2014D0687 — ET — 30.09.2014 — 000.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B KOMISJONI RAKENDUSOTSUS, 26. september 2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL alusel parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused puitmassi, paberi ja papi tootmiseks (teatavaks tehtud numbri C(2014) 6750 all) (EMPs kohaldatav tekst) (2014/687/EL) (EÜT L 284, 30.9.2014, p.76)





Parandatud:









▼B

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

26. september 2014,

millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL alusel parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused puitmassi, paberi ja papi tootmiseks

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 6750 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/687/EL)







EUROOPA KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiivi 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll), ( 1 ) eriti selle artikli 13 lõiget 5, ning arvestades järgmist: (1) Direktiivi 2010/75/EL artikli 13 lõike 1 kohaselt korraldab komisjon sama direktiivi artikli 3 punktis 11 määratletud parimat võimalikku tehnikat (PVT) käsitlevate viitedokumentide koostamise soodustamiseks komisjoni ning liikmesriikide, asjaomaste tööstusharude ja keskkonnakaitset edendavate valitsusväliste organisatsioonide vahelise teabevahetuse. (2) Vastavalt direktiivi 2010/75/EL artikli 13 lõikele 2 käsitletakse teabevahetuses käitiste ja tehnoloogia heitealast tõhusust (vajaduse korral lühiajaliste ja pikaajaliste keskmistena) ning nendega seotud võrdlustingimusi, toorainete laadi ja kasutamist, veekasutust, energiakulu ja jäätmeteket, ning kasutatavat tehnoloogiat, sellega seotud seiret, terviklikku keskkonnamõju, majanduslikku ja tehnilist teostatavust ning arengut, parimat võimalikku tehnikat ja kujunemisjärgus tehnoloogiat, mis määratletakse pärast sama direktiivi artikli 13 lõike 2 punktides a ja b esitatud asjaolude kaalumist. (3) Direktiivi 2010/75/EL artikli 3 punktis 12 määratletud PVT-järeldused on PVT-viitedokumentide põhielement, milles esitatakse järeldused parima võimaliku tehnika kohta, selle kirjeldus ning teave selle rakendatavuse hindamiseks ning parima võimaliku tehnikaga saavutatud heitetasemete, sellega seotud seire, sellega seotud tarbimistasemete ja vajaduse korral asjaomase tegevuskoha suhtes võetavate parandusmeetmete kohta. (4) Vastavalt direktiivi 2010/75/EL artikli 14 lõikele 3 viidatakse sama direktiivi II peatükis käsitletud käitiste jaoks loa tingimuste kehtestamisel PVT-järeldustele. (5) Direktiivi 2010/75/EL artikli 15 lõike 3 kohaselt sätestab pädev asutus heite piirväärtused, mis tagavad, et tavapärastel käitamistingimustel ei ületa heide parima võimaliku tehnika puhul saavutatavaid heitetasemeid, mis on sätestatud direktiivi 2010/75/EL artikli 13 lõikes 5 osutatud PVT-järeldusi käsitlevas otsuses. (6) Direktiivi 2010/75/EL artikli 15 lõikes 4 lubatakse artikli 15 lõikes 3 esitatud nõude suhtes erandeid teha üksnes juhul, kui parima võimaliku tehnikaga seotud heitetasemete saavutamisega seotud kulud ületavad keskkonnaalast kasu asjaomase käitise geograafilise asukoha, kohalike keskkonnatingimuste või tehniliste näitajate tõttu. (7) Vastavalt direktiivi 2010/75/EL artikli 16 lõikele 1 põhinevad direktiivi artikli 14 lõike 1 punktis c osutatud seirenõuded PVT-järelduste kohastel seiret käsitlevatel järeldustel. (8) Vastavalt direktiivi 2010/75/EL artikli 21 lõikele 3 vaatab pädev asutus nelja aasta jooksul alates PVT-järeldusi käsitlevate otsuste avaldamisest läbi ja vajaduse korral ajakohastab kõik loa tingimused ning tagab, et käitis vastab kõnealuse loa tingimustele. (9) Komisjoni 16. mai 2011. aasta otsusega, millega luuakse foorum teabevahetuseks vastavalt direktiivi 2010/75/EL (tööstusheidete kohta) artiklile 13, ( 2 ) loodi foorum, mis koosneb liikmesriikide, asjaomaste tööstusharude ja keskkonnakaitset edendavate valitsusväliste organisatsioonide esindajatest. (10) Vastavalt direktiivi 2010/75/EL artikli 13 lõikele 4 sai komisjon 20. septembril 2013 kätte nimetatud foorumi arvamuse paberimassi, paberi ja papi tootmist käsitleva PVT-viitedokumendi kavandatava sisu kohta ning tegi selle avalikult kättesaadavaks ( 3 ). (11) Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2010/75/EL artikli 75 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:







Artikkel 1

PVT-järeldused paberimassi, paberi ja papi tootmise jaoks on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.









LISA

PARIMA VÕIMALIKU TEHNIKA ALASED JÄRELDUSED PUITMASSI, PABERI JA PAPI TOOTMISEKS

KOHALDAMISALA ÜLDISED KAALUTLUSED PARIMA VÕIMALIKU TEHNIKAGA SEOTUD HEITETASEMED VETTEHEITE KESKMISTAMISE AJAVAHEMIKUD ÕHKUHEITE VÕRDLUSTINGIMUSED ÕHKUHEITE KESKMISTAMISE AJAVAHEMIKUD MÕISTED 1.1. Üldised PVT-järeldused tselluloosi- ja paberitööstuse jaoks 1.1.1. Keskkonnajuhtimissüsteem 1.1.2. Materjalide haldamine ning hea töökorraldus 1.1.3. Vee- ja heitveekäitlus 1.1.4. Energiatarbimine ja -tõhusus 1.1.5. Haisuheide 1.1.6. Oluliste protsessi parameetrite ning õhku- ja vetteheite seire 1.1.7. Jäätmekäitlus 1.1.8. Heide vette 1.1.9. Müratase 1.1.10. Tegevuse lõpetamine 1.2. PVT sulfaatkeeduprotsessi jaoks 1.2.1. Heitvesi ja heide vette 1.2.2. Heide õhku 1.2.3. Jäätmeteke 1.2.4. Energiatarbimine ja -tõhusus 1.3. PVT-järeldused sulfitkeeduprotsessi jaoks 1.3.1. Heitvesi ja heide vette 1.3.2. Heide õhku 1.3.3. Energiatarbimine ja -tõhusus 1.4. PVT-järeldused puitmassi ja keemilise puitmassi tootmise kohta 1.4.1. Heitvesi ja heide vette 1.4.2. Energiatarbimine ja -tõhusus 1.5. PVT-järeldused vanapaberi töötlemise kohta 1.5.1. Materjalihaldus 1.5.2. Heitvesi ja heide vette 1.5.3. Energiatarbimine ja -tõhusus 1.6. PVT-järeldused paberivalmistamise ja sellega seotud protsesside kohta 1.6.1. Heitvesi ja heide vette 1.6.2. Heide õhku 1.6.3. Jäätmeteke 1.6.4. Energiatarbimine ja -tõhusus 1.7. Meetodite kirjeldus 1.7.1. Meetodid õhkuheite ärahoidmiseks ja kontrolli alla võtmiseks 1.7.2. Meetodid, millega vähendatakse uue vee ja heitvee voogu ning heitvee saastekoormust 1.7.3. Jäätmetekke vältimise ja jäätmekäitluse meetodite kirjeldus

KOHALDAMISALA

PVT-järeldustes käsitletakse tegevusalasid, mis on täpsustatud direktiivi 2010/75/EL I lisa punkti 6.1 alapunktides a ja b, st järgmiste materjalide integreeritud ja integreerimata tootmist tööstuskäitistes:

a) puitmassi tootmine puidust või muust kiulisest materjalist;

b) paberi või papi tootmine tootmisvõimsusega üle 20 tonni ööpäevas.

Eelkõige käsitletakse PVT-järeldustes järgmisi protsesse ja tegevusvaldkondi:

i) keemiline puitmassi tootmine: a) Krafti (sulfaat-)keet, b) sulfitkeet;

ii) puitmassi ja keemilise puitmassi tootmine;

iii) makulatuuri ringlussevõtt kas trükivärvi eemaldamisega või ilma;

iv) paberi tootmine ja sellega seotud protsessid;

v) kõik utilisaatorkatlad ja lubjapõletusahjud, mida käitatakse tselluloosi- ja paberivabrikutes.

PVT-järeldustes ei ole käsitletud järgmisi tegevusvaldkondi:

i) tselluloosimassi tootmine muust kiulisest taimsest toorainest kui puit (nt üheaastataimedest);

ii) paiksed sisepõlemismootorid;

iii) muud põletusseadmed auru ja energia tootmiseks kui utilisaatorkatlad;

iv) sisemiste põletitega kuivatid paberimasinate ja pinnakatteseadmete jaoks.

Lisaks on PVT-järeldustes käsitletud tegevusvaldkondadega seotud järgmised olulised viitedokumendid.







Viitedokument Tegevus Tööstuslikud jahutussüsteemid (ICS) Tööstuslikud jahutussüsteemid, nt tornjahutid, plaatsoojusvahetid Majanduslik mõju ja terviklik keskkonnamõju (ECM) Meetodite majanduslik mõju ja terviklik keskkonnamõju Ladustamisel tekkiv heide (EFS) Heide tankidest, torujuhtmetest ja ladustatud kemikaalidest Energiatõhusus (ENE) Üldine energiatõhusus Suured põletusseadmed (LCP) Auru ja elektri tootmine põletuskatlaga paberimassi- ja paberitööstustes Monitooringu üldpõhimõtted (MON) Heite seire Jäätmete põletamine (WI) Jäätmete kohapeal põletamine ja koospõletamine Jäätmekäitlustööstus (WT) Jäätmete ettevalmistamine kütusena kasutamiseks

ÜLDISED KAALUTLUSED

PVT-järeldustes esitatud meetodite loetelud ja kirjeldused ei ole normatiivsed ega ammendavad. On lubatud kasutada muid meetodeid, mis tagavad vähemalt samaväärse keskkonnakaitse taseme.

Kui ei ole öeldud teisiti, on PVT-järeldused üldkohaldatavad.

PARIMA VÕIMALIKU TEHNIKAGA SEOTUD HEITETASEMED

Kui parima võimaliku tehnikaga seotud heitetasemed (PVT-kohased heitetasemed) on sama keskmistamisajavahemiku kohta esitatud erinevates ühikutes (nt kontsentratsioonina ja erikoormuse väärtustena (heide netotoodangu tonni kohta)), tuleb PVT-kohase heitetaseme väljendamise eri viise pidada samaväärseteks alternatiivideks.

Integreeritud ja mitut toodet tootvate tselluloosi- ja paberivabrikute üksikute protsesside (tselluloosikeetmine, paberi tootmine) ja/või kombineeritud toodete jaoks määratletud PVT-kohased heitetasemed tuleks kombineerida segamisreegli abil, arvestades iga protsessi suhtelist osa heites.

VETTEHEITE KESKMISTAMISE AJAVAHEMIKUD

Kui ei ole öeldud teisiti, on PVT-kohaste heitetasemete puhul vetteheite keskmistamise ajavahemikud määratletud järgmiselt.







Päeva keskmine Keskmine 24 tunni jooksul kogutud liitproovis, mille kogumisel arvestatakse voolukiirust (1) või piisavalt stabiilse voolukiiruse puhul aega (1) Aasta keskmine Aasta jooksul leitud päeva keskväärtuste keskmine, mille leidmisel on andmed kaalutud päevase toodanguga ja mis väljendatakse heitainete massina saadud toodangu või töödeldud materjalide massiühiku kohta (1) Erijuhtudel võib tekkida vajadus kasutada erinevat proovivõtumeetodit (nt ühekordne proovivõtt).

ÕHKUHEITE VÕRDLUSTINGIMUSED

PVT-kohased heitetasemed väljendatakse õhkuheite korral standardtingimustel: kuiv gaas, temperatuur 273,15 K, rõhk 101,3 kPa. Kui PVT-kohane heitetase väljendatakse kontsentratsioonina, näidatakse O2 võrdluskontsentratsioon (mahuprotsendina).

Teisendus hapniku võrdluskontsentratsioonile

Järgnevalt on esitatud valem heite kontsentratsiooni arvutamiseks hapnikusisalduse võrdlustasemel.

kus

ER (mg/Nm3) : heite kontsentratsioon, mis vastab hapnikusisalduse võrdlustasemele OR

OR (mahuprotsent) : hapnikusisalduse võrdlustase

EM (mg/Nm3) : heite mõõdetud kontsentratsioon, mis vastab mõõdetud hapnikusisaldusele OM

OM (mahuprotsent) : mõõdetud hapnikusisaldus.

ÕHKUHEITE KESKMISTAMISE AJAVAHEMIKUD

Kui ei ole öeldud teisiti, on PVT-kohaste heitetasemete puhul õhkuheite keskmistamise ajavahemikud määratletud järgmiselt.







Päeva keskmine 24 tunni keskmine, mis leitakse pideva mõõtmisega saadud usaldusväärsete tunni keskmiste keskmistamisega Proovivõtuperioodi keskväärtus Kolme järjestikuse, vähemalt 30 minutit kestva mõõtmise keskmine väärtus Aasta keskmine Pideva mõõtmise puhul: usaldusväärsete tunni keskmiste keskmine. Perioodilise mõõtmise puhul: kõikide aasta jooksul mõõdetud proovivõtuajavahemike keskmiste keskmine.

MÕISTED

PVT-järeldustes kasutatakse järgmisi mõisteid:







