Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest  
►B KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 109/2011,  
27. jaanuar 2011,  
millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 661/2009 teatavate 
kategooriate mootorsõidukite ja nende haagiste porikaitsesüsteemide tüübikinnituse nõuete osas  
(EMPs kohaldatav tekst)  
(ELT L 34, 9.2.2011, lk 2)  
Muudetud:  
Euroopa Liidu Teataja  
nr lehekülg  kuupäev  
►M1 Komisjoni määrus (EL) nr 519/2013, 21. veebruar 2013  L 158  74  10.6.2013  
►M2 Komisjoni määrus (EL) 2015/166, 3. veebruar 2015  L 28  3  4.2.2015  2011R0109 — ET — 24.02.2015 — 002.001 — 1
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 109/2011,  
27. jaanuar 2011,  
millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust 
(EÜ) nr 661/2009 teatavate kategooriate mootorsõidukite ja nende 
haagiste porikaitsesüsteemide tüübikinnituse nõuete osas  
(EMPs kohaldatav tekst)  
EUROOPA KOMISJON,  
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,  
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta 
määrust (EÜ) nr 661/2009, mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste sead ­
mestike üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid, (
 1 ) eriti selle 
artikli 14 lõike 1 punkti a,  
ning arvestades järgmist:  
(1) Määrus (EÜ) nr 661/2009 on eraldiseisev määrus Euroopa Parla ­
mendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiviga 2007/46/EÜ (millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv)) (
 2 ) 
ette nähtud tüübikinnitusmenetluse otstarbeks.  
(2) Määrusega (EÜ) nr 661/2009 tunnistati kehtetuks nõukogu 
27. märtsi 1991. aasta direktiiv 91/226/EMÜ teatavate kategoo ­
riate mootorsõidukite ja nende haagiste porikaitsesüsteeme käsit ­
levate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (  3 ). 
(3) Määrusega (EÜ) nr 661/2009 on kehtestatud olulised sätted 
mootorsõidukite porikaitsesüsteemide tüübikinnituse nõuete kohta ja porikaitsesüsteemide kui eraldi tehniliste seadmestike tüübikinnituse kohta. Nüüd on vaja sätestada ka sellise tüübikin ­
nituse konkreetsed menetlused, testid ja nõuded.
 
(4) Seda tehes on asjakohane võtta käesolevasse määrusse üle direk ­
tiivis 91/226/EMÜ sätestatud nõuded, mida tuleb vajadusel kohandada teaduse ja tehnika arenguga.
 
(5) Käesoleva määruse reguleerimisala peab olema kooskõlas 
määruse (EÜ) nr 661/2009 kohaldamisalaga ning on seetõttu piiratud N- ja O-kategooria sõidukitega. Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas mootorsõidukite tehnilise komitee arvamusega,  ▼
B 2011R0109 — ET — 24.02.2015 — 002.001 — 2  
( 1 ) ELT L 200, 31.7.2009, lk 1. 
( 2 ) ELT L 263, 9.10.2007, lk 1. 
( 3 ) EÜT L 103, 23.4.1991, lk 5.
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:  
▼M2 
Artikkel 1  
Reguleerimisala  
Käesolevat määrust kohaldatakse direktiivi 2007/46/EÜ II lisas määrat ­
letud N- ja O-kategooria sõidukite ning porikaitsesüsteemide suhtes, mis on ette nähtud paigaldamiseks N- ja O-kategooria sõidukitele.  
▼
B 
Artikkel 2  
Mõisted  
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid.  
1) „Porikaitsesüsteem” – süsteem, mis on ette nähtud liikuva sõiduki 
rehvide poolt üles paisatud vee pihustumise vähendamiseks ning mis koosneb poritiivast, poripõlledest ja külgpõlledest koos pori ­
kaitsevarustusega.
 
2) „Poritiib” – jäik või pooljäik osa, mis on ette nähtud liikuvate 
rehvide poolt üles paisatud vee kinnipüüdmiseks ja maapinna poole suunamiseks ning mis võivad osaliselt või täielikult moodus ­
tada lahutamatu osa sõiduki kerest või muudest osadest, näiteks koormaplatvormi alumisest osast.
 
3) „Poripõll” – painduv osa, mis on paigaldatud vertikaalselt ratta 
taha, šassii või koormapinna alumisele osale või poritiivale ning mis peab samuti vähendama ohtu, et rehvid ei tõstaks üles väike ­
seid esemeid, eriti kive, ja et need ei paiskuks üles või küljele teiste liiklejate suunas.
 
4) „Porikaitsevarustus” – osa porikaitsesüsteemist, mille hulka võivad 
kuuluda vee-/õhueraldi ning energiasummuti.  
5) „Vee-/õhueraldi” – see osa külgpõllest ja/või poripõllest, millest 
läbiliikuv õhk vähendab pihustatud vee eraldumist.  
6) „Energiasummuti” – see osa poritiivast ja/või külgpõllest ja/või 
poripõllest, mis neelab pihustatud vee energiat, vähendades seeläbi pihustatud vee hulka.
 
7) „Välimine külgpõll” – osa, mis asub umbes sellel vertikaaltasa ­
pinnal, mis on paralleelne sõiduki pikitasapinnaga ning mis võib moodustada osa poritiivast või sõiduki kerest.
 
8) „Juhtrattad” – rattad, mis on sõltuvad sõiduki roolisüsteemist.  ▼B 2011R0109 — ET — 24.02.2015 — 002.001 — 3
 
9) „Pöördetelg” – telg, mida on võimalik keskpunkti ümber pöörata 
nii, et seda saab kirjeldada horisontaalse ringina.  
10) „Isejuhtivad rattad” – rattad, mida ei käitata sõiduki rooliseadmega 
ja mis võivad maapinna tekitatud hõõrdumise tõttu pöörduda maksimaalselt 20° ulatuses.
 
11) „Ülestõstetav telg” – telg, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi 
ja nõukogu direktiivi 97/27/EÜ I lisa punktis 2.15 (  1 ). 
12) „Koormamata sõiduk” – sõidukorras olev sõiduk, nagu on sätes ­
tatud direktiivi 2007/46/EÜ I lisa punktis 2.6.  
13) „Turvis” – rehvi osa, nagu on määratletud nõukogu direktiivi 
92/23/EMÜ II lisa punktis 2.8 (  2 ). 
14) „Porikaitsevarustuse tüüp” – seadmed, mis ei erine oluliste tunnuste 
poolest, arvestades järgmist:  
a) heidete vähendamiseks kasutatud füüsikaline põhimõte (vee- 
energia neelamine, vee-/õhueraldi);  
b) materjalid;  
c) kuju;  
d) mõõtmed, kuivõrd need võivad mõjutada materjali käitumist.  
15) „Poolhaagise veduk” – veduk, nagu on määratletud direktiivi 
97/27/EÜ I lisa punktis 2.1.1.2.2.  
16) „Suurim tehniliselt lubatud täismass (M)” – suurim tootja määratud 
tehniliselt lubatud täismass, nagu on määratletud direktiivi 2007/46/EÜ I lisa punktis 2.8.
 
17) „Sõidukitüüp seoses porikaitsetega” – komplektsed, mittekom ­
plektsed või komplekteeritud sõidukid, mis ei erine järgmiste aspektide poolest:
 
— sõidukile paigaldatud porikaitsevarustuse tüüp,  
— porikaitsesüsteemi tootjapoolne tüübimärgistus.  
Artikkel 3  
EÜ tüübikinnitus porikaitsesüsteemidega sõidukitele  
1. Sõiduki EÜ tüübikinnituse saamiseks seoses porikaitsesüsteemi ­
dega esitab tootja või tootja esindaja taotluse tüübikinnitusasutusele.  ▼B 2011R0109 — ET — 24.02.2015 — 002.001 — 4  
( 1 ) EÜT L 233, 25.8.1997, lk 1. 
( 2 ) EÜT L 129, 14.5.1992, lk 95.
 2. Taotlus koostatakse vastavalt I lisa 1. osas esitatud teatise näidi ­
sele. 
3. Kui käesoleva määruse III ja IV lisas sätestatud asjakohased 
nõuded on täidetud, annab tüübikinnitusasutus EÜ tüübikinnituse ning väljastab tüübikinnitusnumbri vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ VII lisas esitatud numeratsioonile.
 
