1976R3237 — ET — 01.01.1982 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EMÜ) nr 3237/76,

21. detsember 1976,

14. novembril 1975. aastal Genfis TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo suhtes sõlmitud tollikonventsiooni (TIR-konventsioon) tehniliste lisade ennetähtaegse rakendamise ja TIR-märkmiku näidise ennetähtaegse kasutamise kohta







EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, võttes arvesse komisjoni soovitust ning arvestades, et: ning arvestades, et: 1975. aastal Genfis muudetud TIR-konventsiooni alusel sätestatud lihtsustamismeetmeid tuleks kohaldada niipea kui võimalik; see kehtib eriti eespool mainitud konventsiooni tehniliste sätete ja TIR-märkmiku näidise suhtes, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

1. Alates 1. jaanuarist 1977 kohaldatakse ühenduses 1975. aasta TIR-konventsiooni lisasid 1, 2, 3, 4, 5 ja 7.

Eespool mainitud konventsiooni lisa 6 selgitavaid märkusi, mis on seotud lõikes 1 loetletud lisadega, kohaldatakse samast kuupäevast alates.

2. Alates 1. jaanuarist 1977 on 1975. aasta TIR-konventsiooni lisas 1 esitatud TIR-märkmiku näidisel ühenduses sama juriidiline jõud ja mõju nagu 1959. aasta konventsiooni TIR-märkmikul.

3. 1975. aasta TIR-konventsiooni lisade 1, 2, 3, 4, 5 ja 7 tekstid ning nende lisadega seotud lisa 6 selgitavad märkused sisalduvad käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Komisjon teatab Euroopa Majanduskomisjoni täitevsekretärile artiklis 1 vastu võetud sätetest.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









LISA 1

TIR-MÄRKMIKU NÄIDIS

TIR-märkmik on trükitud prantsuse keeles, välja arvatud esikaane väliskülg, mille tekst on trükitud ka inglise keeles. Prantsuse keeles esikaane siseküljele trükitud “TIR-märkmiku kasutamise eeskiri” on trükitud inglise keeles ka tagakaane siseküljele.

►(1) M1









LISA 2

EESKIRI TEHNILISTE TINGIMUSTE KOHTA, MIDA KOHALDATAKSE MAANTEESÕIDUKITE SUHTES AKTSEPTEERIMISEL RAHVUSVAHELISEKS TOLLITÕKENDIGA VEOKS

Artikkel 1

Peamised põhimõtted

Rahvusvaheliseks tollitõkendiga veoks võib heaks kiita üksnes need sõidukid, mille veoseruumid on ehitatud ja varustatud nii, et:

a) nende tollitõkendiga suletud osast ei saa kaupu välja võtta ega juurde panna ilma avamisjälgi jätmata või tollitõkendit rikkumata;

b) tollitõkendeid on võimalik kinnitada lihtsalt ja tõhusalt;

c) need ei sisalda peidikuid, kuhu saaks kaupu peita;

d) kõik veoseruumid on tolliläbivaatuseks kergesti ligipääsetavad.

Artikkel 2

Veoseruumide struktuur

1. Käesoleva eeskirja artikli 1 nõuete täitmiseks:

a) ühendatakse veoseruumide koosteelemendid (seinad, põrand, uksed, katus, püsttalad, raamid, risttalad jne) kas seadiste abil, mida ei saa eemaldada või asendada väljastpoolt ilma avamisjälgi jätmata, või meetodite abil, mille tulemusel saadakse tarind, mida ei saa muuta jälgi jätmata. Kui seinad, põrand, uksed ja katus koosnevad mitmest osast, peavad need vastama samadele nõuetele ja olema piisavalt tugevad;

b) peavad uksed ja kõik muud sulgemissüsteemid (sealhulgas sulgemiskraanid, luugid, äärikud jm) olema varustatud seadisega, millele saaks kinnitada tollitõkendi. Nimetatud seadis peab olema selline, et seda ei saa eemaldada ega asendada väljastpoolt ilma jälgi jätmata ning et ust või sulgurit ei saaks avada ilma tollitõkendit rikkumata. Tollitõkend peab olema kaitstud asjakohasel viisil. Avatavad katused on lubatud;

c) tuleb ventilatsiooni- ja drenaažiavad varustada seadisega, mis takistab juurdepääsu veoseruumi sisemusse. Nimetatud seadis peab olema selline, et seda ei saa eemaldada ega asendada väljastpoolt ilma jälgi jätmata.

2. Olenemata käesoleva eeskirja artikli 1 punkti c sätetest on lubatud sellised veoseruumi koosteelemendid, mis praktilistel põhjustel sisaldavad tühikuid (näiteks kahekordse seina vaheosad). Selleks et nimetatud ruume ei saaks kasutada kaupade peitmiseks:

i) tuleb veoseruumi sisevooderdis, kui see katab kogu seina põrandast laeni, või muudel juhtudel, kui sisevooderdise ja välisseina vaheline ruum on suletud, paigaldada nii, et seda ei saaks eemaldada ja asendada väljastpoolt ilma jälgi jätmata,

ii) tuleb teha kindlaks, kui vooderdis ei kata tervet seina täies kõrguses ning vooderdise ja välisseina vaheline ruum ei ole täielikult suletud ning kõikidel muudel juhtudel, kui veoseruum sisaldab tühikuid, et sellised ruumid oleks võimalikult väiksed ja tolliläbivaatuseks kergesti ligipääsetavad.

3. Katuseaknad on lubatud tingimusel, et need on tehtud piisavalt tugevatest materjalidest ja et neid ei saa eemaldada või asendada väljastpoolt ilma jälgi jätmata. Sellest olenemata on lubatud kasutada klaasi, kuid sel juhul tuleb katuseaknale paigaldada tugev metallvõrestik, mida ei saa väljastpoolt eemaldada; võresilma läbimõõt ei tohi ületada 10 mm.

4. Tehnilistel eesmärkidel (nagu näiteks määrimine, hooldus ja liivapuistekasti täitmine) põrandasse tehtud avad on lubatud üksnes tingimusel, et need on varustatud kaanega, mida saab kinnitada nii, et veoseruumi ei ole võimalik väljastpoolt pääseda.

Artikkel 3

Tentsõidukid

1. Tentsõidukite kohta kehtivad käesoleva eeskirja artiklite 1 ja 2 sätted vastavate erisustega.Lisaks sellele peavad need sõidukid vastama käesoleva artikli sätetele.

2. Tent on kas tugevast presendist või plastik- või kummikattega kangast, mis on piisavalt tugev ja venimatu. Tent peab olema heas korras ja paigaldatud nii, et pärast sulgemisseadise kinnitamist ei ole võimalik pääseda veoseruumi ilma jälgi jätmata.

