02019D2208 — ET — 23.12.2019 — 000.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu





Parandatud:









▼B

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2019/2208,

9. detsember 2019,

Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta ühelt poolt Ghana ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise vahepealse majanduspartnerluslepinguga moodustatud majanduspartnerluslepingu komitees seoses mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö viise käsitleva protokolli nr 1 vastuvõtmisega







Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse liidu nimel ühelt poolt Ghana ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise vahepealse majanduspartnerluslepinguga moodustatud majanduspartnerluslepingu komitee 2019. aasta koosolekul seoses protokolli nr 1 (mis käsitleb mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö viise) käsitleva majanduspartnerluslepingu komitee otsuse vastuvõtmisega, põhineb käesolevale otsusele lisatud majanduspartnerluslepingu komitee otsuse eelnõul.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.









EELNÕU

ÜHELT POOLT GHANA NING TEISELT POOLT EUROOPA ÜHENDUSE JA SELLE LIIKMESRIIKIDE VAHELISE VAHEPEALSE MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGUGA MOODUSTATUD MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGU KOMITEE OTSUS nr …/2019

… ,

millega võetakse vastu mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja

halduskoostöö viise käsitlev protokoll nr 1







Artikkel 1

Võetakse vastu mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö viise käsitleva protokolli nr 1 tekst, mis on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle allkirjastamise päeval.









LISA

Protokoll nr 1, mis käsitleb mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö viise

SISUKORD I JAOTIS: ÜLDSÄTTED Artiklid 1. Mõisted II JAOTIS: MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED“ MÄÄRATLUS Artiklid 2. Üldised nõuded 3. Täielikult saadud või toodetud tooted 4. Piisava töö või töötluse läbinud tooted 5. Ebapiisav töö või töötlus 6. Tollimaksuvabalt Euroopa Liitu imporditud materjalidega tehtavad tööd või töötlustoimingud 7. Päritolu kumulatsioon 8. Kumulatsioon teiste riikidega, kellel on tollmaksu- ja kvoodivaba juurdepääs Euroopa Liidu turule 9. Kvalifikatsiooniühik 10. Tarvikud, varuosad ja tööriistad 11. Komplektid erinevatest toodetest 12. Kõrvalised tegurid 13. Arvestuslik eraldamine III JAOTIS: TERRITORIAALSED NÕUDED Artiklid 14. Territoriaalsuspõhimõte 15. Mittemuutmine 16. Näitused IV JAOTIS: PÄRITOLUTÕEND Artiklid 17. Üldised nõuded 18. Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kord 19. Tagantjärele välja antud liikumissertifikaadid EUR.1 20. Liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi väljaandmine 21. Päritoludeklaratsiooni koostamise tingimused 22. Heakskiidetud eksportija 23. Päritolutõendi kehtivus 24. Päritolutõendi esitamine 25. Importimine osasaadetistena 26. Päritolutõendist vabastamine 27. Teavitamise kord kumulatsiooni eesmärgil 28. Tõendavad dokumendid 29. Päritolutõendite ja tõendavate dokumentide säilitamine 30. Lahknevused ja vormistusvead 31. Eurodes väljendatud summad V JAOTIS: HALDUSKOOSTÖÖ Artiklid 32. Lepinguga hõlmatud toodete suhtes kohaldatavad haldustingimused 33. Tolli puudutava teabe edastamine 34. Muud halduskoostöö viisid 35. Päritolutõendi õigsuse kontroll 36. Tarnija deklaratsioonide õigsuse kontroll 37. Vaidluste lahendamine 38. Karistused 39. Erandid VI JAOTIS: CEUTA JA MELILLA Artiklid 40. Üldtingimused 41. Täpsustavad tingimused VII JAOTIS: LÕPPSÄTTED Artiklid 42. Päritolureeglite läbivaatamine ja kohaldamine 43. Lisad 44. Protokolli rakendamine 45. Üleminekusätted transiit- ja ladustatud kauba kohta

PROTOKOLLI nr 1 LISAD Protokolli nr 1 I LISA: Sissejuhatavad märkused käesoleva protokolli II lisa loendi kohta Protokolli nr 1 II LISA: Selliste päritolustaatuseta materjalidega tehtavate tööde ja töötlemistoimingute loetelu, mis annavad valmistatavale tootele päritolustaatuse Protokolli nr 1 II A LISA: Erandid seoses selliste päritolustaatuseta materjalidega tehtavate tööde või töötlemistoimingute loendiga, mis annavad valmistatud tootele päritolustaatuse Protokolli nr 1 III LISA: Liikumissertifikaadi EUR.1 vorm Protokolli nr 1 IV LISA: Päritoludeklaratsioon Protokolli nr 1 V A LISA: Tarnija deklaratsioon sooduspäritolustaatusega toodete kohta Protokolli nr 1 V B LISA: Tarnija deklaratsioon sooduspäritolustaatuseta toodete kohta Protokolli nr 1 VI LISA: Teabesertifikaat Protokolli nr 1 VII LISA: Erandi taotluse vorm Protokolli nr 1 VIII LISA: Ülemeremaad ja -territooriumid ÜHISDEKLARATSIOON Andorra Vürstiriigi kohta ÜHISDEKLARATSIOON San Marino Vabariigi kohta

I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas protokollis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „valmistamine“ – igat liiki töö või töötlemine, sealhulgas komplekteerimine või eritoimingud;

b) „materjal“ – koostisosa, toormaterjal, komponent, osa vms, mida on toote valmistamisel kasutatud;

c) „toode“ – valmistatav toode, isegi kui see on ette nähtud hiljem mõnes teises valmistamistoimingus kasutamiseks;

d) „kaup“ – nii materjal kui ka tooted;

e) „tolliväärtus“ – väärtus, mis on kindlaks määratud kooskõlas üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT 1994) VII artikli rakendamise lepinguga (WTO tolliväärtuse määramise leping);

f) „tehasehind“ – hind, mida makstakse tehases asuva toote eest Euroopa Liidus või Ghanas paiknevale tootjale, kelle ettevõttes toimub viimane töö või töötlus, tingimusel et hind sisaldab kõikide kasutatud materjalide väärtust ja sellest on maha arvatud kõik riigisisesed maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote eksportimisel;

g) „materjalide väärtus“ – kasutatud päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal, või kui see ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest Euroopa Liidus või Ghanas makstakse;

h) „päritolustaatusega materjalide väärtus“ – materjalide väärtus, mis on määratletud mutatis mutandis kohaldatava punkti g kohaselt;

i) „lisandväärtus“ – toote tehasehind, millest on lahutatud kolmandatest riikidest Euroopa Liitu, majanduspartnerluslepingu vähemalt ajutiselt kohaldanud AKV riikidesse või ülemeremaadesse ja -territooriumidele imporditud materjalide tolliväärtus; kui tolliväärtus ei ole teada või seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis kasutatakse esimest tuvastatavat hinda, mida nende materjalide eest Euroopa Liidus või Ghanas makstakse;

j) „grupid“ ja „rubriigid“ – grupid ja neljakohalised rubriigid, mida kasutatakse nomenklatuuris, mis moodustab kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (edaspidi „harmoneeritud süsteem“ või „HS“);

k) „klassifitseeritud“ – osutab toote või materjali klassifitseerimisele teatavasse rubriiki;

l) „saadetis“ – tooted, mis saadetakse samal ajal ühelt eksportijalt ühele kaubasaajale või mis saadetakse eksportijalt kaubasaajale üheainsa veodokumendi alusel või selle dokumendi puudumisel üheainsa arve alusel;

m) „territooriumid“ – hõlmab territoriaalvesi;

n) „ülemeremaad ja -territooriumid“ – käesoleva protokolli VIII lisas kindlaksmääratud ülemeremaad ja -territooriumid;

o) „komitee“ – käesoleva lepingu artiklis 34 osutatud tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamise erikomitee.

II JAOTIS

MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED“ MÄÄRATLUS

Artikkel 2

Üldised nõuded

1. Käesoleva lepingu kohaldamisel loetakse järgmisi tooteid Euroopa Liidust pärit toodeteks:

a) täielikult Euroopa Liidus saadud või toodetud tooted käesoleva protokolli artikli 3 tähenduses;

b) Euroopa Liidus saadud või toodetud tooted, milles on kasutatud materjale, mis ei ole täielikult liidus saadud või toodetud, tingimusel et need on liidus läbinud piisava töö või töötluse käesoleva protokolli artikli 4 tähenduses.

2. Käesoleva lepingu kohaldamisel loetakse järgmisi tooteid Ghanast pärit toodeteks:

a) täielikult Ghanas saadud või toodetud tooted käesoleva protokolli artikli 3 tähenduses;

b) Ghanas saadud või toodetud tooted, milles on kasutatud materjale, mis ei ole täielikult Ghanas saadud või toodetud, tingimusel et need on Ghanas läbinud piisava töö või töötluse käesoleva protokolli artikli 4 tähenduses.

Artikkel 3

Täielikult saadud või toodetud tooted

1. Järgmisi tooteid käsitatakse täielikult Ghanas või Euroopa Liidus saadud või toodetud toodetena:

a) seal sündinud ja kasvatatud elusloomad;

b) sealsest pinnasest ja merepõhjast kaevandatud mineraalsed maavarad;

c) seal koristatud taimekasvatussaadused;

d) seal kasvatatud elusloomadelt saadud tooted;

e) i) seal toimunud jahi ja kalapüügi saadused; ii) akvakultuuritooted, sh marikultuuritooted, tingimusel et nad on seal kasvanud munadest, marjast, maimudest või vastsetest;

f) merekalapüügisaadused ja muud nende laevadega väljaspool Euroopa Liidu või Ghana territoriaalvett püütud saadused;

g) nende kalatöötlemislaevade pardal üksnes punktis f osutatud saadustest valmistatud tooted;

h) kasutatud esemed, mis sobivad ainult tooraine saamiseks;

i) sealse tootmistegevuse jäätmed ja jäägid;

j) väljaspool nende territoriaalvett merepõhjast või selle aluspinnasest kaevandatud saadused, kui neil on selle merepõhja või selle aluspinnase kasutamise ainuõigus;

k) kõik kaubad, mis on seal toodetud üksnes punktides a–j nimetatud saadustest või toodetest.

2. Käesoleva artikli lõike 1 punktides f ja g kasutatud mõisteid „nende laevad“ ja „nende kalatöötlemislaevad“ kohaldatakse ainult selliste laevade ja kalatöötlemislaevade suhtes,

a) mis on registreeritud või laevaregistrisse kantud mõnes Euroopa Liidu liikmesriigis või Ghanas ja

b) mis sõidavad mõne Euroopa Liidu liikmesriigi või Ghana lipu all ja

c) mis vastavad ühele järgmistest tingimustest: i) neist vähemalt 50 % kuulub Euroopa Liidu liikmesriigi ja/või Ghana kodanikele või ii) nad kuuluvad äriühingule, — mille peakontor ja peamine tegevuskoht on mõnes Euroopa Liidu liikmesriigis või Ghanas ja — millest vähemalt 50 % kuulub ühele või mitmele Euroopa Liidu liikmesriigile ja/või Ghanale või ühe või mitme sellise riigi avalik-õiguslikele isikutele või kodanikele.

3. Olenemata käesoleva artikli lõikest 2 käsitletakse Ghana taotluse korral Ghana prahitud või liisitud laevu „tema laevadena“, kui need tegelevad kalapüügiga üksnes tema majandusvööndis, tingimusel et enne seda on Euroopa Liidu ettevõtjatele tehtud pakkumine ja et täidetud on eelnevalt komitee poolt kehtestatud rakendusreeglid. Käesolevas lõikes sätestatud tingimuste täitmist jälgib komitee.

4. Käesoleva artikli lõike 2 tingimusi võib täita Ghanas ja teiste majanduspartnerluslepingute asjaomastes osalisriikides, kelle suhtes kohaldatakse kumulatsiooni. Sellisel juhul loetakse toodete päritoluriigiks lipuriik.

Artikkel 4

Piisava töö või töötluse läbinud tooted

1. Käesoleva protokolli artikli 2 kohaldamisel käsitatakse tooteid, mis ei ole täielikult saadud või toodetud, piisava töö või töötluse läbinuna, kui käesoleva protokolli II lisa loendis esitatud tingimused on täidetud.

2. Olenemata käesoleva artikli lõikest 1 võib käesoleva protokolli artikli 2 kohaldamisel lugeda käesoleva protokolli II A lisas osutatud tooted piisava töö või töötluse läbinuks, kui on täidetud kõnealuses lisas osutatud tingimused. Viie (5) aasta jooksul alates käesoleva protokolli jõustumise kuupäevast kohaldatakse käesoleva protokolli II A lisa ainult ekspordile Ghanast, ilma et see piiraks käesoleva protokolli artikli 42 lõike 2 kohaldamist.

3. Käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 nimetatud tingimustes on märgitud kõikide käesoleva lepinguga hõlmatud toodete valmistamisel kasutatavate päritolustaatuseta materjalidega tehtavad kohustuslikud tööd või töötlemistoimingud, mida kohaldatakse üksnes selliste materjalide suhtes. Järelikult, kui toodet, mis on omandanud päritolustaatuse ühes nimetatud loendis sätestatud tingimuste täitmise teel, kasutatakse mõne teise toote valmistamiseks, ei kohaldata selle toote suhtes tingimusi, mida kohaldatakse valmistatava toote suhtes, ega võeta arvesse päritolustaatuseta materjale, mida võidi selle valmistamiseks kasutada.

4. Olenemata käesoleva artikli lõigetest 1 ja 2 võib päritolustaatuseta materjale, mida ei tohiks käesoleva protokolli II ja II A lisas sätestatud tingimuste kohaselt toote valmistamiseks kasutada, kasutada, kui:

a) nende koguväärtus ei ületa 15 % toote tehasehinnast;

b) käesoleva lõike kohaldamisel ei ületata ühtki protsendimäära, mis on loendis seatud päritolustaatuseta materjalide suurimaks väärtuseks.

