ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1958R0001 — ET — 01.01.2007 — 006.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:

No

Muudetud:

C 241

▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS nr 1,

millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled

EUROOPA MAJANDUSÜHENDUSE NÕUKOGU,

võttes arvesse asutamislepingu artiklit 217, milles sätestatakse, et eeskirjad ühenduse institutsioonide keelte kohta määrab ühehäälselt kindlaks nõukogu, ilma et see piiraks Euroopa Kohtu kodukorras sisalduvate sätete kohaldamist

ning arvestades, et:

kõik neli keelt, milles asutamisleping on koostatud, on ühes või mitmes ühenduse liikmesriigis tunnistatud ametlikuks keeleks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
1958R0001 — ET — 01.05.2004 — 005.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:

No

Muudetud:

C 241

▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS nr 1,

millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled

EUROOPA MAJANDUSÜHENDUSE NÕUKOGU,

võttes arvesse asutamislepingu artiklit 217, milles sätestatakse, et eeskirjad ühenduse institutsioonide keelte kohta määrab ühehäälselt kindlaks nõukogu, ilma et see piiraks Euroopa Kohtu kodukorras sisalduvate sätete kohaldamist

ning arvestades, et:

kõik neli keelt, milles asutamisleping on koostatud, on ühes või mitmes ühenduse liikmesriigis tunnistatud ametlikuks keeleks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
1958R0001 — ET — 01.07.2013 — 007.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:

No

Muudetud:

C 241

▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS nr 1,

millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled

EUROOPA MAJANDUSÜHENDUSE NÕUKOGU,

võttes arvesse asutamislepingu artiklit 217, milles sätestatakse, et eeskirjad ühenduse institutsioonide keelte kohta määrab ühehäälselt kindlaks nõukogu, ilma et see piiraks Euroopa Kohtu kodukorras sisalduvate sätete kohaldamist

ning arvestades, et:

kõik neli keelt, milles asutamisleping on koostatud, on ühes või mitmes ühenduse liikmesriigis tunnistatud ametlikuks keeleks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
01958R0001(01) — ET — 01.07.2013 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:









▼B

MÄÄRUS nr 1

keelte kasutamise korra kohta Euroopa Aatomienergiaühenduses







▼M1

Artikkel 1

Liidu ametlikud keeled ning selle institutsioonide töökeeled on bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, iiri, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keel.

▼B

Artikkel 2

Liikmesriigi või liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluv isik koostab dokumendid, mis ta saadab ühenduse asutustele, ühes ühenduse ametlikus keeles saatja valikul. Vastus koostatakse samas keeles.

Artikkel 3

Ühenduse asutus koostab dokumendid liikmesriigi või liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvale isikule kõnealuse liikmesriigi keeles.

Artikkel 4

Määrused ja muud üldiselt kohaldatavad õigusaktid koostatakse neljas ametlikus keeles.

Artikkel 5

Euroopa Ühenduste Teataja avaldatakse neljas ametlikus keeles.

Artikkel 6

Ühenduse asutused võivad kodukorras ette näha nende keelte kasutamist käsitleva korra.

Artikkel 7

Euroopa Kohtu menetluses keelte kasutamist käsitlev kord kinnitatakse kohtu kodukorras.

Artikkel 8

Liikmesriigi puhul, kus on mitu ametlikku keelt, määratakse kasutatav keel kõnealuse riigi taotlusel selle riigi õigusaktides ettenähtud üldeeskirjade alusel.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
1962R0026 — ET — 01.07.1962 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:

▼B

MÄÄRUS nr 26,

millega kohaldatakse teatavaid konkurentsieeskirju põllumajandussaaduste ja toodete tootmise ja nendega kauplemise suhtes

