2006R0884 — ET — 29.06.2007 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 884/2006,

21. juuni 2006,

millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 1290/2005 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) riiklikku ladustamist hõlmavate sekkumismeetmete rahastamiseks ja riikliku ladustamise toimingute raamatupidamisarvestuseks liikmesriikide makseasutuste poolt







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 2. augusti 1978. aasta määrust (EMÜ) nr 1883/78, millega kehtestatakse üldeeskirjad sekkumise finantseerimiseks Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust, ( 1 ) eriti selle artiklit 9, võttes arvesse nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta, ( 2 ) eriti selle artiklit 42, ning arvestades järgmist: (1) Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 3 lõike 1 punkti b kohaseks põllumajandusturgude reguleerimiseks ettenähtud sekkumismeetmete rahastamise tagab ühendus põllumajandusalastes sektoripõhistes õigusaktides kindlaksmääratud tingimustel. Riiklikku ladustamist hõlmavate sekkumismeetmete puhul nähakse määruse (EMÜ) nr 1883/78 artikliga 4 ette, et ühenduse rahastatav summa määratakse kindlaks makseasutuste koostatud aastaaruannete põhjal. Sama määrusega on kindlaks määratud nende aruannete koostamise eeskirjad ja tingimused. Pärast seda, kui määrusega (EÜ) nr 1290/2005 loodi Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF), mis vahetas välja Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastu, tuleb ette näha vastavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad. (2) Riikliku ladustamist hõlmavaid meetmeid on võimalik rahastada üksnes juhul, kui neid on vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklile 10 teinud liikmesriikide määratud makseasutused. Seejuures on selle määruse artikli 6 lõike 1 teise lõigu kohaselt võimalik delegeerida sellega seotud ülesandeid, eelkõige haldus- või kontrollitoiminguid, kuid mitte toetuste maksmist. Neid ülesandeid võivad täita ka mitu makseasutust. Lisaks tuleb ette näha, et teatavate riikliku ladustamist hõlmavate meetmete haldamise võib makseasutuse vastutusel usaldada kolmandatele riigi- või eraettevõtetele. Seetõttu tuleks täpsustada makseasutuste vastutuse ulatust antud valdkonnas, täpsustada nende asutuste kohustusi ning määrata kindlaks, millistel tingimustel ja milliste eeskirjade kohaselt võib teatavate riikliku ladustamist hõlmavate meetmete haldamise usaldada kolmandatele riigi- või eraettevõtetele. Viimasel juhul tuleb samuti ette näha, et asjaomaste isikute tegevus toimuks lepingute raames ja käesolevas määruses määratletud kohustuste ja üldpõhimõtete alusel. (3) Riiklikku ladustamist hõlmavate meetmetega seotud kulutused võivad olla erinevat laadi. Järelikult tuleks iga toiminguliigi puhul täpsustada, milliste kulude osas on ühenduse rahastamine võimalik ning millistel tingimustel on neid kulusid võimalik katta, määrates seejuures ära nende kulude abikõlblikkuse tingimused ja arvestamise metoodika. Tuleks täpsustada, millal peab kulusid arvestama makseasutuste poolt tegelikult kasutatud vahendite alusel ja millal komisjoni poolt kindlaksmääratud kokkuleppeliste summade alusel. (4) Selleks et võimaldada eurotsooni mittekuuluvatel liikmesriikidel konsolideerida oma kulusid ja väljaminekuid ühtlustatud tingimustel nii omavääringus kui ka eurodes, tuleks ette näha riikliku ladustamisega seotud toimingute raamatupidamises kajastamise tingimused ning kasutatav vahetuskurss. (5) Et määrata kindlaks, millises ulatuses riikliku ladustamisega seotud kulusid ühenduse vahenditest rahastatakse, tuleks asjaomaste meetmete väga erinevat laadi ning ühtlustatud rakendusjuhtude puudumist arvesse võttes määrata kindlaks ühtne rakendusjuht, mis põhineks makseasutuse peetaval arvestusel, mis hõlmab vastavalt debiteerimise ja krediteerimise korrale andmeid makseasutuste tuvastatud tulude ja kulude kohta. (6) Komisjoni 21. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 883/2006, millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 1290/2005 (makseasutuste aruannete koostamise, kulude ja tulude deklareerimise ja kulude hüvitamise tingimuste kohta EAGFi ja EAFRD raames) ( 3 ) artikli 6 kohaselt peavad makseasutused, selleks et taotleda riikliku ladustamisega seotud kulude hüvitamist, esitama riiklikku ladustamisega seotud toimingute kohta järgneva kuu jooksul kuludeklaratsiooni nende toimingutega seotud väljamakstud väärtuste ja summade kohta. Selle menetluse nõuetekohaseks kulgemiseks tuleks määrata kindlaks kulude ja väljaminekute arvestamiseks vajaliku teabe komisjonile edastamise tingimused. (7) Sekkumisvaruna hoitavate riiklikult ladustatud toodete raamatupidamisarvestus peab võimaldama määrata kindlaks ühenduse rahastamise ulatuse ning samaaegselt ka sekkumisvaruna hoitavate toodete laoseisu. Seepärast tuleks makseasutustelt nõuda eraldi materiaalsete väärtuste arvestust ja rahalist arvestust, mis hõlmavad vajalikke andmeid ladude järelevaatuseks ja riikliku ladustamisega seotud sekkumismeetmetest tulenevate kulude ja tulude haldust. (8) Makseasutuste peetav raamatupidamisarvestus koguste, väärtuste ja teatavate keskmiste väärtuste osas on kohustuslik. Seejuures ei tule teatavaid toiminguid või kulusid raamatupidamisarvestuses teatavate eriolukordade tõttu arvesse võtta või tuleb seda teha eraldi eeskirjadest lähtuvalt. Selleks et vältida erinevat kohtlemist ja tagada ühenduse finantshuvide kaitse, tuleks täpsustada sellised eriolukorrad ja -tingimused ning nendega seotud raamatupidamisarvestuse meetodid. (9) Riikliku ladustamisega seotud sekkumismeetmete eri kulu- ja tuluartiklite raamatupidamisarvestuse tähtajad sõltuvad konkreetsete toimingute laadist ning seda on võimalik kindlaks määrata sektoripõhiste põllumajandusalaste õigusaktide raames. Seetõttu tuleks ette näha üldine reegel, et nende andmete raamatupidamisarvestus tuleb teha sekkumismeetmest tuleneva materiaalse toimingu tähtajaks, samuti tuleks kehtestada erijuhud, mida tuleks arvesse võtta. (10) Makseasutused peavad oma üldisest vastutusest tulenevalt regulaarselt ja perioodiliselt kontrollima sekkumisvaruna hoitavaid tooteid. Et tagada selle kohustuse ühtlane täitmine kõikide makseasutuste poolt, tuleks ette näha kontrollide ja inventuuride suhtes kohaldatav perioodilisus ja üldpõhimõtted. (11) Riikliku ladustamisega seotud toimingute maksumuse hindamine sõltub ka nende toimingute laadist ning seda on võimalik kindlaks määrata kehtivate sektoripõhiste põllumajandusalaste õigusaktide raames. Seetõttu tuleks ette näha üldpõhimõte, mille kohaselt kokkuostetud ja müüdud koguste väärtus võrdub materiaalsete toimingute käigus välja makstud või laekunud summaga, ning näha ette ka erieeskirjad või eriolukorrad, mida tuleb seejuures silmas pidada. (12) Tuleb kindlaks määrata, missuguse vormi ja sisuga dokumente nõutakse riiklikku ladustamist hõlmavate meetmete puhul, samuti nende edastamise või säilitamise tingimused ja viisid liikmesriikide poolt. Et tagada sidusus ühise põllumajanduspoliitika rahastamisega seotud teistes valdkondades kehtestatud eeskirjadega, peab käesoleva määrusega ettenähtud teatiste saatmine ja teabevahetus toimuma sellistel tingimustel ja sellise korra kohaselt, mis vastab määruse (EÜ) nr 883/2006 artiklis 18 sätestatule. (13) Käesoleva määruse alusel võetavate meetmetega asendatakse sätted, mis kehtestati komisjoni 12. veebruari 1988. aasta määrusega (EMÜ) nr 411/88 kokkuostu, ladustamist ja müüki hõlmavate sekkumismeetmete rahastamiskulude arvutamisel kasutatava meetodi ja intressimäära kohta, ( 4 ) komisjoni 12. juuni 1989. aasta määrusega (EMÜ) nr 1643/89, milles määratakse kindlaks põllumajandussaaduste ja -toodete riiklikust ladustamisest tulenevate materiaalsete toimingute finantseerimiseks kasutatavad standardsummad, ( 5 ) komisjoni 8. septembri 1989. aasta määrusega (EMÜ) nr 2734/89 tegurite kohta, mida tuleb arvesse võtta määruse (EMÜ) nr 822/87 artikli 37 lõike 2 kohaldamisest tulenevate ja EAGGF tagatisrahastu finantseeritavate kulude kindlaksmääramisel, ( 6 ) nõukogu 27. novembri 1990. aasta määrusega (EMÜ) nr 3492/90, millega nähakse ette tegurid, mida tuleb Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastust riikliku ladustamise kujul finantseeritavate sekkumismeetmete raamatupidamise aastaaruannetes arvesse võtta, ( 7 ) komisjoni 12. detsembri 1990. aasta määrusega (EMÜ) nr 3597/90 sekkumisametite poolt põllumajandustoodete kokkuostu, ladustamist ja müüki hõlmavaid sekkumismeetmeid käsitlevate raamatupidamiseeskirjade kohta, ( 8 ) komisjoni 22. jaanuari 1991. aasta määrusega (EMÜ) nr 147/91, millega määratletakse ja kinnitatakse lubatud hälve riikliku sekkumise raames ladustatud põllumajandustoodete kadude puhul ( 9 ) ja komisjoni 8. novembri 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 2148/96, millega kehtestatakse põllumajandustoodete riiklike sekkumisvarude hindamis- ja kontrollieeskirjad. ( 10 ) (14) Seetõttu tuleks määrused (EMÜ) nr 411/88, (EMÜ) nr 1643/89, (EMÜ) nr 2734/89, (EMÜ) nr 3492/90, (EMÜ) 3597/90, (EMÜ) nr 147/91 ja (EÜ) nr 2148/96 tunnistada kehtetuks. (15) Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusfondide komitee arvamusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







1. PEATÜKK

RIIKLIKKU LADUSTAMIST HÕLMAVAD SEKKUMISMEETMED

Artikkel 1

Teema

Käesoleva määrusega sätestatakse nõuded ja eeskirjad, mida kohaldatakse Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ladustamist hõlmavate sekkumismeetmete rahastamisel, asjaomaste toimingute haldamisel ja kontrollimisel makseasutuste poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklile 6, EAGFi asjaomaste kulude ja tulude raamatupidamisarvestuses, samuti komisjonile teabe ja vastavate dokumentide edastamisel.

Artikkel 2

Makseasutuse vastutus ja kohustused

1. Makseasutused tagavad riiklikku ladustamist hõlmavate sekkumismeetmetega seotud toimingute haldamise ja kontrolli käesoleva määruse I lisas määratletud tingimustel või vajadusel sektoripõhiste põllumajandusalaste õigusaktide alusel, lähtudes eelkõige nimetatud lisas sätestatud minimaalsetest protsendimääradest.

Makseasutused võivad volitada oma pädevuses olevaid toiminguid teostama selleks komisjoni ( 11 ) määruse (EÜ) nr 885/2006 I lisa punkti 1 alapunktis c kindlaks määratud tunnustamise tingimustele vastavaid sekkumisasutusi või teisi makseasutusi.

2. Ilma et see piiraks nende üldist vastutust riikliku ladustamise valdkonnas, võivad makseasutused või sekkumisasutused:

a) usaldada teatavate riikliku ladustamise toimingute teostamise füüsilistele või juriidilistele isikutele, kes ladustavad sekkumiseks mõeldud põllumajandustooteid ja keda edaspidi nimetatakse “ladustajateks”. Sel juhul peab selle toimingu haldus toimuma ladustamislepingu alusel, lähtuvalt II lisas esitatud kohustustest ja üldpõhimõtetest.

b) volitada füüsilisi või juriidilisi isikuid täitma teatavaid sektoripõhiste õigusaktidega ettenähtud ülesandeid.

3. Makseasutuste kohustused riikliku ladustamise valdkonnas on eelkõige järgmised:

a) pidada materiaalsete väärtuste raamatupidamisarvestust ja rahalist arvestust iga toote osas, mis on riiklikku ladustamist hõlmava sekkumismeetme objektiks, võttes arvestuse aluseks ajavahemikul alates 1. oktoobrist kuni järgneva aasta 30. septembrini teostatavad toimingud, seda ajavahemikku nimetatakse edaspidi “aruandeaastaks”;

b) koostada ajakohastatud nimekiri ladustajate kohta, kellega on sõlmitud riikliku ladustamise leping. See nimekiri hõlmab andmeid, mis võimaldavad täpselt määrata kindlaks ladustamispunktid, nende mahu, laohoonete, külmhoonete või silotornide numbrid ning nende plaanid ja skeemid;

c) anda komisjoni käsutusse riikliku ladustamise jaoks kasutatavad tüüplepingud ning teave toodete arvelevõtmise, ladustamise ja toodete laost väljastamise eeskirjade kohta, samuti eeskirjad, mida kohaldatakse ladustajate vastutuse suhtes;

d) pidada tsentraliseeritud arvutipõhist raamatupidamisarvestust materiaalsete väärtuste laoseisu kohta, mis hõlmab kõiki ladustamiskohti, kõiki tooteid, eri toodete koguseid ja kvaliteeti, täpsustades iga toote kaalu (vajadusel eraldi brutokaalu ja netokaalu) või mahu;

e) teostada kõik toodete ladustamise, säilitamise, transpordi ja üleviimisega seotud toimingud vastavalt ühenduse ja riiklikele õigusaktidele, ilma et see piiraks ostjate, muude nende toimingute raames sekkuvate makseasutuste või selleks volitatud isikute omavastutust;

f) teostada ladustamiskohtades aastaringseid kontrollitoiminguid sekkumisvarude üle. Kontrolle korraldatakse ebakorrapärase sagedusega ja ootamatult. Kui see ei kahjusta kontrolli eesmärki, võib kontrollist siiski eelnevalt teatada, piirdudes rangelt minimaalse vajaliku ajavahemikuga. Selline etteteatamine ei ületa 24 tundi, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel.

g) viia artiklis 8 sätestatud tingimustel läbi iga-aastane inventuur.

Kui liikmesriigis haldab ühe või mitme toote riiklikku ladustamist mitu makseasutust, konsolideeritakse punktides a ja d osutatud materiaalsete väärtuste ja rahaliste vahendite arvestus liikmesriigi tasandil enne vastava teabe esitamist komisjonile.

4. Makseasutused võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada:

a) ühenduse sekkumise objektiks olevate toodete nõuetekohane säilitamine. Ladustatud toodete kvaliteeti tuleb kontrollida vähemalt üks kord aastas;

b) sekkumisvarude puutumatus.

5. Makseasutused teavitavad komisjoni viivitamatult:

a) olukordadest, kus toote ladustamisperioodi pikendamine võib tuua kaasa toote riknemise;

b) toote koguselistest kadudest või riknemisest loodusjõudude mõjul.

