02006R1967 — ET — 14.08.2019 — 004.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:





Parandatud:









▼B

▼C1

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1967/2006,

21. detsember 2006,

mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2847/93 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1626/94







I PEATÜKK

REGULEERIMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Reguleerimisala

1. Käesolevat määrust kohaldatakse:

a) vee-elusressursside kaitse, majandamise ja kasutamise suhtes, kui sellised tegevused viiakse läbi:

i) Vahemere vetes meridiaanist 5o36' läänepikkust ida poole (edaspidi “Vahemeri”), mis kuuluvad liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla;

ii) ►M2 liidu ◄ kalalaevade poolt Vahemere vetes väljaspool alapunktis i osutatud piirkonda;

iii) liikmesriikide kodanike poolt Vahemere vetes väljaspool alapunktis i osutatud piirkonda, ilma et see piiraks lipuriigi esmavastutust; ning

b) Vahemerest püütud kaladest valmistatud toodete turustamise suhtes.

2. Käesolevat määrust ei kohaldata püügitegevuse suhtes, mis sooritatakse üksnes teaduslike uuringute eesmärgil ning asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide loal ja vastutusel.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) veetavad püünised – mis tahes püügivahendid, välja arvatud veoõnged, mida veetakse kas kalalaeva mootori jõul või hiivatakse vintside abil, kui kalalaev on ankrus või liigub aeglaselt, sealhulgas eelkõige veetavad võrgud ja tragid;

a) veetavad võrgud – traalnoodad, paadinoodad ja kaldanoodad;

i) traalnoodad – laeva peamootori poolt edasi veetavad võrgud, mis koosnevad tagant noodapäraga suletud koonuse- või püramiidikujulisest kerest (traali kere) ja mille suue laieneb kas traalitiibadeks või on see paigaldatud jäigale raamile. Horisontaalne suue saavutatakse kas traallaudade või biimide või eri suuruse ja kujuga raamide abil. Selliseid võrke võib vedada kas mööda põhja (põhjatraalnoot) või vahemises kihis (pelaagiline traalnoot);

ii) paadinoodad – haardnoodad ja veetavad noodad, mida käitatakse ja haalatakse köite ja vintside abil liikuvast või ankrus olevast paadist ja mida ei veeta laeva peamootori abil; need koosnevad kahest külgmisest tiivast ja lusikakujulisest või kotiga päratopist tagumises osas ja neid võib olenevalt sihtliikidest kasutada eri sügavustel merepinnast kuni põhjani;

iii) kaldanoodad – haardnoodad ja veetavad noodad, mis lastakse laevast vette ja mida juhitakse rannalt;

b) tragid – püügivahendid, mida veetakse edasi kas laeva peamootori abil (paaditragi) või hiivatakse ankurdatud laevalt motoriseeritud vintsiga (mehhaniseeritud tragi) kahepoolmeliste karploomade, meritigude või käsnade püüdmiseks ning mis koosnevad eri suuruse või kujuga jäigale raamile või ridvale paigaldatud võrk- või metallkotist, ning nende alumises osas võib olla kaabits, mis on kas ümar, terav või sakiline, ning need võivad olla varustatud või varustamata põiklattide ja sukelduslaudadega. Mõned tragid on varustatud hüdrauliliste seadmetega (hüdraulilised tragid). Tragi, mida tõmmatakse käsitsi madalas vees paadiga või paadita kahepoolmeliste karploomade, meritigude või käsnade püüdmiseks (käsitragi), ei käsitata käesolevas määruses veetava püügivahendina;

2) kalapüügi kaitseala – geograafiliselt piiritletud mereala, kus on ajutiselt või alaliselt keelatud või piiratud kõik või teatud püügitegevused, et parandada vee-elusressursside kasutamist ja kaitset või mereökosüsteemide kaitset;

3) põhja kinnitatud võrk – põhja kinnitatud nakkevõrk, abar või põhja kinnitatud kombineeritud võrk;

a) abar – kinnitatud võrk, mis koosneb vähemalt kahest ühendatult ja samasuunaliselt ühe selise külge riputatud võrgust ja on mis tahes vahendite abil mere põhja kinnitatud või selliseks kinnitamiseks sobiv;

b) põhja kinnitatud nakkevõrk – ühest võrgulinast koosnev võrk, mida hoitakse vees vertikaalasendis mere põhja kinnitatud või kinnitamiseks sobivate ujukite ja raskustega, mis hoiavad püügivahendit mere põhjas paigal või vees ujuvana;

c) põhja kinnitatud kombineeritud võrk – põhja kinnitatud nakkevõrk koos abaraga, mis moodustavad alumise osa;

4) haardnoot – võrk, mis ümbritseb kalad mõlemalt küljelt ja alt; see võib olla kokkuveotrossiga või ilma selleta;

a) seinnoot – haardnoot, mille põhjaosa veetakse kokku kokkuveotrossiga, mis jookseb läbi alumise selise rõngaste jada, võimaldades võrku kokku tõmmata ja sulgeda. Seinnoota võib kasutada väikeste pelaagiliste liikide, suurte pelaagiliste liikide ja põhjalähedaste liikide püügiks;

5) lõkspüünised – püügivahendid, mis on põhja kinnitatud või sinna asetatud ja millega püütakse mereloomi. Need on korvi-, poti-, tünni- või sumbakujulised ja enamasti koosnevad need erinevast materjalist (puit, vitspaju, metallridvad, traatriie jne) valmistatud jäigast või pooljäigast raamist, mis võib olla võrguga kaetud või katmata. Neil on üks või mitu siledate servadega pujust või avaust, mis laseb isenditel siseneda sisemisse kambrisse. Neid võib kasutada eraldi või gruppidena. Kui neid kasutatakse gruppidena, on juhtliinil mitmete lõkspüünistega harunöörid, mis on sõltuvalt sihtliikidest eri pikkuse ja püünisevahedega;

6) õngejada – püügivahend, mis koosneb õngeliinist ja mitmete õngekonksudega harunööridest (lipsud), mis on sõltuvalt sihtliikidest eri pikkuse ja konksuvahedega. Seda võib merepinnale heita kas vertikaalselt või horisontaalselt. Õngejada võib olla kinnitatud ka põhja või põhja lähedale (põhja kinnitatud õngejadad) või triivida vahemises või pinnalähedases veekihis (triivõngejada);

7) õngekonks – terava otsaga kõverdatud terastraadi tükk, tavaliselt kidaga. Õngekonksu ots võib olla kas sirge või pööratud ja kumer; konksu säär võib olla erineva pikkuse ja kujuga, selle ristlõige võib olla ümmargune (korrapärane) või lapik (sepistatud). Õngekonksu kogupikkust mõõdetakse kui konksu sääre maksimaalset kogupikkust selle õngekonksu silmast, mille kaudu ta tavaliselt õngeliini külge kinnitatakse, kuni kõveruse tipuni. Konksu laiust mõõdetakse kui suurimat horisontaalset kaugust konksu sääre välisosast kuni kida välisosani;

