02016R0794 — ET — 28.06.2022 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:









▼B

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2016/794,

11. mai 2016,

mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK







I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED, EUROPOLI EESMÄRGID JA ÜLESANDED

Artikkel 1

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti loomine

1. Luuakse Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet (Europol), et toetada õiguskaitseasutuste koostööd liidus.

2. Käesoleva määrusega loodud Europol asendab otsusega 2009/371/JSK loodud Europoli ja on selle õigusjärglane.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „liikmesriikide pädevad asutused“ – liikmesriikide politseiasutused ja muud õiguskaitseorganid, kes liikmesriigi õiguse kohaselt vastutavad kuritegude tõkestamise ja nende vastu võitlemise eest. Pädevad asutused on ka muud liikmesriikide avalik-õiguslikud asutused, mis liikmesriigi õiguse kohaselt vastutavad selliste kuritegude tõkestamise ja nende vastu võitlemise eest, mis jäävad Europoli pädevusalasse;

b) „strateegiline analüüs“ – kõik meetodid ja tehnikad, mille abil kogutakse, säilitatakse, töödeldakse ja hinnatakse teavet, et toetada ja arendada kriminaalpoliitikat, mille abil parandatakse tõhusust ja tulemuslikkust kuritegevuse ennetamisel ja selle vastu võitlemisel;

c) „operatiivanalüüs“ – kõik meetodid ja tehnikad, mille abil kogutakse, säilitatakse, töödeldakse ja hinnatakse teavet, et toetada kriminaaluurimisi;

d) „liidu asutused“ – institutsioonid, asutused, missioonid, bürood ja ametid, mis on loodud ELi lepinguga ja ELi toimimise lepinguga või nende alusel;

e) „rahvusvaheline organisatsioon“ – organisatsioon ja sellele alluvad asutused, mida reguleerib rahvusvaheline avalik õigus, või muu asutus, mis on loodud kahe või enama riigi vahelise lepinguga või selle alusel;

f) „eraõiguslikud isikud“ – üksused ja organid, mis on loodud liikmesriigi või kolmanda riigi õiguse alusel, eelkõige äriühingud ja ettevõtted, ettevõtjate ühendused, mittetulundusorganisatsioonid ja teised juriidilised isikud, keda ei hõlma punkt e;

g) „eraisikud“ – kõik füüsilised isikud;

▼M1 —————

▼B

l) „vastuvõtja“ – füüsiline või juriidiline isik, avaliku sektori asutus või muu organ, kellele isikuandmed avaldatakse, olenemata sellest, kas tegemist on kolmanda isikuga või mitte;

▼M1 —————

▼M1

p) „halduslikku laadi isikuandmed“ – Europoli poolt töödeldavad isikuandmed, mis ei ole kasutatavad isikuandmed;

▼M1

q) „uurimisandmed“ – andmed, mida liikmesriigil, nõukogu määrusega (EL) 2017/1939 ( 1 ) loodud Euroopa Prokuratuuril, Eurojustil või kolmandal riigil on õigus töödelda käimasoleva, ühe või mitme liikmesriigiga seotud kriminaaluurimise käigus kooskõlas kohaldatava liidu või riigisisese õiguse kohaste menetlusnõuete ja kaitsemeetmetega või mis on esitatud liikmesriigi, Euroopa Prokuratuuri, Eurojusti või kolmanda riigi poolt sellise käimasoleva kriminaaluurimise toetamiseks Europolile ja mis sisaldavad isikuandmeid, mis ei ole seotud II lisas loetletud andmesubjektide kategooriatega.

r) „terroristlik sisu“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/784 ( 2 ) artikli 2 punktis 7 määratletud terroristlik sisu;

s) „lapse seksuaalset väärkohtlemist kujutav veebimaterjal“ – veebimaterjal, mis on lasteporno Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/93/EL ( 3 ) artikli 2 punkti c tähenduses või pornograafiline etteaste kõnealuse direktiivi artikli 2 punkti e tähenduses;

t) „veebisisuga seotud kriisiolukord“ – sellise veebisisu levitamine, mis tuleneb mõnest toimuvast või hiljuti toimunud tegelikust sündmusest, kus kujutatakse ohtu elule või kehalisele puutumatusele või kutsutakse üles põhjustama vahetut ohtu elule või kehalisele puutumatusele ja mille eesmärk on elanikkonda tõsiselt hirmutada ja sellel on elanikkonda tõsiselt hirmutav mõju ning on mõistlik alus kahtlustada seost terrorismi või vägivaldse äärmuslusega, ning kui prognoositakse, et nimetatud sisu võidakse arvukate internetipõhiste teenuste kaudu eksponentsiaalselt paljundada ja levitada;

u) „isikuandmete edastamise liik“ – isikuandmete edastamistoimingud, mille puhul andmed on seotud ühe ja sama konkreetse olukorraga ning edastamine hõlmab samu isikuandmete ja andmesubjektide kategooriaid;

v) „teadus- ja innovatsiooniprojektid“ – käesoleva määrusega hõlmatud küsimusi käsitlevad projektid algoritmide väljatöötamiseks, treenimiseks, testimiseks ja valideerimiseks, mille abil töötatakse välja konkreetseid vahendeid, ning muud konkreetsed teadus- ja innovatsiooniprojektid, mis on asjakohased Europoli eesmärkide saavutamiseks.

▼B

Artikkel 3

Eesmärgid

1. Europol toetab ja tugevdab liikmesriikide pädevate asutuste tegevust ning nende vastastikust koostööd kahte või enamat liikmesriiki puudutava raske kuritegevuse, terrorismi ja liidu poliitikavaldkondades hõlmatud ühist huvi kahjustavate kuriteoliikide, sealhulgas organiseeritud kuritegevuse tõkestamisel ja nende vastu võitlemisel; asjaomased kuriteoliigid on loetletud I lisas.

2. Lisaks lõikele 1 on Europoli eesmärk seotud kuritegude tõkestamine ja nende vastu võitlemine. Seotud kuritegudeks loetakse järgmisi kuritegusid: a) kuriteod, mis on toime pandud, et soetada vahendeid Europoli pädevusalasse kuuluvate kuritegude toimepanemiseks; b) kuriteod, mis on toime pandud, et hõlbustada Europoli pädevusalasse kuuluvate kuritegude toimepanemist või need kuriteod toime panna; c) kuriteod, mis on toime pandud selleks, et tagada toimepanijate karistamatus Europoli pädevusalasse kuuluvate kuritegude eest.

Artikkel 4

Ülesanded

1. Europol täidab artiklis 3 sätestatud eesmärkide saavutamiseks järgmisi ülesandeid: a) koguda teavet, sealhulgas kriminaalteavet, seda säilitada, töödelda, analüüsida ja vahetada; b) teavitada liikmesriike artikli 7 lõike 2 kohaselt loodud või määratud riiklike üksuste abil viivitamata neid liikmesriike puudutavatest andmetest ja kuritegudevahelistest seostest; c) kooskõlastada, korraldada ja viia ellu liikmesriikide pädevate asutuste tegevuse toetuseks ja tugevdamiseks uurimisi ja operatiivtegevust i) koostöös liikmesriikide pädevate asutustega või ii) ühiste uurimisrühmade raames kooskõlas artikliga 5 ning asjakohasel juhul koostöös Eurojustiga; d) osaleda ühistes uurimisrühmades ning teha kooskõlas artikliga 5 ettepanekuid selliste rühmade moodustamiseks; e) toetada liikmesriike andmete ja analüüsiga suurte rahvusvaheliste sündmuste korral; f) koostada ohuhinnanguid, strateegilisi ja operatiivanalüüse ning üldolukorda käsitlevaid aruandeid; g) arendada välja, levitada ja edendada eriteadmisi kuritegevuse ennetamise meetodite, uurimismenetluste ning tehniliste ja kohtuekspertiisimeetodite kohta ning nõustada liikmesriike; h) toetada liikmesriikide piiriülest teabevahetust, operatsioone ja uurimisi ning ühiseid uurimisrühmi, sealhulgas operatiivse, tehnilise ja finantsabi andmise kaudu; ▼M1 ha) pakkudes haldus- ja rahalist toetust liikmesriikide eriüksustele, nagu nendele on osutatud nõukogu otsuses 2008/617/JSK ( 4 ); ▼B i) pakkuda erikoolitust ja aidata liikmesriike koolituse korraldamisel, sealhulgas rahalise toetuse andmise kaudu, tegutsedes oma eesmärkide raames vastavalt enda kasutuses olevatele inim- ja eelarveressurssidele ning koordineerides tegevust Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ametiga (CEPOL); ▼M1 j) teha koostööd ELi toimimise lepingu V jaotise alusel loodud liidu asutuste, OLAFi ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/881 ( 5 ) loodud Euroopa Liidu Küberturvalisuse Ametiga (ENISA), kasutades selleks eelkõige teabevahetust ja pakkudes analüütilist tuge nende vastavasse pädevusse kuuluvates valdkondades; ▼B k) pakkuda teavet ja abi ELi lepingu alusel loodud ELi kriisiohjestruktuuridele ja -missioonidele, järgides seejuures artiklis 3 sätestatud Europoli eesmärke; l) arendada välja Europoli eesmärkidega seotud teatavate kuriteoliikide vastu võitlemise liidu eriteadmiste keskused, eelkõige küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskus; ▼M1 m) toetada liikmesriike meetmete võtmisel I lisas loetletud selliste kuritegude tõkestamiseks ja nendega võitlemiseks, millele aidatakse kaasa, mida propageeritakse või mis pannakse toime interneti teel, ja teha selleks muu hulgas järgmist: i) liikmesriikide pädevate asutuste taotluse korral abistada neid kuritegeliku päritolu kahtlusega küberrünnetele reageerimisel; ii) teha liikmesriikide pädevate asutustega koostööd seoses eemaldamiskorraldustega vastavalt määruse (EL) 2021/784 artiklile 14, ning iii) teavitada veebisisust asjaomaseid internetipõhise teenuse osutajaid, et nad saaksid vabatahtlikkuse alusel kontrollida, kas kõnealune sisu vastab nende enda kasutustingimustele; ▼M1 r) toetada liikmesriike selliste isikute tuvastamisel, kelle kuritegelik tegevus vastab I lisas loetletud kuriteoliikidele ning kes kujutavad endast suurt ohtu julgeolekule; s) hõlbustada ühiseid, koordineeritud ja prioriteetseid uurimisi seoses punktis r osutatud isikutega; t) toetada liikmesriike kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide poolt Europolile terrorismis või raskes kuritegevuses osalevate isikute kohta antud andmete töötlemisel ning teha ettepanekuid, mis käsitlevad kolmandate riikide kodanike kohta käivate teavitavate hoiatusteadete (edaspidi „teavitavad hoiatusteated“) võimalikku sisestamist liikmesriikide poolt Schengeni infosüsteemi (SIS) liidu huvides nende omal äranägemisel ning nimetatud andmete kontrolli ja analüüsi tulemuste põhjal vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1862 ( 6 ); u) toetada Europoli eesmärkide piires vajaduse korral eriteadmiste pakkumise ja analüüside esitamise kaudu määruse (EL) nr 1053/2013 kohase Schengeni acquis’ kohaldamise kontrollimise hindamis- ja järelevalvemehhanismi rakendamist; v) seirata ennetavalt teadus- ja innovatsioonitegevust, mis on asjakohane Europoli eesmärkide saavutamiseks, ja toetada sellist tegevust, toetades liikmesriikide asjakohast tegevust ning viies ellu oma teadus- ja innovatsioonitegevust, sealhulgas projekte selliste algoritmide väljatöötamiseks, treenimiseks, testimiseks ja valideerimiseks, mille abil töötatakse välja konkreetseid vahendeid, mida kasutavad õiguskaitseasutused, ning levitada selle tegevuse tulemusi liikmesriikides vastavalt artiklile 67; w) edendada liidu organite teadus- ja innovatsioonitegevuse vahelise koostoime loomist, mis on asjakohane Europoli eesmärkide saavutamiseks, sealhulgas ELi sisejulgeoleku innovatsioonikeskuse kaudu ning tihedas koostöös liikmesriikidega; x) toetada liikmesriikide taotlusel nende tegevust veebisisuga seotud kriisiolukordade lahendamisel, eelkõige andes eraõiguslikele isikutele asjaomase veebisisu kindlakstegemiseks vajalikku teavet; y) toetada liikmesriikide meetmeid lapse seksuaalset väärkohtlemist kujutava veebimaterjali internetis levitamise vastases võitluses; z) teha koostööd kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/1153 ( 7 ) artikliga 12 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 ( 8 ) kohaselt loodud rahapesu andmebüroodega Europoli riikliku üksuse kaudu või, kui asjaomane liikmesriik seda lubab, rahapesu andmebüroode otsekontakti kaudu, eelkõige vahetades teavet ja esitades liikmesriikidele analüüse, et toetada piiriüleseid uurimisi, mis on seotud rahvusvaheliste kuritegelike organisatsioonide rahapesuga ja terrorismi rahastamisega;

Luuakse korrapärase aruandluse mehhanism, et liikmesriigid saaksid teavitada teisi liikmesriike ja Europoli 12 kuu pikkuse ajavahemiku jooksul pärast seda, kui Europol on teinud ettepaneku esimese lõigu punktis t osutatud hoiatusteate võimaliku sisestamise kohta, andmete kontrolli ja analüüsi tulemustest ning sellest, kas hoiatusteade sisestati SISi.

Liikmesriigid teavitavad Europoli kõigist SISi sisestatud teavitavatest hoiatusteadetest ja kõigist päringutabamustest, mis selliste teavitavate hoiatusteadete kohta saadakse, ning võivad Europoli kaudu teavitada kolmandat riiki või rahvusvahelist organisatsiooni, kellelt sisestamiseni viinud andmed saadi, kõnealuse teavitava hoiatusteate kohta saadud päringutabamustest vastavalt määruses (EL) 2018/1862 sätestatud menetlusele;

▼B

2. ►M1 ◄ Europol esitab strateegilisi analüüse ja ohuhinnanguid, et aidata nõukogul ja komisjonil seada strateegilisi ja operatiivseid prioriteete liidu võitluses kuritegevuse vastu.Europol osaleb ka nende prioriteetide operatiivsel rakendamisel, eelkõige kuritegevusega seotud ohte käsitleva valdkondadevahelise Euroopa platvormi raames (EMPACT), sealhulgas hõlbustades liikmesriikide juhitavat operatiiv- ja strateegilist tegevust ning pakkudes selleks haldus-, logistilist, rahalist ja operatiivtuge.

