02020R0688 — ET — 27.09.2021 — 001.004

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/688, 17. detsember 2019, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses maismaaloomade ja haudemunade liidusisest liikumist käsitlevate loomatervisenõuetega (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 174 3.6.2020, lk 140)

Muudetud:





Parandatud:









▼B

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/688,

17. detsember 2019,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses maismaaloomade ja haudemunade liidusisest liikumist käsitlevate loomatervisenõuetega

(EMPs kohaldatav tekst)







I OSA

ÜLDEESKIRJAD

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega täiendatakse määruse (EL) 2016/429 artikli 5 lõikes 1 sätestatud eeskirju loomadele või inimestele ülekanduvate loomataudide ennetamise ja tõrje kohta seoses peetavate maismaaloomade, maismaaloomadest metsloomade ja haudemunade liidusisese liikumisega.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1. Käesolevat määrust kohaldatakse järgmise suhtes: a) peetavad maismaaloomad ja maismaaloomadest metsloomad ning haudemunad; b) ettevõtted, kus kõnealuseid loomi peetakse ja haudemune säilitatakse või kus neid kogutakse; c) kõnealuseid loomi pidavad ja haudemune säilitavad ettevõtjad; d) peetavaid maismaaloomi ning haudemune transportivad ettevõtjad; e) liikmesriikide pädevad asutused.

2. II osa kohaldatakse peetavate maismaaloomade ja haudemunade vedamise suhtes ainult siis, kui see toimub liikmesriikide vahel, välja arvatud artiklid 4–6 ja artikkel 63, mida kohaldatakse ka peetavate maismaaloomade ja haudemunade liikmesriigisisese vedamise suhtes.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) „transpordivahend“ – maantee- või raudteesõiduk, laev või õhusõiduk;

2) „konteiner“ – puitpakend, kast, hoiukoht või muu jäik struktuur, mida kasutatakse loomade või munade veoks ja mis ei ole transpordivahend;

3) „keskkonnast eraldatud tootmisettevõte“ – ettevõte, mille ehitiste ning rangete bioturvameetmetega on tagatud loomade tootmise isoleeritus ettevõttega seotud ehitistest ja keskkonnast;

4) „veis“ – perekonda Bison, Bos (sh alamperekonda Bos, Bibos, Novibos ja Poephagus) või Bubalus (sh alamperekonda Anoa) kuuluv kabiloom või nende perekondade loomaliikide ristamisel saadud järglane;

5) „taudist vaba ettevõte“ – ettevõte, millele on antud delegeeritud määruses (EL) 2020/689 sätestatud nõuetega kooskõlas olev taudivaba staatus;

6) „taudivaba staatus“ – taudivaba staatus ühes liikmesriigis või selle tsoonis, mille komisjon on heaks kiitnud vastavalt määruse (EL) 2016/429 artiklile 36;

7) „taudi ei ole teadaolevalt esinenud“ – ühtegi ettevõttes peetavat asjaomast liiki looma või loomade rühma ei ole liigitatud kõnealuse taudi kinnitatud juhtumiks, ning igasugune taudikahtluse juhtum on välistatud;

8) „tapmiseks ettenähtud loomad“ – peetavad maismaaloomad, keda transporditakse tapamajja otse või pärast kogumise läbimist;

9) „heakskiidetud karantiiniasutus“ – asutus, mis on heaks kiidetud vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artiklile 14;

10) „heakskiidetud likvideerimisprogramm“ – taudilikvideerimisprogramm, mida rakendatakse ühes liikmesriigis või selle tsoonis, mille komisjon on heaks kiitnud vastavalt määruse (EL) 2016/429 artikli 31 lõikele 3;

11) „lammas“ – perekonda Ovis kuuluv kabiloom või selle perekonna loomaliikide ristamisel saadud järglane;

12) „kits“ – perekonda Capra kuuluv kabiloom või selle perekonna loomaliikide ristamisel saadud järglane;

13) „siga“ – sugukonda Suidae kuuluvasse määruse (EL) 2016/429 III lisas loetletud liiki kuuluv kabiloom;

14) „hobuslane“ – perekonda Equus (sh hobused, eeslid ja sebrad) kuuluv kabjaline või selle perekonna loomaliikide ristamisel saadud järglane;

15) „kaamellane“ – sugukonda Camelidae kuuluvasse määruse (EL) 2016/429 III lisas loetletud liiki kuuluv kabiloom;

16) „hirvlane“ – sugukonda Cervidae kuuluvasse määruse (EL) 2016/429 III lisas loetletud liiki kuuluv kabiloom;

17) „muud peetavad kabiloomad“ – peetavad kabiloomad, välja arvatud veised, lambad, kitsed, sead, hobuslased, kaamellased ja hirvlased;

18) „siirutajate eest kaitstud ettevõte“ – ettevõtte osa või kõik selle rajatised, mis on kaitstud Culicoides’e liiki putukate rünnaku eest asjakohaste füüsiliste ja juhtimisvahendite abil ning mille siirutajate eest kaitstud staatuse on pädev asutus andnud vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artiklile 44;

19) „vektorivaba ajavahemik“ – määratletud piirkonnas Culicoides’e liiki putukate mitteaktiivsuse ajavahemik, mis on kindlaks määratud vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 1. peatüki 5. jaole;

20) „sugulinnud“ – 72 tunni vanused või vanemad haudemunade tootmiseks mõeldud kodulinnud;

▼C1

21) „tootmislinnud“ – 72 tunni vanused või vanemad tarbimiseks mõeldud liha, munade või muude toodete tootmiseks või uluklindude varude taastootmiseks kasvatatavad kodulinnud;

▼B

22) „linnukari“ – kõik ühesuguse tervisestaatusega kodulinnud või tehistingimustes peetavad linnud, keda hoitakse samas ruumis või samas tarandikus ja kes moodustavad ühe epidemioloogilise üksuse; kinniselt peetavate kodulindude puhul hõlmab see kõiki linde, kes jagavad sama õhuruumi.

23) „ööpäevased tibud“ – vähem kui 72 tunni vanused kodulinnud;

24) „kindlaks määratud patogeenidest vabad munad“ – haudemunad, mis on saadud „kindlaks määratud patogeenidest vabadest kanakarjadest“, nagu on kirjeldatud Euroopa farmakopöas ( 1 ) ja mis on ette nähtud üksnes diagnoosimiseks, uurimistööks või farmaatsias kasutamiseks;

25) „registreeritud hobuslane“ – a) liiki Equus caballus või Equus asinus kuuluv tõupuhas aretusloom, kes on kantud sellise tõuraamatu põhiosasse, mille on avanud määruse (EL) 2016/1012 artikli 4 või 34 kohaselt tunnustatud aretusühing või aretusasutus või vastab sellise tõuraamatu põhiosasse kandmise tingimustele; b) liiki Equus caballus kuuluv peetav loom, kelle on registreerinud võistlus- või võidusõiduhobustega tegelev rahvusvaheline liit või organisatsioon otse või siseriikliku alaliidu või filiaali kaudu (edaspidi „registreeritud hobune“);

26) „esikloomalised“ – esikloomaliste seltsi liikidesse kuuluvad loomad, välja arvatud inimesed;

27) „mesilased“ – liiki Apis mellifera kuuluvad loomad;

28) „kimalane“ – perekonna Bombus liiki kuuluv loom;

29) „koer“ – peetav loom liigist Canis lupus;

30) „kass“ – peetav loom liigist Felis silvestris;

31) „valgetuhkur“ – peetav loom liigist Mustela putorius furo;

32) „muud kiskjalised“ – kiskjaliste seltsi liikidesse kuuluvad loomad, välja arvatud koerad, kassid ja valgetuhkrud;

33) „rändtsirkus“ – näitus või laat, mis hõlmab loomi või loomade etteasteid ning mis peaks liikuma ühest liikmesriigist teise;

34) „loomade etteaste“ – etteaste, mille käigus esinevad loomad, keda peetakse näitusel või laadal osalemiseks, ja mis võib moodustada osa tsirkuseprogrammist;

35) „võistlustuvi“ – iga tuvi, keda transporditakse või kavatsetakse saata oma tuvilast teise liikmesriiki, kus ta vabastatakse, et päritoluliikmesriiki tagasi lennata.







II OSA

PEETAVATE MAISMAALOOMADE JA HAUDEMUNADE LIIDUSISENE LIIKUMINE







1. PEATÜKK

Peetavate maismaaloomade ja haudemunade liidusisest liikumist käsitlevad üldnõuded







1. jagu

Euroopa Liidu piires vedamisega seotud taudiennetusmeetmed lisaks määruses (EL) 2016/429 sätestatud meetmetele

Artikkel 4

Transpordivahendeid käsitlevad üldnõuded

Ettevõtjad, sealhulgas vedajad, tagavad, et peetavate maismaaloomade või haudemunade veoks kasutatavad transpordivahendid, välja arvatud artiklis 6 osutatud maismaaloomade veoks kasutatavad transpordivahendid, on:

a) konstrueeritud sellisel viisil, et i) loomad või haudemunad ei pääse ega kuku välja; ii) on võimalik loomade pidamise ruumi visuaalne kontroll; iii) välditakse või minimeeritakse loomaväljaheidete, prügi või sööda veokist välja sattumist; iv) kodulindude ja tehistingimustes peetavate lindude puhul välditakse või minimeeritakse sulgede veokist välja sattumist;

b) puhastatud ja desinfitseeritud võimalikult kiiresti pärast iga loomade, haudemunade või iga objekti vedu, mis kujutab riski loomade tervisele, ning vajaduse korral puhastatud ja desinfitseeritud uuesti ning igal juhul kuivatatud või lastud kuivada enne iga loomade või haudemunade uut laadimist.

Artikkel 5

Peetavate maismaaloomade ja haudemunade transportimiseks kasutatavaid konteinereid käsitlevad nõuded

1. Ettevõtjad, sealhulgas vedajad, peavad tagama, et peetavate maismaaloomade (välja arvatud artiklis 6 osutatud maismaaloomad) ja haudemunade transportimiseks kasutatavad konteinereid: a) vastavad artikli 4 punktis a esitatud nõuetele; b) sisaldavad ainult sama liigi, kategooria ja tüübi ning sama tervisestaatusega loomi või haudemune; c) on i) selleks otstarbeks valmistatud eelnevalt kasutamata ühekordselt kasutatavad konteinerid, mida kasutatakse ainult üks kord ja mis seejärel hävitatakse või ii) pärast kasutamist puhastatud ja desinfitseeritud ning mida on enne kasutamist kuivatatud või millel on lastud kuivada.

2. Kodulindude ja haudemunade puhul peavad ettevõtjad, sealhulgas vedajad, tagama, et konteineritel, milles peetavaid kodulinde ja haudemune transpordivahendis veetakse, on järgmised märked: a) ühepäevaste tibude ja haudemunade puhul: i) päritoluliikmesriigi nimi; ii) päritoluettevõtte heakskiidu- või registreerimisnumber; iii) asjaomane kodulinnuliik, iv) loomade või haudemunade arv; ▼C1 b) sugu- ja tootmislindude puhul päritoluettevõtte heakskiidu- või registreerimisnumber. ▼B

3. Artikliga 49 ette nähtud erandi kohaselt transporditavate mesilasemade puhul peavad käitajad, sealhulgas vedajad, tagama, et konteinerid või kogu saadetis on vahetult pärast veterinaarjärelevalve ametniku poolt loomatervise sertifikaatide väljaandmiseks tehtud visuaalset läbivaatust kaetud maksimaalselt 2 mm silmaga tiheda võrguga.

4. Keskkonnast eraldatud tootmisettevõttest pärit kimalaste puhul peavad ettevõtjad, sealhulgas vedajad, tagama, et kimalased on veo ajal isoleeritud eraldi epidemioloogilistes üksustes, iga kimalaspere suletud konteineris, mis on enne kasutamist uus või puhastatud ja desinfitseeritud.

Artikkel 6

Peetavate maismaaloomade ja haudemunade transportimisel kasutatavaid transpordivahendeid ja konteinereid käsitlevatest nõuetest tehtavad erandid

1. Artiklites 4 ja 5 sätestatud nõudeid ei kohaldata, kui transporditakse: a) rändtsirkuses või loomade etteastetes osalevaid peetavaid maismaaloomi; b) määruse (EL) 2016/429 I lisa A osas loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi, kelle arv ületab kõnealuse määruse artikli 246 lõigete 1 ja 2 kohaselt lubatud arvu, kui neid veetakse mittekaubanduslikul eesmärgil; c) määruse (EL) 2016/429 I lisa B osa loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi, kelle arv mittekaubanduslikul eesmärgil vedamisel ületab kõnealuste liikide puhul sätestatud arvu, kui artikli 246 lõike 3 kohaselt on vastu võetud eeskirjad, millega kehtestatakse asjaomastesse liikidesse kuuluvate lemmikloomade maksimaalne arv.

