2015R0220 — ET — 01.01.2016 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/220,

3. veebruar 2015,

milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1217/2009 (millega luuakse Euroopa Liidu põllumajanduslike majapidamiste tulusid ja majandustegevust käsitlevate raamatupidamisandmete kogumise võrk) rakenduseeskirjad







EUROOPA KOMISJON, võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1217/2009, millega luuakse Euroopa Liidu põllumajanduslike majapidamiste tulusid ja majandustegevust käsitlevate raamatupidamisandmete kogumise võrk, ( 1 ) eriti selle artikli 5 lõike 1 esimest lõiku, artikli 5a lõikeid 2 ja 4, artikli 5b lõiget 7, artikli 7 lõiget 2, artikli 8 lõike 3 kolmandat lõiku ja artikli 19 lõiget 3, ning arvestades järgmist: (1) Pärast Lissaboni lepingu jõustumist on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1318/2013 ( 2 ) muudetud määrust (EÜ) nr 1217/2009, et viia see vastavusse ELi toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291. Selleks et tagada kõnealusest vastavusse viimisest tuleneva uue õigusraamistiku toimimine, tuleks delegeeritud õigusaktidega ja rakendusaktidega vastu võtta teatavad eeskirjad. Uute eeskirjadega tuleks asendada olemasolevad eeskirjad, mis komisjon on kehtestanud määruse (EÜ) nr 1217/2009 rakendamiseks. Seepärast on asjakohane tunnistada kehtetuks komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 283/2012 ( 3 ) ja komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 730/2013 ( 4 ). (2) Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 5 kohaselt on vaja kindlaks määrata majandusliku suuruse künnis. Selline künnis peaks liikmesriigiti ja mõnel juhul isegi põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonniti erinema, et võtta arvesse liikmesriikide eri põllumajandusstruktuure. (3) Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artiklis 5a on sätestatud andmete kogumine aruandvate majapidamiste valikukavade (valimiplaani) alusel. Valikukava koostamiseks tuleks vaatlusala esitada kihtidena vastavalt määruse (EÜ) nr 1217/2009 I lisas loetletud põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkondadele ning vastavalt põllumajandustootmise viisile ja majanduslikule suurusele. (4) Selleks et saada vaatlusala kihtide jaoks representatiivne valim aruandvatest majapidamistest, tuleks sätestada aruandvate majapidamiste arv liikmesriigi ja põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonna kohta. (5) Valikukava tuleks koostada enne asjaomase aruandeaasta algust, et komisjon saaks kontrollida selle sisu enne, kui seda hakatakse kasutama aruandvate majapidamiste väljavalimiseks. (6) Tuleks kehtestada liidu liigituse rakenduseeskirjad, et saavutada määruse (EÜ) nr 1217/2009 artiklis 5b seoses põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrguga seatud eesmärgid. (7) Põllumajandustootmise viis ja majanduslik suurus tuleks kindlaks määrata majandusliku kriteeriumi alusel. Seepärast tuleks kasutada määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 5b lõikes 2 osutatud standardtoodangut. Kõnealused standardtoodangud tuleb kehtestada toodete kaupa ja kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1166/2008 ( 5 ) III lisas esitatud põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringu karakteristikute loeteluga. Sellega seoses tuleks kehtestada vastavus põllumajanduslike majapidamiste karakteristikute ja põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrku kuuluva põllumajandusaruande rubriikide vahel. (8) Võttes arvesse põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse suurenevat tähtsust, tuleks liidu liigitusse lisada muutuv liigitus, mis kajastaks põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse tähtsust. (9) Lisaks on vaja sätestada teatavad eeskirjad standardtoodangute ja nende arvutamiseks vajalike andmete komisjonile edastamise kohta. (10) Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1198/2014 ( 6 ) on kindlaks määratud määruse (EÜ) nr 1217/2009 artiklis 8 osutatud raamatupidamisandmete peamised rühmad ja andmete kogumise üldeeskirjad. Põllumajandusliku majapidamise tulude usaldusväärseks kindlaksmääramiseks koostatava põllumajandusaruande raamatupidamisandmed peaksid vaatlusalasse kuuluvatest aruandvatest majapidamistest sõltumata olema tootmisviisi, mõistete ja esitusviisi poolest identsed. Seepärast on vaja kehtestada põllumajandusaruande vorm ja esitusviis ning komisjonile andmete edastamise meetodid ja tähtajad. Põllumajandusaruandega kogutud raamatupidamisandmete puhul tuleks arvesse võtta ka 2013. aasta ühise põllumajanduspoliitika reformi. (11) Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 7 kohaselt liikmesriikide määratud kontaktasutused peaksid edastama nõuetekohaselt täidetud põllumajandusaruanded komisjonile õigel ajal, et saadud raamatupidamisandmeid saaks ühetaoliselt ja õigeaegselt hallata. Raamatupidamisandmete edastamine komisjonile peaks olema mugavam ja turvalisem. Seepärast tuleks ette näha, et kontaktasutus edastab asjaomase teabe otse komisjonile arvutisüsteemi kaudu, mille komisjon on loonud kõnealuse määruse kohaldamiseks, samuti tuleks sätestada sellega seotud täiendavad üksikasjad. Kõnealuste andmete komisjonile esitamise tähtaegade puhul tuleks võtta arvesse liikmesriikide varasemat võimekust selliste andmete esitamisel. (12) Kõik komisjonile esitatavad põllumajandusaruanded peaksid tüüpteenustasu saamiseks olema nõuetekohaselt täidetud. (13) Iga liikmesriigi kohta kehtestatud arvuline piirang selliste nõuetekohaselt täidetud põllumajandusaruannete esitamiseks, mis vastavad liidu toetuse saamise tingimustele, on sätestatud määruses (EÜ) nr 1217/2009. Iga andmevõrgupiirkonna kohta kindlaks määratud aruandvate majapidamiste arvu suhtes tuleks olla paindlikum, kui aruandvate majapidamiste üldarv asjaomases liikmesriigis vastab määruses (EÜ) nr 1217/2009 sätestatule. (14) Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artiklis 19 on sätestatud, et Euroopa Liidu üldeelarvega kaetavad assigneeringud peavad komisjoni eelarveosas hõlmama liikmesriikidele makstavat tüüpteenustasu komisjonile ettenähtud tähtaja jooksul esitatud nõuetekohaselt täidetud põllumajandusaruannete eest. Selliste nõuetekohaselt täidetud põllumajandusaruannete arv, mille eest makstakse tüüpteenustasu, ei tohi ületada aruandvate majapidamiste maksimumarvu. (15) Selleks et parandada põllumajandusaruannete andmehaldusprotsesse, tuleks maksta suuremat tüüpteenustasu liikmesriikidele, kes saadavad nõuetekohaselt täidetud põllumajandusaruanded aruannete esitamiseks ettenähtud tähtajast varem. (16) Kuna käesoleva määrusega ette nähtud meetmeid kohaldatakse alates 2015. aruandeaastast, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates kõnealusest aruandeaastast. (17) Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusliku raamatupidamise andmesidevõrgu komitee arvamusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







1. PEATÜKK

VAATLUSALA JA VALIKUKAVA

Artikkel 1

Majandusliku suuruse künnis

Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 5 lõike 1 esimeses lõigus osutatud majandusliku suuruse künnis on sätestatud käesoleva määruse I lisas.

Artikkel 2

Aruandvate majapidamiste arv

Aruandvate majapidamiste arv liikmesriigi kohta ja määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 5a lõikes 2 osutatud põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonnad on sätestatud käesoleva määruse II lisas.

Artikkel 3

Valikukava

1. Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 5a lõikes 4 osutatud andmete vormi ja sisuga seotud näidised ja meetodid on sätestatud käesoleva määruse III lisas.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile elektrooniliselt määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 5a lõikes 1 osutatud valikukava, mille on heaks kiitnud kõnealuse määruse artikli 6 lõikes 2 osutatud riiklik komitee hiljemalt kaks kuud enne kõnealuse kavaga hõlmatud aruandeaasta algust.

▼M1

Soome ja Horvaatia võivad oma aruandeaastaks 2016 esitatud valikukavad läbi vaadata. Nad edastavad oma muudetud valikukavad kõnealuse aruandeaasta kohta komisjonile hiljemalt 31. märtsiks 2016.

▼B







2. PEATÜKK

LIIDU PÕLLUMAJANDUSLIKE MAJAPIDAMISTE LIIGITUS

Artikkel 4

Põllumajandustootmise eriviisid

Meetod määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 5b lõikes 3 osutatud põllumajandustootmise eriviiside arvutamiseks ja meetod nende vastavuse kindlaksmääramiseks kõnealuse artikli kohastele üldistele ja peamistele põllumajandustootmise viisidele, on sätestatud käesoleva määruse IV lisas.

Artikkel 5

Põllumajandusliku majapidamise majanduslik suurus

Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 5b lõikes 4 osutatud põllumajandusliku majapidamise majandusliku suuruse ja kõnealuse määruse artikli 5b lõikes 1 osutatud majandusliku suuruse klasside arvutusmeetod on sätestatud käesoleva määruse V lisas.

Artikkel 6

Standardtoodang ja kogustandardtoodang

1. Arvutusmeetod määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 5b lõikes 2 osutatud eri tegevusalade standardtoodangu kindlakstegemiseks ja vastavate andmete kogumise kord on sätestatud käesoleva määruse VI lisas.

Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 5b lõikes 2 osutatud põllumajandusliku majapidamise eri tegevusalade standardtoodang määratakse kindlaks käesoleva määruse VI lisa punkti 2 alapunktis b osutatud iga geograafilise üksuse kohta ja määruse (EÜ) nr 1166/2008 III lisas loetletud põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringu iga põllumajanduskultuuride ja -loomadega seotud karakateristiku kohta.

2. Põllumajandusliku majapidamise kogustandardtoodangu saamiseks korrutatakse iga põllumajanduskultuuride ja -loomadega seotud karakteristiku standardtoodang vastavate ühikute arvuga.

Artikkel 7

Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoov tegevus

Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 5b lõikes 5 osutatud põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoov tegevus on määratud kindlaks käesoleva määruse VII lisa A osas. Sellise tegevuse osakaal esitatakse protsendivahemikuna. Kõnealune protsendivahemik on sätestatud käesoleva määruse VII lisa C osas.

Esimeses lõigus osutatud tulutoova tegevuse osakaalu hindamise meetod on sätestatud käesoleva määruse VII lisa B ja C osas.

Artikkel 8

Andmed standardtoodangu ja selle kindlaksmääramise kohta

1. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 5b lõikele 6 esitavad liikmesriigid enne aasta N+3 31. detsembrit komisjonile (Eurostat) aasta N võrdlusperioodi standardtoodangu väärtuse ja andmed selle kindlaksmääramiseks.

2. Liikmesriigid kasutavad lõikes 1 osutatud andmete esitamiseks komisjoni (Eurostat) poolt sel eesmärgil kättesaadavaks tehtud arvutisüsteeme.







3. PEATÜKK

PÕLLUMAJANDUSARUANDE JA ANDMETE EDASTAMINE KOMISJONILE

Artikkel 9

Põllumajandusaruande vorm ja esitusviis

Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artiklis 8 osutatud raamatupidamisandmete vorm ja esitusviis ja sellega seotud juhiseid on sätestatud käesoleva määruse VIII lisas.

Artikkel 10

Komisjonile andmete edastamise meetodid ja tähtajad

1. Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artiklis 7 osutatud kontaktasutus edastab komisjonile põllumajandusaruanded määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 19 lõike 1 punktis b osutatud arvuti- ja kontrollisüsteemi kaudu. Nõutavat teavet vahetatakse elektrooniliselt selle süsteemi kaudu kontaktasutusele kättesaadavaks tehtud näidiste alusel.

2. Liikmesriike teavitatakse lõikes 1 osutatud arvutisüsteemi rakendamise üldtingimustest põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu komitee kaudu.

3. Põllumajandusaruanded edastatakse komisjonile 31. detsembriks pärast asjaomase aruandeaasta lõppu.

Liikmesriigid, kellel ei olnud võimalik 2012. aasta põllumajandusaruande andmeid esitada esimeses lõigus sätestatud ajavahemiku jooksul, võivad põllumajandusaruande esitada komisjonile hiljemalt kolm kuud pärast esimeses lõigus osutatud tähtaega.

4. Põllumajandusaruanded loetakse komisjonile esitatuks pärast seda, kui artiklis 9 osutatud raamatupidamisandmed on sisestatud lõikes 1 osutatud arvuti- ja kontrollisüsteemi, sellega seonduv arvutipõhine kontroll on tehtud ja kontaktasutus on kinnitanud, et andmeid saab süsteemi üles laadida.







4. PEATÜKK

TÜÜPTEENUSTASU

Artikkel 11

Nõuetekohaselt täidetud põllumajandusaruanded

Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 19 lõike 1 punkti a kohaldamisel on põllumajandusaruanne nõuetekohaselt koostatud, kui selle sisu on faktiliselt täpne ja see sisaldab tõepäraseid andmeid, mis on kirjendatud ja esitatud vastavalt käesoleva määruse VIII lisas sätestatud vormile ja esitusviisile.

Artikkel 12

Rahastamiskõlblike põllumajandusaruannete arv

Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 5a lõikes 2 osutatud selliste nõuetekohaselt täidetud ja tähtajaks esitatud põllumajandusaruannete üldarv liikmesriigi kohta, mille eest makstakse tüüpteenustasu, ei tohi ületada käesoleva määruse II lisaga kehtestatud aruandvate põllumajanduslike majapidamiste arvu asjaomase liikmesriigi kohta.

Kui liikmesriigil on mitu põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonda, võib selliste nõuetekohaselt täidetud ja tähtajaks esitatud põllumajandusaruannete arv, mille puhul makstakse tüüpteenustasu, olla andmevõrgu asjaomase piirkonna kohta määratud arvust kuni 20 % suurem, tingimusel et nõuetekohaselt täidetud ja tähtajaks esitatud põllumajandusaruannete üldarv kogu asjaomase liikmesriigi kohta ei ole suurem kui käesoleva määruse II lisas selle liikmesriigi kohta kindlaks määratud üldarv.

Artikkel 13

Tüüpteenustasu maksmine

Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 19 lõike 1 punktis a osutatud tüüpteenustasu makstakse kahes osas:

a) makse, mis moodustab 50 % kogusummast, mis on arvutatud käesoleva määruse artikli 14 esimeses lõigus kindlaksmääratud summa alusel, tehakse iga aruandeaasta alguses sellisele hulgale aruandvatele põllumajanduslikele majapidamistele, nagu on kehtestatud käesoleva määruse II lisaga;

b) ülejäänud summa makstakse pärast seda, kui komisjon on kontrollinud, kas esitatud põllumajandusaruanded on nõuetekohaselt täidetud.

Käesoleva artikli esimese lõigu punktis b osutatud ülejäänud summa arvutamiseks korrutatakse käesoleva määruse artikli 14 alusel arvutatud tüüpteenustasu raamatupidamisaruande kohta selliste põllumajandusaruannete arvuga, mis on nõuetekohaselt täidetud ja käesoleva määruse artikli 12 kohaselt rahastamiskõlblikud, lahutades sellest käesoleva artikli esimese lõigu punktis a osutatud makse.

