02021R1702 — ET — 24.09.2021 — 000.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu





Parandatud:









▼B

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/1702,

12. juuli 2021,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2021/523, kehtestades InvestEU tulemustabeli täiendavad elemendid ja üksikasjalikud reeglid







Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas on sätestatud üksikasjalikud reeglid, mida kasutades täidavad rakenduspartnerid määruse (EL) 2021/523 artiklis 22 osutatud näitajate tulemustabeli, et võimaldada InvestEU fondi investeeringute komiteel hinnata ELi tagatise taotlusi sõltumatult, läbipaistvalt ja ühtlustatult.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









LISA

1. Üldpõhimõtted

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 2021/523 ( 1 ) (edaspidi „InvestEU määrus“) artikli 24 kohaselt moodustatud investeeringute komitee kasutab näitajate tulemustabelit (edaspidi „InvestEU tulemustabel“), et hinnata rakenduspartnerite kavandatud rahastamis- ja investeerimistoiminguid, millele taotletakse ELi tagatise katet. InvestEU määruse artikli 24 lõikes 1 osutatud läbivaatamise raames ja kooskõlas InvestEU artikli 24 lõikega 4 kasutab investeeringute komitee InvestEU tulemustabelit selleks, et anda sõltumatu, läbipaistev ja ühtlustatud hinnang rakenduspartnerite taotlusele saada rahastamis- või investeerimistoimingule ELi tagatis.

InvestEU tulemustabeli täidab rakenduspartner, kes esitab investeeringute komiteele rahastamis- või investeerimistoimingu ettepaneku ( 2 ) või raamtoimingu ettepaneku ( 3 ). Iga samba kohta esitatavate näitajate üksikasjalikkuse tase on rahastamis- ja investeerimistoimingute ning raamtoimingute kaupa erinev. Viimaste puhul võib esitada üldised hinnangud, nagu finantsvahendajate liik, lõplike vahendite saajate hinnanguline arv ja liik, lõplikele vahendite saajatele antava rahastuse keskmine suurus ning raamtoimingu hinnanguline mõju.

1.1. InvestEU tulemustabeli sisu

InvestEU määruse artikli 22 lõike 3 kohaselt hõlmab InvestEU tulemustabel järgmisi elemente:

a) rahastamis- või investeerimistoimingute tutvustus, sealhulgas toimingu nimetus, lõplik vahendite saaja, kui tegu on otsetehingutega, või finantsvahendaja(d), kui tegu on vahendatud tehingutega (finantsvahendaja nimi, kui see on teada, muul juhul vähemalt liik), rakendamise riik (riigid) ja rahastamis- või investeerimistoimingu lühikirjeldus;

b) 1. sammas – rahastamis- või investeerimistoimingu panus ELi poliitikaeesmärkide saavutamisse

c) 2. sammas – rahastamis- või investeerimistoimingute täiendavuse kirjeldus;

d) 3. sammas – turutõrge või mitteoptimaalne investeerimisolukord, mida rahastamis- või investeerimistoimingu abil käsitletakse;

e) 4. sammas – rakenduspartneri rahaline osalus ja tehniline panus;

f) 5. sammas – rahastamis- või investeerimistoimingu mõju;

g) 6. sammas – rahastamis- või investeerimistoimingu finantsprofiil;

h) 7. sammas – lisanäitajad.

1.2. Sammaste hindamine

Iga investeeringute komiteele esitatud rahastamis- või investeerimistoimingu kohta annab rakenduspartner 3., 4. ja 5. samba alusel hinde ning seda hinnatakse 1., 2., 6. ja 7. samba alusel kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete näitajate põhjal ilma hinnet andmata.

3., 4. ja 5. samba hinde määramisel kasutatakse järgmist skaalat. Sama skaalat kasutatakse hindeliste näitajate ja osanäitajate puhul.







Punktid Hinne 1 Keskpärane 2 Hea 3 Väga hea 4 Suurepärane

Sammaste kohaldamise laadist tulenevalt hinnatakse iga hindelist sammast eraldi ühtsesse punktiarvestusse koondamata. Kui sambaid hinnatakse konkreetsete näitajate ja osanäitajate põhjal, võetakse asjaomase samba punktisumma arvutamisel arvesse nende näitajate ja osanäitajate kaalutegurit (korrutades vastava punktide arvu asjakohase kaaluteguriga) ( 4 ).

Rakenduspartnerid esitavad iga hinde kohta põhjenduse, tuginedes asjaomases liites esitatud meetodile ja muudele InvestEU määruses, investeerimissuunistes ( 5 ) ja komisjoni suunisdokumentides, näiteks kestlikkuskontrolli tehnilistes suunistes ( 6 ) sisalduvatele kriteeriumitele ning kliima- ja keskkonnaseire metoodikale ( 7 ).

Investeeringute komitee käsitab rahastamis- ja investeerimistoimingute hindamisel sambaid võrdseina olenemata sellest, kas samba alusel antakse numbriline hinne või koosneb see kvalitatiivsetest ja kvantitatiivsetest hindeta näitajatest.

InvestEU määruse artikli 24 lõike 4 kohaselt ei ole rakenduspartneri hinnang investeeringute komiteele siduv.

1.3. InvestEU tulemustabeli avaldamine

Kooskõlas InvestEU määruse artikli 24 lõikega 5 avaldatakse InvestEU tulemustabel InvestEU veebisaidil pärast seda, kui rakenduspartner ja vastavalt olukorrale kas finantsvahendaja või lõplik vahendite saaja on vastavale rahastamis- või investeerimistoimingule alla kirjutanud. Raamtoimingute puhul avaldatakse InvestEU tulemustabel pärast esimese allprojekti allkirjastamist.

Kui rakenduspartner esitab investeeringute komiteele ELi tagatise taotluse, esitab ta ka InvestEU tulemustabel koos täieliku teabega kõigi sammaste kohta. InvestEU tulemustabel peab sisaldama 1.–6. samba alusel antud hinnangu põhjendust, sealhulgas asjaomaseid näitajaid, ning 7. sambasse kuuluvaid näitajaid. Investeeringute komiteele esitatav InvestEU tulemustabel võib seetõttu sisaldada tundlikku äriteavet või konfidentsiaalset teavet, mida ei saa avaldada.

Rakenduspartner esitab hiljemalt kümme tööpäeva pärast rahastamis- või investeerimistoimingu või raamoperatsioonide esimese allprojekti allkirjastamise kuupäeva investeeringute komitee sekretariaadile InvestEU tulemustabeli avaliku versiooni, mis sisaldab 1.–5. sammast hõlmavat kirjeldust ja 7. samba alusel esitatud näitajaid ning mis avaldatakse. InvestEU tulemustabeli avalik versioon ei sisalda tundlikku äriteavet ega konfidentsiaalset teavet. Kuna rahastamis- ja investeerimistoimingute finantsprofiil sisaldab tundlikku äriteavet, ei ole vaja 6. samba kohta InvestEU tulemustabeli avalikus versioonis teavet esitada.

2. InvestEU tulemustabel

2.1. 1. sammas – rahastamis- või investeerimistoimingu panus ELi poliitikaeesmärkide saavutamisse

1. sambas esitab rakenduspartner teabe selle kohta, mil määral aitab rahastamis- või investeerimistoiming kaasa InvestEU määruse kohaselt rahastamiskõlblike valdkondade arengule, kooskõlas InvestEU määruse II lisa, investeerimissuuniste ja asjaomase finantstoote tingimustega. Liikmesriigi osa puhul InvestEU määruse artiklite 9 ja 10 tähenduses hõlmab hindamine asjaomases osaluslepingus sätestatud poliitikaeesmärke.

Rahastamis- ja investeerimistoimingud peavad kuuluma iga finantstoote puhul vähemalt ühte asjakohase poliitikaharu raames rahastamiskõlblikku valdkonda.

2.2. 2. sammas – rahastamis- ja investeerimistoimingute täiendavuse kirjeldus

2. sambas esitab rakenduspartner peamised argumendid selle kohta, mil viisil täiendab asjaomane rahastamis- või investeerimistoiming erasektori allikaid või toetust muudest avaliku sektori allikatest või mõlemat. Rakenduspartner tõendab eelkõige, et rahastamis- või investeerimistoiming vastab vähemalt ühele InvestEU määruse V lisa A osa punkti 2 teise lõigu alapunktides a-f loetletud tunnustest (vt 1. liide).

2.3. 3. sammas – turutõrge või mitteoptimaalne investeerimisolukord, mida rahastamis- või investeerimistoimingu abil käsitletakse

3. sambas loetleb rakenduspartner turutõrked ja mitteoptimaalsed investeerimisolukorrad, mida rahastamis- või investeerimistoiminguga käsitletakse. Iga rahastamis- või investeerimistoimingu juures peab esinema vähemalt üks InvestEU määruse V lisa A osa punkti 1 alapunktides a-f sätestatud tunnus. Rakenduspartner teeb kindlaks tunnuse(d), millele rahastamis- või investeerimistoiming vastab, ja lisab asjakohase põhjenduse (vt liide 2).

