1977R2237 — ET — 01.01.2004 — 008.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:





Muudetud:

►A1 Kreeka ühinemisakt L 291 17 19.11.1979







(*) Käesolevat akti ei ole eesti keeles avaldatud.









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EMÜ) nr 2237/77,

23. september 1977,

millega muudetakse määrust nr 118/66/EMÜ talumajapidamise tulude kindlaksmääramiseks koostatava põllumajandusaruande vormi kohta







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, võttes arvesse 15. juuni 1965. aasta määrust nr 79/65/EMÜ andmevõrgu loomise kohta Euroopa Majandusühenduse talumajapidamiste tulusid ning tegevust kajastavate raamatupidamisandmete kogumiseks, ( 1 ) viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 2910/73, ( 2 ) eriti selle artiklit 7, ning arvestades, et: ning arvestades, et: komisjoni 29. juuli 1966. aasta määrusega nr 118/66/EMÜ, ( 3 ) viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 3565/73, ( 4 ) määratakse kindlaks talumajapidamise tulude kindlaksmääramiseks koostatava põllumajandusaruande sisu; talumajapidamise tulude kindlaksmääramiseks koostatava põllumajandusaruande raamatupidamisandmed peaksid vaadeldavate talumajapidamiste iseärasustest olenemata olema liigi, mõistete ja esitusviisi poolest identsed; põllumajandusaruandluse andmevõrgu rakendamise kümneaastase kogemuse põhjal on aeg läbi vaadata põllumajandusaruannet käsitlevad sätted, et parandada raamatupidamisandmete võrreldavust ning kohandada need ühise põllumajanduspoliitika muutuvate nõuetega; andmetöötluse arengu võimalusi kasutades tuleks parandada raamatupidamisandmete töötlemist; sel eesmärgil tuleks kõnealuste andmete kandjana võtta kasutusele magnetlint; mõnel talumajapidamisel võib teatavate rubriikide täitmisel tekkida raskusi, kuna nende talumajapidamiste raamatupidamisandmetes puuduvad asjakohased andmed; järelikult tuleks kõnealuste raskuste püsimiseni võtta meetmed, et vältida valesti tõlgendamise ohtu, kui neid konkreetseid rubriike ei ole täidetud; põllumajandusaruande kohandamisel tekkinud ebakohtade võimalikult tõhusaks vähendamiseks tuleks uusi sätteid kohaldada kõigis liikmesriikides ühest ja samast aruandeaastast alates; on siiski soovitatav neid raskusi silmas pidades, millega võivad kokku puutuda teatavad liikmesriigid, kes peavad kõnealused muudatused tegema ühe aasta jooksul, näha nendele liikmesriikidele ette võimalus uute sätete kohaldamine ühe aruandeaasta võrra edasi lükata; käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas ühenduse põllumajandusaruandluse andmevõrgu komitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

Põllumajandusaruandes sisalduvate raamatupidamisandmete liik sätestatakse I lisas. Asjakohased mõisted ja juhised nähakse ette II lisas. Raamatupidamisandmed esitatakse III lisas ettenähtud vormis.

Artikkel 2

Käesolevat määrust kohaldatakse esimest korda 1. jaanuari 1978 ja 1. juuli 1978 vahelise ajavahemiku jooksul algava 1978. aruandeaasta raamatupidamisandmete suhtes.

▼M1

Prantsusmaal ja Iirimaal kohaldatakse kõnealuseid sätteid esimest korda siiski 1979. aruandeaasta raamatupidamisandmete suhtes ning Itaalias 1980. aruandeaasta raamatupidamisandmete suhtes. 1979. aruandeaasta algab ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 1. juulini 1979 ning 1980. aruandeaasta algab ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 1. juulini 1980.

▼A1

Neid sätteid kohaldatakse Kreekas esimest korda 1981. aruandeaasta (mis algab ajavahemikus 1. jaanuar 1981 — 1. juuli 1981) raamatupidamisandmete suhtes.

▼M4

Neid sätteid kohaldatakse Hispaanias ja Portugalis esimest korda 1986. aasta 1. jaanuari ja 1. juuli vahelisel ajavahemikul algava 1986. aruandeaasta raamatupidamisandmete suhtes.

▼B

Artikkel 3

Käesolevaga tunnistatakse määrus nr 118/66/EMÜ kehtetuks. Määrust kohaldatakse tervikuna artiklis 2 mainitud aruandeaastatele eelnevate aruandeaastate raamatupidamisandmete suhtes, olenemata sellest, millal kõnealused andmed komisjonile edastati.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

▼M8









I LISA

PÕLLUMAJANDUSARUANDE VORM

Iga käesoleva lisa tabelite rubriigi ja veeruga seoses tuleb vaadata II lisas sätestatud mõisteid ja juhiseid. Kõnealuste tabelite veergudes esinevad numbrid on andmekandjatel olevate andmete järjekorranumbrid. Need järjekorranumbrid on süstemaatiliselt esitatud ka nende punktide puhul, mida kunagi ei täideta (näiteks tabel K, veerg “Pindala” toote 162 “Lehmapiim” puhul). Kasutamata numbrid on hilisemaks kasutamiseks ning need tuleb täita nulliga.

A. ÜLDANDMED TALUMAJAPIDAMISE KOHTA







Rubriigi number ja kirjeldus Järjekorranumber ▼M9 1. Põllumajandustootja number — Piirkond 1 — Alapiirkond 2 — Põllumajandustootja järjekorranumber 3 “Kasutamata” 4–5 2. Andmed arvutikirjete ja andmete koguja kohta — Kümneliste andmegruppide arv 6 “Kasutamata” 7–16 — Andmekoguja number (vabatahtlik) 17 ▼M8 3. Talumajapidamise organisatsiooniline vorm 18 “Kasutamata” 19 4. Riiklikud valiku- ja kaalutegurid “Kasutamata” 20 “Kasutamata” 21 “Kasutamata” 22 “Kasutamata” 23–30 5. Talumajapidamise asukoht 31 6. Talumajapidamise kategooria — Mahepõllundus 32 — Põllumajandustootmise viis valimise ajal 33 — Põllumajandustootmise viis raamatupidamisandmete põhjal 34 — Majandusliku suuruse klass valimise ajal 35 — Majandusliku suuruse klass raamatupidamisandmete põhjal 36 7. Raamatupidamiskontode sulgemise ja andmekandja loomise kuupäevad — Raamatupidamiskontode sulgemise kuupäev 37 — Andmekandja loomise kuupäev 38 8. Ebasoodsamad piirkonnad 39 9. Muud üksikasjad talumajapidamise kohta — Niisutatud põllumajanduskõlvikud 40 — Kõrgus merepinnast 41 — Karjatamispäevade arv mägedes või muudel karjamaadel, mis ei ole põllumajanduskõlvikud 42 — Katte all oleva maa kogupindala 43 — Struktuurifondide ala 44 — Keskkonnaalaste kitsendustega piirkonnad 45 — “Kasutamata” 46–47

B. VALDUSE ALUS







Rubriigi number ja kirjeldus Järjekorra- number 10. Omaniku hallatav põllumajanduskõlvik 48 11. Renditud põllumajanduskõlvik 49 12. Loonusrendile antud põllumajanduskõlvik 50

C. TÖÖJÕUD







Rubriigi number ja kirjeldus Tööülesanded (kood) Sünniaasta Aasta tööühikute arv Tööaeg aastas (tundides) (1) (2) (3) (4) A. Alaline palgata tööjõud 13. Talupidaja/töödejuhataja (kood 1) 51 55 52 56 53 57 54 58 14. Talupidaja/muu kui töödejuhataja (kood 2) 59 63 60 64 61 65 62 66 15. Töödejuhataja/muu kui talupidaja (kood 3) 67 68 69 70 Isikute arv 16. Talupidaja(te) abikaasa(d) 71 – 72 73 17. Teised 74 – 75 76 B.18. Ajutine palgata tööjõud – – – 77 C. Alaline palgaline tööjõud 19. Töödejuhataja – 78 79 80 20. Teised – – 81 82 D.21. Ajutine palgaline tööjõud – – – 83

D. KARJA SUURUS JA VÄÄRTUS







Rubriigi number ja kirjeldus Algseis Lõppseis Keskmine arv Arv Väärtus Arv Väärtus (1) (2) (3) (4) (5) 22. Hobuslased 86 87 88 89 90 23. Nuumvasikad 91 92 93 94 95 24. Muud alla aastased veised 96 97 98 99 100 25. Üheaastased kuni alla kaheaastased isased veised 101 102 103 104 105 26. Üheaastased kuni alla kaheaastased emased veised 106 107 108 109 110 27. Vähemalt kaheaastased isased veised 111 112 113 114 115 28. Aretusmullikad 116 117 118 119 120 29. Nuummullikad 121 122 123 124 125 30. Lüpsilehmad 126 127 128 129 130 31. Praagitud lüpsilehmad 131 132 133 134 135 32. Muud lehmad 136 137 138 139 140 33. Mesitarud 141 142 143 144 145 34. Küülikud, emased aretusloomad 146 147 148 149 150 35. “Kasutamata” 151 152 153 154 155 36. “Kasutamata” 156 157 158 159 160 37. “Kasutamata” 161 162 163 164 165 38. Kitsed, emased aretusloomad 166 167 168 169 170 39. Muud kitsed 171 172 173 174 175 40. Uted 176 177 178 179 180 41. Muud lambad 181 182 183 184 185 42. “Kasutamata” 186 187 188 189 190 43. Põrsad 191 192 193 194 195 44. Aretusemised 196 197 198 199 200 45. Nuumsead 201 202 203 204 205 46. Muud sead 206 207 208 209 210 47. Broilertibud 211 212 213 214 215 48. Munakanad 216 217 218 219 220 49. Muud kodulinnud 221 222 223 224 225 50. Muud loomad – 227 – 229 –

E. ELUSKARJA OST JA MÜÜK







Rubriigi number ja kirjeldus Loomade ost Loomade müük Talu omatarbimine ja mitterahalised hüvitised (1) (2) (3) 51. Hobuslased 231 232 233 52. Veised 234 235 236 53. “Kasutamata” 237 238 239 54. Lambad 240 241 242 55. Kitsed 243 244 245 56. Sead 246 247 248 57. Kodulinnud 249 250 251 58. Muud loomad 252 253 254

F. KULUD







Rubriigi number ja kirjeldus Järjekorra- number Tööjõu ja seadmetega seotud kulud 59. Palgad ja sotsiaalkindlustus 259 60. Lepinguline töö ja masinate rentimine 260 61. Masinate ja seadmete pidev hooldus 261 62. Mootorikütus ja määrdeained 262 63. Autokulud 263 Kariloomadega seotud erikulud Sisseostetud sööt: 64. Kariloomade (hobuslased, veised, lambad, kitsed) jõusööt 264 65. Kariloomade (hobuslased, veised, lambad, kitsed) koresööt 265 66. Seasööt 266 67. Kodulindude ja muude väikeloomade sööt 267 Talumajapidamises toodetud sööt, mida kasutatakse järgmiste loomade toitmiseks: 68. Kariloomad (hobuslased, veised, lambad, kitsed) 268 69. Sead 269 70. Kodulinnud ja väikeloomad 270 71. Muud kariloomadega seotud erikulud 271 Põllukultuuridega seotud erikulud 72. Ostetud seemned ja seemikud 272 73. Talumajapidamises toodetud ja kasutatud seemned ja seemikud 273 74. Väetised ja mullaparandusained 274 75. Taimekaitsevahendid 275 76. Muud põllukultuuridega seotud erikulud 276 77. Metsandusega seotud erikulud 277 Talupidamise üldkulud 78. Hoonete pidev hooldus ja maaparandustööd 278 79. Elektrienergia 279 80. Kütteained 280 81. Vesi 281 82. Kindlustus 282 83. Maksud ja muud tasud 283 84. Muud talupidamise üldkulud 284 Maa kasutamisega seotud kulud 85. Makstud renditasu 285 86. “Kasutamata” 286 87. Taluhoonete kindlustus 287 88. Maa- ja hoonetemaksud 288 Makstud intressid 89. Makstud intressid ja finantseerimiskulud kokku 289 90. Maa ja hoonete jaoks võetud laenudelt makstavad intressid ja finantseerimiskulud 290 91. Millest: maa ostuks 291 92. Käibekapitalilaenudelt ja võlausaldajatele makstavad intressid ja finantseerimiskulud 292 93. Kogukulud 293

G. MAA JA HOONED, TOOTMISVAHENDID JA KÄIBEVAHENDID







Rubriigi number ja kirjeldus “Kasutamata” Algseis Investeeri-mine Müük Kulum Lõpp- seis Ennesubsiidiumide maharvamist Subsiidiumid 1 2 3 4 5 6 7 8 94. Põllumajandusmaa, hooned ja õigused, millest: 294 295 296 297 298 299 300 301 95. Põllumajandusmaa 302 303 304 305 306 307 308 309 96. Püsikultuurid 310 311 312 313 314 315 316 317 97. Maaparandus 318 319 320 321 322 323 324 325 98. Taluhooned 326 327 328 329 330 331 332 333 99. Soetusmaksumus, kvoodid ja muud õigused 334 335 336 337 338 339 340 341 100. Metsamaa, sh kasvav mets 342 343 344 345 346 347 348 349 101. Masinad ja seadmed 350 351 352 353 354 355 356 357 102. Käibevahendid 358 359 360 361 362 363 364 365 103. Kokku 366 367 368 369 370 371 372 373

H. VÕLAD







Rubriigi number ja kirjeldus Algseis Lõppseis Kokku Millest: Kokku Millest: Maa ja ehitised Käibe- kapital Maa ja ehitised Käibe- kapital Kokku Millest maa: Kokku Millest maa: (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) 104. Pikaajalised ja keskmise täht- ajaga laenud 374 375 376 377 378 379 380 381 105. Lühiajalised laenud ja võlad 382 383 384 385 386 387 388 389 106. Kokku 390 391 392 393 394 395 396 397

I. KÄIBEMAKS







Rubriigi number ja kirjeldus Järjekorra- number 107. Käibemaksusüsteem 400 Käibemaksusüsteemi alajaotus (Hispaania, Prantsusmaa ja Itaalia) Rubriigid 108–111 täidetakse ainult siis, kui kohaldatakse põllumajanduslikku süsteemi või muud samalaadset süsteemi 401 108. Käibemaks müügitehingutelt 402 109. Käibemaks ostudelt 403 110. Käibemaks investeeringutelt 404 111. Maksuameti poolt tagastatud käibemaks 405

J. TOETUSED JA SUBSIIDIUMID

Esitada tuleb täielikud andmed







Rubriigi number Kirjeldus Kood (1) Summa 112 Toetused ja subsiidiumid, välja arvatud need, mis on seotud kuludega ja loomade ostmisega – 408 113 Millest: 20 “avatud” koodi, mis vastavad II lisas määratletud kategooriatele 409 … kuni … 448 114 Kuludega seotud toetused ja subsiidiumid – 449 115 Millest: 10 “avatud” koodi, mis vastavad kõnealuste kulude rubriikidele (rubriigid 59–89) 450 … kuni … 469 116 Loomade ostmisega seotud toetused ja subsiidiumid – 470 117 Millest: 5 “avatud” koodi, mis vastavad ostetud loomade kategooriate rubriikidele (rubriigid 51–58) 471 … kuni … 480 118 Toetused ja subsiidiumid kokku – 481 119 “Kasutamata” – 482 Erinevused võrreldes eelnevate aruandeaastatega – 483 (1) Märkida asjaomaste loomade, toodete, kulude või otsetoetuste kategooria rubriigi number.

