Rahastamisvahendi struktuur Linnaarendusfond on finantsvahendaja asutatud ja hallatav laenufond, millesse tehakse osamakseid programmist, finantsvahendajalt ja kaasinvestoritelt, et rahastada linnaarenguprojektidele antavaid uusi laene. Linnaarendusfond tehakse kättesaadavaks sellise tegevuse raames, mis kuulub Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest kaasrahastatava programmi prioriteetsete suundade hulka ja mis on kindlaks määratud määruses (EL) nr 1303/2013 nõutud eelhindamise käigus.

Vahendi eesmärk Vahendi eesmärgid on: 1) ühendada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmi, finantsvahendaja ja kaasinvestorite pakutavad vahendid, et toetada linnaarenguprojekte; 2) hõlbustada selliste linnaarenguprojektide puhul, mis asuvad ajavahemikuks 1. juulist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 heaks kiidetud regionaalabi kaardil aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktide a ja c kohaselt määratletud abistatavates piirkondades, soodustingimustel rahastamise saamist. Sellised investeeringud tehakse määruse (EL) nr 651/2014 kohaldamisalas; Kõnealuste eesmärkide suhtes kohaldatakse järgmisi tingimusi. Linnaarendusfond on osa linnade säästva arengu strateegiat käsitlevas terviklikus lähenemisviisis kavandatud sekkumiste rakendamisest. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmist finantsvahendajale tehtud osamakse ei tohi tõrjuda välja muude era- või avaliku sektori investorite pakutavat rahastamist. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmist antakse rahalisi vahendeid finantsvahendajale, et see võiks luua linnaarenguprojektidele antavate laenude portfelli. Programm osaleb ka portfellis sisalduvate linnaarendusfondist antavate laenudega seotud kahjude ja tagastamata summade katmises ning tuludes ja sissenõudmistes laenupõhiselt. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmi kaasrahastamist pakub üks järgmistest: korraldusasutuse programmist tehtav osamakse, finantsvahendaja osamakse ja kaasinvestorite osamaksed fondi tehtavate kaasinvesteeringute, linnaarenguprojektideks antavate laenude kaudu tehtavate kaasinvesteeringute ning muude kaasinvestorite tehtavate kaasinvesteeringute tasandil. Fondifondide struktuuri korral kannab fondifond osamaksu Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmilt üle finantsvahendajale. Lisaks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmi osamaksele võib fondifond anda oma vahendeid, mis liidetakse finantsvahendaja rahaliste vahenditega. Fondifond võtab sel juhul osa riskijagamisest eri osamaksete vahel laenuportfellis. Kui fondifondi vahendid on riigi vahendid või kui fondifondi vahenditega on ühendatud muid riigi vahendeid, tuleb kohaldada määruse (EL) nr 651/2014 artiklit 16.

