2004R0725 — ET — 20.04.2009 — 002.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 725/2004, 31. märts 2004, laevade ja sadamarajatiste turvalisuse tugevdamise kohta (EMPs kohaldatav tekst) (EÜT L 129, 29.4.2004, p.6)

Muudetud:









▼B

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 725/2004,

31. märts 2004,

laevade ja sadamarajatiste turvalisuse tugevdamise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)







EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, ( 1 ) olles konsulteerinud regioonide komiteega, toimides asutamislepingu artikliga 251 ettenähtud korras ( 2 ) ning arvestades järgmist: (1) Tahtlik õigusvastane tegevus ja eriti terrorism kujutavad endast suurimat ohtu demokraatia ja vabaduse ideaalidele ja rahuväärtustele, mis on Euroopa Liidu põhitalad. (2) Euroopa Ühenduse merevedude ja seda kasutavate kodanike julgeolek ning keskkonna turvalisus peaks olema tagatud igal ajal tahtliku õigusvastase tegevuse puhul nagu näiteks terroriaktid, piraatlus jms. (3) Eriti ohtlikke aineid, näiteks keemilisi ja radioaktiivseid aineid sisaldavate kaupade veo puhul on Euroopa Liidu kodanikele ja keskkonnale avalduvad tahtliku õigusvastase tegevuse ohtude võimalikud tagajärjed väga tõsised. (4) 12. detsembri 2002. aasta Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) diplomaatilisel konverentsil võeti vastu 1974. aasta rahvusvahelise konventsiooni inimelude ohutusest merel (SOLAS-konventsioon) ning rahvusvahelise laevade ja sadamarajatiste turvalisuse koodeksi (ISPS-koodeks) muudatused; kõnelused juriidilised dokumendid on ette nähtud rahvusvahelises kaubanduses kasutatavate laevade ja nendega seotud sadamarajatiste turvalisuse suurendamiseks; need dokumendid sisaldavad kohustuslikke sätteid, millest mõnede rakendusala ühenduses tuleks täpsustada, ja soovitusi, millest mõned tuleks muuta ühenduses kohustuslikuks. (5) Ilma et see piiraks liikmesriikide riikliku turvalisuse alaste eeskirjade kohaldamist ja võimalike meetmete võtmist Euroopa Liidu lepingu VI jaotise põhjal, tuleks põhjenduses 2 kirjeldatud turvalisuse eesmärk saavutada, võttes meretranspordipoliitika vallas vastu vajalikud meetmed, et kehtestada ühised normid 12. detsembril 2002. aastal IMO diplomaatilisel konverentsil vastuvõetud sätete tõlgendamiseks, rakendamiseks ja kohaldamise järelevalveks. Komisjonile tuleks anda rakendamisvolitused üksikasjalike rakendussätete vastuvõtmiseks. (6) Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse põhimõtteid, mida on tunnustatud eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga. (7) Tugevdada tuleks mitte üksnes rahvusvahelistel merevedudel kasutatavate laevade ja neid teenindavate sadamarajatiste turvalisust, vaid ka ühenduses riigisiseseid teenuseid osutavate laevade ja nende sadamarajatiste, eelkõige reisilaevade turvalisust, võttes arvesse sellise kaubandusliigi puhul ohtu seatavate inimelude arvu. (8) ISPS-koodeksi B osas on mitmed soovitused, mis tuleks muuta ühenduses kohustuslikuks, et teha ühtseid edusamme põhjenduses 2 kirjeldatud turvalisuse eesmärgi saavutamiseks. (9) Selleks, et toetada tunnustatud ja vajalikku eesmärki soodustada ühendusesiseseid lühikesi meresõite, tuleks paluda liikmesriikidel sõlmida SOLAS-konventsiooni meresõiduturvalisuse tugevdamise erimeetmete reeglit nr 11 silmas pidades kokkulepped kindlatel marsruutidel sõitvate ja kindlaid sadamarajatisi kasutavate ühenduse regulaarliinide turvalisuse korra kohta, ilma et sellega rikutaks üldisi turvanorme. (10) Kõikide käesoleva määrusega ettenähtud turvaeeskirjade kestev kohaldamine selliste sadamarajatiste suhtes, mis asuvad sadamates, mida kasutatakse üksnes harva rahvusvahelisteks meresõitudeks, võib osutuda liigseks. Liikmesriigid peaksid enda teostatavate turvalisuse hindamiste põhjal kindlaks määrama asjaomased sadamad ja alternatiivsed meetmed, millega tagatakse piisav kaitse. (11) Liikmesriigid peaksid intensiivselt jälgima, et ühenduse sadamasse saabuvad mis tahes päritolu laevad täidaksid turvaeeskirju. Asjaomane liikmesriik peaks määrama “meresõiduturvalisuse pädeva asutuse”, kes vastutab käesolevas määruses sätestatud, laevade ja sadamarajatiste suhtes kohaldatavate turvameetmete kooskõlastamise, rakendamise ja nende kohaldamise järelevalve eest. Kõnealune asutus peaks igalt sadamasse saabuvalt laevalt nõudma eelnevalt teavet laeva rahvusvahelise turvatunnistuse ning rakendatava ja varem rakendatud ohutustaseme kohta ning muud praktilist turvalisuse alast teavet. (12) Liikmesriikidel peaks olema lubatud teha erandeid süstemaatilisest nõudest edastada põhjenduses 11 osutatud teavet ühendusesiseste või riigisiseste regulaarliinide puhul, tingimusel et selliseid teenuseid pakkuvad ühingud suudavad kõnealuse teabe liikmesriikide pädevate asutuste taotluse korral edastada igal ajal. (13) Turvakontrolli sadamas võivad teostada liikmesriikide meresõiduturvalisuse pädevad asutused, kuid seoses laevade rahvusvahelise turvatunnistusega samuti inspektorid, kes tegutsevad sadamariigi kontrolli raames, mis on sätestatud nõukogu 19. juuni 1995. aasta direktiivis 95/21/EÜ laevaohutust, saaste vältimist ning elu- ja töötingimusi laevadel käsitlevate rahvusvaheliste nõuete rakendamise kohta ühenduse sadamaid kasutavate ja liikmesriikide jurisdiktsiooni all olevates vetes sõitvate laevade suhtes (sadamariikide kontroll). ( 3 ) Kui kontrolli teostavad eri asutused, tuleb ette näha, et nad täiendavad üksteist. (14) Pidades silmas turvameetmete rakendamises osalevaid mitmeid osapooli, peaks iga liikmesriik määrama ühe pädeva asutuse, kes vastutab laevasõidu turvameetmete rakendamise kooskõlastamise ja järelevalve eest siseriiklikul tasandil. Liikmesriigid peaksid põhjenduses 2 kirjeldatud turvalisuse eesmärgi saavutamiseks kasutusele võtma vajalikud vahendid ja koostama käesoleva määruse rakendamise siseriikliku kava, kehtestades eelkõige teatavate meetmete varase rakendamise ajakava 12. detsembri 2002. aasta IMO diplomaatilisel konverentsil vastu võetud otsuse nr 6 tingimuste kohaselt. Komisjoni juhtimisel tuleks kontrollida iga riigi süsteemi rakendamise üle teostatavate kontrollide tulemuslikkust. (15) Meetmete tulemuslik ja standardne rakendamine kõnealuse üldise tegevuskava raames tõstatab olulisi küsimusi seoses selle rahastamisega. Teatavate täiendavate turvameetmete rahastamine ei tohiks põhjustada konkurentsi moonutamist. Selleks peaks komisjon viima viivitamata läbi uuringu (milles käsitletakse eelkõige riigiorganite ja ettevõtjate vahelist rahastamise jaotust, ilma et see mõjutaks liikmesriikide ja Euroopa Ühenduse vahelist pädevusjaotust) ning esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule selle tulemused ja vajaduse korral ettepanekud. (16) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, milles sätestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise kord. ( 4 ) Tuleks määratleda käesoleva määruse kogemustest lähtuva kohandamise kord, et muuta edaspidi kohustuslikuks ka muid ISPS-koodeksi B osa sätteid, mida ei muudeta kohustuslikuks käesoleva määrusega. (17) Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt asjakohaste meetmete kehtestamist ja rakendamist meretranspordipoliitika vallas, ei saa liikmesriigid täita piisavalt ja kuna seetõttu saaks meetmete Euroopa ulatuse tõttu kõnealuseid eesmärke paremini saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Vastavalt kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttele piirdutakse käesolevas määruses nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalike meetmetega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

Eesmärgid

1. Käesoleva määruse peamine eesmärk on kehtestada ja rakendada ühenduse meetmeid, mille abil tõhustatakse rahvusvahelises kaubanduses ja riigisisestel laevasõitudel kasutatavate laevade ja asjaomaste sadamarajatiste turvalisust, pidades silmas tahtliku õigusvastase tegevuse ohte.

2. Samuti pannakse määrusega alus 12. detsembri 2002. aasta IMO diplomaatilisel konverentsil (mille käigus muudeti rahvusvahelist konventsiooni inimelude ohutusest merel (SOLAS-konventsioon) ja kehtestati laevade ja sadamarajatiste rahvusvaheline turvalisuse koodeks (ISPS-koodeks)) vastuvõetud meresõiduturvalisuse tugevdamise erimeetmete harmoneeritud tõlgendamiseks, rakendamiseks ja ühendusepoolseks järelevalveks.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1. SOLAS-konventsiooni meresõiduturvalisuse tugevdamise erimeetmed — käesoleva määruse I lisas esitatud muudatused, millega lisatakse Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) SOLAS-konventsiooni lisasse XI-2 peatüki uus, ajakohastatud versioon;

2. ISPS-koodeks — IMO laevade ja sadamarajatiste rahvusvahelise turvalisuse koodeksi ajakohastatud versioon;

3. ISPS-koodeksi A osa — käesoleva määruse II lisas esitatud ja ISPS-koodeksi A osa moodustavad preambul ja kohustuslikud nõuded SOLAS-konventsiooni ajakohastatud versiooni lisa XI-2 peatüki sätete kohta;

4. ISPS-koodeksi B osa — käesoleva määruse III lisas esitatud ja ISPS-koodeksi B osa moodustavad suunised SOLAS-konventsiooni ajakohastatud versiooni lisa XI-2 peatüki sätete kohta;

5. meresõidujulgeolek — mitmed ennetusabinõud laevade ja sadamarajatiste kaitsmiseks tahtliku õigusvastase tegevuse ohtude eest;

6. meresõiduturvalisuse keskus — iga liikmesriigi määratud asutus, kes töötab komisjoni ja teiste liikmesriikide kontaktasutusena ning hõlbustab ja jälgib käesolevas määruses sätestatud meresõiduturvalisuse meetmete kohaldamist ning annab sellekohast teavet;

7. meresõiduturvalisuse pädev asutus — liikmesriigi määratud asutus, kes koordineerib, teostab ja jälgib käesolevas määruses sätestatud turvameetmete kohaldamist laevade ja/või ühe või mitme sadamarajatise suhtes. Selle asutuse pädevus võib erineda sõltuvalt talle määratud ülesannetest;

8. rahvusvaheline meresõit — mereveoteenus laevasõidu näol liikmesriigi sadamarajatisest väljaspool kõnealust liikmesriiki asuvasse sadamarajatisse või vastupidi;

9. riigisisene meresõit — veoteenus laevasõidu näol meritsi liikmesriigi sadamarajatisest samasse sadamarajatisse või kõnealuse liikmesriigi teise sadamarajatisse;

10. regulaarliin — järjestikused meresõidud teenusena kahe või enama sadamarajatise vahel: a) kas avaldatud sõiduplaani alusel; või b) korrapäraselt või sellise sagedusega, et süstemaatiline teenus on äratuntav;

11. sadamarajatis — laeva ja sadama vahelise liidese koht; see hõlmab vastavalt asjaoludele ka selliseid alasid nagu ankrupaigad, ooteplatvormid ja sildumisalad;

12. laeva ja sadama vaheline liides — liides, mis luuakse ajal, mil laev on otseselt ja vahetult seotud tegevusega, mis hõlmab inimeste või kaupade liikumist või sadamateenuste osutamist laevale või laevalt;

13. tahtlik õigusvastane tegevus — tahtlik tegu, mis oma laadi või tegevustiku tõttu võib kahjustada rahvusvahelises või riigisiseses laevaliikluses kasutatavaid laevu, nende reisijaid, laste või asjaomaseid sadamarajatisi.

Artikkel 3

Ühismeetmed ja rakendusala

1. Rahvusvahelise meresõidu osas kohaldavad liikmesriigid 1. juuliks 2004 täielikult SOLAS-konventsiooni meresõiduturvalisuse tugevdamise erimeetmeid ja ISPS-koodeksi A osa kõnealustes dokumentides osutatud laevade, ühingute ja sadamarajatiste suhtes vastavalt kõnealustes dokumentides osutatud tingimustele.

2. Riigisisese meresõidu osas kohaldavad liikmesriigid 1. juuliks 2005 SOLAS-konventsiooni meresõiduturvalisuse tugevdamise erimeetmeid ja ISPS-koodeksi A osa riigisiseseid teenuseid osutavate A-klassi reisilaevade suhtes nõukogu 17. märtsi 1998. aasta direktiivi 98/18/EÜ (reisilaevade ohutuseeskirjade ja -normide kohta) ( 5 ) artikli 4 tähenduses, SOLAS-konventsiooni reeglis nr IX-1 määratletud, kõnealuste laevade ühingute suhtes ja neid teenindavate sadamarajatiste suhtes.

3. Pärast kohustuslikku turvariski hindamist otsustavad liikmesriigid, millisel määral nad kohaldavad 1. juuliks 2007 käesoleva määruse sätteid eri kategooriasse kuuluvate, riigisiseseid teenuseid osutavate ja lõikes 2 osutamata laevade, nende ühingute ja neid teenindavate sadamarajatiste suhtes. Sellise otsusega ei tohiks ohtu seada üldist turvalisuse taset.

Liikmesriigid teavitavad komisjoni sellistest otsustest pärast nende vastuvõtmist, samuti selliste otsuste perioodilistest ülevaatustest, mida tuleb teostada vähemalt iga viie aasta järel.

4. Lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt nõutavate sätete rakendamisel võtavad liikmesriigid täielikult arvesse ISPS-koodeksi B osas esitatud suuniseid.

