02019R1715 — ET — 21.04.2021 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1715, 30. september 2019, millega kehtestatakse ametliku kontrolli teabehaldussüsteemi ja selle süsteemikomponentide toimimise eeskirjad (IMSOCi määrus) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 261 14.10.2019, lk 37)

Muudetud:





Parandatud:









▼B

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/1715,

30. september 2019,

millega kehtestatakse ametliku kontrolli teabehaldussüsteemi ja selle süsteemikomponentide toimimise eeskirjad (IMSOCi määrus)

(EMPs kohaldatav tekst)







1. PEATÜKK

Reguleerimisese, kohaldamisala ja mõisted

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1. Käesolevas määruses sätestatakse järgmine: a) määruse (EÜ) nr 178/2002 kohaselt kehtestatavad eritingimused ja -menetlused, mida kohaldatakse toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi (RASFF) teadete ja lisateabe edastamise suhtes; b) komisjoni poolt kooskõlas määruse (EL) 2016/429 artikliga 22 loodava ja hallatava liidusisese taudidest teatamise ja aruandluse elektroonilise süsteemi loomise ja kasutamise kord; c) määruse (EL) 2016/2031 kohaselt sätestatavad erieeskirjad teadete esitamise kohta, sh tähtajad; d) eeskirjad sellise teabe, andmete ja dokumentide elektroonilise töötlemise ja vahetamise kohta elektroonilises ametliku kontrolli teabehaldussüsteemis (IMSOC), mida on vaja määrusega (EL) 2017/625 ette nähtud ametliku kontrolli tegemiseks seoses järgmisega: i) määruse (EL) 2017/625 artiklis 56 osutatud ühtse sisseveodokumendi, sh selle elektroonilise ekvivalendi vorm ning juhised selle esitamiseks ja kasutamiseks; ii) tolliasutuste, pädevate asutuste ja muude asutuste vahelise koostöö ühtne kord, nagu on osutatud määruse (EL) 2017/625 artiklis 75; iii) elektrooniliste sertifikaatide väljaandmine ja e-allkirjade kasutamine määruse (EL) 2017/625 artiklis 87 osutatud ametlike sertifikaatide puhul; iv) järgmisi toiminguid käsitlevad standardvormid määruse (EL) 2017/625 IV jaotises osutatud haldusabi ja -koostöö raames toimuvaks teabevahetuseks: — abitaotlused, — tavapärased ja korduvad teated ja vastused; v) määruse (EL) 2017/625 artikli 103 lõike 1 kohaselt määratud kontaktasutuste vahelises suhtluses kasutatavate tehniliste vahendite ja menetluste kirjeldus; vi) määruse (EL) 2017/625 VI jaotise IV peatükis osutatud ametliku kontrolli teabehaldussüsteemi nõuetekohane toimimine.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) „komponent” – IMSOCisse integreeritud elektrooniline süsteem;

2) „võrk” – konkreetsele komponendile juurdepääsu omavate liikmete rühm;

3) „võrgu liige” – liikmesriigi pädev asutus, komisjon, ELi asutus, kolmanda riigi pädev asutus või rahvusvaheline organisatsioon, kellel on juurdepääs vähemalt ühele komponendile;

4) „kontaktpunkt” – võrgu liikme poolt tema esindamiseks määratud kontaktpunkt;

5) „liikmesriigi riigisisene süsteem” – liikmesriigile kuuluv ja enne määruse (EL) 2017/625 jõustumist loodud elektrooniline teabesüsteem, mille eesmärk on ametliku kontrolli alaste andmete, teabe ja dokumentide haldamine, käitlemine ja vahetamine ning mis on võimeline vahetama elektrooniliselt andmeid asjakohase komponendiga;

6) „rahvusvaheline organisatsioon” – määruse (EL) 2017/625 artikli 121 punktis g loetletud rahvusvaheliselt tunnustatud organ või samalaadne valitsustevaheline organisatsioon;

7) „iRASFF” – vastavalt määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklis 50 ja määruse (EL) 2017/625 artiklites 102–108 kirjeldatud RASFFi ja AAC menetluste rakendamise elektrooniline süsteem;

▼M1 —————

▼M1

9) „RASFFi võrk” – määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 50 alusel võrguna loodud kiirhoiatussüsteem käesoleva artikli punktides 15–20 osutatud teadete esitamiseks;

▼B

10) „Haldusabi ja -koostöö võrk” – komisjonist ja liikmesriikide poolt määruse (EL) 2017/625 artikli 103 lõike 1 kohaselt määratud kontaktasutustest koosnev võrk, mille eesmärk on hõlbustada pädevate asutuste vahelist suhtlust;

▼M1

11) „pettustevastane võrk” – komisjonist, Europolist ja määruse (EL) 2017/625 artikli 103 lõike 1 kohaselt liikmesriikide määratud kontaktasutustest koosnev võrk, mille erieesmärk on hõlbustada teabevahetust seoses punktis 21 määratletud pettuseteadetega;

12) „hoiatus- ja koostöövõrgustik” – RASFFi võrgust, haldusabi ja -koostöö võrgust ning pettustevastasest võrgust koosnev võrgustik;

▼B

13) „ühtne kontaktpunkt” – kontaktpunkt, mis koosneb iga liikmesriigi RASFFi ja haldusabi ja -koostöö kontaktpunktidest, mis võivad, kuid ei pea asuma füüsiliselt samas haldusüksuses;

▼M1

14) „rikkumisteade” – iRASFFis esitatav teade määruse (EL) 2017/625 artikli 1 lõikes 2 osutatud normide rikkumise kohta, mis ei kujuta endast riski määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 50 ja määruse (EÜ) nr 183/2005 artikli 29 tähenduses;

▼B

15) „ohuteade” – iRASFFi teade toidust, toiduga kokkupuutuvast materjalist või söödast tuleneva tõsise otsese või kaudse riski kohta määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 50 ja määruse (EÜ) nr 183/2005 artikli 29 tähenduses, mis nõuab või võib nõuda mõne muu RASFFi võrgu liikme kiiret tegutsemist;

16) „infoteade” – RASFFi teade toidust, toiduga kokkupuutuvast materjalist või söödast tuleneva otsese või kaudse riski kohta määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 50 ja määruse (EÜ) nr 183/2005 artikli 29 tähenduses, mis ei nõua mõne muu RASFFi võrgu liikme kiiret tegutsemist;

17) „infoteade järelevalveks” – infoteade toote kohta, mis viiakse või võidakse viia turule mõne teise RASFFi võrgu liikme riigis;

18) „infoteade tähelepanuks”– infoteade toote kohta, i) mida on saada ainult teate esitanud võrgu liikme riigis või ii) mida ei ole turule lastud või iii) mida enam ei turustata;

19) „uudiseteade” – iRASFFi teade toidust, toiduga kokkupuutuvast materjalist või söödast tuleneva riski kohta määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 50 ja määruse (EÜ) nr 183/2005 artikli 29 tähenduses, mille allikas ei ole ametlik, mis sisaldav kontrollimata teavet või käib seni veel identifitseerimata toote kohta;

▼M1

20) „piiril tagasilükkamise teade” – iRASFFis esitatav teade toidu, toiduga kokku puutuva materjali või sööda partii, konteineri või lasti tagasilükkamise kohta määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 50 lõike 3 esimese lõigu punktis c ja määruse (EÜ) nr 183/2005 artiklis 29 osutatud riski tõttu

21) „pettuseteade” – iRASFFis esitatav rikkumisteade, milles käsitletakse ettevõtja või üksikisiku arvatavalt tahtlikku tegevust, mille eesmärk on ostja petmine ja sellest põhjendamatu eelise saamine ning millega rikutakse määruse (EL) 2017/625 artikli 1 lõikes 2 osutatud norme;

22) „algteade” – rikkumisteade, ohuteade, infoteade, uudiseteade, pettuseteade või piiril tagasilükkamise teade;

▼B

23) „järelteade”– iRASFFi teade, mis võrreldes algteatega sisaldab lisateavet;

24) „päring” – alg- või järelteate põhjal iRASFFis esitatud haldusabi taotlus, mis võimaldab vahetada teavet vastavalt määruse (EL) 2017/625 artiklitele 104–108;

25) „vastus” – vastus alg- või järelteate põhjal iRASFFis esitatud haldusabi taotlusele, mis võimaldab vahetada teavet vastavalt määruse (EL) 2017/625 artiklitele 104–108;

26) „teavitav võrgu liige või kontaktpunkt” – võrgu liige või kontaktpunkt, kes saadab teate mõnele teisele võrgu liikmele või kontaktpunktile;

27) „teavitatav võrgu liige või kontaktpunkt” – võrgu liige või kontaktpunkt, kellele mõni teine võrgu liige või kontaktpunkt teate saadab;

28) „päringu saanud võrgu liige või kontaktpunkt” – võrgu liige või kontaktpunkt, kellele mõni teine võrgu liige või kontaktpunkt on teate vastuse saamiseks saatnud;

29) „ADIS” – komisjoni poolt kooskõlas määruse (EL) 2016/429 artikliga 22 loodav ja hallatav liidusisene taudidest teatamise ja aruandluse elektrooniline teabesüsteem;

30) „ADISe võrk” – komisjonist ja ADISe töö eest vastutavatest liikmesriikide asutustest koosnev võrk;

31) „EUROPHYT” – komisjoni loodav elektrooniline teavitussüsteem, mis tuleb ühendada ja mis peab ühilduma IMSOCiga, et liikmesriigid saaksid esitada kooskõlas määruse (EL) 2016/2031 artikliga 103 EUROPHYTi taudipuhangu teateid;

32) „EUROPHYTi taudipuhangu teade” – EUROPHYTis esitatav teade järgmiste olukordade kohta: a) ametlikult kinnitatud teade liidu karantiinse taimekahjustaja esinemise kohta liidu territooriumil, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/2031 artikli 11 esimese lõigu punktides a ja b; b) ametlikult kinnitatud teade liidu karantiinsete taimekahjustajate nimekirja kandmata taimekahjustaja esinemise kohta, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/2031 artikli 29 lõikes 1; c) ametlikult kinnitatud teade liidu karantiinsete taimekahjustajate nimekirja kandmata taimekahjustaja esinemise või liidu territooriumile sisenemise või seal levimise otsese ohu kohta, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/2031 artikli 30 lõikes 1; d) ametlikult kinnitatud teade kaitstava piirkonna karantiinse taimekahjustaja esinemise kohta, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/2031 artikli 33 lõikes 1;

▼M1 —————

▼B

35) „EUROPHYTi taudipuhangute võrk” – komisjonist ja liikmesriikide EUROPHYTi töö eest vastutavatest asutustest koosnev võrk;

36) „TRACES” – määruse (EL) 2017/625 artikli 133 lõikes 4 osutatud elektrooniline süsteem andmete, teabe ja dokumentide vahetamiseks;

37) „TRACESi võrk” – komisjonist ja TRACESi töö eest vastutavatest liikmesriikide asutustest koosnev võrk;

38) „e-allkiri” – e-allkiri määruse (EL) nr 910/2014 artikli 3 punkti 10 tähenduses;

39) „täiustatud e-allkiri” – rakendusotsuse (EL) 2015/1506 lisas sätestatud tehnilisele kirjeldusele vastav e-allkiri;

40) „kvalifitseeritud e-allkiri” – e-allkiri määruse (EL) nr 910/2014 artikli 3 punkti 12 tähenduses;

41) „täiustatud e-tempel” – rakendusotsuse (EL) 2015/1506 lisas sätestatud tehnilistele spetsifikatsioonidele vastav e-tempel;

42) „kvalifitseeritud e-tempel” – e-tempel määruse (EL) nr 910/2014 artikli 3 punkti 27 tähenduses;

43) „kvalifitseeritud e-ajatempel” – e-ajatempel määruse (EL) nr 910/2014 artikli 3 punkti 34 tähenduses;

44) „kontrollipunkt” – määruse (EL) 2017/625 artikli 53 lõike 1 punktis a osutatud kontrollipunkt;

45) „kontrolliüksus” – üksus, millel on asjaomase komponendi tõhusaks toimimiseks vajalik tehnika ja seadmed ja mis on selleks eesmärgiks määratud järgmiselt: a) „keskne kontrolliüksus” liikmesriigi pädeva keskasutuse jaoks; b) „piirkondlik kontrolliüksus” liikmesriigi pädevate piirkonnaasutuste jaoks; c) „kohalik kontrolliüksus” liikmesriigi pädevate kohalike asutuste jaoks.

2. PEATÜKK

Üldpõhimõtted ja andmekaitse

Artikkel 3

IMSOCi komponendid

1. IMSOC koosneb järgmistest komponentidest: a) iRASFF; b) ADIS; c) EUROPHYT; d) TRACES.

2. Lõikes 1 osutatud komponendid peavad toimima vastavalt käesolevas peatükis sätestatud üldpõhimõtetele ja andmekaitse eeskirjadele.

Artikkel 4

Komponendid, võrgud ja kontaktpunktid

1. Igal komponendil peab olema võrk, mille üks liige on komisjon.

2. Kõik võrgu liikmed määravad vähemalt ühe kontaktpunkti ja teavitavad määramisest ja kontaktpunkti andmetest komisjoni kontaktpunkti. Nad teatavad komisjoni kontaktasutusele viivitamata kõigist selles osas toimunud muudatusest.

3. Komisjoni kontaktpunkt haldab ja ajakohastab kontaktpunktide nimekirja ja teeb selle kõigile võrgu liikmetele kättesaadavaks.

4. Komisjon loob juhtimisstruktuuri IMSOCi arendamise juhtimiseks, prioriteetide kindlaksmääramiseks ja nõuetekohase rakendamise jälgimiseks. Juhtimisstruktuur koosneb järgmistest elementidest: a) koostöös liikmesriikidega loodav tegevuse juhtimise nõukogu, et vähemalt kord aastas arutada iga komponendi prioriteete ja arendamist; b) Tegevuse juhtimise nõukogu alarühmad, kus korrapäraselt arutatakse iga komponendi erifunktsioonide prioriteete ja arendamist.

Artikkel 5

Andmete, teabe ja dokumentide omandiõigus ja nende eest vastutamine

1. Iga võrgu liige omab andmeid, teavet ja dokumente, mis tema kontaktpunktid või tema vastutusel tegutsevad kasutajad asjaomasesse komponenti sisestanud või seal tootnud on, ning vastutab nende eest.

2. Iga allkirja andja, pädev asutus, kuhu allkirja andja kuulub, või e-templit loov pädev asutus omab seda osa dokumentidest, millele ta TRACESis alla kirjutab või templi paneb, ning vastutab nende eest.

3. Kui dokumendile annab TRACESis allkirja rohkem kui üks allkirja andja, siis vastutab iga allkirja andja selle dokumendi osa eest, millele ta alla kirjutab.

