02015R2447 — ET — 29.12.2015 — 000.002

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu





Parandatud:









▼B

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/2447,

24. november 2015,

millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad







I JAOTIS

ÜLDSÄTTED







1. PEATÜKK

Tollialaste õigusaktide kohaldamisala, tolli missioon ja mõisted

Artikkel 1

Mõisted

1. Käesoleva määruse kohaldamisel kohaldatakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 ( 1 ) artiklit 1.

2. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) „käsipagas” – lennureiside puhul pagas, mille füüsiline isik võtab endaga kaasa õhusõiduki salongi ja toob sealt välja;

2) „tolliasutus, kuhu kaup esitatakse” – kauba esitamise kohas pädev tolliasutus;

3) „registreeritud pagas” – lennureiside puhul pagas, mis on registreeritud lähtelennujaamas ja ei ole füüsilise isiku jaoks kättesaadav lennu jooksul ega vahemaandumiste ajal, kui see on asjakohane;

4) „identne kaup” (tolliväärtuse määramise kontekstis) – ühes ja samas riigis toodetud kaup, mis on igas suhtes ühesugune, kaasa arvatud kauba füüsilised omadused, kvaliteet ja maine. Väikeste väliserinevuste korral käsitatakse kaupa identsena, kui see muidu vastab kõnealusele määratlusele;

5) „rahvusvaheline liidu lennujaam” – mis tahes liidu lennujaam, millel on pärast tolliasutuselt vastava loa saamist lubatud pidada lennuliiklust väljaspool liidu tolliterritooriumi asuvate territooriumidega;

6) „liidusisene lend” – õhusõiduki vahemaandumisteta liikumine kahe liidu lennujaama vahel, mis ei alga ega lõpe liiduvälises lennujaamas;

7) „põhilised töödeldud tooted” – töödeldud tooted, mille jaoks on antud seestöötlemisprotseduuri luba;

8) „turustamine” (tolliväärtuse määramise kontekstis) – kogu asjaomase kauba reklaami või turustamise ning müügi edendamisega seotud tegevus ja kogu kaubaga seoses pakutavate garantiidega seotud tegevus;

9) „teisesed töödeldud tooted” – töödeldud tooted, mis on töötlemisprotseduuri olulised kõrvalsaadused, välja arvatud põhilised töödeldud tooted;

10) „äriotstarbelised või turismiõhusõidukid” – eraisikutele kuuluvad õhusõidukid, mis on mõeldud reiside jaoks, mille marsruut sõltub kasutaja soovist;

11) „III tüüpi avalik tolliladu” – tolliladu, mida peab toll;

12) „kinnistranspordiseade” – tehniline vahend, mida kasutatakse sellise kauba nagu elektri, gaasi ja nafta pidevaks transpordiks;

13) „vahetolliasutus” – üks järgmistest: a) liidu tolliterritooriumilt väljumise kohas pädev tolliasutus, kui kaup viiakse kõnealuselt territooriumilt välja transiitveo käigus, mille teekonnal ületatakse liikmesriigi ja liidu tolliterritooriumi välise riigi (mis ei ole ühistransiidiprotseduuri riik) piir, või b) liidu tolliterritooriumile sisenemise kohas pädev tolliasutus, kui kaup on transiitveo käigus läbinud territooriumi, mis asub väljaspool liidu tolliterritooriumi;

14) „sarnane kaup” (tolliväärtuse määramise kontekstis) – ühes ja samas riigis toodetud kaup, mis ei ole igas suhtes ühesugune, kuid millel on sarnased omadused ja koostis, mis võimaldavad täita samasugust otstarvet ja üksteist kaubanduslikult asendada; selleks et määrata kindlaks, kas kaup on sarnane, tuleb muude tegurite hulgas arvesse võtta ka kauba kvaliteeti, mainet ja kaubamärgi olemasolu.







2. PEATÜKK

Isikute õigused ja kohustused seoses tollialaste õigusaktidega







1. jagu

Teavitamine







1. alajagu

Ühiste andmenõuete vorming ja koodid, andmete vahetamine ja säilitamine

Artikkel 2

Ühiste andmenõuete vorming ja koodid

(tolliseadustiku artikli 6 lõige 2)

1. Tolliseadustiku artikli 6 lõikes 2 ja delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 2 osutatud ühiste andmenõuete vorming ja koodid taotluste ja otsuste korral nõutava teabe vahetamiseks ja säilitamiseks on sätestatud A lisas.

2. Tolliseadustiku artikli 6 lõikes 2 ja delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 2 osutatud ühiste andmenõuete vorming ja koodid deklaratsioonide, teatiste ja tollistaatust tõendavate dokumentide korral nõutava teabe vahetamiseks ja säilitamiseks on sätestatud B lisas.

▼C1

3. Erandina käesoleva artikli lõikest 1 ei kohaldata kuni STI-süsteemi ja süsteemi „Järelevalve 2” ajakohastamise esimese etapi kasutuselevõtu kuupäevani A lisa koode ja vorminguid ning kasutatakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2016/341 ( 2 ) lisades 2–5 sätestatud koode ja vorminguid.

Erandina käesoleva artikli lõikest 1 ei kohaldata kuni volitatud ettevõtja süsteemi ajakohastamise kuupäevani A lisa koode ja vorminguid ning kasutatakse delegeeritud määruse (EL) 2016/341 lisades 6–7 sätestatud koode ja vorminguid.

Erandina käesoleva artikli lõikest 2 on B lisas sätestatud vormingud ja koodid kuni delegeeritud määruse (EL) 2016/341 1. lisas sätestatud asjakohaste IT-süsteemide kasutuselevõtu või ajakohastamise kuupäevadeni liikmesriikide jaoks vabatahtlikud.

Kuni delegeeritud määruse (EL) 2016/341 1. lisas sätestatud asjakohaste IT-süsteemide kasutuselevõtu või ajakohastamise kuupäevadeni kasutatakse deklaratsioonide, teatiste ja tollistaatust tõendavate dokumentide korral nõutavaid vorminguid ja koode delegeeritud määruse (EL) 2016/341 9. lisas sätestatud andmenõuete kohaselt.

Kuni komisjoni rakendusotsuse 2014/255/EL ( 3 ) lisas osutatud liidu tolliseadustiku kohase automaatse ekspordisüsteemi kasutuselevõtu ja liikmesriikide impordisüsteemide ajakohastamise vastavate kuupäevadeni tagavad liikmesriigid, et kauba esitamise teadete koodid ja vormingud võimaldavad esitada kaupa tollile vastavalt tolliseadustiku artiklile 139.

▼B

4. Kuni liidu tolliseadustiku kohaste tolli otsuste süsteemi kasutuselevõtmise kuupäevani on järgmiste taotluste ja lubade suhtes lisas A sätestatud vormingud ja koodid liikmesriikide jaoks vabatahtlikud:

a) kauba tolliväärtuse osaks olevate summade kindlaksmääramise lihtsustamisega seotud taotlused ja load;

b) üldtagatistega seotud taotlused ja load;

c) tasumise edasilükkamise taotlused ja load;

d) tolliseadustiku artiklis 148 osutatud ajutise ladustamise rajatiste pidamise taotlused ja load;

e) regulaarlaevaliini käitamise taotlused ja load;

f) volitatud väljastaja taotlused ja load;

g) lihtsustatud tollideklaratsiooni kasutamise taotlused ja load;

h) keskse tollivormistuse taotlused ja load;

i) taotlused ja load tollideklaratsiooni tegemiseks deklarandi arvestuskande vormis;

j) enesehindamise taotlused ja load;

k) volitatud banaanikaaluja staatuse taotlused ja load;

l) seestöötlemise kasutamise taotlused ja load;

m) välistöötlemise kasutamise taotlused ja load;

n) lõppkasutuse kasutamise taotlused ja load;

o) ajutise impordi kasutamise taotlused ja load;

p) taotlused ja load ladustamisrajatiste pidamiseks kauba tolliladustamise eesmärgil;

q) TIR-vedude volitatud kaubasaaja staatuse taotlused ja load;

r) liidu transiitvedude volitatud kaubasaatja staatuse taotlused ja load;

s) liidu transiitvedude volitatud kaubasaaja staatuse taotlused ja load;

t) eriliste tõkendite kasutamise taotlused ja load;

u) vähendatud andmestuga transiidideklaratsiooni kasutamise taotlused ja load;

v) elektroonilise transpordidokumendi tollideklaratsioonina kasutamise taotlused ja load.

Kui liikmesriigid ei kasuta üleminekuperioodil teatavaid koode või vorminguid, tagavad nad, et kasutavad tõhusaid menetlusi, mis võimaldavad neil kontrollida, et asjaomase loa andmise tingimused on täidetud.

Artikkel 3

Elektrooniliste süsteemide turvalisus

(tolliseadustiku artikli 16 lõige 1)

1. Tolliseadustiku artikli 16 lõike 1 kohaseid elektroonilisi süsteeme välja töötavad, hooldavad ja kasutavad liikmesriigid kehtestavad ja säilitavad piisavad turvameetmed eri süsteemide tõhusaks, usaldusväärseks ja turvaliseks toimimiseks. Nad tagavad ka, et on kehtestatud meetmed andmete allika kontrollimiseks ja andmete kaitsmiseks loata kasutamise, kadumise, muutmise või hävitamise eest.

2. Kõik andmete sisestused, muudatused ja kustutused registreeritakse koos andmetega sellise töötlemise põhjuse, täpse aja ja andmeid töödelnud isiku kohta.

3. Liikmesriigid teavitavad üksteist, komisjoni ja vajaduse korral asjaomast ettevõtjat kõigist elektroonilise süsteemi tegelikest või oletatavatest turvanõuete rikkumistest.

Artikkel 4

Andmete säilitamine

(tolliseadustiku artikli 16 lõige 1)

Kõiki asjaomase elektroonilise süsteemi kontrollitud andmeid säilitatakse vähemalt kolm aastat pärast nende andmete õigsuse kontrollimise aasta lõppu, kui ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 5

Elektrooniliste süsteemide kättesaadavus

(tolliseadustiku artikli 16 lõige 1)

1. Komisjon ja liikmesriigid sõlmivad koostöökokkulepped, milles on sätestatud elektrooniliste süsteemide kättesaadavuse ja jõudluse, samuti talitluspidevuse praktilised nõuded.

2. Lõikes 1 osutatud koostöökokkulepetes sätestatakse eelkõige asjakohane reageerimisaeg vastavas elektroonilises süsteemis teabe vahetamisel ja töötlemisel.

3. Elektroonilisi süsteeme hoitakse pidevalt kättesaadavatena. See kohustus ei kehti siiski järgmistel juhtudel:

a) elektrooniliste süsteemide kasutamisega seotud erijuhtudel, mis on sätestatud lõikes 1 osutatud koostöökokkulepetes, või riigi tasandil, kui kõnealused kokkulepped puuduvad;

b) vääramatu jõu korral.







2. alajagu

Isikute registreerimine

Artikkel 6

Pädev tolliasutus

(tolliseadustiku artikkel 9)

Registreerimise eest vastutavad liikmesriikide poolt määratud tolliasutused. Liikmesriigid edastavad nende asutuste nime ja aadressi komisjonile. Komisjon avaldab kõnealuse teabe Internetis.

Artikkel 7

EORI-numbriga seotud elektrooniline süsteem

(tolliseadustiku artikkel 16)

1. EORI-numbriga seotud teabe vahetamiseks ja säilitamiseks kasutatakse tolliseadustiku artikli 16 lõike 1 kohaselt selleks loodud elektroonilist süsteemi (EORI-süsteem).

Kui määratakse uus EORI-number või kui säilitatud andmetesse tehakse muudatusi võrreldes väljaantud registreeringutega, teeb teabe kõnealuse süsteemi kaudu kättesaadavaks pädev tolliasutus.

2. Igale isikule antakse ainult üks EORI-number.

3. EORI-süsteemis säilitatud teabe vorming ja koodid on sätestatud lisas 12-01.

4. Erandina käesoleva artikli lõikest 1 ei kohaldata kuni keskse EORI-süsteemi ajakohastamise kuupäevani lisas 12-01 sätestatud vorminguid ja koode.

Kuni keskse EORI-süsteemi ajakohastamise kuupäevani on ettevõtjate ja muude isikute registreerimise ühiste andmenõuete koodid sätestatud [Commission Delegated Regulation (EU) 2015/2446 establishing transitional rules for certain provisions of Regulation (EU) No 952/2013 of the European Parliament and of the Council of 9 October 2013 laying down the Union Customs Code where the relevant electronic systems are not yet operational] 9. lisas.

5. Kui liikmesriigid koguvad lisa 12-01 punktis 4 loetletud teavet, tagavad nad, et kasutatakse lisas 12-01 sätestatud koode.







2. jagu

Tollialaste õigusaktide kohaldamisega seonduvad otsused







1. alajagu

Tolli tehtud otsused

Artikkel 8

Isikute ärakuulamise üldine kord

(tolliseadustiku artikli 22 lõige 6)

1. Tolliseadustiku artikli 22 lõike 6 esimeses lõigus osutatud teates peab:

a) sisalduma viide dokumentidele ja teabele, mille alusel toll kavatseb oma otsuse teha;

b) olema märgitud ajavahemik, mille jooksul asjaomane isik peab väljendama oma seisukohta; ajavahemik algab kuupäevaga, mil see isik kõnealuse teate kätte saab või mil see loetakse kättesaaduks;

c) sisalduma viide asjaomase isiku õigusele saada kooskõlas kohaldatavate sätetega juurdepääs punktis a osutatud dokumentidele ja teabele.

2. Kui asjaomane isik väljendab oma seisukohta enne lõike 1 punktis b osutatud ajavahemiku lõppu, võib toll teha otsuse, välja arvatud juhul, kui asjaomane isik väljendab samaaegselt kavatsust väljendada ettenähtud ajavahemiku jooksul täiendavalt oma seisukohta.

Artikkel 9

Isikute ärakuulamise erikord

(tolliseadustiku artikli 22 lõige 6)

1. Toll võib tolliseadustiku artikli 22 lõike 6 esimeses lõigus osutatud teate edastada andmete õigsuse kontrollimise või kontrollimenetluse osana, kui ta kavatseb teha otsuse mõnel järgmisel alusel:

a) kauba tollile esitamisele järgnenud andmete õigsuse kontrollimise tulemused;

b) tolliseadustiku artiklis 191 osutatud tollideklaratsiooni õigsuse kontrollimise tulemused;

c) tolliseadustiku artiklis 48 osutatud vabastusjärgse kontrolli tulemused, kui kaup on veel tollijärelevalve all;

d) liidu kauba tollistaatuse tõendi õigsuse kontrollimise tulemused või vajaduse korral sellise tõendi registreerimise taotluse või kinnitamise õigsuse kontrollimise tulemused;

e) päritolutõendi väljaandmine tolli poolt;

f) sellise kauba kontrollimise tulemused, mille kohta ei ole esitatud ülddeklaratsiooni, ajutise ladustamise deklaratsiooni, reekspordi deklaratsiooni ega tollideklaratsiooni.