5. Liikmesriigid järgivad järgmisi ISPS-koodeksi B osa lõikeid, käsitades neid kohustuslikena:

— 1.12 (laeva turvaplaanide ülevaatus),

— 1.16 (sadamarajatise turvalisuse hindamine),

— 4.1 (turvaplaanide ja hinnangute konfidentsiaalsuse kaitse),

— 4.4 (tunnustatud turvaorganisatsioonid),

— 4.5 (tunnustatud turvaorganisatsioonide minimaalne pädevus),

— 4.8 (turvalisuse taseme kehtestamine),

— 4.14, 4.15, 4.16 (kontaktpunktid ja teave sadamarajatise turvaplaanide kohta),

— 4.18 (isikut tõendavad dokumendid),

— 4.24 (selle riigi soovitatavate turvameetmete rakendamine laevadel, kelle territoriaalvetes asjaomased laevad sõidavad),

— 4.28 (mehitustase),

— 4.41 (teabe edastamine sadamasse sisenemise keelu või laeva sadamast väljasaatmise korral),

— 4.45 (sellisest riigist pärit laevad, kes ei ole konventsiooni osaline),

— 6.1 (ühingu kohustus anda kaptenile teavet laeva käitajate kohta),

— 8.3-8.10 (laeva turvalisuse hindamise miinimumnormid),

— 9.2 (laeva turvaplaani miinimumnormid),

— 9.4 (tunnustatud turvaorganisatsioonide iseseisvus),

— 13.6 ja 13.7 (laeva meeskonna ning ühingu ja laeva turvaülemate turvaõppuste ja -harjutuste sagedus),

— 15.3-15.4 (sadamarajatise turvalisuse hindamise miinimumnormid),

— 16.3-16.8 (sadamarajatise turvaplaani miinimumnormid),

— 18.5-18.6 (sadamarajatistes toimuvate ja sadamarajatise turvalisuse ametnikele ettenähtud turvaõppuste ja -harjutuste sagedus).

6. Olenemata ISPS-koodeksi A osa lõikest 15.4 teostatakse ISPS-koodeksi B osa lõikega 1.16 ettenähtud sadamarajatise turvalisuse hinnangu perioodiline ülevaatus hiljemalt viis aastat pärast hindamiste teostamist või viimast ülevaatust.

7. Käesolevat määrust ei kohaldata sõjalaevade, sõjaväe isikkoosseisu transpordilaevade, alla 500se kogumahutavusega kaubalaevade, ilma mehaanilise jõuallikata laevade, primitiivsete puust laevade, kalalaevade ega äritegevusega mittetegelevate laevade suhtes.

8. Olenemata lõigetest 2 ja 3 tagavad liikmesriigid laeva turvaplaanide ja sadamarajatiste turvaplaanide heakskiitmisel, et kõnealused kavad sisaldavad asjakohaseid sätteid, millega tagatakse, et nende laevade turvalisust, mille suhtes kohaldatakse käesolevat määrust, ei ohustata ühegi laeva või sadama vahelise liidesega ega laev-laev liidesega, milles osalevad käesoleva määrusega hõlmamata laevad.

Artikkel 4

Teabe edastamine

1. Iga liikmesriik edastab IMOle, komisjonile ja teistele liikmesriikidele vastavalt SOLAS-konventsiooni meresõiduturvalisuse tugevdamise erimeetmete reeglile nr 13 (Teabe edastamine) nõutava teabe.

2. Iga liikmesriik edastab komisjonile ja teistele liikmesriikidele ISPS-koodeksi B osa lõikes 4.16 osutatud kontaktametnike kontaktandmed ja ISPS-koodeksi B osa lõikega 4.41 ettenähtud teabe, kui laev saadetakse ühenduse sadamast välja või kui laeval keelatakse ühenduse sadamasse siseneda.

3. Iga liikmesriik koostab läbiviidud sadamarajatise turvalisuse hindamiste põhjal asjaomaste sadamarajatiste loetelu ja kehtestab SOLAS-konventsiooni meresõiduturvalisuse tugevdamise erimeetmete reegli nr 2 lõike 2 (kohaldamismäär rahvusvahelisi merereise harva teenindavate sadamarajatiste suhtes) kohaldamiseks võetavate meetmete rakendusala.

Kõik liikmesriigid edastavad mainitud loetelu teistele liikmesriikidele ja komisjonile hiljemalt 1. juuliks 2004. Samuti edastatakse komisjonile ja asjaomasele liikmesriigile piisavad üksikasjad võetavate meetmete kohta.

Artikkel 5

Alternatiivsed turvakokkulepped või samavääne turvalisuse kord

1. Käesoleva määruse kohaldamisel võib SOLAS-konventsiooni meresõiduturvalisuse tugevdamise erimeetmete reeglit nr 11 (Alternatiivsed turvakokkulepped) kohaldada ka kindlatel marsruutidel sõitvate ja kindlaid sadamarajatisi kasutavate ühendusesiseste regulaarliinide suhtes.

2. Selleks võivad liikmesriigid sõlmida omavahel ja iga liikmesriik enda nimel mainitud SOLAS-konventsiooni reegliga ettenähtud kahepoolseid või mitmepoolseid kokkuleppeid. Liikmesriigid võivad eelkõige kaaluda selliste kokkulepete sõlmimist ühendusesiseste lähisõitude edendamiseks.

Asjaomased liikmesriigid teavitavad sellistest kokkulepetest komisjoni ja edastavad meetmete kohta piisavad üksikasjad, et võimaldada komisjonil kaaluda, kas kõnealuste kokkulepetega ohustatakse teiste, kokkulepetega hõlmamata laevade ja sadamarajatiste turvalisuse taset. Komisjonile edastatavast teatest võib välja jätta need meetmete üksikasjad, mis on riigi turvalisusega otseselt seotud.

Komisjon uurib, kas kokkulepetega tagatakse piisav kaitse, eelkõige eespool nimetatud SOLAS-konventsiooni reegli nr 11 lõike 2 nõuete osas, ja kas need vastavad ühenduse õigusele ja on kooskõlas siseturu nõuetekohase toimimisega. Kui kokkulepped ei vasta nendele kriteeriumidele, teeb komisjon nelja kuu jooksul otsuse artikli 11 lõikes 3 osutatud korras; sellisel juhul tunnistavad asjaomased liikmesriigid kokkulepped kehtetuks või kohandavad neid vastavalt.

3. Selliste kokkulepete perioodilisi ülevaatusi, mis on ette nähtud meresõiduturvalisuse tugevdamise erimeetmete reegli nr 11 lõikega 4, tuleb teostada vähemalt iga viie aasta järel.

4. Liikmesriigid võivad käesoleva määruse artikli 3 lõigetes 2 ja 3 osutatud riigisisese meresõidu ja sadamarajatiste osas vastu võtta SOLAS-konventsiooni meresõiduturvalisuse tugevdamise erimeetmete reegliga nr 12 (Samaväärne turvalisuse kord) ettenähtud samaväärse turvalisuse korra, tingimusel et selline turvalisuse kord on vähemalt sama tõhus kui SOLAS-konventsiooni XI-2 peatükiga ja vastavate ISPS-koodeksi kohustuslike sätetega ettenähtud kord.

Asjaomased liikmesriigid edastavad komisjonile piisavad üksikasjad sellise korra kohta pärast selle vastuvõtmist ja kõnealuse korra perioodiliste ülevaatuste tulemused hiljemalt viis aastat pärast selle korra vastuvõtmist või viimast ülevaatust.

Komisjon kontrollib käesoleva määruse artikli 9 lõigetes 4, 5 ja 6 määratletud korras sellise korra kohaldamistingimusi.

Artikkel 6

Turvalisuse alase teabe esitamine enne liikmesriigi sadamasse sisenemist

1. Kui laev, mille suhtes kohaldatakse SOLAS-konventsiooni meresõiduturvalisuse tugevdamise erimeetmete ja ISPS-koodeksi nõudeid või käesoleva määruse artikli 3 nõudeid, teatab enda kavatsusest siseneda liikmesriigi sadamasse, nõuab selle liikmesriigi meresõiduturvalisuse pädev asutus SOLAS-konventsiooni meresõiduturvalisuse tugevdamise erimeetmete reegli nr 9 (Laevad, mis kavatsevad siseneda teise konventsiooniosalise valitsuse sadamasse) lõikes 2.1 osutatud teabe esitamist. Mainitud asutus analüüsib esitatud teavet nii põhjalikult kui vaja ja kohaldab vajaduse korral kõnealuse SOLAS-konventsiooni reegli lõikega 2 ettenähtud korda.

2. Lõikes 1 osutatud teave esitatakse:

a) vähemalt 24 tundi ette; või

b) hiljemalt laeva eelmisest sadamast lahkumise ajal, kui sõiduaeg on lühem kui 24 tundi; või

c) sissesõidusadama selgumisel juhul, kui sissesõidusadam ei ole teada või kui seda sõidu ajal muudetakse.

3. Aruannet säilitatakse iga sellise laeva suhtes kohaldatud korra kohta, mille puhul on toimunud turvaintsident SOLAS-konventsiooni meresõiduturvalisuse tugevdamise erimeetmete reegli nr 1 (Mõisted) lõike 1.13 määratluses.

Artikkel 7

Vabastus turvalisuse alase teabe esitamisest enne sadamasse saabumist

1. Liikmesriigid võivad teha artiklis 6 sätestatud nõudest erandeid nende territooriumil asuvate sadamarajatiste vahel sõitvate regulaarliinilaevade puhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

a) eespool osutatud regulaarliine kasutav ühing peab ja ajakohastab asjaomaste laevade loetelu ning saadab selle asjaomase sadama meresõiduturvalisuse pädevale asutusele;

b) iga sooritatud merereisi kohta hoitakse taotluse korral meresõiduturvalisuse pädeva asutuse jaoks kättesaadavana SOLAS-konventsiooni meresõiduturvalisuse tugevdamise erimeetmete reegli nr 9 lõikes 2.1 osutatud teave. Ühing peab looma sisesüsteemi tagamaks, et kõnealuse teabe saab taotluse korral meresõiduturvalisuse pädevale asutusele saata viivitamata 24 tundi ööpäevas.

2. Kui rahvusvahelisi regulaarliini sõite sooritatakse kahe või enama liikmesriigi vahel, võib iga asjaomane liikmesriik taotleda teistelt liikmesriikidelt erandi kohaldamist kõnealuse liini suhtes vastavalt lõikes 1 sätestatud tingimustele.

3. Liikmesriigid kontrollivad korrapäraselt lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimuste täitmist. Kui vähemalt üht neist tingimustest enam ei täideta, lõpetavad liikmesriigid viivitamata kõnealusele ühingule erandi tegemise.

4. Liikmesriigid koostavad nende ühingute ja laevade loetelu, mille suhtes kohaldatakse erandit käesoleva artikli alusel, ning ajakohastavad seda loetelu. Liikmesriigid edastavad kõnealuse loetelu ja selle ajakohastused komisjonile ja asjaomastele liikmesriikidele.

5. Olenemata lõigetest 1 ja 2 võib liikmesriik turvalisuse kaalutlustel iga üksikjuhtumi puhul eraldi taotleda SOLAS-konventsiooni meresõiduturvalisuse tugevdamise erimeetmete reegli nr 9 lõikes 2.1 osutatud teabe esitamist enne sadamasse sisenemist.

Artikkel 8

Turvakontroll liikmesriigi sadamates

1. SOLAS-konventsiooni meresõiduturvalisuse tugevdamise erimeetmete reegli nr 9 lõikes 1.1 (Sadamas viibivate laevade kontroll) määratletud tunnistuse kontrolli teostab sadamas kas käesoleva määruse artikli 2 lõikes 7 määratletud meresõiduturvalisuse pädev asutus või direktiivi 95/21/EÜ artikli 2 lõikes 5 määratletud inspektorid.

2. Kui lõikes 1 osutatud tunnistuse kontrolli teostaval ametnikul on põhjust arvata, et laev ei vasta SOLAS-konventsiooni meresõiduturvalisuse tugevdamise erimeetmete ja ISPS-koodeksi nõuetele, kuid ta ei kuulu asutusse, kes selles liikmesriigis vastutab SOLAS-konventsiooni meresõiduturvalisuse tugevdamise erimeetmete reegli nr 9 lõigetega 1.2 ja 1.3 ettenähtud meetmete rakendamise eest, suunab ta küsimuse viivitamata mainitud asutusele.

Artikkel 9

Rakendamine ja vastavuskontroll

1. Liikmesriigid täidavad SOLAS-konventsiooni meresõiduturvalisuse tugevdamise erimeetmete ja ISPS-koodeksi kohaselt nõutavaid haldus- ja kontrolliülesandeid. Nad tagavad, et käesoleva määruse rakendamiseks eraldatakse ja tagatakse efektiivselt kõik vajalikud vahendid.

2. Liikmeriigid määravad meresõiduturvalisuse keskuse 1. juuliks 2004.

3. Kõik liikmesriigid võtavad käesoleva määruse rakendamiseks vastu siseriikliku programmi.

4. Kuus kuud pärast artiklis 3 osutatud asjakohaste meetmete kohaldamiskuupäeva alustab komisjon koostöös lõikes 2 osutatud keskusega järjestikuseid kontrolle, sealhulgas sadamarajatiste ja asjaomaste ühingute nõuetekohase valimi kontrolle, et jälgida käesoleva määruse liikmesriikidepoolset kohaldamist. Kõnealuste kontrollide teostamisel võetakse arvesse lõikes 2 osutatud keskuse esitatud andmeid, sealhulgas järelevalvearuandeid. Selliste kontrollide läbiviimise kord võetakse vastu artikli 11 lõikes 2 osutatud korras.

5. Ametnikud, kelle komisjon on volitanud läbi viima selliseid kontrolle vastavalt lõikele 4, kasutavad oma volitusi, esitades komisjoni välja antud kirjaliku loa, milles on täpsustatud kontrolli objekt, eesmärk ja alguskuupäev. Komisjon teavitab asjaomaseid liikmesriike kontrollidest aegsasti enne nende algust.

Asjaomased liikmesriigid lubavad selliste kontrollide läbiviimist ja tagavad, et ka asjaomased asutused või isikud lubavad nende läbiviimist.

6. Komisjon edastab kontrollaktid asjaomastele liikmesriikidele, kes esitavad piisavad üksikasjad nende meetmete kohta, mis võetakse puuduste kõrvaldamiseks kolme kuu jooksul pärast akti saamist. Kontrollakt ja võetavate meetmete loetelu edastatakse artikli 11 lõikes 1 osutatud komiteele.

Artikkel 10

Muudatuste lõimimine rahvusvahelistesse dokumentidesse

1. Artiklis 2 osutatud rahvusvahelised dokumendid, mida kohaldatakse vastavalt artikli 3 lõikele 1, on jõustunud dokumendid, sealhulgas nende kõige hilisemad muudatused, välja arvatud need muudatused, mis on lõikega 5 kehtestatud vastavuskontrolli korra tõttu käesoleva määruse reguleerimisalast välja jäetud.

▼M2

2. Komisjon otsustab, kas artiklis 2 osutatud rahvusvahelistes aktides tehtud muudatused käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate riigisiseseid teenuseid osutavate laevade ning neid teenindavate sadamate suhtes tuleks lisada käesolevasse määrusesse, juhul kui kõnealuste muudatuste puhul on tegemist SOLAS-konventsiooni ja ISPS-koodeksi sätete tehnilise ajakohastamisega. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 11 lõikes 4 sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt; komisjon võib tungiva kiireloomulisuse tõttu kohaldada artikli 15 lõikes 5 osutatud kiirmenetlust. Sellisel juhul ei kohaldata käesoleva artikli lõikega 5 kehtestatud vastavuskontrolli korda.

