2004L0022 — ET — 01.12.2009 — 003.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2004/22/EÜ, 31. märts 2004, mõõtevahendite kohta (EMPs kohaldatav tekst) (EÜT L 135, 30.4.2004, p.1)

Muudetud:









▼B

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2004/22/EÜ,

31. märts 2004,

mõõtevahendite kohta

(EMPs kohaldatav tekst)







EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 1 ) võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, ( 2 ) tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras ( 3 ) ning arvestades järgmist: (1) Paljusid mõõtevahendeid reguleerivad eridirektiivid, mis on vastu võetud nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivi 71/316/EMÜ (liikmesriikide õigusaktide mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete ühtlustamise kohta) alusel. ( 4 ) Üksikdirektiivid, mis on tehniliselt vananenud, tuleb tühistada ja asendada iseseisva direktiiviga, mis kajastab nõukogu 7. mai 1985. aasta otsust uuest lähenemisviisi kohta tehnilisele harmoneerimisele ja standarditele. ( 5 ) (2) Korrektseid ja jälgitavaid mõõtevahendeid saab kasutada mitmesuguste mõõteülesannete jaoks. Nende mõõteülesannete puhul, mis põhinevad avaliku huvi, rahvatervise, ohutuse ja korra, keskkonna- ja tarbijakaitse, maksude ja koormistega maksustamise ja ausa kaubanduse vajadustel, mis mõjutavad mitmel viisil otseselt ja kaudselt inimeste igapäevaelu, võib nõuda legaalmetroloogilise kontrolli läbinud mõõtevahendite kasutamist. (3) Legaalmetroloogiline kontroll ei tohi tõkestada mõõtevahendite vaba liikumist. Vastavad sätted peavad olema samad kõikides liikmesriikides ja vastavustõendamine heakskiidetud kogu ühenduses. (4) Legaalmetroloogiline kontroll nõuab vastavust kindlaksmääratud toimimisnõuetele. Toimimisnõuded, millele mõõtevahendid peavad vastama, peaksid pakkuma kõrgetasemelist kaitset. Vastavushindamine peab tagama kõrge usaldatavustaseme. (5) Liikmesriigid peaksid legaalmetroloogilise kontrolli üldreeglina sätestama. Kui legaalmetroloogiline kontroll on sätestatud, tuleb kasutada ainult mõõtevahendeid, mis vastavad ühistele toimivusnõuetele. (6) Vaba valiku põhimõte, mis kehtestatakse käesoleva direktiiviga ja mille alusel võivad liikmesriigid teostada oma õigust otsustada, kas kohandada käesoleva direktiiviga reguleeritud mis tahes vahendeid või mitte, peab olema kohaldatav ainult sel määral, et see ei põhjusta kõlvatut konkurentsi. (7) Tootja vastutus käesoleva direktiivi sätete järgimise eest peab olema eraldi sätestatud. (8) Mõõtevahendite toimimine on eriliselt tundlik keskkonna suhtes, eriti elektromagnetilise keskkonna suhtes. Mõõtevahendite immuunsus elektromagnetiliste häirete suhtes moodustab käesoleva direktiivi lahutamatu osa, seega ei kohaldata nõukogu 3. mai 1989. aasta direktiivi 89/336/EMÜ elektromagnetilist ühilduvust käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta ( 6 ) immuunsusnõudeid. (9) Ühenduse õigusaktides tuleks määrata kindlaks olulised nõuded, mis ei takista tehnika arengut, eelistatavalt toimivusnõuded. Sätetes tehniliste takistuste eemaldamiseks kaubanduselt tuleks järgida nõukogu 7. mai 1985. aasta otsust uue lähenemisviisi kohta tehnilisele harmoneerimisele ja standarditele. (10) Võtmaks arvesse erinevusi kliimatingimustes või tarbijakaitse erinevaid tasemeid, mida riiklikul tasandil võidakse kohaldada, võivad olulised nõuded tingida keskkonna- või täpsusklasside kehtestamise. (11) Olulistele nõuetele vastavuse tõendamise ülesande lihtsustamiseks ja vastavushindamise võimaldamiseks on soovitatav harmoneeritud standardite olemasolu. Sellised harmoneeritud standardid koostatakse eraõiguslike asutuste poolt ning need peavad säilitama mittekohustuslike tekstide staatuse. Vastavalt komisjoni ja Euroopa standardiorganisatsioonide vahel 13. novembril 1984 allkirjastatud lepingu põhisuunistele tunnustatakse harmoneeritud standardite kohaldamise pädevate asutustena Euroopa Standardikomiteed (CEN), Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteed (CENELEC) ja Euroopa Telekommunikatsiooni Standardiinstituuti (ETSI). (12) Rahvusvaheliselt kokkulepitud tehniliste normdokumentide tehnilised ja toimimiskirjeldused võivad kas osaliselt või täielikult järgida ka käesolevas direktiivis sätestatud olulisi nõudeid. Sellistel juhtudel võib nende rahvusvaheliselt kokkulepitud tehniliste normdokumentide kasutamine olla alternatiiviks harmoneeritud standardite kasutamisele ja eritingimustel olla vastavuseelduse allikaks. (13) Vastavust käesoleva direktiivi poolt sätestatud olulistele nõuetele võivad ette näha ka tehnilised kirjeldused, mida ei sisaldu Euroopa tehnilises standardis ega rahvusvaheliselt kokkulepitud tehnilises normdokumendis. Euroopa tehnilise standardi või rahvusvaheliselt kokkulepitud tehnilise normdokumendi kasutamine peab seetõttu olema vabatahtlik. (14) Alakoostude vastavushindamine peab järgima käesoleva direktiivi sätteid. Juhul kui alakooste müüakse eraldi ning sõltumatult mõõtevahendist, tuleb vastavushindamine läbi viia kõnealusest mõõtevahendist sõltumatult. (15) Mõõtetehnika tase areneb pidevalt ja võib põhjustada muudatusi vastavushindamiste vajadustes. Seetõttu peab iga mõõteliigi ja vajaduse korral alakoostu jaoks olema asjakohane menetlus või valik erinevate samaväärsete menetluste vahel. Vastuvõetud menetlused vastavad nõukogu 22. juuli 1993. aasta direktiivile 93/465/EMÜ, mis käsitleb tehnilise ühtlustamise direktiivides kasutatavaid vastavushindamismenetluse eri etappide mooduleid ning CE-märgise kinnitamise ja kasutamise eeskirju. ( 7 ) Sellegipoolest võib nende moodulite puhul teha metroloogilise kontrolli eri aspektide kajastamiseks mööndusi. Tuleb koostada säte CE-märgise pealekandmise kohta tootmisprotsessi ajal. (16) Mõõtetehnika jätkuv areng ning huvirühmade poolt seoses sertifitseerimisega väljendatud mure rõhutavad vajadust tagada järjepidavad vastavushindamismenetlused tööstustoodete osas vastavalt nõukogu 10. novembril 2003. aastal vastu võetud otsusele. ( 8 ) (17) Vastavalt käesoleva direktiivi sätetele ei tohi liikmesriigid takistada CE-märgist ja metroloogilist lisamärgist kandvate mõõtevahendite turuleviimist ja/või kasutuselevõttu. (18) Liikmesriikidel tuleb võtta asjakohaseid meetmeid takistamaks mittevastavate mõõtevahendite turule laskmist ja/või kasutuselevõttu. Piisav koostöö liikmesriikide pädevate asutuste vahel on seega vajalik nimetatud eesmärgi saavutamiseks kogu ühenduses. (19) Tootjaid tuleb teavitada põhjustest, mille alusel nende toodete kohta tehti negatiivsed otsused, samuti neile kättesaadavatest õiguskaitsevahenditest. (20) Tootjatele tuleb anda võimalus oma enne käesoleva direktiivi jõustumist omandatud õiguste teostamiseks mõistliku üleminekuperioodi jooksul. (21) Riiklikud tehnilised kirjeldused, mis käsitlevad kasutuselolevaid asjaomaseid riigisiseseid nõudeid, ei tohi olla vastuolus käesoleva direktiivi sätetega kasutuselevõtu kohta. (22) Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleb vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega sätestatakse komisjonile antud rakendamisvolituste teostamise menetlused. ( 9 ) (23) Mõõtevahendite komitee tegevus peab hõlmama kohaseid konsultatsioone huvitatud osapoolte esindajatega. (24) Direktiivid 71/318/EMÜ, 71/319/EMÜ, 71/348/EMÜ, 73/362/EMÜ, 75/33/EMÜ (mis käsitleb käesoleva direktiivi lisas MI-001 määratletud mõõtureid), 75/410/EMÜ, 76/891/EMÜ, 77/95/EMÜ, 77/313/EMÜ, 78/1031/EMÜ ja 79/830/EMÜ tuleb seetõttu tunnistada kehtetuks, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:







Artikkel 1

Kohaldamisala

Käesolevat direktiivi kohaldatakse mõõtmisfunktsiooniga seadmetele ja süsteemidele, mis on määratletud mõõtevahendeid käsitlevates lisades, mis puudutavad veearvesteid (MI-001), gaasiarvesteid ja gaasi leppekoguse mõõtureid (MI-002), aktiivelektrienergiaarvesteid (MI-003), soojusarvesteid (MI-004), vedelikekoguste, mis ei ole vesi, pideva ja dünaamilise mõõtmise mõõtesüsteeme (MI-005), automaatkaale (MI-006), taksomeetreid (MI-007), mõõte (MI-008), dimensioonimõõtevahendeid (MI-009) ja heitgaasianalüsaatoreid (MI-010).

Artikkel 2

1. Liikmesriigid võivad sätestada artiklis 1 nimetatud mõõtevahendite kasutamise mõõtmisteks avaliku huvi, rahvatervise, avaliku ohutuse ja korra, keskkonna- ja tarbijakaitse, maksude ja koormistega maksustamise ja ausa kaubanduse tagamisel, kui nad peavad seda õigustatuks.

2. Kui liikmesriik ei sätesta sellist kasutust, teavitavad nad selle põhjustest komisjoni ja teisi liikmesriike.

Artikkel 3

Eesmärk

Käesolevas direktiivis sätestatakse nõuded, millele peavad vastama artiklis 1 nimetatud mõõtevahendid ja -süsteemid turule laskmisel ja/või kasutuselevõtul artikli 2 lõikes 1 nimetatud ülesannete osas.

Käesolev direktiiv on elektromagnetilise häirekindluse nõuete suhtes üksikdirektiiv direktiivi 89/336/EMÜ artikli 2 lõike 2 tähenduses. Emissiooninõuete osas kohaldatakse edasi direktiivi 89/336/EMÜ.

Artikkel 4

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) Mõõtevahend – mis tahes artiklitega 1 ja 3 reguleeritud mõõtmisfunktsiooniga seade või süsteem.

b) Alakoost – riistvaraseade, mis on nimetatud asjakohastes lisades ja mis funktsioneerib iseseisvalt ja moodustab mõõtevahendi koos — teiste ühilduvate alakoostudega või — ühilduva mõõtevahendiga.

c) Legaalmetroloogiline kontroll – mõõtetegevuse kontroll mõõtevahendi sellisel kohaldamisalal, mis viiakse läbi avaliku huvi, rahvatervise, avaliku ohutuse, avaliku korra, keskkonnakaitse, maksude ja koormistega maksustamise, tarbijakaitse ja ausa kaubanduse huvides.

d) Tootja – füüsiline või juriidiline isik, kes vastutab mõõtevahendite vastavuse eest käesolevale direktiivile nende turule laskmisel enda nime all ja/või selle kasutuselevõtul oma tarbeks.

e) Turule laskmine – lõppkasutajale ette nähtud seadme esimest korda ühenduses tasu eest või tasuta kättesaadavaks tegemine.

f) Kasutuselevõtt – lõppkasutajale ette nähtud seadme esmakordne kasutuselevõtt selleks määratud eesmärkidel.

g) Volitatud esindaja – ühenduse piires registreeritud füüsiline või juriidiline isik, kellele on antud tootja poolt kirjalik volitus teostada tema nimel kindlaksmääratud töid käesoleva direktiivi tähenduses.

h) Harmoneeritud standard – komisjoni nõudel vastavalt Euroopa parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivile 98/34/EÜ, millega nähakse ette teavitamise kord tehniliste standardite ja määruste valdkonnas ning infoühiskonna teenusele kehtestatavad nõuded, ( 10 ) CENi, CENELECi või ETSI poolt või kahe organisatsiooni või kõigi nende poolt ühiselt vastu võetud ja vastavalt komisjoni ja Euroopa standardiorganisatsioonide vahel kokku lepitud üldistele suunistele ette valmistatud tehniline kirjeldus.

i) Tehniline normdokument – Rahvusvahelise Legaalmetroloogia Organisatsiooni (OIML) poolt vastu võetud dokument, mis sisaldab tehnilisi kirjeldusi ja mille suhtes kohaldatakse artiklis 16 lõikes 1 ette nähtud menetlust.

Artikkel 5

Kohaldatavus alakoostude puhul

Eraldi lisade olemasolul, mis sätestavad olulised nõuded alakoostudele, kohaldatakse selliste alakoostude suhtes käesoleva direktiivi sätteid mutatis mutandis.

Alakooste ja mõõtevahendeid võib vastavustõendamise eesmärgil hinnata iseseisvalt ja eraldi.

Artikkel 6

Olulised nõuded ja vastavushindamine

1. Mõõtevahend peab vastama I lisas ja asjaomases seda liiki mõõtevahendit käsitlevas lisas sätestatud olulistele nõuetele.

Juhul kui mõõtevahendi korrektseks kasutamiseks vaja, võivad liikmesriigid nõuda I lisas või asjaomastes seda liiki mõõtevahendit käsitletavates lisades viidatud andmeid liikmesriigi, kus seadet turustatakse, riigikeeles/riigikeeltes.

2. Mõõtevahendi vastavust olulistele nõuetele hinnatakse vastavalt artiklile 9.

Artikkel 7

Vastavusmärgis

1. Mõõtevahendi vastavust kõigile käesoleva direktiivi sätetele tõendatakse CE-märgise ja metroloogilise lisamärgise olemasoluga sellel mõõtevahendil nagu on määratletud artiklis 17.

2. CE-märgis ja metroloogilise lisamärgis kantakse mõõtevahendile tootja poolt või tema vastutusel. Kui see on õigustatud, võib need märgised mõõtevahendile kanda tootmisprotsessi ajal.

3. Märgiste kandmine mõõtevahenditele, mis võivad eksitada kolmandaid osapooli CE-märgise ja metroloogilise lisamärgise tähenduse ja/või vormi suhtes, on keelatud. Mis tahes muu märgise võib kanda mõõtevahendile juhul, kui CE-märgise ja metroloogilise lisamärgise nähtavus ja loetavus selle tõttu ei vähene.