5. Käesoleva artikli lõike 4 sätteid ei kohaldata harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete suhtes.

6. Käesoleva artikli lõikeid 1–5 kohaldatakse, kui käesoleva protokolli artiklis 5 ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 5

Ebapiisav töö või töötlus

1. Järgmisi toiminguid käsitatakse päritolustaatuse omandamiseks ebapiisava töö või töötlusena, olenemata sellest, kas käesoleva protokolli artikli 4 tingimused on täidetud või mitte:

a) toimingud, mis tagavad toodete seisundi säilimise nende transportimisel ja ladustamisel;

b) lihtsad toimingud, nagu tolmu eemaldamine, tuulamine või uhtmine, sortimine, liigitamine, kokkusobitamine (sealhulgas kaupade komplekteerimine), pesemine, puhastamine, värvimine, poleerimine, tükeldamine;

c) oksiidi, õli, värvi või muu katte eemaldamine;

d) i) ümberpakkimine ning pakkeüksuste osadeks jagamine ja koondamine; ii) tavaline klaas- või plastpudelitesse, plekkpurkidesse, kottidesse, karpidesse, kastidesse pakkimine, alustele kinnitamine ja igasugune muu lihtne pakendamine;

e) märkide, etikettide, logode ja muude eristusmärkide kinnitamine või trükkimine tootele või selle pakendile;

f) üht või mitut sorti toodete lihtne segamine; suhkru segamine mis tahes muu ainega;

g) toote osade lihtne kokkupanemine terviktoote saamiseks;

h) toote lihtne osadeks lammutamine;

i) tekstiilide triikimine või pressimine;

j) teravilja ja riisi kestade eemaldamine, osaline või täielik pleegitamine, poleerimine ja glaseerimine;

k) suhkru toonimine, lõhnastamine ja maitsestamine või tükkipressimine; kristallsuhkru osaline või täielik jahvatamine;

l) puuviljade, pähklite ja köögiviljade koorimine ja kividest puhastamine;

m) teritamine, lihtlihvimine või lihtlõikamine;

n) kahe või enama punktides a–m loetletud toimingu kombinatsioon;

o) loomade tapmine.

2. Selleks et määrata kindlaks, kas tootega tehtud töö või töötlus on käesoleva artikli lõike 1 tähenduses ebapiisav, vaadeldakse kõiki Euroopa Liidus või Ghanas selle tootega tehtud toiminguid koos.

Artikkel 6

Tollimaksuvabalt Euroopa Liitu imporditud materjalidega tehtavad tööd või töötlustoimingud

1. Ilma et see piiraks käesoleva protokolli artikli 2 kohaldamist, käsitatakse päritolustaatuseta materjale, mida võib vastavalt ühisele tollitariifistikule enamsoodustusrežiimi lepingulisi tariife kohaldades importida Euroopa Liitu tollimaksuvabalt, ( 1 ) Ghanast pärit materjalidena, kui neid kasutatakse selles riigis valmistatud tootes ja kui nad on seal läbinud töö või töötluse, mis on põhjalikum, kui käesoleva protokolli artikli 5 lõikes 1 sätestatud.

2. Kohaldades käesoleva artikli lõiget 1, peab väljastatud liikumissertifikaatidele EUR.1 (lahter 7) või päritoludeklaratsioonidele olema märgitud järgmine kirje:

— „Application of Article 6(1) of Protocol No. 1 to the Ghana‐EU EPA“.

3. Euroopa Liit esitab komiteele igal aastal nende materjalide loetelu, mille suhtes kohaldatakse käesoleva artikli sätteid. Pärast loetelu esitamist avaldab Euroopa Komisjon selle Euroopa Liidu Teataja C-seerias ning Ghana avaldab selle oma korra kohaselt.

4. Käesolevas artiklis sätestatud kumulatsiooni ei kohaldata selliste materjalide suhtes, mille importimisel Euroopa Liitu kohaldatakse dumpinguvastaseid või tasakaalustavaid tollimakse, kui materjalid on pärit riigist, mille suhtes nimetatud dumpinguvastased ja tasakaalustavad tollimaksud on kehtestatud.

Artikkel 7

Päritolu kumulatsioon

1. Ilma et see piiraks käesoleva protokolli artikli 2 kohaldamist, käsitatakse ühe lepinguosalise territooriumilt, teisest Lääne-Aafrika riigist, ( 2 ) kellel on tollimaksu- ja kvoodivaba juurdepääs Euroopa Liidu turule, teistest majanduspartnerluslepingut vähemalt ajutiselt kohaldanud AKV riikidest või ülemeremaadest ja -territooriumidelt pärit materjale teise lepinguosalise territooriumilt pärinevatena, kui neid kasutatakse seal valmistatud tootes ja kui nad on selle lepinguosalise territooriumil läbinud töö või töötluse, mis on põhjalikum, kui käesoleva protokolli artikli 5 lõikes 1 sätestatud.

Kui asjaomase lepinguosalise territooriumil tehtav töö või töötlus ei ole põhjalikum, kui käesoleva protokolli artikli 5 lõikes 1 sätestatud, loetakse saadud toode selle lepinguosalise territooriumilt pärinevaks ainult juhul, kui sellele seal lisandunud väärtus on suurem kui mis tahes muust riigist või muult territooriumilt pärit kasutatud materjalide väärtus. Vastasel juhul loetakse saadud toode pärinevaks riigist või territooriumilt, kust pärinevate lõpptoote valmistamiseks kasutatud päritolustaatusega materjalide väärtus on suurim.

Teistest majanduspartnerluslepingut vähemalt ajutiselt kohaldanud AKV riikidest ning ülemeremaadest ja -territooriumidelt pärit materjalide päritolu tehakse kindlaks Euroopa Liidu ja nende riikide vaheliste sooduslepingute alusel kohaldatavate päritolureeglite alusel ja vastavalt käesoleva protokolli artiklile 27.

2. Ilma et see piiraks käesoleva protokolli artikli 2 kohaldamist, käsitatakse ühe lepinguosalise territooriumil, teistes majanduspartnerluslepingut vähemalt ajutiselt kohaldanud AKV riikides ning ülemeremaades ja -territooriumidel tehtavaid töid ja töötlemistoiminguid teise lepinguosalise territooriumil toimunuina, kui materjalid läbivad hiljem töö või töötluse, mis on põhjalikum, kui käesoleva protokolli artikli 5 lõikes 1 sätestatud.

Kui ühe lepinguosalise territooriumil tehtav töö või töötlus ei ole põhjalikum, kui käesoleva protokolli artikli 5 lõikes 1 sätestatud, loetakse saadud toode selle lepinguosalise territooriumilt pärinevaks ainult juhul, kui sellele seal lisandunud väärtus on suurem kui mis tahes muus nimetatud riigis või muul territooriumil kasutatud materjalide väärtus. Vastasel juhul loetakse saadud toode pärinevaks riigist või territooriumilt, kust on saadud kõige suurema väärtusega materjalid lõpptoote valmistamiseks.

Lõpptoote päritolu määratakse kindlaks vastavalt käesoleva protokolli päritolureeglitele ja selle artikli 27 sätetele.

3. Käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 sätestatud päritolu kumulatsiooni võib teiste majanduspartnerluslepingut vähemalt ajutiselt kohaldanud AKV riikide, teise Lääne-Aafrika riigi, kellel on tollimaksu- ja kvoodivaba juurdepääs Euroopa Liidu turule, ning ülemeremaade ja -territooriumide suhtes kohaldada üksnes tingimusel, et:

a) sihtriik ja kõik päritolustaatuse omandamisse kaasatud riigid ja territooriumid on sõlminud halduskoostöölepingu või -kokkuleppe, mis tagab käesoleva artikli nõuetekohase rakendamise ja sisaldab viidet asjakohaste päritolutõendite kasutamisele;

b) Ghana ja Euroopa Liit esitavad teineteisele Euroopa Komisjoni ning Ghana Vabariigi kaubandus- ja tööstusministeeriumi vahendusel andmed teiste riikide või territooriumidega sõlmitud halduskoostöölepingute kohta, millele käesolevas artiklis on viidatud. Euroopa Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas (C-seerias) ja Ghana avaldab oma korra kohaselt kuupäeva, mil käesolevas artiklis sätestatud päritolu kumulatsiooni võib kohaldada nende käesolevas artiklis loetletud riikide või territooriumide suhtes, kes on vajalikud nõuded täitnud.

4. Käesolevas artiklis sätestatud kumulatsiooni ei kohaldata materjalide suhtes,

a) mis kuuluvad harmoneeritud süsteemi rubriikidesse 1604 ja 1605 ja on pärit Vaikse ookeani piirkonna riikidest, kes on allkirjastanud majanduspartnerluslepingu vastavalt Euroopa Ühenduse ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu II protokolli artikli 6 lõikele 6 ( 3 );

b) mis kuuluvad harmoneeritud süsteemi rubriikidesse 1604 ja 1605 ja on pärit Vaikse ookeani piirkonna riikidest, kes on allkirjastanud majanduspartnerluslepingu vastavalt Euroopa Liidu ja Vaikse ookeani piirkonna AKV riikide vahelise üldise majanduspartnerluslepingu mis tahes tulevastele sätetele;

c) mis on pärit Lõuna-Aafrika Vabariigist ja mida ei saa tollimaksu- ja kvoodivabalt otse Euroopa Liitu importida.

5. Euroopa Liit esitab komiteele igal aastal käesoleva artikli lõike 4 punktis c osutatud materjalide loetelu. Pärast selle loetelu esitamist avaldab Euroopa Komisjon selle Euroopa Liidu Teataja C-seerias ning Ghana avaldab selle oma korra kohaselt.

Artikkel 8

Kumulatsioon teiste riikidega, kellel on tollimaksu- ja kvoodivaba juurdepääs Euroopa Liidu turule

1. Ilma et see piiraks käesoleva protokolli artikli 2 kohaldamist, käsitatakse materjale, mis on pärit riigist või territooriumilt,

a) mis saab kasu Euroopa Liidu üldiste tariifsete soodustuste kava kohaselt vähim arenenud riikide suhtes kohaldatavast erikorrast või

b) millel on üldiste tariifsete soodustuste kava üldsätetest tulenevalt tollimaksu- ja kvoodivaba juurdepääs Euroopa Liidu turule,

Ghanast pärinevatena, kui neid kasutatakse seal valmistatud tootes.

Need materjalid ei pea olema seal läbinud piisavat tööd või töötlust tingimusel, et seal läbitud töö või töötlus on põhjalikum, kui käesoleva protokolli artikli 5 lõikes 1 sätestatud. Kõik tooted, mille valmistamiseks on kasutatud kirjeldatud materjale ja mis sisaldavad ka päritolustaatuseta materjale, peavad olema läbinud piisava töö või töötluse vastavalt käesoleva protokolli artiklile 4, et neid saaks käsitada Ghanast pärinevatena.

1.2. Teistest asjaomastest riikidest või teistelt asjaomastelt territooriumidelt pärit materjalide päritolu määratakse kindlaks vastavalt Euroopa Liidu üldiste tariifsete soodustuste kava kohastele päritolureeglitele ja käesoleva protokolli artikli 27 sätetele.

1.3. Käesolevas lõikes sätestatud kumulatsiooni ei kohaldata materjalide suhtes:

a) mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liitu importimise ajal dumpinguvastaseid või tasakaalustavaid tollimakse, kui materjalid on pärit riigist, mille suhtes nimetatud dumpinguvastased või tasakaalustavad tollimaksud on kehtestatud;

b) mis kuuluvad harmoneeritud süsteemi alamrubriikidesse 3302.10 ja 3501.10;

c) mis kuuluvad harmoneeritud süsteemi gruppi 3 klassifitseeritud tuunikalatoodete hulka, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu üldiste tariifsete soodustuste kava;

d) mille puhul on tariifsed soodustused Euroopa Liidu üldiste tariifsete soodustuste kava raames kaotatud (astmestamine) või peatatud (kaitseklausel).

2. Ghana esitatud teate alusel ning ilma, et see piiraks käesoleva protokolli artikli 2 kohaldamist, ja arvestades käesoleva artikli lõigetes 2.1, 2.2 ja 5 sätestatut, käsitatakse materjale, mis on pärit riigist või territooriumilt, millel on mõne lepingu või kokkuleppe alusel nähtud ette tollimaksu- ja kvoodivaba juurdepääs Euroopa Liidu turule, Ghanast pärit materjalidena. Ghana esitab teate Euroopa Liidule Euroopa Komisjoni kaudu. Kumulatsiooni kohaldatakse, kuni selle määramise tingimused on täidetud. Kõnealused materjalid ei pea olema läbinud piisavat tööd või töötlust tingimusel, et läbitud töö või töötlus on põhjalikum, kui käesoleva protokolli artikli 5 lõikes 1 sätestatud.

2.1. Teistest asjaomastest riikidest või teistelt asjaomastelt territooriumidelt pärit materjalide päritolu määratakse kindlaks vastavalt Euroopa Liidu ja nende riikide või territooriumide vaheliste sooduskaubanduse lepingute või kokkulepete kohastele päritolureeglitele ja artikli 27 sätetele.

2.2. Käesolevas lõikes sätestatud kumulatsiooni ei kohaldata materjalide suhtes:

a) mis kuuluvad harmoneeritud süsteemi gruppidesse 1–24 või GATTi 1994. aasta lepingus sisalduva WTO põllumajanduslepingu 1. lisa punkti 1 alapunktis ii nimetatud toodete nimekirja;

b) mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liitu importimise ajal dumpinguvastaseid või tasakaalustavaid tollimakse, kui materjalid on pärit riigist, mille suhtes on kehtestatud nimetatud dumpinguvastased või tasakaalustavad tollimaksud;

c) mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu ja mõne kolmanda riigi vahelise vabakaubanduslepingu alusel kaubandus- ja kaitsemeetmeid või muid meetmeid, mis välistavad selliste toodete tollimaksu- ja kvoodivaba pääsu Euroopa Liidu turule.

3. Euroopa Liit esitab komiteele igal aastal nende materjalide ja riikide loetelu, mille suhtes kohaldatakse käesoleva artikli lõike 1 sätteid. Pärast loetelu esitamist avaldab Euroopa Komisjon selle Euroopa Liidu Teataja C-seerias ning Ghana avaldab selle oma korra kohaselt. Ghana esitab igal aastal komiteele nende materjalide loetelu, mille suhtes on kohaldatud käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 sätestatud kumulatsiooni.

