2005R0184 — ET — 11.12.2008 — 002.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 184/2005,

12. jaanuar 2005,

ühenduse maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute statistika kohta







EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 285 lõiget 1, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Keskpangaga arvamust, mis on esitatud vastavalt asutamislepingu artikli 105 lõikele 4 ( 1 ), vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele ( 2 ), ning arvestades järgmist: (1) Vastavalt asutamislepingule peab komisjon esitama nõukogule aruanded, et nõukogu saaks jälgida iga liikmesriigi ja kogu ühenduse majanduslikku arengut, samuti majanduspoliitika kooskõla teatavate üldiste suunistega. (2) Vastavalt asutamislepingule peab komisjon esitama nõukogule ettepanekud ühise kaubanduspoliitika rakendamiseks ja nõukogu volitab komisjoni alustama vajalikke läbirääkimisi. (3) Kaubanduslepingute, sealhulgas teenustekaubanduse üldlepingu (GATS) ( 3 ) ja intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu (TRIPs) ( 4 ) rakendamine ja läbivaatamine, samuti praegu ja tulevikus toimuvad läbirääkimised edasiste lepingute kohta nõuavad, et asjakohane statistiline teave oleks kättesaadav. (4) Nõukogu 25. juuni 1996. aasta määrus (EÜ) nr 2223/96 ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta ( 5 ) (ESA 95) sisaldab ühiseid standardeid, määratlusi, liigitusi ja raamatupidamiseeskirju liikmesriikide kontode koostamiseks, et rahuldada ühenduse statistika vajadusi ja saada liikmesriikide vahel võrreldavaid tulemusi. (5) 2000. aasta septembris nõukogule esitatud Euroopa Majandus- ja Rahaliidu statistiliste nõuete täitmise tegevusplaan ning 3., 4. ja 5. eduaruanne, mida ka nõukogu toetas, sätestavad Euroopa rahvamajanduse arvepidamise kvartaalsete kontode esitamise institutsionaalsete sektorite lõikes 90 päeva jooksul. Kvartaalse maksebilansistatistika õigeaegne esitamine on eelduseks nimetatud kontode koostamisele. (6) Nõukogu 20. detsembri 1996. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 58/97 ettevõtluse struktuurinäitajate kohta ( 6 ) kehtestas ühtse raamistiku ettevõtluse struktuuri, tegevuse, konkurentsivõime ja jõudluse kohta statistika kogumiseks, koostamiseks, edastamiseks ja hindamiseks, ja sätestab kogutavad näitajad. (7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. detsembri 2001. aasta määrusel (EÜ) nr 2560/2001 eurodes tehtavate välismaksete kohta ( 7 ) oli otsene mõju statistika kogumisele ja nimetatud määruses sätestatud läve suurendamisel oleks oluline mõju ettevõtjate aruandluskoormusele ja liikmesriikide maksebilansistatistika kvaliteedile eriti neis liikmesriikides, mille statistikakogumine põhineb rahavoogude (arvelduste) süsteemil. (8) Rahvusvahelise Valuutafondi maksebilansi käsiraamat, Euroopa Keskpanga (EKP) 2. mai 2003. aasta suunis Euroopa Keskpanga statistilise aruandluse nõuete kohta maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika ning rahvusvaheliste reservide aruande standardi valdkonnas, ( 8 ) ÜRO rahvusvahelise teenuskaubandusstatistika käsiraamat ja OECD välismaiste otseinvesteeringute statistika standardid piiritlevad üldised maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute statistika koostamise põhireeglid. (9) EKP ja komisjon koordineerivad vastavalt vajadusele maksebilansistatistika alast tegevust. Käesolev määrus määratleb eelkõige liikmesriikidelt kogutava statistilise teabe, mida komisjon vajab ühenduse maksebilansi-, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute statistika tootmiseks. Nimetatud ühenduse statistika tootmiseks ja levitamiseks konsulteerivad komisjon ja liikmesriigid üksteisega edastatud teabe kvaliteedi ja levitamise küsimustes. (10) Nõukogu 11. juuni 1990. aasta määrusega (Euratom, EMÜ) nr 1588/90 statistiliselt konfidentsiaalsete andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta ( 9 ) kehtestatakse, et siseriiklikud eeskirjad statistilise konfidentsiaalsuse kohta ei tohi takistada ühenduse ametiasutusele (Eurostat) konfidentsiaalsete statistiliste andmete edastamist, kui ühenduse statistikat käsitleva ühenduse õigusaktiga nähakse ette selliste andmete edastamine. (11) Nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt ( 10 ) kehtestatakse konfidentsiaalsussätted, mida kohaldatakse EKPle edastatud konfidentsiaalse statistilise teabe suhtes. (12) Eriomase ühenduse statistika tootmist reguleeritakse nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määruses (EÜ) nr 322/97 ühenduse statistika kohta ( 11 ) sätestatud eeskirjadega. (13) On selge vajadus toota ühenduse statistikat maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute kohta ühtseid kvaliteedistandardeid järgiva statistika osas. (14) Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt ühtsete statistika kvaliteedistandardite loomist maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute kohta võrreldava statistika tootmiseks ei saa liikmesriikide tasandil piisaval määral saavutada ning see on seetõttu paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus rakendada abinõusid, mis on kooskõlas asutamislepingu artikli 5 subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei ületa käesolev määrus selle eesmärgi saavutamiseks vajalikke piire. (15) Käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmise tagamiseks võivad andmete kogumise eest vastutavad liikmesriikide ametiasutused vajada ligipääsu administratiivsetele andmeallikatele, näiteks teistele avaliku sektori poolt hallatavatele äriregistritele või muudele andmekogudele, mis sisaldavad teavet piiriüleste tehingute ja positsioonide kohta, kui selline teave on vajalik ühenduse statistika tootmiseks. (16) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud abinõud tuleb võtta tarvitusele kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused ( 12 ), ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

Objekt

Käesolev määrus kehtestab ühtse raamistiku ühenduse statistika tootmise kohta, mis käsitleb maksebilanssi, rahvusvahelist teenuskaubandust ja välismaiseid otseinvesteeringuid.

Artikkel 2

Andmete esitamine

1. Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) maksebilanssi, rahvusvahelist teenuskaubandust ja välismaiseid otseinvesteeringuid käsitlevad statistilised andmed vastavalt I lisale. Andmed määratletakse II lisas.

2. Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) andmed vastavalt I lisas osutatud tähtpäevadele.

Artikkel 3

Andmete allikad

1. Liikmesriigid koguvad käesoleva määruse alusel nõutavat statistilist informatsiooni kasutades kõiki andmeallikaid, mida nad peavad asjakohasteks ja sobivateks, sealhulgas administratiivseid allikaid, näiteks äriregistri andmekogu.

2. Aruandekohustuslikud füüsilised ja juriidilised isikud järgivad liikmesriigi ametiasutuste, kes vastavalt käesolevale määrusele vastutavad liikmesriigi siseselt andmete kogumise eest, sätestatud esitamistähtpäevi ja määratlusi.

3. Kui nõutavaid andmeid ei ole võimalik koguda mõistlike kuludega, võib edastada võimalikult täpsed hinnangulised andmed (sealhulgas nullväärtused).

Artikkel 4

Kvaliteedikriteeriumid ja -aruanded

1. Liikmesriigid rakendavad kõiki nende arvates vajalikke mõistlikke meetmeid, et tagada edastatud andmete kvaliteet vastavalt ühistele kvaliteedistandarditele.

2. Liikmesriigid esitavad komisjonile aruande edastatud andmete kvaliteedi kohta (edaspidi „kvaliteediaruanne”).

▼M2

3. Ühised kvaliteedistandardid, samuti kvaliteediaruannete sisu ja regulaarsuse täpsustab komisjon, võttes arvesse asjaolusid, mis on seotud andmete kogumise ja koostamise kuluga ning samuti oluliste muudatustega andmete kogumises.

Need meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Andmete kvaliteeti hindab kvaliteediaruannete põhjal komisjon, keda abistab artikli 11 lõikes 1 osutatud maksebilansi komitee.

Komisjoni antud hinnang saadetakse teadmiseks Euroopa Parlamendile.

▼B

4. Liikmesriigid teavitavad komisjoni olulisematest edastatavaid andmeid mõjutavatest metoodika- või muudest muudatustest, hiljemalt kolm kuud pärast nende kohaldatavaks muutumist. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja teisi liikmesriike igast sellisest teatest.

Artikkel 5

Andmevood

Toodetav statistika liigitatakse komisjonile (Eurostatile) esitamiseks järgnevalt:

a) maksebilansi euronäitajad;

b) kvartaalne maksebilansistatistika;

c) rahvusvaheline teenuskaubandus;

d) otseinvesteeringute („OI”) vood;

e) OI positsioonid.

Andmevood piiritletakse täpsemalt I lisas.

Artikkel 6

Aruandeperiood ja regulaarsus

Liikmesriigid koostavad andmevood vastavalt lisas I piiritletud asjakohasele esimesele aruandeperioodile ja regulaarsusele.

Artikkel 7

Andmete edastamine

Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostatile) käesoleva määrusega nõutavad andmed komisjoni poolt kindlaksmääratud vormis ja korras artikli 11 lõikes 2 märgitud korra kohaselt.

Artikkel 8

Konfidentsiaalsete andmete edastamine ja vahetamine

1. Piiramata määruse (Euratom, EMÜ) nr 1588/90 artikli 5 lõikes 4 sätestatud eeskirju võib Eurostati ja EKP vahel konfidentsiaalsete andmete edastamine toimuda ulatuses, mis on vajalik maksebilansistatistika ühtsuse tagamiseks Euroopa Liidu ja nende liikmesriikide vahel, kes on võtnud kasutusele ühisraha.

2. Lõiget 1 kohaldatakse tingimusel, et EKP võtab nõuetekohaselt arvesse määruse (EÜ) nr 322/97 artiklis 10 määratletud põhimõtteid ja järgib sama määruse artiklis 14 sätestatud tingimusi.

3. Määruse (EÜ) nr 322/97 artiklis 13 määratletud konfidentsiaalset andmete vahetamist lubatakse liikmesriikide vahel juhul, kui andmete vahetamine on vajalik Euroopa Liidu maksebilansistatistika kvaliteedi tagamiseks.

Liikmesriigid, kes saavad teistelt liikmesriikidelt konfidentsiaalseid andmeid, käsitlevad sellist teavet konfidentsiaalsena.

Artikkel 9

Levitamine

Komisjon (Eurostat) levitab vastavalt käesolevale määrusele toodetud ühenduse statistikat sarnaselt I lisas piiritletud regulaarsusega.

