2012R0043 — ET — 23.02.2012 — 001.002

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 43/2012,

17. jaanuar 2012,

millega määratakse ELi laevadele 2012. aastaks kindlaks teatavate selliste kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mis ei kuulu rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1) Aluslepingu artikli 43 lõikega 3 sätestatakse, et nõukogu peab komisjoni ettepaneku põhjal vastu võtma meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta. (2) Nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) ( 1 ) kohaselt peavad meetmed, mis reguleerivad juurdepääsu vetele ja kalavarudele ning säästvat kalandustegevust, olema võetud arvestades kättesaadavaid teadus-, tehnika ja majandusnõuandeid ning eelkõige kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) koostatud aruandeid ja piirkondlikelt nõuandekomisjonidelt saadud nõuandeid. (3) Nõukogul on kohustus võtta vastu meetmed iga kalavaru või kalavarurühma kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta ja sealhulgas määrata vajaduse korral kindlaks teatavad püügivõimalustega funktsionaalselt seotud tingimused. Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide vahel nii, et kõikidele liikmesriikidele oleks tagatud kõikide kalavarude ja kalastustegevuse suhteline stabiilsus ning võttes asjakohaselt arvesse määruses (EÜ) nr 2371/2002 kehtestatud ühise kalanduspoliitika eesmärke. (4) Et tagada ühetaolised rakendamistingimused, mis käsitlevad konkreetsele liikmesriigile loa andmist tema kalalaevade püügikoormuse haldamiseks kilovatt-päevade süsteemi põhjal, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. (5) Et tagada ühetaolised tingimused käesoleva määruse rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses täiendavate merepäevade andmisega püügitegevuse alalise lõpetamise tõttu ning tõhustatud teadusliku vaatlemiskavaga, samuti seoses liikmesriikide lipu all sõitvate laevade vahelist merepäevade ülekandmist käsitleva teabe kogumiseks ja edastamiseks vajalike tabelivormide kehtestamisega. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes ( 2 ). (6) Kui teatava kalavaru lubatud kogupüük on eraldatud üksnes ühele liikmesriigile, on asjakohane anda asjaomasele liikmesriigile kooskõlas aluslepingu artikli 2 lõikega 1 volitused kõnealuse lubatud kogupüügi taseme määramiseks. Tuleks kehtestada sätted, millega tagatakse, et lubatud kogupüügi taset kehtestades järgib asjaomane liikmesriik täielikult ühise kalanduspoliitika põhimõtteid ja eeskirju. (7) Teatava lubatud kogupüügi puhul võib liikmesriik anda täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa. Kõnealuste katsetuste eesmärk on testida püügikvoodi süsteemi, et vältida vette tagasi heitmist ning sellega kaasnevat muidu kasutatava kalavaru raiskamist. Kalade kontrollimatu vette tagasi heitmine ohustab kalavarude kui avaliku hüve pikaajalist jätkusuutlikust ning seega ühise kalanduspoliitika eesmärke. Seevastu õhutavad püügikvoodi süsteemid kalureid püügi selektiivsust parandama. Et tagasiheidet oleks võimalik tõhusalt reguleerida, peaks täielikult dokumenteeritud kalapüük hõlmama pigem iga toimingut merel kui lossimist sadamas. Seepärast peaksid liikmesriikide tingimused täiendava kvoodi eraldamiseks sisaldama kohustust tagada andurite süsteemiga ühendatud valvekaamerate kasutamine. See peaks võimaldama kõik pardal hoitava ja vette tagasi heidetud saagi osad täpselt salvestada. Pardal reaalajas töötavatel vaatlejatel põhinev süsteem oleks vähem tõhus, kulukam ja ebausaldusväärsem. Sellest tulenevalt on andurite süsteemiga ühendatud valvekaamerate kasutamine praegu selliste süsteemide eeltingimus, mille abil vähendatakse tagasiheidet (nt täielikult dokumenteeritud kalapüük) eeldusel, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) ( 3 ) nõuded on täidetud. (8) Lubatud kogupüük tuleks kehtestada olemasoleva teadusnõuande põhjal ja arvestades bioloogilisi ja sotsiaalmajanduslikke aspekte ning tagades samal ajal eri kalandussektorite õiglase kohtlemise, pidades ka silmas arvamusi, mida on esitatud sidusrühmadega toimunud konsultatsioonide käigus, eelkõige kohtumistel kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomiteega ja asjaomaste piirkondlike nõuandekomisjonidega. (9) Nende kalavarude lubatud kogupüük, mille suhtes kohaldatakse mitmeaastast kava, tuleks kehtestada kooskõlas kõnealustes kavades sätestatud eeskirjadega. Sellest tulenevalt tuleks merluusivaru, norra salehomaari varu, Biskaia lahe ja La Manche’i lääneosa merikeelevaru, Šotimaast läände jääva heeringavaru, Kattegati, Šotimaast läände jäävate ning Iiri mere tursavaru lubatud kogupüük kehtestada kooskõlas eeskirjadega, mis on sätestatud nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 811/2004 (millega kehtestatakse meetmed põhjapoolse merluusi varude taastamiseks), ( 4 ) nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 2166/2005 (millega kehtestatakse meetmed Kantaabria mere ja Pürenee poolsaare läänerannikuvete uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari varude taastamiseks), ( 5 ) nõukogu 23. veebruari 2006. aasta määruses (EÜ) nr 388/2006 (millega kehtestatakse Biskaia lahe merikeelevaru säästva kasutamise mitmeaastane kava), ( 6 ) nõukogu 7. mai 2007. aasta määruses (EÜ) nr 509/2007 (millega kehtestatakse La Manche’i lääneosa merikeelevaru säästva kasutamise mitmeaastane kava), ( 7 ) nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1300/2008 (millega kehtestatakse Šotimaa lääneranniku vete heeringavarude ja nende püügi mitmeaastane kava) ( 8 ) ning nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1342/2008 (millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava) ( 9 ) („tursapüügi kava”). (10) Selliste kalavarude puhul, mille kohta ei ole piisavalt usaldusväärseid andmeid kalavaru suuruse hindamiseks, tuleks majandamismeetmete ja lubatud kogupüügi määramisel järgida kalavarude majandamise suhtes nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 3 punktis i määratletud ettevaatusprintsiipi, võttes samal ajal arvesse kalavarule omaseid tegureid, eelkõige kättesaadavat teavet kalavaru olukorra muutumise ning segapüügiga seotud aspektide kohta. (11) Nõukogu 6. mai 1996. aasta määruse (EÜ) nr 847/96 (millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel) ( 10 ) artikli 2 kohaselt tuleks kindlaks määrata varud, mille suhtes kohaldatakse kõnealuses artiklis osutatud meetmeid. (12) Mõnede liikide, näiteks mõnede hailiikide jaoks võib isegi piiratud püügitegevus kaasa tuua tõsise ohu nende säilimisele. Selliste liikide püügivõimalused tuleks nende liikide püügi üldise keelustamisega täielikult lõpetada. (13) Norra salehomaari püütakse mitmeid liike hõlmavates põhjalähedastes püügipiirkondades koos mitme teise liigiga. Iirimaast lääne poole jäävas püügipiirkonnas ehk Porcupine’i madalal soovitab teadusnõuanne selle liigi püüki 2012. aastal mitte suurendada. Varude taastamise jätkamise toetamiseks on asjakohane piirduda kõnealuse piirkonna teatud osades ja teatud ajavahemikel püügivõimaluste puhul üksnes selliste pelaagiliste liikidega, millega koos norra salehomaari ei püüta. (14) Kuna puuduvad teaduslikud tõendid selle kohta, et pollaki lubatud kogupüügi piirkonnad vastavad konkreetsetele bioloogilistele varudele ja et selle liigi levik on ühtlane alates Briti saartest põhjas kuni Ibeeria poolsaareni lõunas, on püügivõimaluste täieliku ärakasutamise tagamiseks asjakohane lubada teatud lubatud kogupüügi piirkondade vahelist paindlikkust. (15) On vaja kehtestada 2012. aastaks maksimaalne lubatud püügikoormus kooskõlas määruse (EÜ) nr 2166/2005 artikliga 8, määruse (EÜ) nr 509/2007 artikliga 5, määruse (EÜ) nr 1342/2008 artiklitega 11 ja 12, võttes arvesse nõukogu 27. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 754/2009, millega jäetakse teatavad laevarühmad välja määruse (EÜ) nr 1342/2008 III peatükis sätestatud püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast ( 11 ). (16) Käesolevas määruses sätestatud ning ELi laevadele eraldatud püügivõimaluste kasutamine toimub vastavalt nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks), ( 12 ), eelkõige selle artiklitele 33 ja 34, milles käsitletakse püügi ja püügikoormuse registreerimist ning andmete edastamist kalapüügivõimaluste ammendumise kohta. Seetõttu on vaja täpsustada koodid, mida liikmesriigid kasutavad komisjonile andmete saatmisel käesoleva määrusega hõlmatud kalavarude lossimise kohta. (17) Selleks, et vältida püügitegevuse katkemist ning tagada ELi kaluritele elatusvahendid, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2012, välja arvatud püügikoormuse piiranguid käsitlevaid sätteid, mida tuleks kohaldada alates 1. veebruarist 2012. Olukorra kiireloomulisuse tõttu peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast avaldamist. (18) Kalapüügivõimalusi tuleks kasutada täielikus kooskõlas kohaldatava liidu õigusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







I

JAOTIS

REGULEERIMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Sisu

1. Käesoleva määrusega määratakse kindlaks ELi laevadele rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalast väljaspool olevate teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused.

2. Lõikes 1 osutatud püügivõimalused hõlmavad järgmist:

a) 2012. aasta püügipiirangud ning

b) püügikoormuse piirangud ajavahemikul 1. veebruar 2012 – 31. jaanuar 2013.

Artikkel 2

Reguleerimisala

Käesolevat määrust kohaldatakse ELi laevade suhtes.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „ELi laev” – liikmesriigi lipu all sõitev ja ELis registreeritud kalalaev;

b) „ELi veed” – liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed, välja arvatud asutamislepingu II lisas loetletud ülemeremaade ja -territooriumidega külgnevad veed;

c) „lubatud kogupüük” (TAC) – igast kalavarust aastas püüda ja lossida lubatav kogus;

d) „kvoot” – ELile või liikmesriigile eraldatud osa lubatud kogupüügist;

e) „rahvusvahelised veed” – veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänse õiguse või jurisdiktsiooni alla;

f) „võrgusilma suurus” – kalavõrgu silmasuurus, mis on kindlaks määratud vastavalt määrusele (EÜ) nr 517/2008 ( 13 );

g) „ELi laevastikuregister” – kooskõlas määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 15 lõikega 3 komisjoni loodud register;

h) „kalapüügipäevik” – määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 14 osutatud püügipäevik.

Artikkel 4

Püügipiirkonnad

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi püügipiirkondade määratlusi:

a) ICES (Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu) püügipiirkonnad – määruse (EÜ) nr 218/2009 ( 14 ) III lisas määratletud geograafilised alad;

b) „Skagerrak” – geograafiline ala, mis piirneb läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani ulatuva joonega ning lõunas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega;

c) „Kattegat” – geograafiline ala, mis piirneb põhjas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega ning lõunast Hasenørest Gnibenini, Korshagest Spodsbjergini ja Gilbjerg Hovedist Kullenini ulatuva joonega;

d) „VII (Porcupine’i madal – üksus 16)” – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: — 53° 30′ N 15° 00′ W, — 53° 30′ N 11° 00′ W, — 51° 30′ N 11° 00′ W, — 51° 30′ N 13° 00′ W, — 51° 00′ N 13° 00′ W, — 51° 00′ N 15° 00′ W, — 53° 30′ N 15° 00′ W;

e) „Cádizi laht” – ICES IXa rajooni geograafiline ala, mis jääb ida poole 7° 23′ 48″ W;

f) CECAF (Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee) püügipiirkonnad – määruse (EÜ) nr 216/2009 ( 15 ) II lisas määratletud geograafilised alad.







II

JAOTIS

KALAPÜÜGIVÕIMALUSED

Artikkel 5

Lubatud kogupüük ja selle eraldamine

ELi laevade lubatud kogupüügi tasemed ELi vetes ja teatavates väljaspool ELi asuvates vetes, kõnealuste lubatud kogupüügi tasemete jaotus liikmesriikide vahel ning vajaduse korral nendega funktsionaalselt seotud tingimused on esitatud I lisas.

Artikkel 6

Erisätted teatava lubatud kogupüügi kohta

1. Teatavate kalavarude lubatud kogupüügi määrab kindlaks asjaomane liikmesriik. Kõnealused kalavarud on kindlaks määratud I lisas.

2. Liikmesriik määrab lubatud kogupüügi selliselt, et

a) see on kooskõlas ühise kalanduspoliitika põhimõtete ja eeskirjadega, eelkõige varude säästva kasutamise põhimõttega, ning

b) selle tulemuseks on: i) analüütilise hinnangu olemasolu korral varude kasutamine maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel aastal 2015 ja edaspidi, võimalikult suure tõenäosusega; ii) kui analüütiline hinnang puudub või on mittetäielik, varude kasutamine kalavarude majandamise suhtes kohaldatava ettevaatusprintsiibi kohaselt.

3. Kõik asjaomased liikmesriigid esitavad komisjonile 15. märtsiks 2012 järgmise teabe:

a) vastuvõetud lubatud kogupüük;

b) asjaomase liikmesriigi kogutud ja hinnatud andmed, millel vastuvõetud lubatud kogupüük põhineb, ning

c) üksikasjalik teave selle kohta, kuidas vastuvõetud lubatud kogupüük vastab lõikele 2.

Artikkel 7

Täiendava püügiosa andmine täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele

1. Teatavate kalavarude puhul võib liikmesriik anda täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele oma lipu all sõitvatele laevadele täiendava püügiosa. Kõnealused kalavarud on kindlaks määratud I lisas. Täiendav püügiosa ei ületa I lisas sätestatud üldist piirväärtust protsendina kõnealusele liikmesriigile eraldatud kvoodist.