4. Kui mõõtevahendi kohta kehtivad muude direktiivide kohaselt meetmed, mis käsitlevad CE-märgise seadmele kandmise muid aspekte, näitab märgis seda, et kõnealuse seadme puhul eeldatakse vastavust ka nende direktiivide nõuetele. Sellisel juhul peavad nendes direktiivides nõutud ja mõõtevahendiga kaasaskäivates dokumentides, teatistes või juhendites sisalduma nende direktiivide avaldamisviited Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 8

Turule laskmine ja kasutuselevõtt

1. Liikmesriigid ei takista käesoleva direktiiviga hõlmatud põhjustel vastavalt artiklile 7 mis tahes CE-märgist ja metroloogilist lisamärgist kandva mõõtevahendi turule laskmist ega kasutuselevõttu.

2. Liikmesriigid võtavad kõik asjakohased meetmed tagamaks mõõtevahendite turulelaskmise ja/või kasutuselevõtu ainult juhul, kui need vastavad käesoleva direktiivi nõuetele.

3. Liikmesriik võib nõuda, et mõõtevahend vastaks selle kasutuselevõttu reguleerivatele sätetele, mida õigustavad kohalikud kliimatingimused. Sellisel juhul valib liikmesriik I lisa tabelist 1 vajalikud ülemised ja alumised temperatuuri piirid ning võib lisaks määratleda niiskustingimused (kondenseerumine või mittekondenseerumine) ning selle, kas kasutuskoht on avatud või suletud.

4. Kui mõõtevahendile on määratletud erinevad täpsusklassid:

a) võivad seda liiki mõõtevahendit käsitletavad lisad pealkirja “Kasutuselevõtt” all viidata täpsusklassidele konkreetseteks kasutusaladeks;

b) kõigil muudel juhtudel võib liikmesriik määrata mõõtevahendi konkreetseteks kasutusaladeks täpsusklassid määratletud klasside hulgast, kohaldades kõigi täpsusklasside lubamist oma territooriumil.

Mõlemal punktis a või b toodud juhul võib omaniku valikul kasutusele võtta parema täpsusega mõõtevahendid.

5. Liikmesriik ei takista käesolevale direktiivile mittevastavate vahendite näitamist kaubandusmessidel, näitustel, esitlustel jmt, tingimusel, et nende mittevastavus ning nende kõlbmatus turule laskmiseks ja/või kasutuselevõtuks enne nende vastavusse viimist käesoleva direktiivi sätetega on selgelt tähistatud.

Artikkel 9

Vastavushindamine

Mõõtevahendi vastavushindamine asjakohaste oluliste nõuete suhtes toimub taotluse alusel tootja valikul ühes seda liiki mõõtevahendit käsitlevas lisas nimetatud vastavushindamismenetluse järgi. Tootja annab vajaduse korral konkreetsete vahendite või vahendirühmade kohta tehnilise dokumentatsiooni nagu on sätestatud artiklis 10.

Vastavushindamise mooduleid, millest menetlus koosneb, kirjeldatakse lisades A–H1.

Vastavushindamist puudutavad dokumendid ja kirjad koostatakse selle liikmesriigi riigikeeles/riigikeeltes, kus vastavushindamismenetlusi teostav teavitatud asutus asub, või selle asutuse poolt heakskiidetud keeles.

Artikkel 10

Tehniline dokumentatsioon

1. Tehniline dokumentatsioon peab tegema arusaadavaks mõõtevahendi ehituse, tootmise ja töötamise ning peab võimaldama hinnata mõõtevahendi vastavust käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele.

2. Tehniline dokumentatsioon peab olema piisavalt üksikasjalik, et tagada järgmist:

— metroloogiliste omaduste määratlemine,

— toodetud vahendite toimimise korratavus juhul, kui nad on kavakohaselt seadistatud, kasutades selleks ette nähtud asjakohaseid vahendeid, ja

— vahendi terviklikkus.

3. Tehniline dokumentatsioon peab sisaldama sel määral, kui tüübi ja/või vahendi hindamiseks ja tuvastamiseks on vaja, järgmist:

a) mõõtevahendi üldine kirjeldus;

b) osade, alakoostude, seosahelate jmt põhimõttelised kooste- ja tootmisjoonised ning –plaanid;

c) protseduurid järjepideva tootmise tagamiseks;

d) kui see on kohaldatav, siis elektronseadmete kirjeldused jooniste, diagrammide, loogika ja üldise tarkvarateabe vooskeemidega, mis selgitavad nende omadusi ja töötamist;

e) lõiked b, c ja d, sealhulgas seadme töötamine, arusaamiseks vajalikud kirjeldused ja selgitused;

f) artiklis 13 viidatud täielikult või osaliselt kohaldatavate standardite ja/või tehniliste normdokumentide nimekiri;

g) lahenduste kirjeldused, mis on kasutusele võetud oluliste nõuete täitmiseks juhtudel, kui artiklis 13 nimetatud standardeid ja/või tehnilisi normdokumente ei kohaldatud;

h) konstruktsiooniarvutuste, uuringute jms tulemused;

i) vajaduse korral asjakohased katsetulemused, näitamaks, et tüüp ja/või mõõtevahend vastavad: — käesoleva direktiivi nõuetele avaldatud töötingimustel ja määratletud keskkonnahäirete piires; — gaasi-, vee-, soojus- ja muude vedelike kui vee arvestite vastupidavusnõuetele.

j) EÜ tüübihindamistunnistused või EÜ konstruktsioonihindamistunnistused mõõtevahendite puhul, mis sisaldavad konstruktsioonilt identseid osi.

4. Tootja määratleb, kuhu panna plommid ja märgised.

5. Kui see on asjakohane, peab tootja näitama ühilduvustingimused liideste ja alakoostudega.

Artikkel 11

Teavitamine

1. Liikmesriigid teavitavad teisi liikmesriike ja komisjoni nende jurisdiktsiooni all olevatest asutustest, mis on määratud artiklis 9 nimetatud vastavushindamise mooduleid puudutavate tööde teostamiseks koos tunnusnumbritega, mis on neile vastavalt käesoleva artikli lõikele 4 komisjoni poolt antud, mõõtevahendi liikidest, mille jaoks iga asutus on tunnustatud, ning vajaduse korral lisaks mõõtevahendite täpsusklassidest, mõõtepiiridest, mõõtmistehnoloogiast ja mis tahes muust mõõtmisvahendi omadusest, mis piirab teavitusala.

2. Liikmesriigid kohaldavad selliste asutuste tunnustamiseks artiklis 12 sätestatud kriteeriumeid. Asutuste puhul, mis vastavad asjaomaseid harmoneeritud standardeid, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, üle võtvate riigistandardite kriteeriumidele, eeldatakse, et need järgivad vastavaid harmoneeritud standardeid. Liikmesriigid avaldavad viited nimetatud riigistandarditele.

Kui liikmesriik ei ole vastu võtnud riigi õigusakte artiklis 2 nimetatud tegevusteks, säilitab ta õiguse tunnustada asutus ja teavitada seda kõnealuse mõõtevahendiga seonduvateks tegevusteks.

3. Asutusest teavitanud liikmesriik:

— tagab, et asutus vastab edasi artiklis 12 sätestatud kriteeriumidele,

— võtab sellise teavitamise tagasi juhul, kui ta leiab, et asutus ei vasta enam nendele kriteeriumidele.

Ühtlasi teavitab ta teisi liikmesriike ja komisjoni mis tahes sellisest tagasivõtmisest.

4. Igale teavitamiseks esitatud asutusele annab komisjon tunnusnumbri. Komisjon avaldab teavitatud asutuste nimekirja koos teabega lõikes 1 viidatud teavitamise kohaldamisala kohta Euroopa Liidu Teataja C-seerias, ning tagab, et nimekirja hoitakse ajakohasena.

Artikkel 12

Kriteeriumid, millele tunnustatud asutused peavad vastama

Liikmesriigid kohaldavad vastavalt artikli 11 lõikele 1 asutuste tunnustamisel järgmisi kriteeriume:

1. Asutus, selle direktor ja vastavushindamise ülesannetega seotud personal ei tohi olla nende poolt kontrollitava mõõtevahendi konstrueerija, tootja, tarnija, paigaldaja ega kasutaja, ega neist ühegi esindaja. Lisaks ei tohi nad olla otseselt seotud mõõtevahendite konstrueerimise, tootmise, turustamise ega hooldusega ning esindada nende tegevustega seotud osapooli. Eelnev kriteerium ei välista sellegipoolest tehnilise teabe vahetamist mis tahes viisil tootja ja asutuse vahel vastavushindamise eesmärgil.

2. Asutus, selle direktor ja vastavushindamise ülesannetega seotud personal on vabad kõigist survetest ja ahvatlustest, eriti rahalistest ahvatlustest, mis võivad nende otsust või vastavushindamise tulemusi mõjutada, seda eriti isikute või isikurühmade poolt, kellel on huvi hindamistulemuste osas.

3. Vastavushindamine korraldatakse suurima erialase usaldusväärsuse ja nõutud pädevusega metroloogia valdkonnas. Kui asutus peaks konkreetsete tööde puhul teostama allhanget, tagab ta esmalt, et allhankija vastab käesoleva direktiivi ja eelkõige käesoleva artikli nõuetele. Asutus annab allhankija kvalifikatsiooni hindavad ja käesoleva direktiivi raames teostatud tööd puudutavad dokumendid teavitatud asutuse käsutusse.

4. Asutus on võimeline teostama kõiki vastavushindamistöid, mille jaoks ta on määratud, seda nii tööde teostamise puhul asutuse enda poolt, kui tööde teostamise puhul tema nimel ja vastutusel. Asutuse kasutuses on vajalik personal ja tal on ligipääs vastavushindamisega seotud tehniliste ja haldustööde nõuetekohaseks teostamiseks vajalikele objektidele.

5. Asutuse personalil on: — hea tehniline ja kutsealane väljaõpe, mis hõlmab kõiki vastavushindamistöid, milleks asutus on määratud, — piisavad teadmised asutuse poolt teostatavaid töid juhtivatest reeglitest ning piisav kogemus taoliste tööde läbiviimisel, — nõutav võime koostada tunnistusi, dokumente ja aruandeid, mis tõendavad ülesannete täitmist.

6. Tagatud peab olema asutuse, selle direktori ja personali erapooletus. Asutuse tasustamine ei sõltu tema poolt läbiviidavate tööde tulemustest. Asutuse direktori ja personali tasustamine ei sõltu teostatud tööde arvust ega nende tööde tulemustest.

7. Juhul, kui vastav liikmesriik ei kata riigisiseste õigusaktide alusel asutuse tsiviilvastutust, võtab asutus tsiviilvastutuskindlustuse.

8. Asutuse direktor ja personal on kohustatud järgima erialase saladuse hoidmist kogu teabe osas, mis on nende käsutuses seoses käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste täitmisega, välja arvatud liikmesriigi poolt määratud asutuse osas.

Artikkel 13

Harmoneeritud standardid ja tehnilised normdokumendid

1. Liikmesriigid eeldavad vastavust I lisas ja asjakohastes kindlat mõõtevahendi liiki käsitlevates lisades nimetatud olulistele nõuetele mõõtevahendi puhul, mis vastab riigistandardite elementidele, mis rakendavad Euroopa harmoneeritud standardeid sellele mõõtevahendile, mis vastab antud Euroopa harmoneeritud standardi elementidele ja mille kohta on avaldatud viited Euroopa Liidu Teataja C-seerias.

Kui mõõtevahend vastab esimeses lõigus viidatud riigistandardite elementidele vaid osaliselt, eeldab liikmesriik vastavust oluliste nõuetega, mis vastavad nendele riigistandardite elementidele, millele seade vastab.

Liikmesriik avaldab viited esimeses lõigus nimetatud riiklikele standarditele.

2. Liikmesriik eeldab vastavust I lisas ja asjakohastes kindlat mõõtevahendi liiki käsitlevates lisades nimetatud olulistele nõuetele mõõtevahendite puhul, mis on kooskõlas tehniliste normdokumentide vastavate osadega ja artikli 16 lõike 1 punktis a osundatud nimekirjadega, mille kohta on avaldatud viited Euroopa Liidu Teataja C-seerias.

Kui mõõtevahend vastab esimeses punktis nimetatud tehnilisele normdokumendile ainult osaliselt, eeldab liikmesriik vastavust normelementidele, mida mõõtevahend järgib.

Liikmesriik avaldab viited esimeses punktis osundatud normdokumendile.

3. Tootja võib valida mis tahes tehnilise lahenduse, mis järgib I lisas ja asjaomastes kindlaid mõõtevahendite liike käsitlevates lisades (MI-001–MI-010) viidatud olulisi nõudeid. Et vastavuspresumptsioonist kasu saada, peab tootja lisaks sellele rakendama õigesti nii asjakohastes Euroopa harmoneeritud standardites kui vastavates tehniliste normdokumentide osades ja nimekirjades toodud lahendusi, millele on viidatud lõigetes 1 ja 2.

4. Liikmesriik eeldab artikli 10 punktis i nimetatud asjakohaste katsete järgimist juhul, kui vastav katseprogramm sooritati vastavuses lõigetes 1–3 nimetatud asjakohaste dokumentidega ning kui katse tulemused tagavad vastavuse olulistele nõuetele.

Artikkel 14

Alaline komitee

Kui liikmesriik või komisjon leiab, et artikli 13 lõikes 1 viidatud Euroopa harmoneeritud standard ei vasta täielikult I lisas ja asjaomastes seadmeid käsitlevates lisades viidatud olulistele nõuetele, annab liikmesriik või komisjon küsimuse arutamiseks direktiivi 98/34/EÜ artikli 5 alusel loodud alalisele komiteele, esitades ühtlasi selle põhjused. Komitee teeb oma arvamuse viivitamata teatavaks.

Vastavalt komitee arvamusele teavitab komisjon liikmesriike sellest, kas on vajalik tühistada viited riigistandarditele trükistes, millele on viidatud artikli 13 lõike 1 kolmandas lõigus.

Artikkel 15

Mõõtevahendite komitee

1. Komisjoni abistab mõõtevahendite komitee.

2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.

▼M2

3. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

▼M2 —————

▼B

5. Komisjon tagab, et asjakohane teave ettenähtud meetmete kohta, nagu on viidatud artiklis 16, tehakse asjaosalistele õigeaegselt teatavaks.

Artikkel 16

Mõõtevahendite komitee ülesanded

1. Liikmesriigi palvel või omal algatusel võib komisjon, tegutsedes artikli 15 lõikes 2 viidatud korras, võtta kohaseid meetmeid järgmiseks:

a) et määrata kindlaks OIMLi poolt koostatud tehnilised normdokumendid ja loetleda nende osad, mille järgimine annab alust eeldada vastavust käesoleva direktiivi olulistele nõuetele;

b) et avaldada tehniliste normdokumentide viited ja punktis a osundatud nimekirjad Euroopa Liidu Teataja C-seerias.