▼M2

Artikkel 10

Kohandamine majanduslike ja tehniliste muudatustega

Järgmised meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, ja mis on vajalikud majanduslike ja tehniliste muudatuste arvessevõtmiseks, võtab vastu komisjon vastavalt artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele:

a) meetmed, millega ajakohastatakse I lisas sätestatud andmetele esitatavaid nõudeid, sealhulgas nii esitamise tähtpäevi kui andmevoogude korrigeerimist, laiendamist või tühistamist;

b) meetmed, millega ajakohastatakse II lisas sätestatud mõisteid.

Artikkel 11

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab maksebilansi komitee („komitee”).

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

3. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

4. EKP võib osaleda komitee koosolekutel vaatlejana.

▼B

Artikkel 12

Aruanne rakendamise kohta

Komisjon esitab 28. veebruariks 2010 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande määruse rakendamise kohta.

Aruanne kajastab eelkõige:

a) toodetud statistika kvaliteeti;

b) hinnangut kasule, mida ühendus, liikmesriigid, andmeesitajad ja -kasutajad saavad võrreldes statistika tootmiseks tehtud kulutustega;

c) potentsiaalseid täiendusi ja muudatusi vajavaid määruse valdkondi;

d) ülevaadet komitee tööst ja soovitusi rakendamismeetmete ulatuse muutmiseks.

Artikkel 13

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

ANDMEVOOD

Artiklis 5 nimetatud

1. Maksebilansi euronäitajad







MAKSEBILANSS EUR Euronäitajad Tähtpäev: t (1) + 2 kuud Regulaarsus: kvartal Esimene aruandeperiood: 2006. aasta esimene kvartal Kreedit Deebet Saldo Jooksevkonto EL-i väline EL-i väline EL-i väline Teenused EL-i väline EL-i väline EL-i väline (1) t = aruandeperiood (aasta või kvartal)

2. Kvartaalne maksebilansistatistika







MAKSEBILANSS K Kvartaliandmed Tähtpäev: t + 3 kuud Regulaarsus: kvartal Esimene aruandeperiood: 2006. aasta esimene kvartal Kreedit Deebet Saldo I. Jooksevkonto Tase 1 Tase 1 Tase 1 Kaubad Tase 1 Tase 1 Tase 1 Teenused Tase 1 Tase 1 Tase 1 Veoteenused Tase 1 Tase 1 Tase 1 Reisiteenused Tase 1 Tase 1 Tase 1 Side- ja kommunikatsiooniteenused Tase 1 Tase 1 Tase 1 Ehitusteenused Tase 1 Tase 1 Tase 1 Kindlustusteenused Tase 1 Tase 1 Tase 1 Finantsteenused Tase 1 Tase 1 Tase 1 Arvuti- ja infoteenused Tase 1 Tase 1 Tase 1 Autoriõiguste ja litsentsitasud Tase 1 Tase 1 Tase 1 Muud äriteenused Tase 1 Tase 1 Tase 1 Isiku-, kultuuri- ja meelelahutusteenused Tase 1 Tase 1 Tase 1 Valitsemisteenused, mis mujal ei sisaldu Tase 1 Tase 1 Tase 1 Tulud Tase 1 Tase 1 Tase 1 Tööjõutulu Tase 1 Tase 1 Tase 1 Investeerimistulu — Otseinvesteeringud Tase 1 Tase 1 Tase 1 — Portfelliinvesteeringud EL-i väline Maailm — Muud investeeringud EL-i väline EL-i väline EL-i väline Jooksevülekanded Tase 1 Tase 1 Tase 1 Valitsemissektor EL-i väline EL-i väline EL-i väline Muud sektorid EL-i väline EL-i väline EL-i väline II. Kapitalikonto EL-i väline EL-i väline EL-i väline Neto aktiva Neto passiva Neto III. Finantskonto Otseinvesteeringud Tase 1 Välismaal Tase 1 — Aktsia(osa)kapital Tase 1 — Reinvesteeritud tulu Tase 1 — Muu otseinvesteeringukapital Tase 1 Koostavas riigis Tase 1 — Aktsia(osa)kapital Tase 1 — Reinvesteeritud tulu Tase 1 — Muu otseinvesteeringukapital Tase 1 ▼M1 Portfelliinvesteeringud ELi sisene ELi väline Maailm ▼B Tuletisinstrumendid Maailm Muud investeeringud EL-i väline EL-i väline EL-i väline

3. Rahvusvaheline teenuskaubandus







MAKSEBILANSS RTK Rahvusvaheline teenuskaubandus Tähtpäev: t + 9 kuud Regulaarsus: aasta Esimene aruandeperiood: 2006 Kreedit Deebet Saldo Teenused kokku Tase 3 Tase 3 Tase 3 Veoteenused Tase 2 Tase 2 Tase 2 Meretransport Tase 2 Tase 2 Tase 2 — Reisijatevedu Tase 2 Tase 2 Tase 2 — Kaubavedu Tase 2 Tase 2 Tase 2 — Muu veoteenus Tase 2 Tase 2 Tase 2 Õhutransport Tase 2 Tase 2 Tase 2 — Reisijatevedu Tase 2 Tase 2 Tase 2 — Kaubavedu Tase 2 Tase 2 Tase 2 — Muu veoteenus Tase 2 Tase 2 Tase 2 Muu transport Tase 2 Tase 2 Tase 2 — Reisijatevedu Tase 2 Tase 2 Tase 2 — Kaubavedu Tase 2 Tase 2 Tase 2 — Muu veoteenus Tase 2 Tase 2 Tase 2 Muu transpordi laiendatud liigitus Kosmosetransport Tase 2 Tase 2 Tase 2 Raudteetransport Tase 2 Tase 2 Tase 2 — Reisijatevedu Tase 2 Tase 2 Tase 2 — Kaubavedu Tase 2 Tase 2 Tase 2 — Muu veoteenus Tase 2 Tase 2 Tase 2 Maanteetransport Tase 2 Tase 2 Tase 2 — Reisijatevedu Tase 2 Tase 2 Tase 2 — Kaubavedu Tase 2 Tase 2 Tase 2 — Muu veoteenus Tase 2 Tase 2 Tase 2 Siseveetransport Tase 2 Tase 2 Tase 2 — Reisijatevedu Tase 2 Tase 2 Tase 2 — Kaubavedu Tase 2 Tase 2 Tase 2 — Muu veoteenus Tase 2 Tase 2 Tase 2 Torutransport ja elektrienergia edastamine Tase 2 Tase 2 Tase 2 Muud transpordi abiteenused Tase 2 Tase 2 Tase 2 Reisiteenused Tase 2 Tase 2 Tase 2 Ärireisid Tase 2 Tase 2 Tase 2 — Hooaja- ja piirialatöötajate kulutused Tase 2 Tase 2 Tase 2 — Muud Tase 2 Tase 2 Tase 2 Erareisid Tase 2 Tase 2 Tase 2 — Raviteenused Tase 2 Tase 2 Tase 2 — Õpingutega seotud kulutused Tase 2 Tase 2 Tase 2 — Muud Tase 2 Tase 2 Tase 2 Sideteenused Tase 2 Tase 2 Tase 2 Posti- ja kulleriteenused Tase 2 Tase 2 Tase 2 Telekommunikatsiooniteenused Tase 2 Tase 2 Tase 2 Ehitusteenused Tase 2 Tase 2 Tase 2 Ehitusteenused välismaal Tase 2 Tase 2 Tase 2 Ehitusteenused koostavas riigis Tase 2 Tase 2 Tase 2 Kindlustusteenused Tase 2 Tase 2 Tase 2 Elukindlustus ja pensionifondid Tase 2 Tase 2 Tase 2 Veosekindlustus Tase 2 Tase 2 Tase 2 Muud otsekindlustusteenused Tase 2 Tase 2 Tase 2 Edasikindlustus Tase 2 Tase 2 Tase 2 Muud kindlustusteenused Tase 2 Tase 2 Tase 2 Finantsteenused Tase 2 Tase 2 Tase 2 Arvuti- ja infoteenused Tase 2 Tase 2 Tase 2 Arvutiteenused Tase 2 Tase 2 Tase 2 Infoteenused Tase 2 Tase 2 Tase 2 — Uudisteagentuuride teenused Tase 2 Tase 2 Tase 2 — Muud infoteenused Tase 2 Tase 2 Tase 2 Autoriõiguse- ja litsentsitasud Tase 2 Tase 2 Tase 2 Frantsiisid ja samalaadsed õigused Tase 2 Tase 2 Tase 2 Muud autoriõiguse- ja litsentsitasud Tase 2 Tase 2 Tase 2 Muud äriteenused Tase 2 Tase 2 Tase 2 Kaubandus- ja muud kaubandusega seotud teenused Tase 2 Tase 2 Tase 2 — Kaubandusteenused Tase 2 Tase 2 Tase 2 — Muud kaubandusega seotud teenused Tase 2 Tase 2 Tase 2 Kasutusrent Tase 2 Tase 2 Tase 2 Mitmesugused äri-, kutsetegevuse ja tehnilised teenused Tase 2 Tase 2 Tase 2 — Õigusabi, raamatupidamisteenused, juhtimiskonsultatsioonid ja suhtekorraldus Tase 2 Tase 2 Tase 2 — Õigusabiteenused Tase 2 Tase 2 Tase 2 — Arvepidamine, audiitor- ja raamatupidamisteenused, maksukonsultatsioonid Tase 2 Tase 2 Tase 2 — Äri- ja juhtimiskonsultatsioonid ning suhtekorraldus Tase 2 Tase 2 Tase 2 — Reklaamiteenused, turu-uuringud ja avaliku arvamuse küsitlused Tase 2 Tase 2 Tase 2 — Teadus- ja arendustegevus Tase 2 Tase 2 Tase 2 — Arhitektuurialased, projekteerimis- ja muud tehnilised teenused Tase 2 Tase 2 Tase 2 — Põllumajandusteenused, mäetööstus ja kohapealse töötluse teenused Tase 2 Tase 2 Tase 2 — Jäätmekäitlus ja reostuse kõrvaldamine Tase 2 Tase 2 Tase 2 — Põllumajandusteenused, mäetööstus ja muud kohapealse töötluse teenused Tase 2 Tase 2 Tase 2 — Muud äriteenused Tase 2 Tase 2 Tase 2 — Teenused ühe kontserni erinevate ettevõtjate vahel, mis mujal ei sisaldu Tase 2 Tase 2 Tase 2 Isiku-, kultuuri- ja meelelahutusteenused Tase 2 Tase 2 Tase 2 Audiovisuaalsed ja sellega seotud teenused Tase 2 Tase 2 Tase 2 Muud isiku-, kultuuri- ja meelelahutusteenused Tase 2 Tase 2 Tase 2 — Haridusteenused Tase 2 Tase 2 Tase 2 — Tervishoiuteenused Tase 2 Tase 2 Tase 2 — Muud Tase 2 Tase 2 Tase 2 Valitsemisteenused, mis mujal ei sisaldu Tase 2 Tase 2 Tase 2 Saatkonna- ja konsulaarteenused Tase 2 Tase 2 Tase 2 Sõjaväeüksuste ja -esinduste teenused Tase 2 Tase 2 Tase 2 Muud valitsemisteenused Tase 2 Tase 2 Tase 2 Bilansivälised kirjed Audiovisuaalsed teenused Tase 1 Tase 1 Tase 1 Postiteenused Tase 1 Tase 1 Tase 1 Kulleriteenused Tase 1 Tase 1 Tase 1

