2002R2343 — ET — 13.07.2008 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ, EURATOM) nr 2343/2002,

19. november 2002,

raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185

I JAOTIS SISU II JAOTIS EELARVEPÕHIMÕTTED 1. peatükk Ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtted 2. peatükk Aastasuse põhimõte 3. peatükk Tasakaalu põhimõte 4. peatükk Arvestusühiku põhimõte 5. peatükk Kõikehõlmavuse põhimõte 6. peatükk Sihtotstarbelisuse põhimõte 7. peatükk Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõte 8. peatükk Läbipaistvuse põhimõte III JAOTIS EELARVE KOOSTAMINE JA STRUKTUUR 1. peatükk Eelarve koostamine 2. peatükk Eelarve struktuur ja esitusviis IV JAOTIS EELARVE TÄITMINE 1. peatükk Üldsätted 2. peatükk Finantsjuhtimises osalejad 1. jagu Ülesannete lahususe põhimõte 2. jagu Eelarvevahendite käsutaja 3. jagu Peaarvepidaja 4. jagu Avansikontode haldaja 3. peatükk Finantsjuhtimises osalejate vastutus 1. jagu Üldeeskirjad 2. jagu Eelarvevahendite käsutajate ning volitatud ja edasivolitatud eelarvevahendite käsutajate suhtes kohaldatavad eeskirjad 3. jagu Peaarvepidajate ja avansikontode haldajate suhtes kohaldatavad sätted 4. peatükk Tulutoimingud 1. jagu Üldsätted 2. jagu Saada olevate summade eelarvestus 3. jagu Saada olevate summade kindlaksmääramine 4. jagu Sissenõudmise kinnitamine 5. jagu Sissenõudmine 6. jagu Tasude ja lõivude suhtes kohaldatavad erisätted 5. peatükk Kulutoimingud 1. jagu Kulukohustuste võtmine 2. jagu Kulude tõendamine 3. jagu Kulude kinnitamine 4. jagu Kulude maksmine 5. jagu Kulutoimingute tähtajad 6. peatükk Andmetöötlussüsteemid 7. peatükk Siseaudiitor V JAOTIS HANKIMINE VA JAOTIS VB JAOTIS VI JAOTIS ÜHENDUSE ASUTUSE POOLT ANTAVAD TOETUSED VII JAOTIS RAAMATUPIDAMISARUANDLUS JA RAAMATUPIDAMISARVESTUS 1. peatükk Raamatupidamisaruandlus 2. peatükk Raamatupidamisarvestus 1. jagu Üldsätted 2. jagu Üldine raamatupidamisarvestus 3. jagu Eelarve raamatupidamisarvestus 3. peatükk Vara inventarinimestikud VIII JAOTIS VÄLISAUDIT JA EELARVE TÄITMISE KINNITAMINE 1. peatükk Välisaudit 2. peatükk Eelarve täitmise kinnitamine IX JAOTIS ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, eelkõige selle artikli 185 lõiget 1, ( 1 ) võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, ( 2 ) võttes arvesse nõukogu arvamust, ( 3 ) võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja arvamust ( 4 ) ning arvestades järgmist: (1) Ühenduse asutustel, mis on loodud teatavate ühenduse ülesannete täitmiseks, on juriidilise isiku staatus ning seega ka oma eelarve, mida reguleerivad konkreetsed finantseeskirjad. (2) Et tagada nende eeskirjade teatav kooskõla määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (edaspidi „üldine finantsmäärus”) ja vastavalt selle määruse artikli 185 lõikega 1, tuleb käesoleva raamfinantsmäärusega kehtestada eeskirjad, mis reguleerivad tegelikult ühenduse eelarvest toetusi saavate asutuste (edaspidi „ühenduse asutused”) eelarve koostamist, täitmist ja täitmise järelevalvet. Käesoleva raamfinantsmääruse alusel võtab iga nimetatud ühenduse asutus vastu oma finantseeskirjad, mis vastavalt eespool nimetatud artiklile 185 võivad nende asutuste vajadustest tulenevalt raamfinantsmäärusest kõrvale kalduda, kuid üksnes komisjoni nõusolekul. (3) Nagu üldises finantsmääruses, piirdutakse ka käesolevas raamfinantsmääruses kogu asjassepuutuva eelarvesektori üldpõhimõtete ja põhireeglite esitamisega ning nimetatud asutused võivad hiljem vastu võtta üksikasjalikud sätted, et nende finantseeskirjad oleksid hõlpsamini arusaadavad. (4) Eelarve koostamisel ja täitmisel tuleks järgida nelja eelarveõiguse aluspõhimõtet (ühtsus, kõikehõlmavus, sihtotstarbelisus ja aastasus) ning eelarve tasakaalu, arvestusühiku, usaldusväärse finantsjuhtimise ja läbipaistvuse põhimõtteid. (5) Vaja on kindlaks määrata peaarvepidaja, siseaudiitori ja eelarvevahendite käsutajate volitused ja vastutus. Viimati nimetatud on täielikult vastutavad kõikide tulu- ja kulutehingute eest, mis sooritatakse nende alluvate poolt, ja nad peavad oma tegevusest aru andma, sealhulgas vajaduse korral distsiplinaarmenetluse korras. (6) Nagu institutsioonid, nii ei tohi ka ühenduse asutused võtta laenu, see on sätestatud üldise finantsmääruse artiklis 14. (7) Ühenduse asutuste sisekontrolli peab teostama komisjoni siseaudiitor, kes seega on süsteemi üldise järjekindluse ja selle töömeetodite garandiks vastavalt üldise finantsmääruse artikli 185 lõikele 3. (8) Eelarve koostamise, raamatupidamisarvestuse esitamise ja eelarve täitmise kinnitamise ajakava tuleb viia kooskõlla üldise finantsmääruse vastavate sätetega ning ühenduse asutuste eelarve täitmise kinnitamise eest hakkab nüüd vastutama sama asutus kui üldeelarve puhul (üldise finantsmääruse artikli 185 lõige 2). (9) Ühenduse asutuste kohaldatavad raamatupidamiseeskirjad peavad võimaldama konsolideerida institutsioonide raamatupidamisaruandlust ning seepärast peab need vastavalt uue üldise finantsmääruse artiklile 133 vastu võtma komisjoni peaarvepidaja. (10) Vastavalt üldise finantsmääruse artiklile 46 tuleb ametikohtade loetelu nüüd esitada heakskiitmiseks eelarvepädevatele institutsioonidele. (11) Igal asutusel võiks olla juurdepääs üldise finantsmääruse artikli 66 lõikes 4 viidatud toimkonnale, mille komisjon moodustab kõrvalekallete uurimiseks, et samaväärsetel juhtudel saaks anda samasuguse hinnangu. (12) Kuna ühenduse asutused saavad toetust ühenduse eelarvest, peavad nad avalike lepingute sõlmimisel ja toetuste andmisel rangelt kinni pidama samadest nõuetest kui institutsioonid, tingimusel, et kõnealused lepingud ja toetused on lubatud asjaomaste asutuste loomist käsitlevate aktidega; sellisel juhul piisab viitest üldise finantsmääruse vastavatele sätetele. (13) Nagu institutsioonid, nii võivad ka ühenduse asutused neile usaldatud ülesannete täitmisse erasektori isikuid kaasata üksnes vajaduse korral ning mitte ülesannete puhul, mis seonduvad avaliku teenistuse või diskretsiooniõiguse kasutamisega, et tagada iga asutuse vastutus oma eelarve täitmise eest ning talle loomisel määratud eesmärkidest kinnipidamine. (14) Koos ühenduse toetuse saamiseks esitatavate maksetaotlustega peavad ühenduse asutused esitama rahavoogude prognoosi ning raha, mida ühendus kõnealuse toetuse raames maksab, teenib intressi ühendustele. (15) Vaja on konkreetseid sätteid, mis reguleeriksid tasude ja lõivude kogumist, mis on nende asutuste üheks tuluallikaks. (16) Ühenduse asutuste loomist käsitlevatest aktidest tulenevate kohustuslike nõudeid silmas pidades tuleks kohandada raamatupidamisaruannete esitamise protseduuri ning näha ette, et haldusnõukogu esitaks raamatupidamisaruannete kohta oma arvamuse. (17) Üldise finantsmäärusega vastuvõetud uut eelarvestruktuuri peavad kasutama ka ühenduse asutused, sedavõrd kui nende tegevuse iseloom seda õigustab. (18) Ainsad üldise finantsmääruse sätted, mis tuleb käesolevasse määrusesse lisada, on ühenduse asutuste seisukohalt vajalikud sätted. Eelkõige ei tohi käesolev määrus seega sisaldada sätteid tegevusvaldkondade kohta, mis ei ole seotud ühenduse asutustega, hajutamise mõiste alla kuuluvate erinevate rakendusviiside kohta ja eelarveteabe kohta, mis tuleb saata Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Lisaks tuleks arvesse võtta vaid osa üldises finantsmääruses sätestatud sihtotstarbelisi tulusid ning ka assigneeringute ümberpaigutamise ja eelarve koostamise protseduur peab olema üldisem ja hõlpsam, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







I JAOTIS

SISU

Artikkel 1

Käesolevas määruses sätestatakse põhireeglid, millest ühenduse asutuste finantseeskirjad võivad kõrvale kalduda üksnes juhul, kui nende konkreetsed tegevusvajadused seda nõuavad ning kui on olemas komisjoni eelnev nõusolek vastavalt nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (edaspidi „üldine finantsmäärus”) artiklile 185.

Artikkel 2

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1. ühenduse asutus – asutus üldise finantsmääruse artikli 185 lõikes 1 tähenduses;

2. haldusnõukogu – ühenduse asutuse peamine organ, mis vastutab otsuste tegemise eest finants- ja eelarveküsimustes, olenemata nimetusest, mis sellele ühenduse asutuse asutamisaktiga on antud;

3. direktor – isik, kes eelarvevahendite käsutajana vastutab haldusnõukogu otsuste ning ühenduse asutuse eelarve täitmise eest, olenemata ametinimetusest, mis talle ühenduse asutuse asutamisaktiga on antud;

4. asutamisakt – ühenduse õigusakt, mis reguleerib asjaomase ühenduse asutuse loomise ja tegevusega seotud peamisi küsimusi;

5. eelarvepädevad institutsioonid – Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu.







II JAOTIS

EELARVEPÕHIMÕTTED

▼M1

Artikkel 3

Ühenduse asutuse eelarve (edaspidi „eelarve”) koostatakse ja seda täidetakse ühtsuse, eelarve õigsuse, aastasuse, tasakaalu, arvestusühiku, kõikehõlmavuse, sihtotstarbelisuse ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt, mis nõuab tulemuslikku ja tõhusat sisekontrolli ja läbipaistvust, nagu need on sätestatud käesolevas määruses.

▼B







1. PEATÜKK

Ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtted

Artikkel 4

Eelarve on dokument, milles prognoositakse ja kinnitatakse igaks eelarveaastaks kõik ühenduse asutuse vajalikuks peetavad tulud ja kulud.

Artikkel 5

Eelarvesse kuuluvad:

a) omatulud, mille alla kuuluvad kõik tasud ja lõivud, mida ühenduse asutusel on lubatud oma ülesannete täitmisega seoses koguda, ning igasugused muud tulud;

b) tulud, mis saadakse asukohaliikmesriikide võimalikest rahalistest toetustest;

c) Euroopa ühenduste toetus;

d) tulud, mis on assigneeritud konkreetsete kulude katteks vastavalt artikli 19 lõikele 1;

e) ühenduse asutuse kulud, sealhulgas halduskulud.

