2001R1262 — ET — 23.09.2005 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1262/2001,

27. juuni 2001,

milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 üksikasjalikud rakenduseeskirjad sekkumisametite teostatava suhkru kokkuostu ja müügi osas







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, ( 1 ) eriti selle artikli 7 lõiget 5 ja artikli 9 lõiget 3, ning arvestades järgmist: (1) Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 7 lõikega 1 nähakse ette teatava suhkru kokkuost sekkumisametite poolt. (2) Ühenduse sekkumismeetmete rakendamist silmas pidades peavad sekkumisametid suhkru üle võtma määratud kohas. Vastavalt võib üle võtta üksnes suhkrut, mida pakkumise tegemise ajal hoitakse heakskiidetud laos. Sekkumissüsteem hõlmab üksnes ühenduses koristatud suhkrupeedist ja suhkruroost toodetud suhkrut ning hinna- ja müügitagatis kehtib vaid nende tootjate suhtes, kellele on kehtestatud põhikvoot. (3) Suhkrusektoris saadud kogemused on osutanud konkurentsi tähtsusele suhkru turustamisel. Konkurentsi saab soodustada juhul, kui suhkru turustamisel osalevad sõltumatud ettevõtjad. Seepärast tuleks tugevdada kõnealuste suhkrusektori ettevõtjate positsiooni. Selleks tuleks neil lubada pakkuda ühenduse suhkrut sekkumiseks, et nad saaksid sooritada oma äritehinguid tavapärastel tingimustel. (4) Sekkumisametid vastutavad kokkuostetava kauba eest. Seepärast peavad nad võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks, et suhkru sekkumiseks pakkumise ajal hoitakse seda suhkru säilimiseks vajalikel nõuetekohastel tingimustel. Sekkumiskorralduse tõrgeteta toimimiseks peab müüjatel olema võimalik sõlmida sekkumisametitega laolepingud. (5) Ladudele heakskiidu andmisel ja äravõtmisel tuleks arvesse võtta nõuet tagada suhkru head säilimistingimused ja kerge ligipääsetavus selle äraviimise eesmärgil, samuti geograafilist asukohta, lao tühjendamisvõimsust ja vajaduse korral taotlejate poolt tagatud pakutud suhkru kottidesse pakkimist. (6) Heakskiidu andmiseks ja äravõtmiseks suhkrusektori spetsialiseeritud ettevõtjatele laiendatud sekkumissüsteemis tuleb sätestada objektiivsed kriteeriumid kõnealuse tegevuse hindamiseks ja eelkõige selleks, et määratleda märkimisväärne osalemine suhkrukaubanduses. Liikmesriikidele tuleks jätta võimalus kehtestada vajaduse korral täiendavaid nõudeid ja võimalus heakskiit ära võtta, kui kõnealuseid nõudeid ei täideta. Komisjonile tuleks teatada igast heakskiidu andmisest, pikendamisest või tühistamisest. (7) Nõukogu 22. detsembri 1987. aasta määruses (Euratom) nr 3954/87 toiduainete ja loomasööda radioaktiivse saastatuse lubatud piirmäärade kehtestamise kohta tuuma- või kiirgusavarii korral, ( 2 ) muudetud määrusega (Euratom) nr 2218/89, ( 3 ) sätestatakse kord, mille alusel määratakse kiirgusavarii juhtudel kindlaks toiduainete ja loomasööda radioaktiivse saastatuse lubatud piirmäärad, mille puhul neid võib turustada. Järelikult ei tohi kokku osta põllumajandussaadusi ja -tooteid, mille radioaktiivne saastatus on lubatust kõrgem. (8) Selliste omadustega suhkrut, mida on hiljem raske müüa ja mis ladustamisel tõenäoliselt rikneb, ei tohiks sekkumiseks vastu võtta. (9) Sekkumise korralduse hõlbustamiseks tuleks suhkrut pakkuda partiidena. Seepärast tuleks määratleda partii ja eriti selle kogus. (10) Sekkumisametil peavad olema kõik vajalikud faktid, et teha kindlaks, kas pakkumine vastab kõigile nõuetele. Selleks peab pakkumise tegija esitama sekkumisametile kogu vajaliku teabe. (11) Sekkumisametil on õigus nõuda pakkumise vastuvõtmiseks laolepingu sõlmimist müüjaga, kui ta peab seda vajalikuks. Ühtsuse huvides tuleks sätestada põhitingimused, mida kõnealused lepingud peavad sisaldama, eriti kehtivusaeg. (12) Heakskiidetud silodel ja ladudel peavad olema optimaalsed tingimused suhkru ladustamiseks. Üldiselt nõustutakse, et suhkrut saab nõuetekohastel tingimustel ilma riknemisohuta ladustada umbes 12 kuud. Seepärast peab müüja, kui temaga on sõlmitud laoleping, jääma asjaomase suhkrukoguse eest vastutavaks kuni 12 kuuks, olenemata omandiõiguse ülemineku ajast. (13) Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 7 lõikes 5 sätestatakse, et vastuvõetavate üksikasjalike rakenduseeskirjadega tuleb ette näha hinnatõusude ja hinnaalanduste skaalad, mida pakutava suhkru kvaliteedi arvessevõtmiseks kohaldatakse sekkumishindade suhtes. Kõnealuste skaalade määramiseks tuleb suhkur liigitada vastavalt kvaliteedile. Kõnealuse liigitamise ja sellest tulenevad hinnatõusud ja hinnaalandused võib kindlaks määrata äritehingutes üldiselt kasutatavate objektiivsete andmete põhjal. (14) Vältimaks diskrimineerimist asjaomaste poolte kohtlemisel ja võttes arvesse liikmesriikide seniseid haldustavasid, tuleks kauba eest maksmiseks ja selle äraviimiseks sätestada ühtsed tingimused, eriti seoses tähtaegadega, mille jooksul kõnealused toimingud tuleb sooritada, olenemata sellest, kas laoleping on olemas või mitte. (15) Olenevalt sihtkohast võib osutuda vajalikuks tarnida sekkumiseks pakutavat suhkrut kottides. Seepärast peaks sekkumisametil olema õigus nõuda teatavaid kaubanduses üldiselt kasutatavaid pakkimisviise, tingimusel, et ta kannab sellega seotud kulud, mis määratakse kindlaks kindla summana. (16) Kui sekkumisamet nõuab teatavaid pakkimisviise, maksab ta kõnealuse kindla summa veatute kottide eest. Seepärast tuleks laolepingu sõlmimise korral pakkimiskulude suurus määrata vastavalt kottide olukorrale. (17) Komisjoni 1. juuli 1969. aasta määruses (EMÜ) nr 1265/69, milles kehtestatakse sekkumisametite poolt kokkuostetud suhkru kvaliteedi määramise meetodid ( 4 ) (muudetud määrusega (EMÜ) nr 1280/71 ( 5 )), käsitletakse üksnes kõnealuste meetodite tehnilisi aspekte. Kuna kõnealuste meetodite abil ei ole võimalik saada väga täpseid tulemusi, tuleb määrata vea ülemmäär. Peale selle tuleks kehtestada nõuetekohane arbitraažiprotseduur, et lahendada analüüside vastuoluliste tulemuste võrdlemisest tulenevaid vaidlusi. (18) Sekkumine on kavandatud toodete ajutiseks kõrvaldamiseks tasakaalust väljas turult, et müüa need edasi niipea, kui turu olukord on paranenud. Sekkumiseks pakutavad tooted peavad vastavalt olukorrale olema kõlblikud kas inim- või loomatoiduks. (19) Sekkumisametite valduses olevat suhkrut tuleb müüa ühenduse ostjaid diskrimineerimata ning majanduslikult võimalikult kasulikel tingimustel. Kõnealused eesmärgid saab üldjuhul saavutada pakkumissüsteemi kasutades. Suhkru müügi takistamiseks ebasoodsate turutingimuste puhul peaks pakkumismenetlused välja kuulutama eelneva loa alusel. Teatavate asjaolude puhul oleks soovitav kasutada pakkumismenetluse asemel muid menetlusi. (20) Sekkumist reguleerivate eeskirjade muudatusi silmas pidades tuleks sätestada uued üksikasjalikud eeskirjad suhkru müügiks sekkumisametite poolt. (21) Ühenduse kõigi huvitatud poolte võrdse kohtlemise tagamiseks peavad sekkumisametite poolt väljakuulutatavad pakkumismenetlused vastama ühtsetele eeskirjadele. Seoses sellega on vaja tagada, et suhkrut kasutatakse tegelikult ettenähtud otstarbel. (22) Teatavaid erieeskirju on vaja suhkrusektori eripära arvessevõtmiseks. Võimalikult paljude potentsiaalsete pakkujate osalemiseks peaks eelkõige olema võimalik kindlaks määrata maksimumkogus, mille iga pakkuja võib ostmise eesmärgil pakkuda. Peale selle, pidades silmas hiljutisi suhkru hindade ja noteeringute kõikumisi, ei peaks pakkujatel olema seoses nende pakkumistega kohustusi, kui pakkumine võetakse vastu pärast nende poolt täpsustatud kuupäeva ja kellaaega. (23) Laokulude kindlakstegemiseks on eriti oluline täpsustada suhkru omandiõiguse ülemineku aeg. (24) Müüdava valge suhkru kvaliteedi ja toorsuhkru saagise kindlaksmääramiseks tuleks kasutada samu kriteeriume, mida on kohaldatud suhkru kokkuostmisel sekkumisametite poolt. Kõigi huvitatud poolte võrdse kohtlemise saab tagada üksnes kehtestades ühtsed ja täpselt määratletud sätted kas müügihinna, denatureerimise lisatasu või eksporditoetuse kohandamiseks ning paranduste tegemiseks ekspordilitsentsides, kui leitakse, et suhkru kvaliteet on pakkumismenetluse teadaandes märgitud kvaliteedist erinev. (25) Käesolevas määruses sätestatud üksikasjalike rakenduseeskirjadega asendatakse rakenduseeskirjad, mis on kehtestatud komisjoni 3. veebruari 1972. aasta määruses (EMÜ) nr 258/72 (milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad suhkru müügi kohta sekkumisametite poolt pakkumismenetluse teel, ( 6 ) muudetud määrusega (EÜ) nr 260/96 ( 7 )) ja komisjoni 23. septembri 1977. aasta määruses (EMÜ) nr 2103/77 (milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad ühenduses koristatud suhkrupeedist ja suhkruroost valmistatud suhkru kokkuostmiseks sekkumisametite poolt, ( 8 ) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 260/96), mis tuleb seepärast kehtetuks tunnistada. (26) Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