2. Lõikes 1 osutatud täiendava püügiosa andmist lubatakse üksnes järgmistel tingimustel:

a) laeval kasutatakse andurite süsteemiga ühendatud valvekaameraid (CCTV), mis salvestavad kõik püügi- ja töötlemistoimingud laeva pardal;

b) ühele täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevale laevale antud täiendav püügiosa ole rohkem kui 75 % sellist liiki laevade hinnangulisest tagasiheitest ning mingil juhul ei tohi see suurendada kõnealusele laevale eraldatud põhiosa rohkem kui 30 % ning

c) kogu täiendava püügiosa alusel kõnealuse laeva poolt püütud asjaomane saak arvestatakse maha kogu talle eraldatud püügiosast.

Olenemata punktist b võib liikmesriik erandkorras lubada oma lipu all sõitvale laevale täiendava püügiosa, mis on suurem kui 75 % sellist liiki laevade hinnangulisest tagasiheitest, tingimusel, et:

i) sellist liiki laevade hinnanguline tagasiheide on väiksem kui 10 %;

ii) saab tõendada, et sellist liiki laevade kaasamine on oluline CCTV süsteemi kontrollialase potentsiaali hindamiseks, ning

iii) nimetatud katsetustes osalevate kõikide laevade täiendav püügiosa ei ole rohkem kui 75 % nende hinnangulisest tagasiheitest.

Sel määral, kui kooskõlas punktiga a tehtud salvestistega kaasneb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46 määratletud isikuandmete töötlemine, kohaldatakse sellise töötlemise suhtes nimetatud direktiivi.

3. Kui liikmesriik tuvastab, et täielikult dokumenteeritud kalapüügis osalev laev ei täida lõikes 2 sätestatud tingimusi, tühistab liikmesriik kohe sellele laevale antud täiendava püügiosa ning keelab tal 2012. aasta ülejäänud aja jooksul kõnealustes katsetes osaleda.

4. Enne lõikes 1 osutatud täiendava püügiosa andmist esitab liikmesriik komisjonile järgmise teabe:

a) tema lipu all sõitvate täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevate laevade nimekiri;

b) nimetatud laevade pardale paigaldatud elektroonilise kaugseiresüsteemi spetsifikatsioonid;

c) nimetatud laevadel kasutatavate püügivahendite maht, liik ja spetsifikatsioon;

d) iga katsetustes osaleva laevatüübi hinnanguline tagasiheide, ning

e) katsetustes osalevate laevade poolt 2011. aastal püütud sellise kalavaru saagi kogus, mille suhtes kohaldatakse vastavat lubatud kogupüüki.

5. Komisjon võib nõuda, et hinnang lõike 2 punktis b osutatud laevade hinnangulise tagasiheite kohta saadetaks teaduslikule nõuandeorganile läbivaatamiseks. Kui hinnangut ei kinnitata, teavitab asjaomane liikmesriik komisjoni kirjalikult meetmetest, mille eesmärk on tagada, et asjaomased laevad järgivad lõike 2 punktis b kehtestatud hinnangulise tagasiheitega seotud tingimust.

Artikkel 8

Saagi ja kaaspüügi lossimise tingimused

Kalavarusid, mille suhtes on kehtestatud lubatud kogupüük, võib pardal hoida või laevalt lossida ainult juhul, kui:

a) saagi on püüdnud sellise liikmesriigi lipu all sõitvad laevad, millel on kvoot, ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud või

b) saak moodustab osa liidule kuuluvast püügiosast, mis ei ole kvootidena liikmesriikide vahel ära jaotatud, ning kõnealune liidu kvoot ei ole ammendatud.

Artikkel 9

Püügikoormuse piirangud

Alates 1. veebruarist 2012 kuni 31. jaanuarini 2013 kohaldatakse püügikoormuse piiranguid järgmiselt:

a) IIA lisa kohaldatakse tursavarude majandamiseks Kattegatis, ICES VIIa ja VIa rajoonis ning ICES Vb rajooni ELi vetes.

b) IIB lisa kohaldatakse merluusi ja norra salehomaari varude taastamiseks ICES VIIIc ja IXa rajoonis, välja arvatud Cádizi lahes;

c) IIC lisa kohaldatakse ICES VIIe rajoonis merikeelevarude majandamise suhtes.

Artikkel 10

Kalapüügivõimaluste eraldamist käsitlevad erisätted

1. Käesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et need ei piira:

a) määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist;

b) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37 või määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10 lõike 4 kohast ümberjaotamist ( 16 );

c) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 kohast lubatud lisakoguste lossimist;

d) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 kohast koguste peatamist;

e) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 37, 105, 106 ja 107 kohast mahaarvamist.

2. Kui käesoleva määruse I lisas ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse ennetuslikku lubatud kogupüüki, ning kõnealuse määruse artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 4 kohaldatakse selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse lubatud analüütilist kogupüüki.

Artikkel 11

Kalapüügi keeluaeg

1. Porcupine’i madalal on 1. maist kuni 31. juulini 2012 keelatud püüda või pardal hoida järgmisi liike: tursk, megrimid, merikuratlased, kilttursk, merlang, euroopa merluus, norra salehomaar, atlandi merilest, pollak, põhjaatlandi süsikas, railased, harilik merikeel ja harilik ogahai.

2. Käesoleva artikli kohaldamisel hõlmab Porcupine’i madal ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:







Punkt Laiuskraad Pikkuskraad 1 52° 27′ N 12° 19′ W 2 52° 40′ N 12° 30′ W 3 52° 47′ N 12° 39,600′ W 4 52° 47′ N 12° 56′ W 5 52° 13,5′ N 13° 53,830′ W 6 51° 22′ N 14° 24′ W 7 51° 22′ N 14° 03′ W 8 52° 10′ N 13° 25′ W 9 52° 32′ N 13° 07,500′ W 10 52° 43′ N 12° 55′ W 11 52° 43′ N 12° 43′ W 12 52° 38,800′ N 12° 37′ W 13 52° 27′ N 12° 23′ W 14 52° 27′ N 12° 19′ W

3. Erandina lõikest 1 lubatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 50 lõigetele 3, 4 ja 5 Porcupine'i madalalt läbisõidul hoida pardal nimetatud lõikes osutatud liike.

Artikkel 12

Keelud

1. ELi laevadel on keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike:

a) hiidhai (Cetorhinus maximus) ja mõrtsukhai (Carcharodon carcharias) ELi ja ELi välistes vetes;

b) harilik heeringahai (Lamna nasus) kõikides vetes, välja arvatud neis, kus käesoleva määruse I lisa B osas on ette nähtud teisiti;

c) euroopa ingelhai (Squatina squatina) ELi vetes;

d) harilik rai (Dipturus batis) ICES IIa rajooni ja ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna ELi vetes;

e) musterrai (Raja undulata) ja valgerai (Rostroraja alba) ICES VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna ELi vetes;

f) logardrailased (Rhinobatidae) ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ja XII alapiirkonna ELi vetes;

▼M1

g) hiid-sarvikrai (Manta birostris) kõikides vetes.

▼B

2. Juhusliku püügi korral ei tohi lõikes 1 osutatud liike kahjustada. Need tuleb viivitamata vette tagasi lasta.

Artikkel 13

Andmete edastamine

Kui liikmesriigid edastavad komisjonile püütud koguste lossimisandmeid määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohaselt, tuleb selleks kasutada käesoleva määruse I lisas sätestatud kalavarude koode.

▼M1

Artikkel 13a

Määruse (EL) nr 754/2009 muutmine

Määruse (EÜ) nr 754/2009 artiklile 1 lisatakse järgmine punkt:

„i) Ühendkuningriigi lipu all sõitev laevarühm, millele Ühendkuningriik osutas oma 16. märtsi 2012. aasta taotluses ning mis püüab ebakammkarpi (Aequipecten opercularis) Iiri meres (ICESi piirkond VIIa) Mani saare ümbruses, kasutades 80 mm–100 mm võrgusilma suurusega traaliga spetsiaalset traallaudadega traalnoota, mis on reguleeritud kalu mitte püüdma (2 jala suurune madal ülemine selis, lühikesed või puuduvad puksiirköied ja väike traalisuu).”.

▼B







III

JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 14

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee, mis on asutatud määrusega (EÜ) nr 2371/2002. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 15

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012.

Artiklit 9 kohaldatakse siiski 1. veebruarist 2012.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









LISADE NIMEKIRI

I LISA. ELi laevadele lubatud kogupüük (TAC) püügipiirangutega piirkondades, liikide ja piirkondade kaupa. — A osa. Üldsätted — B osa. Kattegat, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV alapiirkond, CECAF ELi veed, Prantsuse Guajaana veed

IIA LISA. Laevade püügikoormus seoses Kattegati, ICES VIIa ja VIa rajooni ning ICES Vb rajooni ELi vete tursavarude majandamisega.

IIB LISA. Laevade püügikoormus seoses euroopa merluusi lõunapoolsete varude ja norra salehomaari teatavate varude taastamisega ICES VIIIc ja IXa rajoonis, välja arvatud Cádizi lahes.

IIC LISA. Laevade püügikoormus seoses merikeele varude majandamisega La Manche’i lääneosas ICES VIIe rajoonis.









I LISA

ELi LAEVADELE LUBATUD KOGUPÜÜK (TAC) PÜÜGIPIIRANGUTEGA PIIRKONDADES, LIIKIDE JA PIIRKONDADE KAUPA

A OSA

Üldsätted

Käesoleva lisa B osa tabelites sätestatakse kalavarude kaupa lubatud kogupüük (TAC) ja kvoodid (eluskaalu tonnides, kui ei ole sätestatud teisiti) ning vajaduse korral nende kasutamisega seotud funktsionaalsed tingimused.

Kõigi käesolevas lisas sätestatud püügivõimaluste suhtes kohaldatakse määruses (EÜ) nr 1224/2009 sätestatud eeskirju, eelkõige selle artikleid 33 ja 34.

Viited püügipiirkondadele on viited ICES püügipiirkondadele, kui ei ole määratletud teisiti. Igas piirkonnas osutatakse kalavarudele liigi ladinakeelse nimetusega tähestikulises järjekorras. Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist tavanimetuste ja ladinakeelsete nimetuste vastavustabelit.







Teaduslik nimetus Kolmetäheline kood Tavanimetus Amblyraja radiata RJR Tähtrai Ammodytes spp. SAN Tobiad Argentina silus ARU Põhjaatlandi hõbekala Beryx spp. ALF Limapead Brosme brosme USK Meriluts Caproidae BOR Hirvkalalased Centrophorus squamosus GUQ Hall lühiogahai Centroscymnus coelolepis CYO Portugali süvahai Chaceon maritae CGE Süvamere punakrabi Champsocephalus gunnari ANI Haugjääkala Chionoecetes spp. PCR Arktikakrabid Clupea harengus HER Heeringas Coryphaenoides rupestris RNG Kalju-tömppeakala Dalatias licha SCK Šokolaad-ogahai Deania calcea DCA Pikk-koon-hai Dipturus batis RJB Harilik rai Dissostichus eleginoides TOP Patagoonia kihvkala Dissostichus mawsoni TOA Antarktika kihvkalad Engraulis encrasicolus ANE Anšoovis Etmopterus princeps ETR Suur tumehai Etmopterus pusillus ETP Ronkjas tumehai Euphausia superba KRI Tavaline hiilgevähk Gadus morhua COD Tursk Galeorhinus galeus GAG Supi-nugishai Glyptocephalus cynoglossus WIT Pikklest Hippoglossoides platessoides PLA Harilik karelest Hippoglossus hippoglossus HAL Harilik hiidlest Hoplostethus atlanticus ORY Atlandi karekala Illex illecebrosus SQI Lühiuimkalmaar Lamna nasus POR Harilik heeringahai Lepidonotothen squamifrons NOS Hall nototeenia Lepidorhombus spp. LEZ Megrimid Leucoraja circularis RJI Liivrai Leucoraja fullonica RJF Šagräänrai Leucoraja naevus RJN Kägurai Limanda ferruginea YEL Ruske soomuslest Limanda limanda DAB Harilik soomuslest Lophiidae ANF Merikuratlased Macrourus spp. GRV Pikksabad Makaira nigricans BUM Sinine marliin Mallotus villosus CAP Moiva ▼M1 Manta birostris RMB Hiid-sarvikrai ▼B Martialia hyadesi SQS Kalmaar Melanogrammus aeglefinus HAD Kilttursk Merlangius merlangus WHG Merlang Merluccius merluccius HKE Euroopa merluus Micromesistius poutassou WHB Põhjaputassuu Microstomus kitt LEM Väikesuulest Molva dypterygia BLI Sinine molva Molva molva LIN Harilik molva Nephrops norvegicus NEP Norra salehomaar Pandalus borealis PRA Harilik süvameregarneel Paralomis spp. PAI Krabid Penaeus spp. PEN Viburhännakud Platichthys flesus FLE Lest Pleuronectes platessa PLE Atlandi merilest Pleuronectiformes FLX Lestalised Pollachius pollachius POL Pollak Pollachius virens POK Põhjaatlandi süsikas Psetta maxima TUR Harilik kammeljas Raja brachyura RJH Blondrai Raja clavata RJC Ogarai Raja (Dipturus) nidarosiensis JAD Norra rai Raja microocellata RJE Väikesilmrai Raja montagui RJM Tähnikrai Raja undulata RJU Musterrai Rajiformes SRX Railised Reinhardtius hippoglossoides GHL Süvalest Rostroraja alba RJA Valgerai Scomber scombrus MAC Makrell Scophthalmus rhombus BLL Sile kammeljas Sebastes spp. RED Meriahvenad Solea solea SOL Harilik merikeel Solea spp. SOO Merikeeled Sprattus sprattus SPR Kilu Squalus acanthias DGS Harilik ogahai Tetrapturus albidus WHM Valge odanina Thunnus maccoyii SBF Siniuim-tuun Thunnus obesus BET Suursilm-tuun Thunnus thynnus BFT Harilik tuun Trachurus spp. JAX Harilik stauriid Trisopterus esmarkii NOP Norra tursik Urophycis tenuis HKW Valge ameerikaluts Xiphias gladius SWO Mõõkkala

Järgmine tavanimetuste ja ladinakeelsete nimetuste vastavustabel on esitatud üksnes selgitamiseks.