Tüübikinnitusasutus ei tohi anda sama numbrit ühelegi teisele sõiduki ­
tüübile.  
4. Lõike 3 kohaldamisel väljastab tüübikinnitusasutus EÜ tüübikinni ­
tustunnistuse, mis on koostatud vastavalt I lisa 2. osas esitatud näidisele.  
Artikkel 4  
Eraldi tehnilise seadmestiku EÜ tüübikinnitus 
porikaitsesüsteemidele  
1. Eraldi tehnilise seadmestiku EÜ tüübikinnituse saamiseks porikait ­
sesüsteemi tüübile esitab tootja või tema esindaja taotluse tüübikinnitu ­
sasutusele.  
Taotlus koostatakse vastavalt II lisa 1. osas esitatud teatise näidisele.  
2. Kui käesoleva määruse III ja IV lisas sätestatud asjakohased 
nõuded on täidetud, annab tüübikinnitusasutus eraldi tehnilise seadmes ­
tiku EÜ tüübikinnituse ning väljastab tüübikinnitusnumbri vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ VII lisas esitatud numeratsioonile.
 
Tüübikinnitusasutus ei tohi anda sama numbrit teisele eraldi tehnilisele 
seadmestikule.  
3. Lõike 2 kohaldamisel väljastab tüübikinnitusasutus EÜ tüübikinni ­
tustunnistuse, mis on koostatud vastavalt II lisa 2. osas esitatud näidisele.  
Artikkel 5  
Eraldi tehnilise seadmestiku EÜ tüübikinnitusmärk  
Iga eraldi tehniline seadmestik, mis vastab tüübile, millele on käesoleva 
määruse alusel antud eraldi tehnilise seadmestiku EÜ tüübikinnitus, peab kandma II lisa 3. osas sätestatud eraldi tehnilise seadmestiku EÜ tüübi ­
kinnitusmärki.
 
Artikkel 6  
Direktiivi 91/226/EMÜ alusel antud tüübikinnituste kehtivus ja 
pikendamine  
Riiklikud ametiasutused lubavad vastavalt direktiivile 91/226/EMÜ 
tüübikinnituse saanud sõidukite ja eraldi tehniliste seadmestike müümist ja kasutuselevõtmist enne 1. novembrit 2012 ning jätkavad kõnealuste  ▼
B 2011R0109 — ET — 24.02.2015 — 002.001 — 5
 
sõidukite ja eraldi tehniliste seadmestike tüübikinnituste pikendamist 
vastavalt direktiivile 91/226/EMÜ.  
Artikkel 7  
Jõustumine  
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist  
Euroopa Liidu Teatajas . 
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides 
liikmesriikides.  ▼B 2011R0109 — ET — 24.02.2015 — 002.001 — 6
 
I LISA  
HALDUSDOKUMENDID, MIS ON VAJALIKUD SÕIDUKITE EÜ 
TÜÜBIKINNITUSE SAAMISEKS PORIKAITSESÜSTEEMIDE OSAS  
1. O S A  
Teatis  
NÄIDIS  
Teatis nr … sõiduki EÜ tüübikinnituse kohta porikaitsesüsteemide osas  
►M2 __________  ◄. 
Allpool osutatud teave esitatakse kolmes eksemplaris ja koos sisukorraga. Kõik 
joonised esitatakse sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikuna A4 formaadis 
või A4 formaadis voldikul. Kui lisatakse fotod, peavad need olema piisavalt 
üksikasjalikud.  
Elektrooniliste juhtimisseadistega süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmes ­
tike puhul esitatakse andmed juhtimisseadiste töötamise kohta.  
0. ÜLDISED MÄRKUSED  
0.1. Mark (tootja kaubamärk): ...........................................................................  
0.2. Tüüp: ...................................................... .....................................................  
0.2.1. Ärinimi (-nimed) (kui on olemas): ............................................................  
0.3. Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile  (b) : .........  
0.3.1. Kõnealuse märgistuse asukoht: ..................................................................  
0.4. Sõiduki kategooria  (c) : ................................................. ...............................  
0.5. Tootja nimi ja aadress: ...............................................................................  
0.8. Koostetehas(t)e aadress(id): ........................................................................  
0.9. Tootja esindaja (kui on olemas) nimi ja aadress: .....................................  
1. SÕIDUKI EHITUSE ÜLDANDMED  
1.1. Representatiivsõiduki fotod ja/või joonised: ..............................................  
1.3. Telgede ja rataste arv: ................................................. ...............................  
1.3.1. Topeltratastega telgede arv ja asukoht: .....................................................  
1.3.2. Juhttelgede arv ja asukoht: ........................................................... ..............  
2. MASSID JA MÕÕTMED  (f)(g) 
(kilogrammides ja millimeetrites) (vajaduse korral viidata joonisele)  
2.1. Teljevahe(d) (täismassiga)  (g)(l) : ...................................................................  ▼B 2011R0109 — ET — 24.02.2015 — 002.001 — 7
 
2.6. Töökorras sõiduki mass (iga variandi puhul suurim ja vähim väärtus) 
Töökorras sõiduki mass koos kerega ning muu kui M  1 -kategooria sõidu ­
korras veduki korral koos haakeseadisega, kui see on tootja paigaldatud; või šassii või kabiiniga šassii mass ilma kere ja/või haakeseadiseta, kui kere ja/või haakeseadis on tootja poolt paigaldamata (kaasa arvatud vede ­
likud, tööriistad, varuratas (kui see on paigaldatud) ja juht ning busside ja 
kaugsõidubusside korral meeskonnaliige, kui sõidukis on meeskonna ­
liikme iste)
 (h) (iga variandi suurim ja vähim väärtus): .............................  
2.6.1. Kõnealuse massi jaotumine telgede vahel ning poolhaagise või kesktelg ­
haagise korral tugikoormus haakepunktis (suurim ja vähim väärtus iga variandi jaoks): ............................................................................................
 
2.8. Suurim tehniliselt lubatud täismass tootja andmetel  (i)(3) : ..........................  
9. KERE  
9.20. Porikaitsesüsteem ................................................................... .....................  
9.20.0. Olemasolu: jah/ei/mittekomplektne  (1) .........................................................  
9.20.1. Sõiduki lühikirjeldus porikaitsesüsteemi ja selle koostisosade suhtes: ....  
9.20.2. Üksikasjalikud joonised porikaitsesüsteemi ja selle asukoha kohta 
sõidukil, kusjuures näidatakse määruse (EL) nr 109/2011 VI lisa joonistel 
esitatud mõõtmed, arvestades rehviga velje äärmisi elemente: ................  
9.20.3. Porikaitsevarustuse tüübikinnitusnumber (-numbrid), kui on teada: ........  
Kuupäev, allkiri  ▼B 2011R0109 — ET — 24.02.2015 — 002.001 — 8
 
