2008R1166 — ET — 18.07.2014 — 002.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B ▼C1 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1166/2008, 19. november 2008, mis käsitleb põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 571/88 (EMPs kohaldatav tekst) ▼B (EÜT L 321, 1.12.2008, p.14)

Muudetud:





Parandatud:









▼B

▼C1

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1166/2008,

19. november 2008,

mis käsitleb põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 571/88

(EMPs kohaldatav tekst)







EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 285 lõiget 1, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras ( 1 ) ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu 29. veebruari 1988. aasta määruses (EMÜ) nr 571/88 põllumajandusettevõtete struktuuri käsitlevate ühenduse uuringute korraldamise kohta ( 2 ) on sätestatud põllumajanduslike majapidamiste struktuuri käsitlevate ühenduse statistiliste uuringute programm kuni aastani 2007. (2) Alates 1966/1967. aastast ühenduses tehtud põllumajanduslike majapidamiste struktuuri käsitlevate uuringute programmi rakendamist tuleks jätkata, et uurida suundumusi ühenduse tasandil. Selguse huvides tuleks määrus (EMÜ) nr 571/88 asendada käesoleva määrusega. (3) Põllumajanduslike majapidamiste põhiregistrite ja muu valikuuringu stratifitseerimiseks vajaliku teabe ajakohastamiseks tuleb ühenduses vähemalt kord kümne aasta jooksul teha põllumajanduslike majapidamiste loendus. Viimane loendus enne käesoleva määruse vastuvõtmist korraldati aastatel 1999/2000. (4) On vaja koguda andmeid nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ( 3 ) määratletud maaelu arenguga seotud meetmete rakendamise kohta. (5) Oma 19. detsembri 2006. aasta järeldustes põllumajanduse keskkonnanäitajate kohta tunnistas nõukogu vajadust põllumajandustegevusi käsitlevate võrreldavate andmete järele, mis on kogutud sobival geograafilisel tasandil ning mis hõlmavad kogu ühendust. Nõukogu palus komisjonil võtta meetmed, mis on sätestatud komisjoni 15. septembri 2006. aasta teatises ( 4 ) ning hõlmavad statistiliste andmete koostamist, eelkõige põllumajanduslike majapidamiste juhtimise tavade ja talumajapidamiste sisendite kasutuse kohta. (6) Puudub statistiline teave erinevate põllumajanduslike tootmismeetodite kasutamise kohta üksikute majapidamiste tasandil. Seetõttu on vaja parandada põllumajanduslikke majapidamisi käsitleva strukturaalse teabega seotud põllumajanduslike tootmismeetodite alase teabe kogumist, et saada täiendavaid andmeid põllumajanduse keskkonnapoliitika arengu kohta ja parandada põllumajanduse keskkonnanäitajate kvaliteeti. (7) Kõigis liikmesriikides kogutavate põllumajanduslike majapidamiste struktuuri käsitlevad võrreldavad statistilised andmed on olulised ühenduse põllumajanduspoliitika arengu määramisel. Seetõttu tuleks vaadeldavate karakteristikute puhul kasutada võimalikult ühtset liigitust ja ühiseid mõisteid. (8) Põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringu tegemine 2010. aastal ning iga kümne aasta järel toimuv rahvaloendus 2011. aastal paneks liikmesriikide statistikaressurssidele suure koormuse, kui nimetatud kahe suure uuringu välitööde aeg kattub. Seetõttu tuleks ette näha erand, mis võimaldab liikmesriikidel teha põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuring 2009. aastal. (9) Nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määrus (EÜ) nr 322/97 ühenduse statistika kohta ( 5 ) moodustab käesoleva määruse sätete võrdlusraamistiku, eelkõige seoses erapooletuse, usaldusväärsuse, asjakohasuse, tasuvuse, statistilise konfidentsiaalsuse ja läbipaistvuse põhimõtete järgimisega. Nõukogu 11. juuni 1990. aasta määrus (Euratom, EMÜ) nr 1588/90 konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta ( 6 ) moodustab käesoleva määruse kohaste konfidentsiaalsete statistiliste andmete edastamise ja kaitse raamistiku, millega tagatakse, et ühenduse statistika koostamisel ja avaldamisel hoitakse ära ebaseaduslik avalikustamine ja kasutamine muul kui statistilisel eesmärgil. (10) Põllumajanduslike majapidamiste asukoha andmeid peaks komisjon kasutama ainult statistilisteks analüüsideks ning kasutamine ei tohiks hõlmata valimi koostamist ega uuringute tegemist. Tuleks tagada andmete konfidentsiaalsuse nõutav kaitse, muu hulgas asukohaparameetrite täpsuse piiramisega ning asjakohaste koondandmete kasutamisega statistika avaldamisel. (11) Nõukogu määrusega (EMÜ) nr 3037/90 ( 7 ) sätestati ühenduse majandustegevuste statistiline liigitus. (12) Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), ( 8 ) tuleks territoriaalüksused määratleda vastavalt NUTSi liigitusele. (13) Et lihtsustada andmete kogumist vastajate ja liikmesriikide jaoks nii palju kui võimalik, tuleks ette näha võimalus kasutada valikuuringuid ja haldusallikaid. (14) Kõnealuste uuringute korraldamine nõuab nii liikmesriikidelt kui ka komisjonilt mitme aasta jooksul märkimisväärseid rahalisi vahendeid, millest suurt osa kasutatakse ühenduse nõuete täitmiseks. (15) Tunnistatakse, et põllumajanduslike majapidamiste satelliidi abil tuvastamise ja kindlaksmääramise nõuded põhjustavad paljudes liikmesriikides märkimisväärseid metoodika-alaseid ja tehnilisi raskusi. (16) Seepärast tuleks ette näha, et ühendus toetaks kõnealust uuringuprogrammi Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi kaudu kooskõlas nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta ( 9 ). (17) Käesoleva määrusega kehtestatakse kogu programmi kehtivuse ajaks finantsraamistik, mis on eelarvepädevale institutsioonile iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) ( 10 ) punkti 37 tähenduses. (18) Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt põllumajanduslike majapidamiste struktuuri ja põllumajanduslikke tootmismeetodeid käsitleva võrreldava ühenduse statistika koostamine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning määruse ulatuse ja mõju tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. (19) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused ( 11 ). (20) Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus määrata kindlaks loomühikute koefitsiendid ja karakteristikuid ning muuta käesoleva määruse lisasid. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda uute vähem oluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. (21) Nõukogu otsusega 72/279/EMÜ ( 12 ) asutatud alalise põllumajandusstatistika komiteega on konsulteeritud, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







