02009L0034 — ET — 26.07.2019 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/34/EÜ, 23. aprill 2009, mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete kohta (uuestisõnastatud versioon) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 106 28.4.2009, lk 7)

Muudetud:









▼B

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/34/EÜ,

23. aprill 2009,

mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete kohta

(uuestisõnastatud versioon)

(EMPs kohaldatav tekst)







I

PEATÜKK

PÕHIPRINTSIIBID

Artikkel 1

1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse:

a) seadmete suhtes, mis on sätestatud lõikes 2;

b) mõõtühikute, mõõtemeetodite ja metroloogilise kontrolli meetodite ühtlustamise ning vajaduse korral selliste meetodite rakendamiseks vajalike vahendite suhtes;

c) kinnispakkide nimikoguse kindlaksmääramise, mõõtemeetodite, metroloogilise kontrolli ja märgistamise puhul.

2. Käesolevas direktiivis tähendab seade mõõtevahendit, mõõtevahendi koostusid, lisaseadet ja mõõteseadet.

3. Liikmesriik ei takista, keela ega piira käesoleva direktiivi ja sellega seotud üksikdirektiivide alusel seadme või lõikes 1 määratletud toote turuleviimist ega kasutuselevõtmist, kui seadmel või tootel on käesolevas direktiivis või kõnealust seadet või toodet käsitlevates üksikdirektiivides kehtestatud tingimustele vastav EÜ märgis või märk.

4. Liikmesriigid peavad EÜ tüübikinnitust ja EÜ esmataatlust asjakohaste siseriiklike meetmetega võrdväärseks.

5. Lõikes 1 osutatud objektidega seotud üksikdirektiivides määratakse kindlaks:

— eelkõige lõike 1 punktis a osutatud seadmete mõõtmisprotseduurid ja metroloogilised näitajad ning konstruktsiooni ja töötamise põhimõtte tehnilised nõuded;

— nõuded vastavalt lõike 1 punktidele b ja c.

6. Üksikdirektiivides võib kindlaks määrata kuupäeva, millal olemasolevad liikmesriikide õigusnormid asendatakse ühenduse õigusnormidega.







II

PEATÜKK

EÜ TÜÜBIKINNITUS

Artikkel 2

1. Liikmesriigid annavad EÜ tüübikinnituse vastavalt käesoleva direktiivi või asjakohaste üksikdirektiivide sätetele.

2. EÜ tüübikinnitus on seadmete lubamine EÜ esmataatlusele ning kui esmataatlust ei ole vaja, siis loa andmine seadmete turuleviimiseks ja/või kasutuselevõtmiseks. Kui teatavat tüüpi seadmete suhtes kohaldatav (kohaldatavad) üksikdirektiiv (üksikdirektiivid) vabastab (vabastavad) selle tüübi EÜ tüübikinnitusest, siis lubatakse kõnealusesse tüüpi kuuluvad seadmed otse EÜ esmataatlusele.

3. Liikmesriigid annavad, kui nende kontrollseadmed seda võimaldavad, EÜ tüübikinnituse igale seadmele, mis vastab käesoleva direktiivi ja kõnealust seadet käsitlevate üksikdirektiividega kehtestatud nõuetele.

4. EÜ tüübikinnituse taotluse võib esitada ainult tootja või tema ühenduses asuv esindaja. Ühele ja samale seadmele võib taotluse esitada ainult ühes liikmesriigis.

5. EÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik võtab vajalikud meetmed tagamaks oma pidevat informeeritust tüübikinnituse igast muutumisest ja täiendamisest. Ta teatab teistele liikmesriikidele sellistest muudatustest.

EÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik peab kinnitatud tüübi muutmise ja täiendamise puhul andma täiendava EÜ tüübikinnituse, kui sellised muutmised mõjutavad või võivad mõjutada mõõtmistulemusi või seadme ette nähtud kasutustingimusi.

Muudetud tüübi puhul antakse EÜ algupärase tüübikinnitustunnistuse täiendamise asemel uus EÜ tüübikinnitus, kui tüüpi muudetakse pärast käesolevat direktiivi või kui asjakohase üksikdirektiivi sätteid on muudetud või kohandatud viisil, et muudetud tüüp võib kinnituse saada ainult vastavalt uutele sätetele.

Artikkel 3

EÜ tüübikinnituse andmise puhul lisaseadmetele määratakse tüübikinnituses kindlaks:

a) seadmetüübid, millega kõnealust lisaseadet võib ühendada või milles see võib olla;

b) tüübikinnituse saanud lisaseadmega varustatud seadmete töötamist tervikuna käsitlevad üldised tingimused.