Artikkel 6

Komponentide vahelised ühendused

1. Komponentide vaheliste ühenduste ülesanne on järgmine: a) täiendada ühe või mitme komponendi andmeid, teavet või dokumente mõnes muus komponendis juba olevate andmete, teabe või dokumentidega ning b) pakkuda asjakohast ja ajakohast teavet kõigile võrgu liikmetele nende ülesannete täitmiseks kooskõlas käesolevas määruses iga komponendi suhtes sätestatud eeskirjadega ning c) toetada ja käigus hoida menetlusi, mille eesmärk on: i) määrata kindlaks määruse (EL) 2017/625 artikli 47 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud looma- ja kaubakategooriate saadetiste suhtes tehtavate identsus- ja füüsiliste kontrollide sagedus ning seda muuta; ii) kohaldada kõnealuse artikli punktides d, e ja f osutatud looma- ja kaubakategooriate saadetiste suhtes tehtavate identsus- ja füüsiliste kontrollide sagedust; iii) teha pädevate asutuste koordineeritud rangemat ametlikku kontrolli juhul, kui kahtlustatakse kõnealuse määruse artikli 65 lõikes 6 osutatud rikkumist.

2. Lõikes 1 osutatud ühendused koosnevad ühendustest järgmiste süsteemide vahel: a) iRASFF ja TRACES – see võimaldab vahetada piiril tagasilükkamise teadete ja ühiste tervisealaste sisenemisdokumentidega seotud andmeid; ▼M1 b) EUROPHYT ja TRACES – see võimaldab vahetada EUROPHYTis esitatavate taudipuhangu teadetega seotud andmeid; c) iRASFF ja TRACES – see võimaldab vahetada andmeid ettevõtjate varasemate andmete vastavuse kohta määruse (EL) 2017/625 artikli 1 lõikes 2 osutatud normidele; ▼M1 d) ADIS ja TRACES – see võimaldab vahetada liidusiseste teadetega seotud andmeid ja teavet. ▼B

Artikkel 7

Elektrooniline andmevahetus komponentide ja muude elektrooniliste süsteemide vahel

1. Andmevahetus IMSOCi ja muude elektrooniliste süsteemide, sh liikmesriikide riigisiseste süsteemide vahel peab: a) põhinema komponendi jaoks asjakohastel rahvusvahelistel standarditel ja kasutama XML-, CMS- või PDF-vormingut; b) kasutama asjaomases komponendis ette nähtud konkreetseid andmesõnastikke ja talitlusreegleid.

2. Komisjon annab liikmesriikidele teada a) artikli 6 lõike 1 punkti c alapunktis i osutatud identsus- ja füüsilise kontrolli sageduse; b) artikli 6 lõike 1 punkti c alapunktis iii osutatud pädevate asutuste koordineeritud rangema ametliku kontrolli sageduse ja tulemused; c) lõike 1 punktis b osutatud andmesõnastikud ja talitlusreeglid.

3. Komisjon koostab koostöös liikmesriikidega teenustaseme kokkuleppe, mis käsitleb elektroonilise andmevahetuse pidamist asjaomase komponendi ja muude elektrooniliste süsteemide, sh liikmesriikide riigisiseste süsteemide vahel.

Artikkel 8

Komisjoni kohustused ja õigused

1. Komisjon tagab komponentide tarkvara ja IT-taristu toimimise, hoolduse, toe ja kogu vajaliku ajakohastamise või arendamise.

2. Komisjonil on juurdepääs iga komponendi kõikidele andmetele, teabele ja dokumentidele, et jälgida sinna sisestatud või seal toodetud andmete, teabe ja dokumentide vahetamist, tuvastamaks tegevusi, mis on või tunduvad olevat vastuolus määruse (EL) 2017/625 artikli 1 lõikes 2 osutatud normidega ning a) mille mõju on või võib olla ulatunud rohkem kui ühte liikmesriiki või b) mis toimuvad või tunduvad toimuvat rohkem kui ühes liikmesriigis.

Artikkel 9

Kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele osalise IMSOCile juurdepääsu andmise tingimused

1. Nõuetekohaselt põhjendatud taotluse saamise korral võib komisjon koostöös liikmesriikidega anda kolmanda riigi pädevale asutusele või rahvusvahelisele organisatsioonile osalise juurdepääsu ühe või mitme komponendi funktsioonidele ning sinna sisestatud või seal toodetud konkreetsetele andmetele, teabele ja dokumentidele, eeldusel et taotleja tõendab seoses kõnealuste komponentidega vastavust järgmistele nõuetele: a) tal on õigus- ja tegevusvõime anda põhjendamatu viivituseta abi, mis on vajalik selle komponendi heaks toimimiseks, millele ta osalist juurdepääsu taotleb; b) ta on sel eesmärgil määranud kontaktpunkti.

2. Lõikes 1 osutatud osaline juurdepääs ei hõlma juurdepääsu selle komponendi (nende komponentide) isikuandmetele, millele osaline juurdepääs antakse.

3. Erandina lõikest 2 võib osaline juurdepääs hõlmata juurdepääsu isikuandmetele siis, kui taotlev kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon täidab määrustega (EL) 2016/679 ja (EL) 2018/1725 kehtestatud isikuandmete seadusliku edastamise kohustusi.

Artikkel 10

Isikuandmete töötlemine

1. Igas komponendis töödeldakse isikuandmeid ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute tegemiseks. Eelkõige kuuluvad isikuandmed ühte järgmistest kategooriatest: a) kontaktpunktid, ettevõtjad, importijad, eksportijad, vedajad ja laboritehnikud, kui liidu õigus nõuab isikuandmeid; b) iga komponendi kasutajad.

2. Käesoleva määruse kohasel isikuandmete töötlemisel järgivad liikmesriigid määrust (EL) 2016/679 ja direktiivi (EL) 2016/680 ning komisjon määrust (EL) 2018/1725.

Artikkel 11

Vastutavad töötlejad ja kaasvastutavad töötlejad

1. Komisjon ja liikmesriikide pädevad asutused on iga komponendi andmetöötlustoimingute kaasvastutavad töötlejad.

2. Komisjoni ülesanne on: a) määrata kindlaks ja rakendada tehnilised vahendid, mis võimaldavad andmesubjektidel oma õigusi kasutada, ning tagada, et neid õigusi kasutatakse kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725; b) tagada määruse (EL) 2018/1725 artikli 33 kohaselt töötlemise turvalisus igas komponendis; c) määrata kindlaks oma töötajate ja väliste teenuseosutajate kategooriad, kellele võib anda juurdepääsu komponentidele; d) teavitada komponentide isikuandmetega seotud rikkumistest Euroopa Andmekaitseinspektorit määruse (EL) 2018/1725 artikli 34 kohaselt ja andmesubjekti kõnealuse määruse artikli 35 kohaselt; e) tagada, et tema töötajad ja välised teenuseosutajad on saanud asjakohase koolituse oma ülesannete täitmiseks kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725.

3. Liikmesriikide pädevate asutuste ülesanne on: a) tagada, et andmesubjekti õigusi kasutatakse kooskõlas määrusega (EL) 2016/679 ja käesoleva määrusega; b) tagada määruse (EL) 2016/679 IV peatüki 2. jao kohaselt isikuandmete turvalisus ja konfidentsiaalsus; c) määrata igale komponendile juurdepääsu omavad töötajad; d) tagada, et igale komponendile juurdepääsu omavad töötajad on saanud asjakohase koolituse oma ülesannete täitmiseks kooskõlas määrusega (EL) 2016/679 ja vajaduse korral direktiiviga (EL) 2016/680.

4. Liikmesriikide pädevad asutused võivad ühe või mitme lõikes 3 osutatud kohustuse täitmiseks määrata ühe liikmesriigi piires erinevad kaasvastutavad töötlejad.

3. PEATÜKK

Komponendid, võrgud ja kontaktpunktid

1. JAGU

iRASFF

▼M1

Artikkel 12

Teatavat liiki teabe vahetamise eest vastutavad kontaktasutused

Liikmesriigid täpsustavad, millised määruse (EL) 2017/625 artikli 103 lõike 1 kohaselt määratud kontaktasutused vastutavad pettuseteadetega seotud teabe vahetamise eest.

▼B

Artikkel 13

Ühtne kontaktpunkt

1. Iga liikmesriigi ühtse kontaktpunkti ülesanne on: a) luua tõhus kord asjakohase teabe sujuvaks vahetamiseks kõigi oma jurisdiktsiooni kuuluvate asjaomaste pädevate asutustega, võimaldada teadete, päringute või vastuste viivitamatut edastamist pädevatele asutustele asjakohaste meetmete võtmiseks ning hoida teateid, päringuid või vastuseid heas korras; b) määrata kindlaks enda ja oma jurisdiktsiooni kuuluvate asjaomaste pädevate asutuste ülesanded ja kohustused seoses teadete, päringute ja vastuste ettevalmistamise ja edastamisega ning hinnata ja levitada teistelt hoiatus- ja koostöövõrgustiku liikmetelt saadud teateid, päringuid ja vastuseid.

▼M1

2. Liikmesriigi ühtne kontaktpunkt võib hõlmata liikmesriigi pettustevastase võrgu kontaktpunkti.

▼B

3. RASFFi võrgu sisene suhtlus toimub ühtse kontaktpunkti kaudu.

Artikkel 14

Hoiatus- ja koostöövõrgustiku liikmete ülesanded

1. Hoiatus- ja koostöövõrgustiku liikmed tagavad oma jurisdiktsiooni alla kuuluvate võrkude tõhusa toimimise.

2. Iga määratud hoiatus- ja koostöövõrgustiku kontaktpunkt edastab komisjoni kontaktpunktile üksikasjaliku teabe seal töötavate isikute kohta ja nende kontaktandmed. Selleks kasutab ta komisjonilt saadud kontaktpunkti teabevormi.

3. RASFFi võrgu kontaktpunktid tagavad, et olemas on valvetöötaja, keda on võimalik väljaspool tööaega hädaolukordadest teatamiseks kätte saada iga päev ööpäev läbi.

Artikkel 15

iRASFFis vahetatav teave

1. Määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 50 ja määruse (EL) 2017/625 IV jaotise kohaldamiseks peetav teabevahetus hoiatus- ja koostöövõrgustiku kontaktpunktide vahel peab toimuma iRASFFis ainult teadete, päringute ja vastuste vormis.

2. Hoiatus- ja koostöövõrgustiku kontaktpunktid täidavad teate asjakohased teabeväljad, et oleks võimalik selgelt tuvastada asjaomaseid tooteid, riske, nõuete rikkumisi ja arvatavaid pettusi, annavad võimaluse korral jälgitavusteavet ning määravad kindlaks kontaktpunktid, mis vastutavad teatega või päringu vastusega seotud järelmeetmete võtmise eest.

3. Teateid võib edastada kas alg- või järelteadetena.

4. Päringutesse ja vastustesse tuleb märkida hoiatus- ja koostöövõrgustiku kontaktpunkt(id), kellele päring või vastus on adresseeritud.

Artikkel 16

Rikkumisteated

1. Hoiatus- ja koostöövõrgustiku kontaktpunktid vahetavad põhjendamatu viivituseta rikkumisteateid, mis sisaldavad vähemalt järgmist: a) teatega tegeleva pädeva asutuse nimi, kui see erineb kontaktpunktist; b) võimaliku nõuete rikkumise kirjeldus; c) võimaluse korral võimaliku rikkumisega seotud ettevõtjate andmed; d) asjaga seotud loomade või kauba andmed; e) mis tahes teave kahtlustatava riski kohta; f) märge selle kohta, kas teade on seotud võimaliku pettusel põhineva rikkumisega.

2. Komisjoni kontaktpunkt kontrollib iga rikkumisteadet põhjendamatu viivituseta kohe pärast selle esitamist.

Artikkel 17

Ohuteated

1. RASFFi võrgu kontaktpunktid esitavad ohuteated komisjoni kontaktpunktile ilma põhjendamatu viivituseta ja igal juhul 48 tunni jooksul alates hetkest, mil neile riskist teatati.

2. Ohuteated peavad sisaldama kogu kättesaadavat teavet, mida nõutakse artikli 16 lõikes 1, ning mis tahes teavet riski kohta ja toote kohta, millest see tuleneb. Siiski ei tohi asjaolu, et kogu asjakohast infot pole kätte saadud, ohuteadete edastamist põhjendamatult viivitada.

3. Komisjoni kontaktpunkt kontrollib ohuteateid ja edastab need 24 tunni jooksul pärast nende saamist hoiatus- ja koostöövõrgustiku kontaktpunktidele.

4. Väljaspool komisjoni tööaega peavad RASFFi võrgu kontaktpunktid teatama ohuteate või ohuteate järelteate edastamisest komisjoni kontaktpunkti hädaolukorranumbrile helistades ja täpsustama, milliseid RASFFi võrgu liikmete riike see puudutab. Komisjoni kontaktpunkt teavitab asjaomaseid RASFFi võrgu kontaktpunkte nende hädaolukorranumbrile helistades.

Artikkel 18

Infoteated

1. RASFFi võrgu kontaktpunktid esitavad infoteated komisjoni kontaktpunktile ilma põhjendamatu viivituseta.

2. Infoteated peavad sisaldama kogu kättesaadavat teavet, mida nõutakse artikli 16 lõikes 1, ning mis tahes teavet riski kohta ja toote kohta, millest see tuleneb.

3. Komisjoni kontaktpunkt kontrollib infoteateid ja edastab need pärast nende saamist põhjendamatu viivituseta hoiatus- ja koostöövõrgustiku kontaktpunktidele.

Artikkel 19

Uudiseteated

1. Hoiatus- ja koostöövõrgustiku kontaktpunktid võivad saata komisjoni kontaktpunktile uudiseteateid.

2. Uudiseteated peavad sisaldama kogu artikli 16 lõikes 1 nõutud teavet, kui see on kättesaadav.

3. Komisjoni kontaktpunkt kontrollib uudiseteateid ja edastab need pärast nende saamist põhjendamatu viivituseta hoiatus- ja koostöövõrgustiku kontaktpunktidele.

Artikkel 20

Piiril tagasilükkamise teated

1. RASFFi võrgu kontaktpunktid esitavad piiril tagasilükkamise teated hoiatus- ja koostöövõrgustiku kontaktpunktidele ilma põhjendamatu viivituseta.

2. Piiril tagasilükkamise teated peavad sisaldama kogu teavet, mida nõutakse artikli 16 lõikes 1, ning mis tahes teavet riski kohta ja toote kohta, millest see tuleneb.

3. Lõikes 2 osutatud teave edastatakse TRACESi kaudu kõikidele piiripunktidele.

4. Komisjoni kontaktpunkt kontrollib iga piiril tagasilükkamise teadet kohe pärast selle edastamist.

▼M1

Artikkel 21

Pettuseteated

1. Pettustevastase võrgu kontaktpunktid vahetavad pettuseteateid, mis sisaldavad vähemalt järgmist: a) kogu artikli 16 lõikes 1 nõutud teave; b) kahtlustatava pettuse kirjeldus; c) võimaluse korral asjaomaste ettevõtjate andmed; d) teave selle kohta, kas kahtlustatava pettuse kohta on käimas politsei- või kohtulik uurimine; e) teave politseilt või kohtuasutuselt saadud mis tahes juhiste kohta niipea, kui need muutuvad kättesaadavaks ja need võib avalikustada.

2. Pettustevastase võrgu kontaktpunktid edastavad mis tahes teabe terviseriskide kohta põhjendamatu viivituseta oma RASFFi võrgu kontaktpunktile.