3. Kui tent koosneb mitmest tükist, tuleb nende servad voltida üksteise vahele ja õmmelda kokku kahe, teineteisest vähemalt 15 mm kaugusel asuva õmblusega. Õmblused tuleb teha vastavalt käesoleva eeskirja joonisele 1; kui tendi teatavate osade (nagu näiteks klapid ja tugevdatud nurgad) puhul ei ole siiski võimalik neid nimetatud viisil ühendada, piisab pealmise osa tagasikeeramisest ja õmblusest vastavalt käesolevale eeskirjale lisatud joonisele 2 või 2a. Üks õmblus on näha üksnes seestpoolt ja selle õmbluse jaoks kasutatud niidi värv peab selgelt erinema tendi värvist ja teise õmbluse jaoks kasutatud niidi värvist. Kõik õmblused peavad olema tehtud masinaga.

4. Kui tent on plastikkattega kangast ja koosneb mitmest tükist, võib need tükid omavahel ühendada kokkusulatamise teel vastavalt käesolevale eeskirjale lisatud joonisele 3. Ühe tüki serv peab katma teise serva vähemalt 15 mm ulatuses. Tükid sulatatakse kokku kogu selles laiuses. Tendi välisserv kaetakse vähemalt 7 mm laiuse plastikribaga, mis kinnitatakse samuti kokkusulatamise teel. Plastikribale ja sellest mõlemale poole jäävale 3 mm laiusele tendiosale kantakse ühtne ja selge reljeefmuster. Kokkusulatamine peab olema tehtud nii, et tükke ei oleks jälgi jätmata võimalik eraldada ja uuesti ühendada.

5. Parandusi tehakse käesolevale eeskirjale lisatud joonisel 4 näidatud viisil; servad volditakse üksteise vahele ja õmmeldakse kokku kahe nähtava õmblusega, mille vahe on vähemalt 15 mm; seestpoolt nähtava niidi värv peab selgelt erinema väljastpoolt nähtava niidi värvist ja tendi värvist; kõik õmblused peavad olema tehtud masinaga. Kui serva lähedalt vigastatud tenti parandatakse paigaga, võib õmbluse teha ka vastavalt käesoleva artikli lõikele 3 ja käesolevale eeskirjale lisatud joonisele 1. Plastikkattega kangast võib parandada käesoleva artikli lõikes 4 kirjeldatud viisil, kuid sel juhul tuleb plastikriba kinnitada tendi mõlemale poolele ja paik asetatakse sissepoole.

6.

a) Tent kinnitatakse sõidukile täpselt vastavalt käesoleva eeskirja artikli 1 punktide a ja b tingimustele. Tendi kinnitamiseks kasutatakse: i) sõiduki külge kinnitatud metallrõngaid, ii) tendi servas olevaid aasasid, iii) kinnitusvahendit, mis läheb läbi rõngaste ja üle tendi ning on täies pikkuses väljastpoolt nähtav. Tent peab ulatuma üle sõiduki jäikade osade vähemalt 250 mm laiuselt kinnitusrõngaste keskelt mõõdetuna, kui sõiduki konstruktsioon ei ole selline, et on takistatud ligipääs veoseruumile.

b) Kui tendi serv kinnitatakse püsivalt sõiduki külge, peab ühendus olema katkematu ja tehtud tugevate seadiste abil.

7. Tenti toetab vastav pealisehitis (püsttalad, seinad, kaared, liistud jne).

▼M1

8. Rõngaste ja aasade vahe ei tohi ületada 200 mm. Vahe võib olla suurem, kuid ei tohi olla suurem kui 300 mm rõngaste ja aasade vahel mõlemal pool püsttala, kui sõiduki konstruktsioon ja kate takistavad ligipääsu koormaruumile. Aasad peavad olema tugevdatud.

▼B

9. Kasutatakse järgmisi kinnitusvahendeid:

a) terastross, mille läbimõõt on vähemalt 3 mm;

b) kanepi- või sisaliköis, mille läbimõõt on vähemalt 8 mm ja mis on kaetud venimatu läbipaistva plastikkestaga.

Terastross võib olla kaetud venimatu läbipaistva plastikkestaga.

10. Kõik trossid ja köied peavad olema ühes tükis ning mõlemas otsas peab olema karastatud metallotsik. Iga metallotsiku kinnitil peab olema trossi või köit läbiv õõnesneet, millest pannakse läbi tollitõkendi nöör või riba. Tross või köis peab olema nähtav mõlemal pool õõnesneeti, tagamaks et tross või köis on ühes tükis (vt käesolevale eeskirjale lisatud joonist 5).

11. Peale- ja mahalaadimiseks kasutatavad avade juures peavad kaks tendi serva teineteisest piisavalt üle ulatuma. Nende kinnitamiseks kasutatakse:

a) vastavalt käesoleva artikli lõigetele 3 ja 4 õmmeldud või kokkusulatatud klappe;

b) käesoleva artikli lõike 8 tingimustele vastavaid rõngaid ja aasasid;

c) vastavast materjalist valmistatud venimatut ühes tükis rihma, mille laius on vähemalt 20 mm ja paksus 3 mm ning mis läheb läbi rõngaste ja hoiab koos tendi kaks serva ja klapi; rihm tuleb kinnitada tendi sisepoolele ja varustada aasaga, kuhu kinnitatakse käesoleva artikli lõikes 9 nimetatud tross või köis.

Kui kasutatakse eriseadist, nagu näiteks tõkkeplaat, mis takistab ligipääsu veoseruumile ilma jälgi jätmata, ei ole klapp vajalik.

Joonis 1

Mitmest kokkuõmmeldud tükist valmistatud tent

Joonis 2

Mitmest kokkuõmmeldud tükist valmistatud tent

Joonis 2 a

Mitmest kokkuõmmeldud tükist valmistatud tent

Joonis 3

Mitmest kokkusulatatud tükist valmistatud tent

Joonis 4

Tendi parandamine

Joonis 5

Metallotsiku näidis









LISA 3

LISA 2 TEHNILISTELE TINGIMUSTELE VASTAVATE MAANTEESÕIDUKITE HEAKSKIITMISE KORD

Üldine

1. Sõidukite heakskiitmine võib toimuda kas:

a) üksikult; või

b) konstruktsioonitüübi alusel (sõidukite seeriad).

2. Heakskiidetud sõidukitele väljastatakse lisa 4 tüüpvormile vastav TIR-tunnistus. See tunnistus trükitakse väljastanud riigi keeles ning prantsuse või inglise keeles. Kui heakskiitnud asutus peab seda vajalikuks, lisatakse tunnistusele selle asutuse poolt kinnitatud fotod või joonised. Sel juhul peab see asutus märkima TIR-tunnistuse punkti 6 nende dokumentide arvu.

3. TIR-tunnistus peab olema sõidukis.

4. Sõiduk esitatakse iga kahe aasta järel läbivaatuseks ja vajadusel heakskiidu pikendamiseks selle riigi pädevale asutusele, kus sõiduk on registreeritud, või registreerimata sõidukite puhul selle riigi asutusele, kus on omaniku või kasutaja elu- või asukoht.

