02017R2226 — ET — 11.06.2019 — 002.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:





Parandatud:









▼B

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2017/2226,

30. november 2017,

millega luuakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem liikmesriikide välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete ja sisenemiskeeluandmete registreerimiseks ning määratakse kindlaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu andmise tingimused ning millega muudetakse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ning määruseid (EÜ) nr 767/2008 ja (EL) nr 1077/2011







I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

1. Käesoleva määrusega luuakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem, et

a) registreerida liikmesriikides, kus rakendatakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, piiri ületavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist lahkumise kuupäev, kellaaeg ja koht, ning neid andmeid säilitada;

b) arvutada nende kolmandate riikide kodanike riigis lubatud viibimise kestus;

c) edastada liikmesriikidele hoiatusteade, kui lubatud viibimisaeg on lõppenud, ning

d) registreerida nendele kolmandate riikide kodanikele, kellel on keelatud riiki lühiajaliseks viibimiseks siseneda, antud sisenemiskeelu kuupäev, kellaaeg ja koht, sisenemiskeelu andnud liikmesriigi asutus ja sisenemiskeelu põhjused ning neid andmeid säilitada.

2. Terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamise, avastamise ja uurimise eesmärgil sätestatakse käesolevas määruses ka tingimused, mille kohaselt võivad liikmesriikide määratud asutused ja Europol saada juurdepääsu riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile selles päringute tegemiseks.

▼M2

3. Säilitades identiteedi-, reisidokumendi ja biomeetrilisi andmeid ühises isikuandmete hoidlas, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/817 ( 1 ) artikli 17 lõikega 1, aitab EES kaasa EESis registreeritud isikute õigele tuvastamisele ja lihtsustab seda kõnealuse määruse artiklis 20 osutatud tingimustel ja eesmärgil.

▼B

Artikkel 2

Kohaldamisala

1. Käesolevat määrust kohaldatakse

a) kolmandate riikide kodanike suhtes, kellel on lubatud viibida liikmesriikide territooriumil lühiajaliselt ja keda määruse (EL) 2016/399 kohaselt kontrollitakse piiril, kus rakendatakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, ning

b) liikmesriikide territooriumile sisenevate ja sealt lahkuvate nende kolmandate riikide kodanike suhtes,

i) kes on liidu kodaniku pereliikmed, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2004/38/EÜ, või sellise kolmanda riigi kodaniku pereliikmed, kellel on ühelt poolt liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt kolmanda riigi vahelise lepingu alusel vaba liikumise õigus, mis on samaväärne liidu kodanike vastava õigusega, ning

ii) kellel ei ole direktiivi 2004/38/EÜ kohast elamisloakaarti või nõukogu määruse (EÜ) nr 1030/2002 ( 2 ) kohast elamisluba.

2. Käesolevat määrust kohaldatakse ka nende kolmandate riikide kodanike suhtes, kellel keelatakse siseneda liikmesriikide territooriumile lühiajaliseks viibimiseks kooskõlas määruse (EL) 2016/399 artikliga 14.

3. Käesolevat määrust ei kohaldata järgmiste isikute suhtes:

a) liidu kodaniku kolmandate riikide kodanikest pereliikmed, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2004/38/EÜ ja kellel on nimetatud direktiivi kohane elamisloakaart, olenemata sellest, kas nad reisivad koos või ühinevad kõnealuse liidu kodanikuga;

b) kolmandate riikide kodanikud, kes on sellise kolmanda riigi kodaniku pereliikmed (olenemata sellest, kas nad reisivad temaga koos või ühinevad temaga) kellel on

i) ühelt poolt liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt kolmanda riigi vahelise lepingu alusel vaba liikumise õigus, mis on samaväärne liidu kodanike vastava õigusega, ning

ii) direktiivi 2004/38/EÜ kohane elamisloakaart või määruse (EÜ) nr 1030/2002 kohane elamisluba;

c) määruse (EL) 2016/399 artikli 2 punktis 16 osutatud elamisloa omanikud, välja arvatud käesoleva lõike punktides a ja b nimetatud isikud;

d) kolmandate riikide kodanikud, kes kasutavad oma liikuvuse õigust kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/66/EL ( 3 ) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2016/801 ( 4 );

e) pikaajalise viisa omanikud;

▼C1

f) Andorra, Monaco ja San Marino kodanikud ning Vatikani Linnriigi või Püha Tooli väljastatud passi kasutajad;

▼B

g) määruse (EL) 2016/399 artikli 6a lõike 3 punktis g osutatud isikud või isikute kategooriad, kes on kontrollidest piiril vabastatud või kelle suhtes kohaldatakse piiril teostatavate kontrollide erireegleid;

h) määruse (EL) 2016/399 artikli 6a lõike 3 punktides h, i, j ja k osutatud isikud või isikute kategooriad.

4. Käesoleva määruse sätteid, mis käsitlevad riigis lubatud viibimisaja kestuse arvutamist ja liikmesriikidele hoiatusteate edastamist, kui lubatud viibimisaeg on lõppenud, ei kohaldata nende kolmandate riikide kodanike suhtes,

a) kes on liidu kodaniku pereliikmed, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2004/38/EÜ, või sellise kolmanda riigi kodaniku pereliikmed, kellel on ühelt poolt liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt kolmanda riigi vahelise lepingu alusel vaba liikumise õigus, mis on samaväärne liidu kodanike vastava õigusega, ning

b) kellel ei ole direktiivi 2004/38/EÜ kohast elamisloakaarti või määruse (EÜ) nr 1030/2002 kohast elamisluba.

Artikkel 3

Mõisted

1. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) „välispiirid“ – määruse (EL) 2016/399 artikli 2 lõikes 2 määratletud välispiirid;

2) „sisepiirid“ – määruse (EL) 2016/399 artikli 2 lõikes 1 määratletud sisepiirid;

3) „piirivalveasutused“ – piirivalvega tegelevad asutused, kellele on siseriikliku õiguse kohaselt tehtud ülesandeks teostada kontrolle piiril, nagu on määratletud määruse (EL) 2016/399 artikli 2 punktis 11;

4) „immigratsiooniasutused“ – pädevad asutused, kes vastutavad siseriikliku õiguse alusel ühe või mitme järgneva eest: a) liikmesriikide territooriumil kontrollimine, kas liikmesriikide territooriumile sisenemise või seal viibimise tingimused on täidetud; b) tingimuste analüüsimine ja otsuste tegemine seoses kolmandate riikide kodanike elamisega liikmesriikide territooriumil, niivõrd, kuivõrd kõnealune asutus ei ole Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/32/EL ( 5 ) artikli 2 punktis f määratletud „menetlev ametiasutus“, ning vajaduse korral nõu andmine vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 377/2004 ( 6 ); c) kolmandate riikide kodanike tagasisaatmine kolmandasse päritolu- või transiidiriiki;

5) „viisasid väljastav asutus“ – määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 4 lõikes 3 määratletud viisasid väljastav asutus;

6) „kolmanda riigi kodanik“ – iga isik, kes ei ole liidu kodanik ELi toimimise lepingu artikli 20 lõike 1 tähenduses, välja arvatud isikud, kellel on ühelt poolt liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt kolmandate riikide vaheliste lepingute alusel vaba liikumise õigus, mis on samaväärne liidu kodanike vastava õigusega;

7) „reisidokument“ – pass või sellega samaväärne dokument, mis lubab selle kasutajal ületada välispiiri ning kuhu võib kanda viisa;

8) „lühiajaline viibimine“ – viibimine liikmesriigi territooriumil kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/399 artikli 6 lõikes 1;

9) „lühiajaline viisa“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 810/2009 ( 7 ) artikli 2 punkti 2 alapunktis a määratletud viisa;

10) „riiklik lühiajaline viisa“ – Schengeni acquis’d täielikult mitte kohaldava liikmesriigi väljastatud luba kavandatud viibimiseks selle liikmesriigi territooriumil kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul;

11) „lubatud viibimisaeg“ – täpne päevade arv, mille jooksul kolmanda riigi kodanikul on lubatud liikmesriikide territooriumil seaduslikult viibida; päevade arvestamist alustatakse riiki sisenemise kuupäevast vastavalt kohaldatavatele sätetele;

12) „vastutav liikmesriik“ – liikmesriik, kes on sisestanud andmed riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi;

13) „isikusamasuse kontroll“ – andmekogumite võrdlemise protsess väidetava isikusamasuse kindlakstegemiseks (üks-ühele kontroll);

14) „tuvastamine“ – isikusamasuse kindlakstegemise protsess andmebaasis tehtava otsingu kaudu, mille käigus võrreldakse andmeid mitmete andmekogumitega (üks-mitmele kontroll);

15) „tähtnumbrilised andmed“ – tähtede, numbrite, erimärkide, tühikute ja kirjavahemärkidena esitatud andmed;

16) „sõrmejälgede andmed“ – olemasolu korral parema käe ja selle puudumisel vasaku käe nelja sõrmejälje – nimetissõrme, keskmise sõrme, neljanda sõrme ja väikese sõrme – andmed;

17) „näokujutis“ – näo digitaalne kujutis;

18) „biomeetrilised andmed“ – sõrmejälgede andmed ja näokujutis;

19) „viibimisaja ületaja“ – kolmanda riigi kodanik, kes ei täida või enam ei täida liikmesriikide territooriumil lubatud lühiajalise viibimisaja kestusega seotud tingimusi;

20) „eu-LISA“ – määrusega (EL) nr 1077/2011 asutatud Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet;

21) „järelevalveasutused“ – kooskõlas määruse (EL) 2016/679 artikli 51 lõikega 1 loodud järelevalveasutus ja kooskõlas direktiivi (EL) 2016/680 artikli 41 lõikega 1 loodud järelevalveasutus;

▼M2

22) „EESi andmed“ – kõik EESi kesksüsteemis ja ühises isikuandmete hoidlas kooskõlas artiklitega 15–20 säilitatavad andmed;

▼M2

22a) „identiteediandmed“ – artikli 16 lõike 1 punktis a osutatud andmed ning artikli 17 lõikes 1 ja artikli 18 lõikes 1 osutatud asjakohased andmed;

▼B

23) „õiguskaitse“ – terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamine, avastamine või uurimine;

24) „terroriakt“ – liikmesriigi õiguse rikkumine, mis vastab ühele direktiivis (EL) 2017/541 osutatud õigusrikkumistest või on sellega samaväärne;

25) „raske kuritegu“ – õigusrikkumine, mis vastab ühele raamotsuse 2002/584/JSK artikli 2 lõikes 2 osutatud õigusrikkumistest või on sellega samaväärne, kui see on liikmesriigi õiguse kohaselt karistatav vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetmega, mille maksimaalne pikkus on vähemalt kolm aastat;

26) „määratud asutus“ – asutus, kelle liikmesriik on määranud vastavalt artiklile 29 vastutama terroriaktide ja muude raskete kuritegude ennetamise, avastamise või uurimise eest;

27) „iseteenindussüsteem“ – määruse (EL) 2016/399 artikli 2 punktis 23 määratletud iseteenindussüsteem;

28) „e-värav“ – määruse (EL) 2016/399 artikli 2 punktis 24 määratletud taristu;

29) „registreerimise ebaõnnestumise määr“ – biomeetriliseks registreerimiseks ebapiisava kvaliteediga registreerimiste osatähtsus;

30) „valepositiivsete tuvastamiste määr“ – selliste biomeetrilise otsingu käigus saadud päringutabamuste osatähtsus, mis ei puuduta kontrollitavat reisijat;

31) „valenegatiivsete tuvastamiste määr“ – biomeetrilise otsingu käigus saamata jäänud päringutabamuste osatähtsus, ehkki reisija biomeetrilised andmed olid registreeritud;

▼M2

32) „Euroopa otsinguportaal“ – määruse (EL) 2019/817 artikli 6 lõikega 1 loodud Euroopa otsinguportaal;

33) „ühine isikuandmete hoidla“ – määruse (EL) 2019/817 artikli 17 lõikega 1 loodud ühine isikuandmete hoidla.

▼B

2. Määruse (EL) 2016/679 artiklis 4 määratletud mõistetel on käesolevas määruses sama tähendus, kui liikmesriikide ametiasutused töötlevad isikuandmeid käesoleva määruse artikli 6 lõikes 1 sätestatud eesmärkidel.

3. Direktiivi (EL) 2016/680 artiklis 3 määratletud mõistetel on käesolevas määruses sama tähendus, kui liikmesriikide ametiasutused töötlevad isikuandmeid käesoleva määruse artikli 6 lõikes 2 sätestatud eesmärkidel.

Artikkel 4

Piirid, kus rakendatakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, ning riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutamine nendel piiridel

1. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi rakendatakse välispiiridel.

2. Schengeni acquis’d täielikult kohaldavad liikmesriigid võtavad riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutusele oma sisepiiridel nende liikmesriikidega, kes Schengeni acquis’d veel täielikult ei kohalda, aga kes rakendavad riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi.

3. Liikmesriigid, kes kohaldavad Schengeni acquis’d täielikult, ja liikmesriigid, kes Schengeni acquis’d veel täielikult ei kohalda, aga kes rakendavad riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, võtavad riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutusele oma sisepiiridel nende liikmesriikidega, kes Schengeni acquis’d veel täielikult ei kohalda ning riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ei rakenda.