Linnaarenguprojekt Linnaarenguprojekt on osa linnade säästva arengu strateegiat käsitlevas terviklikus strateegias kavandatud meetmete rakendamisest ja sellega aidatakse saavutada nimetatud strateegias määratletud eesmärke. Lisaks peavad kõik linnaarenguprojektid vastama järgmistele parameetritele. Rahastamise jätkusuutlikkus. — Linnaarenguprojektid peavad põhinema ärimudelil, milles hinnatakse rahavoogusid ja mille sihtrühma moodustavad erainvestorid. — Linnaarenguprojektid tuleb üles ehitada nii, et need toodavad tulu või vähendavad kulusid piisaval määral, et maksta tagasi linnaarendusfondilt saadud laen. Lisaks tuleb need üles ehitada nii, et igasugune riigiabi oleks kehtestatud projekti elluviimiseks vajalikule miinimumsummale, et mitte moonutada konkurentsi. Projektide sisemine tulumäär peab olema selline, et see ei meelitaks ligi üksnes ärilistel kaalutlustel põhinevat rahastamist. Strateegiline kooskõlastamine. — Linnaarenguprojektid on osa linnade säästva arengu strateegiat käsitlevast terviklikust strateegiast ja nende abil peab olema võimalik meelitada ligi lisarahastust muudelt avaliku või erasektori investoritelt. — Linnaarenguprojektid peavad vastama Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmis kavandatud eesmärkidele ja meetmetele ning aitama kaasa Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmi asjaomaste tulemusnäitajate saavutamisele. — Linnaarenguprojektid tuleb ellu viia asjaomases piirkonnas/õigusruumis ning need peavad aitama kaasa Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmis sätestatud eesmärkide (sealhulgas kvantitatiivsete tulemite) saavutamisele. Linnaarendusfondist võidakse toetada järgmisi investeerimisprioriteete: — investeeringud vähem CO2-heidet tekitavatesse strateegiatesse linnapiirkondades; — investeeringud katastroofidele vastupanuvõime tagamiseks; — investeeringud kliimamuutustega kohanemiseks; — investeeringud linnakeskkonna parandamiseks, sealhulgas mahajäetud tööstusobjektide taaselustamiseks ja õhusaaste vähendamiseks; — investeeringud säästvasse linnalisse liikumiskeskkonda; — investeeringud füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise ja ettevõtete loomise toetamiseks; — investeeringud riiklike tööturuasutuste taristusse; — investeeringud tervishoiu- ja sotsiaalsektorisse, sealhulgas taristusse, teadus- ja arendustegevusse või innovatiivsetesse teenustesse, mis aitavad kaasa kohalikule arengule ning institutsiooniliselt hoolduselt kogukonnapõhisele hooldusele ja tervishoiu põhivormidele üleminekule, samuti soodustavad need tervishoiu- ja sotsiaalteenustele juurdepääsu; — investeeringud mahajäänud linna- ja maakogukondade füüsilise ja majandusliku taaselustamise toetamisse; — investeeringud kultuuripärandi säilitamisse, kaitsmisse, edendamisse ja arendamisse; — investeeringud kõrgharidusse, sealhulgas koostöös ettevõtjatega; — investeeringud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia arendamisse.

Riigiabi mõju Investeeringut käsitatakse siseturuga kokkusobivana ja selle kohta ei ole vaja teha juhtumipõhist teavitamist, tingimusel et see vastab määruse (EL) nr 651/2014 artiklile 16. Riigiabi olemasolu tuleb hinnata fondifondi, finantsvahendaja, erainvestorite ja lõppsaajate tasandil. Sellega seoses peavad finantsvahendaja ja fondifond vastama järgmistele tingimustele: a) finantsvahendaja ja fondifondi halduskulud ja teenustasud vastavad turul kehtivatele tasustamistingimustele võrreldavas olukorras, näiteks siis, kui fondifond on valitud avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva konkursi kaudu või kui tasu on kooskõlas delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 artiklitega 12 ja 13 ning riik ei anna mingeid muid soodustusi. Kui fondifond ainult kannab finantsvahendajale Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide osamakse üle ning täidab avalikes huvides olevaid ülesandeid, tal ei ole meetme rakendamise ajal äritegevust ja ta ei tee omavahenditega kaasinvesteeringuid – mistõttu ei loeta teda abi saajaks –, piisab sellest, kui fondifondi ei tasustata üle; b) erasektori osamakse igasse linnaarenguprojekti on vähemalt 30 % linnaarenguprojektile antavast kogurahastamisest vastavalt määruse (EL) nr 651/2014 artikli 16 lõikele 6; c) linnaarendusfondi juhitakse äriliste põhimõtete alusel ja selle rahastamispõhimõtted on kasumile orienteeritud. Erasektori osalusena käsitatakse siin eraõiguslike juriidiliste isikute tehtud investeeringuid. Kulud, mis on seotud linnaarenguprojektide hoolsuskohustusega, kaetakse linnaarendusfondi haldava finantsvahendaja halduskuludest ja -tasudest. ►M2 Diferentseeritud kohtlemine (riskijagamise korra asümmeetrilised tingimused) fondifondi, finantsvahendaja osaluse ja kaasinvestorite osaluse puhul fonditasandil ning projektitasandil laenude kujul kehtestatakse kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 43a ning määruse (EL) nr 651/2014 artikli 16 lõike 8 punktidega b ja c, nagu on täpsustatud hinnakujunduspõhimõtetes. ◄ Asümmeetrilisi tingimusi ei ole võimalik kohaldada muude kaasinvestorite suhtes projektitasandil, kuna nende osamakseid ei investeerita laenudesse ega linnaarendusfondist väljapoole.