5. Kui sõiduk ei vasta enam heakskiidu saamiseks ettenähtud tehnilistele tingimustele, tuleb enne TIR-märkmiku alusel toimuvat kaubavedu taastada selle seisukord heakskiidu saamisel, et sõiduk vastaks jälle nimetatud tehnilistele tingimustele.

6. Kui sõiduki olulised omadused on muutunud, ei kehti sõiduki suhtes heakskiit ning enne kui sõidukit saab kasutada TIR-märkmiku alusel toimuval kaubaveol, peab selle uuesti heaks kiitma pädev asutus.

7. Sõiduki registreerimisriigi pädevad asutused või nende sõidukite puhul, mida ei ole vaja registreerida, selle riigi pädevad asutused, kus on sõiduki omaniku või kasutaja elu- või asukoht, võivad vajaduse korral TIR-tunnistuse kehtetuks tunnistada või seda pikendada või väljastada uue TIR-tunnistuse käesoleva konventsiooni artiklis 14 ja käesoleva lisa lõigetes 4, 5 ja 6 ettenähtud juhtudel.

Üksikult heakskiitmise kord

8. Üksikult heakskiitmist taotleb pädevalt asutuselt omanik, ettevõtja või nende esindaja. Pädev asutus vaatab esitatud sõiduki üle vastavalt lõigetes 1-7 sätestatud üldeeskirjadele ja teeb kindlaks, kas sõiduk vastab lisas 2 ettenähtud tehnilistele tingimustele ning pärast heakskiitmist väljastab lisa 4 näidisele vastava TIR-tunnistuse.

Konstruktsioonitüübi alusel heakskiitmise kord

9. Kui sõidukid toodetakse sama konstruktsioonitüübi järgi seeriana, võib tootja taotleda valmistajariigi pädevalt asutuselt heakskiitmist konstruktsioonitüübi alusel.

10. Tootja märgib oma taotluses ära kõnealuse sõiduki tüübile tema poolt antud identifitseerimisnumbrid või -tähed.

11. Taotlusega koos peavad olema kõnealuse sõidukitüübi joonised ja üksikasjalik konstruktsiooni spetsifikaat.

12. Tootja võtab kirjalikult kohustuse:

a) esitada pädevale asutusele need asjaomast tüüpi sõidukid, mida see asutus tahab üle vaadata;

b) lubada pädeval asutusel teha muid sõidukiga seotud ülevaatusi millal tahes asjaomase tüübi seeriatootmise jooksul;

c) teatada pädevale asutusele kõikidest joonistesse või spetsifikaatidesse tehtud muudatustest nende ulatusest olenemata enne muudatuste teostamist;

d) märkida sõidukile nähtavasse kohta konstruktsioonitüübi identifitseerimisnumbrid või -tähed ning samuti sõiduki järjekorranumbri kõneluses seerias (tootjanumber);

e) pidada arvestust heakskiidetud konstruktsioonitüübile vastavalt toodetud sõidukite kohta.

13. Pädev asutus teatab vajaduse korral, milliseid muudatusi tuleb teha konstruktsioonitüübis, et sõiduki saaks heaks kiita.

14. Konstruktsioonitüüpi ei saa heaks kiita enne, kui pädev asutus on ühe või enama sama tüüpi sõiduki ülevaatamisega kindlaks teinud, et seda tüüpi sõidukid vastavad lisas 1 ettenähtud tehnilistele tingimustele.

15. Pädev asutus teatab tootjale kirjalikult oma otsusest konstruktsioonitüüp heaks kiita. Otsusele märgitakse kuupäev ja number. Teates tuleb selgelt nimetada otsuse teinud asutus.

16. Pädev asutus võtab vajalikud meetmed, et väljastada kõikidele heakskiidetud konstruktsioonitüübile vastavalt valmistatud sõidukitele nõuetekohaselt kinnitatud TIR-tunnistus.

17. TIR-tunnistuse valdaja peab vajaduse korral enne sõiduki kasutamist TIR-märkmiku alusel toimuvaks kaubaveoks märkima TIR-tunnistusele:

— sõiduki registreerimisnumbri (punkt 1),

— registreerimisele mittekuuluva sõiduki puhul nime ja äriühingu asukoha (punkt 8).

18. Kui konstruktsioonitüübi alusel heakskiidetud sõiduk eksporditakse teise riiki, mis on käesoleva konventsiooni lepinguosaline, ei ole selle tõttu uus heakskiitmine vajalik.

TIR-tunnistuse kinnitamise kord

19. Kui TIR-märkmiku alusel kaupa vedaval heakskiidetud sõidukil ilmnevad olulised puudused, võivad lepinguosaliste pädevad asutused kas keelata sõidukil vedu jätkata TIR-märkmiku alusel või lubada sõidukil oma territooriumil vedu jätkata, rakendades vajalikke ettevaatusabinõusid. Heakskiidetud sõiduki rahuldav seisukord tuleb taastada võimalikult kiiresti ja igal juhul enne, kui seda uuesti kasutatakse TIR-märkmiku alusel toimuval kaubaveol.

20. Nimetatud juhtudel peab toll tegema vastava märke sõiduki TIR-tunnistuse punkti 10. Kui sõiduki heakskiitmiseks nõutav seisukord on taastatud, esitatakse sõiduk lepinguosalise pädevatele asutustele, kes tunnistavad TIR-tunnistuse taas kehtivaks, lisades punkti 11 kinnituse, mis tühistab eelnevalt tehtud märkused. Sõidukit, mille TIR-tunnistuse punktis 10 on eelneva lõike alusel tehtud kinnitus, ei tohi uuesti kasutada TIR-märkmiku alusel toimuvaks kaubaveoks enne, kui selle rahuldav seisukord on taastatud ja punktis 10 olev kinnitus on tühistatud eespool mainitud viisil.

21. Toll peab iga TIR-tunnistusele tehtud märkuse juurde lisama kuupäeva ja kinnituse.

22. Kui sõidukil ilmnevad puudused, mida toll käsitleb väheolulistena ja mis ei hõlma endas salakaubaveo ohtu, siis lubatakse sõidukit jätkuvalt kasutada TIR-märkmiku alusel toimuvaks kaubaveoks. Puudustest tuleb teatada TIR-tunnistuse valdajale ja ta peab taastama oma sõiduki rahuldava seisukorra mõistliku aja jooksul.









LISA 4

SÕIDUKI TIR-TUNNISTUSE NÄIDIS









LISA 5

TIR-TAHVLID

1. Tahvlite mõõdud on 250 × 400 mm.

2. Tähekombinatsioon “TIR” peab olema kirjutatud suurte ladina tähtedega, mille kõrgus on 200 mm ja joone laius vähemalt 20 mm. Tähed märgitakse valge värviga sinisele taustale.