Artikkel 14

Tüüpteenustasu suurus

Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 19 lõike 1 punktis a osutatud tüüpteenustasu on 160 eurot ühe põllumajandusaruande kohta.

Kui määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 19 lõike 1 punktis a osutatud 80 % künnist ei ole täidetud põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonna tasandil ega asjaomase liikmesriigi tasandil, kohaldatakse kõnealuse sätte kohast vähendamist vaid siseriiklikul tasandil.

Kui liikmesriik esitab käesoleva määruse artiklis 9 osutatud raamatupidamisandmed hiljemalt üks kuu enne artikli 10 lõikes 3 osutatud asjaomast tähtaega, suurendatakse tüüpteenustasu viie euro võrra, kui määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 19 lõike 1 punktis a osutatud 80 % künnis on põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonna või liikmesriigi tasandil täidetud.







5. PEATÜKK

ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 15

Kehtetuks tunnistamine

Rakendusmäärused (EL) nr 283/2012 ja (EL) nr 730/2013 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2015.

Neid määrusi kohaldatakse siiski jätkuvalt 2015. aruandeaastale eelnevate aruandeaastate suhtes.

Artikkel 16

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 2015. aruandeaastast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

VAATLUSALA JAOKS KEHTESTATUD MAJANDUSLIKU SUURUSE KÜNNIS (ARTIKKEL 1)







Liikmesriik/Andmevõrgu piirkond Künnis eurodes Belgia 25 000 Bulgaaria 2 000 Tšehhi Vabariik 8 000 Taani 15 000 Saksamaa 25 000 Eesti 4 000 Iirimaa 8 000 Kreeka 4 000 Hispaania 8 000 Prantsusmaa (v.a Martinique, Reunion, Guadeloupe) 25 000 Prantsusmaa (ainult Martinique, Reunion, Guadeloupe) 15 000 Horvaatia 4 000 Itaalia 8 000 Küpros 4 000 Läti 4 000 Leedu 4 000 Luksemburg 25 000 Ungari 4 000 Malta 4 000 Madalmaad 25 000 Austria 8 000 Poola 4 000 Portugal 4 000 Rumeenia 2 000 Sloveenia 4 000 Slovakkia 25 000 Soome 8 000 Rootsi 15 000 Ühendkuningriik (v.a Põhja-Iirimaa) 25 000 Ühendkuningriik (ainult Põhja-Iirimaa) 15 000









II LISA

ARUANDVATE MAJAPIDAMISTE ARV (ARTIKKEL 2)







Viitenumber Andmevõrgu piirkonna nimi Aruandvate majapidamiste arv aruandeaasta kohta BELGIA 341 Vlaanderen 720 342 Bruxelles-Brussel — 343 Wallonie 480 Belgia kokku 1 200 BULGAARIA 831 Северозападен (Severozapaden) 346 832 Северен централен (Severen tsentralen) 358 833 Североизточен (Severoiztochen) 373 834 Югозападен (Yugozapaden) 335 835 Южен централен (Yuzhen tsentralen) 394 836 Югоизточен (Yugoiztochen) 396 Bulgaaria kokku 2 202 745 TŠEHHI 1 417 370 TAANI 2 150 SAKSAMAA 010 Schleswig-Holstein 565 020 Hamburg 97 030 Niedersachsen 1 307 040 Bremen — 050 Nordrhein-Westfalen 1 010 060 Hessen 558 070 Rheinland-Pfalz 887 080 Baden-Württemberg 1 190 090 Bayern 1 678 100 Saarland 90 110 Berlin — 112 Brandenburg 284 113 Mecklenburg-Vorpommern 268 114 Sachsen 313 115 Sachsen-Anhalt 270 116 Thüringen 283 Saksamaa kokku 8 800 755 EESTI 658 380 IIRIMAA 900 KREEKA 450 Makedoonia-Traakia 2 000 460 Ípeiros-Peloponnesos-Joonia saared 1 350 470 Tessaalia 700 480 Kreeka mandriosa, Egeuse saared, Kreeta 1 450 Kreeka kokku 5 500 HISPAANIA 500 Galicia 450 505 Asturias 190 510 Cantabria 150 515 País Vasco 352 520 Navarra 316 525 La Rioja 244 530 Aragón 676 535 Cataluña 664 540 Illes Balears 180 545 Castilla y León 950 550 Madrid 190 555 Castilla-La Mancha 900 560 Comunidad Valenciana 638 565 Murcia 348 570 Extremadura 718 575 Andalucía 1 504 580 Canarias 230 Hispaania kokku 8 700 PRANTSUSMAA 121 Île-de-France 190 131 Champagne-Ardenne 370 132 Picardie 270 133 Haute-Normandie 170 134 Centre 410 135 Basse-Normandie 240 136 Bourgogne 340 141 Nord-Pas de Calais 280 151 Lorraine 230 152 Alsace 200 153 Franche-Comté 210 162 Pays de la Loire 460 163 Bretagne 480 164 Poitou-Charentes 360 182 Aquitaine 550 183 Midi-Pyrénées 480 184 Limousin 220 192 Rhône-Alpes 480 193 Auvergne 360 201 Languedoc-Roussillon 430 203 Provence-Alpes-Côte d'Azur 420 204 Corse 170 205 Guadeloupe 80 206 Martinique 80 207 La Réunion 160 Prantsusmaa kokku 7 640 ▼M1 HORVAATIA 861 Jadranska Hrvatska 329 862 Kontinentalna Hrvatska 922 Horvaatia kokku 1 251 ▼B ITAALIA 221 Valle d'Aosta 170 222 Piemonte 594 230 Lombardia 717 241 Trentino 282 242 Alto Adige 338 243 Veneto 707 244 Friuli-Venezia Giulia 451 250 Liguria 431 260 Emilia-Romagna 873 270 Toscana 577 281 Marche 452 282 Umbria 460 291 Lazio 587 292 Abruzzo 572 301 Molise 342 302 Campania 667 303 Calabria 510 311 Puglia 723 312 Basilicata 400 320 Sicilia 706 330 Sardegna 547 Itaalia kokku 11 106 740 KÜPROS 500 770 LÄTI 1 000 775 LEEDU 1 000 350 LUKSEMBURG 450 UNGARI 767 Alföld 1 016 768 Dunántúl 675 764 Észak-Magyarország 209 Ungari kokku 1 900 780 MALTA 536 360 MADALMAAD 1 500 660 AUSTRIA 2 000 POOLA 785 Pomorze ja Mazury 1 860 790 Wielkopolska ja Śląsk 4 350 795 Mazowsze ja Podlasie 4 490 800 Małopolska ja Pogórze 1 400 Poola kokku 12 100 PORTUGAL 615 Norte e Centro 1 233 630 Ribatejo e Oeste 351 640 Alentejo e Algarve 399 650 Açores e Madeira 317 Portugal kokku 2 300 RUMEENIA 840 Nord-Est 852 841 Sud-Est 1 074 842 Sud-Muntenia 1 008 843 Sud-Vest-Oltenia 611 844 Vest 703 845 Nord-Vest 825 846 Centru 834 847 București-Ilfov 93 Rumeenia kokku 6 000 820 SLOVEENIA 908 810 SLOVAKKIA 562 ▼M1 SOOME 670 Etelä-Suomi 403 680 Sisä-Suomi 229 690 Pohjanmaa 208 700 Pohjois-Suomi 110 Soome kokku 950 ▼B ROOTSI 710 Slättbyggdslän 637 720 Skogs- och mellanbygdslän 258 730 Län i norra Sverige 130 Rootsi kokku 1 025 ÜHENDKUNINGRIIK 411 England – North Region 420 412 England – East Region 650 413 England – West Region 430 421 Wales 300 431 Šotimaa 380 441 Põhja-Iirimaa 320 Ühendkuningriik kokku 2 500









III LISA

VALIKUKAVA ETTEVALMISTAMISE NÄIDISED JA MEETODID (ARTIKLI 3 LÕIGE 1)

Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 5a lõikes 4 osutatud andmed edastatakse komisjonile vastavalt järgmisele struktuurile.

A. TEABELEHT







1. Üldine teave 1.1. Aruandeaasta 1.2. Liikmesriik 1.3. Kontaktasutuse nimi 1.4. Kas kontaktasutus on riiklike haldusorganite osa (jah/ei)? 2. Valikukava alus 2.1. Põllumajanduslike majapidamiste andmekogumi allikas 2.2. Põllumajanduslike majapidamiste andmekogumi aasta 2.3. Standardtoodangu aasta 2.4. Vaatlusala definitsioon 3. Vaatlusala kihtide moodustamise kord 3.1. Klastrite moodustamine põllumajandustootmise viisi alusel 3.2. Klastrite moodustamise põllumajandusliku majapidamise majandusliku suuruse alusel 3.3. Täiendavad riiklikud kriteeriumid vaatlusala kihtide moodustamise kohta 3.3.1. Kas kohaldatakse täiendavaid riiklikke kriteeriume vaatlusala kihtide moodustamise kohta? 3.3.2. Kas riikliku valimi koostamisel kasutatakse täiendavaid riiklikke kriteeriume? 3.3.3. Kas andmekogumi andmete kaalumisel kasutatakse täiendavaid riiklikke kriteeriume? 3.3.4. Kas aruandvate põllumajanduslike majapidamiste valimi koostamisel ELi põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu jaoks kasutatakse täiendavaid riiklikke kriteeriume? 3.3.5. Kui kasutate seda ELi valimi jaoks, palun selgitage oma valikut ja esitage üksikasjad selle esindatuse mõjust ELi põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu vaatlusalale 3.4. Klastrite moodustamise eeskirjad 3.5. Valimi hõlmavus 4. Meetodid, millega määratakse kindlaks iga kihi puhul valitud valikumäär ja valimi suurus — Proportsionaalne jaotamine — Optimaalne jaotamine — Proportsionaalne ja optimaalne jaotamine — Muu meetod 5. Aruandvate majapidamiste väljavalimise kord — Juhuslik valik — Mittejuhuslik valik — Juhuslik ja mittejuhuslik valik — Muu meetod 6. Valikukava edaspidise ajakohastamise kord 7. Valikukava tõenäoline kehtivusaeg 8. Vaatlusalasse kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised liigitatakse vastavalt liidu põllumajanduslike majapidamiste liigitusele (vähemalt peamiste tootmisviiside puhul) 9. Iga kihi puhul valimisse võetavate aruandvate majapidamiste arv 10. Lisateave täiendavalt eelmistele punktidele 11. Valikukava on kinnitatud riiklikus komitees, kuupäev

B. VALIKUKAVA TABELID

Üksikasjad võrdlusandmekogumi ja asjaomase aruandeaasta jaoks määratud valimi kohta tuleb esitada valikukava dokumentatsiooni lahutamatuks osaks olevate järgnevate tabelite kohaste näidete alusel.







Tabel 1 Klastrite moodustamise eeskirjad ELi andmevõrgu põllumajanduslike majapidamiste valimi koostamiseks Tabeli struktuur Veeru number Veeru kirjeldus 1 Andmevõrgu piirkonna kood (vt II lisa) 2 Klastrid põllumajandustootmise viisi alusel (vt IV lisa) 3 Klastrid majandusliku suuruse alusel (vt V lisa)







Tabel 2 Valimi hõlmavus Tabeli struktuur Veeru number Veeru kirjeldus 1 Majandusliku suuruse klassid (sätestatud V lisas) 2 Majandusliku suuruse klasside alampiir (eurodes) 3 Majandusliku suuruse klasside ülempiir (eurodes) 4 Andmekogumis esitatud põllumajanduslike majapidamiste arv 5 Andmekogumis esindatud põllumajanduslike majapidamiste arvu kumulatiivse protsendi pöördväärtus 6 Andmekogumis esindatud kasutatud põllumajandusmaa (ha) 7 Andmekogumis esindatud kasutud põllumajandusmaa kumulatiivse protsendi pöördväärtus 8 Andmekogumis esindatud kogustandardtoodang 9 Andmekogumis esindatud kogustandardtoodangu kumulatiivse protsendi pöördväärtus 10 Andmekogumis esindatud loomühikute arv 11 Andmekogumis esindatud loomühikute arvu kumulatiivse protsendi pöördväärtus







Tabel 3 Andmekogumis esindatud põllumajanduslike majapidamiste jaotus Tabeli struktuur Veeru number Veeru kirjeldus 1 Kood – peamine põllumajandustootmise viis 2 Määratlus – peamine põllumajandustootmise viis 3 Majandusliku suuruse klass – 1 4 Majandusliku suuruse klass – 2 5 Majandusliku suuruse klass – 3 6 Majandusliku suuruse klass – 4 7 Majandusliku suuruse klass – 5 8 Majandusliku suuruse klass – 6 9 Majandusliku suuruse klass – 7 10 Majandusliku suuruse klass – 8 11 Majandusliku suuruse klass – 9 12 Majandusliku suuruse klass – 10 13 Majandusliku suuruse klass – 11 14 Majandusliku suuruse klass – 12 15 Majandusliku suuruse klass – 13 16 Majandusliku suuruse klass – 14 17 Majandusliku suuruse klass – kokku







Tabel 4 Valikukava Tabeli struktuur Veeru number Veeru kirjeldus 1 Andmevõrgu piirkond – ELi andmevõrgu piirkonna kood 2 Andmevõrgu piirkond – nimi 3 Põllumajandustootmise viis – riiklik kood 4 Põllumajandustootmise viis –põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu kood 5 Majandusliku suuruse klass – riiklik kood 6 Majandusliku suuruse klass – ELi andmevõrgu kood 7 Majandusliku suuruse klass – kirjeldus (suurus eurodes) 8 Valimisse koondatavate põllumajanduslike majapidamiste arv (A) 9 Põllumajanduslike majapidamiste arv andmekogumis (B) 10 Kaalutud keskmine (B)/(A)









IV LISA

PÕLLUMAJANDUSTOOTMISE ERIVIISID JA NENDE VASTAVUS ÜLDISTELE JA PEAMISTELE PÕLLUMAJANDUSTOOTMISE VIISIDELE (ARTIKKEL 4)

A. PÕLLUMAJANDUSTOOTMISE ERIVIISID

Põllumajandustootmise eriviisid määratletakse kahe tunnuse põhjal:

a) Asjaomaste tegevusalade laad

Tegevusalade aluseks on põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringutes 2016. aastal kindlaks tehtud tegevusalade loetelu: nende tähistamisel kasutatakse käesoleva lisa B osa I punkti vastavustabelis esitatud koode või mitme tegevusala ümberrühmitamisel käesoleva lisa B osa II punktis kehtestatud koode ( 7 ).

b) Tingimused klassipiiride kindlaksmääramiseks

Kui ei ole ette nähtud teisiti, väljendatakse kõnealused tingimused põllumajandusliku majapidamise kogustandardtoodangu murdosadena.

Selleks et põllumajanduslikku majapidamist saaks liigitada põllumajandustootmise eriviisi alla, peavad kõik konkreetsele tootmisviisile spetsialiseerumise tingimused olema täidetud kumulatiivselt.