3. ►M1 ◄ Europol esitab strateegilisi analüüse ja ohuhinnanguid, et toetada liikmesriigi ja liidu tasandil operatiivtegevuseks kättesaadavate vahendite tõhusat ja tulemuslikku kasutamist ning operatiivtegevust.Europol esitab ka tema valduses oleval kuritegelikke nähtusi ja suundumusi käsitleval teabel põhineva ohu hindamise analüüsi, et toetada komisjoni ja liikmesriike riskihindamiste tegemisel.

4. Europol on euro võltsimise vastu võitlemise keskasutus kooskõlas nõukogu otsusega 2005/511/JSK ( 9 ). Samuti edendab Europol liikmesriikide pädevate asutuste või ühiste uurimisrühmade raames euro võltsimise vastu võitlemiseks võetud meetmete koordineerimist, asjakohasel juhul koostöös liidu asutuste ja kolmandate riikide asutustega.

▼M1

4a. Europol abistab liikmesriike ja komisjoni peamiste uurimisteemade kindlaksmääramisel.

Europol aitab komisjonil koostada ja rakendada liidu raamprogramme Europoli eesmärkide saavutamiseks asjakohase teadus- ja innovatsioonitegevuse jaoks.

Kui see on asjakohane, võib Europol levitada oma teadus- ja innovatsioonitegevuse tulemusi osana oma panusest, et luua liidu asjaomaste organite teadus- ja innovatsioonitegevuse vahelist koostoimet vastavalt lõike 1 esimese lõigu punktile w.

Europol võtab kõik vajalikud meetmed, et vältida huvide konflikti. Europol ei saa rahalisi vahendeid programmist, mille puhul ta aitab komisjonil kindlaks määrata peamised uurimisteemad ning koostada ja rakendada kõnealust raamprogrammi.

Käesoleva määrusega hõlmatud küsimusi puudutava teadus- ja innovatsioonitegevuse kujundamisel ja kavandamisel võib Europol asjakohaselt juhul konsulteerida komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskusega.

4b. Europol toetab liikmesriike seoses eeldatava mõjuga julgeolekule selliste konkreetsete Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/452 ( 10 ) alusel liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute juhtumite puhul taustauuringute tegemisel, mis on seotud ettevõtjatega, kes pakuvad tehnoloogialahendusi, sealhulgas tarkvara, mida Europol oma eesmärkidega hõlmatud kuritegude ennetamiseks ja uurimiseks kasutab.

▼M1

5. Europol ei kohalda oma ülesannete täitmisel sunnimeetmeid.

Europoli töötajad võivad liikmesriigi pädevate asutuste taotluse korral ja kooskõlas nende riigisisese õigusega pakkuda liikmesriigi pädevatele asutustele operatiivtuge uurimistoimingute läbiviimise ajal, eelkõige hõlbustades piiriülest teabevahetust, pakkudes kohtuekspertiisi alast ja tehnilist tuge ning olles kohal nimetatud toimingute läbiviimise ajal. Europoli töötajad ise ei vii läbi uurimistoiminguid.

▼M1

5a. Europol austab oma ülesannete täitmisel Euroopa Liidu põhiõiguste hartas (edaspidi „põhiõiguste harta“) sätestatud põhiõigusi ja -vabadusi.

▼B







II PEATÜKK

KOOSTÖÖ LIIKMESRIIKIDE JA EUROPOLI VAHEL

Artikkel 5

Osalemine ühistes uurimisrühmades

1. Europoli töötajad võivad osaleda Europoli eesmärkide alla kuuluvate kuritegude uurimiseks moodustatud ühiste uurimisrühmade tegevuses. Ühise uurimisrühma loomise lepingus määratakse kindlaks Europoli töötajate uurimisrühmas osalemise tingimused ja esitatakse teave vastutusnormide kohta.

2. Europoli töötajad võivad osaleda kõigis ühise uurimisrühma tegevustes ja vahetada teavet uurimisrühma kõigi liikmetega vastavalt selle liikmesriigi õigusnormides sätestatud piirangutele, kus ühine uurimisrühm tegutseb.

3. Ühises uurimisrühmas osalevad Europoli töötajad võivad vastavalt käesolevale määrusele anda kõikidele rühma liikmetele kogu vajaliku teabe, mida Europol artikli 18 lõikes 2 sätestatud eesmärkidel töötleb. Europol teatab sellest samal ajal rühmas esindatud liikmesriikide ja teavet andnud liikmesriikide riiklikele üksustele.

4. Europol võib teavet, mille Europoli töötajad on saanud ühises uurimisrühmas osaledes, selle teabe andnud liikmesriigi nõusolekul ja vastutusel töödelda artikli 18 lõikes 2 sätestatud eesmärkidel ja vastavalt käesolevas määruses sätestatud tingimustele.

5. Kui Europolil on põhjust arvata, et ühise uurimisrühma moodustamine võib anda uurimisele lisaväärtust, võib ta teha asjaomastele liikmesriikidele ühise uurimisrühma moodustamise ettepaneku ja võtta meetmeid liikmesriikide aitamiseks uurimisrühma loomisel.

Artikkel 6

Europoli taotlus uurimise algatamiseks

1. Erijuhtudel, kui Europol leiab, et tema eesmärkidega seotud kuriteo osas tuleks algatada kriminaaluurimine, taotleb ta riiklike üksuste kaudu, et asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused algataksid ja viiksid läbi kriminaaluurimise või koordineeriksid seda.

▼M1

1a. Kui tegevdirektor on seisukohal, et tuleks algatada kriminaaluurimine konkreetse kuriteo suhtes, mis puudutab ainult ühte liikmesriiki, aga mõjutab liidu poliitikaga hõlmatud ühist huvi, võib ta teha oma riikliku üksuse kaudu ettepaneku, et asjaomase liikmesriigi pädevad asutused sellise kriminaaluurimise algataksid või läbi viiksid või seda koordineeriksid, ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist.

▼M1

2. Riiklikud üksused teavitavad Europoli viivitamata liikmesriigi pädevate asutuste otsusest seoses taotlustega, mis on esitatud lõike 1 alusel, või tegevdirektorit seoses ettepanekutega, mis on esitatud lõike 1a alusel.

▼B

3. Kui liikmesriigi pädevad asutused otsustavad jätta vastavalt lõikele 1 esitatud Europoli taotluse rahuldamata, teavitavad nad Europoli sellise otsuse põhjustest põhjendamatu viivituseta ja eelistatult ühe kuu jooksul pärast taotluse kättesaamist. Põhjuse võib jätta teatamata, kui teatamine a) on vastuolus asjaomase liikmesriigi oluliste julgeolekuhuvidega või b) ohustab käimasolevat uurimist või üksikisikute turvalisust.

▼M1

4. Europol teavitab Eurojusti ja vajaduse korral Euroopa Prokuratuuri viivitamata taotlustest, mis on esitatud lõike 1 alusel, ettepanekutest, mis on esitatud lõike 1a alusel, ning liikmesriigi pädeva asutuse otsustest vastavalt lõikele 2.

▼B

Artikkel 7

Europoli riiklikud üksused

1. Liikmesriigid ja Europol teevad oma käesolevas määruses sätestatud ülesannete täitmisel koostööd.

2. Iga liikmesriik loob või määrab riikliku üksuse, mis on Europoli ja kõnealuse liikmesriigi pädevate asutuste vaheline kontaktasutus. Iga liikmesriik nimetab ametisse riikliku üksuse juhi.

3. Iga liikmesriik tagab, et tema riiklik üksus on riigisisese õiguse alusel pädev täitma käesoleva määrusega riiklikele üksustele ette nähtud ülesandeid ning et eelkõige on tal juurdepääs riiklike õiguskaitseasutuste teabele ja muule asjakohasele teabele, mis on Europoliga koostöö tegemiseks vajalik.

4. Iga liikmesriik määrab kindlaks oma riikliku üksuse korralduse ja personali vastavalt oma riigisisesele õigusele.

5. Vastavalt lõikele 2 on riiklik üksus kontaktasutus Europoli ja liikmesriikide pädevate asutuste vahel. Liikmesriigid võivad enda poolt kindlaks määratud tingimuste kohaselt lubada oma pädevate asutuste ja Europoli vahel otsekontaktide loomist, sealhulgas võidakse ette näha riikliku üksuse eelnev kaasamine. Riiklik üksus saab samal ajal Europolilt kogu teabe, mis on vahetatud Europoli ja pädevate asutuste vaheliste otsekontaktide kaudu, välja arvatud juhul, kui riiklik üksus annab teada, et tal ei ole tarvis sellist teavet saada.

6. Iga liikmesriik teeb riikliku üksuse või lõike 5 kohaldamisel pädeva asutuse kaudu eelkõige järgmist: a) esitab Europolile tema eesmärkide täitmiseks vajalikku teavet, sealhulgas teavet liidu poolt prioriteetsetena käsitatavate kuriteoliikide tõkestamise ja nende vastu võitlemise kohta; b) tagab Europoli ja kõigi asjakohaste pädevate asutuste vahelise tulemusliku teabevahetuse ja koostöö; c) suurendab teadlikkust Europoli tegevusest; d) tagab Europolile teabe edastamisel vastavuse riigisisesele õigusele kooskõlas artikli 38 lõike 5 punktiga a.

7. Ilma et see piiraks liikmesriikide korrakaitse ja sisejulgeoleku tagamisega seotud kohustuste täitmist, ei ole liikmesriigid ühelgi konkreetsel juhul kohustatud andma teavet vastavalt lõike 6 punktile a, kui see a) on vastuolus asjaomase liikmesriigi oluliste julgeolekuhuvidega; b) ohustab käimasolevat uurimist või üksikisiku turvalisust või c) avalikustab riigi julgeolekuga seotud organisatsioone või konkreetset luuretegevust käsitleva teabe.

Liikmesriigid peavad aga esitama teabe niipea, kui esimese lõigu punkt a, b või c enam ei kohaldu.

▼M1

8. Iga liikmesriik tagab, et ta rahapesu andmebüroodel, oma volituste ja pädevuse piires ning kooskõlas riiklike menetluslike kaitsemeetmetega, on õigus vastata Europoli poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/1153 artikli 12 kohaselt esitatud nõuetekohaselt põhjendatud taotlustele finantsteabe ja -analüüsi saamiseks, tehes seda eelkõige oma riikliku üksuse kaudu või, kui liikmesriik on seda lubanud, siis rahapesu andmebüroo ja Europoli vahelise otsekontakti kaudu.

▼B

9. Riiklike üksuste juhid kohtuvad korrapäraselt eelkõige selleks, et arutada ja lahendada probleeme, mis tekivad Europoliga tehtava operatiivkoostöö käigus.

10. Riiklike üksuste Europoliga suhtlemiseks tehtud kulud kannavad liikmesriigid ning Europolilt nende kandmist ei nõuta, välja arvatud ühendamiskulud.

11. Europol koostab igal aastal aruande iga liikmesriigi poolt lõike 6 punkti a kohaselt esitatud teabe kohta, võttes aluseks haldusnõukogu poolt määratletud kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed hindamiskriteeriumid. Aastaaruanne edastatakse Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

Artikkel 8

Kontaktametnikud

1. Iga riiklik üksus määrab Europoli juurde lähetamiseks vähemalt ühe kontaktametniku. Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kontaktametnike suhtes lähetava liikmesriigi õigust.

2. Kontaktametnikud moodustavad riigi kontaktbüroo Europolis ja nende riiklikud üksused teevad neile ülesandeks esindada Europolis oma üksuste huve kooskõlas lähetava liikmesriigi õigusega ning Europoli juhtimise suhtes kohaldatavate sätetega.

3. Kontaktametnikud aitavad kaasa Europoli ja oma liikmesriigi vahelisele teabevahetusele.

4. Kontaktametnikud aitavad kooskõlas oma riigisisese õigusega kaasa oma liikmesriigi ning teiste riikide kontaktametnike, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahelisele teabevahetusele. Europoli infrastruktuuri võib kooskõlas riigisisese õigusega kasutada ka selliseks kahepoolseks teabevahetuseks, mis hõlmab Europoli eesmärkidega mitte seotud kuritegusid. Kogu selline teabevahetus on kooskõlas kohaldatava liidu ja riigisisese õigusega.

5. Haldusnõukogu määrab kindlaks kontaktametnike Europoliga seonduvad õigused ja kohustused. Kontaktametnikel on artikli 63 lõike 2 kohaselt oma ülesannete täitmiseks vajalikud privileegid ja immuniteedid.

6. Europol tagab, et kontaktametnikke teavitatakse täielikult ja kaasatakse kõikidesse Europoli tegevustesse niivõrd, kui see on vajalik nende ülesannete täitmiseks.

7. Europol kannab Europoli hoones liikmesriikidele vajalike ruumide ja kontaktametnikele nende ülesannete täitmiseks vajaliku toe pakkumise kulud. Muud kontaktametnike lähetamisega seotud kulud, sealhulgas kontaktametnike töövahendite kulud, kannab lähetanud liikmesriik, kui Euroopa Parlament ja nõukogu ei otsusta haldusnõukogu soovituse põhjal teisiti.







III PEATÜKK

EUROPOLI KORRALDUS

Artikkel 9

Europoli haldus- ja juhtimisstruktuur

Europoli juhtimis- ja haldusstruktuuri kuuluvad:

a) haldusnõukogu;

b) tegevdirektor;

c) asjakohasel juhul muu nõuandeorgan, mille haldusnõukogu loob vastavalt artikli 11 lõike 1 punktile s;







1. JAGU

Haldusnõukogu

Artikkel 10

Haldusnõukogu koosseis

1. Haldusnõukokku kuulub üks esindaja igast liikmesriigist ja üks komisjoni esindaja. Igal esindajal on hääleõigus.

2. Haldusnõukogu liikmete ametisse nimetamisel võetakse arvesse nende teadmisi õiguskaitsealase koostöö valdkonnas.

3. Igal haldusnõukogu liikmel on asendusliige, kelle ametisse nimetamisel võetakse arvesse lõikes 2 sätestatud kriteeriumi. Asendusliige asendab täisliiget tema puudumisel.

Samuti võetakse haldusnõukogus arvesse võrdse soolise esindatuse põhimõtet.

4. Ilma et see piiraks liikmesriikide ja komisjoni õigust lõpetada täisliikmete ja asendusliikmete volitused, kestab nende ametiaeg neli aastat. Ametiaega võib pikendada.