LISA 6

SELGITAVAD MÄRKUSED

SISSEJUHATUS

i) Vastavalt käesoleva konventsiooni artiklile 43 tõlgendatakse selgitavates märkustes konventsiooni ja selle lisade teatavaid sätteid. Samuti sisaldavad need teatavate soovituslike tavade kirjeldusi.

ii) Selgitavad märkused ei muuda käesoleva konventsiooni ja selle lisade sätteid, vaid täpsustavad nende sisu, tähendust ja reguleerimisala.

iii) Eriti võttes arvesse käesoleva konventsiooni artiklit 12 ja lisa 2, mis on seotud maanteesõidukite tollitõkendiga veoks heakskiitmise tehniliste tingimustega, määratakse selgitavates märkustes vajaduse korral kindlaks need konstruktsioonivõtted, mida lepinguosalised peavad nimetatud sätetele vastavatena aktsepteerima. Selgitavates märkustes määratakse ka vajaduse korral kindlaks, millised konstruktsioonivõtted nimetatud sätetele ei vasta.

iv) Selgitavad märkused võimaldavad käesoleva konventsiooni ja selle lisade kohaldamise, võttes arvesse tehnika arengut ja majanduslikke vajadusi.

▼M1

1. LISA 1

1.10. c) TIR-märkmiku kasutamise eeskiri

— Kaubamanifestile lisatud lastinimekirjad — TIR-märkmiku kasutamise eeskirja punkti 10 alapunktis c on lubatud kasutada TIR-märkmikule lisatud lastinimekirju isegi siis, kui manifestil on kõikide veetavate kaupade märkimiseks piisavalt ruumi. Seda lubatakse siiski ainult juhul, kui lastinimekirjad sisaldavad kõiki kaubamanifestis nõutavaid andmeid loetavas ja äratuntavas vormis ja kui kõiki muid eeskirja punkti 10 alapunkti c nõudeid on järgitud.

▼B

2. LISA 2

2.2 Artikkel 2

2.2.1. a) Lõige 1 punkt a — Koosteelementide ühendamine

a) Kui kasutatakse ühendusseadiseid (needid, kruvid, poldid, mutrid jne), tuleb need paigaldada väljastpoolt risti läbi kokkuühendatavate osade nii, et need ulatuksid sissepoole, kus nad tuleb tugevasti kinnitada (näiteks neetimise või keevitamise teel, kinnitatud õõnesneetide või poltidega ning needitud või keevitatud mutri abil). Tavalised needid (st needid, mille paigaldamiseks on vaja need kinnitada ühendatavate koosteelementide mõlemalt poolelt) võib siiski paigaldada seestpoolt. Eespool mainitust hoolimata võib veoseruumide põrandad seestpoolt kinnitadaisekeermestavate kruvide, isepuurivate neetide või laengneetidega, mis läbivad täisnurga all põranda ja metallist risttala, tingimusel et mõnede ühendusseadiste, välja arvatud isekeermestavate kruvide pead tasandatakse risttala välispinna suhtes või keevitatakse selle külge.

b) Pädev asutus määrab kindlaks, millised ühendusseadised ja mitu neist peavad vastama käesoleva märkuse punkti a nõuetele; pädeval asutusel tuleb tagada, et selliselt ühendatud koosteelemente ei oleks võimalik ümber paigutada ega asendada ilma jälgi jätmata. Muude ühendusseadiste valiku ja paigaldamise kohta piirangud puuduvad.

c) Ühendusseadised, mida saab eemaldada ja asendada ilma jälgi jätmata üksnes ühelt poolt (st ilma et neid peaks käsitsema koosteelemendi mõlemalt poolelt), ei ole käesoleva märkuse punkti a alusel lubatud. Sellised ühendusseadised on näiteks laiendatavad needid, pimeneedid ja muud sarnased seadised.

d) Eespool kirjeldatud ühendamismeetodid kehtivad selliste sihtotstarbeliste veoautode suhtes, nagu näiteks termos-, külmik- ja paakautod, niivõrd kui need on vastavuses tehniliste nõuetega, millele sellised sõidukid peavad nende kasutust silmas pidades vastama. Kui tehnilistel põhjustel ei ole elemente võimalik kinnitada käesoleva märkuse punktis a kirjeldatud viisil, võib koosteelemendid ühendada käesoleva märkuse punktis c mainitud seadiste abil, tingimusel et siseseinal kasutatud seadistele ei pääse väljastpoolt ligi.

2.2.1. b) Lõige 1 punkt b — Uksed ja muud sulgemissüsteemid

a) Seadise, millele tollitõkend kinnitatakse, peab: i) kinnitama keevisega või vähemalt kahe ühendusseadise abil, mis vastab selgitava märkuse 2.2.1 a punktile a, ii) olema konstrueeritud nii, et seda ei saaks pärast veoseruumi sulgemist ja tollitõkendi kinnitamist eemaldada ilma jälgi jätmata. Samuti peab: iii) seadisel olema vähemalt 11 mm läbimõõduga ava või vähemalt 11 mm pikkune ja 3 mm laiune pilu, iv) seadis olema turvaline vaatamata kasutatud tollitõkendi liigile.

b) Uste hinged, sagarad, šarniirid ja muud uste jms paigaldamiseks vajalikud seadised tuleb kinnitada vastavalt käesoleva märkuse punkti a alapunktidele i ja ii. Lisaks sellele tuleb selliste detailide erinevad komponendid (näiteks uksehinge plaadid, telgpoldid või pöörelid) paigaldada nii, et neid ei saaks pärast veoseruumi sulgemist ja tollitõkendi kinnitamist eemaldada või maha võtta ilma jälgi jätmata. Kui sellisele seadisele ei ole ligipääsu väljastpoolt, piisab sellest, et pärast ukse või sarnase seadise sulgemist ja tollitõkendi kinnitamist ei saa seda uksehingelt või muult sarnaselt seadiselt eemaldada ilma jälgi jätmata. Kui uksel või sulgemisseadisel on rohkem kui kaks hinge, tuleb ainult kaks ukse külgedele kõige lähemat hinge kinnitada vastavalt punkti a alapunktide i ja ii nõuetele.

c) Erandlikult võib isotermiliste veoseruumidega sõidukitele kinnitada tollitõkendid, uksehinged ja mis tahes abidetailid, mille eemaldamine võimaldaks ligipääsu veoseruumi sisemusse või peidikutesse, kuhu võib kaupu peita, väljastpoolt seadepoltidevõi -kruvide abil, mis ei vasta selgitava märkuse 2.2.1 a punkti a nõuetele, tingimusel et: i) seadepoltide või -kruvide otsad kinnitatakse uksepaneeli välispinna või -pindade taga oleva alusplaadi või sarnase seadise sisse, ii) vastava arvu seadepoltide või -kruvide pead keevitatakse tollitõkendi, hingede jms külge nii, et need täielikult deformeeruvad ja et neid ei saa eemaldada ilma avamisjälgi jätmata. ( 1 ) Mõiste “isotermiline veoseruum” hõlmab ka soojusisolatsiooniga ja külmutusseadmetega varustatud ruume.

d) Sõidukid, millel on suur hulk sulgemisseadiseid, nagu näiteks ventiilid, sulgemiskraanid, luugikaaned, äärikud ja muud sarnased seadised, peavad olema konstrueeritud nii, et vajalikke tollitõkendeid oleks võimalikult vähe. Sel eesmärgil tuleb lähestikku asuvad sulgemisseadised omavahel ühendada ühise seadisega, mille puhul on vajalik ainult üks tollitõkend, või varustada samal eesmärgil kasutatava kaanega.

e) Avatava katusega sõidukid peavad olema konstrueeritud nii, et nende puhul oleks vaja võimalikult vähe tollitõkendeid.