2. O S A  
NÄIDIS  
(suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))  
EÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS  
Tüübikinnitusasutuse pitser  
Teatis, mis käsitleb: 
— EÜ tüübikinnitust (  1 ) 
— EÜ tüübikinnituse pikendamist (  1 ) 
— EÜ tüübikinnituse andmisest keeldu ­
mist (  1 ) 
— EÜ tüübikinnituse tühistamist (  1 ) 9 
> > > > > > > = 
> > > > > > > ; teatava sõidukitüübi porikaitsesüs ­
teemide osas
 
vastavalt määrusele (EÜ) nr …/…, viimati muudetud määrusega (EÜ) 
nr …./… (  1 ) 
EÜ tüübikinnituse number: ...................................................... ..............................  
Pikendamise põhjus: ................................................................................ ...............  
I OSA  
0.1. Mark (tootja kaubamärk): .............................................................................  
0.2. Tüüp: ............................................................................................... ..............  
0.2.1. Ärinimi (-nimed) (kui on olemas): ..............................................................  
0.3. Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile (  2 ): .........  
0.3.1. Kõnealuse märgistuse asukoht: ...................................................... ..............  
0.4. Sõiduki kategooria (  3 ): ..................................................................................  
0.5. Tootja nimi ja aadress: ................................................................... ..............  
0.8. Koostetehas(t)e nimi/nimed ja aadress/aadressid: ........................................  
0.9. Tootja esindaja (kui on olemas) nimi ja aadress: .......................................  
II OSA  
1. Lisateave: vt lisand.  
2. Katsete eest vastutav tehniline teenistus: ...........................................................  
3. Katseprotokolli kuupäev: ................................................................................ ....  
4. Katseprotokolli number: ...................................................... ...............................  
5. Märkused (kui on): vt lisand.  
6. Koht: ..................................................................................... ...............................  
7. Kuupäev: ............................................................................................... ..............  
8. Allkiri: ................................................................................ .................................  
9. Lisatud on loetelu tüübikinnitusasutusele esitatud teabest, mida on võimalik 
taotluse korral saada.  ▼B 2011R0109 — ET — 24.02.2015 — 002.001 — 9  
( 1 ) Mittevajalik maha tõmmata. 
( 2 ) Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teatisega 
hõlmatud sõiduki, osa või eraldi tehnilise seadmestiku kirjeldamisel asjakohased, asen ­
datakse dokumentides need märgid sümboliga „?” (nt ABC??123??). 
( 3 ) Vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ II lisa A osa määratlusele.
 Lisand  
EÜ tüübikinnitustunnistusele nr  
1. Lisateave  
1.1. Porikaitsevarustuse omadused (tüüp, lühikirjeldus, kaubamärk või nimi, osa 
tüübikinnitusnumber/-numbrid:  
5. Märkused (kui on):  ▼B 2011R0109 — ET — 24.02.2015 — 002.001 — 10
 
II LISA  
HALDUSDOKUMENDID, MIS ON VAJALIKUD PORIKAITSESÜSTEE ­
MIDE KUI ERALDI TEHNILISTE SEADMESTIKE EÜ TÜÜBIKINNITU ­
SEKS  
1. O S A  
Teatis  
NÄIDIS  
Teatis nr … porikaitsesüsteemide kui eraldi tehniliste seadmestike EÜ tüübikin ­
nituse kohta.  
Allpool osutatud teave esitatakse kolmes eksemplaris ja koos sisukorraga. Kõik 
joonised esitatakse sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikuna A4 formaadis või A4 formaadis voldikul. Kui lisatakse fotod, peavad need olema piisavalt 
üksikasjalikud.
 
Kui käesolevas teatises nimetatud süsteemid, osad ja eraldi tehnilised seadmes ­
tikud sisaldavad elektroonilisi häälestusseadmeid, tuleb esitada andmed nende töötamise kohta.
 
0. ÜLDISED MÄRKUSED  
0.1. Mark (tootja kaubamärk): ................................................. ...............................  
0.2. Tüüp: ........................................................... .....................................................  
0.5. Tootja nimi ja aadress: ................................................................................ ....  
0.7. Osade ja eraldi tehniliste seadmestike korral EÜ tüübikinnitusmärgi asukoht 
ja kinnitusviis: ................................................................... ...............................  
0.8. Koostetehas(t)e aadress(id): .............................................................................  
0.9 Tootja esindaja (kui on olemas) nimi ja aadress: ..........................................  
1. VARUSTUSE KIRJELDUS  
1.1. Porikaitsevarustuse tehniline kirjeldus, milles on näidatud selle füüsikaline 
tööpõhimõte ja asjakohane katse, mille see peab läbima: .............................  
1.2. Kasutatud materjalid: .......................................................................................  
1.3. Piisavalt üksikasjalik(ud) ja sobivas mõõtkavas joonis(ed), nii et seda 
(neid)on võimalik tuvastada. Joonisel peab olema märgitud osa EÜ tüübi ­
kinnitusmärgi soovitatav asukoht. ...................................................................  
Kuupäev  
Allkirjastanud  ▼B 2011R0109 — ET — 24.02.2015 — 002.001 — 11
 
2. O S A  
NÄIDIS  
(suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))  
EÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS  
Tüübikinnitusasutuse pitser  
Teatis, mis käsitleb: 
— EÜ tüübikinnitust (  1 ) 
— EÜ tüübikinnituse pikendamist (  1 ) 
— EÜ tüübikinnituse andmisest keeldu ­
mist (  1 ) 
— EÜ tüübikinnituse tühistamist (  1 ) 9 
> > > > > > > = 
> > > > > > > ; porikaitsesüsteemi kui osa/eraldi 
tehnilise seadmestiku puhul
 
vastavalt määrusele (EÜ) nr …/…, viimati muudetud määrusega (EÜ) 
nr …./… (  1 ) 
EÜ tüübikinnituse number: ...................................................... ..............................  
Pikendamise põhjus: ................................................................................ ...............  
I OSA  
0.1. Mark (tootja kaubamärk): .............................................................................  
0.2. Tüüp: ............................................................................................... ..............  
0.3. Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud eraldi tehnilisele 
seadmestikule (  2 ) ................................................................... ..........................  
0.3.1. Kõnealuse märgistuse asukoht: ...................................................... ..............  
0.5. Tootja nimi ja aadress: ................................................................... ..............  
0.7. EÜ tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis: ..........................................  
0.8. Koostetehas(t)e nimi/nimed ja aadress/aadressid: ........................................  
0.9. Tootja esindaja (kui on olemas) nimi ja aadress: .......................................  
II OSA  
1. Lisateave (vajaduse korral): vt lisand.  
2. Katsete eest vastutav tehniline teenistus: ...........................................................  
3. Katseprotokolli kuupäev: ................................................................................ ....  
4. Katseprotokolli number: ...................................................... ...............................  ▼B 2011R0109 — ET — 24.02.2015 — 002.001 — 12  
( 1 ) Mittevajalik maha tõmmata. 
( 2 ) Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teatisega 
hõlmatud sõiduki, osa või eraldi tehnilise seadmestiku kirjeldamisel asjakohased, asen ­
datakse dokumentides need märgid sümboliga „?” (nt ABC??123??).
 5. Märkused (kui on): vt lisand.  
6. Koht: ..................................................................................... ...............................  
7. Kuupäev: ............................................................................................... ..............  
8. Allkiri: ................................................................................ .................................  
9. Lisatud on loetelu tüübikinnitusasutusele esitatud teabest, mida on võimalik 
taotluse korral saada. ............................................................................................  ▼B 2011R0109 — ET — 24.02.2015 — 002.001 — 13
 
