2.

PROJEKT 2.1. Üldosa Surveseadmed tuleb projekteerida nõuetekohaselt, võttes arvesse kõiki asjaomaseid tegureid, et tagada seadmete turvalisus kogu kavandatud kasutusea kestel. Projekt peab hõlmama asjakohaseid ohutuskoefitsiente, rakendades igakülgseid meetodeid, mis teadaolevalt kaasavad ühtsel viisil piisavaid kindlusvarusid kõigi asjaomaste tõrkeviiside vastu. 2.2. Piisava tugevuse tagav projekt 2.2.1. Surveseadme projekteerimisel tuleb arvestada, et see taluks ettenähtud otstarbele vastavaid koormusi ja muid põhjendatult eeldatavaid töötingimusi. Eelkõige tuleb arvesse võtta järgmisi tegureid: — sise-/välisrõhk, — ümbritseva õhu ja töötemperatuur, — staatiline rõhk ja sisu mass töö- ja katsetingimustes, — liiklusest, tuulest, maavärinast tulenev koormus, — reaktsioonijõud ja -momendid, mis lähtuvad tugedest, kinnitustest, torustikust jne, — korrosioon ja erosioon, väsimus jne, — ebastabiilsete fluidumite lagunemine. Arvestama peab mitmesuguste samaaegselt esineda võivate koormustega, kaaludes nende samaaegse esinemise tõenäosust. 2.2.2. Piisava tugevuse tagav projekt peab põhinema järgmisel: — üldreeglina punktis 2.2.3 kirjeldatud arvutuslik meetod, mida täiendab vajaduse korral punktis 2.2.4 kirjeldatud katseline projekteerimismeetod või — punktis 2.2.4 kirjeldatud katseline projekteerimismeetod ilma arvutusteta, kui maksimaalse lubatud rõhu PS ja mahu V korrutis on alla 6 000 bar × L või PS ja DN korrutis on alla 3 000 bar. 2.2.3. Arvutuslik meetod a) Survekindlus ja muud koormusaspektid Surveseadmete lubatud pinged peavad olema piiratud seoses põhjendatult eeldatavate ettenähtavate tõrkeviisidega töötingimustes. Selleks tuleb rakendada ohutustegureid, et kõrvaldada täielikult mis tahes tootmisest, tegelikest töötingimustest, pingetest, arvutusmudelitest ning materjali omadustest ja käitumisest tulenev määramatus. Kõnealused arvutuslikud meetodid peavad tagama piisavad ohutusvarud, mis on kooskõlas punkti 7 nõuetega, kui neid kohaldatakse. Eespool sätestatud nõudeid võib järgida, kohaldades ühte järgmistest meetoditest, kui see on asjakohane, vastavalt vajadusele teise meetodi täiendusena või sellega kombineerituna: — arvutuslik projekteerimine, — analüüsil põhinev projekteerimine, — purunemismehaanikal põhinev projekteerimine. b) Takistus Kõnealuste surveseadmete vastusurve kindlaksmääramiseks tuleb kasutada asjakohaseid konstruktsiooniarvutusi. Eelkõige: — arvutuslik rõhk ei tohi olla maksimaalsest lubatud rõhust väiksem ning peab arvestama staatilise rõhu ja fluidumi dünaamilise rõhu ning ebastabiilsete fluidumite lagunemisega. Kui anum on jaotatud eraldi survekambriteks, peab vahesein olema projekteeritud kõrgeima võimaliku kambrirõhu alusel madalaima võimaliku rõhu suhtes kõrvalasuvas kambris, — arvutuslikud temperatuurid peavad võimaldama asjakohast kindlusvaru, — projekt peab asjakohaselt arvesse võtma kõiki võimalikke temperatuuri ja rõhu kombinatsioone, mis võivad seadme põhjendatult eeldatavates töötingimustes ette tulla, — maksimaalsed pinged ja pingekontsentratsiooni tipud tuleb hoida ohututes piirides, — survekindluse arvutustes tuleb dokumenteeritud andmete alusel rakendada materjali omadustele asjaomaseid väärtusi punktis 4 sätestatud nõuete kohaselt koos asjakohaste ohutusteguritega. Vajaduse korral tuleb arvesse võtta järgmisi materjaliomadusi: — — voolavuspiir, suhteline voolavuspiir 0,2 % või 1,0 % vastavalt arvutuslikul temperatuuril, — tõmbetugevus, — ajast sõltuv tugevus ehk roomavuspiir, — väsimuskarakteristika, — Youngi moodul (elastsusmoodul), — plastilise deformatsiooni asjakohane määr, — löögisitkus, — purunemissitkus, — materjaliomaduste suhtes tuleb kohaldada asjakohaseid liitetegureid sõltuvalt näiteks mittepurustava katsetuse liigist, ühendatavatest materjalidest ja ettenähtud töötingimustest, — projekt peab asjakohaselt arvesse