3. Komisjoni kontaktpunkt kontrollib iga pettuseteadet põhjendamatu viivituseta kohe pärast selle esitamist.

▼B

Artikkel 22

Järelteated

1. Kui hoiatus- ja koostöövõrgustiku liikmel on algteatega seotud täiendavat teavet, saadab asjaomane kontaktpunkt kohe sellele võrgustikule järelteate.

2. Kui punktis 1 osutatud kontaktpunkt on nõudnud algteatega seotud järelteavet, tuleb see teave hoiatus- ja koostöövõrgustikule esitada võimalikult suures ulatuses ja põhjendamatu viivituseta.

3. Kui RASFFi võrgu liige võtab algteate saamisel meetmeid kooskõlas määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 50 lõikega 5, edastab tema kontaktpunkt viivitamata üksikasjaliku järelteate hoiatus- ja koostöövõrgustikule.

4. Kui lõikes 3 osutatud toiming seisneb toote kinnipidamises ja RASFFi võrgu muu liikme riigis asuvale lähetajale tagasisaatmises, siis a) annab meetme võtnud liige järelteate vormis asjakohast teavet tagastatud toote kohta, välja arvatud juhul, kui see teave sisaldus täies ulatuses juba algteates; b) teine võrgu liige esitab järelteates teabe tagastatud toote suhtes võetud meetmete kohta.

5. Erandina lõikest 1 esitab hoiatus- ja koostöövõrgustiku liige juhul, kui järelteatega klassifitseeritakse algteade ümber ohu- või infoteateks, järelteate komisjoni kontaktpunktile, et seda kontrollitaks ja see edastataks hoiatus- ja koostöövõrgustiku kontaktpunktidele artiklis 17 või artiklis 18 sätestatud aja jooksul.

Artikkel 23

Juurdepääs iRASFFi teadetele

1. Kõigil hoiatus- ja koostöövõrgustiku liikmetel on juurdepääs hoiatus-, info-, uudise- või piiril tagasilükkamise teadetele.

2. Ilma et see piiraks artikli 8 lõike 2 kohast komisjoni juurdepääsuõigust, on juurdepääs rikkumisteadetele ainult teavitavatel, teavitatavatel ja päringu saanud hoiatus- ja koostöövõrgustiku liikmetel. Muudel võrgustiku liikmetel on siiski juurdepääs artikli 16 lõike 1 punktides a, b ja e osutatud teabele.

▼M1

3. Ilma et see piiraks artikli 8 lõike 2 kohast komisjoni juurdepääsuõigust, on juurdepääs pettuseteadetele ainult pettustevastase võrgu teavitavatel, teavitatavatel ja päringu saanud kontaktpunktidel.

▼B

Artikkel 24

Teadete kontrollimine ja avaldamine

1. Teadete kontrollimine komisjoni kontaktpunkti poolt hõlmab järgmist: a) teate täielikkus ja loetavus; b) teate õigusliku aluse õigsus; kui risk on kindlaks tehtud, ei ole vale õiguslik alus siiski teate edastamisel takistuseks; c) kas teade kuulub RASFFi võrgu kohaldamisalasse; d) kas teates sisalduv oluline teave on esitatud keeles, millest hoiatus- ja koostöövõrgustiku kontaktpunkt kergesti aru saab; e) vastavus käesolevale määrusele; f) sama ettevõtja ja/või ohu ja/või päritoluriigi võimalik kordumine.

▼M1

2. Erandina lõikest 1 hõlmab rikkumis-, pettuse- ja piiril tagasilükkamise teadete kontrollimine kõnealuse lõike punkte b, c ja e.

▼B

3. Kui komisjoni kontaktpunkt on kontrollinud teadet vastavalt lõikele 1 või 2, võib ta avaldada hoiatus-, info-, piiril tagasilükkamise ja rikkumisteadete kokkuvõtte koos teabega teate klassifitseerimise ja staatuse, toote ja tuvastatud riski(de), päritoluriigi, toote turustamisriikide, teavitava võrgu liikme, teate aluse ja võetud meetmete kohta.

4. Komisjon avaldab igal aastal aruande iRASFFis edastatud teadete kohta.

Artikkel 25

Teate tagasivõtmine ja muutmine

1. Kui võetav meede näib põhinevat põhjendamata teabel või kui teade edastati ekslikult, võib iga hoiatus- ja koostöövõrgustiku kontaktpunkt paluda ▼M1 a) teavitavat kontaktpunkti võtta rikkumis-, pettuse- või järelteade tagasi; ▼B b) komisjoni kontaktpunkti võtta kokkuleppel teavitava kontaktpunktiga hoiatus-, info-, piiril tagasilükkamise või uudiseteade tagasi;

2. Iga hoiatus- ja koostöövõrgustiku kontaktpunkt võib kokkuleppel teavitava kontaktpunktiga paluda teate muutmist.

3. Järelteadet ei käsitata teate muutmisena ja seepärast võib selle edastada ilma ühegi teise võrgu liikme nõusolekuta, v.a juhul, kui selline järelteade muudab teate klassifikatsiooni.

Artikkel 26

Teate sulgemine ja isikuandmete säilitamise tähtaeg

1. Teade suletakse iRASFFis automaatselt, kui: a) ühtki järelmeetmete päringut ei ole menetluses või b) kõik päringud on saanud vastuse või c) kuue kuu jooksul alates viimase päringu edastamisest ei ole sellele vastuseid laekunud.

2. Suletud teadete isikuandmeid säilitatakse kuni kümme aastat.

Artikkel 27

Teabevahetus kolmandate riikidega

1. Kui hoiatus-, info- või piiril tagasilükkamise teade puudutab toodet, mis on pärit kolmandast riigist või mida turustatakse kolmandas riigis, millel ei ole juurdepääsu iRASFFile või TRACESile, teavitab komisjon seda kolmandat riiki põhjendamatu viivituseta.

▼M1

2. Kui rikkumis- või pettuseteade on seotud tootega, mis on pärit kolmandast riigist või mida turustatakse kolmandas riigis, millel ei ole juurdepääsu iRASFFile või TRACESile, võib komisjon seda kolmandat riiki teavitada.

▼B

Artikkel 28

iRASFFi eriolukorras tegutsemise kord

1. Kui iRASFF ei ole käideldav, a) teatavad RASFFi võrgu kontaktpunktid ohuteadet või ohuteate järelteadet käsitleva e-kirja edastamisest komisjoni kontaktpunkti hädaabinumbrile helistades. Komisjoni kontaktpunkt teavitab RASFFi võrgu kontaktpunkte, kes peavad järelmeetmeid võtma, nende hädaabinumbrile helistades. b) vahetavad haldusabi ja -koostöö võrgu kontaktpunktid teavet e-posti teel; ▼M1 c) vahetavad pettustevastase võrgu kontaktpunktid teavet pettuseteadete kohta e-posti teel; ▼B d) punktides b ja c osutatud teabevahetus ei käivita päringute ja vastuste mehhanismi.

2. Kui iRASFF muutub jälle käideldavaks, sisestavad hoiatus- ja koostöövõrgustiku kontaktpunktid sinna väljaspool süsteemi vahetatud teabe.

▼M1

2. JAGU

ADIS

Artikkel 29

ADISe võrk

1. ADISe võrgu iga liige määrab vähemalt ühe kontaktpunkti, kes vastutab komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/2002 ( 1 ) artiklite 3, 4, 6, 7, 8, 11 ja 13 kohase liidusisese teavitamise ja aruandlusega seotud andmete ja teabe ADISes esitamise eest.

2. ADISe võrgu iga kontaktpunkt haldab ja ajakohastab ADISes rakendusmääruse (EL) 2020/2002 IV lisaga ette nähtud teavitamis- ja aruandluspiirkondade loetelu, mille tema liikmesriik on kehtestanud.

Artikkel 29a

Isikuandmete säilitamise tähtaeg

Artikli 29 lõikes 1 osutatud liidusisestest teadetest ja aruannetest pärit isikuandmeid säilitatakse ADISes kuni kümme aastat.

Artikkel 29b

ADISt käsitlev eriolukorras tegutsemise kord

1. Kui ADIS ei ole kättesaadav, esitavad ADISe võrgu kontaktpunktid artikli 29 lõikes 1 osutatud liidusisese teavitamise ja aruandlusega seotud andmed ja teabe e-posti teel või komisjoni veebisaidil täpsustatud muul viisil.

2. Kui ADIS muutub jälle kättesaadavaks, sisestavad ADISe võrgu kontaktpunktid sinna kõnealused väljaspool süsteemi esitatud andmed ja teabe.

▼B

3. JAGU

EUROPHYT

Artikkel 30

EUROPHYTi võrk

Iga EUROPHYTi võrgu liige määrab

a) kontaktpunkti, mis vastutab EUROPHYTi taudipuhangu teadete esitamise eest EUROPHYTi taudipuhangute võrgule;

b) kontaktpunkti, mis vastutab järgmise eest: i) kooskõlas artikliga 33 toimuv järelevalve EUROPHYTi kinnipidamiste võrgule liitu toodavate taimede, taimsete saaduste ja muude objektide kohta EUROPHYTi kinnipidamisteadete esitamise üle; ii) liitu toodavate taimede, taimsete saaduste ja muude objektide kohta EUROPHYTi kinnipidamisteadete esitamine ajaomastele kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele; iii) liidus kaubeldavate taimede, taimsete saaduste ja muude objektide kohta EUROPHYTi kinnipidamisteadete esitamine EUROPHYTi kinnipidamiste võrgule.

Artikkel 31

Juurdepääs EUROPHYTi taudipuhangu teadetele ja kinnipidamisteadetele

Ilma et see piiraks artikli 8 lõike 2 kohast komisjoni juurdepääsuõigust, on juurdepääs EUROPHYTi taudipuhangu teadetele või kinnipidamisteadetele ainult asjaomasel EUROPHYTi võrgul.

Artikkel 32

EUROPHYTi taudipuhangu teadete esitamine EUROPHYTi taudipuhangute võrgule

1. EUROPHYTi võrgu kontaktpunktid esitavad EUROPHYTis taudipuhangu teate, mis sisaldab vähemalt käesoleva määruse I lisa punktides 1.1, 1.3, 2.1, 2.2, 3.1, 4.1, 5.1, 5.2, 6.4 ja 8 osutatud teavet, vähemalt kaheksa tööpäeva jooksul pärast kuupäeva, mil vastutav ametiasutus on ametlikult kinnitanud taimekahjustaja esinemist, nagu on viidatud määruse (EL) 2016/2031 artikli 11 esimese lõigu punktides a ja b, artikli 29 lõikes 1, artikli 30 lõikes 1 ja artikli 33 lõikes 1.

2. Kui taimekahjustaja esinemist on lõike 1 kohaselt kinnitatud, peab teade sisaldama ka I lisa punktis 5.6 osutatud teavet.

3. Võrgu kontaktpunktid esitavad EUROPHYTis I lisa punktides 1.2, 3.2, 4.2, 4.3, 4.4, 5.3–5.6, 6.1, 6.2, 6.3, 6.5, 6.6, 6.7, 7.1–7.6, 9 ja 10 osutatud teavet sisaldava teate vähemalt kolmekümne päeva jooksul pärast lõikes 1 osutatud asjakohast kuupäeva.

4. EUROPHYTi võrgu kontaktpunktid ajakohastavad lõigetes 1 ja 3 osutatud teateid niipea, kui nad on kontrollinud neile kättesaadavaks tehtud asjakohast uut teavet või kui pädev asutus on võtnud uusi meetmeid.

Artikkel 33

TRACESi kasutamine EUROPHYTi kinnipidamisteadete esitamiseks EUROPHYTi kinnipidamiste võrgule

1. Taimeterviseametnik, kes määruse (EL) 2017/625 artikli 55 lõike 2 punkti b kohaselt teeb otsuse liitu toodavate taimede, taimsete saaduste ja muude objektide kohta, esitab TRACESis EUROPHYTi kinnipidamisteated kõnealuste saadetiste kohta kahe tööpäeva jooksul alates nende kinnipidamisest.

2. Lõikes 1 osutatud teated sisaldavad järgmist teavet: a) artikli 40 lõike 1 punktis c osutatud ühtsesse sisseveodokumenti kantav teave; b) lisateave saadetise suhtes võetud meetmete kohta; c) teave rakendatud karantiini kohta; d) muu täiendav teave kinnipidamise kohta, kui see on olemas.

3. EUROPHYTi võrgu kontaktpunktid esitavad TRACESis EUROPHYTi kinnipidamisteated liidus kaubeldavate taimede, taimsete saaduste ja muude objektide kohta kahe tööpäeva jooksul alates nende kinnipidamisest. Need teated peavad sisaldama lõikes 2 osutatud teavet.

Artikkel 34

EUROPHYTi taudipuhangu teadete isikuandmete säilitamise tähtaeg

EUROPHYTi säilitab EUROPHYTi taudipuhangu teadete isikuandmeid kuni kümme aastat.

4. JAGU

TRACES

▼M1

Artikkel 35

TRACESi võrk

Ilma et see piiraks artikli 4 lõike 2 kohaldamist, määrab TRACESi võrgu iga liige ühe või mitu kontaktpunkti määruse (EL) 2017/625 artikli 132 punktis d ja artiklis 133 ning muudes TRACESile osutavates liidu õigusaktides sätestatud ülesannete täitmiseks.

▼B

Artikkel 36

Juurdepääs andmetele, teabele ja dokumentidele TRACESis

1. Igal ettevõtjal juurdepääs andmetele, teabele või dokumentidele, mida ta käitleb, toodab või edastab TRACESis.

2. Igal pädeval asutusel on juurdepääs andmetele, teabele või dokumentidele, mida käitlevad, toodavad või edastavad TRACESis tema vastutusalas tema enda töötajad või tema poolt TRACESis hallatavad ettevõtjad.

3. Kui TRACESis käitleb, toodab või edastab andmeid, teavet või dokumente rohkem kui üks pädev asutus, siis on neil juurdepääs kõigile sellistele andmetele ja dokumentidele ning kogu teabele.

4. Ilma et see piiraks artikli 8 lõike 2 kohast komisjoni juurdepääsuõigust, ei ole üksustel, kes ei ole osalenud TRACESis andmete, teabe või dokumentide käitlemises, tootmises või edastamises või kes ei ole seotud asjaomase turule laskmisega või liikumisega, juurdepääsu sellistele andmetele või dokumentidele või sellisele teabele.

5. Erandina käesoleva artikli lõikest 4 on pädevatel asutustel juurdepääs TRACESis vastavalt määruse (EL) 2017/625 artikli 66 lõikele 5 registreeritud andmetele, teabele ja dokumentidele, mis on seotud otsusega keelduda saadetise liitu lubamisest või korraldusega võtta meetmeid.

Artikkel 37

Teabevahetus TRACESi ja muude elektrooniliste süsteemide vahel

1. Teabevahetus TRACESi ja muude elektrooniliste süsteemide, sh liikmesriikide riigisiseste süsteemide vahel on sünkroonne, vastastikune ning põhineb ÜRO kaubanduse hõlbustamise ja elektroonilise äritegevuse keskuse (UN/CEFACT), rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni või Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) standarditel.

2. TRACESi ja liikmesriikide riigisiseste süsteemide vahelises andmevahetuses kasutatakse TRACESis esitatud võrdlusandmeid.

