02014R1299 — ET — 16.06.2019 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1299/2014, 18. november 2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi „taristu” koostalitluse tehnilist kirjeldust (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 356 12.12.2014, lk 1)

Muudetud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1299/2014,

18. november 2014,

milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi „taristu” koostalitluse tehnilist kirjeldust

(EMPs kohaldatav tekst)







Artikkel 1

Reguleerimisese

Võetakse vastu kogu Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi „taristu” hõlmav koostalitluse tehniline kirjeldus (KTK), mis on esitatud lisas.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1. KTKd kohaldatakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi kogu uue, ümberehitatud või uuendatud „taristu” suhtes, nagu see on määratletud ►M1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 ( 1 ) II lisa punktis 2.1 ◄ .

2. Ilma et see piiraks artiklite 7 ja 8 ning lisa punkti 7.2 kohaldamist, kohaldatakse KTKd selliste Euroopa Liidu uute raudteeliinide suhtes, mis võetakse kasutusele alates 1. jaanuarist 2015.

3. KTKd ei kohaldata Euroopa Liidu raudteesüsteemi olemasolevate taristute suhtes, mis on 1. jaanuaril 2015 juba kasutusel mis tahes liikmesriigi kogu raudteevõrgus või selle teatavas osas, välja arvatud juhul, kui neid uuendatakse või ehitatakse ümber ►M1 direktiivi (EL) 2016/797 artikli 18 ◄ ja lisa punkti 7.3 kohaselt.

▼M1

4. KTKd kohaldatakse liidu raudteesüsteemi võrgustikus, mida on kirjeldatud direktiivi (EL) 2016/797 I lisas, välja arvatud direktiivi (EL) 2016/797 artikli 1 lõigetes 3 ja 4 osutatud juhtudel.

▼B

5. KTKd kohaldatakse järgmiste nominaalsete rööpmelaiustega raudteevõrkude suhtes: 1 435 mm, 1 520 mm, 1 524 mm, 1 600 mm ja 1 668 mm.

6. Meetrise rööpmelaiusega raudteed ei ole käesoleva KTK tehnilise reguleerimisalaga hõlmatud.

7. Käesoleva määruse tehniline reguleerimisala ja geograafiline kohaldamisala on esitatud lisa punktides 1.1 ja 1.2.

Artikkel 3

Avatud punktid

▼M1

1. Käesoleva määruse lisa R liites avatud punktina loetletud aspektide puhul tuleb direktiivi (EL) 2016/797 III lisas esitatud olulistele nõuetele vastavuse kontrollimiseks täita tingimused, mis on ette nähtud siseriiklike eeskirjadega, mida kohaldatakse liikmesriigis, kes lubab käesoleva määrusega hõlmatud allsüsteemi kasutusele võtta.

▼B

2. Kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist saadab iga liikmesriik teistele liikmesriikidele ja komisjonile järgmise teabe, kui seda ei ole neile juba saadetud komisjoni otsuse 2008/217/EÜ või otsuse 2011/275/EL alusel:

a) lõikes 1 osutatud liikmesriigi eeskirjad;

b) lõikes 1 osutatud liikmesriigi eeskirjade kohaldamiseks tehtava vastavushindamise ja -tõendamise menetlus;

▼M1

c) asutused, kes on määratud teostama vastavushindamist ja -tõendamist seoses avatud punktidega.

▼B

Artikkel 4

Erijuhud

▼M1

1. Lisa punktis 7.7 loetletud erijuhtudel tuleb direktiivi (EL) 2016/797 III lisas esitatud olulistele nõuetele vastavuse kontrollimiseks täita tingimused, mis on ette nähtud lisa punktiga 7.7 või siseriiklike eeskirjadega, mida kohaldatakse liikmesriigis, kes lubab käesoleva määrusega hõlmatud allsüsteemi turule lasta.

▼B

2. Kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist teavitab iga liikmesriik teisi liikmesriike ja komisjoni järgmisest:

a) lõikes 1 osutatud liikmesriigi eeskirjad;

b) lõikes 1 osutatud liikmesriigi eeskirjade kohaldamiseks tehtava vastavushindamise ja -tõendamise menetlus;

▼M1

c) asutused, kes on määratud teostama vastavushindamist ja -tõendamist lisa punktis 7.7 esitatud erijuhtudega seotud siseriiklike eeskirjade puhul.

▼B

Artikkel 5

Kahepoolsetest lepingutest teavitamine

1. Liikmesriigid teatavad komisjonile hiljemalt 1. juulil 2015 mis tahes kehtivatest liikmesriigi, kahepoolsetest, mitmepoolsetest või rahvusvahelistest lepingutest liikmesriikide ja raudteeveo-ettevõtja(te), taristuettevõtjate või mitteliikmesriikide vahel, mis on vajalikud kavas oleva raudteeveoteenuse väga spetsiifilise või kohaliku laadi tõttu või mis võimaldavad olulisel tasemel kohalikku või piirkondlikku koostalitust.

2. See kohustus ei kehti lepingute suhtes, millest on juba otsuse 2008/217/EÜ alusel teatatud.

3. Liikmesriigid teavitavad viivitamata komisjoni mis tahes tulevastest lepingutest või kehtivate lepingute muudatustest.

Artikkel 6

Edasijõudnud arengujärgus projektid

Kooskõlas direktiivi 2008/57/EÜ artikli 9 lõikega 3 saadab iga liikmesriik käesoleva määruse jõustumisele järgneva aasta jooksul komisjonile loetelu oma territooriumil elluviidavatest ja edasijõudnud arengujärgus projektidest.

Artikkel 7

EÜ vastavustõendamise sertifikaat

1. Allsüsteemile, mis sisaldab selliseid koostalitluse komponente, millel puudub EÜ vastavusdeklaratsioon või kasutussobivuse deklaratsioon, võib EÜ vastavustõendamise sertifikaadi välja anda üleminekuperioodi jooksul, mis lõpeb 31. mail 2021, tingimusel et lisa punktis 6.5 kehtestatud tingimused on täidetud.

2. Sertifitseerimata koostalitluskomponente sisaldava allsüsteemi tootmine või ümberehitamine/uuendamine tuleb koos kasutuselevõtuga lõpule viia lõikes 1 osutatud üleminekuperioodi jooksul.

3. Lõikes 1 osutatud üleminekuperioodi jooksul:

a) peab teatatud asutus enne ►M1 direktiivi (EL) 2016/797 artikli 15 ◄ kohase EÜ vastavustõendamissertifikaadi väljastamist tegema nõuetekohaselt kindlaks põhjused, miks mis tahes koostalitluse komponendid on sertifitseerimata;

b) peavad riiklikud ohutusasutused ►M1 direktiivi (EL) 2016/798 ( 2 ) artikli 16 lõike 2 punkti d ◄ kohaselt teatama sertifitseerimata koostalitluskomponentide kasutamisest lubade andmise menetluse kontekstis oma aastaaruandes, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu ►M1 direktiivi (EL) 2016/798 artiklis 19 ◄ .

4. Pärast 1. jaanuari 2016 peavad uued toodetud koostalitluskomponendid olema hõlmatud EÜ vastavusdeklaratsiooni või kasutussobivuse deklaratsiooniga.

Artikkel 8

Vastavushindamine

1. Lisa punktiga 6 ettenähtud vastavushindamise, kasutussobivuse ja EÜ vastavustõendamise menetlused põhinevad moodulitel, mis on kindlaks määratud otsuses 2010/713/EL ( 3 ).

2. Koostalitluse komponendi tüübi- või projektihindamistunnistus kehtib seitse aastat. Selle aja jooksul on lubatud sama tüüpi uusi komponente ilma uue vastavushindamiseta kasutusele võtta.

3. Lõikes 2 osutatud hindamistunnistused, mis on välja antud komisjoni otsuse 2011/275/EL [tavaraudteesüsteemi taristu KTK] või komisjoni otsuse 2008/217/EÜ [kiirraudteesüsteemi taristu KTK] nõuete kohaselt, jäävad ilma uue vastavushindamiseta kehtima algselt ette nähtud kehtivusaja lõpuni. Tunnistuse uuendamiseks hinnatakse projekti või tüüpi uuesti ainult käesoleva määruse lisas sätestatud uute või muudetud nõuete suhtes.

Artikkel 9

Rakendamine

1. Lisa punktis 7 määratakse kindlaks täieliku koostalitusega taristu allsüsteemi rakendamiseks tehtavad toimingud.

Ilma et see piiraks direktiivi 2008/57/EÜ artikli 20 kohaldamist, koostab iga liikmesriik riikliku rakenduskava, kus kirjeldatakse tema poolt kõnealuse KTK järgimiseks võetud meetmeid kooskõlas lisa punktiga 7. Liikmesriigid saadavad oma riikliku rakenduskava 31. detsembriks 2015 teistele liikmesriikidele ja komisjonile. Liikmesriigid, kes on oma rakenduskava juba saatnud, peavad selle uuesti saatma.

▼M1 —————

▼B

3. Liikmesriigid esitavad komisjonile direktiivi 2008/57/EÜ artikli 20 rakendamise kohta aruande 1. jaanuarist 2015 kolme aasta möödudes. Seda aruannet arutab direktiivi 2008/57/EÜ artikli 29 kohaselt loodud komitee ning lisas esitatud KTKd kohandatakse vajaduse korral.

Artikkel 10

Uuenduslikud lahendused

1. Tehnika arenguga sammu pidamiseks võib olla vaja uuenduslikke lahendusi, mis ei vasta lisas sätestatud nõuetele või mille puhul ei ole võimalik kasutada lisas esitatud hindamismeetodeid.

2. Uuenduslikud lahendused võivad olla seotud taristu allsüsteemiga, taristu osadega ja selle koostalitluse komponentidega.

3. Kui tehakse ettepanek uuendusliku lahenduse kohta, peab tootja või tema volitatud esindaja, kelle asukoht on liidus, näitama, kuidas selle lahendusega kaldutakse kõrvale käesoleva KTK asjaomastest sätetest või kuidas sellega täiendatakse käesoleva KTK asjaomaseid sätteid, ning esitama kõrvalekalded komisjonile analüüsimiseks. Komisjon võib taotleda agentuuri arvamust kavandatava uuendusliku lahenduse kohta.

4. Komisjon esitab väljapakutud uuendusliku lahenduse kohta arvamuse. Kui komisjoni arvamus on positiivne, töötatakse välja asjakohased funktsioonide ja liideste kirjeldused ning hindamismeetodid, mis tuleb KTKsse lisada sellise uuendusliku lahenduse kasutamise lubamiseks, ning seejärel lisatakse need kirjeldused ja meetodid KTKsse ►M1 direktiivi (EL) 2016/797 artikli 5 ◄ kohase läbivaatamisprotsessi käigus. Negatiivse arvamuse korral ei tohi väljapakutud uuenduslikku lahendust kasutada.

5. Kuni KTKd ei ole läbi vaadatud, leitakse, et komisjoni positiivne arvamus on vastuvõetav tõend ►M1 direktiivi (EL) 2016/797 ◄ olulistele nõuetele vastavuse kohta ning seda arvamust võib seega kasutada allsüsteemi hindamiseks.

Artikkel 11

Kehtetuks tunnistamine

Otsused 2008/217/EÜ ja 2011/275/EL tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2015.

Neid kohaldatakse siiski jätkuvalt järgmistel juhtudel:

a) nimetatud otsustega lubatud allsüsteemide suhtes;

b) uute, uuendatud või ümberehitatud allsüsteemide projektide suhtes, mis on käesoleva määruse avaldamise kuupäeval edasijõudnud arengujärgus või on seotud kehtiva lepingu täitmisega.

Artikkel 12

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015. Käesoleva määruse lisas sätestatud KTK kohaselt võib kasutuselevõtuloa anda siiski enne 1. jaanuari 2015.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









LISA

SISUKORD 1. Sissejuhatus 1.1. Tehniline kohaldamisala 1.2. Geograafiline kohaldamisala 1.3. Käesoleva KTK sisu 2. Allsüsteemi määratlus ja reguleerimisala 2.1. Taristu allsüsteemi määratlus 2.2. Käesoleva KTK ja muude KTKde vahelised liidesed 2.3. Käesoleva KTK ja piiratud liikumisvõimega isikuid käsitleva KTK vahelised liidesed 2.4. Käesoleva KTK ja raudteetunnelites ohutut liiklemist käsitleva KTK vahelised liidesed 2.5. Seos ohutusjuhtimissüsteemiga 3. Olulised nõuded 4. Taristu allsüsteemi kirjeldus 4.1. Sissejuhatus 4.2. Allsüsteemi funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused 4.2.1. Raudteeliinide KTK kategooriad 4.2.2. Taristu allsüsteemi põhiparameetrid 4.2.3. Liiniskeem 4.2.4. Rööbaste parameetrid 4.2.5. Pöörmed ja ristmed 4.2.6. Rööbastee vastupidavus 4.2.7. Ehitiste ja rajatiste liikluskoormustaluvus 4.2.8. Koheste meetmete tasemed rööbastee geomeetriliste defektide korral 4.2.9. Ooteplatvormid 4.2.10. Tervis, tööohutus ja keskkond 4.2.11. Käitamistingimused 4.2.12. Rongiteeninduse püsiseadmed 4.3. Liideste funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused 4.3.1. Liidesed veeremi allsüsteemiga 4.3.2. Liidesed energiavarustuse allsüsteemiga 4.3.3. Liidesed kontrolli ja signaalimise allsüsteemiga 4.3.4. Liidesed liikluskorralduse allsüsteemiga 4.4. Kasutuseeskirjad 4.5. Hoolduseeskirjad 4.5.1. Hooldusraamat 4.5.2. Hoolduskava 4.6. Kutsekvalifikatsioon 4.7. Tervishoiu- ja ohutustingimused 5. Koostalitluse komponendid 5.1. Koostalitluse komponentide valiku alused 5.2. Komponentide loetelu 5.3. Koostalitluse komponentide tööparameetrid ja kirjeldused 5.3.1. Rööbas 5.3.2. Rööpakinnitussüsteemid 5.3.3. Rööbastee liiprid ja kandurid 6. Allsüsteemide koostalitluse komponentide vastavushindamine ja EÜ vastavustõendamine 6.1. Koostalitluse komponendid 6.1.1. Vastavushindamise menetlused 6.1.2. Moodulite rakendamine 6.1.3. Koostalitluse komponentide uuenduslikud lahendused 6.1.4. Koostalitluse komponentide EÜ vastavusdeklaratsioon 6.1.5. Koostalitluse komponentide konkreetsed hindamismenetlused 6.2. Taristu allsüsteem 6.2.1. Üldsätted 6.2.2. Moodulite rakendamine 6.2.3. Uuenduslikud lahendused 6.2.4. Taristu allsüsteemi vastavushindamise menetlus 6.2.5. Tehnilised lahendused, mis annavad projekteerimisetapil vastavuseelduse 6.3. EÜ vastavustõendamine, kui üleminekukriteeriumina kasutatakse kiirust 6.4. Hooldusraamatu hindamine 6.5. Allsüsteemi kuuluvad koostalitluse komponendid, millel puudub EÜ deklaratsioon 6.5.1. Tingimused 6.5.2. Dokumendid 6.5.3. Sertifitseeritud allsüsteemide hooldus punkti 6.5.1 kohaselt 6.6. Korduvkasutuseks sobilikke kasutuskõlblikke koostalitluse komponente sisaldav allasüsteem 6.6.1. Tingimused 6.6.2. Dokumendid 6.6.3. Hoolduse käigus kasutuskõlblike koostalitluse komponentide kasutamine 7. Taristu KTK rakendamine 7.1. Käesoleva KTK kohaldamine raudteeliinide suhtes 7.2. Käesoleva KTK kohaldamine uute raudteeliinide suhtes 7.3. Käesoleva KTK kohaldamine olemasolevate raudteeliinide suhtes 7.3.1. Raudteeliini ümberehitamine 7.3.3. Väljavahetamine hooldustööde käigus 7.3.4. Olemasolevad mitteuuendatavad ja mitteümberehitatavad liinid 7.4. Käesoleva KTK kohaldamine olemasolevate ooteplatvormide suhtes 7.5. Kiirus rakendamise kriteeriumina 7.6. Taristu ja veeremi ühilduvuse kindlaks määramine pärast veeremi kasutusloa väljastamist 7.7. Erijuhud 7.7.1. Austria raudteevõrgu eriomadused 7.7.2. Belgia raudteevõrgu eriomadused 7.7.3. Bulgaaria raudteevõrgu eriomadused 7.7.4. Taani raudteevõrgu eriomadused 7.7.5. Eesti raudteevõrgu eriomadused 7.7.6. Soome raudteevõrgu eriomadused 7.7.7. Prantsusmaa raudteevõrgu eriomadused 7.7.8. Saksamaa raudteevõrgu eriomadused 7.7.9. Kreeka raudteevõrgu eriomadused 7.7.10. Itaalia raudteevõrgu eriomadused 7.7.11. Läti raudteevõrgu eriomadused 7.7.12. Poola raudteevõrgu eriomadused 7.7.13. Portugali raudteevõrgu eriomadused 7.7.14. Iiri Vabariigi raudteevõrgu eriomadused 7.7.15. Hispaania raudteevõrgu eriomadused 7.7.16. Rootsi raudteevõrgu eriomadused 7.7.17. Ühendkuningriigi raudteevõrgu eriomadused 7.7.18. Ühendkuningriigi Põhja-Iirimaa raudteevõrgu eriomadused 7.7.19. Slovakkia raudteevõrgu eriomadused A liide — Koostalitluse komponentide hindamine B liide — Taristu allsüsteemi hindamine C liide — Rööbastee projekti ning pöörmete ja ristmete projekti tehnilised omadused D liide — Rööbastee projekti ning pöörmete ja ristmete projekti kasutustingimused E liide — Liikluskoodile tuginevad konstruktsioonide suutlikkusnõuded F liide — Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi liikluskoodile vastavad suutlikkusnõuded G liide — Kiiruse teisendamine miilidesse tunnis Iiri Vabariigi ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi puhul H liide — 1 520 mm rööpmelaiusega süsteemi ehitusgabariit I liide — Vastaskõverused raadiusega 150–300 m J liide — Nüri riströöpa ohutuse tagamine K liide — Reisivagunite ja multimoodulite miinimumnõuete alus M liide — Eesti raudteevõrgus erijuhtum N liide — Kreeka raudteevõrgu erijuhtum O liide — Iiri Vabariigi ning Ühendkuningriigi Põhja-Iirimaa raudteevõrgu erijuhtum P liide — Hispaania võrgu 1 668 mm rööpmelaiusega alaosade ehitusgabariit Q liide — Ühendkuningriigi Suurbritannia erijuhtude riiklikud tehnilised eeskirjad R liide — Avatud punktide loetelu S liide — Sõnastik T liide — Osutatud standardite loetelu