2.2.1. c) — 1. Lõige 1 punkt c — Ventilatsiooniavad

a) Nende suurim läbimõõt ei tohi ületada 400 mm.

b) Avad, mille kaudu on võimalik pääseda otse veoseruumi, peab katma traatvõrgu või perforeeritud metallplaadiga (mõlemal juhul on aukude maksimaalne läbimõõt 3 mm) ja kaitsma keevitatud lattvõrega (aukude maksimaalne läbimõõt 10 mm).

c) Avad, mille kaudu ei ole võimalik pääseda otse veoseruumi (näiteks põlvede või tõkkeplaadi tõttu), peab varustama samade seadistega, kuid nende aukude läbimõõdud võivad olla vastavalt kas 10 mm või 20 mm.

d) Tenti tehtud avade puhul on nõutavad käesoleva märkuse punktis b osutatud seadised. Lubatud on siiski sellised sulgemisseadised, nagu näiteks väljastpoolt paigaldatud perforeeritud metallplaat ning seestpoolt paigaldatud traat- või muu võrk.

e) Lubatud on samalaadsed muust materjalist kui metallist seadised, tingimusel et augud on nõutava läbimõõduga ja kasutatav materjal on piisavalt tugev, et auke ei saaks oluliselt suurendada ilma jälgi jätmata. Lisaks sellele peab ventilatsiooniseade olema selline, et seda ei saaks asendada ainult ühelt poolt tenti.

2.2.1. c) — 2. Lõige 1 punkt c — Drenaažiavad

a) Nende suurim läbimõõt ei tohi ületada 35 mm.

b) Avad, mille kaudu on võimalik pääseda otse veoseruumi, peab varustama seadistega, mida kirjeldatakse selgitava märkuse 2.2.1 c–1 punktis b ventilatsiooniavade kohta.

c) Kui drenaažiavade kaudu ei ole võimalik pääseda otse veoseruumi, ei ole käesoleva märkuse punktis b osutatud seadised vajalikud, tingimusel et avad varustatakse kindla tõkkeplaadisüsteemiga, mis on kergesti ligipääsetav veoseruumi seest.

2.3. Artikkel 3

2.3.3. Lõige 3 — Mitmest tükist koosnev tent

a) Tendi tükid võivad olla erinevatest materjalidest, mis vastavad lisa 2 artikli 3 lõike 2 sätetele.

b) Tendi valmistamisel lubatakse tükkide mis tahes paigutused, tingimusel et see tagab piisava turvalisuse ja tükid ühendatakse vastavalt lisa 2 artikli 3 nõuetele.

2.3.6. a) Lõige 6 punkt a — Liugrõngastega varustatud sõidukid

Käesoleva lõike alusel on lubatud sõiduki külge kinnitatud metallvarbadel liikuvad metallist kinnitusrõngad (vt käesoleva lisa joonist 2), tingimusel et:

a) varvad kinnitatakse sõiduki külge üksteisest maksimaalselt 60 cm kaugusele ja sellisel viisil, et neid ei saa eemaldada ja asendada ilma jälgi jätmata;

b) rõngad on valmistatud kaksikrõngana või varustatud keskvarvaga ja tehtud ühest tükist keevitust kasutamata;

c) tent kinnitatakse sõidukile täpselt käesoleva konventsiooni lisa 2 artikli 1 punktis a ettenähtud tingimustele vastavalt.

2.3.6. b) Lõige 6 punkt b — Püsikinnitusega tendid

Kui üks või mitu tendi serva kinnitatakse püsivalt sõiduki kere külge, tuleb tent kinnitada ühe metallist või muust sobivast materjalist liistuga, mis kinnitatakse sõiduki kere külge ühendusseadiste abil, mis vastavad käesoleva lisa selgitava märkuse 2.2.1 a punkti a nõuetele.

▼M1

2.3.8 Lõige 8 — Kinnitusrõngaste ja -aasade vahed

Mõlemale poole püsttala on lubatud üle 200 mm vahe, mis ei ole suurem kui 300 mm, kui rõngad on paigutatud külgluukide süviste sisse ning aasad on ovaalsed ja piisavalt väiksed, et need ulatuvad ainult üle rõngaste.

▼B

2.3.9 Lõige 9 — Tekstiilsüdamikuga terastrossid

Käesoleva lõike alusel on lubatud tekstiilsüdamikuga trossid, mida ümbritsevad kuus üksnes terastraadist koosnevat kiudu, mis katavad täielikult südamiku, tingimusel et trosside läbimõõt on vähemalt 3 mm (arvestamata läbipaistvat plastikkesta).

2.3.11. a) Lõige 11 punkt a — Tendi pingutusklapid

Paljude sõidukite tendid on väljastpoolt varustatud horisontaalse klapiga, millel on piki sõiduki külge kulgevad aasad. Selliseid klappe, mida nimetatakse pingutusklappideks, kasutatakse tendi pinguldamiseks pingutusköite või sarnaste abivahendite abil. Selliseid klappe kasutatakse peitmaks tentidesse tehtud horisontaalseid pilusid, mille kaudu on võimalik pääseda sõidukis oleva kaubani. Seepärast on soovitatav, et selliste klappide kasutamist ei lubataks. Pingutusklappide asemel võib kasutada järgmisi süsteeme:

a) tendi sisepoolele kinnitatavad sarnase konstruktsiooniga pingutusklapid;

b) väikesed üksikud klapid, millel on üks aas ja mis kinnitatakse väljapoole tenti ühtlaste vahedega, et tenti oleks võimalik vajalikul määral pingutada.

Teatavatel juhtudel on võimalik tendi pingutusklappide kasutamist vältida.

