02019R0159 — ET — 01.07.2022 — 007.005

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:





Parandatud:









▼B

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/159,

31. jaanuar 2019,

millega kehtestatakse lõplikud kaitsemeetmed teatavate terasetoodete impordi suhtes







Artikkel 1

1. Kui artiklitest 6 ja 7 ei tulene teisiti, avatakse käesolevaga tariifikvoot kõigi 26 vaatlusaluse tootekategooria impordiks liitu (mille määratlemiseks viidatakse CN-koodidele, mis on täpsustatud sellega seoses I lisas) ja igaks lisas IV.1 ja IV.2 sätestatud perioodiks.

▼M3

2. Iga vaatlusaluse tootekategooria puhul, välja arvatud tootekategooria 8 ja 25A puhul, eraldatakse osa tariifikvoodist IV lisas sätestatud riikidele.

3. Iga tariifikvoodi ülejäänud osa ning tootekategooria 8 ja 25 tariifikvoot eraldatakse ajalises järjekorras, võttes aluseks kehtivusaja iga kvartali jaoks võrdselt kehtestatud tariifikvoodi.

▼B

4. Iga kvartali kvoodi jagamine peatatakse 20. komisjoni tööpäeval pärast kvartali lõppu. Iga kvartali lõpus kantakse tariifikvoodi kasutamata jääk automaatselt järgmisse kvartalisse. Iga lõpliku tariifikvoodi kohaldamisaasta viimase kvartali lõpu kasutamata jääki ei kanta üle.

▼M9

5. Kui lõike 2 kohane asjaomane tariifikvoot on ühe konkreetse riigi puhul ammendatud, võib sellest riigist importida mõnda tootekategooriat sama tootekategooria ülejäänud tariifikvoodi raames. Seda sätet kohaldatakse ainult lõpliku tariifikvoodi iga kohaldamisaasta viimases kvartalis. Tootekategooriatele 5, 9 ja 21 ei anta edasist juurdepääsu tariifikvoodi ülejäänud osale. Tootekategooriatele 12, 13, 14, 16, 20 ja 27 antakse juurdepääs üksnes konkreetsele mahule esialgsest kättesaadavast tariifikvoodi mahust viimases kvartalis. Tootekategooriate 1 ja 4B puhul ei tohi ükski eksportiv riik kasutada üksi üle 30 % iga meetmete kohaldamise aasta viimase kvartali esialgsest kättesaadavast jääktariifikvoodi mahust. Tootekategooriatele 2, 3A, 3B, 4A, 6, 10, 15, 18, 19, 22, 24, 25B, 26 ja 28 antakse viimases kvartalis juurdepääs kogu esialgu kättesaadavale tariifikvoodi mahule vastavates tootekategooriates.

▼B

6. Kui asjaomane tariifikvoot on ammendatud või kui tootekategooriate impordi suhtes asjaomased tariifikvoodid ei kehti, kohaldatakse lisas IV.1 sätestatud tootekategooriate suhtes 25 % lisatollimaksu, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist.

Artikkel 2

1. Kõigi nende toodete päritolu, mille suhtes käesolevat määrust kohaldatakse, määratakse kindlaks liidus kehtivate mittesooduspäritolu käsitlevate sätete kohaselt.

2. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid. Viivisintress, mida tuleb maksta tagasimaksmise korral, mis toob kaasa viivisintressi saamise õiguse, on Euroopa Keskpanga põhiliste refinantseerimistoimingute puhul kohaldatav määr, mis on avaldatud Euroopa Liidu Teataja C-seerias ja mis kehtib maksetähtpäeva kuu esimesel kalendripäeval ja mida suurendatakse ühe protsendipunkti võrra.

Artikkel 3

Artiklis 1 sätestatud tariifikvoote haldavad komisjon ja liikmesriigid vastavalt rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklites 49–54 sätestatud tariifikvootide haldamise süsteemile.

Artikkel 4

Liikmesriigid ja komisjon teevad tihedat koostööd, et tagada käesoleva määruse täitmine.

Artikkel 5

1. Kui lõikest 2 ei tulene teisiti, ei kohaldata IV lisas loetletud 26 tootekategooria sellise impordi suhtes, mis pärineb ühest III lisas määratletud arenguriigist, artiklis 1 nimetatud meetmeid.

2. Lisas III.2 täpsustatakse iga IV lisas sätestatud 26 tootekategooria puhul päritoluriigid, kelle suhtes kohaldatakse artiklis 1 sätestatud meetmeid.

Artikkel 6

1. Norrast, Islandilt ja Liechtensteinist pärit toodete suhtes artiklis 1 sätestatud meetmeid ei kohaldata.

2. ►M8 ◄ Samuti ei kohaldata artiklis 1 sätestatud meetmeid Mosambiigi suhtes.

Artikkel 7

Artiklis 1 sätestatud meetmete kehtivusajaks peatatakse IV lisas nimetatud toodete puhul eelneva järelevalve meetmed, mis on jõus tulenevalt komisjoni rakendusmäärusest (EL) 2016/670 ( 1 ).

Artikkel 8

Lisades IV.1 ja IV.2 sätestatud perioodi vältel võib komisjon asjaolude muutumise korral meetmeid läbi vaadata.

Artikkel 9

Kõik rakendusmääruse (EL) 2018/1013 kohaselt käesoleva määruse IV lisas sätestatud toodete puhul makstud lisatollimaksu summad nõutakse lõplikult sisse rakendusmääruse (EL) 2018/1013 artikli 1 lõikes 3 sätestatud mahus.

Artikkel 10

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

▼M5

Määrust kohaldatakse kuni 30. juunini 2024.

▼B

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

Vaatlusalune toode







Tootenumber Tootekategooria CN-koodid 1 Legeerimata terasest ja muust legeerterasest kuumvaltsitud lehed ja ribad 7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99 2 Legeerimata terasest ja muust legeerterasest külmvaltsitud lehed 7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00 3 Elektrotehniline lehtteras (v.a suundorienteeritud struktuuriga lehtteras) 7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 , 7225 19 90 , 7226 19 80 4 Metalliga kaetud lehtteras 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7225 99 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70 5 Orgaanilise kattega pinnatud lehtteras 7210 70 80 , 7212 40 80 6 Tinatatud tooted 7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20 7 Legeerimata terasest ja muust legeerterasest kvartovaltsplaadid 7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 8 Roostevabast terasest kuumvaltsitud lehed ja ribad 7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00 9 Roostevabast terasest külmvaltsitud lehed ja ribad 7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80 10 Roostevabast terasest kuumvaltsitud kvartovaltsplaadid 7219 21 10 , 7219 21 90 11 Suundorienteeritud struktuuriga elektrotehniline lehtteras 7225 11 00 , 7226 11 00 12 Legeerimata terasest ja muust legeerterasest peenliht- ja kergprofiilid 7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00 13 Varbmaterjal 7214 20 00 , 7214 99 10 14 Roostevabast terasest liht- ja kergprofiilid 7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90 15 Roostevabast terasest valtstraat 7221 00 10 , 7221 00 90 16 Legeerimata terasest ja muust legeerterasest valtstraat 7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95 17 Rauast või legeerimata terasest nurgad, stantsid ja profiilid 7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 18 Sulundkonstruktsioonid 7301 10 00 19 Raudteematerjal 7302 10 22 , 7302 10 28 , 7302 10 40 , 7302 10 50 , 7302 40 00 20 Gaasitorud 7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77 21 Õõnesprofiilid 7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99 22 Roostevabast terasest õmblusteta torud 7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99 23 Terasest kandetorud 7304 51 12 , 7304 51 18 , 7304 59 32 , 7304 59 38 24 Muud õmblusteta torud 7304 19 10 , 7304 19 30 , 7304 19 90 , 7304 23 00 , 7304 29 10 , 7304 29 30 , 7304 29 90 , 7304 31 20 , 7304 31 80 , 7304 39 10 , 7304 39 52 , 7304 39 58 , 7304 39 92 , 7304 39 93 , 7304 39 98 , 7304 51 81 , 7304 51 89 , 7304 59 10 , 7304 59 92 , 7304 59 93 , 7304 59 99 , 7304 90 00 25 Suured keevistorud 7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00 26 Muud keevistorud 7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00 27 Legeerimata terasest ja muust legeerterasest külmviimistletud latid 7215 10 00 , 7215 50 11 , 7215 50 19 , 7215 50 80 , 7228 10 90 , 7228 20 99 , 7228 50 20 , 7228 50 40 , 7228 50 61 , 7228 50 69 , 7228 50 80 28 Legeerimata terasest traat 7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90









II LISA

II.1. Impordi kasv 26 tootekategooria puhul (tonnides)







