2008D0163 — ET — 24.01.2013 — 002.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B KOMISJONI OTSUS, 20. detsember 2007, milles käsitletakse üleeuroopalise tava- ja kiirraudteevõrgustiku raudteetunnelite ohutusega seotud koostalitluse tehnilist kirjeldust (teatavaks tehtud numbri K(2007) 6450 all) (EMPs kohaldatav tekst) (2008/163/EÜ) (EÜT L 064, 7.3.2008, p.1)

Muudetud:









▼B

KOMISJONI OTSUS,

20. detsember 2007,

milles käsitletakse üleeuroopalise tava- ja kiirraudteevõrgustiku raudteetunnelite ohutusega seotud koostalitluse tehnilist kirjeldust

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 6450 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/163/EÜ)







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/16/EÜ üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta, ( 1 ) eriti selle artikli 6 lõiget 1, võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiivi 96/48/EÜ üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta, ( 2 ) eriti selle artikli 6 lõiget 1, ning arvestades järgmist: (1) Vastavalt direktiivi 2001/16/EÜ artikli 5 lõikele 1 ja direktiivi 96/48/EÜ artikli 5 lõikele 1 hõlmab iga allsüsteemi üks koostalitluse tehniline kirjeldus (KTK). Vajaduse korral võivad ühte allsüsteemi reguleerida mitu KTKd ja üks KTK võib hõlmata mitut allsüsteemi. KTK väljatöötamiseks ja/või läbivaatamiseks ning selle tehnilise ja geograafilise ulatuse kindlaksmääramiseks on vaja direktiivi 2001/16/EÜ artikli 6 lõike 1 või direktiivi 96/48/EÜ artikli 6 lõike 1 kohast mandaati. (2) KTK kehtestamiseks peab ühiseks esindusorganiks määratud Raudtee Koostalitlusvõime Euroopa Assotsiatsioon (AEIF) koostama kõigepealt KTK kavandi. (3) AEIF on saanud direktiivi 2001/16/EÜ artikli 6 lõike 1 kohaselt mandaadi koostada raudteetunnelite ohutusega seotud KTK kavand. (4) KTK kavandi on läbi vaadanud direktiivi 2001/16/EÜ artiklis 21 osutatud komitee, mis on loodud vastavalt direktiivile 96/48/EÜ üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta. (5) Direktiive 2001/16/EÜ ja 96/48/EÜ ning KTKsid kohaldatakse uuendamiste, kuid mitte hooldustöödega seotud asendamiste suhtes. Liikmesriike julgustatakse siiski kohaldama KTKsid ka hooldustöödega seotud asendamiste suhtes, kui see on võimalik ja kui hooldustöö ulatus seda õigustab. (6) Praegusel kujul ei käsitle KTK täielikult kõiki olulisi nõudeid. Vastavalt direktiivi 2001/16/EÜ artiklile 17 ja direktiivi 96/48/EÜ artiklile 17 käsitletakse hõlmamata tehnilisi aspekte käesoleva KTK C lisa avatud punktide all. (7) Vastavalt direktiivi 2001/16/EÜ artiklile 17 ja direktiivi 96/48/EÜ artiklile 17 peavad kõik liikmesriigid teavitama teisi liikmesriike ja komisjoni asjaomastest riiklikest tehnilistest eeskirjadest, mida kasutatakse avatud punktidega seotud oluliste nõuete rakendamiseks, ning asutustest, kellele liikmesriik on teinud ülesandeks teostada vastavuse või kasutuskõlblikkuse hindamise menetlust ning allsüsteemide koostalitluse vastavuse tõendamiseks kasutatavat kontrollimenetlust direktiivi 2001/16/EÜ artikli 16 lõike 2 tähenduses. Selleks kohaldavad liikmesriigid võimaluse korral direktiivides 2001/16/EÜ ja 96/48/EÜ sätestatud põhimõtteid ja kriteeriume. Liikmesriigid peaksid võimaluse korral kasutama direktiivi 2001/16/EÜ artikli 20 ja direktiivi 96/48/EÜ artikli 20 kohaselt teavitatud asutusi. Komisjon peaks analüüsima liikmesriikide edastatud teavet riiklike eeskirjade, menetluste, menetluste rakendamise eest vastutavate asutuste ning kõnealuste menetluste kestuse kohta ning vajaduse korral arutama komiteega meetmete võtmise vajadust. (8) Kõnealune KTK ei peaks eeldama eritehnoloogia ega tehniliste erilahenduste kasutamist, välja arvatud juhul, kui see on üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi koostalitluseks hädavajalik. (9) KTK põhineb asjaomase kavandi ettevalmistamise ajal kättesaadavatel parimatel erialateadmistel. Tehnoloogia areng ning talitlus-, ohutus- ja sotsiaalsed nõuded võivad tingida kõnealuse KTK muutmise või täiendamise. Vajaduse korral tuleb need direktiivi 2001/16/EÜ artikli 6 lõike 3 või direktiivi 96/48/EÜ artikli 6 lõike 3 kohaselt uuesti läbi vaadata või ajakohastada. (10) Uuenduste soodustamiseks ja kogemuste arvesse võtmiseks tuleks lisatud KTK korrapäraselt läbi vaadata. (11) Uuenduslike lahenduste kavandamisel kirjeldab tootja või tellija kõrvalekallet KTK asjaomasest jaotisest. Euroopa Raudteeamet vormistab lõplikult lahenduse asjakohased talituslikud nõuded ja liideste tehnilised kirjeldused ning töötab välja hindamismeetodid. (12) Mandaat nõudis, et raudteetunnelite tehnilise ohutusega seotud KTK hõlmaks õnnetuste ja vahejuhtumite, eriti tulekahjude vältimis- ja tõrjemeetmeid tunnelites. Seetõttu tuli käsitleda kõiki võimalikke ohtusid, sh rööbastelt mahasõidu, kokkupõrke, tulekahju ja ohtlike ainete eraldumisega seotud ohtu. Neid eesmärke ja ohtusid võetakse arvesse siiski ainult sel määral, kuivõrd need mõjutavad allsüsteeme vastavalt direktiivides kirjeldatule ning juhul, kui neist tulenevaid nõudeid saab siduda asjaomaste oluliste nõuetega. Eeldati, et kaalutakse mitut allsüsteemi, peamiselt järgmisi direktiivi II lisas osutatud allsüsteeme: infrastruktuur, veerem, käitamine ja liikluskorraldus, hooldus. (13) Rahvusvahelise Raudteeliidu (UIC) ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) raudteetunnelieksperdid hindasid aastatel 2000–2003 ohutuse tagamise meetmeid ja valisid välja parimad meetmed, mida praegu kohaldatakse ohutuse tagamiseks Euroopa olemasolevates ja uutes tunnelites. Aastatel 2003–2005 tegutsenud infrastruktuurihaldajate, raudtee-ettevõtjate ja veeremitootjate esindajatest ning teadlastest koosnev KTK töörühm võttis oma valiku aluseks parimad meetmed. Sarnaselt UICi ja UNECE ekspertidele olid ka Raudtee Koostalitlusvõime Euroopa Assotsiatsiooni eksperdid seisukohal, et raudteede tugevus seisneb õnnetuste ärahoidmises. Vältimismeetmed on tavaliselt kulutasuvamad kui leevendus- või päästemeetmed. Mõistlike kuludega saavutatava optimaalse ohutuse eesmärgini aitab kõige paremini jõuda vältivate ja leevendavate meetmete kombinatsioon, mida täiendavad enesekaitse- ja päästemeetmed. (14) Aluseks olevate direktiivide 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ peaeesmärk on koostalitlusvõime. Eesmärk oli ühtlustada praegu rakendatavaid ohutusmeetmeid ja tehnilisi eeskirju, et võimaldada koostalitlust ja pakkuda sõitjatele kogu Euroopas ühesugust ohutuskäsitlust ja ühesuguseid ohutusmeetmeid. Peale selle tuleks käesolevale KTKle (ja veeremi suhtes kehtestatud KTKle) vastaval rongil lubada sõita üldjuhul kõigis üleeuroopalise võrgustiku tunnelites. (15) Ühenduse raudteesüsteemi ohutustase on üldiselt kõrge, eriti võrreldes maanteetranspordiga. Tunnelid on statistika järgi isegi ohutumad kui ülejäänud võrgustik. Seda ohutuse taset tuleb säilitada vähemalt praeguses raudteede ümberkorraldamise etapis, millega eraldatakse varem integreeritud raudtee-ettevõtjate funktsioonid ning hakatakse raudteesektoris isereguleerimise asemel rakendama riiklikku reguleerimist. Direktiivi 2004/49/EÜ (ühenduse raudteede ohutuse kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ja direktiivi 2001/14/EÜ raudtee infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise ning raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutuse sertifitseerimise kohta (raudteede ohutuse direktiiv)) ( 3 ) põhiprintsiip oli järgmine: ohutust tuleks mõistlikus ulatuses ning raudteetranspordi konkurentsivõimet arvesse võttes veelgi suurendada. (16) Käesoleva KTK eesmärk on suunata tunnelite ohutusega seotud tehnoloogilist arengut ühtlustatud ja kulutasuvate meetmete poole; need peaksid olema mõistlikus ulatuses samad kogu Euroopas. (17) Kõnealust KTKd kohaldatakse nii maapiirkondades asuvate väikese liiklusega tunnelite kui ka suure rongide ja sõitjate arvuga linnatunnelite suhtes. Selle KTKga nähakse ette vaid miinimumnõuded: vastavus KTKle iseenesest ei taga ohutut kasutuselevõtmist ja ohutut käitamist. Kõik ohutusküsimustega seotud pooled teevad koostööd, et saavutada asjaomase tunneli jaoks sobiv ohutuse tase kooskõlas käesoleva KTK sätete ja koostalitlusvõimet käsitlevate direktiividega. Liikmesriike kutsutakse iga uue tunneli avamisel või juhul, kui koostalitlusvõimelised rongid liiguvad olemasolevates tunnelites, kindlaks tegema, kas kohalikud olud (sh liikluse tüüp ja tihedus) nõuavad lisameetmete võtmist. Liikmesriigid saavad seda kontrollida riskianalüüsi või mõne muu ajakohase meetodi abil. Kõnesolevad kontrollid on osa raudteede ohutuse direktiivi artiklites 10 ja 11 sätestatud ohutussertifikaatide ja -lubade andmise menetlustest. (18) Mõni liikmesriik rakendab juba ohutuseeskirju, mis nõuavad käesolevas KTKs nõutavast kõrgemat ohutuse taset. Selliseid kehtivaid eeskirju tuleb kaaluda vastavalt raudteede ohutuse direktiivi artiklile 8. Peale selle peavad liikmesriigid kõnealuse direktiivi artikli 4 kohaselt tagama, et ohutus raudteel üldiselt säiliks ja võimaluse korral pidevalt täiustuks, võttes arvesse ühenduse õigusaktide täiustumist ning tehnika ja teaduse arengut ning tegeldes eelisjärjekorras tõsiste õnnetusjuhtumite ärahoidmisega. (19) Liikmesriikidel on võimalik taotleda rangemate nõuete kehtestamist eriolukordadele, kui need ei kahjusta koostalitlust. Seda võimaldavad raudteede ohutuse direktiivi artikkel 8 ja käesoleva KTK punkt 1.1.6. Selliste rangemate nõuete aluseks võivad olla stsenaariumide analüüsid ja riskianalüüs ning need võivad olla esitatud infrastruktuuri, energia ja käitamise allsüsteemide kohta. Liikmesriikidelt eeldatakse, et nad peaksid rangemate nõuete kehtestamisel silmas raudteede majanduslikku elujõulisust ja konsulteeriksid asjaomaste raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate, raudtee-ettevõtjate ja päästeasutustega. (20) Tunnelite ja rongide suhtes võetavate meetmete kindlaksmääramisel lähtuti ainult piiratud arvust õnnetuste liikidest. Tehti kindlaks asjaomased meetmed, mille abil kaotatakse seda liiki õnnetusjuhtumitest tulenevad ohud või vähendatakse neid oluliselt. Need jagati vältimismeetmeteks, pehmendamismeetmeteks, evakuatsioonimeetmeteks ja päästemeetmeteks. Käesoleva KTK D lisas näidatakse õnnetusjuhtumite ja meetmete vahelisi kvalitatiivseid seoseid ning seda, milliseid meetmeid millist liiki õnnetusjuhtumite korral rakendada. Seega ei taga kõnealuse KTK kohaldamine inimohvrite ohu puudumist. (21) Päästeteenistuste rolli ja vastutuse määravad riiklikud asutused. Käesolevas KTKs kirjeldatud päästemeetmed põhinevad eeldusel, et tunneliõnnetustesse sekkuvad päästeteenistused kaitsevad elusid, mitte ainelist vara, nagu sõidukid või ehitised. Selles KTKs kirjeldati üksikasjalikumalt päästeteenistuste eeldatavaid ülesanded iga õnnetuse liigi puhul. (22) Käesoleva otsuse sätted on kooskõlas nõukogu direktiivi 96/48/EÜ artikli 21 alusel moodustatud komitee arvamusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:







Artikkel 1

Komisjon võtab vastu koostalitluse tehnilise kirjelduse (KTK), mis on seotud raudteetunnelite ohutusega üleeuroopalises tavaraudteevõrgustikus, millele osutatakse direktiivi 2001/16/EÜ artikli 6 lõikes 1, ja üleeuroopalises kiirraudteevõrgustikus, millele osutatakse direktiivi 96/48/EÜ artikli 6 lõikes 1.

KTK on esitatud käesoleva otsuse lisas.

KTKd kohaldatakse täies ulatuses direktiivi 2001/16/EÜ I lisas määratletud üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi suhtes ja direktiivi 96/48/EÜ I lisas määratletud üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi suhtes, võttes arvesse käesoleva otsuse artiklit 2.

Artikkel 2

1. KTK C lisa avatud punktide hulgas loetletud küsimuste puhul tuleb direktiivi 96/48/EÜ artikli 16 lõike 2 ja direktiivi 2001/16/EÜ artikli 16 lõike 2 kohaseks koostalitlusvõime kindlakstegemiseks järgida tingimusi, mis on kehtestatud liikmesriigis kohaldatavate tehniliste eeskirjadega, millega lubatakse võtta kasutusele käesoleva otsusega hõlmatud allsüsteeme.

2. Iga liikmesriik teatab teistele liikmesriikidele ja komisjonile kuue kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist järgmised andmed:

(a) lõikes 1 osutatud kohaldatavad tehnilised eeskirjad;

(b) kõnealuste eeskirjade täitmise suhtes kohaldatavad hindamis- ja kontrollimenetlused;

(c) asutused, kellele liikmesriik teeb ülesandeks teostada kõnealuseid hindamis- ja kontrollimenetlusi.

Artikkel 3

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. juulist 2008.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.