3. Komisjon võib vastu võtta sätted ISPS-koodeksi kohustuslike sätete harmoneeritud kohaldamiskorra määratlemiseks ilma käesoleva määruse rakendusala laiendamata. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 11 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Komisjon võib tungiva kiireloomulisuse korral kohaldada meetmete vastuvõtmiseks artikli 11 lõikes 5 osutatud kiirmenetlust.

▼B

4. Käesoleva määruse kohaldamisel ja eesmärgiga vähendada vastuolude tekkimise ohtu ühenduse mereveoalaste õigusaktide ja rahvusvaheliste dokumentide vahel teevad liikmesriigid ja komisjon koostööd kooskõlastuskohtumiste ja/või muude asjakohaste vahendite kaudu, et määratleda vajaduse korral ühine seisukoht või lähenemisviis pädevates rahvusvahelistes organisatsioonides.

5. Käesolevaga kehtestatakse vastavuskontrolli kord, et jätta käesoleva määruse kohaldamisalast välja rahvusvahelise dokumendi muudatus üksnes juhul, kui komisjoni hinnangul on ilmne oht, et selline muudatus leevendab meresõidu turvanorme või ei vasta ühenduse õigusaktidele.

Vastavuskontrolli korda tohib kasutada üksnes käesoleva määruse muutmiseks valdkondades, mille suhtes kohaldatakse otseselt artikli 11 lõikes 2 osutatud korda, ning rangelt komisjonile antud rakendusvolituste kasutamise raames.

6. Lõikes 5 osutatud asjaoludel alustab vastavuskontrolli korra kohaldamist komisjon, kes võib vajaduse korral tegutseda liikmesriigi taotlusel.

Komisjon esitab viivitamata pärast rahvusvahelise dokumendi muudatuse vastuvõtmist artikli 11 lõikega 1 loodud komiteele ettepaneku meetmete kohta, mille eesmärk on kõnealune muudatus käesolevast määrusest välja jätta.

Vastavuskontrolli korra ja vajaduse korral ka otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud korra kohaldamine lõpetatakse vähemalt üks kuu enne asjaomase muudatusega vaikivaks nõustumiseks rahvusvaheliselt kindlaksmääratud aja möödumist või kõnealuse muudatuse kavandatud jõustumiskuupäeva.

7. Lõike 5 esimeses lõigus osutatud ohu korral hoiduvad liikmesriigid vastavuskontrolli korra kohaldamise ajal kõikidest algatustest, mille eesmärk on lõimida muudatus siseriiklikesse õigusaktidesse või kohaldada asjaomase rahvusvahelise dokumendi muudatust.

8. Kõik asjakohased rahvusvaheliste dokumentide muudatused, mis lõimitakse ühenduse mereveoalastesse õigusaktidesse vastavalt lõigetele 5 ja 6, avaldatakse teavitamise eesmärgil Euroopa Liidu Teatajas.

▼M2

Artikkel 11

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab komitee.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse üks kuu.

3. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 6 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 6 punktide b ja c tähenduses kehtestatakse üks kuu.

4. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

5. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1, 2, 4 ja 6 ning artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

▼B

Artikkel 12

Konfidentsiaalsus

Käesoleva määruse kohaldamisel võtab komisjon vastavalt komisjoni 29. novembri 2001. aasta otsusele 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (millega muudetakse komisjoni töökorda) ( 6 ) asjakohased meetmed, et kaitsta konfidentsiaalsuse nõudega hõlmatud teavet, millele komisjonil on juurdepääs või mille edastavad komisjonile liikmesriigid.

Liikmesriigid võtavad samaväärsed meetmed vastavalt asjakohastele siseriiklikele õigusaktidele.

Turvakontrolle teostavad või käesoleva määrusega seotud konfidentsiaalset teavet käsitlevad töötajad peab esitama asjaomase turvalisuse taseme hindamiseks see liikmesriik, mille kodakondsus neil on.

Artikkel 13

Teabe levitamine

1. Ilma et see piiraks üldsuse õigust pääseda juurde Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruses (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) ( 7 ) sätestatud dokumentidele, on artikli 4 lõikes 3, artikli 5 lõikes 2, artikli 5 lõikes 4 ja artikli 9 lõikes 6 osutatud kontrollaktid ja liikmesriikide vastused salastatud ning neid ei avalikustata. Need tehakse kättesaadavaks üksnes asjakohastele asutustele, kes edastavad need üksnes huvitatud isikutele teadmisvajaduse põhimõttel vastavalt tundliku teabe levitamiseks kohaldatavatele siseriiklikele eeskirjadele.

2. Liikmesriigid käsitavad võimalikult suures ulatuses kehtivate siseriiklike õigusaktide kohaselt konfidentsiaalsena kontrollaktides ja liikmesriikide vastustes sisalduvat teavet, mis on seotud teiste liikmesriikidega.

3. Kui ei ole selge, kas kontrollaktid ja vastused avaldatakse või mitte, konsulteerivad liikmesriigid või komisjon asjaomase liikmesriigiga.

Artikkel 14

Sanktsioonid

Liikmeriigid tagavad käesoleva määruse sätete rikkumise korral kohaldatavate tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate sanktsioonide kehtestamise.

Artikkel 15

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2004, välja arvatud artikli 3 lõiked 2 ja 3 ning artikli 9 lõige 4, mis jõustuvad ja mille kohaldamine algab nendes lõigetes täpsustatud kuupäevadel.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

MUUDETUD 1974. AASTA RAHVUSVAHELISE KONVENTSIOONI INIMELUDE OHUTUSEST MEREL LISA MUUDATUSED

“XI-2 PEATÜKK MERESÕIDUTURVALISUSE TUGEVDAMISE ERIMEETMED

Reegel nr 1 Mõisted

1 Kui ei ole selgesõnaliselt sätestatud teisiti, kasutatakse käesolevas peatükis järgmisi mõisteid: .1 puistlastilaev — reeglis nr IX/1.6 määratletud puistlastilaev; .2 kemikaalitanker — reeglis nr VII/8.2 määratletud kemikaalitanker; .3 gaasitanker — reeglis nr VII/11.2 määratletud gaasitanker; .4 kiirlaev — reeglis nr X/1.2 määratletud laev; .5 ujuv puurimisseade — reeglis nr IX/1 määratletud mehaaniliselt käivitatav ujuv puurimisseade, millel puudub kindel asukoht; .6 naftatanker — reeglis nr II-1/2.12 määratletud naftatanker; .7 ühing — reeglis nr IX/1 määratletud ühing; .8 laeva ja sadama vaheline liides — liides, mida teostatakse ajal, mil laev on otseselt ja vahetult seotud tegevusega, mis hõlmab inimeste või kauba liikumist või sadamateenuste osutamist laevale või laevalt; .9 sadamarajatis — konventsiooniosalise valitsuse või määratud asutuse kindlaks määratud koht, kus on laeva ja sadama vaheline liides. See hõlmab vastavalt asjaoludele ka selliseid alasid nagu ankrupaigad, ooteplatvormid ja sildumisalad; .10 laev-laev liides — liides, mis ei ole seotud sadamarajatisega ja mis hõlmab kaupade või inimeste üleviimist ühelt laevalt teisele; .11 määratud asutus — organisatsioon(id) või valitsusorgan(id), kelle konventsiooniosaline valitsus on määranud vastutavaks käesoleva peatüki sätete rakendamise eest sadamarajatise turvalisuse ning laeva ja sadama vahelise liidese osas sadamarajatise seisukohast; .12 laevade ja sadamarajatiste rahvusvaheline turvalisuse koodeks (ISPS-koodeks) — 12. detsembril 2002. aastal inimelude ohutust merel käsitleva 1974. aasta rahvusvahelise konventsiooni osaliste valitsuste konverentsil otsusega nr 2 vastu võetud rahvusvaheline laevade ja sadamarajatiste turvalisuse koodeks, mis koosneb A osast (mille sätteid käsitatakse kohustuslikena) ja B osast (mille sätteid käsitatakse soovituslikena) ning mida organisatsioon võib muuta tingimusel, et: .1 koodeksi A osa muudatused võetakse vastu ja jõustatakse vastavalt käesoleva konventsiooni artiklile VIII, milles käsitletakse muudatuste tegemise korda, mida kohaldatakse lisa suhtes, välja arvatud I peatüki suhtes; ja .2 koodeksi B osa muudatused võtab vastu meresõiduohutuse komitee vastavalt enda töökorrale; .13 turvaintsident — kahtlustäratav tegu või asjaolu, mis ohustab laeva turvalisust, sealhulgas ujuva puurimisseadme ja kiirlaeva, või sadamarajatise, laeva ja sadama vahelise liidese või laev-laev liidese turvalisust; .14 turvalisuse tase — riskimäära seadmine eeldusega, et turvaintsidenti üritatakse või see toimub; .15 turvalisuse deklaratsioon — kokkulepe rakendatavate turvameetmete osas laeva ja sadamarajatise või teise laeva vahel, millega on liides; .16 tunnustatud turvaorganisatsioon — turvalisuse küsimustes vajaliku asjatundlikkusega ning laeva- ja sadamatoimingute osas asjakohaste teadmistega organisatsioon, kellel on luba teostada käesoleva peatüki või ISPS-koodeksi A osaga nõutavaid hindamisi, kontrolle, heakskiitmist või tõendamist.

2 Reeglites nr 3-13 kasutatava mõiste “laev” alla kuuluvad ka ujuvad puurimisseadmed ja kiirlaevad.

3 Käesolevas peatükis kasutatav mõiste “kõik laevad” hõlmab kõiki laevu, mille suhtes kohaldatakse käesolevat peatükki.

4 Reeglites nr 3, 4, 7, 10, 11,12 ja 13 kasutatav mõiste “konventsiooniosaline valitsus” hõlmab viidet määratud asutusele.

Reegel nr 2 Kohaldamine

1 Käesolevat peatükki kohaldatakse: .1 rahvusvahelisi merereise sooritavate järgmist tüüpi laevade suhtes: .1.1. reisilaevad, sealhulgas kiirreisilaevad; .1.2. kaubalaevad, sealhulgas kiirlaevad kogumahutavusega 500 ja rohkem; ja .1.3. ujuvad puurimisseadmed; ning .2 rahvusvahelisi merereise sooritavaid laevu teenindavate sadamarajatiste suhtes.

2 Olenemata lõikest 1.2 otsustavad konventsiooniosalised valitsused, mil määral kohaldatakse käesolevat peatükki ja ISPS-koodeksi A osa asjakohaseid punkte nende territooriumil asuvate sadamarajatiste suhtes, mida kasutavad peamiselt laevad, mis ei soorita rahvusvahelisi merereise, kuid mis vahetevahel peavad teenindama ka saabuvaid või lahkuvaid rahvusvahelisi merereise sooritavaid laevu. 2.1 Konventsiooniosalised valitsused teevad lõikes 2 osutatud otsuse sadamarajatise turvalisuse hindamise põhjal, mida teostatakse vastavalt ISPS-koodeksi A osa sätetele. 2.2 Lõike 2 alusel konventsiooniosalise valitsuse tehtav otsus ei ohusta turvalisuse taset, mis kavatsetakse käesoleva peatüki või ISPS-koodeksi A osaga saavutada.

3 Käesolevat peatükki ei kohaldata sõjalaevade, mereväe abilaevade ega muude konventsiooniosalisele valitsusele kuuluvate või nende käitatavate laevade suhtes, mida kasutatakse üksnes riiklikel mittekaubanduslikel eesmärkidel.

4 Käesolev peatükk ei piira rahvusvahelisest õigusest tulenevaid riikide õigusi ega kohustusi.

Reegel nr 3 Konventsiooniosaliste valitsuste turvalisuse alased kohustused

1 Valitsusorganid kehtestavad turvalisuse taseme ja tagavad teabe edastamise turvalisuse taseme kohta nende lipu all sõitvatele laevadele. Kui turvalisuse taset muudetakse, ajakohastatakse vastavalt asjaoludele teavet turvalisuse taseme kohta.

2 Konventsiooniosalised valitsused kehtestavad turvalisuse taseme ja tagavad teabe edastamise turvalisuse taseme kohta nende territooriumil asuvatele sadamarajatistele ja laevadele enne sadamasse sisenemist või nende territooriumil asuvas sadamas viibimise ajal. Kui turvalisuse tase muutub, ajakohastatakse vastavalt asjaoludele teavet turvalisuse taseme kohta.

Reegel nr 4 Nõuded ühingutele ja laevadele

1 Ühingud täidavad käesoleva peatüki ja ISPS-koodeksi A osa asjakohaseid nõudeid, võttes arvesse ISPS-koodeksi B osas esitatud suuniseid.

2 Laevad täidavad käesoleva peatüki ja ISPS-koodeksi A osa asjakohaseid nõudeid, võttes arvesse ISPS-koodeksi B osas esitatud suuniseid, ning nende nõuete täitmist kontrollitakse ja tõendatakse ISPS-koodeksi A osaga ettenähtud korras.

3 Enne konventsiooniosalise valitsuse territooriumil asuvasse sadamasse sisenemist või seal viibides täidab laev kõnealuse konventsiooniosalise valitsuse kehtestatud turvalisuse tasemega seotud nõudeid, kui see turvalisuse tase on kõrgem kui kõnealuse laeva puhul valitsusorganite kehtestatud turvalisuse tase.

4 Laevad reageerivad kõrgema turvalisuse taseme kehtestamisele viivitamata.

5 Kui laev ei vasta käesoleva peatüki või ISPS-koodeksi A osa nõuetele või ei saa täita valitsusorganite või teise konventsiooniosalise valitsuse kehtestatud ja kõnealuse laeva suhtes kohaldatavaid turvalisuse tasemega seotud nõudeid, teatab ta sellest asjakohasele pädevale asutusele enne laeva ja sadama vahelise liidese loomist või enne sadamasse sisenemist vastavalt sellele, kumb toimub varem.

Reegel nr 5 Ühingute erivastutus

Ühing tagab, et kaptenile on laeva pardal kogu aeg kättesaadav teave, mille kaudu konventsiooniosalise valitsuse nõuetekohaselt määratud ametnikud saavad kindlaks teha:

.1 kes vastutab käesoleval hetkel laeval ükskõik kellena selle laeva huvides töötavate meeskonnaliikmete või muude isikute määramise eest;

.2 kes vastutab selle eest, milliseid töid laevaga teostatakse; ja

.3 kui laevaga teostatakse töid prahtimislepingu(te) tingimustel, kes on sellis(t)e prahtimislepingu(te) osalised.

