2001L0016 — ET — 02.06.2007 — 002.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

▼M1

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2001/16/EÜ,

19. märts 2001,

üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta

▼B







EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 156, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 1 ) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, ( 2 ) võttes arvesse regioonide komitee arvamust, ( 3 ) toimides asutamislepingu ( 4 ) artiklis 251 osutatud korras ning arvestades järgmist: (1) Võimaldamaks liidu kodanikel, ettevõtjatel ning piirkondlikel ja kohalikel ametiasutustel täielikult kasu saada eelistest, mis tulenevad sisepiirideta ala loomisest, on eriti soovitatav parandada siseriiklike raudteevõrgustike omavahelist ühendamist, koostalitlusvõimet ja juurdepääsu neile võrgustikele, rakendades mis tahes meetmeid, mis võivad osutuda vajalikuks tehnilise standardimise valdkonnas, nagu on sätestatud asutamislepingu artiklis 155. (2) Allkirjastades 12. detsembril 1997. aastal Kyotos vastuvõetud protokolli, kohustus Euroopa Liit vähendama gaasilisi heitmeid. Need eesmärgid nõuavad eri transpordiliikide tasakaalu korrigeerimist, samuti raudteetranspordi konkurentsivõime tõstmist. (3) Nõukogu strateegia integreerida keskkonnaküsimused ja säästev areng ühenduse transpordipoliitikasse rõhutab vajadust tegutseda vähendamaks transpordi mõjusid keskkonnale. (4) Rongide äritegevuslik käitamine üleeuroopalises raudteevõrgustikus nõuab eelkõige väga head infrastruktuuri ja veeremi omaduste ühilduvust, samuti eri infrastruktuuri ettevõtjate teabe- ja sidesüsteemide tõhusat vastastikust sidumist; millest sõltuvad toimivustase, ohutus, teeninduse kvaliteet, kulud ja eelkõige üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime. (5) Selleks, et saavutada nimetatud eesmärke, võttis nõukogu 23. juulil 1996. aastal esialgse meetmena vastu direktiivi 96/48/EÜ üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta. ( 5 ) (6) Oma 1996. aasta valges raamatus pealkirjaga „Ühenduse raudteede taaselustamise strateegia” teatas nõukogu teisest meetmest tavaraudteesektoris ja tellis uurimuse siseriiklike raudteevõrgustike integreerimise kohta, mille tulemused avaldati 1998. aasta mais koos soovitusega võtta vastu direktiiv, mis põhineks kiirraudteesektoris kasutatud lähenemisel. Nimetatud uurimuses soovitati ka kõikide koostalitlusvõime takistuste lahendada püüdmise asemel lahendada küsimusi sammhaaval vastavalt nende prioriteedile, mis põhineb iga kavandatud meetme tasuvussuhtel. Uurimuses oli näidatud, et kasutatavate menetluste ja eeskirjade ühtlustamine ning teabe- ja sidesüsteemide sidumine on tõhusamad meetmed kui näiteks infrastruktuuri kabariitväravat käsitlevad meetmed. (7) Komisjoni teatis „Tavaraudteevõrgustike integreerimine” soovitab käesoleva direktiivi vastuvõtmist ja põhjendab sarnasusi ja peamisi erinevusi võrreldes direktiiviga 96/48/EÜ. Peamised erinevused seisnevad geograafilise ulatuse kohandamises ja tehnilise ulatuse laiendamises, et võtta arvesse eespool nimetatud uurimuse tulemusi, ning astmelise lähenemisviisi rakendamises raudteevõrgustiku koostalitlusvõime takistuste kõrvaldamisel, mis hõlmab prioriteetide järjekorra ja nende koostamise ajagraafiku kehtestamist. (8) Pidades silmas astmelist lähenemisviisi ja kõikide tehniliste koostalitlusnõuete vastuvõtmiseks kuluvat aega, tuleb võtta meetmeid, et vältida olukorda, kui liikmesriigid võtavad vastu uusi siseriiklikke eeskirju või alustavad projekte, mis suurendavad praeguse süsteemi heterogeensust. (9) Astmelise lähenemisviisi vastuvõtmine rahuldab tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime spetsiifilisi vajadusi, mida iseloomustab vana siseriiklik infrastruktuur ja veeremid, mis vajavad kohandamiseks või uuendamiseks suuri investeeringuid, ning eelkõige tuleks kindlustada, et tavaraudteesüsteemi ei jäetaks muude transpordiliikide kõrval majanduslikult mahajäänud olukorda. (10) Oma 10. märtsi 1999. aasta resolutsioonis raudteede kohta avaldas parlament soovi, et raudteesektori kasvav avatus käiks käsikäes tehnilise ühtlustamise kiireimate ja tõhusaimate võimalike meetmetega. (11) Nõukogu 6. oktoobri 1999. aasta istungjärgul paluti komisjonil esitada strateegia raudteetranspordi koostalitlusvõime parandamiseks ja kitsaskohtade vähendamiseks, pidades silmas võrgustike koostalitlusvõime tehniliste, administratiivsete ja majanduslike takistuste viivitamatut kõrvaldamist, samuti ohutuse ja personali erialase ettevalmistuse ning kvalifikatsiooni kõrge taseme tagamist. (12) Vastavalt nõukogu 29. juuli 1991. aasta direktiivile 91/440/EMÜ ühenduse raudteede arendamise kohta, ( 6 ) peab raudtee-ettevõtetel olema suurem juurdepääs liikmesriikide raudteevõrgustikele, mis omakorda nõuab infrastruktuuri, seadmete, veeremi ning juhtimis- ja käitussüsteemide koostalitlusvõimet, samuti personali kvalifikatsiooni ja hügieeni- ning ohutustingimusi töökohal, mis on nõutavad alasüsteemide talitluseks ja hoolduseks ning kõigi tehniliste koostalitlusnõuete rakendamiseks. Käesoleva direktiivi eesmärk ei ole siiski otseselt või kaudselt ühtlustada töötingimusi raudteesektoris. (13) Liikmesriigid vastutavad ohutus-, sanitaar- ja tarbijakaitse eeskirjade järgimise eest, mis kehtivad raudteevõrgustike kohta nende raudteede projekteerimise, ehitamise, kasutuselevõtu ja töötamise ajal. (14) Siseriiklikud määrused, raudteede sise-eeskirjad ja tehnilised kirjeldused, mida raudteed kohaldavad, sisaldavad olulisi erinevusi, sest need ühendavad menetlusviise, mis on iseloomulikud siseriiklikele tööstustele, samuti näevad need ette spetsiifilisi mõõtmeid, seadmeid ja eriomadusi. Selline olukord takistab rongide vaba liikumist kogu ühenduse võrgustikus. (15) Aastatega on selline olukord loonud tihedaid sidemeid riiklike raudteetööstuste ja riiklike raudteede vahel, mis kahjustab turgude tõelist avatust. Selleks, et tõsta oma konkurentsivõimet maailma tasemel, vajavad need tööstused avatud, konkurentsivõimelist Euroopa turgu. (16) Seepärast on asjakohane määratleda kogu ühenduses olulised nõuded, mida kohaldatakse üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku suhtes. (17) Üleeuroopaline tavaraudteevõrgustik on ulatuslik ja keerukas, on praktilistel põhjustel osutunud vajalikuks jaotada see alasüsteemideks. Iga alasüsteemi puhul tuleb määratleda olulised nõuded ja kindlaks määrata tehnilised kirjeldused kogu ühenduse kohta, eriti komponentide ja liideste osas, et vastata neile olulistele nõuetele. (18) Üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõimet puudutavate sätete rakendamine ei tohi põhjendamatult takistada iga liikmesriigi olemasoleva raudteevõrgustiku tasuvust, vaid peab püüdma säilitada koostalitlusvõime eesmärki. (19) Tehnilised koostalitlusnõuded mõjutavad ka raudteetranspordi kasutajate kasutustingimusi, seepärast on vaja konsulteerida kõnealuste kasutajatega neid puudutavate asjaolude suhtes. (20) Igal asjaomasel liikmesriigil peaks erandkorras olema võimalik mitte kohaldada teatavaid tehnilisi koostalitlusnõudeid, kui on olemas menetlus, mis tagab, et sellised erandid on põhjendatud. Asutamislepingu artikkel 155 nõuab, et ühenduse tegevus koostalitlusvõime alal võtaks arvesse projektide majanduslikku elujõulisust. (21) Tehniliste koostalitlusnõuete koostamine ja kehtestamine tavaraudteevõrgustikus ei tohiks takistada tehnoloogilisi uuendusi, mis peaks olema suunatud majandusliku jõudluse parandamiseks. (22) Tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime eeliseid peaks kasutama, et luua tingimused suuremaks koostalitlusvõimeks erinevate transpordiliikide vahel, eriti kaubaveo osas. (23) Selleks, et järgida asjakohaseid sätteid riigihanke menetluse kohta raudteesektoris ja eriti direktiivi 93/38/EMÜ, ( 7 ) peavad tellijad lisama tehnilised andmed üldisesse dokumentatsiooni või iga lepingu tähtaegade ja tingimuste juurde. Selleks on vaja koostada Euroopa tehniliste kirjelduste kogum, mis viitaks neile tehnilistele kirjeldustele. (24) Ühenduse huvides on rahvusvahelise standardisüsteemi olemasolu, mis oleks võimeline looma standardeid, mida tegelikult kasutatakse rahvusvahelises kaubanduses, ja mis vastaks ühenduse poliitika nõuetele. Seepärast peavad Euroopa standardiasutused jätkama koostööd rahvusvaheliste standardiasutustega. (25) Tellijad määratlevad edasised nõuded, mis on vajalikud Euroopa tehniliste kirjelduste või muude standardite väljakujundamiseks. Need tehnilised kirjeldused peaksid vastama sellistele olulistele nõuetele, mis on ühtlustatud ühenduse tasandil ja millele üleeuroopaline tavaraudteevõrgustik peab vastama. (26) Komponentide vastavuse või kasutussobivuse hindamist hõlmav menetlus peaks põhinema nõukogu otsusega 93/465/EMÜ ( 8 ) hõlmatud moodulite kasutusel. Selleks, et võimalikult palju soodustada tööstuse arengut, on vaja koostada menetlused, mis hõlmavad kvaliteedi tagamise süsteemi. (27) Komponentide vastavus on peamiselt seotud nende kasutusalaga, et tagada võrgustiku koostalitlusvõime ja mitte üksnes nende vaba liikumisega ühenduse turul. Tuleb hinnata kõige tähtsamate komponentide kasutussobivust seoses ohutuse, kättesaadavuse või süsteemi säästlikkusega. Seepärast ei ole tootjal vaja kinnitada CE-märgistust komponentidele, mille kohta juba kehtivad käesoleva direktiivi sätted. Vastavuse ja/või kasutussobivuse hindamisel põhinev tootja vastavusdeklaratsioon peaks olema piisav. (28) See ei mõjuta tootjate kohustust kinnitada CE-märgistust teatavatele komponentidele, et tõendada nende vastavust ühenduse muudele sätetele nende kohta. (29) Alasüsteemid, mis moodustavad üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku, peavad läbima vastavustõendamise menetluse. Vastavustõendamine peab võimaldama alasüsteemide kasutuselevõtu eest vastutavatel asutustel olla kindel, et projekteerimise, ehitamise ja kasutuselevõtu etappidel oleks tulemus kooskõlas määruste ning kehtivate tehniliste ja talitluseeskirjadega. Samuti peab see võimaldama tootjatele võrdse kohtlemise sõltumata riigist. Seepärast on vaja sätestada moodul, mis määrab kindlaks EÜ alasüsteemide vastavustõendamisel kohaldatavad põhimõtted ja tingimused. (30) EÜ vastavustõendamise menetlus peaks põhinema tehnilistel koostalitlusnõuetel. Tehniliste koostalitlusnõuete kohta kehtivad direktiivi 93/38/EMÜ artikli 18 sätted. Teavitatud asutused, mis vastutavad vastavushindamise või komponentide kasutussobivuse menetluse kontrollimise eest koos alasüsteemide hindamismenetlusega, peavad oma otsused võimalikult täpselt kooskõlastama, eriti Euroopa tehniliste kirjelduste puudumise korral. (31) Komisjoni korralduse alusel koostab tehnilised koostalitlusnõuded ühisorgan, mis esindab raudteeinfrastruktuuri ettevõtjaid, raudtee-ettevõtjaid ja raudteetööstust. Ühendusse mittekuuluvate riikide esindajad, eriti taotlejariikide esindajad, võivad algusest peale osaleda ühise esindusorgani istungjärkudel vaatlejatena. (32) Direktiiviga 91/440/EMÜ nõutakse eraldi raamatupidamisarvestust transporditeenustele ja raudteeinfrastruktuuri majandamisele. Sellisel juhul peaksid eriteenused, mida osutavad teavitatud asutustena tunnistatud raudteeinfrastruktuuri ettevõtjad, olema korraldatud vastavalt kriteeriumitele, mida tuleb kohaldada sellist tüüpi asutusele. Teised eriasutused võivad olla teavitatud, kui nad vastavad samadele kriteeriumitele. (33) Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleb võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 99/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste täitmise kord. ( 9 ) (34) Koostalitlusvõime üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku piires hõlmab kogu ühendust. Üksikud liikmesriigid ei saa võtta vajalikke meetmeid, et saavutada koostalitlusvõimet. Vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele ei ole liikmesriikidel võimalik kavandatava meetme eesmärke piisavalt tõhusalt saavutada, seepärast saab kavandatavaid meetmeid nende ulatuse ja mõju poolest paremini saavutada ühendus, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:







I

PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 1

▼M1

1. Käesolev direktiiv kehtestab vajalikud tingimused, et saavutada I lisas kirjeldatud üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime ühenduse piirides. Kõnealused tingimused käsitlevad käesoleva võrgustiku selliste osade projekteerimist, ehitust, kasutuselevõttu, ümberehitamist, uuendamist, kasutamist ja hooldust, mis on kasutusele võetud pärast käesoleva direktiivi jõustumiskuupäeva, samuti võrgustiku kasutava ja hooldava personali kvalifikatsiooni ning tervisekaitse ja tööohutuse tingimusi.

2. Püüdlused kõnealuse eesmärgi saavutamiseks peavad viima tehnilise ühtlustamise optimaalse taseme määratlemiseni, ning tegema võimalikuks:

▼B

a) hõlbustada, parandada ja arendada rahvusvahelise raudteetranspordi teenuseid Euroopa Liidu piires ja kolmandate riikidega;

b) aidata kaasa üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku ehitamise, uuendamise, ümberehitamise ja käitamise seadmete ja teenuste siseturu astmelisele rajamisele;

c) aidata kaasa üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime arendamisele.

▼M1

3. Käesoleva direktiivi reguleerimisala laiendatakse järk-järgult kogu tavaraudteevõrgustikule, kaasa arvatud rööbasteed juurdepääsuks rohkem kui üht lõpptarbijat teenindavate või teenindada võivatele terminalidele või peamistele sadamaobjektidele, välja arvatud rangelt kohalikult, traditsiooniliselt või turismialaselt kasutatav infrastruktuur või veerem, mis ei ole muu raudteevõrgustikuga talitluslikult ühenduses, ning kui see ei piira artiklis 7 nimetatud tehniliste koostalitlusnõuete kohaste erandite kohaldamist.

Käesolevat direktiivi kohaldatakse veel lõikega 1 hõlmamata võrgustiku osadele ainult alates allpool kirjeldatud korras vastu võetavate asjakohaste tehniliste koostalitlusnõuete jõustumiskuupäevast ning nendega määratud kohaldusalas.

Komisjon võtab 1. jaanuariks 2006 artikli 21 lõikes 2 sätestatud korra kohaselt vastu uute tehniliste koostalitlusnõuete koostamise ja/või vastu võetud tehniliste koostalitlusnõuete läbivaatamise tööprogrammi, pidades silmas veel hõlmamata liinide ja veeremi hõlmamist.

Tööprogrammis on määratud esimene 2009. aasta jaanuariks koostatavate uute tehniliste koostalitlusnõuete ja/või tehniliste koostalitlusnõuete muudatuste rühm, ilma et see piiraks artikli 5 lõike 5 erijuhtude reguleerimise võimaluse kohaseid sätteid ning artikli 7 sätteid erandite tegemise kohta eriolukorras. Tehniliste koostalitlusnõuetega hõlmatud subjektide valik tehakse iga välja pakutud meetme majandusliku tõhususe ja ühenduse tasandil võetud meetmete proportsionaalsuse põhimõtte alusel. Sel eesmärgil arvestatakse kohaselt I lisa punkti 4 ning ühelt poolt rongide häirimatu liikumise eesmärkide ja tehnilise ühtlustamise ja teiselt poolt käsitletava üleeuroopalise, riikliku, piirkondliku või kohaliku liiklusintensiivsuse vahelise vajaliku tasakaaluga.

Pärast tehniliste koostalitlusnõuete esimese rühma koostamist võetakse vastavalt artikli 21 lõikes 2 sätestatud korrale vastu uute tehniliste koostalitlusnõuete koostamise ja olemasolevate tehniliste koostalitlusnõuete prioriteetide määratlus.

Liikmesriike ei pea käesolevat lõiget kohaldama projektide korral, mis on asjakohaste tehniliste koostalitlusnõuete avaldamise hetkel edasijõudnud arengujärgus või hõlmatud kehtiva lepinguga.

▼B

Artikkel 2

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) üleeuroopaline tavaraudteevõrgustik : on I lisas kirjeldatud struktuur, mis koosneb liinidest, maarajatistest ning üleeuroopalisest transpordivõrgustikust, mis on ehitatud või ümber ehitatud tavaraudteetranspordi või kombineeritud raudteetranspordi jaoks, ja veeremist, mis on projekteeritud sellel infrastruktuuril liikumiseks;

b) koostalitlusvõime : on rongidele ohutu ja katkematu liikumise võimaldamine üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku poolt, millega saavutatakse määratletud toimivustase nendel liinidel. See võime põhineb kõikidel regulatiivsetel, tehnilistel ja kasutustingimustel, mida peab olulistele nõuetele vastamiseks täitma;

c) alasüsteemid : on üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku jaotamise tulemus, nagu kirjeldatud II lisas. Alasüsteemid, mille kohta tuleb kehtestada olulised nõuded, on struktuurilised või funktsionaalsed;

d) koostalitlusvõime komponendid : on seadme mis tahes lihtkomponent, komponentide kogum, alakoost või kogukoost, mis on inkorporeeritud või mida kavatsetakse inkorporeerida alasüsteemi, ning millest üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime otseselt või kaudselt sõltub. Mõiste „komponent” hõlmab nii materiaalseid kui mittemateriaalseid esemeid, näiteks tarkvara;

e) olulised nõuded : on kõik III lisas sätestatud tingimused, millele üleeuroopaline tavaraudteevõrgustik, alasüsteemid ja koostalitlusvõime komponendid, kaas arvatud liidesed peavad vastama;

f) Euroopa tehniline kirjeldus : on ühine tehniline kirjeldus, Euroopa tehniline kinnitus või Euroopa standarditele vastav siseriiklik standard nagu on määratletud direktiivi 93/38/EMÜ artikli 1 punktides 8–12;

g) tehnilised koostalitlusnõuded : on iga alasüsteemi või alasüsteemi osa nõuded olulistele nõuetele vastamiseks ja üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime tagamiseks;

▼M1 —————

▼B

i) teavitatud asutused : on asutused, mis vastutavad koostalitlusvõime komponentide kasutussobivuse või vastavuse hindamise eest või alasüsteemide EÜ vastavustõendamise menetluse hindamise eest;

j) põhiparameetrid : on mis tahes regulatiivne, tehniline või kasutustingimus, mis on koostalitlusvõime suhtes oluline ja mille üle tuleb otsustada vastavalt artikli 21 lõikes 2 sätestatud korrale enne tehniliste koostalitlusnõuete projekti edasiarendamist ühise esindusorgani poolt;

k) erijuhtum : on üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku mis tahes osa, mille suhtes tuleb topograafiliste, geograafiliste, linnakeskkonnast tulenevate või olemasoleva võrgustiku ühilduvust mõjutavate piirangute tõttu kohaldada ajutisi või püsivaid tehniliste koostalitlusnõuete erisätteid. Eelkõige võib erijuhtum hõlmata ülejäänud ühendusest eraldatud raudteeliine ja võrgustikke, kabariitväravat, rööpmevahet või rööpmete vahelist kaugust ning kohalikuks, regionaalseks või ajalooliseks kasutuseks mõeldud veeremit, samuti veeremit, mis tuleb kolmandatest riikidest või läheb neisse, juhul kui kõnealune veerem ei ületa kahe liikmesriigi vahelist piiri;

▼M1

l) ümberehitamine : on alamsüsteemi või selle osa põhjalik muutmine, mis suurendab alamsüsteemi kogujõudlust;

m) uuendamine : on alamsüsteemi või selle osa põhjalik asendamine, mis ei muuda alamsüsteemi kogujõudlust;

▼B

n) olemasolev raudteevõrgustik : on olemasoleva raudteesüsteemi liinidest ja maarajatistest koosnev struktuur koos kõikide kategooriate ja päritoluga veeremitega, mis liiguvad sellel infrastruktuuril;

▼M1

o) „hooldusega seotud asendamine” : on ennetava või plaanivälise hoolduse käigus osade asendamine samaväärse funktsiooni ja omadustega osadega;

p) „kasutusele võtmine” : tähendab kõiki toiminguid alamsüsteemi viimiseks ettenähtud kasutusolukorda.

▼B

Artikkel 3

1. Käesolev direktiiv kohaldab sätteid, mis käsitlevad üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku iga alasüsteemi koostalitlusvõime komponentide, liideste ja menetluste, samuti tingimuste üldist ühilduvust, mis on nõutav võrgustiku koostalitlusvõime saavutamiseks.

2. Käesoleva direktiivi sätteid kohaldatakse, ilma et see piiraks ühenduse muude sätete kohaldamist. Koostalitlusvõime komponentide puhul võib käesoleva direktiivi oluliste nõuete järgimine siiski tingida üksikute Euroopa tehniliste kirjelduste kasutamist, mis on selleks otstarbeks koostatud.

Artikkel 4

1. Üleeuroopaline tavaraudteevõrgustik, alasüsteemid ja nende koostalitlusvõime komponendid koos liidestega peavad vastama asjakohastele olulistele nõuetele.

2. Direktiivi 93/38/EMÜ artikli 18 lõikes 4 viidatud edasised tehnilised kirjeldused, mis on vajalikud Euroopa tehniliste kirjelduste või muude ühenduse piires kasutuses olevate standardite täiendamiseks, ei tohi olla vastuolus oluliste nõuetega.







II

PEATÜKK

Tehnilised koostalitlusnõuded

Artikkel 5

▼M1

1. Igat alamsüsteemi käsitletakse eraldi tehniliste koostalitlusnõuetega. Vajaduse korral võib alamsüsteemi käsitleda mitmete tehniliste koostalitlusnõuetega ning ühed koostalitlusnõuded võivad käsitleda mitut alamsüsteemi. Tehniliste koostalitlusnõuete koostamise ja/või läbivaatamise otsuse ning selle tehnilise ja geograafilise ulatuse valiku tegemiseks on nõutav artikli 6 lõikele 1 vastav mandaat.

▼B

2. Alasüsteemid peavad vastama tehnilistele koostalitlusnõuetele; vastavust tuleb püsivalt säilitada, kuni alasüsteemid on kasutuses.