▼M2

2. Komisjon võib liikmesriigi palvel või omal algatusel muuta mõõtevahendeid käsitlevaid lisasid (MI-001 kuni MI-010) seoses järgmisega:

a) lubatud piirvead ja täpsusklassid;

b) määratletud töötingimused;

c) kriitilised üleminekuväärtused;

d) häired.

Need meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähem olulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 15 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

▼B

3. Kui liikmesriik või komisjon leiab, et tehniline normdokument, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teataja C-seerias vastavalt lõike 1 punktile b, ei vasta täielikult I lisas ja seadmeid käsitlevates lisades viidatud olulistele nõuetele, annab liikmesriik või komisjon küsimuse arutamiseks mõõtevahendite komiteele, esitades selle põhjused.

Komisjon, tegutsedes artikli 15 lõikes 2 viidatud korras, teavitab liikmesriike sellest, kas viited asjaomasele tehnilisele normdokumendile on vaja Euroopa Liidu Teatajas tühistada.

4. Liikmesriik võib võtta asjakohaseid meetmeid, et anda huvitatud osapooltele riiklikul tasandil nõu OIMLi töö kohta, mis on seotud käesoleva direktiivi kohaldamisalaga.

Artikkel 17

Märgised

1. Artiklis 7 viidatud CE-märgis on vastavalt otsuse 93/465/EMÜ lisa lõike IB punktis d sätestatud kujundusele sümbol “CE”. CE-märgis on vähemalt 5 mm kõrge.

2. Metroloogiline lisamärgis koosneb suurest M-tähest ja selle pealekandmise aastaarvu kahest viimasest numbrist, mida ümbritseb ristkülik. Ristküliku kõrgus on võrdne CE-märgise kõrgusega. Metroloogiline lisamärgis järgneb vahetult CE-märgisele.

3. Asjakohase artiklis 11 nimetatud teavitatud asutuse tunnusnumber, kui see on ette nähtud vastavushindamismenetlusega, järgneb CE-märgisele ja metroloogilisele lisamärgisele.

4. Kui mõõtvahend koosneb koos töötavate seadmete komplektist, mis ei ole alakoostud, kantakse märgised mõõtevahendi põhiseadmele.

Kui mõõtevahend on CE-märgise ja metroloogilise lisamärgise pealekandmiseks liiga väike või habras, kantakse märgised pakendile, kui see on olemas, ning käesoleva direktiiviga nõutavatele kaasasolevatele dokumentidele.

5. CE-märgis ja metroloogiline lisamärgis peavad olema kustumatud. Asjakohase teavitatud asutuse tunnusnumber peab olema kustumatu või eemaldamisel isehävinev. Kõik märgised peavad olema selgelt nähtavad või lihtsalt juurdepääsetavad.

Artikkel 18

Turujärelevalve ja halduskoostöö

1. Liikmesriigid võtavad asjakohased meetmed, tagamaks, et mõõtevahendeid, mille suhtes kohaldatakse legaalmetroloogilist kontrolli, kuid mis ei järgi käesoleva direktiivi kohaldatavaid sätteid, ei lasta turule ega võeta kasutusele.

2. Liikmesriikide pädevad asutused abistavad üksteist oma kohustuste täitmisel turujärelevalve korraldamisel.

Eelkõige vahetavad pädevad asutused:

— teavet selle kohta, millises ulatuses järgivad kontrollitavad seadmed käesoleva direktiivi sätteid ning selliste kontrollimiste tulemusi;

— teavitatud asutuste poolt välja antud EÜ tüübihindamistunnistusi või EÜ konstruktsioonihindamistunnistusi ja nende lisasid ning juba välja antud tunnistuste muudatus- ja tühistamisdokumente;

— teavitatud asutuste poolt välja antud kvaliteedisüsteemi kinnitusi, samuti teavet tagasilükatud või tühistatud kvaliteedisüsteemide kohta;

— teavitatud asutuste koostatud hindamisaruandeid, kui seda nõuavad teised asutused.

3. Liikmesriigid tagavad, et kogu vajalik tunnistuste ja kvaliteedisüsteemi kinnitustega seotud teave on nende poolt teavitatud asutustele kättesaadav.

4. Iga liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni sellest, millised pädevad asutused ta on sellise teabevahetuse jaoks määranud.

Artikkel 19

Kaitsemeetmete klausel

1. Juhul kui liikmesriik tuvastab, et teatud tüüpi mõõtevahendid või osa neist, mis kannavad CE-märgist ja metroloogilist lisamärgist, ei vasta käesolevas direktiivis sätestatud olulistele metroloogilistele nõuetele, kui nad on nõuetekohaselt paigaldatud ja neid kasutatakse vastavalt tootja juhendile, võtab ta kõik asjakohased meetmed, et need mõõtevahendid turult kõrvaldada, keelata või piirata nende edasist turulelaskmist või keelata või piirata nende edasist kasutamist.

Valides ülaltoodud meetmete vahel, võtab liikmesriik arvesse mittevastavuse süstemaatilist või juhuslikku olemust. Kui liikmesriik on tuvastanud, et mittevastavus on süstemaatilist laadi, teavitab ta viivitamata komisjoni võetud meetmetest, põhjendades ühtlasi oma otsust.

2. Komisjon alustab asjaosalistega konsultatsioone esimesel võimalusel.

a) Kui komisjon peaks leidma, et liikmesriigi poolt võetud meetmed on põhjendatud, teavitab ta sellest viivitamata liikmesriiki ja samuti teisi liikmesriike. Pädev liikmesriik võtab asjakohaseid meetmeid kelle tahes isiku vastu, kes märgised peale kandis, ning teavitab sellest komisjoni ja teisi liikmesriike. Kui mittevastavuse on põhjustanud puudused standardites või tehnilistes normdokumentides, annab komisjon peale nõupidamist asjaosalistega küsimuse võimalikult kiiresti arutamiseks artiklites 14 või 15 nimetatud asjaomasele komiteele.

b) Kui komisjon peaks leidma, et liikmesriigi poolt võetud meetmed ei ole põhjendatud, teavitab ta sellest viivitamata liikmesriiki ning samuti asjaomast tootjat või tema volitatud esindajat.

Komisjon tagab, et liikmesriike teavitatakse menetluse kulgemisest ja tulemusest.

Artikkel 20

Nõudeid eirates pealekantud märgised

1. Kus liikmesriik tuvastab, et CE-märgis ja täiendav mõõtemärgis on peale kantud nõudeid eirates, on tootja või tema volitatud esindaja kohustatud tegema järgmist:

— tagama seadme vastavuse CE-märgist ja metroloogilist lisamärgist käsitlevatele sätetele, mis ei ole hõlmatud artikli 19 lõikega 1, ning

— lõpetama rikkumise liikmesriigi poolt kehtestatud tingimustel.

2. Kui ülalkirjeldatud rikkumine peaks jätkuma, võtab liikmesriik kõik asjakohased meetmed, et piirata või keelata kõnealuse mõõtevahendi turulelaskmine või tagada selle kõrvaldamine turult või keelata või piirata selle edasist kasutamist vastavalt artiklis 19 sätestatud korrale.

Artikkel 21

Keelamist või piiramist nõudvad otsused

Mis tahes käesoleva direktiivi alusel vastu võetud otsuses, mis toob endaga kaasa mõõtevahendi kõrvaldamise turult või selle turulelaskmise piiramise või keelamise või mõõtevahendi kasutuselevõtu piiramise või keelamise, avaldatakse ka selle aluseks olevad täpsed põhjused. Otsusest teavitatakse seejärel asjaosalist, keda teavitatakse samal ajal ka talle liikmesriigi seaduse järgi kättesaadavatest õiguskaitsevahenditest ning nimetatud vahendite suhtes kehtivatest ajapiirangutest.

Artikkel 22

Kehtetuks tunnistamine

Ilma et see piiraks artikli 23 sätteid, tunnistatakse järgmised direktiivid kehtetuks alates 30. oktoobrist 2006:

— nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiiv 71/318/EMÜ gaasiarvesteid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, ( 11 )

— nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiiv 71/319/EMÜ muude vedelike kui vee arvesteid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, ( 12 )

— nõukogu 12. oktoobri 1971. aasta direktiiv 71/348/EMÜ muude vedelike kui vee arvestite lisaseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, ( 13 )

— nõukogu 19. novembri 1973. aasta direktiiv 73/362/EMÜ pikkusmõõte käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, ( 14 )

— nõukogu 17. detsembri 1974. aasta direktiiv 75/33/EMÜ külmaveearvesteid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, ( 15 )

— nõukogu 24. juuni 1975. aasta direktiiv 75/410/EMÜ pidev-summeerivaid kaale käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, ( 16 )

— nõukogu 4. novembri 1976. aasta direktiiv 76/891/EMÜ elektrienergiaarvesteid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, ( 17 )

— nõukogu 21. detsembri 1976. aasta direktiiv 77/95/EMÜ taksomeetreid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, ( 18 )

— nõukogu 5. aprilli 1977. aasta direktiiv 77/313/EMÜ muude vedelike kui vee mõõtevahendeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, ( 19 )

— nõukogu 5. detsembri 1978. aasta direktiiv78/1031/EMÜ automaatseid kontrollkaale ja sorteerkaale käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, ( 20 )

— nõukogu 11. septembri 1979. aasta direktiiv 79/830/EMÜ kuumaveearvesteid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta. ( 21 )

Artikkel 23

Üleminekusätted

Erandina artikli 8 lõikest 2 lubavad liikmesriigid mõõtetegevuseks, mille suhtes nad on ette näinud legaalmetroloogilisele kontrollile allutatud mõõtevahendi kasutamise, selliste mõõtevahendite turulelaskmise ja kasutuselevõtu, mis vastavad enne 30. oktoobrit 2006 kuni nende mõõtevahendite tüübikinnituse kehtimise lõppemiseni kohaldatavatele eeskirjadele või, tüübikinnituse tähtajatu kehtimise puhul, kuni kümneaastaseks ajaks alates 30. oktoobrist 2006.

▼M1

Käesolevaks üleminekuperioodiks määratakse vastavalt direktiivi 71/348/EMÜ lisa IV peatüki punktile 4.8.1 Bulgaarias ja Rumeenias kasutatavateks rahalisteks väärtusteks:

1 стотинка (1 stotinka)

1 uus leu.

▼B

Artikkel 24

Ülevõtmine

1. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusaktid enne 30. aprilli 2006. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need õigusaktid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi kehtestavad liikmesriigid.

Liikmesriigid kohaldavad käesolevaid sätteid alates 30. oktoobrist 2006.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiivi reguleerimisalas nende poolt vastu võetud riigisiseste õigusaktide teksti.

Artikkel 25

Ülevaatamisklausel

Euroopa Parlament ja nõukogu kutsuvad komisjoni üles andma enne 30. aprilli 2011 aru käesoleva direktiivi rakendamise kohta, muu hulgas liikmesriikide poolt esitatud aruannete alusel ning, kui see on asjakohane, esitama muudatusettepanekuid.

Euroopa Parlament ja nõukogu kutsuvad komisjoni üles hindama, kas tööstustoodete vastavushindamismenetlust kohaldatakse nõuetekohaselt, ja, kui see on asjakohane, tegema ettepanekud järjepideva sertifitseerimise tagamiseks.

Artikkel 26

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub selle avaldamise päeval Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 27

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.









I LISA

OLULISED NÕUDED

Mõõtevahend annab kõrgetasemelise metroloogilise kaitse nii, et iga mõjutatud osapool võib olla kindel mõõtetulemuses, ning see peab olema konstrueeritud ja toodetud kõrgel mõõtmiste kvaliteeditasemel tagades mõõtetulemuste turvalisuse.

Nõuded, millele mõõtevahendid vastavad, määratakse allpool ning neid täiendavad, kui see on asjakohane, mõõtevahendite erinõuded lisades MI-001–MI-010, mis täpsustavad üksikasjalikumalt üldnõuete teatud aspekte.

Nõuetekohaselt vastuvõetud lahenduses arvestatakse mõõtevahendi kavandatavat kasutusala ja selle mis tahes võimalikku väärkasutust.

MÕISTED

Mõõtesuurusmõõdetav konkreetne suurus.

Mõjursuurus, mis ei ole mõõtesuurus, kuid mis mõjutab mõõtmise tulemust.

Töötingimusedmõõtesuuruse ja mõjurite väärtuste kogum, mis piiritleb mõõtevahendi normaalse töö tingimused.

Häiremõjur, mille väärtus on vastava nõude piires määratletud, kuid väljaspool mõõtevahendi töötingimusi. Mõjur on häire siis, kui tema suhtes ei ole töötingimusi määratletud.

Kriitiline üleminekuväärtusväärtus, mille puhul peetakse mõõtetulemuse muutust mittesoovitatavaks.

Mõõt (materiaalmõõt)vahend antud suuruse ühe või mitme teadaoleva omaduse püsivaks esitamiseks või püsivaks edastamiseks.

Otsemüük

kaubandustehing on otsemüük juhul, kui:

— mõõtetulemus on makstava hinna aluseks; ja

— vähemalt üks mõõtmisega seotud tehingu osapooltest on tarbija või mis tahes muu sarnast kaitset nõudev osapool;

— kõik tehingu asjaosalised aktsepteerivad mõõtetulemust antud ajal ja kohas.

Kliimatingimusedtingimused, milles mõõtevahendeid võib kasutada. Tulemaks toime kliimaerinevustega liikmesriikide vahel, on määratletud temperatuuri piirväärtuste vahemik.

Tehnovõrkelektri-, gaasi-, soojus- või veevõrgud.

NÕUDED

1. Lubatud vead

1.1. Määratletud töötingimustel ja häire puudumise korral ei tohi mõõteviga ületada vastavatele mõõtevahenditele käesoleva direktiivi konkreetseid mõõtevahendeid käsitlevates lisades sätestatud lubatud piirvea väärtust. Kui mõõtevahendeid käsitlevates lisades ei ole teisiti avaldatud, väljendatakse lubatud piirvea väärtust plussmiinushälbena mõõtesuuruse tegelikust väärtusest.

1.2. Töötingimustel ja häire olemasolu korral vastab toimimisnõue käesoleva direktiivi konkreetseid mõõtevahendeid käsitlevates asjakohastes lisades sätestatud nõuetele. Kui mõõtevahend on ette nähtud kasutamiseks määratletud püsivas pidevas elektromagnetilises väljas, on lubatud toimimine kiiratud elektromagnetilise välja moduleeritud katses olema lubatud piirvea väärtuse piires.