Artikkel 6

1. Tulusid ei tohi sisse nõuda ega kulusid maksta, kui neid ei ole kirjendatud mõnele eelarvereale.

2. Eelarvesse võib kirjendada üksnes need assigneeringud, mis vastavad vajalikuks peetavatele kuludele.

3. Ei tohi võtta ega heaks kiita kulukohustusi, mis ületavad eelarvesse kinnitatud assigneeringuid.







2. PEATÜKK

Aastasuse põhimõte

Artikkel 7

Eelarvesse kirjendatud assigneeringud kiidetakse heaks üheks eelarveaastaks, mis kestab 1. jaanuarist 31. detsembrini.

Artikkel 8

▼M1

1. Eelarve sisaldab liigendamata assigneeringuid ja juhul, kui see tuleneb tegevusvajadusest, siis ka liigendatud assigneeringuid. Viimased koosnevad kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest.

▼B

2. Kulukohustuste assigneeringud katavad jooksvaks eelarveaastaks võetud juriidiliste kohustuste üldmaksumuse.

3. Maksete assigneeringud hõlmavad makseid, mis tehakse jooksval eelarveaastal ja/või eelmistel eelarveaastatel võetud juriidiliste kohustuste täitmiseks.

4. Haldusassigneeringuid ei liigendata. Halduskulud, mis tulenevad lepingutest, mis kohalike tavade või seadmete tarnimise tõttu hõlmavad eelarveaastast kaugemale ulatuvaid ajavahemikke, kirjendatakse selle eelarveaasta eelarvesse, mil kulud tehakse.

Artikkel 9

1. Ühenduse asutuse tulud, mis on nimetatud artiklis 5, kirjendatakse eelarveaasta raamatupidamises selle eelarveaasta jooksul laekunud summade alusel.

2. Ühenduse asutuse tuludest saadakse sama suures summas maksete assigneeringuid.

3. Konkreetseks eelarveaastaks kinnitatud assigneeringuid võib kasutada üksnes selliste kulukohustuste katmiseks, mis makstakse sellel eelarveaastal, ja eelmiste eelarveaastate kulukohustustest tulenevate summade katmiseks.

4. Kulukohustused kirjendatakse kontodele kuni 31. detsembrini võetud juriidiliste kohustuste alusel.

5. Maksed kirjendatakse eelarveaasta kontodele maksete alusel, mis peaarvepidaja on sooritanud hiljemalt selle eelarveaasta 31. detsembril.

Artikkel 10

1. Assigneeringud, mida ei ole kasutatud selle eelarveaasta lõpuks, mille eelarves need on kavandatud, annulleeritakse.

Need võib siiski haldusnõukogu hiljemalt 15. veebruariks tehtud otsusega vastavalt ►M1 lõigetele 2–7 ◄ üle kanda järgmisse eelarveaastasse.

2. Üle ei tohi kanda personalikuludega seotud assigneeringuid.

▼M1

3. Kulukohustuste assigneeringutest ja liigendamata assigneeringutest, mis on jäänud eelarveaasta lõpuks veel sidumata, võib üle kanda summasid, mis vastavad kulukohustustele, mille ettevalmistusetappidest, nagu need määratletakse iga ühenduse asutuse finantsmääruse rakenduseeskirjades, on suurem osa lõpule viidud 31. detsembriks; seejärel võib need summad siduda järgmise aasta 31. märtsini.

▼B

4. ►M1 Maksete assigneeringutest võib üle kanda summad, mida on vaja olemasolevate kulukohustuste või nende kulukohustuste katmiseks, mis on seotud ülekantud kulukohustuste assigneeringutega, kui järgmise eelarveaasta asjaomastel eelarveridadel ettenähtud assigneeringud ei kata vajadust. ◄ Ühenduse asutus kasutab kõigepealt jooksvaks eelarveaastaks kinnitatud assigneeringuid ega kasuta ülekantud assigneeringuid enne, kui esimesena nimetatud on ammendunud.

5. Liigendamata assigneeringud, mis eelarveaasta lõpus vastavad nõuetekohaselt võetud kohustustele, kantakse automaatselt üle üksnes järgmisse eelarveaastasse.

6. Ülekantud assigneeringud, mida ei ole seotud n + 1 aasta 31. märtsiks, annulleeritakse automaatselt.

Selliselt ülekantud assigneeringud kajastatakse raamatupidamises.

7. Artiklis 19 nimetatud sihtotstarbelisest tulust tulenevad assigneeringud, mis on kasutatavad 31. detsembril, kantakse automaatselt üle.

Kõigepealt tuleb kasutada neid assigneeringuid, mis vastavad ülekantud sihtotstarbelisele tulule.

▼M1

Ühenduse asutus esitab komisjonile hiljemalt N+1 aasta 1. juuniks teabe ülekantud sihtotstarbelise tulu kasutamise kohta.

▼B

Artikkel 11

Kui assigneeringud vabastatakse nendega rahastatavate meetmete täieliku või osalise rakendamata jätmise tõttu pärast seda eelarveaastat, mil assigneeringud seoti, annulleeritakse asjakohased assigneeringud.

Artikkel 12

Eelarvesse kantud assigneeringuid võib kulukohustustega siduda alates 1. jaanuarist pärast seda, kui eelarve on lõplikult vastu võetud.

▼M1

Artikkel 13

1. Iga aasta 15. novembrist võib jooksvaid halduskulusid eelnevalt siduda kulukohustustega järgmiseks eelarveaastaks ettenähtud assigneeringute arvelt. Sellised kulukohustused ei tohi siiski ületada ühte neljandikku eelarvepädevate institutsioonide otsustatud jooksva eelarveaasta vastaval eelarvereal esitatud assigneeringutest. Need ei tohi olla seotud uute kuludega, mida ei ole viimases nõuetekohaselt vastuvõetud eelarves veel üldiselt heaks kiidetud.

2. Kulusid, mis tuleb tasuda ette, näiteks üürikulud, võidakse tasuda alates 1. detsembrist järgmise eelarveaasta assigneeringute arvelt. Lõikes 1 nimetatud piirangut sel juhul ei kohaldata.

▼B

Artikkel 14

1. Kui ühenduse asutuse eelarvet ei ole eelarveaasta alguseks lõplikult vastu võetud, kohaldatakse nende kuludega seotud kulukohustuse võtmise ja väljamaksmise suhtes, mida on olnud võimalik kirjendada teatavale eelarvereale viimase nõuetekohaselt vastuvõetud eelarve täitmise raames, alljärgnevaid sätteid.

2. Kulukohustusi võib võtta iga peatüki kohta kõige rohkem ühe neljandiku piires eelnenud eelarveaastaks asjakohases peatükis ettenähtud assigneeringute kogusummast pluss üks kaheteistkümnendik iga möödunud kuu eest.

Makseid võib teha iga kuu iga peatüki kohta kõige rohkem ühe kaheteistkümnendiku ulatuses eelnenud eelarveaastaks asjakohases peatükis määratud assigneeringutest.

Koostatavas tulude ja kulude kalkulatsioonis ettenähtud assigneeringuid ei tohi ületada.

3. Direktori taotlusel võib haldusnõukogu juhul, kui see on vajalik ühenduse asutuse tegevuse jätkamiseks ja selle juhtimiseks, anda samaaegselt loa kahe või enama ajutise kaheteistkümnendiku kasutamiseks nii kulukohustuste kui maksete osas, mis ületavad lõigete 1 ja 2 sätetega automaatselt kättesaadavaks tehtud kaheteistkümnendikke.

Täiendavad kaheteistkümnendikud kinnitatakse tervikuna ja need ei ole jagatavad.







3. PEATÜKK

Tasakaalu põhimõte

Artikkel 15

1. Eelarve tulud ja maksete assigneeringud peavad olema tasakaalus.

2. Kulukohustuste assigneeringud ei tohi ületada ühenduse toetuse summat, millele lisanduvad omatulud ja muud artiklis 5 nimetatud tulud.

3. Ühenduse asutus ei tohi võtta laenu.

▼M1

4. Ühenduse asutusele makstavad ühenduse vahendid moodustavad selle eelarves tasakaalustava toetuse, mida käsitatakse eelmaksena üldise finantsmääruse artikli 81 lõike 1 punkti b alapunkti i tähenduses.

▼M1

5. Ühenduse asutus juhib rahavooge rangelt ja sihtotstarbelisi tulusid arvestades, et tagada oma sularahasaldo vastavus õigustatud nõuetele. Ta esitab oma maksetaotlustes üksikasjalikud ja ajakohased aasta tegeliku sularahavajaduse prognoosid, sealhulgas teabe sihtotstarbeliste tulude kohta.

▼B

Artikkel 16

1. Kui artiklis 81 sätestatud täitumise ülevaate saldo on positiivne, makstakse see komisjonile tagasi kuni aasta jooksul makstud ühenduse toetuse summani. Saldo see osa, mis ületab aasta jooksul makstud ühenduse toetuse summat, kantakse tuluna järgmise eelarveaasta eelarvesse.

Üldeelarvesse kantud ühenduse toetuse ja tegelikult makstud toetuse vahe annulleeritakse.

▼M1

Et täiendada olemasolevat teavet aasta N–2 ülejäägi kohta, peaksid ühenduse asutused hiljemalt iga aasta N märtsi lõpuks esitama prognoosi aasta N–1 tegevuse ülejäägi kohta, mis kantakse aasta N jooksul tagasi ühenduse eelarvesse. Seda teavet võtab komisjon nõuetekohaselt arvesse ühenduse asutuste N+1 eelarveaasta finantsvajaduste hindamisel.

▼B

2. Kui artiklis 81 sätestatud täitumise ülevaate saldo on negatiivne, kantakse see järgmise eelarveaasta eelarvesse.

3. Tulud või maksete assigneeringud kantakse eelarvesse eelarvemenetluse käigus muutmiskirja abil või, kui eelarvet juba täidetakse, paranduseelarve kaudu.







4. PEATÜKK

Arvestusühiku põhimõte

Artikkel 17

Eelarve koostatakse ja seda täidetakse ning raamatupidamisaruandlus toimub eurodes.

Rahavoogude osas võivad peaarvepidaja ja, kui tegemist on avansikontodega, avansikontode haldajad teha tehinguid riikide vääringutes vastavalt iga ühenduse asutuse finantseeskirjades sätestatule.







5. PEATÜKK

Kõikehõlmavuse põhimõte

Artikkel 18

Kogutulu katab maksete assigneeringute kogusumma, kui artiklist 19 ei tulene teisiti. Kõik tulud ja kulud kirjendatakse täies mahus neid vastastikku korrigeerimata, kui artiklist 21 ei tulene teisiti.

▼M1

Artikkel 19

1. Konkreetsete kululiikide rahastamiseks kasutatakse järgmisi tulusid:

a) sihtotstarbelised tulud, nagu laekumised fondidest, toetused, kinked ja annakud;

b) liikmesriikide, mitteliikmesriikide ja mitmesuguste asutuste toetused ühenduse asutuse tegevuseks, kui see on ette nähtud asjaomase ühenduse asutuse ning liikmesriikide, mitteliikmesriikide ja erinevate asutuste vahelise lepinguga;

c) kolmandatelt isikutelt saadud tulu, mis on laekunud nende tellimusel tarnitud kaupade, osutatud teenuste või tehtud tööde eest, välja arvatud artikli 5 punktis a nimetatud tasud ja lõivud;

d) tulu ühenduse institutsioonidele või teistele ühenduse asutustele tarnitud kaupade, osutatud teenuste ja tehtud tööde eest;

e) tulu valesti makstud summade tagasimaksmisest;

f) tulu väljavahetatavate või mahakantavate sõidukite, seadmete, sisseseade, materjalide ning teadusliku ja tehnilise aparatuuri müügist, kui bilansiline väärtus on täielikult amortiseerunud;

g) laekunud kindlustusmaksed;

h) rendilepingute alusel tehtud maksetest saadud tulu;

i) tulu väljaannete ja filmide, sealhulgas elektroonilisel andmekandjal olevate väljaannete ja filmide müügist.