4. Otseinvesteeringute (OI) vood







MAKSEBILANSS OI Otseinvesteeringute vood (1) Tähtpäev: t + 9 kuud Regulaarsus: aasta Esimene aruandeperiood: 2006 A Geograafiline jaotus Kirje Andmete liik Geograafiline jaotus Jaotus tegevusvaldkonna järgi Otseinvesteeringud välismaal 510 Aktsia(osa)kapital Neto Tase 2 Ei nõuta 525 Reinvesteeritud tulu Neto Tase 2 Ei nõuta 530 Muu otseinvesteeringukapital Neto Tase 2 Ei nõuta 505 Otseinvesteeringud välismaal kokku Neto Tase 3 Ei nõuta Otseinvesteeringud koostavas riigis 560 Aktsia(osa)kapital Neto Tase 2 Ei nõuta 575 Reinvesteeritud tulu Neto Tase 2 Ei nõuta 580 Muu otseinvesteeringukapital Neto Tase 2 Ei nõuta 555 Otseinvesteeringud koostavas riigis kokku Neto Tase 3 Ei nõuta Tulu otseinvesteeringutelt 332 Dividendid Kreedit, deebet, neto Tase 2 Ei nõuta 333 Reinvesteeritud tulu ja filiaalide jaotamata kasum Kreedit, deebet, neto Tase 2 Ei nõuta 334 Tulu võlgadelt Kreedit, deebet, neto Tase 2 Ei nõuta 330 Tulu otseinvesteeringutelt kokku Kreedit, deebet, neto Tase 3 Ei nõuta (1) Ainult geograafiline jaotus.







MAKSEBILANSS OI Otseinvesteeringute vood Tähtpäev: t + 21 kuud Regulaarsus: aasta Esimene aruandeperiood: 2006 A Geograafiline jaotus Kirje Andmete liik Geograafiline jaotus Jaotus tegevusvaldkonna järgi Otseinvesteeringud välismaal 510 Aktsia(osa)kapital Neto Tase 2 Ei nõuta 525 Reinvesteeritud tulu Neto Tase 2 Ei nõuta 530 Muu otseinvesteeringukapital Neto Tase 2 Ei nõuta 505 Otseinvesteeringud välismaal kokku Neto Tase 3 Ei nõuta Otseinvesteeringud koostavas riigis 560 Aktsia(osa)kapital Neto Tase 2 Ei nõuta 575 Reinvesteeritud tulu Neto Tase 2 Ei nõuta 580 Muu otseinvesteeringukapital Neto Tase 2 Ei nõuta 555 Otseinvesteeringud koostavas riigis kokku Neto Tase 3 Ei nõuta Tulu otseinvesteeringutelt 332 Dividendid Kreedit, deebet, neto Tase 2 Ei nõuta 333 Reinvesteeritud tulu ja filiaalide jaotamata kasum Kreedit, deebet, neto Tase 2 Ei nõuta 334 Tulu võlgadelt Kreedit, deebet, neto Tase 2 Ei nõuta 330 Tulu otseinvesteeringutelt kokku Kreedit, deebet, neto Tase 3 Ei nõuta B Jaotus tegevusvaldkonna järgi Kirje Andmete liik Geograafiline jaotus Jaotus tegevusvaldkonna järgi 505 Otseinvesteeringud välismaal kokku Neto Neto Tase 1 Tase 2 Tase 2 Tase 1 555 Otseinvesteeringud koostavas riigis kokku Neto Neto Tase 1 Tase 2 Tase 2 Tase 1 330 Tulu otseinvesteeringutelt kokku Kreedit, deebet, neto Kreedit, deebet, neto Tase 1 Tase 2 Tase 2 Tase 1

5. Otseinvesteeringute (OI) positsioonid







MAKSEBILANSS POS Otseinvesteeringute positsioonid (1) (2) Tähtpäev: t + 9 kuud Regulaarsus: aasta Esimene aruandeperiood: 2006 A Geograafiline jaotus Kirje Andmete liik Geograafiline jaotus Jaotus tegevusvaldkonna järgi Otseinvesteeringud: nõuded 506 Aktsia(osa)kapital ja reinvesteeritud tulu Neto positsioonid Tase 1 Ei nõuta 530 Muu otseinvesteeringukapital Neto positsioonid Tase 1 Ei nõuta 505 Otseinvesteeringud välismaal: nõuded kokku (neto) Neto positsioonid Tase 2 Ei nõuta Otseinvesteeringud: kohustused 556 Aktsia(osa)kapital ja reinvesteeritud tulu Neto positsioonid Tase 1 Ei nõuta 580 Muu otseinvesteeringukapital Neto positsioonid Tase 1 Ei nõuta 555 Otseinvesteeringud koostavas riigis: kohustused kokku (neto) Neto positsioonid Tase 2 Ei nõuta (1) Ainult geograafiline jaotus (2) VOI positsioonid seisuga 31.12.2005 edastatakse olemasoleva suulise kokkuleppe kohaselt 2007. aasta septembris.







MAKSEBILANSS POS Otseinvesteeringute positsioonid (1) Tähtpäev: t + 21 kuud Regulaarsus: aasta Esimene aruandeperiood: 2006 A Geograafiline jaotus Kirje Andmete liik Geograafiline jaotus Jaotus tegevusvaldkonna järgi Otseinvesteeringud: nõuded 506 Aktsia(osa)kapital ja reinvesteeritud tulu Neto positsioonid Tase 2 Ei nõuta 530 Muu otseinvesteeringukapital Neto positsioonid Tase 2 Ei nõuta 505 Otseinvesteeringud välismaal: nõuded kokku (neto) Neto positsioonid Tase 3 Ei nõuta Otseinvesteeringud: kohustused 556 Aktsia(osa)kapital ja reinvesteeritud tulu Neto positsioonid Tase 2 Ei nõuta 580 Muu otseinvesteeringukapital Neto positsioonid Tase 2 Ei nõuta 555 Otseinvesteeringud koostavas riigis: kohustused kokku (neto) Neto positsioonid Tase 3 Ei nõuta B Jaotus tegevusvaldkonna järgi Kirje Andmete liik Geograafiline jaotus Jaotus tegevusvaldkonna järgi 505 Otseinvesteeringud välismaal: nõuded kokku (neto) Neto positsioonid Tase 1 Tase 2 Tase 2 Tase 1 555 Otseinvesteeringud koostavas riigis: kohustused kokku (neto) Neto positsioonid Tase 1 Tase 2 Tase 2 Tase 1 (1) VOI positsioonide korrigeeritud andmed seisuga 31.12.2005 edastatakse käesoleva määruse kohaselt 2008. aasta septembris.

6. Geograafilise jaotuse tasemed







Tase 1 Tase 2 A1 Maailm (kõik üksused) A1 Maailm (kõik üksused) D3 EL-25 (EL-25 sisene) D3 EL-25 (EL-25 sisene) U4 euroala väline U4 euroala väline 4A Euroopa Liidu institutsioonid 4A Euroopa Liidu institutsioonid D5 EL-25 väline D5 EL-25 väline IS Island LI Liechtenstein NO Norra CH Šveits CH Šveits BG Bulgaaria HR Horvaatia RO Rumeenia ►M1 RU Vene Föderatsioon ◄ RU Vene Föderatsioon TR Türgi EG Egiptus MA Maroko NG Nigeeria ZA Lõuna-Aafrika Vabariik CA Kanada CA Kanada US Ameerika Ühendriigid US Ameerika Ühendriigid MX Mehhiko AR Argentina ►M1 BR Brasiilia ◄ BR Brasiilia CL Tšiili UY Uruguay VE Venezuela IL Iisrael ►M1 CN Hiina ◄ CN Hiina ►M1 HK Hongkong ◄ HK Hongkong ►M1 IN India ◄ IN India ID Indoneesia JP Jaapan JP Jaapan KR Lõuna-Korea MY Malaisia PH Filipiinid SG Singapur TW Taiwan TH Tai AU Austraalia NZ Uus-Meremaa Z8 EL-25 väline jaotamata Z8 EL-25 väline jaotamata C4 madala maksumääraga piirkonnad (1) C4 madala maksumääraga piirkond (1) Ainult OI jaoks.