Nende kindlakstehtud tunnuste alusel hindab rakenduspartner, kui suures ulatuses aitab rahastamis- või investeerimistoiming käsitleda mitteoptimaalseid investeerimisolukordi ja turutõrgetest tulenevaid investeerimislünki. Rakenduspartnerid annavad selle samba raames punktid vastavalt 2. liites sätestatud hindamiskriteeriumitele. Ainult üht turutõrget või mitteoptimaalset investeerimisolukorda käsitlev toiming saab hindeks „keskpärane“, enamaid turutõrkeid või mitteoptimaalseid investeerimisolukordi käsitlevate tehingute punktisumma suureneb. Lisaks saavad ainult ühte turutõrget käsitlevad rahastamis- või investeerimistoimingud lisapunkte vastavalt sellele, kui oluline on turutõrge, mida nendega püütakse lahendada, ja/või nende keskendumine konkreetsetele poliitilistele prioriteetidele, nagu on kirjeldatud 2. liite 2 tabelites 1 ja 2.

2.4. 4. sammas – rakenduspartneri rahaline osalus ja tehniline panus

4. sambas keskendutakse rakenduspartneri kaasamisest tulenevale lisaväärtusele, mis toob rahastamis- või investeerimistoimingule rahalist ja tehnilist kasu. 4. samba koondhinne saadakse üksikute alusnäitajate hinnete põhjal, nagu on kirjeldatud 3. liites. Otserahastamises ja vahendatud rahastamises seisnevate rahastamis- ja investeerimistoimingute puhul kohaldatakse teistsugust lähenemisviisi.

4. sammast hinnatakse järgmiste näitajate alusel.

1. Rakenduspartneri sekkumisest saadav rahaline kasu (otserahastamise puhul kaalutegur: 12,5 %, vahendatud rahastamise puhul: kaalutegur 35 %). See tähendab rahalist kasu, mida toob rakenduspartneri sekkumine tema vastaspoolele, näiteks madalamad intressimäärad.

2. Lõplikele vahendite saajatele antava rahastuse pikem tähtaeg (ainult otserahastamise puhul, kaalutegur: 25 %). See tähendab tähtaega, millega rahastus lõplikule vahendite saajale kättesaadavaks tehakse.

3. Muud lõpliku vahendite saaja saadavad hüved (ainult otserahastamise puhul, kaalutegur: 12,5 %). See tähendab muid hüvesid, nagu ajapikendus, kasutuselevõtu paindlikkus, võimalus intressimäärad läbi vaadata, panus lõpliku vahendite saaja rahastamisallikate mitmekesistamisse.

4. Teiste investorite kaasamine ja märgiline mõju (otserahastamise puhul kaalutegur: 25 %; vahendatud rahastamise puhul kaalutegur: 40 %). See tähendab rakenduspartneri innustavat rolli teiste era- või avaliku sektori investorite kaasamisel, ning märgilist mõju turul.

5. Finantsnõustamine ja/või eksperditeadmised struktureerimise alal (nii otsese kui ka vahendatud rahastamise puhul kaalutegur: 12,5 %): see hõlmab rakenduspartneri kõiki eksperditeadmisi finantsnõustamise ja struktureerimise vallas (sh tegutsemist InvestEU nõustamiskeskuse raames nõustamispartnerina). See hõlmab nõustamisteenuseid algfaasis ning rakenduspartneri asutusesiseseid eksperditeadmisi, mis aitavad projektide ettevalmistamise või rakendamise ajal parandada rahastamis- või investeerimistoimingu finantsstruktuuri, sealhulgas uuenduslike rahastamisstruktuuride kaudu, kui see on asjakohane.

6. Tehniline nõustamine ja/või panustamine (nii otsese kui ka vahendatud rahastamise puhul kaalutegur: 12,5 %): see hõlmab igasugust rakenduspartneri pakutavat tehnilist nõustamist (sh tegutsemist InvestEU nõustamiskeskuse raames nõustamispartnerina). See hõlmab nõustamisteenuseid algfaasis, rakenduspartneri rahastatava ja/või tema järelevalve all oleva välise tehnilise abi kaasamist ning rakenduspartneri asutusesiseseid eksperditeadmisi, mis aitavad parandada rahastamis- või investeerimistoimingut, sealhulgas selle investeerimiseks sobilikkust ja investeeringute/projektide/rahastuse alusel ettevõetu lõpuleviimist.

2.5. 5. sammas – rahastamis- või investeerimistoimingu mõju

Selle samba koondhinne saadakse üksikute näitajate ja alusnäitajate hinnete põhjal, nagu on kirjeldatud allpool 4. liites. Otserahastamises ja vahendatud rahastamises seisnevate rahastamis- ja investeerimistoimingute puhul kohaldatakse teistsugust lähenemisviisi.

2.5.1 Otserahastamine

Kasutatakse järgmisi kriteeriume ning nendest tulenevaid näitajaid ja osanäitajaid.

1. Mõju majandusele ja majanduskasvule: see näitaja kajastab rahastamis- ja investeerimistoimingute panust majandustegevusse ja selle kestlikku kasvu sotsiaalmajanduslike kulude ja tulude seisukohast. Sellele näitajale antud hinne põhineb rahastamis- või investeerimistoimingu majanduslikul tulumääral (economic rate of return), mille arvutab rakenduspartner ( 8 ).

Majandusliku tulumäära kvantifitseerimisel kasutatakse majandusliku hindamise häid tavasid. Selles võetakse arvesse rahastamis- võia investeerimistoimingu sotsiaalmajanduslikke kulusid ja tulusid, sealhulgas selle ülekanduvat mõju (nt teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni positiivne mõju, pikaajaline kliimaalane kasu, mõju tööturule ja/või positiivne ja negatiivne keskkonnamõju). Siiski on ka projekte, mille majanduslikku tulumäära võib olla raske hinnata, või majandusliku hindamise meetodeid, mis ei pruugi õigustada majandusliku tulumäära arvuliselt väljendamist (nt mitme kriteeriumi põhine analüüs). Paljudes sektorites lähtutakse liidu standarditest ning hindamise peamine eesmärk võiks olla tagada, et nende eesmärkide saavutamiseks kasutatakse kõige säästlikumat lahendust (nt vee- ja jäätmekäitlus).

Kui majanduslik tulumäär ei ole kvantifitseeritav, võib selle näitaja punktiarv põhineda põhjendatud kvalitatiivsel hinnangul projekti sotsiaalmajanduslike kulude ja tulude kohta ( 9 ) ning selle eeldataval mõjul majandustegevusele ja kestlikule majanduskasvule. Kvalitatiivse hinnanguga peaks kaasnema analüüs selle kohta, kas investeerimis- ja tegevuskulud on sobivad eeldatavate eesmärkide saavutamiseks, võimaluse korral säästlikkuse analüüsi ja võrreldavate investeeringute võrdlusanalüüsi abil.

See näitaja moodustab [40 %] selle samba koondhindest.

2. Mõju tööhõivele – see näitaja kajastab rahastamis- ja investeerimistoimingute eeldatavat panust töökohtade loomisesse ja toetamisse rahastamis- või investeerimistoimingu kestuse jooksul, võttes arvesse rahastamis- või investeerimistoiminguga eraldatud summat. Rakenduspartner selgitab ka lõpliku vahendite saaja soolist koosseisu (eelkõige otsustustasandi ametikohtadel).

Näitaja moodustab [15 %] selle samba koondhindest.

3. Kestlikkusaspektid – see näitaja kajastab vastavalt vajadusele kestlikkuskontrolli ja hindamiste ( 10 ) tulemusi, sealhulgas järgmiste kriteeriumite alusel:

— projektil, sealhulgas ühelgi kompensatsiooni- ega leevendaval meetmel, ei ole InvestEU kohase hindamise põhjal suurt kahjulikku mõju ühelegi kestlikkuse kolmest mõõtmest (kliima, keskkond ja sotsiaalvaldkond);

— projektil on positiivne kliima-, keskkonna- ja/või sotsiaalne mõju.

