Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle 
teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu 
Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse 
dokumenti lisatud linkide kaudu  
►B NÕUKOGU OTSUS,  
28. mai 2009,  
millega avaldatakse konsolideeritud kujul 14. novembri 1975. aasta tollikonventsioon TIR-märkmike 
alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo kohta (TIR-konventsioon), nagu seda on pärast nimetatud 
kuupäeva muudetud  
(2009/477/EÜ)  
(ELT L 165, 26.6.2009, lk 1)  
Muudetud:  
Euroopa Liidu Teataja  
nr lehekülg  kuupäev  
►M1 14. novembril 1975 sõlmitud TIR-märkmike alusel toimuva rahvus vahelise 
kaubaveo tollikonventsiooni (TIR-konventsioon) (  1 ) L 125  1  21.5.2010  
►M2 TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonve ntsiooni 
(1975. aasta TIR-konventsioon) (  1 ) L 66  1  6.3.2012  
►M3 TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonve ntsiooni 
(TIR-konventsioon, 1975) (  1 ) L 244  1  8.9.2012  
►M4 TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonve ntsiooni 
(1975. aasta TIR-konventsioon) (  1 ) L 245  3  14.9.2013  
►M5 TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonve ntsiooni 
(1975. aasta TIR-konventsioon) muudatus  L 346  1  2.12.2014  
►M6 TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonve ntsiooni 
(1975. aasta TIR-konventsioon) muudatus  L 321  3 1  29.11.2016  
►M7 TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonve ntsiooni 
(TIR-konventsioon, 1975)  L 99  1  19.4.2018  
►M8 TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonve ntsiooni 
(TIR-konventsioon, 1975)  L 296  1  22.11.2018  
►M9 TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonve ntsiooni 
(TIR-konventsioon, 1975)  L 193  1  1.6.2021  
►M10  TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonve ntsiooni 
(TIR-konventsioon, 1975)  L 331  1  20.9.2021  
►M11  TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo tollikonve ntsiooni 
(TIR-konventsioon, 1975)  L 459  1  22.12.2021  02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 1  
( 1 ) Konsolideeritud tekst on avaldatud nõukogu otsusega 2009/477/ EÜ, ETL L 165, 26.6.2009, lk 1.
02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 2  
NÕUKOGU OTSUS,  
28. mai 2009,  
millega avaldatakse konsolideeritud kujul 14. novembri 1975. aasta 
tollikonventsioon TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise 
kaubaveo kohta (TIR-konventsioon), nagu seda on pärast 
nimetatud kuupäeva muudetud  
(2009/477/EÜ)  
Artikkel 1  
Käesoleva otsuse lisas avaldatakse teavitamise eesmärgil konsol ideeritud 
kujul 14. novembri 1975. aasta tollikonventsioon TIR-märkmike a lusel 
toimuva rahvusvahelise kaubaveo kohta (TIR-konventsioon), nagu seda 
on pärast nimetatud kuupäeva 2008. aasta lõpuks muudetud.  
Komisjon avaldab konventsiooni edasised muudatused  Euroopa Liidu 
Teatajas , märkides nende jõustumise kuupäeva.  
Artikkel 2  
Käesolev otsus jõustub  Euroopa Liidu Teatajas  avaldamise päeval.  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 3  
LISA  
TIR-MÄRKMIKE ALUSEL TOIMUVA RAHVUSVAHELISE KAUBAVEO 
KONVENTSIOON (1975. aasta TIR-KONVENTSIOON)  
Märkus: Üksnes need konventsiooni ja selle lisade tekstid, mis on hoiul deposi ­
taarina tegutseva ÜRO peasekretäri juures, on autentsed. Käesolev 
tekst avaldatakse vaid teavitamise eesmärgil.  
KONVENTSIOONIOSALISED,  
SOOVIDES hõlbustada rahvusvahelist maanteesõidukitega toimuvat kaubavedu,  
VÕTTES ARVESSE, et veotingimuste parandamine on üks peamisi teg ureid 
omavahelise koostöö arendamisel,  
DEKLAREERIDES oma poolehoidu rahvusvaheliste vedude haldusforma alsuste 
lihtsustamise ja ühtlustamise suhtes, eriti piiridel,  
ON KOKKU LEPPINUD järgmises:  
I PEATÜKK  
ÜLDSÄTTED  
a) Mõisted  
Artikkel 1  
Konventsiooni kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:  
a) „TIR-vedu” – kaupade vedu lähtetolliasutusest sihttolliasutu sse käesoleva 
konventsiooniga ettenähtud protseduuri alusel, mida nimetatakse  „TIR-prot­
seduur”;  
b) „TIR-veoetapp” – TIR-veo osa konventsiooniosalise territoori umil alates 
lähtetolliasutusest või sisenemise vahetolliasutusest kuni siht tolliasutuse või 
väljumise vahetolliasutuseni;  
c) „TIR-veoetapi algus” – maanteesõiduk, autorong või konteiner  on koos lasti 
ja selle juurde kuuluva TIR-märkmikuga esitatud kontrollimiseks  lähtetollia­
sutusele või riigi tolliterritooriumile sisenemise vahetolliasu tusele ning nime­
tatud tolliasutus on TIR-märkmikku aktsepteerinud;  
d) „TIR-veoetapi lõppemine” – maanteesõiduk, autorong või konte iner on koos 
lasti ja selle juurde kuuluva TIR-märkmikuga esitatud kontrolli miseks siht­
tolliasutusele või riigi tolliterritooriumilt väljumise vahetol liasutusele;  
e) „TIR-veoetapi lõpetamine” – tolliasutus aktsepteerib, et kon ventsiooniosalise 
territooriumil toimunud TIR-veoetapp on korrektselt lõppenud. T olliasutus 
teeb selle kindlaks sihttolliasutuses või tolliterritooriumilt väljumise vahetol­
liasutuses olevate andmete ja lähtetolliasutuses või tolliterri tooriumile sise­
nemise vahetolliasutuses olevate andmete võrdlemise teel;  
f) „impordi- või eksporditollimaksud ja impordi- või ekspordima ksud” – tolli­
maksud ning kõik muud maksud ja tasud, mis tuleb tasuda kaupade  impordil 
või ekspordil või seoses impordi või ekspordiga, välja arvatud tasud summas, 
mis vastab osutatud teenuste ligilähedasele maksumusele;  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 4  
g) „maanteesõiduk” – nii maantee-mootorsõiduk kui ka iga selleg a ühendatav 
haagis või poolhaagis;  
h) „autorong” – ühendatud sõidukid, mis liiguvad maanteel ühe s õidukina;  
j) „konteiner” – veoseade (tõstuk-furgoon, vahetatav tsistern v õi muu selline 
seade), mis on:  
i) täielikult või osaliselt kinnine, moodustades kauba hoidmise ks vajaliku 
ruumi;  
ii) püsiva konstruktsiooniga ja seepärast piisavalt tugev kordu vkasutuseks;  
iii) spetsiaalselt ehitatud ühe või mitme veoliigiga ilma vahep ealse ümber­
laadimiseta kaubaveo hõlbustamiseks;  
iv) ehitatud kauba hõlpsaks käsitsemiseks, eelkõige ühelt veoli igilt teisele 
ümberlaadimisel;  
v) ehitatud nii, et seda on lihtne täita ja tühjendada;  
vi) siseruumalaga üks kuupmeeter või rohkem.  