Kasutatud mõiste Määratlus Uus seade Pärast PVT-järelduste avaldamist käitises esmakordselt kasutusloa saanud seade või vana seadme asemel käitise olemasolevale alusele paigaldatud seade. Olemasolev seade Seade, mis ei ole uus seade. Oluline uuendamine Oluline muudatus seadme või heitevähendussüsteemi projektis või tehnoloogias, mis hõlmab protsessiüksuse ja selle seadmete suuremaid muudatusi ja asendamist. Uus tolmuheite vähendamise süsteem Tolmuheite vähendamise süsteem, mida käitatakse esmakordselt tootmiskohas pärast PVT-järelduste avaldamist. Olemasolev tolmuheite vähendamise süsteem Tolmuheite vähendamise süsteem, mis ei ole uus tolmuheite vähendamise süsteem. Mittekondenseeritavad haisuga gaasid Mittekondenseeritavad haisuga gaasid, mille all peetakse silmas sulfaatkeedu puhul vabanevaid gaase. Kontsentreeritud mittekondenseeritavad haisuga gaasid Kontsentreeritud mittekondenseeritavad haisuga gaasid (või „tugeva haisuga gaasid”): kõik taandatud väävlit (TRS) sisaldavad gaasid keetmisprotsessist, aurustamisest ja kondensaatide läbipuhumisest. Tugeva haisuga gaasid Kontsentreeritud mittekondenseeritavad haisuga gaasid Nõrga haisuga gaasid Lahjendatud mittekondenseeritavad haisuga gaasid: kõik taandatud väävlit sisaldavad (TRS) gaasid, mis ei ole tugeva haisuga gaasid (nt gaasid, mis tulevad tsisternidest, laastupunkritest, lubimudafiltritest, kuivatusmasinatest). Nõrga haisuga jääkgaasid Nõrga haisuga gaasid, mis eralduvad mujalt kui utilisaatorkatla, lubjapõletusahju või TRS-põleti kaudu. Pidev mõõtmine Tootmiskohas püsipaigaldusega automaatmõõtmissüsteemiga (AMS) tehtavad mõõtmised. Perioodilised mõõtmised Mõõdetava näitaja (teatava mõõdetava koguse) määramine teatavate ajavahemike tagant käsitsi- või automaatmeetoditega. Hajusheide Heide, mis tuleneb lenduvate ainete või tolmu otsesest kokkupuutest keskkonnaga normaalses tööolukorras (ei hõlma tahtlikku keskkonda juhtimist). Integreeritud tootmine Paberimassi, paberi ja papi tootmine samas tootmiskohas. Tselluloosimassi tavaliselt ei kuivatata enne paberi või papi tootmist. Integreerimata tootmine Kas a) tselluloosimassi tootmine müügiks vabrikus, milles ei ole paberimasinaid, või b) paberi ja papi tootmine mujal toodetud (turult ostetud) tselluloosimassist. Netotoodang i) Paberivabrik: pakkimata müügikõlblik toodang pärast viimast pikilõikamis-kerimisseadet, st enne konvertimist. ii) Eraldi katmisseadme puhul: toodang pärast katmist. iii) Pehmepaberivabrik: müügikõlblik toodang pärast pehmepaberimasinat, enne kõiki kerimisprotsesse ja välja arvatud rullide südamikud. iv) Turustatava tselluloosi vabrik: toodang pärast pakendamist (ADt (õhukuiva tselluloosi tonnides)). v) Integreeritud paberivabrik: netopaberimassi toodang — toodang pärast pakendamist (ADt) ning paberimass, mis on saadetud paberivabrikusse (paberimass on arvestatud 90 % kuivusega, st õhukuivana). Netopaberitoodang: sama kui alapunktis i. Eripaberivabrik Paberivabrik, milles toodetakse mitmesuguseid paberi ja papi sorte eriotstarbeks (tööstuslik või mittetööstuslik), mida iseloomustavad erilised omadused, suhteliselt väike lõppkasutajaturg või niširakendused, mis on sageli spetsiaalselt ette nähtud konkreetse kliendi või lõppkasutajate rühma jaoks. Eripaberi sortide näited on sigaretipaber, filterpaber, metalliseeritud paber, termopaber, isekopeeruv paber, isekleepuvad etiketid, valukattega paber, kipsplaadi kattepaber ja eripaberid vahatamiseks, isoleerimiseks, katuse katmiseks, asfalteerimiseks ja muudeks erirakendusteks või -töötlusteks. Kõik need paberisordid ei kuulu standardsete paberikategooriate hulka. Lehtpuit Rühm puiduliike, sealhulgas nt haava, pöögi, kase ja eukalüpti puit. Lehtpuidu (lehtpuupuidu, kõvapuidu) vastand on pehmepuit (okaspuit). Pehmepuit Okaspuude, sealhulgas näiteks kuuse ja männi puit. Pehmepuidu (okaspuidu, okaspuupuidu) vastand on kõvapuit (lehtpuit). Leelistamine Protsess lubjatsüklis, milles hüdroksiid (valge leelis) regenereeritakse reaktsiooni Ca(OH)2 + CO3 2- → CaCO3 (s) + 2OH- abil.

LÜHENDID







Kasutatud mõiste Määratlus ADt Air Dry tonne, õhukuiv tonn, 90 % ulatuses kuivatatud tselluloosimassi puhul kasutatav ühik. AOX Adsorbeeritavad halogeenitud orgaanilised ühendid, mida mõõdetakse meetodiga EN ISO: 9562 (standardmeetod määramiseks heitvees). BHT Biokeemiline hapnikutarve. Lahustunud hapniku kogus, mis on mikroorganismidele vajalik orgaanilise aine lagundamiseks heitvees. CMP Keemilis-mehaaniline puitmass (chemimechanical pulp). CTMP Keemiliselt töödeldud termomehaaniline puitmass (chemithermomechanical pulp). KHT Keemiline hapnikutarve; keemiliselt oksüdeeritavate orgaaniliste ainete kogus heitvees (tavaliselt peetakse silmas analüüsi dikromaadiga oksüdeerimise meetodi abil). DS Tahket kuivainet, massiprotsentides. DTPA Diethylene triamine pentaacetic acid, dietüleentriamiinpentaäädikhape (kompleksi-/kelaadimoodustaja, mida kasutatakse vesinikperoksiidiga pleegitamisel). ECF Elemental Chlorine Free, ei sisalda elementaarset kloori. EDTA Ethylene diamine tetraacetic acid, etüleendiamiintetraäädikhape (kompleksi-/kelaadimoodustaja). H2S Vesiniksulfiid LWC Light weight coated paper, kerge kaetud paber. NOx Lämmastikoksiidi (NO) ja lämmastikdioksiidi (NO2) summa, väljendatud NO2-na. NSSC Neutral sulphite semi chemical, neutraalsulfit-pooltselluloos. RCF Recycled fibres, ringlussevõetud kiud. SO2 Vääveldioksiid. TCF Totally Chlorine Free, täielikult kloorivaba. Üldlämmastik (Tot-N) Üldlämmastik väljendatakse N-na, hõlmab orgaanilist lämmastikku, ammoniaaklämmastikku (NH4 +-N, vaba ammoniaak ja ammooniumsoolad), nitritlämmastikku (NO2 --N, nitritid) ja nitraatlämmastikku (NO3 --N, nitraadid). Üldfosfor (Tot-P) Üldfosfor väljendatakse P-na, hõlmab lahustunud fosforit ja lahustumatut fosforit, mis satub heitvette sademena või mikroobide koostises. TMP Termomehaaniline puitmass (thermomechanical pulp). TOC Orgaanilise süsiniku üldsisaldus. TRS Total reduced sulphur, taandatud väävli üldsisaldus. Paberimassi valmistamisel tekkivate järgmiste haisvate taandatud väävliühendite summa: vesiniksulfiid, metüülmerkaptaan, dimetüülsulfiid ja dimetüüldisulfiid, väljendatud väävlina. TSS Total suspended solids, hõljuvainete üldsisaldus (heitvees). Hõljuvained koosnevad väikestest kiufragmentidest, täiteainetest, peenosakestest, settimata biomassist (mikroorganismide kogumikud) ja muudest väikestest osakestest. VOC Volatile organic compounds, lenduvad orgaanilised ühendid, nagu on määratletud direktiivi 2010/75/EL artikli 3 punktis 45.

1.1. ÜLDISED PVT-JÄRELDUSED TSELLULOOSI- JA PABERITÖÖSTUSE JAOKS

Lisaks selles osas nimetatud üldistele PVT-järeldustele kohaldatakse ka osades 1.2–1.6 osutatud konkreetsete protsesside PVT-järeldusi.

1.1.1. Keskkonnajuhtimissüsteem

PVT 1. Tselluloosi, paberi ja papi tootmiseks kasutatavate seadmete/käitiste üldise keskkonnatoime parandamiseks tuleb rakendada tootmise PVT-järeldusi ja keskkonnajuhtimissüsteemi, mis vastab kõigile järgmistele tunnustele:

a) juhtkonna, s.h tippjuhtkonna pühendumus;

b) sellise keskkonnapoliitika määratlemine, milles muu hulgas nähakse ette käitise pidev täiustamine juhtkonna poolt;

c) vajaliku korra, eesmärkide ja sihttasemete planeerimine ja kehtestamine koos finantsplaneerimise ja investeeringutega;

d) korra rakendamine, pöörates erilist tähelepanu järgmistele aspektidele: i) struktuur ja vastutus, ii) väljaõpe, teadlikkus ja pädevus, iii) kommunikatsioon, iv) töötajate kaasamine, v) dokumenteerimine, vi) tõhus protsessijuhtimine, vii) hoolduskavad, viii) valmisolek hädaolukorraks ning hädaolukorras tegutsemine, ix) vastavus keskkonnaalastele õigusaktidele;

e) täitmise kontrollimine ja parandusmeetmed, pöörates erilist tähelepanu järgmistele aspektidele: i) seire ja mõõtmine (vt ka viitedokument „Monitooringu üldpõhimõtted”), ii) parandus- ja ennetusmeetmed, iii) dokumenteerimine, iv) sõltumatu (võimaluse korral) sise- ja väliskontroll, et teha kindlaks, kas keskkonnajuhtimissüsteem toimib kavatsuste kohaselt ja kas seda rakendatakse ning järgitakse vastavalt nõuetele;

f) keskkonnajuhtimissüsteemi ja selle jätkuva sobivuse, piisavuse ja tõhususe hindamine tippjuhtkonna poolt;

g) puhtama tehnoloogia arengu jälgimine;

h) uue seadme projekteerimise ajal seadme tulevase demonteerimise ning kogu selle tööaja jooksul aset leidva keskkonnamõjuga arvestamine;

i) korrapäraste sektorisiseste võrdlusanalüüside tegemine.

Keskkonnajuhtimissüsteemi kohaldamisala (nt üksikasjalikkuse tase) ja laad (nt standarditud või standardimata) on üldiselt seotud käitise laadi, suuruse ja keerukusega ning võimalike keskkonnamõjudega.

1.1.2. Materjalide haldamine ning hea töökorraldus

PVT 2. PVT on rakendada hea töökorralduse põhimõtteid, et vähendada tootmisprotsessi keskkonnamõju, kasutades kombineeritult meetodeid, mis on esitatud järgnevalt.







Meetod a Hoolikalt valida ja kontrollida kemikaale ja lisaaineid. b Sisendite-väljundite analüüs ja kemikaalikulu arvestuse pidamine, sealhulgas koguste ja toksikoloogiliste omaduste arvestamine. c Kemikaalide kasutamise piiramine miinimumkoguseni, mis on vajalik lõpptoodete vastavuse tagamiseks kvaliteedikirjeldustele. d Vältida kahjulike ainete (nt nonüülfenool-etoksülaate sisaldavate dispersioonide, puhastusvahendite ja pindaktiivsete ainete) kasutamist ja asendada need vähem kahjulike alternatiividega. e Vähendada ainete lekkimist pinnasesse, õhust sadestumist ja nõuetele mittevastavat tooraine, toodete või jääkide ladustamist. f Kehtestada lekkekontrolli kava ja meetmed, millega välditakse vedelike laialivoolamist võimalikest lekkeallikatest, et hoida ära pinnase ja põhjavee saastumine. g Torustike ja ladustussüsteemide nõuetekohane projekteerimine, et hoida kõik pinnad puhtad ja vähendada vajadust pesemise ja puhastamise järele.

PVT 3. Selleks et vähendada raskesti biolagundatavate orgaaniliste kelaadimoodustajate, nagu EDTA ja DTPA vabanemist peroksiidiga pleegitamise puhul, on PVT kasutada kombineeritult meetodeid, mis on esitatud järgnevalt.







Meetod Kohaldamine a Keskkonda sattunud kelaadimoodustajate koguse korrapärane mõõtmine. Ei ole kohaldatav vabrikute puhul, milles kelaadimoodustajaid ei kasutata. b Protsessi optimeerimine, et vähendada raskesti biolagundatavate kelaadimoodustajate kasutamist ja keskkonda sattumist. Ei ole kohaldatav vabrikute puhul, milles 70 % või rohkem EDTA/DTPA-st kõrvaldatakse vabriku heitveepuhastusseadmes või -protsessis. c Kasutada eelistatult biolagundatavaid või kõrvaldatavaid kelaadimoodustajaid, vähendada järk-järgult biolagundamatute toodete kasutamist. Kohaldatavus sõltub asjakohaste aseainete kättesaadavusest (biolagunevad ühendid, millega saab tagada paberimassi heledusnõuetele vastavuse).

1.1.3. Vee- ja heitveekäitlus

PVT 4. Puiduhoidlas ja puidu ettevalmistamisel tekkivate heitveekoguste ja saastekoormuse vähendamiseks on PVT kasutada kombineeritult järgmisi meetodeid.







Meetod Kohaldamine a Kuivkoorimine (vt kirjeldus punkt 1.7.2.1) Kohaldatavus on piiratud, kui täielikult kloorivaba pleegitamise puhul nõutakse kõrget puhtus- ja heledusastet. b Puidu selline käitlemine, millega välditakse puukoore ja puidu saastumist liiva ja kividega. Üldkasutatav c Puitmaterjali ja eriti laastude hoiukohas aluspinna katmine sillutisega. Suure hoiukoha puhul võib meetodit olla raske kasutada. d Võtta puitmaterjali hoiukohas piserdusvee vool kontrolli alla, viia vee äravool mööda maapinda miinimumini. Üldkasutatav e Koguda puitmaterjali hoiukoha saastunud äravooluvesi ja eraldada hõljuvained enne bioloogilist töötlust. Meetodi kohaldatavust võib piirata äravooluvee saastumise määr (saasteainete madal kontsentratsioon) ja/või heitvee puhastusseadmete võimsus (suur maht).

Kuivkoorimise PVT-kohane heitveemäär on 0,5–2,5 m3/ADt.

PVT 5. Selleks et vähendada uue vee kasutust ja heitvee teket, on PVT kasutada paberimassi ja paberi tootmisel suletud veeringesüsteemi, kuivõrd see on tehniliselt teostatav, milleks kasutatakse kombineeritult järgmisi meetodeid.







Meetod Kohaldamine a Veekasutuse seire ja optimeerimine Üldkasutatav b Vee ringlussevõtu võimaluste hindamine c Veeringe sulgemise määra ja võimalike puuduste vahel õige tasakaalu leidmine; täiendava varustuse lisamine vajaduse korral d Vaakuumpumpade vähem saastunud vee eraldamine ja korduskasutamine e Puhta jahutusvee eraldamine saastunud tootmisveest ja korduskasutamine f Tootmisvee taaskasutus uue vee asendajana (vee retsirkulatsioon ja eri veeahelate muutmine suletud ringvooludeks) Kohaldatav uutele käitistele ja oluliselt ajakohastatud vanadele käitistele. Meetodi kohaldatavust võivad piirata veekvaliteedi ja/või tootekvaliteedi nõuded või tehnilised piirangud (nt sadestumine või koorikute kasv veesüsteemides) või haisu tugevnemine. g Tootmisvee (osade) töötlemine veeahelas vee kvaliteedi parandamiseks, et oleks võimalik vett ringlusse võtta või taas kasutada. Üldkasutatav

PVT-kohased aasta keskmised heitveevood heitvee väljajuhtimispunktis pärast heitveepuhastust on järgmised:







Sektor PVT-kohane heitveevoog Sulfaatkeedutselluloos, pleegitamisega 25–50 m3/ADt Sulfaatkeedutselluloos, pleegitamiseta 15–40 m3/ADt Sulfittselluloos paberi tootmiseks, pleegitamisega 25–50 m3/ADt Magnefittselluloos 45–70 m3/ADt Lahustuv tselluloos 40–60 m3/ADt Neutraalsulfit-pooltselluloos 11–20 m3/ADt Puitmass 9–16 m3/t Keemiline puitmass ja termilis-keemiline puitmass 9–16 m3/ADt Ringlussevõetud kiudu kasutav paberivabrik, kus trükivärvi ei eemaldata 1,5–10 m3/t (vahemiku ülemises otsas on peamiselt volditava karbipapi tootmine) Ringlussevõetud kiudu kasutav paberivabrik, kus trükivärv eemaldatakse 8–15 m3/t Ringlussevõetud kiudu kasutav pehmepaberivabrik, kus trükivärv eemaldatakse 10–25 m3/t Eraldi töötav paberivabrik 3,5–20 m3/t

1.1.4. Energiatarbimine ja -tõhusus

PVT 6. Kütuse- ja energiakulu vähendamiseks tselluloosi- ja paberivabrikutes on PVT kasutada meetodit a ja kombineerida seda muude järgmiste meetoditega.