2.3.11. c) Lõige 11 punkt c — Tendi rihmad

2.3.11. c) — 1. Rihmade valmistamiseks võib kasutada järgmisi materjale: a) nahk; b) venimatu tekstiilmaterjal, sealhulgas plastik- või kummikattega kangas, tingimusel et seda materjali ei saaks pärast läbilõikamist ilma jälgi jätmata kokku keevitada või uuesti ühendada. Lisaks sellele peab rihmade katmiseks kasutatav plastik olema läbipaistev ja siledapinnaline.

2.3.11. c — 2. Käesoleva lisa joonisel 3 näidatud seadis vastab lisa 2 artikli 3 lõike 11 viimase osa nõuetele. Samuti vastab see lisa 2 artikli 3 lõike 6 nõuetele.

3. LISA 3

3.0.17. Heakskiitmise kord

1. Lisaga 3 nähakse ette, et lepinguosalise riigi pädevad asutused võivad väljastada TIR-tunnistuse sõidukile, mis on valmistatud nimetatud lepinguosalise territooriumil, ja et sõiduki suhtes ei kohaldata täiendavalt heakskiidu korda riigis, kus see on registreeritud või kus on selle omaniku elu- või asukoht.

2. Nende sätete eesmärgiks ei ole piirata selle lepinguosalise riigi pädevate asutuste, kus sõiduk on registreeritud või kus on selle omaniku elu- või asukoht, õigust nõuda sellise tunnistuse esitamist kas importimisel või eesmärkidel, mis on seotud sõiduki registreerimise või kontrolliga või muude sarnaste nõuetega.

3.0.20. TIR-tunnistuse kinnitamise kord

Kui pärast sõiduki rahuldava seisukorra taastamist tuleb tühistada puudustega seotud kinnitus, piisab märkusest punkti 11 all “puudused kõrvaldatud”, millele järgneb asjaomase pädeva asutuse nimi, allkiri ja tempel.

Joonis 1

Näide isotermilise veoseruumiga sõidukite uste hingedest ja tollitõkendiga kinnitatavast seadisest

Uksehinge alusplaat

Keermestatud metallplaat

Joonis 2

Liugrõngastega tentsõidukid

Joonis 3

Näide sõiduki tendi kinnitusseadisest

Allpool näidatud seadis vastab lisa 2 artikli 3 lõike 11 viimase osa nõuetele. Samuti vastab see lisa 2 artikli 3 lõike 6 nõuetele.

Joonis 4

Tendi kinnitusseadis

Allpool näidatud seadis vastab lisa 2 artikli 3 lõike 6 nõuetele.









LISA 7

KONTEINERITE HEAKSKIIDUGA SEOTUD LISA

I OSA

EESKIRI TEHNILISTE TINGIMUSTE KOHTA, MIDA KOHALDATAKSE KONTEINERITE SUHTES AKTSEPTEERIMISEL RAHVUSVAHELISEKS TOLLITÕKENDIGA VEOKS

Artikkel 1

Peamised põhimõtted

Rahvusvaheliseks tollitõkendiga veoks võib heaks kiita üksnes need konteinerid, mis on ehitatud ja varustatud nii, et:

a) nende tollitõkendiga suletud osast ei saa kaupu välja võtta ega juurde panna ilma avamisjälgi jätmata või tollitõkendit rikkumata;

b) tollitõkendeid on võimalik kinnitada lihtsalt ja tõhusalt;

c) need ei sisalda peidikuid, kuhu saaks kaupu peita;

d) kõik veoseruumid on tolliläbivaatuseks kergesti ligipääsetavad.

Artikkel 2

Konteinerite struktuur

1. Käesoleva eeskirja artikli 1 nõuete täitmiseks:

a) ühendatakse konteinerite koosteelemendid (seinad, põrand, uksed, katus, püsttalad, raamid, risttalad jne) kas seadiste abil, mida ei saa eemaldada või asendada väljastpoolt ilma avamisjälgi jätmata või meetodite abil, mille tulemusel saadakse tarind, mida ei saa muuta jälgi jätmata. Kui seinad, põrand, uksed ja katus koosnevad mitmest osast, peavad need vastama samadele nõuetele ja olema piisavalt tugevad;

b) peavad uksed ja kõik muud sulgemissüsteemid (sealhulgas sulgemiskraanid, luugid, äärikud jm) olema varustatud seadisega, millele saaks kinnitada tollitõkendi. Nimetatud seadis peab olema selline, et seda ei saa eemaldada ega asendada väljastpoolt ilma jälgi jätmata ning et ust või sulgurit ei saaks avada ilma tollitõkendit rikkumata. Viimati nimetatu peab olema kaitstud asjakohasel viisil. Avatavad katused on lubatud;

c) tuleb ventilatsiooni- ja drenaažiavad varustada seadisega, mis takistab juurdepääsu veoseruumi sisemusse. Nimetatud seadis peab olema selline, et seda ei saa eemaldada ega asendada väljastpoolt ilma jälgi jätmata.

2. Olenemata artikli 1 punkti c sätetest on lubatud sellised konteineri koosteelemendid, mis praktilistel põhjustel sisaldavad tühikuid (näiteks kahekordse seina vaheosad). Selleks et nimetatud ruume ei saaks kasutada kaupade peitmiseks:

i) peab konteineri sisevooderdis olema selline, et seda ei saaks eemaldada ja asendada väljastpoolt ilma jälgi jätmata,

ii) peavad nimetatud ruumid olema võimalikult väiksed ja tolliläbivaatuseks kergesti ligipääsetavad.

Artikkel 3

Kokkupandavad või lahtivõetavad konteinerid

Kokkupandavate või lahtivõetavate konteinerite suhtes kohaldatakse käesoleva eeskirja artiklite 1 ja 2 sätteid; lisaks sellele peab neil olema riivistussüsteem, mis lukustab konteineri eri osad kokku, kui konteiner on kokku monteeritud. See riivistussüsteem peab olema selline, et toll saaks selle pärast konteineri kokkumonteerimist väljastpoolt tollitõkendiga kinnitada.

Artikkel 4

Tentkonteinerid

1. Tentkonteinerite kohta kehtivad käesoleva eeskirja artiklite 1 ja 2 sätted vastavate erisustega. Lisaks sellele peavad need sõidukid vastama käesoleva artikli sätetele.

2. Tent on kas tugevast presendist või plastik- või kummikattega kangast, mis on piisavalt tugev ja venimatu. Tent peab olema heas korras ja paigaldatud nii, et pärast sulgemisseadise kinnitamist ei ole võimalik pääseda veose juurde ilma jälgi jätmata.

3. Kui tent koosneb mitmest tükist, tuleb nende servad voltida üksteise vahele ja õmmelda kokku kahe, teineteisest vähemalt 15 mm kaugusel asuva õmblusega. Õmblused tuleb teha vastavalt käesoleva eeskirja joonisele 1; kui tendi teatavate osade (nagu näiteks klapid ja tugevdatud nurgad) puhul ei ole siiski võimalik neid nimetatud viisil ühendada, piisab pealmise osa tagasikeeramisest ja õmblusest vastavalt käesolevale eeskirjale lisatud joonisele 2. Üks õmblus on näha üksnes seestpoolt ja selle õmbluse jaoks kasutatud niidi värv peab selgelt erinema tendi värvist ja teise õmbluse jaoks kasutatud niidi värvist. Kõik õmblused peavad olema tehtud masinaga.