„Demonteeritavat üksust” käsitatakse konteinerina;  
k) „lähtetolliasutus” – konventsiooniosalise tolliasutus, kus a lgavad kauba 
pealelaadimisega või osalise pealelaadimisega TIR-veod;  
l) „sihttolliasutus” – konventsiooniosalise tolliasutus, kus lõ pevad kauba maha­
laadimisega või osalise mahalaadimisega TIR-veod;  
m) „vahetolliasutus” – konventsiooniosalise tolliasutus, mille kaudu maantee­
sõiduk, autorong või konteiner siseneb konventsiooniosalise ter ritooriumile 
või väljub sellelt TIR-veo ajal;  
n) „isik” – nii füüsiline kui ka juriidiline isik;  
o) „TIR-märkmiku valdaja” – isik, kellele on vastavuses TIR-kon ventsiooni 
asjakohaste sätetega välja antud TIR-märkmik ja kelle nimel on esitatud 
tollideklaratsioon TIR-märkmiku kujul, väljendades soovi suunat a kaup 
TIR-protseduurile lähtetolliasutuses. Valdaja vastutab maantees õiduki, auto­
rongi või konteineri koos veosega ja selle juurde kuuluva TIR-m ärkmiku 
esitamise eest lähtetolliasutuses, vahetolliasutuses ja sihttol liasutuses ning 
TIR-konventsiooni teiste asjakohaste sätete nõuetekohase järgim ise eest;  
p) „raske või suuremahuline kaup” – raske või suuremahuline ese , mida selle 
massi, suuruse või laadi tõttu ei veeta tavaliselt kinnises maa nteesõidukis või 
konteineris;  
q) „garantiiühing” – ühing, kellele konventsiooniosalise tolliasu tus ►M8 või mõni 
muu pädev asutus ◄ on andnud  ►M3 volitused ◄ tegutseda TIR-protseduuri 
kasutavate isikute  ►M3 garandina ◄;  
▼M3 
r) „rahvusvaheline organisatsioon” – organisatsioon, kellele TIR- halduskomitee 
on andnud volitused võtta endale vastutus rahvusvahelise garant iisüsteemi 
tõhusa organiseerimise ja toimimise eest;  
▼M10  
s) „eTIR-protseduur” – elektroonilise andmevahetusega rakendata v TIR-protse­
duur, millel on TIR-märkmikuga samaväärne funktsioon. TIR-konve ntsiooni 
sätete kohaldamisel on eTIR-protseduuri üksikasjad kindlaks mää ratud 11. 
lisas. ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 5  
b) Reguleerimisala  
Artikkel 2  
Käeasolevat konventsiooni kohaldatakse kauba veol maanteesõiduk i, autorongi 
või konteineriga vahepealse ümberlaadimiseta üle ühe või enama riigipiiri 
konventsiooniosalise lähtetolliasutuse ja teise või sama konven tsiooniosalise siht­
tolliasutuse vahel, tingimusel et osa TIR-veost toimub maanteel . 
Artikkel 3  
Konventsiooni kohaldamiseks:  
a) peab vedu toimuma:  
i) III peatüki punktis a sätestatud tingimuste kohaselt eelneva lt heakskii­
detud maanteesõiduki, autorongi või konteineriga või  
ii) III peatüki punktis c sätestatud tingimuste kohaselt muu ma anteesõiduki, 
autorongi või konteineriga või  
iii) maanteesõiduki või erisõidukiga, nagu buss, kraana, tänava pühkimisauto, 
segulaotamismasin jms, mis on eksporditud ja mida järelikult lo etakse 
omal jõul lähtetolliasutusest sihttolliasutusse edasitoimetatav ateks kauba­
artikliteks III peatüki punktis c sätestatud tingimuste kohasel t. Kui taoliste 
sõidukitega veetakse muud kaupa, siis kohaldatakse eespool vast avalt 
alapunktides i ja ii sätestatud tingimusi;  
▼M10  
b) artikli 6 sätete kohaselt volitatud ühingud peavad tagama ve od. Vedusid tuleb 
korraldada käesoleva konventsiooni 1. lisas esitatud näidisele vastava 
TIR-märkmiku või eTIR-protseduuri alusel.  
▼B 
c) Põhimõtted  
Artikkel 4  
Vahetolliasutuses ei tule TIR-protseduuri alusel veetavalt kaub alt tasuda või 
deponeerida impordi- või eksporditollimakse ega impordi- või ek spordimakse.  
Artikkel 5  
1. Kaupa, mida veetakse TIR-protseduuri alusel tollitõkendiga v arustatud 
maanteesõiduki, autorongi või konteineriga, üldiselt vahetollia sutuses ei 
kontrollita.  
2. Kuritarvituste ärahoidmiseks võib toll siiski sellistes toll iasutustes eeskirjade 
eiramise kahtluse korral ja muudel erandjuhtudel kaupa kontroll ida. 
II PEATÜKK  
TIR-MÄRKMIKU VÄLJAANDMINE  
GARANTIIÜHINGU VASTUTUS  
Artikkel 6  
1. ►M11  Konventsiooniosalise tolliasutus või muu pädev asutus ◄ võib 
lubada ühingul väljastada TIR-märkmikke kas ise või asjaomase ü hingu kaudu 
ning tegutseda käendajana, kui 9. lisa I osas sätestatud miinim umtingimused ja 
-nõuded on täidetud. Luba tunnistatakse kehtetuks, kui 9. lisa I osas sisalduvad 
miinimumtingimused ja -nõuded ei ole enam täidetud.  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 6  
2. ►M8 Ühing ei saa riigilt luba ◄, kui tema antud tagatis ei kata ko hustusi, 
mis on tekkinud selles riigis seoses kaubaveoga TIR-märkmiku al usel, mille on 
välja andnud kõnealuse ühinguga samasse rahvusvahelisse organis atsiooni kuuluv 
välisriigi ühing.  
▼M4 
2a. TIR-halduskomitee annab rahvusvahelisele organisatsioonile volitused 
võtta endale vastutus rahvusvahelise garantiisüsteemi tõhusa or ganiseerimise ja 
toimimise eest. Volitused antakse nii kauaks, kui organisatsioo n vastab 9. lisa III 
osas sätestatud tingimustele ja nõuetele. Kui kõnealuseid tingi musi ja nõudeid 
enam ei täideta, võib halduskomitee volitused tagasi võtta.  
▼B 
3. Ühing annab TIR-märkmiku välja ainult isikutele, kellel nend e konvent­
siooniosaliste riikide pädevad asutused, kus on asjaomaste isik ute elu- või 
asukoht, ei ole keelanud kasutada TIR-protseduuri.  
4. TIR-protseduuri kasutamise luba antakse ainult nendele isiku tele, kes 
täidavad konventsiooni 9. lisa II osas sätestatud miinimumtingi musi ja -nõudeid. 
Ilma et see piiraks artikli 38 kohaldamist, tunnistatakse see l uba kehtetuks, kui 
nende nõuete täitmine ei ole enam tagatud.  
5. TIR-protseduuri kasutamise luba antakse konventsiooni 9. lis a II osas sätes­
tatud korras.  
Artikkel 7  
TIR-märkmiku vormidelt, mille saadavad garantiiühingule asjaoma sed välisrii­
kide ühingud või rahvusvahelised organisatsioonid, ei tule tasu da impordi- ja 
eksporditollimakse ega impordi- ja ekspordimakse ning nende suh tes ei kehti 
ka impordi- ja ekspordikeelud ega -piirangud.  
Artikkel 8  
▼M3 
1. Garantiiühing kohustub tasuma impordi- või eksporditollimaks ude ja 
impordi- või ekspordimaksude garanteeritud maksimumsumma võimal iku viivi­
sega, mis tuleb maksta selle konventsiooniosalise tollialaste õ igusaktide alusel, 
kus seoses TIR-veoetapiga avastati eeskirjade eiramine, mis põh justas nõude 
esitamise garantiiühingu suhtes. Ühing vastutab solidaarselt ne nde isikutega, 
kes peavad eespool nimetatud summad tasuma.  
▼B 
2. Kui konventsiooniosalise õigusaktides ei nähta ette impordi-  või ekspordi­
tollimaksude ja impordi- või ekspordimaksude tasumist vastavalt  lõikele 1, 
kohustub garantiiühing tasuma samadel tingimustel summa, mis on  võrdne 
impordi- või eksporditollimaksude ning impordi- või ekspordimak sudega ning 
võimaliku viivisega.  
3. Iga konventsiooniosaline määrab kindlaks maksimaalse summa ü he 
TIR-märkmiku kohta, mille tasumist võib garantiiühingult nõuda lõigete 1 ja 2 
alusel.  
4. Garantiiühingu vastutus selle riigi tolli ees, kus lähtetoll iasutus asub, tekib 
hetkel, mil tolliasutus TIR-märkmiku aktsepteerib. Järgmistes r iikides, mille 
kaudu kaupa TIR-protseduuri alusel veetakse, tekib vastutus het kel, mil kaup 
siseneb nendesse riikidesse või kui TIR-vedu on artikli 26 lõig ete 1 ja 2 alusel 
peatatud, siis hetkel, mil TIR-märkmiku aktsepteerib tolliasutu s, kus TIR-vedu 
taasalustatakse.  
5. Garantiiühingu vastutus hõlmab nii TIR-märkmikus loetletud k aupa kui ka 
muud kaupa, mida loetletud ei ole, kuid mis võib olla maanteesõ iduki tollitõken­
diga varustatud osas või tollitõkendiga varustatud konteineris.  Muud kaupa 
vastutus ei hõlma.  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 7  
6. Lõigetes 1 ja 2 nimetatud tolli- ja muude maksude määramise eesmärgil 
loetakse TIR-märkmikusse kantud kauba andmed vastupidiste tõend ite puudu­
misel õigeks.  
