2015R0104 — ET — 24.06.2015 — 002.002

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:





Parandatud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2015/104,

19. jaanuar 2015,

millega määratakse 2015. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, millega muudetakse määrust (EL) nr 43/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 779/2014







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1) Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta. (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 ( 1 ) kohaselt tuleb kaitsemeetmete kehtestamisel võtta arvesse kättesaadavaid teadus-, tehnilisi ja majandusnõuandeid, sealhulgas asjakohasel juhul kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) ning teiste nõuandvate organite aruandeid ja samuti nõuandekomisjonide antud mis tahes nõuandeid. (3) Nõukogul on kohustus võtta vastu püügivõimaluste kehtestamise ja jaotamise meetmed, sealhulgas määrata asjakohasel juhul kindlaks teatavad nendega funktsionaalselt seotud tingimused. Kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikega 4 tuleks kalapüügivõimaluste kindlaks määramisel järgida määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõikega 2 kehtestatud ühise kalanduspoliitika eesmärke. Kooskõlas nimetatud määruse artikli 16 lõikega 1 jagatakse kalapüügivõimalused liikmesriikidele selliselt, et oleks tagatud iga liikmesriigi püügitegevuse suhteline stabiilsus iga kalavaru või püügiviisi puhul. (4) Lubatud kogupüük tuleks seepärast kehtestada vastavalt määrusele (EL) nr 1380/2013 olemasoleva teadusliku nõuande põhjal, arvestades bioloogilisi ja sotsiaal-majanduslikke aspekte, ning samal ajal tagada eri kalandussektorite õiglane kohtlemine, pidades silmas ka arvamusi, mis on esitatud sidusrühmadega toimunud konsultatsioonide käigus, eelkõige kohtumistel nõuandekomisjonidega. (5) Määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 osutatud lossimiskohustus kehtestatakse liigi ja püügiviisi põhjal. Kui püügi suhtes on kehtestatud lossimiskohustus, tuleb käesoleva määrusega hõlmatud piirkonnas lossida kõik liigid, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme. Alates 1. jaanuarist 2015 kohaldatakse lossimiskohustust väikese pelaagilise kala (st makrell, heeringas, harilik stauriid, põhjaputassuu, hirvkala, anšoovis, hõbekala, sardiin ja kilu), suure pelaagilise kala (st harilik tuun, mõõkkala, pikkuim-tuun, suursilm-tuun, sinine marliin ja valge odanina) püügil ning tööstusliku otstarbega püügil (nt moiva-, tobia- ja tursikupüük). Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikes 2 on sätestatud, et kalavarule lossimiskohustuse kehtestamise korral võetakse kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisel arvesse muutust, mis tuleneb üleminekust kalapüügivõimaluste kindlaksmääramiselt lossimise põhjal kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisele saagi põhjal. (6) Teatavate varilõpuseliste (haid ja raid) varude lubatud kogupüük on mõned aastad olnud nullis ning sellega seotud sätte kohaselt on kehtestatud kohustus juhupüügiga saadud saak viivitamata vabastada. Erikohtlemise põhjus on selles, et kõnealustel kalavarudel on kehv kaitsestaatus, ning nende kõrge ellujäämise määra tõttu ei põhjusta tagasiheide kõrgemat kalastussuremust; tagasiheidet peetakse nende liikide kaitsmisel kasulikuks. Alates 1. jaanuarist 2015 tuleb siiski nende liikide pelaagilise püügiga saadud saak lossida, välja arvatud juhul, kui nende kohta kehtib mis tahes erand määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 15 ette nähtud lossimiskohustusest. Kõnealuse määruse artikli 15 lõike 4 punkti a kohaselt võib selliseid erandeid teha liikide suhtes, mille püük on keelatud ja mis on sellistena määratletud ühise kalanduspoliitika valdkonnas vastu võetud liidu õigusaktis. Seetõttu on asjakohane keelata selliste liikide püük asjaomastes piirkondades. (7) Viimastel aastatel on anšoovise lubatud kogupüük Biskaia lahes kehtestatud kalapüügivõimalusi käsitleva eraldi määrusega, mida kohaldatakse ühe aasta 1. juulist alates kuni järgmise aasta 30. juunini 2014. aastal jõudis STECF järeldusele, et püügiperioodi muutmine tavapäraseks kalendriaastaks (jaanuar–detsember) vähendab oluliselt nende kalavarude kaitsel ettetulevaid ohte. Pärast konsultatsioone Hispaania ja Prantsusmaaga ning edelapiirkonna vete nõuandekomisjoniga (SWWRAC), kiideti STECFi soovitus heaks. Seepärast on asjakohane tunnistada kehtetuks nõukogu määrus (EL) nr 779/2014 ( 2 ) ning kehtestada käesoleva määrusega anšoovisevaru uus lubatud kogupüük Biskaia lahes 2015. aastaks. (8) Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 4 kohaselt tuleks nende kalavarude lubatud kogupüük, mille suhtes kohaldatakse mitmeaastast kava, kehtestada kooskõlas kõnealustes kavades sätestatud eeskirjadega. Seega tuleks uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari, La Manche'i lääneosa merikeele, Põhjamere lesta- ja merikeelevaru, Šotimaast läände jäävate vete heeringavaru, Kattegati, Šotimaa lääneranniku vete, Iiri mere, Põhjamere, Skagerraki ja La Manche'i idaosa tursavaru ning Atlandi ookeani idaosa ja Vahemere hariliku tuuni varude lubatud kogupüük kehtestada kooskõlas eeskirjadega, mis on sätestatud järgmistes õigusaktides: nõukogu määrused (EÜ) nr 2166/2005, ( 3 ) (EÜ) nr 509/2007, ( 4 ) (EÜ) nr 676/2007, ( 5 ) (EÜ) nr 1300/2008, ( 6 ) (EÜ) nr 1342/2008 ( 7 ) (tursavarude majandamiskava) ja (EÜ) nr 302/2009 ( 8 ). (9) Põhjapoolsete merluusivarude (nõukogu määrus (EÜ) nr 811/2004 ( 9 )) ning Biskaia lahe merikeele varu (nõukogu määrus (EÜ) nr 388/2006 ( 10 )) puhul on saavutatud asjaomaste taastamis- ja majandamiskavade miinimumeesmärgid ning seepärast on asjakohane järgida esitatud teaduslikku nõuannet, et, olenevalt asjaoludest, kas saavutada või säilitada lubatud kogupüük maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel. (10) Selliste kalavarude puhul, mille kohta ei ole piisavalt usaldusväärseid andmeid kalavaru suuruse hindamiseks, tuleks majandamismeetmete võtmisel ja lubatud kogupüügi määramisel järgida kalavarude majandamise suhtes määruse (EÜ) nr 1380/2013 artikli 4 punkti 1 alapunktis 8 määratletud ettevaatusprintsiipi, võttes samal ajal arvesse kalavarule omaseid tegureid, sealhulgas kättesaadavat teavet kalavaru olukorra muutumise ning segapüügiga seotud aspektide kohta. (11) Nõukogu määrusega (EÜ) nr 847/96 ( 11 ) on kehtestatud lubatud kogupüükide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel, sealhulgas artikli 3 kohast ennetuslikku lubatud kogupüüki ja artikli 4 kohast analüütilist lubatud kogupüüki käsitlevad paindlikkussätted. Nimetatud määruse artikli 2 kohaselt otsustab nõukogu lubatud kogupüügi kehtestamisel, milliste kalavarude suhtes ei kohaldata artikleid 3 ja 4, võttes aluseks eelkõige kalavarude bioloogilise seisundi. Hiljuti võeti paindlikkusmehhanism kasutusele igasuguse sellise püügi puhul, mille suhtes kehtib määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohane lossimiskohustus. Seega, et vältida liigset paindlikkust, mis kahjustaks ühises kalanduspoliitikas sätestatud kaitse-eesmärke, ning negatiivset mõju kalavarude bioloogilisele seisundile, võib määruse (EÜ) nr 847/96 artiklite 3 ja 4 sätteid kohaldada lubatud kogupüügi suhtes ainult siis, kui liikmesriigid ei kasuta paindlikku ühest aastast teise ülekandmist, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 9. (12) Vastavalt liidu ja Norra vaheliste konsultatsioonide tulemusele võib liit lubada liidu laevadel püüda harilikku süvameregarneeli IIIa püügipiirkonnas liidu kasutada olevast kvoodist 10 % rohkem, tingimusel et liidu kasutada olevast kvoodist rohkem kasutatud kogus arvatakse maha liidu 2015. aasta kvoodist. Liidu laevadele võrdsete võimaluste tagamiseks on asjakohane lubada nimetatud püügivõimaluste kehtestamisel sellist paindlikkust, andes asjaomastele liikmesriikidele kvoodi paindliku kasutamise võimaluse. Määrust (EÜ) nr 43/2014 tuleks seetõttu vastavalt muuta. (13) Kui teatava kalavaru lubatud kogupüük on eraldatud üksnes ühele liikmesriigile, on asjakohane anda asjaomasele liikmesriigile kooskõlas aluslepingu artikli 2 lõikega 1 õigus sellise lubatud kogupüügi mahu määramiseks. Tuleks kehtestada sätted, mis tagavad, et lubatud kogupüügi mahtu kehtestades järgib asjaomane liikmesriik täielikult ühise kalanduspoliitika põhimõtteid ja eeskirju. (14) 2015. aasta püügikoormuse ülemmäärad on vaja kehtestada kooskõlas määruse (EÜ) nr 2166/2005 artikliga 8, määruse (EÜ) nr 509/2007 artikliga 5, määruse (EÜ) nr 676/2007 artikliga 9, määruse (EÜ) nr 1342/2008 artiklitega 11 ja 12 ning määruse (EÜ) nr 302/2009 artiklitega 5 ja 9, võttes samal ajal arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 754/2009 ( 12 ). (15) Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu uusimate teaduslike nõuannete põhjal ning kooskõlas Kirde-Atlandi kalanduskonventsiooni (NEAFC) raames võetud rahvusvaheliste kohustustega on vaja piirata teatavate süvamereliikide püügi koormust. (16) Teatavate liikide, näiteks mõnede hailiikide säilimist võib tõsiselt ohustada isegi piiratud püük. Seepärast tuleks selliste liikide püügivõimalused nende liikide püügi üldise keelustamisega täielikult lõpetada. (17) Metsloomade rändliikide kaitse konventsiooniosaliste 11. kohtumisel, mis toimus 3.–9. novembril 2014 Quitos, lisati mitu liiki konventsiooni I ja II lisas nimetatud kaitstud liikide loetellu alates 8. veebruarist 2015. Seepärast on asjakohane ette näha kõnealuste liikide kaitse seoses kõigis vetes kalastavate liidu kalalaevadega ja liidu vetes kalastavate liitu mittekuuluvate riikide kalalaevadega. (18) Käesolevas määruses sätestatud ning liidu laevadele eraldatud püügivõimaluste kasutamine toimub vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1224/2009, ( 13 ) eelkõige vastavalt nimetatud määruse artiklitele 33 ja 34, milles käsitletakse saagi ja püügikoormuse registreerimist ning andmete edastamist kalapüügivõimaluste ammendumise kohta. Seetõttu on vaja täpsustada koodid, mida liikmesriigid peavad kasutama käesoleva määrusega hõlmatud kalavarude lossimise kohta komisjonile andmete saatmisel. (19) Teatava lubatud kogupüügi puhul võib liikmesriik anda täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa. Kõnealuste katsetuste eesmärk on testida saagi-/kvoodisüsteemi, st süsteemi, mille kohaselt tuleks seni veel määruses (EL) nr 1380/2013 esitatud lossimiskohustusega hõlmamata püügi kogu saak lossida ja see peaks kvoodi all arvesse minema, et vältida tagasiheidet ning sellega kaasnevat kasutamiskõlbliku kalavaru raiskamist. Kalade kontrollimatu vette tagasi heitmine ohustab kalavarude kui avaliku hüve pikaajalist jätkusuutlikust ning seega ühise kalanduspoliitika eesmärke. Seevastu saagi-/kvoodisüsteemid õhutavad kalureid selektiivsemalt püüdma. Liikmesriigid peaksid tagama kõikide püügireiside üksikasjaliku ja täpse dokumenteerimise ning piisava suutlikkuse ja vahendid täielikult dokumenteeritud kalapüügi alaste katsetuste tingimuste täitmise seireks, kasutades näiteks vaatlejaid, videovalvet ja teisi vahendeid. Seda tehes peaksid liikmesriigid järgima tõhususe ja proportsionaalsuse põhimõtteid. Videovalvesüsteemide kasutamisel tuleks järgida Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ ( 14 ) nõudeid. (20) Selleks et tagada, et täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes oleks võimalik tõhusalt hinnata saagi-/kvoodisüsteemide potentsiaali kontrollida asjaomaste kalavarude absoluutset kalastussuremust, tuleb kõik selliste katsetuste käigus püütud kalad, sealhulgas lossitavast alammõõdust väiksemad kalad, arvestada maha katsetustes osalevale laevale eraldatud kogupüügiosast ning püügitoimingud lõpetada, kui kõnealune laev on vastava kogupüügiosa täielikult ära kasutanud. Samuti on asjakohane lubada püügiosade ülekandmist täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevate laevade ja sellistes katsetustes mitteosalevate laevade vahel ainult juhul, kui on võimalik tõendada, et katsetustes mitteosalevate laevade tagasiheide ei suurene. (21) ICESi nõuande kohaselt on asjakohane säilitada ICESi IIa ja IIIa rajooni ning ICESi IV alapiirkonna liidu vetes tobiapüügi reguleerimise konkreetne süsteem. Kuna ICESi teaduslikud nõuanded peaks avaldatama alles 2015. aasta veebruaris, on asjakohane kehtestada lubatud kogupüük ja kvoodid nulltasemel kuni nõuannete avaldamiseni. (22) Püügivõimaluste täieliku ärakasutamise tagamiseks on asjakohane lubada samade bioloogiliste varude puhul paindlikkust teatavate lubatud kogupüügi piirkondade vahel. (23) Liit on kalandussuhteid käsitlevate kokkulepete ja protokollidega ettenähtud korras kalapüügiõiguste üle nõu pidanud Norra ( 15 ) ja Fääri saartega ( 16 ). Kalandusalaseid suhteid Gröönimaaga käsitlevas lepingus ja protokollis ( 17 ) sätestatud korra kohaselt on ühiskomitee kehtestanud liidule 2015. aastaks püügivõimalused Gröönimaa vetes. Seetõttu tuleb need püügivõimalused lisada käesolevasse määrusesse. (24) NEAFC võttis oma 2014. aastal peetud aastakoosolekul vastu meriahvena varude kaitsemeetme Irmingeri meres, määrates konventsiooniosalistele, sealhulgas liidule 2015. aastaks kindlaks lubatud kogupüügi ja kvoodid. Lisaks jätkuvad 2015. aastal NEAFCi rannikuäärsete riikide vahelised konsultatsioonid Atlandi-Skandinaavia heeringa püügivõimaluste kohta nimetatud aastal. Seetõttu on asjakohane määrata kindlaks Atlandi-Skandinaavia heeringa püügi ajutised piirnormid protsendina 2014. aasta liidu kvoodist, mis kehtivad kuni nende muutmiseni NEAFCi rannikuriikide vaheliste konsultatsioonide tulemuste põhjal. (25) NEAFC ei võtnud oma 2014. aastal peetud aastakoosolekul vastu meriahvena varude kaitsemeedet ICESi I ja II püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes, määrates konventsiooniosalistele kindlaks lubatud kogupüügi ja kvoodid. Mereahvena varude püügivõimalusi käsitlevad konsultatsioonid jätkuvad 2015. aastal. Kuna püük toimub aasta teises pooles, kehtestatakse nimetatud varu püügipiirangud 2015. aasta jooksul, võttes arvesse NEAFCi rannikuriikide vaheliste konsultatsioonide tulemusi. (26) Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon (ICCAT) otsustas 2014. aastal peetud aastakoosolekul suurendada hariliku tuuni lubatud kogupüüki ja kvoote kolmeks aastaks ning kinnitas Põhja-Atlandi mõõkkala, Lõuna-Atlandi mõõkkala, Lõuna-Atlandi pikkuim-tuuni ja Põhja-Atlandi pikkuim-tuuni lubatud kogupüügi ja kvoodid ajavahemikuks 2015–2016 praegusel tasemel. Lisaks, nagu juba hariliku tuuni varude osas, on asjakohane, et kõikide muude ID lisas esitatud ICCATi kalavarude harrastus- ja sportpüügi suhtes tuleks kohaldada selle organisatsiooni vastuvõetud püügipiiranguid, et tagada, et liit ei ületaks oma kvoote. Kõiki neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. (27) Antarktika vete elusressursside kaitse komisjoni (CCAMLR) osalisriigid võtsid 2014. aastal peetud aastakoosolekul vastu siht- ja kaaspüügiliikide püügi piirnormid, sealhulgas kaaspüügi kvoodi 2015. ja 2016. aastaks teatud teadusuuringutega seotud püügi suhtes alapiirkonnas 88.2. Sellise kvoodi täituvust 2015. aastal tuleks 2016. aasta kalapüügivõimaluste kehtestamisel arvesse võtta. (28) Oma 2014. aastal peetud aastakoosolekul ei muutnud India Ookeani Tuunikomisjon (IOTC) kehtivaid kaitse- ja majandamismeetmeid. Kuid käesoleva määruse VI lisas tuleb siiski kindlaks määrata püügivõimsuse piirmäärad, võttes arvesse Mayotte'i kui äärepoolseima piirkonna lisamist määruse (EL) nr 1380/2013 (mida on muudetud nõukogu määrusega (EL) nr 1385/2013 ( 18 )) II lisasse. (29) Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPRFMO) kolmas aastakoosolek toimub 2015. aasta veebruaris. On asjakohane, et praegused meetmed jäävad SPRFMO konventsiooni piirkonnas ajutiselt kehtima kuni nimetatud aastakoosoleku toimumiseni. Tšiili stauriidi ei tohiks siiski püüda sihtpüügina enne, kui lubatud kogupüük on kehtestatud selle aastakoosoleku järel. (30) Ameerika Troopikatuunide Komisjon (IATTC) jättis 2014. aastal peetud 87. aastakoosolekul jõusse kulduim-tuuni, suursilm-tuuni ja vööttuuni kaitse meetmed. Ühtlasi jättis IATTC jõusse resolutsiooni pikkuim-hallhaide kaitse kohta. Neid meetmeid tuleks jätkuvalt rakendada liidu õiguses. (31) Atlandi ookeani kaguosa kalandusorganisatsioon (SEAFO) võttis 2014. aasta aastakoosolekul vastu soovituse limapeade, oranž karekala ja kultkala uue kahte aastat hõlmava lubatud kogupüügi kohta ning jättis jõusse patagoonia kihvkala ja süvamere punakrabi lubatud kogupüügi. SEAFO poolt vastu võetud praegu kohaldatavaid kalapüügivõimaluste eraldamist käsitlevaid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. (32) Oma üheksandal aastakoosolekul võttis Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjon (WCPFC) vastu kaitse- ja majandamismeetme, millega kaitstakse vaalhailasi seinnoodaga püügi eest. Oma kümnendal aastakoosolekul võttis WCPFC vastu suursilm-tuuni õngejadalaevadega püügi piirnormid. WCPFC 11. aastakoosolekul 2014. aastal ei muudetud 2013. aastal püügivõimaluste suhtes vastuvõetud meetmeid. Kõik need meetmed tuleks rakendada liidu õiguses. (33) Beringi mere keskosa süsikavarude kaitse ja majandamise konventsiooni osalisriigid ei muutnud oma 2013. aastal peetud aastakoosolekul püügivõimalusi käsitlevaid meetmeid. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. (34) Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioon (NAFO) võttis 2014. aastal peetud 36. aastakoosolekul vastu mitu otsust 2015. aasta kalapüügivõimaluste kohta seoses teatavate kalavarudega NAFO konventsiooni ala alapiirkondades 1–4. Sellega seoses peatas NAFO süvameregarneeli püügi rajoonis 3L, suurendas meriahvena lubatud kogupüüki rajoonis 3M, et oleks hõlmatud teatav kaaspüük, ning taastas loa püüda pikklesta rajoonis 3NO. (35) Asjaomased piirkondlikud kalandusorganisatsioonid võtavad teatavad rahvusvahelised meetmed, millega luuakse või piiratakse liidu kalapüügivõimalusi, vastu aasta lõpus ja neid hakatakse kohaldama enne käesoleva määruse jõustumist. Seepärast on vaja, et sätteid, millega neid meetmeid rakendatakse liidu õiguses, kohaldatakse tagasiulatuvalt. Kuna püügihooaeg CCAMLRi konventsiooni alas kestab 1. detsembrist kuni 30. novembrini ning teatavad kalapüügivõimalused või -keelud CCAMLRi konventsiooni alas kehtestatakse seepärast samuti ajavahemikuks, mis algab 1. detsembril 2014, on asjakohane kohaldada käesoleva määruse asjaomaseid sätteid alates nimetatud kuupäevast. Selline tagasiulatuv kohaldamine ei piira õiguspärase ootuse põhimõtet, kuna CCAMLRi liikmetel ei ole lubatud CCAMLRi konventsiooni alas kala ilma loata püüda. (36) Vastavalt liidu avaldusele, mis käsitleb ELi vetes kalapüügivõimaluste andmist Venezuela Bolívari Vabariigi lipu all sõitvatele kalalaevadele Prantsuse Guajaana rannikulähedases majandusvööndis (EEZ), ( 19 ) on vaja määrata kindlaks Venezuela Bolívari Vabariigile liidu vetes riffahvena püügi võimalused. (37) Selleks et tagada ühetaolised tingimused konkreetsele liikmesriigile loa andmisel tema kalalaevade püügikoormuse haldamiseks kilovatt-päevade süsteemi alusel, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. (38) Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamise ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused täiendavate merepäevade andmiseks püügitegevuse alalise lõpetamise tõttu ning seoses tõhustatud teadusliku vaatlemiskavaga, samuti seoses liikmesriikide lipu all sõitvate laevade vahelist merepäevade ülekandmist käsitleva teabe kogumiseks ja edastamiseks vajalike tabelivormide kehtestamisega. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 ( 20 ). (39) Selleks et vältida püügitegevuse katkemist ja tagada liidu kaluritele elatusvahendid, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2015, välja arvatud püügikoormuse piiranguid käsitlevad sätted, mida tuleks kohaldada alates 1. veebruarist 2015, ning teatavaid piirkondi käsitlevad erisätted, mida tuleks kohaldada alates konkreetsest kuupäevast. Olukorra kiireloomulisuse tõttu peaks käesolev määrus jõustuma vahetult pärast selle avaldamist. (40) Kalapüügivõimalusi tuleks kasutada täielikus kooskõlas kohaldatava liidu õigusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