I JAOTIS

KOKKUOST







I PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 1

1. Sekkumisamet ostab suhkrut kokku üksnes juhul, kui seda pakub:

a) ettevõtja, kellele on eraldatud põhikvoot;

b) suhkrusektori spetsialiseeritud ettevõtja, kelle on heaks kiitnud liikmesriik, mille territooriumil ta asub.

2. Pakkumine esitatakse kirjalikult selle suhkrut tootva liikmesriigi sekkumisametile, mille territooriumil pakutav suhkur pakkumise esitamise ajal asub.

3. Vastu võib võtta üksnes kvoodiga hõlmatud suhkrut, mida hoitakse pakkumise esitamise ajal heakskiidetud laos.

Heakskiidu annab asjaomase liikmesriigi pädev asutus.







II PEATÜKK

Heakskiitmine

Artikkel 2

1. Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 2 kohaldamist, võib artikli 1 lõike 3 kohaselt heaks kiita üksnes need silod ja laod, mis:

a) tagavad suhkru head säilimistingimused;

b) asuvad kohas, mis tagab suhkru äraviimiseks vajalikud veovõimalused;

c) asuvad suhkru rafineerimistehase maa-alal või suhkru tootmisalal.

2. Lõikes 1 osutatud silod või laod kiidetakse heaks üksnes:

a) üldkoguse piires, mis vastab artikli 18 lõikes 2 kirjeldatud kottidesse pakkimise kuni 50kordsele mahule päevas ja tühjendamismahule, mille taotleja kohustub andma suhkru äraviimisega tegeleva sekkumisameti käsutusse, kui tegemist on silodega, kus suhkrut ladustatakse lahtiselt ja kus on pakkimist võimaldav sisseseade;

b) üldkoguse piires, mis vastab artikli 18 lõikes 2 kirjeldatud kottidesse pakitud suhkru kuni 50kordsele päevasele tühjendamismahule, mille taotleja kohustub andma suhkru äraviimisega tegeleva sekkumisameti käsutusse, kui tegemist on ladudega, kus suhkrut ladustatakse kottides;

c) üldkoguse piires, mis vastab lahtise suhkru kuni 50kordsele päevasele tühjendamismahule, mille taotleja kohustub andma suhkru äraviimisega tegeleva sekkumisameti käsutusse, kui tegemist on silode ja ladudega, kus toorsuhkrut ladustatakse lahtiselt.

3. Asjaomase isiku taotluse korral kiidetakse heaks mis tahes silo või ladu, mis vastab sekkumisameti arvates lõikes 1 sätestatud tingimustele. Siiski võib heakskiitmist piirata üksnes silode või ladudega, mida on suhkru ladustamiseks juba kasutatud.

