguosalise või koostööd tegeva mitteosalise sadamas vastavalt piirkondliku kalandusorganisatsiooni sätestatud eeskirjadele.

4. Iga liikmesriik määrab sadamad või rannikuäärsed kohad, kus toimub lõikes 2 osutatud lossimine.

5. Selleks et sadam või rannikuäärne koht oleks määratletud määratud sadamana, peavad olema täidetud järgmised tingimused:

a) kehtestatud lossimis- või ümberlaadimisajad;

b) kehtestatud lossimis- või ümberlaadimiskohad;

c) kehtestatud inspekteerimis- ja järelevalvekord.

6. Kui sadam või rannikuäärne koht on nimetatud teatavate mitmeaastase kavaga hõlmatud liikide lossimise määratud sadamaks, võib seda kasutada mis tahes muude liikide lossimiseks.

7. Liikmesriigid vabastatakse lõike 5 punkti c täitmisest, kui vastavalt artiklile 46 vastu võetud riiklik kontrollimeetmete programm sisaldab kava, kuidas määratud sadamates viia läbi kontrolli, et tagada ametiasutuste kontrolliga samaväärset kontrolli. See kava tunnistatakse rahuldavaks, kui komisjon selle artiklis 119 osutatud korras heaks kiidab.

Artikkel 44

Mitmeaastase kavaga hõlmatud põhjalähedaste liikide saagi eraldi ladustamine

1. ►M5 Liidu ◄ selliste kalalaevade pardal, mille kogupikkus on 12 meetrit või rohkem, hoitav mitmeaastase kavaga hõlmatud põhjalähedaste liikide kogu saak pannakse iga kalaliigi kaupa eraldi kastidesse, lahtritesse või konteineritesse, mis on eristatavad muudest kastidest, lahtritest või konteineritest.

2. ►M5 Liidu ◄ kalalaevade kaptenid hoiavad mitmeaastase kavaga hõlmatud põhjalähedaste liikide saaki vastavalt lastiplaanile, milles on kirjeldatud eri liikide asukoht trümmides.

3. ►M5 Liidu ◄ kalalaeva pardal ei tohi üheski kastis, lahtris või konteineris hoida mis tahes koguses mitmeaastase kavaga hõlmatud põhjalähedaste liikide saaki segamini mis tahes muude kalandustoodetega.

Artikkel 45

Kvootide reaalajas kasutamine

1. Kui mitmeaastase kavaga hõlmatud kalaliikide kogusaak on jõudnud riikliku kvoodi teatava künniseni, tuleb kalaliikide andmeid komisjonile sagedamini saata.

2. Nõukogu otsustab kohaldatava künnise ja lõikes 1 osutatud andmete edastamise sageduse üle.

Artikkel 46

Riiklikud kontrollimeetmete programmid

1. Liikmesriigid määratlevad iga mitmeaastase kava suhtes kohaldatava riikliku kontrollimeetmete programmi. Kõikidest riiklikest kontrollimeetmete programmidest teavitatakse komisjoni või need tehakse kättesaadavaks liikmesriikide veebisaidi turvalises osas vastavalt artikli 115 punktile a.

2. Liikmesriigid sätestavad inspekteerimise erikriteeriumid vastavalt I lisale. Need kriteeriumid määratletakse riskijuhtimise põhjal ja vaadatakse korrapäraselt läbi pärast saadud tulemuste analüüsi. Inspekteerimiskriteeriumid kujunevad järk-järgult, kuni I lisas määratud kriteeriumid on saavutatud.







IV PEATÜKK

Tehniliste meetmete kontroll







1. jagu

Püügivahendite kasutamine

Artikkel 47

Püügivahendid

Kalapüügil, mille käigus on lubatud kasutada vaid ühte liiki püügivahendeid, peavad kõik muud püügivahendid olema soritud ja stoovitud vastavalt järgmistele tingimustele selliselt, et neid ei saa hõlpsasti kasutada:

a) võrgud, raskused ja muu sellelaadne varustus tuleb traallaudade, puksiir- ja haalamisköite ning -trosside küljest lahti võtta;

b) tekil või teki kohale paigutatud võrgud on kindlalt soritud ja stoovitud;

c) õngejadad on paigutatud madalamatele tekkidele.

Artikkel 48

Kaotatud püügivahendite tagasi toomine

1. ►M5 Liidu ◄ kalalaeva pardal peab olema varustus kaotatud püügivahendite leidmiseks ja väljatoomiseks.

2. Püügivahendid või osa nendest kaotanud ►M5 liidu ◄ kalalaeva kapten peab püüdma need võimalikult kiiresti tagasi tuua.

3. Kui kaotatud püügivahendit ei õnnestu tagasi tuua, teatab laeva kapten oma lipuliikmesriigi pädevale asutusele, kes seejärel teatab rannikuliikmesriigi pädevale asutusele 24 tunni jooksul järgmised andmed:

a) kalalaeva pardatähis ja nimi;

b) kaotatud püügivahendi liik;

c) püügivahendi kaotamise aeg;

d) püügivahendi kaotamise koht;

e) püügivahendi tagasi toomiseks võetud meetmed.

