2003D0231 — ET — 26.04.2004 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B NÕUKOGU OTSUS, 17. märts 2003, Euroopa Ühenduse ühinemise kohta tolliprotseduuride lihtsustamise ja ühtlustamise rahvusvahelise konventsiooni (Kyoto konventsiooni) muutmisprotokolliga (2003/231/EÜ) (EÜT L 086, 3.4.2003, p.21)

Muudetud:

Euroopa Liidu Teataja No page date ►M1 NÕUKOGU OTSUS, 26. aprill 2004, L 162 113 30.4.2004









▼B

NÕUKOGU OTSUS,

17. märts 2003,

Euroopa Ühenduse ühinemise kohta tolliprotseduuride lihtsustamise ja ühtlustamise rahvusvahelise konventsiooni (Kyoto konventsiooni) muutmisprotokolliga

(2003/231/EÜ)







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega, võttes arvesse komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1) Ühendus on olnud tolliprotseduuride lihtsustamise ja ühtlustamise rahvusvahelise konventsiooni, edaspidi “konventsiooni”, lepinguosaline aastast 1974. (2) Tollikoostöö Nõukogu võttis oma 26. juuni 1999. aasta istungitel vastu konventsiooni muutmisprotokolli. Muutmisprotokolli I liites on toodud konventsiooni muudetud preambula ja muudetud artiklite tekst, muutmisprotokolli II liites muudetud üldlisa ning muutmisprotokolli III liites muudetud erilisad. Muudetud preambula ning konventsiooni muudetud artikleid koos muudetud üldlisa ja muudetud erilisadega nimetatakse muudetud Kyoto konventsiooniks. (3) Muudetud Kyoto konventsiooni põhimõtete rakendamine annab märkimisväärseid ja mõõdetavaid tulemusi, parandades tolliasutuste tõhusust ja tulemuslikkust ning seeläbi riikide majanduslikku konkurentsivõimet; samuti soodustab see investeeringuid ja tööstuse arengut ning võib suurendada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete osalemist rahvusvahelises kaubanduses. (4) Muudetud Kyoto konventsioon on kaubanduse edendamise oluline osa ning seega seda tunnustanud partnerite jaoks tähtis majanduskasvu stimulaator. (5) Muudetud Kyoto konventsiooni lepinguosalised kohustuvad kohaldama selgeid, läbipaistvaid ja ajakohaseid tolliprotseduure, mis uue infotehnoloogia ja uute tollikontrolli tehnikate, nagu riskihindamise ja auditite kasutamisega võimaldavad kaupade kiiremat tollikontrolli. (6) Muutmisprotokoll, sealhulgas selle I ja II liide, jõustub kolme kuu möödumisel sellest, kui 40 konventsiooniosalist on väljendanud oma nõusolekut ühineda muutmisprotokolliga, sh selle I ja II liitega. (7) Esialgu ühineb Euroopa Ühendus muutmisprotokolliga, sealhulgas selle I ja II liitega. Ühinemine muutmisprotokolli III liites toodud erilisadega otsustatakse hiljem, ning arvestades järgmist: ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:







Artikkel 1

1. Euroopa Ühendus kiidab heaks Euroopa Ühenduse ühinemise tolliprotseduuride lihtsustamise ja ühtlustamise rahvusvahelise konventsiooni muutmisprotokolliga, v.a III liide.

2. Muutmisprotokolli, sealhulgas I ja II liite tekst on esitatud käesoleva otsuse I lisas.

3. Muudetud Kyoto konventsiooni artikli 8 lõike 5 punkti a alusel nõutav teave ja artikli 11 alusel nõutav teade on esitatud vastavalt selle otsuse II ja III lisas.

Artikkel 2

1. Ühendust esindab konventsiooni muutmisprotokolli I liite artiklis 6 sätestatud korralduskomitees komisjon, keda abistavad liikmesriikide esindajad.

2. Ühenduse seisukoha korralduskomitees juhtudel, kui on tegemist ühenduse pädevusse kuuluvate küsimustega, võtab asjakohastest asutamislepingu sätetest tulenevate hääletuseeskirjade kohaselt vastu nõukogu.

Artikkel 3

1. Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isikud, kes on volitatud ühenduse nimel andma hoiule muutmisprotokolli, sealhulgas I ja II liite ühinemiskirja. ►M1 Selline hoiuleandmine leiab aset 30. aprillil 2004, samal ajal, kui liikmesriigid, mis on selleks kuupäevaks lõpetanud siseriikliku ratifitseerimismenetluse, annavad hoiule oma ühinemiskirjad. ◄

2. Volitatud isikud edastavad Tollikoostöö Nõukogu peasekretärile teabe ja teate, mis on esitatud vastavalt käesoleva otsuse II ja III lisas.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.









I LISA

TOLLIPROTSEDUURIDE LIHTSUSTAMISE JA KOOSKÕLASTAMISE RAHVUSVAHELISE KONVENTSIOONI MUUTMISE PROTOKOLL

(Brüssel, 26. juuni 1999)







Tollikoostöö Nõukogu (edaspidi “nõukogu”) egiidi all vastu võetud tolliprotseduuride lihtsustamise ja kooskõlastamise rahvusvahelise konventsiooni (koostatud Kyotos 18. mail 1973. aastal ja jõustunud 25. septembril 1974), edaspidi “konventsioon”, osalised, ARVESTADES, et järgmiste eesmärkide: — kõrvaldada erinevused konventsiooniosaliste tolliprotseduurides ja -tavades, mis võivad takistada rahvusvahelist kaubandust ja muud rahvusvahelist vahetust, — vastata rahvusvahelise kaubanduse ja tolli vajadustele seoses tolliprotseduuride ja -tavade hõlbustamise, lihtsustamise ja kooskõlastamisega, — näha ette tollikontrolli asjakohased normid ja — võimaldada tollil kohanduda suuremate muudatustega äritegevuses ja haldustavades, saavutamiseks tuleb konventsiooni muuta, ARVESTADES, et ka muudetud konventsioonis: — tuleb sätestada, et sellise lihtsustamise ja kooskõlastamise põhiprintsiibid oleksid kohustuslikud muudetud konventsiooni osalistele, — tuleb tollile ette näha tõhusad menetlused, mida toetavad asjakohased ja tõhusad kontrollimeetodid, ja — lihtsustatakse ja kooskõlastatakse tunduvalt tolliprotseduure ja -tavasid, mis on nõukogu põhieesmärk, ja edendatakse seega tõhusalt rahvusvahelise kaubanduse hõlbustamist, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:







Artikkel 1

Konventsiooni preambulit ja artikleid muudetakse käesoleva protokolli I liites sisalduva teksti kohaselt.

Artikkel 2

Konventsiooni lisad asendatakse II liites sisalduva üldlisaga ja III liites sisalduvate erilisadega.

Artikkel 3

1. Iga konventsiooniosaline võib väljendada oma nõusolekut end siduda käesoleva protokolliga, sealhulgas selle I ja II liitega:

a) kirjutades sellele alla ratifitseerimisreservatsioonita;

b) andes pärast ratifitseerimisreservatsiooniga allakirjutamist hoiule ratifitseerimiskirja; või

c) ühinedes sellega.

2. Protokoll on konventsiooniosalistele allakirjutamiseks avatud kuni 30. juunini 2000 nõukogu peakorteris Brüsselis. Pärast seda on protokoll avatud ühinemiseks.

3. Käesolev protokoll koos selle I ja II liitega jõustub kolme kuu möödumisel sellest, kui 40 konventsiooniosalist on käesolevale protokollile ratifitseerimisreservatsioonita alla kirjutanud.

4. Pärast seda, kui 40 konventsiooniosalist on artikli 1 kohaselt väljendanud oma nõusolekut või on hoiule andnud oma ratifitseerimis- või ühinemiskirja. end käesoleva protokolliga siduda, võtab konventsiooniosaline konventsiooni muudatused vastu üksnes käesoleva protokolliga ühinedes. Sellise konventsiooniosalise jaoks jõustub käesolev protokoll kolme kuu möödumisel sellest, kui ta on käesolevale protokollile ratifitseerimisreservatsioonita alla kirjutanud või on hoiule andnud oma ratifitseerimis- või ühinemiskirja.

Artikkel 4

Iga konventsiooniosaline võib siis, kui ta väljendab oma nõusolekut end käesoleva protokolliga siduda, vastu võtta mis tahes selle III liites sisalduva erilisa või selle peatüki ning teatada nõukogu peasekretärile sellisest vastuvõtmisest või neist soovituslikest tavadest, mille suhtes ta teeb reservatsiooni.

Artikkel 5

Pärast käesoleva protokolli jõustumist ei võta nõukogu peasekretär vastu konventsiooni ratifitseerimis- või ühinemiskirju.

Artikkel 6

Konventsiooniosaliste omavahelistes suhetes käesolev protokoll ja selle liited asendavad konventsiooni.

Artikkel 7

Nõukogu peasekretär on käesoleva protokolli hoiulevõtja ja täidab käesoleva protokolli I liites sisalduvas artiklis 19 sätestatud ülesandeid.

Artikkel 8

Protokoll on konventsiooniosalistele allakirjutamiseks avatud alates 26. juunist 1999 nõukogu peakorteris Brüsselis.

Artikkel 9

Käesolev protokoll ja selle liited registreeritakse nõukogu peasekretäri taotlusel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja artikli 102 kohaselt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadis.

Selle kinnituseks on täievolilised esindajad käesolevale protokollile alla kirjutanud.

Sõlmitud tuhande üheksasaja üheksakümne üheksanda aasta juunikuu kahekümne kuuendal päeval Brüsselis ühes eksemplaris inglise ja prantsuse keeles, kusjuures mõlemad tekstid on võrdselt autentsed, mis antakse hoiule nõukogu peasekretärile, kes saadab tõestatud koopiad kõigile käesoleva protokolli I liites sisalduva artikli 8 lõikes 1 osutatud üksustele.