1. Käesoleva määrusega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused liidu vetes ning liidu laevade kalapüügivõimalused teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügiks teatavates vetes väljaspool liitu.

2. Lõikes 1 osutatud kalapüügivõimalused hõlmavad järgmist:

a) 2015. aasta püügi piirnormid ning kui käesolevas määruses on nii sätestatud, siis ka 2016. aasta püügi piirnormid;

b) püügikoormuse piirangud ajavahemikuks 1. veebruarist 2015 kuni 31. jaanuarini 2016, välja arvatud juhul, kui artiklites 9, 29 ja 31 on kehtestatud püügikoormuse piiranguteks muud tähtajad;

c) teatavate kalavarude püügi võimalused CCAMLRi konventsiooni alas ajavahemikul 1. detsembrist 2014 kuni 30. novembrini 2015;

d) teatavate kalavarude püügi võimalused aastatel 2015 ja 2016 IATTC konventsiooni alas, mis on piiritletud artiklis 32.

▼M1

Artikkel 2

Reguleerimisala

1. Käesolevat määrust kohaldatakse järgmiste laevade suhtes:

a) liidu laevad;

b) liidu vetes tegutsevad kolmandate riikide laevad.

2. Artikli 11a kohaldamisel kehtib käesolev määrus ka harrastuspüügi suhtes.

▼B

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „liidu laev” — määruse (EÜ) nr 1380/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 5 määratletud liidu kalalaev;

b) „kolmanda riigi laev” — kalalaev, mis on määratletud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 4, sõidab kolmanda riigi lipu all ja on registreeritud kolmandas riigis;

c) „liidu veed” — määruse (EÜ) nr 1380/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 1 määratletud liidu veed;

d) „rahvusvahelised veed” — veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänse õiguse või jurisdiktsiooni alla;

e) „varu” — määruse (EÜ) nr 1380/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 14 määratletud varu;

f) „lubatud kogupüük” (TAC) — i) püügil, mille suhtes on kehtestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 osutatud lossimiskohustus — igast kalavarust aastas püüda lubatud kogus; ii) igasugusel muul kalapüügil — igast kalavarust aastas lossida lubatud kogus;

g) „kvoot” — liidule, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud osa lubatud kogupüügist;

h) „analüütiline hindamine” — asjaomase kalavaru olukorra muutumise kvantitatiivne hindamine, mis põhineb kalavaru bioloogiat ja kasutust käsitlevatel andmetel, mille teaduslik läbivaatamine on hinnanud kvaliteedilt piisavaks, et anda teaduslikke nõuandeid tulevaste püügivõimaluste kohta;

i) „ettevaatusprintsiibil põhinev lähenemisviis kalavarude majandamisele” — määruse (EÜ) nr 1380/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 8 määratletud ettevaatusprintsiibil põhinev lähenemisviis kalavarude majandamisele;

j) „võrgusilma suurus” — kalavõrgu silmasuurus, mis on kindlaks määratud vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 517/2008 ( 21 );

k) „liidu laevastikuregister” — kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 24 lõikega 3 komisjoni poolt loodud register;

l) „püügipäevik” — määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 14 osutatud päevik;

▼M1

m) „harrastuspüük” — mittetöönduslikud püügitoimingud, mille puhul vee-elusressursse kasutatakse meelelahutuslikul, turismi ja sportlikul eesmärgil.