4. Kui liikmesriigi asutuste leitud püügivahendi kaotamisest ei ole teatatud, võivad kõnealused asutused kulud sisse nõuda püügivahendi kaotanud kalalaeva kaptenilt.

5. Liikmesriik võib vabastada tema lipu all sõitvad alla 12meetrise kogupikkusega ►M5 liidu ◄ kalalaevad lõikes 1 ette nähtud nõudest, kui nad

a) tegutsevad üksnes lipuliikmesriigi territoriaalmeredel või

b) ei viibi merel kunagi rohkem kui 24 tundi alates väljumisajast kuni sadamasse jõudmiseni.

Artikkel 49

Saagi koostis

1. Kui ►M5 liidu ◄ kalalaeva pardal asuv saak on püütud ühe ja sama reisi ajal võrkudega, mis erinevad väikseima võrgusilma suuruse poolest, tuleb saagi liigiline koostis välja arvestada iga eri tingimustes püütud saagi osa kohta eraldi. Selleks tuleb kõik varem kasutatud võrgusilmasuuruse muutmised ning selliste muutmiste hetkel laeval asuva saagi liigiline koostis kanda püügipäevikusse.

2. Artikli 44 kohaldamist piiramata võetakse artiklis 119 osutatud korras vastu üksikasjalikud eeskirjad töödeldud kalandustoodete lastiplaani kohta, mis on koostatud vastavalt kalaliikidele ja näitab toodete hoidmise kohta lastiruumis.

▼M5

Artikkel 49a

Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väikematest kaladest koosneva saagi eraldi ladustamine

1. Liidu kalalaeva pardal hoitav kogu saak, mis koosneb kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väikematest kaladest, pannakse kastidesse, lahtritesse või konteineritesse, mis on eristatavad muudest kastidest, lahtritest või konteineritest. Kõnealust saaki ei tohi segada muude kalandustoodetega.

2. Lõiget 1 ei kohaldata:

a) saagi suhtes, mis sisaldab rohkem kui 80 % ühte või mitut määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punktis a loetletud väikese pelaagilise kala liiki või ärilisel eesmärgil püütavat liiki;

b) selliste kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on alla 12 meetri ja kus kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väikematest kaladest koosnev saak on käesoleva määruse artikli 14 kohaselt sorditud, hinnatud ja püügipäevikusse kantud.

3. Lõikes 2 osutatud juhtudel kontrollivad liikmesriigid saagi koostist proovivõtumeetodil.

Artikkel 49b

Vähese tähtsusega erandid

Liikmesriigid tagavad, et määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punktis c sätestatud vähese tähtsusega erandite alla kuuluv saak ei ületa asjaomase liidu meetmega kehtestatud määra.

Artikkel 49c

Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väikematest kaladest koosneva saagi lossimine

Kui lossitakse kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väikematest kaladest koosnevat saaki, tuleb kõnealune saak ladustada eraldi ja seda tuleb käidelda nii, et see oleks eristatav vahetult inimtoiduks ette nähtud kalandustoodetest. Liikmesriigid kontrollivad selle kohustuse järgimist kooskõlas artikliga 5.

▼B







2. jagu

Püügikeelualade kontroll

Artikkel 50

Püügikeelualade kontroll

1. ►M5 Liidu ◄ kalalaevade ja kolmanda riigi kalalaevade püügitegevust nõukogu poolt püügikeelualaks kehtestatud kalastusvööndites kontrollib rannikuliikmesriigi kalapüügi seire keskus, millel on laeva püügikeelualasse sisenemise, läbisõitmise ja väljumise tuvastamise ning registreerimise süsteem.

2. Lisaks lõikele 1 kehtestab nõukogu kuupäeva, millest alates peab kalalaevade pardal olema töötav süsteem, mis hoiatab kaptenit püügikeelualasse sisenemisest ja sealt väljumisest.

3. Andmete edastamise sageduseks on vähemalt kord iga 30 minuti järel, kui kalalaev siseneb püügikeelualasse.

4. Läbisõit püügikeelualalt on lubatud kõikidele kalalaevadele, millel ei ole lubatud sellistes alades kala püüda, järgmistel tingimustel:

a) kõik pardal hoitavad püügivahendid on läbisõidu ajal soritud ja stoovitud ning

b) kiirus läbisõidu ajal ei ole väiksem kui kuus sõlme, välja arvatud vääramatu jõuga seotud juhtudel või ebasoodsate tingimuste korral. Sellistel juhtudel teavitab kapten viivitamata lipuliikmesriigi kalapüügi seire keskust, kes seejärel teavitab rannikuliikmesriigi pädevat asutust.

5. Käesolevat artiklit kohaldatakse ►M5 liidu ◄ ja kolmandate riikide kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on 12 meetrit või rohkem.







3. jagu

Püügipiirkondade reaalajas sulgemine

Artikkel 51

Üldsätted

1. Kui on saavutatud artiklis 119 osutatud korras määratletud konkreetse liigi või liikide rühma püügi piirmäära tase, suletakse asjaomane piirkond ajutiselt vastavaks kalapüügiks vastavalt käesolevale jaotisele.