Heakskiitmise dokumendil märgitakse eelkõige üldkogus, millega seoses heakskiit antakse, päevane tühjendamisvõimsus ja vajaduse korral lõike 2 punktis a osutatud kottidesse pakkimise võimsus.

4. Kui mõnda lõikes 1 või 2 sätestatud tingimust enam ei täideta, heakskiit tühistatakse.

5. Heakskiidu annab või tühistab sekkumisamet.

Artikkel 3

1. Artikli 1 lõike 1 punktis b määratletud tähenduses on “suhkrusektori spetsialiseeritud ettevõtja” isik,

a) kelle üks põhitegevus on suhkru hulgikaubandus ja, kes ostab või, keda arvatakse tõenäoliselt ostvat vähemalt 10 000 tonni ühenduse suhkrut turustusaastas; ja

b) kes ei tegele suhkru jaemüügiga.

2. Vastavalt lõigetele 3–6 annab asjaomane liikmesriik artikli 1 lõike 1 punktiga b ettenähtud heakskiidu kõikidele taotlejatele, kes täidavad või keda käsitatakse võimelisena täitma asjaomasel turustusaastal käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud tingimusi.

3. Heakskiit antakse konkreetseks turustusaastaks, ilma et see piiraks lõike 5 kohaldamist.

Seda pikendatakse järgmiseks turustusaastaks, kui taotlejat võib kõnealusel aastal käsitada jätkuvalt spetsialiseeritud ettevõtjana.

4. Liikmesriigid võivad kehtestada heakskiidu andmiseks lisanõuded.

Kui leitakse, et asjaomane isik ei täida enam kõnealuseid lisanõudeid või ei ole enam võimeline neid täitma, võib heakskiidu tühistada.

5. Kui leitakse, et asjaomane isik ei täida enam või ei ole enam võimeline täitma lõikes 1 sätestatud tingimusi, heakskiit tühistatakse.

Heakskiidu võib anda, seda pikendada või selle tühistada ühe turustusaasta jooksul, kuid ilma tagasiulatuva jõuta.

6. Käesoleva artikli alusel heakskiidu andmisest, pikendamisest või tühistamisest teatatakse asjaomasele isikule kirjalikult pärast seda, kui asjaomane liikmesriik on teatanud sellest komisjonile.







III PEATÜKK

Pakkumised

Artikkel 4

1. Sekkumiseks pakutav suhkur peab vastama järgmistele nõuetele:

a) see peab olema toodetud kvoodi alusel samal turustusaastal, mil pakkumine esitatakse. Suhkrut, mis on toodetud pakkumise esitamise aastale vahetult eelneval turustusaastal, võib siiski pakkuda: — Itaalias kuni järgmise aasta 31. augustini, — teistel ühenduse Euroopa aladel kuni järgmise aasta 30. septembrini;

b) see peab olema kristallsuhkur.

2. Sekkumiseks pakutav valge suhkur peab vastama lõikes 1 sätestatud tingimustele ning olema veatu ja standardse turustuskvaliteediga, vabalt voolav, niiskusesisaldusega kuni 0,06 %.

3. Sekkumiseks pakutav toorsuhkur peab vastama lõikes 1 sätestatud tingimustele ja olema veatu ja standardse turustuskvaliteediga ning selle saagis, mis on arvutatud määruse (EÜ) nr 1260/2001 I lisa II punkti kohaselt, peab olema vähemalt 89 %.

Peale selle:

a) ei tohi toor-roosuhkru turvalisuskoefitsient olla suurem kui 0,30;

b) toorpeedisuhkru puhul: — peab pH väärtus olema pakkumise vastuvõtmise ajal vähemalt 7,9, — ei tohi invertsuhkru sisaldus olla suurem kui 0,07 %, — ei tohi temperatuur kaasa tuua riknemisohtu, — ei tohi turvalisuskoefitsient olla suurem kui 0,45, kui polarisatsioonikraad on vähemalt 97, või — ei tohi niiskusesisaldus olla suurem kui 1,4 %, kui polarisatsioonikraad on väiksem kui 97.

Turvalisuskoefitsiendi määramiseks jagatakse kõnealuse suhkru niiskusesisalduse protsent arvu 100 ja kõnealuse suhkru polarisatsioonikraadi vahelise erinevusega.

4. Sekkumiseks pakutavat suhkrut ei käsitata lõigete 2 ja 3 kohaldamisel veatu ja standardse turustuskvaliteediga suhkruna, kui selle radioaktiivsuse tase ületab määrusega (Euratom) nr 3954/87 lubatud ülemmäära. Toote radioaktiivse saastatuse taset kontrollitakse üksnes juhul, kui olukord seda nõuab, ja selleks tarviliku aja vältel. Vajaduse korral määratakse kontrollimise kestus ja ulatus kindlaks määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 42 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 5

Sekkumiseks võib pakkuda üksnes sellist suhkrut, mida ei ole eelnevalt sekkumiseks kokku ostetud ja mis on pakkumise tegija omand.

Artikkel 6

Kogu sekkumiseks pakutav suhkur peab olema partiides.

Käesoleva määruse kohaldamisel on “partii” 500 tonni ühtse kvaliteedi ja pakendiga suhkrut, mis on ladustatud samas kohas. Suurema koguse pakkumise korral moodustab partii ka 500 tonni ületav kogus või seda mitmekordselt ületav kogus.

Artikkel 7

1. Sekkumisametile esitatavates pakkumistes märgitakse:

a) pakkuja nimi ja aadress;

b) ladu, kus suhkrut pakkumise esitamise ajal ladustatakse;

c) lao tühjendamisvõimsus ja vajaduse korral kottidesse pakkimise võimsus, mis tagatakse pakutava suhkru äraviimiseks;

d) pakutava suhkru netokogus;

e) pakutava suhkru laad ja kvaliteet ning turustusaasta, mil suhkur toodeti;

f) suhkru pakkimisviis.

2. Sekkumisamet võib nõuda lisateavet.

3. Pakkumisele lisatakse pakkuja kinnitus, millega tõendatakse, et kõnealust suhkrut ei ole eelnevalt sekkumiseks kokku ostetud, et pakkuja on suhkru omanik ja et suhkur vastab artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud nõuetele.

Artikkel 8

1. Pakkumised kehtivad kolm nädalat alates nende esitamise kuupäevast.

Sekkumisameti nõusolekul võib pakkumise kõnealuse ajavahemiku jooksul siiski tagasi võtta.

2. Sekkumisamet vaatab pakkumised läbi. Sekkumisamet võtab need vastu hiljemalt lõikes 1 osutatud ajavahemiku lõpus.

Sekkumisamet ei võta siiski pakkumist vastu, kui läbivaatamisel selgub, et nõudeid ei ole täidetud.

