02022XC0324(10) — ET — 20.07.2022 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:





Parandatud:









▼B

KOMISJONI TEATIS

Riigiabimeetmete ajutine kriisiraamistik majanduse toetamiseks pärast Venemaa kallaletungi Ukrainale

2022/C 131 I/01

1. VENEMAA KALLALETUNG UKRAINALE, SELLE MÕJU ELI MAJANDUSELE JA VAJADUS AJUTISTE TOETAVATE RIIGIABIMEETMETE JÄRELE

1. 22. veebruaril 2022 tunnustas Venemaa Ukraina valitsuse kontrolli alt väljas olevaid Donetski ja Luhanski oblasteid ebaseaduslikult iseseisvate üksustena. 24. veebruaril 2022 alustas Venemaa Ukraina vastu provotseerimata ja põhjendamatut sõjalist agressiooni. Euroopa Liit (EL) ja rahvusvahelised partnerid reageerisid viivitamata Ukraina territoriaalse terviklikkuse, suveräänsuse ja sõltumatuse rängale rikkumisele, kehtestades piiravad meetmed (sanktsioonid). Sanktsioonid kehtestati ka Valgevene suhtes, sest Valgevene aitab Venemaa sõjalisele agressioonile kaasa. Järgnenud nädalatel võeti vastu täiendavaid meetmeid ja olukorra arenedes võidakse veel vastu võtta uusi meetmeid. Venemaa omakorda otsustas võtta teatavaid piiravaid majanduslikke vastumeetmeid ( 1 ).

2. Venemaa sõjaline agressioon Ukrainas ning kehtestatud sanktsioonid ja (näiteks Venemaa) võetud vastumeetmed avaldavad majanduslikku mõju kogu siseturule. Mõju ELi ettevõtjatele võib avalduda mitmeti, nii otse kui ka kaudselt. See võib seisneda nõudluse vähenemises, kehtivate lepingute ja projektide katkemises koos vastavast käibest ilmajäämisega, tarneahela, eriti toorainete ja eeltoodete tarneahela häiretes või selles, et muudki sisendid ei ole enam kättesaadavad või taskukohased.

3. Venemaa sõjaline agressioon Ukraina vastu on toonud kaasa teatavate toodete, eelkõige Ukrainast ELi imporditava teravilja ja taimeõli, aga ka EList Ukrainasse eksporditava kauba tarneahelate häired. Märkimisväärselt on mõjutatud energiaturg – elektri- ja gaasihinnad on ELis tugevasti tõusnud. Seda turgu mõjutas juba nädalaid enne Venemaa Ukraina-vastase sõjalise agressiooni tegelikku algust pelgalt selle toimumise tõenäosus. Kõrgetel energiahindadel on negatiivsed tagajärjed mitmele majandussektorile, sealhulgas COVID-19 pandeemia tõttu eriti tugevasti kannatanud sektoritele, nagu transport ja turism. Mõju on juba tunda ka finantsturgudel, kus on eelkõige probleeme likviidsusega ja turu volatiilsusega kaubanduses. Venemaa sõjaline agressioon Ukrainas on toonud kaasa ka Ukraina kodanike ulatusliku sundrände nii riigi sees kui ka naaberriikidesse. ELi saabub ennenägematul hulgal pagulasi. Sellel on kaugeleulatuvad humanitaar- ja majanduslikud tagajärjed.

4. Geopoliitilisel kriisil, mille on põhjustanud Venemaa kallaletung Ukrainale, on tugev mõju ka põllumajandusele, toiduainetööstusele ning kalandus- ja vesiviljelussektorile. Kõrged energiahinnad kergitavad omakorda väetisehindu. Lisaks on piirangute tõttu häiritud väetise tarned Venemaalt ja Valgevenest. Kriis piirab tõenäoliselt tugevasti teravilja (eelkõige maisi ja nisu) ja õliseemnete (päevalill, raps) või tärklise tuletiste tarnimist Ukrainast ja Venemaalt, mistõttu oodata loomasööda hindade märgatavat tõusu. Energia-, väetise-, teravilja- ja õlihindade tõusu kombineeritud mõju tunneb kõige tugevamini loomakasvatussektor ( 2 ). Ukraina on ka oluline taimeõlide (eriti päevalilleõli) tootja ja eksportija. Nende toodete hinnatõus mõjutab toiduainetööstust ja sunnib selle esindajaid otsima uusi alternatiive.

5. Teine probleem on see, et sõjaolukorra või sanktsioonide tõttu ei ole võimalik jätkata ELi toodete tarnimist Ukrainasse ega potentsiaalselt ka Venemaale ja Valgevenesse. Peamiselt puudutakse see veini ja kangeid alkohoolseid jooke, töödeldud toitu (sealhulgas töödeldud puu- ja köögivilja), šokolaadi, maiustusi ja imiku piimasegusid ning Venemaa puhul ka lemmikloomatoitu, Valgevene puhul puu- ja köögivilja ja Ukraina puhul enamikku põllumajandustooteid.

6. Olukorda raskendab tootmiskulude järsk kasv, mis tuleneb osaliselt lämmastikväetiste kulude suurenemisest maagaasi hinna erakordselt suure tõusu tõttu, aga ka otsesest energiakasutusest põllumajanduslikes tootmisprotsessides. Kuna Venemaa ja Valgevene on kõigi kolme peamise väetise (lämmastik, fosfor, kaalium) olulised tootjad ja eksportijad, kergitavad sanktsioonid väetiste hindu veelgi kõrgemale.

7. Komisjon on otsustanud eespool kirjeldatut arvestades vastu võtta käesoleva teatise, et täpsustada kriteeriume, mille alusel hinnata selliste riigiabimeetmete kokkusobivust siseturuga, mida liikmesriigid võivad võtta leevendamaks majanduslikku mõju, mis tuleneb Venemaa kallaletungist Ukrainale ning ELi ja selle rahvusvaheliste partnerite kehtestatud sanktsioonidest ja nende vastumeetmetest (mida on näiteks võtnud Venemaa) ( 3 ). Liikmesriikide ja ELi institutsioonide koordineeritud majanduslik reaktsioon on äärmiselt oluline ELile avalduva vahetu negatiivse sotsiaalse ja majandusliku mõju leevendamiseks, et säilitada majandustegevus ja töökohad, ning struktuursete kohanduste tegemiseks, et tulla toime uue majandusolukorraga, mille on tekitanud Venemaa Ukraina-vastanesõjaline agressioon.

1.1. Euroopa Liidu ja selle rahvusvaheliste partnerite kehtestatud sanktsioonid

8. Pärast Venemaa provotseerimata ja põhjendamatut kallaletungi Ukrainale on Euroopa Liidu Nõukogu leppinud kokku mitmes piiravate meetmete paketis.

9. 23. veebruaril 2022 leppis nõukogu kokku paketis, mis sisaldab i) sihipäraseid sanktsioone Venemaa Riigiduuma 351 liikme ja veel 27 isiku vastu, ii) piiranguid majandussuhetele Ukraina valitsuse kontrolli alt väljas olevate Donetski ja Luhanski oblastitega ning iii) piiranguid Venemaa juurdepääsule ELi kapitali- ja finantsturgudele ning -teenustele ( 4 ).

10. 25. veebruaril 2022 jõudis nõukogu kokkuleppele uutes Venemaa vastastes sanktsioonides, mis puudutavad i) finantssektorit, ii) energeetika-, kosmose- ja transpordisektorit (lennundus), iii) kahesuguse kasutusega kaupu, iv) ekspordikontrolli ja ekspordi rahastamist ja v) viisapoliitikat ning mille hulgas on vi) täiendavad sanktsioonid Venemaa jt (sealhulgas Valgevene) üksikisikute suhtes ( 5 ).

11. 28. veebruaril 2022 otsustas nõukogu sulgeda Euroopa õhuruumi Vene õhusõidukitele ja võttis vastu ennetusmeetmed tagamaks, et Venemaa keskpank ei saa kasutada oma rahvusvahelisi reserve viisil, mis kahjustab võetud meetmete mõju ( 6 ). Samuti võttis nõukogu vastu täiendavad sanktsioonid Venemaa isikute vastu ( 7 ).

12. 1. märtsil 2022 võttis nõukogu vastu veel järgmised meetmed: i) valitud Venemaa pankade eemaldamine SWIFTi sõnumiedastussüsteemist ( 8 ) ja ii) meetmed Vene riigile kuuluvate meediakanalite Russia Today ja Sputnik levitatava desinformatsiooni vastu ( 9 ).

13. Võttes arvesse Valgevene rolli sõjalisele agressioonile kaasa aitamisel, otsustas nõukogu 2. märtsil 2022 kehtestada Valgevene suhtes täiendavad sanktsioonid, mis on seotud tubakatoodete, mineraalidest toodete, kaaliumkloriidi (potast) sisaldavate toodete, puittoodete, tsemenditoodete, raua- ja terasetoodete ning kummitoodete tootmiseks kasutatavate kaupadega kauplemisega. Samuti keelas ta kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia ekspordi Valgevenesse või kasutamiseks Valgevenes, selliste kaupade ja sellise tehnoloogia ekspordi, mis võivad aidata kaasa Valgevene sõjalisele, tehnoloogilisele, kaitse- ja julgeolekualasele arengule, ning masinate ekspordi, kehtestades ühtlasi nendega seonduvate teenuste osutamise piirangud ( 10 ). Nõukogu võttis vastu ka üksikmeetmed 22 Valgevene isiku suhtes ( 11 ).