Kui komisjonile teatatakse punktide a ja b all viidatud juhtumitest, võetakse vastu asjaomased otsused:

a) punktis a osutatud juhtudel nõukogu määruse (EÜ) nr 1784/2003 ( 12 ) artikli 25 lõikes 2 sätestatud menetluse kohaselt või vajadusel teiste põllumajandusturgude ühist korraldust käsitlevate määruste vastavates artiklites sätestatud menetluste kohaselt;

b) punktis b osutatud juhtudel määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 41 lõikes 2 sätestatud menetluste kohaselt.

6. Makseasutused kannavad rahalise kahju, mis tuleneb ühenduse sekkumise objektiks oleva toote halvast säilitamisest, eelkõige kahjud, mis tulenevad sobimatutest ladustamismeetoditest. Makseasutused kannavad rahalist vastutust ja neil on õigus alustada kohtumenetlusi ladustajate suhtes, kui need ei täida oma lepingulisi kohustusi või sõlmitud kokkuleppeid.

7. Makseasutus võimaldab komisjoni töötajatele ja volitatud isikutele pideva juurdepääsu riikliku ladustamisega seotud kontodele ja kõikidele sekkumise raames koostatud või saadud dokumentidele, lepingutele ja toimikutele. Juurdepääs võimaldatakse kas elektroonilisel kujul või kohapeal makseasutuse kontoris.

8. Makseasutused edastavad:

a) komisjoni nõudel lõikes 7 viidatud dokumendid ja täiendavad siseriiklikud haldussätted, mis on seoses sekkumismeetmete rakendamise ja haldusega vastu võetud;

b) Käesoleva määruse III lisas esitatud näidise kohaselt teabe riikliku ladustamise kohta määruse (EÜ) nr 883/2006 artikli 4 lõikes 1 sätestatud sagedusega.

Artikkel 3

Riiklikku ladustamist hõlmavad sekkumismeetmed

Riiklikku ladustamist hõlmavad sekkumismeetmed võivad hõlmata põllumajandustoodete ostu-, ladustamis-, transpordi- ja ladude ümberpaigutamise toiminguid ning müügi- ja muid kaubandustoiminguid tingimustel, mis on ette nähtud kehtivate põllumajandusalaste sektoripõhiste õigusaktide ja käesoleva määrusega.

Artikkel 4

Riiklikku ladustamist hõlmavate sekkumismeetmete rahastamine

1. Kui vastavad kulutused ei ole määratud kindlaks põllumajandusalaste sektoripõhiste õigusaktide raames, rahastab EAGF sekkumise raames tehtavaid artiklis 3 nimetatud riikliku ladustamise toimingutega seotud alljärgnevaid kulutusi:

a) liikmesriikides käivitatud fondide rahalised kulutused toodete ostmiseks, vastavalt IV lisas esitatud arvestusmetoodikale;

b) kulutused, mis tulenevad toodetega tehtavatest materiaalsetest ostu-, müügi- või mis tahes muudest üleandmistoimingutest (toodete riiklikule ladustamisele panemine, hoidmine ja äravõtmine), mis on esitatud V lisas, kusjuures summad põhinevad ühenduses kehtestatud ühtsetel kokkuleppelistel summadel ja nende arvestuse aluseks on VI lisas esitatud metoodika;

c) kulutused, mis on seotud materiaalsete toimingutega, mis ei ole tingimata seotud toodete ostu-, müügi- või mis tahes muu üleandmistoiminguga, kokkuleppeliste või mittekokkuleppeliste summade alusel vastavalt komisjoni poolt kehtestatud ja nendele toodetele laienevatele sektoripõhiste põllumajandusalaste õigusaktide sätetele ja vastavalt VII lisale;

d) ladustatud toodete väärtuse vähenemine, vastavalt VIII lisas sätestatud arvestusmetoodikale;

e) erinevused (positiivsed ja negatiivsed) toodete raamatupidamishinna ja müügihinna vahel või muude asjaoludega seotud erinevused.

2. Ilma et see piiraks käesoleva määruse lisades või põllumajandusega seotud õigusaktides, eriti komisjoni määruse (EÜ) nr 2808/98 ( 13 ) artikli 3 lõikes 1 ja artikli 5 lõikes 1 sätestatud eeskirjade ja eri rakenduseeskirjade kohaldamist, tuleb eurotsooni mittekuuluvates liikmesriikides käesoleva artikli lõike 1 punktides b ja c nimetatud ning kindlaksmääratud summade alusel eurodes arvestatavad kulud, või käesoleva määruse kohaselt omavääringus arvestatavad tulud ja kulud konverteerida vastavalt vajadusele omavääringusse või eurodesse, kasutades selleks Euroopa Keskpanga poolt kindlaks määratud viimast vahetuskurssi enne majandusaastat, mil vastavad toimingud kajastuvad makseasutuse arvetes. Seda vahetuskurssi kasutatakse ka arveldamiseks mitmete käesoleva määruse artikli 7 lõikes 1 käsitletavate erijuhtude puhul.

2007. majandusaastal kohaldatakse määruse (EÜ) nr 883/2006 artikli 2 lõikes 2 osutatud liikmesriikide suhtes käesoleva määruse artiklis 13 osutatud vahetuskurssi.







2. PEATÜKK

RIIKLIKU LADUSTAMISE TOIMINGUTE RAAMATUPIDAMISARVESTUS

Artikkel 5

Makseasutuste peetava riiklike varude raamatupidamisarvestuse sisu

1. Artikli 2 lõike 3 punktis a ette nähtud materiaalsete väärtuste raamatupidamisarvestuses tuleb eraldi välja tuua järgmised andmete kategooriad:

a) toodete kogused nende ladustamisele võtmise ja sellelt mahaarvamise hetkel, sõltumata sellest, kas tooteid füüsiliselt ümber paigutati või mitte;

b) kogused, mida kasutati enim puudustkannatavatele isikutele tasuta jagamise korra alusel vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 3730/87 ( 14 ) ja mille raamatupidamisarvestus toimub vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 3149/92 ( 15 ) artikli 5 sätetele, eristades koguseid, mis kantakse üle teise liikmesriiki;

c) kogused, mida kasutati proovide võtmiseks, eristades ostja võetud proove;

d) kogused, mida pärast nende sekkumisvahendina arvelevõtmist tehtava iga-aastase inventuuri tegemiseks või kontrolli läbiviimiseks teostatud visuaalset vaatlust ei ole enam võimalik uuesti originaalpakendisse tagasi panna ning mis müüakse lepingu alusel;

e) kindlaksmääratavatel või määratletamatutel põhjustel puuduolevad kogused, sealhulgas need, mis ei ületa ametlikult lubatud hälvet;

f) riknenud kogused;

g) ülemäärased kogused;

h) lubatavast hälbest suuremad puuduolevad kogused;

i) ladudesse saabunud toodete kogused, mis ei vasta kehtestatud nõuetele ja mille arvelevõtmisest on keeldutud;

j) netokogused, mis on ladustatud iga kuu või majandusaasta lõpul ja mille mahaarvamine peab toimuma vastavalt järgmise kuu või majandusaasta jooksul.

2. Artikli 2 lõike 3 punktis a viidatud rahaline arvestus hõlmab:

a) käesoleva artikli lõike 1 punktis a viidatud koguste väärtust, eristades ostetud ja müüdud koguste väärtust;

b) käesoleva artikli lõike 1 punktis b osutatud tasuta jagamise korra alusel kasutatud või arvelevõetud koguste raamatupidamisväärtust;

c) artikli 4 lõike 1 punktis a viidatud rahalisi kulutusi;

d) artikli 4 lõike 1 punktides b ja c viidatud materiaalsete toimingutega seotud kulusid;

e) artikli 4 lõike 1 punktis d viidatud väärtuse vähenemisega seotud summasid;

f) müüjatelt, ostjatelt või ladustajatelt sissenõutud või tagasi saadud summad, mida ei ole nimetatud artikli 11 lõikes 2;

g) pärast aastainventuuri või pärast toodete sekkumisvahendina arvelevõtmise kontrolli toimuva otseturustamise tulusid;

h) tulusid ja kulusid, mis tekivad toodete väljastamisel ja on seotud käesoleva lõike punktis e viidatud väärtuse vähenemisega;

i) muid kulu- ja tuluallikaid, eelkõige neid, mis vastavad käesoleva artikli lõike 1 punktides c ja g osutatud kogustele;

j) keskmist raamatupidamisväärtust, väljendatuna vastavalt vajadusele kas tonni või hektoliitri kohta.

Artikkel 6

Raamatupidamisarvestus

1. Artiklis 5 viidatud elementide raamatupidamisarvestus toimub vastavalt makseasutuste poolt tegelikult tuvastatud koguste, väärtuste, summade ja keskmiste väärtuste alusel või vastavalt komisjoni poolt kehtestatud kokkuleppeliste summade alusel toimuvale arvestusele.

2. Lõikes 1 osutatud tuvastamise ja arvestuste puhul peab kohaldama järgmisi reegleid:

a) vastavalt X ja XII lisas osutatud eeskirjadele tuvastatud puuduvate või riknenud koguste laost väljaviimise kulusid võetakse arvesse ainult nende koguste ulatuses, mis tegelikult laost väljastati ja müüki suunati;

b) ühest liikmesriigist teise transportimisel kadunud koguseid ei käsitata sihtliikmesriigis ladustatuna ja seega ei vasta nad standardsete sissetoomiskulude tingimustele;

c) toodete transportimise või üleviimise puhul kirjendatakse selleks kinnitatud määraga kehtestatud ladustamise ja laost väljaviimise kulud, kui nimetatud kulusid ei peeta ühenduse eeskirjade kohaselt transpordikulude lahutamatuks osaks;

d) riknenud toodete müügist saadavaid võimalikke summasid ning teisi selle tehingu raames saadavaid võimalikke summasid EAGFi raamatupidamises arvesse ei võeta, kui selle kohta ei ole kehtestatud ühenduse õigusaktidega eraldi sätteid;

e) ülemäärased kogused, mis võidakse tuvastada, kirjendatakse laoarvestusse miinusmärgiga koos puuduvate kogustega. Nimetatud koguseid võetakse arvesse lubatud hälbest suuremate koguste kindlaksmääramisel;

f) nende proovide raamatupidamisarvestus, mida ei ole võtnud ostjad, toimub XII lisa punkti 2 alapunkti a alusel.

3. Komisjoni tehtavatest parandustest artiklis 5 viidatud andmete osas jooksva majandusaasta kohta tuleb teavitada põllumajandusfondide komiteed. Nendest parandustest võib liikmesriike teavitada seoses igakuise makseotsuse tegemise või selle puudumisel seoses raamatupidamisarvestuse kontrolli- ja heakskiitmismenetlusega. Makseasutused märgivad parandused raamatupidamisarvestusse mainitud otsuses sätestatud tähtaja jooksul.

Artikkel 7

Tulude ja kulude ning toodete liikumise raamatupidamisarvestuses kajastamise kuupäevad

1. Eri kulu- ja tuluartiklite raamatupidamisarvestuses kajastamise kuupäevaks on sekkumismeetmega seotud materiaalse toimingu kuupäev.

Seejuures kohaldatakse järgmistel juhtudel järgmisi kuupäevi:

a) ladustamislepingu alguskuupäev, millele viidatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 1262/2001 ( 16 ) artikli 9 lõikes 2, valge suhkru ja toorsuhkru osas koguste puhul, mis võetakse arvele teenusepakkuja ja makseasutuse vahelise ladustamislepingu alusel, mis on sõlmitud enne toodete tegelikku ümberpaigutamist;

b) arvelduskuupäev sissetulevate või väljaminevate summade puhul vastavalt artikli 5 lõike 2 punktidele f ja g;

c) tegeliku maksmise kuupäev materiaalsete toimingutega seotud kulude puhul, kui neid kulusid ei kaeta kokkuleppeliste summade alusel.

2. Toodete liikumise ja varude haldamise raamatupidamisarvestuses kajastamise kuupäevaks on sekkumismeetmega seotud materiaalse toimingu kuupäev.

Seejuures kohaldatakse järgmistel juhtudel järgmisi kuupäevi:

a) toodete arvelevõtmise kuupäev makseasutuse poolt, vastavalt asjaomase toote turu ühisele korraldusele, nende koguste osas, mis kuuluvad riiklikule ladustamisele ilma nende ladustamiskohta muutmata;

b) asjaolude tuvastamise kuupäev puuduolevate, riknenud ja ülemääraste koguste puhul;

c) toodete laost tegeliku väljastamise kuupäev toodete lepingu alusel müügi korral selliste toodete puhul, mida pärast nende sekkumisvahendina arvelevõtmist tehtava iga-aastase inventuuri tegemiseks või kontrolli läbiviimiseks teostatud visuaalset vaatlust ei ole enam võimalik uuesti originaalpakendisse tagasi panna;

d) majandusaasta lõpp võimalike lubatud hälbest suuremate kadude puhul.

Artikkel 8

Inventuur

1. Makseasutused viivad iga majandusaasta jooksul läbi inventuuri iga ühenduse sekkumise objektiks olnud toote kohta.

Nad võrdlevad selle inventuuri tulemusi raamatupidamisandmetega. Kontrollimise käigus tuvastatud koguselised erinevused ja nende koguseliste erinevustega seotud summade raamatupidamisarvestuses kajastamine toimub vastavalt artikli 9 lõike 1 punktidele b ja c.

2. Tavaliste ladustamistoimingutega seotud puuduvate koguste puhul arvestatakse XI lisas esitatud lubatavaid hälbeid ning need puudujäägid peavad olema vastavuses arvestuslikus laoseisus esitatud teoreetilise varu ja lõikes 1 ettenähtud inventuuri kohaselt tegelikult laos oleva varu vahega või raamatupidamises kajastuva allesjäänud varuga, kui tegelikult laos olnud varud on ammendatud.







3. PEATÜKK

MAKSUMUSE MÄÄRAMINE

Artikkel 9

Riikliku ladustamisega seotud toimingute maksumuse määramine

1. Müükide ja ostude väärtus võrdub materiaalsete toimingute puhul väljamakstud või laekunud summadega, välja arvatud mõningatel käesolevas artiklis käsitletud juhtudel ning juhtudel, mida käsitletakse:

a) IX lisas seoses destilleerimisproduktidega (alkoholisegu),

b) X lisas seoses puuduolevate kogustega,

c) XII lisas seoses riknenud või hävinud toodetega,

d) XIII lisas seoses ladustatud toodetega, mille arvelevõtmisest on keeldutud.

2. Ladustatavate toodete ostuväärtuse kindlaksmääramisel võetakse arvesse hinna tõstmisi, hinnaalandusi, mahahindlusi, protsente ja paranduskoefitsiente, mida sekkumishinna puhul toote ostmisel kohaldatakse, vastavalt põllumajandusalastes sektoripõhistes õigusaktides määratletud kriteeriumitele.

Samas ei võeta arvesse hinna tõstmisi, hinnaalandusi, mahahindlusi, protsente ja paranduskoefitsiente X lisas ja XII lisa punkti 2 alapunktides a ja c sätestatud juhtudel ja olukordades.

3. Artikli 4 lõike 1 punktis c viidatud materiaalsete toimingutega seotud ja ühenduse õigusaktide alusel toodete ostmisel makstud summad või kantud kulud võetakse arvesse tehniliste kulude või tuludena ostuhinnast eraldi.

4. Artikli 5 lõikes 2 osutatud rahalise arvestuse puhul hinnatakse koguseid, mis on majandusaasta lõppedes laos ja mis kuuluvad üleviimisele järgmisesse majandusaastasse nende keskmise raamatupidamisväärtuse (ülekandehinna) alusel, mis määratakse kindlaks majandusaasta viimase kuu arvelduse põhjal.