K. TOOTMINE (välja arvatud loomad) (rubriigid 120–375)







Toode (rubriik) Põllukul- tuuri liik (kood) Puuduvad andmed (kood) Pindala Aruande- aasta toodang Algseis Müük Talu omatarbimine ja mitterahalised hüvitised Lõppseis Omatarbimine (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) 488 489 490 491 492 493 494 495 496 497 498 – – – – – – – – – – – – – – – – – – () (1) Viimane järjekorranumber = 487 + (10 × arvestatud toodete arv).

L. KVOODID JA MUUD ÕIGUSED







Kvoot või õigus Andme- koodi liik (kood) Maksed (ost/liising, üürimine) Laekumi- sed (müük/liising, üürimine) Algseis Kulum Lõppseis Kogus Maksud (sh lisamaks) (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) xxx Kood 1 = varadega seotud kirjed Kasutamata Kood 1 = ostutehingute väärtus Kood 1 = müügitehingute väärtus Kood 1 = väärtus Kood 1 = väärtus Kood 1 = väärtus Kood 2 = väärtus Kood 2 = tulu-põhised kirjed Kood 2 = rendimaksed Kood 2 = renditulu Kood 2 = kasutamata Kood 2 = kasutamata Kood 2 = kasutamata

▼M9

M. PINDALA- JA LOOMAKASVATUSTOODANGU PÕHISED OTSETOETUSED – vastavalt nõukogu määrustele (EÜ) nr 1251/1999 ( 5 ), (EÜ) nr 1254/1999 ( 6 ) ja (EÜ) nr 1782/2003 ( 7 ) (rubriigid 601–680 ja 700–772)







Proizvod ali kombinacija proizvoda (rubrika) Število osnovnih enot za plačila Celotna pomoč Referenčni znesek (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) xxx nerazporejeno nerazporejeno nerazporejeno

▼M8

N. ANDMED KARILOOMADE OSTU JA MÜÜGI KOHTA







Kariloo- made kategooria (rubriik) Ostetud loomade arv Ostutehingute väärtused Müüdud loomade arv Müügite- hingute väärtused (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) xxx Kasutamata Kasutamata Kasutamata









II LISA

PÕLLUMAJANDUSARUANDE MÕISTED JA JUHISED

I. ÜLDMÕISTED JA -JUHISED

a) Põllumajandusaruande andmed esitatakse ühe talumajapidamise ning ühe kaheteistkümnest järjestikusest kuust koosneva aruandeaasta kohta.

b) Põllumajandusaruande andmed on seotud üksnes talumajapidamisega. Kõnealused andmed väljendavad talumajapidamise tegevust ning vajaduse korral talumajapidamisega seotud metsamajandust ja turismi. Põllumajandusaruannete koostamisel ei võeta arvesse talupidaja või tema perekonnaliikmete talumajapidamisevälist tegevust ega pensione, pärandeid, erakontosid, talumajapidamisevälist vara, isiklikke makse, erakindlustust jne. Kui talumajapidamise tootmisallikaid (palgaline või palgata tööjõud, masinad ja seadmed) kasutatakse põhivara suurendamiseks (masinate ehitamine või kapitaalremont, hoonete ehitamine, kapitaalremont või lammutamine, viljapuude istutamine või langetamine), siis ei arvata vastavaid kulusid – või hinnangulisi kulusid – talumajapidamise tegevuskuludesse. Igal juhul jäetakse tööjõukulud ning põhivara tootmiseks kulutatud töötunnid välja nii kuludest kui ka tööjõuga seotud andmetest. Erandjuhtudel, kui teatavaid põhivara tootmisega seotud kulusid (v.a tööjõu maksumus) ei saa eraldi välja arvutada (nt talumajapidamisele kuuluva traktori kasutamine) ning need arvestatakse kulude hulka, tuleb kõigi kõnealuste põhivara tootmiseks tehtud kulutuste hinnanguline väärtus kanda rubriiki 181 (Muud tooted ja tulud). Igal juhul tuleb toodetud põhivara väärtust hinnata sellega seotud kulude põhjal (sh palgalise ja/või palgata tööjõu väärtus) ning liita rubriikides 94–101esitatud põhivara väärtusele.

c) Põllumajandusaruande andmed põhinevad raamatupidamisarvestusel, mis koosneb kogu aruandeaasta süstemaatilistest ja regulaarsetest kannetest.

d) Raamatupidamisandmed väljendatakse rahaliselt: — kas käibemaksuta, — või käibemaksuga allpool nimetatud asjaolude puhul (vt rubriigid 107–111).

e) Rahaliselt väljendatud raamatupidamisandmetest jäetakse välja toetused ja subsiidiumid. Toetusi ja subsiidiume käsitatakse riiklikest vahenditest antava otsese abi vormidena, millest on saadud teatavat tulu (vt rubriigid 112–118).

f) Põllumajandusaruande andmed tuleb esitada järgmiste ühikutena ning järgmise täpsusastmega: — väärtused: väärtused eurodes või omavääringus ilma kümnendkohtadeta. Kui aga omavääringu ühiku väärtus on euroga võrreldes suhteliselt madal, võivad kõnealuse liikmesriigi kontaktasutus ja põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrguga tegelev komisjoni personal leppida kokku, et väärtusi väljendatakse sadades või tuhandetes omavääringu ühikutes, — füüsilised kogused: tsentnerites (ts = 100 kg), v.a munad, mille kogust väljendatakse tuhandetes, ning vein ja sellega seotud saadused, mille koguseid väljendatakse hektoliitrites, — pindalad: aarides, v.a seened, mille puhul väljendatakse pindala kogu haritava maa suurusena ruutmeetrites, — keskmine kariloomade arv: ühe kümnendikkohani, v.a kodulindude ja küülikute puhul, kelle arv esitatakse täisarvudena, ning mesilaste puhul, kelle arv esitatakse tarude arvuna, — tööjõuühikud: kahe kümnendikkohani. Fikseeritud rubriigid (vt I lisa tabelid A–J), millesse andmeid ei kanta, tuleks täita nullidega. Tabelisse K kantavate toodete, tabelisse L kantavate kvootide ja muude ettenähtud õigustega seotud tehingute, tabelisse M kantavate otsetoetuste ja tabelisse N kantavate kariloomade müügi- ja ostuandmete puhul tuleks andmeteta rubriikidesse märkida nullid.

g) Pärast kontrollimist tuleb põllumajandusaruande raamatupidamisandmeid sisaldavad andmekandjad andmete konfidentsiaalsust säilitades saata Euroopa Ühenduste Komisjoni põllumajanduse peadirektoraadi põllumajandusettevõtete olukorra analüüsiosakonnale.

II. PÕLLUMAJANDUSARUANDE ÜKSIKOSADEGA SEOTUD MÕISTED JA JUHISED

A. ÜLDANDMED PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTTE KOHTA

1. Talumajapidamise number

Igale aruannet esitavale talumajapidamisele antakse esmakordsel valikul number. Talumajapidamine kannab kõnealust numbrit kogu aruandluse andmevõrku kuulumise aja jooksul. Kord väljaantud numbrit ei anta ühelegi teisele talumajapidamisele.

Kui talumajapidamises toimuvad põhjalikud muutused, eelkõige juhul, kui sellised muutused tulenevad kaheks eraldi talumajapidamiseks jaotamisest või liitumisest teise talumajapidamisega, võib kõnealust talumajapidamist käsitada siiski uue talumajapidamisena. Sellisel juhul antakse talumajapidamisele uus number. Talumajapidamise tehnilis-majandusliku suunitluse muutmine ei eelda uue numbri andmist. Kui talumajapidamisel säilib varasem number ja see võib põhjustada segiajamist mõne teise aruandva talumajapidamisega (näiteks uute piirkondlike alajaotuste loomise korral), tuleks numbrit muuta. Sellisel juhul tuleb komisjonile saata vanade ja uute numbrite vastavust näitav tabel.

Talumajapidamise number koosneb järgmisest kolmest andmerühmast:

Seerianumber 1 – Piirkond: antakse koodnumber vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 1859/82 (EÜT L 205, 13.7.1982, lk 5) I lisas sätestatud koodile.

Seerianumber 2 – Alampiirkond: antakse koodnumber. Valitud alampiirkondade aluseks peaks olema Euroopa ühenduste statistikaameti ja riiklike statistikainstituutide koostöös loodud ühine piirkondade klassifitseerimise süsteem, mida tuntakse statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuurina (NUTS). Igal juhul edastab asjaomane liikmesriik komisjonile tabeli, milles esitatakse iga kasutatud alampiirkonna puhul vastavad NUTS piirkonnad ning vastavad piirkonnad, mille kohta on arvutatud standardse brutomarginaali konkreetsed väärtused.

Seerianumber 3 – Talumajapidamise seerianumber.

2. Arvutikirjetega seotud andmed

Esimesele viiele seerianumbrile vastavad andmed moodustavad talumajapidamise tähise. Need korduvad iga kirje alguses. Iga talumajapidamise kuues anne väljendab jagamatute kümneühikuliste andmerühmade arvu.

3. Talumajapidamise organisatsiooniline vorm

1 = Peretalumajapidamised: talumajapidamised, kus majandustulemused hõlmavad talupidaja/töödejuhataja ja tema perekonna palgata tööpanuse ja omakapitali kompenseerimist.

2 = Ühistud: talumajapidamised, kus majandustulemused hõlmavad mitme partneri poolt talumajapidamisse toodud tootmistegurite kompenseerimist, kusjuures partneritest vähemalt pooled osalevad talumajapidamise töös palgata tööjõuna.

3 = Muud: talumajapidamised, kus ei kasutata palgata tööjõudu, ja muud talumajapidamised, mis ei kuulu kategooriatesse 1 ja 2.

4. Riiklikud valiku- ja kaalutegurid

Seeriakorranumber 20:

Seeriakorranumber 21:

Seeriakorranumber 22:

5. Talumajapidamise asukoht

Antud number vastab talumajapidamise asukoha kõige asjakohasemale geograafilisele põhiüksusele (eelistatavalt omavalitsusüksusele).

Kõnealuste üksuste kaart koos vastavate numbritega tuleb saata komisjonile. Komisjonile tuleb viivitamata teatada kõigist kõnealuste üksuste piiride olulistest muudatustest.

6. Talumajapidamise kategooria

Seerianumber 32 – Mahepõllundus: tuleb märkida, kas talumajapidamine kasutab mahepõllunduslikke tootmismeetodeid nõukogu määruses (EMÜ) nr 2092/91 (EÜT L 198, 22.7.1991, lk 1), eriti selle artiklis 6 määratletud tähenduses. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:

1 = talumajapidamises ei kasutata mahepõllunduslikke tootmismeetodeid;

2 = talumajapidamises kasutatakse ainult mahepõllunduslikke tootmismeetodeid;

3 = talumajapidamises toimub üleminek mahepõllunduslikele tootmismeetoditele või kasutatakse nii mahepõllunduslikke kui ka muid tootmismeetodeid.

Seerianumber 33: Talumajapidamise kategooria kood [vastavalt komisjoni otsuse 85/377/EMÜ (EÜT L 220, 17.8.1985, lk 1) II lisale] kõnealuse aruandeaasta jaoks valimise ajal.

Seeianumber 34: Klassifikatsioonikood vastavalt eelnimetatud otsusele kõnealuse aruandeaasta raamatupidamisandmete põhjal.

Seerianumber 35: Talumajapidamise majandusliku suuruse klassi kood (vastavalt otsuse 85/377/EMÜ III lisale) kõnealuse aruandeaasta jaoks valimise ajal.

Seerianumber 36: Talumajapidamise majandusliku suuruse klassi kood vastavalt eelnimetatud otsusele kõnealuse aruandeaasta raamatupidamisandmete põhjal.

7. Raamatupidamiskontode sulgemise ja andmekandja loomise kuupäevad

Seerianumber 37 – Aruandeaasta lõpetamise kuupäev: nt 30.6.2000 või 31.12.2000.

Seerianumber 38 – Andmekandja loomise kuupäev: nt 15.8.2001.

8. Ebasoodsamad piirkonnad

Tuleb märkida, kas suurem osa talumajapidamise põllumajanduskõlvikust asub piirkonnas, mis on hõlmatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1257/1999 (EÜT L 160, 26.6.1999, lk 80) artiklite 18–20 sätetega. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:

1 = suurem osa talumajapidamise põllumajanduskõlvikust ei asu ebasoodsamas piirkonnas määruse (EÜ) 1257/1999 artiklites 18–20 määratletud tähenduses;

2 = suurem osa talumajapidamise põllumajanduskõlvikust asub ebasoodsamas piirkonnas määruse (EÜ) 1257/1999 artiklites 19–20 määratletud tähenduses;

3 = suurem osa talumajapidamise põllumajanduskõlvikust asub mägipiirkonnas määruse (EÜ) nr 1257/1999 artiklis 18 määratletud tähenduses;

4 = alad on kõnealustes liikmesriikides nii väikesed ja neid on nii arvukalt, et teave ei ole oluline.

9. Muud üksikasjad talumajapidamise kohta

Seerianumber 40 – Niisutatav põllumajanduskõlvik

Muu kui klaaskattega kaetud põllumajanduskõlvik, mida niisutatakse aasta jooksul püsi- või liikuvseadmete abil, olenemata toimingu liigist (vihmutid, üleujutamine).

Seerianumber 41 – Kõrgus merepinnast

Kõrgus merepinnast märgitakse vastava koodnumbriga:

1 = põhiline osa talumajapidamisest asub kuni 300 m kõrgusel merepinnast;

2 = põhiline osa talumajapidamisest asub 300–600 m kõrgusel merepinnast;

3 = põhiline osa talumajapidamisest asub kõrgemal kui 600 m merepinnast;

4 = andmed puuduvad.

Järjekorranumber 42 – Karjatamine mägedes või muudel karjamaadel, mis ei ole põllumajanduskõlvikud: põllumajandusloomade karjatamispäevade arv (täisarv) loomühiku kohta maa-alal, mis ei ole põllumajanduskõlvik.

Karjatamispäev loomühiku kohta on ühik, mis võrdub ühe piimalehma või ühe vanema kui kaheaastase veise või hobuse karjatamispäevaga. Kuni kahe aasta vanuste veiste ja hobuste, kitsede ja lammaste karjatamispäevad arvutatakse ümber karjatamispäevadeks loomühiku kohta, kasutades selleks vastavalt koefitsiente 0,5, 0,2 ja 0,15.

Järjekorranumber 43 – Katte all oleva maa kogupindala: väljendatuna aarides, millel võib põhimõtteliselt kasvatada liiki 5 kuuluvaid kultuure: st liiki 5 kuuluvaid kultuure 138, 141 ja 156 ning kultuure 143, 285 ja 157.

Katte all olev maa tähendab kasvuhooneid, püsilavasid ja köetavaid tunneleid, kuid ei hõlma kütteta kiletunneleid, kupleid ega muid teisaldatavaid lavasid (vt kultuuride 138, 141 ja 156 määratlust tabelis K).

Kogupindala on kogu katte all oleva maa pindala, olenemata maa kasutusest (seega hõlmab teeradu). Mitmekorruseliste kasvuhoonete pindala arvestatakse vaid ühekordselt.