3. Artiklis 1 nimetatud eesmärkide piisavaks saavutamiseks vajalikud tehnilised koostalitlusnõuded:

a) osutavad oma ettenähtud ulatusele (I lisas viidatud võrgustiku osa või veerem: II lisas viidatud alasüsteem või alasüsteemi osa);

b) sätestavad olulised nõuded iga asjaomase alasüsteemi ja selle liideste kohta;

c) kehtestavad funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused, mida alasüsteem ja selle liidesed peavad järgima. Vajaduse korral võivad need kirjeldused varieeruda vastavalt alasüsteemi kasutusele, näiteks vastavalt I lisas sätestatud liini, rummu ja/või veeremi kategooriatele;

d) määravad kindlaks koostalitlusvõime komponendid ja liidesed, mida peavad reguleerima Euroopa tehnilised kirjeldused, sealhulgas Euroopa standardid, et saavutada koostalitlusvõimet üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku piires;

▼M1

e) sätestama iga vaadeldava juhtumi korral, milliseid menetlusi tuleb kasutada koostalitlusvõime komponentide vastavus- või kasutussobivuse hindamisel, samuti alamsüsteemide EÜ vastavustõendamisel. Kõnealused menetlused põhinevad otsuses 93/465/EMÜ määratletud moodulitel;

▼B

f) osutavad tehniliste koostalitlusnõuete rakendamise strateegiale. Eriti on vaja määratleda etapid, mis tuleb läbida, et saavutada astmeline üleminek olemasolevast situatsioonist lõppsituatsiooni, kus vastavus tehnilistele koostalitlusnõuetele on muutunud normiks;

g) osutavad asjaomase personali kvalifikatsiooninõuetele ning töökoha sanitaar- ja ohutustingimustele, mis on nõutavad ülalnimetatud alasüsteemi töötamiseks ja hooldamiseks, samuti tehniliste koostalitlusnõuete rakendamiseks.

4. Iga tehniline koostalitlusnõue koostatakse olemasoleva alasüsteemi hindamise alusel ja see omakorda osutab alasüsteemi eesmärgile, milleni võib mõistliku ajaskaalaga astmeliselt jõuda. Seepärast aitab tehniliste koostalitlusnõuete astmeline vastuvõtmine ja nende järgimine sammhaaval saavutada üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõimet.

5. Tehnilised koostalitlusnõuded peavad säilitama asjakohasel viisil iga liikmesriigi olemasoleva raudteevõrgustiku ühilduvust. Seoses selle eesmärgiga võib erijuhtumite jaoks lisada igale tehniliste koostalitlusnõuete kogumile sätte nii infrastruktuuri kui veeremi kohta; erilist tähelepanu tuleb pöörata kabariitväravale, rööpmevahele või rööbaste ja vaguni vahekaugusele vagunite puhul, mis tulevad kolmandatest riikidest või lähevad sinna. Iga erijuhtumi kohta näevad tehnilised koostalitlusnõuded ette lõike 3 punktides c–g nimetatud tehniliste koostalitlusnõuete elementide rakenduseeskirjad.

6. Tehnilised koostalitlusnõuded ei tohi takistada liikmesriikide otsuseid, mis käsitlevad infrastruktuuride kasutust veeremi liikumiseks, mida ei hõlma tehnilised koostalitlusnõuded.

▼M1

7. Kui see on hädavajalik käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks, võib tehnilistes koostalitlusnõuetes viidata otseselt Euroopa standarditele või tehnilistele kirjeldustele. Sellisel juhul tuleks kõnealuseid Euroopa standardeid või tehnilisi kirjeldusi (või nende asjakohaseid osi) käsitleda asjaomaste tehniliste koostalitlusnõuete lisadena ning need muutuvad tehniliste koostalitlusnõuete kohaldamisel kohustuslikuks. Euroopa standardite ja tehniliste kirjelduste puudumisel või nende koostamise ajal võib viidata muudele selgelt identifitseeritud normatiivdokumentidele, mis peaksid kõnealusel juhul olema lihtsalt kättesaadavad ja üldkasutatavad.

▼M1

Artikkel 6

1. Tehniliste koostalitlusnõuete projekt ja nende järgnevad muudatused koostatakse komisjoni mandaadi alusel vastavalt artikli 21 lõikes 2 osutatud korrale. Tehnilised koostalitlusnõuded ja nende muudatused koostatakse ameti vastutusel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 881/2004 Euroopa Raudteede Ameti asutamise kohta (ameti määrus) ( 10 ) artiklitele 3 ja 12 ning koostöös nendes artiklites nimetatud töörühmadega.

Tehnilised koostalitlusnõuded võetakse vastu ja vaadatakse läbi vastavalt artikli 21 lõikes 2 sätestatud korrale. Komisjon avaldab tehnilised koostalitlusnõuded Euroopa Liidu Teatajas.

2. Amet vastutab tehniliste koostalitlusnõuete ettevalmistamise, läbivaatamise ja uuendamise eest ning ettepanekute tegemise eest artiklis 21 viidatud komiteele tehnoloogia arengu või sotsiaalse nõudluse arvestamiseks.

3. Iga tehniliste koostalitlusnõuete projekt koostatakse kahes etapis.

Kõigepealt selgitab amet välja tehniliste koostalitlusnõuete põhiparameetrid ja nende liidesed muude alamsüsteemidega, ning kõik vajalikud erijuhtumid. Nimetatud parameetrite ja liideste kohta tuleks esitada kõige elujõulisemad alternatiivsed lahendused koos tehniliste ja majanduslike põhjendustega. Otsus tehakse vastavalt artikli 21 lõikes 2 sätestatud korrale, vajaduse korral viidatakse erijuhtudele.

Seejärel koostab amet kõnealuste põhiparameetrite alusel tehniliste koostalitlusnõuete projekti. Asjakohasuse korral arvestab amet tehnika arengut, tehtud tööd standardimise valdkonnas, olemasolevaid töörühmi ning tunnustatud teadustööd. Tehnilistele koostalitlusnõuetele projektile lisatakse nende rakendamisest tulenevate kulude ja tulude üldhinnang, milles näidatakse tõenäolist mõju kõikidele asjaomastele ettevõtjatele ja majandussubjektidele.

4. Kõikide tehniliste koostalitlusnõuete koostamisel, vastuvõtmisel ja läbivaatamisel (kaasa arvatud põhiparameetrid) arvestatakse kõikide käsitletavate tehniliste lahenduste hinnangulisi kulusid ja tulusid koos nendevaheliste liidestega, et kehtestada ja rakendada kõige elujõulisemad lahendused. Liikmesriigid osalevad hindamisel esitades vajalikud andmed.

5. Artiklis 21 viidatud komiteed tuleb regulaarselt teavitada tehniliste koostalitlusnõuete ettevalmistustööst. Kõnealuse töö ajal võib komitee formuleerida tehnilise koostalitlusenõuete koostamise ja kulude-tulede analüüsi kohaseid juhiseid või soovitusi. Komitee võib liikmesriigi taotluse korral nõuda alternatiivsete lahenduste uurimist ja nende kohase kulude ja tulude hinnangu esitamist tehniliste koostalitlusnõuete projektile lisatavas aruandes.

6. Tehniliste koostalitlusnõuete vastuvõtmisel kehtestatakse nende jõustumise kuupäev vastavalt artikli 21 lõikes 2 sätestatud korrale. Kui tehnilise ühilduvusega seotud põhjustel tuleb üheaegselt võtta kasutusele erinevad alamsüsteemid, on vastavate koostalitlusnõuete jõustumise kuupäevad samad.

7. Tehniliste koostalitlusnõuete koostamisel, vastuvõtmisel ja läbivaatamisel arvestatakse kasutajate arvamustega omaduste osas, mis mõjutavad otseselt alamsüsteemide kasutamise tingimusi. Sel eesmärgil konsulteerib amet tehniliste koostalitlusnõuete koostamise ja läbivaatamise ajal kasutajaid esindavate ühenduste ja asutustega. Tehniliste koostalitlusnõuete projektile lisatakse kõnealuste konsultatsioonide tulemuste aruanne.

Konsulteeritavate ühenduste ja asutuste nimekirja koostab artiklis 21 viidatud komitee enne esimeste tehniliste koostalitlusnõuete mandaadi vastuvõtmist, ning seda võib liikmesriigi või komisjoni taotlusel uuesti läbi vaadata ja uuendada.

8. Tehniliste koostalitlusnõuete koostamisel, vastuvõtmisel ja läbivaatamisel arvestatakse sotsiaalpartnerite arvamusega artikli 5 lõike 3 punktis g viidatud tingimuste osas.

Sel eesmärgil konsulteeritakse sotsiaalpartneritega enne tehniliste koostalitlusnõuete projekti esitamist vastuvõtmiseks või läbivaatamiseks artiklis 21 viidatud komiteele.

Sotsiaalpartneritega konsulteeritakse komisjoni otsusega 98/500/EÜ ( 11 ) asutatud valdkonna dialoogikomitee kontekstis. Sotsiaalpartnerid võivad oma arvamuse esitada kolme kuu jooksul.

▼B

Artikkel 7

Liikmesriigil ei ole vaja kohaldada teatavaid tehnilisi koostalitlusnõudeid, sealhulgas neid, mis on seotud veeremiga, järgmistel juhtudel ja asjaoludel:

▼M1

a) uue raudteeliini, olemasoleva liini ümberehitamise või mis tahes artikli 1 lõikes 1 viidatud elemendi korral, mis on käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete avaldamise hetkel edasijõudnud arengujärgus või hõlmatud kehtiva lepinguga;

▼B

b) olemasoleva raudteeliini uuendamise või ümberehitamise projekti korral, kui tehnilistele koostalitlusnõuetele vastav kabariitvärav, rööpmevahe, rööbasteede vaheline kaugus või pinge ei sobi kokku olemasolevate liinidega;

c) uue raudteeliini või olemasoleva liini uuendamise või ümberehitamise korral asjaomase liikmesriigi territooriumil, mille raudteevõrgustik ei ole ühenduses ülejäänud ühenduse raudteevõrgustikuga või on sellest merega eraldatud;

d) olemasoleva liini uuendamise, laiendamise või ümberehitamise korral, kui tehniliste koostalitlusnõuete kohaldamine ohustab projekti majanduslikku elujõulisust ja/või raudteevõrgustiku ühilduvust liikmesriikides;

e) kui õnnetuse või loodusõnnetuse järel ei ole võrgustiku kiire taastamise tingimustel majanduslikel või tehnilistel põhjustel osaliselt või täielikult asjaomaseid tehnilisi koostalitlusnõudeid kohaldada;

f) kolmandatest riikidest tulevate või sinna minevate vagunite puhul, mille rööpmevahe erineb ühenduse peamisest raudteevõrgustikust.

Kõikidel juhtudel teatab asjaomane liikmesriik oma kavandatavast erandist komisjonile ja edastab komisjonile dokumentatsiooni, mis sätestab tehnilised koostalitlusnõuded või nende osad, mida liikmesriik ei soovi kohaldada, samuti vastavad tehnilised kirjeldused, mida ta soovib kohaldada. Artikliga 21 sätestatud komisjon analüüsib liikmesriigi kavandatavaid meetmeid. Punktidele b, d ja f vastavatel juhtudel teeb komisjon otsuse vastavalt artikli 21 lõikes 2 sätestatud korrale. Vajadusel koostatakse soovitus kohaldatavate tehniliste kirjelduste kohta. Sellest olenemata ei hõlma komisjoni otsus punktile b vastava juhtumi korral kabariitväravat ja rööpmevahet.







III

PEATÜKK

Koostalitlusvõime komponendid

Artikkel 8

Liikmesriigid võtavad kõiki vajalikke meetmeid tagamaks, et koostalitlusvõime komponente:

a) viiakse turule üksnes siis, kui need võimaldavad koostalitlusvõime saavutamist üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku piires ning samal ajal vastavad olulistele nõuetele;

b) kasutatakse nende kasutusalal ning hooldatakse ja paigaldatakse neile kohaselt.