5. Lattu saabunud koguste puhul, mis ei vasta ladustamiseks esitatud nõuetele, märgitakse need raamatupidamisarvestusse, näidates neid koguseid lattu saabumise hetkel ostuhinnaga müüdud toodetena.

Samas, kui toote laost füüsilise väljastamise hetkel ei ole X lisa punkti b rakendamiseks vajalikud nõuded täidetud, tuleb enne kauba laost väljastamist küsida nõu komisjonilt.

6. Kui arvelduse tulemusena tekib positiivne saldo, arvatakse see jooksva majandusaasta kulude poolelt maha.

7. Kui kokkuleppelisi summasid, maksetähtaegu, intressimäärasid või teisi arvestuse aluseks olevaid parameetreid muudetakse pärast kuu esimest kuupäeva, rakendatakse neid muudetud elemente materiaalsete toimingute puhul alates järgnevast kuust.







4. PEATÜKK

RAHASTAMISE ULATUS NING KULUDE JA TULUDE DEKLAREERIMINE

Artikkel 10

Rahastamise ulatus

1. Artiklis 3 osutatud sekkumismeetmete rahastamise ulatus määratakse vastavalt artikli 2 lõike 3 punktile a kindlaks makseasutuste peetava arvestuse alusel ning see hõlmab vastavalt debiteerimise ja krediteerimise korrale mitmeid artiklis 5 osutatud andmeid tulude ja kulude kohta, vajadusel võetakse arvesse ka kulusid, mis on määratud kindlaks otseselt sektoripõhiste põllumajandusalaste õigusaktidega.

2. Makseasutus edastab komisjonile elektroonilisel teel iga kuu ja iga aasta andmed, mis on vajalikud riikliku ladustamise kulude rahastamiseks, ning riikliku ladustamisega seotud kulusid ja tulusid tõendavad arved, Selliseks teavitamiseks kasutatakse tabeleid (e-FAUDIT tabelid), mille näidised on esitatud käesoleva määruse III lisas, vastav teave esitatakse tähtaegade jooksul, mis on kindlaks määratud määruse (EÜ) nr 883/2006 artikli 4 lõike 1 punktis c ja määruse (EÜ) nr 883/2006 artikli 7 lõikes 2.

Artikkel 11

Kulude ja tulude deklareerimine

1. EAGFi rahastamine võrdub kantud kuludega ning seda arvestatakse lähtuvalt makseasutuse edastatavatest andmetest, millest arvatakse maha sekkumismeetmetest tulenevad võimalikud tulud, need andmed kinnitatakse komisjoni rakendatud infosüsteemi vahendusel ning esitatakse samuti makseasutuse poolt edastatavas kuludeklaratsioonis, mis koostatakse vastavalt määruse nr 883/2006 artiklile 6.

2. Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikes 1 osutatud eeskirjade eiramise või hooletuse tõttu tagasinõutud summad ning müüjate, ostjate või ladustajate saadud või väljamakstud summad, mis vastavad määruse (EÜ) nr 883/2006 artikliga 12 kindlaks määratud kriteeriumitele deklareeritakse EAGFi eelarves nimetatud määruse artikli 4 lõike 2 punktis a ette nähtud tingimustel.







5. PEATÜKK

TEABEVAHETUS JA DOKUMENTATSIOON

Artikkel 12

Infosüsteemid

Käesoleva määruse alusel toimuv side ja teabevahetus ning dokumentide koostamine, mille näidised on esitatud III lisas, toimub turvalist teabevahetust võimaldavate infosüsteemide vahendusel ning vastavalt tingimustele ja meetoditele, mis on määratletud määruse (EÜ) nr 883/2006 artiklis 18.







6. PEATÜKK

ÜLEMINEKUMEETMED JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 13

Üleminekumeetmed

1. Eurotsooni mittekuuluvate liikmesriikide puhul vahetatakse 2006. majandusaastast 2007. majandusaastasse ülekantavate koguste netoväärtus, millest lahutatakse 2006. majandusaasta lõpu teine tarbimisväärtuse vähendamine, eurodeks Euroopa Keskpanga poolt enne 2007. majandusaastat kindlaks määratud viimase vahetuskursi alusel.

2. Kui määruse (EÜ) nr 883/2006 artikli 2 lõike 2 teise lõigu kohaselt eurotsooni mittekuuluv liikmesriik peab 2007. majandusaastal raamatupidamisarvestust endiselt omavääringus, on majandusaasta lõpus kohaldatav vahetuskurss järgmine:

a) Euroopa Keskpanga poolt enne 2007. majandusaastat kindlaks määratud viimane vahetuskurss, et vahetada omavääringusse järgmisi summasid: — käesoleva määruse artikli 4 lõike 1 punktides b ja c viidatud kuludega seotud kokkuleppelised summad; — puuduolevate koguste väärtused, mis ületavad käesoleva määruse X lisa punktis a osutatud ladustamise ja töötlemise kohta kehtestatud lubatavaid hälbeid; — käesoleva määruse XII lisa punkti 2 alapunktis a osutatud õnnetuste tagajärjel riknenud või hävinenud koguste väärtused; — käesoleva määruse artikli 6 lõike 2 punktis f osutatud selliste proovide väärtused, mida ei ole võtnud ostjad; — käesoleva määruse XIII lisa punkti 1 alapunktides a ja b osutatud kokkuleppelised summad koguste puhul, mille arvelevõtmisest on keeldutud;

b) Euroopa Keskpanga poolt enne 2007. majandusaasta iga kvartali esimest päeva kindlaks määratud viimane vahetuskurss alates 1. oktoobrist 2006, et vahetada omavääringusse järgmisi summasid: — käesoleva määruse X lisa punktis a osutatud puuduolevate koguste väärtused, mis tulenevad vargusest või muudest tuvastatavatest põhjustest; — käesoleva määruse X lisa punktis c osutatud puuduolevate koguste väärtused, mis tuvastatakse pärast üleviimist või transporti; — käesoleva määruse XII lisa punkti 2 alapunktis c osutatud halbade säilitustingimuste tagajärjel riknenud või hävinenud koguste väärtused;

c) Euroopa Keskpanga poolt enne 2008. majandusaastat kindlaks määratud viimane vahetuskurss, et vahetada omavääringusse selliste koguste netoväärtus, mis kantakse 2007. majandusaastast 2008. majandusaastasse ning millest lahutatakse 2007. majandusaasta lõpu teine tarbimisväärtuse vähendamine.

Artikkel 14

Kehtetuks tunnistamine

Määrused (EMÜ) nr 411/88, (EMÜ) nr 1643/89, (EMÜ) nr 2734/89, (EMÜ) nr 3492/90, (EMÜ) 3597/90, (EMÜ) nr 147/91 ja (EÜ) nr 2148/96 tunnistatakse kehtetuks alates 1. oktoobrist 2006.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrustele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ning loetakse vastavalt XVI lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 15

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. oktoobrist 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









LISADE TABEL

I LISA MAKSEASUTUSTE KOHUSTUSED JA FÜÜSILISE KONTROLLI KORD vastavalt artikli 2 lõikele 3 II LISA LAOPIDAJATE VASTUTUSEGA SEOTUD KOHUSTUSED JA ÜLDPÕHIMÕTTED, MIS PEAVAD SISALDUMA MAKSEASUTUSE JA LAOPIDAJA VAHEL SÕLMITUD LADUSTAMISLEPINGUS vastavalt artikli 2 lõikele 2 III LISA LIIKMESRIIKIDE POOLT ARTIKLIS 12 OSUTATUD INFOSÜSTEEMI VAHENDUSEL EDASTATAV TEAVE vastavalt artikli 10 lõikele 2 (e-FAUDIT tabelid) IV LISA RAHASTAMISKULUDE ARVESTUS vastavalt artikli 4 lõike 1 punktile a ning liide, milles on esitatud intressi viitemäärad V LISA Artikli 4 lõike 1 punktis b osutatud KOKKULEPPELISTE SUMMADEGA HÕLMATUD MATERIAALSED TOIMINGUD VI LISA ÜHENDUSE KOKKULEPPELISED SUMMAD vastavalt artikli 4 lõike 1 punktile b VII LISA TEATAVATE TOODETEGA SEOTUD TULUDE JA KULUDE OSAS ARVESSE VÕETAVAD TÄIENDAVAD ASJAOLUD VIII LISA LADUSTATUD TOODETE TARBIMISVÄÄRTUSE VÄHENEMINE vastavalt artikli 4 lõike 1 punktile d IX LISA DESTILLEERIMISSAADUSTE (ALKOHOLISEGU) VARUDE MAKSUMUSE MÄÄRAMINE X LISA PUUDUVATE KOGUSTE MAKSUMUSE MÄÄRAMINE XI LISA LUBATAV HÄLVE XII LISA RIKNENUD VÕI HÄVINENUD KOGUSTE MAKSUMUSE MÄÄRAMINE XIII LISA RAAMATUPIDAMISEESKIRJAD, MIDA KOHALDATAKSE LADUSTATUD TOODETELE, MILLE ARVELEVÕTMISEST ON KEELDUTUD XIV LISA LAOPIDAJA POOLT MAKSEASUTUSELE ESITATAVA IGAKUISE ARUANDE NÄIDIS XV LISA LAOPIDAJA POOLT MAKSEASUTUSELE ESITATAVA IGA-AASTASE ARUANDE NÄIDIS XVI LISA VASTAVUSTABEL









I LISA

MAKSEASUTUSTE KOHUSTUSED JA FÜÜSILISE KONTROLLI KORD (artikli 2 lõige 3)

A. MAKSEASUTUSTE KOHUSTUSED

I. Kontrollitoimingud

1. Sagedus ja representatiivsus

Vähemalt üks kord aastas viiakse kõikides ladustamiskohtades läbi kontroll vastavalt punktis B esitatud sätetele, mille käigus pööratakse erilist tähelepanu:

— riiklikku ladustamist puudutavate andmete kogumise korrale;

— laopidaja kohapealse dokumentatsiooni ja makseasutusele saadetud andmete vastavusele;

— laopidaja poolt dokumentatsiooni alusel viimases kuuaruandes esitatud koguste füüsilist laosolekut, mida hinnatakse visuaalselt, kahtluse või vaidluse korral kaalutakse või mõõdetakse.

— ladustatud toodete ohutusele, seaduslikkusele ja kaubanduslikkusele.

Füüsiline laosolek määratakse kindlaks piisavalt representatiivse füüsilise kontrolli abil, mis hõlmab vähemalt punktis B sätestatud protsentuaalse osa ning võimaldab veenduda, et kõik varude arvestuses esitatud kogused on tegelikult olemas.

Kvaliteedikontrollid on visuaalsed, olfaktoorsed ja/või organoleptilised ning kahtluse korral tehakse põhjalikud analüüsid.

2. Täiendavad kontrollid

Kui füüsilise kontrolli käigus avastatakse kõrvalekalle, tuleb ülejäänud protsentuaalset osa kontrollida sama metoodika alusel. Vajaduse korral võib kontrollimisel üle kaaluda kõik partiisse kuuluvad või laos olevad kontrollitavad tooted.

II. Kontrolliaktid

1. Makseasutuse sisekontrolliosakond või makseasutuse poolt volitatud sisekontrolliasutus koostab akti iga kontrollimise ja füüsilise kontrolli kohta.

2. Akt sisaldab vähemalt järgmisi andmeid: a) laopidaja nimi, kontrollitud lao aadress ja kontrollitud partiide kirjeldus; b) kontrolli alguse ja lõpetamise kuupäev ning kellaaeg; c) kontrolli tegemise koht ja ladustamise, pakendamise ning ligipääsetavuse kirjeldus; d) kontrollivate isikute täielikud andmed, ametikoht ja volitused; e) kasutatud kontrollivõtted ja mahu kindlaksmääramise menetlused, nagu mõõtmismeetodid, arvutused, vahe- ja lõpptulemused ning tehtud järeldused; f) iga ladustatud partii kogus või kvaliteet makseasutuse dokumentatsioonis ja lao dokumentatsioonis ning nende kahe vahelised erinevused; g) iga füüsiliselt kontrollitud partii või kvaliteedi kohta punktis f nimetatud andmed ja kohapeal tõendatud kogused ning erinevused, partii või kvaliteedi number, kaubaalused, kastid, silohoidlad, vaadid või muud kasutatud anumad, kaal (vajaduse korral neto- ja brutokaal) või maht; h) laopidaja koostatud aruanded, kui esineb kõrvalekaldeid või erinevusi; i) akti koostamise koht ja kuupäev ning koostaja ja laopidaja või tema esindaja allkiri; j) kõrvalekallete ilmnemisel tehtud laiendatud kontroll, täpsustades kontrollitud ladustatud koguste protsentuaalse osa, avastatud kõrvalekalded ja antud seletused.

3. Aktid saadetakse viivitamatult makseasutuse raamatupidamisarvestusega tegeleva teenistuse juhatajale. Vahetult pärast akti kättesaamist korrigeerib makseasutus oma raamatupidamisandmeid avastatud kõrvalekallete ja erinevuste alusel

4. Akte hoitakse makseasutuse peakontoris ja need on kättesaadavad komisjoni töötajatele ja komisjoni poolt volitatud isikutele

5. Makseasutus koostab kokkuvõtliku dokumendi, milles näidatakse ära: — teostatud kontrollid, eristades nende hulgas füüsilisi kontrolle (inventarinimestiku kontrollimisi); — kontrollitud kogused; — tuvastatud kõrvalekalded ning põhjused, miks on kõnealused kõrvalekalded võrreldes kuu- ja aastaaruannetega tekkinud. Kontrollitud kogused ning tuvastatud kõrvalekalded näidatakse ära iga asjaomase toote puhul kas kaalu- või mahuühikutes ning protsendina kõikidest ladustatud kogustest. Selles kokkuvõtlikus dokumendis käsitletakse eraldi kontrollitoiminguid ladustatud toodete kvaliteedi kontrollimiseks. Kõnealune dokument edastatakse komisjonile samaaegselt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 8 lõike 1 punktis c iii osutatud aastaaruannetega. Kokkuvõtlik dokument koostatakse ja saadetakse komisjonile esmakordselt 2006. majandusaasta kohta.

B. PUNKTIGA A ETTENÄHTUD KONTROLLIMISTE RAAMES TEOSTATAVA FÜÜSILISE KONTROLLI MENETLUS ÜHISE PÕLLUMAJANDUSPOLIITIKA SEKTORITE LÕIKES

I. Või

1. Kontrollitavate partiide väljavalimine, mis esindavad vähemalt 5 % riiklikult ladustatud üldkogusest. Valik tehakse enne lao külastamist makseasutuse raamatupidamisandmete põhjal, kuid sellest ei teavitata laopidajat.

2. Valitud partiide olemasolu ja partiide koostise kontroll kohapeal toimub järgmiselt: — partiide ja kastide kontrollnumbrite kindlaksmääramine ostu või lattu saabumise märgete alusel; — kaubaaluste (üks kümnest) ja kastide (üks kaubaaluse kohta) kaalumine; — kasti (üks viie kaubaaluse kohta) sisu visuaalne hindamine; — pakendi seisukord.

3. Füüsiliselt kontrollitud partiide kirjeldus ning ilmnenud kõrvalekalded esitatakse inventeerimisaktis.

II. Lõssipulber

1. Kontrolliks valitavad partiid peavad esindama vähemalt 5 % riiklikult ladustatud kogusest. Valik tehakse enne lao külastamist makseasutuse raamatupidamisandmete põhjal, kuid sellest ei teavitata laopidajat.