Järjekorranumber 44 – Struktuurifondide ala: tuleb märkida, kas suurem osa talumajapidamise põllumajanduskõlvikust asub piirkonnas, mis on hõlmatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/1999 (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1) artiklite 3, 4 või 6 sätetega. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:

5 = suurem osa talumajapidamise põllumajanduskõlvikust ei asu eesmärkide 1 ja 2 piirkonnas ega piirkonnas, mis vastab üleminekutoetuse saamise tingimustele määruses (EÜ) nr 1260/1999, eriti selle artiklites 3, 4 ja 6 määratletud tähenduses;

6 = suurem osa talumajapidamise põllumajanduskõlvikust asub eesmärgi 1 piirkonnas määruses (EÜ) 1260/1999, eriti selle artiklis 3 määratletud tähenduses;

7 = suurem osa talumajapidamise põllumajanduskõlvikust asub eesmärgi 2 piirkonnas määruses (EÜ) 1260/1999, eriti selle artiklis 4 määratletud tähenduses;

8 = suurem osa talumajapidamise põllumajanduskõlvikust asub piirkonnas, mis vastab üleminekutoetuse saamise tingimustele määruse (EÜ) nr 1260/1999 artiklis 6 määratletud tähenduses.

Järjekorranumber 45 – keskkonnaalaste kitsendustega piirkond: tuleb märkida, kas suurem osa talumajapidamise põllumajanduskõlvikust asub piirkonnas, mis on hõlmatud määruse (EÜ) nr 1257/1999 artikli 16 sätetega. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:

1 = suurem osa talumajapidamise põllumajanduskõlvikust ei asu keskkonnaalaste kitsendustega piirkonnas määruse (EÜ) 1257/1999 artiklis 16 määratletud tähenduses;

2 = suurem osa talumajapidamise põllumajanduskõlvikust asub keskkonnaalaste kitsendustega piirkonnas määruse (EÜ) 1257/1999 artiklis 16 määratletud tähenduses.

B. PÕLLUMAJANDUSKÕLVIKU OTSTARVE

Kahe või enama partneri ühisomandisse kuuluv talumajapidamise maa registreeritakse omanike kasutuses olevana, rendituna või loonusrendil olevana vastavalt partneritevahelisele kehtivale kokkuleppele.

10. Omaniku hallatav põllumajanduskõlvik

Põllumajanduskõlvik (viljelusmaa, rohumaa ja püsikarjamaa, püsikultuurid), mille harijaks on omanik, kasutusvaldaja või pikaajaline rentnik, ja/või samalaadsetel tingimustel hallatav põllumajanduskõlvik. Sealhulgas rendile antav külvivalmis maa (rubriik 149).

11. Renditud põllumajanduskõlvik

Põllumajanduskõlvik (viljelusmaa, rohumaa ja püsikarjamaa, püsikultuurid), mida hariv isik ei ole omanik, kasutusvaldaja ega pikaajaline rentnik, kuid kellel on kõnealuse maa rendiõigus (renditasu makstakse sularahas ja/või natuuras, see on üldjuhul eelnevalt kindlaks määratud ja ei olene tavaliselt majandamise tulemustest), ja/või samalaadsetel tingimustel hallatav põllumajanduskõlvik.

Renditud maa-alade hulka ei kuulu maa, mille saak ostetakse kasvava põllukultuurina. Kasvavate põllukultuuride ostu eest makstud summad tuleks heinamaa- ja söödakultuuride puhul esitada rubriikides 65–67 (sisseostetud sööt) ja turustamiseks ettenähtud põllukultuuride (tooted, mis tavaliselt turustatakse) puhul rubriigis 76 (muud põllukultuuridega seotud erikulud). Turustamiseks ettenähtud, kasvava kultuurina ostetud põllukultuurid tuleks esitada ilma kõnealust maa-ala täpsustamata (vt juhised alade kohta, veerg 4, tabel K).

Ajutiselt vähem kui üheks aastaks renditud maad ja sellelt saadud toodangut käsitletakse sama moodi nagu maad, millelt saadav saak ostetakse kasvava põllukultuurina.

12. Loonusrendile antud põllumajanduskõlvik

Põllumajanduskõlvik (viljelusmaa, rohumaa ja püsikarjamaa, püsikultuurid), mida rendile andja ja loonusrentnik loonusrendi kokkuleppe alusel koos harivad, ja/või samalaadsetel tingimustel kasutatav põllumajanduskõlvik.

C. TÖÖJÕUD

Tööjõu moodustavad kõik talumajapidamises aruandeaasta jooksul töötanud isikud (vt edaspidi). Kuid tööjõu hulka ei arvata siiski kõnealust tööd teise isiku või ettevõtja nimel teinud isikuid (põllumajanduslik lepinguline töö, millega seotud kulud esinevad muude majapidamiskulude all rubriigis 60).

Kui tegemist on talumajapidamiste vahelise vastastikuse abiga, mis seisneb vastastikku tehtavas töös ja mille puhul saadud abi on põhimõtteliselt samaväärne antud abiga, täpsustatakse talumajapidamise tööjõu tööaeg ja asjaomased palgad põllumajandusaruandes.

Vahel korvatakse saadud abi teistsuguse abina (nt tööna saadud abi korvatakse masinate laenamisega). Kui teenuste vahetuse maht on piiratud, ei märgita põllumajandusaruandesse midagi (eespool toodud näite puhul ei kirjendata saadud abi tööjõu alla; kulud seadmetele hõlmavad siiski kulusid, mis on seotud seadmete kasutusseandmisega). Erandjuhtudel, kui teenuste vahetuse maht on suur, järgitakse järgmist korda:

a) tööna saadud abi korvatakse muud laadi teenusega (nt masinate laenamisega): saadud töö aeg kirjendatakse palgalise põllumajandustöö all (rubriik 20 või 21 olenevalt sellest, kas tööjõud on palgatud talumajapidamisse alaliselt või mitte); antud abi väärtus kirjendatakse nii vastavasse rubriiki kuuluva toodanguna (kõnealuse näite puhul rubriik 177 “Lepingulised tööd, sh seadmete kasutusse andmine tasu eest”) kui ka kuluna (rubriik 59 “Palgad ja sotsiaalkindlustus”);

b) tööna antud abi korvatakse muud laadi teenusega (nt masinate laenamisega): sellisel juhul ei võeta kasutatud tööaega ja sellega seotud palka arvesse; saadud teenuse väärtus kirjendatakse sisendina vastavasse rubriiki (kõnealuse näite puhul rubriik 60 “Lepinguline töö ja masinate rentimine”).

Tööjõud jaotatakse järgmistesse kategooriatesse:

A. Alaline palgata tööjõud Palgata tööjõud või tööjõud, kelle töötasu (sularahas või mitterahalisena) on väiksem kui osutatud teenuste eest tavaliselt makstav summa (sellised maksed ei tohiks kajastuda talumajapidamise kuludes) ning kes aruandeaasta jooksul (v.a tavaline puhkus) osalesid töös vähemalt ühe terve tööpäeva nädalas. Alaliselt tööle võetud isik, kes konkreetsetel põhjustel on aruandeaasta jooksul talumajapidamises töötanud piiratud aja jooksul, kirjendatakse (tegelikult töötatud tundide ulatuses) alalise tööjõuna. Esineda võivad järgmised või nendega sarnased juhud: a) erilised tootmistingimused talumajapidamises, milleks ei ole tööjõudu vaja kogu aasta jooksul: nt oliivi- ja viinamarjakasvandused ja talumajapidamised, mis on spetsialiseerunud loomade hooajalisele nuumamisele või puu- ja köögiviljade tootmisele avamaal; b) töölt puudumine muul ajal kui tavalise puhkuse jooksul, nt sõjaväeteenistus, haigus, õnnetus, rasedus ja sünnitus, pikaajaline puhkus vms; c) talumajapidamisse saabumine või sealt lahkumine; d) talumajapidamise töö täielik peatumine õnnetuse tagajärjel (uputus, tulekahju vms). Tööjõud jaotatakse järgmistesse alamkategooriatesse: 13. Talupidaja/töödejuhataja Talumajapidamise eest õiguslikult ja majanduslikult vastutav isik, kelle ülesandeks on talumajapidamise igapäevane juhtimine. Loonusrendi puhul märgitakse talupidajaks/töödejuhatajaks loonusrentnik. 14. Talupidaja/muu kui töödejuhataja Talumajapidamise eest õiguslikult ja majanduslikult vastutav isik, kelle ülesandeks ei ole talumajapidamise igapäevane juhtimine. 15. Töödejuhataja/muu kui talupidaja Isik, kelle ülesandeks on talumajapidamise igapäevane juhtimine, kuid kes ei vastuta talumajapidamise eest õiguslikult ega majanduslikult. 16. Talupidaja(te) abikaasa(d) 17. Muu alaline palgata tööjõud Eespool olevates rubriikides märkimata alaline palgata tööjõud. Hõlmab eestöölisi ja asetöödejuhatajaid, kes ei vastuta kogu talumajapidamise juhtimise eest.

B. 18. Ajutine ja hooajaline palgata tööjõud Käesolevasse rubriiki märgitakse kogu palgata tööjõud, kes aruandeaastal ei ole talumajapidamises alaliselt töötanud.

C. Alaline palgaline tööjõud Palgaline tööjõud, kelle osutatud teenuste eest makstakse tavalise palgamäära ulatuses (sularahas ja/või natuuras) ning kes aruandeaasta jooksul on talumajapidamise töös osalenud vähemalt ühe terve tööpäeva nädalas (v.a tavaline puhkus). Tööjõud jaotatakse järgmistesse alamkategooriatesse: 19. Töödejuhataja Palgaline isik, kelle ülesandeks on talumajapidamise igapäevane juhtimine. 20. Teised Käesolevasse rubriiki märgitakse andmed muu alalise palgalise tööjõu kohta (v.a talumajapidamise palgaline töödejuhataja). Hõlmab eestöölisi ja asetöödejuhatajaid, kes ei vastuta kogu talumajapidamise juhtimise eest.

D. 21. Ajutine ja hooajaline palgaline tööjõud Käesolevasse rubriiki märgitakse andmed palgalise tööjõu kohta, kes aruandeaasta jooksul ei töötanud alaliselt talumajapidamises (sh tükitöölised).

TABELI C VEERUD

Tööülesanded (kood) (veerg 1, lahtrid 51, 55, 59, 63 ja 67)

Tööülesanne tähistatakse koodnumbriga, st:

1 = talupidaja/töödejuhataja;

2 = talupidaja/muu kui töödejuhataja;

3 = töödejuhataja/muu kui talupidaja.

Kui tööülesannet täidab mitu inimest (nt kaks venda, isa ja poeg jne), kirjendatakse kõik isikud vastutuse kahanemise järjekorras; võrdse vastutuse korral kirjendatakse inimesed vanuse kahanemise järjekorras. Seega kirjendatakse andmed suurima vastutusega isiku kohta lahtritesse 51–54; talle järgneva vastutusega isiku andmed kirjendatakse lahtritesse 55–58 jne.

Isikute arv (veerg 1, lahtrid 71–74)

Märkida tuleb abikaasade ja muude kategooriasse “Muu alaline palgata tööjõud” kuuluvate isikute arv. Mitme talupidaja puhul võib abikaasasid olla rohkem kui üks.

Sünniaasta (veerg 2)

Sünniaasta märgitakse ainult talupidaja(te) ja/või töödejuhataja(te) puhul (kategooriad 13–15 ning 19), kasutades aastaarvu kaht viimast numbrit.

Töötajate koguarv: ühikute arv aasta kohta (veerg 3)

Alaliselt töölevõetud töötajate arv arvutatakse aasta tööühikuteks. Üks aasta tööühik võrdub ühe talumajapidamises täistööajaga töötava isikuga. Üks inimene ei tohi ületada ühe tööühiku piiri isegi siis, kui tema tegelik tööaeg ületab piirkonna ja talumajapidamise liigi jaoks ettenähtud normi. Isik, kes ei tööta talumajapidamises tervet aastat, moodustab osa “aastaühikust”. Iga sellise isiku “aasta tööühik” saadakse tema tegeliku aastase tööaja jagamisel täistööajaga töötaja tavapärase aastase tööajaga kõnealuses piirkonnas ning sama liiki talumajapidamises.

Vähemvõimekate töötajate puhul tuleks aasta tööühikut vähendada vastavalt nende võimetele.

Töötatud aeg (veerg 4)

Töötatud aeg märgitakse tundides. See peaks väljendama talumajapidamises tegelikult töötatud aega. Vähemvõimekate töötajate puhul tuleks töötatud aega vähendada vastavalt nende võimetele.

Tükitööliste tööaeg arvestatakse välja töötasu kogusumma jagamisel tööaja alusel töölevõetud töötaja tunnipalgaga.

Töö talumajapidamises

Töö talumajapidamises hõlmab tavapärase talumajapidamisega seotud füüsilist ja haldusalast korraldamist, järelevalvet ja teostamist, näiteks:

— rahaline korraldus ja juhtimine (talumajapidamise müügi- ja ostutehingud, raamatupidamine jne),

— põllutööd (künd, külv, saagikoristus, viljapuuaia hooldus jne),

— karjakasvatus (söödavalmistus, loomade söötmine, lüpsmine, kariloomade hooldamine jne),

— toodete valmistamine turustamiseks, ladustamine ja töötlemine talumajapidamises,

— hoonete, masinate, seadmete, hekkide, kraavide jne hooldustööd,

— talumajapidamise tööjõu poolt teostatavad veod talumajapidamise heaks,

— muud talutöödega otseselt seotud tööd: — — metsatöö talumajapidamise koosseisu kuuluvatel metsamaadel, — turismiga seotud töö (telkimis-, spordi- ja puhkeväljakute ning ratsutamisvahendite korrashoid, puhkemajade üürimine jne), kui need on lisatööd ning kattuvad talumajapidamise tööga sellises ulatuses, et turismiga seotud tegevust ei ole talumajapidamise tavapärasest põllumajanduslikust tööst võimalik eristada (sellisel juhul hõlmatakse turismiga seotud tulud ja sisendid vastavalt toodete (vt rubriik 179) ja talumajapidamise sisenditega), — lepinguline töö, kui see on juhuslik ja kui seda tehakse talumajapidamise seadmetega (selle eest makstav tasu arvatakse talumajapidamise tulude hulka).

Talumajapidamise tööde hulka ei kuulu:

— töö põhivara tootmiseks (hoonete või masinate ehitamine või kapitaalremont, viljapuuaedade istutamine, hoonete lammutamine, viljapuuaedade väljajuurimine jne),

— töö talupidaja või töödejuhataja majapidamises.

D. KARJA SUURUS JA VÄÄRTUS

Loomad jaotatakse järgmistesse kategooriatesse:

22. HOBUSED (igas vanuses) Hõlmab ka traavleid, ratsahobuseid, eesleid, muulasid, hobueesleid jms.

23. NUUMVASIKAD Nuumvasikad, kes tavaliselt tapetakse enne viiekuuseks saamist.

24. MUUD ALLA ÜHEAASTASED VEISED

25. ÜHEAASTASED KUNI ALLA KAHEAASTASED ISASED VEISED

26. ÜHEAASTASED KUNI ALLA KAHEAASTASED EMASED VEISED Välja arvatud poeginud lehmad.

27. VÄHEMALT KAHEAASTASED ISASED VEISE

28. ARETUSMULLIKAD Vähemalt kaheaastased emasveised, kes ei ole veel poeginud ning on ette nähtud tõuaretuseks.

29. NUUMMULLIKAD Vähemalt kaheaastased emasveised, kes ei ole veel poeginud ega ole ette nähtud tõuaretuseks.

30. LÜPSILEHMAD Poeginud lehmad (sh alla kaheaastased), keda peetakse üksnes või peamiselt inimtoiduks või piimatoodete valmistamiseks ettenähtud piima tootmiseks.

31. PRAAGITUD LÜPSILEHMAD Lüpsilehmad pärast laktatsiooni lõppemist. Kui andmed on talumajapidamise arvepidamises olemas.

32. MUUD LEHMAD 1. Poeginud emasveised (sh alla kaheaastased), keda peetakse üksnes või peamiselt vasikate tootmiseks ning kelle piima ei kasutata inimtoiduks ega piimatoodete valmistamiseks. 2. Töölehmad. 3. Praagitud lehmad, kes ei ole lüpsilehmad (tapa eel nuumatud või nuumamata).