▼M3 __________  
▼B 
Artikkel 9  
1. Garantiiühing määrab kindlaks TIR-märkmiku kehtivusaja, täps ustades 
kehtivuse tähtpäeva, mille möödumisel ei saa märkmikku lähtetol liasutuses 
aktsepteerimiseks esitada.  
2. Kui lähtetolliasutus on märkmiku aktsepteerinud lõikes 1 ett enähtud kehti­
vuse tähtpäeval või enne seda, kehtib märkmik kuni TIR-veoetapi  lõppemiseni 
sihttolliasutuses.  
Artikkel 10  
1. TIR-veoetapp tuleb lõpetada viivituseta.  
2. Kui  ►M3 konventsiooniosalise ◄ toll on lõpetanud TIR-veoetapi, ei saa 
toll enam garantiiühingule esitada artikli 8 lõigetes 1 ja 2 ni metatud summade 
kohta maksenõuet, välja arvatud juhul, kui TIR-veoetapi lõppemi se kinnitus on 
saadud ebaseaduslikult või pettusega või TIR-veoetapp ei ole lõ ppenud.  
Artikkel 11  
▼M3 
1. Kui TIR-veoetappi ei ole lõpetatud, peavad pädevad asutused:  
a) teavitama lõpetamisest keeldumisest TIR-märkmiku omanikku 
TIR-märkmikus näidatud aadressil;  
b) teavitama garantiiühingut lõpetamisest keeldumisest.  
Pädevad asutused peavad garantiiühingut lõpetamisest keeldumise st teavitama 
hiljemalt ühe aasta jooksul pärast kuupäeva, mil kõnealused asu tused 
TIR-märkmiku aktsepteerisid, või hiljemalt kahe aasta jooksul, kui 
TIR-veoetapi lõppemise kinnitus oli võltsitud või saadi ebasead uslikult või 
pettusega.  
2. Kui artikli 8 lõigetes 1 ja 2 nimetatud summad tuleb tasuda,  nõuavad 
pädevad asutused, kuivõrd see on võimalik, tasumist selleks koh ustatud isikult 
või isikutelt enne nõude esitamist garantiiühingule.  
3. Artikli 8 lõigetes 1 ja 2 nimetatud summade tasumise nõue es itatakse 
garantiiühingule mitte varem kui  ►M8 ühe kuu ◄ möödumisel kuupäevast, 
mil ühingule on teatatud, et TIR-veoetapp ei ole lõpetatud või et kõnealune 
TIR-veoetapi lõppemise kinnitus on võltsitud või saadud ebasead uslikult või 
pettusega; selle nõude võib esitada hiljemalt kaks aastat päras t eespool nimetatud 
kuupäeva. TIR-veoetappide korral, mille suhtes eespool nimetatu d kaheaastase 
tähtaja jooksul on algatatud haldus- või kohtumenetlus seoses k õnealuse 
artikli lõikes 2 osutatud isiku või isikute maksekohustusega, t uleb nõue esitada 
siiski ühe aasta jooksul alates pädevate asutuste otsuse või ko htuotsuse jõustu­
mise päevast.  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 8  
4. Garantiiühing peab nõutud summad tasuma kolme kuu jooksul si ssenõude 
esitamise kuupäevast.  
5. Tasutud summad tagastatakse garantiiühingule, kui kahe aasta  jooksul 
pärast sissenõude esitamist tõendatakse pädevatele asutustele, et kõnealuse 
veoga seoses ei ole eeskirju eiratud. Kaheaastast tähtaega võib  siseriiklike õigus­
aktidega pikendada.  
▼B 
III PEATÜKK  
KAUBAVEDU TIR-MÄRKMIKU ALUSEL  
a) Sõidukite ja konteinerite heakskiitmine  
Artikkel 12  
Käesoleva peatüki jaotiste a ja b sätete kohaldamiseks peab iga  maanteesõiduki 
konstruktsioon ja seadmed vastama konventsiooni 2. lisas ettenä htud tingimustele 
ning olema heaks kiidetud 3. lisas sätestatud korras. TIR-tunni stus peab vastama 
4. lisas esitatud näidisele.  
Artikkel 13  
1. Käesoleva peatüki jaotiste a ja b sätete kohaldamiseks peab konteiner olema 
valmistatud vastavalt 7. lisa I osas ettenähtud tingimustele ni ng heaks kiidetud 
selle lisa II osas sätestatud korras.  
2. Konteinerit, mis on tollitõkendiga kaubaveoks heaks kiidetud  vastavalt 
1956. aasta tollikonventsioonile konteinerite kohta ja 1972. aa stal ÜRO egiidi 
all sõlmitud sellest konventsioonist tulenevatele kokkulepetele  või rahvusvahelis­
tele õigusaktidele, millega asendatakse või muudetakse viimati nimetatud 
konventsiooni, käsitatakse lõikele 1 vastavana ja neid võib kas utada 
TIR-protseduuri alusel toimuvaks veoks täiendava heakskiiduta.  
Artikkel 14  
1. Igal konventsiooniosalisel on õigus jätta tunnustamata selle  maanteesõiduki 
või konteineri heakskiidu kehtivust, mis ei vasta artiklites 12  ja 13 sätestatud 
tingimustele. Sellest hoolimata väldivad konventsiooniosalised veo takistamist, 
kui avastatud puudused on väheolulised ja ei too kaasa salakaub aveo ohtu.  
2. Maanteesõiduki või konteineri puhul, mis ei vasta enam heaks kiidu saa­
miseks ettenähtud tingimustele, tuleb enne selle kasutamist tol litõkendiga kauba­
veol taastada tema esialgne seisukord või esitada ta uuesti hea kskiidu saamiseks.  ▼M3
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 9  
b) TIR-MÄRKMIKU ALUSEL TOIMUVA VEO KORD  
Artikkel 15  
1. TIR-protseduuri alusel kaupa vedava maanteesõiduki, autorong i või kontei­
neri ajutisel impordil ei nõuta spetsiaalseid tollidokumente. M aanteesõiduki, auto­
rongi või konteineri puhul ei nõuta tagatist.  
2. Lõikes 1 ettenähtu ei takista konventsiooniosalisel nõuda te ma siseriiklike 
õigusaktidega ettenähtud formaalsuste täitmist sihttolliasutuse s, et tagada TIR-veo 
lõpetamisel maanteesõiduki, autorongi või konteineri re-eksport . 
Artikkel 16  
TIR-veo puhul kinnitatakse üks konventsiooni 5. lisa spetsifika tsioonile vastav 
ristkülikukujuline tahvel kirjaga „TIR” maanteesõiduki või auto rongi ette ja teine 
selle taha. Tahvlid peavad olema kinnitatud selgelt nähtavasse kohta. Need 
peavad olema eemaldatavad või selliselt ehitatud ja konstrueeri tud, et neid 
saaks teistpidi pöörata, kinni katta, kokku panna või muul viis il näidata, et 
tegemist ei ole TIR-veoga.  
Artikkel 17  
1. Iga maanteesõiduki või konteineri kohta koostatakse eraldi T IR-märkmik. 
Autorongi või konteinerite kohta, mis laaditakse ühele maantees õidukile või auto­
rongile, võib siiski koostada ühe TIR-märkmiku. Sel juhul loetl etakse 
TIR-märkmiku kaubamanifestis eraldi iga autorongis oleva sõiduk i või konteineri 
sisu. 
2. TIR-märkmik kehtib üksnes ühe veo jaoks. See peab sisaldama vähemalt 
nii mitut rebitavat kviitungit, kui on vaja kõnealuseks veoks.  
Artikkel 18  
TIR-veoga võib olla seotud mitu lähte- ja sihttolliasutust, kui d lähte- ja sihttol­
liasutuste koguarv ei tohi olla suurem kui neli. TIR-märkmiku v õib esitada 
sihttolliasutustele ainult siis, kui kõik lähtetolliasutused on  TIR-märkmiku 
aktsepteerinud.  
Artikkel 19  
Kaup ja maanteesõiduk, autorong või konteiner esitatakse koos T IR-märkmikuga 
lähtetolliasutusele. Lähteriigi toll võtab vajalikud meetmed, e t kindlaks teha 
kaubamanifesti õigsus ja paigaldada tollitõkendid või kontrolli da tollitõkendeid, 
mille on paigaldanud selleks volitatud isikud nimetatud tolli v astutusel.  
Artikkel 20  
►M11  Pädev tolliasutus võib määrata konventsiooniosalise või mitme tolli- või 
majandusliidu moodustava konventsiooniosalise territooriumil to imuvale 
veole. ◄  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 10  
Artikkel 21  
Maanteesõiduk, autorong või konteiner esitatakse koos veose ja sellega seotud 
TIR-märkmikuga kontrollimiseks igas vahetolliasutuses ja sihtto lliasutustes.  