2. Kui lõike 1 kohane teade on edastatud, võib asjaomane isik:

a) viivitamata väljendada oma seisukohta samade vahendite abil, mida delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 9 kohaselt on kasutatud teate korral, või

b) nõuda teadet artikli 8 kohaselt, välja arvatud lõike 1 punktis f osutatud juhtudel.

Toll teavitab asjaomast isikut neist kahest võimalusest.

3. Kui toll teeb asjaomast isikut negatiivselt mõjutava otsuse, peab ta registreerima, kas see isik väljendas oma seisukohta lõike 2 punkti a kohaselt.







2. alajagu

Taotluse alusel tehtud otsused

Artikkel 10

Otsustega seotud elektroonilised süsteemid

(tolliseadustiku artikli 16 lõige 1)

1. Rohkem kui üht liikmesriiki mõjutada võivate taotluste ja otsustega ning mis tahes järgnevate, algset taotlust või otsust mõjutada võivate sündmustega seotud teabe vahetamiseks ja säilitamiseks kasutatakse tolliseadustiku artikli 16 lõike 1 kohaselt loodud elektroonilist süsteemi.

Pädev tolliasutus teeb teabe kõnealuse süsteemi kaudu viivitamata ja mitte hiljem kui seitsme päeva jooksul pärast selle saamist kättesaadavaks.

2. Rohkem kui üht liikmesriiki mõjutada võivate taotluste ja otsustega seotud teabe vahetamiseks kasutatakse komisjoni ja liikmesriikide omavahelise kokkuleppega loodud ELi kauplejate ühtlustatud liidest.

3. Käesoleva artikli lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse alates rakendusotsuse 2014/255/EL lisas osutatud liidu tolliseadustiku kohaste tolli otsuste süsteemi kasutuselevõtmise kuupäevast.

Artikkel 11

Taotluste vastuvõtmiseks määratud tolliasutus

(tolliseadustiku artikli 22 lõike 1 kolmas lõik)

Liikmesriigid edastavad komisjonile nimekirja tolliseadustiku artikli 22 lõike 1 kolmandas lõigus osutatud, taotluste vastuvõtmiseks määratud tolliasutustest. Liikmesriigid teavitavad komisjoni ka kõigist edasistest nimekirja muudatustest.

Artikkel 12

Taotluse aktsepteerimine

(tolliseadustiku artikli 22 lõige 2)

1. Kui tolliasutus aktsepteerib delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 11 lõike 1 kohaselt taotluse, on taotluse aktsepteerimise kuupäevaks päev, mil toll on kogu tolliseadustiku artikli 22 teise lõigu kohaselt nõutava teabe kätte saanud.

2. Kui toll teeb kindlaks, et taotluses ei ole kogu nõutavat teavet, palub ta taotlejal esitada asjakohase teabe mõistliku aja jooksul, mis ei tohi olla pikem kui 30 päeva.

Kui taotleja ei esita tolli nõutud teavet nende poolt sel eesmärgil kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, ei aktsepteerita taotlust ja taotlejat teavitatakse sellest.

3. Kui taotleja ei saa mingit teadet selle kohta, kas taotlus on aktsepteeritud või ei, loetakse kõnealune taotlus aktsepteerituks. Aktsepteerimise kuupäev on taotluse esitamise kuupäev või, juhul kui taotleja esitas vastavalt lõikele 2 tolli nõudmisel täiendavat teavet, viimaste andmete esitamise kuupäev.

Artikkel 13

Otsustega seotud teabe säilitamine

(tolliseadustiku artikli 23 lõige 5)

Otsustuspädev tolliasutus säilitab vähemalt kolm aastat pärast otsuse kehtivusaja lõppu kõik andmed ja kogu täiendava teabe, millele otsust tehes tugineti.

Artikkel 14

Tolliasutuste vaheline konsulteerimine

(tolliseadustiku artikkel 22)

1. Kui otsustuspädeval tolliasutusel on vaja soodsa otsuse tegemiseks vajalike tingimuste ja kriteeriumide täitmise üle konsulteerida mõne muu liikmesriigi tolliasutusega, tehakse seda asjaomase otsusega ettenähtud ajavahemiku jooksul. Otsustuspädev tolliasutus määrab kindlaks konsulteerimise tähtaja, mis algab kuupäevast, mil kõnealune tolliasutus edastab teate tingimuste ja kriteeriumide kohta, mida konsulteeritav tolliasutus peab kontrollima.

Kui konsulteeritud tolliasutus teeb esimeses lõigus osutatud kontrollimise põhjal kindlaks, et taotleja ei täida üht või mitut soodsa otsuse tegemiseks vajalikku tingimust või kriteeriumi, edastatakse nõuetekohaselt dokumenteeritud ja põhjendatud tulemused otsustuspädevale tolliasutusele.

2. Otsustuspädev tolliasutus võib lõike 1 kohaselt kindlaksmääratud tähtaega pikendada igal järgneval juhul:

a) kui konsulteeritav asutus palub kontrolli jaoks rohkem aega selle teostamisviisi tõttu;

b) kui taotleja teeb lõikes 1 osutatud tingimuste ja kriteeriumide täitmise tagamiseks kohandusi ning annab neist teada otsustuspädevale tolliasutusele, kes omakorda teavitab sellest konsulteeritavat tolliasutust.

3. Kui konsulteeritav tolliasutus ei vasta lõigete 1 ja 2 kohaselt konsulteerimiseks ettenähtud tähtaja jooksul, loetakse konsulteerimise all olnud tingimused ja kriteeriumid täidetuks.

4. Lõigetes 1 ja 2 sätestatud konsulteerimismenetlust võib kasutada ka otsuse ümberhindamise ja järelevalve korral.

Artikkel 15

Soodsa otsuse tühistamine

(tolliseadustiku artikkel 28)

Otsustuspädev tolliasutus tühistab delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 16 lõike 1 kohaselt peatatud otsuse artikli 16 lõike 1 punktides b ja c osutatud juhtudel, kui otsuse saaja ei suuda ettenähtud aja jooksul võtta otsuse suhtes sätestatud tingimuste täitmiseks vajalikke meetmeid või täita selle otsuse põhjal seatud kohustusi.







3. alajagu

Siduva informatsiooniga seotud otsused

Artikkel 16

Siduva informatsiooniga seotud otsuse taotlus

(tolliseadustiku artikli 22 lõige 1)

1. Kui taotlus siduva informatsiooniga seotud otsuse tegemiseks esitatakse delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 19 lõike 1 kohaselt muus kui taotleja tegevuskoha liikmesriigis, teavitab tolliasutus, kellele taotlus esitati, taotleja tegevuskoha liikmesriigi tolliasutust seitsme päeva jooksul alates taotluse aktsepteerimise kuupäevast.

Kui teate saanud tolliasutuse käsutuses on mis tahes teavet, mida ta peab taotluse menetlemisel oluliseks, edastab ta selle teabe taotluse saanud tolliasutusele võimalikult kiiresti ja mitte hiljem kui 30 päeva jooksul alates teate saamise kuupäevast.

2. Siduva tariifiinformatsiooniga (STI) seotud otsuse taotlus hõlmab ainult kaupa, millel on sarnased omadused ja millevahelised erinevused ei ole nende klassifitseerimise seisukohalt olulised.

3. Siduva päritoluinformatsiooniga (SPI) seotud otsus hõlmab ainult üht kaubaliiki ja üht päritoluga määramisega seotud asjaolude kogumit.

4. Selleks et tagada vastavus tolliseadustiku artikli 33 lõike 1 teise lõigu punktis a seoses STI-otsuse taotlusega sätestatud nõudele, võrdleb ja analüüsib delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 19 lõikes 1 osutatud tolliasutus käesoleva määruse artiklis 21 osutatud elektroonilises süsteemis andmeid ja registreerib kõnealuse tegevuse.

Artikkel 17

Kooskõla kehtivate STI-otsustega

(tolliseadustiku artikli 22 lõige 3)

Otsustuspädev tolliasutus võrdleb ja analüüsib artiklis 21 osutatud elektroonilises süsteemis andmeid ja registreerib kõnealuse tegevuse, tagamaks et STI-otsus, mille ta kavatseb teha, oleks kooskõlas juba tehtud STI-otsustega.

Artikkel 18

SPI-otsuste teatavakstegemine

(tolliseadustiku artikli 6 lõige 3)

1. Kui otsustuspädev tolliasutus teeb SPI-otsuse taotlejale teatavaks mõne muu vahendi kui elektroonilise andmetöötlusvahendi abil, kasutab ta selleks lisas 12-02 sätestatud vormi.

2. Kui otsustuspädev tolliasutus teeb SPI-otsuse taotlejale teatavaks elektroonilise andmetöötlusvahendi abil, peab seda otsust olema võimalik välja printida lisas 12-02 sätestatud vormingus.

Artikkel 19

SPI-otsustega seotud andmete vahetamine

(tolliseadustiku artikli 23 lõige 5)

1. Toll esitab kord kvartalis SPI-otsuste olulised üksikasjad komisjonile.

2. Komisjon teeb lõike 1 kohaselt saadud üksikasjad kättesaadavaks kõigi liikmesriikide tolliasutustele.

Artikkel 20

STI-otsuste seiramine

(tolliseadustiku artikli 23 lõige 5)

▼C2

Kui STI-otsuse saaja on täitnud või tema eest on täidetud tolliformaalsused STI-otsusega hõlmatud kauba suhtes, tehakse selle kohta märge tollideklaratsiooni, märkides sinna STI-otsuse viitenumbri.

▼B

Artikkel 21

STI-ga seotud elektrooniline süsteem

(tolliseadustiku artikli 16 lõige 1 ja artikli 23 lõige 5)

1. STI-ga seotud taotluste ja otsustega või mis tahes järgnevate, algset taotlust või otsust mõjutada võivate sündmustega seotud teabe vahetamiseks ja säilitamiseks kasutatakse tolliseadustiku artikli 16 lõike 1 kohaselt loodud elektroonilist süsteemi.

Pädev tolliasutus teeb teabe kõnealuse süsteemi kaudu viivitamata ja mitte hiljem kui seitsme päeva jooksul pärast selle saamist kättesaadavaks.

2. Lisaks lõikes 1 osutatud teabele:

a) hõlmab käesoleva määruse artiklis 55 osutatud järelevalve andmeid, mis on asjakohased STI-otsuste kasutamise seiramisel;

b) teavitab taotluse saanud ja STI-otsuse teinud tolliasutus lõikes 1 osutatud süsteemi kaudu sellest, kas on antud aeg STI-otsuse pikendatud kasutamiseks, näidates ära pikendatud kasutamise lõpptähtaja ja kõnealuse perioodiga hõlmatud kauba koguse.

3. Komisjon esitab lõike 2 punktis a osutatud järelevalve tulemused korrapäraselt liikmesriikidele, et toetada tolliasutuste teostatavat järelevalvet STI-st tulenevate kohustuste täitmise üle.

4. STI-ga seotud taotluste ja otsustega seotud teabe vahetamiseks kasutatakse komisjoni ja liikmesriikide omavahelise kokkuleppega loodud ELi kauplejate ühtlustatud liidest.

5. STI-otsuse taotlust menetledes märgib toll lõikes 1 osutatud süsteemi, millises järgus taotlus on.

6. Erandina käesoleva artikli lõikest 1 kasutavad liikmesriigid kuni kõnealuses lõikes osutatud süsteemi ajakohastamise kuupäevani kooskõlas rakendusotsuse 2014/255/EL lisaga komisjoni keskandmebaasi, mis on loodud komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 ( 4 ) artikli 8 lõike 3 artikli kohaselt.

7. Kuni käesoleva artikli lõikes 1 osutatud süsteemi ja käesoleva määruse artiklis 56 osutatud süsteemi ajakohastamise esimese etapi kasutuselevõtu kuupäevani jälgib toll tolliseadustiku artiklite 46 ja 48 kohaste tollikontrollide ja vabastusjärgsete kontrollide tegemisel STI-otsuste kasutamist. Erandina käesoleva artikli lõikest 3 ei ole komisjon kuni kõnealuse kasutuselevõtu kuupäevani kohustatud liikmesriike lõike 2 punktis a osutatud jälgimise tulemustest teavitama.

Artikkel 22

Siduva informatsiooniga seotud otsuse pikendatud kasutamine

(tolliseadustiku artikli 34 lõige 9)

1. Kui toll otsustab pikendada kasutamisaega vastavalt tolliseadustiku artikli 34 lõike 9 kolmandale lõigule, peab ta märkima asjaomase otsuse pikendatud kasutusaja lõppkuupäeva.

2. Kui toll otsustab anda pikendatud kasutamisaega vastavalt tolliseadustiku artikli 34 lõike 9 kolmandale lõigule, märgib ta lisaks lõikes 1 osutatud kuupäevale kauba koguse, mida võib pikendatud kasutamisaja jooksul tollivormistusele suunata.

Pikendatud kasutusajaga otsuse kasutamine tuleb lõpetada niipea, kui need kogused on saavutatud.

Artiklis 55 osutatud järelevalvele põhjal teavitab komisjon liikmesriike niipea, kui need kogused on saavutatud.

Artikkel 23

Nõuetekohase ja ühtlustatud tariifse klassifitseerimise või päritolu määramise tagamise meetmed

(tolliseadustiku artikli 34 lõige 10)

1. Komisjon teatab tolliasutustele viivitamatult tolliseadustiku artikli 34 lõike 10 punkti a kohastest STI- ja SPI-otsuste tegemise peatamistest, kui:

a) komisjon on tuvastanud mittenõuetekohased või ühtlustamata otsused;

b) tolliasutused on esitanud komisjonile juhtumid, mil nad ei suutnud maksimaalselt 90 päeva jooksul lahendada oma eriarvamusi nõuetekohase ja ühtlustatud tariifse klassifitseerimise või päritolu määramise osas.

Punkti a või b kohase kauba suhtes ei tehta ühtki siduva informatsiooniga seotud otsust alates kuupäevast, mil komisjon teatas tolliasutustele peatamisest, kuni ajani, mil tagatakse nõuetekohane ja ühtlustatud tariifne klassifitseerimine või päritolu määramine.

2. Nõuetekohase ja ühtlustatud tariifse klassifitseerimise või päritolu määramise üle konsulteeritakse liidu tasandil esimesel võimalusel ja mitte hiljem kui 120 päeva jooksul alates lõikes 1 osutatud teate saamisest komisjonilt.