Rubriigid 23–32 hõlmavad ka pühvlite ja emaspühvlite vastavaid kategooriaid.

33. MESITARUD, MILLE ARV MÄRGITAKSE TARUDE ARVUNA

34. KÜÜLIKUD, EMASED ARETUSLOOMAD

35. 35–37 (Kasutamata)

38. KITSED, EMASED ARETUSLOOMAD

39. MUUD KITSED Kitsed, välja arvatud emased aretusloomad.

40. UTED Vähemalt üheaastased tõuaretuseks ettenähtud uted.

41. MUUD LAMBAD Igas vanuses lambad, v.a uted.

42. Kasutamata

43. PÕRSADPõrsad eluskaaluga alla 20 kg.

44. ARETUSEMISED Aretusemised kaaluga 50 kg või rohkem, v.a praagitud emised (vt rubriik 46 “Muud sead”).

45. NUUMSEAD Nuumsead eluskaaluga 20 kg või rohkem, v.a praagitud emised ja kuldid (vt rubriik 46 “Muud sead”).

46. MUUD SEAD Sead eluskaaluga 20 kg või rohkem, v.a aretusemised (vt rubriik 44) ja nuumsead (vt rubriik 45).

47. BROILERTIBUD Välja arvatud munakanad ja praagitud kanad. Välja arvatud tibud.

48. MUNAKANAD Kaasa arvatud noorkanad, munakanad ja praagitud kanad. Noorkanad on noored kanad, kes ei ole veel munele hakanud. Välja arvatud tibud.

49. MUUD KODULINNUD Kaasa arvatud pardid, kalkunid, haned, pärlkanad. Kaasa arvatud emased aretuslinnud. Välja arvatud tibud.

50. MUUD LOOMAD Ainult rahaline väärtus. Kaasa arvatud tibud, küülikud (v.a emased aretusloomad), hirved, piisonid, jaanalinnud, kalad. Lisaks sellele ka ponid ja muud taluturismis kasutatavad loomad. Välja arvatud muudest loomadest saadud tooted (vt tabel K, rubriik 170).

TABELI D VEERUD

Algseis (veerud 1 ja 2)

Arv (veerg 1) Talumajapidamise kariloomade arv aruandeaasta alguses, olenemata sellest, kas nad on kõnealusel ajal talumajapidamises või mitte.

Väärtus (veerg 2) Talumajapidamise kariloomade väärtus aruandeaasta alguses, kindlaks määratud kehtivate hindade alusel.

Lõppseis (veerud 3 ja 4)

Arv (veerg 3) Talumajapidamise kariloomade arv aruandeaasta lõpus, olenemata sellest, kas nad on kõnealusel ajal talumajapidamises või mitte.

Väärtus (veerg 4) Talumajapidamise kariloomade väärtus aruandeaasta lõpus, kindlaks määratud kehtivate hindade alusel.

Keskmine arv (veerg 5)

Keskmine arv väljendatakse ümardatult esimese kümnendkohani, v.a kodulindude ja küülikute puhul, kelle arvu väljendatakse täisarvudes. Iga ühik vastab talumajapidamise ühele loomale aastas. Loomi loendatakse vastavalt nende aasta jooksul talumajapidamises veedetud aja pikkusele.

Keskmine arv määratakse kindlaks kas regulaarsete inventeerimiste või saabumiste ja lahkumiste registreerimise teel. See hõlmab kõiki talumajapidamise loomi, sealhulgas lepingu alusel kasvatatavaid või nuumatavaid loomi (loomad, kes ei kuulu talumajapidamisele ja keda talumajapidamises kasvatatakse ja nuumatakse sellisel viisil, et kõnealust tegevust saab pidada talupidaja poolt osutatud teenuseks, mis ei sisalda selliste loomade kasvatamise ja nuumamisega seotud tavapärast finantsriski) ning aastaks söödale võetud või antud loomi.

E. ELUSKARJA OST JA MÜÜK

Loomad jaotatakse järgmistesse kategooriatesse:

51. Hobuslased

52. Veised Rubriik 52 hõlmab ka pühvlite müüki ja ostu.

53. Kasutamata

54. Lambad

55. Kitsed

56. Sead

57. Kodulinnud Hõlmab ka haudemunade ja ostetud tibude eest makstud summasid.

58. Muud loomad Sealhulgas küülikud ja mesitarud.

TABELI E VEERUD

Kariloomade ost (veerg 1)

Ostetud kariloomade koguarv aruandeaasta jooksul (sh ostukulud). Kaasnevaid toetusi ja subsiidiume ei arvata maha kõnealuste ostude koguarvust, vaid märgitakse rubriiki 116 (vt juhiseid kõnealuse rubriigi kohta).

Kariloomade müük (veerg 2)

Müüdud kariloomade koguarv aruandeaastal. Kaasnevad toetused ja subsiidiumid ei sisaldu koguarvus, vaid märgitakse rubriiki 112 (vt juhiseid kõnealuse rubriigi kohta).

Kui võimalikud turustuskulud on teada, ei arvata neid maha koguarvust, vaid märgitakse rubriiki 71 (“Muud kariloomadega seotud erikulud”).

Talu omatarbimine ja mitterahalised hüvitised (veerg 3)

Talumajapidamises aruandeaasta jooksul oma tarbeks või naturaaltasuks kasutatud kariloomade väärtus, mis on arvutatud põllumajandustootja hindade alusel.

F. KULUD

Talumajapidamise kulud (sularahas ja natuuras) käsitlevad aruandeaastaga seotud talumajapidamise toodangu saamiseks vajalike tootmisvahendite “tarbimist” (sh omatarbimine) või kõnealuste vahendite “tarbimist” aruandeaasta jooksul. Kui teatavad kulud on osaliselt seotud nii erakasutuse kui ka talumajapidamise kuludega (nt elektrienergia, vesi, kütteained ja mootorikütus jne), kantakse põllumajandusaruandesse ainult talumajapidamise kulud. Samuti võetakse arvesse talumajapidamises kasutatud isiklike autodega seotud kulusid.

Aruandeaasta toodanguga seotud kulude arvutamisel tuleks aasta jooksul tehtud ostud (sh omatarbimine) kohandada muudatustega varudes (sh muudatustega viljeluses). Iga punkti puhul tuleks esitada makstud kogukulude ja omatarbimise maksumus eraldi.

Kui märgitud kulud tähistavad kogu sisendite “tarbimist” aruandeaasta jooksul, kuid ei vasta selle aasta toodangule, tuleks sisendivarude muutumine (kaasa arvatud saagikulud) märkida rubriiki 102 “käibevahendid”.

Põhivara “tarbimisega” seotud kulud väljendatakse kulumina, seega ei tuleks põhivara soetuskulusid käsitleda talumajapidamise kuludena. Kulumit käsitlevate juhtnööride kohta vt rubriike 94–103.

Kuluartiklite kompenseerimisega seotud väljaminekuid aruandeaasta jooksul või hiljem (nt traktori remont kindlustuspoliisi või kolmanda isiku poolt korvatava õnnetusjuhtumi tõttu) ei kanta talumajapidamise kuludesse ning vastavaid tulusid ei tuleks kanda talumajapidamise raamatupidamisarvestusse.

Ostetud varude edasimüügist saadud tulud tuleb vastavatest kuluartiklitest maha arvata.

Kuludega seotud toetusi ja subsiidiume ei arvata vastavatest kuludest maha, vaid märgitakse rubriiki 114 (vt kõnealuse rubriigi juhendid). Investeerimistoetused ja -subsiidiumid esitatakse rubriikides 94–103.

Kuludesse kantakse igale kuluartiklile vastavate ostudega seotud väljaminekud.

Kulud liigitatakse järgmiselt:

59. Palgalise tööjõu palgad ja sotsiaalkindlustuskulud

Käesolev punkt sisaldab järgmisi andmeid:

— palgalisele tööjõule sularahas makstud palgad ja töötasud, olenemata tasustamise alusest (tükitöö või tunnitöö), millest arvatakse maha kõik talupidajale kui tööandjale makstavad sotsiaalmaksud, et kompenseerida makstud palka, mis ei vasta tegelikult tehtud tööle (nt töölt puudumine õnnetusjuhtumi, tööalase koolituse vms tõttu),

— töötasud ja loonuspalk (nt eluase, toitlustamine, majutamine, talutoodang jne),

— tootlikkuse või erialase ettevalmistusega seotud palgalisad, kingitused, lisatasud, kasumiosa,

— muud tööjõuga seotud väljaminekud (töölevõtmise kulud),

— tööandja kantavad ja töötaja nimel või tema eest makstavad sotsiaalkindlustusmaksed,

— tööõnnetuskindlustus.

Talupidaja ja palgata tööjõu sotsiaalkindlustusmakseid ja isiklikke kindlustusmakseid ei käsitleta talumajapidamise kuludena.

Palgata tööjõule makstud summasid (mis määratluse kohaselt on normaalpalgast väiksemad, vrd palgata tööjõu määratlusega) ei kanta põllumajandusaruandesse.

Talumajapidamises töötamise lõpetanud palgalistele pensionäridele makstavad toetused (sularahas või mitterahalisena) ei kuulu käesoleva punkti alla, vaid märgitakse rubriiki “Muud talumajapidamise üldkulud”.

60. Lepinguline töö ja masinate rentimine

Käesolev punkt sisaldab järgmisi andmeid:

— talumajapidamises lepingu alusel tehtud töödega seotud kogukulutused. Summa sisaldab üldjuhul seadmete kasutamisega ja töötajatega seotud makseid ning olenevalt tööst ka kasutatud materjali maksumust (nt taimekaitsevahendid); kui kõnealune summa on teada, arvatakse see maha punktist “Lepinguline töö” ning kantakse vastava koodnumbri alla (nt taimekaitsevahendid),

— talumajapidamise töötajate juhitavate või kasutatavate masinate rentimis- või liisimiskulud.

Talumajapidamises töötavate isikute kasutatavate liisitud masinate puhul tuleks kütuse- ja hoolduskulud kirjendada asjaomastesse rubriikidesse.

61. Masinate ja seadmete pidev hooldus

Masinate ja seadmete hooldamise ja väikeremondiga seotud kulud, mis ei mõjuta seadmete turuväärtust (väljamaksed mehhaanikule, varuosade maksumus jne).

Selle koodnumbri alla kuuluvad väikeseadmete ostud, sadulsepatööde ja hobuserautamisega seotud kulud, rehvide, taimelavade, tervist kahjustavate tööde tegemiseks kaitseriietuse ja seadmete üldiseks puhastamiseks detergentide ostud ning isiklike autodega seotud kuluosa vastavalt nende kasutamisele talumajapidamise tarbeks (vt ka rubriiki 63). Detergendid loomakasvatuses kasutatavate seadmete (nt lüpsimasinad) puhastamiseks kirjendatakse rubriiki 71 “Muud kariloomadega seotud erikulud”.

Kapitaalremont, mis tõstab seadmete väärtust võrreldes nende remondieelse väärtusega, jäetakse käesolevast rubriigist välja (vt ka edaspidiseid juhiseid kulumi kohta).

62. Mootorikütus ja määrdeained

Käesolevasse rubriiki kuulub isiklike autode kütuse ja määrdeainete kuluosa vastavalt nende autode kasutamisele talumajapidamise tarbeks (vt ka rubriiki 63).

Naftatoodete kasutamise korral nii mootorikütuse kui ka kütteainena jaotatakse kogusumma kahe rubriigi vahel:

62. “Mootorikütus ja määrdeained,”

80. “Kütteaine”

.

63. Autokulud

Talumajapidamise isiklike autodega seotud kuluosa meelevaldse arvutamise korral (nt kindel summa kilomeetri kohta) märgitakse kõnealused kulud käesolevasse rubriiki.

Söödad

Sööt jaotatakse sisseostetud ning talumajapidamises toodetud ja kasutatud söödaks.

Sisseostetud sööda hulka kuuluvad lakukivid, piimatooted (ostetud või talumajapidamisse tagastatud) ning tooted sööda valmistamiseks ja säilitamiseks ning samuti söödale võtmise, põllumajanduslike kõlvikute hulka mittekuuluvate ühiskarjamaade ja põllumajanduslike kõlvikute hulka mittekuuluva söödamaa kasutamisega seotud kulud. Sisseostetud allapanu ja õled kuuluvad samuti sisseostetud sööda hulka.

Kariloomadele ostetud sööt jaotatakse jõusöödaks ja koresöödaks (sh söödale võtmine ning põllumajanduslike kõlvikute hulka mittekuuluvate ühiskarjamaade, karjamaade ja söödamaade kasutamisega seotud kulud ning ostetud allapanu ja õled).

Rubriik “Jõusööt” hõlmab eelkõige õlikooke, segajõusööta, teravilja, rohukuiviseid, kuivatatud peedilõike, kala- ja lihajahu, piima ja piimasaadusi, mineraalaineid ja sellise sööda säilitamiseks ja ladustamiseks ettenähtud tooteid.

Koresööda, nt silo tootmiseks lepingu alusel tehtud tööga seotud kulutused kantakse rubriiki 60 “Lepinguline töö”.

Talumajapidamises toodetud ja kasutatud sööda hulka kuuluvad talumajapidamise müügitooted, mida kasutatakse söödana (sh piim ja piimatooted, kuid mitte vasikate poolt udarast imetud piim, mida ei võeta arvesse). Talumajapidamises toodetud allapanu ja õled võetakse arvesse ainult juhul, kui need kuuluvad kõnealuse piirkonna ja kõnealuse aasta müügitoodete hulka.

Rubriigid jaotatakse järgmiselt:

Sisseostetud sööt:

64. Kariloomade (hobuslased, veised, lambad, kitsed) jõusööt

65. Kariloomade (hobuslased, veised, lambad, kitsed) koresööt

66. Sigade sisseostetud sööt

67. Kodulindude ja muude väikeloomade sisseostetud sööt

Talumajapidamises toodetud ja kasutatud sööt järgmiste loomade jaoks:

68. Kariloomad (hobused, veised, lambad, kitsed)

69. Sead

70. Kodulinnud ja väikeloomad

71. Muud kariloomadega seotud erikulud

Kõik loomakasvatusega otseselt seotud kulud, mis ei kuulu eraldi kulurubriikidesse: veterinaartasud, ravimid, paaritustasud, kunstlik seemendus, kastreerimine, piimaproovid, tõuraamatutesse märkimine ja registreerimine, detergendid loomakasvatuses kasutatavate seadmete (nt lüpsimasinad) puhastamiseks, loomakasvatustoodangu pakkematerjal ja töötlemisvahendid, loomakasvatustoodangu talumajapidamisvälised ladustamis- ja pakendamiskulud, talumajapidamise loomakasvatustoodangu turustamiskulud, talumajapidamise toodangut täiendavate loomsete, talumajapidamises töödeldavate toodete (nt piim) juhuostud jne. See hõlmab ka loomade eluruumideks või nendega seotud toodete ladustamiseks kasutatavate hoonete lühiajalist rentimist.

72. Ostetud seemned ja seemikud

Kõik ostetud seemned ja seemikud, sh sibulad, juuremugulad ja mugulad. Uute istandike jaoks ostetud noorte puude ja põõsaste ostukulusid käsitatakse investeeringuna, mis tuleks märkida kas rubriiki 96 “Püsikultuurid” või rubriiki 100 “Metsamaa”. Väiksema ulatusega ümberistutamiseks ettenähtud noorte puude ja põõsastega seotud kulud tuleb siiski märkida aruandeaasta kulude hulka ning esitada käesolevas rubriigis, v.a talumajapidamisega liidetud metsadega seotud kulud, mis kantakse rubriiki 77 “Metsandusega seotud erikulud”.