▼B

Artikkel 4

Püügipiirkonnad

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi püügipiirkondade määratlusi:

a) „ICESi (Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu) püügipiirkonnad” — määruse (EÜ) nr 218/2009 III lisas määratletud geograafilised alad ( 22 );

b) „Skagerrak” — geograafiline ala, mis on piiratud läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani ulatuva joonega ning lõunas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega;

c) „Kattegat” — geograafiline ala, mis on piiratud põhjas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega ning lõunast Hasenørest Gnibens Spidsini, Korshagest Spodsbjergini ja Gilbjerg Hovedist Kullenini ulatuva joonega;

d) „ICESi VII alapiirkonna funktsionaalne üksus 16” — geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: — 53° 30′ N 15° 00′ W, — 53° 30′ N 11° 00′ W, — 51° 30′ N 11° 00′ W, — 51° 30′ N 13° 00′ W, — 51° 00′ N 13° 00′ W, — 51° 00′ N 15° 00′ W, — 53° 30′ N, 15° 00′ W;

e) „ICESi IXa rajooni funktsionaalne üksus 26” — geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: — 43° 00′ N 8° 00′ W, — 43° 00′ N 10° 00′ W, — 42° 00′ N 10° 00′ W, — 42° 00′ N 8° 00′;

f) „ICESi IXa rajooni funktsionaalne üksus 27” — geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: — 42° 00′ N 8° 00′ W, — 42° 00′ N 10° 00′ W, — 38° 30′ N 10° 00′ W, — 38° 30′ N 9° 00′ W, — 40° 00′ N 9° 00′ W, — 40° 00′ N 8° 00′;

g) „Cádizi laht” — ICESi IXa alarajooni geograafiline ala, mis jääb ida poole pikkuskraadist 7° 23′ 48″ W;

h) „CECAFi (Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee) püügipiirkonnad” — Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2009 II lisas määratletud geograafilised alad; ( 23 )

i) „Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni (NAFO) püügipiirkonnad” — määruse (EÜ) nr 217/2009 III lisas määratletud geograafilised piirkonnad; ( 24 )

j) „SEAFO (Atlandi ookeani kaguosa kalandusorganisatsioon) konventsiooni ala” — Atlandi ookeani kaguosa kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis määratletud geograafiline ala; ( 25 )

k) „ICCATi (Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon) konventsiooni ala” — rahvusvahelises Atlandi tuunikala kaitse konventsioonis määratletud geograafiline ala; ( 26 )

l) „CCAMLRi (Antarktika vete elusressursside kaitse komisjon) konventsiooni ala” — määruse (EÜ) nr 601/2004 artikli 2 punktis a määratletud geograafiline ala; ( 27 )

m) „IATTCi (Ameerika Troopikatuunide Komisjoni) konventsiooni ala” — Ameerika Ühendriikide ja Costa Rica Vabariigi vahelise 1949. aasta konventsiooniga moodustatud Ameerika Troopikatuunide Komisjoni tugevdamise konventsioonis („Antigua konventsioon”) määratletud geograafiline ala; ( 28 )

n) „IOTCi (India Ookeani Tuunikomisjon) konventsiooni ala” — India Ookeani Tuunikomisjoni moodustamise lepingus määratletud geograafiline ala; ( 29 )

o) „SPRFMO (Vaikse ookeani lõunaosa piirkondlik kalandusorganisatsioon) konventsiooni ala” — põhjalaiusest 10° lõuna poole jääv avamerepiirkond, CCAMLRi konventsiooni alast põhja pool, SIOFA konventsiooni alast ida pool, nagu on määratletud India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppes, ( 30 ) ning avamerepiirkond Lõuna-Ameerika riikide kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluvatest piirkondadest lääne pool;

p) „WCPFCi (Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjon) konventsiooni ala” — Vaikse ookeani lääne- ja keskosa pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis määratletud geograafiline ala; ( 31 )

q) „Beringi mere avameri” — Beringi mere avamere piirkonna geograafiline ala, mis on kaugemal kui 200 meremiili lähtejoontest, millest mõõdetakse Beringi mere rannikuäärsete riikide territoriaalmere laiust;

r) „IATTCi ja WCPFCi vaheline kattuv piirkond” — järgmiste koordinaatidega määratletud geograafiline ala: — 150° läänepikkust, — 130° läänepikkust, — 4° lõunalaiust, — 50° lõunalaiust.







II JAOTIS

LIIDU LAEVADE KALAPÜÜGIVÕIMALUSED







I PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 5

Lubatud kogupüük ja selle jaotamine

1. Liidu laevadele liidu vetes ja teatavates vetes väljaspool liitu lubatud kogupüügi mahud, kõnealuste mahtude jaotus liikmesriikide vahel ning asjakohasel juhul nendega funktsionaalselt seotud tingimused on esitatud I lisas.

2. Liidu laevadel on lubatud kala püüda I lisas sätestatud lubatud kogupüügi piires, vastavalt käesoleva määruse artiklis 19 ja III lisas ning nõukogu määruses (EÜ) nr 1006/2008 ( 32 ) ja selle rakendussätetes sätestatud tingimustele, vetes, mis kuuluvad Fääri saarte, Gröönimaa, Islandi ja Norra kalandusjurisdiktsiooni alla ning Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonda.

3. IA lisas sätestatud eritingimuse kohaldamisel tobiavarude suhtes ICESi IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna liidu vetes kohaldatakse IID lisas määratletud majandamispiirkondi.

Artikkel 6

Liikmesriikide kindlaks määratav lubatud kogupüük

1. Teatavate kalavarude lubatud kogupüügi määrab kindlaks asjaomane liikmesriik. Kõnealused kalavarud on kindlaks määratud I lisas.

2. Liikmesriik määrab lubatud kogupüügi järgmiselt:

a) kooskõlas ühise kalanduspoliitika põhimõtete ja eeskirjadega, eelkõige varude säästva kasutamise põhimõttega, ning

b) selle tulemusena: i) analüütilise hinnangu olemasolu korral kasutatakse varusid alates aastast 2015 ja edaspidi võimalikult suure tõenäosusega maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel; ii) kui analüütiline hinnang puudub või ei ole täielik, kasutatakse varusid vastavalt ettevaatusprintsiibil põhinevale lähenemisviisile kalavarude majandamisele.

3. Kõik asjaomased liikmesriigid esitavad komisjonile 15. märtsiks 2015 järgmise teabe:

a) vastuvõetud lubatud kogupüük;

b) asjaomase liikmesriigi kogutud ja hinnatud andmed, millel vastuvõetud lubatud kogupüügid põhinevad;

c) üksikasjalik teave selle kohta, kuidas vastuvõetud lubatud kogupüügid vastavad lõikele 2.

▼M1

Artikkel 7

Saagi ja kaaspüügi lossimise tingimused

1. Lossimiskohustus kehtib selliste liikide saagi suhtes, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme ja mis on püütud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punktis a kindlaks määratud püügi käigus, nagu on sätestatud nimetatud määruse artiklis 15 („lossimiskohustus”).

2. Lossimiskohustuseta püügi käigus püütud kala, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme, võib pardal hoida või lossida ainult järgmistel juhtudel:

a) saagi on püüdnud sellise liikmesriigi lipu all sõitvad laevad, millel on kvoot, ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud; või

b) saak moodustab osa liidule kuuluvast püügiosast, mis ei ole kvootidena liikmesriikide vahel ära jaotatud, ning kõnealune liidu kvoot ei ole ammendatud.

3. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 8 osutatud sihtliiki mittekuuluva liigi varud, mis on ohututes bioloogilistes piirides, on määratletud käesoleva määruse I lisas, selleks et teha erand kohustusest arvestada saak asjaomasest kvoodist maha, nagu on ette nähtud kõnealuses artiklis.

▼B

Artikkel 8

Püügikoormuse piirangud

Artikli 1 lõike 2 punktis b osutatud ajavahemike jooksul kohaldatakse järgmisi püügikoormuse reguleerimise meetmeid:

a) IIA lisa kohaldatakse teatavate tursa-, lesta- ja merikeelevarude majandamisel Kattegatis, Skagerrakis, ICESi IIIa rajooni selles osas, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat, ning ICESi IV alapiirkonnas, ICESi VIa, VIIa ja VIId rajoonis ning ICESi IIa ja Vb rajooni liidu vetes;

b) IIB lisa kohaldatakse euroopa merluusi ja norra salehomaari varude taastamisel ICESi VIIIc ja IXa rajoonis, välja arvatud Cádizi lahes;

c) IIC lisa kohaldatakse merikeelevarude majandamisel ICESi VIIe rajoonis.

Artikkel 9

Süvamere kalapüügi piirnormid ja püügikoormuse piirangud

1. Süvalesta suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 2347/2002, ( 33 ) millega kehtestatakse süvamerepüügiloa omamise nõue, artikli 3 lõiget 1. Süvalesta püügi, pardal hoidmise, ümberlaadimise ja lossimise suhtes kohaldatakse kõnealuses artiklis osutatud tingimusi.

2. Liikmesriigid tagavad, et 2015. aastal ei ületa määruse (EÜ) nr 2347/2002 artikli 3 lõikes 1 osutatud süvamerepüügi luba omavate laevade püügikoormuse tase (mõõdetuna sadamast äraoldud kilovatt-püügipäevades) 65 % keskmisest aastasest püügikoormusest, mida asjaomase liikmesriigi laevad kasutasid 2003. aastal püügireisidel, mille jaoks neil oli süvamerepüügi luba või mille jooksul püüti kõnealuse määruse I ja II lisas loetletud süvamereliike. Käesolevat lõiget kohaldatakse ainult nende püügireiside suhtes, kus püüti üle 100 kg muid süvamereliike kui põhja-atlandi hõbekala.

▼M2

Artikkel 9a

Huntahvenat käsitlevad meetmed

1. Liidu laevadel on keelatud püüda, pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida huntahvenat koguses, mis ületab lõikes 2 sätestatud piirmäärad ning mis on püütud järgmistest piirkondadest:

a) ICESi IVb, IVc, VIId, VIIe, VIIf ja VIIh rajoon;

b) veed, mis asuvad 12 meremiili kaugusel lähtejoonest Ühendkuningriigi suveräänsuse alla kuuluval alal ICESi VIIa ja VIIg rajoonis.

2. Lõike 1 kohaldamisel kohaldatakse järgmisi püügi piirnorme:







Püügivahendi kategooria ja kood (1) Huntahvena suurim lubatud väljapüük laeva kohta kalendrikuus (kg) Traallaudadega või paarispüügi pelaagilised traalid, sealhulgas OTM ja PTM 1 500 Igat liiki põhjatraalid, sealhulgas ankurdatud ja ankurdamata põhjanoodad, sealhulgas OTB, OTT, PTB, TBB, SSC, SDN, SPR, SV, SB, SX, TBN, TBS ja TB 1 800 Kogu triivnakkevõrkude ja seisevvõrkudega (abarad) kalapüük, sealhulgas GTR, GNS, GND, FYK, FPN ja FIX 1 000 Kogu õngejadade või ritvõngedega kalapüük, sealhulgas LHP, LHM, LLD, LL, LTL, LX ja LLS) 1 300 Seinnoodad, püügivahendi koodid PS ja LA 3 000 (1) Püügivahendi koodid FAO alpha 3 kohta.

3. Liidu laevadele, mis kasutavad ühes kalendrikuus mitut püügivahendit, kohaldatakse lõikes 2 sätestatud madalaimat püügi piirnormi iga püügivahendi suhtes.

4. Lõikes 2 sätestatud püügi piirnorme ei saa üle kanda ühest kuust teise või ühelt laevalt teisele.

5. Liidu laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida, ümber paigutada või lossida huntahvenat, mis on püütud ICESi VIIb, VIIc, VIIj ja VIIk rajoonis ning ICESi VIIa ja VIIg rajooni vetest, mis asuvad kaugemal kui 12 meremiili lähtejoonest Ühendkuningriigi suveräänsuse alla kuuluval alal.

6. Liikmesriigid teatavad komisjonile püütud huntahvena saagi püügivahendi liigi kaupa hiljemalt 20 päeva pärast iga kuu lõppu.

▼B

Artikkel 10

Kalapüügivõimaluste jaotamise erisätted

1. Käesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et need ei piira:

a) määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist;

b) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37 kohaseid mahaarvamisi ega ümberjaotamist;

c) määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10 lõike 4 kohast kalapüügivõimaluste ümberjaotamist;

d) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast lubatud lisakoguste lossimist;

e) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast koguste kinnipidamist;

f) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 105, 106 ja 107 kohaseid mahaarvamisi;

g) käesoleva määruse artikli 19 kohast kvootide ülekandmist ega vahetamist;

h) käesoleva määruse artikli 14 kohast täiendavat kvootide eraldamist.

2. Kui käesoleva määruse I lisas ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse ennetuslikku lubatud kogupüüki, ning kõnealuse määruse artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 4 kohaldatakse selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse analüütilist lubatud kogupüüki. Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata ainult siis, kui liikmesriik kasutab määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 9 sätestatud paindlikku ühest aastast teise ülekandmist.

Artikkel 11

Püügikeeluaeg

1. Porcupine'i madalal on 1. maist kuni 31. maini 2015 keelatud püüda või pardal hoida järgmisi liike: tursk, megrimid, merikuratlased, kilttursk, merlang, euroopa merluus, norra salehomaar, atlandi merilest, pollak, põhjaatlandi süsikas, railased, harilik merikeel, meriluts, sinine molva, harilik molva ja harilik ogahai.

Käesoleva lõike kohaldamisel hõlmab Porcupine'i madal geograafilist ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:







Punkt Laiuskraad Pikkuskraad 1 52° 27′ N 12° 19′ W 2 52° 40′ N 12° 30′ W 3 52° 47′ N 12° 39,600′ W 4 52° 47′ N 12° 56′ W 5 52° 13,5′ N 13° 53,830′ W 6 51° 22′ N 14° 24′ W 7 51° 22′ N 14° 03′ W 8 52° 10′ N 13° 25′ W 9 52° 32′ N 13° 07,500′ W 10 52° 43′ N 12° 55′ W 11 52° 43′ N 12° 43′ W 12 52° 38,800′ N 12° 37′ W 13 52° 27′ N 12° 23′ W 14 52° 27′ N 12° 19′ W

Erandina esimesest lõigust lubatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 50 lõigetele 3, 4 ja 5 hoida Porcupine'i madalalt läbisõidu korral pardal kõnealuses lõigus osutatud liike.

2. ICESi IIa ja IIIa rajoonis ja IV alarajoonis on kutseline tobiapüük põhjatraali, -nooda või samalaadsete püügivahenditega, mille silmasuurus on alla 16 mm, keelatud alates 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2015 ja alates 1. augustist kuni 31. detsembrini 2015.