Tootenumber Tootekategooria 2013 2014 2015 2016 2017 Hiliseim periood (HP) Kasv HP-l võrreldes 2013. aastaga 1 Legeerimata terasest ja muust legeerterasest kuumvaltsitud lehed ja ribad 4 867 242 5 263 815 7 854 395 8 610 847 7 048 217 7 209 718 48 % 2 Legeerimata terasest ja muust legeerterasest külmvaltsitud lehed 1 837 875 1 906 067 2 761 337 2 007 299 2 463 937 2 463 941 34 % 3 Elektrotehniline lehtteras (v.a suundorienteeritud struktuuriga lehtteras) 266 355 284 376 279 777 312 647 377 744 433 526 63 % 4 Metalliga kaetud lehtteras 1 855 325 2 203 135 2 688 830 3 924 906 5 019 132 4 637 052 150 % 5 Orgaanilise kattega pinnatud lehtteras 681 646 725 004 622 482 730 619 919 000 937 693 38 % 6 Tinatatud tooted 549 941 660 743 634 722 754 638 616 810 735 928 34 % 7 Legeerimata terasest ja muust legeerterasest kvartovaltsplaadid 1 439 430 1 968 634 2 573 220 2 834 744 2 549 694 2 374 170 65 % 8 Roostevabast terasest kuumvaltsitud lehed ja ribad 157 197 213 885 247 090 326 631 407 886 408 468 160 % 9 Roostevabast terasest külmvaltsitud lehed ja ribad 645 004 954 179 697 199 753 058 869 091 972 415 51 % 10 Roostevabast terasest kuumvaltsitud kvartovaltsplaadid 26 799 34 700 31 586 25 995 27 704 28 677 7 % 12 Legeerimata terasest ja muust legeerterasest peenliht- ja kergprofiilid 942 999 1 265 397 1 233 328 1 429 511 1 419 973 1 792 392 90 % 13 Varbmaterjal 528 702 972 572 1 430 000 1 292 936 1 191 379 1 755 338 232 % 14 Roostevabast terasest liht- ja kergprofiilid 114 638 149 670 144 875 149 499 161 973 184 811 61 % 15 Roostevabast terasest valtstraat 52 068 71 209 57 542 58 659 63 022 69 786 34 % 16 Legeerimata terasest ja muust legeerterasest valtstraat 1 107 169 1 267 308 1 694 707 2 001 322 2 093 877 2 354 164 113 % 17 Rauast või legeerimata terasest nurgad, stantsid ja profiilid 222 797 274 863 267 851 387 353 262 759 373 732 68 % 18 Sulundkonstruktsioonid 15 871 16 497 14 051 36 683 84 549 83 502 426 % 19 Raudteematerjal 14 587 25 532 23 202 12 494 18 232 23 013 58 % 20 Gaasitorud 275 378 349 078 314 471 354 261 401 410 445 569 62 % 21 Õõnesprofiilid 485 038 578 426 602 190 757 274 862 889 956 360 97 % 22 Roostevabast terasest õmblusteta torud 42 417 55 590 54 948 51 614 49 593 49 781 17 % 24 Muud õmblusteta torud 440 696 509 052 448 761 448 333 410 822 480 600 9 % 25 Suured keevistorud 295 502 418 808 218 549 171 512 1 053 049 720 886 144 % 26 Muud keevistorud 462 137 484 915 494 914 526 634 551 764 558 457 21 % 27 Legeerimata terasest ja muust legeerterasest külmviimistletud latid 446 086 514 066 479 271 454 924 454 921 501 232 12 % 28 Legeerimata terasest traat 555 798 700 560 683 041 726 158 714 480 762 600 37 %

II.2. Impordi kasv kahe tootekategooria puhul (tonnides)







Tootenumber Tootekategooria 2013 2014 2015 2016 2017 Hiliseim periood (HP) Kasv HP-l võrreldes 2013. aastaga 11 Suundorienteeritud struktuuriga elektrotehniline lehtteras 114 388 112 258 101 737 109 518 99 917 106 570 – 7 % 23 Terasest kandetorud 7 475 8 998 8 337 7 035 6 137 6 265 – 16 %









III LISA

III.1. Arenguriikide loetelu, WTO liikmed

Afganistan, Albaania, Angola, Antigua ja Barbuda, Argentina, Armeenia, Bahrein, Bangladesh, Barbados, Belize, Benin, Boliivia, Botswana, Brasiilia, Brunei Darussalam, Burkina Faso, Burundi, Cabo Verde, Kambodža, Kamerun, Kesk-Aafrika Vabariik, Tšaad, Tšiili, Hiina, Colombia, Kongo, Costa Rica, Côte d'Ivoire, Kuuba, Kongo Demokraatlik Vabariik, Djibouti, Dominica, Dominikaani Vabariik, Ecuador, Egiptus, El Salvador, Eswatini, Fidži, Gabon, Gambia, Gruusia, Ghana, Grenada, Guatemala, Guinea, Guinea-Bissau, Guyana, Haiti, Honduras, Hongkong, India, Indoneesia, Jamaica, Jordaania, Kasahstan, Keenia, Kuveit, Kirgiisi Vabariik, Laose Demokraatlik Rahvavabariik, Lesotho, Libeeria, Macau, Madagaskar, Malawi, Malaisia, Maldiivid, Mali, Mauritaania, Mauritius, Mehhiko, Moldova, Mongoolia, Montenegro, Maroko, Mosambiik, Myanmar, Namiibia, Nepal, Nicaragua, Niger, Nigeeria, Omaan, Pakistan, Panama, Paapua Uus-Guinea, Paraguay, Peruu, Filipiinid, Katar, Ruanda, Saint Kitts ja Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinid, Samoa, Saudi Araabia, Senegal, Seišellid, Sierra Leone, Saalomoni Saared, Lõuna-Aafrika Vabariik, Sri Lanka, Suriname, Tadžikistan, Tansaania, Tai, Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Togo, Tonga, Trinidad ja Tobago, Tuneesia, Türgi, Uganda, Ukraina, Araabia Ühendemiraadid, Uruguay, Vanuatu, Venezuela, Vietnam, Jeemen, Sambia, Zimbabwe

▼M9

III.2. Arenguriikidest pärit tootekategooriate loetelu, mille suhtes kohaldatakse lõplikke meetmeid







Arenguriikidest pärit tootekategooriate loetelu, mille suhtes kohaldatakse lõplikke meetmeid Riik/tooterühm 1 2 3A 3B 4A 4B 5 6 7 8 9 10 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 24 25A 25B 26 27 28 Brasiilia X X X Hiina X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X Egiptus X X X India X X X X X X X X X X X X X X X X Indoneesia X X X X X Kasahstan X X X Moldova X X X X X Põhja-Makedoonia X X X X X X Lõuna-Aafrika X X X X X Tuneesia X X Türgi X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X Ukraina X X X X X X X X X X X X X X X X Araabia Ühendemiraadid X X X X X X Vietnam X X X X X X X X Kõik muud arenguriigid X X









