2001R2056 — ET — 11.11.2015 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2056/2001,

19. oktoober 2001,

millega kehtestatakse Põhjamere ja Šotimaast läänes asuvate vete tursavarude taastamise täiendavad tehnilised meetmed







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määrust (EÜ) nr 850/98 (kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu), ( 1 ) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 973/2001, ( 2 ) eriti selle artikli 45 lõiget 1, ning arvestades järgmist: (1) Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu teatas novembris 2000, et Põhjamere (ICES IV alapiirkond ja ICES IIa rajoon) ja Šotimaast läänes asuvate vete (ICES VI alapiirkond ja ICES Vb rajoon) tursavarud on tõsises hävimisohus. (2) Nõukogu 14. ja 15. detsembri 2000. aasta istungil rõhutasid komisjon ja nõukogu pakilist vajadust koostada tursavarude taastamiskava. (3) Tursa noorvormide püügi vähendamiseks tuleb viivitamata ette näha: — tursapüügiks kasutatavate veetavate püüniste ja passiivpüüniste võrgusilma üldine suurendamine, millega seoses tuleb kõrvale kalduda veetavate püüniste võrgusilma suurust reguleerivatest tingimustest, mis on sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 I ja VI lisas, ja — lisatingimused, et vähendada tursa noorvormide sattumist veetavatesse püünistesse, mille võrgusilma suurus on väiksem kui 120 mm. (4) Mõningad Põhjamere suhtes kavandatavad meetmed on asjakohased ka tursavarude taastamisel Šotimaast läänes asuvates vetes ja seepärast tuleks neid rakendada ka selles geograafilises piirkonnas, samal ajal kui teatavad meetmed on rakendatavad üksnes Šotimaast läänes asuvate vete suhtes. (5) Neid küsimusi tuleb määruse (EÜ) nr 850/98 muutmist oodates viivitamata reguleerida, et kalatööstusel oleks piisavalt aega oma püügivahendeid kohandada. (6) Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja akvakultuuri korralduskomitee arvamusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

1. Käesolevat määrust kohaldatakse kalalaevade suhtes, mis tegutsevad ühenduse vetes ICES IV ja VI alapiirkonnas ning ICES IIa ja Vb rajoonis.

2. Seda ei kohaldata kalalaevade suhtes, mis tegutsevad järgmisi geograafilisi koordinaate ühendavate sirgjoontega piiratud ICES VI alapiirkonna osas:

56° 00′ põhjalaiust, 07° 30′ läänepikkust,

56° 00′ põhjalaiust, 04° 00′ läänepikkust,

55° 00′ põhjalaiust, 04° 00′ läänepikkust,

55° 00′ põhjalaiust, 07° 30′ läänepikkust,

56° 00′ põhjalaiust, 07° 30′ läänepikkust.

3. Selles piirkonnas järgitakse tingimusi, mis on ette nähtud nõukogu 17. novembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 2549/2000 (millega kehtestatakse Iiri mere (ICES VIIa rajooni) tursavarude taastamise täiendavad tehnilised meetmed) ( 3 ) artiklitega 2 ja 3.

Artikkel 2

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1. noodapära — noodapära kitsamas tähenduses, nagu see on määratletud komisjoni 6. detsembri 1984. aasta määruse (EMÜ) nr 3440/84 (mis käsitleb seadiste kinnitamist traalide, ankurdatud põhjanootade ja samalaadsete võrkude külge) ( 4 ) lisas;

2. pikendustoru — pärapikend, nagu see on määratletud määruse (EMÜ) nr 3440/84 lisas;

▼M1

3. soovimatult püütud saak — kaaspüügina püütud mereorganismid, mis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 ( 5 ) artiklile 15 tuleb lossida ja arvata kvoodist maha kas seetõttu, et need on kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad, või seetõttu, et neid on püütud rohkem, kui on lubatud saagi koostise eeskirjade või kaaspüügi eeskirjadega.

▼B

Artikkel 3

Käesolevat määrust kohaldades arvutatakse pardal hoitava saagi protsendimäär määruse (EÜ) nr 850/98 artiklis 5 sätestatud tingimustel.

Artikkel 4

Olenemata määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 4 lõikes 4 ja artikli 15 lõikes 1 sätestatud tingimustest:

1. Saak, mis on püütud veetava põhjavõrguga, mille silma suurus on 70—79 mm ja mida hoitakse pardal ICES VI alapiirkonnas ja/või ICES Vb rajoonis, koosneb vähemalt 30 % ulatuses norra salehomaarist ja maksimaalselt 5 % ulatuses tursast.