4. Kohaldades lõikeid 1 ja 2, peab väljastatud liikumissertifikaatidele EUR.1 (lahter 7) või päritoludeklaratsioonidele olema märgitud järgmine kirje:

— „Application of Article 8.1 or 8.2 of Protocol No. 1 to the Ghana‐EU EPA“.

5. Käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 sätestatud kumulatsiooni võib kohaldada üksnes järgmistel tingimustel:

a) päritolustaatuse omandamisse kaasatud riik (riigid) on sõlminud halduskoostöölepingu või -kokkuleppe, mis tagab käesoleva artikli nõuetekohase rakendamise ja sisaldab viidet asjakohaste päritolutõendite kasutamisele;

b) Ghana esitab Euroopa Liidule Euroopa Komisjoni vahendusel andmed teiste riikide või territooriumidega sõlmitud halduskoostöölepingute kohta, millele käesolevas artiklis on viidatud. Euroopa Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teataja C-seerias kuupäeva, millal käesolevas artiklis ette nähtud kumulatsiooni võib kohaldada nende käesolevas artiklis osutatud territooriumide suhtes, kes on vajalikud nõuded täitnud.

Artikkel 9

Kvalifikatsiooniühik

1. Käesoleva protokolli kohaldamisel on kvalifikatsiooniühik see toode, mida loetakse harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri alusel klassifitseerimisel põhiüksuseks.

Sellest tulenevalt:

a) kui toode, mis koosneb esemete rühmast või kokkupandud esemetest, klassifitseeritakse harmoneeritud süsteemi järgi ühte rubriiki, moodustab tervik kvalifikatsiooniühiku;

b) kui saadetis koosneb mitmest identsest tootest, mis on klassifitseeritud samasse harmoneeritud süsteemi rubriiki, kohaldatakse käesolevat protokolli iga toote suhtes eraldi.

2. Kui harmoneeritud süsteemi üldise tõlgendamisreegli 5 kohaselt loetakse klassifitseerimisel pakend toote juurde kuuluvaks, tuleb see ka päritolu kindlaksmääramisel lugeda toote juurde kuuluvaks.

Artikkel 10

Tarvikud, varuosad ja tööriistad

Seadme, masina, aparaadi või sõidukiga kaasas olevaid tarvikuid, varuosi ja tööriistu, mis sisalduvad tavavarustusena selle hinnas ning mille eest ei esitata eraldi arvet, käsitatakse kõnealuse seadme, masina, aparaadi või sõiduki lahutamatu osana.

Artikkel 11

Komplektid erinevatest toodetest

Komplektid harmoneeritud süsteemi üldise tõlgendamisreegli 3 tähenduses on päritolustaatusega, kui kõik komplekti kuuluvad tooted on päritolustaatusega. Kui komplekt koosneb päritolustaatusega ja päritolustaatuseta toodetest, on komplekt tervikuna päritolustaatusega, kui päritolustaatuseta toodete väärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast.

Artikkel 12

Kõrvalised tegurid

Selleks et määrata kindlaks, kas toode on päritolustaatusega või mitte, ei ole vaja kindlaks määrata järgmiste toote valmistamisel kasutatavate toodete päritolu:

a) energia ja kütus;

b) sisseseade ja varustus;

c) masinad ja tööriistad;

d) kaubad, mis ei kuulu ega ole ette nähtud kuuluma toote lõppkoosseisu.

Artikkel 13

Arvestuslik eraldamine

1. Kui ühesuguste ja omavahel asendatavate päritolustaatusega ja päritolustaatuseta materjalide varude eraldi hoidmisest tekivad märkimisväärsed kulutused või olulised raskused, võib toll asjaomaste isikute kirjalikul taotlusel lubada selliste varude haldamiseks niinimetatud arvestusliku eraldamise meetodit (edaspidi „meetod“).

2. Meetodit kohaldatakse ka harmoneeritud süsteemi alamrubriikidesse 1701.12, 1701.13 ja 1701.14 kuuluva ning rafineerimiseks mõeldud lõhna- ja maitseaineteta ja värvilisandita päritolustaatusega ja päritolustaatuseta toorsuhkru suhtes, mis on enne Euroopa Liitu või Ghanasse eksportimist segatud valmis või kokku vastavalt kas Ghanas või Euroopa Liidus.

3. Meetodiga tagatakse, et selliste toodete arv, mida võiks pidada Ghanast või Euroopa Liidust pärinevaks, on alati samasugune, nagu see oleks varude füüsilise eraldamise korral.

4. Toll võib käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud loa andmiseks esitada tingimusi, mida ta peab vajalikuks.

5. Meetodit rakendatakse ja selle rakendamine registreeritakse üldiste raamatupidamispõhimõtete alusel, mida kohaldatakse riigis, kus toode on valmistatud.

6. Isik, kes meetodit kasutab, võib olenevalt asjaoludest kas koostada päritolutõendi või taotleda päritolutõendit toodete kogusele, mida võib pidada päritolustaatusega toodeteks. Tolli taotlusel deklareerib kõnealune isik, kuidas neid koguseid on hallatud.

7. Toll kontrollib loa kasutamist ja võib selle ära võtta, kui meetodi kasutaja kasutab luba vääriti või ei täida mõnda muud käesolevas protokollis sätestatud tingimust.

8. Käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 kohaldamisel tähendavad mõisted „asendatavad materjalid“ või „asendatavad tooted“ samalaadseid ja samasuguse kaubandusliku kvaliteediga materjale või tooteid, millel on ühesugused tehnilised ja füüsilised omadused ja mida ei saa päritolu kindlaksmääramise seisukohast üksteisest eristada.

III JAOTIS

TERRITORIAALSED NÕUDED

Artikkel 14

Territoriaalsuspõhimõte

1. Kui käesoleva protokolli artiklitest 6, 7 ja 8 ei tulene teisiti, peavad käesoleva protokolli II jaotises sätestatud päritolustaatuse omandamise tingimused Ghanas või Euroopa Liidus olema täidetud katkestusteta.

2. Kui käesoleva protokolli artiklitest 6, 7 ja 8 ei tulene teisiti, tuleb Ghanast või Euroopa Liidust pärinevaid ja mõnda teise riiki eksporditud päritolustaatusega kaupu tagasitoomisel käsitada päritolustaatuseta kaupadena, välja arvatud juhul, kui suudetakse tollile tõendada, et:

a) tagasitoodavad kaubad on samad kaubad, mis eksporditi, ja

b) need ei ole kõnealuses riigis oleku või eksportimise ajal läbinud ühtegi muud toimingut peale nende, mis on vajalikud kaupade seisundi säilitamiseks.

3. Euroopa Liidust või Ghanast eksporditud ja hiljem sinna reimporditud toodetega väljaspool Euroopa Liitu või Ghanat tehtud töö või töötlus ei mõjuta päritolustaatuse omandamist vastavalt käesoleva protokolli II jaotises sätestatud tingimustele, tingimusel et:

a) kõnealused tooted on täielikult saadud või toodetud Euroopa Liidus või Ghanas või seal nendega enne eksportimist tehtud tööd ja töötlemistoimingud on käesoleva protokolli artiklis 5 osutatud toimingutest põhjalikumad, ja

b) tollile suudetakse nõuetekohaselt tõendada, et: i) väljaspool Euroopa Liitu või Ghanat tehtud tööd ja töötlemistoimingud toimusid välistöötlemise korra või muu sarnase korra kohaselt; ii) reimporditud kaup on saadud eksporditud toodetega tehtud töö või töötlemise teel ja iii) kõik väljaspool Ghanat või Euroopa Liitu tekkinud kulud, sealhulgas kasutatud materjalide väärtus, ei ületa 10 % selle lõpptoote tehasehinnast, millele päritolustaatust taotletakse.

4. Käesoleva artikli lõike 3 tingimustele vastavate kaupade puhul seostatakse kõik väljaspool Ghanat või Euroopa Liitu tekkinud kulud, sealhulgas kasutatud materjalide väärtus, päritolustaatuseta materjaliga. Kauba päritolustaatuse kindlaksmääramisel kohaldatakse käesoleva protokolli II lisas sätestatud reegleid ja kumuleeritakse nii Euroopa Liidus ja Ghanas kui ka väljaspool neid kasutatud päritolustaatuseta materjalide koguväärtus.

5. Käesoleva artikli lõikeid 3 ja 4 ei kohaldata toodete suhtes, mida saab pidada piisava töö või töötluse läbinuks ainult siis, kui kohaldatakse käesoleva protokolli artikli 4 lõikes 4 sätestatud üldisi lubatud piirväärtusi.

6. Käeoleva artikli lõikeid 3 ja 4 ei kohaldata harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete suhtes.

Artikkel 15

Mittemuutmine

1. Lepinguosalise territooriumil vabasse ringlusse lubatud päritolustaatusega tooted peavad olema samad tooted, mis eksporditi teise lepinguosalise territooriumilt, kus päritolustaatus saadi. Tooteid ei tohi enne nende vabasse ringlusse lubamist muuta ega muundada ning nad ei tohi olla läbinud muid toiminguid peale nende, mida on vaja nende seisundi säilitamiseks, välja arvatud märkide, etikettide, pitserite ja muude dokumentide lisamine, et tagada importiva lepinguosalise riigisiseste nõuete täitmine.

2. Tooteid võib ladustada kolmandates riikides, tingimusel et need jäävad kõnealuse kolmanda riigi tollijärelevalve alla.

3. Ilma et see piiraks IV jaotise sätete kohaldamist, on eksportijal või tema vastutuse all lubatud jagada saadetisi osadeks kolmanda riigi territooriumil, tingimusel et need jäävad kõnealuse kolmanda riigi tollijärelevalve alla.

4. Kui tollil tekib kahtlus, kas lõigetes 1–3 sätestatud nõuded on täidetud, võib ta paluda importijal nõuete täitmist mis tahes viisil tõendada, sealhulgas selliste lepinguliste veodokumentidega nagu veokiri või konkreetsete tõenditega, mis põhinevad pakendite märgistamisel või nummerdamisel, või toodetega seotud muude tõenditega.

Artikkel 16

Näitused

1. Päritolustaatusega toodete suhtes, mis on saadetud näitusele mõnda muusse riiki või muule territooriumile peale käesoleva protokolli artiklites 6, 7 ja 8 osutatute, mille suhtes kohaldatakse kumulatsiooni, ning mis pärast näitust on müüdud Euroopa Liitu või Ghanasse importimiseks, kohaldatakse impordil käesoleva lepingu sätteid, kui tollile on tõendatud, et:

a) eksportija on toimetanud nimetatud tooted Ghanast või Euroopa Liidust näitust korraldavasse riiki ja seal need näitusel välja pannud;

b) kõnealune eksportija on tooted müünud või muul viisil võõrandanud Ghanas või Euroopa Liidus asuvale isikule;

c) tooted on saadetud näituse ajal või vahetult pärast näitust samal kujul, nagu need näitusele saadeti, ja

d) alates näitusele saatmisest ei ole tooteid kasutatud muuks otstarbeks kui seal väljapanekuks.

2. Päritolutõend tuleb välja anda või koostada käesoleva protokolli IV jaotise sätete kohaselt ja esitada importiva riigi tollile tavapärasel viisil. Sellele märgitakse näituse nimi ja aadress. Vajaduse korral võib nõuda dokumentaalseid lisatõendeid väljapanekutingimuste kohta.

3. Käesoleva artikli lõiget 1 kohaldatakse kõikide kaubandus-, tööstus-, põllumajandus- või käsitöönäituste, -messide või muude samalaadsete avalike ürituste ja väljapanekute suhtes, mille jooksul kõnealused tooted jäävad tollikontrolli alla, välja arvatud kauplustes või äripindadel korraldatavad eraviisilised üritused, mille eesmärk on välismaiste toodete müük.

IV JAOTIS

PÄRITOLUTÕEND

Artikkel 17

Üldised nõuded

1. Euroopa Liidust pärit toodete importimisel Ghanasse kohaldatakse lepingu sätetest tulenevaid soodustusi, kui artikli 21 lõikes 1 osutatud juhtudel esitatakse deklaratsioon, mille eksportija esitab kaubaarvel, saatelehel või muus äridokumendis, kus kõnealuseid tooteid piisavalt täpselt kirjeldatakse, et neid oleks võimalik identifitseerida (edaspidi „päritoludeklaratsioon“); päritoludeklaratsiooni tekst on esitatud käesoleva protokolli IV lisas.

2. Ghanast pärit toodete importimisel Euroopa Liitu kohaldatakse lepingu sätetest tulenevaid soodustusi, kui esitatakse kas:

a) liikumissertifikaat EUR.1, mille näidis on esitatud käesoleva protokolli III lisas, või

b) käesoleva protokolli artikli 21 lõikes 1 ettenähtud juhtudel deklaratsioon, mille eksportija esitab kaubaarvel, saatelehel või muus äridokumendis, kus kõnealuseid tooteid piisavalt täpselt kirjeldatakse, et neid oleks võimalik identifitseerida (edaspidi „päritoludeklaratsioon“); päritoludeklaratsiooni tekst on esitatud käesoleva protokolli IV lisas.

3. Ilma et see piiraks artikli 42 lõike 3 punkti c kohaldamist, kuuluvad käesoleva artikli lõike 2 punkti a kohased sätted täitmisele kuni kolme aasta jooksul pärast käesoleva protokolli jõustumist. Pärast seda ajavahemikku kohaldatakse ainult käesoleva artikli lõike 2 punkti b sätteid.

4. Olenemata käesoleva artikli lõigetest 1 ja 2 saavad käesoleva protokolli kohased päritolustaatusega tooted artiklis 26 ettenähtud juhtudel lepingust tulenevaid soodustusi ilma käesoleva artikli lõikes 1 osutatud dokumente esitamata.