EUROOPA MAJANDUSÜHENDUSE NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 42 ja 43,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse assamblee arvamust

ning arvestades, et:

asutamislepingu artikli 42 põhjal on asutamislepingus sätestatud konkurentsieeskirjade kohaldamine põllumajandussaaduste ja toodete tootmise ja nendega kauplemise suhtes üks ühise põllumajanduspoliitika raames otsustatavaid küsimusi ja järelikult tuleb kõnealuse poliitika arenedes siinseid sätteid edaspidi täiendada;

komisjoni ettepanekud, mis on esitatud ühise põllumajanduspoliitika sõnastamise ja rakendamise kohta, osutavad, et teatavaid konkurentsieeskirju põllumajandussaaduste ja toodete tootmise ja nendega kauplemise suhtes tuleb hakata kohaldama viivitamata, et kõrvaldada ühisturu põhimõtetega vastuolus olev ja asutamislepingu artiklis 39 sätestatud eesmärkide saavutamist takistav tegevus ning panna alus ühise põllumajanduspoliitika arenguga kohandatud konkurentsisüsteemi loomisele;

asutamislepingu artiklis 85 osutatud kokkulepete, otsuste ja tegevuse kohta käivaid, samuti turgu valitseva seisundi kuritarvitamisega seotud konkurentsieeskirju tuleb põllumajandussaaduste ja toodete tootmise ja nendega kauplemise suhtes kohaldada määral, mis ei takista põllumajandusturgude siseriikliku korralduse toimimist ega ohusta ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide saavutamist;

erilist tähelepanu pälvivad sellised põllumajandustootjate ühendused, kes eelkõige tegelevad põllumajandussaaduste ja toodete ühistootmise või -turustamisega või ühiste seadmete kasutamisega, välja arvatud siis, kui selline ühistegevus välistab konkurentsi või ohustab asutamislepingu artikli 39 eesmärkide saavutamist;

ühise põllumajanduspoliitika arengu ohustamise vältimiseks ning selleks, et tagada kõnealuste ettevõtete mittediskrimineeriv kohtlemine ja õiguskindlus, on ainult komisjon, kelle otsuseid on pädev läbi vaatama Euroopa Kohus, volitatud otsustama, kas kaks eespool nimetatud tingimust on asutamislepingu artiklis 85 osutatud kokkulepete, otsuste ja tegevuse osas täidetud;

asutamislepingu konkreetsete põllumajandust käsitlevate sätete, eriti artikli 39 arvessevõtmisel peab komisjon dumpingu küsimustes hindama kaebusi põhjustanud tegevuste kõiki põhjusi, eelkõige teistest riikidest kõnealusele turule imporditavate toodete hinnataset; komisjon peab oma hinnangut silmas pidades andma soovitusi ja lubama võtta kaitsemeetmeid, nagu on ette nähtud asutamislepingu artikli 91 lõikes 1;

ühise põllumajanduspoliitika arendamise ühe osana peaks komisjon põllumajandussaaduste ja toodete tootmiseks või nendega kauplemiseks antavate toetuste rakendamisel koostama olemasolevate, uute või kavatsetavate toetuste nimekirja, et anda liikmesriikidele asjakohast nõu ja pakkuda välja neile sobivaid meetmeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
4.

Kaubavedu mootorsõidukitega, kui järgmised tingimused on täidetud: a) veetav kaup peab olema ettevõtja omand või vara, mis ettevõtja on müünud, ostnud, rendile andnud või rendile võtnud, tootnud, kaevandanud, töödelnud või remontinud; b) teekonna eesmärk peab olema kauba vedamine ettevõttesse või ettevõttest või kauba ettevõttesisene või -väline ümberpaigutamine ettevõtja oma tarbeks; c) sellise veo puhul kasutatavaid mootorsõidukeid peavad juhtima ettevõtja oma töötajad; d) kaupa vedavad sõidukid peavad kuuluma ettevõtjale või peab ettevõtja need olema järelmaksuga ostnud või rentinud, kusjuures rentimise korral peavad sõidukid vastama tingimustele, mis on ette nähtud nõukogu 19. detsembri 1984. aasta direktiiviga 84/647/EMÜ (ilma juhita renditud sõidukite kasutamise kohta kaupade autoveol ( 1 )). Seda sätet ei kohaldata asendussõiduki kasutamise suhtes juhul, kui harilikult kasutatav sõiduk on lühiajaliselt rikkis; e) kaubavedu peab olema ettevõtjale ainult lisategevusala.
1964L0225 — ET — 01.01.1973 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:

Muudetud:

▼B

NÕUKOGU DIREKTIIV,

25. veebruar 1964,

asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse piirangute kaotamise kohta edasikindlustuse ja retrosessiooni puhul