2. Artikli 4 punktis b ning artikli 5 lõike 1 punktides b ja c sätestatud nõudeid ei kohaldata hobuslaste liikmesriigisisese vedamise suhtes, välja arvatud juhul, kui kõnealused loomad on ette nähtud tapmiseks.

3. Pädev asutus võib otsustada, et artikli 4 punktis b sätestatud nõudeid ei kohaldata: a) ettevõtte sees, kui i) transporditud loomi peetakse ettevõttes ja vedu teostab selle ettevõtte käitaja; ning ii) peetavate maismaaloomade transpordiks kasutatavad transpordivahendid puhastatakse ja desinfitseeritakse enne ettevõttest väljumist; või b) ettevõtete vahel liikmesriigis, kui i) ettevõtted kuuluvad samasse tarneahelasse; ning ii) peetavate maismaaloomade transpordiks kasutatavad transpordivahendid puhastatakse ja desinfitseeritakse iga päeva lõpus, kui loomi on transporditud kõnealustes transpordivahendites.

4. Artiklis 4 ning artikli 5 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõudeid ei kohaldata meemesilaste ja kimalaste transpordi suhtes.







2. jagu

Lisanõuded maismaaloomade teistesse liikmesriikidesse viimise kohta seoses vaktsineerimisega

Artikkel 7

Nõuded maismaaloomade ja haudemunade teise liikmesriiki viimise kohta seoses A-kategooria taudide vastase vaktsineerimisega

Kui päritoluliikmesriik on kehtestanud vaktsineerimise A-kategooria taudi vastu, viivad ettevõtjad maismaaloomad või haudemunad teise liikmesriiki ainult siis, kui kõnealused loomad ja haudemunad vastavad määruse (EL) 2016/429 artikli 47 kohaselt eritingimustele asjaomase A-kategooria taudi ja kõnealuse taudi tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade kohta.







3. jagu

Lisanõuded tapamajasid käitavatele ettevõtjatele, kes võtavad vastu peetavaid maismaaloomi teistest liikmesriikidest

Artikkel 8

Maksimaalne ajavahemik, mille jooksul teistest liikmesriikidest saadud peetavad kabiloomad ja kodulinnud tuleks tappa

Tapamajasid käitavad ettevõtjad tagavad, et teisest liikmesriigist saadud peetavad kabiloomad ja kodulinnud tapetakse hiljemalt 72 tunni jooksul pärast tapamajja saabumist.

Artikkel 9

Täiendavad riskimaandamismeetmed tapamajasid käitavatele ettevõtjatele

1. Tapamajasid käitavad ettevõtjad tagavad, et lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvad loomad tapetakse hiljemalt 24 tunni jooksul pärast tapamajja saabumist, kui nad on pärit teisest liikmesriigist ega vasta vähemalt ühele järgmistest kriteeriumidest: a) nad vastavad vähemalt ühele lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkust käsitlevale nõudele, mis on esitatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3 või b) nad vastavad delegeeritud määruses (EL) 2020/689 artikli 43 lõikes 2 osutatud tingimustele, mis on kokku lepitud sihtliikmesriigi pädeva asutusega.

2. Lisaks lõikes 1 sätestatud kriteeriumide täitmisele peavad tapamajasid käitavad ettevõtjad juhul, kui lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi veetakse läbi teise liikmesriigi ja nad ei vasta vähemalt ühele artikli 32 lõike 1 punktides a–c või artikli 32 lõikes 2 sätestatud tingimusele, tagama, et sellised loomad tapetakse hiljemalt 24 tunni jooksul pärast tapamajja saabumist.







2. PEATÜKK

Peetavate kabiloomade teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevad täiendavad loomatervisenõuded







1. jagu

Veised

Artikkel 10

Peetavate veiste teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevad nõuded

1. Ettevõtjad viivad peetavaid veiseid teise liikmesriiki ainult siis, kui täidetud on järgmised nõuded: a) loomad on ettevõttes pidevalt viibinud vähemalt 30 päeva enne lähetamist või sünnist saadik, kui nad on alla 30 päeva vanused, ning sel ajavahemikul ei ole nad olnud kontaktis peetavate veistega, kellel on halvem tervisestaatus või kelle suhtes kohaldatakse loomatervisega seotud põhjustel liikumispiiranguid, või peetavate loomadega, kes on pärit ettevõttest, mis ei vasta punktis b sätestatud nõuetele; b) igat looma, kes siseneb liitu kolmandast riigist või territooriumilt viimase 30 päeva jooksul enne punktis a osutatud loomade lähetamist, ning tuuakse kõnealuste loomade päritoluettevõttesse, peetakse eraldi, et hoida ära nende otsene ja kaudne kokkupuude kõigi teiste loomadega selles ettevõttes; c) loomad on pärit ettevõttest, kus veised on vabad Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i põhjustatud nakkusest ilma vaktsineerimiseta, ning täidetud on üks järgmistest tingimustest: i) ettevõte asub sellises liikmesriigis või selle tsoonis, kus veiste populatsioon on Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkuse suhtes taudivaba staatusega; või ii) loomadele tehti I lisa 1. osas esitatud diagnostikameetodiga Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i põhjustatud nakkuse suhtes uuring, mille tulemused olid negatiivsed ja mis tehti sellise prooviga, mis võeti viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist ja poeginud emaste puhul vähemalt 30 päeva pärast poegimist; või iii) loomad on alla 12 kuu vanused; või iv) loomad on kastreeritud; d) loomad on pärit ettevõttest, mis on vaba Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkusest, ning täidetud on vähemalt üks järgmistest tingimustest: i) ettevõte asub sellises liikmesriigis või selle tsoonis, mis on Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse suhtes taudivaba staatusega; või ii) loomadele on viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist I lisa 2. osas esitatud diagnostikameetodi abil tehtud Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse suhtes uuring, mille tulemused olid negatiivsed; või iii) loomad on alla kuue nädala vanused; e) loomad on pärit ettevõttest, kus peetavatel maismaaloomadel ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud marutaudiviirusega nakatumist; f) loomad on pärit ettevõttest, mis asub vähemalt 150 km raadiuses ettevõttest, kus viimase kahe aasta jooksul enne lähetamist ei ole teadaolevalt esinenud episootilise hemorraagia viirusega nakatumist kõnealuse taudi tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvatel peetavatel loomadel; g) loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 15 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud kabiloomade põrnatõbe; h) loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud surrat (Trypanosoma evansi), ning juhul, kui nad on pärit ettevõttest, kus on viimase kahe aasta jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud surrat (Trypanosoma evansi) ning tabandunud ettevõttes jäid pärast viimast taudipuhangut kehtima liikumispiirangud kuni i) nakatunud loomade eemaldamiseni ettevõttest; ning ii) ettevõtte ülejäänud loomadele tehti I lisa 3. osas esitatud diagnostikameetodi abil surra (Trypanosoma evansi) uuring, mille tulemused olid negatiivsed ja mis põhines proovidel, mis võeti vähemalt kuus kuud pärast nakatunud loomade eemaldamist ettevõttest; i) muude loomade kui artikli 11 lõikes 4, artikli 12 lõikes 4 ja artiklis 13 osutatud peetavate veiste puhul vastavad loomad vähemalt ühele lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkust käsitlevale nõudele, mis on esitatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3; j) artiklites 32 ja 33 sätestatud tingimused on vajaduse korral täidetud.

2. Lõike 1 sätteid ei kohaldata artiklis 14 osutatud tapmiseks ette nähtud peetavate veiste suhtes.

Artikkel 11

Lisanõuded seoses peetavate veiste viimisega teistesse liikmesriikidesse või nende tsoonidesse, mis on konkreetsete taudide suhtes taudivaba staatusega

1. Ettevõtjad viivad peetavaid veiseid ensootilise leukoosi suhtes taudivaba staatusega teise liikmesriiki või selle tsooni ainult siis, kui kõnealused loomad vastavad artiklis 10 sätestatud nõuetele ja tingimusel, et kas punkti a või punkti b nõuded on täidetud: a) loomad on pärit ettevõttest, mis on vaba veiste ensootilise leukoosist; või b) kui loomad on pärit ettevõttest, kus esines veiste ensootilist leukoosi, ei ole kõnealuses ettevõttes viimase 24 kuu jooksul enne loomade lähetamist teadaolevalt veiste ensootilist leukoosi esinenud ning i) kui loomad on üle 24 kuu vanused, on neile I lisa 4. osas esitatud diagnostikameetodi abil tehtud veiste ensootilise leukoosi suhtes seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne — selliste proovidega, mis võeti kahel korral vähemalt nelja kuu järel ettevõtte muudest veistest eraldi hoitud veistest või — sellise prooviga, mis võeti viimase 30 päeva jooksul enne nende lähetamist, ning kõigile ettevõttes peetavatele üle 24 kuu vanustele veistele tehti I lisa 4. osas esitatud meetodi abil veiste ensootilise leukoosi seroloogiline uuring, mille tulemused olid negatiivsed ja mis põhines proovidel, mis võeti kahel korral vähemalt nelja kuu järel viimase 12 kuu jooksul enne loomade lähetamist või ii) kui loomad on alla 24 kuu vanused, on nad poeginud emasloomast, kellele on I lisa 4. osas esitatud diagnostikameetodi abil tehtud veiste ensootilise leukoosi suhtes seroloogiline uuring, mille tulemused olid negatiivsed ja mis põhines proovidel, mis võeti kahel korral vähemalt nelja kuu järel viimase 12 kuu jooksul enne loomade lähetamist.

2. Ettevõtjad viivad peetavaid veiseid veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi suhtes taudivaba staatusega teise liikmesriiki või selle tsooni ainult siis, kui kõnealused loomad vastavad artiklis 10 sätestatud nõuetele, neid ei ole veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi vastu vaktsineeritud ja tingimusel, et kas punkti a või punkti b nõuded on täidetud: a) kui loomad on pärit ettevõttest, mis on vaba veiste infektsioossest rinotrahheiidist / nakkavast pustuloossest vulvovaginiidist, siis i) ettevõte asub liikmesriigis või selle tsoonis, mis on veiste infektsioosse rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi suhtes taudivaba staatusega; või ii) loomad on olnud karantiinis vähemalt 30 päeva enne lähetamist ning neile on I lisa 5. osas esitatud diagnostikameetodi abil tehtud veiste herpesviiruse tüüp 1 (terviklik BoHV-1) vastaste antikehade tuvastamiseks viimase 15 päeva jooksul enne nende lähetamist võetud prooviga seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne; b) kui loomad on pärit ettevõttest, kus esines veiste infektsioosset rinotrahheiiti / nakkavat pustuloosset vulvovaginiiti, on neid vähemalt 30 päeva enne lähetamist hoitud heakskiidetud karantiiniasutuses ning neile on I lisa 5. osas esitatud diagnostikameetodi abil tehtud veiste herpesviiruse tüüp 1 (terviklik BoHV-1) vastaste antikehade tuvastamiseks karantiini algusest vähemalt 21 päeva jooksul võetud prooviga seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne.

3. Ettevõtjad viivad peetavaid veiseid veiste viirusdiarröa suhtes taudivaba staatusega teise liikmesriiki või selle tsooni ainult siis, kui kõnealused loomad vastavad artiklis 10 sätestatud nõuetele, neid ei ole veiste viirusdiarröa vastu vaktsineeritud ja tingimusel, et kas punkti a või punkti b nõuded täidetud: a) loomad on pärit ettevõttest, mis on vaba veiste viirusdiarröast; i) ettevõte asub kas liikmesriigis või selle tsoonis, mis on veiste viirusdiarröa suhtes taudivaba staatusega või mille suhtes on nelja viimase kuu jooksul enne loomade lähetamist kohaldatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 IV lisa VI osa 1. peatüki 2. jao punkti 1 alapunkti c alapunktides ii või iii osutatud uuringukorda, mille kohaselt tehtud uuringu tulemused olid negatiivsed; või ii) veiste viirusdiarröa viiruse esinemise välistamiseks on loomadele enne nende lähetamist tehtud individuaalne analüüs; b) kui loomad on pärit ettevõttest, kus esines veiste viirusdiarröa, on neile tehtud I lisa 6. osas esitatud diagnostikameetodi abil veiste viirusdiarröa viiruse antigeeni või genoomi uuring, mille tulemus oli negatiivne, ja kas i) loomi on hoitud heakskiidetud karantiiniasutuses vähemalt 21 päeva enne nende lähetamist ja tiinete emasloomade puhul on neile I lisa 6. osas esitatud diagnostikameetodi abil vähemalt 21 päeva pärast karantiini algust võetud proovidega tehtud veiste viirusdiarröa antikehade tuvastamiseks seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne; või ii) loomadele on I lisa 6. osas esitatud diagnostikameetodi abil kas enne lähetamist või tiinete emasloomade puhul enne seemendust võetud proovidega tehtud veiste viirusdiarröa antikehade tuvastamiseks seroloogiline uuring, mille tulemus oli positiivne.