3. Komisjon teavitab tolliasutusi niipea, kui peatamine on tühistatud.

4. Lõigete 1 kuni 3 kohaldamisel loetakse SPI-otsused ühtlustamatuks, kui neis antakse erinev päritolustaatus kaupadele, mis:

a) kuuluvad sama tariifirubriigi alla ja mille päritolu määrati samade päritolureeglite alusel ja

b) on saadud identsetes tingimustes sama tootmisprotsessi ja eelkõige päritolustaatuse olemasolu või puudumise seisukohalt ühesuguseid materjale kasutades.







3. jagu

Volitatud ettevõtja

Artikkel 24

Nõuetele vastavus

(tolliseadustiku artikli 39 punkt a)

1. Kui taotleja on füüsiline isik, loetakse tolliseadustiku artikli 39 punktis a sätestatud kriteerium täidetuks, kui taotleja, ja vajaduse korral taotleja tolliküsimuste eest vastutav töötaja, ei ole kolme viimase aasta jooksul oluliselt ega korduvalt rikkunud tollialaseid õigusakte ja maksueeskirju ning registreeritud ei ole ühtki tema majandustegevusega seotud rasket kuritegu.

Kui taotleja ei ole füüsiline isik, loetakse tolliseadustiku artikli 39 punktis a sätestatud kriteerium täidetuks, kui ükski järgnevalt nimetatud isik ei ole kolme viimase aasta jooksul oluliselt ega korduvalt rikkunud tollialaseid õigusakte ja maksueeskirju ning registreeritud ei ole ühtki tema majandustegevusega seotud rasket kuritegu:

a) taotleja;

b) taotleja eest vastutav või tema juhtimist kontrolliv isik;

c) taotleja tolliküsimuste eest vastutav töötaja.

2. Tolliseadustiku artikli 39 punktis a sätestatud kriteeriumi võib täidetuks lugeda ka siis, kui otsustuspädev tolliasutus peab rikkumist võrreldes tehingute arvu ja mahuga vähetähtsaks ning tal ei ole põhjust taotleja heas usus kahelda.

3. Kui lõike 1 punktis b osutatud isiku tegevus- või elukoht on kolmandas riigis, hindab otsustuspädev tolliasutus tolliseadustiku artikli 39 punktis a sätestatud kriteeriumile vastavust talle kättesaadavate andmete ja teabe põhjal.

4. Kui taotleja alustas tegevust vähem kui kolme aasta eest, hindab otsustuspädev tolliasutus tolliseadustiku artikli 39 punktis a sätestatud kriteeriumile vastavust talle kättesaadavate andmete ja teabe põhjal.

Artikkel 25

Rahuldav äri- ja veoandmete haldamise süsteem

(tolliseadustiku artikli 39 punkt b)

1. Tolliseadustiku artikli 39 punktis b sätestatud kriteerium loetakse täidetuks, kui täidetud on järgmised tingimused:

a) taotleja peab raamatupidamissüsteemi, mis on kooskõlas selle liikmesriigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega, kus raamatupidamisarvestust peetakse, lubab teha auditipõhiseid tollikontrolle ja peab andmete registrit, mis tagab kontrolljälje alates andmete arvestusse sisestamise hetkest;

b) taotleja poolt tolliandmete kohta peetav arvestus on integreeritud taotleja raamatupidamissüsteemi või võimaldab teabe ristkontrolli raamatupidamissüsteemiga;

c) taotleja võimaldab tollile füüsilise juurdepääsu oma arvestussüsteemidele ja vajaduse korral oma äri- ja veoandmetele;

d) taotleja võimaldab tollile elektroonilise juurdepääsu oma arvestussüsteemidele ja vajaduse korral oma äri- ja veoandmetele, kui need süsteemid või arvestused on elektroonilised;

e) taotlejal on logistiline süsteem, mis identifitseerib kauba liidu kaubana või liiduvälise kaubana ja näitab vajaduse korral ära selle asukoha;

f) taotleja halduskorraldus vastab ettevõtte liigile ja suurusele ning on sobiv kaubavoogude haldamiseks; samuti on tal olemas sisekontroll, mis suudab vältida, avastada ja parandada vigasid ning vältida ja avastada ebaseaduslikke või ebaregulaarseid tehinguid;

g) vajaduse korral kohaldab taotleja nõuetekohast korda kaubanduspoliitika meetmete või põllumajandustoodetega kauplemisega seotud litsentside ja lubade käsitlemiseks;

h) taotleja on kehtestanud rahuldava andmete ja teabe arhiveerimise ning andmete kaotsimineku ärahoidmise korra;

i) taotleja tagab, et asjakohased töötajaid on teadlikud vajadusest teavitada tolliasutusi kohe, kui ilmnevad raskused seoses tollieeskirjade järgimisega, ja kehtestab protseduurid, mille abil tolliasutusi sellistest juhtudest teavitatakse;

j) taotleja on kehtestanud asjakohased turvameetmed oma arvutisüsteemi kaitsmiseks loata juurdepääsu eest ja dokumentide turvamiseks;

k) vajaduse korral kohaldab taotleja nõuetekohast korda keeldude ja piirangutega seotud impordi- ja ekspordilitsentside käitlemiseks, kaasa arvatud meetmed, mille abil eristatakse keeldude või piirangutega hõlmatud kaupa muust kaubast, ning meetmed nende keeldude või piirangute järgimise tagamiseks.

2. Kui taotleja soovib saada ainult tolliseadustiku artikli 38 lõike 2 punkti b kohast volitatud ettevõtja luba turvalisuse ja julgeoleku kohta (AEOS), siis lõike 1 punktis e sätestatud nõuet ei kohaldata.

Artikkel 26

Maksevõime

(tolliseadustiku artikli 39 punkt c)

1. Tolliseadustiku artikli 39 punktis c sätestatud kriteerium loetakse täidetuks, kui taotleja vastab järgmistele nõuetele:

a) taotleja suhtes ei kohaldata pankrotimenetlust;

b) kolme viimase aasta jooksul enne taotluse esitamist on taotleja täitnud oma rahalised kohustused seoses tollimaksu ning kõikide muude lõivude, maksude ja tasudega, mida kogutakse kaubalt või seoses kauba impordi või ekspordiga;

c) taotleja näitab taotluse esitamisele eelnenud kolme aasta kohta kättesaadavate andmete ja teabe põhjal, et tal on piisavalt finantssuutlikkust oma kohustuste täitmiseks, võttes arvesse tema äritegevuse liiki ja mahtu, sh seda, et tal ei ole negatiivset netovara, v.a juhul, kui seda on võimalik katta.

2. Kui taotleja alustas tegevust vähem kui kolme aasta eest, tuleb tema maksevõimet, millele on osutatud tolliseadustiku artikli 39 punktis c, kontrollida kättesaadavate andmete ja teabe põhjal.

Artikkel 27

Praktilised pädevusstandardid või kutsekvalifikatsioon

(tolliseadustiku artikli 39 punkt d)

1. Tolliseadustiku artikli 39 punktis d sätestatud kriteerium loetakse täidetuks, kui täidetud on mõni järgmistest tingimustest:

a) taotleja või taotleja tolliküsimuste eest vastutav isik vastab ühele järgmistest praktilistest pädevusstandarditest:

i) vähemalt kolmeaastane tõendatud praktiline kogemus tolliküsimustes;

ii) Euroopa standardiorganisatsiooni vastuvõetud tollialane kvaliteedistandard;

b) taotleja või taotleja tolliküsimuste eest vastutav isik on edukalt lõpetanud koolituse, mis hõlmab tollialaseid õigusakte määral, mis on tema tolliga seotud tegevuseks sobiv ja vajalik ja mille on korraldanud:

i) mõne liikmesriigi toll;

ii) liikmesriigi tolli või täiendkoolituse eest vastutava asutuse poolt sellise kvalifikatsiooni andmiseks tunnustatud haridusasutus;

iii) liikmesriigi tolli poolt sellise kvalifikatsiooni andmiseks tunnustatud või liidus akrediteeritud kutseliit või -organisatsioon.

2. Kui taotleja tolliküsimuste eest vastutava isikuga on sõlmitud leping, loetakse tolliseadustiku artikli 39 punktis d sätestatud kriteerium täidetuks, kui see isik on tollialaseid lihtsustusi kasutav volitatud ettevõtja, nagu on osutatud tolliseadustiku artikli 38 lõike 2 punktis a (AEOC).

Artikkel 28

Turvalisus- ja julgeolekustandardid

(tolliseadustiku artikli 39 punkt e)

1. Tolliseadustiku artikli 39 punktis e sätestatud kriteerium loetakse täidetuks, kui täidetud on järgmised tingimused:

a) AEOS-loaga seotud tehinguteks kasutatavad hooned kaitsevad ebaseadusliku sissetungi eest ja on ehitatud materjalidest, mis takistavad ebaseaduslikku sisenemist;

b) kasutusel on asjakohased meetmed, et vältida loata juurdepääsu büroodesse, veoaladele, laadimiskaidele ja lastialadele ja muudele asjaomastele kohtadele;

c) on võetud kaubakäitlemismeetmeid, mis hõlmavad kaitset kauba loata sissetoomise või vahetamise, väärkasutuse ning kaubasaadetiste omavolilise avamise eest;

d) taotleja on võtnud meetmeid, mis võimaldavad selgelt identifitseerida tema äripartnereid ja tagada sobivate lepingutingimuste või muude taotleja ärimudeliga kooskõlas olevate sobivate meetmete abil, et need äripartnerid tagavad rahvusvahelise tarneahela endapoolse osa turvalisuse;

e) taotleja teeb korrapäraselt ja siis, kui olukord seda nõuab, tulevaste turvalisuse seisukohalt tundlikel ametikohtadel töötajate turvakontrolle ja parajasti sellistel ametikohtadel olevate töötajate taustauuringuid riikliku õigusega lubatud ulatuses;

f) taotleja kohaldab kõigi lepinguliste väliste teenuseosutajate suhtes asjakohaseid turvamenetlusi;

g) taotleja tagab, et turvaküsimuste eest vastutav personal osaleb korrapäraselt neid küsimusi käsitlevates teadlikkuse suurendamise programmides;

h) taotleja on määranud kontaktisiku, kelle pädevuses on julgeoleku- ja turvalisusküsimused.

2. Kui taotleja on mõne rahvusvahelise konventsiooni või Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni rahvusvahelise standardi või Euroopa standardiorgani Euroopa standardi põhjal väljaantud turvalisus- ja julgeolekusertifikaadi omanik, võetakse neid sertifikaate arvesse tolliseadustiku artikli 39 punktis e sätestatud kriteeriumidele vastavuse kontrollimisel.

Kriteeriumid loetakse täidetuks määral, mille puhul on kindlaks tehtud, et kõnealuse sertifikaadi väljaandmise kriteeriumid on identsed või samaväärsed tolliseadustiku artikli 39 punktis e sätestatud kriteeriumidega.

Kriteeriumid loetakse täidetuks, kui taotleja on mõne sellise kolmanda riigi poolt väljaantud turvalisus- ja julgeolekusertifikaadi omanik, kellega liidul on sõlmitud kokkulepe, milles on sätestatud kõnealuse sertifikaadi tunnustamine.

3. Kui taotleja on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 300/2008 ( 5 ) artiklis 3 määratletud kokkuleppeline esindaja või tuntud saatja ja vastab komisjoni määruses (EL) nr 185/2010 ( 6 ) sätestatud tingimustele, loetakse lõikes 1 esitatud kriteeriumid täidetuks nende kohtade ja tehingute suhtes, mille kohta taotleja on saanud kokkuleppelise esindaja või tuntud saatja staatuse määral, mil kokkuleppelise esindaja või tuntud saatja staatuse andmise kriteeriumid on identsed või samaväärsed tolliseadustiku artikli 39 punktis e sätestatud kriteeriumidega.

Artikkel 29

Kriteeriumide kontrollimine

(tolliseadustiku artikkel 22)

1. Tolliseadustiku artikli 39 punktides b ja e sätestatud kriteeriumide kontrollimiseks tagab otsustuspädev tolliasutus, et kohapealsed kontrollid tehakse kõigis taotleja tollialase tegevusega seotud rajatistes.

Kui taotlejal on selliseid rajatisi palju ja otsuse tegemiseks kohaldatav tähtaeg ei võimalda kõiki neid kohti kontrollida, võib toll otsustada kontrollida ainult representatiivset osa neist rajatistest, kui ollakse veendunud, et taotleja kohaldab kõigi oma rajatiste suhtes samasid turvalisus- ja julgeolekustandardeid ning kohaldab kõigis oma rajatistes arvestuse pidamise suhtes samasid ühtseid nõudeid ja menetlusi.

2. Otsustuspädevad tolliasutused võivad liidu õigusaktide kohaselt tehtud hindamiste ja auditite tulemusi arvesse võtta määral, mil need on asjakohased tolliseadustiku artiklis 39 osutatud kriteeriumide kontrollimiseks.

3. Selleks et kontrollida, kas tolliseadustiku artikli 39 punktides b, c ja e sätestatud kriteeriumid on täidetud, võib toll arvesse võtta taotleja esitatud ekspertide järeldusi, kui järeldused koostanud ekspert ei ole taotlejaga seotud käesoleva määruse artikli 127 tähenduses.

4. Tolliseadustiku artiklis 39 sätestatud kriteeriumide täitmise kontrollimisel võtab toll nõuetekohaselt arvesse ettevõtjate, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate iseärasusi.

5. Tolliseadustiku artiklis 39 sätestatud kriteeriumide kontrollimise ja selle tulemused dokumenteerib otsustuspädev tolliasutus.

Artikkel 30

Volitatud ettevõtja staatusega seotud elektrooniline süsteem

(tolliseadustiku artikli 16 lõige 1)

1. Volitatud ettevõtja (AEO) loa taotlustega ja AEO-lubade andmisega ning mis tahes järgnevate, algset taotlust või otsust mõjutada võivate sündmustega või toimingutega, nagu tühistamine, peatamine, kehtetuks tunnistamine või muutmine, või mis tahes järelevalve või ümberhindamise tulemustega seotud teabe vahetamiseks ja säilitamiseks kasutatakse tolliseadustiku artikli 16 lõike 1 kohaselt loodud elektroonilist süsteemi. Pädev tolliasutus teeb teabe selle süsteemi kaudu kättesaadavaks viivitamata ja mitte hiljem kui seitsme päeva jooksul.

AEO-lubadega seotud taotluste ja otsustega seotud teabe vahetamiseks kasutatakse komisjoni ja liikmesriikide omavahelise kokkuleppega loodud ELi kauplejate ühtlustatud liidest.

2. Vajaduse korral ja eelkõige siis, kui volitatud ettevõtja staatus on muude liidu õigusaktide kohaste heakskiitmiste, lubade või hõlbustuste aluseks, võib pädev tolliasutus asjaomasele tsiviillennundusjulgestuse eest vastutavale riiklikule ametiasutusele võimaldada juurdepääsu lõikes 1 osutatud elektroonilisele süsteemile. Juurdepääs on seotud järgmise teabega:

a) AEOS-load, sh loa omaniku nimi, ja vajaduse korral loa muutmine või kehtetuks tunnistamine või volitatud ettevõtja staatuse peatamine ja selle põhjused;

b) AEOS-lubade mis tahes ümberhindamine ja selle tulemused.