1. SISSEJUHATUS

▼M1

1.1. Tehniline kohaldamisala

Käesolevas KTKs käsitletakse direktiivi (EL) 2016/797 artikli 1 kohast liidu raudteesüsteemi taristu allsüsteemi ja osa hoolduse allsüsteemist.

Taristu ja hoolduse allsüsteemid on määratletud vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 II lisa punktides 2.1 ja 2.8.

Käesoleva KTK tehniline reguleerimisala on täpsemalt määratletud käesoleva määruse artikli 2 lõigetes 1, 5 ja 6.

▼B

1.2. Geograafiline kohaldamisala

Käesoleva KTK geograafiline kohaldamisala on määratletud määruse artikli 2 lõikes 4.

1.3. Käesoleva KTK sisu

▼M1

1) Kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikli 4 lõikega 3 on käesoleva KTK eesmärk:

a) määratleda selle kohaldamisala (punkt 2);

b) sätestada taristu allsüsteemile ja hoolduse allsüsteemi teatavale osale esitatavad olulised nõuded (punkt 3);

c) kehtestada funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused, millele taristu allsüsteem ja hoolduse allsüsteemi teatav osa ning nende liidesed muude allsüsteemidega peavad vastama (punkt 4);

d) täpsustada koostalitluse komponendid ja liidesed, mis peavad olema hõlmatud Euroopa tehniliste kirjeldustega, sh Euroopa standarditega, ja mis on vajalikud liidu raudteesüsteemi koostalitluse saavutamiseks (punkt 5);

e) sätestada iga vaadeldava juhtumi korral, milliseid menetlusi tuleb kasutada ühelt poolt koostalitluse komponentide vastavustõendamise või kasutuskõlblikkuse hindamisel, samuti allsüsteemide EÜ vastavustõendamise menetluses (punkt 6);

f) sätestada käesoleva KTK rakendamise strateegia (punkt 7);

g) osutada asjaomastele töötajate kutsekvalifikatsioonile ning töötervishoiu ja tööohutuse tingimustele, mis on nõutavad taristu allsüsteemi käitamiseks ja hoolduseks ning käesoleva KTK rakendamiseks (punkt 4);

h) osutada sätetele, mida kohaldatakse olemasoleva taristu allsüsteemi suhtes, eelkõige ümberehitamise ja uuendamise korral ning sellise muutmise korral, mis nõuab uue loa taotlemist;

i) osutada taristu allsüsteemi parameetritele, mida raudteeveo-ettevõtja peab kontrollima, ja menetlustele, mida ta peab kohaldama kõnealuste parameetrite kontrollimiseks pärast veeremiüksuse turule laskmise loa väljaandmist ja enne veeremiüksuse esimest kasutuskorda, et tagada veeremiüksuste ja nende kasutamismarsruutide vastastikune ühilduvus.

Kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikli 4 lõikega 5 on erijuhtude sätted esitatud punktis 7.

▼B

2) Käesoleva KTK nõuded kehtivad käesoleva KTK reguleerimisalas kõigi rööpmelaiustega süsteemidele, kui punktis ei ole osutatud konkreetse rööpmelaiusega süsteemile või konkreetsetele nominaalsetele rööpmelaiustele.

2. ALLSÜSTEEMI MÄÄRATLUS JA REGULEERIMISALA

▼M1

2.1. Taristu allsüsteemi määratlus

Käesolevas KTKs käsitletakse:

a) taristu struktuurset allsüsteemi;

b) hoolduse funktsionaalse allsüsteemi osa, mis on seotud taristu allsüsteemiga (s.o pesuseadmeid rongide välispindade puhastamiseks, veevarustust, tankimist, püsiseadmeid tualettide tühjendamiseks ja tugi-elektrivarustust).

Taristu allsüsteemi elemente on kirjeldatud direktiivi (EL) 2016/797 II lisa punktis 2.1.

Hoolduse allsüsteemi elemente on kirjeldatud direktiivi (EL) 2016/797 II lisa punktis 2.8.

Seetõttu hõlmab käesolev KTK järgmisi taristu allsüsteemi aspekte:

a) liiniskeem;

b) rööbastee parameetrid;

c) pöörmed ja ristmed;

d) rööbastee vastupidavus;

e) ehitiste ja rajatiste liikluskoormustaluvus;

f) koheste meetmete tasemed rööbastee geomeetriliste defektide puhul;

g) ooteplatvormid;

h) töötervishoid, tööohutus ja keskkond;

i) käitamistingimused;

j) rongide teenindamise püsiseadmed.

Lisanõuded on sätestatud käesoleva KTK punktis 4.2.2.

▼B

2.2. Käesoleva KTK ja muude KTKde vahelised liidesed

Käesoleva KTK punktis 4.3 sätestatakse järgmiste allsüsteemide liideste funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused kooskõlas nende määratlusega asjakohases KTKs:

a) veeremi allsüsteem,

b) energiavarustuse allsüsteem,

c) kontrolli ja signaalimise allsüsteem,

d) liiklustalitluse ja liikluskorralduse allsüsteem.

Liideseid piiratud liikumisvõimega isikuid käsitleva KTKga kirjeldatakse punktis 2.3.

Liideseid raudteetunnelites ohutut liiklemist käsitleva KTKga kirjeldatakse punktis 2.4.

2.3. Käesoleva KTK ja piiratud liikumisvõimega isikuid käsitleva KTK vahelised liidesed

Kõik nõuded, mis on seotud raudteesüsteemile piiratud liikumisvõimega isikutele ligipääsu võimaldava taristu allsüsteemiga, on sätestatud piiratud liikumisvõimega isikuid käsitlevas KTKs.

2.4. Käesoleva KTK ja raudteetunnelites ohutut liiklemist käsitleva KTK vahelised liidesed

Kõik nõuded, mis on seotud raudteetunnelites ohutut liiklemist tagava taristu allsüsteemiga, on sätestatud raudteetunnelites ohutut liiklemist käsitlevas KTKs.

2.5. Seos ohutusjuhtimissüsteemiga

Käesoleva KTK reguleerimisala nõuete kohaselt ohutuse juhtimiseks vajalikud protsessid, sealhulgas inimestele, organisatsioonidele või muudele tehnilistele süsteemidele mõeldud liidesed, kavandatakse ja rakendatakse taristuettevõtja ohutusjuhtimissüsteemis kooskõlas ►M1 direktiivi (EL) 2016/798 ◄ nõuetega.

3. OLULISED NÕUDED

Tabelis allpool on esitatud käesolevas KTKs sätestatud põhiparameetrid ja nende vastavus olulistele nõuetele, mis on kehtestatud ►M1 direktiivi (EL) 2016/797 ◄ III lisas.

▼M1







Tabel 1 Olulistele nõuetele vastavad taristu allsüsteemi põhiparameetrid KTK punkt KTK punkti pealkiri Ohutus Usaldusväärsus Kättesaadavus Tervishoid Keskkonnakaitse Tehniline ühilduvus Juurdepääsetavus 4.2.3.1 Ehitusgabariit 1.1.1, 2.1.1 1.5 4.2.3.2 Rööbastee telgedevaheline kaugus 1.1.1, 2.1.1 1.5 4.2.3.3 Maksimaalsed teekalded 1.1.1 1.5 4.2.3.4 Horisontaalkõvera minimaalne raadius 1.1.3 1.5 4.2.3.5 Vertikaalkõvera minimaalne raadius 1.1.3 1.5 4.2.4.1 Nominaalne rööpmelaius 1.5 4.2.4.2 Välisrööpa kõrgendus 1.1.1, 2.1.1 1.5 1.6.1 4.2.4.3 Välisrööpa kõrgenduse puudujääk 1.1.1 1.5 4.2.4.4 Välisrööpa kõrgenduse puudujäägi järsk muutus 2.1.1 4.2.4.5 Koonilisuse ekvivalent 1.1.1, 1.1.2 1.5 4.2.4.6 Rööpapea profiil vabal liinilõigul 1.1.1, 1.1.2 1.5 4.2.4.7 Rööpakalle 1.1.1, 1.1.2 1.5 4.2.5.1 Pöörmete ja ristmete projekteeritud geomeetria 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 1.5 4.2.5.2 Pööratavate otsikutega ristmete kasutamine 1.1.2, 1.1.3 4.2.5.3 Nüri riströöpa maksimaalne suunamisvaba pikkus 1.1.1, 1.1.2 1.5 4.2.6.1 Rööbastee vastupidavus vertikaaljõule 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 1.5 4.2.6.2 Rööbastee vastupidavus pikijõule 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 1.5 4.2.6.3 Rööbastee vastupidavus külgjõule 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 1.5 4.2.7.1 Uute sildade liikluskoormustaluvus 1.1.1, 1.1.3 1.5 4.2.7.2 Uue rööbastee mulde ja pinnasesurve mõjuga võrdne vertikaalkoormus 1.1.1, 1.1.3 1.5 4.2.7.3 Rööbasteedel asuvate või nendega külgnevate uute ehitiste ja rajatiste vastupidavus 1.1.1, 1.1.3 1.5 4.2.7.4 Olemasolevate sildade ja rööbastee mullete liikluskoormustaluvus 1.1.1, 1.1.3 1.5 4.2.8.1 Koheste meetmete tase paigutuse korral 1.1.1, 1.1.2 1.2 4.2.8.2 Koheste meetmete tase pikinivoo korral 1.1.1, 1.1.2 1.2 4.2.8.3 Koheste meetmete tase rööbastee väände korral 1.1.1, 1.1.2 1.2 4.2.8.4 Koheste meetmete tase rööbastee rööpmelaiusega seotud kohaliku defekti korral 1.1.1, 1.1.2 1.2 4.2.8.5 Koheste meetmete tase välisrööpa kõrgenduse korral 1.1.1, 1.1.2 1.2 4.2.8.6 Koheste meetmete tase pöörmete ja ristmete korral 1.1.1, 1.1.2 1.2 1.5 4.2.9.1 Ooteplatvormide kasutatav pikkus 1.1.1, 2.1.1 1.5 4.2.9.2 Ooteplatvormi kõrgus 1.1.1, 2.1.1 1.5 1.6.1 4.2.9.3 Ooteplatvormide asetus 1.1.1, 2.1.1 1.5 1.6.1 4.2.9.4 Rööbastee paigutus ooteplatvormide kõrval 1.1.1, 2.1.1 1.5 1.6.1 4.2.10.1 Maksimaalne õhurõhu kõikumine tunnelites 1.1.1, 2.1.1 1.5 4.2.10.2 Külgtuulte mõju 1.1.1, 2.1.1 1.2 1.5 4.2.10.3 Aerodünaamiline mõju ballastalusel paiknevale rööbasteele 1.1.1 1.2 1.5 4.2.11.1 Asukoha tähised 1.1.1 1.2 4.2.11.2 Ekspluatatsiooniaegne koonilisuse ekvivalent 1.1.1, 1.1.2 1.5 4.2.12.2 Tualetitühjendussüsteem 1.1.5 1.2 1.3.1 1.5 4.2.12.3 Seadmed rongi välispindade puhastamiseks 1.2 1.5 4.2.12.4 Veevarustus 1.1.5 1.2 1.3.1 1.5 4.2.12.5 Kütusetanklad 1.1.5 1.2 1.3.1 1.5 4.2.12.6 Tugi-elektrivarustus 1.1.5 1.2 1.5 4.4 Kasutuseeskirjad 1.2 4.5 Hoolduseeskirjad 1.2 4.6 Kutsekvalifikatsioon 1.1.5 1.2 4.7 Töötervishoiu ja tööohutuse tingimused 1.1.5 1.2 1.3 1.4.1

▼B

4. TARISTU ALLSÜSTEEMI KIRJELDUS

4.1. Sissejuhatus

1) Liidu raudteesüsteem, mille suhtes kohaldatakse ►M1 direktiivi (EL) 2016/797 ◄ ning mille üheks osaks on taristu ja hoolduse allsüsteemid, on ühtne süsteem, mille vastavust nõuetele tuleb kontrollida. Nõuetele vastavust tuleb kontrollida eelkõige taristu allsüsteemi tehniliste kirjelduste suhtes, liideste suhtes, mille kaudu see on ühendatud Euroopa Liidu raudteesüsteemi teiste allsüsteemidega, ning käitus- ja hoolduseeskirjade suhtes.

2) Käesolevas KTKs sätestatud piirangud ei ole mõeldud tavaliste arvestuslike väärtustena. Kuid arvestuslikud väärtused peavad olema käesoleva KTKga sätestatavates piirides.

▼M1

3) Taristu allsüsteemi ja hoolduse allsüsteemi teatava osa ning nende liideste funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused, mis on esitatud punktides 4.2 ja 4.3, ei nõua eritehnoloogia ega tehniliste lahenduste kasutamist, välja arvatud juhul, kui see on liidu raudteesüsteemi koostalitluseks kindlasti vajalik.

▼B

4) Koostalitluse uuenduslikud lahendused, mis ei vasta käesolevale KTK-le ja/või mida ei ole võimalik käesoleva KTK kohaselt hinnata, vajavad uusi tehnilisi kirjeldusi ja/või hindamismeetodeid. Tehnoloogiliste uuenduste võimaldamiseks tuleb need tehnilised kirjeldused ja hindamismeetodid välja töötada artiklis 10 kirjeldatud uuendusliku lahenduse menetlust järgides.

5) Kui osutatakse Euroopa standarditele (EN), siis ei kohaldata Euroopa standardis riiklikeks kõrvalekalleteks nimetatud variante, kui käesolevas KTKs ei ole vastupidist määratud.

6) Kui käesolevas KTKs on kategooria või tööparameetrina märgitud liini või lõigu maksimaalsed lubatud kiirused ühikutes [km/h], võib kiiruse tõlkida Iiri Vabariigi ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi jaoks võrdväärsena ühikutes [mph], nagu on osutatud G liites.

▼M1

4.2. Taristu allsüsteemi funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused

▼B

4.2.1. Raudteeliinide KTK kategooriad

▼M1

1) Liidu raudteevõrgustiku elemente on kirjeldatud direktiivi (EL) 2016/797 I lisa punktis 1. Selleks et tagada majanduslikult efektiivne koostalitlus, määratakse liidu raudteevõrgu igale elemendile KTK liinikategooria.