Spetsialiseerunud põllumajanduslikud majapidamised – taimekasvatussaadused Põllumajandustootmise viisid (* parema loetavuse huvides on käesoleva jaotise kuus veergu esitatud vastavalt käesoleva lisa C osas) Põllumajandustootmise eriviiside arvutusmeetodid Üldine viis Kirjeldus Peamine viis Kirjeldus Eriviis Kirjeldus Arvutuse kirjeldus Tegevusalade kood ja tingimused (vt käesoleva lisa B osa) Tingimus 1 (C1) Tingimus 2 (C2) Tingimus 3 (C3) 1 Põllukultuuridele spetsialiseerunud majapidamised 15 Teravilja, õliseemnete ja valgurikaste taimede tootmisele spetsialiseerunud majapidamised 151 Teravilja (v.a riis), õliseemnete ja valgurikaste taimede tootmisele spetsialiseerunud majapidamised Teraviljad (v.a riis), õliseemned, kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed > 2/3 P1 > 2/3 P15 + P16 + 2.01.02. > 2/3 P151 + P16 + 2.01.02. > 2/3 152 Riisi tootmisele spetsialiseerunud majapidamised Riis > 2/3 P1 > 2/3 P15 + P16 + 2.01.02. > 2/3 2.01.01.07. > 2/3 153 Teravilja, õliseemnete, valgurikaste taimede ja riisi tootmisele spetsialiseerunud majapidamised Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 151 ja 152 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised P1 > 2/3 P15 + P16 + 2.01.02. > 2/3 16 Üldviljelusele spetsialiseerunud majapidamised 161 Juurvilja tootmisele spetsialiseerunud majapidamised Kartul, suhkrupeet ning söödajuurvili ja -kapas > 2/3 P1 > 2/3 P15 + P16 + 2.01.02. ≤ 2/3 P17 > 2/3 162 Teravilja, õliseemnete, valgurikaste taimede ja juurvilja tootmisele spetsialiseerunud majapidamised Teraviljad, õliseemned, kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed > 1/3; juurvili > 1/3 P1 > 2/3 P15 + P16 + 2.01.02. ≤ 2/3 P15 + P16 + 2.01.02. > 1/3; P17 > 1/3 163 Põlluköögiviljade tootmisele spetsialiseerunud majapidamised Värske köögivili, melonid, avamaa maasikad > 2/3 P1 > 2/3 P15 + P16 + 2.01.02. ≤ 2/3 2.01.07.01.01. > 2/3 164 Tubakakasvatus Tubakas > 2/3 P1 > 2/3 P15 + P16 + 2.01.02. ≤ 2/3 2.01.06.01. > 2/3 165 Puuvillakasvatus Puuvill > 2/3 P1 > 2/3 P15 + P16 + 2.01.02. ≤ 2/3 2.01.06.03. > 2/3 166 Mitmesuguste põllukultuuride kasvatus Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 161, 162, 163, 164 ja 165 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised P1 > 2/3 P15 + P16 + 2.01.02. ≤ 2/3 2 Aiandusele spetsialiseerunud majapidamised 21 Spetsialiseerunud aiandusele, sisetingimustes 211 Spetsialiseerunud köögiviljadele, sisetingimustes Värske köögivili, melonid, maasikad – katmikalal > 2/3 P2 > 2/3 2.01.07.02. + 2.01.08.02. > 2/3 2.01.07.02. > 2/3 212 Spetsialiseerunud lilledele ja dekoratiivtaimedele, sisetingimustes Lilled ja dekoratiivtaimed, katmikalal > 2/3 P2 > 2/3 2.01.07.02. + 2.01.08.02. > 2/3 2.01.08.02. > 2/3 213 Spetsialiseerunud mitmele aiandusalale, sisetingimustes Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 211 ja 212 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised P2 > 2/3 2.01.07.02. + 2.01.08.02. > 2/3 22 Spetsialiseerunud aiandusele, avamaal 221 Spetsialiseerunud köögiviljadele, avamaal Värske köögivili, melonid, maasikad aiamaal > 2/3 P2 > 2/3 2.01.07.01.02. + 2.01.08.01. > 2/3 2.01.07.01.02. > 2/3 222 Spetsialiseerunud lilledele ja dekoratiivtaimedele, avamaal Lilled ja dekoratiivtaimed, avamaal > 2/3 P2 > 2/3 2.01.07.01.02. + 2.01.08.01. > 2/3 2.01.08.01. > 2/3 223 Spetsialiseerunud mitmele aiandusalale, avamaal Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 221 ja 222 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised P2 > 2/3 2.01.07.01.02. + 2.01.08.01. > 2/3 23 Muu aiandus 231 Spetsialiseerunud seentele Seened > 2/3 P2 > 2/3 2.01.07.01.02. + 2.01.08.01. ≤ 2/3; 2.01.07.02. + 2.01.08.02. ≤ 2/3 2.06.01. > 2/3 232 Spetsialiseerunud puukoolidele Puukoolid > 2/3 P2 > 2/3 2.01.07.01.02. + 2.01.08.01. ≤ 2/3; 2.01.07.02. + 2.01.08.02. ≤ 2/3 2.04.05. > 2/3 233 Erinevad aianduse liigid Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 231 ja 232 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised P2 > 2/3 2.01.07.01.02. + 2.01.08.01. ≤ 2/3; 2.01.07.02. + 2.01.08.02. ≤ 2/3 3 Spetsialiseerunud püsikultuuridele 35 Spetsialiseerunud viinamarjaistandustele 351 Spetsialiseerunud kvaliteetveinile Viinamarjaistandikud, kus tavapäraselt toodetakse kvaliteetveini > 2/3 P3 > 2/3 2.04.04. > 2/3 2.04.04.01. > 2/3 352 Spetsialiseerunud muule veinile kui kvaliteetveinile Viinamarjaistandikud, kus tavapäraselt toodetakse muud veini kui kvaliteetveini > 2/3 P3 > 2/3 2.04.04. > 2/3 2.04.04.02. > 2/3 353 Spetsialiseerunud lauaviinamarjadele Viinamarjaistandikud, kus tavaliselt toodetakse lauaviinamarju > 2/3 P3 > 2/3 2.04.04. > 2/3 2.04.04.03. > 2/3 354 Muud viinamarjaistandused Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 351, 352 ja 353 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised P3 > 2/3 2.04.04. > 2/3 36 Spetsialiseerunud puuviljale ja tsitruselistele 361 Spetsialiseerunud puuviljadele (v.a tsitruselised, troopilised ja subtroopilised puuviljad ja pähklid) Parasvöötme puuviljad ja marjad > 2/3 P3 > 2/3 2.04.01. + 2.04.02. > 2/3 2.04.01.01.01. + 2.04.01.02. > 2/3 362 Spetsialiseerunud tsitruselistele Tsitruselised > 2/3 P3 > 2/3 2.04.01. + 2.04.02. > 2/3 2.04.02. > 2/3 363 Spetsialiseerunud pähklitele Pähklid > 2/3 P3 > 2/3 2.04.01. + 2.04.02. > 2/3 2.04.01.03. > 2/3 364 Spetsialiseerunud troopilistele ja subtroopilistele puuviljadele Subtroopilised puuviljad > 2/3 P3 > 2/3 2.04.01. + 2.04.02. > 2/3 2.04.01.01.02. > 2/3 365 Spetsialiseerunud puuviljadele, tsitruselistele, troopilistele ja subtroopilistele puuviljadele ja pähklitele: segatootmine Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 361, 362, 363 ja 364 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised P3 > 2/3 2.04.01. + 2.04.02. > 2/3 37 Spetsialiseerunud oliividele 370 Spetsialiseerunud oliividele Oliivid > 2/3 P3 > 2/3 2.04.03. > 2/3 38 Erinevad püsikultuurid 380 Erinevad püsikultuurid Tingimusele C1 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 351–370 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised P3 > 2/3







Spetsialiseerunud põllumajanduslikud majapidamised – loomakasvatus Põllumajandustootmise viisid Põllumajandustootmise eriviiside arvutusmeetodid Üldine viis Kirjeldus Peamine viis Kirjeldus Eriviis Kirjeldus Arvutuse kirjeldus Tegevusalade kood ja tingimused (vt käesoleva lisa B osa) Tingimus 1 (C1) Tingimus 2 (C2) Tingimus 3 (C3) 4 Spetsialiseerunud kariloomadele 45 Spetsialiseerunud piimandusele 450 Spetsialiseerunud piimandusele Lüpsilehmad > 3/4 kõikidest kariloomadest; kariloomad > 1/10 kariloomadest ja söödamaast P4 > 2/3 3.02.06. > 3/4 GL; GL > 1/10 P4 46 Spetsialiseerunud veistele – kasvatamine ja nuumamine 460 Spetsialiseerunud veistele – kasvatamine ja nuumamine Kõik veised (st koduaiad vanused vasikad ja -mullikad; vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused veised (pull- ja lehmmullikad, lüpsilehmad ja muud lehmad)) > 2/3 kariloomadest; lüpsilehmad > 1/10 kariloomadest; kariloomad > 1/10 kariloomadest ja söödamaast P4 > 2/3 P46 > 2/3 GL; 3.02.06. ≤ 1/10 GL; GL > 1/10 P4 47 Veised – piimandus, kasvatamine ja nuumamine 470 Veised – piimandus, kasvatamine ja nuumamine Kõik veised > 2/3 kariloomadest; lüpsilehmad > 1/10 kariloomadest; kariloomad > 1/10 kariloomadest ja söödamaast, v.a klassi 450 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised P4 > 2/3 P46 > 2/3 GL; 3.02.06. > 1/10 GL; GL > 1/10 P4; v.a 450 48 Lambad, kitsed ja teised kariloomad 481 Spetsialiseerunud lammastele Lambad > 2/3 kariloomadest; kariloomad > 1/10 kariloomadest ja söödamaast P4 > 2/3 Tingimusele C1 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 450, 460 ja 470 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised 3.03.01. > 2/3 GL; GL > 1/10 P4 482 Spetsialiseerunud lammastele ja veistele Kõik veised > 1/3 kariloomadest, lambad > 1/3 kariloomadest ning kariloomad > 1/10 kariloomadest ja söödamaast P4 > 2/3 Tingimusele C1 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 450, 460 ja 470 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised P46 > 1/3 GL; 3.03.01. > 1/3 GL; GL > 1/10 P4 483 Spetsialiseerunud kitsedele Kitsed > 2/3 kariloomadest; kariloomad > 1/10 kariloomadest ja söödamaast P4 > 2/3 Tingimusele C1 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 450, 460 ja 470 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised 3.03.02. > 2/3 GL; GL > 1/10 P4 484 Erinevad kariloomad Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 481, 482 ja 483 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised P4 > 2/3 Tingimusele C1 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 450, 460 ja 470 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised 5 Spetsialiseerunud teratoidulistele 51 Spetsialiseerunud sigadele 511 Spetsialiseerunud seakasvatusele Suguemised > 2/3 P5 > 2/3 P51 > 2/3 3.04.02. > 2/3 512 Spetsialiseerunud sigade nuumamisele Põrsad ja muud sead > 2/3 P5 > 2/3 P51 > 2/3 3.04.01. + 3.04.99. > 2/3 513 Sigade kasvatamine ja nuumamine Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 511 ja 512 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised P5 > 2/3 P51 > 2/3 52 Spetsialiseerunud kodulindudele 521 Spetsialiseerunud munakanadele Munakanad > 2/3 P5 > 2/3 P52 > 2/3 3.05.02. > 2/3 522 Spetsialiseerunud kodulinnulihale Broilerid ja muud kodulinnud > 2/3 P5 > 2/3 P52 > 2/3 3.05.01. + 3.05.03. > 2/3 523 Munakanad ja kodulinnuliha Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 521 ja 522 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised P5 > 2/3 P52 > 2/3 53 Erinevad teratoidulised 530 Erinevad teratoidulised Tingimusele C1 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 511–523 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised P5 > 2/3







Mitme tegevusalaga põllumajanduslikud majapidamised Põllumajandustootmise viisid Põllumajandustootmise eriviiside arvutusmeetodid Üldine viis Kirjeldus Peamine viis Kirjeldus Eriviis Kirjeldus Arvutuse kirjeldus Tegevusalade kood ja tingimused (vt käesoleva lisa B osa) Tingimus 1 (C1) Tingimus 2 (C2) Tingimus 3 (C3) 6 Segakultuuride kasvatamine 61 Segakultuuride kasvatamine 611 Aiandus ja püsikultuurid Aiandus > 1/3; püsikultuurid > 1/3 (P1 + P2 + P3) > 2/3; P1 ≤ 2/3; P2 ≤ 2/3; P3 ≤ 2/3 P2 > 1/3; P3 > 1/3 612 Põllukultuurid ja aiandus Üldviljelus > 1/3; aiandus > 1/3 (P1 + P2 + P3) > 2/3; P1 ≤ 2/3; P2 ≤ 2/3; P3 ≤ 2/3 P1 > 1/3; P2 > 1/3 613 Põllukultuurid ja viinamarjaistandused Üldviljelus > 1/3; viinamarjaistandikud > 1/3 (P1 + P2 + P3) > 2/3; P1 ≤ 2/3; P2 ≤ 2/3; P3 ≤ 2/3 P1 > 1/3; 2.04.04 > 1/3 614 Põllukultuurid ja püsikultuurid Üldviljelus > 1/3; püsikultuurid > 1/3; viinapuud ≤ 1/3 (P1 + P2 + P3) > 2/3; P1 ≤ 2/3; P2 ≤ 2/3; P3 ≤ 2/3 P1 > 1/3; P3 > 1/3; 2.04.04 ≤ 1/3 615 Segakultuurid, peamiselt põllukultuurid Üldviljelus > 1/3; muud tegevusalad puuduvad > 1/3 (P1 + P2 + P3) > 2/3; P1 ≤ 2/3; P2 ≤ 2/3; P3 ≤ 2/3 P1 > 1/3; P2 ≤ 1/3; P3 ≤ 1/3 616 Muud segakultuurid Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 611, 612, 613, 614 ja 615 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised (P1 + P2 + P3) > 2/3; P1 ≤ 2/3; P2 ≤ 2/3; P3 ≤ 2/3 7 Erinevad põllumajandusloomad 73 Erinevad põllumajandusloomad, peamiselt kariloomad 731 Erinevad põllumajandusloomad, peamiselt piimandus Veised, piimandus > 1/3 kariloomadest; lüpsilehmad > 1/2 lüpsikarjast P4 + P5 > 2/3; P4 ≤ 2/3; P5 ≤ 2/3 P4 > P5 P45 > 1/3 GL; 3.02.06. > 1/2 P45 732 Erinevad põllumajandusloomad, muud kui lüpsikariloomad Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassi 731 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised P4 + P5 > 2/3; P4 ≤ 2/3; P5 ≤ 2/3 P4 > P5 74 Erinevad põllumajandusloomad, peamiselt teratoidulised 741 Erinevad põllumajandusloomad: teratoidulised ja piimandus Veised, piimandus > 1/3 kariloomadest; teratoidulised > 1/3, lüpsilehmad > 1/2 lüpsikarjast P4 + P5 > 2/3; P4 ≤ 2/3; P5 ≤ 2/3 P4 ≤ P5 P45 > 1/3 GL; P5 > 1/3; 3.02.06. > 1/2 P45 742 Erinevad põllumajandusloomad: teratoidulised ja kariloomad (v.a piimakari) Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassi 741 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised P4 + P5 > 2/3; P4 ≤ 2/3; P5 ≤ 2/3 P4 ≤ P5 8 Segakultuurid – põllumajandusloomad 83 Põllukultuurid ja kariloomad 831 Põllukultuurid koos piimandusega Veised, piimandus > 1/3 kariloomadest; lüpsilehmad > 1/2 veistest, piimandus; veised, piimandus < üldviljelus Põllumajanduslikud majapidamised, mis ei kuulu klassidesse 151–742 ja 999) P1> 1/3; P4 > 1/3 P45 > 1/3 GL; 3.02.06. > 1/2 P45; P45 < P1 832 Piimandus koos põllukultuuridega Veised, piimandus > 1/3 kariloomadest; lüpsilehmad > 1/2 veistest, piimandus; veised, piimandus ≥ üldviljelus Põllumajanduslikud majapidamised, mis ei kuulu klassidesse 151–742 ja 999) P1> 1/3; P4 > 1/3 P45 > 1/3 GL; 3.02.06. > 1/2 P45; P45 ≥ P1 833 Põllukultuurid ja muud kariloomad (v.a piimakari) Üldviljelus > kariloomad ja söödamaa, v.a klassi 831 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised Põllumajanduslikud majapidamised, mis ei kuulu klassidesse 151–742 ja 999) P1> 1/3; P4 > 1/3 P1 > P4; välja arvatud 831 834 Muud kariloomad (v.a piimakari) ja põllukultuurid Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 831, 832 ja 833 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised Põllumajanduslikud majapidamised, mis ei kuulu klassidesse 151–742 ja 999) P1> 1/3; P4 > 1/3 84 Erinevad põllumajanduskultuurid ja -loomad 841 Põllukultuurid ja teratoidulised Üldviljelus > 1/3; teratoidulised > 1/3 Põllumajanduslikud majapidamised, mis ei kuulu klassidesse 151–742 ja 999) Tingimusele C1 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 831, 832, 833 ja 834 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised P1> 1/3; P5 > 1/3 842 Püsikultuurid ja kariloomad Püsikultuurid > 1/3; kariloomad ja söödamaa > 1/3 Põllumajanduslikud majapidamised, mis ei kuulu klassidesse 151–742 ja 999) Tingimusele C1 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 831, 832, 833 ja 834 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised P3 > 1/3; P4 > 1/3 843 Mesindus Mesilased > 2/3 Põllumajanduslikud majapidamised, mis ei kuulu klassidesse 151–742 ja 999) Tingimusele C1 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 831, 832, 833 ja 834 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised 3.07. > 2/3 844 Erinevad segakultuurid ja põllumajandusloomad Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 841, 842 ja 843 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised Põllumajanduslikud majapidamised, mis ei kuulu klassidesse 151–742 ja 999) Tingimusele C1 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a klassidesse 831, 832, 833 ja 834 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised







Klassifitseerimata põllumajanduslikud majapidamised Põllumajandustootmise viis Põllumajandustootmise eriviiside arvutusmeetodid Üldine viis Kirjeldus Peamine viis Kirjeldus Eriviis Kirjeldus Arvutuse kirjeldus Tegevusalade kood ja tingimused (vt käesoleva lisa B osa) Tingimus 1 (C1) Tingimus 2 (C2) Tingimus 3 (C3) 9 Klassifitseerimata põllumajanduslikud majapidamised 99 Klassifitseerimata põllumajanduslikud majapidamised 999 Klassifitseerimata põllumajanduslikud majapidamised Kogustandardtoodang = 0

B. VASTAVUSTABEL JA KOODIDE ÜMBERRÜHMITAMINE

I. Määruses (EÜ) nr 1166/2008 osutatud põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringute rubriikide ja põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu põllumajandusaruannete vastavus







Samaväärsed rubriigid standardtoodangute kasutamiseks Rubriigi jaoks kasutatav struktuuriuuringu kood Standardtoodangu koefitsiendi kood Liidu 2016. aasta põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuring (Määrus (EÜ) nr 1166/2008)) Põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu põllumajandusaruanne (käesoleva määruse VIII lisa) I. Põllukultuurid 2.01.01.01. B_1_1_1 Pehme ja speltanisu 10110. Pehme ja speltanisu 2.01.01.02. B_1_1_2 Kõva nisu 10120. Kõva nisu 2.01.01.03. B_1_1_3 Rukis 10130. Rukis 2.01.01.04. B_1_1_4 Oder 10140. Oder 2.01.01.05. B_1_1_5 Kaer 10150. Kaer 2.01.01.06. B_1_1_6 Maisiterad 10160. Maisiterad 2.01.01.07. B_1_1_7 Riis 10170. Riis 2.01.01.99. B_1_1_99 Muu terade saamiseks kasvatatav teravili 10190. Muu terade saamiseks kasvatatav teravili 2.01.02. B_1_2 Terade (sh seemnete ning teravilja ja kaunviljade segude) saamiseks kasvatatavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed 10220. Läätsed, kikerhernes ja hiirehernes 10290. Muud valgurikkad taimed 2.01.02.01. B_1_2_1 sellest hernes, põlduba ja maguslupiin 10210. Hernes, põlduba ja maguslupiin lupiinid 2.01.03. B_1_3 Kartul (sh varajane ja seemnekartul) 10300. Kartul (sh varajane ja seemnekartul) 10310. Tärklisekartulid 10390. Muud kartulid 2.01.04. B_1_4 Suhkrupeet (v.a seeme) 10400. Suhkrupeet (v.a seeme) 2.01.05. B_1_5 Söödajuurvili ja –kapsas (v.a seeme) 10500. Söödajuurvili ja –kapsas (v.a seemned) 2.01.06.01. B_1_6_1 Tubakas 10601. Tubakas 2.01.06.02. B_1_6_2 Humal 10602. Humal 2.01.06.03. B_1_6_3 Puuvill 10603. Puuvill 2.01.06.04. B_1_6_4 Raps ja rüps 10604. Raps ja rüps 2.01.06.05. B_1_6_5 Päevalill 10605. Päevalill 2.01.06.06. B_1_6_6 Soja 10606. Soja 2.01.06.07. B_1_6_7 Linaseemned (õlilina) 10607. Linaseemned (õlilina) 2.01.06.08. B_1_6_8 Muud õliseemnekultuurid 10608. Muud õliseemnekultuurid 2.01.06.09. B_1_6_9 Lina 10609. Lina 2.01.06.10. B_1_6_10 Harilik kanep 10610. Harilik kanep 2.01.06.11. B_1_6_11 Muud kiutaimed 10611. Muud kiutaimed 2.01.06.12. B_1_6_12 Aromaatsed taimed, ravimtaimed ja maitsetaimed 10612. Aromaatsed taimed, ravimtaimed ja maitsetaimed 2.01.06.99. B_1_6_99 Muud mujal nimetamata tehnilised kultuurid 10613. Suhkruroog 10690. Mujal nimetamata tehnilised kultuurid 2.01.07. B_1_7 Värsked köögiviljad, melonid, maasikad 2.01.07.01. B_1_7_1 avamaal või madala (ligipääsmatu) kaitsekatte all 2.01.07.01.01. B_1_7_1_1 põllul 10711. Värsked köögiviljad, melonid ja maasikad põllul 2.01.07.01.02. B_1_7_1_2 aiamaal 10712. Värsked köögiviljad, melonid ja maasikad – aiamaal 2.01.07.02. B_1_7_2 Klaasi või muu (ligipääsetava) kaitsekatte all 10720. Värsked köögiviljad, melonid ja maasikad – katmikalal või muu (ligipääsetava) kaitsekatte all 2.01.08. Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid) 2.01.08.01. B_1_8_1 avamaal või madala (ligipääsmatu) kaitsekatte all 10810. Lilled ja dekoratiivtaimed – avamaal või madala (ligipääsmatu) kaitsekatte all 2.01.08.02. B_1_8_2 klaasi või muu (ligipääsetava) kaitsekatte all 10820. Lilled ja dekoratiivtaimed – Klaasi või muu (ligipääsetava) kaitsekatte all 2.01.09. B_1_9 Haljalt koristatud taimed 2.01.09.01. B_1_9_1 Ajutine rohumaa 10910. Ajutine rohumaa 2.01.09.02. B_1_9_2 Muud haljalt koristatavad taimed 2.01.09.02.01. B_1_9_2_1 Haljasmais 10921. Haljasmais 2.01.09.02.02. B_1_9_2_2 Liblikõielised taimed 10922. Liblikõielised taimed 2.01.09.02.99. B_1_9_2_99 Muud mujal nimetamata haljalt koristatud taimed 10923. Muud mujal nimetamata haljalt koristatud taimed 2.01.10. B_1_10 Viljelusmaa seemned ja seemikud 11000. Viljelusmaa seemned ja seemikud 2.01.11. B_1_11 Muud põllukultuurid 11100. Muud põllukultuurid 2.01.12. B_1_12 Kesa 11210. Toetusteta kesa 2.02. B_2 Koduaiad 20000. Koduaiad 2.03.01. B_3_1 Karja- ja heinamaa (v.a hooldamata karjamaa) 30100. Karja- ja heinamaa, v.a hooldamata karjamaa 2.03.02. B_3_2 Hooldamata karjamaa 30200. Hooldamata karjamaa 2.03.03. B_3_3 Püsirohumaa, mida enam ei kasutata tootmise eesmärgil ja mille suhtes kohaldatakse toetusi 30300. Püsirohumaa, mida enam ei kasutata tootmise eesmärgil ja mille suhtes kohaldatakse toetusi 2.04.01. B_4_1 Puuvilja- ja marjaistandikud 2.04.01.01. B_4_1_1 Puuviljasordid 2.04.01.01.01. B_4_1_1_1 Parasvöötme puuviljad 40111. Õunad 40112. Pirnid 40113. Virsikud ja nektariinid 40114. Muud parasvöötme puuviljad 2.04.01.01.02. B_4_1_1_2 Lähistroopikavöötme puuviljad 40115. Lähistroopika- või troopikavöötme puuviljad 2.04.01.02. B_4_1_2 Marjasordid 40120. Marjasordid 2.04.01.03. B_4_1_3 Pähklid 40130. Pähklid 2.04.02. B_4_2 Tsitruseistandikud 40210. Apelsinid 40220. Tangeriinid, mandariinid, klementiinid ja muud samalaadsed väikesed puuviljad 40230. Sidrunid 40290. Muud tsitrusviljad 2.04.03. B_4_3 Oliiviistandikud 2.04.03.01. B_4_3_1 kus tavapäraselt toodetakse lauaoliive 40310. Lauaoliivid 2.04.03.02. B_4_3_2 kus tavapäraselt toodetakse oliive õli tootmiseks 40320. Oliivid õli tootmiseks (müüakse viljadena) 40330. Oliiviõli 2.04.04. B_4_4 Viinamarjaistandikud, kus tavapäraselt toodetakse 2.04.04.01. B_4_4_1 kvaliteetveine 40411. Kaitstud päritolunimetusega (KPN) veinid 40412. Kaitstud geograafilise tähisega (KGT) veinid 40451. Viinamarjad kaitstud päritolunimetustega (KPN) veini tootmiseks 40452. Viinamarjad kaitstud geograafilise tähisega (KGT) veini tootmiseks 2.04.04.02. B_4_4_2 muid veine 40420. Muud veinid 40460. Viinamarjad muude veinide tootmiseks 2.04.04.03. B_4_4_3 lauaviinamarju 40430. Lauaviinamarjad 2.04.04.04. B_4_4_4 rosinaid 40440. Rosinad 2.04.05. B_4_5 Puukoolid 40500. Puukoolid 2.04.06. B_4_6 Muud püsikultuurid 40600. Muud püsikultuurid 40610. Jõulupuud 2.04.07. B_4_7 Püsikultuurid katmikalal 40700. Püsikultuurid katmikalal 2.06.01. B_6_1 Seened 60000. Seened II. Põllumajandusloomad 3.01. C_1 Hobuslased 100. Hobuslased 3.02.01. C_2_1 Alla ühe aasta vanused pull- ja lehmvasikad ja -mullikad 210. Alla ühe aasta vanused pull- ja lehmvasikad ja -mullikad 3.02.02. C_2_2 Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused pullmullikad 220. Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused pullmullikad 3.02.03. C_2_3 Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused lehmmullikad 230. Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused lehmmullikad 3.02.04. C_2_4 Vähemalt kaheaastased pullid 240. Vähemalt kaheaastased pullid 3.02.05. C_2_5 Vähemalt kaheaastased lehmmullikad 251. Aretusmullikad 252. Nuummullikad 3.02.06. C_2_6 Lüpsilehmad 261. Lüpsilehmad 262. Pühvellehmad 3.02.99. C_2_99 Muud lehmad 269. Muud lehmad 3.03.01. C_3_1 Lambad (igas vanuses) 3.03.01.01. C_3_1_1 Emased aretusloomad 311. Uted, emased aretusloomad 3.03.01.99. C_3_1_99 Muud lambad 319. Muud lambad 3.03.02. C_3_2 Kitsed (igas vanuses) 3.03.02.01. C_3_2_1 Emased aretusloomad 321. Emakitsed 3.03.02.99. C_3_2_99 Muud kitsed 329. Muud kitsed 3.04.01. C_4_1 Põrsad eluskaaluga alla 20 kg 410. Põrsad eluskaaluga alla 20 kg 3.04.02. C_4_2 Suguemised kaaluga vähemalt 50 kg 420. Suguemised kaaluga vähemalt 50 kg 3.04.99. C_4_99 Muud sead 491. Nuumsead 499. Muud sead 3.05.01. C_5_1 Broilerid 510. Kodulinnud – broilerid 3.05.02. C_5_2 Munakanad 520. Munakanad 3.05.03. 3.05.03.01. 3.05.03.02. 3.05.03.03. 3.05.03.04. 3.05.03.99. C_5_3 C_5_3_1 C_5_3_2 C_5_3_3 C_5_3_4 C_5_3_99 Muud kodulinnud Kalkunid Pardid Haned Jaanalinnud Mujal nimetamata kodulinnud 530. Muud kodulinnud 3.06. C_6 Emaküülikud 610. Emaküülikud 699. Muud küülikud 3.07. C_7 Mesilased 700. Mesilased