Artikkel 4

Kui seade on edukalt läbinud käesolevas direktiivis ja selle seadmega seotud üksikdirektiivides ette nähtud ülevaatuse EÜ tüübikinnituse saamiseks, koostab ülevaatuse teinud liikmesriik EÜ tüübikinnitustunnistuse.

Liikmesriik saadab kõnealuse tunnistuse taotluse esitajale.

Taotleja peab käesoleva direktiivi artiklis 11 või üksikdirektiivis ette nähtud juhtudel kinnitama või laskma kinnitada igale seadmele, mis vastab kinnitatud tüübile, kõnealuses tunnistuses esitatud EÜ tüübikinnitusmärgi; kõigil muudel juhtudel võib taotleja kõnealuse EÜ tüübikinnitusmärgi seadmele kinnitada.

Artikkel 5

1. EÜ tüübikinnitus kehtib kümme aastat. Tüübikinnitust võib pikendada kümne aasta pikkuste ajavahemike kaupa. Tüübikinnitusele vastavalt valmistatavate seadmete arv ei ole piiratud.

Käesoleva direktiivi ja üksikdirektiivi sätete alusel antud EÜ tüübikinnitusi ei saa pikendada pärast ühenduse kõnealustes õigusnormides tehtud mis tahes muudatuste või kohanduste jõustumise kuupäeva juhtudel, kui selliseid EÜ tüübikinnitusi ei oleks saadud anda kõnealuste uute õigusnormide alusel.

Kui EÜ tüübikinnitust ei pikendata, kehtib kõnealune kinnitus sellest hoolimata juba kasutusel olevate seadmete kohta.

2. Uue, üksikdirektiiviga sätestamata tehnika kasutamise puhul võib pärast eelnevat konsulteerimist teiste liikmesriikidega seadmetele anda piiratud tüübikinnituse.

See võib sisaldada järgmisi piiranguid:

a) tüübikinnitusega hõlmatud seadmete arvu piiramine;

b) kohustus informeerida pädevaid ametiasutusi paigalduskohast;

c) kasutuspiirangud;

d) kasutatavat uut tehnikat käsitlevad eripiirangud.

Tüübikinnituse võib anda ainult juhul, kui:

a) kõnealust liiki seadmeid käsitlev üksikdirektiiv on jõustunud;

b) ei ole kehtestatud erandit üksikdirektiivides ette nähtud lubatud piirvea suhtes.

Sellise tüübikinnituse kehtivusaeg on kuni kaks aastat. Seda võib pikendada kuni kolme aasta võrra.

▼M1 —————

▼B

Artikkel 6

Kui üksikdirektiivi nõuetele vastav seadmete liik ei vaja EÜ tüübikinnitust, võib valmistaja omal vastutusel sellesse liiki kuuluvatele seadmetele kinnitada I lisa punktis 3.3 kirjeldatud eritähise.

Artikkel 7

1. EÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik võib selle kehtetuks tunnistada:

a) kui tüübikinnituse saanud seadmed ei vasta kinnitatud tüübile või asjakohase üksikdirektiivi sätetele;

b) kui ei täideta tüübikinnitustunnistuses või artikli 5 lõikes 2 määratud metroloogilisi nõudeid;

c) kui liikmesriik tuvastab, et tüübikinnituse andmine ei vastanud nõuetele.

2. EÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik peab tüübikinnituse kehtetuks tunnistama, kui vastavalt kinnitatud tüübile valmistatud seadmete kasutamisel ilmneb üldist laadi viga, mis ei võimalda neid kavandatud eesmärgi kohaselt kasutada.

3. Kui teine liikmesriik informeerib EÜ tüübikinnituse andnud liikmesriiki juhtumist, mis kuulub lõigetes 1 ja 2 käsitletavate juhtumite hulka, siis võtab see liikmesriik samuti kõnealustes lõigetes ette nähtud meetmed, olles eelnevalt konsulteerinud infot edastanud liikmesriigiga.

4. Lõikes 2 märgitud juhtumi kindlaksteinud liikmesriik võib keelata asjakohaste seadmete turuleviimise ja kasutuselevõtu kuni täiendava teatamiseni.

Ta teatab sellest viivitamata teistele liikmesriikidele ja komisjonile ning toob esile põhjendused, millel tema otsus rajaneb.

Samasugust menetlust rakendatakse lõikes 1 osutatud juhtumite puhul seoses EÜ esmataatlusest vabastatud seadmetega, kui valmistaja pärast nõuetekohast hoiatust ei vii seadmeid vastavusse tüübikinnituse või asjakohases üksikdirektiivis esitatud nõuetega.