2) KTK liinikategooria on liikluskoodide kombinatsioon. Liinide puhul, millel toimub ainult ühte tüüpi liiklus (näiteks ainult kaubaveoks kasutatav liin), võib tööparameetrite kirjeldamiseks kasutada ühte liikluskoodi; kui liini kasutatakse eri tüüpi liikluseks, kirjeldatakse liini reisijate- ja kaubaveo ühe või mitme liikluskoodiga. Kombineeritud liikluskoodid kirjeldavad seda raamistikku, milles saab soovitud otstarvete kombinatsiooni kasutada.

3) Neid KTK liinikategooriaid kasutatakse olemasolevate raudteeliinide liigitamiseks, et määrata kindlaks eesmärgiks olev süsteem, mille puhul on kõik asjakohased tööparameetrid saavutatud.

▼B

4) KTK liigitamise otstarbel on liinid üldjoontes jaotatud liikluse tüübi alusel (liikluskood), mida iseloomustavad järgmised tööparameetrid:

— gabariit,

— teljekoormus,

— liini või lõigu maksimaalne lubatud kiirus,

— rongi pikkus,

— ooteplatvormide kasutatav pikkus.

Gabariidi ja teljekoormuse veergu käsitatakse miinimumnõuetena, kuna need mõjutavad otseselt neid ronge, mida saab liinil kasutada. Liini või lõigu maksimaalse lubatud kiiruse, ooteplatvormide kasutatava pikkuse ja rongi pikkuse veerud näitavad nende näitajate vahemikku, mida üldjuhul eri tüüpi liikluse suhtes kohaldatakse, ja ei kehtesta liinil liiklemiseks otseseid piiranguid.

5) Tabelites 2 ja 3 loetletud tööparameetrid ei ole mõeldud selleks, et määrata otseselt kindlaks veeremi ja taristu vaheline ühilduvus.

6) Teave sõiduki tüübile vastava maksimaalse teljekoormuse ja maksimaalse kiiruse kohta on esitatud E ja F liites.

7) Tööparameetrid eri liiklustüüpide korral on esitatud tabelites 2 ja 3 allpool.







Tabel 2 Tööparameetrid reisijateveo korral Liikluskood Gabariit Teljekoormus [t] Liini või lõigu maksimaalne lubatud kiirus [km/h] Ooteplatvormide kasutatav pikkus [m] P1 GC 17 (*1) 250–350 400 P2 GB 20 (*1) 200–250 200–400 P3 DE3 22,5 (*2) 120–200 200–400 P4 GB 22,5 (*2) 120–200 200–400 P5 GA 20 (*2) 80–120 50–200 P6 G1 12 (*2) Andmed puuduvad Andmed puuduvad P1520 S 22,5 (*2) 80–160 35–400 P1600 IRL1 22,5 (*2) 80–160 75–240 (*1) Teljekoormus põhineb veomasinate (ja P2 vedurite) töökorras projektijärgsel massil ning töömassil tavapärase kasuliku koormusega sellise veeremi puhul, mis on suuteline kandma reisijate või pagasi kasulikku koormust, nagu on määratletud standardi EN 15663:2009+AC:2010 punktis 2.1. Reisijate või pagasi kasulikku koormust kandvate veeremiüksuste vastavad ** teljekoormuse näitajad on P1 puhul 21,5 t ja P2 puhul 22,5 t, nagu on määratletud käesoleva KTK K liites. (*2) Teljekoormus põhineb töökorras veomasinate ja vedurite projektijärgsel massil, nagu on määratletud standardi EN 15663:2009+AC:2010 punktis 2.1 ja erakordse kasuliku koormusega muu veeremiüksuste projektijärgsel massil, nagu on määratletud käesoleva KTK K liites.







Tabel 3 Tööparameetrid kaubaveo korral Liikluskood Gabariit Teljekoormus [t] Liini või lõigu maksimaalne lubatud kiirus [km/h] Rongi pikkus [m] F1 GC 22,5 (*1) 100–120 740–1050 F2 GB 22,5 (*1) 100–120 600–1050 F3 GA 20 (*1) 60–100 500–1050 F4 G1 18 (*1) Andmed puuduvad Andmed puuduvad F1520 S 25 (*1) 50–120 1050 F1600 IRL1 22,5 (*1) 50–100 150–450 (*1) Teljekoormus põhineb töökorras veomasinate ja vedurite projektijärgsel massil, nagu on määratletud standardi EN 15663:2009+AC:2010 punktis 2.1, ja muude veeremiüksuste tavapärase kasuliku koormusega projektijärgsel massil kooskõlas standardi EN15663:2009+AC:2010 punktiga 6.3. ▼B

8) Konstruktsioonide puhul ei piisa taristule esitatavate nõuete kindlaks määramiseks ainult teljekoormusest. Uutele konstruktsioonidele kehtestatud nõudeid kirjeldatakse punktis 4.2.7.1.1 ja olemasolevatele konstruktsioonidele kehtestatud nõudeid punktis 4.2.7.4.

9) Eespool kirjeldatud liikluskoodidele lisatakse vajaduse korral reisivaguni rummud, kaubavaguni rummud ja ühendusliinid.

▼M1

10) Kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikli 4 lõikega 7, milles on sätestatud, et KTKd ei takista liikmesriikidel vastu võtta otsuseid, milles käsitletakse taristute kasutamist selliste veeremiüksuste liikumiseks, mida KTKd ei hõlma, lubatakse projekteerida uusi ja ümberehitatud liine, mida on võimalik kohandada:

— suurema gabariidiga,

— suuremate teljekoormustega,

— suurematele kiirustele,

— ooteplatvormi suurema kasutatava pikkusega ja

— pikematele rongidele

kui tabelis 2 ja tabelis 3 esitatud.

▼B

11) Piiramata punkti 7.6 ja punkti 4.2.7.1.2 alapunkti 3 kohaldamist tagatakse uue liini kategooriasse P1 määramisel, et üle 250 km/h kiirusega „1. klassi rongid” kiirraudteeveeremi KTK (komisjoni otsus 2008/232/EÜ) ( 4 ) kohaselt saavad sellel liinil maksimumkiiruseni liigelda.

12) Konkreetsed asukohad liinil võib projekteerida sellistele liini või lõigu maksimaalse lubatud kiiruse, ooteplatvormi kasutatava pikkuse ja rongi pikkuse tööparameetritele, mis on väiksemad tabelites 2 ja 3 esitatud väärtustest, kui seda põhjendatakse nõuetekohaselt ning see on kooskõlas geograafiliste, linnakeskkonnale omaste ning keskkonnaalaste piirangutega.

4.2.2. Taristu allsüsteemi põhiparameetrid

4.2.2.1. Põhiparameetrite loetelu

Taristu allsüsteemi iseloomustavad põhiparameetrid grupeerituna punktis 2.1 toodud aspektide kohaselt on järgmised.

A. Liiniskeem

a) ehitusgabariit (4.2.3.1),

b) rööbastee telgedevaheline kaugus (4.2.3.2),

c) maksimaalsed teekalded (4.2.3.3),

d) horisontaalkõvera minimaalne raadius (4.2.3.4),

e) vertikaalkõvera minimaalne raadius (4.2.3.5).

B. Rööbastee parameetrid

a) nominaalne rööpmelaius (4.2.4.1),

b) välisrööpa kõrgendus (4.2.4.2),

c) välisrööpa kõrgenduse puudujääk (4.2.4.3),

d) välisrööpa kõrgenduse puudujäägi järsk muutus (4.2.4.4),

e) koonilisuse ekvivalent (4.2.4.5),

f) rööpapea profiil vabal liinilõigul (4.2.4.6),

g) rööpakalle (4.2.4.7).

C. Pöörmed ja ristmed

a) pöörmete ja ristmete projekteeritud geomeetria (4.2.5.1),

b) pööratavate otsikutega ristmete kasutamine (4.2.5.2),

c) nüri riströöpa maksimaalne suunamisvaba pikkus (4.2.5.3).

D. Rööbastee vastupidavus

a) rööbastee vastupidavus vertikaaljõule (4.2.6.1),

b) rööbastee vastupidavus pikijõule (4.2.6.2),

c) rööbastee vastupidavus külgjõule (4.2.6.3).

E. Ehitiste ja rajatiste liikluskoormustaluvus

a) uute sildade liikluskoormustaluvus (4.2.7.1),

b) uue rööbastee mulde ja pinnasesurve mõjuga võrdne vertikaalkoormus (4.2.7.2),

c) rööbasteedel asuvate või nendega külgnevate uute ehitiste ja rajatiste vastupidavus (4.2.7.3),

d) olemasolevate sildade ja rööbastee mullete liikluskoormustaluvus (4.2.7.4).

F. Koheste meetmete tasemed rööbastee geomeetriliste defektide korral

a) koheste meetmete tase paigutuse puhul (4.2.8.1);

b) koheste meetmete tase pikinivoo puhul (4.2.8.2),

c) koheste meetmete tase rööbastee väände korral (4.2.8.3),

d) koheste meetmete tase rööbastee rööpmelaiusega seotud kohaliku defekti korral (4.2.8.4),

e) koheste meetmete tase välisrööpa kõrgenduse korral (4.2.8.5),

f) koheste meetmete tasemed pöörmete ja ristmete puhul (4.2.8.6).

G. Ooteplatvormid

a) ooteplatvormide kasutatav pikkus (4.2.9.1),

b) ooteplatvormi kõrgus (4.2.9.2),

c) ooteplatvormide asetus (4.2.9.3),

d) rööbastee paigutus ooteplatvormide kõrval (4.2.9.4).

H. Tervis, tööohutus ja keskkond

a) maksimaalne õhurõhu kõikumine tunnelites (4.2.10.1),

b) külgtuule mõju (4.2.10.2);

▼M1

c) aerodünaamiline mõju ballastalusel paiknevale rööbasteele (4.2.10.3).

▼B

I. Käitamistingimused

a) asukoha tähised (4.2.11.1),

b) ekspluatatsiooniaegne koonilisuse ekvivalent (4.2.11.2).

J. Rongiteeninduse püsiseadmed

a) üldine (4.2.12.1),

b) tualetitühjendussüsteem (4.2.12.2),

c) seadmed rongi välispindade puhastamiseks (4.2.12.3),

d) veevarustus (4.2.12.4),

e) kütusetanklad (4.2.12.5),

f) tugi-elektrivarustus (4.2.12.6).

K. Hoolduseeskirjad

a) hooldusraamat (4.5.1),

▼M1

b) hoolduskava (4.5.2).

▼B

4.2.2.2. Põhiparameetritele esitatavad nõuded

1) Neid nõudeid kirjeldatakse järgnevates punktides kõigi antud põhiparameetrite ja liideste puhul lubatud konkreetsete tingimuste korral.

2) Kindlaksmääratud põhiparameetrite väärtused kehtivad ainult kuni liini või lõigu maksimaalse lubatud kiiruseni 350 km/h.

3) Iiri Vabariigi ning Ühendkuningriigi Põhja-Iirimaa raudteevõrgu puhul kehtivad kindlaks määratud põhiparameetrid ainult kuni liini või lõigu maksimaalse lubatud kiiruseni 165 km/h.

4) Mitme rööpapaariga raudtee korral rakendatakse käesoleva KTK nõudeid eraldi iga sellise rööpapaari suhtes, mida kasutatakse projekti kohaselt eraldi rööbasteena.

5) Erijuhtudeks peetavatele liinidele kehtivaid nõudeid kirjeldatakse punktis 7.7.

6) Lubatakse ehitada ja kasutada selliste seadmetega lühikesi rööbasteelõike, mis võimaldavad üleminekut erinevate nominaalsete rööpmelaiuste vahel.

7) Esitatud allsüsteemide nõuete puhul peetakse silmas tavakasutustingimusi. Allsüsteemi käitamisega seotud tööde tegemiseks ajutiste erandite tegemise tagajärgi käsitletakse punktis 4.4.

8) Tavarongide tööparameetreid on võimalik suurendada erisüsteemide, näiteks veeremite kallutamise süsteemi kasutamisega. Selliste rongide käitamisel on lubatud rakendada eritingimusi, eeldusel et sellega ei piirata ilma kallutussüsteemita muude tavarongide käitamist.

4.2.3. Liiniskeem

4.2.3.1. Ehitusgabariit

1) Ehitusgabariidi ülemine osa valitakse punkti 4.2.1 alusel valitud gabariidi põhjal. Need gabariidid on määratud kindlaks standardi EN 15273-3:2013 C lisas ja D lisa punktis D4.8.

2) Ehitusgabariidi alaosa on GI2, nagu on määratud standardi EN 15273-3:2013 C lisas. Kui rööbasteed on varustatud rongipiduritega, siis kehtib ehitusgabariidi alumisele osale standardi EN 15273-3:2013 C lisas määratud gabariit GI1.

3) Ehitusgabariidi arvutuste tegemisel tuleb kasutada kinemaatilist meetodit punktides 5, 7 ja 10 ning standardi EN 15273-3:2013 C lisas ja D lisa punktis 4.8 toodud nõuete kohaselt.

4) 1 520 mm rööpmelaiusega raudteesüsteemi puhul kehtivad punktide 1–3 asemel kõik punkti 4.2.1 alusel valitud liikluskoodid ühtse ehitusgabariidiga „S”, mis on määratletud käesoleva KTK H liites.

5) 1 600 mm rööpmelaiusega raudteesüsteemi puhul kehtivad punktide 1–3 asemel kõik punkti 4.2.1 alusel valitud liikluskoodid ühtse ehitusgabariidiga „IRL1”, mis on määratletud käesoleva KTK O liites.

4.2.3.2. Rööbastee telgedevaheline kaugus

1) Rööbastee telgedevaheline kaugus määratakse kindlaks punkti 4.2.1 alusel valitud gabariidile tuginedes.

2) Rööbastee telgedevaheline nominaalne horisontaalne kaugus määratakse uute liinide puhul kindlaks projektis ja see ei tohi olla väiksem kui tabelis 4 esitatud väärtused, võttes arvesse aerodünaamilise mõju alusel kehtestatud piirmäärasid.







Tabel 4 Minimaalne rööbastee telgedevaheline nominaalne horisontaalkaugus Lubatud maksimaalne kiirus [km/h] Minimaalne rööbastee telgedevaheline nominaalne horisontaalkaugus [m] 160 < v ≤ 200 3,80 200 < v ≤ 250 4,00 250 < v ≤ 300 4,20 v > 300 4,50

3) Rööbastee telgedevaheline kaugus peab vastama vähemalt rööbastee telgedevahelise kauguse rajatise piirmäärale, mis on määratud kindlaks kooskõlas standardi EN 15273-3:2013 punktiga 9.

4) Punktide 1–3 asemel määratakse 1 520 mm rööpmelaiusega süsteemi puhul rööbastee telgedevaheline nominaalne kaugus kindlaks projektis ja see ei tohi olla väiksem kui tabelis 5 esitatud väärtused, võttes arvesse aerodünaamilise mõju alusel kehtestatud piirmäärasid.







Tabel 5 1 520 mm rööpmelaiusega süsteemi minimaalne rööbastee telgedevaheline nominaalne horisontaalkaugus Lubatud maksimaalne kiirus [km/h] Minimaalne rööbastee telgedevaheline nominaalne horisontaalkaugus [m] v ≤ 160 4,10 160 < v ≤ 200 4,30 200 < v ≤ 250 4,50 v > 250 4,70

5) Alapunkti 2 asemel määratakse 1 668 mm rööpmelaiusega süsteemi puhul uute liinide rööbastee telgedevaheline nominaalne kaugus kindlaks projektis ja see ei tohi olla väiksem kui tabelis 6 esitatud väärtused, võttes arvesse aerodünaamilise mõju alusel kehtestatud piirmäärasid.







Tabel 6 1 668 mm rööpmelaiusega süsteemi minimaalne rööbastee telgedevaheline nominaalne horisontaalkaugus Lubatud maksimaalne kiirus [km/h] Minimaalne rööbastee telgedevaheline nominaalne horisontaalkaugus [m] 160 < V ≤ 200 3,92 200 < V < 250 4,00 250 ≤ V ≤ 300 4,30 300 < V ≤ 350 4,50

6) Alapunktide 1–3 asemel määratakse 1 600 mm rööpmelaiusega süsteemi puhul rööbastee telgedevaheline kaugus kindlaks punkti 4.2.1 alusel valitud gabariitide alusel. Rööbastee telgedevaheline horisontaalne nominaalkaugus määratakse kindlaks projektis ja see ei tohi gabariidi IRL1 puhul olla väiksem kui 3,57 m, võttes arvesse aerodünaamilise mõju alusel kehtestatud piirmäärasid.