LISA

DIREKTIIV 2001/16/EÜ – ÜLEEUROOPALISE TAVARAUDTEESÜSTEEMI KOOSTALITLUS

DIREKTIIV 96/48/EÜ – ÜLEEUROOPALISE KIIRRAUDTEESÜSTEEMI KOOSTALITLUS

▼M2

KOOSTALITLUSE TEHNILINE KIRJELDUS

▼B

Allsüsteemid: infrastruktuur, energiavarustus, käitamine ja liikluskorraldus, juhtkäsud ja signaalimine, veerem

Teema: raudteetunnelite ohutus

1. SISSEJUHATUS 1.1. Tehniline kohaldamisala 1.1.1. Tunnelite ohutus osana üldisest ohutusest 1.1.2. Tunneli pikkus 1.1.3. Reisijate veoks ettenähtud raudteeveeremite tuleohutusklassid 1.1.3.1. Veerem kuni 5 km pikkuste tunnelite jaoks 1.1.3.2. Veerem kõigi tunnelite jaoks 1.1.3.3. Veerem maa-aluste jaamadega tunnelite jaoks 1.1.4. Maa-alused jaamad 1.1.5. Ohtlikud kaubad 1.1.6. Liikmesriikides rakendatavad ohutuse erimeetmed 1.1.7. Ohud, mille suhtes kohaldatakse käesolevat KTKd, ja ohud, mida käesolev KTK ei hõlma 1.2. Geograafiline kohaldamisala 1.3. Käesoleva KTK sisu 2. ALLSÜSTEEMI/KOHALDAMISALA MÄÄRATLUS 2.1. Üldine 2.2. Ohustsenaariumid 2.2.1. N-ö kuumad vahejuhtumid: tulekahju, tulekahjule järgnev plahvatus, mürgise suitsu või gaasi eraldumine. 2.2.2. N-ö külmad vahejuhtumid: kokkupõrge, rööbastelt mahasõit 2.2.3. Pikenenud peatus 2.2.4. Erandid 2.3. Päästeteenistuste roll 3. PÕHINÕUDED 3.1. Olulised nõuded vastavalt direktiivile 2001/16/EÜ 3.2. Tunnelite ohutusega seotud üksikasjalikud põhinõuded 4. ALLSÜSTEEMI ISELOOMUSTUS 4.1. Sissejuhatus 4.2. Allsüsteemide talitluslikud ja tehnilised kirjeldused 4.2.1. Tehniliste kirjelduste ülevaade 4.2.2. Infrastruktuuri allsüsteem 4.2.2.1. Pöörangute ja riströöbaste paigaldus 4.2.2.2. Omavolilise juurdepääsu ärahoidmine varuväljapääsudele ja seadmete ruumidele 4.2.2.3. Konstruktsiooni tulekaitsenõuded 4.2.2.4. Ehitusmaterjalide tuleohutusnõuded 4.2.2.5. Tulekahju avastamise süsteem 4.2.2.6. Enesepääste-, evakuatsiooni- ja päästevahendid vahejuhtumite korral 4.2.2.6.1. Ohutu piirkonna määratlus 4.2.2.6.2. Üldosa 4.2.2.6.3. Külg- ja/või vertikaalsuunalised varuväljapääsud maapinnale 4.2.2.6.4. Ühenduskäigud teistesse tunnelitesse 4.2.2.6.5. Alternatiivsed tehnilised lahendused 4.2.2.7. Evakuatsiooniteed 4.2.2.8. Evakuatsiooniteede avariivalgustus 4.2.2.9. Evakuatsioonitähised 4.2.2.10. Avariiside 4.2.2.11. Päästeteenistuste juurdepääs 4.2.2.12. Päästealad väljaspool tunneleid 4.2.2.13. Veevarustus 4.2.3. Energiavarustuse allsüsteem 4.2.3.1. Kontaktõhuliini või kontaktrööbaste segmentimine 4.2.3.2. Kontaktõhuliini või kontaktrööpa maandus 4.2.3.3. Elektrivarustus 4.2.3.4. Tunnelite elektrikaablitele esitatavad nõuded 4.2.3.5. Elektriseadmete töökindlus 4.2.4. Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem 4.2.4.1. Teljepuksi ülekuumenemise detektorid 4.2.5. Veeremi allsüsteem 4.2.5.1. Veeremi materjaliomadused 4.2.5.2. Reisirongi tulekustutid 4.2.5.3. Kaubarongide tulekaitse 4.2.5.3.1. Sõiduvõime 4.2.5.3.2. Juhi kaitse 4.2.5.3.3. Inimesi ja kaupa või maanteesõidukeid vedavate rongide tulekaitse 4.2.5.4. Reisirongi tuletõkked 4.2.5.5. Lisameetmed sõiduvõime hoidmiseks reisirongil, kus on puhkenud tulekahju: 4.2.5.5.1. Reisirongide üldeesmärgid ja nõutav sõiduvõime 4.2.5.5.2. Piduritele esitatavad nõuded 4.2.5.5.3. Veojõule esitatavad nõuded 4.2.5.6. Rongi tulekahjuandurid 4.2.5.7. Sidevahendid rongides 4.2.5.8. Hädapidurduse tühistamine 4.2.5.9. Rongi avariivalgustussüsteem 4.2.5.10. Rongi kliimaseadmete väljalülitamine 4.2.5.11. Reisirongi evakuatsiooniplaan 4.2.5.11.1. Sõitjate varuväljapääsud 4.2.5.11.2. Sõitjatele ettenähtud uksed 4.2.5.12. Päästeteenistustele suunatud teave ja nende juurdepääs 4.3. Liideste talitluslikud ja tehnilised kirjeldused 4.3.1. Üldosa 4.3.2. Liidesed infrastruktuuri allsüsteemiga 4.3.2.1. Evakuatsiooniteed 4.3.2.2. Tunneli seisukorra kontroll 4.3.3. Liidesed energiavarustuse allsüsteemiga 4.3.3.1. Veojõu toitesüsteemide segmentimine 4.3.4. Liidesed juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemiga 4.3.5. Liidesed käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemiga 4.3.5.1. Tunneli hädaolukorra lahendamise plaan ja õppused 4.3.5.2. Marsruudiraamat 4.3.5.3. Sõitjatele rongis ohutust ja hädaolukordi käsitleva teabe jagamine 4.3.5.4. Rongi meeskonna ja muu personali tunnelitealane pädevus 4.3.6. Liidesed veeremi allsüsteemiga 4.3.6.1. Veeremi materjaliomadused 4.3.6.2. Muud veeremile esitatavad nõuded 4.3.7. Liidesed liikumispuudega isikute allsüsteemiga 4.3.7.1. Evakuatsiooniteed 4.4. Käituseeskirjad 4.4.1. Rongide seisukorra kontroll ja asjakohased meetmed 4.4.1.1. Enne rongi käitamist 4.4.1.2. Rongi käitamise ajal 4.4.1.2.1. Ohutuse jaoks olulised seadmed 4.4.1.2.2. Teljepuksi ülekuumenemine 4.4.2. Hädaolukorra eeskiri 4.4.3. Tunneli hädaolukorra lahendamise plaan ja õppused 4.4.3.1. Sisu 4.4.3.2. Märgistamine 4.4.3.3. Õppused 4.4.4. Isoleerimis- ja maandustoimingud 4.4.5. Marsruudiraamat 4.4.6. Sõitjatele rongis ohutust ja avariiolukordasid käsitleva teabe jagamine 4.4.7. Tunnelite juhtimiskeskuste vaheline koostöö 4.5. Hoolduseeskirjad 4.5.1. Tunneli seisukorra kontroll 4.5.2. Veeremi hooldus 4.5.2.1. Reisirong 4.5.2.2. Kaubarong 4.6. Kutsekvalifikatsioon 4.6.1. Rongi meeskonna ja muu personali tunnelitealane pädevus 4.7. Tervisekaitse- ja ohutusnõuded 4.7.1. Enesepäästevahend 4.8. Infrastruktuuriregister ja lubatud veeremitüüpide Euroopa register 4.8.1. Infrastruktuuriregister 4.8.2. Veeremiregister 5. KOOSTALITLUSVÕIME KOMPONENDID 6. KOMPONENTIDE VASTAVUSE JA/VÕI KASUTUSKÕLBLIKKUSE HINDAMINE JA ALLSÜSTEEMI VASTAVUSTÕENDAMINE 6.1. Koostalitlusvõime komponendid 6.2. Allsüsteemid 6.2.1. Vastavushindamine (üldosa) 6.2.2. Vastavushindamise menetlused (moodulid) 6.2.3. Olemasolevad lahendused 6.2.4. Uuenduslikud lahendused 6.2.5. Hoolduse hindamine 6.2.6. Käituseeskirjade hindamine 6.2.7. Lisanõuded raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaga seotud nõuete järgimise hindamisele 6.2.7.1. Pöörangute ja riströöbaste paigaldus 6.2.7.2. Omavolilise juurdepääsu vältimine varuväljapääsudele ja seadmete ruumidele 6.2.7.3. Konstruktsioonide tulekaitsenõuded 6.2.7.4. Enesepääste-, evakuatsiooni- ja päästevahendid vahejuhtumite korral 6.2.7.5. Päästeteenistuste juurdepääs ja varustus 6.2.7.6. Elektriseadmete töökindlus 6.2.7.7. Teljepuksi ülekuumenemise detektorid 6.2.8. Lisanõuded raudtee-ettevõtjale esitatavate nõuete järgimise hindamisele 6.2.8.1. Päästeteenistustele ettenähtud teave ja nende juurdepääs 6.2.8.2. Enesepäästevahend 7. RAKENDAMINE 7.1. Käesoleva KTK kohaldamine kasutuselevõetavate allsüsteemide suhtes 7.1.1. Üldosa 7.1.2. Olemasoleva projekti järgi ehitatud uus veerem 7.1.3. Uutes tunnelites sõitmiseks suunatud olemasolev veerem 7.2. Käesoleva KTK kohaldamine juba kasutusel olevate allsüsteemide suhtes 7.2.1. Sissejuhatus 7.2.2. Üle 1 km pikkuste tunnelite täiustamis- või uuendamismeetmed: infrastruktuuri ja energiavarustuse allsüsteemid 7.2.2.1. Infrastruktuuri allsüsteem 7.2.2.2. Energiavarustuse allsüsteem 7.2.3. Täiustamis- või uuendamismeetmed juhtkäskude ja signaalimise, käitamise ning veeremi allsüsteemide puhul 7.2.3.1. Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem: meetmete võtmist ei nõuta. 7.2.3.2. Käitamise allsüsteem: 7.2.3.3. Veeremi allsüsteem (reisirong) 7.2.4. Muud olemasolevad tunnelid 7.3. KTK läbivaatamine 7.4. Erandid riiklike, kahepoolsete, mitmepoolsete ja rahvusvaheliste lepingute jaoks 7.4.1. Kehtivad lepingud 7.4.2. Uued lepingud ja kehtivate lepingute muutmine 7.5. Erijuhud 7.5.1. Sissejuhatus 7.5.2. Erijuhtude loetelu C LISA – Avatud punktid D LISA – Vahejuhtumite liikide ja meetmete vahelised seosed E LISA – Allsüsteemide hindamine F LISA – Allsüsteemide EÜ vastavustõendamise moodulid G LISA – Sõnastik

1. SISSEJUHATUS

1.1. Tehniline kohaldamisala

1.1.1. Tunnelite ohutus osana üldisest ohutusest Käesolev koostalitluse tehniline kirjeldus (KTK) kehtib uute, uuendatud ja ajakohastatud allsüsteemide kohta. See on kehtestatud direktiivide 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ, mida on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, II lisas osutatud järgmistele allsüsteemidele: infrastruktuur, energiavarustus, juhtkäsud, käitamine ning veerem. Tunnelite ohutust mõjutavad üldised raudteeohutuse meetmed (nagu näiteks signaalimine), mida käesolevas KTKs ei täpsustata. Siin kehtestatakse ainult erimeetmed tunnelitega seotud ohtude vähendamiseks. Raudteeohutuse üldmeetmed: Otseselt raudteede käitamisega seotud ohtude, nagu rööbastelt mahasõidu ja teiste rongidega kokkupõrke ohu puhul rakendatakse raudteeohutuse üldmeetmeid. Tunnelikeskkonna mõju ja seega ka mõnda vastavat vastumeedet käsitletakse käesolevas KTKs sel määral, kuivõrd need mõjutavad raudteetunnelite ohutust. Erimeetmed tunnelite jaoks: Käesoleva KTK eesmärk on määrata infrastruktuuri, energiavarustuse, juhtkäskude ja signaalimise, veeremi ning käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemide jaoks sidusad meetmed, et tagada seeläbi tunnelite optimaalne turvalisuse tase kõige kulutasuvamal viisil. See võimaldab direktiividele 96/48/EÜ (kiirraudteevõrgustiku kohta) ja 2001/16/EÜ (tavaraudteevõrgustiku kohta) vastavate rongide vaba liikumist ühtlustatud ohutustingimuste alusel üleeuroopalise raudteesüsteemi tunnelites.

1.1.2. Tunneli pikkus — Käesoleva KTK kõiki nõudeid kohaldatakse tunnelite suhtes, mis on pikemad kui 1 km, kui ei ole märgitud teisiti. — Tunnelite puhul, mis on pikemad kui 20 km, tuleb teha eraldi ohutusuuring, mille põhjal võib lisanduda nõue võtta täiendavaid ohutusmeetmeid, mida ei ole käesolevas tehnilistes KTKs kirjeldatud, et lubada koostalitlusvõimelisi ronge (asjaomastele KTKdele vastavaid ronge) sõita vastuvõetavas tuleohutuskeskkonnas. — Järjestikuseid tunneleid EI käsitata ühe tunnelina, kui on täidetud järgmised tingimused: — (A) nende vahe avatud teelõigus on pikem kui 500 m (B) sissepääs ohutusse alasse ja sealt väljapääs asub avatud teelõigus

1.1.3. Reisijate veoks ettenähtud raudteeveeremite tuleohutusklassid Tunnelisse lubamiseks peab veerem kuuluma ühte kahest järgmisest ohutusklassist A ja B (järgmised määratlused on ühtlustatud veeremi KTK punktiga 4.2.7.2.1 ja standardi prEN45545 1. osaga):

1.1.3.1. Veerem kuni 5 km pikkuste tunnelite jaoks Veerem, mis on kavandatud ja ehitatud käitamiseks kuni 5 km pikkustes maa-alustes teelõikudes ja tunnelites ning millest saab evakueeruda külje pealt, kuulub A klassi. Tulekahjuhäire töölehakkamise korral liigub rong ohutusse piirkonda (vt määratlus punktis 4.2.2.6.1), mis asub maksimaalselt neljaminutilise sõiduteekonna kaugusel, eeldusel et rong suudab liikuda kiirusega 80 km/h. Ohutus piirkonnas saavad sõitjad ja töötajad rongist evakueeruda. Kui rong ei saa edasi liikuda, evakueerutakse tunnelite infrastruktuurirajatiste kaudu.

1.1.3.2. Veerem kõigi tunnelite jaoks Veerem, mis on kavandatud ja ehitatud käitamiseks kõigis üleeuroopalise raudteesüsteemi tunnelites, kuulub B klassi. Selle kategooria rongidel on tuletõkked, et kaitsta sõitjaid ja töötajaid kuumuse ja suitsu eest põlevas rongis kuni 15 minutit. Tuletõkked ja täiendavad ohutusmeetmed sõiduvõime hoidmiseks võimaldavad sellisel rongil väljuda 20 km pikkusest tunnelist ja jõuda ohutusse piirkonda, eeldusel et rong suudab liikuda kiirusega 80 km/h. Kui rong ei saa tunnelist väljuda, evakueerutakse tunnelite infrastruktuurirajatiste kaudu.

1.1.3.3 Veerem maa-aluste jaamadega tunnelite jaoks Kui tunnelis on maa-alused jaamad, nagu on määratletud punktis 1.1.4, mis on hädaolukorra lahendamise plaanil märgitud evakueerumiskohtadeks, ning kui järjestikuste maa-aluste jaamade ning lähima maa-aluse jaama ja tunneli suudme vahelised teelõigud on lühemad kui 5 km, peavad rongid täitma A klassi nõudeid.

1.1.4. Maa-alused jaamad Raudtee allsüsteemidega seoses peavad tunnelites asuvad jaamad vastama käesoleva KTK asjakohastele nõuetele. Peale selle peavad üldsusele juurdepääsetavad jaama osad vastama riiklikele tuleohutusnõuetele. Kui kõnealused kaks tingimust on täidetud, võib maa-alust jaama pidada ohutuks piirkonnaks punkti 4.2.2.6.1 tähenduses.