Artikkel 11

Haldusnõukogu ülesanded

1. Haldusnõukogu: ▼M1 a) võtab igal aastal oma liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega ja kooskõlas käesoleva määruse artikliga 12 vastu ühtse programmdokumendi, millele on osutatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/715 ( 11 ) artiklis 32. ▼B b) võtab oma liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega vastu Europoli aastaeelarve ja täidab muid Europoli eelarvega seotud ülesandeid kooskõlas X peatükiga; c) võtab vastu Europoli tegevuse konsolideeritud aastaaruande ja edastab selle hiljemalt järgmise aasta 1. juuliks Euroopa Parlamendile, liikmesriikide parlamentidele, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale. Tegevuse konsolideeritud aastaaruanne avalikustatakse; d) võtab vastu Europoli suhtes kooskõlas artikliga 61 kohaldatavad finantsreeglid; e) võtab vastu ametisisese kelmuse ja pettuste vastase strateegia, mis on proportsionaalne kelmuse- ja pettuseohuga ja võtab arvesse meetmete kulusid ja kasulikkust; f) võtab vastu oma liikmete huvide konflikti ärahoidmise ja haldamise reeglid, sealhulgas nende huvide deklaratsiooni kohta; g) kasutab kooskõlas lõikega 2 Europoli töötajate suhtes volitusi, mis on antud ametisse nimetavale asutusele personalieeskirjadega ning muude teenistujate teenistuslepingute sõlmimise pädevust omavale asutusele muude teenistujate teenistustingimustega („ametisse nimetava asutuse volitused“); h) võtab kooskõlas personalieeskirjade artikliga 110 vastu asjakohased rakenduseeskirjad personalieeskirjade ja muude teenistujate teenistustingimuste jõustamiseks; i) võtab vastu tegevdirektori valimise menetluse sise-eeskirjad, sealhulgas eeskirjad valikukomisjoni koosseisu kohta, mis tagavad selle sõltumatuse ja erapooletuse; j) esitab nõukogule kandidaatide nimekirja tegevdirektori ja tema asetäitjate ametikohale ning asjakohasel juhul teeb nõukogule ettepaneku pikendada nende ametiaega või kõrvaldada nad ametist vastavalt artiklitele 54 ja 55; k) kehtestab tulemusnäitajad ja teostab järelevalvet tegevdirektori tegevuse, sealhulgas haldusnõukogu otsuste rakendamise üle; l) nimetab ametisse andmekaitseametniku, kes on oma ülesannete täitmisel sõltumatu; m) nimetab vastavalt personalieeskirjadele ja muude teenistujate teenistustingimustele ametisse peaarvepidaja, kes on oma ülesannete täitmisel sõltumatu; n) loob asjakohasel juhul siseauditi suutlikkuse; o) tagab piisavate järelmeetmete võtmise järeldustele ja soovitustele, mis tulenevad sise- või välisauditite aruannetest ja hindamistest ning OLAFi ja Euroopa Andmekaitseinspektori uurimistest; p) määratleb kooskõlas artikli 7 lõikega 11 aastaaruande hindamiskriteeriumid; q) võtab pärast Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteerimist vastu suunised, milles täpsustatakse üksikasjalikumalt Europoli poolt kooskõlas artikliga 18 toimuva teabe töötlemise kord; r) teeb otsuse töö- ja halduskokkulepete sõlmimise kohta kooskõlas artikli 23 lõikega 4 ja artikli 25 lõikega 1; s) teeb tegevdirektori ettepaneku alusel ning tegevus- ja finantsnõudeid arvesse võttes otsuse Europoli sisestruktuuri loomise kohta, sealhulgas artikli 4 lõike 1 punktis l osutatud liidu eriteadmiste keskuste kohta; t) võtab vastu oma töökorra, sealhulgas sekretariaadi ülesandeid ja toimimist käsitlevad sätted; u) võtab asjakohasel juhul vastu muud sise-eeskirjad; ▼M1 v) määrab ametisse artiklis 41c osutatud põhiõiguste ametniku; w) täpsustab kriteeriumid, mille põhjal võib Europol teha ettepanekuid teavitavate hoiatusteadete võimaliku SISi sisestamise kohta. ▼B

2. Kui haldusnõukogu leiab, et see on Europoli ülesannete täitmiseks vajalik, võib ta soovitada nõukogul juhtida komisjoni tähelepanu vajadusele teha artikli 25 lõike 1 punktis a osutatud piisava kaitse otsus või esitada soovitus võtta vastu otsus, millega lubatakse alustada läbirääkimisi artikli 25 lõike 1 punktis b osutatud rahvusvahelise lepingu sõlmimiseks.

3. Haldusnõukogu võtab vastavalt personalieeskirjade artiklile 110 vastu otsuse, mis põhineb kõnealuste personalieeskirjade artikli 2 lõikel 1 või muude teenistujate teenistustingimuste artiklil 6 ning millega delegeeritakse asjakohased ametisse nimetamise volitused tegevdirektorile ja määratakse kindlaks tingimused, mille alusel võib sellise volituste delegeerimise peatada. Tegevdirektoril on õigus kõnealused volitused edasi delegeerida.

Erandlike asjaolude korral võib haldusnõukogu tegevdirektorile delegeeritud ja tema poolt edasi delegeeritud ametisse nimetamise volitused oma otsusega ajutiselt peatada ning täita neid volitusi ise või delegeerida need mõnele oma liikmele või muule töötajale peale tegevdirektori.

Artikkel 12

Mitmeaastased programmid ja iga-aastased tööprogrammid

▼M1

1. Haldusnõukogu võtab tegevdirektori esitatud projekti põhjal iga aasta 30. novembriks vastu ühtse programmdokumendi, mis sisaldab Europoli mitmeaastast programmi ja iga-aastast tööprogrammi, võttes arvesse komisjoni arvamust ning olles mitmeaastase programmi osas konsulteerinud parlamentaarse ühiskontrolli töörühmaga.

Kui haldusnõukogu otsustab esimeses lõigus osutatud mõningaid komisjoni arvamuse aspekte terviklikult või osaliselt mitte arvesse võtta, siis peab Europol seda igakülgselt põhjendama.

Kui haldusnõukogu otsustab parlamentaarse ühiskontrolli töörühma poolt artikli 51 lõike 2 punkti c kohaselt tõstatatud aspekte terviklikult või osaliselt mitte arvesse võtta, siis peab Europol seda igakülgselt põhjendama.

Kui lõplik ühtne programmdokument on vastu võetud saadab haldusnõukogu selle nõukogule, komisjonile ja parlamentaarse ühiskontrolli töörühmale.

▼B

2. ►M1 ◄ Mitmeaastases programmis esitatakse üldine strateegiline programm, sealhulgas eesmärgid, oodatavad tulemused ja tulemuslikkuse näitajad. Selles esitatakse ka vahendite eraldamise kava, sealhulgas mitmeaastane eelarve ja ametikohtade loetelu. Selles esitatakse strateegia, mida kasutatakse suhetes kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, ning Europoli kavandatav teadus- ja innovatsioonitegevus.

Mitmeaastast programmi rakendatakse iga-aastaste tööprogrammide kaudu ning vajaduse korral ajakohastatakse seda vastavalt välis- ja sisehindamiste tulemustele. Kui see on asjakohane, kajastatakse selliste hindamiste tulemusi ka järgmise aasta tööprogrammis.

3. Iga-aastane tööprogramm sisaldab üksikasjalikke eesmärke ja oodatavaid tulemusi ja tulemusnäitajad. Samuti sisaldab see rahastatavate meetmete kirjeldust koos igale meetmele eraldatavate rahaliste vahendite ja inimressurssidega vastavalt tegevuspõhise eelarvestamise ja juhtimise põhimõtetele. Iga-aastane tööprogramm on kooskõlas mitmeaastase programmiga. Iga-aastases tööprogrammis osutatakse selgelt võrreldes eelmise eelarveaastaga lisatud, muudetud ja tühistatud ülesannetele.

4. Kui Europolile antakse pärast iga-aastase tööprogrammi vastuvõtmist mõni uus ülesanne, muudab haldusnõukogu iga-aastast tööprogrammi.

5. Iga-aastase tööprogrammis oluliste muudatuste tegemiseks kasutatakse sama menetlust kui algse iga-aastase tööprogrammi vastuvõtmisel. Haldusnõukogu võib delegeerida tegevdirektorile õiguse teha iga-aastases tööprogrammis mittesisulisi muudatusi.

Artikkel 13

Haldusnõukogu esimees ja aseesimees

1. Haldusnõukogu valib esimehe ja aseesimehe neid kolme liikmesriiki esindavate haldusnõukogu liikmete seast, kes on ühiselt koostanud nõukogu 18 kuu programmi. Esimees ja aseesimees täidavad oma ametikohustusi 18 kuu jooksul vastavalt kõnealusele nõukogu programmile. Kui esimehe või aseesimehe liikmesus haldusnõukogus lõpeb mis tahes ajal nende ametiaja jooksul, lõpeb nende ametiaeg automaatselt samal ajal.

2. Esimees ja aseesimees valitakse haldusnõukogu liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega.

3. Aseesimees asendab esimeest automaatselt juhul, kui esimehel ei ole võimalik oma ülesandeid täita.

Artikkel 14

Haldusnõukogu koosolekud

1. Haldusnõukogu koosolekud kutsub kokku esimees.

2. Tegevdirektor osaleb haldusnõukogu aruteludel.

3. Haldusnõukogul on aastas vähemalt kaks korralist koosolekut. Lisaks toimub haldusnõukogu koosolek ka selle esimehe algatusel või komisjoni või vähemalt ühe kolmandiku liikmete taotlusel.

▼M1

4. Haldusnõukogu võib hääleõiguseta vaatlejana oma koosolekule kutsuda kõiki isikuid, kelle arvamus võib olla arutatava küsimuse seisukohast asjakohane.

Igal aastal kutsutakse kaks parlamentaarse ühiskontrolli töörühma esindajat osalema haldusnõukogu kahel korralisel koosolekul hääleõiguseta vaatlejatena, et arutada järgmisi poliitilist huvi pakkuvaid küsimusi:

a) artikli 11 lõike 1 punktis c osutatud eelneva aasta konsolideeritud tegevusaruanne;

b) artiklis 12 osutatud ühtne programmdokument ja aastaeelarve;

c) parlamentaarse ühiskontrolli töörühma kirjalikud küsimused ja vastused;

d) välissuhted ja partnerlusküsimused.

Haldusnõukogu võib koos parlamentaarse ühiskontrolli töörühma esindajatega määrata kindlaks muud poliitilist huvi pakkuvad küsimused, mida esimeses lõigus osutatud koosolekutel arutada.

▼B

5. Haldusnõukogu liikmed ja asendusliikmed võivad vastavalt haldusnõukogu töökorrale kasutada nõustajate või ekspertide abi.

6. Sekretariaaditeenust osutab haldusnõukogule Europol.

Artikkel 15

Haldusnõukogu hääletamise kord

1. Ilma et see piiraks artikli 11 lõike 1 punktide a ja b, artikli 13 lõike 2, artikli 50 lõike 2, artikli 54 lõike 8 ning artikli 64 kohaldamist, võtab haldusnõukogu otsused vastu liikmete häälteenamusega.

2. Igal liikmel on üks hääl. Hääleõigusega liikme puudumise korral võib tema eest hääletada tema asendusliige.

3. Tegevdirektor ei osale hääletamisel.

4. Haldusnõukogu töökorraga kehtestatakse üksikasjalik hääletamiskord, eelkõige tingimused, mille korral üks liige võib tegutseda teise liikme nimel, ning vajaduse korral nõuded kvoorumile.







2. JAGU

Tegevdirektor

Artikkel 16

Tegevdirektori ülesanded

1. Europoli juhib tegevdirektor. Tegevdirektor annab aru haldusnõukogule.

2. Ilma et see piiraks komisjoni või haldusnõukogu volitusi, täidab tegevdirektor oma ülesandeid sõltumatult ning ei taotle ega võta vastu juhiseid üheltki valitsuselt ega muult organilt.

▼M1

3. Nõukogu või parlamentaarse ühiskontrolli töörühm võivad paluda tegevdirektoril oma ülesannete täitmise kohta aru anda.

▼B

4. Tegevdirektor on Europoli seaduslik esindaja.

5. Tegevdirektor vastutab käesoleva määrusega Europolile pandud ülesannete täitmise eest, eelkõige järgmise eest: a) juhib Europoli igapäevast tööd; b) teeb haldusnõukogule ettepanekuid Europoli sisestruktuuride kehtestamiseks; c) rakendab haldusnõukogu otsuseid; ▼M1 d) töötab välja artiklis 12 osutatud ühtse programmdokumendi kavandi ning esitab selle pärast komisjoni ja parlamentaarse ühiskontrolli töörühmaga konsulteerimist haldusnõukogule; ▼B e) rakendab mitmeaastast programmi ja iga-aastaseid tööprogramme ning annab haldusnõukogule aru nende rakendamisest; f) valmistab kooskõlas personalieeskirjade artikliga 110 ette personalieeskirjade ja muude teenistujate teenistustingimuste jõustamiseks vajalike rakenduseeskirjade eelnõu; g) koostab Europoli tegevuse konsolideeritud aastaaruande kavandi ja esitab selle haldusnõukogule vastuvõtmiseks; h) koostab sise- ja välisauditi aruannete ja hinnangute järelduste ning OLAFi ja Euroopa Andmekaitseinspektori juurdlusaruannete ja juurdluste põhjal esitatud soovituste põhjal tegevuskava ning annab kaks korda aastas komisjonile ja korrapäraselt haldusnõukogule aru tegevuskava täitmise kohta; i) kaitseb liidu finantshuve, kohaldades meetmeid kelmuse, pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse ennetamiseks ning, ilma et see piiraks OLAFi juurdluspädevust, tehes tulemuslikke kontrolle, nõudes õigusnormide rikkumise avastamise korral tagasi valesti makstud summad ning kohaldades asjakohasel juhul tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid haldus- ja rahalisi karistusi; j) töötab välja Europoli ametisisese kelmuse ja pettuste vastase võitluse strateegia kavandi ja esitab selle haldusnõukogule vastuvõtmiseks; k) töötab välja haldusnõukogu liikmete huvide konflikti ärahoidmise ja haldamise sise-eeskirjade kavandi ja esitab kõnealuse kavandi haldusnõukogule vastuvõtmiseks; l) töötab välja Europoli suhtes kohaldatavate finantsreeglite eelnõu; m) valmistab ette Europoli eelarveaasta tulude ja kulude eelarvestuse kavandi ja täidab Europoli eelarvet; n) abistab haldusnõukogu esimeest haldusnõukogu koosolekute ettevalmistamisel; o) teavitab haldusnõukogu korrapäraselt liidu kuritegevusevastase võitluse strateegiliste ja operatiivsete prioriteetide rakendamisest; ▼M1 oa) teavitab haldusnõukogu eraõiguslike isikutega sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumitest; ▼B p) täidab muid käesolevast määrusest tulenevaid ülesandeid.







IV PEATÜKK

TEABE TÖÖTLEMINE

Artikkel 17

Teabeallikad

1. Europol töötleb ainult teavet, mille talle on esitanud a) liikmesriigid vastavalt riigisisesele õigusele ja artiklile 7; b) liidu asutused, kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid vastavalt V peatükile; c) eraõiguslikud isikud ja eraisikud vastavalt V peatükile.