Meetod Kasutatavus a Kasutada energiajuhtimissüsteemi, millel on kõik järgmised omadused: i) vabriku üldise energiatarbimise ja -tootmise hindamine; ii) Energia tagasisaamise võimaluste kindlakstegemine, kvantitatiivne mõõtmine ja optimeerimine; iii) Energiatarbimise optimeeritud olukorra jälgimine ja säilitamine. Üldkasutatav b Saada energia tagasi paberimassi ja paberi tootmise selliste jäätmete ja jääkide põletamisega, mis on suure orgaaniliste ainete sisalduse ja kütteväärtusega, võttes arvesse PVT-d 12. Kohaldatav üksnes siis, kui paberimassi ja paberi tootmise selliseid jäätmeid ja jääke, mis on suure orgaaniliste ainete sisalduse ja kütteväärtusega, ei ole võimalik võtta ringlusse. c Tootmisprotsessi auru- ja elektrivajadus tuleb võimalikult suures ulatuses katta soojus- ja elektrienergia koostootmisega. Kohaldatav kõigi uute vabrikute ja enamiku ajakohastatud energiatootmisjaamade puhul. Olemasolevate vabrikute puhul võib kohaldatavust piirata asendiplaan ja vaba ruumi puudumine. d Liigset soojust tuleb kasutada biomassi ja muda kuivatamiseks, katlatoitevee ja protsessivee soojendamiseks, hoonete kütmiseks jne. Selle meetodi kohaldatavus võib olla piiratud juhtudel, kui soojusallikad ja soojuse kasutamist võimaldavad kohad on üksteisest kaugel. e Kasutada termokompressoreid Kohaldatav nii uuele kui ka olemasolevale seadmele kõigi kvaliteediklasside paberi tootmisel ja katmisseadmete, kui keskmise rõhu aur on kättesaadav. f Soojustada auru ja kondensaadi toruliitmikud Üldkasutatav g Energiatõhusate süsteemide kasutamine veetustamiseks h Kasutada suure tõhususega elektrimootoreid, pumpasid ja segajaid. i Kasutada pumpade, ventilaatorite ja kompressorite puhul sagedusmuundureid. j Viia auru rõhk vastavusse tegelikult vajalikule rõhule.

Meetod c.Soojus- ja elektri- ja/või mehaanilise energia samaaegne tootmine ühes protsessis, mida nimetatakse soojuse ja elektri koostootmisjaamaks. Tselluloosi- ja paberitööstuse koostootmisjaamades kasutatakse tavaliselt auruturbiine ja/või gaasiturbiine. Majanduslik elujõulisus (saavutatav kokkuhoid ja tasuvusaeg) sõltub peamiselt elektri ja kütuste hinnast.

1.1.5. Haisuheide

Sulfaat- ja sulfitkeetu kasutavate tselluloosivabrikute väävlisisaldusega haisuga heitgaaside kohta on PVT esitatud punktides 1.2.2 ja 1.3.2.

PVT 7. Heitveesüsteemist vabaneva haisu vähendamiseks ja vältimiseks on PVT kasutada kombineeritult järgmisi meetodeid.







Meetodid I. Kohaldatavad suletud veesüsteemidega seotud haisude puhul a Projekteerida paberivabrikutes toimuvad protsessid, kiudainevarude ja vee hoiustamise mahutid, torud ja kambrid nii, et vältida pikki säilitusaegu, surnud tsoone või alasid, kus segunemine veesüsteemides ja nendega seotud üksustes on halb, et vältida kontrollimatut orgaanilise ja bioloogilise materjali sadestumist ja lagunemist. b Kasutada biotsiide, dispergeerivaid aineid või oksüdeerivaid aineid (nt katalüütilist desinfitseerimist vesinikperoksiidiga) haisutekke ja lagundavate bakterite kasvu kontrolli all hoidmiseks. c Seada sisse süsteemisisesed puhastusprotsessid (nn neerud), et vähendada orgaanilise aine kontsentratsiooni ning seega võimalikke haisuprobleeme ringveesüsteemis. II. Kasutatavad haisude puhul, mis on seotud heitveepuhastuse ja muda käitlemisega, et vältida tingimusi, milles heitvesi või muda muutuvad anaeroobseks a Rakendada suletud juhitava õhustusega kanalisatsioonisüsteeme, kasutada mõnel juhul kemikaale, et vähendada vesiniksulfiidi tekkimist kanalisatsioonisüsteemis ja oksüdeerida seda. b Vältida liigset õhustamist tasakaalustamisbasseinides, kuid tagada piisav segamine. c Tagada piisav aeratsiooni võimsus ja head segamisomadused aeratsioonimahutites; jälgida korrapäraselt aeratsioonisüsteemi. d Tagada teisese seliti korralik toimimine muda kogumisel ja tagasivoolumuda korralik pumpamine. e Piirata muda peetumise aega mudahoidlas, saates muda pidevalt veetustamisüksustesse. f Vältida heitvee hoidmist ülevoolu kogumise basseinis pikema aja jooksul, kui on vajalik; hoida kogumisbassein tühi. g Mudakuivatite kasutamise korral puhastada muda soojuskuivati õhutusgaase skraberiga ja/või biofiltrimisega (näiteks kompostfiltrid). h Vältida õhu tornjahutite kasutamist töötlemata heitvee jahutamiseks, kasutada plaatsoojusvahetit.

1.1.6. Oluliste protsessi parameetrite ning õhku- ja vetteheite seire

PVT 8. PVT on pidevalt jälgida protsessi tähtsamaid parameetreid vastavalt järgmisele tabelile.







I. Õhkuheite seisukohast oluliste protsessiparameetrite seire Parameeter Seiresagedus Rõhk, temperatuur, hapniku, vingugaasi ja veeauru sisaldus põlemisprotsesside suitsugaasides Pidev II. Vetteheite seisukohast oluliste protsessiparameetrite seire Parameeter Seiresagedus Vee voolukiirus, temperatuur ja pH Pidev Fosfori ja lämmastiku sisaldus biomassis, muda mahuindeks, ammoniaagi ja ortofosfaadi liig heitvees ja biomassi kontrollimine mikroskoobi abil Perioodiline Anaeroobsel heitveepuhastusel toodetud biogaasi voolu kiirus ja CH4 sisaldus Pidev Anaeroobsel heitveepuhastusel toodetud biogaasi H2S ja CO2 sisaldus Perioodiline

PVT 9. PVT on korraldada õhkuheite seire ja allpool näidatud parameetrite mõõtmised allpool esitatud sagedusega ja vastavalt Euroopa (EN) normidele. EN-normide puudumise korral on PVT kohaldada selliseid ISO, liikmesriigi või muid rahvusvahelisi norme, millega tagatakse samaväärse teadusliku kvaliteediga andmete saamine.







Parameeter Seiresagedus Heiteallikas Seire seoses millega a NOx ja SO2 Pidev Utilisaatorkatel PVT 21 PVT 22 PVT 36 PVT 37 Perioodiline või pidev Lubjaahi PVT 24 PVT 26 Perioodiline või pidev Spetsiaalne TRS-põleti PVT 28 PVT 29 b Tolm Perioodiline või pidev Utilisaatorkatel (sulfaatkeet) ja lubjapõletusahi PVT 23 PVT 27 Perioodiline Utilisaatorkatel (sulfitkeet) PVT 37 c TRS (sealhulgas H2S) Pidev Utilisaatorkatel PVT 21 Perioodiline või pidev Lubjaahi ja spetsiaalne TRS-põleti PVT 24 PVT 25 PVT 28 Perioodiline Hajusheide eri allikatest (nt kiuliin, mahutid, laastupunkrid jne) ja nõrga haisuga jääkgaasid PVT 11 PVT 20 d NH3 Perioodiline Utilisaatorkatel, mis on varustatud selektiivse mittekatalüütilise taandajaga PVT 36

PVT 10. PVT on korraldada vetteheite seire vastavalt allpool esitatud nõuetele ja sagedusele ning vastavalt Euroopa (EN) standarditele. ENi normide puudumise korral on PVT kohaldada selliseid ISO, liikmesriigi või muid rahvusvahelisi standardeid, mis tagavad samaväärse teadusliku tasemega andmete saamise.







Parameeter Seiresagedus Seire seoses millega a Keemiline hapnikutarve (KHT) või orgaanilise süsiniku kogusisaldus (1) Iga päev (2) (3) PVT 19 PVT 33 PVT 40 PVT 45 PVT 50 b BHT5 või BHT7 Iga nädal (kord nädalas) c Hõljuvaine kokku Iga päev (2) (3) d Üldlämmastik Iga nädal (kord nädalas) (2) e Üldfosfor Iga nädal (kord nädalas) (2) f EDTA, DTPA (4) Iga kuu (kord kuus) g Adsorbeeritavad orgaanikaga seotud halogeenid (AOX) (vastavalt standardile EN ISO 9562:2004) (5) Iga kuu (kord kuus) PVT 19: sulfaatkeet, pleegitamisega Üks kord kahe kuu jooksul PVT 33: välja arvatud täielikult kloorivaba ja neutraalsulfit-pooltselluloosi tehnoloogiat kasutavad paberivabrikud PVT 40: välja arvatud keemiliselt töödeldud termomehaanilist paberimassi ja kemomehaanilist paberimassi tootvad paberivabrikud PVT 45 PVT 50 h Asjakohased metallid (nt Zn, Cu, Cd, Pb, Ni) Kord aastas (1) Majanduslikel ja keskkonnahoiu põhjustel asendatakse KHT määramine üha sagedamini orgaanilise süsiniku üldsisalduse määramisega. Kui orgaaniline süsinik on protsessi tähtsa parameetrina juba mõõdetud, ei ole KHT-d vaja mõõta; siiski tuleks leida nende kahe näitaja korrelatsioon konkreetse heiteallika ja heitveepuhastusastme puhul. (2) Võib kasutada ka kiirmääramismeetodeid. Kiirmeetodite tulemusi tuleks korrapäraselt kontrollida (nt iga kuu), võrreldes neid EN-standardmeetodite tulemustega või kui EN-standardid puuduvad, kohaldades ISO, liikmesriigi või muid rahvusvahelisi standardeid, mis tagavad saadavate andmete samaväärse teadusliku taseme. (3) Paberivabrikute puhul, mida käitatakse vähem kui seitse päeva nädalas, võib KHT ja hõljuvaine seire sagedus olla väiksem, et hõlmata vabriku tööpäevad, või proovivõtuaega võib pikendada 48 või 72 tunnini. (4) Kohaldatakse siis, kui protsessis kasutatakse EDTAd ja DTPAd (kelaativad ained). (5) Ei kohaldata käitistele, kus on tõendatud, et adsorbeeritavaid orgaanikaga seotud halogeene (AOX) ei teki ja neid ei lisata keemiliste lisaainete ega toorainega.

PVT 11. PVT on korrapäraselt jälgida ja hinnata summaarset taandatud väävliühendite hajusheidet kõikidest asjakohastest allikatest.

Summaarse taandatud väävliühendite hajusheite hindamiseks võib perioodiliselt otse mõõta ja hinnata hajusheidet mitmesugustest allikatest (nt kiuliin, mahutid, laastupunkrid jne).

1.1.7. Jäätmekäitlus

PVT 12. Kõrvaldamisele suunatavate jäätmekoguste vähendamiseks on PVT rakendada jäätmete hindamist (sh teha jäätmeinventuure) ja juhtimissüsteemi, et hõlbustada jäätmete taaskasutamist, selle võimatuse korral ringlussevõttu või muid taaskasutusviise, sealhulgas allpool nimetatud meetodite kombineerimist.







Meetodid Kirjeldus Kasutatavus a Eri jäätmefraktsioonide eraldi kogumine ja liigitamine (sealhulgas kogutakse eraldi ohtlikud jäätmed) Vt punkt 1.7.3 Üldkasutatav b Sobivate jäätmefraktsioonide ühendamine, et saada paremini kasutatavad segud. Üldkasutatav c Protsessijääkide eeltöötlus enne korduvkasutust või ringlussevõttu Üldkasutatav d Materjali taaskasutus ja protsessijääkide ringlussevõtt tootmiskohas Üldkasutatav e Energia tagasisaamine suure orgaanilise aine sisaldusega jääkidest kas tootmiskohas või mujal Kasutatavus väljaspool tootmiskohta sõltub muu kasutaja kättesaadavusest. f Materjali kasutussevõtt väljaspool tootmiskohta Sõltub muu kasutaja kättesaadavusest g Jäätmete eeltöötlemine enne kõrvaldamist Üldkasutatav

1.1.8. Heide vette

Täiendav teave tselluloosi- ja paberivabrikute heitvee puhastamise kohta ja PVT-kohased heitetasemed on esitatud punktides 1.2 kuni 1.6.

PVT 13. Vastuvõtvasse veekogusse sattuvate toitainete (lämmastiku ja fosfori) koguste vähendamiseks on PVT asendada suure lämmastiku- ja fosforisisaldusega keemilised lisandid sellistega, mille lämmastiku ja fosfori sisaldus on väike.

Kohaldatav, kui keemilistes lisandites olev lämmastik ei ole bioloogiliselt kättesaadav (st neid ei saa kasutada bioloogilisel töötlusel toitainena) või kui tegemist on toitainete liiaga.

PVT 14. Vastuvõtvasse veekogusse sattuvate saasteainekoguste vähendamiseks on PVT kasutada kõiki järgmisi meetodeid.







Meetodid Kirjeldus a Esmane (füüsikalis-keemiline) töötlemine Vt punkt 1.7.2.2 b Teisene (bioloogiline) töötlemine (1) (1) Ei ole kohaldatav seadmele, kus heitvee bioloogiline koormus pärast esmast töötlust on väga väike, nt mõnede eritooteid tootvate paberivabrikute puhul.

PVT 15. Kui on vaja täiendavalt kõrvaldada orgaanilisi aineid, lämmastikku või fosforit, on PVT kasutada kolmanda astme puhastust, nagu on kirjeldatud punktis 1.7.2.2.

PVT 16. Vastuvõtvasse veekogusse heitvee bioloogilise puhastuse seadmest sattuvate saasteainekoguste vähendamiseks on PVT kasutada kõiki järgmisi meetodeid.







Meetodid a Bioloogilise puhastuse seadme nõuetekohane konstruktsioon ja käitamine b Aktiivse biomassi korrapärane kontrollimine c Toitainetega (lämmastik ja fosfor) varustatuse kohandamine, et see vastaks aktiivse biomassi tegelikele vajadustele

1.1.9. Müratase

PVT 17. Tselluloosi- ja paberivabrikute mürataseme vähendamiseks on PVT kasutada kombineeritult järgmisi meetodeid.







Meetodid Kirjeldus Kasutatavus a Müra vähendamise kava Müra vähendamise kava hõlmab müraallikate ja müra poolt ohustatud alade kindlakstegemist, arvutusi ja mürataseme mõõtmist, et järjestada müraallikad vastavalt müratasemele ja teha kindlaks kõige kulutõhusam meetodite kombinatsioon, meetodite rakendamine ja seire. Üldkohaldatav b Seadmete, üksuste ja hoonete asukoha strateegiline planeerimine Müra saab vähendada, kui suurendatakse vahemaad müraallikate ja häiritud inimeste vahel ning kasutatakse hooneid müraekraanina. Üldkasutatav uue seadme puhul Olemasoleva seadme puhul võib tootmisüksuste ümberpaigutamist piirata ruumipuudus või ülemäärased kulutused. c Käitamis- ja juhtimismeetodid mürarikkaid seadmeid sisaldavates hoonetes. See hõlmab järgmist: — parandada kontrolli ja hooldust, et vältida seadmete rikkeid; — sulgeda hoonete uksed ja aknad; — lasta seadmeid käitada kogenud töötajatel; — vältida mürarohket tegevust öösel; — näha ette hooldustööde käigus mürataseme kontrollimine. Üldkohaldatav d Mürarohke seadme ümbritsemine korpusega Mürarohke seadme, näiteks puidukäitlemisseadme, hüdraulikaseadme ja kompressori paigutamine eraldatud struktuuridesse, näiteks ehitisse või mürasummutusega ümbrisesse, mille sise- ja välisvooderdis on mürasummutavast materjalist. e Vähest müra tekitavate seadmete ja varustuse ning helisummutajate kasutamine seadmete ja torustike puhul. f Vibratsiooni isoleerimine Masinate vibratsiooni isoleerimine ja müraallikate ning võimalike resoneerivate osade paigutamine eraldi. g Hoonete helikindluse suurendamine See võib muu hulgas hõlmata järgmist: — helineelavad materjalid seintel ja laes; — helisummutavad uksed; — kahekordsete klaasidega aknad h Müra vähendamine Müra levikut saab vähendada, kui seada tõkked müraallikate ja vastuvõtjate vahele. Asjakohasteks tõketeks võivad olla kaitseseinad, tammid ja hooned. Sobivate müravähendusmeetodite hulka kuulub summutite või müravähendajate kasutamine mürarohke seadme, näiteks auru väljalaske- või kuivati õhuavade juures. Üldkasutatav uue seadme puhul Olemasoleva seadme puhul võib müratõkete paigaldamist piirata ruumipuudus. i Suuremate puidutöötlemismasinate kasutamine, et vähendada puidutöötlemisel tõstmis- ja veoaegu ning müra, mida tekitavad palgivirnale või etteandmislauale kukkuvad palgid. Üldkohaldatav j Parandatud töömeetodid, nt palkide kukutamine väiksemalt kõrguselt palgivirnale või etteandmislauale; kohene tagasiside töötajatele mürataseme kohta.