Lisand  
EÜ tüübikinnitustunnistusele nr. …  
1. Lisateave  
1.1. Varustuse tööpõhimõte: energiat neelav/õhku/vett eraldav (  1 ) 
1.2. Porikaitsevarustuse omadused (lühikirjeldus, kaubamärk või nimi, number/ ­
numbrid):  
5. Märkused (kui on):  ▼B 2011R0109 — ET — 24.02.2015 — 002.001 — 14  
( 1 ) Mittevajalik maha tõmmata.
 3. O S A  
Eraldi tehnilise seadmestiku EÜ tüübikinnitusmärk  
1. Eraldi tehnilise seadmestiku EÜ tüübikinnitusmärgil on:  
1.1. Ristkülik, mille sees on väike e-täht, millele järgneb eraldi tehnilise sead ­
mestiku EÜ tüübikinnituse andnud liikmesriigi eraldusnumber:  
1 Saksamaa  
2 Prantsusmaa  
3 Itaalia  
4 Madalmaad  
5 Rootsi  
6 Belgia  
7 Ungari  
8 Tšehhi Vabariik  
9 Hispaania  
11 Ühendkuningriik  
12 Austria  
13 Luksemburg  
17 Soome  
18 Taani  19 Rumeenia  
20 Poola  
21 Portugal  
23 Kreeka  
24 Iirimaa  
►M1 25 Horvaatia ◄ 
26 Sloveenia  
27 Slovakkia  
29 Eesti  
32 Läti  
34 Bulgaaria  
36 Leedu  
49 Küpros  
50 Malta  
1.2. Ristküliku läheduses peab olema ka tüübikinnitusnumbri 4. osas sisalduv 
„baas-tüübikinnitusnumber”, mille ees on kaks numbrit, mis näitavad käes ­
oleva määruse või käesoleva määruse viimase olulise tehnilise muudatuse 
järjekorranumbrit. Praegune järjekorranumber on 00.  
2. Eraldi tehnilise seadmestiku EÜ tüübikinnitusmärk kinnitatakse porikaitse ­
varustusele selliselt, et see oleks kustutamatu ning kergesti ja hõlpsalt loetav, isegi kui seade on sõidukile kinnitatud.
 
3. Eraldi tehnilise seadmestiku EÜ tüübikinnitusmärgi näidis on esitatud 
allpool.  ▼B 2011R0109 — ET — 24.02.2015 — 002.001 — 15
 
Eraldi tehnilise seadmestiku EÜ tüübikinnitusmärgi näidis
  
_____________  
Selgitav märkus  
Seletus Eraldi tehnilise seadmestiku EÜ tüübikinnitus anti välja Madalmaades 
numbri all 0046. Esimesed kaks numbrit „00” osutavad sellele, et asja ­
omasele eraldi tehnilisele seadmestikule on antud tüübikinnitus käesoleva 
määruse alusel. Sümbol „A” tähistab seda, et seade on energiat neelavat tüüpi.
 ▼B 2011R0109 — ET — 24.02.2015 — 002.001 — 16
 
III LISA  
1. OSA  
Nõuded porikaitsevarustusele  
0. ÜLDSPETSIFIKATSIOONID  
0.1. Porikaitsevarustus peab olema konstrueeritud selliselt, et töötab tavapärase 
kasutuse korral märgadel teedel nõuetekohaselt. Peale selle ei tohi see 
sisaldada struktuurilisi ega valmistamisdefekte, mis võiksid kahjustada 
selle nõuetekohast toimimist.  
1. LÄBIVIIDAVAD KATSED  
1.1 Selle füüsikalisest tööpõhimõttest sõltuvalt tuleb porikaitsevarustusele teha 
2. ja 3. osas kirjeldatud asjakohased katsed ning esitada tulemused, mida nõutakse nimetatud osade punktis 5.
 
2. SÕIDUKI OSA EÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLUS  
2.1. Direktiivi 2007/46/EÜ artikli 7 kohase EÜ tüübikinnitustaotluse sõiduki 
osa porikaitsevarustuse tüübile esitab tootja.  
2.2. Teatise näidis on esitatud II lisa 1. osas.  
2.3. Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele tuleb esitada  
neli näidist: neist kolm katseteks ja neljas hilisemate kontrollimiste jaoks 
laboratooriumis säilitamiseks. Katselaboratoorium võib nõuda lisanäidi ­
seid. 
2.4. Märgistused  
2.4.1. Iga näidis peab olema selgelt ja kustutamatult märgistatud kaubanime või 
kaubamärgi ja tüübitähisega ning sisaldama ala, mis on piisavalt suur osa EÜ tüübikinnitusmärgi jaoks.
 
2.4.2. Tüübikinnitusmärgile tuleb vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ VII lisa liite 
punktile 1.3 lisada täht „A”, kui seade on energiat neelavat tüüpi või täht 
„S”, kui seade on õhku/vett eraldavat tüüpi  
2. OSA  
Katsed energiat neelavat tüüpi porikaitsevarustusele  
1. PÕHIMÕTE  
Kõnealuse katse eesmärk on mõõta varustuse võimet pidada kinni vett, 
mis on suunatud selle vastu pihustusjugade sarjana. Katsekomplekt on mõeldud jäljendama tingimusi, milles seade sõidukile paigaldatult peab 
töötama, arvestades rehvi turvise poolt maast üles paisatud vee hulka ja 
kiirust.
 ▼B 2011R0109 — ET — 24.02.2015 — 002.001 — 17
 
2. SEADMED  
Katsekomplekti kirjeldus on VI lisa joonisel 8.  
3. KATSETINGIMUSED  
3.1. Katsed tehakse suletud ruumis, seisva õhuga keskkonnas.  
3.2. Ümbritsev temperatuur ja katseseadmete temperatuur peab olema 21 
(±3) °C.  
3.3. Kasutada tuleb deioniseeritud vett.  
3.4. Katseseadmed niisutatakse enne iga katset  
4. PROTSEDUUR  
4.1 Kinnitada 500 (+0/– 5) mm laiune ja 750 mm kõrgune katsetatava seadme 
näidis katseseadme vertikaaltasapinna külge, veendudes, et näidis asub täielikult koguja piirides ja et ükski takistus ei saa vett kõrvale juhtida ei enne ega ka pärast kokkupuudet seadmega.
 
4.2 Seada vee vooluhulgaks 0,675 (+/– 0,01) l/s ja kauguselt 500 (+/– 2) mm 
suunata näidisele horisontaalselt vähemalt 90 l (maksimaalselt 120 l) vett (VI lisa joonis 8).
 
4.3. Lasta veel nõrguda näidiselt kogujasse. Arvutada kogutud vee protsent 
pihustatud vee hulga suhtes.  
4.4. Korrata katset näidisega viis korda vastavalt punktides 4.2. ja 4.3. kirjel ­
datule. Arvutada viiekatselise seeria keskmine protsent.  
5. TULEMUSED  
5.1. Punktis 4.4. arvutatud keskmine protsent peab olema vähemalt 70 %.  
5.2 Kui viiekatselise seeria jooksul kõrgeim ja madalaim kogutud vee protsent 
erinevad keskmisest protsendist rohkem kui 5 % võrra, tuleb viiekatselist seeriat korrata.
 
Kui ka teise viiekatselise seeria jooksul erinevad kõrgeim ja madalaim 
kogutud vee protsent keskmisest protsendist rohkem kui 5 % võrra ja 
kui madalam väärtus ei vasta punkti 5.1 nõuetele, keeldutakse tüübikinni ­
tuse andmisest.  
5.3. Kontrollige, kas seadme vertikaalne asend mõjutab saadud tulemusi. 
Sellisel juhul tuleb punktides 4.1.–4.4. kirjeldatud protseduuri korrata kõrgeima ja madalaima kogutud vee protsendi andnud asendites; punkti 5.2 nõuded jäävad kehtima.
 