4.2.3.3. Maksimaalsed teekalded

1) Kui ooteplatvorm on alal, kus vaguneid regulaarselt külge või lahti haagitakse, ei tohi uute liinide peatee kalle ooteplatvormi ulatuses olla üle 2,5 mm/m.

2) Rongidele ettenähtud uue seisutee kalle ei tohi olla suurem kui 2,5 mm/m, kui ei kasutata eritingimusi veeremi iseenesliku liikuma hakkamise takistamiseks.

3) Projekteerimisetapis olevate peateede puhul on reisijateveoks kasutatavate uute P1 liinide suurim lubatud kalle 35 mm/m, kusjuures peavad olema täidetud järgmised raamtingimused:

a) teekallaku keskmine kalle 10 km lõigul peab olema 25 mm/m või väiksem,

b) teelõik, mille kalle on püsivalt 35 mm/m, ei tohi olla pikem kui 6 km.

4.2.3.4. Horisontaalkõvera minimaalne raadius

Horisontaalkõvera minimaalne projektraadius tuleb valida projekteeritava kõvera läbimise projektkiiruse alusel.

1) Horisontaalkõvera minimaalne projektraadius ei tohi uutel liinidel olla väiksem kui 150 m.

2) Vastaskõverused (välja arvatud vastaskõverused raudteerongide koostejaamades, kus vaguneid manööverdatakse ühekaupa) raadiustega vahemikus 150–300 m tuleb uutel liinidel projekteerida nii, et takistada puhvri lukustumist. Kõverate vahel asuvate rööbastee sirgete vahelõikude puhul kehtivad I liite tabel 43 ja 44. Kõverate rööbastee vahelõikude puhul tehakse rööbasteelt väljaulatumise erinevuste määra kontrollimiseks üksikasjalikud arvutused.

3) Alapunkti 2 asemel projekteeritakse 1 520 mm rööpmelaiusega süsteemi vastaskõverused raadiusega vahemikus 150–250 m ja kõverate vahel vähemalt 15 m sirge rööbastee lõiguga.

4.2.3.5. Vertikaalkõvera minimaalne raadius

1) Vertikaalkõvera raadius (välja arvatud künkad raudteerongide koostejaamades) peab olema vähemalt 500 m künka harjal või 900 m künka jalamil.

2) Vertikaalkõvera raadius raudteerongide koostejaamades peab olema vähemalt 250 m künka harjal või 300 m künka jalamil.

3) Alapunkti 1 asemel peab 1 520 mm rööpmelaiusega süsteemi vertikaalkõverate raadius (välja arvatud raudteerongide koostejaamades) olema vähemalt 5 000 m nii künka harjal kui ka jalamil.

4) Alapunkti 2 asemel peab 1 520 mm rööpmelaiusega süsteemi ja raudteerongide koostejaamade küngaste vertikaalkõverate raadius olema vähemalt 350 m künka harjal ja 250 m künka jalamil.

4.2.4. Rööbaste parameetrid

4.2.4.1. Nominaalne rööpmelaius

1) Euroopa standardne nominaalne rööpmelaius on 1 435 mm.

2) Alapunkti 1 asemel on 1 520 mm rööpmelaiusega süsteemi nominaalne rööpmelaius 1 520 mm.

3) Alapunkti 1 asemel on 1 668 mm rööpmelaiusega süsteemi nominaalne rööpmelaius 1 668 mm.

4) Alapunkti 1 asemel on 1 600 mm rööpmelaiusega süsteemi nominaalne rööpmelaius 1 600 mm.

4.2.4.2. Välisrööpa kõrgendus

1) Liinide projekteeritud välisrööpa kõrgendus jääb tabelis 7 määratud piiridesse.







Tabel 7 Projekteeritud välisrööpa kõrgendus [mm] Kaubavedu ning kombineeritud reisijate- ja kaubavedu Reisijatevedu Ballastile toetuv rööbastee 160 180 Ballastita rööbastee 170 180

2) Jaama ooteplatvormidega külgnev projekteeritud välisrööpa kõrgendus tavakasutuse ajal ette nähtud rongide peatumiskohas ei tohi ületada 110 mm.

3) Kombineeritud kauba- ja reisijateveo uute liinide puhul, mille kõverate raadius on alla 305 ja välisrööpa kõrgenduse üleminek järsem kui 1 mm/m, on välisrööpa kõrgendus piiratud järgmise valemiga:

D ≤ (R – 50)/1,5,

kus D on välisrööpa kõrgendus millimeetrites ning R on raadius meetrites.

4) Alapunktide 1–3 asemel ei ole 1 520 mm rööpmelaiusega süsteemi puhul välisrööpa kõrgendus suurem kui 150 mm.

▼M1

5) Alapunkti 1 asemel ei ole 1 668 mm rööpmelaiusega süsteemi puhul välisrööpa kõrgendus suurem kui 185 mm.

▼B

6) Alapunkti 2 asemel ei ole 1 668 mm rööpmelaiusega süsteemi puhul projekteeritud välisrööpa kõrgendus rongide tavakasutuse ajal peatumiseks ette nähtud jaama ooteplatvormiga külgnevas kohas suurem kui 125 mm.

7) Alapunkti 3 asemel on 1 668 m rööpmelaiusega süsteemi uute kombineeritud kauba- ja reisijateveo või kaubaveo liinide puhul alla 250 m raadiusega kõveratel välisrööpa kõrgendus piiratud järgmise valemiga:

D ≤ 0,9 * (R – 50),

kus D on välisrööpa kõrgendus millimeetrites ning R on raadius meetrites.

8) Alapunkti 1 asemel ei ole 1 600 mm rööpmelaiusega süsteemi puhul välisrööpa kõrgendus suurem kui 185 mm.

4.2.4.3. Välisrööpa kõrgenduse puudujääk

1) Välisrööpa kõrgenduse puudujäägi maksimumväärtused on esitatud tabelis 8.







Tabel 8 Maksimaalne välisrööpa kõrgenduse puudujääk [mm] Projektijärgne kiirus [km/h] v ≤ 160 160 < v ≤ 300 v > 300 Veeremi käitamine kooskõlas vedurite ja reisirongide KTKga 153 100 Veeremi käitamine kooskõlas kaubavagunite KTKga 130 — —

2) Spetsiaalselt suurema välisrööpa kõrgenduse puudujäägiga liiklema projekteeritud ronge (näiteks tabelis 2 määratust väiksema teljekoormusega mitmest vagunist koosnevad rongid, kurvides liiklemise erivarustusega veeremiüksused) on lubatud kasutada suurema välisrööpa kõrgenduse puudujäägiga, kui selle ohutust tõendatakse.

3) Alapunkti 1 asemel ei tohi 1 520 mm rööpmelaiusega süsteemi igasuguse veeremi puhul olla välisrööpa kõrgenduse puudujääk suurem kui 115 mm. See kehtib kiirustel kuni 200 km/h.

4) Alapunkti 1 asemel on 1 668 mm rööpmelaiusega süsteemi välisrööpa kõrgenduse puudujäägi maksimumväärtused esitatud tabelis 9.







Tabel 9 1 668 mm rööpmelaiusega süsteemi maksimaalne välisrööpa kõrgenduse puudujääk [mm] Projektijärgne kiirus [km/h] v ≤ 160 160 < v ≤ 300 v > 300 Veeremi käitamine kooskõlas vedurite ja reisirongide KTKga 175 115 Veeremi käitamine kooskõlas kaubavagunite KTKga 150 — —

4.2.4.4. Välisrööpa kõrgenduse puudujäägi järsk muutus

1) Välisrööpa kõrgenduse puudujäägi järsu muutuse maksimumväärtused on järgmised:

a) 130 mm V ≤ 60 km/h puhul,

b) 125 mm 60 km/h < V ≤ 200 km/h puhul,

c) 85 mm 200 km/h < V ≤ 230 km/h puhul,

d) 25 mm V > 230 km/h puhul.

2) Kui V ≤ 40 km/h ja välisrööpa kõrgenduse puudujääk on ≤ 75 mm nii enne kõvera järsku muutust kui ka pärast seda, siis võib välisrööpa kõrgenduse järsu puudujäägi muutust tõsta 150 mm-le.

3) Alapunktide 1 ja 2 asemel on 1 520 mm rööpmelaiusega süsteemi välisrööpa kõrgenduse puudujäägi järsu muutuse maksimumväärtused järgmised:

a) 115 mm V ≤ 200 km/h puhul,

b) 85 mm 200 km/h < V ≤ 230 km/h puhul,

c) 25 mm V > 230 km/h puhul.

▼M1

4) Alapunkti 1 asemel on 1 668 mm rööpmelaiusega süsteemi välisrööpa kõrgenduse puudujäägi järsu muutuse arvestuslikud maksimumväärtused järgmised:

a) 150 mm V ≤ 45 km/h puhul,

b) 115 mm 45 km/h < V ≤ 100 km/h puhul,

c) (399-V)/2,6 [mm] 100 km/h < V ≤ 220 km/h puhul,

d) 70 mm 220 km/h < V ≤ 230 km/h puhul,

e) Välisrööpa kõrgenduse puudujäägi järsku muutust ei lubata kiirustel üle 230 km/h.

▼B

4.2.4.5. Koonilisuse ekvivalent

1) Tabelis 10 esitatud koonilisuse ekvivalendi piirnormid arvutatakse järgmiste rattakomplekti külgnihke amplituudide (y) puhul:







— y = 3 mm if (TG – SR) ≥ 7 mm — , if 5 mm ≤ (TG – SR) < 7 mm — y = 2 mm if (TG – SR) < 5 mm,

kus TG on rööpmelaius ning SR on vahekaugus rattakomplekti ääriku kontaktpindade vahel.

2) Pöörmete ja ristmete puhul ei ole koonilisuse ekvivalendi hindamine vajalik.

3) Projektijärgse rööpmelaiuse, rööpapea profiili ja vabade liinilõikude rööpakalde arvutuslikud väärtused tuleb valida nii, et ei ületataks tabelis 10 kindlaksmääratud koonilisuse ekvivalendi piirnorme.

▼M1

▼B







Tabel 10 Projekteerimisel arvestatavad koonilisuse ekvivalendi piirnormid Rattaprofiil Kiirusvahemik [km/h] S1002, GV1/40 v ≤ 60 Hindamine ei ole vajalik 60 < v ≤ 200 0,25 200 < v ≤ 280 0,20 v > 280 0,10

4) Järgmiste rattakomplektide liikumise modelleerimisel tuleb arvestada projektijärgseid rööbastee tingimusi (mudelarvutus standardi EN 15302:2008+A1:2010 kohaselt):

a) S 1002 nagu on määratletud standardi EN 13715:2006 +A1:2010 C lisas SR1 puhul;

b) S 1002 nagu on määratletud standardi EN 13715:2006 +A1:2010 C lisas SR2 puhul;

c) GV 1/40 nagu on määratletud standardi EN 13715:2006 +A1:2010 B lisas SR1 puhul;

d) GV 1/40 nagu on määratletud standardi EN 13715:2006 +A1:2010 B lisas SR2 puhul.

SR1 ja SR2 puhul kehtivad järgmised väärtused:

a) 1 435 mm rööpmelaiusega süsteemi puhul SR1 = 1 420 mm ja SR2 = 1 426 mm;

b) 1 524 mm rööpmelaiusega süsteemi puhul SR1 = 1 505 mm ja SR2 = 1 511 mm;

c) 1 600 mm rööpmelaiusega süsteemi puhul SR1 = 1 585 mm ja SR2 = 1 591 mm;

d) 1 668 mm rööpmelaiusega süsteemi puhul SR1 = 1 653 mm ja SR2 = 1 659 mm.

5) Alapunktide 1–4 asemel ei ole 1 520 mm rööpmelaiusega süsteemi puhul koonilisuse ekvivalendi hindamine vajalik.

4.2.4.6. Rööpapea profiil vabal liinilõigul

1) Rööpapea profiil valitakse vahemikust, mis on määratud standardi EN 13674-1:2011 A lisas, standardi EN 13674-4:2006+A1:2009 A lisas või on kooskõlas alapunktis 2 määratuga.

2) Rööpapea profiili projekt vabadel liinilõikudel peab vastama järgmistele nõuetele:

a) rööpapea külje kaldenurk rööpapea vertikaaltelje suhtes peab olema vertikaaltelje ja 1/16 vahel;

b) rööpapea külje ülemise otsa ja rööpapea pealispinna vertikaalkaugus peab olema väiksem kui 20 mm;

c) rööpapea välisümardus peab olema vähemalt 12 mm;

d) rööpapea pealispinna ja külje profiili puutepunkti horisontaalkaugus peab olema 31–37,5 mm.

▼M1

Joonis 1

Rööpapea profiil

▼B

3) Need nõuded ei kehti rööpa paisumisruumi puhul kasutatavatele seadmete kohta.

4.2.4.7. Rööpakalle

4.2.4.7.1. Vaba liinilõik

1) Rööpad peavad olema kaldu rööbastee telgjoone suunas.

▼M1

2) Sellise rööbastee puhul, mis on ette nähtud käitamiseks kiirusel üle 60 km/h, tuleb valida konkreetse liini rööpakalle vahemikus 1/20–1/40.

▼B

3) Tasapinnaliste lõikude puhul, mille pöörmed ja ristmed asuvad üksteisest kuni 100 m kaugusel ja mille sõidukiirus on kuni 200 km/h, on lubatud kaldeta rööbaste asetamine.

4.2.4.7.2. Pöörmetele ja ristmetele esitatavad nõuded

1) Rööpad projekteeritakse kas vertikaalsena või kaldega.

2) Kaldega rööbastee rööpakalle valitakse vahemikus 1/20–1/40.

3) Rööpakallet võib väljendada rööpapea profiili töötava osa kaldena.

4) Pöörmete ja ristmete puhul, kus sõidukiirus on üle 200 km/h ja kuni 250 km/h, on lubatud rööbaste kaldeta paigaldamine juhul, kui seda tehakse kuni 50 m pikkustel lõikudel.

5) Üle 250 km/h kiirusega lõikudel tuleb rööpad paigaldada kaldega.

4.2.5. Pöörmed ja ristmed

4.2.5.1. Pöörmete ja ristmete projekteeritud geomeetria

Käesoleva KTK punktis 4.2.8.6 määratletakse selliste pöörmete ja ristmete koheste meetmete tasemed, mis ühilduvad veeremi KTKdes määratud rattakomplektide geomeetriliste omadustega. Taristuettevõtja peab määrama hoolduskavale sobilikud geomeetrilised arvestuslikud väärtused.

4.2.5.2. Pööratavate otsikutega ristmete kasutamine

Üle 250 km/h kiiruste puhul tuleb pöörmed ja ristmed varustada pööratavate otsikutega.

4.2.5.3. Nüri riströöpa maksimaalne suunamisvaba pikkus

Nüri riströöpa maksimaalne suunamisvaba arvestuslik pikkus peab olema kooskõlas käesoleva KTK J liite nõuetega.

4.2.6. Rööbastee vastupidavus

4.2.6.1. Rööbastee vastupidavus vertikaaljõule

Rööbastee, sealhulgas pöörmed ja ristmed, tuleb projekteerida nii, et see taluks vähemalt järgmisi jõudusid:

a) punkti 4.2.1 alusel valitud teljekoormus;

b) maksimaalne vertikaalne rattakoormus. Kindlaks määratud katsetingimuste maksimaalsed rattakoormused on määratud standardi EN 14363:2005 punktis 5.3.2.3;

c) vertikaalne kvaasistaatiline rattakoormus. Kindlaks määratud katsetingimuste maksimaalsed kvaasistaatilised rattakoormused on määratud standardi EN 14363:2005 punktis 5.3.2.3.

4.2.6.2. Rööbastee vastupidavus pikijõule

4.2.6.2.1. Projekteerimisel arvestatavad jõud

Rööbastee koos pöörmete ja ristmetega projekteeritakse pidama vastu pikijõule, mis on võrdväärne 2,5 m/s2 pidurdusjõuga punkti 4.2.1 alusel valitud tööparameetrite puhul.