2. Europol võib otse saada ja töödelda teavet, sealhulgas isikuandmeid, mis on pärit avalikult kättesaadavatest allikatest, sealhulgas internetist ja avalikest andmebaasidest.

3. Niivõrd, kui Europolil on õigus liidu, rahvusvaheliste või liikmesriikide õigusaktide alusel saada elektrooniline juurdepääs liidu, rahvusvahelistele või liikmesriikide infosüsteemidele, võib Europol teha selliste vahendite abil andmetest, sealhulgas isikuandmetest, väljavõtteid ja neid töödelda, kui see on vajalik tema ülesannete täitmiseks. Selliste liidu, rahvusvaheliste ja liikmesriikide õigusaktide kohaldatavad sätted reguleerivad Europoli juurdepääsu sellisele teabele ja selle kasutamist niivõrd, kui nendega nähakse ette rangemad juurdepääsu- ja kasutusreeglid kui käesolevas määruses. Juurdepääs sellistele infosüsteemidele antakse üksnes nõuetekohaselt volitatud Europoli töötajatele ja üksnes juhul, kui see on nende ülesannete täitmiseks vajalik ja proportsionaalne.

Artikkel 18

Teabe töötlemise eesmärgid

1. Niivõrd, kui see on vajalik artiklis 3 sätestatud eesmärkide saavutamiseks, võib Europol töödelda teavet, sealhulgas isikuandmeid.

2. Isikuandmeid võib töödelda ainult selleks, et a) selgitada välja teabes esinevad seosed või muud olulised kokkupuuted andmete vahel, mis on seotud i) isikutega, keda kahtlustatakse Europoli pädevusalasse kuuluva kuriteo toimepanemises või selles osalemises või kes on sellise kuriteo eest süüdi mõistetud; ii) isikutega, kelle puhul on faktilisi tõendeid või piisav alus uskuda, et nad panevad toime Europoli pädevusalasse kuuluvaid kuritegusid; b) teha strateegilist või temaatilist analüüsi; c) teha operatiivanalüüse; ▼M1 d) hõlbustada teabevahetust liikmesriikide, Europoli, teiste liidu asutuste, kolmandate riikide, rahvusvaheliste organisatsioonide ja eraõiguslike isikute vahel; ▼M1 e) teadus ja innovatsiooniprojektid; f) toetada taotluse alusel liikmesriike üldsuse teavitamisel kahtlustatavatest või süüdimõistetud isikutest, keda otsitakse liikmesriigi kohtuotsuse alusel taga seoses Europoli eesmärkidega hõlmatud kuriteoga, ning üldsuse poolt kõnealuste isikute kohta liikmesriikidele ja Europolile teabe andmise lihtsustamisel. ▼B

3. Andmete töötlemine lõike 2 punktis c osutatud operatiivanalüüsi eesmärgil toimub operatiivanalüüsi projektide kaudu, mille puhul kehtivad järgmised andmekaitsetagatised: a) iga operatiivanalüüsi projekti puhul määrab tegevdirektor kindlaks konkreetse eesmärgi, isikuandmete kategooriad ja andmesubjektide kategooriad, osalejad, andmete säilitamise kestuse ning andmetele juurdepääsetavuse, andmete edastamise ja kasutamise tingimused ning teavitab haldusnõukogu ja Euroopa Andmekaitseinspektorit; b) isikuandmeid võib koguda ja töödelda üksnes konkreetse operatiivanalüüsi projekti eesmärgil. Kui ilmneb, et isikuandmed võivad olla asjakohased mõne teise operatiivanalüüsi projekti jaoks, on kõnealuste isikuandmete edasine töötlemine lubatud üksnes niivõrd, kui edasine töötlemine on vajalik ja proportsionaalne ning isikuandmed vastavad punkti a sätetele, mida kohaldatakse teise analüüsiprojekti suhtes; c) ainult volitatud töötajad võivad pääseda juurde ja töödelda asjaomase projekti andmeid.

▼M1

3a. Kui see on vajalik Europoli teadus- ja innovatsiooniprojektide eesmärkide saavutamiseks, siis viiakse läbi isikuandmete töötlemine nimetatud eesmärgil üksnes Europoli teadus- ja innovatsiooniprojektide kaudu, millel on selgelt kindlaks määratud otstarve ja eesmärgid, ning kooskõlas artikliga 33a.

▼B

4. Lõigetes 2 ja 3 osutatud töötlemine toimub kooskõlas käesolevas määruses ette nähtud andmekaitsetagatistega. Europol dokumenteerib need töötlemistoimingud nõuetekohaselt. Dokumentatsioon tehakse töötlemistoimingute seaduslikkuse kinnitamise otstarbel taotluse alusel kättesaadavaks andmekaitseametnikule ja Euroopa Andmekaitseinspektorile.

▼M1

5. Ilma et see piiraks artikli 8 lõike 4, artikli 18 lõike 2 punkti e, artikli 18a kohaldamist ja andmete töötlemist vastavalt artikli 26 lõikele 6c, kui Europoli taristut kasutatakse kahepoolseks isikuandmete vahetuseks ja Europolil puudub juurdepääs andmete sisule, on isikuandmete kategooriad ja selliste andmesubjektide kategooriad, millele vastavaid andmeid võib lõikes 2 osutatud eesmärkidel koguda ja töödelda, loetletud II lisas.

▼M1

5a. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 ( 12 ) artiklile 73 teeb Europol kohaldataval juhul ja võimaluste piires selget vahet isikuandmete vahel, mis on seotud II lisas loetletud andmesubjektide eri kategooriatega.

▼M1

6. Europol võib ajutiselt andmeid töödelda, et teha kindlaks, kas need andmed on tema ülesannete jaoks asjakohased, ning kui nad on, siis millise eesmärgi jaoks lõikes 2 osutatud eesmärkide hulgast. Selliste andmete töötlemise tähtaeg ei ole pikem kui kuus kuud nimetatud andmete kättesaamise hetkest.

▼M1

6a. Europol võib enne andmete töötlemist vastavalt käesoleva artikli lõikele 2, juhul kui see on rangelt vajalik üksnes sel eesmärgil, et teha kindlaks, kas isikuandmed on kooskõlas käesoleva artikli lõikega 5, ajutiselt töödelda artikli 17 lõigete 1 ja 2 kohaselt talleantud isikuandmeid, sealhulgas võrreldes neid andmeid kõigi andmetega, mida Europol juba töötleb kooskõlas käesoleva artikli lõikega 5.

Europol võib töödelda isikuandmeid esimese lõigu kohaselt kuni 18 kuuse ajavahemiku jooksul hetkest, mil Europol teeb kindlaks, et nimetatud andmed on hõlmatud tema eesmärkidega, või põhjendatud juhtudel, kui see on vajalik käesoleva artikli kohaldamiseks, pikema aja jooksul. Europol teavitab Euroopa Andmekaitseinspektorit mis tahes töötlemisaja pikendamisest. Andmete töötlemise maksimaalne ajavahemik vastavalt esimesele lõigule on kolm aastat. Sellised isikuandmed hoitakse muudest andmetest funktsionaalselt eraldi.

Kui Europol järeldab, et käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud isikuandmed ei ole kooskõlas lõikega 5, kustutab Europol nimetatud andmed ja teavitab sellest kõnealuste kustutatud andmete esitajat, kui see on asjakohane.

6b. Haldusnõukogu täpsustab tegevdirektori ettepanekul, pärast Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteerimist ja võttes asjakohaselt arvesse määruse (EL) 2018/1725 artiklis 71 osutatud põhimõtteid, üksikasjalikumalt tingimused, mis on seotud käesoleva artikli lõigetes 6 ja 6a osutatud andmetega töötlemisega, eelkõige seoses nimetatud andmete esitamise, neile juurdepääsu ja nende kasutamisega ning andmete säilitamise ja kustutamise tähtaegadega, mis ei või ületada käesoleva artikli lõigetes 6 ja 6a sätestatud tähtaegu.

▼B

7. Haldusnõukogu võtab pärast Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteerimist asjakohasel juhul vastu suunised, milles täpsustatakse üksikasjalikumalt teabe töötlemise kord lõikes 2 loetletud eesmärkidel vastavalt artikli 11 lõike 1 punktile q.

▼M1

Artikkel 18a

Kriminaaluurimist toetav isikuandmete töötlemine

1. Juhul kui see on vajalik Europoli eesmärkidega hõlmatud konkreetse käimasoleva kriminaaluurimise toetamiseks, võib Europol töödelda isikuandmeid, mis ei ole seotud II lisas loetletud andmesubjektide kategooriatega, kui: a) liikmesriik, Euroopa Prokuratuur või Eurojust esitab Europolile artikli 17 lõike 1 punkti a või b kohaselt uurimisandmed ning taotleb Europolilt selle uurimise toetamist i) operatiivanalüüsiga vastavalt artikli 18 lõike 2 punktile c või ii) erandlikel ja asjakohaselt põhjendatud juhtudel võrdlemisega vastavalt artikli 18 lõike 2 punktile a; b) Europoli hinnangul ei ole võimalik kõnealuse uurimise toetamiseks teostada artikli 18 lõike 2 punkti c kohast operatiivanalüüsi, või artikli 18 lõike 2 punkti a kohast võrdlemist, ilma et töödeldaks isikuandmeid, mis ei vasta artikli 18 lõikele 5.

Esimese lõigu punktis b osutatud hinnangu tulemused dokumenteeritakse ja saadetakse teavitamise eesmärgil Euroopa Andmekaitseinspektorile, kui Europol lõpetab esimeses lõigus osutatud uurimise toetamise.

2. Kui lõike 1 esimese lõigu punktis a osutatud liikmesriigil ei ole enam luba töödelda esimeses lõigus osutatud konkreetse käimasoleva kriminaaluurimisega seotud andmeid kooskõlas kohaldatava riigisisese õiguse kohaste menetlusnõuete ja kaitsemeetmetega, teavitab ta Europoli.

Kui Euroopa Prokuratuur või Eurojust esitab uurimisandmeid Europolile ning esimeses lõigus osutatud konkreetse käimasoleva kriminaaluurimisega seotud andmeid ei ole enam lubatud töödelda kooskõlas kohaldatava liidu ja riigisisese õiguse kohaste menetlusnõuete ja kaitsemeetmetega, teavitab ta Europoli.

3. Europol võib töödelda uurimisandmeid kooskõlas artikli 18 lõikega 2 seni, kuni ta toetab konkreetset käimasolevat kriminaaluurimist, mille kohta on esitanud käesoleva artikli lõike 1 esimese lõigu punkti a kohaselt uurimisandmed, ning üksnes kõnealuse uurimise toetamise eesmärgil.

4. Europol võib säilitada esitatud uurimisandmeid kooskõlas lõike 1 esimese lõigu punktiga a ja oma kõnealuste andmete töötlemise tulemusi pärast lõikes 3 sätestatud töötlemisperioodi nimetatud uurimisandmete esitaja taotlusel üksnes selleks, et tagada kriminaalteabe kogumise protsessi õigsus, usaldusväärsus ja jälgitavus, ning ainult seni, kuni kestab kohtumenetlus, mis on seotud konkreetse kriminaaluurimisega, mille jaoks andmed esitati.

Lõike1 esimese lõigu punktis a osutatud uurimisandmete esitajad või nende nõusolekul liikmesriik, kus toimub asjaomane kriminaaluurimisega seotud kohtumenetlus, võivad taotleda, et Europol säilitaks uurimisandmeid ja oma operatiivanalüüsi tulemusi kõnealuste andmete kohta lõikes 3 sätestatud töötlemisperioodist kauem üksnes selleks, et tagada kriminaalteabe kogumise protsessi õigsus, usaldusväärsus ja jälgitavus, ning ainult seni, kuni kõnealuses muus liikmesriigis kestab asjaomane kriminaaluurimisega seotud kohtumenetlus.

5. Ilma et see piiraks isikuandmete töötlemist artikli 18 lõike 6a alusel, hoitakse II lisas loetletud andmesubjektide kategooriatele mittevastavad isikuandmed muudest andmetest funktsionaalselt eraldi ning neid võib töödelda üksnes juhul, kui see on vajalik ja proportsionaalne käesoleva artikli lõigete 3, 4 ja 6 kohaldamiseks.

Haldusnõukogu täpsustab tegevdirektori ettepanekul ning pärast Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteerimist isikuandmete esitamise ja töötlemise tingimused kooskõlas lõigetega 3 ja 4.

6. Käesoleva artikli lõikeid 1–4 kohaldatakse ka juhul, kui Europolile esitab isikuandmed kolmas riik, nagu on osutatud artikli 25 lõike 1 punktides a, b või c või artikli 25 lõikes 4a, ning kui selline kolmas riik esitab uurimisandmed Europolile operatiivanalüüsi tegemiseks, millega aidatakse kaasa Europoli toetatavale konkreetsele kriminaaluurimisele ühes või mitmes liikmesriigis, tingimusel et kolmas riik sai andmed kriminaaluurimise raames kooskõlas riigisisese kriminaalõiguse kohaste menetlusnõuete ja kaitsemeetmetega.

Kui kolmas riik esitab Europolile uurimisandmeid vastavalt esimesele lõigule, võib andmekaitseametnik asjakohasel juhul teavitada sellest Euroopa Andmekaitseinspektorit.

Europol kontrollib, kas esimeses lõigus osutatud isikuandmete hulk ei ole asjaomases liikmesriigis läbiviidava ja Europoli toetatava konkreetse kriminaaluurimise jaoks ilmselgelt ebaproportsionaalne. Kui Europol järeldab, et on tõendeid selle kohta, et kõnealused andmed on ilmselgelt ebaproportsionaalsed või need on kogutud ilmselgelt põhiõigusi rikkudes, ei töötle Europol neid andmeid ja kustutab need.

Europolil võib olla käesoleva lõike kohaselt töödeldud isikuandmetele juurdepääs üksnes juhul, kui see on vajalik konkreetse kriminaaluurimise toetamiseks, mille jaoks need esitati. Nimetatud isikuandmeid jagatakse ainult liidu piires.

▼B

Artikkel 19

Europoli poolt teabe töötlemise eesmärgi ja piirangute kindlaksmääramine

▼M1

1. Liidu asutus, kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon, kes esitab Europolile teabe, määrab kindlaks kõnealuse teabe töötlemise eesmärgi või eesmärgid, vastavalt artiklile 18.

Kui esimeses lõigus osutatud uurimisandmete esitaja ei ole seda lõiku järginud, töötleb Europol asjaomast teavet kokkuleppel selle esitajaga, et määrata kindlaks teabe asjakohasus ja edasise töötlemise eesmärk või eesmärgid.