Keskmine protsent arvutatakse sel juhul üksikkatsete tulemuste põhjal. 
Keskmine protsent ei tohi olla väiksem kui 70.  ▼B 2011R0109 — ET — 24.02.2015 — 002.001 — 18
 
3. OSA  
Katsed õhku/vett eraldavat tüüpi porikaitsevarustusele  
1. PÕHIMÕTE  
Katse eesmärk on määrata poorse materjali efektiivsus kinni pidada vett, 
mida piserdatakse sellele suruõhu/vee pihustiga.  
Katseks kasutatavad seadmed peavad simuleerima tingimusi, millesse 
materjal sõidukile paigaldatuna satub, arvestades rehvi turvise poolt 
maast üles paisatud vee hulka ja kiirust.  
2. SEADMED  
Katsekomplekti kirjeldus on VI lisa joonisel 9.  
3. KATSETINGIMUSED  
3.1. Katsed tehakse suletud ruumis, seisva õhuga keskkonnas.  
3.2. Ümbritsev temperatuur ja katseseadmete temperatuur peab olema 21 
(±3) °C.  
3.3. Kasutada tuleb deioniseeritud vett.  
3.4. Katseseadmed niisutatakse enne iga katset  
4. PROTSEDUUR  
4.1 Kinnitada 305 × 100 mm näidis vertikaalselt katsekomplektile, kontrollida, 
et näidise ja ülemise painutatud plaadi vahele ei jääks vahet ja et kogu ­
misalus oleks korralikult paigas. Pihusti paak täita 1 ±0,005 liitri veega ja paigutada see nii, nagu on joonisel kujutatud.
 
4.2 Pihusti peab olema reguleeritud järgmiselt:  
rõhk (pihustil): 5 baari +10 % /– 0 %  
vooluhulk: 1 liiter minutis ± 5 sekundit  
pihustamine: tsirkulaarne, 50 ±5 mm läbimõõduga 200 ±5 mm kaugusel 
näidisest, otsik 5 ±0,1 mm läbimõõduga.  
4.3. Pihustada kuni veetolm kaob ja märkida üles kulunud aeg. Lasta 60 
sekundi jooksul veel voolata näidiselt alusele ja mõõta kogutud vee hulk. Mõõta pihusti paaki jäänud vee hulk. Arvutada pihustatud vee 
hulga protsent kogutud vee hulga suhtes.
 
4.4. Korrata katset viis korda ja arvutada kogutud vee hulga keskmine protsent. 
Enne iga katset kontrollida, et kogumisalus, pihusti paak ja mõõteanum 
oleksid kuivad.  ▼B 2011R0109 — ET — 24.02.2015 — 002.001 — 19
 
5. TULEMUSED  
5.1. Punktis 4.4. arvutatud keskmine protsent peab olema vähemalt 85 %.  
5.2 Kui viiekatselise seeria jooksul kõrgeim ja madalaim kogutud vee protsent 
erinevad keskmisest protsendist rohkem kui 5 % võrra, tuleb viiekatselist 
seeriat korrata. Kui ka teise viiekatselise seeria järel erinevad kõrgeim ja madalaim kogutud vee protsent keskmisest protsendist rohkem kui 5 % võrra ja kui madalam väärtus ei vasta punkti 5.1 nõuetele, keeldutakse 
tüübikinnituse andmisest.
 
5.3. Kui seadme vertikaalne asend mõjutab saadud tulemusi, tuleb punktides 
4.1–4.4 kirjeldatud protseduuri korrata asendis, mis annab kõrgeima ja 
madalaima kogutud vee protsendi; punkti 5.2 nõuded jäävad kehtima.  
Iga katse tulemuste esitamisel kohaldatakse punkti 5.1 nõudeid.  ▼B 2011R0109 — ET — 24.02.2015 — 002.001 — 20
 
IV LISA  
Nõuded sõidukite EÜ tüübikinnitusele porikaitsesüsteemide osas  
0. ÜLDISED MÄRKUSED  
▼M2 
0.1. N- ja O-kategooria sõidukid, välja arvatud direktiivi 2007/46/EÜ II lisas 
määratletud maastikuautod, peavad olema konstrueeritud ja/või varus ­
tatud porikaitsevarustustega sellisel viisil, et oleksid täidetud käesolevas 
lisas esitatud nõuded. Šassiiga/kabiiniga sõidukite puhul kohaldatakse kõnealuseid nõudeid üksnes kabiini all asuvate rataste suhtes.
 
Tootja äranägemise järgi võib N  1 - ja N  2 -kategooria sõidukite suhtes, 
mille lubatud täismass ei ületa 7,5 tonni, ning O  1 - ja O  2 -kategooria 
sõidukite suhtes käesolevas lisas esitatud nõuete asemel kohaldada 
komisjoni määruses (EL) nr 1009/2010 (  1 ) esitatud nõudeid. Sellisel 
juhul peab teatis sisaldama kõiki porikaitsmetega seotud üksikasju, nagu on sätestatud kõnealuse määruse artikli 3 lõikes 2.
 
▼B 
0.2. Käesoleva lisa nõuded artikli 2 lõikes 4 määratletud porikaitsevarustuse 
suhtes ei ole kohustuslikud N-, O  1 - ja O  2 -kategooria sõidukitele, mille 
suurim lubatud täismass ei ületa 7,5 tonni, šassiiga/kabiiniga sõidukitele, 
kereta sõidukitele või sõidukitele, mille puhul porikaitsevarustuse olema ­
solu ei võimalda nende kasutamist. Kui niisugused seadmed nendele sõidukitele siiski paigaldatakse, peavad need vastama käesoleva määruse 
nõuetele.
 
1. Tüübikinnituskatseid tegevale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnita ­
tava sõidukitüübi representatiivsõiduk, millele on paigaldatud selle pori ­
kaitsesüsteem.  
ÜLDNÕUDED  
2. TELJED  
2.1. Ülestõstetavad teljed  
Kui sõiduk on varustatud ühe või mitme ülestõstetava teljega, peab 
porikaitsesüsteem allalastud telgede korral katma kõik rattad ja ülestõs ­
tetud telgede korral katma maaga kokkupuutes olevad rattad.  
2.2. Pöördeteljed  
Käesolevas määruses käsitatakse „pöörduva” pöördeteljena telge, mis on 
varustatud juhtratastega.  
Kui sõiduk on varustatud pöördeteljega, peab porikaitsesüsteem vastama 
nõuetele, mis on esitatud pöördetelje poltidele paigaldatud mittejuhita ­
vatele ratastele. Kui porikaitsesüsteem ei ole paigaldatud kõnesolevale 
osale, peab see vastama juhtratastele esitatud nõuetele.  ▼B 2011R0109 — ET — 24.02.2015 — 002.001 — 21  
( 1 ) Komisjoni määrus (EL) nr 1009/2010, 9. november 2010, mis käsitleb teatavate mootor ­
sõidukite rataste porikaitsmete tüübikinnituse nõudeid ja millega rakendatakse Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 661/2009, mis käsitleb mootorsõidukite, nende 
haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike 
üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid (ELT L 292, 10.11.2010, lk 21).
 3. VÄLIMISE KÜLGPÕLLE ASEND  
Vahekaugus  c rehvi välisseina puudutava pikitasandi (välja arvatud 
rehvikumerus maapinna lähedal) ja külgpõlle sisemise ääre vahel ei 
tohi ületada 100 mm (VI lisa joonised 1a ja 1b).  
4. SÕIDUKI SEISUKORD  
Et kontrollida vastavust käesolevale määrusele, peab sõiduk olema järg ­
mises seisukorras:  
a) sõiduk peab olema koormata ja rattad peavad olema otseasendis;  
b) poolhaagiste korral peavad koormapinnad olema horisontaalsed;  
c) rehvid peavad olema pumbatud nende normaalrõhuni.  
5. PORIKAITSESÜSTEEMID  
5.1. Porikaitsesüsteem peab vastama punktis 6 või 8 esitatud tingimustele.  
5.2. Kere põranda või koormaplatvormi alumise osaga kaetud mittejuhitavate 
või isejuhtivate rataste porikaitsesüsteem peab vastama kas punktides 6 
või 8 esitatud tingimustele või punktis 7 esitatud tingimustele.  
ERINÕUDED  
6. Juhtrataste või isejuhtivate rataste või mittejuhitavate ratastega varustatud 
telgedele esitatud nõuded, mis on seotud energiat neelavate porikaitse ­
süsteemidega.  
6.1. Poritiivad  
6.1.1. Poritiivad peavad katma rehvidest vahetult üles, ette ja taha jääva ala 
järgmisel viisil:  
a) ühe või mitme telje korral peab eesmine äär (C) ulatuma ettepoole 
kuni jooneni O–Z, kus nurk Θ (teeta) võib olla maksimaalselt 45° 
ülalpool horisontaali.  
Kõige tagumine äär (VI lisa joonis 2) peab ulatuma alla niimoodi, et 
see on maksimaalselt 100 mm ülalpool ratta keset läbivat horison ­
taalset joont;  
b) mitme telje korral kehtib nurk Θ ainult eesmise telje suhtes ja tagu ­
mise ääre kõrguse nõuet kohaldatakse ainult tagumise telje suhtes;  
c) poritiiva üldlaius  q (VI lisa joonis 1a) peab olema piisav, et katta 
vähemalt rehvi laiust  b või kahe rehvi kogu laiust  t paarisrataste 
korral, võttes arvesse tootja etteantud ratta-/rehvikomplekti äärmisi mõõtmeid. Mõõtmed  b ja t peavad olema mõõdetud rehvi keskme 
kõrguselt, jättes välja kõik rehvi seinal olevad märgised, ribid, kait ­
sevööd jne.
 ▼B 2011R0109 — ET — 24.02.2015 — 002.001 — 22
 