IV LISA

IV.1. Tariifikvootide mahud





IV.2. Ülemaailmsete ja jääktariifikvootide mahud kvartalite kaupa







Tootenumber Jaotus riigiti (vajaduse korral) 2. aasta 3. aasta 1.7.2022–30.9.2022 1.10.2022–31.12.2022 1.1.2023–31.3.2023 1.4.2023–30.6.2023 1.7.2023–30.9.2023 1.10.2023–31.12.2023 1.1.2024–31.3.2024 1.4.2024–30.6.2024 Tariifikvootide maht (netotonnides) Tariifikvootide maht (netotonnides) Tariifikvootide maht (netotonnides) Tariifikvootide maht (netotonnides) Tariifikvootide maht (netotonnides) Tariifikvootide maht (netotonnides) Tariifikvootide maht (netotonnides) Tariifikvootide maht (netotonnides) 1 Muud riigid 900 290,25 900 290,25 880 718,72 890 504,48 933 743,65 933 743,65 923 594,27 923 594,27 2 Muud riigid 321 824,43 321 824,43 314 828,25 318 326,34 333 782,94 333 782,94 330 154,85 330 154,85 3A Muud riigid 817,65 817,65 799,87 808,76 848,03 848,03 838,81 838,81 3B Muud riigid 8 303,99 8 303,99 8 123,47 8 213,73 8 612,56 8 612,56 8 518,94 8 518,94 4A Muud riigid 454 338,51 454 338,51 444 461,58 449 400,05 471 221,03 471 221,03 466 099,06 466 099,06 4B Muud riigid 100 848,08 100 848,08 98 655,73 99 751,91 104 595,44 104 595,44 103 458,53 103 458,53 5 Muud riigid 41 252,54 41 252,54 40 355,75 40 804,14 42 785,42 42 785,42 42 320,36 42 320,36 6 Muud riigid 35 715,05 35 715,05 34 938,63 35 326,84 37 042,16 37 042,16 36 639,53 36 639,53 7 Muud riigid 554 571,27 554 571,27 542 515,37 548 543,32 575 178,29 575 178,29 568 926,35 568 926,35 8 Muud riigid 105 581,29 105 581,29 103 286,04 104 433,67 109 504,53 109 504,53 108 314,26 108 314,26 ▼C1 9 Muud riigid 63 645,29 63 645,29 62 261,69 62 953,49 66 010,25 66 010,25 65 292,75 65 292,75 ▼M9 10 Muud riigid 1 002,95 1 002,95 981,14 992,04 1 040,21 1 040,21 1 028,91 1 028,91 12 Muud riigid 58 414,15 58 414,15 57 144,27 57 779,21 60 584,73 60 584,73 59 926,20 59 926,20 13 Muud riigid 132 668,90 132 668,90 129 784,79 131 226,85 137 598,67 137 598,67 136 103,03 136 103,03 14 Muud riigid 4 956,51 4 956,51 4 848,76 4 902,63 5 140,68 5 140,68 5 084,81 5 084,81 15 Muud riigid 773,87 773,87 757,04 765,46 802,62 802,62 793,90 793,90 16 Muud riigid 116 864,97 116 864,97 114 324,43 115 594,70 121 207,50 121 207,50 119 890,02 119 890,02 17 Muud riigid 64 947,85 64 947,85 63 535,94 64 241,90 67 361,21 67 361,21 66 629,03 66 629,03 18 Muud riigid 274,44 274,44 268,47 271,45 284,63 284,63 281,54 281,54 19 Muud riigid 759,42 759,42 742,91 751,17 787,64 787,64 779,08 779,08 20 Muud riigid 10 690,62 10 690,62 10 458,21 10 574,41 11 087,86 11 087,86 10 967,34 10 967,34 21 Muud riigid 19 871,64 19 871,64 19 439,65 19 655,65 20 610,04 20 610,04 20 386,02 20 386,02 22 Muud riigid 2 586,28 2 586,28 2 530,05 2 558,16 2 682,38 2 682,38 2 653,22 2 653,22 24 Muud riigid 43 742,37 43 742,37 42 791,45 43 266,91 45 367,77 45 367,77 44 874,64 44 874,64 25A Muud riigid 115 747,59 115 747,59 113 231,34 114 489,47 120 048,60 120 048,60 118 743,72 118 743,72 25B Muud riigid 6 251,05 6 251,05 6 115,16 6 183,11 6 483,33 6 483,33 6 412,86 6 412,86 26 Muud riigid 19 298,91 19 298,91 18 879,37 19 089,14 20 016,03 20 016,03 19 798,47 19 798,47 27 Muud riigid 30 366,43 30 366,43 29 706,29 30 036,36 31 494,80 31 494,80 31 152,46 31 152,46 28 Muud riigid 47 545,89 47 545,89 46 512,29 47 029,09 49 312,63 49 312,63 48 776,62 48 776,62

IV.3. Jääkkvoodile juurdepääsu maksimaalne maht, mis on viimastes kvartalites kättesaadav riigipõhiste kvootidega riikidele







Tootekategooria Uus eraldatud kvoot tonnides 1.4.2023–30.6.2023 1.4.2024–30.6.2024 1 Erikord Erikord 2 318 326,34 330 154,85 3.A 808,76 838,81 3.B 8 213,73 8 518,94 4.A 449 400,05 466 099,06 4.B Erikord Erikord 5 Jääkkvoot ei ole kättesaadav neljandas kvartalis Jääkkvoot ei ole kättesaadav neljandas kvartalis 6 35 326,84 36 639,53 7 Ei kohaldata Ei kohaldata 8 Ei kohaldata Ei kohaldata 9 Jääkkvoot ei ole kättesaadav neljandas kvartalis Jääkkvoot ei ole kättesaadav neljandas kvartalis 10 992,04 1 028,91 12 22 671,97 23 514,42 13 53 215,94 55 193,36 14 3 652,73 3 788,46 15 765,46 793,90 16 18 138,68 18 812,69 17 Ei kohaldata Ei kohaldata 18 271,45 281,54 19 751,17 779,08 20 960,89 996,60 21 Jääkkvoot ei ole kättesaadav neljandas kvartalis Jääkkvoot ei ole kättesaadav neljandas kvartalis 22 2 558,16 2 653,22 24 43 266,91 44 874,64 25.A Ei kohaldata Ei kohaldata 25.B 6 183,11 6 412,86 26 19 089,14 19 798,47 27 4 699,24 4 873,85 28 47 029,09 48 776,62

▼M10









V LISA

Liidu turu atraktiivsus

1) Oma esialgses otsuses selgitas komisjon, et liidu teraseturg on impordi sihtturuna huvipakkuv nii suuruse kui ka hindade poolest ( 2 ). OECD andmetel ( 3 ) oli liidu turg kaitsemeetmetega lõppenud uurimise algatamisele eelnenud aastatel suurimate impordimahtudega territoorium, kuna sellel perioodil moodustas liidu import 13,8…18,4 % kogu maailma impordist.

2) Lisaks mahtudele oli liidu turg väga huvipakkuv ka hindade poolest. Asjakohaste andmete analüüs ( 4 ) näitas, et peamised liitu terast eksportivad riigid saavutasid suure osa oma ekspordi puhul (46…78 % vastavatest CN-koodidest) liidu turul kõrgema hinna kui see, mida saadi samade CN-koodide puhul muudel kolmandatel turgudel. Samuti oli EL nende riikide ekspordi jaoks oluline sihtturg, olles nende peamine või üks peamisi ekspordisihtkohti, hõlmates mõnel juhul üle 25 % ja asjaomasel aastal isegi kuni 32 % nende ekspordist ( 5 ).

3) Liidu turu atraktiivsust kinnitas ka asjaolu, et kuigi peamised terast eksportivad riigid ( 6 ) vähendasid eksporti kolmandatesse riikidesse, siis eksporti liitu suurendasid nad kiires tempos. Eelkõige vähenes nende riikide eksport muudesse kolmandatesse riikidesse 2018. aastal ( 7 ) enam kui 11 miljonit tonni (–8 %) võrreldes 2017. aastaga ( 8 ). Teisest küljest suurenes samal perioodil import nendest riikidest liitu enam kui 3 miljoni tonni võrra (+14 %) ( 9 ). Need vastandlikud suundumused näitasid, et kuigi import muudesse kolmandatesse riikidesse üldiselt vähenes, siis aina suurema liigse tootmisvõimsuse ja maailma turgudele juurdepääsu piiramise tingimustes (vt punktid 1.1.1 ja 1.1.2 allpool) ning arvestades, et omamaises tarbimises puudusid suuremad positiivsed suundumused, kasutasid eksportivad tootjad võimalust müüa liidu turule üha suuremaid koguseid.

4) Seetõttu näitavad eespool esitatud andmed üheselt mõistetavalt, et liidu turg oli eksportivatele tootjatele huvipakkuv nii mahtude kui ka hindade poolest.

1. ANALÜÜS

1.1. Ettenägematute sündmuste tagajärjel kasvanud import

5) Seepärast esitatakse järgmistes alapunktides lisateave ja üksikasjalikum selgitus, mis seob kõik tuvastatud ettenägematud sündmused toimunud impordi kasvuga, täiendades nõnda esialgseid järeldusi.

1.1.1. Liitu suunatud impordi kasv, mis tuleneb maailma terasesektori liigsest tootmisvõimsusest

6) Esialgsete otsuste kohaselt tõestas komisjon, et terasesektoris oli liigne tootmisvõimsus ja et vaatamata selle vähendamiseks tehtud jõupingutustele see uurimisperioodi jooksul siiski suurenes ( 10 ).

7) Mitu allikat on järjekindlalt kinnitanud, et on otsene seos terasesektori liigse tootmisvõimsuse ja sellega ekspordile avaldatava mõju vahel. Näiteks märkis OECD: „Liigne terase tootmise võimsus avaldab terasetööstusele suurt mõju, mida sageli seostatakse ülepakkumise, madalate hindade ja väikese kasumlikkusega.” ( 11 ) Organisatsioon märkis ka, et „maailma tasandil kandub liigse tootmisvõimsuse mõju edasi kaubanduse kaudu; liigne tootmisvõimsus võib põhjustada ekspordi tõusu, mis toob impordiga konkureerivatele kodumaistele tootjatele kaasa hinnalanguse ja turuosa vähenemise” ( 12 ).

8) Muudki uuringud osutavad samasse suunda. Economic Policy Institute’i 2014. aasta dokumendis ( 13 ) märgiti: „Liigne tootmisvõimsus tähendab, et terasetootmisrajatised suudavad toota palju rohkem terast, kui turg nõuab. Kõrged püsikulud, kapitalimahukus ja terasetootmise ulatuslikkus ajendavad ülejääki eksportima turuhinnast madalama hinnaga. […] Liigne tootmisvõimsus põhjustab ületootmist ja ekspordi kasvu” ning „tööstuse suur kapitalimahukus sunnib tootjaid püsikulude katmiseks tootmist maksimaalselt suurendama, mis omakorda sunnib neid müüma ületoodangut dumpinguhinnaga välisturgudele, eriti atraktiivsele USA turule, kui sisenõudlus tootmisega sammu ei pea. See on aastate jooksul korduvalt põhjustanud terasega ebaausa kauplemise kasvu.”