3. Ostulepingutes täpsustatakse kokkuostetava suhkru pakkimisviis. Vajaduse korral võib ostulepingutes olla ka punkt, mis annab sekkumisametile õiguse nõuda laost äraviimise ajal ühte või mitut artikli 18 lõikes 2 täpsustatud pakkimisviisi.

4. Ostulepingu võib lõpetada üksnes vastastikusel kokkuleppel enne suhkru äraviimist.







IV PEATÜKK

Laolepingud

Artikkel 9

1. Laolepingud sõlmitakse enne kokkuostu pakkujate ja sekkumisameti vahel määratlemata ajaks, ilma, et see piiraks artikli 17 lõike 4 kohaldamist.

2. Laolepingud jõustuvad alates artikli 16 lõikes 1 osutatud esialgse makse tegemise kuupäevast ja lõpevad asjaomase suhkrukoguse äraviimiseks kehtestatud 10päevase ajavahemiku lõpus.

3. Laolepingutes märgitakse eelkõige:

a) et leping lõpeb käesolevas määruses sätestatud tingimustel pärast vähemalt 10päevast etteteatamist;

b) et sekkumisamet võib nõuda lepingu pikendamist üle äraviimiseks kehtestatud tähtaja, kui ta teeb kindlaks, et pakkuja ei ole täitnud artikli 2 lõikes 2 osutatud kohustust, ning sellisel juhul lõiget 4 ei kohaldata;

c) laokulude suurus, mille peab tasuma sekkumisamet;

d) et müüja laadib suhkru sekkumisameti poolt määratud transpordivahendile ja kannab pealelaadimise kulud.

4. Sekkumisamet kannab laokulud alates selle 10päevase ajavahemiku algusest, mille jooksul tehakse suhkru eest esialgne makse, kuni laolepingu lõppemiseni.

5. Suhkruettevõtete silodes või ladudes ladustatud suhkru puhul ei tohi sellised laokulud ületada 0,048 eurot 100 kilogrammi kohta 10päevase ajavahemiku jooksul.

Sekkumisamet võib siiski suurendada kõnealust summat kuni 35 %, kui pakkuja ladustab suhkrut väljaspool suhkruettevõtteid renditud silodes või ladudes, ja erilistel asjaoludel kuni 50 %.

6. “10päevane ajavahemik” tähendab ühte järgmistest kalendrikuu ajavahemikest: 1. päevast 10. päevani, 11. päevast 20. päevani või 21. päevast kuu lõpuni.

Artikkel 10

1. Laolepinguga hõlmatud suhkru omandiõiguse üleminek toimub samal ajal asjaomase suhkru eest esialgse makse tegemisega.

2. Kuni suhkru äraviimise ajani jääb müüja vastutavaks lõikes 1 osutatud suhkru kvaliteedi ja selle pakendi eest, milles sekkumisamet suhkru vastu võttis.

Artikkel 11

1. Kui tehakse kindlaks, et asjaomane suhkrukogus ei vasta artiklis 4 sätestatud kvaliteedinõuetele, asendab müüja kohe kõnealuse koguse samaväärse suhkrukogusega, millel on nõutav kvaliteet ja mis on ladustatud samas ladustamiskohas või muus sekkumiseks heakskiidetud kohas.

2. Kui asjaomase suhkru ladustamisel kasutatakse ühte artikli 18 lõikes 2 täpsustatud pakkimisviisidest ja kui leitakse, et pakend ei vasta enam kõnealustele nõuetele, nõuab sekkumisamet müüjalt kottide asendamist nõuetekohase pakkematerjaliga.







V PEATÜKK

Kokkuostuhind

Artikkel 12

Valge suhkur liigitatakse nelja klassi järgmiselt:

a) 1. klass: standardkvaliteedist kõrgema kvaliteediga suhkur;

b) 2. klass: standardkvaliteediga suhkur;

c) 3. ja 4. klass: standardkvaliteedist madalama kvaliteediga suhkur.

Artikkel 13

1. 1. klassi suhkrul peavad olema järgmised omadused:

a) veatu ja standardne turustuskvaliteet, kuiv, ühtlased vabalt voolavad kristallid;

b) maksimaalne niiskusesisaldus 0,06 %;

c) maksimaalne invertsuhkru sisaldus 0,04 %;

d) peale selle peavad 1. klassi suhkru omadused olema sellised, et punktide üldarv ei ole suurem kui kaheksa või: — kuus tuhasuse puhul, — neli värvitüübi puhul, mis on määratud Brunswicki Põllumajandustehnoloogia ja Suhkrutööstuse Instituudi meetodil (edaspidi “Brunswicki meetod”), — kolm lahuse värviühiku puhul, mis on määratud suhkru analüüsimeetodite väljatöötamise rahvusvahelise komisjoni (International Commission for Uniform Methods of Sugar Analysis) meetodil (edaspidi “ICUMSA meetod”).

Ühele punktile vastab:

a) 0,0018 %ne tuhasus, mis on määratud ICUMSA meetodil 28o Brix juures;

b) 0,5 värvitüübiühikut, mis on määratud Brunswicki meetodil;

c) 7,5 lahuse värviühikut, mis on määratud ICUMSA meetodil.

2. 3. klassi suhkrul peavad olema järgmised omadused:

a) veatu ja standardne turustuskvaliteet, kuiv, ühtlased vabalt voolavad kristallid;

b) minimaalne polarisatsioon 99,7o S;

c) maksimaalne niiskusesisaldus 0,06 %;

d) maksimaalne invertsuhkru sisaldus 0,04 %;

e) maksimaalne värvitüüp nr 6, mis on määratud Brunswicki meetodil.

3. 4. klassi kuulub suhkur, mis ei kuulu 1.–3. klassi.

Artikkel 14

100 kilogrammi valge suhkru suhtes kohaldatavat sekkumishinda:

a) vähendatakse 0,73 eurot 3. klassi suhkru puhul;

b) vähendatakse 1,31 eurot 4. klassi suhkru puhul.

Artikkel 15

1. 100 kilogrammi toorsuhkru suhtes kohaldatavat sekkumishinda:

a) suurendatakse, kui suhkru saagis on suurem kui 92 %;

b) vähendatakse, kui suhkru saagis on väiksem kui 92 %.

2. Suurendamise või vähendamise summa, mida väljendatakse eurodes 100 kg kohta, on võrdne toorsuhkru sekkumishinna ja koefitsiendiga korrutatud sama sekkumishinna vahega. Koefitsient saadakse, jagades asjaomase toorsuhkru saagise 92 %ga.

3. Toorsuhkru saagis arvutatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 I lisa II punktile.

Artikkel 16

1. Vastavalt lõigetele 2 ja 3 teeb sekkumisamet kaheksa nädala jooksul alates pakkumise esitamise kuupäevast esialgse makse, mille suurus kehtestatakse pakkumises sisalduva teabe ja kokkuostuhinna põhjal.