Asjaomast teavet käsitlevad tsiviillennundusjulgestuse eest vastutavad riiklikud ametiasutused kasutavad seda üksnes asjakohaste kokkuleppelise esindaja või tuntud saatja programmide tarbeks ning rakendavad selle teabe turvalisuse tagamiseks asjakohaseid tehnilisi ja organisatsioonilisi meetmeid.

3. Erandina käesoleva artikli lõikest 1 kasutavad liikmesriigid kuni rakendusotsuse 2014/255/EL lisas osutatud volitatud ettevõtja süsteemi ajakohastamise kuupäevani kõnealust süsteemi, mis on sätestatud määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklis 14x.

Artikkel 31

Tolliasutuste vaheline konsulteerimismenetlus ja teabevahetus

(tolliseadustiku artikkel 22)

1. Otsustuspädev tolliasutus võib konsulteerida muude liikmesriikide tolliasutustega, kelle pädevusse kuulub koht, kus vajalikku teavet hoitakse või kus tuleb teha kontrolle tolliseadustiku artiklis 39 osutatud ühe või mitme kriteeriumi kontrollimiseks.

2. Lõikes 1 osutatud konsulteerimine on kohustuslik, kui:

a) volitatud ettevõtja staatuse taotlus on esitatud kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 12 lõikega 1 selle koha tolliasutusele, kus taotleja tollialast keskset raamatupidamisarvestust peetakse või kus see on kättesaadav;

b) volitatud ettevõtja staatuse taotlus on esitatud kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikliga 27 selle liikmesriigi tolliasutusele, kus on taotleja püsiv tegevuskoht ja kus hoitakse teavet tema põhilise logistilise juhtimistegevuse kohta liidus või kus see on kättesaadav;

c) volitatud ettevõtja staatuse taotluse seisukohalt oluline osa arvestusest ja dokumentidest hoitakse muus liikmesriigis kui see, kus asub otsustuspädev tolliasutus;

d) volitatud ettevõtja staatuse taotleja peab ladustamisrajatist või teostab tollialast tegevust muus liikmesriigis kui see, kus asub pädev tolliasutus.

3. Erandina käesoleva määruse artikli 14 lõike 1 esimese lõigu teises lauses sätestatud tähtajast viivad tolliasutused konsulteerimise lõpule 80 päeva jooksul alates kuupäevast, mil otsustuspädev tolliasutus edastab teate tingimuste ja kriteeriumide kohta, mida konsulteeritav tolliasutus peab kontrollima.

4. Kui muu liikmesriigi tolliasutusel on volitatud ettevõtja staatuse andmise seisukohalt olulist teavet, esitab ta selle otsustuspädevale tolliasutusele 30 päeva jooksul alates kuupäevast, mil taotlus käesoleva määruse artiklis 30 osutatud elektroonilise süsteemi kaudu esitati.

Artikkel 32

Taotluse tagasilükkamine

(tolliseadustiku artikkel 22)

Volitatud ettevõtja staatuse taotluse tagasilükkamine ei mõjuta taotleja suhtes kooskõlas tollialaste õigusaktidega tehtud kehtivaid soodsaid otsuseid, välja arvatud juhul, kui selliste soodsate otsuste tegemine põhines mõne volitatud ettevõtja kriteeriumi täitmisel, mille täitmine volitatud ettevõtja staatuse taotluse kontrollimisel kinnitust ei leidnud.

Artikkel 33

Mõlemat liiki lubade kombinatsioon

(tolliseadustiku artikli 38 lõige 3)

Kui taotlejal on õigus saada nii AEOC- kui ka AEOS-luba, väljastab otsustuspädev tolliasutus ühe kombineeritud loa.

Artikkel 34

Loa kehtetuks tunnistamine

(tolliseadustiku artikkel 28)

1. AEO-loa kehtetuks tunnistamine ei mõjuta sama taotleja suhtes tehtud soodsaid otsuseid, välja arvatud juhul, kui volitatud ettevõtja staatus oli selle soodsa otsuse tingimuseks või kui see otsus põhines tolliseadustiku artiklis 39 osutatud kriteeriumil, mis ei ole enam täidetud.

2. Loa omaniku suhtes tehtud soodsa otsuse kehtetuks tunnistamine või muutmine ei mõjuta automaatselt selle isiku AEO-luba.

3. Kui üks isik on nii tollialaseid lihtsustusi kasutav volitatud ettevõtja kui ka turvalisuse ja julgeoleku loaga volitatud ettevõtja ja tolliseadustiku artikli 39 punktis d sätestatud tingimuste täitmatajätmise tõttu kohaldatakse tolliseadustiku artiklit 28 või käesoleva määruse artiklit 15, tunnistatakse AEOC-luba kehtetuks ja AEOS-loaga volitatud ettevõtja staatus jääb kehtima.

Kui üks isik on nii turvalisuse ja julgeoleku loaga volitatud ettevõtja kui ka tollialaseid lihtsustusi kasutav volitatud ettevõtja ja tolliseadustiku artikli 39 punktis e sätestatud tingimuste täitmatajätmise tõttu kohaldatakse tolliseadustiku artiklit 28 või käesoleva määruse artiklit 15, tunnistatakse AEOS-luba kehtetuks ja AEOC-loaga volitatud ettevõtja staatus jääb kehtima.

Artikkel 35

Järelevalve

(tolliseadustiku artikli 23 lõige 5)

1. Liikmesriikide tolliasutused teavitavad pädevat tolliasutust viivitamata kõigist pärast volitatud ettevõtja staatuse andmist esilekerkinud teguritest, mis võivad mõjutada loa jätkuvat kehtimist või sisu.

2. Pädev tolliasutus teeb kogu oma käsutuses oleva olulise teabe kättesaadavaks muude selliste liikmesriikide tolliasutustele, kus volitatud ettevõtja teostab tolliga seotud tegevusi.

3. Kui tolliasutus tunnistab kehtetuks volitatud ettevõtja staatusel põhinenud soodsa otsuse, teavitab ta sellest staatuse andnud tolliasutust.

4. Kui AEOS-loaga volitatud ettevõtja on määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklis 3 määratletud kokkuleppeline esindaja või tuntud saatja ja vastab komisjoni määruses (EL) nr 185/2010 sätestatud tingimustele, teeb pädev tolliasutus asjaomasele tsiviillennundusjulgestuse eest vastutavale riiklikule ametiasutusele viivitamata kättesaadavaks järgmise tema käsutuses oleva, volitatud ettevõtja staatusega seotud minimaalse teabe:

a) AEOS-loaga volitatud ettevõtja loa andmine, sh loa omaniku nimi, ja vajaduse korral loa muutmine või kehtetuks tunnistamine või volitatud ettevõtja staatuse peatamine ja selle põhjused;

b) teave selle kohta, kas tolliasutus külastas asjaomast konkreetset kohta, viimase külastuse kuupäev, kas külastus toimus seoses loamenetluse, ümberhindamise või järelevalvega;

c) AEOS-loaga volitatud ettevõtja staatuse mis tahes ümberhindamine ja selle tulemused.

Riikide tolliasutused kehtestavad kokkuleppel asjaomase tsiviillennundusjulgestuse eest vastutava riikliku ametiasutusega mis tahes sellise teabe vahetamise üksikasjaliku korra, mis ei ole hõlmatud käesoleva määruse artiklis 30 osutatud elektroonilise süsteemiga.

Asjaomast teavet käsitlevad tsiviillennundusjulgestuse eest vastutavad riiklikud ametiasutused kasutavad seda üksnes asjakohaste kokkuleppelise esindaja või tuntud saatja süsteemide tarbeks ning rakendavad teabe turvalisuse tagamiseks asjakohaseid tehnilisi ja organisatsioonilisi meetmeid.







4. jagu

Kauba kontrollimine







1. alajagu

Tollikontrollid ja riskijuhtimine

Artikkel 36

Riskijuhtimise ja tollikontrollidega seotud elektrooniline süsteem

(tolliseadustiku artikli 16 lõige 1)

1. Liikmesriikide tolliasutuste ja komisjoni vahelise riskiteabe vahetamisega seotud teabe vahetamiseks ja säilitamiseks kasutatakse tolliseadustiku artikli 16 lõike 1 kohaselt loodud elektroonilist süsteemi („tolliasutuste riskijuhtimise süsteem”).

2. Lõikes 1 nimetatud süsteemi kasutatakse ka tolliasutuste vaheliseks ning tolliasutuste ja komisjoni vaheliseks suhtlemiseks ühiste riskikriteeriumide ja standardite rakendamise, ühiste esmatähtsate kontrollivaldkondade, tolli kriisiohjamise, tolliseadustiku artikli 46 lõikes 5 osutatud riskiteabe ja riskianalüüsi tulemuste vahetamise ja samuti tollikontrollide tulemustega seotud küsimustes.







2. alajagu

Õhuteed pidi veetav käsipagas ja registreeritud pagas

Artikkel 37

Transiitlennud

(tolliseadustiku artikkel 49)

1. Tollikontrolle ja -formaalsusi selliste isikute käsipagasi ja registreeritud pagasi suhtes, kes lendavad liiduvälisest lennujaamast õhusõidukiga, mis pärast vahemaandumist liidu lennujaamas jätkab lendu liidu teise lennujaama, teostatakse viimases liidu rahvusvahelises lennujaamas.

Käsipagasi ja registreeritud pagasi suhtes kohaldatakse kolmandatest riikidest saabuvate isikute pagasi suhtes kohaldatavaid eeskirju, välja arvatud juhul, kui niisugust pagasit kandev isik tõendab pagasis sisalduva kauba liidu staatust.

2. Tollikontrolle ja -formaalsusi selliste isikute käsipagasi ja registreeritud pagasi suhtes, kes lendavad liidu lennujaamast lennukiga, mis pärast vahemaandumist teises liidu lennujaamas jätkab lendu liiduvälisesse lennujaama, teostatakse viimases liidu rahvusvahelises lennujaamas.

Käsipagasit võib kontrollida viimases liidu rahvusvahelises lennujaamas, kus lennuk teeb vahemaandumise, et teha kindlaks selle liidu kauba tollistaatus.

Artikkel 38

Äri- või turismiotstarbelised transiitlennud

(tolliseadustiku artikkel 49)

Turismi- või äriotstarbelise õhusõiduki pardal viibivate isikute pagasi tollikontroll ja -formaalsused teostatakse järgmistes lennujaamades:

a) esimeses liidu rahvusvahelises lennujaamas liiduvälisest lennujaamast saabuvate lendude puhul, mille korral õhusõiduk jätkab pärast vahemaandumist liidu lennujaamas lendu teise liidu lennujaama;

b) viimases liidu rahvusvahelises lennujaamas liidu lennujaamast saabuvate lendude puhul, mille korral õhusõiduk jätkab pärast vahemaandumist liidu lennujaamas lendu liiduvälisesse lennujaama.

Artikkel 39

Saabuvad transfeerlennud

(tolliseadustiku artikkel 49)

1. Kui pagas saabub liidu lennujaama õhusõiduki pardal, mis saabub liiduvälisest lennujaamast, ja see laaditakse ümber selles liidu lennujaamas teisele õhusõidukile, mis suundub liidusisesele lennule, siis kohaldatakse lõikeid 2 ja 3.

2. Tollikontroll ja -formaalsused, mida kohaldatakse registreeritud pagasi suhtes, teostatakse viimases liidu rahvusvahelises lennujaamas, kuhu liidusisene lend saabub. Tollikontrolli ja -formaalsused, mida kohaldatakse registreeritud pagasi suhtes, mis saabub liiduvälisest lennujaamast ja mis laaditakse liidu rahvusvahelises lennujaamas ümber sama liikmesriigi teise rahvusvahelisse lennujaama suunduvale õhusõidukile, võib teostada selles liidu rahvusvahelises lennujaamas, kus registreeritud pagas ümber laaditakse.

Tollikontrolli ja -formaalsused, mida kohaldatakse registreeritud pagasi suhtes, võib erandjuhtudel ja lisaks esimeses lõigus nimetatud kontrollidele ja formaalsustele teostada esimeses liidu rahvusvahelises lennujaamas, kui see osutub pärast käsipagasi kontrolli vajalikuks.

3. Tollikontroll ja -formaalsused, mida kohaldatakse käsipagasi suhtes, teostatakse esimeses liidu rahvusvahelises lennujaamas.

Täiendavat tollikontrolli ja -formaalsusi käsipagasi suhtes võidakse teostada liidusisese lennu sihtlennujaamas ainult erijuhtudel, kui see osutub pärast registreeritud pagasi kontrolli vajalikuks.

Artikkel 40

Lahkuvad transfeerlennud

(tolliseadustiku artikkel 49)

1. Kui pagas laaditakse liidu lennujaamas liidusisesele lennule suunduvale õhusõidukile ja seejärel laaditakse ümber teises liidu lennujaamas õhusõidukile, mille lennu sihtpunkt on liiduväline lennujaam, kohaldatakse lõikeid 2 ja 3.

2. Tollikontroll ja -formaalsused, mida kohaldatakse registreeritud pagasi suhtes, teostatakse esimeses liidu rahvusvahelises lähtelennujaamas. Tollikontrolli ja -formaalsused, mida kohaldatakse registreeritud pagasi suhtes, mis laaditakse õhusõidukile liidu rahvusvahelises lennujaamas ja laaditakse ümber sama liikmesriigi teises rahvusvahelises lennujaamas liiduvälisesse lennujaama suunduvale õhusõidukile, võib teostada selles liidu rahvusvahelises lennujaamas, kus registreeritud pagas ümber laaditakse.

Tollikontrolli ja -formaalsused, mida kohaldatakse registreeritud pagasi suhtes, võib erandjuhtudel ja lisaks esimeses lõigus nimetatud kontrollidele ja formaalsustele teostada viimases liidu rahvusvahelises lennujaamas, kui see osutub pärast käsipagasi kontrolli vajalikuks.

3. Tollikontroll ja -formaalsused, mida kohaldatakse käsipagasi suhtes, teostatakse viimases liidu rahvusvahelises lennujaamas.

Täiendavat tollikontrolli ja -formaalsusi käsipagasi suhtes võidakse teostada liidusisese lennu lähtelennujaamas ainult erandjuhtudel, kui see osutub pärast registreeritud pagasi kontrolli vajalikuks.