4.2.6.2.2. Ühilduvus pidurdussüsteemidega

1) Rööbastee koos pöörmete ja ristmetega projekteeritakse nii, et see ühilduks hädapidurdusel magnetpidurdussüsteemide kasutamisega.

▼M1

2) Taristuettevõtja määrab pöörisvoolu rööpapiduri kasutamise sätted kindlaks käitamistasandil, võttes aluseks rööbastee ja sealhulgas pöörmete ja ristmete konkreetsed omadused. Kõnealuse pidurisüsteemi kasutamise tingimused registreeritakse kooskõlas komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/777 ( 5 ).

▼B

3) 1 600 mm rööpmelaiusega süsteemi puhul lubatakse alapunkti 1 mitte kohaldada.

4.2.6.3. Rööbastee vastupidavus külgjõule

Rööbastee, sealhulgas pöörmed ja ristmed, tuleb projekteerida nii, et see taluks vähemalt järgmisi jõudusid:

a) külgjõud; rattakomplekti poolt kindlaks määratud katsetingimustel avalduvad maksimaalsed külgjõud on määratud kindlaks standardi EN 14363:2005 punktis 5.3.2.2;

b) kvaasistaatilised suunavad jõud; maksimaalsed kvaasistaatilised suunavad jõud Yqst kindlaks määratud raadiustel ja katsetingimustel on määratud standardi EN 14363:2005 punktis 5.3.2.3.

4.2.7. Ehitiste ja rajatiste liikluskoormustaluvus

Standardis EN 1991-2:2003/AC:2010 ja standardi EN 1990:2002 A2 lisas, mis on välja antud standardina EN 1990:2002/A1:2005, ning KTK käesolevas punktis olevaid nõudeid tuleb kohaldada kooskõlas vastavate sätetega nende standardite liikmesriikide lisades, juhul kui need on olemas.

4.2.7.1. Uute sildade liikluskoormustaluvus

4.2.7.1.1. Vertikaalkoormused

1) Ehitised tuleb projekteerida nii, et need vastaksid järgmistele standardis EN 1991-2:2003/AC:2010 kindlaks määratud koormusmudelitele:

a) standardi EN 1991-2:2003/AC:2010 punkti 6.3.2 alapunkti 2 alapunktis P toodud koormusmudel nr 71;

b) lisaks sellele standardi EN 1991-2:2003/AC:2010 punkti 6.3.3 alapunkti 3 alapunktis P toodud katkestamatu silla koormusmudel SW/0.

2) Koormusmudelid tuleb korrutada teguriga alfa (a) standardi EN 1991-2:2003/AC:2010 punkti 6.3.2 alapunkti 3 alapunkti P ja punkti 6.3.3 alapunkti 5 alapunkti P kohaselt.

3) ALFA (a) väärtus peab olema võrdne tabelis 11 toodud väärtustega või nendest suurem.

▼M1







Tabel 11 Tegur alfa (α) uute ehitiste ja rajatiste projekteerimisel Liiklustüüp Teguri alfa (α) miinimumväärtus P1, P2, P3, P4 1,0 P5 0,91 P6 0,83 P1520 1 P1600 1,1 F1, F2, F3 1,0 F4 0,91 F1520 1,46 F1600 1,1

▼B

4.2.7.1.2. Vertikaalkoormuse dünaamilise mõju arvesse võtmine

1) Koormusmudelite 71 ja SW/0 koormuse mõju väärtusi suurendatakse, kasutades standardi EN 1991-2:2003/AC:2010 punkti 6.4.3 alapunkti 1 alapunktis P ja punkti 6.4.5.2 alapunktis 2 kindlaks määratud dünaamilisuse tegurit fii (Φ).

2) Üle 200 km/h kiirusega sildade puhul, mille puhul nõutakse EN 1991-2:2003/AC:2010 punkti 6.4.4 alusel dünaamilise analüüsi tegemist, projekteeritakse rajatis samuti standardi EN 1991-2:2003/AC:2010 punkti 6.4.6.1.1 alapunktides 3–6 määratletud koormusmudeli HSLM jaoks.

3) Uusi sildu võib projekteerida nii, et need võimaldavad üksikute reisirongide kasutamist, mille teljekoormus on koormusmudeliga HSLM hõlmatust suurem. Dünaamikaanalüüs tuleks teha üksiku rongi iseloomuliku koormusnäitaja abil, mis on võetud tavapärase kasuliku koormusega projekteeritud massina kooskõlas K liitega, võttes arvesse seisvaid reisijaid kooskõlas K Liite märkusega 1.

4.2.7.1.3. Tsentrifugaaljõud

Kui sillal asuv rööbastee lõik on kogu silla või selle teatava osa ulatuses kõver, tuleb kandetarindi projekteerimisel arvestada tsentrifugaaljõudu standardi EN 1991-2:2003/AC:2010 punkti 6.5.1 alapunktide 2, alapunkti 4 alapunkti P ja alapunkti 7 kohaselt.

4.2.7.1.4. Külgjõud

Külgjõudusid tuleb ehitiste ja rajatiste projekteerimisel arvestada kooskõlas standardi EN 1991-2:2003/AC:2010 punktiga 6.5.2.

4.2.7.1.5. Veo- ja pidurdusjõudude toime (pikikoormused)

Kandetarindite projekteerimisel tuleb arvestada veo- ja pidurdusjõudusid standardi EN 1991-2:2003/AC:2010 punkti 6.5.3 alapunkti 2 alapunkti P, alapunktide 4, 5, 6 ja alapunkti 7 alapunkti P kohaselt.

4.2.7.1.6. Liiklusest tulenev rööbastee arvestuslik vääne

Rööbastee arvestuslik maksimaalne liiklusest tulenev koguvääne ei tohi ületada standardi EN 1990:2002 A2 lisa punkti A2.4.4.2.2 alapunkti 3 alapunktis P toodud väärtusi, mis on välja antud standardina EN 1990:2002/A1:2005.

4.2.7.2. Uue rööbastee mulde ja pinnasesurve mõjuga võrdne vertikaalkoormus

1) Rööbastee mulded projekteeritakse ja pinnasurve mõju määratakse, võttes arvesse standardi EN 1991-2:2003/AC:2010 punkti 6.3.2 alapunktis 2 määratud koormusmudeli 71 alusel tekkivaid vertikaalkoormusi.

2) Võrdväärsed vertikaalkoormused korrutatakse standardi EN 1991-2:2003/AC:2010 punkti 6.3.2 alapunkti 3 alapunktis P määratu kohaselt teguriga alfa (a). Teguri väärtus on võrdne tabelis 11 esitatud väärtustega või nendest suurem.

4.2.7.3. Rööbasteedel asuvate või nendega külgnevate uute ehitiste ja rajatiste vastupidavus

Mööduvate rongide aerodünaamiline mõju tuleb võtta arvesse kooskõlas standardi EN 1991-2:2003/AC:2010 punktidega 6.6.2–6.6.6.

4.2.7.4. Olemasolevate sildade ja rööbastee mullete liikluskoormustaluvus

1) Sillad ning rööbastee mulded tuleb viia koostalitluse ettenähtud tasemele kooskõlas KTK liinikategooriaga, nagu on kirjeldatud punktis 4.2.1.

2) Kõigi liikluskoodide puhul ehitistele ja rajatistele kehtestatud minimaalsed suutlikkusnõuded on toodud E liites. Need väärtused on ehitiste ja rajatiste puhul liini teenindamiseks vajalik minimaalne funktsionaalne tase, mille puhul võib neid ehitisi ja rajatisi käsitada koostalitluse komponentidena.

3) Järgnevalt on ära toodud asjakohased juhud.

a) Kohtades, kus uus ehitis või rajatis asendab olemasolevat, peab uus ehitis või rajatis vastama punktis 4.2.7.1 või 4.2.7.2 toodud nõuetele.

b) Kui olemasolevate ehitiste ja rajatiste minimaalne tulemuslikkus ja nende puhul lubatud kiirus, mis on EN liinikategooria puhul avaldatud, vastab E liites toodud nõuetele, siis vastavad olemasolevad ehitised või rajatised vastavatele koostalitlusnõuetele.

c) Kui olemasoleva ehitise või rajatise funktsionaalsus ei vasta E liites toodud nõuetele ja ehitise või rajatise funktsionaalsuse suurendamiseks tuleb teha ehitustöid (näiteks tugevdada) selleks, et need vastaksid käesoleva KTK nõudmistele (ning ehitist ei kavatseta asendada uuega), tuleb see ehitis viia vastavusse E liite nõuetega.

4) Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi raudteevõrgu puhul võib eespool esitatud alapunktides 2 ja 3 asendada EN liinikategooria marsruudi kasutatavuse (RA) numbriga (antakse sel otstarbel teatatud liikmesriigi tehnilise eeskirja kohaselt) ning sellest tulenevalt asendatakse viide E liitele viitega F liitele.

4.2.8. Koheste meetmete tasemed rööbastee geomeetriliste defektide korral

4.2.8.1. Koheste meetmete tase paigutuse puhul

1) Koheste meetmete tasemed paigutuse kohalike defektide korral on kindlaks määratud standardi EN 13848-5:2008+A1:2010 punktis 8.5. Kohalikud defektid ei tohi ületada kõnealuse EN-standardi tabelis 6 määratud ulatuse D1 lainepikkuse tasemeid.

2) Koheste meetmete tasemed paigutuse kohalike defektide korral kiirustel üle 300 km/h on avatud punkt.

4.2.8.2. Koheste meetmete tase pikinivoo puhul

1) Koheste meetmete tasemed pikinivoo kohalike defektide korral on kindlaks määratud standardi EN 13848-5:2008+A1:2010 punktis 8.3. Kohalikud defektid ei tohi ületada kõnealuse EN-standardi tabelis 5 määratud ulatuse D1 lainepikkuse tasemeid.

2) Koheste meetmete tasemed pikinivoo kohalike defektide korral kiirustel üle 300 km/h on avatud punkt.

4.2.8.3. Koheste meetmete tase rööbastee väände korral

1) Koheste meetmete tase rööbastee väände kui kohaliku defekti korral antakse väärtuste vahemikuga nullväärtusest maksimaalse väärtuseni. Rööbastee vääne on määratletud standardi EN 13848-1:2003+A1:2008 punktis 4.6.

2) Rööbastee väände tase tugineb standardi EN 13848-5:2008 + A1:2010 punkti 8.6 kohaselt kasutataval mõõtebaasil.

3) Taristuettevõtja määrab hoolduskavas kindlaks baaspikkuse, mida järgitakse rööbastee käesolevale nõudele vastavuse kontrollimisel. Mõõtmistingimuste hulka kuulub ka vähemalt üks mõõtebaas pikkusega 2–5 m.

4) Alapunktide 1 ja 2 asemel ei tohi 1 520 mm rööpmelaiusega süsteemi rööbastee vääne olla 10 m baaspikkuse puhul suurem kui:

a) 16 mm reisijateveoks kasutatavatel liinidel kiirusega v > 120 km/h või kaubaveoks kasutatavatel liinidel kiirusega v > 80 km/h;

b) 20 mm reisijateveoks kasutatavatel liinidel kiirusega v ≤ 120 km/h või kaubaveoks kasutatavatel liinidel kiirusega v ≤ 80 km/h.

5) Alapunkti 3 asemel määrab taristuettevõtja 1 520 mm rööpmelaiusega süsteemi puhul hoolduskavas kindlaks baaspikkuse, mida järgitakse rööbastee käesolevale nõudele vastavuse kontrollimisel. Mõõtmistingimuste hulka kuulub ka vähemalt üks mõõtebaas pikkusega 10 m.

6) Alapunkti 2 asemel tugineb 1 668 mm rööpmelaiusega süsteemi rööbastee väände tase mõõtebaasil, mida kohaldatakse välisrööpa kõrgenduse alusel ühe järgmise valemi põhjal:

a) väände tase = (20/l + 3), kui u ≤ 0,67 × (r – 100) maksimaalse väärtusega:

7 mm/m kiirusel V ≤ 200 km/h, 5 mm/m kiirusel V > 200 km/h;

b) väände tase = (20/l + 1,5), kui 0,67 × (r – 100) < u < 0,9 × (r – 50) maksimaalse väärtusega:

6 mm/m, kui l ≤ 5 m ja 3 mm/m, kui l > 13 m.

u = välisrööpa kõrgendus (mm), l = rööbastee väände baaspikkus (m), r = horisontaalkõvera raadius (m)

4.2.8.4. Koheste meetmete tase rööbastee rööpmelaiusega seotud kohaliku defekti korral

1) Koheste meetmete tasemed rööpmelaiusega seotud kohaliku defekti korral on esitatud tabelis 12.







Tabel 12 Koheste meetmete tasemed rööpmelaiuse puhul Kiirus [km/h] Mõõtmed [mm] Minimaalne rööpmelaius Maksimaalne rööpmelaius V ≤ 120 1 426 1 470 120 < V ≤ 160 1 427 1 470 160 < V ≤ 230 1 428 1 463 V > 230 1 430 1 463

2) Alapunkti 1 asemel on 1 520 rööpmelaiusega süsteemi rööpmelaiusega seotud kohaliku defekti koheste meetmete tasemed esitatud tabelis 13.







Tabel 13 1 520 mm rööpmelaiusega süsteemi rööpmelaiuse koheste meetmete tasemed Kiirus [km/h] Mõõtmed [mm] Minimaalne rööpmelaius Maksimaalne rööpmelaius V ≤ 140 1 512 1 548 V > 140 1 512 1 536

3) Alapunkti 1 asemel on 1 600 rööpmelaiusega süsteemi rööpmelaiusega seotud kohaliku defekti koheste meetmete tasemed järgmised:

a) minimaalne rööpmelaius: 1 591 mm;

b) maksimaalne rööpmelaius: 1 635 mm.

4.2.8.5. Koheste meetmete tase välisrööpa kõrgenduse korral

1) Ekspluatatsiooni ajal lubatud maksimaalne välisrööpa kõrgendus on 180 mm.

2) Ainult reisijate veoks kasutatavate liinide ekspluatatsiooni ajal lubatud maksimaalne välisrööpa kõrgendus on 190 mm.

3) Alapunktide 1 ja 2 asemel on 1 520 mm rööpmelaiusega süsteemi puhul maksimaalne ekspluatatsiooni ajal lubatud välisrööpa kõrgendus 150 mm.

4) Alapunktide 1 ja 2 asemel on 1 600 mm rööpmelaiusega süsteemi puhul maksimaalne ekspluatatsiooni ajal lubatud välisrööpa kõrgendus 185 mm.

5) Alapunktide 1 ja 2 asemel on 1 668 mm rööpmelaiusega süsteemi puhul maksimaalne ekspluatatsiooni ajal lubatud välisrööpa kõrgendus 200 mm.

4.2.8.6. Koheste meetmete tasemed pöörmete ja ristmete puhul

Joonis 2

Fikseeritud lihtriströöbaste punktitaandus

1) Pöörmete ja ristmete tehnilised näitajad peavad olema kooskõlas järgmiste ekspluatatsiooniväärtustega:

a) maksimaalne kaugus sulgrööpa pea töötava serva ja selle vastas asuva teise sulgrööpa tagumise ääre vahel: 1 380 mm.

Seda väärtust võib suurendada, kui taristuettevõtja tõendab, et pöörme täitur- ja lukustusmehhanism talub talle rattakomplekti poolt rakendatavat külgjõudu;

b) minimaalne kaugus riströöpa südamiku töötava serva ja kontrarööpa pea töötava serva vahel lihtriströöbaste puhul: 1 392 mm.

Seda väärtust mõõdetakse 14 mm veerepinnast allpool teoreetilisel suunajoonel punktis, mis joonise 2 kohaselt asub teoreetilisel abijoonel riströöpa südamiku otsast (RP) vajalikul kaugusel.

Seda väärtust võib punktitaandusega ristmete puhul vähendada. Sel juhul peab taristuettevõtja näitama, et see punktitaandus on küllaldane, et tagada, et ratas ei puuduta riströöpa südamiku otsa (RP);

c) maksimaalne kaugus kontrarööpa ja kõrvrööpa peade töötavate servade vahel: 1 356 mm;

d) maksimaalne kaugus kontrarööpa pea töötava serva ja riströöpa pea töötava serva vahel/harurööpa alguses: 1 380 mm;

e) riströöpa renni minimaalne laius: 38 mm;

f) riströöpa renni minimaalne sügavus: 40 mm;

g) kontrarööpa maksimaalne kõrgus: 70 mm.