Käesolevad sätted ei takista nende komponentide turuleviimist teistel eesmärkidel.

Artikkel 9

Käesoleva direktiivi põhjal ei või liikmesriigid oma territooriumil keelata, piirata või takistada koostalitlusvõime komponentide turuleviimist üleeuroopalises tavaraudteevõrgustikus kasutamiseks, kui need järgivad käesolevat direktiivi. Eriti ei või liikmesriigid nõuda IV lisas sätestatud komponentide kontrollimist, mis on EÜ vastavus- või kasutussobivuse deklaratsiooni menetluse käigus juba teostatud.

Artikkel 10

1. Liikmesriigid käsitlevad käesoleva direktiivi olulistele nõuetele vastavatena selliseid koostalitlusvõime komponente, mis tuginevad EÜ vastavus- või kasutussobivuse deklaratsioonile.

▼M1

2. Kõikide koostalitlusvõime komponentidele tuleb teostada asjakohastes tehnilistes koostalitlusnõuetes viidatud vastavus- ja kasutussobivuse hindamine, ning nendega peab olema kaasas sellekohane sertifikaat.

3. Liikmesriigid käsitlevad koostalitlusvõime komponenti oluliste nõuetega vastavuses olevat, kui see vastab asjaomaste tehniliste koostalitlusnõuetega sätestatud tingimustele, või nimetatud tingimustele vastavatena koostatud Euroopa tehniliste kirjeldustele.

▼M1 —————

▼B

6. Kui Euroopa tehniline kirjeldus ei ole tehniliste koostalitlusnõuete vastuvõtmise ajal veel kättesaadav ning koostalitlusvõime tagamiseks on vastavus tehnilisele kirjeldusele oluline eeltingimus, siis võib tehnilistes koostalitlusnõuetes viidata kõige uuemale kättesaadavale Euroopa tehnilise kirjelduse versioonile, mida tuleb järgida või mis inkorporeerib projekti täielikult või osaliselt.

▼M1

Artikkel 11

Kui liikmesriigile või komisjonile näib, et käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks otseselt või kaudselt kasutatud Euroopa tehnilised kirjeldused ei vasta olulistele nõuetele, siis võidakse otsustada asjaomased kirjeldused osaliselt või täielikult kõrvaldada neid sisaldavatest trükistest või muuta neid vastavalt artikli 21 lõikes 2 sätestatud korrale pärast konsulteerimist direktiivi 98/34/EÜ alusel asutatud komiteega.

▼B

Artikkel 12

1. Kui liikmesriik leiab, et EÜ vastavus- või kasutussobivuse deklaratsiooniga hõlmatud ja turule viidud koostalitlusvõime komponent võib tõenäoliselt, kui seda kasutatakse kavatsusekohaselt, mitte vastata olulistele nõuetele, siis võtab liikmesriik kõiki vajalikke meetmeid, et piirata selle kasutusala, keelata selle kasutust või kõrvaldada see turult. Liikmesriigid teatavad võetud meetmetest viivitamatult komisjonile ja esitavad oma otsuse põhjused, eelkõige sedastades, kas nõuetest kõrvalekaldumist põhjustas:

a) oluliste nõuete täitmata jätmine;

b) Euroopa tehniliste kirjelduste ebaõige kohaldamine, kui tuginetakse tehniliste kirjelduste kohaldamisele;

c) Euroopa tehniliste kirjelduste puudulikkus.

2. Komisjon konsulteerib asjaomaste pooltega niipea kui võimalik. Kui komisjon leiab pärast konsultatsiooni, et meede on põhjendatud, teatab ta sellest viivitamatult küsimuse tõstatanud liikmesriigile ja teistele liikmesriikidele. Kui komisjon leiab pärast konsultatsiooni, et meede ei ole põhjendatud, teatab ta sellest viivitamatult küsimuse tõstatanud liikmesriigile ja tootjale või tema ühenduses registreeritud volitatud esindajale. Kui lõikes 1 viidatud otsus on põhjendatud Euroopa tehniliste kirjelduste puudulikkusega, siis kohaldatakse artiklis 11 määratletud menetlust.

3. Kui EÜ vastavusdeklaratsiooni aluseks olev koostalitlusvõime komponent ei vasta nõuetele, siis võtab pädev liikmesriik asjakohaseid meetmeid deklaratsiooni koostaja vastu ning teatab sellest komisjonile ja teistele liikmesriikidele.

4. Komisjon tagab, et liikmesriike teavitatakse kõnealuse menetluse kulgemisest ja tulemustest.

Artikkel 13

1. Selleks, et kehtestada koostalitlusvõime komponendi EÜ vastavus- või kasutussobivuse deklaratsiooni, peab tootja või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja kohaldama asjakohastes tehnilistes koostalitlusnõuetes kehtestatud sätteid.

2. Koostalitlusvõime komponendi vastavuse või kasutussobivuse hindamist teostab teavitatud asutus, millele tootja või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja on esitanud taotluse.

3. Kui koostalitlusvõime komponentide kohta kehtivad teised, muid asjaolusid hõlmavad ühenduse direktiivid, siis sellisel juhul sätestab EÜ vastavus- või kasutussobivuse deklaratsioon, et koostalitlusvõime komponendid vastavad ka muude käesolevate direktiivide nõuetele.

4. Kui ei tootja ega tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja ei ole täitnud lõigetest 1, 2 ja 3 tulenevaid kohustusi, siis kehtivad need kohustused mis tahes isikule, kes viib koostalitlusvõime komponendi turule. Käesoleva direktiivi kohaldamisel kehtivad samad kohustused mis tahes isikule, kes paneb kokku erineva päritoluga koostalitlusvõime komponente või nende osi, või kes toodab koostalitlusvõime komponente enda kasutuse jaoks.

5. Ilma et see piiraks artikli 12 sätete kohaldamist:

a) igal üksikjuhul, kui liikmesriik leiab, et EÜ vastavusdeklaratsioon on koostatud ebaõigelt, nõutakse, et tootja või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja taastaks koostalitlusvõime komponendi vastavuse ja lõpetaks rikkumise kõnealuse liikmesriigi poolt kehtestatud tingimustel;

b) kui mittevastavus püsib, võtab liikmesriik kõiki asjakohaseid meetmeid, et piirata või keelata kõnealuse koostalitlusvõime komponendi turuleviimist või tagada toote turult kõrvaldamine vastavalt artiklis 12 sätestatud korrale.







IV

PEATÜKK

Alasüsteemid

Artikkel 14

1. Iga liikmesriik lubab võtta kasutusele selliseid üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku struktuurilisi alasüsteeme, mis asuvad või töötavad selle riigi territooriumil.

Sel eesmärgil võtavad liikmesriigid kõiki vajalikke meetmeid tagamaks, et neid alasüsteeme võib kasutusele võtta üksnes siis, kui need on projekteeritud, ehitatud ja paigaldatud viisil, mis vastab neid käsitlevatele olulistele nõudetele, kui alasüsteemid integreeritakse üleeuroopalisse tavaraudteevõrgustikku. Eelkõige kontrollivad liikmesriigid alasüsteemide ühilduvust võrgustikuga, millesse need integreeritakse.

2. Iga liikmesriik kontrollib alasüsteeme nende kasutusele võtmise ajal ja seejärel regulaarselt, et alasüsteeme kasutataks ja hooldataks kooskõlas neid käsitlevate oluliste nõuetega.

▼M1

Sel eesmärgil kasutatakse vastavates ehitust ja talitlust käsitlevates tehnilistes koostalitlusnõuetes sätestatud hindamise ja tõendamise menetlusi.

▼M1

3. Uuendamise või ümberehitamise korral saadab raudtee infrastruktuuri haldaja või raudtee ettevõte asjaomasele liikmesriigile projekti kirjeldava dokumentatsiooni. Liikmesriik vaatab selle läbi ning otsustab kohaldatavates tehnilistes koostalitlusnõuetes osutatud rakendusstrateegiat arvesse võttes, kas tööde ulatus nõuab uut volitust käesoleva direktiivi tähenduses.

Volitus on nõutav alati, kui kavandatavad tööd võivad oluliselt mõjutada asjaomase alamsüsteemi ohutustaset. Juhul, kui on vajalik uus volitus, otsustab liikmesriik tehniliste koostalitlusnõuete projektile kohaldamise ulatuse. Liikmesriigid teavitavad oma otsusest komisjoni ja teisi liikmesriike.

▼M1

4. Kui liikmesriik annab loa veeremi kasutuselevõtuks, vastutab ta tähtnumbrilise identifitseerimiskoodi omistamise tagamise eest igale sõidukile. Kõnealune kood tuleb märkida igale sõidukile ning registreerida riiklikus raudteeveeremi registris, mis vastab järgmistele kriteeriumidele:

a) register vastab lõikes 5 määratletud ühistele kirjeldustele;

b) registrit haldab ja uuendab kõikidest raudtee ettevõtetest sõltumatu asutus;

c) registrile on juurdepääs Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/49/EÜ ühenduse raudteede ohutuse kohta (raudtee ohutuse direktiiv) ( 12 ) artiklites 16 ja 21 määratud ohutusega tegelevatel ametiasutustel ja uurimisorganitel. Registrile tuleks õiguspärase taotluse alusel anda juurdepääs Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2001. aasta direktiivi 2001/14/EÜ raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse jaotamise, raudteeinfrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutustunnistuste andmise kohta ( 13 ) artiklis 30 määratud regulatiivorganitele, ning raudtee ettevõtetele ja infrastruktuuri haldajatele.

Veeremi esmakordsel kasutuselevõtmisel kolmandas riigis, võib liikmesriik aktsepteerida muu koodisüsteemi alusel selgelt identifitseeritud sõidukeid. Kui liikmesriik on lubanud võtta kõnealuseid sõidukeid kasutusele oma territooriumil, peab olema registrist võimalik saada vastavaid lõike 5 punktides c, d ja e sätestatud andmeid.

5. Registri ühised tehnilised kirjeldused võetakse ameti poolt ettevalmistatud projekti alusel vastu artikli 21 lõikes 2 sätestatud korra kohaselt. Tehniliste kirjelduste projektis määratakse kindlaks: registreeritavad andmed, andmete esitusviis, talitluslik ja tehniline arhitektuur, kasutusviis ning andmesisestuse ja juurdepääsu eeskirjad. Register sisaldab vähemalt järgmisi andmeid:

a) viited EÜ vastavustõendamise deklaratsioonile ja väljaandnud asutusele;

b) viited artiklis 24 nimetatud veeremiregistrile;

c) sõiduki omaniku või rendilevõtja identifitseerimisandmed;

d) piirangud sõiduki kasutamisele;

e) sõiduki hoolduskavaga seotud ohutuse suhtes kriitilised andmed.

▼B

Artikkel 15

Ilma et see piiraks artikli 19 kohaldamist, ei või liikmesriigid käesoleva direktiivi põhjal oma territooriumil keelata, piirata või takistada olulistele nõuetele vastavate, üleeuroopalist tavaraudteevõrgustikku moodustavate struktuuriliste alasüsteemide ehitamist, kasutuselevõttu ja töötamist. Eriti ei või liikmesriigid nõuda V lisas sätestatud komponentide kontrollimist, mis on EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni menetluse käigus juba teostatud.

Artikkel 16

1. Liikmesriigid arvestavad koostalitlusvõimelistena ja neid käsitlevatele olulistele nõuetele vastavatena selliseid üleeuroopalist tavaraudteevõrgustikku moodustavaid struktuurilisi alasüsteeme, mida hõlmab EÜ vastavustõendamise deklaratsioon.

2. Üleeuroopalist kiirraudteevõrgustikku moodustavate struktuuriliste alasüsteemide koostalitlusvõime vastavustõendamine kooskõlas oluliste nõuetega kehtestatakse viitega tehnilistele koostalitlusnõuetele, kui need on olemas.