6.1.2. Poritiiva tagumise osa esikülg peab olema varustatud porikaitsevarustu ­
sega, mis vastab III lisa 2. osas esitatud tingimustele. See seade peab 
katma poritiiva sisekülje kõrguseni, mis on määratud läbi ratta keskme kulgeva sirgjoonega, mis lõikub horisontaaliga vähemalt 30° nurga all (VI lisa joonis 3).
 
6.1.3. Kui paigaldatud poritiivad koosnevad mitmest osast, ei tohi need sisal ­
dada ühtki ava, mis pritsmeid sõiduki liikumise ajal läbi laseks. See nõue on täidetud, kui nii koormatud kui ka koormamata sõiduki puhul ratta 
keskpunktist väljapoole üle kogu rehvi veerepinna laiuse suunduv radi ­
aalne veejuga paiskub poritiivaga kaitstud alas alati vastu porikaitsesüs ­
teemi mõnda osa.
 
6.2. Välimised külgpõlled  
6.2.1. Üksikute telgede korral ei või välimise külgpõlle alumine äär ratta kesk ­
mest mõõdetuna asuda kaugemal järgmistest vahekaugustest ja raadius ­
test, välja arvatud alumistes äärtes (VI lisa joonis 2).  
Õhkvedrustus  
a) Juhtrataste või isejuhtivate ratastega varustatud teljed: 
esiservast (sõiduki esiosa suunas) (kaare ots  C) 
tagumise ääreni (sõiduki tagaosa suunas) (kaare 
ots A) 9 
> > = 
> > ; R v ≤ 1,5 R  
b) Mittejuhitavate ratastega varustatud teljed: 
esiservast (kaare ots  C) 
tagumise ääreni (kaare ots  A) 9 
= 
; R v ≤ 1,25 R  
Mehaaniline vedrustus  
a) üldjuhul} R  v ≤ 1,8 R  
b) üle 7,5 tonni tehniliselt lubatud täismassiga sõidukite mittejuhitavatel 
ratastel} R  v ≤ 1,5 R,  
kus R on sõidukile paigaldatud rehvi raadius ja R  v raadiusena väljen ­
datud vahekaugus välimise külgpõlle alumisest äärest rehvi keskmeni.  
6.2.2. Mitme telje korral ei kehti punktis 6.2.1. sätestatud nõuded esimese ja 
tagumise telje keset läbivate vertikaalsete põikitasapindade vahel, kus 
välimine külgpõll võib olla paigaldatud sirgelt, et tagada porikaitsesüs ­
teemi katkematus (VI lisa joonis 4).  
6.2.3. Porikaitsesüsteemi kõige ülemise ja kõige alumise punkti (poritiib ja 
välimine külgpõll) vaheline kaugus mõõdetuna ükskõik millisest poritii ­
vaga risti olevast ristlõike punktist (VI lisa joonised 1b ja 2) peab kõikides ratta või mitme telje korral esimese ratta keset läbivates verti ­
kaaljoone taga olevates punktides ületama 45 mm. Seda kaugust võib 
selle joone ees astmeliselt vähendada.
 
6.2.4. Välimistes külgpõlledes või välimiste külgpõllede ja muude poritiiva 
osade vahel ei tohi olla ühtegi ava, mis pritsmeid sõiduki liikumise 
ajal läbi laseks.  ▼B 2011R0109 — ET — 24.02.2015 — 002.001 — 23
 
6.2.5. Punktide 6.2.3. ja 6.2.4. nõudeid ei ole võimalik järgida, kui külgpõll 
koosneb erinevatest üksteise suhtes liikumises olevatest elementidest.  
6.2.6. Madala šassiiga poolhaagiste sadulveokid (määratletud standardi ISO 
612 punktis 6.20, 1978), eelkõige need, mille haakeseadise kõrgus on 
kuni 1 100 mm, võivad olla ehitatud viisil, mis vabastab nad punktide 
6.1.1.a, 6.1.3 ja 6.2.4 nõuete täitmisest. Kui sellised sadulveokid on haagitud poolhaagise külge, ei pea poritiivad ja külgpõlled katma otse tagumise telje rehvide kohal olevat ala, et vältida porikaitsesüsteemi 
kahjustamist. Selliste sõidukite poritiivad ja külgpõlled peavad siiski 
vastama eelmiste punktide nõuetele sektorites, mis asuvad rohkem kui 60° ratta keset läbivast vertikaalsest joonest nende rehvide ees ja taga.
 
Kõnealused sõidukid peavad seega olema ehitatud viisil, et nad vastaksid 
esimeses lõigus esitatud nõuetele juhul, kui neid kasutatakse ilma pool ­
haagiseta.  
Nimetatud nõuetele vastamiseks võib poritiibadel ja külgpõlledel olla 
näiteks eemaldatav osa.  
6.3. Poripõlled  
6.3.1. Põlle laius peab täitma punkti 6.1.1 alapunktis c väärtusele  q esitatud 
nõudeid, välja arvatud juhul, kui mis tahes põlle osa on poritiiva sees. 
Sellisel juhul peab põlle see osa olema vähemalt rehvi turvisega võrdse 
laiusega.  
Poritiiva all asuva poripõlle osa laius peab vastama käesoleva lõike 
nõuetele, lubatud hälve mõlemal küljel on ±10 mm.  
6.3.2. Põlle asend peab olema põhiliselt vertikaalne.  
6.3.3. Alumise serva maksimaalne kõrgus ei tohi ületada 200 mm (VI lisa 
joonis 3).  
Kõige tagumise telje korral, kus välimise külgpõlle alumise serva 
radiaalkaugus R  v ei ületa sellele teljele paigaldatud rehvide raadiust, 
suurendatakse seda vahekaugust kuni 300 mm-ni.  
Poripõlle alumise serva maksimaalset kõrgust maapinnast võib suuren ­
dada 300 mm-ni, kui tootja peab seda vedrustussüsteemi omadusi arves ­
tades tehniliselt sobivaks.  
6.3.4. Poripõll ei tohi horisontaalselt mõõdetuna olla rehvi kõige tagumisest 
punktist rohkem kui 300 mm kaugusel.  
6.3.5. Kui mitme telje korral on naabertelgedele paigutatud rehvide vahekaugus  
d väiksem kui 250 mm, peavad olema poripõlledega varustatud ainult 
tagumised rattad. Kui naabertelgede rehvide vahekaugus  d on vähemalt 
250 mm, peab iga ratta taga olema poripõll (VI lisa joonis 4).  ▼B 2011R0109 — ET — 24.02.2015 — 002.001 — 24
 