Reegel nr 6 Laeva turvasignalisatsioonisüsteem

1 Laeva turvasignalisatsioonisüsteem paigaldatakse kõikidele järgmistele laevadele: .1 alates 1. juulist 2004 ehitatud laevad; .2 enne 1. juulit 2004 ehitatud reisilaevad, sealhulgas kiirreisilaevad, hiljemalt esimesel raadioseadmete ülevaatusel pärast 1. juulit 2004; .3 enne 1. juulit 2004 ehitatud naftatankerid, kemikaalitankerid, gaasitankerid, puistlastilaevad ja kiirkaubalaevad kogumahutavusega 500 ja rohkem, hiljemalt esimesel raadioseadmete ülevaatusel pärast 1. juulit 2004; ja .4 enne 1. juulit 2004 ehitatud muud kaubalaevad kogumahutavusega 500 ja rohkem ning ujuvad puurimisseadmed, hiljemalt esimesel raadioseadmete ülevaatusel pärast 1. juulit 2006.

2. Aktiviseerumise korral laeva turvasignalisatsioonisüsteem: .1 käivitub ja edastab laevalt maale edastatava turvasignaali valitsusorganite määratud pädevale asutusele, kaasa arvatud ühingule, tehes kindlaks laeva, selle asukoha ning osutades, et laeva julgeolek on ohus või seda on ohustatud; .2 ei saada laeva turvasignaali teistele laevadele; .3 ei anna häiret laeva pardal; ja .4 jätkab laeva turvasignaali edastamist kuni desaktiveerimise ja/või ennistamiseni.

3 Laeva turvasignalisatsioonisüsteem: .1 on aktiveeritav navigatsioonisillalt ja vähemalt ühest teisest kohast; ja .2 vastab töönormidele, mis ei ole organisatsiooni vastu võetud normidest leebemad.

4 Laeva turvasignalisatsioonisüsteemi aktiveerimispunktid paigutatakse nii, et laeva turvasignaali tahtmatu käivitamine oleks välistatud.

5 Laeva turvasignalisatsioonisüsteemi paigaldamise nõude võib täita, kasutades raadioseadmeid, mis on kohandatud vastavaks IV peatüki nõuetele, tingimusel et kõik käesoleva määruse nõuded on täidetud.

6 Kui valitsusorganid saavad laeva turvasignaali teate, teavitavad kõnealused valitsusorganid sellest viivitamata riiki või riike, kelle läheduses laev sel hetkel viibib.

7 Kui konventsiooniosaline valitsus saab laeva turvasignaali teate laevalt, mis ei sõida tema lipu all, teavitab kõnealune konventsiooniosaline valitsus sellest asjaomaseid valitsusorganeid ja vajaduse korral riiki või riike, kelle läheduses laev sel hetkel viibib.

Reegel nr 7 Laevu ähvardavad ohud

1 Konventsiooniosalised valitsused kehtestavad turvalisuse taseme ja tagavad turvalisuse taseme kohta teabe edastamise laevadele, mis viibivad nende territoriaalvetes või mis on teatanud kavatsusest siseneda nende territoriaalvetesse.

2 Konventsiooniosalised valitsused määravad kontaktasutuse, kelle kaudu saavad sellised laevad paluda nõu või abi ja kellele sellised laevad saavad teatada teiste laevade, liikumiste või teabevahetusega seotud võimalikest turvalisuse probleemidest.

3 Kui rünnaku oht on kindlaks tehtud, teatab asjaomane konventsiooniosaline valitsus asjaomastele laevadele ja nende valitsusorganitele: .1 kehtestatud turvalisuse taseme; .2 turvameetmed, mille asjaomased laevad peaksid kättesaadavaks tegema vastavalt ISPS-koodeksi A osa sätetele, et kaitsta end rünnaku eest; ja .3 turvameetmed, mille rannikuäärne riik on otsustanud vajaduse korral kättesaadavaks teha.

Reegel nr 8 Kapteni kaalutlusõigus laeva ohutuse ja turvalisuse osas

1 Ühing, prahtija ega ükski teine isik ei takista kaptenit tegemast või täide viimast otsuseid, mis on kapteni ametialase arvamuse kohaselt vajalikud laeva ohutuse ja turvalisuse säilitamiseks. Kõnealused otsused hõlmavad isikute (välja arvatud konventsiooniosalise valitsuse nõuetekohaselt volitatud isikud) või nende isiklike asjade juurdepääsu keeldu ja lasti, sealhulgas konteinerite või muude suletud veoühikute lastimise keeldu.

2 Kui kapteni ametialase arvamuse kohaselt tekib laevatoimingute ajal vastuolu laeva suhtes kohaldatavate ohutus- ja turvanõuete vahel, järgib kapten neid nõudeid, mida on vaja laeva ohutuse säilitamiseks. Sel juhul võib kapten rakendada ajutisi turvameetmeid, teatades sellest kohe valitsusorganitele ja vajaduse korral sellele konventsiooniosalisele valitsusele, kelle sadamas laeva toiminguid teostatakse või kelle sadamasse laev kavatseb siseneda. Kõik sellised käesoleva määruse kohased ajutised turvameetmed vastavad võimalikult suurel määral käesoleva hetke turvalisuse tasemele. Selliste juhtude kindlakstegemisel tagavad valitsusorganid selliste vastuolude lahendamise ja nende kordumise tõenäosuse vähendamise.

Reegel nr 9 Kontrolli- ja vastavusmeetmed

1 Sadamas viibivate laevade kontroll 1.1 Käesoleva peatüki kohaldamisel kontrollitakse teise konventsiooniosalise valitsuse sadamas viibimise ajal igat laeva, mille suhtes kohaldatakse käesolevat peatükki, ning kõnealuse kontrolli viivad läbi selle valitsusorgani nõuetekohaselt volitatud ametnikud, kes võivad olla samad ametnikud, kes teostavad reegliga I/19 ettenähtud ülesandeid. Sellise kontrolli käigus tehakse üksnes kindlaks, et pardal on ISPS-koodeksi A osa sätete alusel välja antud kehtiv laeva rahvusvaheline turvatunnistus või kehtiv ajutine rahvusvaheline laeva turvatunnistus, mis tunnistatakse vastuvõetavaks, kui see kehtib ja kui ei ole ilmset põhjust arvata, et laev ei vasta käesoleva peatüki või ISPS-koodeksi A osa nõuetele. 1.2 Kui selline ilmne põhjus on olemas või kui nõudmise korral kehtivat tunnistust ei esitata, rakendavad konventsiooniosaliste valitsuste nõuetekohaselt volitatud ametnikud selle laeva suhtes lõikega 1.3 ettenähtud üht või mitut kontrollimeedet. Kõik sellised rakendatavad meetmed peavad olema proportsionaalsed, võttes arvesse ISPS-koodeksi B osas esitatud suuniseid. 1.3 Kõnealused kontrollimeetmed on järgmised: laevakontroll, viivitamine, laeva kinnipidamine, toimingute piiramine, sealhulgas liikumise piiramine sadamas, või laeva väljasaatmine sadamast. Sellised kontrollimeetmed võivad täiendavalt või alternatiivselt hõlmata muid leebemaid haldus- või parandusmeetmeid.

2 Laevad, mis kavatsevad siseneda teise konventsiooniosalise valitsuse sadamasse 2.1 Käesoleva peatüki kohaldamisel võib konventsiooniosaline valitsus nõuda, et tema sadamasse siseneda kavatsevad laevad esitaksid kõnealuse valitsuse nõuetekohaselt määratud ametnikele järgmise teabe, et tagada vastavus käesolevale peatükile enne sadamasse sisenemist, eesmärgiga hoida ära kontrollimeetmete rakendamise või meetmete võtmise vajadus: .1 kinnitus kehtiva tunnistuse olemasolu kohta laeval ja selle väljaandev asutus; .2 turvalisuse tase, mida laeval käesoleval hetkel kohaldatakse; .3 turvalisuse tase, mida laeval on kohaldatud eelmistes sadamates, kus lõikes 2.3 täpsustatud aja jooksul on loodud laeva ja sadama vaheline liides; .4 võimalikud erilised või täiendavad turvameetmed, mida on laeval võetud eelmistes sadamates, kus lõikes 2.3 täpsustatud aja jooksul on loodud laeva ja sadama vaheline liides; .5 kinnitus asjakohase laeva turvalisuse korra järgimise kohta võimalike laevadevaheliste toimingute puhul lõikes 2.3 täpsustatud aja jooksul; või .6 muu praktiline turvalisuse alane teave (kuid mitte laeva turvaplaani üksikasjad), võttes arvesse ISPS-koodeksi B osas esitatud suuniseid. Konventsiooniosalise valitsuse nõude korral esitab laev või ühing sellele konventsiooniosalisele valitsusele vastuvõetava kinnituse eespool nõutava teabe kohta. 2.2 Iga laev, mille suhtes kohaldatakse käesolevat peatükki ja mis kavatseb siseneda teise konventsiooniosalise valitsuse sadamasse, esitab selle valitsuse nõuetekohaselt volitatud ametnike nõudel lõikes 2.1 kirjeldatud teabe. Kapten võib loobuda sellise teabe esitamisest, mõistes, et teabe edastamata jätmise korral võidakse keelata laeva sisenemine sadamasse. 2.3 Laeval säilitatakse lõikes 2.1 osutatud teavet viimase kümne sadamarajatise külastuse kohta. 2.4 Kui pärast lõikes 2.1 kirjeldatud teabe saamist on selle konventsiooniosalise valitsuse nõuetekohaselt volitatud ametnikel, kelle sadamasse laev kavatseb siseneda, ilmne põhjus arvata, et laev ei vasta käesoleva peatüki või ISPS-koodeksi A osa nõuetele, üritavad need ametnikud mittevastavuse kaotamiseks luua teabevahetuse laeva ja valitsusorganitega ning nende vahel. Kui selline teabevahetus ei paranda olukorda või kui nendel ametnikel on muidu ilmne põhjus arvata, et laev ei vasta käesoleva peatüki või ISPS-koodeksi A osa nõuetele, võivad need ametnikud rakendada asjaomase laeva suhtes lõikega 2.5 ettenähtud abinõusid. Kõik sellised abinõud peavad olema proportsionaalsed, võttes arvesse ISPS-koodeksi B osas esitatud suuniseid. 2.5 Kõnealused abinõud on järgmised: .1 mittevastavuse kaotamise nõue; .2 nõue, et laev sõidaks määratud kohta asjaomase konventsiooniosalise valitsuse territoriaal- või sisevetes; .3 laevakontroll, kui laev asub selle konventsiooniosalise valitsuse territoriaalvetes, kelle sadamasse laev kavatseb siseneda; või .4 sadamasse sisenemise keeld. Enne kõnealuste abinõude rakendamist teatab konventsiooniosaline valitsus laevale enda kavatsustest. Sellise teabe saamisel võib kapten loobuda sadamasse sisenemise kavatsusest. Sel juhul käesolevat määrust ei kohaldata.

3. Lisasätted 3.1 Juhul, kui: .1 rakendatakse lõikes 1.3 osutatud kontrollimeedet, mis ei ole leebem haldus- või parandusmeede; või .2 rakendatakse lõikes 2.5 osutatud abinõusid, teatab konventsiooniosalise valitsuse nõuetekohaselt volitatud ametnik sellest kohe kirjalikult valitsusorganitele, täpsustades, millised kontrollimeetmed või abinõud on rakendatud ja millistel põhjustel seda on tehtud. Konventsiooniosaline valitsus, kes rakendab kontrollimeetmeid või abinõusid, teatab sellest ka tunnustatud turvaorganisatsioonile, kes on asjaomasele laevale tunnistuse välja andnud, ja organisatsioonile pärast kõnealuste kontrollimeetmete või abinõude rakendamist. 3.2 Kui laeval keelatakse sadamasse siseneda või kui laev saadetakse sadamast välja, peaksid sadamariigi ametiasutused edastama asjakohased faktid järgmistele asjaomastele sissesõidusadamatele, kui need on teada, ja teistele asjaomastele rannikuäärsetele riikidele, võttes arvesse suuniseid, mille töötab välja organisatsioon. Tagatakse selliste teadete konfidentsiaalsus ja turvalisus. 3.3 Laeval keelatakse lõigete 2.4 ja 2.5 kohaselt sadamasse siseneda või laev saadetakse lõigete 1.1-1.3 kohaselt sadamast välja üksnes juhul, kui konventsiooniosalise valitsuse nõuetekohaselt volitatud ametnikel on ilmne põhjus arvata, et laev ohustab otseselt inimeste või laevade või muu vara turvalisust või ohutust ning selle ohu kõrvaldamiseks ei ole muid vahendeid. 3.4 Lõikes 1.3 osutatud kontrollimeetmeid ja lõikes 2.5 osutatud abinõusid rakendatakse vastavalt käesolevale määrusele üksnes seni, kuni kontrollimeetmete või abinõude rakendamise põhjustanud mittevastavus on konventsiooniosalist valitsust rahuldaval viisil kaotatud, võttes arvesse võimalikke laeva või valitsusorganite soovitatud meetmeid. 3.5 Kui konventsiooniosalised valitsused viivad läbi kontrolli lõike 1 alusel või rakendavad abinõusid lõike 2 alusel: .1 tehakse kõik võimalikud jõupingutused selleks, et vältida laeva põhjendamatut kinnipidamist või viivitust. Kui laeva on põhjendamatult kinni peetud või tema sõit on põhjendamatult viibinud, on laeval õigus hüvitusele kahjude eest; ja .2 ei keelata vajalikku juurdepääsu laevale hädaolukorras või inimlikel põhjustel ja turvalisuse eesmärgil.

Reegel nr 10 Nõuded sadamarajatistele

1 Sadamarajatised täidavad käesoleva peatüki ja ISPS-koodeksi A osa asjakohaseid nõudeid, võttes arvesse ISPS-koodeksi B osas esitatud suuniseid.

2 Konventsiooniosalised valitsused, kelle territooriumil asub sadamarajatis või asuvad sadamarajatised, tagavad: .1 sadamarajatise turvalisuse hindamise teostamise, ülevaatamise ja heakskiitmise vastavalt ISPS-koodeksi A osa sätetele; ja .2 sadamarajatise turvaplaani väljatöötamise, ülevaatamise, heakskiitmise ja rakendamise vastavalt ISPS-koodeksi A osa sätetele.

3 Konventsiooniosalised valitsused määravad kindlaks ja edastavad meetmed, mida tuleb käsitada sadamarajatise turvaplaanis eri turvalisuse tasemete puhul, samuti turvalisuse deklaratsiooni esitamise nõude korral.

Reegel nr 11 Alternatiivsed turvakokkulepped

1 Konventsiooniosalised valitsused võivad käesoleva peatüki ja ISPS-koodeksi A osa rakendamisel sõlmida kirjalikult teiste konventsiooniosaliste valitsustega kahepoolsed või mitmepoolsed kokkulepped alternatiivsete turvaprotseduuride kohta, mis hõlmavad rahvusvahelisi lühireise, mis sooritatakse kindlatel marsruutidel asjaomaste konventsiooniosaliste valitsuste territooriumidel asuvate sadamarajatiste vahel.

2 Sellised kokkulepped ei ohusta teiste, kokkuleppega hõlmamata laevade ega sadamarajatiste turvalisuse taset.

3 Ükski sellise kokkuleppega hõlmatud laev ei teosta laevadevahelisi toiminguid ühegi kõnealuse kokkuleppega hõlmamata laevaga.