14. 9. märtsil 2022 võttis nõukogu vastu meetmed, mis on suunatud Valgevene finantssektorile. Nende hulgas on SWIFT-süsteemile juurdepääsu keeld kolmele Valgevene pangale, keeld teha tehinguid Valgevene keskpangaga, piirangud Valgevenest ELi suunduvatele rahavoogudele ja keeld tarnida Valgevenesse europangatähti ( 12 ). Lisaks kehtestas ta täiendavad piiravad meetmed merenavigatsioonikaupade ja raadiosidetehnoloogia eksportimise suhtes Venemaale. Ühtlasi kehtestati piiravad meetmed veel 160 isiku suhtes ( 13 ). 15. märtsil 2022 leppis nõukogu kokku Venemaa vastu suunatud täiendavates valdkondlikes ja üksikmeetmetes ( 14 ). Eelkõige otsustas nõukogu i) keelata tehingud teatavate Vene riigi omaduses olevate ettevõtetega, ii) keelata kõikidele Venemaa isikutele ja üksustele igasugune krediidireitinguteenuste osutamine ning juurdepääs krediidireitingualase tegevusega seotud tellimisteenustele, iii) laiendada loetelu Venemaa kaitsesektori ja tööstusliku baasiga seotud isikutest, kelle suhtes kehtestatakse rangemad ekspordipiirangud seoses kahesuguse kasutusega kaupadega ning kaupade ja tehnoloogiaga, mis võivad aidata kaasa Venemaa kaitse- ja julgeolekusektori tehnilisele arengule, iv) keelata uued investeeringud Venemaa energeetikasektorisse ning kehtestada üldine piirang seadmete, tehnoloogia ja teenuste eksportimisele Venemaa energiatööstusele, ja v) kehtestada täiendavad kaubanduspiirangud rauale ja terasele ning luksuskaupadele ( 15 ). Lisaks otsustas nõukogu kehtestada sanktsioonid Venemaa olulisemate oligarhide, lobistide ja propagandistide vastu ning tähtsamate ettevõtete vastu lennundus-, sõjandus- ja kahesuguse kasutusega kaupade, laevaehitus- ja masinaehitussektoris ( 16 ).

▼M1

14a. 3. juunil 2022 võttis nõukogu vastu kuuenda sanktsioonide paketi, ( 17 ) pidades silmas Venemaa jätkuvat sõjalist agressiooni Ukraina vastu, Valgevene toetust sellele ja teateid Venemaa relvajõudude hirmutegudest. Pakett sisaldab: 1) toornafta ja rafineeritud naftasaaduste Venemaalt importimise keeldu (piiratud eranditega); 2) SWIFT-süsteemile juurdepääsu keelamist veel kolmele Venemaa ja ühele Valgevene pangale; 3) veel kolme Venemaa riigi omandis oleva kanali liidus edastamise peatamist. Samuti võttis EL vastu sanktsioonid veel 65 isiku ja 18 üksuse vastu. Nende hulka kuuluvad isikud, kes vastutavad Butšas ja Mariupolis toime pandud jõhkrate massikuritegude eest.

▼B

15. Tihedas koostöös ELiga kehtestasid sanktsioone ka rahvusvahelised partnerid, eelkõige Ameerika Ühendriigid, Ühendkuningriik, Kanada, Norra, Jaapan, Lõuna-Korea, Šveits ja Austraalia.

1.2. Kõrgete gaasi- ja elektrihindade või energiavarustuse häirete mõju ettevõtjatele ja kodumajapidamistele

16. Praegune kriis on tõstnud kallaletungieelsel perioodil juba niigi kõrgeid gaasi- ja elektrihindu veel märksa kõrgemale. Seoses sellega osutab komisjon meetmetele, mille ta esitas juba 2021. aasta oktoobris ( 18 ) (edaspidi „oktoobrikuu teatis“), ning oma 8. märtsi 2022. aasta teatisele „REPowerEU“ ( 19 ) ( 20 ).

17. Väga kõrged energiahinnad kahjustavad majandust ja ELi kodanike, iseäranis kõige ebasoodsamas olukorras olevate inimeste ostujõudu. Euroopa Keskpanga hinnangul, mis esitati enne Venemaa agressiooni algust, vähendavad energiahinnašokid 2022. aastal SKP kasvu ligikaudu 0,5 protsendipunkti. Püsivalt kõrged energiahinnad viivad tõenäoliselt vaesuse suurenemiseni ja mõjutavad ettevõtjate konkurentsivõimet. Eelkõige energiamahukate tööstusharude tootmiskulud on kasvanud. Teatavatel juhtudel muudab kulude suurenemine küsitavaks nende ettevõtjate tegevuse jätkumise, kes muul juhul tegutseksid kasumiga, ning see avaldab tõenäoliselt mõju ka tööhõivele.

18. Meetmed, mille komisjon 2021. aasta oktoobris esitas, on osutunud kasulikuks ja neid on laialdaselt kohaldatud. Enamik liikmesriike on võtnud vastu teatisega kooskõlastatud meetmeid. Nende abil on leevendatud ligikaudu 71 miljoni kodumajapidamise ning mitme miljoni väikese ja keskmise suurusega ettevõtja ja mikroettevõtja energiaarveid. Selliste meetmete kogukulud on üle 23 miljardi euro.

▼M1

19. Teatises „REPowerEU“ on esitatud täiendavad suunised ja kirjeldatud uusi meetmeid taastuvenergia tootmise suurendamiseks, tarnete mitmekesistamiseks ja nõudluse vähendamiseks, sealhulgas ettevalmistavad meetmed 2022.–2023. aasta talveks. Kava „REPowerEU“ ( 21 ) sisaldab meetmeid liidu sõltuvuse vähendamiseks Venemaa fossiilkütustest rohepöörde kiirendamise, energiatõhususse investeerimise ja energiavarustuse mitmekesistamise kaudu. Rohepöörde kiirendamine vähendab heidet ja sõltuvust imporditud fossiilkütustest ning kaitseb hinnatõusude eest. Kõrged energiahinnad peegeldavad ka lühiajalist tarnenappust, mis mõjutab üldist hinnataset. Lühemas perspektiivis võib seetõttu olla tarvis anda ajutist toetust ettevõtjatele, keda praegune kriisiolukord eriti raskelt võib mõjutada.

▼B

1.3. Vajadus riigiabimeetmete tiheda koordineerimise järele Euroopa tasandil

20. ELi riigiabi kontrolli sihipärase ja proportsionaalse kohaldamisega tagatakse, et riikide toetusmeetmed aitavad tulemuslikult praeguse kriisi tõttu raskustesse sattunud ettevõtjaid ja töötajaid. Ühtlasi tagatakse sellega, et ELi siseturg ei killustu ja kõigile säilivad võrdsed tingimused. Siseturu terviklikkus on oluline, et seista vastu välisele survele ja hoida ära võidusubsideerimist, mille korral saaksid rohkem vahendeid omavad liikmesriigid naabritest rohkem kulutada, kahjustades seega ühtekuuluvust liidus.

1.4. Asjakohased riigiabimeetmed

21. Pidades silmas liikmesriikide üldisi jõupingutusi geopoliitilisest olukorrast tulenevate probleemide lahendamisel, tutvustatakse käesolevas teatises ELi riigiabieeskirjades leiduvaid võimalusi tagada käimasolevas kriisis majandusraskustesse sattunud ettevõtjatele, eelkõige VKEdele, likviidsus ja rahastuse kättesaadavus.

22. Oktoobrikuu teatises on öeldud, et meetmed, millega aidatakse energia eratarbijaid, ei kujuta endast riigiabi, eeldusel et need ei too kaudselt kasu konkreetsele sektorile või ettevõtjale. Liikmesriigid võivad näiteks maksta suurimates raskustes olevatele isikutele spetsiaalseid sotsiaaltoetusi, mis võivad aidata neil lühemas plaanis tasuda oma energiaarveid, või pakkuda toetust energiatõhususe parandamiseks, tagades samal ajal turu tõhusa toimimise.

23. Energia kommertstarbijatele suunatud meetmed ei kujuta endast riigiabi juhul, kui meetmed on üldist laadi. Need mittevalikulised meetmed võivad olla näiteks maksude vähendamine, maagaasi-, elektri- või kaugküttetarnete vähendatud maksumäär või väiksemad võrgukulud. Kui riiklikud sekkumismeetmed liigituvad abiks, võib neid pidada riigiabi eeskirjadega kokkusobivaks juhul, kui need vastavad teatavatele nõuetele. Liikmesriigid võivad anda ilma eelnevalt komisjonile teatamata näiteks abi ühtlustatud keskkonnamaksude vähendustena, pidades kinni energia maksustamise direktiivis ( 22 ) sätestatud miinimummääradest ja eeskirjadest ning grupierandi määruse sätetest.

24. Liikmesriike kutsutakse kaaluma võimalust siduda käesoleva teatise jaotise 2.4 kohase abi andmine mittediskrimineerival viisil keskkonnakaitset või energiavarustuskindlust käsitlevate nõuetega. See võiks näiteks toimuda järgmiselt ( 23 ):

a. abisaajalt nõutakse, et ta kataks teatava osa oma energiatarbimisest taastuvenergiaga, näiteks elektriostulepingute või taastuvatest energiaallikatest energiatootmisse tehtavate otseinvesteeringute kaudu;

b. abisaajalt nõutakse investeeringuid energiatõhususse ehk oma majandustoodanguga seotud energiatarbimise vähendamisse, näiteks tootmisprotsessides, küttes või transpordis;

c. abisaajalt nõutakse, et ta vähendaks või mitmekesistaks oma maagaasi tarbimist, näiteks taastuvatel energiaallikatel või ringluspõhistel lahendustel, sh heitgaaside taaskasutusel põhinevate elektrifitseerimismeetmete abil;

d. abisaajalt nõutakse paindlikke investeeringuid, mis hõlbustaksid äriprotsesside kohandamist hinnasignaalidega elektriturgudel.

25. Samuti võivad liikmesriigid anda abi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punkti b alusel erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks. Riigiabiga, mida antakse praeguse Ukraina-vastase agressiooni kui erakorralise sündmuse põhjustatava vahetu kahju leevendamiseks, võib aidata leevendada ka kehtestatud majandussanktsioonide või vastumeetmete teatavat vahetut mõju, kui need sanktsioonid või vastumeetmed pärsivad abisaaja majandustegevust või selle konkreetset ja eraldatavat osa.