Toorsuhkru puhul arvutatakse esimeses lõigus osutatud esialgse makse suurus 92 %-se kindla suurusega saagise alusel.

2. Esialgne makse tehakse tingimusel, et müüja esitab pakkumises esitatud teabe õigsuse tagamiseks tagatise, mis võrdub 5 %ga asjaomase makse suurusest.

3. Sekkumisamet teeb kokkuostuhinna lõppmakse niipea, kui mass on kontrollitud ja artiklis 19 osutatud proovide lõplikud analüüsitulemused on teada. Pakkimiskulud makstakse pärast kottide olukorra kindlakstegemist äraviimisel.

Erinevusi ühelt poolt kontrollitud massi ja proovide lõplike analüüsitulemuste ning teiselt poolt pakkumises esitatud vastava teabe vahel võetakse arvesse kokkuostuhinna lõppmakse tegemisel vastavalt artiklitele 14 ja 15.

4. Välja arvatud vääramatu jõu korral, vabastatakse lõikes 2 osutatud tagatis üksnes juhul, kui:

a) kontrollitud massi ja proovide analüüsitulemuste tõttu ei ole vaja alandada kokkuostetud suhkru hinda;

b) müüja hüvitab lõikes 1 osutatud esialgse maksega valedel alustel saadud liigse summa kolme nädala jooksul alates tagasimaksmise nõude kättesaamise kuupäevast.

Tagatis vabastatakse viivitamata. Tagatisest jäädakse ilma, kui ei ole järgitud käesolevat määrust.







VI PEATÜKK

Äraviimine

Artikkel 17

1. Kui sekkumisameti ja müüja vahel ei ole kokku lepitud teisiti, jääb suhkur kuni äraviimiseni sellesse silosse või lattu, kus see oli pakkumise esitamise ajal.

2. Äraviimine toimub müüja või tema esindaja juuresolekul.

3. Silost või laost äraviimiseks laadib müüja kokkuostetud suhkru sekkumisameti poolt valitud transpordivahendile.

4. Ilma et see piiraks artikli 34 kohaldamist, viiakse kokkuostetud suhkur ära:

a) 1. oktoobrist kuni järgmise aasta 31. märtsini vastuvõetud pakkumiste puhul hiljemalt järgmise aasta 30. septembril;

b) 1. aprillist kuni järgmise aasta 30. septembrini vastuvõetud pakkumiste puhul hiljemalt pakkumise vastuvõtmise kuule järgneva seitsmenda kuu lõpus.

5. Sekkumisamet võib siiski müüjaga kokku leppida, et lõikes 4 osutatud äraviimine toimub pärast kõnealuses lõikes osutatud tähtaegu. Sellisel juhul sekkumisamet:

a) sõlmib müüjaga kokkulepitud ajavahemiku kohta laolepingu;

b) volitab enne kõnealuse ajavahemiku lõppu omal kulul artiklis 19 osutatud eksperdid tegema kõnealuses artiklis osutatud proovide analüüse ja määrama kindlaks suhkru massi;

c) teeb sekkumishinna lõppmakse vastavalt artiklile 16;

d) võib müüja taotlusel nõustuda, et müüja vabastatakse kokkuostetud suhkru laadimise kohustusest sellega seotud kulutuste maksmise korral. Kõnealused kulutused määratakse kindlaks lõikes 4 osutatud vastava maksimaalse tähtaja lõppemise kuupäeval jõus olnud tasumäärade põhjal.

Artikkel 18

1. Kui käesoleva artikli lõigetest 2–4 ei tulene teisiti, tarnib müüja suhkru lahtiselt.

2. Sekkumisametid võivad nõuda, et tarnitava suhkru puhul kasutatakse ühte või mitut järgmistest pakkimisviisidest:

a) vähemalt 0,04 mm paksuse polüetüleeniga vooderdatud uued džuudist kotid netomahutavusega 50 kg, mille puhul džuudi ja polüetüleeni minimaalne kogumass on 450 grammi;

b) vähemalt 0,05 mm paksuse polüetüleeniga vooderdatud uued džuudist kotid netomahutavusega 50 kg, mille puhul džuudi ja polüetüleeni minimaalne kogumass on 420 grammi.

▼M1

Sekkumisametid, mis nõuavad või aktsepteerivad seda, et tarnitav suhkur on pakendatud teisiti kui esimeses lõigus ettenähtud pakkimisviise kasutades, nõuavad, et niisugused pakendid vastaksid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1935/2004 ( 9 ) sätestatud nõuetele. Sekkumisamet võib määratleda pakendi erilise kvaliteedi.

▼B

3. Kui sekkumisamet nõuab või aktsepteerib ühte või mitut lõikega 2 ettenähtud pakkimisviisi, kannab ta sellise pakkimise kulud. Sekkumisamet teatab müüjale aegsasti enne suhkru äraviimist lõikega 2 ettenähtud pakkimisviisi või -viisid, mida ta nõuab või aktsepteerib.

Lõike 2 esimese lõigu punktides a ja b osutatud pakkimise kulude katmiseks ettenähtud kindel summa on 1,70 eurot 100 kg suhkru kohta.

Lõike 2 teises lõigus osutatud pakkimise kulude katmiseks ettenähtud kindel summa on 1,57 eurot 100 kg suhkru kohta.

4. Sekkumisamet võib nõustuda suhkru tarnimisega, mille puhul kasutatakse muid kui lõikes 2 täpsustatud pakkimisviise. Sellisel juhul ei kanna sekkumisamet sellega seotud kulutusi ja müüjad peavad äraviimise ajal tarnima suhkru lahtiselt omal kulul, kui müüja ja sekkumisametilt hiljem suhkru ostva isiku vahel ei ole sõlmitud kokkulepet pakkimise kohta.

Artikkel 19

1. Äraviimise ajal võtavad asjaomase liikmesriigi pädevate asutuste poolt heakskiidetud eksperdid või sekkumisameti ja müüja ühisel kokkuleppel valitud eksperdid analüüsimiseks neli proovi. Mõlemale lepingupoolele antakse üks proov. Ülejäänud kaks proovi jäävad eksperdile või pädeva asutuse poolt heakskiidetud laboratooriumile.

Iga proovi analüüsitakse kaks korda ja nende tulemuste keskmist käsitatakse kõnealuse proovi analüüsi tulemusena.