1.1.5. Ohtlikud kaubad Ohtlike kaupade vedamist käsitlevad üldised ohutusmeetmed on määratletud käitamise KTKs ja ohtlike kaupade rahvusvaheliste raudteevedude eeskirjas. Käesolevas KTKs ei nähta ette tunneliga seotud erimeetmeid. Asjaomane riiklik asutus võib kehtestada erimeetmeid vastavalt punktile 1.1.6.

1.1.6. Liikmesriikides rakendatavad ohutuse erimeetmed Üldiselt on käesoleva KTK nõuded ühtlustatud. Raudteede ohutuse direktiivi 2004/49/EÜ artikli 4 punkti 1 kohaselt ei tohi riigid alandada olemasolevat ohutuse taset. Liikmesriigid võivad rakendada rangemaid nõudeid juhul, kui need ei takista direktiivile 2001/16/EÜ, mida on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, vastavate rongide käitamist. Liikmesriigid võivad raudteede ohutuse direktiivi 2004/49/EÜ artikli 8 kohaselt kehtestada uusi ja rangemaid nõudeid. Selliste nõuete kehtestamisest tuleb komisjoni eelnevalt teavitada. Rangemad nõuded peavad põhinema riskianalüüsil ja neid peab õigustama konkreetne ohuolukord. Enne kõnealuste nõuete kehtestamist tuleb konsulteerida raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaga ja asjaomaste päästeasutustega ning teha kulude-tulude analüüs.

1.1.7. Ohud, mille suhtes kohaldatakse käesolevat KTKd, ja ohud, mida käesolev KTK ei hõlma Käesolev KTK hõlmab eespool osutatud allsüsteemide puhul tekkida võivaid spetsiifilisi ohtusid, mis on seotud sõitjate ja rongi personali ohutusega tunnelites. Käesolev KTK ei hõlma järgmisi ohtusid: — terrorism kui tahtlik ja kavandatud tegu, mille eesmärk on põhjustada hävingut, vigastusi ja inimohvreid — tunnelite püsirajatiste hooldusega seotud töötajate tervis ja ohutus — ehitiste ja rongide kahjustumisest tulenev rahaline kahju — loata sisenemine tunnelisse — rööbastelt mahasõitnud rongi mõju tunneli konstruktsioonile: eksperdihinnangu kohaselt ei ole mahasõitnud rongi mõju piisav, et vähendada tunneli konstruktsiooni kandevõimet — käesolevas KTKs ei käsitleta mööduvate rongide aerodünaamilistest mõjudest tulenevaid ohutusprobleeme (vt infrastruktuuri allsüsteemi KTK).

1.2. Geograafiline kohaldamisala

Käesoleva KTK geograafiline kohaldamisala on direktiivi 2001/16/EÜ I lisas kirjeldatud üleeuroopaline tavaraudteesüsteem ja direktiivi 96/48/EÜ I lisas kirjeldatud üleeuroopaline kiiraudteesüsteem.

1.3. Käesoleva KTK sisu

Direktiivi 2001/16/EÜ, mida on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, artikli 5 lõike 3 kohaselt peab käesolev KTK:

a) esitama selle ettenähtud reguleerimisala (direktiivi I lisas osutatud süsteemi või veeremi osa, direktiivi II lisas osutatud allsüsteem või selle osa) – 2. peatükk;

b) määratlema põhilised nõuded igale asjaomasele allsüsteemile ja selle liidestele muude allsüsteemidega – 3. peatükk;

c) kehtestama talitluslikud ja tehnilised kirjeldused allsüsteemile ja selle liidestele muude allsüsteemidega. Vajaduse korral võivad kõnealused tehnilised kirjeldused allsüsteemist olenevalt erineda, näiteks olenevalt direktiivi I lisas sätestatud liini-, jaama- ja veeremiliikidest – 4. peatükk;

d) määratlema koostalitluse komponendid ja liidesed, mida reguleerivad Euroopa tehnilised kirjeldused, kaasa arvatud Euroopa standardid, et saavutada koostalitlus üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi piires – 5. peatükk;

e) määrama kindlaks iga käsitletava juhtumi puhul rakendatavad vastavus- või kasutussobivuse hindamise menetlused. Eelkõige hõlmab see otsuses 93/465/EMÜ määratletud mooduleid või vajaduse korral erimenetlusi, mida tuleb kasutada koostalitluse komponentide vastavuse või kasutussobivuse hindamisel ja allsüsteemide EÜ vastavustõendamisel – 6. peatükk;

f) määratlema KTK rakendamise strateegia. Eelkõige on vaja kindlaks määrata etapid, mis tuleb läbida saavutada astmeline üleminek praegusest olukorrast lõpliku olukorrani, kus vastavus KTKle on muutunud normiks – 7. peatükk;

g) määratlema asjaomaste töötajate kutsekvalifikatsioon ning tervisekaitse ja tööohutuse tingimused allsüsteemi käitamiseks ja hooldamiseks vajalikel töödel, samuti KTK rakendamise – 4. peatükk.

Vastavalt artikli 5 lõikele 5 võib erijuhtumite jaoks lisada KTK igale osale erijuhtumid; need on määratletud 7. peatükis.

Käesolev KTK sisaldab ka punktides 1.1 ja 1.2 osutatud kohaldamisalale eriomaseid käitus- ja hoolduseeskirju, mida kirjeldatakse üksikasjalikult 4. peatükis.

2. ALLSÜSTEEMI/KOHALDAMISALA MÄÄRATLUS

2.1. Üldine

Raudteetunnelite ohutuse KTK laieneb kõigile raudteesüsteemi osadele, mis on olulised käitamise ajal sõitjate ja töötajate ohutuse tagamiseks tunnelites. Asjaomased allsüsteemid on esitatud punktis 1.1, mis käsitleb tehnilist kohaldamisala; samuti nenditakse seal, et käesolevas KTKs käsitletakse ainult tunneliga seotud ohutusmeetmeid. 2. peatüki punktis 2.2 käsitletakse tunnelite ohustsenaariume.

Tunnelite ohutuse edendamiseks võetakse nelja järjestikuse tasandi kaitsemeetmeid: vältimismeetmed, leevendusmeetmed, evakuatsioonimeetmed ja päästemeetmed. Suurima panuse saab anda vältimismeetmetega, millele järgnevad leevendusmeetmed ja nii edasi. Üks raudteede põhiomadusi on nende olemusest tulenev võimalus hoida ära õnnetusi seeläbi, et veerem liigub rööbastel ning liiklust kontrollitakse ja reguleeritakse signaalimissüsteemi abil. Eelloetletud eri tasandite ohutusmeetmetega saavutatakse allesjääva ohu madal tase.

2.2. Ohustsenaariumid

Käesoleva KTK puhul eeldatakse, et üksnes raudteega seonduvaid ohtusid hõlmatakse vastavate meetmetega, mis tulenevad üldjuhul raudteesektoris kohaldatavatest ohutuseeskirjadest ja mida jõustatakse muude KTKdega, mida samuti praegu viimistletakse või mille koostamine volitatakse Euroopa Raudteeagentuurile. Käesolevas KTKs käsitletakse siiski meetmeid, mis aitaksid vältida või leevendada pärast raudteeõnnetust toimuva evakuatsiooni või päästetööga seotud raskusi.

On tehtud kindlaks asjaomased meetmed, millega kaotatakse või vähendatakse oluliselt kõnealustes stsenaariumides tekkivaid ohte. Kõnesolevad meetmed on välja töötatud vältimise, leevendamise, evakuatsiooni ja päästetööde kategooriates; kuid neid ei käsitleta käesolevas KTKs nende pealkirjade all, vaid asjaomaste allsüsteemide rubriikides.

Sätestatud meetmeid võib käsitada vastusena järgmistele kolme liiki vahejuhtumitele.

2.2.1. N-ö kuumad vahejuhtumid: tulekahju, tulekahjule järgnev plahvatus, mürgise suitsu või gaasi eraldumine. Peamine oht on tuli. Eeldatakse, et tuli saab alguse ühes reisirongis või toiteallikas ning saavutab oma haripunkti 15 minuti jooksul pärast süttimist. Tulekahju avastatakse ja häire antakse nende 15 minuti jooksul. Võimalusel lahkub rong alati tunnelist. Kui rong peatub, evakueeritakse sõitjad rongimeeskonna juhtimisel või evakueeruvad nad ise ohutusse piirkonda.

2.2.2. N-ö külmad vahejuhtumid: kokkupõrge, rööbastelt mahasõit Tunneliga seotud meetmed keskenduvad evakueerimist ja päästejõudude sekkumist toetavatele sisse- ja väljapääsu rajatistele. Erinevus kuumadest stsenaariumidest on, et puudub tule tekitatud vaenulikust keskkonnast tulenev ajapiirang.

2.2.3. Pikenenud peatus Pikenenud peatus (kavandamata peatus tunnelis, ilma et seda oleks põhjustanud rongis puhkenud tulekahju, mis kestab kauem kui 10 minutit) ei ohusta iseenesest sõitjaid ega töötajaid. See võib siiski tekitada paanikat ning spontaanset ja kontrollimatut evakueerumist, mille tulemusena ähvardavad inimesi tunnelikeskkonnas esinevad ohud. Tuleb võtta meetmed, et hoida kõnealused olukorrad kontrolli all.

2.2.4. Erandid Stsenaariumid, mida ei käsitleta, on loetletud punktis 1.1.7.

2.3. Päästeteenistuste roll

Päästeteenistuste rolli määratlemine on asjaomase riikliku asutuse pädevuses. Käesolevas KTKs määratletud päästemeetmete aluseks on eeldus, et tunneliõnnetustesse sekkuvad päästeteenistused kaitsevad eelkõige inimelusid, mitte ainelist vara, nagu sõidukid või ehitised. Päästeteenistustelt eeldatakse järgmist:

n-ö kuuma vahejuhtumi puhul

— püüavad päästa inimesi, kes ei ole võimelised jõudma ohutusse piirkonda

— annavad evakueeritavatele esmaabi

— kustutavad tuld nii kaua, kui on vaja, et kaitsta ennast ja õnnetusse sattunud inimesi

— evakueerivad inimesi tunnelis asuvatest ohututest piirkondadest välja

n-ö külma vahejuhtumi puhul

— annavad esmaabi ohtlike vigastustega inimestele

— vabastavad lõksujäänud inimesi

— evakueerivad inimesi

Käesolev KTK ei hõlma ajalisi ega tõhususnõudeid. Arvestades, et paljude inimohvritega õnnetused raudteetunnelites on haruldased, on selge, et aset võivad leida vahejuhtumid, mille tõenäosus on äärmiselt väike ja mille puhul on ka hästivarustatud päästeteenistused võimetud, näiteks kaubarongis puhkenud suur tulekahju.

Asjaomaste riiklike asutuste kinnitatavate hädaolukorra lahendamise plaanide jaoks tuleb välja töötada üksikasjalikud kohalikele oludele kohandatud stsenaariumid. Kui ootused päästeteenistuste suhtes on neis kavades suuremad kui eespool kirjeldatud, võib ette näha vastavad lisameetmed või lisavarustuse.

D lisas esitatakse vahejuhtumite liikide ja meetmete vahelised kvalitatiivsed seosed. Peale selle kirjeldatakse kõnesolevas lisas ka seda, kuidas meetmed jagunevad punktis 2.1 osutatud nelja tasandi – vältimise, leevendamise, evakuatsiooni ja päästetööde – vahel.

3. PÕHINÕUDED

Käesolevas peatükis sätestatakse direktiivi III lisas esitatud olulised nõuded, mida kohaldatakse allsüsteemi, selle osa või sellega seotud aspekti suhtes.

Kõigi kõnealuste oluliste nõuete puhul esitatakse üksikasjalik teave selle kohta, kuidas neid käesolevas KTKs arvesse võetakse, näiteks kas talitlusliku või tehnilise kirjelduse, käitamiseeskirja või töötajate pädevusega seotud tingimuse kehtestamise kaudu.

3.1. Olulised nõuded vastavalt direktiivile 2001/16/EÜ

Direktiivi 2001/16/EÜ (mida on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) III lisas sätestatakse järgmised olulised nõuded, mida tuleb järgida üleeuroopalises tavaraudteesüsteemis:

— ohutus

— töökindlus ja käideldavus

— tervishoid

— keskkonnakaitse

— tehniline ühilduvus

Käesoleva KTKga seoses peetakse oluliseks ohutust ja tehnilist ühilduvust. (Töökindlust ja käideldavust võib käsitada ohutuse eeltingimusena ning selle tähtsust ei tohiks käesolevas KTKs alahinnata. Tervishoid ja keskkonnakaitse hõlmavad samu üksikasjalikke nõudeid, mida on kirjeldatud direktiivi III lisas).

3.2. Tunnelite ohutusega seotud üksikasjalikud põhinõuded

Järgnevalt on kaldkirjas esitatud direktiivi 2001/16/EÜ (mida on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) III lisas sätestatud olulised nõuded, mis on tunnelite ohutuse jaoks asjakohased.

III lisa punkt 1.1.1 (üldnõuded): Ohutuse jaoks oluliste komponentide ja eriti rongi liikumisse kaasatud komponentide projekteerimine, ehitamine või kokkupanek, hooldus ja järelevalve peavad tagama ohutuse tasemel, mis vastab võrgustikule kehtestatud eesmärkidele, sealhulgas halvenenud olukordadele kehtestatud eesmärkidele.

Kõnesolev oluline nõue täidetakse talitlusliku ja tehnilise nõude kehtestamisega punktides 4.2 (allsüsteemide talitluslikud ja tehnilised nõuded) ja 4.5 (hoolduseeskirjad).

III lisa punkt 1.1.4 (üldnõuded): Maarajatiste ja veeremi ehitus ning materjalide valik peavad tulekahju korral piirama tule puhkemist, levikut ja tagajärgi ja suitsu tekkimist, levikut ja tagajärgi.

Kõnesolev oluline nõue täidetakse talitlusliku ja tehnilise nõude kehtestamisega punktides 4.2.2.3 (ehitiste tulekaitsenõuded), 4.2.2.4 (ehitusmaterjalide tuleohutusnõuded) ja 4.2.5.1 (veeremi materjaliomadused)

III lisa punkt 2.1.1 (infrastruktuur): Tuleb võtta vajalikud meetmed, et hoida ära soovimatu juurdepääs seadmetele.

Kõnesolev oluline nõue täidetakse talitlusliku ja tehnilise nõude kehtestamisega punktis 4.2.2.2 (volitamata juurdepääsu takistamine avariiväljapääsudele ja seadmeruumidele.

Tuleb kehtestada vajalikud nõuded, et võtta arvesse erilisi ohutustingimusi väga pikkades tunnelites.

Kõnesolev oluline nõue täidetakse käesoleva KTK vastuvõtmisega tervikuna; seda kohaldatakse tunnelite suhtes, mille pikkus on 1–20 km. Tunnelite kohta, mis on pikemad kui 20 km, vt punkt 1.1.2.

III lisa punkt 2.2.1 (energiavarustus): Toitesüsteemide töötamine ei tohi seada ohtu ronge ega inimesi (sõitjad, personal, raudteeäärsed elanikud ja kolmandad isikud).

Kõnesolev oluline nõue täidetakse talitlusliku ja tehnilise nõude kehtestamisega punktides 4.2.3.1 (kontaktõhuliini või kontaktrööpa segmentimine), 4.2.3.2 (kontaktõhuliini või kontaktrööpa maandus), 4.2.3.5 (elektriseadmete töökindlus) ja 4.2.3.4 (tunnelite elektrikaablitele esitatavad nõuded).

III lisa punkt 2.4.1 (veerem): Ohu korral peavad seadised võimaldama sõitjatel vedurijuhti teavitada ja kaasasoleval personalil temaga ühendust võtta.