2. Püügi piirmäära tase arvutatakse komisjoni poolt artiklis 119 osutatud korras vastu võetud proovivõtumetoodika alusel konkreetsete liikide või liikide rühma protsendina või kaaluna võrreldes asjaomase kalaliigi kogusega loomuse kogupüügist.

3. Üksikasjalikud eeskirjad käesoleva jao kohaldamiseks võidakse vastu võtta artiklis 119 osutatud korras.

Artikkel 52

Püügi piirmäära tase kahes loomuses

1. Kui püütud kogused ületavad kahes järjestikuses loomuses püügi piirmäära taseme, muudab kalalaev enne kalapüügi jätkamist püügipiirkonda vähemalt viie meremiili võrra või alla 12meetrise kogupikkusega kalalaevade puhul vähemalt kahe meremiili võrra eelmise loomuse asukohast ning teavitab viivitamatult rannikuliikmesriigi pädevaid asutusi.

2. Komisjon võib artiklis 119 osutatud korras omal algatusel või asjaomase liikmesriigi taotlusel muuta lõikes 1 osutatud vahemaid.

Artikkel 53

Püügipiirkonna reaalajas sulgemine liikmesriikide poolt

1. Kui ametnik, kontrolliülesandega vaatleja või teadusuuringute tegija tuvastab, et on saavutatud püügi piirmäära tase, teavitab rannikuliikmesriigi või ühiskasutuskava raames ühistegevuses osaleva liikmesriigi ametnik või kontrolliülesandega vaatleja viivitamata rannikuliikmesriigi pädevaid asutusi.

2. Vastavalt lõikele 1 saadud teabe põhjal teeb rannikuliikmesriik viivitamata otsuse asjaomase püügipiirkonna reaalajas sulgemise kohta. Samuti võib ta otsuse tegemisel kasutada vastavalt artiklile 52 saadud või mis tahes muud kättesaadavat teavet. Reaalajas sulgemise otsuses määratakse täpselt mõjualuse või mõjustatud püügipiirkonna geograafiline ala, sulgemise kestus ning antud piirkonnas püügikeelu ajal kalapüüki reguleerivad tingimused.

3. Kui lõikes 2 osutatud piirkond kuulub mitme jurisdiktsiooni alla, teavitavad asjaomased liikmesriigid viivitamata naabrist rannikuliikmesriiki tulemustest ja sulgemisotsusest. Naabrist rannikuliikmesriik sulgeb viivitamata oma osa kõnealusest piirkonnast.

4. Lõikes 2 osutatud reaalajas sulgemine ei tohi olla diskrimineeriv ja seda kohaldatakse üksnes nende kalalaevade suhtes, mis on varustatud asjaomase liigi püügiks vajalike seadmetega ja/või millel on püügiluba asjaomastes püügipiirkondades püügiks.

5. Rannikuliikmesriik teavitab reaalajas sulgemise kehtestamisest viivitamatult komisjoni, kõiki liikmesriike ning kolmandaid riike, kelle kalalaevadel on lubatud asjaomases piirkonnas tegutseda.

6. Komisjon võib nõuda liikmesriigilt igal ajal reaalajas sulgemise viivitamata tühistamist või muutmist, kui asjaomane liikmesriik ei ole esitanud piisavat teavet selle kohta, et püügi piirmäära tase on vastavalt artiklile 51 saavutatud.

7. Lõikes 2 osutatud püügitegevus keelustatakse reaalajas sulgemise otsuses määratud viisil.

Artikkel 54

Komisjonipoolne reaalajas sulgemine

1. Teabe põhjal, mis näitab püügi piirmäära tasemeni jõudmist, võib komisjon otsustada mõne piirkonna ajutiselt sulgeda, kui rannikuliikmesriik ei ole ise sellist sulgemist kehtestanud.

2. Komisjon teavitab viivitamatult kõiki liikmesriike ja kolmandaid riike, kelle kalalaevad suletud piirkonnas tegutsevad, ning teeb viivitamatult oma ametlikul veebisaidil kättesaadavaks kaardi ajutiselt suletud piirkonna koordinaatidega, täpsustades sulgemise kestuse ning kõnealuse konkreetse püügipiirkonna suhtes kehtestatud tingimused.







V PEATÜKK

Harrastuskalapüügi kontroll

Artikkel 55

Harrastuskalapüük

1. Liikmesriigid tagavad, et nende territooriumil ja ►M5 liidu ◄ vetes teostatav harrastuskalapüük oleks kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkide ja eeskirjadega.

2. Harrastuskalapüügi käigus püütud saagi turustamine on keelatud.

3. Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 199/2008 kohaldamist, teevad liikmesriigid proovivõtukava alusel taastamiskavadega hõlmatud selliste kalavarude püügi seiret, mis püütakse nende lipu all sõitvate ja kolmandate riikide laevade harrastuskalapüügi käigus kõnealuste liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes. See ei hõlma püüki kaldalt.

4. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) hindab lõikes 3 osutatud harrastuskalapüügi bioloogilist mõju. Kui leitakse, et harrastuskalapüük avaldab märkimisväärset mõju, võib nõukogu teha asutamislepingu artiklis 37 osutatud korras otsuse kohaldada lõikes 3 osutatud harrastuskalapüügi suhtes majandamise erimeetmeid, näiteks kalapüügilubade ja püügiaruannete nõuet.

5. Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu artiklis 119 sätestatud korras.







V JAOTIS

TURUSTAMISE KONTROLL







I PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 56

Turustamise kontrolli põhimõtted

▼M5

1. Iga liikmesriik vastutab oma territooriumil ühise kalanduspoliitika eeskirjade kohaldamise kontrolli eest kalandus- ja vesiviljelustoodete turustamise igal etapil esmamüügist jaemüügini, sealhulgas transport. Liikmesriigid tagavad eelkõige, et neid kalandustooteid, mis on toodetud kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väikematest kaladest, mille suhtes kehtib määruse (EL) 1380/2013 artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus, kasutatakse muuks otstarbeks kui vahetult inimtoiduks.

▼B

2. Kui ►M5 liidu ◄ õigusaktides on konkreetsele liigile kinnitatud alammõõt, peavad ostmise, müümise, ladustamise või transportimise eest vastutavad käitajad suutma tõestada toodete asjakohase geograafilise piirkonna päritolu.

3. Liikmesriigid tagavad, et kõigist püügist või saagikogumisest saadud kalandus- ja vesiviljelustoodetest koostatakse enne esmamüüki partiid.

4. Tootjaorganisatsioon, mille liige on kalalaeva käitaja, või registreeritud ostja võib enne esmamüüki koostada mitme kalalaeva poolt samast majandamispiirkonnast püütud ühe kalaliigi alla 30 kg kogustest partiid. Tootjaorganisatsioon ja registreeritud ostja säilitavad vähemalt kolm aastat arvestust selliste partiide päritolu kohta, mille koostamisel on kasutatud mitme kalalaeva saaki.

▼M5

5. Enne esmamüüki võib koostada partiid sama kalalaeva või kalalaevade rühma poolt samast asjaomasest geograafilisest piirkonnast püütud ja kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väikemaid isendeid sisaldavate mitmest kalaliigist kalatoodete kogustest.

▼B

Artikkel 57

Ühised turustusnormid

1. Liikmesriigid tagavad, et tooteid, mille suhtes kehtivad ühised turustusnormid, pannakse esmamüügiks välja, pakutakse esmamüügiks, müüakse või turustatakse muul viisil vaid juhul, kui need vastavad kõnealustele normidele. ►M1 Liikmesriigid kontrollivad normidele vastavust. Kontrolle võib teostada kõikidel turustusetappidel ja vedamise ajal. ◄

2. Vastavalt määrusele (EÜ) nr 104/2000 peavad turult kõrvaldatud tooted vastama ühistele turustusnormidele, eelkõige värskuse kategooriatele.

3. Kalandus- ja vesiviljelustoodete partiide ostmise, müümise, ladustamise või transportimise eest vastutavad käitajad peavad suutma tõendada, et need tooted vastavad igal etapil kõnealustele minimaalsetele turustusnormidele.

Artikkel 58

Jälgitavus

1. Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 178/2002 kohaldamist, peavad kõik kalandus- ja vesiviljelustoodete partiid olema jälgitavad kõikidel tootmis-, töötlemis- ja levitamisetappidel alates püügist või saagikoristusest kuni jaemüügini.

2. Kalandus- ja vesiviljelustooted, mis viiakse või tõenäoliselt viiakse ►M5 liidu ◄ turule, peavad olema nõuetekohaselt märgistatud iga partii jälgitavuse tagamiseks.

3. Kalandus- ja vesiviljelustoodete partiisid võib pärast esmamüüki ühendada või mitmeks jagada ainult juhul, kui neid on võimalik tagantjärele jälgida kuni püügi või saagikoristuseni.

4. Liikmesriigid tagavad, et käitajad kasutavad süsteeme ja menetlusi, mis võimaldavad kindlaks määrata kõik käitajad, kellelt nad on saanud kalandus- ja vesiviljelustoodete partiisid ja kellele nad on nimetatud tooteid tarninud. Kõnealune teave tuleb pädevatele asutustele taotluse korral kättesaadavaks teha.

5. Kõikide kalandus- ja vesiviljelustoodete partiide puhul tuleb esitada vähemalt järgmine märgistus ja teave:

a) iga partii identifitseerimisnumber;

b) kalalaeva pardatähis ja nimi või vesiviljelustootmisüksuse nimi;

c) iga liigi FAO kindlaksmääratud kolmetäheline kood;

d) saagi saamise või tootmise kuupäev;

e) iga liigi kogus kilogrammides, väljendatuna netokaalus, või vajaduse korral isendite arv;

▼M5

ea) kui punkti e all osutatud kogused sisaldavad kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väikemaid kalu, eraldi teabena iga liigi kogus kilogrammides, väljendatuna netomassina, või isendite arvuna;

▼B

f) tarnijate nimi ja aadress;

▼M1

g) euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1379/2013 ( 4 ) artikliga 35 ette nähtud teave tarbijatele;

▼M1 —————

▼B

►C1 6. Liikmesriigid tagavad, et lõike 5 punktis g nimetatud teave on ◄ tarbijatele kättesaadav jaemüügi etapil.