Artikkel 41

Ümberlaadimine turismi- või äriotstarbelisele õhusõidukile

(tolliseadustiku artikkel 49)

1. Tollikontroll ja -formaalsused, mida kohaldatakse pagasi suhtes, mis saabub liidu lennujaama regulaar- või tšarterlennuga liiduvälisest lennujaamast ja mis laaditakse selles liidu lennujaamas ümber turismi- või äriotstarbelisele õhusõidukile, mis suundub liidusisesele lennule, teostatakse regulaar- või tšarterlennu sihtlennujaamas.

2. Tollikontroll ja -formaalsused, mida kohaldatakse pagasi suhtes, mis laaditakse liidu lennujaamas liidusisesele lennule suunduvale turismi- või äriotstarbelisele õhusõidukile, et see laaditaks ümber teises liidu lennujaamas regulaar- või tšarterlennule, mille sihtpunkt on liiduväline lennujaam, teostatakse regulaar- või tšarterlennu lähtelennujaamas.

Artikkel 42

Ümberlaadimine sama liikmesriigi territooriumil asuvate lennujaamade vahel

(tolliseadustiku artikkel 49)

Toll võib liidu rahvusvahelises lennujaamas, kus toimub registreeritud pagasi ümberlaadimine, kontrollida pagasit, mis:

a) saabub liiduvälisest lennujaamast ja mis laaditakse ümber liidu rahvusvahelises lennujaamas õhusõidukile, mis suundub lennule sama riigi territooriumil asuvasse rahvusvahelisse lennujaama,

b) on laaditud õhusõidukile liidu rahvusvahelises lennujaamas ja mis laaditakse ümber sama riigi territooriumil asuvas teises rahvusvahelises lennujaamas õhusõidukile, mis suundub liiduvälisesse lennujaama.

Artikkel 43

Meetmed ebaseadusliku ümberlaadimise ennetamiseks

(tolliseadustiku artikkel 49)

Liikmesriigid tagavad, et:

a) saabumisel liidu rahvusvahelisse lennujaama, kus tuleb teha tollikontroll, jälgitakse käsipagasis sisalduva kauba mis tahes ümberlaadimist, mis toimub enne selle pagasi tollikontrolli;

b) lahkumisel liidu rahvusvahelisest lennujaamast, kus tuleb teha tollikontroll, jälgitakse käsipagasis sisalduva kauba mis tahes ümberlaadimist, mis toimub pärast selle pagasi tollikontrolli;

c) saabumisel liidu rahvusvahelisse lennujaama, kus tuleb teha tollikontroll, on kehtestatud asjakohane kord, et ennetada registreeritud pagasis sisalduva kauba mis tahes ümberlaadimist enne selle pagasi tollikontrolli;

d) lahkumisel liidu rahvusvahelisest lennujaamast, kus tuleb teha tollikontroll, on kehtestatud asjakohane kord, et ennetada registreeritud pagasis sisalduva kauba mis tahes ümberlaadimist pärast selle pagasi tollikontrolli.

Artikkel 44

Pagasilipik

(tolliseadustiku artikkel 49)

Liidu lennujaamas registreeritud pagasi identifitseerimiseks kinnitatakse selle külge lipik. Lipiku näidis ja tehnilised näitajad on sätestatud lisas 12-03.

Artikkel 45

Rahvusvaheliste liidu lennujaamade nimekiri

(tolliseadustiku artikkel 49)

Iga liikmesriik esitab komisjonile oma liidu rahvusvaheliste lennujaamade nimekirja ja teavitab komisjoni kõigist selle nimekirja muudatustest.







3. alajagu

Meritsi veetav pagas

Artikkel 46

Lõbusõidulaevad

(tolliseadustiku artikkel 49)

Lõbusõidulaevade pardal olevate isikute pagasi suhtes kohaldatavaid tollikontrolle ja -formaalsusi teostatakse kõigis liidus külastatavates sadamates sõltumata laeva päritolust ja sihtkohast. Lõbusõidulaev on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/25/EÜ ( 7 ) kohaselt määratletud väikelaev.

Artikkel 47

Meretransfeerid

(tolliseadustiku artikkel 49)

Selliste isikute pagasi suhtes, kes teevad ühe ja sama laevaga merereisi, mis koosneb järjestikustest reisietappidest, mis algavad või lõppevad liiduvälises sadamas või mille käigus tehakse vahepeatus liiduvälises sadamas, kohaldatavaid tollikontrolle ja -formaalsusi teostatakse mis tahes liidu sadamas, kus pagas peale või maha laaditakse.







3. PEATÜKK

Valuuta konverteerimine

Artikkel 48

Tariifide vahetuskurssi käsitlevad sätted

(tolliseadustiku artikkel 53)

1. Kui see on tolliseadustiku artikli 53 lõike 1 punkti b kohaselt vajalik, fikseeritakse euro väärtus kord kuus.

Kasutatav vahetuskurss on viimane Euroopa Keskpanga poolt enne kuu eelviimast päeva kindlaksmääratud valuutakurss ja seda kohaldatakse kogu järgneva kuu jooksul.

Kui aga kuu alguses kohaldatav kurss erineb rohkem kui 5 % võrra Euroopa Keskpanga poolt enne sama kuu 15. kuupäeva kindlaksmääratud valuutakursist, kohaldatakse alates 15. kuupäevast kuni kuu lõpuni viimatinimetatud kurssi.

2. Kui valuuta konverteerimine on vajalik ükskõik millisel tolliseadustiku artikli 53 lõikes 2 osutatud põhjusel, on kohaldatav euro väärtus omavääringu suhtes Euroopa Keskpanga poolt oktoobri esimesel tööpäeval kindlaksmääratud valuutakurss; see kurss hakkab kehtima alates järgmise aasta 1. jaanuarist.

3. Liikmesriigid võivad jätta eurodes määratud summa väärtuse riigi valuutas muutmata, kui iga-aastase korrigeerimise tulemusel muutub ümberarvestuse käigus kõnealuse summa väärtus riigi valuutas väljendatuna vähem kui 5 % või väheneb.

Liikmesriigid võivad pärast konverteerimist saadud summat lähima kümnendkohani alla- või ülespoole ümardada.







II JAOTIS

TEGURID, MILLE ALUSEL KOHALDATAKSE IMPORDI- JA EKSPORDITOLLIMAKSU JA MUID KAUBAVAHETUSE SUHTES ETTE NÄHTUD MEETMEID







1. PEATÜKK

Ühine tollitariifistik ja kauba tariifne klassifitseerimine







1. jagu

Tariifikvootide haldamine

Artikkel 49

Tariifikvootide ühtse haldamise üldeeskirjad

(tolliseadustiku artikli 56 lõige 4)

1. Tariifikvoote, mis on avatud kooskõlas käesolevas artiklis ja käesoleva määruse artiklites 50–54 osutatud haldusmeetodit käsitlevate liidu õigusaktidega, hallatakse vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsioonide aktsepteerimise kuupäevade kronoloogilise järjekorra alusel.

2. Igale tariifikvoodile määratakse liidu õigusaktides selle haldamise hõlbustamiseks järjekorranumber.

3. Käesoleva jao kohaldamisel käsitatakse tolli poolt 1., 2. või 3. jaanuaril aktsepteeritud vabasse ringlusse lubamise deklaratsioone sama aasta 3. jaanuaril aktsepteeritutena. Kui aga üks neist päevadest langeb laupäevale või pühapäevale, loetakse selle aktsepteerimise päevaks kõnealuse aasta 4. jaanuar.

4. Käesoleva jao kohaldamisel tähendavad tööpäevad päevi, mis ei ole riigipühad liidu institutsioonide jaoks Brüsselis.

Artikkel 50

Liikmesriikide tolliasutuste kohustused tariifikvootide ühtsel haldamisel

(tolliseadustiku artikli 56 lõige 4)

1. Tolliasutused kontrollivad, kas deklarandi poolt vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsioonis esitatud taotlus tariifikvoodi kasutamiseks on tariifikvooti avava liidu õigusakti kohaselt kehtiv.

2. Kui deklarandi esitatud kehtivat tariifikvoodi kasutamise taotlust sisaldav vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsioon on aktsepteeritud ja kõik tariifikvoodi kohaldamiseks vajalikud lisadokumendid on tollile esitatud, edastavad tolliasutused selle taotluse viivitamata komisjonile, märkides ära tollideklaratsiooni aktsepteerimise kuupäeva ja täpse koguse, mille kohta taotlus esitati.

Artikkel 51

Koguste eraldamine tariifikvootide piires

(tolliseadustiku artikli 56 lõige 4)

1. Komisjon eraldab kvoote tööpäevadel. Komisjon võib siiski otsustada teataval tööpäeval koguseid mitte eraldada, eeldusel et liikmesriikide pädevatele asutustele on sellest ette teatatud.

2. Tariifikvootidega hõlmatud koguseid ei tohi eraldada enne kui teisel tööpäeval pärast selle tollideklaratsiooni aktsepteerimist, milles deklarant esitas tariifikvoodi kasutamise taotluse.

Iga komisjonipoolse kvoodieraldamise korral võetakse arvesse kõiki vastamata tariifikvootide kasutamise taotlusi, mis on seotud eraldamisele eelneva kahe tööpäeva jooksul aktsepteeritud tollideklaratsioonidega ja mille tolliasutused on edastanud käesoleva määruse artiklis 54 osutatud süsteemile.

3. Iga tariifikvoodi korral eraldab komisjon kogused kõnealuse tariifikvoodi kasutamise kohta saadud taotluste alusel, järgides asjaomaste tollideklaratsioonide aktsepteerimise kuupäevade kronoloogilist järjekorda, ja ulatuses, mida tariifikvoodi järelejäänud osa võimaldab.

4. Kui kõigi eraldamise kuupäeval aktsepteeritud deklaratsioonidega seotud tariifikvoodi taotluse koguste summa ületab sama päeva tariifikvoodi järelejäänud osa, jaotab komisjon kõnealuste taotlustega seotud kogused proportsionaalselt taotletud kogustega.

5. Kui avatakse uus tariifikvoot, ei eralda komisjon selle tariifikvoodiga hõlmatud koguseid enne 11. tööpäeva, mis järgneb tariifikvoodi kehtestanud liidu õigusakti avaldamise kuupäevale.

Artikkel 52

Taotluste tühistamine ja tariifikvootide raames eraldatud kasutamatajäänud koguste tagastamine

(tolliseadustiku artikli 56 lõige 4)

1. Toll kannab viivitamata käesoleva määruse artiklis 54 osutatud elektroonilisse süsteemi tagasi kõik ekslikult eraldatud kogused. Tagastamise kohustust ei kohaldata, kui ekslik eraldis, mille tagajärjel tekkinud tollivõlg on väiksem kui 10 eurot, avastatakse pärast esimest kuud, mis järgneb asjaomase tariifikvoodi kehtivusaja lõppemisele.

2. Kui toll tunnistab tollideklaratsiooni kehtetuks kauba puhul, mille kohta on esitatud tariifikvoodi taotlus enne seda, kui komisjon on eraldanud taotletud koguse, tühistab toll kogu tariifikvoodi taotluse.

Kui komisjon on kehtetuks tunnistatud tollideklaratsiooni alusel taotletud koguse juba eraldanud, kannab toll eraldatud koguse viivitamata käesoleva määruse artiklis 54 osutatud elektroonilisse süsteemi tagasi.

Artikkel 53

Tariifikvootide kriitiline staatus

(tolliseadustiku artikli 56 lõige 4)

1. Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 153 kohaldamisel loetakse tariifikvooti kriitiliseks niipea, kui 90 % kogu tariifikvoodi mahust on kasutatud.

2. Erandina lõikest 1 loetakse tariifikvooti kriitiliseks alates selle avamisest järgmistel juhtudel:

a) tariifikvoot avatakse vähemaks kui kolmeks kuuks;

b) tariifikvoote, mis hõlmavad sama ulatuse ja päritoluga kaupu ning on samaväärse kvoodi kehtivusajaga kui kõnealune tariifikvoot (samaväärseid tariifikvoote), pole kahe eelmise aasta jooksul avatud;

c) kahe eelmise aasta jooksul avatud samaväärne tariifikvoot ammendati kvoodi kehtivusaja kolmanda kuu viimasel päeval või enne seda või kvoodi algne maht oli suurem kui kõnealusel kvoodil.

3. Tariifikvooti, mille ainus eesmärk on kaitsemeetme või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 654/2014 ( 8 ) kohase kontsessioonide peatamisest tuleneva meetme kohaldamine, loetakse kriitiliseks niipea, kui 90 % kogumahust on kasutatud, olenemata sellest, kas samaväärseid tariifikvoote on kahe eelmise aasta jooksul avatud või mitte.

Artikkel 54

Tariifikvootide haldamisega seotud elektrooniline süsteem

(tolliseadustiku artikli 16 lõige 1 ja artikli 56 lõige 4)

1. Tariifikvootide haldamiseks kasutatakse tolliseadustiku artikli 16 lõike 1 kohaselt selleks loodud elektroonilist süsteemi järgmisel otstarbel:

a) tariifikvootide taotluste ja tagastustega ning tariifikvootide staatusega seotud teabe vahetamine tolli ja komisjoni vahel ning kõnealuse teabe säilitamine;

b) tariifikvootide taotluste ja tagastuste haldamine komisjoni poolt;

c) tariifikvootidega hõlmatud koguste eraldamisega seotud teabe vahetamine tolli ja komisjoni vahel ja selle teabe säilitamine;

d) algseid tariifikvootide eraldisi ja tagastusi või nende määramist mõjutada võivate täiendavate sündmuste või toimingute registreerimine.

2. Komisjon teeb eraldamise tulemustega seotud teabe kõnealuse süsteemi kaudu kättesaadavaks.







2. jagu

Kauba vabasse ringlusse lubamise või ekspordi järelevalve

Artikkel 55

Kauba vabasse ringlusse lubamise või ekspordi järelevalve üldeeskirjad

(tolliseadustiku artikli 56 lõige 5)

1. Kui komisjon kehtestab nõude, et teatava kauba suhtes tuleb vabasse ringlusse lubamisel või ekspordil kohaldada järelevalvet, teatab ta tollile kõnealuse kauba CN-koodid ja järelevalveks vajalikud andmed õigeaegselt enne järelevalvenõude kohaldamise algust.

Loetelu andmetest, mida komisjon järelevalve eesmärgil võib nõuda, on esitatud lisas 21-01.

2. Kui kauba suhtes kohaldatakse vabasse ringlusse lubamisel või ekspordil järelevalvet, edastab toll vähemalt kord nädalas komisjonile asjaomaste protseduuridega seotud deklaratsioonide andmed.

Kui kaup tolliseadustiku artikli 194 lõike 1 kohaselt vabastatakse, esitab toll andmed komisjonile viivitamata.

3. Komisjon avalikustab lõikes 1 osutatud, tolli esitatud andmed ainult kokkuvõtlikul kujul ja ainult käesoleva määruse artikli 56 lõike 2 kohastele volitatud kasutajatele.