Anšoovis ANE Engraulis encrasicolus Antarktika kihvkalad TOA Dissostichus mawsoni Arktikakrabid PCR Chionoecetes spp. Atlandi karekala ORY Hoplostethus atlanticus Atlandi merilest PLE Pleuronectes platessa Blondrai RJH Raja brachyura Euroopa merluus HKE Merluccius merluccius Hall lühiogahai GUQ Centrophorus squamosus Hall nototeenia NOS Lepidonotothen squamifrons Harilik heeringahai POR Lamna nasus Harilik hiidlest HAL Hippoglossus hippoglossus Harilik kammeljas TUR Psetta maxima Harilik karelest PLA Hippoglossoides platessoides Harilik merikeel SOL Solea solea Harilik molva LIN Molva molva Harilik ogahai DGS Squalus acanthias Harilik rai RJB Dipturus batis Harilik soomuslest DAB Limanda limanda Harilik stauriid JAX Trachurus spp. Harilik süvameregarneel PRA Pandalus borealis Harilik tuun BFT Thunnus thynnus Haugjääkala ANI Champsocephalus gunnari Heeringas HER Clupea harengus ▼M1 Hiid-sarvikrai RMB Manta birostris ▼B Hirvkalalased BOR Caproidae Kalju-tömppeakala RNG Coryphaenoides rupestris Kalmaar SQS Martialia hyadesi Kilttursk HAD Melanogrammus aeglefinus Kilu SPR Sprattus sprattus Krabid PAI Paralomis spp. Kägurai RJN Leucoraja naevus Lest FLE Platichthys flesus Lestalised FLX Pleuronectiformes Liivrai RJI Leucoraja circularis Limapead ALF Beryx spp. Lühiuimkalmaar SQI Illex illecebrosus Makrell MAC Scomber scombrus Megrimid LEZ Lepidorhombus spp. Meriahvenad RED Sebastes spp. Merikeeled SOO Solea spp. Merikuratlased ANF Lophiidae Meriluts USK Brosme brosme Merlang WHG Merlangius merlangus Moiva CAP Mallotus villosus Musterrai RJU Raja undulata Mõõkkala SWO Xiphias gladius Norra rai JAD Raja (Dipturus) nidarosiensis Norra salehomaar NEP Nephrops norvegicus Norra tursik NOP Trisopterus esmarkii Ogarai RJC Raja clavata Patagoonia kihvkala TOP Dissostichus eleginoides Pikk-koon-hai DCA Deania calcea Pikklest WIT Glyptocephalus cynoglossus Pikksabad GRV Macrourus spp. Pollak POL Pollachius pollachius Portugali süvahai CYO Centroscymnus coelolepis Põhjaatlandi hõbekala ARU Argentina silus Põhjaatlandi süsikas POK Pollachius virens Põhjaputassuu WHB Micromesistius poutassou Railised SRX Rajiformes Ronkjas tumehai ETP Etmopterus pusillus Ruske soomuslest YEL Limanda ferruginea Sile kammeljas BLL Scophthalmus rhombus Sinine marliin BUM Makaira nigricans Sinine molva BLI Molva dypterygia Siniuim-tuun SBF Thunnus maccoyii Supi-nugishai GAG Galeorhinus galeus Suur tumehai ETR Etmopterus princeps Suursilm-tuun BET Thunnus obesus Süvalest GHL Reinhardtius hippoglossoides Süvamere punakrabi CGE Chaceon maritae Šagräänrai RJF Leucoraja fullonica Šokolaad-ogahai SCK Dalatias licha Tavaline hiilgevähk KRI Euphausia superba Tobiad SAN Ammodytes spp. Tursk COD Gadus morhua Tähnikrai RJM Raja montagui Tähtrai RJR Amblyraja radiata Valge ameerikaluts HKW Urophycis tenuis Valge odanina WHM Tetrapturus albidus Valgerai RJA Rostroraja alba Viburhännakud PEN Penaeus spp. Väikesilmrai RJE Raja microocellata Väikesuulest LEM Microstomus kitt

B OSA

Kattegat, ICES alapiirkonnad I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII JA XIV, CECAF ELi veed, Prantsuse Guajaana veed







Liik: Põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Püügipiirkond: I ja II püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (ARU/1/2.) Saksamaa 25 Analüütiline TAC Prantsusmaa 8 Madalmaad 20 Ühendkuningriik 42 Euroopa Liit 95 Lubatud kogupüük (TAC) 95







Liik: Põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Püügipiirkond: III ja IV püügipiirkonna ELi veed (ARU/34-C) Taani 959 Analüütiline TAC Saksamaa 10 Prantsusmaa 7 Iirimaa 7 Madalmaad 45 Rootsi 37 Ühendkuningriik 17 Euroopa Liit 1 082 Lubatud kogupüük (TAC) 1 082







Liik: Põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Püügipiirkond: V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (ARU/567.) Saksamaa 329 Analüütiline TAC Prantsusmaa 7 Iirimaa 305 Madalmaad 3 434 Ühendkuningriik 241 Euroopa Liit 4 316 Lubatud kogupüük (TAC) 4 316







Liik: Meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: IIIa; alarajoonide 22–32 ELi veed (USK/3A/BCD) Taani 12 Analüütiline TAC Rootsi 6 Saksamaa 6 Euroopa Liit 24 Lubatud kogupüük (TAC) 24







Liik: Hirvkalalased Caproidae Püügipiirkond: VI, VII ja VIII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (BOR/678-) Taani 20 123 Ennetuslik TAC Iirimaa 56 666 Ühendkuningriik 5 211 Euroopa Liit 82 000 Lubatud kogupüük (TAC) 82 000







Liik: Heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VIIb, VIIc; VIaS (1) (HER/6AS7BC) Iirimaa 3 861 Analüütiline TAC Madalmaad 386 Euroopa Liit 4 247 Lubatud kogupüük (TAC) 4 247 (1) Viide heeringavarudele VIa püügipiirkonnas, lõuna pool 56° 00′ N ja lääne pool 07° 00′ W.







Liik: Heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VI püügipiirkond, Clyde (1) (HER/06ACL.) Ühendkuningriik Kehtestatakse (2) Ennetuslik TAC Euroopa Liit Kehtestatakse (3) Lubatud kogupüük (TAC) Kehtestatakse (3) (1) Clyde’i varu: viide heeringavarule merepiirkonnas, mis asub Mull of Kintyre’i ja Corsewall Pointi vahele tõmmatud joonest kirde pool. (2) Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. (3) Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 2 kohaselt.

▼M2







Liik: Heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VIIa püügipiirkond (1) (HER/07 A/MM) Iirimaa 1 374 Analüütiline TAC Ühendkuningriik 3 906 Euroopa Liit 5 280 Lubatud kogupüük (TAC) 5 280 (1) Seda püügipiirkonda on vähendatud ala võrra, mille piirid on järgmised: — põhjas laiuskraad 52° 30′ N, — lõunas laiuskraad 52° 00′ N, — läänes Iirimaa rannik, — idas Ühendkuningriigi rannik.

▼B







Liik: Heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VIIe ja VIIf (HER/7EF.) Prantsusmaa 490 Ennetuslik TAC Ühendkuningriik 490 Euroopa Liit 980 Lubatud kogupüük (TAC) 980







Liik: Heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VIIg (1), VIIh (1), VIIj (1) ja VIIk (1) (HER/7G-K.) Saksamaa 234 Analüütiline TAC Prantsusmaa 1 302 Iirimaa 18 236 Madalmaad 1 302 Ühendkuningriik 26 Euroopa Liit 21 100 Lubatud kogupüük (TAC) 21 100 (1) Seda püügipiirkonda on suurendatud alaga, mille piirid on järgmised: — põhjas laiuskraad 52° 30′ N, — lõunas laiuskraad 52° 00′ N, — läänes Iirimaa rannik, — idas Ühendkuningriigi rannik.







Liik: Anšoovis Engraulis encrasicolus Püügipiirkond: IX ja X; CECAFi 34.1.1 ELi veed (ANE/9/3411) Hispaania 3 998 Analüütiline TAC Portugal 4 362 Euroopa Liit 8 360 Lubatud kogupüük (TAC) 8 360

▼M1







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: Kattegat (COD/03AS.) Taani 82 (1) Analüütiline TAC Saksamaa 2 (1) Rootsi 49 (1) Euroopa Liit 133 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 133 (1) (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole lubatud.

▼B







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIb; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed lääne pool 12° 00′ W ning XII ja XIV püügipiirkond (COD/5W6-14) Belgia 0 Ennetuslik TAC Saksamaa 1 Prantsusmaa 12 Iirimaa 17 Ühendkuningriik 48 Euroopa Liit 78 Lubatud kogupüük (TAC) 78







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIa; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed ida pool 12° 00′W. (COD/5BE6A) Belgia 0 Analüütiline TAC Saksamaa 0 Prantsusmaa 0 Iirimaa 0 Ühendkuningriik 0 Euroopa Liit 0 Lubatud kogupüük (TAC) 0 (1) (1) Kõnealuse TACiga hõlmatud piirkonnas kaaspüügil püütud turska võib lossida tingimusel, et eluskaalu järgi ei moodusta see rohkem kui 1,5 % pardal olevast püütud kalast püügireisi kohta.







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIIa (COD/07A.) Belgia 5 Analüütiline TAC Prantsusmaa 14 Iirimaa 251 Madalmaad 1 Ühendkuningriik 109 Euroopa Liit 380 Lubatud kogupüük (TAC) 380







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ja X; CECAFi 34.1.1 ELi veed (COD/7XAD34) Belgia 449 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. Prantsusmaa 7 357 Iirimaa 1 459 Madalmaad 1 Ühendkuningriik 793 Euroopa Liit 10 059 Lubatud kogupüük (TAC) 10 059







Liik: Harilik heeringahai Lamna nasus Püügipiirkond: Prantsuse Guajaana veed, Kattegat; Skagerraki, I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi veed; CECAFi 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2 püügipiirkonna ELi veed (POR/3-1234) Taani 0 (1) Analüütiline TAC Prantsusmaa 0 (1) Saksamaa 0 (1) Iirimaa 0 (1) Hispaania 0 (1) Ühendkuningriik 0 (1) Euroopa Liit 0 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 0 (1) (1) Juhusliku püügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.







Liik: Megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (LEZ/2AC4-C) Belgia 6 Analüütiline TAC Taani 5 Saksamaa 5 Prantsusmaa 30 Madalmaad 24 Ühendkuningriik 1 775 Euroopa Liit 1 845 Lubatud kogupüük (TAC) 1 845







Liik: Megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: VI; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (LEZ/56-14) Hispaania 385 Analüütiline TAC Prantsusmaa 1 501 Iirimaa 439 Ühendkuningriik 1 062 Euroopa Liit 3 387 Lubatud kogupüük (TAC) 3 387

▼M1







Liik: Megrim Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: VII (LEZ/07.) Belgia 470 (1) Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. Hispaania 5 216 (1) Prantsusmaa 6 329 (1) Iirimaa 2 878 (1) Ühendkuningriik 2 492 (1) Euroopa Liit 17 385 Lubatud kogupüük (TAC) 17 385 (1) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 1 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud lisakvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklis 7 sätestatud tingimustele.

▼B







Liik: Megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (LEZ/8ABDE.) Hispaania 950 Analüütiline TAC Prantsusmaa 766 Euroopa Liit 1 716 Lubatud kogupüük (TAC) 1 716







Liik: Megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 ELi veed (LEZ/8C3411) Hispaania 1 121 Analüütiline TAC Prantsusmaa 56 Portugal 37 Euroopa Liit 1 214 Lubatud kogupüük (TAC) 1 214







Liik: Merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: VI; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (ANF/56-14) Belgia 186 Analüütiline TAC Saksamaa 213 Hispaania 199 Prantsusmaa 2 293 Iirimaa 518 Madalmaad 179 Ühendkuningriik 1 595 Euroopa Liit 5 183 Lubatud kogupüük (TAC) 5 183

▼M1







Liik: Merikurat Lophiidae Püügipiirkond: VII (ANF/07.) Belgia 2 835 (1) (2) Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. Saksamaa 316 (1) (2) Hispaania 1 126 (1) (2) Prantsusmaa 18 191 (1) (2) Iirimaa 2 325 (1) (2) Madalmaad 367 (1) (2) Ühendkuningriik 5 517 (1) (2) Euroopa Liit 30 677 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 30 677 (1) (1) Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas (ANF/*8ABDE). (2) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 1 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud lisakvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklis 7 sätestatud tingimustele.

▼B







Liik: Merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (ANF/8ABDE.) Hispaania 1 252 Analüütiline TAC Prantsusmaa 6 968 Euroopa Liit 8 220 Lubatud kogupüük (TAC) 8 220







Liik: Merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 ELi veed (ANF/8C3411) Hispaania 2 750 Analüütiline TAC Prantsusmaa 3 Portugal 547 Euroopa Liit 3 300 Lubatud kogupüük (TAC) 3 300







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: Vb ja VIa püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (HAD/5BC6A.) Belgia 7 Analüütiline TAC Saksamaa 8 Prantsusmaa 332 Iirimaa 985 Ühendkuningriik 4 683 Euroopa Liit 6 015 Lubatud kogupüük (TAC) 6 015

▼M1







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: VIIb-k, VIII, IX ja X püügipiirkond ning CECAFi püügipiirkonna 34.1.1 ELi veed (HAD/7X7A34) Belgia 185 (1) Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. Prantsusmaa 11 096 (1) Iirimaa 3 699 (1) Ühendkuningriik 1 665 (1) Euroopa Liit 16 645 Lubatud kogupüük (TAC) 16 645 (1) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 5 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud lisakvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklis 7 sätestatud tingimustele.