4. päritoluliikmesriigi pädev asutus võib erandina artikli 10 lõike 1 punktist i lubada peetavate veiste liikumist, kui need ei vasta vähemalt ühele delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3 esitatud nõuetest, teise liikmesriiki või selle tsooni, mis on lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes taudivaba staatusega, juhul, kui sihtliikmesriik on komisjonile ja teistele liikmesriikidele teatanud, et selline liikumine on lubatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 43 lõikes 2 osutatud tingimustel.

5. Lõigete 1–4 sätteid ei kohaldata artiklis 14 osutatud tapmiseks ettenähtud peetavate veiste suhtes.

Artikkel 12

Täiendavad nõuded veiste liikumise kohta teistesse liikmesriikidesse või nende tsoonidesse, kus kohaldatakse heakskiidetud likvideerimisprogramme teatavate taudide suhtes

1. Ettevõtjad viivad peetavaid veiseid ensootilise leukoosi suhtes heakskiidetud likvideerimisprogrammi kohaldavasse teise liikmesriiki või selle tsooni ainult siis, kui kõnealused loomad vastavad artiklis 10 sätestatud nõuetele ja tingimusel, et kas punkti a või punkti b nõuded on täidetud: a) loomad on pärit ettevõttest, mis on vaba veiste ensootilisest leukoosist või b) kui loomad on pärit ettevõttest, kus esines veiste ensootilist leukoosi, ei ole kõnealuses ettevõttes viimase 24 kuu jooksul enne loomade lähetamist teadaolevalt veiste ensootilise leukoosi esinenud ning i) kui loomad on üle 24 kuu vanused, on neile I lisa 4. osas esitatud diagnostikameetodi abil tehtud veiste ensootilise leukoosi suhtes seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne kas — selliste proovidega, mis võeti kahel korral vähemalt nelja kuu järel ettevõtte muudest veistest eraldi hoitud veistest; või — selliste proovidega, mis võeti viimase 30 päeva jooksul enne nende lähetamist, tingimusel et kõigile ettevõttes peetavatele üle 24 kuu vanustele veistele on I lisa 4. osas esitatud meetodi abil tehtud veiste ensootilise leukoosi seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne ja mis põhines proovidel, mis võeti kahel korral vähemalt nelja kuu järel viimase 12 kuu jooksul enne loomade lähetamist või ii) kui loomad on alla 24 kuu vanused, on nad poeginud emasloomast, kellele on I lisa 4. osas esitatud diagnostikameetodi abil tehtud veiste ensootilise leukoosi suhtes seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne ja mis põhines proovidel, mis võeti kahel korral vähemalt nelja kuu järel viimase 12 kuu jooksul enne loomade lähetamist.

2. Ettevõtjad viivad peetavaid veiseid veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi suhtes heakskiidetud likvideerimisprogrammi kohaldavasse teise liikmesriiki või selle tsooni ainult siis, kui kõnealused loomad vastavad artiklis 10 sätestatud nõuetele ja tingimusel, et kas punkti a või punkti b nõuded on täidetud: a) kui loomad on pärit ettevõttest, kus ei esinenud veiste infektsioosset rinotrahheiiti / nakkavat pustuloosset vulvovaginiiti, kas i) ettevõte asub liikmesriigis või selle tsoonis, mis on veiste infektsioosse rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi suhtes taudivaba staatusega; või ii) ettevõte asub liikmesriigis või selle tsoonis, kus kohaldatakse veiste infektsioosse rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi suhtes heakskiidetud likvideerimisprogrammi; või iii) loomad on olnud karantiinis vähemalt 30 päeva enne lähetamist ning neile on I lisa 5. osas esitatud diagnostikameetodi abil tehtud tervikliku BoHV-1 vastaste antikehade tuvastamiseks, või juhul, kui loomad on vaktsineeritud gE-ta vaktsiiniga, BoHV-1 valgu gE vastaste antikehade tuvastamiseks, viimase 15 päeva jooksul enne nende lähetamist võetud prooviga seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne; või iv) loomad on ilma muude ettevõtete veistega kokku puutumata suunatud ettevõttesse, kus peetakse veiseid liha tootmiseks, ja kust nad viiakse otse tapamajja; või b) kui loomad on pärit ettevõttest, kus esines veiste infektsioosset rinotrahheiiti / nakkavat pustuloosset vulvovaginiiti, on neid vähemalt 30 päeva enne lähetamist hoitud heakskiidetud karantiiniasutuses ning neile on I lisa 5. osas esitatud diagnostikameetodi abil tehtud tervikliku BoHV-1 vastaste antikehade tuvastamiseks karantiini algusest vähemalt 21 päeva jooksul võetud prooviga seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne.

3. Ettevõtjad viivad peetavaid veiseid veiste viirusdiarröa suhtes heakskiidetud likvideerimisprogrammi kohaldavasse teise liikmesriiki või selle tsooni ainult siis, kui kõnealused loomad vastavad artiklis 10 sätestatud nõuetele ja tingimusel, et kas punkti a või punkti b nõuded on täidetud: a) loomad on pärit ettevõttest, mis on vaba veiste viirusdiarröast; i) ettevõte asub liikmesriigis või selle tsoonis, mis on veiste viirusdiarröa suhtes taudivaba staatusega; või ii) ettevõte asub liikmesriigis või selle tsoonis, kus kohaldatakse veiste viirusdiarröa suhtes heakskiidetud likvideerimisprogrammi; või iii) ettevõtte suhtes on nelja viimase kuu jooksul enne loomade lähetamist kohaldatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 IV lisa VI osa 1. peatüki 2. jao punkti 1 alapunkti c alapunktides ii või iii osutatud uuringukorda, mille kohaselt tehtud uuringu tulemused olid negatiivsed; või iv) veiste viirusdiarröa viiruse esinemise välistamiseks on loomadele enne lähetamist tehtud individuaalne analüüs; või v) loomad suunatakse muude ettevõtete veistest eraldatuna ettevõttesse, kus peetakse veiseid liha tootmiseks, ja kust nad viiakse otse tapamajja; b) kui loomad on pärit ettevõttest, kus esines veiste viirusdiarröad, on neile tehtud I lisa 6. osas esitatud diagnostikameetodi abil veiste viirusdiarröa viiruse antigeeni või genoomi uuring, mille tulemus oli negatiivne, ning i) loomi on hoitud kas heakskiidetud karantiiniasutuses vähemalt 21 päeva enne nende lähetamist ja tiinete emasloomade puhul neile on I lisa 6. osas esitatud diagnostikameetodi abil vähemalt 21 päeva pärast karantiini algust võetud proovidega tehtud veiste viirusdiarröa antikehade tuvastamiseks seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne; või ii) loomadele on I lisa 6. osas esitatud diagnostikameetodi abil kas enne lähetamist või tiinete emasloomade puhul enne seemendust võetud proovidega tehtud veiste viirusdiarröa antikehade tuvastamiseks seroloogiline uuring, mille tulemus oli positiivne.

4. Päritoluliikmesriigi pädev asutus võib erandina artikli 10 lõike 1 punktist i lubada peetavate veiste liikumist, kui need ei vasta vähemalt ühele delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3 esitatud nõuetest, teise liikmesriiki või selle tsooni, kus kohaldatakse lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes heakskiidetud likvideerimisprogrammi, juhul, kui sihtliikmesriik on komisjonile ja teistele liikmesriikidele teatanud, et selline liikumine on lubatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 43 lõikes 2 osutatud tingimustel.

5. Lõigete 1–4 sätteid ei kohaldata artiklis 14 osutatud tapmiseks ette nähtud peetavate veiste suhtes.

Artikkel 13

Erandid, mida tehakse peetavate veiste liikumise suhtes teistesse liikmesriikidesse või nende tsoonidesse, millel ei ole taudivaba staatust ja kus lammaste katarraalse palaviku viiruse suhtes ei kohaldata heakskiidetud likvideerimisprogrammi

Päritoluliikmesriigi pädev asutus võib erandina artikli 10 lõike 1 punktist i lubada peetavate veiste, kes ei vasta vähemalt ühele delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3 esitatud nõuetest, liikumist teise liikmesriiki või selle tsooni, millel ei ole taudivaba staatust ja kus lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes ei kohaldata heakskiidetud likvideerimisprogrammi, juhul, kui sihtliikmesriik on komisjonile ja teistele liikmesriikidele teatanud, et kõnealune liikumine lubatud. Kui sihtliikmesriik kehtestab sellise liikumise suhtes tingimused, siis peavad kõnealused tingimused olema ükskõik millised delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 5–8 osutatud tingimustest.

Artikkel 14

Tapmiseks ettenähtud peetavate veiste teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevatest nõuetest tehtav erand

Erandina artiklites 10, 11 ja 12 sätestatud nõuetest võivad ettevõtjad tapmiseks ette nähtud veiseid viia teise liikmesriiki, kui täidetud on järgmised nõuded:

a) loomad kas i) on pärit ettevõttest, kus veised on vaktsineerimisega või ilma selleta vabad Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i põhjustatud nakkusest; või ii) on kastreeritud; või iii) on üle 12 kuu vanused kastreerimata veised ja neile on tehtud I lisa 1. osas esitatud diagnostikameetodi abil Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i põhjustatud nakkuse suhtes uuring, mille tulemused olid negatiivsed ja mis tehti prooviga, mis võeti viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist, ning poeginud emaste puhul vähemalt 30 päeva pärast poegimist;

b) loomad kas i) on pärit ettevõttest, mis on vaba Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkusest; või ii) on viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist läbinud I lisa 2. osas esitatud diagnostikameetodi abil Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse suhtes tehtud uuringu, mille tulemused olid negatiivsed;

c) loomad on pärit ettevõttest, kus peetavatel maismaaloomadel ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud marutaudiviirusega nakatumist;

d) loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 15 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud kabiloomade põrnatõbe;

e) loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkust.







2. jagu

Lambad ja kitsed

Artikkel 15

Peetavate lammaste ja kitsede teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevad nõuded

1. Ettevõtjad viivad peetavaid lambaid ja kitsi teise liikmesriiki ainult siis, kui täidetud on järgmised nõuded: a) loomad on ettevõttes pidevalt viibinud vähemalt 30 päeva enne lähetamist või sünnist saadik, kui nad on alla 30 päeva vanused, ning sel ajavahemikul ei ole nad olnud kontaktis peetavate lammaste ega kitsedega, kellel on halvem tervisestaatus või kelle suhtes kohaldatakse loomatervisega seotud põhjustel liikumispiiranguid, või peetavate loomadega, kes on pärit ettevõttest, mis ei vasta punktis b sätestatud nõuetele; b) igat looma, kes siseneb liitu kolmandast riigist või territooriumilt viimase 30 päeva jooksul enne punktis a osutatud loomade lähetamist, ning tuuakse kõnealuste loomade päritoluettevõttesse, peetakse eraldi, et hoida ära nende otsene ja kaudne kokkupuude kõigi teiste loomadega selles ettevõttes; c) välja arvatud juhul, kui loomad on viidud vastavalt artiklile 16, on nad on pärit ettevõttest, kus lambad ja kitsed on vabad Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i põhjustatud nakkusest ilma vaktsineerimiseta, ning kas i) ettevõte asub sellises liikmesriigis või selle tsoonis, kus lammaste ja kitsede populatsioon on Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkuse suhtes taudivaba staatusega; või ii) loomadele tehti I lisa 1. osas esitatud diagnostikameetodi abil Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i põhjustatud nakkuse suhtes uuring, mille tulemused olid negatiivsed ja mis tehti prooviga, mis võeti viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist ja poeginud emaste puhul vähemalt 30 päeva pärast poegimist; või iii) loomad on alla kuue kuu vanused; või iv) loomad on kastreeritud; d) loomad on pärit ettevõttest, kus peetavatel maismaaloomadel ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud marutaudiviirusega nakatumist; e) loomad on pärit ettevõttest, mis asub vähemalt 150 km raadiuses ettevõttest, kus viimase kahe aasta jooksul enne lähetamist ei ole teadaolevalt esinenud episootilise hemorraagia viirusega nakatumist kõnealuse taudi tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvatel peetavatel loomadel; f) loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 15 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud kabiloomade põrnatõbe; g) loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud surrat (Trypanosoma evansi), ning juhul, kui nad on pärit ettevõttest, kus on viimase kahe aasta jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud surrat (Trypanosoma evansi) ning tabandunud ettevõttes jäid pärast viimast taudipuhangut kehtima liikumispiirangud kuni i) nakatunud loomade eemaldamiseni ettevõttest; ning ii) ettevõtte ülejäänud loomadele tehti I lisa 3. osas esitatud diagnostikameetodi abil surra (Trypanosoma evansi) uuring, mille tulemused olid negatiivsed ja mis põhines proovidel, mis võeti vähemalt kuus kuud pärast nakatunud loomade eemaldamist ettevõttest; h) välja arvatud juhul, kui loomad on viidud vastavalt artiklile 17, vastavad nad vähemalt ühele lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkust käsitlevale nõudele, mis on esitatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3; i) artiklites 32 ja 33 sätestatud tingimused on vajaduse korral täidetud.