2. Saak, mis on püütud veetava põhjavõrguga, mille silma suurus on 80—109 mm ja mida hoitakse pardal ICES IIa rajoonis või selles ICES IV alapiirkonna osas, mis asub järgmisi geograafilisi koordinaate ühendavatest sirgjoontest põhja pool: punkt Ühendkuningriigi idarannikul asukohaga 55° 00′ põhjalaiust, 55° 00′ põhjalaiust, 05° 00′ idapikkust, 56° 00′ põhjalaiust, 05° 00′ idapikkust, punkt Taani läänerannikul asukohaga 56° 00′ põhjalaiust, koosneb vähemalt 30 % ulatuses norra salehomaarist.

3. Saak, mis on püütud veetava põhjavõrguga, mille silma suurus on 100—109 mm ja mida hoitakse kalalaeva pardal ICES VI alapiirkonnas ja/või ICES Vb rajoonis, koosneb: — vähemalt 70 % ulatuses mis tahes kilttursa, merluusi, merlangi, euroopa merikuradi, kammellaste, rai, süsika ja merivähi segust ning maksimaalselt 5 % ulatuses tursast või — vähemalt 70 % ulatuses määruse (EÜ) nr 850/98 I lisas määratletud 80—99 millimeetrise võrgusilmakategooria sihtliikide pikemas nimekirjas nimetatud sihtliikide segust ja/või molvast, sinisest molvast, süsikast, portugali süvahaist, süsisabast, karekalast, liikidesse Phycis spp. ja Brosme brosme kuuluvast kalast ja maksimaalselt 5 % ulatuses tursast.

4. Saak, mis on püütud veetava põhjavõrguga, mille silma suurus on 110—119 mm ja mida hoitakse kalalaeva pardal, koosneb: — vähemalt 70 % ulatuses süsikast ja maksimaalselt 3 % ulatuses tursast või — ICES VI alapiirkonnas ja/või ICES Vb rajoonis püütud ja pardal hoitava saagi puhul vähemalt 70 % ulatuses määruse (EÜ) nr 850/98 I lisas määratletud 80—99 millimeetrise võrgusilmakategooria sihtliikide pikemas nimekirjas nimetatud sihtliikide segust ja/või molvast, sinisest molvast, süsikast, portugali süvahaist, süsisabast, karekalast, liikidesse Phycis spp. ja Brosme brosme kuuluvast kalast ja maksimaalselt 5 % ulatuses tursast. 2002. aastal võib saak, mis on püütud veetava põhjavõrguga, mille silma suurus on 110—119 mm ja mida hoitakse kalalaeva pardal, siiski koosneda: — ICES IV alapiirkonnas ja/või ICES IIa rajoonis püütud saagi puhul 50 % ulatuses kilttursa, merlangi, atlandi merilesta, merikeele, väikesuulesta, rai ja euroopa merikuradi segust ja maksimaalselt 25 % ulatuses tursast või — ICES VI alapiirkonnas ja/või ICES Vb rajoonis püütud saagi puhul 50 % ulatuses kilttursa, merlangi, euroopa merikuradi, rai, süvalesta, merilutsu, molva ja süsika segust ja maksimaalselt 25 % ulatuses tursast.

5. Pardal on keelatud hoida või kasutada mis tahes veetavaid põhjavõrke, mille võrgusilma suurus on 100—119 mm, välja arvatud juhul kui: — selline võrk on varustatud ruudukujuliste silmadega selektiivaknaga, mille võrgusilma suurus on vähemalt 90 millimeetrit ja mis on kohale asetatud määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 7 lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimustel, või — pardal hoitav saak koosneb vähemalt 70 % ulatuses määruse (EÜ) nr 850/98 I lisas määratletud 80—99 millimeetrise võrgusilmakategooria sihtliikide pikemas nimekirjas nimetatud sihtliikide segust ja/või molvast, sinisest molvast, süsikast, portugali süvahaist, süsisabast, karekalast, liikidesse Phycis spp. ja Brosme brosme kuuluvast kalast ja maksimaalselt 5 % ulatuses tursast või — selline võrk on soritud ja stoovitud vastavalt 12. oktoobri 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2847/93 (ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatava kontrollisüsteemi loomise kohta) ( 6 ) artikli 20 lõikele 1.