Kõnesolev oluline nõue täidetakse talitlusliku ja tehnilise nõude kehtestamisega veeremi KTK punktis 4.2.5.3 (reisijate häiresignaal). Käesolevas raudteetunnelite ohutuse KTKs viidatakse kõnealusele olulisele nõudele punktides 4.2.5.7 (sidevahendid rongides) ja 4.2.5.8 (hädapidurduse tühistamine).

Tuleb tagada tähistatud avariiväljapääsude olemasolu.

Kõnesolev oluline nõue täidetakse talitlusliku ja tehnilise nõude kehtestamisega punktides 4.4.6 (sõitjatele rongis ohutust ja avariiolukordasid käsitleva teabe jagamine) ning 4.2.5.11 (reisirongi evakuatsiooniplaan).

Tuleb kehtestada vajalikud nõuded, et võtta arvesse erilisi ohutustingimusi väga pikkades tunnelites.

Kõnesolev oluline nõue täidetakse talitlusliku ja tehnilise nõude kehtestamisega punktides 4.2.5.3 (kaubarongide tulekaitse), 4.2.5.4 (reisirongi tuletõkked), 4.2.5.5 (lisameetmed sõiduvõime hoidmiseks reisirongis, kus on puhkenud tulekahju, 4.2.5.6 (rongi tulekahjuandurid).

Piisava intensiivsuse ja kestusega avariivalgustussüsteem rongides on kohustuslik.

Kõnesolev oluline nõue täidetakse talitlusliku ja tehnilise nõude kehtestamisega punktis 4.2.5.9 (rongi avariivalgustussüsteem).

Rongid peavad olema varustatud valjuhääldisidega, mille kaudu rongi personalil ja juhtimiskeskusel on võimalik inimestega suhelda.

Kõnesolev oluline nõue täidetakse talitlusliku ja tehnilise nõude kehtestamisega punktis 4.2.5.7 (sidevahendid rongides).

III lisa punkt 2.6.1 (käitamine ja liikluskorraldus): Võrgustiku käituseeskirjade, vedurijuhtide, rongi ja juhtimiskeskuste personali kutsekvalifikatsiooni kokkulangevus peab tagama ohutu töötamise, arvestades rahvusvaheliste ja riigisiseste teenuste erinevaid nõudeid.

Käitustegevus ja hoolduse intervallid, hooldus- ja juhtimiskeskuse personali koolitus ja kutsekvalifikatsioon ning asjaomaste raudtee-ettevõtjate poolt juhtimis- ja hoolduskeskustes sisseseatud kvaliteedi tagamise süsteem peavad tagama kõrge ohutustaseme.

Kõnesolev oluline nõue täidetakse talitlusliku ja tehnilise nõude kehtestamisega punktides 4.4.1 (rongide olukorra kontrollimine ja asjakohane tegevus), 4.4.2 (hädaolukorra eeskiri), 4.4.5 (marsruudiraamat), 4.4.3 (tunneli hädaolukorra lahendamise plaan ja õppused) ning 4.6.1 (rongi meeskonna ja muu personali tunnelitealane pädevus).

4. ALLSÜSTEEMI ISELOOMUSTUS

4.1. Sissejuhatus

Üleeuroopaline tavaraudteesüsteem, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2001/16/EÜ, mida on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ ning mille osad on kõnealused allsüsteemid, on ühtne süsteem, mille vastavust nõuetele on vaja kontrollida. Kõnesolevat nõuetelevastavust on kontrollitud seoses käesoleva KTK väljatöötamisega, selle liidestega süsteemide suhtes, millesse need on integreeritud, ning raudtee käitus- ja hoolduseeskirjadega.

Kõiki kohaldatavaid olulisi nõudeid silmas pidades kirjeldatakse tavaraudtee infrastruktuuri, energiavarustuse, juhtkäskude ja signaalimise, käitamise ning veeremi allsüsteemide raudteetunnelite ohutuse aspekti peatükis 4.2.

Käesolevat KTKd kohaldatakse uute, uuendatud ja täiendatud tunnelite allsüsteemide (infrastruktuur, energiavarustus, juhtkäsud ja signaalimine, käitamine ning veerem) suhtes. Uuendatud ja täiendatud allsüsteemidele kinnituste taotlemise tingimused on määratletud direktiivi 2001/16/EÜ (mida on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) artikli 14 lõikes 3 ning rakendusstrateegiat kirjeldatakse 7. peatükis. Täiendamise ja uuendamise puhul võivad nõuded (7. peatükk) olla väiksema ulatusega kui sihtallsüsteemidele esitatavad nõuded (4. peatükk).

Punktides 4.2 ja 4.3 kirjeldatud kõnealuse valdkonna ja selle liideste talitluslikud ja tehnilised kirjeldused ei kohusta kasutama teatavaid kindlaid tehnoloogiaid ega tehnilisi lahendusi, välja arvatud juhul, kui see on üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi koostalitluse jaoks vältimatu. Uuenduslikele lahendustele, mis ei vasta käesolevale KTKle ja/või ei ole käesoleva KTK kohaselt hinnatavad, tuleb kehtestada uued nõuded ja/või hindamismeetodid. Tehnoloogia uuendamise võimaldamiseks tuleb need nõuded ja hindamismeetodid välja töötada punktis 6.2.4 kirjeldatud meetodil.

4.2. Allsüsteemide talitluslikud ja tehnilised kirjeldused

3. peatüki olulisi nõudeid silmas pidades on ülalesitatud allsüsteemide talitluslikud ja tehnilised kirjeldused tunnelite ohutuse osas järgmised:

4.2.1. Tehniliste kirjelduste ülevaade Infrastruktuuri allsüsteem Pöörangute ja riströöbaste paigaldus Omavolilise juurdepääsu ärahoidmine varuväljapääsudele ja seadmete ruumidele Konstruktsioonide tulekaitsenõuded Ehitusmaterjalide tuleohutusnõuded Tulekahju avastamine Enesepääste-, evakuatsiooni- ja päästevahendid vahejuhtumite korral Ohutu piirkonna määratlus Üldosa Külg- ja/või vertikaalsuunalised varuväljapääsud maapinnale Ühenduskäigud teistesse tunnelitesse Alternatiivsed tehnilised lahendused Evakuatsiooniteed Evakuatsiooniteede avariivalgustus Avariiside Päästeteenistuste juurdepääs Päästealad väljaspool tunneleid Veevarustus Energiavarustuse allsüsteem Kontaktõhuliini või kontaktrööbaste segmentimine Kontaktõhuliini või kontaktrööpa maandus Elektrivarustus Tunnelite elektrikaablitele esitatavad nõuded Elektriseadmete töökindlus Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem Teljeboksi ülekuumenemise detektorid Veeremi allsüsteem Veeremi materjaliomadused Reisirongi tulekustutid Kaubarongide tulekaitse Sõiduvõime Juhi kaitse Sõitjaid ja kaupa või maanteesõidukeid vedavate rongide tulekaitse Reisirongi tuletõkked Lisameetmed sõiduvõime hoidmiseks reisirongil, kus on puhkenud tulekahju, Üldeesmärgid ja reisirongide nõutav sõiduvõime Piduritele esitatavad nõuded Veojõule esitatavad nõuded Rongi tulekahjuandurid Sidevahendid rongides Hädapidurduse tühistamine Rongi avariivalgustussüsteem Rongi kliimaseadmete väljalülitamine Reisirongi evakuatsiooniplaan Sõitjate varuväljapääsud Sõitjatele ettenähtud uksed Päästeteenistustele suunatud teave ja nende juurdepääs Käitusseeskirjad Rongide seisukorra kontroll ja asjakohased tegevused Enne rongi käitamist Rongi käitamise ajal Ohutuse jaoks olulised seadmed Teljeboksi ülekuumenemised Eriolukorra eeskiri Tunneli hädaolukorra lahendamise plaan ja õppused Sisu Märgistamine Õppused Maandustoimingud Marsruudiraamat Sõitjatele rongis ohutust ja hädaolukordi käsitleva teabe jagamine Tunneli juhtimiskeskuste vaheline koostöö Hoolduseeskirjad Tunneli seisukorra kontroll Veeremi hooldus Reisirong Kaubarong Kutsekvalifikatsioon Rongi meeskonna ja muu personali tunnelitealane pädevus Tervisekaitse- ja ohutusnõuded Enesepäästevahend

4.2.2. Infrastruktuuri allsüsteem Ohutusseadmete paigaldamisel tunnelitesse tuleb arvesse võtta mööduvate rongide tekitatavaid aerodünaamilisi mõjusid.

4.2.2.1. Pöörangute ja riströöbaste paigaldus Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab tagama, et kooskõlas kavandamis-, ohutus- ja käitamisnõuetega paigaldatakse minimaalselt pööranguid ja riströöpaid.

4.2.2.2. Omavolilise juurdepääsu ärahoidmine varuväljapääsudele ja seadmete ruumidele Seadmete ruumide ja varuväljapääsude puhul tuleb omavolilise juurdepääsu vältimiseks kasutada teatavaid füüsiliselt olemasolevaid süsteeme, näiteks lukke. Evakueerumiseks peab alati olema võimalik uksi seestpoolt avada.

4.2.2.3. Konstruktsiooni tulekaitsenõuded Käesolevat tehnilist kirjeldust kohaldatakse kõigi tunnelite suhtes, olenemata nende pikkusest. Tulekahju korral peab konstruktsiooni terviklikkus säilima piisavalt kaua, et võimaldada sõitjate ja personali pääsemist ja evakueerimist ning päästeteenistuste sekkumist, ilma et konstruktsioon kokku variseks. Hinnata tuleb valmis tunnelipinna, olgu selleks siis looduslik kivi või betoonvooderdis, tulekindlust. Pind peab tule temperatuurile teatud aja vastu pidama. Temperatuuri ja aja kõver (EUREKA kõver) on esitatud järgmisel joonisel. See on mõeldud kasutamiseks ainult betoonkonstruktsioonide puhul.

4.2.2.4. Ehitusmaterjalide tuleohutusnõuded Käesolevat tehnilist kirjeldust kohaldatakse kõigi tunnelite suhtes, olenemata nende pikkusest. Käesolevat nõuet kohaldatakse ehitusmaterjalide ja tunnelite muude rajatiste kui punktis 4.2.2.3 käsitletud konstruktsioonide suhtes. Need peavad olema vastavalt projekti nõuetele raskesti süttivad, mittesüttivad või kaitstud. Tunneli alustarindi materjal peab vastama standardi EN 13501-1:2002 klassifikatsiooni A2 nõuetele. Mittekandvad paneelid ja muud seadmed peavad vastama standardi 13501-1:2002 klassifikatsiooni B nõuetele.

4.2.2.5. Tulekahju avastamise süsteem Tehnoruumid on sisse- ja väljapääsuavadega kinnised alad tunnelites või neist väljaspool, kuhu on paigaldatud järgmise otstarbega ohutusseadmed: enesepääste ja evakuatsioon, avariiside, pääste ja tuletõrje ning veojõu toide. Kõnealustes ruumides peavad olema andurid, mis annavad raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale märku tulekahju puhkemisest.

4.2.2.6. Enesepääste-, evakuatsiooni- ja päästevahendid vahejuhtumite korral

4.2.2.6.1. Ohutu piirkonna määratlus Määratlus: ohutu piirkond on ala tunnelis või väljaspool seda, mis vastab järgmistele kriteeriumidele: — seal on võimalik ellu jääda; — inimesed pääsevad sinna nii teiste abil kui omal käel; — inimesed võivad vastava võimaluse korral ennast ise päästa või oodata päästmist päästeteenistuste poolt vastavalt hädaolukorra lahendamise plaanis üksikasjalikult kirjeldatud toimingutele; — mobiiltelefonide või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtte juhtimiskeskusega ühendatud püsiliini abil on võimalik sidet pidada.

4.2.2.6.2. Üldosa Tunneli projekti puhul tuleb arvesse võtta vajadust mitmesuguste seadmete järele, et võimaldada tunnelis asetleidva vahejuhtumi korral sõitjate ja personali enesepäästmist ja evakuatsiooni ning päästeteenistuste sekkumist inimeste päästmise eesmärgil. Sellele nõudele vastavad punktides 4.2.2.6.3 ja 4.2.2.6.5 kirjeldatud tehnilised lahendused ning valida tuleb üks neist.

4.2.2.6.3. Külg- ja/või vertikaalsuunalised varuväljapääsud maapinnale Kõnesolevad väljapääsud peavad paiknema vähemalt iga 1 000 m järel. Maapinnale viivate külg- ja/või vertikaalsuunaliste varuväljapääsude laius peab olema vähemalt 1,5 m ja kõrgus vähemalt 2,25 m. Uksed peavad olema vähemalt 1,4 m laiad ja 2,0 m kõrged. Päästeteenistuste peamiseks juurdepääsukohaks ette nähtud väljapääsudele esitatavaid nõudeid kirjeldatakse punktis 4.2.2.11. Kõik väljapääsud peavad olema valgustatud ja vastavalt märgistatud.

4.2.2.6.4. Ühenduskäigud teistesse tunnelitesse Kõrvuti asuvate tunnelite ühenduskäigud võimaldavad kasutada kõrval asuvat tunnelit ohutu piirkonnana. Käigud peavad olema valgustatud ja märgistatud. Ühenduskäikude kõrgus peab olema vähemalt 2,25 m ja laius vähemalt 1,5 m. Käikude uksed peavad olema vähemalt 2,0 m kõrged ja 1,4 m laiad. Kõnealustele nõuetele vastavad ühenduskäigud peavad paiknema vähemalt iga 500 m järel.

4.2.2.6.5. Alternatiivsed tehnilised lahendused Lubatud on alternatiivsed tehnilised lahendused, millega saavutatakse vähemalt samaväärne ohutuse tase. Alternatiivse lahenduse põhjendamiseks tuleb kokkuleppel asjaomase riikliku ametiasutusega teha tehniline uuring.

4.2.2.7. Evakuatsiooniteed Käesolevat tehnilist kirjeldust kohaldatakse kõigi tunnelite suhtes, mis on pikemad kui 500 m. Ühe rööpapaariga tunnelisse tuleb ehitada kõnnitee vähemalt ühele poole rööpaid ja kahe rööpapaariga tunnelis tunneli mõlema seina äärde. Laiemates, rohkem kui kahe rööpapaariga tunnelites tuleb tagada ligipääs kõnniteedele igalt rööpapaarilt. Kõnnitee peab olema vähemalt 0,75 m lai. Vertikaalsuunas peab kõnnitee kohal olema vähemalt 2,25 m vaba ruumi. Kõnnitee peab olema vähemalt rööbaste kõrgusel. Vältida tuleb päästealas olevatest takistustest põhjustatud kohalikke ahendeid. Takistused ei tohi vähendada kõnnitee nõutavat miinimumlaiust (0,7 m) ning takistus ei tohi olla pikem kui 2 m. Käsipuud tuleb paigaldada ohutusse piirkonda viivast kõnniteest umbes 1 m kõrgusele. Käsipuud peavad jääma ettenähtud vähimast vabast ruumist väljapoole. Takistuseni jõudmisel ja sellest möödumisel peavad käsipuud paiknema tunneli pikitelje suhtes 30o kuni 40o nurga all.

4.2.2.8. Evakuatsiooniteede avariivalgustus Käesolevat tehnilist kirjeldust kohaldatakse kõigi järjestikuste tunnelite suhtes, mis on pikemad kui 500 m. Selleks et juhtida sõitjaid ja rongi personali hädaolukorras ohutusse piirkonda, peab evakuatsiooniteedel olema avariivalgustus. Lubatud on kasutada muud valgustust kui elektervalgustust, kui see täidab oma otstarvet. Valgustust nõutakse järgmiselt: ühe rööpapaariga tunnelis: ühel pool (kõnniteega samal pool) kahe rööpapaariga tunnelis: mõlemal pool. Valgustuse paigutus: kõnnitee kohal, võimalikult madalal, nii et see ei segaks inimeste liikumist, või käsipuudesse paigaldatuna. Valgustugevus peab kõnniteel olema vähemalt 1 luks. Autonoomsus ja töökindlus: reservtoide hädaolukordadeks või muuks otstarbeks, mis tagab kasutatavuse vähemalt 90 minutiks. Kui avariivalgustus on tavalistes käitamistingimustes välja lülitatud, peab saama seda sisse lülitada järgmiselt: — tunnelis käsitsi iga 250 m järel; — kaugjuhtimise teel tunneli käitaja poolt.