4 Sellised kokkulepped vaadatakse korrapäraselt üle, võttes arvesse saadud kogemusi, samuti muutusi eriolukordades või hinnangulistes ohtudes sellise kokkuleppega hõlmatud laevade, sadamarajatiste või marsruutide turvalisusele.

Reegel nr 12 Samaväärne turvalisuse kord

1 Valitsusorganid võivad lubada tema lipu all sõitval teataval laeval või laevade rühmal rakendada muid turvameetmeid, mis on samaväärsed käesoleva peatüki ja ISPS-koodeksi A osaga ettenähtud turvameetmetega, kui sellised turvameetmed on vähemalt sama tõhusad kui käesoleva peatüki või ISPS-koodeksi A osaga ettenähtud turvameetmed. Valitsusorganid, kes lubavad selliseid turvameetmeid rakendada, edastavad organisatsioonile sellekohased üksikasjad.

2 Käesoleva peatüki ja ISPS-koodeksi A osa rakendamisel võib konventsiooniosaline valitsus lubada tema territooriumil asuval teataval sadamarajatisel või sadamarajatiste rühmal, välja arvatud reegli nr 11 alusel sõlmitud kokkuleppega hõlmatud sadamarajatistel, rakendada käesoleva peatüki ja ISPS-koodeksi A osaga ettenähtud turvameetmetega samaväärseid turvameetmeid, kui sellised turvameetmed on vähemalt sama tõhusad kui käesoleva peatüki või ISPS-koodeksi A osaga ettenähtud turvameetmed. Konventsiooniosaline valitsus, kes lubab selliseid turvameetmeid rakendada, edastab organisatsioonile sellekohased üksikasjad.

Reegel nr 13 Teabe edastamine

1 Hiljemalt 1. juuliks 2004 edastavad konventsiooniosalised valitsused organisatsioonile ja teevad ühingutele ja laevadele kättesaadavaks järgmise teabe: .1 laevade ja sadamarajatiste turvalisuse eest vastutava(te) asutuse või asutuste nimed ja kontaktandmed; .2 heakskiidetud sadamarajatise turvaplaaniga hõlmatud paigad nende territooriumil; .3 nende asutuste nimed ja kontaktandmed, kes on määratud olema kogu aeg kättesaadavad, et võtta vastu reegli nr 6 lõikes 2.1 osutatud laevalt maale edastatavaid turvahäireid ja nendele vastavalt tegutseda; .4 nende asutuste nimed ja kontaktandmed, kes on määratud olema kogu aeg kättesaadavad, et võtta vastu reegli nr 9 lõikes 3.1 osutatud viisil edastatavat teavet kontrolli- ja vastavusmeetmeid rakendavatelt konventsiooniosalistelt valitsustelt ja nendele vastavalt tegutseda; ja .5 nende asutuste nimed ja kontaktandmed, kes on määratud olema kogu aeg kättesaadavad, et anda laevadele nõu või abi ning kellele laevad saavad teatada võimalikest turvaprobleemidest vastavalt reegli nr 7 lõikele 2; ja seejärel ajakohastada sellist teavet sellega seotud muudatuste korral. Organisatsioon edastab sellised andmed teistele konventsiooniosalistele valitsustele, et teavitada nende ametnikke.

2 Konventsiooniosalised valitsused edastavad hiljemalt 1. juulil 2004 organisatsioonile nende nimel tegutsema volitatud tunnustatud turvaorganisatsioonide nimed ja kontaktandmed ning üksikasjad sellistele organisatsioonidele antud volituste erivastutuse ja tingimuste kohta. Sellist teavet ajakohastatakse sellega seotud muudatuste korral. Organisatsioon edastab sellised andmed teistele konventsiooniosalistele valitsustele, et teavitada nende ametnikke.

3 Konventsiooniosalised valitsused edastavad hiljemalt 1. juulil 2004 organisatsioonile loetelu, milles on esitatud nende territooriumil asuvate sadamarajatiste heakskiidetud sadamarajatise turvaplaanid, osutades iga heakskiidetud sadamarajatise turvaplaaniga hõlmatud paigale või paikadele ja vastavale heakskiitmise kuupäevale, ning seejärel edastavad teabe järgmiste muudatuste korral: .1 muudatused tehakse või on tehtud heakskiidetud sadamarajatise turvaplaaniga hõlmatud paiga või paikade osas. Sel juhul sisaldab edastatav teave kavaga hõlmatud paiga või paikadega seotud muudatusi ja kuupäeva, millest alates sellised muudatused tehakse või on tehtud; .2 organisatsioonile esitatud loetellu kuuluv heakskiidetud sadamarajatise turvaplaan jäetakse loetelust välja või on loetelust välja jäetud. Sel juhul sisaldab edastatav teave kuupäeva, millest alates väljajätmine jõustub või seda on rakendatud. Sel juhul edastatakse organisatsioonile teave niipea kui praktiliselt võimalik; ja .3 heakskiidetud sadamarajatise turvaplaanide loetellu tehakse täiendusi. Sel juhul sisaldab edastatav teave kavaga hõlmatud paika või paiku ja heakskiitmise kuupäeva.

4 Konventsiooniosalised valitsused edastavad pärast 1. juulit 2004 iga viie aasta järel organisatsioonile ülevaadatud ja ajakohastatud loetelu kõikide nende territooriumil asuvate sadamarajatiste heakskiidetud sadamarajatise turvaplaanide kohta, osutades iga heakskiidetud sadamarajatise turvaplaaniga hõlmatud paigale või paikadele ja vastavale heakskiitmise kuupäevale (ning võimalike muudatuste heakskiitmise kuupäevale), ning see loetelu asendab kogu teabe, mis on lõike 3 kohaselt organisatsioonile edastatud eelmise viie aasta jooksul.

5 Konventsiooniosalised valitsused edastavad organisatsioonile teabe selle kohta, et reegli nr 11 kohaselt on sõlmitud kokkulepe. Edastatav teave sisaldab: .1 kokkuleppe sõlminud konventsiooniosaliste valitsuste nimesid; .2 kokkuleppega hõlmatud sadamarajatisi ja kindlaid marsruute; .3 kokkuleppe ülevaatamise ajavahemikke; .4 kokkuleppe jõustumise kuupäeva; ja .5 teavet teiste konventsiooniosaliste valitsustega peetud konsultatsioonide kohta, ning seejärel, kui kokkulepet on muudetud või see on lõppenud, edastavad konventsiooniosalised valitsused sellekohase teabe organisatsioonile niipea kui praktiliselt võimalik.

6 Iga konventsiooniosaline valitsus, kes lubab reegli nr 12 alusel rakendada samaväärset turvalisuse korda tema lipu all sõitva laeva või tema territooriumil asuva sadamarajatise suhtes, edastab organisatsioonile sellekohased üksikasjad.

7 Organisatsioon teeb taotluse korral lõike 3 alusel edastatud teabe kättesaadavaks teistele konventsiooniosalistele valitsustele.”









II LISA

“RAHVUSVAHELINE LAEVADE JA SADAMARAJATISTE TURVALISUSE KOODEKS

PREAMBUL

1. Londonis 2002. aasta detsembris peetud meresõiduturvalisuse diplomaatilisel konverentsil võeti meresõiduturvalisuse tugevdamise eesmärgil vastu inimelude ohutust merel käsitleva 1974. aasta rahvusvahelise konventsiooni ja käesoleva koodeksi uued sätted. Need uued nõuded moodustavad rahvusvahelise raamistiku, mille kaudu saavad laevad ja sadamarajatised teha koostööd mereveonduse sektoris turvalisust ohustava tegevuse avastamiseks ja ärahoidmiseks.

2. Pärast 2001. aasta 11. septembri traagilisi sündmusi lepiti 2001. aasta novembris Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (“organisatsioon”) assamblee kahekümne teisel istungjärgul ühehäälselt kokku uute laevade ja sadamarajatiste turvalisusega seotud meetmete väljatöötamises nende vastuvõtmiseks inimelude ohutust merel käsitleva 1974. aasta rahvusvahelise konventsiooni osaliste valitsuste konverentsil (tuntud meresõiduturvalisuse diplomaatilise konverentsi nime all) 2002. aasta detsembris. Kõnealuse diplomaatilise konverentsi ettevalmistamine usaldati meresõiduohutuse komiteele ettepanekute põhjal, mille liikmesriigid, valitsusvahelised organisatsioonid ja vabaühendused tegid organisatsiooniga konsulteerides.

3. Enda esimesel erakorralisel istungjärgul, mis peeti 2001. aasta novembris asjakohaste turvameetmete väljatöötamise ja vastuvõtmise kiirendamiseks, asutas meresõiduohutuse komitee istungitevahelise meresõiduturvalisuse töörühma. Meresõiduohutuse komitee istungitevahelise meresõiduturvalisuse töörühma esimene kohtumine toimus 2002. aasta veebruaris ja selle arutelude tulemusi käsitleti 2002. aasta mais meresõiduohutuse komitee seitsmekümne viiendal istungjärgul, kus tehtud ettepanekute edasiseks arendamiseks loodi eritöörühm. Meresõiduohutuse komitee seitsmekümne viiendal istungjärgul käsitleti kõnealuse töörühma aruannet ja soovitati töö jätkamist istungitevahelise töörühma edasisel istungjärgul, mis peeti 2002. aasta septembris. Meresõiduohutuse komitee seitsmekümne kuuendal istungjärgul käsitleti meresõiduohutuse komitee istungitevahelise töörühma 2002. aasta septembri istungjärgu tulemusi ja 2002. aasta detsembris vahetult enne diplomaatilist konverentsi peetud komitee seitsmekümne kuuenda istungjärguga kooskõlas tehtud meresõiduohutuse komitee töörühma edasise töö tulemusi ning lepiti kokku, et kavandatud tekstide lõppversiooni käsitletakse diplomaatilisel konverentsil.

4. Diplomaatilisel konverentsil (9.-13. detsember 2002) võeti vastu ka inimelude ohutust merel käsitleva rahvusvahelise konventsiooni (SOLAS 74) olemasolevate sätete muudatused, millega kiirendatakse automaatsete identifitseerimissüsteemide seadistamise nõuete rakendamist, ning võeti vastu SOLAS 74 XI-1 peatüki uued reeglid, milles käsitletakse laeva identifitseerimisnumbri märkimist ja sündmusteregistri olemasolu laeval. Samuti võeti diplomaatilisel konverentsil vastu mitmed konverentsi otsused, sealhulgas otsused, mis hõlmavad käesoleva koodeksi rakendamist ja ülevaatamist, tehnilist koostööd ning koostööd Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni ja Maailma Tolliorganisatsiooniga. Tunnistati, et pärast nende kahe organisatsiooni töö lõpuleviimist võib osutuda vajalikuks teatavate uute meresõidu ohutusega seotud sätete ülevaatamine ja muutmine.

5. SOLAS 74 XI-2 peatükki ja käesolevat koodeksit kohaldatakse laevade ja sadamarajatiste suhtes. Lepiti kokku, et SOLAS 74 laiendatakse sadamarajatistele, kuna SOLAS 74 pakkus võimaluse tagada kõige kiiremini vajalike turvameetmete jõustumine ja kiire kohaldamine. Täiendavalt lepiti siiski kokku, et sadamarajatistega seotud sätted peaksid kajastama üksnes laeva ja sadama vahelist liidest. Sadamaalade turvalisuse laiaulatuslikumate küsimustega tegelevad Rahvusvaheline Mereorganisatsioon ja Rahvusvaheline Tööorganisatsioon edasises ühistöös. Samuti lepiti kokku, et sätteid ei tohiks laiendada tegelikule rünnakujärgsele tegevusele ega võimalikule rünnakujärgsele selgituslikule tegevusele.

6. Sätete koostamisel on püütud tagada vastavus muudetud 1978. aasta meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelise konventsiooni, rahvusvahelise meresõiduohutuse (ISM) koodeksile ning harmoneeritud ülevaatuse ja sertifitseerimise süsteemi sätetele.

7. Kõnealused sätted kujutavad endast olulist muudatust rahvusvaheliste merendustööstuste suhtumises turvalisuse küsimustesse mereveondussektoris. Tunnistatakse, et kõnealused tööstused võivad teatavatele konventsiooniosalistele valitsustele panna peale märkimisväärse lisakoormuse. Täielikult tunnustatakse tehnilise koostöö tähtsust konventsiooniosaliste valitsuste abistamiseks nende sätete rakendamisel.

8. Sätete rakendamine nõuab jätkuvat tõhusat koostööd ja mõistmist kõikidelt, kes on seotud laevade ja sadamarajatistega või nende kasutamisega, sealhulgas laevapersonal, sadama personal, reisijad, lastijad, laeva ja sadama juhtkond ning turvalisuse eest vastutavate riigi- ja kohalike asutuste töötajad. Olemasolevad tavad ja kord tuleb üle vaadata ja neid tuleb muuta, kui need ei paku piisavat turvalisuse taset. Meresõiduturvalisuse tugevdamise huvides tuleb laeva- ja sadamatööstustel ning riigi- ja kohalikel asutustel võtta täiendav vastutus.

9. SOLAS 74 peatükis XI-2 ja käesoleva koodeksi A osa turvasätete rakendamisel tuleks arvesse võtta käesoleva koodeksi B osas esitatud suuniseid. Tunnistatakse siiski, et suuniste kohaldamise ulatus võib erineda olenevalt sadamarajatise ja laeva ning selle funktsiooni ja/või lasti laadist.

10. Käesolevat koodeksit ei tõlgendata ega kohaldata viisil, mis on vastuolus nende põhiõiguste ja -vabaduste, eelkõige laevatöötajate ja põgenike põhiõiguste ja vabaduste nõuetekohase austamisega, mis on ette nähtud rahvusvaheliste dokumentidega, sealhulgas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni deklaratsiooniga töö põhimõtete ja -õiguste kohta ja ka laeva- ja sadamatöötajate rahvusvaheliste normidega.

11. Tunnistades, et muudetud 1965. aasta mereliikluse hõlbustamise konventsiooniga nähakse ette, et ametivõimud lubavad võõramaalastest laevapere liikmed nende saabumislaeva sadamasviibimise ajal maale tingimusel, et laeva saabumisega seotud formaalsused on täidetud ja et ametivõimudel ei ole põhjust keelata maaletulekut tervisekaitse, avaliku turvalisuse ega avaliku korra pärast, peaksid konventsiooniosalised valitsused laeva ja sadamarajatise turvaplaanide heakskiitmisel pöörama vajalikku tähelepanu asjaolule, et laeva personal elab ja töötab laeval ning vajab maalemineku luba ja juurdepääsu kaldal asuvatele meremeeste heaoluobjektidele, sealhulgas meditsiiniasutustele.