II. 2016. aasta struktuuriuuringutes sisalduvate tegevusalade ümberrühmitamise koodid P45. Veised, piimandus = 3.02.01. (alla ühe aasta vanused pull- ja lehmvasikad ja -mullikad) + 3.02.03. (üle ühe, kuid alla kahe aasta vanused lehmmullikad) + 3.02.05. (vähemalt kaheaastased lehmmullikad) + 3.02.06. (lüpsilehmad) P46. Veised = P45 (veised, piimandus) + 3.02.02. (üle ühe, kuid alla kahe aasta vanused pullmullikad) + 3.02.04. (vähemalt kaheaastased pullid) + 3.02.99. (muud lehmad) GL Kariloomad d = 3.01. (hobuslased) + P46 (veised) + 3.03.01.01. (lambad – uted) + 3.03.01.99 (muud lambad) + 3.03.02.01. (kitsed, emased aretusloomad) + 3.03.02.99. (muud kitsed) Kui GL=0 FCP1 Söödamaa müügiks = 2.01.05. (söödajuurvili ja -kapsas)+ 2.01.09. (haljalt koristatud taimed) + 2.03.01. (karja- ja heinamaa, v.a hooldamata karjamaa) + 2.03.02. (hooldamata karjamaa) FCP4 Söödamaa kariloomade jaoks = 0 P17 Juurvili + 2.01.03. (kartulid) + 2.01.04. (suhkrupeet) + 2.01.05. (söödajuurvili ja -kapsas) Kui GL > 0 FCP1 Söödamaa müügiks = 0 FCP4 Söödamaa kariloomade jaoks = 2.01.05. (söödajuurvili ja -kapsas) + 2.01.09. (haljalt koristatud taimed) + 2.03.01. (karja- ja heinamaad, v.a hooldamata karjamaa) + 2.03.02. (hooldamata karjamaa) P17 Juurvili + 2.01.03. (kartulid) + 2.01.04. (suhkrupeet) P151. Teravili, v.a riis = 2.01.01.01. (pehme nisu ja speltanisu) + 2.01.01.02. (kõva nisu) + 2.01.01.03. (rukis) + 2.01.01.04. (oder) + 2.01.01.05. (kaer) + 2.01.01.06. (teramais) + 2.01.01.99. (muu terade saamiseks kasvatatav teravili) P15. Teravili = P151 (teravili, v.a riis) + 2.01.01.07. (riis) P16 Õliseemned = 2.01.06.04. (raps ja rüps) + 2.01.06.05. (päevalill) + 2.01.06.06. (soja) + 2.01.06.07. (kiulina (linaseeme)) + 2.01.06.08. (muud õliseemnekultuurid) P51. Sead = 3.04.01. (põrsad eluskaaluga alla 20 kg) + 3.04.02. (suguemised kaaluga vähemalt 50 kg) + 3.04.99. (muud sead) P52. Kodulinnud = 3.05.01. (broilerid) + 3.05.02. (munakanad) + 3.05.03. (muud kodulinnud) P1. Üldviljelus = P15 (teravili) + 2.01.02. (kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed) + 2.01.03. (kartulid) + 2.01.04. (suhkrupeet) + 2.01.06.01. (tubakas) + 2.01.06.02. (humalad) + 2.01.06.03. (puuvill) + P16 (õliseemned) + 2.01.06.09. (kiulina) + 2.01.06.10. (kiukanep) + 2.01.06.11. (muud kiutaimed) + 2.01.06.12. (aromaatsed taimed, ravimtaimed ja maitsetaimed) + 2.01.06.99. (muud mujal nimetamata tehnilised kultuurid) + 2.01.07.01.01. (värsked köögiviljad, melonid, maasikad, mis kasvavad avamaal või madala (ligipääsmatu) kaitsekatte all avamaal) + 2.01.10. (põllumaa ja seemikud) + 2.01.11. (muu põllumaa) + 2.01.12. (kesa) + FCP1 (söödamaa müügiks) P2. Aiandus = 2.01.07.01.02. (värsked köögiviljad, melonid, maasikad, mis kasvavad avamaal või madala (ligipääsmatu) kaitsekatte all – aiamaal) + 2.01.07.02. (värsked köögiviljad, melonid, maasikad, mis kasvavad klaas- või muu (ligipääsetava) kaitsekatte all) + 2.01.08.01. (lilled ja dekoratiivtaimed – avamaal või madala (ligipääsmatu) kaitsekatte all) + 2.01.08.02. (lilled ja dekoratiivtaimed – klaas- või muu (ligipääsetava) kaitsekatte all) + 2.06.01. (seened) + 2.04.05. (puukoolid) P3. Püsikultuurid = 2.04.01. (puuvilja- ja marjaistandikud) + 2.04.02. (tsitruseliste istandikud) + 2.04.03. (oliiviistandikud) + 2.04.04. (viinamarjaistandused) + 2.04.06. (muud püsikultuurid) + 2.04.07. (katmikala püsikultuurid) P4. Kariloomad ja söödamaa = GL (kariloomad) + FCP4 (söödamaa kariloomade jaoks) P5. Teratoidulised = P51 (sead) + P52 (kodulinnud) + 3.06. (emaküülikud)

C. A OSAS OSUTATUD PÕLLUMAJANDUSTOOTMISE VIISID







Spetsialiseerunud põllumajanduslikud majapidamised – põllumajanduskultuurid Üldine põllumajandustootmise viis Peamine põllumajandustootmise viis Põllumajandustootmise eriviisid 1. Spetsialiseerunud põllukultuuridele 15. Spetsialiseerunud teravilja, õliseemnete ja valgurikaste taimede tootmisele 151. Spetsialiseerunud teraviljale (v.a riis), õlikultuuridele ja valgurikastele taimedele 152. Spetsialiseerunud riisi tootmisele 153. Spetsialiseerunud teravilja, õliseemnete, valgurikaste taimede ja riisi tootmisele 16. Spetsialiseerunud üldviljelusele 161. Spetsialiseerunud juurvilja tootmisele 162. Spetsialiseerunud teravilja, õliseemnete, valgurikaste taimede ja juurvilja tootmisele 163. Spetsialiseerunud põlluköögiviljade tootmisele 164. Spetsialiseerunud tubakakasvatusele 165. Spetsialiseerunud puuvillakasvatusele 166. Mitmesugused põllukultuurid 2. Spetsialiseerunud aiandusele 21. Spetsialiseerunud aiandusele, sisetingimustes 211. Spetsialiseerunud köögiviljadele, sisetingimustes 212. Spetsialiseerunud lilledele ja dekoratiivtaimedele, sisetingimustes 213. Spetsialiseerunud mitmele aiandusalale, sisetingimustes 22. Spetsialiseerunud aiandusele, avamaal 221. Spetsialiseerunud köögiviljadele, avamaal 222. Spetsialiseerunud lilledele ja dekoratiivtaimedele, avamaal 223. Spetsialiseerunud mitmele aiandusalale, avamaal 23. Muu aiandus 231. Spetsialiseerunud seentele 232. Spetsialiseerunud puukoolidele 233. Erinevad aianduse liigid 3. Spetsialiseerunud püsikultuuridele 35. Spetsialiseerunud viinamarjaistandustele 351. Spetsialiseerunud kvaliteetveinile 352. Spetsialiseerunud muule veinile kui kvaliteetveinile 353. Spetsialiseerunud lauaviinamarjadele 354. Muud viinamarjaistandused 36. Spetsialiseerunud puuviljadele ja tsitruselistele 361. Spetsialiseerunud puuviljadele (v.a tsitruselised, troopilised ja subtroopilised puuviljad ja pähklid) 362. Spetsialiseerunud tsitruselistele 363. Spetsialiseerunud pähklitele 364. Spetsialiseerunud troopilistele ja subtroopilistele puuviljadele 365. Spetsialiseerunud puuviljadele, tsitruselistele, troopilistele ja subtroopilistele puuviljadele ja pähklitele: segatootmine 37. Spetsialiseerunud oliividele 370. Spetsialiseerunud oliividele 38. Erinevad püsikultuurid 380. Erinevad püsikultuurid







Spetsialiseerunud põllumajanduslikud majapidamised – loomakasvatustoodang Üldine põllumajandustootmise viis Peamine põllumajandustootmise viis Põllumajandustootmise eriviisid 4. Spetsialiseerunud kariloomadele 45. Spetsialiseerunud piimandusele 450. Spetsialiseerunud piimandusele 46. Spetsialiseerunud veistele – kasvatamine ja nuumamine 460. Spetsialiseerunud veistele – kasvatamine ja nuumamine 47. Veised – piimandus, kasvatamine ja nuumamine 470. Veised – piimandus, kasvatamine ja nuumamine 48. Lambad, kitsed ja teised kariloomad 481. Spetsialiseerunud lammastele 482. Spetsialiseerunud lammastele ja veistele 483. Spetsialiseerunud kitsedele 484. Erinevad kariloomad 5. Spetsialiseerunud teratoidulistele 51. Spetsialiseerunud sigadele 511. Spetsialiseerunud seakasvatusele 512. Spetsialiseerunud sigade nuumamisele 513. Sigade kasvatamine ja nuumamine 52. Spetsialiseerunud kodulindudele 521. Spetsialiseerunud munakanadele 522. Spetsialiseerunud kodulinnulihale 523. Munakanad ja kodulinnuliha 53. Erinevad teratoidulised 530. Erinevad teratoidulised







Mitme tegevusalaga põllumajanduslikud majapidamised Üldine põllumajandustootmise viis Peamine põllumajandustootmise viis Põllumajandustootmise eriviisid 6. Segakultuuride kasvatamine 61. Segakultuuride kasvatamine 611. Aiandus ja püsikultuurid 612. Põllukultuurid ja aiandus 613. Põllukultuurid ja viinamarjaistandused 614. Põllukultuurid ja püsikultuurid 615. Segakultuurid, peamiselt põllukultuurid 616. Muud segakultuurid 7. Erinevad põllumajandusloomad 73. Erinevad põllumajandusloomad, peamiselt kariloomad 731. Erinevad põllumajandusloomad, peamiselt piimandus 732. Erinevad põllumajandusloomad, peamiselt kariloomad, v.a piimakari 74. Erinevad põllumajandusloomad, peamiselt teratoidulised 741. Erinevad põllumajandusloomad: teratoidulised ja piimandus 742. Erinevad põllumajandusloomad: teratoidulised ja kariloomad, v.a piimakari 8. Segakultuurid – põllumajandusloomad 83. Põllukultuurid ja kariloomad 831. Põllukultuurid koos piimandusega 832. Piimandus koos põllukultuuridega 833. Põllukultuurid ja kariloomad (v.a piimakari) 834. Kariloomad (v.a piimakari) ja põllukultuurid 84. Erinevad kultuurid ja kariloomad 841. Põllukultuurid ja teratoidulised 842. Püsikultuurid ja kariloomad 843. Mesindus 844. Erinevad segakultuurid ja põllumajandusloomad 9. Klassifitseerimata põllumajanduslikud majapidamised 99. Klassifitseerimata põllumajanduslikud majapidamised 999. Klassifitseerimata põllumajanduslikud majapidamised









V LISA

PÕLLUMAJANDUSLIKE MAJAPIDAMISTE MAJANDUSLIK SUURUS JA MAJANDUSLIKU SUURUSE KLASSID (ARTIKKEL 5)

A. PÕLLUMAJANDUSLIKE MAJAPIDAMISTE MAJANDUSLIK SUURUS

Põllumajandusliku majapidamise majanduslikku suurust mõõdetakse selle standardtoodangu koguväärtuse järgi ja väljendatakse eurodes.

B. PÕLLUMAJANDUSLIKE MAJAPIDAMISTE MAJANDUSLIKU SUURUSE KLASSID

Põllumajanduslikud majapidamised liigitatakse allpool piiritletud suurusklassidesse.







Klassid Piirangud eurodes I Alla 2 000 II 2 000 kuni alla 4 000 III. 4 000 kuni alla 8 000 IV 8 000 kuni alla 15 000 V 15 000 kuni alla 25 000 VI 25 000 kuni alla 50 000 VII 50 000 kuni alla 100 000 VIII 100 000 kuni alla 250 000 IX 250 000 kuni alla 500 000 X 500 000 kuni alla 750 000 XI 750 000 kuni alla 1 000 000 XII 1 000 000 kuni alla 1 500 000 XIII 1 500 000 kuni alla 3 000 000 XIV üle 3 000 000

Suurusklasse II ja III või III ja IV, IV ja V või III kuni V, VI ja VII, VIII ja IX, X ja XI ja XII kuni XIV või X kuni XIV võib ühendada.









VI LISA

STANDARDTOODANG (ARTIKKEL 6)

1. STANDARDTOODANGU MÕISTE JA ARVUTAMISE PÕHIMÕTTED

a) Standardtoodang tähendab iga artikli 6 lõikes 1 osutatud põllumajandusliku tegevusala toodangu väärtus lähtuvalt vastava piirkonna keskmisest olukorrast.

b) Punktis a osutatud toodangu väärtus on põllumajandustoodangu rahaline väärtus põllumajandustootja hinnaga. S.t põhitoo(de)te ja teiseste toodete väärtuste summa. Kõnealuste väärtuste arvutamiseks korrutatakse toodang ühiku kohta põllumajandustootja hinnaga. Ei sisalda käibemaksu, toodetelt makstavaid makse ega otsemakseid.

c) Tootmisperiood Standardtoodang vastab 12kuulisele tootmisperioodile (kalendriaasta või põllumajandusliku tootmise aasta). Põllukultuuride ja loomsete saaduste puhul, mille tootmisperiood on pikem või lühem kui 12 kuud, arvutatakse 12 kuu kasvule või toodangule vastav standardtoodang.

d) Põhiandmed ja võrdlusperiood Standardtoodang on määratud kindlaks lähtuvalt ühikupõhisest toodangust ja eespool osutatud punktis b nimetatud põllumajandustootja hinnast. Selleks kogutakse liikmesriikides põhiandmed komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1198/2014 artikliga 4 kindlaks määratud võrdlusperioodi kohta.

e) Ühikud 1) Füüsilised ühikud a) Põllumajanduskultuuridega seotud tegevusalade standardtoodang määratakse kindlaks hektarites väljendatud ala põhjal. Seente puhul määratakse standardtoodang kindlaks siiski aasta kõikide järjestikuste saagikoristuste kogutoodangu ja erikulude põhjal ning seda väljendatakse 100 m2 haritava maa kohta. Sel viisil kindlaks määratud standardtoodang jagatakse kasutamiseks põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu kontekstis aasta järjestikuste saagikoristuste arvuga, mis edastatakse komisjonile vastavalt käesoleva määruse artiklile 8. b) Põllumajandusloomadega seotud tegevusalade standardtoodang määratakse kindlaks loomühiku alusel, v.a kodulindude puhul, kus kindlaksmääramine toimub 100 linnu alusel, ja mesilaste puhul, kus kindlaksmääramine toimub taru alusel. 2) Rahaühikud ja ümardamine Standardtoodangu kindlaksmääramiseks vajalikud põhiandmed ja väljaarvutatud standardtoodang kehtestatakse eurodes. Liikmesriikide jaoks, kes ei osale majandus- ja rahaliidus, konverteeritakse standardtoodang eurodesse, kasutades võrdlusperioodi keskmist vahetuskurssi, nagu on määratletud käesoleva lisa punkti 1 alapunktis d. Kõnealused keskmised vahetuskursid on arvutatud komisjoni avaldatud ametlike vahetuskursside alusel (Eurostat). Vajaduse korral võib standardtoodangut ümardada lähima 5 euroni.