I lisa I liide

Tolliprotseduuride Lihtsustamise ja Kooskõlastamise Rahvusvaheline Konventsioon

(muudetud)

PREAMBUL

Käesoleva, Tollikoostöö Nõukogu egiidi all koostatud konventsiooni osalised,

PÜÜDES kõrvaldada erinevused konventsiooniosaliste tolliprotseduurides ja -tavades, mis võivad takistada rahvusvahelist kaubandust ja muud rahvusvahelist vahetust,

SOOVIDES aidata tõhusalt kaasa sellise kaubanduse ja vahetuse arengule tolliprotseduure ja -tavasid lihtsustades ja kooskõlastades ning rahvusvahelist koostööd edendades,

MÄRKIDES, et rahvusvahelise kaubanduse hõlbustamises seisnev märkimisväärne kasu on saavutatav tollikontrolli asjakohaseid norme kitsendamata,

TUNNISTADES, et selline lihtsustamine ja kooskõlastamine saab toimuda eelkõige järgmisi põhimõtteid kohaldades:

— tolliprotseduuride ja -tavade pidevale moderniseerimisele ning seega tulemuslikkusele ja tõhususele suunatud programmide rakendamine,

— tolliprotseduuride ja -tavade kohaldamine prognoositaval, järjekindlal ja läbipaistval viisil,

— tolliseadusi, -määrusi, haldussuuniseid, protseduure ja tavasid käsitleva vajaliku teabe jagamine kõikidele huvitatud isikutele,

— moodsate meetodite, nagu riskijuhtimine ja auditipõhine kontroll, kasutuselevõtmine ning infotehnoloogia maksimaalne kasutamine,

— asjakohane koostöö teiste riigiasutuste, tolliasutuste ja kaubandusettevõtjatega,

— asjakohaste rahvusvaheliste normide rakendamine,

— tagamine, et asjaosalistel on lihtne juurdepääs haldus- ja kohtumenetlustele kaebuse läbivaatamiseks,

OLLES VEENDUNUD, et rahvusvaheline õigusakti abil, mis sisaldab eelloetletud eesmärke ja põhimõtteid, mida konventsiooniosalised kohustuvad kohaldama, lihtsustatakse ja kooskõlastatakse tunduvalt tolliprotseduure ja -tavasid, mis on Tollikoostöö Nõukogu põhieesmärk, ja edendatakse seega tõhusalt rahvusvahelise kaubanduse hõlbustamist,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:







I

PEATÜKK

MÕISTED

Artikkel 1

Käesolevas konventsioonis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) norm – säte, mille rakendamist peetakse vajalikuks tolliprotseduuride ja -tavade kooskõlastamiseks ja lihtsustamiseks;

b) siirdenorm – üldlisa norm, mille elluviimiseks on lubatud pikem tähtaeg;

c) soovituslik tava – erilisa säte, mida peetakse tolliprotseduuride ja -tavade kooskõlastamist ja lihtsustamist edendavaks ning mille võimalikult lai kohaldamine on soovitav;

d) siseriiklikud õigusaktid – konventsiooniosalise pädeva asutuse kehtestatud seadused, määrused ja muud meetmed, mida kohaldatakse asjaomase konventsiooniosalise territooriumil, või jõus olevad lepingud, millega konventsiooniosaline on ühinenud;

e) üldlisa – kõikide käesolevas konventsioonis osutatud tolliprotseduuride ja -tavade suhtes kohaldatav sätete kogum;

f) erilisa – ühe või mitme käesolevas konventsioonis osutatud tolliprotseduuri ja -tava suhtes kohaldatav sätete kogum;

g) suunised – üldlisa, erilisade või nende peatükkide sätete selgituste kogum, milles osutatakse mõnele võimalikule toimimisviisile normide, siirdenormide või soovitusliku tava kohaldamisel, milles eelkõige kirjeldatakse parimat tava ja soovituslikke näiteid suurematest hõlbustustest;

h) alaline tehniline komitee – nõukogu alaline tehniline komitee;

ij) nõukogu – 15. detsembril 1950. aastal Brüsselis sõlmitud Tollikoostöö Nõukogu asutamiskonventsiooniga loodud organisatsioon;

k) tolli- või majandusliit – liit, mille on asutanud ja mille liikmed on riigid, kes on pädevad vastu võtma oma määrusi, mis on neile riikidele kohustuslikud käesolevas konventsioonis reguleeritud küsimustes, ning kes oma siseriiklikule menetlusele kohaselt on pädevad otsustama käesolevale konventsioonile allakirjutamise, selle ratifitseerimise või sellega ühinemise üle.







II

PEATÜKK

REGULEERIMISALA JA STRUKTUUR







Konventsiooni reguleerimisala

Artikkel 2

Iga konventsiooniosaline kohustub tolliprotseduuride lihtsustamist ja kooskõlastamist edendama ning selleks käesoleva konventsiooni sätete kohaselt käesoleva konventsiooni lisades sisalduvaid norme, siirdenorme ja soovituslikke tavasid järgima. Konventsiooniosalist ei piirata andmast konventsioonis sätestatuist suuremaid hõlbustusi ja igal konventsiooniosalisel soovitatakse anda selliseid suuremaid hõlbustusi võimalikult laialdaselt.

Artikkel 3

Käesoleva konventsiooni sätted ei välista siseriiklike õigusaktide kohaldamist seoses tollikontrollialuse kauba suhtes kohaldatavate keeldude või piirangutega.







Konventsiooni struktuur

Artikkel 4

1. Konventsioon koosneb põhiosast, üldlisast ja erilisadest.

2. Käesoleva konventsiooni üldlisa ja iga erilisa koosneb üldjuhul liigendavatest peatükkidest, mis käsitlevad järgmist:

a) mõisted; ning

b) normid, millest mõned üldlisa normid on siirdenormid.

3. Iga erilisa sisaldab ka soovituslikke tavasid.

4. Iga lisa täiendavad suunised, mille tekst ei ole konventsiooniosaliste suhtes siduv.

Artikkel 5

Mis tahes käesoleva konventsiooni erilisa või selle peatükki, mida konventsiooniosaline on kohustunud järgima, käsitatakse konventsiooni kohaldamisel selle lahutamatu osana ja kõnealuse osalise puhul käsitatakse mis tahes viidet konventsioonile viitena ka sellisele lisale või peatükile.







III

PEATÜKK

KONVENTSIOONI RAKENDAMINE







Korralduskomitee

Artikkel 6

1. Asutatakse korralduskomitee, kes uurib käesoleva konventsiooni rakendamist, arutab selle ühtset tõlgendamist ja kohaldamist tagavaid meetmeid ja kaalub väljapakutud muutmisettepanekuid.

2. Konventsiooniosalised on korraladuskomitee liikmed.

3. Iga üksuse, kellel on õigus artikli 8 kohaselt saada käesoleva konventsiooni osaliseks, või Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikme pädeval asutusel on õigus osaleda korralduskomitee koosolekul vaatlejana. Vaatlejate staatus ja õigused määratakse kindlaks nõukogu otsusega. Nimetatud õigusi ei või kasutada enne otsuse jõustumist.

4. Korralduskomitee võib kutsuda rahvusvaheliste valitsusvaheliste ja valitsusväliste organisatsioonide esindajaid vaatlejatena korralduskomitee koosolekutel osalema.

5. Korralduskomitee:

a) annab konventsiooniosalistele soovitusi: i) käesoleva konventsiooni põhiosa muutmiseks, ii) üldlisa, erilisade ja nende peatükkide muutmiseks ning üldlisasse uute peatükkide lisamiseks, ja iii) uute erilisade lisamiseks ja erilisadesse uute peatükkide lisamiseks;

b) võib otsustada muuta soovituslikku tava või lisada erilisadesse või nende peatükkidesse uusi soovituslikke tavasid artikli 16 kohaselt;

c) kaalub käesoleva konventsiooni sätete rakendamist artikli 13 lõike 4 kohaselt;

d) vaatab üle ja ajakohastab suuniseid;

e) uurib muid talle suunatud, käesoleva konventsiooniga seotud küsimusi;

f) teavitab oma otsustest alalist tehnilist komiteed ja nõukogu.

6. Konventsiooniosaliste pädevad asutused edastavad nõukogu peasekretärile käesoleva artikli lõike 5 punktide a, b, c ja d kohased ettepanekud ja nende põhjendused ning korralduskomitee istungite päevakorrapunktide lisamist käsitlevad taotlused. Nõukogu peasekretär tutvustab ettepanekuid käesoleva artikli lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud konventsiooniosaliste pädevatele asutustele ja vaatlejatele.

7. Korralduskomitee tuleb kokku vähemalt kord aastas. Komitee valib igal aastal esimehe ja aseesimehe. Nõukogu peasekretär edastab kutse ja päevakorra projekti käesoleva artikli lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud konventsiooniosaliste pädevatele asutustele ja vaatlejatele vähemalt kuus nädalat enne korralduskomitee koosolekut.

8. Kui otsust ei võeta vastu konsensuse alusel, otsustatakse korralduskomitee ees seisvad küsimused kohal olevate konventsiooniosaliste hääletusega. Käesoleva artikli lõike 5 punktide a, b või c kohased ettepanekud kiidetakse heaks kahekolmandikulise häälteenamusega. Kõik muud küsimused otsustab korralduskomitee lihthäälteenamusega.

9. Kui kohaldatakse käesoleva konventsiooni artikli 8 lõiget 5, on konventsiooniosalistest tolli- või majandusliitudel hääletamisel hääli üksnes nii palju, kui neid on nende konventsiooniosalistest liikmetel kokku.

10. Enne istungi lõpetamist võtab korralduskomitee vastu istungi aruande. Aruanne edastatakse nõukogule ja lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud konventsiooniosalistele ja vaatlejatele.

11. Asjakohaste sätete puudumisel käesolevas artiklis kohaldatakse nõukogu töökorda, kui korralduskomitee ei otsusta teisiti.

Artikkel 7

Korralduskomitee hääletab iga erilisa ja iga erilisa iga peatükki eraldi.

a) Igal konventsiooniosalisel on õigus hääletada konventsiooni põhiosa ja üldlisa tõlgendamisega, kohaldamisega ja muutmisega seotud küsimustes.

b) Juba jõus olevate erilisade või erilisa peatükkidega seotud küsimustes on õigus hääletada ainult neil konventsiooniosalistel, kes on asjaomase erilisa või selle peatüki vastu võtnud.

c) Igal konventsiooniosalisel on õigus hääletada uute erilisade või erilisa uute peatükkide eelnõusid.