2. Ettevõtjad viivad peetavaid lambaid teise liikmesriiki ainult siis, kui nad vastavad lõikes 1 sätestatud nõuetele, ja nad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 42 päeva jooksul enne loomade lähetamist teadaolevalt esinenud Mycobacterium tuberculosis ’e kompleksi ( M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis ) põhjustatud nakkust.

3. Ettevõtjad viivad peetavaid kitsi teise liikmesriiki ainult siis, kui nad vastavad lõikes 1 sätestatud nõuetele, ja on pärit ettevõttest, kus tehti Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse seiret selliste kitsede suhtes, keda on ettevõttes peetud vastavalt II lisa 1. osa punktidele 1 ja 2 vähemalt viimase 12 kuu jooksul enne lähetamist, ning sel ajavahemikul i) lõike 1 punktis a osutatud ettevõttesse on toodud üksnes kitsed, kes on pärit käesolevas lõikes sätestatud meetmeid kohaldavatest ettevõtetest; ii) ettevõttes peetavate kitsede teadaoleva nakatumise korral Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkusega on võetud meetmed vastavalt II lisa 1. osa punktile 3).

4. Ettevõtjad viivad kastreerimata isasloomi teise liikmesriiki ainult siis, kui nad vastavad lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetele ning täidetud on järgmised nõuded: a) loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 12 kuu jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud jäärade epididümiiti (Brucella ovis); b) loomadele tehti viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist jäärade epididümiidi (Brucella ovis) suhtes seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne.

5. Lõigete 1–4 sätteid ei kohaldata artiklis 18 osutatud tapmiseks ette nähtud peetavate lammaste ja kitsede suhtes.

Artikkel 16

Erand, mis tehakse peetavate lammaste ja kitsede liikumise suhtes teistesse liikmesriikidesse või nende tsoonidesse, millel ei ole Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i põhjustatud nakkuse suhtes taudivaba staatust

Erandina artikli 15 lõike 1 punktis c sätestatud nõuetest võivad ettevõtjad viia peetavaid lambaid ja kitsi teise liikmesriiki või selle tsooni, millel ei ole Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i põhjustatud nakkuse suhtes taudivaba staatust seoses lammaste ja kitsedega, kui nad on pärit ettevõttest, mis lammaste ja kitsede vaktsineerimisega on vaba Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i põhjustatud nakkusest.

Artikkel 17

Erandid, mida tehakse peetavate lammaste ja kitsede liikumise suhtes teistesse liikmesriikidesse või nende tsoonidesse seoses lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkusega

Päritoluliikmesriigi pädev asutus võib erandina artikli 15 lõike 1 punktist h lubada peetavate lammaste ja kitsede, kes ei vasta vähemalt ühele delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3 esitatud nõuetest, liikumist teise liikmesriiki või selle tsooni,

a) millel on lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes taudivaba staatus või kus kõnealuse taudi suhtes kohaldatakse heakskiidetud likvideerimisprogrammi, kui sihtliikmesriik on komisjonile ja teistele liikmesriikidele teatanud, et selline liikumine on lubatud tingimustel, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 43 lõikes 2;

b) millel ei ole lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes taudivaba staatust ja kus kõnealuse taudi suhtes ei kohaldata heakskiidetud likvideerimisprogrammi, kui sihtliikmesriik on teavitanud komisjoni ja teisi liikmesriike, et selline liikumine lubatud. Kui sihtliikmesriik kehtestab sellise liikumise suhtes tingimused, siis peavad kõnealused tingimused olema ükskõik millised delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 5–8 osutatud tingimustest.

Artikkel 18

Tapmiseks ettenähtud peetavate lammaste ja kitsede teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevatest nõuetest tehtav erand

Erandina artiklis 15 sätestatud nõuetest võivad ettevõtjad tapmiseks ette nähtud peetavaid lambaid ja kitsi viia teise liikmesriiki, kui täidetud on järgmised nõuded:

a) loomad on kas üksikult identifitseeritud vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artiklile 45 või teise võimalusena on nad ettevõttes pidevalt viibinud vähemalt 21 päeva enne lähetamist või alates sünnist saadik, kui nad on alla 21päevased;

b) loomad kas i) on pärit ettevõttest, kus lambad ja kitsed on vaktsineerimisega või ilma selleta vabad Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusest; või ii) loomad on üle kuue kuu vanused ja neile on tehtud I lisa 1. osas esitatud diagnostikameetodi abil Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse suhtes uuring, mille tulemused olid negatiivsed ja mis tehti prooviga, mis võeti viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist ja poeginud emaste puhul vähemalt 30 päeva pärast poegimist; või iii) on kastreeritud;

c) loomad on pärit ettevõttest, kus peetavatel maismaaloomadel ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud marutaudiviirusega nakatumist;

d) loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 15 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud kabiloomade põrnatõbe;

e) loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkust.







3. jagu

Sead

Artikkel 19

Peetavate sigade teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevad nõuded

1. Ettevõtjad viivad peetavaid sigu teise liikmesriiki ainult siis, kui täidetud on järgmised nõuded: a) loomad on ettevõttes pidevalt viibinud vähemalt 30 päeva enne lähetamist või sünnist saadik, kui nad on alla 30 päeva vanused, ning sel ajavahemikul ei ole nad olnud kontaktis peetavate sigadega, kellel on halvem tervisestaatus või kelle suhtes kohaldatakse loomatervisega seotud põhjustel liikumispiiranguid, või peetavate loomadega, kes on pärit ettevõttest, mis ei vasta punktis b sätestatud nõuetele; b) igat looma, kes siseneb liitu kolmandast riigist või territooriumilt viimase 30 päeva jooksul enne punktis a osutatud loomade lähetamist, ning tuuakse kõnealuste loomade päritoluettevõttesse, peetakse eraldi, et hoida ära nende otsene ja kaudne kokkupuude kõigi teiste loomadega selles ettevõttes; c) loomad on pärit ettevõttest, kus peetavatel maismaaloomadel ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud marutaudiviirusega nakatumist; d) loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud Aujeszky haiguse viiruse nakkust; e) loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 15 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud kabiloomadel põrnatõbe; f) loomad on pärit ettevõttest, kus sigadel ei ole viimase 42 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkust, ning kus vähemalt viimased 12 kuud enne lähetamist kas i) vajaduse korral on kohaldatud bioturva- ja riskimaandamismeetmeid (sh pidamistingimused ja söötmissüsteemid), et ennetada Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvatelt metsloomadelt kõnealuse taudi ülekandumist ettevõttes peetavatele sigadele, ning toodud on üksnes sigu, kes on pärit ettevõtetest, kus kohaldatakse samaväärseid bioturva- ja riskimaandamismeetmeid; või ii) Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse seiret tehti sigadel, keda on peetud ettevõttes vastavalt III lisa punktidele 1 ja 2 vähemalt viimase 12 kuu jooksul enne lähetamist, ning selle ajavahemiku jooksul — on sigu toodud ainult alapunktiga i või käesoleva punktiga ettenähtud meetmeid kohaldavatest ettevõtetest punktis a osutatud ettevõttesse; — ettevõttes peetavate sigade teadaoleva nakatumises korral Brucella abortus ’e, B. melitensis ’e ja B. suis ’i nakkusega on meetmed võetud vastavad III lisa punktile 3.

2. Lõike 1 sätteid ei kohaldata artiklis 21 osutatud tapmiseks ette nähtud peetavate sigade suhtes.

Artikkel 20

Lisanõuded peetavate sigade viimise suhtes teistesse liikmesriikidesse või nende tsoonidesse, millel on Aujeszky haiguse viiruse suhtes taudivaba staatus või kus kõnealuse taudi suhtes kohaldatakse heakskiidetud likvideerimisprogrammi

1. Ettevõtjad viivad peetavaid sigu Aujeszky haiguse viiruse suhtes taudivaba staatusega teise liikmesriiki või selle tsooni juhul, kui kõnealused loomad vastavad artiklis 19 sätestatud nõuetele, ei ole Aujeszky haiguse viirusega nakatumise vastu vaktsineeritud ja tingimusel, et kas punkti a või punkti b nõuded on täidetud: a) kui loomad on pärit ettevõttest, mis on vaba Aujeszky haiguse viiruse nakkusest, kas i) ettevõte asub liikmesriigis või selle tsoonis, mis on Aujeszky haiguse viiruse suhtes taudivaba staatusega; või ii) loomadele on I lisa 7. osas esitatud diagnostikameetodi abil tehtud tervikliku Aujeszky haiguse viiruse antikehade tuvastamiseks viimase 15 päeva jooksul enne nende lähetamist võetud prooviga seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne. Alla nelja kuu vanuste sigade puhul, kes on sündinud emasloomadest, keda on vaktsineeritud gE-ta vaktsiiniga, võib Aujeszky haiguse viiruse valgu gE vastaste antikehade tuvastamiseks kasutada I lisa 7. osas esitatud diagnostikameetodit. Uuritavate sigade arv peab olema vähemalt selline, et saadetise 10 %-lise seroloogilise levimusega nakkuse tuvastamise usaldusnivoo on 95 %; b) kui loomad on pärit ettevõttest, mis ei ole vaba Aujeszky haiguse viirusega nakatumisest, täidetud on järgmised nõuded: i) loomi on hoitud heakskiidetud karantiiniasutuses vähemalt 30 päeva; ning ii) loomadele on I lisa 7. osas esitatud diagnostikameetodi abil tehtud tervikliku Aujeszky haiguse viiruse antikehade avastamiseks seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne ja mis põhines proovidel, mis võeti kahel korral vähemalt 30 päeva järel ja viimane proov võeti viimase 15 päeva jooksul enne loomade lähetamist.

2. Ettevõtjad viivad peetavaid sigu Aujeszky haiguse suhtes heakskiidetud likvideerimisprogrammi kohaldavasse teise liikmesriiki või selle tsooni ainult siis, kui kõnealused loomad vastavad artiklis 19 sätestatud nõuetele ja tingimusel, et kas punkti a või punkti b nõuded on täidetud: a) kui loomad on pärit ettevõttest, mis on vaba Aujeszky haiguse viiruse nakkusest, kas i) ettevõte asub liikmesriigis või selle tsoonis, mis on Aujeszky haiguse viiruse nakkuse suhtes taudivaba staatusega; või ii) ettevõte asub liikmesriigis või selle tsoonis, kus Aujeszky haiguse viiruse nakkuse suhtes kohaldatakse heakskiidetud likvideerimisprogrammi; või iii) loomadele on I lisa 7. osas esitatud diagnostikameetodi abil asjakohasel juhul tehtud tervikliku Aujeszky haiguse viiruse või Aujeszky haiguse viiruse vastaste gE-antikehade tuvastamiseks viimase 15 päeva jooksul enne nende lähetamist võetud prooviga seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne. Uuritavate sigade arv peab olema vähemalt selline, et saadetise 10 %-lise seroloogilise levimusega nakkuse tuvastamise usaldusnivoo on 95 %; b) kui loomad on pärit ettevõttest, mis ei ole vaba Aujeszky haiguse viirusega nakkusest, täidetud on järgmised nõuded: i) loomi on hoitud heakskiidetud karantiiniasutuses vähemalt 30 päeva; ning ii) loomadele on I lisa 7. osas esitatud diagnostikameetodi abil asjakohasel juhul tehtud tervikliku Aujeszky haiguse viiruse või Aujeszky haiguse viiruse vastaste gE-antikehade tuvastamiseks seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne ja mis põhines proovidel, mis võeti kahel korral vähemalt 30 päeva järel ja viimane proov võeti viimase 15 päeva jooksul enne loomade lähetamist.

3. Lõigete 1–2 sätteid ei kohaldata artiklis 21 osutatud tapmiseks ette nähtud peetavate sigade suhtes.

Artikkel 21

Tapmiseks ettenähtud peetavate sigade teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevatest nõuetest tehtav erand

1. Erandina artiklis 19 sätestatud nõuetest võivad ettevõtjad tapmiseks ette nähtud peetavaid sigu viia teise liikmesriiki, kui loomad on pärit ettevõttest a) kus peetavatel maismaaloomadel ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud marutaudiviirusega nakatumist; b) kus ei ole viimase 15 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud kabiloomade põrnatõbe.

2. Ettevõtjad võivad erandina artiklis 20 sätestatud nõuetest viia tapmiseks ette nähtud sigu teise liikmesriiki või selle tsooni, mis on vaba Aujeszky haiguse viiruse nakkusest või kus Aujeszky haiguse viiruse suhtes kohaldatakse heakskiidetud likvideerimisprogrammi, kui loomad vastavad lõikes 1 sätestatud nõuetele ja täidetud on järgmised nõuded: a) loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud Aujeszky haiguse viiruse nakkust; b) loomad viiakse otse sihtliikmesriigi tapamajja ilma kogumiseta kõnealuses liikmesriigis või selle tsoonis või igas läbitavas liikmesriigis või selle tsoonis, mis on vaba Aujeszky haiguse viiruse nakkusest.