2. STANDARDTOODANGU JAOTUS

a) Põllumajanduskultuuride ja -loomadega seotud tegevusalade standardtoodang

Standardtoodang määratakse kindlaks kõigi põllumajanduslike tegevusalade puhul, mis vastavad põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringutes kasutatavatele rubriikidele, kõnealustes uuringutes sätestatud viisil.

b) Geograafiline liigitus

— Standardtoodang määratakse kindlaks vähemalt selliste geograafiliste üksuste põhjal, mis on kooskõlas põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringutes ja põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgus kasutatavate üksustega. Geograafiliste üksuste aluseks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1059/2003 kindlaks määratud ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) ( 8 ). Neid üksusi võib kirjeldada kui NUTS 3 piirkondade ümberrühmitamist. Vähem soodsaid või mägipiirkondi ei loeta geograafilisteks üksusteks.

— Standardtoodangut ei määrata kindlaks nende tegevusalade puhul, mida asjaomases piirkonnas ei esine.

3. STANDARDTOODANGU KINDLAKSMÄÄRAMISEKS KOGUTAVAD ANDMED

a) Standardtoodangu kindlaksmääramiseks kogutavaid põhiandmeid uuendatakse vähemalt iga kord, kui tehakse põllumajandusliku majapidamise struktuuriuuring määruse (EÜ) nr 1166/2008 artikli 6 kohase loenduse vormis.

b) Kui põllumajandusliku majapidamise struktuuriuuring teostatakse valimipõhise uuringuna, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 1166/2008 artiklis 6, ajakohastatakse standardtoodangu andmeid — uuendades põhiandmeid punktis a kindlaks määratud viisiga sarnasel viisil — või kohaldades muutmiskoefitsienti, kui standardtoodangut on ajakohastatud, et võtta arvesse muudatusi, mida liikmesriik on prognoosinud iga tegevusala ja piirkonna kaupa ühiku kohta toodetud koguste ja hindade osas, ja mis on toimunud alates viimasest võrdlusperioodist, nagu on osutatud delegeeritud määruse (EL) nr 1198/2014 artiklis 4.

4. TÄIDEVIIMINE

Liikmesriigid vastutavad käesoleva lisa sätete kohaselt nende põhiandmete kogumise eest, mida kasutatakse standardtoodangu arvutamiseks, selle ümberarvestamiseks eurodesse ja vajaduse korral ajakohastamismeetodi kohaldamiseks.

5. ERIJUHTUDE KÄSITLEMINE

Põllumajandusliku majapidamise teatavate tegevusalade standardtoodangu arvutamiseks ja põllumajandusliku majapidamise kogustandardtoodangu arvutamiseks kehtestatakse järgmised erieeskirjad.

a) Kesa

Kesaga seotud standardtoodangut arvestatakse põllumajandusliku majapidamise kogu standardtoodangu arvutamisel üksnes juhul, kui põllumajandusliku majapidamise muu standardtoodang on positiivne.

b) Koduaiad

Kuna koduaedade toodang on tavaliselt ette nähtud omaniku oma tarbeks ja mitte müügiks, on selle standardtoodanguks üldjuhul null.

c) Põllumajandusloomad

Põllumajandusloomadega seotud tegevusalad on jaotatud loomade vanuserühma järgi. Toodang on vastavuses looma kasvuväärtusega selles vanuserühmas. Teisisõnu, see vastab looma väärtuse erinevusele vanuserühma liigitamise ja sealt väljaarvamise vahel (nimetatakse ka asendusväärtuseks).

d) Alla ühe aasta vanused pull- ja lehmvasikad ja -mullikad

Alla ühe aasta vanuste vasikate ja mullikatega seotud standardtoodangut võetakse põllumajandusliku majapidamise kogustandardtoodangu arvutamisel arvesse üksnes juhul, kui põllumajanduslikus majapidamises on alla üheaastaseid vasikaid ja mullikaid rohkem kui lehmi. Arvesse võetakse üksnes standardtoodangut, mis on seotud alla ühe aasta vanuste vasikate ja mullikatega.

e) Muud lambad ja muud kitsed

Muude lammastega seotud standardtoodangut võetakse põllumajandusliku majapidamise kogustandardtoodangu arvutamisel arvesse üksnes juhul, kui põllumajanduslikus majapidamises puuduvad uted.

Muude kitsedega seotud standardtoodangut võetakse põllumajandusliku majapidamise kogustandardtoodangu arvutamisel arvesse üksnes juhul, kui põllumajanduslikus majapidamises puuduvad emakitsed.

f) Põrsad

Põrsastega seotud standardtoodangut võetakse põllumajandusliku majapidamise kogustandardtoodangu arvutamisel arvesse üksnes juhul, kui põllumajanduslikus majapidamises puuduvad suguemised.

g) Söödamaa

Kariloomade (hobuslased, veised, lambad või kitsed) puudumisel põllumajanduslikus majapidamises käsitatakse söödamaad (s.o söödajuurvili ja -kapsas, haljalt koristatud taimed, karjamaa ja heinamaad) müügiobjektina ning see on osa üldviljeluse toodangust.

Kui põllumajanduslikus majapidamises on kariloomi, käsitatakse söödamaad kariloomade toitmisena ning see on osa kariloomade ja söödamaa toodangust.









VII LISA

PÕLLUMAJANDUSLIKU MAJAPIDAMISEGA OTSESELT SEOTUD MUU TULUTOOV TEGEVUS (ARTIKKEL 7)

A. PÕLLUMAJANDUSLIKU MAJAPIDAMISEGA OTSESELT SEOTUD MUU TULUTOOVA TEGEVUSE MÄÄRATLUS

Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoov tegevus hõlmab kõiki muid tegevusi, v.a põllumajandustegevus, on otseselt põllumajandusliku majapidamisega seotud, ning sellel on majanduslik mõju kõnealusele põllumajanduslikule majapidamisele. Need on tegevused, mille puhul kasutatakse põllumajandusliku majapidamise ressursse (maa-ala, hooned, seadmed jne) või tooteid.

Muu tulutoov tegevus tähendab selles kontekstis aktiivset tööd; üksnes finantsinvesteeringud on seega välistatud. Maa või muude põllumajandusliku majapidamise põllumajandusressursside rendile andmist mitmesugusteks tegevusteks ise selles osalemata ei käsitata muu tulutoova tegevusena, vaid majapidamise põllumajandusliku tegevuse osana.

Muu tulutoov tegevus on igasugune põllumajandussaaduste töötlemine, v.a siis, kui töötlemine on käsitatav põllumajandustegevuse osana. Seetõttu ei kuulu siia kategooriasse veini töötlemine ja oliiviõli tootmine, v.a juhul, kui veini või oliiviõli sisseostetav kogus on suur.

Põllumajanduslike põhisaaduste töötlemist kõrvalsaadusteks põllumajanduslikus majapidamises sõltumata sellest, kas toormaterjal on kohapeal toodetud või mujalt ostetud, käsitatakse muu tulutoova tegevusena. Siia kuulub ka liha töötlemine, juustu valmistamine jms.

B. PÕLLUMAJANDUSLIKU MAJAPIDAMISEGA OTSESELT SEOTUD MUU TULUTOOVA TEGEVUSE TÄHTSUSE HINNANG

Põllumajandusliku majapidamise toodanguga otseselt seotud muu tulutoova tegevuse osakaalu hinnatakse põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse osakaaluna põllumajandusliku majapidamise kogukäibe ja asjaomasele põllumajanduslikule majapidamisele määruse (EL) nr 1307/2013 ( 9 ) kohaselt makstud otsetoetuste summas:

C. PÕLLUMAJANDUSLIKU MAJAPIDAMISEGA OTSESELT SEOTUD MUU TULUTOOVA TEGEVUSE TÄHTSUST KAJASTAVAD KLASSID

Põllumajanduslikud majapidamised liigitatakse allpool piiritletud suurusklassidesse, mis kajastavad põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse tähtsust lõpptoodangus: Kohaldatakse järgmisi piiritlusi:







Klassid Protsendivahemikud I 0 % kuni 10 % (vähene osatähtsus) II Rohkem kui 10 %–50 % (keskmine osatähtsus) III. Rohkem kui 50 % kuni vähem kui 100 % (suur osatähtsus)









VIII LISA

PÕLLUMAJANDUSARUANDE VORM (ARTIKKEL 9)

Kogutavad andmed liigitatakse tabelitesse ning jaotatakse rühmadesse, kategooriatesse ja veergudesse. Teatavale andmeväljale viidatakse järgmiselt:

<tabeli täht>_<rühm>_<kategooria>[_< kategooria >]_<veerg>_

Andmete konkreetsed väärtused esitatakse veeru tasandil. Alljärgnevalt esitatud tabelites võib andmeid sisestada tühjadesse lahtritesse; hallidel lahtritel, millel on tähis „—”, puudub rühma jaoks tähendus ja sinna ei või andmeid sisestada

Näited:

— B.UT.20.A (veerg A, rühm UT, kategooria 20, tabel B) vastab „renditud kasutatava põllumajandusmaa”„pindalale”, mis tuleb märkida tabeli B lahtrisse „rendisuhte alusel kasutatav põllumajandusmaa”.

— I.A.10110.1.0.TA (veerg TA, rühm A, kategooria 10110, tabel I) vastab põllukultuuri liiki koodiga 1 „Põllul kasvatatavad kultuurid – põhikultuur, kombineeritud kultuur” kuuluva „Pehme nisu ja speltanisu” kogupindalale ning puuduvate andmete koodile 0 („Ei ole puuduvaid andmeid”).

Kui teatava põllumajandusliku majapidamise puhul ei ole asjaomane väärtus oluline või puudub, ei märgita väärtuseks „0”.

Tabelid on tähistatud ühe tähega, rühmad ühe või mitme tähega, kategooriad numbriliste koodidega ja veerud ühe või mitme tähega.

Tabelites A–M näitab esimene tabel kõrgetasemelist maatriksit rühmade ja veergude jaoks. Teises tabelis näidatakse jaotumist eri kategooriatesse ning igale kategooriale vastab üks või mitu koodi ja alamkoodi.

Põllumajandusaruande andmed tuleb esitada järgmise täpsusastmega:

— rahalistes väärtustes : eurodes või omavääringus ilma kümnendkohtadeta. Kui aga omavääringu ühiku väärtus on euroga võrreldes suhteliselt madal, võivad kõnealuse liikmesriigi kontaktasutus ja põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrguga tegelev komisjoni personal leppida kokku, et väärtusi väljendatakse sadades või tuhandetes omavääringu ühikutes;

— füüsilistes kogustes : kaal tsentnerites (1 ts = 100 kg), v.a munad, mille kogust väljendatakse tuhandetes, ning vein ja sellega seotud saadused, mille maht väljendatakse hektoliitrites;

▼M1

— pindalad : aarides (1 a = 100 m2), v.a seened, mille puhul väljendatakse pindala kogu haritava maa suurusena ruutmeetrites, ning välja arvatud tabelis M „Toetused”, kus põhiüksused tuleb registreerida hektarites;

▼B

— keskmine põllumajandusloomade arv : kahe kümnendikkohani, v.a kodulindude ja küülikute puhul, kelle arv esitatakse täisarvudena, ning mesilaste puhul, kelle arv esitatakse kasutuses olevate tarude arvuna;

— tööjõuühikud : kahe kümnendikkohani.

Asjaomase tabeli lõpus määratletakse täiendavad mõisted ja juhised iga tabeli kategooria ja veeru väärtuse kohta.

Tabel A

Üldandmed põllumajandusliku majapidamise kohta







Üldandmete kategooria Kood (*) Veerud Andmerühm Andmevõrgu piirkond Alapiirkond Põllumajandusliku majapidamise järjekorranumber Kraadid Minutid NUTS Raamatupidamisbüroo number Kuupäev Põllumajandusliku majapidamise osakaal Põllumajandustootmise viis Majandusliku suuruse klass Kood R S H DG MI N AO DT W TF ES C ID Põllumajandusliku majapidamise identifitseerimine — — — — — — — — — LO Põllumajandusliku majapidamise asukoht — — — — — — — — — AI Raamatupidamisandmed — — — — — — — — — TY Liik — — — — — — — — — CL Klassid — — — — — — — — — — — OT Muud üksikasjad põllumajandusliku majapidamise kohta — — — — — — — — — — —







Kood (*) Kirjeldus Rühm R S H DG MI N AO DT W TF ES C 10 Põllumajandusliku majapidamise number ID AID10R AID10S AID10H — — — — — — — — — 20 Laiuskraad LO — — — ALO20DG ALO20MI — — — — — — — 30 Pikkuskraad LO — — — ALO30DG ALO30MI — — — — — — — 40 NUTS3 LO — — — — — ALO40N — — — — — — 50 Raamatupidamisbüroo number AI — — — — — — AAI50AO — — — — — 60 Raamatupidamisarvestuse liik AI — — — — — — — — — — — AAI60C 70 Raamatupidamiskontode sulgemise kuupäev AI — — — — — — — AAI70DT — — — — 80 Liikmesriigi arvutatav osakaal riigis TY — — — — — — — — ATY80W — — — 90 Liigitus valimise ajal TY — — — — — — — — — ATY90TF ATY90ES — 100 Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoov tegevus CL — — — — — — — — — — — ACL100C 110 Omandisuhte liik/majanduslik eesmärk CL — — — — — — — — — — — ACL110C 120 Õiguslik staatus CL — — — — — — — — — — — ACL120C 130 Põllumajandusliku majapidamise vastutuse tase CL — — — — — — — — — — — ACL130C 140 Mahepõllumajandus CL — — — — — — — — — — — ACL140C 141 Mahepõllumajanduse sektorid CL — — — — — — — — — — — ACL141C 150 Kaitstud päritolunimetusega (KPN) toode/kaitstud geograafilise tähisega (KGT) toode/garanteeritud traditsiooniline toode (GTT)/mägipiirkonna toode CL — — — — — — — — — — — ACL150C 151 KPNi/KGTga seonduvad sektorid CL — — — — — — — — — — — ACL151C 160 Looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega alad CL — — — — — — — — — — — ACL160C 170 Kõrgus merepinnast CL — — — — — — — — — — — ACL170C 180 Struktuurifondide ala CL — — — — — — — — — — — ACL180C 190 Natura 2000 ala CL — — — — — — — — — — — ACL190C 200 Veedirektiivi (2000/60/EÜ) ala CL — — — — — — — — — — — ACL200C 210 Kastmissüsteem OT — — — — — — — — — — — AOT210C 220 Põllumajandusloomade karjatamispäevade arv loomühiku kohta ühismaal OT — — — — — — — — — — — AOT220C

A.ID. Põllumajandusliku majapidamise identifitseerimine

Igale aruandvale majapidamisele antakse esmakordsel valikul number. Põllumajanduslik majapidamine kannab kõnealust numbrit kogu aruandluse andmevõrku kuulumise aja jooksul. Kord väljaantud numbrit ei anta ühelegi teisele põllumajanduslikule majapidamisele.

Kui põllumajanduslikus majapidamises toimuvad põhjalikud muutused, eelkõige juhul, kui sellised muutused tulenevad kaheks eraldi põllumajanduslikuks majapidamiseks jaotamisest või liitumisest teise põllumajandusliku majapidamisega, võib kõnealust põllumajanduslikku majapidamist käsitada siiski uue põllumajandusliku majapidamisena. Sellisel juhul antakse põllumajanduslikule majapidamisele uus number. Põllumajandusliku majapidamise tootmisviisi muutmine ei nõua uue numbri andmist. Kui aruandval majapidamisel säilib varasem number ja see võib põhjustada segiajamist mõne teise aruandva majapidamisega (näiteks uute piirkondlike alajaotuste loomise korral), tuleb numbrit muuta. Sellisel juhul tuleb komisjonile saata vanade ja uute numbrite vastavust näitav tabel.