IV

PEATÜKK

KONVENTSIOONIOSALINE







Konventsiooni ratifitseerimine

Artikkel 8

1. Käesoleva konventsiooni osalisteks võivad saada kõik nõukogu liikmed ja kõik Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni või selle spetsialiseeritud asutuste liikmed:

a) kirjutades sellele alla ratifitseerimisreservatsioonita;

b) andes pärast ratifitseerimisreservatsiooniga allakirjutamist hoiule ratifitseerimiskirja; või

c) ühinedes sellega.

2. Käesolev konventsioon on kõigile käesoleva artikli lõikes 1 osutatud liikmetele allakirjutamiseks avatud 30. juunini 1974 nõukogu peakorteris Brüsselis. Pärast seda on konventsioon nimetatud liikmetele avatud ühinemiseks.

3. Konventsioonile alla kirjutades, seda ratifitseerides või sellega ühinedes täpsustab iga konventsiooniosaline, missuguse erilisa või erilisa peatüki ta sellega vastu võtab. Seejärel võib ta teatada hoiulevõtjale, et ta võtab vastu ühe või mitu erilisa või erilisa peatükki.

4. Konventsiooniosaline, kes võtab vastu mis tahes uue erilisa või erilisa mis tahes uue peatüki, teatab sellest hoiulevõtjale käesoleva artikli lõike 3 kohaselt.

5.

a) Iga tolli- või majandusliit võib käesoleva artikli lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt saada käesoleva konventsooni osaliseks. Selline tolli- või majandusliit teatab hoiulevõtjale oma pädevusest käesoleva konventsiooniga reguleeritavates küsimustes. Selline tolli- või majandusliit teatab hoiulevõtjale ka kõikidest olulistest muudatustest oma pädevuse ulatuses.

b) Käesoleva konventsiooni osaliseks olev tolli- või majandusliit kasutab oma pädevuses olevate küsimuste osas enda nimel õigusi ja täidab kohustusi, mis konventsiooniga on antud või pandud sellise liidu liikmetele, kes on konventsiooniosalised. Sellisel juhul ei ole selliste liitude liikmetel õigust nimetatud õigusi, sealhulgas hääleõigust, iseseisvalt teostada.

Artikkel 9

1. Käesolevat konventsiooni ratifitseeriv või sellega ühinev konventsiooniosaline kohustub seeläbi järgima ka kõiki käesoleva konventsiooni, sealhulgas üldlisa muudatusi, mis on jõustunud tema ratifitseerimis- või ühinemiskirja hoiuleandmise kuupäevaks.

2. Iga konventsiooniosaline, kes võtab vastu erilisa või selle peatüki, kohustub järgima kõiki selles erilisas või peatükis sisalduvate normide muudatusi, mis on jõustunud selleks kuupäevaks, mil ta vastuvõtmisest hoiulevõtjale teatab. Iga konventsiooniosaline, kes võtab vastu erilisa või selle peatüki, kohustub järgima kõiki neis sisalduvate soovituslike tavade muudatusi, mis on jõustunud selleks kuupäevaks, kui ta on vastuvõtmisest hoiulevõtjale teatanud, välja arvatud juhul, kui ta teeb reservatsiooni ühe või mitme asjaomase soovituse suhtes vastavalt käesoleva konventsiooni artiklile 12.







Konventsiooni kohaldamine

Artikkel 10

1. Iga konventsiooniosaline võib käesoleva konventsiooni ratifitseerimisreservatsioonita allakirjutamise või oma ratifitseerimis- või ühinemiskirja hoiuleandmise ajal või hiljem teatada hoiulevõtjale, et käesolev konventsioon laieneb kõikidele või mõnedele territooriumidele, mille rahvusvaheliste suhete eest ta vastutab. See teade jõustub kolme kuu möödumisel kuupäevast, mil see on hoiulevõtjale laekunud. Käesolevat konventsiooni ei kohaldata teates nimetatud territooriumide suhtes siiski enne, kui konventsioon on asjaomase konventsiooniosalise suhtes jõustunud.

2. Iga konventsiooniosaline, kes on käesoleva artikli lõike 1 alusel esitanud teate, mis käsitleb käesoleva konventsiooni kohaldamisala laienemist territooriumi suhtes, mille rahvusvaheliste suhete eest ta vastutab, võib konventsiooni artiklis 19 sätestatud korras teatada hoiulevõtjale, et kõnealuse territooriumi suhtes konventsiooni enam ei kohaldata.

Artikkel 11

Käesoleva konventsiooni kohaldamiseks teatab konventsiooniosalisest tolli- või majandusliit nõukogu peasekretärile tolli- või majandusliitu kuuluvad territooriumid ning neid territooriume käsitatakse ühtse territooriumina.







Sätete vastuvõtmine ja reservatsioonid

Artikkel 12

1. Üldlisa on siduv kõigi konventsiooniosaliste suhtes.

2. Konventsiooniosaline võib vastu võtta ühe või mitu erilisa või ühe või mitu erilisa peatükki. Konventsiooniosaline, kes võtab vastu erilisa või selle peatüki(d), kohustub järgima kõiki neis sisalduvaid norme. Konventsiooniosaline, kes võtab vastu erilisa või selle peatüki(d), kohustub järgima kõiki neis sisalduvaid soovituslikke tavasid, välja arvatud juhul, kui ta on vastuvõtmise ajal või mis tahes ajal pärast seda hoiulevõtjale teatanud neist soovituslikest tavadest, mille suhtes ta teeb reservatsiooni, nimetades erinevused oma siseriiklike õigusaktide ja asjaomaste soovituslike tavade vahel. Iga reservatsioonid teinud lepinguosaline võib need igal ajal tervikuna või osaliselt tühistada, teatades sellest hoiulevõtjale ja täpsustades tühistamise jõustumiskuupäeva.

3. Iga konventsiooniosaline, kes on kohustunud järgima erilisa või ühte või mitut selle peatükki, uurib võimalust tühistada lõike 2 tingimuste kohaselt soovituslike tavade suhtes tehtud reservatsioonid ja teatab selle uurimise tulemustest nõukogu peasekretärile iga kolmeaastase ajavahemiku järel alates käesoleva konventsiooni jõustumisest nimetatud konventsiooniosalise suhtes, täpsustades need siseriiklike õigusaktide sätted, mis tema arvates on vastuolus reservatsioonide tühistamisega.







Sätete rakendamine

Artikkel 13

1. Iga konventsiooniosaline rakendab tema poolt vastu võetud üldlisa ja erilisa(de) või nende ühe või mitme peatüki normid 36 kuu jooksul pärast seda, kui need lisad või peatükid on selle konventsiooniosalise suhtes jõustunud.

2. Iga konventsiooniosaline rakendab üldlisa siirdenormid 60 kuu jooksul pärast seda kuupäeva, kui üldlisa on selle konventsiooniosalise suhtes jõustunud.

3. Iga konventsiooniosaline rakendab tema poolt vastu võetud erilisa(de) või nende ühes või mitmes peatükis sisalduvad soovituslikud tavad 36 kuu jooksul pärast seda, kui need erilisad või peatükid on selle konventsiooniosalise suhtes jõustunud, välja arvatud juhul, kui ta on ühe või mitme sellise soovitusliku tava suhtes teinud reservatsiooni.

4.

a) Kui käesoleva artikli lõikes 1 või 2 sätestatud tähtaeg on tegelikkuses ebapiisav, et konventsiooniosaline saaks üldlisa sätted rakendada, võib see konventsiooniosaline taotleda korralduskomiteelt enne käesoleva artikli lõikes 1 või 2 osutatud tähtaja lõppu nimetatud tähtaja pikendamist. Konventsiooniosaline nimetab taotluses need üldlisa sätted, mille suhtes ta tähtaja pikendamist taotleb, ja esitab sellise taotluse põhjendused.

b) Erandlike asjaolude korral võib korralduskomitee otsustada tähtaja pikendamise. Korralduskomitee mis tahes otsuses tähtaega pikendada esitatakse selle aluseks olevad erandlikud asjaolud ning tähtaega ei või mingil juhul pikendada rohkem kui üks aasta. Pikendatud tähtaja möödumisel teatab konventsiooniosaline hoiulevõtjale nende sätete rakendamisest, mille suhtes tähtaja pikendus anti.







Vaidluste lahendamine

Artikkel 14

1. Käesoleva konventsiooni tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidlused kahe või enama konventsiooniosalise vahel lahendatakse võimalust mööda nendevaheliste läbirääkimiste teel.

2. Vaidluse, mida ei ole lahendatud läbirääkimiste teel, suunavad vaidlevad konventsiooniosalised korralduskomiteele, kes uurib seda ja esitab soovitused selle lahendamiseks.

3. Vaidlevad konventsiooniosalised võivad eelnevalt kokku leppida, et nad aktsepteerivad korralduskomitee soovitusi siduvatena.







Konventsiooni muudatused

Artikkel 15

1. Korralduskomitee poolt artikli 6 lõike 5 punkti a alapunktide i ja ii kohaselt tehtud muudatusettepanekute teksti edastab nõukogu peasekretär kõigile konventsiooniosalistele ja nendele nõukogu liikmetele, kes ei ole konventsiooniosalised.

2. Konventsiooni põhiosa muudatused jõustuvad kõigi konventsiooniosaliste suhtes 12 kuu jooksul pärast seda, kui need konventsiooniosalised, kes olid kohal korralduskomitee koosolekul, kus muudatusettepanekud tehti, on hoiule andnud oma vastuvõtmiskirjad, tingimusel et ükski konventsiooniosaline ei ole esitanud vastuväiteid 12 kuu jooksul alates nende muudatuste edastamise kuupäevast.

