02003D0077 — ET — 11.08.2021 — 002.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B NÕUKOGU OTSUS, 1. veebruar 2003, millega kehtestatakse likvideeritava ESTÜ varade ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varade haldamise mitmeaastased finantssuunised (2003/77/EÜ) (ELT L 029 5.2.2003, lk 25)

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU OTSUS,

1. veebruar 2003,

millega kehtestatakse likvideeritava ESTÜ varade ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varade haldamise mitmeaastased finantssuunised

(2003/77/EÜ)







Artikkel 1

Likvideeritava ESTÜ varade ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varade haldamise mitmeaastased finantssuunised (edaspidi “finantssuunised”) on toodud lisas.

▼M2

Artikkel 1a

Likvideeritava ESTÜ varasid ning pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varasid hallatakse nii, et oleks tagatud iga-aastased maksed kuni 111 miljoni euro suuruse iga-aastase eraldise piires, et rahastada ühiseid teadusuuringuid söe- ja terasetööstusega seotud sektorites. Iga-aastaseid makseid rahastatakse investeeringutest saadavast netotulust ja tulust, mis saadakse likvideeritava ESTÜ varade ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varade osalisest müügist, kuni iga-aastase summa ulatuses, mille on komisjoni nimetatud talitus otsuse 2003/76/EÜ ja nõukogu otsuse 2008/376/EÜ ( 1 ) alusel kindlaks määranud.

▼B

Artikkel 2

Vajaduse korral vaadatakse finantssuunised uuesti läbi või täiendatakse neid iga viie aasta järel, esimene periood lõpeb 31. detsembril 2007. Sel eesmärgil ja hiljemalt esimese kuue kuu jooksul iga viieaastase perioodi esimesel aastal annab komisjon finantssuuniste toimimisele ja tõhususele uue hinnangu ja teeb ettepanekud asjakohaste muudatuste tegemiseks.

Kui komisjon peab vajalikuks, võib ta teha ümberhindamisi ja esitada nõukogule ettepanekuid mis tahes kohaste muudatuste tegemiseks enne viieaastase perioodi lõppemist.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 24. juulist 2002.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

▼M2









LISA

Likvideeritava ESTÜ varade ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varade haldamise finantssuunised

1. RAHALISTE VAHENDITE KASUTAMINE

Likvideeritava Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (ESTÜ) varasid, sealhulgas nii selle laenuportfelli kui ka investeeringuid, kasutatakse vajaduse korral ESTÜ järelejäänud kohustuste täitmiseks seoses selle maksmata laenude, eelmistest tegevuseelarvetest tulenevate kohustuste ja mis tahes ettenägematute kohustustega.

Likvideeritava ESTÜ varad ning pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varad, mis ei ole vajalikud esimeses lõigus kirjeldatud kohustuste täitmiseks, investeeritakse usaldusväärselt valitud investeerimisperioodil, et saada tulu, mida saab kasutada teadusuuringute jätkuvaks rahastamiseks söe- ja terasetööstusega seotud sektorites.

Likvideeritava ESTÜ varasid ning pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varasid kasutatakse, et tagada iga-aastase 111 miljoni euro suuruse eraldise piires iga-aastased maksed teadusuuringutele söe- ja terasetööstusega seotud sektorites. Need maksed tehakse investeeringutest saadavast netotulust. Kui sellest netotulust ei piisa iga-aastase eraldise katmiseks, siis täiendatakse seda likvideeritava ESTÜ varade ning pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varade osalisest müügist saadud tuluga. Pärast 2027. aastat investeeritakse söe ja terase teadusfondi varad sellise tulu saamiseks, mida saab kasutada teadusuuringute jätkamise rahastamiseks söe- ja terasetööstusega seotud sektorites.

2. INVESTEERIMISPERIOOD, -EESMÄRK JA RISKITALUVUS

Likvideeritava ESTÜ varad ja pärast likvideerimise lõpetamist söe- ja terase teadusfondi varad investeeritakse, et säilitada nende varade väärtust ja võimaluse korral seda suurendada (edaspidi „investeerimiseesmärk“). Investeerimiseesmärki püütakse saavutada suure usaldusväärsusega kogu investeerimisperioodi vältel.

Varasid hallatakse vastavalt usaldatavusnõuetele ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetele ning komisjoni peaarvepidaja kehtestatud nõuetele ja korrale.

Investeerimiseesmärk saavutatakse, rakendades usaldusväärset investeerimisstrateegiat, mis põhineb rahastamiskõlblike varaklasside, geograafiliste piirkondade, emitentide ja lõpptähtaegade suurel hajutatusel (edaspidi „investeerimisstrateegia“). Investeerimisstrateegia koostamisel võetakse arvesse investeerimisperioodi ning tagatakse, et vajalikud vahendid on kättesaadavad piisavalt likviidsel kujul ja siis, kui neid on vaja.