4.2.2.9. Evakuatsioonitähised Käesolevat tehnilist kirjeldust kohaldatakse kõigi tunnelite suhtes, mis on pikemad kui 100 m. Evakuatsioonitähised märgivad varuväljapääse ning näitavad ohutu piirkonna kaugust ja suunda. Kõik tähised tuleb kavandada vastavalt 24. juuni 1992. aasta direktiivile 92/58/EÜ töökohas kasutatavate ohutus- ja/või tervisekaitsemärkide miinimumnõuete kohta ning standardile ISO 3864-1. Evakuatsioonitähised tuleb paigaldada külgseintele. Kahe tähise vaheline kaugus võib olla kõige rohkem 50 m. Kui tunnelis on avariivarustust, tuleb paigaldada selle asukohta märkivad tähised.

4.2.2.10. Avariiside Igas tunnelis tuleb GSM-R-süsteemi kaudu võimaldada raadioside rongi ja juhtimiskeskuse vahel. Vajadus täiendavate sidesüsteemide, näiteks avariitelefonide, järele puudub. Selleks et päästeteenistused saaksid suhelda oma kohapealsete juhtimisseadmete abil, tuleb tagada pidev raadioside. Süsteem peab võimaldama päästeteenistustel kasutada oma sidevahendeid.

4.2.2.11. Päästeteenistuste juurdepääs Päästeteenistused peavad vahejuhtumi korral pääsema tunnelisse selle suudmete ja/või vastavate varuväljapääsude kaudu (vt punkt 4.2.2.6.3). Kõnealused juurdepääsukohad peavad olema vähemalt 2,25 m laiad ja 2,25 m kõrged. Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab juurdepääsukohtadeks ettenähtud rajatisi kirjeldama hädaolukorra lahendamise plaanis. Kui hädaolukorra lahendamise plaan nõuab juurdepääsu maanteelt, peaks see olema kavandatud päästealale nii lähedal kui võimalik. Hädaolukorra lahendamise plaanis tuleb kirjeldada alternatiivseid juurdepääsuvõimalusi.

4.2.2.12. Päästealad väljaspool tunneleid Tunneli lähedal juurdepääsuteedel peavad olema vähemalt 500 m2 suurused päästealad. Olemasolevaid maanteid võib käsitada päästealadena. Kui juurdepääs maanteelt ei ole praktiliselt võimalik, tuleb päästeteenistustega konsulteerides pakkuda alternatiivseid lahendusi.

4.2.2.13. Veevarustus Päästeteenistustega konsulteerides tuleb tagada tunneli juurdepääsukohtade veevarustus. Selle võimsus peab olema vähemalt 800 liitrit minutis 2 tunni vältel. Vee allikaks võib olla hüdrant või mis tahes vähemalt 100 m3 suurune veevõtukoht, näiteks bassein, jõgi vm. Hädaolukorra lahendamise plaanis tuleb kirjeldada vee õnnetuspaigale toomise viisi.

4.2.3. Energiavarustuse allsüsteem Käesolevat punkti kohaldatakse energiavarustuse allsüsteemi infrastruktuuri osa suhtes.

4.2.3.1. Kontaktõhuliini või kontaktrööbaste segmentimine Käesolevat tehnilist kirjeldust kohaldatakse tunnelite suhtes, mis on pikemad kui 5 km. Tunnelite veojõu toitesüsteem tuleb jagada osadeks, millest ükski ei ole pikem kui 5 km. Kõnealust tehnilist kirjeldust kohaldatakse ainult juhul, kui signaalimissüsteem võimaldab mitmel rongil tunnelis samaaegselt igal rööbasteel viibida. Pöörangute asukohad tuleb kavandada vastavalt tunneli hädaolukorra lahendamise plaanile ja nii, et pöörangute arv tunnelis oleks võimalikult väike. Iga pöörang peab olema kaugjuhitav. Pöörangul peavad olema sidevahendid ja valgustus, et pööranguseadmeid saaks ohutult käsitsi käitada ja hooldada.

4.2.3.2. Kontaktõhuliini või kontaktrööpa maandus Tunneli juurdepääsukohtades ja selle osade (vt punkt 4.2.3.1) eralduskohtade lähedal peavad olema maandusseadmed. Need peavad olema käsitsi või kaugjuhitavad püsiseadmed. Kõnealustes kohtades peavad olema maandamiseks vajalikud sidevahendid ja valgustus. Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja päästeteenistused peavad hädaolukorra lahendamise plaanis määratlema maandustoimingud ja nendega seotud kohustused (vt punkt 4.4.4 maandustoimingute kohta).

4.2.3.3. Elektrivarustus Tunneli elektrijaotussüsteem peab sobima hädaolukorra lahendamise plaanile vastava päästeteenistuste varustusega. Mõned riiklikud päästeteenistused võivad olla elektrivarustuse poolest sõltumatud. Sellisel juhul ei pea kõnealustele komandodele elektrivarustust tagama. Vastav otsus tuleb siiski hädaolukorra lahendamise plaanis ära märkida.

4.2.3.4. Tunnelite elektrikaablitele esitatavad nõuded Tulekahju korral peavad lahtised kaablid olema raskesti süttivad, vähemürgised ja väikese suitsutihedusega. Kõnesolevad tingimused on täidetud, kui kaablid vastavad EN 50267-2-1 (1998), EN 50267-2-2 (1998) ja EN 50268-2 (1999) standarditele.

4.2.3.5. Elektriseadmete töökindlus Ohutuse jaoks olulised elektriseadmed (tulekahjuandurid, avariivalgustus, avariiside ja mis tahes muud seadmed, mida raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja või tellija peab sõitjate ohutuse tagamiseks tunnelis hädavajalikuks) peavad olema kaitstud mehaaniliste mõjude, kuumuse või tule eest. Jaotussüsteem tuleb kavandada nii, et see taluks vältimatut kahju (näiteks) alternatiivsete ühenduste pingestamise abil. Elektrisüsteem peab suutma mis tahes olulise elemendi tõrke korral täielikult toimida. Avariivalgustusele ja sidesüsteemile peab olema tagatud reservtoide 90 minuti jooksul.

4.2.4. Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem Käesolevat punkti kohaldatakse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi rööpaid käsitleva osa suhtes.

4.2.4.1. Teljepuksi ülekuumenemise detektorid Tunnelitega raudteevõrgustikes tuleb strateegilistesse kohtadesse paigaldada teeäärsed ülekuumenenud teljepuksi andurid või muud märguandmisseadmed, mis võimaldavad küllalt suure tõenäosusega avastada ülekuumenenud teljepuksi enne rongi sisenemist tunnelisse, et peatada rong enne tunnelit (tunneleid). Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab määrama teeäärsed teljepuksi ülekuumenemise detektorid ja nende asukohad. Raudteeveo-ettevõtja peab lisama sellekohase teabe marsruudiraamatusse.

4.2.5. Veeremi allsüsteem

4.2.5.1. Veeremi materjaliomadused Materjalide ja osade valikul tuleb arvesse võtta nende tulekindlust. Reisirong: kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK punkti 4.2.7.2.2 kohaldatakse ka tavaraudteeveeremi suhtes. Lisaks sellele kohaldatakse tavaraudteeveeremi suhtes tavaraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi „vedurid ja reisijateveoveerem” KTK punkti 4.2.10.2 (Nõuded materjalidele) nõudeid. Kaubarong: vt tavaraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK (kaubavagunid, versioon EN07 kuupäevaga 5.1.2005) punkt 4.2.7.2.2.4 materjalinõuete kohta.

4.2.5.2. Reisirongi tulekustutid Kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK punkti 4.2.7.2.3.2 sätteid kohaldatakse ka tavaraudtee reisirongide suhtes.

4.2.5.3. Kaubarongide tulekaitse

4.2.5.3.1. Sõiduvõime Kaubarongide veduritele ega vagunitele, kus on puhkenud tulekahju, ei esitata erinõudeid sõiduvõime osas (lisaks sellele, mida kaubavagunitelt nõutakse tavaraudteeveeremi KTKs), kuigi ka kaubarongide puhul taotletakse eesmärki tuua rong tunnelist välja. Kaubarongide veduritel peavad samuti olema tulekahjuandurid nagu reisirongide veduritelgi (4.2.5.6).

4.2.5.3.2. Juhi kaitse Miinimumnõue juhi kaitseks tule eest: veduritel peab olema tuletõke juhikabiini kaitseks. Tuletõkked peavad täitma terviklikkuse nõuet vähemalt 15 minuti jooksul. Tulekindluskatse tuleb läbi viia vastavalt standardis EN 1363-1 vaheseina katsetuse kohta sätestatud nõuetele. (Märkus: vt juhi kaitse kohta ka punkt 4.7.1)

4.2.5.3.3. Inimesi ja kaupa või maanteesõidukeid vedavate rongide tulekaitse Inimesi ja kaupa või maanteesõidukeid vedavate rongide reisivagunid peavad vastama käesoleva KTK punkti 4.2.5 asjaomastele nõuetele. Riiklike õigusaktidega võib kehtestada käitamisele lisanõudeid, et võtta arvesse kõnealuste rongide lisaohtusid, kui need nõuded ei takista direktiivile 2001/16/EÜ (mida on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) vastavate rongide liikumist. (Riiklike, kahepoolsete, mitmepoolsete ja rahvusvaheliste lepingute puhul tehtavaid erandeid kirjeldatakse punktis 7.4). Vedurid peavad vastama reisirongide veduritele esitatavatele nõuetele. Kaubavagunite suhtes kohaldatakse vastavat KTKd.

▼M1

4.2.5.4. Reisirongi tuletõkked — Kiirraudteesüsteemi veeremi KTK punkti 4.2.7.2.3.3 (Tulekindlus) nõudeid kohaldatakse ka kiirraudteesüsteemi veeremi suhtes. — Kiirraudteesüsteemi veeremi KTK punkti 4.2.7.2.3.3 (Tulekindlus) nõudeid ja tavaraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi „vedurid ja reisijateveoveerem” KTK punkti 4.2.10.5 (Tuletõkked) nõudeid kohaldatakse tavaraudteeveeremi suhtes.

▼B

4.2.5.5. Lisameetmed sõiduvõime hoidmiseks reisirongil, kus on puhkenud tulekahju:

4.2.5.5.1. Reisirongide üldeesmärgid ja nõutav sõiduvõime Käesolev punkt hõlmab meetmeid, mida tuleb võtta, suurendamaks tõenäosust, et rong, kus on puhkenud tulekahju, jätkab sõitu: — punkti 1.1.3.1 kohasesse tuleohutusklassi A kuuluva veeremi puhul 4 minutit. Kõnealust nõuet järgitakse, kui on täidetud piduritele esitatavad nõuded (4.2.5.5.2) — punkti 1.1.3.2 kohasesse tuleohutusklassi B kuuluva veeremi puhul 15 minutit. Kõnealust nõuet järgitakse, kui on täidetud piduritele ja veojõule esitatavad nõuded (4.2.5.5.2 ja 4.2.5.5.3). Tunnelite puhul, mis on pikemad kui 20 km, tuleb kaaluda täiendavate infrastruktuuri ja käitamisega seotud ohutusmeetmete võtmist. Tuleohutusklassi B kuuluva, asjakohasele KTKle vastava rongi käitamist üle 20 km pikkustes tunnelites ei tohi keelata.

4.2.5.5.2. Piduritele esitatavad nõuded Kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK punktis 4.2.7.2.4 sätestatud piduritele esitatavaid nõudeid kohaldatakse ka tuleohutusklassidesse A ja B kuuluva tavaraudteeveeremi suhtes.

4.2.5.5.3. Veojõule esitatavad nõuded Kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK punktis 4.2.7.2.4 sätestatud veojõule esitatavaid nõudeid kohaldatakse ka tuleohutusklassi B kuuluva tavaraudteeveeremi suhtes.

4.2.5.6. Rongi tulekahjuandurid Kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK punktis 4.2.7.2.3.1 sätestatud nõudeid kohaldatakse ka tavaraudteeveeremi suhtes.

▼M1

4.2.5.7. Sidevahendid rongides — Kiirraudteesüsteemi veeremi KTK punkti 4.2.5.1 (Valjuhääldiside) nõudeid kohaldatakse kiirraudteesüsteemi veeremi suhtes. — Tavaraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi „vedurid ja reisijateveoveerem” KTK punkti 4.2.5.2 (Valjuhääldiside: helisignaal-sidesüsteem) nõudeid kohaldatakse tavaraudteesüsteemi veeremi suhtes.

4.2.5.8. Hädapidurduse tühistamine — Kiirraudteesüsteemi veeremi KTK punkti 4.2.5.3 (Reisijate häiresignaal) nõudeid kohaldatakse kiirraudteesüsteemi veeremi suhtes. — Tavaraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi „vedurid ja reisijateveoveerem” KTK punkti 4.2.5.3 (Reisijate häiresignaal) nõudeid kohaldatakse tavaraudteesüsteemi veeremi suhtes.

▼M2

4.2.5.9. Rongi avariivalgustussüsteem Kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi (HS RST) KTK punkti 4.2.7.12 „Avariivalgustussüsteem” käsitlevaid sätteid kohaldatakse ka tavaraudteesüsteemi reisirongide suhtes, kuid selle erinevusega, et tavaraudteesüsteemi reisirongidelt nõutakse autonoomset tööd 90 minuti vältel pärast peamise toiteallika tõrget.

▼B

4.2.5.10. Rongi kliimaseadmete väljalülitamine Kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK punkti 4.2.7.12.1 sõitjate ning rongi meeskonna kliimaseadmega ruume käsitlevaid sätteid kohaldatakse ka tavaraudtee reisirongide suhtes

4.2.5.11. Reisirongi evakuatsiooniplaan

▼M1

4.2.5.11.1. Reisijate varuväljapääsud — Kiirraudteesüsteemi veeremi KTK punkti 4.2.7.1.1 (Reisijate varuväljapääsud) nõudeid kohaldatakse kiirraudteesüsteemi veeremi suhtes. — Tavaraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi „vedurid ja reisijateveoveerem” KTK punkti 4.2.10.4 (Reisijate evakueerimine) nõudeid kohaldatakse tavaraudteesüsteemi veeremi suhtes.

▼B

4.2.5.11.2. Sõitjatele ettenähtud uksed Ustel peavad olema hädaolukorras eraldi seest- ja väljastpoolt avamise seadmed kooskõlas kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK punkti 4.2.2.4.2.1 alapunktiga g.

4.2.5.12. Päästeteenistustele suunatud teave ja nende juurdepääs Päästeteenistustele tuleb hädaolukordade lahendamise võimaldamiseks anda veeremi kirjeldus. Eelkõige tuleb neile teatada, kuidas veeremisse pääseda.

4.3. Liideste talitluslikud ja tehnilised kirjeldused

4.3.1. Üldosa Raudteetunnelite ohutuse KTK on seotud teiste KTKdega ja selles esitatakse mitme teise allsüsteemiga seotud nõudeid ühel järgmistest viisidest: — osutades lihtsalt teise allsüsteemi konkreetsele nõudele — osutades teise allsüsteemi konkreetsele nõudele ja täiendades seda erinõuetega raudteetunnelitele (nt punkt 4.5.1 tunneli seisukorra kontrolli kohta) — osutades teise allsüsteemi konkreetsele nõudele ja teatades, et seda nõuet kohaldatakse ka allsüsteemi suhtes, mille kohta ei ole veel KTKd kehtestatud (nt punktis 4.2.5.2 reisirongi tulekustutite kohta osutatakse kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK punktile 4.2.7.2.3.2 ja sätestatakse, et seda kohaldatakse ka tavaraudteeveeremi suhtes). Liideste loetelu on esitatud allpool. Viiteid teistele KTKde nõuetele tuleb käsitada soovitustena tavaraudteesüsteemi KTKde jaoks, millele osutatakse.