I

PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva määrusega kehtestatakse põllumajanduslike majapidamistestruktuuri ja põllumajanduslikke tootmismeetodeid käsitleva võrreldava ühenduse statistika koostamise raamistik.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „põllumajanduslik majapidamine” või „majapidamine” – nii tehniliselt kui ka majanduslikult ühtne üksus, millel on ühtne juhtimine ja mille põhi- või kõrvaltegevuseks Euroopa Liidu majandusterritooriumil on I lisas loetletud põllumajanduslikud tegevused;

b) „loomühik” – standardne mõõtühik, mis võimaldab eri liiki loomi käsitlevaid andmeid võrreldavuse eesmärgil koondada. Loomühikud määratakse kindlaks üksikute loomakategooriate söödavajaduse alusel ning selleks võetakse vastu koefitsiendid vastavalt artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele;

c) „valikuuring” – stratifitseeritud juhuvalikul põhinev statistiline uuring, mille eesmärk on koguda põllumajanduslike majapidamiste kohta representatiivseid statistilisi andmeid piirkondlikul ja riigi tasandil. Stratifitseerimine hõlmab põllumajanduslike majapidamiste suurust ja liiki, et tagada eri suuruses ja eri liiki põllumajanduslike majapidamiste piisav esindatus;

d) „piirkond” – määruses (EÜ) nr 1059/2003 määratletud NUTS 2 territoriaalüksus;

e) „majapidamise asukoht” – laius- ja pikkuskoordinaadid viie kaareminuti täpsusega, vältimaks üksiku majapidamise otsest kindlaksmääramist. Kui vastavatel laius- ja pikkuskraadidel asub ainult üks põllumajanduslik majapidamine, antakse sellele majapidamisele kõrval oleva asukoha koordinaadid, kus asub veel vähemalt üks põllumajanduslik majapidamine.

Artikkel 3

Katvus

1. Käesoleva määrusega hõlmatud uuring käsitleb:

a) põllumajanduslikke majapidamisi, kus põllumajanduseks kasutatav maa-ala on vähemalt üks hektar;

b) põllumajanduslikke majapidamisi, kus põllumajanduseks kasutatav maa-ala on väiksem kui üks hektar, juhul kui teatav osa nende majapidamiste toodangust läheb müügiks või kui tootmisüksus ületab teatava füüsilise künnise.

2. Liikmesriigid, kes kasutavad vaatluskünnist, mis on suurem kui üks hektar, peavad siiski määrama kõnealuse künnise kindlaks selliselt, et vaatlusest jäävad välja üksnes kõige väiksemad põllumajanduslikud majapidamised, mis kokku moodustavad 2 % või vähem kasutatavast põllumajandusmaast, v.a ühismaa, ja 2 % või vähem majapidamise loomühikute koguarvust.

3. Igal juhul peab uuring hõlmama kõiki põllumajanduslikke majapidamisi, mille puhul on ületatud üks II lisas nimetatud füüsilistest künnistest.

Artikkel 4

Teabeallikad

1. Liikmesriigid kasutavad määruses (EÜ) nr 1782/2003 ( 13 ) ette nähtud ühtset haldus- ja kontrollsüsteemi, määruses (EÜ) nr 1760/2000 ( 14 ) ette nähtud veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi ja määruse (EÜ) nr 834/2007 ( 15 ) kohaselt asutatud mahepõllumajanduse registri andmeid tingimusel, et need on vähemalt samaväärse kvaliteediga kui statistilistest vaatlustest saadud andmed. Samuti võivad liikmesriigid kasutada haldusallikaid, mis on seotud geneetiliselt muundatud põllumajanduskultuuride kasvatamisega ja III lisas nimetatud maaelu arengu erimeetmetega.

2. Kui liikmesriik otsustab kasutada lõikes 1 sätestamata haldusallikat, teatab ta sellest varem komisjonile ning esitab üksikasjaliku teabe kasutatavate meetodite ja sellisest haldusallikast pärinevate andmete kvaliteedi kohta.

Artikkel 5

Täpsusnõuded

1. Valikuuringut tegev liikmesriik tagab, et kaalutud uuringutulemused on statistiliselt representatiivsed iga piirkonna põllumajanduslike majapidamiste suhtes ning on koostatud selliselt, et nad vastavad IV lisas sätestatud täpsusnõuetele.

2. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel lubab komisjon liikmesriikidel teha erandeid lõikes 1 nimetatud täpsusnõuetest konkreetsete piirkondade puhul.







II

PEATÜKK

PÕLLUMAJANDUSLIKE MAJAPIDAMISTE STRUKTUURI KÄSITLEV STATISTIKA

Artikkel 6

Põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringud

1. Liikmesriigid teevad 2010., 2013. ja 2016. aastal põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringud (edaspidi „majapidamiste struktuuriuuringud”).

2. 2010. aasta majapidamiste struktuuriuuring tehakse loendusena. III lisa V.ii jaotises loetletud tööjõu muu tasustatava tegevusega seotud karakteristikute kogumiseks võib siiski kasutada valikuuringut.

3. 2013. ja 2016. aasta majapidamiste struktuuriuuringud võib teha valikuuringutena.

Artikkel 7

Vaadeldavad karakteristikud

1. Liikmesriigid esitavad teavet III lisas loetletud karakteristikute kohta.

2. Komisjon võib muuta III lisas sätestatud karakteristikute loetelu 2013. ja 2016. aasta majapidamiste struktuuriuuringute jaoks vastavalt artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

3. Kui liikmesriik teeb kindlaks, et karakteristiku esinemissagedus on väike või puudub, võib selle karakteristiku andmete kogumisel kõrvale jätta. Nimetatud liikmesriik teatab uuringuaastale vahetult eelneval kalendriaastal komisjonile mis tahes karakteristikutest, mis andmete kogumisel kõrvale jäetakse.

4. Karakteristikute mõisted tuleb vastu võtta vastavalt artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 8

Vaatlusperioodid

Majapidamiste struktuuriuuringute vaatlusperioodid 2010., 2013. ja 2016. aastal on järgmised:

a) III lisas nimetatud maaga seotud karakteristikud: 12kuuline periood, mis lõppeb uuringuaasta 1. märtsi ja 31. oktoobri vahele jääva vaatluspäevaga;

b) III lisas nimetatud loomadega seotud karakteristikud: uuringuaasta 1. märtsi ja 31. oktoobri vahele jääv vaatluspäev;

c) III lisas nimetatud tööjõuga seotud karakteristikud: 12kuuline periood, mis lõppeb uuringuaasta 1. märtsi ja 31. oktoobri vahele jääva vaatluspäevaga;

d) III lisas sätestatud maaelu arengu meetmed: kolmeaastane periood, mis lõppeb uuringuaasta 31. detsembril.

Artikkel 9

Edastamine

1. Liikmesriigid edastavad komisjonile 2010. aasta majapidamiste struktuuriuuringu kinnitatud andmed 31. märtsiks 2012.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile 2013. ja 2016. aasta majapidamiste struktuuriuuringute kinnitatud andmed 12 kuu jooksul pärast uuringuaasta lõppu.

3. III lisas nimetatud maaelu arengu meetmeid käsitlevad andmed, mis põhinevad haldusdokumentidel, võib komisjonile esitada eraldi 18 kuu jooksul pärast uuringuaasta lõppu.