2. Kui lepingupoolte vahel tekib vaidlus kokkuostetud suhkru klassi üle, kohaldatakse järgmisi eeskirju.

a) Kui müüja ja ostja poolt läbiviidud analüüside tulemuste erinevus on: — 1. klassi suhkru puhul kuni 1 punkt iga artikli 13 lõike 1 punktis d osutatud omaduse puhul, või — 2. klassi suhkru puhul kuni 2 punkti iga kõnealuse klassi määratlemisel kasutatud omaduse puhul, mis on määratud punktidega, on kahe tulemuse aritmeetiline keskmine otsustav asjaomase suhkru klassi määramisel. Siiski teeb kummagi lepingupoole taotlusel lõikes 1 osutatud laboratoorium arbitraažanalüüsi. Sel juhul tunnustatakse arbitraažanalüüsi tulemuse ja arbitraažanalüüsi tulemusele lähemal oleva müüja või ostja analüüsi tulemuste aritmeetilist keskmist. Kõnealune keskmine on otsustav asjaomase suhkru klassi määramisel. Kui arbitraažanalüüsi tulemus jääb müüja ja ostja poolt läbiviidud analüüside tulemuste vahepeale, määratakse asjaomase suhkru klass arbitraažanalüüsi põhjal.

b) Kui täheldatud erinevus on punkti a esimese lõigu kas esimeses või teises taandes märgitud erinevusest suurem, teeb pädevate asutuste poolt heakskiidetud laboratoorium arbitraažanalüüsi. Sel juhul kohaldatakse punkti a teist lõiku.

c) Vaidluste puhul, mis käsitlevad 3. klassi suhkru värvitüübi ülemmäära, polarisatsiooni, niiskusesisaldust või invertsuhkru sisaldust, kohaldatakse sama menetlust kui punktides a ja b. Punktis a osutatud erinevused asendatakse järgmiselt: — 1,0 värvitüübiühikut 3. klassi suhkru puhul, — 0,2o S polarisatsiooni puhul, — 0,02 % niiskusesisalduse puhul, — 0,01 % invertsuhkru sisalduse puhul.

3. Selle arbitraažanalüüsi kulud, millele on osutatud:

a) lõike 2 punkti a teises lõigus, kannab analüüsi tegemist taotlev pool;

b) lõike 2 punktis b, jagatakse võrdselt sekkumisameti ja müüja vahel.

4. Kui pärast lõike 1 kohaldamist tekib vaidlus kokkuostetud toorsuhkru saagise üle, teeb lõikes 1 osutatud laboratoorium arbitraažanalüüsi. Sel juhul tunnustatakse arbitraažanalüüsi tulemuse ja arbitraažanalüüsi tulemusele lähemal oleva müüja või ostja analüüsi tulemuste aritmeetilist keskmist. Kõnealune keskmine on otsustav asjaomase toorsuhkru saagise määramisel. Kui arbitraažanalüüsi tulemus jääb müüja ja ostja poolt läbiviidud analüüside tulemuste vahepeale, on arbitraažanalüüs üksi otsustav asjaomase toorsuhkru saagise määramisel.

Arbitraažanalüüsi kulud kannab lepingupool, kes vaidlustas lõike 1 alusel läbiviidud analüüsi tulemuse.

Artikkel 20

1. Äraviimise ajal kontrollivad artiklis 19 osutatud eksperdid müüdud suhkru massi, ilma et see piiraks artikli 17 lõike 5 kohaldamist.

Müüja võtab kõik vajalikud meetmed, et võimaldada ekspertidel kontrollida massi ja võtta proove.

2. Massi kontrollimise kulud kannab müüja.

3. Kulutused ekspertidele, kes kontrollivad massi ja võtavad proove, kannab sekkumisamet.







II JAOTIS

MÜÜK







I PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 21

1. Sekkumisametid võivad müüa suhkrut üksnes pärast seda, kui kõnealuse müügi kohta on tehtud otsus määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 42 lõikes 2 sätestatud korras.

2. Suhkur müüakse määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 9 lõike 1 esimeses lõigus osutatud tingimustel pakkumismenetluse teel või muu müügikorra alusel.

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 9 lõike 1 teises lõigus osutatud eesmärkidel müüakse suhkur pakkumismenetluse teel.

3. Pakkumismenetluse eesmärk on määrata kindlaks kas müügihind, denatureerimislisatasu summa või eksporditoetuse summa. Pakkumismenetluse tingimused, sealhulgas müüdava suhkru otstarve, määratakse kindlaks pakkumismenetluse väljakuulutamise otsuse tegemisel.

4. Pakkumismenetluse tingimused peavad tagama kõigi huvitatud poolte võrdse osalemisvõimaluse ja kohtlemise, sõltumata nende asukohast ühenduses.







II PEATÜKK

Müük pakkumismenetluse teel

Artikkel 22

1. Pakkumise kuulutab välja asjaomane sekkumisamet tema valduses olevate suhkrukoguste kohta.

2. Sekkumisamet koostab pakkumismenetluse teadaande, mis avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas. Sekkumisamet võib pakkumismenetluse teadaande avaldada või lasta selle avaldada ka mujal.

3. Pakkumismenetluse teadaanne avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas vähemalt kümme päeva enne pakkumiste esitamise tähtaja lõppu.

4. Pakkumismenetluse teadaandes märgitakse eelkõige:

a) pakkumise väljakuulutava sekkumisameti nimi ja aadress;

b) pakkumismenetluse tingimused;

c) pakkumiste esitamise tähtaeg;

d) pakkumisele ülesseatavad suhkrupartiid, ja iga partii kohta: eelkõige: — viitenumber, — kogus, — asjaomase suhkru kvaliteet, — pakkimisviis, — selle lao asukoht, kus suhkur on ladustatud, — tarnimisetapp, — lao võimalused laadimiseks sisevee-, mere- või raudteetranspordivahenditele.

Pakkumismenetluse teadaanne võib sisaldada muud teavet.

5. Sekkumisamet seab sisse korra, mida ta peab vajalikuks, et võimaldada huvitatud pooltel taotluse korral üle vaadata müügiks pakutav suhkur.

Artikkel 23

1. Edukate pakkujate pakkumiste vastuvõtmine on samaväärne müügilepingu sõlmimisega selle suhkrukoguse kohta, millega seoses pakkumine on vastu võetud. Pakkumine võetakse vastu olenevalt juhust järgmiste pakkumises märgitud tegurite põhjal:

a) eduka pakkuja poolt makstav hind;

b) denatureerimislisatasu summa;

c) eksporditoetuse summa.

2. Edukas pakkuja maksab:

a) pakkumises märgitud hinna lõike 2 punkti a puhul;

b) pakkumismenetluse tingimustes märgitud hinna lõike 2 punktide b ja c puhul.

Artikkel 24

1. Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab “kavandatud kasutus” järgmist:

a) loomatoit;

b) eksport;

c) vajaduse korral kindlaksmääratav muu kasutus.

2. Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab “partii” ühtse kvaliteediga suhkrukogust, mis on pakitud ühel ja samal viisil ja ladustatud samas kohas.