5. Kui EÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik vaidlustab lõikes 2 osutatud juhtumi toimumise või vaidlustab vastavalt lõikele 4 võetud meetmete põhjendatuse, peavad asjaomased liikmesriigid püüdma vaidluse lahendada.

Komisjoni teavitatakse pidevalt. Vajaduse korral korraldab komisjon asjakohaseid konsultatsioone vaidluse lahendamiseks.







III

PEATÜKK

EÜ ESMATAATLUS

Artikkel 8

1. EÜ esmataatlus koosneb uue või uuendatud seadme ülevaatusest ja selle kinnitamisest, et seade vastab kinnitatud tüübile ja/või käesoleva direktiivi ja kõnealust seadet käsitlevate üksikdirektiivide nõuetele. Seda tõendatakse EÜ esmataatlusmärgisega.

2. Seadmete EÜ esmataatlust võib üksikdirektiivides kindlaksmääratud juhtudel ja vastavalt vastuvõetud korrale teha teisiti kui iga üksikut seadet kontrollides.

3. Kui nende seadmed seda võimaldavad, teevad liikmesriigid EÜ esmataatluse sellistele taatlemiseks esitatud seadmetele, millel on olemas metroloogilised näitajad ja mis vastavad selle seadmetüübiga seotud üksikdirektiividega ette nähtud konstruktsiooni ja töötamise tehnilistele nõuetele.

4. EÜ esmataatlusmärgisega seadmete puhul kehtib liikmesriikidele artikli 1 lõike 3 kohaselt pandud kohustus kuni EÜ esmataatlusmärgise kinnitamisele järgneva aasta lõpuni, kui üksikdirektiiviga ei kehtestata pikemat ajavahemikku.

Artikkel 9

1. Seadme EÜ esmataatlusele esitamisel määrab ülevaatust tegev liikmesriik kindlaks:

a) kas seade kuulub EÜ tüübikinnitusest vabastatud seadmete tüüpi ning kas sellisel juhul seade vastab kõnealust seadet käsitlevate üksikdirektiividega ette nähtud konstruktsiooni ja töötamise tehnilistele nõuetele;

b) kas seadmele on antud EÜ tüübikinnitus ning kas sellisel juhul seade vastab kinnitatud tüübile ning kõnealust seadet käsitlevatele üksikdirektiividele, mis kehtisid kõnealuse EÜ tüübikinnituse väljastamise kuupäeval.

2. EÜ esmataatlusel vaadatakse vastavalt üksikdirektiividele üle eelkõige:

a) metroloogilised näitajad;

b) lubatud piirviga;

c) konstruktsioon niivõrd, kui see tagab, et metroloogilised näitajad seadme tavapärastes kasutustingimustes tõenäoliselt olulisel määral ei halvene;

d) ettenähtud siltide ning templiplaatide olemasolu või EÜ esmataatlusmärgise kinnitamise koht.

Artikkel 10

Kui seade on edukalt läbinud käesoleva direktiivi ja üksikdirektiivide nõuetele vastava EÜ esmataatluse, kinnitatakse asjaomase liikmesriigi vastutusel seadmele II lisa punktis 3 kirjeldatud EÜ osalise või täieliku taatluse märgised vastavalt kõnealuses punktis kehtestatud korrale.

Artikkel 11

Kui üksikdirektiivi nõuetele vastav seadmete tüüp ei vaja EÜ esmataatlust, võib valmistaja omal vastutusel sellesse tüüpi kuuluvatele seadmetele kinnitada I lisa jaotises 3.4 kirjeldatud eritähise.







IV

PEATÜKK

EÜ TÜÜBIKINNITUST JA EÜ ESMATAATLUST KÄSITLEVAD ÜHISSÄTTED

Artikkel 12

Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et takistada selliste märkide ja siltide kasutamist seadmetel, mida on võimalik segi ajada EÜ märkide ja märgistega.

Artikkel 13

Iga liikmesriik teatab teistele liikmesriikidele ja komisjonile, millised ametiasutused, üksused ja muud asutused on nõuetekohaselt volitatud tegema käesolevas direktiivis ja üksikdirektiivides ette nähtud ülevaatusi, väljastama EÜ tüübikinnitustunnistusi ning kinnitama seadmetele EÜ esmataatlusmärgiseid.

Artikkel 14

Liikmesriikidel on õigus nõuda, et ettenähtud sildid oleksid ametlikus keeles või ametlikes keeltes.