(64/225/EMÜ)

EUROOPA MAJANDUSÜHENDUSE NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 54 lõikeid 2 ja 3 ning artikli 63 lõiget 2,

võttes arvesse asutamispiirangute kaotamise üldprogrammi, ( 1 ) eriti selle jaotist IV A,

võttes arvesse teenuste osutamise vabaduse piirangute kaotamise üldprogrammi, ( 2 ) eriti selle jaotist V C,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, ( 3 )

võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ( 4 )

ning arvestades, et:

üldprogrammides on sätestatud, et kõik edasikindlustuse harud peavad nii asutamisvabaduse kui ka teenuste osutamise vabaduse osas olema ilma eranditeta liberaliseeritud enne 1963. aasta lõppu;

edasikindlustusega ei tegele mitte ainult edasikindlustusele spetsialiseerunud kindlustusseltsid vaid ka niinimetatud segaettevõtjad, kes tegelevad nii otsekindlustuse kui ka edasikindlustusega ja kes peaksid seega kuuluma käesoleva direktiivi rakendamiseks võetavate meetmete reguleerimisalasse nende äritegevuse selles osas, mis on seotud edasikindlustuse ja retrosessiooniga;

asutamisõigust ja teenuste osutamise vabadust käsitlevate meetmete kohaldamisel käsitletakse äriühinguid samal viisil nagu liikmesriikide kodanikest füüsilisi isikuid, võttes sealjuures arvesse ainult asutamislepingu artiklis 58 sätestatud tingimusi ja vajaduse korral tingimusel, et olemas oleks tegelik ja pidev seos mingi liikmesriigi majandusega; seepärast ei saa ühtegi äriühingut kohustada sellistest meetmetest tulenevate hüvede saamiseks täitma täiendavaid tingimusi ja eelkõige ei saa ühtegi äriühingut kohustada taotlema tegevusluba, mida konkreetse majandustegevuse puhul liikmesriigi enda äriühingult ei nõuta; see ühesugune kohtlemine ei tohiks takistada liikmesriike nõudmast, et osa- või aktsiakapitali omav äriühing peaks nende territooriumil tegutsema sama tunnuse all, mis tal on vastavalt asutamiskoha liikmesriigi õigusaktidele, ning kõnealune äriühing peaks asukohaliikmesriigis kasutatavates äridokumentides esitama oma märgitud kapitali suuruse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
1965R0019 — ET — 01.05.2004 — 006.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:

Muudetud:

▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS nr 19/65/EMÜ,

2. märts 1965,

asutamislepingu artikli 85 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse suhtes

EUROOPA MAJANDUSÜHENDUSE NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 87,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse assamblee arvamust, ( 2 )

võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ( 3 )

ning arvestades, et:

vastavalt artikli 85 lõikele 3 võib asutamislepingu artikli 85 lõike 1 tunnistada kohaldamatuks teatavat liiki kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuse suhtes, mis vastavad artikli 85 lõike 3 tingimustele;

artikli 85 lõike 3 rakendussätted tuleb vastavalt artiklile 87 vastu võtta määrusega;

määruse nr 17 ( 4 ) alusel esitatud teatiste suurt arvu silmas pidades on soovitav anda komisjonile võimalus oma ülesande kergendamiseks teatada määrusega, et artikli 85 lõike 1 sätteid ei kohaldata teatavat liiki kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse suhtes;

tuleks sätestada, mis tingimustel komisjon võib tihedas ja pidevas koostöös liikmesriikide pädevate ametiasutustega selliseid volitusi kasutada pärast seda, kui üksikjuhtumite põhjal on saadud piisavalt kogemusi ning on võimalik kindlaks määrata kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse liigid, mida võib pidada artikli 85 lõike 3 tingimustele vastavaks;

komisjon on oma tegevusega, eriti määrusega nr 153, ( 5 ) osutanud, et teatavat liiki kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse puhul, millele on eriti omane konkurentsi moonutamine ühisturul, ei saa määrusega 17 ettenähtud menetlustest kõrvale kalduda;