Artikkel 38

Liikmesriikide asutuste koostöö liitu sisenevate saadetiste puhul

1. Määruse (EL) 2017/625 artikli 75 lõikes 1 sätestatud koostöö eesmärgil on liikmesriikide tolliasutustel juurdepääs kolmandatest riikidest liitu toodavate loomade ja kaupadega seotud andmetele, teabele ja dokumentidele ning otsustele, mis on tehtud kõnealuse määruse II jaotise V peatüki kohaselt tehtud ametliku kontrolli põhjal, järgmiste süsteemide kaudu: a) TRACES või nende liikmesriikide riigisisesed süsteemid või b) ELi ühtse liidese tollikeskkond, mis põhineb otsuses 70/2008/EÜ osutatud elektroonilistel tollisüsteemidel ja on ühendatud TRACESiga.

2. Kui lõikes 1 osutatud juurdepääs puudub, tagavad liikmesriigid põhjendamatu viivituseta, et nende tolliasutused ja pädevad asutused vahetavad vastastikku õigeaegselt asjakohaseid andmeid, teavet ja dokumente.

▼M1

Artikkel 39

Elektrooniliste sertifikaatide väljaandmine liitu sisse toodavate looma- ja kaubasaadetiste jaoks ning e-allkirja kasutamine

1. Liitu sisse toodavate looma- ja kaubasaadetiste elektroonilised loomatervise sertifikaadid, ametlikud sertifikaadid ja loomatervise/ametlikud sertifikaadid peavad vastama kõikidele järgmistele nõuetele: a) need on välja antud ühes järgmistest süsteemidest: i) TRACES; ii) liikmesriigi riigisisene süsteem; iii) kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni elektrooniline sertifitseerimissüsteem, mis on suuteline vahetama andmeid TRACESiga; iv) kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni elektrooniline sertifitseerimissüsteem, mis on suuteline vahetama andmeid liikmesriigi riigisisese süsteemiga; b) need on allkirjastanud volitatud ametnik oma e-allkirjaga; c) neil on sertifikaadi välja andnud pädeva asutuse täiustatud või kvalifitseeritud e-tempel või tema seadusliku esindaja täiustatud või kvalifitseeritud e-allkiri.

2. Kui elektrooniline loomatervise sertifikaat, ametlik sertifikaat või loomatervise/ametlik sertifikaat on välja antud kooskõlas lõike 1 punkti a alapunktiga iii või iv, ei ole volitatud ametniku e-allkiri vajalik.

3. Komisjoni teavitatakse lõike 1 punkti a alapunkti iv kohasest elektroonilise loomatervise sertifikaadi, ametliku sertifikaadi või loomatervise/ametliku sertifikaadi väljaandmisest ette.

4. Pädev asutus aktsepteerib määruse (EL) 2016/2031 VI peatüki 1. jao kohaselt nõutavat taimede, taimsete saaduste või muude objektide liidu territooriumile toomiseks vajalikku elektroonilist fütosanitaarsertifikaati üksnes siis, kui see on välja antud kooskõlas käesoleva artikli lõike 1 punkti a alapunktiga i või iii.

▼M1

Artikkel 39a

Elektrooniliste sertifikaatide ja äridokumentide väljaandmine seoses loomade ja kaupade liikmesriikidevahelise liikumisega ning e-allkirja kasutamine

Loomade, loomsete saaduste ja loomse paljundusmaterjali liikmesriikidevahelise liikumisega seotud elektroonilised loomatervise sertifikaadid, ametlikud sertifikaadid ja loomatervise/ametlikud sertifikaadid ning teise liikmesriiki veetavate muuks otstarbeks kui inimtoiduks ette nähtud teatavate loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodetega seotud elektroonilised äridokumendid peavad vastama kõikidele järgmistele nõuetele:

a) need peavad olema välja antud TRACESis;

b) need on allkirjastanud veterinaarjärelevalve ametnik või sertifikaati välja andev ametnik oma e-allkirjaga;

c) neil on sertifikaadi välja andnud pädeva asutuse täiustatud või kvalifitseeritud e-tempel.

Artikkel 39b

Elektrooniliste sertifikaatide väljaandmine seoses taimede, taimsete saaduste ja muude objektide ekspordi ja reekspordiga ning e-allkirja kasutamine

Taimede, taimsete saaduste ja muude objektide liidu territooriumilt kolmandasse riiki eksportimise ja reeksportimisega seotud elektroonilised fütosanitaarsertifikaadid antakse välja ühes järgmistest süsteemidest:

a) TRACES, kui asjaomane sertifikaat vastab kõikidele järgmistele nõuetele: i) selle on allkirjastanud sertifikaati välja andev ametnik oma e-allkirjaga; ii) sellel on sertifikaadi välja andnud pädeva asutuse täiustatud või kvalifitseeritud e-tempel;

b) liikmesriigi riigisisene süsteem, kui asjaomane sertifikaat vastab kõikidele järgmistele nõuetele: i) selle on allkirjastanud sertifikaati välja andev ametnik oma e-allkirjaga; ii) see on edastatud TRACESisse hiljemalt siis, kui sertifikaati välja andev ametnik on selle elektrooniliselt allkirjastanud, ning edastamise on kinnitanud sertifikaadi välja andnud pädev asutus oma täiustatud või kvalifitseeritud e-templiga.

▼B

Artikkel 40

Ühtse sisseveodokumendi vorm ja juhised selle esitamiseks ja kasutamiseks

1. Ühtne sisseveodokument sisaldab kandeid käesoleva määruse II lisa 1. osas sätestatud teabe kohta ning ettevõtja ja pädevad asutused kasutavad seda kooskõlas määruse (EL) 2017/625 artikli 56 lõikega 3 ühes järgmistest vormidest, sõltuvalt kõnealuse määruse artikli 47 lõikega 1 kehtestatud saadetise kategooriast: a) vastavalt käesoleva määruse II lisa 2. osa A jaos esitatud vormile koostatud ühtne sisseveodokument A selliste loomade saadetiste jaoks, i) kellele on osutatud määruse (EL) 2017/625 artikli 47 lõike 1 punktis a, või ii) kelle suhtes kohaldatakse liitu sisenemisel määruse (EL) 2017/625 artikli 47 lõike 1 punktis e või f sätestatud meetmeid; b) vastavalt käesoleva määruse II lisa 2. osa B jaos esitatud vormile koostatud ühtne sisseveodokument P selliste toodete saadetiste jaoks, i) millele on osutatud määruse (EL) 2017/625 artikli 47 lõike 1 punktis b, või ii) mille suhtes kohaldatakse liitu sisenemisel määruse (EL) 2017/625 artikli 47 lõike 1 punktis d, e või f sätestatud meetmeid; c) vastavalt käesoleva määruse II lisa 2. osa C jaos esitatud vormile koostatud ühtne sisseveodokument PP saadetiste jaoks, mis koosnevad i) määruse (EL) 2017/625 artikli 47 lõike 1 punktis c osutatud taimedest, taimsetest saadustest ja muudest objektidest või ii) taimedest, taimsetest saadustest ja muudest objektidest, mille suhtes kohaldatakse liitu sisenemisel määruse (EL) 2017/625 artikli 47 lõike 1 punktis d, e või f sätestatud meetmeid, või iii) teatava päritoluga või teatavast lähtekohast pärit spetsiifilistest taimedest, taimsetest saadustest ja muudest objektidest, mille puhul on ametliku kontrolli minimaalne tase vajalik selleks, et reageerida teadaolevatele ühesugustele taimeterviseohtudele ja -riskidele, nagu on sätestatud rakendusmääruses (EL) 2019/66; d) vastavalt käesoleva määruse II lisa 2. osa D jaos esitatud vormile koostatud ühtne sisseveodokument D sellise mitteloomse sööda ja toidu saadetiste jaoks, mille suhtes kohaldatakse liitu sisenemisel määruse (EL) 2017/625 artikli 47 lõike 1 punktis d, e või f sätestatud meetmeid või tingimusi.

2. Lõikes 1 osutatud ühtne sisseveodokument peab olema: a) koostatud vähemalt ühes sisenemisliikmesriigi ametlikus keeles; b) nõuetekohaselt täidetud vähemalt ühes sisenemisliikmesriigi ametlikus keeles vastavalt käesoleva määruse II lisa 1. osas esitatud selgitavatele märkustele järgmise isiku poolt: i) saadetise üksikasju käsitleva teabe puhul saadetise eest vastutav ettevõtja, nagu on kirjeldatud kõnealuse lisa 2. osa A kuni D jaos esitatud vormide I osas; ii) saadetise kohta tehtud otsuse puhul piiripunktis või kontrollipunktis pädev asutus, nagu on kirjeldatud kõnealuse lisa 2. osa A kuni D jaos esitatud vormide II osas; iii) tehtud otsuse järel saadetise suhtes võetud järelmeetmete puhul väljumiskoha piiripunktis või lõppsihtkohas pädev asutus või kohalik pädev asutus, nagu on kirjeldatud kõnealuse lisa 2. osa A kuni D jaos esitatud vormide III osas.

3. Erandina lõike 2 punktist a võib liikmesriik anda nõusoleku ühtse sisseveodokumendi koostamiseks mõnes muus kui sisenemise liikmesriigis kasutatavas ELi ametlikus keeles.

▼M1

Artikkel 41

Elektroonilise ühtse sisseveodokumendi kasutamine

Ettevõtja või pädev asutus kasutab ühtset sisseveodokumenti elektroonilisel kujul ühes järgmistest süsteemidest:

a) TRACES, kui ühtne sisseveodokument vastab kõikidele järgmistele nõuetele: i) selle on allkirjastanud saadetise eest vastutav ettevõtja oma e-allkirjaga; ii) selle on piiripunktis või kontrollipunktis allkirjastanud veterinaarjärelevalve ametnik, taimeterviseametnik või sertifikaati välja andev ametnik oma e-allkirjaga; iii) sellel on sertifikaadi välja andnud pädeva asutuse täiustatud või kvalifitseeritud e-tempel;

b) liikmesriigi riigisisene süsteem, kui ühtne sisseveodokument vastab kõikidele järgmistele nõuetele: i) selle on allkirjastanud saadetise eest vastutav ettevõtja oma e-allkirjaga; ii) selle on piiripunktis või kontrollipunktis allkirjastanud veterinaarjärelevalve ametnik, taimeterviseametnik või sertifikaati välja andev ametnik oma e-allkirjaga; iii) see on edastatud TRACESisse hiljemalt siis, kui ametliku kontrolli põhjal on tehtud saadetist käsitlev otsus, ning edastamise on kinnitanud sertifikaadi välja andnud pädev asutus oma täiustatud või kvalifitseeritud e-templiga.

▼B

Artikkel 42

Elektrooniliste sertifikaatide ja ühtsete sisseveodokumentide ning nendest pärit isikuandmete säilitamise tähtaeg

1. Selleks et säilitada artiklite 39 ja 41 kohaselt välja antud sertifikaatide ja ühtsete sisseveodokumentide terviklikkus, säilitavad TRACES ja liikmesriikide riigisisesed süsteemid e-allkirju, e-templeid, ajatempleid ja elektroonilist teabevahetust käsitlevaid asjakohaseid andmeid vähemalt kolm aastat.

2. Lõikes 1 osutatud sertifikaatidest ja ühtsetest sisseveodokumentidest pärit isikuandmeid säilitavad TRACES ja liikmesriikide riigisisesed süsteemid kuni kümme aastat.

▼M1 —————

▼B

Artikkel 43

Kontrolliüksuste loetelu

Iga TRACESi võrgu kontaktpunkt peab ja ajakohastab TRACESis loetelu kontrolliüksustest, mille tema liikmesriik on TRACESi jaoks määranud.

Artikkel 44

Piiripunktide ja kontrollipunktide loetelu

1. Iga TRACESi võrgu kontaktpunkt peab ja ajakohastab TRACESis loetelu piiripunktidest ja kontrollipunktidest, mille tema liikmesriik on vastavalt määruse (EL) 2017/625 artikli 59 lõikele 1 või artikli 53 lõikele 2 kõnealuse määruse artikli 47 lõikes 1 osutatud ühe või mitme looma- ja kaubakategooria ametlikuks kontrolliks määranud.

2. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kontaktpunkt sisestab TRACESisse iga määratud piiripunkti ja kontrollipunktiga seotud teabe, kasutades a) komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/1014 ( 2 ) I lisas sätestatud vormi määruse (EL) 2017/625 artikli 60 lõikes 1 osutatud teabe esitamiseks; b) kõnealuse rakendusmääruse II lisas sätestatud lühendeid ja täpsustusi.

▼M1

Artikkel 45

Võrdlusandmete loetelud

1. TRACESi võrgu iga kontaktpunkt haldab ja ajakohastab TRACESis loetelusid järgmisest: a) toidukäitlejad, keda kontaktpunkti liikmesriigi pädev asutus on tunnustanud kooskõlas määruse (EÜ) nr 852/2004 artikli 6 lõikega 3; b) loomseid kõrvalsaadusi või nendest saadud tooteid käitlevad ettevõtted ja ettevõtjad, keda kontaktpunkti liikmesriigi pädev asutus on tunnustanud või kelle ta on registreerinud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikliga 47; c) kontrollipunktid, mille kontaktpunkti liikmesriigi pädev asutus on heaks kiitnud kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/97 ( 3 ) artikliga 3; d) pikki teekondi sooritavad vedajad, kellele pädev asutus on andnud loa vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2005 ( 4 ) artikli 11 lõikele 1; e) ettevõtted, kes on kantud määruse (EL) 2016/429 artikli 101 lõike 1 esimese lõigu punktis b osutatud heakskiidetud ettevõtete registrisse ja kes viivad peetavaid maismaaloomi või loomset paljundusmaterjali teise liikmesriiki või kellele saadetakse peetavaid maismaaloomi või loomset paljundusmaterjali kolmandast riigist; f) ettevõtted, kes on kantud selliste heakskiidetud vesiviljelusettevõtete ja tauditõrjet tegevate veeandide ettevõtete registrisse, millele on osutatud vastavalt määruse (EL) 2016/429 artikli 185 lõike 1 punktis b või c, ning kes viivad vesiviljelusloomi teise liikmesriiki või kellele saadetakse vesiviljelusloomi kolmandast riigist; g) ettevõtted ja ettevõtjad, kes on kantud määruse (EL) 2016/429 artikli 101 lõike 1 esimese lõigu punktis a osutatud registreeritud ettevõtete ja ettevõtjate registrisse ning kes viivad peetavaid maismaaloomi või loomset paljundusmaterjali teise liikmesriiki või kellele saadetakse peetavaid maismaaloomi või loomset paljundusmaterjali kolmandast riigist; h) ettevõtted, kes on kantud määruse (EL) 2016/429 artikli 185 lõike 1 punktis a osutatud registreeritud vesiviljelusettevõtete registrisse ning kes viivad vesiviljelusloomi teise liikmesriiki või kellele saadetakse vesiviljelusloomi kolmandast riigist; i) vedajad, kellele pädev asutus on andnud loa vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2005 artikli 10 lõikele 1; j) koduhobuslasi, koduloomadena peetavaid veiseid, lambaid, kitsi ja sigu või kodulinde vedavad maanteesõidukite juhid ja saatjad, kellele pädev asutus on andnud pädevustunnistuse vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2005 artikli 17 lõikele 2; k) pikaajaliseks veoks kasutatavad autotranspordivahendid ja loomaveolaevad, mille jaoks pädev asutus on andnud vastavussertifikaadi kooskõlas vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2005 artikli 18 lõikega 1 või artikli 19 lõikega 1; l) ettevõtjad, kes on kantud selliste ettevõtjate registrisse, kes toovad liitu sisse fütosanitaarsertifikaati nõudvaid taimi, taimseid saadusi või muid objekte, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/2031 artikli 65 lõike 1 esimese lõigu punktis a; m) karantiinijaamad ja kinnised üksused, kes on määruse (EL) 2016/2031 artikli 60 kohaselt määratud tegelema kolmandast riigist liidu territooriumile sisse toodud taimede, taimsete saaduste või muude objektidega.