A OSA

MUUDETUD 1974. AASTA RAHVUSVAHELISE KONVENTSIOONI INIMELUDE OHUTUSEST MEREL LISA XI-2 PEATÜKI SÄTETEGA SEOTUD KOHUSTUSLIKUD NÕUDED

1 ÜLDSÄTTED

1.1 Sissejuhatus

Rahvusvahelise laevade ja sadamarajatiste turvalisuse koodeksi käesolev osa sisaldab kohustuslikke sätteid, millele on viidatud muudetud 1974. aasta rahvusvahelise konventsiooni inimelude ohutusest merel XI-2 peatükis.

1.2 Eesmärgid

Käesoleva koodeksi eesmärgid on:

.1 luua rahvusvaheline raamistik, mis hõlmab konventsiooniosaliste valitsuste, valitsusasutuste, kohalike omavalitsuste ning mereveonduste ja sadamatööstuste koostööd, et avastada turvaohte ja võtta ennetusmeetmeid rahvusvahelises kaubanduses kasutatavaid laevu ja sadamarajatisi mõjutavate turvaintsidentide vältimiseks.

.2 määrata meresõiduturvalisuse tagamise eesmärgil kindlaks konventsiooniosaliste valitsuste, valitsusasutuste, kohalike omavalitsuste ning mereveonduste ja sadamatööstuste vastavad rollid riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil;

.3 tagada turvalisusega seotud teabe varane ja tõhus kogumine ja vahetamine;

.4 esitada turvalisuse hindamise meetodid nii, et turvalisuse astme muutmise puhuks oleksid paika pandud plaanid ja kord; ja

.5 tagada kindlus selles, et paika on pandud piisavad ja proportsionaalsed meresõiduturvalisuse meetmed.

1.3 Funktsionaalsed nõuded

Käesoleva koodeksi eesmärkide saavutamiseks sisaldab see mitmeid funktsionaalseid nõudeid. Kuigi loetelu ei ole ammendav, kuuluvad funktsionaalsete nõuete hulka:

.1 turvalisusega seotud ohtude kohta teabe kogumine ja hindamine ning vahetamine asjaomaste konventsiooniosaliste valitsustega;

.2 laevade ja sadamarajatiste andmevahetusprotokollide säilitamise nõue;

.3 laevadele, sadamarajatistele ja nende piirangualadele loata juurdepääsu välistamine;

.4 keelatud relvade, süüteseadmete või lõhkeainete laevadele või sadamrajatistesse viimise välistamine;

.5 turvaohtudele või -intsidentidele reageerivate häireedastusvahendite soetamine;

.6 turvalisuse hindamistel põhinevate laeva ja sadamarajatise turvaplaanide nõue; ja

.7 väljaõppe, õppuste ja harjutuste nõue turvaplaanide ja -menetluste tundmise tagamiseks.

2 MÕISTED

2.1 Kui ei ole selgesõnaliselt sätestatud teisiti, kasutatakse käesolevas osas järgmisi mõisteid: .1 konventsioon — muudetud 1974. aasta rahvusvaheline konventsioon inimelude ohutusest merel; .2 reegel — konventsiooni reegel; .3 peatükk — konventsiooni peatükk; .4 laeva turvaplaan — plaan, mis on välja töötatud selliste meetmete rakendamiseks laeva pardal, mis on ette nähtud pardal viibivate isikute, lasti, lasti veoühikute, laeva varude või laeva turvaintsidentide ohu eest kaitsmiseks; .5 sadamarajatise turvaplaan — plaan, mis on välja töötatud selliste meetmete rakendamiseks, mis on ette nähtud sadamarajatise ja sadamarajatises viibivate laevade, isikute, lasti, lasti veoühikute ja laeva varude turvaintsidentide ohu eest kaitsmiseks; .6 laeva turvaülem — kapteni ees vastutav isik laeva pardal, kelle ühing on määranud vastutama laeva turvalisuse eest, samuti laeva turvaplaani rakendamise ja jätkamise ning sidepidamise eest ühingu turvaülema ja sadamarajatise turvaülemaga; .7 ühingu turvaülem — ühingu määratud isik, kes tagab laeva turvalisuse hindamise; laeva turvaplaani väljatöötamise, heakskiitmiseks esitamise ja seejärel rakendamise ja jätkamise ning sidepidamine sadamarajatise turvaülemate ja laeva turvaülemaga; .8 sadamarajatise turvaülem — isik, kes on määratud vastutavaks sadamarajatise turvaplaani väljatöötamise, rakendamise, ülevaatamise ja jätkamise eest ning sidepidamise eest laeva turvaülemate ja ühingu turvaülematega; .9 turvalisuse tase 1 — tase, mille puhul kohaldatakse pidevalt vajalikke minimaalseid kaitse- ja turvameetmeid; .10 turvalisuse tase 2 — tase, mille puhul teatava ajavahemiku jooksul kohaldatakse turvaintsidendi kõrgendatud ohu tõttu vajalikke täiendavaid kaitse- ja turvameetmeid; .11 turvalisuse tase 3 — tase, mille puhul piiratud aja jooksul kohaldatakse edasisi eriomaseid kaitse- ja turvameetmeid, kui turvaintsident on tõenäoline või otseselt ähvardav, kuigi konkreetset sihtmärki ei ole võimalik kindlaks teha.

2.2 Käesolevas koodeksis kasutatav mõiste “laev” hõlmab reeglis nr XI-2/1 määratletud ujuvaid puurimisseadmeid ja kiirlaevu.

2.3 Kui punktides 14-18 kasutatavat mõistet “konventsiooniosaline valitsus” kasutatakse sadamarajatisele viidates, hõlmab see viidet määratud asutusele.

2.4 Käesolevas osas teisiti määratlemata mõistetel on I ja XI-2 peatükis määratletud tähendus.

3 KOHALDAMINE

3.1 Käesolevat koodeksit kohaldatakse: .1 järgmiste rahvusvahelisteks reisideks kasutatavate laevade suhtes: .1 reisilaevad, sealhulgas kiirreisilaevad; .2 kaubalaevad, sealhulgas kiirlaevad kogumahutavusega 500 ja rohkem; ja .3 ujuvad puurimisseadmed; ning .2 selliseid rahvusvahelisteks reisideks kasutatavaid laevu teenindavate sadamarajatiste suhtes.

3.2 Olenemata punkti 3.1.2 sätetest otsustavad konventsiooniosalised valitsused, mil määral kohaldatakse koodeksi käesolevat osa nende territooriumil asuvate sadamarajatiste suhtes, mida kasutavad peamiselt laevad, mida ei kasutata rahvusvahelisteks reisideks, kuid mis vahetevahel peavad teenindama ka rahvusvaheliselt reisilt saabuvaid või rahvusvahelisele reisile suunduvaid laevu. 3.2.1 Konventsiooniosalised valitsused teevad punktis 3.2 osutatud otsuse sadamarajatise turvalisuse hindamise põhjal, mida teostatakse vastavalt koodeksi käesolevale osale. 3.2.2 Punkti 3.2 alusel konventsiooniosalise valitsuse tehtav otsus ei ohusta turvalisuse taset, mida kavatsetakse XI-2 peatüki või koodeksi käesoleva osaga saavutada.

3.3 Käesolevat koodeksit ei kohaldata sõjalaevade, mereväe abilaevade ega muude laevade suhtes, mida konventsiooniosalised valitsused omavad või kasutavad või mida kasutatakse üksnes riiklikel mittekaubanduslikel eesmärkidel.

3.4 Käesoleva osa punkte 5-13 ja 19 kohaldatakse reeglis nr XI-2/4 täpsustatud ühingute ja laevade suhtes.

3.5 Käesoleva osa punkte 5 ja 14-18 kohaldatakse reeglis nr XI-2/10 täpsustatud sadamarajatiste suhtes.

3.6 Käesolev koodeks ei piira riikide rahvusvahelisest õigusest tulenevaid õigusi ega kohustusi.

4 KONVENTSIOONIOSALISTE VALITSUSTE KOHUSTUSED

4.1 Vastavalt reeglitele nr XI-2/3 ja XI-2/7 kehtestavad konventsiooniosalised valitsused turvalisuse tasemed ja annavad suuniseid kaitseks turvaintsidentide eest. Kõrgem turvalisuse tase osutab turvaintsidendi suuremale tõenäosusele. Vajaliku turvalisuse taseme kehtestamisel tuleb arvesse võtta järgmisi tegureid: .1 mil määral on teave ohu kohta usaldatav; .2 mil määral on teave ohu kohta kinnitatud; .3 mil määral on teave ohu kohta konkreetne või otseselt ähvardav; ja .4 sellise turvaintsidendi võimalikud tagajärjed.

4.2 Turvalisuse taseme 3 kehtestamisel annavad konventsiooniosalised valitsused vajaduse korral välja asjakohased juhendi ja edastavad turvalisusega seotud teabe nendele laevadele ja sadamarajatistele, mida võib ähvardada oht.

4.3 Konventsiooniosalised valitsused võivad delegeerida teatavad turvalisusega seotud ülesanded XI-2 peatüki ja koodeksi käesoleva osa kohaselt tunnustatud turvaorganisatsioonile, välja arvatud järgmised ülesanded: .1 kohaldatava turvalisuse taseme kehtestamine; .2 sadamarajatise turvalisuse hindamise ja heakskiidetud hindamise hilisemate muudatuste heakskiitmine; .3 nende sadamarajatiste kindlaksmääramine, mis peavad määrama sadamarajatise turvaülema; .4 sadamarajatise turvaplaani heakskiitmine ja heakskiidetud plaani hilisemate muudatuste kinnitamine; .5 kontrolli- ja vastavusmeetmete võtmine vastavalt reeglile nr XI-2/9; ja .6 turvalisuse deklaratsiooni nõuete kehtestamine.

4.4 Konventsiooniosalised valitsused katsetavad vastavalt oma vajadustele nende heakskiidetud laeva turvaplaanide või sadamarajatise turvaplaanide või selliste plaanide muudatuste tõhusust või laevade puhul nende nimel heakskiidetud plaanide tõhusust.

5. TURVALISUSE DEKLARATSIOON

5.1 Konventsiooniosalised valitsused määravad turvalisuse deklaratsiooni vajalikkuse kindlaks selle põhjal, millist ohtu kujutavad endast laeva ja sadama vaheline liides või laev-laev liides inimestele, varale või keskkonnale.

5.2 Laev võib nõuda turvalisuse deklaratsiooni täitmist, kui: .1 laeva käitatakse kõrgemal turvalisuse tasemel kui selles sadamarajatises või teisel laeval, millega tal on liides; .2 konventsiooniosaliste valitsuste vahel on olemas turvalisuse deklaratsiooni alane kokkulepe, mis hõlmab teatavaid rahvusvahelisi reise või selliseid reise sooritavaid teatavaid laevu; .3 laeva või sadamarajatisega on olnud seotud turvaoht või turvaintsident; .4 laev viibib sadamas, millelt ei nõuta heakskiidetud sadamarajatise turvaplaani olemasolu ega rakendamist; või .5 laeval teostatakse laev-laev liidestunud tegevust teise laevaga, millelt ei nõuta heakskiidetud laeva turvaplaani olemasolu ega rakendamist.

5.3 Käesoleva punkti alusel esitatud turvalisuse deklaratsiooni täitmise nõudeid tunnustab vastavalt sadamarajatis või laev.

5.4 Turvalisuse deklaratsiooni täidab: .1 kapten või laeva turvaülem laeva(de) nimel; ja vajaduse korral .2 sadamarajatise turvaülem või, kui konventsiooniosaline valitsus näeb ette teisiti, mis tahes muu kaldapiirkonna turvalisuse eest vastutav asutus sadamarajatise nimel.

5.5 Turvalisuse deklaratsioonis nimetatakse need turvanõuded, mida sadamarajatis ja laev (või laevad) võivad omavahel jagada, ning määratakse mõlema vastutus.

5.6 Konventsiooniosalised valitsused täpsustavad reegli nr XI-2/9.2.3 sätteid silmas pidades minimaalse aja, mille jooksul nende territooriumil asuvad sadamarajatised säilitavad turvalisuse deklaratsioone.

5.7 Valitsusorganid täpsustavad reeglit nr XI-2/9.2.3 silmas pidades minimaalse aja, mille jooksul nende lipu all sõitvad laevad säilitavad turvalisuse deklaratsioone.

6 ÜHINGU KOHUSTUSED

6.1 Ühing tagab, et laeva turvaplaanis oleksid selgelt märgitud kapteni võimupiirid. Ühing kehtestab laeva turvaplaanis, et kaptenil on ülimuslik võim ja vastutus teha otsuseid laeva ohutuse ja turvalisuse kohta ja paluda vajaduse korral abi ühingult või mis tahes konventsiooniosaliselt valitsuselt.

6.2 Ühing tagab, et ühingu turvaülemale, kaptenile ja laeva turvaülemale antakse vajalikku toetust nende ülesannete ja kohustuste täitmiseks vastavalt XI-2 peatükile ja koodeksi käesolevale osale.

7. LAEVA TURVALISUS

7.1 Laevalt nõutakse konventsiooniosaliste valitsuste kehtestatud turvalisuse taseme järgimist vastavalt allpool sätestatule.

7.2 Võttes arvesse käesoleva koodeksi B osas esitatud suuniseid, teostatakse turvalisuse taseme 1 korral kõikidel laevadel vajalike meetmete abil turvaintsidentide avastamiseks ja nende vastu ennetusabinõude võtmiseks järgmiseid tegevusi: .1 kõikide laeva turvakohustuste täitmise tagamine; .2 laevalepääsu kontrollimine; .3 isikute ja nende isiklike asjade laevaletoimetamise kontrollimine; .4 piirangualade valve, tagades sissepääsu üksnes volitatud isikutele; .5 tekialade ja laeva ümbruse valve; .6 lasti ja laeva varude käitlemise järelevalve; ja .7 turvaside kiire kättesaadavuse tagamine.

7.3 Turvalisuse taseme 2 korral rakendatakse iga punktis 7.2 üksikasjalikult kirjeldatud tegevuse puhul laeva turvaplaanis täpsustatud täiendavaid kaitsemeetmeid, võttes arvesse käesoleva koodeksi B osas esitatud suuniseid.

7.4 Turvalisuse taseme 3 korral rakendatakse iga punktis 7.2 üksikasjalikult kirjeldatud tegevuse puhul laeva turvaplaanis täpsustatud edasisi eriomaseid kaitsemeetmeid, võttes arvesse käesoleva koodeksi B osas esitatud suuniseid.

7.5 Kui valitsusorganid kehtestavad turvalisuse taseme 2 või 3, kinnitab laev turvalisuse taseme muutmise juhendi kättesaamist.

7.6 Enne turvalisuse taseme 2 või 3 kehtestanud konventsiooniosalise valitsuse territooriumil asuvasse sadamasse sisenemist või sellises sadamas viibides kinnitab laev kõnealuse juhendi kättesaamist ja kinnitab sadamarajatise turvaülemale, et ta hakkab rakendama asjakohaseid meetmeid ja menetlusi, mida on üksikasjalikult kirjeldatud laeva turvaplaanis ja turvalisuse taseme 3 puhul selle taseme määranud konventsiooniosalise valitsuse välja antud juhendis. Laev annab teada rakendamisel ettetulevatest raskustest. Sel juhul peavad sadamarajatise turvaülem ja laeva turvaülem omavahel sidet ning kooskõlastavad vajalikud meetmed.