8) harrastuskalapüük – püügitegevus, mille käigus vee-elusressursse kasutatakse sportlikul või vaba aja veetmise eesmärgil;

9) peibutuspüügivahendid – merepinnal ujuvad vahendid, mis koondavad kas siirdekalade liikidesse kuuluvaid noorkalu või täiskasvanud isendeid;

10) traalpüünis (St Andrew cross) – püünis, mis kasutab kääridega lõikamisega sarnanevat tegevust kahepoolmeliste karploomade Pinna nobilis ja punakoralli korjamiseks merepõhjalt;

11) mererohuga kaetud ala – merepõhja ala, millele on iseloomulik seemnetaimede ülekaalukas esinemine, või kus selline kooslus on esinenud ja ala vajab taastamist. Mererohi on Posidonia oceanica, Cymodocea nodosa, Zoostera marina ja Zoostera nolti ühiseks nimetuseks;

12) koralliline kooslus – merepõhja ala, millele on iseloomulik korallilise spetsiifilise bioloogilise koosluse esinemine, või kus selline kooslus on esinenud ja ala vajab taastamist. Koralliline kooslus on ühine nimetus väga keerukale biogeensele struktuurile, mis tekib olemasolevale kivisele aluspinnale lubjarikaste kihtide pideval ladestumisel; need kihid moodustuvad lubjaosakeste eraldumisel lubjarikastest korallilistest punavetikatest ja loomsetest organismidest (nt Porifera, Ascidians, Cnidaria, Bryozoa, Serpulidae, Annelida ja muud lubjarikkad organismid);

13) lubivetikate (maerl’ i) kasvuala – merepõhja ala, millele on iseloomulik maerl’i spetsiifilise bioloogilise koosluse esinemine või kus selline kooslus on esinenud ja ala vajab taastamist. Maerl on ühine nimetus biogeensele struktuurile, mis tekib mitmetest korallilistest punavetikate (Corallinaceae) liikidest, millel on tugev kaltsiumskelett ja mis kasvavad lahtiselt, vabana, harunenuna, oksataoliste ja muhklike koralliliste vetikatena merepõhjas, moodustades kogumeid mudastel ja liivastel merepõhja aladel. Maerl’iga kaetud alad koosnevad tavaliselt ühest punavetika liigist või mitme punavetika liigi, eelkõige liikide Lithothamnion coralloides ja Phymatolithon calcareum kombinatsioonist;

14) otsene taasasustamine – valitud liiki elusate veeloomade/mereorganismide vettelaskmine nende looduslikus elupaigas eesmärgiga kasutada veekeskkonna looduslikku viljakust, et suurendada isendite arvu kalanduse otstarbeks ja/või suurendada looduslikku varude täiendamist;

15) ümberasustamine – protsess, mille käigus inimesed liike ettekavatsetult transpordivad ja väljakujunenud populatsiooniga piirkondades loodusesse lasevad ning millega jätkatakse geenitriivi selles piirkonnas;

16) mitte-indigeensed liigid – liigid, mille ajalooliselt teadaolev looduslik levikuala asub väljaspool huvialust piirkonda;

17) sissetoomine – protsess, mille käigus inimesed mitte-indigeensed liigid ettekavatsetult väljapoole nende liikide ajalooliselt teadaolevat looduslikku levikuala viivad ja seal loodusesse lasevad;

▼M2

18) juhupüük – soovimatult püütud mereorganismid, mis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 ( 1 ) artiklile 15 tuleb lossida seetõttu, et need on kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad.

▼C1







II PEATÜKK

KAITSEALUSED LIIGID JA ELUKOHAD

▼M4 —————

▼C1

Artikkel 4

Kaitsealused elupaigad

1. Keelatud on traalnootade, tragide, sein-, paadi-, kalda- või teiste samalaadsete nootadega püük mererohu, eelkõige Posidonia oceanica või muude mereliste seemnetaimede kasvukohtades.

Erandina esimesest lõigust võib käesoleva määruse artiklis 18 või artiklis 19 sätestatud majandamiskavade raames anda loa kasutada seinnootasid, paadinootasid ja teisi samalaadseid nootasid, mille üldine kõrgus ja tööviis on kogu heitmise ja püügi jooksul selline, et kokkuveotross, loodiliin või sulgemistrossid ei puutu vastu mererohuga kaetud ala.

2. Keelatud on püük traalnootade, tragide, kaldanootade või teiste samalaadsete nootadega korallide elupaigas ja maerl’i kasvukohas.

▼M1 —————

▼C1

4. Lõike 1 lõigus 1 ja lõikes 2 sätestatud keeldu kohaldatakse alates käesoleva määruse jõustumise päevast kõikide Natura 2000 alade, erikaitsealade ja kõikide erirežiimiga Vahemere kaitsealade (SPAMI) suhtes, mis on määratud nimetatud elupaikade kaitseks direktiivi 92/43/EMÜ või otsuse 1999/800/EÜ kohaselt.

5. Erandina lõike 1 lõigust 1 võib komisjon kooskõlas määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud menetlusega lubada laevadel, mille kogupikkus on kuni 12 meetrit ja mootori võimsus kuni 85 kW, kasutada püügil veetavaid põhjavõrke, mida tavaliselt kasutatakse Posidonia-“põhjadel”, eeldusel et:

i) asjaomast püügitegevust reguleeritakse käesoleva määruse artiklis 19 sätestatud majandamiskavaga;

ii) asjaomane püügitegevus mõjutab kuni 33 % majandamiskavaga hõlmatud Posidonia oceanica mererohuga kaetud alast;

iii) asjaomane püügitegevus mõjutab kuni 10 % asjaomase liikmesriigi territoriaalvetes asuvatest mererohuga kaetud aladest.

Käesoleva lõike kohaselt:

a) lubatud püügitegevus peab vastama artikli 8 lõike 1 punktis h, artikli 9 lõike 3 punktis 2 ja artiklis 23 sätestatud nõuetele;

b) lubatud püügitegevust reguleeritakse nii, et III lisas mainitud liikide püük oleks minimaalne.

Siiski ei kohaldata artikli 9 lõike 3 punkti 1.

Kui käesoleva lõike kohaselt tegutsev kalalaev arvatakse riiklikest vahenditest rahastatava laevastiku koosseisust välja, tühistatakse selleks püügitegevuseks antud püügiluba ning uuesti kõnealust luba ei väljastata.

Asjaomased liikmesriigid kehtestavad seirekava ja annavad komisjonile aru käesoleva määruse jõustumisest iga kolme aasta järel veetavate põhjavõrkude tegevusest mõjutatud Posidonia oceanica mererohuga kaetud ala seisundi kohta. Esimene aruanne saadetakse komisjonile enne 31. juulit 2009.

6. Liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid tagamaks teaduslike andmete kogumine, et määratleda ja kaardistada käesoleva artikli kohaselt kaitstavaid elupaikasid.