5. Käesoleva jaotise kohaldamisel püüavad eksportijad kasutada mõnd Ghana ja Euroopa Liidu ühist keelt.

Artikkel 18

Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kord

1. Liikumissertifikaadi EUR.1 annab eksportiva riigi toll välja eksportija või tema vastutusel tegutseva volitatud esindaja kirjaliku taotluse alusel.

2. Selleks täidab eksportija või tema volitatud esindaja nii liikumissertifikaadi EUR.1 kui ka taotluse vormi, mille näidised on esitatud käesoleva protokolli III lisas. Need vormid täidetakse kooskõlas käesoleva protokolliga. Käsitsi kirjutamisel tuleb kasutada tinti ja trükitähti. Tooteid tuleb kirjeldada selleks ettenähtud lahtris, jätmata tühje ridu. Kui lahtrisse jääb tühja ruumi, tuleb kirjelduse viimase rea alla tõmmata rõhtjoon ja tühi ruum läbi kriipsutada.

3. Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmist taotlev eksportija peab olema valmis igal ajal esitama liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandnud eksportiva riigi tolli taotlusel kõik vajalikud dokumendid, mis tõendavad asjaomaste toodete päritolustaatust ja muude käesoleva protokolli nõuete täitmist.

4. Ghana toll annab välja liikumissertifikaadi EUR.1, kui asjaomaseid tooteid võib käsitada pärinevana Euroopa Liidust või Ghanast või käesoleva protokolli artiklis 6, 7 ja 8 osutatud muust riigist või muult territooriumilt ja kui need vastavad käesoleva protokolli muudele nõuetele.

5. Väljastavad tolliasutused võtavad kõik vajalikud meetmed kontrollimaks toodete päritolustaatust ja muude käesoleva protokolli nõuete täitmist. Selleks on neil õigus nõuda mis tahes tõendeid ja kontrollida eksportija raamatupidamisdokumente ning teha muid kontrollimisi, mida nad peavad asjakohaseks. Väljastavad tolliasutused peavad tagama ka käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud vormide nõuetekohase täitmise. Eelkõige vaatavad nad, kas toodete kirjeldamiseks ette nähtud lahter on täidetud sellisel viisil, et sinna ei ole võimalik pettuse eesmärgil midagi lisada.

6. Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kuupäev märgitakse sertifikaadi lahtrisse 11.

7. Toll annab liikumissertifikaadi EUR.1 eksportijale välja niipea, kui tegelik eksport on toimunud või tagatud.

Artikkel 19

Tagantjärele välja antud liikumissertifikaadid EUR.1

1. Olenemata käesoleva protokolli artikli 18 lõikest 7 võib liikumissertifikaadi EUR.1 erandkorras välja anda pärast asjakohaste toodete eksportimist, kui:

a) seda ei antud ekspordi ajal välja eksimuse, tahtmatu tegevusetuse või muude eriliste asjaolude tõttu või

b) tollile on tõendatud, et liikumissertifikaat EUR.1 anti välja, kuid importimisel ei aktsepteeritud seda tehnilistel põhjustel.

2. Käesoleva artikli lõike 1 rakendamisel peab eksportija oma taotlusse märkima liikumissertifikaadi EUR.1 aluseks olevate toodete eksportimise koha ja kuupäeva ning esitama taotluse põhjused.

3. Toll võib liikumissertifikaadi EUR.1 välja anda tagantjärele alles siis, kui on veendunud, et eksportija taotluses esitatud teave on kooskõlas vastavate dokumentide andmetega.

4. Tagantjärele välja antud liikumissertifikaadile EUR.1 peab olema märgitud järgmine fraas:

„ISSUED RETROSPECTIVELY“.

5. Käesoleva artikli lõikes 4 osutatud märge tehakse liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse „Märkused“.

Artikkel 20

Liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi väljaandmine

1. Liikumissertifikaadi EUR.1 varguse, kadumise või hävimise korral võib eksportija taotleda sertifikaadi väljaandnud tolliasutuselt duplikaati nende valduses olevate ekspordidokumentide põhjal.

2. Sel viisil välja antud duplikaadile peab olema märgitud järgmine fraas:

„DUPLICATE“.

3. Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud märge tehakse liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi lahtrisse „Märkused“.

4. Duplikaat, millele peab olema märgitud liikumissertifikaadi EUR.1 originaali väljaandmise kuupäev, hakkab kehtima sellest kuupäevast.

Artikkel 21

Päritoludeklaratsiooni koostamise tingimused

1. Päritoludeklaratsiooni võib koostada:

a) käesoleva protokolli artikli 17 lõikes 1 osutatu kohaselt registreeritud eksportija kooskõlas Euroopa Liidu siseste õigusaktidega;

b) artikli 17 lõike 2 punktis b osutatud juhtudel i) kuni kolme aasta jooksul pärast käesoleva protokolli jõustumist eksportija vastavalt artikli 22 tingimustele; ii) kolme aasta möödumisel käesoleva protokolli jõustumisest registreeritud eksportija kooskõlas Ghana õigusaktidega;

c) iga eksportija iga saadetise kohta, mis koosneb ühest või mitmest päritolustaatusega tooteid sisaldavast pakendist, mille koguväärtus ei ületa 6 000 eurot.

2. Päritoludeklaratsiooni võib koostada, kui asjaomaseid tooteid võib käsitada Ghanast, Euroopa Liidust või mõnest käesoleva protokolli artiklis 6, 7 ja 8 nimetatud muust riigist või muult territooriumilt pärinevana ja kui need vastavad käesoleva protokolli muudele nõuetele.

3. Eksportija, kes koostab päritoludeklaratsiooni, peab olema valmis igal ajal esitama eksportiva riigi tolli taotlusel kõik vajalikud dokumendid, mis tõendavad asjaomaste toodete päritolustaatust ja käesoleva protokolli muude nõuete täitmist.

4. Eksportija koostab päritoludeklaratsiooni, trükkides kirjutusmasinal, tembeldades või printides arvele, saatelehele või mõnele muule äridokumendile deklaratsiooni, mille tekst on esitatud käesoleva protokolli IV lisas, kasutades üht nimetatud lisas esitatud keelelist versiooni kooskõlas eksportiva riigi õigusaktidega. Kui deklaratsioon täidetakse käsitsi, tuleb seda teha tindiga ja kasutada trükitähti.

5. Päritoludeklaratsioonile kirjutab eksportija oma originaalallkirja käsitsi. Käesoleva artikli lõike 1 tähenduses registreeritud eksportijalt ega käesoleva protokolli artikli 22 tähenduses heakskiidetud eksportijalt ei nõuta aga päritoludeklaratsioonidele allakirjutamist, kui heakskiidetud eksportija kinnitab eksportiva riigi tollile kirjalikult, et võtab endale täieliku vastutuse iga päritoludeklaratsiooni eest, mille alusel saab teda identifitseerida, nagu ta oleks nendele käsitsi alla kirjutanud.

6. Eksportija võib koostada päritoludeklaratsiooni sellega hõlmatud toodete eksportimisel või pärast eksportimist, kui see esitatakse importivas riigis hiljemalt kahe (2) aasta jooksul pärast sellega seotud toodete importimist.

Artikkel 22

Heakskiidetud eksportija

1. Kui eksportija tegeleb sageli lepingu kaubanduskoostööd käsitlevate sätetega hõlmatud toodete ekspordiga ning esitab tolli rahuldavad tagatised, mis on vajalikud toodete päritolustaatuse ja muude käesolevas protokollis ettenähtud nõuete täitmise kontrollimiseks, võib eksportiva riigi toll lubada sellisel eksportijal koostada päritoludeklaratsioonid, olenemata asjaomaste toodete väärtusest.

2. Toll võib anda heakskiidetud eksportija staatuse mis tahes tingimustel, mida ta peab asjakohaseks.

3. Toll annab heakskiidetud eksportijale tolliloa numbri, mis märgitakse päritoludeklaratsioonile.

4. Toll kontrollib, kuidas heakskiidetud eksportija seda luba kasutab.

5. Toll võib loa igal ajal kehtetuks tunnistada. Ta peab tegema seda siis, kui heakskiidetud eksportija ei esita enam lõikes 1 nimetatud tagatisi, ei täida käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud tingimusi või kasutab luba muul viisil valesti.

Artikkel 23

Päritolutõendi kehtivus

1. Päritolutõend kehtib kümme (10) kuud alates ekspordiriigis väljaandmise kuupäevast ja see tuleb nimetatud aja jooksul esitada impordiriigi tollile.

2. Päritolutõendeid, mis esitatakse impordiriigi tollile pärast lõikes 1 sätestatud esitamistähtaja möödumist, võib sooduskohtlemise kohaldamiseks aktsepteerida, kui need dokumendid jäid tähtaja jooksul esitamata erandlike asjaolude tõttu.

3. Kui esitamisega jäädakse hiljaks muudel põhjustel, võib impordiriigi toll päritolutõendeid aktsepteerida juhul, kui tooted on neile esitatud enne kõnealuse tähtaja möödumist.

Artikkel 24

Päritolutõendi esitamine

Päritolutõendid esitatakse importiva riigi tollile selles riigis kohaldatavas korras. Selle riigi toll võib nõuda päritolutõendi tõlget. Samuti võib toll nõuda, et koos impordideklaratsiooniga esitatakse ka importija kinnitus selle kohta, et tooted vastavad lepingu rakendamiseks ette nähtud tingimustele.

Artikkel 25

Importimine osasaadetistena

Kui importija taotlusel ja importiva riigi tolli poolt ettenähtud tingimustel imporditakse harmoneeritud süsteemi XVI ja XVII jaotise või rubriikide 7308 ja 9406 alla kuuluvaid harmoneeritud süsteemi üldise tõlgendamisreegli 2 punkti a tähenduses lahtivõetud või kokkupanemata tooteid eraldi saadetistena, esitatakse tollile selle toote kohta üksainus päritolutõend esimese saadetise importimisel.

Artikkel 26

Päritolutõendist vabastamine

1. Tooteid, mida üks eraisik saadab teisele eraisikule väikepakendis või mis kuuluvad reisija isikliku pagasi hulka, käsitatakse päritolustaatusega toodetena ning päritolutõendit ei ole vaja esitada, kui nimetatud tooted ei ole kaubanduslikku laadi, kui on deklareeritud, et nad vastavad käesoleva protokolli nõuetele, ja kui ei teki kahtlust nimetatud deklaratsiooni õigsuses. Kui tooted saadetakse posti teel, võib selle deklaratsiooni esitada tollideklaratsioonil CN22/CN23 või sellele dokumendile lisatud paberilehel.

2. Importi, mis on juhutine ja koosneb eranditult toodetest, mis on ette nähtud vastuvõtjate või reisijate või nende pereliikmete isiklikuks kasutamiseks, ei käsitata kaubandusliku impordina, kui toodete laadi ja koguse põhjal on ilmne, et neid ei impordita kaubanduslikel eesmärkidel.

3. Lisaks sellele ei tohi väikepakendite puhul selliste toodete koguväärtus ületada 500 eurot ja reisijate isikliku pagasi hulka kuuluvate toodete puhul 1 200 eurot.

Artikkel 27

Teavitamise kord kumulatsiooni eesmärgil

1. Käesoleva protokolli artikli 7 lõike 1 kohaldamisel tõendatakse Ghanast, Euroopa Liidust, mõnest teisest majanduspartnerluslepingut vähemalt ajutiselt kohaldanud AKV riigist või ülemeremaalt või -territooriumilt pärit materjalide käesoleva protokolli kohast päritolustaatust liikumissertifikaadiga EUR.1 või päritoludeklaratsiooniga või tarnija deklaratsiooniga, mille näidis on esitatud käesoleva protokolli V A lisas ja mille esitab Ghana või Euroopa Liidu selle riigi eksportija, kust materjalid tulid.

2. Käesoleva protokolli artikli 7 lõike 2 kohaldamisel tõendatakse Ghanas, Euroopa Liidus, mõnes teises majanduspartnerluslepingut vähemalt ajutiselt kohaldanud AKV riigis või ülemeremaal või -territooriumil toimunud tööd või töötlust tarnija deklaratsiooniga, mille näidis on esitatud käesoleva protokolli V B lisas ja mille esitab Ghana või Euroopa Liidu selle riigi eksportija, kust materjalid tulid.

3. Käesoleva protokolli artikli 8 lõike 1 kohaldamisel määratakse päritolu tõendamiseks esitatavad tõendavad dokumendid kindlaks vastavalt reeglitele, mis kehtivad üldiste tariifsete soodustuste kavaga hõlmatud riikidele ( 4 ).

4. Käesoleva protokolli artikli 8 lõike 2 kohaldamisel määratakse päritolu tõendamiseks esitatavad tõendavad dokumendid kindlaks asjaomaste lepingute või kokkulepetega kehtestatud reeglite kohaselt.

5. Tarnija esitab iga kaubasaadetise kohta eraldi deklaratsiooni seda saadetist käsitleval kaubaarvel või selle lisas või saatelehel või mõnes muus seda saadetist käsitlevas äridokumendis, milles kõnealuseid materjale kirjeldatakse nii täpselt, et neid on võimalik identifitseerida.

6. Tarnija deklaratsiooni võib koostada valmistrükitud vormil.

7. Tarnija deklaratsioonile kirjutab tarnija oma originaalallkirja käsitsi. Kui arve ja tarnija deklaratsioon koostatakse arvuti abil, ei pea deklaratsiooni käsitsi allkirjastama, kui tarniva äriühingu vastutav isik on kindlaks määratud viisil, mis rahuldab tolli selles riigis, kus deklaratsioon on koostatud. Kõnealuse riigi toll võib kehtestada käesoleva lõike rakendamise tingimused.

8. Tarnija deklaratsioonid esitatakse selle eksportiva riigi tollile, kellelt taotleti liikumissertifikaati EUR.1.

9. Deklaratsiooni koostav tarnija peab olema valmis igal ajal esitama selle riigi tolli taotlusel, kus deklaratsioon on koostatud, kõik vajalikud dokumendid, mis tõendavad, et nimetatud deklaratsioonis esitatud andmed on õiged.

10. Enne käesoleva protokolli jõustumise kuupäeva vastavalt Cotonou lepingu protokolli nr 1 artiklile 26 koostatud tarnija deklaratsioonid ja teabesertifikaadid jäävad kehtima.