Põllumajandusliku majapidamise number koosneb järgmisest kolmest andmerühmast:

A.ID.10.R. Andmevõrgu piirkond: antakse koodnumber, mis vastab käesoleva määruse II lisas esitatud koodile.

A.ID.10.S. Alapiirkond: antakse koodnumber. Valitud alapiirkondade aluseks peaks olema Eurostati ja riiklike statistikainstituutide koostöös loodud ühine piirkondade klassifitseerimise süsteem, mida tuntakse statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuurina (NUTS). Igal juhul edastab asjaomane liikmesriik komisjonile tabeli, milles esitatakse iga kasutatud alapiirkonna puhul vastavad NUTSi piirkonnad ning vastavad piirkonnad, mille kohta on arvutatud standardse brutomarginaali konkreetsed väärtused.

A.ID.10.H. Põllumajandusliku majapidamise seerianumber.

A.LO. Põllumajandusliku majapidamise asukoht

Põllumajandusliku majapidamise asukoht esitatakse kahe viitega: geograafilised andmed (laius- ja pikkuskraad) ning NUTSi 3. tasandi territoriaaljaotuste kood.

A.LO.20. Laiuskraad: kraadid ja minutid (viie kaareminuti täpsusega), veerud DG ja MI.

A.LO.30. Pikkuskraad: kraadid ja minutid (viie kaareminuti täpsusega), veerud DG ja MI.

A.LO.40.N. NUTS3 kood tähendab selle NUTSi 3. tasandi territoriaaljaotuse koodi, kus põllumajanduslik majapidamine asub. Tuleb esitada koodi uusim versioon, nagu on kirjeldatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1059/2003.

A.AI. Raamatupidamisandmed

A.AI.50.AO. Raamatupidamisbüroo number: antakse koodnumber. Igas liikmesriigis tuleb igale raamatupidamisbüroole anda kordumatu number. Esitada selle raamatupidamisbüroo number, kes on põllumajandusliku majapidamisega kõnealusel aruandeaastal tegelenud.

A.AI.60.C. Raamatupidamisarvestuse liik: tuleb märkida, millist tüüpi raamatupidamisarvestust põllumajanduslik majapidamine kasutab. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid: 1. Kahekordne kirjendamine. 2. Ühekordne kirjendamine. 3. Puuduvad.

A.AI.70.DT. Raamatupidamiskontode sulgemise kuupäev: sisestada vormingus „AAAA-KK-PP”, näiteks 2009-06-30 või 2009-12-31.

A.TY. Liik

A.TY.80.W. Põllumajanduslike majapidamiste osakaal riigis: antakse liikmesriigi arvutatud ekstrapoleerimisfaktori väärtus. Väärtused esitatakse kahe kümnendkoha täpsusega.

A.TY.90.TF. Põllumajandustootmise viis valimise ajal: käesoleva määruse IV lisa kohane põllumajandusliku majapidamise tootmisviisi kood kõnealuse aruandeaasta jaoks valimi koostamise ajal.

A.TY.90.ES. Majanduslik suurus valimi koostamise ajal: käesoleva määruse V lisa kohane põllumajandusliku majapidamise majandusliku suuruse klassi kood kõnealuse aruandeaasta jaoks valimi koostamise ajal.

A.CL. Klassid

A.CL.100.C. Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoov tegevus: esitada protsendivahemikuna, mis märgib ( 10 ) põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muust muu tulutoova tegevusest tuleneva käibe osakaalu põllumajandusliku majapidamise kogukäibes. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid: 1. ≥ 0 kuni ≤ 10 % (vähene osatähtsus) 2. > 10 % kuni ≤ 50 % (keskmine osatähtsus) 3. > 50 % kuni < 100 % (suur osatähtsus)

A.CL.110.C. Omandisuhte liik/majanduslik eesmärk: tuleb esitada andmed põllumajandusliku majapidamise omandisuhte ja majanduslike eesmärkide kohta. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid: 1. pereettevõte: põllumajanduslik majapidamine kasutab ettevõtja/juhataja ja tema pereliikmete tööjõudu ja kapitali ning nad saavad majanduslikust tegevusest tulu; 2. ühisettevõte: põllumajanduslikku majapidamisse toovad tootmistegureid mitu partnerit, kusjuures vähemalt mõned partneritest osalevad põllumajandusliku majapidamise töös tasustamata tööjõuna. Tulu läheb ühisettevõttele; 3. kasumit taotlev ettevõte tulu kasutatakse aktsionäridele dividendide/kasumi maksmiseks. Põllumajanduslik majapidamine kuulub nimetatud ettevõttele; 4. kasumitaotluseta ettevõte tulu kasutatakse peamiselt tööhõive säilitamiseks või sellelaadsel sotsiaalsel eesmärgil. Põllumajanduslik majapidamine kuulub nimetatud ettevõttele.

A.CL.120.C. Õiguslik seisund: tuleb märkida, kas põllumajanduslik majapidamine on juriidiline isik või mitte. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid: 0. ei ole juriidiline isik. 1. on juriidiline isik.

A.CL.130.C. Valdaja/valdajate vastutuse tase: tuleb märkida (peamise) ettevõtja vastutuse tase (majanduslik vastutus). Kasutatakse järgmisi koodnumbreid: 1. täielik. 2. osaline.

A.CL.140.C. Mahepõllumajandus: tuleb märkida, kas põllumajanduslik majapidamine kasutab mahepõllunduslikke tootmismeetodeid määruses (EÜ) nr 834/2007 ( 11 ), eriti selle artiklites 4 ja 5 määratletud tähenduses. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid: 1. põllumajanduslikus majapidamises ei kasutata mahepõllumajanduslikke tootmismeetodeid; 2. põllumajanduslikus majapidamises kasutatakse mahepõllumajanduslikke tootmismeetodeid kõigi toodete puhul; 3. põllumajanduslikus majapidamises kasutatakse nii mahepõllumajanduslikke kui ka muid tootmismeetodeid; 4. põllumajanduslikus majapidamises toimub üleminek mahepõllumajanduslikele tootmismeetoditele.

A.CL.141.C. Mahepõllumajanduse sektorid kui põllumajanduslikus majapidamises kasutatakse nii mahepõllumajanduslikke kui ka muid tootmismeetodeid, tuleb märkida tootmissektorid, kus põllumajanduslik majapidamine kasutab üksnes mahepõllumajanduslikke tootmismeetodeid (lubatud märkida mitu sektorit). Kasutatakse allpool loetletud koodnumbreid. Kui põllumajanduslikus majapidamises kasutatakse nii mahepõllumajanduslikke kui ka muid tootmismeetodeid kõikides tootmissektorites, tuleb kasutada koodi „ei kohaldata”. 0. ei kohaldata 31. teravili 32. õliseemned ja valgurikkad taimed 33. puu- ja köögivili (sealhulgas tsitrusviljad, aga välja arvatud oliivid); 34. oliivid 35. viinamarjaistandused 36. veiseliha 37. lehmapiim 38. sealiha 39. lambad ja kitsed (piim ja liha) 40. linnuliha 41. munad 42. muud sektorid

A.CL.150.C. Tooted, mis on hõlmatud kaitstud päritolunimetusega/kaitstud geograafilise tähisega/garanteeritud traditsioonilise toote/mägipiirkonna toote märgistusega: tuleb märkida, kas põllumajanduslikus majapidamises toodetakse põllumajandustooteid ja/või toiduaineid, mis on hõlmatud kaitstud päritolunimetuse (KPN), kaitstud geograafilise tähise (KGT), garanteeritud traditsiooniliste toote (GTT) või mägipiirkonna toote märgistusega või kas põllumajanduslikus majapidamises toodetakse põllumajandustooteid, mida teadaolevalt kasutatakse märgistustega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” hõlmatud toiduainete tootmiseks nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 tähenduses. ( 12 ) Kasutatakse järgmisi koodnumbreid: 1. põllumajanduslikus majapidamises ei toodeta märgistustega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” tooteid ega toiduaineid, samuti ei toodeta seal tooteid, mida teadaolevalt kasutatakse märgistustega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” toiduainete tootmiseks; 2. põllumajanduslikus majapidamises toodetakse ainult märgistustega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” tooteid ja toiduaineid või tooteid, mida teadaolevalt kasutatakse märgistustega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” hõlmatud toiduainete tootmiseks; 3. põllumajanduslikus majapidamises toodetakse teatavaid märgistustega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” tooteid või teatavaid tooteid, mida teadaolevalt kasutatakse märgistustega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” toiduainete tootmiseks.

A.CL.151.C. Märgistustega kaitstud päritolunimetus/kaitstud geograafiline tähis/garanteeritud traditsiooniline toode/mägipiirkonna toode seonduvad sektorid: kui suurema osa teatavate sektorite toodangust moodustavad tooted märgistusega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” või tooted, mida teadaolevalt kasutatakse märgistusega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” toiduainete tootmiseks, tuleb märkida kõnealused tootmissektorid (lubatud märkida mitu sektorit). Kasutatakse allpool loetletud koodnumbreid. Kui põllumajanduslik majapidamine toodab teatavaid märgistusega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” tooteid või toiduaineid või teatavaid tooteid, mida teadaolevalt kasutatakse märgistusega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” hõlmatud toiduainete tootmiseks, kuid see ei moodusta suuremat osa iga sektori toodangust, tuleb kasutada koodi „ei kohaldata”. 0. ei kohaldata 31. teravili 32. õliseemned ja valgurikkad taimed 33. puu- ja köögivili (sealhulgas tsitrusviljad, aga välja arvatud oliivid); 34. oliivid 35. viinamarjaistandused 36. veiseliha 37. lehmapiim 38. sealiha 39. lambad ja kitsed (piim ja liha) 40. linnuliha 41. munad 42. muud sektorid Punktid A.CL.150.C. Kaitstud päritolunimetus/kaitstud geograafiline tähis/garanteeritud traditsiooniline toode/mägipiirkonna toode ning A.CL.151.C on liikmesriikide jaoks valikulised. Kui liikmesriik kohaldab kõnealuseid punkte, tuleb need täita kõikide liikmesriigi valimisse kuuluvate põllumajanduslike majapidamiste puhul. Kui täidetakse punkt A.CL.150.C, tuleb täita ka punkt A.CL.151.C.

A.CL.160.C. Looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega alad: tuleb märkida, kas suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis on hõlmatud määruse (EL) nr 1305/2013 ( 13 ) artikliga 32. Liikmesriikides, kus määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 32 lõike 3 tähenduses looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade määratlemine ei ole veel lõpule viidud, viidatakse aladele, mis olid toetuskõlblikud määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 punkti a alapunkti ii alusel programmiperioodil 2007–2013. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid: 1. suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast ei asu looduslikust eripärast tingitud piirangutega alal määruse (EL) nr1305/2013 artikli 32 tähenduses ega piirkonnas, mis oli määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 punkti a alapunkti ii kohaselt toetuskõlblik programmiperioodil 2007–2013 nendes liikmesriikides, kus määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 32 lõike 3 kohane määratlemine ei ole veel lõpule viidud; 21. suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub looduslikust eripärast tingitud piirangutega alal määruse (EL) nr1305/2013 artikli 32 lõike 3 tähenduses; 22. suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub oluliste looduslike piirangutega alal määruse (EL) nr1305/2013 artikli 32 lõike 4 tähenduses; 23. suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub alal, mis oli määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 punkti a alapunkti ii kohaselt toetuskõlblik 2007–2013 programmiperioodil nendes liikmesriikides, kus määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 32 lõike 3 kohane määratlemine ei ole veel lõpule viidud; 3. suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub mägialal määruse (EL) nr1305/2013 artikli 32 lõike 2 tähenduses; 5. suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub abi järkjärgulise kaotamise alal määruse (EL) nr1305/2013 artikli 31 lõike 5 tähenduses.

A.CL.170.C. Kõrgus merepinnast: kõrgus merepinnast märgitakse vastava koodnumbriga: 1. põhiline osa põllumajanduslikust majapidamisest asub kuni 300 m kõrgusel merepinnast; 2. põhiline osa põllumajanduslikust majapidamisest asub 300–600 m kõrgusel merepinnast; 3. põhiline osa põllumajanduslikust majapidamisest asub kuni 600 m kõrgusel merepinnast; 4. andmed puuduvad.

▼M1 A.CL.180.C. Struktuurifondide piirkond: tuleb märkida, millises Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 ( 14 ) artikli 90 lõike 2 punktis a, b või c osutatud piirkonnas asub suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast. ▼B 1. suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub vähem arenenud piirkonnas määruse (EL) nr 1303/2013, eriti selle artikli 90 lõike 2 punkti a tähenduses; 2. suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub enamarenenud piirkonnas määruse (EL) nr 1303/2013, eriti selle artikli 90 lõike 2 punkti c tähenduses; 3. suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub üleminekupiirkonnas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 90 lõike 2 punkti b tähenduses;

A.CL.190.C. Natura 2000 ala: tuleb märkida, kas suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis on seotud nõukogu direktiivi 79/409/EMÜ ( 15 ) ja nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ ( 16 ) (Natura 2000) rakendamisega. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid: 1. suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast ei asu piirkonnas, mis vastab Natura 2000 toetuse saamise tingimustele; 2. suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis vastab Natura 2000 toetuse saamise tingimustele.

A.CL.200.C. Veedirektiivi (direktiiv 2000/60/EÜ) ala: tuleb märkida, kas suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/60/EÜ ( 17 ) rakendamisega. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid: 1. suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast ei asu piirkonnas, mis vastab direktiiviga 2000/60/EÜ seotud toetuse saamise tingimustele; 2. suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis vastab direktiiviga 2000/60/EÜ seotud toetuse saamise tingimustele.

A.OT. Muud üksikasjad põllumajandusliku majapidamisekohta

A.OT.210.C. Niisutussüsteem: tuleb märkida, milline on põllumajandusliku majapidamise kasutatav peamine niisutussüsteem: 0. ei kohaldata (kui põllumajanduslikus majapidamises ei kasutata niisutamist); 1. pindniisutamine 2. vihmutus 3. tilkkastmine 4. muu

A.OT.220.C. Põllumajandusloomade karjatamispäevade arv loomühiku kohta ühismaal: karjatamispäevade arv loomühiku kohta põllumajandusliku majapidamise kasutataval ühismaal.

TABELI A VEERUD

Veergu R märgitakse andmevõrgu piirkond, veergu S alapiirkond, veergu H põllumajandusliku majapidamise järjekorranumber, veergu DG kraadid, veergu MI minutid, veergu N NUTSi piirkond, veergu AO raamatupidamisbüroo number, veergu DT kuupäev, veergu W põllumajanduslike majapidamiste osakaal, veergu TF põllumajandustootmise viis, veergu ES majandusliku suuruse klass ja veergu C kood.