2) Kõigi oluliste pöörmetele ja ristmetele esitatavate nõuetega tuleb arvestada ka muude tehniliste lahenduste puhul, mis käsitlevad pöörmete sulgrööpaid, näiteks mitme rööpapaariga raudteede puhul kasutatavate külgmodifikaatorite puhul.

3) Alapunkti 1 asemel vastavad 1 520 mm rööpmelaiusega süsteemi pöörmete ja ristmete tehnilised omadused järgmistele ekspluatatsiooniväärtustele:

a) möödaviigu miinimumväärtus avatud asendis pöörangurööpa ja püsirööpa vahelises kitsaimas kohas on 65 mm;

b) minimaalne kaugus riströöpa südamiku töötava serva ja kontrarööpa pea töötava serva vahel lihtriströöbaste puhul on 1 472 mm.

c) Seda väärtust mõõdetakse 13 mm veerepinnast allpool teoreetilisel suunajoonel punktis, mis joonise 2 kohaselt asub teoreetilisel abijoonel riströöpa südamiku otsast (RP) vajalikul kaugusel. Seda väärtust võib punktitaandusega ristmete puhul vähendada. Sel juhul peab taristuettevõtja näitama, et see punktitaandus on küllaldane, et tagada, et ratas ei puuduta riströöpa südamiku otsa (RP);

d) maksimaalne kaugus kontrarööpa ja kõrvrööpa peade töötavate servade vahel: 1 435 mm;

e) riströöpa renni minimaalne laius on 42 mm;

f) riströöpa renni minimaalne sügavus on 40 mm;

g) kontrarööpa maksimaalne kõrgus on 50 mm.

4) Alapunkti 1 asemel vastavad 1 600 mm rööpmelaiusega süsteemi pöörmete ja ristmete tehnilised omadused järgmistele ekspluatatsiooniväärtustele:

a) maksimaalne kaugus sulgrööpa pea töötava serva ja selle vastas asuva teise sulgrööpa tagumise ääre vahel: 1 546 mm.

Seda väärtust võib suurendada, kui taristuettevõtja tõendab, et pöörme täitur- ja lukustusmehhanism talub talle rattakomplekti poolt rakendatavat külgjõudu;

b) minimaalne kaugus riströöpa südamiku töötava serva ja kontrarööpa pea töötava serva vahel lihtriströöbaste puhul: 1 556 mm.

Seda väärtust mõõdetakse 14 mm veerepinnast allpool teoreetilisel suunajoonel punktis, mis joonise 2 kohaselt asub teoreetilisel abijoonel riströöpa südamiku otsast (RP) vajalikul kaugusel.

Seda väärtust võib punktitaandusega ristmete puhul vähendada. Sel juhul peab taristuettevõtja näitama, et see punktitaandus on küllaldane, et tagada, et ratas ei puuduta riströöpa südamiku otsa (RP);

c) maksimaalne kaugus kontrarööpa ja kõrvrööpa peade töötavate servade vahel: 1 520 mm;

d) maksimaalne kaugus kontrarööpa pea töötava serva ja riströöpa pea töötava serva vahel/harurööpa alguses: 1 546 mm;

e) riströöpa renni minimaalne laius: 38 mm;

f) riströöpa renni minimaalne sügavus: 40 mm;

g) kontrarööpa maksimaalne kõrgus veererööpa ülaosa kohal: 25 mm.

4.2.9. Ooteplatvormid

1) Käesoleva punkti nõudeid kohaldatakse ainult nende ooteplatvormide suhtes, kus rongid tavakasutuse ajal peatuvad.

2) Käesoleva punkti nõuete puhul on lubatud projekteerida ooteplatvorme, mis on vajalikud praeguste ekspluatatsiooninõuete jaoks, kui võetakse arvesse mõistlikult eeldatavaid tulevasi ekspluatatsiooninõudeid. Ooteplatvormi ääres peatuvate rongidega kavandatavate liideste kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta nii kehtivaid ekspluatatsiooninõudeid kui ka mõistlikult eeldatavaid ekspluatatsiooninõudeid vähemalt kümme aastat pärast ooteplatvormi kasutuselevõtmist.

4.2.9.1. Ooteplatvormide kasutatav pikkus

Ooteplatvormi kasutatav pikkus määratakse kindlaks kooskõlas punktiga 4.2.1.

4.2.9.2. Ooteplatvormi kõrgus

1) Ooteplatvormi nominaalkõrgus on 300 m või suuremate raadiuste puhul 550 mm või 760 mm veerepinna kohal.

2) Väiksema raadiuse puhul võib ooteplatvormi nominaalkõrgust kohandada ooteplatvormide asetuse alusel, et minimeerida ooteplatvormi ja rongi vahelist astumiskaugust.

3) Erinevaid ooteplatvormi nominaalkõrguse sätteid võidakse kohaldada rongide peatumiskohaks olevate selliste ooteplatvormide suhtes, mille kohta ei kehti vedurite ja reisijateveoveeremi KTKd.

4) Alapunktide 1 ja 2 asemel on 1 520 mm rööpmelaiusega süsteemi ooteplatvormi nominaalkõrgus 200 mm või 550 mm veerepinna kohal.

5) Alapunktide 1 ja 2 asemel on 1 600 mm rööpmelaiusega süsteemi ooteplatvormi nominaalkõrgus 915 mm veerepinna kohal.

4.2.9.3. Ooteplatvormide asetus

1) Standardi EN 15273-3:2013 peatükis 13 määratletud veerepinnaga (bq) paralleelse ooteplatvormi serva ja rööbastee telgjoone vaheline kaugus määratakse kindlaks kooskõlas rajatise gabariidi piirnormiga (bqlim). Rajatise gabariidi piirnorm arvutatakse gabariidi G1 alusel.

2) Ooteplatvorm ehitatakse gabariidi lähedusse maksimaalse piirnormiga 50 mm. Näitaja bq väärtus on seega järgmine:

bqlim ≤ bq ≤ bqlim + 50 mm.

3) Alapunktide 1 ja 2 asemel on 1 520 mm rööpmelaiusega süsteemi ooteplatvormide asetus järgmine:

a) 1 920 mm kuni 550 mm kõrguste platvormide puhul ja

b) 1 745 mm 200 mm kõrguste platvormide puhul.

4) Alapunktide 1 ja 2 asemel on 1 600 mm rööpmelaiusega süsteemi ooteplatvormide asetus 1 560 mm.

4.2.9.4. Rööbastee paigutus ooteplatvormide kõrval

1) Uute liinide ooteplatvormi kõrval asetseva rööbastee lõik peab olema eelistatavalt sirge või selle raadius ei ole mitte üheski kohas vähem kui 300 m.

2) Olemasoleva rööbastee kõrval paiknevate uute, uuendatud või ümberehitatud ooteplatvormide näitajaid kindlaks ei määrata.

4.2.10. Tervis, tööohutus ja keskkond

4.2.10.1. Maksimaalne õhurõhu kõikumine tunnelites

1) Mis tahes tunnel või maa-alune rajatis, mida on kavas käitada kiirusel 200 km/h või suurematel kiirustel, peab tagama, et tunnelis maksimaalsel lubatud kiirusel sõitva rongi möödumisest põhjustatud maksimaalne õhurõhu kõikumine ei ületa 10 kPa selle aja jooksul, mis on vajalik rongile tunneli läbimiseks.

2) Eespool nimetatud nõue peab olema täidetud piki vedurite ja reisijateveoveeremi KTK-le vastavate rongide väliskülge.

4.2.10.2. Külgtuule mõju

1) Raudteeliin on külgtuule mõju seisukohalt koostalitluslik, kui kõige raskemates kasutustingimustes liinil liikuvale koostalitluslikule võrdlusrongile on tagatud ohutus külgtuule mõju suhtes.

2) Vastavustõendamise eeskirjades võetakse arvesse vedurite ja reisijateveoveeremi KTKs kindlaks määratud võrdlusrongide iseloomulikke tuulekõveraid.

3) Kui ohutust ei ole kas geograafilise asukoha või raudteeliini muude eriomaduste tõttu võimalik ilma leevendavate meetmete võtmiseta tagada, võtab taristuettevõtja meetmed, mis on ohutuse tagamiseks vajalikud, näiteks:

— vähendab tormiohu ajal ajutiselt rongide kohalikku sõidukiirust,

— paigaldab rööbastee ohustatud lõigule külgtuule tõkked,

— võtab muid asjakohaseid meetmeid.

4) Tuleb tõendada, et pärast meetmete võtmist on ohutus tagatud.

▼M1

4.2.10.3. Aerodünaamiline mõju ballastalusel paiknevale rööbasteele

1) Vabal liinilõigul ning pöörmetel ja ristmetel võib veeremi ja taristu vaheline aerodünaamiline mõju põhjustada rööbastee aluseks olevate ballastikivide õhkutõusmist ja kaugemale paiskumist (ballastiheide). Seda riski tuleb maandada.

2) Taristu allsüsteemile kehtestatud nõuded, mille eesmärk on maandada ballastiheite riski, kehtivad ainult nendele raudteeliinidele, mida on kavas käitada kiirusel üle 250 km/h.

3) Alapunktis 2 nimetatud nõuded on avatud punkt.

▼B

4.2.11. Käitamistingimused

4.2.11.1. Asukoha tähised

Asukoha tähised paigaldatakse rööbasteele mitte suuremate kui 1 000 m nominaalvahemikega.

4.2.11.2. Ekspluatatsiooniaegne koonilisuse ekvivalent

1) Kui antakse teada ebastabiilsusest sõidu ajal, peavad raudteeveo-ettevõtja ja taristuettevõtja kooskõlas alapunktidega 2 ja 3 tehtava ühise uurimise käigus tegema kindlaks liini osa.

Märkus. Seda ühist uurimist nõutakse samuti vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punktis 4.2.3.4.3.2 veeremile avalduva mõju puhul.

2) Taristuettevõtja mõõdab kõnealusel objektil ligikaudu 10 m kaugusel rööpmelaiust ja rööpapea profiile. 100 m keskmine koonilisuse ekvivalent arvutatakse käesoleva KTK punkti 4.2.4.5 alapunkti 4 alapunktides a–d nimetatud rattakomplektidega, et kontrollida ühise uurimise huvides vastavust tabelis 14 rööbasteele määratud koonilisuse ekvivalendi piirnormile.







Tabel 14 Rööbastee koonilisuse ekvivalendi ekspluatatsiooni piirnorm (ühise uurimise eesmärgil) Kiirusvahemik [km/h] 100 m koonilisuse ekvivalendi maksimumväärtus v ≤ 60 hindamine ei ole vajalik 60 < v ≤ 120 0,40 120 < v ≤ 160 0,35 160 < v ≤ 230 0,30 v > 230 0,25

3) Kui 100 m keskmine koonilisuse ekvivalent vastab tabelis 14 esitatud piirnormidele, siis teevad raudteeveo-ettevõtja ja taristuettevõtja ebastabiilsuse põhjuse kindlaks määramiseks ühise uurimise.

4.2.12. Rongiteeninduse püsiseadmed

4.2.12.1. Üldist

Käesolev punkt 4.2.12 sätestab hoolduse taristu allsüsteemi elemendid rongide teenindamiseks.

▼M1

4.2.12.2. Tualettide tühjendamine

Püsiseadmed tualettide tühjendamiseks peavad vastama vedurite ja reisijateveoveeremi KTKs täpsustatud kinniste tualettsüsteemide karakteristikutele.

▼B

4.2.12.3. Seadmed rongi välispindade puhastamiseks

1) Pesuseadmete kasutamise korral peab nendega olema võimalik puhastada ühe- või kahekorruseliste rongide välispindu järgmistel kõrgustel:

a) 500 — 3 500 mm ühekorruseliste rongide korral,

b) 500 — 4 300 mm kahekorruseliste rongide korral.

2) Pesuseade peab olema projekteeritud selliselt, et rongid läbivad selle mis tahes kiirusel vahemikus 2–5 km/h.

4.2.12.4. Veevarustus

▼M1

1) Veevarustuse püsiseadmed peavad vastama vedurite ja reisijateveoveeremi KTKs täpsustatud veesüsteemide karakteristikutele.

▼B

2) Koostalitlusliku raudteesüsteemi veevarustuse seadmestik peab olema varustatud nõukogu direktiivi 98/83/EÜ ( 6 ) nõuetele vastava joogiveega.

▼M1

4.2.12.5. Tankimine

Kütusetanklad peavad vastama vedurite ja reisijateveoveeremi KTKs täpsustatud kütusesüsteemide karakteristikutele.

4.2.12.6. Tugi-elektrivarustus

Tugi-elektrivarustus peab olemasolu korral olema rajatud vedurite ja reisijateveoveeremi KTKs täpsustatud ühe või mitme energiavarustussüsteemina.

▼B

4.3. Liideste funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused

Taristu allsüsteemi liidesed, mis tagavad valdkonna sidususe muude allsüsteemidega tehnilise ühilduvuse seisukohalt, on järgmised.

4.3.1. Liidesed veeremi allsüsteemiga

▼M1







Tabel 15 Liidesed veeremi KTK allsüsteemiga „vedurid ja reisijateveoveerem” Liides Infrastruktuuri KTK viide Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK viide Rööpmelaius 4.2.4.1 Nominaalne rööpmelaius 4.2.5.1 Pöörmete ja ristmete projekteeritud geomeetria 4.2.8.6 Koheste meetmete tasemed pöörmete ja ristmete puhul 4.2.3.5.2.1 Rattakomplekti mehaanilised ja geomeetrilised omadused 4.2.3.5.2.3 Muudetava rööpmelaiusega rattakomplektid Gabariit 4.2.3.1 Ehitusgabariit 4.2.3.2 Rööbastee telgedevaheline kaugus 4.2.3.5 Vertikaalkõvera minimaalne raadius 4.2.9.3 Ooteplatvormide asetus 4.2.3.1 Gabariit Teljekoormus ja teljevahe 4.2.6.1 Rööbastee vastupidavus vertikaaljõule 4.2.6.3 Rööbastee vastupidavus külgjõule 4.2.7.1 Uute sildade liikluskoormustaluvus 4.2.7.2 Uue rööbastee mulde ja pinnasesurve mõjuga võrdne vertikaalkoormus 4.2.7.4 Olemasolevate sildade ja rööbastee mullete liikluskoormustaluvus 4.2.2.10 Koormustingimused ja kaalutud mass 4.2.3.2.1 Teljekoormuse parameeter Tööomadused 4.2.6.1 Rööbastee vastupidavus vertikaaljõule 4.2.6.3 Rööbastee vastupidavus külgjõule 4.2.7.1.4 Külgjõud 4.2.3.4.2.1 Liiklusohutuse piirnormid 4.2.3.4.2.2 Rööbastee koormamise piirnormid Veeremi stabiilsus sõidu ajal 4.2.4.4 Koonilisuse ekvivalent 4.2.4.6 Rööpapea profiil vabal liinilõigul 4.2.11.2 Ekspluatatsiooniaegne koonilisuse ekvivalent 4.2.3.4.3 Koonilisuse ekvivalent 4.2.3.5.2.2 Rattakomplekti mehaanilised ja geomeetrilised omadused Pikisuunaline jõud 4.2.6.2 Rööbastee vastupidavus pikijõule 4.2.7.1.5 Veo- ja pidurdusjõudude toime (pikikoormused) 4.2.4.5 Pidurdustõhusus Horisontaalkõvera minimaalne raadius 4.2.3.4 Horisontaalkõvera minimaalne raadius 4.2.3.6 Kõvera minimaalne raadius A lisa, A.1 Puhvrid Dünaamiline käitumine sõidu ajal 4.2.4.3 Välisrööpa kõrgenduse puudujääk 4.2.3.4.2 Dünaamiline käitumine sõidu ajal Maksimaalne aeglustus 4.2.6.2 Rööbastee vastupidavus pikijõule 4.2.7.1.5 Veo- ja pidurdusjõudude toime 4.2.4.5 Pidurdustõhusus Aerodünaamiline mõju 4.2.3.2 Rööbastee telgedevaheline kaugus 4.2.7.3 Rööbasteedel asuvate või nendega külgnevate uute ehitiste ja rajatiste vastupidavus 4.2.10.1 Maksimaalne õhurõhu kõikumine tunnelites 4.2.10.3 Aerodünaamiline mõju ballastalusel paiknevale rööbasteele 4.2.6.2.1 Õhukeeriste mõju ooteplatvormil asuvatele reisijatele ja rööbastee kõrval asuvatele töölistele 4.2.6.2.2 Rongi esiotsa rõhuimpulss 4.2.6.2.3 Maksimaalne õhurõhu kõikumine tunnelites 4.2.6.2.5 Aerodünaamiline mõju ballastalusel paiknevatele rööbasteedele Külgtuul 4.2.10.2 Külgtuule mõju 4.2.6.2.4 Külgtuul Seadmed rongide teenindamiseks 4.2.12.2 Tualetitühjendussüsteem 4.2.12.3 Seadmed rongi välispindade puhastamiseks 4.2.12.4 Veevarustus 4.2.12.5 Kütusetanklad 4.2.12.6 Tugi-elektrivarustus 4.2.11.3 Tualetitühjendussüsteem 4.2.11.2.2 Välispindade puhastamine pesulas 4.2.11.4 Veevarude täiendamise seadmestik 4.2.11.5 Veevarude täiendamise liides 4.2.11.7 Tankimisseadmed 4.2.11.6 Rongide seisuteedele paigutamise erinõuded