vastavalt määruse nr 17 artiklile 6 võib komisjon sätestada, et asutamislepingu artikli 85 lõike 3 kohaselt tehtud otsust kohaldatakse tagasiulatuvalt; on soovitav, et komisjonil oleks õigus samasuguse toimega sätteid vastu võtta ka määrusena;

vastavalt määruse nr 17 artiklile 7 võib kokkulepped, otsused ja kooskõlastatud tegevuse komisjoni otsusega keelust vabastada, eriti kui need on muudetud artikli 85 lõike 3 nõutele vastavaks; on soovitav, et komisjonil oleks võimalus määrusega samamoodi vabastada kõnealused kokkulepped ja kooskõlastatud tegevus, kui neid on muudetud nii, et nad kuuluvad liiki, mis on määratletud vabastuse kohta antud määruses;

erandit ei saa anda, kui artikli 85 lõikes 3 sätestatud tingimused ei ole täidetud, seetõttu peavad komisjonil olema volitused otsusega ette näha tingimused, millele peavad vastama sellised kokkulepped ja kooskõlastatud tegevus, millel eriliste asjaolude tõttu on teatavaid artikli 85 lõikega 3 kokkusobimatuid mõjusid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
1967R0474 — ET — 13.09.1968 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:

No

▼B

KOMISJONI MÄÄRUS nr 474/67/EMÜ,

21. august 1967,

riisi ja purustatud riisi eksporditoetuse eelneva kinnitamise kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 25. juuli 1967. aasta määrust nr 359/67/EMÜ riisituru ühise korralduse kohta, ( 1 ) eriti selle artikli 17 lõiget 6,

ning arvestades, et:

eespool nimetatud määruse artiklis 17 nähakse ette, et riisi ja purustatud riisi ekspordi puhul võib noteeringute või maailmaturuhindade ja ühenduse hindade vahe katta eksporditoetusega, mille võib eelnevalt kindlaks määrata; eelneva kindlaksmääramise puhul tuleb toetust kohandada ekspordikuul kehtiva künnishinna alusel ja toetuse suhtes tuleb kohaldada samal ajal kindlaksmääratud korrigeerivat summat;

antava toetuse summa hindamiseks toetuse eelneva kindlaksmääramise korral tuleb hinnata maailmaturuhindade kõikumist, mis võivad ilmneda litsentsi taotlemise päeva ja eksportimiskuu vahel; tähtajaline CIF-tarnehind peegeldab seda kõikumist ja võimaldab seega arvutada välja summa, mille võrra vähendatakse või suurendatakse litsentsitaotluse esitamise päeval kehtivat eksporditoetust;

toetussummde liiga sagedane kõikumine maailmaturu noteeringute väikeste muutuste tulemusel oleks ebasoovitav, kuna see põhjustaks ebakindlust nende jaoks, kellel on õigus toetust saada; selleks, et mitte kahjustada võimalike toetuse saajate huve, tuleks sätestada piirid, mille ulatuses noteeringute kõikumised ei mõjuta toetuse summat;

käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
01967R0422 — ET — 04.03.2016 — 033.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Kehtetuks tunnistatud:

Euroopa Liidu Teataja nr lehekülg kuupäev Nõukogu määrus (EL) 2016/300, 29. veebruar 2016, L 58 1 4.3.2016
1968R0784 — ET — 16.02.1996 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:

No

▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EMÜ) nr 784/68,

26. juuni 1968,

milles sätestatakse valge suhkru ja toorsuhkru CIF-hindade arvutamise üksikasjalikud eeskirjad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 1967. aasta määrust nr 1009/67/EMÜ suhkruturu ühise korralduse kohta, ( 1 ) eriti selle artikli 13 lõiget 4,

ning arvestades, et:

määruse nr 1009/67/EMÜ artikli 13 lõige 4 näeb ette, et tuleb sätestada üksikasjalik eeskiri CIF-hindade arvutamiseks ja nende korrigeerimiseks, et võimaldada kõrvalekaldeid standardkvaliteedist;

kõnealuse artikli lõiked 1 ja 2 nõuavad maailmaturul pakutava valge suhkru ja toorsuhkru soodsaimate ostuvõimaluste regulaarset kindlaksmääramist konkreetse piiripunktini;