See rubriik hõlmab ka seemnete töötlemise (sorteerimine, desinfektsioon) kulusid.

73. Talumajapidamises toodetud ja kasutatud seemned ja seemikud

Kõik talumajapidamises toodetud ja kasutatud seemned ja seemikud (sh sibulad, juuremugulad ja mugulad).

74. Väetised ja mullaparandusained

Kõik ostetud väetised ja mullaparandusained (nt lubi), sh kompost, kütteturvas ja sõnnik (v.a talumajapidamises toodetud sõnnik).

Talumajapidamisse kuuluvate metsade jaoks kasutatud väetised ja mullaparandusained kantakse rubriiki 77 “Metsandusega seotud erikulud”.

75. Taimekaitsevahendid

Kõik vahendid, mida kasutatakse saagi ja taimede kaitsmiseks putukkahjurite ja taimehaiguste, röövloomade, ebasoodsate ilmastikutingimuste jms eest (insektitsiidid, fungitsiidid, herbitsiidid, mürksöödad, linnupeletusvahendid, rahekaitsed, öökülmavastased vahendid jne). Kui taimekaitsetöid teostab tööettevõtja ja kasutatud kaitsevahenditega seotud kulusid ei saa eraldi kindlaks määrata, kantakse kulude kogusumma rubriiki 60 “Lepingulised tööd”.

Talumajapidamisse kuuluvate metsade jaoks kasutatud kaitsematerjalid kantakse rubriiki 77 “Metsandusega seotud erikulud”.

76. Muud põllukultuuridega seotud erikulud (sh püsirohumaad ja heinamaad)

Kõik taimekasvatusega otseselt seotud kulud, mis ei kuulu eraldi kulurubriikidesse: pakke- ja sidumismaterjal, nöörid ja köied, mullaanalüüsidega seotud kulud, põllumajandusnäitustega seotud kulud, plastkatted (nt maasikakasvatuses), põllukultuuride säilitus- ja töötlemisvahendid, saagi talumajapidamisvälise ladustamise ja töötlemise kulud, talumajapidamise taimsete toodete turustamiskulud, summad turustamiseks ettenähtud kasvavate põllukultuuride ostmiseks või turustamiseks ettenähtud põllukultuuride kasvatamise eesmärgil maa rentimiseks lühemaks ajaks kui üks aasta, talumajapidamise toodangut täiendavate taimsete, talumajapidamises töödeldavate toodete (nt viinamarjad) juhuostud jne. See hõlmab ka turustamiseks ettenähtud kultuuride jaoks kasutatavate hoonete lühiajalise rentimise.

77. Metsandusega seotud erikulud

Väetised, taimekaitsevahendid, mitmesugused erikulud. Tööjõukulud, lepingulised tööd ja mehhaniseerimiskulud ei kuulu käesoleva punkti alla, vaid kantakse vastavatesse kulurubriikidesse.

78. Hoonete pidev hooldus ja maaparandustööd

Hoonete ja rajatiste, sh kasvuhoonete, raamide ja tugirajatiste korrashoid (rendilepingu alusel) ning maaparandustööd. Hoonete pidevaks hoolduseks ostetud ehitusmaterjalidega seotud kulud märgitakse käesolevasse rubriiki.

Uuteks investeeringuteks vajalike ehitusmaterjalide ost tuleks kanda rubriigi 94 “Põllumajandusmaa ja taluhooned”, rubriigi 97 “Maaparandus” ja/või rubriigi 98 “Taluhooned” veergu “Investeeringud”.

Hoonete väärtust tõstvate kapitaalremontide (suur tehnohooldus) kulud ei kuulu käesolevasse rubriiki, vaatamata sellele, et antud tööga seotud kulude kandja on rentnik (vt makstud renditasuga seotud juhiseid, rubriik 85). Kõnealused kulud märgitakse rubriiki 98 “Taluhooned”.

79. Elektrienergia

Talumajapidamises kasutatava elektri kogutarbimine.

80. Kütteained

Talumajapidamises kasutatava kütteaine kogutarbimine, sh kasvuhoonete kütmine.

81. Vesi

Veevärgiga liitumisega ning igasuguse talumajapidamises vajaliku veetarbimisega seotud kulud, sh niisutamine. Talumajapidamisele kuuluvate veeseadmete kasutamise kulud kantakse asjakohastesse rubriikidesse: masinate ja seadmete kulum, masinate ja seadmete pidev hooldus, mootorikütus, elektrienergia.

82. Kindlustus

Kõik talumajapidamises esinevaid riske katvad kindlustusmaksed, mis on seotud talupidaja tsiviilvastutuse kindlustuse, tulekahju- ja üleujutusega; kindlustus loomade surma ning saagikadude korral, v.a rubriiki 59 kuuluv tööõnnetuskindlustus. Hõlmab hoonete kindlustusmakseid ainult siis, kui need ei ole juba kantud rubriiki 87.

83. Talumajapidamise maksud ja muud tasud

Kõik talumajapidamisega seotud maksud ja muud tasud, sh keskkonnakaitsemeetmetega seotud maksud, kuid välja arvatud käibemaks ning maa, hoonete või tööjõuga seotud maksud. Talupidaja otsene tulumaks ei kuulu talumajapidamise kulude hulka.

84. Muud talupidamise üldkulud

Kõik muud, eespool nimetatud rubriikides nimetamata talupidamiskulud (raamatupidamistasud, sekretäriteenused ja kontorikulud, telefonimaksud, mitmesugused osamaksud ja sissemaksed jne). Lisaks sellele hõlmab see nii loomakasvatuseks kui ka turustamiseks ettenähtud kultuuride jaoks ja/või üldisel otstarbel kasutatavate hoonete lühiajalise rentimise.

85. Makstud renditasu

Makstud renditasu (sularahas või natuuras) renditud maa, hoonete, kvootide ja muude talumajapidamise õiguste eest. Käesolev rubriik hõlmab kulusid, mis on seotud rentniku poolt maaomaniku nimel ja tema asemel tehtud maksetega (nt maamaks ja kapitaalremondiga seotud kulum, mille kulud kannab rentnik), mida rentnik ei saa tagasi nõuda. Kirjendada tuleks ainult taluhoonete ja muude renditud hoonete talumajapidamisega seotud osa. Selliste kvootide liisimiskulud, mis ei ole maaga seotud, tuleks kanda ka tabelisse L.

86. Kasutamata

87. Taluhoonete kindlustus Selle teabe esitamine on vabatahtlik. Omaniku valduses olevate hoonete kindlustusmaksed (tulekahju, üleujutus jne), mille peab renditalu puhul tavaliselt maksma maaomanik. Kui kõik maksed on hõlmatud ühe kindlustuspoliisiga, tuleb hinnata taluhoonete kindlustusmaksete osa.

88. Kinnisasjamaksud ja muud sellega seotud koormatised Omaniku valduses ja loonusrendile antud maa ja hoonete suhtes makstavad maksud, lõivud ja muud omandiga seotud koormatised.

89. Makstud intressid ja finantseerimiskulud kokku Talu tarbeks võetud laenukapitalilt (laenud) makstavad intressid ja finantseerimiskulud. Selle teabe esitamine on kohustuslik. Intressitoetust ei lahutata, vaid kantakse tabelisse J rubriiki 114.

90. Maa ja hoonete ostmiseks võetud laenudelt makstavad intressid ja finantseerimiskulud Selle teabe esitamine on vabatahtlik.

91. Millest: maa ostmiseks võetud laenudelt makstavad intressid ja finantseerimiskulud Selle teabe esitamine on vabatahtlik.

92. Käibekapitali (kariloomad, tootmisvahendid ja käibevahendid) rahastamiseks võetud laenudelt makstavad intressid ja rahalised maksed Selle teabe esitamine on vabatahtlik.

93. Kogukulud Rubriikide 59–89 summad kokku.

G. MAA JA HOONED, TOOTMISVAHENDID JA KÄIBEVAHENDID

Rubriigid jaotatakse järgmiselt:

94. Põllumajandusmaa, taluhooned ja õigused Rubriikide 95–99 summad kokku. Rubriigid 95, 97 ja 99 tuleb täita juhul, kui raamatupidamisarvestuses on asjakohased andmed olemas.

95. Põllumajandusmaa Omatarbimises põllumajandusmaa

96. Püsikultuurid Kõik omanikule kuuluvad istandikud (v.a metsad ja maa väärtus) olenemata maakasutuse otstarbest. Rubriigi täitmine on kohustuslik ning rubriiki kantud summade suhtes kohaldatakse kulumit, mis on esitatud veeru 7 lahtris 316. Noorte istandike (püsikultuurid, mis ei ole veel täiemahulises tootmises) kasvatamine tuleks kanda rubriiki “Investeeringud” (veerg 4). Lisaks sellele tuleks see kanda ka tabelisse K, rubriiki 159, “Lõppseis” (veerg 9).

97. Maaparandus Maaparandus (nt tarastamine, drenaaž, alalised niisutusseadmed) talupidajale kuuluval maal olenemata maakasutuse otstarbest. Veeru 7 lahtrisse 324 kantud summade suhtes kohaldatakse kulumit.

98. Taluhooned Talupidajale kuuluvad hooned olenemata maakasutuse otstarbest. Rubriigi täitmine on kohustuslik ning veeru 7 lahtris 332 esitatud summade suhtes kohaldatakse kulumit.

99. Soetusmaksumus, kvoodid ja muud õigused Põllumajandusmaa või taluhoonete soetamisega seotud tasud tehingu tõestamise eest, registreerimistasud jne. Piima ja suhkrupeedi individuaalsete kvootide müügi ja/või ostuga ning ettenähtud õiguste ja kohustuste üleandmisega, näiteks eluskarjakvoodi üleandmisega seotud tehingud. Kvoodid/õigused kantakse ka tabelisse L. Metsamaa soetuskulusid ei arvestata.

100. Metsamaa, sh kasvav mets Talumajapidamise koosseisus olev omaniku valduses metsamaa koos soetusmaksumusega.

101. Masinad ja seadmed Traktorid, traktorikultivaatorid, veoautod, furgoonautod, autod, talumajapidamises kasutatavad suur- ja väikeseadmed, sh tööriistad asendusväärtusega üle 100 euro.

102. Käibevahendid Käibevahendite hulka kuuluvad: a) varud: talumajapidamistoodete ja tootmisvahendite varude jääk; b) muud käibevahendid: — viljelusmaksumus (piirdub põllukultuuride kasvatamiseks kasutatud väetiste, mullaparandusainete, seemnete ja seemikute maksumusega, v.a püsikultuuride seemikute maksumus), — põllumajanduslikud väärtpaberid (nende ühistute või muude organisatsioonide osakud, mille teenuseid talumajapidamine kasutab), — debitoorne võlgnevus: — — lühikese tähtajaga saadaolevad summad seoses toodangu või põhivara müügiga või teenuste osutamisega, — kaupade ja teenustega seotud ettemaksed, — talumajapidamise majandustegevuseks vajalik sularahavaru (sularaha, pangakontod, postižiirokontod). Pangakontode intressid tuleb kanda rubriiki 178. Kui käibevahendite summat ei saa täpselt kindlaks määrata, võib hindamine olla üldine. Sel juhul võib hinnata tootmisprotsessi investeeritud keskmisi summasid, võttes arvesse investeeringu kestust. Sellisel juhul on käibevahendite alg- ja lõppseisu kogusummad samad.

103. Kokku Rubriikide 94, 100, 101 ja 102 summad kokku.

TABELI G VEERUD

Algseis (veerg 3)

Kauba väärtus hindamispäeval. Kauba puhul, mille suhtes kehtib kulum (sh juba tehtud kapitaalremondid), määratakse raamatupidamisväärtus kindlaks ülejäänud kulumiaega arvesse võttes. Arvestuslik väärtus arvutatakse kulumiga samal alusel, st asendusmaksumuse alusel.

Asendusmaksumuse (st samalaadse vara maksumus hetkehindades) võib asjaomaste varade puhul (masinad, hooned vms) kindlaks määrata kas hetkehindade põhjal või hinnaindeksi (üldine või konkreetne) põhjal.

Maa väärtust hinnatakse hindade põhjal (soetamise netokulud), mis kehtivad selles piirkonnas samas seisundis ja sama kvaliteediga rendile andmata maade müümisel põllumajanduslikuks kasutuseks (väärtuse määramisel ei võeta arvesse hindamisi, mis tehakse vara üleandmise korral sugulaste vahel). Saksamaal ja Iirimaal hinnatakse maad selle põllumajandusliku väärtuse põhjal. See väärtus esitatakse põllumajandusaruandes. Asjaomased kontaktasutused teatavad komisjonile, millist meetodit kasutati maa väärtuse määratlemiseks eri piirkondades, ning esitavad võimaluse korral olemasolevad statistilised andmed vastavate turuväärtuste kohta.

Kui talupidamises kasutatavate isiklike autode kulud jaotatakse rubriikidesse 61 “Seadmete pidev hooldus” ja 62 “Kütus ja määrdeained”, arvatakse autokulude talumajapidamisega seotud osa tootmisvahendite hulka. Kui talumajapidamise tarbeks kasutatavate isiklike autode kulud arvutatakse siiski meelevaldselt (vt rubriik 63), siis isiklikud autod tootmisvahendite hulka ei kuulu.

Investeeringud (veerg 4)

Kogukulutused ostudele, kapitaalremondile ja põhivara tootmisele aruandeaasta kestel. Kui kõnealuste investeeringutega seoses on saadud toetusi või subsiidiume, kantakse investeeringute summa enne kõnealuste toetuste ja subsiidiumide mahaarvamist veergu 4.

Väiksemate masinate ja seadmete ostud ning noorte puude ja põõsaste hankimine väiksemateks ümberistutustöödeks ei kuulu kõnealustesse veergudesse, vaid märgitakse aruandeaasta kuludesse (vt rubriik 61 “Masinate ja seadmete pidev hooldus”, rubriik 72 “Ostetud seemned ja seemikud”, rubriik 77 “Metsandusega seotud erikulud” ).

Fikseeritud intressimääraga tagatiseta võlakirjades tehtud makse puhul võetakse kõnealuste võlakirjade hindamise aluseks nende maksumus sularahas.

Investeerimissubsiidiumid (veerg 5)

Aruandeaasta jooksul saadud subsiidiumid. Võivad hõlmata varasematel aruandeaastatel tehtud investeeringute subsiidiume.

Müük (veerg 6)

Vara müügi kogusumma aruandeaasta jooksul.

Kulum (veerg 7)

Kulum vastab aruandeaasta tegelikule kulumisummale raamatupidamisarvestuse põhjal. See määratakse kindlaks asendusmaksumuse põhjal (st samalaadse uue vara maksumus hetkehindades).

Uue istandiku jaoks noorte puude ja põõsaste hankimisega seotud kulud kuuluvad põhivara hulka, millelt arvestatakse kulumit.

Kulumit arvestatakse üksnes talupidaja valduses olevate istandike kohta (olenemata maakasutuse otstarbest).