▼M1

25a. Kahju, mis on otseselt põhjustatud maagaasi tarbimise kohustuslikust vähendamisest, mida liikmesriikidel tuleb võib olla hakata nõudma, saab hinnata ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punkti b alusel, tingimusel et ei toimu ülemäärast hüvitamist.

▼B

26. Liikmesriigid peavad sellistest abimeetmetest teatama ja komisjon hindab neid otse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punkti b alusel. Sellist abi võib anda raskustes olevatele ettevõtjatele.

▼M1

26a. Liitu suunatud gaasitarnete vähenemine võib kaasa tuua ka vajaduse luua stiimuleid maagaasinõudluse vabatahtlikuks vähendamiseks. Kui liikmesriigid kaaluvad praeguse kriisi tingimustes maagaasinõudluse vabatahtliku vähendamise stiimulite kehtestamist, hindab komisjon selliseid meetmeid otse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel. Kuigi see nõuab juhtumipõhist hindamist, peab komisjon eriti oluliseks järgmisi elemente:

a. läbipaistvatel kriteeriumidel põhineva konkurentsipõhise protsessi kasutamine, et sõlmida lepinguid nõudluse vabatahtlikuks vähendamiseks;

b. ametlike piirangute puudumine piiriülesele kaubandusele või piiriülestele kaubavoogudele;

c. kõnealuste stiimulite piiramine sellisel määral, et abisaaja vähendab oma tulevast nõudlust rohkem, kui ta oleks teinud ilma meetmeta;

d. gaasi üldise lõppnõudluse viivitamatu vähendamine asjaomases liikmesriigis, vältides seejuures maagaasinõudluse mujale nihutamist.

26b. Liikmesriigid võivad kaaluda ka meetmeid gaasihoidlate täitmise stimuleerimiseks, kui turg seda eelseisvaks talveks ei motiveeri. Kui liikmesriigid kavatsevad praeguse kriisi tingimustes kehtestada stiimulid gaasihoidlate täitmiseks, hindab komisjon neid otse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel ( 24 ) Kuigi see nõuab juhtumipõhist hindamist, peab komisjon eriti oluliseks järgmisi elemente:

a. läbipaistvatel kriteeriumidel põhineva konkurentsipõhise protsessi kasutamine abi minimeerimiseks;

b. piirangute puudumine piiriülesele kaubandusele või piiriülestele kaubavoogudele;

c. kaitsemeetmed ülemäärase hüvitamise vältimiseks;

d. määruse (EL) 2017/1938 ( 25 ) artiklites 6a–6d sätestatud kohustuste ja tingimuste täitmine gaasihoidlate täitmisel ja selleks stiimulite loomisel, eelkõige artikli 6b lõigetes 2 ja 3 sätestatud toetusmeetmete tingimused.

26c. Komisjon kaalub igal üksikjuhul eraldi vajadust lubada vajalikku, proportsionaalset ja asjakohast abi kooskõlas komisjoni teatisega „Gaasisääst talveks“ ( 26 ) ja riiklike gaasivarustuskindluse hädaolukorra lahendamise kavadega, et renoveerida rajatisi, mis aitavad enne järgmist talve piiratud aja jooksul gaasi asendada mõne muu saastavama süsinikupõhise kütusega. Iga selline alternatiivne süsinikupõhine kütus peab olema võimalikult vähese heitega ning abi andmise eelduseks on energiatõhususega seotud jõupingutused ja kriisijärgse sõltuvuse vältimine kooskõlas ELi kliimaeesmärkidega. Selliste meetmetega saab ennetavalt vähendada gaasi tarbimist või reageerida maagaasinõudluse kohustuslikule vähendamisele, kui neid muul viisil ei kompenseerita.

26d. Pidades silmas probleeme kaupade veol Ukrainasse ja Ukrainast, kaalub komisjon juhtumipõhiselt kindlustusele või edasikindlustusele antavat võimalikku abi, mis on seotud kaupade transpordiga Ukrainasse ja Ukrainast. Muu hulgas peavad liikmesriigid näitama, et kindlustus või edasikindlustus ei ole üldse kättesaadav või pakutakse seda hinnaga, mis on oluliselt kõrgem kui enne Venemaa sissetungi Ukrainasse.

▼B

27. Pagulaste ja humanitaarabikaupade transport ei kuulu põhimõtteliselt ELi riigiabi eeskirjade kohaldamisalasse, kui riik teostab seda tehes avalikku võimu (erinevalt majandustegevusest) ja kui transporditeenuseid ei osteta turuhinnast kõrgema hinnaga.

28. Abist, mida liikmesriigid käesoleva teatise alusel ettevõtjatele annavad ja mis tehakse kättesaadavaks krediidiasutuste kui finantsvahendajate kaudu, peavad vahetult kasu saama ettevõtjad. See võib siiski anda ka kaudse eelise finantsvahendajatele. Jaotistes 2.2 ja 2.3 esitatud kaitsemeetmete alusel ei ole selliste kaudsete eeliste eesmärk säilitada või taastada krediidiasutuste elujõulisust, likviidsust ega maksevõimet. Seega ei käsitata sellist abi erakorralise avaliku sektori finantstoetusena, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/59/EL (pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiiv) ( 27 ) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 806/2014 (ühtse kriisilahenduskorra määrus), ( 28 ) ja seda ei saa hinnata pangandussektori suhtes kohaldatavate riigiabieeskirjade kohaselt ( 29 ).

29. ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punkti b kohane abi, mida liikmesriigid annavad krediidiasutustele käesoleva kriisi tekitatud vahetu kahju korvamiseks ja mille eesmärk ei ole säilitada ega taastada krediidiasutuse või üksuse elujõulisust, likviidsust ega maksevõimet, ei kvalifitseeru pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi ega ühtse kriisilahenduskorra määruse alusel erakorraliseks avaliku sektori finantstoetuseks ning seda ei hinnata ka pangandussektori suhtes kohaldatavate riigiabieeskirjade kohaselt ( 30 ).

30. Kui krediidiasutused vajavad käimasoleva kriisi ja agressioonile reageerimiseks kehtestatud sanktsioonide tõttu erakorralist avaliku sektori finantstoetust (vt pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi artikli 2 lõike 1 punkt 28 ja ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 3 lõike 1 punkt 29) likviidsus-, rekapitaliseerimis- või langenud väärtusega varade meetme vormis, tuleb hinnata, kas meede vastab pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivi artikli 32 lõike 4 punkti d alapunktides i, ii või iii ning ühtse kriisilahenduskorra määruse artikli 18 lõike 4 punkti d alapunktides i, ii või iii sätestatud tingimustele. Kui viimati nimetatud tingimused on täidetud, ei loeta sellist erakorralist avaliku sektori finantstoetust saavat krediidiasutust maksejõuetuks ega tõenäoliselt maksejõuetuks jäävaks.

31. Niivõrd kui meetmed on suunatud selliste probleemide lahendamisele, mis tulenevad Venemaa kallaletungist Ukrainale ja sellele reageerimiseks kehtestatud sanktsioonidest, loetakse, et need kuuluvad 2013. aasta pangandusteatise ( 31 ) punkti 45 kohaldamisalasse. Selles punktis on sätestatud erand aktsionäride ja allutatud võlausaldajate kulude jagamise nõudest.

32. Käesoleva teatise alusel abi andmise tingimuseks ei tohi seada seda, et abisaaja peab oma tootmis- või muu tegevuse teisest Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) riigist abi andva liikmesriigi territooriumile ümber paigutama. Selline tingimus oleks tõenäoliselt siseturule kahjulik. See ei sõltu sellest, kui palju töökohti on abisaaja esmase EMPs asutamise käigus tegelikult kaduma läinud.

33. Käesoleva teatise kohast abi ei anta ettevõtjatele, kelle suhtes kohaldatakse ELi kehtestatud sanktsioone, sealhulgas, kuid mitte ainult

a. sanktsioonide kehtestamiseks vastu võetud õigusaktides konkreetselt nimetatud isikute, üksuste või asutuste suhtes;

b. selliste ettevõtjate suhtes, kes on ELi sanktsioonidega hõlmatud isikute, üksuste või asutuste omandis või kontrolli all, või

c. ELi sanktsioonidega hõlmatud tööstusharudes tegutsevate ettevõtjate suhtes niivõrd, kuivõrd abi kahjustaks asjaomaste sanktsioonidega taotletavate eesmärkide saavutamist.

1.5. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaldatavus

34. ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt võib komisjon pidada siseturuga kokkusobivaks abi „mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks“. Sellise juhtumi puhuks on Euroopa kohtud teinud otsuse, et häire peab mõjutama asjaomase liikmesriigi majandust tervikuna või suurt osa sellest, mitte üksnes ühte selle piirkonda või mõnda territooriumi osa. See on ka kooskõlas vajadusega tõlgendada rangelt selliseid erandisätteid nagu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt b ( 32 ). Kõnealust tõlgendust on komisjon oma otsuste tegemisel pidevalt kohaldanud ( 33 ).

35. Komisjon leiab, et Venemaa kallaletung Ukrainale ning ELi või selle rahvusvaheliste partnerite kehtestatud majandussanktsioonid, aga ka vastumeetmed, mida on võtnud näiteks Venemaa, on tekitanud märkimisväärset majanduslikku ebakindlust, häirinud kaubavooge ja tarneahelaid ning toonud kaasa erakordselt suure ja ootamatu hinnatõusu. Eriti kõrgele on tõusnud maagaasi ja elektri, aga ka paljude muude toorainete ja põhitarbeainete ning põllumajandus- ja toidutootmissektori toodete hind. See kokku on põhjustanud tõsise häire kõikide liikmesriikide majanduses. Tarneahela häired ja suurem ebakindlus mõjutavad otse või kaudselt paljusid sektoreid. Tõusvad energiahinnad omakorda mõjutavad peaaegu kogu majandustegevust kõigis liikmesriikides. Seetõttu on komisjon seisukohal, et tõsine majandushäire mõjutab suurt hulka eri majandussektoreid kõigis liikmesriikides. Sellele tuginedes peab komisjon asjakohaseks sätestada kriteeriumid liikmesriikides kõnealuse tõsise häire kõrvaldamiseks võetavate võimalike riigiabimeetmete hindamiseks.