Kestlikkusnäitaja moodustab [45 %] selle samba koondhindest ning selle alus on järgmiste selles sambas osutatud osanäitajate seal esitatud viisil kaalutud hinded, sealhulgas seal esitatud lisapunktid, mida võib anda boonusena juhul, kui projektiarendaja nõustub koostöös rakenduspartneriga osalema kestlikkuskontrolli suunistes kirjeldatud positiivses tegevuskavas.

i) Kliimaaspektid [15 %] – osanäitaja kajastab rahastamis- või investeerimistoimingu positiivset ja negatiivset kliimamõju ja -riske. Rakenduspartner kontrollib järgmist: — kas projektiga on seotud püsivad või ajutised negatiivsed kliimamõjud kliimamuutuste leevendamise (kasvuhoonegaaside heide) ja nendega kohanemise seisukohast (kliimamõju, ohud ja riskid) ning kas ja kuidas neid leevendatakse või kompenseeritakse; — kuidas neid kliimaalaseid probleeme juhitakse (näiteks meetmed kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks või kliimamuutuste mõju ja ohtude jääkriski vähendamiseks vastuvõetava tasemeni); — kas projektil on positiivne mõju kliimale ( 11 ) ja kui ulatuslik see on.

ii) Vabatahtlik positiivne tegevuskava (boonus)[7,5 %] – osanäitaja on boonusnäitaja ja kajastab asjaolu, et projektide puhul, mis jäävad allapoole kestlikkuskontrolli suunistes kehtestatud künnist, on tehtud vabatahtlik kliimaalane hindamine ning on võetud meetmeid kindlakstehtud kliimariskide käsitlemiseks.

iii) Keskkonnaaspektid [15 %] – osanäitaja kajastab rahastamis- ja investeerimistoimingute positiivset ja negatiivset keskkonnamõju ja seonduvaid riske. Rakenduspartner kontrollib järgmist: — kas projektiga on seotud püsivad või ajutised negatiivsed keskkonnamõjud ning kas ja kuidas neid leevendatakse või kompenseeritakse; — kuidas keskkonnaga seotud mõjusid ja riske juhitakse (jääkriskid pärast leevendus- ja või kompensatsioonimeetmete rakendamist); — kas projektil on positiivne mõju keskkonnale ( 12 ) ja kui ulatuslik see on.

iv) Vabatahtlik positiivne tegevuskava (boonus)[7,5 %] – osanäitaja on boonusnäitaja ja kajastab vabatahtlikult võetud kohustust võtta meetmeid, mis võivad aidata tugevdada projekti positiivset mõju ja/või veelgi leevendada selle negatiivset mõju vastavalt tehtud hinnagule.

v) Sotsiaalsed aspektid [15 %] – see osanäitaja kajastab rahastamis- ja investeerimistoimingute positiivset ja negatiivset sotsiaalmõju ja seonduvaid riske. Rakenduspartner kontrollib järgmist: — kas projektiga on seotud püsivad või ajutised negatiivsed sotsiaalsed mõjud ning kas ja kuidas neid leevendatakse või kompenseeritakse; — kuidas sotsiaalsete aspektidega seotud mõjusid ja riske juhitakse (pärast leevendus- ja või kompensatsioonimeetmete kehtestamist esinevate riskide puhul); — kas projektil on positiivne mõju sotsiaalsetele aspektidele ( 13 ) ja kui ulatuslik see on.

vi) Vabatahtlik positiivne tegevuskava (boonus)[7,5 %] – osanäitaja on boonusnäitaja ja kajastab vabatahtlikult võetud kohustust võtta meetmeid, mis võivad aidata tugevdada projekti positiivset mõju ja/või veelgi leevendada selle negatiivset mõju vastavalt tehtud hinnagule.

Üksikasjalikum teave punktis 3 nimetatud kestlikkusaspektidega seotud hindamiskriteeriumite kohta on esitatud 4. liite tabelis 2.

Projektidel, mille mõne alamnäitaja puhul ei ole kindlaks tehtud sellist kestlikkuskontrolli suuniste sätete kohast mõju, mis vajaks täiendavat hindamist, loetakse kestlikkuseaspektide näitaja hindeks „hea“, kui on tagatud vastavus asjakohastele õiguslikele nõuetele ja investeeringute komiteele on esitatud põhjendus selle kohta, miks kestlikkust ei kontrollita. Lisapunkte võib lisada juhul, kui positiivne mõju on selgelt kindlaks tehtud või kui võetakse vabatahtlikke meetmeid kestlikkuse suurendamiseks.

Kestlikkusaspektide osanäitajate puhul võib tagatislepingus kokku leppida rakenduspartneri kasutatavas samaväärses süsteemis.

2.5.2 Vahendatud rahastamine

Selles sambas hinnatakse vastava rahastamis- või investeerimistoimingu mõju rahastamisvõimalustele ja rahastamistingimuste parandamisele lõplike vahendite saajate jaoks. Hindamine põhineb järgmistel näitajatel ja osanäitajatel.

1. Lõplike vahendite saajate rahastamisvõimaluste suurendamine ja rahastamistingimuste parandamine – see näitaja kajastab järgmisi aspekte: i) rahastuse koguhulk, mille finantsvahendaja InvestEU toetatud rahastusega seoses lõplikele vahendite saajatele kättesaadavaks teeb (st finantsvõimendus) (kaalutegur: 30 %); ii) hüved lõplikele vahendite saajatele (kaalutegur 30 %): see näitaja kajastab paljusid soodustusi, mida lõplikule vahendite saajale võimaldatakse; iii) eeldatav mõju finantskeskkonnale (kaalutegur: 20 %), suurem konkurents/rahastamisallikate mitmekesistamine/uuenduslik toode/uued vahendajad. See näitaja moodustab [80 %] 5. samba koondhindest.

2. Mõju tööhõivele – see näitaja põhineb tööhõivel, mida lõpliku vahendite saaja tasandil eeldatavasti toetatakse, iga miljoni euro kohta, mis rahastamis- või investeerimistoimingu alusel eraldatakse. See näitaja moodustab [20 %] 5. samba koondhindest.

2.6. 6. sammas – rahastamis- või investeerimistoimingu finantsprofiil

Rahastamis- või investeerimistoimingu finantsprofiili hinnatakse asjakohaste riskinäitajate alusel, nagu eeldatav kahju, eeldatava kahju vahemik selle finantstoote puhul, mille kaudu rahastamis- või investeerimistoiming tehakse, ülekandemäär, eeldatav sisemine tulumäär (internal rate of return, edaspidi „IRR“) ja vastaspoole reiting või muu kvantitatiivne teave riskide kohta kooskõlas tagatislepingus iga finantstoote jaoks kindlaks määratud finantskriteeriumitega (vt 5. liide). Kui riskinäitajad ei ole tagatislepingus asjaomase finantstoote jaoks määratletud finantskriteeriumite kohta kättesaadavad, tuleb esitada kvalitatiivne hinnang selle kohta, kuidas rahastamis- või investeerimistoiming sobib vastava InvestEU finantstoote raames toetatavasse üldisesse kavandatavasse portfelli.

2.7. 7. sammas – lisanäitajad

See sammas sisaldab loetelu kohustuslikest näitajatest (vt 6. liide), millele ei anta hinnet.

Kohustuslike näitajate loetelu sisaldab tegevuspõhiseid näitajaid, mis võimaldavad investeeringute komiteel saada rahastamis- või investeerimistoimingu konkreetsete aspektide kohta täiendavat üksikasjalikku teavet, nagu kaasatud investeering, mitmekordistav mõju ja muud asjaomase finantstoote jaoks asjakohased tegevuspõhised näitajad.

Loetelu võib sisaldada ka liikmesriigi osa näitajaid, kui liikmesriik ja komisjon on osaluslepingu alusel neis kokku leppinud ja need on rakenduspartneriga sõlmitud tagatislepingusse üle võetud.

Vahendatud rahastamise korral peab rakenduspartner esitama vajaduse korral ( 14 ) teabe keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisaspektide ( 15 ) kohta. See näitaja kajastab keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisaspektidega arvestamist finantsvahendajate tegevuses. Rakenduspartner kontrollib, kas finantsvahendajal on olemas keskkonna- ja sotsiaalküsimuste haldamise süsteem (või samaväärne süsteem), mis vastab tema portfelli kestlikkusriski ( 16 ) profiilile. Rakenduspartner kirjeldab lühidalt finantsvahendaja suhtes tehtud kontrolli taset ning seda, kas keskkonna- ja sotsiaalküsimuste haldamise süsteemi loetakse tema portfelli kestlikkusriski arvestades piisavaks (kooskõlas kestlikkuskontrolli suuniste 3. peatüki nõuetega). Samuti antakse teada, kas tuvastati puudusi ja kas vahendajalt nõuti, et ta need kõrvaldaks.









I LIIDE

2. sammas – rahastamis- ja investeerimistoimingute täiendavuse kirjeldus

Tõendamaks, et ELi tagatisega kaetud rahastamis- ja investeerimistoimingud täiendavad olemasolevat turu- ja muud avaliku sektori toetust, esitavad rakenduspartnerid teabe, millega tõendatakse vähemalt ühe järgmise tunnuse esinemist:

a) toetust antakse positsioonide kaudu, millel on võrreldes muude avaliku või erasektori laenuandjatega või rahastamisstruktuuriga madalam nõudeõiguse järk;

b) toetust antakse omakapitali ja kvaasiomakapitali kaudu või pika tähtajaga laenude, hinnastamise, tagatisnõuete või muude tingimuste kaudu, mis ei ole turul või muude avalike allikate kaudu piisavalt kättesaadavad;

c) toetust antakse toimingutele, millega kaasneb kõrgem risk kui see, mida rakenduspartner oma tavapärase tegevuse puhul üldiselt aktsepteerib, või toetust antakse selleks, et suurendada rakenduspartneri enda suutlikkust selliseid toiminguid toetada;

d) osalemine riskijagamismehhanismides, mis on suunatud poliitikavaldkondadele, kus rakenduspartner on avatud kõrgematele riskitasemetele võrreldes sellega, mida rakenduspartner üldiselt aktsepteerib või mida erasektori finantsosalised on võimelised või nõus aktsepteerima;

e) toetus kiirendab või kaasab täiendavat era- või avaliku sektori poolset rahastamist ning täiendab muid era- ja äriallikaid, eelkõige traditsiooniliselt riskikartlikelt investoritelt või institutsionaalsetelt investoritelt, tänu InvestEU fondi alusel antava toetuse märgilisele mõjule;

f) toetust antakse selliste finantstoodete kaudu, mis ei ole kättesaadavad või mida piisaval määral ei pakuta sihtriikides või piirkondades puuduvate, vähearenenud või ebatäielike turgude tõttu.

