2001R0175 — ET — 06.01.2005 — 004.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 175/2001,

26. jaanuar 2001,

milles sätestatakse koorimata kreeka pähklite turustusnorm







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96 puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta, ( 1 ) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2826/2000, ( 2 ) eriti selle artikli 2 lõiget 2, ning arvestades järgmist: (1) Kreeka pähklid kuuluvad määruse (EÜ) nr 2200/96 I lisas loetletud toodete hulka, mille turustusnormid tuleb vastu võtta. Selleks tuleks maailmaturu läbipaistvuse säilitamise huvides võtta arvesse koorimata kreeka pähklite turustusnormi, mida on soovitanud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni riknevate toodete standardimise ja kvaliteedi arendamise töörühm. (2) Kõnealuse turustusnormi kohaldamine peaks ebarahuldava kvaliteediga tooted turult kõrvaldama, viima tootmise vastavusse tarbijate nõudmistega ja hõlbustama ausal konkurentsil põhinevaid kaubandussuhteid, parandades seeläbi tootmise tasuvust. Seetõttu kohaldatakse seda normi kõikidel turustusetappidel. (3) Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas puu- ja köögiviljaturu korralduskomitee arvamusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

CN-koodi 0802 31 00 alla kuuluvate koorimata kreeka pähklite turustusnorm on sätestatud lisas.

Kõnealust normi kohaldatakse kõikidel turustusetappidel määrusega (EÜ) nr 2200/96 sätestatud tingimuste kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates 1. septembrist 2001.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









LISA

KOORIMATA KREEKA PÄHKLITE TURUSTUSNORM

I. TOOTE MÄÄRATLUS

Käesolevat normi kohaldatakse liiki Juglans regia L. kuuluvate väliskestata koorimata kreeka pähklite suhtes, mis tuleb tarbijale müüa värskelt, välja arvatud tööstuslikuks töötlemiseks ettenähtud pähklid.

Värsked kreeka pähklid või varajased kreeka pähklid – väliskestata kreeka pähklid, mida turustatakse võimalikult kiiresti pärast koristamist ja mida ei saa kaua aega säilitada ning mida ei ole töödeldud viisil, mis võib muuta nende naturaalset niiskusesisaldust.

Kuivatatud kreeka pähklid – kreeka pähklid, mis säilivad tavapärastes ladustustingimustes kaua aega. ( 3 )

II. KVALITEEDINÕUDED

Turustusnormi eesmärgiks on määratleda müügivalmis ja pakendatud koorimata kreeka pähklite kvaliteedinõuded.

A. Miinimumnõuded ( 4 )

i) Kui iga kvaliteediklassi jaoks ei ole ette nähtud erisätteid ja lubatud hälbeid, peavad kõikide klasside koorimata kreeka pähklid vastama järgmistele nõuetele. a) Koore omadused: — terve; tühiseid pindmisi kahjustusi ei loeta veaks; osaliselt avatud kreeka pähkleid loetakse terveteks, kui tuum on füüsiliselt kaitstud, — veatu; vigadeta, mis võivad mõjutada viljade loomulikku säilivust, — taimekahjurite tekitatud kahjustusteta, — puhas; nähtavate võõrkehadeta, — kuiv; ebatavalise pinnaniiskuseta, — väliskesta jääkideta. Kuivatatud kreeka pähklite viljakest ei tohi olla pragunenud. b) Tuumade omadused: — veatud; mädanenud või toiduks kõlbmatud riknenud tooted ei ole lubatud, — kõvad, — puhtad, nähtavate võõrkehadeta, — ilma putukate või lestadeta ükskõik millises arenguetapis, — taimekahjurite tekitatud kahjustusteta, — ei tohi olla räästunud ja/või õlise üldilmega, — hallituseta, — ebatavalise pinnaniiskuseta, — võõra lõhna ja maitseta, — normaalselt arenenud, kidurad tuumad ei ole lubatud. c) Koorimata kreeka pähklid tuleb koristada piisavalt küpsena. Pähklid ei tohi olla tühjad. Värskete kreeka pähklite seemnekest peab olema kergesti eemaldatav ja sisevaheseintel peab olema pruuniks värvumise märke. Kuivatatud kreeka pähklite sisevaheseinad peavad olema kuivad ja haprad. Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/2/EÜ ( 5 ) (viimati muudetud direktiiviga 98/72/EÜ ( 6 )) artikli 2 sätete kohaldamist, võib koorega pähkleid pesta ja pleegitada tingimusel, et see ei mõjuta tuumade kvaliteeti. Koorimata kreeka pähklid peaksid olema sellises seisukorras, et need: — taluvad tavapärast vedu ja käitlemist, ning — jõuavad sihtkohta rahuldavas seisukorras.

ii) Niiskusesisaldus Kuivatatud kreeka pähklite niiskusesisaldus ei ole üle 12 % kogu pähkli puhul ja 8 % tuuma puhul. ( 7 ) Tervete värskete kreeka pähklite naturaalne niiskusesisaldus on 20 % või rohkem.