1.3. Tootja peab määratlema kliima-, mehaaniliste ja elektromagnetiliste tingimuste klassid, milles kasutamiseks mõõtevahend on ette nähtud, toite ja muud mõjurid, mis võivad mõjutada selle täpsust, arvestades käesoleva direktiivi konkreetseid mõõtevahendeid käsitlevates asjakohastes lisades sätestatud nõudeid. 1.3.1. Kliimatingimused Tootja määratleb temperatuuri ülemise piirväärtuse ja temperatuuri alumise piirväärtuse mis tahes tabeli 1 väärtustest, välja arvatud juhul, kui see on lisades MI-001–MI-010 teisiti määratletud, ning peab osutama, kas seade on konstrueeritud kondenseeruvas või mittekondenseeruvas niiskuses kasutamiseks, samuti mainima seadmele ettenähtud asukoha, st avatud või suletud.



Tabel 1 Temperatuuri piirväärtused Temperatuuri ülemine piirväärtus 30°C 40 °C 55 °C 70 °C Temperatuuri alumine piirväärtus 5°C –10 °C –25 °C –40 °C 1.3.2. a) Mehaanilised tingimused liigitatakse klassidesse M1–M3 vastavalt alltoodud kirjeldusele. M1 klassi kohaldatakse mõõtevahendite puhul, mida kasutatakse madala tasemega vibratsiooni ja löökidega kohtades, näiteks kergetele tugikonstruktsioonidele kinnitatud mõõtevahendite puhul, mida mõjutavad kohalikest lõhkumis- või rammimistegevustest, uste paugutamisest jms tulenevad ebaolulised vibratsioonid ja löögid. M2 klassi kohaldatakse mõõtevahendite puhul, mida kasutatakse olulise või kõrge tasemega vibratsiooni ja löökidega kohtades – mööduvate raskete masinate läheduses või kõrval, konveierliinide juures jms. M3 klassi kohaldatakse mõõtevahendite puhul, mida kasutatakse kohtades, kus vibratsiooni ja löögi tase on kõrge ja väga kõrge, näiteks seadmete puhul, mis on paigaldatud vahetult masinatele, konveierliinidele jms. b) Seoses mehaaniliste tingimustega peab arvestama järgmisi mõjureid: — vibratsioon; — mehaaniline löök. 1.3.3. a) Elektromagnetilised tingimused liigitatakse klassidesse E1, E2 või E3 vastavalt alltoodud kirjeldusele, välja arvatud juhul, kui käesoleva direktiivi mõõtevahendeid käsitlevates asjaomastes lisades on teisiti sätestatud. E1 klassi kohaldatakse mõõtevahendite puhul, mida kasutatakse kohtades, mille elektromagnetilised häired vastavad sellistele häiretele, mis tõenäoliselt leiduvad elu-, äri- ja kergetes tööstushoonetes. E2 klassi kohaldatakse mõõtevahendite puhul, mida kasutatakse kohtades, mille elektromagnetilised häired vastavad sellistele häiretele, mis tõenäoliselt leiduvad muudes tööstusehitistes. E3 klassi kohaldatakse seadmete puhul, mida toidetakse sõiduki akult. Sellised seadmed järgivad klassi E2 nõudeid ja järgmisi lisanõudeid: — pingelang, mis tekib sisepõlemismootori käiviti rakendamisel, — koormuse avariilise vähendamise siirded, mis esinevad tühjenenud aku lahtiühendamisel mootori töötamise ajal. b) Seoses elektromagnetiliste tingimustega tuleb arvestada järgmisi mõjureid: — pingekatkestused, — lühiajalised pingelangud, — pingesiire varustusliinidel ja/või signaalliinidel, — elektrostaatilised lahendused, — raadiosageduslikud elektromagnetväljad, — edastatavad raadiosageduslikud elektromagnetväljad varustusliinidel ja/või signaalliinidel, — pingetõusud varustusliinidel ja/või signaalliinidel. 1.3.4. Muud mõjurid, millega tuleb vajaduse korral arvestada: — pinge kõikumine, — võrgusageduse kõikumine, — võrgusageduslikud magnetväljad, — mis tahes muu suurus, mis tõenäoliselt mõjutab seadme täpsust olulised viisil.

1.4. Käesolevas direktiivis ette nähtud katsete korraldamisel kohaldatakse järgmisi lõikeid: 1.4.1. Katsetamise ja vea väärtuste määramise põhireeglid Lõigetes 1.1 ja 1.2 määratletud olulisi nõudeid kontrollitakse iga asjakohase mõjuri suhtes. Kui käesoleva direktiivi asjaomases mõõtevahendit käsitlevas lisas ei ole teisiti määratletud, kohaldatakse olulisi nõudeid nii, et iga mõjurit rakendatakse ja tema mõju hinnatakse eraldi ning kõik muud mõjurid hoitakse suhteliselt püsivalt nende tugiväärtuse juures. Metroloogilised katsed tuleb korraldada mõjuri rakendamise ajal või pärast seda, sõltuvalt milline tingimus vastab seadme tavalisele käitamisseisundile, kus antud mõjur tõenäoliselt ilmneb. 1.4.2. Õhuniiskus — Vastavalt klimaatilistele töötingimustele, milles seade on kasutamiseks ette nähtud, võib olla asjakohane niiske püsiva temperatuuriga (mittekondenseeruv) või niiske tsüklilise temperatuuriga (kondenseeruv) katse. — Niiske tsüklilise temperatuuri katse on asjakohane siis, kui kondenseerumine on oluline või kui aurude läbitungimist kiirendab hingamisefekt. Tingimustes, kus teguriks on mittekondenseeruv niiskus, on kohane niiske püsiva temperatuuri katse.

2. Korratavus

Sama mõõtesuuruse väärtuse määramine erinevas kohas või eri kasutaja poolt, kui kõik muud tingimused on samad, peab tagama järgnevate mõõtmiste lähedased tulemused. Erinevus mõõtetulemuste vahel peab olema väiksem kui lubatud piirvea väärtus.

3. Korduvus

Sama mõõtesuuruse väärtuse määramine samades mõõtmistingimustes peab tagama järgnevate mõõtmiste lähedased tulemused. Erinevus mõõtetulemuste vahel peab olema väiksem kui lubatud piirvea väärtus.

4. Kostelävi ja tundlikkus

Mõõtevahend peab olema piisavalt tundlik ja selle kostelävi peab olema kavandatud mõõteülesande jaoks piisavalt madal.

5. Vastupidavus

Mõõtevahend peab olema konstrueeritud selliselt, et ta säilitab oma metroloogiliste omaduste piisava stabiilsuse tootja poolt hinnatud aja vältel, eeldusel, et mõõtevahend on nõuetekohaselt paigaldatud, hooldatud ja kasutatud vastavalt tootja juhistele ja keskkonnatingimustes, milleks ta on ette nähtud.

6. Usaldatavus

Mõõtevahend peab olema konstrueeritud nii, et see vähendaks nii palju kui võimalik defekti mõju, mis võib põhjustada ebatäpset mõõtetulemust, välja arvatud juhul, kui taolise defekti olemasolu on ilmselge.

7. Sobivus

7.1. Mõõtevahendil ei tohi olla ühtegi omadust, mis lihtsustaks selle kasutamist pettuseks, samal ajal kui võimalused tahtmatuks väärkasutuseks on minimaalsed.

7.2. Mõõtevahend peab olema sobiv oma ettenähtud otstarbeks, võttes arvesse tegelikke töötingimusi ning see ei tohi esitada kasutajale õige mõõtetulemuse saavutamiseks põhjendamatuid nõudmisi.

7.3. Tehnovõrkude arvestiks (tarbemõõtmiseks) ettenähtud mõõtevahendi vead ettenähtud mõõtepiirkonnast väljaspool asuva kulu või voolu juures ei tohi olla ülemäära suured.

7.4. Kui mõõtevahend on konstrueeritud ajas muutumatu mõõtesuuruse väärtuste mõõtmiseks, peab mõõtevahend olema mõõtesuuruse väärtuse väikeste kõikumiste suhtes mittetundlik või toimima sobival viisil.

7.5. Mõõtevahend peab olema tugev ja selle konstruktsioonimaterjalid sobivad tingimustega, milles selle kasutamine on ette nähtud.

7.6. Mõõtevahend peab olema konstrueeritud nii, et on võimalik mõõtmiste kontroll pärast seda, kui mõõtevahend on turule lastud ja kasutusele võetud. Vajaduse korral peavad mõõtevahendi komplektis olema selle kontrolli jaoks eriotstarbelised seadmed või tarkvara. Katsemenetlust kirjeldatakse kasutusjuhendis. Kui mõõtevahendiga on seotud tarkvara, mis võimaldab peale mõõtmisfunktsiooni veel muid funktsioone, peab metroloogiliste omaduste jaoks oluline tarkvara olema identifitseeritav ega tohi olla liidetud tarkvara poolt lubamatult mõjutatud.

8. Korruptsioonivastane kaitse

8.1. Mõõtevahendite metroloogilised omadused ei tohi olla mõjutatud mis tahes lubamatul viisil ühendusest teise seadmega, ühendatud seadme mis tahes omadusega või mis tahes kaugseadmega, mis on sides mõõtevahendiga.

8.2. Seadmestiku osa, mis on metroloogiliste omaduste jaoks kriitilise tähtsusega, tuleb konstrueerida nii, et seda saab muuta turvaliseks. Ettenähtud turvameetmete tulemusel peab sekkumise korral tekkima selle kohta tõendeid.

8.3. Metroloogilistele omadustele kriitilise tähtsusega tarkvara peab olema sellisena ka eristatud ning see peab olema turvatud. Mõõtevahend peab võimaldama tarkvara lihtsat eristamist. Tõendid sekkumise kohta peavad olema kättesaadavad mõistliku aja jooksul.

8.4. Säilitatavad või edastavad mõõteandmed, mõõtmisomaduste jaoks kriitilise tähtsusega tarkvara ja metroloogiliselt olulised parameetrid peavad olema piisavalt kaitstud juhusliku või tahtliku rikkumise eest.

8.5. Tarbemõõtmiseks ettenähtud mõõtevahendite tarnitud koguste näidikut või näidikuid, millelt saab tuletada tarnitud koguse, kui makse aluseks on nende näidud osaliselt või täielikult, ei tohi olla võimalik kasutamise ajal nullida.

9. Teave, mida mõõtevahend peab kandma ja mis peab sellega kaasas olema

9.1. Mõõtevahend peab kandma järgmisi kirjeid: — tootja märk või nimi, — teave mõõtevahendi täpsuse kohta, kui see on kohaldatav, siis lisaks: — teave kasutustingimuste kohta, — mõõtevõime, — mõõteulatus, — tuvastusmärgis, — EÜ tüübihindamistunnistuse või EÜ konstruktsioonihindamistunnistuse number, — teave selle kohta, kas metroloogilisi tulemusi andvad lisaseadmed järgivad käesoleva direktiivi sätteid legaalmetroloogilise kontrolli kohta.

9.2. Mõõtevahendite puhul, mis on asjaomase teabe kandmiseks mõõtmetelt liiga väikesed või liiga haprad, tuleb sobivalt märgistada nende pakend, kui võimalik, ja käesoleva direktiivi sätete kohaselt nõutavad saatedokumendid.

9.3. Mõõtevahendiga peab olema kaasas teave selle töötamise kohta, välja arvatud juhul, kui mõõtevahendi lihtsus muudab selle ebavajalikuks. Teave peab olema lihtsalt mõistetav ja sisaldama järgmist, kui see on asjakohane: — töötingimusi, — mehaanilisi ja elektromagnetilisi keskkonnaklasse; — temperatuuri ülemist ja alumist piirväärtust, kas kondensatsioon on võimalik või mitte, kas paigalduskoht peab olema avatud või suletud, — paigaldus-, hooldus-, remondi- ja lubatud reguleerimise juhendeid, — õigeks kasutamise juhiseid ja mis tahes kasutuse eritingimusi, — ühildumistingimusi kasutajaliideste, alakoostude või mõõtevahenditega.

9.4. Identsete mõõtevahendite rühmad, mida kasutatakse samas asukohas või samal otstarbel mõõtmiseks, ei vaja ilmtingimata eraldi kasutusjuhendit.

9.5. Kui see ei ole mõõtevahendit käsitlevas lisas teisiti määratletud, peab mõõdetud väärtuse skaalajaotise väärtus olema kujul 1 × 10n, 2 × 10n või 5 × 10n, kus n on mis tahes täisarv või null. Mõõtühiku või selle sümbol peab olema selle numbrilise väärtuse lähedal.

9.6. Mõõt märgistatakse nimiväärtusega või skaalaga, millele on lisatud kasutatud mõõtühik.

9.7. Kasutatud mõõtühikud ja nende tähised peavad vastama ühenduse mõõtühikuid ja nende tähiseid käsitlevate õigusaktide sätetele.

9.8. Mis tahes nõutavad märgised ja kirjed peavad olema selged, kustumatud, ühetähenduslikud ja mitteteisaldatavad.

10. Mõõtetulemuse esitamine

10.1. Mõõtetulemus peab olema esitatud näituri abil või väljatrükina.

10.2. Mis tahes mõõtetulemuse esitamine peab olema selge ja ühetähenduslik ning kaasnema selliste tähiste ja kirjetega, mida on vaja kasutaja teavitamiseks tulemuse tähendusest. Esitatud tulemuste lihtne lugemine peab olema lubatud kasutamise tavatingimustel. Näidata võib lisanäite, eeldusel, et neid ei saa metroloogiliselt kontrollitud näitudega segamini ajada.

10.3. Väljatrüki puhul peab väljatrükk või aruanne olema samuti lihtsalt loetav ja kustumatu.

10.4. Mõõtevahend otsemüügiga tehingute jaoks peab olema konstrueeritud nii, et kavakohasel paigaldamisel esitab see mõõtetulemused mõlemale tehingu osapoolele. Kui see on otsemüügi puhul kriitilise tähtsusega, peab iga käesoleva direktiivi asjaomastele nõuetele mittevastava lisaseadme poolt tarbijale antav kviitung kandma asjakohast piiravat teavet.

10.5. Olenemata sellest, kas tarbemõõtmiseks ette nähtud mõõtevahendi näitu saab võtta kauglugemise teel või mitte, paigaldatakse sellele igal juhul metroloogiliselt kontrollitud näidik, millele tarbija pääseb ligi ka ilma töövahenditeta. Selle näidiku lugem on makstava tasu aluseks olev mõõtetulemus.

11. Edasine andmetöötlus kaubatehingu lõpetamiseks

11.1. Mõõtevahendid, mis ei ole ette nähtud tarbemõõtmisteks, peavad püsivahenditega salvestama mõõtetulemused koos konkreetset tehingut tuvastava teabega, kui: — mõõtmine ei ole korratav ja — mõõtevahend on normaalselt ette nähtud kasutamiseks tehingu ühe osapoole juuresolekuta.

11.2. Lisaks peab olema soovi korral kättesaadav püsiv tõestus mõõtetulemuse kohta ja teave tehingu tuvastamiseks ajal, mil mõõtmine teostati.

12. Vastavushindamine

Mõõtevahend peab olema konstrueeritud viisil, et see võimaldaks selle vastavuse hindamist käesoleva direktiivi asjakohastele sätetele.