1a. Kohaldatava põhiõigusaktiga võidakse samuti ette näha, et selle põhjal saadavat tulu kasutatakse teatavate kululiikide jaoks.

2. Kõikide lõike 1 punktides a–d sätestatud tulude arvelt kaetakse kõik asjaomase meetme või eesmärgiga seotud otsesed ja kaudsed kulud.

3. Eelarve sisaldab ridu, millele on liikide järgi kirjendatud lõigetes 1 ja 1a osutatud sihtotstarbelised tulud ja võimaluse korral märgitud ka summad.

▼B

Artikkel 20

1. Direktor võib vastu võtta kõik ühenduse asutusele tehtud annetused, eelkõige fondid, toetused, kinked ja annakud.

2. Selliste annetuste vastuvõtmise, millega võib kaasneda teatav rahaline tasu, peab eelnevalt heaks kiitma haldusnõukogu, kes teeb otsuse kahe kuu jooksul alates talle taotluse esitamisest. Kui haldusnõukogu selle aja jooksul otsust ei tee, loetakse annetus vastuvõetuks.

Artikkel 21

▼M1

1. Maksenõuetest, arvetest või tasaarveldusteatistest võib enne nende netosummas maksmiseks esitamist teha järgmised mahaarvamised:

a) hanke- või toetuslepingute osalistele määratud trahvid;

b) üksikutes kuluarvetes ja maksetaotlustes sisalduvad hinnaalandused, tagasimaksed ja maksevahendid;

c) eelmaksetest saadud intressid.

▼B

2. Ühenduse asutusele pakutavate toodete või teenuste maksumus arvatakse eelarvesse maksudeta summadena, kui need sisaldavad makse, mille tagastavad:

a) liikmesriigid vastavalt Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokollile, tingimusel, et see ühenduse asutuse suhtes kehtib;

b) või liikmesriik või mitteliikmesriik vastavalt muudele asjaomastele lepingutele.

Igasugused siseriiklikud maksud, mille ühenduse asutus vastavalt esimesele lõigule ajutiselt tasub, kirjendatakse vahekontole, kuni asjassepuutuv riik need tagastab.

3. Negatiivne saldo kantakse eelarvesse kuluna.

4. Eelarve täitmisel ilmnevaid vahetuskursierinevusi võib korrigeerida. Lõplik kasum või kahjum kajastatakse aastabilansis.







6. PEATÜKK

Sihtotstarbelisuse põhimõte

Artikkel 22

Kõik assigneeringud kirjendatakse sihtotstarbelistena jagude ja peatükkide kaupa; peatükid jaotatakse omakorda artikliteks ja punktideks.

▼M1

Artikkel 23

1. Direktor võib teha ümberpaigutusi ühest peatükist teise ja ühest artiklist teise ilma piiranguteta ning ühest jaotisest teise kuni 10 % ulatuses selle eelarveaasta assigneeringutest, mis on näidatud eelarvereal, millelt ümberpaigutus tehakse.

2. Lõikes 1 nimetatud piirmäära ületamisel võib direktor ühest jaotisest teise ümberpaigutuste tegemiseks esitada ettepaneku haldusnõukogule. Haldusnõukogul on nimetatud ümberpaigutuste vastu protestimiseks aega kolm nädalat. Selle tähtaja möödumisel loetakse ümberpaigutused vastuvõetuks.

3. Ettepanekutele assigneeringute ümberpaigutamiseks ning lõigete 1 ja 2 kohaselt ümberpaigutatud assigneeringutele lisatakse asjakohased ja üksikasjalikud tõendavad dokumendid, milles on kirjeldatud assigneeringute kasutamist ja esitatud vajalike assigneeringute eelarvestused eelarveaasta lõpuni nende eelarverubriikide kohta, kuhu assigneeringud kirjendatakse, ja nende rubriikide kohta, mille arvelt need võetakse.

4. Direktor teatab kõikidest tehtud ümberpaigutustest haldusnõukogule niipea kui võimalik. Ta teatab eelarvepädevatele institutsioonidele kõikidest lõike 2 kohaselt tehtud ümberpaigutustest.

▼B

Artikkel 24

1. Assigneeringuid võib ümber paigutada ainult sellistele eelarveridadele, mis sisaldavad heakskiidetud assigneeringuid või on varustatud märkega „pro memoria” (p.m.).

2. Sihtotstarbelisele tulule vastavaid assigneeringuid võib ümber paigutada üksnes juhul, kui neid kasutatakse sellele tulule määratud otstarbel.







7. PEATÜKK

Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõte

Artikkel 25

1. Eelarveassigneeringuid kasutatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt ehk siis säästlikult, tõhusalt ja mõjusalt.

2. Säästlikkus tähendab, et vahendid, mida ühenduse asutus oma tegevuses kasutab, tehakse kättesaadavaks õigel ajal ja et nende kogus ning laad on sobivad ja nende hind võimalikult väike.

Tõhusus tähendab parimat võimalikku suhet kasutatud vahendite ja saavutatud tulemuste vahel.

Mõjusus tähendab seatud eesmärkide ja kavandatud tulemuste saavutamist.

3. Kõikidele eelarvega hõlmatud tegevusvaldkondadele seatakse täpsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt piiritletud eesmärgid. Nende eesmärkide saavutamist jälgitakse tegevuskohaste tulemusnäitajate abil ja direktor esitab eelarvepädevatele institutsioonidele vastava teabe. See teave esitatakse igal aastal ning hiljemalt dokumentides, mis lisatakse esialgsele eelarveprojektile.

4. Et otsustamist tõhustada, teostab ühenduse asutus korrapäraselt programmide või meetmete eel- ja järelhindamisi. Selliseid hindamisi tehakse kõikide programmide ja meetmete puhul, millega kaasnevad märkimisväärsed kulud, ja hindamistulemused saadetakse haldusnõukogule.

▼M1

Artikkel 25a

1. Eelarve täitmisel rakendatakse tulemuslikku ja tõhusat sisekontrolli.

2. Eelarve täitmisel tähendab sisekontroll kõigil juhtimistasanditel rakendatavat protsessi, mille eesmärk on tagada piisava kindlusega järgnevate eesmärkide saavutamine:

a) toimingute tulemuslikkus, tõhusus ja säästlikkus;

b) aruandluse usaldusväärsus;

c) varade ja teabe säilimise tagamine;

d) pettuste ja rikkumiste ennetamine ja tuvastamine;

e) aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrapärasusega seotud riskide piisav haldamine, võttes arvesse programmide mitmeaastast iseloomu ja asjaomaste maksete laadi.

▼B







8. PEATÜKK

Läbipaistvuse põhimõte

Artikkel 26

1. Eelarve koostatakse ja seda täidetakse ning raamatupidamisaruandlus toimub kooskõlas läbipaistvuse põhimõttega.

▼M1

2. Kokkuvõte eelarvest ja paranduseelarvetest avaldatakse lõplikult vastuvõetud kujul Euroopa Liidu Teatajas kolme kuu jooksul pärast nende vastuvõtmist.

Kokkuvõte sisaldab viit peamist tulude eelarverida, viit peamist haldus- ja tegevuskulude eelarverida, ametikohtade loetelu koos eelarve assigneeringutega kaetud lepinguliste töötajate hinnangulise arvuga (taandatuna täistööajale) ja riikide lähetatud ekspertide arvu. Esitatakse ka eelmise aasta andmed.

▼M1

3. Lõplikult vastuvõetud eelarve koos ametikohtade loeteluga ja paranduseelarved ning teave eelarve assigneeringutega kaetud lepinguliste töötajate (taandatuna täistööajale) ja riikide lähetatud ekspertide arvu kohta edastatakse eelarvepädevatele institutsioonidele, kontrollikojale ja komisjonile ning avaldatakse asjaomase ühenduse asutuse veebisaidil nelja nädala jooksul pärast nende vastuvõtmist.

4. Ühenduse asutus avaldab oma veebisaidil teabe tema eelarvest eraldatud vahenditest abi saajate kohta, sealhulgas niisuguste asjatundjate kohta, kellega on sõlmitud leping vastavalt artiklile 74b. Teavet peab olema lihtne kätte saada ning see peab olema läbipistev ja põhjalik. Teabe avaldamisel lähtutakse konfidentsiaalsus- ja turvalisusnõuetest, eelkõige isikuandmete kaitset käsitlevatest nõuetest, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 45/2001. ( 5 )

Kui avaldatud teave on anonüümne, esitab ühenduse asutus taotluse saamisel Euroopa Parlamendile sobival viisil andmed toetuse saajate kohta.

▼B







III JAOTIS

EELARVE KOOSTAMINE JA STRUKTUUR







1. PEATÜKK

Eelarve koostamine

▼M1

Artikkel 27

1. Eelarve koostatakse vastavalt asjaomase ühenduse asutuse asutamisaktile.

2. Ühenduse asutus saadab komisjonile igal aastal hiljemalt 10. veebruariks tulude ja kulude esialgse kalkulatsiooni projekti ning üldjuhised, millel kalkulatsioon põhineb; lõpliku kalkulatsiooni projekti esitab ühenduse asutus asutamisaktis sätestatud kuupäevaks.

3. Ühenduse asutuse tulude ja kulude kalkulatsioon peab sisaldama:

a) ametikohtade loetelu, milles nähakse ette eelarveassigneeringute piires lubatud alaliste ja ajutiste ametikohtade arv palgaastmete ja kategooriate kaupa;

b) uute ametikohtade loomise taotluse põhjendust, kui ametikohtade arv muutub;

c) sularahamaksete ja -laekumiste kvartalikalkulatsiooni;

d) teavet kõikide mitmesugustele meetmetele varem seatud eesmärkide saavutamise ja näitajate abil mõõdetavate uute eesmärkide kohta.

Hindamistulemustega tutvutakse ja neid kasutatakse selleks, et tõendada kasu, mida võib anda ühenduse asutuse eelarve kavandatav suurendamine või vähendamine võrreldes selle asutuse N aasta eelarvega.

4. Ühenduse asutus saadab komisjonile ja eelarvepädevatele institutsioonidele igal aastal hiljemalt 31. märtsiks järgmised dokumendid:

a) oma tööprogrammi eelnõu;

b) oma ajakohastatud mitmeaastase personalipoliitika kava, mis on koostatud vastavalt komisjoni kehtestatud suunistele;

c) aastaid N–1 ja N käsitleva teabe ametnike, ajutiste töötajate ja lepinguliste töötajate arvu kohta vastavalt personalieeskirjades ja muude teenistujate teenistustingimustes (edaspidi „personalieeskirjad”) sätestatud määratlusele, samuti vastava prognoosi aasta N+1 kohta;

d) teabe asukohaliikmesriigi poolt ühenduse asutusele antud mitterahaliste toetuste kohta;

e) aasta N–1 täitumise ülevaate saldo prognoosi artikli 81 mõistes.

5. Üldeelarve vastuvõtmise menetluse raames saadab komisjon ühenduse asutuse kalkulatsiooni eelarvepädevatele institutsioonidele ning teeb enda seisukohast lähtuva ettepaneku selle kohta, kui suurt toetust tuleks ühenduse asutusele maksta ja kui palju töötajaid sellel peaks olema. Nende ühenduse asutuste kohta, millele taotletakse assigneeringuid, esitab komisjon ametikohtade loetelu kava ning eelarve assigneeringutega kaetud lepinguliste töötajate hinnangulise arvu (taandatuna täistööajale).

6. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad ühenduse asutuse ametikohtade loetelu ning kõik selle muudatused vastavalt artikli 32 lõikele 1. Ametikohtade loetelu avaldatakse üldeelarve III jao (komisjon) lisas.

7. Eelarve ja ametikohtade loetelu kinnitab haldusnõukogu. Need muutuvad lõplikuks pärast seda, kui lõplikult on vastu võetud üldeelarve, milles sätestatakse toetuse summa ja ametikohtade loetelu, ning vajaduse korral muudetakse eelarvet ja sellest lähtuvalt ka ametikohtade loetelu.