B. Liigitamine

Koorimata kreeka pähklid liigitatakse kolme järgnevalt määratletud klassi.

i) Ekstraklass Sellesse klassi kuuluvad koorimata kreeka pähklid peavad olema eriti hea kvaliteediga. Neil peavad olema sordile või teatavate tootjariigi ( 8 ) poolt ametlikult kinnitatud sortide segule tüüpilised omadused ja need peavad olema märgistusel tähistatud. Koorimata kreeka pähklid peavad olema veatud, välja arvatud tühised pindmised vead, kui need ei mõjuta toote üldilmet, kvaliteeti, säilivust ega esitusviisi pakendis. Selles klassis ei tohi olla koorimata kreeka pähkleid, mille sorti ei ole võimalik kindlaks teha, või mis kuuluvad segusse, mida ei ole võimalik kindlaks teha. Sellesse klassi võivad kuuluda ainult viimase saagikoristuse kreeka pähklid.

ii) I klass Sellesse klassi kuuluvad koorimata kreeka pähklid peavad olema hea kvaliteediga. Neil peab olema sordile, kaubanduslikule tüübile või teatavate tootjariigi ( 9 ) poolt ametlikult määratletud ja märgistusel esitatud sortide segule tüüpilised omadused. Koorimata kreeka pähklitel võivad olla tühised vead, kui need ei mõjuta toote üldilmet, kvaliteeti, säilivust ega esitusviisi pakendis. Selles klassis ei tohi olla koorimata kreeka pähkleid, mille sorti ei ole võimalik kindlaks teha, või mis kuuluvad segusse, mida ei ole võimalik kindlaks teha.

iii) II klass Sellesse klassi kuuluvad koorimata kreeka pähklid, mille kvaliteet ei vasta kõrgemate klsside nõuetele, kuid mis vastavad eespool nimetatud miinimumnõuetele. Koorimata kreeka pähklitel võib olla puudusi tingimusel, et on säilinud põhilised kvaliteedi-, säilivus- ja esitusviisi omadused.

III. SUURUSNÕUDED

Suurus määratakse miinimum- ja maksimumläbimõõdu abil määratavate intervallide abil (suuruse järgi jaotamine) või miinimumläbimõõdu ja sellele järgneva teksti “ja rohkem” või “ja +” märkimisega (sõelumine).







Klass Suurus () Sõelumine () Ekstraklass, I klass ja II klass 34 mm ja rohkem 32–34 mm 32 mm ja rohkem 30–32 mm 30 mm ja rohkem 28–30 mm 28 mm ja rohkem I klass ja II klass 26–28 mm 26 mm ja rohkem II klass 24–26 mm 24 mm ja rohkem (1) Lisaks suuruse järgi jaotamise ja sõelumise tabelitele võib kasutada suurusklassi nimetusi, kui suurus esitatakse märgistusel.

IV. HÄLBEID KÄSITLEVAD NÕUDED

Igas pakendis lubatakse kvaliteedi- ja suurushälbeid toodete suhtes, mis ei vasta märgitud klassi nõuetele.

A. Kvaliteedihälbed

Hälvete arvutamisel loetakse sõltumata klassist kaks pooltühja pähklit või neli veerandi osas tühja pähklit üheks tühjaks pähkliks.







Lubatud defektid () Lubatud hälbed (protsent defektsete viljade arvu või massi järgi) Ekstraklass I klass II klass a) Kooredefektide lubatud koguhälve 7 10 15 b) Söödava osa lubatud koguhälve () 8 10 15 sellest räästunud, mädanenud või putukate poolt kahjustatud () 3 6 8 sellest hallitusega pähklid 3 4 6 (1) Defektide määratlused on loetletud käesoleva lisa II liites. (2) Värskete kreeka pähklite puhul on tuuma puhul lubatud järgmised hälbed: ekstraklass: 8 %; I klass: 12 %; II klass: 15 %. (3) Elus putukad ja loomkahjurid ei ole lubatud üheski klassis.