▼M1

3. Tehniliste koostalitlusnõuete puudumise korral, kaasa arvatud artikli 7 kohaselt teavitatud erandid, saadavad liikmesriigid teistele liikmesriikidele ja komisjonile iga alamsüsteemi kohta oluliste nõuete rakendamiseks kasutuses olevate tehniliste eeskirjade nimekirja. Sellest teavitatakse 30. aprilliks 2005 ning seejärel iga kord pärast tehniliste eeskirjade nimekirja muutmist. Sellisel juhul määrab liikmesriik asutused, kes vastutavad kõnealuste tehniliste eeskirjade vastavustõendamise teostamise eest, millele on viidatud artiklis 18.

▼B

Artikkel 17

Juhul, kui ilmneb, et tehnilised koostalitlusnõuded ei vasta täielikult olulistele nõuetele, siis võib liikmesriigi taotluse alusel või komisjoni algatusel konsulteerida artiklis 12 viidatud komiteega.

▼M1

Kõnealusel juhul vaadatakse tehnilised koostalitlusnõuded läbi vastavalt artikli 6 lõikes 2 viidatud korrale. Kui teatavaid olulistele nõuetele vastavaid tehnilisi aspekte ei ole võimalik tehnilistes koostalitlusnõuetes otseselt käsitleda, määratletakse need selgelt tehniliste koostalitlusnõuete lisas. Kõnealuste aspektide suhtes kohaldatakse artikli 16 lõiget 3.

▼B

Artikkel 18

1. Selleks, et kehtestada EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni, kutsub hankeüksus või tema ametlik esindaja tema poolt sel eesmärgil valitud teavitatud asutuse VI lisas osutatud EÜ vastavustõendamise menetlust kohaldama.

2. Alasüsteemi EÜ vastavustõendamise eest vastutava teavitatud asutuse ülesanne algab projekteerimisetapil ja hõlmab kogu tootmisperioodi kuni kinnitamiseni enne alasüsteemi kasutuselevõttu. Samuti hõlmab asutuse ülesanne alasüsteemi liideste vastavuse kontrollimist võrgustiku suhtes, millesse alasüsteem inkorporeeritakse, tuginedes asjakohastes tehnilistes koostalitlusnõuetes ja artiklis 24 sätestatud registrites sisalduvale teabele.

3. Teavitatud asutus vastutab tehnilise dokumentatsiooni koostamise eest, mis peab EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni juurde kuuluma. Tehniline dokumentatsioon peab sisaldama kõiki alasüsteemiga seotud vajalikke dokumente ning tarviduse korral veel kõiki dokumente, mis tõendavad koostalitlusvõime komponentide vastavust. Samuti peab see sisaldama kõiki kasutustingimusi ja piiranguid ning juhendeid remondi, pideva või korralise järelevalve, seadistamise ja hoolduse kohta.

Artikkel 19

1. Kui liikmesriik leiab, et EÜ vastavustõendamise deklaratsiooniga hõlmatud struktuuriline alasüsteem koos tehnilise dokumentatsiooniga ei järgi täielikult käesolevat direktiivi ja eriti ei vasta olulistele nõuetele, siis võib liikmesriik taotleda lisakontrollide teostamist.

2. Taotluse teinud liikmesriik teatab taotletud lisakontrollidest viivitamatult komisjonile ja sätestab lisakontrolle õigustavad põhjused. Komisjon algatab viivitamatult artikli 21 lõikes 2 sätestatud menetlust.







V

PEATÜKK

Teavitatud asutused

Artikkel 20

1. Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike artiklis 13 viidatud vastavus- või kasutussobivuse hindamise menetluse läbiviimise eest vastutavatest asutustest ja artiklis 18 viidatud vastavustõendamise menetlusest, nimetades iga asutuse vastutusala ja komisjonilt eelnevalt saadud tunnusnumbrid. Komisjon avaldab asutuste nimekirja, nende tunnusnumbrid ja vastutusalad Euroopa Ühenduste Teatajas ja ajakohastab nimekirja.

2. Liikmesriigid kohaldavad teavitatavate asutuste hindamisel VII lisas sätestatud kriteeriume. Asutusi, mis vastavad asjakohastes Euroopa standardites sätestatud hindamiskriteeriumitele, käsitatakse mainitud kriteeriumitele vastanutena.

3. Liikmesriik taandab kinnituse asutuselt, mis enam ei vasta VII lisas viidatud kriteeriumitele. Ta teatab sellest viivitamatult komisjonile ja teistele liikmesriikidele.

4. Kui liikmesriik või komisjon leiab, et teise liikmesriigi poolt teavitatud asutus ei vasta olulistele kriteeriumitele, siis suunatakse küsimus artiklis 21 sätestatud komiteele, mis esitab oma arvamuse kolme kuu jooksul. Pidades silmas komitee arvamust, teatab komisjon asjaomasele liikmesriigile kõikidest muudatustest, mis on vajalikud, et teavitatud asutus saaks säilitada temale määratud staatust.

▼M1

5. Komisjon moodustab teavitatud asutuste koordineerimisrühma (edaspidi koordineerimisrühm), mis käsitleb kõiki artiklis 13 viidatud vastavus- ja kasutussobivuse hindamise menetluste ning artiklis 18 viidatud vastavustõendamise menetluse, või asjakohaste tehniliste koostalitlusnõuete kohaldamisega seotud küsimusi. Liikmesriikide esindajad võivas osaleda koordineerimisrühma töö vaatlejatena.

Komisjon ja vaatlejad teavitavad artiklis 21 viidatud komiteed koordineerimisrühma raames tehtud tööst. Vajaduse korral teeb komisjon ettepaneku küsimuste lahendamiseks vajalike meetmete võtmiseks.

Vajaduse korral rakendatakse vastavalt artiklile 21 teavitatud asutuste tegevuse koordineerimist.

▼B







VI

PEATÜKK

Komitee ja tööprogramm

Artikkel 21

1. Komisjoni abistab direktiivi 96/48/EÜ artikli 21 alusel moodustatud komitee (edaspidi „komitee”).

2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse sellesama otsuse artikli 8 sätteid.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 ette nähtud tähtajaks on sätestatud kolm kuud.

3. Komitee võtab vastu oma menetluseeskirjad.

▼M1

4. Kui see osutub vajalikuks, võib komitee asutada töörühmi, mis abistavad teda ülesannete täitmisel, eriti teavitatud asutuste koordineerimisel.

Artikkel 21a

Komisjon võib esitada komiteele käsitlemiseks kõiki käesoleva direktiivi rakendamisega seotud küsimusi. Vajaduse korral võtab komisjon artikli 21 lõikes 2 sätestatud korras vastu rakendussoovitused.

Artikkel 21b

Lisasid II kuni VI võib muuta vastavalt artikli 21 lõikes 2 sätestatud korrale.

▼B

Artikkel 22

Kui käesolev direktiiv on jõustunud, võib komitee arutada üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõimega seotud mis tahes küsimusi, kaasa arvatud üleeuroopalise raudteevõrgustiku ja kolmandate riikide raudteevõrgustiku koostalitlusvõimega seotud küsimusi.

▼M1

Artikkel 23

1. Ilma et see piiraks artikli 6 lõikes 1 sätestatud mandaatide vastuvõtmise järjekorda, on tehniliste koostalitlusnõuete vastuvõtmise eelistusjärjekord järgmine:

a) Tehniliste koostalitlusnõuete esimene rühm hõlmab juhtimist ja signaalimist; telemaatilisi seadmeid kaubaveo teenuste jaoks; liikluse tööd ja korraldust (sealhulgas II ja III lisas määratletud kriteeriumitele vastava personali kvalifikatsioon rahvusvahelises teeninduses); kaubavaguneid; veeremist ja infrastruktuurist tulenevaid müraprobleeme. Rahvusvaheliseks kasutuseks ettenähtud veeremit arendatakse esimesena;

b) komisjoni ja ühise esindusorgani ressursse silmas pidades arutatakse ka järgmisi asjaolusid: telemaatilised seadmed reisijateveo teenuste jaoks, hooldus, eriti mis puudutab ohutust, reisivagunid, veoüksused ja vedurid, infrastruktuur, energia ja õhusaaste. Rahvusvaheliseks kasutuseks ettenähtud veeremit arendatakse esimesena;

c) komisjoni, liikmesriigi või ameti taotluse korral võib komitee vastavalt artikli 21 lõikes 2 sätestatud korrale otsustada koostada täiendavad tehnilised koostalitlusnõuded, kuivõrd see on seotud II lisas nimetatud alamsüsteemiga.

2. Komisjon koostab artikli 21 lõikes 2 sätestatud korra kohaselt lõikes 1 viidatud eelistusjärjekorda ja muude käesoleva direktiiviga komisjonile antud ülesannete tähtsuse järjekorda järgiva tööprogrammi.

Lõike 1 punktis a viidatud esimeses tööprogrammis nimetatud tehnilised koostalitlusnõuded koostatakse hiljemalt 20. aprilliks 2004.

3. Tööprogramm sisaldab järgmisi etappe:

a) alamsüsteemide nimekirjal (II lisa) põhineva tavaraudteevõrgustikku esindava ülesehituse arendamine ameti poolt koostatud projektil alusel, et tagada tehniliste koostalitlusnõuete vaheline vastavus. Ülesehitus peab eelkõige hõlmama käesoleva võrgustiku erinevaid komponente ja nende liideseid ning moodustama raamistiku tehniliste koostalitlusnõuete kasutusala kindlaksmääramiseks.

b) struktuurimudeli vastuvõtmine tehniliste koostalitlusnõuete koostamiseks;

c) tehnilistes koostalitlusnõuetes sätestatud lahenduste tasuvusanalüüsi meetodi vastuvõtmine;

d) tehniliste koostalitlusnõuete koostamiseks vajalike mandaatide vastuvõtmine;

e) põhiparameetrite vastuvõtmine kõikidele tehnilistele koostalitlusnõuetele;

f) standardimisprogrammide projektide kinnitamine;

g) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/50/EÜ, ( 14 ) millega muudetakse nõukogu direktiivi 96/48/EÜ üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/16/EÜ üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta, jõustumiskuupäeva ja tehniliste koostalitlusnõuete avaldamise vahelise üleminekuperioodi korraldamine ning artiklis 25 nimetatud taustsüsteemi vastuvõtmine.

▼B







VII

PEATÜKK

Infrastruktuuri ja veeremi register

Artikkel 24

1. Liikmesriigid tagavad infrastruktuuri- ja veeremiregistrite iga-aastase avaldamise ja ajakohastamise. Need registrid osutavad iga alasüsteemi või alasüsteemi osa põhilistele tunnustele (nt põhiparameetrid) ja nende korrelatsioonile koos kohaldatavate tehniliste koostalitlusnõuetega sätestatud tunnustega. Sel eesmärgil osutab iga tehniliste koostalitlusnõuete kogum täpselt, missugune teave peab sisalduma infrastruktuuri ja veeremi registrites.

▼M1

2. Kõnealuste registrite koopia saadetakse asjaomastele liikmesriikidele ja ametile, ning tehakse konsulteerimiseks kättesaadavaks huvitatud osapooltele, hõlmates vähemalt sektori kutsealased tegutsejad.

▼B







VIII

PEATÜKK

Üleminekusätted

Artikkel 25

▼M1

1. Amet arendab vastavalt määruse (EÜ) nr 881/2004 artiklitele 3 ja 12 ning liikmesriikide poolt artikli 16 lõike 3 alusel esitatud teabele, kutsealasele tehnilisele dokumentatsioonile ja asjakohastele rahvusvaheliste kokkulepete tekstidele toetudes tehniliste eeskirjade taustsüsteemi projekti, mis tagab artikli 1 lõike 3 kohasel käesoleva direktiivi kohaldusala laiendamisel hõlmatavate raudteeliinide ja veeremi koostalitlusvõime praeguse taseme. Komisjon vaatab artikli 21 lõikes 2 sätestatud menetluse järel kõnealuse projekti läbi ja otsustab, kas selle alusel võib moodustada taustsüsteemi kuni tehniliste koostalitlusnõuete vastuvõtmiseni.