▼B

Artikkel 28

Eelarve, sealhulgas ametikohtade loetelu muutmiseks võetakse vastu paranduseelarve, kasutades sama protseduuri kui esialgse eelarve puhul, vastavalt asutamisakti ja artikli 27 sätetele.







2. PEATÜKK

Eelarve struktuur ja esitusviis

Artikkel 29

Eelarve koosneb tulude kalkulatsioonist ja kulude kalkulatsioonist.

Artikkel 30

Kui asutuse tegevuse iseloom seda nõuab, tuleb kulude kalkulatsioon esitada nomenklatuuri alusel kasutusotstarbe järgi liigitatuna. Selle nomenklatuuri määrab kindlaks ühenduse asutus, kusjuures selgelt eristatakse halduskulude ja tegevuskuludega seotud assigneeringuid.

Artikkel 31

Eelarves esitatakse:

1. tulude kalkulatsioonis: a) ühenduste asutuse kavandatud tulud kõnealusel eelarveaastal; b) eelmise eelarveaasta kavandatud tulud ja eelarveaasta n – 2 tulud; c) asjakohased märkused iga tulude rea kohta;

2. kulude kalkulatsioonis: a) kõnealuse eelarveaasta kulukohustuste ja maksete assigneeringud; b) eelmise eelarveaasta kulukohustused ja maksete assigneeringud ning aastal n – 2 võetud kulukohustused ja makstud kulud; c) kokkuvõte nende järgmistel eelarveaastatel tehtavate maksete ajakavadest, mis tuleb teha varasematel eelarveaastatel võetud eelarveliste kulukohustuste täitmiseks; d) asjakohased selgitused iga alajaotise kohta.

Artikkel 32

1. Artiklis 27 nimetatud ametikohtade loetelus näidatakse eelarveaastaks lubatud ametikohtade kõrval eelmiseks aastaks lubatud ametikohtade arv ning tegelikult täidetud ametikohtade arv.

See on ühenduse asutusele absoluutseks piirmääraks, mida ametisse nimetamisel ei tohi ületada.

Kui palgaastmed ►M1 AD 16, AD 15, AD 14 ja AD 13 ◄ välja arvata, võib haldusnõukogu siiski muuta ametikohtade loetelu kuni 10 % ulatuses lubatud ametikohtade arvust, kui täidetud on kaks tingimust:

a) see ei mõjuta tervele eelarveaastale vastavate personaliassigneeringute mahtu;

b) ametikohtade loeteluga lubatud ametikohtade koguarvu ei ületata.

2. Erandina lõike 1 teisest lõigust võib osalise tööajaga ametikohad, mis ametisse nimetav asutus on heaks kiitnud personalieeskirjade kohaselt, asendada muude ametikohtadega. ►M1 Kui töötaja taotleb loa tühistamist enne selle kehtivusaja lõppu, võtab ühenduse asutus niipea kui võimalik asjakohaseid meetmeid lõike 1 punktis b nimetatud piirangust kinnipidamiseks. ◄







IV JAOTIS

EELARVE TÄITMINE







1. PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 33

Eelarvevahendite käsutaja ülesandeid täidab direktor. Ta täidab eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ühenduse asutuse finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires.

▼M1

Ühenduse asutus osaleb Euroopa Pettustevastase Ameti pettustevastases võitluses, ilma et see piiraks eelarvevahendite käsutaja ülesannete täitmist pettuste ja rikkumiste ennetamise ja tuvastamise valdkonnas.

▼B

Artikkel 34

1. Direktor võib oma eelarve täitmisega seotud volitusi delegeerida ühenduse asutuse töötajatele, kelle suhtes kehtivad ►M1 personalieeskirjad ◄ , vastavalt üldise finantsmääruse artiklis 185 nimetatud finantseeskirjades sätestatud tingimustele, mille võtab vastu haldusnõukogu. Volitatud esindajad võivad tegutseda ainult oma otseste volituste piires.

2. Volitatud isik võib saadud volitusi edasi delegeerida vastavalt käesoleva määruse rakenduseeskirjadele, millele viidatakse artiklis 99. Igaks edasidelegeerimiseks on tarvis direktori selgesõnalist nõusolekut.

Artikkel 35

▼M1

1. Käesoleva jaotise 2. peatükis sätestatud finantsjuhtimises osalejatel ja muudel eelarve täitmise, juhtimise, auditi või kontrolliga seotud isikutel on keelatud võtta meetmeid, mille tagajärjel võivad nende oma huvid sattuda vastuollu ühenduste asutuse huvidega. Sellise vastuolu tekkimisel peab asjaomane isik hoiduma kõnealuste meetmete võtmisest ja suunama asja pädevale asutusele.

2. Huvide vastuolu esineb siis, kui lõikes 1 märgitud isiku ülesannete erapooletut ja objektiivset täitmist ohustavad perekonna, tunnete, poliitiliste või rahvuslike sidemete või majanduslike huvidega seotud või muud põhjused, mis tulenevad ühistest huvidest abisaajaga.

▼B

3. Lõikes 1 nimetatud pädev asutus on asjaomase töötaja vahetu ülemus. Kui asjaomaseks töötajaks on direktor, on pädev asutus haldusnõukogu.

Artikkel 36

1. Direktor täidab eelarvet tema võimupiiridesse kuuluvates üksustes.

2. Tehnilise kompetentsusega seotud ülesanded ning haldus-, ettevalmistus- või lisatoimingud, mis ei hõlma avaliku võimu teostamist ega diskretsiooniõiguse kasutamist, võib lepinguga anda välistele erasektori isikutele või asutustele, kui see osutub möödapääsmatuks.







2. PEATÜKK

Finantsjuhtimises osalejad







1. jagu

Ülesannete lahususe põhimõte

Artikkel 37

Eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja ülesanded on lahutatud ja neid ei või omavahel ühendada.







2. jagu

Eelarvevahendite käsutaja

Artikkel 38

1. Eelarvevahendite käsutaja vastutab tulude ja kulude usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohase haldamise ning seaduslikkuse ja korrakohasuse tagamise eest.

2. Kulude tegemisel võtab eelarvevahendite käsutaja eelarvelisi ja juriidilisi kulukohustusi, tõendab kulusid ja kinnitab makseid ning valmistab ette assigneeringute kasutamist.

3. Tulude haldamine hõlmab saada olevate summade eelarvestuste koostamist, nõuete kindlaksmääramist ja sissenõudekorralduste väljastamist. See võib hõlmata ka kindlaksmääratud nõuetest loobumist.

4. Vastavalt miinimumstandarditele, mis haldusnõukogu võtab vastu komisjoni poolt oma talituste jaoks kehtestatud samaväärsetele standardite alusel, ning juhtimiskeskkonna ja rahastatavate meetmete laadiga seotud ohte asjakohaselt arvesse võttes kehtestab eelarvevahendite käsutaja organisatsioonilise struktuuri ja oma ülesannete täitmiseks sobiliku haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, sealhulgas vajaduse korral järelkontrollimise.

Eelarvevahendite käsutaja määrab kindlaks oma talituste teavitamis- ja nõustamisfunktsiooni, mille eesmärk on aidata tal juhtida oma tegevusega seotud riske.

5. Enne toimingu heakskiitmist kontrollitakse selle teostus- ja finantsaspekte; kontrollijaks ei või olla toimingu algatanud isik. Toimingu algatamine ning selle eel- ja järelkontrollimine on eraldiseisvad ülesanded.

6. Eelarvevahendite käsutaja säilitab teostatud toimingutega seotud tõendavaid dokumente viis aastat pärast seda kuupäeva, kui eelarve täitmise otsus heaks kiideti. ►M1 Kui tõendavates dokumentides sisalduvaid isikuandmeid ei ole vaja seoses eelarve täitmise kinnitamise, kontrollimise või auditeerimisega, tuleb need võimaluse korral kustutada. Andmeliikluse andmete säilitamisel kohaldatakse igal juhul määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 37 lõiget 2. ◄

Artikkel 39

1. Artikli 38 lõikes 5 nimetatud toimingu algatamine hõlmab kõiki tegevusi, millega artiklites 33 ja 34 nimetatud vastutavad eelarvevahendite käsutajad valmistavad ette eelarve täitmise toimingut.

2. Artikli 38 lõikes 5 nimetatud toimingu eelkontroll hõlmab kõiki vastutava eelarvevahendite käsutaja poolt ettenähtud eelkontrolle, mille eesmärk on kontrollida tegevusega seonduvaid ja finantsaspekte.

3. Iga toimingu puhul teostatakse vähemalt üks eelkontroll. Kontrolli eesmärk on teha kindlaks, et:

a) kulu on nõuetekohane ja kooskõlas asjakohaste sätetega;

b) kohaldatud on artiklis 25 nimetatud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet.

▼M1

Eelkontrolli raames võib vastutav eelarvevahendite käsutaja käsitleda ühe tehinguna mitut sarnast üksikut tehingut, mis seonduvad töötajate tavapäraste palga- ja pensionikuludega ning lähetus- ja ravikulude hüvitamisega.

Teises lõigus osutatud juhul teostab vastutav eelarvevahendite käsutaja vastavalt oma riskianalüüsile lõike 4 kohaselt läbi asjakohase järelkontrolli.

▼B

4. Dokumentide järelkontrolli ja võimalike kohapealsete kontrollide eesmärk on veenduda, et eelarvest rahastatavad toimingud on tehtud nõuetekohaselt ning eelkõige, et lõikes 3 viidatud nõudeid on järgitud. Kontrollimine võib toimuda pisteliselt, lähtudes riskianalüüsist.

5. Lõigetes 2 ja 4 nimetatud kontrollimiste eest vastutavad ametiisikud või muud töötajad ei tohi olla isikud, kes täidavad lõikes 1 viidatud ülesandeid, ega nende alluvad.

6. Kõikidel töötajatel, kes vastutavad finantstoimingute kontrollimise eest, peavad olema vajalikud kutseoskused. Nad peavad järgima konkreetseid kutsestandardeid, mille on vastu võtnud ühenduse asutus ning mis põhinevad komisjoni poolt oma talituste jaoks kehtestatud standarditel.

Artikkel 40

▼M1

1. Eelarvevahendite käsutaja annab haldusnõukogule oma ülesannete täitmisest aru iga-aastase tegevusaruande vormis, millele on lisatud finants- ja haldusteave, mis kinnitab, et aruandes sisalduv teave annab tõese ja erapooletu ülevaate, välja arvatud juhul, kui kulude ja tulude määratletud valdkondadega seotud reservatsioonides on sätestatud teisiti.

Iga-aastases tegevusaruandes võrreldakse tema tegevuse tulemusi seatud eesmärkidega, esitatakse tegevusega seotud riskid ning kirjeldatakse käsutusse antud vahendite kasutamist ning sisekontrollisüsteemi tulemuslikkust ja tõhusust. Artiklis 71 sätestatud siseaudiitor tutvub iga-aastase tegevusaruande ja muude esitatud andmetega.

▼B

2. Hiljemalt iga aasta 15. juuniks saadab haldusnõukogu eelarvepädevatele institutsioonidele ja kontrollikojale eelarvevahendite käsutaja eelmise eelarveaasta aruande analüüsi ning hinnangu selle kohta. Analüüs ja hinnang lisatakse ühenduse asutuse aastaaruandesse vastavalt asutamisakti sätetele.

Artikkel 41

Kui töötaja, kes osaleb finantsjuhtimises ja tehingute kontrollimises, leiab, et otsus, mille täitmist või millega nõustumist tema ülemus temalt nõuab, on eeskirjavastane või vastuolus usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete või kutse-eeskirjadega, mida ta peab täitma, teatab ta sellest kirjalikult direktorile ja, kui viimane ei võta mõistliku aja jooksul meetmeid, artikli 47 lõikes 4 osutatud toimkonnale ja haldusnõukogule. Õigusvastase tegevuse, pettuse või korruptsiooni korral, mis võib kahjustada ühenduse huve, teatab ta sellest kohaldatava õigusega määratud võimu- ja muudele organitele.