Artikkel 25

1. Pakkumismenetluse korraldamiseks määratakse kindlaks järgmised tingimused:

a) pakkumisele ülesseatav üldkogus või ülesseatavad kogused;

b) kavandatud kasutus;

c) pakkumiste esitamise tähtaeg;

d) eduka pakkuja poolt makstav hind, kui suhkur on ette nähtud loomatoiduks või ekspordiks.

2. Määrata võib lisatingimused, eelkõige:

a) muul kui loomatoiduks kasutamise või eksportimise eesmärgil müügiks pakutava suhkru miinimumhinna;

b) maksimumsumma denatureerimise lisatasu või eksporditoetuse puhul, edaspidi vastavalt “lisatasu” või “toetus”;

c) miinimumkoguse pakkuja või partii kohta;

d) maksimumkoguse pakkuja või partii kohta;

e) konkreetse kehtivusaja denatureerimislisatasu sertifikaadi või ekspordilitsentsi puhul, edaspidi vastavalt “sertifikaat” või “litsents”.

Artikkel 26

1. Kui olukord ühenduse suhkruturul seda nõuab, võib välja kuulutada alalise pakkumismenetluse.

Alalise pakkumismenetluse kehtivusajal kuulutatakse välja osalisi pakkumismenetlusi.

2. Alalise pakkumismenetluse teadaanne avaldatakse üksnes pakkumismenetluse väljakuulutamiseks. Avaldatud teadaannet võib muuta või selle asendada alalise pakkumismenetluse kehtivusaja jooksul. Pakkumismenetluse teadaannet muudetakse või see asendatakse, kui pakkumismenetluse tingimusi muudetakse pakkumismenetluse kehtivusaja jooksul.

Artikkel 27

1. Pakkujad esitavad kirjalikud pakkumised sekkumisametile kättesaamistõendi vastu või saadavad pakkumised sekkumisametile tähtkirjaga, teleksi või telegrammi teel.

2. Pakkumistes märgitakse:

a) pakkumismenetlus, mille raames pakkumine esitatakse;

b) pakkuja nimi ja aadress;

c) partii number;

d) kogus, millega seoses pakkumine esitatakse;

e) 100 kg kohta eurodes kolme kümnendkohani ümardatult: — pakutav hind, välja arvatud riigimaksud, — pakutav lisatasu summa või — pakutav toetuse summa.

Sekkumisamet võib nõuda lisateavet.

3. Mitme partii kohta esitatud pakkumist käsitatakse nii mitme pakkumisena, kui mitut partiid kõnealune pakkumine sisaldab.

4. Pakkumised kehtivad üksnes juhul, kui:

a) enne pakkumiste esitamise tähtaja lõppu edastatakse tõend pakkumistagatise esitamise kohta;

b) need sisaldavad mistahes suhkrukoguste puhul, millega seoses on pakkumine vastu võetud, ning kas seoses lisatasu või toetusega pakkuja ettevõtte avaldust: — sertifikaadi taotlemiseks ja seoses sellega nõutava tagatise esitamiseks, kui pakkumisele on üles seatud loomatoiduks ettenähtud suhkur, — litsentsi taotlemiseks ja seoses sellega nõutava tagatise esitamiseks, kui pakkumisele on üles seatud ekspordiks ettenähtud suhkur.

5. Pakkumises võib seada tingimuseks, et seda tuleb käsitada esitatuna üksnes juhul, kui see võetakse vastu:

a) kogu pakkumises märgitud koguse või selle teatava osa ulatuses;

b) enne pakkuja poolt täpsustatud kuupäeva ja kellaaega.

6. Arvesse ei võeta pakkumisi, mis ei ole esitatud kooskõlas käesoleva artikliga või mis sisaldavad tingimusi, mis puuduvad pakkumismenetluse teadaandes.

7. Kui pakkumine on esitatud, ei saa seda tagasi võtta.

Artikkel 28

1. Pakkumistagatis 100 kg valge suhkru või toorsuhkru kohta on:

a) 0,73 eurot artikli 24 lõike 1 punktides a ja c kavandatud kasutuse puhul;

b) 1,46 eurot artikli 24 lõike 1 punktis b osutatud kasutuse puhul.

2. Pakkujad võivad esitada tagatise sularahas või garantiina asutuselt, mis vastab selle liikmesriigi sätestatud kriteeriumidele, kus pakkumine on esitatud.

Liikmesriigid teatavad komisjonile sellise tagatise andmise luba omavad asutused ja esimeses lõigus osutatud kriteeriumid. Komisjon omakorda teatab sellest teistele liikmesriikidele.

Artikkel 29

1. Sekkumisamet vaatab pakkumised läbi kinnisel istungil. Läbivaatamisel osalevatel isikutel on saladuse hoidmise kohustus.

2. Esitatud pakkumistest teatatakse viivitamata komisjonile.

Artikkel 30

Kui pakkumismenetluse tingimustes ei ole täpsustatud kas miinimumhinda või lisatasu või toetuse maksimumsummat, määratakse need kindlaks pärast pakkumiste läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 42 lõikele 2, võttes arvesse turutingimusi ja potentsiaalseid turustusvõimalusi. Võib otsustada mitte ühtegi pakkumist vastu võtta.

Artikkel 31

1. Ilma, et see piiraks käesoleva artikli lõigete 2 ja 3 kohaldamist, võetakse vastu mistahes pakkuja pakkumine, mis ületab miinimumhinda või ei ületa lisatasu või toetuse maksimumsummat, välja arvatud juhul, kui otsustatakse mitte ühtegi pakkumist vastu võtta.

2. Iga üksiku partii puhul võetakse pakkumine vastu pakkujalt, kes pakub kas kõrgeima hinna või väikseima lisatasu või toetuse summa.

Kui kõnealune pakkumine ei hõlma kogu partiid, võetakse ülejäänu osas vastu teiste pakkujate pakkumisi sõltuvalt nende pakkumiste kogusest, alustades kas järgmisest kõrgeimast hinnast või väikseimast lisatasust või toetusest.

3. Juhul, kui mitu pakkujat pakuvad ühe partii või selle osa puhul kas sama hinna või sama lisatasu või toetuse summa, võtab sekkumisamet asjaomase koguse puhul pakkumised vastu:

a) kas võrdeliselt kõnealustes pakkumistes märgitud kogustega;

b) jagades kõnealuse koguse pakkujate vahel nende nõusolekul; või

c) liisuheitmisega.

Artikkel 32

1. Kui suhkur on ette nähtud loomatoiduks, siis pakkumise vastuvõtmine:

a) annab õiguse sertifikaadi väljaandmiseks koguse kohta, mille jaoks lisatasu antakse, ning sellesse märgitakse eelkõige pakkumises osutatud lisatasu;

b) toob kaasa kohustuse taotleda sellist sertifikaati kõnealuse koguse kohta sekkumisametilt, millele pakkumine esitati.