2. Lõikes 1 osutatud kontaktpunktid sisestavad TRACESisse teabe iga kõnealuses lõikes osutatud loetelu kohta, kasutades nende loetelude vormingu puhul komisjoni esitatud tehnilisi kirjeldusi.

3. Komisjon abistab liikmesriike lõike 1 punktides a–f osutatud loetelude üldsusele kättesaadavaks tegemisel, avaldades need oma veebilehel või TRACESi kaudu.

▼B

Artikkel 46

Eriolukorras tegutsemise kord juhul, kui TRACES ja liikmesriikide riigisisesed süsteemid on plaaniväliselt või plaanipäraselt käideldamatud

1. TRACESi võrgu kontaktpunktid peavad internetis pidama avalikku andmehoidlat, mis sisaldab kõigi selliste dokumentide täidetavat vormi, mida võib käesoleva määruse kohaselt välja anda TRACESis või liikmesriigi riigisiseses süsteemis.

2. Kui liikmesriigi riigisisene süsteem, TRACES või mõni nende funktsioon ei ole käideldav rohkem kui tunni aja jooksul, võivad selle kasutajad teabe registreerimiseks ja vahetamiseks kasutada täidetavat trükitud või elektroonilist vormi, millele on osutatud lõikes 1.

3. Kui lõikes 2 osutatud süsteemid või funktsioonid on jälle käideldavad, kasutavad nende kasutajad lõike 2 kohaselt registreeritud teavet käesoleva määruse alusel nõutavate dokumentide elektrooniliseks esitamiseks.

4. Kui liikmesriigi riigisisene süsteem, TRACES või mõni nende funktsioon ei ole käideldav, võib liikmesriik ajutiselt kõiki vajalikke dokumente koostada ja elektrooniliselt vahetada mõnes käideldavas süsteemis ja TRACESi funktsioonidega seotud kohustusi ei kohaldata. Komisjon ja riigisiseste süsteemide omanikud korraldavad nende dokumentide ad hoc massilise vahetuse niipea, kui käideldavus on taastatud.

5. Lõigete 2 ja 4 kohaselt koostatud dokumentidel peab olema tekst „koostatud eriolukorras”.

6. Komisjon teavitab kasutajaid plaanipärasest käideldamatusest, selle kestusest ja põhjusest TRACESi kaudu kaks nädalat ette.

4. PEATÜKK

Lõppsätted

Artikkel 47

Kehtetuks tunnistamine

1. Direktiiv 94/3/EÜ, otsused 92/486/EMÜ, 2003/24/EÜ, 2003/623/EÜ, 2004/292/EÜ, 2004/675/EÜ ja 2005/123/EÜ, määrus (EL) nr 16/2011 ja rakendusotsused 2014/917/EL, (EL) 2015/1918 ja (EL) 2018/1553 tunnistatakse kehtetuks alates 14. detsembrist 2019.

2. Viiteid neile kehtetuks tunnistatud õigusaktidele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja loetakse vastavalt III lisa vastavustabelile.

Artikkel 48

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 14. detsembrist 2019, välja arvatud 3. peatüki 2. jagu, mida kohaldatakse alates 21. aprillist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

Artiklis 32 osutatud teadete sisu

1. Üldandmed

1.1. Pealkiri – märkida määruse (EL) 2016/2031 artikli 11 esimese lõigu punktides a ja b, artikli 29 lõikes 1, artikli 30 lõikes 1 ja artikli 33 lõikes 1 osutatud asjaomase taimekahjuri teaduslik nimetus, asukoht ja teave selle kohta, kas tegemist on esmakordse esinemisega või mitte. Teaduslik nimetus peab olema üks järgmistest:

1) taimekahjuri teaduslik nimetus, sealhulgas vajaduse korral patotüüp, või

2) kui punkt 1 ei ole kohaldatav, siis rahvusvahelise organisatsiooni heaks kiidetud teaduslik nimetus, sealhulgas patotüüp, ning selle organisatsiooni nimi, või

3) kui ei punkt 1 ega punkt 2 ei ole kohaldatavad, siis usaldusväärseimast teabeallikast pärit teaduslik nimetus koos viitega allikale.

Võib esitada selgitavad märkused.

1.2. Kokkuvõte – punktides 3–7 esitatud teabe kokkuvõte.

1.3. Märkida üks järgmistest:

1) artkili 32 lõigete 1 ja 2 kohane osaline teade;

2) artikli 32 lõike 3 kohane teade;

3) teate ajakohastus vastavalt artikli 32 lõikele 4;

4) lõppmärkus meetmete lõpetamise kohta ja lõpetamise põhjus.

2. Vastutav ametiasutus ja vastutavad isikud

2.1. Teadet esitava vastutava ametiasutuse nimi – märkida vastutava asutuse liikmesriik ja asutuse nimi ning selle järel sõna „teade”.

2.2. Vastutava ametiasutuse ametlik kontaktisik – märkida selle isiku nimi, telefoninumber ja e-posti aadress, kelle vastutav asutus on määranud teatega seotud ametlikuks kontaktisikuks. Kui määratud isikuid on rohkem kui üks, siis esitada selle põhjendus.

3. Taimekahjuri esinemiskoht

3.1. Märkida taimekahjuri esinemiskoht võimalikult täpselt, ent vähemalt halduspiirkonna täpsusega (nt omavalitsusüksus, linn, provints).

3.2. Lisada esinemiskoha kaart või kaardid.

4. Teate esitamise põhjus, taimekahjuristaatus asjaomases piirkonnas ja liikmesriigis

4.1. Märkida üks järgmistest:

1) taimekahjuri esmakordne kinnitatud või oletatav esinemine asjaomase liikmesriigi territooriumil;

2) taimekahjuri kinnitatud või oletatav esinemine asjaomase liikmesriigi territooriumi osas, kus selle esinemine ei olnud varem teada. (Vajaduse korral märkida, et taimekahjurit on täheldatud territooriumi osas, kus seda varem esines, kuid kus see likvideeriti.)

4.2. Taimekahjuristaatus piirkonnas, ( 5 ) kus kahjuri esinemine on ametlikult kinnitatud – märkida koos selgitava märkusega vähemalt üks järgmistest:

1) esineb piirkonna kõikides osades;

2) esineb üksnes piirkonna konkreetsetes osades;

3) esineb piirkonna konkreetsetes osades, kus peremeestaimi ei kasvatata;

4) esineb: likvideerimisel;

5) esineb: on ohjatud;

6) esineb: vähesel määral;

7) puudub: tuvastati kahjuri esinemine, kuid see likvideeriti;

8) puudub: tuvastati kahjuri esinemine, kuid see kadus muul põhjusel kui likvideerimine;

9) esineb lühiajaliselt (kahjuri esinemine ei vii eeldatavalt püsiva asurkonna tekkeni): meetmeid ei võeta;

10) esineb lühiajaliselt: võetakse meetmed, kohaldatakse järelevalvet;

11) esineb lühiajaliselt: võetakse meetmed, likvideerimisel;

12) muu.

4.3. Taimekahjuristaatus asjaomases liikmesriigis enne kahjuri esinemise või sellekohase kahtluse ametlikku kinnitamist – märkida koos selgitava märkusega vähemalt üks järgmistest:

1) esineb liikmesriigi kõikides osades;

2) esineb üksnes liikmesriigi mõnes osas;

3) esineb liikmesriigi konkreetsetes osades, kus peremeestaime/-taimi ei kasvatata;

4) esineb: hooajaliselt;

5) esineb: likvideerimisel;

6) esineb: on ohjatud (kui likvideerimine ei ole võimalik);

7) esineb: vähesel määral;

8) puudub: kahjurit ei ole täheldatud;

9) puudub: kahjur on likvideeritud;

10) puudub: kahjurit ei esine enam muul põhjusel kui likvideerimine;

11) puudub: kahjuri esinemisandmed on vigased;

12) puudub: kahjuri esinemisandmed ei ole usaldusväärsed;

13) puudub: tabatud üksnes läbiliikumisel;

14) esineb lühiajaliselt: meetmeid ei võeta;

15) esineb lühiajaliselt: võetakse meetmed, kohaldatakse järelevalvet;

16) esineb lühiajaliselt: võetakse meetmed, likvideerimisel;

17) muu.

4.4. Taimekahjuristaatus asjaomases liikmesriigis pärast kahjuri esinemise ametlikku kinnitamist – märkida koos selgitava märkusega vähemalt üks järgmistest:

1) esineb liikmesriigi kõikides osades;

2) esineb üksnes liikmesriigi mõnes osas;

3) esineb liikmesriigi konkreetsetes osades, kus peremeestaime/-taimi ei kasvatata;

4) esineb: hooajaliselt;

5) esineb: likvideerimisel;

6) esineb: on ohjatud (kui likvideerimine ei ole võimalik);

7) esineb: vähesel määral;

8) puudub: kahjur on likvideeritud;

9) puudub: kahjurit ei esine enam muul põhjusel kui likvideerimine;

10) puudub: kahjuri esinemisandmed on vigased;

11) puudub: kahjuri esinemisandmed ei ole usaldusväärsed;

12) puudub: tabatud üksnes läbiliikumisel;

13) esineb lühiajaliselt: meetmeid ei võeta;

14) esineb lühiajaliselt: võetakse meetmed, kohaldatakse järelevalvet;

15) esineb lühiajaliselt: võetakse meetmed, likvideerimisel;

16) muu.

5. Taimekahjuri leidmine, proovivõtmine, analüüsimine ja esinemise kinnitamine

5.1. Taimekahjuri leidmise või selle esinemise kahtluse tekkimise viis – märkida üks järgmistest:

1) ametlik kahjuriseire;

2) kahjuri jätkuva esinemise või likvideerimisega seotud seire;

3) mis tahes fütosanitaarkontroll;

4) kahjuri konkreetse esinemisega seotud tagasiulatuv ja järgnev kontroll;

5) muul kui fütosanitaarsel eesmärgil tehtud ametlik kontroll;

6) ettevõtjate, laborite või muude isikute esitatud teave;

7) teaduslikud andmed;

8) muu.

Võib esitada täiendavaid märkusi vabas vormis tekstina või lisatud dokumentides.

Variandi 8 märkimisel esitada täpsustav teave.

Kontrollide puhul märkida kuupäev(ad), esitada meetodi kirjeldus (sealhulgas visuaalse või muu kontrolli üksikasjad), kirjeldada lühidalt kontrolli tegemise kohta ja tulemusi ning lisada pilt/pildid.

Variandi 3 või 4 märkimisel esitada kontrolli(de) tegemise kuupäev ja kirjeldada kontrollimeetodit (sealhulgas visuaalse või muu kontrolli üksikasju). Võib kirjeldada lühidalt kontrolli tegemise kohta ja tulemusi ning lisada pildi(d).

5.2. Leidmise kuupäev – märkida kuupäev, mil vastutav ametiasutus tuvastas kahjuri esinemise, hakkas selle esinemist kahtlustama või sai selle leidmisest esmakordselt teada. Kui kahjuri leidis muu isik kui vastutav ametiasutus, märkida kuupäev, mil see leiti, ja kuupäev, mil asjaomane isik teavitas sellest vastutavat ametiasutust.

5.3. Proovivõtmine laborianalüüsi jaoks – vajadusel korral esitada teave laborianalüüsi jaoks proovi võtmise kohta, sealhulgas kuupäev, meetod ja proovi suurus. Võib lisada pilte.

5.4. Labor – vajaduse korral märkida kahjuri tuvastamisega seotud labori(te) nimi/nimed ja aadress(id).

5.5. Diagnostikameetod – märkida üks järgmistest:

1) vastastikuse eksperdihindamise läbinud meetod (lisada selge viide meetodile ja vajaduse korral teave iga sellest kõrvale kaldumise kohta);

2) muu (täpsustada meetod).

5.6. Kahjuri identiteedi ametliku kinnitamise kuupäev.

6. Teave saastunud ala ning puhangu tõsiduse ja allika kohta

6.1. Saastunud ala suurus ja piirid – märkida vähemalt üks järgmistest (võib esitada ligikaudsed arvud, ent sel juhul tuleb selgitada, miks ei ole võimalik esitada täpseid andmeid):

1) saastunud ala pindala (m2, ha, km2);

2) kahjustatud taimede arv (tk);

3) kahjustatud taimsete saaduste kogus (tonnides, m3);

4) GPSi põhikoordinaadid või ala piiritlemist võimaldav muu konkreetne kirjeldus (nt Eurostati territoriaalüksus (NUTS), geograafiline kood (Geocode), aerofotod).

6.2. Saastunud ala ja selle lühiümbruse iseloomustus – märkida vähemalt üks järgmistest:

1) vabaõhuala – tootmisala: 1.1) haritav maa (põllumaa, karjamaa); 1.2) viljapuuaed/viinamarjaistandus; 1.3) puukool; 1.4) mets;

2) vabaõhuala – muu: 2.1) eraaed; 2.2) avalik koht; 2.3) kaitseala; 2.4) looduslike taimede ala, mis ei ole kaitseala; 2.5) muu (täpsustada);

3) füüsiliselt suletud ala: 3.1) kasvuhoone; 3.2) muu talveaed; 3.3) eravalduses olev ruum (muu kui kasvuhoone); 3.4) avalikus kasutuses olev ruum (muu kui kasvuhoone); 3.5) muu (täpsustada).

Iga variandi puhul märkida, kas kahjustatud on üks või mitu järgmistest:

— istutamiseks ette nähtud taimed,

— muud taimed,

— taimsed saadused;

— muud objektid.

6.3. Peremeestaimed saastunud alal ja selle läheduses – märkida asjaomasel alal kasvavate peremeestaimede teaduslik nimetus vastavalt punktile 6.4. Võib esitada lisaandmed peremeestaimede kasvutiheduse kohta koos viitega viljelusmeetoditele või kasvukohtade konkreetsete omaduste või alal toodetavate vastuvõtlike taimsete saaduste kohta.

6.4. Kahjustatud taim(ed), taimne saadus (taimsed saadused) ja muu(d) objekt(id) – märkida kahjustatud peremeestaime(de) teaduslik nimetus. Vajaduse korral võib märkida sordi ja taimsete saaduste puhul kauba liigi.