Artikkel 22  
1. Üldjuhul aktsepteerib toll konventsiooniosalise vahetolliasu tuses teiste 
konventsiooniosaliste tollitõkendeid, tingimusel et need on rik kumata, välja 
arvatud siis, kui kaupa kontrollitakse vastavalt artikli 5 lõik ele 2. Nimetatud 
konventsiooniosalise toll võib siiski lisada oma tollitõkendid,  kui see on vajalik 
kontrollinõuete täitmiseks.  
2. Konventsiooniosalise selliselt aktsepteeritud tollitõkendite l on konventsioo­
niosalise territooriumil sama õiguskaitse kui siseriiklikel tol litõkenditel.  
Artikkel 23  
Ainult erijuhtudel tohib toll nõuda:  
— maanteesõiduki, autorongi või konteineri eskortimist oma terr itooriumil 
vedaja kulul;  
— maanteesõiduki, autorongi või konteineri ja nende veose kontr ollimist teel.  
Artikkel 24  
Kui toll kontrollib maanteesõiduki, autorongi või konteineri ve ost veo jooksul või 
vahetolliasutuses, siis kantakse TIR-märkmiku selles riigis kas utatavatele kviitun­
gitele, vastavatele lõigenditele ja TIR-märkmikusse jäävatele k viitungitele 
andmed uute paigaldatud tollitõkendite ja tehtud kontrolli koht a. 
Artikkel 25  
Kui teel rikutakse tollitõkendid muul kui artiklites 24 ja 35 o sutatud viisil või kui 
kaup hävib või see kahjustub ilma tollitõkendeid rikkumata, jär gitakse, ilma et 
see piiraks siseriiklike õigusaktide võimalikku kohaldamist, kä esoleva konvent­
siooni 1. lisas sätestatud TIR-märkmiku kasutamist käsitlevat k orda ja täidetakse 
TIR-märkmiku aktileht.  
Artikkel 26  
1. Kui osa veost TIR-märkmiku alusel toimub sellise riigi terri tooriumil, mis 
ei ole konventsiooniosaline, siis TIR-vedu peatatakse. Sel juhu l aktsepteerib selle 
konventsiooniosalise toll, kelle territooriumil vedu jätkub, TI R-märkmiku 
TIR-veo taastamiseks, tingimusel et tollitõkendid ja/või identi fitseerimismärgid 
on rikkumata. Juhul kui tollitõkendid on rikutud, võib toll TIR -märkmiku aktsep­
teerida, võimaldamaks TIR-veo jätkamist artikli 25 sätete kohas elt. ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 11  
2. Sama kehtib ka siis, kui märkmiku valdaja ei kasuta TIR-märk mikku veo 
mingi osa jooksul lihtsamate transiidiprotseduuride olemasolu t õttu või kui tolli­
transiidirežiimi kasutamine ei ole vajalik.  
3. Sellistel juhtudel loetakse neid tolliasutusi, kus TIR-vedu peatatakse või 
taasalustatakse, vastavalt väljumise vahetolliasutuseks ja sise nemise 
vahetolliasutuseks.  
Artikkel 27  
Algselt ettenähtud sihttolliasutuse võib asendada teise sihttol liasutusega, kui 
konventsioonist, eriti artiklist 18, ei tulene teisiti.  
Artikkel 28  
1. Toll kinnitab TIR-veoetapi lõppemise viivitamata. TIR-veoeta pi lõppemise 
võib kinnitada lisatingimusteta või lisatingimustega. Kui TIR-v eoetapi lõppemine 
kinnitatakse lisatingimustega, peab see toimuma kõnealuse TIR-v eoga seotud 
faktide alusel. Need faktid tuleb selgelt esitada asjaomases TI R-märkmikus.  
2. Kui kaup on suunatud mingile teisele tolliprotseduurile või allutatud 
mingile teisele tollikontrollisüsteemile, ei loeta TIR-märkmiku  valdajat või 
tema nimel tegutsevat isikut seotuks nende õigusaktide rikkumis tega, mis võisid 
aset leida eespool nimetatud teise tolliprotseduuri või tolliko ntrolli jooksul.  
c) Raske või suuremahulise kauba vedu käsitlevad sätted  
Artikkel 29  
1. Käesolevat jaotist kohaldatakse üksnes konventsiooni artikli  1 punktis p 
määratletud raske või suuremahulise kauba suhtes.  
2. Käesoleva jaotise kohaldamisel võib rasket või suuremahulist  kaupa vedada 
lähtetolliasutuse otsuse alusel tollitõkendita sõiduki või kont eineriga.  
3. Käesolevat jaotist kohaldatakse üksnes siis, kui lähtetollia sutuse arvates on 
raske või suuremahuline kaup ja sellega koos veetavad lisaseadm ed vastavalt 
esitatud kirjeldusele lihtsalt identifitseeritavad või saab nei le paigaldada tollitõ­
kendeid ja/või identifitseerimismärke, et vältida kauba asendam ist või eemalda­
mist jälgi jätmata.  
Artikkel 30  
TIR-veo kohaselt toimuva raske või suuremahulise kauba veo suht es kohalda­
takse kõiki konventsiooni sätteid, välja arvatud käesoleva jaot ise erisätted.  
Artikkel 31  
Garantiiühingute vastutus hõlmab nii TIR-märkmikus loetletud ka upa kui ka 
muud kaupa, mis on koormaalusel või TIR-märkmikus loetletud kau ba hulgas.  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 12  
Artikkel 32  
TIR-märkmiku kaanel ja kõikidel kviitungitel peab olema inglise  või prantsuse 
keeles paksus kirjas märge „raske või suuremahuline kaup” (vast avalt „ heavy or 
bulky goods ” või „ marchandises pondéreuses ou volumineuses ”). 
Artikkel 33  
Lähtetolliasutus võib nõuda veetava kauba identifitseerimiseks vajalike pakkeleh­
tede, fotode, jooniste jm lisamist TIR-märkmikule. Sel juhul pe ab ta nimetatud 
dokumendid kinnitama, üks koopia nimetatud dokumentidest kinnit atakse 
TIR-märkmiku kaane siseküljele ning kõik TIR-märkmiku kaubamani festid 
peavad sisaldama viidet neile dokumentidele.  
Artikkel 34  
Konventsiooniosalise vahetolliasutus aktsepteerib teiste konven tsiooniosaliste 
pädevate asutuste paigaldatud tollitõkendid ja/või identifitsee rimismärgid. Toll 
võib siiski paigaldada täiendavad tollitõkendid ja/või identifi tseerimismärgid; 
uute paigaldatud tollitõkendite andmed kantakse TIR-märkmiku se lles riigis kasu­
tatavatele kviitungitele, asjakohastele lõigenditele ja TIR-mär kmikusse jäävatele 
kviitungitele.  
Artikkel 35  
Kui vahetolliasutuses või veo jooksul veost kontrolliv toll pea b eemaldama tolli­
tõkendid ja/või identifitseerimismärgid, siis kantakse uute pai galdatud tollitõken­
dite andmed TIR-märkmiku selles riigis kasutatavatele kviitungi tele, asjakohas­
tele lõigenditele ja TIR-märkmikusse jäävatele kviitungitele.  
IV PEATÜKK  
EESKIRJADE EIRAMINE  
Artikkel 36  
Konventsiooni rikkumise eest karistatakse rikkujat vastavalt se lle riigi seadustele, 
kus rikkumine toimus.  
Artikkel 37  
Kui ei ole võimalik kindlaks teha, millise riigi territooriumil  rikkumine toimus, 
loetakse see toimunuks selle konventsiooniosalise territooriumi l, kus rikkumine 
avastati.  
Artikkel 38  
▼M8 
1. Igal konventsiooniosalisel on õigus ajutiselt või alaliselt keelata tegevus 
käesoleva konventsiooni alusel isikul, kes on oluliselt või kor duvalt rikkunud 
rahvusvahelises kaubaveos kohaldatavaid tollialaseid õigusnorme . Konventsioo­
niosaline otsustab, missugustel tingimustel peetakse tollialast e õigusnormide 
rikkumist oluliseks.  