Kui suhkur on ette nähtud ekspordiks, siis pakkumise vastuvõtmine:

a) annab õiguse litsentsi väljaandmiseks koguse kohta, mille jaoks toetust antakse ning sellesse märgitakse eelkõige pakkumises osutatud toetus ja valge suhkru puhul pakkumismenetluse teadaandes täpsustatud klass;

b) toob kaasa kohustuse taotleda sellist litsentsi kõnealuse koguse ja valge suhkru puhul kõnealuse klassi kohta sekkumisametilt, millele pakkumine esitati.

2. Õigused kasutatakse ja kohustused täidetakse 18 päeva jooksul pärast pakkumiste esitamise tähtaja lõppu.

3. Pakkumiste vastuvõtmisest tulenevaid õigusi ja kohustusi ei saa loovutada.

Artikkel 33

1. Sekkumisamet teatab viivitamata kõigile pakkujatele pakkumismenetluses osalemise tulemustest. Samuti saadab sekkumisamet edukatele pakkujatele teatise pakkumise vastuvõtmise kohta.

2. Pakkumise vastuvõtmise teatises märgitakse vähemalt:

a) pakkumismenetlus, mille raames pakkumine on esitatud;

b) partii number ja kogus, mille kohta leping sõlmitakse;

c) punktis b osutatud koguse puhul vastuvõetud hind, lisatasu summa või toetuse summa vastavalt asjaoludele.

Artikkel 34

1. Ostetud suhkur viiakse laost välja hiljemalt nelja nädala jooksul pärast artiklis 33 osutatud teatise kättesaamise kuupäeva, välja arvatud vääramatu jõu korral. Suhkru laost väljaviimise asemel võib edukas pakkuja kokkuleppel sekkumisametiga sõlmida kõnealuse aja jooksul laolepingu asjaomase suhkru laopidajaga.

Laost väljaviimisega seotud tehniliste raskuste korral võib sekkumisamet siiski lubada vajaduse korral teatavate partiide laost väljaviimist pikema aja jooksul.

2. Vääramatu jõu korral määrab sekkumisamet vajalikud meetmed, arvestades asjaolusid, millele edukas pakkuja on viidanud.

Artikkel 35

1. Edukas pakkuja ei tohi ostetud suhkrut vastavalt artikli 34 lõikele 1 laost välja viia ega sõlmida laolepingut enne väljaviimiskorralduse väljaandmist koguse kohta, millega seoses on pakkumine vastu võetud.

Väljaviimiskorralduse võib siiski välja anda kõnealuse koguse osade kohta.

Väljaviimiskorralduse annab huvitatud poole taotlusel välja asjaomane sekkumisamet.

2. Sekkumisamet ei anna väljaviimiskorraldust välja, kui ei ole tõendatud, et edukas pakkuja on esitanud tagatise selle kohta, et ta maksab asjaomase suhkru hinna ettenähtud aja jooksul, või et ta on esitanud vabalt kaubeldava maksevahendi.

Tagatis või maksevahend peab vastama hinnale, mille edukas pakkuja maksab selle suhkrukoguse eest, mille kohta on taotletud väljaviimiskorraldust.

Artikkel 36

1. Asjaomase suhkru maksumus tuleb kanda sekkumisameti kontole hiljemalt 30. päeval pärast väljaviimiskorralduse väljaandmist.

2. Artikli 35 lõikes 2 osutatud tagatis vabastatakse üksnes koguse osas, mille eest edukas pakkuja on maksnud ostuhinna sekkumisameti kontole lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul, välja arvatud vääramatu jõu korral. Tagatis vabastatakse viivitamata.

3. Vääramatu jõu korral määrab sekkumisamet vajalikud meetmed, arvestades asjaolusid, millele edukas pakkuja on viidanud.

Artikkel 37

1. Selle suhkru omandiõigus, mille kohta on pakkumismenetluse raames sõlmitud leping, läheb üle suhkru väljaviimisel laost.

2. Sekkumisameti ja eduka pakkuja kokkuleppel võib siiski omandiõigus üle minna muul hetkel. Kui sekkumisamet ja edukas pakkuja on artikli 34 lõike 1 alusel kokkuleppele jõudnud, võivad nad kindlaks määrata, millisel hetkel omandiõigus üle läheb.

Kokkulepe omandiõiguse ülemineku kohta peab olema koostatud kirjalikus vormis.

Artikkel 38

1. Artiklit 19 kohaldatakse asjaomase suhkru klassi või saagise kindlaksmääramiseks selle väljaviimisel laost.

2. Lepingupooled võivad siiski pärast lepingu sõlmimist kokku leppida, et pakkumismenetluse raames müüdud suhkru puhul kehtib klass või saagis, mis on määratud kindlaks siis, kui sekkumisamet suhkru ostis.

Artikkel 39

1. Kui artikli 19 kohaldamisel selgub, et valge suhkru klass on pakkumismenetluse teadaandes märgitud klassist madalam, kohandatakse artikli 24 lõike 1 punktides b ja c kavandatud kasutuseks otstarveteks ettenähtud kõnealuse suhkru hinda vastavalt artiklile 14.

2. Kui leitakse, et ekspordiks ettenähtud valge suhkru klass erineb pakkumismenetluse teadaandes märgitud klassist, parandatakse litsentsis märgitud klass.

3. Kui artikli 19 kohaldamisel selgub, et toorsuhkru saagis erineb pakkumismenetluse teadaandes märgitud saagisest:

a) kohandatakse kõnealuse suhkru hinda vastavalt artiklile 15;

b) kohandatakse lisatasu või toetuse summat, korrutades seda koefitsiendiga, mis saadakse määratud saagise jagamisel pakkumismenetluse teadaandes märgitud saagisega.

Artikkel 40

1. Välja arvatud vääramatu jõu korral, vabastatakse pakkumistagatis üksnes selle koguse osas, mille puhul:

a) edukas pakkuja on: — pärast nõuete täitmist taotlenud kas sertifikaati või litsentsi, — esitanud artikli 35 lõikes 2 osutatud tagatise või vabalt kaubeldava maksevahendi, — suhkru ettenähtud tähtaja jooksul laost välja viinud; või

b) ühtegi pakkumist vastu ei võeta.

2. Tagatis vabastatakse viivitamata.

3. Vääramatu jõu korral määrab sekkumisamet vajalikud meetmed, arvestades asjaolusid, millele edukas pakkuja on viidanud.







III JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 41

Määrused (EMÜ) nr 258/72 ja (EMÜ) nr 2103/77 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 42

Käesolev määrus jõustub 1. juulil 2001.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.