Tabel B

Valduse liik







Kasutatava põllumajandusmaa kategooria Kood (*) Andmerühm Kasutatav põllumajandusmaa A UO Omandis olev kasutatav põllumajandusmaa UT Renditud kasutatav põllumajandusmaa US Loonusrendile antud või muul alusel kasutatav põllumajandusmaa







Kood (*) Kategooriate kirjeldus Rühm A 10 Omandis olev kasutatav põllumajandusmaa UO 20 Rendisuhte alusel kasutatav põllumajandusmaa UT 30 Loonusrendile antud kasutatav põllumajandusmaa US

Kahe või enama partneri ühisomandisse kuuluva põllumajandusliku majapidamise maa registreeritakse omanike kasutuses olevana, rendisuhte alusel kasutatavana või loonusrendil olevana vastavalt partneritevahelisele kehtivale kokkuleppele.

Kasutatav põllumajandusmaa on kasutuses olev kogu maa-ala, mis hõlmab põllumaad, püsirohumaad ning püsikultuuride ja koduaedade all olevat maad, olenemata omandivormist. Põllumajandusliku majapidamise kasutatavat ühismaad ei võeta arvesse.

Tuleb kasutada järgmisi andmerühmi ja -kategooriaid:

B.UO. Omandis olev kasutatav põllumajandusmaa

B.UO.10.A Kasutatav põllumajandusmaa (põllumaa, püsirohumaa, püsikultuuride ja koduaedade all olev maa), mille harijaks on põllumajandustootja, pikaajaline rentnik või kasutusvaldaja, ja/või samalaadsetel tingimustel hallatav kasutatav põllumajandusmaa. Sellesse kategooriasse kuulub ka rendile antud külvivalmis maa (põllukultuuri kood 11300 ).

B.UT. Renditud kasutatav põllumajandusmaa

▼M1

B.UT.20.A Kasutatav põllumajandusmaa (põllumaa, püsirohumaa, püsikultuuride ja koduaedade all olev maa), mida hariv isik ei ole omanik, pikaajaline rentnik ega kasutusvaldaja, kuid kellel on kõnealuse maa rendiõigus (renditasu makstakse sularahas ja/või mitterahalisena, see on üldjuhul eelnevalt kindlaks määratud ega olene tavaliselt majandamise tulemustest), ja/või samalaadsetel tingimustel majandatav kasutatav põllumajandusmaa.

▼B

Renditud maa-alade hulka ei kuulu maa, mille saak ostetakse kasvava põllukultuurina. Kasvavate põllukultuuride ostu eest makstud summad tuleks rohumaa- ja söödakultuuride puhul esitada tabeli H koodide 2020 –2040 (sisseostetud sööt) all ja turustamiseks ettenähtud põllukultuuride (tooted, mis tavaliselt turustatakse) puhul koodi 3090 (muud põllukultuuridega seotud erikulud) all. Turustamiseks ettenähtud, kasvava kultuurina ostetud põllukultuurid tuleks esitada kõnealust maa-ala täpsustamata (tabel H).

Ajutiselt vähem kui üheks aastaks renditud maad ja sellelt saadud toodangut käsitatakse sama moodi nagu maad, millelt saadav saak ostetakse kasvava põllukultuurina.

B.US. Loonusrendile antud või muul alusel kasutatav põllumajandusmaa

B.US.30.A Kasutatav põllumajandusmaa (põllumaa, rohumaa ja püsikarjamaa, püsikultuuride ja koduaedade all olev maa), mida rendile andja ja loonusrentnik loonusrendi kokkuleppe alusel koos harivad, ja/või samalaadsetel tingimustel kasutatav põllumajandusmaa.

TABELI B VEERUD

Veerg A osutab kasutatavale põllumajandusmaale.

Tabel C

Tööjõud







Tööjõu kategooria Kood (*) Veerud Andmerühm Üldine viis Kogu tegevus põllumajanduslikus majapidamises (põllumajandustegevus ja muud otseselt põllumajandusliku majapidamisega seotud muud tulutoovad tegevused) Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevusega seonduva töö osakaal Isikute arv Sugu Sünniaasta Põllumajandusliku majapidamise juhataja põllumajanduslik väljaõpe Tööaeg aastas Aasta tööühikute arv % tööajast aastas % aasta tööühikute arvust P G B T Y1 W1 Y2 W2 Täisarv Märkida kood Neli numbrit Märkida kood (tundides) (aasta tööühikud) % % UR Tasustamata alaline tööjõud UC Tasustamata ajutine tööjõud — — — — — — PR Tasustatud alaline tööjõud PC Tasustatud ajutine tööjõud — — — — — —







Kood (*) Kirjeldus Rühm P G B T Y1 W1 Y2 W2 10 Valdaja/juhataja UR — — 20 Valdaja/muu kui juhataja UR — — — 30 Juhataja/muu kui valdaja UR — — 40 Valdaja abikaasa UR — — — 50 Muud UR, PR — — — 60 Ajutine UC, PC — — — — — — 70 Juhataja PR — —

Mõiste „tööjõud” hõlmab kõiki põllumajanduslikus majapidamises aruandeaasta jooksul töötanud isikuid. Siiski ei arvata tööjõu hulka kõnealust tööd teise isiku või ettevõtja nimel teinud isikuid (põllumajanduslik lepinguline töö, millega seotud kulud esinevad tabelis H koodi 1020 all).

Kui tegemist on põllumajanduslike majapidamiste vahelise vastastikuse abiga, mis seisneb vastastikku tehtavas töös ja mille puhul saadud abi on põhimõtteliselt samaväärne antud abiga, täpsustatakse põllumajandusliku majapidamise tööjõu tööaeg ja asjaomased palgad põllumajandusaruandes.

Vahel korvatakse saadud abi teistsuguse abina (nt tööna saadud abi korvatakse masinate laenamisega). Kui teenuste vahetuse maht on piiratud, ei märgita põllumajandusaruandesse midagi (eespool toodud näite puhul ei kirjendata saadud abi tööjõu alla; kulud seadmetele hõlmavad siiski kulusid, mis on seotud seadmete kasutusse andmisega). Erandjuhtudel, kui teenuste vahetuse maht on suur, järgitakse järgmist korda:

a) tööna saadud abi korvatakse muud laadi teenusega (nt masinate laenamisega): saadud töö aeg kirjendatakse tasustatud põllumajandustöö all (rühmad PR või PC olenevalt sellest, kas tööjõud on palgatud põllumajanduslikku majapidamisse alaliselt või mitte); antud abi väärtus kirjendatakse nii vastavasse kategooriasse kuuluva toodanguna (kõnealuse näite puhul tabeli L kategooria 2010 „Lepingulised tööd”) kui ka kuluna (tabeli H kategooria 1010 „Palgad ja sotsiaalkindlustus”);

b) tööna antud abi korvatakse muud laadi teenusega (nt masinate laenamisega): sellisel juhul ei võeta kasutatud tööaega ja sellega seotud palka arvesse; saadud teenuse väärtus kirjendatakse sisendina teise tabeli vastavasse rühma (kõnealuse näite puhul tabeli H rühm 1020 „Lepinguline töö ja masinate rentimine”).

Tuleb eristada järgmisi andmerühmi ja tööjõukategooriaid:

C.UR. Tasustamata alaline tööjõud

Tasustamata tööjõud või tööjõud, kelle töötasu (sularahas või mitterahalisena) on väiksem kui osutatud teenuste eest tavaliselt makstav summa (sellised maksed ei tohiks kajastuda põllumajandusliku majapidamise kuludes) ning kes aruandeaasta jooksul (v.a tavaline puhkus) osalesid töös vähemalt ühe terve tööpäeva nädalas.

Alaliselt tööle võetud isik, kes konkreetsetel põhjustel on aruandeaasta jooksul töötanud põllumajanduslikus majapidamises piiratud aja jooksul, kirjendatakse (tegelikult töötatud tundide ulatuses) alalise tööjõuna.

Võivad esineda järgmised või nendega sarnased juhud:

a) erilised tootmistingimused põllumajanduslikus majapidamises, milleks ei ole tööjõudu vaja kogu aasta jooksul: nt oliivi- ja viinamarjakasvandused ja põllumajanduslikud majapidamised, mis on spetsialiseerunud loomade hooajalisele nuumamisele või puu- ja köögivilja tootmisele avamaal;

b) töölt puudumine muul ajal kui tavalise puhkuse jooksul, nt sõjaväeteenistus, haigus, õnnetus, rasedus ja sünnitus, pikaajaline puhkus vms;

c) põllumajanduslikku majapidamisse saabumine või sealt lahkumine;

d) põllumajandusliku majapidamise töö täielik peatumine õnnetuse tagajärjel (uputus, tulekahju vms).

Kategooriad on järgmised:

C.UR.10. Valdaja/juhataja

põllumajandusliku majapidamise eest õiguslikult ja majanduslikult vastutav isik, kelle ülesandeks on põllumajandusliku majapidamise igapäevane juhtimine. Loonusrendi puhul märgitakse valdajaks/juhatajaks loonusrentnik.

C.UR.20. Valdaja/muu kui juhataja

Põllumajandusliku majapidamise eest õiguslikult ja majanduslikult vastutav isik, kelle ülesandeks ei ole põllumajandusliku majapidamise igapäevane juhtimine.

C.UR.30 Juhataja/muu kui valdaja

Isik, kelle ülesandeks on põllumajandusliku majapidamise igapäevane juhtimine, kuid kes ei vastuta põllumajandusliku majapidamise eest õiguslikult ega majanduslikult.

C.UR.40. Valdaja(te) abikaasa(d)

C.UR.50. Muu tasustamata alaline tööjõud

Eespool olevates kategooriates märkimata alaline tasustamata tööjõud, mis hõlmab eestöölisi ja asejuhatajaid, kes ei vastuta kogu põllumajandusliku majapidamise juhtimise eest.

C.UC. Tasustamata ajutine tööjõud

C.UC.60. Käesolevasse kategooriasse märgitakse kogu tasustamata tööjõud, kes aruandeaastal ei ole põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötanud.

C.PR. Tasustatud alaline tööjõud

Tasustatud tööjõud, kelle osutatud teenuste eest makstakse tavalise suurusega palka (sularahas ja/või mitterahalisena) ning kes aruandeaasta jooksul on põllumajandusliku majapidamise töös osalenud vähemalt ühe terve tööpäeva nädalas (v.a tavaline puhkus).

Tuleb märkida järgmised kategooriad:

C.PR.70. Põllumajandusliku majapidamise juhataja

Tasustatud isik, kelle ülesandeks on põllumajandusliku majapidamise igapäevane juhtimine.

C.PR.50. Muud

Käesolevasse rühma märgitakse andmed kõigi alaliste tasustatud töötajate kohta (v.a põllumajandusliku majapidamise palgaline juhataja). See hõlmab ka eestöölisi ja asejuhatajaid, kes ei vastuta kogu põllumajandusliku majapidamise juhtimise eest.

C.PC. Tasustatud ajutine tööjõud

C.PC.60. Käesolevasse kategooriasse märgitakse andmed tasustatud tööjõu kohta, kes aruandeaasta jooksul ei töötanud alaliselt põllumajanduslikus majapidamises (sh tükitöölised).

TABELI C VEERUD

Isikute arv (veerg P)

Mitme valdaja puhul võib abikaasasid olla rohkem kui üks. Abikaasade arv ja isikute arv tuleb märkida kategooriatesse, milles nad võivad esineda (rühmade „tasustamata alaline tööjõud” UR või „tasustatud alaline tööjõud” PR kategooriad 40 ja 50).

Sugu (veerg G)

Sugu tuleb märkida üksnes valdaja(te) ja/või juhataja(te) puhul kategooriatesse, milles nad võivad esineda (rühmade „tasustamata alaline tööjõud” UR või „tasustatud alaline tööjõud” PR kategooriad 10–30 ja 70). Sugu tähistatakse koodnumbriga, st:

1. mees;

2. naine.

Sünniaasta (veerg B)

Sünniaasta tuleb märkida ainult valdaja(te) ja/või juhataja(te) puhul (rühmade „tasustamata alaline tööjõud” UR või „tasustatud alaline tööjõud” PR kategooriad 10–30 ja 70), kasutades aastaarvu nelja numbrit.

Juhataja põllumajanduslik väljaõpe (veerg T)

Põllumajanduslik väljaõpe tuleb märkida üksnes juhataja(te) puhul (rühmade „tasustamata alaline tööjõud” UR või „tasustatud alaline tööjõud” PR kategooriad 10, 30 ja 70). Põllumajanduslikku väljaõpet tähistatakse koodnumbriga, st:

1. ainult praktiline põllumajanduslik kogemus;

2. põllumajanduslik baasväljaõpe;

3. täielik põllumajanduslik väljaõpe.

Tööaeg aastas (veerg Y1)

Tööaeg tuleb märkida tundides kõikide rühmade ja kategooriate kohta. See peaks väljendama põllumajanduslikus majapidamises tegelikult töötatud aega. Vähem võimekate töötajate puhul tuleks tööaega vähendada vastavalt nende võimetele. Tükitööliste tööaeg arvestatakse välja töötasu kogusumma jagamisel tööaja alusel tööle võetud töötaja tunnipalgaga.

Töötajate koguarv: ühikute arv aasta kohta (veerg W1)

Alaliselt tööle võetud töötajate arv arvutatakse aasta tööühikuteks. Aasta tööühikute arvu ei kirjendata ajutise tööjõu puhul (ei tasustamata ajutise tööjõu (UC) ega tasustatud ajutise tööjõu (PC) puhul). Üks aasta tööühik võrdub ühe põllumajanduslikus majapidamises täistööajaga töötava isikuga. Üks inimene ei tohi ületada ühe tööühiku piiri isegi siis, kui tema tegelik tööaeg ületab piirkonna ja põllumajandusliku majapidamise liigi jaoks ettenähtud normi. Isik, kes ei tööta põllumajanduslikus majapidamises tervet aastat, moodustab osa „aastaühikust”. Iga sellise isiku „aasta tööühik” saadakse tema tegeliku aastase tööaja jagamisel täistööajaga töötaja tavapärase aastase tööajaga kõnealuses piirkonnas ning sama liiki põllumajanduslikus majapidamises.

Vähem võimekate töötajate puhul tuleks aasta tööühikut vähendada vastavalt nende võimetele.

Muu tulutoova tegevusega seonduva töö osakaal, % tööajast aastas (veerg Y2)

Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevusega seonduva töö osakaal tööajast on kohustuslik märkida üksnes ajutise tööjõu puhul (nii tasustamata kui ka tasustatud ajutine tööjõud). Osakaalu märkimine on vabatahtlik valdaja(te) abikaasa(de), muu tasustamata alalise tööjõu ja muu tasustatud alalise tööjõu puhul. Osakaal märgitakse iga asjaomase kategooria puhul (40, 50, 60) protsentides aruandeaasta jooksul töötatud tundidest.

Muu tulutoova tegevusega seonduva töö osakaal, % aasta tööühikutest (veerg W2)

Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevusega seonduva töö osakaal aasta tööühikutes on kohustuslik märkida kõikide tööjõukategooriate, v.a ajutise tööjõu puhul (nii tasustamata ajutine tööjõud (UC) kui ka tasustatud ajutine tööjõud (PC)). Osakaal märg