▼B 
2. Sellest keelust teatatakse  ►M11  viivitamata ◄ selle konventsiooniosalise 
tollile, kelle territooriumil on asjaomase isiku elu- või asuko ht, samuti selle riigi 
garantiiühingu(te)le, kus rikkumine toimus, ning TIR-juhatusele . ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 13  
Artikkel 39  
Kui TIR-vedu on muus osas tunnistatud korrektseks, siis:  
1. ei pööra konventsiooniosalised tähelepanu väikestele kõrvale kalletele ette­
nähtud tähtaja või teekonna järgimisel;  
2. ei käsitata TIR-märkmiku valdaja poolt konventsiooni rikkumi sena ka seda, 
kui TIR-märkmiku kaubamanifesti andmed erinevad maanteesõiduki,  auto­
rongi või konteineri tegelikust sisust, kui pädevale asutusele tõendatakse, et 
need erinevused ei tulene teadlikult või hooletusest tehtud vig adest kauba 
laadimise või kaubamanifesti koostamise ajal.  
Artikkel 40  
Lähte- ja sihtriigi tolliamet ei pea TIR-märkmiku valdajat vast utavaks erinevuste 
eest, mis võidakse avastada nendes riikides, kui erinevused on tegelikult seotud 
TIR-veole eelnenud või järgnenud tolliprotseduuridega, millega märkmiku 
valdaja ei olnud seotud.  
Artikkel 41  
Kui tollile tõendatakse, et TIR-märkmiku kaubamanifestis kindla ksmääratud kaup 
on õnnetusjuhtumi või vääramatu jõu tõttu hävinud või pöördumat ult kahjus­
tunud või oma laadi tõttu vähenenud, ei nõuta tavaliselt tasuta vate tolli- ja 
muude maksude maksmist.  
Artikkel 42  
Konventsiooniosalise asjakohaselt põhjendatud taotluse korral e sitab TIR-veoga 
seotud konventsiooniosalise pädev asutus sellele konventsioonio salisele kogu 
artiklite 39, 40 ja 41 kohaldamiseks vajaliku olemasoleva teabe . 
Artikkel 42a  
Pädevad asutused võtavad tihedas koostöös ühingutega kõik vajal ikud meetmed, 
et tagada TIR-märkmike nõuetekohane kasutamine. Selleks võivad nad võtta 
vajalikke siseriiklikke ja rahvusvahelisi kontrollimeetmeid. Se l eesmärgil päde­
vate asutuste võetud siseriiklikest kontrollimeetmetest teatata kse viivitamata 
TIR-juhatusele, kes kontrollib nende vastavust käesoleva konven tsiooni sätetele. 
Rahvusvahelised kontrollimeetmed võtab vastu halduskomitee.  
Artikkel 42b  
Konventsiooniosaliste pädevad asutused varustavad luba omavaid ühinguid vasta­
valt vajadusele teabega, mida need vajavad oma kohustuste täitm iseks kooskõlas 
9.lisa I osa artikli 1 punkti f alapunktiga iii.  
10. lisa sisaldab teavet, mis tuleb esitada erijuhtudel.  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 14  
V PEATÜKK  
SELGITAVAD MÄRKUSED  
▼M10  
Artikkel 43  
6. lisas, 7. lisa III osas ja 11. lisa II osas esitatud selgita vates märkustes tõlgen­
datakse käesoleva konventsiooni ja selle lisade teatavaid sätte id. Samuti sisal­
davad need teatavate soovituslike tavade kirjeldusi.  
▼B 
VI PEATÜKK  
MUUD SÄTTED  
Artikkel 44  
Iga konventsiooniosaline võimaldab asjaomastel garantiiühingute l kanda üle 
valuuta, mis:  
a) on vajalik konventsiooniosaliste asutuste poolt käesoleva ko nventsiooni 
artikli 8 alusel nõutavate summade tasumiseks;  
b) on ette nähtud asjaomase välisriigi ühingu või rahvusvahelis e organisatsiooni 
poolt garantiiühingule saadetud TIR-märkmiku vormide eest tasum iseks.  
Artikkel 45  
Iga konventsiooniosaline avaldab tema poolt TIR-veoks kinnitatu d lähtetolliasu­
tuste, vahetolliasutuste ja sihttolliasutuste loetelu. Külgneva te territooriumide 
konventsiooniosalised konsulteerivad üksteisega, et leppida kok ku asjaomaste 
vahetolliasutuste ja lahtiolekuaegade suhtes.  
Artikkel 46  
1. Konventsioonis käsitletud toimingutega seoses osutatakse tol liteenuseid 
tasuta, välja arvatud juhul, kui seda tehakse muul kui tavalise lt sellisteks toimin­
guteks määratud päeval või ajal või muus kohas.  
2. Konventsiooniosalised teevad kõik võimaliku, et hõlbustada t olliasutustes 
kergelt rikneva kaubaga seotud toimingute tegemist.  
Artikkel 47  
1. Konventsiooniga ei välistata selliste siseriiklike õigusakti dega kehtestatud 
keeldude või kontrolli kohaldamist, mis lähtuvad kõlbluse, aval iku korra või 
julgeoleku, hügieeni või rahvatervise või veterinaarsetest või fütopatoloogilistest 
kaalutlustest, ega ka selliste õigusaktide alusel tasutavate ma ksude sissenõudmist.  
2. Konventsiooniga ei välistata muude vedu reguleerivate siseri iklike või 
rahvusvaheliste sätete kohaldamist.  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 15  
Artikkel 48  
Konventsioon ei takista tolli- või majandusliidu moodustanud ko nventsiooniosa­
listel kehtestada erisätteid nende territooriumil algavate, lõp pevate või seda läbi­
vate vedude suhtes, tingimusel et sellised sätted ei kitsenda k onventsiooniga 
ettenähtud soodustusi.  
Artikkel 49  
Konventsioon ei takista kohaldada ulatuslikumaid soodustusi, mi lle konventsioo­
niosalised on kehtestanud või soovivad kehtestada kas ühepoolse lt või kahe- või 
mitmepoolsete kokkulepete alusel, tingimusel et sellised meetme d ei takista 
konventsiooni sätete kohaldamist ja eriti TIR-vedu.  
Artikkel 50  
Konventsiooniosalised vahetavad üksteisega taotluse korral maan teesõidukite või 
konteinerite heakskiiduga ning nende konstruktsiooni tehniliste  omadustega 
seotud teavet ning muud konventsiooni rakendamiseks vajalikku t eavet.  
Artikkel 51  
Konventsiooni lisad on konventsiooni lahutamatu osa.  
VII PEATÜKK  
LÕPPSÄTTED  
Artikkel 52  
Allakirjutamine, ratifitseerimine, heakskiitmine ja ühinemine  
1. Kõik riigid, kes on ÜRO või mis tahes spetsialiseeritud asut use või Rahvus­
vahelise Aatomienergia Agentuuri liikmed või Rahvusvahelise Koh tu statuudi 
osalised, ja teised ÜRO Peaassambleele kutsutud riigid võivad s aada käesoleva 
konventsiooni osalisteks:  
a) kirjutades sellele alla ratifitseerimis- või heakskiitmisres ervatsioonita;  
b) andes hoiule ratifitseerimis- või heakskiitmiskirja pärast a llakirjutamist 
ratifitseerimis- või heakskiitmisreservatsiooniga;  
c) andes hoiule ühinemisdokumendi.  
2. Konventsioon on avatud allakirjutamiseks lõikes 1 osutatud r iikidele 1. jaa­
nuarist 1976 kuni 1. detsembrini 1976 ÜRO Genfi kontoris. Päras t seda on 
konventsioon avatud ühinemiseks.  
3. Tolli- või majandusliidud võivad koos kõikide oma liikmesrii kidega või 
millal tahes pärast seda, kui nende liikmesriigid on saanud käe soleva konvent­
siooni osalisteks, saada käesoleva konventsiooni osalisteks vas tavalt lõigetele 1 
ja 2. Nendel liitudel ei ole siiski hääleõigust.  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 16  
4. Ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirjad antakse h oiule ÜRO pea­
sekretärile.  
Artikkel 53  
Jõustumine  
1. Käesolev konventsioon jõustub kuue kuu möödumisel kuupäevast , mil viis 
artikli 52 lõikes 1 osutatud riiki on sellele ratifitseerimis- või heakskiitmisreser­
vatsioonita alla kirjutanud või oma ratifitseerimis-, heakskiit mis- või ühinemis­
kirja hoiule andnud.  
2. Pärast seda, kui viis artikli 52 lõikes 1 osutatud riiki on sellele 
ratifitseerimis- või heakskiitmisreservatsioonita alla kirjutan ud või oma 
ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirjad hoiule andnu d, jõustub konvent­
sioon muude konventsiooniosaliste suhtes kuue kuu möödumisel ra tifitseerimis-, 
heakskiitmis- või ühinemisdokumendi hoiule andmisest.  
3. Pärast konventsiooni muudatuse jõustumist hoiule antud ratif itseerimis-, 
heakskiitmis- või ühinemiskirja käsitatakse kehtivana muudetud konventsiooni 
suhtes.  