Laenuandmispõhimõtted a) Väljamaksmine korraldusasutuselt või fondifondist finantsvahendajale Pärast korraldusasutuse ja fondifondi ning finantsvahendaja vahelise rahastamislepingu allkirjastamist kannab asjaomane korraldusasutus või fondifond avaliku sektori osamakse programmist üle finantsvahendajale, kes paigutab sellised toetused sihtotstarbelisse linnaarendusfondi. Ülekanne tehakse osamaksetena ja pidades kinni määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 41 sätestatud ülemmääradest. Sihtlaenumaht ja intressimääravahemik kinnitatakse eelhindamises kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 37 ja seda võetakse arvesse rahastamisvahendi laadi kindlaks määramiseks (uuendatav või mitteuuendatav instrument). b) Laenuportfelli loomine Finantsvahendajal tuleb lisaks oma praegusele laenutegevusele luua eelnevalt kindlaks määratud piiratud ajavahemiku jooksul linnaarenguprojektide rahastamiskõlblike laenude portfell, mida osaliselt rahastatakse programmi raames väljamakstud vahenditest rahastamislepingus kokkulepitud riskijagamismäära ulatuses. Finantsvahendaja peab rakendama järjekindlat laenuandmispoliitikat, mis põhineb kokkulepitud investeerimisstrateegial, võimaldab usaldusväärset krediidiportfelli valitsemist ning mis vastab kohaldatavatele majandusharu standarditele, olles samas kooskõlas korraldusasutuse finantshuvide ja poliitikaeesmärkidega. Investeerimisstrateegia tuleb määratleda linnade säästva arengu strateegiat käsitleva tervikliku strateegia raames sihtotstarbelise tegevuse, geograafiliste piirkondade ja rahastamiskõlblike kulude tasandil. Finantsvahendaja korraldab lõppsaajatele antavate laenude identifitseerimise, valimise, hoolsuskohustuse auditi, dokumenteerimise ja vormistamise kooskõlas oma standardmenetlustega ning asjaomases rahastamislepingus sätestatud põhimõtetega. Kui kaasinvestorid annavad laene otse linnaarenguprojektidesse, tuleks finantsvahendaja ja kaasinvestorite vahel allkirjastada kaasinvesteerimisleping. Nimetatud lepingus määratakse kindlaks lõppsaajatesse tehtavate investeeringute tingimused ja leping peab vastama komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 821/2014 (1) artikli 1 lõikele 3, kui kõnealust artiklit kohaldatakse. Sellises kaasinvesteerimislepingus tuleb täpsustada võimalik riskijagamise kord. c) Rahastamisvahendile tagasi makstud rahaliste vahendite uuesti kasutamine Rahastamisvahendile tagasi makstud vahendeid kasutatakse uuesti samas rahastamisvahendis (ringrahastamine samas rahastamisvahendis) või neid kasutatakse pärast korraldusasutusele või fondifondi tagasi maksmist vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artiklitele 44 ja 45. See määruse (EL) nr 1303/2013 artiklites 44 ja 45 osutatud ringrahastamise meetod lisatakse rahastamislepingusse. Ringrahastamise korral samas rahastamisvahendis tehakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest saadud toetusele lisanduvad ja finantsvahendaja poolt investeeringuteks ettenähtud aja jooksul tagastatud ja/või lõppsaajatele antud laenudest tagasi nõutud summad põhimõtteliselt kättesaadavaks uue kasutuse jaoks samas rahastamisvahendis. Kui korraldusasutusele või fondifondile tehakse tagasimakseid otse, siis peavad need toimuma korrapäraselt, võttes arvesse i) põhiosa tagasimakseid, ii) laenude kõiki tagasinõutud summasid ja kahjude mahaarvamisi ning iii) kõiki intressimakseid. Nimetatud ressursse tuleb kasutada kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artiklitega 44 ja 45. d) Kahjude sissenõudmine Finantsvahendaja võtab kooskõlas oma sisesuuniste ja -menetlustega iga linnaarendusfondist rahastatud tagasimaksmata laenu suhtes sissenõudmiseks ettenähtud meetmed. Summad, mille finantsvahendaja on tagasi saanud (tagasi saadud netosumma ja sundtäitmiskulud, kui on), jagatakse finantsvahendaja ja korraldusasutuse või fondifondi vahel. e) Intress ja muud tulud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide toetusest rahastamisvahendile tekkivat intressi ja muid tulusid kasutatakse vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artiklile 43.