Artikkel 28

Tõendavad dokumendid

Käesoleva protokolli artikli 18 lõikes 3 ja artikli 21 lõikes 3 osutatud dokumendid, millega tõendatakse, et liikumissertifikaadiga EUR.1 või päritoludeklaratsiooniga hõlmatud tooteid saab käsitada Ghanast, Euroopa Liidust või käesoleva protokolli artiklites 6, 7 ja 8 osutatud muust riigist või muult territooriumilt pärinevana ja et need vastavad käesoleva protokolli muudele nõuetele, võivad olla muu hulgas järgmised:

a) otsesed tõendid eksportija või tarnija poolt kõnealuste kaupade saamiseks tehtud toimingute kohta, mis sisalduvad näiteks tema raamatupidamisdokumentides või asutusesiseses raamatupidamises;

b) dokumendid, mis tõendavad kasutatud materjalide päritolustaatust ja mis on välja antud või koostatud Ghanas, Euroopa Liidus või käesoleva protokolli artiklites 6, 7 ja 8 osutatud muus riigis või muul territooriumil, kus neid dokumente kasutatakse riigisisese õiguse kohaselt;

c) dokumendid, mis tõendavad, et materjalid on läbinud töö või töötluse Ghanas, Euroopa Liidus või käesoleva protokolli artiklites 6, 7 ja 8 osutatud muus riigis või muul territooriumil, ja mis on välja antud või koostatud Ghanas, Euroopa Liidus või käesoleva protokolli artiklites 6, 7 ja 8 osutatud muus riigis või muul territooriumil, kus neid dokumente kasutatakse riigisisese õiguse kohaselt;

d) liikumissertifikaadid EUR.1 või päritoludeklaratsioonid, mis tõendavad kasutatud materjalide päritolustaatust ning mis on välja antud või koostatud Ghanas, Euroopa Liidus või käesoleva protokolli artiklites 6, 7 ja 8 osutatud muus riigis või muul territooriumil kooskõlas käesoleva protokolliga.

Artikkel 29

Päritolutõendite ja tõendavate dokumentide säilitamine

1. Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmist taotlev eksportija säilitab käesoleva protokolli artikli 18 lõikes 3 nimetatud dokumente vähemalt kolm (3) aastat.

2. Päritoludeklaratsiooni koostanud eksportija säilitab päritoludeklaratsiooni koopiat ja käesoleva protokolli artikli 21 lõikes 3 kirjeldatud dokumente vähemalt kolm (3) aastat.

3. Tarnija deklaratsiooni koostanud tarnija säilitab deklaratsiooni koopiat ja arve, saatelehtede või muude äridokumentide koopiaid, millele deklaratsioon on lisatud, samuti käesoleva protokolli artikli 27 lõikes 9 nimetatud dokumente, vähemalt kolm (3) aastat.

4. Eksportiva riigi toll, kes annab välja liikumissertifikaadi EUR.1, säilitab käesoleva protokolli artikli 18 lõikes 2 nimetatud dokumente vähemalt kolm (3) aastat.

5. Importiva riigi toll säilitab talle esitatud liikumissertifikaate EUR.1 ja päritoludeklaratsioone vähemalt (3) kolm aastat.

Artikkel 30

Lahknevused ja vormistusvead

1. Kui päritolutõendil ja tollile toodete impordiga seotud vorminõuete täitmiseks esitatud dokumentides olevate andmete vahel avastatakse väikseid erinevusi, ei muuda see päritolutõendit iseenesest tühiseks, kui tõendatakse nõuetekohaselt, et see dokument vastab esitatud toodetele.

2. Päritolutõendit ei tohiks tagasi lükata ilmsete vormistusvigade, näiteks trükivigade tõttu, kui need vead ei sea kahtluse alla selles dokumendis esitatud andmete õigsust.

Artikkel 31

Eurodes väljendatud summad

1. Kui toodete kohta esitatakse arve muus vääringus kui euro, määravad asjaomased riigid käesoleva protokolli artikli 21 lõike 1 punkti c ja artikli 26 lõike 3 kohaldamiseks igal aastal kindlaks eurodes väljendatud summadega samaväärsed summad Ghana, Euroopa Liidu liikmesriikide või käesoleva protokolli artiklites 6, 7 ja 8 nimetatud muude riikide või territooriumide omavääringus.

2. Saadetise suhtes kohaldatakse käesoleva protokolli artikli 21 lõike 1 punkti c või artikli 26 lõiget 3 selle vääringu põhjal, milles arve on koostatud, vastavalt asjaomase riigi poolt kindlaksmääratud summale.

3. Omavääringus kasutatavad summad on võrdväärsed eurodes väljendatud summadega oktoobrikuu esimese tööpäeva kursi alusel. Summad teatatakse Euroopa Komisjonile 15. oktoobriks ja neid hakatakse kohaldama alates järgmise aasta 1. jaanuarist. Euroopa Komisjon teatab vastavad summad kõikidele asjaomastele riikidele.

4. Riik võib eurodes väljendatud summa omavääringusse konverteerimise tulemusena saadud summa ümardada suuremaks või väiksemaks. Ümardatud summa ei tohi konverteerimise tulemusena saadud summast erineda rohkem kui 5 protsenti. Riik võib eurodes väljendatud summa väärtuse omavääringus muutmata jätta, kui käesoleva artikli lõikes 3 sätestatud iga-aastase korrigeerimise ajal saadakse selle summa konverteerimise tulemusena enne ümardamist summa, mis on omavääringus väljendatud summast vähem kui 15 protsenti suurem. Omavääringus väljendatud samaväärse summa võib jätta muutmata, kui samaväärne summa väheneks konverteerimise tulemusena.

5. Euroopa Liidu või Ghana taotluse korral vaatab komitee eurodes väljendatud summad üle. Kõnealusel ülevaatamisel kaalub komitee asjaomaste piiride mõju tegeliku väärtuse säilitamise kasulikkust. Selleks võib ta otsustada muuta eurodes väljendatud summasid.

V JAOTIS

HALDUSKOOSTÖÖ

Artikkel 32

Lepinguga hõlmatud toodete suhtes kohaldatavad haldustingimused

Käesoleva protokolli tähenduses Ghanast või Euroopa Liidust pärit toodetele võimaldatakse tollideklaratsiooni esitamisel lepingust tulenevaid soodustusi üksnes tingimusel, et nende eksport toimub kuupäeval või alates kuupäevast, mil eksportiv riik täidab käesoleva protokolli artiklite 33, 34 ja 44 sätteid.

Lepinguosalised esitavad käesoleva protokolli artiklis 33 osutatud teabe.

Artikkel 33

Tolli puudutava teabe edastamine

1. Ghana ja Euroopa Liidu liikmesriigid esitavad üksteisele Euroopa Komisjoni vahendusel liikumissertifikaatide EUR.1, päritoludeklaratsioonide ja tarnija deklaratsioonide väljaandmise ja kontrollimise eest vastutavate tolliasutuste aadressid ning templijäljendid, mida kasutatakse nende tolliasutustes selliste sertifikaatide väljaandmiseks.

Liikumissertifikaate EUR.1 ja päritoludeklaratsioone või tarnija deklaratsioone võetakse sooduskohtlemise võimaldamiseks vastu alates kuupäevast, mil Euroopa Komisjon kõnealuse teabe kätte saab.

2. Ghana ja Euroopa Liidu liikmesriigid teatavad üksteisele viivitamata kõikidest muudatustest käesoleva artikli lõikes 1 osutatud andmetes.

3. Käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud asutused tegutsevad asjaomase riigi valitsuse nimel. Kontrollimise ja järelkontrollimise eest vastutavad asutused on asjaomase riigi valitsusasutuste osad.

Artikkel 34

Muud halduskoostöö viisid

1. Selleks et tagada käesoleva protokolli nõuetekohane kohaldamine, kontrollivad Euroopa Liit, Ghana ning käesoleva protokolli artiklites 6, 7 ja 8 osutatud muud riigid oma pädevate tolliasutuste kaudu liikumissertifikaatide EUR.1, päritoludeklaratsioonide või tarnija deklaratsioonide ehtsust ning nendes dokumentides esitatud teabe õigsust. Muu hulgas teevad Ghana ja Euroopa Liidu liikmesriigid järgmist:

a) tegelevad vastastikuse halduskoostööga, mis on vajalik, kui taotletakse käesoleva protokolli usaldusväärse haldamise ja kontrollimise seiret asjaomases riigis, sealhulgas kohapealsed kontrollkäigud;

b) kontrollivad vastavalt käesoleva protokolli artiklile 35 toodete päritolustaatust ja muude käesolevas protokollis sätestatud tingimuste täitmist.

2. Ametiasutused, kelle poole pöördutakse, esitavad asjakohase teabe tingimuste kohta, mille alusel toode on valmistatud, eelkõige tingimuste kohta, mille alusel on Ghanas, Euroopa Liidus ning käesoleva protokolli artiklites 6, 7 ja 8 osutatud muudes asjaomastes riikides järgitud päritolureegleid.

Artikkel 35

Päritolutõendi õigsuse kontroll

1. Päritolutõendite järelkontrolli tehakse riskianalüüsi alusel ja pisteliselt või siis, kui importiva riigi tollil tekib põhjendatud kahtlus dokumentide ehtsuses, asjaomaste toodete päritolustaatuses või käesoleva protokolli muude nõuete täitmises.

2. Käesoleva artikli lõike 1 rakendamisel tagastab importiva riigi toll eksportiva riigi tollile liikumissertifikaadi EUR.1 ja arve, kui see on esitatud, ja päritoludeklaratsiooni või nende dokumentide koopiad, esitades vajaduse korral sisu või vormi käsitlevad põhjendused, millel kontrollimistaotlus põhineb. Järelkontrollitaotluse tõendamiseks esitatakse kõik dokumendid ja teave, mille põhjal võib oletada, et päritolutõendis esitatud andmed on valed.

3. Kontrolli teostab ekspordiriigi toll. Selleks on tal õigus nõuda mis tahes tõendeid ja kontrollida eksportija raamatupidamisdokumente ning teha muid kontrollimisi, mida ta peab asjakohaseks.

4. Kui importiva riigi toll otsustab kontrollitulemuste saamiseni asjakohaste toodete sooduskohtlemise peatada, pakub ta importijale võimalust, et tooted lastakse vabasse ringlusse, kui eelnevalt on kasutusele võetud vajalikud ettevaatusabinõud.

5. Kontrolli tulemustest teatatakse kontrolli taotlenud tollile võimalikult kiiresti. Nendest tulemustest peab selguma, kas dokumendid on ehtsad ja kas asjaomaseid tooteid võib käsitada Ghanast, Euroopa Liidust või käesoleva protokolli artiklites 6, 7 ja 8 osutatud muust riigist pärinevana ning kas need vastavad käesoleva protokolli muudele nõuetele.

6. Kui põhjendatud kahtluse korral ei saada vastust kümne kuu jooksul pärast kontrollitaotluse kuupäeva või kui vastus ei sisalda piisavalt teavet määratlemaks kõnealuse dokumendi ehtsust või toodete tegelikku päritolu, keeldub kontrolli taotlenud toll soodustuste andmisest, välja arvatud erandlikel asjaoludel.

7. Päritolutõenditega seotud ühiste järelkontrollide puhul lähtuvad lepinguosalised tolliküsimustes vastastikuse haldusabi andmist käsitleva protokolli artiklist 7.

Artikkel 36

Tarnija deklaratsioonide õigsuse kontroll

1. Tarnija deklaratsioone kontrollitakse riskianalüüsi alusel ja pisteliselt või siis, kui selle riigi tollil, kus deklaratsiooni põhjal on välja antud liikumissertifikaat EUR.1 või koostatud päritoludeklaratsioon, on põhjust kahelda dokumendi ehtsuses või seal esitatud andmete õigsuses.

2. Toll, kellele tarnija deklaratsioon esitatakse, võib nõuda, et deklaratsiooni koostamisriigi toll annaks välja teabesertifikaadi, mille näidis on esitatud käesoleva protokolli VI lisas. Teise võimalusena võib kinnitav asutus, kellele tarnija deklaratsioon esitatakse, nõuda, et eksportija esitaks deklaratsiooni koostamisriigi tolli väljaantud teabesertifikaadi.

Teabesertifikaadi välja andnud toll säilitab selle koopiat vähemalt kolm (3) aastat.

3. Kontrolli tulemustest teatatakse kontrolli taotlenud tollile võimalikult kiiresti. Nendest tulemustest peab selguma, kas tarnija deklaratsioonis esitatud teave on õige, ja need peavad võimaldama tollil otsustada, kas ja millises ulatuses saab tarnija deklaratsiooni arvesse võtta liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmiseks või päritoludeklaratsiooni koostamiseks.

4. Kontrolli teostab selle riigi toll, kus tarnija deklaratsioon on koostatud. Selleks on tollil õigus nõuda mis tahes tõendeid ja kontrollida tarnija raamatupidamisdokumente ning teha muid kontrollimisi, mida ta peab tarnija deklaratsiooni õigsuse kontrollimiseks asjakohaseks.

5. Kõik liikumissertifikaadid EUR.1 või päritoludeklaratsioonid, mis on välja antud või koostatud tarnija ebaõige deklaratsiooni põhjal, loetakse tühiseks.

Artikkel 37

Vaidluste lahendamine

1. Kui seoses käesoleva protokolli artiklites 36 ja 37 nimetatud kontrollimenetlusega tekivad vaidlused, mida kontrolli taotlenud toll ja kontrollimise eest vastutav toll ei suuda lahendada, või kui tekib käesoleva protokolli tõlgendamisega seotud küsimus, esitatakse need lahendamiseks komiteele.

2. Importija ja importiva riigi tolli vahelised vaidlused lahendatakse alati selle riigi õigusaktide kohaselt.

Artikkel 38

Karistused

Karistused määratakse igale isikule, kes toodetele sooduskohtlemise saavutamiseks koostab või laseb koostada valeandmeid sisaldava dokumendi.

