1982D0043 — ET — 01.01.2007 — 003.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B KOMISJONI OTSUS, 9. detsember 1981, millega asutatakse meeste ja naiste võrdseid võimalusi käsitlev nõuandekomitee (82/43/EMÜ) (EÜT L 020, 28.1.1982, p.35)

Muudetud:





Muudetud:









▼B

KOMISJONI OTSUS,

9. detsember 1981,

millega asutatakse meeste ja naiste võrdseid võimalusi käsitlev nõuandekomitee

(82/43/EMÜ)







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut ning arvestades, et: ning arvestades, et: meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte praktilist kohaldamist tuleb soodustada tõhusama koostöö kaudu ning arvamuste ja kogemuste vahetuse kaudu liikmesriikides võrdsete võimaluste edendamise eest vastutavate organite ja komisjoni vahel; nõukogu 10. veebruari 1975. aasta direktiivi 75/117/EMÜ (meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte kohaldamisega seotud õigusaktide ühtlustamise kohta liikmesriikides) ( 1 ), 9. veebruari 1976. aasta direktiivi 76/207/EMÜ (meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega) ( 2 ) ning 19. detsembri 1978. aasta direktiivi 79/7/EMÜ (meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte järkjärgulise rakendamise kohta sotsiaalkindlustuse valdkonnas) ( 3 ) täielikku rakendamist kiirendab olulisel määral eriteabe võrku kasutavatelt siseriiklikelt organitelt saadav abi; 17. aprilli 1972. aasta direktiivis 72/161/EMÜ ( 4 ) käsitletakse põllumajanduses hõivatud isikute sotsiaal-majandusliku nõustamise ja kutseoskuste omandamise korraldamist; naiste tööhõivega, naissoost füüsilisest isikust ettevõtjate või põllumajanduses tegutsevate naiste olukorra parandamisega ning võrdsete võimaluste edendamisega seotud ühenduse meetmete kavandamine ja rakendamine nõuab tihedat koostööd liikmesriikide eriorganitega; seepärast tuleks luua institutsiooniline raamistik korrapärasteks konsultatsioonideks kõnealuste organitega, ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:







Artikkel 1

Käesolevaga asutab komisjon meeste ja naiste võrdseid võimalusi käsitleva nõuandekomitee, edaspidi “komitee”.

▼M1

Artikkel 2

1. Komitee abistab komisjoni meeste ja naiste võrdsete võimaluste edendamisele suunatud ühenduse meetmete kavandamisel ja rakendamisel ning soodustab vastavate kogemuste, põhimõtete ja tavade jätkuvat vahetust liikmesriikide ja erinevate asjaomaste poolte vahel.

2. Lõikes 1 osutatud eesmärkide saavutamiseks teeb komitee järgmist:

a) abistab komisjoni võrdsete võimaluste edendamiseks Euroopa Liidu tasandil võetud meetmete tulemuste järelevalve, hindamise ja levitamise vahendite arendamisel;

b) annab oma panuse ühenduse tegevuskavade rakendamisse asjaomases valdkonnas, eeskätt analüüsides nende tulemusi ja soovitades võetud meetmete parandusi;

c) annab oma seisukohavõtuga panuse meeste ja naiste võrdsete võimaluste saavutamise osas tehtud edusamme käsitleva komisjoni aastaaruande koostamisse;

d) soodustab võrdsete võimaluste edendamiseks kõigil tasanditel võetud meetmeid käsitleva teabe vahetust ja teeb vajaduse korral ettepanekuid võimalike täiendavate meetmete kohta;

e) esitab komisjonile selle palvel või omal algatusel arvamusi või aruandeid mis tahes küsimuses, mis on seotud võrdsete võimaluste edendamisega ühenduses.

3. Komitee arvamuste ja aruannete levitamise kord määratakse kindlaks kokkuleppel komisjoniga. Need arvamused ja aruanded võib avaldada meeste ja naiste võrdseid võimalusi käsitleva komisjoni aastaaruande lisana.

Artikkel 3

1. Komitee koosneb ►M2 68 ◄ liikmest, st:

a) üks esindaja iga liikmesriigi võrdsete võimaluste edendamise eest vastutavast ministeeriumist või valitsusasutusest; selle esindaja määrab iga liikmesriigi valitsus;

b) üks esindaja iga liikmesriigi siseriiklikust komiteest või asutusest, kes on loodud ametliku otsusega ja kes asjaomaste valdkondade esindajatena on eelkõige vastutavad meeste ja naiste võrdsete võimaluste eest. Kui liikmesriigis on mitu kõnealuse valdkonnaga tegelevat komiteed või asutust, otsustab komisjon nende eesmärkidest, struktuurist, representatiivsusest ja sõltumatuse ulatusest lähtuvalt, millise asutuse esindaja sobib komitee koosseisu kõige paremini. Kui kõnealune komitee puudub, esindab riiki komisjoni arvates samalaadseid kohustusi täitva asutuse liige. Komisjon määrab kõnealuse esindaja vastava siseriikliku komitee või asutuse ettepanekul;

— ►A3 seitse ◄ liiget, kes esindavad tööandjate organisatsioone ühenduse tasandil, — ►A3 seitse ◄ liiget, kes esindavad töötajate organisatsioone ühenduse tasandil. c)

Komisjon määrab kõnealused esindajad tööturu osapoolte ettepanekul ühenduse tasandil.