võtma kõiki põhjendatult eeldatavaid seadme ettenähtud kasutusega esineda võivaid kulumismehhanisme (nt korrosioon, roomavus, väsimus). Punktis 3.4 märgitud juhistes tuleb juhtida tähelepanu konstruktsiooni erijoontele, mis on seotud seadme kasutuseaga, näiteks: — — roomavus: kavandatud töötunnid ettenähtud temperatuuril, — väsimus: kavandatud töötsüklite arv ettenähtud pingetasemel, — korrosioon: kavandatud korrosioonipiir. c) Stabiilsusnäitajad Kui arvutatud paksus ei võimalda piisavat konstruktsioonilist stabiilsust, tuleb võtta olukorra parandamiseks vajalikke meetmeid, arvestades transpordi ja käsitsemisega seotud ohte. 2.2.4. Katseline projekteerimismeetod Seadmete projekti võib kinnitada tervikuna või osaliselt seadme või seadmekategooria näidiseksemplaril läbiviidava asjakohase katseprogrammiga. Katseprogramm peab enne katsetamist olema selgelt määratletud ja projekti vastavushindamismooduli eest vastutava teavitatud asutuse poolt tunnustatud, kui selline asutus on olemas. Kõnealune programm peab määratlema katsetingimused ja vastuvõtmise või keeldumise kriteeriumid. Enne katset mõõdetakse katsetatavate seadmete materjalide oluliste mõõtmete ja omaduste tegelikke väärtusi. Vajaduse korral peab katsetuste ajal olema võimalik jälgida surveseadme kriitilisi tsoone asjakohaste instrumentidega, mis suudavad piisava täpsusega registreerida deformatsioone ja pingeid. Katseprogramm peab sisaldama järgmist: a) survekatse, mille eesmärk on kontrollida, et maksimaalse lubatud rõhu suhtes määratletud tugevusvaruga rõhu juures ei esineks seadmel olulisi lekkeid või deformatsioone, mis ületavad etteantud piire. Katserõhk tuleb määratleda erinevuste alusel, mis eksisteerivad geomeetriliste ja materjaliomaduste katsetingimustes esinevate väärtuste ja projekteerimisel kasutatud väärtuste vahel; see peab arvestama katse- ja projektitemperatuuri vahelisi erinevusi; b) roomavuse või väsimuse riski korral asjakohased katsetused, mis määratletakse seadme jaoks sätestatud kasutustingimuste, näiteks hoiuaeg ettenähtud temperatuuril, töötsüklite arv ettenähtud pingetasemel jne, alusel; c) vajaduse korral täiendavad katsetused seoses teiste punktis 2.2.1 nimetatud teguritega, näiteks korrosioon, välised kahjustused jms. 2.3. Meetmed turvalise käsitsemise ja töö tagamiseks Surveseadme määratletud töömeetod peab olema selline, mis välistab seadme kasutamisel mis tahes põhjendatult eeldatava ohu. Erilist tähelepanu tuleb vajaduse korral pöörata järgmisele: — sulgemis- ja avamisseadistele, — kaitseklappide ohtlikule väljapuhkele, — seadistele, mis takistavad sissepääsu seadme rõhu või vaakumi all olevatesse osadesse, — pinnatemperatuurile, arvestades seadme ettenähtud kasutusotstarbega, — ebastabiilsete fluidumite lagunemisele. Eelkõige juurdepääsuluugiga surveseadmed peavad olema varustatud automaatse või käsiseadisega, mis võimaldab kasutajal hõlpsasti veenduda, et avamine ei kujuta endast mingit ohtu. Kui kaant saab kiiresti avada, peab surveseade olema varustatud seadisega, mis väldib kaane avamist ajal, kui fluidumi rõhk või temperatuur võivad põhjustada ohtu. 2.4. Hindamismeetmed a) Surveseadmed tuleb projekteerida ja valmistada viisil, mis võimaldab kõigi turvalisuse tagamiseks vajalike hindamiste läbiviimist. b) Kui on vaja tagada seadme pidev turvalisus, peavad kättesaadavad olema vahendid seadme sisemise töökorra kindlakstegemiseks, näiteks juurdepääsuavad, läbi mille pääseb füüsiliselt surveseadme sisemusse, et seal ohutult ja ergonoomiliselt läbi viia asjakohased hindamised. c) Surveseadme turvalise seisukorra tagamiseks võib kasutada muid meetmeid: — kui seade on füüsiliselt sissepääsemiseks liiga väike või — kui surveseadme avamine avaldab selle sisemusele kahjulikku toimet või — kui praktika on näidanud, et seadmes sisalduv aine ei ole surveseadme materjalile kahjulik ja muid sisemisi kahjustusmehhanisme ei ole põhjendatult ette näha. 2.5. Tühjendus- ja ventileerimisvahendid Vajaduse korral tuleb tagada piisavad vahendid surveseadme tühjendamiseks ja ventileerimiseks: — et vältida kahjulikke toimeid, näiteks hüdraulilist lööki, vaakumist tulenevat kokkuvajumist, korrosiooni ja kontrollimatuid keemilisi reaktsioone. Kõik töö- ja katsetusfaasid, eriti survekatsetuste osas, tuleb läbi mõelda, — et võimaldada turvalist puhastamist, hindamist ja hooldamist. 