1977L0453 — ET — 31.07.2001 — 002.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B NÕUKOGU DIREKTIIV, 27. juuni 1977, üldõdede tegevust käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (77/453/EMÜ) (EÜT L 176, 15.7.1977, p.8)

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU DIREKTIIV,

27. juuni 1977,

üldõdede tegevust käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta

(77/453/EMÜ)







EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 49, 57, 66 ja 235, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, ( 1 ) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ( 2 ) ning arvestades, et: ning arvestades, et: nõukogu direktiivis 77/452/EMÜ ( 3 ) sätestatud üldõdede diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikust tunnustamist silmas pidades võimaldab liikmesriikide koolituskursuste võrreldavus piirduda sellealase kooskõlastamise puhul tingimusega pidada kinni miinimumnõuetest ja jätta liikmesriikidele vabadus korraldada õppetööd vastavalt oma soovile; käesolevas direktiivis kavandatud kooskõlastamine ei välista edaspidist kooskõlastamist; käesolevas direktiivis kavandatud kooskõlastamine hõlmab üldõdede tööalast koolitust; koolituse osas ei tee enamik liikmesriike praegu vahet meditsiiniõdedel, kes tegutsevad palgatöötajatena, ja meditsiiniõdedel, kes on füüsilisest isikust ettevõtjad; seepärast tuleb spetsialistide vaba liikumise võimalikult tõhusaks edendamiseks ühenduses laiendada käesoleva direktiivi kohaldamisala palgatöötajatest meditsiiniõdedele, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:







Artikkel 1

1. Liikmesriigid seavad ►M2 direktiivi 77/452/EMÜ lisas nimetatud ◄ üldõe diplomi, tunnistuse või muu kvalifikatsiooni tõendava dokumendi saamise tingimuseks sellise eksami sooritamise, mis tagab, et kõnealune isik on koolituse ajal omandanud:

a) piisavad teadmised üldõe tegevusega seotud teadusharudest, sealhulgas arusaamise tervete ja haigete inimeste ehitusest, füsioloogilistest funktsioonidest ja käitumisest, samuti inimese tervisliku seisundi ja tema elukeskkonna vahelistest suhetest;

b) piisavad teadmised asjaomase kutseala laadist ja eetikast ning tervise ja põetamise põhialustest;

c) piisavad kliinilised kogemused; selliste kogemuste valimisel tuleks aluseks võtta nende väärtus koolituse seisukohast ja need tuleks hankida patsientide hooldusraviks küllaldase pädevate töötajate ja seadmete arvuga pädevate põetajate järelevalve all;

d) oskuse osaleda tervishoiutöötajate praktilises koolituses ja tervishoiutöötajatega töötamise kogemused;

e) teiste tervishoiusektori kutsealade esindajatega töötamise kogemused.

2. Lõikes 1 nimetatud koolitus hõlmab vähemalt:

a) 10 aastast põhiharidust, mida tõendab liikmesriigi pädevate asutuste väljaantud diplom, tunnistus või muu kvalifikatsiooni tõendav dokument või dokument, mis on saadud pärast samatasemelise kutseeksami sooritamist ja mis annab selle omanikule õiguse astuda meditsiiniõe koolitust andvasse kooli;

▼M1

b) täispikkusega spetsiaalse rakendusliku kallakuga koolitus, mis peab hõlmama käesoleva direktiivi lisas sätestatud programmi õppeaineid ning kolmeaastast kursust või 4 600 tundi teoreetilist ja kliinilist koolitust.

3. Liikmesriigid tagavad, et meditsiiniõdede koolitust korraldava koolitusasutuse ülesandeks on teoreetilise ja kliinilise koolituse kooskõlastamine kogu õppeprogrammi raames.

a) Teoreetiline koolitus on:

see osa õenduskoolitusest, mille jooksul õendusõpilased omandavad kõikehõlmava hooldusravi kavandamiseks, teostamiseks ja hindamiseks vajalikud teadmised, arusaamise ja kutseoskused. Seda koolitust antakse õenduskoolis ja muudes koolitusasutuse poolt valitud koolitusüksustes ning koolitajateks on õendusõpetajad ja teised pädevad isikud.

b) Kliiniline koolitus on:

see osa õenduskoolitusest, mille jooksul õendusõpilased õpivad omandatud teadmiste ja oskuste abil hooldusrühma osana ja kaudses kokkupuutes terve või haige üksikisiku ja/või nende ühendusega kavandama, teostama ja hindama nõutavat kõikehõlmavat hooldusravi. Õendusõpilane õpib lisaks hooldusrühma liikmena töötamisele tegutsema ka hooldusrühma juhina, kes korraldab kõikehõlmavat hooldusravi, mille hulka kuulub üksikisikute ja väikerühmade tervisekasvatus tervishoiuasutustes või kogukonnas.