III PEATÜKK

KALAPÜÜGI KAITSEALAD

Artikkel 5

Kalapüügi kaitsealade määramisest teavitamise kord

Liikmesriigid teavitavad komisjoni esimest korda enne 31. detsembrit 2007 kalapüügi kaitsealade määramisest ning nimetatud aladel rakendatavatest võimalikest majandamismeetmetest nii nende jurisdiktsiooni alla kuuluvates kui ka välja jäävates vetes, kus on vaja võtta erimeetmeid noorkalade elualade, kudemiskohtade või mereökosüsteemide kaitsmiseks kalapüügi kahjulike mõjude eest.

Artikkel 6

►M2 Liidu ◄ kalapüügi kaitsealad

1. Käesoleva määruse artikli 5 kohaselt esitatud teabe ja muu teabe alusel, mis on oluline sama eesmärki silmas pidades, määrab nõukogu kahe aasta jooksul käesoleva määruse vastuvõtmisest kalapüügi kaitsealad, mis asuvad väljaspool liikmesriikide territoriaalmeresid, sealhulgas sellistel aladel keelatud või lubatud püügitegevuse liigid.

2. Nõukogu võib seejärel uute asjakohaste teadusandmete põhjal määrata muud kalapüügi kaitsealad või muuta nende alade suhtes kehtestatud piirjooni ja majandamiseeskirju.

3. Liikmesriigid ja komisjon võtavad vajalikud meetmed tagamaks teadusandmete piisav kogumine, et teaduslikult määratleda ja kaardistada käesoleva artikli kohaselt kaitsmisele kuuluvad alad.

Artikkel 7

Riigisisesed kalapüügi kaitsealad

1. Liikmesriigid määravad kahe aasta jooksul alates käesoleva määruse vastuvõtmisest ja selle artiklis 5 esitatud teabe alusel ja käesoleva määruse jõustumise ajaks juba rajatud kalapüügi kaitsealadega seoses kindlaks oma territoriaalvetes kalapüügi kaitsealad, kus püügitegevuse võib keelata või seda piirata, et kaitsta ja majandada vee-elusressursse või säilitada või parandada mereökosüsteemide kaitsestaatust. Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused määravad kindlaks sellistes kaitsealades lubatud püügivahendid ja samuti asjakohased tehnilised eeskirjad, mis ei tohi olla ►M2 liidu ◄ õigusaktidest vähem ranged.

2. Liikmesriigid võivad seejärel uute asjakohaste teadusandmete põhjal määrata muud kalapüügi kaitsealad või muuta lõike 1 alusel kehtestatud piirjooni ja majandamiseeskirju. Liikmesriigid ja komisjon võtavad vajalikud meetmed tagamaks teadusandmete piisav kogumine, et teaduslikult määratleda ja kaardistada käesoleva artikli kohaselt kaitsmisele kuuluvad alad.

3. Komisjoni teavitatakse lõigetes 1 ja 2 nimetatud meetmetest. Lõigete 1 ja 2 sätete kohaldamisel teavitavad liikmesriigid komisjoni erimeetmete võtmise nõude aluseks olevatest teaduslikest, tehnilistest ja juriidilistest põhjustest.

4. Kui liikmesriigi territoriaalvetes kavandatud kaitseala võib mõjutada mõne teise liikmesriigi laevu, määratakse kaitseala alles pärast komisjoni, liikmesriigi ja asjaomase piirkondliku nõuandekomisjoniga konsulteerimist määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 8 lõigetes 3–6 sätestatud korras.

5. Kui komisjon leiab, et vastavalt lõikele 3 teada antud kalanduse majandamismeetmed ei ole piisavad ressursside ja keskkonna kõrgetasemelise kaitse tagamiseks, võib ta pärast liikmesriigiga konsulteerimist paluda liikmesriigil meedet muuta või teha ettepaneku, et nõukogu määrab kaitseala või võtab asjaomaste vete suhtes vastu kalanduse majandamismeetmed.







IV PEATÜKK

PÜÜGIVAHENDITEGA SEOTUD PIIRANGUD

▼M4 —————

▼C1

Artikkel 13

Püügivahendite kasutamise väikseimad kaugused ja -sügavused

1. Veetavate püügivahendite kasutamine on keelatud rannikust kuni 3 meremiili kaugusel või kuni 50 m kaugusel samasügavusjoonest, kui kõnealune sügavus saavutatakse rannikule lähemal.

Erandina esimesest punktist lubatakse kasutada tragisid kuni 3 meremiili kaugusel kaldast olenemata sügavusest, eeldusel et püütud karploomade arv on kuni 10 % saagi eluskaalust.

2. Traalnootade kasutamine on keelatud kaldast kuni 1,5 meremiili kaugusel. Paaditragide ja hüdrauliliste tragide kasutamine on keelatud kaldast kuni 0,3 meremiili kaugusel.

3. Seinnootade kasutamine on keelatud kaldast kuni 300 meetri kaugusel või kuni 50 meetri kaugusel samasügavusjoonest, kui kõnealune sügavus saavutatakse kaldale lähemal.

Seinnoota ei kasutata vetes, mille sügavus on kuni 70 % seinnooda enda üldkõrgusest vastavalt käesoleva määruse II lisas nimetatud mõõtmisele.

4. Tragide kasutamine käsnade püügiks on keelatud kuni 50 m kaugusel samasügavusjoonest ja kuni 0,5 meremiili kaugusel rannikust.

5. Komisjon lubab kooskõlas määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korraga liikmesriigi taotlusel teha erandi lõigetest 1, 2 ja 3, tingimusel et erandi tegemist õigustavad teatud geograafilised piirangud, ►C2 nagu kitsas mandrilava kogu liikmesriigi ranniku ulatuses või nende ◄ traalitavate püügialade piiratud ulatus, kus püügi mõju merekeskkonnale ei ole märkimisväärne ja mis mõjutab piiratud arvul laevu, ning eeldusel, et kõnealust püüki ei saa teostada teiste vahenditega ning et selle suhtes kohaldatakse artiklis 18 ja artiklis 19 nimetatud majandamiskava. Liikmesriigid esitavad selliste erandite tegemiseks ajakohastatud teaduslikud ja tehnilised põhjendused.

6. Erandina lõikest 2 võib traalnootasid ajutiselt kuni 31. detsembrini 2007 kasutada rannikule lähemal kui 1,5 meremiili juhul, kui sügavus on alla 50 meetri sügavusjoone.

7. Erandina lõikest 3 võib seinnootasid ajutiselt kuni 31. detsembrini 2007 kasutada rannikule lähemal kui 300 meetrit või alla 50 meetri sügavusjoone, kuid mitte alla 30 meetri sügavusjoone. Seinnoota võib ajutiselt kuni 31. detsembrini 2007 kasutada vetes, mille sügavus on kuni 70 % seinnooda enda üldkõrgusest vastavalt käesoleva määruse II lisas nimetatud mõõtmisele.

8. Erandina lõikest 2 võib nii paaditragisid kui hüdraulilisi tragisid ajutiselt kuni 31. detsembrini 2007 kasutada rannikule lähemal kui 0,3 meremiili.

9. Lõikes 5 nimetatud erandit kohaldatakse üksnes liikmesriigis juba lubatud püügitegevuste suhtes ja nende laevade suhtes, mis on püügiregistris olnud kauem kui viis aastat; erandiga ei lubata kehtestatud püügikoormuse suurendamist tulevikus.