2.6. Korrosioon või muu keemiline toime Vajaduse korral tuleb tagada piisav tolerants või kaitse korrosiooni või muu keemilise toime vastu, võttes kohaselt arvesse ettenähtud ja põhjendatult eeldatavat otstarvet. 2.7. Kulumine Kui võivad tekkida tõsist erosiooni või abrasiooni soodustavad tingimused, tuleb võtta piisavaid meetmeid, et: — minimeerida kõnealune toime asjakohase konstruktsiooniga, näiteks kasutades paksemat materjali, vooderdist või kattematerjale, — võimaldada enim mõjutatavate osade väljavahetamist, — juhtida punktis 3.4 märgitud juhistes tähelepanu jätkuva ohutu töö tagamiseks vajalikele meetmetele. 2.8. Seadmestikud Seadmestikud peavad olema projekteeritud järgmiselt: — kokkumonteeritavad osad on oma otstarbe täitmiseks sobivad ja töökindlad, — kõik osad on nõuetekohaselt integreeritud ja asjakohasel viisil kokku monteeritud. 2.9. Täitmist ja tühjendamist puudutavad nõuded Vajaduse korral tuleb surveseade projekteerida selliselt ja varustada lisaseadistega või ette näha nende lisamise võimalus, et oleks tagatud turvaline täitmine ja tühjendamine eelkõige järgmiste ohtude seisukohast: a) täitmisel: — ületäitmine või ülesurvestamine eelkõige seoses täitesuhte ja aururõhuga võrdlustemperatuuril, — surveseadme ebastabiilsus; b) tühjendamisel: survestatud fluidumi kontrollimatu vallapääsemine; c) täitmisel või tühjendamisel: ebaturvaline ühendamine ja lahtiühendamine. 2.10. Kaitse surveseadmete lubatud piiride ületamise vastu Kui põhjendatult eeldatavates tingimustes on võimalus lubatud piiride ületamiseks, peab surveseade olema varustatud sobivate kaitseseadiste või nende lisamise võimalusega, välja arvatud juhul, kui seadme kaitseks on ette nähtud muud seadmestiku koosseisu kuuluvad kaitseseadised. Sobiv seadis või seadiste kombinatsioon tuleb kindlaks määrata seadme või seadmestiku eripära alusel. Sobivad kaitseseadised ja nende kombinatsioonid hõlmavad järgmist: a) artikli 1 punktis 2.1.3 määratletud ohutusseadised; b) vajaduse korral asjakohased jälgimisseadised, näiteks indikaatorid ja/või häireseadmed, mis võimaldavad asjakohaste meetmete võtmist automaatselt või käsitsi, et hoida surveseadet lubatud piirides. 2.11. Ohutusseadised 2.11.1. Ohutusseadised peavad: — olema projekteeritud ja valmistatud selliselt, et need oleksid töökindlad ja ettenähtud otstarbeks sobivad ning arvestaksid vajaduse korral seadmete hooldus- ja katsetamisnõuetega, — olema sõltumatud muudest funktsioonidest, kui kõnealused muud funktsioonid ei saa nende ohutusfunktsiooni mõjutada, — vastama asjakohastele projekteerimispõhimõtetele, et tagada sobiv ja töökindel kaitse. Kõnealused põhimõtted hõlmavad eelkõige veakindlust, dubleerimist, hajutamist ja enesediagnostikat. 2.11.2. Rõhku piiravad seadised Need seadised peavad olema projekteeritud selliselt, et surve ei ületa püsivalt maksimaalset lubatud rõhku PS; vajaduse korral on lubatud lühiajaline rõhutõus, mis on kooskõlas punktis 7.3 sätestatud spetsifikaadiga. 2.11.3. Temperatuuride jälgimisseadised Nendel seadistel peab ohutuse eesmärgil olema piisav viiteaeg, mis on mõõtefunktsiooniga kooskõlas. 2.12. Väline tuli Kui vaja, peab ohutusseade olema projekteeritud ja vajaduse korral varustatud sobivate lisaseadistega või võimalusega nende lisamiseks, vastamaks kahju piiramise nõuetele välise tulekahju korral, eriti seoses seadme ettenähtud otstarbega.