4. Liikmesriigid, kes Schengeni acquis’d veel täielikult ei kohalda, aga kes rakendavad riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, võtavad riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutusele oma sisepiiridel nagu on määratletud määruse (EL) 2016/399 artikli 2 lõike 1 punktides b ja c.

5. Erandina artikli 23 lõike 2 kolmandast ja neljandast lõigust ning artiklist 27 võtab liikmesriik, kes Schengeni acquis’d veel täielikult ei kohalda, aga kes rakendab riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutusele ilma biomeetriliste andmete töötlemise funktsioonideta oma maismaapiiridel liikmesriigiga, kes Schengeni acquis’d veel täielikult ei kohalda, aga kes rakendab riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi. Kui kolmanda riigi kodanik ei ole riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis veel registreeritud, luuakse kõnealuse kolmanda riigi kodaniku kohta nimetatud sisepiiridel isiklik toimik ilma biomeetrilisi andmeid salvestamata. Biomeetrilised andmed lisatakse järgmises piiripunktis, kus riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi rakendatakse koos biomeetriliste andmete töötlemise funktsioonidega.

Artikkel 5

Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutuselevõtmine

eu-LISA töötab välja riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, sealhulgas artikli 16 lõike 1 punktis d ning artikli 17 lõike 1 punktides b ja c osutatud biomeetriliste andmete töötlemiseks vajalikud funktsioonid, ning tagab riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi operatiivjuhtimise ja piisava turvalisuse.

Artikkel 6

Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi eesmärgid

1. Registreerides ja salvestades riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis andmed ning andes liikmesriikidele juurdepääsu nendele andmetele, on riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi eesmärgid:

a) tõhustada kontrolle piiril liikmesriikide territooriumil lühiajalise viibimise luba omavate kolmandate riikide kodanike sisenemisel ja lahkumisel nende lubatud viibimisaja kestuse arvutamise ja sellest kinnipidamise kontrollimise teel;

b) aidata tuvastada kolmanda riigi kodanikku, kes ei täida või enam ei täida liikmesriikide territooriumile sisenemise või seal lühiajalise viibimise tingimusi;

c) võimaldada viibimisaja ületajate tuvastamist ja avastamist ning anda liikmesriikide pädevatele asutustele võimalus võtta asjakohaseid meetmeid;

d) võimaldada elektrooniliselt kontrollida sisenemiskeelde riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis;

e) võimaldada kolmandate riikide kodanike automaatseid kontrolle piiril;

f) anda viisasid väljastavatele asutustele juurdepääs varasemate viisade seaduslikku kasutamist käsitlevale teabele;

g) teavitada kolmandate riikide kodanikke nende lubatud viibimisajast;

h) teha statistikat kolmandate riikide kodanike sisenemiste ja lahkumiste, sisenemiskeeldude ja viibimisaja ületamiste kohta, et parandada viibimisaja ületamise riski hindamist ja toetada liidu rändepoliitika tõenduspõhist kujundamist;

i) võidelda identiteedipettuse ja reisidokumentide väärkasutamise vastu;

▼M2

j) tagada isikute õige tuvastamine.

▼B

2. Tagades määratud ametiasutustele juurdepääsu vastavalt käesolevas määruses kehtestatud tingimustele, on riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ülesanne

a) aidata ennetada, avastada ja uurida terroriakte või muid raskeid kuritegusid;

b) võimaldada koostada teavet terrorismi või muude raskete kuritegude uurimiseks, sealhulgas selle toimepanijate, toimepanemises kahtlustatavate ja ohvrite tuvastamiseks, kes on ületanud välispiiri.

3. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem toetab, kui see on asjakohane, liikmesriike määruse (EL) 2016/399 artikli 8d alusel loodud riiklike lihtsustusprogrammide kasutamisel, et hõlbustada kolmandate riikide kodanike piiriületust järgmisel viisil:

a) võimaldades määruse (EL) 2016/399 artiklis 8d osutatud liikmesriikide pädevatel asutustel saada juurdepääs teabele eelmiste lühiajaliste viibimiste või sisenemiskeeldude kohta, et vaadata läbi riiklikes lihtsustusprogrammides osalemise taotlused ja võtta vastu käesoleva määruse artiklis 25 osutatud otsuseid;

b) teatades piirivalveasutustele, et riiklikule lihtsustusprogrammile on antud juurdepääs.

Artikkel 7

Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi tehniline ülesehitus

1. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem koosneb järgmistest elementidest:

a) kesksüsteem (riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteem);

▼M2

aa) määruse (EL) 2019/817 artikli 17 lõike 2 punktis a osutatud ühise isikuandmete hoidla keskne taristu;

▼B

b) iga liikmesriigi ühtne riiklik liides, mis põhineb ühtsel tehnilisel kirjeldusel ja on kõikidel liikmesriikidel ühesugune ning võimaldab ühendada riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteemi liikmesriikide piiritaristutega turvalisel viisil;

c) turvaline sidekanal riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteemi ning keskse VISi vahel;

d) turvaline ja krüpteeritud sidetaristu riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteemi ja ühtsete riiklike liideste vahel;

e) artiklis 13 osutatud veebiteenus;

▼M2

f) turvaline sidetaristu EESi kesksüsteemi ja Euroopa otsinguportaali ning ühise isikuandmete hoidla kesksete taristute vahel.

▼M2

1a. Ühine isikuandmete hoidla sisaldab artikli 16 lõike 1 punktides a–d, artikli 17 lõike 1 punktides a, b ja c ning artikli 18 lõigetes 1 ja 2 osutatud andmeid. Ülejäänud EESi andmeid säilitatakse EESi kesksüsteemis.

▼B

2. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteemi haldab eu-LISA oma tehnilistes keskustes. Ta tagab käesoleva määrusega ette nähtud funktsioonide toimimise vastavalt artikli 37 lõike 3 kohastele kättesaadavust, kvaliteeti ja kiirust puudutavatele tingimustele.

3. Ilma et see piiraks komisjoni otsuse 2008/602/EÜ ( 8 ) kohaldamist, on riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi sidetaristu teatavad riistvara- ja tarkvarakomponendid otsuse 2004/512/EÜ artikli 1 lõikes 2 osutatud VISi sidetaristuga ühised. Tagatakse VISi andmete ning riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmete loogiline lahusus.

Artikkel 8

Koostalitlusvõime VISiga

1. eu-LISA loob riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ning VISi koostalitlusvõime tagamiseks riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteemi ning VISi kesksüsteemi vahel turvalise sidekanali. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ja VISi vaheline otsene päringute tegemine on võimalik ainult siis, kui see on nii käesoleva määrusega kui ka määrusega (EÜ) nr 767/2008 ette nähtud. Kui asjaomane asutus alustab viisadega seotud andmete võtmist VISist, nende importimist riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ning nende ajakohastamist VISist riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, on see automaatne menetlus.

2. Koostalitlusvõime võimaldab riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutavatel piirivalveasutustel teha selle süsteemi kaudu päringuid VISis eesmärgiga:

a) võtta viisaga seotud andmed otse VISist ning importida need riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, et registreerida riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis viisaomanikku puudutavad riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmed või sisenemiskeeluandmed või neid ajakohastada kooskõlas käesoleva määruse artiklitega 14, 16 ja 18 ning määruse (EÜ) nr 767/2008 artikliga 18a;

b) võtta viisaga seotud andmed otse VISist ning importida need riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, et ajakohastada viisa kehtetuks tunnistamisel, tühistamisel või pikendamisel riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmed kooskõlas käesoleva määruse artikliga 19 ning määruse (EÜ) nr 767/2008 artiklitega 13, 14 ja 18a;

c) kontrollida vastavalt käesoleva määruse artiklile 23 ning määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 18 lõikele 2 viisa autentsust ja kehtivust või liikmesriikide territooriumile sisenemise tingimuste täitmist kooskõlas määruse (EL) 2016/399 artikliga 6;

d) kontrollida piiridel, kus rakendatakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, kas viisanõudest vabastatud kolmanda riigi kodanik on registreeritud VISis kooskõlas käesoleva määruse artikliga 23 ja määruse (EÜ) nr 767/2008 artikliga 19a, ning

e) kontrollida piiridel, kus rakendatakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, viisaomaniku isikusamasust viisaomaniku sõrmejälgede võrdlemisega VISi salvestatud sõrmejälgedega kooskõlas käesoleva määruse artikliga 23 ja määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 18 lõikega 6, kui viisaomaniku isikusamasust kontrollitakse sõrmejälgede abil.

3. Koostalitlusvõime võimaldab VISi kasutavatel viisasid väljastavatel asutustel teha selle süsteemi kaudu päringuid riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis eesmärgiga, et

a) vaadata läbi viisataotlusi ja võtta vastu otsuseid nende taotluste kohta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 24 ja määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 15 lõikega 4;

b) vaadata läbi taotlusi riiklike lühiajaliste viisade saamiseks ja võtta nende kohta vastu otsuseid liikmesriikides, kes Schengeni acquis’d veel täielikult ei kohalda, aga kes rakendavad riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi;

c) ajakohastada viisa kehtetuks tunnistamisel, tühistamisel või pikendamisel riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete hulgas viisaga seotud andmeid kooskõlas käesoleva määruse artikliga 19 ning määruse (EÜ) nr 767/2008 artiklitega 13 ja 14.

4. Artiklis 13 osutatud riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi veebiteenuse töölerakendamiseks ajakohastab VIS kord päevas artikli 13 lõikes 5 osutatud eraldi andmebaasi, mis on ette nähtud ainult andmetega tutvumiseks, tehes ühesuunalise väljavõtte vähimatest vajalikest VISi andmetest.

Artikkel 9

Juurdepääs riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile andmete sisestamiseks, muutmiseks, kustutamiseks ja päringute tegemiseks

1. Juurdepääs riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile artiklis 14 ning artiklites 16–20 osutatud andmete sisestamiseks, muutmiseks, kustutamiseks ja päringute tegemiseks antakse üksnes liikmesriikide nende riiklike asutuste nõuetekohaselt volitatud töötajatele, kes on pädevad saavutama artiklites 23–35 sätestatud eesmärke. Juurdepääs tagatakse ainult sellises ulatuses, mis on vajalik kõnealuste riiklike asutuste ülesannete täitmiseks kooskõlas nimetatud eesmärkidega ja on proportsionaalne taotletavate eesmärkidega.

2. Iga liikmesriik määrab käesoleva määruse kohaldamise eesmärgil pädevad riiklikud asutused, kelleks on piirivalveasutused, viisasid väljastavad asutused ja immigratsiooniasutused. Pädevate riiklike asutuste nõuetekohaselt volitatud töötajatel on juurdepääs riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile andmete sisestamiseks, muutmiseks, kustutamiseks või päringute tegemiseks. Iga liikmesriik edastab eu-LISA-le viivitamata nende pädevate riiklike asutuste nimekirja. Selles nimekirjas täpsustatakse, millisel eesmärgil pääseb iga asutus juurde riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi salvestatud andmetele.

3. Asutused, kellel on õigus teha terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamise, avastamise ja uurimise eesmärgil päringuid riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmete hulgas või pääseda juurde nendele andmetele, määratakse IV peatüki kohaselt.

▼M2

4. Juurdepääs ühises isikuandmete hoidlas säilitatavate EESi andmete kohta päringute tegemiseks antakse üksnes liikmesriikide ametiasutuste ja liidu asutuste nõuetekohaselt volitatud töötajatele, kes on pädevad täitma määruse (EL) 2019/817 artiklis 20 ja artiklis 21 sätestatud eesmärke. Selline juurdepääs on piiratud sellega, mis on vajalik nende ülesannete täitmiseks nimetatud eesmärkide jaoks ja sellega, mis on proportsionaalne taotletavate eesmärkidega.

▼B

Artikkel 10

Üldpõhimõtted

1. Kõik pädevad asutused, kellel on riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile juurdepääsu õigus, tagavad, et riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutamine on vajalik, asjakohane ja proportsionaalne.

2. Kõik pädevad asutused tagavad, et riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutamine, sealhulgas biomeetriliste andmete kogumine, on kooskõlas inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis, Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ja ÜRO lapse õiguste konventsioonis sätestatud kaitsemeetmetega. Eelkõige seatakse lapse andmete kogumisel esikohale lapse huvid.

Artikkel 11

Automaatkalkulaator ja kohustus teavitada kolmandate riikide kodanikke järelejäänud lubatud viibimisajast

1. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem sisaldab automaatkalkulaatorit, mis näitab iga riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis registreeritud kolmanda riigi kodaniku maksimaalset lubatud viibimisaega

Automaatkalkulaatorit ei kasutata nende kolmandate riikide kodanike puhul,

a) kes on liidu kodaniku pereliikmed, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2004/38/EÜ, või sellise kolmanda riigi kodaniku pereliikmed, kellel on ühelt poolt liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt kolmanda riigi vahelise lepingu alusel vaba liikumise õigus, mis on samaväärne liidu kodanike vastava õigusega, ning

b) kellel ei ole direktiivi 2004/38/EÜ kohast elamisloakaarti või määruse (EÜ) nr 1030/2002 kohast elamisluba.