Hinnakujunduspõhimõtted Hinnakujunduse kohta ettepanekut tehes vähendab finantsvahendaja iga portfellis oleva laenu tagatisnõuet ja üldist intressimäära nii, et nendes võetakse arvesse programmi avaliku sektori osamaksest eraldatud summat ja riskijagamise korda. Hinnakujunduspõhimõtted sisaldavad vähemalt järgmist. 1) Intressimäär finantsvahendaja osaluse pealt määratakse turupõhiselt (s.o vastavalt finantsvahendaja oma põhimõtetele). 2) Üldist intressimäära, mida arvestatakse rahastamiskõlblikele linnaarenguprojektidele antavatelt portfelli lisatud laenudelt, tuleb vähendada proportsionaalselt programmi avaliku sektori osalusest eraldatud summaga. Selles vähendamises võetakse arvesse teenustasusid, mida korraldusasutus võib võtta programmi osaluse pealt, ja riskijagamise korda. 3) Hinnakujunduspõhimõtted on rahastamiskõlblikkusperioodil muutumatud.

Programmi osamakse rahastamisvahendile: summa ja määr (toote üksikasjad) ►M2 Tegelik riskijagamismäär, programmi avaliku sektori toetus, diferentseeritud kohtlemine ja laenude intressimäär põhinevad eelhindamise järeldustel ning peavad tagama, et lõppsaajate kasu vastab määruse (EL) nr 651/2014 artikli 16 lõike 8 punktile b. ◄ Linnaarendusfondi sihtportfelli suurus kehtestatakse rahastamisvahendi toetamise põhjendamiseks tehtava eelhindamise raames kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 37 ja selle juures võetakse vajaduse korral arvesse vahendi ringrahastamise meetodit. Eelhindamise käigus tuvastatud puudujäägi kõrvaldamiseks tuleb määrata kindlaks linnaarendusfondi eraldis ja riskijagamise määr ning järgida käesolevas lisas sätestatud tingimusi. Finantsvahendajaga kokkulepitud minimaalne kaasrahastamismäär määratakse kindlaks iga portfelli lisatud rahastamiskõlbliku laenu puhul ja see vastab rahastamiskõlbliku laenu põhisumma maksimumosale, mida programmist rahastatakse. Finantsvahendajaga kokkulepitud riskijagamismääraga määratakse muude kokkulepete puudumisel kindlaks kahjumi osa, mis jagatakse finantsvahendaja, kaasinvestorite (fondi- ja projektitasandil) ning programmi osaluse vahel. Linnaarendusfondi pakutavat rahastamist käsitlevad tingimused tuleb kindlaks määrata enne igasse linnaarenguprojekti investeerimist projekti jaoks koostatud ja finantsvahendaja kontrollitud finantsprognoosi alusel.