Esimeses lõigus sätestatud keeldu kohaldatakse ka kolmandate riikide selliste laevade suhtes, kellel on lubatud püüda tobiat ICESi IV alarajooni liidu vetes.

▼M1

Artikkel 11a

Huntahvena harrastuspüük Atlandi ookeani kirdeosas

ICESi IVb, IVc, VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk püügipiirkonnas toimuva harrastuspüügi käigus tohib üks inimene jätta endale kuni kolm huntahvenat päevas.

▼B

Artikkel 12

Keelud

1. Liidu laevadel on keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike:

a) okkaline rai (Amblyraja radiata) ICESi IIa, IIIa ja VIId rajooni ning ICESi IV alapiirkonna liidu vetes;

b) järgmised saagraide liigid kõikides vetes: i) salesaagrai (Anoxypristis cuspidate); ii) väike saagrai (Pristis clavata); iii) väikehammas-saagrai (Pristis pectinata); iv) harilik saagrai (Pristis pristis); v) roheline saagrai (Pristis zijsron);

c) hiidhai (Cetorhinus maximus) ja mõrtsukhai (Carcharodon carcharias) kõigis vetes;

d) sile tiibrai (Dipturus batis), sh selle liigid (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia), ICESi IIa rajooni ja ICESi III, IV, VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna liidu vetes;

e) õngejadadega püütud supi nugishai (Galeorhinus galeus) ICESi IIa rajooni ja IV alapiirkonna liidu vetes ning ICESi I, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

f) ronkjas tumehai (Etmopterus pusillus) ICESi IIa rajooni ja IV alapiirkonna liidu vetes ning ICESi I, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

g) šokolaadhai (Dalatias licha), luits-nokkhai (Deania calcea), hall lühiogahai (Centrophorus squamosus), suur tumehai (Etmopterus princeps) ja portugali süvahai (Centroscymnus coelolepis) ICESi IIa rajooni ja IV alapiirkonna liidu vetes ning ICESi I ja XIV alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

h) harilik heeringahai (Lamna nasus) kõigis vetes;

i) Alfredi sarvikrai (Manta alfredi) kõigis vetes;

j) hiid-sarvikrai (Manta birostris) kõigis vetes;

k) järgmised merisarvikute liigid kõikides vetes: i) vahemere merisarvik (Mobula mobular); ii) guinea merisarvik (Mobula rochebrunei); iii) astelsaba-merisarvik (Mobula japanica); iv) silesaba-merisarvik (Mobula thurstoni); v) väike merisarvik (Mobula eregoodootenkee); vi) Munki merisarvik (Mobula munkiana); vii) sirpuim-merisarvik (Mobula tarapacana); viii) lühiuim-merisarvik (Mobula kuhlii); ix) atlandi merisarvik (Mobula hypostoma);

l) ogarai (Raja clavata) ICESi IIIa rajooni liidu vetes;

m) norra rai (Raja (Dipturus) nidarosiensis) ICESi VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh ja VIIk rajooni liidu vetes;

n) musterrai (Raja undulata) ICESi VI ja X alapiirkonna liidu vetes ja valgerai (Raja alba) ICESi VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna liidu vetes;

o) logardrailased (Rhinobatidae) ICESi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ja XII alapiirkonna liidu vetes;

p) euroopa ingelhai (Squatina squatina) liidu vetes.

2. Kui lõikes 1 osutatud liikide isendeid püütakse juhuslikult, ei tohi neid kahjustada. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.

Artikkel 13

Andmete edastamine

Kui liikmesriigid edastavad komisjonile määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohaselt andmed püütud koguste lossimise kohta, tuleb selleks kasutada käesoleva määruse I lisas sätestatud kalavarude koode.







II PEATÜKK

Täiendava püügiosa andmine täielikult dokumenteeritud kalapüügialastes katsetustes osalevatele laevadele

Artikkel 14

Täiendav püügiosa

1. Liikmesriik võib anda oma lipu all sõitvatele laevadele, mis osalevad täielikult dokumenteeritud kalapüügi-alastes katsetustes, täiendava püügiosa teatavate kalavarude püügiks. Kõnealused kalavarud on kindlaks määratud I lisas.

2. Lõikes 1 osutatud täiendav püügiosa ei ületa I lisas sätestatud üldist piirnormi protsendina kõnealusele liikmesriigile eraldatud kvoodist.

Artikkel 15

Täiendava püügiosa andmise tingimused

1. Artiklis 14 osutatud täiendav püügiosa vastab järgmistele tingimustele:

a) liikmesriigid tagavad kõikide püügireiside üksikasjaliku ja täpse dokumenteerimise ning piisava suutlikkuse ja vahendid, kasutades näiteks vaatlejaid, videovalvet ja teisi vahendeid. Seda tehes järgivad liikmesriigid tõhususe ja proportsionaalsuse põhimõtteid;

b) täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevale üksikule laevale antud täiendav püügiosa ei ületa järgmisi piirnorme: i) 75 % asjaomase liikmesriigi hinnangul vette tagasi lastud saagist, mille on püüdnud sellist liiki laev, kuhu kuulub täiendava püügiosa saanud laev; ii) 30 % laevale enne katsetustes osalemist eraldatud individuaalsest püügiosast;

c) kogu täiendava püügiosa alusel kõnealuse laeva püütud saaki, sealhulgas nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 ( 34 ) XII lisa kohaseid lossitavaid alammõõtu kalu, võetakse arvesse laevale antud individuaalses püügiosas, mis tuleneb käesoleva määruse artikli 14 alusel antud mis tahes täiendavast püügiosast;

d) kui laev on mis tahes kalavaru individuaalse täiendavalt antud püügiosa täielikult ära kasutanud, peab ta lõpetama kogu püügitegevuse asjaomases lubatud kogupüügi piirkonnas;

e) nende kalavarude puhul, mille suhtes võib kohaldada käesolevat artiklit, võivad liikmesriigid lubada individuaalse püügiosa või selle mis tahes osa täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes mitteosalevatelt laevadelt üle kanda kõnealustes katsetustes osalevatele laevadele, tingimusel et on võimalik tõendada, et katsetustes mitteosalevate laevade tagasiheide ei suurene.

2. Olenemata lõike 1 punkti b alapunktist i võib liikmesriik erandkorras anda oma lipu all sõitvale kalalaevale täiendava püügiosa, mis ületab 75 % hinnangulisest vette tagasi heidetud saagist, mille on püüdnud sellist liiki laev, kuhu kuulub täiendava püügiosa saanud laev, tingimusel et:

a) kalavaru tagasiheite määr on asjaomase laevaliigi puhul hinnanguliselt alla 10 %;

b) sellist liiki laevade kaasamine on oluline artikli 15 lõike 1 punkti a kohaselt kasutatud vahendite seirevõime hindamiseks;

c) kõikide nimetatud katsetustes osalevate laevade täiendav püügiosa ei ületa 75 % nende hinnangulisest tagasiheitest.

3. Enne artiklis 14 osutatud täiendava püügiosa andmist esitavad liikmesriigid komisjonile järgmise teabe:

a) tema lipu all sõitvate ja täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevate laevade nimekiri;

b) nimetatud laevade pardale paigaldatud elektroonilise kaugseiresüsteemi spetsifikatsioonid;

c) nimetatud laevadel kasutatavate püügivahendite maht, liik ja spetsifikatsioon;

d) iga katsetustes osaleva laevatüübi hinnanguline tagasiheide;

e) katsetustes osalevate laevade poolt 2014. aastal püütud saagi kogus sellest kalavarust, mille suhtes kohaldatakse vastavat lubatud kogupüüki.

Artikkel 16

Isikuandmete töötlemine

Niivõrd, kui käesoleva määruse artikli 15 lõike 1 punkti a kohaselt tehtud salvestistega kaasneb direktiivis 95/46/EÜ määratletud isikuandmete töötlemine, kohaldatakse sellise töötlemise suhtes nimetatud direktiivi.

Artikkel 17

Täiendava püügiosa tühistamine

Kui liikmesriik avastab, et täielikult dokumenteeritud kalapüügis osalev laev ei täida artiklis 15 sätestatud tingimusi, tühistab liikmesriik kohe sellele laevale antud täiendava püügiosa ning keelab tal 2015. aasta ülejäänud aja jooksul kõnealustes katsetes osaleda.

Artikkel 18

Tagasiheite hindamise teaduslik järelevalve

Komisjon võib nõuda igalt liikmesriigilt, kes kasutab käesoleva peatüki sätteid, et ta esitaks teaduslikule nõuandeorganile hinnangu tagasiheite kohta laevaliikide kaupa, et kontrollida artikli 15 lõike 1 punkti b alapunktis i sätestatud nõude täitmist. Kui sellist tagasiheidet kinnitavat hinnangut ei ole, võtab asjaomane liikmesriik kõik asjakohased meetmed, et tagada kõnealuse nõude järgimine, ja teavitab sellest komisjoni.







III PEATÜKK

Kalapüügiload püügiks kolmandate riikide vetes

Artikkel 19

Kalapüügiload

1. Kolmanda riigi vetes kala püüdvatele liidu laevadele antavate kalapüügilubade maksimaalne arv on sätestatud III lisas.

2. Kui üks liikmesriik kannab määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 alusel kvoodi üle teisele liikmesriigile („vahetusleping”) käesoleva määruse III lisas sätestatud püügipiirkondades, tuleb üle kanda ka asjaomased püügiload ja teatada sellest komisjonile. Sellegipoolest ei tohi ületada nimetatud lisas sätestatud püügilubade üldarvu püügipiirkonna kohta.







IV PEATÜKK

Kalapüügivõimalused piirkondlike kalandusorganisatsioonide reguleeritavates vetes

Artikkel 20

Kvootide ülekandmine ja vahetamine

1. Kui piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni eeskirjade kohaselt on lubatud kvoote selle organisatsiooni lepinguosaliste vahel üle kanda või vahetada, võib liikmesriik („asjaomane liikmesriik”) seda arutada piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni osalisega ning vajaduse korral kehtestada kavandatava kvootide ülekandmise või vahetamise võimalikud piirid.

2. Komisjon võib asjaomase liikmesriigi teatise alusel kinnitada kavandatava kvootide ülekandmise või vahetamise piirid, mis kõnealune liikmesriik on piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni vastava osalisega kokku leppinud. Seejärel edastavad komisjon ja asjaomane piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni osaline teineteisele põhjendamatu viivituseta oma nõusoleku kvoodid üle kanda või neid vahetada. Komisjon teatab siis piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni sekretariaadile kvootide kokkulepitud ülekandmisest või vahetamisest vastavalt selle organisatsiooni eeskirjadele.

3. Komisjon teavitab liikmesriike kvootide kokkulepitud ülekandmisest või vahetamisest.

4. Kvootide ülekandmise või vahetamisega asjaomaselt piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni osaliselt saadud või üle kantud kalapüügivõimalusi käsitatakse asjaomasele liikmesriigile eraldatud või tema püügivõimalustest maha arvestatud kvoodina alates hetkest, mil kvootide ülekandmine või vahetamine jõustub kooskõlas piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni asjaomase lepinguosalisega sõlmitud kokkuleppega või asjakohasel juhul asjaomase piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni eeskirjadega. Selline eraldamine ei muuda kalapüügivõimaluste kehtivat jaotust liikmesriikide vahel kooskõlas püügitegevuse suhtelise stabiilsuse põhimõttega.







1. jagu

ICCATI konventsiooni ala

Artikkel 21

Hariliku tuuni püüdmise, kasvatamise ja nuumamise võimsuse piirangud

1. Nende liidu söödalaevade ja veoõngedega laevade arvu, millel on lubatud Atlandi ookeani idaosas aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille suurus ja kaal on vahemikus 8 kg/75 cm ja 30 kg/115 cm, piiratakse IV lisa punkti 1 kohaselt.

2. Nende liidu rannalähedase väikesemahulise püügi laevade arvu, millel on lubatud Atlandi ookeani idaosas aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille suurus ja kaal on vahemikus 8 kg/75 cm ja 30 kg/115 cm, piiratakse IV lisa punkti 2 kohaselt.

3. Nende liidu laevade arvu, mis püüavad kasvatamise eesmärgil Aadria meres harilikku tuuni, mille kaal ja suurus on vahemikus 8 kg/75 cm ja 30 kg/115 cm, piiratakse IV lisa punkti 3 kohaselt.

4. Nende kalalaevade arvu ja kogumahutavuse abil väljendatud püügivõimsust, millel on lubatud Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres harilikku tuuni püüda, pardal hoida, ümber laadida, transportida või lossida, piiratakse IV lisa punkti 4 kohaselt.

5. Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel harilikku tuuni püüdvate tuunimõrdade arvu piiratakse IV lisa punkti 5 kohaselt.

6. Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni kasvatamise ja nuumamise võimsust ning kalakasvandustesse viidava loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalset kogust piiratakse IV lisa punkti 6 kohaselt.

Artikkel 22

Harrastus- ja sportpüük

Vajaduse korral eraldavad liikmesriigid ID lisa kohaselt neile eraldatud kvootide arvelt erikvoodi harrastus- ja sportpüügiks.

Artikkel 23

Haid

1. Suursilm-rebashaide (Alopias superciliosus) rümpade või nende osade pardalhoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud igasuguse püügi korral.

2. Keelatud on perekonda Alopias spp. kuuluvate rebashaide sihtpüük.

3. Sphyrnidae perekonna (v.a Sphyrna tiburo) vasarhai rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud ICCATi konventsiooni alas toimuva püügi korral.

4. Pikkuim-hallhaide (Carcharhinus longimanus) rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud igasuguse püügi korral.