2. Automaatkalkulaator teatab pädevatele asutustele

a) kolmandate riikide kodanike riiki sisenemisel maksimaalse lubatud viibimisaja ja seda, kas üheks või kaheks sisenemiseks väljastatud lühiajalise viisaga lubatud sisenemiste arv on ammendatud;

b) liikmesriikide territooriumil kontrollide tegemisel või isikusamasuse kontrollimisel kolmandate riikide kodanike järelejäänud lubatud viibimisaja või viibimisaja ületamise;

c) kolmandate riikide kodanike riigist lahkumisel nende viibimisaja ületamise;

d) lühiajaliste viisade taotluste läbivaatamisel ja nende kohta otsuse tegemisel maksimaalse järelejäänud lubatud viibimisaja kavandatud riiki sisenemise kuupäevade alusel.

3. Piirivalveasutused teavitavad kolmanda riigi kodanikku lubatud maksimaalsest viibimisajast, võttes arvesse sisenemiste arvu ja viisaga lubatud viibimisaja kestust, kooskõlas määruse (EL) 2016/399 artikli 8 lõikega 9. Selle teabe edastab kas piirivalveametnik piiril kontrollide teostamise ajal või piiripunkti paigaldatud seadme abil, mis võimaldab kolmanda riigi kodanikul kasutada veebiteenust, nagu on osutatud käesoleva määruse artikli 13 lõikes 1 ja 2.

4. Schengeni acquis’d veel täielikult mitte kohaldavates, aga riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi rakendavates liikmesriikides lühiajalise viisa või riikliku lühiajalise viisa alusel viibivate kolmandate riikide kodanike puhul, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet, ei märgi automaatkalkulaator lubatud viibimisaega lühiajalise viisa või riikliku lühiajalise viisa alusel.

Esimeses lõigus osutatud juhul kontrollib automaatkalkulaator ainult seda, et

a) mis tahes 180-päevasesse ajavahemikku jäävat 90-päevast ülempiiri ei ole ületatud ning

b) lühiajaliste viisade korral, et nende viisade kehtivusaega ei ole ületatud.

5. Selle kontrollimiseks, kas üheks või kaheks sisenemiseks väljastatud lühiajalist viisat omavad kolmandate riikide kodanikud on oma lühiajalise viisaga lubatud sisenemiste arvu juba ära kasutanud, võtab automaatkalkulaator arvesse ainult sisenemisi Schengeni acquis’d täielikult kohaldavate liikmesriikide territooriumile. Seda kontrolli ei tehta sisenemisel nende liikmesriikide territooriumile, kes Schengeni acquis’d veel täielikult ei kohalda, aga kes rakendavad riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi.

6. Automaatkalkulaatorit kohaldatakse samuti määruse (EÜ) nr 810/2009 artikli 25 lõike 1 punkti b alusel välja antud piiratud territoriaalse kehtivusega lühiajalise viisaga lubatud lühiajaliste viibimiste suhtes. Sellisel juhul võtab automaatkalkulaator arvesse sellise viisaga lubatud viibimisaega, olenemata sellest, kas asjaomase kolmanda riigi kodaniku viibitud päevade koguarv on mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul suurem kui 90 päeva.

Artikkel 12

Teavitusmehhanism

1. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kuulub mehhanism, mis tuvastab kohe pärast lubatud viibimisaja lõppemist automaatselt, millistes riiki sisenemise või riigist lahkumise andmetes puuduvad andmed lahkumise kohta, ning tuvastab kanded, mille puhul maksimaalne lubatud viibimisaeg ületati.

2. Kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 693/2003 ( 9 ) väljastatud kehtiva transiiti hõlbustava dokumendi alusel piiri ületavate kolmandate riikide kodanike puhul kuulub riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi mehhanism, mis tuvastab kohe pärast lubatud viibimisaja lõppemist automaatselt, millistes riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmetes puuduvad andmed lahkumise kohta, ning tuvastab automaatselt kanded, mille puhul maksimaalne lubatud viibimisaeg ületati.

3. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi loodud nimekiri, mis sisaldab artiklites 16 ja 17 osutatud andmeid kõikide tuvastatud isikute kohta, kelle viibimisaeg on ületatud, on kättesaadav määratud riiklikele pädevatele asutustele vastavalt artikli 9 lõikele 2, et kõnealused asutused saaksid võtta asjakohaseid meetmeid.

Artikkel 13

Veebiteenus

1. Selleks et kolmandate riikide kodanikel oleks igal ajal võimalik kontrollida oma lubatud järelejäänud viibimisaega, võimaldab turvalise juurdepääsuga veebiteenus, mida eu-LISA oma tehnilistes keskustes haldab, kolmandate riikide kodanikel sisestada artikli 16 lõike 1 punkti b kohaselt nõutavad andmed koos nende plaanitava sisenemis- või lahkumiskuupäevaga või mõlemaga. Veebiteenus annab nende põhjal kolmandate riikide kodanikele vastuse, kas kõik on korras või mitte („OK“/„NOT OK“), samuti teabe järelejäänud lubatud viibimisaja kohta.

2. Erandina lõikest 1, ei anna veebiteenus Schengeni acquis’d veel täielikult mitte kohaldavas, aga riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi rakendavas liikmesriigis kavandatud viibimise korral mingit teavet lühiajalise viisa või riikliku lühiajalise viisa alusel lubatud viibimisaja kohta.

Esimeses lõigus osutatud juhul võimaldab veebiteenus kolmanda riigi kodanikel kontrollida, et mis tahes 180-päevasesse ajavahemikku jäävat 90-päevast ülempiiri ei ole ületatud, ning saada teavet selle ülempiiri raames järelejäänud lubatud viibimisaja kohta. Seda teavet antakse viibimiste kohta 180-päevasel ajavahemikul enne veebiteenusega konsulteerimist või nende plaanitavat sisenemis- või lahkumiskuupäeva või mõlemat.

3. Selleks et täita oma kohustusi Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikli 26 lõike 1 punkti b alusel, kasutavad vedajad veebiteenust, et kontrollida, kas üheks või kaheks sisenemiseks väljastatud lühiajalist viisat omavad kolmandate riikide kodanikud on oma viisaga lubatud sisenemiste arvu juba ära kasutanud. Vedaja sisestab käesoleva määruse artikli 16 lõike 1 punktides a, b ja c nimetatud andmed. Veebiteenus annab nende põhjal vedajatele vastuse, kas kõik on korras või mitte („OK“/„NOT OK“). Vedajad võivad säilitada saadetud teabe ja saadud vastuse vastavalt kohaldatavale õigusele. Vedajad kehtestavad autentimissüsteemi, et tagada ainult selleks luba omavatele töötajatele juurdepääs veebiteenusele. Vastust, kas kõik on korras või mitte („OK“/„NOT OK“) ei saa pidada otsuseks, millega antakse riiki sisenemise luba või keeld vastavalt määrusele (EL) 2016/399.

4. Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikli 26 lõike 2 rakendamise eesmärgil või nimetatud konventsiooni artiklist 26 tuleneva võimaliku vaidluse lahendamise eesmärgil säilitab eu-LISA logifailid kõikide andmetöötlustoimingute kohta, mida vedajad on veebiteenuse kaudu teinud. Need logifailid sisaldavad iga toimingu kuupäeva ja kellaaega, päringus kasutatud andmeid, veebiteenuse edastatud andmeid ja kõnealuse vedaja nime.

Logifaile säilitatakse kaks aastat. Logifaile kaitstakse asjakohaste meetmetega loata juurdepääsu eest.

5. Veebiteenus kasutab eraldi andmebaasi, mis on ette nähtud ainult andmetega tutvumiseks ja mida ajakohastatakse kord päevas, tehes ühesuunalise väljavõtte vähimatest vajalikest riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ning VISi andmetest. eu-LISA vastutab veebiteenuse ja seal sisalduvate isikuandmete turvalisuse kontrollimise eest ning isikuandmete väljavõtmise eest eraldi andmebaasi, mis on ette nähtud ainult andmetega tutvumiseks.

6. Veebiteenus ei võimalda vedajatel kontrollida, kas üheks või kaheks sisenemiseks väljastatud riiklikku lühiajalist viisat omavad kolmandate riikide kodanikud on kõnealuse viisaga lubatud sisenemiste arvu juba ära kasutanud.

7. Komisjon võtab vastu rakendusaktid veebiteenuse kasutustingimuste üksikasjalike normide ja veebiteenuse suhtes kohaldatavate andmekaitse- ja andmeturbe-eeskirjade kohta. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu artikli 68 lõikes 2 sätestatud kontrollimenetluse kohaselt.







II PEATÜKK

ANDMETE SISESTAMINE JA KASUTAMINE PÄDEVATE ASUTUSTE POOLT

Artikkel 14

Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmete sisestamise kord

1. Piirivalveasutused kontrollivad kooskõlas artikliga 23 kolmanda riigi kodaniku isikusamasust ja seda, kas tema kohta on eelnevalt loodud riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis isiklik toimik. Kui kolmanda riigi kodanik kasutab iseteenindussüsteemi andmete eelregistreerimiseks või kontrollideks piiril, tehakse kontroll iseteenindussüsteemi abil.

2. Kui kolmanda riigi kodaniku isiklik toimik on eelnevalt loodud, siis vajaduse korral piirivalveasutus

a) ajakohastab artiklites 16, 17 ja 18 osutatud isikliku toimiku andmeid ning

b) sisestab andmestikku andmed iga riiki sisenemise kohta ja iga riigist lahkumise kohta kooskõlas artiklitega 16 ja 17 või asjakohasel juhul sisenemiskeeluandmed kooskõlas artikliga 18.

Käesoleva lõike esimese lõigu punktis b osutatud andmestik seotakse asjaomase kolmanda riigi kodaniku isikliku toimikuga.

Asjakohasel juhul lisatakse asjaomase kolmanda riigi kodaniku riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmestikku artikli 19 lõigetes 1, 2, 4 ja 5 osutatud andmed. Kolmanda riigi kodaniku isiklikku toimikusse lisatakse reisidokumendid ja isikuandmed, mida kolmanda riigi kodanik seaduslikult kasutab.

Juhul kui isiklik toimik on eelnevalt salvestatud ja kolmanda riigi kodanik esitab kehtiva reisidokumendi, mis erineb eelnevalt salvestatud reisidokumendist, ajakohastatakse kooskõlas artikliga 15 ka artikli 16 lõike 1 punktis d ja artikli 17 lõike 1 punktis b osutatud andmeid.

3. Kui on vaja sisestada või ajakohastada viisaomaniku riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmeid, võivad piirivalveasutused võtta VISist ning importida riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi käesoleva määruse artikli 16 lõike 2 punktides c–f ette nähtud andmeid kooskõlas käesoleva määruse artikliga 8 ja määruse (EÜ) nr 767/2008 artikliga 18a.

4. Kui kolmanda riigi kodanikku ei ole riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis varem registreeritud, loob piirivalveasutus asjaomase kolmanda riigi kodaniku kohta isikliku toimiku, sisestades vastavalt vajadusele artikli 16 lõigetes 1 ja 6, artikli 17 lõikes 1 ja artikli 18 lõikes 1 osutatud andmed.

5. Kui kolmanda riigi kodanik kasutab andmete eelregistreerimiseks iseteenindussüsteemi, kohaldatakse määruse (EL) 2016/399 artiklit 8a. Sel juhul võib kolmanda riigi kodanik eelregistreerida isikliku toimiku andmed või vajaduse korral riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmestikus olevad andmed, mida tuleb ajakohastada. Piirivalveasutused peavad need andmed kinnitama, kui kooskõlas määrusega (EL) 2016/399 on tehtud otsus anda välja sisenemisluba või sisenemiskeeld. Käesoleva määruse artikli 16 lõike 2 punktides c–f loetletud andmeid võib võtta VISist ning importida riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi.

6. Kui kolmanda riigi kodanik kasutab kontrollideks piiril iseteenindussüsteemi, kohaldatakse määruse (EL) 2016/399 artiklit 8b. Sellisel juhul tehakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud isikusamasuse kontroll iseteenindussüsteemi abil.

7. Kui kolmanda riigi kodanik kasutab välispiiri ületamiseks või sisepiiri ületamiseks seal, kus kontrolli ei ole veel kaotatud, e-väravat, kohaldatakse määruse (EL) 2016/399 artiklit 8b. Sellisel juhul registreeritakse asjaomane riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmestik ning seotakse see vastava isikliku toimikuga e-värava abil.

8. Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 20 ja määruse (EL) 2016/399 artikli 12 lõike 3 kohaldamist, kui liikmesriigi territooriumil viibiva kolmanda riigi kodaniku lühiajaline viibimine algab kohe pärast elamisloa või pikaajalise viisa alusel viibimist ning varasemat isiklikku toimikut ei ole loodud, võib kolmanda riigi kodanik taotleda, et pädevad asutused koostaksid käesoleva määruse artikli 9 lõikes 2 osutatud isikliku toimiku ning looksid riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmestiku, sisestades käesoleva määruse artikli 16 lõigetes 1, 2 ja 6 ning artikli 17 lõikes 1 osutatud andmed. Käesoleva määruse artikli 16 lõike 2 punktis a osutatud andmete asemel sisestavad nimetatud pädevad asutused lühiajalise viibimise alguskuupäeva ning käesoleva määruse artikli 16 lõike 2 punktis b osutatud andmete asemel sisestavad nad need andmed sisestanud asutuse nime.

Artikkel 15

Kolmandate riikide kodanike näokujutis

1. Kui on vaja luua isiklik toimik või ajakohastada artikli 16 lõike 1 punktis d ja artikli 17 lõike 1 punktis b osutatud näokujutist, salvestatakse tegelik näokujutis.

2. Erandina lõikest 1 võib erandjuhtudel, kui ei ole võimalik järgida riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis näokujutise salvestamiseks ette nähtud näokujutise kvaliteedi ja eraldusvõime tehnilisi kirjeldusi, võib näokujutise võtta elektrooniliselt masinloetava reisidokumendi elektrooniliselt kiibilt. Sellisel juhul sisestatakse näokujutis isiklikku toimikusse alles pärast selle elektroonilist kontrollimist, et masinloetava reisidokumendi elektroonilisele kiibile salvestatud näokujutis vastab asjaomase kolmanda riigi kodaniku tegelikule näokujutisele.

3. Iga liikmesriik edastab komisjonile kord aastas aruande lõike 2 kohaldamise kohta. Kõnealune aruanne sisaldab asjaomaste kolmandate riikide kodanike arvu ja selgitust aset leidnud erandjuhtude kohta.

4. Kolmanda riigi kodaniku näokujutis peab olema sellise lahutusvõime ja kvaliteediga, et seda saaks kasutada automaatseks biomeetriliseks võrdlemiseks.

5. Kahe aasta jooksul pärast riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutuselevõttu koostab komisjon aruande VISi salvestatud näokujutiste kvaliteedistandardite ja selle kohta, kas need võimaldavad biomeetrilist võrdlemist, eesmärgiga kasutada VISi salvestatud näokujutisi piiridel ja liikmesriikide territooriumil nende kolmandate riikide kodanike isikusamasuse kontrollimiseks, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet, ilma et peaks neid näokujutisi salvestama riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi. Komisjon edastab selle aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Kui komisjon peab seda asjakohaseks, kaasnevad selle aruandega seadusandlikud ettepanekud, sealhulgas ettepanekud muuta käesolevat määrust, määrust (EÜ) nr 767/2008 või mõlemat seoses VISi salvestatud kolmandate riikide kodanike näokujutiste kasutamisega käesolevas lõikes osutatud eesmärkidel.

Artikkel 16

Isikuandmed kolmandate riikide kodanike puhul, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet

1. Piiridel, kus rakendatakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, koostab piirivalveasutus kolmanda riigi kodaniku, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet, isikliku toimiku, sisestades järgmised andmed:

a) perekonnanimi; eesnimi (eesnimed); sünniaeg; kodakondsus(ed); sugu;

b) reisidokumendi või reisidokumentide liik ja number ning selle (need) välja andnud riigi kolmetäheline kood;

c) reisidokumendi (reisidokumentide) kehtivusaja lõppkuupäev;

d) näokujutis, nagu on osutatud artiklis 15.

2. Piiridel, kus rakendatakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, lisatakse kolmanda riigi kodaniku, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet, igal riiki sisenemisel riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi järgmised andmed:

a) sisenemise kuupäev ja kellaaeg;

b) piiripunkt ja sisenemiseks loa andnud asutus;

c) asjakohasel juhul kõnealuse kolmanda riigi kodaniku staatus, mis näitab, et tegemist on kolmanda riigi kodanikuga,

i) kes on liidu kodaniku pereliige, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2004/38/EÜ, või sellise kolmanda riigi kodaniku pereliige, kellel on ühelt poolt liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt kolmanda riigi vahelise lepingu alusel vaba liikumise õigus, mis on samaväärne liidu kodanike vastava õigusega, ning

ii) kellel ei ole direktiivi 2004/38/EÜ kohast elamisloakaarti või määruse (EÜ) nr 1030/2002 kohast elamisluba;

▼C1

d) asjakohasel juhul lühiajalise viisakleebise number, sealhulgas selle välja andnud liikmesriigi kolmetäheline kood, lühiajalise viisa liik, lühiajalise viisaga lubatud maksimaalse viibimisaja lõppkuupäev, mida ajakohastatakse igal sisenemisel, ning lühiajalise viisa kehtivusaja lõppkuupäev;

▼B

e) lühiajalise viisa alusel esmakordsel sisenemisel lühiajalise viisaga lubatud sisenemiste arv ja viibimisaeg, nagu on märgitud lühiajalise viisa kleebisel;

f) asjakohasel juhul teave selle kohta, et määruse (EÜ) nr 810/2009 artikli 25 lõike 1 punkti b kohaselt on väljastatud piiratud territoriaalse kehtivusega lühiajaline viisa;

g) liikmesriikide puhul, kes Schengeni acquis’d veel täielikult ei kohalda, aga kes rakendavad riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, asjakohasel juhul märge selle kohta, et asjaomane kolmanda riigi kodanik kasutas riiki sisenemisel riiklikku lühiajalist viisat.

Esimeses lõigus osutatud riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmestik seotakse selle kolmanda riigi kodaniku isikliku toimikuga, kasutades individuaalset viitenumbrit, mille riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem on isikliku toimiku koostamisel loonud.

3. Piiridel, kus rakendatakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, lisatakse kolmanda riigi kodaniku, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet, igal riigist lahkumisel riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmestikku järgmised andmed:

a) lahkumise kuupäev ja kellaaeg;

b) lahkumise piiripunkt.

Kui nimetatud kolmanda riigi kodanik kasutab muud viisat kui see, mis registreeriti riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmestikus viimasel riiki sisenemisel, siis ajakohastatakse vastavalt lõike 2 punktides d–g loetletud riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmestikus olevad andmed.

Esimeses lõigus osutatud riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmestik seotakse selle kolmanda riigi kodaniku isikliku toimikuga.

4. Kui vahetult pärast lubatud viibimisaja lõppkuupäeva puuduvad andmed isiku lahkumise kohta, lisab riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmestikku teatava märke ning viibimisaja ületajana tuvastatud kolmanda riigi kodaniku, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet, andmed kantakse artiklis 12 osutatud nimekirja.

5. Piirivalveasutus võib kolmanda riigi kodaniku, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet, riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmestikku andmete sisestamiseks või ajakohastamiseks võtta VISist käesoleva artikli lõike 2 punktides c–f ette nähtud andmeid ning importida neid riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kooskõlas määruse (EÜ) nr 767/2008 artikliga 18a.

6. Kui kolmanda riigi kodanik osaleb liikmesriigi riiklikus lihtsustusprogrammis kooskõlas määruse (EL) 2016/399 artikliga 8d, lisavad liikmesriigid tema isiklikku toimikusse teavituse asjaomase liikmesriigi riikliku lihtsustusprogrammi kohta.

7. Kehtiva transiiti hõlbustava dokumendi alusel piiri ületavate kolmandate riikide kodanike suhtes kohaldatakse II lisas toodud erisätteid.

Artikkel 17

Viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike isikuandmed

1. Piirivalveasutus koostab viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike isikliku toimiku, sisestades

a) artikli 16 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud andmed;

b) näokujutise, nagu on osutatud artiklis 15;

c) parema käe sõrmejälgede andmed kui need on olemas ja nende puudumisel vasaku käe vastavad sõrmejälgede andmed, sõrmejälgede andmed peavad olema piisava lahutusvõime ja kvaliteediga, et neid saaks kasutada automaatseks biomeetriliseks võrdlemiseks;

d) asjakohasel juhul artikli 16 lõikes 6 osutatud andmed.

2. Viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike suhtes kohaldatakse mutatis mutandis artikli 16 lõike 2 punkte a, b ja c, artikli 16 lõike 3 punkte a ja b ning artikli 16 lõiget 4.

3. Alla 12-aastased lapsed on sõrmejälgede andmise nõudest vabastatud.

4. Sõrmejälgede andmise nõudest vabastatakse isikud, kellelt on füüsiliselt võimatu sõrmejälgi võtta.

Kui aga sõrmejälgede võtmine on ajutiselt füüsiliselt võimatu, registreeritakse see asjaolu riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis ning isiku sõrmejäljed tuleb võtta isiku riigist lahkumisel või järgmisel riiki sisenemisel. Kõnealune teave kustutatakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemist, kui sõrmejäljed on võetud. Piirivalveasutustel on õigus nõuda lähemaid selgitusi, miks isik on ajutiselt võimetu sõrmejälgi andma. Liikmesriigid tagavad, et on olemas sobivad menetlused, mis tagavad isiku inimväärikuse juhul, kui sõrmejälgede võtmine on raskendatud.

5. Kui asjaomane isik on lõigete 3 või 4 alusel vabastatud sõrmejälgede andmise nõudest, siis lisatakse asjaomasele andmeväljale märge „ei kohaldata“.

Artikkel 18

Sisenemiskeelu saanud kolmandate riikide kodanike isikuandmed

1. Kui piirivalveasutus on otsustanud vastavalt määruse (EL) 2016/399 artiklile 14 ja V lisale keelata kolmanda riigi kodanikul siseneda liikmesriikide territooriumile lühiajaliselt ning kui riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis ei ole asjaomase kolmanda riigi kodaniku toimikut varem salvestatud, koostab piirivalveasutus tema isikliku toimiku ning sisestab sinna

a) kolmandate riikide kodanike puhul, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet, käesoleva määruse artikli 16 lõike 1 alusel nõutavad tähtnumbrilised andmed ja asjakohasel juhul käesoleva määruse artikli 16 lõikes 6 osutatud andmed;

b) viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike puhul käesoleva määruse artikli 17 lõike 1 alusel nõutavad tähtnumbrilised andmed.

2. Kui kolmanda riigi kodanikul keelatakse riiki siseneda põhjusel, mis vastab määruse (EL) 2016/399 V lisa B osa punktidele B, D või H ning kui asjaomase kolmanda riigi kodaniku biomeetriliste andmetega toimikut ei ole riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis varem salvestatud, koostab piirivalveasutus tema isikliku toimiku, millesse ta kannab käesoleva määruse artikli 16 lõike 1 või artikli 17 lõike 1 alusel nõutavad tähtnumbrilised andmed kui see on asjakohane, ja järgmised andmed:

a) kolmandate riikide kodanike puhul, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet käesoleva määruse artikli 16 lõike 1 punktis d osutatud näokujutis;

b) viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike puhul käesoleva määruse artikli 17 lõike 1 punktide b ja c alusel nõutavad biomeetrilised andmed;

c) kolmandate riikide kodanike puhul, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet ja kes ei ole VISi registreeritud käesoleva määruse artikli 16 lõike 1 punktis d osutatud näokujutis ja käesoleva määruse artikli 17 lõike 1 punktis c osutatud sõrmejälgede andmed.

3. Erandina käesoleva artikli lõikest 2, kui kohaldatakse määruse (EL) 2016/399 V lisa B osa punktile H vastavat põhjust ja kui kolmanda riigi kodaniku biomeetrilised andmed on riiki sisenemise keelamise tulemusel salvestatud SISi hoiatusteadete süsteemi, siis asjaomase kolmanda riigi kodaniku riiki biomeetrilisi andmeid riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ei kanta.

4. Kui kolmanda riigi kodanikul keelatakse riiki siseneda põhjusel, mis vastab määruse (EL) 2016/399 V lisa B osa punktile I, ning kui asjaomase kolmanda riigi kodaniku biomeetriliste andmetega toimikut ei ole riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis varem salvestatud, kantakse biomeetrilised andmed riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, kui riiki sisenemine keelati seetõttu, et asjaomane kolmanda riigi kodanik kujutab endast ohtu sisejulgeolekule, sealhulgas, kui see on asjakohane, avalikule korrale.

5. Kui kolmanda riigi kodanikul keelatakse riigi siseneda põhjusel, mis vastab määruse (EL) 2016/399 V lisa B osa punktile J, koostab piirivalveasutus kõnealuse kolmanda riigi kodaniku isikliku toimiku ilma biomeetrilisi andmeid lisamata. Kui kolmanda riigi kodanikul on masinloetav reisidokument, siis võetakse näokujutis masinloetavast reisidokumendist.

6. Kui piirivalveasutus on otsustanud vastavalt määruse (EL) 2016/399 artiklile 14 ja V lisale keelata kolmanda riigi kodanikul siseneda liikmesriikide territooriumile lühiajaliselt, sisestatakse eraldi sisenemiskeeluandmestikku järgmised andmed:

a) sisenemiskeelu kuupäev ja kellaaeg;

b) piiripunkt;

c) sisenemiskeelu andnud asutus;

d) sisenemiskeelu põhjusele vastav punkt (põhjustele vastavad punktid) kooskõlas määruse (EL) 2016/399 V lisa B osaga.