Tase 3 7Z Rahvusvahelised organisatsioonid välja arvatud Euroopa Liidu institutsioonid AD Andorra AE Araabia Ühendemiraadid AF Afganistan AG Antigua ja Barbuda AI Anguilla AL Albaania AM Armeenia AN Hollandi Antillid AO Angola AQ Antarktika AR Argentina AS Ameerika Samoa AT Austria AU Austraalia AW Aruba AZ Aserbaidžaan BA Bosnia ja Hertsegoviina BB Barbados BD Bangladesh BE Belgia BF Burkina Faso BG Bulgaaria BH Bahrein BI Burundi BJ Benin BM Bermuda BN Brunei BO Boliivia BR Brasiilia BS Bahama BT Bhutan BV Bouvet’ saar BW Botswana BY Valgevene BZ Belize CA Kanada CC Kookossaared (Keelingi saared) CD Kongo Demokraatlik Vabariik CF Kesk-Aafrika Vabariik CG Kongo CH Šveits CI Côte d’Ivoire CK Cooki saared CL Tšiili CM Kamerun CN Hiina CO Colombia CR Costa Rica CS Serbia ja Montenegro CU Kuuba CV Roheneemesaared CX Jõulusaar CY Küpros CZ Tšehhi Vabariik DE Saksamaa DJ Djibouti DK Taani DM Dominica DO Dominikaani Vabariik DZ Alžeeria EC Ecuador EE Eesti EG Egiptus ER Eritrea ES Hispaania ET Etioopia FI Soome FJ Fidži FK Falklandi saared (Malviinid) FM Mikroneesia Liiduriigid FO Fääri saared FR Prantsusmaa GA Gabon GB Ühendkuningriik GD Grenada GE Gruusia GG Guernsey (puudub ametlik ISO 3166-1 riigi kood, erandlikult reserveeritud koodi elemendid) GH Ghana GI Gibraltar GL Gröönimaa GM Gambia GN Guinea GQ Ekvatoriaal-Guinea GR Kreeka GS Lõuna Georgia ja Lõuna-Sandwichi saared GT Guatemala GU Guam GW Guinea-Bissau GY Guajaana HK Hongkong HM Heard ja McDonald HN Honduras HR Horvaatia HT Haiti HU Ungari ID Indoneesia IE Iirimaa IL Iisrael IM Man (puudub ametlik ISO 3166-1 riigi kood, erandlikult reserveeritud koodi elemendid) IN India IO Briti India ookeani ala IQ Iraak IR Iraani Islami Vabariik IS Island IT Itaalia JE Jersey (puudub ametlik ISO 3166-1 riigi kood, erandlikult reserveeritud koodi elemendid) JM Jamaica JO Jordaania JP Jaapan KE Kenya KG Kõrgõzstan KH Kambodža (Kampuchea) KI Kiribati KM Komoorid KN Saint Kitts ja Nevis KP Korea Rahvademokraatlik Vabariik (Põhja-Korea) KR Korea Vabariik (Lõuna-Korea) KW Kuveit KY Kaimanisaared KZ Kasahstan LA Laose Demokraatlik Rahvavabariik LB Liibanon LC Saint Lucia LI Liechtenstein LK Sri Lanka LR Libeeria LS Lesotho LT Leedu LU Luxembourg LV Läti LY Liibüa MA Maroko MD Moldaavia MG Madagaskar MH Marshalli saared MK (1) Makedoonia, endine Jugoslaavia Vabariik ML Mali MM Myanmari Liit MN Mongoolia MO Aomen MP Põhja-Mariaanid MQ Martinique MR Mauritaania MS Montserrat MT Malta MU Mauritius MV Maldiivid MW Malawi MX Mehhiko MY Malaisia MZ Mosambiik NA Namiibia NC Uus-Kaledoonia NE Niger NF Norfolk NG Nigeeria NI Nicaragua NL Holland NO Norra NP Nepal NR Nauru NU Niue NZ Uus-Meremaa OM Omaan PA Panama PE Peruu PF Prantsuse Polüneesia PG Paapua Uus-Guinea PH Filipiinid PK Pakistan PL Poola PN Pitcairn PR Puerto Rico PS Palestiina territoorium, okupeeritud PT Portugal PW Belau PY Paraguay QA Katar RO Rumeenia RU Vene Föderatsioon RW Rwanda SA Saudi Araabia SB Saalomoni saared SC Seišellid SD Sudaan SE Rootsi SG Singapur SH Saint Helena SI Sloveenia SK Slovakkia SL Sierra Leone SM San Marino SN Senegal SO Somaalia SR Suriname ST Sao Tome and Principe SV El Salvador SY Süüria Araabia Vabariik SZ Svaasimaa TC Turks ja Caicos TD Tšaad TG Togo TH Tai TJ Tadžikistan TK Tokelau TL Ida-Timor TM Türkmenistan TN Tuneesia TO Tonga TR Türgi TT Trinidad ja Tobago TV Tuvalu TW Taiwan, Hiina provints TZ Tansaania Ühendvabariik UA Ukraina UG Uganda UM Ühendriikide hajasaared US Ühendriigid UY Uruguay UZ Usbekistan VA Vatikan VC Saint Vincent ja Grenadiinid VE Venezuela VG Neitsisaared, Briti VI Neitsisaared, USA VN Vietnam VU Vanuatu WF Wallis ja Futuna WS Samoa YE Jeemen YT Mayotte ZA Lõuna-Aafrika ZM Sambia ZW Zimbabwe (1) Esialgne kood, (ei mõjuta riigi lõplikku tähistust), mis omistatakse pärast Ühinenud Rahvaste Organisatsioonis praegu toimuvate läbirääkimiste lõpetamist.

7. Tegevuse järgi liigitamise tasandid







Tase 1 Tase 2 NACE rev. 1 PÕLLUMAJANDUS, JAHINDUS JA METSAMAJANDUS; KALANDUS A, B jagu MÄETÖÖSTUS MÄETÖÖSTUS C jagu millest: Toornafta ja maagaasi tootmine; muud nafta- ja gaasitootmisega seotud tegevusalad, v.a leiukohtade uurimine osa 11 TÖÖTLEV TÖÖSTUS TÖÖTLEV TÖÖSTUS D alajagu Toiduainete, jookide ja tubaka tootmine DA alajagu Tekstiili ja tekstiilitoodete tootmine DB alajagu Puidu töötlemine ja puittoodete tootmine; paberimassi, paberi ja paberitoodete tootmine; kirjastamine ja trükkimine DD ja DE alajaod Tekstiili ja puidutootmine KOKKU Koksi, puhastatud naftatoodete ja tuumkütuse tootmine osa 23 Kemikaalide ja keemiatoodete tootmine osa 24 Kummi- ja plasttoodete tootmine osa 25 Nafta-, keemia-, kummi-, plasttoodete tootmine Naftatoodete, kemikaalide, kummi- ja plasttoodete tootmine KOKKU Metalli ja metalltoodete tootmine DJ alajagu Mujal liigitamata masinate ja seadmete tootmine osa 29 Metalli- ja masinaehituse tooted KOKKU Kontorimasinate ja arvutite tootmine osa 30 Raadio-, televisiooni- ja sideseadmete ning -aparatuuri tootmine osa 32 Bürooseadmete, arvutite, raadiote, TV, sideseadmete tootmine Bürooseadmete, arvutite, raadiote, TV, sideseadmete tootmine KOKKU Mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine osa 34 Muude transpordivahendite tootmine osa 35 Sõidukite, muude transpordivahendite tootmine Sõidukite ja muude transpordivahendite tootmine KOKKU Muu tootmine, mis mujal ei sisaldu ELEKTRIENERGIA-, GAASI- JA VEEVARUSTUS ELEKTRIENERGIA-, GAASI- JA VEEVARUSTUS E jagu EHITUS EHITUS F jagu TEENUSED KOKKU TEENUSED KOKKU HULGI- JA JAEKAUBANDUS; MOOTORSÕIDUKITE, MOOTORRATASTE, ISIKLIKE TARBEESEMETE NING KODUMASINATE REMONT HULGI- JA JAEKAUBANDUS; MOOTORSÕIDUKITE, MOOTORRATASTE, ISIKLIKE TARBEESEMETE NING KODUMASINATE REMONT G jagu Mootorsõidukite ja mootorrataste müük, hooldus ja remont; mootorikütuse jaemüük osa 50 Hulgi- ja vahenduskaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad osa 51 Jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad; isiklike tarbeesemete ja kodumasinate parandus osa 52 HOTELLID JA RESTORANID HOTELLID JA RESTORANID H jagu VEONDUS, LAONDUS JA SIDE VEONDUS, LAONDUS JA SIDE I jagu Veondus ja laondus osad 60, 61, 62, 63 Maismaaveondus; torutransport osa 60 Veetransport osa 61 Õhutransport osa 62 Veondusega seotud ja veondust abistavad tegevusalad; reisibüroode tegevus osa 63 Postside ja telekommunikatsioon osa 64 Posti- ja kulleriteenistus grupp 641 Telekommunikatsioon grupp 642 FINANTSVAHENDUS FINANTSVAHENDUS J jagu Finantsvahendus, v.a kindlustus ja pensionifondid osa 65 Kindlustus ja pensionifondid, v.a kohustuslik sotsiaalkindlustus osa 66 Finantsvahenduse abitegevusalad osa 67 KINNISVARAALANE TEGEVUS K jagu, osa 70 MASINATE JA SEADMETE RENTIMINE ILMA OPERAATORITA JA TARBEESEMETE JA KODUMASINATE VÄLJAÜÜRIMINE K jagu, osa 71 ARVUTID JA NENDEGA SEOTUD TEGEVUS ARVUTID JA NENDEGA SEONTUD TEGEVUS K jagu, osa 72 TEADUS- JA ARENDUSTEGEVUS TEADUS- JA ARENDUSTEGEVUS K jagu, osa 73 MUU ÄRITEGEVUS MUU ÄRITEGEVUS K jagu, osa 74 Õigusabi, arvepidamine, raamatupidamine ja auditeerimine; maksualane nõustamine; turu-uuringud ja avaliku arvamuse küsitlused; äri- ja juhtimisalane nõustamine; valdusfirmad grupp 741 Õigusabi klass 7411 Arvepidamine, raamatupidamine ja auditeerimine; maksualane nõustamine klass 7412 Turu-uuringud ja avaliku arvamuse küsitlused klass 7413 ►M1 Äri- ja juhtimisalane nõustamine, sealhulgas valdusettevõtjate nõustamistegevus ◄ klass 7414, 7415 Arhitekti- ja inseneritegevused ning nendega seotud tehniline nõustamine grupp 742 Reklaamindus grupp 744 Mujal liigitamata mitmesugune äritegevus grupp 743, 745, 746, 747, 748 HARIDUS M jagu TERVISHOID JA SOTSIAALHOOLEKANNE N jagu REOVEE JA PRÜGI KÕRVALDAMINE, LINNAPUHASTUS JMS TEGEVUS O jagu, osa 90 MUJAL LIIGITAMATA ORGANISATSIOONIDE TEGEVUS O jagu, osa 91 VABA AJA, KULTUURI- JA SPORDITEGEVUSED VABA AJA, KULTUURI- JA SPORDITEGEVUS O jagu, osa 92 Kino- ja videofilmindus, raadio ja televisioon, muu meelelahutustegevus grupp 921, 922, 923 Uudisteagentuuride tegevus grupp 924 Raamatukogude, arhiivide, muuseumide, muude kultuuriasutuste tegevus grupp 925 Spordi- ja muud vabaaja tegevused grupp 926, 927 MUU TEENINDUS O jagu, osa 93 Jaotamata









II LISA

MÄÄRATLUSED

Artiklis 10 nimetatud

KAUBAD (kood 100)

Maksebilansi jooksevkonto kaupade konto hõlmab vallasvarana kaupu, mille puhul toimub omandiõiguse üleminek (residentide ja mitteresidentide vahel). Neid kaupu hinnatakse turuväärtuses f.o.b. hinna alusel. Erandid omandiõiguse ülemineku reeglist (tehingud nimetatud kaupadega registreeritakse kaupade kontol) on järgmised: kaubad, mida kasutatakse kapitalirendi tingimustel, emaettevõtja ja tütar- ja sidusettevõtja või filiaali vahel vahetatud kaubad ning töötlemiseks tarnitud kaubad. EL-i sisene kaubavahetus: partnerriik määratletakse vastavalt saatjariigi põhimõttele. Siia kuuluvad kaubad müügiks, kaubad töötlemiseks, kaupade kapitaalremont, vedajate poolt välismaal soetatud kaubad ja mitterahaline kuld.

TEENUSED (kood 200)

Veoteenused (kood 205)

Hõlmab kõiki veoteenuseid, mida osutavad ühe riigi residendid teise riigi residentidele ja sisaldab reisijatevedu, kaubavedu, transpordivahendite rentimist (prahtimist) koos meeskonnaga ja kaasnevaid tugi- ja abiteenuseid.

Meretransport (kood 206)

Hõlmab kõiki merega seotud veoteenuseid, mis jagunevad Reisijateveoks (kood 207), Kaubaveoks (kood 208) ja Muuks veoteenuseks (kood 209).