4. Majapidamiste struktuuriuuringu andmed edastatakse komisjonile elektrooniliselt üksikute põllumajanduslike majapidamiste lõikes.

5. Uuringuandmete edastamise vormi määrab komisjon.

6. Komisjon ei kasuta majapidamiste struktuuriuuringute andmeid valimi koostamiseks ega uuringute tegemiseks.

Artikkel 10

Valimiplaan

2013. ja 2016. aasta majapidamiste struktuuriuuringute valimiplaani ajakohastamiseks võimaldavad liikmesriigid majapidamiste struktuuriuuringu eest vastutavatele asutustele juurdepääsu nende territooriumil koostatud haldustoimikutes sisalduvale põllumajanduslikke majapidamisi käsitlevale teabele.







III

PEATÜKK

PÕLLUMAJANDUSLIKE TOOTMISMEETODITE STATISTIKA

Artikkel 11

Põllumajanduslike tootmismeetodite uuring

1. Liikmesriigid teevad põllumajanduslikes majapidamistes kasutatavate põllumajanduslike tootmismeetodite uuringu. Kõnealuse uuringu võib teha valikuuringuna.

2. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib komisjon lubada liikmesriikidel teha valikuuringu, kasutades eraldi alavalimit.

3. Liikmesriigid esitavad andmeid V lisas loetletud põllumajanduslike tootmismeetoditega seotud karakteristikute kohta.

4. Iga vaadeldud majapidamise puhul esitavad liikmesriigid samuti hinnangu majapidamises niisutamiseks kasutatava vee koguse kohta (kuupmeetrites). Hinnangu võib esitada mudeli abil.

5. Komisjon annab liikmesriikidele metoodika-alast ja muud toetust lõikes 4 osutatud mudeli koostamiseks. Lisaks edendab komisjon vajalikku koostööd ja kogemuste vahetamist liikmesriikide vahel, et saada võrreldavaid tulemusi.

6. Kui liikmesriik teeb kindlaks, et karakteristiku esinemissagedus on väike või puudub, võib selle karakteristiku andmete kogumisel kõrvale jätta. Asjasse puutuv liikmesriik teatab uuringuaastale vahetult eelneval kalendriaastal komisjonile mis tahes karakteristikutest, mis andmete kogumisel kõrvale jäetakse.

7. Karakteristikute mõisted tuleb vastu võtta vastavalt artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

8. Vaatlusperiood langeb kokku 2010. aasta majapidamiste struktuuriuuringu karakteristikute puhul kasutatavate vaatlusperioodidega.

9. Kõnealuse uuringu tulemused seotakse 2010. aasta majapidamiste struktuuriuuringu andmetega üksikute põllumajanduslike majapidamiste kohta. Koondatud kinnitatud andmed edastatakse komisjonile elektrooniliselt hiljemalt 31. detsembril 2012.

10. Uuringuandmete edastamise vormi määrab komisjon.

11. Komisjon ei kasuta põllumajanduslike tootmismeetodite andmeid valimi koostamiseks ega uuringute tegemiseks.







IV

PEATÜKK

ARUANDED, RAHASTAMINE JA RAKENDUSMEETMED

Artikkel 12

Aruanded

1. Liikmesriikidel tuleb esitada käesoleva määrusega hõlmatud uuringute kohta „riiklik metoodikaaruanne”, milles kirjeldatakse järgmist:

a) kasutatud korraldust ja metoodikat;

b) käesolevas määruses nimetatud valikuuringutes saavutatud täpsusastmeid;

c) teavet kasutatud halduslike andmeallikate kvaliteedi kohta ja

d) valimisse arvamise ja sealt välja jätmise kriteeriume, mida kasutati artikliga 3 ette nähtud katvuse saavutamiseks.

2. Riiklik metoodikaaruanne esitatakse komisjonile koos kinnitatud uuringutulemustega vastavalt artikli 9 lõigetes 1 ja 2 nimetatud tähtaegadele.

3. Lisaks iga uuringu lõpus nõutavatele riiklikele metoodikaaruannetele esitavad liikmesriigid komisjonile mis tahes täiendava teabe, mida võidakse nõuda uuringu korralduse ja kasutatud metoodika kohta.

Artikkel 13

Ühenduse toetus

1. Liikmesriigid saavad ühenduselt rahalist toetust maksimaalselt 75 % ulatuses käesoleva määrusega hõlmatud uuringute tegemise kuludest, kuid mitte rohkem kui lõigetes 3 ja 4 sätestatud maksimumsummad.

2. Seoses põllumajanduslike majapidamiste satelliidi abil tuvastamisega annab komisjon käesoleva määruse jõustumisel vajalikku tehnilist abi ja nõuandeid neile liikmesriikidele, kes seda taotlevad.

3. 2010. aasta majapidamiste struktuuriuuringu ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringu liidetud kulude puhul piirdub ühenduse toetus allpool sätestatud maksimumsummadega:

— Luksemburg ja Malta – kummalegi 50 000 eurot;

— Austria, Iirimaa ja Leedu – igaühele 1 000 000 eurot;

— Bulgaaria, Saksamaa, Ungari, Portugal ja Ühendkuningriik – igaühele 2 000 000 eurot;

— Kreeka, Hispaania ja Prantsusmaa – igaühele 3 000 000 eurot;

— Itaalia, Poola ja Rumeenia – igaühele 4 000 000 eurot ning

— kõik teised liikmesriigid – igaühele 300 000 eurot.

4. 2013. ja 2016. aasta majapidamiste struktuuriuuringute puhul vähendatakse lõikes 3 nimetatud maksimumsummasid 50 %.

▼M1

4a. 2016. aastal põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringu tegemiseks Horvaatiale eraldatav maksimumsumma on 500 000 eurot.

▼C1

5. Ühenduse finantsabi makstakse Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist kooskõlas määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 3 lõike 2 punktiga e.

Artikkel 14

Finantsraamistik

1. Kõnealuse uuringukava rakendamise rahaline toetus aastateks 2008–2013, sh komisjonis liikmesriikide poolt vastavalt käesoleva määruse sätetele esitatud andmete töötlemiseks kasutatavate andmebaasisüsteemide haldamiseks, hoolduseks ja arendamiseks vajalikud assigneeringud, on 58 850 000 eurot.

▼M1

2. Rahaline toetus 2016. aastal põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringute rakendamiseks, sh komisjonis liikmesriikide poolt vastavalt käesolevale määrusele esitatud andmete töötlemiseks kasutatavate andmebaasisüsteemide haldamiseks, hoolduseks ja arendamiseks vajalikud assigneeringud, on 2014.–2018. aastaks 20 650 000 eurot.

▼C1

3. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased assigneeringud finantsraamistiku piires.

▼M1

4. Komisjon rakendab liidu rahalist toetust kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 ( 16 ).

▼M1

Artikkel 14a

Liidu finantshuvide kaitse

1. Komisjon astub vajalikke samme, tagamaks, et käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse liidu finantshuve pettuste, kelmuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetustegevusega, tõhusa kontrolliga ja alusetult välja makstud summade sissenõudmisega ning vajaduse korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistuste määramisega.