Samuti lisatakse kolmandate riikide kodanike puhul, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet, sisenemiskeeluandmestikku käesoleva määruse artikli 16 lõike 2 punktides d–g sätestatud andmed.

Kolmanda riigi kodanike, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet, sisenemiskeeluandmestiku loomiseks või ajakohastamiseks võib pädev piirivalveasutus võtta käesoleva määruse artikli 16 lõike 2 punktides d, e ja f sätestatud andmeid VISist ning importida neid riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kooskõlas määruse (EÜ) nr 767/2008 artikliga 18a.

7. Lõikes 6 sätestatud sisenemiskeeluandmestik seotakse asjaomase kolmanda riigi kodaniku isikliku toimikuga.

Artikkel 19

Andmed, mis tuleb lisada lühiajalise viibimisloa kehtetuks tunnistamise, tühistamise või pikendamise korral

1. Kui otsustatakse lühiajaline viibimisluba või viisa kehtetuks tunnistada või tühistada või lubatud viibimisaega või viisat pikendada, lisab otsuse teinud pädev asutus viimaste asjakohaste riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete hulka järgmised andmed:

a) staatuse andmed, mis osutavad, et lühiajaline viibimisluba või viisa on kehtetuks tunnistatud või tühistatud või et lubatud viibimisaega või viisat on pikendatud;

b) lühiajalise viibimisloa või viisa kehtetuks tunnistanud või tühistanud või lubatud viibimisaega või viisat pikendanud asutuse andmed;

c) lühiajalise viibimisloa või viisa kehtetuks tunnistamise või tühistamise või lubatud viibimisaja või viisa pikendamise otsuse koht ja kuupäev;

d) asjakohasel juhul uue viisakleebise number, sealhulgas selle välja andnud riigi kolmetäheline kood;

e) asjakohasel juhul pikendatud lubatud viibimisaja kestus;

f) asjakohasel juhul lubatud viibimisaja või viisa kehtivuse uus lõppkuupäev.

2. Kui lubatud viibimisaega on pikendatud kooskõlas Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikli 20 lõikega 2, siis lisab pädev asutus, kes lubatud viibimisaega pikendas, lubatud viibimisaja pikendamise andmed viimaste asjakohaste riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete hulka ning teeb asjakohasel juhul märke selle kohta, et lubatud viibimisaega pikendati kooskõlas Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikli 20 lõike 2 punktiga b.

3. Kui otsustatakse viisa kehtetuks tunnistada või tühistada või viisat pikendada, peab otsuse teinud viisasid väljastav asutus viivitamata võtma käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud andmed VISist ning importima need otse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kooskõlas määruse (EÜ) nr 767/2008 artiklitega 13 ja 14.

4. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmestikus on märgitud lühiajalise viibimise kehtetuks tunnistamise või tühistamise põhjused, mis on järgmised:

a) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/115/EÜ ( 10 ) kohaselt vastu võetud tagasisaatmisotsus;

b) liikmesriigi pädevate asutuste muu otsus, mis on tehtud kooskõlas liikmesriigi õigusega ja mille tulemusena saadetakse tagasi või saadetakse riigist välja või lahkub riigist vabatahtlikult kolmanda riigi kodanik, kes ei täida või enam ei täida liikmesriikide territooriumile sisenemise või seal viibimise tingimusi.

5. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmestikus märgitakse lubatud viibimisaja pikendamise põhjused.

6. Kui isik on liikmesriikide territooriumilt lahkunud või välja saadetud vastavalt käesoleva artikli lõikes 4 osutatud otsusele, sisestab pädev asutus artikli 14 lõike 2 kohaselt riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmestikku asjaomased andmed.

Artikkel 20

Andmed, mis tuleb lisada, kui eeldus, et kolmanda riigi kodanik ei täida lubatud viibimise kestust käsitlevaid nõudeid, lükatakse ümber

Ilma et see piiraks artikli 22 kohaldamist, võivad pädevad asutused juhul, kui liikmesriigi territooriumil viibiva kolmanda riigi kodaniku kohta ei ole riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis loodud isiklikku toimikut või kui puuduvad kõnealuse kolmanda riigi kodaniku viimased asjakohased riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmed, eeldada, et kolmanda riigi kodanik ei täida või enam ei täida liikmesriikide territooriumil lubatud viibimisajaga seotud tingimusi.

Käesoleva artikli esimeses lõigus osutatud juhul kohaldatakse määruse (EL) 2016/399 artiklit 12 ja kui see eeldus lükatakse ümber vastavalt nimetatud määruse artikli 12 lõikele 3,

a) loovad pädevad asutused selle kolmanda riigi kodaniku kohta vajaduse korral isikliku toimiku riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis;

b) ajakohastavad viimaseid riiki sisenemise/riigist lahkumise andmeid, sisestades puuduvad andmed vastavalt käesoleva määruse artiklitele 16 ja 17 või

c) kustutavad olemasoleva toimiku, kui käesoleva määruse artikkel 35 Sellise kustutamise võimaluse ette näeb.

Artikkel 21

Varumenetlused, kui andmete sisestamine on tehniliselt võimatu või riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis tekib viga

▼M2

1. Kui andmete sisestamine EESi kesksüsteemi või ühise isikuandmete hoidlasse on tehniliselt võimatu või kui EESi kesksüsteemis või ühises isikuandmete hoidlas tekib viga, salvestatakse artiklites 16–20 osutatud andmed ajutiselt ühtses riiklikus liideses. Kui see ei ole võimalik, salvestatakse andmed ajutiselt kohapeal elektrooniliselt. Mõlemal juhul sisestatakse andmed EESi kesksüsteemi või ühise isikuandmete hoidlasse niipea, kui tehniline probleem või viga on kõrvaldatud. Liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid ning kasutavad vajalikku taristut, seadmeid ja ressursse, et tagada sellise ajutise kohapealse salvestamise võimalus igal ajal ja igas piiripunktis.

2. Ilma et see piiraks kohustust teha kontrolle piiril määruse (EL) 2016/399 alusel, salvestab piirivalveasutus erandolukorras, kui tehniliselt ei ole võimalik sisestada andmeid nii EESi kesksüsteemi ja ühisesse isikuandmete hoidlasse kui ka ühtsesse riiklikku liidesesse ning ajutine kohapealne elektrooniline salvestamine ei ole tehniliselt võimalik, käesoleva määruse artiklites 16–20 osutatud andmed käsitsi, välja arvatud biomeetrilised andmed, ning lööb kolmanda riigi kodaniku reisidokumenti sisenemis- või väljumistempli. Nimetatud andmed sisestatakse EESi kesksüsteemi ja ühisesse isikuandmete hoidlasse niipea, kui see on tehniliselt võimalik.

▼B

Liikmesriigid teavitavad komisjoni käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud erandolukorras reisidokumentidesse templi löömisest. Komisjon võtab vastu rakendusaktid komisjonile esitatavate üksikasjalike eeskirjade kohta. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 68 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

3. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem näitab, et artiklites 16–20 osutatud andmed sisestati varumenetluse raames ning et vastavalt käesoleva määruse lõikele 2 loodud isiklikus toimikus puuduvad biomeetrilised andmed. Biomeetrilised andmed sisestatakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi järgmisel piiriületusel.

Artikkel 22

Üleminekuperiood ja -meetmed

1. 180 päeva jooksul pärast riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi töölerakendamist võtavad pädevad piirivalveasutused selleks, et teha lühiajalise viibimise luba omavate kolmanda riigi kodanike riiki sisenemisel ja riigist lahkumisel kindlaks, et nad ei ole ületanud maksimaalset lubatud viibimisaega, ning asjakohasel juhul kontrollida riiki sisenemisel, et kolmanda riigi kodanikud ei ole ületanud üheks või kaheks sisenemiseks väljastatud lühiajalise viisaga lubatud sisenemiste arvu, arvesse liikmesriikide territooriumil viibimisi riiki sisenemisele või riigist lahkumisele eelnenud 180 päeva jooksul, kontrollides peale riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis registreeritud riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete ka reisidokumentidesse löödud templeid.

2. Kui kolmanda riigi kodanik on liikmesriikide territooriumile sisenenud enne ja lahkub pärast riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi töölerakendamist, luuakse selle kolmanda riigi kodaniku lahkumisel tema kohta isiklik toimik ning sisestatakse tema riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmestikku sisenemiskuupäev passi löödud templi alusel kooskõlas artikli 16 lõikega 2. Selle sätte suhtes ei kohaldata käesoleva artikli lõikes 1 osutatud riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi töölerakendamise järgset 180-päevast tähtaega. Kui sisenemistempli ning riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmed erinevad, peetakse õigeks templi andmeid.

Artikkel 23

Andmete kasutamine isikusamasuse kontrollimiseks piiridel, kus rakendatakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi

1. Piirivalveasutustel on riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile juurdepääs kolmanda riigi kodaniku isikusamasuse ja varasemate registreeringute kontrollimiseks, vajaduse korral riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmete ajakohastamiseks ning päringute tegemiseks piiril kontrollide teostamiseks vajalikus ulatuses.

2. Oma ülesannete täitmiseks vastavalt käesoleva artikli lõikele 1 antakse piirivalveasutustele juurdepääs otsingute tegemiseks artikli 16 lõike 1 punktides a, b ja c ning artikli 17 lõike 1 punktis a osutatud andmete alusel.

Lisaks algatavad piirivalveasutused nende kolmandate riikide kodanike puhul, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet, VISis määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 18 kohase kontrollimise eesmärgil tehtava otsingu otse VISis riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kaudu, kasutades samu tähtnumbrilisi andmeid või asjakohasel juhul ►C1 teevad VISis päringuid kooskõlas määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 18 lõikega 3. ◄

Kui käesoleva lõike esimeses lõigus sätestatud andmete alusel riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis tehtud otsingust selgub, et kolmanda riigi kodaniku andmed on selles süsteemis registreeritud, võrdlevad piirivalveasutused asjaomase kolmanda riigi kodaniku tegelikku näokujutist käesoleva määruse artikli 16 lõike 1 punktis d ja artikli 17 lõike 1 punktis b osutatud näokujutisega või võrdlevad viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike sõrmejälgi riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmetega ning kolmandate riikide kodanike, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet, sõrmejälgi otse VISi andmetega kooskõlas määruse (EÜ) nr 767/2008 artikliga 18. Piirivalveasutused võivad viisaomanike sõrmejälgede kontrollimiseks VISi andmete alusel teha otsingu VISis otse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kaudu, nagu on sätestatud kõnealuse määruse artikli 18 lõikes 6.

Kui näokujutise kontrollimine ebaõnnestub, tehakse isikusamasuse kontroll sõrmejälgi kasutades, ja vastupidi.

▼M2

2a. kontrollide tegemiseks käesoleva artikli lõike 1 kohaselt teeb piirivalveasutus päringu, kasutades Euroopa otsinguportaali, et võrrelda kolmanda riigi kodaniku andmeid EESi ning VISi asjaomaste andmetega.

▼B

3. Kui lõikes 2 sätestatud andmete alusel tehtud otsingust selgub, et kolmanda riigi kodaniku andmed on riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis registreeritud, antakse piirivalveasutustele juurdepääs päringu tegemiseks selle kolmanda riigi kodaniku isiklikus toimikus ning sellega seotud riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmestikus või andmestikes või sisenemiskeeluandmestikus või -andmestikes.

▼M2

4. Kui käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud tähtnumbriliste andmete alusel tehtud otsingust selgub, et kolmanda riigi kodaniku andmed ei ole EESis registreeritud, kui kolmanda riigi kodaniku isikusamasuse kontrollimine vastavalt käesoleva artikli lõikele 2 ebaõnnestub või kui kolmanda riigi kodaniku isikusamasuses on kahtlusi, antakse piirivalveasutustele juurdepääs andmetele isikusamasuse tuvastamiseks kooskõlas artikliga 27, et luua isiklik toimik või seda ajakohastada kooskõlas artikliga 14.

▼B

Käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud isikusamasuse tuvastamiseke lisaks kohaldatakse järgmisi sätteid:

a) kui nende kolmandate riikide kodanike puhul, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet, selgub määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 18 lõikes 1 osutatud andmete alusel VISis tehtud otsingust, et asjaomane kolmanda riigi kodaniku andmed on VISis salvestatud, võrreldakse tema sõrmejälgi VISis olevate andmetega kooskõlas määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 18 lõikega 5. Piirivalveasutus võib selleks teha riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kaudu otsingu VISis, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 18 lõikes 6. Kui kolmanda riigi kodaniku isikusamasuse kontrollimine vastavalt käesoleva artikli lõikele 2 ebaõnnestus, saavad piirivalveasutused juurdepääsu VISi andmetele isikusamasuse tuvastamiseks kooskõlas määruse (EÜ) nr 767/2008 artikliga 20;

b) nende kolmandate riikide kodanike puhul, kelle suhtes ei kohaldata viisanõuet ning kelle andmeid ei leita käesoleva määruse artikli 27 kohaselt tehtud isikusamasuse kontrolli abil riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemist, tehakse päring VISis kooskõlas määruse (EÜ) nr 767/2008 artikliga 19a. Piirivalveasutus võib teha riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kaudu otsingu VISis, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 767/2008 artiklis 19a.