3. Üldlisa, erilisade või nende peatükkide mis tahes muudatuseettepanekud loetakse vastuvõetuks kuue kuu möödumisel kuupäevast, kui muudatusettepanek on konventsiooniosalistele teatavaks tehtud, välja arvatud juhul, kui:

a) konventsiooniosaline, või erilisade või nende peatükkidega seoses, selline konventsiooniosaline, kes on kohustunud asjaomast erilisa või peatükki järgima, on esitanud vastuväite; või

b) konventsiooniosaline teatab nõukogu peasekretärile, et kuigi ta kavatseb muudatusettepaneku vastu võtta, ei ole selliseks vastuvõtmiseks vajalikud tingimused veel täidetud.

4. Kui konventsiooniosaline saadab nõukogu peasekretärile käesoleva artikli lõike 3 punktis b osutatud teatise, võib ta juhul, kui ta ei ole nõukogu peasekretärile teatanud muudatusettepaneku vastuvõtmisest, esitada muudatusele vastuväite 18 kuu jooksul alates käesoleva artikli lõikes 3 osutatud kuuekuulise tähtaja möödumisest.

5. Kui muudatusettepanekule esitatud vastuväitest on teatatud käesoleva artikli lõike 3 punkti a või lõike 4 kohaselt, loetakse, et muudatus ei ole vastu võetud ja see ei jõustu.

6. Kui konventsiooniosaline on saatnud teatise käesoleva artikli lõike 3 punkti b kohaselt, loetakse muudatus vastuvõetuks varasemal alljärgnevalt nimetatud kuupäevadest:

a) kuupäeval, milleks kõik sellise teatise saatnud konventsiooniosalised on nõukogu peasekretärile teatanud muudatusettepaneku vastuvõtmisest, tingimusel et kõigist vastuvõtmistest on teatatud enne käesoleva artikli lõikes 3 nimetatud kuuekuulise tähtaja lõppu; seda kuupäeva loetakse nimetatud kuuekuulise tähtaja lõppkuupäevaks;

b) kuupäeval, mil lõpeb käesoleva artikli lõikes 4 osutatud 18-kuuline tähtaeg.

7. Üldlisa või erilisade või nende peatükkide mis tahes vastuvõetuks loetud muudatus jõustub kas kuue kuu möödumisel kuupäevast, mil see on loetud vastuvõetuks, või muudatusettepanekus täpsustatud muu tähtaja puhul selle tähtaja möödumisel kuupäevast, mil muudatus on loetud vastuvõetuks.

8. Nõukogu peasekretär teatab konventsiooniosalistele võimalikult kiiresti lõike 3 punkti a kohaselt esitatud mis tahes vastuväitest muudatusettepanekule ja mis tahes teatisest, mis on saabunud käesoleva artikli lõike 3 punkti b kohaselt. Nõukogu peasekretär teatab järgnevalt konventsiooniosalistele, kas konventsiooniosaline või -osalised, kes on saatnud sellise teatise, esitavad muudatusettepanekule vastuväite või võtavad selle vastu.

Artikkel 16

1. Olenemata käesoleva konventsiooni artiklis 15 sätestatud muudatuste tegemise korrast, võib korralduskomitee artikli 6 kohaselt otsustada muuta mis tahes soovituslikku tava või lisada mis tahes erilisasse või selle peatükki uue soovitusliku tava. Nõukogu peasekretär kutsub kõiki konventsiooniosalisi osalema korralduskomitee nõupidamistel. Iga sel viisil otsustatud muudatuse või uue soovitusliku tava teksti edastab nõukogu peasekretär konventsiooniosalistele ja nendele nõukogu liikmetele, kes ei ole konventsiooniosalised.

2. Käesoleva artikli lõike 1 kohaselt otsustatud mis tahes muudatus või uue soovitusliku tava lisamine jõustub kuue kuu möödumisel sellest, kui nõukogu peasekretär on need edastanud. Iga konventsiooniosaline, kes on kohustunud järgima erilisa või selle peatükki, milles muudatused tehakse või millesse uued soovituslikud tavad lisatakse, loetakse nimetatud muudatused või uued soovituslikud tavad vastuvõtnuks, välja arvatud juhul, kui ta teeb reservatsiooni käesoleva konventsiooni artiklis 12 ettenähtud korras.







Konventsiooni kehtivusaeg

Artikkel 17

1. Käesoleva konventsiooni kehtivusaeg ei ole piiratud, kuid iga konventsiooniosaline võib käesoleva konventsiooni denonsseerida igal ajal pärast selle jõustumist artikli 18 alusel.

2. Denonsseerimisest teatatakse nõukogu peasekretärile hoiule antava kirjaliku dokumendiga.

3. Denonsseerimine jõustub kuue kuu möödumisel denonsseerimiskirja laekumisest hoiulevõtjale.

4. Käesoleva artikli lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse ka erilisade ja nende peatükkide suhtes, mille puhul konventsiooniosaline võib oma vastuvõtmise tühistada igal ajal pärast selle jõustumist.

5. Konventsiooniosaline, kes tühistab üldlisa vastuvõtmise, loetakse konventsiooni denonsseerinuks. Ka sel juhul kohaldatakse lõikeid 2 ja 3.







V

PEATÜKK

LÕPPSÄTTED







Konventsiooni jõustumine

Artikkel 18

1. Käesolev konventsioon jõustub kolme kuu möödumisel sellest, kui viis artikli 8 lõigetes 1 ja 5 osutatud üksust on sellele ratifitseerimisreservatsioonita alla kirjutanud või oma ratifitseerimis- või ühinemiskirja hoiule andnud.

2. Käeolev konventsioon jõustub mis tahes konventsiooniosalise suhtes kolme kuu möödumisel sellest, kui temast on saanud konventsiooniosaline artikli 8 kohaselt.

3. Käesoleva konventsiooni mis tahes erilisa või selle peatükk jõustub kolme möödumisel sellest, kui viis konventsiooniosalist on selle erilisa või selle peatüki vastu võtnud.

4. Pärast seda, kui mis tahes erilisa või selle peatükk on käesoleva artikli lõike 3 kohaselt jõustunud, jõustub nimetatud erilisa või peatükk mis tahes konventsiooniosalise suhtes kolme kuu möödumisel sellest, kui ta on vastuvõtmisest teatanud. Ükski erilisa või selle peatükk ei jõustu konventsiooniosalise suhtes siiski enne, kui konventsioon on selle konventsiooniosalise suhtes on jõustunud.







Konventsiooni hoiulevõtja

Artikkel 19

1. Käesolev konventsioon, kõik ratifitseerimisreservatsiooniga või -reservatsioonita antud allkirjad ja kõik ratifitseerimis- või ühinemiskirjad antakse hoiule nõukogu peasekretärile.

2. Hoiulevõtja:

a) võtab vastu käesoleva konventsiooni originaaltekstid ja hoiab neid;

b) valmistab käesoleva konventsiooni originaaltekstidest tõestatud ärakirjad ja saadab need konventsiooniosalistele ja nendele nõukogu liikmetele, kes ei ole konventsiooniosalised, ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile;

c) võtab vastu kõik käesoleva konventsiooni suhtes antud ratifitseerimisreservatsiooniga või -reservatsioonita allkirjad ning selle ratifitseerimise või sellega ühinemise kirjad ning võtab vastu kõik konventsiooniga seotud kirjad, teated ja teatised ning hoiab neid;

d) uurib, kas käesoleva konventsiooniga seotud allkiri või kiri, teade või teatis on nõuetekohases vormis, ja vajaduse korral juhib küsimusele asjaomase konventsiooniosalise tähelepanu;

e) teatab konventsiooniosalistele, nendele nõukogu liikmetele, kes ei ole konventsiooniosalised, ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile: — käesoleva konventsiooni artikli 8 kohased ning lisade ja peatükkidega seotud allkirjad, ratifitseerimised, ühinemised ning vastuvõtmised, — üldlisa uued peatükid ja uued erilisad või nende peatükid, mida korralduskomitee otsustab soovitada käesolevale konventsioonile lisada, — käesoleva konventsiooni, üldlisa ja iga erilisa või selle peatüki jõustumiskuupäeva käesoleva konventsiooni artikli 18 kohaselt, — käesoleva konventsiooni artiklite 8, 10, 11, 12 ja 13 kohaselt saadud teated, — lisade/peatükkide vastuvõtmise tühistamise konventsiooniosaliste poolt, — denonsseerimise vastavalt käesoleva konventsiooni artikli 17 kohaselt ja — käesoleva konventsiooni artikli 15 kohaselt vastu võetud mis tahes muudatuse ja selle jõustumiskuupäeva.

3. Kui konventsiooniosalise ja hoiulevõtja vahel esineb lahkarvamusi hoiulevõtja ülesannete täitmise osas, juhib hoiulevõtja või kõnealune konventsiooniosaline sellele küsimusele muude konventsiooniosaliste ja allakirjutanute või vajaduse korral korralduskomitee või nõukogu tähelepanu.







Registreerimine ja autentsed tekstid

Artikkel 20

Käesolev konventsioon registreeritakse nõukogu peasekretäri taotlusel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja artikli 102 kohaselt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadis.

Selle kinnituseks on täievolilised esindajad käesolevale protokollile alla kirjutanud.

Sõlmitud tuhande üheksasaja seitsmekümne kolmanda aasta maikuu kaheksateistkümnendal päeval Kyotos ühes eksemplaris inglise ja prantsuse keeles, kusjuures mõlemad tekstid on võrdselt autentsed, mis antakse hoiule nõukogu peasekretärile, kes saadab tõestatud koopiad kõigile käesoleva konventsiooni artikli 8 lõikes 1 osutatud üksustele.









I lisa II liide









ÜLDLISA

SISUKORD 1. peatükk Üldpõhimõtted 2. peatükk Mõisted 3. peatükk Tollivormistus ja muud tolliformaalsused 4. peatükk Tollimaksud ja muud maksud A. Tollimaksude ja muude maksude määramine, sissenõudmine ja tasumine B. Tollimaksude ja muude maksude tasumise edasilükkamine C. Tollimaksude ja muude maksude tagasimaksmine 5. peatükk Tagatis 6. peatükk Tollikontroll 7. peatükk Infotehnoloogia rakendamine 8. peatükk Suhted tolli ja kolmandate isikute vahel 9. peatükk Tolli esitatav teave ning tehtavad otsused ja määrused A. Üldteave B. Konkreetne teave C. Otsused ja määrused 10. peatükk Kaebused tolliküsimustes A. Kaebuse esitamise õigus B. Kaebuse vorm ja põhjendused C. Kaebuse arutamine

1. PEATÜKK

ÜLDPÕHIMÕTTED

1.1. Norm

Käesoleva lisa määratlusi, norme ja siirdenorme kohaldatakse käesolevas lisas määratletud tolliprotseduuride ja -tavade suhtes ning asjakohasel juhul erilisades määratletud tolliprotseduuride ja -tavade suhtes.