5. Siidhallhaide (Carcharhinus falciformis) pardalhoidmine on keelatud igasuguse püügi korral.







2. jagu

CCAMLRI konventsiooni ala

Artikkel 24

Keelud ja püügipiirangud

1. V lisa A osas nimetatud liikide sihtpüük on kõnealuses lisas nimetatud piirkondades ja ajavahemikel keelatud.

2. Teadusuuringutega seotud püügi suhtes kohaldatakse V lisa B osas sätestatud lubatud kogupüügi mahtusid ja kaaspüügi piirnorme kõnealuses osas nimetatud alapiirkondades.

Artikkel 25

Uurimuslik kalapüük

1. Ainult CCAMLRi komisjoni liikmeks olev liikmesriik võib 2015. aastal osaleda Dissostichus spp. õngejadaga uurimuslikus püügis FAO alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning rajoonides 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a väljaspool riikliku jurisdiktsiooni all olevaid piirkondi. Kui liikmesriik kavatseb sellises püügis osaleda, teavitab ta CCAMLRi sekretariaati kooskõlas määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklitega 7 ja 7a hiljemalt 1. juuniks 2015.

2. FAO alapiirkondade 88.1 ja 88.2 ning rajoonide 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a lubatud kogupüük ja kaaspüügi piirnormid ning nende jaotus iga alapiirkonna või rajooni väikeste uurimisalade (SSRU) vahel määratakse kindlaks V lisa B osas. Kalapüük mis tahes väikeses uurimisalas lõpetatakse niipea, kui deklareeritud saak ulatub kindlaksmääratud lubatud kogupüügini, ning uurimisala suletakse ülejäänud püügihooajaks püügiks.

3. Kala püütakse võimalikult suures geograafilises ja batümeetrilises ulatuses, et saada püügivõime kindlaksmääramiseks vajalikku teavet ning vältida saagi ja püügikoormuse liiga suurt koondumist. FAO alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning samuti rajoonides 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a on keelatud püük 550 m sügavusjoonest kõrgemal.

Artikkel 26

Tavalise hiilgevähi püük 2015/2016. püügihooajal

1. Üksnes CCAMLRi komisjoni liikmeks olev liikmesriik võib 2015/2016. püügihooajal püüda tavalist hiilgevähki (Euphausia superba) CCAMLRi konventsiooni alas. Kui liikmesriik kavatseb püüda tavalist hiilgevähki CCAMLRi konventsiooni alas, teavitab ta hiljemalt 1. maiks 2015 komisjoni oma kavatsusest püüda tavalist hiilgevähki, kasutades teatamiseks käesoleva määruse V lisa C osas esitatud vormi. Liikmesriikidelt saadud teabe põhjal esitab komisjon teatised CCAMLRi sekretariaadile hiljemalt 30. maiks 2015.

2. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teade sisaldab teavet, mis tuleb määruse (EÜ) nr 601/2004 artikli 3 kohaselt esitada iga sellise laeva kohta, millele liikmesriik tavalise hiilgevähi püügiks loa annab.

3. Liikmesriik, kes kavatseb püüda tavalist hiilgevähki CCAMLRi konventsiooni alas, esitab teate oma vastavast kavatsusest üksnes nende laevade kohta, millel on selleks luba ja mis teatamise ajal sõidavad tema lipu all või CCAMLRi mõne teise liikme lipu all, kuid mis püügi ajal eeldatavalt sõidavad tema lipu all.

4. Liikmesriik võib lubada tavalise hiilgevähi püügis osaleda muul kui käesoleva artikli lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt CCAMLRi sekretariaadile teatatud laeval, kui luba omaval laeval ei ole võimalik osaleda põhjendatud funktsionaalsetel põhjustel või vääramatu jõu tõttu. Sel juhul teavitab asjaomane liikmesriik viivitamata CCAMLRi sekretariaati ja komisjoni ning esitab järgmise teabe:

a) täielikud andmed asenduslaeva(de) kohta, sealhulgas määruse (EÜ) nr 601/2004 artikliga 3 ette nähtud teave;

b) põhjalik aruanne asendamise põhjuste kohta ning kõik asjakohased täiendavad dokumendid või viited.

5. Liikmesriigid ei luba tavalise hiilgevähi püügis osaleda laevadel, mis on kantud CCAMLRi nimekirja ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegeleva laevana.







3. jagu

IOTCI konventsiooni ala

Artikkel 27

IOTCi konventsiooni alas kala püüdvate laevade püügivõimsuse piiramine

1. IOTCi konventsiooni alas troopikatuuni püüdvate liidu laevade maksimaalne arv ja nende vastav kogumahutavusena (GT) väljendatud püügivõimsus on sätestatud VI lisa punktis 1.

2. IOTCi konventsiooni alas mõõkkala (Xiphias gladius) ja pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) püüdvate liidu laevade maksimaalne arv ja nende vastav kogumahutavusena (GT) väljendatud püügivõimsus on sätestatud VI lisa punktis 2.

3. Liikmesriigid võivad lõigete 1 ja 2 kohaselt ühes või teises püügipiirkonnas tegutsevad laevad ümber jaotada, kui nad tõendavad komisjonile, et see muutus ei suurenda asjaomase kalavaru püügikoormust.

4. Liikmesriigid tagavad, et nende laevastikus püügivõimsuse kavandatava ülekandmise korral on asjaomased laevad IOTCi laevade registris või mõne muu piirkondliku kalandusorganisatsiooni tuunipüügi registris. Üle ei kanta nende laevade püügivõimsust, mis on mõne piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni nimekirjas kui teatamata, ebaseadusliku ja reguleerimata kalapüügiga tegelevad laevad.

5. Liikmesriigid võivad IOTCile esitatud arengukava rakendamise arvessevõtmiseks suurendada oma püügivõimsust üle lõigetes 1 ja 2 osutatud püügivõimsuse üksnes nimetatud kavas kehtestatud piiride ulatuses.

Artikkel 28

Haid

1. Kõikide perekonda Alopiidae kuuluvate rebashaide liikide rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud igasuguse püügi korral.

2. Kõikide pikkuim-hallhaide (Carcharhinus longimanus) rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud igasuguse püügi korral, välja arvatud laevad, mille üldpikkus on alla 24 meetri ning mis teostavad püügioperatsioone üksnes selle liikmesriigi majandusvööndis, kelle lipu all nad sõidavad, ning püüavad kala üksnes kohalikuks tarbimiseks.

3. Kui lõikes 1 ja 2 osutatud liike püütakse juhuslikult, ei tohi nende isendeid kahjustada. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.







4. jagu

SPRFMO konventsiooni ala

Artikkel 29

Pelaagiline kalapüük — püügivõimsuse piirangud

Liikmesriigid, kes 2007., 2008. või 2009. aastal tegelesid SPRFMO konventsiooni alas aktiivselt pelaagilise kalapüügiga, piiravad 2015. aastal oma lipu all sõitvate pelaagilisi kalavarusid püüdvate laevade kogu püügivõimsust kõnealuses piirkonnas liidu kogutasemeni, s.o 78 600 GTni.

Artikkel 30

Pelaagiline kalapüük — lubatud kogupüük

1. Üksnes liikmesriigid, kes 2007., 2008. või 2009. aastal tegelesid SPRFMO konventsiooni alas aktiivselt pelaagilise kalapüügiga, nagu on määratletud artiklis 29, võivad kõnealuses piirkonnas püüda pelaagilisi kalavarusid kooskõlas IJ lisas sätestatud lubatud kogupüügiga.

2. IJ lisas sätestatud püügivõimalusi võib kasutada üksnes tingimusel, et liikmesriigid saadavad komisjonile hiljemalt järgmise kuu viiendaks päevaks SPRFMO konventsiooni alas aktiivse kalapüügi või ümberlaadimisega tegelevate laevade nimekirja, laevaseiresüsteemi (VMS) aruanded, igakuised püügiaruanded ja olemasolu korral andmed sadamakülastuste kohta, et komisjon edastaks need SPRFMO sekretariaadile.

Artikkel 31

Põhjalähedane kalapüük

Liikmesriigid, kes on tõendatult tegelenud põhjalähedase kalapüügiga või kes püüdsid põhjalähedasi liike SPRFMO konventsiooni alas ajavahemikul 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006, piiravad 2015. aastal oma laevade püüki või püügikoormust konventsioonialas, piirdudes konventsiooniala nende osadega, kus põhjalähedane kalapüük nimetatud ajavahemikul toimus, ning hoiavad püügi tasemel, mis ei ületa saagi või püügikoormuse näitajate aasta keskmist taset ajavahemikul 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006.







5. jagu

IATTCI konventsiooni ala

Artikkel 32

Seinnoodapüük

1. Kulduim-tuuni (Thunnus albacares), suursilm-tuuni (Thunnus obesus) ja vööttuuni (Katsuwonus pelamis) püük on seinnoota kasutavate laevadega keelatud järgmiselt:

a) 29. juulist kuni 28. septembrini 2015 või 18. novembrist 2015 kuni 18. jaanuarini 2016 järgmiste piiridega määratud alal: — Vaikse ookeani Ameerika rannik, — 150° läänepikkust, — 40° põhjalaiust, — 40° lõunalaiust;

b) 29. septembrist kuni 29. oktoobrini 2015 järgmiste piiridega määratud alal: — 96° läänepikkust, — 110° läänepikkust, — 4° põhjalaiust, — 3° lõunalaiust.

2. Asjaomased liikmesriigid teavitavad komisjoni valitud keeluajast vastavalt lõikele 1 enne 1. aprilli 2015. Kõik asjaomaste liikmesriikide seinnoodalaevad lõpetavad lõikes 1 määratud piirkonnas valitud perioodiks seinnoodapüügi.

3. IATTCi konventsiooni alas tuuni püüdvad seinnoodalaevad hoiavad pardal ja seejärel lossivad või laadivad ümber kogu kulduim-tuuni, suursilm-tuuni ja vööttuuni saagi.

4. Lõiget 3 ei kohaldata järgmistel juhtudel:

a) kui kala on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu või

b) reisi lõpuosa viimase püügikorraga püütud tuuni mahutamiseks ei pruugi olla piisavalt vaba lastiruumi.

Artikkel 33

Süvamerehaide püügi keeld

1. IATTCi konventsiooni alas on keelatud püüda pikkuim-hallhaisid (Carcharhinus longimanus) ning pardal hoida, ümber laadida, ladustada, müügiks pakkuda, müüa või lossida pikkuim-hallhaide rümpasid või mis tahes osi.

2. Juhusliku püügi korral ei tohi kahjustada lõikes 1 osutatud liikide isendeid. Laeva käitaja peab nende liikide isendid viivitamata vette tagasi laskma, samuti peab ta

a) registreerima vette lastud kalade arvu ja märkima nende seisukorra (surnud või elus);

b) edastama punktis a märgitud teabe oma lipuliikmesriigile. Liikmesriigid edastavad eelmise aasta jooksul kogutud teabe komisjonile 31. jaanuariks 2015.







6. jagu

SEAFO konventsiooni ala

Artikkel 34

Süvamerehaide püügi keeld

SEAFO konventsiooni alas on keelatud järgmiste süvamerehaide sihtpüük:

— railased (Rajidae),

— harilik ogahai (Squalus acanthias),

— sile tumehai (Etmopterus bigelowi),

— lühisaba-tumehai (Etmopterus brachyurus),

— suur tumehai (Etmopterus princeps),

— ronkjas tumehai (Etmopterus pusillus),

— tont-musthai (Apristurus manis),

— harilik samethai (Scymnodon squamulosus),

— Selachimorpha seltsi kuuluvad süvamerehaid.







7. jagu

WCPFC konventsiooni ala

Artikkel 35

Suursilm-tuuni, kulduim-tuuni, vööttuuni ja Vaikse ookeani lõunaosa pikkuim-tuuni püügi tingimused

1. Liikmesriigid tagavad, et seinnoodalaevadele avamerel WCPFC konventsiooni ala selles osas, mis asub 20° põhjalaiuse ja 20° lõunalaiuse vahel, eraldatud suursilm-tuuni (Thunnus obesus), kulduim-tuuni (Thunnus albacares) ja vööttuuni (Katsuwonus pelamis) püügipäevade arv ei ületa 403 päeva. Kõnealusel püügil on keelatud asetada seinnoota ümber tuuniparve, milles on vaalhaid (Rhincodon typus), kui seda looma on märgatud enne võrgu vettelaskmist.

2. Liidu laevad ei tohi püüda Vaikse ookeani lõunaosas pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) WCPFC konventsiooni alas lõuna pool 20° lõunalaiust.

3. Liikmesriigid tagavad, et 2015. aastal ei püüta suursilm-tuuni (Thunnus obesus) õngejadalaevadega üle 2 000 tonni.

Artikkel 36

Peibutuspüügivahenditega püügiks suletud piirkond

1. WCPFC konventsiooni ala selles osas, mis asub 20° põhjalaiuse ja 20° lõunalaiuse vahel, on püük peibutusvahendeid kasutavate seinnoodalaevadega keelatud 1. juulist 2015 (kell 00.00) kuni 31. oktoobrini 2015 (kell 24.00). Sel ajal võib seinnoodalaev WCPFC konventsiooni ala nimetatud osas püügiga tegeleda üksnes juhul, kui pardal on vaatleja, kes jälgib, et laev ühelgi ajahetkel:

a) ei kasuta peibutuspüügivahendit ega seonduvaid elektroonilisi seadmeid;

b) ei püüa kalaparvi peibutuspüügivahenditega.

2. Kõik WCPFC konventsiooniala lõikes 1 osutatud osas püügiga tegelevad seinnoodalaevad hoiavad pardal ning lossivad või laadivad ümber kõik püütud suursilm-tuunid, kulduim-tuunid ja vööttuunid.