4. jagu

Hobuslased

Artikkel 22

Hobuslaste teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevad nõuded

1. Ettevõtjad viivad hobuslasi teise liikmesriiki ainult siis, kui täidetud on järgmised nõuded: a) loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud surrat (Trypanosoma evansi), ning juhul, kui nad on pärit ettevõttest, kus on viimase kahe aasta jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud surrat (Trypanosoma evansi) ning tabandunud ettevõttes jäi pärast viimast taudipuhangut kehtima liikumispiirang kuni i) nakatunud loomade eemaldamiseni ettevõttest; ning ii) ettevõtte ülejäänud loomadele tehti I lisa 3. osas esitatud diagnostikameetodi abil surra (Trypanosoma evansi) uuring, mille tulemus oli negatiivne ja mis põhines proovidel, mis võeti vähemalt kuus kuud pärast viimase nakatunud looma eemaldamist ettevõttest; b) loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase kuue kuu jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud kargtaudi, ning juhul, kui nad on pärit ettevõttest, kus on viimase kahe aasta jooksul enne lähetamist on teadaolevalt esinenud kargtaudi ning tabandunud ettevõttes jäi pärast viimast taudipuhangut kehtima liikumispiirang kuni i) nakatunud loomade surmamise ja hävitamiseni või tapmiseni või nakatunud isased hobuslased kastreeriti, ning ii) ettevõtte ülejäänud hobuslastele, v.a punktis i osutatud kastreeritud isastele hobuslastele on tehtud I lisa 8 osas esitatud diagnostikameetodi abil kargtaudi uuring, mille tulemus oli negatiivne ja mis põhines proovidel, mis võeti vähemalt kuus kuud pärast punktis i kirjeldatud meetmete lõpuleviimist; c) loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 90 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud hobuste infektsioosset aneemiat, ning juhul, kui nad on pärit ettevõttest, kus on viimase 12 kuu jooksul enne lähetamist on teadaolevalt esinenud hobuste infektsioosset aneemiat ning tabandunud ettevõttes jäi pärast viimast taudipuhangut kehtima liikumispiirang kuni i) nakatunud loomad on hukatud ja hävitatud või tapetud ning ettevõte on puhastatud ja desinfitseeritud; ning ii) ettevõtte ülejäänud loomadele on tehtud I lisa 9. osas esitatud diagnostikameetodi abil hobuste infektsioosset aneemia uuring, mille tulemus oli negatiivne ja mis põhines proovidel, mis võeti vähemalt kahel korral vähemalt kolme kuu järel pärast punktis i kirjeldatud meetmete lõpuleviimist; d) loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase kuu jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud hobuste Venezuela entsefalomüeliiti, või kui nad on pärit ettevõttest, mis asub liikmesriigis või selle tsoonis, kus viimase kahe aasta jooksul on teadaolevalt esinenud hobuste Venezuela entsefalomüeliiti, vastavad nad punkti i ja kas punkti ii või punkti iii tingimustele: i) nad on vähemalt 21 päeva jooksul enne lähetamist olnud kliiniliselt terved ning kõigile punktis ii või punktis iii osutatud loomadele, kelle igapäevaselt mõõdetud kehatemperatuur on normaalsest füsioloogilisest vahemikust kõrgem, tehti I lisa 10. osa 1. punkti alapunktis a esitatud diagnostikameetodi abil hobuste Venezuela entsefalomüeliidi uuring, mille tulemused olid negatiivsed; ning ii) loomi on peetud vähemalt 21 päeva jooksul siirutajavastase kaitsega karantiinis, ning kas — neile on tehtud täielik esmane vaktsineerimine hobuste Venezuela entsefalomüeliidi vastu ning neid on vastavalt vaktsiinitootja juhistele uuesti vaktsineeritud vähemalt 60 päeva, kuid mitte rohkem kui 12 kuud enne lähetamiskuupäeva; või — neile on tehtud I lisa 10. osa 1. punkti alapunktis b esitatud diagnostikameetodi abil hobuste Venezuela entsefalomüeliidi uuring, mille tulemused oli negatiivsed ja mis on tehti vähemalt 14 päeva jooksul pärast karantiini paigutamist võetud prooviga; iii) loomadele tehti — I lisa 10. osa 1. punkti alapunktis b esitatud diagnostikameetodi abil hobuste Venezuela entsefalomüeliidi uuring, milles ei sedastatud antikehade tiitri suurenemist ja mis tehti paarisproovidega, mis võeti kahel korral vähemalt 21 päeva järel, kusjuures teine proov võeti 10 päeva jooksul enne lähetamiskuupäeva; ning — I lisa 10. osa punktis 2 esitatud diagnostikameetodi abil hobuste Venezuela entsefalomüeliidi viiruse genoomi tuvastamise uuring, mille tulemus oli negatiivne ja mis tehti prooviga, mis võeti 48 tunni jooksul enne lähetamist, ning pärast proovi võtmist on loomi peetud siirutajavastase kaitse all kuni lähetamiseni; e) loomad on pärit ettevõttest, kus peetavatel maismaaloomadel ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud marutaudiviirusega nakatumist; f) loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 15 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud kabiloomade põrnatõbe; g) loomad ei ole punktides a–f osutatud taudide tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomadega, kes ei vasta punktides a–e osutatud nõuetele, kokku puutunud viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist, ning loomadega, kes ei vasta punktis f esitatud nõudele, viimase 15 päeva jooksul enne lähetamist.

2. Erandina lõike 1 punktidest a, b ja c kohaldatakse lõike 1 punktides a, b ja c osutatud liikumispiiranguid vähemalt 30 päeva jooksul pärast lõike 1 punktides a, b ja c osutatud vastava taudi tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluva viimase looma hukkamist ja hävitamist või tapmist ning ruumide puhastamist ja desinfitseerimist.

3. Pädeva asutuse taotlusel esitab artiklis 76 osutatud loomatervise sertifikaati taotlev ettevõtja andmed iga ettevõtte kohta, kus viidavaid hobuslasi peeti 30 päeva jooksul enne kavandatud teise liikmesriiki viimist.







5. jagu

Kaamellased

Artikkel 23

Peetavate kaamellaste teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevad nõuded

1. Ettevõtjad viivad peetavaid kaamellasi teise liikmesriiki ainult siis, kui täidetud on järgmised nõuded: a) loomad on ettevõttes pidevalt viibinud vähemalt 30 päeva enne lähetamist või sünnist saadik, kui nad on alla 30 päeva vanused, ning sel ajavahemikul ei ole nad olnud kontaktis peetavate kaamellastega, kellel on halvem tervisestaatus või kelle suhtes kohaldatakse loomatervisega seotud põhjustel liikumispiiranguid, või peetavate loomadega, kes on pärit ettevõttest, mis ei vasta punktis b sätestatud nõuetele; b) igat looma, kes siseneb liitu kolmandast riigist või territooriumilt viimase 30 päeva jooksul enne punktis a osutatud loomade lähetamist, ning tuuakse kõnealuste loomade päritoluettevõttesse, peetakse eraldi, et hoida ära nende otsene ja kaudne kokkupuude kõigi teiste loomadega selles ettevõttes; c) loomad on pärit ettevõttest, kus peetavatel maismaaloomadel ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud marutaudiviirusega nakatumist; d) loomad on pärit ettevõttest, kus kaamellastel ei ole 42 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkust, ning neile on tehtud I lisa 1. osas esitatud diagnostikameetodi abil Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse suhtes uuring, mille tulemus oli negatiivne ja mis tehti sellise prooviga, mis võeti viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist ja poeginud emaste puhul vähemalt 30 päeva pärast poegimist; e) loomad on pärit ettevõttest, kus on tehtud Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse seiret selliste kaamellaste suhtes, keda on ettevõttes peetud vastavalt II lisa 2. osa punktidele 1 ja 2 vähemalt viimase 12 kuu jooksul enne lähetamist, ning sel ajavahemikul i) punktis a osutatud ettevõttesse on toodud üksnes kaamellased, kes on pärit käesolevas lõikes sätestatud meetmeid kohaldavatest ettevõtetest; ii) ettevõttes peetavate kaamellaste teadaoleva nakatumise korral Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkusega on võetud meetmed vastavalt II lisa 2. osa punktile 3. f) kui loomad viiakse liikmesriiki või selle tsooni, kus peetavatel on veiste infektsioosse rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi suhtes taudivaba staatus või kus kõnealuse taudi suhtes kohaldatakse veistel heakskiidetud likvideerimisprogrammi, on loomad pärit ettevõttest, kus ei ole kaamellastel teadaolevalt esinenud veiste infektsioosset rinotrahheiiti / nakkavat pustuloosset vulvovaginiiti viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist; g) loomad on pärit ettevõttest, mille ümber vähemalt 150 km raadiuses ei ole viimase kahe aasta jooksul enne loomade lähetamist üheski ettevõttes teadaolevalt esinenud episootilise hemorraagiaga viiruse nakatumist; h) loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 15 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud kabiloomade põrnatõbe; i) loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud surrat (Trypanosoma evansi), ning juhul, kui nad on pärit ettevõttest, kus on viimase kahe aasta jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud surrat (Trypanosoma evansi) ning tabandunud ettevõttes jäi pärast viimast taudipuhangut kehtima liikumispiirang kuni i) nakatunud loomade eemaldamiseni ettevõttest; ning ii) ettevõtte ülejäänud loomadele tehti I lisa 3. osas esitatud diagnostikameetodi abil surra (Trypanosoma evansi) uuring, mille tulemused olid negatiivsed ja mis põhines proovidel, mis võeti vähemalt kuus kuud pärast nakatunud loomade eemaldamist ettevõttest; j) välja arvatud juhul, kui loomad on viidud vastavalt artiklile 24, vastavad nad vähemalt ühele lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkust käsitlevale nõudele, mis on esitatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3; k) artiklites 32 ja 33 sätestatud tingimused on vajaduse korral täidetud.

2. Lõike 1 sätteid ei kohaldata artiklis 25 osutatud tapmiseks ette nähtud peetavate kaamellaste suhtes.

Artikkel 24

Erandid, mida tehakse peetavate kaamellaste liikumise suhtes teistesse liikmesriikidesse või nende tsoonidesse seoses lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkusega

Päritoluliikmesriigi pädev asutus võib erandina artikli 23 lõike 1 punktist h lubada peetavate kaamellaste, kes ei vasta vähemalt ühele delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3 esitatud nõuetest, liikumist teise liikmesriiki või selle tsooni

a) millel on lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes taudivaba staatus või kus kõnealuse taudi suhtes kohaldatakse heakskiidetud likvideerimisprogrammi, kui sihtliikmesriik on komisjonile ja teistele liikmesriikidele teatanud, et selline liikumine on lubatud tingimustel, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 43 lõikes 2;

b) millel ei ole lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes taudivaba staatust ja kus kõnealuse taudi suhtes ei kohaldata heakskiidetud likvideerimisprogrammi, kui sihtliikmesriik on teavitanud komisjoni ja teisi liikmesriike, et selline liikumine lubatud. Kui sihtliikmesriik kehtestab sellise liikumise suhtes tingimused, siis peavad kõnealused tingimused olema ükskõik millised delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 5–8 osutatud tingimustest.

Artikkel 25

Tapmiseks ettenähtud peetavate kaamellaste teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevatest nõuetest tehtav erand

Erandina artiklis 23 sätestatud nõuetest võivad ettevõtjad tapmiseks ette nähtud peetavaid kaamellasi viia teise liikmesriiki või selle tsooni, kui loomad on pärit ettevõttest

a) kus peetavatel maismaaloomadel ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud marutaudiviirusega nakatumist;

b) kus ei ole viimase 15 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud kabiloomadel põrnatõbe;

c) kus ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkust.