Istandikud Aastane kulum (%) Õun Madalatüveline < 750 puud/ha 7 750–1 500 puud/ha 8 >1 500 puud/ha 10 Keskmisetüveline 5 Kõrgetüveline 4 Pirn Madalatüveline 6 Keskmisetüveline 5 Kõrgetüveline 4 Küdoonia 6 Kirss Madalatüveline 7 Keskmisetüveline 6 Kõrgetüveline 5 Ploom Madalatüveline 10 Keskmisetüveline 7 Kõrgetüveline 5 Aprikoos Keskmisetüveline 7 Virsik Madalatüveline 12 Keskmisetüveline 10 Kreeka pähkel Madalatüveline 4 Keskmisetüveline 4 Kõrgetüveline 4 Sarapuu Keskmisetüveline 7 Mandel Keskmisetüveline 4 Karusmari Põõsas 12 Sõstrad Põõsas 12 Viigimari Keskmisetüveline 5 Viigikaktus Keskmisetüveline 4 Diospüür Keskmisetüveline 10 Viinapuu Suurekasvuline 7 Keskmisekasvuline 6 Väiksekasvuline 5 Õlipuu Madalatüveline 5 Kõrgetüveline 2 Tsitrus 4 Vaarikas 15 Murakas 15 Artišokid 20 Spargel 20 Maasikas 30 Rabarber 8

Talupidajale kuuluvate hoonete, püsiseadmete (sh kasvuhooned ja lavad) ja maaparandusega seotud kulum, olenemata maakasutuse otstarbest.







Hooned ja püsiseadmed Aastane kulum (%) Puithooned 7,5 Püsival vundamendil puithooned 5 Püsivad hooned ja seadmed 4 Kasvuhooned 2 Lavad 7,5 Kütteseadmed 10

Kulumit arvestatakse üksnes nende masinate ja seadmete puhul, mille maksumus uuena on üle 100 euro. Väiksema maksumusega väikeseadmete kulumit ei arvutata; selliste seadmete ostud kuuluvad otseselt aruandlusaasta kulude hulka (rubriik 61 “Masinate ja seadmete pidev hooldus”.

Kapitaalremondid, mis tõstavad oluliselt masinate ja seadmete maksumust võrreldes nende maksumusega enne remonti, kuuluvad samuti käesolevasse rubriiki kas masinate ja seadmete kulumi lahutamatu osana, mida vajaduse korral kohandatakse, võttes arvesse kõnealuse seadme (remondi tõttu) pikenenud eluiga, või kapitaalremondi kulude jaotamise teel mitmele järjestikusele aastale.

Aastase kulumisumma võib arvutada lineaarse või degressiivse kulumi meetodil.

Kulumimäär määratakse kindlaks mitmesuguste tegurite põhjal, mis suures osas sõltuvad piirkonna konkreetsetest tingimustest ja toodangust (aastane kogus), kuid ka tehnika arengust.

Võttes arvesse piirkondade ja isegi eri talumajapidamiste vahelisi kulumi erinevusi, võivad raamatupidamisbürood valida iga masina või seadme puhul vastavale piirkonnale või talumajapidamisele kohased määrad, mille eesmärgiks on väljendada võimalikult täpselt masinate maksumusega seotud kulumi astet.







Masinad ja seadmed Aastane kulum (%) Lineaarne Degressiivne Sõiduautod, veoautod, kaubikud ja muud iseliikuvad transpordivahendid 15 32 Traktorid, traktorikultivaatorid ja iseliikuvad masinad 12,5 26 Traktori järele haagitavad seadmed 7,5 17 Loomade järele rakendatavad seadmed 5 12 Muud masinad, seadmed ja seadeldised 7,5 17

Lõppseis (veerg 8)

Varade arvestuslik väärtus lõppseisuga, arvestatuna asendusväärtuse põhjal.

H. VÕLAD

Märgitud summad vastavad veel laekumata summadele, see tähendab lepingulistele laenudele, millest on maha arvatud juba tehtud tagasimaksed. Fikseeritud intressimääraga võlakirjade vormis laene hinnatakse nende maksumuse põhjal sularahas. Teave tuleb esitada vähemalt lahtrite 374, 378, 382, 386, 390 ja 394 kohta.

Laenud jaotatakse vastavalt ajalisele kehtivusele järgmiselt:

104. Pikaajalised ja keskmise tähtajaga laenud Talumajapidamisega seotud aastase ja pikema tähtajaga laenud.

105. Lühiajalised laenud ja võlad Talumajapidamisega seotud alla aastase tähtajaga laenud, võlad ja tasumata maksed.

106. Kokku Rubriikide 104 ja 105 summa. Andmete olemasolu korral talumajapidamise raamatupidamisaruannetes jaotatakse laenud vastavalt laenu eesmärgile järgmiselt: — maa ja hoonetega seotud laenud (veerud 2 ja 6), — millest: maaostulaenud (veerud 3 ja 7), — käibekapitalilaenud (veerud 4 ja 8). Kõnealustes punktides märgitud summa vastab veerus 1 (algseis kokku) (= veerud 2 + 4) ja veerus 5 (lõppseis kokku) (= veerud 6 + 8) märgitud summadele.

I. KÄIBEMAKS

Põllumajandusaruande rahalises vääringus andmeid väljendatakse vastavalt asjaomastele liikmesriikidele:

— kas ilma käibemaksuta; seda meetodit rakendatakse kõigi tavasüsteemi kuuluvate talumajapidamiste suhtes,

— või koos käibemaksuga. Liikmesriigid, kes kasutavad seda meetodit, peavad igal aastal esitama aruandeaasta raamatupidamisandmeid sisaldaval elektroonilisel andmekandjal loetelu käibemaksumäärade kohta, mida on aasta jooksul põllumajandusaruande iga kirje puhul rakendatud.

Kui talumajapidamise suhtes kohaldatakse tavapärast käibemaksu, ei kanta rubriikidesse 108–111 mitte midagi. Sama kehtib siis, kui põllumajandusaruandesse kantud ostu- ja müügitehingud on esitatud koos käibemaksuga.

Esitada tuleb järgmised käibemaksuga seotud üksikasjalikud andmed:

▼M9

107. Käibemaksusüsteem

Põllumajandustootja suhtes kohaldatav käibemaksusüsteem (järjekorranumber 400) tuleks iga tootja puhul märkida koodnumbriga vastavalt järgmisele loetelule:







Järjekorranumber 400 Kood BELGIA Régime normal obligatoire 1 Régime normal sur option 2 Régime agricole 3 TŠEHHI VABARIIK Kirjendatakse 1 TAANI Moms (= tavasüsteem) 1 SAKSAMAA Pauschalierender Betrieb 1 Optierender Betrieb 2 Getränke erzeugender Betrieb 3 Betrieb mit Kleinumsatz 4 EESTI Tavasüsteem 1 Erisüsteem 2 KREEKA Tavasüsteem 1 Põllumajanduslik süsteem 2 HISPAANIA Tavasüsteem 1 Lihtsustatud süsteem 2 Põllumajanduslik süsteem 3 PRANTSUSMAA TVA sur option avec autorisation pour animaux vivants 2 Remboursement forfaitaire 3 IIRIMAA Agricultural 1 Registered (= tavasüsteem) 2 ITAALIA Regime esonerato 1 Regime speciale agricolo 2 Regime normal 3 KÜPROS Tavasüsteem 1 Põllumajanduslik süsteem 2 Käibemaksu ei kohaldata 3 LÄTI Tavasüsteem 1 Põllumajanduslik süsteem 2 LEEDU Tavasüsteem 1 Käibemaksu ei kohaldata 2 LUKSEMBURG Régime normal obligatoire 1 Régime normal sur option 2 Régime forfaitaire de l'agriculture 3 UNGARI Tavasüsteem 1 Põllumajanduslik süsteem 2 MALTA Tavasüsteem 1 HOLLAND Algemene regeling verplicht 1 Algemene regeling op aanvraag 2 Landbouwregeling 3 AUSTRIA Pauschalierender Betrieb 1 Optierender Betrieb 2 POOLA Tavasüsteem 1 Põllumajanduslik süsteem 2 PORTUGAL Põllumajanduslik süsteem 1 Tavasüsteem 2 SLOVEENIA Tavasüsteem 1 Põllumajanduslik süsteem 2 SLOVAKKIA Kirjendatakse 1 Vabastatud 2 SOOME Tavasüsteem 1 ROOTSI Tavasüsteem 1 ÜHENDKUNINGRIIK Exempt 1 Registered 2

Käibemaksusüsteemi alajaotus (ainult Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Ungari ja Poola)







Järjekorranumber 401 HISPAANIA Kui ettevõttes kasutatakse kaht süsteemi, siis sisestatakse vähem olulise käibemaksusüsteemi kood (järjekorranumbri 400 puhul kasutatav) PRANTSUSMAA Sans TVA obligatoire sur activités connexés 0 Avec TVA obligatoire sur activités connexés 1 ITAALIA Taluturismi (“agriturismo”) kui lisategevusala käibemaksusüsteem Regime speciale agriturismo 1 Regime normale agriturismo 2 UNGARI Kui ettevõttes kasutatakse kaht süsteemi, siis sisestatakse vähem olulise käibemaksusüsteemi kood (järjekorranumbri 400 puhul kasutatav) POOLA Kui ettevõttes kasutatakse kaht süsteemi, siis sisestatakse vähem olulise käibemaksusüsteemi kood (järjekorranumbri 400 puhul kasutatav)

▼M8

Rubriigid 108–111

Rubriigid 108–111 täidetakse ainult siis, kui talumajapidamises kasutatakse põllumajanduslikku süsteemi (või muud samalaadset süsteemi).

Põllumajandusliku süsteemi (või samalaadsete süsteemide) eesmärk on pakkuda üldist kompensatsiooni hetkehindadega ostetud kaupade ja teenuste ja tehtud investeeringute puhul makstud käibemaksu eest. Sellisel juhul kirjendatakse müük ja ost ilma käibemaksuta.

108. Käibemaks müügitehingutelt

Aruandeaasta jooksul müüdud toodetelt kogutud käibemaks.

109. Käibemaks ostudelt

Aruandeaasta jooksul kaupadelt ja teenustelt jooksvalt makstud käibemaks. Itaalias hõlmab see rubriik ka käibemaksu, mis on maksuhaldurile makstud proportsionaalse korra alusel.

110. Käibemaks investeeringutelt

Aruandeaasta jooksul kapitalikaupade ostu (investeeringud) puhul makstud käibemaks.

111. Maksuameti poolt tagastatud käibemaks

Tagasimakse summa.

J. TOETUSED JA SUBSIIDIUMID

Rubriikidesse 112–118 kantakse riiklikest vahenditest antud toetused ja subsiidiumid, välja arvatud investeeringutega seotud toetused ja subsiidiumid, mis kantakse rubriikidesse 94–103.

112. Toetused ja subsiidiumid, välja arvatud need, mis on seotud kuludega ja loomade ostmisega

Eluskarja (rubriigid 22–50) ja toodete (rubriigid 120–313 ja alamrubriigid) kategooriate jaoks saadud toetuste ja subsiidiumide summad või summad, mille maksmises on kokkuleppele jõutud, ja muu saadud või saadav abi, välja arvatud see, mis on seotud kuludega ja loomade ostmisega. Kõik kanded peavad viitama eluskarjale, pindaladele ja talumajapidamise toodetele, mis on seotud aruandeaasta jooksul tehtud toimingutega.

▼M9

113. Millest: rubriigi 112 kogusumma detailne jaotus

1. Eluskarja kategooriad (rubriigid 22–50), v.a veiste otsetoetused, mis on esitatud koodide 700 ja 770 all.

2. Toodang (rubriigid 120–313 ja alamrubriigid), v.a allpool esitatud koodi 600 alla kuuluvad pindalatoetused ning koodide 670 ja 680 alla kuuluvad maksed.

3. Konkreetsed koodid, mis on esitatud alljärgnevas loetelus: — kood 600 viitab pindalatoetuste summale määruste (EÜ) nr 1251/1999 ja (EÜ) nr 1782/2003 põhjal, kaasa arvatud pindalatoetused maa tootmisest kõrvale jätmiseks ja energiakultuuride tootmiseks. Kogusumma ja üksikasjad tuleb kirjendada ka tabelisse M, — kood 670 viitab ühtsele otsemaksete kavale nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 põhjal. Kogusumma ja üksikasjad tuleb kirjendada ka tabelisse M, — kood 680 viitab ühtsele pindalatoetusele nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 põhjal. Kogusumma ja üksikasjad tuleb kirjendada ka tabelisse M, — kood 700 viitab veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse otsetoetuste kogusummale määruste (EÜ) nr 1254/1999 ja (EÜ) nr 1782/2003 põhjal. Kogusumma ja üksikasjad tuleb kirjendada ka tabelisse M, — kood 770 viitab piimalehmatoetusele ja lisamaksetele nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 põhjal. Kogusumma ja üksikasjad tuleb kirjendada ka tabelisse M, — kood 800 viitab keskkonnakaitseks, paikkonna säilitamiseks ja loomade heaolu parandamiseks kavandatud põllumajanduslike tootmismeetodite jaoks antavatele otsetoetustele, — kood 810 viitab toetustele, mis makstakse neile põllumajandustootjatele, kes toodavad piirkonnas, kus põllumajanduslikku tegevust piiravad keskkonnakaitselised piirangud, — kood 820 viitab kompenseerivatele toetustele ebasoodsamates piirkondades, — kood 830 viitab toetustele, millega aidatakse põllumajandustootjatel kohaneda ühenduse õigusaktidest tulenevate nõuetega, — kood 835 viitab põllumajandusettevõtete nõustamisteenuste kulude katteks antud toetustele, — kood 840 viitab põllumajandustoodete kvaliteedi parandamiseks kavandatud põllumajanduslike tootmisviiside jaoks antud toetustele, — kood 900 viitab põllumajandusmaa metsastamiseks antud toetustele, — kood 910 viitab muudele metsandustoetustele, — kood 951 viitab loomakasvatustoodangule antud hüvitistele ja otsetoetustele, mis ei kuulu eespool toodud koodide alla, — kood 952 viitab taimekasvatustoodangule antud hüvitistele ja otsetoetustele, mis ei kuulu eespool toodud koodide alla, — kood 953 viitab maaelu arendamise jaoks antud hüvitistele ja otsetoetustele, mis ei kuulu eespool toodud koodide alla, — kood 955 viitab lisatoetustele nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 põhjal, — kood 998 hõlmab loodusõnnetuste tekitatud kahju hüvitamiseks antavat abi ja toodangu või tootmisvahendite kadude kompenseerimist riiklikest vahenditest (erakindlustuste kompensatsiooni jaoks kasutatakse tabelit F ja tabeli K rubriiki 181), — kood 999 hõlmab erakorralisi toetusi ja otsetoetusi (nt põllumajanduse valuutakorraga seotud hüvitised). Võttes arvesse nende erandlikku laadi, registreeritakse sellised maksed kassapõhiselt, — koodid 1052 ja 2052 viitavad piimatootmise lõpetamise hüvitistele. Iga-aastased väljamaksed registreeritakse koodiga 1052, ühekordsed summeeritud väljamaksed koodiga 2052, — koodi 950 kasutatakse üldiste otsetoetuste jaoks, mida ei saa seostada konkreetse tegevusega (= ühegi eespool nimetatud koodiga).

▼M8

114. Kuludega seotud toetused ja subsiidiumid

Kuludega (rubriigid 59–92) seotud toetuste ja subsiidiumide summa.

115. Millest: rubriigi 114 kogusumma andmed vastavalt kulukategooriale (rubriigid 59–92)

116. Loomade ostmisega seotud toetused ja subsiidiumid Loomade ostmisega (rubriikide 51–58 veerg 1) seotud toetuste ja subsiidiumide summa.

117. Millest: rubriigi 116 kogusumma andmed vastavalt eluskarjakategooriale (rubriigid 51–58)

118. Toetused ja subsiidiumid kokku Rubriikide 112, 114 ja 116 summa.

▼M9

K. TOOTMINE (välja arvatud loomad)

Erinevaid tooteid käsitlevad rubriigid on jaotatud alamrubriikideks. Sellistel juhtudel esitatakse veergudesse 4–10 kantavad andmed nii alamrubriigis kui ka pearubriigis. Sellisel juhul kantakse pearubriiki alamrubriikide kogusumma.