Püügiloaga laevade nimekiri ja nende omaduste loetelu edastatakse komisjonile enne 30. aprilli 2007; samas tuuakse võrdlused sama laevastiku omadustega seisuga 1. jaanuar 2000.

Lisaks sellele:

a) lubatud püügitegevus peab vastama artiklis 4, artikli 8 lõike 1 punktis h, artikli 9 lõike 3 punktis 2 ja artiklis 23 sätestatud nõuetele;

b) ei häiri see püügitegevus nende laevade tegevust, mis kasutavad muid püügivahendeid kui traalid, noodad või teised samalaadsed veetavad võrgud;

c) reguleeritakse seda püügitegevust nii, et III lisas mainitud liikide, v.a kahepoolmeliste karploomade püük oleks minimaalne;

d) ei kehti selleks püügitegevuseks antud luba peajalgsete suhtes.

Asjaomased liikmesriigid loovad seirekava ja annavad komisjonile aru iga kolme aasta järel alates käesoleva määruse jõustumisest. Esimene aruanne saadetakse komisjonile enne 31. juulit 2009. Neid aruandeid silmas pidades võib komisjon võtta meetmeid kooskõlas käesoleva määruse artikliga 18 või artikli 19 lõikega 9.

10. Erandeid lõigetest 1 ja 2 lubatakse sellise püügi puhul, millele kehtib käesoleva määruse artikli 4 lõike 5 alusel tehtav erand ning määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras.

11. Erandina lõikest 2 on traalnootade kasutamine kaldast 0,7 ja 1,5 meremiili vahelisel kaugusel lubatud järgmistel tingimustel:

— meresügavus ei ole väiksem 50 meetri samasügavusjoonest,

— teatud geograafilised piirangud, ►C2 nagu kitsas mandrilava kogu liikmesriigi ranniku ulatuses või nende ◄ traalitavate püügialade piiratud ulatus,

— püügi mõju merekeskkonnale ei ole märkimisväärne,

— kui traalnootade kasutamine toimub kooskõlas lõike 9 kolmanda lõigu punktidega a ja b,

— traalnootade kasutamisega ei kaasne liikmesriikide lubatud püügikoormuse suurenemist.

Liikmesriik teavitab komisjoni 30. septembriks 2007 kõnealuse erandi kohaldamise viisidest. Kõnealune teavitamine hõlmab laevade loetelu, mille suhtes erandite tegemine on lubatud, ning vööndite loetelu, määratledes geograafilised koordinaadid nii maal kui merel.

Asjaomased liikmesriigid teostavad nimetatud vööndites püügi järelevalvet ning tagavad teadushinnangu. Teadushinnangu tulemused edastatakse komisjonile käesoleva määruse jõustumisest iga kolme aasta järel. Esimene aruanne saadetakse komisjonile 31. juuliks 2009.

Kui komisjon liikmesriikide-poolse teise ja kolmanda lõigu kohase teavitamise või uue teadusliku nõuande põhjal leiab, et vajalikud tingimused erandi lubamiseks ei ole täidetud, võib ta pärast asjaomase liikmesriigiga konsulteerimist paluda liikmesriigil erandi tegemist muuta või teha ettepaneku, et nõukogu määraks varude ja keskkonna kaitseks asjakohased meetmed.

▼M4 —————

▼M2

Artikkel 14a

Tehniliste meetmete vastuvõtmise menetlus seoses tagasiheitekavadega

Komisjonil on õigus võtta vastu määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 6 osutatud õigusakte ning samas osutatud kehtivusajaga, et võtta vastu erisätted, mis käsitlevad kalapüüki või liike, mille suhtes kehtib lossimiskohustus ning mis kujutavad endast nimetatud määruse artikli 7 lõikes 2 osutatud tehnilisi meetmeid. Sellised meetmed võetakse vastu delegeeritud õigusaktiga, mis võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikliga 29a ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 18, eesmärgiga suurendada püügivahendite selektiivsust või vähendada ja nii palju kui võimalik hoida ära juhupüüki, ning need võivad vajaduse korral erineda käesolevas määruses sätestatud meetmetest.

▼C1







V PEATÜKK

MEREORGANISMIDE ALAMMÕÕDUD

▼M4 —————

▼M2

Artikkel 15a

Kalavarude kaitseks alammõõtude kehtestamise menetlusseoses tagasiheitekavadega

Komisjonil on õigus võtta vastu määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 6 osutatud õigusakte ning samas osutatud kehtivusajaga, et kehtestada kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdud liikidele, mille suhtes kehtib nimetatud määruse artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus. Sellised mõõdud kehtestatakse delegeeritud õigusaktiga, mis võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikliga 29a ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 18 noorte mereorganismide kaitse tagamiseks, ning need võivad vajaduse korral erineda käesoleva määruse III lisas kalavarude kaitseks määratletud alammõõtudest.

▼M4 —————

▼C1







VI PEATÜKK

MITTEKAUBANDUSLIK KALAPÜÜK

Artikkel 17

Harrastuskalapüük

1. Harrastuskalapüügil on keelatud kasutada veetavaid võrke, haardnootasid, seinnootasid, paaditragisid, mehhaniseeritud tragisid, nakkevõrke, abaraid ja põhja kinnitatud kombineeritud võrke. Harrastuskalapüügil on samuti keelatud siirdekalade püüdmine õngejadadega.

2. Liikmesriigid tagavad harrastuskalapüügi kooskõla käesoleva määruse eesmärkide ja eeskirjadega.

3. Liikmesriigid tagavad, et harrastuskalapüügil püütud mereorganisme ei turustata. Erandina võib siiski lubada kalapüügivõistlustel püütud saagi turustamist tingimusel, et müügist saadud tulu kasutatakse heategevuseks.

4. Liikmesriigid peavad võtma meetmeid harrastuskalapüügil püütud saagi registreerimiseks ja püügiandmete eraldi kogumise tagamiseks nõukogu määruse (EÜ) nr 973/2001 ( 2 ) I lisas loetletud ja Vahemeres esinevate siirdekalade kohta.

5. Liikmesriigid reguleerivad eelkõige veealust kalapüüki harpuunidega, et täita artikli 8 lõikes 4 sätestatud nõudeid.

6. Liikmesriigid teatavad komisjonile vastavalt käesolevale artiklile vastu võetud meetmetest.







VII PEATÜKK

MAJANDAMISKAVAD

Artikkel 18

Majandamiskavad ►M2 liidu ◄ tasandil

1. Nõukogu võib võtta vastu Vahemere konkreetse kalapüügi majandamiskavad, eelkõige alade suhtes, mis jäävad tervenisti või osaliselt liikmesriikide territoriaalvetest väljapoole. Need kavad võivad eelkõige sisaldada:

a) püügikoormuse majandamismeetmeid;

b) konkreetseid tehnilisi meetmeid, sealhulgas vajaduse korral käesoleva määruse eeskirjadest tehtavaid ajutisi erandeid, kui sellised erandid on kalapüügiks vajalikud ja tingimusel, et majandamiskavaga on tagatud asjaomaste ressursside säästev kasutamine;

c) laevaseiresüsteemide või teiste samalaadsete süsteemide kohustusliku kasutamise laiendamist 10–15 m kogupikkusega laevadele;

d) ajutisi või alalisi piiranguid vööndite suhtes, mis on reserveeritud teatud püügivahenditele või majandamiskava raames kohustusi võtnud laevadele.