9) Samamoodi märkis Euroopa Komisjon 2016. aasta teatises: „Terasetoodangu ülejääk on viimasel ajal põhjustanud ekspordi plahvatusliku suurenemise, mis on maailma teraseturgu destabiliseerinud ja langetanud kogu maailmas terase hinda” ( 14 ).

10) Seetõttu on olemas üldiselt aktsepteeritav majanduslik põhjendus sellele, miks eksportivad tootjad püüavad oma liigsest tootmisvõimsusest vabaneda kolmandate riikide turgudel (tavaliselt madalamate hindadega), et oma kulud vähemalt osaliselt katta.

11) Komisjon hindaski üksikasjalikumalt otsest seost terasesektoris olemasoleva kinnitatud (ja suureneva) liigse tootmisvõimsuse ja liitu suunduva impordi kasvu vahel.

12) Liigse tootmisvõimsuse olukorras ja kui eksportivatel tootjatel on stiimul oma liigsest tootmisvõimsusest vabanemiseks, suunduvad nad nendele turgudele, mis võimaldavad neil põhimõtteliselt müüa suuremaid koguseid (ideaalis) paremate hindadega (võrreldes muude kolmandate turgudega). Komisjon selgitas põhjendustes 1–4, et liit on eksportivatele tootjatele huvipakkuv turg nii suuruse kui ka hinnataseme poolest. Kättesaadavatest impordiandmetest nähtub ka, et liigse tootmisvõimsuse suurenemise perioodil kasvas import liitu kiiresti ja suures mahus ( 15 ) ning et tootmisvõimsus suurenes palju kiiremas tempos kui liidu tarbimine ( 16 ). Andmed näitasid ka, et import liitu kasvas jätkuvalt, samas kui eksport muudesse kolmandatesse riikidesse hoopis vähenes. Ajutises määruses esitatud andmetest ilmneb, et eksportivad tootjad lõid järjepidevalt alla liidu tootjate hindu (mõnel juhul märkimisväärselt), mis näitab nende sihikindlat püüdlust saada jätkuvalt kasu liidu turu ligitõmbavatest tingimustest ( 17 ). Kui arvestada tarbimise palju aeglasemat kasvu, ei saaks liidu tootmisharu hindadest püsivalt madalamate hindadega liitu suunatud impordi ulatust ja tempot kuidagi mõistlikult seletada, kui jätta arvestamata eksportivate tootjate liigset tootmisvõimsust.

13) Seega järeldas komisjon, et import liitu kasvas, sest esialgsel uurimisperioodil oli terasesektoris liigne tootmisvõimsus.

1.1.2. Rohkem kaubanduse kaitsemeetmeid ja kaubandust piiravaid meetmeid kolmandates riikides

14) Ajutise määruse põhjendustes 33 ja 34 selgitas komisjon, et terasesektoris suurenes märgatavalt kaubanduse kaitsemeetmete kasutamine, eriti ELi kaitsemeetmetega seotud uurimisele eelnenud aastatel. Ajutises määruses teatati, et kui ajavahemikul 2011–2013 algatati „aastas keskmiselt umbes 77 terasega seotud uurimist, suurenes see keskmine näitaja 2015.–2016. aastal 117ni”. Lisaks kehtestasid kolmandad riigid kogu 2017. aasta vältel jätkuvalt kaubandust piiravaid meetmeid ( 18 ).

15) Komisjon täheldas analüüsitud andmete ( 19 ) põhjal kokkuvõtvalt, et ajavahemikul 2013–2017 kehtestati terasetoodete suhtes enam kui 300 kaubanduse kaitsemeedet ( 20 ).

16) Neid arve lähemalt vaadeldes ilmnes, et need meetmed oli kehtestanud suur hulk riike (vähemalt 24 jurisdiktsiooni), sealhulgas kõik peamised terast importivad riigid ( 21 ). Aastatel 2013–2017 kehtestasid need riigid 157 meedet, s.o kokku rohkem kui 52 % meetmest.

17) Samal ajal kehtis sellel perioodil paljudes jurisdiktsioonides suur hulk meetmeid peamiste liitu eksportivate riikide suhtes. Tuues näiteks seitse suurimat liitu eksportijat, ( 22 ) täheldas komisjon, et nende suhtes kohaldati ligikaudu 200 meedet, s.o ligikaudu 66 % kõigist vähemalt 24 erinevas kolmandas riigis kehtivatest meetmetest.

18) Seetõttu kinnitas komisjon, et kaubanduse kaitsemeetmete ulatus, st üksikute meetmete arv ja nendest mõjutatud riikide (nii meetmeid kehtestavad kui ka meetmete kohaldamisalasse kuuluvad riigid) arv, oli väga suur. Lisaks märkis komisjon, et algse toimiku andmed viitavad sellele, et need arvud võivad olla isegi üsna tagasihoidlikud ( 23 ). Nende meetmete alusel kehtestatud tollimaksud näisid piisavalt kõrged, et mõjutada nendele turgudele siseneva impordi taset võrreldes nende meetmete kehtestamisele eelnenud perioodiga. See kajastus kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamisalasse kuuluvatest riikidest kolmandatele turgudele suunatud ekspordi üldises vähenemises (vt põhjendus 19), olenemata sellest, et üldised turutingimused ei olnud märkimisväärselt muutunud ( 24 ) ega põhjendaks seega põhimõtteliselt ekspordi vähenemist sellises mahus, kui seda ei oleks mõjutanud ranged meetmed.

19) Komisjon kinnitas analüüsitud andmete põhjal, et kaubanduse kaitsemeetmete kehtestamise tavaline mõju seisnes selles, et pärast meetmete kehtestamist vähenes meetmete kohaldamisalasse kuuluvatesse riikidesse suunatav import (paljudel juhtudel märkimisväärses ulatuses). Komisjon täheldas, et tema enda analüüs terasetoodete ( 25 ) kaubanduse kaitsemeetmeid käsitlevate uurimiste kohta näitas, et võrreldes meetmete kehtestamise kaasa toonud impordi tasemega uurimisperioodil vähenes import keskmiselt kuni 82 % võrra. Nendel juhtudel oli mõjutatud impordimaht märkimisväärne ( 26 ). Komisjon kinnitas ka, et kolmandate riikide kehtestatud terasesektori kaubanduse kaitsemeetmetel oli sarnane mõju. Komisjon kinnitas 26st hinnatud juhtumist koosneva valimi puhul, ( 27 ) et import vähenes keskmiselt 73 % ja et mõjutatud kogused olid samuti asjakohased ( 28 ). Seetõttu vähendasid nendesse riikidesse ja sealhulgas vähemalt osaliselt liidu turule suunatud ekspordi mahtu kolmandate riikide kehtestatud kaubanduse kaitsemeetmed.

20) Selget seost kolmandates riikides kaubanduse kaitsemeetmete arvu suurenemise ja liidu turule suunatava impordi kasvu vahel näitavad ka peamistest terast eksportivatest riikidest pärit ja liitu suunatava ekspordiga seotud vastandlikud suundumused, mida on selgitatud põhjenduses 3 ( 29 ). Arvestades kolmandate riikide kehtestatud kaubanduse kaitsemeetmete suurt hulka ja nende mõju meetmeid kehtestavatesse riikidesse suunatava impordi mahtudele (mida on üksikasjalikult kirjeldatud põhjendustes 18 ja 19), kinnitab see suundumus, et nende võimet eksportida kolmandatesse riikidesse piirati olulisel määral. Seepärast püüdsid nad nendest lisamahtudest (mida mõjutas ka liigne tootmisvõimsus) vabaneda huvipakkuval liidu turul, kus seetõttu kasvas import samal perioodil järjepidevalt oluliselt kiiremini kui tarbimine.

21) Neid suundumusi annab edasi alljärgnev joonis ( 30 ).

22) Komisjon märkis ka, et kuigi see seletaks kolmandatesse riikidesse suunatava ekspordi säärast vähenemist, siis üldine terase tarbimine sellel perioodil oluliselt ei vähenenud. Järelikult saab muudesse kolmandatesse riikidesse suunatava ekspordi kahanemist mõistlikult põhjendada vaid paljude jurisdiktsioonide kehtestatud suure hulga kaubanduse kaitsemeetmete või muude kaubandust piiravate meetmete piirava mõjuga.

23) Sellest lähtuvalt järeldas komisjon, et kaubanduse kaitsemeetmete ja muude kaubandust piiravate meetmete suurem kasutamine kolmandates riikides suurendas vaatlusalusel perioodil importi liitu.

1.1.3. USA paragrahvi 232 kohased meetmed

24) Lõpliku määruse põhjendustes 58–61 selgitas komisjon seost USA paragrahvi 232 alusel võetud meetmete ja liitu suunatud impordi suurenemise vahel. Lisaks hindas komisjon lõpliku määruse põhjendustes 101–110 nii liitu kui ka USA turgudele suunatava impordi arengut ( 31 ).