6. Kui lõigetes 1—5 ei ole teisiti sätestatud, ei tohi 32—119 mm suuruse võrgusilmaga veetavaid püüniseid kasutavate laevade pardal hoitavad tursasaagid ületada 20 % pardal hoitava mereorganismide kogusaagi massist.

7. Saagi suhtes, mis on püütud veetava põhjavõrguga, mille silma suurus on vähemalt 120 mm ja mida hoitakse pardal, ei kohaldata siht- ja mittesihtliikide protsendimääradega seotud tingimusi.

Artikkel 5

1. Keelatud on kasutada veetavaid põhjavõrke, mis sisaldavad:

i) üksikuid nelinurkseid silmi, mille sõlmevahed ei ole ligikaudu võrdse pikkusega;

ii) noodapära ja pikendustoru, mille väljavenitatud kogupikkus ületab 36 meetrit, võrkude puhul, mille silma suurus on vähemalt 70 mm;

iii) noodapära ja pikendustoru, mis koosnevad rohkem kui ühest võrgumaterjalist selektiivaknast, nii et noodapära ülemise poole ja pikendustoru lineaarsed mõõtmed ei ole võrdsed alumise poole lineaarsete mõõtmetega;

iv) noodapära või pikendustoru või ruudukujuliste silmadega selektiivakent, millest ükski ei ole valmistatud üksnes üht tüüpi võrgumaterjalist;

v) noodapära, mis on kinnitatud mis tahes viisil, välja arvatud õmblemine võrgu eesosa külge;

vi) noodapära ja/või pikendustoru, mille võrgusilma suurus on vähemalt 55 mm ja mis ei ole valmistatud kuni 8 mm jämedusest üheniidilisest võrgumaterjalist või kuni 5 mm jämedusest kaheniidilisest võrgumaterjalist.

2. Keelatud on kasutada järgmisi veetavaid põhjavõrke (välja arvatud piimtraalid):

i) mille võrgusilma suurus on 70—89 mm ja noodapära ümbermõõt, jättes välja liitekohad ja palistused, on üle 120 võrgusilma;

ii) mille võrgusilma suurus on üle 90 mm ja noodapära ümbermõõt, jättes välja liitekohad ja palistused, on üle 100 võrgusilma;

iii) mille võrgusilma suurus on 70—99 mm, kui sellise võrgu ülemine pool ei koosne võrgumaterjalist selektiivaknast, mis on kinnitatud otse võrgu ülemise selise või kõige rohkem kolme ükskõik kui suurte silmadega võrgusilmarea külge, mis omakorda on kinnitatud vahetult ülemise selise külge, ulatub vähemalt 15 silma pikkuselt võrgu tagumise osani ja on valmistatud rombikujuliste silmadega võrgumaterjalist, mille ühegi üksiku silma suurus ei ole alla 140 mm;

iv) mille võrgusilma suurus on 70—99 mm, kui sellise võrgu juurde ei kuulu ruudukujuliste silmadega selektiivaken võrgusilma suurusega vähemalt 80 mm vastavalt määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 7 lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimustele.

Punktides iii ja iv sätestatud tingimusi ei kohaldata, kui pardal hoitav saak, mis on püütud võrkudega, mille silma suurus on 80—99 mm, koosneb:

— vähemalt 85 % ulatuses kammkarplastest või

— vähemalt 40 % ulatuses merikeelest ja maksimaalselt 5 % ulatuses tursast.

3. Pardal on keelatud hoida või kasutada piimtraale, mille võrgusilma suurus on 80 mm või rohkem, välja arvatud juhul, kui sellise võrgu esiosa terve ülemine pool koosneb võrgumaterjalist selektiivaknast, mille iga üksiku silma suurus on vähemalt 180 mm ja mis on kinnitatud:

— vahetult ülemise selise külge, või

— kõige rohkem kolme ükskõik kui suurte silmadega võrgusilmarea külge, mis omakorda on kinnitatud vahetult ülemise selise külge.