36. Riigiabi on eelkõige õigustatud ja selle võib kuulutada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel ettevõtjate likviidsuspuudujäägi leevendamise eesmärgil piiratud ajavahemikuks siseturuga kokkusobivaks, kui see aitab kõrvaldada ettevõtjaid otse või kaudselt mõjutavaid tõsiseid majandushäireid, mis tulenevad Ukraina vastu algatatud Venemaa sõjalisest agressioonist, ELi või selle rahvusvaheliste partnerite kehtestatud sanktsioonidest ning majanduslikest vastumeetmetest, mida näiteks on võtnud Venemaa.

37. Komisjon esitab käesolevas teatises kokkusobivuse hindamise kriteeriumid, mida ta põhimõtteliselt kohaldab abi suhtes, mida liikmesriigid sellises kontekstis ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel annavad. Seega peavad liikmesriigid tõendama, et komisjonile teatatud riigiabimeetmed, mis kuuluvad käesoleva teatise kohaldamisalasse, on vajalikud, asjakohased ja proportsionaalsed tõsise häire kõrvaldamiseks asjaomase liikmesriigi majanduses, ning et kõik käesoleva teatise nõuded on täidetud.

38. Käesoleva teatise alusel teatatud ja hinnatud riigiabimeetmete eesmärk on toetada ELis tegutsevaid ettevõtjaid, keda mõjutavad Venemaa sõjaline agressioon ning/või selle tõttu kehtestatud majandussanktsioonid ja vastumeetmed, mille on surve avaldamiseks võtnud näiteks Venemaa. Abimeetmeid ei tohi mingil viisil kasutada ELi või selle rahvusvaheliste partnerite kehtestatud sanktsioonide kavandatud mõju kahjustamiseks ning need peavad olema täielikult kooskõlas kohaldatavates õigusaktides sätestatud meetmetest kõrvalehoidmise vastaste normidega ( 34 ). Eelkõige tuleb vältida, et füüsilised isikud või üksused, kelle suhtes sanktsioone kohaldatakse, saavad neist otse või kaudselt kasu ( 35 ).

39. Käesoleva teatise kohaldamisalasse kuuluvaid riigiabimeetmeid võib kooskõlas käesoleva teatise konkreetsetes jaotistes sisalduvate nõuetega omavahel kumuleerida. Käesoleva teatisega hõlmatud riigiabimeetmeid võib kumuleerida vähese tähtsusega abi määruste ( 36 ) alusel antava abiga või grupierandi määruste ( 37 ) alusel antava abiga, tingimusel et järgitakse kõnealuste määruste sätteid ja kumulatsioonireegleid. Käesoleva teatisega hõlmatud riigiabimeetmeid võib kumuleerida COVID-19 ajutise raamistiku ( 38 ) alusel antava abiga, tingimusel et järgitakse asjaomaseid kumuleerimiseeskirju. Kui liikmesriigid annavad COVID-19 ajutise raamistiku ja käesoleva teatise alusel laene või tagatisi samale abisaajale ning kui laenu üldine põhisumma arvutatakse abisaaja enda deklareeritud likviidsusvajaduste alusel, peavad liikmesriigid tagama, et need likviidsusvajadused kaetakse abiga ainult üks kord. Käesoleva teatise kohast abi võib kumuleerida ka ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punkti b kohase abiga, ent sellega ei tohi kaasneda abisaaja kantud kahju ülemäärast hüvitamist.

2. AJUTISED RIIGIABIMEETMED

2.1. Piiratud abisummad

40. Lisaks olemasolevatele võimalustele, mis põhinevad ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktil c, võivad praeguses kriisis olla asjakohaseks, vajalikuks ja sihipäraseks lahenduseks ajutised piiratud abisummad ettevõtjatele, keda on mõjutanud Venemaa agressioon Ukraina vastu ja/või kehtestatud sanktsioonid või neile reageerimiseks võetud vastumeetmed.

41. Komisjon loeb sellise riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobivaks, kui on täidetud kõik järgmised tingimused (põllumajanduse esmatootmise ning kalandus- ja vesiviljelussektori erisätted on esitatud punktis 42):

▼M1

a. abi kogusumma ei ületa ühelgi ajahetkel 500 000 eurot ettevõtja kohta ( 39 ).Abi võib anda otsetoetuste, maksu- ja maksesoodustuste vormis või muus vormis, nagu tagasimakstavad ettemaksed, garantiid ( 40 ), laenud ( 41 ) ja omakapital, tingimusel et selliste meetmete kogunimiväärtus jääb allapoole ülemmäära 500 000 eurot ettevõtja kohta; kõik kasutatud arvud peavad väljendama brutosummasid, see tähendab, et neist ei ole maha arvatud makse ega muid tasusid;

▼B

b. abi antakse eelarveprognoosiga abikava raames;

c. abi antakse hiljemalt 31. detsembril 2022 ( 42 );

d. abi antakse kriisist mõjutatud ettevõtjatele;

e. põllumajandustoodete ( 43 ) töötlemise ja turustamisega tegelevatele ettevõtjatele antakse abi tingimusel, et seda ei anta osaliselt või täielikult edasi esmatootjatele, ning seda ei määrata kindlaks asjaomaste ettevõtjate poolt turule viidud või esmatootjatelt ostetud toodete hinna või koguse alusel, välja arvatud siis, kui viimasel juhul ei viidud tooteid turule või ei kasutanud asjaomased ettevõtjad neid toiduks, vaid näiteks destilleerimiseks, metaankääritamiseks või kompostimiseks.

▼C1

42. Erandina punkti 41 alapunktist a kohaldatakse põllumajandussaaduste, kalandus- ja vesiviljelussektori esmatootjatele antava abi suhtes lisaks punkti 41 alapunktides b–d sätestatud tingimustele järgmisi eritingimusi:

▼M1

a. abi kogusumma ei ületa ühelgi ajahetkel 62 000 eurot põllumajandustoodete esmatootmisega tegeleva ettevõtja kohta ja 75 000 eurot kalandus- ja vesiviljelussektori ettevõtja kohta; ( 44 ) abi võib anda otsetoetuste, maksu- ja maksesoodustuste vormis või muus vormis, nagu tagasimakstavad ettemaksed, garantiid ( 45 ), laenud ( 46 ) ja omakapital, tingimusel et selliste meetmete kogunimiväärtus jääb allapoole ülemmäära 62 000 või 75 000 eurot ettevõtja kohta; kõik kasutatud arvud peavad väljendama brutosummasid, see tähendab, et neist ei ole maha arvatud makse ega muid tasusid;

▼B

b. põllumajandussaaduste esmatootmise valdkonnas tegutsevatele ettevõtjatele antava abi summat ei määrata kindlaks turule viidud kaupade hinna või koguse alusel;

c. kalanduse ja vesiviljelusega tegelevatele ettevõtjatele antav abi ei ole seotud ühegi määruse (EL) nr 717/2014 artikli 1 lõike 1 punktides a–k osutatud abiliigiga ( 47 ).

▼M1

43. Kui ettevõtja tegutseb mitmes sektoris, mille suhtes kohaldatakse punkti 41 alapunkti a ja punkti 42 alapunkti a kohaselt erinevaid maksimumsummasid, tagab asjaomane liikmesriik sobivate vahenditega, näiteks eraldi raamatupidamisarvestuse abil, et iga sellise tegevusala puhul peetakse kinni asjakohasest ülemmäärast ning et ühe ettevõtja kohta ei ületata maksimaalset 500 000 miljoni euro suurust kogusummat. Kui ettevõtja tegutseb üksnes punkti 42 alapunktiga a hõlmatud sektorites, ei tohiks ületada ühe ettevõtja kohta 75 000 euro suurust kogusummat.

▼B

44. Käesoleva teatise kohased meetmed, mis on võetud tagasimakstavate ettemaksete, garantiide, laenude või muude tagasimakstavate vahendite vormis, võib konverteerida muus vormis abiks, näiteks toetusteks, tingimusel et konverteerimine toimub hiljemalt 30. juuniks 2023 ja järgitakse käesolevas jaotises esitatud tingimusi.

2.2. Garantiidena antav likviidsustoetus

45. Selleks et tagada käimasolevast kriisist mõjutatud ettevõtjatele juurdepääs likviidsusele, võib olla praeguses olukorras asjakohane, vajalik ja sihipärane lahendus piiratud tähtaja ja laenusummaga riigi laenugarantiide andmine ►M1 ( 48 ) ◄ .

46. Sama laenu põhisumma puhul ei saa kumuleerida käesoleva jaotise kohaselt antud garantiisid selle teatise jaotise 2.3 kohaselt antud abiga ja vastupidi või COVID-19 ajutise raamistiku jaotiste 3.2 või 3.3 kohaselt antud abiga. Käesoleva jaotise alusel antud garantiisid võib kumuleerida eri laenudega, tingimusel et laenude kogusumma abisaaja kohta ei ületa käesoleva teatise punkti 47 alapunktis e sätestatud ülemmäärasid. Abisaaja suhtes võib kohaldada korraga mitut käesoleva jaotise kohast meedet, kui üldine laenusumma abisaaja kohta ei ületa punkti 47 alapunktis e sätestatud ülemmäärasid.