Europol töötleb teavet muul eesmärgil kui see, milleks teave esitati, üksnes teabe esitaja loal.

Artikli 18 lõike 2 punktides a–d osutatud eesmärkidel esitatud teavet võib Europol töödelda ka artikli 18 lõike 2 punktis e osutatud eesmärgil kooskõlas artikliga 33a.

2. Liikmesriigid, liidu asutused, kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid võivad Europolile teabe esitamise ajal teatavaks teha kõik üldised või konkreetsed juurdepääsu- ja kasutamispiirangud, sealhulgas teabe edastamise, saatmise, kustutamise ja hävitamise suhtes kohaldatavad piirangud. Kui selliste piirangute kehtestamise vajadus selgub pärast teabe esitamist, teavitavad nad sellest Europoli. Europol peab sellistest piirangutest kinni.

▼B

3. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib Europol piirata liikmesriikide, liidu asutuste, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide juurdepääsu avalikult kättesaadavatest allikatest pärit teabele ja selle teabe kasutamist.

Artikkel 20

Liikmesriikide ja Europoli töötajate juurdepääs Europolis säilitatavale teabele

1. Liikmesriikidel on vastavalt riigisisesele õigusele ja artikli 7 lõikele 5 juurdepääs kogu artikli 18 lõike 2 punktides a ja b sätestatud eesmärgil esitatud teabele ning võimalus teha selle kohta päringuid. See ei piira liikmesriikide, liidu asutuste, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide õigust piirata selliste andmete kasutamist ja neile juurdepääsu vastavalt artikli 19 lõikele 2.

2. Liikmesriikidel on vastavalt riigisisesele õigusele ja artikli 7 lõikele 5 kaudne, päringutabamustel või nende puudumisel põhinev juurdepääs artikli 18 lõike 2 punktis c sätestatud eesmärgil esitatud teabele. See ei piira teabe esitanud liikmesriikide, liidu asutuste, kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide poolt artikli 19 lõike 2 kohaselt seatud piiranguid.

Päringutabamuse korral algatab Europol menetluse päringutabamusega seotud teabe jagamiseks kooskõlas Europolile teabe esitaja otsusega.

▼M1

2a. Ilma et see piiraks artikli 19 lõikes 2 kohaselt teatavaks tehtud piirangute kohaldamist ning kooskõlas artikli 18 lõikes 7 osutatud suunistes kindlaksmääratud menetlustega, võivad liikmesriigid artikli 18 lõikes 3 osutatud operatiivanalüüsi projektide raames ning käesolevas määruses sätestatud isikuandmete töötlemise normide ja kaitsemeetmete kohaselt kindlaks määrata teabe, mille Europol teeb konkreetsete käimasolevate uurimiste puhul ühise operatiivanalüüsi eesmärgil otse kättesaadavaks teistele valitud liikmesriikidele.

▼M1

3. Kooskõlas riigisisese õigusega on liikmesriikidel juurdepääs lõigetes 1, 2 ja 2a osutatud teabele ja nad saavad seda töödelda üksnes järgmist liiki kuritegude tõkestamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks: ▼B a) Europoli pädevusalasse kuuluvad kuriteoliigid ja b) muud rasked kuriteoliigid, nagu on sätestatud nõukogu raamotsuses 2002/584/JSK ( 13 ).

4. Tegevdirektori poolt nõuetekohaselt volitatud Europoli töötajatel on juurdepääsuõigus Europolis töödeldavale teabele niivõrd, kui see on vajalik nende ülesannete täitmiseks, ilma et see piiraks artikli 67 kohaldamist.

▼M1

Artikkel 20a

Suhted Euroopa Prokuratuuriga

1. Europol loob ja säilitab Euroopa Prokuratuuriga tihedad suhted. Europol ja Euroopa Prokuratuur tegutsevad nende suhete raames oma vastavate pädevuste piires. Selleks kehtestavad nad töökorra, milles määratakse kindlaks koostöö üksikasjad.

2. Euroopa Prokuratuuri taotluse korral kooskõlas määruse (EL) 2017/1939 artikliga 102 toetab Europol Euroopa Prokuratuuri uurimisi ning teeb temaga koostööd, esitades teavet ja pakkudes analüütilist tuge kuni hetkeni, mil Euroopa Prokuratuur otsustab, kas esitada süüdistus või lõpetada kriminaalasi muul viisil.

3. Et anda Euroopa Prokuratuurile käesoleva artikli lõike 2 kohaselt teavet, võtab Europol kõik asjakohased meetmed, et võimaldada Euroopa Prokuratuurile kaudne juurdepääs, mis põhineb päringutabamuse või selle puudumise süsteemil, Euroopa Prokuratuuri pädevusalasse mittekuuluvate süütegudega seotud andmetele, mis on esitatud artikli 18 lõike 2 punktides a, b ja c sätestatud eesmärkidel. Selline päringutabamuse või selle puudumise süsteem teavitab Europoli üksnes päringutabamuse korral, ilma et see piiraks artikli 19 lõikes 1 osutatud teabe esitajate artikli 19 lõike 2 kohaselt teatavaks tehtud piiranguid.

Päringutabamuse korral algatab Europol menetluse, millega päringutabamuse andnud teavet võib jagada kooskõlas artikli 19 lõikes 1 osutatud teabe esitaja otsusega ja üksnes sellises ulatuses, milles päringutabamuse andnud andmed on asjakohased seoses käesoleva artikli lõike 2 kohaselt esitatud taotlusega.

4. Europol teatab Euroopa Prokuratuurile põhjendamatu viivituseta igast kuritegelikust tegevusest, mille suhtes Euroopa Prokuratuur saaks teostada oma pädevust kooskõlas määruse (EL) 2017/1939 artikliga 22 ning artikli 25 lõigetega 2 ja 3 ning ilma et see piiraks nimetatud teabe esitaja poolt artikli 19 lõike 2 kohaselt teatavaks tehtud piiranguid.

Kui Europol teavitab esimese lõigu kohaselt Euroopa Prokuratuuri, teavitab ta viivitamata asjaomaseid liikmesriike.

Kui Europolile on teabe kuritegeliku tegevuse kohta, mille suhtes Euroopa Prokuratuur saaks teostada oma pädevust, esitanud liikmesriik, kes on teinud teatavaks käesoleva määruse artikli 19 lõike 2 kohaselt piirangud selle teabe kasutamisele, siis teavitab Europol Euroopa Prokuratuuri nimetatud piirangute olemasolust ning saadab juhtumi asjaomasele liikmesriigile. Asjaomane liikmesriik suhtleb otse Euroopa Prokuratuuriga, et järgida määruse (EL) 2017/1939 artikli 24 lõikeid 1 ja 4.

▼B

Artikkel 21

Eurojusti ja OLAFi juurdepääs Europolis säilitatavale teabele

1. Europol võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada Eurojustile ja OLAFile nende vastavate volituste piires kaudne, päringutabamusel või selle puudumisel põhinev juurdepääs artikli 18 lõike 2 punktides a, b ja c sätestatud eesmärgil esitatud teabele, ilma et see piiraks kõnealuse teabe esitanud liikmesriikide, liidu asutuste, kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide poolt artikli 19 lõike 2 kohaselt seatud piiranguid.

Päringutabamuse korral algatab Europol menetluse päringutabamusega seotud teabe jagamiseks kookõlas Europolile teabe esitaja otsusega ja üksnes selles ulatuses, milles päringutabamuse moodustanud andmed on vajalikud Eurojusti või OLAFi ülesannete täitmiseks.

2. Europol ja Eurojust võivad kehtestada omavahel töökorra, millega tagatakse nende vastavate volituste piires vastastikusel viisil juurdepääs kogu teabele, mis on esitatud artikli 18 lõike 2 punktis a täpsustatud eesmärgil, ning võimalus teha kogu sellist teavet hõlmavaid päringuid, ilma et see piiraks liikmesriikide, liidu asutuste, kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide õigust seada piiranguid sellistele andmetele juurdepääsul ja nende kasutamisel, kooskõlas käesoleva määrusega ette nähtud andmekaitsealaste tagatistega.

3. Lõigete 1 ja 2 kohaselt toimuvaid teabepäringuid teostatakse ainult selle kindlakstegemiseks, kas Eurojustile või OLAFile kättesaadav teave vastab Europolis töödeldavale teabele.

4. Europol lubab lõigete 1 ja 2 kohaseid teabepäringuid üksnes pärast seda, kui ta on saanud Eurojustilt teavet selle kohta, millistel liikmesriikide liikmetel, asetäitjatel, assistentidel ja Eurojusti töötajatel on luba selliseid päringuid teha, ning OLAFilt teavet selle kohta, millistel OLAFi töötajatel on luba selliseid päringuid teha.

5. Kui Europoli konkreetse uurimisega seotud teabetöötlemistoimingute käigus teeb Europol või mõni liikmesriik kindlaks koordineerimise, koostöö või toetuse vajaduse vastavalt Eurojusti või OLAFi volitustele, teavitab Europol neid sellest ning algatab menetluse teabe jagamiseks kooskõlas teabe edastanud liikmesriigi otsusega. Sellisel juhul konsulteerivad Eurojust või OLAF Europoliga.

6. Eurojust, sealhulgas kolleegium, liikmesriikide liikmed, asetäitjad, assistendid ja Eurojusti töötajad, ning OLAF peavad kinni kõikidest üldistest või konkreetsetest juurdepääsu- ja kasutamispiirangutest, mille liikmesriigid, liidu asutused, kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid on kooskõlas artikli 19 lõikega 2 teatavaks teinud.

7. Europol, Eurojust ja OLAF teavitavad üksteist, kui pärast vastastikku andmetega tutvumist vastavalt lõikele 2 või lõike 1 kohase päringutabamuse tulemusel ilmneb, et andmed ei pruugi olla õiged või võivad olla vastuolus muude andmetega.

▼M1

8. Kui Europol teeb konkreetse kriminaaluurimise või konkreetse projektiga seotud teabetöötlustoimingute käigus kindlaks liidu finantshuve kahjustava võimaliku ebaseadusliku tegevusega seotud teabe, edastab Europol selle teabe viivituseta OLAFile, ilma et see piiraks artikli 19 lõike 2 kohaselt teabe esitanud liikmesriigi poolt teatavaks tehtud piiranguid.

Kui Europol edastab teabe esimese lõigu kohaselt OLAFile, teavitab ta viivitamata asjaomaseid liikmesriike.

▼B

Artikkel 22

Liikmesriikide teavitamise kohustus

1. Europol peab vastavalt artikli 4 lõike 1 punktile b viivitamata teavitama liikmesriiki seda liikmesriiki puudutavast teabest. Kui kõnealuse teabe suhtes kehtib vastavalt artikli 19 lõikele 2 selle jagamist välistav juurdepääsupiirang, peab Europol juurdepääsupiirangu kehtestanud teabe esitajaga nõu ja taotleb tema nõusolekut teabe jagamiseks.

Sellisel juhul ei jagata teavet ilma teabe esitaja sõnaselge nõusolekuta.

2. Olenemata juurdepääsupiirangutest, teavitab Europol liikmesriiki seda liikmesriiki puudutavast teabest juhul, kui see on tingimata vajalik, et vältida otsest ohtu inimeste elule.

Sellisel juhul teavitab Europol samal ajal teabe esitajat kõnealuse teabe jagamisest ja põhjendab oma olukorraanalüüsi.







V PEATÜKK

SUHTED PARTNERITEGA







1. JAGU

Üldsätted

Artikkel 23

Üldsätted

1. Kui see on vajalik tema ülesannete täitmiseks, võib Europol luua ja säilitada koostöösuhteid liidu asutustega kooskõlas kõnealuste asutuste, kolmandate riikide asutuste, rahvusvaheliste organisatsioonide ja eraõiguslike isikute eesmärkidega.

2. Võttes arvesse artikli 19 lõike 2 kohaselt kehtestatud piiranguid ja piiramata artiklit 67, võib Europol otse vahetada käesoleva artikli lõikes 1 osutatud üksustega igasugust teavet, välja arvatud isikuandmeid, niivõrd kui see on vajalik tema ülesannete täitmiseks.

3. Tegevdirektor teavitab haldusnõukogu kõigist korrapärastest koostöösuhetest, mida Europol kavatseb luua ja säilitada vastavalt lõigetele 1 ja 2, ning selliste suhete loomisjärgsest arendamisest.

4. Lõigete 1 ja 2 kohaldamise eesmärgil võib Europol kehtestada töökorraldusi lõikes 1 osutatud üksustega. Selliste töökorraldustega ei võimaldata isikuandmete vahetamist ning need ei ole liidu või selle liikmesriikide jaoks siduvad.

5. Kui see on vajalik tema õiguspäraste ülesannete täitmiseks ja sellega proportsionaalne, võib Europol lõikes 1 osutatud üksustelt saada isikuandmeid ja töödelda neid kooskõlas käesoleva peatüki sätetega.

6. Ilma et see piiraks artikli 30 lõike 5 kohaldamist, ja kooskõlas käesoleva määrusega, edastab Europol isikuandmeid liidu asutustele, kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele vaid juhul, kui seda on vaja Europoli eesmärkidega seotud kuritegude tõkestamiseks ja kui saaja võtab endale kohustuse, et andmeid töödeldakse ainult sel eesmärgil, milleks need edastati. Kui edastatavad andmed on esitanud liikmesriik, taotleb Europol selle liikmesriigi nõusolekut, välja arvatud juhul, kui asjaomane liikmesriik on andnud sellisele edastamisele oma eelneva nõusoleku kas üldiselt või eritingimustel. Sellise nõusoleku võib igal ajal tagasi võtta.

▼M1

7. Liikmesriigid, liidu asutused, kolmandad riigid, rahvusvahelised organisatsioonid või eraõiguslikud isikud ei tohi Europoli valduses olevaid isikuandmeid edasi saata ilma Europoli sõnaselge eelneva loata.

▼B

8. Europol tagab vastavalt käesolevale määrusele isikuandmete kõikide edastamiste ja edastamise põhjuste üksikasjaliku dokumenteerimise.

9. Teavet, mis on saadud ilmselgelt inimõigusi rikkudes, ei töödelda.







2. JAGU

▼M1

Isikuandmete saatmine, edastamine ja vahetamine

Artikkel 24

Isikuandmete saatmine liidu organitele

1. Europol saadab isikuandmed liidu organile, kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 71 lõikega 2, võttes arvesse käesolevast määrusest tulenevaid piiranguid ja ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 67 kohaldamist, siis, kui nimetatud andmed on vajalikud ja proportsionaalsed vastuvõtva liidu organi ülesannete õiguspäraseks täitmiseks.