Artikkel 42

Kui eelarve täitmisega seotud volitusi volitatakse või volitatakse edasi vastavalt artiklile 34, kohaldatakse eelarvevahendeid volituse või edasivolituse alusel käsutajate suhtes artikli 38 lõikeid 1, 2 ja 3 mutatis mutandis.







3. jagu

Peaarvepidaja

▼M1

Artikkel 43

1. Haldusnõukogu määrab ametisse personalieeskirjade alla kuuluva peaarvepidaja, kes on oma ülesannete täitmisel sõltumatu. Tema vastutusalasse kuuluvad ühenduse asutuses:

a) maksete nõuetekohane sooritamine, tulude kogumine ja kinnitatud saada olevate summade sissenõudmine;

b) raamatupidamisaruannete koostamine ja esitamine VII jaotise kohaselt;

c) raamatupidamisarvestus VII jaotise kohaselt;

d) VII jaotise kohane raamatupidamiseeskirjade ja -meetodite ning kontoplaani rakendamine vastavalt komisjoni peaarvepidaja poolt vastuvõetud sätetele;

e) raamatupidamisarvestuse süsteemide kehtestamine ja heakskiitmine ning vajaduse korral selliste eelarvevahendite käsutaja sisseseatud süsteemide heakskiitmine, mis on mõeldud raamatupidamisandmete koostamiseks või põhjendamiseks; peaarvepidajal on õigus kontrollida heakskiitmise kriteeriumite järgmist;

f) sularahahaldus.

2. Peaarvepidaja hangib eelarvevahendite käsutajalt kogu vajaliku teabe, mida on vaja ühenduse asutuse varasid ja eelarve täitmist tõeselt kajastavate raamatupidamisaruannete koostamiseks, kusjuures eelarvevahendite käsutaja tagab selle teabe usaldusväärsuse.

2a. Enne direktoripoolset heakskiitmist allkirjastab peaarvepidaja raamatupidamisaruanded, tõendades seega, et ta on piisavalt kindel, et raamatupidamisaruanded annavad ühenduse asutuse finantsolukorrast tõese ja erapooletu ülevaate.

Sel eesmärgil veendub peaarvepidaja selles, et raamatupidamisaruanded on koostatud kooskõlas kehtiva raamatupidamisarvestuse korra, meetodite ja süsteemidega ning et kõik tulud ja kulud on raamatupidamises kajastatud.

Eelarvevahendite käsutaja edastab kogu teabe, mida peaarvepidajal on oma kohustuste täitmiseks vaja.

Eelarvevahendite käsutaja jääb täielikult vastutavaks tema hallatavate vahendite nõuetekohase kasutamise ning tema kontrolli all olevate kulude seaduslikkuse ja korrapärasuse eest.

2b. Peaarvepidajal on õigus saadud teavet kontrollida ja viia läbi mis tahes täiendavaid kontrolle, mida ta peab raamatupidamisaruannete allakirjutamiseks vajalikuks.

Vajadusel teeb peaarvepidaja reservatsioone, selgitades täpselt kõnealuste reservatsioonide iseloomu ja ulatust.

2c. Ühenduse asutuse peaarvepidaja allkirjastab ühenduse asutuse raamatupidamise aastaaruande ja saadab selle komisjoni peaarvepidajale.

3. Vastavalt käesoleva artikli lõikele 4 ja artiklile 44 on ainult peaarvepidajal õigus hallata sularaha ja selle ekvivalente. Ta vastutab nende säilimise eest.

4. Peaarvepidaja võib oma ülesannete täitmisel delegeerida teatavad ülesanded alluvatele, kelle suhtes kohaldatakse personalieeskirju, kui see on tema ülesannete täitmiseks hädavajalik.

5. Volituses täpsustatakse volitatutele usaldatud ülesanded ning nende õigused ja kohustused.

▼B







4. jagu

Avansikontode haldaja

Artikkel 44

Kui see on hädavajalik väikeste summade maksmiseks ja artiklis 5 nimetatud muude tulude kogumiseks, võib sisse seada avansikontod, mida varustab vahenditega peaarvepidaja ja mille eest vastutavad tema poolt määratud avansikontode haldajad.

Ükski kuluartikli või tulu maksimumsumma, mida avansikonto haldaja võib kolmandatele isikutele maksta, ei tohi ületada teatavat summat, mille iga ühenduse asutus iga kuluartikli või tulu osas kindlaks määrab.

▼M1

Avansikontodelt võib makseid teha pangaülekandena, sealhulgas artikli 66 lõikes 1a osutatud otsekorralduse süsteemi kasutades, või tšeki või muu maksevahendiga vastavalt peaarvepidaja koostatud juhistele.

▼B







3. PEATÜKK

Finantsjuhtimises osalejate vastutus







1. jagu

Üldeeskirjad

Artikkel 45

1. Ilma et see piiraks distsiplinaarmeetmete võtmist, võib volitatud ja edasivolitatud eelarvevahendite käsutajad ametisse nimetanud asutus nende volitamise või edasivolitamise ajutiselt või lõplikult tühistada.

Eelarvevahendite käsutaja võib edasivolitamiseks antud nõusoleku igal ajal tagasi võtta.

2. Ilma et see piiraks distsiplinaarmeetmete võtmist, võib haldusnõukogu igal ajal ajutiselt või lõplikult peatada peaarvepidaja ametivolitused. Haldusnõukogu määrab ajutise peaarvepidaja.

3. Ilma et see piiraks distsiplinaarmeetmete võtmist, võib peaarvepidaja igal ajal ajutiselt või lõplikult peatada avansikonto haldajate ametivolitused.

Artikkel 46

1. Käesoleva peatüki sätted ei piira kriminaalvastutust, mida võidakse eelarvevahendite käsutaja ning artiklis 45 osutatud isikute suhtes kohaldada asjakohaste siseriiklike õigusnormide ja kehtivate sätete alusel, mis käsitlevad ühenduste finantshuvide kaitset ja võitlust korruptsiooni vastu ühenduste ametnike või liikmesriikide ametnike seas.

2. Ilma et see piiraks artiklite 47, 48 ja 49 kohaldamist, võib eelarvevahendite käsutaja, peaarvepidaja ja avansikontode haldaja suhtes rakendada distsiplinaarmeetmeid ja rahalist vastutust, nagu on sätestatud personalieeskirjades. Õigusvastase tegevuse, pettuse või korruptsiooni korral, mis võib kahjustada ühenduse huve, suunatakse küsimus kohaldatava õigusega määratud võimu- ja muule organile.







▼M1

2. jagu

Eelarvevahendite käsutajate ning volitatud ja edasivolitatud eelarvevahendite käsutajate suhtes kohaldatavad eeskirjad

Artikkel 47

1. Eelarvevahendite käsutaja on personalieeskirjade kohaselt rahaliselt vastutav kahju hüvitamise eest.

1a. Kahju hüvitamise kohustust kohaldatakse eriti siis, kui:

a) eelarvevahendite käsutaja kas tahtlikult või oma raske hooletuse tõttu määrab kindlaks sissenõutavaid summasid, väljastab sissenõudekorraldusi, võtab kulukohustusi või allkirjastab maksekorraldusi käesolevat määrust ja selle rakenduseeskirju eirates;

b) eelarvevahendite käsutaja kas tahtlikult või omapoolse raske hooletuse tõttu jätab koostamata dokumendi, mis määrab kindlaks saadaoleva summa, ei väljasta sissenõudekorraldust või jääb selle väljastamisega hiljaks või jääb hiljaks maksekorralduse väljastamisega, mille tagajärjel võivad kolmandad isikud esitada ühenduse asutuse vastu tsiviilhagi.

2. Kui volitatud või edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja leiab, et otsus, mille elluviimine on tema ülesanne, on eeskirjavastane või vastuolus usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega, teatab ta sellest volitajale kirjalikult. Kui volitaja annab seejärel volitatud või edasivolitatud eelarvevahendite käsutajale põhjendatud ja kirjalikud juhised kõnealune otsus täita, peab viimane selle täitma ning teda ei saa vastutusele võtta.

3. Volitamise korral vastutab eelarvevahendite käsutaja sisseseatud sisemiste haldus- ja kontrollsüsteemide tõhususe ja tulemuslikkuse ning volitatud eelarvevahendite käsutaja valimise eest ka edaspidi.

4. Üldise finantsmääruse artikli 66 lõike 4 alusel komisjoni loodud finantsrikkumiste uurimise eritoimkonnal on ühenduse asutuse suhtes samad volitused, mis tal on komisjoni talituste suhtes, välja arvatud juhul, kui haldusnõukogu otsustab moodustada oma tegevuses sõltumatu toimkonna või osaleda mitme ühenduse asutuse loodud ühistoimkonnas. Ühenduse asutuse esitatud juhtumite puhul kuulub finantsrikkumiste uurimise eritoimkonda üks selle asutuse töötaja.

Selle toimkonna arvamuse põhjal otsustab direktor, kas algatada distsiplinaarmenetlus või hüvitise nõudmise menetlus. Kui toimkond tuvastab süsteemseid probleeme, saadab ta aruande koos soovitustega eelarvevahendite käsutajale ja komisjoni siseaudiitorile. Kui arvamuses peetakse võimalikuks süüdlaseks direktorit, saadab toimkond aruande haldusnõukogule ja komisjoni siseaudiitorile. Direktor esitab toimkonna seisukoha anonüümsena oma tegevuse aastaaruandes ja kirjeldab võetud järelmeetmeid.

5. Töötajalt võib nõuda, et ta hüvitaks tervikuna või osaliselt kahju, mida on ühenduse asutusele tekitanud tema raske eksimus oma kohustuste täitmisel või seoses nende täitmisega.

Pärast personalieeskirjadega distsiplinaarküsimuste puhuks ettenähtud formaalsuste täitmist teeb ametisse nimetav asutus või ametiisik põhjendatud otsuse.

▼B







3. jagu

Peaarvepidajate ja avansikontode haldajate suhtes kohaldatavad sätted

Artikkel 48

Peaarvepidaja kannab distsiplinaarvastutust ja peab hüvitama kahju vastavalt personalieeskirjades sätestatule, eelkõige juhul kui:

a) ta kaotab või kahjustab tema valduses olevaid rahalisi vahendeid, vara ja dokumente või ettevaatamatusest põhjustab nende kadumise või kahjustumise;

b) ta muudab pangakontosid või postižiirokontosid, teavitamata sellest eelnevalt eelarvevahendite käsutajat;

c) tema sissenõutavad või makstavad summad ei ole kooskõlas vastavate sissenõude- või maksekorraldustega;

d) ta ei nõua sisse saada olevat tulu.

Artikkel 49

Avansikontode haldaja kannab distsiplinaarvastutust ja peab hüvitama kahju vastavalt personalieeskirjades sätestatule, eelkõige juhul kui:

a) ta kaotab või kahjustab tema valduses olevaid rahalisi vahendeid, vara ja dokumente või ettevaatamatusest põhjustab nende kadumise või kahjustumise;

b) ta ei suuda esitada nõuetekohaseid tõendavaid dokumente enda tehtud maksete kohta;

c) ta teeb makseid isikutele, kellel ei ole õigust neid saada;

d) ta ei nõua sisse saada olevat tulu.







4. PEATÜKK

Tulutoimingud







1. jagu

Üldsätted

▼M1

Artikkel 50

Ühenduse asutus esitab komisjonile maksetaotlused kogu ühenduse toetuse või selle osa kohta artikli 15 lõike 5 kohaselt vastavalt komisjoniga kokkulepitud tingimustele ja ajavahemikele.