Tabel 16 Liidesed veeremi KTK allsüsteemiga „kaubavagunite KTK” Liides Infrastruktuuri KTK viide Kaubavagunite KTK viide Rööpmelaius 4.2.4.1 Nominaalne rööpmelaius 4.2.4.6 Rööpapea profiil vabal liinilõigul 4.2.5.1 Pöörmete ja ristmete projekteeritud geomeetria 4.2.8.6 Koheste meetmete tasemed pöörmete ja ristmete puhul 4.2.3.6.2 Rattakomplektide omadused 4.2.3.6.3 Rataste omadused Gabariit 4.2.3.1 Ehitusgabariit 4.2.3.2 Rööbastee telgedevaheline kaugus 4.2.3.5 Vertikaalkõvera minimaalne raadius 4.2.9.3 Ooteplatvormide asetus 4.2.3.1 Gabariit Teljekoormus ja teljevahe 4.2.6.1 Rööbastee vastupidavus vertikaaljõule 4.2.6.3 Rööbastee vastupidavus külgjõule 4.2.7.1 Uute sildade liikluskoormustaluvus 4.2.7.2 Uue rööbastee mulde ja pinnasesurve mõjuga võrdne vertikaalkoormus 4.2.7.4 Olemasolevate sildade ja rööbastee mullete liikluskoormustaluvus 4.2.3.2 Ühilduvus rööbasteede kandevõimega Dünaamiline käitumine sõidu ajal 4.2.8 Koheste meetmete tasemed rööbastee geomeetriliste defektide puhul 4.2.3.5.2 Dünaamiline käitumine sõidu ajal Pikisuunaline jõud 4.2.6.2 Rööbastee vastupidavus pikijõule 4.2.7.1.5 Veo- ja pidurdusjõudude toime (pikikoormused) 4.2.4.3.2 Pidurdustõhusus Rööbastee vähim kõverusraadius 4.2.3.4 Horisontaalkõvera minimaalne raadius 4.2.2.1 Mehaaniline liides Vertikaalkõver 4.2.3.5 Vertikaalkõvera minimaalne raadius 4.2.3.1 Gabariit

▼B

4.3.2. Liidesed energiavarustuse allsüsteemiga







Tabel 17 Liidesed energiavarustuse allsüsteemiga Liides Taristu KTK viide Energia KTK viide Gabariit 4.2.3.1 Ehitusgabariit 4.2.10 Pantograafide gabariit

4.3.3. Liidesed kontrolli ja signaalimise allsüsteemiga







Tabel 18 Liidesed kontrolli ja signaalimise allsüsteemiga Liides Taristu KTK viide Kontrolli ja signaalimise KTK viide Kontrolli- ja signaalimissüsteemi seadmete ehitusgabariidid Raudteeäärsete juhtobjektide nähtavus 4.2.3.1 Ehitusgabariit 4.2.5.2 Eurobalise'i side (ruum paigaldamiseks) 4.2.5.3 Euroloopi side (ruum paigaldamiseks) 4.2.10 Rongituvastussüsteemid (ruum paigaldamiseks) 4.2.15 Raudteeäärsete juhtimis- ja signaalimisobjektide nähtavus

4.3.4. Liidesed liikluskorralduse allsüsteemiga

▼M1







Tabel 19 Liidesed liikluskorralduse allsüsteemiga Liides Infrastruktuuri KTK viide Liikluskorralduse KTK viide Veeremi stabiilsus sõidu ajal 4.2.11.2 Ekspluatatsiooniaegne koonilisuse ekvivalent 4.2.3.4.4. Käitamise kvaliteet Pöörisvoolupidurite kasutamine 4.2.6.2 Rööbastee vastupidavus pikijõule 4.2.2.6.2 Pidurdustõhusus Külgtuul 4.2.10.2 Külgtuule mõju 4.2.3.6.3 Eriolukordades tegutsemise kord Kasutuseeskirjad 4.4 Kasutuseeskirjad 4.2.1.2.2.2 Marsruudiraamatus sisalduva teabe muutmine 4.2.3.6 Halvenenud töötingimused Personali pädevus 4.6 Erialane pädevus 2.2.1 Töötajad ja rongid

▼B

4.4. Kasutuseeskirjad

(1) Kasutuseeskirjad töötatakse välja taristuettevõtja ohutusjuhtimissüsteemis kirjeldatud menetluste raames. Kõnealustes eeskirjades võetakse arvesse kasutamisega seotud dokumente, mis on osa tehnilisest dokumentatsioonist, nagu on nõutud ►M1 direktiivi (EL) 2016/797 artikli 15 lõikes 4 ja sätestatud kõnealuse direktiivi IV lisas (punkt 2.4) ◄ .

(2) Teatavates olukordades, kaasa arvatud planeeritud tööde tegemine, võib osutuda vajalikuks ajutiselt peatada käesoleva KTK punktides 4 ja 5 määratletud tehniliste nõuete kohaldamine taristu allsüsteemi ja selle koostalitluskomponentide suhtes.

4.5. Hoolduseeskirjad

(1) Hoolduseeskirjad töötatakse välja taristuettevõtja ohutusjuhtimissüsteemis kirjeldatud menetluste raames.

(2) Hooldusraamat koostatakse enne raudteeliini kasutusele võtmist vastavustõendamise deklaratsiooniga kaasasoleva tehnilise dokumentatsiooni osana.

(3) Allsüsteemi jaoks koostatakse hoolduskava, et tagada käesolevas KTK nimetatud nõuete täitmine allsüsteemi kogu kasutusaja jooksul.

4.5.1. Hooldusraamat

Hooldusraamat sisaldab vähemalt järgmist:

a) koheste meetmete tasemed,

b) ettenähtud piirnormide ületamise korral rakendatavad meetmed (näiteks kiirusepiirangud ja eeldatav remondi aeg),

mis on seotud rööbastee geomeetrilise kvaliteedi ja kohalike defektide korral kohaldatavate piirnormidega.

▼M1

4.5.2. Hoolduskava

Taristuettevõtjal peab olema hoolduskava, milles on punktis 4.5.1 loetletud elemendid ja vähemalt järgmised elemendid:

a) sekkumis- ja alarmtasemete väärtused;

b) deklaratsioon meetodite, personali ametialase pädevuse ja kohustuslikuks kasutamiseks ettenähtud ohutusseadmete kohta;

c) rööbastee läheduses töötava personali kaitse eeskirjad;

d) ekspluatatsiooniväärtuste järgimise kontrolli abinõud;

e) meetmed, mida võetakse, kui kiirus on suurem kui 250 km/h, et maandada ballastiheite riski.

▼B

4.6. Kutsekvalifikatsioon

Taristu allsüsteemi käitamiseks ja hooldamiseks töötajatelt nõutavaid kutsekvalifikatsioone käesolevas KTKs ei sätestata, aga neid kirjeldatakse taristuettevõtja ohutusjuhtimissüsteemis.

4.7. Tervishoiu- ja ohutustingimused

▼M1

1) Taristu allsüsteemi käitamiseks ja hooldamiseks töötajatelt nõutavad töötervishoiu ja tööohutuse tingimused peavad olema kooskõlas asjakohaste Euroopa ja liikmesriikide õigusaktidega.

▼B

2) Seda käsitletakse taristuettevõtja ohutusjuhtimissüsteemis kirjeldatud menetluste raames.

5. KOOSTALITLUSE KOMPONENDID

5.1. Koostalitluse komponentide valiku alused

1) Punkti 5.3. nõuded tuginevad ballastalusel paikneva rööbastee traditsioonilisel tehnilisel lahendusel, mille puhul kasutatakse betoon- või puitliipritele kinnitatud (laiatallalisi) Vignole'i rööpaid ja kinnituselemente, kusjuures vastupanu pikinihkele tagab rööpa talla toetuspind.

2) Rööbastee ehituseks või muudes projektlahendustes kasutatavaid osi või alakooste ei käsitata koostalitluse komponentidena.

5.2. Komponentide loetelu

1) Käesoleva koostalitluse tehnilise kirjelduse kohaldamisel käsitatakse koostalitluse komponentidena ainult järgmisi elemente, mis võivad esineda kas eraldi osadena või alakoostudena:

a) rööbas (5.3.1),

b) rööpakinnitussüsteemid (5.3.2),

c) rööbastee liiprid ja kandurid (5.3.3).

2) Nende komponentide suhtes kohaldatavad tehnilised kirjeldused on esitatud järgmistes punktides.

3) Erieesmärkidel rööbastee lühikestel lõikudel, näiteks pöörmetes ja ristmetes, ei loeta rööpa paisumisruumi, üleminekuslääbide ja eristruktuuride puhul kasutatavaid rööpaid, kinnitusvahendeid ning liipreid ja kandureid koostalitluse komponentideks.

5.3. Koostalitluse komponentide tööparameetrid ja kirjeldused

5.3.1. Rööbas

Rööpa kui koostalitluse komponendi olulised näitajad on järgmised:

a) rööpapea profiil,

b) rööpateras.

5.3.1.1. Rööpapea profiil

Rööpapea profiil peab vastama punktis 4.2.4.6 „Rööpapea profiil vabal liinilõigul” toodud nõuetele.

5.3.1.2. Rööpateras

1) Rööpaterast arvestatakse punktis 4.2.6 „Rööbastee vastupidavus” toodud nõuete puhul.

2) Rööpateras peab vastama järgmistele nõuetele:

a) rööpa kõvadus peab olema vähemalt 200 HBW;

b) tõmbetugevus peab olema vähemalt 680 MPa;

c) väsimuskatses tuleb ilma tõrgeteta läbida vähemalt 5 × 106 tsüklit.

5.3.2. Rööpakinnitussüsteemid

1) Rööpakinnitussüsteem on seotud punkti 4.2.6.1 „Rööbastee vastupidavus vertikaaljõule”, punkti 4.2.6.2 „Rööbastee vastupidavus pikijõule” ja punkti 4.2.6.3 „Rööbastee vastupidavus külgjõule” nõuetega.

2) Rööpakinnitussüsteemi laboratoorsed katsetingimused peavad vastama järgmistele nõuetele:

a) nõutav pikisuunaline jõud, mis põhjustab rööpa libisemise (st mitte-elastse liikumise) ühe rööpaühenduse juurest peab olema vähemalt 7 kN ja kiirusel üle 250 km/h vähemalt 9 kN;

▼M1

b) rööpakinnitus peab vastu pidama 3 000 000 tüüpilise koormuse tsüklile, mida rakendatakse järsus kurvis, nii et kinnitussüsteemi tööparameetrite muutus ei ületa:

— haardejõu osas 20 %;

— vertikaaljäikuse osas 25 %;

— pikisuunal püsivuse osas rohkem kui 20 %.

Tüüpilised koormused peavad vastama järgmisele:

— maksimaalne teljekoormus, millele rööpakinnitussüsteem peab vastu pidama;

— rööbaste, rööpakalde, rööpapadja ning liiprite ja kandurite kombinatsioon, millega kinnitussüsteemi võib kasutada.

▼B

5.3.3. Rööbastee liiprid ja kandurid

1) Rööbastee liiprid ja kandurid tuleb projekteerida nii, et kui neid kasutatakse kindlaks määratud rööbastee ja rööbaste kinnitussüsteemiga, siis on nende omadused kooskõlas punkti 4.2.4.1 „Nominaalne rööpmelaius”, punkti 4.2.4.7 „Rööpakalle” ja punkti 4.2.6 „Rööbastee vastupidavus” nõuetega.

2) 1 435 mm nominaalse rööpmelaiusega süsteemi puhul peab rööbastee liiprite ja kandurite projektijärgne rööpmelaius olema 1 437 mm.

6. ALLSÜSTEEMIDE KOOSTALITLUSE KOMPONENTIDE VASTAVUSHINDAMINE JA EÜ VASTAVUSTÕENDAMINE

Vastavushindamise, kasutussobivuse hindamise ja EÜ vastavustõendamise menetluse mooduleid kirjeldatakse käesoleva määruse artiklis 8.

6.1. Koostalitluse komponendid

6.1.1. Vastavushindamise menetlused

1) Käesoleva KTK punktis 5 määratletud koostalitluse komponentide vastavushindamine tehakse asjakohaste moodulitega.

2) Korduvkasutuseks sobilike kasutuskõlblike koostalitluse komponentide suhtes vastavushindamise menetlusi ei kohaldata.

6.1.2. Moodulite rakendamine

1) Koostalitluse komponentide vastavushindamise puhul kasutatakse järgmisi mooduleid:

a) CA „Tootmise sisekontroll”;

b) CB „EÜ tüübihindamine”;

c) CC „Tootmise sisekontrollil tuginev tüübivastavus”;

d) CD „Tüübivastavus tootmise kvaliteedijuhtimissüsteemi alusel”;

e) CF „Tüübivastavus tootetõenduse alusel”;

f) CH „Täielik kvaliteedijuhtimissüsteem”.

2) Koostalitluse komponentide vastavushindamise moodulid tuleb valida tabelist 20.







Tabel 20 Koostalitluse komponentide vastavushindamise moodulid Menetlused Raudtee Rööpa kinnitussüsteem Rööbastee liiprid ja kandurid Lastud ELi turule enne asjakohase KTK jõustumist CA või CH CA või CH Lastud ELi turule pärast asjakohase KTK jõustumist CB + CC või CB + CD või CB + CF või CH

3) Kui tooted on turule lastud enne käesoleva KTK avaldamist, loetakse tüüp kinnitatuks ja tingimusel, et tootja tõendab, et katsetuste ja kontrollimiste alusel sobivad need koostalitluse komponendid kasutamiseks võrreldavates tingimustes ning need vastavad käesolevale KTK-le, ei ole tarvis läbi teha EÜ tüübihindamise kontrolli (moodul CB). Sel juhul jäävad need hindamistulemused uue rakenduse puhul kehtima. Kui ei ole võimalik tõendada, et lahendus on varem saanud positiivse hinnangu, kohaldatakse pärast käesoleva KTK avaldamist ELi turule viidud koostalitluse komponentide vastavushindamist.

4) Koostalitluse komponentide vastavushindamine peab hõlmama käesoleva KTK A liite tabelis 36 toodud etappe ja näitajaid.

6.1.3. Koostalitluse komponentide uuenduslikud lahendused

Kui koostalitluse komponendi jaoks kavandatakse uuenduslikku lahendust, siis kohaldatakse artiklis 10 kirjeldatud menetlust.

6.1.4. Koostalitluse komponentide EÜ vastavusdeklaratsioon

▼M1

6.1.4.1. Koostalitluse komponendid, mida reguleeritakse muude Euroopa Liidu direktiividega

1) Vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artikli 10 lõikele 3 sätestatakse nende koostalitluse komponentide puhul, mille kohta kehtivad teised, muid küsimusi hõlmavad liidu õigusaktid, EÜ vastavus- või kasutuskõlblikkusdeklaratsioonis, et koostalitluse komponendid vastavad ka kõnealuste teiste õigusaktide nõuetele.

2) Vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/250 ( 7 ) I lisale tuleb EÜ vastavus- või kasutuskõlblikkusdeklaratsioonile lisada piirangute või kasutustingimuste loetelu.

▼B

6.1.4.2. EÜ rööbaste vastavusdeklaratsioon

Kasutustingimuste kindlaks määramist ei nõuta.

6.1.4.3. EÜ vastavusdeklaratsioon rööpakinnitussüsteemidele

EÜ vastavusdeklaratsioonile tuleb lisada teatis, millel on kirjas:

a) rööbaste, rööpakalde, rööpapadja ning liiprite tüüp, millega kinnitussüsteemi võib kasutada;

b) maksimaalne teljekoormus, millele rööpakinnitussüsteem peab vastu pidama.