Programmist rahastamisvahendile eraldatav osamakse (tegevus) Linnaarendusfondist rahastatavate alustehingute portfell peab sisaldama linnaarenguprojektideks antavaid laene. Portfelli lisamist käsitlevad kriteeriumid määratakse kindlaks vastavalt liidu õigusaktidele, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmile, riiklikele rahastamiskõlblikkuseeskirjadele, investeerimisstrateegiale (osa linnade säästva arengu strateegiat käsitlevast terviklikust lähenemisviisist) ning koos finantsvahendajaga. Finantsvahendajal peab olema portfelli riskiprofiili kohta mõistlik prognoos. Finantsvahendaja peab eelhindamises kinnitatud investeerimisstrateegia põhjal määrama kindlaks linnaarenguprojektidest koosneva portfelli, sellesse investeerima ja seda jätkusuutlikult haldama. Finantsvahendaja haldab sellistest linnaarenguprojektidest koosnevat portfelli, mis on osa linnade säästva arengu strateegiat käsitlevas terviklikus lähenemisviisis kavandatud sekkumiste rakendamisest. Finantsvahendaja määrab iga linnaarenguprojekti kohta kindlaks vähemalt järgmise: a) projekti üldkirjeldus ja ajakava, sealhulgas kaasrahastavate partnerite ja aktsionäride kirjeldus ning projekti detailne rahastamiskava; b) põhjendus, miks projekt programmist toetuse saamiseks valiti, sealhulgas projekti elujõulisuse esialgne hindamine ja täiendav vajadus linnaarendusfondist tehtava investeeringu järele; c) riskide kindlaksmääramine; d) asjaomases programmis kirjeldatud projekti eesmärkidele vastavus. See tähendab, et valitud linnaarenguprojektidega tuleb aidata kaasa programmi asjaomastes prioriteetsetes suundades sätestatud eesmärkide, sealhulgas kvantitatiivsete tulemite saavutamisele. Portfelli rakendades peab finantsvahendaja eelkõige tegema järgmist: a) tegema kindlaks asjaomase programmi suhtes kohaldatavate nõuete ja kriteeriumide kohased elujõulised linnaarenguprojektid, investeerima nendesse ning juhtima kõnealuste investeeringutega seotud läbirääkimisi ja nende struktuuri kavandamist; b) hindama nii investeeringut kui ka investeerimisstrateegia nõuetele vastavust. Elujõulisuse testist peab nähtuma, et projekti ei viidaks ellu ilma linnaarendusfondist tehtava investeeringuta; c) esitama linnaarenguprojektide kohta aruande vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artiklile 46; d) tagama, et vähemalt 30 % linnaarenguprojektile antavast kogurahastamisest tuleneb erasektorist ja et erasektori vahendeid kasutatakse võimalikult palju.

Korraldusasutuse kohustused Korraldusasutuse kohustused rahastamisvahendi suhtes on sätestatud delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 artiklis 6. Kaetav kahju hõlmab maksmisele kuuluvaid ja tasumata põhisummasid ning standardintressi (kuid ei hõlma viiviseid ning kõiki muid kulusid ja kulutusi).

Kestus Rahastamisvahendi laenuandmisperiood sätestatakse eesmärgiga tagada, et määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 42 osutatud programmimakset kasutatakse laenude jaoks, mis makstakse lõppsaajatele välja hiljemalt 31. detsembril 2023. Pärast 31. detsembrit 2020 tehtavate investeeringute puhul tuleb kontrollida nende vastavust riigiabi eeskirjadele, mis jõustuvad pärast nimetatud kuupäeva.