2. Komisjonil või tema esindajatel ja Euroopa Kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda liit on programmi vahenditest rahastanud.

Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib korraldada sellise rahastamisega otseselt või kaudselt seotud ettevõtjate tööruumides kohapealseid kontrolle, mis peavad toimuma nõukogu määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ( 17 ) sätestatud korras ning mille eesmärk on teha kindlaks, kas toetuslepingu, toetuse määramise otsuse või liidu eelarvest rahastamise lepinguga seoses esineb pettusi, kelmusi, korruptsiooni või mis tahes muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.

Ilma et see piiraks esimese ja teise lõigu kohaldamist, antakse kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud lepingutega, toetuslepingutega ja toetuse määramise otsustega, samuti käesoleva määruse rakendamisest tulenevate lepingutega, komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile sõnaselgelt õigus selliseks auditeerimiseks ja kohapealseks kontrolliks.

▼C1

Artikkel 15

Komitee

1. Komisjoni abistab otsuse 72/279/EMÜ kohaselt asutatud alaline põllumajandusstatistika komitee.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Artikkel 16

Erandid

1. Erandina artikli 6 lõigetest 1 ja 2, artiklist 8, artikli 9 lõikest 1, artikli 11 lõigetest 8 ja 9, artikli 13 lõikest 3, III ja IV lisast asendatakse Kreeka, Hispaania ja Portugali puhul viited aastale 2010 viidetega aastale 2009.

2. Erandina artikli 9 lõikest 1 asendatakse viide 31. märtsile 2012:

a) Kreeka ja Portugali puhul viitega 31. märtsile 2011;

b) Hispaania puhul viitega 30. juunile 2011;

c) Itaalia ja Rumeenia puhul viitega 30. juunile 2012.

3. Erandina artikli 11 lõikest 9 asendatakse viide 31. detsembrile 2012 Kreeka, Hispaania ja Portugali puhul viitega 31. detsembrile 2011.

Artikkel 17

Kehtetuks tunnistamine

1. Määrus (EMÜ) nr 571/88 tunnistatakse kehtetuks.

2. Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 18

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

Põllumajandusliku majapidamise määratluses osutatud põllumajanduslike tegevuste loetelu

Allpool loetletud tegevused (mis võivad olla põhi- või kõrvaltegevused) põhinevad Euroopa majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori (NACE Rev. 2) jaol „Taime- ja loomakasvatus, jahindus ja neid teenindavad tegevusalad” ning neid kasutatakse põllumajandusliku majapidamise mõiste määratlemisel.







Tegevuse kirjeldus NACE Rev. 2 kood Täiendavad märkused tegevuste kohta, mida kasutatakse või ei kasutata põllumajanduslike tegevuste määratlemisel Üheaastaste põllukultuuride kasvatus 01.1 Mitmeaastaste taimede kasvatus 01.2 Käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvad omakasvatatud viinamarjadest veini või omakasvatatud oliividest oliiviõli tootvad põllumajanduslikud majapidamised. Taimede paljundamine 01.3 Loomakasvatus 01.4 Käesoleva määruse kohaldamisalast jäetakse välja kõik NACE Rev. 2 gruppi 01.49 (muu loomakasvatus) liigitatud tegevused, v.a: i) jaanalindude, emude ja küülikute kasvatamine; ii) mesindus ning mee ja mesilasvaha tootmine. Segapõllumajandus 01.5 Põllumajandust abistavad tegevusalad ja saagikoristusjärgsed tegevused 01.6 Üldjuhul jäetakse käesoleva määruse kohaldamisalast välja kõik majapidamised, mis tegelevad NACE Rev. 2 gruppi 01.6 kuuluvate tegevustega, kui see on nende ainus tegevus. Käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvad siiski majapidamised, mis tegelevad ainult põllumajandusmaa hoidmisega heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes (NACE Rev. 2 grupp 01.61).









II LISA







Majapidamiste struktuuriuuringu ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringu künnised Karakteristik Künnis Kasutatav põllumajandusmaa Põllumaa, koduaiad, püsirohumaa, püsikultuuride kasvatamise ala 5 ha Avamaal kasvavad püsikultuurid Puuvilja-, marja-, tsitrusviljade ja oliiviistandikud, viinamarjaistandikud ja puukoolid 1 ha Muu intensiivtootmine Värsked köögiviljad, melonid ja maasikad, mis kasvavad avamaal või madala kaitsekatte all (sisseminekuvõimaluseta) 0,5 ha Tubakas 0,5 ha Humal 0,5 ha Puuvill 0,5 ha Põllumajanduskultuurid, mis on klaasist või kõrge katte all (sisseminekuvõimalusega) Värsked köögiviljad, melonid ja maasikad 0,1 ha Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid) 0,1 ha Veised Kõik 10 looma Sead Kõik 50 looma Suguemised 10 looma Lambad Kõik 20 looma Kitsed Kõik 20 looma Kodulinnud Kõik 1 000 looma