2. Valitud partiide olemasolu ja partiide koostise kontroll kohapeal toimub järgmiselt: — tootepartiide ja kottide kontrollnumbrite kindlaksmääramine ostu või lattu saabumise märgete alusel; — kaubaaluste (üks kümnest) ja kottide (üks kümnest) kaalumine; — koti (üks viie kaubaaluse kohta) sisu visuaalne hindamine; — pakendi seisukord.

3. Füüsiliselt kontrollitud partiide kirjeldus ning ilmnenud kõrvalekalded esitatakse inventeerimisaktis.

III. Teravili

1. Füüsilise kontrolli menetlus

a) Mahutite või laoruumide väljavalimine, mis esindavad vähemalt 5 % riiklikult ladustatud teravilja või riisi üldkogusest. Valik tehakse makseasutuse raamatupidamisandmete põhjal, kuid sellest ei teavitata laopidajat.

b) Füüsiline kontroll: — teravilja või riisi olemasolu kontrollimine väljavalitud mahutites või laoruumides; — teravilja või riisi identifitseerimine; — ladustamistingimuste kontroll ning kontrollimine, et ladustatud toodete kvaliteet vastaks Komisjoni Määrus (EÜ) nr 824/2000 ( 17 ) artikli 10 lõikes 2 sätestatule teravilja osas ning Komisjoni Määrus (EÜ) nr 708/1998 ( 18 ) artiklis 11 sätestatule konkreetselt riisi osas; — ladustamiskoha ja teravilja või riisi identifitseerimiste võrdlemine laodokumentidega; — ladustatud koguste hindamine makseasutuse poolt eelnevalt kinnitatud meetodi kohaselt, mille kirjeldus tuleb esitada sekkumisasutuse peakontorisse.

c) Lao plaan ja iga silohoidla või laoruumi mõõdud peavad olema igas ladustamiskohas kättesaadavad. Kõikides ladudes peab teravili või riis olema ladustatud nii, et nende mahtu saab kontrollida.

2. Menetlus kõrvalekallete avastamise korral

Toodete mahu kontrollimisel on teatav hälve lubatud.

II lisa punktis II sätestatud eeskirju kohaldatakse juhul, kui silohoidlas või põrandal ladustamise korral erineb füüsilise kontrolli käigus tuvastatud ladustatud toodete kaal laodokumentides registreeritud kaalust üle 5 % teravilja puhul ja üle 6 % riisi puhul.

Kui teravilja või riisi ladustatakse laos, võib registreerida lattu saabumisel kaalutud kogused, kui mahu hindamise tulemuste usaldusväärsusaste ei ole piisav ja kui kahe numbri vaheline erinevus ei ole liiga suur.

Makseasutus kasutab seda võimalust oma vastutusel, hinnates iga üksikjuhtumi korral selle põhjendatust. Sekkumisamet teeb selle kohta oma aktis märkuse järgmise näidise põhjal:

(näidis)

TERAVILI – VARUDE KONTROLL







Toode Laopidaja: Ladu, silohoidla: Mahuti number: Kuupäev: Partii Laodokumentidesse kantud kogus:







A. Ladustamine silohoidlas Laoruumi number: Nominaalmahtm3 (A) Vaba mahtm3 (B) Ladustatud teravilja maht m3 (A–B) Kindlaks tehtud erikaal kg/hl = 100 Teravilja või riisi kaal Kokku (A): …







B. Ladustamine põrandal Ruum nr Ruum nr Ruum nr Pindala … … m2 … m 3 … m2 … m 3 … m2 … m 3 Kõrgus: … … m … m … m Parandused.: … … m3 … m3 … m3 Maht: … … m3 … m3 … m3 Erikaal: … … kg/hl … kg/hl … kg/hl Kogukaal: … … tonni … tonni … tonni Kokku (B): … Kogukaal laos: … Erinevus laodokumentidesse kantud kaalust: … Protsentides … … , … Makseasutuse inspektor: (tempel ja allkiri)

IV. Alkohol

1. Kontrollitavate vaatide väljavalimine, mis peavad esindama vähemalt 5 % riiklikult ladustatud üldkogusest. Valik tehakse enne lao külastamist makseasutuse raamatupidamisandmete põhjal, kuid sellest ei teavitata laopidajat.

2. Tollitõkendite kontroll, kui need on ette nähtud riiklike eeskirjadega;

3. Vaatide olemasolu ja nende sisu kontroll kohapeal hõlmab järgmist: — vaatide identifitseerimine nende numbrite ja alkoholi liigi alusel; — vaatide samasuse ja nende sisu võrdlemine laoarvestuse andmetega ja makseasutuse raamatupidamisdokumentidega; — alkoholi olemasolu, alkoholi liigi ja vaadis oleva koguse organoleptiline kontroll; — ladustamistingimuste kontroll teiste vaatide visuaalse vaatlemise abil.

4. Füüsiliselt kontrollitud vaatide ning kõrvalekallete kirjeldus esitatakse kontrolliaktis.

V. Veiseliha

1. Kontrollitavate partiide väljavalimine, mis esindavad vähemalt 5 % riiklikult ladustatud üldkogusest. Valik tehakse enne lao külastamist makseasutuse raamatupidamisandmete põhjal, kuid sellest ei teavitata laopidajat.

2. Valitud partiide olemasolu ja partiide koosseisu kontroll kohapeal toimub konditustatud liha puhul järgmiselt: — partiide ja kaubaaluste identifitseerimine ning kastide arvu kontrollimine; — 10 % kaubaaluste või konteinerite kaalu kontrollimine; — 10 % kastide kaalu kontrollimine igalt kaalutud kaubaaluselt; — kastide sisu visuaalne kontrollimine ja pakendi seisukorra kontroll igas kastis. Kaubaaluste valikul tuleb arvesse võtta laos olevaid eri jaotustükke.

3. Füüsiliselt kontrollitud partiide ning kõrvalekallete kirjeldus esitatakse kontrolliaktis.

VI Lahtine Suhkur ( 19 )

1. Füüsilise kontrolli menetlus riiklikes ladudes säilitatava suhkru puhul alates 2006/07. turustusaastast: a) Selliste mahutite või laoruumide väljavalimine, mis esindavad vähemalt 5 % riiklikult ladustatud lahtise suhkru kogusest. Valik tehakse makseasutuse raamatupidamisandmete põhjal, kuid sellest ei teavitata laopidajat. b) Füüsiline kontroll: — lahtise suhkru olemasolu kontrollimine väljavalitud hoidlates, mahutites või laoruumides, — ladustaja ja makseasutuse raamatupidamisandmete võrdlemine, — lahtise suhkru identifitseerimine, — ladustamistingimuste vaatlus ning ladustamiskoha ja lahtise suhkru identifitseerimise tulemuste võrdlemine laopidaja raamatupidamisandmetega, — ladustatud koguste hindamine makseasutuse poolt eelnevalt kinnitatud meetodi kohaselt, mille täpne kirjeldus tuleb esitada makseasutuse peakontorisse. c) Lao plaan ja iga silohoidla või laoruumi mõõdud peavad olema igas ladustamiskohas kättesaadavad. Lahtine suhkur tuleb ladustada nii, et selle mahtu oleks võimalik kontrollida.

2. Füüsilise kontrolli menetlus riiklikes ladudes säilitatava suhkru puhul alates 2004/05. ja 2005/06. turustusaastast: a) Juhul kui ei ole võimalik kasutada punktis 1 kirjeldatud kontrollimenetlusi, plommib makseasutus ametlikult kõik silohoidla või ladustamiskoha sisse- ja väljapääsud. Makseasutus kontrollib plommide puutumatust iga kuu aja tagant. Neid kontrolle tuleb täpselt kirjeldada. Juurdepääs varudele ilma makseasutuse esindaja juuresolekuta ei ole lubatud. Liikmesriik tagab plommimismenetluse, mis kindlustab riiklikult ladustatavate toodete puutumatuse. b) Vähemalt üks kord aastas peab toimuma ladustamistingimuste ja toodete nõuetekohase säilitamise kontroll.

3. Menetlus kõrvalekallete avastamise korral Koguste kontrollimisel kohaldatakse lubatud hälvet. Kui silohoidlas või põrandal ladustatud toodete puhul erineb füüsilise kontrolli (mahu kontroll) ajal registreeritud mass laodokumentides registreeritud massist 5 % või rohkem, kohaldatakse II lisas sätestatut. Kui lahtist suhkrut ladustatakse silohoidlas/laos, võib mahu hindamise tulemuste asemel registreerida lattu saabumisel kaalutud kogused, kui mahu hindamise tulemuste täpsusaste ei ole piisav ja kui kahe näitaja vaheline erinevus ei ole liiga suur. Makseasutus kasutab lõikes 3 osutatud võimalust oma vastutusel, hinnates iga üksikjuhtumi korral selle põhjendatust. Makseasutus teeb selle kohta oma aktis märkuse.

VII Pakendatud Suhkur ( 20 )

1. Füüsilise kontrolli menetlus riiklikes ladudes säilitatava suhkru puhul alates 2006/07. turustusaastast a) Partiide väljavalimine, mis esindavad vähemalt 5 % riiklikult ladustatud üldkogusest. Kontrollitavate partiide valik tehakse enne lao külastamist makseasutuse raamatupidamisandmete põhjal, kuid laopidajat sellest eelnevalt ei teavitata. b) Valitud partiide olemasolu ja koostise kontroll kohapeal: — tootepartiide ja kottide kontrollnumbrite kindlaksmääramine ostu või lattu saabumise märgete alusel, — ladustaja ja makseasutuse raamatupidamisandmete võrdlemine, — pakendi seisukord. 50-kilostesse kottidesse pakitud suhkru puhul: — kaubaaluste (üks kahekümnest) ja kottide (üks kaubaaluse kohta) kaalumine, — koti (üks kümne kaubaaluse kohta) sisu visuaalne hindamine. Suurtesse kottidesse pakitud suhkru puhul: — iga kahekümnenda koti kaalumine, — koti (üks kahekümne kaubaaluse kohta) sisu visuaalne hindamine. c) Füüsiliselt kontrollitud partiide kirjeldus inventeerimisaktis ja ilmnenud kõrvalekalded/puudujäägid.

2. Füüsilise kontrolli menetlus riiklikes ladudes säilitatava suhkru puhul alates 2004/2005. ja 2005/06. turustusaastast: a) Juhul kui ei ole võimalik kasutada punktis 1 kirjeldatud kontrollimenetlusi, plommib makseasutus ametlikult kõik ladustamiskoha sisse- ja väljapääsud. Makseasutus kontrollib plommide puutumatust iga kuu aja tagant. Neid kontrolle tuleb täpselt kirjeldada. Juurdepääs varudele ilma makseasutuse esindaja juuresolekuta ei ole lubatud. Liikmesriik tagab plommimismenetluse, mis kindlustab riiklikult ladustatavate toodete puutumatuse. b) Vähemalt üks kord aastas peab toimuma ladustamistingimuste ja toodete nõuetekohase säilitamise kontroll.









II LISA

LAOPIDAJATE VASTUTUSEGA SEOTUD KOHUSTUSED JA ÜLDPÕHIMÕTTED, MIS PEAVAD SISALDUMA MAKSEASUTUSE JA LAOPIDAJA VAHEL SÕLMITUD LADUSTAMISLEPINGUS (artikli 2 lõige 2)

Laopidaja vastutab ühenduse sekkumismeetme objektiks olevate toodete nõuetekohase säilitamise eest. Ta kannab rahalised kulud, mis tulenevad toodete ebaõigest säilitamisest.

I. Toodete kvaliteet

Ladustatud sekkumistoodete kvaliteedi halvenemise korral, mis on seotud halbade või ebakohaste ladustamistingimustega, kannab vastavad kahjud laopidaja ja need kirjendatakse riikliku ladustamise kontodele kui kaod seoses toote kvaliteedi halvenemisega ladustamistingimuste tõttu (tabeli 53 rida 900.001).

II. Puuduvad kogused

1. Laopidaja vastutab kõigi erinevuste eest, mis on avastatud ladustatud koguste ja makseasutusele varude kohta saadetud aruannete vahel.

2. Kui puuduvad kogused ületavad artikli 8 lõikes 2, I. lisa punkti B alapunkti III alapunktis 2 ja IX lisas või põllumajandusalaste sektoripõhiste õigusaktidega sätestatud lubatud hälbe või hälbed, arvestatakse seda kui laopidajale tekkinud selgitamata põhjustega kadu. Kui laopidaja vaidlustab puuduvad kogused, võib ta nõuda toodete kaalumist või mõõtmist, kusjuures ta peab ise kandma selle toiminguga seotud kulud, välja arvatud siis, kui ilmneb, et väidetavalt puuduvad kogused on tegelikult olemas või vahe ei ületa kohaldatavat lubatud hälvet, mis puhul kannab kaalumise ja mõõtmise kulud makseasutus. I. lisa punkti B alapunkti III alapunktiga 2 ja punkti B alapunkti VI alapunktiga 3 ette nähtud lubatud hälvet kohaldatakse ilma, et see piiraks esimeses lõigus nimetatud muude lubatud hälvete kohaldamist.

III. Tõendavad dokumendid ja kuu- ning aastaaruanded

1. Tõendavad dokumendid ja kuuaruanne

a. Dokumendid, mis on seotud toodete lattu saabumise, ladustamise ja laost väljaviimisega ning mis on iga-aastase raamatupidamise aastaaruande aluseks, peavad olema laopidaja valduses ning sisaldama vähemalt järgmisi andmeid: — ladustamiskoht (vajaduse korral andmed mahuti või vaadi kohta); — eelmisest kuust ülekantud kogused; — partiide lattu saabumine ja laost väljaviimine; — varu ajavahemiku lõpus.

Need dokumendid peavad võimaldama laos olevad koguseid mis tahes ajahetkel täpselt identifitseerida, võttes arvesse ostu- ja müügitehinguid, kaasa arvatud eeskätt kokkulepitud ost ja müük, mille kohta vastavaid lattu saabumise või laost väljaviimise kandeid ei ole veel tehtud.

b. Laopidaja saadab makseasutusele vähemalt üks kord kuus toodete lattu saabumise, ladustamise ja laost väljaviimisega seotud kuuaruanded, koos varude igakuise aruandega. Need dokumendid peavad olema makseasutuse käsutuses enne nendes käsitletavale kuule järgneva kuu 10. kuupäeva.

c. Varude igakuise aruande näidis on esitatud XIV lisas. Makseasutus edastab kõnealuse näidise laopidajatele elektroonilisel kujul.

2. Aastaaruanne

a. Laopidaja koostab varude aastaaruande punktis 1 kirjeldatud igakuiste aruannete põhjal. Aruanne edastatakse makseasutusele hiljemalt käsitletava majandusaastale järgneva aasta 15. oktoobriks.

b. Varude aastaaruanne hõlmab ladustatud koguste kokkuvõtlikku ülevaadet toodete ning ladustamiskohtade kaupa, kusjuures iga toote osas näidatakse ära laosolevad kogused, partiide numbrid (välja arvatud teravilja puhul), lattu saabumise aasta (välja arvatud alkoholi puhul) ja võimalike tuvastatud kõrvalekallete selgitused.

c. Varude aastaaruande näidis on esitatud XV lisas. Makseasutus edastab kõnealuse näidise laopidajatele elektroonilisel kujul.

IV. Elektroonilise andmetöötluse kasutamine ja teabe kättesaadavaks tegemine

Makseasutuse ja laopidaja vahelises riikliku ladustamise lepingus nähakse ette sätted, mis võimaldavad tagada ühenduse eeskirjadest kinnipidamise.