▼B

2. Eelpool nimetatud taustsüsteemi vastuvõtmise järel teatavad liikmesriigid komiteele oma kavatsusest võtta vastu mis tahes siseriiklikke sätteid või arendada mis tahes projekti oma territooriumil, mis ei vasta taustsüsteemile.







IX

PEATÜKK

Lõppsätted

Artikkel 26

Käesolevast direktiivist lähtuvalt tehtud mis tahes otsus koostalitlusvõime komponentide kasutussobivuse või vastavuse hindamise ja üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku alasüsteemide kontrollimise kohta, ning artiklite 11, 12, 17 ja 19 kohaselt tehtud mis tahes otsus sätestavad üksikasjalikult otsuse aluseks olevad põhjused. Sellest teatatakse asjaomasele poolele niipea kui võimalik, osutades asjaomastes liikmesriikides kehtivate seaduste alusel kättesaadavatele õiguskaitsevahenditele ja selliste õiguskaitsevahendite kasutamise tähtaegadele.

Artikkel 27

1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 20. aprillil 2003, välja arvatud igale tehniliste koostalitlusnõuete kogumile spetsiifilised sätted, mida rakendatakse vastavalt iga tehniliste koostalitlusnõuete kogumi korrale. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamatult komisjonile.

Kui liikmesriigid kõnealused sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse sätetesse või sätete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise korra näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 28

Iga kahe aasta järel, esimest korda 20. aprillil 2005. aastal, annab komisjon Euroopa parlamendile ja nõukogule aru üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime saavutamiseks tehtud edusammudest. Aruanne sisaldab ka artiklis 7 sätestatud juhtude analüüsi.

Ühine esindusorgan arendab ja ajakohastab regulaarselt vahendit, mis suudab liikmesriigi või komisjoni taotluse korral esitada üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime taseme graafiku. Kõnealune ahend kasutab artiklis 24 sätestatud registrites sisalduvat teavet.

Artikkel 29

Käesolev direktiiv jõustub selle Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.

Artikkel 30

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

▼M1









I LISA

ÜLEEUROOPALINE TAVARAUDTEEVÕRGUSTIK

1. INFRASTRUKTUUR

Üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku infrastruktuur on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsuses nr 1692/96/EÜ üleeuroopalise transpordivõrgustiku arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta ( 15 ) määratletud üleeuroopalise transpordivõrgustiku liinide infrastruktuur või kõnealuse otsuse artiklile 21 vastava läbivaatamise tulemusel tehtud muudatuses nimetatud infrastruktuur.

Käesolevas direktiivi tähenduses võib kõnealuse võrgustiku jaotada järgmisteks kategooriateks:

— reisijateveo teenusteks ettenähtud liinid,

— kombineeritud veoks ettenähtud liinid (reisijate- ja kaubavedu),

— spetsiaalselt kaubaveo teenusteks projekteeritud või ümberehitatud liinid,

— reisijatejaamad,

— kaubajaamad, kaasa arvatud ühendveoterminalid,

— eespool nimetatud komponente ühendavad liinid.

Infrastruktuur hõlmab liikluskorraldust, veeremi jälgimist ja navigeerimissüsteeme: andmetöötluse ja sidevahendite tehnilised paigaldised võrgustiku reisijate- ja kaubaveo kaugteenuste jaoks, et tagada võrgustiku turvaline ja ühtlane töötamine ning tõhus liikluskorraldus.

2. VEEREM

Veerem koosneb kogu veeremist, mis võib tõenäoliselt liikuda terves üleeuroopalises tavaraudteevõrgustikus või selle osas, sealhulgas:

— iseliikuvad diisel- ja elektrirongid,

— diisel- ja elektrivedurid,

— reisijatevagunid,

— kaubavagunid, sealhulgas veokeid kandev veerem.

Veeremisse kuuluvad mobiilsed raudtee infrastruktuuri ehitus- ja hooldusseadmed, mis on madalama prioriteediga.

Kõik eespool nimetatud kategooriad jaotatakse järgmiselt:

— veerem rahvusvaheliseks kasutuseks,

— veerem siseriiklikuks kasutuseks.

3. ÜLEEUROOPALISE TAVARAUDTEEVÕRGUSTIKU ÜHILDUVUS

Raudteeteenuste kvaliteet Euroopas sõltub muu hulgas infrastruktuuri omaduste (kõige laiemas tähenduses, nt kõikide asjaomaste alamsüsteemide püsiosad) ja veeremi omaduste (sealhulgas kõikide asjaomaste alamsüsteemide rongisisesed komponendid) väga heast ühilduvusest. Sellest ühilduvusest oleneb jõudlus, ohutus, teenuse kvaliteet ja kulud.

4. REGULEERIMISALA LAIENDAMINE

1. Raudteeliinide ja veeremi alamkategooriad

Koostalitlusvõime majanduslikult tõhusaks laiendamiseks arendatakse vajadusel kõikide käesolevas lisas nimetatud raudteeliinide ja veeremi kategooriate alamkategooriaid. Vajadusel võivad alamkategooriate artikli 5 lõikes 3 nimetatud tehnilised kirjeldused erineda.

2. Kulude kohased kaitsemeetmed

Väljapakutud meetmete tasuvusanalüüsil arvestatakse muu hulgas järgmisega:

— väljapakutud meetme rakendamisest tulenevad kulud,

— kapitalikulude vähenemine mastaabisäästust ja veeremi tõhusamast rakendamisest,

— investeerimiskulude ja hooldus/kasutuskulude vähenemine suurenenud tootjate ja hooldusettevõtete vahelise konkurentsi suurenemise tõttu,

— raudteevõrgustiku tehnilisest täiustamisest tulenevad keskkonnaalased hüved,

— kasutusohutuse suurenemine.

Lisaks sellele näidatakse kõnealuses analüüsis tõenäolist mõju kõikidele asjaomastele ettevõtjatele ja majandussubjektidele.

▼B









II LISA

ALASÜSTEEMID

1. ALASÜSTEEMIDE NIMEKIRI

Käesoleva direktiivi kohaldamisel võib üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku jaotada kaheks alasüsteemiks, kas:

a) struktuuriliste valdkondade alasüsteemiks: — infrastruktuur, — energia, — juhtimine ja signaalimine, — liikluse töö ja korraldus, — veerem; või

b) töövaldkondade alasüsteemiks: — hooldus, — telemaatilised seadmed reisijate- ja kaubaveo teenuste jaoks.

2. ALASÜSTEEMIDE KIRJELDUS

Ühine esindusorgan esitab iga alasüsteemi või alasüsteemi osa kohta koostalitlusvõime komponentide ja aspektide nimekirja asjakohaste tehniliste koostalitlusnõuete projekti koostamise ajal.

Ilma et see kahjustaks koostalitlusvõimega seotud asjaolude ja komponentide valikut või järjekorda, mille alusel nende kohta kehtestatakse tehnilisi kootalitlusnõudeid, kuuluvad alasüsteemi eelkõige:

2.1. Infrastruktuur:

Raudteerööpad, pöörangud, ehitised (sillad, tunnelid jne), jaamade infrastruktuurid (perroonid, juurdepääsutsoonid, arvestades ka liikumispuudega inimeste vajadustega jne), ohutus- ja kaitsevahendid.

2.2. Energia:

Elektrisüsteem, kontaktõhuliinid ja vooluvõtuseadmed.

2.3. Juhtimine ja signaalimine:

Kõik seadmed, mis on vajalikud ohutuse tagamiseks ja rongide, millel on võrgustikul liiklemise luba, liikumise juhtimiseks.

2.4. Liikluse töö ja korraldus:

Menetlused ja seadmed, mis võimaldavad erinevate struktuuriliste alasüsteemide, eriti rongijuhtimise, liikluse planeerimise ja korraldamise järjepidevat tööd nii normaalsetel kui halvenenud tingimustel.

Töötajate kvalifikatsioonid, mida võidakse rahvusvaheliste teenuste osutamisel nõuda.

2.5. Telemaatilised seadmed:

Vastavalt I lisale koosneb alasüsteem kahest osast:

a) reisijateveo teenuste seadmed, sealhulgas süsteemid, mis edastavad reisijatele teavet enne reisi ja reisi jooksul, broneerimis- ja maksesüsteemid, pagasi korraldamine ja rongide ning teiste transpordiliikide vaheliste ühenduste haldamine;

b) kaubaveo teenuste seadmed, sealhulgas teabesüsteemid (kauba ja rongide järelevalve reaalajas), sorteerimis- ja jaotussüsteemid, broneerimis-, makse- ja arveldussüsteemid, ühenduste korraldamine teiste transpordiliikidega ning elektrooniliste saatedokumentide valmistamine.

2.6. Veerem:

Struktuur, rongi kõikide seadmete juhtimissüsteem, veojõu- ja energiamuundurid, pidurdussüsteem, haakeseadmed, veermikud (pöördvankrid, teljed jne) ja vedrustus, uksed, inimene/masin liidesed (vedurijuht, rongi personal ja reisijad, kaasa arvatud liikumispuudega inimeste vajadused), passiivsed või aktiivsed ohutusseadmed ja reisijate ning rongi personali tervishoiu jaoks vajalikud vahendid.

2.7. Hooldus:

Menetlused, seadmed, hooldustööde logistikakeskused ja reservid, mis võimaldavad kohustuslike parandus- ja ennetavate hooldustööde teostamist, et tagada raudteevõrgustiku koostalitlusvõime ja nõutavad tööparameetreid.









III LISA

OLULISED NÕUDED

1. ÜLDNÕUDED

1.1. Ohutus

1.1.1. Ohutuse seisukohast oluliste komponentide ja eriti rongi liikumisse kaasatud komponentide projekteerimine, ehitamine või kokkupanek, hooldus ja järelevalve peavad tagama ohutuse tasemel, mis vastab võrgustiku kohta kehtestatud eesmärkidele, sealhulgas halvenenud olukordade kohta kehtestatud eesmärkidele.

1.1.2. Ratta/rööpa kokkupuutega seotud parameetrid peavad vastama stabiilsusnõuetele, et tagada ohutu liikumine maksimaalse lubatud kiirusega.

1.1.3. Kasutatavad komponendid peavad taluma mis tahes normaalseid või erandlikke pingeid, mis on määratletud nende kasutusaja jooksul. Juhuslikest tõrgetest põhjustatud ohutuse vähenemist tuleb piirata asjakohaste vahenditega.

1.1.4. Maarajatiste ja veeremi ehitus ning materjalide valik peavad tulekahju korral piirama tule puhkemist ja levikut ning tule ja suitsu ja tagajärgi.

1.1.5. Kasutajate poolt käsitsetavad seadised peavad olema projekteeritud viisil, mis ei kahjusta seadiste ohutut kasutamist või kasutajate tervist ja turvalisust, kui seadiseid kasutatakse viisil, mis ei vasta ülespandud juhistele.

1.2. Töökindlus ja käideldavus

Rongi liikumisega seotud püsi- või liikuvate komponentide järelevalve ja hooldus peavad olema korraldatud, teostatud ja kvantifitseeritud viisil, mis hoiab neid töös ettenähtud tingimustel.

1.3. Tervis

1.3.1. Materjale, mis võivad kasutusviisi tõttu tõenäoliselt kahjustada nende isikute tervist, kellel on materjalidele juurdepääs, ei tohi kasutada rongides ja raudtee infrastruktuurides.

1.3.2. Kõnealuseid materjale tuleb valida, tarvitusele võtta ja kasutada viisil, et kahjulike ja ohtlike aurude ja gaaside eraldumine oleks piiratud, eriti tulekahju korral.

1.4. Keskkonnakaitse

1.4.1. Üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku rajamise ja töötamise mõjusid keskkonnale tuleb hinnata ja arvesse võtta võrgustiku projekteerimisetapil kooskõlas ühenduses kehtivate sätetega.