6. jagu

Hirvlased

Artikkel 26

Peetavate hirvlaste teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevad nõuded

1. Ettevõtjad viivad peetavaid hirvlasi teise liikmesriiki ainult siis, kui täidetud on järgmised nõuded: a) loomad on ettevõttes pidevalt viibinud vähemalt 30 päeva enne lähetamist või sünnist saadik, kui nad on alla 30 päeva vanused, ning sel ajavahemikul ei ole nad olnud kontaktis peetavate hirvlastega, kellel on halvem tervisestaatus või kelle suhtes kohaldatakse loomatervisega seotud põhjustel liikumispiiranguid, või peetavate loomadega, kes on pärit ettevõttest, mis ei vasta punktis b sätestatud nõuetele; b) igat looma, kes siseneb liitu kolmandast riigist või territooriumilt viimase 30 päeva jooksul enne punktis a osutatud loomade lähetamist, ning tuuakse kõnealuste loomade päritoluettevõttesse, peetakse eraldi, et hoida ära nende otsene ja kaudne kokkupuude kõigi teiste loomadega selles ettevõttes; c) loomad on pärit ettevõttest, kus peetavatel maismaaloomadel ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud marutaudiviirusega nakatumist; d) loomad on pärit ettevõttest, kus hirvlastel ei ole viimase 42 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkust; e) loomad on pärit ettevõttest, kus on tehtud Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse seiret selliste hirvlaste suhtes, keda on ettevõttes peetud vastavalt II lisa 3. osa punktidele 1 ja 2 vähemalt viimase 12 kuu jooksul enne lähetamist, ning sel ajavahemikul i) punktis a osutatud ettevõttesse on toodud üksnes hirvlased, kes on pärit käesolevas lõikes sätestatud meetmeid kohaldavatest ettevõtetest; ii) ettevõttes peetavate hirvlaste teadaoleva nakatumise korral Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkusega on võetud meetmed vastavalt II lisa 3. osa punktile 3; f) kui loomad viiakse liikmesriiki või selle tsooni, kus peetavatel on veiste infektsioosse rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi suhtes taudivaba staatus või kus kõnealuse taudi suhtes kohaldatakse veistel heakskiidetud likvideerimisprogrammi, on loomad pärit ettevõttest, kus ei ole hirvlastel teadaolevalt esinenud veiste infektsioosset rinotrahheiiti / nakkavat pustuloosset vulvovaginiiti viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist; g) loomad on pärit ettevõttest, mille ümber vähemalt 150 km raadiuses ei ole viimase kahe aasta jooksul enne loomade lähetamist üheski ettevõttes teadaolevalt esinenud episootilise hemorraagiaga viiruse nakatumist; h) loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 15 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud kabiloomade põrnatõbe; i) loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud surrat (Trypanosoma evansi), ning juhul, kui nad on pärit ettevõttest, kus on viimase kahe aasta jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud surrat (Trypanosoma evansi) ning tabandunud ettevõttes jäi pärast viimast taudipuhangut kehtima liikumispiirang kuni i) nakatunud loomade eemaldamiseni ettevõttest; ning ii) ettevõtte ülejäänud loomadele tehti I lisa 3. osas esitatud diagnostikameetodi abil surra (Trypanosoma evansi) uuring, mille tulemused olid negatiivsed ja mis põhines proovidel, mis võeti vähemalt kuus kuud pärast nakatunud loomade eemaldamist ettevõttest; j) välja arvatud juhul, kui loomad on viidud vastavalt artiklile 27, vastavad nad vähemalt ühele lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkust käsitlevale nõudele, mis on esitatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3; k) artiklites 32 ja 33 sätestatud tingimused on vajaduse korral täidetud.

2. Lõike 1 sätteid ei kohaldata artiklis 28 osutatud tapmiseks ette nähtud peetavate hirvlaste suhtes.

Artikkel 27

Erandid, mida tehakse peetavate hirvlaste liikumise suhtes teistesse liikmesriikidesse või nende tsoonidesse seoses lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkusega

Päritoluliikmesriigi pädev asutus võib erandina artikli 26 lõike 1 punktist h lubada peetavate hirvlaste, kes ei vasta vähemalt ühele delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3 esitatud nõuetest, liikumist teise liikmesriiki või selle tsooni

a) millel on lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes taudivaba staatus või kus kõnealuse taudi suhtes kohaldatakse heakskiidetud likvideerimisprogrammi, kui sihtliikmesriik on komisjonile ja teistele liikmesriikidele teatanud, et selline liikumine on lubatud tingimustel, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 43 lõikes 2;

b) millel ei ole lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes taudivaba staatust ja kus kõnealuse taudi suhtes ei kohaldata heakskiidetud likvideerimisprogrammi, kui sihtliikmesriik on teavitanud komisjoni ja teisi liikmesriike, et selline liikumine lubatud. Kui sihtliikmesriik kehtestab sellise liikumise suhtes tingimused, siis peavad kõnealused tingimused olema ükskõik millised delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 5–8 osutatud tingimustest.

Artikkel 28

Tapmiseks ettenähtud peetavate hirvlaste teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevatest nõuetest tehtav erand

Erandina artiklis 26 sätestatud nõuetest võivad ettevõtjad tapmiseks ette nähtud peetavaid hirvlasi viia teise liikmesriiki või selle tsooni, kus kõnealused loomad on pärit ettevõttest

a) kus peetavatel maismaaloomadel ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud marutaudiviirusega nakatumist;

b) kus ei ole viimase 15 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud kabiloomade põrnatõbe;

c) kus ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkust.







7. jagu

Muud kabiloomad

Artikkel 29

Muude peetavate kabiloomade teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevad nõuded

1. Ettevõtjad viivad muid peetavaid kabiloomi teise liikmesriiki ainult siis, kui täidetud on järgmised nõuded: a) loomad on ettevõttes pidevalt viibinud vähemalt 30 päeva enne lähetamist või sünnist saadik, kui nad on alla 30 päeva vanused, ning sel ajavahemikul ei ole nad olnud kontaktis muude peetavate kabiloomadega, kellel on halvem tervisestaatus või kelle suhtes kohaldatakse loomatervisega seotud põhjustel liikumispiiranguid, või peetavate loomadega, kes on pärit ettevõttest, mis ei vasta punktis b sätestatud nõuetele; b) igat looma, kes siseneb liitu kolmandast riigist või territooriumilt viimase 30 päeva jooksul enne punktis a osutatud loomade lähetamist, ning tuuakse kõnealuste loomade päritoluettevõttesse, peetakse eraldi, et hoida ära nende otsene ja kaudne kokkupuude kõigi teiste loomadega selles ettevõttes; c) marutaudiviiruse nakkuse tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvate muude peetavate kabiloomade puhul on loomad pärit ettevõttest, kus peetavatel maismaaloomadel ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud marutaudiviirusega nakatumist; d) Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkuse tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvate muude peetavate kabiloomade puhul on need pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 42 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkust kõnealuse taudi tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvatel peetavatel loomadel; e) Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvate muude peetavate kabiloomade puhul on need pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 42 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkust kõnealuse taudi tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvatel peetavatel loomadel; f) episootilise hemorraagia viiruse nakkuse tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvate muude peetavate kabiloomade puhul on loomad pärit ettevõttest, mille ümber vähemalt 150 km raadiuses ei ole viimase kahe aasta jooksul enne loomade lähetamist üheski ettevõttes teadaolevalt esinenud episootilise hemorraagia viirust; g) loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 15 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud kabiloomade põrnatõbe; h) surra (Trypanosoma evansi) tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvate muude peetavate kabiloomade puhul on loomad pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud surrat (Trypanosoma evansi), ning juhul, kui nad on pärit ettevõttest, kus on viimase kahe aasta jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud surrat (Trypanosoma evansi) ning tabandunud ettevõttes jäi pärast viimast taudipuhangut kehtima liikumispiirang kuni i) nakatunud loomade eemaldamiseni ettevõttest; ning ii) ettevõtte ülejäänud loomadele tehti I lisa 3. osas esitatud diagnostikameetodi abil surra (Trypanosoma evansi) uuring, mille tulemus oli negatiivne ja mis põhines proovidel, mis võeti vähemalt kuus kuud pärast nakatunud loomade eemaldamist ettevõttest; i) lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvate muude peetavate kabiloomade puhul vastavad nad vähemalt ühele lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkust käsitlevale nõudele, mis on esitatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3. Käesolevat punkti ei kohaldata artiklis 30 osutatud muude peetavate kabiloomade suhtes; j) artiklites 32 ja 33 sätestatud tingimused on vajaduse korral täidetud.

2. Lõike 1 sätteid ei kohaldata artiklis 31 osutatud tapmiseks ette nähtud muude peetavate kabiloomade suhtes.

Artikkel 30

Erand, mida tehakse muude peetavate kabiloomade liikumise suhtes teistesse liikmesriikidesse või nende tsoonidesse seoses lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkusega

Päritoluliikmesriigi pädev asutus võib erandina artikli 29 lõike 1 punktist i lubada lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvate muude peetavate kabiloomade, kes ei vasta vähemalt ühele delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3 esitatud nõuetest, liikumist teise liikmesriiki või selle tsooni

a) millel on lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes taudivaba staatus või kus kõnealuse taudi suhtes kohaldatakse heakskiidetud likvideerimisprogrammi, kui sihtliikmesriik on komisjonile ja teistele liikmesriikidele teatanud, et selline liikumine on lubatud tingimustel, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 43 lõikes 2;

b) millel ei ole lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes taudivaba staatust ja kus kõnealuse taudi suhtes ei kohaldata heakskiidetud likvideerimisprogrammi, kui sihtliikmesriik on teavitanud komisjoni ja teisi liikmesriike, et selline liikumine lubatud. Kui sihtliikmesriik kehtestab sellise liikumise suhtes tingimused, siis peavad kõnealused tingimused olema ükskõik millised delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 5–8 osutatud tingimustest.

Artikkel 31

Tapmiseks ettenähtud muude peetavate kabiloomade teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevatest nõuetest tehtav erand

Erandina artiklis 29 sätestatud nõuetest võivad ettevõtjad tapmiseks ette nähtud muid peetavaid kabiloomi viia teise liikmesriiki või selle tsooni,

a) kui kõnealused loomad on pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 15 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud kabiloomade põrnatõbe;

b) marutaudiviiruse nakkuse tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvate muude peetavate kabiloomade puhul sel juhul, kui kõnealused loomad on pärit ettevõttest, kus peetavatel maismaaloomadel ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud marutaudiviirusega nakatumist;

c) lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse tõttu loetellu kantud liikidesse kuuluvate muude peetavate kabiloomade puhul sel juhul, kui loomad pärit ettevõttest, kus ei ole viimase 30 päeva jooksul enne väljumist teadaolevalt esinenud lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkust.







8. jagu

Täiendavad loomatervisenõuded seoses lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkusega

Artikkel 32

Bioturvameetmed ja riskimaandamismeetmed seoses vedamisega teise liikmesriiki või selle piirkonda, mis on vaba lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkusest või kus kohaldatakse kõnealuse taudi suhtes heakskiidetud likvideerimisprogrammi

1. Ettevõtjad veavad lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse korral loetletud liikidesse kuuluvaid peetavaid loomi teise liikmesriiki või selle tsooni ainult siis, kui täidetud on vähemalt üks järgmistest nõuetest: a) vedu toimub liikmesriiki või selle tsooni, mis on lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse suhtes taudivaba staatusega; b) loomad on kaitstud siirutajate rünnakute eest; ning i) kavandatava teekonna jooksul ei laadita loomi maha pikemaks ajavahemikuks kui üheks päevaks; või ii) loomad laaditakse maha siirutajate eest kaitstud ettevõttes; või iii) loomad laaditakse maha liikmesriigis või selle tsoonis siirutajatest vaba perioodi vältel; c) loomad i) on vaktsineeritud lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) kõigi serotüüpide vastu, millest on teatatud läbitavas liikmesriigis või selle tsoonis viimase kahe aasta jooksul, ning loomadel kestab vaktsiini spetsifikatsioonides tagatud immuunsusperiood; või ii) neile on tehtud positiivsete tulemustega seroloogiline uuring, mis võimaldab tuvastada lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) kõigi serotüüpide vastased spetsiifilised antikehad, millest on teatatud läbitavas liikmesriigis või selle tsoonis viimase kahe aasta jooksul enne loomade lähetamist; d) loomad on ette nähtud tapmiseks.

2. Erandina lõikest 1 võib päritoluliikmesriigi pädev asutus lubada peetavate loomade liiku, kui sihtliikmesriigi pädev asutus on komisjonile ja teistele liikmesriikidele teatanud, et selline liikumine on lubatud tingimustel, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 43 lõikes 2 ja täidetud on üks järgmistest tingimustest: a) loomad vastavad sihtkoha pädeva asutuse määratletud loomatervise erinõuetele tagamaks, et enne lähetamist on loomadel piisav immunoloogiline kaitse lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) kõikide selliste serotüüpide suhtes, millest on teatatud läbitavas liikmesriigis või selle tsoonis viimase kahe aasta jooksul enne lähetamist; või b) loomad vastavad käesoleva lõike punktis a või lõike 1 punktis c sätestatud nõuetele tagamaks, et nad on kaitstud lammaste katarraalse palaviku viiruse selliste serotüüpide vastu, millest on teatatud läbitavas liikmesriigis või selle tsoonis kahe viimase aasta jooksul enne lähetamist ja millest ei ole teatatud sama ajavahemiku jooksul sihtliikmesriigis või selle tsoonis.