B. Mineraalsed võõrlisandid

Happes lahustumatu tuha sisaldus ei tohi ületada 1 g/kg.

C. Suurushälbed

Kõikides klassides võib arvu või massi järgi olla kuni 10 % koorimata kreeka pähkleid, mis ei vasta märgistusel tähistatud suurusele, tingimusel et:

— pähklid kuuluvad suuruse järgi märgitud rühmast ühe astme võrra väiksemasse või suuremasse rühma, kui suurus on määratud miinimum- ja maksimumläbimõõdu abil määratavate intervallide abil (suuruse järgi jaotamine),

— pähklid kuuluvad suuruse järgi märgitud rühmast ühe astme võrra väiksemasse rühma, kui suurus on määratud miinimumläbimõõdu ja sellele järgneva teksti “ja rohkem” või “ja +” märkimisega (sõelumine).

V. ESITUSVIISI NÕUDED

A. Ühtlikkus

Iga pakendi sisu peab olema ühtlik ja sisaldama ainult sama päritoluga, sama sorti, sama viljelusaasta, sama kvaliteedi ja suurusega (kui toode liigitatakse suuruse järgi) koorimata kreeka pähkleid. Ühes pakendis, mille kohta on märgitud, et selles olevad pähklid kuuluvad teatavasse sorti, määratletud sortide segusse või kaubanduslikku tüüpi, võib kuni 10 % koorimata kreeka pähklite arvust või kaalust kuuluda muusse sorti või kaubanduslikku tüüpi.

Pakendi sisu nähtav osa peab esindama kogu pakendi sisu.

▼M1

Olenemata selle punkti eelmistest sätetest võivad käesoleva määrusega hõlmatud tooted komisjoni määruses (EÜ) nr 48/2003 ( 10 ) sätestatud tingimustel olla müügipakendites ► netomassiga kuni kolm kilogrammi ◄ eri tüüpi puu- ja köögiviljade seguna.

▼B

B. Pakendamine

Koorimata kreeka pähklid tuleb pakendada nii, et need oleks nõuetekohaselt kaitstud.

Pakendi sisematerjal peab olema uus, puhas ja niisugune, et see ei põhjusta toodete välist ega sisemist riknemist. Kaubanduslike andmetega varustatud materjalide, eelkõige paberi või templite kasutamine on lubatud, kui trükkimisel on kasutatud mürgivaba tinti või etikettide kinnitamisel mürgivaba liimi.

Pakend peab olema ilma igasuguse võõrolluseta.

▼M4

Üksikule tootele kinnitatavad kleebised peavad olema sellised, et pärast eemaldamist ei jääks neist nähtavaid liimijälgi ega pinnakahjustusi.

▼B

C. Esitusviis

Ühe partii moodustavate pakendite mass peab olema sama.

VI. MÄRGISTAMISNÕUDED

Iga pakendi ühel küljel peavad olema loetavate, kustutamatute ja väljastpoolt nähtavate tähtedega järgmised andmed.

▼M4

A. Identifitseerimine

Pakendaja ja/või saatja nimi ja aadress

Selle teabe võib asendada:

— kõikidel pakenditel, välja arvatud valmispakenditel, ametlikult väljastatud või tunnustatud koodmärgiga, mis tähistab pakendajat ja/või saatjat ja mis on kantud viite “Pakendaja ja/või saatja” (või samaväärsed lühendid) vahetusse lähedusse;

— ainult valmispakenditel ühenduse piires registreeritud müüja nime ja aadressiga, mis on kantud märke “pakendatud (kelle jaoks)” või sellega samaväärse märke vahetusse lähedusse. Sellisel juhul peab märgistusel olema ka pakendajat ja/või saatjat tähistav kood. Müüja peab andma selle koodi tähenduse kohta järelevalveasutusele sellist teavet, mida viimane vajalikuks peab.

▼B

B. Toote liik

— Värsked kreeka pähklid või varajased kreeka pähklid (värskete kreeka pähklite puhul); Kreeka pähklid või kuivatatud kreeka pähklid (kuivatatud kreeka pähklite puhul).

— Ekstraklassi puhul sordinimi või määratletud segu nimi; I klassi puhul sordinimi, määratletud segu või kaubandusliku tüübi nimi.