Majandamiskavades sätestatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1627/94 ( 3 ) kalapüügilubade väljastamise kord.

Olenemata määruse (EÜ) nr 1627/94 artikli 1 lõike 2 sätetest, võib laevadelt kogupikkusega alla 10 m nõuda püügiloa olemasolu.

2. Liikmesriigid ja/või Vahemere piirkondlik nõuandekomisjon võivad esitada komisjonile ettepanekuid seoses majandamiskavade koostamisega. Komisjon vastab sellistele taotlustele kolme kuu jooksul alates nende kättesaamisest.

3. Liikmesriigid ja komisjon tagavad majandamiskavade piisava teadusliku seire. Eelkõige vaadatakse igal aastal läbi lühikese elueaga liikide püügi teatud majandamismeetmed, et võtta arvesse võimalikke muudatusi varude uuenemises.

Artikkel 19

Majandamiskavad teatava kalapüügi jaoks territoriaalvetes

1. Liikmesriigid võtavad 31. detsembriks 2007 vastu nende territoriaalvetes traalnootade, seinnootade, kaldanootade, haardnootade ja tragidega teostatava püügi majandamiskavad. Nende majandamiskavade suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 6 lõiget 2, lõiget 3 ja lõike 4 esimest lõiku.

2. Liikmesriigid võivad seejärel uute asjakohaste teadusandmete alusel määrata kindlaks muud majandamiskavad.

3. Liikmesriigid tagavad majandamiskavade piisava teadusliku seire. Eelkõige vaadatakse igal aastal läbi lühikese elueaga liikide püügi teatud majandamismeetmed, et võtta arvesse võimalikke muudatusi varude uuenemises.

4. Majandamiskavad võivad sisaldada meetmeid, mis lähevad käesoleva määruse sätetest kaugemale, kui nende eesmärgiks on:

a) suurendada püügivahendite selektiivsust;

b) vähendada vette tagasilaskmist;

c) piirata püügikoormust.

5. Majandamiskavades sisalduvad meetmed peavad olema proportsionaalsed eesmärkide ja eeldatavate tähtaegadega ja olema seotud järgmiste teemadega:

a) varu või varude kaitsestaatus;

b) varu või varude bioloogilised omadused;

c) asjaomaste varude püügi omadused;

d) meetmete majanduslik mõju asjaomasele kalapüügile.

6. Majandamiskavades sätestatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1627/94 kalapüügilubade väljastamise kord.

Olenemata määruse (EÜ) nr 1627/94 artikli 1 lõike 2 sätetest, võib laevadelt kogupikkusega alla 10 m nõuda püügiloa olemasolu.

7. Lõikes 1 osutatud majandamiskavadest teatatakse 30. septembriks 2007 komisjonile, et komisjon saaks enne kava vastuvõtmist esitada omapoolsed märkused. Lõikes 2 osutatud majandamiskavadest teatatakse komisjonile kuus kuud enne eeldatavat jõustumiskuupäeva. Komisjon edastab need kavad teistele liikmesriikidele.

8. Kui majandamiskava võib mõjutada teise liikmesriigi laevu, võetakse kava vastu alles pärast komisjoni, liikmesriigi ja asjaomase piirkondliku nõuandekomisjoniga konsulteerimist määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 8 lõigetes 3–6 sätestatud korras.

9. Kui komisjon leiab lõikes 7 osutatud teatamise või uute teadusalaste nõuannete alusel, et kas lõike 1 või lõike 2 alusel vastu võetud majandamiskava ei ole piisav ressursside ja keskkonna kõrgetasemelise kaitse tagamiseks, võib ta pärast liikmesriigiga konsulteerimist paluda liikmesriigil kava muuta või teha nõukogule ettepaneku ressursside ja keskkonna kaitse asjakohaste meetmete kohta.







VIII PEATÜKK

KONTROLLIMEETMED

Artikkel 20

Sihtliikide püük

1. Artikli 9 lõigetes 4 ja 6, artiklis 10 ja artikli 13 lõikes 1 osutatud protsendimäärad arvutatakse suhtarvudena kõigi pardal olevate vee-elusorganismide eluskaalust pärast sortimist või lossimisel. Protsendimäära võib arvutada ühe või mitme valikproovi põhjal.

2. Kalalaevade puhul, millest osa vee-elusorganisme on ümber laaditud, võetakse lõikes 1 osutatud protsendimäärade arvutamisel neid ümberlaaditud koguseid arvesse.

Artikkel 21

Ümberlaadimine

Ainult kalalaevade kaptenid, kes täidavad püügipäevikut vastavalt määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklile 6, võivad vee-elusorganisme ümber laadida teistele laevadele või võtta vastu selliseid organisme teistelt laevadelt.

Artikkel 22

Määratud sadamad

1. Põhjatraalide, pelaagiliste traalide, seinnootade, triivõngejadade, paaditragide ja hüdrauliliste tragidega püütud saaki võib lossida ja esmakordselt turustada ainult liikmesriikide määratud sadamates.

2. Liikmesriigid esitavad määratud sadamate nimekirja komisjonile 30. aprilliks 2007. Komisjon saadab need loetelud teistele liikmesriikidele.

Artikkel 23

Püügi seire

Määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 6 lõike 2 teine lause asendatakse järgmisega:

“Vahemerel toimuva kalapüügi puhul tuleb püügipäevikusse kanda iga pardale jäetud 15 kg ületav kogus ükskõik millise kooskõlas lõikega 8 vastu võetud nimekirjas esitatud liigi eluskaalu ekvivalenti.

Siirdekalade ja väikeste pelaagiliste liikide puhul tuleb püügipäevikusse kanda iga kogus, mis ületab 50 kg eluskaalu ekvivalendi.”

▼M1 —————

▼C1







IX PEATÜKK

MEETMED SIIRDEKALADE KOHTA

▼M4 —————

▼C1







X PEATÜKK

MEETMED MALTAT ÜMBRITSEVATE VETE KOHTA

Artikkel 26

25miiline majandusvöönd ümber Malta

1. ►M2 Liidu ◄ laevade juurdepääsu vetele ja ressurssidele kuni 25 meremiilini ulatuvas vööndis alates lähtejoontest ümber Malta saarte (edaspidi “majandusvöönd”) reguleeritakse järgmiselt:

a) majandusvööndis võivad kala püüda üksnes alla 12 m kogupikkusega kalalaevad, mis ei kasuta veetavaid püügivahendeid;

b) nimetatud laevade püügikoormus kokku üldise püügivõimsusena väljendatuna ei tohi ületada aastate 2000–2001 keskmist taset, mis vastab 1 950 laevale üldise mootori võimsusega 83 000 kW ja mahutavusega 4 035 GT.