selleks peab komisjon võtma arvesse kogu info, mis on talle kas otse või liikmesriikide vahendusel kättesaadav; objektiivsuse ja arvutatavate CIF-hindade tüüpilisuse tagamiseks tuleb CIF-hindade arvutamisel jätta teatav info tähelepanuta, eriti juhul, kui asjassepuutuvad kogused on väikesed või kui kaup ei ole veatu ja standardse turustuskvaliteediga;

kuna valge suhkru ja toorsuhkru pakkumishindu noteeritakse tarnimiseks sageli muul viisil kui lahtise lastina CIF Rotterdam, tuleb ette näha hindade korrigeerimine; pakkumishindade ettenähtud korrigeerimisel standardkvaliteedi põhjal tuleks valge suhkru puhul kasutada koefitsiente, mis on ette nähtud seoses määruse nr 1009/67/EMÜ artikli 9 lõikes 8 osutatud sekkumisega; toorsuhkru puhul tuleks ette näha korrutamine saagist arvestava paranduskoefitsiendiga;

toorpeedisuhkru pakkumiste läbivaatamisel on tõenäoline, et analüüside tulemused, mida vastavalt nõukogu 9. aprilli 1968. aasta määruse (EMÜ) nr 431/68 (millega määratakse toorsuhkru standardkvaliteet ja ühenduse piiripunkt suhkru CIF-hindade arvutamiseks) ( 2 ) artikli 1 lõikele 2 peab saagise arvutamisel arvesse võtma, ei ole harilikult kättesaadavad;

info, mida on vaja toor-roosuhkru saagise arvutamiseks vastavalt sama artikli lõikele 3, on üldiselt kättesaadav kõikide toorsuhkru pakkumiste puhul; CIF-hinna arvutamisel tekkivad erinevused, mis on tingitud toor-roosuhkru saagise arvutamisest kõnesoleva artikli lõikes 3 sätestatud üksikasjalike eeskirjade kohaselt, võib jätta tähelepanuta, seetõttu tuleks roosuhkru mõlema tüübi saagis arvutada vastavalt kõnesoleva artikli lõikele 3;

häirete vältimiseks ühenduse turul järskude ja oluliste impordimaksu muutuste tõttu, mis ei kajasta tegelikku hinnadünaamikat maailmaturul, peaks komisjonil olema võimalik jätta teatavatel asjaoludel ja piiratud ajaks erandabinõuna CIF-hind muutmata;

spetsiaalselt töödeldud ja spetsiaalselt pakendatud suhkru sisseveost tingitud häirete vältimiseks ühenduse turul tuleb teatavatel asjaoludel selliseks sisseveoks arvutada eriline CIF-hind;

käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
1968R0785 — ET — 24.06.1995 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:

▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EMÜ) nr 785/68,

26. juuni 1968,

millega määratakse kindlaks melassi standardkvaliteet ja sätestatakse melassi CIF-hinna arvutamise üksikasjalikud eeskirjad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 1967. aasta määrust nr 1009/67/EMÜ suhkruturu ühise korralduse kohta, ( 1 ) eriti selle artikli 12 lõiget 6 ja artikli 13 lõiget 4,

ning arvestades, et:

määruse nr 1009/67/EMÜ artikli 12 lõikes 6 on sätestatud, et melassi standardkvaliteet tuleb kindlaks määrata; lisaks sellele nähakse eespool nimetatud määruse artikli 13 lõikes 4 ette, et tuleb sätestada üksikasjalikud eeskirjad CIF-hindade arvutamiseks ja nende kohandamiseks, et võimaldada kõrvalekaldeid standardkvaliteedist;

48 % üldsuhkrusisaldust võib pidada tüüpiliseks suurema osa ühenduses toodetud melassi puhul; seepärast on asjakohane valida veatu ja standardse turustuskvaliteedi ja 48 % üldsuhkrusisaldusega melass standardkvaliteediks ning standardkvaliteedi suhtes kohaldatavate hindade ümberarvestamiseks sätestada kohandamine üks neljakümnekaheksandik iga üldsuhkrusisalduse protsendi kohta, mille võrra pakutud melassi üldsuhkrusisaldus erineb standardkvaliteedi omast;