Õhutransport (kood 210)

Hõlmab kõiki õhuveoga seotud teenuseid, mis jagunevad Reisijateveoks (kood 211), Kaubaveoks(kood 212) ja Muuks veoteenuseks (kood 213).

Muu transport (kood 214)

Hõlmab kõiki veoteenuseid, v.a mere ja õhuveoga seotud teenused, mis jagunevad Reisijateveoks (kood 215), Kaubaveoks (kood 216) ja Muuks veoteenuseks (kood 217).

Muu transpordi(kood 214) laiendatud liigitus jaguneb:

Kosmosetransport (kood 218)

Hõlmab ettevõtjate poolt satelliitide väljasaatmise teenust satelliitide omanikele (näiteks telekommunikatsiooniettevõtjad) ja muud kosmosetehnikaettevõtjate teenust, näiteks kaupade ja inimeste vedu teadusuuringuteks. Siia kuulub ka reisijatevedu kosmoses ja ühe riigi maksed teisele riigile tema residentide poolt sooritatud kosmosereiside eest.

Raudteetransport (kood 219)

Hõlmab veoteenuseid raudteel, mis jaguneb Reisijateveoks (kood 220), Kaubaveoks (kood 221) ja Muuks veoteenuseks (kood 222).

Maanteetransport (kood 223)

Hõlmab veoteenuseid veoautode, busside jmt veoteenuseid, mis jagunevad Reisijateveoks (kood 224), Kaubaveoks (kood 225) ja Muuks veoteenuseks (kood 226).

Siseveetransport (kood 227)

On seotud rahvusvaheliste veoteenustega jõgedel, kanalitel, järvedel jmt. Siia kuuluvad ühe riigi siseveeteed ja sellised veeteed, mis on ühised kahele või mitmele riigile. Nõutav alajaotus on: Reisijatevedu (kood 228), Kaubavedu (kood 229) ja Muu veoteenus (kood 230).

Torutransport (kood 231)

Hõlmab rahvusvahelist kaupade transporti torude ja/või juhtmete kaudu. Siia kuuluvad ka elektrienergia edastamise tasud, kui need on eristatavad elektri tootmise ja jaotamise maksumusest. Elektrienergiaga, nafta ja naftatoodete, vee ja muude toru ja/või juhtmete kaudu transporditavate kaupade maksumust sellel kirjel ei kajastata. Samuti ei kirjendata siin elektri, vee, gaasi ja muude naftatoodete müügiteenuseid (need kajastatakse Muude äriteenuste (kood 284) all).

Muud transpordi abiteenused (kood 232)

Muud transpordi abiteenused hõlmavad kõiki muid veoteenuseid, mida ei saa liigitada ühegi eespool kirjeldatud veoteenuse liigi alla.

Reisiteenused (kood 236)

Reisiteenused hõlmavad peamiselt reisijate poolt teises riigis külastuse ajal, mis kestab alla ühe aasta, omandatud kaupu ja teenuseid. Kaubad ja teenused ostab reisija, ostetakse reisija nimel, või antakse tasuta (st kingitakse) reisijale kasutamiseks või edasiandmiseks. Siia ei kuulu reisijate vedu selle riigi piires, mida nad külastavad, kui veoteenust osutavad vedajad, kes ei ole külastatava riigi residendid. Kajastamisele ei kuulu ka rahvusvaheline reisijatevedu, mis näidatakse reisijateveona veoteenuste kirjel. Samuti jäävad välja reisija poolt ostetud kaubad edasimüügiks reisija kodu- või mõnes teises riigis. Reisiteenused jagunevad Ärireisideks (kood 237) ja Erareisideks (kood 240).

Ärireisid (kood 237)

Ärireisid hõlmavad kaupade ja teenuste omandamist ärireisijate poolt. See hõlmab ka kaupade ja teenuste omandamist isiklikuks kasutamiseks hooajatöötajate, piirialatöötajate ja teiste töötajate poolt, kes ei ole selle riigi residendid, kus nad töötavad ja kelle tööandja on kõnealuse riigi resident. Tööga seonduvad reisiteenused jagunevad omakorda Hooaja ja piirialatöötajate kulutusteks (kood 238) ja Muudeks ärireisideks (kood 239).

Hooaja- ja piirialatöötajate kulutused (kood 238)

Siia kuulub kaupade ja teenuste omandamine isiklikeks vajadusteks hooajatöötajate, piirialatöötajate ja teiste töötajate poolt, kes ei ole selle riigi residendid, kus nad töötavad ja kelle tööandja on kõnealuse riigi resident.

Muud (kood 239)

Hõlmab kõiki Äritegevusega seotud reisikulutusi (kood 237), mis ei kuulu kirje Hooaja ja piirialatöötajate kulutused koosseisu (kood 238).

Erareisid (kood 240)

Erareisiteenused hõlmavad kaupu ja teenuseid, mida omandavad reisijad, kes külastavad välisriiki muudel eesmärkidel kui äritegevus, näiteks puhkus, meelelahutus ja kultuuriüritustel osalemine, sõprade ja sugulaste külastamine, palverännak ning hariduse ja tervishoiuga seotud eesmärkidel. Erareisid (kood 240) jagatakse Raviteenusteks (kood 241), Õpingutega seotud kulutusteks (kood 242) ja Muudeks erareisideks (kood 243).

Raviteenused (kood 241)

Hõlmab ravi eesmärgil reisivate isikute kogukulutusi.

Õpingutega seotud kulutused (kood 242)

Hõlmab õppurite kogukulutusi.

Muud erareisid (kood 243)

Hõlmab kõiki Erareisiteenuseid (kood 240), mis ei kajastu Raviteenuste (kood 241) ega Õpingutega seotud kulutuste all (kood 242).

Muud teenused (kood 981)

Hõlmab kõiki Teenuseid (kood 200), mis ei kajastu Veoteenuste (kood 205) ega Reisiteenuste kirjetel (kood 236).

Sideteenused (kood 245)

Hõlmab Posti- ja kulleriteenuseid (kood 246) ja Telekommunikatsiooniteenuseid (kood 247).

Posti- ja kulleriteenused (kood 246)

Hõlmab Postiteenuseid (kood 958) ja Kulleriteenuseid (kood 959).

Postiteenused (kood 958)

Siia kuuluvad nõudmiseni postisaadetiste teenused, telegrammi- ja postkontoris osutatavad teenused, näiteks markide müük, rahakaartide saatmine jmt. Postiteenuseid osutavad enamasti riiklikud postitalitused. Postiteenuste kohta kehtivad rahvusvahelised lepingud ja erinevates riikides tegutsevate postiettevõtjate vahelised maksevood registreeritakse brutovoogude alusel.

Kulleriteenused (kood 959)

Kulleriteenuste puhul toimub saadetise kättetoimetamine kulleri poolt ukselt-uksele. Kullerid võivad teenuste osutamiseks kasutada isiklikult neile kuuluvaid, mitme eraisiku omanduses olevaid transpordivahendeid või ühistransporti. Siin kajastatakse ekspressteenused, mis võivad sisaldada soovi korral näiteks saadetise lähtepunktis pealevõtmist või ajaliselt kindlaksmääratud kättetoimetamist.

Telekommunikatsiooniteenused (kood 247)

Hõlmab heli, kujutise või muu teabe edastamist telefoni, teleksi, telegrammi, raadio, televisioonikaabli, ringhäälingu, satelliidi või elektronposti teel, faksiteenuseid jmt, sealhulgas äritegevusega seonduvaid võrguteenuseid, telekonverentsi- ja tugiteenuseid. Siin ei kajastata edastatava teabe maksumust. Siia kuuluvad ka mobiiltelefonisideteenused, Interneti tuumvõrgu ja kasutamise teenused, sealhulgas juurdepääsu tasud.

Ehitusteenused (kood 249)

Hõlmab Ehitusteenuseid välismaal (kood 250) ja Ehitusteenuseid koostavas riigis (kood 251).

Ehitusteenused välismaal (kood 250)

Hõlmab mitteresidentidele osutatud ehitusteenuseid koostava riigi residentidest ettevõtjate poolt (kreedit) ja nende poolt vastuvõtvas riigis ostetud kaupu ja teenuseid (deebet).

Ehitusteenused koostavas riigis (kood 251)

Hõlmab mitteresidentidest ehitusettevõtjate poolt koostava riigi residentidele osutatavaid ehitusteenuseid (deebet) ja nende poolt koostavas riigis ostetud kaupu ja teenuseid (kreedit).

Kindlustusteenused (kood 253)

Hõlmab residendist kindlustusseltsi poolt mitteresidentidele müüdud mitmesuguseid kindlustusteenuseid ja vastupidi. Neid teenuseid hinnatakse ja nende väärtust määratakse kogu kindlustuspreemias sisalduva teenustasu alusel, mitte kindlustuspreemia kogusumma alusel. Siia kuuluvad Elukindlustus ja pensionifondid (kood 254), Veosekindlustus (kood 255), Muud otsekindlustusteenused (kood 256), Edasikindlustus (kood 257) ja Muud kindlustusteenused (kood 258).

Elukindlustus- ja pensionifondid (kood 254)

Nii kasumil põhineva kui ka kasumit mitte teeniva elukindlustuspoliisi puhul laekuvad kindlustusvõtjalt kindlustusandjale regulaarsed kindlustuspreemiad (võib olla ka ainult ühekordne makse), mille eest kindlustusandja garanteerib kindlustusvõtjale kokkulepitud minimaalse summa või annuiteetmaksete tasumise kindlaksmääratud kuupäeval või kindlustusvõtja surma korral, kui see on varasem. Tähtajaline elukindlustus, mille puhul hüvitist makstakse ainult surma korral, on otsekindlustuse vorm, mis kajastatakse Muu otsekindlustuse (kood 256) all.

Pensionifondid on eraldi fondid, mis on asutatud konkreetsete töötajate gruppidele pensionipõlves sissetuleku võimaldamise eesmärgil. Sellised fondid on asutatud ja neid juhivad eraomanikest tööandjad või avalikud tööandjad või tööandjad ja töötajad ühiselt. Neid rahastatakse tööandja ja/või töötajate sissemaksete ja investeeringutulu arvel, mis saadakse fondi vara investeerimistehingutelt. Siia ei kuulu suurte ühiskonnagruppide jaoks moodustatud sotsiaalkindlustussüsteemid, mille loob, finantseerib ja teostab järelevalvet valitsus. Siin kajastatakse pensionifondide haldamisteenused. Pensionifondide puhul kirjendatakse „kindlustusmaksed” tavaliselt „sissemaksetena” ja „nõuded” kirjendatakse tavaliselt „hüvitistena”.

Veosekindlustus (kood 255)

Veosekindlustus on seotud eksporditavate või imporditavate kaupade kindlustusega arvestades kaupade f.o.b. hinda ja veokulusid.