4. Selliseid dokumente, mis antakse hoiule pärast muudatuse vas tuvõtmist, 
kuid enne selle jõustumist, käsitatakse kehtivana muudetud konv entsiooni suhtes 
muudatuse jõustumise kuupäevast alates.  
Artikkel 54  
Denonsseerimine  
1. Iga konventsiooniosaline võib konventsiooni denonsseerida, t eatades sellest 
ÜRO peasekretärile.  
2. Denonsseerimine jõustub 15 kuud pärast seda, kui peasekretär  on selleko­
hase teate kätte saanud.  
3. Lähtetolliasutuse aktsepteeritud TIR-märkmiku kehtivust ei m õjuta see, et 
see aktsepteeriti enne denonsseerimise jõustumist, ja garantiiü hingu tagatis kehtib 
vastavalt konventsiooni sätetele.  
Artikkel 55  
Konventsiooni kehtivuse lõppemine  
Kui konventsiooniosalisi riike on pärast konventsiooni jõustumi st mis tahes 12 
järjestikuse kuu jooksul vähem kui viis, kaotab konventsioon se lle 12-kuulise 
ajavahemiku lõppedes kehtivuse.  
Artikkel 56  
1959. aasta TIR-konventsiooni kehtivuse lõppemine  
1. Jõustumisel lõpetab ja asendab käesolev konventsioon käesole va konvent­
siooni osaliste vahelistes suhetes 1959. aasta TIR-konventsioon i. 
2. Käesoleva konventsiooni osalised peavad aktsepteerima 1959. aasta 
TIR-konventsiooni alusel maanteesõidukitele ja konteineritele v äljastatud 
TIR-tunnistusi nende kehtivusaja või pikendatud kehtivusaja joo ksul tollitõken­
diga kaubaveol, tingimusel et sellised sõidukid ja konteinerid vastavad jätkuvalt 
tingimustele, mille alusel need algselt heaks kiideti.  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 17  
Artikkel 57  
Vaidluste lahendamine  
1. Kõik konventsiooni tõlgendamise või kohaldamisega seotud vai dlused kahe 
või enama konventsiooniosalise vahel lahendatakse võimaluse kor ral nendevahe­
liste läbirääkimiste teel või muul viisil.  
2. Kõik konventsiooni tõlgendamise või kohaldamisega seotud vai dlused kahe 
või enama osalise vahel, mida ei saa lahendada lõikes 1 osutatu d viisil, suuna­
takse lahendamiseks vahekohtule, mis koosneb järgmistest liikme test: iga vaid­
luse pool määrab vahekohtuniku ja need vahekohtunikud määravad kolmanda 
vahekohtuniku, kes on esimeheks. Kui kolme kuu jooksul pärast t aotluse saamist 
ei ole üks pooltest vahekohtunikku määranud või kui vahekohtuni kud ei ole 
valinud esimeest, võib iga pool paluda ÜRO peasekretäril määrat a vahekohtunik 
või vahekohtu esimees.  
3. Lõike 2 alusel moodustatud vahekohtu otsus on kohustuslik kõ ikidele vaid­
luse pooltele.  
4. Vahekohus kehtestab oma töökorra.  
5. Vahekohus võtab otsuseid vastu häälteenamusega.  
6. Mis tahes vaidluspool võib esitada vaidluspoolte vahel otsus e tõlgendamise 
ja täitmisega seoses tekkinud lahkarvamuse lahendamiseks kõneal use otsuse 
teinud vahekohtule.  
Artikkel 58  
Reservatsioonid  
1. Iga riik võib konventsioonile alla kirjutades, seda ratifits eerides või sellega 
ühinedes deklareerida, et ei loe ennast seotuks konventsiooni a rtikli 57 lõige­
tega 2–6. Teised konventsiooniosalised ei ole seotud nende lõig etega konvent­
siooniosalise suhtes, kes on sellise reservatsiooni teinud.  
2. Iga lõikes 1 sätestatud reservatsiooni teinud konventsioonio saline võib 
millal tahes sellise reservatsiooni tühistada, teatades sellest  ÜRO peasekretärile.  
3. Ükski reservatsioon peale lõikes 1 ettenähtu ei ole konvents iooni suhtes 
lubatud.  
Artikkel 58a  
Halduskomitee  
Moodustatakse kõikidest konventsiooniosalistest koosnev haldusk omitee. Haldus­
komitee koosseis, ülesanded ja töökord on sätestatud 8. lisas.  
Artikkel 58b  
TIR-juhatus  
Halduskomitee asutab abistava organina TIR-juhatuse, kes hakkab  täitma 
konventsioonis ja komitee poolt talle usaldatud ülesandeid. TIR -juhatuse koos­
seis, ülesanded ja töökord on sätestatud 8. lisas.  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 18  
Artikkel 58c  
Tehniline rakendusorgan  
Asutatakse tehniline rakendusorgan. Selle koosseis, ülesanded j a töökord on 
sätestatud 11. lisas.  
Artikkel 59  
Konventsiooni muutmise kord  
1. Käesolevat konventsiooni, sealhulgas selle lisasid, võib muu ta konventsioo­
niosalise ettepanekul käesolevas artiklis kindlaksmääratud korr as. 
2. Kõik konventsiooni muutmise ettepanekud (välja arvatud artik liga 60a ette­
nähtud ettepanekud) vaatab 8. lisas sätestatud korras läbi kõik idest konventsioo­
niosalistest moodustatud halduskomitee. ÜRO peasekretär teatab konventsioonio­
salistele nende nõusoleku saamiseks kõikidest halduskomitee koo solekul läbivaa­
datud või ettevalmistatud ning kohalolnud ja hääletanud liikmet e kahe kolman­
diku häälteenamusega vastuvõetud muudatusettepanekutest.  
3. Kõik muudatusettepanekud (välja arvatud artiklitega 60 ja 60 a ette nähtud 
ettepanekud), mis on edastatud vastavalt eelmisele lõikele, jõu stuvad kõikide 
konventsiooniosaliste suhtes kolm kuud pärast muudatusettepanek ust teatamisele 
järgnenud 12-kuulise tähtaja lõppu, kui selle aja jooksul ei ol e ükski konvent­
siooniosaline riik edastanud ÜRO peasekretärile muudatusettepan eku suhtes 
vastuväiteid.  
4. Kui muudatusettepaneku suhtes on edastatud vastuväide vastav alt lõikele 3, 
siis ei loeta muudatusettepanekut vastuvõetuks ja sellel ei ole  õiguslikku jõudu.  
▼B 
Artikkel 60  
1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9 ja 10. lisa muutmise erikord  
1. Kõik 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. ja 10. lisa muudatus ettepanekud, mis on 
läbi vaadatud vastavalt artikli 59 lõigetele 1 ja 2, jõustuvad kuupäeval, mille 
määrab halduskomitee selle vastuvõtmise kuupäeval, kui haldusko mitee poolt 
samal päeval määratud varasemaks kuupäevaks ei ole üks viiendik  või viis 
konventsiooniosalist riiki, sõltuvalt sellest, kumb arv on väik sem, esitanud 
ÜRO peasekretärile muudatusettepaneku suhtes oma vastuväidet. H alduskomitee 
määrab käesolevas lõikes osutatud kuupäevad kohal olnud ja hääl etanud liikmete 
kahe kolmandiku häälteenamusega.  
2. Lõikes 1 sätestatud korras vastuvõetud muudatus asendab ja t ühistab jõus­
tumisel kõikide konventsiooniosaliste jaoks kõik varasemad sätt ed, millele 
muudatus osutab.  
▼M10  
Artikkel 60a  
11. lisa ja selle muudatuste jõustumise erimenetlus  
1. Kooskõlas artikli 59 lõigetega 1 ja 2 jõustub 11. lisa kõigi  konventsioonio­
saliste suhtes kolm kuud pärast kaheteistkümne kuu möödumist ku upäevast, mil 
ÜRO peasekretär on sellest konventsiooniosalistele teatanud, vä lja arvatud need 
konventsiooniosalised, kes on teatanud peasekretärile kirjaliku lt eespool nime­
tatud kolme kuu jooksul, et nemad 11. lisa heaks ei kiida. 11. lisa vastuvõtmisest 
keeldumise teate tagasi võtnud konventsiooniosaliste suhtes jõu stub kõnealune 
lisa pärast kuue kuu möödumist päevast, mil hoiulevõtja sai sel lekohase teate.  ▼M10
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 19  
2. Kõiki 11. lisa muutmise ettepanekuid arutab halduskomitee. S ellised 
muudatused võetakse vastu nende kohalolevate ja hääletavate kon ventsiooniosa­
liste häälteenamusega, kelle jaoks 11. lisa on siduv.  