vastavalt määruse nr 1009/67/EMÜ artikli 13 lõigetele 1 ja 2 tuleb melassi kõige soodsamad ostuvõimalused maailmaturul kindlaks määrata konkreetse piiripunkti suhtes;

melassituru eripära arvessevõtmiseks ning majandustegevuse kavandamise hõlbustamiseks töötlevas tööstuses ja kaubanduses tundub asjakohane määrata melassi CIF-hinnad kindlaks kord nädalas; selleks peab komisjon võtma arvesse kogu teabe, mis on talle kas otse või liikmesriikide vahendusel kättesaadav; objektiivsuse ja arvutatavate CIF-hindade tüüpilisuse tagamiseks tuleb CIF-hindade arvutamisel jätta teatav teave tähelepanuta, eriti juhul, kui asjassepuutuvad kogused on väikesed või kui kaup ei ole veatu ja standardse turustuskvaliteediga; kuna melassi pakkumishinnad on sageli seotud teiste tarnetingimustega kui CIF Rotterdam, tuleb sätestada kohandamine;

kui kõige soodsamate ostuvõimaluste kindlaksmääramiseks maailmaturul tuleb arvesse võtta tegelikku turusuundumust esindavaid hindu ja eriti kui saadaolev teave on piiratud, peaks komisjonil olema lubatud teha arvutused mitmetest hindadest saadud keskmise hinna põhjal;

häirete vältimiseks ühenduse turul järskude ja oluliste impordimaksumäärade muutuste tõttu, mis ei kajasta tegelikku hinnadünaamikat maailmaturul, peaks komisjonil olema võimalik jätta CIF-hind teatavatel asjaoludel ja piiratud ajaks erandabinõuna muutmata;

käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Seadmed — ümmarguste avadega sõelte komplekt (läbimõõt 200 mm, avade läbimõõt 4,0–1,0 mm ning avade vahe 0,25 mm), — sõelumisseade – sõelumine peaks toimuma käsitsi; abivahendid sõelumiseks (20 mm küljepikkusega kummikuubikud), — täppiskaalud. Meetod Poleeritud odraterad sõelutakse tavaliselt läbi kuue eri sõela; sõelade komplekt suletakse ülevalt ja alt, nii et suurimate avadega sõel on kõige ülemine; ülemine ja alumine sõel peaksid pärast sõelumist olema tühjad.Kahte poleeritud odrateradest koosnevat proovi, mille kontrollitud kaal on 50–100 grammi, sõelutakse käsitsi vähemalt viis minutit, kasutades kummikuubikuid.Sõelumiseks hoitakse sõelakomplekti käes ja raputatakse seda enam-vähem horisontaalselt 120 korda minutis amplituudiga umbes 70 mm. Edasi-tagasi liigutamine katkestatakse iga minuti järel ning tehakse kolm ringikujulist liigutust. Sõelumisjäägid kaalutakse 0,1 g täpsusega ja väljendatakse protsendimäärana sõelutud tootest, tulemus ümardatakse lähima täisarvuni ja arvutatakse keskmine.Sõelumisjääkide protsendimäärade keskmised liidetakse kokku, alustades väärtusest 0 %, mis vastab suurimate avadega tühja sõela jääkidele. Protsendimäärade summa Σ ( %) ja vastavate sõelte avasuurused kantakse millimeetripaberil koordinaatteljestikku, Σ ( %) ordinaatteljele ja silmasuurused millimeetrites abstsissteljele.Mediaan (dm) on avasuurus millimeetrisajandikes summa Σ ( %) = 50 korral ning see loetakse graafikult, mis on saadud punktide ühendamisel sirgjoontega.
Märkused. A = ümbermõõt: esitatud on varre telje suhtes risti mõõdetud suurim ümbermõõt. B = sõel: esitatud on suuruse järgi jaotamiseks kasutatavate sõelade mõõtmed. Suurusrühm määratakse kindlaks sõela abil, millest sibul läbi ei mahu, ning suuruselt järgmise sõela abil. C = tavaline suurusrühm: samasse suurusrühma kuuluvad suurused on asjaomase partii puhul võrdselt esindatud. D = läbimõõt: esitatud on varre telje suhtes risti mõõdetud suurim läbimõõt. E = mass. F = käsitsi liigitamine: silma järgi liigitatud sibulad.