Muud otsekindlustusteenused (kood 256)

Muud otsekindlustusteenused hõlmavad kõiki teisi elu- ja kahjukindlustusliike. Siia kuuluvad tähtajaline elukindlustus; õnnetusjuhtumi ja tervisekindlustus (kui seda ei osuta riik sotsiaalkindlustussüsteemi osana); mere-, õhu- ja muu transpordikindlustus; tulekindlustus ja kindlustus varalise kahju vastu; rahalise kahju kindlustus; tsiviilvastutuskindlustus ja muud kindlustustegevuse liigid, näiteks reisikindlustus ja laenu- ning krediitkaartidega seonduv kindlustus.

Edasikindlustus (kood 257)

Edasikindlustus on kindlustusriski osaline edasikandmine edasikindlustusega tegelevale ettevõtjale kindlustusmaksetelt saadava tulu proportsionaalse osa eest. Edasikindlustustehingud võivad olla seotud erinevaid riskiliike ühendatavate pakettidega.

Muud kindlustusteenused (kood 258)

Muud kindlustusteenused hõlmavad kindlustus- ja pensionifondide tegevusega seotud tehinguid. Siia kuuluvad esindajate vahendustasud, kindlustusmaakleri ja kindlustusagendi teenused, kindlustust ja pensioni käsitlevad konsultatsiooniteenused, hindamis- ja korrigeerimisteenused, aktuaari teenused, päästetööde juhtimisteenused, hüvitistega seotud reguleerivad ja järelevalveteenused, võlgnevuste sissenõudmise teenused.

Finantsteenused (kood 260)

Finantsteenused hõlmavad finantsvahendust ja selle abiteenuseid, välja arvatud elukindlustus ja pensionifondide teenused (mis kajastatakse Elukindlustuse ja pensionfondide kirjel), ja muid kindlustusteenuseid residentide ja mitteresidentide vahel. Neid teenuseid võivad pakkuda pangad, börsid, faktooringuettevõtjad, krediitkaarte väljastavad ettevõtjad ja muud ettevõtjad. Siia kuuluvad teenused, mida osutatakse seoses finantsinstrumentidega, samuti muud finantstegevusega seotud teenused, näiteks nõustamis-, varahaldus- ja -hoidmisteenused.

Arvuti- ja infoteenused (kood 262)

Hõlmab Arvutiteenuseid (kood 263) ja Infoteenuseid (kood 264).

Arvutiteenused (kood 263)

Arvutiteenused sisaldavad riist- ja tarkvaraga seonduvaid teenuseid ning andmete töötlemise teenuseid. Siia kuuluvad riist- ja tarkvara ning nende rakendamist käsitlevad konsultatsioonid; arvutite ja välisseadmete hooldus ja remont; avariijärgsed taasteteenused, nõustamine ja abi osutamine arvuti ressursi juhtimise küsimustes; kasutusvalmis süsteemide analüüs, projekteerimine ja programmeerimine (muuhulgas kodulehekülgede väljatöötamine ja kujundamine), tarkvara käsitlevad tehnilised konsultatsioonid; kohandatud tarkvara arendamine, tootmine, tarnimine ja dokumenteerimine, sealhulgas tellimuse alusel konkreetsele kasutajale tehtud operatsioonisüsteemid; süsteemi hooldus ja muud tugiteenused, näiteks konsultatsiooni osana pakutav koolitus; andmetöötlusteenused, näiteks andmete sisestamine, tabelite vormistamine ja ajajaotusel põhinev töötlemine; kodulehekülje majutusteenused (st Internetis klientide kodulehekülgede hoidmiseks serveriruumi võimaldamine); arvutuskeskuste haldamine.

Infoteenused (kood 264)

Hõlmab Uudisteagentuuride teenuseid (kood 889) ja Muid infoteenuseid (kood 890).

Uudisteagentuuride teenused (kood 889)

Uudisteagentuuride teenused sisaldavad meedia varustamist uudiste, fotode ja spetsiaalsete temaatiliste artiklitega.

Muud infoteenused (kood 890)

Siia kuuluvad andmebaasidega seonduvad teenused – andmebaaside loomine, andmete säilitamine ning andmete ja andmebaaside (sealhulgas kataloogide ja elektronkirjade aadresside) levitamine nii Internetis kui ka magnet- või optiliste salvestuste või trükimeedia kaudu; veebi otsinguportaalid (otsingumootori teenused internetiaadresside leidmiseks kliendi poolt võtmesõnapäringu sisestamisel). Siin kajastatakse ka ajalehtede ja perioodiliste väljaannete eraviisilised otsetellimused, mis esitatakse kas postiga, elektrooniliselt või mingil muul viisil.

Autoriõiguste- ja litsentsitasud (kood 266)

Hõlmab Frantsiise ja samalaadseid õigusi (kood 891) ja Muid autoriõiguste- ja litsentsitasusid (kood 892).

Frantsiisid ja samalaadsed õigused (kood 891)

Hõlmab rahvusvahelisi makseid ja laekumisi frantsiiside ja autoriõiguste tasude eest, mida makstakse registreeritud kaubamärkide kasutamise eest.

Muud autoriõiguste- ja litsentsitasud (kood 892)

Hõlmab rahvusvahelisi makseid ja laekumisi autoriõiguse kasutusloa alusel kasutatava immateriaalse vara eest, mis pole tootmis- ega finantstegevuse saadus ja varaliste õiguste eest (näiteks patendid, autoriõigus, tööstustehnoloogia või tööstusdisainilahendused), samuti makseid, mis kaasnevad litsentsi alusel kasutatavate originaalide või prototüüpide (näiteks käsikirjad, arvutiprogrammid, filmikunstiteosed ja helisalvestised) eest.

Muud äriteenused (kood 268)

Hõlmab Kaubandus- ja muud kaubandusega seotud teenuseid (kood 269), Kasutusrenti (kood 272) ja Mitmesuguseid äri-, kutsetegevuse ja tehnilisi teenuseid (kood 273).

Kaubandus- ja muud kaubandusega seotud teenused (kood 269)

Hõlmab Kaubandusteenust (kood 270) ja Muid kaubandusega seotud teenuseid (kood 271).

Kaubandusteenus (kood 270)

Kaubandusteenus on mitteresidendilt kauba ostmine ja selle edasimüük teisele mitteresidendile koostava riigi residendi poolt. Protsessi kestel kaup ei sisene koostava riigi territooriumile või ei välju sealt.

Muud kaubandusega seotud teenused (kood 271)

Hõlmab komisjonitasusid kaupade ja teenuste vahendamise eest a) residendist kaupmeeste, kaubamaaklerite, vahendajate või komisjonäride ja b) mitteresidentide vahel.

Kasutusrent (kood 272)

Hõlmab residendi ja mitteresidendi vahel laevade, õhusõidukite ja muude transpordiseadmete, näiteks raudteevagunite, konteinerite või agregaatide üürimist (rentimist) või prahtimist juhita ja meeskonnata.

Mitmesugused äri-, kutsetegevuse ja tehnilised teenused (kood 273)

Siin kajastatakse Õigusabi, raamatupidamisteenused, juhtimiskonsultatsioonid ja suhtekorraldus (kood 274), Reklaamiteenused, turu-uuringud ja avaliku arvamuse küsitlused (kood 278), Teadus- ja arendustegevus (kood 279), Arhitektuurialased, projekteerimis- ja muud tehnilised teenused (kood 280), Põllumajandus-, mäetööstuse ja kohapealse töötluse teenused (kood 281), Muud äriteenused (kood 284) ja Teenused ühe kontserni erinevate ettevõtjate vahel, mis mujal ei sisaldu (kood 285).

Õigusabi, raamatupidamisteenused, juhtimiskonsultatsioonid ja suhtekorraldus (kood 274)

Kajastatakse Õigusabiteenused (kood 275), Arvepidamine, audiitor- ja raamatupidamisteenused, maksukonsultatsioonid (kood 276) ja Äri- ja juhtimiskonsultatsioonid ning suhtekorraldusteenused (kood 277).

Õigusabiteenused (kood 275)

Hõlmab juriidilist konsultatsiooni ja esindamisteenuseid juriidilistes, kohtu- või põhikirjajärgsetes menetlustes; juriidiliste dokumentide koostamise teenuseid; notariaalse tõestamise alast nõustamist; pärandvara valitsemise teenuseid ning vahekohtu- ja lepitusteenuseid.

Arvepidamine, audiitor- ja raamatupidamisteenused, maksukonsultatsioonid (kood 276)

Hõlmab majandustehingute registreerimist; raamatupidamisdokumentide ja -aruannete kontrollimist; maksude planeerimist ja maksukonsultatsioone; maksudokumentide koostamist.

Äri- ja juhtimiskonsultatsioonid ning suhtekorraldusteenused (kood 277)

Hõlmab ettevõtjatele osutatud konsultatsiooni- ja juhendamisteenuseid organisatsiooni majandustegevuse põhimõtete ja strateegia ning üldise planeerimise, korraldamise ja kontrolli vallas. Siia kuuluvad tulemusaudit; turunduse ja inimressursside korraldamine, tootmis- ja projektijuhtimise alased konsultatsioonid; konsultatsiooni- ja juhendamisteenused klientide mainekujundamisel ja suhtekorraldusel institutsioonide ja avalikkusega.

Reklaamiteenused, turu-uuringud ja avaliku arvamuse küsitlused (kood 278)

Residentide ja mitteresidentide vahel toimuvad tehingud on seotud reklaamibüroode poolt reklaami kavandamisega, loomise ja turustamisega; reklaami meediasse paigutamisega, sealhulgas reklaamikoha ostmise ja müügiga; messide poolt osutatavate esitlusteenustega; toodete turustamisega välismaal; turu-uuringutega; teleturustusega; avaliku arvamuse uuringutega mitmesugustes küsimustes.

Teadus- ja arendustegevus (kood 279)

Hõlmab residentide ja mitteresidentide vahelisi teenuseid, mis on seotud alusuuringutega, rakendusuuringutega ning uute toodete ja tehnoloogiliste protsesside katselise väljatöötamisega.

Arhitektuurialased, projekteerimis- ja muud tehnilised teenused (kood 280)

Hõlmab tehinguid residentide ja mitteresidentide vahel linnade ja muude arendusprojektide arhitektuurilise projekteerimise valdkonnas; tammide, sildade, lennujaamade, käivitusvalmis projektide jmt kavandamist, projekteerimist ja järelevalvet; mõõdistustöid; kartograafiat; toodete katsetamist ja sertifitseerimist; tehnilise kontrolli teenuseid.

Põllumajandus-, mäetööstuse ja kohapealse töötluse teenused (kood 281)

Kirjeteks on Jäätmekäitlus ja reostuse kõrvaldamine (kood 282) ja Põllumajandus-, mäetööstuse ja muud kohapealse töötluse teenused (kood 283).