See leping hõlmab eeskätt järgmist:

— elektroonilise andmetöötluse kasutamine sekkumisvarude ladudes;

— jooksva inventuuri andmete otsene ja kiire kättesaadavaks tegemine;

— toodete lattu saabumise, ladustamise ja laost väljaviimisega seotud dokumentide, raamatupidamisdokumentide ja käesoleva määruse kohaldamisega seotud laopidaja poolt koostatavate aktide mis tahes ajahetkel kättesaadavaks tegemine;

— makseasutuse ja komisjoni töötajatele ning nende poolt nõuetekohaselt volitatud isikutele pideva juurdepääsu võimaldamine kõnealustele dokumentidele.

V. Makseasutustele edastatavate dokumentide vorm ja sisu

Punkti III alapunktides 1 ja 2 viidatud dokumentide vorm ja sisu on määratud kindlaks määruse (EÜ) nr 883/2006 artiklis 18 sätestatud nõuete ja metoodika kohaselt.

VI. Dokumentide säilitamine

Riikliku ladustamisega seotud toiminguid tõendavaid dokumente säilitab laopidaja kogu ajavahemiku jooksul, mis nähakse ette määruse (EÜ) nr 885/2006 artikliga 9, kahjustamata sealjuures riiklikke eeskirju.









III LISA

LIIKMESRIIKIDE POOLT ARTIKLIS 12 OSUTATUD INFOSÜSTEEMIDE VAHENDUSEL EDASTATAV TEAVE

E-FAUDIT TABELID ( 21 )

(artikli 10 lõige 2)

1 Igakuine ja iga-aastane riikliku ladustamisega seotud müügikadudega ja tarbimisväärtuse vähenemisega seotud summade kindlaksmääramine

2 Hinnavahed ja muud andmed

3 Tehniliste kulude arvestus

4 Rahastamiskulude arvestus

8 Riiklike ladude varud ja nende muutumine

9 Konditustamisega seotud lubatavaid kadusid ületavate kadude väärtuse arvestamine (veiseliha puhul)

13 Kaubast keeldumisest tulenevate kulude hüvitamine (tehnilised kulud) – XIII lisa

14 Kaubast keeldumisest tulenevate kulude hüvitamine (rahastamiskulud) – XIII lisa

28 Teistest liikmesriikidest pärinevate vahendite ümberpaigutamise põhjendus

52 Kokkuvõtlik tabel igakuiste kirjendatavate summade kindlaksmääramiseks

53 Müügi üksikasjalik kirjeldus

54 Igakuine kadude kindlaksmääramine, mis on seotud ühenduses enim puudust kannatavatele isikutele toiduainete tarnimisega (määrus (EMÜ) nr 3730/87) - Mitte veiseliha korral

55 Igakuine kadude kindlaksmääramine, mis on seotud ühenduses enim puudust kannatavatele isikutele toiduainete tarnimisega (määrus (EMÜ) nr 3730/87) - Veiseliha

56 Igakuine kadude kindlaksmääramine, mis on seotud toiduainete tasuta tarnimisega

99 Ülekantava väärtuse kindlaksmääramine majandusaasta alguses







Liikmesriik Eelarveaasta Lubatud hälbega Toode TEHINGUD ALATES KUNI Lubatud hälbeta







Tabel 1 Igakuine ja iga-aastane riikliku ladustamisega seotud müügikadudega ja tarbimisväärtuse vähenemisega seotud summade kindlaksmääramine Eurodes — tonnides Rea number Arvutusmeetod või viited teistele tabelitele Kirjeldus Kogused (t või hl) Määr ühiku kohta Väärtus Tulp a b c d e 001 T99/010 ja 050 Eelmisest aastast ülekantud kogused vastavalt nende kokkuostuhinnale 0,000 — 0,00 002 — Erakorraline tarbimisväärtuse vähenemine Eelarverubriik — — 0,00 003 = 001e - 002e Ladustatud toodete koguväärtus eelarveaasta alguses — — 0,00 004 — Vaadeldava perioodi jooksul ostetud kogused ja nende väärtused — — — 005 = 004e × koefitsient Väärtuse vähenemine ostmisel (=>T52/030e) (VIII lisa punkt 1) — — 0,00 006 T28/910 Kuni kuu lõpuni pärast ülekandeid vastuvõetud kogused 0,000 — — 008 T28/910 Kirjendatav väärtus pärast üleviimist — — 0,00 009 =001c + 004c +006c Ülekantud, ostetud ja üleviidud toodete kogused 0,000 — — 010 =003e + 004e -005e +008e Kirjendatav koguväärtus — — 0,00 011 =010e/009c Keskmine kirjendatav väärtus — 0,00 — 020 T53/997 Kuni … müüdud kogused (sh määratlemata kaod) 0,000 — — 021 T53/999 Kuni … müüdud kogustest tulenev tulu (sh määratlemata kaod) — — 0,00 025 =009c - 020c Varud … kuu lõpul 0,000 — — 031 =011d ajavahemik 12 Kirjendatav ülekandeväärtus (eelarveaasta viimase kuu ülekandeväärtus) — 0,00 — 034 = 025c × 031d Ülekantavate koguste teoreetiline väärtus — — 0,00 050 — Täiendav tarbimisväärtuse vähenemine (VIII lisa punkt 3 ja 4) Eelarverubriik: — — 0,00







Liikmesriik Eelarveaasta Lubatud hälbega Toode TEHINGUD ALATES KUNI Lubatud hälbeta







Tabel 2 Hinnavahed ja muud andmed Eurodes — tonnides Rea number Arvutusmeetod või viited teistele tabelitele Kirjeldus Kogused (t või hl) Määr ühiku kohta Ümberarvestuskurss Koefitsient või % Väärtus Tulp a b c d e f g KULUD 001 Tab. 001 – rida 9 Ülekantud, ostetud ja üleviidud toodete kogused 0,000 — — — — 002 Tab. 001 – rida 10 Ülekantud, ostetud ja üleviidud toodete koguste väärtus — — — — 0,00 003 — Muud kuluartiklid — — — — — 004 — KULUD KOKKU — — — — 0,00 TULUD 005 T53/993 Müüdud kogused ja nende väärtus, sh kulud seoses õnnetustega ja määratletavad kulud 0,000 — — — 0,00 006 = 1c-5c-9c Tuvastatud mittemääratletavad kulud 0,000 — — — — 007 = 1c × % hälve Lubatav hälve 0,000 — — 0,050 — 008 = 6c-7c Kogused, mis ületavad lubatava hälbe 0,000 0,000 1,000000 1,050 0,00 009 Tab. 001 – read 025 ja 034 Ülekantavad kogused ja nende väärtus 0,000 — — — 0,00 010 — Laekunud summad ja saadud tagatised — — — — — 011 Tab. 016, 017 Kulude hüvitamine ja trahvide laekumine — — — — — 012 Tab. 028 – rida 990 Üleviimise tulemusena vastuvõetud kogused — — — — 0,00 013 Tab. 053 või 007 – rida 998 Teistesse liikmesriikidesse üleviimisel tuvastatud kaod — — — — 0,00 014 Tab. 009 – rida 600 Lubatavate hälvete ületamine töötlusel — — — — 0,00 015 — Muud krediitkirjed — — — — — 016 — TULUD KOKKU — — — — 0,00 017 = 4g-16g DEEBET-/KREEDITSALDO — — — — 0,00







Liikmesriik Eelarveaasta Lubatud hälbega Toode TEHINGUD ALATES KUNI Lubatud hälbeta







Tabel 3 Tehniliste kulude arvestus Eurodes — tonnides Rea number Kirjeldus Alates (pp.kk.aaaa) Kuni (pp.kk.aaaa) Kogused (t või hl) Määr ühiku kohta eurodes Ümberarvestuskurss Väärtus a b c d e f g h = e×f×g A. Standardkulud 010 Lattu toomise kulud toodete füüsilise ümberpaigutamisega (T08/c+h) — — — — — — 010.001 — — — 0,000 0,00 1,000000 0,00 030 Lattu toomise kulud ilma toodete füüsilise ümberpaigutamiseta (T08/d) — — — — — — 030.001 — — — 0,000 0,00 1,000000 0,00 050 Laost väljaviimise kulud ilma toodete füüsilise ümberpaigutamiseta (T08/e) — — — — — — 050.001 — — — 0,000 0,00 1,000000 0,00 070 Laost väljaviimise kulud ilma toodete füüsilise ümberpaigutamiseta (T08/f) — — — — — — 070.001 — — — 0,000 0,00 1,000000 0,00 090 Ladustamise kulud (Tab. 008 – cfr keskmine laoseis) — — — — — — 090.001 — — — 0,000 0,00 1,000000 0,00 130 Denatureerimise või värvimise kulud (ainult hinnatõus) — — — — — — 130.001 — — — — — 1,000000 0,00 160 Etikettide paigaldamise ja markeerimise kulud (ainult hinnatõus) — — — — — — 160.001 — — — — 0,00 1,000000 0,00 180 Laost ajutise väljaviimise ja lattu tagasivõtmise kulud — — — — — — 180.001 — — — — 0,00 1,000000 0,00 500 Kokkuleppelised transpordikulud (Tab. 020 või 021) — — — — — — 560 Kõrvaldatud koguste tehniliste kulude hüvitus (T13/100)×(–1) — — — — — 0,00 B. Mittestandardsed kulud 600.1 Esmase müügitranspordi tegelikud kulud – positiivne — — — — — — 600.2 Esmase müügitranspordi tegelikud kulud – negatiivne — — — — — — 601.1 Ekspordi transpordikulud – positiivne — — — — — — 601.2 Ekspordi transpordikulud – negatiivne — — — — — — 602.1 Teise liikmesriiki üleviimise kulud – positiivne — — — — — — 602.2 Teise liikmesriiki üleviimise kulud – negatiivne — — — — — — 603.1 Transpordikulud pärast sekkumist – positiivne — — — — — — 603.2 Transpordikulud pärast sekkumist – negatiivne — — — — — — 610.1 Töötluskulud – positiivne — — — — — — 610.2 Töötluskulud – negatiivne — — — — — — 620.1 Muud kulud – positiivne — — — — — — 620.2 Muud kulud – negatiivne — — — — — — 999 TEHNILISED KULUD KOKKU (T52/030b) — — — — — 0,00







Liikmesriik Eelarveaasta Lubatud hälbega Toode TEHINGUD ALATES KUNI Lubatud hälbeta







Tabel 4 Rahastamiskulude arvestus Eurodes — tonnides Rea number Ajavahemik Varu kokku iga kuu alguses Varu kokku iga kuu lõpus Keskmine varu Perioodi ostud Mahaarvamine seoses maksetähtaja saabumisega Eelnev negatiivne keskmine varu Arvestatav keskmine varu Varude keskmine arvestuslik väärtus Intressimäär % Rahastamiskulud alates (kk/aaaa) kuni (kk/aaaa) Tulp a1 a2 b c d e f g h i i1 j 001.001 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 0,00 2,300 0,00 100 RAHASTAMISKULUDE VAHESUMMA 0,00 105 Mahaarvamine seoses kõrvaldamisega (T14/050) 0,00 110 Mahaarvamine seoses äraviimisega pärast müüdud koguste eest tasumist [IV lisa (III) punkt 1] 0,000 120 Kasv seoses maksetähtaja saabumisega pärast müüdud koguste äraviimist [IV lisa (III) punkt 2] 0,000 130 RAHASTAMISKULUD KOKKU (=>T52/030c) 0,00







Liikmesriik Eelarveaasta Lubatud hälbega Toode TEHINGUD ALATES KUNI Lubatud hälbeta







Tabel 8 Riiklike ladude varud ja nende muutumine Tonnides Rea number Kuu Aasta (kk/aaaa) Varu iga kuu alguses LATTU TULNUD KOGUSED LAOST VÄLJASTATUD KOGUSED Perioodi ülekanne Vastuvõetud kogused Varu iga kuu lõpul koos ülekannetega Varu iga kuu lõpul ilma ülekannetega Füüsilise ümber-paiknemisega Ilma füüsilise ümber-paiknemiseta Füüsilise ümber-paiknemisega + näidised Ilma füüsilise ümber-paiknemiseta Puuduvad määratletud või määratlemata kogused (vargus, õnnetused, …) + väljastatud tähtaja saabumisel teravilja ja riisi puhul Tulp a b c d e f g h i = b+c+ d-e-f-g+h j = b+c+d-e-f-g 1 0,000 0,000 0,000 2 0,000 0,000 0,000 0,000 3 0,000 0,000 0,000 0,000 4 0,000 0,000 0,000 0,000 5 0,000 0,000 0,000 0,000 6 0,000 0,000 0,000 0,000 7 0,000 0,000 0,000 0,000 8 0,000 0,000 0,000 0,000 9 0,000 0,000 0,000 0,000 10 0,000 0,000 0,000 0,000 11 0,000 0,000 0,000 0,000 12 0,000 0,000 0,000 0,000 99 Kokku 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000 0,000







Liikmesriik Eelarveaasta Lubatud hälbega Toode TEHINGUD ALATES KUNI Lubatud hälbeta







Tabel 9 Konditustamisega seotud lubatavaid kadusid ületavate kadude väärtuse arvestamine (veiseliha puhul) Eurodes — tonnides Rea number Ajavahemikud Kasutatavad kogused (tegelik kaal) (1) Toodetud kogused (tegelik kaal) (1) Koefitsient või % Sekkumishind Ümberarvestuskurss EAGGFile maksavad summad Tulp a b c d e f g 100 Eelneval eelarveaastal kasutatud ja käeoleval eelarveaastal töödeldud kogused — — — — — — 200 Jooksval eelarveaastal kasutatud ja töödeldud kogused — — — — — — 300 Kasutatud ja toodetud koguste summa = 100 + 200 0,000 0,000 — — — — 400 Ettenähtud minimaalne tulusus = 300 tulp (b) × { 1–400 tulp (d) } — 0,000 1,00 — — — 500 Minimaalset tulusust ületav kadu = 300–400 — 0,000 — — — — 600 EAGGFile makstav summa = T009/500/c (kui < 0) × T009/600d × T009/600/e × T009/600/f — — 1,00 0,00 1,000000 0,00 700 Kasutatavad kogused, mille töötlemine ei ole eelarveaasta lõpus lõpetatud (konditustatud veiseliha kohta) — — — — — — (1) Kogused väljendatakse tonnides täpsusastmega kolm kohta pärast koma.