▼M2









III LISA







Põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringu karakteristikute loetelu 2016. aasta jaoks KARAKTERISTIK ÜHIK/LIIK I. Üldkarakteristikud – Majapidamise asukoht (1) – – Asjaomane NUTS (2) 3 piirkond NUTS 3 kood – – Kas majapidamine asub vähem soodsas piirkonnas? L/M/N (3) – Majapidamise õiguslik vorm – – Kas majapidamine on ühismaa üksus? Jah/Ei – – Kas majapidamise eest vastutab õiguslikult ja majanduslikult: – – – füüsiline isik, kes on ainuvaldaja, kui majapidamine on iseseisev? Jah/Ei – – – – Kui vastus eelmisele küsimusele on „Jah”, siis kas kõnealune isik (valdaja) on ka majapidamise juht? Jah/Ei – – – – – Kui kõnealune isik ei ole juht, siis kas majapidamise juht on valdaja pereliige? Jah/Ei – – – – – Kui juht on valdaja pereliige, siis kas ta on valdaja abikaasa? Jah/Ei – – – üks või mitu füüsilist isikut, kes on osanikud, kui tegemist on majapidamiste ühendusega? Jah/Ei – – – juriidiline isik? Jah/Ei – Majapidamise valduse vorm (valdaja suhtes) ja põllumajandustootmise liik – – Kasutatav põllumajandusmaa – – – Valdaja kasutuses ha – – – Rendisuhte alusel ha – – – Loonusrendisuhte või muul alusel ha – – Ühine maa ha – Mahepõllumajandus – – Kas majapidamises tegeldakse mahepõllumajandusega? Jah/Ei – – Üksikasjad (4) – – – Majapidamise kogu kasutatav põllumajandusmaa, millel kasutatakse mahepõllumajandusliku tootmise meetodeid, mis on sertifitseeritud vastavalt riiklikele või Euroopa Liidu eeskirjadele ha – – – Majapidamise kogu kasutatav põllumajandusmaa, mille puhul minnakse üle mahepõllumajanduslikule tootmisele, mille meetodid peavad olema sertifitseeritud vastavalt riiklikele või Euroopa Liidu eeskirjadele ha – – – Majapidamise maa, millel kasutatakse mahepõllumajandusliku tootmise meetodeid, mis on sertifitseeritud vastavalt riiklikele või Euroopa Liidu eeskirjadele, või mille puhul minnakse üle mahepõllumajanduslikule tootmisele, mille meetodid peavad olema selliste eeskirjade kohaselt sertifitseeritud: – – – – Teravili terade (sealhulgas seemnete) tootmiseks: ha – – – – Terade (sh seemnete ning teravilja ja kaunviljade segude) saamiseks kasvatatavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed ha – – – – Kartul (sh varajane ja seemnekartul) ha – – – – Suhkrupeet (v.a seeme) ha – – – – Õliseemnekultuurid ha – – – – Värsked köögiviljad, melonid ja maasikad ha – – – – Karjamaa ja heinamaa, v.a hooldamata karjamaa ha – – – – Puuvilja- ja marjaistandikud ha – – – – Tsitruseistandikud ha – – – – Oliiviistandikud ha – – – – Viinamarjaistandikud ha – – – – Muud põllukultuurid (kiutaimed jms), sh hooldamata karjamaa ha – – – Loomakasvatuses kasutatavad mahepõllumajanduslikud tootmismeetodid, mis on sertifitseeritud vastavalt riiklikele või Euroopa Liidu eeskirjadele: – – – – Veised Pea – – – – Sead Pea – – – – Lambad ja kitsed Pea – – – – Kodulinnud Pea – – – – Muud loomad Jah/Ei – – Majapidamise toodangu sihtkoht: – – – Majapidamise valdaja kodumajapidamises tarbitakse üle 50 % majapidamise lõpptoodangu väärtusest Jah/Ei – – – Otsemüük lõpptarbijatele moodustab üle 50 % majapidamise kogumüügist Jah/Ei II. Maa – Põllumaa – – Terade (sh seemne) saamiseks kasvatatav teravili – – – Pehme nisu ja speltanisu ha – – – Kõva nisu ha – – – Rukis ha – – – Oder ha – – – Kaer ha – – – Maisiterad ha – – – Riis ha – – – Muu terade saamiseks kasvatatav teravili ha – – Terade (sh seemne ning teravilja ja kaunviljade segude) saamiseks kasvatatavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed ha – – – sellest hernes, põlduba ja maguslupiin ha – – Kartul (sh varajane ja seemnekartul) ha – – Suhkrupeet (v.a seeme) ha – – Söödajuurvili ja -kapsas (v.a seeme) ha – – Tehnilised kultuurid: – – – Tubakas ha – – – Humal ha – – – Puuvill ha – – – Raps ja rüps ha – – – Päevalill ha – – – Soja ha – – – Linaseemned (õlilina) ha – – – Muud õliseemnekultuurid ha – – – Lina ha – – – Harilik kanep ha – – – Muud kiutaimed ha – – – Aromaatsed taimed, ravimtaimed ja maitsetaimed ha – – – Mujal nimetamata tehnilised kultuurid ha – – Värsked köögiviljad, melonid ja maasikad, mis kasvavad – – – Avamaal või madala (ligipääsmatu) kaitsekatte all ha – – – – Põllul ha – – – – Aiamaal ha – – – Klaasi või muu (ligipääsetava) kaitsekatte all ha – – Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid): – – – Avamaal või madala (ligipääsmatu) kaitsekatte all ha – – – Klaasi või muu (ligipääsetava) kaitsekatte all ha – – Haljalt koristatud taimed: – – – Ajutine rohumaa ha – – – Muud haljalt koristatud taimed: – – – – Haljasmais ha – – – – Liblikõielised taimed ha – – – – Muud haljalt koristatud taimed, mida ei ole mujal märgitud ha – – Põllumaa seemned ja seemikud ha – – Muud põllukultuurid ha – – Kesa ha – Koduaiad ha – Püsirohumaa ha – – Karjamaa ja heinamaa, v.a hooldamata karjamaa ha – – Hooldamata karjamaa ha – – Püsirohumaa, mida ei kasutata enam tootmise eesmärgil ja mis vastab toetuse saamise tingimustele ha – Püsikultuurid – – Puuvilja- ja marjaistandikud ha – – – Puuviljasordid, sellest ha – – – – Parasvöötme puuviljad ha – – – – Lähistroopikavöötme puuviljad ha – – – Marjasordid ha – – – Pähklid ha – – Tsitruseistandikud ha – – Oliiviistandikud, ha – – – kus tavapäraselt toodetakse lauaoliive ha – – – kus tavapäraselt toodetakse oliive õli tootmiseks ha – – Viinamarjaistandikud, kus tavapäraselt toodetakse ha – – – kvaliteetveine ha – – – muid veine ha – – – lauaviinamarju ha – – – rosinaid ha – – Puukoolid ha – – Muud püsikultuurid ha – – Püsikultuurid katmikalal ha – Muu maa – – Kasutamata põllumajandusmaa ha – – Metsamaad ha – – – sellest lühikese raieringiga madalmets ha – – Muu maa (hoonete, karjaaia, teede, tiikide, kivimurdude, kaljude jms all olev maa, viljatu maa) ha – Seened ha – Energiakultuurid ha – Niisutamine – – Niisutatud ala – – – Kogu niisutatav ala ha – – – Viimase 12 kuu jooksul vähemalt kord niisutatud haritav maa kokku ha – – Kasutatud niisutusmeetodid – – – Pindniisutamine (üleujutamine, niisutuskraavid) Jah/Ei – – – Vihmutus Jah/Ei – – – Tilkkastmine Jah/Ei – – Majapidamises niisutamiseks kasutatava vee päritolu – – – Majapidamise territooriumi põhjavesi Jah/Ei – – – Majapidamise territooriumi pinnavesi (tiigid või tammid) Jah/Ei – – – Väljaspool majapidamise territooriumi asuvate järvede, jõgede või vooluveekogude pinnavesi Jah/Ei – – – Väljaspool majapidamise territooriumi asuva veevarustusvõrgu vesi Jah/Ei – – – Muud allikad Jah/Ei III. Põllumajandusloomad – Hobuslased Pea – Veised: – – Alla ühe aasta vanused pull- ja lehmvasikad ja -mullikad Pea – – Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused pullimullikad Pea – – Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused lehmmullikad Pea – – Vähemalt kaheaastased pullid Pea – – Vähemalt kaheaastased lehmmullikad Pea – – Lüpsilehmad Pea – – Muud lehmad Pea – Lambad ja kitsed: – – Lambad (igas vanuses) Pea – – – Uted Pea – – – Muud lambad Pea – – Kitsed (igas vanuses) Pea – – – Emakitsed Pea – – – Muud kitsed Pea – Sead: – – Põrsad eluskaaluga alla 20 kg Pea – – Suguemised kaaluga vähemalt 50 kg Pea – – Muud sead Pea – Kodulinnud: – – Broilerid Pea – – Munakanad Pea – – Muud kodulinnud: Pea – – – Kalkunid Pea – – – Pardid Pea – – – Haned Pea – – – Jaanalinnud Pea – – – Mujal nimetamata kodulinnud Pea – Emaküülikud Pea – Mesilased Tarud – Mujal nimetamata põllumajandusloomad Jah/Ei IV. Tööjõud IV.