C. Toote päritolu

Päritoluriik ja võimaluse korral tootmispiirkond või üleriigiline, piirkondlik või kohalik kohanimi.

D. Kaubanduslikud andmed

— Klass.

— Suurus, mida võib esitada: — — väljendatuna miinimum- ja maksimumläbimõõduga, või — väljendatuna miinimumläbimõõduga, mille järgneb tekst “ja rohkem” või “ja +”.

— Suurusklassi nimetus (vabatahtlik).

— Viljelusaasta (ekstraklassi ja I klassi puhul kohustuslik, II klassi puhul vabatahtlik).

— Netomass

— Pakkimiskuupäev (kohustuslik värskete kreeka pähklite puhul, vabatahtlik kuivatatud kreeka pähklite puhul).

— “Parim enne”, millele järgneb kuupäev (vabatahtlik); värskete kreeka pähklite puhul märge “Kasutada kiiresti, säilitada soovitavalt jahedas” või märge “Säilivusaeg piiratud, säilitada soovitavalt jahedas”.

E. Ametlik kontrollmärk (ei ole kohustuslik)

▼M4

Pakenditele ei pea olema kantud esimeses lõigus nõutud andmeid, kui nad sisaldavad müügipakendeid, mis on väljastpoolt selgelt nähtavad ja kõikidele müügipakenditele on kantud kõnealused andmed. Sellistel pakenditel ei tohi olla mingeid eksitavaid tähiseid. Kui sellised pakendid paigutatakse alustele, siis kantakse andmed sildile, mis kinnitatakse vähemalt kahele aluse küljele nähtavale kohale.

▼B









I LIIDE

NIISKUSESISALDUSE MÄÄRAMINE

MEETOD I –

LABORATOORNE STANDARDMEETOD

1. Põhimõte

Kuivatatud viljade niiskusesisalduse määramine reguleeritava temperatuuriga kuivatuskapis temperatuuril 103 °C (±2 °C) normaalse rõhu juures kuue tunni jooksul kuivatamisel ilmneva massikao abil.

2. Seadmed

2.1. Sobiva uhmrinuiaga keraamiline uhmer või lõikur.

2.2. Analüütilised kaalud täpsusega 1 mg.

2.3. Silindrilised lamedapõhjalised klaas- või metallmahutid, mille läbimõõt on 12 cm ja sügavus 5 cm ja millel on tihedalt suletavad kaaned.

2.4. Hea loomuliku ventilatsiooniga elektriliselt köetav reguleeritava temperatuuriga kuivatuskapp, mis on reguleeritud nii, et temperatuur püsib 103 °C (±2 °C) juures.

2.5. Tõhusat kuivatusainet (nt kaltsiumkloriidi) sisaldav eksikaator, millel on metallplaat, mille abil saab mahuteid kiiresti jahutada.

3. Proovi ettevalmistamine

Pähklid kooritakse vajadusel, tuumad purustatakse uhmris või peenestatakse piisavalt, et saada 2–4 mm suurusega osakesed.

4. Katsekogus ja määramine

4.1. Mahutid ja kaaned kuivatatakse kuivatuskapis vähemalt kahe tunni jooksul ja asetatakse eksikaatorisse. Mahutitel ja kaantel lastakse jahtuda toatemperatuurini.

4.2. Viiakse läbi nelja katsekoguse (ühe katsekoguse ligikaudne mass on 50 g) määramine.

4.3. Tühi mahuti ja kaas kaalutakse 0,001 täpsusega (M0).

4.4. Mahutisse pannakse 0,001 g täpsusega kaalutud ligikaudu 50 g katsematerjali kogus. Katsematerjal puistatakse ühtlaselt mahuti põhjale, mahuti suletakse kiiresti kaanega ja kaalutakse kogumass (M1). Kõnealused tegevused sooritatakse nii kiiresti kui võimalik.

4.5. Avatud mahutid asetatakse kuivatuskappi ja kaaned asetatakse mahutite kõrvale. Kuivatuskapp suletakse ja kuivatatakse 6 tundi. Kuivatuskapp avatakse, mahutid suletakse kiiresti kaantega ning asetatakse eksikaatorisse jahtuma. Suletud mahutid jahutatakse toatemperatuurini ja kaalutakse 0,01 g täpsusega (M2).