2. Erandina lõike 1 punktist a võivad majandusvööndi teatud piirkondades, mis on määratletud käesoleva määruse V lisa a osas, püügiga tegeleda kuni 24 m kogupikkusega traalerid järgmistel tingimustel:

a) majandusvööndis püügiloa saanud traalerite üldine püügivõimsus ei tohi ületada 4 800 kW ülempiiri;

b) mis tahes selliste traalerite püügivõimsus, mis võivad püügiga tegeleda madalamal kui 200 m sügavuses, ei tohi ületada 185 kW; 200 m samasügavusjoon tähistatakse katkendjoonega, mille koordinaadid on loetletud käesoleva määruse V lisa b osas;

c) majandusvööndis püügiga tegelevatel traaleritel peab olema püügiluba vastavalt määruse (EÜ) nr 1627/94 (millega nähakse ette kalapüügilube käsitlevad üldsätted) artiklile 7 ja need peavad olema kantud nimekirja, milles on määruse (EÜ) nr 26/2004 I lisas toodud määratluse kohaselt esitatud nende pardatähis ja ühenduse laevastikuregistri number, mille asjaomased liikmesriigid esitavad igal aastal komisjonile;

d) punktides a ja b sätestatud võimsuse piirväärtusi tuleb asjakohaste teadusasutuste antud nõuannete alusel korrapäraselt uuesti hinnata seoses võimsuste mõjuga kalavarude kaitsele.

3. Kui lõike 2 punktis a osutatud üldine püügivõimsus ületab selliste 24 m või lühema kogupikkusega majandusvööndis võrdlusperioodil 2000–2001 (edaspidi “võrdluspüügivõimsus”) tegutsenud traalerite üldise püügivõimsuse, jagab komisjon luba taotlevate liikmesriikide huvisid arvesse võttes ülejäänud püügivõimsuse liikmesriikide vahel vastavalt artiklis 29 sätestatud korrale.

Võrdluspüügivõimsus vastab 3 600 kW-le.

4. Püügiload lõikes 3 osutatud ülejäänud püügivõimsuse kasutamiseks väljastatakse ainult laevadele, mis on kantud ühenduse laevastikuregistrisse käesoleva artikli kohaldamise kuupäevaks.

5. Kui lõike 2 punkti c kohaselt majandusvööndis püügiloa saanud traalerite üldine püügivõimsus ületab lõike 2 punktis a sätestatud ülempiiri seetõttu, et ülempiiri on pärast lõike 2 punktis d ette nähtud läbivaatamist langetatud, jagab komisjon püügivõimsuse liikmesriikide vahel järgmisel alusel:

a) esimesena reastatakse ajavahemikul 2000–2001 vööndis püügiga tegelenud laevade vastav püügivõimsus kilovattides;

b) teisena reastatakse muul ajal antud vööndis püügiga tegelenud kalalaevade vastav püügivõimsus kilovattides;

c) teistele laevadele alles jäänud püügivõimsus jagatakse liikmesriikide vahel, võttes arvesse luba taotlenud liikmesriikide huvisid.

6. Erandina lõike 1 punktist a lubatakse majandusvööndis püügiga tegeleda seinnootasid või õngejadasid kasutavatel laevadel ning artikli 27 kohaselt kuldmakrelli püüdvatel laevadel. Neile antakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1627/94 artiklile 7 püügiluba ja need kantakse nimekirja, milles on määruse (EÜ) nr 26/2004 I lisas toodud määratluse kohaselt esitatud nende pardatähis ja ühenduse laevastikuregistrinumber, mille iga liikmesriik esitab komisjonile. Püügikoormust kontrollitakse nii või teisiti, et kaitsta selle vööndi kalanduse jätkusuutlikkust.

7. Sellise traaleri kapten, millele on lõike 2 kohaselt antud luba majandusvööndis püügiga tegeleda ja millel ei ole VMS-seiresüsteemi, annab igast majandusvööndi sisenemisest või sealt väljumisest teada vööndi ametiasutustele ja rannikuäärse riigi asutustele.

Artikkel 27

Kuldmakrelli püük

▼M1 —————

▼C1

2. Vööndis ei tohi kuldmakrelli püüda üle 130 laeva.

3. Malta ametiasutused kehtestavad peibutuspüügivahendeid kasutavatele laevadele marsruudid ja jagavad need ►M2 liidu ◄ kalalaevadele hiljemalt iga aasta 30. juuniks. ►M2 Liidu ◄ kalalaevadel, mis ei sõida Malta lipu all, ei ole lubatud kasutada peibutuspüügivahendeid marsruudil, mis jääb rannikust 12 miili kaugusele ulatuvasse vööndisse.

Komisjon kehtestab artiklis 29 sätestatud korras peibutuspüügivahendite kasutamiseks ette nähtud marsruutide kehtestamisel ja jagamisel kohaldatavad kriteeriumid.

▼M1 —————

▼C1







XI PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 28

Otsustamismenetlus

Kui käesoleva määrusega ei ole sätestatud teisiti, teeb nõukogu otsuse asutamislepingu artiklis 37 ette nähtud korras.

Artikkel 29

Rakenduseeskirjad

Käesoleva määruse artiklite 26 ja 27 üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 osutatud korras.

▼M2

Artikkel 29a

Delegeeritud volituste rakendamine

1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2. Artiklites 14a ja 15a osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 1. juunist 2015.

3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklites 14a ja 15a osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5. Artiklite 14a ja 15a alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

▼C1

Artikkel 30

Muudatused

Lisade muudatused võetakse vastu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 3 osutatud korras.

Artikkel 31

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 1626/94 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ning loetakse vastavalt VI lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 32

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kolmekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

Traalnootade kinnituse ja taglastuse tehnilised tingimused

Mõisted

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) mitmekordsest niidist võrk – vähemalt kahest niidist koosnev võrk, mille niite on võimalik sõlmede vahel üksteisest eraldada niidi struktuuri kahjustamata;

b) sõlmedeta võrk – võrk, mille ligikaudu võrdse pikkusega külgedega võrgusilmade nurgad moodustatakse võrgusilma kahe kõrvutise külje niitide põimimisel;

c) ruudukujuliste silmadega võrk – võrgukonstruktsioon, mille võrgusilmade osa sirgjoonelisi ridasid on võrgu pikiteljega paralleelsed ja osa sellega risti;

d) traali kere – traalnooda esimese otsa kokkutõmmatud osa;

e) kael – kokkutõmbamata osa, mis on valmistatud ühest või mitmest võrgutükist ja asub traali kere ja noodapära vahel;

f) noodapära – traalnooda kõige tagumine osa ühesuuruse võrgusilmaga võrgust, mis on kas silindri- või koonusekujuline ja mille ristlõige moodustab peaaegu sama suure või vastavalt väheneva raadiusega ringi;