4. Kui kaup suunatakse tolliprotseduurile tolliseadustiku artiklis 166 osutatud lihtsustatud tollideklaratsiooni või tolliseadustiku artiklis 182 osutatud deklarandi arvestuskande vormis deklaratsiooni alusel ja komisjoni nõutud andmed ei olnud kättesaadavad ajal, mil kaup tolliseadustiku artikli 194 lõike 1 kohaselt vabastati, edastab toll selle teabe komisjonile viivitamata pärast tolliseadustiku artikli 167 kohaselt esitatud lisadeklaratsiooni kättesaamist.

5. Kui tolliseadustiku artikli 167 lõike 3 kohaselt on lisadeklaratsiooni esitamise kohustusest loobutud või kui lisadeklaratsioon on käesoleva määruse artikli 225 kohaselt esitatud või kättesaadavaks tehtud, saadab loa omanik vähemalt kord kuus tollile komisjoni poolt nõutud andmed või kogub toll neid andmeid deklarandi süsteemist.

Tolliasutused sisestavad kõnealuse teabe viivitamata käesoleva määruse artiklis 56 osutatud elektroonilisse süsteemi.

6. Erandina käesoleva artikli lõikest 1 on nende andmete loetelu, mida komisjon võib järelevalve eesmärgil nõuda, kuni artikli 56 lõikes 1 osutatud süsteemi ja rakendusotsuse 2014/255/EL lisas osutatud riikide impordi- ja ekspordisüsteemide ajakohastamise esimese etapi kasutuselevõtu kuupäevani sätestatud lisas 21-02.

Artikkel 56

Kauba vabasse ringlusse lubamise või ekspordi järelevalvega seotud elektrooniline süsteem

(tolliseadustiku artikli 16 lõige 1 ja artikli 56 lõige 5)

1. Kauba vabasse ringlusse lubamise või ekspordi järelevalve korral kasutatakse tolliseadustiku artikli 16 lõike 1 kohaselt loodud elektroonilist süsteemi järgmise teabe edastamiseks ja säilitamiseks:

a) kauba vabasse ringlusse lubamist või eksporti käsitlevad järelevalveandmed;

b) teave, mis võib ajakohastada kauba vabasse ringlusse lubamise või ekspordiga seotud elektroonilisse süsteemi sisestatud ja seal säilitatud järelevalveandmeid.

2. Komisjon võib kasutajatele anda lõikes 1 osutatud elektroonilisele süsteemile juurdepääsu loa liikmesriikide taotluste põhjal.

3. Erandina käesoleva artikli lõikest 1 kasutatakse kõnealuse lõike punktides a ja b osutatud andmete edastamiseks ja säilitamiseks kuni rakendusotsuse 2014/255/EL lisas osutatud süsteemi ajakohastamise esimese etapi kasutuselevõtu kuupäevani komisjoni süsteemi „Järelevalve 2”.







2. PEATÜKK

Kauba päritolu







1. jagu

Mittesooduspäritolu käsitlev tõend

Artikkel 57

Päritolusertifikaat toodetele, mille suhtes kohaldatakse sooduskohtlemiseta importimise erikorda

(tolliseadustiku artikli 61 lõiked 1 ja 2)

1. Päritolusertifikaat toodetele, mis on pärit kolmandast riigist, mille suhtes on kehtestatud sooduskohtlemiseta importimise erikorrad, antakse juhul, kui nendes kordades on viidatud käesolevale artiklile, välja lisas 22-14 sätestatud vormi kasutades vastavalt selles kehtestatud tehnilistele nõuetele.

2. Päritolusertifikaadi annavad välja selle kolmanda riigi pädevad asutused, kust on pärit tooted, mille suhtes sooduskohtlemiseta importimise erikorda kohaldatakse, või nende asutuste poolt sel eesmärgil nõuetekohaselt volitatud usaldusväärne asutus (väljaandev asutus), eeldusel et toodete päritolu on määratud kooskõlas tolliseadustiku artikliga 60.

Väljaandvad asutused säilitavad iga väljaantud päritolusertifikaadi koopia.

3. Päritolusertifikaadid antakse välja enne seda, kui nendega hõlmatud tooted on päritoluriigiks olevas kolmandas riigis ekspordiks deklareeritud.

4. Erandina lõikest 3 võib päritolusertifikaate erandkorras välja anda pärast nendega hõlmatud toodete eksporti, juhul kui neid ei saanud ekspordi ajal välja anda vea, tahtmatu tegematajätmise või eriasjaolude tõttu.

Väljaandvad asutused tohivad lõikes 1 sätestatud päritolusertifikaati tagasiulatuvalt välja anda ainult juhul, kui nad on kindlad, et eksportija taotluse andmed vastavad asjaomases ekspordidokumentides olevatele.

Artikkel 58

Sooduskohtlemiseta importimise erikorraga seotud halduskoostööd käsitleva teabe esitamine

(tolliseadustiku artikkel 61)

1. Kui teatavate toodete suhtes kohaldatava sooduskohtlemiseta importimise erikorraga nähakse ette käesoleva määruse artiklis 57 sätestatud päritolusertifikaadi kasutamine, rakendatakse sellist erikorda tingimusel, et on loodud halduskoostöömenetlus, välja arvatud juhul, kui asjaomases korras ei ole sätestatud teisiti.

Halduskoostöömenetluse alustamiseks saadavad asjaomased kolmandad riigid komisjonile:

a) väljaandvate asutuste nimed ja aadressid koos nende asutuste kasutatavate templite näidistega;

b) nende valitsusasutuste nimed ja aadressid, kellele tuleb saata käesoleva määruse artiklis 59 sätestatud päritolusertifikaatide järelkontrolli taotlus.

Komisjon edastab eespool oleva teabe liikmesriikide pädevatele asutustele.

2. Kui kolmas riik ei saada lõikes 1 sätestatud teavet komisjonile, keelavad liidu pädevad asutused kasutada sooduskohtlemiseta importimise erikorda.

Artikkel 59

Järelkontroll selliste toodete päritolusertifikaatide üle, mille suhtes kohaldatakse sooduskohtlemiseta importimise erikorda

(tolliseadustiku artikkel 61)

1. Käesoleva määruse artiklis 57 osutatud päritolusertifikaatide kontrollimine viiakse läbi kooskõlas käesoleva artikliga pärast tollideklaratsiooni aktsepteerimist (järelkontroll).

2. Kui tollil on põhjendatud kahtlus päritolusertifikaadi ehtsuses või selles esitatud andmete õigsuses ja kui ta teeb pistelist järelkontrolli, nõuab ta käesoleva määruse artikli 58 lõike 1 punktis b osutatud asutuselt, et see kontrolliks, kas kõnealune päritolutõend on ehtne või kas deklareeritud päritolu on määratud õigesti ja kooskõlas tolliseadustiku artikliga 60 või kas mõlemad tingimused on täidetud.

Nendel eesmärkidel tagastab toll päritolusertifikaadi või selle koopia käesoleva määruse artikli 58 lõike 1 punktis b osutatud asutusele. Kui deklaratsioonile on lisatud kaubaarve, lisatakse originaalarve või selle koopia tagastatud päritolusertifikaadile.

Toll esitab vajaduse korral järelkontrolli põhjused ja kogu nende valduses oleva teabe, mille põhjal võib oletada, et päritolusertifikaadis esitatud andmed ei ole õiged või päritolusertifikaat ei ole ehtne.

3. Käesoleva määruse artikli 58 lõike 1 punktis b osutatud asutus teatab kontrolli tulemustest tollile niipea kui võimalik.

Kui vastust ei saabu kuue kuu jooksul pärast päringu esitamist vastavalt lõikele 2, keelab toll sooduskohtlemiseta importimise erikorra kasutamise kõnealuste toodete puhul.







2. jagu

Sooduspäritolu

Artikkel 60

Käesoleva jao kohaldamisel kasutatakse delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 37 sätestatud mõisteid.







1. alajagu

Päritolutõendite väljastamise ja koostamise hõlbustamise menetlused

Artikkel 61

Tarnija deklaratsioonid ja nende kasutamine

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 1)

1. Kui tarnija esitab liidu ja teatavate riikide või territooriumide vahelist sooduskaubavahetust reguleerivate sätete (sooduspäritolustaatus) kohaldamiseks eksportijale või müüjale toodete päritolustaatuse kindlaksmääramiseks vajalikke andmeid, peab tarnija tegema seda tarnija deklaratsioonis.

Iga kaubasaadetise kohta koostatakse eraldi tarnija deklaratsioon, välja arvatud käesoleva määruse artiklis 62 sätestatud juhtudel.

2. Tarnija lisab deklaratsiooni selle saadetisega seotud kaubaarvele või saatelehele või muule äridokumendile, mis kirjeldab kõnealuseid kaupu piisavalt üksikasjalikult, et neid oleks võimalik kindlaks teha.

3. Tarnija võib deklaratsiooni esitada igal ajal, ka pärast kaupade kohaletoimetamist.

Artikkel 62

Pikaajaline tarnija deklaratsioon

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 1)

1. Kui tarnija tarnib korrapäraselt eksportijale või kauplejale kaubasaadetisi ja kauba päritolustaatus kõigi selliste saadetiste korral peaks olema sama, võib tarnija esitada üheainsa deklaratsiooni, mis hõlmab järgnevaid kõnealuse kauba saadetisi („pikaajaline tarnija deklaratsioon”). Pikaajalise tarnija deklaratsiooni võib koostada kehtivusajaga kuni kaks aastat alates deklaratsiooni koostamise kuupäevast.

2. Pikaajalise tarnija deklaratsiooni võib enne deklaratsiooni koostamist tarnitud kauba kohta koostada tagasiulatuvalt. Sellise pikaajalise tarnija deklaratsiooni võib koostada kehtivusajaga kuni üks aasta enne deklaratsiooni koostamise kuupäeva. Kehtivusaeg lõpeb päeval, mil koostati pikaajaline tarnija deklaratsioon.

3. Tarnija teatab asjaomasele eksportijale või kauplejale viivitamata, kui pikaajaline tarnija deklaratsioon ei kehti mõne või kõikide tarnitud ja tarnitavate kaubasaadetiste suhtes.

Artikkel 63

Tarnija deklaratsioonide koostamine

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 1)

1. Toodete kohta, mis on saanud sooduspäritolustaatuse, koostatakse tarnija deklaratsioonid vastavalt lisale 22-15. Pikaajalised tarnija deklaratsioonid nende toodete kohta koostatakse siiski vastavalt lisale 22-16.

2. Toodete kohta, mis on liidus läbinud töö või töötluse ilma sooduspäritolustaatust saamata, koostatakse tarnija deklaratsioonid vastavalt lisale 22-17. Kui tegemist on pikaajaliste tarnija deklaratsioonidega, koostatakse need siiski vastavalt lisale 22-18.

3. Tarnija deklaratsioonil peab olema tarnija omakäeline allkiri. Kui aga nii tarnija deklaratsioon kui ka arve koostatakse elektrooniliste vahenditega, võib neid elektrooniliselt autentida või tarnija võib eksportija või kaupleja ees võtta kirjaliku kohustuse täielikult vastutada iga tarnija deklaratsiooni eest, mis samastab teda selliselt, nagu ta oleks sellele omakäeliselt alla kirjutanud.

Artikkel 64

Teabesertifikaatide INF 4 väljaandmine

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 1)

1. Toll võib nõuda, et eksportija või kaupleja hangiks tarnijalt tarnija deklaratsiooni õigsust ja kehtivust kinnitava teabesertifikaadi INF 4.

2. Tarnija taotluse korral väljastab teabesertifikaadi INF 4 selle liikmesriigi toll, kus tarnija deklaratsioon on koostatud, kasutades lisas 22-02 sätestatud vormi ja vastavalt selles sätestatud tehnilistele nõuetele. Toll võib nõuda mis tahes tõendeid ja kontrollida tarnija raamatupidamist ja teha muid kontrolle, mida ta peab asjakohaseks.

3. Toll väljastab teabesertifikaadi INF 4 tarnijale 90 päeva jooksul alates taotluse saamisest, märkides ära, kas tarnija deklaratsioon on õige ja kehtiv.

4. Tolliasutus, kellele on esitatud taotlus teabesertifikaadi INF 4 väljaandmiseks, säilitab taotluse vormi vähemalt kolm aastat või kauem, kui see on vajalik, et tagada vastavus liidu ja teatavate riikide või territooriumite vahelist sooduskaubandust reguleerivate sätetega.

Artikkel 65

Liikmesriikidevaheline halduskoostöö

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 1)

Tolliasutused aitavad üksteist tarnija deklaratsioonides esitatud teabe õigsuse kontrollimisel.

Artikkel 66

Tarnija deklaratsioonide kontrollimine

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 1)

1. Kui eksportija ei suuda esitada teabesertifikaati INF 4120 päeva jooksul pärast tolli taotlust, võib ekspordiliikmesriigi toll paluda selle liikmesriigi tollil, kus tarnija deklaratsioon on koostatud, kinnitada asjaomaste toodete päritolu liidu ja teatavate riikide vahelist sooduskaubandust reguleerivate sätete suhtes.

2. Lõike 1 kohaldamisel saadab ekspordiliikmesriigi toll selle liikmesriigi tollile, kus tarnija deklaratsioon on koostatud, kogu neile kättesaadava teabe ja dokumentatsiooni ning esitab oma järelepärimise põhjused.

3. Lõike 1 kohaldamisel võib selle liikmesriigi toll, kus tarnija deklaratsioon on koostatud, nõuda tarnijalt tõendeid või kõnealust deklaratsiooni asjakohaselt kontrollida.

4. Kontrollimist palunud tollile teatatakse kontrolli tulemustest teabesertifikaadi INF 4 abil niipea kui võimalik.

5. Kui 150 päeva jooksul alates kontrollitaotluse päevast ei ole vastust saadud või kui vastus ei sisalda asjaomaste toodete päritolu määramiseks piisavalt teavet, tunnistab ekspordiriigi toll tarnija deklaratsiooni põhjal koostatud päritolutõendi kehtetuks.

Artikkel 67

Heakskiidetud eksportija luba

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 1)

1. Kui liit on kehtestanud mõne kolmanda riigi suhtes sooduskorra, mis näeb ette, et päritolutõend tuleb esitada heakskiidetud eksportija koostatud arvedeklaratsiooni või päritoludeklaratsiooni vormis, võivad liidu tolliterritooriumil asuvad eksportijad taotleda heakskiidetud eksportija luba eesmärgiga neid deklaratsioonide koostada ja asendada.

2. Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 11 lõike 1 punkti d ning artikleid 16, 17 ja 18, milles käsitletakse taotluste aktsepteerimise tingimusi ja otsuste peatamist, ning käesoleva määruse artikleid 10 ja 15, milles käsitletakse elektrooniliste vahendite kasutamist teabe vahetamiseks ja säilitamiseks ning taotluste ja otsustega seotud soodsate otsuste tühistamist, ei kohaldata heakskiidetud eksportija loaga seotud otsuste suhtes.