A LISA

SISETOOTMISKONTROLLIL PÕHINEV VASTAVUSDEKLARATSIOON

1. Sisetootmiskontrollil põhinev vastavusdeklaratsioon on vastavushindamismenetlus, mille puhul tootja täidab käesolevas lisas sätestatud kohustusi ning tagab ja deklareerib, et asjakohased mõõtevahendid vastavad käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele.

2. Tootja koostab tehnilise dokumentatsiooni nagu on kirjeldatud artiklis 10. Dokumentatsioon võimaldab mõõtevahendi vastavuse hindamist käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele. Dokumentatsioonis käsitletakse, niivõrd, kui see on taolise hindamise puhul asjakohane, mõõtevahendi ehitust, tootmist ja töötamist. 3. Tootja hoiab tehnilist dokumentatsiooni riigi ametiasutuse käsutuses kümme aastat pärast viimase mõõtevahendi tootmist.

4. Tootja võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada toodetud mõõtevahendi vastavus käesoleva direktiivi asjaomastele nõuetele.

5.1. Tootja kannab CE-märgise ja täiendava mõõtemärgise igale mõõtevahendile, mis vastab käesoleva direktiivi asjaomastele nõuetele. 5.2. Vastavusdeklaratsioon koostatakse mõõtevahendimudeli kohta ja seda hoitakse riigi ametiasutuse käsutuses kümme aastat pärast viimase mõõtevahendi tootmist. Sellega tuvastatakse mõõtevahend, mille jaoks see oli koostatud. Deklaratsiooni koopiaga varustatakse iga turuleviidav mõõtevahend. Seda nõuet võib siiski tõlgendada nii, et seda kohaldatakse pigem partii kui üksikmõõtevahendi puhul, kui üksikkasutajale tarnitakse suur arv mõõtevahendeid.

6. Tootja lõigetes 3 ja 5.2 nimetatud kohustusi võib tema nimel ja tema vastutusel täita tema volitatud esindaja. Kui tootja ei ole registreeritud ühenduse piires ja tal ei ole volitatud esindajat, vastutab lõigetes 3 ja 5.2 nimetatud kohustuste eest isik, kes viib mõõtevahendi turule.









A1 LISA

SISETOOTMISKONTROLLIL JA TOOTE KATSETAMISEL TEAVITATUD ASUTUSE POOLT PÕHINEV VASTAVUSDEKLARATSIOON

1. Sisetootmiskontrollil ja toote katsetamisel teavitatud asutuse poolt põhinev vastavusdeklaratsioon on vastavushindamismenetlus, mille puhul tootja täidab käesolevas lisas sätestatud kohustusi ning tagab ja deklareerib, et asjakohased mõõtevahendid vastavad käesoleva direktiivi asjaomastele nõuetele.

2. Tootja koostab tehnilise dokumentatsiooni vastavalt artiklis 10 kirjeldatule. Dokumentatsioon võimaldab mõõtevahendi vastavuse hindamist käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele. Dokumentatsioon käsitleb, kuivõrd see on taolise hindamise puhul asjakohane, mõõtevahendi ehitust, tootmist ja töötamist. 3. Tootja hoiab tehnilist dokumentatsiooni riigi ametiasutuse käsutuses kümme aastat pärast viimase mõõtevahendi tootmist.

4. Tootja võtab asjakohased meetmed, et tagada toodetud mõõtevahendite vastavus käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele.

5. Tootja poolt valitud teavitatud asutus teostab tootekontrolle või laseb neid teostada enda poolt määratud sobivate ajavahemike järel, et kontrollida toote sisekontrolli kvaliteeti, arvestades muu hulgas mõõtevahendite tehnoloogilist keerukust ja toodangu hulka. Lõpptoodete sobivaid näidiseid, mis võetakse teavitatud asutuse poolt enne toote turulelaskmist, et kontrollida mõõtevahendi vastavust käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele, kontrollitakse ning nendega viiakse läbi artiklis 13 viidatud asjaomastes dokumentides määratud katsed või nendega võrdväärsed katsed. Asjakohaste dokumentide puudumisel otsustab vastav teavitatud asutus, millised on kohaseid katsed, mis läbi viiakse. Juhtudel, kui sätestatud arv mõõtevahendeid näidises ei vasta vastuvõetavale kvaliteeditasemele, võtab teavitatud asutus asjakohased meetmed.

6.1. Tootja kannab CE-märgise ja täiendava mõõtemärgise ning punktis 5 viidatud teavitatud asutuse vastutusel viimase tunnusnumbri igale mõõtevahendile, mis vastab käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele. 6.2. Vastavusdeklaratsioon koostatakse iga mõõtevahendi mudeli kohta ja seda hoitakse riigi ametiasutuse käsutuses kümme aastat pärast viimase mõõtevahendi tootmist. Sellega tuvastatakse mõõtevahend, mille jaoks see oli koostatud. Deklaratsiooni koopiaga varustatakse iga turuleviidav mõõtevahendiga. Seda nõuet võib siiski tõlgendada ka nii, et seda kohaldatakse pigem partii kui üksikmõõtevahendi puhul, kui üksikkasutajale tarnitakse suur arv mõõtevahendeid.

7. Tootja lõigetes 3 ja 6.2 nimetatud kohustusi võib tema nimel ja tema vastutusel täita tema volitatud esindaja. Kui tootja ei ole ühenduse piires registreeritud ja tal ei ole volitatud esindajat, vastutab lõigetes 3 ja 6.2 nimetatud kohustuste eest isik, kes mõõtevahendi turule laseb.









B LISA

TÜÜBIHINDAMINE

1. Tüübihindamine on osa vastavushindamismenetlusest, mille puhul teavitatud asutus kontrollib mõõtevahendi tehnilist ehitust ja tagab ning deklareerib, et tehniline ehitus vastab käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele.

2. Tüübihindamist võib teostada ühel järgmistest viisidest. Teavitatud asutus otsustab asjakohase viisi ning nõutud näidise üle järgmise alusel: a) ettenähtud toodangut esindava komplektse mõõtevahendi näidise kontroll; b) ettenähtud toodangut esindava ühe või enama mõõtevahendi kriitilise osa näidise kontroll, lisaks mõõtevahendi teiste osade ehituse vastavuse hindamine tehnilise dokumentatsiooni ja punktis 3 viidatud täiendavate tõendite kontroll; c) mõõtevahendi tehnilise konstruktsiooni vastavuse hindamine tehnilise dokumentatsiooni ja punktis 3 viidatud täiendavate tõendite kontroll teel ilma näidist kontrollimata.

3. Tüübihindamisavaldus esitatakse tootja poolt tema valitud teavitatud asutusele. Avaldus sisaldab järgmist: — tootja nimi ja aadress; kui avalduse esitab teavitatud asutus, siis asutuse nimi ja aadress; — kirjalik kinnitus selle kohta, et samasugust taotlust ei ole esitatud mõnele teisele teavitatud asutusele; — artiklis 10 kirjeldatud tehniline dokumentatsioon. Dokumentatsioon võimaldab hinnata mõõtevahendi vastavust käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele. Dokumentatsioon käsitleb, kuivõrd see on sellise hindamise puhul asjakohane, mõõtevahendi ehitust, tootmist ja töötamist; — ettenähtud tootmist esindavad näidised vastavalt teavitatud asutuse nõudmisele; — täiendavad tõendid mõõtevahendi nende osade tehnilise vastavuse kohta, mille puhul näidiseid ei nõuta. Täiendavates tõendites sisalduvad mis tahes asjakohased kohaldatud dokumendid, eelkõige siis, kui artiklis 13 viidatud asjaomaseid dokumente ei ole täielikult kohaldatud, ning need hõlmavad vajaduse korral tootja nõuetekohases laboris või muus laboris tema nimel ja vastutusel läbi viidud katseid.

4. Teavitatud asutus peab tegema järgmist: Näidiste puhul: 4.1. kontrollima tehnilist dokumentatsiooni, tegema kindlaks, kas näidised on toodetud sellele vastavalt, ja tuvastama osad, mis on konstrueeritud vastavalt artiklis 13 viidatud asjakohaste dokumentide asjakohastele sätetele, samuti osad, mis on konstrueeritud nendele dokumentide asjakohaseid sätteid rakendamata; 4.2. korraldama asjakohaseid kontrolle ja katseid või laskma neid läbi viia, et kontrollida, kas juhul, kui tootja on valinud rakendamiseks artiklis 13 viidatud dokumentides sisalduvad lahendused, on need lahendused õigesti rakendatud; 4.3. korraldama asjakohaseid kontrolle ja katseid või laskma neid läbi viia, et kontrollida, kas juhul, kui tootja ei ole rakendamiseks valinud artiklis 13 viidatud dokumentides sisalduvaid lahendusi, vastavad tootja poolt valitud lahendused käesoleva direktiivi asjakohastele olulistele nõuetele, 4.4. leppima taotlejaga kokku asukoha osas, kus kontrollimised ja katsed korraldatakse. Mõõtevahendi teiste osade puhul: 4.5. kontrollima tehnilist dokumentatsiooni ja täiendavat tõendusmaterjali, et hinnata mõõtevahendi teiste osade tehnilise konstruktsiooni vastavust. Tootmisprotsessi puhul: 4.6. kontrollima tehnilist dokumentatsiooni, kinnitamaks, et tootjal on sobivad mõõtevahendid järjekindla toodangu tagamiseks.

5.1. Teavitatud asutus koostab hindamisaruande, mis kajastab vastavalt lõikele 4 läbiviidud tegevust ja selle tulemusi. Ilma et see piiraks artikli 12 lõike 8 kohaldamist, avaldab teavitatud asutus, ainult tootja nõusolekul, täielikult või osaliselt antud aruande sisu.

5.2. Kui tehniline ehitus vastab käesoleva direktiivi mõõtevahenditele kohaldatavatele nõuetele, väljastab teavitatud asutus tootjale EÜ tüübihindamistunnistuse. Selles tunnistuses sisalduvad tootja nimi ja aadress ja, kui see on asjakohane, tema volitatud esindajad, hindamiste järeldused, tingimused (nende olemasolul) selle kehtivuse kohta ja vajalikud andmed mõõtevahendi tuvastamiseks. Tunnistusel võib olla üks või enam lisa. Tunnistus ja selle lisad sisaldavad kogu asjakohase teabe vastavushindamiseks ja korraliseks kontrolliks. Eelkõige hõlmab sisu selleks, et hinnata toodetud mõõtevahendite vastavust kontrollitud tüübiga nende mõõtmise korduvteostatavuse suhtes, kui need on nõuetekohaselt reguleeritud ja kasutades sobivaid mõõtevahendeid, järgmist: — mõõtevahendi tüübi metroloogilisi omadusi; — mõõtevahendite terviklikkuse tagamiseks vajalikke meetmeid (plommimine, tarkvaramärgis jms); — mõõtevahendite tuvastamiseks vajalikku teavet teiste elementide kohta ja nende visuaalse välise tüübivastavuse kontrolli; — mis tahes eriteavet, mis on vajalik toodetud mõõtevahendite omaduste kindlakstegemiseks, kui see on asjakohane; — alakoostu puhul kogu vajalikku teavet, et tagada selle ühildumine teiste alakoostude või mõõtevahenditega. Tunnistus kehtib kümme aastat alates selle väljaandmise kuupäevast ning seda võib iga kümne aasta järel uuendada.

5.3. Teavitatud asutus koostab selles suhtes hindamisaruande ja hoiab seda selle määranud liikmesriigi käsutuses.

6. Tootja teavitab teavitatud asutust, kus on hoiul EÜ tüübihindamistunnistust puudutav tehniline dokumentatsioon, kõigist mõõtevahendi osas tehtud muudatustest, mis võivad mõjutada mõõtevahendi vastavust olulistele nõuetele või tunnistuse kehtivuse tingimusi. Sellised muudatused nõuavad lisa vormis täiendavat kinnitust esialgsele EÜ tüübihindamistunnistusele.

7. Iga teavitatud asutus teatab viivitamata teda tunnustanud liikmesriigile järgmisest: — väljastatud EÜ tüübihindamistunnistusest ja lisadest; — juba väljastatud tunnistusi puudutavatest lisandustest ja muudatustest. Iga teavitatud asutus teatab viivitamata teda määranud liikmesriigile EÜ tüübihindamistunnistuse tühistamisest. Teavitatud asutus säilitab tehnilist dokumentatsiooni, sealhulgas tootja poolt esitatud tehnilist dokumentatsiooni, kuni tunnistuse kehtivusaja lõppemiseni.

8. Tootja säilitab koopiat EÜ tüübihindamistunnistusest, selle lisadest ja lisandustest koos tehnilise dokumentatsiooniga kümme aastat pärast viimase mõõtevahendi tootmist.

9. Tootja volitatud esindaja võib esitada punktis 3 viidatud taotluse ja täita punktides 6 ja 8 nimetatud kohustusi. Kui tootja ei ole registreeritud ühenduse piires ja tal ei ole volitatud esindajat, vastutab tootja poolt määratud isik kohustuse eest muuta tehniline dokumentatsiooni nõudmisel kättesaadavaks.









C LISA

SISETOOTMISKONTROLLIL PÕHINEV TÜÜBIVASTAVUSDEKLARATSIOON

1. Sisetootmiskontrollil põhinev tüübivastavusdeklaratsioon on osa vastavushindamismenetlusest, mille puhul tootja täidab käesolevas lisas sätestatud kohustusi ja tagab ning deklareerib, et asjaomased mõõtevahendid vastavad EÜ-tüübihindamistunnistuses kirjeldatud tüübile ja käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele.

2. Tootja võtab kõik vajalikud meetmed toodetud mõõtevahendite vastavuse tagamiseks EÜ tüübihindamistunnistuses kirjeldatud tüübile ja käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele.

3.1. Tootja kannab CE-märgise ja täiendava mõõtemärgise igale mõõtevahendile, mis vastab EÜ tüübihindamistunnistuses kirjeldatud tüübile ja käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele. 3.2. Vastavusdeklaratsioon koostatakse iga mõõtevahendimudeli kohta ja seda hoitakse riigi ametiasutuse käsutuses 10 aastat peale viimase mõõtevahendi tootmist. Sellega tuvastatakse mõõtevahendimudel, milleks see koostati. Deklaratsiooni koopiaga varustatakse iga turuleviidav mõõtevahend. Antud nõuet võib siiski tõlgendada ka nii, et seda kohaldatakse pigem partii, mitte üksikmõõtevahendi puhul, kui üksikkasutajale tarnitakse suur arv mõõtevahendeid.

4. Tootja lõikes 3.2 nimetatud kohustusi võib tema nimel ja tema vastutusel täita tema volitatud esindaja. Kui tootja ei ole ühenduse piires registreeritud ja tal ei ole volitatud esindajat, vastutab punktis 3.2 nimetatud kohustuse eest isik, kes mõõtevahendi turule laseb.