6.5. Alal esinevad siirutajad – vajaduse korral märkida üks järgmistest:

1) siirutaja teaduslik nimetus vähemalt perekonna tasandil või

2) kui punkt 1 ei ole kohaldatav, siis rahvusvahelise organisatsiooni heaks kiidetud teaduslik nimetus ja selle organisatsiooni nimi, või

3) kui ei punkt 1 ega punkt 2 ei ole kohaldatavad, siis usaldusväärseimast teabeallikast pärit teaduslik nimetus koos viitega allikale. Võib esitada lisaandmed siirutajate asustustiheduse või siirutajate jaoks oluliste taimede omaduste kohta.

6.6. Puhangu tõsidus – kirjeldada saastumise hetkeulatust, sümptomeid ja kahjustusi. Vajaduse korral esitada prognoosid niipea, kui need muutuvad kättesaadavaks.

6.7. Puhangu allikas – märkida vastavalt vajadusele kahjuri alale jõudmise kinnitatud või oletatav kinnitamist vajav teekond. Võib esitada lisaandmed kahjuri kinnitatud või võimaliku päritolu kohta.

7. Ametlikud fütosanitaarmeetmed

7.1. Ametlike fütosanitaarmeetmete võtmine – märkida üks järgmistest ja lisada selgitavad märkused:

1) on võetud keemilises, bioloogilises või füüsilises töötlemises seisnevad ametlikud fütosanitaarmeetmed;

2) on võetud muud ametlikud fütosanitaarmeetmed kui keemiline, bioloogiline või füüsiline töötlemine;

3) tulevikus võetakse ametlikud fütosanitaarmeetmed;

4) otsus ametlike fütosanitaarmeetmete võtmise kohta on tegemisel;

5) ametlikke fütosanitaarmeetmeid ei võeta (selgitada, miks).

Kui on kehtestatud piiritletud ala, märkida variantide 1, 2 ja 3 puhul, kas meetmed on võetud või võetakse sellel alal või sellest väljaspool.

7.2. Ametlike fütosanitaarmeetmete vastuvõtmise kuupäev (märkida mis tahes ajutiste meetmete kohaldamise eeldatav kestus).

7.3. Ametlike fütosanitaarmeetmetega hõlmatud ala kindlaksmääramine – märkida ametlike fütosanitaarmeetmetega hõlmatud ala kindlaksmääramiseks kasutatud meetod. Esitada tehtud uuringute tulemused.

7.4. Ametlike fütosanitaarmeetmete eesmärk – märkida üks järgmistest:

1) likvideerimine;

2) ohjamine (kui likvideerimine ei ole võimalik).

7.5. Kauba liikumist mõjutavad meetmed – märkida üks järgmistest:

1) meetmed mõjutavad kauba importi liitu või selle liidusisest liikumist (kirjeldada meetmeid);

2) meetmed ei mõjuta kauba importi liitu ega selle liidusisest liikumist.

7.6. Konkreetsed uuringud – ametlike fütosanitaarmeetmete osana uuringute läbiviimisel kirjeldada nende metoodikat, kestust ja ulatust.

8. Kahjurist tuleneva riski hindamine

Märkida üks järgmistest:

1) kahjurist tuleneva riski hindamine ei ole vajalik (kahjurite puhul, kellele on osutatud määruse (EL) 2016/2031 artikli 11 esimese lõigu punktides a ja b või kelle suhtes kohaldatakse nimetatud määruse artikli 30 lõike 1 teises lõigus osutatud meetmeid);

2) kahjurist tuleneva riski hindamine või esialgne kahjurist tuleneva riski hindamine on käimas;

3) kahjurit käsitlev esialgne riskihinnang on olemas – tutvustada peamisi tulemusi ja lisada kahjurit käsitlev esialgne riskihinnang või märkida, kust see on leitav;

4) kahjurit käsitlev riskihinnang on olemas – tutvustada peamisi tulemusi ja lisada kahjurit käsitlev riskihinnang või märkida, kust see on leitav.

9. Lisada lingid asjakohastele veebisaitidele ja muudele teabeallikatele.

10. Märkida, kas punktides 1.1 , 1.3 , 3.1 , 4.1–4.4 , 5.1–5.6 , 6.1–6.7 , 7.1–7.6 ja 8 esitatud teave tuleb osaliselt või täies mahus edastada Euroopa ja Vahemeremaade Taimekaitseorganisatsioonile.









II LISA

Ühtsed sisseveodokumendid

1. OSA

Ühtse sisseveodokumendi lahtrid ja selgitavad märkused

Üldteave

Käesolevas 1. osas käsitletud kannete puhul on tegemist andmesõnastikega ühtse sisseveodokumendi elektroonilise versiooni jaoks.

Kui liidu õigusaktidega ei ole ette nähtud või neis sätestatud teisiti, peetakse kõikide kannete ja lahtrite puhul silmas 2. osas esitatud ühtse sisseveodokumendi vorme.

Elektroonilise ühtse sisseveodokumendi paberkoopiatele peab olema kantud kordumatu masinloetav optiline märgis, mis on kasutatav hüperlingina elektroonilisele versioonile.

Lahtrite I.20–I.26 ja lahtrite II.9–II.16 hulgast valitakse üks lahter ning kummaski lahtris valitakse üks variant.

Kui lahtris on võimalik valida üks või mitu varianti, kuvatakse ühtse sisseveodokumendi elektroonilises versioonis üksnes valitud variant/variandid.

Kui lahtri täitmine ei ole kohustuslik, kuvatakse selle sisu läbikriipsutatud teksti kujul.

Lahtrite järjekord, suurus ja kuju 2. osas esitatud ühtse sisseveodokumendi vormidel on näitlik.

Kui tempel on nõutav, käsitatakse selle elektroonilise vastena e-templit.

Ühtses sisseveodokumendis sisalduvate isikuandmete töötlemisel järgivad liikmesriigid määrust (EL) 2016/679 ja direktiivi (EL) 2016/680 ning komisjon määrust (EL) 2018/1725.