47. Komisjon loeb sellise riigi garantiide vormis antava riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobivaks, tingimusel et:

a. riigi garantiid antakse ettevõtjatele antavatele uutele üksiklaenudele;

b. garantiipreemiad määratakse iga üksiklaenu jaoks kindlaks miinimumtasemel, mis tõuseb garanteeritud laenu kestuse pikenedes järk-järgult vastavalt järgmisele tabelile:



Saaja liik 1. aastaks 2.–3. aastaks 4.–6. aastaks VKEd 25 baaspunkti 50 baaspunkti 100 baaspunkti Suurettevõtjad 50 baaspunkti 100 baaspunkti 200 baaspunkti

c. alternatiivina võivad liikmesriigid teatada kavadest, mille puhul on aluseks võetud eespool esitatud tabel, kuid garantii kestust, garantiipreemiaid ja garantiikatet võib iga aluseks oleva üksiklaenu põhisumma jaoks kohandada (näiteks väiksem garantiikate võiks kompenseerida pikemat kestust või võimaldada väiksemaid garantiipreemiaid); kindlasummalist garantiipreemiat võib kasutada kogu garantii kestuse jooksul, kui see on suurem eespool olevas tabelis iga abisaajaliigi jaoks 1. aastaks sätestatud minimaalsetest garantiipreemiatest, mida on muudetud käesoleva punkti alusel vastavalt garantii kestusele ja garantiikattele;

d. garantii antakse hiljemalt 31. detsembriks 2022;

e. selle laenu kogusumma abisaaja kohta, milleks garantii käesoleva jaotise alusel antakse, ei ületa: (i) 15 % abisaaja kolme viimase lõppenud aruandeperioodi keskmisest aasta kogukäibest või ►M1 ( 49 ) ◄ (ii) 50 % energiakuludest abitaotluse esitamise kuule eelneva 12 kuu jooksul ►M1 ( 50 ) ◄ ; (iii) liikmesriigi poolt komisjonile hindamiseks esitatava asjakohase põhjenduse alusel (näiteks seoses abisaaja probleemidega käimasolevas kriisis) ( 51 ) võib laenusummat suurendada, et katta VKEde ( 52 ) likviidsusvajadused laenu andmise järgseks 12 kuuks ja suurettevõtjate likviidsusvajadused laenu andmise järgseks 6 kuuks. Käesoleva teatise alusel vastu võetud meetmetega ei saa katta likviidsusvajadusi, mis on juba kaetud COVID-19 ajutise raamistiku alusel võetud abimeetmetega. Likviidsusvajadused tuleks kindlaks teha abisaaja enesesertifitseerimise teel ( 53 );

f. garantii kestus on kuni kuus aastat, välja arvatud juhul, kui seda punkti 47 alapunkti c alusel kohandatakse, ja garantii ei või ületada (i) 90 % laenu põhisummast, kui krediidiasutus ja riik kannavad kahju proportsionaalselt ja samadel tingimustel, või (ii) 35 % laenu põhisummast, kui kahjumit kannab kõigepealt riik ja alles seejärel krediidiasutused (st esimese järjekoha kahju garantii), ning (iii) mõlemal eespool nimetatud juhul, kui laenu suurus aja jooksul väheneb, näiteks põhjusel, et laenu hakatakse tagasi maksma, peab tagatud summa vähenema proportsionaalselt;

g. garantii peab olema seotud investeerimis- ja/või käibekapitalilaenudega;

h. garantiisid võib anda otse lõplikele abisaajatele või krediidiasutustele ja muudele finantsvahendajatena tegutsevatele finantseerimisasutustele. Krediidiasutused või muud finantseerimisasutused peaksid suunama riigi garantiidest saadava kasu suurimal võimalikul määral lõplikele abisaajatele. Finantsvahendaja peab suutma tõendada, et tal on olemas mehhanism, millega tagatakse, et kasu läheb suurimal võimalikul määral lõplikele abisaajatele suuremate rahastamismahtude, riskantsemate portfellide, väiksemate tagatisnõuete, väiksemate garantiipreemiate või madalamate intressimääradena kui need oleksid olukorras, kus sellist riigi garantiid ei antaks.

2.3. Subsideeritud laenudena antav likviidsustoetus

48. Selleks et tagada nende ettevõtjate juurdepääs likviidsusele, keda käimasolev kriis on mõjutanud, võib praeguses olukorras olla asjakohane, vajalik ja sihipärane lahendus võimaldada piiratud ajavahemikuks ja teatavale laenusummale subsideeritud intressimäär.

49. Sama laenu põhisumma puhul ei saa kumuleerida käesoleva jaotise kohaselt antud laene käesoleva teatise jaotise 2.2 kohaselt antud abiga ja vastupidi. Käesoleva teatise alusel antud laene ja garantiisid võib kumuleerida eri laenudega, tingimusel et laenude kogusumma abisaaja kohta ei ületa ►M1 punkti 47 alapunktis e ◄ ) või punkti 50 alapunktis e) sätestatud ülemmäärasid. Abisaajale võib anda korraga mitut käesoleva jaotise kohast subsideeritud laenu, kui üldine laenusumma abisaaja kohta ei ületa punkti 50 alapunktis e) sätestatud ülemmäärasid.

50. Komisjon loeb praegusele kriisile reageerimiseks subsideeritud laenu vormis antava riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobivaks, kui täidetud on järgmised tingimused:

a. laene ei anta krediidiasutustele ega muudele finantseerimisasutustele;

b. laene võib anda vähendatud intressimääraga, mis on vähemalt võrdne 1. veebruaril 2022 või teatamise hetkel kättesaadava baasmääraga (1 aasta IBOR või komisjoni avaldatud sellega samaväärne intressimäär ( 54 )), millele on lisatud allpool olevas tabelis esitatud krediidiriski marginaal ►M1 ( 55 ) ◄ :



Saaja liik Krediidiriski marginaal 1. aastal Krediidiriski marginaal 2.–3. aastal Krediidiriski marginaal 4.–6. aastal VKEd 25 baaspunkti (1) 50 baaspunkti (1) 100 baaspunkti Suurettevõtjad 50 baaspunkti 100 baaspunkti 200 baaspunkti ( 1 ) Minimaalne kõikehõlmav intressimäär (baasmäär, millele on lisatud krediidiriski marginaal) peaks olema vähemalt 10 baaspunkti aastas.

c. alternatiivina võivad liikmesriigid teatada kavadest, mille alus on küll eespool esitatud tabel, kuid mille kohaselt on võimalik maksetähtaega ja krediidiriski marginaali taset kohandada, näiteks kasutada kindlat krediidiriski marginaali kogu laenu kestuse ajal, kui see on suurem kui iga abisaajaliigi esimese aasta minimaalne krediidiriski marginaal, mida on muudetud käesoleva lõigu kohaselt vastavalt laenu lõpptähtajale ( 56 ) ►M1 ( 57 ) ◄ ;

d. laenulepingud sõlmitakse hiljemalt 31. detsembriks 2022 ja nende maksimaalne kehtivusaeg on kuni kuus aastat, välja arvatud juhul kui neid vastavalt punkti 50 alapunktile c) kohandatakse;

e. laenu kogusumma abisaaja kohta ei ületa (i) 15 % abisaaja kolme viimase lõppenud aruandeperioodi keskmisest aasta kogukäibest või ►M1 ( 58 ) ◄ (ii) 50 % energiakuludest abitaotluse esitamise kuule eelneva 12 kuu jooksul ►M1 ( 59 ) ◄ ; ▼M1 (iii) liikmesriigi poolt komisjonile esitatava asjakohase põhjenduse alusel (näiteks seoses abisaaja probleemidega käimasolevas kriisis) ( 60 ) võib laenusummat suurendada, et katta VKEde ( 61 ) likviidsusvajadused laenu andmise järgseks 12 kuuks ja suurettevõtjate likviidsusvajadused laenu andmise järgseks 6 kuuks. Kui suurettevõtjad peavad energiaturgudel kauplemiseks pakkuma finantstagatisi, võib laenusummat suurendada, et katta sellest tegevusest tekkivad likviidsusvajadused järgmiseks 12 kuuks. Käesoleva teatise alusel vastu võetud meetmetega ei tohi katta likviidsusvajadusi, mis on juba kaetud COVID-19 ajutise raamistiku alusel võetud abimeetmetega. Likviidsusvajadused tuleks kindlaks teha abisaaja enesesertifitseerimise teel ( 62 ); ▼B

f. laenud on seotud investeeringu- ja/või käibekapitalivajadustega;

g. laenu võib anda otse lõplikele abisaajatele või krediidiasutuste ja muude finantseerimisasutuste kui finantsvahendajate kaudu. Sellisel juhul peaksid krediidiasutused või muud finantseerimisasutused suunama laenude subsideeritud intressimääradest saadava kasu suurimal võimalikul määral lõplikele abisaajatele. Finantsvahendaja peab suutma tõendada, et tal on olemas mehhanism, millega tagatakse, et kasu läheb suurimal võimalikul määral lõplikele abisaajatele, ilma et käesoleva jaotise alusel võimaldatavate subsideeritud laenude andmise tingimuseks oleks olemasolevate laenude refinantseerimine.

2.4. Abi maagaasi- ja elektrihindade erakordselt suurest tõusust tulenevate lisakulude katmiseks

▼M1

51. Maagaasi- ja elektrihinna erakordselt suurt tõusu, mida ettevõtjad ei pruugi suuta lühemas perspektiivis edasi kanda või millega nad ei pruugi suuta kiiresti kohaneda, võib lisaks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohastele olemasolevatele võimalustele ja käesolevas teatises sätestatud võimalustele aidata kompenseerida ajutine toetus. See võib aidata leevendada tagajärgi ja aidata ettevõtjatel toime tulla praegusest kriisist tingitud kulude järsu suurenemisega. Arvestades gaasitarnete edasist vähenemist on teisest küljest oluline säilitada stiimulid nõudluse vähendamiseks ja valmistada ettevõtjaid järk-järgult ette gaasitarbimise vähendamiseks. Täiendav toetus võib praegu jätkuvalt olla õigustatud sellega, et see võimaldab energiamahukatel ettevõtjatel oma tegevust jätkata.