Vahendatud rahastamis- ja investeerimistoimingute puhul, eelkõige VKEde toetuseks, kontrollitakse täiendavust pigem vahendaja tasandil kui lõpliku vahendite saaja tasandil. Täiendavuse olemasolu eeldatakse, kui InvestEU fond toetab finantsvahendajat suurema riskiga uue portfelli loomisel või selliste tegevuste mahu suurendamisel, mis on juba suure riskiga võrreldes riskitasemetega, mida era- ja avaliku sektori finantsosalised on praegu sihtriikides või -piirkondades võimelised või nõus aktsepteerima.









II LIIDE

3. sammas – turutõrge või mitteoptimaalne investeerimisolukord, mida rahastamis- või investeerimistoimingu abil käsitletakse

Rahastamis- või investeerimistoimingu abil käsitletava turutõrke või mitteoptimaalse investeerimisolukorra põhistatud kirjeldus, tuginedes InvestEU määruse V lisa A osa punktis 1 sätestatud nõuetele, mis on esitatud teise lõigu punktides a–f.

Finantsmääruse ( 17 ) artikli 209 lõike 2 punktis a osutatud turutõrgete ja mitteoptimaalsete investeerimisolukordade käsitlemiseks peab rahastamis- ja investeerimistoimingutega seotud investeeringutel olema üks järgmistest tunnustest:

a) pakub olemuselt avalikku hüve, mille puhul ei saa käitaja või ettevõtja piisavat rahalist kasu (näiteks haridus ja oskused, tervishoid ja juurdepääs, julgeolek ja kaitse ning tasuta või tühise tasu eest kättesaadav taristu);

b) välismõju, mida käitaja või ettevõtja üldiselt ei suuda arvesse võtta, näiteks investeeringud teadus- ja arendustegevusse, energiatõhusus, kliima- või keskkonnakaitse;

c) teabe asümmeetria, eelkõige VKEde ja väikeste keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate puhul, sealhulgas kõrgemad riskitasemed, mis on seotud algetapis ettevõtjate, peamiselt immateriaalse vara või ebapiisava tagatisega ettevõtjate või kõrgema riskitasemega tegevusele keskenduvate ettevõtjatega;

d) piiriülesed taristuprojektid ja nendega seotud teenused või fondid, mis investeerivad piiriüleselt, et vähendada siseturu killustatust ja tõhustada koordineerimist siseturul;

e) avatus teatavates sektorites, riikides või piirkondades kõrgematele riskitasemetele, mis on kõrgemad tasemest, mida erasektori finantsosalised on võimelised või nõus aktsepteerima, sealhulgas juhul, kui investeeringut ei oleks tehtud või ei oleks tehtud samas ulatuses selle uudsuse tõttu või innovatsiooni või tõestamata tehnoloogiaga seotud riskide tõttu;

f) uued või keerukad turutõrked või mitteoptimaalsed investeerimisolukorrad vastavalt InvestEU määruse artikli 9 lõike 1 punkti a alapunktile iii.



Tabel 1 3. sammas – kõik rahastamis- ja investeerimistoimingud, v.a vahendatud rahastus VKEdele ja väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele Näitaja Keskpärane (= 1) Hea (= 2) Väga hea (= 3) Suurepärane (= 4) Turutõrge või mitteoptimaalne investeerimisolukord, mida rahastamis- või investeerimistoimingu abil käsitletakse Standardne rahastamis- või investeerimistoiming, mille abil käsitletakse turutõrget või mitteoptimaalset investeerimisolukorda, mis on omane peamisele turule/sektorile. VÕI Rahastamis- või investeerimistoiming, millega lahendatakse peamise turu tõrget, mis on vastaval turul oma levimuse (tähtsuse) spektri alaosas. Rahastamis- või investeerimistoiming, mille abil käsitletakse: i) peamisele turule/sektorile omast turutõrget või mitteoptimaalset investeerimisolukorda ja lisaks ii) muud asjaomast turutõrget. VÕI Rahastamis- ja investeerimistoimingud, mille abil käsitletakse peamise turu tõrget, mis on vastaval turul oma levimuse (tähtsuse) spektri keskosas. Rahastamis- või investeerimistoiming, mille abil käsitletakse: i) peamisele turule/sektorile omast turutõrget või mitteoptimaalset investeerimisolukorda ja lisaks ii) vähemalt kahte muud asjaomast turutõrget või mitteoptimaalset investeerimisolukorda. VÕI Rahastamis- ja investeerimistoimingud, mille abil käsitletakse peamise turu tõrget, mis on vastaval turul oma levimuse (tähtsuse) spektri ülaosas. Rahastamis- ja investeerimistoimingud, mis on mitme turutõrke või mitteoptimaalse investeerimisolukorra käsitlemisel murrangulise innovatsiooni/tehnoloogia või ülekanduva mõju poolest eeskujulikud või ümberkujundavad.



Tabel 2 3. sammas – VKEde ja väikeste keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate vahendatud rahastus VKEdele ja väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele suunatud vahendatud rahastuse eest antakse üks punkt. Kui rahastamine toimub riikides, kus enamik eraldistest (> 50 % rahastamis- või investeerimistoimingu mahust) tehakse eeldatavasti ühtekuuluvuse või õiglase ülemineku piirkonnas, (1) või rahastamis- ja investeerimistoimingute kaudu, mis on suunatud konkreetselt teadus- ja innovatsioonipoliitika prioriteetidele ELi mõõdukatest ja tagasihoidlikest innovaatoritest liikmesriikides, (2) lisatakse rahastamis- või investeerimistoimingule üks punkt. Lisapunkte antakse juhul, kui rahastamis- või investeerimistoimingus keskendutakse VKEde sfääri haavatavatele/kitsendatud võimalustega segmentidele (mikro- või sotsiaalsed ettevõtted, mõjupõhised ettevõtted, idufirmad või uued äriühingud, naisomanike/-juhtide ettevõtted, haavatavate/ebasoodsas olukorras olevate rühmade juhitavad ettevõtted, noored põllumajandustootjad jne) või see on suunatud täiendavatele poliitilistele prioriteetidele (kestlikkus, teadusuuringud ja innovatsioon, oskused, haridus ja koolitus, digipööre ning investeeringud maapiirkondadesse, kultuuri- ja loomesektoritesse). Lõplik hinne saadakse punktide A, B, C ja D alusel saadud hinnete liitmisel allpool kirjeldatud viisil. A. Rahastamisvõimalused (Keskpärane = 1) B. Kui rahastamis- või investeerimistoiming toimub ühtekuuluvuse/õiglase ülemineku piirkonnas (üle 50 % rahastamis- või investeerimistoimingu mahust) või kui see on konkreetselt suunatud teadus- ja innovatsioonipoliitika prioriteetidele ELi mõõdukatest või tagasihoidlikest innovaatoritest liikmesriikides, lisatakse üks punkt. C. Kui rahastamis- või investeerimistoiming on suunatud haavatavatele/kitsendatud võimalustega segmentidele (10–50 % rahastamis- või investeerimistoimingust), lisatakse üks punkt. VÕI Kui rahastamis- või investeerimistoiming on suunatud haavatavatele/kitsendatud võimalustega segmentidele (üle 50 % rahastamis- või investeerimistoimingu mahust), lisatakse kaks punkti. D. Kui rahastamis- või investeerimistoiming on suunatud täiendavatele poliitilistele prioriteetidele (10–50 % rahastamis- või investeerimistoimingu mahust), lisatakse üks punkt. VÕI Kui rahastamis- või investeerimistoiming on suunatud täiendavatele poliitilistele prioriteetidele (üle 50 % rahastamis- või investeerimistoimingu mahust), lisatakse üks punkt. ( 1 ) Raamtoimingute puhul tuleks kriteeriumi kontrollida koondtasandil. ( 2 ) ELi mõõdukatest ja tagasihoidlikest innovaatoritest liikmesriikide kohta saab teavet Euroopa innovatsiooni tulemustabelist aadressil https://ec.europa.eu/growth/industry/policy/innovation/scoreboards_en.