7.7 Kui valitsusorganid nõuavad, et laev kehtestaks kõrgema turvalisuse taseme või kui laeval kohaldatakse juba kõrgemat turvalisuse taset kui sadamas, kuhu laev kavatseb siseneda või kus ta juba viibib, teavitab laev viivitamata kõnealusest olukorrast selle konventsiooniosalise valitsuse pädevat asutust, kelle territooriumil asjaomane sadamarajatis asub, ja sadamarajatise turvaülemat. 7.7.1 Sel juhul peab laeva turvaülem sidet sadamarajatise turvaülemaga ja vajaduse korral kooskõlastab vajalikud meetmed.

7.8 Valitsusorganid, kes nõuavad, et nende lipu all sõitvad laevad kehtestaksid teise konventsiooniosalise valitsuse sadamas turvalisuse taseme 2 või 3, teatavad sellest viivitamata kõnealusele konventsiooniosalisele valitsusele.

7.9 Kui konventsiooniosalised valitsused kehtestavad turvalisuse tasemed ja tagavad turvalisuse taseme kohta teabe edastamise laevadele, mis viibivad nende territoriaalvetes või mis on teatanud kavatsusest siseneda nende territoriaalvetesse, soovitatakse sellistel laevadel säilitada valvelolek ja edastada viivitamata nende valitsusorganitele ja lähedalasuvatele rannikuäärsetele riikidele neile teatavaks saava teabe, mis võib mõjutada meresõiduturvalisust selles piirkonnas. 7.9.1 Kui konventsiooniosaline valitsus teavitab laevu kohaldatava turvalisuse tasemest, teavitab ta neid käesoleva koodeksi B osas esitatud suuniseid arvesse võttes ka turvameetmetest, mida laevad peaksid võtma, ja vajaduse korral meetmed, mille konventsiooniosaline valitsus on võtnud kaitseks ohu vastu.

8. LAEVA TURVALISUSE HINDAMINE

8.1 Laeva turvalisuse hindamine on laeva turvaplaani väljatöötamis- ja ajakohastamisprotsessi oluline ja lahutamatu osa.

8.2 Ühingu turvaülem tagab, et laeva turvalisuse hindamist teostavad käesoleva punkti kohaselt isikud, kellel on laeva turvalisuse hindamiseks vajalikud oskused, võttes arvesse käesoleva koodeksi B osas esitatud suuniseid.

8.3 Tunnustatud turvaorganisatsioon võib punkti 9.2.1 alusel teostada konkreetse laeva turvalisuse hindamist.

8.4 Laeva turvalisuse hindamine hõlmab kohapealset turvaülevaatust ja vähemalt järgmisi elemente: .1 kohaldatavate turvameetmete, -menetluste ja -toimingute kindlakstegemine; .2 kaitse seisukohast tähtsate põhiliste pardatoimingute kindlakstegemine ja hindamine; .3 põhilisi pardatoiminguid ähvardavate võimalike ohtude ja nende esinemise tõenäosuse kindlakstegemine turvameetmete kindlaksmääramiseks ja tähtsusjärjekorda seadmiseks; ja .4 infrastruktuuris, tegevuspõhimõtetes ja menetlustes esinevate puuduste, sealhulgas inimtegurite kindlakstegemine.

8.5 Laeva turvalisuse hindamise dokumenteerib, vaatab üle, võtab vastu ja hoiab alles ühing.

9 LAEVA TURVAPLAAN

9.1 Iga laeva pardal on valitsusorganite heakskiidetud laeva turvaplaan. Plaaniga nähakse ette koodeksi käesolevas osas määratletud kolm turvalisuse taset. 9.1.1 Tunnustatud turvaorganisatsioon võib punkti 9.2.1 alusel koostada konkreetse laeva turvaplaani.

9.2 Valitsusorganid võivad usaldada laeva turvaplaanide või varem heakskiidetud plaanide muudatuste ülevaatamise ja heakskiitmise tunnustatud turvaorganisatsioonidele. 9.2.1 Sel juhul ei ole tunnustatud turvaorganisatsioon, kes on kohustatud konkreetse laeva turvaplaani või selle muudatused üle vaatama ja heaks kiitma, osalenud vaatluse all oleva laeva turvalisuse hindamise ega laeva turvaplaani või selle muudatuste koostamisel.

9.3 Laeva turvaplaani või varem heakskiidetud plaani muudatused esitatakse heakskiitmiseks koos turvalisuse hindamisega, mille põhjal plaan või selle muudatused on välja töötatud.

9.4 Selline plaan töötatakse välja käesoleva koodeksi B osas esitatud suuniseid arvesse võttes ja pannakse kirja laeva töökeeles või -keeltes. Kui kasutatav keel või kasutatavad keeled ei ole inglise, prantsuse ega hispaania keel, tuleb lisada tõlge ühte nendest keeltest. Plaanis käsitletakse vähemalt järgmisi punkte: .1 meetmed, mis on ette nähtud selliste relvade, ohtlike ainete ja seadmete laeva pardale toimetamise vältimiseks, mida kavatsetakse kasutada inimeste, laevade või sadamate vastu ja mille vedu ei ole lubatud; .2 piirangualade määratlus ja meetmed, millega välistatakse loata sissepääs kõnealustele aladele; .3 meetmed, millega välistatakse loata pääs laevale; .4 turvaohtudele või turvanõuete rikkumistele reageerimise kord, sealhulgas sätted eriti laeva või laeva ja sadama liideste oluliste toimingute jätkamiseks; .5 sellistele turvajuhenditele reageerimise kord, mida konventsiooniosalised valitsused võivad anda turvalisuse taseme 3 korral; .6 turvaohtude või turvanõuete rikkumiste korral kohaldatav evakueerimiskord; .7 turvalisuse eest vastutava pardapersonali ülesanded ja muu pardapersonali turvalisusega seotud ülesanded; .8 turvatoimingute auditeerimise kord; .9 plaaniga seotud väljaõppe, õppuste ja harjutuste läbiviimise kord; .10 laeva ja sadamarajatise turvatoimingutega liidestumise kord; .11 plaani korralise ülevaatuse ja ajakohastamise kord; .12 turvaintsidentidest teatamise kord; .13 laeva turvaülema nimi; .14 ühingu turvaülema nimi ja kontaktandmed tema kättesaamiseks 24 tundi ööpäevas; .15 pardal olevate turvaseadmete ülevaatuse, katsetamise, kalibreerimise ja hoolduse tagamise kord; .16 pardal olevate turvaseadmete katsetamise ja kalibreerimise sagedus; .17 laeva turvasignalisatsioonisüsteemi aktiveerimispunktide asukohtade tuvastamine; ja .18 laeva turvasignalisatsioonisüsteemi kasutamise, sealhulgas katsetamise, aktiveerimise, desaktiveerimise ja ennistamise ning valehäirete piiramise kord, juhised ja suunised. 9.4.1 Plaanis täpsustatud turvalisusega seotud tegevuse sisekontrolli teostav või plaani rakendamist hindav personal on kontrollitavast tegevusest sõltumatu, välja arvatud juhul, kui see on ühingu või laeva suuruse või laadi tõttu ebapraktiline.

9.5 Valitsusorganid määravad kindlaks, milliseid muudatusi ei rakendata heakskiidetud turvaplaani või heakskiidetud plaanis täpsustatud turvaseadmete suhtes, kui valitsusorganid ei ole asjakohaseid plaani muudatusi heaks kiitnud. Sellised muudatused on vähemalt sama tõhusad kui XI-2 peatükis või koodeksi käesolevas osas ettenähtud asjakohased meetmed. 9.5.1 Laeva turvaplaanis või turvavarustuses tehtavad muudatused, mille valitsusorganid on punkti 9.5 alusel spetsiaalselt heaks kiitnud, dokumenteeritakse nii, et selline heakskiit oleks selgesti näha. Selline heakskiit on kättesaadav pardal ja esitatakse koos rahvusvahelise laeva turvatunnistusega (või ajutise rahvusvahelise laeva turvatunnistusega). Kui kõnealused muudatused on ajutised, ei ole vaja sellist dokumenti laeval säilitada pärast algsete heakskiidetud meetmete või seadmete taastamist.

9.6 Plaani võib säilitada elektroonilisel kujul. Sel juhul kaitstakse seda loata kustutamise, hävitamise või muutmise eest.

9.7 Plaani kaitstakse loata juurdepääsu või avalikustamise eest.

9.8 Laeva turvaplaane ei kontrolli ametnikud, kelle konventsiooniosaline valitsus on nõuetekohaselt volitanud kontrolli- ja vastavusmeetmete rakendamiseks vastavalt XI-2 peatüki reeglile nr 9, välja arvatud punktis 9.8.1 täpsustatud asjaoludel. 9.8.1 Kui konventsiooniosalise valitsuse nõuetekohaselt volitatud ametnikel on ilmne põhjus arvata, et laev ei vasta XI-2 peatüki või käesoleva koodeksi A osa nõuetele, ja ainus võimalus mittevastavuse kindlaks tegemiseks või kõrvaldamiseks on vaadata üle laeva turvaplaani asjakohased nõuded, lubatakse erandkorras piiratud juurdepääsu plaani konkreetsetele, mittevastavusega seotud punktidele, kuid üksnes asjaomase laeva konventsiooniosalise valitsuse või kapteni nõusolekul. Sellest olenemata käsitatakse koodeksi käesoleva osa punkti 9.4 alapunktidega.2,.4,.5,.7,.15,.17 ja 18 seotud kava sätteid konfidentsiaalse teabena ja neid ei tohi kontrollida, kui asjaomased konventsiooniosalised valitsused ei ole andnud teistsugust nõusolekut.

10 DOKUMENTATSIOON

10.1 Vähemalt sellise minimaalse aja jooksul, mille valitsusorganid on määranud reeglit nr XI-2/9.2.3 silmas pidades, säilitatakse pardal dokumente järgmiste laeva turvaplaanis käsitletavate tegevuste kohta: .1 väljaõpe, õppused ja harjutused; .2 turvaohud ja -intsidendid; .3 turvanõuete rikkumised; .4 turvalisuse taseme muutmine; .5 teated, mis on otseselt seotud laeva turvalisusega, näiteks konkreetsed ähvardused laevadele või sadamarajatistele, kus laev viibib või on viibinud; .6 turvalisusega seotud tegevuse sisekontrollid ja ülevaatused; .7 laeva turvalisuse hindamise korraline ülevaatus; .8 laeva turvaplaani korraline ülevaatus; .9 plaani muudatuste rakendamine; ja .10 pardal olevate turvaseadmete hooldus, kalibreerimine ja katsetamine, sealhulgas laeva turvasignalisatsioonisüsteemi katsetamine.

10.2 Dokumentatsioon koostatakse laeva töökeeles või -keeltes. Kui kasutatav keel või kasutatavad keeled ei ole inglise, prantsuse ega hispaania keel, tuleb lisada tõlge ühte nendest keeltest.

10.3 Dokumentatsiooni võib säilitada elektroonilisel kujul. Sel juhul kaitstakse neid loata kustutamise, hävitamise või muutmise eest.

10.4 Dokumentatsiooni kaitstakse loata juurdepääsu või avalikustamise eest.

11 ÜHINGU TURVAÜLEM

11.1 Ühing määrab ühingu turvaülema. Ühingu turvaülemaks määratud isik võib tegutseda ühingu turvaülemana ühe või mitme laeva heaks, olenevalt ühingu kasutatavate laevade arvust ja tüübist, tingimusel et on selgelt määratletud, milliste laevade eest kõnealune isik vastutab. Ühing võib olenevalt kasutatavate laevade arvust ja tüübist määrata ühingu turvaülemateks mitu isikut, tingimusel et on selgelt määratletud, milliste laevade eest iga isik vastutab.

11.2 Lisaks mujal koodeksi käesolevas osas täpsustatud kohustustele kuuluvad ühingu turvaülema ülesannete ja kohustuste hulka muu hulgas: .1 teavitamine laeva tõenäoliselt ähvardavate ohtude suurusest, kasutades asjakohaseid turvalisuse hindamisi ja muud asjakohast teavet; .2 laeva turvalisuse hindamise tagamine; .3 laeva turvaplaani väljatöötamise, heakskiitmiseks esitamise ning seejärel rakendamise ja jätkamise tagamine; .4 selle tagamine, et laeva turvaplaani muudetakse vajaduse korral puuduste kõrvaldamiseks ja üksiku laeva turvanõuete täitmiseks; .5 sisekontrollide ja turvatoimingute ülevaatuste korraldamine; .6 valitsusorganite või tunnustatud turvaorganisatsiooni läbiviidavate esmaste ja edasiste laeva ülevaatuste korraldamine; .7 sisekontrollide, korraliste ülevaatuste, turvaülevaatuste ja vastavuskontrollide käigus avastatud puuduste ja mittevastavuste kohese käsitlemise ja kõrvaldamise tagamine; .8 turvateadlikkuse ja valveloleku suurendamine; .9 laeva turvalisuse eest vastutavale personalile piisava väljaõppe tagamine; .10 laeva turvaülema ja asjaomase sadamarajatise turvaülemate vahelise tõhusa sidepidamise ja koostöö tagamine; .11 turvanõuete ja ohutusnõuete vahelise kooskõla tagamine; .12 sõsarlaevade või laevastiku turvaplaanide kasutamise korral iga laeva plaanis laevale eriomase teabe kajastumise tagamine; ja .13 teatava laeva või laevade rühma puhul heakskiidetud alternatiivse või samaväärse korra rakendamise ja jätkamise tagamine.

12 LAEVA TURVAÜLEM

12.1 Igale laevale määratakse turvaülem.

12.2 Lisaks mujal koodeksi käesolevas osas täpsustatud kohustustele kuuluvad laeva turvaülema ülesannete ja kohustuste hulka muu hulgas: .1 laeva korraliste turvaülevaatuste teostamine, et tagada vajalike turvameetmete kohaldamine; .2 laeva turvaplaan, sealhulgas plaani muudatuste jätkamine ja rakendamise järelevalve; .3 lasti käitlemise ja laeva varude turvalisuse kooskõlastamine muu pardapersonaliga ja asjaomaste sadamarajatise turvaülematega; .4 laeva turvaplaani muudatusettepanekute tegemine; .5 sisekontrollide, korraliste ülevaatuste, turvaülevaatuste ja vastavuskontrollide käigus avastatud puudustest ja mittevastavustest teatamine ühingu turvaülemale ning parandusmeetmete rakendamine; .6 turvateadlikkuse ja valveloleku suurendamine pardal; .7 vajaduse korral pardapersonalile piisava väljaõppe tagamine; .8 kõikidest turvaintsidentidest teatamine; .9 laeva turvaplaani rakendamise kooskõlastamine ühingu turvaülema ja asjaomase sadamarajatise turvaülemaga; ja .10 olemasolevate turvaseadmete nõuetekohase toimimise, katsetamise, kalibreerimise ja hoolduse tagamine.