2. Kui mõni teine liidu organ on esitanud isikuandmete saatmise taotluse, kontrollib Europol selle teise liidu organi pädevust. Kui Europol ei saa kinnitada, et isikuandmete saatmine on vajalik vastavalt lõikele 1, küsib Europol taotluse esitanud liidu organilt lisateavet.

Taotluse esitanud liidu organ tagab, et isikuandmete saatmise vajalikkust saab kontrollida.

3. Vastuvõttev liidu organ töötleb lõigetes 1 ja 2 osutatud isikuandmeid üksnes sel eesmärgil, milleks need saadeti.

▼B

Artikkel 25

Isikuandmete edastamine kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele

▼M1

1. Võttes arvesse artikli 19 lõikest 2 või 3 kohaselt teatavaks tehtud piiranguid ning piiramata artikli 67 kohaldamist, võib Europol edastada isikuandmeid kolmanda riigi pädevatele asutustele või rahvusvahelisele organisatsioonile, kui selline edastamine on vajalik Europoli ülesannete täitmiseks, võttes aluseks ühe järgmistest: a) komisjoni otsus, mis on vastu võetud kooskõlas direktiivi (EL) 2016/680 artikliga 36, mille kohaselt kolmas riik või territoorium või asjaomase kolmanda riigi üks või mitu kindlaksmääratud sektorit või asjaomane rahvusvaheline organisatsioon tagab piisava kaitsetaseme (edaspidi „piisava kaitse otsus“); ▼B b) liidu ja asjaomase kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni vahel ELi toimimise lepingu artikli 218 alusel sõlmitud rahvusvaheline leping, millega nähakse ette piisavad turvameetmed üksikisikute eraelu puutumatuse ning põhiõiguste ja -vabaduste tagamiseks; c) Europoli ja asjaomase kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni vahel enne 1. maid 2017 kooskõlas otsuse 2009/371/JSK artikliga 23 sõlmitud koostööleping, mis võimaldab isikuandmeid vahetada.

Europol võib sõlmida halduskokkuleppe selliste lepingute või piisava kaitse otsuste rakendamiseks.

2. Tegevdirektor teavitab haldusnõukogu isikuandmete vahetamisest, mis toimub piisava kaitse otsuste alusel lõike 1 punkti a kohaselt.

▼M1 —————

▼B

4. 14. juuniks 2021 hindab komisjon lõike 1 punktis c osutatud koostöölepingute sätteid, eelkõige andmekaitse sätteid. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu hindamise tulemustest ja võib asjakohasel juhul esitada nõukogule soovituse otsuse kohta, millega lubatakse alustada läbirääkimisi lõike 1 punktis b osutatud rahvusvaheliste lepingute sõlmimiseks.

▼M1

4a. Kui piisava kaitse otsust ei ole tehtud, siis võib haldusnõukogu lubada Europolil edastada isikuandmeid kolmanda riigi pädevale asutusele või rahvusvahelisele organisatsioonile, tingimusel et: a) õiguslikult siduvas instrumendis on ette nähtud asjakohased kaitsemeetmed isikuandmete kaitseks või b) Europol on hinnanud kõiki isikuandmete edastamisega seotud asjaolusid ning jõudnud järeldusele, et asjakohased kaitsemeetmed isikuandmete kaitseks on olemas.

▼B

5. ►M1 Erandina lõikest 1 võib tegevdirektor nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel anda igal üksikjuhul eraldi loa kolmanda riigi pädevale asutusele või rahvusvahelisele organisatsioonile isikuandmete edastamiseks või isikuandmete edastamise liigi rakendamiseks, kui edastamine või edastamise liik on: ◄ a) vajalik andmesubjekti või muu isiku eluliste huvide kaitsmiseks; ▼M1 b) vajalik andmesubjekti õigustatud huvide kaitsmiseks; ▼B c) hädavajalik liikmesriigi või kolmanda riigi avalikku julgeolekut ähvardava vahetu ja tõsise ohu ennetamiseks; d) vajalik konkreetsete kuritegude tõkestamiseks, uurimiseks, avastamiseks või kuritegude eest vastutusele võtmiseks või kriminaalkaristuste täitmisele pööramiseks või e) erijuhtudel vajalik konkreetsete kuritegude tõkestamise, uurimise, avastamise või kuritegude eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramisega seotud õigusnõuete koostamiseks, esitamiseks või kaitsmiseks.

Isikuandmeid ei edastata, kui tegevdirektor leiab, et asjaomase andmesubjekti põhiõigused ja -vabadused kaaluvad üles punktides d ja e osutatud avaliku huvi andmete edastamiseks.

Käesoleva lõike kohaseid erandeid ei tohi kohaldada süstemaatilistele, suuremahulistele ega struktuursetele edastamistele.

6. Erandina lõikest 1 võib haldusnõukogu kokkuleppel Euroopa Andmekaitseinspektoriga anda loa andmete edastamiseks kooskõlas lõike 5 punktidega a–e, võttes arvesse piisavate turvameetmete olemasolu üksikisikute eraelu puutumatuse ning põhiõiguste ja -vabaduste tagamiseks, ajavahemiku jooksul, mis ei ületa ühte aastat ja mis on pikendatav. Selline luba peab olema nõuetekohaselt põhjendatud ja dokumenteeritud.

7. Tegevdirektor teavitab võimalikult kiiresti haldusnõukogu ja Euroopa Andmekaitseinspektorit juhtumitest, mille puhul kohaldati lõiget 5.

▼M1

8. Europol teavitab Euroopa Andmekaitseinspektorit lõike 4a punkti b kohastest edastamise liikidest. Kui edastamine on tehtud lõike 4a või 5 kohaselt, siis selline edastamine dokumenteeritakse ning dokumendid tehakse taotluse alusel kättesaadavaks Euroopa Andmekaitseinspektorile. Dokumentatsioon peab sisaldama edastamise kuupäeva ja kellaaega ning teavet käesolevas artiklis osutatud pädeva asutuse, edastamise põhjenduse ja edastatud isikuandmete kohta.

▼B

Artikkel 26

Isikuandmete vahetamine eraõiguslike isikutega

1. Kui see on vajalik tema ülesannete täitmiseks, võib Europol töödelda eraõiguslikelt isikutelt saadud isikuandmeid tingimusel, et andmed on saadud a) riikliku üksuse kaudu kooskõlas liikmesriigi õigusega; b) sellise kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni kontaktpunkti kaudu, kellega Europol on enne 1. maid 2017 sõlminud isikuandmete vahetamist võimaldava koostöölepingu kooskõlas otsuse 2009/371/JSK artikliga 23, või ▼M1 c) määruse artikli 25 lõike 1 punktides a, b või c või artikli 25 lõikes 4a osutatud kolmanda riigi asutuse või rahvusvahelise organisatsiooni kaudu.

2. Kui Europol saab isikuandmeid otse eraõiguslikelt isikutelt, võib ta töödelda neid isikuandmeid kooskõlas artikliga 18, et teha kindlaks asjaomased riiklikud üksused, nagu on osutatud käesoleva artikli lõike 1 punktis a. Europol edastab nimetatud isikuandmed ja nende vajaliku töötlemise kõik asjakohased tulemused jurisdiktsiooni kindlakstegemiseks viivitamata asjaomastele riiklikele üksustele. Europol võib jurisdiktsiooni kindlakstegemiseks edastada isikuandmed ja nimetatud andmete vajaliku töötlemise kõik asjakohased tulemused kooskõlas artikliga 25 asjaomastele kontaktpunktidele ja asutustele, nagu on osutatud käesoleva artikli lõike 1 punktides b ja c. Kui Europol ei saa asjaomaseid riiklikke üksusi kindlaks teha või on asjaomased isikuandmed juba kõikidele kindlakstehtud asjaomastele riiklikele üksustele edastanud ja kui täiendavaid asjaomaseid riiklikke üksusi ei ole võimalik kindlaks teha, kustutab ta need andmed, välja arvatud juhul, kui asjaomane riiklik üksus, kontaktpunkt või asutus esitab kooskõlas artikli 19 lõikega 1 isikuandmed Europolile uuesti nelja kuu jooksul pärast andmete saatmist või edastamist.

Kriteeriumid selle kohta, kas asjaomase eraõigusliku isiku asukoha liikmesriigi riiklikku üksust käsitatakse asjaomase riikliku üksusena, sätestatakse artikli 18 lõikes 7 osutatud suunistes.

▼M1

2a. Europoli koostöös eraõiguslike isikutega ei dubleerita liikmesriikide rahapesu andmebüroode tegevust ega sekkuta sellesse; samuti ei puuduta selline koostöö teavet, mis tuleb direktiivi (EL) 2015/849 kohaselt rahapesu andmebüroodele esitada.

▼B

3 Selleks et töödelda käesoleva artikli lõike 5 punkti c kohaselt edastatud isikuandmeid, võib Europol artikli 4 lõike 1 punktis m sätestatud ülesande täitmiseks saada selliseid andmeid otse eraõiguslikult isikult, kes kinnitab, et tal on nende andmete edastamiseks seaduslik õigus vastavalt kohaldatavale õigusele.

▼M1

4. Kui Europol saab isikuandmeid kolmandas riigis asuvalt eraõiguslikult isikult, võib Europol edastada need andmed ning nimetatud andmete analüüsi ja kontrollimise tulemused üksnes liikmesriigile või asjaomasele kolmandale riigile, nagu on osutatud artikli 25 lõike 1 punktides a, b või c või artikli 25 lõikes 4a.

Ilma et see piiraks käesoleva lõike esimese lõigu kohaldamist võib Europol edastada käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud tulemused asjaomasele kolmandale riigile artikli 25 lõigete 5 või 6 kohaselt.

5. Europol ei saada ega edasta isikuandmeid eraõiguslikele isikutele, välja arvatud järgmistel juhtudel ning kui selline saatmine või edastamine on rangelt vajalik ja proportsionaalne, otsustades igal üksikjuhul eraldi kas a) saatmine või edastamine on väljaspool kahtlust andmesubjekti huvides; b) saatmine või edastamine on rangelt vajalik Europoli eesmärkidega hõlmatud kuriteo, sealhulgas terrorikuriteo peatse toimepaneku tõkestamiseks; c) üldsusele kättesaadavate isikuandmete saatmine või edastamine on rangelt vajalik artikli 4 lõike 1 punktis m osutatud ülesande täitmiseks ja on täidetud järgmised tingimused: i) saatmine või edastamine puudutab konkreetset üksikjuhtumit; ii) ükski asjaomase andmesubjekti põhiõigus ja -vabadus ei kaalu üles avalikku huvi, mis teeb nimetatud isikuandmete saatmise või edastamise asjaomase juhtumi puhul vajalikuks, või d) saatmine või edastamine on rangelt vajalik selleks, et Europol saaks kõnealust eraõiguslikku isikut teavitada, et saadud teabest ei piisa, et Europolil oleks võimalik asjaomased riiklikud üksused kindlaks teha, ja on täidetud järgmised tingimused: i) saatmine või edastamine järgneb isikuandmete saamisele otse eraõiguslikult isikult kooskõlas lõikega 2; ii) puuduv teave, millele Europol võib oma teates viidata, on selgelt seotud kõnealuse eraõigusliku isiku poolt varem jagatud teabega; iii) puuduv teave, millele Europol võib oma teates viidata, piirdub rangelt sellega, mis on Europolile vajalik asjaomaste riiklike üksuste kindlakstegemiseks. Käesoleva artikli esimeses lõigus osutatud saatmise või edastamise suhtes kohaldatakse mis tahes artikli 19 lõike 2 või 3 kohaselt teatavaks tehtud piiranguid ning selline saatmine või edastamine ei tohi piirata artikli 67 kohaldamist.

6. Pidades silmas käesoleva artikli lõike 5 punkte a, b ja d, kui asjaomane eraõiguslik isik ei ole asu liidus või artikli 25 lõike 1 punktides a, b või c osutatud või artikli 25 lõikes 4a osutatud kolmandas riigis, siis annab tegevdirektor edastamiseks loa üksnes juhul, kui edastamine on a) vajalik asjaomase andmesubjekti või muu isiku eluliste huvide kaitsmiseks; b) vajalik asjaomase andmesubjekti õigustatud huvide kaitsmiseks; c) hädavajalik liikmesriigi või kolmanda riigi avalikku julgeolekut ähvardava vahetu ja tõsise ohu ennetamiseks; d) vajalik Europoli eesmärkidega hõlmatud konkreetse kuriteo tõkestamiseks, uurimiseks, avastamiseks või selle eest vastutusele võtmiseks või e) erijuhtudel vajalik Europoli eesmärkidega hõlmatud konkreetse kuriteo tõkestamise, uurimise, avastamise või selle eest vastutusele võtmisega seotud õigusnõuete koostamiseks, esitamiseks või kaitsmiseks.

Isikuandmeid ei edastata, kui tegevdirektor otsustab, et asjaomase andmesubjekti põhiõigused ja -vabadused kaaluvad üles käesoleva lõike esimese lõigu punktides d ja e osutatud avaliku huvi, mis teeb vajalikuks andmete edastamise.

▼M1

6a. Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 5 punktide a, c ja d ning muude liidu õigusaktide kohaldamist, ei tohi lõigete 5 ja 6 kohane isikuandmete saatmine või edastamine olla süstemaatiline, ulatuslik ega struktuurne.

6b. Europol võib taotleda liikmesriikidelt nende riiklike üksuste kaudu, et nad hangiksid kooskõlas nende riigisisese õigusega nende territooriumil asuvatel või seal esindajat omavatelt eraõiguslikelt isikutelt isikuandmeid, eesmärgiga jagada nimetatud andmeid Europoliga. Sellised taotlused peavad olema põhjendatud ja võimalikult täpsed. Sellised isikuandmed peavad olema võimalikult vähesel määral tundlikud ja piirduma rangelt ainult sellega, mis on Europoli jaoks vajalik ja proportsionaalne asjaomaste riiklike üksuste kindlakstegemiseks.

Olenemata sellest, milline on liikmesriikide jurisdiktsioon konkreetse kuriteo suhtes, tagavad liikmesriigid, et nende pädevad asutused saavad esimeses lõigus osutatud taotlusi kooskõlas oma riigisisese õigusega menetleda, et anda Europolile vajalikku teavet, et teha kindlaks asjaomased riiklikud üksused.

6c. Europoli taristut võib kasutada liikmesriikide pädevate asutuste ja eraõiguslike isikute vaheliseks teabevahetuseks kooskõlas asjaomase riigisisese õigusega. Kõnealune teabevahetus või käsitleda ka kuritegusid, mis ei ole hõlmatud Europoli eesmärkidega.

Kui liikmesriigid kasutavad Europoli taristut isikuandmete vahetamiseks Europoli eesmärkidega hõlmatud kuritegude puhul, võivad nad anda Europolile juurdepääsu sellistele andmetele.