I OSA – SAADETISE KIRJELDUS Lahter Kirjeldus I.1. Kauba saatja/eksportija Märkida saadetist teele saatva füüsilise või juriidilise isiku nimi ja aadress, riik ja ISO riigikood (1). See isik peab asuma kolmandas riigis, välja arvatud teatavatel liidu õiguses sätestatud juhtudel, mil ta võib asuda liikmesriigis. I.2. Ühtse sisseveodokumendi viitekood See on ametliku kontrolli teabehaldussüsteemis (IMSOC) määratud kordumatu tähtnumbriline kood (kordub lahtrites II.2 ja III.2). I.3. Kohalik viitekood Märkida pädeva asutuse määratud kordumatu tähtnumbriline kood. I.4. Piiripunkt/kontrollipunkt/kontrolliüksus Valida vastaval vajadusele piiripunkti või kontrollipunkti nimi. Vajaduse korral märkida kontrolli tegemise koht. Nõuetele mittevastavat saadetist käsitleva järgneva ühtse sisseveodokumendi P puhul märkida asjaomase vabatsooni või eriloaga tollilao üle järelevalvet tegeva kontrolliüksuse nimi. I.5. Piiripunkti/kontrollipunkti/kontrolliüksuse kood See on piiripunktile, kontrollipunktile või kontrolliüksusele IMSOCis määratud kordumatu tähtnumbriline kood. I.6. Kauba saaja/importija Märkida selle füüsilise või juriidilise isiku nimi ja aadress, riik ja ISO riigikood, kellele saadetis on adresseeritud ja kes on märgitud asjaomases kolmandas riigis välja antud ametlikele sertifikaatidele, ametlikele kinnitustele või muudes dokumentides, sealhulgas äridokumentides. Kui see isik on sama kui lahtris I.8 märgitud isik, täidetakse see lahter lahtris I.8 esitatud teabe alusel IMSOCis automaatselt. Ümberlaadimise ja transiidi puhul on selle lahtri täitmine vabatahtlik. I.7. Sihtkoht Märkida selle koha nimi ja aadress, riik ja ISO riigikood, kuhu saadetis toimetatakse lõplikuks mahalaadimiseks. Kui see aadress on sama kui lahtris I.6 märgitud aadress, täidetakse see lahter lahtris I.6 esitatud teabe alusel IMSOCis automaatselt. See koht peab asuma liikmesriigis, muu hulgas ka määruse (EL) 2017/625 artikli 3 punktis 44 esitatud määratluse kohase sellise transiidi puhul, mille käigus toimub kauba ladustamine. Transiidi puhul, mille käigus kaupa ei ladustata, märgitakse sihtriigiks olev kolmas riik lahtris I.22. Vajaduse korral märkida ka sihtettevõtte registreerimisnumber või heakskiidunumber. Piiripunktis osadeks jaotatava saadetise puhul märkida esimeses ühtses sisseveodokumendis sihtkohaks asjaomane piiripunkt. Järgnevates ühtsetes sisseveodokumentides märkida osadeks jaotatud saadetise iga osa sihtkoht. Kontrollipunkti suunatava saadetise puhul märkida sihtkohaks asjaomane kontrollipunkt. See lahter võidakse IMSOCis täita lahtris I.20 esitatud teabe alusel automaatselt. Saadetise puhul, mis toimetatakse edasiveorajatisse, on sihtkoht nõutav üksnes juhul, kui see ei ole edasiveorajatis. I.8. Saadetise eest vastutav ettevõtja Märkida liikmesriigi selle füüsilise või juriidilise isiku nimi ja aadress, riik ja ISO riigikood, kes vastutab piiripunkti jõudnud saadetise eest ja esitab importijana või importija nimel pädevatele asutustele vajalikud deklaratsioonid. Kõnealune ettevõtja võib olla sama kui lahtris I.6 märgitud isik ning on sama kui lahtris I.35 märgitud isik. See lahter võidakse täita IMSOCis automaatselt. Järgneva ühtse sisseveodokumendi puhul märkida selle isiku nimi ja aadress, kes vastutab saadetise esitamise eest täiendavaks ametlikuks kontrolliks asjaomases järgnevas kohas. Nõuetele mittevastavat saadetist käsitleva järgneva ühtse sisseveodokumendi P puhul märkida selle isiku nimi ja aadress, kes vastutab laos hoidmisele järgnevate menetlustoimingute eest. I.9. Saatedokumendid Valida vajalike saatedokumentide liik: nt ametlikud sertifikaadid, ametlikud kinnitused, load, deklaratsioonid või muud dokumendid, sealhulgas äridokumendid. Märkida saatedokumentide kordumatu kood ja riik, kus need on väljastatud. Väljastamiskuupäeva märkimine on vabatahtlik. IMSOCis koostatud ametliku sertifikaadi puhul märkida selle lahtrisse I.2a asjaomane kordumatu tähtnumbriline kood. Viited äridokumentidele: märkida näiteks lennuveokirja või laeva lastikirja number või raudtee- või maanteetranspordi puhul kaubasaatelehe number. I.10. Eelnev teatamine Märkida eeldatav kuupäev ja kellaaeg, mil saadetis jõuab piiripunkti asukohas olevasse sisenemispunkti. Ühtne sisseveodokument D/PP Kontrollipunkti toimetamiseks vajaliku järgneva ühtse sisseveodokumendi puhul märkida eeldatav kontrollipunkti saabumise kuupäev ja kellaaeg. I.11. Päritoluriik See lahter võidakse IMSOCis täita lahtris I.31 esitatud teabe alusel automaatselt. Ühtne sisseveodokument A Märkida riik, kus loomad on viibinud lisatud ametlikus sertifikaadis märgitud nõutava viibimisaja vältel. Registreeritud hobuste puhul, kes tuuakse liitu tagasi pärast vähem kui 30, 60 või 90 päeva kestnud ajutist eksporti teatavates kolmandates riikides võiduajamistel, võistlustel või kultuuriüritustel osalemiseks, märkida riik, kust loomad viimati teele saadeti. Ühtne sisseveodokument P Märkida riik, kus asjaomased saadused on toodetud, valmistatud või pakendatud (eraldusmärgisega märgistatud). Liitu taas sisse toodavate määruse (EL) 2017/625 artikli 77 lõike 1 punktis h osutatud toodete ja läbi kolmanda riigi toimunud, kõnealuse määruse artikli 3 punkti 44 alapunktis b esitatud määratluse kohase transiidi järgselt liitu taas sisse toodavate toodete puhul märkida päritoluliikmesriik. Ühtne sisseveodokument PP Märkida päritoluriik/-riigid, kus asjaomased taimed, taimsed saadused või muud objektid on kasvatatud või toodetud või kus neid on ladustatud või töödeldud, nagu on märgitud vastavas fütosanitaarsertifikaadis. Ühtne sisseveodokument D Märkida kauba päritoluriik või riik, kus see on kasvatatud, kogutud või toodetud. I.12. Päritolupiirkond Liidu õigusnormide kohastest piirkondadeks jaotamise meetmetest mõjutatud loomade ja kauba puhul märkida asjaomaste heakskiidetud piirkondade, tsoonide või alade kood. See lahter võidakse IMSOCis täita lahtris I.31 esitatud teabe alusel automaatselt. Ühtne sisseveodokument PP Kui päritoluriik on tunnistanud teatavad piirkonnad ametlikult konkreetsest taimekahjurist vabaks, märkida asjaomase taime, taimse saaduse või muu objekti päritolupiirkond. I.13. Transpordivahend Valida üks järgmistest piiripunkti saabuvate loomade või kauba veoks kasutatavatest transpordivahenditest ja märkida selle identifitseerimisandmed: — lennuk (märkida lennu number); — laev (märkida laeva nimi ja number); — raudteesõiduk (märkida rongi identifitseerimisandmed ja vaguni number); — maanteesõiduk (märkida registreerimisnumber ja vajaduse korral haagise number). Parvlaeva puhul märkida transpordivahendiks „laev” ning lisada peale liiniparvlaeva nime ka asjaomas(t)e maanteesõiduki(te) registreerimisnumber (vajaduse korral ka haagise number). Ühtne sisseveodokument PP Transpordivahendi identifitseerimisandmed ei ole vajalikud. I.14. Lähteriik Ühtne sisseveodokument P/PP/D Märkida riik, kus kaubad laaditi liitu lähetamiseks kasutatavale viimasele transpordivahendile. Mõnel juhul, kui teekonnale jääb enne liitu sisenemist mitu riiki (kolmnurkne teekond), võib lähteriik olla kolmas riik, kus on väljastatud asjaomane ametlik sertifikaat. Ühtse sisseveodokumendi A puhul seda lahtrit ei kasutata. I.15. Päritoluettevõte Kui see on liidu õigusaktidega nõutud, märkida päritoluettevõt(e)te nimi ning aadress, riik ja ISO riigikood. Kui see on liidu õigusaktidega nõutud, märkida päritoluettevõtte registreerimisnumber või heakskiidunumber. See lahter võidakse IMSOCis täita lahtris I.31 esitatud teabe alusel automaatselt. I.16. Veotingimused Ühtne sisseveodokument P/D Vajaduse korral märkida veo ajal nõutava temperatuuri kategooria (ümbritseva keskkonna temperatuuril, jahutatuna, külmutatuna). Valida võib ainult ühe kategooria. Ühtse sisseveodokumendi A ja ühtse sisseveodokumendi PP puhul seda lahtrit ei kasutata. I.17. Konteineri number/plommi number Vajaduse korral märkida konteineri number ja plommi number (võimalik märkida mitu). Ametliku plommi puhul lisada ametlikul sertifikaadil leiduv ametliku plommi number ja teha märge kasti „Ametlik plomm” või märkida mis tahes muu saatedokumentides nimetatud plommi andmed. I.18. Sertifitseeritud Valida asjaomane loomade lähetamise eesmärk, kauba kavandatud kasutusviis või kategooria, nagu see on kindlaks määratud ametlikus sertifikaadis (kui see on nõutav) või äridokumendis. Ühtne sisseveodokument A Aretamiseks/tootmiseks, nuumamiseks, kinnise ettevõtte jaoks, koertena/kassidena/valgetuhkrutena (või rohkem kui viie koera/kassi/valgetuhkru lähetamisel mitteärilisel eesmärgil kasutamiseks), dekoratiivsete veeloomadena, tapamaja jaoks, karantiinis hoidmiseks, registreeritud hobuslastena, ülekandmiseks (üksnes vesiviljelusloomade puhul), rändtsirkuses/loomade etteastes esinemiseks, näituse jaoks, taasasustamiseks või muuks otstarbeks. Ühtne sisseveodokument P Inimtoiduna kasutamiseks, söödana kasutamiseks, farmaatsiatööstuses kasutamiseks, tehnilisel otstarbel kasutamiseks, kaubanäidisena kasutamiseks, edasiseks töötlemiseks või muuks otstarbeks. Ühtne sisseveodokument D Inimtoiduna kasutamiseks, lisatöötluse järgselt inimtoiduna kasutamiseks, söödana kasutamiseks, näidise või näituseeksponaadina kasutamiseks või muuks otstarbeks. Ühtse sisseveodokumendi PP puhul seda lahtrit ei kasutata. I.19. Kauba vastavus nõuetele Seda lahtrit kasutatakse üksnes ühtse sisseveodokumendi P puhul. Kui kaup vastab määruse (EL) 2017/625 artikli 1 lõike 2 punktides a ja d osutatud normidele, teha märge kasti „Nõuetele vastav”. Teha märge kasti „Nõuetele mittevastav”, kui kaup: — ei vasta määruse (EL) 2017/625 artikli 1 lõike 2 punktis a osutatud normidele ning — vastab nimetatud lõike punktis d osutatud normidele ning — ei ole ette nähtud turulelaskmiseks. I.20. Ümberlaadimiseks/üleviimiseks/edasisaatmiseks Ühtne sisseveodokument A (edasisaatmine) Kui loomad jäävad sama laeva või lennuki pardale ja kavatsetakse saata otse edasi kolmandasse riiki ilma vahepeatuseta mõnes muus liidu sadamas või lennujaamas, märkida sihtriigiks oleva kolmanda riigi nimi ja ISO riigikood. Märkida liidu selle järgmise piiripunkti nimi, kuhu loomad saadetakse sama laeva või lennukiga täiendava ametliku kontrolli tegemiseks. Ühtne sisseveodokument P (ümberlaadimine) Kui tooted laaditakse ümber teisele laevale või lennukile ja kavatsetakse saata otse edasi kolmandasse riiki ilma vahepeatuseta mõnes muus liidu sadamas või lennujaamas, märkida sihtriigiks oleva kolmanda riigi nimi ja ISO riigikood. Kui tooted kavatsetakse ümber laadida täiendava ametliku kontrolli tegemiseks, märkida liidu asjaomase järgmise piiripunkti nimi. Ühtne sisseveodokument PP (ümberlaadimine/üleviimine) Märkida liidu selle järgmise piiripunkti või kontrollipunkti nimi, kuhu saatmiseks kaup kavatsetakse ümber laadida või kuhu see kavatsetakse üle viia täiendava ametliku kontrolli tegemise eesmärgil. Ühtne sisseveodokument D (üleviimine) Märkida liidu selle kontrollipunkti nimi, kuhu kaup kavatsetakse täiendava ametliku kontrolli tegemiseks üle viia, kui saadetis on füüsilise ja identsuskontrolli jaoks välja valitud. I.21. Edasiveoks Ühtne sisseveodokument PP/D Märkida heakskiidetud edasiveorajatis, kuhu saadetis kavatsetakse toimetada pärast seda, kui see on piiripunktis füüsilise ja identsuskontrolli jaoks välja valitud. I.22. Transiidiks Märkida sihtriigiks oleva kolmanda riigi nimi ja ISO riigikood. Nõuetele mittevastava saadetise puhul, mis liigub maanteed, raudteed või veeteed mööda läbi liidu territooriumi (välistransiit), märkida liidust lahkumise piiripunkti nimi. Ühtse sisseveodokumendi D puhul seda lahtrit ei kasutata. I.23. Siseturu jaoks Tehke sellesse kasti märge, kui saadetis on ette nähtud liidus turule laskmiseks. I.24. Nõuetele mittevastav kaup Seda lahtrit kasutatakse üksnes ühtse sisseveodokumendi P puhul. Valida, millist liiki sihtkohta saadetis saadetakse, ja lisada vajaduse korral asjaomane registreerimisnumber: eriloaga tolliladu, vabatsoon või laev (märkida selle nimi ja üleandmissadam). I.25. Taassisenemiseks Ühtne sisseveodokument A Tehke kasti märge, kui liitu tuuakse tagasi registreeritud hobused pärast vähem kui 30, 60 või 90 päeva kestnud ajutist eksporti teatavates kolmandates riikides võiduajamistel, võistlustel või kultuuriüritustel osalemiseks. Tehke kasti märge, kui liitu tuuakse tagasi liidust pärit loomad, keda ei lubatud kolmandasse riiki sisse tuua. Ühtne sisseveodokument P/PP Tehke kasti märge, kui liitu tuuakse tagasi liidust pärit kaup, mida ei lubatud kolmandasse riiki sisse tuua. Ühtse sisseveodokumendi D puhul seda lahtrit ei kasutata. I.26. Ajutiseks impordiks Seda lahtrit kasutatakse üksnes ühtse sisseveodokumendi A puhul ja ainult registreeritud hobuste jaoks. Väljumispunkt – märkida väljumise piiripunkt. Väljumiskuupäev – märkida väljumise kuupäev (see peab jääma ajavahemikku, mis on lühem kui 90 päeva alates importimise kuupäevast). I.27. Transpordivahend pärast piiripunktist lahkumist/ladustamist Selle lahtri võib täita pärast eelnevat teatamist ja see on kohustuslik: — määruse (EÜ) nr 1/2005 (2) kohaldamisalasse kuuluvate loomade puhul (ühtne sisseveodokument A); — ümberlaaditava, otsetransiidiks ette nähtud, seire alla kuuluva, taas sisse toodava või mis tahes kontrollitud sihtkohta, sealhulgas edasiveorajatisse või kontrollipunkti saadetava kauba puhul (ühtsed sisseveodokumendid P, PP ja D); — nõuetele mittevastava transiitkauba puhul (ühtne sisseveodokument P). Valida üks järgmistest transpordivahenditest: lennuk, laev, raudteesõiduk või maanteesõiduk (vt selgitav märkus lahtri I.13 kohta). Ühtne sisseveodokument PP Kui lahtrisse I.17 on märgitud konteineri number, ei ole transpordivahendi märkimine vajalik. I.28. Vedaja Selle lahtri täitmine on kohustuslik üksnes ühtse sisseveodokumendi A puhul, kui kasutatakse lahtrit I.27. Märkida veo eest vastutava füüsilise või juriidilise isiku nimi ja aadress, riik ja ISO riigikood. Vajaduse korral märkida registreerimisnumber või heakskiidunumber. I.29. Väljumiskuupäev Selle lahtri täitmine on kohustuslik üksnes ühtse sisseveodokumendi A puhul, kui kasutatakse lahtrit I.27. Märkida piiripunktist lahkumise eeldatav kuupäev ja kellaaeg. I.30. Teekonnaleht Seda lahtrit kasutatakse üksnes ühtse sisseveodokumendi A puhul ja selle täitmisel lähtutakse määruse (EÜ) nr 1/2005 nõuetest. I.31. Saadetise kirjeldus Täita näiteks ametlike sertifikaatide, ametlike kinnituste, deklaratsioonide ja muude dokumentide, sealhulgas äridokumentide alusel; esitada kauba identifitseerimiseks ja lõivude arvutamiseks piisav kauba kirjeldus, näiteks kombineeritud nomenklatuuri kood (CN-kood) ja vastav nimetus, TARICi kood, EPPO-kood, liik (taksonoomiline teave) ja netomass (kg). Märkida sperma-, munaraku- ja embrüokõrte arv. Märkida vastavalt vajadusele pakkeüksuste laad ja arv, pakendiliik (vastavalt ÜRO kaubanduse hõlbustamise ja elektroonilise äritegevuse keskuse (UN/CEFACT) standarditele), partii number, isendi identifitseerimisnumber, passi number ja/või toote liik. Järgneva ühtse sisseveodokumendi puhul märkida eelnevas ühtses sisseveodokumendis märgitud kauba üldkogus. Ühtne sisseveodokument P Kui tooted on pakendatud lõpptarbija jaoks, teha märge kasti „Lõpptarbijale”. I.32. Pakkeüksusi kokku Vajaduse korral märkida pakkeüksuste üldarv saadetises. I.33. Üldkogus Ühtne sisseveodokument A Vajaduse korral märkida loomade üldarv. Ühtne sisseveodokument P Vajaduse korral märkida sperma-, munaraku- ja embrüokõrte üldarv. Ühtne sisseveodokument PP/D Vajaduse korral märkida ühikute arv või ruumala. I.34. Summaarne netomass/brutomass (kg) See on summaarne netomass (st loomade või kauba mass ilma kontaktpakendite ja muude pakenditeta), mis arvutatakse lahtrisse I.31 märgitud teabe alusel IMSOCis automaatselt. Märkida summaarne brutomass (st loomade või kauba summaarne mass, millele on liidetud kontaktpakendite ja kõikide muude pakendite mass, kuid ei ole liidetud transpordikonteinerite ega muude veovahendite massi). Ühtse sisseveodokumendi PP puhul ei ole see teave vajalik. I.35. Kinnitus Järgmise kinnituse peab allkirjastama saadetise eest vastutav füüsiline isik ja seda võib kohandada vastavalt kasutatavale ühtsele sisseveodokumendile: „Mina, allakirjutanu, eespool kirjeldatud saadetise eest vastutav ettevõtja, kinnitan parimas usus, et minu parima teadmise kohaselt on käesoleva dokumendi I osas esitatud väited tõesed ja täielikud, ning nõustun järgima määruse (EL) 2017/625 nõudeid ametliku kontrolli kohta, sealhulgas vajaduse korral tasuma ametliku kontrolli, samuti saadetiste tagasisaatmise, loomade karantiini ja isoleerimise ning humaanse surmamise ja kõrvaldamise eest.” Allkiri (allakirjutaja kohustub võtma tagasi transiitsaadetised, mida kolmas riik on keeldunud vastu võtmast). II OSA – KONTROLL Lahter Kirjeldus II.1. Eelnev ühtne sisseveodokument Siin on silmas peetud ühtse sisseveodokumendi kordumatut tähtnumbrilist koodi, mis on IMSOCis määratud enne saadetise osadeks jagamist või enne ümberlaadimist (ametliku kontrolli tegemisel), asendamist, tühistamist või kontrollipunkti saatmist. II.2. Ühtse sisseveodokumendi viitekood See on lahtrisse I.2 märgitud kordumatu tähtnumbriline kood. II.3. Dokumentide kontroll See hõlmab siseriiklikele nõuetele vastavuse kontrolli selliste loomade ja sellise kauba puhul, mille liitu sissetoomise tingimused ei ole täies ulatuses sätestatud liidu õigusnormidega. II.4. Identsuskontroll Teha vastavalt vajadusele märge kasti „Jah” või „Ei”. Ühtne sisseveodokument A Kui loomade teekond jätkub meritsi või õhu kaudu sama laeva või lennuki pardal ühest piiripunktist teise ja ametlik kontroll viiakse lõpule järgnevas piiripunktis, teha märge kasti „Ei”. Ühtne sisseveodokument P Kui kaup laaditakse ühes piiripunktis ümber teise piiripunkti saatmiseks, teha märge kasti „Ei”. Ühtne sisseveodokument PP Kui kaup viiakse üle kontrollipunkti või laaditakse ühes piiripunktis ümber teise piiripunkti saatmiseks, teha märge kasti „Ei”. Kui on nõutav vähendatud mahus kontroll või identsuskontroll ei ole vajalik, teha märge kasti „Ei”. Ühtne sisseveodokument D Kui kaup viiakse üle kontrollipunkti, teha märge kasti „Ei”. II.5. Füüsiline kontroll Teha vastavalt vajadusele märge kasti „Jah” või „Ei”. Ühtne sisseveodokument A See hõlmab loomade kliinilise läbivaatuse tulemusi ning suremuse ja haigestumuse kontrolli. Kui loomade teekond jätkub vastavalt asjakohastele liidu õigusnormidele meritsi või õhu kaudu sama laeva või lennuki pardal ühest piiripunktist teise ja ametlik kontroll viiakse lõpule järgnevas piiripunktis, teha märge kasti „Ei”. Ühtne sisseveodokument P Kui vastavalt määruse (EL) 2017/625 artikli 54 lõike 3 kohaselt vastu võetavatele normidele ei ole saadetist füüsiliseks kontrolliks välja valitud, vaid see loetakse rahuldavalt kontrollituks üksnes dokumentide kontrolli ja identsuskontrolli alusel, teha märge kasti „Vähendatud mahus kontroll”. Kui osutatakse taassisenemise, seire või transiidiga seotud toimingutele, teha märge kasti „Muu”. See hõlmab ka loomi ja kaupa, mis vastavalt määruse (EL) 2017/625 artikli 51 lõike 1 punkti b kohaselt vastu võetavatele normidele laaditakse ühes piiripunktis ümber teise piiripunkti saatmiseks. Ühtne sisseveodokument PP Kui vastavalt määruse (EL) 2017/625 artikli 54 lõike 3 kohaselt vastu võetavatele normidele ei ole saadetist identsuskontrolliks ja füüsiliseks kontrolliks välja valitud, vaid see loetakse rahuldavalt kontrollituks üksnes dokumentide kontrolli alusel, teha märge kasti „Vähendatud mahus kontroll”. Kui osutatakse taassisenemise, seire või transiidiga seotud toimingutele, teha märge kasti „Muu”. See hõlmab ka kaupa, mis vastavalt määruse (EL) 2017/625 artikli 51 lõike 1 punkti b kohaselt vastu võetavatele normidele laaditakse ühes piiripunktis ümber teise piiripunkti saatmiseks. Ühtne sisseveodokument D Kui kaup viiakse üle kontrollipunkti, teha märge kasti „Ei”. II.6. Laboriuuring Kui on tehtud uuring, teha märge kasti „Jah”. Uuring: valida selle aine või patogeeni kategooria, mille tuvastamiseks laboriuuring on tehtud. — Kui saadetist ei peeta piiripunktis uuringutulemuse selgumiseni kinni, teha märge kasti „Pisteline”. Sellesse kasti märget mitte teha, kui saadetisest võetakse laboriuuringu jaoks proov mõnel muul selles lahtris kirjeldatud põhjusel. — Kui esineb kahtlus, et loomad või kaup ei vasta liidu õigusnormidele ja neid peetakse piiripunktis uuringutulemuse selgumiseni kinni, teha märge kasti „Kahtlus”. — Kui loomade või kauba suhtes kohaldatakse konkreetseid erakorralisi meetmeid ja neid peetakse piiripunktis uuringutulemuse selgumiseni kinni, välja arvatud edasiveoloa saamisel, teha märge kasti „Erakorralised meetmed”. Uuringutulemus: — kui saadetis võib piiripunktist enne uuringutulemuse selgumist edasi liikuda, teha märge kasti „selgumisel”; — kui uuringutulemus on kättesaadav, teha märge kasti „rahuldav” või „mitterahuldav”. Ühtne sisseveodokument P Kui proovivõtmine on liidu õigusnormide kohaselt nõutav ja saadetist ei peeta piiripunktis uuringutulemuse selgumiseni kinni, teha märge kasti „Nõutav”. Kui loomade või kauba suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2017/625 artikli 65 lõike 6 kohaselt vastu võetavaid rangema kontrolli korda käsitlevaid norme ja neid peetakse piiripunktis uuringutulemuse selgumiseni kinni, teha märge kasti „Rangem kontroll”. Ühtne sisseveodokument PP Kui proovivõtmine on liidu õigusnormide kohaselt nõutav ja saadetist ei peeta piiripunktis uuringutulemuse selgumiseni kinni, teha märge kasti „Proovivõtt varjatud nakkuse tuvastamiseks”. Ühtne sisseveodokument D Kui kauba suhtes kohaldatakse kontrolli ajutist tugevdamist nõudvaid meetmeid (määruse (EL) 2017/625 artikli 47 lõike 2 punkt b) ja seda peetakse piiripunktis uuringutulemuse selgumiseni kinni, välja arvatud edasiveoloa saamisel, teha märge kasti „Ajutiselt tugevdatud kontroll”. II.7. Heaolu kontroll Seda lahtrit kasutatakse üksnes ühtse sisseveodokumendi A puhul. Kui elusloomi ei laadita lahtris I.4 märgitud piiripunktis maha ega laadita ümber teise piiripunkti saatmiseks ning loomade heaolu ei ole kontrollitud, teha märge kasti „Ei”. Kui loomade ja veotingimuste kontrolli tulemused on kättesaadavad, teha märge kasti „Rahuldav” või „Mitterahuldav”. II.8. Veo mõju loomadele Seda lahtrit kasutatakse üksnes ühtse sisseveodokumendi A puhul. Märkida, mitu looma on surnud ja mitu looma on veokõlbmatud ning sündide ja abortide arv (st mitu emaslooma veo ajal sünnitas ja mitmel katkes tiinus). Suure arvu loomade saatmisel (nt ööpäevased tibud, kalad ja limused) märkida vastavalt vajadusele surnud või veokõlbmatute loomade hinnanguline arv. II.9. Lubatud ümberlaadimiseks/üleviimiseks/edasisaatmiseks Teha sellesse kasti märge, kui on antud luba saadetise ümberlaadimiseks/üleviimiseks/edasisaatmiseks. Ühtsete sisseveodokumentide A ja D puhul ümberlaadimist ei toimu. II.10. Lubatud edasiveoks Ühtne sisseveodokument PP/D Teha sellesse kasti märge, kui on antud luba saadetise edasiveoks. II.11. Lubatud transiidiks Teha sellesse kasti märge, kui on antud luba saadetise transiidiks. Ühtse sisseveodokumendi D puhul seda lahtrit ei kasutata. II.12. Lubatud siseturule Teha sellesse kasti märge, kui ametliku kontrolli tulemus on soodne, sõltumata sellest, kas vabasse ringlusse laskmise korda kohaldatakse loomade või kauba suhtes piiripunktis või liidu piires hiljem. Ühtne sisseveodokument A Kui antakse luba loomade turulelaskmiseks eritingimustel (vastavalt liidu või siseriiklikele õigusnormidele), märkida kontrollitud sihtkoht: tapamaja, kinnine ettevõte, karantiinijaam või kohapeal kasutamine. Ühtne sisseveodokument P Märkida toote kasutusotstarve. Edasist töötlemist vajavate loomsete saaduste puhul, mille suhtes ei kohaldata määruse (EL) 2017/625 artikli 77 lõike 2 kohaselt vastu võetavaid veoseiretingimusi, täita lahter II.18. Ühtne sisseveodokument D Märkida toote kasutusotstarve: inimtoit, sööt või muu. II.13. Lubatud seire tegemiseks Seda lahtrit kasutatakse üksnes ühtsete sisseveodokumentide A ja P puhul selliste saadetiste jaoks, mille suhtes tehakse seiret vastavalt määruse (EL) 2017/625 artikli 77 lõike 2 alusel vastu võetavatele tingimustele. II.14. Lubatud nõuetele mittevastava kaubana Seda lahtrit kasutatakse üksnes ühtse sisseveodokumendi P puhul. Valida kontrollitud sihtkoht: eriloaga tolliladu, vabatsoon või laev. II.15. Lubatud ajutiseks impordiks Seda lahtrit kasutatakse üksnes ühtse sisseveodokumendi A puhul ja ainult registreeritud hobuste jaoks. Teha sellesse kasti märge, et anda luba loomade viibimiseks liidu territooriumil kuni lahtris I.26 märgitud kuupäevani. II.16. Ei ole lubatud Kasutatakse saadetiste puhul, mille ametliku kontrolli tulemus on ebasoodne ja mille sissevedu liitu keelatakse. Märkida hiliseim kuupäev nõutavate meetmete võtmiseks. Ühtne sisseveodokument A Kui loomade liha ei saa lubada kasutada inimtoiduna, teha märge kasti „Humaanne surmamine”. Kui loomad saadetakse tagasi, teha märge kasti „Tagasisaatmine”. Kui loomade liha võib kontrolli soodsa tulemuse korral kasutada inimtoiduna, teha märge kasti „Tapmine”. Kui loomad on piirpunkti saabudes surnud, teha märge kasti „Hävitamine”. Ühtne sisseveodokument P/D Teha märge hävitamise, tagasisaatmise, eritöötlemise või muul otstarbel kasutamise kohta. Ühtne sisseveodokument PP Teha märge nõuetekohase töötlemise, sissetoomise keelamise, karantiini kohaldamise, hävitamise, tööstusliku töötlemise või muu kohta. II.17. Keeldumise põhjus Ühtne sisseveodokument A Puuduva sertifikaadi, originaalsertifikaadi puudumise, vale vormi, võltsitud sertifikaadi, väärade kuupäevade, puuduva allkirja või templi, vale ametiasutuse, puuduva laboriaruande, lisatagatiste puudumise või siseriiklikele nõuetele mittevastavuse puhul teha märge kasti „Dokumendid”. Heakskiitmata riigi, tsooni või ettevõtte puhul teha märge kasti „Päritolu”. Identifitseerimisandmete või dokumendi erinevuse, transpordivahendi erinevuse, isendi identifitseerimisandmete puudumise, isendi identifitseerimisnumbri erinevuse või loomaliigi erinevuse puhul teha märge kasti „Identifitseerimisandmed”. Kahtlas(t)e, veokõlbmatu(te) või surnud looma(de) esinemise korral teha märge kasti „Füüsiline seisund”. Mitterahuldavate uuringutulemuste puhul teha märge kasti „Laboriuuring”. Ebasobiva transpordivahendi puhul teha märge kasti „Loomade heaolu”. Liidu tähtsusega invasiivsete võõrliikide suhtes kehtivatele normidele mittevastavuse korral teha märge kasti „IVL”. Kui ükski eespool nimetatud põhjus ei sobi, teha märge kasti „Muu”. Ühtne sisseveodokument P Puuduva sertifikaadi, originaalsertifikaadi puudumise, vale vormi, võltsitud sertifikaadi, väärade kuupäevade, puuduva allkirja või templi, vale ametiasutuse, puuduva laboriaruande või puuduva lisakinnituse puhul teha märge kasti „Dokumendid”. Heakskiitmata riigi, piirkonna või ettevõtte puhul teha märge kasti „Päritolu”. Etiketi puudumise, etiketi või dokumendi erinevuse, puuduliku etiketi, transpordivahendi erinevuse, ametliku plommi numbri erinevuse, identifitseerimistähise erinevuse või loomaliigi erinevuse puhul teha märge kasti „Identifitseerimisandmed”. Hügieeninõuetele mittevastavuse, külmaahela katkemise, temperatuuritingimuste mittetäitmise, organoleptilise kontrolli mitteläbimise või parasiitide esinemise puhul teha märge kasti „Füüsiline seisund”. Keemilise saastuse, mikrobioloogilise saastuse, veterinaarravimijääkide, kiirituse, nõuetele mittevastavate lisandite või geneetiliselt muundatud organismide esinemise korral teha märge kasti „Laboriuuring”. Liidu tähtsusega invasiivse võõrliigi puhul teha märge kasti „IVL”. Kui ükski eespool nimetatud põhjus ei sobi, teha märge kasti „Muu”. Ühtne sisseveodokument PP Puuduva või kehtetu sertifikaadi või taimepassi või muu liidu õigusnormide kohaselt tagatisena käsitatava dokumendi puhul teha märge kasti „Dokumendid”. Kui nõutav ettevõtte registreerimisnumber on tundmatu, teha märge kasti „Päritolu”. Saadetisega kaasas olevate dokumentidega seotud erinevuse korral teha märge kasti „Identifitseerimisandmed”. Taimekahjurite või keelatud taimede, taimsete saaduste või muude objektide esinemise korral teha märge kasti „Füüsiline seisund”. Kui saaja ei ole kantud tootjate/importijate ametlikku registrisse, teha märge kasti „Muu”. Liidu tähtsusega invasiivse võõrliigi puhul teha märge kasti „IVL”. Ühtne sisseveodokument D Puuduva või kehtetu sertifikaadi või muu nõutava saatedokumendi puhul teha märge kasti „Dokumendid”. Saadetisega kaasas olevate dokumentidega seotud erinevuse korral teha märge kasti „Identifitseerimisandmed”. Keemilise saastuse või mikrobioloogilise saastuse esinemise korral teha märge kasti „Laboriuuring”. Hügieeninõuetele mittevastavuse korral teha märge kasti „Füüsiline seisund”. Kui ükski eespool nimetatud põhjus ei sobi, teha märge kasti „Muu”. II.18. Kontrollitud sihtkohtade andmed Märkida kõikide lahtrites II.9–II.16 nimetatud kontrollitud sihtkohtade nimi, aadress ja registreerimisnumber või heakskiidunumber. Ühtne sisseveodokument A Ettevõtete puhul, mis jäävad pädeva asutuse nõudel anonüümseks, märkida üksnes määratud registreerimisnumber või heakskiidunumber. Ühtne sisseveodokument PP/D Edasiveo puhul märkida asjaomase edasiveorajatise nimi ja aadress ning vajaduse korral selle registreerimisnumber. Kontrollipunkti üleviimisel märkida asjaomased kontaktandmed ja IMSOCis asjaomasele kontrollipunktile määratud kordumatu tähtnumbriline kood. II.19. Saadetis uuesti plommitud Märkida piiripunktis ametliku kontrolli järel või eriloaga tollilaos ladustamise järel paigaldatud plommi või liidu õigusnormide kohaselt nõutava ametliku plommi number. II.20. Piiripunkti identifitseerimisandmed Lisada vastavalt vajadusele piiripunkti või kontrollipunkti ametlik tempel. Nõuetele mittevastavat saadetist käsitleva järgneva ühtse sisseveodokumendi P puhul märkida asjaomase vabatsooni või eriloaga tollilao üle järelevalvet tegeva kontrolliüksuse nimi. II.21. Sertifikaati välja andev ametnik Selles lahtris on esitatud järgmine kinnitus, millele peab alla kirjutama sertifikaati välja andev ametnik, kellel on ühtse sisseveodokumendi allkirjastamise õigus: „Mina, allakirjutanu, sertifikaati välja andev ametnik, kinnitan, et saadetist on kontrollitud vastavalt liidu nõuetele ja vajaduse korral kooskõlas sihtliikmesriigi siseriiklike nõuetega.” II.22. Kontrollitasud Seda lahtrit võib kasutada kontrollitasude märkimiseks. II.23. Tollidokumendi viide Seda lahtrit võib kasutada tolliasutus või saadetise eest vastutav isik pärast tolliasutuselt teabe saamist, et lisada asjakohased andmed (nt dokumendi T1 viide) olukorras, kus saadetis jääb teatavaks ajaks tolli järelevalve alla. II.24. Järgnev ühtne sisseveodokument Märkida määruse (EL) 2017/625 artikli 51 ja artikli 53 lõike 1 punkti a kohaselt sätestatavatel juhtudel või piiripunktis osadeks jagamise järgselt väljastatud ühe või mitme ühtse sisseveodokumendi tähtnumbriline kood. ( 1 ) Riigi ühtne rahvusvaheline kahetäheline kood vastavalt rahvusvahelisele standardile ISO 3166; http://www.iso.org/iso/country_codes/iso-3166-1_decoding_table.htm ( 2 ) Nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1/2005, mis käsitleb loomade kaitset vedamise ja sellega seonduvate toimingute ajal ning millega muudetakse direktiive 64/432/EMÜ ja 93/119/EÜ ja määrust (EÜ) nr 1255/97 (ELT L 3, 5.1.2005, lk 1).