▼B

Artikkel 51

Komisjoni poolt ühenduse asutusele toetusena makstavatelt summadelt koguneb intress üldeelarvesse.







2. jagu

Saada olevate summade eelarvestus

Artikkel 52

Vastutav eelarvevahendite käsutaja koostab saada olevate summade eelarvestuse kõikide meetmete või olukordade kohta, millest võib tuleneda ühenduse asutusele võlgnetav summa või mis võivad seda summat muuta.







3. jagu

Saada olevate summade kindlaksmääramine

Artikkel 53

1. Saada oleva summa kindlaksmääramine on toiming, millega eelarvevahendite käsutaja või volitatud eelarvevahendite käsutaja:

a) kontrollib võla olemasolu;

b) määrab kindlaks võla olemasolu ja suuruse või kontrollib seda;

c) kontrollib võla maksmisele kuulumise tingimusi.

2. Iga saada olev summa, mis on kindlalt tuvastatud, kindlasummaline ning kuulub tasumisele, märgitakse sissenõudekorraldusse, mis edastatakse peaarvepidajale koos võlgnikule saadetava võlateatisega. Mõlemad nimetatud dokumendid koostab ja saadab välja vastutav eelarvevahendite käsutaja.

▼M1

3. Ühenduse asutuse sõlmitavates lepingutes ja toetuslepingutes sätestatakse, et sissenõudekorralduses märgitud võlgnevuste tähtajaks tasumata jätmisel võetakse intressi vastavalt komisjoni määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002. ( 6 ) Tingimused, mille alusel ühenduse asutusele tasutakse võlgnevuse tähtajaks tasumata jätmisel intressi, sealhulgas viivisintressimäär, sätestatakse selgesõnaliselt lepingutes ja toetuslepingutes.

▼B

4. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib teatavate tavapäraste tuluartiklite kohta teha esialgse kirje.

Esialgne kirje hõlmab mitmete üksikute summade sissenõudmist, mida seega ei ole tarvis eraldi kirjendada.

Enne eelarveaasta lõppu muudab eelarvevahendite käsutaja esialgseid kirjeid, et tagada nende vastavus tegelikult kirjendatud saada olevatele summadele.







4. jagu

Sissenõudmise kinnitamine

Artikkel 54

Sissenõudmise kinnitamine on toiming, millega vastutav eelarvevahendite käsutaja annab peaarvepidajale sissenõudekorralduse väljastamise teel käsu nõuda sisse saada olev summa, mille ta on kindlaks määranud.







5. jagu

Sissenõudmine

Artikkel 55

1. Valesti makstud summad nõutakse tagasi.

2. Peaarvepidaja täidab sissenõudekorraldusi, mis käsitlevad eelarvevahendite käsutaja või vastutava eelarvevahendite käsutaja nõuetekohaselt kindlaksmääratud saada olevaid summasid. Ta hoolitseb selle eest, et ühenduse asutus saab oma tulu ja tema õigused on kaitstud.

Kui vastutav eelarvevahendite käsutaja kavatseb täielikult või osaliselt loobuda kindlaksmääratud saadaoleva summa sissenõudmisest, tagab ta, et loobumine on nõuetekohane ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise ja proportsionaalsuse põhimõttega.

Loobumine vormistatakse eelarvevahendite käsutaja nõuetekohaselt põhjendatud otsusena. Eelarvevahendite käsutaja võib niisuguse otsuse tegemise delegeerida üksnes summade puhul, mis on väiksemad kui 5 000 eurot.

◄

Loobumisotsuses märgitakse, milliseid meetmeid on sissenõudmiseks võetud ning õiguslikud ja faktilised asjaolud, millele otsus põhineb.

4. Vastutav eelarvevahendite käsutaja annulleerib kindlaksmääratud saada oleva summa, kui õiguslikes või faktilistes asjaoludes leitakse viga, mis näitab, et summa ei olnud kindlaks määratud õigesti. Annulleerimise aluseks on vastutava eelarvevahendite käsutaja otsus, mis peab olema nõuetekohaselt põhjendatud.

5. Vastutav eelarvevahendite käsutaja suurendab või vähendab kindlaksmääratud võlgnevuse summat, kui avastatakse võlasumma muutmist nõudev faktiviga, tingimusel, et parandusega ei kaasne ühenduse asutuse kindlaksmääratud nõudeõiguse kadumine. Muudatuse aluseks on vastutava eelarvevahendite käsutaja otsus, mis peab olema nõuetekohaselt põhjendatud.

Artikkel 56

1. Saada oleva summa tegelikul kättesaamisel teeb peaarvepidaja arvestuskande ning teavitab vastutavat eelarvevahendite käsutajat.

2. Kõigi peaarvepidajale tehtud sularahamaksete kohta väljastatakse kviitung.

Artikkel 57

1. Kui ettenähtud tähtajaks ei ole sissenõudekorraldust täidetud, teavitab peaarvepidaja vastutavat eelarvevahendite käsutajat ning algatab viivitamata sissenõude täitmise kõikide seadusega ettenähtud vahenditega, sealhulgas tasaarvestuse või, kui see ei ole võimalik, sundtäitmise kaudu.

2. Summade sissenõudmisel tasaarvestab peaarvepidaja ühenduse asutuse nõuded võlgnikele samaväärsete nõuetega, mis viimastel on ühenduse asutuse suhtes ja mis on kindlad, kindlasummalised ja kuuluvad maksmisele, tingimusel, et tasaarvestamine on õiguspärane.

Artikkel 58

Peaarvepidaja võib koostöös vastutava eelarvevahendite käsutajaga anda maksmiseks lisaaega üksnes võlgniku nõuetekohaselt põhjendatud kirjaliku taotluse alusel, kui täidetud on järgmised tingimused:

▼M1

a) võlgnik kohustub maksma määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artiklis 86 sätestatud määra alusel intressi kogu lubatud lisaaja eest, mida arvestatakse alates võlateates esitatud kuupäevast;

▼B

b) ühenduse asutuse õiguste tagamiseks annab võlgnik finantstagatise, mis hõlmab nii põhisummat kui ka intressi.

▼M1

Artikkel 58a

Peaarvepidaja koostab sissenõudmisele kuuluvatest summadest loetelu, milles ühenduse asutuse nõuded on rühmitatud sissenõudekorralduse väljastamise kuupäevade järgi. Ta esitab selles ka otsused kindlaksmääratud saadaolevate summade sissenõudmisest täieliku või osalise loobumise kohta. Loetelu lisatakse ühenduse asutuse eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruandele.

Ühenduse asutus koostab loetelu asutuse nõuetest, nimetades võlglaste nimed ja võla summa, kui võlglaselt on maksmist nõutud res judicata jõudu omava kohtuotsusega ja kui pärast selle väljakuulutamist ei ole ühe aasta jooksul tehtud ühtegi makset või ei ole tehtud märkimisväärseid makseid. Kõnealune loetelu avaldatakse, võttes arvesse asjakohaseid andmekaitsealaseid õigusakte.

Artikkel 58b

Ühenduse asutuse kolmandatele isikutele esitatavate nõuete ja ühenduse asutusele kolmandate isikute esitatavate nõuete suhtes kohaldatakse viieaastast aegumistähtaega, mis sätestatakse ühenduse asutuse sõlmitavates lepingutes ja toetuslepingutes.

▼B







6. jagu

Tasude ja lõivude suhtes kohaldatavad erisätted

▼M1

Artikkel 59

Kui ühenduse asutus kogub artikli 5 punktis a nimetatud tasusid ja lõive, koostatakse iga eelarveaasta alguses nende tasude ja lõivude laekumise esialgne prognoos.

Kui tasud ja lõivud on ette nähtud üksnes õigusaktide või haldusnõukogu otsusega, võib eelarvevahendite käsutaja loobuda sissenõudekorralduste väljastamisest ja koostada võlateated kohe pärast saadaoleva summa kindlaksmääramist. Sel juhul registreeritakse kõik andmed ühenduse asutuse nõude kohta. Peaarvepidaja peab võlateadete nimekirja ning esitab nende arvu ja kogusumma ühenduse asutuse eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitlevas aruandes.

Kui ühenduse asutusel on eraldi arvete väljastamise süsteem, kannab peaarvepidaja laekunud tasude ja lõivude kumuleerud summa raamatupidamisarvestusse korrapäraselt, kuid mitte harvemini kui kord kuus.

Üldjuhul osutab ühenduse asutus talle määratud ülesannetega seotud teenuseid üksnes pärast vastava tasu või lõivu täielikku maksmist. Kui erandjuhul on teenust osutatud, ilma et vastav tasu või lõiv oleks eelnevalt makstud, kohaldatakse käesoleva peatüki 3., 4. ja 5. jagu.

▼B







5. PEATÜKK

Kulutoimingud

Artikkel 60

1. Iga kuluartikkel seotakse, kulu tõendatakse, kinnitatakse ja makstakse.

2. Igale kulukohustuste võtmisele peab eelnema finantseerimisotsus.

3. Ühenduse asutuse tööprogramm on sellega hõlmatud tegevuste osas samaväärne finantseerimisotsusega, kui tegevused on selgelt määratletud ning nendega seotud kriteeriumid täpselt sõnastatud. ►M1 Tööprogrammis esitatakse üksikasjalikud eesmärgid ja tulemuslikkuse näitajaid. ◄

4. Halduskulude assigneeringud ei vaja eelnevat finantseerimisotsust.







1. jagu

Kulukohustuste võtmine

Artikkel 61

1. Eelarveliste kulukohustuste võtmine on toiming, millega seotakse assigneeringud, mida on vaja hilisemateks makseteks, et täita juriidilist kohustust.

2. Juriidilise kohustuse võtmine on toiming, mille abil vastutav eelarvevahendite käsutaja võtab kohustuse või kinnitab kohustust, millest tuleneb eelarve kulu.

3. Eelarveline kulukohustus on individuaalne, kui abisaaja ja kulu suurus on teada.

4. Eelarveline kulukohustus on üldine, kui vähemalt üks individuaalse kohustuse tunnustest on kindlaks määramata.

5. Eelarveline kulukohustus on esialgne, kui see on mõeldud jooksvate halduskulude katmiseks ja kui summa või abisaajad ei ole lõplikult teada.

Esialgne eelarveline kulukohustus täidetakse ühe või mitme eraldi seisva juriidilise kohustuse võtmisega, millega tekib õigus hilisematele maksetele või, personalijuhtimise alaste kuludega seotud erandjuhtudel, otse maksetega.

▼M1

Artikkel 62

1. Iga meetme puhul, mis võib põhjustada eelarvest tehtava kulutuse, peab vastutav eelarvevahendite käsutaja esmalt võtma eelarvelise kulukohustuse enne juriidilise kohustuse võtmist kolmandate isikute suhtes.

2. Üldised eelarvelised kulukohustused hõlmavad kuni N+1 aasta 31. detsembrini võetud vastavate individuaalsete juriidiliste kohustuste kogusummat.

Individuaalsed juriidilised kohustused seoses individuaalsete või esialgsete eelarveliste kulukohustustega tuleb võtta N aasta 31. detsembriks.

Esimeses ja teises lõigus osutatud tähtaegade möödumisel vabastab vastutav eelarvevahendite käsutaja kõnealuste eelarveliste kulukohustuste kasutamata saldo.

3. Juriidilistel kohustustel, mis on võetud seoses meetmetega, mis hõlmavad rohkem kui ühte eelarveaastat, ja vastavatel eelarvelistel kulukohustustel on täitmise lõpptähtpäev, mis on määratud kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega, välja arvatud juhul, kui tegemist on personalikuludega.

Kõnealuste kulukohustuste osad, mida ei ole täidetud kuue kuu jooksul kõnealusest lõppkuupäevast, vabastatakse artikli 11 kohaselt.

Eelarvelise kulukohustuse summa, millele vastava juriidilise kohustuse kohta ei ole kolme aasta jooksul pärast juriidilise kohustuse allkirjastamist tehtud ühtegi makset artikli 67 tähenduses, vabastatakse.