4.6. Proovi niiskusesisaldus massiprotsendina arvutatakse järgmise valemi abil:

4.7. Registreeritakse nelja määramise keskmine tulemus.

MEETOD II –

KIIRMEETOD

1. Põhimõte

Niiskusesisalduse määramine, kasutades elektrijuhtivusel põhinevat mõõtevahendit. Mõõtevahend peab olema kalibreeritud vastavalt laboratoorsetele meetoditele.

2. Seadmed

2.1. Sobiva uhmrinuiaga keraamiline uhmer või lõikur.

2.2. Elektrijuhtivusel põhinev mõõtevahend.

3. Määramine

3.1. Uuritav kogus (eelnevalt uhmris jahvatatud) pannakse klaasi ja pressitakse kokku kuni stabiilse surve saavutamiseni.

3.2. Skaalalt loetakse väärtus.

3.3. Pärast iga määramist puhastatakse klaas põhjalikult spaatliga, jäikade harjastega pintsliga, pabersalvrätikuga või suruõhupumbaga.









II LIIDE

KOORIMATA KREEKA PÄHKLITE DEFEKTIDE MÄÄRATLUS

A. Kooredefektid

Iga üldilmet mõjutav defekt, sealhulgas:

— tumenemine või värvusemuutus: 20 % pähkli koore pinnast kattev pruun, punakaspruun, hall või muu ebatavaline värvus, mis eristub selgelt koore muu osa või enamuse partiis olevate pähklite koore värvusest,

— üle 5 % koore pinnast on määrdunud,

— kinnitunud väliskest rohkem kui 10 % ulatuses koore pinnast,

— väliskesta eemaldamisest tulenenud kahjustused: märkimisväärsed jäljed koorel, mis on tekkinud väliskesta mehaanilisest eemaldamisest.

B. Söödava osa (tuuma) defektid

Tuuma välimust mõjutavad defektid, sealhulgas plekid või värvusemuutus: värvusemuutus, mis katab üle neljandiku tuumast ja mis eristub selgelt tuuma muu osa värvusest.







Kidurad tuumad: märkimisväärselt kokkutõmbunud, kortsuline ja sitke tuum. Värskete pähklite valmimisdefektid: tuum ei ole piisavalt tihke, seemnekest ei ole kergesti eemaldatav ja/või tuuma sisevaheseintel ei ole pruuniks värvumise märke. Räästumine: lipiidide oksüdeerumine või vabade rasvhapete tekkimine, mis tekitab ebameeldiva lõhna ja maitse. Tühjad pähklid: väljaarenenud tuumata kreeka pähklid.

C. Koore ja tuuma defektid







Hallitus: palja silmaga nähtavad hallitusniidid. Mädakahjustused: mikroorganismide tegevusest põhjustatud märkimisväärne lagumine. Putukakahjustused: putukate või muude parasiitide põhjustatud nähtavad kahjustused või surnud putukad või putukajäänused. Võõrkehad: mis tahes aine, mis tavapäraselt toote juurde ei kuulu. Mineraalsed võõrlisandid: happes lahustumatu tuhk. Võõras lõhn või maitse: tootele mitte iseloomulik lõhn või maitse.

▼M3









III liide

TEATAVATE TOOTJARIIGI POOLT AMETLIKULT KINNITATUD SORTIDE SEGUDE MITTETÄIELIK NIMEKIRI KÄESOLEVA LISA PUNKTIDES II.B.i JA II.B.ii MÄÄRATLETUD TÄHENDUSES

1. “Noix de Grenoble”

— kuivatatud ja värskete kreeka pähklite puhul, segu järgmistest sortidest: Franquette, Mayette, Parisienne;

2. “Noix du Périgord”

— kuivatatud kreeka pähklite puhul, segu järgmistest sortidest: Marbot, Franquette, Corne;

— värskete kreeka pähklite puhul, segu järgmistest sortidest: Marbot, Franquette;

3. “California walnuts”

— kuivatatud kreeka pähklite puhul, segu järgmistest sortidest: Amigo, Adams, Ashley, Payne, Eureka, Hartley, Serr, Chandler, Chico, Gustine, Lompoc, Midland, Pedro, Pioneer, Sunland, Tehama, Tulare, Vina, Poe, Carmello, Cascade, Concha, Ehrhardt, Franquette, Howe, Howard, Idaho, Marchetti, Mayette, Meylan, Plancentia, Sharkey, Sinensis, Trinta, Waterloo, Westside.