Laenuandmine ja riskijagamine finantsvahendaja tasandil (huvide kooskõlastamine) Korraldusasutuse, kaasinvestorite ja finantsvahendaja vaheline huvide kooskõlastamine saavutatakse järgmiste vahenditega. — Delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 artiklites 12 ja 13 sätestatud tulemustasud. — Finantsvahendaja tasu, mis vastab turul kehtivatele tasustamistingimustele võrreldavas olukorras. — Finantsvahendaja katab vähemalt 30 % kogu rahastamiskohustusest, mille alusel linnaarenguprojektidele laenu antakse. Kõnealusest igale projektile eraldatavast linnaarendusfondi kogu rahastamiskohustuse 30 % osast vähemalt 1 % tuleneb finantsvahendaja omavahenditest ning selle suhtes kohaldatakse samu tingimusi kui programmi osamakse puhul. Ülejäänud vähemalt 29 % annavad finantsvahendaja, kaasinvestorid fonditasandil või kaasinvestorid projektitasandil antud laenudest. — Erasektori kaasrahastamise kogusumma peab olema vähemalt 30 % linnaarenguprojektile antavast kogurahastamisest. — Kaasinvestorite kaasrahastamist võib käsitada kas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide riikliku kaasrahastamisena, kui see ei tulene lõppsaajate omavahenditest (kui kõnealune kaasrahastamine investeeritakse seejärel projekti rahastamiskõlblikesse kuludesse), või programmi avaliku sektori täiendusena. — ►M2 Risk jagatakse finantsvahendaja ja kaasinvestorite vahel (fonditasandil või linnaarenguprojekti tasandil) proportsionaalselt, nagu ka programmi osamaksete puhul, välja arvatud juhul, kui määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 37 lõike 2 punktis c osutatud eelhindamisest nähtub, et on vaja diferentseeritud kohtlemist, mida rakendatakse kaasinvestorite vahelise asümmeetrilise riskijagamisena. Selline kord peab olema kooskõlas määruse (EL) nr 651/2014 artikli 16 lõike 8 punktidega b ja c ning sisalduma osaliste vahelises kaasinvesteerimislepingus. Sellist korda ei kohaldata 1 % osamakse suhtes, mille finantsvahendaja investeeris huvide kooskõlastamiseks omavahenditest, nagu eespool osutatud. ◄

Abikõlblikud finantsvahendajad Valitud finantsvahendaja on liikmesriigis asutatud avalik-õiguslik või eraõiguslik isik ning tal on seaduslik õigus pakkuda laenu linnaarenguprojektidele, mis asuvad rahastamisvahendit toetava programmi õigusruumis. Abikõlblik finantsvahendaja peab ühtlasi olema võimeline näitama, et suudab hallata linnaarendusfondi ja jälgida linnaarenguprojektide portfelli. See hõlmab delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 artiklis 7 nõutud elemente. Abikõlblik finantsvahendaja peab olema võimeline näitama, et tal on asjaomasel sihtturul asjakohane kogemus selliste samaväärsete või sarnaste projektide või finantsvahendite juhtimisel, millest on investeeritud linnaarendusfondi raames kavandatud projektidega sarnastesse projektidesse. See hõlmab ka Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamise kogemust. Finantsvahendaja tegevust reguleerib asjaomane riiklik finantsteenuseid reguleeriv organ ja finantsvahendaja peab järgima professionaalse fondivalitsemise head tava. Finantsvahendajat juhitakse äriliste põhimõtete alusel. Kõnealune nõue loetakse täidetuks, kui määruse (EL) nr 651/2014 artikli 16 lõikes 9 sätestatud tingimused on täidetud. Eraõiguslikke isikuid käsitatakse eraõiguslike juriidiliste isikutena, keda omavad oma vastutusel ja omavahenditest investeerivad era- või avaliku sektori investorid. Linnaarendusfondi õiguslik struktuur peab võimaldama lisarahastust, et suurendada muude investorite osamakseid programmi kohastesse linnaarenguprojektidesse. ►M2 Korraldusasutus ja fondifond peavad finantsvahendajate valimisel järgima liidu õigusakte. Finantsvahendajate valimine peab olema avatud, läbipaistev, proportsionaalne, mittediskrimineeriv ja vältima huvide konflikte. Finantsvahendajate valimisel tuleb püüda kehtestada asjakohane riskijagamise kord diferentseeritud kohtlemise puhul. ◄ Finantsvahendaja valimise protsessis tuleb hinnata linnaarendusfondi investeerimisstrateegiat, otsustamisprotsessi ja üldist juhtimisstrateegiat, juhtimissuutlikkust ning finantsvahendaja enda osalust linnaarendusfondi rahastamises omavahenditest. Üks finantsvahendaja valimise protsessis kohaldatavaid sobivuskriteeriume on tema suutlikkus kavandada ja töötada välja rahastatavatest linnaarendusprojektidest koosnev portfell, võttes arvesse valikuprotsessis osaleva finantsvahendaja pakutavaid kõige konkurentsivõimelisemaid hinnakujunduspõhimõtteid. Finantsvahendaja peab vastutama linnaarenguprojektide kindlaksmääramise ja hindamise eest. Valituks osutunud finantsvahendaja peab haldama linnaarenguprojektide registrit. Linnaarenguprojektide register peab sisaldama projekte, mida finantsvahendaja on kohustunud asjaomasel ajahetkel kättesaadava teabe alusel rahastama. Investoritena käsitatakse mis tahes investoreid, kes finantsvahendaja mõistliku prognoosi kohaselt on investorid, kes tegutsevad turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõtte kohastes tingimustes, olenemata nende õiguslikust laadist ja omandivormist. Finantsvahendaja peab oma valikuga seoses täpsustama kaasinvestorite hindamise kriteeriumid. Need peavad olema potentsiaalsetele kaasinvestoritele mõistetavad ja kättesaadavad. Finantsvahendaja peab järgima mittediskrimineerivat lähenemisviisi kaasinvestorite leidmiseks ja nendega koos investeerimiseks. Kaasinvestorite hindamist võidakse kontrollida tagantjärgi.