V

PEATÜKK

KASUTUSELOLEVATE SEADMETE KONTROLLIMINE

Artikkel 15

Üksikdirektiividega määratakse kindlaks EÜ märgiseid või märke kandvate, kasutusel olevate seadmete kontrollimise nõuded ning eelkõige kasutamisel lubatud piirviga. Kui siseriiklike õigusnormidega kehtestatakse EÜ märgiste või märkideta seadmetele vähem ranged nõuded, võib need kontrollimisel aluseks võtta.







VI

PEATÜKK

DIREKTIIVIDE KOHANDAMINE TEHNIKA ARENGULE

▼M1

Artikkel 16

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 16a vastu delegeeritud õigusakte I ja II lisa muutmiseks, et kohandada neid tehnika arenguga.

▼M1

Artikkel 16a

1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2. Artiklis 16 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 26. juulist 2019. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 16 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse kõnealuses otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4. Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes ( 1 ) sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6. Artikli 16 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu ei ole kolme kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tegemist esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

▼M1 —————

▼B







VII

PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 18

Otsustes, mis tulenevad käesoleva direktiivi ja kõnealuseid seadmeid käsitlevate üksikdirektiivide rakendamisega seoses vastu võetud sätetest ning mis käsitlevad EÜ tüübikinnituse andmisest või pikendamisest keeldumist, tüübikinnituse kehtetuks tunnistamist, EÜ esmataatluse tegemisest keeldumist või seadmete turuleviimise või kasutuselevõtu keelamist, sedastatakse otsuste põhjused. Sellisest keeldumisest, kehtetuks tunnistamisest või keelamisest teatatakse asjaomasele osapoolele ning samal ajal informeeritakse teda õiguskaitsevahenditest, mis liikmesriikides kehtivate seaduste alusel on tema käsutuses ning selliste õiguskaitsevahendite kasutamise tähtaegadest.

Artikkel 19

Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 20

Direktiiv 71/316/EMÜ, mida on muudetud III lisa A osas loetletud õigusaktidega, tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud III lisa B osas esitatud direktiivide siseriiklikusse õigusesse ülevõtmise tähtpäevadega.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ning neid loetakse vastavalt IV lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 21

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 22

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.









I LISA

EÜ TÜÜBIKINNITUS

1. EÜ tüübikinnituse taotlus

1.1. Taotlus ja sellega kaasnevad dokumendid koostatakse selle riigi ametlikus keeles ja seaduste kohaselt, kellele taotlus esitatakse. Liikmesriigil on õigus nõuda sama ametliku keele kasutamist lisatud dokumentides.

Taotluse esitaja saadab samaaegselt kõikidele liikmesriikidele oma taotluse koopia.

1.2. Taotlus sisaldab järgmist infot:

a) valmistaja või äriühingu või tema volitatud esindaja või taotluse esitaja nimi ja aadress;

b) seadme liik;

c) kasutamise otstarve;

d) metroloogilised näitajad;

e) olemasolu korral toote nimetus või tüüp.

1.3. Taotlusega peavad kaasnema sellele hinnangu andmiseks vajalikud dokumendid kahes eksemplaris, eelkõige:

1.3.1. kirjeldus:

a) seadme konstruktsiooni ja töötamise kohta;

b) õiget töötamist tagavate kaitsemeetmete kohta;

c) reguleerimis- ja korrigeerimisseadmete kohta;

d) paikade kohta, kuhu kavatsetakse kinnitada:

— taatlusmärgised;

— plommid (vajaduse korral);

1.3.2. üldised montaažijoonised ja vajaduse korral tähtsate koostude detailsed joonised;

1.3.3. tööpõhimõtteid näitlikustav skemaatiline joonis ja vajaduse korral foto.

1.4. Vajaduse korral kaasnevad taotlusega varem antud siseriiklike tüübikinnitustega seotud dokumendid.

2. Kontroll EÜ tüübikinnituse saamiseks

2.1. Kontroll koosneb:

2.1.1. dokumentidega tutvumisest ja tüübi metroloogiliste näitajate kontrollimisest mõõteteenistuse laborites, volitatud laborites või valmistamis-, tarne- või paigalduskohas;

2.1.2. üksnes esitatud dokumentide kontrollimisest, kui metroloogilised näitajad on üksikasjadeni tuttavad.

2.2. Kontroll hõlmab seadme töötamist täies ulatuses harilike kasutamistingimuste puhul. Sellistes tingimustes peavad säilima seadme nõutavad metroloogilised näitajad.

2.3. Punktis 2.1 nimetatud kontrolli laadi ja ulatuse võib kindlaks määrata üksikdirektiividega.

2.4. Mõõteteenistus võib taotlejalt nõuda tüübikinnituskatseteks vajalike standardite ja asjaomaste vahendite ning abipersonali andmist mõõteteenistuse käsutusse.