▼B

Artikkel 63

Eelarvelise kulukohustuse võtmisel tagab vastutav eelarvevahendite käsutaja, et:

a) kulu on kirjendatud õigesse eelarvepunkti;

b) assigneeringud on kasutatavad;

c) kulud on kooskõlas kehtivate sätetega, eelkõige asutamisakti sätetega, iga ühenduse asutuse finantseeskirjadega ning kõikide nende alusel vastuvõetud aktidega;

d) järgitakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet.







2. jagu

Kulude tõendamine

Artikkel 64

Kulude tõendamine on toiming, mille käigus vastutav eelarvevahendite käsutaja:

a) kontrollib kreeditori nõudeõigust;

b) kontrollib tingimusi, millele vastavalt nõue tuleb tasuda;

b) määrab kindlaks nõude seisu ja summa või kontrollib seda.

Artikkel 65

1. Igasuguste kulude tõendamise aluseks on tõendavad dokumendid, mis kinnitavad kreeditori nõudeõigust lähtuvalt tegelikult osutatud teenuste, tarnitud kaupade või tehtud tööde aruandest või muudest makset põhjendavatest dokumentidest.

2. Tõendamisotsus vormistatakse tähiku „maksmiseks kinnitatud” allkirjastamisega vastutava eelarvevahendite käsutaja poolt.

3. Mitteelektroonilise süsteemi puhul tehakse „maksmiseks kinnitatud” märge templiga, mis sisaldab vastutava eelarvevahendite käsutaja allkirja. Elektroonilise süsteemi puhul tehakse „maksmiseks kinnitatud” märge vastutava eelarvevahendite käsutaja isikliku salasõna abil.







3. jagu

Kulude kinnitamine

Artikkel 66

1. Kulude kinnitamine on toiming, mille käigus vastutav eelarvevahendite käsutaja annab peaarvepidajale maksekorraldusega käsu maksta välja tema poolt tõendatud kuluartikkel.

▼M1

1a. Perioodiliste maksete tegemisel seoses osutatud teenuste, sealhulgas renditeenuste, või tarnitud kaupadega, võib eelarvevahendite käsutaja anda oma riskianalüüsi alusel korralduse otsekorralduse süsteemi kohaldamiseks.

▼B

2. Maksekorraldusele märgitakse kuupäev ja vastutava eelarvevahendite käsutaja allkiri, misjärel see saadetakse peaarvepidajale. Tõendavaid dokumente säilitab vastutav eelarvevahendite käsutaja vastavalt artikli 38 lõikele 6.

3. Vajaduse korral lisatakse peaarvepidajale saadetavale maksekorraldusele dokument, mis tõendab kaupade kandmist artikli 90 lõikes 1 nimetatud inventarinimestikku.







4. jagu

Kulude maksmine

Artikkel 67

1. Kui on tõendatud, et asjaomane toiming on teostatud vastavalt põhiakti sätetele üldise finantsmääruse artikli 49 mõistes või vastavalt kokkuleppele või toetuslepingule, tehakse väljamakse mõnel järgmistest viisidest:

a) kogu maksmisele kuuluva summa tasumine;

b) maksmisele kuuluva summa tasumine mõnel järgmistest viisidest: i) üks eelmakse, mille võib jagada mitmeks makseks; ii) üks vahemakse või mitu vahemakset; iii) lõppmakse.

Eelmakse arvatakse täielikult või osaliselt maha vahemaksetest.

Kõik eelmaksed ja vahemaksed arvatakse maha lõppmaksest.

2. Lõikes 1 nimetatud eri liiki maksed eristatakse raamatupidamisarvestuses nende tegemise ajal.

Artikkel 68

Peaarvepidaja tasub kulud kasutatavate vahendite piires.







5. jagu

Kulutoimingute tähtajad

Artikkel 69

Kulude tõendamine, kinnitamine ja maksmine peab toimuma üldise finantsmääruse üksikasjalikes rakenduseeskirjades sätestatud ajavahemiku jooksul ning vastavalt nende eeskirjade sätetele.







6. PEATÜKK

Andmetöötlussüsteemid

Artikkel 70

Kui tulu- ja kulutoiminguid hallatakse arvutisüsteemide abil, võib dokumente allkirjastada elektrooniliselt.







7. PEATÜKK

Siseaudiitor

Artikkel 71

1. Ühenduse asutus näeb ette siseauditi ülesande, mida tuleb täita asjakohaste rahvusvaheliste standardite kohaselt.

2. Olenemata artikli 38 lõikest 4 on komisjoni siseaudiitoril ühenduse asutuste osas samad volitused kui komisjoni talituse osas.

Artikkel 72

1. Siseaudiitor nõustab ühenduse asutust riskide juhtimisel, esitades sõltumatuid arvamusi haldus- ja kontrollsüsteemide taseme kohta ning andes soovitusi toimingute teostamistingimuste parandamiseks ja usaldusväärse finantsjuhtimise edendamiseks.

Tema ülesandeks on:

a) hinnata sisehaldussüsteemide sobivust ja tõhusust ning talituste tegevust programmide ja meetmete rakendamisel, lähtudes nendega seotud riskidest; ja

▼M1

b) hinnata eelarve täitmise toimingute suhtes kohaldatavate sisekontrolli- ja auditisüsteemide tõhusust ja tulemuslikkust.

▼B

2. Siseaudiitori tegevusvaldkond hõlmab kõiki ühenduse asutuse toiminguid ja talitusi. Tal on täielik ja piiramatu juurdepääs igasugusele teabele, mis on tema ülesannete täitmiseks vajalik.

3. Siseaudiitor annab oma tähelepanekutest ja soovitustest aru haldusnõukogule ja direktorile. Nemad tagavad auditite põhjal tehtud soovituste järgimise.

4. Siseaudiitor esitab ühenduse asutusele ka siseauditi aastaaruande, milles on muu hulgas märgitud läbiviidud siseauditite arv ja liik, antud soovitused ja nende soovituste põhjal võetud meetmed. Aastaaruandes märgitakse ära ka süsteemsed probleemid, mille on tuvastanud üldise finantsmääruse artikli 66 lõike 4 alusel loodud spetsialiseeritud toimkond.

5. Igal aastal saadab ühenduse asutus eelarve täitmise kinnitamise eest vastutavale asutusele ja komisjonile direktori koostatud aruande, mis sisaldab kokkuvõtet siseaudiitori teostatud siseauditite arvu ja liigi, antud soovituste ja nende alusel võetud meetmete kohta.

Artikkel 73

Siseaudiitori vastutus tema ametikohustuste täitmisel võetud meetmete eest määratakse kindlaks vastavalt üldise finantsmääruse artiklile 87.







V JAOTIS

HANKIMINE

▼M1

Artikkel 74

1. Hangete suhtes kohaldatakse üldise finantsmääruse ja määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 asjakohaseid sätteid vastavalt käesoleva artikli lõigetele 4–7.

2. Ühenduse asutus võib taotleda õigust osaleda tellijana komisjoni või institutsioonidevaheliste lepingute ning ühenduse teiste asutuste lepingute sõlmimisel.

3. Ühenduse asutus osaleb ühises keskandmekogus, mille komisjon on loonud ja mida ta haldab vastavalt üldise finantsmääruse artiklile 95.

4. Ilma avaliku hankemenetluseta võib ühenduse asutus sõlmida lepingu komisjoni, institutsioonidevaheliste büroode ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 2965/94 ( 7 ) asutatud Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskusega nende poolt pakutavate kaupade, teenuste ja tööde hankimiseks.

5. Ühenduse asutus võib kasutada ühist institutsioonidevahelist hankemenetlust koos vastuvõtva liikmesriigi tellijaga, et katta oma haldusvajadusi. Sel juhul kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artiklit 125c.

6. Üdise finantsmääruse artikli 101 rakendamiseks sätestatakse pakkumiskutses, et ühenduse asutus võib enne lepingule allakirjutamist kas hankest loobuda või tühistada pakkumismenetluse, kusjuures taotlejatel või pakkujatel ei ole õigust nõuda hüvitist.

7. Üdise finantsmääruse artikli 103 rakendamiseks sätestatakse ühenduse asutuse pakkumiskutses, et ühenduse asutus võib nimetatud artiklis sätestatud tingimustel peatada menetluse ja võtta mis tahes vajalikke meetmeid, sealhulgas menetluse tühistada.

Üdise finantsmääruse artikli 103 rakendamiseks sätestatakse ühenduse asutuse ja ettevõtjate vahelises lepingus, et ühenduse asutus võib võtta nimetatud artiklis sätestatud meetmeid samas artiklis sätestatud tingimustel.

▼M1







JAOTIS VA

PROJEKTID, MILLEL ON EELARVELE OLULINE MÕJU

Artikkel 74a

Haldusnõukogu teatab eelarvepädevatele institutsioonidele võimalikult vara oma kavatsusest viia ellu projekt, millel võib olla oluline rahaline mõju tema halduseelarve rahastamisele, eriti kinnisvaraga seotud projekt, nagu hoonete rentimine või ost. Ta teatab sellest komisjonile.

Kui üks eelarvepädev institutsioon kavatseb esitada oma arvamuse, teatab ta kahe nädala jooksul pärast projekti kohta teabe saamist asjaomasele ühenduse asutusele oma kavatsusest arvamus esitada. Kui ühenduse asutus ei saa vastust, võib ta jätkata kavandatud tegevust.

Arvamus esitatakse ühenduse asutusele nelja nädala jooksul pärast teises lõikes nimetatud teatamist.







JAOTIS VB

EKSPERDID

Artikkel 74b

Ekspertide valimisel kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artiklit 265a. Kõnealused eksperdid aitavad ühenduse asutust eelkõige ettepanekute ja toetustaotluste või hankepakkumiste hindamisel või pakuvad ühenduse asutusele tehnilist tuge projektide järelmeetmete ja lõpliku hindamise juures ning neile tasutakse selle eest kindla summa alusel. Ühenduse asutus võib kasutada komisjoni või teiste ühenduse asutuste koostatud ekspertide nimekirju.

▼B







VI JAOTIS

ÜHENDUSE ASUTUSE POOLT ANTAVAD TOETUSED

▼M1

Artikkel 75

1. Kui ühenduse asutusel on asutamisakti või üldise finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punkti b kohase volitusega lubatud anda toetusi, kohaldatakse üldise finantsmääruse ning määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 asjakohaseid sätteid vastavalt käesoleva artikli lõigetele 2 ja 3.

2. Ühenduse asutus ja toetuse saaja sõlmivad toetuse kohta kirjaliku lepingu.

3. Üdise finantsmääruse artikli 119 lõike 2 kohaldamiseks sätestatakse ühenduse asutuse sõlmitavates lepingutes, et ta võib määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artiklis 183 ettenähtud juhtudel toetuse andmise peatada, toetust vähendada või toetuse andmise lõpetada pärast seda, kui toetuse saajale on antud võimalus esitada oma seisukoht.

▼B







VII JAOTIS

RAAMATUPIDAMISARUANDLUS JA RAAMATUPIDAMISARVESTUS







1. PEATÜKK

Raamatupidamisaruandlus

Artikkel 76

Ühenduse asutuse raamatupidamise aastaaruanne sisaldab:

a) ühenduse asutuse raamatupidamisaruandeid;

b) ühenduse asutuse eelarve täitmise aruandeid.

▼M1

Ühenduse asutuse raamatupidamisaruannetele lisatakse aruanne, milles käsitletakse eelarvehaldust ja finantsjuhtimist asjakohasel aastal. Aruandes esitatakse muu hulgas andmed assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ümberpaigutuste kohta erinevate eelarvepunktide vahel.