1.1.10. Tegevuse lõpetamine

PVT 18. Saasteohu vältimiseks tehase töö lõpetamisel on PVT kasutada üldisi meetodeid, mis on järgmised.







Meetodid a Tagada, et juba projekteerimisel välditakse maa-aluseid mahuteid ja torustikke, või tagada, et nende asukoht on hästi teada ja dokumenteeritud. b Kehtestada juhised seadmete, anumate ja torustike tühjendamiseks. c Tootmiskoha sulgemisel tuleb tagada puhas sulgemine, st tootmiskoht on vaja puhtaks teha ja taastada esialgne olek. Teostatavuse korral tuleb kaitsta mulla funktsioone. d Kasutada seirekava, eelkõige põhjavee seiret, et avastada võimalikku tulevast mõju tootmiskohas või naaberpiirkondades. e Töötada välja tootmiskoha sulgemise ja tegevuse lõpetamise süsteem ja seda riskianalüüsi põhjal pidevalt ajakohastada; süsteem peaks hõlmama sulgemise läbipaistvat korraldust ja võtma arvesse asjakohaseid kohalikke konkreetseid tingimusi.

1.2. PVT SULFAATKEEDUPROTSESSI JAOKS

Integreeritud sulfaatkeedutselluloosi- ja paberivabrikus kohaldatakse lisaks selles punktis esitatud PVT-järeldustele konkreetse protsessi PVT-järeldusi paberitootmise kohta, mis on esitatud punktis 1.6.

1.2.1. Heitvesi ja heide vette

PVT 19. Vastuvõtvasse veekogusse sattuvate saasteainekoguste vähendamiseks on PVT kasutada täielikult kloorivaba või moodsat elementaarse kloori vaba pleegitamist (vt kirjeldus punktis 1.7.2.1) ja sobivat meetodite kombinatsiooni, mida on kirjeldatud punktides PVT 13, PVT 14, PVT 15 ja PVT 16, ning järgmisi meetodeid.







Meetodid Kirjeldus Kasutatavus a Muudetud keet enne pleegitamist Vt punkt 1.7.2.1 Üldkasutatav b Hapnikupõhine vabastamine ligniinist enne pleegitamist c Pruuni tselluloosi sortimine suletud ahelas ja tõhus pruuni tselluloosi pesemine d Osaline protsessivee ringlussevõtt pleegitamisseadmes Vee ringlussevõttu võib piirata paakumine pleegitamise ajal e Tõhus ülevoolamise seire ja ülevoolude kokkukogumine sobiva süsteemiga Üldkasutatav f Tagada musta leelise piisav aurustamisvõimsus ja utilisaatorkatla võimsus, et tulla toime tippkoormuse ajal. Üldkasutatav g Saastunud (haisuga) kondensaatide väljapuhumine ja kondensaatide taaskasutamine protsessis

Vt tabel 1 ja tabel 2. Need PVT-kohased heitetasemed ei ole kohaldatavad lahustuva tselluloosi tootmisele sulfaatmeetodiga.

Sulfaattselluloosivabriku heitveevoogude PVT-kohased võrdlusnäitajad on esitatud punktis PVT 5.







Tabel 1 PVT-kohased heitetasemed heitvee otselaskel pleegitatud sulfaattselluloosi vabrikust suublasse Parameeter Aasta keskmine kg/ADt (1) Keemiline hapnikutarve (KHT) 7–20 Hõljuvaine kokku 0,3–1,5 Üldlämmastik 0,05–0,25 (2) Üldfosfor 0,01–0,03 (2) Eukalüpt: 0,02–0,11 kg/ADt (3) Adsorbeeritavad orgaanikaga seotud halogeenid (AOX) (4) (5) 0–0,2 (1) PVT-kohane heitetase tähistab integreeritud tehase puhul turustatava tselluloosi ja tselluloosi tootmisega seotud heidet (paberivalmistamise heidet see ei hõlma). (2) Kompaktse bioloogilise veepuhastusseadme puhul võivad heitetasemed olla veidi kõrgemad. (3) Vahemiku ülemine osa kehtib tselluloosivabrikutele, kus tooraineks on eukalüpt, mis pärineb pinnase suure fosforisisaldusega piirkonnast (nt Ibeeria eukalüpt). (4) Kohaldatakse tselluloosivabrikutele, milles kasutatakse kloorisisaldusega pleegituskemikaale. (5) Tselluloosivabrikute puhul, milles toodetakse tugevat, jäika ja puhast tselluloosi (näiteks vedelike pakkimise papi või kerge kaetud paberi (LWC) valmistamiseks), võib adsorbeeritavate orgaanikaga seotud halogeenide (AOX) heide olla kuni 0,25 kg/ADt.







Tabel 2 PVT-kohased heitetasemed heitvee otselaskel pleegitamata sulfaattselluloosi vabrikust suublasse Parameeter Aasta keskmine kg/ADt (1) Keemiline hapnikutarve (KHT) 2,5–8 Hõljuvaine kokku 0,3–1,0 Üldlämmastik 0,1–0,2 (2) Üldfosfor 0,01–0,02 (2) (1) PVT-kohane heitetase tähistab integreeritud tehase puhul turustatava tselluloosi ja tselluloosi tootmisega seotud heidet (paberivalmistamise heidet see ei hõlma). (2) Kompaktse bioloogilise veepuhastusseadme puhul võivad heitetasemed olla veidi kõrgemad.

Töödeldud heitvee BHT kontsentratsioon on eeldatavalt väike (ligikaudu 25 mg/l 24-tunnise liitproovi puhul).

1.2.2. Heide õhku

1.2.2.1. Tugeva ja nõrga haisuga gaaside heite vähendamine

PVT 20. Selleks et vähendada tugeva ja nõrga haisuga gaasidest tingitud haisude ja taandatud väävliühendite heidet, on gaaside hajusheite ärahoidmiseks PVT püüda kinni tootmisel tekkivad väävlisisaldusega gaasid, sealhulgas väävliühendisisaldusega ventilatsiooniõhk, kasutades kõiki järgmisi meetodeid.







Meetodid Kirjeldus a Tugeva ja nõrga haisuga gaaside kogumise süsteemid, mis hõlmavad järgmist: — katted, tõmbevarjed, ventilatsioonikanalid ja piisava võimsusega tõmbesüsteem; — pidevalt töötav lekketuvastussüsteem; — ohutusmeetmed ja -varustus. b Tugeva ja nõrga haisuga mittekondenseeruvate gaaside põletamine Põletamine võib toimuda: — utilisaatorkatlas, — lubjaahjus (1), — spetsiaalse taandatud väävlit sisaldavate gaaside põleti abil, mis on varustatud märgskraberiga SOx kõrvaldamiseks või — katlaseadmes (2). Tugeva haisuga gaaside pideva põletamise võimaldamiseks paigaldatakse varusüsteemid. Utilisaatorkatla varuseadmeks võib olla lubjapõletusahi; täiendavateks varuseadmeteks võivad olla tõrvikpõleti ja abiaurukatel. c Põletussüsteemide puudumise ajad ja selle tulemusel tekkinud heited registreeritakse (3). (1) Lubjapõletusahju SOx heide suureneb oluliselt, kui ahju suunatakse mittekondenseeritavaid gaase ja ei kasutata leeliselist skraberit. (2) Kasutatakse nõrga haisuga gaaside töötlemiseks. (3) Kasutatakse tugeva haisuga gaaside töötlemiseks.

Üldiselt kohaldatav uute vabrikute ja enamiku ajakohastatud energiatootmisjaamade puhul. Vajalike seadmete paigaldamine olemasolevates käitistes võib olla keeruline olemasolevate seadmete paigutuse ja piiratud ruumi tõttu. Põletamise kohaldatavust võivad piirata ohutuskaalutlused ning sel juhul saab kasutada märgpuhastust.

Taandatud väävlit sisaldavate gaaside (TRS) PVT-kohane sisaldus nõrga haisuga jääkgaasides on 0,05–0,2 kg väävlit ühe tonni õhkkuiva (ADt) paberimassi kohta.

1.2.2.2. Utilisaatorkatla heite vähendamine

PVT 21. Tselluloosi- ja paberivabrikute SO2 jataandatud väävlit sisaldava heite vähendamiseks on PVT kasutada järgmiste meetodite kombinatsiooni.







Meetodid Kirjeldus a Suurendada tahke kuivaine (Dry Solids, DS) sisaldust mustas leelises Musta leelist võib enne põletamist aurustamise teel kontsentreerida b Optimeeritud põletamine Põlemistingimusi saab parandada, nt õhu ja kütuse korraliku segamisega, ahju koormuse reguleerimisega jne. c Märgpuhastus (skraber) Vt punkt 1.7.1.3

Vt tabel 3.







Tabel 3 Utilisaatorkatla SO2 ja taandatud väävliühendeid sisaldava heite PVT-kohased tasemed Parameeter Päeva keskmine (1) (2) mg/Nm3 6 % O2 puhul Aasta keskmine (1) mg/Nm3 6 % O2 puhul Aasta keskmine (1) kg S/ADt SO2 DS < 75 % 10–70 5–50 – DS 75–83 % (3) 10–50 5–25 – Taandatud väävli üldsisaldus (total reduced sulphur, TRS) 1–10 (4) 1–5 – Gaasiline väävel (TRS-S + SO2-S) DS < 75 % – – 0,03–0,17 DS 75–83 % (3) 0,03–0,13 (1) Tahke kuivaine (DS) sisalduse suurendamine mustas leelises vähendab SO2 heidet ja suurendab NOx heidet. Seetõttu võib vähese SO2-heitega utilisaatorkatel olla suure NOx-heitega ja vastupidi. (2) PVT-kohased heitetasemed ei hõlma perioode, kus utilisaatorkatelt käitatakse tavalisest palju madalama kuivainesisalduse juures, kuna musta leelise kontsentreerimise seade on pandud seisma või peatatud hooldustöödeks. (3) Kui utilisaatorkatlaga põletatakse musta leelist, mille kuivainesisaldus on üle 83 %, tuleb SO2 ja gaasilise väävli heidet kontrollida iga kord eraldi. (4) Vahemik on kohaldatav, kui tugeva haisuga gaase ei põletata. DS (Dry Solids) — tahke kuivaine sisaldus mustas leelises.

PVT 22. Utilisaatorkatla NOx-heite vähendamiseks on PVT kasutada optimeeritud põletussüsteemi, millel on kõik järgmised tunnused.







Meetodid a Põlemisprotsessi reguleerimine arvutiga b Kütuse ja õhu korralik segamine c Astmelised õhu etteande süsteemid, nt eri õhuregistrite ja õhu sisselaskeavade kasutamisega

Meetod c on kohaldatav uue utilisaatorkatla puhul või pärast utilisaatorkatla ulatuslikku renoveerimist, kuna see meetod eeldab õhu etteandesüsteemide ja ahju suurt ümbertegemist.

Vt tabel 4.







Tabel 4 Utilisaatorkatla NOx-heite PVT-kohased tasemed Parameeter Aasta keskmine (1) mg/Nm3 6 % O2 puhul Aasta keskmine (1) kg NOx/ADt NOx Pehmepuit 120–200 (2) DS < 75 % 0,8–1,4 DS 75–83 % (3)1,0–1,6 Lehtpuit 120–200 (2) DS < 75 % 0,8–1,4 DS 75–83 % (3)1,0–1,7 (1) Tahke kuivaine (DS) sisalduse suurendamine mustas leelises vähendab SO2 heidet ja suurendab NOx heidet. Seetõttu võib vähese SO2-heitega utilisaatorkatel olla suure NOx-heitega ja vastupidi. (2) Tegelik NOx-heide sõltub utilisaatorkatla kuivainesisaldusest ja musta leelise lämmastikusisaldusest, põletamisele kuuluvate mittekondenseeritavate haisuga gaaside kogusest ja kombinatsioonist ning muudest lämmastikusisaldusega voogudest (nt tselluloosivanni õhutusgaasid, metanooli ja biomuda eraldamine kondensaadist). Mida suurem on kuivainesisaldus, musta leelise lämmastikusisaldus, põletamisele kuuluvate mittekondenseeritavate haisuga gaaside ja muude lämmastikusisaldusega voogude kogus, seda lähemal on heide PVT-kohase vahemiku ülemisele otsale. (3) Kui utilisaatorkatlaga põletatakse musta leelist, mille kuivainesisaldus on üle 83 %, tuleb NOx heidet kontrollida iga kord eraldi. DS (Dry Solids) — tahke kuivaine sisaldus mustas leelises.

PVT 23. Utilisaatorkatla tolmuheite vähendamiseks on PVT kasutada elektrifiltrit (electrostatic precipitator, ESP) või ESP ja märgpuhastuse kombinatsiooni.

Vt punkt 1.7.1.1

Vt tabel 5.







Tabel 5 Utilisaatorkatla tolmuheite PVT-kohased tasemed Parameeter Tolmuheite vähendamise süsteem Aasta keskmine mg/Nm3 6 % O2 puhul Aasta keskmine kg tolmu/ADt Tolm Uus või oluliselt renoveeritud 10–25 0,02–0,20 Olemasolev 10–40 (1) 0,02–0,3 (1) (1) 1 Olemasoleva, elektrifiltriga varustatud utilisaatorkatla puhul, mis on jõudmas oma tööea lõpule, võib heide aja jooksul suureneda kuni 50 mg/Nm3-ni (vastab väärtusele 0,4 kg/ADt).

1.2.2.3. Lubjapõletusahju heite vähendamine

PVT 24. Lubjapõletusahju SO2-heite vähendamiseks on PVT kasutada ühte järgmistest meetoditest või nende kombinatsiooni.







Meetodid Kirjeldus a Kütuse valimine/madala väävlisisaldusega kütus Vt punkt 1.7.1.3 b Piirata väävlisisaldusega tugeva haisuga gaaside põletamist lubjaahjus c Kontrollida Na2S sisaldust etteantavas lubimudas d Leeliseline skraber

Vt tabel 6.







Tabel 6 Lubjaahju SO2 ja väävli heite PVT-kohased tasemed Parameeter (1) Aasta keskmine mg SO2/Nm3 6 % O2 puhul Aasta keskmine kg S/ADt SO2, kui tugeva haisuga gaase lubjaahjus ei põletata 5–70 – SO2, kui lubjaahjus põletatakse tugeva haisuga gaase 55–120 – Gaasiline väävel (TRS-S + SO2-S), kui tugeva haisuga gaase lubjaahjus ei põletata – 0,005–0,07 Gaasiline väävel (TRS-S + SO2-S), kui lubjaahjus põletatakse tugeva haisuga gaase – 0,055–0,12 (1) „Tugeva haisuga gaasid” hõlmavad ka metanooli ja tärpentini.

PVT 25. Lubjapõletusahju taandatud väävlit sisaldavate gaaside heite vähendamiseks on PVT kasutada ühte järgmistest meetoditest või nende kombinatsiooni.