3. EÜ tüübikinnitustunnistus ja tüübikinnitusmärk

3.1. Tunnistuses esitatakse tüübi kontrollimise tulemused ning määratakse kindlaks muud kohustuslikud nõuded. Sellega kaasnevad tüübi identifitseerimiseks ja töö selgitamiseks vajalikud kirjeldused, joonised ja diagrammid. Artiklis 4 ette nähtud tüübikinnitusmärk on stiliseeritud kirjatäht ε, mille:

— ülemises osas on heakskiidu andnud liikmesriiki tähistav suurtäht (tähistavad suurtähed) (B – Belgia, BG – Bulgaaria, CZ – Tšehhi Vabariik, DK – Taani, D – Saksamaa, EST – Eesti, IRL – Iirimaa, EL – Kreeka, E – Hispaania, F – Prantsusmaa, I – Itaalia, CY – Küpros, LV – Läti, LT – Leedu, L – Luksemburg, H – Ungari, M – Malta, NL – Madalmaad, A – Austria, PL – Poola, P – Portugal, RO – Rumeenia, SI – Sloveenia, SK – Slovakkia, FI – Soome, S – Rootsi, UK – Ühendkuningriik) ning heakskiidu andmise aasta kaks viimast numbrit;

— alaosas on kinnituse andnud mõõteteenistuse poolt kindlaksmääratud tunnus (tunnusnumber).

Kõnealuse tüübikinnitusmärgi näidis on esitatud punktis 6.1.

3.2. EÜ piiratud tüübikinnituse puhul asetseb stiliseeritud tähe ε ees samasuguse suurusega P-täht.

Kõnealuse piiratud tüübikinnitusmärgi näidis on esitatud punktis 6.2.

3.3. Artiklis 6 nimetatud märk vastab EÜ tüübikinnitusmärgile, välja arvatud sümmeetriliselt ümber vertikaaltelje pööratud stiliseeritud täht ε, ning ei sisalda muud märgistust, kui üksikdirektiivides ei nähta ette teisiti.

Kõnealuse märgi näidis esitatakse punktis 6.3.

3.4. Käesoleva direktiivi artiklis 11 nimetatud märk vastab EÜ tüübikinnitusmärgile, mida ümbritseb kuusnurk.

Kõnealuse märgi näidis on esitatud punktis 6.4.

3.5. Punktides 3.1–3.4 nimetatud ja valmistaja poolt vastavalt käesolevas direktiivis kehtestatule kinnitatud märgised tuleb iga taatlemiseks esitatud seadme ning kõigi lisaseadmete puhul kinnitada nähtavale kohale ning need peavad olema loetavad ja kustumiskindlad. Kui märkide kinnitamine tekitab tehnilisi raskusi, võib üksikdirektiivides teha erandeid või need võib heaks kiita liikmesriikide mõõteteenistuste vahelise kokkuleppe alusel.

4. Näidiseksemplari hoiuleandmine

Üksikdirektiivides nimetatud juhtudel võib tüübikinnituse andnud mõõteteenistus nõuda tüübikinnituse saanud seadme näidiseksemplari hoiuleandmist, kui ta peab seda vajalikuks. Kõnealuse näidiseksemplari asemel võib mõõteteenistus lubada seadme osade, mudelite või jooniste hoiuleandmist, mis märgitakse EÜ tüübikinnitustunnistusele.

5. Tüübikinnitusest teatamine

5.1. Asjaomase osapoole teavitamisega samal ajal saadetakse komisjonile ja teistele liikmesriikidele EÜ tüübikinnitustunnistuse koopiad; liikmesriikidele saadetakse nende soovi korral ka metroloogiliste kontrollide protokollide koopiad.

5.2. EÜ tüübikinnituse kehtetuks tunnistamise ning EÜ tüübikinnituse kestuse ja kehtivusega seotud muude dokumentide kohta kehtib punktis 5.1 märgitud teatamiskord.

5.3. EÜ tüübikinnituse andmisest keeldunud liikmesriik teatab oma otsusest teistele liikmesriikidele ja komisjonile.

6. EÜ tüübikinnitusmärgid

6.1. EÜ tüübikinnitusmärk







Näidis: Saksamaa mõõteteenistuse poolt 1971. aastal antud EÜ tüübikinnitus (vt punkti 3.1 esimene taane) EÜ tüübikinnituse tunnusnumber (vt punkti 3.1 teine taane)

6.2. EÜ piiratud tüübikinnitusmärk (vt punkt 3.2)







Näidis: Saksamaa mõõteteenistuse poolt 1971. aastal antud EÜ piiratud tüübikinnitus. EÜ piiratud tüübikinnituse tunnusnumber.