13 LAEVA TURVALISUSE ALANE VÄLJAÕPE, ÕPPUSED JA HARJUTUSED

13.1 Ühingu turvaülem ja asjaomane kaldapersonal on omandanud teadmised ja väljaõppe käesoleva koodeksi B osas esitatud suuniseid arvesse võttes.

13.2 Laeva turvaülem on omandanud teadmised ja väljaõppe käesoleva koodeksi B osas esitatud suuniseid arvesse võttes.

13.3 Konkreetsete turvaülesannete ja -kohustustega pardapersonal mõistab enda kohustusi seoses laeva turvalisusega nii, nagu on kirjeldatud laeva turvaplaanis, ning neil on piisavalt teadmisi ja võimeid teostada neile määratud ülesandeid, võttes arvesse käesoleva koodeksi B osas esitatud suuniseid.

13.4 Laeva turvaplaani tõhusaks rakendamiseks viiakse õppusi läbi asjaomaste ajavahemike järel, võttes arvesse laeva tüüpi, laeva personali vahetumist, külastatavaid sadamarajatisi ja muid asjakohaseid asjaolusid, võttes arvesse käesoleva koodeksi B osas esitatud suuniseid.

13.5 Ühingu turvaülem tagab laeva turvaplaanide tõhusa kooskõlastuse ja rakendamise, osaledes harjutustes asjaomaste ajavahemike järel, võttes arvesse käesoleva koodeksi B osas esitatud suuniseid.

14 SADAMARAJATISE TURVALISUS

14.1 Sadamarajatis peab toimima vastavalt selle konventsiooniosalise valitsuse kehtestatud turvalisuse tasemele, kelle territooriumil ta asub. Turvameetmeid ja -menetlusi rakendatakse sadamarajatises sellisel viisil, mis põhjustaks võimalikult vähe tüli või viivitusi reisijatele, laevale, laevapersonalile, laeva külastajatele ning kaupadele ja teenustele.

14.2 Võttes arvesse käesoleva koodeksi B osas esitatud suuniseid, teostatakse turvalisuse taseme 1 korral kõikides sadamarajatistes vajalike meetmete abil turvaintsidentide avastamiseks ja nende vastu ennetusabinõude võtmiseks järgmiseid tegevusi: .1 kõikide sadamarajatiste turvaülesannete täitmise tagamine; .2 sadamarajatisele juurdepääsu kontrollimine; .3 sadamarajatise, kaasa arvatud ankurdamis- ja sildumisala(de) jälgimine; .4 piirangualade valve, tagades sissepääsu üksnes volitatud isikutele; .5 lasti käitlemise järelevalve; .6 laeva varude käitlemise järelevalve; ja .7 turvaside kiire võimaldamine.

14.3 Turvalisuse taseme 2 korral rakendatakse iga punktis 14.2 üksikasjalikult kirjeldatud tegevuse puhul sadamarajatise turvaplaanis täpsustatud täiendavaid kaitsemeetmeid, võttes arvesse käesoleva koodeksi B osas esitatud suuniseid.

14.4 Turvalisuse taseme 3 korral rakendatakse iga punktis 14.2 üksikasjalikult kirjeldatud tegevuse puhul sadamarajatise turvaplaanis täpsustatud edasisi eriomaseid kaitsemeetmeid, võttes arvesse käesoleva koodeksi B osas esitatud suuniseid. 14.4.1 Peale selle peavad sadamarajatised turvalisuse taseme 3 korral reageerima selle konventsiooniosalise valitsuse edastatud turvajuhenditele, kelle territooriumil sadamarajatis asub, ning kõnealuseid juhendeid rakendama.

14.5 Kui sadamarajatise turvaülemale teatatakse, et laeval on raskusi XI-2 peatüki või käesoleva osa nõuete täitmisel või laeva turvaplaanis üksikasjalikult kirjeldatud asjakohaste meetmete ja menetluste rakendamisel ning kui kohaldatakse turvalisuse taset 3, peavad sadamarajatise turvaülem ja laeva turvaülem omavahel sidet ning kooskõlastavad vajalikud meetmed pärast selle konventsiooniosalise valitsuse poolt turvajuhendi andmist, kelle territooriumil sadamarajatis asub.

14.6 Kui sadamarajatise turvaülemale teatatakse, et laeval kohaldatakse kõrgemat turvalisuse taset kui sadamarajatises, teatab sadamarajatise turvaülem sellest pädevale asutusele ning teeb koostööd laeva turvaülemaga ja kooskõlastab vajaduse korral vajalikud meetmed.

15 SADAMARAJATISE TURVALISUSE HINDAMINE

15.1 Sadamarajatise turvalisuse hindamine on sadamarajatise turvaplaani väljatöötamis- ja ajakohastamisprotsessi oluline ja lahutamatu osa.

15.2 Sadamarajatise turvalisust hindab konventsiooniosaline valitsus, kelle territooriumil sadam asub. Konventsiooniosaline valitsus võib volitada tema territooriumil asuva konkreetse sadamarajatise turvalisust hindama tunnustatud turvaorganisatsiooni. 15.2.1 Kui sadamarajatise turvalisust hindab tunnustatud turvaorganisatsioon, vaatab turvalisuse hindamise käesolevale punktile vastavuse kontrollimiseks üle ja kiidab heaks konventsiooniosaline valitsus, kelle territooriumil sadamarajatis asub.

15.3 Hindamist läbiviivatel isikutel on asjakohased oskused sadamarajatise turvalisuse hindamiseks vastavalt käesolevale punktile, võttes arvesse käesoleva koodeksi B osas esitatud suuniseid.

15.4 Sadamarajatise turvalisuse hindamised vaadatakse üle ja ajakohastatakse korrapäraselt, võttes arvesse muutuvaid ohte ja/või väikeseid sadamarajatisega seotud muudatusi, ning need vaadatakse alati üle ja ajakohastatakse, kui sadamarajatises toimuvad suured muudatused.

15.5 Sadamarajatise turvalisuse hindamine hõlmab vähemalt järgmisi elemente: .1 kaitse seisukohast tähtsate varade ja infrastruktuuri kindlakstegemine ja hindamine; .2 varasid ja infrastruktuuri ähvardavate võimalike ohtude ja nende esinemise tõenäosuse kindlakstegemine turvameetmete kindlaksmääramiseks ja tähtsusjärjekorda seadmiseks; .3 vastumeetmete ja protseduuriliste muudatuste kindlakstegemine, valik ja tähtsusjärjekorda seadmine, samuti selle kindlakstegemine, kui tõhusalt need vähendavad haavatavust; ja .4 infrastruktuuris, tegevuspõhimõtetes ja korras esinevate nõrkade kohtade, sealhulgas inimtegurite kindlakstegemine.

15.6 Konventsiooniosalise valitsuse loal võib sadamarajatise turvalisuse hindamine hõlmata rohkem kui üht sadamarajatist, kui nende sadamarajatiste valdaja, asukoht, tegevus, varustus ja ülesehitus on samasugused. Konventsiooniosaline valitsus, kes sellist korraldust lubab, edastab organisatsioonile sellekohased üksikasjad.

15.7 Sadamarajatise turvalisuse hindamise lõpetamisel koostatakse aruanne, mis sisaldab kokkuvõtet hindamise läbiviimise kohta, hindamise käigus avastatud iga haavatava koha kirjeldust ja selliste vastumeetmete kirjeldust, mida võib kasutada sellise haavatavuse kõrvaldamiseks. Aruannet kaitstakse loata juurdepääsu või avalikustamise eest.

16 SADAMARAJATISE TURVAPLAAN

16.1 Iga sadamarajatise kohta töötatakse välja sadamarajatise turvaplaan, mis põhineb sadamarajatise turvalisuse hindamisel ja mis vastab laeva ja sadama liidesele. Plaaniga nähakse ette koodeksi käesolevas osas määratletud kolm turvalisuse taset. 16.1.1 Kui punkti 16.2 sätetest ei tulene teisiti, võib konkreetse sadamarajatise turvaplaani koostada tunnustatud turvaorganisatsioon.

16.2 Sadamarajatise turvaplaani kiidab heaks konventsiooniosaline valitsus, kelle territooriumil sadamarajatis asub.

16.3 Selline plaan töötatakse välja käesoleva koodeksi B osas esitatud suuniseid arvesse võttes sadamarajatise töökeeles. Plaan sisaldab vähemalt järgmist teavet: .1 meetmed, mis on ette nähtud selliste relvade või muude ohtlike ainete ja seadmete sadamarajatisse või laeva pardale toimetamise vältimiseks, mida kavatsetakse kasutada inimeste, laevade või sadamate vastu ja mille vedu ei ole lubatud; .2 meetmed, mis on ette nähtud loata juurdepääsu välistamiseks sadamarajatisele, rajatises sildunud laevadele ja rajatise piirangualadele; .3 turvaohtudele või turvanõuete rikkumistele reageerimise kord, sealhulgas sätted sadamarajatise või laeva ja sadama vahelise liidese oluliste toimingute jätkamiseks; .4 sellistele turvakorraldustele reageerimise kord, mille konventsiooniosaline valitsus, kelle territooriumil sadamarajatis asub, võib anda turvalisuse taseme 3 korral; .5 turvaohtude või turvanõuete rikkumiste korral kohaldatav evakueerimiskord; .6 turvalisuse eest vastutava sadamarajatise personali ja rajatise muu personali ülesanded turvalisuse küsimustes; .7 laeva turvatoimingutega liidestumise kord; .8 plaani korralise ülevaatuse ja ajakohastamise kord; .9 turvaintsidentidest teatamise kord; .10 sadamarajatise turvaülema nimi ja kontaktandmed tema kättesaamiseks 24 tundi ööpäevas; .11 plaanis sisalduva teabeturve tagamise meetmed; .12 meetmed, mis on ette nähtud lasti ja lastikäitlemisseadmete tõhusa turve tagamiseks; .13 sadamarajatise turvaplaani auditeerimise kord; .14 sadamarajatises viibiva laeva turvasignalisatsioonisüsteemi aktiviseerumisele reageerimise kord; ja .15 laeva personali maale lubamise ja personali muudatuste tegemise, samuti külastajate, sealhulgas meremeeste heaolu- ja tööorganisatsioonide esindajate laevalepääsu hõlbustamise kord.

16.4 Plaanis täpsustatud turvatoimingute sisekontrolli teostav või plaani rakendamist hindav personal on kontrollitavast tegevusest sõltumatu, välja arvatud juhul, kui see on sadamarajatise suuruse või laadi tõttu ebapraktiline.

16.5 Sadamarajatise turvaplaani võib kombineerida sadama turvaplaaniga või sadama mõne muu hädaolukorda käsitleva plaani või plaanidega või kuuluda nende alla.

16.6 Konventsiooniosaline valitsus, kelle territooriumil sadamarajatis asub, määrab kindlaks, milliseid sadamarajatise turvaplaani muudatusi ei rakendata, kui konventsiooniosaline valitsus ei ole plaani asjaomaseid muudatusi heaks kiitnud.

16.7 Plaani võib säilitada elektroonilisel kujul. Sel juhul kaitstakse seda loata kustutamise, hävitamise või muutmise eest.

16.8 Plaani kaitstakse loata juurdepääsu või avalikustamise eest.

16.9 Konventsiooniosaliste valitsuste loal võib sadamarajatise turvaplaan hõlmata rohkem kui üht sadamarajatist, kui nende sadamarajatiste valdaja, asukoht, tegevus, varustus ja ülesehitus on samasugused. Konventsiooniosaline valitsus, kes sellist alternatiivset korraldust lubab, edastab organisatsioonile sellekohased üksikasjad.

17 SADAMARAJATISE TURVAÜLEM

17.1 Igale sadamarajatisele määratakse sadamarajatise turvaülem. Isiku võib määrata ühe või mitme sadamarajatise turvaülemaks.

17.2 Lisaks koodeksi käesoleva osa muudes punktides täpsustatud kohustustele kuuluvad sadamarajatise turvaülema ülesannete ja kohustuste hulka muu hulgas: .1 sadamarajatise esmase laiaulatusliku turvaülevaatuse teostamine, võttes arvesse asjakohast sadamarajatise turvalisuse hindamist; .2 sadamarajatise turvaplaani väljatöötamise ja jätkamise tagamine; .3 sadamarajatise turvaplaani rakendamine ja elluviimine; .4 sadamarajatise korraliste turvaülevaatuste läbiviimine, et tagada vajalike turvameetmete jätkuv kohaldamine; .5 vajaduse korral sadamarajatise turvaplaani muudatusettepanekute esitamine ja sisseviimine puuduste kõrvaldamiseks ja kava ajakohastamiseks, et võtta arvesse asjakohaseid muudatusi sadamarajatises; .6 sadamarajatise personali turvateadlikkuse ja valveloleku suurendamine; .7 sadamarajatise turvalisuse eest vastutavale personalile piisava väljaõppe tagamine; .8 sadamarajatise turvalisust ohustavatest juhtudest teatamine asjaomastele asutustele ja nende dokumenteerimine; .9 sadamarajatise turvaplaani rakendamise kooskõlastamine asjaomas(t)e ühingu(te) ja laeva(de) turvaülema(te)ga; .10 vajaduse korral kooskõlastamine turvateenistustega; .11 sadamarajatise turvalisuse eest vastutava personali kvalifikatsiooni tagamine; .12 olemasolevate turvaseadmete nõuetekohase toimimise, katsetamise, kalibreerimise ja hoolduse tagamine; ja .13 taotluse korral laeva turvaülema abistamine laevale tulla soovijate isikute kindlakstegemisel.

17.3 Sadamarajatise turvaülemale antakse vajalikku toetust XI-2 peatükiga ja koodeksi käesoleva osaga määratud ülesannete ja kohustuste täitmisel.

18 SADAMARAJATISE TURVALISUSE ALANE VÄLJAÕPE, ÕPPUSED JA HARJUTUSED

18.1 Sadamarajatise turvaülem ja asjaomane sadamarajatise turvapersonal on omandanud teadmised ja väljaõppe käesoleva koodeksi B osas esitatud suuniseid arvesse võttes.

18.2 Konkreetsete turvaülesannetega sadamarajatise personal mõistab enda ülesandeid ja kohustusi seoses sadamarajatise turvalisusega nii, nagu on kirjeldatud sadamarajatise turvaplaanis, ning neil on piisavalt teadmisi ja võimeid teostada neile määratud ülesandeid, võttes arvesse käesoleva koodeksi B osas esitatud suuniseid.

18.3 Sadamarajatise turvaplaani tõhusaks rakendamiseks viiakse õppusi läbi asjaomaste ajavahemike järel, võttes arvesse sadamarajatise tegevuse laadi, sadamarajatise personali vahetumist, sadamarajatise teenindatavate laevade tüüpi ja muid kohaseid asjaolusid, võttes arvesse käesoleva koodeksi B osas esitatud suuniseid.

18.4 Sadamarajatise turva