3. ÜRO peasekretär edastab 11. lisa muudatused, mis on läbi vaa datud ja 
vastu võetud kooskõlas käesoleva artikli lõikega 2, kõikidele k onventsiooniosa­
listele teadmiseks või nendele konventsiooniosalistele, kelle j aoks 11. lisa on 
siduv, heakskiitmiseks.  
4. Selliste muudatuste jõustumise kuupäev määratakse kindlaks n ende vastu­
võtmise ajal nende kohalolevate ja hääletavate konventsiooniosa liste häälteena­
musega, kelle jaoks 11. lisa on siduv.  
5. Muudatused jõustuvad vastavalt käesoleva artikli lõikele 4, välja arvatud 
juhul, kui üks viiendik konventsiooniosalistest teatab või viis  konventsiooniosa­
list riiki, kelle jaoks 11. lisa on siduv (olenevalt sellest, k umb arv on väiksem), 
teatavad peasekretärile oma vastuseisust nendele muudatustele.  
6. Käesoleva artikli lõigetes 2–5 sätestatud korras vastu võetu d muudatus 
asendab ja tühistab jõustumisel kõikide nende konventsiooniosal iste puhul, 
kelle jaoks 11. lisa on siduv, kõik varasemad sätted, millele m uudatus osutab.  
Artikkel 61  
ÜRO peasekretär teavitab kõiki konventsiooniosalisi ja konvents iooni artikli 52 
lõikes 1 osutatud riike igast eespool nimetatud artiklite 59, 6 0 ja 60a kohasest 
arupärimisest, teatest või vastuseisust ja muudatuse jõustumise  kuupäevast.  
▼B 
Artikkel 62  
Konventsiooni läbivaatamise konverents  
1. Iga konventsiooniosaline riik võib ÜRO peasekretärile teatades  taotleda 
konventsiooni läbivaatamiseks vajaliku konverentsi kokkukutsumi st. 
2. Konventsiooni läbivaatamise konverentsi, millest võtavad osa  kõik konvent­
siooniosalised ja artikli 52 lõikes 1 osutatud riigid, peab kut suma kokku ÜRO 
peasekretär, kui kuue kuu jooksul pärast peasekretäri teadet on  vähemalt üks 
neljandik konventsiooniosalistest riikidest teatanud talle oma nõusolekust.  
3. ÜRO peasekretär peab kutsuma kokku konventsiooni läbivaatami se konve­
rentsi, millest võtavad osa kõik konventsiooniosalised ja artik li 52 lõikes 1 
osutatud riigid, halduskomitee sellekohase taotluse korral. Hal duskomitee esitab 
taotluse, kui enamik kohalolevatest ja hääletavatest komitee li ikmetest on sellega 
nõus.  
4. Kui konverents kutsutakse kokku vastavalt lõikele 1 või 3, t eatab ÜRO 
peasekretär sellest kõikidele konventsiooniosalistele ja palub neil kolme kuu 
jooksul esitada ettepanekud, mille käsitlemist konverentsil nad  soovivad. ÜRO 
peasekretär saadab kõigile konventsiooniosalistele konverentsi päevakorraprojekti 
koos selliste ettepanekute tekstidega vähemalt kolm kuud enne k onverentsi 
toimumist.  ▼M10
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 20  
Artikkel 63  
Teatamine  
Lisaks artiklites 61 ja 62 sätestatud teadetele ja teadaannetel e teatab ÜRO pea­
sekretär kõikidele artiklis 52 osutatud riikidele:  
a) allakirjutamisest, ratifitseerimisest, heakskiitmisest ja üh inemisest vastavalt 
artiklile 52;  
b) konventsiooni jõustumise kuupäevast vastavalt artiklile 53;  
c) denonsseerimisest vastavalt artiklile 54;  
d) konventsiooni kehtivuse lõppemisest vastavalt artiklile 55;  
e) reservatsioonidest vastavalt artiklile 58.  
Artikkel 64  
Teksti autentsus  
Pärast 31. detsembrit 1976 antakse konventsiooni originaal hoiu le ÜRO peasek­
retärile, kes saadab tõestatud koopiad igale konventsiooniosali sele ja artikli 52 
lõikes 1 osutatud riikidele, kes ei ole konventsiooniosalised.  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 21  
1. LISA  
TIR-MÄRKMIKU NÄIDIS  
Variant 1  
1. TIR-märkmik on trükitud prantsuse keeles, välja arvatud esik aane väliskülg, 
mille tekst on trükitud ka inglise keeles. Prantsuse keeles esi kaane siseküljele 
trükitud „TIR-märkmiku kasutamise eeskiri” on trükitud inglise keeles ka 
tagakaane siseküljele. Aktileht võib vastavalt vajadusele olla selle pöördel 
ka muus keeles kui prantsuse keel.  
2. Piirkondliku garantiiketi piires TIR-veol kasutatavad märkmi kud võivad olla 
trükitud mis tahes muus ÜRO ametlikus keeles, välja arvatud esi kaane välis­
külg, kus tekst on trükitud ka inglise või prantsuse keeles. „T IR-märkmiku 
kasutamise eeskiri” on trükitud esikaane siseküljele kasutatava s ÜRO amet­
likus keeles ning tagakaane siseküljele ka inglise või prantsus e keeles.  
Variant 2  
3. Tubaka ja alkoholi veo puhul, mille suhtes garantiiühingud v õivad nõuda 
suuremat tagatist, taotleb toll kooskõlas 6. lisa selgitava mär kusega 0.8.3, 
et TIR-märkmiku kaanele ja kõikidele kviitungitele oleks tehtud  selge 
märge „TOBACCO/ALCOHOL” ja „TABAC/ALCOOL”. Lisaks sellele 
peavad need märkmikud sisaldama vähemalt inglise ja prantsuse k eeles 
andmeid tubaka ja alkoholi kohta, mille suhtes tagatis on esita tud, eraldi 
lehel, mis lisatakse märkmikusse esikaane siseküljele järgneva lehena.  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 22  
TIR-märkmiku näidis:  
VARIANT 1
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 23  
TIR-märkmiku näidis:  
VARIANT 1
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 24  
TIR-märkmiku näidis:  
VARIANT 1
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 25  
TIR-märkmiku näidis:  
VARIANT 1
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 26  
TIR-märkmiku näidis:  
VARIANT 1
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 27  
TIR-märkmiku näidis:  
VARIANT 1
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 28  
TIR-märkmiku näidis:  
VARIANT 2
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 29  
TIR-märkmiku näidis:  
VARIANT 2
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 30  
TIR-märkmiku näidis:  
VARIANT 2
  
► (1) (2) (3)  M5 ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 31  
TIR-märkmiku näidis:  
VARIANT 2
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 32  
TIR-märkmiku näidis:  
VARIANT 2
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 33  
TIR-märkmiku näidis:  
VARIANT 2
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 34  
TIR-märkmiku näidis:  
VARIANT 2
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 35  
2. LISA  
EESKIRI TEHNILISTE TINGIMUSTE KOHTA, MIDA KOHALDATAKSE 
MAANTEESÕIDUKITE SUHTES NENDE HEAKSKIITMISEL 
RAHVUSVAHELISEKS TOLLITÕKENDIGA VEOKS  
Artikkel 1  
Aluspõhimõtted  
Rahvusvaheliseks tollitõkendiga veoks võib heaks kiita üksnes n eed sõidukid, 
mille veoseruumid on ehitatud ja varustatud nii, et:  
a) nende tollitõkendiga suletud osast ei saa kaupu välja võtta ega juurde panna 
ilma avamisjälgi jätmata või tollitõkendit rikkumata;  
b) tollitõkendeid on võimalik kinnitada lihtsalt ja tõhusalt;  
c) need ei sisalda peidikuid, kuhu saaks kaupu peita;  
d) kõik veoseruumid on tollikontrolliks kergesti ligipääsetavad . 