▼B







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: VIIa (HAD/07A.) Belgia 20 Analüütiline TAC Prantsusmaa 91 Iirimaa 542 Ühendkuningriik 598 Euroopa Liit 1 251 Lubatud kogupüük (TAC) 1 251







Liik: Merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: VI; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (WHG/56-14) Saksamaa 2 Analüütiline TAC Prantsusmaa 37 Iirimaa 92 Ühendkuningriik 176 Euroopa Liit 307 Lubatud kogupüük (TAC) 307







Liik: Merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: VIIa (WHG/07A.) Belgia 0 Analüütiline TAC Prantsusmaa 3 Iirimaa 52 Madalmaad 0 Ühendkuningriik 34 Euroopa Liit 89 Lubatud kogupüük (TAC) 89







Liik: Merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk (WHG/7X7A-C) Belgia 186 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. Prantsusmaa 11 431 Iirimaa 5 298 Madalmaad 93 Ühendkuningriik 2 045 Euroopa Liit 19 053 Lubatud kogupüük (TAC) 19 053







Liik: Merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: VIII (WHG/08.) Hispaania 1 270 Ennetuslik TAC Prantsusmaa 1 905 Euroopa Liit 3 175 Lubatud kogupüük (TAC) 3 175







Liik: Merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: IX ja X; CECAFi 34.1.1 ELi veed (WHG/9/3411) Portugal Kehtestatakse (1) Ennetuslik TAC Euroopa Liit Kehtestatakse (2) Lubatud kogupüük (TAC) Kehtestatakse (2) (1) Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. (2) Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 1 kohaselt.







Liik: Euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: IIIa; alarajoonide 22–32 ELi veed (HKE/3A/BCD) Taani 1 531 Analüütiline TAC Rootsi 130 Euroopa Liit 1 661 Lubatud kogupüük (TAC) 1 661 (1) (1) Põhjapoolsete merluusivarude 55 105-tonnise TACi piires.







Liik: Euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (HKE/2AC4-C) Belgia 28 Analüütiline TAC Taani 1 119 Saksamaa 128 Prantsusmaa 248 Madalmaad 64 Ühendkuningriik 348 Euroopa Liit 1 935 Lubatud kogupüük (TAC) 1 935 (1) (1) Põhjapoolsete merluusivarude 55 105-tonnise TACi piires.

▼M1







Liik: Merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: VI ja VII püügipiirkond, Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed ning XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (HKE/571214) Belgia 284 (1) (3) Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. Hispaania 9 109 (3) Prantsusmaa 14 067 (1) (3) Iirimaa 1 704 (3) Madalmaad 183 (1) (3) Ühendkuningriik 5 553 (1) (3) Euroopa Liit 30 900 Lubatud kogupüük (TAC) 30 900 (2) (1) Seda kvooti võib üle kanda IIa ja IV püügipiirkonna ELi vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb siiski eelnevalt komisjonile teatada. (2) Põhjapoolsete merluusivarude 55 105-tonnise TACi piires. (3) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 1 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud lisakvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklis 7 sätestatud tingimustele. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid.



VIIIa, VIIIb, VIIId and VIIIe (HKE/*8ABDE) Belgia 37 Hispaania 1 469 Prantsusmaa 1 469 Iirimaa 184 Madalmaad 18 Ühendkuningriik 827 Euroopa Liit 4 004

▼B







Liik: Euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (HKE/8ABDE.) Belgia 9 (1) Analüütiline TAC Hispaania 6 341 Prantsusmaa 14 241 Madalmaad 18 (1) Euroopa Liit 20 609 Lubatud kogupüük (TAC) 20 609 (2) (1) Seda kvooti võib üle kanda IV püügipiirkonda ja IIa püügipiirkonna ELi vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb siiski eelnevalt komisjonile teatada. (2) Põhjapoolsete merluusivarude 55 105-tonnise TACi piires. Eritingimus: Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



VI ja VII; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (HKE/*57-14) Belgia 2 Hispaania 1 837 Prantsusmaa 3 305 Madalmaad 6 Euroopa Liit 5 150







Liik: Euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 ELi veed (HKE/8C3411) Hispaania 7 870 Analüütiline TAC Prantsusmaa 756 Portugal 3 673 Euroopa Liit 12 299 Lubatud kogupüük (TAC) 12 299







Liik: Sinine molva Molva dypterygia Püügipiirkond: XII püügipiirkonna rahvusvahelised veed (BLI/12INT-) Eesti 2 (1) Analüütiline TAC Hispaania 778 (1) Prantsusmaa 19 (1) Leedu 7 (1) Ühendkuningriik 7 (1) Muu 2 (1) Euroopa Liit 815 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 815 (1) (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi raames lubatud.







Liik: Harilik molva Molva molva Püügipiirkond: IIIa; IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna ELi veed (LIN/3A/BCD) Belgia 7 (1) Analüütiline TAC Taani 51 Saksamaa 7 (1) Rootsi 20 Ühendkuningriik 7 (1) Euroopa Liit 92 Lubatud kogupüük (TAC) 92 (1) Selle kvoodi alusel võib püüda üksnes IIIa, IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna ELi vetes.







Liik: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (NEP/2AC4-C) Belgia 1 147 Analüütiline TAC Taani 1 147 Saksamaa 17 Prantsusmaa 34 Madalmaad 590 Ühendkuningriik 18 994 Euroopa Liit 21 929 Lubatud kogupüük (TAC) 21 929







Liik: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: VI; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (NEP/5BC6.) Hispaania 29 Analüütiline TAC Prantsusmaa 114 Iirimaa 190 Ühendkuningriik 13 758 Euroopa Liit 14 091 Lubatud kogupüük (TAC) 14 091







Liik: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: VII (NEP/07.) Hispaania 1 306 (1) Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. Prantsusmaa 5 291 (1) Iirimaa 8 025 (1) Ühendkuningriik 7 137 (1) Euroopa Liit 21 759 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 21 759 (1) ( 1 ) Eritingimus: millest võib VII püügipiirkonnas (Porcupine'i madalik – üksus 16) (NEP/*07U16) kasutada ainult järgmisi kvoote:



Hispaania 380 Prantsusmaa 238 Iirimaa 457 Ühendkuningriik 185 Euroopa Liit 1 260







Liik: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (NEP/8ABDE.) Hispaania 234 Analüütiline TAC Prantsusmaa 3 665 Euroopa Liit 3 899 Lubatud kogupüük (TAC) 3 899







Liik: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: VIIIc (NEP/08C.) Hispaania 79 Analüütiline TAC Prantsusmaa 3 Euroopa Liit 82 Lubatud kogupüük (TAC) 82







Liik: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: IX ja X; CECAFi 34.1.1 ELi veed (NEP/9/3411) Hispaania 68 Analüütiline TAC Portugal 205 Euroopa Liit 273 Lubatud kogupüük (TAC) 273







Liik: Viburhännakud Penaeus spp. Püügipiirkond: Prantsuse Guajaana veed (PEN/FGU.) Prantsusmaa Kehtestatakse (1) (2) Ennetuslik TAC Euroopa Liit Kehtestatakse (2) (3) Lubatud kogupüük (TAC) Kehtestatakse (2) (3) (1) Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. (2) Krevettide Penaeus subtilis ja Penaeus brasiliensis püük on keelatud alla 30 meetri sügavustes vetes. (3) Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 1 kohaselt.







Liik: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: VI; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (PLE/56-14) Prantsusmaa 10 Ennetuslik TAC Iirimaa 275 Ühendkuningriik 408 Euroopa Liit 693 Lubatud kogupüük (TAC) 693







Liik: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: VIIa (PLE/07A.) Belgia 42 Analüütiline TAC Prantsusmaa 18 Iirimaa 1 063 Madalmaad 13 Ühendkuningriik 491 Euroopa Liit 1 627 Lubatud kogupüük (TAC) 1 627







Liik: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: VIIb ja VIIc (PLE/7BC.) Prantsusmaa 16 Ennetuslik TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. Iirimaa 62 Euroopa Liit 78 Lubatud kogupüük (TAC) 78

▼M1







Liik: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: VIId ja VIIe (PLE/7DE.) Belgia 828 (1) Analüütiline TAC Prantsusmaa 2 761 (1) Ühendkuningriik 1 473 (1) Euroopa Liit 5 062 Lubatud kogupüük (TAC) 5 062 (1) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 1 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud lisakvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklis 7 sätestatud tingimustele.

▼B







Liik: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: VIIf ja VIIg (PLE/7FG.) Belgia 46 Analüütiline TAC Prantsusmaa 83 Iirimaa 197 Ühendkuningriik 43 Euroopa Liit 369 Lubatud kogupüük (TAC) 369







Liik: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: VIIh, VIIj ja VIIk (PLE/7HJK.) Belgia 11 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. Prantsusmaa 22 Iirimaa 77 Madalmaad 44 Ühendkuningriik 22 Euroopa Liit 176 Lubatud kogupüük (TAC) 176







Liik: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: VIII, IX ja X; CECAFi 34.1.1 ELi veed (PLE/8/3411) Hispaania 66 Ennetuslik TAC Prantsusmaa 263 Portugal 66 Euroopa Liit 395 Lubatud kogupüük (TAC) 395







Liik: Pollak Pollachius pollachius Püügipiirkond: VI; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (POL/56-14) Hispaania 6 Ennetuslik TAC Prantsusmaa 190 Iirimaa 56 Ühendkuningriik 145 Euroopa Liit 397 Lubatud kogupüük (TAC) 397







Liik: Pollak Pollachius pollachius Püügipiirkond: VII (POL/07.) Belgia 420 Ennetuslik TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. Hispaania 25 Prantsusmaa 9 667 Iirimaa 1 030 Ühendkuningriik 2 353 Euroopa Liit 13 495 Lubatud kogupüük (TAC) 13 495







Liik: Pollak Pollachius pollachius Püügipiirkond: VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (POL/8ABDE.) Hispaania 252 Ennetuslik TAC Prantsusmaa 1 230 Euroopa Liit 1 482 Lubatud kogupüük (TAC) 1 482







Liik: Pollak Pollachius pollachius Püügipiirkond: VIIIc (POL/08C.) Hispaania 208 Ennetuslik TAC Prantsusmaa 23 Euroopa Liit 231 Lubatud kogupüük (TAC) 231







Liik: Pollak Pollachius pollachius Püügipiirkond: IX ja X; CECAFi 34.1.1 ELi veed (POL/9/3411) Hispaania 273 (1) Ennetuslik TAC Portugal 9 (1) Euroopa Liit 282 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 282 (1) Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda ELi VIIIc püügipiirkonna vetes (POL/*08C.).







Liik: Põhjaatlandi süsikas Pollachius virens Püügipiirkond: VII, VIII, IX ja X; CECAFi 34.1.1 ELi veed (POK/7/3411) Belgia 6 Ennetuslik TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. Prantsusmaa 1 375 Iirimaa 1 516 Ühendkuningriik 446 Euroopa Liit 3 343 Lubatud kogupüük (TAC) 3 343







Liik: Railised Rajiformes Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (SRX/2AC4-C) Belgia 235 (1) (2) (3) Analüütiline TAC Taani 9 (1) (2) (3) Saksamaa 12 (1) (2) (3) Prantsusmaa 37 (1) (2) (3) Madalmaad 200 (1) (2) (3) Ühendkuningriik 902 (1) (2) (3) Euroopa Liit 1 395 (1) (3) Lubatud kogupüük (TAC) 1 395 (3) (1) Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), ogarai (Raja clavata) (RJC/2AC4-C), blondrai (Raja brachyura) (RJH/2AC4-C), tähnikrai (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) ja tähtrai (Amblyraja radiata) (RJR/2AC4-C) püügist teatatakse eraldi. (2) Kaaspüügi kvoot. Need liigid ei tohi eluskaalu järgi moodustada rohkem kui 25 % pardal olevast püütud kalast püügireisi kohta. Seda tingimust kohaldatakse üksnes üle 15 meetri pikkuste laevade suhtes. (3) Ei kohaldata hariliku rai (Dipturus batis) puhul. Juhusliku püügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta. Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad kõnealused liigid kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta.







Liik: Railised Rajiformes Püügipiirkond: IIIa püügipiirkonna ELi veed (SRX/03A-C.) Taani 45 (1) (2) Analüütiline TAC Rootsi 13 (1) (2) Euroopa Liit 58 (1) (2) Lubatud kogupüük (TAC) 58 (2) (1) Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C.), ogarai (Raja clavata) (RJC/03A-C.), blondrai (Raja brachyura) (RJH/03A-C.), tähnikrai (Raja montagui) (RJM/03A-C.) ja tähtrai (Amblyraja radiata) (RJR/03A-C.) püügist teatatakse eraldi. (2) Ei kohaldata hariliku rai (Dipturus batis) puhul. Juhusliku püügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta. Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad kõnealused liigid kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta.







Liik: Railised Rajiformes Püügipiirkond: VIa, VIb ja VIIa–c, e–k püügipiirkonna ELi veed (SRX/67AKXD) Belgia 895 (1) (2) (3) Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. Eesti 5 (1) (2) (3) Prantsusmaa 4 018 (1) (2) (3) Saksamaa 12 (1) (2) (3) Iirimaa 1 294 (1) (2) (3) Leedu 21 (1) (2) (3) Madalmaad 4 (1) (2) (3) Portugal 22 (1) (2) (3) Hispaania 1 082 (1) (2) (3) Ühendkuningriik 2 562 (1) (2) (3) Euroopa Liit 9 915 (1) (2) (3) Lubatud kogupüük (TAC) 9 915 (2) (1) Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/67AKXD), ogarai (Raja clavata) (RJC/67AKXD), blondrai (Raja brachyura) (RJH/67AKXD), tähnilise rai (Raja montagui) (RJM/67AKXD), väikesilmrai (Raja microocellata) (RJE/67AKXD), liivrai (Leucoraja circularis) (RJI/67AKXD) ja šagräänrai (Leucoraja fullonica) (RJF/67AKXD) püügist teatatakse eraldi. (2) Ei kohaldata musterrai (Raja undulata), hariliku rai (Dipturus batis), norra rai (Raja (Dipturus) nidarosiensis) ja valgerai (Rostroraja alba) puhul. Juhusliku püügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta. Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad kõnealused liigid kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta. (3) Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda ELi VIId püügipiirkonna vetes (SRX/*07D.).







Liik: Railised Rajiformes Püügipiirkond: VIId püügipiirkonna ELi veed (SRX/07D.) Belgia 80 (1) (2) (3) Analüütiline TAC Prantsusmaa 670 (1) (2) (3) Madalmaad 4 (1) (2) (3) Ühendkuningriik 133 (1) (2) (3) Euroopa Liit 887 (1) (2) (3) Lubatud kogupüük (TAC) 887 (2) (1) Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), ogarai (Raja clavata) (RJC/07D.), blondrai (Raja brachyura) (RJH/07D.), tähnikrai (Raja montagui) (RJM/07D.) ja tähtrai (Amblyraja radiata) (RJR/07D.) püügist teatatakse eraldi. (2) Ei kohaldata hariliku rai (Dipturus batis) ja musterrai (Raja undulata) puhul. Juhusliku püügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta. Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad kõnealused liigid kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta. (3) Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k püügipiirkonna ELi vetes (SRX/*67AKD).