4.3.2. Liidesed infrastruktuuri allsüsteemiga



►M2 Raudteetunnelite ohutuse KTK ◄ Kiirraudteesüsteemi infrastruktuuri allsüsteemi KTK 4.2.2.7 Evakuatsiooniteed 4.2.23.2 Tunnelite evakuatsiooniteed 4.5.1. Tunneli seisukorra kontroll 4.5.1 Hoolduskava Viiteid liidestele tavaraudteesüsteemi infrastruktuuri allsüsteemiga tuleb täpsustada hiljem, kui tavaraudteesüsteemi infrastruktuuri allsüsteemi KTK on vastu võetud.

▼M2

4.3.2.1. Evakuatsiooniteed Evakuatsiooniteede määratlus on esitatud käesoleva KTK punktis 4.2.2.7.

▼B

4.3.2.2. Tunneli seisukorra kontroll Tunneli seisukorra kontrollimisel lähtutakse kiirraudteesüsteemi infrastruktuuri allsüsteemi KTK punktis 4.5.1 ja kavandatavas tavaraudteesüsteemi infrastruktuuri allsüsteemi KTKs sätestatud hoolduskava üldnõuetest, millele lisanduvad käesoleva KTK punktis 4.5.1 esitatud lisanõuded.

4.3.3. Liidesed energiavarustuse allsüsteemiga



►M2 Raudteetunnelite ohutuse KTK ◄ Kiirraudteesüsteemi energiavarustuse allsüsteemi KTK 4.2.3.1 Kontaktõhuliini või kontaktrööbaste segmentimine 4.2.7. Energiavarustuse järjepidevus häirete korral Viiteid liidestele tavaraudteesüsteemi energiavarustuse allsüsteemiga tuleb täpsustada hiljem, kui tavaraudteesüsteemi energiavarustuse allsüsteemi KTK on vastu võetud.

4.3.3.1. Veojõu toitesüsteemide segmentimine Tunnelite ohutuse KTK punktis 4.2.3.1 kontaktõhuliini või kontaktrööbaste segmentimise kohta ning kiirraudteesüsteemi energiavarustuse allsüsteemi KTK punktis 4.2.7 käsitletakse samu probleeme: kontaktõhuliini osadeks jaotamine ja töötamise järjepidevus. Kõnealused punktid on omavahel seotud.

4.3.4. Liidesed juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemiga



►M2 Raudteetunnelite ohutuse KTK ◄ Kiirraudteesüsteemi juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTK Tavaraudteesüsteemi juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTK 4.2.4.1 Teljepuksi ülekuumenemise detektorid 4.2.4.1 Teljepuksi ülekuumenemise detektorid peavad avastama ülekuumenenud teljepuksi. Raudteetunnelite ohutuse KTKs ei kehtestata allsüsteemidele nõudeid, vaid määratakse kindlaks ainult detektorite asukohad.

4.3.5. Liidesed käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemiga



►M2 Raudteetunnelite ohutuse KTK ◄ Kiirraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK Tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK 4.4.1 Rongide seisukorra kontroll ja vastavad meetmed 4.2.2.7.1 4.2.3.3 4.2.3.3.2 4.2.3.6.3 4.2.3.7 4.4.3 Tunneli hädaolukorra lahendamise plaan ja õppused 4.2.3.7 4.4.5 Marsruudiraamat 4.2.1.2.2 4.4.6 Sõitjatele rongis ohutust ja hädaolukordasid käsitleva teabe jagamine 4.2.3.7 4.6.1 Rongi meeskonna ja muu personali tunnelitealane pädevus 4.6 ning H ja J lisa

4.3.5.1. Tunneli hädaolukorra lahendamise plaan ja õppused Lisaks tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK punktis 4.2.3.7 sätestatud hädaolukordade haldamise nõuetele esitatakse käesoleva KTK punktis 4.4.3 tunnelite hädaolukordade lahendamise plaaniga seotud erinõuded.

4.3.5.2. Marsruudiraamat Tunnelitega liinide puhul tuleb marsruudiraamatus täpsustada lisaks tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK punktis 4.2.1.2.2 sätestatud nõuetele ka käesoleva KTK punkti 4.4.5 nõudeid.

4.3.5.3. Sõitjatele rongis ohutust ja hädaolukordi käsitleva teabe jagamine Lisaks tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK punktis 4.2.3.7 esitatud hädaolukordade haldamise nõuetele kirjeldatakse käesoleva KTK punktis 4.4.6 tunnelite ohutusega seotud erinõudeid.

4.3.5.4. Rongi meeskonna ja muu personali tunnelitealane pädevus Lisaks tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK punktile 4.6, milles käsitletakse rongi personalilt tunnelitealase pädevuse saavutamiseks nõutavaid erialaseid teadmisi ja keelepädevust ning vastavat hindamismenetlust, täpsustatakse käesoleva KTK punktis 4.6.1 tunnelites tekkinud hädaolukordade lahendamiseks vajalikku pädevust.

4.3.6. Liidesed veeremi allsüsteemiga



►M2 Raudteetunnelite ohutuse KTK ◄ Kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK Tavaraudteesüsteemi kaubavagunite allsüsteemi KTK 4.2.5.1 Veeremi materjaliomadused 4.2.7.2.2 4.2.7.2.1 4.2.5.2 Veeremi tulekustutid 4.2.7.2.3.2 4.2.5.3 Kaubarongide tulekaitse 4.2.5.4 Reisirongi tuletõkked 4.2.7.2.3.3 4.2.5.5 Lisameetmed sõiduvõime parandamiseks reisirongil, kus on puhkenud tulekahju 4.2.7.2.4 4.2.5.6 Rongi tulekahjuandurid 4.2.7.2.3.1 4.2.5.7 Sidevahendid rongides 4.2.5.1 4.2.5.8 Hädapidurduse tühistamine 4.2.5.3 ▼M2 4.2.5.9 Rongi avariivalgustussüsteem 4.2.7.12 4.2.5.10 Rongi kliimaseadmete väljalülitamine 4.2.7.11.1 ▼B 4.2.5.11 Reisirongi evakuatsiooniplaan 4.2.7.1.1 A–C 4.2.2.4.2.1 g Viited liidestele tavaraudteesüsteemi muu veeremiga kui kaubavagunitega tuleb täpsustada hiljem, kui asjaomane tavaraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK on vastu võetud.

4.3.6.1. Veeremi materjaliomadused Punktis 4.2.5.1 kirjeldatakse veeremi materjalide ja osade põlemiskäitumist. Selles nõutakse tavaraudteesüsteemi reisirongi materjalidelt ja osadelt samu omadusi nagu kiirraudteesüsteemi veeremilt ja viidatakse seega kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK punktile 4.2.7.2.2. Tavaraudteesüsteemi kaubarongi jaoks on vastavad omadused määratletud tavaraudteesüsteemi kaubavagunite allsüsteemi KTK punktis 4.2.7.2.1.

4.3.6.2. Muud veeremile esitatavad nõuded Tavaraudtee veeremile raudteetunnelite ohutuse allsüsteemi KTK punktides 4.2.5.2 ja 4.2.5.4 kuni 4.2.5.11 esitatavad nõuded on samad mis kiirraudteevõrgustiku veeremile esitatavad nõuded.

4.3.7. Liidesed liikumispuudega isikute allsüsteemiga



►M2 Raudteetunnelite ohutuse KTK ◄ Liikumispuudega isikute allsüsteemi KTK 4.2.2.7 Evakuatsiooniteed 4.2.2.3 Ratastoolidele ettenähtud ala

4.3.7.1. Evakuatsiooniteed Evakuatsiooniteede mõõtmete valikul on arvestatud tavaraudteesüsteemi liikumispuudega isikute allsüsteemi, kus ratastoolide jaoks on ette nähtud 0,75 m laiune ala.

4.4. Käituseeskirjad

Järgmised käituseeskirjad ei ole allsüsteemide hindamise osa.

3. peatükis esitatud olulisi nõudeid silmas pidades on käesoleva KTK allsüsteemides käsitletavad tunnelite ohutusega seotud käituseeskirjad järgmised:

4.4.1. Rongide seisukorra kontroll ja asjakohased meetmed Rongi ohutuse jaoks olulisi seadmeid peab kontrollima: — raudtee-ettevõtja või veeremi hoolduse eest vastutav isik veeremi hoolduse ajal (vaata punkt 4.5.2), — raudtee-ettevõtja enne rongi käitamist, — raudtee-ettevõtja rongi käitamise ajal. Käesolev nõue täiendab tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK punkti 4.2.2.7.

4.4.1.1. Enne rongi käitamist Tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK punktis 4.2.3.3 esitatud nõue on tunnelite ohutuse jaoks oluline.

4.4.1.2. Rongi käitamise ajal Tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK punktides 4.2.3.3.2, 4.2.3.6.3 ja 4.2.3.7 esitatud nõuded on tunnelite ohutuse jaoks olulised.

4.4.1.2.1. Ohutuse jaoks olulised seadmed Kui sõidu ajal avastatakse, et üks alljärgnevatest seadmetest — valjuhääldi — avariivalgustus — ukse avamise süsteem — hädapidurduse tühistamise süsteem — tulekahjuandur — rongiraadio on vigane, peab raudtee-ettevõtjal olema kava selle kohta, kuidas kõnealuses olukorras jätkata rongi ohutut käitamist või rong peatada. Rongi meeskond peab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjat kõnesolevast olukorrast viivitamata teavitama.

4.4.1.2.2. Teljepuksi ülekuumenemine Kui avastatakse, et teljepuks on üle kuumenenud: — peab rikkega rong niipea kui võimalik sobivas kohas enne tunnelit (tunneleid) peatuma; — tuleb raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjat rongi peatumise kohast viivitamata teavitada; — peab rongi meeskond riketega osi kontrollima; — raudtee-ettevõtjal peab olema kava selle kohta, kuidas halvenenud oludes jätkata ohutut käitamist.

4.4.2. Hädaolukorra eeskiri Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja käitamiseeskirjades tuleb vastu võtta ja vajaduse korral edasi arendada põhimõtet, et vahejuhtumi korral (välja arvatud rööbastelt mahasõidu korral, mis nõuab kohest peatumist) — peatatakse rong enne tunnelisse sisenemist või tuuakse tunnelist välja; — jaamadega tunnelites võib rongi evakueerida maa-alusel platvormil. Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja raudtee-ettevõtja peavad välja töötama kõnesolevat olukorda reguleerivad eeskirjad ja need tuleb hädaolukorra lahendamise plaanis üksikasjalikult esitada. Kõigil juhtudel peab rongi meeskond raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjat viivitamata teavitama ning teisi sõiduplaanikohaseid ronge ei tohi tunnelisse lubada.

4.4.3. Tunneli hädaolukorra lahendamise plaan ja õppused Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja juhtimisel ning vajaduse korral koostöös raudtee-ettevõtjate, päästeteenistuste ja asjaomaste ametiasutustega tuleb iga tunneli jaoks koostada hädaolukorra lahendamise plaan. See peab vastama tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK punktis 4.2.3.7 (hädaolukorra lahendamise kohta) esitatud nõuetele ja järgmistele lisanõuetele. Kui ühel rööbasteel olevad tunnelid on sarnased, võib hädaolukorra lahendamise plaan olla üldine.

4.4.3.1. Sisu Hädaolukorra lahendamise plaan peab olema kooskõlas olemasolevate enesepääste-, evakueerimis- ja päästevahenditega. Hädaolukorra lahendamise plaan peab sisaldama vähemalt järgmist: — Kõigi oluliste organisatsioonide ülesanded, nimed, aadressid ja telefoninumbrid; kõigist kõnealuste andmete muudatustest tuleb viivitamata teatada ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab hädaolukorra lahendamise plaani vastavalt muutma. — Tunneli märgistus peab olema kordumatu ning plaan peab sisaldama päästeteenistuste juurdepääsuteede täpset kirjeldust ja skeemi. — Tunnelis asetleidva õnnetuse korral sõitjate tunnelist evakueerimise meetmed ja strateegia. Pikenenud peatuse korral (määratlus punktis 2.2 ohustsenaariumide kohta) peab olema võimalik teha otsus ja hakata vastavalt sellele sõitjaid evakueerima (alustada evakueerimist või saata teele vastav evakueerimisrong) 60 minuti jooksul pärast rongi peatumist. Otsus peab põhinema sõitjate rongile jäämise või ohutusse piirkonda evakueerimise riskide analüüsil. — Isoleerimis- ja maandustoimingud (vt punkt 4.4.4)

4.4.3.2. Märgistamine Kõik evakuatsiooniteede või ühenduskäikude (vt punkt 4.2.2.6) uksed peavad olema mõlemalt poolt ainulaadselt märgistatud. Märgistus peab olema kirjas hädaolukorra lahendamise plaanis ja marsruudiraamatus ning seda tuleb kasutada raudtee-ettevõtjate, raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja päästeteenistuste teabevahetuses. Märgistuse igast olulisest muudatusest tuleb viivitamata teatada. Vastavalt tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK punktile 4.2.1.2.2.2 peab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja muutma vastavalt hädaolukorra lahendamise plaani ja raudtee-ettevõtja marsruudiraamatut.

4.4.3.3. Õppused Enne tunneli või tunnelite seeria avamist tuleb korraldada täiemahuline evakueerimis- ja päästmisõppus, mis kaasab kõik hädaolukorra lahendamise plaanis määratletud töötajad. Hädaolukorra lahendamise plaanis tuleb määratleda, kuidas tutvustada kõigile asjaomastele organisatsioonidele infrastruktuuri ning kui sageli peavad toimuma tunneliskäigud ja õppused või muud koolitused .

4.4.4. Isoleerimis- ja maandustoimingud Kui päästeteenistused nõuavad veojõu toite väljalülitamist, tuleb neile tagada kontaktliinide kandetrosside või kontaktrööbaste asjakohaste osade väljalülitamine enne nende sisenemist tunnelisse või selle osasse. Veojõu toite väljalülitamine on raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ülesanne. Maanduse eest vastutajad tuleb määratleda hädaolukorra lahendamise plaanis. Ette tuleb näha vahejuhtumi toimumiskoha isoleerimine.

4.4.5. Marsruudiraamat Tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK punktis 4.2.1.2.2.1 osutatud marsruudiraamat peab sisaldama asjakohast ohutusalast teavet tunnelite kohta.

4.4.6. Sõitjatele rongis ohutust ja avariiolukordasid käsitleva teabe jagamine Nagu tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK punktis 4.2.3.7 nõutakse, peavad raudtee-ettevõtjatel olema sisse seatud menetlused sõitjate teavitamiseks ohutus- ja hädaolukorra toimingutest tunnelites. Kõnealune teave tuleb anda vähemalt selle riigi keeles, kus rong sõidab, ja inglise keeles. Võimalikult palju tuleb kasutada visuaalset teavet (piktogramme). Põhiline teave, mida esitada tuleks, on järgmine: — Ärge hoidke oma pagasit, jalgrattaid jm koridorides ning uste, varuväljapääsude ja tulekustutite ees. — Tulekahju korral üritage võimalusel rongis olevate kustutitega tuld kustutada. — Teavitage rongi meeskonda. — Kui vahetut ohtu ei ole, oodake rongi meeskonna juhiseid. — Vajaduse korral või vastavate juhiste saamisel minge teise vagunisse. — Kui rong on seisma jäänud, järgige rongi meeskonna juhiseid. — Hädaolukorra puhul rongist lahkudes järgige varuväljapääsumärke. — Hoiduge kõrvalteedel liikuvate rongide eest.