Eraldi kanded tuleks teha kultuuride kohta, mida kasvatatakse tootmisest kõrvale jäetud maal kooskõlas määrustega (EÜ) nr 1251/1999 ja (EÜ) nr 1782/2003. Juhul kui sama kultuuri kasvatatakse nii niisutusega kui ka ilma niisutuseta maal, tuleks teha eraldi kanded.

Andmed kõrrel ostetud kultuuride kohta tuleks kanda vastavatesse rubriikidesse, pindala kohta kannet ei tehta. Sama kehtib kultuuride kohta, mida kasvatatakse vähem kui aastaks ajutiselt renditud maal.

▼M8

A. PÕLLUKULTUURID

Teravili

Silona kasutamiseks ettenähtud teraviljad ei kuulu toodete hulka, mis on loetletud allpool rubriikides 120–128. Need tuleb kanda rubriikidesse 326 “Söödamais” ja 327 “Muud siloteraviljad”. Hirss, tritikale, tatar ja sorgo (välja arvatud söödasorgo) kuuluvad rubriiki 128 “Muud teraviljad”. Söödasorgo kuulub rubriiki 145 “Muud söödakultuurid”.

Seemned kuuluvad rubriikidesse 120–128.

120. Pehme ja speltanisu

121. Kõva nisu

122. Rukis (sh meslin)

123. Oder

124. Kaer

125. Suviviljasegud

126. Teramais (sh niiske teramais)

127. Riis

128. Muu teravili

Muud põllukultuurid

129. Valgurikkad kultuurid Kõik valgurikkad kultuurid, mida kasvatatakse seemnete saamiseks, sh seemned ning kuivatatud kaunvilja ja teravilja segud. Siia ei kuulu rohelisena korjatud liblikõielised (nt lutsern), mis kantakse rubriiki 145 “Muud söödakultuurid”, valgurikkad õlikultuurid (nt soja), mis kantakse rubriiki 132 “Rohtsed õlikultuurid”, ja köögiviljana kasvatatavad liblikõielised taimed, mis kantakse rubriiki 136, 137 või 138. Rubriigi 129 “Valgurikkad kultuurid” alamrubriigid: 360. Hernes, põlduba ja maguslupiin 361. Läätsed, kikerhernes ja hiirehernes 330. Muud valgurikkad kultuurid

130. Kartul (sh varajane kartul ja seeme) Rubriigi 130 “Kartul” alamrubriigid: Andmed tuleb sisestada, kui need on talumajapidamise arvepidamises olemas. 362. Tärklisekartulid 363. Muud kartulid

131. Suhkrupeet (v.a seeme)

132. Rohtsed õlikultuurid (sh seeme) Rubriigi 132 “Rohtsed õlikultuurid” alamrubriigid: 331. Raps 332. Päevalill 333. Soja 364. Lina, välja arvatud kiulina (kui andmed on talumajapidamise arvepidamises olemas) 334. Muu (sh lina, mis ei ole kiulina, kui seda ei kantud rubriiki 364, riitsinus, värvisafloor, seesam, maapähklid, sinep, unimagun ja muud õliseemnekultuurid)

133. Humal (v.a seeme)

134. Tubakas (v.a seeme) Rubriigi 134 “Tubakas” alamrubriigid: Alamrubriigid vastavad tubaka sordirühmadele, mis on määratletud nõukogu määruses (EMÜ) nr 2075/92 (EÜT L 215, 30.7.1992, lk 70) toortubakaturu ühise korralduse kohta, eriti selle artiklis 2. Andmed tuleb sisestada, kui need on talumajapidamise arvepidamises olemas. 365. Kuumuses kuivatatud tubakas (sh järgmised sordid: “Virginia”, “Virginia D” ja selle hübriidid ja “Bright”) 366. Hele õhu käes kuivatatud tubakas (sh järgmised sordid: “Burley”, “Badischer Burley” ja selle hübriidid ja “Maryland”) 367. Õhu käes kuivatatud tume tubakas (sh järgmised sordid: “Badischer Geudertheimer”, “Pereg”, “Korso”, “Paraguay” ja selle hübriidid, “Dragon Vert” ja selle hübriidid, “Philippin”,“Petit Grammont” (Flobecq), “Semois”, “Appelterre”, “Nijkerk”, “Misionero” ja selle hübriidid, “Rio Grande” ja selle hübriidid, “Forchheimer Havanna Iic”, “Nostrano del Brenta”, “Resistente 142”, “Goyano”, “Geudertheimeri” hübriidid, “Beneventano”, “Brasile Selvaggio” ja samalaadsed sordid, “Fermented Burley” ja “Havanna”) 368. Suitsus kuivatatud tubakas (sh järgmised sordid: “Kentucky” ja selle hübriidid, “Moro di Cori” ja “Salento”) 369. Päikese käes kuivatatud tubakas (sh järgmised sordid: “Xanthi-Yaka”, “Perustitza”, “Samsun”, “Erzegovina” ja samalaadsed sordid, “Myrodata Smyrnis”, “Trapezous” ja “Phi I”, “Kaba Koulak” (muu kui klassikaline), “Tsebelia” ja “Mavra”) 370. Basmas (sh järgmised sordid: “Basmas”) 371. Katerini (sh järgmised sordid: “Katerini” ja samalaadsed sordid). 372. Kaba-Koulak (klassikaline) (sh järgmised sordid: “Elassona”, “Myrodata Agrinion” ja “Zychnomyrodata”)

135. Muud tehnilised kultuurid (v.a seeme) Sealhulgas puuvill või suhkruroog, kiulina ja harilik kanep. Rubriigi 135 “Muud tehnilised kultuurid” alamrubriigid: 345. Ravimtaimed, maitseained, maitsetaimed ja vürtsid, sh tee, kohv ja juursigur 346. Suhkruroog 347. Puuvill: toodang aruandeaasta jooksul (veerg 5) esitatakse puuvillaseemnete, st toorkiu kaaluna (sadades kilodes) 373. Kiulina (kui andmed on talumajapidamise arvepidamises olemas) 374. Harilik kanep (kui andmed on talumajapidamise arvepidamises olemas) 348. Muud tehnilised kultuurid. Sealhulgas kiulina ja harilik kanep, mida ei ole kirjendatud rubriikides 373 ja 374

Köögivili ja hooajaline puuvili

136. Põllul kasvatatav avamaa köögivili, melonid ja maasikad: põllukultuuridega külvikorra alusel kasvatatavad kultuurid, sealhulgas ananass ja suhkrumais

137. Aias avamaal kasvatatav värske köögivili, melonid ja maasikad: muude aiakultuuridega koos kasvatatavad kultuurid, millele on iseloomulik lühike külvikord, peaaegu pidev maa kasutamine ja mitu saaki aastas, sealhulgas ananass ja suhkrumais

138. Katte all kasvatatav värske köögivili, melonid ja maasikad (sealhulgas ananass ja suhkrumais): terve kasvuaja või suurema osa kasvuajast katte all (kasvuhoones, püsilaval, köetavas kiletunnelis) kasvatatavad kultuurid. Kütmata kiletunnelis, kupli all või portatiivsetes lavades kasvatatavad kultuurid ei kuulu katte all kasvatatud kultuuride hulka. Mitmekorruseliste kasvuhoonete puhul võetakse arvesse ainult põhipindala. Rubriikide 136, 137 ja 138 “Köögivili ja hooajaline puuvili” alamrubriigid: Tooted kantakse alamrubriikidesse olenemata nende edaspidisest kasutusest (tarbimine värskelt, kuivatamine, töötlemine, konserveerimine jms). Andmed tuleb sisestada, kui need on talumajapidamise arvepidamises olemas. 335. Kapsas, lillkapsas, spargelkapsas jne 336. Lehtköögiviljad (porrulauk, spinat, lehtsalat jne) 337. Tomat 375. Suhkrumais (kui andmed on talumajapidamise arvepidamises olemas) 338. Viljade või õite pärast kasvatatavad köögiviljad, v.a tomat (kabatšokk, baklažaan, kornišon, artišokk, paprika jne). Lisaks sellele ka suhkrumais, kui seda ei ole kirjendatud alamrubriigis 375 339. Juurte, sibulate või mugulate pärast kasvatatavad köögiviljad (v.a kartul) 340. Kaunviljad (hernes, uba jne, v.a läätsed ja kikerhernes) 341. Hooajaliste taimede viljad (maasikas, melon, arbuus, ananass jne)

139. Seened: järjestikuste kultuuride üldpindala (põhipindala × täielike saakide arv) esitatakse ruutmeetrites. Seda pindala ei arvata kogupindala hulka (rubriik 183).

Lilled ja dekoratiivtaimed

140. Avamaa (v.a puukooli) lilled ja dekoratiivtaimed (põhipindala)

141. Katte all kasvatatavad lilled ja dekoratiivtaimed (põhipindala) Rubriikide 140 ja 141 “Lilled ja dekoratiivtaimed” alamrubriigid: Andmed tuleb sisestada, kui need on talumajapidamise arvepidamises olemas. 342. Lillesibulad, juure- ja varremugulad 343. Lõikelilled ja lillepungad 344. Õistaimed ja dekoratiivtaimed

Seemned

142. Rohuseeme (kõrrelised heintaimed ja söödakaunvili)

143. Muu seeme (aiandusseeme, viljelusmaa seeme ja seemikud, v.a teravili, kuivatatud aedvili, kartul, õlitaimed ja rohuseemned)

Söödakultuurid ja kesa

144. Söödajuurvili ja kapsad (söödapeet, kaalikas, söödaporgand ja söödanaeris, poolsuhkrupeet, muu söödajuurvili ja kapsad) (v.a seeme)

145. Muud söödakultuurid Kõik külvikorra alusel kasvatatavad ühe- ja mitmeaastased söödataimed, mida kasvatatakse ühel ja samal maa-alal vähem kui viis aastat, v.a kõrrelised heintaimed Rubriigi 145 “Muud söödakultuurid” alamrubriigid: 326. Söödamais 327. Muud siloteraviljad 328. Muud söödakultuurid

▼M9

146. Kesa: maa, mis ei anna saaki kogu aruandeaasta jooksul. Kirjendatakse ka maa, mis on tootmisest kõrvale jäetud kooskõlas määrustega (EÜ) nr 1251/1999 ja (EÜ) nr 1782/2003 ning mida ei harita. Hõlmab ka rohelise taimkattega tootmisest kõrvale jäetud maad. Tootmisest kõrvale jäetud maa, millel kasvatatakse muuks otstarbeks kui toiduks kasutatavaid kultuure, mis on lubatud kooskõlas määrustega (EÜ) nr 1251/1999 ja (EÜ) nr 1782/2003, kirjendatakse asjaomast kultuuri käsitlevasse rubriiki “Põllukultuuri liik” koodiga 8 või 9.

▼M8

147. Ajutine rohumaa: viljelusmaale külvatud rohi, mis asendatakse vähem kui viie aasta pärast söödataimedega; sealhulgas alla üheaastased alad. Kõnealuselt maa-alalt saadud heina ja/või rohu müügi kogusumma märgitakse käesolevasse rubriiki.

148. Muud põllukultuurid, mis ei kuulu rubriikidesse 120–147 ega eespool nimetatud alamrubriikidesse.

149. Külvivalmis rendile antav maa, sh töötajatele naturaaltasuna kasutamiseks antav maa.

150. Heinamaad ja pikaajalised kultuurkarjamaad: üldjuhul väetatud ja ülesharitud põllumajanduskõlvik, mida ei kasutata külvikordade alusel (viie aasta jooksul või kauem), vaid alaliselt kas külvatud või looduslike söödakultuuride kasvatamiseks. Kõnealuselt maa-alalt saadud heina ja/või rohu müügi kogusumma märgitakse käesolevasse rubriiki.

151. Looduslik rohumaa: väheviljakad karjamaad, sh hõlmamata võsamaa, üldjuhul väetamata ja ülesharimata.

Püsikultuurid

152. Puuvilja- ja marjaaiad Sealhulgas troopilised ja subtroopilised puuviljad; kaasa arvatud banaanid, kuid mitte alalised katte all kasvatatavad kultuurid, mis on märgitud rubriiki 156. Rubriigi 152 “Puuvilja- ja marjaaiad” alamrubriigid: Tooted kantakse neisse alamrubriikidesse olenemata nende edaspidisest kasutusest (tarbimine värskelt, kuivatamine, töötlemine, konserveerimine jms). 349. Õunviljad: õunad, pirnid jne, v.a rosinad (alamrubriik 291) ja lauaviinamarjad (alamrubriik 285) 350. Luuviljad: ploomid, virsikud, kirsid jne, v.a lauaoliivid (alamrubriik 281) 351. Pähklid: kreeka pähklid, sarapuupähklid, mandlid, kastanid jne 352. Väikesed puuviljad ja marjad: punased ja valged sõstrad, vaarikad, viigimarjad jne (v.a maasikad, melonid ja ananassid: rubriigid 136, 137 ja 138) 353. Troopilised ja subtroopilised puuviljad: banaanid, avokaadod, mangod, papaiad jne

153. Tsitruseaiad Rubriigi 153 “Tsitruseaiad” alamrubriigid: 354. Apelsinid 355. Tangeriinid, mandariinid, klementiinid ja muud samalaadsed väikesed puuviljad 356. Sidrunid 357. Muud tsitrusviljad

154. Oliivisalud Rubriigi 154 “Oliivisalud” alamrubriigid: 281. Lauaoliivid 282. Oliivid õli tootmiseks (müüakse viljadena) 283. Oliiviõli 284. Oliivikasvatuse kõrvalsaadused

155. Viinapuud Rubriigi 155 “Viinapuud” alamrubriigid: 285. Lauaviinamarjad 286. Viinamarjad määratletud piirkonnas valmistatava kvaliteetveini (mpv-kvaliteetveini) tootmiseks 287. Viinamarjad lauaveini ja muu veini kui kvaliteetveini tootmiseks 288. Muud viinapuude saadused: viinamarjavirre, mahl, brändi, äädikas ja muud talumajapidamises valmistatud tooted 289. Kvaliteetvein (mpv-kvaliteetvein) 290. Lauavein ja muu vein kui kvaliteetvein 291. Rosinad 304. Viinamarjakasvatuse kõrvalsaadused (pressimisjäägid, käärimissete)

156. Katte all kasvatatavad püsikultuurid

157. Puukoolid: sealhulgas viinapuukoolid; välja arvatud metsades asuvad puukoolid, mis rahuldavad talumajapidamise vajadusi

158. Muud püsikultuurid (korvipaju, luga, bambus, paju jne)

159. Noorte istandike kasv, mida hinnatakse kasutatud tootmisvahendite kulude alusel (arvesse võetakse ainult need istandikud, mis ei anna veel täistoodangut). See summa kirjendatakse ka investeeringute alla (veerg 4) rubriigis 96 “Püsikultuurid” (Tabel G).

Muud taimekasvatussaadused

160. Talumajapidamise mujal nimetamata põllukultuuridest valmistatud tooted; sealhulgas alkohol, mis ei ole valmistatud viinamarjadest, nt õuntest, pirnidest või muust.

161. Põllukultuuride kõrvalsaadused (v.a viinamarja- ja oliivikasvatuse kõrvalsaadused) Rubriigi 161 “Põllukultuuride kõrvalsaadused” alamrubriigid: Andmed tuleb sisestada, kui need on arvepidamises olemas. 299. Õled 300. Suhkrupeedi pealsed 301. Muud kõrvalsaadused

B. LOOMSED SAADUSED

162. Lehmapiim

163. Lehmapiimatooted

164. Lambapiim

165. Kitsepiim

166. Vill

167. Lambapiimatooted

168. Kitsepiimatooted

169. Kanamunad

170. Muud loomsed saadused (müüdud sõnnik, paaritamistasud, muud munad kui kanamunad jne)

313. Mesi ja mesindussaadused: mesi, mõdu ning muud mesindussaadused ja kõrvaltooted, võimaluse korral väljendatuna mee-ekvivalendi tsentnerites (= 100 kg).