3. Heakskiidetud eksportija luba antakse ainult isikutele, kes täidavad tingimusi, mis on sätestatud päritolu käsitlevates sätetes, mis sisalduvad kas lepingutes, mille liit on sõlminud teatavate väljaspool liidu tolliterritooriumi asuvate riikide või territooriumidega, või meetmetes, mille liit on selliste riikide või territooriumide suhtes ühepoolselt vastu võtnud.

4. Toll annab heakskiidetud eksportijale tolliloa numbri, mis märgitakse sooduspäritolutõendile. Tolliloa numbrile eelneb loa väljastanud liikmesriigi ISO 3166-1 standardile vastav kahetäheline riigikood.

5. Komisjon esitab asjaomastele kolmandatele riikidele heakskiidetud eksportijate koostatud sooduspäritolutõendite kontrollimise eest vastutavate tolliasutuste aadressid.

6. Kui kohaldatava sooduskorra puhul ei täpsustata, millises vormis arvedeklaratsioonid või päritoludeklaratsioonid peavad olema, koostatakse need deklaratsioonid vastavalt lisas 22-09 sätestatud vormile.

7. Kui kohaldatava sooduskorra puhul ei täpsustata väärtuse piirmäära, milleni eksportija, kes ei ole heakskiidetud eksportija, võib koostada arvedeklaratsiooni või päritoludeklaratsiooni, on väärtuse piirmäär 6 000 eurot iga saadetise kohta.

Artikkel 68

Eksportijate registreerimine väljaspool liidu üldiste tariifsete soodustuste kava (GSP)

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 1)

1. Kui liit on kehtestanud mõne kolmanda riigi suhtes sooduskorra, mis näeb ette, et päritoludokumendi võib koostada eksportija vastavalt asjakohastele liidu õigusaktidele, võib liidu tolliterritooriumil asutatud eksportija taotleda enda registreerimist sel eesmärgil. Käesoleva jao 2.–9. alajagu kohaldatakse mutatis mutandis.

2. Käesoleva artikli kohaldamisel ei kohaldata delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 11 lõike 1 punkti d ja artikleid 16, 17 ja 18, milles käsitletakse taotluste aktsepteerimise tingimusi ja otsuste peatamist, ning käesoleva määruse artikleid 10 ja 15. Käesoleva artikliga seotud taotlusi ja otsuseid ei vahetata ega säilitata käesoleva määruse artiklis 10 sätestatud elektroonilises info- ja sidesüsteemis.

3. Komisjon annab kolmandale riigile, kellega liidul on kehtestatud sooduskord, nende tolliasutuste aadressid, kes vastutavad liidus registreeritud eksportija poolt kooskõlas käesoleva artikliga koostatud päritoludokumendi õigsuse kontrolli eest.

4. Kui kohaldatava sooduskorra puhul ei täpsustata väärtuse piirmäära, milleni eksportija, kes ei ole registreeritud eksportija, võib päritoludokumendi koostada, on väärtuse piirmäär 6 000 eurot iga saadetise kohta.

5. Kuni rakendusotsuse 2014/255/EL lisas osutatud registreeritud eksportijate süsteemi (REX) kasutuselevõtu kuupäevadeni kehtivad järgmised sätted:

a) liidu tolliterritooriumil asutatud eksportija võib taotleda heakskiitmist kooskõlas käesoleva määruse artikliga 67, et ta saaks tegutseda registreeritud eksportijana kooskõlas lõikega 1;

b) eksportija, kellel on liidus heakskiidetud eksportija luba juba olemas, võib taotleda selle laiendamist, et ta saaks tegutseda registreeritud eksportijana kooskõlas lõikega 1;

▼C2

ning nende heakskiidetud eksportija loa numbrit kasutatakse registreeritud eksportija numbrina.

▼B

Esimese lõigu punktis a või b osutatud eksportija, kes soovib jätkata registreeritud eksportijana tegutsemist kooskõlas lõikega 1, registreeritakse registreeritud eksportijate süsteemi (REX) kasutuselevõtu kuupäevadest alates kõnealuses süsteemis.

Artikkel 69

Väljaspool liidu üldiste tariifsete soodustuste kava väljaantud või koostatud sooduspäritolutõendite asendamine

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 1)

1. Kui päritolustaatusega tooted, mis on hõlmatud sooduspäritolutõendiga, mille on eelnevalt välja antud või koostatud tolliseadustiku artikli 56 lõike 2 punktis d või e osutatud tariifse soodusmeetme jaoks, mis ei ole liidu üldiste tariifsete soodustuste kava, ei ole veel lubatud vabasse ringlusse ja suunatakse liidu mõne tolliasutuse järelevalve alla, võib esialgse päritolutõendi asendada ühe või mitme asendustõendiga, et saata kõik need tooted või osa neist mujale liitu.

2. Kui päritolutõend, mis on vajalik lõikes 1 osutatud tariifse soodusmeetme jaoks, on liikumissertifikaat EUR.1, muu riiklik päritolusertifikaat, päritoludeklaratsioon või arvedeklaratsioon, väljastatakse või koostatakse asenduspäritolutõend ühe järgmise dokumendi vormis:

a) kaupa edasisaatva heakskiidetud eksportija poolt koostatud asenduspäritoludeklaratsioon või asendusarvedeklaratsioon;

b) kauba mis tahes edasisaatja koostatud asenduspäritoludeklaratsioon või asendusarvedeklaratsioon, kui päritolustaatusega toodete koguväärtus esialgse saadetise jagamisel ei ületa kohaldatavat väärtuse piirmäära;

c) kauba mis tahes edasisaatja koostatud asenduspäritoludeklaratsioon või asendusarvedeklaratsioon, kui päritolustaatusega toodete koguväärtus esialgse saadetise jagamisel ületab kohaldatavat väärtuse piirmäära ja edasisaatja lisab asenduspäritoludeklaratsioonile või asendusarvedeklaratsioonile esialgse päritolutõendi koopia;

d) liikumissertifikaat EUR.1, mille on välja andnud tolliasutus, kelle järelevalve alla kaup on suunatud, kui on täidetud järgmised tingimused:

i) kauba edasisaatja ei ole heakskiidetud eksportija ja ei nõustu lisama asendustõendile esialgset päritolutõendit;

ii) esialgses saadetises sisalduvate päritolustaatusega toodete väärtus ületab kohaldatavat väärtuse piirmäära, mida ületades peab eksportija asendustõendi koostamiseks olema heakskiidetud eksportija.

3. Kui asenduspäritolutõend on välja antud kooskõlas lõike 2 punktiga d, tehakse liikumissertifikaadi EUR.1 asendussertifikaadi välja andnud tolliasutuse kinnitus sertifikaadi lahtrisse 11. Sertifikaadi lahtri 4 üksikasjad päritoluriigi kohta peavad olema samad, mis esialgsel päritolutõendil. Lahtri 12 allkirjastab kauba edasisaatja. Lahtri 12 heauskselt allkirjastanud edasisaatja ei vastuta esialgsele päritolutõendile märgitud üksikasjade õigsuse eest.

►C2 Tolliasutus, kellelt taotletakse asendussertifikaadi väljaandmist, märgib esialgsele päritolutõendile või selle manusesse iga edasisaadetava toote kaalu, arvu, laadi ja sihtriigi ning vastava asendussertifikaadi või -sertifikaatide seerianumbrid. ◄ Ta säilitab esialgset päritolutõendit vähemalt kolm aastat.

4. Kui lõikes 1 osutatud tariifse soodusmeetme jaoks vajalik päritolutõend on päritolukinnitus, koostab edasisaatja asenduspäritolutõendi asenduskinnituse vormis.

Kui toodete koguväärtus saadetises, mille jaoks päritolutõend koostati, ei ületa kohaldatavat väärtuse piirmäära, ei pea saadetise osade edasisaatja asenduspäritolukinnituse koostamiseks ise olema registreeritud eksportija.

Kui toodete koguväärtus saadetises, mille jaoks päritolutõend koostati, ületab kohaldatavat väärtuse piirmäära, peab edasisaatja asenduspäritolukinnituse koostamiseks täitma ühe järgmistest tingimustest:

a) olema liidus registreeritud eksportija;

b) lisama asenduspäritolukinnitusele esialgse päritolukinnituse koopia.







2. alajagu

Soodustatud riikide kohustused üldiste tariifsete soodustuste kava (GSP) raames

Artikkel 70

Halduskoostöö kohustus REX-süsteemi raames

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 1)

1. Selleks et tagada üldiste tariifsete soodustuste kava nõuetekohane kohaldamine, võtavad soodustatud riigid järgmised kohustused:

a) luua oma riigis käesolevas alajaos ja käesoleva jao 3.–9. alajaos ning delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 II jaotise 1. peatüki 2. jao 2. ja 3. alajaos sätestatud reeglite ja menetluse rakendamiseks ja haldamiseks vajalikud haldusstruktuurid ja -süsteemid, sealhulgas vajaduse korral kumulatsiooni kohaldamiseks vajaliku korra, ning hallata neid;

b) tagada, et nende pädevad asutused teevad koostööd komisjoniga ja liikmesriikide tolliasutustega.

2. Lõike 1 punktis b osutatud koostöö hõlmab järgmist:

c) komisjoni taotlusel tema igakülgne toetamine, et komisjon saaks jälgida, kas üldiste tariifsete soodustuste kava hallatakse asjaomases riigis nõuetekohaselt, mis hõlmab ka komisjoni või liikmesriikide tolliasutuste kohapealseid kontrollkäike;

d) ilma et see piiraks käesoleva määruse artiklite 108 ja 109 kohaldamist, toodete päritolustaatuse ja muude käesolevas alajaos ja käesoleva jao 3.–9. alajaos ning delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 II jaotise 1. peatüki 2. jao 2. ja 3. alajaos sätestatud tingimuste täitmise kontrollimine, mis hõlmab ka kohapealseid kontrollkäike, kui komisjon või liikmesriikide tolliasutused seda päritoluga seotud uurimiste käigus taotlevad.

3. Selleks et soodustatud riigil oleks õigus kohaldada registreeritud eksportijate süsteemi, teavitavad nad komisjoni lõikes 1 osutatud kohustusest vähemalt kolm kuud enne kuupäeva, mil nad kavatsevad alustada eksportijate registreerimist.

4. Kui riik või territoorium on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 978/2012 ( 9 ) II lisast eemaldatud, jäävad kõnealuse riigi või territooriumi suhtes kolmeks aastaks alates riigi või territooriumi lisast eemaldamise kuupäevast kehtima delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 55 lõikes 8 ning käesoleva määruse artiklites 72, 80 ja 108 sätestatud halduskoostöö kohustused.

Artikkel 71

Halduskoostöömenetlused ja -meetodid seoses ekspordiga, mille puhul kasutatakse päritolusertifikaate vorm A ja arvedeklaratsioone

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 1)

1. Iga soodustatud riik täidab järgmised nõuded või tagab nende täitmise:

a) eksporditavate toodete päritolureeglid, mis on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 II jaotise 1. peatüki 2. jao 2. alajaos;

b) päritolusertifikaadi vorm A täitmise ja väljastamise eeskirjad;

c) arvedeklaratsioonide kasutamist käsitlevad sätted, mis tuleb koostada vastavalt lisas 22-09 esitatud nõuetele;

d) käesoleva määruse artiklis 73 osutatud teavitamiskohustusi käsitlevad sätted;

e) tolliseadustiku artikli 64 lõikes 6 osutatud erandite tegemist käsitlevad sätted.

2. Soodustatud riikide pädevad asutused teevad komisjoni või liikmesriikidega koostööd eelkõige järgmistes valdkondades:

a) komisjoni taotlusel tema igakülgne toetamine, et komisjon saaks jälgida, kas üldiste tariifsete soodustuste kava hallatakse asjaomases riigis nõuetekohaselt, mis hõlmab ka komisjoni või liikmesriikide tolliasutuste kohapealseid kontrollkäike;

b) ilma et see piiraks käesoleva määruse artiklite 73 ja 110 kohaldamist, toodete päritolustaatuse ja muude käesolevas alajaos ja käesoleva jao 3.–9. alajaos ning delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 II jaotise 1. peatüki 2. jao 2. ja 3. alajaos sätestatud tingimuste täitmise kontrollimine, mis hõlmab ka kohapealseid kontrollkäike, kui komisjon või liikmesriikide tolliasutused seda päritoluga seotud uurimiste käigus taotlevad.

3. Kui soodustatud riigis on määratud pädev asutus päritolusertifikaatide vorm A väljastamiseks, kontrollitakse päritolu tõendavaid dokumente ja liitu eksportimiseks väljastatakse päritolusertifikaate vorm A, on kõnealune soodustatud riik aktsepteerinud lõikes 1 sätestatud tingimused.

4. Kui riik nimetatakse või taasnimetatakse soodustatud riigiks määruses (EL) nr 978/2012 osutatud toodete suhtes, saavad sellest riigist pärinevad kaubad üldiste tariifsete soodustuste süsteemist tulenevaid soodustusi, tingimusel et need eksporditi soodustatud riigist käesoleva määruse artiklis 73 lõikes 2 nimetatud kuupäeval või pärast seda.

5. Kui riik või territoorium on määruse (EL) nr 978/2012 II lisast eemaldatud, jäävad kõnealuse riigi või territooriumi suhtes kolmeks aastaks alates riigi või territooriumi lisast eemaldamise kuupäevast kehtima delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 55 ning käesoleva määruse artiklites 110 ja 111 sätestatud halduskoostöö kohustused.

6. Lõikes 5 osutatud kohustused kehtivad Singapuri jaoks kolme aasta jooksul alates 1. jaanuarist 2014.

Artikkel 72

Pärast registreeritud eksportijate (REX) süsteemi kohaldamise kuupäeva kohaldatavad teavitamiskohustused

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 1)

1. Soodustatud riigid teatavad komisjonile nende oma riigi territooriumil asuvate asutuste nimed, aadressid ja kontaktandmed, kes kuuluvad:

a) asjaomase riigi valitsusasutuste alla või tegutsevad valitsuse volitusel ja kellel on õigus eksportijaid REX-süsteemis registreerida, registreeritud andmeid muuta ja ajakohastada ning registreeringud tühistada;

b) asjaomase riigi valitsusasutuste alla ning kelle ülesanne on tagada halduskoostöö komisjoniga ja liikmesriikide tolliasutustega, nagu on ette nähtud käesolevas alajaos ja käesoleva jao 3.–9. alajaos ning delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 II jaotise 1. peatüki 2. jao 2. ja 3. alajaos.

2. Teatis saadetakse komisjonile hiljemalt kolm kuud enne kuupäeva, mil soodustatud riigid kavatsevad alustada eksportijate registreerimist.