3. Lõiget 2 ei kohaldata järgmistel juhtudel:

a) reisi lõpuosas, kui laeval ei ole piisavalt vaba lastiruumi kogu püütud kala mahutamiseks;

b) kui kala on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu või

c) külmutusseadmetel tekib tõsine rike.

Artikkel 37

IATTCi ja WCPFC vaheline kattuv piirkond

1. IATTCi ja WCPFC vahelises kattuvas piirkonnas, mis on määratletud artikli 4 punktis r, kala püüdvate selliste laevade suhtes, mis on kantud üksnes WCPFC registrisse, kohaldatakse artiklites 35–38 sätestatud meetmeid.

2. Laevade suhtes, mis on kantud nii WCPFC kui ka IATTCi registrisse, samuti laevade suhtes, mis on kantud üksnes IATTCi registrisse, kohaldatakse artikli 32 lõike 1 punktis a, lõigetes 2–4 ja artiklis 33 sätestatud meetmeid, kui need püüavad kala IATTCi ja WCPFC vahelises kattuvas piirkonnas, mis on määratletud artikli 4 punktis r.

Artikkel 38

Mõõkkala püügi luba omavate liidu laevade arvu piiramine

WCPFC konventsiooni alas, paralleelist 20° lõunalaiust lõuna pool asuvates piirkondades mõõkkala (Xiphias gladius) püügiks luba omavate liidu laevade maksimaalne arv on esitatud VII lisas.

Artikkel 39

Siidhallhaid ja pikkuim-hallhaid

1. WCPFC konventsiooni alas on keelatud järgmiste liikide rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine:

a) siidhallhaid (Carcharhinus falciformis),

b) pikkuim-hallhaid (Carcharhinus longimanus).

2. Kui lõikes 1 osutatud liikide isendeid püütakse juhuslikult, ei tohi neid kahjustada. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.







8. jagu

Beringi meri

Artikkel 40

Püügikeeld Beringi mere avamerepiirkonnas

Beringi mere avamere piirkonnas on keelatud püüda vaikse ookeani mintaid (Theragra chalcogramma).







III JAOTIS

KOLMANDATE RIIKIDE LAEVADE KALAPÜÜGIVÕIMALUSED LIIDU VETES

Artikkel 41

Lubatud kogupüügid

Norra lipu all sõitvatel kalalaevadel ning Fääri saartel registreeritud kalalaevadel on lubatud püüda liidu vetes kala käesoleva määruse I lisas sätestatud lubatud kogupüügi piires ning käesoleva määrusega ja määruse (EÜ) nr 1006/2008 III peatükiga ette nähtud tingimustel.

Artikkel 42

Kalapüügiload

Liidu vetes kala püüdvatele kolmanda riigi laevadele antavate püügilubade maksimaalne arv on sätestatud VIII lisas.

Artikkel 43

Saagi ja kaaspüügi lossimise tingimused

Artiklis 7 sätestatud tingimusi kohaldatakse kolmandate riikide selliste laevade püütud saagi ja kaaspüügi suhtes, mis püüavad kala artiklis 42 sätestatud lubade alusel.

Artikkel 44

Keelud

1. Kolmandate riikide laevadel on liidu vetes keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike:

a) okkaline rai (Amblyraja radiata) ICESi IIa, IIIa ja VIId rajooni ning ICESi IV alapiirkonna liidu vetes;

b) järgmised saagraide liigid liidu vetes: i) salesaagrai (Anoxypristis cuspidate); ii) väike saagrai (Pristis clavata); iii) väikehammas-saagrai (Pristis pectinata); iv) harilik saagrai (Pristis pristis); v) roheline saagrai (Pristis zijsron);

c) hiidhai (Cetorhinus maximus) ja mõrtsukhai (Carcharodon carcharias) liidu vetes;

d) sile tiibrai (Dipturus batis), sh selle liigid (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia), ICESi IIa rajooni ja ICESi III, IV, VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna liidu vetes;

e) õngejadadega püütud supi nugishai (Galeorhinus galeus) ICESi IIa rajooni ja ICESi I, IV, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV alapiirkonna liidu vetes;

f) ronkjas tumehai (Etmopterus pusillus) ICESi IIa rajooni ja ICESi I, IV, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV alapiirkonna liidu vetes;

g) šokolaadhai (Dalatias licha), pikk-koonhai (Deania calcea), hall lühiogahai (Centrophorus squamosus), suur tumehai (Etmopterus princeps) ja portugali süvahai (Centroscymnus coelolepis) ICESi IIa rajooni ja ICESi I, IV ja XIV alapiirkonna liidu vetes;

h) harilik heeringahai (Lamna nasus) liidu vetes;

j) Alfredi sarvikrai (Manta alfredi) liidu vetes;

j) hiid-sarvikrai (Manta birostris) liidu vetes;

k) järgmised merisarvikute liigid liidu vetes: i) vahemere merisarvik (Mobula mobular); ii) guinea merisarvik (Mobula rochebrunei); iii) astelsaba-merisarvik (Mobula japanica); iv) silesaba-merisarvik (Mobula thurstoni); v) väike merisarvik (Mobula eregoodootenkee); vi) Munki merisarvik (Mobula munkiana); vii) sirpuim-merisarvik (Mobula tarapacana); viii) lühiuim-merisarvik (Mobula kuhlii); ix) atlandi merisarvik (Mobula hypostoma);

l) ogarai (Raja clavata) ICESi IIIa rajooni liidu vetes;

m) norra rai (Raja (Dipturus) nidarosiensis) ICESi VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh ja VIIk rajooni liidu vetes;

n) musterrai (Raja undulata) ICESi VI, IX ja X alapiirkonna liidu vetes ja valgerai (Raja alba) ICESi VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna liidu vetes;

o) logardrailased (Rhinobatidae) ICESi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ja XII alapiirkonna liidu vetes;

p) euroopa ingelhai (Squatina squatina) liidu vetes.

2. Juhusliku püügi korral ei tohi kahjustada lõikes 1 osutatud liikide isendeid. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.







IV JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 45

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab määrusega (EL) nr 1380/2013 asutatud kalanduse ja vesiviljeluse komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 46

Määruse (EL) nr 43/2014 muudatus

Määruse (EL) nr 43/2014 artikli 18a lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:

„o) harilik süvameregarneel püügipiirkonnas IIIa.”

Artikkel 47

Kehtetuks tunnistamine

Nõukogu määrus (EL) nr 779/2014 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2015.

Artikkel 48

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.

Artiklit 8 kohaldatakse siiski alates 1. veebruarist 2015.

Artikli 12 punkte b, i ja k ning artikli 44 punkte b, i ja k kohaldatakse alates 8. veebruarist 2015.

Artiklit 46 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.

►C1 Artiklite 24, 25 ja 26 ning IE ja V lisa sätteid kalapüügivõimaluste kohta ◄ CCAMLRi konventsiooni alas kohaldatakse alates nendes nimetatud kuupäevadest.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









LISADE NIMEKIRI







I LISA: Liidu laevadele lubatud kogupüük (TAC) püügipiirangutega piirkondades liikide ja piirkondade kaupa IA LISA: Skagerrak, Kattegat, ICESi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV alapiirkond, CECAFi liidu veed, Prantsuse Guajaana veed IB LISA: Atlandi ookeani kirdeosa ja Gröönimaa, ICESi I, II, V, XII ja XIV alapiirkond ning NAFO 1. piirkonna Gröönimaa veed IC LISA: Atlandi ookeani loodeosa — NAFO konventsiooni ala ID LISA: Pika rändega liigid — kõik püügipiirkonnad IE LISA: Antarktika — CCAMLRi konventsiooni ala IF LISA: Atlandi ookeani kaguosa — SEAFO konventsiooni ala IG LISA: Siniuim-tuun — kõik piirkonnad IH LISA: WCPFC konventsiooni ala IJ LISA: SPRFMO konventsiooni ala IIA LISA: Laevade püügikoormus seoses teatavate tursa-, lesta- ja merikeelevarude majandamisega ICESi IIIa, VIa, VIIa, VIId rajoonis, ICESi IV alapiirkonnas ning ICESi IIa ja Vb rajooni liidu vetes IIB LISA: Laevade püügikoormus seoses euroopa merluusi lõunapoolsete varude ja norra salehomaari teatavate varude taastamisega ICESi VIIIc ja IXa rajoonis, välja arvatud Cádizi lahes IIC LISA: Laevade püügikoormus seoses merikeele varude majandamisega La Manche'i lääneosas ICESi VIIe rajoonis. IID LISA: Tobiavarude majandamise piirkonnad ICESi IIa ja IIIa rajoonis ning ICESi IV alapiirkonnas III LISA: Kolmanda riigi vetes kala püüdvate liidu laevade püügilubade maksimaalne arv IV LISA: ICCATi konventsiooni ala V LISA: CCAMLRi konventsiooni ala VI LISA: IOTC konventsiooni ala VII LISA: WCPFC konventsiooni ala VIII LISA: Liidu vetes kala püüdvate kolmandate riikide laevade kalapüügilubadega seotud koguselised piirangud









I LISA

LIIDU LAEVADELE LUBATUD KOGUPÜÜK (TAC) PÜÜGIPIIRANGUTEGA PIIRKONDADES LIIKIDE JA PIIRKONDADE KAUPA

IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG ja IJ lisade tabelites sätestatakse kalavarude kaupa lubatud kogupüük (TAC) ja kvoodid (eluskaalu tonnides, kui ei ole sätestatud teisiti) ning vajaduse korral nende kasutamisega seotud funktsionaalsed tingimused.

Kõigi käesolevas lisas sätestatud kalapüügivõimaluste suhtes kohaldatakse määruses (EÜ) nr 1224/2009 sätestatud eeskirju, eelkõige nimetatud määruse artikleid 33 ja 34.

Viited püügipiirkondadele on viited ICES püügipiirkondadele, kui ei ole määratletud teisiti. Igas piirkonnas viidatakse kalavarudele liigi ladinakeelse nimetuse tähestikulises järjekorras. Ainult ladinakeelsed nimetused määravad kindlaks liigid regulatiivsetel eesmärkidel; tavanimetused on antud selguse huvides.

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist ladinakeelsete nimetuste ja tavanimetuste vastavustabelit:







Teaduslik nimetus Kolmetäheline kood Tavanimetus Amblyraja radiata RJR Tähtrai Ammodytes spp. SAN Tobiad Argentina silus ARU Põhjaatlandi hõbekala Beryx spp. ALF Limapead Brosme brosme USK Meriluts Caproidae BOR Hirvkalalased Centrophorus squamosus GUQ Hall lühiogahai Centroscymnus coelolepis CYO Portugali süvahai Chaceon spp. GER Süvamere punakrabi Chaenocephalus aceratus SSI Krokodilljääkala Champsocephalus gunnari ANI Haugjääkala Channichthys rhinoceratus LIC Kergueleni jääkala Chionoecetes spp. PCR Arktikakrabi Clupea harengus HER Heeringas Coryphaenoides rupestris RNG Kalju-tömppeakala Dalatias licha SCK Šokolaadhai Deania calcea DCA Pikkkoon-hai ▼M1 Dicentrarchus labrax BSS huntahven ▼B Dipturus batis (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) RJB Sile tiibrai, sh Dissostichus eleginoides TOP Patagoonia kihvkala Dissostichus mawsoni TOA Antarktika kihvkala Dissostichus spp. TOT Kihvkalad Engraulis encrasicolus ANE Anšoovis Etmopterus princeps ETR Suur tumehai Etmopterus pusillus ETP Ronkjas tumehai Euphausia superba KRI Tavaline hiilgevähk Gadus morhua COD Tursk Galeorhinus galeus GAG Supi-nugishai Glyptocephalus cynoglossus WIT Pikklest Gobionotothen gibberifrons NOG Roheline rüntnototeenia Hippoglossoides platessoides PLA Harilik karelest Hippoglossus hippoglossus HAL Harilik hiidlest Hoplostethus atlanticus ORY Oranž karekala Illex illecebrosus SQI Lühiuimkalmaar Lamna nasus POR Harilik heeringahai Lepidonotothen squamifrons NOS Hall nototeenia Lepidorhombus spp. LEZ Megrimid Leucoraja naevus RJN Kägurai Limanda ferruginea YEL Ruske soomuslest Limanda limanda DAB Harilik soomuslest Lophiidae ANF Merikuratlased Macrourus spp. GRV Pikksabad Makaira nigricans BUM Sinine marliin Mallotus villosus CAP Moiva Manta birostris RMB Hiid-sarvikrai Martialia hyadesi SQS Kalmaar Melanogrammus aeglefinus HAD Kilttursk Merlangius merlangus WHG Merlang Merluccius merluccius HKE Euroopa merluus Micromesistius poutassou WHB Põhjaputassuu Microstomus kitt LEM Väikesuulest Molva dypterygia BLI Sinine molva Molva molva LIN Harilik molva Nephrops norvegicus NEP Norra salehomaar Notothenia rossii NOR Marmornototeenia Pandalus borealis PRA Harilik süvameregarneel Paralomis spp. PAI Krabid Penaeus spp. PEN Viburhännakud Platichthys flesus FLE Lest Pleuronectes platessa PLE Atlandi merilest Pleuronectiformes FLX Lestalised Pollachius pollachius POL Pollak Pollachius virens POK Põhjaatlandi süsikas Psetta maxima TUR Harilik kammeljas Pseudochaenichthys georgianus SGI Tume ebajääkala Pseudopentaceros spp. EDW Kultkala Raja alba RJA Valgerai Raja brachyura RJH Valgetäpp-rai Raja circularis RJI Ümar helerai Raja clavata RJC Ogarai Raja fullonica RJF Šagräänrai Raja (Dipturus) nidarosiensis JAD Norra rai Raja microocellata RJE Peentäpp-rai Raja montagui RJM Täpiline rai Raja undulata RJU Musterrai Rajiformes SRX Railised Reinhardtius hippoglossoides GHL Süvalest Scomber scombrus MAC Harilik makrell Scophthalmus rhombus BLL Sile kammeljas Sebastes spp. RED Meriahvenad Solea solea SOL Harilik merikeel Solea spp. SOO Merikeeled Sprattus sprattus SPR Kilu Squalus acanthias DGS Harilik ogahai Tetrapturus albidus WHM Valge odanina Thunnus maccoyii SBF Siniuim-tuun Thunnus obesus BET Suursilm-tuun Thunnus thynnus BFT Harilik tuun Trachurus murphyi CJM Tšiili stauriid Trachurus spp. JAX Stauriidid Trisopterus esmarkii NOP Tursik Urophycis tenuis HKW Valge ameerikaluts Xiphias gladius SWO Mõõkkala