III LIIDE

4. sammas – rakenduspartneri rahaline osalus ja tehniline panus







Tabel 1 Otserahastamine Näitajad Keskpärane (= 1) Hea (= 2) Väga hea (= 3) Suurepärane (= 4) 1. Rakenduspartneri sekkumisest saadav rahaline kasu (kaalutegur: 12,5 %) RLV (1) <= 5 baaspunkti 5 baaspunkti< RLV <= 30 baaspunkti 30 baaspunkti< RLV <= 100 baaspunkti RLV > 100 baaspunkti Muud rahastamis- ja investeerimistoimingud, mida ei ole järgnevates lahtrites nimetatud. Kõrgema nõudeõiguse järguga seeriad. Allutatud laenud, väärtpaberistamise mezzanine-seeriad, hübriidvõlakirjad, tingimuslikud laenud ja tagatistooted Omakapitali- ja kvaasiomakapitalitehingud. 2. Pikem tähtaeg (kaalutegur: 25 %) Lõplik vahendite saaja saab korrapäraselt samasuguse tähtajaga rahastust või tähtaeg on vähem kui 30 % tavapärasest pikem. Lõplik vahendite saaja võiks hõlpsasti saada samasuguse tähtajaga rahastust või tähtaeg on 30–49 % tavapärasest pikem. Lõplik vahendite saaja võiks mõningate raskustega saada samasuguse tähtajaga rahastust või tähtaeg on 50–99 % tavapärasest pikem. Lõplik vahendite saaja ei saaks samasuguse tähtajaga rahastust või tähtaeg on rohkem kui 100 % tavapärasest pikem. 3. Lõplike vahendite saajate jaoks loodud muud soodustused (kaalutegur: 12,5 %) Hindamisel arvestatavad elemendid: a) kasutuselevõtu paindlikkus, b) võimalus kohandada tagasimaksete põhiosa, c) väljamaksete tegemise ajavahemiku pikkus, d) ajapikenduse pikkus, e) võimalus intressimäärasid konverteerida/läbi vaadata, f) fikseeritud intressimäära perioodi pikkus, g) ELi piires rahastamine kohalikus vääringus, h) panus lõplike vahendite saaja finantsolukorra mitmekesistamisse ja stabiilsusesse, i) positsiooni madalam nõudeõigus, j) muud elemendid (mis võivad rahastamis- ja investeerimistoimingute käigus avalduda, näiteks tagatisnõuded). Mitte ühtegi nimetatud elementidest ei kohaldata. Kohaldatakse ühte või kahte eespool nimetatud elementi. Kohaldatakse kolme kuni nelja eespool nimetatud elementi. Kohaldatakse vähemalt viit eespool nimetatud elementi. 4. Teiste investorite kaasamine ja märgiline mõju (kaalutegur: 25 %) Ei ole ette näha, et asjaomase rakenduspartneri kaasamine rahastamis- või investeerimistoimingusse tooks kaasa järgmiste: i) innustav mõju teistele kaasrahastajatele/tagatise andjatele/investoritele (nt rakenduspartner annab kaasrahastuse üksnes laenuvõtja omavahenditele) ja/või ii) märgiline mõju asjaomasel turul. Rakenduspartneri osalemine rahastamis- või investeerimistoimingus peaks teataval määral mõjutama teiste kaasrahastajate/tagatise andjate/investorite soovi osaleda ning andma märku sellest, et toimingut/investeeringut peetakse usaldusväärseks ja toetamist väärivaks, hõlbustades sel viisil projekti täielikku rahastamist ja rakendamist. Rakenduspartneri osalemine rahastamis- või investeerimistoimingus avaldab eeldatavasti olulist mõju teiste rahastajate/tagatise andjate/investorite otsusele osaleda või toimingut kaasrahastada, avaldades seega tugevat innustavat mõju. See hõlmab selliseid olukordi, kus rakenduspartneri rahastus on aidanud olulisel määral kaasa sellele, et saada konkreetsetele projektidele/programmidele muude osaliste toetust või muud välist abi. Rakenduspartneri osalus rahastamis- või investeerimistoimingus peaks olema projekti elluviimise ja/või rahastuse sihttaseme saavutamise seisukohast möödapääsmatu (ilma rakenduspartnerita ei saaks projektiga tervikuna või vähemalt samal kiirusel ja samas mahus edasi minna). See hõlmab näiteks järgmisi olukordi: i) rakenduspartner tegutseb peamise investorina, ii) rakenduspartneri laenu kombineeritakse muude avaliku ja/või erasektori vahenditega. 5. Finantsnõustamine ja/või struktureerimise alased eksperditeadmised (kaalutegur: 12,5 %) Rakenduspartneri eksperditeadmised finantsalasest struktureerimisest ei ole nõutavad ning rakenduspartneri osalus jääb eeldatavasti marginaalseks. Investeeringu kavandamisel ei kasutata rakenduspartneri eksperditeadmisi. Rakenduspartneri eksperditeadmistel finantsalasest struktureerimisest on eeldatavasti soodne mõju investeeringu struktuurile ja see peaks eeldatavasti olema vastaspoole jaoks väärtuslik ja/või investeeringu kavandamisel on eeldatavasti kasu rakenduspartneri eksperditeadmistest. Rakenduspartneri eksperditeadmistel finantsalasest struktureerimisest peaks eeldatavasti olema märkimisväärne mõju investeeringu struktuurile ja see peaks eeldatavasti olema vastaspoole jaoks väärtuslik (nt kiirendama tehingu sõlmimist ja võimaldama kasutada standardseid struktuure jne) ja/või investeeringu kavandamisel on eeldatavasti kasu rakenduspartneri eksperditeadmistest. Rakenduspartneri panus muudab tänu tema eksperditeadmistele finantsalasest struktureerimisest rahastamislahenduse eeldatavasti uuenduslikuks ja on vastaspoole jaoks väga väärtuslik (nt kiirendades tehingu sõlmimist märkimisväärselt või võimaldades kasutada keeruliste juhtumite puhul standardseid struktuure, pakkudes tehnilist abi või nõustamist toimingu struktureerimise jaoks, finantssektori eksperte jms). 6. Tehniline nõustamine ja panus (kaalutegur: 12,5 %) Lõplik vahendite saaja ei vajanud rakenduspartneri tehnilisi eksperditeadmisi ja/või nõustamisteenuseid. Rakenduspartneri tehniline nõustamine tagab investeeringu kvaliteedi projekti jaoks sobivate väljamaksetingimuste ja ad-hoc sekkumise kaudu (nt järelevalve väljamaksetingimuste täitmise üle). VÕI Projekti iga-aastased eduaruanded. Rakenduspartner toetab rahastamis- või investeerimistoimingu tehnilist ettevalmistamist või struktureerimist, et viia see poliitikaeesmärkidega paremini kooskõlla. VÕI Sihtotstarbelised sisendid (tehnilised ja majandusküsimused, hanked, kliima, keskkond ja sotsiaalvaldkond) ja väärtuslikud suunised projekti üksikasjade ja kavandamise kohta, korrapärane sekkumine (nt järelevalve standarditele vastavuse tagamiseks). VÕI Sihipärane seire (hanked, kliima, keskkond, sotsiaalvaldkond). Rakenduspartner toetab rahastamis- või investeerimistoimingu tehnilist ettevalmistamist või struktureerimist, et viia see poliitikaeesmärkidega täielikult kooskõlla. VÕI Rakenduspartneri tehnilisel toel on investeeringu tehnilisele või majanduslikule kvaliteedile suur mõju, eelkõige konkreetse tehnilise abi või nõustamise kaudu. VÕI Märkimisväärne füüsiline järelevalve, näiteks keerukate või suure riskiga projektide puhul ( 1 ) 1 RLV = rahaline lisaväärtus. See kajastab lõpliku vahendite saaja seisukohast lähima turualternatiivi (alternatiivse rahastamiskulu) ja rakenduspartneri antava laenu hinna vahet. Lõpliku vahendite saaja alternatiivse rahastamiskulu kindlaksmääramisel võib aluseks võtta sama emitendi likviidse võlakirja või hiljutise laenu, mille tähtaeg on sarnane rakenduspartneri antud laenu tähtajaga. Kaasrahastamise puhul on kõige asjakohasem võrdlusalus sarnane kommertsinstrument, kui selle hind on teada ja instrumentide struktuur on mõistlikul määral võrreldav. Kui sellist instrumenti ei ole, võib asendajana kasutada võrreldava üksuse emiteeritud võlakirja/laenu. Turuhinna arvutamisel lähtutakse valitud võlakirjade ja laenude kauplemistasemest esmasel ja järelturul, sealhulgas aastatasudest. Kuna enamiku järelturu võlakirjade puhul on hinnakõikumine suur, tuleks hoolikalt jälgida, et valitud alternatiivne rahastamiskulu kajastab kas pikemaajalist keskmist või valitsevaid turutingimusi, kui võib eeldada, et need jäävad püsima.