Lõppsaajate abikõlblikkus Lõppsaajad peavad olema abikõlblikud liidu ja siseriikliku õiguse, asjaomase Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmi, rahastamislepingu ning määruse (EL) nr 651/2014 artiklis 16 osutatud tingimuse kohaselt. Laenu allkirjastamise kuupäeval peavad lõppsaajad olema täitnud järgmised rahastamiskõlblikkuskriteeriumid: a) lõppsaajad on linnaarenduse valdkonna osalised, st ettevõtjad, kelle õiguslik seisund võimaldab võtta laene ja viia ellu linnaarenguprojekte ning kelle omandistruktuur võib varieeruda ja põhineda näiteks erasektori ja avaliku sektori kapitalil; b) lõppsaajad on piirkondlike ja kohalike ametiasutuste aktiivsed koostööpartnerid, kes soodustavad linnaarengut, investeerides linnaarenguprojekti. Lõppsaajatel peab olema asjakohane õigustatud huvi varasse, millesse investeeritakse; c) lõppsaajad ei kuulu määruse (EL) nr 651/2014 artikli 1 lõigetes 2–5 sätestatud erandite kohaldamisalasse; d) lõppsaajad ei tegutse ühes ega mitmes piirangutega sektoris (2); e) lõppsaajad ei ole määruse (EL) nr 651/2014 artikli 2 punkti 18 kohane raskustes olev äriühing; f) lõppsaajatel ei tohi olla finantsvahendaja sisesuuniste ja standardlaenupoliitika kohaselt tehtavate kontrollide järgi finantsvahendaja või muu finantseerimisasutuse antud ühegi teise laenu või liisingu maksuvõlga või tasumata makseid; g) lõppsaajad investeerivad linnaarenguprojektidesse, mida rakendatakse ajavahemikuks 1. juulist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 määratletud regionaalabi kaardil osutatud abistatavates piirkondades aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktide a ja c kohaldamisel. Lisaks peab lõppsaajatel olema investeerimise ja laenu tagasimaksmise ajal ühes liikmesriigis registreeritud tegevuskoht ning tegevus, mille tarbeks laen välja maksti, peab toimuma asjaomases liikmesriigis ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmi piirkonnas/õigusruumis.