Investeerimisstrateegia esitatakse strateegilise vara jaotuse vormis, millega kehtestatakse rahastamiskõlblike finantsvarade eri kategooriatele soovituslikud sihtpaigutused.

Komisjon võtab strateegilist vara jaotust arvesse strateegilises võrdlusaluses (edaspidi „võrdlusalus“), millega võrreldakse likvideeritava ESTÜ varade ning pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varade tootlust.

Investeerimisstrateegia ja võrdlusaluse esitab komisjon ja selle kiidab heaks komisjoni peaarvepidaja pärast komisjoni volitatud eelarvevahendite käsutajatega konsulteerimist.

Komisjon võib investeerimisstrateegiat ja võrdlusalust muuta, kui majandustingimustes toimub igakülgselt dokumenteeritud ja põhjendatud muutus, kui rahastamisvahendite vajadused ja olukord muutuvad märkimisväärselt või kui vahendite sisse- ja/või väljavoolu prognoos muutub oluliselt. Investeerimisstrateegia muutmisel kasutatakse sama menetlust mis algsel vastuvõtmisel.

Investeerimisstrateegia koostamisel võetakse arvesse investeerimisperioodi ning likvideeritava ESTÜ varade ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varade riskitaluvust.

3. VARA JAOTUSE PÕHIMÕTTED JA RAHASTAMISKÕLBLIKUD INVESTEERINGUD

Investeerimisriskide vähendamiseks tagatakse piisav hajutatus kõigi varaklasside üleselt ja piires. Põhimõtteliselt peaks riskipositsiooni hajutama seda rohkem, mida suurema riskiga või väiksema likviidsusega vara on.

Investeerimist eri varaklassidesse ja hajutatust võidakse saavutada ka investeerimisfondidesse või börsil kaubeldavatesse toodetesse investeerimise kaudu.

Likvideeritava ESTÜ varad ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varad investeeritakse ainult järgmistesse varadesse:

a) eurodes nomineeritud rahaturuvarad,

b) fikseeritud tulumääraga väärtpaberid ning

c) reguleeritud ühisinvesteeringud võlakohustustesse ja omakapitali.

Likvideeritava ESTÜ varad ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varad omandavad riskipositsiooni eelmises lõigus osutatud varaklassides, investeerides järgmistesse instrumentidesse või tehes järgmisi tehinguid:

a) hoiused;

b) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/1131 ( 2 ) reguleeritud rahaturuinstrumendid ja rahaturufondid, mis pakuvad ühepäevase tähtajaga likviidsust;

c) võlainstrumendid, nagu võlakirjad, vekslid ning väärtpaberistatud instrumendid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2017/2402 ( 3 ) sätestatud lihtsate, läbipaistvate ja standarditud kriteeriumidega;

d) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/65/EÜ ( 4 ) hõlmatud investeerimisfondid, sealhulgas börsil kaubeldavad fondid, mis investeerivad omakapitaliinstrumentidesse või võlainstrumentidesse, mille korral ei saa maksimaalne kahjum ületada investeeritud summasid;

e) repolepingud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 ( 5 ) (edaspidi „finantsmäärus“) artikli 212 lõikes 2 sätestatud põhimõtetele;

f) pöördrepolepingud;

g) väärtpaberite laenutehingud tunnustatud kliiringusüsteemidega, nagu Clearstream ja Euroclear, või seda liiki tehingutele spetsialiseerunud juhtivate finantsasutustega.

Forvard- ja futuurlepingute ning vahetuslepingute kujul tuletisinstrumente kasutatakse üksnes portfelli tõhusaks valitsemiseks, mitte spekuleerimiseks ega positsioonide võimendamiseks. Neid tuletisinstrumente võib investeerimispoliitika kohaselt kasutada kestuse korrigeerimiseks, krediidiriski või muu asjaomase riski maandamiseks või vara jaotuses tehtavateks muudatusteks.

Likvideeritava ESTÜ varasid ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varasid võib investeerida USA dollarites nomineeritud väga likviidsetesse võlakirjadesse, mille on emiteerinud riiklikud ja riigiülesed üksused, üksnes hajutamise või teistsuguses intressikõveras riskipositsiooni võtmise eesmärgil. Valuutarisk maandatakse, kasutades asjakohaselt vahetuslepinguid või muid valuutariski maandamiseks mõeldud instrumente eelmises lõigus täpsustatud viisil.

Peaarvepidaja nõusolekul võib komisjon laiendada rahastamiskõlblike investeeringute loetelu, et hõlmata muid varaklasse ja investeerimistehinguid, mis on kooskõlas investeerimisstrateegia ja -eesmärkidega, samuti Rahvusvahelise Valuutafondi aeg-ajalt koostatud loetelus nimetatud muude arenenud majandusega riikide valuutasid, eeldusel et nende valuutarisk on maandatud. Uute varaklasside, investeerimistehingute või arenenud majandusega riikide valuutade lisamise otsuste toetuseks tuleb iga varaklassi, tehingu või valuuta puhul esitada igakülgne põhjendus selle kohta, kuidas investeerimisvõimaluste laiendamine parandab likvideeritava ESTÜ varade ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varade riski ja tootluse suhet. See põhjendus hõlmab nende uute investeerimisvõimaluste toetamiseks vajaliku tegevussuutlikkuse hindamist.