Artikkel 33

Bioturvameetmed ja riskimaandamismeetmed seoses vedamisega läbi teise liikmesriigi või selle piirkonda, mis on vaba lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkusest või kus kohaldatakse kõnealuse taudi suhtes heakskiidetud likvideerimisprogrammi

1. Ettevõtjad viivad lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse korral loetletud liikidesse kuuluvaid loomi läbi teise läbitava liikmesriigi või selle tsooni, mis on vaba kõnealusest taudist või kus kohaldatakse selle taudi suhtes heakskiidetud likvideerimisprogrammi, ainult siis, kui täidetud on vähemalt üks järgmistest nõuetest: a) loomad vastavad vähemalt ühele delegeeritud määruse (EL) 2020/689 V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3 esitatud nõuetest; või b) transpordivahend, kuhu loomad on laaditud, oli veo ajal kaitstud siirutajate rünnakute eest; ning i) kavandatava teekonna jooksul ei laadita loomi maha pikemaks ajavahemikuks kui üheks päevaks; või ii) loomad laaditakse maha siirutajate eest kaitstud ettevõttes või siirutajatest vaba perioodi vältel;

2. Erandina lõikest 1 võib päritoluliikmesriigi pädev asutus lubada lammaste katarraalse palaviku viiruse (serotüübid 1–24) nakkuse korral loetletud liikidesse kuuluvate loomade vedu läbi teise läbitava liikmesriigi või selle tsooni, mis on vaba kõnealusest taudist või kus selle taudi suhtes kohaldatakse heakskiidetud likvideerimisprogrammi, kui läbitava liikmesriigi pädev asutus on komisjonile ja teistele liikmesriikidele teatanud, et selline vedu on lubatud tingimustel, mis on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 43 lõike 2 punktides a, c ja d.







3. PEATÜKK

Kodulindude ja haudemunade teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevad täiendavad loomatervisenõuded







1. jagu

Kodulinnud

Artikkel 34

▼C1

Sugu- ja tootmislindude vedu käsitlevad nõuded

▼B

1. ►C1 Ettevõtjad viivad sugu- ja tootmislinde teise liikmesriiki ainult siis, kui täidetud on järgmised nõuded: ◄ a) loomad on alaliselt elanud ühes või mitmes heakskiidetud ettevõttes, kus peetakse kodulinde: i) alates koorumisest: või ▼C1 ii) vähemalt: ▼M1 — 42 päeva enne lähetamist, kui tegemist on sugu- ja produktiivlindudega, keda peetakse tarbimiseks ettenähtud liha, munade või muude toodete tootmiseks; ▼C1 — 21 päeva enne lähetamist, kui tegemist on tootmislindudega, keda peetakse uluklinnuvarude taastootmiseks; ▼B b) loomad on pärit karjast, kus Salmonella Pullorum’i, S. Gallinarum’i ja S. arizonae nakkus ei ole kinnitust leidnud ning kõnealused loomad on pärit ettevõtetest, kus Salmonella Pullorum’i, S. Gallinarum’i ja S. arizonae nakkuse esinemise kinnitamise korral viimase 12 kuu jooksul enne lähetamist on kohaldatud järgmisi meetmeid: i) nakatunud kari on tapetud või hukatud ja hävitatud; ii) pärast punktis i osutatud nakatunud karja tapmist või hukkamist on ettevõte puhastatud ja desinfitseeritud; iii) pärast alapunktis ii osutatud puhastamist ja desinfitseerimist on ettevõtte kõigile karjadele Salmonella Pullorum’i, S. Gallinarum’i ja S. arizonae nakkuse suhtes vähemalt 21 päeva järel tehtud kaks negatiivsete tulemustega uuringut vastavalt seireprogrammile, millele on osutatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artikli 8 punktis b; c) loomad on pärit karjast, kus lindude mükoplasmoos (Mycoplasma gallisepticum, M. meleagridis) ei ole kinnitust leidnud ning kõnealused loomad on pärit ettevõtetest, kus lindude mükoplasmoosi (Mycoplasma gallisepticum, M. meleagridis) kinnitatud esinemise korral viimase 12 kuu jooksul enne lähetamist on kohaldatud järgmisi meetmeid: kas i) nakatunud karjale lindude mükoplasmoosi (Mycoplasma gallisepticum ja M. meleagridis) suhtes vastavalt seireprogrammile, millele on osutatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artikli 8 punktis b, vähemalt 60 päeva järel tehtud kahe uuringu tulemused kogu karja puhul on olnud negatiivsed; või ii) nakatunud kari tapeti või surmati ja hävitati, ettevõte puhastati ja desinfitseeriti ning pärast puhastamist ja desinfitseerimist on ettevõtte kõigile karjadele lindude mükoplasmoosi (Mycoplasma gallisepticum ja M. meleagridis) suhtes vastavalt seireprogrammile, millele on osutatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artikli 8 punktis b, vähemalt 21 päeva järel tehtud kahe uuringu tulemused on olnud negatiivsed; d) loomad on pärit karjadest, millel ei ole asjaomaste liikide korral loetellu kantud haiguste kliinilisi tunnuseid ega kahtlust; ▼M1 e) delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 3 lõikes 1 sätestatud seirega ei ole päritolukarjas viimase 21 päeva jooksul enne lähetamist tuvastatud lindude madala patogeensusega gripi viiruste nakkuse ühtegi kinnitatud juhtumit; ▼C1 f) uluklinnuvarude taastootmiseks ettenähtud tootmislindude puhul ei ole loomad viimase 21 päeva jooksul enne lähetamist puutunud kokku lindudega, kellel on halvem tervisestaatus; ▼B g) partide ja hanede puhul on loomadele tehtud IV lisa kohane kõrge patogeensusega linnugripi uuring, mille tulemused olid negatiivsed; h) artiklites 41 ja 42 sätestatud vaktsineerimisega seotud asjakohased nõuded kodulindude erikategooria suhtes.

2. Lõike 1 sätteid ei kohaldata vähem kui 20 kodulinnuisendi, kelle hulka ei kuulu silerinnalised linnud, artikli 37 kohase liikumise suhtes.

Artikkel 35

Tapmiseks ettenähtud kodulindude vedu käsitlevad nõuded

1. ►C1 Ettevõtjad viivad sugu- ja tootmislinde teise liikmesriiki ainult siis, kui täidetud on järgmised nõuded: ◄ a) loomad on järjepidevalt viibinud heakskiidetud ettevõttes, kus peetakse kodulinde: i) alates koorumisest; või ii) vähemalt viimased 21 päeva enne lähetamist; b) loomad on pärit karjadest, millel ei ole asjaomaste liikide korral loetellu kantud haiguste kliinilisi tunnuseid ega kahtlust; c) artiklites 41 ja 42 sätestatud vaktsineerimisega seotud asjakohased nõuded kodulindude erikategooria suhtes.

2. Lõike 1 sätteid ei kohaldata vähem kui 20 kodulinnuisendi, kelle hulka ei kuulu silerinnalised linnud, artikli 37 kohase liikumise suhtes.

Artikkel 36

Ööpäevaste tibude viimist käsitlevad nõuded

1. Ettevõtjad viivad ööpäevaseid tibusid teise liikmesriiki ainult siis, kui on täidetud järgmised nõuded: a) loomad on pärit heakskiidetud haudejaamast; b) loomad on koorunud haudemunadest, mis: i) vastavad artikli 38 nõuetele ja on pärit karjadest, mille suhtes on tehtud kontroll vastavalt artikli 91 lõike 1 punktile f ja artikli 91 lõike 2 punktile f; või ii) on liitu sisse toodud kolmandast riigist või territooriumilt või selle tsoonist; c) vastavad artiklites 41 ja 42 sätestatud vaktsineerimisega seotud asjakohastele nõuetele kodulindude erikategooria suhtes.

2. Selliste ööpäevaste tibude puhul, kes on koorunud kolmandast riigist või territooriumilt või selle tsoonist liitu sisse toodud haudemunadest, teavitab kõnealuste ühepäevaste tibude päritoluliikmesriigi pädev asutus kavandatud sihtkoha liikmesriigi pädevat asutust, et haudemunad on kolmandast riigist liitu sisse toodud.

3. Lõigete 1 ja 2 sätteid ei kohaldata vähem kui 20 kodulinnuisendi, kelle hulka ei kuulu silerinnalised linnud, karja artikli 37 kohase liikumise suhtes.

▼M1

Artikkel 37

Vähem kui 20 kodulinnuisendi, kelle hulka ei kuulu silerinnalised linnud, viimist käsitlevatest nõuetest tehtav erand

1. Erandina artiklites 34, 35 ja 36 sätestatud nõuetest võivad ettevõtjad vähem kui 20 kodulinnuisendit, kelle hulka ei kuulu silerinnalised linnud, viia teise liikmesriiki, kui täidetud on järgmised nõuded: a) loomad on pärit karjadest, mis on alates koorumisest või vähemalt 21 päeva jooksul enne lähetamist järjepidevalt viibinud ühes registreeritud ettevõttes; b) loomad on pärit karjadest, millel ei ole asjaomaste liikide korral loetellu kantud haiguste kliinilisi tunnuseid ega kahtlust; c) delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 3 lõikes 1 sätestatud seirega ei ole päritolukarjas viimase 21 päeva jooksul enne lähetamist tuvastatud lindude madala patogeensusega gripi viiruste nakkuse ühtegi kinnitatud juhtumit; d) loomad ei ole viimase 21 päeva jooksul enne lähetamist puutunud kokku äsja saabunud kodulindudega või lindudega, kellel on halvem tervisestaatus; e) partide ja hanede (v.a tapmiseks ettenähtud pardid ja haned) puhul on loomadele tehtud IV lisa kohane kõrge patogeensusega linnugripi uuring, mille tulemused olid negatiivsed; f) loomadele on vastavalt V lisale tehtud Salmonella Pullorum’i, S. Gallinarum’i ja S. arizonae nakkuse ning lindude mükoplasmoosi (Mycoplasma gallisepticum ja M. meleagridis) suhtes uuring, mille tulemused olid negatiivsed; g) loomad vastavad artiklites 41 ja 42 sätestatud vaktsineerimisega seotud asjakohastele nõuetele kodulindude erikategooria suhtes.

2. Selliste ööpäevaste tibude puhul, kes on koorunud kolmandast riigist või territooriumilt või selle tsoonist liitu sisse toodud haudemunadest, teavitab kõnealuste ühepäevaste tibude päritoluliikmesriigi pädev asutus kavandatud sihtkoha liikmesriigi pädevat asutust, et haudemunad on kolmandast riigist liitu sisse toodud.

▼B







2. jagu

Kodulindude haudemunad

Artikkel 38

Kodulindude haudemunade viimist käsitlevad nõuded

Ettevõtjad viivad kodulindude haudemune teise liikmesriiki ainult siis, kui kõnealused munad vastavad järgmistele nõuetele:

a) need on pärit heakskiidetud ettevõttest:

b) need on pärit karjadest, mille linnud on alates koorumisest või vähemalt 42 päeva jooksul enne munade kogumist järjepidevalt viibinud ühes või mitmes kodulinde pidavas heakskiidetud ettevõttes;

c) need on pärit loomadelt, kes vastavad artikli 34 lõike 1 punktides b, c ja d sätestatud nõuetele;

d) need on üksikult märgistatud päritolukarja ettevõtte heakskiidunumbriga, millele on osutatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artikli 21 punktis a;

e) need on desinfitseeritud;

f) need vastavad artiklites 41 ja 42 sätestatud vaktsineerimisega seotud asjakohastele nõuetele.

Artikkel 39

Kodulindude vähem kui 20 haudemuna, mis ei hõlma silerinnaliste lindude haudemune, viimist käsitlevatest nõuetest tehtav erand

Erandina artiklis 38 sätestatud nõuetest võivad ettevõtjad kodulindude vähem kui 20 haudemuna, mis ei hõlma silerinnaliste lindude haudemune, viia teise liikmesriiki, kui kõnealused munad vastavad järgmistele nõuetele:

a) need on pärit registreeritud ettevõttest;

b) need on pärit linnukarjadest: i) mille linnud alates koorumisest või vähemalt 21 päeva jooksul enne munade kogumist on järjepidevalt viibinud registreeritud ettevõttes; ii) neil ei ole asjaomaste liikide korral loetellu kantud haiguste kliinilisi tunnuseid ega kahtlust; iii) neile on vastavalt V lisale tehtud Salmonella Pullorum’i, S. Gallinarum’i ja S. arizonae nakkuse ning lindude mükoplasmoosi (Mycoplasma gallisepticum ja M. meleagridis) suhtes uuring, mille tulemused olid negatiivsed;

c) need vastavad artiklites 41 ja 42 sätestatud vaktsineerimisega seotud asjaomastele nõuetele.

Artikkel 40

Määratletud patogeenivabade munade viimist käsitlevatest nõuetest tehtav erand

Erandina artiklis 38 sätestatud nõuetest viivad ettevõtjad määratletud patogeenivabasid mune teise liikmesriiki ainult siis, kui kõnealused munad vastavad järgmistele nõuetele:

a) need on pärit heakskiidetud ettevõttest, kus peetakse kodulinde:

b) need on pärit karjadest, mis on vabad määratletud patogeenidest, nagu on kirjeldatud Euroopa farmakopöas, ning kõikide selle eristaatuse jaoks nõutavate uuringute ja kliiniliste läbivaatuste tulemused on olnud soodsad;

c) need on üksikult märgistatud päritolukarja ettevõtte heakskiidunumbriga, millele on osutatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artikli 21 punktis a.