Jäätmekäitlus ja reostuse kõrvaldamine (kood 282)

Hõlmab radioaktiivsete ja muude jäätmete käitlemist; saastunud pinnase eemaldamist; reostuse, sealhulgas naftareostuse kõrvaldamist; kaevanduste taastamist; saastatud kohtade puhastamist ja muid sanitaartöid. Siia kuuluvad ka kõik muud teenused, mis on seotud keskkonna puhastamise või taastamisega.

Põllumajandus-, mäetööstuse ja muud kohapealse töötluse teenused (kood 283)

Siin kajastatakse:

a) põllumajandusteenused, mis kaasnevad põllumajandusliku tegevusega, näiteks põllumajandusmasinate mehitamine, saagi koristamine ja töötlemine, kahjurite tõrje, lemmikloomade pidamisega seotud teenused, loomade eest hoolitsemise ja aretamise teenused. Siia kuuluvad ka jahi- ja püügiteenused, metsandus-, metsaraie ja kalandusteenused;

b) nafta- ja gaasileiukohtades osutatavad kaevandamisteenused, sealhulgas puurimine, puurtornide ehitamine, remondi ja demonteerimisteenused ning nafta- ja gaasipuurkaevude mantlite tsementeerimine. Siia kuuluvad ka maavarade geoloogilise luure ja uurimistegevusega, samuti projekteerimistööde ja geoloogilise mõõdistamisega kaasnevad teenused;

c) muud kohapealse töötluse teenused, mis hõlmavad omandiõiguse üleminekuta imporditud kaupade töötlemist kohapeal ilma taasväljaveota riiki, kust kaubad saabusid (kaubad müüakse kas selles riigis, kus neid töödeldakse, või kolmandates riikides) või vastupidi.

Muud äriteenused (kood 284)

Hõlmab muude teenuste osutamist residentide ja mitteresidentide vahel, näiteks personali komplekteerimist, turva- ja uurimisteenuseid, kirjalikku ja suulist tõlget, fotograafiateenuseid, hoonete koristustöid, kinnisvarateenuseid äriühingutele ja muid äriteenused, mida ei saa liigitada ühegi eespool loetletud äriteenuse alla.

Teenused ühe kontserni erinevate ettevõtjate vahel, mis mujal ei sisaldu (kood 285)

Siin on jääkkirje, kus kajastatakse maksed ühe kontserni erinevate ettevõtjate vahel teenuste eest, mida ei saa liigitada konkreetselt ühegi teise kirje alla. See hõlmab filiaalide, tütar- ja sidusettevõtjate makseid emaettevõtjale või teistele sama kontserni ettevõtjatele filiaalide, tütar- ja sidusettevõtjate üldiste juhtimiskulude katmiseks (tegevuse planeerimise, korraldamise ja kontrollimise valdkonnas), samuti emaettevõtjate poolt otse tasutud kulutuste hüvitamine. Siia arvatakse ka tehingud emaettevõtjate ning nende filiaalide, tütar- ja sidusettevõtjate vahel üldkulude katmiseks.

Isiku-, kultuuri- ja meelelahutusteenused (kood 287)

Hõlmab Audiovisuaalseid ja sellega seotud teenuseid (kood 288) ja Muid isiku-, kultuuri- ja meelelahutusteenuseid (kood 289).

Audiovisuaalsed ja sellega seotud teenused (kood 288)

Hõlmab teenuseid ja vastavaid honorare, mis on seotud filmide (filmi- või videolindil) raadio- ja televisioonisaadete (otsesaadete või lindistuste) ja muusikasalvestuste tootmisega. Siin kajastatakse järgnevaid makseid: honorarid välismaal tehtud filmide eest residendist näitlejatele, filmiprodutsentide ja teistele (või mitteresidentidele laekunud tasud töö eest, mis nad tegid koostava riigi territooriumil); tasu meediale müüdud filmi levitamisõiguse eest kindlaksmääratud arvu seansside näol konkreetsetel territooriumidel; tasu juurdepääsu eest kodeeritud signaaliga telekanalitele (näiteks kaabeltelevisiooniteenuse puhul), näitlejate, lavastajate ja produtsentide honorarid osalemise eest teatri- ja muusikalilavastustes, spordiüritustel, tsirkuseetendustel ja teistel samalaadsetel üritustel ja tasud nimetatud tegevuse levitamisõiguste eest (televisioonis, raadios või filmina).

Muud isiku-, kultuuri- ja meelelahutusteenused (kood 289)

Hõlmab Haridusteenuseid (kood 895), Tervishoiuteenuseid (kood 896) ja Muid isiku-, kultuuri- ja meelelahutusteenused, mis ei kuulu muu jaotise alla (kood 897).

Haridusteenused (kood 895)

Hõlmab teenuseid, mida residentide ja mitteresidentide vahel osutatakse seoses haridusega, näiteks kaugõppekursused, õpingud televisiooni või Interneti vahendusel, samuti lektoritasusid, mida saadakse võõrustaja riigis.

Tervishoiuteenused (kood 896)

Hõlmab arstide, õdede, parameedikute ja samalaadsete spetsialistide teenuseid, laboratooriumiteenuseid või teisi sarnaseid teenuseid, mida osutatakse kas kaugmeetodil või kohapeal. Siin ei kuulu kajastamisele reisijate kulutused ravile ja õpingutele (need kajastatakse Reisiteenustes).

Muud isiku-, kultuuri- ja meelelahutusteenused (kood 897)

Siin kajastatakse ülejäänud Muud isiku-, kultuuri- ja meelelahutusteenused (kood 289), mis ei sisaldu Haridusteenustes (kood 895) ega Tervishoiuteenustes (kood 896).

Valitsemisteenused, mis mujal ei sisaldu (kood 291)

Siin kajastatakse ülejäänud valitsemisteenused (sealhulgas rahvusvaheliste organisatsioonide teenused), mis ei sisaldu teistes EBOPS (Extended Balance of Payments Services) klassifikatsiooni maksebilansi kontodel. Siia kuuluvad kõik saatkondade, konsulaatide, sõjaväeosade ja kaitseväe asutuste tehingud (nii kaupade kui teenustega) selle riigi residentidega, kus saatkond, konsulaat, sõjaväeüksus või kaitseväeasutus asub ja tehingud teiste riigi residentidega. Siia ei kuulu tehingud selle riigi residentidega, mida saatkonnad, konsulaadid, sõjaväeüksused ja kaitseväe asutused esindavad ning tehingud sõjaväeüksuste territooriumil asuvates kauplustes ja saatkondades või konsulaatides.

Käesolev kirje jaotatakse Saatkondade ja konsulaatide teenusteks (kood 292), Sõjaväeüksuste ja -esinduste teenusteks (kood 293) ja Muudeks valitsemisteenusteks, mis mujal ei sisaldu.

TULU (KOOD 300)

Tulu hõlmab kaht liiki tehinguid residentide ja mitteresidentide vahel: i) mitteresidentidest töötajate töötasud (näiteks piiriülesed, hooajalised ja teised lühiajalised töötajad) ja ii) tulu välisinvesteeringute nõuetelt laekuvate ja kohustustelt makstavate tuludena.

Tööjõutulu (kood 310)

Tööjõutulu hõlmab mitteresidentidest füüsiliste isikute teenitud töötasu ja muid tasusid rahas või loonustasuna töö eest, mida nad teevad kõnealuse riigi residentidele (ja mille eest viimased neile tasuvad). Siia kuuluvad tööandjate poolt töötajate nimel tasutud maksed sotsiaalkindlustussüsteemi või erakindlustus- ja -pensionifondidesse (kas kogumispensioni või muud liiki pensioni) andmaks töötajatele sotsiaalseid tagatisi.

Investeerimistulu (kood 320)

Investeerimistulu on välisvarade omamisest saadav tulu ja kuulub tasumisele ühe riigi residendi poolt teise riigi residendile. Investeerimistulu hõlmab intresse, dividende, filiaali kasumi ülekandeid ja otseinvesteerija osa investeeringuettevõtja jaotamata kasumist. Investeerimistulu liigitatakse otseinvesteeringute, portfelliinvesteeringute ja muude investeeringute tuludeks.

Otseinvesteeringute tulu (kood 330)

Otseinvesteeringute tulu, täpsemalt tulu omandiväärtpaberitelt ja võlgadelt, hõlmab tulu, mis laekub ühe riigi residendist otseinvesteerijale olulise osaluse eest teise riigi ettevõtjasse. Otseinvesteeringute tulu kajastatakse netoväärtuses nii välismaale kui ka koostavasse riiki paigutatud otseinvesteeringutelt (st et omandiväärtpaberitelt ja võlgadelt saadud tulust arvatakse vastavalt maha samalaadne makstud tulu). Omandiväärtpaberitelt saadav tulu liigitatakse omakorda i) jaotatud tuluks (dividendid ja filiaalide jaotatud kasumid) ning ii) reinvesteeritud tuludeks ja filiaalide jaotamata kasumiteks. Tulu võlgadelt koosneb intressist, mis kuulub kontsernigrupi sisese võla puhul tasumisele otseinvesteerija välismaise tütar- ja sidusettevõtja poolt ja/või mille otseinvesteerija peab tasuma välismaisele tütar- ja sidusettevõtjale. Tulu, mis laekub hääleõiguseta eelisaktsiatelt, käsitletakse intressituluna, mitte dividendituluna, ja loetakse võlgadelt laekuvaks tuluks.

Dividendid ja filiaalide jaotatud kasumid (kood 332)

Dividendid, sealhulgas aktsiadividendid, on aktsiate või teiste juriidilisest isikust äriühingute, ühistute või munitsipaalaktsiaseltside aktsia(osa)kapitalis osalemise alusel jaotatud tulu. Jaotatud tulu võib olla dividendide vormis, mis otseinvesteerija saab talle kuuluvatelt välismaistelt tütar- ja sidusettevõtjate liht- või eelisaktsiatelt, samuti vastupidine olukord, kus välismaisele tütar- ja sidusettevõtjale kuuluvad otseinvesteerija liht- või eelisaktsiad.

Reinvesteeritud tulu ja filiaalide jaotamata kasum (kood 333)

Reinvesteeritud tulu moodustab otseinvesteerija osa proportsionaalselt talle kuuluvast aktsia(osa)omakapitalist, i) mida välismaised tütar- ja sidusettevõtjad ei jaga dividendidena ja ii) mida filiaalid ja teised juriidilise isiku õigusteta üksused ei kanna otseinvesteerijale üle. (Kui nimetatud osa tulust ei ole kindlaks määratav, loetakse kokkuleppe kohaselt kogu filiaali tulu jagatuks).

Tulu võlgadelt (kood 334)

Tulu võlgadelt koosneb intressist kontsernigrupi sisestelt võlakohustustelt, mis kuulub tasumisele otseinvesteerijaile välismaise tütar- ja sidusettevõtja poolt ja/või mille otseinvesteerija peab tasuma välismaisele tütar- ja sidusettevõtjale. Tulu, mis laekub hääleõiguseta eelisaktsiatelt, käsitatakse intressituluna, mitte dividendituluna, ja loetakse võlgadelt laekuvaks tuluks.