Liik: Railised Rajiformes Püügipiirkond: VIII ja IX püügipiirkonna ELi veed (SRX/89-C.) Belgia 9 (1) (2) Analüütiline TAC Prantsusmaa 1 601 (1) (2) Portugal 1 298 (1) (2) Hispaania 1 305 (1) (2) Ühendkuningriik 9 (1) (2) Euroopa Liit 4 222 (1) (2) Lubatud kogupüük (TAC) 4 222 (2) (1) Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/89-C.), ogarai (Raja clavata) (RJC/8910-C.) püügist teatatakse eraldi. (2) Ei kohaldata musterrai (Raja undulata), hariliku rai (Dipturus batis) ja valgerai (Rostroraja alba) puhul. Juhusliku püügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta. Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad kõnealused liigid kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta.







Liik: Harilik merikeel Solea solea Püügipiirkond: IIIa; alarajoonide 22–32 ELi veed (SOL/3A/BCD) Taani 512 Analüütiline TAC Saksamaa 30 (1) Madalmaad 49 (1) Rootsi 19 Euroopa Liit 610 Lubatud kogupüük (TAC) 610 (2) (1) Selle kvoodi alusel võib püüda üksnes IIIa alarajoonide 22–32 ELi vetes. (2) Eritingimus: sellest võib üle 461 tonni püüda IIIa püügipiirkonnas.







Liik: Harilik merikeel Solea solea Püügipiirkond: VI; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (SOL/56-14) Iirimaa 48 Ennetuslik TAC Ühendkuningriik 12 Euroopa Liit 60 Lubatud kogupüük (TAC) 60







Liik: Harilik merikeel Solea solea Püügipiirkond: VIIa (SOL/07A.) Belgia 131 Analüütiline TAC Prantsusmaa 2 Iirimaa 67 Madalmaad 41 Ühendkuningriik 59 Euroopa Liit 300 Lubatud kogupüük (TAC) 300







Liik: Harilik merikeel Solea solea Püügipiirkond: VIIb ja VIIc (SOL/7BC.) Prantsusmaa 7 Ennetuslik TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. Iirimaa 37 Euroopa Liit 44 Lubatud kogupüük (TAC) 44







Liik: Harilik merikeel Solea solea Püügipiirkond: VIId (SOL/07D.) Belgia 1 502 Analüütiline TAC Prantsusmaa 3 005 Ühendkuningriik 1 073 Euroopa Liit 5 580 Lubatud kogupüük (TAC) 5 580







Liik: Harilik merikeel Solea solea Püügipiirkond: VIIe (SOL/07E.) Belgia 27 (1) Analüütiline TAC Prantsusmaa 293 (1) Ühendkuningriik 457 (1) Euroopa Liit 777 Lubatud kogupüük (TAC) 777 (1) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvale täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 5 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklis 7 sätestatud tingimustele.







Liik: Harilik merikeel Solea solea Püügipiirkond: VIIf ja VIIg (SOL/7FG.) Belgia 663 Analüütiline TAC Prantsusmaa 66 Iirimaa 33 Ühendkuningriik 298 Euroopa Liit 1 060 Lubatud kogupüük (TAC) 1 060







Liik: Harilik merikeel Solea solea Püügipiirkond: VIIh, VIIj ja VIIk (SOL/7HJK.) Belgia 35 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. Prantsusmaa 71 Iirimaa 190 Madalmaad 56 Ühendkuningriik 71 Euroopa Liit 423 Lubatud kogupüük (TAC) 423







Liik: Harilik merikeel Solea solea Püügipiirkond: VIIIa ja VIIIb (SOL/8AB.) Belgia 53 Analüütiline TAC Hispaania 10 Prantsusmaa 3 895 Madalmaad 292 Euroopa Liit 4 250 Lubatud kogupüük (TAC) 4 250







Liik: Merikeeled Solea spp. Püügipiirkond: VIIIc, VIIId, VIIIe, IX ja X; CECAFi 34.1.1 ELi veed (SOO/8CDE34) Hispaania 403 Ennetuslik TAC Portugal 669 Euroopa Liit 1 072 Lubatud kogupüük (TAC) 1 072







Liik: Kilu Sprattus sprattus Püügipiirkond: VIId ja VIIe (SPR/7DE.) Belgia 26 Ennetuslik TAC Taani 1 674 Saksamaa 26 Prantsusmaa 361 Madalmaad 361 Ühendkuningriik 2 702 Euroopa Liit 5 150 Lubatud kogupüük (TAC) 5 150







Liik: Harilik ogahai Squalus acanthias Püügipiirkond: IIIa püügipiirkonna ELi veed (DGS/03A-C.) Taani 0 Analüütiline TAC Rootsi 0 Euroopa Liit 0 Lubatud kogupüük (TAC) 0







Liik: Harilik ogahai Squalus acanthias Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (DGS/2AC4-C) Belgia 0 (1) Analüütiline TAC Taani 0 (1) Saksamaa 0 (1) Prantsusmaa 0 (1) Madalmaad 0 (1) Rootsi 0 (1) Ühendkuningriik 0 (1) Euroopa Liit 0 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 0 (1) (1) Õngejadadega püütud supi-nugishai (Galeorhinus galeus), šokolaad-ogahai (Dalatias licha), pikk-koon-hai (Deania calceus), hall lühiogahai (Centrophorus squamosus), suur tumehai (Etmopterus princeps), harilik tumehai (Etmopterus pusillus), portugali süvahai (Centroscymnus coelolepis) ja harilik ogahai (Squalus acanthias) kaasa arvatud. Juhusliku püügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.







Liik: Harilik ogahai Squalus acanthias Püügipiirkond: I, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (DGS/15X14) Belgia 0 (1) Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. Saksamaa 0 (1) Hispaania 0 (1) Prantsusmaa 0 (1) Iirimaa 0 (1) Madalmaad 0 (1) Portugal 0 (1) Ühendkuningriik 0 (1) Euroopa Liit 0 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 0 (1) (1) Õngejadadega püütud supi-nugishai (Galeorhinus galeus), šokolaad-ogahai (Dalatias licha), pikk-koon-hai (Deania calceus), hall lühiogahai (Centrophorus squamosus), suur tumehai (Etmopterus princeps), harilik tumehai (Etmopterus pusillus), portugali süvahai (Centroscymnus coelolepis) ja harilik ogahai (Squalus acanthias) kaasa arvatud. Juhusliku püügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.







Liik: Harilik stauriid Trachurus spp. Püügipiirkond: VIIIc (JAX/08C.) Hispaania 22 409 (1) (3) Analüütiline TAC Prantsusmaa 388 (1) Portugal 2 214 (1) (3) Euroopa Liit 25 011 Lubatud kogupüük (TAC) 25 011 (1) Nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 (2) artiklist 19 olenemata võib sellest kuni 5 % koosneda stauriidist pikkusega 12–14 cm. Selle koguse kontrollimise eesmärgil kohaldatakse lossitud massi suhtes ümberarvestustegurit 1,20. (2) Nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määrus (EÜ) nr 850/98, kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu (EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1). (3) Eritingimus: sellest kvoodist võib kuni 5 % püüda IX piirkonnas. Sellise eritingimuse kasutamisest tuleb siiski komisjonile eelnevalt teatada (JAX/*09).







Liik: Harilik stauriid Trachurus spp. Püügipiirkond: IX (JAX/09.) Hispaania 7 969 (1) (2) Analüütiline TAC Portugal 22 831 (1) (2) Euroopa Liit 30 800 Lubatud kogupüük (TAC) 30 800 (1) Nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 artiklist 19 olenemata võib sellest kuni 5 % koosneda stauriidist pikkusega 12–14 cm. Selle koguse kontrollimise eesmärgil kohaldatakse lossitud massi suhtes ümberarvestustegurit 1,20. (2) Eritingimus: kuni 5 % sellest kvoodist võib püüda VIIIc piirkonnas. Selle eritingimuse kasutamisest peab siiski komisjoni eelnevalt teavitama (JAX/*08C).







Liik: Harilik stauriid Trachurus spp. Püügipiirkond: X; CECAFi ELi veed (1) (JAX/X34PRT) Portugal Kehtestatakse (2) (3) Ennetuslik TAC Euroopa Liit Kehtestatakse (4) Lubatud kogupüük (TAC) Kehtestatakse (4) (1) Assoori saarte ümbruse veed. (2) Nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 artiklist 19 olenemata võib sellest kuni 5 % koosneda stauriidist pikkusega 12–14 cm. Selle koguse kontrollimise eesmärgil kohaldatakse lossitud massi suhtes ümberarvestustegurit 1,20. (3) Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. (4) Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 3 kohaselt.







Liik: Harilik stauriid Trachurus spp. Püügipiirkond: CECAFi ELi veed (1) (JAX/341PRT) Portugal Kehtestatakse (2) (3) Ennetuslik TAC Euroopa Liit Kehtestatakse (4) Lubatud kogupüük (TAC) Kehtestatakse (4) (1) Madeira ümbruse veed. (2) Nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 artiklist 19 olenemata võib sellest kuni 5 % koosneda stauriidist pikkusega 12–14 cm. Selle koguse kontrollimise eesmärgil kohaldatakse lossitud massi suhtes ümberarvestustegurit 1,20. (3) Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. (4) Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 3 kohaselt.







Liik: Harilik stauriid Trachurus spp. Püügipiirkond: CECAFi ELi veed (1) (JAX/341SPN) Hispaania Kehtestatakse (2) Ennetuslik TAC Euroopa Liit Kehtestatakse (3) Lubatud kogupüük (TAC) Kehtestatakse (3) (1) Kanaari saarte ümbruse veed. (2) Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. (3) Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 2 kohaselt.









IIA LISA

LAEVADE PÜÜGIKOORMUS SEOSES KATTEGATI, ICES VIa JA VIIa RAJOONI NING ICES Vb RAJOONI ELi VETE TURSAVARUDE MAJANDAMISEGA

1. Reguleerimisala

1.1. Käesolevat lisa kohaldatakse ELi laevade suhtes, mille pardal on mõni määruse (EÜ) nr 1342/2008 I lisa punktis 1 nimetatud püügivahendeist või mis kasutab mõnda neist vahenditest ning mis viibib ükskõik millises käesoleva lisa punktis 2 määratletud geograafilises piirkonnas.

1.2. Käesolevat lisa ei kohaldata kalalaevade suhtes, mille üldpikkus on alla kümne meetri. Kõnealused laevad ei ole kohustatud kaasas kandma määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 7 kohaselt väljastatud kalapüügilube. Asjaomased liikmesriigid hindavad kõnealuste laevade püügikoormust püügikoormuse rühmade kaupa, kuhu need kuuluvad, kasutades asjakohaseid proovivõtu meetodeid. 2012. aasta jooksul taotleb komisjon teaduslikku nõu kõnealuste laevade püügikoormuse hindamiseks, et edaspidi hõlmata need püügikoormuse reguleerimise korraga.

2. Kindlaksmääratud püügivahendid ja geograafilised piirkonnad

Käesoleva lisa kohaldamisel kasutatakse määruse (EÜ) nr 1342/2008 I lisa punktis 1 osutatud püügivahendite rühmade määratlusi ning sama lisa punkti 2 alapunktides a, c ja d osutatud geograafiliste piirkondade rühmade määratlusi.

3. Load

Kui liikmesriik peab seda vajalikuks püügikoormuse reguleerimise korra püsiva rakendamise tugevdamiseks, keelab ta mis tahes oma laeval kalastamise kindlaksmääratud püügivahenditega mis tahes geograafilises piirkonnas, mille suhtes käesolevat lisa kohaldatakse, kui ei ole tõendatud, et tema lipu all sõitev laev on kõnealuses piirkonnas kalastanud, välja arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et kõnealuses piirkonnas jäetakse ära samaväärse mootorivõimsusega püük, mõõdetuna kilovattides.

4. Maksimaalne lubatud püügikoormus

4.1. Määruse (EÜ) nr 1342/2008 artikli 12 lõikes 1 osutatud maksimaalne lubatud püügikoormus igale püügikoormuse rühmale ja igale liikmesriigile 2012. aasta püügiperioodiks alates 1. veebruarist 2012 kuni 31. jaanuarini 2013 on sätestatud käesoleva lisa 1. liites.

4.2. Määruse (EÜ) nr 1954/2003 ( 17 ) kohaselt kehtestatud maksimaalsed aastase püügikoormuse tasemed ei mõjuta käesolevas lisas esitatud maksimaalset lubatud püügikoormust.

5. Haldamine

5.1. Liikmesriigid haldavad maksimaalset lubatud püügikoormust vastavalt määruse (EÜ) nr 1342/2008 artiklis 4 ja artiklites 13–17 ning määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklites 26–35 sätestatud tingimustele.

5.2. Liikmesriik võib kehtestada püügiperioodid, et jaotada kogu maksimaalne lubatud püügikoormus või osa sellest üksikute laevade või laevarühmade vahel. Sellisel juhul määrab nende päevade või tundide arvu, mille jooksul laev võib püügiperioodi jooksul piirkonnas viibida, kindlaks asjaomane liikmesriik. Selliste püügiperioodide jooksul võib asjaomane liikmesriik püügikoormuse üksikute laevade või laevarühmade vahel ümber jaotada.

5.3. Kui liikmesriik lubab oma lipu all sõitvatel laevadel mingis piirkonnas viibida teatava arvu tunde, jätkab liikmesriik päevade kasutamise mõõtmist punktis 5.1 osutatud tingimuste kohaselt. Komisjoni taotlusel kirjeldab asjaomane liikmesriik, milliseid ennetusmeetmeid on võetud selleks, et vältida püügikoormuse ülemäärast kasutamist piirkonnas tulenevalt sellest, et laev lahkub piirkonnast enne 24tunnise perioodi lõppu.