Artikkel 39

Erandid

1. Komitee võib teha käesolevast protokollist erandeid, kui olemasolevate majandusharude areng või uute loomine Ghanas seda õigustab. Selleks teavitab Ghana enne komiteelt erandi taotlemist või selle taotlemise ajal Euroopa Liitu erandi taotlemisest ja esitab selle põhjendused vastavalt käesoleva artikli lõikele 2. Euroopa Liit kiidab heaks kõik Ghana taotlused, mis on käesoleva artikli tähenduses nõuetekohaselt põhjendatud ja mis ei saa mõnele Euroopa Liidu väljakujunenud majandusharule tõsist kahju tekitada.

2. Eranditaotluste läbivaatamise hõlbustamiseks komitees esitab Ghana koos taotlusega käesoleva protokolli VII lisas esitatud vormis oma taotluse põhjendamiseks võimalikult täieliku teabe, eelkõige allpool loetletud andmed:

a) valmistoote kirjeldus;

b) kolmandast riigist pärit materjalide liik ja kogus;

c) Ghanast või käesoleva protokolli artiklis 7 osutatud riikidest või territooriumidelt pärit materjalide või seal töödeldud materjalide liik ja kogus;

d) tootmisprotsessid;

e) lisandväärtus;

f) töötajate arv asjaomases ettevõttes;

g) Euroopa Liitu saabuva ekspordi eeldatav maht;

h) toorme muud võimalikud tarneallikad;

i) erandi taotletava kestuse põhjus, võttes arvesse uute tarneallikate leidmiseks tehtud jõupingutusi;

j) muud märkused.

Samu reegleid kohaldatakse kõikide erandite pikendamise taotluste suhtes.

Komitee võib vormi muuta.

3. Taotluste läbivaatamisel võetakse eelkõige arvesse järgmist:

a) Ghana arengutase või geograafiline asukoht;

b) juhtumid, mil olemasolevate päritolureeglite kohaldamine avaldaks olulist mõju Ghana olemasoleva majandusharu suutlikkusele jätkata eksporti Euroopa Liitu, eelkõige juhtumid, mil selline mõju võib viia kõnealuse majandusharu sulgemiseni;

c) konkreetsed juhtumid, mille puhul on selge, et päritolureeglid võivad takistada olulist investeeringut majandusharusse ja investeerimisprogrammi elluviimist soodustav erand võimaldaks täita neid reegleid järk-järgult.

4. Iga juhtumit uuritakse, et teha kindlaks, kas probleemi ei saaks lahendada päritolu kumulatsiooniga seotud reeglite abil.

5. Taotluste läbivaatamisel võetakse iga juhtumi puhul eelkõige arvesse võimalust anda päritolustaatus toodetele, mis sisaldavad materjale naaberarengumaadest, vähim arenenud maadest või arengumaadest, kellega Ghanal on erisuhted, kui suudetakse sisse seada halduskoostöö.

6. Komitee võtab vajalikud meetmed, et tagada eranditaotluse otsuse tegemine võimalikult kiiresti, kuid mitte hiljem kui seitsmekümne viie (75) tööpäeva jooksul pärast seda, kui komitees Euroopa Liitu esindav kaasesimees taotluse kätte saab. Kui Euroopa Liit ei teata Ghanale selle ajavahemiku jooksul oma seisukohast seoses taotlusega, loetakse taotlus heakskiidetuks.

7.

a) Erandid kehtivad komitee poolt kindlaksmääratava ajavahemiku, üldjuhul viis (5) aastat.

b) Erandiotsuses võib ette näha erandi uuendamise ilma komitee uue otsuseta, tingimusel et Ghana esitab kolm (3) kuud enne iga tähtaja lõppu tõendid selle kohta, et ta ei suuda endiselt täita käesoleva protokolli tingimusi, millest on talle tehtud erand. Kui pikendamisele esitatakse vastuväide, vaatab komitee selle võimalikult kiiresti läbi ja otsustab, kas erandit pikendada. Komitee tegutseb käesoleva artikli lõikes 6 sätestatud korras. Võetakse kõik vajalikud meetmed, et vältida katkestusi erandi kohaldamises.

c) Punktides a ja b osutatud ajavahemikel võib komitee erandi rakendamise tingimused läbi vaadata, kui erandi tegemise otsuse aluseks olnud tegurites on toimunud olulisi muutusi. Läbivaatamise lõpetamisel võib komitee otsustada muuta oma otsust erandi ulatuse või muude varem sätestatud tingimuste osas.

8. Olenemata käesoleva artikli lõigete 1–7 kohaldamisest tehakse harmoneeritud süsteemi rubriiki 1604 kuuluvate tuunikalakonservide ja tuunikalafilee suhtes erand üksnes esimesel aastal pärast käesoleva protokolli jõustumist tuunikalakonservide puhul 1 000 tonni suuruse aastase kvoodi ulatuses ning tuunikalafilee puhul 200 tonni suuruse aastase kvoodi ulatuses, mida ei uuendata.

VI JAOTIS

CEUTA JA MELILLA

Artikkel 40

Üldtingimused

1. Käesolevas protokollis kasutatav mõiste „Euroopa Liit“ ei hõlma Ceutat ja Melillat.

2. Ghanast pärit toodete Ceutasse ja Melillasse importimise korral kohaldatakse sama tollirežiimi, mida kohaldatakse Euroopa Liidu tolliterritooriumilt pärit toodete suhtes Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi Euroopa ühendustega ühinemise akti protokolli nr 2 alusel. Ghana kohaldab Ceutast ja Melillast pärinevate, käesoleva lepinguga hõlmatud toodete importimisel sama tollirežiimi, mida kohaldatakse toodete suhtes, mida imporditakse Euroopa Liidust ja mis pärinevad sealt.

3. Käesoleva artikli lõike 2 kohaldamisel Ceutast ja Melillast pärit toodete suhtes kohaldatakse käesolevat protokolli mutatis mutandis vastavalt käesoleva protokolli artiklis 41 sätestatud täpsustavatele tingimustele.

Artikkel 41

Täpsustavad tingimused

1. Kui on täidetud käesoleva protokolli artikli 15 tingimused, peetakse:

1) Ceutast ja Melillast pärit toodeteks: a) täielikult Ceutas ja Melillas saadud või toodetud tooteid; b) Ceutas ja Melillas saadud või toodetud tooteid, mille valmistamisel on kasutatud muid kui punktis a osutatud tooteid, tingimusel et: i) kõnealused tooted on läbinud piisava töö või töötluse käesoleva protokolli artikli 4 tähenduses või ii) nimetatud tooted pärinevad Ghanast või Euroopa Liidust, kui nad on läbinud töö või töötluse, mis on käesoleva protokolli artiklis 5 osutatud toimingutest põhjalikum;

2) Ghanast pärit toodeteks: a) täielikult Ghanas saadud või toodetud tooteid; b) Ghanas saadud või toodetud tooteid, mille valmistamisel on kasutatud muid kui punktis a osutatud tooteid, tingimusel et: i) kõnealused tooted on läbinud piisava töö või töötluse käesoleva protokolli artikli 4 tähenduses või ii) tegemist on käesoleva protokolli tähenduses Ceutast ja Melillast või Euroopa Liidust pärit toodetega, kui nad on läbinud töö või töötluse, mis on käesoleva protokolli artiklis 5 osutatud toimingutest ulatuslikum.

2. Ceutat ja Melillat käsitatakse ühtse territooriumina.

3. Eksportija või tema volitatud esindaja kirjutab liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse 2 või päritoludeklaratsioonile „...“ ja „Ceuta ja Melilla“. Lisaks sellele, kui tooted on pärit Ceutast ja Melillast, märgitakse see liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse 4 või päritoludeklaratsioonile.

4. Käesoleva protokolli kohaldamise eest Ceutas ja Melillas vastutab Hispaania toll.

VII JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 42

Päritolureeglite läbivaatamine ja kohaldamine

1. Vastavalt käesoleva lepingu artiklile 73 võib Ghana ja Euroopa Liidu majanduspartnerluslepingu ühiskomitee Ghana või Euroopa Liidu taotluse korral vaadata läbi käesoleva protokolli sätete, eelkõige registreeritud eksportijate süsteemi rakendamisega seotud sätete kohaldamise ja nende mõju majandusele, et neid vajaduse korral kohandada või muuta. Lisaks muudele asjaoludele võtab Ghana ja Euroopa Liidu majanduspartnerluslepingu ühiskomitee arvesse tehnika arengu mõju päritolureeglitele.

2. Olenemata käesoleva artikli lõikest 1 tuleb käesolev protokoll ja selle lisad käesoleva lepingu artiklis 6 sätestatud kohustuste kohaselt läbi vaadata ja vajaduse korral neid muuta viie aasta (5) jooksul alates käesoleva protokolli jõustumise kuupäevast. Läbivaatamine puudutab ka käesoleva protokolli II A lisa, et oleks võimalik otsustada selle uuendamise üle.

3. Vastavalt käesoleva lepingu artiklile 34 jälgib komitee käesoleva protokolli sätete rakendamist ja haldamist ning langetab otsuseid muu hulgas järgmistes küsimustes:

a) kumulatsioon vastavalt käesoleva protokolli artiklis 8 sätestatud tingimustele;

b) erandid käesoleva protokolli sätetest vastavalt selle artiklis 39 sätestatud tingimustele.

c) artikli 21 lõike 1 punktis b osutatud kolmeaastase tähtaja pikendamine selliste tõendite põhjal, et Ghana ei ole valmis registreeritud eksportijaid käsitlevaid õigusakte rakendama;

d) artikli 21 lõike 1 punktis c osutatud 6 000-eurone piirmäär.

Artikkel 43

Lisad

Käesoleva protokolli lisad moodustavad käesoleva protokolli lahutamatu osa.

Artikkel 44

Käesoleva protokolli rakendamine

Euroopa Liit ja Ghana võtavad käesoleva protokolli rakendamiseks vajalikud meetmed, sealhulgas:

a) käesolevas protokollis sätestatud reeglite ja toimingute rakendamiseks ja täitmiseks vajalikud riiklikud ja piirkondlikud meetmed, eelkõige kumulatsiooni käsitlevate artiklite kohaldamiseks vajalikud meetmed;

b) toodete päritolu nõuetekohaseks haldamiseks ja kontrollimiseks vajalike haldusstruktuuride ja -süsteemide loomine.

Artikkel 45

Üleminekusätted transiit- ja ladustatud kauba kohta

Lepingu sätteid võib kohaldada kaupade suhtes, mis vastavad käesoleva protokolli sätetele ja on käesoleva protokolli jõustumise kuupäeval kas teel või ajutiselt ladustatud Euroopa Liidu või Ghana tollilaos ilma imporditollimaksude ja impordimaksude tasumiseta, kui:

a) Ghanast Euroopa Liitu kaupade eksportimise korral esitatakse importiva riigi tollile kümne (10) kuu jooksul kõnealusest kuupäevast arvates liikumissertifikaat EUR.1, mille on tagantjärele välja andnud Ghana toll, või päritoludeklaratsioon kooskõlas artikli 17 lõike 2 punktiga b ja artikliga 21 ning dokumendid, millest nähtub, et kaubad vastavad käesoleva protokolli artikli 15 tingimustele;

b) Euroopa Liidust Ghanasse kaupade eksportimise korral esitatakse Ghana tollile kümne (10) kuu jooksul kõnealusest kuupäevast arvates artikli 17 lõike 1 ja artikli 21 kohaselt välja antud päritoludeklaratsioon ning dokumendid, millest nähtub, et kaubad vastavad käesoleva protokolli artikli 15 tingimustele.









PROTOKOLLI nr 1 I LISA

SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED KÄESOLEVA PROTOKOLLI II LISA LOENDI KOHTA

Märkus 1:

Käesoleva protokolli II lisas esitatud loendiga määratakse kõikide toodete puhul kindlaks tingimused, millele need peavad vastama, et neid saaks käsitada piisava töö või töötluse läbinuna käesoleva protokolli artikli 4 tähenduses.

Märkus 2:

1. Loendi kahes esimeses veerus kirjeldatakse saadud toodet. Esimeses veerus on esitatud harmoneeritud süsteemis kasutatav rubriigi- või grupinumber ja teises veerus selle süsteemi vastava rubriigi või grupi kaubakirjeldus. Kahe esimese veeru iga kande kohta on 3. või 4. veerus reegel. Kui mõnel juhul on 1. veeru kande ees „ex“, tähendab see, et 3. või 4. veeru reegel kehtib ainult 2. veerus kirjeldatud rubriigi osa suhtes.

2. Kui 1. veergu on koondatud mitu rubriiginumbrit või on esitatud grupinumber ja seetõttu on 2. veerus toodete üldkirjeldus, kohaldatakse 3. või 4. veeru asjakohast reeglit kõikide toodete suhtes, mis on harmoneeritud süsteemis liigitatud kõnealuse grupi rubriikidesse või ükskõik millisesse 1. veergu koondatud rubriiki.

3. Kui loendis on erinevaid reegleid, mida kohaldatakse ühe rubriigi eri toodete suhtes, sisaldab iga taane rubriigi selle osa kirjeldust, mida hõlmab 3. või 4. veeru asjakohane reegel.

4. Kui kahe esimese veeru kande suhtes on mõni reegel nii 3. kui ka 4. veerus, võib eksportija valida, kas ta kohaldab 3. või 4. veerus sätestatud reeglit. Kui 4. veerus ei ole reeglit, tuleb kohaldada 3. veerus sätestatud reeglit.

Märkus 3:

1. Käesoleva protokolli artikli 4 sätteid toodete kohta, mis on saanud päritolustaatuse ja mida kasutatakse muude toodete valmistamisel, kohaldatakse hoolimata sellest, kas päritolustaatus on saadud neid tooteid kasutavas tehases või mõnes muus Euroopa Liidu või Ghana tehases. Näide: Rubriiki 8407 kuuluv mootor, mille puhul reegel näeb ette, et selles sisalduda võivate päritolustaatuseta materjalide väärtus ei või ületada 40 % tehasehinnast, on valmistatud rubriiki ex 72 24 kuuluvast „muust sepistamise teel eelvormitud legeerterasest“. Kui see eelvormitud teras on Euroopa Liidus sepistatud päritolustaatuseta valuplokist, on see teras juba omandanud päritolustaatuse loetelu rubriiki ex 72 24 käsitleva reegli alusel. Mootori väärtuse arvutamisel võib eelvormitud terast käsitada seega päritolustaatust omavana, olenemata sellest, kas see on toodetud samas tehases, kus mootor, või muus Euroopa Liidu tehases. Kasutatud päritolustaatuseta materjalide koguväärtuse arvutamisel ei võeta seega päritolustaatuseta valuploki väärtust arvesse.