1.2. Norm

Käesolevas lisas määratletud tolliprotseduuride ja -tavade puhul täidetavad tingimused ja tolliformaalsused määratletakse siseriiklikes õigusaktides ja need peavad olema võimalikult lihtsad.

1.3. Norm

Toll loob ja hoiab ametlikke konsultatsioonisuhteid kaubandusettevõtjatega, et suurendada koostööd ja hõlbustada osalemist tõhusaimate töömeetodite loomisel siseriiklike sätete ja rahvusvaheliste lepingute kohaselt.

2. PEATÜKK

MÕISTED

Käesolevas konventsiooni lisades kasutatakse järgmisi mõisteid:







E1./F23. Kaebus – toiming, millega isik, keda tolli otsus või tegevusetus otseselt puudutab ja kes peab ennast seeläbi kahjustatuks, taotleb hüvitust pädevalt asutuselt E2./F19. Tollimaksude ja muude maksude määramine – tasumisele kuuluvate tollimaksude ja muude maksude summa kindlaksmääramine E3./F4. Auditipõhine kontroll – meetmed, mille abil toll veendub deklaratsioonide ehtsuses ja õigsuses, kontrollides asjaomase isiku asjaomaseid raamatupidamis- ja äridokumente, ärisüsteeme ja -andmestikku E4./F15. Kaubadeklaratsiooni kontroll – tolli toiming, mille abil ta veendub, et kaubadeklaratsioon on koostatud korrektselt ja täiendavad dokumendid vastavad esitatud tingimustele E5./F9. Tollivormistus – kauba vabasse käibesse lubamiseks, ekspordiks või muule tolliprotseduurile suunamiseks vajalike tolliformaaluste täitmine E6./F10. Toll – riiklik teenistus, mis vastutab tolliseaduse kohaldamise ning tollimaksude ja muude maksude sissenõudmise eest ning vastutab ka teiste kauba impordi, ekspordi, liikumise või ladustamisega seotud õigusnormide kohaldamise eest E7./F3. Tollikontroll – tolliseaduste järgimise tagamiseks tolli poolt kohaldatavad meetmed E8./F11. Tollimaksud – tollitariifistikus ettenähtud maksud, mis tuleb tasuda kaubalt, kui see siseneb tolliterritooriumile või lahkub sealt E9./F16. Tolliformaalsused – kõik toimingud, mida asjaomane isik ja toll peavad tegema tolliseaduste järgmiseks E10./F18. Tolliseadus – seadused ja rakendusaktid, mis on seotud kauba impordi, ekspordi, liikumise või ladustamisega ning mille haldamine ja täitmine on konkreetselt tolli ülesanne, ning kõik tolli seaduslike volituste kohaselt antud määrused E11./F2. Tolliasutus – tolli haldusüksus, kes on pädev tolliformaalsusi täitma, ning rajatised ja muud alad, mis on pädevate asutuste poolt sel eesmärgil heaks kiidetud E12./F25. Tolliterritoorium – territoorium, kus konventsiooniosalise tolliseadust kohaldatakse E13./F6. Otsus – üksikakt, millega toll otsustab tolliseadusega seotud küsimuse üle E14./F7. Deklarant – mis tahes isik, kes esitab kaubadeklaratsiooni või kelle nimel selline deklaratsioon esitatakse E15./F5. Maksetähtpäev – kuupäev, mil tollimaksud ja muud maksud tuleb tasuda E16./F12. Tollimaksud ja muud maksud – imporditollimaksud ja muud impordimaksud ja/või eksporditollimaksud ja muud ekspordimaksud E17./F27. Kauba läbivaatamine – kauba füüsiline kontrollimine tolli poolt veendumaks, et kauba laad, päritolu, seisund, kogus ja väärtus vastab kaubadeklaratsioonis esitatud üksikasjadele E18./F13. Eksporditollimaksud ja muud ekspordimaksud – tollimaksud ning kõik muud maksud ja tasud, mis nõutakse sisse kaupade ekspordil või seoses ekspordiga, välja arvatud mis tahes tasud summas, mis vastab osutatud teenuste ligilähedasele maksumusele või mille toll sisse nõuab muu riigiasutuse eest E19./F8. Kaubadeklaratsioon – tolli poolt ette nähtud vormis esitatav teatis, millega asjaomane isik osutab kauba suhtes kohaldatavale tolliprotseduurile ning esitab üksikasjad, mida toll nõuab asjaomase protseduuri kohaldamiseks E20./F14. Imporditollimaksud ja muud impordimaksud – tollimaksud ning kõik muud maksud ja tasud, mis nõutakse sisse kaupade impordil või seoses impordiga, välja arvatud mis tahes tasud summas, mis vastab osutatud teenuste ligilähedasele maksumusele või mille toll sisse nõuab muu riigiasutuse eest E21./F1. Vastastikune haldusabi – tolliasutuse toimingud teise tolliasutuse eest või koos teise tolliasutusega tolliseaduse nõuetekohaseks kohaldamiseks ning tollieeskirjade rikkumiste ärahoidmiseks, uurimiseks ja nende eest karistamiseks E22./F21. Tegevusetus – tolliseaduses ettenähtud ja tollilt eeldatava tegevuse tegemata jätmine või otsuse tegemata jätmine mõistliku aja jooksul küsimuses, mis oli tollile nõuetekohaselt esitatud E23./F22. Isik – nii füüsiline kui ka juriidiline isik, kui kontekst ei nõua teisiti E24./F20. Kauba vabastamine – tolli toiming, millega lubatakse tollivormistuse alused kaubad asjaomase isiku käsutusse E25./F24. Tagasimaksmine – kaupadelt tasutud tollimaksude ja muude maksude täielik või osaline tagasimaksmine või täielik või osaline vabastus tollimaksudest või muudest maksudest, kui need ei ole tasutud E26./F17. Tagatis – see, mis tagab tolli veenval viisil, et kohustus tolli ees täidetakse. Tagatis on üldine, kui see tagab mitmest toimingust tulenevate kohustuste täitmise E27./F26. Kolmas isik – isik, kes suhtleb tolliga otse teise isiku eest või tema nimel kauba impordi, ekspordi, liikumise või ladustamisega seotud küsimustes

3. PEATÜKK

TOLLIVORMISTUS JA MUUD TOLLIFORMAALUSED

Pädevad tolliasutused

3.1. Norm

Toll määrab tolliasutused, kus kaupa võib esitada ja selle tollivormistust läbi viia. Selliste tolliasutuste pädevuse ja asukoha ning tööaja määramisel arvestatakse eelkõige kaubandusnõudeid.

3.2. Norm

Asjaomase isiku taotlusel ja tolli poolt mõjuvaks loetud põhjustel sooritab toll vahendite olemasolul tolliprotseduuri ja -tavadega seoses ettenähtud toimingud väljaspool määratud tööaega ja väljaspool tolliasutust. Tolli sissenõutavad kulud piirduvad osutatud teenuse ligilähedase maksumusega.

3.3. Norm

Kui tolliasutused asuvad ühises piiriületuskohas, kooskõlastavad asjaomased tolliasutused oma tööajad ja pädevuse.

3.4. Siirdenorm

Ühises piiriületuskohas teevad asjaomased tolliasutused võimaluse korral ühist kontrolli.

3.5. Siirdenorm

Kui tolli kavatseb rajada uue tolliasutuse või viia olemasoleva asutuse ühisesse piiriületuskohta, teeb ta võimaluse korral alati koostööd naaberriigi tolliasutusega, et asutada ühise kontrolli hõlbustamiseks ühine tolliasutus.

Deklarant

a) Isikud, kellel on õigus tegutseda deklarandina

3.6. Norm

Siseriiklikes õigusaktides määratletakse tingimused, mille kohaselt isikul on õigus tegutseda deklarandina.

3.7. Norm

Mis tahes isikul, kelle on õigus kaupa käsutada, on õigus tegutseda deklarandina.

b) Deklarandi vastutus

3.8. Norm

Deklarant vastutab tolli ees kaubadeklaratsioonis esitatud üksikasjade ehtsuse eest ning tollimaksude ja muude maksude tasumise eest.

c) Deklarandi õigused

3.9. Norm

Enne kaubadeklaratsiooni esitamist on deklarandil lubatud tolli ettenähtud tingimustel:

a) kaupa kontrollida; ning

b) võtta kaubaproove või -näidiseid.

3.10. Norm

Toll ei nõua eraldi kaubadeklaratsiooni tollijärelevalve all võtta lubatud kaubaproovide või -näidiste kohta, tingimusel et need proovid või näidised on hõlmatud asjaomase saadetise kaubadeklaratsiooniga.

Kaubadeklaratsioon

a) Kaubadeklaratsiooni vorm ja sisu

3.11. Norm

Kaubadeklaratsiooni sisu näeb ette toll. Paberkandjal esitatav kaubadeklaratsioon peab vastama ÜRO näidisvormile.

Automaatse tollivormistuse puhul peab elektroonilise kaubadeklaratsiooni vorm põhinema elektroonilise teabevahetuse rahvusvahelisel standardil, nagu on ette nähtud Tollikoostöö Nõukogu infotehnoloogiat käsitleva soovitusega.

3.12. Norm

Toll piirdub kaubadeklaratsioonis nõutavate andmete puhul üksnes selliste üksikasjadega, mis on vajalikud tollimaksude ja muude maksude määramisel ja sissnõudmisel, statistika koostamisel ja tolliseaduse kohaldamisel.