Tabel 2 Vahendatud rahastus Näitajad Keskpärane (= 1) Hea (= 2) Väga hea (= 3) Suurepärane (= 4) 1. Rakenduspartneri sekkumisest saadav rahaline kasu (kaalutegur: 35 %) Muud rahastamis- ja investeerimistoimingud, mida ei ole järgnevates lahtrites nimetatud. Kõrgema nõudeõiguse järguga seeriad. Allutatud laenud, väärtpaberistamise mezzanine-seeriad, hübriidvõlakirjad, tingimuslikud laenud ja tagatistooted Omakapitali- ja kvaasiomakapitalitehingud. 2. Teiste investorite kaasamine ja märgiline mõju (kaalutegur: 40 %) Ei ole ette näha, et asjaomase rakenduspartneri kaasamine rahastamis- või investeerimistoimingusse tooks kaasa järgmiste: i) innustav mõju teistele kaasrahastajatele/tagatise andjatele/investoritele (nt rakenduspartner annab kaasrahastuse üksnes laenuvõtja omavahenditele) ja/või ii) märgiline mõju asjaomasel turul. Rakenduspartneri osalemine rahastamis- või investeerimistoimingus peaks teataval määral mõjutama teiste kaasrahastajate/tagatise andjate/investorite soovi osaleda ning andma märku sellest, et investeeringut peetakse usaldusväärseks ja toetamist väärivaks, hõlbustades sel viisil projekti täielikku rahastamist ja rakendamist. Rakenduspartneri osalemine rahastamis- või investeerimistoimingus avaldab eeldatavasti olulist mõju teiste rahastajate/tagatise andjate/investorite otsusele osaleda või toimingut kaasrahastada, avaldades seega tugevat innustavat mõju. See hõlmab selliseid olukordi, kus rakenduspartneri rahastus on aidanud olulisel määral kaasa sellele, et saada konkreetsetele projektidele/programmidele muude osaliste toetust või muud välist abi. Rakenduspartneri osalus rahastamis- või investeerimistoimingus peaks olema projekti elluviimise ja/või rahastuse sihttaseme saavutamise seisukohast möödapääsmatu. See hõlmab näiteks järgmisi olukordi: i) rakenduspartner tegutseb peamise investorina, ii) rakenduspartneri laenu kombineeritakse muude avaliku ja/või erasektori vahenditega. 3. Finantsnõustamine ja/või struktureerimise alased eksperditeadmised (kaalutegur: 12,5 %) Rakenduspartneri eksperditeadmised finantsalasest struktureerimisest ei ole nõutavad ning rakenduspartneri osalus jääb eeldatavasti marginaalseks. Investeeringu kavandamisel ei kasutata rakenduspartneri eksperditeadmisi. Rakenduspartneri eksperditeadmistel finantsalasest struktureerimisest on eeldatavasti soodne mõju investeeringu struktuurile ja see peaks eeldatavasti olema vastaspoole jaoks väärtuslik ja/või investeeringu kavandamisel on eeldatavasti kasu rakenduspartneri eksperditeadmistest. Rakenduspartneri eksperditeadmistel finantsinsalasest struktureerimisest peaks eeldatavasti olema märkimisväärne mõju investeeringu struktuurile ja see peaks eeldatavasti olema vastaspoole jaoks väärtuslik (nt kiirendama tehingu sõlmimist ja võimaldama kasutada standardseid struktuure jne) ja/või investeeringu kavandamisel on eeldatavasti kasu rakenduspartneri eksperditeabest. Rakenduspartneri panus muudab tänu tema eksperditeadmistele finantsinsalasest struktureerimisest rahastamislahenduse eeldatavasti uuenduslikuks ja on vastaspoole jaoks väga väärtuslik (nt kiirendades tehingu sõlmimist märkimisväärselt või võimaldades kasutada keeruliste juhtumite puhul standardseid struktuure, pakkudes tehnilist abi või nõustamist toimingu struktureerimise jaoks, finantssektori eksperte jms). 4. Tehniline nõustamine ja panus (kaalutegur: 12,5 %) Rakenduspartnerilt ei eeldata tehnilist nõustamist ega vahendaja suutlikkuse suurendamist. Rakenduspartnerilt oodatakse, et ta kehtestaks alustehingute rakendamise jaoks eritingimused ja annaks vahendajale nõu nende vahel valimisel, või eeldatakse, et vahendaja vajab nõustamist rahastamis- või investeerimistoiminguga seotud kriteeriumite rakendamisel. Rakenduspartnerilt oodatakse, et ta osaleb vahendajale antavas tehnilises abis või koolituses, et parandada tema tulemuslikkust või suutlikkust täita nõudeid (nt seoses aruandluse, rahastamiskõlblikkuse, kestlikkuse ja hankestandarditega). Eeldatakse, et rakenduspartneri abi läheb kaugemale tavapärasest hoolsuskohustusest hindamisetapis. Eeldatakse, et vahendajale pakutakse ulatuslikku tehnilist abi või nõustamist, et aidata arendada ärisegmente, millel on InvestEU poliitikavaldkondade seisukohast oluline mõju. Eeldatakse, et rakenduspartneri abi läheb kaugemale tavapärasest hoolsuskohustusest hindamisetapis.









IV LIIDE

5. sammas – rahastamis- või investeerimistoimingu mõju







Tabel 1 Otserahastamine Rahastamis- või investeerimistoimingu mõju Keskpärane (= 1) Hea (= 2) Väga hea (= 3) Suurepärane (= 4) 1. Mõju majandusele ja majanduskasvule (majanduslik tulumäär) (kaalutegur: 40 %) VÕI Kvalitatiivne hinnang (1) 0 – 5 % 5 % – 7 % 7 % – 10 % > 10 % Punktide andmisel lähtutakse nõuetekohaselt põhjendatud kvalitatiivsest hinnangust projekti sotsiaalmajanduslikele kuludele ja tuludele ning selle eeldatavale panusele majandusesse ja majanduskasvu. 2. Mõju tööhõivele (kaalutegur: 15 %) Ettevalmistus-/rakendusetapp (täistööaja ekvivalent/miljonit eurot) < 3 Ettevalmistus-/rakendusetapp (täistööaja ekvivalent/miljonit eurot) 3–6 Ettevalmistus-/rakendusetapp (täistööaja ekvivalent/miljonit eurot) 6–8 Ettevalmistus-/rakendamisetapp (täistööaja ekvivalent/miljonit eurot) > 8 Käitamisetapp (täistööaja ekvivalent/miljonit eurot) < 0,4 Käitamisetapp (täistööaja ekvivalent/miljonit eurot) 0,4–0,7 Käitamisetapp (täistööaja ekvivalent/miljonit eurot) 0,7–1,1 Käitamisetapp (täistööaja ekvivalent/miljonit eurot) > 1,1 3. Kestlikkuskontrolli aspektid (kaalutegur – 45 %) + boonus a. Kliima (kaalutegur: 15 %) Negatiivset mõju ei ole täielikult leevendatud, märkimisväärset positiivset mõju ei ole. Negatiivne mõju on osaliselt leevendatud, mõningane positiivne mõju. Negatiivne mõju on täielikult leevendatud, märkimisväärne positiivne mõju. Negatiivne mõju on täielikult leevendatud, väga suur positiivne mõju. b. Keskkond (kaalutegur: 15 %) Negatiivset mõju ei ole täielikult leevendatud, märkimisväärset positiivset mõju ei ole. Negatiivne mõju on osaliselt leevendatud, mõningane positiivne mõju. Negatiivne mõju on täielikult leevendatud, märkimisväärne positiivne mõju. Negatiivne mõju on täielikult leevendatud, väga suur positiivne mõju. c. Sotsiaalne mõõde (kaalutegur: 15 %) Negatiivset mõju ei ole täielikult leevendatud, märkimisväärset positiivset mõju ei ole. Negatiivne mõju on osaliselt leevendatud, mõningane positiivne mõju. Negatiivne mõju on täielikult leevendatud, märkimisväärne positiivne mõju. Negatiivne mõju on täielikult leevendatud, väga suur positiivne mõju. Boonus Positiivse tegevuskava kontrollnimekiri (kaalutegur: kokku 22,5 % kolme mõõtme puhul) Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata Kui jah, vt üksikasjalikuma teabe saamiseks tabel 3. ( 1 ) Rakenduspartnerid peaksid selgitama, miks ei saa majanduslikku tulumäära arvutada.