5. Nende kolmandate riikide kodanike puhul, kelle andmed on riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis juba registreeritud, kuid kelle isikliku toimiku selles süsteemis lõi liikmesriik, kes Schengeni acquis’d veel täielikult ei kohalda, aga kes rakendab riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, ning kelle andmed on riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi sisestatud riikliku lühiajalise viisa alusel, teevad piirivalveasutused päringu VISis vastavalt lõike 4 teise lõigu punktile a siis, kui kolmanda riigi kodanik kavatseb esimest korda pärast isikliku toimiku loomist ületada Schengeni acquis’d täielikult kohaldava liikmesriigi piiri, kus rakendatakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi.







III PEATÜKK

RIIKI SISENEMISE JA RIIGIST LAHKUMISE SÜSTEEMI KASUTAMINE TEISTE ASUTUSTE POOLT

Artikkel 24

Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutamine viisade läbivaatamiseks ja nende kohta otsuse tegemiseks

1. Viisasid väljastavad asutused teevad riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis päringuid viisataotluste läbivaatamiseks ja nende kohta otsuste vastuvõtmiseks, sealhulgas viisa kehtetuks tunnistamise, tühistamise või kehtivusaja pikendamise otsuste vastuvõtmiseks kooskõlas määrusega (EÜ) nr 810/2009.

Liikmesriikides, kes Schengeni acquis’d veel täielikult ei kohalda, aga kes rakendavad riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, teevad viisasid väljastavad asutused riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis päringuid riiklike lühiajaliste viisataotluste läbivaatamisel ja nende kohta otsuste vastuvõtmisel, sealhulgas riikliku lühiajalise viisa kehtetuks tunnistamise, tühistamise või kehtivusaja pikendamise otsuste vastuvõtmisel.

2. Viisasid väljastavatele asutustele antakse juurdepääs otsingute tegemiseks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis otse VISi kaudu järgmistest andmetest ühe või mitme alusel:

a) artikli 16 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud andmed;

b) artikli 16 lõike 2 punktis d osutatud lühiajalise viisakleebise number, sealhulgas selle väljastanud liikmesriigi kolmetäheline kood;

c) sõrmejälgede andmed või sõrmejälgede andmed koos näokujutisega.

3. Kui lõikes 2 sätestatud andmete alusel tehtud otsingust selgub, et kolmanda riigi kodaniku andmed on riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis registreeritud, antakse viisasid väljastavatele asutustele juurdepääs päringu tegemiseks selle kolmanda riigi kodaniku isiklikus toimikus ning samuti nimetatud isikliku toimikuga seotud riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmestikus ning sisenemiskeeluandmestikus. Viisasid väljastavatele asutustele antakse juurdepääs automaatkalkulaatorile, et kontrollida maksimaalset järelejäänud lubatud viibimisaega. Samuti saavad viisasid väljastavad asutused uute viisataotluste läbivaatamisel ja nende kohta otsuste vastuvõtmisel teha riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis ja automaatkalkulaatoris päringuid, et teha automaatselt kindlaks maksimaalne lubatud viibimisaeg.

4. Nende liikmesriikide viisasid väljastavatele asutustele, kes Schengeni acquis’d veel täielikult ei kohalda, aga kes rakendavad riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, antakse juurdepääs otsingute tegemiseks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis lõikes 2 sätestatud andmetest ühe või mitme alusel. Kui otsingust selgub, et kolmanda riigi kodaniku andmed on riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis registreeritud, antakse viisasid väljastavatele asutustele juurdepääs päringu tegemiseks selle kolmanda riigi kodaniku isiklikus toimikus ning samuti nimetatud isikliku toimikuga seotud riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmestikus ning sisenemiskeeluandmestikus. Nende liikmesriikide viisasid väljastavatele asutustele, kes Schengeni acquis’d veel täielikult ei kohalda, aga kes rakendavad riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, antakse juurdepääs automaatkalkulaatorile, et teha kindlaks maksimaalne järelejäänud lubatud viibimisaeg. Samuti antakse viisasid väljastavatele asutustele juurdepääs riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis ning automaatkalkulaatoris päringute tegemiseks maksimaalse lubatud viibimisaja kindlakstegemiseks uute viisataotluste läbivaatamisel ja nende kohta otsuste vastuvõtmisel.

Artikkel 25

Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutamine riiklikus lihtsustusprogrammis osalemise taotluste läbivaatamiseks

1. Määruse (EL) 2016/399 artiklis 8d osutatud pädevad asutused teevad riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis päringuid eesmärgiga vaadata läbi asjaomases artiklis osutatud riiklikus lihtsustusprogrammis osalemise taotlused ja võtta nende taotluste kohta vastu otsused, sealhulgas selleks, et võtta kooskõlas asjaomase artikliga vastu riiklikus lihtsustusprogrammis osalemise keelamise, tühistamise või pikendamise otsused.

2. Pädevatele asutustele antakse juurdepääs otsingute tegemiseks järgmistest andmetest ühe või mitme alusel:

a) artikli 16 lõike 1 punktides a, b ja c või artikli 17 lõike 1 punktis a osutatud andmed;

b) sõrmejälgede andmed või sõrmejälgede andmed koos näokujutisega.

3. Kui lõikes 2 sätestatud andmete alusel tehtud otsingust selgub, et kolmanda riigi kodaniku andmed on riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis registreeritud, antakse pädevale asutusele juurdepääs päringu tegemiseks selle kolmanda riigi kodaniku isiklikus toimikus ning samuti nimetatud isikliku toimikuga seotud riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmestikus ning sisenemiskeeluandmestikus.

Artikkel 26

Juurdepääs andmetele isikusamasuse kontrollimiseks liikmesriikide territooriumil

1. Kolmanda riigi kodaniku isikusamasuse, liikmesriigi territooriumile sisenemise või seal viibimise tingimuste täitmise või mõlema kontrollimise eesmärgil on liikmesriikide immigratsiooniasutustel juurdepääs otsingu tegemiseks artikli 16 lõike 1 punktides a, b ja c ning artikli 17 lõike 1 punktis a osutatud andmete alusel.

Kui tehtud otsingust selgub, et kolmanda riigi kodaniku andmed on riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis registreeritud, võivad immigratsiooniasutused

a) võrrelda asjaomase kolmanda riigi kodaniku tegelikku näokujutist artikli 16 lõike 1 punktis d ja artikli 17 lõike 1 punktis b osutatud näokujutisega või

b) kontrollida viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike sõrmejälgi riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmetega ning kolmandate riikide kodanike, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet, sõrmejälgi VISi andmetega kooskõlas määruse (EÜ) nr 767/2008 artikliga 19.

2. Kui lõikes 1 sätestatud andmete alusel tehtud otsingust selgub, et kolmanda riigi kodaniku andmed on riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis registreeritud, antakse immigratsiooniasutustele juurdepääs päringu tegemiseks automaatkalkulaatoris, asjaomase kolmanda riigi kodaniku isiklikus toimikus, selle isikliku toimikuga seotud riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmestikus või andmestikes ning sisenemiskeeluandmestikus.

3. Kui käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud andmete alusel tehtud otsingust selgub, et kolmanda riigi kodaniku andmed ei ole riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis registreeritud, kui kolmanda riigi kodaniku isikusamasuse tuvastamine ebaõnnestub või kui kolmanda riigi kodaniku isikusamasuses on kahtlusi, antakse immigratsiooniasutustele andmetele juurdepääs isikusamasuse tuvastamiseks kooskõlas artikliga 27.

Artikkel 27

Juurdepääs andmetele isikusamasuse tuvastamiseks

1. Piirivalveasutustele või immigratsiooniasutustele antakse juurdepääs otsingute tegemiseks sõrmejälgede andmete või sõrmejälgede andmete ja näokujutise alusel üksnes selliste kolmandate riikide kodanike tuvastamiseks, kes võivad olla riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis varem registreeritud teistsuguste isikuandmetega või kes ei täida või enam ei täida liikmesriikide territooriumile sisenemise või seal viibimise tingimusi.

Kui sõrmejälgede andmete või sõrmejälgede andmete ja näokujutise alusel tehtud otsingust selgub, et asjaomase kolmanda riigi kodaniku andmed ei ole riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis registreeritud, antakse isikusamasuse tuvastamiseks juurdepääs VISi andmetele kooskõlas määruse (EÜ) nr 767/2008 artikliga 20. Enne isikusamasuse kontrolli VISi andmete alusel teevad pädevad asutused piiril, kus rakendatakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, kõigepealt päringu VISis kooskõlas määruse (EÜ) nr 767/2008 artiklitega 18 või 19a.

Kui selle kolmanda riigi kodaniku sõrmejälgi ei saa kasutada või kui sõrmejälgede või sõrmejälgede ja näokujutise alusel ei õnnestunud otsingut teha, tehakse otsing artikli 16 lõike 1 punktides a, b ja c ning artikli 17 lõike 1 punktis a osutatud kõikide või osade andmete alusel.

2. Kui lõikes 1 sätestatud andmete alusel tehtud otsingust selgub, et kolmanda riigi kodaniku andmed on riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis registreeritud, antakse pädevale asutusele juurdepääs päringu tegemiseks isiklikus toimikus ning sellega seotud riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmestikes ning sisenemiskeeluandmestikes.

Artikkel 28

Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemist saadud andmete hoidmine

Käesoleva peatüki alusel riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemist saadud andmeid võib hoida riiklikes toimikutes ainult juhul, kui see on üksikjuhtumil vajalik, kooskõlas nende andmete saamise eesmärgiga ning asjakohaste, eelkõige andmekaitset käsitlevate liidu õigusaktidega ning mitte kauem, kui see on kõnealusel üksikjuhtumil rangelt vajalik.







IV PEATÜKK

RIIKI SISENEMISE JA RIIGIST LAHKUMISE SÜSTEEMILE ÕIGUSKAITSE EESMÄRGIL JUURDEPÄÄSU SAAMISE MENETLUS

Artikkel 29

Liikmesriikide määratud asutused

1. Liikmesriigid määravad asutused, kellel on õigus teha terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamise, avastamise ja uurimise eesmärgil päringuid riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmetes.

2. Iga liikmesriik peab määratud asutuste nimekirja. Iga liikmesriik teatab eu-LISA-le ja komisjonile oma määratud asutused ning võib igal ajal oma teadet muuta või esitada uue teate.

3. Iga liikmesriik määrab keskse juurdepääsupunkti, kellel on juurdepääs riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile. Keskne juurdepääsupunkt kontrollib, kas artiklis 32 sätestatud tingimused juurdepääsu taotlemiseks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile on täidetud.

Kui liikmesriigi õigus seda lubab, võivad määratud asutus ja keskne juurdepääsupunkt kuuluda samasse organisatsiooni, kuid keskne juurdepääsupunkt peab oma käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmisel tegutsema määratud asutustest täiesti sõltumatult. Keskne juurdepääsupunkt on määratud asutustest eraldiseisev ning ei saa neilt juhiseid kontrollimise tulemuste kohta, vaid teeb kontrollimise sõltumatult.

Liikmesriigid võivad määrata kooskõlas oma organisatsioonilise ja haldusstruktuuriga põhiseaduslike või õigusnõuete täitmisel mitu keskset juurdepääsupunkti.

4. Liikmesriigid teatavad eu-LISA-le ja komisjonile oma kesksed juurdepääsupunktid ning võivad igal ajal oma teateid muuta või esitada uusi teateid.

5. Iga liikmesriik peab riigisiseselt nimekirja määratud asutuste tegevusüksustest, kellel on õigus taotleda kesksete juurdepääsupunktide kaudu juurdepääsu riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmetele.

6. Ainult kesksete juurdepääsupunktide nõuetekohaselt volitatud töötajatel on õigus saada juurdepääs riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile kooskõlas artiklitega 31 ja 32.

Artikkel 30

Europol

1. Europol määrab ühe oma tegevusüksustest Europoli määratud asutuseks ning annab talle volituse taotleda juurdepääsu riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile lõikes 2 osutatud Europoli keskse juurdepääsupunkti kaudu, et toetada ja tugevdada liikmesriikide tegevust terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamisel, avastamisel ja uurimisel.

2. Europol määrab Europoli keskseks juurdepääsupunktiks nõuetekohaselt volitatud Europoli ametnikest moodustatud eriüksuse. Europoli keskne juurdepääsupunkt kontrollib, kas artiklis 33 sätestatud tingimused juurdepääsu taotlemiseks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile on täidetud.

Europoli keskne juurdepääsupunkt tegutseb oma käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmisel sõltumatult ega saa Europoli määratud asutuselt juhiseid kontrollimise tulemuste kohta.