4. KESKKONNAALASED, SOTSIAALSED, ÄRIÜHINGU ÜLDJUHTIMISEGA SEOTUD JA MORAALSED KAALUTLUSED

Kehtivad järgmised keskkonnaalased, sotsiaalsed ja äriühingu üldjuhtimisega seotud kriteeriumid:

a) likvideeritava ESTÜ varad ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varad investeeritakse kooskõlas liidu poliitilise eesmärgiga edendada kestlikku rahandust ja sotsiaalset õiglust, niivõrd kui seda võimaldab varade kapitali säilitamist käsitlev eesmärk;

b) investeerimispoliitika rakendamisel järgitakse kõiki asjakohaseid õigusakte, millega edendatakse keskkonna-, sotsiaal- ja äriühingu üldjuhtimise alaseid finantsinstrumente, ning järgitakse liidu õigusraamistikus kehtestatud asjakohaseid nõudeid, süsteeme, kriteeriume ja protsesse;

c) komisjon võib konsulteerida ELi kestliku rahanduse tehnilise eksperdirühmaga või selle õigusjärglasega keskkonna-, sotsiaal- ja äriühingu üldjuhtimise tegurite rakendamise alal likvideeritava ESTÜ varade ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varade investeerimisstrateegia raames;

d) komisjon jälgib likvideeritava ESTÜ varade ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varade keskkonna-, sotsiaal- ja äriühingu üldjuhtimise näitajaid ja annab nende kohta aru punktis 7 („Halduskord“) osutatud aastaaruandes.

Selliste tegevuste loetelu, kuhu ei tohi eetilistel või moraalsetel põhjustel investeerida:

a) investeeringud väärtpaberitesse, mille on emiteerinud ettevõtjad, kelle puhul on komisjonile teadaolevalt lõpliku kohtuotsuse või lõpliku haldusotsusega leitud, et nad on osalenud tegevuses, i) mis on liidu õigusraamistiku ning rahvusvaheliste konventsioonide ja lepingute alusel ebaseaduslik või eetilistel või moraalsetel põhjustel keelatud; ii) mis on seotud kohaldatava rahvusvahelise õigusega keelatud laskemoona või relvade väljatöötamise, tootmise ja nendega kauplemisega;

b) investeeringud väärtpaberitesse, mille on emiteerinud ettevõtjad, kes komisjonile teadaolevalt teenivad üle 25 % oma aastasest kogutulust järgnevalt loetletud tegevustest: i) hasartmänguga seotud tegevus (tootmise, ehitamise, levitamise, töötlemise, kaubanduse ja tarkvaraga seotud tegevus); ii) tubakaga seotud tooted ja tegevused (tootmine, levitamine, töötlemine ja kaubandus); iii) seksikaubandus ja sellega seotud taristu, teenused ja meedia.

5. ÜLEKANDMINE LIIDU ÜLDEELARVESSE

Likvideeritava ESTÜ varade ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varade investeerimisest saadud puhastulu ja varade osalisest müügist saadud tulu kantakse erituluna liidu üldeelarvesse ning see kantakse likvideeritavast ESTÜst ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varadest vajaduse korral üle söe- ja terasetööstusega seotud sektorite teadusprogrammide eelarverea kohustuste täitmiseks.

6. RAAMATUPIDAMINE

Rahaliste vahendite valitsemist kajastatakse likvideeritava ESTÜ ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varade raamatupidamise aastaaruannetes. Need koostatakse ja esitatakse komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud komisjoni raamatupidamiseeskirjade alusel, võttes arvesse likvideeritava ESTÜ ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varade eripära. Aruanded kinnitab komisjon ja vaatab läbi kontrollikoda. Komisjon laseb oma aruannete aastaauditid teha välisfirmadel.

7. HALDUSKORD

Komisjon teeb eespool nimetatud haldustoiminguid seoses likvideeritava ESTÜ ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varadega vastavalt käesolevatele suunistele ning oma sisekorra ja menetluste alusel, mis kehtivad ESTÜ puhul selle tegevuse lõpetamise ajal või pärast seda muudetud kujul.

Komisjon koostab igal aastal üksikasjaliku aruande käesolevate finantssuuniste alusel tehtud haldustoimingute kohta ja saadab selle liikmesriikidele. Komisjon lisab aastaaruandesse teabe erinevate varaklasside kasutamise, konkreetsetesse varaklassidesse investeerimise põhjuste ning iga varaklassi puhul täheldatud tulemuste kohta.