4. Kui tent on plastikkattega kangast ja see koosneb mitmest tükist, võib need tükid omavahel ühendada kokkusulatamise teel vastavalt käesolevale eeskirjale lisatud joonisele 3. Ühe tüki serv peab katma teise serva vähemalt 15 mm ulatuses. Tükid sulatatakse kokku kogu selles laiuses. Tendi välisserv kaetakse vähemalt 7 mm laiuse plastikribaga, mis kinnitatakse samuti kokkusulatamise teel. Plastikribale ja sellest mõlemale poole jäävale 3 mm laiusele tendiosale kantakse ühtne ja selge reljeefmuster. Kokkusulatamine peab olema tehtud nii, et tükke ei oleks jälgi jätmata võimalik eraldada ja uuesti ühendada.

5. Parandusi tehakse käesolevale eeskirjale lisatud joonisel 4 näidatud viisil; servad volditakse üksteise vahele ja õmmeldakse kokku kahe nähtava õmblusega, mille vahe on vähemalt 15 mm; seestpoolt nähtava niidi värv peab selgelt erinema väljastpoolt nähtava niidi värvist ja tendi värvist; kõik õmblused peavad olema tehtud masinaga. Kui serva lähedalt vigastatud tenti parandatakse paigaga, võib õmbluse teha ka vastavalt käesoleva artikli lõikele 3 ja käesolevale eeskirjale lisatud joonisele 1. Plastikkattega kangast võib parandada käesoleva artikli lõikes 4 kirjeldatud viisil, kuid sel juhul tuleb plastikriba kinnitada tendi mõlemale poolele ja paik asetatakse sissepoole.

6.

a) Tent kinnitatakse konteinerile täpselt vastavalt käesoleva eeskirja artikli 1 punktides a ja b sätestatud tingimustele. Tendi kinnitamiseks kasutatakse: i) konteineri külge kinnitatud metallrõngaid, ii) tendi servas olevaid aasasid, iii) kinnitusvahendit, mis läheb läbi rõngaste ja üle tendi ning on täies pikkuses väljastpoolt nähtav. Tent peab ulatuma üle konteineri jäikade osade vähemalt 250 mm laiuselt kinnitusrõngaste keskelt mõõdetuna, kui konteineri konstruktsioon ei ole selline, et on takistatud ligipääs kaubale.

b) Kui tendi serv kinnitatakse püsivalt konteineri külge, peab ühendus olema katkematu ja tehtud tugevate seadiste abil.

7. Rõngaste ja aasade vahe ei tohi ületada 200 mm. Aasad peavad olema tugevdatud.

8. Kasutatakse järgmisi kinnitusvahendeid:

a) terastross, mille läbimõõt on vähemalt 3 mm;

b) kanepi- või sisaliköis, mille läbimõõt on vähemalt 8 mm ja mis on kaetud venimatu läbipaistva plastikkestaga.

Terastross võib olla kaetud venimatu läbipaistva plastikkestaga.

9. Kõik trossid ja köied peavad olema ühes tükis ning mõlemas otsas peab olema karastatud metallotsik. Iga metallotsiku kinnitil peab olema trossi või köit läbiv õõnesneet, millest pannakse läbi tollitõkendi nöör või riba. Tross või köis peab olema nähtav mõlemal pool õõnesneeti tagamaks, et tross või köis on ühes tükis (vt käesolevale eeskirjale lisatud joonist 5).

10. Peale- ja mahalaadimiseks kasutatavad avade juures peavad kaks tendi serva teineteisest piisavalt üle ulatuma. Nende kinnitamiseks kasutatakse:

a) vastavalt käesoleva artikli lõigetele 3 ja 4 õmmeldud või kokkusulatatud klappe;

b) käesoleva artikli lõike 7 tingimustele vastavaid rõngaid ja aasasid;

c) vastavast materjalist valmistatud venimatut ühes tükis rihma, mille laius on vähemalt 20 mm ja paksus 3 mm ning mis läheb läbi rõngaste ja hoiab koos tendi kaks serva ja klapi; rihm tuleb kinnitada tendi sisepoolele ja varustada aasaga, kuhu kinnitatakse käesoleva artikli lõikes 8 nimetatud tross või köis. Kui kasutatakse eriseadist, nagu näiteks tõkkeplaat, mis takistab ligipääsu kaubale ilma jälgi jätmata, ei ole klapp vajalik.

11. Konteineri kohustuslikud identifitseerimismärgid ja käesoleva lisa II osas sätestatud heakskiidutahvlid ei tohi mingil juhul olla tendi all.

Artikkel 5

Üleminekusätted

Kuni 1. jaanuarini 1977 on lubatud käesolevale eeskirjale lisatud joonisele 5 vastavad otsikud, isegi kui need sisaldavad eelnevalt heakskiidetud õõnesneete, mille ava läbimõõt on joonisel näidatust väiksem.

Joonis 1

Mitmest kokkuõmmeldud tükist valmistatud tent

Joonis 2

Mitmest kokkuõmmeldud tükist valmistatud tent

Märkus: Lubatud on ka käesoleva konventsiooni lisa 2 joonisel 2 a näidatud viisil tehtud nurgaõmblused.

Joonis 3

Mitmest kokkusulatatud tükist valmistatud tent

Joonis 4

Tendi parandamine

Joonis 5

Metallotsiku näidis

II OSA

I OSA TEHNILISTELE TINGIMUSTELE VASTAVATE KONTEINERITE HEAKSKIITMISE KORD

Üldine

1. Konteinerite heakskiitmine tollitõkendiga kaubaveoks võib toimuda kas: a) tootmisetapis konstruktsioonitüübi alusel (tootmisetapis toimuva heakskiitmise kord); või b) pärast tootmisetappi üksikult või nii, et heakskiidu saab teatud arv sama liiki konteinereid (tootmisele järgnevas etapis toimuva heakskiitmise kord).

Mõlema heakskiitmise korra ühised sätted

2. Pädev asutus, kes vastutab heakskiidu andmise eest, väljastab taotlejale pärast heakskiitmist kehtiva TIR-tunnistuse vastavalt olukorrale kas piiramatu arvu heakskiidetud konteinerite või kindla arvu konteinerite suhtes.

3. Heakskiidu saaja kinnitab heakskiidutahvli konteinerile või konteineritele enne, kui neid hakatakse kasutama tollitõkendiga kaubaveos.

4. Heakskiidutahvel kinnitatakse püsivalt kohta, kus see on selgelt nähtav muude ametlikel eesmärkidel antud tõendavate tahvlite kõrval.