7. Lõike 5 punktides a–f esitatud teabenõue ei kehti kalandus- ja vesiviljelustoodete suhtes, mis on imporditud ►M5 liitu ◄ koos vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1005/2008 esitatud püügisertifikaatidega.

8. Liikmesriik võib vabastada käesolevas artiklis sätestatud nõuetest vahetult kalalaevadelt tarbijatele müüdavad väikesed tootekogused, tingimusel et nende ostuväärtus ei ületa 50 eurot päevas. Selle künnise mis tahes muudatused võetakse vastu artiklis 119 sätestatud korras.

9. Üksikasjalikud eeskirjad käesoleva artikli kohaldamiseks võetakse vastu artiklis 119 osutatud korras.







II PEATÜKK

Lossimisjärgne tegevus

Artikkel 59

Kalandustoodete esmamüük

1. Liikmesriigid tagavad, et kõikide kalandustoodete esmaturustus toimub või need registreeritakse enampakkumiskeskuses registreeritud ostjatele või tootjaorganisatsioonidele.

2. Ostja, kes ostab kalandustooteid kalalaeval toimuvalt esmamüügilt, peab olema registreeritud selle liikmesriigi ametiasutustes, kus esmamüük toimub. Registreerimiseks identifitseeritakse iga ostja riiklikes andmebaasides oleva käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri, maksuviitenumbri või muu kordumatu tunnuse järgi.

3. Kui kalatoodete kogus on kuni 30 kg ja neid ei viida pärast ostmist turule, vaid kasutatakse üksnes oma tarbeks, tehakse ostjale erand käesoleva artikli nõuetest. Selle künnise mis tahes muudatused võetakse vastu artiklis 119 sätestatud korras.

Artikkel 60

Kalandustoodete kaalumine

1. Liikmesriik tagab, et kõik kalandustooted kaalutakse pädevate asutuste poolt tunnustatud kaalumissüsteemidega, välja arvatud juhul, kui liikmesriik on võtnud vastu proovivõtukava, mille komisjon on heaks kiitnud ning mis põhineb komisjoni poolt artiklis 119 osutatud korras vastu võetud riskipõhisel metoodikal.

2. Ilma et see piiraks erisätete kohaldamist, kaalutakse kalandustooted lossimisel enne nende hoidlas hoidmist, transportimist või müüki.

3. Erandina lõikest 2 võib liikmesriik lubada kaaluda kalandustooteid sellise kalalaeva pardal, mille suhtes kehtib lõikes 1 nimetatud proovivõtukava.

4. Registreeritud ostjad, registreeritud enampakkumiste korraldajad või muud liikmesriigis lossitud kalandustoodete esmaturustuse eest vastutavad asutused või isikud vastutavad kaalumise täpsuse eest, välja arvatud juhul, kui vastavalt lõikele 3 toimub kaalumine kalalaeva pardal, millisel juhul vastutab selle eest laeva kapten.

5. Kaalumisel saadud näit märgitakse lossimisdeklaratsiooni, veodokumenti, müügiteatisesse ja vastuvõtudeklaratsiooni.

6. Liikmesriigi pädevad asutused võivad nõuda, et kõik kalandustoodete kogused, mida esmakordselt lossitakse selles liikmesriigis, kaalutakse enne lossimiskohast edasi transportimist ametnike juuresolekul.

7. Kaalumise riskipõhise meetodi ja korra üksikasjalikud eeskirjad kehtestatakse artiklis 119 osutatud korras.

Artikkel 61

Kalandustoodete kaalumine pärast lossimiskohast transportimist

1. Erandina artikli 60 lõikest 2 võivad liikmesriigid lubada kalandustoodete kaalumist pärast lossimiskohast transportimist juhul, kui need transporditakse sihtkohta asjaomase liikmesriigi territooriumil ning kui kõnealune liikmesriik on komisjoni poolt artiklis 119 osutatud korras vastu võetud riskipõhise metoodika põhjal võtnud vastu kontrollikava, mille komisjon on heaks kiitnud.

2. Erandina lõikest 1 võivad selle liikmesriigi pädevad asutused, kus kalandustooted lossitakse, lubada enne kaalumist selliste toodete transportimist registreeritud ostjatele, registreeritud enampakkumiste korraldajatele või muudele kalandustoodete esmaturustuse eest vastutavatele asutustele või isikutele teises liikmesriigis. Sellise loa suhtes, kus kohaldatakse asjaomaste liikmesriikide vahelist artiklis 94 osutatud kontrolliprogrammi, mille komisjon on heaks kiitnud ning mis põhineb komisjoni poolt artiklis 119 osutatud korras vastu võetud riskipõhisel metoodikal.