g) balloonitaoline noodapära – ühesuuruse võrgusilmaga ühest või enamast võrgutükist valmistatud noodapära, mille võrgusilmade arv suureneb püünise tagumise osa suunas ja põhjustab võrgu pikitelje suhtes ristsuunaliselt asetseva pikkuse ja noodapära ümbermõõdu suurenemise;

h) tasku tüüpi noodapära – noodapära, mille vertikaalne kõrgus noodapära tagumise osa suunas väheneb ja mille ristlõiked moodustavad peaaegu sama suure või väheneva peateljega ellipsi. Noodapära kõige tagumine osa on moodustatud kas ühest kokku volditud võrgutükist või võrgu pikitelje suhtes põiki kokku õmmeldud tagumistest ülemisest ja alumisest võrgutükist;

i) ristsuunaline pikipine – võrgu pikiteljega ristsuunaline välimine või sisemine köis, mis noodapära kõige tagumises osas jookseb kas pikuti mööda ülemise ja alumise võrgutüki ühenduskohta või pikuti mööda kõige tagumise võrgutüki kõverust. See võib olla kas külgmise pikipine pikendus või eraldi köis;

j) traalnooda rombikujuliste silmadega võrgu ristlõike ümbermõõt-perimeetri arvutamiseks korrutatakse selles ristlõikes olevate võrgusilmade arv väljavenitatud võrgusilma suurusega;

k) traalnooda ruudukujuliste silmadega võrgu ristlõike ümbermõõt-perimeetri arvutamiseks korrutatakse selles ristlõikes olevate võrgusilmade arv võrgusilma külje pikkusega.

A) Traalnootade lubatud kinnitused

1. Olenemata määruse (EMÜ) nr 3440/84 artiklist 8, võib tasku tüüpi noodapära tühjendamisel kasutada sulgemiseks kas võrgu pikitelje suhtes ristsuunaliselt või pikuti asetsevat mehhaanilise tõmblukuna toimivat seadet.

2. Ristsuunaline tõmblukuna toimiv seade kinnitatakse noodapära tagumistest võrgusilmadest mitte kaugemale kui üks meeter.

B) Taglastusnõuded

1. Traalnootade puhul on balloonitaolised noodapärad keelatud. Ühegi noodapära mis tahes suunas mõõdetud ümbermõõdu võrgusilmade arv ei tohi eestpoolt tahapoole kasvada.

2. Traali kere (kokkutõmmatud osa) kõige tagumise osa või kaela (kokkutõmbamata osa) ümbermõõt ei tohi olla väiksem kui noodapära sensu stricto esiosa ümbermõõt. Eelkõige ruudukujuliste silmadega noodapära puhul peab traali kere kõige tagumise osa ümbermõõt või kael olema kaks kuni neli korda suurem noodapära sensu stricto esiosa ümbermõõdust.

3. Mis tahes veetavasse võrku võib asetada ruudukujuliste silmadega selektiivaknad, mis asetatakse kaela ette või mis tahes kohta kaela esi- ja noodapära tagumise osa vahel. See ei tohi olla mingil moel ummistatud sisemiste või väliste kinnitustega. Veetav võrk koosneb sõlmedeta võrgust või võrgust, mille sõlmed ei libise, ja asetakse võrku nii, et võrgusilmad on kogu püügi aja täielikult avatud. Ruudukujuliste silmadega selektiivakende edasiste tehniliste näitajate üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu käesoleva määruse artiklis 29 sätestatud korras.

4. Samamoodi võib käesoleva määruse artiklis 29 osutatud korras lubada traalnootade selektiivsust parandavate muude kui b osa punktis 3 osutatud tehniliste seadmete kasutamist.

5. Keelatud on pardal hoida või kasutada veetavaid võrke, mille pära koosneb osaliselt või tervikuna võrgumaterjalist, mille võrgusilmad ei ole ruudu- või rombikujulised, välja arvatud juhul, kui see on lubatud käesoleva määruse artiklis 29 osutatud korras.

6. Lõikeid 4–5 ei kohaldata selliste paadinootade suhtes, mille võrgusilma suurus noodapäras on alla 10 mm.

7. Muudatusena määruse (EMÜ) nr 3440/84 artikli 6 lõikest 4 ei tohi põhjatraalerite puhul kaitsekoti võrgusilma suurus olla väiksem kui 120 mm, kui noodapära võrgusilm on väiksem kui 60 mm. Seda sätet kohaldatakse ainult Vahemere suhtes ja sellega ei piirata ►M2 liidu ◄ muude vete suhtes kohaldatavaid sätteid. Kui noodapära võrgusilma suurus on 60 mm või suurem, kohaldatakse määruse (EMÜ) nr 3440/84 artikli 6 lõiget 4.

8. Tasku tüüpi noodapäral ei ole rohkem kui üks tühjendamise suue.

9. Ristsuunalise pikipine pikkus ei tohi olla alla 20 % noodapära ümbermõõdust.

10. Kaitsekoti ümbermõõt, nagu see on määratletud määruse (EMÜ) nr 3440/84 artiklis 6, ei tohi põhjatraali noodapära ümbermõõdust olla üle 1,3 korra väiksem.

11. Keelatud on pardal hoida või kasutada veetavaid võrke, mille pära koosneb osaliselt või tervikuna üle 3,0 mm paksusest üheniidilisest võrgumaterjalist.

12. Keelatud on pardal hoida või kasutada veetavaid võrke, mille noodapära koosneb osaliselt või tervikuna mitmeniidilisest võrgumaterjalist.

13. Põhjatraalnootade mis tahes osas on keelatud kasutada üle 6 mm jämedusega niidist võrgumaterjali.

▼M4 —————

▼C1









V LISA

25miiline majandustsoon ümber Malta saarte

a) Malta saarte ümber traalimiseks lubatud piirkonnad: geograafilised koordinaadid