6.1.4.4. EÜ liiprite ja kandurite vastavusdeklaratsioon

EÜ vastavusdeklaratsioonile tuleb lisada teatis, millel on kirjas:

a) rööbaste, rööpakalde ning kinnitussüsteemi tüüp, millega liipreid ja kandureid võib kasutada;

b) nominaalne ja projektijärgne rööpmelaius;

c) teljekoormuse ja rongi kiiruse kombinatsioonid, mille jaoks rööbastee liiprid ja kandurid on projekteeritud.

6.1.5. Koostalitluse komponentide konkreetsed hindamismenetlused

6.1.5.1. Rööbaste hindamine

Rööpaterase hindamine peab toimuma järgmiste nõuete kohaselt:

a) rööpakõvadust katsetatakse positsioonis RS kooskõlas standardi EN 13674-1:2011 punktiga 9.1.8, mõõdetuna ühe eksemplari alusel (tootmisest võetud kontrollproov);

b) tõmbetugevust katsetatakse kooskõlas standardi EN 13674-1:2011 punktiga 9.1.9, mõõdetuna ühe eksemplari alusel (tootmisest võetud kontrollproov);

c) väsimuskatse tehakse kooskõlas standardi EN 13674-1:2011 punktidega 8.1 ja 8.4.

6.1.5.2. Liiprite ja kandurite hindamine

1) Kuni 31. maini 2021 lubatakse projekteerida rööbastee liiprite ja kandurite projektijärgseks rööpmelaiuseks alla 1 437 mm.

2) Muutuva ja mitme rööpmelaiusega rööbastee liiprite ning kandurite puhul on lubatud jätta nominaalse rööpmelaiuse 1 435 mm puhul projektijärgne rööpmelaius hindamata.

6.2. Taristu allsüsteem

6.2.1. Üldsätted

1) Tellija taotlusel teostab teavitatud asutus taristu allsüsteemi EÜ vastavustõendamise kooskõlas ►M1 direktiivi (EL) 2016/797 artikliga 15 ◄ ning asjaomaseid mooduleid käsitlevate sätetega.

2) Kui taotleja tõendab, et taristu allsüsteemi või selle osade katsed või hindamised on projekti eelnevate edukate taotlustega samaväärsed, võtab teavitatud asutus kõnealuste katsete ja hindamiste tulemusi EÜ vastavustõendamisel arvesse.

3) Taristu allsüsteemi EÜ vastavustõendamine peab hõlmama kõiki käesoleva KTK B lisa tabelis 37 märgitud etappe ja näitajaid.

4) Käesoleva KTK punktis 4.2.1 määratud tööparameetritele allsüsteemi EÜ vastavustõendamist ei kohaldata.

5) Taristu allsüsteemi põhiparameetrite konkreetsed hindamismenetlused on toodud punktis 6.2.4.

▼M1

6) Taotleja koostab taristu allsüsteemi EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artiklile 15.

▼B

6.2.2. Moodulite rakendamine

Taotleja võib taristu allsüsteemi vastavustõendamise menetluse valida järgmiste menetluste hulgast:

a) moodul SG: EÜ vastavustõendamine üksiktoote vastavustõendamise kaudu või

b) moodul SH1: EÜ vastavustõendamine täieliku kvaliteedijuhtimissüsteemi ja projektihindamise alusel.

6.2.2.1. Mooduli SG rakendamine

Kui vastavustõendamine on kõige tulemuslikum taristuettevõtjalt, tellijalt või peatöövõtjalt saadud teabe alusel (näiteks rööbastee mõõtmise vaguniga või muude mõõteseadmetega saadud andmete alusel), arvestab teavitatud asutus vastavushindamise puhul selle teabega.

6.2.2.2. Mooduli SH1 rakendamine

Mooduli SH1 võib valida ainult siis, kui kõik kavandatavasse allsüsteemi kuuluvad tõendatavad tegevused (projekteerimine, tootmine, monteerimine, paigaldamine) on allutatud projekteerimise, tootmise, valmistoodangu ülevaatuse ja katsetamise kvaliteedisüsteemile, mille on kinnitanud teavitatud asutus ja mille üle teavitatud asutus teeb järelevalvet.

6.2.3. Uuenduslikud lahendused

Kui taristu allsüsteemi jaoks kavandatakse uuenduslikku lahendust, siis kohaldatakse artiklis 10 kirjeldatud menetlust.

6.2.4. Taristu allsüsteemi vastavushindamise menetlus

6.2.4.1. Ehitusgabariidi hindamine

1) Ehitusgabariidi hindamine toimub projekti ekspertiisi raames iseloomulike läbilõigete alusel, kasutades taristuettevõtja või tellija poolt standardi EN 15273-3:2013 punktide 5, 7, 10, C lisa ja D lisa punkti D.4.8 alusel tehtud arvutusi.

2) Iseloomulikud läbilõiked on järgmised:

a) ilma välisrööpa kõrgenduseta rööbastee;

b) maksimaalse välisrööpa kõrgendusega rööbastee;

c) raudteeliinil olevate tsiviilehitusrajatistega rööbastee;

d) mis tahes muu asukoht, kus projektijärgne rajatise gabariidi piirmäär jääb vähem kui 100 mm kaugusele rajatise nominaalsest gabariidist või kaugus ühtsest gabariidist on väiksem kui 50 mm.

3) Pärast monteerimist kontrollitakse enne kasutusele võtmist vaba ruumi kohtades, kus projektijärgne rajatise gabariidi piirmäär jääb vähem kui 100 mm kaugusele rajatise nominaalsest gabariidist või kaugus ühtsest gabariidist on väiksem kui 50 mm.

4) Alapunkti 1 asemel teostatakse 1 520 mm rööpmelaiusega süsteemi ehitusgabariidi hindamist projekti ekspertiisina, mis tehakse iseloomulike läbilõigete alusel, kasutades ühtset ehitusgabariiti „S”, nagu on määratletud käesoleva KTK H liites.

5) Alapunkti 1 asemel teostatakse 1 600 mm rööpmelaiusega süsteemi ehitusgabariidi hindamist projekti ekspertiisina, mis tehakse iseloomulike läbilõigete alusel, kasutades ehitusgabariiti „IRL1”, nagu on määratletud käesoleva KTK O liites.

6.2.4.2. Rööbastee telgedevahelise kauguse hindamine

1) Rööbastee telgedevahelise kauguse hindamiseks tehtav projekti ekspertiis toimub taristuettevõtja või tellija poolt standardi EN 15273-3:2013 peatüki 9 kohaselt tehtud arvutuste tulemuste põhjal. Rööbastee telgedevahelist nominaalkaugust kontrollitakse raudteeliini paigutuse puhul, mille kaugused jäävad horisontaaltasandiga paralleelselt. Rööbastee telgedevahelise kauguse rajatise piirmäära kontrollitakse raadiuse ja asjakohase välisrööpa kalde puhul.

2) Pärast kasutuselevõtule eelnevat monteerimist kontrollitakse rööbastee telgedevahelist kaugust kriitilistes punktides, kus standardi EN 15273-3:2013 peatüki 9 kohaselt kindlaks määratud rööbastee telgedevaheliste kauguste rajatise piirmäärale jõutakse vähem kui 50 mm kaugusele.

3) Alapunkti 1 asemel tehakse 1 520 mm rööpmelaiusega süsteemi puhul projekti ekspertiis, et hinnata rööbaste keskosade vahelist kaugust taristuettevõtja või tellija tehtud arvutuste tulemuste alusel. Rööbaste keskosade vahelist nominaalkaugust kontrollitakse liini paigutuse puhul, kus kaugused jäävad horisontaaltasandiga paralleelseks. Rööbastee telgedevahelise kauguse rajatise piirmäära kontrollitakse raadiuse ja asjakohase välisrööpa kalde puhul.

4) Alapunkti 2 asemel kontrollitakse 1 520 mm rööpmelaiusega süsteemi puhul pärast monteerimist ja enne kasutuselevõttu rööbastee telgedevahelist kaugust kriitilistes punktides, kus rööbastee telgedevaheliste kauguste rajatise piirmäärale jõutakse vähem kui 50 mm kaugusele.

6.2.4.3. Nominaalse rööpmelaiuse hindamine

1) Projekti ekspertiisi käigus toimub nominaalse rööpmelaiuse hindamine taotleja kinnituse alusel.

2) Enne kasutusele võtmist monteerimisel nominaalse rööpmelaiuse kontrollimine toimub koostalitluse komponendi liipri või kanduri sertifikaadi kontrollimise alusel. Sertifitseerimata koostalitluse komponentide puhul toimub nominaalse rööpmelaiuse hindamine taotleja kinnituse kontrollimise alusel.

6.2.4.4. Rööbastee paigutuse hindamine

1) Projekti ekspertiisi käigus hinnatakse kõverust, välisrööpa kõrgendust, välisrööpa kõrgenduse puudujääki ja välisrööpa kõrgenduse puudujäägi järsku muutust kohaliku projektijärgse kiiruse alusel.

2) Pöörmete ja ristmete paigutust ei ole vaja hinnata.

6.2.4.5. Suurema välisrööpa kõrgenduse puudujäägiga liiklema projekteeritud rongide välisrööpa kõrgenduse puudujäägi hindamine

Punkti 4.2.4.3 alapunktis 2 on sätestatud järgmist: „Spetsiaalselt suurema välisrööpa kõrgenduse puudujäägiga liiklema projekteeritud ronge (näiteks väiksema teljekoormusega mitmest vagunist koosnevad rongid, kurvides liiklemise erivarustusega veerem) on lubatud kasutada suurema välisrööpa kõrgenduse puudujäägiga, kui selle ohutust tõendatakse.” Kõnealune tõendamine jääb käesoleva KTK reguleerimisalast välja ja seega ei kohaldata sellele taristu allsüsteemile teavitatud asutuse vastavustõendamist. Kõnealuse tõendamise viib ellu raudteeveo-ettevõtja, vajaduse korral koostöös taristuettevõtjaga.

6.2.4.6. Koonilisuse ekvivalendi arvestusliku väärtuse hindamine

Koonilisuse ekvivalendi arvestusliku väärtuse hindamisel kasutatakse taristuettevõtja või tellija poolt standardi EN 15302:2008+A1:2010 alusel tehtud arvutuste tulemusi.

6.2.4.7. Rööpapea profiili hindamine

1) Uute rööbaste projektijärgset profiili kontrollitakse punkti 4.2.4.6 alusel.

2) Korduvkasutuseks sobilikele kasutuskõlblikele rööbastele ei kohaldata punktis 4.2.4.6 kehtestatud rööpapea profiili nõudeid.

6.2.4.8. Pöörmete ja ristmete hindamine

Punktide 4.2.5.1–4.2.5.3 kohane pöörmete ja ristmete hindamine toimub taristuettevõtja või tellija kinnituse olemasolu kontrollimise teel.

6.2.4.9. Uute rajatiste, rööbastee mulde ja pinnasurve mõju hindamine

1) Uute rajatiste hindamiseks kontrollitakse projektis kasutatud liikluskoormust ja rööbastee väände piirnormi punktides 4.2.7.1 ja 4.2.7.3 kehtestatud miinimumnõuetega võrreldes. Teavitatud asutuselt ei nõuta projekti ülevaatust ega mingeid arvutusi. Punkti 4.2.7.1 kohasel teguri alfa projektijärgse väärtuse ülevaatusel on vaid vaja kontrollida, kas teguri alfa väärtus rahuldab tabelis 11 toodud tingimusi.

2) Uute rööbastee mullete ja pinnasurve mõju hindamine toimub, kontrollides projektis kasutatud vertikaalkoormusi punkti 4.2.7.2 nõuete alusel. Punkti 4.2.7.2 kohaselt projektis kasutatud teguri alfa väärtuse ülevaatamisel on vajalik kontrollida, et teguri alfa väärtus vastab tabeli 11 nõuetele. Teavitatud asutus ei pea projekti läbi vaatama ega arvutusi tegema.

6.2.4.10. Olemasoleva taristu hindamine

1) Punkti 4.2.7.4 alapunkti 3 alapunktide b ja c kohaselt olemasoleva taristu hindamine toimub ühe järgmise meetodi kohaselt:

a) kontrollimine, et EN liinikategooriate väärtused koos avaldatud või avaldamiseks ette nähtud lubatud kiirusega on rajatistega liinide puhul kooskõlas käesoleva KTK E liite nõuetega;

b) kontrollimine, et EN liinikategooriate väärtused koos projekti või rajatiste jaoks ette nähtud lubatud kiirusega on kooskõlas käesoleva KTK E liite nõuetega;

c) rajatiste jaoks või projektis määratud liikluskoormuse kontrollimine punktide 4.2.7.1.1 ja 4.2.7.1.2 miinimumnõuete alusel. Punkti 4.2.7.1.1 kohaselt teguri alfa väärtuse ülevaatamisel on vaja ainult kontrollida, et teguri alfa väärtus on kooskõlas tabelis 11 nimetatud teguri alfa väärtusega.

2) Ei nõuta projekti ülevaatust ega mingeid arvutusi.

3) Olemasolevate rajatiste puhul kohaldatakse vastavalt punkti 4.2.7.4 alapunktis 4 määratud hindamist.

6.2.4.11. Ooteplatvormide asetuse hindamine

1) Rööbastee telgjoone ja ooteplatvormi vahelise kauguse hindamisel kasutatakse taristuettevõtja või tellija poolt standardi EN 15273-3:2013 peatüki 13 alusel tehtud arvutuste tulemusi.

2) Pärast monteerimist ja enne kasutuselevõttu kontrollitakse ekspluatatsioonipiirkondade vaba ruumi. Paigutust kontrollitakse ooteplatvormi lõpus ja sirgel rööbasteel iga 30 m tagant ning rööbastee kurvides iga 10 m tagant.

3) Alapunkti 1 asemel teostatakse 1 520 mm rööpmelaiusega süsteemi puhul rööbastee telgjoone ja platvormi serva vahelise kauguse hindamist projekti ekspertiisi raames punkti 4.2.9.3 nõuete alusel. Vajaduse korral kohaldatakse alapunkti 2.

4) Alapunkti 1 asemel teostatakse 1 600 mm rööpmelaiusega süsteemi puhul rööbastee telgjoone ja platvormi serva vahelise kauguse hindamist projekti ekspertiisi raames punkti 4.2.9.3 alapunkti 4 nõuete alusel. Vajaduse korral kohaldatakse alapunkti 2.

6.2.4.12. Tunnelites maksimaalse õhurõhu kõikumise hindamine

1) Tunnelis maksimaalse õhurõhu kõikumise hindamisel (10 kPa kriteerium) kasutatakse taristuettevõtja või tellija poolt standardi EN 14067-5:2006+A1:2010 peatükkide 4 ja 6 alusel tehtud numbriliste simulatsioonide tulemusi, mis tuginevad kõigil eeldatavatel kasutustingimustel, kui rongid vastavad vedurite ja reisijateveoveeremi KTK-le ning neid on kavas konkreetses hinnatavas tunnelis käitada sõidukiirusel 200 km/h või suuremal kiirusel.

2) Kasutatavad lähteparameetrid peavad olema sellised, et need vastaksid vedurite ja reisijateveoveeremi KTKs sätestatud rongide rõhuerinevuse võrdlusparameetrile.

3) Koostalitluslike rongide ristlõike pindala (katkematult rongi ulatuses) arvestatavad referentsväärtused peavad igast mootor- või haagisvagunist sõltumatult olema:

a) GC ja DE3 kinemaatilist etalonprofiili järgivate sõidukite puhul 12 m2,

b) GA ja GB kinemaatilist etalonprofiili järgivate sõidukite puhul 11 m2,

c) G1 kinemaatilist etalonprofiili järgivate sõidukite puhul 10 m2.

Veeremi gabariit määratakse kindlaks punkti 4.2.1 alusel valitud gabariitidele tuginedes.

4) Hindamisel võetakse arvesse konstruktsiooniparameetreid, mis vähendavad võimalikku õhurõhu kõikumist, samuti tunneli pikkust.

5) Atmosfääri- või geograafilistest tingimustest põhjustatud õhurõhu kõikumist ei ole vaja arvesse võtta.

6.2.4.13. Külgtuule mõju hindamine

Kõnealune ohutuse tõendamine jääb käesoleva KTK reguleerimisalast välja ja seega selle s