3.13. Norm

Kui tolli poolt mõjuvaks loetud põhjustel ei ole deklarandil kaubadeklaratsiooni täitmiseks kogu vajalikku teavet, võib toll lubada esialgse või mittetäieliku kaubadeklaratsiooni esitamist, tingimusel et selles sisalduvad tolli poolt vajalikuks peetavad üksikasjad ja deklarant kohustub deklaratsiooni kindlaksmääratud tähtaja jooksul täitma.

3.14. Norm

Kui toll registreerib esialgse või mittetäieliku kaubadeklaratsiooni, ei või kauba tariifne kohtlemine erineda sellest, mida kohaldataks siis, kui kohe esitataks täielik ja korrektne kaubadeklaratsioon.

Kauba vabastamisega ei tohi viivitada, kui mis tahes nõutav tagatis on esitatud mis tahes kohaldatavate tollimaksude ja muude maksude tasumise tagamiseks.

3.15. Norm

Toll nõuab kaubadeklaratsiooni originaali ja üksnes võimalikult väheste koopiate esitamist.

b) Kaubadeklaratsiooni täiendavad dokumendid

3.16. Norm

Kaubadeklaratsiooni täiendavate dokumentidena nõuab toll üksnes neid dokumente, mis on vajalikud toimingute kontrollimiseks ja selle tagamiseks, et kõiki tolliseaduse kohaldamisega seotud nõudeid on järgitud.

3.17. Norm

Kui koos kaubadeklaratsiooniga ei saa teatud täiendavaid dokumente esitada tolli poolt mõjuvaks loetud põhjustel, võib toll lubada nende dokumentide esitamist kindlaksmääratud tähtaja jooksul.

3.18. Siirdenorm

Toll lubab täiendavad dokumendid esitada elektroonilisel teel.

3.19. Norm

Toll ei nõua täiendavate dokumentide üksikasjade tõlkimist, välja arvatud juhul, kui see on vajalik kaubadeklaratsiooni töötlemisel.

Kaubadeklaratsiooni esitamine, registreerimine ja kontrollimine

3.20. Norm

Toll lubab kaubadeklaratsiooni esitada mis tahes selleks määratud tolliasutuses.

3.21. Siirdenorm

Toll lubab kaubadeklaratsiooni esitada elektroonilisel teel.

3.22. Norm

Kaubadeklaratsioon esitatakse tolliasutuse määratud kellaaegadel.

3.23. Norm

Kui siseriiklikes õigusaktides nähakse kaubadeklaratsiooni esitamiseks tähtaeg, peab see tähtaeg olema piisav, et deklarant jõuaks kaubadeklaratsiooni täita ja nõutavad täiendavad dokumendid hankida.

3.24. Norm

Deklarandi taotlusel ja tolli poolt mõjuvaks loetud põhjustel pikendab toll kaubadeklaratsiooni esitamise tähtaega.

3.25. Norm

Siseriiklikes õigusaktides sätestatakse, et kaubadeklaratsioon ja täiendavad dokumendid esitatakse, registreeritakse või kontrollitakse enne kauba saabumist.

3.26. Norm

Kui toll ei saa kaubadeklaratsiooni registreerida, põhjendab ta seda deklarandile.

3.27. Norm

Toll lubab deklarandil juba esitatud kaubadeklaratsiooni muuta, tingimusel et taotluse saabumise ajal ei ole toll veel alustanud deklaratsiooni kontrollimist või kauba läbivaatamist.

3.28. Siirdenorm

Toll lubab deklarandil kaubadeklaratsiooni muuta, kui taotlus on laekunud pärast kaubadeklaratsiooni kontrollimise alustamist, juhul kui toll loeb deklarandi esitatud põhjendused mõjuvaks.

3.29. Siirdenorm

Deklarandil on lubatud kaubadeklaratsioon tagasi võtta ja taotleda muu tolliprotseduuri kohaldamist, tingimusel et asjaomane taotlus esitatakse tollile enne kauba vabastamist ning toll loeb selle põhjendused mõjuvaks.

3.30. Norm

Kaubadeklaratsiooni kontrollimine peab toimuma samaaegselt kaubadeklaratsiooni registreerimisega või võimalikult kiiresti pärast seda.

3.31. Norm

Kaubadeklaratsiooni kontrollimisel teeb toll üksnes selliseid toiminguid, mida ta peab vajalikuks tolliseaduse järgmise tagamiseks.

Volitatud isikutega seotud erimenetlused

3.32. Siirdenorm

Volitatud isikutele, kes täidavad tolli seatud kriteeriume, sealhulgas tollinõuete varasem täitmine ja nõuetekohane äridokumentide haldamise süsteem, näeb toll ette:

— kauba vabastamise, kui talle esitatakse kauba identifitseerimiseks vajalik minimaalne teave, mille abil saab hiljem lõpliku kaubadeklaratsiooni täita,

— tollivormistuse deklarandi valdustes või mõnes muus tolli heakskiidetud kohas,

— lisaks sellele, võimalikus ulatuses järgmised erimenetlused:

— luba esitada ühtne kaubadeklaratsioon kogu impordi või ekspordi kohta teatud perioodi jooksul, kui sama isik impordib või ekspordib kaupu sageli,

— luba volitatud isikul ise oma äridokumentide kohaselt määrata oma tollimaksude ja muude maksude kohustus ning asjakohasel juhul tagada muude tollinõuete täitmine,

— luba esitada kaubadeklaratsioon volitatud isiku raamatupidamisse arvestuskande tegemise teel, mida hiljem täiendatakse kaubadeklaratsiooniga.

Kauba läbivaatamine

a) Kauba läbivaatamiseks nõutav aeg

3.33. Norm

Kui toll otsustab, et deklareeritud kaup tuleb läbi vaadata, toimub läbivaatamine võimalikult kiiresti pärast seda, kui kaubadeklaratsioon on registreeritud.

3.34. Norm

Kauba läbivaatamisel antakse eelisjärjekord elusloomadele ja riknevale kaubale ning muule kaubale, mida toll peab kiireloomuliseks.

3.35. Siirdenorm

Kui lisaks tollile peavad kaupa kontrollima ka muud pädevad asutused, tagab toll, et kontrollimised kooskõlastatakse ja tehakse võimaluse korral samal ajal.

b) Deklarandi juurdepääs kauba läbivaatamisele

3.36. Norm

Toll kaalub deklarandi taotlust olla kauba läbivaatamise juures või saata sinna oma esindaja. Sellised taotlused rahuldatakse, välja arvatud erandlike asjaolude korral.

3.37. Norm

Kui toll peab vajalikuks, võib ta nõuda, et deklarant oleks kauba läbivaatamise juures või saadaks sinna oma esindaja, et läbivaatamise hõlbustamiseks vajalikku abi anda.

c) Kaubaproovide või -näidiste võtmine tolli poolt

3.38. Norm

Kaubaproove või -näidiseid võetakse ainult siis, kui toll peab seda vajalikuks deklareeritud kauba tariifistikujärgse kirjelduse ja/või väärtuse määramiseks või siseriiklike õigusaktide muude sätete kohaldamiseks. Võetud kaubaproovid või -näidised peavad olema nii väiksed kui võimalik.

Vead

3.39. Norm

Toll ei määra rangeid karistusi vigade eest, kui ta on veendunud, et need on tulenenud hooletusest ega ole tingitud petmiskavatsusest või raskest ettevaatamatusest. Kui toll peab vajalikuks seda selliste vigade kordumise ärahoidmiseks, võib ta määrata karistuse, mis aga ei tohi olla rangem, kui sel otstarbel vajalik.

Kauba vabastamine

3.40. Norm

Kaup vabastatakse kohe, kui toll on selle läbi vaadanud või otsustanud mitte läbi vaadata, tingimusel et:

— tollieeskirjade rikkumist ei tuvastatud,

— impordi- või ekspordilitsents või mis tahes muu nõutav dokument on olemas,

— kõik asjaomase protseduuriga seotud load on olemas ja

— mis tahes tollimaksud ja muud maksud on tasutud või on võetud asjakohased meetmed nende sissenõudmiseks.

3.41. Norm

Kui toll on veendunud, et deklarant täidab hiljem kõik tollivormistusega seotud formaalsused, vabastab ta kauba, tingimusel et deklarant esitab tollile vastuvõetava äridokumendi või ametliku dokumendi, milles on asjaomast saadetist käsitlevad olulised üksikasjad, ning nõudmise korral on esitatud tagatis, mis kindlustab kõigi kohaldatavate tollimaksude ja muude maksude tasumise.

3.42. Norm

Kui toll otsustab, et on vaja kaubaproovide või -näidiste laboratoorset analüüsi, üksikasjalikke tehnilisi dokumente või eksperdiga nõupidamist, vabastab ta kauba enne nimetatud uuringute tulemuste selgumist, tingimusel et mis tahes nõutavad tagatised on esitatud ja toll on veendunud, et asjaomase kauba suhtes tule kohaldada keelde või piiranguid.

3.43. Norm

Kui on tuvastatud tollieeskirjade rikkumine, ei oota toll enne kauba vabastamist haldus- või kohtumenetluse lõpetamist, tingimusel et kaupa ei tule konfiskeerida ega ära võtta ning seda ei vajata tõendina menetluse hilisemas etapis, ning kui deklarant tasub tollimaksud ja muud maksud ning esitab tagatise, et tagada mis tahes lisatollimaksude või -maksude või määratavate trahvide tasumine.

Kauba loovutamine või hävitamine

3.44. Norm

Kui kaupa ei ole veel lubatud vabasse käibesse või see on suunatud muule tolliprotseduurile ja tingimusel, et ei ole tuvastatud tollieeskirjade rikkumist, ei nõuta asjaomaselt isikult tollimaksude ja muude maksude tasumist ning isikul on õigus nende tagasimaksmisele:

— kui isiku taotlusel loovutatakse nimetatud kaup riigile, hävitatakse või tehakse tollikontrolli all kaubanduslikult väärtusetuks vastavalt sellele, kuidas toll otsustab. Mis tahes sellega seotud kulud kannab asjaomane isik,

— kui nimetatud kaup on õnnetusjuhtumi või vääramatu jõu tõttu hävinud või pöördumatult kahjustunud, tingimusel et selline hävimine või kahjustumine on tollile nõuetekohaselt tõendatud,

— kui kaup on oma laadi tõttu vähenenud, tingimusel et selline vähenemine on tollile nõuetekohaselt tõendatud.