Liikmesriik Eelarveaasta Lubatud hälbega Toode TEHINGUD ALATES KUNI Lubatud hälbeta







Tabel 13 Kulude hüvitamine kaupade kõrvaldamisel (tehnilised kulud) – (XIII lisa punktid 1a ja 1b) Eurodes — tonnides A. LATTU TOOMISE JA LAOST VÄLJAVIIMISE KULUD Rea number Väljaviimise kuu/aasta (kk/aaaa) Kõrvaldatud kogus tonnides Koodid 1 või 2 või 3 või 4 (1) Määrad ühiku kohta, mis kehtivad väljaviimise kuul (eurot/t) Standardsummade jaoks kehtiv ümberarvestuskurss Väärtus Tulp a b c d e f = b×d×e 001.001 1,000000 0,00 050 Vahesumma — 0,000 — — — 0,00 B. LADUSTAMISKULUD Rea number Väljaviimise kuu/aasta (kk/aaaa) Ladustamise kuude arv Kõrvaldatud kogus tonnides Määrad ühiku kohta, mis kehtivad väljaviimise kuul (eurot/t) Standardsummade jaoks kehtiv ümberarvestuskurss Väärtus 051.001 0,00 1,000000 0,00 099 Vahesumma — — 0,000 — — 0,00 100 KOKKU (=> T03/560) 0,00 (1) kood







Liikmesriik Eelarveaasta Lubatud hälbega Toode TEHINGUD ALATES KUNI Lubatud hälbeta







Tabel 14 Kulude hüvitamine kaupade kõrvaldamisel (rahastamiskulud ja väärtused) – (XIII lisa punkt 1c ja artikli 9 lõige 5) Eurodes — tonnides 1. RAHASTAMISKULUD Rea number Väljaviimise kuu/aasta (kk/aaaa) Kõrvaldatud kogus tonnides Ladustamise kuude arv Makseaja kuude arv lattu toomisel Arvutamisel arvessevõetavate kuude arv Keskmine ülekandeväärtus Rahastamiskulude arvutamise intressimäär, % Väärtused Tulp a b c d e = c-d f g h = b×e×f×(g/12) 001.001 0 0 0,000 050 Vahesumma 0,000 (=> T04/105) 0,00 2. OSTUDE VÄÄRTUSED (enne ostmisel toimuvat tarbimisväärtuse vähendamist) Rea number Kõrvaldatud kogus tonnides Ostu/tonni väärtus Koguväärtus 051.001 0,00 200 Vahesumma 0,000 (=> T53/950) 0,00







Liikmesriik Eelarveaasta Lubatud hälbega Toode TEHINGUD ALATES KUNI Lubatud hälbeta







Tabel 28 Teistest liikmesriikidest pärinevate vahendite ümberpaigutamise põhjendus Eurodes — tonnides Rea number Kuu ja aasta Päritoluriik Määrus (EÜ) Perioodi lõpul vastuvõetud kogused (t või hl) Hind Ümberarvestuskursid Väärtused Tulp a b c d e f g — ÜLEKANDED EELMISE EELARVEAASTA VIIMASEST KUUST 001.001 0,00 1,000000 0,00 — JOOKSVA EELARVEAASTA ÜLEKANDED 002.001 0,00 1,000000 0,00 — JOOKSVA PERIOODI ÜLEKANDED 003.001 0,00 1,000000 0,00 910 ilma jooksva perioodita — — [TABEL 001 rida 6] 0,00 — [T01 rida 8] 0,00 990 KOKKU ilma 001ta — — [TABEL 002 rida 12] 0,00 — [TABEL 052 rida 40] 0,00 Kui tegemist on eelarveaasta viimase kuuga, kantakse kogused ja väärtused üle järgmise eelarveaasta tabelisse 28.







Liikmesriik Eelarveaasta Lubatud hälbega Toode TEHINGUD ALATES KUNI Lubatud hälbeta







Tabel 52 Kokkuvõtlik tabel igakuiste kirjendatavate summade kindlaksmääramiseks Eurodes — tonnides Rea number KIRJELDUS Tehnilised kulud Rahastamiskulud Erinevad kulud Tarbimis-väärtuse vähenemine ostmisel Tulp a b c d e 020 Artikli 6 lõike 3 parandus, otsus … 0 0 0 0 030 Materiaalsete toimingutega ajavahemikul … kuni … seotud kulud 0,00 0,00 0,00 0,00 052 Tasuta jaotamiseks tehtud ümberpaigutuse järel saadud koguste väärtus (T54,55/390f) — — — — 053 Ülekantud koguste negatiivne väärtus (T99/065) — — 0,00 — 400 Kirjendatavad kogusummad kuni … 0,00 0,00 0,00 0,00 410 Kuni eelneva kuu … lõpuni kirjendatavad summad 420 Kirjendatavad kulud … 0,00 0,00 0,00 0,00







Liikmesriik Eelarveaasta Lubatud hälbega Toode TEHINGUD ALATES KUNI Lubatud hälbeta







Tabel 53 Müügi üksikasjalik kirjeldus Eurodes — tonnides Rea number Müügi liik Kuu (kk/aaaa) Vajalik lisateave Päritoluriik Sihtriik Müügi kogused (t või hl) Koefitsient Sekkumishind Ümberarvestuskurss Müüdud koguste väärtus Tulp a b c d e f g h i j = f×g×h×i 001.001 Tavatingimustel toimunud müük — — — — — — — — — 201.001 Erimeetmed — — — — — — — — — 400 Toiduabi — — — — — — — — — 500 Pakkumise korraldajate võetavad proovid — — — — — — — — — 501.001 Proovid (muud) — — — — — 0,00 0,00 1,000000 0,00 502 Inventuuri käigus toimuv kokkuleppeline müük (artikli 5 lõige 2g ja artikli 7 lõige 2c) — — — — — — — — — 851 Tasuta jagamine (T54,55/400, tasand 1,2) — — — — — — — — — 860 Kiireloomulised toimingud. Kokkuvõte. (T56/400, tasand 1,2) — — — — — — — — — 900.001 Toote kvaliteedi halvenemine ladustamistingimuste tõttu — — — — — 0,00 0,00 1,000000 0,00 910.001 Toote kvaliteedi halvenemine liiga pika ladustamisaja tõttu — — — — — — — — — 920.001 Loodusõnnetused — — — — — — — — — 930.001 Määratlemata kaod — — — — — 0,00 0,00 1,000000 0,00 940.001 Õnnetused — — — — — 0,00 0,00 1,000000 0,00 950 Kõrvaldamine pärast kvaliteedikontrolli (T14/200) — — — — 0,000 — — — 0,00 991.001 Üleviimine teistesse liikmesriikidesse tasuta jaotamiseks — — — — — 0 0 — 0,00 992.001 Üleviimine teistesse liikmesriikidesse. Muud üleviimised — — — — — 0 0 — 0,00 993 Vahesumma 001 kuni 992 (=>T02/005c,e) — — — — 0,000 — — — 0,00 996.001 Tuvastatud mittemääratletavad kulud — — — — — 0,00 0,00 1,000000 0,00 997 Vahesumma 993 + 996 (kogustes) — — — — 0,000 — — — — 998.001 Üleviimiskaod (tasuta jaotamine või teistesse liikmesriikidesse üleviimine) T02/013 — — — — — 0,00 0,00 1,000000 0,00 999 KOKKU (=>T01/021e) (ainult väärtused) — — — — — — — — 0,00







Liikmesriik Eelarveaasta Lubatud hälbega Toode TEHINGUD ALATES KUNI Lubatud hälbeta

Tabel 54

Igakuine kadude kindlaksmääramine, mis on seotud ühenduses enim puudust kannatavatele isikutele toiduainete tarnimisega (määrus (EMÜ) nr 3730/87) (mitte veiseliha korral)







Eurodes — Tonnides Lähtuvalt teie laost: Aastaplaan:







Rea number Kirjeldus Kuupäev Müüdud kogused tonnides Sekkumishind Ümberarvestuskurss Müüdud koguste väärtus B013100005 Tulp a b c d e f = c × d × e 002 Artikli 6 lõike 3 parandus, otsus — — — — — 030.001 — — — — — 0,00 300 Kokku (030): — — — — 0,00 310 Muud deebetkirjendid (positiivne) — — — — — 320 Muud kreeditkirjendid (negatiivne, kanda sisse miinusmärgiga) — — — — — 330 Minetatud tagatised — — — — — 390 Kokku (300 + 310 + 320 + 330): — — — — 0,00 400 Müüdud kogused ja kirjendatavad summad kuni (001 + 002 + 390): — — — — 0,00 410 Kuni eelneva kuu (…) lõpuni kirjendatavad summad — — — — 0,00 420 (400 – 410) Kirjendatavad summad — — — — 0,00







Liikmesriik Eelarveaasta Lubatud hälbega Toode TEHINGUD ALATES KUNI Lubatud hälbeta

Tabel 55

Veiseliha

Igakuine kadude kindlaksmääramine, mis on seotud ühenduses enim puudust kannatavatele isikutele toiduainete tarnimisega (määrus (EMÜ) nr3730/87)







Eurodes — tonnides Lähtuvalt teie laost: Aastaplaan:







Rea number Kirjeldus Kuupäev Müüdud kogused tonnides Koefitsient Sekkumishind Ümberarvestuskurss Müüdud koguste väärtus Tulp a b c d e f g = c × d × e × f 002 Artikli 6 lõike 3 parandus, otsus … — — — — — — 030.010 Eesveerandid — — — — — — — — — — 0,35 0,00 1,000000 0,00 030.020 Tagaveerandid — — — — — — — — — — 0,50 0,00 1,000000 0,00 300 Kokku (030): — 0,000 — — — 0,00







Rea number Kirjeldus Kuupäev alates/kuni Müüdud kogused tonnides Sekkumishind Vahetuskurss Müüdud koguste väärtus Tulp a b c d e f 310 Muud deebetkirjendid (positiivne) — — — — — 320 Muud kreeditkirjendid (negatiivne, kanda sisse miinusmärgiga) — — — — — 330 Minetatud tagatised — — — — — 390 Kokku (300 + 310 + 320 + 330): — — — — 0,00 400 Müüdud kogused ja kirjendatavad summad kuni (001 + 002 + 390): — 0,000 — — 0,00 410 Kuni eelneva kuu (…) lõpuni kirjendatavad summad — — — — 0,00 420 (400–410) Kirjendatavad summad — — — — 0,00







Liikmesriik Eelarveaasta Lubatud hälbega Toode TEHINGUD ALATES KUNI Lubatud hälbeta

Tabel 56

Igakuine kadude kindlaksmääramine, mis on seotud toiduainete tasuta tarnimisega







Eurodes — tonnides Sihtkoht: Määrus: Lähtuvalt teie laost: Aastaplaan:







Rea number Kirjeldus Kuupäev Müüdud kogused tonnides Sekkumishind Ümberarvestuskurss Müüdud koguste väärtus Tulp a b c d e f = 2 × d × e 002 Artikli 6 lõike 3 parandus, otsus … — — — — — 030.001 — 0,00 1,000000 0,00 300 Vahesumma 30 kuni 200 — 0,000 — — 0,00







Rea number Kirjeldus Kuupäev alates/kuni Müüdud kogused tonnides Sekkumishind Tariif Müüdud koguste väärtus Tulp a b c d e f 310 Muud deebetkirjendid (positiivne) — — — — — 320 Muud kreeditkirjendid (negatiivne, kanda sisse miinusmärgiga) — — — — — 330 Minetatud tagatised — — — — — 390 = 300 + 310 + 320 + 330/vahesumma — — — — 0,00 400 ...= 1 + 2 + 390 Müüdud kogused ja kirjendatavad summad kuni — 0,000 — — 0,00 410 Kuni eelneva kuu lõpuni kirjendatavad summad — — — — 0,00 420 = 400–410 .../Kirjendatavad summad — — — — 0,00







Liikmesriik Eelarveaasta Lubatud hälbega X Toode TEHINGUD ALATES KUNI Lubatud hälbeta







Tabel 99 Ülekantava väärtuse kindlaksmääramine eelarveaasta alguses Eurodes — tonnides Rea number Arvutusmeetod või viited teistele tabelitele Kirjeldus Kogused (t või hl) Väärtus Tulp a b c d 010 T01/025c eelmine eelarveaasta Ladustatud kogused eelmise eelarveaasta lõpul (=>T01/001) 0,000 — 020 T01/025c eelmine eelarveaasta Keskmine arvestuslik väärtus (eelmise eelarveaasta 10. novembri deklaratsioon) (eurodes) — — 030 = 010c×020d Käesoleval eelarveaastal ülekantud koguste teoreetiline väärtus (mln) 0,00 040 — Täiendav väärtuse vähendamine. VIII lisa lõiked 3 ja 4 (eelmise eelarveaasta lõpp) (eurodes) 0,00 050 — Käesolevasse eelarveaastasse ülekantud koguste väärtus (eurodes) 0,00 055 — Käesolevasse eelarveaastasse ülekantud koguste väärtus (eurodes) ==> T01/001 0,00 057 — Eelmise eelarveaasta arvestuslik väärtus (eurodes) => T14/001f — 060 — Käesolevasse eelarveaastasse ülekantud koguste negatiivne väärtus (eurodes) 0,00 065 — Käesolevasse eelarveaastasse ülekantud koguste negatiivne väärtus (eurodes) =>T52/053 0,00









IV LISA

RAHASTAMISKULUDE ARVESTUS

vastavalt artikli 4 lõike 1 punktile a

I. Kohaldatavad intressimäärad

1. EAGFi poolt liikmesriikide fondidele sekkumisostudeks makstavate summadega seoses kantavate rahastamiskulude arvestamiseks määrab komisjon kindlaks iga majandusaasta alguses ühenduse ühtse intressimäära. See ühtne intressimäär vastab EURIBORi käesoleva punkti lõikes 2 viidatud liikmesriikide teatisele eelneva kuue kuu jooksul fikseeritud kolme kuu ja kaheteistkümne kuu keskmistele tähtpäevaintressidele paranduskoefitsiendiga vastavalt üks kolmandik ja kaks kolmandikku.

2. Majandusaasta jooksul kohaldatavate intressimäärade kindlaksmääramiseks edastavad liikmesriigid komisjonile viimase nõudel taotlusele eelneva kuuekuulise võrdlusperioodi ajal kasutatud tegeliku intressimäära. Kui liikmesriigi poolt edastatav intressimäär on kõrgem kui võrdlusperioodiks määratud ühenduse ühtne intressimäär, kohaldatakse ühtset intressimäära. Kui liikmesriigi poolt edastatav intressimäär on madalam kui võrdlusperioodiks kinnitatud ühenduse ühtne intressimäär, määratakse selle liikmesriigi jaoks teatatud intressimääraga võrdne määr. Kui liikmesriik vastavat teadet ei esita, kohaldatakse komisjoni määratud ühtset intressimäära. Kuid kui komisjon tuvastab, et intressimäärade tase selle liikmesriigi jaoks on madalam määratud ühtsest intressimäärast, määrab komisjon selle liikmesriigi jaoks selle madalama intressimäära. Selline tuvastamine põhineb käesoleva lisa liites esitatud võrdlusintressimääradel esimeses lõigus viidatud võrdlusperioodi jooksul, mida on suurendatud ühe protsendipunkti võrra. Kui võrdlusintressimäärad ei ole kättesaadavad kogu võrdlusperioodi osas, kasutatakse selle perioodi jaoks kättesaadavaid intressimäärasid.

II. Rahastamiskulude arvestus

1. Rahastamiskulude arvestus jaguneb vastavalt komisjoni määratud intressimäärade kehtivusperioodidele, vastavalt punktis I esitatud eeskirjadele.

2. Artikli 4 lõike 1 punktis a osutatud intressikulude arvutamisel kohaldatakse sekkumise objektiks olnud toote ühe tonni keskmise väärtuse suhtes liikmesriigi intressimäära ning saadud arv korrutatakse majandusaasta keskmise varu suurusega.

3. Alapunkti 2 kohaldamiseks kasutatakse järgmisi määratlusi: — toote ühe tonni keskmise väärtuse arvutamiseks jagatakse majandusaasta esimesel päeval laos olnud toodete väärtuse ja kõnealuse majandusaasta jooksul kokkuostetud toodete väärtuse summa majandusaasta esimesel päeval laos olnud toodete hulga ja kõnealuse majandusaasta jooksul kokkuostetud toodete hulga summaga; — majandusaasta keskmise varu arvutamiseks liidetakse iga kuu alguse koguvarule iga kuu lõpu koguvaru ja saadud summa jagatakse majandusaasta kahekordse kuude arvuga.

4. Toote puhul, millele kohaldatakse VIII lisa punkti 1 kohaselt tarbimisväärtuse vähenemise koefitsienti, arvestatakse majandusaasta jooksul ostetud toodete väärtus, lahutades ostuhinnast nimetatud koefitsiendist tulenevale väärtuse vähenemisele vastav summa.