Artikkel 31

Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu saamise menetlus

1. Artikli 29 lõikes 5 osutatud tegevusüksus esitab artikli 29 lõikes 3 osutatud kesksele juurdepääsupunktile põhjendatud elektroonilise või kirjaliku taotluse juurdepääsu saamiseks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmetele. Juurdepääsutaotluse saamisel kontrollib keskne juurdepääsupunkt, kas artiklis 32 osutatud juurdepääsutingimused on täidetud. Kui juurdepääsutingimused on täidetud, vaatab keskne juurdepääsupunkt need taotlused läbi. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemist taotletud andmed edastatakse artikli 29 lõikes 5 osutatud tegevusüksustele nii, et see ei ohusta andmete turvalisust.

2. Kiireloomulistel juhtudel, kui on vaja ennetada terroriakti või muu raske kuriteoga seonduvat vahetut ohtu isiku elule, vaatab artikli 29 lõikes 3 osutatud keskne juurdepääsupunkt (taotluse viivitamata läbi ning kontrollib alles tagantjärele, kas kõik artiklis 32 osutatud tingimused on täidetud, sealhulgas seda, kas ka tegelikult oli tegemist kiireloomulise juhtumiga. Kõnealune järelkontroll tehakse liigse viivituseta ja igal juhul hiljemalt seitsme tööpäeva jooksul pärast taotluse läbivaatamist.

3. Kui järelkontrolli käigus tehakse kindlaks, et juurdepääs riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmetele ei olnud õigustatud, kustutavad kõik riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemist selliseid andmeid saanud asutused sealt saadud teabe ning teavitavad kõnealusest kustutamisest asjaomase liikmesriigi keskseid juurdepääsupunkte, kellele taotlus esitati.

Artikkel 32

Määratud asutuste juurdepääsu tingimused riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmetele

1. Määratud asutused saavad päringute tegemiseks juurdepääsu riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

a) juurdepääs päringu tegemiseks on vajalik terroriakti või muu raske kuriteo ennetamise, avastamise või uurimise eesmärgil;

b) juurdepääs päringu tegemiseks on konkreetse juhtumi puhul vajalik ja proportsionaalne;

c) on tõendeid selle kohta või on põhjendatult alust arvata, et päringu tegemine riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmetes aitab kaasa mõne asjaomase kuriteo ennetamisele, avastamisele või uurimisele, eelkõige põhjendatud kahtluse korral, et terroriakti või muu raske kuriteo toimepanemises kahtlustatav, selle toimepannud isik või ohver kuulub käesoleva määrusega hõlmatud isikute kategooriasse.

▼M2

1a. Kui määratud asutused on teinud päringu ühisest isikuandmete hoidlast kooskõlas määruse (EL) 2019/817 artikliga 22, võivad nad saada päringute tegemiseks juurdepääsu EESile, kui käesolevas artiklis sätestatud tingimused on täidetud ja vastavalt määruse (EL) 2019/817 artikli 22 lõikele 2 saadud vastusest on näha, et andmeid säilitatakse EESis.

▼B

2. Juurdepääs riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile kui terroriaktis või muus raskes kuriteos kahtlustatava, selle toimepannud isiku või arvatava ohvri, kui nende isik ei ole kindlaks tehtud, tuvastamise vahendile antakse juhul, kui lisaks lõikes 1 loetletud tingimustele on täidetud ka järgmised tingimused:

a) eelnevalt on tehtud otsing riiklikes andmebaasides ning

b) sõrmejälgede alusel tehtavate otsingute korral on otsuse 2008/615/JSK alusel tehtud eelnevalt otsing teiste liikmesriikide sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemides, kui sõrmejälgedega võrdlemine on tehniliselt võimalik, ning see otsing on täielikult läbi viidud või otsingut ei ole täielikult läbi viidud kahe päeva jooksul alates selle alustamisest.

Esimese lõigu punktides a ja b esitatud lisatingimusi ei kohaldata, kui on põhjendatult alust arvata, et teiste liikmesriikide süsteemide andmetega võrdlemine ei aita andmesubjekti isikusamasust kontrollida või kui kiireloomulistel juhtudel on vaja ennetada terroriakti või muu raske kuriteoga seonduvat vahetut ohtu isiku elule. Need põhjendatud alused lisatakse määratud asutuse tegevusüksuse poolt kesksele juurdepääsupunktile saadetud elektroonilisse või kirjalikku taotlusesse.

Taotluse sama andmesubjekti kohta päringu tegemiseks VISis võib esitada koos taotlusega päringu tegemiseks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis vastavalt nõukogu otsuses 2008/633/JSK ( 11 ) sätestatud tingimustele.

3. Juurdepääs riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile kui vahendile, et vaadata terroriaktis või muus raskes kuriteos kahtlustatava, selle toimepannud isiku või arvatava ohvri varasemate reiside või liikmesriikide territooriumil viibimise andmeid, antakse, kui lõikes 1 loetletud tingimused on täidetud.

4. Lõikes 2 osutatud päringute tegemine isikusamasuse tuvastamiseks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis piirdub otsingute tegemisega isiklikus toimikus järgmiste riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmete alusel:

a) viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike või kehtiva transiiti hõlbustava dokumendi omanike sõrmejäljed. Sellise päringu tegemiseks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis võib kasutada latentseid sõrmejälgi ning seega võib neid võrrelda riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi salvestatud sõrmejälgedega;

b) näokujutised.

Kui riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis tehtud päring annab hoiatusteate, saadakse juurdepääs muudele isikliku toimiku andmetele, mis on loetletud artikli 16 lõigetes 1 ja 6, artikli 17 lõikes 1 ning artikli 18 lõikes 1.

5. Päringute tegemine riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis asjaomase kolmanda riigi kodaniku varasemate reiside andmetega tutvumiseks piirdub otsingute tegemisega isiklikus toimikus, riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmestikus või sisenemiskeeluandmestikus ühe või mitme järgmiste riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmete alusel:

a) perekonnanimi (perekonnanimed); eesnimi (eesnimed); sünniaeg; kodakondsus või kodakondsused; sugu;

b) reisidokumendi (reisidokumentide) liik ja number, selle (need) välja andnud riigi kolmetäheline kood ja reisidokumendi kehtivusaja lõppkuupäev;

c) viisakleebise number ja viisa kehtivusaja lõppkuupäev;

d) sõrmejäljed, sealhulgas latentsed sõrmejäljed;

e) näokujutis;

f) riiki sisenemise kuupäev ja kellaaeg, sisenemisloa andnud asutus ja sisenemise piiripunkt;

g) riigist lahkumise kuupäev ja kellaaeg ning piiripunkt.

Kui riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis tehtud päring annab hoiatusteate, saadakse juurdepääs kõikidele esimeses lõigus loetletud andmetele ning muudele isikliku toimiku andmetele, riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmestikule ning sisenemiskeeluandmestikule, sealhulgas lühiajalise viibimisloa tühistamise või pikendamise andmetele kooskõlas artikliga 19.

Artikkel 33

Europolile riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmetele juurdepääsu andmise menetlus ja tingimused

1. Europol saab päringute tegemiseks juurdepääsu riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

a) päringu tegemine on vajalik, et toetada ja tugevdada liikmesriikide tegevust Europoli pädevusse kuuluvate terroriaktide või muude raskete kuritegude ennetamisel, avastamisel või uurimisel;

b) juurdepääs päringu tegemiseks on konkreetse juhtumi puhul vajalik ja proportsionaalne;

c) on tõendeid selle kohta või on põhjendatult alust arvata, et päringu tegemine riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmetes aitab kaasa mõne asjaomase kuriteo ennetamisele, avastamisele või uurimisele, eelkõige põhjendatud kahtluse korral, et terroriaktis või muus raskes kuriteos kahtlustatav, selle toimepannud isik või ohver kuulub käesoleva määrusega hõlmatud isikute kategooriasse.

▼M2

1a. Kui Europol tegi päringu ühisest isikuandmete hoidlast kooskõlas määruse (EL) 2019/817 artikliga 22, saab ta päringute tegemiseks juurdepääsu EESile, kui käesolevas artiklis sätestatud tingimused on täidetud ja vastavalt määruse (EL) 2019/817 artikli 22 lõikele 2 saadud vastusest on näha, et andmeid säilitatakse EESis.

▼B

2. Juurdepääs riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile kui vahendile, et tuvastada terroriaktis või muus raskes kuriteos kahtlustatav, selle toimepannud isik või arvatav ohver, kui nende isik ei ole kindlaks tehtud, antakse juhul, kui on täidetud lõikes 1 loetletud tingimused ja kui Europolile tehniliselt ja õiguslikult juurdepääsetavate andmebaaside andmetes eelnevalt tehtud päringud ei võimaldanud andmesubjekti tuvastada.

Taotluse sama andmesubjekti kohta päringu tegemiseks VISis võib esitada koos taotlusega päringu tegemiseks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis vastavalt otsuses 2008/633/JSK sätestatud tingimustele.

3. Sel juhul kohaldatakse vastavalt artikli 32 lõigetes 3, 4 ja 5 sätestatud tingimusi.

4. Europoli määratud asutus võib esitada artikli 30 lõikes 2 osutatud Europoli kesksele juurdepääsupunktile põhjendatud elektroonilise taotluse päringu tegemiseks kõikides andmetes või konkreetses andmekogus, mis on olemas riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis. Juurdepääsutaotluse saamisel kontrollib Europoli keskne juurdepääsupunkt, kas käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 sätestatud juurdepääsutingimused on täidetud. Kui kõik juurdepääsutingimused on täidetud, vaatavad Europoli keskse juurdepääsupunkti nõuetekohaselt volitatud töötajad taotlused läbi. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemist taotletud andmed edastatakse Europoli määratud asutusele nii, et see ei ohusta andmete turvalisust.

5. Europoli võib riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmetes tehtud päringu tulemusel saadud teavet töödelda ainult päritoluliikmesriigi loal. Luba saadakse kõnealuses liikmesriigis asuva Europoli riigisisese üksuse kaudu.







V PEATÜKK

ANDMETE SÄILITAMINE JA MUUTMINE

Artikkel 34

Andmete säilitamise tähtaeg

1. Kõiki isikliku toimikuga seotud riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmeid ja sisenemiskeeluandmeid säilitatakse ►M2 ühises isikuandmete hoidlas ja EESi kesksüsteemis ◄ kolm aastat pärast lahkumiskande või sisenemiskeelu kuupäeva.

2. Isiklikke toimikuid koos sellega seotud riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmestiku või andmestike ning sisenemiskeeluandmestikega säilitatakse ►M2 ühises isikuandmete hoidlas ja EESi kesksüsteemis ◄ kolm aastat ja üks päev pärast viimase lahkumiskande kuupäeva sisenemiskeeluandmestikus, kui kolme aasta jooksul pärast viimase lahkumiskande kuupäeva või sisenemiskeelu andmete sisestamist ei ole tehtud sisenemiskannet.

3. Kui pärast lubatud viibimisaja lõppkuupäeva ei ole sisestatud lahkumiskannet, säilitatakse andmeid viis aastat pärast lubatud viibimisaja lõppkuupäeva. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem teavitab liikmesriike automaatselt kolm kuud enne viibimisaja ületajate andmete kavakohast kustutamist, et võimaldada neil võtta asjakohaseid meetmeid.

4. Erandina lõikest 1 säilitatakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis kuni üks aasta pärast riigist lahkumist nende kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmeid, kellel on artikli 2 lõike 1 punktis b osutatud staatus. Kui riigist lahkumise andmeid ei ole registreeritud, säilitatakse andmeid viis aastat pärast viimast riiki sisenemise andmete registreerimist.

5. Lõigetes 1–4 osutatud säilitamistähtaja möödudes kustutatakse asjaomased andmed ►M2 EESi kesksüsteemist ja ühisest isikuandmete hoidlast ◄ automaatselt.

Artikkel 35

Andmete muutmine ja ennetähtaegne kustutamine

1. Vastutaval liikmesriigil on õigus muuta enda poolt riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi sisestatud andmeid nende parandamise, täiendamise või kustutamise teel.

2. Kui vastutaval liikmesriigil on tõendeid, mis viitavad sellele, et riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis registreeritud andmed on faktiliselt ebatäpsed või mittetäielikud või et andmeid töödeldi riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis käesolevat määrust rikkudes, kontrollib ta asjaomaseid andmeid ja vastavalt vajadusele parandab või täiendab neid või kustutab need viivitamata riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemist ning asjakohasel juhul artikli 12 lõikes 3 osutatud tuvastatud isikute nimekirjast. Andmeid võib kontrollida, parandada, täiendada või kustutada ka asjaomase isiku taotluse alusel kooskõlas artikliga 52.

3. Erandina käesoleva artikli lõigetest 1 ja 2, kui mõnel teisel liikmesriigil, mitte vastutaval liikmesriigil on tõendeid, mis viitavad sellele, et riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis registreeritud andmed on faktiliselt ebatäpsed või mittetäielikud või et andmeid töödeldi riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis käesolevat määrust rikkudes, kontrollib ta asjaomaseid andmeid, kui seda on võimalik teha vastutava liikmesriigiga konsulteerimata, ja vajaduse korral parandab või täiendab neid või kustutab need riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemist viivitamata ning asjakohasel juhul artikli 12 lõikes 3 osutatud tuvastatud isikute nimekirjast. Kui andmeid ei ole võimalik kontrollida vastutava liikmesriigiga konsulteerimata, peab liikmesriik võtma seitsme päeva jooksul ühendust vastutava liikmesriigi ametiasutustega ning vastutav liikmesriik kontrollib ühe kuu jooksul andmete täpsust ja nende töötlemise seaduslikkust. Andmeid võib kontrollida ja parandada, täiendada või muuta ka asjaomase kolmanda riigi kodaniku taotluse alusel kooskõlas artikliga 52.