Meetodid Kirjeldus a Hapniku liia kontrollimine Vt punkt 1.7.1.3 b Kontrollida Na2S sisaldust etteantavas lubimudas c Elektrifiltri ja leelisese skraberi kombinatsioon Vt punkt 1.7.1.1

Vt tabel 7.







Tabel 7 Lubjaahju taandatud väävlit sisaldavate gaaside (TRS) heite PVT-kohased tasemed Parameeter Aasta keskmine mg S/Nm3 6 % O2 puhul Taandatud väävli üldsisaldus (total reduced sulphur, TRS) < 1–10 (1) (1) Tugeva haisuga gaaside (hõlmavad ka metanooli ja tärpentini) põletamisel lubjaahjus võib heitetase ulatuda kuni 40 mg/Nm3.

PVT 26. Lubjapõletusahju NOx-heite vähendamiseks on PVT kasutada järgmiste meetodite kombinatsiooni.







Meetodid Kirjeldus a Optimeeritud põletamine ja põletamise kontroll Vt punkt 1.7.1.2 b Kütuse ja õhu korralik segamine c Vähese NOx-heitega põleti d Kütuse valimine ja kütuse madal lämmastikusisaldus

Vt tabel 8.







Tabel 8 Lubjaahju NOx-heite PVT-kohased tasemed Parameeter Aasta keskmine mg/Nm3 6 % O2 puhul Aasta keskmine kg NOx/ADt NOx Vedelkütused 100–200 (1) 0,1–0,2 (1) Gaasilised kütused 100–350 (2) 0,1–0,3 (2) (1) Taimsest materjalist, sealhulgas tselluloosikeedu kõrvalsaadustena tekkinud vedelkütuste (nt tärpentin, metanool, tallõli) kasutamisel võib heite tase ulatuda kuni 350 mg/Nm3 (sellele vastab 0,35 kg NOx/ADt). (2) Taimsest materjalist, sealhulgas tselluloosikeedu kõrvalsaadustena saadud gaasiliste kütuste kasutamisel (nt mittekondenseeritavad gaasid) võib heite tase ulatuda kuni 450 mg/Nm3 (sellele vastab 0,45 kg NOx/ADt).

PVT 27. Lubjaahju tolmuheite vähendamiseks on PVT kasutada elektrifiltrit (electrostatic precipitator, ESP) või ESP ja märgpuhastuse kombinatsiooni.

Vt punkt 1.7.1.1.

Vt tabel 9.







Tabel 9 Lubjaahju tolmuheite PVT-kohased tasemed Parameeter Tolmuheite vähendamise süsteem Aasta keskmine mg/Nm3 6 % O2 puhul Aasta keskmine kg tolmu/ADt Tolm Uus või oluliselt renoveeritud 10–25 0,005–0,02 Olemasolev 10–30 (1) 0,005–0,03 (1) (1) Olemasoleva, elektrifiltriga varustatud lubjaahju puhul, mis on jõudmas oma tööea lõpule, võib heide aja jooksul suureneda kuni 50 mg/Nm3-ni (vastab väärtusele 0,05 kg/ADt).

1.2.2.4. Tugeva haisuga gaaside (taandatud väävlit sisaldavate gaaside, TRS) põleti heite vähendamine

PVT 28. Tugeva haisuga gaaside ehk TRSi põleti SO2-heite vähendamiseks on PVT kasutada leeliselist SO2-skraberit.

Vt tabel 10.







Tabel 10 Tugeva haisuga gaaside põletamisel spetsiaalse TRS-põletiga PVT-kohased SO2 ja taandatud väävlit sisaldavate gaaside (TRS) heitetasemed Parameeter Aasta keskmine mg/Nm3 9 % O2 puhul Aasta keskmine kg S/ADt SO2 20–120 – TRS 1–5 Gaasiline väävel (TRS-S + SO2-S) – 0,002–0,05 (1) (1) See PVT-kohane heitetase põhineb gaasivoolu tugevusel 100–200 Nm3/ADt.

PVT 29. Tugeva haisuga gaaside (taandatud väävlit sisaldavate ehk TRS-gaaside) põleti NOx-heite vähendamiseks on PVT kasutada üht allpool osutatud meetodit või nende kombinatsiooni.







Meetodid Kirjeldus Kasutatavus a Põleti või põletamise optimeerimine Vt punkt 1.7.1.2 Üldkasutatav b Astmeviisiline põletamine Vt punkt 1.7.1.2 Üldiselt kohaldatav uue ja oluliselt renoveeritud vabriku/seadme puhul. Olemasoleva vabriku puhul on kohaldatav ainult siis, kui ruum võimaldab seadmete lisamist.

Vt tabel 11.







Tabel 11 Tugeva haisuga gaaside põletamisel spetsiaalse TRS-põletiga PVT-kohased NOx heitetasemed Parameeter Aasta keskmine mg/Nm3 9 % O2 puhul Aasta keskmine kg NOx/ADt NOx 50–400 (1) 0,01–0,1 (1) (1) Kui olemasolevas vabrikus/seadmes ei ole üleminek astmeviisilisele põletamisele teostatav, võib heitetase olla kuni 1 000 mg/Nm3 (sellele vastab väärtus 0,2 kg/ADt).

1.2.3. Jäätmeteke

PVT 30. Selleks et vältida jäätmeteket ja minimeerida tahkete jäätmete hulka, on PVT võtta musta leelise utilisaatorkatla elektrifiltri tolm protsessis taas ringlusse.

Tolmu ringlussevõttu võib piirata see, et tolm sisaldab ka mujalt kui protsessist pärit koostisosi.

1.2.4. Energiatarbimine ja -tõhusus

PVT 31. Soojusenergia (auru) kulu vähendamiseks, kasutatavate energiakandjate eeliste maksimeerimiseks ja elektrienergia tarbimise vähendamiseks on PVT kasutada koos järgmisi meetodeid.







Meetodid a Koore kõrge kuivainesisaldus, kasutatakse tõhusaid presse või kuivatamist b Suure kasuteguriga aurukatlad, nt madala suitsugaaside temperatuuriga katlad c Tõhusad teisesed küttesüsteemid d Veesüsteemide, sealhulgas pleegitamisseadme veesüsteemi sulgemine e Tselluloosi kõrge kontsentratsioon (keskmise või kõrge konsistentsi meetod) f Suure tõhususega aurustusseade g Tselluloosivannide soojuse taaskasutusse võtmine, näiteks ventilatsiooniõhu skraberite kaudu h Madaltemperatuursete heitveevoogude soojuse ja muude jäätmete taaskasutusse võtmine energiaallikana, et kütta hooneid, soojendada katlatoitevett ja protsessivett. i Teisese soojuse ja kondensaadi asjakohane kasutamine j Protsesside seire ja juhtimine arenenud juhtimissüsteemidega k Optimeerida integreeritud soojusvaheti võrgustik l Utilisaatorkatla suitsugaasi soojuse kasutussevõtt elektrifiltri ja ventilaatori vahel m Tagada sõelumise ja puhastamisega võimalikult ühtlane tselluloosimass n Mitmesuguste suurte mootorite kiirusekontrolli kasutamine o Tõhusate vaakumpumpade kasutamine p Valida õige suurusega torud, pumbad, ventilaatorid q Kasutada mahutite optimeeritud tasemeid

PVT 32. Elektritootmise tõhususe suurendamiseks on PVT kasutada järgmiste meetodite kombinatsiooni.







Meetodid a Musta leelise suur kuivainesisaldus (suurendab kuumaveekatla, auru tootmise ja sellega elektritootmise tõhusust) b Kasutada utilisaatorkatelt kõrge rõhu ja temperatuuri juures; uues utilisaatorkatlas on rõhk vähemalt 100 baari ja temperatuur 510 °C c Hoida auru rõhk vasturõhuturbiini väljalaskeava juures nii madalal, kui see on tehniliselt teostatav d Kondenseerimisturbiin elektrienergia tootmiseks liigse auruga e Turbiinide suur kasutegur f Etteantava protsessivee eelkuumutamine keemistemperatuuri lähedase temperatuurini g Katlaseadmesse suunatava põletusõhu ja kütuse eelkuumutamine

1.3. PVT-JÄRELDUSED SULFITKEEDUPROTSESSI JAOKS

Integreeritud sulfitkeedutselluloosi- ja paberivabrikus kohaldatakse konkreetse protsessi PVT-järeldusi paberitootmise kohta, mis on esitatud punktis 1.6, lisaks selles punktis esitatud PVT meetoditele.

1.3.1. Heitvesi ja heide vette

PVT 33. Kogu vabrikust vastuvõtvasse veekogusse sattuvate saasteainekoguste vähendamiseks on PVT kasutada sobivat kombinatsiooni meetoditest, mida on kirjeldatud PVT 13, PVT 14, PVT 15 ja PVT 16 juures ning järgmisi meetodeid.







Meetodid Kirjeldus Kasutatavus a Laiendatud muudetud keet enne pleegitamist Vt punkt 1.7.2.1 Meetodi kohaldatavus võib olla piiratud tselluloosi kõrge kvaliteedi nõuetega (kui on vajalik suur tugevus). b Hapnikupõhine vabastamine ligniinist enne pleegitamist c Pruuni tselluloosi sortimine suletud ahelas ja tõhus pruuni tselluloosi pesemine Üldkohaldatav d Kuuma leelisekstraktsiooni heitvee aurustamine ja kontsentraatide põletamine soodakatlas Kohaldatavus on piiratud lahustuva tselluloosi vabrikute puhul, milles kasutatakse mitmeastmelist heitvee biopuhastust, kui see tagab üldise soodsama keskkonnaolukorra. e Pleegitamine ilma kloorita Turustatava tselluloosi vabrikute puhul, milles toodetakse erevalget tselluloosi või tselluloosi keemiatööstuse vajaduste jaoks, on selle kohaldatavus piiratud. f Suletud ahelas pleegitamine Kohaldatav ainult vabrikutes, milles keeduks ja pleegitamisel pH reguleerimiseks kasutakse üht ja sama alust. g MgO-põhine eelpleegitamine ja pesuvedelik suunatakse eelpleegitusest pruuni tselluloosi pesemisele (ringlussevõtt) Meetodi kohaldatavust võivad piirata mitu tegurit, näiteks toodete kvaliteedinõuded (nt ühetaolisus, puhtus ja eredus), kapa-arv pärast keetu, käitise võimalused kasutada hüdraulikat, mahutite, aurustite ja utilisaatorkatelde mahud ja võimsused, samuti pesemisseadmete puhastamise võimalused. h pH reguleerimine lahja leelisega enne aurustusseadet või aurustusseadmes Üldkohaldatav magneesiumipõhiste seadmete puhul. Utilisaatorkatlal ja tuharingluses peab olema kasutamata võimsust. i Aurusti kondensaatide anaeroobne töötlemine Üldkohaldatav j Aurusti kondensaatide läbipuhumine ja SO2 kogumine Kohaldatav, kui on vaja kaitsta anaeroobset heitvee puhastamist. k Tõhus ülevoolamise seire ja ülevoolude kokkukogumine, samuti koos kemikaalide ja energia taaskasutusse võtmise süsteemiga Üldkohaldatav

Vt tabelid 12 ja 13. Neid PVT-kohaseid heitetasemeid ei kohaldata lahustuva tselluloosi vabrikutele ja eritselluloosi tootmisele keemiatööstuse rakendusteks.

Sulfittselluloosivabriku heitveevoogude PVT-kohased võrdlusnäitajad on esitatud PVT 5 juures.







Tabel 12 PVT-kohased heitetasemed heitvee otselaskel suublasse tselluloosivabrikust, milles toodetakse pleegitatud sulfittselluloosi ja paberitootmiseks sobivat magnefittselluloosi Parameeter Pleegitatud sulfittselluloos paberi tootmiseks (1) Magnefittselluloos paberi tootmiseks (1) Aasta keskmine kg/ADt (2) Aasta keskmine kg/ADt Keemiline hapnikutarve (KHT) 10–30 (3) 20–35 Hõljuvaine kokku 0,4–1,5 0,5–2,0 Üldlämmastik 0,15–0,3 0,1–0,25 Üldfosfor 0,01–0,05 (3) 0,01–0,07 Aasta keskmine mg/l Adsorbeeritavad orgaanikaga seotud halogeenid (AOX) 0,5–1,5 (4) (5) (1) PVT-kohane heitetase tähistab integreeritud tehase puhul turustatava tselluloosi ja tselluloosi tootmisega seotud heidet (paberivalmistamise heidet see ei hõlma). (2) PVT-kohaseid heitetasemeid ei kohaldata looduslikku rasvakindlat tselluloosi tootvale vabrikule. (3) KHT ja üldfosfori PVT-kohaseid heitetasemeid ei kohaldata eukalüptist valmistatavale turustatavale tselluloosile. (4) Sulfitkeedu abil turustatava tselluloosi tootmisel võib toote nõuetekohaste omaduste saavutamiseks kasutada pehmet pleegitamist ClO2-ga, mille tulemusel tekib adsorbeeritavate orgaanikaga seotud halogeenide heidet. (5) Ei kohaldata täielikult kloorivabale tselluloosivabrikule.







Tabel 13 PVT-kohased heitetasemed heitvee otselaskel suublasse sulfittselluloosi vabrikust, milles toodetakse neutraalsulfit-pooltselluloosi Parameeter Aasta keskmine kg/ADt (1) Keemiline hapnikutarve (KHT) 3,2–11 Hõljuvaine kokku 0,5–1,3 Üldlämmastik 0,1–0,2 (2) Üldfosfor 0,01–0,02 (1) PVT-kohane heitetase tähistab integreeritud tehase puhul turustatava tselluloosi ja tselluloosi tootmisega seotud heidet (paberivalmistamise heidet see ei hõlma). (2) Protsessile omaste kõrgemate heitetasemete tõttu ei kohaldata PVT-kohaseid üldlämmastiku heitetasemeid ammooniumipõhisele neutraalsulfit-pooltselluloosi tootmisele.

Töödeldud heitvee BHT kontsentratsioon on eeldatavalt väike (ligikaudu 25 mg/l 24-tunnise liitproovi puhul).

1.3.2. Heide õhku

PVT 34. SO2 heite vähendamiseks ja ärahoidmiseks on PVT koguda kõik SO2 suhtes kontsentreeritud gaasivood happelahuse valmistamiselt, keedunõudest ja läbipuhumismahutitest ning eraldada väävlisisaldusega komponendid.

PVT 35. Taandatud väävlit sisaldavate nõrga haisuga gaaside hajusheite vähendamiseks ja ärahoidmiseks on PVT koguda kõik pesemiselt, sõelumiselt ja aurustitest tulevad gaasid ja kohaldada neile ühte järgmistest meetoditest.







Meetodid Kirjeldus Kasutatavus a Põletamine utilisaatorkatlas Vt punkt 1.7.1.3 Ei kohaldata sulfittselluloosivabrikutele, milles kasutatakse kaltsiumipõhist keetu. Sellistes vabrikutes ei ole utilisaatorkatlaid. b Märgpuhastus (skraber) Vt punkt 1.7.1.3 Üldkasutatav

PVT 36. Utilisaatorkatla NOx-heite vähendamiseks on PVT kasutada optimeeritud põletussüsteemi kombineeritult ühe või mitme järgmise meetodiga.







Meetodid Kirjeldus Kasutatavus a Optimeerida utilisaatorkatel põletustingimuste juhtimisega Vt punkt 1.7.1.2 Üldkasutatav b Kasutatud vedeliku etapiviisiline sissepritse Kohaldatav uutele suurtele utilisaatorkateldele ja oluliselt renoveeritud utilisaatorkateldele. c Selektiivne mittekatalüütiline taandamine Olemasoleva utilisaatorkatla moderniseerimist võivad piirata mastaabi muutmise raskused ja sellega seotud kõrgemad puhastus- ja hooldusnõuded. Ammooniumipõhiste tselluloosivabrikute puhul ei ole selle rakendamisest teateid, kuid heitgaaside eritingimusi arvestades ei anna selektiivne mittekatalüütiline taandamine seal eeldatavasti tulemusi. Naatriumipõhistes tselluloosivabrikutes seda ei kasutata plahvatusohu tõttu.