Võrgutükk peab ulatuma võrgu tagumise osa suunas vähemalt sellise arvu võrgusilmade ulatuses, mis saadakse:

i) jagades piimi meetrites väljendatud pikkuse arvuga 12;

ii) korrutades punkti i kohaselt saadud tulemuse arvuga 5 400 ;

iii) jagades punkti ii kohaselt saadud tulemuse võrgutüki väikseima millimeetrites väljendatud võrgusilmaga;

iv) jättes punkti iii kohaselt saadud tulemuse puhul arvestamata kümnendmurrud ja muud murdosad.

Artikkel 6

1. 32—119 millimeetrise võrgusilma suurusega piimtraali on keelatud kasutada järgmistes geograafilistes piirkondades:

— ICES IIa rajoon,

— ICES IV alapiirkonna osa, mis asub põhja pool 56° 00′ põhjalaiust,

— ICES Vb rajoon ja

— ICES VI alapiirkond, mis asub põhja pool 56° 00′ põhjalaiust.

2. 100—119 millimeetrise võrgusilma suurusega piimtraale lubatakse siiski kasutada piirkonnas, mis jääb Ühendkuningriigi idaranniku 55° 00′ põhjalaiuse ja 56° 00′ põhjalaiuse ning järgmiste geograafilisi koordinaate ühendavate sirgjoonte vahele:

punkt Ühendkuningriigi idarannikul asukohaga 55° 00′ põhjalaiust,

55° 00′ põhjalaiust, 05° 00′ idapikkust,

56° 00′ põhjalaiust, 05° 00′ idapikkust,

punkt Ühendkuningriigi idarannikul asukohaga 56° 00′ põhjalaiust,

tingimusel et selles piirkonnas selliste püügivahenditega püütud ja pardal hoitav saak ei koosne rohkem kui 5 % ulatuses tursast.

3. ICES IV alapiirkonnas ja/või ICES IIa rajoonis on keelatud hoida pardal ühel ajal piimtraale, mille võrgusilma suurus kuulub rohkem kui kahte järgmistest suurusklassidest: 32—99 mm, 100—119 mm või vähemalt 120 mm.

Artikkel 7

Olenemata määruse (EÜ) nr 850/98 artiklis 11 ja VI lisas sätestatud tingimustest, ei tohi pardal hoitav tursasaak ületada 30 % pardal hoitava ja seisevpüünistega püütud mereorganismide kogusaagi massist, välja arvatud juhul kui selliste püüniste võrgusilma suurus on vähemalt 140 mm.

Artikkel 8

1. ICES IV alapiirkonnas ja/või ICES IIa rajoonis on keelatud kasutada veetavaid põhjavõrke, mille võrgusilma suurus on 70—79 mm. Ühenduse laevadel ja Norra laevadel on 2002. aastal siiski lubatud püüda kala ühenduse vetes ICES IV alapiirkonnas, kasutades veetavaid püüniseid, välja arvatud piimtraale, mis sisaldavad noodapärasid, mille iga üksiku silma suurus on väiksem kui 70 mm ja mis on valmistatud ruudukujuliste silmadega võrgumaterjalist.

Selliste traalidega püütud ja pardal hoitav saak koosneb vähemalt 30 % ulatuses Norra salehomaarist.

2. Määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 30 lõikes 3 sätestatud keeldu püüda ICES IV alapiirkonna põhjaosas kala traallaudadega põhjatraalide, kaksikpõhjatraalide või ankurdatud põhjanoodaga, ei kohaldata.

Artikkel 9

Olenemata määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 7 lõikes 5 sätestatust lubatakse Norra laevadel püüda ühenduse vetes ICES IV alapiirkonnas krevette liigist Pandalus, kasutades veetavaid põhjavõrke, mille võrgusilma suurus on 32—54 mm ja mille sorteerimisvõred on paigaldatud Norra õigusaktides sätestatud tingimustel.

▼M1

Artikkel 9a

Kui mereorganismide liike, mille suhtes kehtib lossimiskohustus, on püütud suuremal määral või suuremas koguses kui see, mis on lubatud käesoleva määruse artikli 4 lõigetega 1–6, artikli 5 lõikega 2, artikli 6 lõikega 2 ning artiklitega 7 ja 8, kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artiklit 15. Selline soovimatult püütud saak lossitakse ja arvatakse kvoodist maha. Sellist soovimatult püütud saaki ei peeta kõnealustes artiklites saagi koostise suhtes kehtestatud lubatud protsendimäärade rikkumiseks.

▼B

Artikkel 10

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse 1. jaanuarist 2002.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.