6. Püügikoormuse aruanne

Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklit 28 kohaldatakse käesoleva lisa reguleerimisalasse kuuluvate laevade suhtes. Nimetatud artiklis osutatud geograafilise piirkonna all mõeldakse tursavarude majandamise eesmärgil igat käesoleva lisa punktis 2 osutatud geograafiliste piirkondade rühma.

7. Andmete esitamine

Liikmesriigid edastavad komisjonile andmed oma laevade kasutatud püügikoormuse kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklitele 33 ja 34. Need andmed edastatakse kalanduse andmevahetussüsteemi kaudu või mis tahes muu andmekogumissüsteemi kaudu, mis komisjon on kasutusele võtnud.









IIA lisa 1. liide

Maksimaalne lubatud püügikoormus kilovatt-päevades







Geograafiline piirkond: Kindlaksmääratud püügivahend DK DE SE (a) Kattegat TR1 197 929 4 212 16 610 TR2 830 041 5 240 327 506 TR3 441 872 0 490 BT1 0 0 0 BT2 0 0 0 GN 115 456 26 534 13 102 GT 22 645 0 22 060 LL 1 100 0 25 339







Geograafiline piirkond Kindlaksmääratud püügivahend BE FR IE NL ►M1 UK ◄ (c) ICES rajoon VII a TR1 0 48 193 33 539 0 ►M1 339 592 ◄ TR2 10 166 744 475 649 0 ►M1 1 086 399 ◄ TR3 0 0 1 422 0 ►M1 0 ◄ BT1 0 0 0 0 ►M1 0 ◄ BT2 843 782 0 514 584 200 000 ►M1 111 693 ◄ GN 0 471 18 255 0 ►M1 5 970 ◄ GT 0 0 0 0 ►M1 158 ◄ LL 0 0 0 0 ►M1 70 614 ◄







Geograafiline piirkond Kindlaksmääratud püügivahend BE DE ES ►M2 FR ◄ IE UK (d) ICES rajoon VIa ja ICES rajooni Vb ELi veed TR1 0 9 320 0 ►M2 1 057 828 ◄ 428 820 1 033 273 TR2 0 0 0 ►M2 34 926 ◄ 14 371 2 972 845 TR3 0 0 0 ►M2 0 ◄ 273 16 027 BT1 0 0 0 ►M2 0 ◄ 0 117 544 BT2 0 0 0 ►M2 0 ◄ 3 801 4 626 GN 0 35 442 13 836 ►M2 302 917 ◄ 5 697 213 454 GT 0 0 0 ►M2 0 ◄ 1 953 145 LL 0 0 1 402 142 ►M2 184 354 ◄ 4 250 630 040









IIB LISA

LAEVADE PÜÜGIKOORMUS SEOSES TEATAVATE EUROOPA MERLUUSI LÕUNAPOOLSETE VARUDE JA NORRA SALEHOMAARI VARUDE TAASTAMISEGA ICES VIIIc JA IXa PÜÜGIRAJOONIS, VÄLJA ARVATUD CÁDIZI LAHES

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

1. Reguleerimisala

Käesolevat lisa kohaldatakse ELi laevade suhtes, mille üldpikkus on vähemalt kümme meetrit, kui nad hoiavad pardal või kasutavad traale, ankurdatud põhjanootasid või samalaadseid püügivahendeid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm, nakkevõrke, mille võrgusilma suurus on vähemalt 60 mm, või põhjaõngejadasid kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2166/2005, ning mis viibivad ICES VIIIc ja IXa rajoonis, välja arvatud Cádizi lahes.

2. Mõisted

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „püügivahendite rühm” – rühm, kuhu kuuluvad traalid, ankurdatud põhjanoodad või samalaadsed püügivahendid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm; nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on vähemalt 60 mm, ja põhjaõngejadad;

b) „kindlaksmääratud püügivahend” – ükskõik milline kõnealusest kahest püügivahendite kategooriast, mis kuulub püügivahendite rühma;

c) „piirkond” – ICES VIIIc ja IXa rajoon, välja arvatud Cádizi laht;

d) „2012. aasta püügiperiood” – ajavahemik 1. veebruarist 2012 kuni 31. jaanuarini 2013;

e) „eritingimused” – punktis 6.1 esitatud eritingimused.

3. Püügitegevuse piirangud

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 29 kohaldamist, tagab iga liikmesriik, et tema lipu all sõitvad ELi laevad, mille pardal on kindlaksmääratud püügivahendid, ei viibi kõnealuses piirkonnas rohkem päevi, kui on sätestatud käesoleva lisa III peatükis.

II PEATÜKK

LOAD

4. Püügiloaga laevad

4.1. Liikmesriik ei anna luba kalapüügiks kõnealuses piirkonnas kindlaksmääratud püügivahenditega ühelegi oma lipu all sõitvale laevale, millel ei ole tõendeid püügitegevuse kohta piirkonnas aastatel 2002–2011 (välja arvatud püügitegevus seoses kalalaevade vahel päevade ülekandmisega), välja arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et asjaomases piirkonnas jäetakse ära samaväärse mootorivõimsusega püük, mõõdetuna kilovattides.

4.2. Liikmesriigi lipu all sõitvatel kalalaevadel, millel ei ole selles piirkonnas kvoote, ei lubata püüda kala kõnealuses piirkonnas kindlaksmääratud püügivahendiga, välja arvatud juhul, kui laevale on eraldatud kvoot pärast määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõikega 5 lubatud ülekandmist ja laevale on eraldatud merepäevad vastavalt käesoleva lisa punktile 11 või 12.

III PEATÜKK

ELi LAEVADELE ERALDATAV PIIRKONNAS VIIBIMISE PÄEVADE ARV

5. Päevade maksimaalne arv

5.1. 2012. aasta püügiperioodi maksimaalne arv päevi, mille jooksul võib liikmesriik tema lipu all sõitval laeval lubada viibida piirkonnas, kusjuures laeva pardal on mõni kindlaksmääratud püügivahenditest, on esitatud I tabelis.

5.2. Kui laev suudab tõendada, et ta merluusisaak on alla 4 % teatava püügireisi ajal püütud kala kogueluskaalust, ei arvesta kõnealuse laeva lipuliikmesriik kõnealuse püügireisiga seotud merepäevi I tabelis sätestatud kohaldatava merepäevade maksimaalse arvu hulka.

6. Päevade eraldamisega seotud eritingimused

6.1. Maksimaalse päevade arvu määramisel, mille jooksul ELi laev võib oma lipuliikmesriigi loal viibida piirkonnas, kohaldatakse I tabeli kohaselt järgmisi eritingimusi: a) asjaomase laeva poolt aastal 2009 või 2010 lossitud merluusi üldkogus peab olema alla 5 tonni vastavalt kalapüügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele ning b) asjaomase laeva poolt aastal 2009 või 2010 lossitud norra salehomaari üldkogus peab olema alla 2,5 tonni vastavalt kalapüügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele.

6.2. Kui laevale on määratud piiramatu arv päevi seoses asjaomaste eritingimuste täitmisega, ei tohi laev kogu lossitud saagist 2012. aastal lossida üle 5 tonni merluusi (eluskaal) ega üle 2,5 tonni norra salehomaari (eluskaal).

6.3. Kui laev ei täida kas või üht eritingimustest, kaotab ta kohe õiguse lisapäevade saamiseks kõnealusel eritingimusel.

6.4. Punktis 6.1 osutatud eritingimuste kohaldamise võib üle kanda ühelt laevalt teisele või mitmele laevale, mis asendab (asendavad) seda laeva, tingimusel et asendav laev kasutab sarnast püügivahendit ega ole ühelgi oma tegevusaastal lossinud merluusi ega norra salehomaari rohkem punktis 6.1 sätestatud kogusest.



I tabel Laeva püügipiirkonnas viibimise päevade maksimaalne arv aastas püügivahendite kaupa Eritingimus Kindlaksmääratud püügivahend Päevade maksimaalne arv Põhjatraalid, ankurdatud põhjanoodad ja muud samalaadsed traalid, mille võrgusilma suurus on ≥ 32 mm, nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on ≥ 60 mm, ja põhjaõngejadad ES 150 FR 149 PT 155 6.1.a ja 6.1.b Põhjatraalid, ankurdatud põhjanoodad ja muud samalaadsed traalid, mille võrgusilma suurus on ≥ 32 mm, nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on ≥ 60 mm, ja põhjaõngejadad Tähtajatu

7. Kilovatt-päevade süsteem

7.1. Liikmesriik võib oma kalalaevade püügikoormust hallata kilovatt-päevade süsteemi põhjal. Kõnealuse süsteemi kohaselt võib liikmesriik lubada laeval, mis kasutab mis tahes kindlaksmääratud püügivahendit ja mille suhtes kohaldatakse I tabelis sätestatud eritingimusi, viibida piirkonnas kõnealuses tabelis sätestatust erineva maksimaalse arvu päevi, tingimusel et järgitakse sellisele kindlaksmääratud püügivahendile ja eritingimustele vastavat kilovatt-päevade üldkogust.

7.2. Selline kilovatt-päevade üldkogus on kõigile selle liikmesriigi lipu all sõitvatele laevadele, millel on õigus kasutada vastavat kindlaksmääratud püügivahendit ja kelle suhtes vajaduse korral kohaldatakse vastavat eritingimust, eraldatud üksikute püügikoormuste summa. Kõnealused üksikud püügikoormused arvutatakse kilovatt-päevades, korrutades iga laeva mootorivõimsuse nende merepäevade arvuga, mida laev kasutaks vastavalt I tabelile, kui ei kohaldataks punkti 7.1. Kuna I tabeli kohaselt on päevade arv piiramatu, võidakse laevale eraldada kõige rohkem 360 päeva.

7.3. Liikmesriik, kes soovib kasutada punktis 7.1 osutatud süsteemi, esitab komisjonile taotluse koos elektrooniliste aruannetega, mis sisaldavad I tabelis sätestatud püügivahendite rühma ja eritingimuse kohta järgmiseid arvutuse üksikasju: a) püügiluba omavate laevade loetelu, koos viitega nende ELi laevastikuregistri numbrile (CFR) ja mootorivõimsusele; b) kõnealuste laevade 2009. ja 2010. aasta püügiaruanded, mis kajastavad punkti 6.1 alapunktides a või b osutatud eritingimustes määratletud saagi koostist, kui nende laevade suhtes kohaldatakse kõnealuseid eritingimusi; c) merepäevade arv, mis igale laevale oleks algselt eraldatud vastavalt I tabelile, ja merepäevade arv, mis iga laev oleks saanud punkti 7.1 kohaldamise korral.

7.4. Kõnealuse taotluse alusel komisjon hindab, kas punktis 7 nimetatud tingimused on täidetud, ning võib asjakohasel juhul lubada liikmesriigil kasutada punktis 7.1 osutatud süsteemi.

8. Lisapäevade eraldamine kalapüügi alalise lõpetamise eest

8.1. Komisjon võib eraldada liikmesriikidele täiendava arvu merepäevi, mille jooksul võib lipuliikmesriik lubada piirkonnas viibida laeval, mille pardal on mõni kindlaksmääratud püügivahend, võttes aluseks tulemused, mis on saavutatud 1. veebruarist 2011 kuni 31. jaanuarini 2012 kestnud kalapüügitegevuse alalisel lõpetamisel kas määruse (EÜ) nr 1198/2006 ( 18 ) artikli 23 kohaselt või määruse (EÜ) nr 744/2008 ( 19 ) kohaselt. Komisjon võib asjaomase liikmesriigi kirjalikul ja nõuetekohaselt põhjendatud taotlusel võtta iga üksikjuhtumi puhul eraldi arvesse muudel asjaoludel toimunud kalapüügitegevuse alalist lõpetamist. Nimetatud kirjalikus taotluses esitatakse asjaomaste laevade identifitseerimisandmed ning kinnitatakse iga laeva puhul, et see ei hakka enam kunagi kalapüügiga tegelema.

8.2. Teatavat püügivahendite rühma kasutanud ja püügitegevuse lõpetanud laevade kilovatt-päevades mõõdetud 2003. aasta püügikoormus jagatakse kõigi sama püügivahendite rühma kasutanud laevade 2003. aasta püügikoormusega. Täiendavate merepäevade arvutamiseks korrutatakse leitud suhe päevade arvuga, mis oleks eraldatud I tabeli järgi. Nimetatud arvutuse tulemusena saadud mis tahes päevaosa ümardatakse lähima täispäevani.

8.3. Punkte 8.1 ja 8.2 ei kohaldata, kui laev on punkti 3 või 6.4 kohaselt asendatud või kui püügitegevuse lõpetamist on täiendavate merepäevade saamiseks eelmistel aastatel juba kasutatud.

8.4. Liikmesriigid, kes soovivad kasutada punktis 8.1 osutatud lisapäevi, esitavad komisjonile hiljemalt 15. juuniks 2012 taotluse koos elektrooniliste aruannetega, mis sisaldavad I tabelis sätestatud püügivahendite rühma ja eritingimuse kohta järgmiseid arvutuse üksikasju: a) püügitegevuse lõpetanud laevade loetelu, koos viitega nende ELi laevastikuregistri numbrile (CFR) ja mootorivõimsusele; b) kõnealuste laevade püügitegevus 2003. aastal, arvutatuna merepäevades vastavalt püügivahendite rühmale ja vajadusel eritingimuste kohta.

8.5. Sellise liikmesriigi taotluse alusel võib komisjon rakendusaktidega eraldada liikmesriigile täiendava arvu päevi, mis lisatakse punkti 5.1 kohaselt liikmesriigile määratud päevade arvule. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu artikli 14 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

8.6. Liikmesriik võib kõnealused täiendavad merepäevad 2012. aasta püügiperioodi jooksul ümber jaotada kõigi või osa oma allesjäänud kalalaevade vahel, millel on õigus kasutada vastavat kindlaksmääratud püügivahendit. Punkti 6.1 alapunktis a või b osutatud eritingimusi kasutanud ja püügitegevuse lõpetanud laevade järelejäänud päevi on keelatud anda allesjäänud laevadele, millel ei ole õigust kasutada eritingimusi.