III OSA – JÄRELKONTROLL Lahter Kirjeldus III.1. Eelnev ühtne sisseveodokument See on lahtrisse II.1 märgitud kordumatu tähtnumbriline kood. III.2. Ühtse sisseveodokumendi viitekood See on lahtrisse I.2 märgitud kordumatu tähtnumbriline kood. III.3. Järgnev ühtne sisseveodokument Märkida lahtris II.24 esitatud ühe või mitme ühtse sisseveodokumendi tähtnumbriline kood. III.4. Andmed tagasisaatmise kohta Märkida kasutatav transpordivahend ja selle identifitseerimisandmed, riik ja ISO riigikood. Märkida tagasisaatmise kuupäev ja väljumise piiripunkti nimi niipea, kui need andmed on teada. Tagasilükkamise otsuste korral ei tohi tagasisaatmise kuupäev olla hilisem kui kuupäev, mil täitub 60 päeva asjaomase ühtse sisseveodokumendi valideerimisest. III.5. Järelkontrolli tegija Märkida asutus, kes vastutab asjaomase ühtse sisseveodokumendiga hõlmatud saadetise vastuvõtmise ja nõuetele vastavuse kinnitamise eest: väljumise piiripunkt, lõppsihtkoha piiripunkt või kontrolliüksus. Ühtne sisseveodokument A Märkida järgmine sihtkoht ja/või mittevastavuse või loomade staatuse muutmise põhjused (nt nõuetele mittevastav sihtkoht, puuduv või kehtetu sertifikaat, dokumentide erinevus, puuduvad või väärad identifitseerimisandmed, mitterahuldavad uuringutulemused, kahtlane loom (kahtlased loomad), surnud loom(ad), kadunud loom(ad) või lõpliku impordina vormistamine). Ühtne sisseveodokument P Märkida järgmine sihtkoht ja/või mittevastavuse või loomade staatuse muutmise põhjused (nt nõuetele mittevastav sihtkoht, puuduv või kehtetu sertifikaat, dokumentide erinevus, puuduvad või väärad identifitseeri