Hävitamisest järele jäänud jääkide või jäätmete eest, kui need deklareeritakse vabasse käibesse või eksporditakse, tuleb tasuda tollimaksud ja muud maksud, mida kohaldatakse sellisel kujul jääkide või jäätmete suhtes impordil või ekspordil.

3.45. Siirdenorm

Kui toll müüb kauba, mida ei ole deklareeritud lubatud aja jooksul ja mida ei saa vabastada olenemata sellest, et ei ole tuvastatud tollieeskirjade rikkumist, tuleb müügitulu, millest on maha arvatud tollimaksud ja muud maksud ning kõik muud maksud ja kulud, üle anda isikutele, kellel on õigus see saada, või, kui see ei ole võimalik, hoida teatud tähtaja jooksul tolli käsutuses.

4. PEATÜKK

TOLLIMAKSUD JA MUUD MAKSUD

A. Tollimaksude ja muude maksude määramine, kogumine ja tasumine

4.1. Norm

Siseriiklikes õigusaktides määratletakse asjaolud, mille puhul tollimaksude ja muude maksude tasumise kohustus tekib.

4.2. Norm

Siseriiklikes õigusaktides määratakse ajavahemik, mille jooksul kohaldatavad tollimaksud ja muud maksud määratakse. Määramine toimub võimalikult kiiresti pärast tollideklaratsiooni esitamist või kohustuse tekkimist muul viisil.

4.3. Norm

Siseriiklikes õigusaktides määratletakse tegurid, millel tollimaksude ja muude maksude määramine põhineb, ning tingimused, mille alusel need määratakse.

4.4. Norm

Tollimaksude ja muude maksude määrad avaldatakse ametlikes väljaannetes.

4.5. Norm

Siseriiklikes õigusaktides määratletakse ajahetk, mis võetakse arvesse tollimaksude ja muude maksude määrade kindlaksmääramisel.

4.6. Norm

Siseriiklikes õigusaktides määratletakse meetodid, mida võib kasutada tollimaksude ja muude maksude tasumisel.

4.7. Norm

Siseriiklikes õigusaktides määratletakse isikud, kes vastutavad tollimaksude ja muude maksude tasumise eest.

4.8. Norm

Siseriiklikes õigusaktides määratakse maksetähtpäev ja -koht.

4.9. Norm

Kui siseriiklikes õigusaktides määratakse, et maksetähtpäev võib olla kauba vabastamise järel, peab see olema vähemalt 10 päeva jooksul pärast kauba vabastamist. Kauba vabastamise ja maksetähtpäeva vahelise aja eest ei nõuta intressi.

4.10. Norm

Siseriiklikes õigusaktides määratletakse ajavahemik, mille jooksul toll võib võtta õiguslikke meetmeid tollimaksude ja muude maksude sissenõudmiseks, mida ei ole maksetähtpäevaks tasutud.

4.11. Norm

Siseriiklikes õigusaktides määratakse intressimäär, mida kohaldatakse tollimaksude ja muude maksude suhtes, mida ei ole maksetähtpäevaks tasutud, ning sellise intressimäära kohaldamise tingimused.

4.12. Norm

Kui tollimaksud ja muud maksud on tasutud, väljastatakse maksjale tasumist tõendav kviitung, välja arvatud juhul, kui tasumine on tõendatud muul viisil.

4.13. Siirdenorm

Siseriiklikes õigusaktides määratletakse tollimaksude või muude maksude minimaalne väärtus või summa, millest väiksemaid tollimakse või muid makse sisse ei nõuta.

4.14. Norm

Kui toll leiab, et viga kaubadeklaratsioonis või tollimaksude ja muude maksude määramisel põhjustab või on põhjustanud tollimaksude ja muude maksude sissenõudmise või tasumise seaduses ettenähtust väiksemas summas, parandab toll vead ja nõuab sisse vähem makstud summad. Kui asjaomane summa on siiski väiksem kui siseriiklikes õigusaktides määratletud miinimumsumma, ei nõua toll nimetatud summat sisse.

B. Tollimaksude ja muude maksude tasumise edasilükkamine

4.15. Norm

Kui siseriiklikes õigusaktides nähakse ette tollimaksude ja muude maksude tasumise edasilükkamine, määratletakse seal selle hõlbustuse lubamise tingimused.

4.16. Norm

Tasumise edasilükkamist lubatakse võimaluse korral ilma intressideta.

4.17. Norm

Tollimaksude ja muude maksude tasumise edasilükkamise aeg on vähemalt 14 päeva.

C. Tollimaksude ja muude maksude tagasimaksmine

4.18. Norm

Tagasimaksmine võimaldatakse, kui on tõendatud, et on tollimakse ja muid makse on tasutud vajalikust rohkem maksude määramisel tekkinud vea tõttu.

4.19. Norm

Sellise imporditud või eksporditud kauba puhul, mis on impordi või ekspordi ajal osutunud defektseks või muul viisil kokkulepitud kirjeldusele mittevastavaks ning mis on tagastatud tarnijale või muule tarnija poolt määratud isikule, võimaldatakse tagasimaksmine järgmistel tingimustel:

— kaupa ei ole impordiriigis töödeldud, parandatud ega kasutatud ning see reeksporditakse mõistliku aja jooksul,

— kaupa ei ole ekspordiriigis töödeldud, parandatud ega kasutatud ning see reimporditakse mõistliku aja jooksul.

Kauba kasutamine ei takista siiski tagasimaksmist, kui selline kasutamine on olnud vältimatu defektide või muude reekspordi või reimpordi põhjustanud asjaolude avastamiseks.

Alternatiivina reekspordile või reeimpordile võib nimetatud kauba loovutada riigile, hävitada või teha tollikontrolli all kaubanduslikult väärtusetuks vastavalt sellele, kuidas tolli otsustab. Selline loovutamine või hävitamine ei tohi riigile kaasa tuua kulusid.

4.20. Siirdenorm

Kui toll annab loa kohaldada muud tolliprotseduuri kauba suhtes, mis oli algselt deklareeritud tollimaksude ja muude maksude tasumist eeldavale tolliprotseduurile, makstakse tagasi tollimaksud ja muud maksud, mis ületavad uue protseduuri alusel tasumisele kuuluvat summat.

4.21. Norm

Tagasimaksunõuete suhtes langetatakse otsused ja need teatakse asjaomasele isikule kirjalikult ilma põhjendamatu viivituseta ning enammakstud summade tagasimaksmine toimub võimalik kiiresti pärast nõude õigsuse tõendamist.

4.22. Norm

Kui toll on teinud kindlaks, et enammaksmise on põhjustanud tolli viga tollimaksude ja muude maksude määramisel, tehakse tagasimakse eelisjärjekorras.

4.23. Norm

Kui on kindlaks määratud tähtaeg, mille ületamisel tagasimaksenõudeid vastu ei võeta, peab see tähtaeg olema piisav, et võtta arvesse iga tagasimaksmist võimaldava juhtumi erilisi asjaolusid.

4.24. Norm

Tagasimaksmist ei võimaldata, kui asjaomane summa on väiksem kui siseriiklikes õigusaktides määratletud miinimumsumma.

5. PEATÜKK

TAGATIS

5.1. Norm

Siseriiklikes õigusaktides loetletakse juhtumid, mille puhul tagatist nõutakse, ja määratletakse tagatise vormid.

5.2. Norm

Toll määrab tagatise suuruse.

5.3. Norm

Isikul, kellelt nõutakse tagatise esitamist, on õigus valida mis tahes tagatisvorm, tingimusel et see on tollile vastuvõetav.

5.4. Norm

Kui see on siseriiklikes õigusaktides ette nähtud, ei nõua toll tagatist, kui ta on veendunud, et kohustused tolli ees täidetakse.

5.5. Norm

Kui tagatist nõutakse tolliprotseduurist tulenevate kohustuste täitmise tagamiseks, aktsepteerib toll üldtagatise, eelkõige deklarantide puhul, kes deklareerivad kaupu regulaarselt tolliterritooriumi eri tolliasutuses.

5.6. Norm

Kui tagatist nõutakse, peab tagatis olema nii väike kui võimalik ega või ületada tollimaksude ja muude maksude võimalikku sissenõutavat summat.

5.7. Norm

Kui tagatis on esitatud, vabastatakse see võimalikult kiiresti pärast seda, kui toll on veendunud, et kohustused, millega seoses tagatist nõuti, on nõuetekohaselt täidetud.

6. PEATÜKK

TOLLIKONTROLL

6.1. Norm

Tolliterritooriumile siseneva või sealt lahkuva kauba suhtes, sealhulgas transpordivahendid, kohaldatakse tollikontrolli, sõltumata sellest, kas selle kauba suhtes kohaldatakse tollimaksusid ja muid maksusid.

6.2. Norm

Tollikontroll piirdub tolliseaduse järgimise tagamiseks vajalikuga.

6.3. Norm

Tollikontrolli kohaldamisel kasutab toll riskijuhtimist.

6.4. Norm

Toll kasutab riskianalüüsi, et määrata kindlaks, missugused isikud ja missugune kaup, sealhulgas transpordivahendid, tuleb läbi vaadata, ning läbivaatamise ulatuse.

6.5. Norm

Toll võtab vastu riskijuhtimist toetava strateegia tollieeskirjadele vastavuse mõõtmiseks.

6.6. Norm

Tollikontrollisüsteemid sisaldavad auditipõhist kontrolli.

6.7. Norm

Toll püüab teha koostööd teiste tolliasutustega ja sõlmida vastastikuse haldusabi andmise lepingud tollikontrolli tõhustamiseks.

6.8. Norm

Toll püüab teha koostööd kaubandusettevõtjatega ja sõlmida vastastikuse mõistmise memorandumid tollikontrolli tõhustamiseks.

6.9. Siirdenorm

Toll kasutab võimalikult laialdaselt infotehnoloogia ja elektroonilise kaubanduse vahendeid tollikontrolli tõhustamiseks.

6.10. Norm

Tollinõuete täitmise tagamiseks hindab toll kaubandusettevõtjate ärisüsteeme, kui nendel süsteemidel on mõju tollitoimingutele.