4.4.7. Tunnelite juhtimiskeskuste vaheline koostöö Asjaomaste juhtimiskeskuste (nt energiavarustuse, käitamise, tunnelirajatiste) vahelise koostöö tegemise kord peab olema kooskõlas hädaolukorra lahendamise plaaniga.

4.5. Hoolduseeskirjad

3. peatükis esitatud olulisi nõudeid silmas pidades on käesolevas KTKs käsitletavates allsüsteemides tunnelite ohutusega seotud hoolduseeskirjad järgmised:

4.5.1. Tunneli seisukorra kontroll Käesolevat tehnilist kirjeldust kohaldatakse kõigi tunnelite suhtes, olenemata nende pikkusest. Kiirraudteesüsteemi infrastruktuuri allsüsteemi KTK punktis 4.5.1 ja samuti kavandatavas tavaraudteesüsteemi infrastruktuuri allsüsteemi KTKs sätestatud hoolduskavas tuleb arvesse võtta järgmisi täiendavaid kontrollieeskirju: — raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja teostatavad iga-aastased visuaalsed kontrollid — raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja hoolduskava kohased üksikasjalikud kontrollid — erikontrollid pärast avariisid ja loodusõnnetusi, mis võisid mõjutada tunneli seisukorda — uuendamise ja/või täiustamise ajal ja pärast seda ning enne rongide käitamise taastamist tunnelis tuleb seda kontrollida asjakohaste meetoditega, kindlustamaks, et tagatud on konstruktsiooni püsivus ja et rööpmelaiust ei ole rikutud.

4.5.2. Veeremi hooldus

4.5.2.1. Reisirong Reisirongi moodustava veeremi hoolduskava peab sisaldama selgelt järgmiste ohutuse jaoks oluliste seadmete kontrolli: — valjuhääldi — avariivalgustus — uste avamise süsteem — hädapidurduse tühistamise süsteem — kliimaseadmete väljalülitamise seadmed — rongiraadio — rongi tulekahjuandurite (kui need on paigaldatud) toimimise katsetus — evakuatsiooniplaan

4.5.2.2. Kaubarong Kaubarongi veduri hoolduskava peab sisaldama selgelt vähemalt ühe enesepäästevahendi olemasolu kontrolli veduris.

4.6. Kutsekvalifikatsioon

Käesoleva KTKga reguleeritavate allsüsteemide puhul tunnelite ohutust arvesse võtvaks käitamiseks nõutav ning käesoleva KTK punkti 4.4 kohane kutsekvalifikatsioon peab olema järgmine:

4.6.1. Rongi meeskonna ja muu personali tunnelitealane pädevus Kõigil kutselistel rongijuhtidel ja vagunisaatjatel ning rongide liikumiseks lube andvatel töötajatel peavad olema teadmised hädaolukorras toimetulekuks ja oskus neid teadmisi praktikas rakendada. Rongijuhtidele ja/või vagunisaatjatele kehtestatud üldnõuded on esitatud tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK punktis 4.6 kutsekvalifikatsiooni kohta ning H (rongi juhtimiseks vajaliku kutsekvalifikatsiooni miinimumnõuded) ja J (rongi saatmisega seotud tegevusteks vajaliku kutsekvalifikatsiooni miinimumnõuded) lisas. Kogu rongi meeskond peab teadma, mida teha tunnelites ohutuse tagamiseks, ning eelkõige peavad meeskonnaliikmed oskama rongi tunnelis evakueerida. See hõlmab sõitjate suunamist teise vagunisse või rongist välja ning nende juhtimist ohutusse alasse. Rongi abitöötajad (nt toitlustajad ja koristajad), kes ei kuulu rongi meeskonda, nagu on määratletud allpool, peavad olema lisaks oma põhiväljaõppele koolitatud ka toetama rongi meeskonna tööd. ( 4 ) Allsüsteemide hooldamise ja käitamisega tegelevate inseneride ja juhtide erialases väljaõppes tuleb käsitleda ka raudteetunnelite ohutuse teemat.

4.7. Tervisekaitse- ja ohutusnõuded

Käesolevas KTKs käsitletavate allsüsteemide puhul tunnelite ohutuks käitamiseks ja käesoleva KTK rakendamiseks nõutavad töötajate tervisekaitse- ja ohutusnõuded on järgmised:

4.7.1. Enesepäästevahend Kaubarongide mehitatud veduritel peavad olema EN 402:2003 standardile või 403:2004 standardile vastavad enesepäästevahendid juhi ja teiste veduris viibivate isikute jaoks. Raudtee-ettevõtja peab valima ühele kõnealusest kahest standardist vastavad enesepäästevahendid.

▼M2

4.8. Infrastruktuuriregister ja lubatud veeremitüüpide Euroopa register

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/57/EÜ ( 5 ) artiklites 34 ja 35 sätestatud registritele tuleb esitada andmed, mis on loetletud komisjoni 15. septembri 2011. aasta rakendusotsuses 2011/633/EL raudteeinfrastruktuuri registri ühiste tehniliste kirjelduste kohta ( 6 ) ja komisjoni 4. oktoobri 2011. aasta rakendusotsuses 2011/665/EL lubatud raudteeveeremitüüpide Euroopa registri kohta ( 7 ).

▼B

5. KOOSTALITLUSVÕIME KOMPONENDID

Raudteetunnelite ohutuse KTKs koostalitlusvõime komponente ei määratleta.

6. KOMPONENTIDE VASTAVUSE JA/VÕI KASUTUSKÕLBLIKKUSE HINDAMINE JA ALLSÜSTEEMI VASTAVUSTÕENDAMINE

6.1. Koostalitlusvõime komponendid

Ei kohaldata, kuna käesolevas KTKs ei ole koostalitlusvõime komponente määratletud.

6.2. Allsüsteemid

6.2.1. Vastavushindamine (üldosa) Tellija, nagu raudtee-ettevõtja, raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja, veeremitootja, või tellija ühenduses registreeritud volitatud esindaja peab esitama veeremi või energiavarustuse või juhtkäskude ja signaalimise või infrastruktuuri allsüsteemi vastavushindamise taotluse teavitatud asutusele, mille ta valib oma soovi kohaselt. Praegu tuleb eristada: — allsüsteeme, mille KTK on juba vastu võetud: tavaraudteesüsteemi juhtkäsud ja signaalimine, tavaraudteesüsteemi käitamine ja tavaraudteesüsteemi veerem (kaubavagunid) — ning allsüsteeme, mille KTK ei ole veel vastu võetud: tavaraudteesüsteemi muu veerem kui kaubavagunid, tavaraudteesüsteemi energiavarustus ja tavaraudteesüsteemi infrastruktuur Esimeste puhul tuleb vastavust tunnelite ohutuse KTKle hinnata asjaomast allsüsteemi reguleeriva KTK vastavushindamise raames. Teiste puhul (tavaraudteesüsteemi muu veerem kui kaubavagunid, tavaraudteesüsteemi infrastruktuur ja tavaraudteesüsteemi energiavarustus) kirjeldatakse hindamist kas käesolevas peatükis või olemasolevate kiirraudteesüsteemi allsüsteemide KTK (veerem, infrastruktuur ja energiavarustus) asjaomastes peatükkides. Kui ►M2 raudteetunnelite ohutuse KTK ◄ 4. peatüki tehniline kirjeldus on piisav, ei esitata käesolevas peatükis lisateavet hindamise kohta. Viited on esitatud järgmises tabelis.



Tehniline kirjeldus Viide 4.2.2.1. Pöörangute ja riströöbaste paigaldus ►M2 Raudteetunnelite ohutuse KTK ◄ punkt 6.2.7. 4.2.2.2 Omavolilise juurdepääsu vältimine varuväljapääsudele ja seadmete ruumidele ►M2 Raudteetunnelite ohutuse KTK ◄ punkt 6.2.7.2 4.2.2.3 Konstruktsioonide tulekaitsenõuded ►M2 Raudteetunnelite ohutuse KTK ◄ punkt 6.2.7.3 4.2.2.4 Ehitusmaterjalide tuleohutusnõuded ►M2 Raudteetunnelite ohutuse KTK ◄ punkt 4.2.2.4 4.2.2.5 Tulekahju avastamise süsteem ►M2 Raudteetunnelite ohutuse KTK ◄ punkt 4.2.2.5 4.2.2.6 Enesepääste-, evakuatsiooni- ja päästevahendid vahejuhtumite korral ►M2 Raudteetunnelite ohutuse KTK ◄ punkt 6.2.7.4 4.2.2.7 Evakuatsiooniteed ►M2 Raudteetunnelite ohutuse KTK ◄ punkt 4.2.2.7 4.2.2.8 Evakuatsiooniteede avariivalgustus ►M2 Raudteetunnelite ohutuse KTK ◄ punkt 4.2.2.8 4.2.2.9 Evakuatsioonitähised ►M2 Raudteetunnelite ohutuse KTK ◄ punkt 4.2.2.9 4.2.2.10 Avariiside ►M2 Raudteetunnelite ohutuse KTK ◄ punkt 6.2.7.5 4.2.2.11 Päästeteenistuste juurdepääs ►M2 Raudteetunnelite ohutuse KTK ◄ punkt 6.2.7.5 4.2.2.12 Päästealad väljaspool tunneleid ►M2 Raudteetunnelite ohutuse KTK ◄ punkt 6.2.7.5 4.2.2.13 Veevarustus ►M2 Raudteetunnelite ohutuse KTK ◄ punkt 6.2.7.5 4.2.3.1 Kontaktõhuliini või kontaktrööbaste segmentimine ►M2 Raudteetunnelite ohutuse KTK ◄ punkt 4.2.3.1 4.2.3.2 Kontaktõhuliini või kontaktrööpa maandus ►M2 Raudteetunnelite ohutuse KTK ◄ punkt 6.2.7.5 4.2.3.3 Elektrivarustus ►M2 Raudteetunnelite ohutuse KTK ◄ punkt 6.2.7.5 4.2.3.4 Tunnelite elektrikaablitele esitatavad nõuded ►M2 Raudteetunnelite ohutuse KTK ◄ punkt 4.2.3.4 4.2.3.5 Elektriseadmete töökindlus ►M2 Raudteetunnelite ohutuse KTK ◄ punkt 6.2.7.6 4.2.4.1 Teljepuksi ülekuumenemise detektorid ►M2 Raudteetunnelite ohutuse KTK ◄ punkt 6.2.7.7 4.2.5.1 Veeremi materjaliomadused Kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK/tavaraudteesüsteemi kaubavagunite allsüsteemi KTK 4.2.5.2 Reisirongi tulekustutid Kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK 4.2.5.3 Kaubarongide tulekaitse ►M2 Raudteetunnelite ohutuse KTK ◄ punkt 4.2.5.3 4.2.5.4 Reisirongi tuletõkked Kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK 4.2.5.5 Lisameetmed sõiduvõime hoidmiseks reisirongil, kus on puhkenud tulekahju ►M2 Raudteetunnelite ohutuse KTK ◄ punkt 4.2.5.5 4.2.5.6 Rongi tulekahjuandurid Kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK 4.2.5.7 Sidevahendid rongides Kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK 4.2.5.8 Hädapidurduse tühistamine ►M2 Raudteetunnelite ohutuse KTK ◄ punkt 4.2.5.8 4.2.5.9 Rongi avariivalgustussüsteem ►M2 Raudteetunnelite ohutuse KTK ◄ punkt 4.2.5.9 4.2.5.10 Rongi kliimaseadmete väljalülitamine Kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK 4.2.5.11 Reisirongi evakuatsiooniplaan ►M2 Raudteetunnelite ohutuse KTK ◄ punkt 4.2.5.11 4.2.5.12 Päästeteenistustele ettenähtud teave ja nende juurdepääs ►M2 Raudteetunnelite ohutuse KTK ◄ punkt 6.2.8.1 4.4.1 Rongide seisukorra kontroll ja vastavad meetmed Tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK 4.4.2 Eriolukorra eeskiri Tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK 4.4.3 Tunneli hädaolukorra lahendamise plaan ja õppused Tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK 4.4.4 Maandustoimingud Tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK 4.4.5 Marsruudiraamat Tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK 4.4.6 Sõitjatele rongis ohutust ja hädaolukordasid käsitleva teabe jagamine Tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK 4.4.7 Tunnelite juhtimiskeskuste vaheline koostöö Tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK 4.5.1 Tunneli seisukorra kontroll ►M2 Raudteetunnelite ohutuse KTK ◄ punkt 6.2.5 4.5.2 Veeremi hooldus ►M2 Raudteetunnelite ohutuse KTK ◄ punkt 6.2.5 4.6.1. Rongi meeskonna ja muu personali tunnelitealane pädevus ►M2 Raudteetunnelite ohutuse KTK ◄ punkt 4.6.1 4.7.1. Enesepäästevahend ►M2 Raudteetunnelite ohutuse KTK ◄ punkt 6.2.8.2 Teavitatud asutusel peab olema luba: — kas kõigi ülalesitatud allsüsteemide hindamiseks — või ainult ühe allsüsteemi hindamiseks, kuid sellisel juhul peab ta teiste allsüsteemide hindamiseks sõlmima volitatud teavitatud asutustega kokkulepped teiste allsüsteemidega seotud asjakohastele nõuetele vastavuse hindamise kohta (vt käesoleva KTK punkt 4.2) Taotleja(d) peab (peavad) koostama vastava(te) allsüsteemi(de) EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni(d) vastavalt direktiivi 2001/16/EÜ (mida on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) artikli 18 lõikele 1 ja lisale VI. EÜ vastavustõendamise deklaratsioon(id) on vajalik(ud) allsüsteemi kasutuselevõtmise loa saamiseks. Allsüsteemi vastavust tuleb hinnata kooskõlas käesoleva KTK punktiga 6.2.2 ja E lisaga ning vastavalt ühele või mitmele järgmistest moodulitest: Allsüsteemide EÜ vastavustõendamise moodulid (vt F lisa) Moodul SB: tüübihindamine projekteerimise ja väljatöötamise etapis Moodul SD: toote kvaliteedijuhtimise süsteem tootmisetapis Moodul SF: toote vastavustõendamine tootmisetapis Moodul SG: tooteühiku vastavustõendamine Moodul SH2: täielik kvaliteedijuhtimise süsteem koos projektihindamisega projekteerimise, väljatöötamise ja tootmise etappides Heakskiitmise korra ja hindamise sisu määratlevad taotleja ja teavitatud asutus vastavalt käesolevale KTKle ja kooskõlas käesoleva KTK 7. peatükis esitatud eeskirjadega.

6.2.2. Vastavushindamise menetlused (moodulid) Taotleja peab valima ühe alljärgnevas tabelis esitatud moodulitest või moodulite kombinatsioonidest.



Tabel Hindamismenetlused Hinnatav allsüsteem Moodul SB+SD Moodul SB+SF Moodul SG Moodul SH2 Veeremi allsüsteem X X X Energiavarustuse allsüsteem X X X X Infrastruktuuri allsüsteem X X Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem X X Asjaomastes etappides hinnatavad allsüsteemi omadused on esitatud E lisas. Taotleja peab kinnitama, et iga toodetud allsüsteem vastab tüübile. Tähis X E lisa tabeli E neljandas veerus märgib, et vastavat omadust tuleb tõendada iga allsüsteemi puhul eraldi. Hoolduse allsüsteemi hindamist kirjeldatakse punktis 6.2.5.

6.2.3. Olemasolevad lahendused Kui olemasolevat lahendust on taotluse saamiseks samadel tingimustel juba hinnatud, kohaldatakse järgmist menetlust: Taotleja peab näitama, et eelmise taotluse hindamiseks tehtud katsetuste ja kontrollide tulemused on kooskõlas käesoleva KTK nõuetega. Sellisel juhul kehtib eelmine allsüsteemiga seotud omaduste tüübihindamine ka uue taotluse kohta.