C1 LISA

SISETOOTMISKONTROLLIL JA TEAVITATUD ASUTUSE POOLT LÄBIVIIDUD TOOTEKATSETUSEL PÕHINEV TÜÜBIVASTAVUSDEKLARATSIOON

1. Sisetootmiskontrollil ja teavitatud asutuse poolt läbiviidud tootekatsetusel põhinev tüübivastavusdeklaratsioon on osa vastavushindamismenetlusest, mille puhul tootja täidab käesolevas lisas sätestatud kohustusi ja tagab ning deklareerib, et asjaomased mõõtevahendid vastavad EÜ tüübihindamistunnistuses kirjeldatud tüübile ja käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele.

2. Tootja võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada toodetud mõõtevahendite vastavus EÜ tüübihindamistunnistuses kirjeldatud tüübile ja käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele.

3. Tootja poolt valitud teavitatud asutus korraldab tootekontrolle või laseb neid korraldada enda poolt määratud sobivate ajavahemike järel, et kontrollida toote sisekontrolli kvaliteeti, arvestades muu hulgas mõõtevahendite tehnilist keerukust ja toodangu hulka. Kontrollid ning artiklis 13 viidatud asjakohastes dokumentides määratud katsed või nendega võrdväärsed katsed korraldatakse lõpptoodete sobiva näidisega, mis võetakse teavitatud asutuse poolt enne toote turule laskmist, et kontrollida toote vastavust EÜ tüübitunnistuses kirjeldatud tüübile ja käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele. Asjakohaste dokumentide puudumisel otsustab asjaomane teavitatud asutus, millised on sobivad katsed, mis läbi viiakse. Sellistel juhtudel, kus asjakohane mõõtevahendite hulk näidises ei vasta vastuvõetavale kvaliteeditasemele, võtab teavitatud asutus asjakohased meetmed.

4.1. Tootja kannab CE-märgise ja täiendava mõõtemärgise ning punktis 3 viidatud teavitatud asutuse vastutusel viimase tunnusnumbri igale mõõtevahendile, mis vastab EÜ tüübitunnistuses kirjeldatud tüübile ja käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele. 4.2. Vastavusdeklaratsioon koostatakse iga mõõtevahendimudeli kohta ja seda hoitakse riigi ametiasutuste käsutuses kümme aastat pärast viimase mõõtevahendi tootmist. Sellega tuvastatakse mõõtevahend, mille jaoks see oli koostatud. Deklaratsiooni koopiaga varustatakse iga turuleviidav mõõtevahend. Seda nõuet võib siiski tõlgendada ka nii, et seda kohaldatakse pigem partii kui üksikmõõtevahendi puhul, kui üksikkasutajale tarnitakse suur arv mõõtevahendeid.

5. Tootja lõikes 3.2 nimetatud kohustusi võib tema nimel ja tema vastutusel täita tema volitatud esindaja. Kui tootja ei ole ühenduse piires registreeritud ja tal ei ole volitatud esindajat, vastutab punktis 3.2 nimetatud kohustuse eest isiku, kes mõõtevahendi turule laseb.









D LISA

TOOTMISE KVALITEEDI TAGAMISEL PÕHINEV TÜÜBIVASTAVUSDEKLARATSIOON

1. Tootmise kvaliteedi tagamisel põhinev tüübivastavusdeklaratsioon on osa vastavushindamismenetlusest, mille puhul tootja täidab käesolevas lisas sätestatud kohustusi ja tagab ning deklareerib, et asjaomased mõõtevahendid vastavad EÜ tüübitunnistuses kirjeldatud tüübile ja käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele.

2. Tootja kasutab tootmiseks kinnitatud kvaliteedisüsteemi, toote lõplikku katsetamist ja asjaomase mõõtevahendi katsetamist, nagu on kirjeldatud punktis 3, ja selle suhtes kohaldatakse järelevalvet, nagu on määratletud punktis 4.

3.1. Tootja esitab oma valitud teavitatud asutusele avalduse kvaliteedisüsteemi hindamiseks. Avaldus sisaldab järgmist: — kogu asjakohane teave ettenähtud tüübikategooria kohta, — kvaliteedisüsteemi käsitlevad dokumendid, — kinnitatud tüübi tehniline dokumentatsioon ja EÜ tüübihindamistõendi ärakiri. 3.2. Kvaliteedisüsteem tagab mõõtevahendite vastavuse EÜ tüübitunnistuses kirjeldatud tüübile ja käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele. Kõik tootja poolt vastuvõetud elemendid, nõuded ja sätted tuleb süstemaatiliselt ja kavakindlalt kirjalike normide, menetluste ja juhenditena dokumenteerida. Need kvaliteedisüsteemi dokumendid peavad võimaldama kvaliteediprogrammide, -plaanide, -juhiste ja -andmestike ühtset tõlgendamist. Eelkõige sisaldab see piisavat kirjeldust järgmise kohta: — kvaliteedieesmärgid ja organisatsiooniline struktuur, juhtkonna vastutus ja volitused tootekvaliteedi suhtes, — tootmine, kvaliteedikontroll ja kvaliteeditagamise tehnikad, menetlused ja süstemaatiline tegevus, mida kasutatakse, — enne ja pärast tootmist ja tootmise ajal läbiviidavad kontrollid ja katsed ja nende läbiviimise sagedus, — kvaliteediaruanded, nagu ülevaatusaruanded ja katseandmed, kalibreerimisandmed, andmed töötajate erialase pädevuse kohta jms, — nõutava tootekvaliteedi saavutamise ja kvaliteedisüsteemi tõhususe jälgimise vahendid. 3.3. Teavitatud asutus hindab kvaliteedisüsteemi, otsustamaks, kas see vastab punktis 3.2 viidatud nõuetele. Ta eeldab vastavust nende nõuetega kvaliteedisüsteemi puhul, mis järgib riigistandardite kirjeldusi, mis rakendavad asjaomast ühtlustatud standardit alates hetkest, kui viited sellele on avaldatud. Lisaks kogemustele kvaliteedisüsteemide osas peab olema auditeerijatel kohane kogemus asjaomases metroloogia ja mõõtevahenditehnoloogia valdkonnas ja teadmised käesoleva direktiivi kohaldatavate nõuete osas. Hindamine hõlmab kontrollkäiku tootmisasutusse. Tootjat teavitatakse otsusest. Teade peab sisaldama hindamise põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust. 3.4. Tootja täidab kinnitatud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi ja hoiab seda nii, et kvaliteedisüsteem säilib vastava ja tõhusana. 3.5. Tootja teavitab kvaliteedisüsteemi kinnitanud teavitatud asutust igast kvaliteedisüsteemis kavandatavast muudatusest. Teavitatud asutus hindab kavandatavaid muudatusi ja otsustab, kas muudetud kvaliteedisüsteem vastab punktis 3.2 viidatud nõuetele või on vaja läbi viia ümberhindamine. Tootjat teavitatakse otsusest. Teade peab sisaldama hindamise põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust.

4.1. Järelevalve eesmärk on tagada, et tootja täidab kinnitatud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi. 4.2. Tootja võimaldab teavitatud asutusele kontrollimiseks juurdepääsu tootmise, kontrollimise, katsetamise ja ladustamise asukohta ning annab talle kogu vajaliku teabe, eelkõige: — kvaliteedisüsteemi dokumendid, — kvaliteediandmestikud, näiteks inspekteerimisaruanded ja katsetulemused, kalibreerimisandmed, andmed töötajate erialase pädevuse kohta jms. 4.3. Teavitatud asutus korraldab korralisi auditeid, tagamaks, et tootja hooldab ja rakendab kvaliteedisüsteemi, ja annab auditi aruande tootjale. 4.4. Lisaks sellele võib teavitatud asutus teha tootja juurde ette teatamata kontrollkäike. Selliste käikude ajal võib teavitatud asutus vajaduse korral viia läbi või lasta läbi viia tootekatseid, et teha kindlaks kvaliteedisüsteemi nõuetekohane toimimine. Kui läbi viidi katseid, annab ta tootjale kontrollkäigu aruande ja katsearuande.

5.1. Tootja kannab CE-märgise ja täiendava mõõtemärgise ning punktis 3.1 viidatud teavitatud asutuse vastutusel viimase tunnusnumbri igale mõõtevahendile, mis vastab EÜ tüübitunnistuses kirjeldatud tüübile ja käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele. 5.2. Vastavusdeklaratsioon koostatakse iga mõõtevahendimudeli kohta ja seda hoitakse riigi ametiasutuste käsutuses kümme aastat pärast viimase mõõtevahendi tootmist. Sellega tuvastatakse mõõtevahend, mille jaoks see oli koostatud. Avalduse koopiaga varustatakse iga mõõtevahend, mis turule lastakse. Seda nõuet võib tõlgendada ka nii, et seda kohaldatakse pigem partii kui üksikmõõtevahendi puhul, kui üksikkasutajale tarnitakse suur arv mõõtevahendeid. 6. Tootja hoiab 10 aastat pärast viimase mõõtevahendi tootmist riigi ametiasutuse käsutuses: — dokumente, millele on viidatud lõike 3.1 teises taandes, — lõikes 3.5 viidatud muudatuse, vastavalt kinnitusele, — teavitatud asutuse otsused ja aruanded, millele on viidatud punktides 3.5, 4.3 ja 4.4. 7. Iga teavitatud asutus teeb teda määranud liikmesriigile perioodiliselt kättesaadavaks nimekirja väljastatud või tagasilükatud kvaliteedisüsteemi kinnitustest ja teatab teda määranud liikmesriigile viivitamata kvaliteedisüsteemi kinnituse tühistamisest.

8. Tootja lõigetes 3.1, 3.5, 5.2 ja 6 nimetatud kohustusi võib tema nimel ja tema vastutusel täita tema volitatud esindaja.









D1 LISA

TOOTMISE KVALITEEDI TAGAMISEL PÕHINEV VASTAVUSDEKLARATSIOON

1. Tootmise kvaliteedi tagamisel põhinev vastavusdeklaratsioon on vastavushindamismenetlus, mille puhul tootja täidab käesolevas lisas sätestatud kohustusi ja tagab ning deklareerib, et asjaomased mõõtevahendid vastavad käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele.

2. Tootja koostab tehnilise dokumentatsiooni vastavalt artiklis 10 kirjeldatule. See dokumentatsioon võimaldab mõõtevahendi vastavuse hindamist käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele. Dokumentatsioon käsitleb, niivõrd, kui see on taolise hindamise puhul asjakohane, mõõtevahendi ehitust ja töötamist. 3. Tootja hoiab tehnilist dokumentatsiooni riigi ametiasutuste käsutuses 10 aastat pärast viimase mõõtevahendi tootmist.

4. Tootja kasutab vastavalt lõikes 5 kirjeldatule mõõtevahendi tootmisel, lõpptoote kontrollimisel ja katsetamisel kinnitatud kvaliteedisüsteemi ja selle suhtes kohaldatakse järelevalvet, nagu on kirjeldatud lõikes 6.

5.1. Tootja esitab taotluse kvaliteedisüsteemi hindamiseks oma valitud teavitatud asutusele. Avaldus sisaldab järgmist: — kogu ettenähtud mõõtevahendi liiki puudutavat asjakohast teavet: — kvaliteedisüsteemi puudutavaid dokumente, — lõikes 2 viidatud tehnilist dokumentatsiooni. 5.2. Kvaliteedisüsteem tagab mõõtevahendite vastavuse käesoleva direktiivi asjakohaste nõuetega. Kõik tootja poolt vastuvõetud elemendid, nõuded ja sätted tuleb süstemaatiliselt ja kavakindlalt kirjalike normide, menetluste ja juhenditena dokumenteerida. Need kvaliteedisüsteemidokumendid peavad võimaldama kvaliteediprogrammide, -plaanide, -juhiste ja -andmestike ühtset tõlgendamist. Eelkõige peavad neis olema piisavalt kirjeldatud järgmised asjaolud: — kvaliteedieesmärgid ja organisatsiooni struktuur, juhtkonna tootekvaliteediga seotud vastutus ja volitused, — kasutatavad tootmise, kvaliteedikontrolli ja kvaliteeditagamise tehnikad, menetlused ja süstemaatiline tegevus, — enne ja pärast tootmist ja tootmise ajal läbiviidavad kontrollid ja katsed ning läbiviimise sagedus, — kvaliteediaruanded, nagu kontrolliaruanded ja katseandmed, kalibreerimisandmed, töötajate erialase pädevuse aruanded, jms, — nõutava tootekvaliteedi saavutamise ja kvaliteedisüsteemi tõhususe jälgimise vahendid. 5.3. Teavitatud asutus hindab kvaliteedisüsteemi, otsustamaks, kas see vastab lõikes 5.2 viidatud nõuetele. Ta eeldab vastavust nende nõuetega kvaliteedisüsteemi puhul, mis järgib riigistandardite kirjeldusi, mis rakendavad vastavat ühtlustatud standardit alates hetkest, mil viited sellele on avaldatud. Lisaks kogemustele kvaliteedisüsteemide osas on auditeerijatel kohane kogemus asjakohases metroloogia ja mõõtevahenditehnoloogia valdkonnas ja teadmised käesoleva direktiivi kohaldatavate nõuete kohta. Hindamise käigus tehakse kontrollkäik tootmisasutusse. Tootjat teavitatakse otsusest. Teade peab sisaldama hindamise põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust. 5.4. Tootja täidab kinnitatud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi ja hooldab seda sellisel viisil, et kvaliteedisüsteem säilib vastava ja tõhusana. 5.5. Tootja teavitab kvaliteedisüsteemi kinnitanud asutust igast kvaliteedisüsteemis plaanitavast muudatusest. Teavitatud asutus hindab kavandatavaid muudatusi ja otsustab, kas muudetud kvaliteedisüsteem vastab lõikes 3.2 viidatud nõuetele või on vaja läbi viia ümberhindamine. Tootjat teavitatakse otsusest. Teade peab sisaldama hindamise põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust.

6.1. Järelevalve eesmärk on tagada, et tootja täidab kinnitatud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi. 6.2. Tootja võimaldab teavitatud asutusele kontrollimise eesmärgil juurdepääsu tootmise, kontrollimise, katsetamise ja ladustamise asukohta ja annab talle kogu vajaliku teabe, eelkõige: — kvaliteedisüsteemi dokumentatsiooni, — lõikes 2 viidatud tehnilise dokumentatsiooni, — kvaliteediandmestikud, näiteks inspekteerimisaruanded ja katsetulemused, kalibreerimisandmed, andmed töötajate erialase pädevuse kohta jms. 6.3. Teavitatud asutus korraldab perioodilisi auditeid, tagamaks, et tootja hooldab ja rakendab kvaliteedisüsteemi, ja annab auditi aruande tootjale. 6.4. Lisaks sellele võib teavitatud asutus teha tootja juurde ette teatamata kontrollkäike. Selliste käikude ajal võib teavitatud asutus vajaduse korral läbi viia või lasta läbi viia tootekatseid, et teha kindlaks kvaliteedisüsteemi nõuetekohane toimimine. Ta annab tootjale kontrollkäigu aruande ja, kui läbi viidi katseid, katsearuande.