52. Komisjon peab sellist riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobivaks, kui järgmised tingimused on täidetud:

a. abi antakse hiljemalt 31. detsembril 2022 ( 63 );

b. abi võib anda otsetoetuste, maksu- ( 64 ) ja maksesoodustuste vormis või muus vormis, nagu tagasimakstavad ettemaksed, garantiid, ( 65 ) laenud ( 66 ) ja omakapital, tingimusel et selliste meetmete kogunimiväärtus jääb allapoole kohaldatavat abi osakaalu ja ülemmäärasid. Kõik kasutatud arvud peavad väljendama brutosummasid, see tähendab, et neist ei ole maha arvatud makse ega muid tasusid;

c. tagasimakstavate ettemaksete, garantiide, laenude või muude tagasimakstavate vahendite vormis antud abi võib konverteerida muus vormis abiks, näiteks toetusteks, tingimusel et konverteerimine toimub hiljemalt 30. juuniks 2023;

d. abi antakse eelarveprognoosiga abikava raames. Liikmesriigid võivad piirduda abi andmisel tegevustega, millega toetatakse konkreetseid majandussektoreid, mis on majanduse või siseturu julgeoleku ja vastupidavuse jaoks eriti olulised. Sellised piirangud tuleb siiski kavandada laialt ja need ei tohi viia potentsiaalsete abisaajate kunstliku piiramiseni;

e. abikõlblikud kulud arvutatakse selle jaotise kohaselt maagaasi- ja elektrikulude suurenemise alusel, mis on seotud Venemaa agressiooniga Ukraina vastu. Maksimaalsed abikõlblikud kulud saadakse, kui abisaaja ( 67 ) ajavahemikul 1. veebruarist 2022 kuni 31. detsembrini 2022 (edaspidi „abikõlblik periood“) välistarnijalt lõpptarbijana ( 68 ) hangitud maagaasi- ja elektriühikute arv korrutatakse abisaaja tarbimise eest makstud ühikuhinna tõusuga (mõõdetuna näiteks eurodes/MWh kohta). See hinnatõus arvutatakse abisaaja poolt abikõlblikkusperioodi asjaomasel kuul makstud ühikuhinna ja abisaaja poolt võrdlusperioodil 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2021 keskmiselt makstud kahekordse (200 %) ühikuhinna vahena ( 69 ). Alates 1. septembrist 2022 ei tohi abikõlblike kulude arvutamiseks kasutatav maagaasi- ja elektriühikute arv ületada 70 % abisaaja tarbimisest 2021. aasta samal perioodil;

f. abi kogusumma abisaaja kohta ei tohi ületada 30 % abikõlblikest kuludest;

g. abi kogusumma ettevõtja kohta ei tohi ühelgi ajahetkel ületada 2 miljonit eurot;

h. abi andev asutus võib teha abisaajale ettemakse, kui abi antakse enne abikõlblike kulude kandmist. Seda tehes võib abi andev asutus tugineda abikõlblike kulude hinnangule, tingimusel et järgitakse punkti 52 alapunktides f ja g esitatud abi ülemmäärasid. Abi andev asutus peab asjaomaseid ülemmäärasid tagantjärele kontrollima tegelike kulude alusel ja nõudma tagasi kõik neid ülemmäärasid ületavad toetusmaksed hiljemalt kuus kuud pärast abikõlblikkusperioodi lõppu;

i. käesoleva punkti 52 alusel antavat abi võib kumuleerida jaotise 2.1 alusel antava abiga, tingimusel et ei ületata 2 miljoni euro suurust kogusummat.

53. Teatavatel juhtudel võib majandustegevuse jätkumise tagamiseks olla tarvis anda täiendavat abi. Sellistel juhtudel võivad liikmesriigid anda abi, mille suurus ületab punkti 52 alapunktide f ja g kohaselt arvutatud ülemmäärasid, eeldusel et lisaks punkti 52 alapunktides a–e ja h sätestatud tingimustele on täidetud veel järgmised tingimused:

a. abisaaja on abikõlblik, kui ta on energiamahukas ettevõtja direktiivi 2003/96/EÜ ( 70 ) artikli 17 lõike 1 punkti a esimese alalõigu tähenduses, st majandusüksus, kus energiatoodete (sealhulgas muude kui maagaasi ja elektri) ost moodustab vähemalt 3,0 % toodangu väärtusest ( 71 ); liikmesriigi poolt komisjonile hindamiseks esitatava asjakohase põhjenduse alusel võib toodangu väärtuse asendada käibega;

b. abisaaja on abikõlblik, kui tema punkti 52 alapunktis e määratletud abikõlblike kulude suurenemisest tulenev tegevuskahjum ( 72 ) moodustab vähemalt 50 % sama perioodi tegevuskahjumist;

c. abi kogusumma ei ületa 50 % abikõlblikest kuludest ja ulatub kuni 80 %-ni abisaaja tegevuskahjumist;

d. abi kogusumma ettevõtja kohta ei tohi ühelgi ajahetkel ületada 25 miljonit eurot;

e. energiamahuka abisaaja puhul, kes tegutseb ühes või mitmes I lisas ( 73 ) loetletud sektoris või allsektoris, võib abi kogusummat suurendada kuni 70 %ni abikõlblikest kuludest ja see võib moodustada kuni 80 % abisaaja tegevuskahjumist. abi kogusumma ettevõtja kohta ei tohi ühelgi ajahetkel ületada 50 miljonit eurot;

f. punkti 53 alusel antavat abi võib kumuleerida jaotise 2.1 alusel antava abiga, tingimusel et ei ületata olenevalt juhtumist punkti 53 alapunktis d või punkti 53 alapunktis e kindlaks määratud ülemmäära.

▼M1

2.5. Abi taastuvenergia, energia salvestamise ja taastuvkütte kasutuselevõtu kiirendamiseks, mis on tähtis kava „REPowerEU“ jaoks

53a. Lisaks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohastele võimalustele on seoses Venemaa sõjalise agressiooniga Ukraina vastu ja kavaga „REPowerEU“ ( 74 ) tähtis kulutõhusal viisil kiirendada ja laiendada taastuvenergia kättesaadavust, et vähendada kiiresti sõltuvust Venemaa fossiilkütuste impordist ja kiirendada energiasüsteemi ümberkujundamist. Riigiabi päikeseenergia-, tuuleenergia-, geotermilise energia, elektri- ja soojusenergia salvestamise, taastuvkütte, saastevaba vesiniku ning jäätmetest ja jääkidest toodetud biogaasi ja biometaani kasutuselevõtu kiirendamiseks on osa asjakohasest, vajalikust ja sihipärasest tööst vähendada praeguses kontekstis sõltuvust imporditud fossiilkütustest. Arvestades tungivat vajadust tagada taastuvenergia, energia salvestamise ja taastuvkütte kasutuselevõttu kiirendavate projektide kiire rakendamine, on ajutiselt õigustatud toetusmeetmete rakendamise teatav lihtsustamine.