3. Soodustatud riigid teatavad komisjonile kohe mis tahes muudatustest esimese lõike kohaselt esitatud teabes.

Artikkel 73

Registreeritud eksportijate (REX) süsteemi kohaldamise kuupäevani kohaldatavad teavitamiskohustused

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 1)

1. Soodustatud riigid edastavad komisjonile selliste nende territooriumil asuvate valitsusasutuste nimed ja aadressid koos nende poolt kasutatavate templite näidistega, kellel on õigus välja anda päritolusertifikaate vorm A, samuti nende asjakohaste valitsusasutuste nimed ja aadressid, kes vastutavad päritolusertifikaatide vorm A ja arvedeklaratsioonide kontrollimise eest.

Komisjon edastab selle teabe liikmesriikide tolliasutustele. Kui sellist teavet edastatakse seoses varasemate teadete muutmisega, teatab komisjon uute templite jõustumise kuupäeva vastavalt soodustatud riikide pädevate asutuste poolt antud juhistele. Nimetatud teave on ametlikuks kasutamiseks; kui kaup tuleb siiski lubada vabasse ringlusse, võivad asjaomased tolliasutused lubada importijal pitserijäljenditega tutvuda.

Soodustatud riigid, kes juba on esitanud esimeses lõigus nõutud teabe, ei ole kohustatud seda uuesti esitama, v.a juhul, kui teave on muutunud.

2. ►C2 Käesoleva määruse artikli 71 lõike 4 kohaldamiseks avaldab komisjon oma veebilehel kuupäeva, mil selline riik, mis nimetati või taasnimetati soodustatud riigiks määruses (EL) nr 978/2012 osutatud toodete suhtes, täitis käesoleva artikli lõikes 1 esitatud tingimused. ◄







3. alajagu

Registreeritud eksportijate süsteemi kohaldamise kuupäevani kehtivad liidu üldiste tariifsete soodustuste kava raames kohaldatavad ekspordiprotseduurid soodustatud riikides ja liidus

Artikkel 74

Päritolusertifikaadi vorm A väljaandmise kord

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 1)

1. Päritolusertifikaat vorm A antakse välja eksportija või tema esindaja kirjaliku taotluse alusel, millele on lisatud muud asjakohased lisadokumendid, mis tõendavad, et eksporditavad tooted vastavad päritolusertifikaadi vorm A väljaandmise tingimustele. Päritolusertifikaadi vorm A väljaandmiseks kasutatakse lisas 22-08 sätestatud vormi.

2. Soodustatud riikide pädevad asutused teevad päritolusertifikaadi vorm A eksportijale kättesaadavaks niipea, kui eksport on toimunud või tagatud. Soodustatud riikide pädevad asutused võivad päritolusertifikaadi vorm A erandkorras välja anda ka pärast sellega hõlmatud toodete eksporti, kui:

a) seda ei antud ekspordi ajal välja eksimuse, tahtmatu tegevusetuse või muude eriliste asjaolude tõttu, või

b) pädevatele asutustele on tõendatud, et päritolusertifikaat vorm A anti välja, kuid tehnilistel põhjustel seda importimisel ei aktsepteeritud, või

c) asjaomaste toodete lõplik sihtkoht määrati kindlaks veo või ladustamise ajal ja pärast saadetise võimalikku jagamist vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklile 43.

3. Pädevad asutused võivad sertifikaadi tagasiulatuvalt välja anda üksnes pärast kontrollimist, et eksportija tagasiulatuvalt väljaantava päritolusertifikaadi vorm A taotluses esitatud andmed ühtivad ekspordidokumentides sisalduvate andmetega ja et asjaomaste toodete eksportimisel ei antud välja päritolusertifikaati vorm A, välja arvatud juhul, kui päritolusertifikaati vorm A ei aktsepteeritud tehnilistel põhjustel. Tagasiulatuvalt väljaantud päritolusertifikaadi vorm A lahtrisse 4 märgitakse „Issued retrospectively”, „Délivré a posteriori” või „emitido a posteriori”.

4. Päritolusertifikaadi vorm A varguse, kadumise või hävimise korral võib eksportija taotleda selle välja andnud pädevatelt asutustelt duplikaati nende valduses olevate ekspordidokumentide alusel. Päritolusertifikaadi vorm A duplikaadi lahtrisse 4 märgitakse „Duplicate”, „Duplicata” või „Duplicado” koos selle väljaandmise kuupäeva ja originaalsertifikaadi seerianumbriga. Duplikaat kehtib alates originaalsertifikaadi väljastamise kuupäevast.

5. Selleks et kontrollida, kas toode, mille jaoks päritolusertifikaati vorm A taotletakse, vastab asjakohastele päritolureeglitele, on pädevatel valitsusasutustel õigus nõuda mis tahes tõendavate dokumentide esitamist või teostada mis tahes kontrolle, mida nad peavad vajalikuks.

6. Päritolusertifikaadi vorm A lahtrite 2 ja 10 täitmine on vabatahtlik. Lahtrisse 12 märgitakse „Liit” või asjakohase liikmesriigi nimi. Päritolusertifikaadi vorm A väljaandmise kuupäev märgitakse lahtrisse 11. Selles lahtris nõutav sertifikaati väljastavate ametiasutuste allkiri ja lahtris 12 nõutav eksportija volitatud allakirjutaja allkiri tuleb kirjutada käsitsi.

Artikkel 75

Arvedeklaratsiooni koostamise tingimused

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 1)

1. Iga soodustatud riigis tegutsev eksportija võib koostada arvedeklaratsiooni sellise kaubasaadetise kohta, mis koosneb ühest või enamast pakendist, mis sisaldab päritolustaatusega tooteid, mille koguväärtus ei ületa 6 000 eurot, tingimusel et selle protseduuri puhul tehakse käesoleva määruse artikli 67 lõikes 2 nimetatud halduskoostööd.

2. Eksportija, kes koostab arvedeklaratsiooni, peab olema valmis igal ajal esitama ekspordiriigi tolli või ekspordiriigi muude pädevate valitsusasutuste taotlusel kõik vajalikud dokumendid, mis tõendavad asjaomaste toodete päritolustaatust.

3. Eksportija koostab arvedeklaratsiooni kas prantsuse, inglise või hispaania keeles, trükkides, tembeldades või printides arvele, saatelehele või mõnele muule äridokumendile deklaratsiooni, mille tekst on esitatud lisas 22-09. ►C2 Kui deklaratsioon kirjutatakse käsitsi, tuleb seda teha tindiga ja trükitähtedega. Arvedeklaratsioonile kirjutab eksportija oma originaalallkirja käsitsi. ◄

4. Arvedeklaratsiooni kasutamisel tuleb täita järgmisi tingimusi:

a) iga kaubasaadetise kohta koostatakse üks arvedeklaratsioon;

b) kui kaubasaadetises sisalduvat kaupa on ekspordiriigis juba „päritolustaatusega toodete” määratluse alusel kontrollitud, võib eksportija kõnealusele kontrollile viidata arvedeklaratsioonis.

Artikkel 76

Päritolusertifikaadi vorm A väljaandmise tingimused kumulatsiooni korral

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 1)

Kui kohaldatakse delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 53, 54, 55 või 56 kohast kumulatsiooni, tuginevad soodustatud riigi pädevad valitsusasutused, kellelt taotletakse päritolusertifikaati vorm A selliste toodete jaoks, mille valmistamisel on kasutatud kumulatsiooniga hõlmatud osalisriigist pärinevad materjale, järgmisele:

a) kahepoolse kumulatsiooni puhul päritolutõend, mille on esitanud eksportijaga seotud tarnija ja mis on väljastatud kooskõlas käesoleva määruse artikliga 77;

b) Norra, Šveitsi või Türgi puhul kohaldatava kumulatsiooni puhul päritolutõend, mille on esitanud eksportijaga seotud tarnija ja mis on väljastatud kooskõlas Norra, Šveitsi või Türgi puhul kohaldatavate asjakohaste päritolureeglitega;

c) piirkondliku kumulatsiooni puhul eksportijaga seotud tarnija esitatud päritolutõend, nimelt päritolusertifikaat vorm A, mis on välja antud lisas 22-08 sätestatud vormi kasutades, või vajaduse korral arvedeklaratsioon, mille tekst on esitatud lisas 22-09;

d) laiendatud kumulatsiooni puhul päritolutõend, mille on esitanud eksportijaga seotud tarnija ja mis on väljastatud kooskõlas liidu ja asjaomase riigi vahelise vabakaubanduslepingu sätetega;

Esimese lõigu punktides a, b, c ja d osutatud juhtudel sisaldab päritolusertifikaadi vorm A lahter 4 vajaduse korral märget:

— „EU cumulation”, „Norway cumulation”, „Switzerland cumulation”, „Turkey cumulation”, „regional cumulation”, „extended cumulation with country x” või

— „Cumul UE”, „Cumul Norvège”, „Cumul Suisse”, „Cumul Turquie”, „cumul régional”, „cumul étendu avec le pays x” või

— „Acumulación UE”, „Acumulación Noruega”, „Acumulación Suiza”, „Acumulación Turquía”, „Acumulación regional”, „Acumulación ampliada con el país x”.

Artikkel 77

Liidu päritolustaatuse tõendamine kahepoolse kumulatsiooni ja heakskiidetud eksportija puhul

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 1)

1. Liidu toodete päritolustaatuse tõendamiseks:

a) koostatakse kaupade liikumissertifikaat EUR.1, mis väljastatakse lisas 22-10 esitatud vormi kasutades või

b) koostatakse arvedeklaratsioon, mille tekst on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 lisas 22-09. ►C2 Arvedeklaratsiooni võib koostada mis tahes eksportija kaubasaadetistele, mis sisaldavad päritolustaatusega tooteid, mille koguväärtus ei ületa 6 000 eurot, või liidu heakskiidetud eksportija. ◄

2. Eksportija või tema esindaja märgib kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse 2 „GSP beneficiary countries” ja „EU” või „Pays bénéficiaires du SPG” ja „UE”.

3. Käesoleva alajao ja käesoleva jao 3.–9. alajao ning delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 II jaotise 1. peatüki 2. jao 2. ja 3. alajao sätteid, mis käsitlevad päritolusertifikaatide vorm A väljaandmist, kasutamist ja järelkontrolli, kohaldatakse kaupade liikumissertifikaatide EUR.1 suhtes ja, v.a nende väljaandmist käsitlevad sätted, arvedeklaratsioonide suhtes mutatis mutandis.

4. Liikmesriikide tolliasutused võivad lubada igal liidu tolliterritooriumil asuval eksportijal (edaspidi „heakskiidetud eksportija”), kes saadab kahepoolse kumulatsiooni raames pidevalt kaubasaadetisi, mis sisaldavad liidust pärit tooteid, koostada arvedeklaratsioone, hoolimata asjaomaste toodete väärtusest, kui eksportija annab tolliasutustele piisava tagatise, et kontrollida:

a) toodete päritolustaatust;

b) kõnealuses liikmesriigis kehtivate muude nõuete täitmist.

5. Toll võib anda heakskiidetud eksportija staatuse ükskõik millistel tingimustel, mida ta peab asjakohaseks. Toll annab heakskiidetud eksportijale tolliloa numbri, mis märgitakse arvedeklaratsioonile.

6. Toll jälgib, kuidas heakskiidetud eksportija luba kasutab. Toll võib loa igal ajal tühistada.

Ta tühistab loa igal järgmisel juhul:

a) heakskiidetud eksportija ei anna enam lõikes 4 osutatud tagatist;

b) heakskiidetud eksportija ei täida enam lõikes 5 osutatud tingimusi;

c) heakskiidetud eksportija kasutab luba mittenõuetekohaselt.

7. Heakskiidetud eksportijalt ei nõuta arvedeklaratsioonidele allakirjutamist, tingimusel et ta annab tollile kirjaliku kinnituse, et ta võtab endale täieliku vastutuse kõikide arvedeklaratsioonide eest, mille alusel saab teda identifitseerida, nagu ta oleks neile käsitsi alla kirjutanud.







4. alajagu

Alates registreeritud eksportijate süsteemi kohaldamise kuupäevast kehtivad liidu üldiste tariifsete soodustuste kava raames kohaldatavad ekspordiprotseduurid soodustatud riikides ja liidus

Artikkel 78

Eksportijate registreerimiskohustus ja sellest vabastamine

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 1)

1. Üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldatakse järgmistel juhtudel:

a) käesoleva alajao ja käesoleva jao 3.–9. alajao ning delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 II jaotise 1. peatüki 2. jao 2. ja 3. alajao nõuetele vastava kauba korral, mille on eksportinud registreeritud eksportija;

b) kui mis tahes eksportija ekspordib ühest või mitmest päritolustaatusega tooteid sisaldavast pakendist koosneva mis tahes kaubasaadetise, milles päritolustaatusega toodete koguväärtus ei ületa 6 000 eurot.

2. Kaubasaadetises sisalduvate päritolustaatusega toodete väärtus on ekspordiriigis koostatud päritolukinnitusega hõlmatud ühte kaubasaadetisse kuuluvate kõigi päritolustaatusega toodete väärtus.

Artikkel 79

Registreerimise kord soodustatud riikides ja registreeritud eksportijate süsteemile ülemineku perioodil kohaldatavad ekspordiprotseduurid

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 1)

1. Soodustatud riigid hakkavad eksportijaid registreerima 1. jaanuaril 2017.

Kui soodustatud riik ei ole valmis alustama registreerimist sellel kuupäeval, teatab ta komisjonile kirjalikult 1. juuliks 2016, et ta lükkab eksportijate registreerimise edasi kuni 1. jaanuarini 2018 või 1. jaanuarini 2019.

2. Kaheteistkümne kuu jooksul alates kuupäevast, mil soodustatud riik hakkab eksportijaid registreerima, jätkavad kõnealuse soodustatud riigi pädevad asutused päritolusertifikaatide vorm A väljastamist nende eksportijate taotlusel, kes ei ole sertifikaadi taotlemise ajal veel registreeritud.

Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 94 lõike 2 kohaldamist, aktsepteeritakse vastavalt käesoleva lõike esimesele lõigule välja antud päritolusertifikaate vorm A liidus päritolutõendina, kui need on välja antud enne asjaomase eksportija registreerimist.

Kui soodustatud riigi pädevad asutused ei suuda registreerimisprotsessi lõpule viia kõnealuse kaheteistkümne kuu jooksul, võivad nad komisjonilt selle pikendamist taotleda. Selline pikendamine ei tohi ületada kuut kuud.

3. Alates kuupäevast, mil soodustatud riik kavatseb alustada eksportijate registreerimist, koostavad soodustatud riigi eksportijad, olenemata sellest, kas nad on registreeritud või mitte, päritolukinnitusi päritolustaatusega tooteid sisaldavate selliste saadetiste kohta,