Kui liikmesriigid kasutavad Europoli taristut isikuandmete vahetamiseks kuritegude puhul, mis ei ole hõlmatud Europoli eesmärkidega, ei ole Europolil nimetatud andmetele juurdepääsu ning teda käsitatakse volitatud töötlejana määruse (EL) 2018/1725 artikli 87 kohaselt.

Europol hindab julgeolekuriske, mida põhjustab tema taristu kasutamise lubamine eraõiguslikele isikutele, ja rakendab vajaduse korral asjakohaseid ennetus- ja leevendusmeetmeid.

▼B

7. Europol tagab kõikide isikuandmete edastamiste ja selliste edastamiste põhjuste üksikasjaliku dokumenteerimise kooskõlas käesoleva määrusega ning teavitab sellest taotluse korral Euroopa Andmekaitseinspektorit vastavalt artiklile 40.

8. Kui saadud või edastatavad isikuandmed mõjutavad liikmesriigi huve, teavitab Europol viivitamata asjaomase liikmesriigi riiklikku üksust.

▼M1 —————

▼M1

11. Europol valmistab haldusnõukogule ette aastaaruande artiklite 26, 26a ja 26b kohaselt eraõiguslike isikutega vahetatud isikuandmete kohta, lähtudes haldusnõukogu kehtestatud kvantitatiivsetest ja kvalitatiivsetest hindamiskriteeriumidest.

Aastaaruanne sisaldab konkreetseid näiteid, millest nähtub, miks vastavalt käesoleva artikli lõikele 6b olid Europoli taotlused vajalikud oma eesmärkide saavutamiseks ja ülesannete täitmiseks.

Aastaaruandes võetakse arvesse vaikimis- ja konfidentsiaalsuskohustust ning näited muudetakse isikuandmete osas anonüümseks.

Aastaaruanne edastatakse Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

Artikkel 26a

Isikuandmete vahetamine eraõiguslike isikutega veebisisuga seotud kriisiolukorras

1. Veebisisuga seotud kriisiolukorras võib Europol saada isikuandmeid otse eraõiguslikelt isikutelt ja töödelda neid isikuandmeid kooskõlas artikliga 18.

2. Kui Europol saab isikuandmeid kolmandas riigis asuvalt eraõiguslikult isikult, võib Europol edastada need andmed ning analüüsi ja kontrollimise tulemused nimetatud andmete kohta üksnes liikmesriigile või asjaomasele kolmandale riigile, nagu on osutatud artikli 25 lõike 1 punktides a, b või c või artikli 25 lõikes 4a.

Europol võib edastada oma analüüsi ja kontrollimise tulemused käesoleva artikli lõikes 1 osutatud andmete kohta asjaomasele kolmandale riigile artikli 25 lõike 5 või lõike 6 kohaselt.

3. Europol võib isikuandmeid saata või edastada eraõiguslikele isikutele igal üksikjuhul eraldi, võttes arvesse artikli 19 lõike 2 või 3 kohaselt teatavaks tehtud piiranguid ja ilma et see piiraks artikli 67 kohaldamist, kui selliste andmete saatmine või edastamine on rangelt vajalik veebisisuga seotud kriisiolukorra lahendamiseks, ning asjaomase andmesubjekti põhiõigused ja -vabadused ei kaalu konkreetse juhtumi puhul üles avalikku huvi, mis teeb nimetatud andmete saatmise või edastamise vajalikuks.

4. Kui asjaomane eraõiguslik isik ei ole asu liidus või artikli 25 lõike 1 punktides a, b või c või artikli 25 lõikes 4a osutatud kolmandas riigis, on edastamiseks nõutud tegevdirektori luba.

5. Europol abistab liikmesriikide pädevaid asutusi, vahetab nendega teavet ja teeb nendega koostööd isikuandmete saatmisel või edastamisel eraõiguslikele isikutele vastavalt lõigetele 3 või 4, eelkõige selleks, et vältida topelttööd, parandada koordineerimist ja vältida sekkumist erinevates liikmesriikides toimuvatesse uurimistesse.

6. Europol võib taotleda liikmesriikidelt nende riiklike üksuste kaudu, et nad hangiksid kooskõlas riigisisese õigusega nende territooriumil asuvatelt või seal esindajat omavatelt eraõiguslikelt isikutelt isikuandmeid, eesmärgiga jagada kõnealuseid andmeid Europoliga. Selline taotlus peab olema põhjendatud ja võimalikult täpne. Sellised isikuandmed peavad olema võimalikult vähesel määral tundlikud ja piirduma rangelt ainult sellega, mis on vajalik ja proportsionaal, et võimaldada Europolil toetada liikmesriike veebisisuga seotud kriisiolukordadega tegelemisel.

Olenemata sellest, milline on liikmesriikide jurisdiktsioon seoses sellise sisu levitamisega, millega seoses Europol taotleb isikuandmeid, tagavad liikmesriigid, et nende pädevad asutused saavad esimeses lõigus osutatud taotlusi kooskõlas oma riigisisese õigusega menetleda, et anda Europolile tema eesmärkide saavutamiseks vajalikku teavet.

7. Europol tagab kõikidel juhtudel isikuandmete edastamise ja sellise edastamise põhjuste üksikasjaliku dokumenteerimise kooskõlas käesoleva määrusega. Euroopa Andmekaitseinspektori taotluse korral teeb Europol selle dokumentatsiooni Euroopa Andmekaitseinspektorile kättesaadavaks vastavalt artiklile 39a.

8. Kui saadud või edastatavad isikuandmed mõjutavad liikmesriigi huve, teavitab Europol viivitamata asjaomase liikmesriigi riiklikku üksust.

Artikkel 26b

Isikuandmete vahetamine eraõiguslike isikutega lapse seksuaalset väärkohtlemist kujutava veebimaterjali internetis levitamise käsitlemiseks

1. Europol võib saada isikuandmeid otse eraõiguslikelt isikutelt ja töödelda neid isikuandmeid kooskõlas artikliga 18, et käsitleda lapse seksuaalset väärkohtlemist kujutava veebimaterjali internetis levitamist, nagu on osutatud artikli 4 lõike 1 punktis y.

2. Kui Europol saab isikuandmeid kolmandas riigis asuvalt eraõiguslikult isikult, edastab Europol nimetatud andmed ning analüüsi ja kontrollimise tulemused nimetatud andmete kohta üksnes liikmesriigile või asjaomasele kolmandale riigile, nagu on osutatud artikli 25 lõike 1 punktides a, b või c või artikli 25 lõikes 4a.

Europol võib edastada oma analüüsi ja kontrollimise tulemused käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud andmete kohta asjaomasele kolmandale riigile artikli 25 lõike 5 või 6 kohaselt.

3. Europol võib isikuandmeid saata või edastada eraõiguslikele isikutele igal üksikjuhul eraldi, võttes arvesse artikli 19 lõikest 2 või 3 kohaselt teatavaks tehtud piiranguid ja ilma et see piiraks artikli 67 kohaldamist, kui selliste andmete saatmine või edastamine on rangelt vajalik lapse seksuaalset väärkohtlemist kujutava veebimaterjali internetis levitamise käsitlemiseks, nagu on osutatud artikli 4 lõike 1 punktis y, ning kui asjaomase andmesubjekti põhiõigused ega -vabadused ei kaalu konkreetse juhtumi puhul üles avalikku huvi, mis teeb nimetatud isikuandmete saatmise või edastamise vajalikuks.

4. Kui asjaomane eraõiguslik isik ei asu liidus või kolmandas riigis, nagu on osutatud artikli 25 lõike 1 punktides a, b või c või artikli 25 lõikes 4a, on edastamiseks nõutav tegevdirektori luba.

5. Europol abistab liikmesriikide pädevaid asutusi, vahetab nendega teavet ja teeb nendega koostööd isikuandmete saatmisel või edastamisel eraõiguslikele isikutele vastavalt lõikele 3 või 4, eelkõige selleks, et vältida topelttööd, parandada koordineerimist ja vältida sekkumist erinevates liikmesriikides toimuvatesse uurimistesse.

6. Europol võib taotleda liikmesriikidelt nende riiklike üksuste kaudu, et nad hangiksid vastavalt oma riigisisesele õigusele nende territooriumil asuvatelt või seal esindajat omavatelt eraõiguslikelt isikutelt isikuandmeid, eesmärgiga jagada neid andmeid Europoliga. Selline taotlus peab olema põhjendatud ja võimalikult täpne. Sellised isikuandmed peavad olema võimalikult vähesel määral tundlikud ja piirduma rangelt ainult sellega, mis on Europoli jaoks vajalik ja proportsionaalne, et käsitleda lapse seksuaalset väärkohtlemist kujutava veebimaterjali internetis levitamist, nagu on osutatud artikli 4 lõike 1 punktis y.

Olenemata sellest, milline on liikmesriikide jurisdiktsioon seoses sellise sisu levitamisega, millega seoses Europol taotleb isikuandmeid, tagavad liikmesriigid, et liikmesriikide pädevad asutused saavad esimeses lõigus viidatus taotlusi menetleda kooskõlas nende riigisisese õigusega, et anda Europolile tema eesmärkide saavutamiseks vajalikku teavet.

7. Europol tagab kõikidel juhtudel isikuandmete edastamise ja sellise edastamise põhjuste üksikasjaliku dokumenteerimise kooskõlas käesoleva määrusega. Euroopa Andmekaitseinspektori taotluse korral teeb Europol selle dokumentatsiooni Euroopa Andmekaitseinspektorile kättesaadavaks vastavalt artiklile 39a.

8. Kui saadud või edastatavad isikuandmed mõjutavad liikmesriigi huve, teavitab Europol viivitamata asjaomase liikmesriigi riiklikku üksust.

▼B

Artikkel 27

Eraisikutelt saadud teave

▼M1

1. Kui see on vajalik tema ülesannete täitmiseks, võib Europol saada ja töödelda eraisikutelt saadud teavet.

Europol võib töödelda eraisikutelt saadud isikuandmeid, ainult siis kui andmed on saadud

a) riikliku üksuse kaudu kooskõlas riigisisese õigusega;

b) kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni kontaktpunkti kaudu artikli 25 lõike 1 punktis c kohaselt või

c) artikli 25 lõike 1 punktis a või b või artikli 25 lõikes 4a osutatud kolmanda riigi asutuse või rahvusvahelise organisatsiooni kaudu.

2. Kui Europol saab teavet, sealhulgas isikuandmeid mujal kui artikli 25 lõike 1 punktides a või b või artikli 25 lõikes 4a osutatud kolmandas riigis asuvalt eraisikult, võib Europol kõnealuse teabe edastada üksnes liikmesriigile või sellisele kolmandale riigile.

▼B

3. Kui saadud isikuandmed mõjutavad liikmesriigi huve, teavitab Europol viivitamata asjaomase liikmesriigi riiklikku üksust.

4. Europol ei võta isikuandmete saamiseks ühendust eraisikutega.

5. Ilma et see piiraks artikleid 36 ja 37, ei või Europol isikuandmeid eraisikutele edastada.







VI PEATÜKK

▼M1

ANDMEKAITSE

▼M1

Artikkel 27a

Isikuandmete töötlemine Europolis

1. Ilma et see piiraks käesoleva määruse kohaldamist, kohaldatakse Europoli poolt isikuandmete töötlemise suhtes määruse (EL) 2018/1725 artiklit 3 ja IX peatükki.

Halduslikku laadi isikuandmete Europolis töötlemise suhtes kohaldatakse määrust (EL) 2018/1725, välja arvatud selle IX peatükki.

2. Käesolevas määruses tähendavad isikuandmed kasutatavaid isikuandmeid, nagu need on määratletud määruse (EL) 2018/1725 artikli 3 punktis 2, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.

3. Haldusnõukogu võtab vastu reeglid, millega määratakse kindlaks halduslikku laadi isikuandmete säilitamise tähtajad.

▼M1 —————

▼B

Artikkel 29

Teabe usaldusväärsuse ja õigsuse hindamine

1. Teabe esitanud liikmesriik annab liikmesriigist pärit teabeallika usaldusväärsusele võimaluse piires hinnangu, kasutades järgmisi allika hindamise koode: A: allika autentsuse, usaldusväärsuse ja pädevuse suhtes pole kahtlust või teave pärineb allikast, mis on alati olnud usaldusväärne; B: teave pärineb allikast, mis on enamasti olnud usaldusväärne; C: teave pärineb allikast, mis enamasti ei ole olnud usaldusväärne; X: allika usaldusväärsust ei ole võimalik hinnata.

2. Võimaluse piires hinnatakse liikmesriigist pärit teabe õigsust, kasutades järgmisi teabe hindamise koode: 1: teave, mille õigsuses ei ole kahtlust; 2: teave, milles selle allikas on isiklikult kindel, kuid milles seda edastav ametnik ei ole isiklikult kindel; 3: teave, milles selle allikas ei ole isiklikult kindel, kuid mida kinnitab muu, varem jäädvustatud teave; 4: teave, milles selle allikas ei ole isiklikult kindel ja mida ei ole võimalik kinnitada.

3. Kui Europol jõuab juba tema valduses oleva teabe põhjal järeldusele, et lõikes 1 või 2 esitatud hinnangut on vaja muuta, teavitab ta sellest asjaomast liikmesriiki ja püüab hinnangu muutmises kokku leppida. Europol ei muuda hinnangut ilma kokkuleppeta.

4. Kui Europol saab liikmesriigilt teavet, millele ei ole antud hinnangut lõike 1 või 2 kohaselt, püüab ta hinnata allika usaldusväärsust ja teabe õigsust juba tema valduses oleva teabe põhjal. Konkreetseid andmeid ja teavet tuleb hinnata kokkuleppel teabe esitanud liikmesriigiga. Liikmesriik ja Europol võivad samuti üldjoontes kokku leppida konkreetsete andmeliikide ja konkreetsete allikate hindamise üldtingimustes. Kui konkreetse juhtumi suhtes ei ole jõutud kokkuleppele või kui kokkulepe üldtingimuste kohta puudub, määrab Europol teabele või andmetele lõigetes 1 ja 2 osutatud koodid X ja 4.

5. Käesolevat artiklit kohaldatakse mutatis mutandis juhul, kui Europol saab andmeid või teavet liidu asutuselt, kolmandalt riigilt, rahvusvaheliselt organisatsioonilt või eraõiguslikult isikult.

6. Europol kasutab avalikult kättesaadavatest allikatest pärit teabe hindamiseks lõigetes 1 ja 2 sätestatud koode.

7. Kui teave saadakse Europoli poolt oma ülesannete täitmisel tehtud analüüsi tulemusel, hindab Europol sellist teavet kooskõlas käesoleva artikliga ja kokkuleppel analüüsis osalevate liikmesriikidega.