▼B

Artikkel 77

Raamatupidamisaruanne peab olema eeskirjadega kooskõlas, õige ja terviklik ning andma tõese ja erapooletu ülevaate:

a) raamatupidamisaruannete puhul varadest ja kohustustest, kuludest ja tuludest, varade ja kohustuste all esitamata nõuetest ja kohustustest, samuti rahavoogudest;

b) eelarve täitmise aruannete puhul tulu- ja kulutoimingutest.

Artikkel 78

Raamatupidamisaruanded koostatakse vastavalt üldtunnustatud raamatupidamistava põhimõtetele, mis on sätestatud üldise finantsmääruse üksikasjalikes rakenduseeskirjades, seega:

a) tegevuse jätkuvus;

b) konservatiivsus;

c) raamatupidamismeetodite järjepidevus;

d) teabe võrreldavus;

e) olulisus;

f) brutopõhimõte;

g) reaalsuse põhimõte;

h) tekkepõhine raamatupidamisarvestus.

Artikkel 79

1. Tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtte kohaselt esitatakse raamatupidamisaruannetes eelarveaasta kulud ja tulud maksmise või laekumise kuupäevast olenemata.

2. Varade ja kohustuste väärtus määratakse kindlaks üldise finantsmääruse artiklis 132 sätestatud arvestusmetoodika kohaselt.

Artikkel 80

1. Raamatupidamisaruanne koostatakse eurodes ja selles sisaldub:

a) bilanss ja majandustulemuse aruanne, milles kajastatakse varasid ja kohustusi, finantsolukorda ning majandustulemust eelnenud eelarveaasta 31. detsembri seisuga; need esitatakse teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid käsitlevas nõukogu direktiivis sätestatud struktuuri järgi, võttes seejuures arvesse ühenduse asutuse tegevuse eripära;

b) rahavoogude tabel, milles on näidatud eelarveaasta jooksul sissenõutud ja väljamakstud summad ning sularahaseis aasta lõpus;

c) aruanne kapitali muutuste kohta, milles esitatakse üksikasjalikult kapitalikontode punktide kaupa eelarveaasta jooksul toimunud suurenemised ja vähenemised.

2. Raamatupidamisaruande lisa täiendab ja selgitab lõikes 1 kirjeldatud aruandes esitatud teavet ja annab kogu täiendava teabe, mida rahvusvaheliselt tunnustatud raamatupidamistava eeldab, kui selline teave on ühenduse asutuse tegevuse puhul asjakohane.

Artikkel 81

Eelarve täitmise aruanne koostatakse eurodes. Sellesse kuulub:

a) eelarve täitumise ülevaade, milles esitatakse kõik eelarveaasta tulu- ja kulutoimingud; selle ülevaate struktuur on samasugune kui eelarve oma;

b) eelarve täitumise ülevaate lisa, mis täiendab ja selgitab ülevaates esitatud teavet.

▼M1

Artikkel 82

Peaarvepidaja saadab komisjoni peaarvepidajale ja kontrollikojale hiljemalt järgmise aasta 1. märtsiks esialgse raamatupidamisaruande koos käesoleva määruse artiklis 76 nimetatud asjakohase eelarveaasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitleva aruandega, et komisjoni peaarvepidaja saaks üldise finantsmääruse artikli 128 kohaselt raamatupidamisaruande konsolideerida.

Hiljemalt järgmise aasta 31. märtsiks saadab peaarvepidaja eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitleva aruande ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Artikkel 83

1. Vastavalt üldise finantsmääruse artikli 129 lõikele 1 esitab kontrollikoda hiljemalt järgmise aasta 15. juuniks oma märkused ühenduse asutuse esialgse raamatupidamisaruande kohta.

2. Pärast ühenduse asutuse esialgset raamatupidamisaruannet käsitlevate kontrollikoja märkuste kättesaamist koostab direktor vastavalt artiklile 43 omal vastutusel ühenduse asutuse lõpliku raamatupidamisaruande ning saadab selle haldusnõukogule, kes esitab selle aruande kohta arvamuse.

3. Direktor saadab lõpliku raamatupidamisaruande koos haldusnõukogu arvamusega komisjoni peaarvepidajale ning kontrollikojale, Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt järgmise aasta 1. juuliks.

4. Komisjoni lõpliku raamatupidamisaruandega konsolideeritud ühenduse asutuse lõplik raamatupidamisaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgmise aasta 15. novembriks.

5. Direktor saadab hiljemalt järgmise aasta 30. septembriks kontrollikojale vastuse tema esitatud aastaaruande suhtes tehtud märkuste kohta. Ühenduse asutuse vastused saadetakse samal ajal ka komisjonile.

▼B







2. PEATÜKK

Raamatupidamisarvestus







1. jagu

Üldsätted

Artikkel 84

1. Ühenduse asutuse raamatupidamisarvestus on süsteem, mille eesmärk on korrastada eelarve- ja finantsteavet nii, et arvnäitajaid saab sisestada, liigitada ja salvestada.

2. Raamatupidamisarvestus koosneb üldisest raamatupidamisarvestusest ja eelarve raamatupidamisarvestusest. Raamatupidamisarvestus toimub eurodes ja kalendriaasta põhjal.

3. Üldise raamatupidamisarvestuse ja eelarve raamatupidamisarvestuse andmed kinnitatakse eelarveaasta lõpus, et oleks võimalik koostada 1. peatükis osutatud raamatupidamisaruandeid.

4. Olenemata lõigetest 2 ja 3 võib eelarvevahendite käsutaja pidada analüütilist arvestust.

Artikkel 85

Raamatupidamiseeskirjad ja -meetodid ning ühenduse asutuses kohaldatava ühtlustatud kontoplaani võtab vastu komisjoni peaarvepidaja vastavalt üldise finantsmääruse artiklile 133.







2. jagu

Üldine raamatupidamisarvestus

Artikkel 86

Üldisse raamatupidamisarvestusse märgitakse ajalises järjestuses kahekordse kirjendamise meetodit kasutades kõik sündmused ja toimingud, mis mõjutavad ühenduse asutuse majanduslikku ja rahalist seisundit ning tema varasid ja kohustusi.

Artikkel 87

1. Liikumised kontodel ja saldod kirjendatakse arvestusregistritesse.

2. Kõik raamatupidamiskirjed, sealhulgas kontoparandused, peavad põhinema vastavatel tõendavatel dokumentidel.

3. Raamatupidamisarvestuse süsteemi peab jääma jälg kõikidest raamatupidamiskirjetest.

Artikkel 88

Eelarveaasta lõpu ja lõpliku raamatupidamisaruande esitamise vahelisel ajal teeb ühenduse asutuse peaarvepidaja kõik korrigeerimised, mida on vaja raamatupidamisest tõese, erapooletu ja korrakohase ülevaate andmiseks, kuid mis ei hõlma väljamakseid ega laekumisi seoses kõnealuse aastaga.







3. jagu

Eelarve raamatupidamisarvestus

Artikkel 89

1. Eelarve raamatupidamisarvestus peab andma üksikasjaliku ülevaate eelarve täitmisest.

2. Lõike 1 kohaldamiseks märgitakse eelarve raamatupidamisarvestusse kõik eelarvega seotud tulu- ja kulutoimingud, mis on sätestatud käesoleva määruse IV jaotises.







3. PEATÜKK

Vara inventarinimestikud

Artikkel 90

1. Ühenduse asutus peab inventarinimestikke, milles on komisjoni peaarvepidaja koostatud näidise järgi näidatud ühenduse vara hulka kuuluva materiaalse, immateriaalse ja finantsvara kogus ja väärtus.

Ühenduse asutus peab kontrollima, et inventarinimestiku kanded vastavad tegelikule olukorrale.

2. Vallasvara müük kuulutatakse välja nõuetekohasel viisil.







VIII JAOTIS

VÄLISAUDIT JA EELARVE TÄITMISE KINNITAMINE







1. PEATÜKK

Välisaudit

Artikkel 91

Kontrollikoda vaatab ühenduse asutuse raamatupidamisaruande läbi vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248.

Artikkel 92

1. Ühenduse asutus saadab kontrollikojale lõplikult vastuvõetud eelarve. Ta teatab kontrollikojale võimalikult kiiresti kõigist artiklite 10, 14, 19 ja 23 alusel tehtud otsustest ja võetud meetmetest.

2. Ühenduse asutus saadab oma vastuvõetud sisemised finantseeskirjad kontrollikojale.

3. Kontrollikojale teatatakse eelarvevahendite käsutajate, peaarvepidajate ja avansikontode haldajate ametissenimetamisest ja artikli 34, artikli 43 lõigete 1 ja 4 ning artikli 44 kohasest volitamisest.

Artikkel 93

Kontrollikoja-poolset kontrolli reguleerivad üldise finantsmääruse artiklid 139–144.







2. PEATÜKK

Eelarve täitmise kinnitamine

▼M1

Artikkel 94

1. Nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament heakskiidu direktori tegevusele N aasta eelarve täitmisel enne 15. maid aastal N+2, kui asutamisaktis ei sätestata teisiti. Direktor teavitab haldusnõukogu Euroopa Parlamendi tähelepanekutest, mis on esitatud eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud resolutsioonis.

2. Kui lõikes 1 ette nähtud kuupäevast ei ole võimalik kinni pidada, teatab Euroopa Parlament või nõukogu direktorile põhjused, miks otsuse tegemine edasi lükatakse.

3. Kui Euroopa Parlament lükkab eelarve täitmist kinnitava otsuse tegemise edasi, püüab direktor koostöös haldusnõukoguga võimalikult kiiresti võtta meetmeid selle otsuse tegemist takistavate asjaolude kõrvaldamiseks.

▼B

Artikkel 95

1. Otsus eelarve täitmise kinnitamise kohta hõlmab kõiki ühenduse asutuse tulude ja kulude aruandeid, nende saldosid ja bilansis näidatud varasid ning kohustusi, mis on raamatupidamisaruandes näidatud.

2. Kinnituse andmiseks vaatab Euroopa Parlament pärast nõukogu läbi ühenduse asutuse arvepidamise ja raamatupidamisaruanded. Ta tutvub ka kontrollikoja aastaaruande ja ühenduse asutuse direktori vastustega, asjakohase eelarveaasta kohta kontrollikoja koostatud võimalike eriaruannetega ja kontrollikoja avaldusega, mis kinnitab raamatupidamisandmete usaldatavust ning nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrakohasust.

3. Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab direktor talle kogu teabe, mida on vaja, et kõnealuse eelarveaasta eelarve täitmise aruande kinnitamismenetlust üldise finantsmääruse artikli 146 lõike 3 kohaselt tõrgeteta rakendada.

Artikkel 96

1. Direktor astub kõik vajalikud sammud, et võtta arvesse Euroopa Parlamendi poolsele eelarve täitmise kinnitamisotsusele lisatud märkusi ning nõukogus vastuvõetud kinnitamissoovitusele lisatud tähelepanekuid.

2. Euroopa Parlamendi või nõukogu taotluse korral esitab direktor aruande nende märkuste ja tähelepanekutega seoses võetud meetmete kohta. Ta saadab selle koopia komisjonile ja kontrollikojale.







IX JAOTIS

ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

▼M1 —————

▼B

Artikkel 98

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon võivad oma pädevuses olevate eelarveküsimuste kohta nõuda neile vajalikku teavet ja selgitusi.

▼M1

Artikkel 99

Vajaduse korral võtab haldusnõukogu direktori ettepanekul ja komisjoni eelneval nõusolekul vastu ühenduse asutuse finantsmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

▼B

Artikkel 100

Pärast käesoleva määruse jõustumist võtab iga üldise finantsmääruse artiklis 185 nimetatud asutus vastu uue finantsmääruse, mis jõustub 1. jaanuariks 2003 või hiljemalt kuue kuu möödumisel kuupäevast, millest alates ta pärast üldeelarvest makstava toetuse määramist artikli 185 rakendusalasse kuulub.

Artikkel 101

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamist.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.