171. Lepinguline loomakasvatus Lepingu alusel toimuvast loomakasvatusest saadud tulu, mis vastab peamiselt selliste osutatud teenuste eest saadud tasule, mille puhul talupidaja ei võta endale kõnealuste loomade kasvatamise ja nuumamisega tavaliselt kaasnevat majanduslikku riski. Rubriigi 171 “Lepinguline loomakasvatus” alamrubriigid: Andmed tuleb sisestada, kui need on talumajapidamise arvepidamises olemas. 307. Lepingu alusel peetavad kariloomad 308. Lepingu alusel peetavad lambad ja/või kitsed 309. Lepingu alusel peetavad sead 310. Lepingu alusel peetavad kodulinnud 311. Lepingu alusel peetavad muud loomad

C. METSANDUS

173. Metsamaa Metsaga kaetud maa, sh metsas asuvad puukoolid ja papliistandikud. Üksikud puud, salud ja puiesteed ei kuulu metsamaa alla, need maa-alad kuuluvad ümbritseva maa koosseisu. Metsamaa on maa, mida haldab talupidaja, hooldab talumajapidamise tööjõud talumajapidamise seadmetega ja/või mille toodang kasutatakse ära talumajapidamises.

174. Metsamaterjali müük: metsamaterjali müügiväärtus, sh omatarbimine aruandeaastal

175. Kasvava metsa müük: kasvava metsa müügiväärtus aruandeaastal

176. Muud metsasaadused: muude metsasaaduste kui puidu (kork, männivaik jne) müügiväärtus

D. MUUD TOOTED

172. Söödamaade juhuslikust rentimisest ja loomade söödale võtmisest saadav tulu

177. Lepingulised tööd, sh seadmete kasutusse andmine tasu eest

178. Talumajapidamise majandamiseks vajaliku likviidse vara intressid talupidaja pangakontol. Käesolevat rubriiki ei täideta juhul, kui käibevahendid määratakse kindlaks üldise hindamisega (vt ka juhiseid käibevahendite kohta, rubriik 102).

179. Turism teatavatel juhtudel, kui turismiga seotud tegevus on nii ulatuslik, et seda ei ole võimalik põllumajanduslikust tegevusest eristada, ning kui sellest tulenevalt märgitakse asjakohased kulud ja tööjõuga seotud andmed vastavatesse rubriikidesse, märgitakse kõnealuse tegevusega seotud tulud käesolevasse rubriiki. Need hõlmavad turistidelt laekunud tasusid (telkimine, suvilad, ratsutamis-, küttimis- ja kalapüügivõimalused jne).

180. Eelmise aruandeaastaga seotud tulude parandused: aasta jooksul laekunud eelmiste aruandeaastatega seotud summad, mis ei ole märgitud kõnealuste aruandeaastate deebetitesse. toodete, loomade, pindala, kulude või katastroofidega seotud toetused, subsiidiumid ja otsetoetused tuleks jooksva aruandeaasta osas märkida rubriikidesse 112–119 ning varasemate aruandeaastate puhul tuleks kasutada järjekorranumbrit 483.

181. Muud eespool loetlemata tooted ja tulud: loonustasudes (hinnatuna asjaomaste kulude põhjal) sisalduva töötajate majutuse väärtus, põhivara tootmine (kõigi jooksvates majapidamiskuludes sisalduvate põhivara tootmiskulude hinnangväärtus: vt “Üldmõisted ja -juhised”, punkt b), saadud hüvitus, mida ei saa seostada millegi konkreetsega ega maha arvata kuludest jne.

182. Muud pindalad ja neilt saadav toodang Rubriik 182 hõlmab kõiki muid pindalasid, nt koduaed, hoonete, maanteede, karjaaia, tiikide jms alune maa.

183. Kokku: rubriikide 120–182 ja 313 summa. Pindalade summa ei sisalda siiski järelkultuuride ega seenekasvatusalasid. Seega väljendab pindalade summa talumajapidamise üldpindala.

TABELI K VEERUD

Tooted (veerg 1)

Tooted märgitakse eespool esitatud numbrite järjekorras.

▼M9

Põllukultuuri liik (veerg 2)

Põllukultuuride liigid ja neile vastavad koodid on järgmised.

Kood 0 : Seda koodi kasutatakse loomakasvatustoodangu, töödeldud toodangu, varude ja kõrvalsaaduste puhul.

A. Põllul kasvatatavad kultuurid (sh avamaal külvikorra alusel koos põllukultuuridega kasvatatav värske köögivili, melonid ja maasikad; v.a kultuurid, mida kasvatatakse tootmisest kõrvale jäetud maal vastavalt määrusele (EÜ) nr 1251/1999) või (EÜ) nr 1782/2003. Kood 1 : Niisutamata põhikultuurid Põhikultuurid on: — üksikkultuurid, st teataval maa-alal aruandeaastal ainsana kasvavad kultuurid, — segakultuurid: koos külvatud, haritud ja koristatud kultuurid, mis moodustavad lõpptootena segu, — kultuurid, mis jäävad teataval maa-alal aruandeaasta jooksul järjestikku kasvatatavatest kultuuridest põllule kõige pikemaks ajaks. Kood 2 : Niisutamata kombineeritud kultuurid Teatava aja jooksul ühel maa-alal kasvavad kultuurid, millest igaüks annab aruandeaastal selgesti eristatava saagi. Üldpindala jagatakse kõnealuste kultuuride vahel proportsionaalselt iga kultuuri all tegelikult oleva maaga. Kood 3 : Niisutamata järelkultuurid (vahekultuurid) Aruandeaasta jooksul teataval maa-alal järjestikku kasvatatavad kultuurid, mida ei käsitleta põhikultuuridena. Kood 6 : Niisutatavad põhi- või kombineeritud kultuurid Kood 7 : Niisutatavad järelkultuurid Kultuur on niisutatav, kui kastmine toimub tavaliselt kunstlikult. Need kaks põllukultuuride liiki märgitakse ära, kui arvepidamises on olemas asjaomane teave.

B. Turuaiandus- ja ilutaimede kasvatus avamaal Kood 4 : Avamaal kasvatatavad turuaianduse värsked köögiviljad, melonid ja maasikad (vt rubriik 137) ja avamaal kasvatatavad lilled ja dekoratiivtaimed (vt rubriik 140).

C. Katmikalal kasvatatavad kultuurid Kood 5 : Katmikalal kasvatatavad värsked köögiviljad, melonid ja maasikad (vt rubriik 138), lilled ja dekoratiivtaimed (üheaastased või mitmeaastased) (vt rubriik 141 ning püsikultuurid (vt rubriik 156). Vajaduse korral ka rubriigid 143, 285 ja 157.

D. Kultuurid, mida kasvatatakse tootmisest kõrvale jäetud maal kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1251/1999 või (EÜ) nr 1782/2003. Kood 8 : Niisutamata kultuurid tootmisest kõrvale jäetud maal Koodi 9 : Niisutatud kultuurid tootmisest kõrvale jäetud maal

E. Energiakultuurid Kood 10 : Energiakultuurid (nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklid 88–92).

Puuduvad andmed (veerg 3)

Kood 0 : Kood 0 märgitakse juhul, kui puuduvaid andmeid ei ole.

Kood 1 : Kood 1 tuleks märkida, kui mingi kultuuri all oleva maa-ala suurus ei ole teada (vt veerg 4), näiteks juhul kui turustamise eesmärgil on taimekasvatustoodang saadud põllukultuuridest, mis on ostetud kõrrel või mis on saadud vähem kui aastaks ajutiselt rendile võetud maa-alalt, ning samuti toodangu puhul, mis on saadud sisseostetud looma- või taimekasvatussaaduste ümbertöötlemise tulemusena.

Kood 2 : Kood 2 tuleks märkida lepingu alusel kasvatatavate kultuuride puhul, kui müügitingimuste tõttu ei saa sedastada tegelikku toodangut (veerg 5).

Kood 3 : Kood 3 tuleks märkida, kui tegemist ei ole lepingu alusel kasvatatavate kultuuridega ning müügitingimuste tõttu ei saa sedastada tegelikku toodangut.

Kood 4 : Kood 4 tuleks märkida, kui puuduvad pindala ja tegelik toodang majandusaastal.

Kood 8 : Kood 8 tuleks märkida tootekoodi 146 puhul, kui maa-ala on tootmisest kõrvale jäetud vastavalt määrusele (EÜ) nr 1251/99 või (EÜ) nr 1782/03 ja seda ei harita (sh võib olla roheline taimkate).

▼M8

Pindala (veerg 4)

Pindala väljendatakse aarides (100 aari = 1 hektar), välja arvatud seenekasvatuseks kasutatava maa puhul (rubriik 139), mille pindala esitatakse ruutmeetrites. Viimati nimetatud pindala ei kuulu üldpindala hulka (vt rubriik 183).

Iga põllukultuuri all olev pindala märgitakse käesolevasse veergu, välja arvatud kõrvalsaaduste (rubriigid 161, 284, 299–301 ja 304) ja mõningate töödeldud toodete puhul (rubriigid 160 ja 288). Ostetud kultuuridest valmistatud toodete ja turustamiseks ettenähtud, kasvava kultuurina ostetud kultuuridest või vähem kui aastaks ajutiselt rendile antud maa-alalt pärit toodete puhul pindala ei märgita. Kood 1 märgitakse veergu 3 (puuduvad andmed).

Aias avamaal või katte alla kasvatatavaid värskeid köögivilju, meloneid ja maasikaid (335–341), lilli ja dekoratiivtaimi (rubriigid 342–344) käsitlevate alamrubriikide puhul märgitakse tegelikult kultuuride jaoks kasutatav pindala (haritav maa). Näide: kui aias kasvatatakse avamaal ühel 1 hektari suurusel alal redist ja seejärel porrulauku, on rubriiki 137 kantav põhipindala 1 ha ja haritav pindala kaks korda 1 ha, mis kantakse vastavalt rubriikidesse 339 ja 336. Kui kõnealused andmed talumajapidamise raamatupidamisarvestuses puuduvad, märgitakse veergu 3 (puuduvad andmed) kood 1.

Aruandeaasta toodang (veerg 5)

Aruandeaasta jooksul toodetud loomsete ja taimsete toodete kogused (v.a võimalikud kaod põldudel ja talus). Kõnealused kogused märgitakse talumajapidamise põhitoodete juurde (v.a kõrvalsaadused).

Need kogused tuleks märkida tsentnerites (100 kg), välja arvatud munade puhul (rubriik 169), mis kirjendatakse tuhandete kaupa, ning veini ja veiniga seotud toodete puhul, mille koguseid väljendatakse hektoliitrites. Piima puhul märgitakse joogipiima kogus, olenemata sellest, millisel kujul seda müüakse, talus omatarbimiseks või naturaaltasuna või muuks otstarbeks kasutatakse (rõõsk koor, või, juust jne). Toodangu hulka ei kuulu piim, mida vasikad udarast imevad.

Kui müügitingimuste tõttu ei saa tegelikku toodangut tsentnerites kindlaks määrata (vt müük kasvavate kultuuridena ja lepingu alusel kasvatatavad kultuurid), märgitakse veergu 3 (puuduvad andmed) lepingu alusel kasvatatavate kultuuride kohta kood 2 ning muudel juhtudel kood 3.

Algseis (veerg 6)

Aruandeaasta alguses laos olevate (hoiustatavate) toodete väärtus, välja arvatud kariloomad. Toodete väärtus määratakse hindamispäeval kehtivate taluhindade alusel.

Müük (veerg 7)

Aruandeaasta alguses laos oleva ja selle aasta jooksul saagina kogutud toodangu müügi koguväärtus (olenemata sellest, kas tulu on aruandeaastal laekunud või mitte).

Toodete müügi koguväärtus sisaldab talumajapidamisse tagastatud toodete maksumust (lõss, peedilõigud jne). Viimati nimetatud väärtus lisatakse samuti talumajapidamise kuludesse.

Aruandeaasta jooksul saadud hüvitised (nt kindlustushüvitis rahekahjustuse korral) tuleb lisada asjaomaste toodete müügitulule, kui kõnealuseid hüvitisi saab seostada nende toodete tootmisega; muul juhul kantakse need rubriiki 181 “Muud tooted ja tulud”.

Müügi koguväärtus ei sisalda aruandeaasta jooksul toodete jaoks saadud toetusi ja subsiidiume; need kantakse rubriiki 112 (vt käesoleva rubriigi juhised). Kui on teada võimalikud turustuskulud, ei arvata neid müügi koguväärtusest maha, vaid kantakse rubriiki 71 “Muud kariloomadega seotud erikulud” või rubriiki 76 “Muud taimekasvatusega seotud erikulud”.

Talu omatarbimine ja mitterahalised hüvitised (veerg 8)

Talupidaja majapidamises tarbitud tooted (sh puhkajatele toidu valmistamiseks kasutatud talutooted) ja/või kauba või teenuste eest tasumiseks kasutatud naturaaltasu (sh loonuspalk). Kõnealuste toodete maksumus määratakse taluhindades.

Lõppseis (veerg 9)

Aruandeaasta lõpus laos olevate (hoiustatavate) toodete väärtus, välja arvatud kariloomad. Toodete väärtus määratakse hindamispäeval kehtivate taluhindade alusel.

Tarbimine talus (veerg 10)

Aruandeaasta alguses laos olevate (hoiustatavate) toodete ja/või aruandeaasta jooksul valmistatud, aasta jooksul talumajapidamises tootmisvahendina kasutatud toodete taluhind. Sealhulgas:

— loomatoit: — nende turustamiseks ettenähtud talutoodete (tavaliselt turustamiseks ettenähtud tooted) taluhind, mida aasta jooksul kasutati loomatoiduks. Talumajapidamisest pärit, talus (söödaks ja allapanuks) kasutatud õlgede maksumus määratakse ainult juhul, kui need õled kuuluvad selles piirkonnas ja kõnealusel aastal turustatavate toodete hulka. Piim, mida vasikad udarast imevad, ei kuulu omatarbimise hulka. — Kõnealuste toodete väärtus määratakse kindlaks taluhinna põhjal,

— seemned: — talumajapidamises müügiks ettenähtud, aruandeaasta jooksul taimekasvatuses seemnetena kasutatud toodete taluhind.

▼M9

L. KVOODID JA MUUD ÕIGUSED

Omatava kvoodi kogus tuleks alati kanda veergu 9.

Märkida tuleb ka kvoodid, mis on omandatud vabalt kehtiva turuväärtuse alusel, kui nende kvootidega võib kaubelda maast eraldi. Kvoodid, millega ei või kaubelda nendega seotud maast eraldi, kirjendatakse üksnes tabelisse G.

Mõned andmekirjed märgitakse samal ajal kas üksikult või koondtulemuste osadena tabelite F, G ja/või K muudesse rubriikidesse.

Kasutada tuleks järgmisi rubriike:

401 Piim

404 Uttede ja kitsede toetus

421 Suhkrupeet

422 Tubakas

423 Tärklisekartul

441 Lämmastik

442 Orgaaniline väetis

470 Õigused ühtse otsemaksete kava alusel makstavatele toetustele (vabatahtlik)

499 Muud.

TABELI L VEERUD

Kvoodid või muud õigused (veerg 1)

Kvoodi või õiguse rubriik

Andmeliik (veerg 2)

Koo