Koolitus toimub haiglates ning muudes tervishoiuasutustes ja kogukonnas koolitatud meditsiiniõe vastutusel ja koostöös teiste erialase ettevalmistuse saanud meditsiiniõdedega. Koolitusse võib kaasata ka teisi erialase ettevalmistusega töötajaid.

Õendusõpilased osalevad asjaomaste osakondade tegevuses niivõrd, kui see tegevus aitab kaasa nende koolitamisele, mille jooksul nad õpivad täitma hooldusraviga lahutamatult seotud ülesandeid.

4. Lisa A osas nimetatud teoreetiline koolitus tasakaalustatakse ja kooskõlastatakse lisa B osas nimetatud kliinilise koolitusega nii, et käesoleva artikli lõikes 1 loetletud teadmisi ja kogemusi on võimalik nõuetekohasel viisil omandada. Teoreetilise koolituse pikkus on vähemalt üks kolmandik ja kliinilise koolituse pikkus vähemalt pool lõike 2 punktis b nimetatud koolituse miinimumpikkusest.

▼B

5. Liikmesriigid võivad anda osalise vabastuse isikutele, kes on läbinud osa lõike 2 punktis b nimetatud koolitusest mõne muu vähemalt samatasemelise koolituse vormis.

Artikkel 2

Artiklist 1 olenemata võivad liikmesriigid lubada osalise ajaga koolitust pädevate siseriiklike asutuste heakskiidetud tingimustel.

Osalise ajaga koolituse pikkus ei või olla lühem kui täisajaga koolituse puhul. Koolituse tase ei või selle osaajalisuse tõttu langeda.

Artikkel 3

Käesolevat direktiivi kohaldatakse ka nende liikmesriikide kodanike suhtes, kes nõukogu 15. oktoobri 1968. aasta määruse (EMÜ) nr 1612/68 (töötajate liikumisvabaduse kohta ühenduses) ( 4 ) kohaselt tegelevad või kavatsevad tegelda mõne direktiivi 77/452/EMÜ artiklis 1 nimetatud tegevusega palgatöötajatena.

Artikkel 4

1. Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud meetmed kahe aasta jooksul alates direktiivi teatavakstegemisest ja teavitavad sellest viivitamata komisjoni.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 5

Kui liikmesriigil on käesoleva direktiivi kohaldamisel teatavates valdkondades suuri raskusi, uurib komisjon neid raskusi koos selle riigiga ja taotleb otsuse 75/365/EMÜ, ( 5 ) muudetud otsusega 77/455/EMÜ, ( 6 ) alusel moodustatud kõrgemate tervishoiuametnike komitee arvamust.

Vajaduse korral esitab komisjon nõukogule asjakohaseid ettepanekuid.

Artikkel 6

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.









LISA

ÜLDÕDEDE KOOLITUSPROGRAMM

▼M1

Koolitusprogramm üldõe diplomi, tunnistuse või muu kvalifikatsiooni tõendava dokumendi saamiseks koosneb järgmisest kahest osast ja vähemalt järgmistest õppeainetest. Üht või enamat nimetatud õppeainet võib õpetada muude kursuste osana või nendega seoses.

▼B

A. Teoreetiline ja tehniline koolitus:

a) põetamine:

kutseala laad ja eetika,

tervishoiu ja põetamise põhialused,

põetamise üldalused ja seos järgmiste valdkondadega:

— üld- ja erimeditsiin,

— üld- ja erikirurgia,

— laste hooldus ja pediaatria,

— hooldus raseduse ja sünnitusjärgsel ajal,

— vaimne tervis ja psühhiaatria,

— vanurite hooldus ja geriaatria;

b) baasteadused

anatoomia ja füsioloogia,

patoloogia,

bakterioloogia, viroloogia ja parasitoloogia,

biofüüsika, biokeemia ja radioloogia,

toitumisõpetus,

hügieen:

— ennetav meditsiin,

— terviseõpetus,

farmakoloogia;

c) eriteadused:

sotsioloogia,

psühholoogia,

töökorralduse üldalused,

õpetamise üldalused,

sotsiaal- ja tervishoiualased õigusnormid,

põetamise õiguslikud aspektid.

B. Kliiniline koolitus:

Põetamine ja selle seos järgmiste valdkondadega:

— üld- ja erimeditsiin,

— üld- ja erikirurgia,

— laste hooldus ja pediaatria,

— hooldus raseduse ja sünnitusjärgsel ajal,

— vaimne tervis ja psühhiaatria,

— vanurite hooldus ja geriaatria,

— kodupõetus.