6.3. EÜ tüübikinnitusest vabastamise märk (vt punkt 3.3)







Näidis:

6.4. EÜ tüübikinnitusmärk esmataatlusest vabastatud seadmetele

(vt punkt 3.4)







Näidis: Saksamaa mõõteteenistuse poolt 1971. aastal antud EÜ tüübikinnitus. EÜ tüübikinnituse tunnusnumber.









II LISA

EÜ ESMATAATLUS

1. Üldandmed

1.1. EÜ esmataatluse võib teha ühes või kahes järgus (tavaliselt kahes).

1.2. Vastavalt üksikdirektiivi sätetele:

1.2.1. tehakse EÜ esmataatlus ühes järgus seadmetele, mis tehasest väljasaatmisel moodustavad terviku, st seadmetele, mida põhimõtteliselt on võimalik toimetada paigalduskohale ilma neid esmalt koost lahti võtmata;

1.2.2. tehakse EÜ esmataatlus kahes või enamas järgus seadmetele, mille töötamise täpsus sõltub paigaldus- või kasutustingimustest;

1.2.3. peab taatlemise esimene järk eelkõige tagama seadme vastavuse kinnitatud tüübile või EÜ tüübikinnitusest vabastatud seadmete puhul nende vastavuse asjakohastele sätetele.

2. EÜ esmataatluse paik

2.1. Kui üksikdirektiivides ei määrata kindlaks esmataatluse paika, tuleb ainult ühes järgus taadeldavad seadmed taadelda asjaomase mõõteteenistuse poolt valitud paigas.

2.2. Kahes või enamas järgus taadeldavaid seadmeid taatleb asjaomase territooriumi pädev mõõteteenistus.

2.2.1. Taatlemise viimane järk tehakse paigaldamise kohal.

2.2.2. Taatlemise muud järgud tehakse punktis 2.1 ette nähtud korras.

2.3. Eriti väljaspool taatluslaborit toimuva taatlemise puhul võib taatlev mõõteteenistus taotlejalt nõuda:

— taatlemisel vajalike standardite ja asjaomaste vahendite ning abipersonali andmist mõõteteenistuse käsutusse,

— EÜ tüübikinnitustõendi koopia esitamist.

3. EÜ esmataatlusmärgised

3.1. EÜ esmataatlusmärgiste kirjeldus.

3.1.1. Vastavalt üksikdirektiivides sätestatule kinnitatakse seadmetele vastavalt punktile 3.3 järgmised EÜ esmataatlusmärgised:

3.1.1.1. EÜ täieliku taatluse märgis koosneb kahest templist:

a) esimene kujutab e-tähte, mille:

— ülemisel poolel on seda riiki tähistav suurtäht (tähistavad suurtähed), kus toimus esmataatlus (B – Belgia, BG – Bulgaaria, CZ – Tšehhi Vabariik, DK – Taani, D – Saksamaa, EST – Eesti, IRL – Iirimaa, EL – Kreeka, E – Hispaania, F – Prantsusmaa, I – Itaalia, CY – Küpros, LV – Läti, LT – Leedu, L – Luksemburg, H – Ungari, M – Malta, NL – Madalmaad, A – Austria, PL – Poola, P – Portugal, RO – Rumeenia, SI – Sloveenia, SK – Slovakkia, FI – Soome, S – Rootsi, UK – Ühendkuningriik) vajaduse korral koos territoriaalse või haldusüksuse kahenumbrilise tähisega;

— alumise osa moodustab taatlusbüroo või taatluse tegija tunnusnumber;

b) teine tempel koosneb taatlusaasta kahest viimasest numbrist, mida ümbritseb kuusnurk;

3.1.1.2. EÜ osalise taatluse märk koosneb üksnes esimesest templist. Seda kasutatakse ka plommina.

3.2. Märkide kuju ja mõõtmed

3.2.1. Lisatud joonistel esitatakse punktis 3.1 ette nähtud EÜ esmataatlusmärgiste kirjatähtede ja numbrite kuju, mõõtmed ja piirjooned; kahel esimesel joonisel esitatakse templi eri osad, kolmandal joonisel on templi näidis. Joonistel esitatud mõõtmed on suhtelised väärtused; nende suurus sõltub e-tähe ning kuusnurga diameetrist.

Märke ümbritsevate ringide tegelikud diameetrid on 1,6 mm, 3,2 mm, 6,3 mm ja 12,5 mm.

3.2.2. Liikmesriikide mõõteteenistused vahetavad omavahel EÜ esmataatlusmärgiste algjooniseid, mis vastavad lisatud joonistel kujutatud mudelitele.