25) Impordi kasvu kindlaksmääramiseks hinnatud andmed hõlmasid aega kuni 2018. aasta juuni lõpuni (hiliseima perioodi lõpp), mis tähendab, et need puudutasid liitu ja USAsse suunatava impordi suundumusi suhteliselt lühikese aja jooksul pärast USA paragrahvi 232 jõustumist. Nagu on aga selgitatud lõpliku määruse põhjenduses 58, algatati USA meetme kehtestamise kaasa toonud uurimine juba 2017. aasta aprillis ja aruanne, millega pandi alus meetme hilisemale vastuvõtmisele, avaldati 2018. aasta jaanuaris, nii et esimesed kaubavahetuse ümbersuunamise märgid olid juba avastatud.

26) Andmed näitasid, et kui 2018. aasta esimesel poolel kahanes import USAsse 2017. aasta sama perioodiga võrreldes peaaegu ühe miljoni tonni võrra (–7 %), siis liitu suunatud impordis esines peaaegu sama suur vastupidine suundumus, s.o import kasvas 1,2 miljoni tonni võrra (+7 %).

27) Seda suundumust põhjendab asjaolu, et peamised terast liitu eksportivad riigid eksportisid asjakohases mahus ka USA turule. Samal ajal, kui ekspordimahud USAsse vähenesid (USA paragrahvi 232 alusel kehtestatud 25 % tollimaksu mõju tõttu), kasvas paralleelselt osa nimetatud riikidest liitu suunatud ekspordi maht. Nagu on selgitatud eespool põhjenduses 3, kahanes nende riikide eksport muudele kolmandatele turgudele.

28) Võimatus eksportida USAsse samu koguseid pärast USA paragrahvi 232 kohase meetme jõustumist asetas ekspordiriigid olukorda, kus nad olid sunnitud otsima oma terasele muid turustusvõimalusi. Liidu turg oli suuruse ja hindade poolest muude kolmandate turgudega võrreldes väga huvipakkuv ning seetõttu ekspordiriikide jaoks ilmselge sihtturg, mis tõi kaasa impordi kasvu, eelkõige riikidest, mille ekspordimaht USAsse kahanes. Need suundumused on toodud esile alljärgnevatel joonistel ( 32 ).

29) Selliseid asjaolusid arvestades kinnitas komisjon, et uurimisperioodil toimunud liitu suunatud impordi kasv (koos muude tõestatud ettenägematute sündmustega) tulenes USA paragrahvi 232 kohasest meetmest.

Kumulatiivne hinnang

30) Samuti jõudis komisjon järeldusele, et impordi kasv tulenes kõigi tuvastatud ettenägematute sündmuste (liigne tootmisvõimsus kogu maailmas, kaubanduse kaitsemeetmete ja kaubandust piiravate meetmete suurem kasutamine kolmandates riikides ning USA paragrahvi 232 kohane meede) koosmõjust. Mitme ettenägematu sündmuse samaaegne olemasolu toetab järeldust, et on loogiline seos liitu kui terase eksportijatele huvipakkuvale suurele turule suunatava impordi kasvu ja tuvastatud ettenägematute sündmuste vahel.

1.2. OLULISE KAHJU OHT

31) Esialgses otsuses leiti, et kui liit ei kehtesta kaitsemeedet, tekib kodumaistele tootjatele olulise kahju oht, sest eeldati impordi jätkuvat kasvu, eelkõige (kuid mitte ainult) USA paragrahvi 232 kohasest meetmest ajendatud kaubanduse ümbersuunamise tõttu, ning seega suureneb impordisurve hindadele ja mahtudele ( 33 ). Määruse selles punktis selgitatakse üksikasjalikumalt, miks tekkis olulise kahju oht ja kuidas see oli lõpliku meetme kehtestamise ajal kättesaadavate tõendite alusel hästi põhjendatud. Selleks esitatakse määruse selles osas lisaselgitusi ja -täpsustusi järgmiste aspektide kohta, mille alusel tuvastati olulise kahju oht: i) liidu tootmisharu olukord ja selle 2017. aasta osalise taastumise põhjused; ii) ELi kaubanduse kaitsemeetmete osa liidu tootmisharu olukorras; iii) USA paragrahvi 232 kohase meetme mõju, sealhulgas hiljutised muutused liitu suunatud impordis; iv) terase ja tooraine hindade viimased muutused; v) kaubanduse kaitsemeetmete hetkeseis kolmandates riikides ja liigne tootmisvõimsus; vi) turu väljavaated ja prognoosid.

Liidu turu jätkuv atraktiivsus

32) Eespool põhjendustes 1–4 selgitas komisjon, kuidas liidu turg oli suuruse ja hindade poolest huvipakkuv ning kuidas need omadused aitasid uurimisperioodil kaasa liidu turule suunatud impordi kasvule.

33) Komisjon leidis, et need omadused jäid lõpliku kaitsemeetme kehtestamise kaasa toonud uurimise lõpus samaks, kinnitades, et 2018. aastal oli liidu turg jätkuvalt huvipakkuv nii suuruse ( 34 ) kui ka hindade poolest. Asjaomastest CN-koodidest 48…81 % puhul saavutasid peamised liitu terast eksportivad riigid liidu turul kõrgema hinna kui muudel kolmandatel turgudel ( 35 ). See kinnitab, et liidu turg pakub hindade poolest jätkuvalt huvi. Suuruse poolest oli liit jätkuvalt oluline eksporditurg, moodustades mõne ekspordiriigi koguekspordist peaaegu 40 % ja mõne puhul ligikaudu 25 %, olenevalt riigist ( 36 ).

34) Komisjon jõudis järeldusele, et hinnatud ja sealhulgas huvitatud isikute esitatud andmetes ei viidanud miski sellele, et huvi liidu turu vastu lähitulevikus väheneks. Nagu ilmneb käesolevast lisast (vt näited allpool punktides 1.2.3 ja 1.2.5), oli hoopis aina vähem alternatiivseid turustusvõimalusi, mille puhul olnuks eksportivatel tootjatel võimalik saavutada sama või sarnane ekspordimaht kui varem, ning selle tulemusena suurenes veelgi impordisurve atraktiivsele liidu turule.

1.2.1. Liidu tootmisharu olukord ja selle 2017 aasta osalise taastumise tegurid

35) Ajutise määruse VI jao punktis 1 ja lõpliku määruse punktides 5.1–5.3 selgitati liidu tootmisharu olukorda analüüsiperioodi lõpus ja kahjunäitajate muutumist alates 2013. aastast, järeldades, et liidu tootmisharu oli ebakindlas ja haavatavas seisus.

36) Haavatavust, mille osalist vähenemist küll 2017. aastal täheldati, põhjendati mitme teguriga, mis võimaldasid liidu tootmisharul saavutada alles 2017. aastal üldiselt suurema kasumlikkuse kui eelnenud aastatel, hoolimata impordi pidevast kasvust ( 37 ).

37) Esiteks oli liidu tootmisharu kasumlikkus kogu analüüsiperioodil üldiselt kehv: kanti kahjumit (2013) või saavutati väga väike kasum (2014–2016). Kui 2017. aastal muutus tootmisharu esimest korda viie aasta jooksul piisavalt kasumlikuks, ei olnud see siiski suurusjärgus, mis korvaks varasema nelja aasta tulemused. Isegi sellel aastal jäi kasumlikkus paljudes tootekategooriates madalaks. Kolm tootekategooriat jätkasid kahjumiga ja 13 tootekategooria kasum oli tasuvuse piiril. Vaid seitse tootekategooriat suutsid 2017. aastal taastuda nii palju, et kasum ületas 6 % ( 38 ). Tähtsad tegurid, mis 2017. aastal erinesid, olid ühiku müügihindade muutumine ja tase ning tootmiskulude erinevus võrreldes eelmiste aastatega. Hind tõusis 2017. aastal eelmise aastaga võrreldes ligikaudu 18 % võrra (kasv 106 eurot/tonn). Kuigi sellel aastal suurenesid ka tootmiskulud (82 euro võrra tonni kohta võrreldes eelmise aastaga), ( 39 ) suutis liidu tootmisharu saavutada analüüsiperioodil nende kahe näitaja vahel kõige suurema (positiivse) vahe (36 eurot/tonn), mis tõi kaasa suurema kasumlikkuse ( 40 ). Uurimise käigus analüüsitud viimaste suundumuste kohaselt eeldati siiski, et see erandlik ( 41 ) olukord ei ole pikaajaline, ning ilmnesid selged märgid, et olukord oli juba pöördumas (vt punkt 1.2.4).