Aktsia(osa)kapital ja reinvesteeritud tulud välismaal (kood 506)

Aktsia(osa)kapital hõlmab kõigi filiaalide sissemakstud kapitali, kõiki tütar- ja sidusettevõtjate aktsiaid või osasid (nii hääleõigusega kui hääleõiguseta) (välja arvatud hääleõiguseta eelisaktsiad, mida käsitatakse võlaväärtpaberitena ja kajastatakse muu otseinvesteeringukapitalina) ja muid makseid aktsia(osa)kapitali. Reinvesteeritud tulud on otseinvesteerija osa (proportsionaalselt otsese osalusega omakapitalis) tulust, mida tütar- ja sidusettevõtjad ei jaota dividendidena ja osa otseinvesteerijaile ülekandmata filiaalide tulust.

Aktsia(osa)kapital ja reinvesteeritud tulu koostavas riigis (kood 556)

Aktsia(osa)kapital hõlmab kõigi filiaalide sissemakstud kapitali, kõiki tütar- ja sidusettevõtjate aktsiaid või osasid (nii hääleõigusega kui hääleõiguseta) (välja arvatud hääleõiguseta eelisaktsiad, mida käsitatakse võlaväärtpaberitena ja kajastatakse muu otseinvesteeringukapitalina) ja muid makseid aktsia(osa)kapitali. Reinvesteeritud tulu on otseinvesteerija osa (proportsionaalselt otsese osalusega omakapitalis) tulust, mida tütar- ja sidusettevõtjad ei jaota dividendidena ja osa otseinvesteerijaile ülekandmata filiaalide tulust.

Portfelliinvesteeringute tulu (kood 339)

Portfelliinvesteeringute tulu hõlmab tehinguid residentide ja mitteresidentide vahel ja tuleneb omandiväärtpaberite, obligatsioonide, võlakirjade ja rahaturuinstrumentide omamisest. See kirje jagatakse tuluks aktsia(osa)kapitalilt (dividendid) ja tuluks võlaväärtpaberitelt (intress).

Muude investeeringute tulu (kood 370)

Muude investeeringute tulu hõlmab intressi, mis laekub mitteresidentidelt kõigi muude residentide nõuete (varade) arvelt ja mis makstakse residentide kohustustelt mitteresidentide ees. See jaotis sisaldab põhimõtteliselt ka kodumajapidamiste kaudset tulu elukindlustusreservide ja pensionifondide neto aktsia(osa)kapitalist. Varadelt saadav intress hõlmab intressi pika- ja lühiajalistelt laenudelt, hoiustelt, muudelt kommerts- ja finantsnõuetelt ning vastava riigi reservpositsioonilt Rahvusvahelises Valuutafondis (RVF). Intress kohustustelt hõlmab intressi laenudelt, hoiustelt ja muudelt kohustustelt, samuti intressi, mis on seotud RVF krediidi kasutamisega ja RVF-lt saadud laenudega. Siin kajastatakse ka intress, mis tasutakse RVF-ile üldiste vahendite kontol olevatelt fondi SDR kontodelt.

Jooksevülekanded (kood 379)

Jooksevülekanded on ühepoolsed tasaarvelduskirjed, mille puhul üks majandusüksus annab teisele majandusüksusele kauba, teenuse või finantsvahendeid ilma tegelikku kaupa, teenust või kompensatsiooni vastu saamata. Sellised vahendid tarbitakse kohe või varsti pärast ülekande tegemist. Kõik ülekanded, mis ei ole kapitaliülekanded, on jooksevülekanded. Jooksevülekandeid liigitatakse vastavalt koostava riigi sektorilisele jaotusele valitsemissektori ülekanneteks ja muude sektorite ülekanneteks.

Valitsemissektori ülekanded (kood 380)

Valitsemissektori ülekanded kajastavad jooksvat rahvusvahelist koostööd ja hõlmavad jooksevülekandeid erinevate riikide valitsemisasutuste vahel nii rahas kui loonusena või ülekandeid valitsemisasutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahel.

Muud sektorid (kood 390)

Jooksevülekanded riigi muude sektorite ja mitteresidentide vahel hõlmavad ülekandeid, mis toimuvad füüsiliste isikute, mittevalitsemisasutuste või organisatsioonide vahel, (või kahe nimetatud grupi vahel) või mitteresidendist valitsemisasutuse ja füüsiliste isikute või mittevalitsemisasutuste vahel.

Kapitalikonto (kood 994)

Kapitalikontol kajastatakse kõik tehingud, millega kaasneb kapitaliülekannete laekumine või ülekandmine ja immateriaalse vara soetamine ja/või müük.

Finantskonto (kood 995)

Finantskonto hõlmab kõiki tehinguid, mis on seotud omandiõiguse üleminekuga ühe riigi välisfinantsnõuetes ja -kohustustes. Sellised tehingud hõlmavad nõuete tekkimist või likvideerimist ülejäänud maailma suhtes. Kõik komponendid jaotatakse investeeringu iseloomu või funktsionaalsuse järgi (otseinvesteeringud, portfelliinvesteeringud, tuletisinstrumendid, muud investeeringud, reservid).

OTSEINVESTEERINGUD (KOOD 500)

Välismaine otseinvesteering on investeeringu liik, mis kajastab ühe riigi residendi (otseinvesteerija) olulist (kestvat) osalust teise riigi ettevõtja (otseinvesteeringuettevõtja) aktsia(osa)kapitalis. „Oluline osalus” osutab pikaajalise suhte olemasolule otseinvesteerija ja otseinvesteeringuettevõtja vahel ning otseinvesteerija olulisele mõjule otseinvesteeringuettevõtja juhtimisel. Otseinvesteering hõlmab kahe üksuse vahelist otseinvesteeringusuhet loovat tehingut ja kõiki järgmisi tehinguid nende ja teiste tütar- ja sidusettevõtjate vahel, kes võivad olla nii iseseisvad juriidilised isikud või mitte.

Otseinvesteeringud välismaal (kood 505)

Otseinvesteeringuid liigitatakse tavaliselt investeeringu suuna järgi – residendi otseinvesteering välismaal ja mitteresidendi otseinvesteering koostavas riigis.

Aktsia(osa)kapital (kood 510)

Aktsia(osa)kapital hõlmab filiaalide sissemakstud kapitali, kõiki tütar- ja sidusettevõtjate aktsiaid ja osasid (nii hääleõigusega kui hääleõiguseta) (välja arvatud hääleõiguseta eelisaktsiad, mida käsitatakse võlaväärtpaberitena ja kajastatakse muu otseinvesteeringukapitalina) ja muid makseid aktsia(osa)kapitali. Aktsia(osa)kapital hõlmab ka otseinvesteeringuettevõtja poolt omandatud otseinvesteerija omandiväärtpabereid.

Reinvesteeritud tulu (kood 525)

Reinvesteeritud tulu on otseinvesteerija osa (proportsionaalselt otsese osalusega aktsia(osa)kapitalis) tulust, mida tütar- ja sidusettevõtjad ei jaota dividendidena, ja osa otseinvesteerijale ülekandmata filiaalide tulust. Nimetatud reinvesteeritud tulu kajastatakse tuluna, mille vastukirje asub finantskontol.

Muu otseinvesteeringukapital (kood 530)

Muu otseinvesteeringukapital (või kontsernisisesed võlatehingud) hõlmab tehinguid laenukapitaliga, hõlmates võlaväärtpabereid, tarnijakrediiti ja hääleõiguseta eelisaktsiaid (mida käsitatakse võlaväärtpaberitena), otseinvesteerijate, tütar- ja sidusettevõtjate ja filiaalide vahel. Otseinvesteeringuettevõtja võlanõuded otseinvesteerija vastu kajastatakse samuti muu otseinvesteeringukapitalina.

Otseinvesteeringud koostavas riigis (kood 555)

Otseinvesteeringuid liigitatakse tavaliselt investeeringu suuna järgi – residendi otseinvesteering välismaal ja mitteresidendi otseinvesteering koostavas riigis.

Aktsia(osa)kapital (kood 560)

Aktsia(osa)kapital hõlmab filiaalide sissemakstud kapitali, kõiki tütar- ja sidusettevõtjate aktsiaid ja osasid (nii hääleõigusega kui hääleõiguseta) (välja arvatud hääleõiguseta eelisaktsiad, mida käsitatakse võlaväärtpaberitena ja kajastatakse muu otseinvesteeringukapitalina) ja muid makseid aktsia(osa)kapitali. Aktsia(osa)kapital hõlmab ka otseinvesteeringuettevõtja poolt omandatud otseinvesteerija omandiväärtpabereid.

Reinvesteeritud tulu (kood 575)

Reinvesteeritud tulu on otseinvesteerija osa (proportsionaalselt otsese osalusega aktsia(osa)kapitalis) tulust, mida tütar- ja sidusettevõtjad ei jaota dividendidena, ja osa otseinvesteerijale ülekandmata filiaalide tulust. Nimetatud reinvesteeritud tulu kajastatakse tuluna, mille vastukirje asub finantskontol.

Muu otseinvesteeringukapital (kood 580)

Muu otseinvesteeringukapital (või kontsernisisesed võlatehingud) hõlmab tehinguid laenukapitaliga, hõlmates võlaväärtpabereid, kaubanduskrediiti ja hääleõiguseta eelisaktsiaid (mida käsitatakse võlaväärtpaberitena), otseinvesteerijate, tütar- ja sidusettevõtjate ja filiaalide vahel. Otseinvesteeringuettevõtja võlanõuded otseinvesteerija vastu kajastatakse samuti muu otseinvesteeringukapitalina.

PORTFELLIINVESTEERINGUD (kood 600)

Portfelliinvesteeringud hõlmavad tehinguid omandi- ja võlaväärtpaberitega. Võlaväärtpaberid liigitatakse omakorda võlakirjadeks, rahaturuinstrumentideks ja tuletisinstrumentideks, kui viimased tekitavad rahalisi nõudeid ja kohustusi. Välja on arvatud otseinvesteeringutena või reservidena kajastatavad omandi- ja võlaväärtpaberid.

Tuletisinstrumendid (kood 910)

Tuletisinstrumendi leping on finantsinstrument, mis on seotud teise eriomase finantsinstrumendiga, näitaja või kaubaga ja selle kaudu saab rahaturgudel kaubelda eriomaste finantsriskidega (näiteks intressimäärade, välisvaluuta kursside, aktsia- ja kauba hinna kõikumised, krediidiriskid jmt).

MUUD INVESTEERINGUD (kood 700)

Muude investeeringute kirjel kajastatakse kõik ülejäänud finantstehingud, mis ei kuulu otseinvesteeringute, portfelliinvesteeringute, tuletisinstrumentide ega reservkontode alla.