Artikkel 62

Müügiteatiste täitmine ja esitamine

1. Liikmesriikide volitatud registreeritud ostjad, registreeritud enampakkumiste korraldajad või muud liikmesriigis lossitud kalandustoodete esmaturustuse eest vastutavad asutused või isikud, kelle kalandustoodete esmamüügi aastakäive on alla 200 000 euro, esitavad võimalusel elektrooniliselt 48 tunni jooksul pärast esmamüüki müügiteatise pädevatele asutustele selles liikmesriigis, kelle territooriumil esmamüük toimub. Müügiteatise täpsuse eest vastutavad kõnealused ostjad, enampakkumiste korraldajad, asutused või isikud.

2. Liikmesriik võib kohustada või volitada registreeritud ostjaid, registreeritud enampakkumiste korraldajaid või teisi liikmesriigi volitatud asutusi või isikuid, kelle kalandustoodete esmamüügi aastakäive on alla 200 000 euro, elektrooniliselt registreerima ja edastama artikli 64 lõikes 1osutatud teavet.

3. Kui liikmesriik, kelle territooriumil esmamüük toimub, ei ole kala lossinud kalalaeva lipuliikmesriik, peab ta tagama, et müügiteatise koopia edastatakse, võimaluse korral elektrooniliselt, asjaomase teabe saamisel lipuliikmesriigi pädevatele asutustele.

4. Kui kalandustoodete esmaturustus ei toimu selles liikmesriigis, kus tooted lossiti, peab esmaturustuse kontrolli eest vastutav liikmesriik tagama, et pärast müügiteatise saamist edastatakse selle koopia, võimaluse korral elektrooniliselt, asjaomaste toodete lossimise kontrolli eest vastutavatele pädevatele ametiasutustele ning kalalaeva lipuliikmesriigi pädevatele ametiasutustele.

5. Kui lossitakse väljaspool ►M5 liitu ◄ ja esmamüük toimub kolmandas riigis, peab kalalaeva kapten või tema esindaja edastama võimaluse korral elektrooniliselt müügiteatise koopia või samal tasemel teavet sisaldava mis tahes võrdväärse dokumendi lipuliikmesriigi pädevale asutusele 48 tunni jooksul pärast esmamüüki.

6. Kui müügiteatis ei vasta arvele või seda asendavale dokumendile, nagu osutatud nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) ( 5 ) artiklites 218 ja 219, peavad asjaomased liikmesriigid võtma vastu vajalikud sätted tagamaks, et teave hinna kohta, millest on välja jäetud tasu kauba ostjale kättetoimetamise eest, on arvel näidatud hinnaga samane. Liikmesriigid võtavad vastu vajalikud sätted tagamaks, et teave hinna kohta, millest on välja jäetud tasu kauba ostjale kättetoimetamise eest, on arvel näidatud hinnaga samane.

Artikkel 63

Müügiteatiste elektrooniline täitmine ja edastamine

1. Liikmesriikide volitatud registreeritud ostjad, registreeritud enampakkumiste korraldajad või muud asutused või isikud, kelle kalandustoodete esmamüügi aastakäive on 200 000 eurot või rohkem, registreerivad elektrooniliselt artikli 64 lõikes 1 osutatud teabe ning saadavad selle elektrooniliselt 24 tunni jooksul pärast esmamüüki pädevatele asutustele selles liikmesriigis, kelle territooriumil esmamüük toimub.

2. Liikmesriigid esitavad samamoodi elektrooniliselt artikli 62 lõigetes 3 ja 4 osutatud müügiteatist käsitleva teabe.

Artikkel 64

Müügiteatise sisu

1. Artiklites 62 ja 63 osutatud müügiteatised peavad sisaldama järgmisi andmeid:

a) asjaomased tooted lossinud kalalaeva pardatähis ja nimi;

b) sadam ja lossimise kuupäev;

c) kalalaeva käitaja või kapteni nimi ning müüja nimi, kui see on erinev;

d) ostja nimi ja käibemaksukohustuslase number, maksuviitenumber või muu kordumatu tunnus;

e) iga liigi FAO kolmetäheline kood ning asjakohane geograafiline piirkond, kust saak saadi;

f) iga liigi kogus toote massina kilogrammides, toote esitamise viisi lõikes, või vajaduse korral isendite arv;

g) vajaduse korral kõigi selliste toodete individuaalne suurus või kaal, sort, esitamise viis ja värskusaste, mille suhtes kehtivad turustusnormid;

▼M5

h) asjakohasel juhul turult kõrvaldatud kalandustoodete sihtkoht ladustamiseks (EL) nr 1379/2013 artiklis 30 sätestatud korras;

ha) asjakohasel juhul kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate kalandustoodete kogus väljendatuna netomassina kilogrammides või isendite arvuna ja nende sihtkoht;

▼B

i) müügikoht ja -kuupäev;

j) võimaluse korral arve ning vajaduse korral müügilepingu viitenumber ja kuupäev;

k) vajaduse korral viide artiklis 66 osutatud ülevõtmisdeklaratsioonile või artiklis 68 osutatud veodokumendile;

l) hind.

2. Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu artiklis 119 sätestatud korras.