7.1. Tootja kannab CE-märgise ja täiendava mõõtemärgise ning lõikes 5.1 viidatud teavitatud asutuse vastutusel viimase tunnusnumbri igale mõõtevahendile, mis vastab EÜ tüübitunnistuses kirjeldatud tüübile ja käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele. 7.2. Vastavusdeklaratsioon koostatakse iga mõõtevahendimudeli kohta ja seda hoitakse riigi ametiasutuse käsutuses kümme aastat pärast viimase mõõtevahendi tootmist. Sellega tuvastatakse mõõtevahend, mille jaoks see oli koostatud. Deklaratsiooni koopiaga varustatakse iga mõõtevahend, mis turule lastakse. Seda nõuet võib siiski tõlgendada ka nii, et seda kohaldatakse pigem partii kui üksikmõõtevahendi puhul, kui üksikkasutajale tarnitakse suur arv mõõtevahendeid. 8. Tootja hoiab 10 aastat pärast viimase mõõtevahendi tootmist riigi ametiasutuse käsutuses: — dokumentatsiooni, millele on viidatud lõike 5.1 teises taandes, — lõikes 5.5 viidatud muudatust, vastavalt kinnitusele, — teavitatud asutuse otsuseid ja aruandeid, millele on viidatud lõigetes 5.5, 6.3 ja 6.4. 9. Iga teavitatud asutus teeb teda määranud liikmesriigile perioodiliselt kättesaadavaks nimekirja väljastatud või tagasilükatud kvaliteedisüsteemi kinnitustest ja teatab teda määranud liikmesriigile viivitamata kvaliteedisüsteemi kinnituse tühistamisest.

10. Tootja lõigetes 3, 5.1, 5.5, 7.2 ja 8 nimetatud kohustusi võib tema nimel ja vastutusel täita tema volitatud esindaja.









E LISA

LÕPPTOOTE KONTROLLI JA KATSETAMISE KVALITEEDI TAGAMISEL PÕHINEV TÜÜBIVASTAVUSDEKLARATSIOON

1. Lõpptoote kontrolli ja katsetamise kvaliteedi tagamisel põhinev tüübivastavusdeklaratsioon on osa vastavushindamismenetlusest, mille puhul tootja täidab käesolevas lisas sätestatud kohustusi ja tagab ning deklareerib, et asjaomased mõõtevahendid vastavad EÜ tüübitunnistuses kirjeldatud tüübile ja käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele.

2. Tootja kasutab tootmiseks kinnitatud kvaliteedisüsteemi, toote lõplikku katsetamist ja asjakohase mõõtevahendi katsetamist, nagu on kirjeldatud punktis 3 ja selle suhtes kohaldatakse punktis 4 määratletud järelevalvet.

3.1. Tootja esitab avalduse kvaliteedisüsteemi hindamiseks oma valitud teavitatud asutusele. Avaldus sisaldab: — kogu asjakohast teavet ettenähtud mõõtevahendikategooria kohta, — kvaliteedisüsteemi käsitlevaid dokumente, — kinnitatud tüübi tehnilist dokumentatsiooni ja koopiat EÜ tüübitunnistusest. 3.2. Kvaliteedisüsteem tagab mõõtevahendite vastavuse EÜ tüübitunnistuses kirjeldatud tüübile ja käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele. Kõik tootja poolt vastuvõetud elemendid, nõuded ja sätted tuleb süstemaatiliselt ja kavakindlalt kirjalike normide, menetluste ja juhenditena dokumenteerida. Need kvaliteedisüsteemi dokumendid peavad võimaldama kvaliteediprogrammide, -plaanide, -juhiste ja -andmestike ühest tõlgendamist. Eelkõige sisaldab see piisavat kirjeldust alljärgneva kohta: — kvaliteedieesmärgid ja organisatsiooniline struktuur, juhtkonna vastutus ja volitused tootekvaliteedi suhtes, — pärast tootmist läbiviidavad kontrollid ja katsed, enne ja pärast tootmist ning tootmise ajal läbiviidavad kontrollid ja katsed ja nende läbiviimise sagedus, — kvaliteediaruanded, nagu ülevaatusaruanded ja katseandmed, kalibreerimisandmed, andmed töötajate erialase pädevuse kohta jms, — nõutava tootekvaliteedi saavutamise ja kvaliteedisüsteemi tõhususe jälgimise mõõtevahendid. 3.3. Teavitatud asutus hindab kvaliteedisüsteemi, otsustamaks, kas see vastab lõikes 3.2 viidatud nõuetele. Ta eeldab vastavust nende nõuetega kvaliteedisüsteemi puhul, mis järgib riiklike standardite kirjeldusi, mis rakendavad vastavat ühtlustatud standardit hetkest, kui viited sellele on avaldatud. Lisaks kogemustele kvaliteedisüsteemide osas on auditeerijatel kohane kogemus asjaomases metroloogia mõõtevahenditehnoloogia valdkonnas ja teadmised käesoleva direktiivi kohaldatavate nõuete kohta. Hindamise käigus tehakse kontrollkäik tootmisasutusse. Tootjat teavitatakse otsusest. Teade peab sisaldama hindamise põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust. 3.4. Tootja täidab kinnitatud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi ja hooldab seda sellisel viisil, et kvaliteedisüsteem säilib vastava ja tõhusana. 3.5. Tootja teavitab kvaliteedisüsteemi kinnitanud teavitatud asutust igast kvaliteedisüsteemi kavandatud muudatusest. Teavitatud asutus hindab kavandatud muudatusi ja otsustab, kas muudetud kvaliteedisüsteem vastab lõikes 3.2 viidatud nõuetele või on vaja läbi viia ümberhindamine. Tootjat teavitatakse otsusest. Teade peab sisaldama hindamise põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust.

4.1. Järelevalve eesmärk on tagada, et tootja täidab kinnitatud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi. 4.2. Tootja võimaldab teavitatud asutusele inspekteerimise eesmärgil juurdepääsu tootmise, kontrolli, katsetamise ja ladustamise asukohta ja annab talle kogu vajaliku teabe, eelkõige: — kvaliteedisüsteemi dokumentatsiooni, — kvaliteediandmestikud, näiteks inspekteerimisaruanded ja katsetulemused, kalibreerimisandmed, andmed töötajate erialase pädevuse kohta jms. 4.3. Teavitatud asutus teostab perioodilisi auditeid, tagamaks, et tootja hooldab ja rakendab kvaliteedisüsteemi, ja annab auditi aruande tootjale. 4.4. Lisaks sellele võib teavitatud asutus teha tootja juurde ette teatamata kontrollkäike. Selliste käikude ajal võib teavitatud asutus vajaduse korral viia läbi või lasta läbi viia tootekatseid, et teha kindlaks kvaliteedisüsteemi õige toimimine. Ta annab tootjale kontrollkäigu aruande ja juhul, kui läbi viidi katseid, katsearuande.

5.1. Tootja kannab CE-märgise ja täiendava mõõtemärgise ning lõikes 3.1 viidatud teavitatud asutuse vastutusel viimase tunnusnumbri igale mõõtevahendile, mis vastab EÜ tüübitunnistuses kirjeldatud tüübile ja käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele. 5.2. Vastavusdeklaratsioon koostatakse iga mõõtevahendimudeli kohta ja seda hoitakse riigi ametiasutuse käsutuses kümme aastat pärast viimase mõõtevahendi tootmist. Sellega tuvastatakse mõõtevahend, milleks see oli koostatud. Avalduse koopiaga varustatakse iga mõõtevahend, mis turule lastakse. Seda nõuet võib siiski tõlgendada ka nii, et seda kohaldatakse pigem partii kui üksikmõõtevahendi puhul, kui üksikkasutajale tarnitakse suur arv mõõtevahendeid. 6. Tootja hoiab 10 aastat pärast viimase mõõtevahendi tootmist riigi ametiasutuse käsutuses: — dokumente, millele viidatakse lõike 3.1 teises taandes, — lõike 3.5 teises lõigus viidatud muudatust, vastavalt kinnitusele, — teavitatud asutuse otsuseid ja aruandeid, millele on viidatud lõike 3.5 viimases lõigus, lõikes 4.3 ja lõikes 4.4. 7. Iga teavitatud asutus teeb teda määranud liikmesriigile perioodiliselt kättesaadavaks nimekirja väljaantud või tagasilükatus kvaliteedisüsteemi kinnitustest ja teatab teda määranud liikmesriigile viivitamata kvaliteedisüsteemi kinnituse tühistamisest.

8. Tootja lõigetes 3.1, 3.5, 5.2 ja 6 nimetatud kohustusi võib tema nimel ja tema vastutusel täita tema volitatud esindaja.









E1 LISA

LÕPPTOOTE KONTROLLI JA KATSETAMISE KVALITEEDI TAGAMISEL PÕHINEV VASTAVUSDEKLARATSIOON

1. Lõpptoote kontrolli ja katsetamise kvaliteedi tagamisel põhinev vastavusdeklaratsioon on osa vastavushindamismenetlusest, mille puhul tootja täidab käesolevas lisas sätestatud kohustusi ja tagab ning deklareerib, et asjaomased mõõtevahendid vastavad EÜ tüübitunnistuses kirjeldatud tüübile ja käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele.

2. Tootja koostab tehnilise dokumentatsiooni vastavalt artiklis 10 kirjeldatule. See dokumentatsioon võimaldab mõõtevahendi vastavuse hindamist käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele. Dokumentatsioon käsitleb, niivõrd, kui see on sellise hindamise puhul asjakohane, mõõtevahendi ehitust ja töötamist. 3. Tootja hoiab tehnilist dokumentatsiooni riigi ametiasutuse käsutuses 10 aastat pärast viimase mõõtevahendi tootmist.

4. Tootja kasutab tootmiseks kinnitatud kvaliteedisüsteemi, toote lõplikku katsetamist ja asjaomase mõõtevahendi katsetamist, nagu on kirjeldatud lõikes 5 ja selle suhtes kohaldatakse lõikes 6 kirjeldatud järelevalvet.

5.1. Tootja esitab avalduse kvaliteedisüsteemi hindamiseks oma valitud teavitatud asutusele. Avaldus sisaldab järgmist: — kogu asjakohane teave ettenähtud mõõtevahendi liigi kohta, — kvaliteedisüsteemi käsitlevad dokumendid, — lõikes 2 viidatud tehniline dokumentatsioon. 5.2. Kvaliteedisüsteem tagab mõõtevahendite vastavuse käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele. Kõik tootja poolt vastuvõetud elemendid, nõuded ja sätted tuleb süstemaatiliselt ja kavakindlalt kirjalike normide, menetluste ja juhenditena dokumenteerida. Need kvaliteedisüsteemi dokumendid peavad võimaldama kvaliteediprogrammide, -plaanide, -juhiste ja -andmestike ühetaolist tõlgendamist. Eelkõige sisaldab see piisavat kirjeldust alljärgneva kohta: — kvaliteedieesmärgid ja organisatsiooniline struktuur, juhtkonna vastutus ja volitused tootekvaliteedi suhtes, — peale tootmist läbiviidavad kontrollid ja katsed, — kvaliteediaruanded, nagu ülevaatusaruanded ja katseandmed, kalibreerimisandmed, andmed töötajate erialase pädevuse kohta jms, — nõutava tootekvaliteedi saavutamise ja kvaliteedisüsteemi tõhususe jälgimise mõõtevahendid. 5.3. Teavitatud asutus hindab kvaliteedisüsteemi, otsustamaks, kas see vastab lõikes 5.2 viidatud nõuetele. Ta eeldab vastavust nende nõuetega kvaliteedisüsteemi puhul, mis järgib riiklike standardite kirjeldusi, mis rakendavad vastavat ühtlustatud standardit hetkest, kui viited sellele on avaldatud. Lisaks kogemustele kvaliteedisüsteemide osas, on auditeerijatel kohane kogemus asjaomase metroloogia mõõtevahenditehnoloogia valdkonnas ja teadmised käesoleva direktiivi kohaldatavate nõuete kohta. Hindamise käigus tehakse kontrollkäik tootmisasutusse. Tootjat teavitatakse otsusest. Teade peab sisaldama hindamise põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust. 5.4. Tootja täidab kinnitatud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi ja hoiab seda nii, et kvaliteedisüsteem säiliks vastava ja tõhusana. 5.5. Tootja teavitab kvaliteedisüsteemi kinnitanud teavitatud asutust iga kvaliteedisüsteemi kavandatud muudatuse osas. Teavitatud asutus hindab kavandatud muudatusi ja otsustab, kas muudetud kvaliteedisüsteem vastab lõikes 5.2 viidatud nõuetele või on vaja läbi viia ümberhindamine. Tootjat teavitatakse otsusest. Teade peab sisaldama hindamise põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust.

6.1. Järelevalve eesmärk on tagada, et tootja täidab kinnitatud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi. 6.2. Tootja võimaldab teavitatud asutusele inspekteerimise eesmärgil juurdepääsu tootmise, kontrolli, katsetamise ja ladustamise asukohta ja annab talle kogu vajaliku teabe, eelkõige: — kvaliteedisüsteemi dokumendid, — lõikes 2 viidatud tehnilise dokumentatsiooni, — kvaliteediandmestikud, näiteks inspekteerimisaruanded ja katsetulemused, kalibreerimisandmed, andmed töötajate erialase pädevuse kohta jms. 6.3. Teavitatud asutus korraldab perioodilisi auditeid, tagamaks, et tootja hooldab ja rakendab kvaliteedisüsteemi, ja annab auditi aruande tootjale. 6.4. Lisaks sellele võib teavitatud asutus teha tootja juurde ette teatamata kontrollkäike. Selliste käikude ajal võib teavitatud asutus vajaduse korral läbi viia või lasta läbi viia tootekatseid, et teha kindlaks kvaliteedisüsteemi õige toimimine. Ta annab tootjale kontrollkäigu aruande ja juhul, kui läbi viidi katseid, katsearuande.