4. Kui liikmesriigil on tõendeid, mis viitavad sellele, et riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis registreeritud viisadega seotud andmed on faktiliselt ebatäpsed või mittetäielikud või et neid andmeid töödeldi riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis käesolevat määrust rikkudes, kontrollib ta kõigepealt nende andmete täpsust, võrreldes neid VISi andmetega, ning vajaduse korral parandab või täiendab neid või kustutab need riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemist. Kui VISis registreeritud andmed on riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi andmetega identsed, teavitab ta nende andmete VISi sisestamise eest vastutavat liikmesriiki viivitamata VISi taristu kaudu kooskõlas määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 24 lõikega 2. VISi andmete sisestamise eest vastutav liikmesriik kontrollib asjaomaseid andmeid ja vajaduse korral viivitamata parandab või täiendab neid või kustutab need VISist ning teavitab asjaomast liikmesriiki, et see vajaduse korral parandaks või täiendaks neid andmeid või kustutaks need viivitamata riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemist ning asjakohasel juhul artikli 12 lõikes 3 osutatud tuvastatud isikute nimekirjast.

5. Artiklis 12 osutatud tuvastatud isikute andmed kustutatakse viivitamata nimetatud artiklis osutatud nimekirjast ja neid parandatakse või täiendatakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis, kui asjaomane kolmanda riigi kodanik esitab vastutava liikmesriigi või taotluse saanud liikmesriigi õiguse kohase tõendi, et ta oli sunnitud ületama lubatud viibimisaega ettenägematu ja tõsise sündmuse tõttu, et ta on omandanud seadusliku riigis viibimise õiguse või et tegemist on eksitusega. Ilma et see piiraks halduslike või kohtuväliste kaitsevahendite kohaldamist, on nimetatud kolmanda riigi kodanikul võimalik kasutada tõhusat õiguskaitsevahendit, et tagada oma andmete parandamine, täiendamine või kustutamine.

6. Kui kolmanda riigi kodanik on enne artiklis 34 osutatud kohaldatava tähtaja lõppemist saanud liikmesriigi kodakondsuse või tema suhtes kohaldatakse artikli 2 lõiget 3, siis tema artiklite 16 ja 17 kohase isikliku toimiku ja nimetatud isikliku toimikuga seotud riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmestiku ning artikli 18 kohase sisenemiskeeluandmestiku kustutab riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemist ning asjakohasel juhul artikli 12 lõikes 3 osutatud tuvastatud isikute nimekirjast viivitamata ning igal juhul hiljemalt viie tööpäeva jooksul pärast seda, kui kolmanda riigi kodanik on enne artiklis 34 osutatud tähtaja lõppemist saanud liikmesriigi kodakondsuse või tema suhtes kohaldatakse artikli 2 lõiget 3,

a) liikmesriik, mille kodakondsuse ta sai, või

b) liikmesriik, kes andis välja elamisloa või elamisloakaardi või pikaajalise viisa.

Kui kolmanda riigi kodanik on saanud Andorra, Monaco või San Marino kodakondsuse ►C1 või kui kolmanda riigi kodanik on Vatikani Linnriigi või Püha Tooli väljastatud passi kasutaja, teavitab ta ◄ muudatusest selle liikmesriigi pädevaid asutusi, kuhu ta järgmisena siseneb. See liikmesriik kustutab ta andmed viivitamata riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemist. Kõnealusel kolmanda riigi kodanikul peab olema võimalik kasutada tõhusat õiguskaitsevahendit, et tagada oma andmete kustutamine.

▼M2

7. EESi kesksüsteem ja ühine isikuandmete hoidla teavitavad viivitamata kõiki liikmesriike EESi või isikuandmete hoidla andmete kustutamisest ning asjakohasel juhul jätavad need artikli 12 lõikes 3 osutatud tuvastatud isikute nimekirjast välja.

▼B

8. Kui mõni teine liikmesriik, mittevastutav liikmesriik on parandanud, täiendanud või kustutanud andmeid kooskõlas käesoleva määrusega, vastutab parandamise, täiendamise või kustutamise eest kõnealune liikmesriik. Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem registreerib kõik andmete parandamised, täiendamised ja kustutamised.







VI PEATÜKK

ARENDAMINE, TEGEVUS JA VASTUTUSVALDKONNAD

Artikkel 36

Rakendusaktide vastuvõtmine komisjonis enne arendamist

Komisjon võtab vastu ►M2 EESi kesksüsteemi ja ühise isikuandmete hoidla ◄ , ühtsete riiklike liideste, sidetaristu, artiklis 13 osutatud veebiteenuse ja artikli 63 lõikes 2 osutatud andmehoidla väljaarendamiseks ja tehniliseks rakendamiseks vajalikud rakendusaktid, mis käsitlevad eelkõige

a) sõrmejälgede kvaliteedi, eraldusvõime ning kasutamise tehnilisi kirjeldusi isikusamasuse tuvastamiseks ja kontrollimiseks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kantud biomeetriliste andmete alusel;

b) näokujutise kvaliteedi, eraldusvõime ja kasutamise tehnilisi kirjeldusi isikusamasuse tuvastamiseks ja kontrollimiseks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kantud biomeetriliste andmete alusel, sealhulgas kohapeal salvestatud näokujutis või masinloetavast dokumendist elektrooniliselt saadud näokujutis;

c) andmete sisestamist kooskõlas artiklitega 16–20;

d) juurdepääsu andmetele kooskõlas artiklitega 23–33;

e) andmete muutmist, kustutamist ja ennetähtaegset kustutamist kooskõlas artikliga 35;

f) logifailide säilitamist ja nendele juurdepääsu kooskõlas artikliga 46;

g) toimimisnõudeid, sealhulgas riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi biomeetrilise toimimise tehniliste seadmete ja nõuete minimaalseid tehnilisi kirjeldusi, eelkõige nõutava valepositiivsete tuvastamiste määra, valenegatiivsete tuvastamiste määra ja registreerimise ebaõnnestumise määra osas;

h) artiklis 13 osutatud veebiteenuse tehnilist kirjeldust ja tingimusi, sealhulgas erisätteid andmekaitse kohta, kui andmed esitatakse vedajate poolt või vedajatele;

i) artiklis 8 osutatud koostalitlusvõime loomist ja selle kõrgetasemelisust;

j) artikli 63 lõikes 2 osutatud andmehoidla tehnilist kirjeldust ja tingimusi;

k) artikli 12 lõikes 3 osutatud tuvastatud isikute nimekirja koostamist ja nimetatud nimekirja liikmesriikidele kättesaadavaks tegemise menetlust;

l) vastavalt artiklitele 31, 32 ja 33 kesksete juurdepääsupunktide ühendamise tehniliste lahenduste kirjeldust ning artikli 72 lõike 8 kohaselt nõutava statistiliste andmete kogumise tehnilise lahenduse kirjeldust.

Sellekohased rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 68 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Käesoleva artikli esimese lõigu punktis i sätestatud rakendusaktide vastuvõtmiseks konsulteerib käesoleva määruse artikli 68 alusel loodud komitee määruse (EÜ) nr 767/2008 artikli 49 alusel loodud VISi komiteega.

Artikkel 37

Arendamine ja operatiivjuhtimine

▼M2

1. eu-LISA vastutab EESi kesksüsteemi ja ühise isikuandmete hoidla, ühtsete riiklike liideste, sidetaristu ning riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteemi ja VISi kesksüsteemi vahelise turvalise sidekanali väljaarendamise eest. Samuti vastutab eu-LISA vastavalt artikli 13 lõikes 7 osutatud üksikasjalikele normidele ja artikli 36 esimese lõigu punkti h kohaselt vastu võetud kirjeldustele ja tingimustele artiklis 13 osutatud veebiteenuse ja artikli 63 lõikes 2 osutatud andmehoidla väljaarendamise eest.

▼B

eu-LISA määrab kindlaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi füüsilise ülesehituse, sealhulgas selle sidetaristu, ning koostab riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteemi, ühtsete riiklike liideste, sidetaristu, riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteemi ja VISi kesksüsteemi vahelise turvalise sidekanali, samuti käesoleva määruse artiklis 13 osutatud veebiteenuse ja käesoleva määruse artikli 63 lõikes 2 osutatud andmehoidla tehniline kirjeldus ja selle täiendused. Nimetatud tehnilised kirjeldused võtab eu-LISA haldusnõukogu komisjoni heakskiitva arvamuse korral vastu. eu-LISA teeb ka VISis mis tahes vajalikke kohandusi, mis on tingitud koostalitlusvõime loomisest riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemiga ning käesoleva määruse artiklis 61 sätestatud määruse (EÜ) nr 767/2008 muudatuste rakendamisest.

eu-LISA arendab välja ja rakendab riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteemi, ühtsed riiklikud liidesed, sidetaristu, riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteemi ja VISi kesksüsteemi vahelise turvalise sidekanali, samuti artiklis 13 osutatud veebiteenuse ja artikli 63 lõikes 2 osutatud andmehoidla võimalikult kiiresti pärast artiklis 36 sätestatud rakendusaktide vastuvõtmist komisjonis.

Arendamine hõlmab tehniliste kirjelduste väljatöötamist ja rakendamist, katsetamist ning projekti üldist koordineerimist.

Riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteemi, ühtsete riiklike liideste, sidetaristu ja riiki sisenemise ja riigist lahkumise kesksüsteemi ning VISi kesksüsteemi vahelise turvalise sidekanali, artiklis 13 osutatud veebiteenuste ning artikli 63 lõikes 2 osutatud andmehoidla väljaarendamisel ja rakendamisel teeb eu-LISA samuti järgmist:

a) hindab turvalisusriski;

b) järgib kogu riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi väljaarendamisperioodi jooksul lõimitud eraelukaitse ja vaikimisi eraelukaitse põhimõtteid;

c) teeb artiklis 8 osutatud koostalitlusvõimet VISiga puudutava turvalisusriski hindamise ning hindab koostalitlusvõimet VISiga rakendamiseks nõutavaid turvameetmeid.

2. Kavandamis- ja arendamisetapis moodustatakse kuni kümneliikmeline programmi nõukogu. Selle seitse liiget nimetab eu-LISA haldusnõukogu oma liikmete või asendusliikmete hulgast, üks liige on artiklis 69 osutatud riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi nõuanderühma juhataja, eu-LISA tegevdirektor nimetab eu-LISA esindava liikme ning ühe liikme nimetab komisjon. eu-LISA haldusnõukogu nimetatavad liikmed valitakse üksnes nendest liikmesriikidest, kelle suhtes on liidu õiguse alusel täielikult siduvad õigusaktid, mis reguleerivad kõikide eu-LISA hallatavate suuremahuliste IT-süsteemide väljatöötamist, loomist, toimimist ja kasutamist ning vastavad artikli 62 lõikes 2 osutatud tingimustele, ning kes osalevad riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis.

Programmi nõukogu kohtub regulaarselt ning vähemalt kolm korda kvartalis. See tagab riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kavandamis- ja arendamisetapi nõuetekohase juhtimise ning riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi keskse projekti ja liikmesriikide projektide ühtsuse.

Programmi nõukogu esitab kord kuus projekti edenemise kohta kirjaliku aruande eu-LISA haldusnõukogule. eu-LISA programmi nõukogul ei ole otsustuspädevust ega volitust esindada eu-LISA haldusnõukogu liikmeid.

eu-LISA haldusnõukogu kehtestab programmi nõukogu töökorra, mis sisaldab eelkõige eeskirju järgmise kohta:

a) nõukogu juhatamine;

b) koosolekute toimumiskohad;

c) koosolekute ettevalmistamine;

d) ekspertide osalemine koosolekutel;

e) teavituskavad eu-LISA haldusnõukogu mitteosalevate liikmete täieliku teavitamise tagamiseks.

eu-LISA programmi nõukogu juhataja on liikmesriik, kelle suhtes on liidu õiguse alusel täielikult siduvad õigusaktid, mis reguleerivad kõikide eu-LISA hallatavate suuremahuliste IT-süsteemide väljatöötamist, loomist, toimimist ja kasutamist.

Kõik programmi nõukogu liikmete sõidu- ja elamiskulud kannab eu-LISA ning eu-LISA kodukorra artiklit 10 kohaldatakse mutatis mutandis. eu-LISA tagab programmi haldusnõukogu sekretariaadi kohustuste täitmise.

Kavandamis- ja arendamisetapis moodustatakse artiklis 69 osutatud riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi nõuanderühm, kuhu kuuluvad riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi riiklike projektide juhid ja mille juhatajaks on eu-LISA. Nõuanderühm kohtub regulaarselt ning vähemalt kolm korda kvartalis kuni riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi töölerakendamiseni. Ta esitab pärast iga kohtumist aruande programmi nõu