6.2.4. Uuenduslikud lahendused Kui allsüsteem sisaldab uuenduslikku lahendust, nagu on määratletud punktis 4.1, peab tootja või tellija üles märkima kõrvalekalde käesolevas KTKs sätestatud asjakohasest nõudest ja esitama selle Euroopa Raudteeagentuurile. Agentuur peab koostama lahenduse jaoks vajalikud talitluslikud ja liideste tehnilised kirjeldused ning töötama välja nende järgimise hindamise meetodid. Vajalikud talitluslikud ja liideste tehnilised kirjeldused ning hindamismeetodid lisatakse KTKsse läbivaatamise käigus. Pärast direktiivi 2001/16/EÜ (mida on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) artikli 21 lõike 2 kohase komisjoni otsuse jõustumist lubatakse uuendusliku lahenduse kasutamist enne KTKsse lisamist.

6.2.5. Hoolduse hindamine Vastavalt direktiivi 2001/16/EÜ (mida on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) artikli 18 lõikele 3 vastutab teavitatud asutus tehnilise dokumentatsiooni koostamise eest, mis sisaldab ka hooldusdokumente. See tähendab, et eelkõige peab teavitatud asutus kontrollima: — hooldusdokumentide olemasolu, — hooldusdokumentides veeremi jaoks kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK punktis 4.2.10.2 osutatud elementide olemasolu, kuid asutus ei pea kontrollima hooldusdokumentide sisu kehtivust. Hoolduse vastavushindamine kuulub asjaomase riikliku ametiasutuse pädevusse.

6.2.6. Käituseeskirjade hindamine Raudtee-ettevõtja või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab tõendama vastavust käesoleva KTK nõuetele. Seda võivad nad teha direktiivis 2004/49/EÜ kirjeldatud ohutuse juhtimissüsteemi osana. Käesolevas KTKs sätestatud käituseeskirjadele vastavuse tõendamiseks ei pea teavitatud asutus seda eraldi hindama, välja arvatud juhul, kui seda nõuab käitamise KTK. Asjaomane pädev asutus peab enne uue või muudetud ohutusloa või -sertifikaadi väljaandmist hindama kõiki uusi või muudetud käitusmenetlusi ja -toiminguid enne nende rakendamist. Kõnealune hindamine peab olema osa ohutussertifikaadi või -loa andmise protsessist.

6.2.7. Lisanõuded raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaga seotud nõuete järgimise hindamisele

6.2.7.1. Pöörangute ja riströöbaste paigaldus Teavitatud asutus peab kontrollima, et tehniline dokumentatsioon sisaldaks tehnilist uuringut, milles põhjendatakse pöörangute ja riströöbaste asukohti tunnelis ning kinnitatakse, et paigaldatud on minimaalne arv pööranguid ja riströöpaid vastavalt punkti 4.2.2.1 nõuetele.

6.2.7.2. Omavolilise juurdepääsu vältimine varuväljapääsudele ja seadmete ruumidele Hindamisel tuleb teha kindlaks, et: — varuväljapääsude ustel ja seadmete ruumide ustel on sobivad lukud, — kasutatavad lukud on vastavuses tunneli ja selle infrastruktuuri turvalisuse üldstrateegiaga, — varuväljapääsude uksi ei saa seestpoolt lukustada ning evakueeruvad sõitjad saavad neid avada, — päästeteenistuste jaoks on sisse seatud juurdepääsukord.

6.2.7.3. Konstruktsioonide tulekaitsenõuded Teavitatud asutus peab hindama punktis 4.2.2.3 määratletud konstruktsioonide tulekaitsenõuete järgimist, kasutades raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja või muu tellija tehtud arvutuste tulemusi.

6.2.7.4. Enesepääste-, evakuatsiooni- ja päästevahendid vahejuhtumite korral Teavitatud asutus peab kontrollima, kas kasutatavat lahendust on üksikasjalikult kirjeldatud tehnilises dokumentatsioonis ja kas see on punktis 4.2.2.6 esitatud nõuetega kooskõlas. Punktis 4.2.2.6.5 osutatud alternatiivse tehnilise lahendusega seoses peab teavitatud asutus kontrollima, kas vajalik tehniline uuring on tehtud ja kas see on saanud asjaomase riikliku asutuse heakskiidu.

6.2.7.5. Päästeteenistuste juurdepääs ja varustus Teavitatud asutus peab tehnilist dokumentatsiooni kontrollides ja päästeteenistustega konsulteerimise tulemusel saadud tõendeid kaaludes veenduma, et järgmiste punktide nõuded on täidetud: — 4.2.2.10 Avariiside — 4.2.2.11 Päästeteenistuste juurdepääs — 4.2.2.12 Päästealad väljaspool tunneleid — 4.2.2.13 Veevarustus — 4.2.3.2 Kontaktõhuliini või kontaktrööpa maandus — 4.2.3.3 Elektrivarustus

6.2.7.6. Elektriseadmete töökindlus Teavitatud asutus peab veenduma ainult selles, et teostatud on punkti 4.2.3.5 talitluslikele nõuetele vastav vearežiimi analüüs.

6.2.7.7. Teljepuksi ülekuumenemise detektorid Teavitatud asutus peab veenduma, et punkti 4.2.4.1 kohaselt on kasutusele võetud teljepuksi ülekuumenemise detektorid või seda ennetavad seadmed ning et raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja on kehtestanud häirele järgnevad toimingud, millega hoitakse ära rikkekahtlusega veeremi sisenemine tunnelisse või peatumine tunnelis.

6.2.8. Lisanõuded raudtee-ettevõtjale esitatavate nõuete järgimise hindamisele Käesolevas KTKs tavaraudteesüsteemi veeremile kehtestatavad nõuded on samad mis kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTKs. Seega tuleb vastavust veeremile esitatavatele nõuetele hinnata kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK 6. peatükis sätestatud hindamisnõuete kohaselt, välja arvatud järgmiste punktide puhul, kus esitatakse lisanõudeid ja -teavet: 4.2.5.3 Kaubarongide tulekaitse 4.2.5.12 Päästeteenistustele ettenähtud teave ja nende juurdepääs

6.2.8.1. Päästeteenistustele ettenähtud teave ja nende juurdepääs Teavitatud asutus peab pärast päästeteenistustega konsulteerimist kontrollima, kas punktis 4.2.5.12 sätestatud nõuded on täidetud.

6.2.8.2. Enesepäästevahend Vastavushindamist kirjeldatakse standardites EN401:1994, EN402:2003, EN403:2004.

7. RAKENDAMINE

Käesolevas raudteetunnelite ohutuse KTKs määratletakse uute, uuendatud või täiustatud (tavaraudteeliinide) tunnelite või uute, uuendatud või täiustatud tavaraudtee veeremi puhul nõutavad põhiparameetrid, et ühtlustada praegust raudteetunnelite üldist ohutuse taset kogu Euroopas. Seda võib saavutada peamiselt infrastruktuurile, veeremile ja käitamisele esitatavate ohutusnõuete optimaalse kombinatsiooni abil. Järk-järguliseks üleminekuks praeguselt olukorralt lõppolukorrale, kus KTK järgimine on norm, sätestatakse käesolevas peatükis raudteetunnelite ohutuse KTK rakendusstrateegia.

7.1. Käesoleva KTK kohaldamine kasutuselevõetavate allsüsteemide suhtes

7.1.1. Üldosa 4., 5. ja 6. peatükki kohaldatakse täielikult käesoleva KTK geograafilisse kohaldamisalasse (vt punkt 1.2) kuuluvate allsüsteemide suhtes, mis võetakse kasutusele pärast käesoleva KTK jõustumist. Eelkõige viitavad need nii uutele tunnelitele kui ka uutele tunneliprojektidele. Väljatöötatud projektide ja juba sõlmitud lepingute kohta vaata direktiivi 2001/16/EÜ artikli 7 punkt a.

7.1.2. Olemasoleva projekti järgi ehitatud uus veerem Enne käesoleva KTK jõustumist olemas olnud projekti järgi ehitatud uue veeremi, mille käitamiseks määratletud liinidel on üks või mitu liikmesriiki juba loa andnud, võib nelja aasta jooksul pärast käesoleva KTK jõustumist kasutusele võtta, ilma et oleks vaja tõendada vastavust raudteetunnelite ohutuse KTKle, tingimusel et veeremit käitatakse liinidel, millele anti kinnitus. Kui kõnealune veerem on suunatud käitamiseks üle 1 km pikkuste tunnelitega liinidel, peab sellel siiski olema hädapidurduse tühistamise seade, mis vastab käesoleva KTK punktile 4.2.5.8.

7.1.3. Uutes tunnelites sõitmiseks suunatud olemasolev veerem Olemasolevate rongide käitamist käesolevale KTKle vastavates tunnelites ei tohi takistada, välja arvatud juhul, kui see vähendaks teavitatud riiklike eeskirjadega kehtestatud üldist ohutuse taset.

7.2. Käesoleva KTK kohaldamine juba kasutusel olevate allsüsteemide suhtes

7.2.1. Sissejuhatus Juba kasutusel olevaid allsüsteeme täiustatakse ja uuendatakse vastavalt direktiivi 2001/16/EÜ artikli 14 lõikele 3. Üleminekustrateegias (vt punkt 7.2.2) osutatakse, kuidas kohandada uuendamis- või täiustamisprotsessis tunneli iga olemasolevat allsüsteemi käesolevale KTKle vastavaks. Täiustamine ja uuendamine on määratletud direktiivi 2001/16/EÜ artikli 2 punktides l, m ja n. Sellega ettenähtud meetmeid kohaldatakse nii täiustamis- kui uuendamistööde suhtes. Käesoleva KTK ennetava rakendamise võimaldamiseks ärgitatakse liikmesriike edendama ja toetama rakendusstrateegiat. Alati kui täiustatakse või uuendatakse juba kasutusel oleva tunneli või veeremi allsüsteemi, tuleks kaaluda võimalust hõlmata kõnealusesse tegevusse ka osi, mida täiendamis- või uuendamiskavas ei olnud ette nähtud, kuid mida saaks viia vastavusse käesoleva KTKga, seda eelkõige juhtudel, kui see mõjub positiivselt ohutusele ja parandusi saab teha väikeste lisakulutustega. Juhul kui tunneli ohutuse jaoks olulist allsüsteemi hinnatakse uuendamis- või täiustamistööde tulemusel muudele KTKdele vastavuse suhtes uuesti, nõutakse käesolevale KTKle vastavuse uut hindamist ainult selliste süsteemide ja komponentide puhul, mida kõnesolevad tööd otseselt mõjutavad.

7.2.2. Üle 1 km pikkuste tunnelite täiustamis- või uuendamismeetmed: infrastruktuuri ja energiavarustuse allsüsteemid Järgmiste tunnelite ohutust mõjutavate allsüsteemide osade täiustamisel või uuendamisel tuleb rakendada järgmisi meetmeid. Koostusid ja komponente, mida konkreetne täiustamis- või uuendamiskava ei hõlma, ei pea kõnealuse kava rakendamisel nõuetega vastavusse viima.

7.2.2.1. Infrastruktuuri allsüsteem — 4.5.1 Tunneli seisukorra kontroll (vastutaja: raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja) — 4.2.2.2 Omavolilise juurdepääsu vältimine varuväljapääsudele ja seadmete ruumidele (vastutaja: raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja) — 4.2.2.4 Ehitusmaterjalide tuleohutusnõuded (ainult uuele paigaldatavale materjalile. Vastutaja: raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja, hankeüksus) — 4.2.2.9 Evakuatsioonitähised (vastutaja: raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja) — 4.2.2.10 Avariiside (vastutaja: raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja)

7.2.2.2. Energiavarustuse allsüsteem 4.2.3.4 Tunnelite elektrikaablitele nende paigaldamisel esitatavad nõuded (vastutaja: raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja)

7.2.3. Täiustamis- või uuendamismeetmed juhtkäskude ja signaalimise, käitamise ning veeremi allsüsteemide puhul Järgmiste tunnelite ohutust mõjutavate allsüsteemide osade täiustamisel või uuendamisel tuleb rakendada järgmisi meetmeid. Koostusid ja komponente, mida konkreetne täiustamis- või uuendamiskava ei hõlma, ei pea selle kava rakendamisel nõuetega vastavusse viima.

7.2.3.1. Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem: meetmete võtmist ei nõuta.

7.2.3.2. Käitamise allsüsteem: Käitamismeetmeid rakendatakse olemasolevates tunnelites olenemata muude allsüsteemide uuendamis- või täiustamistöödest vastavalt tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK 7. peatükis esitatud nõuetele. — 4.4.3 Tunneli hädaolukorra lahendamise plaan ja õppused (vastutaja: raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja) — 4.4.4 Maandustoimingud (vastutaja: raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja) — 4.4.5 Marsruudiraamat (vastutaja: raudtee-ettevõtja) — 4.6.1 Rongi meeskonna ja muu personali tunnelitealane pädevus (vastutajad: raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja raudtee-ettevõtja) — 4.4.6 Sõitjatele rongis ohutust ja hädaolukordi käsitleva teabe jagamine (vastutaja: raudtee-ettevõtja)

7.2.3.3. Veeremi allsüsteem (reisirong) — 4.2.5.1 Veeremi materjaliomadused (ainult uue paigaldatava materjali suhtes) (vastutaja: raudtee-ettevõtja) — 4.2.5.2 Reisirongi tulekustutid (vastutaja: raudtee-ettevõtja, hankeüksus) — 4.2.5.7 Sidevahendid rongides (vastutaja: raudtee-ettevõtja, hankeüksus) — 4.2.5.8 Hädapidurduse tühistamine (vastutaja: raudtee-ettevõtja), välja arvatud veduriga rongide puhul, mille suhtes kohaldatakse riiklikke otsuseid — 4.2.5.9 Rongi avariivalgustussüsteem (vastutaja: raudtee-ettevõtja, hankeüksus) — 4.2.5.10 Rongi kliimaseadmete väljalülitamine (vastutaja: raudtee-ettevõtja) — 4.2.5.11.1 Reisirongi evakuatsiooniplaan (vastutaja: raudtee-ettevõtja, hankeüksus) — 4.2.5.12 Päästeteenistustele ettenähtud teave ja nende juurdepääs (vastutaja: raudtee-ettevõtja, hankeüksus) Kaubavagunite puhul nõutakse tavaraudteesüsteemi veeremi (kaubavagunite) allsüsteemi KTK järgimist.

7.2.4. Muud olemasolevad tunnelid Käesolevat KTKd ei kohaldata olemasolevate allsüsteemide suhtes, mida ei uuendata ega täiustata. Käesolevat KTKd ei kohaldata alla 1 000 m pikkuste tunnelite täiustamise või uuendamise suhtes. Seoses eesmärgiga ühtlustada üleeuroopalise raudteesüsteemi ohutuse taset juhitakse tähelepanu ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni soovitustele (TRANS/AC.9/9, 1.12.2003), mille E osas öeldakse: „Kasutusel on juba väga palju tunneleid. Paljud neist ehitati ajal, mil ohutusnõuded ei olnud nii ranged kui praegu. On selge, et neid ei ole võimalik mõistlike kuludega kohandada uutele tunnelitele esitatavatele nõuetele. Kuid raudteetunnelite ohutus ei olene ainult struktuurimeetmetest – seda saab tagada ka veeremiga seotud meetmete ja käitamismeetmete abil. Seega soovitab huvitatud ühendus hinnata olemasolevate tunnelite ohutuskavade ( 8 )kehtestamisel tunnelite ohutuse taset ja vajaduse korral kavandada kõnealu