Artikkel 30

Isikuandmete eriliikide ja eri kategooria andmesubjektide isikuandmete töötlemine

1. Kuriteoohvrite, tunnistajate või teiste teo kohta teavet anda võivate isikute või alla 18-aastaste isikute isikuandmete töötlemine on lubatud, kui see on rangelt vajalik ja proportsionaalne Europoli eesmärkidega seotud kuritegude tõkestamiseks või nende vastu võitlemiseks.

2. ►M1 ◄ On keelatud valida teatavat isikute rühma ainuüksi eespool nimetatud isikuandmete põhjal. Rassilist või etnilist päritolu, poliitilisi vaateid, usulisi või filosoofilisi veendumusi või ametiühingusse kuulumist kajastavate isikuandmete ning geeniandmete ja biomeetriliste andmete töötlemine füüsilise isiku kordumatu tuvastamise eesmärgil või füüsilise isiku tervist, seksuaalelu või seksuaalset sättumust käsitlevate andmete töötlemine on lubatud üksnes juhul, kui see on rangelt proportsionaalne ja vajalik artikli 33a kohaste teadus- ja innovatsiooniprojektide jaoks ja kui see toimub operatiiveesmärkidel, mis vastavad Europoli eesmärkidele, ja üksnes selliste kuritegude ennetamiseks või nende vastu võitlemiseks, mis on hõlmatud Europoli eesmärkidega. Sellise töötlemise suhtes kohaldatakse ka käesolevas määruses sätestatud asjakohaseid andmesubjekti õiguste ja vabadustega seotud kaitsemeetmeid ning töötlemine on lubatud üksnes juhul, kui need andmed täiendavad muid Europoli töödeldavaid isikuandmeid, välja arvatud biomeetrilised andmed, mida töödeldakse füüsilise isiku kordumatu tuvastamise eesmärgil.On keelatud valida teatavat isikute rühma ainuüksi eespool nimetatud isikuandmete põhjal.

▼M1

2a. Andmekaitseametnikku teavitatakse põhjendamatu viivituseta käesoleva artikli kohasest isikuandmete töötlemisest.

▼M1

3. Ainult Europolil on otsene juurdepääs lõigetes 1 ja 2 osutatud isikuandmetele. Europoli tegevdirektor annab piiratud arvule Europoli töötajatele loa selliseks juurdepääsuks, kui see on vajalik nende tööülesannete täitmiseks.

Ilma et see piiraks esimese lõigu kohaldamist, kui see on vajalik isikuandmetele otsese juurdepääsu andmiseks liikmesriikide pädevate asutuste ja ELi toimimise lepingu V jaotise alusel asutatud liidu ametite töötajatele käesoleva määruse artikli 20 lõikes 1 ja 2a ette nähtud juhtudel või teadus- ja innovatsiooniprojektide puhul, kooskõlas käesoleva määruse artikli 33a lõike 2 punktiga d, annab tegevdirektor nõuetekohaselt loa selliseks juurdepääsuks piiratud arvule sellistele töötajatele.

▼M1 —————

▼M1

5. Lõigetes 1 ja 2 osutatud isikuandmeid ei saadeta liikmesriikidele või liidu asutustele ega edastata kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele, välja arvatud juhul, kui selline saatmine või edastamine on üksikjuhtudel liidu õiguse kohaselt nõutav või rangelt vajalik ja proportsionaalne Europoli eesmärkidega hõlmatud kuritegude puhul ning vastavalt V peatükile.

▼B

6. Europol esitab igal aastal Euroopa Andmekaitseinspektorile statistilise ülevaate kõikidest lõikes 2 osutatud isikuandmetest, mida ta on töödelnud.

Artikkel 31

Isikuandmete säilitamise ja kustutamise tähtajad

1. Europol säilitab enda töödeldud isikuandmeid ainult nii kaua, kui see on andmete töötlemise eesmärgi seisukohast vajalik ja proportsionaalne.

2. Europol vaatab isikuandmete edasise säilitamise vajaduse läbi igal juhul hiljemalt kolme aasta jooksul pärast andmete esmase töötlemise algust. Kui Europol oma ülesannete täitmiseks vajab isikuandmete edasist säilitamist, võib ta otsustada, et säilitab isikuandmeid järgmise läbivaatamiseni, mis toimub pärast järgmist kolmeaastast ajavahemikku. Edasist säilitamist põhjendatakse ja see dokumenteeritakse. Kui isikuandmete edasise säilitamise otsust ei tehta, kustutakse need andmed kolme aasta möödumisel automaatselt.

3. Kui artikli 30 lõigetes 1 ja 2 osutatud isikuandmeid säilitatakse kauem kui viis aastat, teavitatakse sellest Euroopa Andmekaitseinspektorit.

4. Kui liikmesriik, liidu asutus, kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon on isikuandmete edastamise ajal vastavalt artikli 19 lõikele 2 teatanud piirangutest seoses isikuandmete varasema kustutamise või hävitamisega, kustutab Europol isikuandmed kooskõlas selliste piirangutega. Kui andmete esitaja valduses olevast teabest ulatuslikuma teabe põhjal järeldatakse, et andmete edasine säilitamine on Europoli ülesannete täitmiseks vajalik, taotleb Europol andmete esitajalt luba andmeid edasi säilitada ning põhjendab sellist taotlust.

5. Kui liikmesriik, liidu asutus, kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon kustutab oma andmebaasist Europolile edastatud isikuandmed, teatab ta sellest Europolile. Europol kustutab asjaomased andmed, välja arvatud juhul, kui andmete esitaja valduses olevast teabest ulatuslikuma teabe põhjal järeldatakse, et andmete edasine säilitamine on Europoli ülesannete täitmiseks vajalik. Europol teavitab andmete esitajat kõnealuste andmete edasisest säilitamisest ja põhjendab seda.

6. Isikuandmeid ei kustutata, kui a) see kahjustaks kaitset vajava andmesubjekti huve. Sellistel juhtudel kasutatakse andmeid üksnes andmesubjekti sõnaselgel ja kirjalikul nõusolekul; b) andmesubjekt seab kahtluse alla nende õigsuse. Sellisel juhul säilitatakse andmeid ajavahemiku jooksul, mis võimaldab liikmesriikidel või, kui see on asjakohane, Europolil kontrollida andmete õigsust; c) neid tuleb säilitada tõendamise eesmärgil või õigusnõuete koostamiseks, esitamiseks või kaitsmiseks, või d) andmesubjekt on vastu nende kustutamisele ning nõuab selle asemel nende kasutamise piiramist.

▼M1

Artikkel 32

Töötlemise turvalisus

Europol, kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikliga 91, ja liikmesriigid, kooskõlas direktiivi (EL) 2016/680 artikliga 29, kehtestavad mehhanismid turvameetmete võtmiseks kogu infosüsteemi piires.

▼M1 —————

▼M1

Artikkel 33a

Isikuandmete töötlemine teadusuuringute ja innovatsiooni eesmärgil

1. Europol võib töödelda isikuandmeid teadus- ja innovatsiooniprojektide eesmärgil, kui nimetatud isikuandmete töötlemine: a) on asjaomase projekti eesmärkide saavutamiseks rangelt vajalik ja nõuetekohaselt põhjendatud; b) isikuandmete eriliikide puhul on see rangelt vajalik ja kohaldatakse asjakohased kaitsemeetmed, mis võivad hõlmata pseudonüümimist.

Europoli teadus- ja innovatsiooniprojektide raames toimuva isikuandmete töötlemise puhul juhindutakse läbipaistvuse, selgitatavuse, õigluse ja aruandekohustuse põhimõtetest.

2. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, isikuandmete töötlemiseks Europoli teadus- ja innovatsiooniprojektide raames, kohaldatakse järgmisi kaitsemeetmeid: a) iga teadus- ja innovatsiooniprojekti jaoks on nõutud tegevdirektori eelnev luba, mille ta annab andmekaitseametniku ja põhiõiguste ametnikuga konsulteerides ning mille aluseks on: i) projekti erieesmärkide kirjeldus ja selgitus, kuidas projekt aitab Europolil või liikmesriigi pädevatel asutustel täita oma ülesandeid; ii) kavandatava töötlemistoimingu kirjeldus, milles esitatakse töötlemise eesmärgid, ulatus ja kestus ning isikuandmete töötlemise vajalikkus ja proportsionaalsus, näiteks uuenduslike tehnoloogiliste lahenduste uurimiseks ja katsetamiseks ning projektitulemuste täpsuse tagamiseks; iii) töödeldavate isikuandmete kategooriate kirjeldus; iv) hinnang selle kohta, kuidas järgitakse määruse (EL) 2018/1725 artiklis 71 sätestatud andmekaitsepõhimõtteid, säilitamise tähtaega ja isikuandmetele juurdepääsu tingimusi; ning v) andmekaitsealane mõjuhinnang, mis hõlmab andmesubjektide õigusi ja vabadusi ohustavaid riske, algoritmide treenimiseks kasutatavate isikuandmete ja töötlemistulemuste kallutatuse riski ning nende riskide vähendamiseks ja põhiõiguste rikkumise vältimiseks kavandatud meetmeid; b) enne projekti käivitamist teavitatakse Euroopa Andmekaitseinspektorit; c) haldusnõukoguga konsulteeritakse või teda teavitatakse enne projekti käivitamist vastavalt artikli 18 lõikes 7 osutatud suunistele; d) kõik projekti raames töödeldavad isikuandmed i) kopeeritakse ajutiselt Europoli eraldiseisvasse, isoleeritud ja kaitstud andmetöötluskeskkonda üksnes kõnealuse projekti elluviimise eesmärgil; ii) neile on juurdepääs üksnes Europoli spetsiaalselt volitatud töötajatele vastavalt käesoleva määruse artikli 30 lõikele 3 ning tehniliste turvameetmete kohaldamisel liikmesriikide pädevatele asutustele ja ELi toimimise lepingu V jaotise alusel asutatud liidu asutuste spetsiaalselt volitatud töötajatele; iii) neid ei tohi saata ega edastada; iv) ei tohi kaasa tuua andmesubjekte mõjutavaid meetmeid või otsuseid nende töötlemise tõttu; v) peavad olema kustutatud, kui projekt on lõpule viidud või isikuandmete säilitamise tähtaeg on vastavalt artiklile 31 möödunud; e) projekti raames toimunud isikuandmete töötlemise logisid säilitatakse kuni kaks aastat pärast projekti lõpetamist üksnes andmete töötlemise tulemuse täpsuse kontrollimiseks ja ainult seni, kuni see on selleks vajalik.

3. Haldusnõukogu kehtestab siduvas dokumendis teadus- ja innovatsiooniprojektide üldise kohaldamisala. Vajaduse korral sellist dokumenti ajakohastatakse ja tehakse kättesaadavaks Euroopa Andmekaitseinspektorile tema järelevalve teostamise eesmärgil.

4. Europol säilitab dokumendi, mis sisaldab algoritmide treenimise, testimise ja valideerimise protsessi ja põhjenduste üksikasjaliku kirjelduse, et tagada protsessi ja algoritmide läbipaistvus, sealhulgas nende vastavus käesolevas artiklis sätestatud kaitsemeetmetele, ning võimaldada kontrollida selliste algoritmide kasutamisel põhinevate tulemuste täpsust. Taotluse korral teeb Europol nimetatud dokumendi kättesaadavaks huvitatud isikutele, sealhulgas liikmesriikidele ja parlamentaarse ühiskontrolli töörühmale.

5. Kui teadus- ja innovatsiooniprojekti jaoks töödeldavad isikuandmed on esitanud liikmesriik, liidu asutus, kolmas riik või rahvusvaheline organisatsioon, taotleb Europol kõnealuselt andmete esitajalt nõusolekut vastavalt artikli 19 lõikele 2, välja arvatud juhul, kui andmete esitaja on andnud selliseks töötlemiseks eelneva loa teadusuuringute ja innovatsiooniprojektide eesmärgil, kas üld- või eritingimustel.

Europol ei töötle andmeid teadusuuringute ja innovatsiooniprojektide eesmärgil ilma andmete esitaja nõusolekuta. Sellise nõusoleku võib igal ajal tagasi võtta.

▼B

Artikkel 34

Asjaomaste asutuste teavitamine isikuandmetega seotud rikkumisest

▼M1

1. Ilma et see piiraks määruse (EL) 2018/1725 artikli 92 kohaldamist, teavitab Europol isikuandmetega seotud rikkumise korral põhjendamatu viivituseta kõnealusest rikkumisest asjaomase liikmesriigi pädevaid asutusi vastavalt käesoleva määruse artikli 7 lõikele 5 ning asjaomast andmete esitajat, välja arvatud juhul, kui on ebatõenäoline, et isikuandmetega seotud rikkumine ohustab füüsiliste isikute õigusi ja vabadusi.

▼B

2. Lõikes 1 osutatud teates tuleb vähemalt a) kirjeldada isikuandmetega seotud rikkumise laadi ning nimetada võimaluse ja vajaduse korral asjaomaste andmesubjektide kategooriad ja arv ning asjaomaste kirjete liigid ja arv; b) kirjeldada isikuandmetega seotud rikkumise võimalikke tagajärgi; c) kirjeldada Europoli kavandatud või võetud meetmeid isikuandmetega seotud rikkumise osas ja d) soovitada asjakohasel juhul meetmeid, mis võimaldavad leevendada isikuandmetega seotud rikkumise võimalikku negatiivset mõju.

▼M1 —————

▼B

Artikkel 35

Andmesubjekti teavitamine isikuandmetega seotud rikkumisest

▼M1 —————

▼M1

3. Ilma et see piiraks määruse (EL) 2018/1725 artikli 93 kohaldamist, kui Europolil ei ole asjaomase andmesubjekti kontaktandmeid, palub ta, et andmete esitaja teavitaks andmesubjekti isikuandmetega seotud rikkumisest ja teavitaks Europoli tehtud otsusest. Andmeid esitav liikmesriik teavitab asjaomast andmesubjekti isikuandmete rikkumisest vastavalt oma riigisisesele õigusele.

▼M1 —————

▼B

Artikkel 36

Andmesubjekti õigus tutvuda andmetega

▼M1 —————

▼M1

3. Andmesubjekt, kes soovib kasutada määruse (EL) 2018/1725 artiklis 80 osutatud õigust tutvuda oma isikuandmetega, võib esitada asjakohase taotluse enda valitud liikmesriigis selleks määratud ametiasutusele või Europolile. Kui taotlus tehakse nimetatud ametiasutusele, edastab ta taotluse põhjendamatu viivituseta ja ühe kuu jooksul pärast selle kättesaamist Europolile.

▼B

4. Europol kinnitab lõike 3 kohase t