5. Toodete puhul, millele kohaldatakse VIII lisa punkti 3 teises lõigus sätestatud teist tarbimisväärtuse vähendamist, arvutatakse keskmine varu välja enne keskmise väärtuse puhul arvessevõetava iga väärtuse vähenemise jõustumiskuupäeva.

6. Kui ühist turukorraldust reguleerivate eeskirjadega on ette nähtud, et makseasutuse kokkuostetud toodete eest ei tasuta enne, kui tarne vastuvõtmise kuupäevast on möödunud vähemalt üks kuu, vähendatakse keskmist arvestuslikku varu summa võrra, mis leitakse järgmise tehte abil: kus Q = majandusaasta jooksul kokkuostetud kogused, N = minimaalse maksetähtaja kuude arv. Kõnealuse arvutuse puhul loetakse eeskirjades sätestatud miinimumaega maksetähtajaks. Kuu pikkuseks loetakse 30 päeva. Iga kuu osa, mis on pikem kui 15 päeva, loetakse terveks kuuks; kuni 15 päeva pikkust kuu osa ei võeta kõnealuste arvutuste tegemisel arvesse. Kui aasta lõpus arvutatud keskmine varu on pärast esimeses lõigus osutatud vähendamist negatiivne, lahutatakse kõnealune summa järgmise majandusaasta keskmise varu arvutamisel.

III. Makseasutuste vastutusala erijuhud

1. Kui makseasutuste teostatava toodete müügi puhul sätestatakse ühist turukorraldust reguleerivates eeskirjades või kõnealuseks müügiks avaldatud ühenduse pakkumiskutses teatav aeg, mille jooksul selliste toodete ostja peab pärast tasumist tooted ära viima, ja kui see aeg on pikem kui 30 päeva, vähendatakse punktis II esitatud sätete kohaselt makseasutuste poolt arvutatud rahastamiskulusid summa võrra, mille suurus arvutatakse alljärgneva valemi abil: kus V = ostja makstud summa, J = makse laekumise ja toodete äraviimise vahelise aja pikkus päevades, millest on lahutatud 30, i = majandusaasta jooksul kohaldatav intressimäär.

2. Kui konkreetsete ühenduse eeskirjade alusel makseasutuste teostatava põllumajandustoodete müügi puhul on toodete äraviimisele järgnev tegelik maksetähtaeg pikem kui 30 päeva, suurendatakse punktis II esitatud sätete kohaselt makseasutuste poolt arvutatud rahastamiskulusid summa võrra, mille suurus arvutatakse alljärgneva valemi abil: kus M = ostja makstav summa, D = toodete äraviimise ja makse laekumise vahelise aja pikkus päevades, millest on lahutatud 30 päeva, i = majandusaasta jooksul kohaldatav intressimäär.

3. Lõigetes 1 ja 2 sätestatud rahastamiskulud kirjendatakse majandusaasta lõpus kõnealuse majandusaasta kontodele kõnealuse kuupäevani arvestatud päevade suhtes ja ülejäänu kirjendatakse järgmise majandusaasta kontole.

▼M1









Liide

IV lisas osutatud viiteintressid

1. Bulgaaria Sofia pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (SOFIBOR)

2. Tšehhi Vabariik Praha pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (PRIBOR)

3. Taani Kopenhaageni pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (CIBOR)

4. Eesti Tallinna pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (TALIBOR)

5. Küpros Nicosia pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (NIBOR)

6. Läti Riia pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (RIGIBOR)

7. Leedu Vilniuse pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (VILIBOR)

8. Ungari Budapesti pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (BUBOR)

9. Malta Malta pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (MIBOR)

10. Poola Varssavi pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (WIBOR)

11. Rumeenia Bukaresti pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (BUBOR)

12. Sloveenia Sloveenia pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (SITIBOR)

13. Slovakkia Bratislava pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (BRIBOR)

14. Rootsi Stockholmi pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (STIBOR)

15. Ühendkuningriik Londoni pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (LIBOR)

16. Muud liikmesriigid Euro pankadevaheline laenuintressimäär kolmeks kuuks (EURIBOR)

▼B









V LISA

Artikli 4 Lõike 1 Punktis B

OSUTATUD KOKKULEPPELISTE SUMMADEGA HÕLMATUD MATERIAALSED TOIMINGUD

TERAVILJA JA RIISI SEKTOR

I. KOKKULEPPELINE SUMMA LATTUTOOMISEKS

a) Teravilja toomine transpordivahendist hoidlasse (silohoidlasse või laoruumi) – esimene üleandmine;

b) kaalumine;

c) proovide võtmine/analüüsimine/kvaliteedi määramine.

II. KOKKULEPPELINE SUMMA LADUSTAMISEKS

a) Ruumide rent või lepingujärgne hind;

b) kindlustuskulud (kui need pole hõlmatud punktiga a);

c) kahjuritõrjemeetmed (kui need pole hõlmatud punktiga a);

d) aastainventuur (kui see pole hõlmatud punktiga a).

e) vajaduse korral ventilatsioon (kui see pole hõlmatud punktiga a).

III. KOKKULEPPELINE SUMMA LAOST VÄLJAVIIMISEKS

a) Teravilja kaalumine;

b) proovide võtmine/analüüsimine (kui see on sekkumistegevuse puhul kohustuslik);

c) teravilja väljaviimine ja esimesele transpordivahendile laadimine.

SUHKRUSEKTOR

I. KOKKULEPPELINE SUMMA LATTUTOOMISEKS

a) Suhkru füüsiline ümberpaigutamine transpordivahendist hoidlasse (silohoidlasse või laoruumi) – esimene ümberlaadimine;

b) kaalumine;

c) proovide võtmine/analüüsimine/kvaliteedi määramine.

d) suhkru pakkimine kottidesse (vajaduse korral).

II. KOKKULEPPELINE LISASUMMA TRANSPORDIKS

a) last veokauguste kaupa.

III. KOKKULEPPELINE SUMMA LADUSTAMISEKS

a) Ruumide rent või lepingujärgne hind;

b) kindlustuskulud (kui need pole hõlmatud punktiga a);

c) kahjuritõrjemeetmed (kui need pole hõlmatud punktiga a);

d) aastainventuur (kui see pole hõlmatud punktiga a).

IV. KOKKULEPPELINE SUMMA LAOST VÄLJAVIIMISEKS

a) Kaalumine;

b) proovide võtmine/analüüsimine (kui see on sekkumistegevuse puhul kohustuslik);

c) suhkru väljaviimine ja esimesele transpordivahendile laadimine.

VEISELIHA SEKTOR

I. VASTUVÕTMINE, KONDITUSTAMINE JA LATTU SAABUMINE (KONDITUSTATUD LIHA)

a) Kondiga liha kvaliteedikontroll;

b) kondiga liha kaalumine;

c) käitlemine;

d) konditustamise lepingujärgsed kulud, sealhulgas: — esialgne jahutamine, — transportimine sekkumiskeskusest lõikamishoonesse (kui müüja ei tarni kaupa lõikamishoonesse), — konditustamine, korrastamine, kaalumine, pakendamine ja kiirkülmutamine, — jaotustükkide ajutine ladustamine; pealelaadimine, vedu ja taasladustamine sekkumiskeskuse külmhoones, — kulutused pakkematerjalile: kilekotid, kastid, stokinett-materjal — lõikamishoonesse jäänud kontide, rasvkoetükkide ja muude lihalõikmete väärtus (kuludest mahaarvatavad tulud).

II. LADUSTAMINE

a) Ruumide rent või lepingujärgne hind;

b) kindlustuskulud (kui need pole hõlmatud punktiga a);

c) temperatuuri kontrollimine (kui see pole hõlmatud punktiga a);

d) aastainventuur (kui see pole hõlmatud punktiga a).

III. LAOST VÄLJAVIIMINE

a) Kaalumine;

b) kvaliteedikontroll (kui selle eest vastutavad sekkumisasutused);

c) liha viimine külmhoonest lao laadimisplatvormile.

PIIMATOODETE SEKTOR: VÕI

I. VASTUVÕTMINE JA LATTU SAABUMINE

a) Või viimine transpordivahendist hoidlasse pärast laopaika saabumist;

b) kaubapakkide kaalumine ja identifitseerimine;

c) proovide võtmine/kvaliteedikontroll;

d) ladustamine külmhoones ja külmutamine;

e) teistkordne proovide võtmine/kvaliteedikontroll katseperioodi lõpus.

II. LADUSTAMINE

a) Ruumide rent või lepingujärgne hind;

b) kindlustuskulud (kui need pole hõlmatud punktiga a);

c) temperatuuri kontrollimine (kui see pole hõlmatud punktiga a);

d) aastainventuur (kui see pole hõlmatud punktiga a).

III. LAOST VÄLJAVIIMINE

a) Kaubapakkide kaalumine, identifitseerimine;

b) või viimine külmhoonest lao laadimisplatvormile, kui transpordivahendiks on konteiner, või laadimine laoplatvormile, kui transpordivahendiks on veoauto või raudteevagun.

IV. ETIKETTIMINE VÕI ERIMÄRGISTAMINE

Kui see on kohustuslik toodete realiseerimist käsitleva EMÜ määruse kohaselt.

PIIMATOODETE SEKTOR: LÕSSIPULBER

I. VASTUVÕTMINE JA LATTU SAABUMINE

a) Lõssipulbri viimine transpordivahendist hoidlasse pärast laopaika saabumist;

b) kaalumine;

c) proovide võtmine/kvaliteedikontroll;

d) märgistamise ja pakendamise kontrollimine.

II. LADUSTAMINE

a) Ruumide rent või lepingujärgne hind;

b) kindlustuskulud (kui need pole hõlmatud punktiga a);

c) temperatuuri kontrollimine (kui see pole hõlmatud punktiga a);

d) aastainventuur (kui see pole hõlmatud punktiga a).

III. LAOST VÄLJAVIIMINE

a) Kaalumine;

b) kaubaproovide võtmine/kauba ülevaatus (kui selle eest vastutavad sekkumisasutused);

c) lõssipulbri viimine lao laadimisplatsile ja transpordivahendisse laadimine, kui tegemist on veoauto või raudteevaguniga, välja arvatud lastimine. Lõssipulbri viimine lao laadimisplatsile, kui tegemist on muude transpordivahenditega, näiteks konteineritega.

IV. ERIMÄRGISTUS

Pakendamiseks kasutatud kottide erimärgistamine, kui lõssipulber müüakse võistupakkumisel erikasutuseks.

ALKOHOLISEKTOR (MÄÄRUS (EÜ) NR 1493/1999)

I. VASTUVÕTMINE JA LATTU SAABUMINE

a) Kontrollimine/koguse kontroll;

b) proovide võtmine/kvaliteedikontroll;

c) tsisternidesse paigutamine (välja arvatud juhtudel, kui kokkuostmiseks pole alkoholi vaja liigutada).

II. LADUSTAMINE

a) Tsisternide lepingujärgne hind või rent;

b) kindlustuskulud (kui need pole hõlmatud punktiga a);

c) temperatuuri kontrollimine (kui see pole hõlmatud punktiga a);

d) aastainventuur (kui see pole hõlmatud punktiga a).

III. LAOST VÄLJAVIIMINE

a) koguste kontrollimine;

b) proovide võtmine/analüüsimine (kui selle eest vastutavad sekkumisasutused);

c) laadimine liiklusvahendisse või ostja tsisterni.









VI LISA

ÜHENDUSE KOKKULEPPELISED SUMMAD

vastavalt artikli 4 lõike 1 punktile b

I. Kohaldatavad kokkuleppelised summad

▼M1

1. Ühenduse ühtsed kokkuleppelised summad on määratud tooteliikide kaupa vastavalt kõige madalamatele tegelikele tuvastatud kuludele võrdlusperioodi jooksul, mis algab n aasta 1. oktoobril ja lõpeb järgmise aasta 30. aprillil. Bulgaaria ja Rumeenia jaoks algab 2008. eelarveaasta võrdlusperiood 1. jaanuaril 2007 ja lõpeb 30. aprillil 2007.

▼B

2. “Registreeritud tegelike kulude” all mõistetakse materiaalsete toimingute reaalseid kulusid, mida käsitletakse V lisas, mis tekivad võrdlusperioodi jooksul kas nende toimingute üksikute arvete summana või neid tulusid käsitleva sõlmitud lepingu alusel. Kui mingi konkreetse toote osas toimub võrdlusperioodi jooksul küll ladustamine, kuid ei toimu lattu vastuvõtmist ega laost väljaviimist, võib samuti kasutada viiteid kuludele, mis kajastuvad antud toote ladustamislepingus.

3. Liikmesriigid teavitavad komisjoni hiljemalt 10. maiks V lisas käsitletud toimingutega seotud ja võrdlusperioodi jooksul kantud tegelikest kuludest. Lõikes 1 osutatud kokkuleppelised summad määratakse kindlaks antud materiaalse toimingu puhul eurodes võrdlusperioodi jooksul vähemalt neljas kõige madalamate kuludega liikmesriigis tegelike kulude kaalutud keskmise väärtuse alusel, eeldusel, et need moodustavad vähemalt 33 % kõnealuse toote keskmisest varust võrdlusperioodi jooksul. Kui nimetatud protsendimäära ei saavutata, kaasatakse kaalumisse ka teiste liikmesriikide tegelikud kulud, kuni protsendimäär ulatub 33 % ladustatud kogustest.

4. Kui teatava toote osas on riiklikku ladustamist teostavate liikmesriikide arv väiksem kui neli, määratakse kokkuleppelised summad selle toote osas asjaomastes liikmesriikides tuvastatud tegelike kulude põhjal.

5. Kui teatava ladustatud toote osas ületavad liikmesriigi poolt deklareeritud kulud, mille alusel toimub alapunktis 3 osutatud arvestus, enam kui kaks korda teiste liikmesriikide poolt deklareeritud tegelike kulude aritmeetilise keskmise, viiakse nimetatud kulud selle keskmise väärtuse tasemele.

6. Tegelikke alapunktides 3 ja 4 viidatud arvestuses kasutatavaid kulusid kaalutakse lähtuvalt asjaomastes liikmesriikides ladustatud kogustest.

7. Eurotsooni mittekuuluvate liikmesriikide puhul teisendatakse tegelikud deklareeritud kulud eurodesse lähtuvalt vastava riigi omavääringu keskmisest vahetuskursist alapunktis 1 osutatud võrdlusperioodi jooksul.

II. Erisätted

1. Kokkuleppelisi summasid võib suurendada tingimusel, et liikmesriik teatab, et ta ei kohalda kogu asjaomase perioodi ega kogu kõnealuse toote varu suhtes artikli 8 lõikes 2 osutatud lubatud hälvet ning tagab üldkoguse säilimise. Teade saadetakse komisjonile ja see tuleks edastada enne, kui komisjonile laekub asjaomase majandusaasta esimene igakuine aruanne, või juhul kui toode ei ole majandusaasta alguses sekkumislaos, hiljemalt toote esmakordse ladustamise kuule järgneval kuul. Esimeses lõigus nimetatud suurendamine arvutatakse asjaomase toote sekkumishinna korrutamise teel antud toote jaoks artikli 8 lõikes 2 ettenähtud lubatud hälbega.

2. Kõikide ladustatud toodete jaoks, välja arvatud veiseliha, vähendatakse lattu võtmise ja laost väljaviimise kulusid, kui asjaomaseid koguseid füüsiliselt ümber ei paigutata. Seda kulude vähendamist arvestab komisjon proportsionaalselt, võttes aluseks komisjoni poolt eelmise majandusaasta jaoks kinnitatud kokkuleppeliste summade vähendamise otsuse.