1.4.2. Materjalid, mida kasutatakse rongides ja infrastruktuuridel, peavad ära hoidma keskkonnale kahjulike ja ohtlike aurude ja gaaside eraldumise, eriti tulekahju korral.

1.4.3. Veerem ja toitesüsteemid peavad olema projekteeritud ja toodetud viisil, mis tagab nende elektromagnetilise ühilduvuse seadmete ja avalike või eravõrgustikega, mille tööd need võivad häirida.

1.4.4. Üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku käitamisel tuleb järgida kehtivaid määrusi mürareostuse kohta.

1.4.5. Üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku käitamine nõuetekohasel tasemel ei tohi põhjustada maapinna vibratsiooni ulatuses, mis on vastuvõetamatu infrastruktuuri läheduses asuvatele piirkondadele ja elutegevusele ning normaalsele hooldustasemele.

1.5. Tehniline ühilduvus

Infrastruktuuri ja maarajatiste tehnilised omadused peavad ühilduma üksteisega ja üleeuroopalisel tavaraudteevõrgustikul kasutatavate rongide tehniliste omadustega.

Kui kõnealustest omadustest kinnipidamine osutub võrgustiku teatavates lõikudes keerukaks, siis võib rakendada ajutisi lahendusi, mis tagavad vastavuse tulevikus.

2. IGA ALASÜSTEEMI NÕUDED

2.1. Infrastruktuur

2.1.1. Ohutus

Tuleb võtta vajalikke meetmeid, et hoida ära soovimatu juurdepääs seadmetele.

Tuleb võtta meetmeid, et piirata inimesi ähvardavaid ohtusid, eriti kui rongid sõidavad raudteejaamadest läbi.

Infrastruktuurid, millele on avalik juurdepääs, peavad olema projekteeritud ja ehitatud viisil, mis piirab inimeste terviseriske (stabiilsus, tuli, juurdepääs, evakueerimine, perroonid jne).

Tuleb kehtestada vajalikud sätted, et võtta arvesse erilisi ohutustingimusi väga pikkades tunnelites.

2.2. Energia

2.2.1. Ohutus

Toitesüsteemide töötamine ei tohi kahjustada rongide või inimeste (sõitjad, personal, raudteeäärsed elanikud ja kolmandad isikud) ohutust.

2.2.2. Keskkonnakaitse

Elektriliste või termiliste toitesüsteemide töötamine ei tohi keskkonda häirida üle kindlaks määratud piiride.

2.2.3. Tehniline ühilduvus

Kasutatavad elektrilised/termilised toitesüsteemid peavad:

— võimaldama rongidel saavutada kindlaks määratud tööparameetreid,

— elektrilise toitesüsteemi puhul ühilduma rongidele paigaldatud vooluvõtuseadmetega.

2.3. Juhtimine ja signaalimine

2.3.1. Ohutus

Üleeuroopalisel tavaraudteevõrgustikul kasutatavad juhtimis- ja signaalimisseadmed ning menetlused peavad rongidel võimaldama liikuda ohutuse tasemel, mis vastab võrgustikule seatud eesmärkidele. Juhtimis- ja signaalimissüsteemid peavad kindlustama selliste rongide ohutu liikumise, millel on lubatud liikuda halvenenud tingimustel.

2.3.2. Tehniline ühilduvus

Kõiki uusi infrastruktuure ja veeremeid, mis on toodetud või arendatud pärast ühilduvate juhtimise ja signaalimise alasüsteemide vastuvõtmist, tuleb kohandada võrgustikes kasutamiseks.

Vedurijuhiruumidesse paigaldatud juhtimis- ja signaalimisseadmed peavad võimaldama normaalset töötamist kindlaksmääratud tingimustel kogu üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku piires.

2.4. Veerem

2.4.1. Ohutus

Veeremite ja nende ühenduskohtade ehitus peab olema projekteeritud viisil, mis kaitseb reisijate- ja vedurijuhi ruume kokkupõrke või rööbastelt mahajooksmise korral.

Elektriseadmestik ei tohi kahjustada ohutust ning juhtimis- ja signaalimisseadmete toimimist.

Pidurdusmehhanismid ja avaldatav surve peavad ühilduma rööbaste, masinaehituse ja signaalimissüsteemidega.

Tuleb võtta meetmeid, mis hoiaksid ära juurdepääsu pinge all olevatele komponentidele, et mitte ohustada inimeste turvalisust.

Ohu korral peavad seadised võimaldama reisijatel teatada vedurijuhile ja kaasasolevale personalile, et reisijaga ühendust võetaks.

Juurdepääsu-ustel peab olema avamis- ja sulgemissüsteem, mis tagab reisijate turvalisuse.

Tuleb tagada tähistatud avariiväljapääsude olemasolu.

Tuleb kehtestada vajalikud sätted, et võtta arvesse erilisi ohutustingimusi väga pikkades tunnelites.

Piisava intensiivsuse ja kestusega avariivalgustussüsteem rongides on kohustuslik.

Rongid peavad olema varustatud valjuhääldisidega, mille kaudu rongi personalil ja juhtimiskeskusel on võimalik inimestega suhelda.

2.4.2. Töökindlus ja käideldavus

Olulise tähtsusega seadmete, liikumis-, veo- ja pidurdusseadmete ning samuti juhtimissüsteemi ehitus peab halvenenud olukorras võimaldama rongil töötamist jätkata kasutusse jäänud seadmete varal ilma ohtlike tagajärgedeta.

2.4.3. Tehniline ühilduvus

Elektriseadmestik peab ühilduma juhtimis- ja signaalimisseadmete töötamisega.

Elektrilise veojõu korral peavad vooluvõtuseadmete omadused võimaldama rongidel liikuda üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku toitesüsteemis.

Veeremi omadused peavad võimaldama sellel liikuda mis tahes liinil, millel veerem peaks töötama.

▼M1

2.4.4. Juhtseadised

Rongid peavad olema varustatud salvestusseadmega. Kõnealuse seadmega kogutud andmed ja nende töötlemine peab olema ühtlustatud.

▼B

2.5. Hooldus

2.5.1 Tervishoid ja ohutus

Keskustes kasutatavad tehnilised seadmed ja menetlused peavad tagama alasüsteemi ohutu töötamise ning ei tohi kahjustada inimeste tervist ega ohutust.

2.5.2. Keskkonnakaitse

Hoolduskeskustes kasutatavad tehnilised seadmed ja menetlused ei tohi ületada ümbritseva keskkonna suhtes lubatud saaste taset.

2.5.3. Tehniline ühilduvus

Tavaraudteerongide hooldusseadmed peavad võimaldama ohutuse, tervishoiu ja mugavusega seotud toimingute teostamist kõikidel veeremitel, mille jaoks need on projekteeritud.

2.6. Käitamine ja liikluskorraldus

2.6.1. Ohutus

Võrgustiku kasutuseeskirjade, vedurijuhtide, rongi ja juhtimiskeskuste personali kvalifikatsiooni kokkulangevus peab tagama ohutu töötamise, pidades silmas rahvusvaheliste ja siseriiklike teenuste erinevaid nõudeid.

Käitustegevuse ja hoolduse intervallide, hooldus- ja juhtimiskeskuse personali koolituse ja kvalifikatsiooni ning asjaomaste raudtee-ettevõtjate poolt juhtimis- ja hoolduskeskustes sisseseatud kvaliteedi tagamise süsteemi reguleeritus peavad tagama kõrgetasemelise ohutuse.

2.6.2. Töökindlus ja käideldavus

Hooldustegevus ja selle perioodid, hoolduspersonali koolitus ja kvalifikatsioon ning hoolduskeskustes asjaomaste raudtee-ettevõtjate poolt sisseseatud kvaliteedi tagamise süsteem peavad tagama võrgustiku töökindluse ja käideldavuse kõrge taseme.

2.6.3. Tehniline ühilduvus

Võrgustiku käituseeskirjade, vedurijuhtide, rongi personali ja liikluskorraldajate kvalifikatsiooni reguleeritus peab tagama üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku tõhusa käitustegevuse, pidades silmas riigipiire ületavate ja siseriiklikele teenuste erinevaid nõudeid.

2.7. Telemaatilised seadmed kauba- ja reisijateveo jaoks

2.7.1. Tehniline ühilduvus

Olulised nõuded telemaatiliste seadmete kohta tagavad teeninduse minimaalse taseme reisijate- ja kaubaveo ettevõtjate jaoks, eriti tehnilise ühilduvuse osas.

Tuleb võtta meetmeid, et tagada:

— andmebaaside, tarkvara ja andmeside protokollide arendamist viisil, mis võimaldab maksimaalset andmevahetust erinevate taotlejate ja ettevõtjate vahel, välja arvatud konfidentsiaalsed äriandmed,

— kasutajate lihtne juurdepääs teabele.

2.7.2. Töökindlus ja käideldavus

Andmebaaside, tarkvara ja andmeside protokollide kasutusviisid, juhtimine, ajakohastamine ja hooldus peavad tagama süsteemide tõhususe ja kvaliteetse teeninduse.

2.7.3. Tervishoid

Süsteemide ja kasutajate vahelised liidesed peavad vastama ergonoomia ja tervisekaitse miinimumeeskirjadele.

2.7.4. Ohutus

Ohutusega seotud teabe säilitamine või edastamine peab toimuma sobival tasemel terviklikult ja töökindlalt.









IV LISA

KOOSTALITLUSVÕIME KOMPONENTIDE VASTAVUS JA KASUTUSSOBIVUS

1. KOOSTALITLUSVÕIME KOMPONENDID

EÜ deklaratsioon kehtib koostalitlusvõime komponentide kohta, mis on seotud üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõimega, nagu on viidatud artiklis 3. Koostalitlusvõime komponendid võivad olla:

1.1. Mitmesuguse kasutusega komponendid

Need komponendid ei ole raudteevõrgustikule spetsiifilised ning neid võib sellistena kasutada ka muudes valdkondades;

1.2. Mitmesuguse kasutusega komponendid, millel on eriomadusi

Need mitmesuguse kasutusega komponendid ei ole raudteevõrgustikule spetsiifilised, ent peavad saavutama erilisi tööparameetreid, kui neid kasutatakse raudteega seotud eesmärkidel;

1.3. Erikomponendid

Need komponendid on raudtee valdkonnale spetsiifilised.

2. KOHALDAMISALA

EÜ deklaratsioon hõlmab:

— kas ühe või enama teavitatud asutuse hinnangut koostalitlusvõime komponendi vastavuse kohta tehnilistele kirjeldustele, millele komponent peab vastama,

— või ühe või enama teavitatud asutuse hinnangut/otsustust koostalitlusvõime komponendi kasutussobivuse kohta selle raudteeümbruse piires (eriti liideste kaasamise puhul) seoses tehniliste kirjeldustega, eriti funktsionaalsust puudutavatega, mida tuleb kontrollida.

Hindamismenetlus, mida teavitatud asutused rakendavad projekteerimise ja tootmise etappidel, koostatakse direktiivis 93/465/EMÜ määratletud moodulite alusel vastavalt tehnilistes koostalitlusnõuetes viidatud tingimustele.

3. EÜ DEKLARATSIOONI SISU

EÜ vastavus- või kasutussobivuse deklaratsioon ja sellele lisatud dokumendid peavad olema kuupäevastatud ja allkirjastatud.

Deklaratsioon peab olema kirjutatud eeskirjadega samas keeles ning selles peab sisalduma alljärgnev:

— viited direktiivile,

— tootja või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja nimi ja aadress (ärinimi ja täielik aadress, volitatud esindaja puhul ka tootja või konstruktori ärinimi),

— koostalitlusvõime komponendi kirjeldus (mudel, tüüp jne),

— vastavuse ja kasutussobivuse deklareerimise menetluse kirjeldus (artikkel 13),

— kõik olulised nõuded, millele koostalitlusvõime komponent vastab, eelkõige komponendi kasutustingimused,

— vastavuse- või kasutussobivuse menetlusega seotud teavitatud asutuse (asutuste) nimi ja aadress ning hindamistõendi kuupäev, ja kui see on asjakohane, siis ka tõendi kehtivusaeg ja -tingimused,

— kui see on asjakohane, siis viide Euroopa tehnilistele kirjeldustele,

— allakirjutaja ametitõend, keda on volitatud võtma kohustusi tootja või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja nimel.