53b. Komisjon peab ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobivaks abi taastuvallikatest toodetud elektrienergia, saastevaba vesiniku, jäätmetest ja jääkidest toodetud biogaasi ja biometaani, elektri ja soojusenergia salvestamise ning taastuvkütte edendamiseks, kui on täidetud järgmised tingimused: a. abi antakse ühele järgmistest: (i) fotoelektrilise või muu päikeseenergia tootmine; (ii) tuuleenergia tootmine; (iii) geotermilise energia tootmine; (iv) elektri- või soojusenergia salvestamine; (v) taastuvkütte tootmine, sh soojuspumpade abil, mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001 ( 75 ) VII lisa nõuetele; (vi) saastevaba vesiniku tootmine; (vii) biogaasi ja biometaani tootmine jäätmetest ja jääkidest vastavalt direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 29 ja määruses (EL) 2018/841 ( 76 ) sätestatud ELi kestlikkuskriteeriumidele; b. toetuskavad võivad piirduda ühe või mitme punktis a nimetatud tehnoloogiaga, kuid need ei tohi sisaldada kunstlikke piiranguid või diskrimineerimist (sealhulgas litsentside, lubade või kontsessioonide andmisel, kui need on nõutavad), näiteks piirangud projektide mahu, asukoha või piirkondlike aspektide või väga spetsiifiliste (alam)tüüpide alusel ühe punktis a osutatud tehnoloogia raames; c. abi antakse otsetoetuste, tagasimakstavate ettemaksete, laenude, garantiide või maksusoodustuste vormis; d. abi antakse prognoositud mahu ja eelarvega abikava raames; e. abi antakse hiljemalt 30. juuniks 2023 ning käitised peavad olema valmis ja käiku lastud 24 kuu jooksul pärast abi andmise kuupäeva või (meretuuleparkide ja saastevaba vesiniku käitiste puhul) 30 kuu jooksul pärast abi andmise kuupäeva. Kui sellest tähtajast ei peeta kinni, tuleb pärast esimest kolme kuud tagasi maksta või vähendada 5 % eraldatud abisummast iga viivitatud kuu kohta; seejärel, pärast kuuendat kuud suureneb see 10 %ni iga viivitatud kuu kohta, välja arvatud juhul, kui viivitus on tingitud abisaajast sõltumatutest teguritest ning seda ei oleks olnud võimalik ette näha ( 77 ); f. kui abi antakse jooksva abi makselepingute raames, ei tohi need lepingud olla sõlmitud kauemaks kui 15 aastat pärast abi saava käitise tegevuse alustamist; g. abi antakse võistupakkumise raames, mis on avatud, selge, läbipaistev ja mittediskrimineeriv ning põhineb objektiivsetel kriteeriumidel, mis on eelnevalt kindlaks määratud ja mis viivad miinimumi strateegilise pakkumise riski. Vähemalt 70 % pakkumuste järjestamisel kasutatavatest valikukriteeriumidest tuleb määratleda abina keskkonnakaitse ühiku kohta ( 78 ) või abina energiaühiku kohta; h. võistupakkumine ei ole kohustuslik, kui abi antakse maksusoodustuste vormis, mida saavad võrdselt kõik samas majandussektoris tegutsevad abikõlblikud ettevõtjad, kes on abimeetme eesmärkide poolest samas või sarnases tegelikus olukorras. Lisaks ei ole võistupakkumine kohustuslik, kui ettevõtja ja projekti kohta antav abi ei ületa 20 miljonit eurot ja abisaajad on väikesed projektid, mis on määratletud järgmiselt: (i) elektri tootmiseks, elektri- või soojusenergia salvestuseks – projektid, mille ülesseatud võimsus on kuni 1 MW; (ii) soojuse ja gaasi tootmise tehnoloogiad – projektid, mille ülesseatud võimsus või samaväärne võimsus on kuni 1 MW; (iii) saastevaba vesiniku tootmiseks – projektid, mille ülesseatud võimsus või samaväärne võimsus on kuni 3 MW; (iv) biogaasi ja biometaani tootmiseks jäätmetest ja jääkidest – projektid, mille ülesseatud võimsus on kuni 25 000 tonni aastas; (v) projektide puhul, mis kuuluvad 100 % ulatuses VKEdele või taastuvenergiakogukondadele – projektid, mille ülesseatud võimsus on kuni 6 MW; (vi) projektide puhul, mis kuuluvad 100 % ulatuses väikestele ja mikroettevõtjatele või taastuvenergiakogukondadele üksnes tuuleenergia tootmiseks – projektid, mille ülesseatud võimsus on kuni 18 MW. Kui abi väikeprojektidele ei anta võistupakkumise käigus, ei tohi abi osakaal ületada 45 % investeeringu kogumaksumusest. Abi osakaalu võib suurendada 20 protsendipunkti väikeettevõtjatele antava abi korral ja 10 protsendipunkti keskmise suurusega ettevõtjatele antava abi korral. i. pakkumismenetluses tõhusa konkurentsi tagamiseks tuleb kindlaks määrata hangitud võimsuse või tootmise maht. Liikmesriik peab tõendama, et pakutav maht vastab projektide potentsiaalsele pakkumisele. Seda võib teha varasemate enampakkumiste või riiklikus energia- ja kliimakavas ( 79 ) sätestatud tehnoloogiaalaste eesmärkide alusel või võttes kasutusele kaitsemehhanismi juhuks, kui on oht, et pakkumisi ei esitata piisavalt. Võistupakkumise korduva alapakkumise korral peab liikmesriik võtma parandusmeetmed mis tahes tulevaste kavade jaoks, millest ta teatab komisjonile sama tehnoloogia kohta; j. abi eesmärk peab olema säilitada tõhusad tegevusstiimulid ja hinnasignaalid. Lisaks peab abi olema koostatud viisil, mis võimaldab vähendada juhuslikku kasumit, sealhulgas äärmiselt kõrgete elektri- või gaasihindade korral, näiteks kehtestades eelnevalt kindlaks määratud tagasinõudemehhanismi või andes abi kahesuunaliste hinnavahelepingute kujul ( 80 ); k. kui abi antakse taastuvvesiniku tootmiseks, peab liikmesriik tagama, et vesinik on toodetud taastuvatest energiaallikatest kooskõlas meetoditega, mis on direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste jaoks; l. selle meetme kohane abi ei ole kombineeritav muu abiga samade rahastamiskõlblike kulude jaoks; m. abi võib anda investeeringuteks, mille tööd on 20. juuli 2022. aasta seisuga alanud; enne 20. juulit 2022 alanud projektide puhul võib abi anda, kui on vaja investeerimist märkimisväärselt kiirendada või laiendada. Sellistel juhtudel on rahastamiskõlblikud ainult lisakulud, mis on seotud tööde kiirendamise või ulatuse laiendamisega; n. abi peab ajendama abisaajat tegema investeeringut, mida ta ilma abita ei teeks või teeks piiratult või muul viisil. Komisjon on seisukohal, et võttes arvesse erakordseid majandusraskusi, mida ettevõtjatel praeguse kriisi tõttu esineb, on üldiselt nii, et abi puudumisel jätkaksid abisaajad oma tegevust muutusteta, tingimusel et tegevuse muutusteta jätkamine ei kujuta endast liidu õiguse rikkumist; o. liikmesriik peab tagama olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise.

2.6. Abi tööstuslike tootmisprotsesside dekarboniseerimiseks elektrifitseerimise ja/või taastuvallikatest toodetud ja teatavatele tingimustele vastava elektripõhise vesiniku kasutamise ning energiatõhususe meetmete kaudu

53c. ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohastest võimalustest kaugemale ulatuv riigiabi, mida antakse investeeringute hõlbustamiseks tööstuse dekarboniseerimisse, eelkõige elektrifitseerimise ning taastuvallikatest toodetud ja punkti 53d (h) tingimustele vastavat elektripõhist vesinikku kasutavate tehnoloogiate kaudu, ning tööstuse energiatõhususe meetmetesse, on osa asjakohasest, vajalikust ja sihipärasest lahendusest, millega vähendada sõltuvust imporditavatest fossiilkütustest Venemaa sõjalise agressiooni kontekstis Ukraina vastu. Arvestades tungivat vajadust kiirendada selliste investeeringute kiiret kasutuselevõttu, on teatavad lihtsustused õigustatud.