2. Loendis nähakse reegliga ette päritolustaatuse saamiseks vajalik minimaalne töö või töötlus, millest ulatuslikum töö või töötlus annab samuti päritolustaatuse; väiksem töö või töötlus päritolustaatust ei anna. Kui reegliga nähakse ette, et teatavas valmistamisetapis võib päritolustaatuseta materjali kasutada, on kõnealuse materjali kasutamine lubatud ka varasemas valmistamisetapis, kuid hilisemas etapis mitte.

3. Ilma et see piiraks märkuse 3.2 kohaldamist, kui reegliga nähakse ette, et kasutada võib „mis tahes rubriigi materjale“, võib kasutada ka selle rubriigi materjale, kuhu kuulub kõnealune toode, kui nimetatud reeglis sisalduvatest eripiirangutest ei tulene teisiti. Väljend „valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, sealhulgas muudest rubriigi ... materjalidest“ tähendab seda, et kasutada võib üksnes neid tootega samasse rubriiki liigitatud materjale, mille kirjeldus erineb loendi 2. veerus esitatud tootekirjeldusest.

4. Kui loendi reegliga nähakse ette, et toodet võib valmistada mitmest materjalist, tähendab see, et kasutada võib üht või mitut materjali. Kõiki nimetatud materjale kasutama ei pea. Näide: Rubriikidesse nr 5208 –5212 kuuluvaid tekstiile käsitlev reegel näeb ette, et kasutada võib looduslikke kiude ja muu hulgas ka keemilisi materjale. See ei tähenda, et kasutada tuleb mõlemaid; kasutada võib üht neist või mõlemat.

5. Kui loendi reegliga nähakse ette, et toode peab olema valmistatud teatavast materjalist, ei takista nimetatud tingimus kasutamast muid materjale, mis oma iseloomulike omaduste tõttu reeglile ei vasta. (Vt ka märkus 6.3 tekstiilide kohta.) Näide: Rubriigi 1904 toiduaineid käsitlev reegel, millega sõnaselgelt keelatakse kasutada teravilja ja teraviljasaadusi, ei takista kasutamast mineraalsoolasid, kemikaale ja muid lisaaineid, mis ei ole valmistatud teraviljast. Seda reeglit ei kohaldata toodete suhtes, mida võib toota sama laadi materjalist varasemas tootmisetapis, kuigi neid ei või toota loendis määratletud materjalidest. Näide: Kui harmoneeritud süsteemi ex gruppi 62 kuuluva lausriidest valmistatud rõiva puhul on lubatud kasutada üksnes päritolustaatuseta lõnga, ei tohi valmistamist alustada lausriidest, isegi kui lausriiet lõngast tavaliselt valmistada ei saa. Sellisel juhul oleks lähtematerjal tavaliselt lõnga valmistamisele eelnevas järgus – see tähendab kiu kujul.

6. Kui loendi reeglis esitatakse kaks protsendimäära, mis tähistavad kasutatavate päritolustaatuseta materjalide suurimat võimalikku väärtust, ei tohi nimetatud protsendimäärasid liita. Teisisõnu ei tohi kõigi kasutatavate päritolustaatuseta materjalide suurim väärtus ületada suurimat esitatud protsendimäära. Peale selle ei tohi ületada ka iga materjali suhtes kehtivat protsendimäära.

Märkus 4:

1. Loendis kasutatud termin „looduslikud kiud“ osutab muudele kiududele kui tehis- ja sünteeskiud. Mõiste piirdub ketruseelsetes järkudes olevate kiududega, hõlmates jäätmeid ja, kui teisiti ei ole sätestatud, ka kraasitud, kammitud või muul viisil töödeldud, kuid ketramata kiude.

2. Termin „looduslikud kiud“ hõlmab rubriiki 0511 kuuluvat hobusejõhvi, rubriikidesse 5002 ja 5003 kuuluvat siidi ning rubriikidesse 5101 –5105 kuuluvaid villakiudusid, loomavilla ja -karva, rubriikidesse 5201 –5203 kuuluvaid puuvillakiudusid ning rubriikidesse 5301 –5305 kuuluvaid muid taimseid kiudusid.

3. Loendis kasutatud terminitega „tekstiilimass“, „keemilised materjalid“ ja „paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid“ kirjeldatakse materjale, mis ei kuulu harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 ning mida saab kasutada tehis-, süntees- või paberkiudude ja -lõngade valmistamiseks.

4. Loendis kasutatud termin „keemilised staapelkiud“ tähendab rubriikidesse 5501 –5507 kuuluvaid süntees- või tehisfilamentköisikuid, -staapelkiudusid või kiujäätmeid.

Märkus 5:

1. Kui loendis on mõne toote puhul viidatud käesolevale märkusele, ei kohaldata kolmandas veerus toodud tingimusi ühegi selle valmistamiseks kasutatud põhitekstiilmaterjali suhtes, kui need materjalid ei moodusta ühtekokku rohkem kui 10 % kõikide kasutatud põhitekstiilmaterjalide kogumassist. (Vt ka märkus 5.3 ja 5.4.)

2. Märkuses 5.1 nimetatud piirmäära võib kohaldada üksnes nende segatoodete suhtes, mis on valmistatud mitmest põhitekstiilmaterjalist. Põhitekstiilmaterjalid on järgmised: — siid, — vill, — loomakarv, — loomavill, — hobusejõhv, — puuvill, — paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid ja paber, — lina, — kanep, — džuut ja muud niintekstiilkiud, — sisal ja muud perekonna Agave taimede tekstiilkiud, — kookoskiud, manilla, ramjee ja muud taimsed tekstiilkiud, — sünteesfilamentkiud, — tehisfilamentkiud, — elektrit juhtiv filamentkiud, — polüpropüleenist sünteesstaapelkiud, — polüestrist sünteesstaapelkiud, — polüamiidist sünteesstaapelkiud, — polüakrüülnitriilist sünteesstaapelkiud, — polüimiidist sünteesstaapelkiud, — polütetrafluoroetüleenist sünteesstaapelkiud, — polüfenüülsulfiidist sünteesstaapelkiud, — polüvinüülkloriidist sünteesstaapelkiud, — muud sünteesstaapelkiud, — viskoosist tehisstaapelkiud, — muud tehisstaapelkiud, — mähitud või mähkimata polüuretaanlõng, mis sisaldab elastseid polüeetrilõike, — mähitud või mähkimata polüuretaanlõng, mis sisaldab elastseid polüestrilõike, — rubriiki 5605 kuuluvad tooted (metalliseeritud lõng), mis sisaldavad kahe kile vahele läbipaistva või värvilise liimiga liimitud kuni 5 mm laiuseid ribasid, mis koosnevad alumiiniumpulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või kilesüdamikust, — muud rubriiki 5605 kuuluvad tooted. Näide: Rubriiki 5203 kuuluvast puuvillakiust ja rubriiki 5506 kuuluvast sünteesstaapelkiust valmistatud rubriiki 5205 kuuluv lõng on segalõng. Seetõttu võib päritolustaatuseta sünteesstaapelkiud, mis ei vasta päritolureeglitele (millega nähakse ette, et see peab olema valmistatud keemilistest materjalidest või tekstiilimassist), moodustada kuni 10 % lõnga massist. Näide: Rubriiki 5112 kuuluv villane riie, mis on valmistatud rubriiki 5107 kuuluvast villasest lõngast ja rubriiki 5509 kuuluvast sünteesstaapellõngast, on segariie. Seetõttu võib sünteeslõnga, mis ei vasta päritolureeglitele (millega nähakse ette, et see peab olema valmistatud keemilisest materjalist või tekstiilimassist) või villast lõnga, mis ei vasta päritolureeglitele (millega nähakse ette, et see peab olema valmistatud kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ettevalmistamata looduslikust kiust) või nende segu kasutada tingimusel, et nende kogumass ei ületa 10 % riide massist. Näide: Rubriiki 5205 kuuluvast puuvillasest lõngast ja rubriiki 5210 kuuluvast puuvillasest riidest valmistatud rubriiki 5802 kuuluv taftingriie on segatoode üksnes siis, kui puuvillane riie ise on kahte eri rubriiki klassifitseeritud lõngast valmistatud segariie või kui puuvillane lõng ise on segatoode. Näide: Kui nimetatud taftingriie on valmistatud rubriiki 5205 kuuluvast puuvillasest lõngast ja rubriiki 5407 kuuluvast sünteesriidest, kujutavad kasutatud lõngad kahte eri põhitekstiilmaterjali ning kõnealune taftingriie on seega segatoode.

3. Toodete puhul, mis sisaldavad „painduvaid polüeetrilõike sisaldavat mähitud või mähkimata polüuretaanlõnga“, on piirmäär sellise lõnga puhul 20 %.

4. Toodete puhul, mis sisaldavad ribasid, mis koosnevad kõige rohkem 5 mm laiusest alumiiniumpulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või südamikust, mis on kinnitatud kahe plastkile vahele liimiga, on kõnealune piirmäär selliste ribade suhtes 30 %.

Märkus 6:

1. Nende tekstiiltoodete puhul, mis on loendis tähistatud käesolevale sissejuhatavale märkusele viitava joonealuse märkusega, võib kasutada tekstiilkaunistusi ja -manuseid, mis ei vasta loendi 3. veerus asjakohaste valmistoodete suhtes ettenähtud reeglile, kui nende mass ei ületa 10 % kõikide sisalduvate tekstiilmaterjalide kogumassist. Tekstiilkaunistused ja -manused on need, mis on liigitatud harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63. Voodrit ega vaheriiet ei käsitleta kaunistuste või manustena.

2. Muust materjalist kui tekstiilist kaunistused ja -manused või muud kasutatud materjalid, mis sisaldavad tekstiili, ei pea vastama 3. veeru nõuetele, isegi kui need ei kuulu märkuse 3.5 kohaldamisalasse.

3. Märkuse 3.5 kohaselt võib päritolustaatuseta muust materjalist kui tekstiilist kaunistusi ja -manuseid või muid tekstiilisisalduseta tooteid vabalt kasutada, kui neid ei saa valmistada 3. veerus loetletud materjalidest. Näiteks ( 5 ) kui loendi reegel ütleb, et teatava tekstiileseme, näiteks pluusi puhul tuleb kasutada lõnga, ei välista see metallesemete, näiteks nööpide kasutamist, sest neid ei saa valmistada tekstiilist.

4. Protsendireegli kohaldamisel tuleb sisalduvate päritolustaatuseta materjalide väärtuse leidmisel arvesse võtta kaunistuste ja manuste väärtust.

Märkus 7:

1. Rubriikides ex 27 07 , 2713 –2715 , ex 29 01 , ex 29 02 ja ex 34 03 nimetatud „eritöötlused“ on järgmised: a) vaakumdestilleerimine; b) põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine ( 6 ); c) krakkimine; d) reformimine; e) ekstraheerimine selektiivlahustite abil; f) kõikidest järgmistest toimingutest koosnev töötlus: töötlemine kontsentreeritud väävelhappega, ooleumiga või vääveltrioksiidiga; neutraliseerimine aluseliste toimeainetega; värvitustamine ja puhastamine looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga; g) polümeerimine; h) alküülimine; i) isomeerimine.

2. Rubriikides 2710 –2712 nimetatud „eritöötlused“ on järgmised: a) vaakumdestilleerimine; b) põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine ( 7 ); c) krakkimine; d) reformimine; e) ekstraheerimine selektiivlahustite abil; f) kõikidest järgmistest toimingutest koosnev töötlus: töötlemine kontsentreeritud väävelhappega, ooleumiga või vääveltrioksiidiga; neutraliseerimine aluseliste toimeainetega; värvitustamine ja puhastamine looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga; g) polümeerimine; h) alküülimine; i) isomeerimine; j) üksnes rubriiki ex 27 10 kuuluvate raskete õlide puhul väävlitustamine vesiniku abil, mille tulemusena väheneb töödeldavate toodete väävlisisaldus vähemalt 85 % (ASTM D 1266‐59 T meetod); k) üksnes rubriiki 2710 kuuluvate toodete puhul parafiinitustamine ükskõik millise protsessi abil, v.a filtreerimine; l) üksnes rubriiki ex 27 10 kuuluvate raskete õlide puhul vesinikuga töötlemine rõhu juures, mis on suurem kui 20 baari, ja temperatuuril, mis on vähemalt 250 °C, kasutades katalüsaatoreid (välja arvatud väävlitustavad katalüsaatorid), kusjuures vesinik on keemilise reaktsiooni aktiivne komponent. Rubriikiex 27 10 kuuluvate määrdeõlide edasine vesinikuga töötlemine (näiteks vesinikpuhastus, värvitustamine) peamiselt värvuse muutmiseks või stabiilsuse parandamiseks ei kuulu eritöötluste hulka; m) üksnes rubriiki ex 27 10 kuuluvate kütteõlide puhul atmosfäärirõhul destilleerimine, tingimusel et tootest (sealhulgas kaod) destilleerub 300 °C juures vähem kui 30 % ASTM D 86 meetodi järgi; n) üksnes rubriiki ex 27 10 kuuluvate raskete õlide puhul, välja arvatud gaasi- ja kütteõlid, töötlemine kõrgsageduse elektrilahendusega.

3. Rubriikides ex 27 07 , 2713 –2715 , ex 29 01 , ex 29 02 ja ex 34 03 märgitud lihttoimingud, nagu puhastamine, villimine, soolatustamine, vee eemaldamine, filtrimine, värvimine, markeerimine, väävlisisalduse reguleerimine erineva väävlisisaldusega toodete segamise teel, või nimetatud toimingute ühendamine või nendega sarnased toimingud ei anna päritolustaatust.