38) Teiseks, kuigi liidu tootmisharu suutis 2017. aastal suurendada oma müügimahtu 2013. aastaga võrreldes kokku 7 %, ( 42 ) mis aitas tal sellel aastal oma tulemusi osaliselt parandada, ei saanud ta ilmselgelt täit kasu sama perioodi tarbimise palju suuremast kasvust (+14 %) ( 43 ) liidu turul, olgugi et tal oli omamaise müügi suurendamiseks 2017. aastal jätkuvalt piisav tootmisvõimsus (2017. aastal rakendati 76 % tootmisvõimsusest võrreldes 75 %ga 2016. aastal) ( 44 ). Liidu tootmisharu parandas tootmisvõimsuse rakendamist 2017. aastal eelnenud aastaga võrreldes väga vähe. Sellist vähenenud tulemuslikkust võib põhjendada liidu tootmisharule avalduva märkimisväärselt suurenenud impordisurvega (mahtude ja hindade poolest) hindamisperioodil. Tarbimise kasvust said palju rohkem kasu importijad kui liidu tootjad. Kui liidu tootjad kaotasid aasta-aastalt pidevalt turuosa (87,2 %-lt 81,9 %ni), ( 45 ) siis import kasvas järsult (+71 %), ( 46 ) nii et impordi turuosa suurenes 12,7 %-lt 2013. aastal 18,8 %ni 2017. aastal ( 47 ). Hiliseimal perioodil oli impordi turuosa 18,8 %, st isegi suurem kui 2017. aastal (18,1 %). Neid suundumusi võib põhjendada sellega, et import lõi hindu järjepidevalt alla, ( 48 ) mis ei võimaldanud liidu tootmisharul turusuundumuste potentsiaali täielikult (või vähemalt suuremal määral) ära kasutada.

39) Kolmandaks – kuigi turutingimused üldiselt paranesid (tarbimise, omamaise müügi ja hindade kasv), ei suutnud liidu tootmisharu ikkagi tööhõivet suurendada, arvestades et ajavahemikul 2013–2017 vähenes liidus töötajate arv peaaegu 10 000 võrra ( 49 ). Võrreldes 2016. aastaga tööhõive tase 2017. aastal isegi veidi vähenes. Varud kasvasid uurimisperioodil 19 % võrra ja jäid 2017. aastal kõrgele tasemele ( 50 ).

40) Liidu tootmisharu suurendas 2017. aastal osaliselt oma tulemuslikkust tänu mitme teguri koostoimele, eelkõige tarbimise ja omamaise müügi kasv ning suurem erinevus terase ja tooraine hindade vahel, ( 51 ) kuid seda edu piiras siiski sellel aastal kogetud impordisurve, mis ei võimaldanud liidu tootmisharul sellistest teguritest suuremat kasu saada. Pidev turuosa kadu ja hindade allalöömine eri tootekategooriates või suutmatus töökohti taastada olid selged märgid, et tootmisharu ei olnud eelnenud aastate negatiivsete tulemuste mõjust täielikult toibunud ning et impordisurvel oli taastumise takistamisel suur osa.

41) Kuna osa nende 2017. aastal positiivselt arenenud tegurite suund pöördus 2018. aastal (vt allpool terase ja tooraine hindadega seotud viimased suundumused ja oodatav tulemuslikkus ning eeldatavad suundumused tarbimises) olukorras, kus võis eeldada impordisurve suurenemist mahtude ja hindade poolest, oli mõju liidu tootmisharu finantsolukorrale negatiivne.

42) Teisisõnu, kuigi liidu tootmisharu suutis osaliselt taastuda tänu sellele, et mitu olulist tegurit turul samal ajal positiivses suunas arenesid ning import 2017. aastal võrreldes eelmiste aastatega aeglustus, ( 52 ) oli paratamatu, et enamiku nende tegurite negatiivne pööre 2018. aasta lõpus halvendas liidu tootmisharu olukorda, arvestades impordisurve jätkuvat suurenemist, millega liidu tootmisharu ei suutnud seekord selle ulatuse ja eeldatava valitseva turuolukorra tõttu toime tulla. Selle tulemusena oli liidu tootmisharu uurimisperioodi lõpus impordi edasise kasvu suhtes haavatav.

1.2.2. Liidu kaubanduse kaitsemeetmete roll liidu tootmisharu olukorras 2017. aastal

43) Käesolevas osas esitab komisjon vajalikud täiendavad selgitused ja toetavad andmed selle kohta, milline oli kaubanduse kaitsemeetmete osa liidu tootmisharu osalises taastumises 2017. aastal.

44) Selleks valis komisjon esmalt välja 2015. ja 2016. aastal kehtestatud meetmed, sest ta leidis, et need on meetmed, mis liidu tootmisharu tulemuslikkust 2017. aastal osaliselt mõjutasid ( 53 ). Enne 2017. aastat kehtestas komisjon kuus kaubanduse kaitsemeedet impordile tootekategooriates, mille suhtes kohaldati hiljem kaitsemeedet ( 54 ).

45) Kõnealused meetmed olid järgmised: ( 55 ) komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/501, ( 56 ) komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/181, ( 57 ) komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1778, ( 58 ) komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/113, ( 59 ) komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1777 ( 60 ) ja komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/969 ( 61 ).

46) Komisjon täheldas, et meetmete kehtestamisele järgnenud aastal paranes järjepidevalt liidu tootjate kasumlikkus nendes tootekategooriates. Nimelt leidis komisjon, et 2017. aastal kasumlikkus üldiselt paranes, ( 62 ) kuigi mitmes tootekategoorias jäi kasumlikkus väikeseks, eelkõige hiljutiste kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamisalasse kuuluvates tootekategooriates, ning et (kõnealuste kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamisalast välja jäävate) kolmandate riikide impordihinnad tõusid ajutiselt 2017. aastal pärast kaubanduse kaitsemeetmete kehtestamist ( 63 ).

47) Vaatlusperioodil moodustasid hiljutiste kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamisalasse kuuluvates tootekategooriates hiljutistest kaubanduse kaitsemeetmetest mõjutatud mahud ligikaudu 40 % koguimpordist ( 64 ) ning kaubanduse kaitsemeetmete kehtestamisele järgnenud aastatel vähenesid nende mahud liidu turul rohkem kui 90 % võrra ( 65 ). Seetõttu võimaldas meetmete kehtestamisega kaasnenud ebaõiglase impordi märkimisväärne vähenemine liidu tootjatel ja teistel ekspordiriikidel 2017. aastal oma müügihindu üldiselt tõsta.

48) Hiljutiste kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamisalasse kuuluvate kõigi tootekategooriate kasumlikkus tõusis märkimisväärselt ( 66 ) ning mitmes tootekategoorias ületas kasumlikkus 2017. aastal 6 % ( 67 ). Ülejäänud kategooriate puhul oli seis mitmekesisem: väheste kategooriate kasumlikkus oli peaaegu 6 % või üle selle, ( 68 ) oli kategooriaid, mille tulemusid paranesid, kuid mille kasumlikkus oli endiselt nõrk või väike, ( 69 ) ning teisi, mis olid kahjumis või umbes 1 % kasumlikkusega, ( 70 ) olenemata viimase aja suundumustest. See näitab, et kasumlikkuse areng ei olnud kategooriates samasugune ja üldiselt oli enamik kategooriaid ( 71 ) 2017. aastal kas kahjumis või ebapiisava kasumlikkusega, isegi kui mõnel juhul oli olukord võrreldes eelmise aastaga paranenud. Järelikult leiab kinnitust liidu tootmisharu üldine ebakindel olukord, hoolimata sellest, et seis oli parem kui eelnenud aastal.

49) Nagu allpool selgitatakse, oli hinnatõusu suundumus 2017. aastal siiski ajutine ja hakkas pöörduma 2018. aastal, kui peamiselt kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamisalast välja jäävatest kolmandatest riikidest liitu suunatud import kasvas hüppeliselt ja USA paragrahvi 232 kohane meede põhjustas kaubavahetuse ümbersuunamise. Seda näitab hiliseima perioodi impordimaht (rekordilised 31 314 tonni), mis saavutati hoolimata sellest, et teatavates tootekategooriates olid hiljuti kehtestatud kaubanduse kaitsemeetmed. See näitas, et kuigi hiljutised kaubanduse kaitsemeetmed aitasid kaasa liidu tootmisharu osalisele ja ajutisele paranemisele, olid need kasulikud ka meetmete kohaldamisalast väljajäävatele ekspordiriikidele, mis olid samuti hakanud märkimisväärselt suurendama oma kohalolekut liidu turul ( 72 ).

50) Seetõttu kinnitas komisjon, et kaubanduse kaitsemeetmete kehtestamine aitas kaasa liidu tootjate üldisele tulemuslikkusele vähemalt nendes kategooriates ( 73 ).

51) Punktides 1.2.1 ja 1.2.2 esitatud selgitused näitavad selgelt, et mõned liidu osalist taastumist põhjendavad tegurid (nt tarbimine) ei mõjutanud liidu tootjaid ja ekspordiriike võrdselt või sarnaselt ega toonud neile ühepalju kasu, kuna viimased suutsid oluliselt suurendada oma kohalolekut liidu turul (impordimaht +71 %) liidu tootjate arvelt, kes kaotasid turuosa ja kelle üldine müügimaht kasvas suhteliselt vähe (+7 %) võrreldes impordi jätkuva kasvuga.