Artikkel 65

Erandid müügiteatise nõuetest

1. Komisjon võib artiklis 119 osutatud korras teha erandi liikmesriigi pädevatele asutustele või muudele liikmesriigi volitatud asutustele müügiteatise esitamise kohustusest seoses kalandustoodetega, mis on lossitud ►M5 liidu ◄ teatavat liiki kalalaevadelt kogupikkusega alla 10 meetri, või seoses lossitud kalandustoodete kogustega, mille eluskaal ei ületa kalaliikide lõikes 50 kg. Selliseid erandeid võib teha ainult juhtudel, kui kõnealuses liikmesriigis on sisse seatud nõuetekohane proovivõtusüsteem vastavalt artiklitele 16 ja 25.

2. Kui ostetud toodete kogus on kuni 30 kg ja neid ei viida pärast ostmist turule, vaid kasutatakse üksnes oma tarbeks, tehakse ostjale erand artiklite 62, 63 ja 64 sätetest. Selle künnise mis tahes muudatused võetakse vastu artiklis 119 sätestatud korras.

Artikkel 66

Ülevõtmisdeklaratsioon

1. Ilma et see piiraks mitmeaastastes kavades sisalduvate erisätete kohaldamist, esitavad registreeritud ostjad, registreeritud enampakkumiste korraldajad või muud liikmesriigis lossitud kalandustoodete esmaturustuse eest vastutavad asutused või isikud, kelle kalandustoodete esmamüügi aastakäive on alla 200 000 euro, 48 tunni jooksul pärast lossimist ülevõtmisdeklaratsiooni pädevatele asutustele selles liikmesriigis, kus ülevõtmine toimub, kui tooted on ette nähtud müügiks hilisemas etapis. Sellised ostjad, enampakkumiste korraldajad või muud asutused või isikud vastutavad ülevõtmisdeklaratsiooni edastamise ja selle täpsuse eest.

2. Kui liikmesriik, kus ülevõtmine toimub, ei ole kala lossinud kalalaeva lipuliikmesriik, peab ta tagama, et ülevõtmisdeklaratsiooni koopia edastatakse asjaomase teabe saamisel lipuliikmesriigi pädevatele asutustele, võimaluse korral elektrooniliselt.

3. Lõikes 1 osutatud ülevõtmisdeklaratsioon peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:

a) tooted lossinud kalalaeva pardatähis ja nimi;

b) sadam ja lossimise kuupäev;

c) laeva käitaja või kapteni nimi;

d) iga liigi FAO kolmetäheline kood ning asjakohane geograafiline piirkond, kust saak saadi;

e) iga ladustatud liigi kogus toote massina kilogrammides, toote esitamise viisi lõikes, või vajaduse korral isendite arv;

f) nende rajatiste nimi ja aadress, kus tooted ladustatakse;

g) vajaduse korral viide artiklis 68 täpsustatud veodokumendile;

▼M5

h) asjakohasel juhul kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate kalade kogus väljendatuna netomassina kilogrammides või isendite arvuna;

▼B

Artikkel 67

Ülevõtmisdeklaratsiooni elektrooniline täitmine ja edastamine

1. Ilma et see piiraks mitmeaastastes kavades sisalduvate erisätete kohaldamist, registreerivad registreeritud ostjad, registreeritud enampakkumiste korraldajad või muud liikmesriigis lossitud kalandustoodete esmaturustuse eest vastutavad asutused või isikud, kelle kalandustoodete esmamüügi aastakäive on 200 000 eurot või rohkem, elektrooniliselt artiklis 66 osutatud teabe ning saadavad selle elektrooniliselt 24 tunni jooksul pädevatele asutustele selles liikmesriigis, kus ülevõtmine toimub, kui tooted on ette nähtud müügiks hilisemas etapis.

2. Liikmesriigid esitavad elektrooniliselt artikli 66 lõikes 2 osutatud ülevõtmisdeklaratsiooni käsitleva teabe.

Artikkel 68

Veodokumendi täitmine ja esitamine

1. ►M5 Liidus ◄ lossitud kas töötlemata või laeva pardal töödeldud ning lossimis- või importimiskohast mujale veetavate kalandustoodetega, mille kohta ei ole esitatud artiklite 62, 63, 66 ja 67 kohast müügiteatist ega ülevõtmisdeklaratsiooni, peab kuni esmamüügini kaasas olema vedaja koostatud dokument. Vedaja edastab veodokumendi 48 tunni jooksul pärast pealelaadimist selle liikmesriigi pädevatele asutustele või selle liikmesriigi volitatud teistele asutustele, mille territooriumil lossimine toimus.

2. Vedaja vabastatakse kalandustoodetega kaasas oleva veodokumendi omamise kohustusest, kui veodokument on enne veo algust edastatud elektrooniliselt lipuliikmesriigi pädevatele asutustele, kes juhul, kui tooted transporditakse teise liikmesriiki kui lossimisliikmesriik, edastab veodokumendi kohe pärast saamist selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kelle territooriumil toimub deklaratsiooni kohaselt esmaturustamine.