Vt tabel 14.







Tabel 14 Utilisaatorkatla NOx- ja NH3-heite PVT-kohased tasemed Parameeter Päeva keskmine mg/Nm3 5 % O2 puhul Aasta keskmine mg/Nm3 5 % O2 puhul NOx 100–350 (1) 100–270 (1) NH3 (ammoniaagi läbipääsemine selektiivse mittekatalüütilise taandamise puhul) < 5 (1) Ammooniumipõhistes vabrikutes võib NOx heitetase olla kõrgem: kuni 580 mg/Nm3 päeva keskmisena ja kuni 450 mg/Nm3 aasta keskmisena.

PVT 37. Utilisaatorkatla tolmu- ja SO2-heite vähendamiseks on PVT kasutada üht järgmistest meetoditest ja piirata skraberite „happelist käitamist” miinimumini, et tagada nende nõuetekohane toimimine.







Meetodid Kirjeldus a Elektrifilter või multitsüklonid koos mitmeastmeliste Venturi-skraberitega Vt punkt 1.7.1.3 b Elektrifilter või multitsüklonid koos mitmeastmeliste topeltsissepritsega allavoolu-skraberitega

Vt tabel 15.







Tabel 15 Utilisaatorkatla tolmu- ja SO2-heite PVT-kohased tasemed Parameeter Proovivõtmisperioodi keskväärtus mg/Nm3 5 % O2 puhul Tolm 5–20 (1) (2) Päeva keskmine mg/Nm3 5 % O2 puhul Aasta keskmine mg/Nm3 5 % O2 puhul SO2 100–300 (3) (4) (5) 50–250 (3) (4) (1) Utilisaatorkatla puhul tselluloosivabrikus, mille toormest rohkem kui 25 % moodustab (kaaliumirikas) lehtpuit, võib tolmu heitetase olla kõrgem, kuni 30 mg/Nm3. (2) PVT-kohast tolmu heitetaset ei kohaldata ammooniumipõhistele tselluloosivabrikutele. (3) Protsessile omaste kõrgemate heitetasemete tõttu ei kohaldata PVT-kohaseid SO2 heitetasemeid utilisaatorkatlale, mis töötab pidevalt happelistes tingimustes, st milles kasutatakse sulfit-vedelikku märgpuhastuse skraberis pesemisvedelikuna, mis on osa sulfiti taaskasutusse võtmise protsessist. (4) Olemasolevate mitmeastmeliste Venturi-skraberite puhul võib esineda kõrgemat SO2 heitetaset kuni 400 mg/Nm3 päeva keskmise väärtusena ja kuni 350 mg/Nm3 aasta keskmise väärtusena. (5) Ei kohaldata „happelisele käitamisele”, st ajavahemikele, kus toimub skraberi ennetav loputamine ja tekkinud sademete (koorikute) kõrvaldamine. Sellistel ajavahemikel võib heitetase olla 300–500 mg SO2/Nm3 (5 % O2-sisalduse puhul) ühe skraberi puhastamisel ja kuni 1 200 mg SO2/Nm3 (poole tunni keskväärtused 5 % O2-sisalduse puhul) lõpp-pesuseadme puhastamisel.

PVT-kohane keskkonnatoime tase on happelise käitamise kestus umbes 240 tundi aastas skraberite puhul ja vähem kui 24 tundi kuus viimase monosulfit-skraberi puhul.

1.3.3. Energiatarbimine ja -tõhusus

PVT 38. Soojusenergia (auru) kulu vähendamiseks, kasutatavate energiakandjate eeliste maksimeerimiseks ja elektrienergia tarbimise vähendamiseks on PVT kasutada koos järgmisi meetodeid.







Meetodid a Koore kõrge kuivainesisaldus, kasutatakse tõhusaid presse või kuivatamist b Suure kasuteguriga aurukatlad, nt madala heitgaaside temperatuuriga katlad c Tõhus teisene küttesüsteem d Veesüsteemide, sealhulgas pleegitamisseadme veesüsteemi sulgemine e Tselluloosi kõrge kontsentratsioon (keskmise või kõrge konsistentsi meetod) f Madaltemperatuursete heitveevoogude soojuse ja muude jäätmete taaskasutusse võtmine energiaallikana, et kütta hooneid, soojendada katlatoitevett ja protsessivett g Teisese soojuse ja kondensaadi asjakohane kasutamine h Protsesside seire ja juhtimine arenenud juhtimissüsteemidega i Optimeerida integreeritud soojusvaheti võrgustik j Tagada sõelumise ja puhastamisega võimalikult ühtlane tselluloosimass k Kasutada mahutite optimeeritud tasemeid

PVT 39. Elektritootmise tõhususe suurendamiseks on PVT kasutada järgmiste meetodite kombinatsiooni.







Meetodid a Kasutada utilisaatorkatelt kõrge rõhu ja temperatuuri juures b Hoida auru rõhk vasturõhuturbiini väljalaskeava juures nii madalal, kui see on tehniliselt teostatav c Kondenseerimisturbiin elektrienergia tootmiseks liigse auruga d Turbiinide suur kasutegur e Etteantava protsessivee eelkuumutamine keemistemperatuuri lähedase temperatuurini f Katlaseadmesse suunatava põletusõhu ja kütuse eelkuumutamine

1.4. PVT-JÄRELDUSED PUITMASSI JA KEEMILISE PUITMASSI TOOTMISE KOHTA

Selle punkti PVT-järeldusi kohaldatakse kõigile puitmassi, paberi ja papi tootmise integreeritud vabrikutele, puitmassi tootmise vabrikutele, keemiliselt töödeldud termomehhaanilise paberimassi ja kemomehaanilise paberimassi tootmise vabrikutele. PVT 49, PVT 51, PVT 52c ja PVT 53 kehtivad ka paberitootmisele integreeritud puitmassi, paberi ja papi tootmise vabrikutes, lisaks selles punktis esitatud PVT-järeldustele.

1.4.1. Heitvesi ja heide vette

PVT 40. Uue vee kasutamise, heitveevoo ja saastekoormuse vähendamiseks on PVT kasutada sobivat kombinatsiooni meetoditest, mida on kirjeldatud PVT 13, PVT 14, PVT 15 ja PVT 16 juures, ning järgmisi meetodeid.







Meetodid Kirjeldus Kasutatavus a Protsessivee suunamine vastuvoolu ja veesüsteemide eraldamine Vt punkt 1.7.2.1 Üldkasutatav b Kõrge ühtlusega pleegitamine c Pesemisstaadium enne (mehaanilise) okaspuitmassi rafineerimist laastueeltöötlusega. d Peroksiidpleegitusel leelisena NaOH asemel Ca(OH)2 või Mg(OH)2 kasutamine Kui on vaja saavutada eriti kõrget heledustaset, võib kohaldatavus olla piiratud. e Kiu ja täiteaine ning valge vee (sõelavesi) taaskasutamine (paberi valmistamine) Üldkasutatav f Paakide ja kambrite optimaalne projekteerimine ja ehitamine (paberi valmistamine).

Vt tabel 16. PVT-kohased heitetasemed kehtivad ka mehaanilise puitmassi vabrikutele. Mehaanilist, keemilis-mehaanilist ja keemiliselt töödeldud termomehhaanilist puitmassi tootva integreeritud vabriku heitveevoo võrdlusnäitajad on esitatud PVT 5 juures.







Tabel 16 PVT-kohased heitetasemed heitvee otselaskel suublasse paberi ja papi tootmisel integreeritud vabrikus, milles kasutatakse kohapeal toodetud puitmassi Parameeter Aasta keskmine kg/t Keemiline hapnikutarve (KHT) 0,9–4,5 (1) Hõljuvaine kokku 0,06–0,45 Üldlämmastik 0,03–0,1 (2) Üldfosfor 0,001–0,01 (1) Tugevasti pleegitatud puitmassi (lõpliku paberi kiust 70–100 %) korral võib heitetase olla kuni 8 kg/t. (2) Kui biolagundatavaid või eemaldatavaid kelaadimoodustajaid ei saa puitmassi kvaliteedinõuete (nt kõrgete valgesusnõuete) tõttu kasutada, võib üldlämmastiku heide olla suurem kui see PVT-kohane heitetase ja seda tuleks hinnata iga üksikjuhtumi puhul eraldi.







Tabel 17 PVT-kohased heitetasemed heitvee otselaskel suublasse keemilis-mehaanilise ja keemiliselt töödeldud termomehhaanilise puitmassi vabriku puhul Parameeter Aasta keskmine kg/ADt Keemiline hapnikutarve (KHT) 12–20 Hõljuvaine kokku 0,5–0,9 Üldlämmastik 0,15–0,18 (1) Üldfosfor 0,001–0,01 (1) Kui biolagundatavaid või eemaldatavaid kelaadimoodustajaid ei saa puitmassi kvaliteedinõuete (nt kõrgete valgesusnõuete) tõttu kasutada, võib üldlämmastiku heide olla suurem kui see PVT-kohane heitetase ja seda tuleks hinnata iga üksikjuhtumi puhul eraldi.

Töödeldud heitvee BHT kontsentratsioon on eeldatavalt väike (ligikaudu 25 mg/l 24-tunnise liitproovi puhul).

1.4.2. Energiatarbimine ja -tõhusus

PVT 41. Soojus- ja elektrienergia kulu vähendamiseks on PVT kasutada kombineeritult järgmisi meetodeid.







Meetodid Kasutatavus a Energiatõhusad rafineerimisseadmed Kohaldatav, kui protsessiseadmeid asendatakse, ehitatakse ümber või ajakohastatakse. b Termomehaanilise puitmassi või keemiliselt töödeldud termomehaanilise puitmassi rafineerimisseadmetest sekundaarse soojuse taaskasutamine ning kogutud auru taaskasutamine paberi või puitmassi kuivatamiseks. Üldkasutatav c Kiukadude minimeerimine tõhusa praakimis-rafineerimissüsteemi (teisese rafineerimisseadme) kasutamisega. d Energiasäästlike seadmete kasutuselevõtmine, sealhulgas automatiseeritud protsessijuhtimissüsteemi kasutamine käsitsijuhtimissüsteemi asemel. e Uue vee kulu vähendamine heitvee protsessisisese töötlemise ja ringlussevõtu süsteemidega. f Vähendada auru otsest kasutamist protsessi hoolika integratsiooniga, nt pinch-analüüsiga.

1.5. PVT-JÄRELDUSED VANAPABERI TÖÖTLEMISE KOHTA

Selle punkti PVT-järeldusi kohaldatakse kõigi integreeritud vabrikute suhtes, milles vanapaberist valmistatakse paberit ja paberimassi. Integreeritud vabrikute kohta, milles vanapaberist valmistatakse paberimassi, paberit ja pappi, kehtivad lisaks selles punktis esitatud PVT-järeldustele ka PVT 49, PVT 51, PVT 52c ja PVT 53.

1.5.1. Materjalihaldus

PVT 42. Pinnase ja põhjavee saastamise või sellise ohu, samuti vanapaberi ladustamisalalt tuulega laialikandumise ja tolmuheite vähendamiseks on PVT kasutada eraldi või koos järgmisi meetodeid.







Meetod Kasutatavus a Vanapaberi ladustamisala peab olema kõva pinnakattega. Üldkasutatav b Vanapaberi ladustamisalalt äravoolav saastunud vesi kogutakse ja puhastatakse paberivabriku heitveepuhastusjaamas (saastamata vihmavee nt katustelt saab keskkonda juhtida eraldi). Meetodi kohaldatavust võib piirata äravooluvee saastumise määr (saasteainete madal kontsentratsioon) ja/või heitvee puhastusseadmete võimsus (suur maht). c Vanapaberi ladustamisala ümbritsetakse taradega, et piirata tuulega laialikandmist. Üldkasutatav d Ladustamisala puhastatakse korrapäraselt, pühitakse sellega ühendatud teid ja tühjendatakse uurdeid, et vähendada tolmu laialikannet. See vähendab paberiprahi ja kiudude tuulega laialikandmist, paberi purustamist alal liikuvate sõidukitega, mis võib tekitada täiendavat tolmuheidet, eriti kuival ajal. Üldkasutatav e Pallitud või lahtise materjali ladustamine katuse all kaitsmiseks ilmastiku mõju eest (niiskus, mikrobioloogilised lagunemisprotsessid jne) Meetodi kohaldatavust võib piirata ala suurus.

1.5.2. Heitvesi ja heide vette

PVT 43. Uue vee kasutamise, heitveevoo ja saastekoormuse vähendamiseks on PVT kasutada sobivat kombinatsiooni meetoditest, mida on kirjeldatud järgnevalt.







Meetod Kirjeldus a Veesüsteemide eraldamine üksteisest Vt punkt 1.7.2.1 b Protsessivee suunamine vastuvoolu ja vee ringlussevõtt c Pärast heitvee bioloogilist puhastust suunata vesi osaliselt uuesti kasutusse Paljudes vanapaberil töötavates paberivabrikutes suunatakse osa bioloogiliselt töödeldud heitveest tagasi ringlusse, eriti sellistes vabrikutes, milles toodetakse lainepapi lainekihipaberit või testlainerit. d Valge vee selitamine Vt punkt 1.7.2.1

PVT 44. Suurel määral suletud veeringluse säilitamiseks vanapaberil töötavates paberivabrikutes ja ulatuslikust protsessivee ringlussevõtust tingitud raskuste vältimiseks on PVT kasutada eraldi või koos järgmisi meetodeid.







Meetod Kirjeldus a Protsessis kasutatava vee kvaliteedi pidev seire ja juhtimine Vt punkt 1.7.2.1 b Biokilede tekke ennetamine ja biokilede kõrvaldamine meetoditega, milles kasutatakse võimalikult vähe biotsiide c Kaltsiumi eemaldamise protsessiveest kaltsiumkarbonaadi kontrollitud sadestamisega

Meetodeid a–c kohaldatakse vanapaberil töötavates paberivabrikutes, milles kasutatakse suurel määral suletud veeringlust.

PVT 45. Kogu vabrikust heitveega vastuvõtvasse veekogusse sattuvate saasteainekoguste vähendamiseks on PVT kasutada sobivat kombinatsiooni meetoditest, mida on kirjeldatud PVT 13, PVT 14, PVT 15, PVT 16, PVT 43 ja PVT 44 juures.

Vanapaberil töötavate integreeritud paberivabrikute puhul hõlmavad PVT-kohased heitetasemed paberitootmise heidet, kuna paberimasina valge vee ringlus on tihedalt seotud paberimassi valmistamise veeringlusega.

Vt tabel 18 ja tabel 19.

Tabelis 18 esitatud PVT-kohased heitetasemed kehtivad ka vanapaberist tselluloosi valmistavale vabrikule, kus trükivärvi ei kõrvaldata, ja tabelis 19 esitatud PVT-kohased heitetasemed kehtivad ka vanapaberist tselluloosi tootvale vabrikule, kus trükivärv kõrvaldatakse.

Vanapaberi tselluloosivabriku heitveevoogude PVT-kohased võrdlusnäitajad on esitatud PVT 5 juures.







Tabel 18 PVT-kohased heitetasemed heitvee otselaskel suublasse paberi ja papi tootmisel integreeritud vabrikus, milles kasutatakse ringlussevõetud kiust paberimassi, mille valmistamisel kohapeal trükivärvi ei kõrvaldata Parameeter Aasta keskmine kg/t Keemiline hapnikutarve (KHT) 0,4 (1) – 1,4 Hõljuvaine kokku 0,02 – 0,2 (2) Üldlämmastik 0,008 – 0,09 Üldfosfor 0,001 – 0,005 (3) Adsorbeeritavad orgaanikaga seotud halogeenid (AOX) 0,05 märgtugeva paberi puhul (1) Täielikult suletud veeringlusega paberivabriku puhul, ei ole heitveel KHT-d. (2) Olemasoleva seadme puhul võib see näitaja olla kuni 0,45 kg/t, kuna vanapaberi kvaliteet pidevalt väheneb ja heitveepuhastusseadme pidev ajakohastamine tekitab raskusi. (3) Paberivabrikutel, mille heitveevoog on 5–10 m3/t, on vahemiku ülempiir 0,008 kg/t.