3.3. Märgiste kinnitamine

3.3.1. EÜ täieliku taatluse märgis kinnitatakse seadmel ette nähtud kohta, kui seade on täielikult taadeldud ja tunnistatud EÜ nõuetele vastavaks.

3.3.2. EÜ osalise taatluse märgis kinnitatakse:

3.3.2.1. tembeldamiskuupäeva kohale või mis tahes muule, üksikdirektiividega ette nähtud kohale, kui seadme või seadme osa taatlus toimub mitmes järgus ning seade või seadme osa vastab peale selle töötamisele paigalduskohas esitatud tingimustele ka tingimustele, mis esitatakse väljaspool paigalduskohta.

3.3.2.2. kõikidel juhtudel plommina, üksikdirektiividega kindlaksmääratud kohtadesse.









III LISA

A OSA







Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatustega (osutatud artiklis 20) Nõukogu direktiiv 71/316/EMÜ (EÜT L 202, 6.9.1971, lk 1) 1972. aasta ühinemisakti I lisa punkt X.12 (EÜT L 73, 27.3.1972, lk 118) Nõukogu direktiiv 72/427/EMÜ (EÜT L 291, 28.12.1972, lk 156) 1979. aasta ühinemisakti I lisa punkt X.A (EÜT L 291, 19.11.1979, lk 108) Nõukogu direktiiv 83/575/EMÜ (EÜT L 332, 28.11.1983, lk 43) 1985. aasta ühinemisakti I lisa punkt IX.A.7 (EÜT L 302, 15.11.1985, lk 212) Nõukogu direktiiv 87/354/EMÜ (EÜT L 192, 11.7.1987, lk 43) ainult viide direktiivile 71/316/EMÜ artiklis 1 ja lisa punktis 4 Nõukogu direktiiv 87/355/EMÜ (EÜT L 192, 11.7.1987, lk 46) Nõukogu direktiiv 88/665/EMÜ (EÜT L 382, 31.12.1988, lk 42) ainult artikli 1 punkt 1 1994. aasta ühinemisakti I lisa punkt XI.C.VII.1 (EÜT C 241, 29.8.1994, lk 211) Nõukogu määrus (EÜ) nr 807/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 36) ainult III lisa punkt 5 2003. aasta ühinemisakti II lisa punkt I.D.1 (ELT L 236, 23.9.2003, lk 64) Nõukogu direktiiv 2006/96/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 81) ainult viide direktiivile 71/316/EMÜ artiklis 1 ja lisa punktis B.1 Komisjoni direktiiv 2007/13/EÜ (ELT L 73, 13.3.2007, lk 10)

B OSA







Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtpäevad (osutatud artiklis 20) Direktiiv Ülevõtmise tähtpäevad 71/316/EMÜ 30. jaanuar 1973 83/575/EMÜ 1. jaanuar 1985 87/354/EMÜ 31. detsember 1987 87/355/EMÜ 31. detsember 1987 2006/96/EÜ 1. jaanuar 2007 2007/13/EÜ 9. märts 2008