7. PEATÜKK

INFOTEHNOLOOGIA RAKENDAMINE

7.1. Norm

Tollitoimingute toetuseks rakendab toll infotehnoloogiat, kui see on tolli ja kaubanduse seisukohalt tasuv ja tõhus. Toll määratleb infotehnoloogia rakendamise tingimused.

7.2. Norm

Arvutirakenduste kasutuselevõtmisel kasutab toll asjaomaseid rahvusvaheliselt heakskiidetud norme.

7.3. Norm

Infotehnoloogia kasutuselevõtmine toimub võimalikult ulatuslikus konsultatsioonis asjaomaste osapooltega, keda see otseselt mõjutab.

7.4. Norm

Uutes või muudetud siseriiklikes õigusaktides nähakse ette:

— elektroonilise kaubanduse meetodid, mida võidakse kasutada nõutavate paberipõhiste dokumentide asemel,

— elektroonilise ja paberipõhise autentimise meetodid,

— tolli õigus säilitada enda tarbeks teavet ja, kui see on asjakohane, vahetada seda teavet teiste tolliasutustega ja kõigi seadusega volitatud osapooltega elektroonilise kaubanduse vahendeid kasutades.

8. PEATÜKK

SUHTED TOLLI JA KOLMANDATE ISIKUTE VAHEL

8.1. Norm

Asjaomased isikud võivad tolliga suhelda kas otse või määrates kolmanda isiku enda esindajaks.

8.2. Norm

Siseriiklikes õigusaktides määratletakse tingimused, mille kohaselt isik võib teise isiku eest või nimel tolliga asju ajada, ning nähakse ette kolmandate isikute vastutus tolli ees seoses tollimaksude ja muude maksude tasumisega ning mis tahes eeskirjade rikkumisega.

8.3. Norm

Kui asjaomane isik otsustab teha tollitehinguid ise, ei käsitleta neid tehinguid ebasoodsamalt ega seata nende suhtes rangemaid nõudeid, kui tehingute puhul, mida teeb asjaomase isiku nimel kolmas isik.

8.4. Norm

Kolmandaks isikuks määratud isikul on tolliga seotud asjaajamistes samad õigused kui isikul, kes on tema määranud asjaomaseid tehinguid tegema.

8.5. Norm

Toll võimaldab kolmandatel isikutel osaleda oma ametlikel nõupidamistel kaubandusettevõtjatega.

8.6. Norm

Toll määratleb asjaolud, mille korral ta ei ole valmis kolmanda isikuga tehinguid tegema.

8.7. Norm

Toll annab kolmandale isikule kirjalikult teada oma otsusest tehinguid mitte teha.

9. PEATÜKK

TOLLI ESITATAV TEAVE NING TEHTAVAD OTSUSED JA MÄÄRUSED

A. Üldteave

9.1. Norm

Toll tagab, et kogu tolliseadusega seotud üldteave on kergelt kättesaadav igale huvitatud isikule.

9.2. Norm

Kui kättesaadavaks tehtud teavet tuleb muuta tolliseaduse, halduskorralduse või -nõuete muutumise tõttu, teeb toll muudetud teabe kergelt kättesaadavaks aegsasti enne muudatuste jõustumist, et võimaldada huvitatud isikutel neid arvesse võtta, välja arvatud juhul, kui muudatusi ei saa ette teatada.

9.3. Siirdenorm

Toll kasutab infotehnoloogiat, et teabe andmist tõhustada.

B. Konkreetne teave

9.4. Norm

Huvitatud isiku taotlusel annab toll võimalikult kiiresti ja täpselt teavet konkreetse küsimuste kohta, mille huvitatud isik on tolliseadusega seotud küsimuses tõstatanud.

9.5. Norm

Lisaks konkreetselt küsitud teabele peab toll esitama ka muu asjassepuutuva teabe, millest tema hinnangul tuleb huvitatud isikut teavitada.

9.6. Norm

Teabe andmisel tagab toll, et ta ei avalda tolli või kolmandate isikutega seotud isiklikku või salajast laadi üksikasju, välja arvatud juhul, kui sellist avaldamist nõutakse või lubatakse siseriiklike õigusaktidega.

9.7. Norm

Kui toll ei saa teavet anda tasuta, peab mis tahes tasu piirduma osutatud teenuse ligilähedase maksumusega.

C. Otsused ja määrused

9.8. Norm

Asjaomase isiku kirjalikul taotlusel teatab toll oma otsusest kirjalikult siseriiklikes õigusaktides ettenähtud tähtaja jooksul. Kui otsus on asjaomase isiku suhtes negatiivne, esitatakse otsuse põhjendus ja teavitatakse kaebuse esitamise õigusest.

9.9. Norm

Huvitatud isiku taotlusel annab toll siduvaid määrusi, tingimusel et tollil on olemas kogu tema poolt vajalikuks peetav teave.

10. PEATÜKK

KAEBUSED TOLLIKÜSIMUSTES

A. Kaebuse esitamise õigus

10.1. Norm

Siseriiklikes õigusaktides nähakse ette tolliküsimustes kaebuse esitamise õigus.

10.2. Norm

Igal isikul, keda tolli ostus või tegevusetus otseselt puudutab, on kaebuse esitamise õigus.

10.3. Norm

Igale isikule, keda tolli ostus või tegevusetus otseselt puudutab, põhjendatakse tema taotlusel sellist otsust või tegevusetust siseriiklikes õigusaktides ettenähtud tähtaja jooksul. See põhjendus võib viia kaebuse esitamiseni.

10.4. Norm

Siseriiklikes õigusaktides nähakse ette õigus esitada esmane kaebus tollile.

10.5. Norm

Kui tollile esitatud kaebust ei rahuldata, on kaebajal õigus edasi kaevata tollist sõltumatule pädevale asutusele.

10.6. Norm

Viimases instantsis on kaebajal õigus pöörduda kohtusse.

B. Kaebuse vorm ja põhjendused

10.7. Norm

Kaebus esitatakse kirjalikult ja selles esitatakse kaebuse esitamise põhjendused.

10.8. Norm

Tolli otsuse suhtes kaebuse esitamiseks nähakse ette tähtaeg, mis peab andma kaebajale piisava aja 10. peatüki punktis 2 osutatud vaidlustatavat otsust uurida ning kaebust koostada.

10.9. Norm

Kui kaebus esitatakse tollile, ei saa toll menetluse käigus nõuda tõendavate dokumentide esitamist kaebusega samaaegselt, vaid lubab sõltuvalt asjaoludest selliste dokumentide esitamist mõistliku aja jooksul.

C. KAEBUSE ARUTAMINE

10.10. Norm

Toll teeb kaebuse suhtes otsuse ja teatab sellest kaebajale kirjalikult nii kiiresti kui võimalik.

10.11. Norm

Kui tollile esitatud kaebust ei rahuldata, esitab toll selle põhjendused kirjalikult ja teavitab kaebajat tema õigusest edasi kaevata haldusasutusele või sõltumatule asutusele ning sellise kaebuse esitamise tähtajast.

10.12. Norm

Kui kaebus rahuldatakse, rakendab toll sõltumatu asutuse või kohtu otsuse või määruse nii kiiresti kui võimalik, välja arvatud juhul, kui ta otsustab selle edasi kaevata.









II LISA

TEADE

Muutmisprotokolliga muudetud konventsiooni artikli 8 lõike 5 punkti a kohaldamiseks teatab Euroopa Ühendus konventsiooni hoiulevõtjale, et Euroopa Ühendus on pädev kõigis konventsiooni põhiosaga ja üldlisaga reguleeritavates küsimustes, välja arvatud need küsimused, mis ei kuulu tema otsesesse või kaudsesse pädevusse, mis on sätestatud Euroopa Ühenduse asutamislepingus, nagu seda on muudetud, ja ühenduse teisestes õigusaktides.









III LISA

TEADE

Muudetud Kyoto konventsiooni artikli 11 kohaldamiseks teatab Euroopa Ühendus Tollikoostöö Nõukogu peasekretärile kui nimetatud konventsiooni hoiulevõtjale, et ühenduse tolliterritooriumi tuleb käsitada ühtse territooriumina ja sellesse kuuluvad:

— Belgia Kuningriigi territoorium,

— Taani Kuningriigi territoorium, välja arvatud Fääri saared ja Gröönimaa,

— Saksamaa Liitvabariigi territoorium, välja arvatud Helgolandi saar ja Büsingeni territoorium (Saksamaa Liitvabariigi ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline 23. novembri 1964. aasta leping),

— Hispaania Kuningriigi territoorium, välja arvatud Ceuta ja Melilla,

— Kreeka Vabariigi territoorium,

— Prantsuse Vabariigi territoorium, välja arvatud ülemerealad, Saint-Pierre ja Miquelon ning Mayotte,

— Iirimaa territoorium,

— Itaalia Vabariigi territoorium, välja arvatud Livigno ja Campione d'Italia haldusüksused ning Itaaliale kuuluv osa Lugano järvest, mis jääb Ponte Tresa ja Porto Ceresio vahelisel alal rannajoone ja riigipiiri vahele,

— Luksemburgi Suurhertsogiriigi territoorium,

— Hollandi Kuningriigi territoorium Euroopas,

— Austria vabariigi territoorium,

— Portugali Vabariigi territoorium,

— Soome vabariigi territoorium,

— Rootsi Kuningriigi territoorium,

— Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ning Kanalisaarte ja Mani saare territoorium.

Monaco Vürstiriigi territoorium, nagu on määratletud 18. mail 1963. aastal Pariisis alla kirjutatud tollikonventsioonis (27. septembri 1963. aasta “Journal Officiel de la République Française”, lk 8679), on kõnealuse konventsiooni alusel ühenduse tolliterritooriumi osa, kuigi see asub väljaspool Prantsusmaa territooriumi.

Ühenduse tolliterritoorium hõlmab ka liikmesriikide territoriaalveed, sisemere ja õhuruumi ning ülalnimetatud territooriumid, välja arvatud nende territooriumide territoriaalveed, sisemeri ja õhuruum, mis ei kuulu ühenduse tolliterritooriumi alla vastavalt eespool märgitule.