1.2.3. USA paragrahvi 232 kohase meetme mõju

52) Lõplikus määruses ( 74 ) jõudis komisjon järeldusele, et USA paragrahv 232 põhjustas kaubavahetuse märkimisväärse ümbersuunamise liidu turule.

53) Komisjon tegi üksikasjalikuma analüüsi liitu ja USAsse suunduva impordi kohta üldiselt ja analüüsis seejärel täiendavalt kindlate ekspordiriikide tegevust. Võrreldes 2018. aasta esimese poole importi USAsse ja liitu 2017. aasta esimese poolega, näitab analüüs, et import USAsse vähenes 2017. aasta sama perioodiga võrreldes peaaegu ühe miljoni tonni võrra (–7 %) ning liitu suunatud impordi puhul esines peaaegu sama vastupidine suundumus – import suurenes 1,2 miljoni tonni võrra (+7 %) (vt põhjendus 26 eespool). Kui hinnata 2018. aasta teise poole ja 2017. aasta sama perioodi suundumusi, tulevad need vastandlikud trendid teravamalt esile. Nimelt vähenes siis import USAsse 2,4 miljoni tonni võrra (–19 %), samas kui import liitu suurenes enam kui 2 miljoni tonni võrra (+15 %) ( 75 ).

54) Selle tulemusel vähenes import USAsse aastas 3,3 miljoni tonni võrra (–13 %) ja import liitu suurenes 3,2 miljoni tonni võrra (+11 %); 72 % sellest USAsse imporditud kogumahu kahanemisest ja 63 % liitu suunatud impordi kasvust toimus 2018. aasta teisel poolel ( 76 ).

55) Seetõttu näitas nende impordisuundumuste 2018. aasta teisel poolel kiirenemise tempo ja ulatus, et USA paragrahvi 232 kohase meetme mõju järk-järgult suurenes, sest see oli kehtinud juba paar kuud, ning et ekspordiriigid kohanesid kiiresti uue turuolukorraga ( 77 ).

56) Uurides lähemalt nii USA kui ka ELi turule eksportivate riikide käitumist, kinnitas komisjon seda suundumust. Näiteks sellistes riikides nagu Türgi, Venemaa, Lõuna-Korea ja Taiwan, ( 78 ) mille eksport moodustas märkimisväärse osa USAsse ja liitu suunatud ekspordist, ilmnesid 2018. aastal võrreldes 2017. aastaga järgmised suundumused: Türgi vähendas eksporti USAsse ligikaudu 850 000 tonni võrra (–45 %) ja suurendas eksporti liitu 2,6 miljoni tonni võrra (+56 %); samamoodi kahanes Venemaa eksport USAsse enam kui 250 000 tonni võrra (–36 %) ja eksport liitu kasvas 870 000 tonni võrra (+23 %); Lõuna-Korea eksport USAsse kahanes enam kui 880 000 tonni võrra (–27 %), kuid eksport liitu kasvas ligikaudu 250 000 tonni võrra (+8 %) ning Taiwani eksport USAsse kahanes ligikaudu 160 000 tonni võrra (–14 %), samas kui eksport liitu kasvas enam kui 500 000 tonni võrra (+40 %) ( 79 ).

57) Näitajad viitavad sellele, et üldiselt suutsid eksportivad tootjad tarnida vähemalt osa USAs kahanenud mahtudest liidu turule ja teatavatel juhtudel suurendada oma kohalolekut liidu turul tunduvalt suuremas mahus kui USAs kahanenud kogused. Arvestades USA turu suurust ( 80 ) ja asjaolu, et USA paragrahvi 232 kohast meedet oli alles mõned kuud kohaldatud, mistõttu ei olnud see veel täielikult saavutanud kavandatud mõju, ( 81 ) oli mõistlik eeldada, et eksport USAsse kahaneb jätkuvalt suurtes kogustes ja et eksportivad tootjad suudavad nende oludega kohaneda ja oma kohalolekut liidu turul veelgi suurendada.

58) Seetõttu kinnitas komisjon, et USA paragrahvi 232 kohane meede võib lähitulevikus põhjustada ekspordi veelgi suurema ümbersuunamise liidu turule.

1.2.4. Terase ja tooraine hindade viimased muutused

59) Lõplikus määruses märkis komisjon, et liidus hakkasid „alates 2018. aasta kolmandast kvartalist terase hinnad langema” ( 82 ).

60) Sellega seoses märkis komisjon eespool punktis 1.2.1, et üks tegureid, mis põhjendas liidu tootmisharu tulemuslikkuse osalist paranemist 2017. aastal, oli see, et terase hinna ja toorainekulude erinevus oli suurem kui ühelgi eelneval analüüsiperioodi aastal. Samas näitas lõpliku meetme kehtestamisele eelnenud viimaste suundumuste täiendav üksikasjalik analüüs, et suundumus oli pöördumas ja positiivne erinevus nende kahe vahel vähenes järk-järgult, mistõttu oleks sellel negatiivne mõju liidu tootmisharu majandustulemustele.

61) Allpool esitatud joonis 4 ( 83 ) näitab, et 2018. aasta teisel poolel langesid liidu terase hinnad järjepidevalt. Eeldati, et see suundumus jätkub, arvestades ebakindlaid turuväljavaateid (vt punkt 1.2.6) ning jätkuvat ja suurenevat impordisurvet mahtudele ja hindadele, millel oleks halvenevate või ebakindlate turutingimuste tõttu tõenäoliselt hindu langetav mõju, nii et liidu tootmisharu ei saaks oma hindu suurenenud kulude järgi kohandada. Joonisel 5 ( 84 ) on näha, kuidas teatavate peamiste terase tootmisel kasutatavate toorainete hind samal perioodil pidevalt tõusis.

62) Selliste suundumuste kombinatsioon, mis ei näidanud lähiajal pöördumise märke, asetas liidu tootmisharu veelgi pingelisemasse finantsolukorda.

63) Komisjon leidis ka, et tõenäolise täiendava impordisurve stsenaariumi korral ja turul, mis ei tohiks eelduste kohaselt märkimisväärselt kasvada, süvenevad veelgi esialgses uurimises tuvastatud omamaiste hindade allalöömise suundumused. See tekitas veelgi raskusi liidu tootjatele, kes pidid otsustama, kas jätkusuutlikumate hindade nõudmise asemel konkureerida turuosa pärast või säilitada kõrgem hinnatase ja kaotada turuosa veelgi. Mõlemal juhul oli mõju majandustulemustele negatiivne.

64) Komisjon märkis ka, et selline hindade areng langes kokku perioodiga, kui ajutine kaitsemeede juba kehtis (alates 2018. aasta juuli keskpaigast). See näitas, et ekspordiriikide käitumine liitu eksportimisel oli meetme raames veelgi agressiivsem, ning viitas nende jätkuvale huvile siseneda liidu turule suurte mahtudega, hoolimata ajutise kaitsemeetme kehtimisest.

1.2.5. Kaubanduse kaitsemeetmete hetkeseis kolmandates riikides ja liigne tootmisvõimsus

65) Punktides 1.1.1 ja 1.1.2 selgitas komisjon liigse tootmisvõimsuse ja kaubanduse kaitsemeetmete arengut ja hiljutist olukorda kolmandates riikides. Seda teavet arvesse võttes pidas komisjon väga ebatõenäoliseks, et olukord lähitulevikus muutub. Näiteks kehtestatakse kaubanduse kaitsemeetmed tavaliselt viieks aastaks ja seda aega saab pikendada. Paljud meetmed kehtestati paar aastat enne ELi terasesektori kaitsemeetme vastuvõtmist, ( 85 ) nii et need pidid jääma kehtima vähemalt lähitulevikuks. Komisjoni viidatud aruannete kohaselt ei olnud märke sellest, et liigne tootmisvõimsus oleks märkimisväärselt vähenenud. Kui üldse, siis paistis neist, et sektori liigse tootmisvõimsuse olukord maailmas võib veelgi halveneda ( 86 ). Ka terasetööstuse liigse tootmisvõimsuse ülemaailmne foorum jõudis väga selgelt järeldusele, et liigne tootmisvõimsus oli 2018. aasta lõpus endiselt probleem. Foorumil märgiti: „Liigne terase tootmise võimsus kui sektorit jätkuvalt painav ülemaailmne probleem tekitab märkimisväärseid raskusi nii arenenud riikide, tärkava turumajandusega riikide kui ka arenguriikide terasetootjatele” ( 87 ).

66) Mõju, mida need tegurid avaldasid liidu turul impordi märkimisväärse kasvu näol, kirjeldatakse üksikasjalikult eespool punktis 1.1 ja lõplikus määruses. Kuna need tegurid pidid lähitulevikus kehtima jääma, eeldati, et nende mõju jätkub samas vaimus, mistõttu põhjustavad need koos USA paragrahvi 232 kohase meetmega veelgi liitu suunatud impordi kasvu, avaldades kaitsemeetme kehtestama jätmise korral liidu tootmisharule negatiivset mõju.