Tabel 2 Kestlikkusaspektid. Üksikasjalik teave (otserahastamine) Keskpärane Hea Väga hea Suurepärane Kliima 15 % Projektiga (1) seotud negatiivne mõju ja riskid. (kaalutegur: 50 %) — Kliimamuutuste leevendamise ja/või nendega kohanemise vallas on mõningaid märkimisväärseid probleeme, mida ei saa täielikult leevendada ega kompenseerida. — Projektiga kaasneb suur kliimamuutustega seotud risk ning rakendatakse mõningaid leevendusmeetmeid, millega seda riski osaliselt maandatakse. — Märkimisväärset negatiivset mõju vähendati või piirati meetmetega, mille eesmärk oli tuvastatud märkimisväärset kahjulikku mõju vältida, ennetada või piirata või võimaluse korral kompenseerida. — Projektiga kaasneb keskmine kliimamuutustega seotud risk ning rakendatakse leevendamismeetmeid, millega seda riski osaliselt maandatakse. — Pärast leevendusmeetmete rakendamist säilib mõningane negatiivne mõju, kuid see ei ole märkimisväärne ja täiendavaid meetmeid ei peeta vajalikuks. — Projektiga kaasneb keskmine või suur kliimamuutustega seotud risk, mida leevendatakse ja juhitakse korralikult. — Pärast leevendusmeetmete võtmist (või juhul, kui leevendusmeetmeid ei ole vaja) negatiivne mõju puudub või on üksnes tühine – projektiga kaasneb väike kliimamuutustega seotud risk. VÕI — Suur või keskmine risk, mis on täielikult maandatud. Projektil on positiivne mõju, projektiarendaja/lõplik vahendite saaja ei ole võtnud vabatahtlikke meetmeid (2). (kaalutegur: 50 %) Märkimisväärset positiivset mõju ei tuvastatud. Võib tuvastada mõningase positiivse mõju kliimamuutuste leevendamise ja muutustega kohanemise seisukohast. Märkimisväärne positiivne mõju (eesmärk panustada kliimamuutuste leevendamisse või nendega kohanemisse on selge sõnaga nimetatud, kuid see ei ole projekti elluviimise peamine põhjus). Suur positiivne mõju (projekt on täielikult pühendatud kliimamuutuste leevendamisele või nendega kohanemisele, see on projekti elluviimise peamine põhjus) Võetakse vabatahtlikke meetmeid projekti kliimaalase tulemuslikkuse suurendamiseks (kaalutegur: 7,5 % (boonus)) Projektiarendaja võtab vabatahtlikkuse alusel ja rakenduspartneri suuniste kohaselt ette ühe või mitu järgmistest tegevustest vastavalt projekti vajadustele: — kliimaalane hindamine (kohandamise ja/või leevendamise vallas) selliste projektide puhul, mille otserahastamine jääb allapoole künnist Keskkond 15 % Projektiga seotud negatiivne mõju ja risk. (50 %) Esineb mõningal määral märkimisväärset negatiivset mõju või riski, mida ei ole täielikult leevendatud. Märkimisväärset negatiivset mõju või riske vähendati või piirati meetmetega, mille eesmärk oli tuvastatud märkimisväärset kahjulikku mõju vältida, ennetada või piirata või võimaluse korral kompenseerida. Pärast leevendusmeetmete rakendamist säilib mõningane negatiivne mõju või risk, kuid see ei ole märkimisväärne ja täiendavaid meetmed ei ole vajalikud. Negatiivne mõju või risk pärast leevendusmeetmete võtmist puudub või on ainult tühine (või seda ei ole vaja leevendada) Projektil on positiivne mõju, projektiarendaja/lõplik vahendite saaja ei ole võtnud vabatahtlikke meetmeid. (kaalutegur: 50 %) Märkimisväärne positiivne mõju puudub Võib tuvastada mõningase positiivse mõju keskkonnaaspektidele Märkimisväärne positiivne mõju (eesmärk panustada keskkonnaeesmärkidesse on selge sõnaga nimetatud, kuid see ei ole projekti elluviimise peamine põhjus). Suur positiivne mõju (projekt on täielikult pühendatud keskkonnaeesmärkidele, see on projekti elluviimise peamine põhjus) Võetakse vabatahtlikke meetmeid projekti keskkonnatoime suurendamiseks (kaalutegur: 7,5 % (boonus)) (boonus) Projektiarendaja võtab vabatahtlikkuse alusel ja rakenduspartneri suuniste kohaselt ette ühe või mitu järgmistest tegevustest vastavalt projekti vajadustele: — projektiarendaja/lõplik vahendite saaja võtab vabatahtlikke meetmeid, et parandada projekti keskkonnatoimet, sealhulgas rakendades meetmeid selleks, et veelgi leevendada/kompenseerida negatiivset mõju Sotsiaalvaldkond 15 % Projektiga seotud negatiivne mõju ja riskid (kaalutegur: 50 %) Projektil on mõningane märkimisväärne negatiivne mõju, mida ei saa täielikult leevendada ega kompenseerida. Mõningast märkimisväärset negatiivset mõju vähendati või piirati meetmetega, mille eesmärk oli tuvastatud märkimisväärset kahjulikku mõju vältida, ennetada või piirata või võimaluse korral kompenseerida. Pärast leevendusmeetmete rakendamist säilib mõningane negatiivne mõju, kuid see ei ole märkimisväärne ja kompensatsioonimeetmed ei ole vajalikud. Negatiivne mõju pärast leevendusmeetmete võtmist puudub või on ainult tühine (või seda ei ole vaja leevendada) Projektil on positiivne mõju, projektiarendaja/lõplik vahendite saaja ei ole võtnud vabatahtlikke meetmeid. (kaalutegur: 50 %) Märkimisväärne positiivne mõju puudub. Võib tuvastada mõningase positiivse mõju sotsiaalaspektidele. Märkimisväärne positiivne mõju (eesmärk panustada keskkonnaeesmärkidesse on selge sõnaga nimetatud, kuid see ei ole projekti elluviimise peamine põhjus). Suur positiivne mõju (projekt on täielikult pühendatud sotsiaaleesmärkidele, see on projekti elluviimise peamine põhjus). Võetakse vabatahtlikke meetmeid projekti sotsiaalse mõju suurendamiseks. (kaalutegur: 7,5 % (boonus)) Projektiarendaja võtab vabatahtlikkuse alusel ja rakenduspartneri suuniste kohaselt ette ühe või mitu järgmistest tegevustest vastavalt projekti vajadustele: — projektiarendaja/lõplik vahendite saaja on võtnud vabatahtlikke meetmeid, et suurendada projekti sotsiaalset toimet. ( 1 ) Selle all mõeldakse projekti kõige laiemas tähenduses, sealhulgas kompensatsiooni- ja leevendusmeetmeid, mida on võetud kliimamuutuste leevendamiseks (st kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine) ja muutustega kohanemiseks (st kliimamuutustega seotud ohtude, mõju ja riskidega tegelemine). ( 2 ) Nagu on kirjeldatud positiivsetes tegevuskava soovitustes esitatud kestlikkuskontrolli suunistes.







Tabel 3 Vahendatud rahastus Rahastamis- või investeerimistoimingu mõju Keskpärane (= 1) Hea (= 2) Väga hea (= 3) Suurepärane (= 4) 1. Lõplike vahendite saajate rahastamisvõimaluste suurendamine ja rahastamistingimuste parandamine (kaalutegur: 80 %) a. Rahastuse koguhulk, mille finantsvahendaja eeldatavasti InvestEU toetatud rahastusega seoses lõplikele vahendite saajatele kättesaadavaks teeb (kaalutegur: 30 %) Rahastuse võimendus on piiratud (vähem kui kaks korda). Rahastuse eeldatav võimendus on mõõdukas (kaks kuni kolm korda). Rahastuse eeldatav võimendus on suur (kolm kuni viis korda). Rahastuse eeldatav võimendus on märkimisväärselt suur (rohkem kui 5 korda). b. Hüved lõplikele vahendite saajatele (1) (kaalutegur: 30 %) Rahastamis- ja investeerimistoimingutega võimaldatakse vahendajal pakkuda lõplikele vahendite saajatele soodsamaid tingimusi: a) kasutuselevõtu paindlikkus, b) võimalus kohandada tagasimaksete põhiosa, c) väljamaksete tegemise ajavahemiku pikkus, d) ajapikenduse pikkus, e) pikem tähtaeg, f) ELi piires rahastamine kohalikus vääringus, g) panus lõplike vahendite saaja finantsolukorra mitmekesistamisse ja stabiilsusesse, h) pangandusvälise alternatiivse laenu- ja/või omakapitali kättesaadavuse suurenemine, i) positsiooni madalam nõudeõigus, j) tagatisnõuded, k) finantssoodustuse ülekandmine vahendajalt lõplikule vahendite saajale, l) muud soodustused (kui need peaksid rahastamis- ja investeerimistoimingute käigus avalduma). Mitte ühtegi nimetatud elementidest ei kohaldata. Kohaldatakse ühte või kahte eespool nimetatud elementi. Kohaldatakse kahte kuni kolme eespool nimetatud soodustust. Kohaldatakse rohkem kui kolme eespool nimetatud soodustust. c. Eeldatav mõju finantskeskkonnale (kaalutegur: 20 %) Rahastamis-/investeerimistegevus peaks eeldatavasti toetama juba tegutsevaid vahendajaid, kes säilitavad olemasolevad rahastamiskanalid peamiselt välja kujunenud keskkonnas, kusjuures vastastikmõju ja koostoime laiema rahastamiskeskkonnaga on piiratud. Rahastamis-/investeerimistegevus peaks eeldatavasti jõuliselt toetama juba tegutsevaid vahendajaid, kes suurendavad või laiendavad olemasolevaid rahastamiskanaleid väljapoole oma välja kujunenud keskkonda, et taotleda InvestEU määruse artiklites 3 ja 8 määratletud poliitikaeesmärke. Märkimisväärne osa rahastamis-/investeerimistegevusest peaks eeldatavasti toetama uusi vahendajaid, sealhulgas uute vahendajakategooriate esindajaid, või aitama võtta kasutusele uusi rahastamismehhanisme ja investeerimiskanaleid, et taotleda InvestEU määruse artiklites 3 ja 8 määratletud poliitikaeesmärke. Rahastamis-/investeerimistegevusega püütakse kooskõlas tagatislepingus sätestatud prioriteetidega toetada uuenduslikke ja vertikaalseid rahastuslahendusi ja/või edendada partnerlust, arendada platvorme või teha laiemas rahastuskeskkonnas muul viisil süstemaatilist koostööd, et taotleda InvestEU määruse artiklites 3 ja 8 määratletud poliitikaeesmärke. 2. Tööhõive (kaalutegur: 20 %) Töökohtade arv, mida lõplike vahendite saajate tasandil eeldatavasti toetatakse (kaalutegur: 20 %) Eeldatav toetatavate töökohtade (sealhulgas hooajalised ja osalise tööajaga töökohad) ja/või füüsilisest isikust ettevõtjate arv rakenduspartneri miljoni euro suuruse rahastuse kohta on järgmine: — tagatise puhul: alla 50, — omakapitali puhul: alla 5. Eeldatav toetatavate töökohtade (sealhulgas hooajalised ja osalise tööajaga töökohad) ja/või füüsilisest isikust ettevõtjate arv rakenduspartneri miljoni euro suuruse rahastuse kohta on järgmine: — tagatise puhul: vahemikus 50–100, — omakapitali puhul: vahemikus 5 kuni 10. Eeldatav toetatavate töökohtade (sealhulgas hooajalised ja osalise tööajaga töökohad) ja/või füüsilisest isikust ettevõtjate arv rakenduspartneri miljoni euro suuruse rahastuse kohta on järgmine: ►C1 — tagatise puhul: vahemikus 101 kuni 300, ◄ ►C1 — omakapitali puhul: vahemikus 11 kuni 15. ◄ Eeldatav toetatavate töökohtade (sealhulgas hooajalised ja osalise tööajaga töökohad) ja/või füüsilisest isikust ettevõtjate arv rakenduspartneri miljoni euro suuruse rahastuse kohta on järgmine: — tagatise puhul: üle 300, — omakapitali puhul: üle 15. ( 1 ) Raamtoimingute puhul peaks rakenduspartner märkima, millist tüüpi hüvesid on allprojektides eeldatavasti võimalik süstemaatiliselt saada