V LISA

ALASÜSTEEMIDE VASTAVUSTÕENDAMISE DEKLARATSIOON

EÜ vastavustõendamise deklaratsioon ja sellele lisatud dokumendid peavad olema kuupäevastatud ja allkirjastatud.

Deklaratsioon peab olema kirjutatud tehnilise dokumentatsiooniga samas keeles ja selles peab sisalduma alljärgnev:

— viited direktiivile,

— tellija või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja nimi ja aadress (ärinimi ja täielik aadress, volitatud esindaja puhul ka tellija ärinimi),

— alasüsteemi lühike kirjeldus,

— teavitatud asutuse nimi ja aadress, mis teostas artiklis 18 viidatud EÜ inspekteerimist,

— viited dokumentidele, mis sisalduvad tehnilises dokumentatsioonis,

— kõik asjakohased ajutised või lõplikud sätted, mida alasüsteemid peavad järgima, ning, kui see on asjakohane, igasugused kasutuspiirangud või -tingimused,

— ajutise EÜ deklaratsiooni puhul selle kehtivusaeg,

— allakirjutaja ametitõend.

▼M2









VI LISA

ALLSÜSTEEMIDE VASTAVUSTÕENDAMISE MENETLUS

1. SISSEJUHATUS

EÜ vastavustõendamine on menetlus, mille käigus teavitatud asutus kontrollib ja kinnitab, et allsüsteem:

— vastab käesolevale direktiivile,

— vastab teistele asutamislepingust tulenevatele eeskirjadele ja selle võib kasutusele võtta.

2. ETAPID

Allsüsteemi kontrollitakse igal alljärgneval etapil:

— üldine projekt,

— toodang: allsüsteemi struktuur, sealhulgas nt tsiviilehitustööd, valmistamine, komponentide koostamine, üldine seadistamine,

— allsüsteemi lõplik katsetamine.

Projekteerimise etapil (k.a tüübikatsetused) ja tootmisetapil võib peatööettevõtja (või valmistaja) või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja esimese sammuna taotleda hindamist.

Sel juhul annab peatööettevõtja (või valmistaja) valitud teavitatud asutus selle hindamise/nende hindamiste põhjal välja vastavustõendamis(t)e vaheteatise. Selle põhjal koostatakse omakorda vahepealne EÜ vastavusdeklaratsioon iga asjakohase etapi kohta.

3. TÕEND

EÜ vastavustõendamise eest vastutav teavitatud asutus koostab vastavustunnistuse, mis on mõeldud tellijale või tema ühenduses registreeritud volitatud esindajale, kes omakorda koostab EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni, mis on mõeldud selle liikmesriigi järelevalveasutusele, kus allsüsteem asub ja/või kus seda kasutatakse.

EÜ vastavustõendamise eest vastutav teavitatud asutus annab hinnangu allsüsteemi tehnilisele lahendusele ja tootmisele.

Teavitatud asutus võtab arvesse vahepealseid vastavustõendamise teatisi (kui need on olemas) ning teeb EÜ vastavustunnistuse väljaandmiseks järgmist:

— kontrollib, kas allsüsteem — — on hõlmatud asjakohaste peatööettevõtjale (või valmistajale) saadetud projekteerimist ja tootmist käsitlevate vastavustõendamise vaheteatistega, juhul kui viimane on neid teavitatud asutuselt kõnealuse kahe etapi kohta soovinud, — või vastab kõigile peatööettevõtjale (või valmistajale) saadetud projekteerimise vastavustõendamise vaheteatisega hõlmatud aspektidele, juhul kui viimane on teavitatud asutuselt soovinud vaheteatist ainult projekteerimisetapi kohta,

— kontrollib, et koostalitluse tehniline kirjeldus oleks täpselt täidetud ning hindab projekteerimise ja tootmise elemente, mis ei ole hõlmatud peatööettevõtjale (või valmistajale) saadetud projekteerimise ja/või tootmise vastavustõendamise vaheteatisega.

4. TEHNILINE DOKUMENTATSIOON

Vastavustõendamise deklaratsioonile lisatav tehniline dokumentatsioon peab koosnema järgmistest dokumentidest:

— infrastruktuuri jaoks: ehitusprojekt, heakskiit kaeve- ja armeerimistöödeks, katse- ja kontrolliaruanded betooni kohta jne,

— teiste allsüsteemide jaoks: üldised ja detailsed ehitusega kooskõlas olevad joonised, elektri- ja hüdraulikaskeemid, juhtimisahela skeemid, andmetöötlus- ja automaatikasüsteemide kirjeldus, kasutus- ja hooldusjuhendid jne,

— allsüsteemi inkorporeeritud koostalitlusvõime komponentide nimekiri nagu on viidatud artiklis 3,

— koopiad EÜ vastavus- või kasutussobivuse deklaratsioonidest, mis on vastavalt direktiivi artiklile 13 ette nähtud eespool nimetatud komponentide jaoks; kui see on asjakohane, lisatakse neile vastavad arvutused ning protokollide koopiad katsetuste ja hindamiste kohta, mida teostasid teavitatud asutused üldiste tehniliste kirjelduste alusel,

— olemasolu korral vastavustõendamise vaheteatis(ed) ning sel juhul ka vahepealne/vahepealsed EÜ deklaratsioon(id) allsüsteemi vastavuse kohta, mis kuuluvad EÜ vastavustunnistuse juurde, sh teavitatud asutuse läbiviidud vastavustõendamise kehtivuse tulemus,

— EÜ vastavustõendamise eest vastutava teavitatud asutuse poolt väljastatud ja kaasallkirjastatud tunnistus, millele lisatakse vastavad arvutused ja milles kinnitatakse, et projekt vastab käesolevale direktiivile, ning nimetatakse tööde teostamise ajal fikseeritud piiravad tingimused, mida pole tühistatud; samuti peaks tõendile lisama inspekteerimis- ja auditeerimisaruanded, mis on koostatud sama asutuse poolt seoses tema tööga, nagu on määratletud punktides 5.3 ja 5.4.

5. JÄRELEVALVE

5.1. EÜ järelevalve eesmärk on tagada tehnilisest dokumentatsioonist tulenevate kohustuste täitmine allsüsteemi tootmise jooksul.

5.2. Tootmise kontrollimise eest vastutaval teavitatud asutusel peab olema pidev juurdepääs ehitusplatsidele, tootmistsehhidele ja ladustamisaladele ning vajaduse korral eeltöötlemis- ja katsetamisrajatistele ning üldse kõikidele tööpaikadele, mida asutus peab oma ülesande täitmisel vajalikuks kontrollida. Tellija või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja peab teavitatud asutusele saatma või laskma saata kõik selleks otstarbeks vajalikud dokumendid, eelkõige allsüsteemiga seotud rakenduskavad ja tehnilise dokumentatsiooni.

5.3. Rakendamise kontrollimise eest vastutav teavitatud asutus peab regulaarselt läbi viima auditeid, et kinnitada vastavust käesolevale direktiivile. Ta peab rakendamise eest vastutavatele isikutele esitama auditeerimisaruande. Asutuselt võib nõuda kohalolekut teatavatel ehitamise etappidel.

5.4. Lisaks sellele võib teavitatud asutus ehitusplatse ja tootmistsehhe ette teatamata külastada. Selliste külaskäikude ajal võib teavitatud asutus läbi viia täieliku või osalise auditi. Ta peab rakendamise eest vastutavatele isikutele esitama inspekteerimisaruande ja vajaduse korral auditeerimisaruande.

6. ESITAMINE

Lõikes 4 viidatud täielik dokumentatsioon tuleb esitada tellijale või tema ühenduses registreeritud volitatud agendile täiendamaks vastavustunnistust, mille on väljastanud allsüsteemi töökorras oleku kontrollimise eest vastutav teavitatud asutus. Dokumentatsioon peab olema lisatud EÜ vastavustõendamise deklaratsioonile, mille tellija saadab asjaomase liikmesriigi järelevalveasutusele.

Tellija peab säilitama dokumentatsiooni koopiat kogu allsüsteemi kasutusaja jooksul. Vastava taotluse korral tuleb see saata kõikidele teistele liikmesriikidele.

7. AVALDAMINE

Iga teavitatud asutus peab regulaarselt avaldama asjakohast teavet:

— laekunud EÜ vastavustõendamise taotluste kohta,

— vastavustõendamise vaheteatiste väljaandmise või nende väljaandmisest keeldumise kohta,

— vastavustõendamise sertifikaatide väljaandmise või nende väljaandmisest keeldumise kohta.

8. KEEL

EÜ vastavustõendamise menetlusega seotud dokumentatsioon ja kirjavahetus peavad olema kirjutatud selle liikmesriigi riigikeeles, kus tellija või tema volitatud esindaja ühenduses on registreeritud, või keeles, mille tellija on heaks kiitnud.

▼B









VII LISA

MIINIMUMNÕUDED, MIDA LIIKMESRIIGID PEAVAD ASUTUSTE TEAVITAMISEL ARVESSE VÕTMA

1. Asutus, selle direktor ja kontrollide teostamise eest vastutav personal ei või olla otseste või volitatud esindajatena seotud koostalitlusvõime komponentide või alasüsteemide projekteerimise, tootmise, ehitamise, turustamise, hoolduse või kasutusega. See ei välista võimalust vahetada tehnilist teavet tootja või konstruktori ja asutuse vahel.

2. Asutus ja kontrollide eest vastutav personal peavad kontrolle läbi viima suurima erialase asjatundlikkuse ja tehnilise pädevusega ning olema vabad igasugustest, eelkõige rahalistest surveavaldustest ja ahvatlustest, mis võivad mõjutada nende otsust või inspekteerimise tulemust, eriti kui need tulevad isikutelt või isikurühmadelt, keda mõjutavad kontrollide tulemused. Eelkõige peab kontrollimise eest vastutav asutus ja personal olema talitluslikult sõltumatu asutustest, mis on määratud välja andma kasutuselevõtmise lubasid käesoleva direktiivi, litsentse nõukogu 19. juuni 1995 aasta direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ( 16 ) ja sertifikaate direktiivi 2004/49/EÜ raames, ning õnnetuste uurimise eest vastutavatest asutustest.

3. Asutus peab palkama personali ja evima vahendeid, mis on vajalikud, et täita kontrollidega seotud tehnilisi ja administratiivseid ülesandeid. Samuti peaks asutusel olema võimalik kasutada seadmeid, mis on vajalikud erandlike kontrollide jaoks.

4. Kontrollimise eest vastutaval personalil peab olema: — hea tehniline ja erialane ettevalmistus, — piisavad teadmised nõuetest kontrollide kohta, mida nad teostavad, ja piisavad kogemused selliste kontrollide teostamiseks, — oskus koostada tõendeid, protokolle ja aruandeid, mis moodustavad läbiviidud kontrollide ametliku protokolli.

5. Kontrollide eest vastutava personali sõltumatus peab olema tagatud. Ühtegi ametnikku ei tohi tasustada läbiviidud kontrollide arvu või tulemuse alusel.

6. Asutus peab endale võtma tsiviilvastutuskindlustuse juhul, kui riik ei reguleeri vastutust siseriikliku seadusega, või kui liikmesriik ise ei vii kontrolle otseselt läbi.

7. Asutuse personali suhtes kohaldatakse ametisaladuse hoidmise nõuet teabe osas, mida nad omandavad ülesannete täitmise käigus (välja arvatud pädevad haldusasutused selles riigis, kus nad tegutsevad) käesoleva direktiivi või direktiivi rakendavate siseriiklike õigusnormide kohaselt.

▼M1 —————