5. Käesoleva osa lisas 1 esitatud näidisele 1 vastav heakskiidutahvel peab olema metallist ja mõõtudega vähemalt 20 × 10 cm. Tahvli sisse pressitakse või selle peale kantakse reljeeftrükis või muul püsival ja loetaval viisil vähemalt inglise või prantsuse keeles järgmised andmed: a) sõnad “Heakskiidetud tollitõkendiga veoks”; b) riigis, kus heakskiit anti, tunnus kas nime või rahvusvahelises liikluses mootorsõidukite registreerimisriigile viitava eraldusmärgina ning TIR-tunnistuse number (numbrid, tähed jm) ja aasta (näiteks “NL/26/73”, mis tähendab “Holland, TIR-tunnistus nr 26, väljastatud 1973”); c) tootja poolt konteinerile antud seerianumber (tootjanumber); d) kui konteiner on heaks kiidetud konstruktsioonitüübi alusel, siis konteineri tüübi identifitseerimisnumbrid või -tähed.

6. Kui konteiner ei vasta enam heakskiidu saamiseks ettenähtud tehnilistele tingimustele, tuleb enne tollitõkendiga kaubavedu taastada selle seisukord heakskiidu saamisel, et konteiner vastaks jälle nimetatud tehnilistele tingimustele.

7. Kui konteineri olulised omadused on muutunud, ei kehti konteineri suhtes heakskiit ning enne kui konteinerit saab kasutada tollitõkendiga kaubaveol, peab selle uuesti heaks kiitma pädev asutus.

Konstruktsioonitüübi alusel tootmisetapis toimuva heakskiitmisega seotud erisätted

8. Kui konteinerid toodetakse sama konstruktsioonitüübi järgi seeriana, võib tootja taotleda valmistajariigi pädevalt asutuselt heakskiidu andmist konstruktsioonitüübi alusel.

9. Tootja märgib oma taotluses ära kõnealuse konteineri tüübile tema poolt antud identifitseerimisnumbrid või -tähed.

10. Taotlusega koos peavad olema kõnealuse konteineritüübi joonised ja üksikasjalik konstruktsiooni spetsifikaat.

11. Tootja võtab kirjalikult kohustuse: a) esitada pädevale asutusele need asjaomast tüüpi konteinerid, mida see asutus tahab üle vaadata; b) lubada pädeval asutusel teha muid konteineriga seotud ülevaatusi millal tahes asjaomase tüübi seeriatootmise jooksul; c) teatada pädevale asutusele kõikidest joonistesse või spetsifikaatidesse tehtud muudatustest nende ulatusest olenemata enne muudatuste teostamist; d) märkida konteinerile nähtavasse kohta konstruktsioonitüübi identifitseerimisnumbrid või -tähed ning samuti konteineri järjekorranumbri kõnealuses seerias (tootjanumber); e) pidada arvestust heakskiidetud konstruktsioonitüübile vastavalt toodetud konteinerite kohta.

12. Pädev asutus teatab vajaduse korral, milliseid muudatusi tuleb teha konstruktsioonitüübis, et konteineri saaks heaks kiita.

13. Konstruktsioonitüüpi ei saa heaks kiita enne, kui pädev asutus on ühe või enama sama tüüpi konteineri ülevaatamisega kindlaks teinud, et seda tüüpi konteinerid vastavad I osas ettenähtud tehnilistele tingimustele.

14. Kui konteineri tüüp kiidetakse heaks, väljastatakse taotlejale üksainus käesoleva osa lisas 2 esitatud II näidisele vastav TIR-tunnistus, mis kehtib kõikide konteinerite suhtes, mis on toodetud vastavalt heakskiidetud tüübi spetsifikaadile. Selline tunnistus lubab tootjal kinnitada tüübiseeriasse kuuluvale konteinerile lõikes 5 kirjeldatud vormis heakskiidutahvli.

Tootmisele järgnevas etapis toimuva heakskiitmisega seotud erisätted

15. Kui heakskiitu ei ole taotletud tootmisetapis, võib omanik, ettevõtja või nende esindaja taotleda heakskiitu pädevalt asutuselt, kellele ta saab esitada heakskiidetava konteineri või konteinerid.

16. Lõike 15 alusel esitatud heakskiidutaotluses peab olema igale konteinerile tootja poolt antav seerianumber (tootjanumber).

17. Kui pädev asutus on kindlaks teinud, et konteiner või konteinerid vastavad I osas ettenähtud tehnilistele tingimustele, kontrollides nii mitut konteinerit, kui ta vajalikuks peab, väljastab see asutus käesoleva osa lisas 3 esitatud III näidisele vastava TIR-tunnistuse, mis kehtib üksnes heakskiidetud konteinerite suhtes. Selline tunnistus, millel on kõnealuse tootja poolt konteinerile antud seerianumber või -numbrid, annab taotlejale õiguse kinnitada igale heakskiidetud konteinerile lõikes 5 ettenähtud heakskiidutahvli.

II OSA LIIDE 1

I NÄIDIS

HEAKSKIIDUTAHVEL

(ingliskeelne variant)

II OSA LIIDE 1

I NÄIDIS

HEAKSKIIDUTAHVEL

(prantsuskeelne variant)

II OSA LIIDE 2

II NÄIDIS

TIR-MÄRKMIKE ALUSEL TOIMUVA RAHVUSVAHELISE KAUBAVEO TOLLIKONVENTSIOON (1975)

KONSTRUKTSIOONITÜÜBI TIR-TUNNISTUS

II OSA LIIDE 3

III NÄIDIS

TIR-MÄRKMIKE ALUSEL TOIMUVA RAHVUSVAHELISE KAUBAVEO TOLLIKONVENTSIOON (1975)

TOOTMISELE JÄRGNEVAS ETAPIS ANTUD TIR-TUNNISTUS

III OSA

SELGITAVAD MÄRKUSED

1. Käesoleva konventsiooni lisa 6 selgitavaid märkusi lisa 2 kohta kohaldatakse mutatis mutandis käesoleva konventsiooni alusel tollitõkendiga kaubaveoks heakskiidetud konteinerite suhtes.

2. I osa — artikkel 4 lõige 6 punkt a Käesolevale osale lisatud joonisel on näide tolli poolt aktsepteeritava süsteemi kohta, millega tent kinnitatakse konteineri nurgavalandite külge.

3. II osa — lõige 5 Kui kaks tentkonteinerit, mis on heaks kiidetud tollitõkendiga veoks, ühendatakse omavahel nii, et need moodustavad ühe konteineri, millel on üks tent ja mis täidab tollitõkendiga veole esitatavad tingimused, siis ei nõuta selle kombinatsiooni suhtes eraldi TIR-tunnistust või heakskiidutahvlit.

Allpool esitatud seadis vastab I osa artikli 4 lõike 6 punkti a nõuetele