3. Komisjon võib säilitada varem kindlaks määratud kokkuleppelised summad teatud toote osas, kui selle toote riiklikku ladustamist ei toimunud või kui ladustamist ei toimu jooksva majandusaasta jooksul.









VII LISA

TEATAVATE TOODETEGA SEOTUD TULUDE JA KULUDE OSAS ARVESSE VÕETAVAD TÄIENDAVAD ASJAOLUD

I. TERAVILI

Kuivatamine

Lisakulud, mis tulenevad standardkvaliteediga ettenähtust madalama niiskusesisalduse saavutamiseks mõeldud kuivatamisest, kirjendatakse materiaalse toiminguna tingimusel, et sellise toimingu vajalikkus on kinnitatud määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 25 lõikes 2 sätestatud korras.

Kuivatamisel tekkinud kadusid säilitamise puhul lubatud hälbe arvutamisel ei arvestata.

II. VEINIST SAADUD ETÜÜLALKOHOL

1. Kokkuostetud koguste väärtused Artikli 9 lõike 2 esimese lõigu kohaselt arvatakse destilleerijale makstava toetusega samaväärne summa sekkumisasutuse makstavast kokkuostuhinnast maha ja kirjendatakse destilleerimist käsitlevas eelarverubriigis. Kokkuostetud alkoholi väärtus pärast toetuse mahaarvamist kirjendatakse vaadeldaval perioodil arvelevõetud ostetud koguste ja väärtustena (tabeli 1 rida 004). Mahaarvamisele kuuluv toetus on see, mida kohaldatakse sekkumiseks üleantud alkoholi kvaliteedi suhtes.

2. X lisa ja XII lisa punkti 2 alapunktide a ja c eeskirjade kohaldamisel kasutatav hind on hind, mis tasutakse destilleerijale pärast punktis 1 osutatud toetuse mahaarvamist sekkumishinna asemel.

III. VEISELIHA

X lisa ja XII lisa punkti 2 alapunktide a ja c eeskirjade kohaldamisel kasutatakse kondita veiseliha puhul baashinda, milleks on koefitsiendiga 1,47 korrutatud sekkumishind.









VIII LISA

LADUSTATUD TOODETE TARBIMISVÄÄRTUSE VÄHENEMINE

vastavalt artikli 4 lõike 1 punktile d

1. Kui riiklikus sekkumislaos oleva toote hinnanguline müügihind on kokkuostuhinnast madalam, kohaldatakse asjaomase toote kokkuostmisel tarbimisväärtuse vähendamist kajastavat protsendimäära, mida nimetatakse “koefitsiendiks k”. Kõnealune protsendimäär määratakse iga toote puhul kindlaks eelarveaaste alguses.

2. Tarbimisväärtuse vähendamist kajastav protsendimäär ei ületa asjaomase toote kokkuostuhinna ja eeldatava realiseerimishinna vahet.

3. Komisjon võib näha ette, et kokkuostmise ajal võib tarbimisväärtuse vähendamist piirata vastavalt punktile 2 arvutatud protsendimäära osani. Kõnealune osa ei saa olla väiksem kui 70 % punkti 1 sätete alusel kindlaksmääratud tarbimisväärtuse vähendamise protsendimäärast. Sellistel juhtudel viib komisjon majandusaasta lõpus läbi teise tarbimisväärtuse vähendamise vastavalt punktis 5 kirjeldatud metoodikale.

4. Punkti 3 teises lõigus osutatud tarbimisväärtuse vähendamiste puhul määrab komisjon enne iga aasta 20. oktoobrit kindlaks üldised tarbimisväärtuse vähendamise kogusummad toodete ja liikmesriikide kaupa. Selleks võrreldakse ladustatud toodete eeldatavat müügihinda toodete ja liikmesriikide lõikes hinnatud üleminevate varude väärtusega. Hinnangulise ülemineva varu maksumuse ja eeldatava müügihinna vahe korrutatakse eeldatava varuga majandusaasta lõpul, nii saadakse üldised tarbimisväärtuse vähendamise summad toodete ja antud liikmesriigi osas.

5. Riiklikult ladustatud toodete hinnanguline varu ja üleminevate varude maksumus toodete ja liikmesriikide lõikes artikli 6 lõike 1 tähenduses põhinevad liikmesriikide poolt edastatavatel teadetel, mis saadetakse komisjonile hiljemalt n+1. aasta 7. septembril, ning mis hõlmavad ladustatud tooteid seisuga sama aasta 30. septembril ning sisaldavad järgmisi andmeid: — kogused, mis on ostetud ajavahemikul alates n. aasta 31. augustist kuni n+1. aasta 31. augustini; — laos olevad kogused n+1 aasta 31. augusti seisuga; — n+1 aasta 31. augusti seisuga laos olevate koguste väärtus eurodes; — eeldatavalt laos olevad kogused n+1 aasta 30. septembri seisuga; — eeldatavalt ostetavad kogused ajavahemikul n+1 aasta 1.–30. septembrini; — n+1. aasta 1.–30. septembrini ostetavate koguste eeldatav väärtus eurodes.

6. Eurotsooni mittekuuluvate liikmesriikide omavääringus teatatud väärtused konverteeritakse majandusaasta lõpus tehtava väärtuse vähendamise arvestuse jaoks eurodesse, kasutades vahetuskursse, mida kohaldatakse majandusaasta lõpul arvestatava väärtuse vähenemise üldsummade arvutamise hetkel.

7. Komisjon edastab väärtuse vähendamise üldsummad toodete lõikes asjaomastele liikmesriikidele, et võimaldada nende summade kandmist liikmesriikide viimasesse EAGFile esitatavasse igakuisesse kuludeklaratsiooni.









IX LISA

DESTILLEERIMISSAADUSTE (ALKOHOLISEGU) VARUDE MAKSUMUSE MÄÄRAMINE

EAGFi poolt arvesse võetavad destilleerimissaaduste realiseerimisest tulenevad kulud, vastavalt määruse (EMÜ) nr 822/87 artiklitele 35 ja 36, võrduvad kõnealuse alkoholi kokkuostuhinnaga, millest arvatakse maha:

a) alkoholi müügist saadud tulud;

b) lubatud hälbest suurema koguselise kahju väärtus;

c) varguse või muu määratletava kahju tagajärjel puuduva koguse väärtus;

d) ladustamistingimuste tõttu riknenud koguse väärtus;

e) õnnetusjuhtumite tagajärjel kaotatud koguse väärtus;

f) tagatised, millest on ühenduse eeskirjade alusel ilma jäädud;

g) muud tulud.









X LISA

PUUDUVATE KOGUSTE MAKSUMUSE MÄÄRAMINE

Puuduvate koguste väärtuse arvutamine, välja arvatud VII lisas kirjeldatud erijuhtude korral, toimub järgmiste tingimuste kohaselt:

a) kui ületatakse ladustamise või toodete üleviimise kohta kehtestatud lubatavaid hälbeid või kui puuduvad kogused tulenevad vargusest või muudest tuvastatavatest põhjustest, arvutatakse puuduvate koguste väärtus sel viisil, et korrutatakse need kogused jooksva majandusaasta esimesel päeval iga toote osas tüüpiliselt kohaldatava sekkumishinnaga ning suurendatakse saadud tulemust 5 % võrra. Alkoholi puhul kasutatakse sekkumishinna asemel destilleerijale makstavat hinda, millest arvatakse maha talle makstava abiga võrduv summa;

b) kui puuduvate koguste tuvastamise päeval on liikmesriigis, kus ladustamine toimub, standardkvaliteedi keskmine turuhind kõrgem kui 105 % sekkumise baashinnast, hüvitavad töövõtjad sekkumisasutustele liikmesriigi poolt registreeritud turuhinna, mida on suurendatud 5 % võrra. Turuhinna määramisel võtab liikmesriik aluseks korrapäraselt komisjonile saadetavad teatised. Turuhinna kohaldamisel kogutud summade ja sekkumishinna kohaldamisel Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondile kirjendatud summade vahe kantakse majandusaasta lõpus koos muude kannetega Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi arvele.

c) kui puuduvad kogused tuvastatakse pärast toodete üleviimist või transporti makseasutuse määratud sekkumiskeskusest või ladustamiskohast teise asukohta ja kui ühenduse sektoripõhiste õigusaktidega ei ole kindlaks määratud teatavat kindlat väärtust, toimub puuduvate koguste kindlaksmääramine vastavalt punktile a.









XI LISA

LUBATAV HÄLVE

1. Nõuetekohaselt teostatud tavaliste ladustamistoimingute tagajärjel tekkivate kadude puhul lubatud hälve määratakse kindlaks iga toote puhul, mille suhtes kohaldatakse riikliku ladustamise meetmeid:



— teravili 0,2 % — koorimata riis – mais – sorgo 0,4 % — üleminekukvoot 0,1 % — alkohol 0,6 % — lõssipulber 0,0 % — või 0,0 % — veiseliha 0,6 %.

2. Konditustamisel tekkiv lubatavate kadude protsendimäär on 32. Seda kohaldatakse kogu majandusaasta jooksul töödeldavale üldkogusele.

3. Määruse (EMÜ) nr 822/87 artiklites 35 ja 36 nimetatud destilleerimissaaduste ladustatud koguste kadude puhul on lubatud hälve sama, mis on sätestatud kõnealuse määruse artiklis 39 nimetatud destilleerimissaaduste puhul.

4. Punktis 1 osutatud lubatud hälve kinnitatakse protsendimäärana asjaomase majandusaasta jooksul vastuvõetud ja ladustatud koguste ning kõnealuse aasta alguses laos olevate koguste tegelikust kogukaalust, arvestamata pakkematerjali. Neid hälbeid kohaldatakse varude füüsilise kontrollimise puhul. Hälbe suurus arvutatakse iga toote puhul kõigi makseasutuse ladustatud koguste põhjal. Kokkuostmise ja realiseerimise aja tegeliku kaalu arvutamiseks lahutatakse registreeritud kaalust kokkuostutingimustes sätestatud pakkematerjali normkaal või selle puudumise korral makseasutuse kasutatava pakkematerjali keskmine kaal.

5. Hälve ei hõlma pakkeüksuste ega registreeritud üksuste kadu.

6. Varguse või muude kindlaksmääratavate põhjuste tõttu puuduvaid koguseid ei võeta lõigetes 1 ja 2 viidatud lubatava hälbe arvutamisel arvesse.

7. Lõigetes 1 ja 2 osutatud lubatava hälbe määrab komisjon.









XII LISA

RIKNENUD VÕI HÄVINENUD KOGUSTE MAKSUMUSE MÄÄRAMINE

1. Kui ühenduse õigusaktidega ei ole sätestatud teisiti, loetakse toode riknenuks, kui ta ei vasta enam ostmishetkel kohaldatavatele kvaliteedinõuetele.

2. Riknenud või hävinenud toodete väärtus arvutatakse sõltuvalt selle põhjuse laadist järgmiselt: a) õnnetuste tagajärjel, välja arvatud VII lisas viidatud juhtudel, korrutatakse asjaomaste koguste väärtuse arvutamiseks kõnealuste koguste hulk jooksva majandusaasta esimesel päeval standardkvaliteedi suhtes kohaldatava sekkumise baashinnaga, mida on vähendatud 5 % võrra b) loodusõnnetuste puhul määratakse sellest mõjustatud koguste väärtus komisjoni eriotsusega, mis võetakse vastu vastavalt määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 25 lõikes 2 sätestatud menetlusele või vajadusel vastavalt menetlusele, mis nähakse ette teiste ühiste põllumajandusturgude korraldust reguleerivate määruste vastava artikliga. c) halbade säilitustingimuste korral, eelkõige seoses ebasobivate ladustamismeetoditega, kirjendatakse toote väärtus vastavalt X lisa punktidele a ja b; d) liiga pikaajalise ladustamise korral määratakse toote väärtus kindlaks toote müüki suunamisel määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 25 lõikes 2 sätestatud korras või vajaduse korral muude põllumajandustoodete turu ühist korraldust käsitlevate määruste vastavates artiklites sätestatud korras. Otsus müüki suunamiseks tehakse viivitamata, vastavalt asjaomasele tootele kohaldatavatele põllumajandusalastele sektoripõhistele õigusaktidele. Müügist laekunud summad kirjendatakse sellel kuul, millal tooted laost välja viiakse.









XIII LISA

RAAMATUPIDAMISEESKIRJAD, MIDA KOHALDATAKSE LADUSTATUD TOODETELE, MILLE ARVELEVÕTMISEST ON KEELDUTUD

1. Kui ühenduse erieeskirjad ei näe ette teisiti, arvatakse iga kõrvaldatud koguse puhul maha juba kirjendatud lattu toomise, laost väljaviimise, ladustamis- ja rahastamiskulud ning need kirjendatakse eraldi, pidades silmas järgmist: a) mahaarvamisele kuuluvate lattu toomise ja laost väljaviimise kulude arvutamiseks korrutatakse kõrvaldatud koguste suurus kõrvaldamiskuul kehtinud asjaomaste kokkuleppeliste summadega; b) mahaarvamisele kuuluvate ladustamiskulude arvutamiseks korrutatakse kõrvaldatud koguste suurus lattu toomisest kuni laost väljaviimiseni kulunud kuude arvuga ja kõrvaldamiskuul kehtinud kokkuleppelise summaga; c) mahaarvamisele kuuluvate rahastamiskulude arvutamiseks korrutatakse kõrvaldatud koguste suurus lattu toomisest kuni laost väljaviimiseni kulunud kuude arvuga, millest on lahutatud lattu toomise ajal kohaldatava makse tasumisega viivitatud kuude arv, ja kõrvaldamiskuul kehtinud finantseerimismääraga, mis on jagatud 12ga ja majandusaasta alguses ülekantud varude keskmise arvestusliku väärtusega

2. Lõikes 1 osutatud kulud kirjendatakse väljaviimiskuu materiaalsete toimingute all.









XIV LISA

LAOPIDAJA POOLT MAKSEASUTUSELE ESITATAVA IGAKUISE ARUANDE NÄIDIS







(näidis) VARUDE KUUARUANNE Tooted: Laopidaja: Kuu: Ladu: Nr: Aadress: Partii Kirjeldus Kogus (kg, tonne, hl, kaste, ladustamisüksusi, jne) Kuupäev Märkused Lattu toomisel Laost väljaviimisel Ülekantud kogus Ülekantav kogus

Koht ja kuupäev:

Nimi:

(tempel ja allkiri)









XV LISA

LAOPIDAJA POOLT MAKSEASUTUSELE ESITATAVA IGA-AASTASE ARUANDE NÄIDIS







(näidis) VARUDE AASTAARUANNE Tooted: Laopidaja: Aasta: Ladu: Nr: Aadress: Partii Kirjeldus Raamatupidamisarvestusse kantud kogus ja/või kaal Märkused

(tempel ja allkiri)

Nimi:

Koht ja kuupäev:









XVI LISA

VASTAVUSTABEL







Käesolev määrus — Artikkel 1















Määrus (EMÜ) nr 411/88 Käesolev määrus Artikkel 1 IV lisa punkti II alapunktid 2 ja 3 Artikli 2 lõige 1 IV lisa punkti II alapunkt 4 Artikli 2 lõige 1 IV lisa punkti II alapunkt 5 Artikli 2 lõige 2 IV lisa punkti II alapunkt 6 Artikli 2 lõige 3 IV lisa punkti III alapunkt 1 Artikli 2 lõige