8.7. Kui komisjon eraldab täiendavaid merepäevi püügitegevuse alalise lõpetamise tõttu 2012. aasta püügiperioodi jooksul, kohandatakse seoses 2013. aasta majandamisperioodiga I tabelis liikmesriigi ja püügivahendi kohta esitatud maksimaalset päevade arvu vastavalt.

9. Lisapäevade määramine teadusliku vaatlemise tõhustamiseks

9.1. Komisjon võib eraldada liikmesriikidele kolm lisapäeva, mille jooksul laev võib viibida piirkonnas teadlaste ja kalandussektori partnerluses läbiviidava tõhustatud teadusliku vaatlemiskava alusel, kui laeva pardal on kindlaksmääratud püügivahendeid. Selline kava keskendub eelkõige vette tagasi lastava saagi hulgale ja saagi koostisele ning on põhjalikum, kui on määratletud andmete kogumise nõuetes, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 199/2008 ( 20 ) ning selle rakenduseeskirjades seoses riiklike programmidega.

9.2. Teaduslikud vaatlejad on laeva omanikust, kaptenist ning meeskonnaliikmetest sõltumatud.

9.3. Punktis 9.1 nimetatud eraldisi kasutada soovivad liikmesriigid esitavad komisjonile kinnitamiseks tõhustatud teadusliku vaatlemiskava kirjelduse.

9.4. Nimetatud kirjelduse alusel ja pärast konsulteerimist STECFiga võib komisjon rakendusaktidega eraldada asjaomasele liikmesriigile täiendava arvu päevi, mis lisatakse punkti 5.1 kohaselt sellele liikmesriigile ning tõhustatud teadusliku vaatluskavaga hõlmatud laevadele, piirkonnale ja püügivahenditele määratud päevade arvule. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu artikli 14 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

9.5. Kui komisjon on liikmesriigi esitatud teaduslik vaatluskava varem heaks kiitnud ning asjaomane liikmesriik soovib jätkata selle kohaldamist muutusteta, teavitab liikmesriik komisjoni tõhustatud vaatluskava jätkamisest neli nädalat enne kava kohaldamisaja algust.

IV PEATÜKK

HALDAMINE

10. Üldine kohustus

Liikmesriigid haldavad maksimaalset lubatud püügikoormust vastavalt määruse (EÜ) nr 2166/2005 artiklis 8 ja määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklites 26–35 sätestatud tingimustele.

11. Püügiperioodid

11.1. Liikmesriik võib jagada piirkonnas viibimise päevad, mis on esitatud I tabelis, ühe- või mitmekuuse kestusega püügiperioodideks.

11.2. Päevade või tundide arvu, mille jooksul laev võib püügiperioodi jooksul piirkonnas viibida, määrab kindlaks asjaomane liikmesriik.

11.3. Kui liikmesriik lubab oma lipu all sõitval laeval piirkonnas viibida teatava arvu tunde, jätkab liikmesriik päevade kasutamise mõõtmist punktis 10 täpsustatud viisil. Komisjoni taotlusel kirjeldab liikmesriik, milliseid ennetusmeetmeid on võetud selleks, et vältida püügipäevade ülemäärast kasutamist piirkonnas tulenevalt sellest, et laev lahkub piirkonnast enne 24tunnise perioodi lõppu.

V PEATÜKK

ERALDATUD PÜÜGIKOORMUSTE VAHETAMINE

12. Päevade ülekandmine ühe liikmesriigi lipu all sõitvate kalalaevade vahel

12.1. Liikmesriik võib anda tema lipu all sõitvale kalalaevale loa kanda piirkonnas viibimise päevad, mille kasutamiseks tal on luba, üle teisele sama liikmesriigi lipu all asjaomases piirkonnas sõitvale laevale, tingimusel et laeva poolt vastuvõetud päevade arvu ja laeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutis (kilovatt-päevad) on võrdne doonorlaeva ülekantud päevade arvu ja doonorlaeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutisega või sellest väiksem. Laevade mootorivõimsus kilovattides vastab kummagi laeva mootorivõimsusele, mis on registreeritud ELi kalalaevastiku registris.

12.2. Punkti 12.1 kohaselt ülekantud piirkonnas viibimise päevade koguarvu ja doonorlaeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutis ei tohi olla suurem doonorlaeva poolt vastavalt kalapüügipäevikule aastatel 2009 ja 2010 samas piirkonnas kasutatud aasta keskmise päevade arvu ja laeva mootorivõimsuse korrutisest.

12.3. Punktis 12.1 kirjeldatud viisil võivad omavahel päevi üle kanda need laevad, mis ühe ja sama püügiperioodi kestel kasutavad kindlaksmääratud püügivahendeid.

12.4. Päevade ülekandmine on lubatud ainult kalalaevade puhul, mis kasutavad neile eraldatud püügipäevi ilma eritingimusteta.

12.5. Liikmesriigid annavad komisjoni taotlusel teavet toimunud ülekandmiste kohta. Komisjon võib rakendusaktidega kehtestada tabelivormid käesolevas punktis nimetatud teabe kogumiseks ja edastamiseks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu artikli 14 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

13. Päevade ülekandmine eri liikmesriikide lipu all sõitvate kalalaevade vahel

Liikmesriigid võivad lubada piirkonnas viibimise päevade ülekandmist nende lipu all sõitvate kalalaevade vahel sama püügiperioodi ja piirkonna piires tingimusel, et kohaldatakse samu punktides 4.1, 4.2 ja 12 sätestatud tingimusi. Kui liikmesriigid otsustavad anda sellise ülekandmise loa, teatavad nad komisjonile enne ülekandmise toimumist ülekandmise üksikasjad, sealhulgas ülekantavate päevade arvu, püügikoormuse ja vajaduse korral sellega seotud kvoodid.

VI PEATÜKK

ARUANDEKOHUSTUS

14. Püügikoormuse aruanne

Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklit 28 kohaldatakse käesoleva lisa reguleerimisalasse kuuluvate laevade suhtes. Nimetatud artiklis osutatud geograafilise piirkonna all mõeldakse käesoleva lisa punktis 2 määratletud piirkonda.

15. Andmete kogumine

Liikmesriigid koguvad käesolevas lisas sätestatud teabe alusel, mida kasutatakse piirkonnas viibitud püügipäevade haldamiseks, kvartalite kaupa andmeid kogu püügikoormuse kohta, mis on piirkonnas kasutatud veetavate püünistega ja passiivpüünistega püügil, ning eri püügivahendeid kasutavate laevade kasutatud püügikoormuste kohta piirkonnas ja nende laevade mootorivõimsuse kohta kilovatt-päevades.

16. Andmete esitamine

Komisjoni taotluse korral edastavad liikmesriigid punktis 15 määratletud andmed komisjonile tabeli kujul, mille vorm on sätestatud II ja III tabelis, saates need e-posti aadressil, mille komisjon liikmesriikidele teatab. Komisjoni taotlusel saadavad liikmesriigid komisjonile neile eraldatud püügikoormuse ja selle kasutamise kohta üksikasjaliku teabe, mis hõlmab kogu 2011. ja 2012. aasta püügiperioodi või osa sellest, kasutades IV ja V tabelis sätestatud vormi.







II tabel Aruandevorm kilovatt-päevade kohta aastate kaupa Liikmesriik Püügivahend Aasta Koonddeklaratsioon (1) (2) (3) (4)







III tabel Andmevorm kilovatt-päevade kohta aastate kaupa Rubriik Maksimaalne tähtede/numbrite arv Joondamine (1) V(asakule)/P(aremale) Määratlus ja märkused (1) Liikmesriik 3 Liikmesriik (kolmetäheline ISO-kood), kus laev on registreeritud (2) Püügivahend 2 Üks järgmistest püügivahendite liikidest TR = traalid, ankurdatud põhjanoodad ja samalaadsed püünised ≥ 32 mm GN = nakkevõrgud ≥ 60 mm LL = põhjaõngejadad (3) Aasta 4 Kas 2006 või 2007 või 2008 või 2009 või 2010 või 2011 või 2012 (4) Koonddeklaratsioon 7 R Kilovatt-päevades väljendatud püügikoormuse summa kõnealuse aasta 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini. (1) See teave on asjakohane andmete esitamisel kindlaksmääratud pikkusega vormis.







IV tabel Aruandevorm laevaga seotud teabe kohta Liikmesriik CFR Pardatähis Püügiperioodi kestus Teatatud püügivahendid Teatatud püügivahendi(te)le kehtiv eritingimus Teatatud püügivahendi(te) lubatud kasutuspäevade arv Teatatud püügivahendi(te)ga püütud päevade arv Ülekantud päevad Nr 1 Nr 2 Nr 3 … Nr 1 Nr 2 Nr 3 … Nr 1 Nr 2 Nr 3 … Nr 1 Nr 2 Nr 3 … (1) (2) (3) (4) (5) (5) (5) (5) (6) (6) (6) (6) (7) (7) (7) (7) (8) (8) (8) (8) (9)







V tabel Andmevorm laevaga seotud teabe kohta Rubriik Maksimaalne tähtede/numbrite arv Joondamine (1) V(asakule)/P(aremale) Määratlus ja märkused 1) Liikmesriik 3 Liikmesriik (kolmetäheline ISO-kood), kus laev on registreeritud 2) CFR 12 ELi kalalaevastiku registri number (CFR) Kalalaeva kordumatu identifitseerimisnumber. Liikmesriik (kolmetäheline ISO-kood) ja identifitseeriv seerianumber (9 kohta). Kui seerianumber on lühem kui 9 kohta, tuleb vasakule poole nulle juurde lisada. 3) Pardatähis 14 L Vastavalt määrusele (EMÜ) nr 1381/87 (2) 4) Püügiperioodi kestus 2 L Püügiperioodi pikkus kuudes. 5) Teatatud püügivahend 2 L Üks järgmistest püügivahendite liikidest TR = traalid, ankurdatud põhjanoodad ja samalaadsed püünised ≥ 32 mm GN = nakkevõrgud ≥ 60 mm LL = põhjaõngejadad 6) Teatatud püügivahendi(te)le kehtiv eritingimus 2 L Märkida, milliseid IIB lisa punkti 6.1 alapunktides a–b osutatud eritingimusi kohaldatakse (kui neid kohaldatakse). 7) Teatatud püügivahendi(te) lubatud kasutuspäevade arv 3 L Päevade arv, mille jooksul laeval on IIB lisa kohaselt õigus valida teatatud püügivahendeid, ja teatatud püügiperioodi pikkus. 8) Teatatud püügivahendi(te)ga püütud päevade arv 3 L Päevade arv, mil kalalaev on teatatud püügiperioodi jooksul tegelikult olnud püügipiirkonnas ja kasutanud teatatud püügivahendeid. 9) Ülekantud päevad 4 L Ülekantud päevade korral näidata „– ülekantud päevade arv” ja saadud päevade korral näidata „+ ülekantud päevade arv”. (1) See teave on asjakohane andmete esitamisel kindlaksmääratud pikkusega vormis. (2) Komisjoni 20. mai 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 1381/87, millega kehtestatakse kalalaevade tähistamist ja dokumenteerimist käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad (EÜT L 132, 21.5.1987, lk 9).









IIC LISA

LAEVADE PÜÜGIKOORMUS SEOSES MERIKEELE VARUDE MAJANDAMISEGA LA MANCHE’I LÄÄNEOSAS ICES VIIe RAJOONIS

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

1. Reguleerimisala

1.1. Käesolevat lisa kohaldatakse ELi laevade suhtes, mille üldpikkus on vähemalt10 meetrit ja mis hoiavad pardal või kasutavad mõnda kooskõlas määrusega (EÜ) nr 509/2007 käesoleva lisa punktis 2 osutatud püügivahenditest ning mis viibivad ICES VIIe rajoonis. Käesoleva lisa kohaldamisel tähendab viide 2012. aasta püügiperioodile ajavahemikku 1. veebruarist 2012 kuni 31. jaanuarini 2013.

▼M1

1.2 Käesolevat lisa ei kohaldata kalalaevade suhtes, mis püüavad passiivpüünistega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 120 mm, ja mis on püügiandmete kohaselt püüdnud kolme eelmise aasta jooksul aastas eluskaalus vähem kui 300 kg harilikku merikeelt, tingimusel et: a) sellised laevad püüavad 2012. aasta püügiperioodil eluskaalus vähem kui 300 kg harilikku merikeelt; b) sellised laevad ei laadi merel kala ümber teisele laevale ning c) iga asjaomane liikmesriik esitab komisjonile 31. juuliks 2012 ja 31. jaanuariks 2013 aruande selliste laevade merikeele püügi kohta kolmel eelnenud aastal ja 2012. aastal. Kui mõni neist tingimustest on täitmata, kaotavad kõnealused laevad kohe vabastuse käesoleva lisa kohaldamisest.

▼B

2. Püügivahendid

Käesolevat lisa kohaldatakse järgmiste kalapüügivahendite rühmade suhtes:

a) piimtraalid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm;

b) passiivpüünised, sealhulgas nakkevõrgud, abarad ja takervõrgud, mille silmasuurus on kuni 220 mm.

3. Püügitegevuse piirangud

Liikmesriik tagab, et tema lipu all sõitvad ja liidus registreeritud laevad, mille pardal on mõni punktis 2 nimetatud rühma püügivahenditest, ei viibi piirkonnas rohkem kui III peatükis sätestatud arvu päevi.

II PEATÜKK

LOAD

4. Püügiloaga laevad

4.1. Laevadel, mis kasutavad käesoleva lisa punktis 2 määratletud püügivahendeid ja mis püüavad käesoleva punktis 1.1 määratletud piirkonnas, peab olema kalapüügiluba, mis on antud välja kooskõlas määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikliga 7.

4.2. Liikmesriik ei luba oma lipu all sõitvatel laevadel püüda kala kõnealuses piirkonnas ühegi punktis 2 osutatud rühmadesse kuuluva püügivahendiga, kui ei ole tõendatud, et laev on aastatel 2002–2011 selles piirkonnas kala püüdnud (välja arvatud püügitegevus seoses päevade ülekandmisega kalalaevade vahel), välja arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et reguleeritavas piirkonnas jäetakse ära samaväärse mootorivõimsusega püük mõõdetuna kilovattides.

4.3. Siiski võib laeval, mis on tõendatult püüdnud kala punktis 2 osutatud rühma püügivahenditega, olla luba kasutada teisi püügivahendeid tingimusel, et viimati nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv on suurem kui esimesena nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv või sellega võrdne.