IV LISA







VASTAVUSTABEL Direktiiv 71/316/EMÜ Käesolev direktiiv Artikkel 1, lõige 1, punkt a Artikkel 1, lõige 1, punkt a ja artikkel 1, lõige 2 Artikkel 1, lõige 1, punkt b Artikkel 1, lõige 1, punkt b Artikkel 1, lõige 1, punkt c Artikkel 1, lõige 1, punkt c Artikkel 1, lõige 2 Artikkel 1, lõige 3 Artikkel 1, lõige 3 Artikkel 1, lõige 4 Artikkel 1, lõige 4, esimene lõik Artikkel 1, lõige 5 Artikkel 1, lõige 4, teine lõik Artikkel 1, lõige 6 Artikkel 2, lõige 1 Artikkel 2, lõige 2 Artikkel 2, lõige 2 Artikkel 2, lõige 3 Artikkel 2, lõige 3 Artikkel 2, lõige 4 Artikkel 2, lõige 4 Artikkel 2, lõige 5 Artikkel 2, lõige 5 Artikkel 2, lõige 1 Artikkel 3, sissejuhatav lause Artikkel 3, sissejuhatav lause Artikkel 3, esimene taane Artikkel 3, punkt a Artikkel 3, teine taane Artikkel 3, punkt b Artikkel 4, esimene lause Artikkel 4, esimene ja teine lõik Artikkel 4, teine ja kolmas lause Artikkel 4, kolmas lõik Artikkel 5, lõige 1 Artikkel 5, lõige 1 Artikkel 5, lõige 2, esimene lõik Artikkel 5, lõige 2, esimene lõik Artikkel 5, lõige 2, teine lõik, sissejuhatav lause Artikkel 5, lõige 2, teine lõik, sissejuhatav lause Artikkel 5, lõige 2, teine lõik, esimene taane Artikkel 5, lõige 2, teine lõik, punkt a Artikkel 5, lõige 2, teine lõik, teine taane Artikkel 5, lõige 2, teine lõik, punkt b Artikkel 5, lõige 2, teine lõik, kolmas taane Artikkel 5, lõige 2, teine lõik, punkt c Artikkel 5, lõige 2, teine lõik, neljas taane Artikkel 5, lõige 2, teine lõik, punkt d Artikkel 5, lõige 2, kolmas lõik, sissejuhatav lause Artikkel 5, lõige 2, kolmas lõik, sissejuhatav lause Artikkel 5, lõige 2, kolmas lõik, esimene taane Artikkel 5, lõige 2, kolmas lõik, punkt a Artikkel 5, lõige 2, kolmas lõik, teine taane Artikkel 5, lõige 2, kolmas lõik, punkt b Artikkel 5, lõige 2, neljas lõik Artikkel 5, lõige 2, neljas lõik Artikkel 5, lõige 3 Artikkel 5, lõige 3 Artikkel 6 Artikkel 6 Artikkel 7, lõiked 1, 2 ja 3 Artikkel 7, lõiked 1, 2 ja 3 Artikkel 7, lõige 4, esimene lause Artikkel 7, lõige 4, esimene lõik Artikkel 7, lõige 4, teine lause Artikkel 7, lõige 4, teine lõik Artikkel 7, lõige 4, kolmas lause Artikkel 7, lõige 4, kolmas lõik Artikkel 7, lõige 5 Artikkel 7, lõige 5 Artikkel 8, lõige 1, punkt a Artikkel 8, lõige 1 Artikkel 8, lõige 1, punkt b Artikkel 8, lõige 2 Artikkel 8, lõige 2 Artikkel 8, lõige 3 Artikkel 8, lõige 3 Artikkel 8, lõige 4 Artikkel 9, lõige 1 Artikkel 9, lõige 1 Artikkel 9, lõige 2, sissejuhatav lause Artikkel 9, lõige 2, sissejuhatav lause Artikkel 9, lõige 2, esimene taane Artikkel 9, lõige 2, punkt a Artikkel 9, lõige 2, teine taane Artikkel 9, lõige 2, punkt b Artikkel 9, lõige 2, kolmas taane Artikkel 9, lõige 2, punkt c Artikkel 9, lõige 2, neljas taane Artikkel 9, lõige 2, punkt d Artiklid 10 ja 11 Artiklid 10 ja 11 Artiklid 12, 13 ja 14 Artiklid 12, 13 ja 14 Artikkel 15 Artikkel 15 Artikkel 16, esimene lause Artikkel 16, esimene lõik Artikkel 16, teine lause Artikkel 16, teine lõik Artikkel 17 — Artikkel 18, lõige 1 Artikkel 17, lõige 1 Artikkel 18, lõige 2, esimene lõik Artikkel 17, lõige 2 Artikkel 18, lõige 2, teine lõik — Artikkel 18, lõige 3 — Artikkel 19 Artikkel 18 Artikkel 20, lõige 1 — Artikkel 20, lõige 2 Artikkel 19 — Artiklid 20 ja 21 Artikkel 21 Artikkel 22 I lisa I lisa Punktid 1. ja 1.1 Punktid 1. ja 1.1 Punkt 1.2, sissejuhatav lause Punkt 1.2, sissejuhatav lause Punkt 1.2, esimene taane Punkt 1.2, punkt a Punkt 1.2, teine taane Punkt 1.2, punkt b Punkt 1.2, kolmas taane Punkt 1.2, punkt c Punkt 1.2, neljas taane Punkt 1.2, punkt d Punkt 1.2, viies taane Punkt 1.2, punkt e Punkt 1.3 Punkt 1.3 Punkt 1.3.1, sissejuhatav lause Punkt 1.3.1, sissejuhatav lause Punkt 1.3.1, esimene taane Punkt 1.3.1, punkt a Punkt 1.3.1, teine taane Punkt 1.3.1, punkt b Punkt 1.3.1, kolmas taane Punkt 1.3.1, punkt c Punkt 1.3.1, neljas taane Punkt 1.3.1, punkt d Punktid 1.3.2–5 Punktid 1.3.2–5 Punkt 5.2 Punkt 5.1 Punkt 5.3 Punkt 5.2 Punkt 5.4 Punkt 5.3 Punktid 6–6.4 Punktid 6–6.4 II lisa II lisa — III lisa — IV lisa