Lõppsaajatele ettenähtud toote iseloomulikud jooned Linnaarendusfond annab lõppsaajatele laene, mis aitavad kaasa programmi eesmärgi saavutamisele ja mida kaasrahastatakse programmist. Linnaarendusfondi summad ja määrad ühtlustatakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 37 lõikes 2 osutatud eelhindamise tulemustega ning on kooskõlas määrusega (EL) nr 651/2014. Laene kasutatakse üksnes järgmistel lubatud eesmärkidel: a) investeerimine materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse; b) käibekapitali soetamine seoses arendus- või laiendustegevusega, mis on punktis a osutatud tegevustega seonduv kõrvaltegevus (mille kõrvalist laadi tõendab muu hulgas linnaarenguprojekti äriplaan ja rahaliste vahendite summa). Portfelli lisatud linnarendusfondi laenud peavad alati vastama järgmistele rahastamiskõlblikkuskriteeriumidele: c) laenud peavad olema uued, mitte antud olemasolevate laenude refinantseerimiseks ega lõpuleviidud projektide rahastamiseks; d) linnaarendusfondist linnaarenguprojekti tehtava investeeringu kogusumma ei tohi ületada 20 000 000 eurot, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 651/2014 artikli 16 lõikes 3; e) laenudest rahastatakse üht või mitut lubatud eesmärki eurodes ja/või asjaomase õigusruumi riiklikus vääringus ning vajaduse korral mis tahes muus vääringus; f) laene ei anta vahefinantseerimislaenude, allutatud laenude või kvaasiomakapitali vormis; g) laene ei anta vaba tagasimaksega krediidiliinide vormis; h) laenudele koostatakse tagasimaksegraafik, milles nähakse ette regulaarsed tagasimaksed ja/või üks lõppmakse; i) laenudest ei rahastata üksnes finantstegevust ja sellest ei rahastata tarbimislaenude pakkumist; j) tähtaeg: laenude miinimumtähtaeg on 12 kuud (koos asjakohase tähtajapikendusega, kui see on olemas) ja maksimumtähtaeg on kuni 360 kuud.

Aruandlus ja eesmärgiks seatud tulemused Finantsvahendaja esitab korraldusasutusele või fondifondile standardses vormis ja ulatuses teavet vähemalt kord kvartalis. Aruanne peab sisaldama kõiki asjakohaseid elemente, mis võimaldavad korraldusasutusel täita määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 46 tingimusi. Liikmesriigid peavad täitma ka määruse (EL) nr 651/2014 kohaseid aruandluse ja läbipaistvusega seotud kohustusi. Näitajad peavad olema vastavuses rahastamisvahendit rahastava Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmi asjaomase prioriteedi konkreetsete eesmärkidega ja eelhindamise käigus täpsustatud oodatavate tulemustega. Neid mõõdetakse ja neist antakse linnaarendusfondi puhul aru vähemalt kord kvartalis ning need peavad olema vastavuses vähemalt määruse (EL) nr 1303/2013 nõuetega. Lisaks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmi prioriteetse suuna ühistele näitajatele kuuluvad muude näitajate hulka: a) rahastatud laenude/projektide arv; b) rahastatud laenude summad; c) tagastamata laenud (arvud ja summad); d) tagastatud vahendid ja tulu.

Programmist tehtavate maksete majandusliku kasu hindamine Programmi avaliku sektori rahalisest osalusest tulenev rahaline soodustus antakse edasi lõppsaajatele, võttes vajaduse korral arvesse programmist linnaarendusfondi tehtava avaliku sektori osamakse pakutavaid soodsaid rahastamistingimusi. Finantsvahendaja vähendab üleüldist tegelikku intressimäära ja vajaduse korral kõrvalpoliitikat, mida võetakse lõppsaajatelt iga portfelli kuuluva rahastamiskõlbliku laenu alusel, võttes arvesse programmist linnaarendusfondi tehtava osamakse soodsaid rahastamistingimusi. Nimetatud põhimõte sätestatakse korraldusasutuse või fondifondi ja finantsvahendaja vahelises rahastamislepingus.