53d. Komisjon loeb ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobivaks investeerimisabi, mille tulemuseks on i) praegu fossiilkütustel kui energiaallikal või lähteainel põhineva tööstustegevuse kasvuhoonegaaside heitkoguste märkimisväärne vähenemine või ii) tööstustegevuse ja -protsesside energiatarbimise märkimisväärne vähenemine, kui on täidetud kõik järgmised tingimused: a. abi antakse eelarveprognoosiga abikava raames; b. üksikabi ülemmäär, mida võib ettevõtjale anda, ei tohi põhimõtteliselt ületada 10 % sellise kava kogueelarvest. Kui liikmesriik esitab komisjonile asjakohase põhjenduse, võib komisjon heaks kiita kavad, millega nähakse ette üksikabi andmine, mis ületab 10 % kava kogueelarvest; c. abi antakse otsetoetuste, tagasimakstavate ettemaksete, laenude, garantiide või maksusoodustuste vormis; d. investeering peab võimaldama abisaajal teha üht või mõlemat järgmistest: (i) vähendada võrreldes abi andmisele eelnenud olukorraga vähemalt 40 % otsest kasvuhoonegaaside heidet oma tööstuskäitises, mis praegu kasutab energiaallikana või lähteainena fossiilkütuseid, tootmisprotsesside elektrifitseerimise või taastuvallikatest toodetud ja punkti h tingimustele vastava elektripõhise vesiniku kasutamise kaudu fossiilkütuste asendamiseks; kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kontrollimisel tuleb arvesse võtta ka biomassi põletamisel tekkinud tegelikke heitkoguseid; ( 81 ) (ii) vähendada tööstuskäitiste abi saava tegevuse energiatarbimist võrreldes abi andmisele eelnenud olukorraga vähemalt 20 %; ( 82 ) e. heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud tegevustega seotud investeeringute puhul väheneb abisaaja käitise kasvuhoonegaaside heide allapoole komisjoni rakendusmääruses (EL) 2021/447 ( 83 ) sätestatud asjakohaseid tasuta eraldamise võrdlusaluseid; f. abi ei tohi kasutada abisaaja üldise tootmisvõimsuse suurendamise rahastamiseks; g. kui abi antakse tööstuse dekarboniseerimise investeeringuks, mis hõlmab taastuvvesiniku kasutamist, peab liikmesriik tagama, et kasutatav vesinik on toodetud taastuvatest energiaallikatest kooskõlas meetoditega, mis on direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste jaoks; h. abi võib anda ka tööstuse dekarboniseerimise investeeringuteks, mis hõlmavad elektrist toodetud vesiniku kasutamist ühel järgmistest juhtudest: (i) vesinikku toodetakse ainult tundidel, mil selle pakkumispiirkonna marginaalne elektritootmisüksus, kus elektrolüüsiseade asub tasakaaluarveldusperioodidel, mil elektrit tarbitakse, on saastevaba elektrijaam. Käesoleva jaotise kohaselt ei saa teist korda arvesse võtta vesinikku, mis on toodetud tundidel, mil selle pakkumispiirkonna marginaalne elektritootmisüksus, kus elektrolüüsiseade asub tasakaaluarveldusperioodidel, mil elektrit tarbitakse, on taastuvelektrijaam. (ii) alternatiivina toodetakse vesinikku võrgust võetud elektrist ja elektrolüüsiseade toodab vesinikku täiskoormustundidel, mille arv on sama suur või väiksem kui tundide arv, mil elektrienergia piirhind pakkumispiirkonnas põhineb käitistel, mis toodavad saastevaba, kuid mitte taastuvat elektrienergiat; (iii) teise võimalusena peab liikmesriik tagama, et kasutatud elektripõhine vesinik vähendab olelusringi jooksul kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 70 % võrreldes fossiilkütusega, mille võrdlusväärtus on 94 g CO2eq/MJ (2,256 tCO2eq/tH2), ning et see on pärit taastuvallikatest. Elektrienergiast põhjustatud kasvuhoonegaaside heitkoguste arvutamise meetod ei tohiks suurendada fossiilkütuste tarbimist kooskõlas kava „REPowerEU“ eesmärkidega. Käesoleva jaotise kohaldamisel võib kasutada ainult seda toodetud vesiniku osa, mis vastab saastevabadest elektrijaamadest (v.a taastuvelektrijaamad) toodetud elektrienergia keskmisele osakaalule tootjariigis, mõõdetuna kaks aastat enne kõnealust aastat. i. abi antakse 30. juuniks 2023 ja selle tingimus on, et investeeringuga rahastatav käitis või seadmed peavad olema valmis ja käiku lastud 24 kuu jooksul pärast abi andmise kuupäeva või 30 kuu jooksul pärast taastuvallikatest toodetud ja punkti h tingimustele vastava vesiniku kasutamisse investeerimiseks loa andmise kuupäeva. Kui valmimise ja käikulaskmise tähtajast ei peeta kinni, tuleb pärast esimest kolme kuud tagasi maksta või vähendada 5 % eraldatud abisummast iga viivitatud kuu kohta; seejärel, pärast kuuendat kuud suureneb see 10 %ni iga viivitatud kuu kohta, välja arvatud juhul, kui viivitus on tingitud abisaajast sõltumatutest teguritest ning seda ei oleks olnud võimalik ette näha ( 84 ). Kui valmimise ja käikulaskmise tähtajast peetakse kinni, võib tagasimakstavate ettemaksete kujul antava abi muuta toetusteks; vastasel juhul makstakse tagasimakstavad ettemaksed tagasi võrdsete aastaste osamaksete kaupa viie aasta jooksul alates abi andmise kuupäevast; j. abi võib anda investeeringuteks, mille tööd on 20. juuli 2022. aasta seisuga alanud; enne 20. juulit 2022 alanud projektide puhul võib abi anda, kui on vaja investeerimist märkimisväärselt kiirendada või laiendada. Sellistel juhtudel on rahastamiskõlblikud ainult lisakulud, mis on seotud tööde kiirendamise või ulatuse laiendamisega; k. abi ei tohi anda kohaldatavate liidu standardite pelga täitmise eest ( 85 ); l. abi peab ajendama abisaajat tegema investeeringut, mida ta ilma abita ei teeks või teeks piiratult või muul viisil. Komisjon on seisukohal, et võttes arvesse erakordseid majandusraskusi, mida ettevõtjatel praeguse kriisi tõttu esineb, on üldiselt nii, et abi puudumisel jätkaksid abisaajad oma tegevust muutusteta, tingimusel et tegevuse muutusteta jätkamine ei kujuta endast liidu õiguse rikkumist; m. abikõlblikud kulud on abi saava projekti kulude ja kulude kokkuhoiu või lisatulude vahe võrreldes olukorraga, kus abi ei anta, investeeringu eluea vältel; n. abi osakaal ei tohi ületada 40 % rahastamiskõlblikest kuludest. Abi osakaalu võib suurendada 10 protsendipunkti võrra keskmise suurusega ettevõtjatele antava abi korral ja 20 protsendipunkti võrra väikeettevõtjatele antava abi korral. Abi osakaalu võib suurendada 15 protsendipunkti võrra investeeringute puhul, mille abil vähendatakse kasvuhoonegaaside otsest heidet vähemalt 55 % või energiatarbimist vähemalt 25 % võrreldes investeeringueelse olukorraga ( 86 ); o. alternatiivina punktides m ja n sätestatud nõuetele võib investeerimisabi anda avatud, selge, läbipaistva ja mittediskrimineeriva pakkumismenetluse raames, mis põhineb eelnevalt kindlaks määratud objektiivsetel kriteeriumidel ja viib miinimumi strateegilise pakkumise riski. Vähemalt 70 % pakkumuste järjestamisel kasutatavatest valikukriteeriumidest tuleb määratleda abina keskkonnakaitse ühiku kohta (nt eurot vähendatud CO2 heite tonni kohta või eurot säästetud energiaühiku kohta). Pakkumismenetlusega seotud eelarve on siduvaks piiranguks, millest tulenevalt võib eeldada, et kõik pakkujad ei saa abi; p. kava peab olema koostatud viisil, mis võimaldab vähendada juhuslikku kasumit, sealhulgas äärmiselt kõrgete elektri- või maagaasihindade korral, kehtestades eelnevalt kindlaks määratud tagasinõudemehhanismi; q. selle jaotise kohane abi ei ole kombineeritav muu abiga samade rahastamiskõlblike kulude jaoks.

▼B

3. JÄRELEVALVE JA ARUANDLUS

54. Liikmesriigid peavad avaldama iga käesoleva teatise alusel antud üle 100 000 euro ( 87 ) suuruse üksikabi ning üle 10 000 euro ( 88 ) suuruse põllumajanduse esmatootmise ja kalandussektori abi kohta asjakohase teabe ülevaatlikul riigiabi veebisaidil või komisjoni IT-vahendit ( 89 ) kasutades 12 kuu jooksul pärast abi andmist.

55. Liikmesriigid peavad esitama komisjonile aastaaruanded ( 90 ).

56. Liikmesriigid peavad tagama, et säilitatakse üksikasjalik dokumentatsioon käesolevas teatises käsitletud abi andmise kohta. Dokumentatsiooni, mis peab sisaldama kogu teavet, mis võimaldab kontrollida vajalike tingimuste täitmist, tuleb säilitada kümme aastat pärast abi andmist ja esitada taotluse korral komisjonile.

57. Komisjon võib paluda antud abi kohta täiendavat teavet, eelkõige selleks, et kontrollida, kas abimeetme heakskiitmise otsuses sätestatud tingimused on täidetud.

58. Käesoleva teatise rakendamise jälgimiseks võib komisjon nõuda, et liikmesriigid esitaksid koondteabe riigiabimeetmete kasutamise kohta praegusest kriisist ja sellega seotud piiravatest meetmetest tingitud tõsiste majandushäirete kõrvaldamiseks.

4. LÕPPSÄTTED

59. Komisjon kohaldab käesolevat teatist alates 1. veebruarist 2022, võttes arvesse Venemaa Ukraina-vastast agressiooni ja sellele järgnenud sanktsioone. Käesolev teatis on koostatud lähtuvalt praegustest erakorralistest asjaoludest ja seda ei kohaldata pärast käesolevas teatises nimetatud kuupäevi.

60. Komisjon vaatab kõik käesoleva teatise jaotised läbi enne 31. detsembrit 2022 tähtsatel konkurentsiga seotud või majanduslikel, aga ka rahvusvaheliste arengusuundadega seotud kaalutlustel. Vajaduse korral võib komisjon esitada ka täiendavaid selgitusi konkreetsete küsimuste käsituse kohta.

61. Komisjon tagab tihedas koostöös asjaomaste liikmesriikidega, et meetmeid hinnatakse kiiresti, kui talle on esitatud käesoleva teatisega hõlmatud meetmete kohta selgel viisil kogu nõutav teave. Liikmesriigid peaksid teavitama komisjoni oma kavatsustest ja vastavate meetmete võtmise kavadest nii varakult ja täielikult kui võimalik. Komisjon annab selles protsessis liikmesriikidele suuniseid ja abi.









LISA

Sektorid ja allsektorid, mida kriis eriti mõjutab







NACE kood Kirjeldus 1. 14.11 Nahkrõivaste tootmine 2. 24.42 Alumiiniumitootmine 3. 20.13 Muude anorgaaniliste põhikemikaalide tootmine 4. 24.43 Plii-, tsingi- ja tinatootmine 5. 17.11 Paberimassi tootmine 6. 07.29 Muude mitteraudmetallide maakide kaevandamine 7. 17.12 Paberi- ja papitootmine 8. 24.10 Raua, terase ja ferrosulamite tootmine 9. 20.17 Sünteeskautšuki (toorkummi) tootmine algkujul 10. 24.51 Malmivalu 11. 20.60 Keemilise kiu tootmine 12. 19.20 Puhastatud naftatoodete tootmine 13. 24.44 Vasetootmine 14. 20.16 Plasti tootmine algkujul 15. 13.10 Tekstiilkiudude ettevalmistamine ja ketramine 16. 24.45 Muude mitteraudmetallide tootmine 17. 23.31 Keraamiliste kivide ja plaatide tootmine 18. 13.95 Lausriide ja lausriidest toodete tootmine, v.a rõivad 19. 23.14 Klaaskiutootmine 20. 20.15 Väetiste ja lämmastikuühendite tootmine 21. 16.21 Spooni ja puitplaatide tootmine 22. 23.11 Lehtklaasi tootmine 23. 23.13 Klaasanumate tootmine 24. Järgmised tööstusgaasisektori allsektorid (20.11): 20.11.11.50 20.11.12.90 Vesinik Anorgaanilised hapnikku sisaldavad mittemetallide ühendid 25. Järgmised allsektorid muude orgaaniliste põhikemikaalide tootmise sektoris (20.14): 20.14.12.13 20.14.12.23 20.14.12.25 20.14.12.43 20.14.12.45 20.14.12.47 20.14.12.50 20.14.12.60 20.14.12.70 20.14.12.90 20.14.23.10 20.14.63.33 20.14.63.73 20.14.73.20 20.14.73.40 Tsükloheksaan Benseen Tolueen o-ksüleen p-ksüleen m-ksüleen ja ksüleeni isomeeride segud Stüreen Etüülbenseen Kumeen Muud tsüklilised süsivesinikud Etüleenglükool (etaandiool) 2,2-oksüdietanool (dietüleenglükool, digool) Oksiraan (etüleenoksiid) Bensool (benseen), toluool (tolueen) ja ksülool (ksüleen) Naftaleen ja muud aromaatsete süsivesinike segud (v.a bensool, toluool, ksülool) 26. Järgmine allsektor mujal liigitamata muude mittemetalsetest mineraalidest toodete tootmise sektoris (23.99): 23.99.19.10 Räbuvill, kivivill jms mineraalvillad ja nende omavahelised segud puistena, lehtedena või rullides