7.1. Tootja kannab CE-märgise ja täiendava mõõtemärgise ning lõikes 5.1 viidatud teavitatud asutuse vastutusel viimase tunnusnumbri igale mõõtevahendile, mis vastab käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele. 7.2. Vastavusdeklaratsioon koostatakse iga mõõtevahendimudeli kohta ja seda hoitakse riigi ametiasutuse käsutuses kümme aastat pärast viimase mõõtevahendi tootmist. Sellega tuvastatakse mõõtevahend, mille jaoks see oli koostatud. Avalduse koopiaga varustatakse iga mõõtevahend, mis turule lastakse. Seda nõuet võib siiski tõlgendada ka selliselt, et seda kohaldatakse pigem partii kui üksikmõõtevahendi puhul, kui üksikkasutajale tarnitakse suur arv mõõtevahendeid. 8. Tootja hoiab 10 aastat pärast viimase mõõtevahendi tootmist riigi ametiasutuse käsutuses: — dokumentatsiooni, millele on viidatud lõike 5.1 teises taandes, — lõikes 5.5 viidatud muudatust, vastavalt kinnitusele, — teavitatud asutuse otsuseid ja aruandeid, millele on viidatud lõigetes 5.5, 6.3 ja 6.4. 9. Iga teavitatud asutus teeb teda määranud liikmesriigile perioodiliselt kättesaadavaks nimekirja väljaantud või tagasilükatus kvaliteedisüsteemi kinnitustest ja teatab teda määranud liikmesriigile viivitamata kvaliteedisüsteemi kinnituse tühistamisest.

10. Tootja lõigetes 3, 5.1, 5.5, 7.2 ja 8 nimetatud kohustusi võib tema nimel ja tema vastutusel täita tema volitatud esindaja.









F LISA

TOOTE VASTAVUSTÕENDAMISEL (TAATLEMISEL) PÕHINEV TÜÜBIVASTAVUSDEKLARATSIOON

1. Toote vastavustõendamisel (taatlemisel) põhinev tüübivastavusdeklaratsioon on osa vastavushindamismenetlusest, mille puhul tootja täidab käesolevas lisas sätestatud kohustusi ja tagab ning deklareerib, et mõõtevahendid, mille suhtes kohaldatakse lõike 3 sätteid, vastavad tüübitunnistuses kirjeldatud tüübile ja käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele.

2. Tootja võtab kõik meetmed, et tagada toodetud mõõtevahendite vastavus EÜ tüübihindamistunnistuses kirjeldatud kinnitatud tüübile ja käesoleva direktiivi asjakohastele sätetele.

3. Tootja poolt valitud teavitatud asutus korraldab või laseb korraldada kontrolle ja katseid, et kontrollida mõõtevahendite vastavust EÜ tüübitunnistuses kirjeldatud tüübile ja käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele. Tootja valikul viiakse kontrollimised ja katsed vastavuse hindamiseks metroloogiliste nõuetega läbi kas iga mõõtevahendi kontrollimise ja katsetamisega, nagu on määratletud punktis 4, või mõõtevahendite kontrollimise ja katsetamisega statistilisel alusel, nagu on määratletud punktis 5. 4. Vastavustõendamine metroloogilistele nõuetele iga mõõtevahendi kontrollimise ja katsetamise teel 4.1. Kõiki mõõtevahendeid kontrollitakse eraldi ning nende vastavuse tõendamiseks neile kohaldatavatele metroloogilistele nõuetele viiakse läbi artiklis 13 viidatud asjakohastes dokumentides sätestatud katsed või nende katsetega võrdväärsed katsed. Asjakohaste dokumentide puudumisel otsustab sobivate katsete läbiviimise asjaomane teavitatud asutus. 4.2. Teavitatud asutus annab läbiviidud kontrollimiste ja katsete osas välja vastavustunnistuse ja kannab sellele või laseb oma vastutusel kanda tunnusnumbri. Tootja hoiab vastavustunnistusi kättesaadavana kontrollimiseks riigi ametiasutustele 10 aastat pärast mõõtevahendi tõendamist. 5. Statistiline vastavustõendamine metroloogilistele nõuetele 5.1. Tootja võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada tootmisprotsessis iga toodetud partii ühtsuse ja esitab oma mõõtevahendid vastavustõendamiseks ühtsete partiidena. 5.2. Vastavalt lõike 5.3 nõuetele võetakse igast partiist juhuslik näidis. Kõiki näidises olevaid mõõtevahendeid kontrollitakse eraldi ja nende vastavuse tuvastamiseks nende suhtes kohaldatavatele metroloogilistele nõuetele korraldatakse artiklis 13 viidatud asjakohastes dokumentides sätestatud katsed või nende katsetega võrdväärsed katsed, otsustamaks, kas partii on vastu võetud või tagasi lükatud. Asjakohaste dokumentide puudumisel otsustab sobivate katsete läbiviimise asjaomane teavitatud asutus. 5.3. Statistiline menetlus vastab järgmistele nõuetele: Statistiline kontrollimine põhineb kvaliteediomadustel. Näidiste süsteem tagab järgmist: — kvaliteeditaseme, mis vastab 95 % ulatuses vastuvõtmise tõenäosusele, mittevastavusega alla 1 %, — kvaliteedi piirmäära, mis vastab 5 % ulatuses vastuvõtmise tõenäosusele, mittevastavusega alla 7 %. 5.4. Kui partii on vastu võetud, on vastu võetud ka kõik mõõtevahendid partiis, välja arvatud need mõõtevahendid partii hulgas, mis leiti olevat katsenõuetele mittevastavad. Teavitatud asutus annab läbiviidud kontrollimiste ja katsete kohta välja vastavustõendi ja kannab või laseb oma vastutusel kanda igale kinnitatud mõõtevahendile tunnusnumbri. Tootja hoiab vastavustõendeid riigi ametiasutustele kättesaadavana 10 aastat pärast mõõtevahendi tõendamist. 5.5. Kui partii lükatakse tagasi, võtab teavitatud asutus asjakohased abinõud, et takistada selle partii turuleviimist. Pideva tagasilükkamise korral võib teavitatud asutus peatada statistilise vastavustõendamise ja võtta tarvitusele vastavad abinõud.

6.1. Tootja kannab CE-märgise ja täiendava mõõtemärgise igale mõõtevahendile, mis vastab kinnitatud tüübile ja käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele. 6.2. Vastavusdeklaratsioon koostatakse iga mõõtevahendimudeli kohta ja seda hoitakse riigi ametiasutuse käsutuses kümme aastat pärast viimase mõõtevahendi tootmist. Sellega tuvastatakse seadet, mille jaoks see oli koostatud. Vastavusdeklaratsiooni koopiaga varustatakse iga mõõtevahend, mis turule lastakse. Seda nõuet võib siiski tõlgendada ka nii, et seda kohaldatakse pigem partii kui üksikmõõtevahendi puhul, kui üksikkasutajale tarnitakse suur arv mõõtevahendeid. Kui selles osas on kokku lepitud lõikes 3 viidatud teavitatud asutusega, kannab tootja mõõtevahenditele ka teavitatud asutuse tunnusnumbri. 7. Tootja võib, vastavalt kokkuleppele teavitatud asutusega ja tema vastutusel, kanda teavitatud asutuse tunnusnumbri mõõtevahenditele tootmisprotsessi ajal.

8. Tootja kohustusi võib tema nimel ja tema vastutusel täita tema volitatud esindaja, välja arvatud lõigetes 2 ja 5.1 nimetatud kohustused.









F1 LISA

TOOTE VASTAVUSTÕENDAMISEL (TAATLEMISEL) PÕHINEV VASTAVUSDEKLARATSIOON

1. Toote vastavustõendamisel (taatlemisel) põhinev vastavusdeklaratsioon on vastavushindamismenetlus, mille puhul tootja täidab käesolevas lisas sätestatud kohustusi ja tagab ning deklareerib, et mõõtevahendid, millele kohaldatakse lõike 5 sätteid, vastavad EÜ tüübitunnistuses kirjeldatud tüübile ja käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele.

2. Tootja koostab tehnilise dokumentatsiooni vastavalt artiklis 10 kirjeldatule. See dokumentatsioon võimaldab mõõtevahendi vastavuse hindamist käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele. Dokumentatsioon käsitleb, niivõrd, kui see on sellise hindamise puhul asjakohane, mõõtevahendi ehitust ja töötamist. 3. Tootja hoiab tehnilist dokumentatsiooni riigi ametiasutuse käsutuses 10 aastat pärast viimase mõõtevahendi tootmist.

4. Tootja võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada toodetud mõõtevahendite vastavus käesoleva direktiivi asjakohastele sätetele.

5. Tootja poolt valitud teavitatud asutus korraldab või laseb korraldada asjakohaseid kontrolle ja katseid, et kontrollida mõõtevahendite vastavust käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele. Tootja valikul viiakse kontrollid ja katsed vastavuse kontrollimiseks metroloogilistele nõuetele läbi iga mõõtevahendi kontrollimise ja katsetamisega, nagu on määratletud lõikes 6, või mõõtevahendite kontrollimise ja katsetamisega statistilisel alusel, nagu on määratletud lõikes 7. 6. Vastavustõendamine metroloogilistele nõuetele iga mõõtevahendi kontrollimise ja katsetamise teel 6.1. Kõiki mõõtevahendeid kontrollitakse eraldi ning nende vastavustõendamiseks nende suhtes kohaldatavatele metroloogilistele nõuetele viiakse läbi artiklis 13 viidatud asjakohastes dokumentides sätestatud katsed või nende katsetega võrdväärsed katsed. Asjakohaste dokumentide puudumisel otsustab sobivate katsete läbiviimise asjaomane teavitatud asutus. 6.2. Teavitatud asutus annab läbiviidud kontrollimiste ja katsete kohta välja vastavustõendi ja kannab või laseb oma vastutusel kanda kinnitatud mõõtevahendile tunnusnumbri. Tootja hoiab vastavustõendeid kättesaadavana riigi ametiasutustele kontrollimiseks 10 aastat pärast mõõtevahendi tõendamist. 7. Vastavuse statistiline tõendamine metroloogilistele nõuetele 7.1. Tootja võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada tootmisprotsessiga iga toodetud partii ühtsus, ja esitab oma mõõtevahendid tõendamiseks ühtsete partiide kujul. 7.2. Vastavalt lõike 7.3 nõuetele võetakse igast partiist juhuslik näidis. Kõiki näidises olevaid mõõtevahendeid kontrollitakse eraldi ja nende vastavuse tõendamiseks neile kohaldatavate metroloogiliste nõuetega viiakse läbi artiklis 13 viidatud asjakohastes dokumentides sätestatud katsed või nende katsetega võrdväärsed katsed, otsustamaks, kas partii on vastuvõetud või tagasilükatud. Asjakohaste dokumentide puudumisel otsustab sobivate katsete läbiviimise asjaomane teavitatud asutus. 7.3. Statistiline menetlus vastab järgmistele nõuetele: Statistiline kontrollimine põhineb kvaliteediomadustel. Näidiste süsteem tagab järgmist: — kvaliteeditaseme, mis vastab 95 % ulatuses vastuvõtmise tõenäosusele, mittevastavusega vähem kui 1 %, — kvaliteedi piirmäära, mis vastab 5 % ulatuses vastuvõtmise tõenäosusele, mittevastavusega vähem kui 7 %. 7.4. Kui partii on vastu võetud, on vastu võetud ka kõik partii mõõtevahendid, välja arvatud need mõõtevahendid partii hulgas, mis leiti olevat katsetingimustele mittevastavad. Teavitatud asutus annab läbiviidud kontrollimiste ja katsete kohta välja vastavustõendi ja kannab või laseb oma vastutusel kanda igale kinnitatud mõõtevahendile tunnusnumbri. Tootja hoiab vastavustõendeid riigi ametiasutustele kättesaadavana 10 aastat pärast mõõtevahendi vastavuse tõendamist. 7.5. Kui partii tagasi lükatakse, võtab teavitatud asutus asjakohased meetmed, et takistada selle partii turuleviimist. Pideva tagasilükkamise korral võib teavitatud asutus peatada statistilise vastavustõendamise ja võtta asjakohased meetmed.

8.1. Tootja kannab CE-märgise ja täiendava mõõtemärgise igale mõõtevahendile, mis vastab käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele. 8.2. Vastavusdeklaratsioon koostatakse iga mõõtevahendi mudeli kohta ja seda hoitakse riigi ametiasutuse käsutuses kümme aastat pärast viimase mõõtevahendi tootmist. Sellega tuvastatakse seadet, mille jaoks see oli koostatud. Vastavusdeklaratsiooni koopiaga varustatakse iga mõõtevahend, mis turule lastakse. Seda nõuet võib tõlgendada ka nii, et seda kohaldatakse pigem partii kui üksikmõõtevahendi puhul, kui üksikkasutajale tarnitakse suur arv mõõtevahendeid. Kui selles osas on kokku lepitud lõikes 5 viidatud teavitatud asutusega, kannab tootja mõõtevahenditele ka teavitatud asutuse tunnusnumbri. 9. Tootja võib, vastavalt kokkuleppele teavitatud asutusega ja tema vastutusel, kanda teavitatud asutuse tunnusnumbri mõõtevahenditele tootmisprotsessi ajal.

10. Tootja kohustusi võib tema nimel ja tema vastutusel täita tema volitatud esindaja, välja arvatud lõigetes 4 ja 7.1 nimetatud kohustused.









G LISA

ÜKSIKTOOTE VASTAVUSTÕENDAMISEL (TAATLEMISEL) PÕHINEV VASTAVUSDEKLARATSIOON

1. Üksiktoote vastavustõendamisel (taatlemisel) põhinev vastavusdeklaratsioon on vastavushindamismenetlus, mille puhul tootja täidab käesolevas lisas sätestatud kohustusi ja tagab ning deklareerib, et mõõtevahend, mille suhtes kohaldatakse lõike 4 sätteid, vastab käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele.

2. Tootja koostab tehnilise dokumentatsiooni vastavalt artiklis 10 kirjeldatule ja teeb selle kättesaadavaks lõikes 4 viidatud teavitatud asutusele. See dokumentatsioon võimaldab mõõtevahendi vastavuse hindamist käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele ja käsitleb, niivõrd, kui see on taolise hindamise puhul asjakohane, mõõtevahendi ehitust ja töötamist. Tootja hoiab tehnilist dokumentatsiooni riigi ametiasutuse käsutuses 10 aastat pärast viimase mõõtevahendi tootmist.

3. Tootja võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada toodetud mõõtevahendite vastavuse käesoleva direktiivi asjakohastele sätetele.

4. Tootja poolt valitud teavitatud asutus korraldab või laseb korraldada artiklis 13 viidatud asjakohastes dokumentides sätestatud sobivad kontrollimised ja katsed või nende katsetega võrdväärsed katsed, et kontrollida mõõtevahendi vastavust käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele. Asjakohase dokumendi puudumisel otsustab sobivate katsete läbiviimise asjaomane teavitatud asutus. Teavitatud asutus annab läbiviidud kontrollimiste ja katsete kohta välja vastavustõendi ja kannab või laseb oma vastutusel kanda kinnitatud mõõtevahendile tunnusnumbri. Tootja hoiab vastavustõendeid riigi ametiasutustele kontrollimiseks kättesaadavana 10 aastat pä