6.3.6. 100 mm põllelaiuse korral ei tohi poripõlled 3 N jõu mõjul tahapoole 
painduda rohkem kui 100 mm, jõud suunatakse punkti, mis asub 50 mm 
ülalpool põlle alumist serva.  
6.3.7. Minimaalsete nõutavate mõõtmetega poripõlle osa kogu esikülg peab 
olema varustatud porikaitsevarustusega, mis vastab III lisa 2. osas 
esitatud tingimustele.  
6.3.8. Poritiiva alumise tagumise ääre ja poripõllede vahel ei tohi olla ühtegi 
ava, mis pritsmeid sõiduki liikumise ajal läbi laseks.  
6.3.9. Kui porikaitsevarustus vastab poripõlledega seotud tingimustele (punkt 
6.3), ei nõuta lisaporipõlle.  
7. Mittejuhitavate või isejuhtivate ratastega telgede energiat neelava pori ­
kaitsevarustusega varustatud porikaitsesüsteemiga seotud nõuded (vt 
punkt 5.2).  
7.1. Poritiivad  
71.1. Poritiivad peavad katma vahetult rehvi(de) kohal oleva ala. Nende 
eesmised ja tagumised ääred peavad ulatuma vähemalt rehvi(de) ülemist 
äärt puutuva horisontaaltasandini (VI lisa joonis 5). Tagumise ääre võib siiski asendada poripõllega; sellisel juhul peab see ulatuma poritiiva (või samaväärse osa) ülemise osani.
 
7.1.2. Kogu poritiiva sisemine tagumine osa peab olema varustatud porikaitse ­
varustusega, mis vastab III lisa 2. osas esitatud nõuetele.  
7.2. Välimised külgpõlled  
7.2.1. Kui üksikute telgede või mitme telje korral on naaberrehvide vaheline 
vahekaugus vähemalt 250 mm, peab välimine külgpõll katma pinna, mis ulatub poritiiva alumisest osast ülemiseni kuni rehvi(de) kõrgeima punk ­
tiga puutuva sirgjooneni, mis asub rehvi esikülge puutuva vertikaalta ­
sandi ja ratta/rataste taga asuva poritiiva või poripõlle vahel (VI lisa 
joonis 5b).
 
Mitme telje korral peab välimine külgpõll asuma iga ratta juures.  
7.2.2. Välimise külgpõlle ja poritiiva sisemise osa vahel ei tohi olla ühtegi ava, 
mis pritsmeid läbi laseks.  
7.2.3. Kui poripõllesid ei ole paigaldatud iga ratta taha (vt punkt 6.3.5), peab 
välimine külgpõll olema pidev poripõlle välimisest servast kuni esimesel 
teljel oleva rehvi kõige eesmise punktiga puutuva vertikaaltasandini (VI lisa joonis 5a).
 
7.2.4. Kogu välimise külgpõlle sisepind, mille kõrgus peab olema vähemalt 100 
mm, peab olema varustatud energiat neelava porikaitsevarustusega, mis 
vastab III lisa 2. osa nõuetele  ▼B 2011R0109 — ET — 24.02.2015 — 002.001 — 25
 
7.3. Need põlled peavad ulatuma poritiiva alumise osani ja vastama punkti ­
dele 6.3.1–6.3.9.  
8. Juhtrataste ja mittejuhitavate rataste telgede jaoks mõeldud vee-/õhueral ­
diga porikaitseseadmetega varustatud porikaitsesüsteemidega seotud 
nõuded  
8.1. Poritiivad  
8.1.1. Poritiivad peavad vastama punkti 6.1.1 alapunkti c nõuetele.  
8.1.2. Üksiku või mitme telje poritiivad, kus naabertelgedel olevate rehvide 
vaheline vahekaugus ületab 300 mm, peavad vastama ka punkti 6.1.1 alapunkti a nõuetele.
 
8.1.3. Mitme telje korral, kus vahekaugus naabertelgedel olevate rehvide vahel 
ei ületa 300 mm, peavad poritiivad vastama ka joonisel 7 kujutatud 
näidisele.  
8.2. Välimised külgpõlled  
8.2.1. Välimiste külgpõllede alumised servad peavad olema varustatud 
vett/õhku eraldava porikaitsevarustusega, mis vastab III lisa 3. osa nõue ­
tele. 
8.2.2. Kui üksiku või mitme telje korral ületab naabertelgedel olevate rehvide 
vaheline vahekaugus 300 mm, peavad välimisele külgpõllele paigaldatud porikaitsevarustuse alumisel serval alates ratta keskmest olema järgmised 
maksimaalsed mõõtmed ja raadiused (VI lisa joonised 6 ja 7): 
a) Juhtrataste või isejuhtivate ratastega varustatud teljed: 
esiservast (sõiduki esiosa suunas) (kaare ots  C 30° 
nurga all) tagumise ääreni (sõiduki tagaosa suunas) (kaare ots  A 
100 mm kaugusel)  9 
> > > > = 
> > > > ; R
 v ≤ 1,05 R  
b) Mittejuhitavate ratastega varustatud teljed: 
esiservast (kaare ots  C 20° nurga all) 
tagumise ääreni (kaare ots  A 100 mm kaugusel)  9 
= 
; R v ≤ 1,00 R  
kus: 
R = sõidukile paigaldatud rehvi raadius;  
R v = radiaalkaugus välimise külgpõlle alumisest servast ratta keskmeni.  
8.2.3. Kui mitme telje korral ei ületa naabertelgedel olevate rehvide vahe ­
kaugus 300 mm, peavad telgede vahel asuvad välimised külgpõlled vastama punktis 8.1.3 määratud nõuetele ja ulatuma allapoole nii, et need oleksid ratta keset läbivast horisontaalsest sirgjoonest maksimaal ­
selt 100 mm kõrgemal (VI lisa joonis 7).
 
8.2.4. Välimise külgpõlle kõrgus peab kõikides ratta keset läbivates vertikaal ­
joone taga olevates punktides ületama 45 mm. Seda kõrgust võib selle 
joone ees astmeliselt vähendada.  ▼B 2011R0109 — ET — 24.02.2015 — 002.001 — 26
 
8.2.5. Välimistes külgpõlledes või välimiste külgpõllede ja poritiiva vahel ei 
tohi olla ühtegi ava, mis pritsmeid läbi laseks.  
8.3. Poripõlled  
8.3.1. Poripõlled peavad:  
a) vastama punktis 6.3 (VI lisa joonis 3) esitatud nõuetele; või  
b) vastama punktides 6.3.1, 6.3.2, 6.3.5, 6.3.8 ja 8.3.2 (VI lisa joonis 6) 
esitatud nõuetele.  
8.3.2. IV lisas esitatud tingimustele vastav porikaitsevarustus peab olema 
paigaldatud punkti 8.3.1 alapunktis b nimetatud poripõlledele vähemalt kogu serva ulatuses.
 