2. Kaks Euroopa naiste mõjurühmaesindajat osalevad komitee töös vaatlejatena.

3. Komisjonile nõuetekohaselt põhjendatud taotluse esitanud rahvusvaheliste ja kutseorganisatsioonide esindajatele võib anda vaatleja staatuse.

▼B

Artikkel 4

Igale komiteeliikmele määratakse asendusliige artiklis 3 ettenähtud korras. Ilma et see piiraks artikli 7 sätete kohaldamist, osaleb asendusliige komitee koosolekutel ja selle töös ainult juhul, kui asjaomane komiteeliige ei saa seda teha.

Artikkel 5

Komiteeliikmete ametiaeg on kolm aastat ja neid võib uueks ametiajaks tagasi nimetada.

Kolme aasta möödudes jätkavad komiteeliikmed oma ametikohal, kuni nende asemele leitakse uus liige või nad nimetatakse tagasi ametisse.

Liikme ametist lahkumise, tema poolt esindatavast organisatsioonist väljaastumise või surma korral lõpeb tema ametiaeg enne kolme aasta möödumist. Liikme ametiaeg võib lõppeda ka juhul, kui liikme nimetanud organisatsioon taotleb tema asendamist.

Liige asendatakse tema ülejäänud ametiajaks artiklis 4 ettenähtud korras.

Liikmekohustuste täitmise eest ei maksta tasu; komitee ja artikli 8 alusel loodud töörühmade koosolekutega kaasnevad sõidu- ja elamiskulud katab komisjon vastavalt kehtivatele halduseeskirjadele.

▼M1

Artikkel 6

Komitee valib oma liikmete hulgast eesistuja, kelle ametiaeg on üks aasta. Valik tehakse kohalolnute kahekolmandikulise häälteenamusega; vaja on siiski vähemalt poolte liikmete poolthääli.

Sama häälteenamusega ja samadel tingimustel valitakse kaks ase-eesistujat, kes peavad eesistujat tema puudumise korral asendama. Eesistuja ja ase-eesistujad peavad olema eri liikmesriikidest. Nad moodustavad komitee büroo, kes tuleb kokku enne igat komitee koosolekut.

Komisjon korraldab komitee tööd tihedas koostöös eesistujaga. Komitee koosolekute päevakorra eelnõu kinnitab komisjon kokkuleppel eesistujaga. Komitee sekretariaadi ülesandeid täidab meeste ja naiste võrdsete võimaluste küsimustega tegelev komisjoni üksus. Komisjoni teenistused koostavad komitee koosolekute protokollid ja esitavad need komiteele heakskiitmiseks.

▼B

Artikkel 7

Eesistuja võib kutsuda komitee töös eksperdina osalema teatavas päevakorraküsimuses vajaliku kvalifikatsiooniga isikuid.

Eksperdid võtavad osa ainult selle küsimusega seotud tööst, milles neil on palutud osaleda.

Artikkel 8

1. Komitee võib luua töörühmi.

2. Arvamuste ettevalmistamiseks võib komitee anda ettekande tegijale või väliseksperdile aruannete koostamise ülesande edaspidi kindlaksmääratavas korras.

▼M1

3. Üks või mitu komitee liiget võivad vaatlejatena osaleda teiste komisjoni nõuandekomiteede tegevuses ja teatavad sellest komiteele.

▼B

Artikkel 9

Artikli 7 või 8 alusel vastuvõetud ja Euroopa ühenduste eelarvet mõjutavad meetmed esitatakse komisjonile eelneva nõusoleku saamiseks ning neid rakendatakse vastavalt kehtivatele halduseeskirjadele.

▼M1

Artikkel 10

Komitee kutsub kokku komisjon ja selle koosolekud toimuvad tema ametiruumides. Komitee tuleb kokku vähemalt kaks korda aastas.

Artikkel 11

Komitee aruteludel käsitletakse komisjoni poolt arvamuse saamiseks esitatud taotlusi või komitee omal algatusel esitatud arvamusi. Sellistele aruteludele ei järgne hääletust.

Komisjon võib komitee arvamuse taotlemisel kehtestada tähtaja, mille jooksul arvamus tuleb esitada.

Komitees esindatud erinevate rühmade väljendatud seisukohad protokollitakse. Protokoll edastatakse komisjonile.

Pärast taotletud arvamuse üksmeelset heakskiitmist koostab komitee ühisotsuse, mis lisatakse protokollile.

▼B

Artikkel 12

Ilma et see piiraks asutamislepingu artikli 214 sätete kohaldamist, ei tohi komitee liikmed avalikustada neile komitee või selle töörühmade töös osalemise käigus teatavaks saanud informatsiooni, kui komisjon on teatanud, et taotletud arvamus või esitatud küsimus on konfidentsiaalne.

Sel juhul osalevad koosolekutel ainult komitee liikmed ja komisjoni talituste esindajad.

Artikkel 13

Käesolev otsus jõustub 1. jaanuaril 1982.