4.4. Liikmesriigi lipu all sõitval kalalaeval, millel ei ole punktis 1 määratletud piirkonnas kvoote, ei lubata püüda kõnealuses piirkonnas punktis 2 osutatud rühma püügivahendiga, välja arvatud juhul, kui laevale on eraldatud kvoot pärast määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõikega 5 lubatud ülekandmist ja laevale on eraldatud merepäevad vastavalt käesoleva lisa punktile 10 või 11.

III PEATÜKK

ELi LAEVADELE ERALDATAV PIIRKONNAS VIIBIMISE PÄEVADE ARV

5. Päevade maksimaalne arv

2012. aasta püügiperioodi maksimaalne arv päevi, mille jooksul liikmesriik võib tema lipu all sõitval laeval lubada viibida piirkonnas, kusjuures laeva pardal on mõni punktis 2 nimetatud püügivahenditest ja neid kasutatakse, on esitatud I tabelis.







I tabel Laeva püügipiirkonnas viibimise päevade maksimaalne arv aastas püügivahendite rühmade kaupa Püügivahend punkt 2 Nimetus Kasutatakse ainult punktis 2 määratletud püügivahendite määratlusi La Manche’i lääneosa 2(a) Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm 164 2(b) Passiivpüünised, mille võrgusilma suurus on kuni 220 mm 164

6. Kilovatt-päevade süsteem

6.1. 2012. aasta püügiperioodil võivad liikmesriigid määratud püügikoormust reguleerida vastavalt kilovatt-püügipäevade süsteemile. Kõnealuse süsteemi kohaselt võib liikmesriik lubada asjaomasel laeval viibida piirkonnas maksimaalse arvu päevi, mis erineb I tabelis püügivahendite rühmade puhul kehtestatud päevadest, tingimusel et järgitakse sellisele püügivahendite rühmale vastavat kilovatt-päevade üldkogust.

6.2. Teatavale püügivahendite rühmale vastav kilovatt-päevade üldkogus on kõigile asjaomase liikmesriigi lipu all sõitvatele laevadele, millel on õigus kasutada kõnealuseid püügivahendeid, eraldatud üksikute püügikoormuste summa. Kõnealused üksikud püügikoormused arvutatakse kilovatt-päevades, korrutades iga laeva mootorivõimsuse nende merepäevade arvuga, mida laev kasutaks vastavalt I tabelile, kui ei kohaldataks punkti 6.1.

6.3. Liikmesriik, kes soovib kasutada punktis 6.1 osutatud süsteemi, esitab komisjonile taotluse koos elektrooniliste aruannetega, mis sisaldavad iga püügivahendite rühma kohta järgmiseid arvutuse üksikasju: a) püügiluba omavate laevade loetelu, koos viitega nende ELi laevastikuregistri numbrile (CFR) ja mootorivõimsusele; b) merepäevade arv, mis igale laevale oleks algselt eraldatud vastavalt I tabelile, ja merepäevade arv, mis iga laev oleks saanud punkti 6.1 kohaldamise korral.

6.4. Kõnealuse taotluse alusel komisjon hindab, kas punktis 6 nimetatud tingimused on täidetud, ning võib asjakohasel juhul lubada liikmesriigil kasutada punktis 6.1 osutatud süsteemi.

7. Lisapäevade eraldamine kalapüügi alalise lõpetamise eest

7.1. Komisjon võib eraldada liikmesriikidele täiendava arvu merepäevi, mille jooksul võib lipuliikmesriik lubada geograafilises piirkonnas viibida laeval, mille pardal on mõni punktis 2 nimetatud püügivahenditest, võttes aluseks tulemused, mis on saavutatud kalapüügitegevuse alalisel lõpetamisel alates 1. jaanuarist 2004 kas määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 23 või määruse (EÜ) nr 744/2008 kohaselt. Komisjon võib asjaomase liikmesriigi kirjalikul ja nõuetekohaselt põhjendatud taotlusel võtta iga üksikjuhtumi puhul eraldi arvesse muudel asjaoludel toimunud kalapüügitegevuse alalist lõpetamist. Kirjalikus taotluses esitatakse asjaomaste laevade identifitseerimisandmed ning kinnitatakse iga laeva puhul, et see ei hakka enam kunagi kalapüügiga tegelema.

7.2. Teatavat püügivahendite rühma kasutanud ja püügitegevuse lõpetanud laevade kilovatt-päevades mõõdetud 2003. aasta püügikoormus jagatakse kõigi sama püügivahendite rühma kasutanud laevade 2003. aasta püügikoormusega. Täiendavate merepäevade arvutamiseks korrutatakse leitud suhe päevade arvuga, mis oleks eraldatud I tabeli järgi. Nimetatud arvutuse tulemusena saadud mis tahes päevaosa ümardatakse lähima täispäevani.

7.3. Punkte 7.1 ja 7.2 ei kohaldata, kui laev on punkti 4.2 kohaselt asendatud või kui püügitegevuse lõpetamist on täiendavate merepäevade saamiseks eelmistel aastatel juba kasutatud.

7.4. Liikmesriigid, kes soovivad kasutada punktis 7.1 osutatud lisapäevi, esitavad komisjonile 15. juuniks 2012 taotluse koos elektrooniliste aruannetega, mis sisaldavad iga püügivahendite rühma kohta järgmiseid arvutuse üksikasju: a) püügitegevuse lõpetanud laevade loetelu, koos viitega nende ELi laevastikuregistri numbrile (CFR) ja mootorivõimsusele; b) kõnealuste laevade püügitegevus 2003. aastal, arvutatuna merepäevades asjaomaste püügivahendite rühmade kohta.

7.5. Sellise liikmesriigi taotluse alusel võib komisjon rakendusaktidega eraldada asjaomasele liikmesriigile täiendava arvu päevi, mis lisatakse punkti 5 kohaselt liikmesriigile määratud päevade arvule. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu artikli 14 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

7.6. Liikmesriik võib kõnealused täiendavad merepäevad 2012. aasta püügiperioodi jooksul ümber jaotada kõigi või osa oma allesjäänud kalalaevade vahel, millel on õigus kasutada vastava püügivahendite rühma püügivahendeid.

7.7. Liikmesriik ei või 2012. aasta püügiperioodi jooksul ümber jaotada püügitegevuse alalise lõpetamisega seoses komisjoni poolt varem määratud lisapäevi, kui komisjon ei ole vastu võtnud otsust, et hindab kõnealused lisapäevad ümber, võttes aluseks kasutatavate püügivahendite rühmad ja merepäevade piirangud. Kui liikmesriik on esitanud taotluse kõnealuste lisapäevade arvu ümberhindamiseks, võib ta enne komisjoni otsuse tegemist ajutiselt ümber jagada 50 % neist päevadest.

8. Lisapäevade määramine teadusliku vaatlemise tõhustamiseks

8.1. Komisjon võib teadlaste ja kalandussektori partnerluses läbiviidava tõhustatud teadusliku vaatlemiskava alusel eraldada liikmesriikidele ajavahemikus 1. veebruar 2012 kuni 31. jaanuar 2013 kolm lisapäeva, mille jooksul laev võib viibida piirkonnas, kui tema pardal on punktis 2 määratletud rühma püügivahendeid. Selline kava keskendub eelkõige vette tagasi lastava püügi hulgale ja püükide koostisele ning on põhjalikum, kui on määratletud andmete kogumise nõuetes, mis riiklike programmide suhtes on sätestatud määrustes (EÜ) nr 199/2008 ja (EÜ) nr 665/2008 ( 21 ).

8.2. Vaatlejad on laeva omanikust, kaptenist ja meeskonnaliikmetest sõltumatud.

8.3. Punktis 8.1 nimetatud eraldisi kasutada sooviv liikmesriik esitab komisjonile kinnitamiseks tõhustatud teadusliku vaatlemiskava kirjelduse.

8.4. Nimetatud kirjelduse alusel ja pärast konsulteerimist STECFiga võib komisjon rakendusaktidega eraldada liikmesriigile täiendavaid päevi, mis lisatakse punkti 5 kohaselt nimetatud liikmesriigile ning tõhustatud vaatluskavaga hõlmatud laevadele, piirkonnale ja püügivahenditele määratud päevade arvule. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu artikli 14 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

8.5. Kui komisjon on liikmesriigi esitatud teadusliku vaatluskava varem heaks kiitnud ning asjaomane liikmesriik soovib jätkata selle kohaldamist muutusteta, teavitab ta komisjoni tõhustatud vaatluskava jätkamisest neli nädalat enne kava kohaldamisaja algust.

IV PEATÜKK

HALDAMINE

9. Üldine kohustus

Liikmesriigid haldavad maksimaalset lubatud püügikoormust vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklites 26–35 sätestatud tingimustele.

10. Püügiperioodid

10.1. Liikmesriik võib jagada piirkonnas viibimise päevad, mis on esitatud I tabelis, ühe- või mitmekuuse kestusega püügiperioodideks.

10.2. Päevade või tundide arvu, mille jooksul laev võib püügiperioodi jooksul piirkonnas viibida, määrab kindlaks asjaomane liikmesriik.

10.3. Kui liikmesriik lubab laeval piirkonnas viibida teatava arvu tunde, jätkab liikmesriik päevade kasutamise mõõtmist punktis 3 täpsustatud viisil. Komisjoni taotlusel kirjeldab liikmesriik, milliseid ennetusmeetmeid on võetud selleks, et vältida päevade ülemäärast kasutamist piirkonnas tulenevalt sellest, et laeva lahkumine piirkonnast ei ühti 24tunnise perioodi lõpuga.

V PEATÜKK

ERALDATUD PÜÜGIKOORMUSTE VAHETAMINE

11. Päevade ülekandmine ühe liikmesriigi lipu all sõitvate kalalaevade vahel

11.1. Liikmesriik võib anda tema lipu all sõitvale kalalaevale loa kanda piirkonnas viibimise päevad, mille kasutamiseks tal on luba, üle teisele sama liikmesriigi lipu all asjaomases piirkonnas sõitvale laevale, tingimusel et laeva poolt vastuvõetud päevade arvu ja laeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutis (kilovatt-päevad) on võrdne doonorlaeva ülekantud päevade arvu ja doonorlaeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutisega või sellest väiksem. Laevade mootorivõimsus kilovattides vastab kummagi laeva mootorivõimsusele, mis on registreeritud ELi kalalaevastiku registris.

11.2. Punkti 11.1 kohaselt üle kantud piirkonnas viibimise päevade koguarvu ja doonorlaeva kilovattides mõõdetud mootorivõimsuse korrutis ei tohi olla suurem kui doonorlaeva poolt kalapüügipäeviku järgi aastatel 2001, 2002, 2003, 2004 ja 2005 kõnealuses piirkonnas kasutatud aasta keskmise püügipäevade arvu ja laeva kilovattides mõõdetud mootorivõimsuse korrutis.

11.3. Punktis 10.1 kirjeldatud viisil võivad omavahel päevi üle kanda ainult need laevad, mis ühe ja sama püügiperioodi kestel kasutavad samasse punktis 2 nimetatud rühma kuuluvaid püügivahendeid.

11.4. Liikmesriigid annavad komisjoni taotlusel teavet toimunud ülekandmiste kohta. Komisjon võib rakendusaktidega kehtestada tabelivormid käesolevas punktis nimetatud teabe kogumiseks ja edastamiseks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu artikli 14 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

12. Päevade ülekandmine eri liikmesriikide lipu all sõitvate kalalaevade vahel

Liikmesriigid võivad lubada piirkonnas viibimise päevade ülekandmist nende lipu all sõitvate kalalaevade vahel sama püügiperioodi ja piirkonna piires tingimusel, et kohaldatakse samu punktides 4.2, 4.4, 5, 6 ja 10 sätestatud tingimusi. Kui liikmesriigid otsustavad anda sellise ülekandmise loa, teatavad nad kõigepealt komisjonile enne ülekandmise toimumist ülekandmise üksikasjad, sealhulgas ülekantavate päevade arvu, püügikoormuse ja vajaduse korral sellega seotud kvoodid, mille suhtes nad on kokku leppinud.

VI PEATÜKK

ARUANDEKOHUSTUS

13. Püügikoormuse aruanne

Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklit 28 kohaldatakse käesoleva lisa reguleerimisalasse kuuluvate laevade suhtes. Nimetatud artiklis osutatud geograafilise piirkonna all mõeldakse ICES VIIe rajooni.

14. Andmete kogumine

Liikmesriigid koguvad käesolevas lisas sätestatud teabe alusel, mida kasutatakse piirkonnas viibitud püügipäevade haldamiseks, kvartalite kaupa andmeid kogu püügikoormuse kohta, mis on piirkonnas kasutatud veetavate püünistega ja passiivpüünistega püügil, ning eri püügivahendeid kasutavate laevade kasutatud püügikoormuste kohta piirkonnas.

15. Andmete esitamine

Komisjoni taotluse korral edastavad liikmesriigid punktis 14 määratletud andmed komisjonile tabeli kujul, mille vorm on sätestatud II ja III tabelis, saates need e-posti aadressil, mille komisjon liikmesriikidele teatab. Komisjoni taotlusel saadavad liikmesriigid komisjonile neile eraldatud püügikoormuse ja selle kasutamise kohta üksikasjaliku teabe, mis hõlmab kogu 2011. ja 2012. aasta püügiperioodi või osa sellest, kasutades IV ja V tabelis sätestatud vormi.







II tabel Aruandevorm kilovatt-päevade kohta aastate kaupa Liikmesriik Püügivahend Aasta Koonddeklaratsioon (1) (2) (3) (4)







III tabel Andmevorm kilovatt-päevade kohta aastate kaupa Rubriik Maksimaalne tähtede/numbrite arv Joondamine (1) V(asakule)/P(aremale) Määratlus ja märkused (1) Liikmesriik 3 Liikmesriik (kolmetäheline ISO-kood), kus laev on registreeritud (2) Püügivahend 2 Üks järgmistest püügivahendite liikidest BT = piimtraalid ≥ 80 mm GN = nakkevõrk 220 m TN = abar või takervõrk 220 mm (3) Aasta 4 Kas 2006 või 2007 või 2008 või 2009 või 2010 või 2011 v