8.3.2.1. Porikaitsevarustuse alumine serv ei tohi olla maapinnast kõrgemal kui 
200 mm.  
Poripõlle alumise serva maksimaalset kõrgust maapinnast võib suuren ­
dada 300 mm-ni, kui tootja peab seda vedrustussüsteemi omadusi arves ­
tades tehniliselt sobivaks.  
8.3.2.2. Porikaitsevarustus peab olema vähemalt 100 mm kõrge.  
8.3.2.3. Peale porikaitsevarustust sisaldava alumise osa ei tohi punkti 8.3.1 
alapunktis b nimetatud poripõll 100 mm põlle laiuse korral 3 N jõu mõjul tahapoole painduda rohkem kui 100 mm; seda mõõdetakse pori ­
põlle ja tööasendis porikaitsevarustuse lõikejoonel ning kohaldatakse 
punkti suhtes, mis asub 50 mm ülalpool põlle alumist serva.
 
8.3.3. Poripõll ei tohi horisontaalselt mõõdetuna olla rehvi kõige tagumisest 
punktist rohkem kui 200 mm kaugusel.  
9. Mitme telje korral ei pea ühe telje (mitte kõige tagumise telje) porikait ­
sesüsteem katma rehvi turvise kogu laiust, kui porikaitsesüsteem ja telje või vedrustuse või veermiku struktuur võivad teineteist vastastikku mõjutada.
 ▼B 2011R0109 — ET — 24.02.2015 — 002.001 — 27
 
V LISA  
Toodangu vastavus nõuetele ja tootmise lõpetamine  
1. Toodangu vastavus nõuetele  
1.1. Iga osa EÜ tüübikinnitusmärki kandev porikaitsevarustus peab vastama 
kinnitatud tüübile. EÜ tüübikinnitusmärgi välja andnud asutus säilitab ühe 
näidise, mida koos osa EÜ tüübikinnitustunnistusega võib kasutada tuvasta ­
maks, kas osa EÜ tüübikinnitusmärki kandvad turustatavad seadmed vastavad kehtestatud nõuetele.
 
1.2. Seadme tüüp määratakse kindlaks koos osa EÜ tüübikinnitustaotlusega 
esitatud näidise ja kirjeldavate dokumentide abil. Seadmed, mille omadused 
on identsed näidisseadmega ja mille teised osad ei erine näidisseadme vasta ­
vatest osadest, välja arvatud variandid, mis ei mõjuta käesolevas lisas nime ­
tatud omadusi, võib lugeda samasse tüüpi kuuluvateks.  
1.3. Tootja kontrollib seadmeid regulaarselt, et garanteerida toodangu vastavus 
kinnitatud tüübile.  
Selleks peab tootjal kas olema võimalik kasutada laboratooriumi, mis on 
piisavalt hästi varustatud põhiliste katsete tegemiseks, või ta peab laskma 
toodangu vastavuse katseid teha heakskiidetud laboratooriumis.  
Toodangu vastavuse katsete tulemused tuleb pädevatele ametiasutustele 
kontrollimise jaoks kättesaadavaks teha vähemalt üheks aastaks.  
1.4. Pädevad ametiasutused võivad teha ka pistelist kontrolli.  
1.5. Toodangu vastavust kinnitatud seadmetüübile tuleb kontrollida vastavalt III 
lisas esitatud tingimustele ja meetoditele.  
Osa tüübikinnituse andnud asutuste nõudmisel peab tootja katsete või vasta ­
vuse kontrollimise eesmärgil nende käsutusse andma eelnevalt tüübikinni ­
tuse saanud seadmetega sama tüüpi seadmed.  
1.6. Seadmed loetakse nõuetele vastavaks, kui kümnest juhuslikult valitud näidi ­
sest üheksa vastavad III lisa 2. osa punkti 4 ja 3. osa punkti 4 nõuetele.  
1.7. Kui punktis 1.6 esitatud tingimused ei ole täidetud, tuleb kontrollida veel 
kümmet juhuslikult valitud näidist.  
Kõigi tehtud mõõtmiste keskmine peab olema vastavuses III lisa 2. osa 
punkti 4 ja 3. osa punkti 4 tingimustega ning kõigi üksikute mõõtmiste tulemused peavad olema vähemalt 95 % määratud väärtusest.
 
2. Tootmise lõpetamine  
Kui osa EÜ tüübikinnituse omanik lõpetab tootmise, peab ta sellest viivita ­
matult teatama pädevatele ametiasutustele.  ▼B 2011R0109 — ET — 24.02.2015 — 002.001 — 28
 
VI LISA  
JOONISED  
Joonis 1a  
Poritiiva (a) laius (q) ja külgpõlle asend (j)
  
Märkus.  Osutatud numbrid viitavad IV lisa vastavatele punktidele.  
Joonis 1b  
Välimise külgpõlle mõõtmise näidis
  ▼B 2011R0109 — ET — 24.02.2015 — 002.001 — 29
 
Joonis 2  
Poritiiva ja välimise külgpõlle mõõtmed
  
Märkus.  
1. Osutatud numbrid viitavad IV lisa vastavatele punktidele.  
2. T on poritiiva ulatus.  
Joonis 3  
Poritiiva ja poripõlle asend
  
Märkus.  Osutatud numbrid viitavad IV lisa vastavatele punktidele.  ▼B 2011R0109 — ET — 24.02.2015 — 002.001 — 30
 
Joonis 4  
Energiat neelava porikaitsevarustusega porikaitsesüsteemi (poritiib, poripõll, 
välimine külgpõll) komplekt mitme telje korral
  
Joonis 5  
Mittejuhitavate või isejuhtivate ratastega telgede korral kasutatava energiat 
neelava porikaitsevarustusega porikaitsesüsteemi komplekt  
(IV lisa punktid 5.2 ja 7)
  
a) Mitu telge, kui rehvide vahekaugus on vähem kui 250 mm
  
b) Üksikud teljed või mitu telge, kui rehvide vahekaugus on vähemalt 250 mm  ▼B 2011R0109 — ET — 24.02.2015 — 002.001 — 31
 
Joonis 6  
Juhtrataste, mittejuhitavate või isejuhtivate ratastega telgede korral 
kasutatava vett/õhku eraldava porikaitsevarustusega porikaitsesüsteemi 
komplekt
  
Märkus.  
1. Osutatud numbrid viitavad IV lisa vastavatele punktidele.  
2. T on poritiiva ulatus.  
Joonis 7  
Maksimaalselt 300 mm rehvidevahelise kaugusega mitme telje korral 
kasutatava porikaitsevarustusega (poritiib, poripõll, välimine külgpõll) 
porikaitsesüsteemi komplekt
  
Märkus.  
1. Numbrid on seotud vastavate punktidega IV lisas.  
2. T on poritiiva ulatus.  ▼B 2011R0109 — ET — 24.02.2015 — 002.001 — 32
 
Joonis 8  
Katsekomplekt energiat neelavale porikaitsevarustusele  
(III lisa 2. osa)
  
Märkus.  
A = veevarustus pumbast  
B = vool kogumispaagi suunas  
C = koguja sisemõõtmed: pikkus 500 (+ 5/– 0) mm ja laius 75 (+ 2/– 0) mm  
D = roostevabast terasest toru, väline läbimõõt 54 mm, seina paksus 1,2 (+/– 
0,12) mm, sisemine ja välimine pinnakaredus Ra vahemikus 0,4–0,8 μm 
E = 12 silindrilist radiaalselt puuritud ava, siledate kandiliste servadega, läbi ­
mõõduga 1,68 (+ 0,010/– 0) mm (mõõdetuna toru sise- ja välisküljelt)  
F = 500 (+ 0/– 5) mm laiune katsetatav näidis  
G = jäik tasapind  
Kõik joonmõõtmed on antud millimeetrites.  ▼B 2011R0109 — ET — 24.02.2015 — 002.001 — 33
 
Joonis 9  
Katsekomplekt vett/õhku eraldavale porikaitsevarustusele  
(III lisa 3. osa)
  ▼B 2011R0109 — ET — 24.02.2015 — 002.001 — 34