Vöönd A Vöönd H A1 – 36,0172 oN, 14,1442 oE H1 – 35,6739 oN, 14,6742 oE A2 – 36,0289 oN, 14,1792 oE H2 – 35,4656 oN, 14,8459 oE A3 – 35,9822 oN, 14,2742 oE H3 – 35,4272 oN, 14,7609 oE A4 – 35,8489 oN, 14,3242 oE H4 – 35,5106 oN, 14,6325 oE A5 – 35,8106 oN, 14,2542 oE H5 – 35,6406 oN, 14,6025 oE A6 – 35,9706 oN, 14,2459 oE Vöönd B Vöönd I B1 – 35,7906 oN, 14,4409 oE I1 – 36,1489 oN, 14,3909 oE B2 – 35,8039 oN, 14,4909 oE I2 – 36,2523 oN, 14,5092 oE B3 – 35,7939 oN, 14,4959 oE I3 – 36,2373 oN, 14,5259 oE B4 – 35,7522 oN, 14,4242 oE I4 – 36,1372 oN, 14,4225 oE B5 – 35,7606 oN, 14,4159 oE B6 – 35,7706 oN, 14,4325 oE Vöönd C Vöönd J C1 – 35,8406 oN, 14,6192 oE J1 – 36,2189 oN, 13,9108 oE C2 – 35,8556 oN, 14,6692 oE J2 – 36,2689 oN, 14,0708 oE C3 – 35,8322 oN, 14,6542 oE J3 – 36,2472 oN, 14,0708 oE C4 – 35,8022 oN, 14,5775 oE J4 – 36,1972 oN, 13,9225 oE Vöönd D Vöönd K D1 – 36,0422 oN, 14,3459 oE K1 – 35,9739 oN, 14,0242 oE D2 – 36,0289 oN, 14,4625 oE K2 – 36,0022 oN, 14,0408 oE D3 – 35,9989 oN, 14,4559 oE K3 – 36,0656 oN, 13,9692 oE D4 – 36,0289 oN, 14,3409 oE K4 – 36,1356 oN, 13,8575 oE K5 – 36,0456 oN, 13,9242 oE Vöönd E Vöönd L E1 – 35,9789 oN, 14,7159 oE L1 – 35,9856 oN, 14,1075 oE E2 – 36,0072 oN, 14,8159 oE L2 – 35,9956 oN, 14,1158 oE E3 – 35,9389 oN, 14,7575 oE L3 – 35,9572 oN, 14,0325 oE E4 – 35,8939 oN, 14,6075 oE L4 – 35,9622 oN, 13,9408 oE E5 – 35,9056 oN, 14,5992 oE Vöönd F Vöönd M F1 – 36,1423 oN, 14,6725 oE M1 – 36,4856 oN, 14,3292 oE F2 – 36,1439 oN, 14,7892 oE M2 – 36,4639 oN, 14,4342 oE F3 – 36,0139 oN, 14,7892 oE M3 – 36,3606 oN, 14,4875 oE F4 – 36,0039 oN, 14,6142 oE M4 – 36,3423 oN, 14,4242 oE M5 – 36,4156 oN, 14,4208 oE Vöönd G Vöönd N G1 – 36,0706 oN, 14,9375 oE N1 – 36,1155 oN, 14,1217 oE G2 – 35,9372 oN, 15,0000 oE N2 – 36,1079 oN, 14,0779 oE G3 – 35,7956 oN, 14,9825 oE N3 – 36,0717 oN, 14,0264 oE G4 – 35,7156 oN, 14,8792 oE N4 – 36,0458 oN, 14,0376 oE G5 – 35,8489 oN, 14,6825 oE N5 – 36,0516 oN, 14,0896 oE N6 – 36,0989 oN, 14,1355 oE

b) Mõningate marsruutide geograafilised koordinaadid piki 200 m samasügavusjoont 25miilises majandusvööndis







ID Laiuskraad Pikkuskraad 1 36,3673 oN 14,5540 oE 2 36,3159 oN 14,5567 oE 3 36,2735 oN 14,5379 oE 4 36,2357 oN 14,4785 oE 5 36,1699 oN 14,4316 oE 6 36,1307 oN 14,3534 oE 7 36,1117 oN 14,2127 oE 8 36,1003 oN 14,1658 oE 9 36,0859 oN 14,152 oE 10 36,0547 oN 14,143 oE 11 35,9921 oN 14,1584 oE 12 35,9744 oN 14,1815 oE 13 35,9608 oN 14,2235 oE 14 35,9296 oN 14,2164 oE 15 35,8983 oN 14,2328 oE 16 35,867 oN 14,4929 oE 17 35,8358 oN 14,2845 oE 18 35,8191 oN 14,2753 oE 19 35,7863 oN 14,3534 oE 20 35,7542 oN 14,4316 oE 21 35,7355 oN 14,4473 oE 22 35,7225 oN 14,5098 oE 23 35,6951 oN 14,5365 oE 24 35,6325 oN 14,536 oE 25 35,57 oN 14,5221 oE 26 35,5348 oN 14,588 oE 27 35,5037 oN 14,6192 oE 28 35,5128 oN 14,6349 oE 29 35,57 oN 14,6717 oE 30 35,5975 oN 14,647 oE 31 35,5903 oN 14,6036 oE 32 35,6034 oN 14,574 oE 33 35,6532 oN 14,5535 oE 34 35,6726 oN 14,5723 oE 35 35,6668 oN 14,5937 oE 36 35,6618 oN 14,6424 oE 37 35,653 oN 14,6661 oE 38 35,57 oN 14,6853 oE 39 35,5294 oN 14,713 oE 40 35,5071 oN 14,7443 oE 41 35,4878 oN 14,7834 oE 42 35,4929 oN 14,8247 oE 43 35,4762 oN 14,8246 oE 44 36,2077 oN 13,947 oE 45 36,1954 oN 13,96 oE 46 36,1773 oN 13,947 oE 47 36,1848 oN 13,9313 oE 48 36,1954 oN 13,925 oE 49 35,4592 oN 14,1815 oE 50 35,4762 oN 14,1895 oE 51 35,4755 oN 14,2127 oE 52 35,4605 oN 14,2199 oE 53 35,4453 oN 14,1971 oE









VI LISA

Vastavustabel







Määrus (EÜ) nr 1626/94 Käesolev määrus Artikli 1 lõige 1 Artikli 1 lõige 1 Artikli 1 lõike 2 esimene lõik Artikkel 7, artikkel 17 ja artikkel 19 Artikli 1 lõike 2 teine lõik Artikkel 3 Artikli 2 lõiked 1 ja 2 Artikkel 8 Artikli 2 lõige 3 Artikli 13 lõige 5, artiklid 17 ja 19 Artikli 3 lõike 1 esimene lõik Artikli 13 lõike 1 esimene lõik ja lõige 5 Artikli 3 lõike 1 teine lõik Artikli 13 lõige 5, artikli 14 lõiked 2 ja 3 ning artikkel 19 Artikli 3 lõike 1 kolmas lõik (1a) Artikkel 4, artikli 13 lõige 9, artikli 13 lõige 10 ning artikkel 19 Artikli 3 lõige 2 Artikli 13 lõike 1 teine lõik ja lõige 8 ning artikkel 19 Artikli 3 lõige 3 Artikkel 4, artikli 13 lõige 10 ja artikkel 19 Artikli 3 lõige 4 Artikli 13 lõiked 3 ja 7 ning artikkel 19 Artikkel 4 Artikkel 7 Artikkel 5 Artikkel 12 ja II lisa Artikli 6 lõike 1 esimene lõik ja artikli 6 lõige 2 Artikli 9 lõiked 1 ja 2 Artikli 6 lõike 1 teine lõik Artikli 9 lõige 7, artikli 14 lõiked 1 ja 3 Artikli 6 lõige 3 II lisa, mõisted Artikkel 7 Artikkel 22 Artikli 8 lõiked 1 ja 3 Artikkel 15, III lisa ja IV lisa Artikkel 8a Artikkel 26 Artikkel 8b Artikkel 27 Artikkel 9 Artikli 1 lõige 2 Artikkel 10a Artikkel 29 Artikkel 11 Artikkel 32 I lisa Artikkel 3 ja artikkel 4 II lisa Artikkel 11, I ja II lisa III lisa Artikli 9 lõiked 3, 4 ja 5 IV lisa III lisa V lisa punkt b V lisa