3. Kui tooted transporditakse teise liikmesriiki kui lossimisliikmesriik, edastab vedaja 48 tunni jooksul pärast kalandustoodete pealelaadimist veodokumendi koopia ka selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kelle territooriumil toimub deklaratsiooni kohaselt esmaturustamine. Esmaturustuse liikmesriik võib sellega seoses nõuda lossimisliikmesriigilt lisateavet.

4. Kõnealuse veodokumendi täpsuse eest vastutab vedaja.

5. Veodokumendil märgitakse järgmised andmed:

a) saadetise (saadetiste) sihtkoht ning veovahendi identifitseerimistunnused;

b) tooted lossinud kalalaeva pardatähis ja nimi;

c) iga liigi FAO kolmetäheline kood ning asjakohane geograafiline piirkond, kust saak saadi;

d) iga transporditud liigi kogus toote massina kilogrammides, toote esitamise viisi lõikes, või vajaduse korral isendite arv;

e) kaubasaaja(te) nimi/nimed ja aadress/aadressid;

f) laadimise koht ja kuupäev;

▼M5

g) asjakohasel juhul kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate kalade kogus väljendatuna netomassina kilogrammides või isendite arvuna;

▼B

6. Liikmesriikide pädevad asutused võivad teha erandeid lõikega 1 ette nähtud kohustusest, kui kalandustooteid transporditakse sadamaalal või kuni 20 km kaugusele lossimiskohast.

7. Kui müügiteatises müüduna deklareeritud kalandustooted transporditakse mujale kui lossimiskohta, peab vedaja suutma müügitehingu toimumist dokumendiga tõendada.

8. Vedaja vabastatakse käesolevas artiklis sätestatud nõudest, kui veodokument asendatakse artikliga 23 ette nähtud lossimisdeklaratsiooni koopiaga, mis käsitleb transporditavaid koguseid või samal tasemel teavet sisaldava mis tahes võrdväärse dokumendiga.







III PEATÜKK

Tootjaorganisatsioonid ning hinnakorraldus ja sekkumiskord

Artikkel 69

Tootjaorganisatsioonide seire

1. Vastavalt määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 6 lõikele 1 kontrollivad liikmesriigid korrapäraselt, kas

a) tootjaorganisatsioonid vastavad tunnustamise tingimustele;

b) tootjaorganisatsiooni tunnustus tühistatakse, kui määruse (EÜ) nr 104/2000 artikliga 5 ette nähtud tingimusi enam ei täideta või kui tunnustus on saadud valeteabe põhjal;

c) tunnustus tühistatakse viivitamata tagasiulatuvalt, kui organisatsioon on tunnustuse saanud või seda kasutanud pettuse teel.

2. Määruse (EÜ) nr 104/2000 artiklis 5 ning artikli 6 lõike 1 punktis b kehtestatud tootjaorganisatsioone käsitlevate eeskirjade järgimise tagamiseks komisjon kontrollib ja võib sellise kontrollimise tulemusena nõuda liikmesriikidelt vajaduse korral tunnustuse tühistamist.

3. Iga liikmesriik teeb asjakohase kontrolli tagamaks, et iga tootjaorganisatsioon täidaks asjaomase kalandusaasta jaoks rakenduskavas sätestatud kohustusi, nagu on osutatud määruses (EÜ) nr 2508/2000, ja kohaldab nende kohustuste täitmatajätmise korral määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 9 lõikes 3 sätestatud karistusi.

Artikkel 70

Hinnakorralduse ja sekkumiskorra seire

Liikmesriigid teevad igasuguseid kontrolle seoses hinnakorralduse ja sekkumiskorraga, eelkõige seoses

a) muuks otstarbeks kui inimtoiduks ette nähtud toodete kõrvaldamisega turult;

b) ülekandetoimingutega turult kõrvaldatud toodete stabiliseerimiseks, ladustamiseks ja/või töötlemiseks;

c) merel külmutatud toodete eraladustusega;

d) hüvitisega töötlemiseks ette nähtud tuunikala puhul.







VI JAOTIS

JÄRELEVALVE

Artikkel 71

Liikmesriikide poolt laevade märkamine merel ja tuvastamine

1. Liikmesriigid teevad järelevalvet nende jurisdiktsiooni või suveräänsete õiguste alla kuuluvates ►M5 liidu ◄ vetes, tuginedes

a) kalalaevade märkamisele inspektsioonilaevade või järelevalve õhusõidukite poolt;

b) laevaseiresüsteemile, millele on osutatud artiklis 9, või

c) mis tahes muudele avastamis- ja tuvastamismeetoditele.

2. Kui märkamine või tuvastus ei vasta liikmesriigile kättesaadavale muule teabele, teeb ta mis tahes uurimised, mis võivad olla vajalikud asjakohaste järelmeetmete kindlaksmääramiseks.

3. Kui märkamine või tuvastus viitab mõne teise liikmesriigi või kolmanda riigi kalalaevale ning teave ei vasta rannikuliikmesriigile kättesaadavale mis tahes muule teabele ning kui kõnealusel rannikuliikmesriigil ei ole õigust võtta