(i) Põllumajandustöö majapidamises – Valdaja – – Sugu mees/naine – – Vanus Vanuserühmad (5) – – Põllumajandustöö majapidamises (v.a majapidamistööd) ATÜ 1. %-rühm (6) – Juht – – Sugu mees/naine – – Vanus Vanuserühmad (5) – – Põllumajandustöö majapidamises (v.a majapidamistööd) ATÜ 2. %-rühm (7) – Juhi väljaõpe – – Juhi põllumajanduslik väljaõpe Väljaõppe koodid (8) – – Juhi kutsekoolitus viimase 12 kuu jooksul Jah/Ei – Ainuvaldaja pereliikmed, kes teevad majapidamises põllumajandustöid: meessoost – – Põllumajandustöö majapidamises (v.a majapidamistööd) ATÜ 2. %-rühm – Ainuvaldaja pereliikmed, kes teevad majapidamises põllumajandustöid: naissoost – – Põllumajandustöö majapidamises (v.a majapidamistööd) ATÜ 2. %-rühm – Alalised töötajad väljastpoolt perekonda: meessoost – – Põllumajandustöö majapidamises (v.a majapidamistööd) ATÜ 2. %-rühm – Alalised töötajad väljastpoolt perekonda: naissoost – – Põllumajandustöö majapidamises (v.a majapidamistööd) ATÜ 2. %-rühm – Ajutised töötajad väljastpoolt perekonda: mees- ja naissoost Täistööpäevad IV.(ii) Muu tulutoov tegevus: Mittepõllumajanduslik töö majapidamises (majapidamisega otseselt mitteseotud) ja töö väljaspool majapidamist – Majapidamise juhiks oleva valdaja muu tulutoov tegevus: M/S/N (9) – Ainuvaldaja muude pereliikmete muu tulutoov tegevus: põhitegevus Isikute arv – Ainuvaldaja muude pereliikmete muu tulutoov tegevus: kõrvaltegevus Isikute arv V. Muu tulutoov tegevus, millega majapidamises tegeldakse (otseselt seotud majapidamisega) V.(i) Muude tulutoovate tegevuste loetelu – Tervishoiu-, sotsiaal- või haridusteenuste osutamine Jah/Ei – Turism, majutus ja muud vaba aja veetmisega seotud tegevused Jah/Ei – Käsitöö Jah/Ei – Põllumajandussaaduste töötlemine Jah/Ei – Taastuvenergia tootmine Jah/Ei – Puidutöötlemine (nt saagimine) Jah/Ei – Vesiviljelus Jah/Ei – Lepinguline töö (kasutades majapidamise tootmisvahendeid) – – Põllumajanduslik (teistele majapidamistele) Jah/Ei – – Mittepõllumajanduslik Jah/Ei – Metsandus Jah/Ei – Muu Jah/Ei – Kes on tegevusse kaasatud? – – Valdaja, kes on ka majapidamise juht: M/S/N (9) – – Ainuvaldaja muud pereliikmed, põhitegevusena Isikute arv – – Ainuvaldaja muud pereliikmed, kõrvaltegevusena Isikute arv – – Majapidamises regulaarselt töötavad isikud, kes ei ole pereliikmed, põhitegevusena Isikute arv – – Majapidamises regulaarselt töötavad isikud, kes ei ole pereliikmed, kõrvaltegevusena Isikute arv V.(ii) Majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse osakaal – Protsent majapidamise lõpptoodangust Protsendirühmad (10) VI. Maaelu arengu toetus – Majapidamine on saanud viimase kolme aasta jooksul järgmiste maaelu arendamise meetmete raames toetusi (11) Jah/Ei – – Põllumajandustootjate osalemine toidukvaliteedikavades Jah/Ei – – Natura 2000 toetused ja vee raamdirektiiviga (12) seotud toetused Jah/Ei – – Põllumajanduslikud keskkonnatoetused — kliimatoetused Jah/Ei – – Mahepõllumajandus Jah/Ei – – Loomade heaolu toetused Jah/Ei – – Investeeringud materiaalsesse varasse Jah/Ei – – Loodusõnnetustest ja katastroofidest tingitud põllumajandusliku tootmise potentsiaali kahjustumise ennetamine ja kõrvaldamine Jah/Ei – – Põllumajanduslike majapidamiste ja äritegevuse arendamine Jah/Ei – – Investeeringud metsaala arengusse ja metsade elujõulisuse parandamisse Jah/Ei – – Metsastamine ja metsaalade loomine Jah/Ei – – Agrometsandussüsteemide loomine Jah/Ei – – Metsakahjustuste ennetamine ja kõrvaldamine Jah/Ei – – Investeeringud metsade vastupidavuse ja keskkonnaväärtuse parandamisse Jah/Ei – – Investeeringud metsandustehnoloogiatesse ning metsasaaduste töötlemisse, varumisse ja turustamisse Jah/Ei – – Toetused looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega aladele Jah/Ei – – Metsakeskkonna- ja kliimateenused ning metsakaitse Jah/Ei – – Riskijuhtimine Jah/Ei VII. Põllumajanduslikus majapidamises rakendatavad pinnase- ja sõnnikukäitlusmeetodid – Maaharimismeetodid (13) avapõllumaal – – Traditsiooniline maaharimine ha – – Pindharimine ha – – Otsekülv (v.a avapõllumaa mitmeaastaste taimedega) ha – Pinnakate (14) avapõllumaal – – Tavaline talivili ha – – Haljasväetistaimed või eelvili ha – – Taimejäägid ha – – Paljas muld ha – – Avapõllumaa mitmeaastaste taimedega ha – Põllumaa külvikord – – Külvikorrale allutatud põllumaa osakaal PM %-rühm (15) – Ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala — põlluservade, puhverribade, hekkide, puude, kesa, biotoopide, metsastatud maa-ala ja maastikuelementide kogupindala ha (16) – Sõnnikulaotuse meetodid: – – Paisklaotus – – – Mullaga ei segatud Sõnniku %-rühm (17) – – – Mullaga segamine 4 tunni jooksul pärast laotamist Sõnniku %-rühm – – – Mullaga segamine hiljem kui 4 tundi pärast laotamist Sõnniku %-rühm – – Lohislaotus – – – Lohisvoolik Sõnniku %-rühm – – – Lohiskiil Sõnniku %-rühm – – Sisestuslaotus – – – Madal/avalõhedega Sõnniku %-rühm – – – Sügav/sulglõhedega Sõnniku %-rühm – Sõnniku sissevedu majapidamisse ja väljavedu majapidamisest – – Majapidamisest väljaveetud toodetud sõnniku koguhulk Tonnid – – Majapidamisse sisseveetud sõnnik Tonnid (1) Geograafilisi koordinaate ei tule 2016. aastal esitada. (2) Ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (3) L — vähem soodne mitte-mägipiirkond; M — vähem soodne mägipiirkond; N — tavaline piirkond (mitte vähem soodne piirkond). Sellist liigitust võidakse tulevikus kohandada ÜPP 2020 edusamme silmas pidades. (4) Seda osa tuleb täita vaid sellisel juhul, kui vastus eelmisele küsimusele on „Jah”. (5) Vanuserühmad: (koolikohustuse lõppemisest kuni 24. eluaastani), (25–34), (35–39), (40–44), (45–54), (55–64), (65 ja üle selle). (6) Aasta tööühiku (ATÜ) 1. protsendirühm: (0), (> 0–< 25), (≥ 25–< 50), (≥ 50–< 75), (≥ 75-< 100), (100). (7) Aasta tööühiku (ATÜ) 2. protsendirühm: (> 0–< 25), (≥ 25–< 50), (≥ 50–< 75), (≥ 75–< 100), (100). (8) Väljaõppe koodid: (ainult praktiline põllumajanduslik kogemus), (põllumajanduslik baasväljaõpe), (täielik põllumajanduslik väljaõpe). (9) M — põhitegevus, S — kõrvaltegevus, N — ei ole kaasatud (10) Protsendirühmad: (≥ 0–≤ 10), (> 10–≤ 50), (> 50–< 100). (11) Maaelu arendamise meetmed vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrusele (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487) — need karakteristikud peaksid olema kättesaadavad haldusallikatest. (12) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/60/EÜ, 23. oktoober 2000, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1). (13) Traditsioonilise maaharimise avapõllumaa + pindharimise avapõllumaa + otsekülvi avapõllumaa + avapõllumaa mitmeaastaste taimedega = avapõllumaa kogupindala (14) Avapõllumaa, kuhu on külvatud tavaline talivili + avapõllumaa, kuhu on külvatud haljasväetistaimed või eelvili + avapõllumaa, mida katavad taimejäägid + avapõllumaa, mille puhul on tegemist palja mullaga + avapõllumaa mitmeaastaste taimedega = avapõllumaa kogupindala (15) Põllumaa (PM) protsendirühm: (0), (> 0–< 25), (≥ 25–< 50), (≥ 50–< 75), (≥ 75). (16) Märkida ainult selliste põllumajanduslike majapidamiste puhul, kus põllumaad on üle 15 ha (17) Protsent sõnniku koguhulgast, mida laotatakse vastavat laotamismeetodit kasutades: (0), (> 0–< 25), (≥ 25–< 50), (≥ 50–< 75), (≥ 75–< 100), (100)