V LIIDE

6. sammas – Rahastamis- või investeerimistoimingu finantsprofiil

Järgmises tabelis on esitatud näited finantsprofiili näitajate kohta, mida saab kasutada võla- ja omakapitalitehingute puhul. Sõltuvalt finantstoodete/portfellide omadustest võib rakenduspartner esitada erinevaid näitajaid. Raamtoimingute puhul peab rakenduspartner esitama ükskõik millise järgnevatest: allprojektide aktsepteeritavate reitingute vahemik, keskmine reiting, ülekandemäärade vahemik või muud asjakohased näitajad, kui need on kättesaadavad, näiteks eeldatav kahju ja alusportfelli kestus.







Võlatehingud (1) Näide 1 Näide 2 Finantsprofiili näitaja (kooskõlas tagatislepinguga) Eeldatav kahju Ülekandemäärad Vahemik (vajaduse korral, nagu on määratletud tagatislepingus) X% ≤ eeldatava kahju ≤ Y% ei kohaldata Alusnäitajad Rahastamis- või investeerimistoimingu eeldatav kahju Finantstoote/portfelli eeldatav kahju Asjaomase portfelli/finantstoote suhtes kohaldatav ülekandemäär, mis põhineb rahastamis- või investeerimistoimingu eeldataval kahjul Omakapitalitehingud Finantsprofiili näitaja (kooskõlas tagatislepinguga) IRR, vastaspoole reiting rahastusele või muud asjakohased näitajad, milles tagatislepingus kokku lepitakse Vastaspoole reiting, kui see on teada Vahemik (vajaduse korral, nagu on määratletud tagatislepingus) X ≤ IRR või muud asjakohased näitajad ≤ Y Alusnäitajad Rahastuse IRR või muud asjakohased näitajad, milles tagatislepingus kokku lepitakse. Vastaspoole reiting ( 1 ) Sealhulgas piiristatud ja piiristamata tagatised.









VI LIIDE

7. sammas – lisanäitajad

Toimingu lõpuks eeldatavasti saavutatavad väärtused ( 18 )

Kõigi rahastamis- ja investeerimistoimingute puhul:

a) saavutatud võimendus ja mitmekordistav mõju;

b) kaasatud investeeringute summa;

c) lõplike vahendite saajate hinnanguline arv;

d) investeeringud kliimaeesmärkide toetuseks; ( 19 )

e) investeeringud keskkonnaeesmärkide toetuseks (2);

f) investeeringud digitaliseerimise toetuseks (2);

g) investeeringud tööstusliku ülemineku toetuseks (2);

h) investeeringud õiglase ülemineku toetuseks (2);

i) investeeringud elutähtsa infrastruktuuri loomisse (2);

j) investeeringud küberjulgeoleku valdkonda ning kosmose- ja kaitsesektorisse (2);

k) muude liidu allikatega kombineerimise puhul viidata tagastamatule komponendile või muule liidu programmide finantsinstrumentide komponendile (2);

l) muud tegevuspõhised näitajad, mida võidakse nõuda vastava rahastamis- või investeerimistoimingu finantstoote puhul.

Vastavalt toimingu poliitikaharule ja poliitikavaldkonnale ning toimingu liigile (otsene või kaudne toiming), kui see on asjakohane:

Kestliku taristu poliitikaharu

Energia:

a) loodud täiendav taastuvenergia ning muu ohutu ja säästva heiteta ja vähese heitega energia tootmise võimsus (megavattides (MW));

b) parema energiatarbimisklassiga kodumajapidamiste ning avaliku sektori hoonete ja ärihoonete arv;

c) projekti(de) abil saavutatud hinnanguline energiasääst (kilovatt-tundides (kWh));

d) kasvuhoonegaaside aastase heite vähendamine/vältimine (CO2-ekvivalenttonnides);

e) säästva energia taristu arendamisse, arukamaks muutmisse ja ajakohastamisse tehtud investeeringute maht.

Digivaldkond:

täiendavad kodumajapidamised, ettevõtted või avalikud hooned, millel on lairibaühendus kiirusega vähemalt 100 Mbps, mida saab suurendada gigabitini, või loodud raadio-kohtvõrgu (Wi-Fi) levialade arv.

Transport:

a) rahastamis- või investeerimistoiming on piiriülene ja/või annab panuse puuduvate ühenduste projektidele (sh TEN-T põhi- ja üldvõrku kuuluvate linnatranspordisõlmedega, piirkondlike piiriüleste raudteeühendustega, mitmeliigilise transpordi platvormidega, mere- ja siseveesadamatega, lennujaamade ühendustega ning raudtee-/maanteeterminalidega seotud projektid);

b) rahastamis- või investeerimistoiming aitab digiteerida transporti, eelkõige Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS), jõeteabesüsteemi (RIS), intelligentse transpordisüsteemi (ITS), laevaliikluse seire- ja teabesüsteemi (VTMIS)/e-merendusteenuste ja Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) kasutuselevõtu kaudu;

c) ehitatud või ajakohastatud alternatiivkütuse tanklate arv;

d) rahastamis- või investeerimistoiming aitab suurendada transpordi ohutust.

Keskkond:

rahastamis- või investeerimistoiming aitab kaasa selliste kavade ja programmide rakendamisele, mis on ette nähtud liidu keskkonnaõigustikuga ja on seotud õhukvaliteedi, vee, jäätmete ja loodusega.

Teadusuuringute, innovatsiooni ja digiteerimise poliitikaharu

a) Teadus- ja innovatsiooniprojektidega tegelevate ettevõtete arv;

b) panus eesmärki, et 3 % liidu sisemajanduse koguproduktist (SKP) investeeritakse teadus- ja arengutegevusse ning innovatsiooni.

VKEde poliitikaharu

a) Toetatud ettevõtete arv;

b) VKEdele/keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele eraldatud vahendite maht [%], kui seda on taotluse esitamise ajal võimalik põhjendatult hinnata.

Sotsiaalvaldkonna investeeringute ja oskuste poliitikaharu

a) Sotsiaalne taristu: toetatud sotsiaalse taristu maht ja juurdepääsetavus sektorite kaupa: eluase, haridus, tervis, muud;

b) mikrorahastamine, sotsiaalsete ettevõtete rahastamine: mikrorahastuse saajate ja toetatud sotsiaalsete ettevõtete arv;

c) oskused: uusi oskusi omandavate ja oskuste tunnustamist ja sertifitseerimist taotlevate isikute arv: ametlik haridus ja õpe.

Otseste toimingute puhul, kui see on asjakohane:

a) tööde algus ja lõpp;

b) projekti investeerimiskulud;

c) järgmiste näitajate sooline suhe: i) lõpliku vahendite saaja juhtkond; ii) tööjõud; iii) omanikud (ettevõtjad).

Vahendatud toimingud:

keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisaspektid.

Liikmesriigi osa näitajad: muud näitajaid, milles liikmesriik ja komisjon on osaluslepingu alusel kokku leppinud ja mis on rakenduspartneriga sõlmitud tagatislepingusse üle võetud.