Tabel 19 PVT-kohased heitetasemed heitvee otselaskel suublasse paberi ja papi tootmisel integreeritud vabrikus, milles kasutatakse ringlussevõetud kiust paberimassi, mille valmistamisel trükivärv kohapeal kõrvaldatakse Parameeter Aasta keskmine kg/t Keemiline hapnikutarve (KHT) 0,9–3,0 0,9–4,0 pehmepaberi puhul Hõljuvaine kokku 0,08–0,3 0,1–0,4 pehmepaberi puhul Üldlämmastik 0,01–0,1 0,01–0,15 pehmepaberi puhul Üldfosfor 0,002–0,01 0,002–0,015 pehmepaberi puhul Adsorbeeritavad orgaanikaga seotud halogeenid (AOX) 0,05 märgtugeva paberi puhul

Töödeldud heitvee BHT kontsentratsioon on eeldatavalt väike (ligikaudu 25 mg/l 24-tunnise liitproovi puhul).

1.5.3. Energiatarbimine ja -tõhusus

PVT 46. PVT on vähendada elektrienergia tarbimist vanapaberil töötavates vabrikutes, kasutades kombineeritult meetodeid, mis on esitatud järgnevalt.







Meetod Kasutatavus a Ühtlase paberimassi saamine, et lõhkuda vanapaber eraldi kiududeks Üldiselt kohaldatav uuele seadmele ja olemasoleva seadme puhul kohaldatav pärast ulatuslikku renoveerimist b Tõhus jäme- ja peensõelumine, milleks optimeeritakse rootori kujundust, sõelte ja sõelumise korraldamist, mis võimaldab kasutada väiksema erienergiatarbimisega väiksemaid seadmeid c Paberimassi energiasäästliku tootmise põhimõtete kohaselt kõrvaldatakse lisandid paberimassi taasvalmistamise võimalikult varases etapis, milleks kasutatakse vähesemaid ja optimeeritud masinkomponente ja piiratakse seega energiamahukat kiudude töötlemist

1.6. PVT-JÄRELDUSED PABERIVALMISTAMISE JA SELLEGA SEOTUD PROTSESSIDE KOHTA

Selles osas esitatud PVT-järeldusi kohaldatakse kõigile integreerimata paberi- ja papivabrikutele ning paberi ja papi tootmisega seotud osakondadele sulfaattselluloosi, sulfittselluloosi, keemilist puitmassi ja termilis-keemilist puitmassi tootvates integreeritud vabrikutes.

Kõikidele integreeritud puitmassi- ja paberivabrikutele kehtivad PVT 49, PVT 51, PVT 52c ja PVT 53.

Integreeritud sulfaattselluloosi, sulfittselluloosi, keemilist puitmassi ja termilis-keemilist puitmassi tootvatele paberivabrikutele kohaldatakse lisaks selle jao PVT-järeldustele ka konkreetse protsessiga seotud PVT-järeldusi.

1.6.1. Heitvesi ja heide vette

PVT 47. Heitvee tekke vähendamiseks on PVT kasutada kombineeritult järgmisi meetodeid.







Meetod Kirjeldus Kasutatavus a Paakide ja kambrite optimaalne projekteerimine ja ehitamine Vt punkt 1.7.2.1 Kohaldatav uuele seadmele ja olemasolevale seadmele pärast ulatuslikku renoveerimist b Kiu ja täiteaine taaskasutamine ning valge vee (sõelavesi) töötlemine Üldkasutatav c Vee ringlusse võtmine Üldkohaldatav. Lahustunud orgaanilised, anorgaanilised ja kolloidsed materjalid võivad segada vee korduskasutamist sõelumisosas d Paberimasina pritstorude optimeerimine Üldkasutatav

PVT 48. Uue vee kasutamise ja vetteheite vähendamiseks eripaberivabrikutes on PVT kasutada sobivat kombinatsiooni meetoditest, mida on kirjeldatud järgnevalt.







Meetod Kirjeldus Kasutatavus a Paberitootmise planeerimise parandamine Parema planeerimisega optimeeritakse partii kombineerimine ja tootmisaeg Üldkasutatav b Veeringluse kohandamine tootmises tehtavatele muudatustele Veeringluse kohandamine, et seda oleks kerge reguleerida vastavalt toodetava paberi kvaliteediklassile, värvusele ja kasutatavatele keemilistele lisanditele c Heitveepuhastusseadmed, mida on kerge kohandada muudatustele Kohandada heitveepuhastust, nii et see suudaks toime tulla voolukiiruse muutustega, väikse kontsentratsiooniga ja keemiliste lisaainete mitmesuguste tüüpide ja kogustega d Väljalülitamissüsteemide ja kambriruumalade kohandamine e Minimeerida selliste keemiliste lisaainete (nt rasva- või veekindlust suurendavate lisaainete) heidet, mis sisaldavad perfluoro- või polüfluoroühendeid või aitavad kaasa nende tekkimisele Kohaldatav ainult rasva või vett hülgavate omadustega eripaberi tootmisel f Üleminek toodetes kasutatavatele abiainetele, mis sisaldavad vähe adsorbeeritavaid orgaanikaga seotud halogeene (AOX) (nt leida asendaja toote märgtugevust suurendavatele ainetele, mis põhinevad epikloorhüdriinvaikudel) Kohaldatav ainult suure märgtugevusega paberit tootvate paberivabriku puhul

PVT 49. Kattevärvide ja sidumisainete saastekoormuse vähendamiseks, mis võib häirida bioloogilise veepuhastusseadme tööd ja suurendada nende ainete heidet, on PVT kasutada järgnevat meetodit a või selle tehnilise võimatuse korral meetodit b.







Meetod Kirjeldus Kasutatavus a Pinnakattevärvide kogumine või pigmentide ringlussevõtt Pinnakattevärvi sisaldavat heitvett kogutakse eraldi. Katmiskemikaalid kogutakse näiteks järgmiste meetoditega: i) ultrafiltrimine; ii) sõelumine-helvestamine-veetustamine, millega pigmendid suunatakse tagasi katmisprotsessi. Selitatud vett saab protsessis taas kasutada Ultrafiltrimise kohaldatavus võib olla piiratud, kui: — heitvee maht on väga väike — katmise heitvett tekib paberivabriku mitmes kohas — katmismeetodit muudetakse sageli; või — eri värvi katete retseptid ei sobi omavahel b Katmisvärve sisaldava heitvee eeltöötlemine Katmisvärve sisaldavat heitvett töödeldakse näiteks helvestamisega, et kaitsta järgnevat bioloogilist heitveepuhastust Üldkasutatav

PVT 50. Kogu vabrikust heitveega vastuvõtvasse veekogusse sattuvate saasteainekoguste vähendamiseks on PVT kasutada sobivat kombinatsiooni meetoditest, mida on kirjeldatud PVT 13, PVT 14, PVT 15, PVT 47, PVT 48 ja PVT 49 juures.

Vt tabel 20 ja tabel 21.

Tabelis 20 ja tabelis 21 esitatud PVT-kohaseid heitetasemeid kohaldatakse ka sulfaattselluloosi, sulfittselluloosi, keemilist puitmassi ja termilis-keemilist puitmassi tootvatele integreeritud paberivabrikutele.

Integreerimata paberi- ja papivabriku heitveevoogude PVT-kohased võrdlusnäitajad on esitatud punktis PVT 5.







Tabel 20 PVT-kohased heitetasemed heitvee otselaskel suublasse integreerimata paberi- (välja arvatud eripaber) ja papivabrikust Parameeter Aasta keskmine kg/t Keemiline hapnikutarve (KHT) 0,15–1,5 (1) Hõljuvaine kokku 0,02–0,35 Üldlämmastik 0,01–0,1 0,01–0,15 pehmepaberi puhul Üldfosfor 0,003–0,012 Adsorbeeritavad orgaanikaga seotud halogeenid (AOX) 0,05 dekoratiiv- ja märgtugeva paberi puhul (1) Gravüüripaberivabrikute puhul on vahemiku ülemine ots seotud vabrikutega, milles pinnakatteprotsessis kasutatakse tärklist.

Töödeldud heitvee BHT kontsentratsioon on eeldatavalt väike (ligikaudu 25 mg/l 24-tunnise liitproovi puhul).







Tabel 21 PVT-kohased heitetasemed heitvee otselaskel suublasse integreerimata eripaberivabrikust Parameeter Aasta keskmine kg/t (1) Keemiline hapnikutarve (KHT) 0,3–5 (2) Hõljuvaine kokku 0,10–1 Üldlämmastik 0,015–0,4 Üldfosfor 0,002–0,04 Adsorbeeritavad orgaanikaga seotud halogeenid (AOX) 0,05 dekoratiiv- ja märgtugeva paberi puhul (1) Erilaadsete paberivabrikute puhul, milles sageli muutub toodetava paberi sort (nt ≥ 5 korda päevas aasta keskmisena) või milles toodetakse väga kerget eripaberit (≤ 30 g/m2 aasta keskmisena) võib heide ületada vahemiku ülempiiri. (2) PVT-kohaste heitetasemete vahemiku ülemine ots on seotud paberivabrikutega, milles toodetakse paberit väga peeneks jahvatatud kiududest, mille puhul on vajalik väga intensiivne rafineerimine, samuti paberivabrikutele, milles sageli muutub toodetava paberi sort (nt ≥ 1–2 muutust päevas aasta keskmisena).

1.6.2. Heide õhku

PVT 51. Lenduvate orgaaniliste ühendite heite vähendamiseks eraldiseisvatest või liinil asuvatest katmismasinatest on PVT valida katmiskihi värviretseptid (koostis) nii, et lenduvate orgaaniliste ühendite heide oleks väiksem.

1.6.3. Jäätmeteke

PVT 52. Tahkete kõrvaldamisele kuuluvate jäätmete koguste vähendamiseks on PVT vältida jäätmeteket ja võtta jäätmeid rohkem ringlusse, kasutades kombineeritult järgmisi meetodeid (vt üldine PVT 20).







Meetod Kirjeldus Kasutatavus a Kiu ja täiteaine taaskasutamine ning valge vee (sõelavesi) töötlemine Vt punkt 1.7.2.1 Üldkasutatav b Praagi ringlussevõtu süsteem Eri kohtades või paberivalmistamise eri etappides tekkiv praak kogutakse, muudetakse uuesti paberimassiks ja suunatakse tagasi kiulähteaineks Üldkasutatav c Pinnakattevärvide kogumine või pigmentide ringlussevõtt Vt punkt 1.7.2.1 d Kiudude taaskasutamine esmase heitveepuhastuse kiusetetest Kõrge kiududesisaldusega muda esmasest heitveepuhastusest saab uuesti kasutada tootmisprotsessis Selle kasutatavust võivad piirata toote kvaliteedinõuded

1.6.4. Energiatarbimine ja -tõhusus

PVT 53. Soojus- ja elektrienergia kulu vähendamiseks on PVT kasutada kombineeritult järgmisi meetodeid.







Meetod Kasutatavus a Energiat säästvad sõelumismeetodid (optimeeritud rootorikujundus, sõelad ja sõelumisprotsess) Kohaldatav uutele vabrikutele ja oluliselt ajakohastatud vanadele vabrikutele b Rafineerimine vastavalt parimatele tavadele koos soojuse tagastamisega rafineerimisseadmest c Optimeeritud veetustamine paberimasina pressimistsoonis/pressivaltside kontakttsoonis Ei ole kohaldatav pehmepaberi ja paljude eripaberisortide puhul d Aurukondensaadi kogumine ja ventilatsiooniõhu tõhusa soojustagastussüsteemi kasutamine Üldkasutatav e Vähendada auru otsest kasutamist protsessi hoolika integratsiooniga, nt pinch-analüüsiga f Suure tõhususega rafineerimisseadmed Kasutatav uue seadme puhul g Olemasoleva rafineerimisseadme töörežiimi optimeerimine (nt koormuseta režiimi elektrikulu vähendamine) Üldkasutatav h Optimeeritud pumbad, pumbamootorite pöörete arvu reguleerimise võimalused, käigukastita pumbad i Tipptasemel rafineerimistehnoloogia j Paberikanga auruga kuumutamine aurutuskastiga, et parandada paberi drenaažiomadusi/veetustamist Ei ole kohaldatav pehmepaberi ja paljude eripaberisortide puhul k Optimeeritud vaakumsüsteem (nt turboventilaatorid veejoapumpade asemel) Üldkasutatav l Jaotusvõrgu loomise ja hoolduse optimeerimine m Soojuse taaskasutamissüsteemi, õhutussüsteemi ja isolatsiooni optimeerimine n Suure tõhususega mootorite (EFF1) kasutamine o Pritsevee eelsoojendamine soojusvahetiga p Heitsoojuse kasutamine heitveesetete kuivatamiseks või veetustatud biomassi järelkuivatamiseks q Aksiaalpuhurite (kui kasutatakse) tagasisaadud soojuse kasutamine kuivatusvarje õhuvarustuses r Jänkimasina tõmbevarjest väljuva õhu soojuse taaskasutusse võtmine vihmutustorniga s Kuuma heitõhu infrapunasoojuse taaskasutusse võtmine

1.7. MEETODITE KIRJELDUS

1.7.1. Meetodid õhkuheite ärahoidmiseks ja kontrolli alla võtmiseks

1.7.1.1. Tolm







Meetod Kirjeldus Elektrifilter (ESP, elektrostaatiline sadestaja) Elektrifiltri tööpõhimõte on osakeste laadimine ja eraldamine elektrivälja toimel. Elektrifiltreid saab kasutada laias tingimuste vahemikus. Leeliseline skraber Vt punkt 1.7.1.3 (märgpuhastus).

1.7.1.2. NOx







Meetod Kirjeldus Õhu/kütuse suhte vähendamine See meetod põhineb põhiliselt järgmistel tegevustel: — põletamiseks kasutatava õhu täpne reguleerimine (väike hapniku liig), — ahju sattuva lekkeõhu vähendamine; — ahju põlemiskambri konstruktsiooni muutmine. Optimeeritud põletamine ja põletamise kontroll Meetod seisneb põlemisprotsessi oluliste näitajate (nt O2, CO sisaldus, kütuse/õhu suhtarv, põlemata koostisosad) pidevas jälgimises, et selle alusel kontrollitehnoloogiaga saavutada parimaid põlemistingimusi. NOx moodustumist ja heidet saab vähendada käitamisparameetrite, õhujaotuse, hapniku liia, leegi kuju ja temperatuuriprofiili reguleerimisega. Astmeviisiline põletamine Astmeviisiline põletamine põhineb kahe põletamistsooni kasutamisel, kusjuures esimeses kambris kasutatakse õhusuhte ja temperatuuri reguleerimist. Esimene põletustsoon töötab sub-stöhhiomeetrilistes tingimustes selleks, et muundada ammoniaagiühendid kõrgel temperatuuril elementaarseks lämmastikuks. Teises tsoonis viiakse täiendava õhu lisamisega madalama temperatuuri juures põletamine lõpule. Pärast kaheetapilist põletamist juhitakse suitsugaasid teise kambrisse, et gaasidest saada tagasi soojus, mida kasutatakse protsessi jaoks vajaliku auru tootmiseks. Kütuse valimine ja kütuse madal lämmastikusisaldus Vähese lämmastikusisaldusega kütuste kasutamine vähendab NOx heidet; nimetatud gaasid tekivad kütuses sisalduva lämmastiku oksüdeerumise tõttu põlemise ajal. Kontsentreeritud mittekondenseeritavate haisuga gaaside põletamine või biomassist toodetud kütuste kasutamine suurendab NOx heidet, võrreldes heitega nafta ja maagaasi puhul, kuna nimetatud gaasid ja kõik muud puidupõhised kütused sisaldavad rohkem lämmastikku kui nafta ja maagaas. Kõrgema põlemistemperatuuri tõttu tekib gaasi põletamisel rohkem NOx heidet kui nafta põletamisel. Vähese NOx-heitega põleti Meetodi aluspõhimõtteks on leegi tipptemperatuuri vähendamine, põlemise aeglustatud lõpetamine ning soojusülekande suurendamine (leegi suurem kiirguvus). Seda võidakse kasutada kombinatsioonis põlemiskambri konstruktsiooni muutmisega. Kasutatud vedeliku etapiviisiline sissepritse Kasutatud sulfitvedeliku sissepritse utilisaatorkatla küttesüsteemi mitmel eri kõrgusel hoiab ära NOx moodustumise ja tagab täieliku põlemise. Selektiivne mittekatalüütiline taandamine Meetod põhineb NOx taandamisel lämmastikuks reageerimisel ammoniaagi või karbamiidiga kõrgel temperatuuril. Ammoniaagilahust (kuni 25 % NH3), ammoniaagi eellasühendeid või karbamiidilahust sisestatakse põlemisgaasidesse, et taandada NO N2-ks. Reaktsiooni toime on optimaalne temperatuurivahemikus ligikaudu 830–1 050 °C ning tuleb ette näha piisav viibeaeg, et toimuks reaktsioon NO-ga. Ammoniaagi või karbamiidi doseerimise kiirust tuleb juhtida sellise arvestusega, et NH3 pääseks välja vähe.