▼C1









IV LISA

TÄPSUSNÕUDED

Käesolevas määruses nimetatud valikuuringud peavad komisjoni 7. juuni 1985. aasta otsuse 85/377/EMÜ (millega kehtestatakse ühenduse põllumajandusettevõtete liigitus) ( 18 ) kohaselt olema statistiliselt representatiivsed NUTS 2 piirkondade tasandil ja riigi kokkuliidetud vähemsoodsate piirkondade suhtes, ( 19 ) arvestades põllumajanduslike majapidamiste liiki ja suurust. Lisaks tuleb põllumajanduslike majapidamiste põllumajanduskultuuride ja loomadega seotud karakteristikute puhul järgida määratletud täpsusastmeid.

Kõnealused täpsusastmed on esitatud allpool täpsustabelites ning neid kohaldatakse kõigi vähemalt 10 000 majapidamisega NUTS 2 tasandi piirkondade suhtes. Vähem kui 10 000 majapidamisega NUTS 2 tasandi piirkonna puhul kohaldatakse nimetatud täpsusastmeid sellega seotud NUTS 1 tasandi piirkonna suhtes, tingimusel et kõnealuses NUTS 1 tasandi piirkonnas on vähemalt 1 000 majapidamist. Põllumajanduslike tootmismeetodite uuringu tegemiseks saadakse põllumajanduskultuuride ja loomadega seotud karakteristikud 2010. aasta majapidamiste struktuuriuuringu tulemustest.

2013. ja 2016. aasta majapidamiste struktuuriuuringu täpsusastmed

Põllumajanduskultuuridega seotud karakteristikud:

teravili terade (sealhulgas seemnete) tootmiseks, mille hulka kuuluvad pehme nisu ja speltanisu, kõva nisu, rukis, oder, kaer, maisiterad, riis ja muude terade tootmiseks kasvatatav teravili;

terade (sh seemne ning teravilja ja kaunviljade segude) saamiseks kasvatatavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed;

kartul (sh varajane ja seemnekartul);

suhkrupeet (v.a seeme);

õliseemnekultuurid, sh raps, rüps, päevalill, soja, linaseemned (õlilina) ja muud õliseemnekultuurid;

värsked köögiviljad, melonid ja maasikad;

lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid);

haljalt koristatud taimed;

püsiheina- ja -karjamaa, v.a hooldamata karjamaa;

puuvilja- ja marjaistandikud;

tsitruseistandikud;

oliiviistandikud;

viinamarjaistandikud.

Loomadega seotud karakteristikud:

lüpsilehmad;

muud lehmad;

muud veised;

suguemised;

muud sead;

lambad;

kitsed;

Kodulinnud.

2010. aasta majapidamiste struktuuriuuringu ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringu osana tehtud valikuuringute täpsusastmed

Põllumajanduskultuuridega seotud karakteristikud:

teravili terade (sealhulgas seemnete) tootmiseks, mille hulka kuuluvad pehme nisu ja speltanisu, kõva nisu, rukis, oder, kaer, maisiterad, riis ja muude terade tootmiseks kasvatatav teravili;

kartul (sh varajane ja seemnekartul) ja suhkrupeet (v.a seemned);

õliseemnekultuurid, sh raps, rüps, päevalill, soja, linaseemned (õlilina) ja muud õliseemnekultuurid;

avamaal kasvatatavad püsikultuurid – puuvilja-, marja-, tsitruse- ja oliiviistandikud, viinamarjaistandikud, puukoolid ja muud avamaal kasvavad püsikultuurid;

värsked köögiviljad, melonid, maasikad, lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid);

ajutine rohumaa ja püsirohumaa.

Loomadega seotud karakteristikud:

veised (igas vanuses);

lambad ja kitsed (igas vanuses);

sead;

kodulinnud.