Järgmine tavanimetuste ja ladinakeelsete nimetuste vastavustabel on esitatud üksnes selgitamiseks:







Limapead ALF Beryx spp. Harilik karelest PLA Hippoglossoides platessoides Anšoovis ANE Engraulis encrasicolus Merikuratlased ANF Lophiidae Antarktika kihvkala TOA Dissostichus mawsoni Harilik hiidlest HAL Hippoglossus hippoglossus Suursilm-tuun BET Thunnus obesus Pikkkoon-hai DCA Deania calcea Krokodilljääkala SSI Chaenocephalus aceratus Valgetäpp-rai RJH Raja brachyura Sinine molva BLI Molva dypterygia Sinine marliin BUM Makaira nigricans Põhjaputassuu WHB Micromesistius poutassou Harilik tuun BFT Thunnus thynnus Hirvkalalased BOR Caproidae Sile kammeljas BLL Scophthalmus rhombus Moiva CAP Mallotus villosus Tursk COD Gadus morhua Harilik soomuslest DAB Limanda limanda Sile tiibrai, sh RJB Dipturus batis (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) Harilik merikeel SOL Solea solea Krabid PAI Paralomis spp. Kägurai RJN Leucoraja naevus Süvamere punakrabi GER Chaceon spp. Lest FLE Platichthys flesus Lestalised FLX Pleuronectiformes Hiid-sarvikrai RMB Manta birostris Suur tumehai ETR Etmopterus princeps Põhjaatlandi hõbekala ARU Argentina silus Süvalest GHL Reinhardtius hippoglossoides Pikksabad GRV Macrourus spp. Hall nototeenia NOS Lepidonotothen squamifrons Kilttursk HAD Melanogrammus aeglefinus Euroopa merluus HKE Merluccius merluccius Heeringas HER Clupea harengus Stauriidid JAX Trachurus spp. Roheline rüntnototeenia NOG Gobionotothen gibberifrons Tšiili stauriid CJM Trachurus murphyi Šokolaadhai SCK Dalatias licha Tavaline hiilgevähk KRI Euphausia superba Hall lühiogahai GUQ Centrophorus squamosus Väikesuulest LEM Microstomus kitt Harilik molva LIN Molva molva Harilik makrell MAC Scomber scombrus Haugjääkala ANI Champsocephalus gunnari Marmornototeenia NOR Notothenia rossii Megrimid LEZ Lepidorhombus spp. Harilik süvameregarneel PRA Pandalus borealis Norra salehomaar NEP Nephrops norvegicus Tursik NOP Trisopterus esmarkii Norra rai JAD Raja (Dipturus) nidarosiensis Oranž karekala ORY Hoplostethus atlanticus Patagoonia kihvkala TOP Dissostichus eleginoides Kultkala EDW Pseudopentaceros spp. Viburhännakud PEN Penaeus spp. Atlandi merilest PLE Pleuronectes platessa Pollak POL Pollachius pollachius Harilik heeringahai POR Lamna nasus Portugali süvahai CYO Centroscymnus coelolepis Meriahvenad RED Sebastes spp. Kalju-tömppeakala RNG Coryphaenoides rupestris Põhjaatlandi süsikas POK Pollachius virens Tobiad SAN Ammodytes spp. Ümar helerai RJI Raja circularis ▼M1 Huntahven BSS Dicentrarchus labrax ▼B Šagräänrai RJF Raja fullonica Lühiuimkalmaar SQI Illex illecebrosus Railised SRX Rajiformes Peentäpp-rai RJE Raja microocellata Ronkjas tumehai ETP Etmopterus pusillus Arktikakrabi PCR Chionoecetes spp. Merikeeled SOO Solea spp. Tume ebajääkala SGI Pseudochaenichthys georgianus Siniuim-tuun SBF Thunnus maccoyii Täpiline rai RJM Raja montagui Kilu SPR Sprattus sprattus Harilik ogahai DGS Squalus acanthias Kalmaar SQS Martialia hyadesi Tähtrai RJR Amblyraja radiata Mõõkkala SWO Xiphias gladius Ogarai RJC Raja clavata Kihvkalad TOT Dissostichus spp. Supi-nugishai GAG Galeorhinus galeus Harilik kammeljas TUR Psetta maxima Meriluts USK Brosme brosme Musterrai RJU Raja undulata Kergueleni jääkala LIC Channichthys rhinoceratus Valge ameerikaluts HKW Urophycis tenuis Valge odanina WHM Tetrapturus albidus Valgerai RJA Raja alba Merlang WHG Merlangius merlangus Pikklest WIT Glyptocephalus cynoglossus Ruske soomuslest YEL Limanda ferruginea









IA LISA

SKAGERRAK, KATTEGAT, ICESi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII JA XIV ALAPIIRKOND, CECAFi LIIDU VEED, PRANTSUSE GUAJAANA VEED

▼M1







Liik: Tobiad Ammodytes spp. Püügipiirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (SAN/04-N.) Taani 0 Ühendkuningriik 0 Liit 0 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.







Liik: Tobiad Ammodytes spp. Püügipiirkond: IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (1) Taani 336 964 (2) Ühendkuningriik 7 366 (2) Saksamaa 515 (2) Rootsi 12 374 (2) Liit 357 219 Lubatud kogupüük (TAC) 357 219 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Välja arvatud kuue meremiili kaugusel Ühendkuningriigi lähtejoonest Shetlandi, Fair Isle'i ja Foula lähedal asuvates vetes. (2) Ilma, et see piiraks lossimiskohustuse kohaldamist, võib hariliku soomuslesta ja merlangi püügi arvestada maha kuni 2 %st kvoodist (OT1/*2A3A4), tingimusel et nimetatud liikide püük ja kaaspüük ei ületa 9 % kõnealusest tobiaslaste kogukvoodist, arvestatuna määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 8 kohaselt. Eritingimus: eespool osutatud kvootide piires ei tohi püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid järgmistes IID lisas määratletud tobiavarude majandamispiirkondades:



Püügipiirkond: Tobiavarude majandamispiirkonna liidu veed 1 2 3 4 5 6 7 (SAN/234_1) (SAN/234_2) (SAN/234_3) (SAN/234_4) (SAN/234_5) (SAN/234_6) (SAN/234_7) Taani 125 459 27 355 179 227 4 717 0 206 0 Ühendkuningriik 2 742 598 3 918 103 0 5 0 Saksamaa 192 42 274 7 0 0 0 Rootsi 4 607 1 005 6 581 173 0 8 0 Liit 133 000 29 000 190 000 5 000 0 219 0 Kokku 133 000 29 000 190 000 5 000 0 219 0

▼B







Liik: Põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Püügipiirkond: I ja II püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (ARU/1/2.) Saksamaa 24 Prantsusmaa 8 Madalmaad 19 Ühendkuningriik 39 Liit 90 TAC 90 Analüütiline TAC







Liik: Põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Püügipiirkond: III ja IV püügipiirkonna liidu veed (ARU/34-C) Taani 911 Saksamaa 9 Prantsusmaa 7 Iirimaa 7 Madalmaad 43 Rootsi 35 Ühendkuningriik 16 Liit 1 028 TAC 1 028 Analüütiline TAC







Liik: Põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Püügipiirkond: V, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (ARU/567.) Saksamaa 329 Prantsusmaa 7 Iirimaa 305 Madalmaad 3 434 Ühendkuningriik 241 Liit 4 316 TAC 4 316 Analüütiline TAC







Liik: Meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: I, II ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (USK/1214EI) Saksamaa 6 (1) Prantsusmaa 6 (1) Ühendkuningriik 6 (1) Muud 3 (1) Liit 21 (1) TAC 21 Analüütiline TAC (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: Meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22–32 liidu veed (USK/3A/BCD) Taani 15 Rootsi 7 Saksamaa 7 Liit 29 TAC 29 Analüütiline TAC







Liik: Meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: IV püügipiirkonna liidu veed (USK/04-C.) Taani 64 Saksamaa 19 Prantsusmaa 44 Rootsi 6 Ühendkuningriik 96 Muud 6 (1) Liit 235 TAC 235 Analüütiline TAC (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: Meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: V, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (USK/567EI.) Saksamaa 13 Hispaania 46 Prantsusmaa 548 Iirimaa 53 Ühendkuningriik 264 Muud 13 (1) Liit 937 Norra 2 923 (2) (3) (4) (5) TAC 3 860 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. (2) Võib püüda IIa, IV, Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu vetes (USK/*24X7C). (3) Eritingimus: Selle alusel on lubatud Vb, VI ja VII püügipiirkonnas muude kalaliikide juhupüük 25 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib suurendada esimese 24 tunni jooksul pärast kalapüügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus Vb, VI ja VII püügipiirkonnas ei tohi ületada järgmist kogust tonnides (OTH/*5B67-): 3 000 ( 4 ) Kaasa arvatud harilik molva. Järgmised Norra kvoodid on ainult õngejadadega püügiks Vb, VI ja VII püügipiirkonnas.



Molva (LIN/*5B67-) 5 500 Meriluts (USK/*5B67-) 2 923 (5) Merilutsu ja hariliku molva Norra kvoodid on vastastikku asendatavad kuni järgmise ulatuse võrra (tonnides): 2 000







Liik: Meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (USK/04-N.) Belgia 0 Taani 165 Saksamaa 1 Prantsusmaa 0 Madalmaad 0 Ühendkuningriik 4 Liit 170 TAC Ei kohaldata Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.







Liik: Hirvkalalased Caproidae Püügipiirkond: VI, VII ja VIII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (BOR/678-) Taani 13 079 Iirimaa 36 830 Ühendkuningriik 3 387 Liit 53 296 TAC 53 296 Ennetuslik TAC







Liik: Heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: IIIa (HER/03A.) Taani 18 034 (2) Saksamaa 289 (2) Rootsi 18 865 (2) Liit 37 188 (2) Norra 5 816 (3) Fääri saared 600 TAC 43 604 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Püütud kogused, kui heeringas on püütud püügivahenditega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. (2) Eritingimus: kuni 50 % sellest võib püüda IV püügipiirkonna liidu vetes (HER/*04-C.). (3) Võib püüda üksnes Skagerrakis (HER/*03AN.).







Liik: Heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: IV püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool 53° 30′ N (HER/4AB.) Taani 74 079 Saksamaa 46 703 Prantsusmaa 22 488 Madalmaad 57 104 Rootsi 4 531 Ühendkuningriik 62 292 Liit 267 197 Norra 129 145 (2) TAC 445 329 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 3. (1) Püütud kogused, kui heeringas on püütud võrkudega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. Liikmesriigid teatavad eraldi IVa (HER/04A.) ja IVb (HER/04B.) püügipiirkonnas püütud heeringa lossitud kogused. (2) Selle kvoodi piires püütud saak arvutatakse maha TACi Norra osast. Selle kvoodi piires ei tohi IVa ja IVb püügipiirkonna (HER/*4AB-C). liidu vetes püüda suuremaid koguseid kui järgnevalt esitatud. 50 000 Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



Norra veed lõuna pool 62° N (HER/*04N-) (1) Liit 50 000 (1) Püütud kogused, kui heeringas on püütud võrkudega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. Liikmesriigid teatavad eraldi IVa (HER/*4AN.) ja IVb (HER/*4BN.) püügipiirkonnas püütud heeringa kogused.







Liik: Heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (HER/04-N.) Rootsi 1 093 (1) Liit 1 093 TAC 445 329 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Tursa, kilttursa, pollaki ja merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.







Liik: Heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: IIIa (HER/03A-BC) Taani 5 692 Saksamaa 51 Rootsi 916 Liit 6 659 TAC 6 659 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Üksnes kogused, kui heeringas on kaaspüügina püütud võrkudega, mille silmasuurus on väiksem kui 32 mm.







Liik: Heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: IV ja VIId püügipiirkond ning IIa püügipiirkonna liidu veed (HER/2A47DX) Belgia 78 Taani 15 072 Saksamaa 78 Prantsusmaa 78 Madalmaad 78 Rootsi 74 Ühendkuningriik 286 Liit 15 744 TAC 15 744 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 3. (1) Üksnes kogused, kui heeringas on kaaspüügina püütud võrkudega, mille silmasuurus on väiksem kui 32 mm.







Liik: Heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: IVc ja VIId (2) (HER/4CXB7D) Belgia 9 057 (3) Taani 1 049 (3) Saksamaa 661 (3) Prantsusmaa 12 068 (3) Madalmaad 21 478 (3) Ühendkuningriik 4 673 (3) Liit 48 986 TAC 445 329 Analüütiline TACKohaldatakse nimetatud määruse artikli 7 lõiget 3. (1) Üksnes sellise heeringa kogused, mis on püütud võrkudega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. (2) Välja arvatud Blackwateri kalavaru: viide heeringavarule Thamesi suudme merepiirkonnas mis piirneb joonega, mis kulgeb otse lõuna suunas Landguard Pointist (51° 56′ N, 1° 19,1′ E) laiuskraadini 51° 33′ N ning sealt otse lääne suunas Ühendkuningriigi rannikul asuva punktini. (3) Eritingimus: sellest kvoodist kuni 50 % võib püüda IVb püügipiirkonnas (HER/*04B.).