PROTOKOLLI nr 1 II LISA

SELLISTE PÄRITOLUSTAATUSETA MATERJALIDEGA TEHTAVATE TÖÖDE JA TÖÖTLEMISTOIMINGUTE LOEND, MIS ANNAVAD TOOTELE PÄRITOLUSTAATUSE

Leping ei hõlma kõiki järgnevas loendis nimetatud tooteid. Seepärast on vaja tutvuda ka lepingu muude osadega.







HS rubriik Toote kirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse (1) (2) (3) või (4) Grupp 01 Elusloomad Kõik grupi 1 loomad peavad olema täielikult saadud või toodetud. Grupp 02 Liha ja söödav rups Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad grupi 1 ja 2 materjalid on täielikult saadud või toodetud. ex grupp 03 Kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad grupi 3 materjalid on täielikult saadud või toodetud. 0304 Kalafileed ja muu kalaliha (sh kalahakkliha), värske, jahutatud või külmutatud Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate grupi 3 materjalide koguväärtus ei ületa 15 % toote tehasehinnast. 0305 Kuivatatud, soolatud või soolvees kala; külm- või kuumsuitsukala; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate grupi 3 materjalide koguväärtus ei ületa 15 % toote tehasehinnast. 0306 Vähid, puhastatud või puhastamata, elusad, värsked, jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolatud või soolvees; suitsutatud vähid, puhastatud või puhastamata, külm- või kuumsuitsutatud; vees või aurus keedetud vähid (puhastamata), olenemata sellest, kas jahutatud või jahutamata, külmutatud, kuivatatud, soolatud või soolvees; inimtoiduks kõlblik jahu, pulber ja graanulid vähkidest Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate grupi 3 materjalide koguväärtus ei ületa 15 % toote tehasehinnast. 0307 Limused, karbis või karbita, elusad, värsked, jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolatud või soolvees; suitsutatud limused, puhastatud või puhastamata, külm- või kuumsuitsutatud; inimtoiduks kõlblik jahu, pulber ja graanulid limustest Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate grupi 3 materjalide koguväärtus ei ületa 15 % toote tehasehinnast. 0308 Muud veeselgrootud (v.a vähid ja limused), elusad, värsked, jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolatud või soolvees; suitsutatud veeselgrootud, v.a vähid ja limused, külm- või kuumsuitsutatud; inimtoiduks kõlblik jahu, pulber ja graanulid muudest veeselgrootutest peale vähkide Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate grupi 3 materjalide koguväärtus ei ületa 15 % toote tehasehinnast. ex grupp 04 Piim ja piimatooted; linnumunad; naturaalne mesi; mujal nimetamata loomse päritoluga toiduained; välja arvatud: Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad grupi 4 materjalid on täielikult saadud või toodetud. 0403 Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor (kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandiga, lõhna- ja maitseainetega, puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga või ilma): Valmistamine, mille puhul: — kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud; — kasutatavad rubriigi 2009 puuviljamahlad (v.a ananassi-, laimi- ja greibimahl) on päritolustaatusega ja — kasutatavate grupi 17 materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast. ex grupp 05 Mujal nimetamata loomse päritoluga tooted; välja arvatud: Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad grupi 5 materjalid on täielikult saadud või toodetud. ex 0502 Kodu- ja metssigade töödeldud harjased ning karvad Harjaste ja karvade puhastamine, desinfitseerimine, sortimine ja sirgestamine. Grupp 06 Eluspuud ja muud taimed, taimesibulad, -juured jms, lõikelilled ja dekoratiivne taimmaterjal Valmistamine, mille puhul: — kõik kasutatavad gruppi 6 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud; — kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast. Grupp 07 Köögivili ning söödavad juured ja mugulad Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad grupi 7 materjalid on täielikult saadud või toodetud. Grupp 08 Söödavad puuviljad, marjad ja pähklid; tsitrusviljade ja melonite koor Valmistamine, mille puhul: — kõik kasutatavad puuviljad, marjad ja pähklid on täielikult saadud või toodetud ning — kasutatavate grupi 17 materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast. ex grupp 09 Kohv, tee, mate ja vürtsid; välja arvatud: Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad grupi 9 materjalid on täielikult saadud või toodetud. 0901 Kohv (röstitud või röstimata, kofeiiniga või ilma); kohviubade kestad ja koored; ükskõik mis vahekorras kohvi sisaldavad kohviasendajad Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest. 0902 Tee, lõhna- või maitseainetega või ilma Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest. ex 0910 Vürtsisegud Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest. Grupp 10 Teravili Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad grupi 10 materjalid on täielikult saadud või toodetud. ex grupp 11 Jahvatustööstuse tooted; linnased; tärklised; inuliin; nisugluteen; välja arvatud: Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad teraviljad, köögiviljad, rubriigi 0714 söödavad juured ja mugulad ning puuviljad on täielikult saadud või toodetud. ex 1106 Rubriigi 0713 kuivatatud kaunviljadest peen- ja jämejahu ning pulber Rubriigi 0708 kaunviljade kuivatamine ja jahvatamine. Grupp 12 Õliseemned ja õliviljad; mitmesugused terad, seemned ja viljad; tööstuses kasutatavad taimed ja ravimtaimed; õled ja sööt Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad grupi 12 materjalid on täielikult saadud või toodetud. 1301 Šellak; vaigud, looduslikud kummivaigud ja õlivaigud (näiteks palsamid) Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate rubriigi 1301 materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast. 1302 Taimemahlad ja -ekstraktid; pektiinid, pektinaadid ja pektaadid; agar‐agar, taimeliimid ja paksendajad, modifitseeritud või modifitseerimata: — taimeliimid ja paksendajad, modifitseeritud või modifitseerimata Valmistamine modifitseerimata liimidest ja paksendajatest. — muud Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast. Grupp 14 Taimne punumismaterjal; mujal nimetamata taimsed tooted Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad grupi 14 materjalid on täielikult saadud või toodetud. ex grupp 15 Loomsed ja taimsed rasvad ja õlid ning nende lõhustamise saadused; töödeldud toidurasvad; loomsed ja taimsed vahad; välja arvatud: Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. 1501 Searasv ja -rasvkude (k.a seapekk) ning kodulinnurasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 0209 või 1503 kuuluv: — kondi- ja jäägirasv Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a rubriigi 0203, 0206 või 0207 materjal või rubriigi 0506 kondid. — muud Valmistamine rubriigi 0203 või 0206 sealihast või söödavast searupsist või rubriigi 0207 linnulihast või söödavast linnurupsist. 1502 Veise-, lamba- või kitserasv, v.a rubriiki 1503 kuuluv: — kondi- ja jäägirasv Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a rubriigi 0201, 0202, 0204 või 0206 materjal või rubriigi 0506 kondid. — muud Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad grupi 2 materjalid on täielikult saadud või toodetud. 1504 Kalade või mereimetajate rasvad, õlid ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata: — tahked fraktsioonid Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, sh muudest rubriigi 1504 materjalidest. — muud Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad grupi 2 ja 3 materjalid on täielikult saadud või toodetud. ex 1505 Rafineeritud lanoliin Valmistamine rubriigi 1505 töötlemata villarasvast. 1506 Muud loomsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata: — tahked fraktsioonid Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, sh muudest rubriigi 1506 materjalidest. — muud Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad grupi 2 materjalid on täielikult saadud või toodetud. 1507-1515 Taimeõlid ja nende fraktsioonid: soja-, maapähkli-, palmi-, kopra-, palmituuma-, babassupalmi-, tunga- ja oititsikaõli, mürtelvaha ja jaapani vaha, jojoobiõli fraktsioonid jm tehniliseks ja tööstuslikuks otstarbeks, v.a toiduainete tootmiseks mõeldud õlid Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. — tahked fraktsioonid, välja arvatud jojoobiõli fraktsioonid Valmistamine muudest rubriikide 1507–1515 materjalidest. — muud Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad taimsed materjalid on täielikult saadud või toodetud. 1516 Loomsed või taimsed rasvad või õlid ja nende fraktsioonid, osaliselt või täielikult hüdrogeenitud, esterdatud, ümberesterdatud või elaidiseeritud, rafineeritud või rafineerimata, kuid edasi töötlemata Valmistamine, mille puhul: — kõik kasutatavad gruppi 2 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud; — kõik kasutatavad taimsed materjalid on täielikult saadud või toodetud. Rubriikide 1507, 1508, 1511 ja 1513 materjale võib siiski kasutada. 1517 Margariin; söödavad segud või valmistised loomsetest või taimsetest rasvadest või õlidest või käesoleva grupi erinevate rasvade või õlide fraktsioonidest, v.a rubriigi 1516 toidurasvadest või -õlidest ning nende fraktsioonidest Valmistamine, mille puhul: — kõik kasutatavad gruppide 2 ja 4 materjalid on täielikult saadud või toodetud; — kõik kasutatavad taimsed materjalid on täielikult saadud või toodetud. Rubriikide 1507, 1508, 1511 ja 1513 materjale võib siiski kasutada. Grupp 16 Tooted lihast, kalast, vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest Valmistamine grupi 1 loomadest. 1604 ja 1605 Kalatooted ja -konservid; kaaviar ja kalamarjast valmistatud kaaviariasendajad; Tooted ja konservid vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate grupi 3 materjalide koguväärtus ei ületa 15 % toote tehasehinnast. ex grupp 17 Suhkur ja suhkrukondiitritooted; välja arvatud: Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. ex 1701 Roo- ja peedisuhkur ning keemiliselt puhas sahharoos tahkel kujul, maitse- või värvainelisanditega Valmistamine, mille puhul kasutatavate grupi 17 materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast. 1702 Muud suhkrud, sh keemiliselt puhas laktoos, maltoos, glükoos ja fruktoos, tahkel kujul; maitse- ja värvainelisanditeta suhkrusiirupid; tehismesi, naturaalse meega segatud või segamata; karamell: — keemiliselt puhas maltoos ja fruktoos Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, sh muudest rubriigi 1702 materjalidest. — muu suhkur tahkel kujul, maitse- või värvainelisanditega Valmistamine, mille puhul kasutatavate grupi 17 materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast. — muud Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on päritolustaatusega. ex 1703 Melass, mis on saadud suhkru ekstraheerimisel või rafineerimisel, maitse-, lõhna- või värvainelisandiga Valmistamine, mille puhul kasutatavate grupi 17 materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast. 1704 Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei sisalda kakaod Valmistamine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kasutatavate grupi 17 materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast. Grupp 18 Kakao ja kakaotooted Valmistamine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kasutatavate grupi 17 materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast. 1901 Linnaseekstrakt; jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 40 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt; mujal nimetamata toiduained rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad kakaod alla 5 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt: — linnaseekstrakt Valmistamine grupi 10 teraviljast. — muud Valmistamine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kasutatavate grupi 17 materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast. 1902 Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul viisil toiduks valmistatud või mitte: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, canneloni jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte: — mis sisaldavad liha, rupsi, kala, vähke või limuseid kuni 20 % massist Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad teraviljad ja teraviljasaadused (v.a kõva nisu ja selle saadused) on täielikult saadud või toodetud. — mis sisaldavad liha, rupsi, kala, vähke või limuseid üle 20 % massist Valmistamine, mille puhul: — kasutatavad teraviljad ja teraviljasaadused (v.a kõva nisu ja selle saadused) on täielikult saadud või toodetud ning — kõik kasutatavad gruppide 2 ja 3 materjalid on täielikult saadud või toodetud. 1903 Tapiokk ja selle tärklisest valmistatud asendajad helvestena, teradena, kruupidena, sõelmetena vms kujul Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a rubriigi 1108 kartulitärklisest. 1904 Teraviljade või teraviljasaaduste paisutamise või röstimise teel saadud toidukaubad (näiteks maisihelbed); eelnevalt kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud mujal nimetamata teravili (v.a mais) teradena, helvestena või muul kujul (v.a lihtjahu, püülijahu ja tangud) Valmistamine: — mis tahes rubriigi materjalidest, v.a rubriigi 1806 materjalid; — mille puhul kasutatavad teraviljad ja jahu (v.a kõva nisu ja selle saadused) on täielikult saadud või toodetud ning — mille puhul kasutatavate grupi 17 materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast. 1905 Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised jms pagaritooted, kakaoga või kakaota; armulaualeib, tühjad kapslid farmaatsiatööstusele, oblaadid, riispaber jms Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a grupi 11 materjalid. ex grupp 20 Tooted köögi- ja puuviljadest, marjadest, pähklitest või muudest taimeosadest; välja arvatud: Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad puuviljad, marjad, pähklid või köögiviljad on täielikult saadud või toodetud. ex 2001 Jamss, bataat jms toiduks kasutatavad taimeosad, mis sisaldavad vähemalt 5 % massist tärklist, toiduks valmistatud või konserveeritud äädika või äädikhappega Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. ex 2004 ja ex 2005 Kartul jahu, pulbri või helvestena, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. 2006 Köögiviljad, puuviljad, marjad, pähklid, puuviljakoored jm taimeosad, suhkrus säilitatud (nõrutatud ja kuivanud, glasuuritud või suhkrustatud) Valmistamine, mille puhul kasutatavate grupi 17 materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast. 2007 Džemmid, keedised, puuvilja- või marjaželeed, marmelaadid, puuvilja-, marja- või pähklipüreed ja pastad, saadud kuumtöötlemisel, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma Valmistamine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; — kasutatavate grupi 17 materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast. ex 2008 — pähklid magusaine- või alkoholilisandita Valmistamine, mille puhul kasutatavate rubriigi 0801, 0802 ja 1202–1207 päritolustaatusega pähklite ja õliseemnete väärtus ületab 60 % toote tehasehinnast. — maapähklivõi; teraviljapõhised segud; palmipungad; mais Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. — muud, välja arvatud puuviljad, marjad ja pähklid, mida on kuumtöödeldud muul viisil kui aurus või vees keetmine, suhkrulisandita, külmutatud Valmistamine, mille puhul: — kõik kasutatavad materjalid on klass