1.7.1.3. SO2 ja taandatud väävlit sisaldavate gaaside heite vältimine ja kontrolli all hoidmine







Meetod Kirjeldus Musta leelise kõrge kuivainesisaldus Musta leelise kõrgema kuivainesisalduse puhul põlemistemperatuur tõuseb. Sellega aurustub rohkem naatriumi (Na), mis võib siduda end SO2-ga ja moodustada Na2SO4, mille tulemusel väheneb SO2 heide utilisaatorkatlast. Kõrgema temperatuuri puudus on see, et NOx heide võib suureneda. Kütuse valimine ja kütuse madal väävlisisaldus Madala väävlisisaldusega (väävlisisaldus 0,02–0,05 massiprotsenti, nt metsa biomass, puukoor, madala väävlisisaldusega õli, gaas) kütuste kasutamise korral väheneb SO2 heide, mis on tingitud kütuses oleva väävli oksüdeerumisest põlemise ajal. Optimeeritud põletamine Meetodid, nagu tõhus põlemismäära juhtimise süsteem (õhu ja kütuse suhtarv, temperatuur, viibeaeg), hapniku liia juhtimine või õhu ja kütuse hea segamine. Etteantavas lubimudas oleva Na2S sisalduse juhtimine Lubimuda tõhus pesemine ja filtrimine vähendab Na2S-i sisaldust lubimudas ja sellega vesiniksulfiidi moodustumist lubjaahjus järelpõletamise ajal. SO2 heite kogumine ja püüdmine Kogutakse SO2 suhtes väga kontsentreeritud gaasivood happelahuse valmistamiselt, keedunõudest, õhustitest ja läbipuhumismahutitest. SO2 püütakse kinni absorptsiooninõudes erineval rõhutasemel, arvestades majanduslikke ja keskkonnaga seotud põhjusi. Haisuga gaaside ja taandatud väävlit sisaldavate gaaside põletamine Kogutud tugeva haisuga gaase saab lagundada utilisaatorkatlas põletamise, spetsiaalse taandatud väävliühendite põletiga põletamise või lubjaahjus põletamisega. Kogutud nõrga haisuga gaasid sobivad põletamiseks utilisaatorkatlas, lubjaahjus, elektrijaama katlas või taandatud väävliühendite põleti abil. Tselluloosivannide õhutusgaase võib põletada tänapäeva moodsas utilisaatorkatlas. Nõrga haisuga gaaside kogumine ja põletamine utilisaatorkatlas Nõrga haisuga gaaside põletamine (suur maht, väike SO2 sisaldus), mis on kombineeritud varusüsteemiga. Nõrga haisuga gaasid ja muud haisvad komponendid kogutakse koos, et need põletada utilisaatorkatlas. Utilisaatorkatla heitgaasidest eraldatakse vääveldioksiid vastuvoolulise mitmeastmelise skraberi abil ja kasutatakse taas paberikeedu kemikaalina. Varusüsteemina kasutatakse skrabereid. Märgpuhastus (skraber) Gaasilised ühendid lahustatakse sobivas vedelikus (vesi või leelise lahus). Võib saavutada tahkete ja gaasiliste ühendite samaaegse eemaldamise. Pärast märgskraberi läbimist on suitsugaas veega küllastunud ning enne suitsugaasi väljalaskmist tuleb piisad eraldada. Saadud vedelikku tuleb puhastada nagu heitvett ning selles sisalduv tahke aine eraldatakse setitamise või filtrimise abil. Elektrifilter või multitsüklonid koos mitmeastmeliste Venturi skraberitega või mitmeastmeliste topeltsissepritsega allavoolu-skraberitega Tolmu eraldamine toimub elektrostaatilise sadestaja (elektrifiltri) või mitmeastmelise tsükloni abil. Magneesiumsulfitprotsessis koosneb elektrifiltris kinnipüütud tolm peamiselt MgO-st, kuid sisaldab vähesel määral ka K-, Na- või Ca-ühendeid. Kinnipüütud MgO-tuhk suspendeeritakse vees ja puhastatakse pesemise ja kustutamisega, et saada Mg(OH)2, mida seejärel kasutatakse aluselise skraberivedelikuna mitmeastmelistes skraberites, et saada tagasi keedus kasutatud väävlisisaldusega kemikaale. Ammooniumsulfitprotsessis ammoniaaki (NH3) tagasi ei saada, kuna see laguneb põletamisprotsessis lämmastikuks. Pärast tolmu eemaldamist suitsugaasid jahutatakse, lastes need läbi jahutusskraberi, milles suitsugaase pestakse veega, ja seejärel sisenevad gaasid kolme või enama astmega skraberite kaskaadi, milles SO2 heide püütakse kinni aluselise Mg(OH)2 lahusega magneesiumsulfitprotsessi puhul ja 100-protsendiliselt uue NH3-lahusega ammooniumsulfitprotsessi puhul.

1.7.2. Meetodid, millega vähendatakse uue vee ja heitvee voogu ning heitvee saastekoormust

1.7.2.1. Protsessisse integreeritud meetodid







Meetod Kirjeldus Kuivkoorimine Palkide kuivkoorimine pööritamisega trumlites (vett kasutatakse ainult palkide pesemiseks, seejärel võetakse vesi taas ringlusse, nii et heitveepuhastisse suunatakse sellest ainult väike osa). Täielikult kloorivaba (totally chlorine free, TCF) pleegitamine TCF-pleegitamisel on täielikult välditud kloorisisaldusega pleegituskemikaalide kasutamine, seega ei ole heites ka orgaanilisi ega kloororgaanilisi aineid. Kaasaegne elementaarse kloorita (elemental chlorine free, ECF) pleegitamine Kaasaegsel ECF-pleegitamisel on kloordioksiidi kasutamine viidud miinimumini, kasutades üht või mitut järgmistest pleegitamisetappidest: hapnik, kuuma happelise hüdrolüüsi etapp, töötlemine osooniga keskmise ja suure konsistentsi juures, töötlemine atmosfäärirõhul oleva või kõrgemal rõhul oleva vesinikperoksiidiga või kuuma kloordioksiidi etapi kasutamine. Laiendatud delignifikatsioon Laiendatud delignifikatsioon a) muudetud keedu abil või b) hapnikupõhine delignifikatsioon suurendab puitmassi delignifikatsiooni (vähendab kapa-arvu) enne pleegitamist ja sellega vähendab pleegitamiskemikaalide kasutamist ning heitvee KHT-d. Kapa-arvu vähendamine ühe võrra enne pleegitamist võib vähendada pleegitusseadmes vabanevat KHT-d ligikaudu 2 kg KHT/ADt. Eemaldatud ligniini on võimalik kinni püüda ja saata kemikaalide ja energia taaskasutamise süsteemi. a) laiendatud muudetud keet Laiendatud keet (partiide kaupa või pideva protsessina) hõlmab pikemat keetu optimeeritud tingimustes (nt leelise kontsentratsioon keedulahuses on alguses madalam ja keedu lõpus kõrgem), et eemaldada võimalikult palju ligniini enne pleegitamist, ilma süsivesikuid liigselt lagundamata või tselluloosi tugevust vähendamata. Sellega saab kemikaalide kasutamist järgnevas pleegitamisetapis ja orgaanilise aine koormust pleegitusseadme heitvees vähendada. b) delignifikatsioon hapnikuga Hapnikupõhine delignifikatsioon on võimalus kõrvaldada oluline osa pärast keetu allesjäänud ligniinist, kui keetmisseadmeid käitatakse suurema kapa-arvu juures. Paberimass reageerib leeliselises keskkonnas hapnikuga ja eraldab sellega mingi osa allesjäänud ligniinist. Pruuni puitmassi tõhus sõelumine ja pesemine suletud ringes. Pruuni puitmassi sõelumine toimub pilusõeltega rõhu all mitmeetapilises suletud tsüklis. Lisandid ja killud eemaldatakse seega juba protsessi varasel etapil. Pruuni puitmassi pesemisel eralduvad lahustunud orgaanilised ja anorgaanilised kemikaalid tselluloosikiududest. Pruuni puitmassi võib esmalt pesta keedunõus, seejärel suure tõhususega pesemisseadmes enne ja pärast hapnikupõhist delignifikatsiooni, st enne pleegitamist. Nii saab vähendada ainete ülekandmist, kemikaalide kasutamist pleegitamisetapil ning heitvee saasteainekoormust. Lisaks võimaldab see pesuveest keeduprotsessi kemikaale tagasi saada. Tõhus pesemine toimub mitmeastmelise vastuvoolu pesemisega, kusjuures kasutatakse filtreid ja presse. Pruuni tselluloosi sõelumise seadme veesüsteem on täielikult suletud. Osaline protsessivee ringlussevõtt pleegitamisseadmes Happelised ja aluselised filtraadid võetakse pleegitamisseadmes ringlusse vastuvooluliselt puitmassi voole. Vesi suunatakse kas heitveepuhastisse või mõnel harval juhul pesemisse pärast hapnikuga töötlemist. Vähese heite jaoks on vaja, et vahepealsetel pesemisetappidel kasutataks tõhusaid pesemisseadmeid. Tõhusates sulfaatkeeduvabrikutes saavutatakse pleegitusseadmest väljuva heitveevoolu väärtus 12–25 m3/ADt. Tõhus ülevoolamise seire ja ülevoolude kokkukogumine, samuti koos kemikaalide ja energia taaskasutusse võtmisega Tõhus ülevoolude kontrolli alla saamise, laialivalgumise vältimise ja taaskasutussevõtu süsteem, mis hoiab ära suure orgaanikasisaldusega ja mõnikord mürgiste või ekstreemse pH-väärtusega lahuste juhuslikud ülevoolud (teisesesse veepuhastusseadmesse) ja hõlmab järgmist: — elektrijuhtivuse või pH seire strateegiliselt olulistes kohtades, et tuvastada kadusid ja ülevoolusid; — mööda suunatud või lekkinud vedeliku kogumine võimalikult kõrge tahke aine sisalduse juures; — kogutud vedeliku ja kiudude tagastamine protsessi sobivates kohtades; — protsessi kriitilistest paikadest lekete vältimine, et kontsentreeritud või kahjulikud vood (sh tallõli ja tärpentin) ei satuks heitvee bioloogilisse puhastisse; — vajaliku mahuga puhvermahutid mürgiste või kuumade kontsentreeritud vedelike kogumiseks ja säilitamiseks. Tagada musta leelise piisav aurustamisvõimsus ja utilisaatorkatla võimsus, et tulla toime tippkoormuse ajal. Piisava võimsusega musta leelise aurustusseadmed ja utilisaatorkatel tagavad, et täiendavate leelise ja kuivainekogustega, mis tekivad ülevoolanud materjalide või pleegitusseadme heitvee kogumisel, on võimalik toime tulla. See vähendab lahja musta leelise, protsessi muude kontsentreeritud heitvete kadusid ja pleegitusseadme võimalikke filtraadi kadusid. Mitme rakendusalaga aurusti abil saab kontsentreerida lahjat musta leelist ja mõnel juhul ka heitveepuhastusseadme biomuda ja/või ClO2-seadme soolade sadet. Täiendav aurustamisvõimsus, lisaks normaalseks tööks otse vajalikule, annab lisareserve lekkinud koguste tagasisaamiseks ja ringlussevõtu võimalustega pleegitusfiltraatide töötlemiseks. Saastatud (haisuga) kondensaatide väljapuhumine ja kondensaatide taaskasutamine protsessis Saastatud (haisuga) kondensaatide väljapuhumine ja kondensaatide taaskasutamine protsessis vähendab uue vee tarbimist käitises ja heitveepuhastisse jõudvat orgaaniliste saasteainete koormust. Väljapuhumiskolonnis juhitakse aur vastu eelnevalt filtritud protsessi kondensaatide voole, mis sisaldab taandatud väävliühendeid, terpeene, metanooli ja muid orgaanilisi ühendeid. Kondensaadi lenduvad ained kogunevad kolonni peast väljuvasse aurusse mittekondenseeruvate gaaside ja metanoolina ning eemaldatakse süsteemist. Puhastatud kondensaati saab taaskasutada, nt pleegitamisseadmes pesemiseks, pruuni puitmassi pesemiseks, leeliskeedualas (muda pesemine ja lahjendamine, mudafiltri pritstorud), lubjaahju taandatud väävlit sisaldavate gaaside puhastamiseks skraberis või valge leelise valmistamiseks. Kõige kontsentreeritumate kondensaatide väljapuhutud mittekondenseeruvad gaasid sisestatakse tugeva haisuga gaaside kogumise süsteemi ja põletatakse. Mõõdukalt saastunud kondensaatide väljapuhutud gaasid kogutakse väiksemahulisse suure kontsentratsiooniga gaaside süsteemi (low volume high concentration gas system, LVHC) ja põletatakse. Kuuma leelisekstraktsiooni heitvete aurustamine ja põletamine Heitveed kõigepealt kontsentreeritakse aurustamisega ja siis põletatakse biokütusena utilisaatorkatlas. Naatriumkarbonaadisisaldusega tolm ja sulanud mass ahju põhjast lahustatakse leeliselahuse tagasisaamiseks. Pesuvedelike ringlus eelpleegitusest pruuni puitmassi pesemisele ja aurustamine, et vähendada MgO-põhise eelpleegitamise heidet Selle meetodi kasutamise eeltingimused on suhteliselt madal kapa-arv pärast keetu (nt 14–16), piisavalt suured mahutid, aurustid ja utilisaatorkatel, et tulla toime lisavoogudega, võimalus puhastada pesemisseadmeid sademetest ja puitmassi mõõdukas heledustase (≤ 87 % ISO), kuna see meetod võib teatavatel juhtudel veidi vähendada heledust. Turustatava paberimassi tootjatel või teistel, kellel on vaja saavutada väga kõrget heledust (> 87 % ISO), võib olla keeruline kasutada MgO-põhist eelpleegitust. Protsessivee suunamine vastuvoolu Integreeritud tehastes lisatakse uut vett peamiselt paberimasina pritstorude kaudu, kust seda suunatakse varasemate etappide ehk puitmassi valmistamise poole. Veesüsteemide eraldamine üksteisest Eri protsessiüksuste (nt puitmassi valmistamine, pleegitamine, paberi valmistamine) veesüsteemid eraldatakse pärast puitmas