Täpsustabel, mida kohaldatakse vähemalt 10 000 põllumajandusliku majapidamisega NUTS 2 tasandi piirkonna puhul Täpsusastmed 2013. ja 2016. aasta majapidamiste struktuuriuuring Põllumajanduslike tootmismeetodite uuring Karakteristiku esinemise sagedus NUTS 2 piirkonnas Suhteline standardviga Karakteristiku esinemise sagedus NUTS 2 piirkonnas Suhteline standardviga Põllumajandusliku majapidamise põllumajanduskultuuridega seotud karakteristikud 7,5 % või rohkem kasutatavast põllumajandusmaast < 5 % 10 % või rohkem kasutatavast põllumajandusmaast < 10 % Põllumajandusliku majapidamise loomadega seotud karakteristikud 7,5 % või rohkem loomühikutest ja rohkem kui 5 % iga kategooria riiklikust osatähtsusest < 5 % 10 % või rohkem loomühikutest ja rohkem kui 5 % iga kategooria riiklikust osatähtsusest < 10 %







Täpsustabel, mida kohaldatakse vähem kui 10 000 põllumajandusliku majapidamisega NUTS 2 tasandi piirkonna puhul Täpsusastmed 2013. ja 2016. aasta majapidamiste struktuuriuuring Põllumajanduslike tootmismeetodite uuring Karakteristiku esinemise sagedus NUTS 1 tasandi piirkonnas, kus on vähemalt 1 000 majapidamist Suhteline standardviga Karakteristiku esinemise sagedus NUTS 1 tasandi piirkonnas, kus on vähemalt 1 000 majapidamist Suhteline standardviga Põllumajandusliku majapidamise põllumajanduskultuuridega seotud karakteristikud 7,5 % või rohkem kasutatavast põllumajandusmaast < 5 % 10 % või rohkem kasutatavast põllumajandusmaast < 10 % Põllumajandusliku majapidamise loomadega seotud karakteristikud 7,5 % või rohkem loomühikutest ja rohkem kui 5 % iga kategooria riiklikust osatähtsusest < 5 % 10 % või rohkem loomühikutest ja rohkem kui 5 % iga kategooria riiklikust osatähtsusest < 10 %









V LISA

Põllumajanduslike tootmismeetodite uuringu karakteristikute loetelu







Karakteristik Ühik/liik Maaharimismeetodid Traditsiooniline maaharimine (hõlmadra või ketasadraga) ha Kaitsev maaharimine (pindharimine) ha Kündmiseta maaharimine (tüükülv) ha Pinnase säilitamine Talvine pinnakate: tavaline talivili ha haljasväetistaimed või eelvili ha taimejäägid ha paljas muld ha Külvikord: kavandatud külvikorrast välja jääva põllumaa osatähtsus VM protsendirühm (1) Maastikuelemendid Lineaarsed elemendid, mida põllumajandustootja on säilitanud viimase kolme aasta jooksul, neist: hekid jah/ei puuderead jah/ei kiviaiad jah/ei Lineaarsed elemendid, mida põllumajandustootja on rajanud viimase kolme aasta jooksul, neist: hekid jah/ei puuderead jah/ei kiviaiad jah/ei Loomade karjatamine Karjatamine majapidamises: viimase aasta jooksul karjatamiseks kasutatud ala ha aeg, mil loomad on püsiheinamaal Kuude arv aastas Karjatamine ühiskarjamaal: ühiskarjamaal karjatatavate loomade koguarv Loomade arv aeg, mil loomi karjatatakse ühiskarjamaal Kuude arv aastas Loomapidamishooned Veised: latritega laut – tahe- ja vedelsõnnikuga Kohtade arv latritega laut – poolvedela sõnnikuga Kohtade arv vabapidamine – tahe- ja vedelsõnnikuga Kohtade arv vabapidamine – poolvedela sõnnikuga Kohtade arv muu Kohtade arv Sead: osaline restpõrand Kohtade arv täisrestpõrand Kohtade arv õlgedest allapanu (sügavallapanul vabapidamine) Kohtade arv muu Kohtade arv Munakanad: õlgedest allapanu (sügavallapanul vabapidamine) Kohtade arv puurid (kõik liigid) Kohtade arv sõnnikutransportööriga puurid Kohtade arv puuride all paikneva avatud sõnnikuhoidlaga puurid Kohtade arv lindla all paikneva ventileeritud sõnnikuhoidlaga puurid Kohtade arv muu Kohtade arv Sõnniku laotamine Kasutatav põllumajandusmaa, kuhu laotatakse tahe- või laudasõnnik Kokku KPM protsendirühm (2) Kohese sissekünniga KPM protsendirühm (2) Kasutatav põllumajandusmaa, kuhu laotatakse poolvedelat sõnnikut Kokku KPM protsendirühm (2) Kohese sissekünniga või sissepritsega KPM protsendirühm (2) Majapidamises toodetud sõnniku koguhulgast väljaviidud sõnniku osakaal Protsendi-rühm (3) Sõnnikuhoidlad ja sõnniku käitlemise rajatised Hoidlad: tahesõnnik jah/ei vedelsõnnik jah/ei poolvedel sõnnik poolvedela sõnniku mahuti jah/ei biotiik jah/ei Kas hoidlad on kaetud? Tahesõnnik jah/ei Vedelsõnnik jah/ei Poolvedel sõnnik jah/ei Niisutamine Niisutatud ala Niisutatud ala keskmine suurus viimasel kolmel aastal ha Viimase 12 kuu jooksul vähemalt kord niisutatud haritav maa kokku Kokku ha Teravili terade (sealhulgas seemnete) tootmiseks (v.a mais ja riis) ha Mais (terad ja haljasmass) ha Riis ha Terade (sh seemne ning teravilja ja kaunviljade segude) saamiseks kasvatatavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed ha Kartul (sh varajane ja seemnekartul) ha Suhkrupeet (v.a seeme) ha Raps ja rüps ha Päevalill ha Kiudtaimed (lina, kanep, muud kiudtaimed) ha Värsked köögiviljad, melonid ja maasikad – avamaal ha Ajutine rohumaa ning püsirohumaa ha Muud põllumaal kasvatatavad põllukultuurid ha Puuvilja- ja marjaistandikud ha Tsitruseistandikud ha Oliiviistandikud ha Viinamarjaistandikud ha Kasutatud niisutusmeetodid: pindniisutamine (üleujutamine, niisutuskraavid) jah/ei vihmutus jah/ei tilkkastmine jah/ei Majapidamises niisutamiseks kasutatava vee päritolu: majapidamise territooriumi põhjavesi jah/ei majapidamise territooriumi pinnavesi (tiigid või tammid) jah/ei väljaspool majapidamise territooriumi asuvate järvede, jõgede või vooluveekogude vesi jah/ei väljaspool majapidamise territooriumi asuva veevarustusvõrgu vesi jah/ei muud allikad jah/ei (1) Viljelusmaa (VM) protsendirühm: (0), (> 0 – < 25), (≥ 25 – < 50), (≥ 50 – < 75), (≥ 75). (2) Kasutatava põllumajandusmaa (KPM) protsendirühm: (0), (> 0 – < 25), (≥ 25 – < 50), (≥ 50 – < 75), (≥ 75). (3) Protsendirühm: (0), (> 0 – < 25), (≥ 25 – < 50), (≥ 50 – < 75), (≥ 75).