3. jagu

Vaktsineerimist käsitlevad nõuded

Artikkel 41

Nõuded, milles käsitletakse Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse vastast vaktsineerimist

Kui kodulinde, kodulindude haudemune või haudemunade või ööpäevaste tibude päritolukarju on vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu muude vaktsiinide kui inaktiveeritud vaktsiinidega, peavad manustatud vaktsiinid vastama VI lisas esitatud kriteeriumidele.







4. jagu

Eritingimused seoses liikumisega liikmesriikidesse või nende tsoonidesse, mis on Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse suhtes taudivaba staatusega ilma vaktsineerimiseta

Artikkel 42

Lisanõuded kodulindude ja kodulindude haudemunade liikumise kohta liikmesriiki või selle piirkonda, mis on Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse suhtes taudivaba staatusega ilma vaktsineerimiseta

Ettevõtjad viivad kodulinde ja kodulindude haudemune ühest liikmesriigist või selle tsoonist, millel ei ole Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse suhtes taudivaba staatust ilma vaktsineerimiseta, liikmesriiki või tsooni, mis on Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse suhtes taudivaba staatusega ilma vaktsineerimiseta, ainult siis, kui kõnealused loomad ja haudemunad lisaks 1.–3. jaos esitatud konkreetset kaupa käsitlevatele nõuetele vastavad Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse suhtes järgmistele nõuetele:

a) ►C1 sugu- ja tootmislinnud: ◄ i) ei ole vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu; ii) on 14 päeva enne lähetamist olnud isoleeritud kas päritoluettevõttes veterinaarjärelevalve ametniku järelevalve all või heakskiidetud karantiiniasutuses, kus: — kodulinnud ei ole vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu viimase 21 päeva jooksul enne lähetamist; — viimase 21 päeva jooksul enne lähetamist ei ole sisse toodud muid linde; — karantiiniasutuses ei ole toimunud vaktsineerimist; iii) on viimase 14 päeva jooksul enne lähetamist läbinud seroloogilised uuringud Newcastle’i haiguse viiruse vastaste antikehade tuvastamiseks, mis tehti vereproovidega tasemel, mis annab 95 % kindluse nakkuse tuvastamiseks 5 % levimuse korral, ja mille tulemused olid negatiivsed;

b) tapmiseks ettenähtud kodulindude puhul on need loomad pärit karjadest: i) mida ei ole viimase 14 päeva jooksul enne lähetamist vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu ning Newcastle’i haiguse viiruse vastaste antikehade tuvastamiseks tehtud, negatiivsed tulemused andnud seroloogilised uuringud tehti vereproovidega tasemel, mis annab 95 % kindluse nakkuse tuvastamiseks 5 % levimuse korral; või ii) mida on viimase 14 päeva jooksul enne lähetamist vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu ning Newcastle’i haiguse viiruse esinemise tuvastamiseks tehtud, negatiivsed tulemused andnud uuring tehti tasemel, mis annab 95 % kindluse nakkuse tuvastamiseks 5 % levimuse korral;

c) ööpäevased tibud: i) ei ole vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu; ii) on pärit punktis d sätestatud tingimustele vastavatest haudemunadest; iii) on pärit haudejaamast, kus töömeetoditega on tagatud, et selliseid haudemune inkubeeritakse täiesti eri aegadel ja kohtades, kui neid haudemune, mis ei vasta punktis d sätestatud tingimustele;

d) kodulindude haudemunad: i) ei ole vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu; ii) on pärit linnukarjadest, mis: kas — ei ole vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu; või — on vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu inaktiveeritud vaktsiinidega; või — on vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise vastu elusvaktsiinidega, mis vastavad VI lisas sätestatud kriteeriumidele, ning vaktsineerimine on toimunud vähemalt 30 päeva enne haudemunade kogumist.







4. PEATÜKK

Peetavate kabiloomade ja kodulindude kogumine

Artikkel 43

Peetavate kabiloomade ja kodulindude kogumise erieeskirjad

1. Peetavate kabiloomade ja kodulindude päritoluettevõttest sihtliikmesriigi ettevõttesse viimise ajal peavad käitajad tagama, et loomi ei ole rohkem kui kolm korda kogutud ning et kõnealused kogumised toimuvad kogumise jaoks heakskiidetud ettevõtetes või artikli 44 kohaselt transpordivahendis järgmistel tingimustel: a) kõik nimetatud kogumistega hõlmatud peetavad kabiloomad ja kodulinnud viiakse teise liikmesriigi lõppsihtkohta hiljemalt 20 päeva jooksul pärast päritoluettevõttest lahkumise kuupäeva; b) ajavahemik, mis jääb iga peetava kabilooma ja kodulinnu päritoluettevõttest lähetamise kuupäeva ja päritoluliikmesriigis kogumisteks heakskiidetud ettevõttest lähetamise kuupäeva vahele, ei tohi olla pikem kui 14 päeva.

2. Pädeva asutuse taotlusel peab määruse (EL) 2016/429 artikli 143 lõike 1 täitmiseks loomatervise sertifikaati taotlenud ettevõtja esitama saadetist moodustavate loomade varasemad liikumisandmed (sh kõik kogumised) nende päritoluettevõttest lähetamisest alates.

3. Erandina lõike 1 punktist a võib loomade veeteid/meritsi toimuva transpordi puhul lõike 1 punktis a sätestatud 20-päevast ajavahemikku veeteid/meritsi toimuva teekonna kestuse võrra pikendada.

▼M1

4. Tapmiseks ettenähtud peetavate kabiloomade puhul, välja arvatud lambad ja kitsed, kes ei ole individuaalselt identifitseeritud vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artiklile 45, loetakse kogumiseks loomade kogumist rohkem kui ühest ettevõttest vähem kui 20 päevaks pärast päritoluettevõttest lahkumist.

▼B

Artikkel 44

Transpordivahendis toimuva kogumise erieeskirjad

Selliste ettevõtete käitajad, kus peetakse kabiloomi või kodulinde, kes on ette nähtud kogumiseks transpordivahendis enne teise liikmesriiki viimist, tagavad, et laadimine teostatakse ettevõttes ilma transpordivahendi sisenemiseta hoonesse, kus loomi peetakse.

Artikkel 45

Üksikasjalikud eeskirjad kogumise bioturvameetmete kohta

1. Kogumiseks heakskiidetud ettevõtete käitajad tagavad, et a) ettevõte või ettevõttes asuvad epidemioloogiliselt eraldi asuvad loomade pidamisruumid tehakse loomadest tühjaks ning neid puhastatakse ja desinfitseeritakse korrapäraste ajavahemike järel, mis ei ületa 14 päevast katkematut kasutamist; b) enne ettevõttest lahkumist desinfitseeritakse sellise transpordivahendi rehvid, millest loomad on maha laaditud või millesse nad on peale laaditud.

2. Ettevõtjad, kes koguvad peetavaid kabiloomi või kodulinde transpordivahendis, tagavad, et transpordivahendi rehvid desinfitseeritakse enne päritoluettevõttest lahkumist.

Artikkel 46

Näitusteks, spordi-, kultuuri- ja muudeks sarnasteks üritusteks ettenähtud kabiloomade lähetamist käsitlevatest nõuetest tehtavad erandid

1. Määruse (EL) 2016/429 artiklites 126 lõikes 2 ja artikli 134 punktis b ning käesoleva määruse artiklites 43, 44 ja 45 sätestatud tingimusi ei kohaldata peetavate kabiloomade teise liikmesriiki lähetamise suhtes, selleks et osaleda näitustel, spordi-, kultuuri- ja muudel sarnastel üritustel.

2. Määruse (EL) 2016/429 artikli 133 lõike 2 teises lõigus osutatud liikmesriigi luba ei nõuta, kui individuaalselt sertifitseeritud registreeritud hobuslaste teise liikmesriiki vedamise puhul kasutatakse ühist transpordivahendit loomade osalemiseks lõikes 1 osutatud tegevustes.







5. PEATÜKK

Nõuded muude peetavate maismaaloomade kui peetavate kabiloomade ja kodulindude lähetamise ning tehistingimustes peetavate lindude haudemunade viimise kohta teistesse liikmesriikidesse







1. jagu

Esikloomalised

Artikkel 47

Esikloomaliste teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevad nõuded

Ettevõtjad viivad esikloomalised teise liikmesriiki ainult siis, kui loomad

kas

1. on hoitud suletud ettevõttes ja viiakse sihtliikmesriigis asuvasse suletud ettevõttesse vastavalt artikli 64 lõikes 1 sätestatud nõuetele; või

2. on pärit muust ettevõttest kui suletud ettevõte ja viiakse sihtliikmesriigis asuvasse suletud ettevõttesse vastavalt artikli 63 lõike 2 punktis b sätestatud nõuetele.







2. jagu

Mesilased ja kimalased

Artikkel 48

Mesilaste ja kimalaste teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevad nõuded

Ettevõtjad viivad mesilasi nende elutsükli igas etapis (sh mesilaste haue) teistesse liikmesriikidesse ainult siis, kui on täidetud järgmised tingimused:

a) loomad ja päritolutarud ei näita Ameerika haudemädaniku ega väikese tarumardika (Aethina tumida) või Tropilaelaps spp. põhjustatud nakkuse tunnuseid;

b) nad on pärit mesilast, mille ümber raadiusega vähemalt: i) 3 km raadiuses ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lähetamist teadaolevalt esinenud ameerika haudemädanikku, ning mille suhtes ei ole kehtestatud piirangut ameerika haudmemädaniku puhangu tõttu; ii) 100 km raadiuses ei ole teadolevalt esinenud väikese tarumardika (Aethina tumida) põhjustatud nakkust, ning mille suhtes ei ole kehtestatud piirangut väikese tarumardika (Aethina tumida) põhjustatud nakkuse kahtluse või nakkuse kinnitatud esinemise tõttu, välja arvatud juhul, kui artikliga 49 on kehtestatud erand; iii) 100 km raadiuses ei ole teadaolevalt esinenud mesilastel Tropilaelaps spp. põhjustatud nakkust, ning mille suhtes ei ole kehtestatud piirangut mesilastel Tropilaelaps spp. põhjustatud nakkuse kahtluse või nakkuse kinnitatud esinemise tõttu.

Artikkel 49

Mesilasemade teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevatest nõuetest tehtav erand

Erandina artikli 48 punkti b alapunktist ii võivad ettevõtjad viia mesilasemasid, kui need loomad vastavad artikli 48 punkti a, punkti b alapunktide i ja iii nõuetele ning järgmistele nõuetele:

a) päritolumesilas ei ole teadaolevalt esinenud väikese tarumardika (Aethina tumida) põhjustatud nakkust, ning kõnealune mesila asub vähemalt 30 km kaugusel pädeva asutuse poolt kehtestanud vähemalt 20 km raadiusega kaitsetsoonist väikese tarumardika (Aethina tumida) põhjustatud nakkuse kinnitatud esinemiskoha ümber;

b) päritolumesila ei asu piirangutsoonis, mille suhtes on liidus kehtestatud kaitsemeetmed väikese tarumardika (Aethina tumida) põhjustatud nakkuse kinnitud esinemise tõttu;

c) päritolumesila asub piirkonnas, kus on pooleli pädeva asutuse tehtav iga-aastane seire väikese tarumardika (Aethina tumida) põhjustatud nakkuse tuvastamiseks, et tagada väikese tarumardika (Aethina tumida) põhjustatud nakkuse tuvastamise usaldusnivoo vähemalt 95 %, kui vähemalt 2 % mesilatest on nakatunud;

d) pädev asutus teeb tootmishooaja igal kuul päritolumesilas negatiivsete tulemustega kontrolli, et tagada väikese tarumardika (Aethina tumida) põhjustatud nakkuse tuvastamise usaldusnivoo vähemalt 95 %, kui vähemalt 2 % mesilatest on nakatunud;

e) nad on saatepuurides koos maksimaalselt 20 saatemesilasega;

Artikkel 50

Mesilaste teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevad lisanõuded varroosi (Varroa spp.) puhul

Ettevõtjad viivad mesilasi nende elutsükli igas etapis (sh mesilashaue) varroosi (Varroa spp.) suhtes taudivaba staatusega teise liikmesriiki või selle tsooni ainult siis, kui loomad vastavad artikli 48 sätestatud nõuetele ja kui on täidetud järgmised nõuded:

a) nad on pärit liikmesriigist või selle tsoonist, millel on varroosi (Varroa spp.) suhtes taudivaba staatus;

b) vedamise ajal on nad kaitstud varroosiga (Varroa spp.) nakatumise eest.

Artikkel 51

Kimalaste teistesse liikmesriikidesse viimist käsitlevad nõuded

Ettevõtjad viiv