67) Seetõttu järeldas komisjon, et nendel aspektidel on liidu teraseturul lähitulevikus jätkuvalt tähtis osa ja seega olid need olulise kahju ohu analüüsimiseks asjakohased.

1.2.6. Turu väljavaated ja prognoosid

68) Analüüsiperioodil suurenes terase tarbimine liidu turul aasta-aastalt ( 88 ). See suundumus võimaldas liidu tootmisharul üldiselt suurendada ka oma müügimahtu, mis omakorda võimaldas mingil määral leevendada liidu tootmisharule avalduvat impordisurve mõju, mida iseloomustas pidev hindade allalöömine ja turuosa vähenemine. Nagu on selgitatud punktis 1.2.1, võimaldas müügi kasv 2017. aastal hindade taastumise olukorras (nii üldiselt kui ka võrreldes kulude arenguga) liidu tootmisharul eelnenud aastate pidevatest negatiivsetest finantstulemustest osaliselt taastuda. Punktis 1.2.4 täheldas komisjon terase hindade langustrendi liidus paralleelselt tooraine hindade tõusuga.

69) Seejärel analüüsis komisjon mitut turuandmete allikat, et hinnata uurimise lõpetamisele järgneva perioodi majanduslikke väljavaateid ja prognoose ning olulise kahju ohu olemasolu.

70) Siinkohal viitasid andmeallikad järjekindlalt ebakindluse ja lähitulevikus ülemaailmse terasenõudluse vähenemise stsenaariumile. Maailma Teraseühendus märkis, et „terasenõudluse aeglustumine jätkub ka 2019. aastal […]. Riske põhjustavad kokkuleppeta Brexit ja kaubandussõda.” ( 89 ) Teraseühendus meenutas ka, et „kuigi 2017. aasta terasenõudluse tugev taastumine kandus üle 2018. aastasse, on riskid suurenenud. Kasvavad kaubanduspinged ja volatiilsed valuutakursside kõikumised suurendavad ebakindlust” ( 90 ).

71) OECD märkis, et „(teraseturu tingimuste) taastumine paistab püsiva struktuurilise tasakaalustamatuse tõttu ebakindel.” ( 91 ) Sellist ebakindlustunnet väljendasid ka teised turuandmete allikad, nagu S&P Global Platts oma 2018. aasta detsembri maailmaturu arenguväljavaates.

72) Septembris 2018 järeldas terasetööstuse liigse tootmisvõimsuse ülemaailmne foorum, et „kuigi teraseturu tingimused on 2017. aastal mõningal määral tsükliliselt taastunud, on ülemaailmne terasenõudlus põhisuundumuselt endiselt väike ja liigne tootmisvõimsus on märkimisväärne” ( 92 ).

73) Samamoodi märkis Eurofer (Euroopa Teraseühendus), et „[…] jätkuvad kaubandustülid USAga ja ülemaailmse nõudluse vähenemine viitavad sellele, et välisriskid võivad jätkuvalt suureneda, mis omakorda suurendaks ebakindlust ja tooks kaasa ELi terasekasutajate väljavaadete nõrgenemise” ( 93 ).

74) Eri allikatest saadud andmete analüüs näitas seega järjepidevalt, et parimal juhul eeldati terase tarbimise mõõdukat kasvu, kuigi ka selles ei saanud kindel olla, sest ebakindluse kasvades väljavaated halvenesid. Selle tulemusel suurendas ülemaailmse terasenõudluse stagneerumine veelgi tõenäosust, et terase eksportijad müüvad seda atraktiivsele liidu turule.

Järeldused olulise kahju ohu kohta

75) Selles osas kinnitasid analüüsitud andmed, et oli väga tõenäoline, et tulenevalt püsivast liigsest tootmisvõimsusest ja aina suuremast arvust kaubanduse kaitsemeetmetest kolmandates riikides, mille mõju ekspordile jätkub, suurenevad impordi asjakohased mahud ja jätkub impordisurve nii mahtudele kui ka hindadele. Lisaks oli USA paragrahvi 232 mõju tõenäoliselt tugevamalt tunda mõne kuu möödudes, sest surve liidu turule suurenes kaubavahetuse ümbersuunamise ohu suurenemise tõttu, mille esimesed märgid olid juba ilmnenud.

76) Seda arvesse võttes kinnitas komisjon ka 2018. aasta teise poole terase ja tooraine hindade vastandlikke suundumusi ning lähituleviku ebakindlat turuväljavaadet.

77) Seetõttu kinnitas komisjon käesolevas lisas analüüsitud elemente ja esialgses otsuses tehtud järeldusi arvestades, et oli olemas olulise kahju oht ja see oluline kahju oleks tekkinud, kui komisjon ei oleks lõplikku kaitsemeedet kehtestanud.

1.3. Impordi kasvu põhjustanud kohustused

78) GATT 1994 XIX artikli lõike 1 punktis a on sätestatud: „Kui […] käesoleva kokkuleppe järgsete [liikme] kohustuste mõjul, sealhulgas tariifikontsessioonide tulemusel imporditakse mis tahes toodet [liikme] territooriumile sellistes suurendatud kogustes […].”

79) Kõnealune toode hõlmab mitut tariifirida ( 94 ).

80) Euroopa Liidul on kõigil nendel tariifiridadel mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste eelmistes voorudes tehtud tariifikontsessioonide tulemusena järgmised tariifikohustused ( 95 ):

— 0 %-line väärtuseline tollimaks

81) Need kontsessioonid kanti kaitsemeetmete kindlaksmääramise ajal Euroopa Liidu kontsessioonide ja kohustuste loendi I osa II jakku, mis on 1. detsembril 2016 muudetud kujul kinnitatud kui CLXXIII loend – Euroopa Liit ( 96 ). Selles loendis esitatud veerg „Muud tollimaksud ja tasud” oli eespool osutatud tariifiridade puhul tühi.

82) Nende GATTile lisatud ja GATT 1994 II artikli lõike 7 alusel kaasatud Euroopa Liidu kontsessioonide ja kohustuste loendisse kantud kontsessioonide tulemusena olid Euroopa Liidul kaitsemeetmete kindlaksmääramise ajal eelkõige järgmised GATT 1994 alusel tekkinud kohustused, mis tulenevad GATT 1994 XI artikli lõikest 1, millega keelatakse mittetariifsed piirangud eespool loetletud toodete impordile, ning II artikli lõike 1 punktist a ja II artikli lõike 1 punkti b esimesest ja teisest lausest. Seejuures ei tohi II artikli lõike 1 punkti b esimese lause kohaselt EL kohaldatava erandi puudumise korral kehtestada kõnealusele tootele harilikke tollimakse, mis on suuremad kui ELi kontsessioonide ja kohustuste loendi vastavas osas sätestatud, st eespool iga tariifirea kohta esitatud nullmäärad. Esialgse kaitsemeetme kindlaksmääramise ja lõpliku kaitsemeetme kehtestamise ajal olid ELi kaitsemeetme kohaldamisalasse kuuluvale tootele kehtivad imporditariifid 0 %. Teisisõnu olid need harilike tollimaksude puhul kohaldatavad tariifid juba GATT 1994 II artikli lõike 1 punkti a ja II artikli lõike 1 punkti b esimese lause alusel lubatud maksimummäärad. II artikli lõike 1 punkti b teise lause alusel ei olnud paindlikkust harilike tollimaksude kõrval muude tollimaksude või tasude kehtestamiseks.

83) Kaitsemeetme kohaldamisalasse kuuluvat toodet imporditi suuremates kogustes (nagu nenditud lõpliku kaitsemeetme määruses) GATT 1994 (XI artikli lõige 1, II artikli lõike 1 punkt a ja punkti b esimene ja teine lause) alusel võetud kohustuste tulemusel, sest need kohustused koos Euroopa Liidu mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste järjestikustes voorudes sõlmitud tariifikontsessioonidega parandasid ja kindlustasid Euroopa Liidu turul kehtivate kaitsemeetmete kohaldamisalasse kuuluva imporditoote turulepääsu tingimusi. Eespool nimetatud Euroopa Liidu tariifikohustused tõid seega kaasa impordi kasvu ega andnud ELile võimalust tõsta kaitsemeetme kehtestamise asemel harilikke tollimakse. See selgitab, kuidas kõnealused kohustused tõid kaasa impordi kasvu, mis ähvardas põhjustada olulist kahju.

84) Samal ajal takistasid nimetatud GATTi kohustused ELil kõnealuse toote suhtes kohaldatavate imporditollimaksude tõstmist. Need olid seega Euroopa Liidu GATT 1994 kohustused, mis piirasid tema suutlikkust ära hoida või heastada impordi suurenemisest tulenevat kahju. Samal ajal peatas Euroopa Liit need kohustused tulenevalt oma kaitsemeetmest.