Liik: Heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: Vb, VIb ja VIaN (1) püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (HER/5B6ANB) Saksamaa 2 536 (2) Prantsusmaa 480 (2) Iirimaa 3 427 (2) Madalmaad 2 536 (2) Ühendkuningriik 13 711 (2) Liit 22 690 (2) TAC 22 690 Analüütiline TAC (1) Viide heeringavarudele ICESi VIa püügipiirkonna selles osas, mis asub 7° läänepikkusest ida pool ja 55° põhjalaiusest põhja pool või 7° läänepikkusest lääne pool ja 56° põhjalaiusest põhja pool, välja arvatud Clyde'i piirkond. (2) Heeringat on keelatud püüda või pardal hoida selle TACi kohaldamisalasse jäävate ICESi püügipiirkondade neis vetes, mis asuvad vahemikus 56° N ja 57° 30′ N, välja arvatud 6meremiiline vöönd mõõdetuna Ühendkuningriigi territoriaalvete lähtejoonest.







Liik: Heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VIaS (1), VIIb, VIIc (HER/6AS7BC) Iirimaa 0 Madalmaad 0 Liit 0 TAC 0 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Viide heeringavarudele VIa püügipiirkonnas, lõuna pool 56° 00′ N ja lääne pool 07° 00′ W.







Liik: Heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VI Clyde (1) (HER/06ACL.) Ühendkuningriik Kehtestatakse hiljem (2) Liit Kehtestatakse hiljem (3) TAC Kehtestatakse hiljem (3) Ennetuslik TAC (1) Clyde'i kalavaru: viide heeringavarule merepiirkonnas, mis asub järgmisi koordinaate ühendavast joonest kirde pool: — Mull of Kintyre (55° 17,9′ N, 05° 47,8′ W); — punkt konkreetses asukohas (55° 04′ N, 05° 23′ W) ja — Corsewall Point (55° 00,5′ N, 05° 09,4′ W). (2) Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. (3) Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 2 kohaselt.







Liik: Heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VIIa (1) (HER/07A/MM) Iirimaa 1 264 Ühendkuningriik 3 590 Liit 4 854 TAC 4 854 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 3. (1) Käesolevat püügipiirkonda on vähendatud järgmiste piiridega: — põhjas laiuskraad 52° 30′ N, — lõunas laiuskraad 52° 00′ N, — läänes Iirimaa rannik, — idas Ühendkuningriigi rannik.







Liik: Heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VIIe ja VIIf (HER/7EF.) Prantsusmaa 465 Ühendkuningriik 465 Liit 930 TAC 930 Ennetuslik TAC







Liik: Heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VIIg (1), VIIh (1), VIIj (1) ja VIIk (1) (HER/7G-K.) Saksamaa 174 Prantsusmaa 966 Iirimaa 13 527 Madalmaad 966 Ühendkuningriik 19 Liit 15 652 TAC 15 652 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 3. (1) Käesolevat püügipiirkonda on vähendatud järgmiste piiridega: — põhjas laiuskraad 52° 30′ N, — lõunas laiuskraad 52° 00′ N, — läänes Iirimaa rannik, — idas Ühendkuningriigi rannik.







Liik: Anšoovis Engraulis encrasicolus Püügipiirkond: VIII (ANE/08.) Hispaania 22 500 Prantsusmaa 2 500 Liit 25 000 TAC 25 000 Analüütiline TAC







Liik: Anšoovis Engraulis encrasicolus Püügipiirkond: IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed (ANE/9/3411) Hispaania 4 618 Portugal 5 038 Liit 9 656 TAC 9 656 Ennetuslik TAC







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: Skagerrak (COD/03AN.) Belgia 10 (1) Taani 3 336 (1) Saksamaa 84 (1) Madalmaad 21 (1) Rootsi 584 (1) Liit 4 035 TAC 4 171 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügikatsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 12 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse II jaotise II peatükis sätestatud tingimustele.







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: Kattegat (COD/03AS.) Taani 62 (1) Saksamaa 1 (1) Rootsi 37 (1) Liit 100 (1) TAC 100 (1) Analüütiline TAC (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: IV püügipiirkond; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat (COD/2A3AX4) Belgia 862 (1) Taani 4 956 (1) Saksamaa 3 142 (1) Prantsusmaa 1 065 (1) Madalmaad 2 800 (1) Rootsi 33 (1) Ühendkuningriik 11 369 (1) Liit 24 227 Norra 4 962 (2) TAC 29 189 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügikatsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 12 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse II jaotise II peatükis sätestatud tingimustele. (2) Võib püüda liidu vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvutatakse maha TACi Norra osast. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



IV püügipiirkonna Norra veed (COD/*04N-) Liit 21 057







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (COD/04-N.) Rootsi 382 (1) Liit 382 TAC Ei kohaldata Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka.







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIb püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed lääne pool 12° 00′ W, XII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed ja XIV püügipiirkond (COD/5W6-14) Belgia 0 Saksamaa 1 Prantsusmaa 12 Iirimaa 16 Ühendkuningriik 45 Liit 74 TAC 74 Ennetuslik TAC







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIa püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed ida pool 12° 00′ W (COD/5BE6A) Belgia 0 Saksamaa 0 Prantsusmaa 0 Iirimaa 0 Ühendkuningriik 0 Liit 0 TAC 0 (1) Analüütiline TAC (1) Kõnealuse TACiga hõlmatud piirkonnas kaaspüügil püütud turska võib lossida tingimusel, et eluskaalu järgi ei moodusta see rohkem kui 1,5 % pardal olevast püütud kalast püügireisi kohta. Neid sätteid ei kohaldata lossimiskohustusega saagi suhtes.







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIIa (COD/07A.) Belgia 2 Prantsusmaa 7 Iirimaa 120 Madalmaad 1 Ühendkuningriik 52 Liit 182 TAC 182 Analüütiline TAC







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed (COD/7XAD34) Belgia 218 Prantsusmaa 3 568 Iirimaa 901 Madalmaad 1 Ühendkuningriik 384 Liit 5 072 TAC 5 072 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11.







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIId (COD/07D.) Belgia 73 (1) Prantsusmaa 1 428 (1) Madalmaad 43 (1) Ühendkuningriik 157 (1) Liit 1 701 TAC 1 701 Analüütiline TAC (1) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügikatsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 12 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse II jaotise II peatükis sätestatud tingimustele.







Liik: Megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (LEZ/2AC4-C) Belgia 6 Taani 5 Saksamaa 5 Prantsusmaa 34 Madalmaad 27 Ühendkuningriik 2 006 Liit 2 083 TAC 2 083 Analüütiline TAC







Liik: Megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; VI püügipiirkond; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (LEZ/56-14) Hispaania 469 Prantsusmaa 1 830 Iirimaa 535 Ühendkuningriik 1 295 Liit 4 129 TAC 4 129 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 3.

▼M1







Liik: Megrimid Lepidorhombus spp Püügipiirkond: VII (LEZ/07.) Belgia 470 (1) (3) Hispaania 5 216 (1) (2) Prantsusmaa 6 329 (1) (2) Iirimaa 2 878 (1) (3) Ühendkuningriik 2 492 (1) (3) Liit 17 385 Lubatud kogupüük (TAC) 17 385 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. (1) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügikatsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 1 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse II jaotise II peatükis sätestatud tingimustele. (2) 5 % sellest kvoodist võib püüda VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas (LEZ/*8ABDE). (3) 5 % sellest kvoodist võib kasutada VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas (LEZ/*8ABDE) kaaspüügiks merikeele sihtpüügil.

▼B







Liik: Megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (LEZ/8ABDE.) Hispaania 950 Prantsusmaa 766 Liit 1 716 TAC 1 716 Analüütiline TAC







Liik: Megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed (LEZ/8C3411) Hispaania 1 271 Prantsusmaa 64 Portugal 42 Liit 1 377 TAC 1 377 Analüütiline TAC







Liik: Harilik soomuslest ja lest Limanda limanda ja Platichthys flesus Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (DAB/2AC4-C) hariliku soomuslesta puhul; (FLE/2AC4-C) lesta puhul Belgia 503 Taani 1 888 Saksamaa 2 832 Prantsusmaa 196 Madalmaad 11 421 Rootsi 6 Ühendkuningriik 1 588 Liit 18 434 TAC 18 434 Ennetuslik TAC







Liik: Merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (ANF/2AC4-C) Belgia 332 (1) Taani 732 (1) Saksamaa 357 (1) Prantsusmaa 68 (1) Madalmaad 251 Rootsi 9 (1) Ühendkuningriik 7 641 Liit 9 390 (1) TAC 9 390 Analüütiline TAC (1) Eritingimus: sellest kuni 10 % võib püüda: VI püügipiirkonnas; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes (ANF/*56-14).







Liik: Merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (ANF/04-N.) Belgia 45 Taani 1 152 Saksamaa 18 Madalmaad 16 Ühendkuningriik 269 Liit 1 500 TAC Ei kohaldata Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.







Liik: Merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (ANF/56-14) Belgia 191 Saksamaa 218 Hispaania 204 Prantsusmaa 2 350 Iirimaa 531 Madalmaad 184 Ühendkuningriik 1 635 Liit 5 313 TAC 5 313 Ennetuslik TAC







Liik: Merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: VII (ANF/07.) Belgia 3 097 (1) (2) Saksamaa 345 (1) (2) Hispaania 1 231 (1) (2) Prantsusmaa 19 875 (1) (2) Iirimaa 2 540 (1) (2) Madalmaad 401 (1) (2) Ühendkuningriik 6 027 (1) (2) Liit 33 516 (1) TAC 33 516 (1) Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. (1) Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas (ANF/*8ABDE). (2) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügikatsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 1 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse II jao II peatükis sätestatud tingimustele.







Liik: Merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (ANF/8ABDE.) Hispaania 1 368 Prantsusmaa 7 612 Liit 8 980 TAC 8 980 Analüütiline TAC







Liik: Merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed (ANF/8C3411) Hispaania 2 490 Prantsusmaa 2 Portugal 495 Liit 2 987 TAC 2 987 Analüütiline TAC







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: IIIa püügipiirkond, alarajoonide 22–32 liidu veed (HAD/3A/BCD) Belgia 12 Taani 2 018 Saksamaa 128 Madalmaad 2 Rootsi 239 Liit 2 399 TAC 2 504 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 3.

▼M2







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: IV püügipiirkond, IIa püügipiirkonna liidu veed (HAD/2AC4.) Belgia 254 Taani 1 745 Saksamaa 1 111 Prantsusmaa 1 936 Madalmaad 190 Rootsi 176 Ühendkuningriik 28 785 Liit 34 197 Norra 6 514 Lubatud kogupüük (TAC) 40 711 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 3 Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



IV püügipiirkonna Norra veed (HAD/*04N-) Liit 25 252

▼B







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (HAD/04-N.) Rootsi 707 (1) Liit 707 TAC Ei kohaldata Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Tursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka.







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: VIb, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (HAD/6B1214) Belgia 6 Saksamaa 7 Prantsusmaa 285 Iirimaa 203 Ühendkuningriik 2 079 Liit 2 580 TAC 2 580 Analüütiline TAC







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: Vb ja VIa püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (HAD/5BC6A.) Belgia 5 Saksamaa 6 Prantsusmaa 250 Iirimaa 743 Ühendkuningriik 3 532 Liit 4 536 TAC 4 536 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 3.







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: VIIb–k, VIII, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed (HAD/7X7A34) Belgia 93 (1) Prantsusmaa 5 561 (1) Iirimaa 1 854 (1) Ühendkuningriik 834 (1) Liit 8 342 (1) TAC 8 342 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. (1) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügikatsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 5 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse II jao II peatükis sätestatud tingimustele.







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: VIIa (HAD/07A.) Belgia 19 Prantsusmaa 85 Iirimaa 511 Ühendkuningriik 566 Liit 1 181 TAC 1 181 Analüütiline TAC







Liik: Merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: IIIa (WHG/03A.) Taani 929 Madalmaad 3 Rootsi 99 Liit 1 031 TAC 1 050 Ennetuslik TAC







Liik: Merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: IV püügipiirkond; IIa püügipiirkonna liidu veed (WHG/2AC4.) Belgia 280 Taani 1 209 Saksamaa 314 Prantsusmaa 1 817 Madalmaad 699 Rootsi 2 Ühendkuningriik 8 739 Liit 13 060 Norra 618 (1) TAC 13 678 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Võib püüda liidu vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvutatakse maha TACi Norra osast. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



IV püügipiirkonna Norra veed (WHG/*04N-) Liit 8 848







Liik: Merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (WHG/56-14) Saksamaa 2 Prantsusmaa 32 Iirimaa 79 Ühendkuningriik 150 Liit 263 TAC 263 Analüütiline TAC







Liik: Merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: VIIa (WHG/07A.) Belgia 0 Prantsusmaa 3 Iirimaa 46 Madalmaad 0 Ühendkuningriik 31 Liit 80 TAC 80 Analüütiline TAC







Liik: Merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk (WHG/7X7A-C) Belgia 172 Prantsusmaa 10 565 Iirimaa 5 029 Madalmaad 86 Ühendkuningriik 1 890 Liit 17 742 TAC 17 742 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11.Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 3.







Liik: Merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: VIII (WHG/08.) Hispaania 1 2