Artikkel 2  
Veoseruumide ehitus  
1. Käesoleva eeskirja artikli 1 nõuete täitmiseks:  
a) ühendatakse veoseruumide koosteelemendid (seinad, põrand, uk sed, katus, 
püsttalad, raamid, risttalad jne) kas seadiste abil, mida ei sa a eemaldada või 
asendada väljastpoolt ilma avamisjälgi jätmata, või meetodite a bil, mille tule­
musel saadakse tarind, mida ei saa muuta jälgi jätmata. Kui sei nad, põrand, 
uksed ja katus koosnevad mitmest osast, peavad need vastama sam adele 
nõuetele ja olema piisavalt tugevad;  
b) peavad uksed ja kõik muud sulgemissüsteemid (sealhulgas sulg emiskraanid, 
luugid, äärikud jm) olema varustatud seadisega, millele saaks p aigaldada 
tollitõkendi. Nimetatud seadis peab olema selline, et seda ei s aa eemaldada 
ega asendada väljastpoolt ilma jälgi jätmata ning et ust või su lgurit ei saaks 
avada ilma tollitõkendit rikkumata. Tollitõkend peab olema kait stud asjako­
hasel viisil. Avatavad katused on lubatud;  
c) tuleb ventilatsiooni- ja drenaažiavad varustada seadisega, m is takistab juurde­
pääsu veoseruumi sisemusse. Nimetatud seadis peab olema selline , et seda ei 
saa eemaldada ega asendada väljastpoolt ilma jälgi jätmata.  
2. Olenemata käesoleva eeskirja artikli 1 punktist c on lubatud  sellised veose­
ruumi koosteelemendid, mis praktilistel põhjustel sisaldavad tü hikuid (näiteks 
kahekordse seina vaheosad). Selleks et nimetatud ruume ei saaks  kasutada 
kaupade peitmiseks:  
i) tuleb veoseruumi sisevooderdis, kui see katab kogu seina põr andast laeni, või 
muudel juhtudel, kui sisevooderdise ja välisseina vaheline ruum  on suletud, 
paigaldada nii, et seda ei saaks eemaldada ja asendada väljastp oolt ilma jälgi 
jätmata, ja  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 36  
ii) kui vooderdis ei kata tervet seina täies kõrguses ning vood erdise ja välisseina 
vaheline ruum ei ole täielikult suletud ning kõikidel muudel ju htudel, kui 
veoseruum sisaldab tühikuid, peab selliseid ruume olema võimali kult vähe 
ja nad peavad olema tollikontrolliks kergesti ligipääsetavad.  
3. Katuseaknad on lubatud tingimusel, et need on tehtud piisava lt tugevatest 
materjalidest ja neid ei saa eemaldada või asendada väljastpool t ilma jälgi 
jätmata. Sellest olenemata on lubatud kasutada klaasi, kuid juh ul, kui kasutatakse 
muud kui purunemiskindlat klaasi, tuleb katuseaknale paigaldada  tugev metall­
võrestik, mida ei saa väljastpoolt eemaldada; võresilma läbimõõ t ei tohi ületada 
10 mm.  
4. Tehnilistel eesmärkidel (nagu näiteks määrimine, hooldus ja liivapuistekasti 
täitmine) põrandasse tehtud avad on lubatud üksnes tingimusel, et need on varus­
tatud kaanega, mida saab kinnitada nii, et veoseruumi ei ole võ imalik väljastpoolt 
pääseda.  
Artikkel 3  
Tentsõidukid  
1. Tentsõidukite kohta kehtivad käesoleva eeskirja artiklid 1 j a 2 vastavate 
erisustega. Lisaks sellele peavad need sõidukid vastama käesole va artikli sätetele.  
2. Tent on kas tugevast presendist või plast- või kummikattega kangast, mis 
on piisavalt tugev ja venimatu. Tent peab olema heas korras ja paigaldatud nii, et 
pärast sulgemisseadise kinnitamist ei ole võimalik pääseda veos eruumi ilma jälgi 
jätmata.  
3. Kui tent koosneb mitmest tükist, tuleb nende servad voltida üksteise vahele 
ja õmmelda kokku kahe, teineteisest vähemalt 15 mm kaugusel asu va õmblusega. 
Õmblused tuleb teha vastavalt käesoleva eeskirja joonisele 1; k ui tendi teatavate 
osade (nagu näiteks klapid ja tugevdatud nurgad) puhul ei ole s iiski võimalik 
neid nimetatud viisil ühendada, piisab pealmise osa tagasikeera misest ja õmblu­
sest vastavalt käesolevale eeskirjale lisatud joonisele 2 või 2 a. Üks õmblus on 
näha üksnes seestpoolt ja selle õmbluse jaoks kasutatud niidi v ärv peab selgelt 
erinema tendi värvist ja teise õmbluse jaoks kasutatud niidi vä rvist. Kõik 
õmblused peavad olema tehtud masinaga.  
4. Kui tent on plastkattega kangast ja koosneb mitmest tükist, võib need tükid 
omavahel ühendada kokkusulatamise teel vastavalt käesolevale ee skirjale lisatud 
joonisele 3. Tükkide servad peavad ulatuma teineteisest üle väh emalt 15 mm 
ulatuses. Tükid sulatatakse kokku kogu kattumise ulatuses. Tend i välisserv 
kaetakse vähemalt 7 mm laiuse plastribaga, mis kinnitatakse sam uti kokkusula­
tamise teel. Plastribale ja sellest mõlemale poole jäävale 3 mm  laiusele tendiosale 
kantakse ühtne ja selge reljeefmuster. Kokkusulatamine peab ole ma tehtud nii, et 
tükke ei oleks jälgi jätmata võimalik eraldada ja uuesti ühenda da. ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 37  
5. Parandusi tehakse käesolevale eeskirjale lisatud joonisel 4 näidatud viisil; 
servad volditakse üksteise vahele ja õmmeldakse kokku kahe näht ava õmblusega, 
mille vahe on vähemalt 15 mm; seestpoolt nähtava niidi värv pea b selgelt 
erinema väljastpoolt nähtava niidi värvist ja tendi värvist; kõ ik õmblused peavad 
olema tehtud masinaga. Kui serva lähedalt vigastatud tenti para ndatakse paigaga, 
võib õmbluse teha ka vastavalt lõikele 3 ja käesolevale eeskirj ale lisatud jooni­
sele 1. Plastkattega kangast võib parandada lõikes 4 kirjeldatu d viisil, kuid sel 
juhul tuleb plastriba kinnitada tendi mõlemale poolele ja paik asetatakse 
sissepoole.  
6. Tent kinnitatakse sõidukile täpselt vastavalt käesoleva eesk irja artikli 1 
punktides a ja b sätestatud tingimustele. Kasutada võib järgmis i süsteeme:  
a) tendi kinnitamiseks võib kasutada:  
i) sõiduki külge kinnitatud metallrõngaid,  
ii) tendi servas olevaid aasasid ja  
iii) kinnitusvahendit, mis läheb läbi rõngaste ja üle tendi nin g on täies 
pikkuses väljastpoolt nähtav.  
Tent peab ulatuma üle sõiduki jäikade osade vähemalt 250 mm lai uselt kinni­
tusrõngaste keskelt mõõdetuna, kui sõiduki konstruktsioon ei ol e selline, et on 
takistatud ligipääs veoseruumile;  
b) kui tendi serv kinnitatakse püsivalt sõiduki külge, peab ühe ndus olema katke­
matu ja tehtud tugevate seadiste abil;  
c) tendi lukustussüsteemi kasutamise korral kinnitab see tendi ühenduskohtades 
tihedalt veoseruumi välispinna külge (vt näiteks joonist 6).  
7. Tenti toetab vastav pealisehitis (püsttalad, seinad, kaared,  liistud jne).  
8. Rõngaste ja aasade vahe ei tohi ületada 200 mm. Kui sõiduki konstrukt­
sioon ja tent takistavad ligipääsu veoseruumile, võivad vahed o lla siiski 
suuremad, kuid mitte üle 300 mm mõlemal pool püsttala. Aasad pe avad olema 
tugevdatud.  
9. Kasutatakse järgmisi kinnitusvahendeid:  
a) terastrosse, mille läbimõõt on vähemalt 3 mm, või  
b) kanep- või sisalköisi, mille läbimõõt on vähemalt 8 mm ja mi s on kaetud 
venimatu läbipaistva plastkestaga, või  
c) kiudoptilistest juhtmete kimbust koosnevaid teraskeermestatu d trosse, mis on 
kaetud läbipaistav plasitikuga, või  
d) tekstiilköisi, mis on täielikult kaetud vähemalt neljaharuli se terastraatkattega 
tingimusel, et trossi läbimõõt on vähemalt 3 mm (läbipaistvat p lastikkesta 
arvestamata).  
Käesoleva artikli lõike 9 punkti a või d kohased trossid võivad  olla kaetud 
venimatu läbipaistva plastikkestaga.  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 38  
Kui tent tuleb kinnitada sellise konstruktsiooni raami külge, m is vastab muus 
osas lõike 6 punktile a, võib kinnitusvahendina kasutada rihma (sellise konstrukt­
siooni näide on esitatud käesoleva lisa joonisel 7). Rihm peab materjali, mõõtude 
ja kuju osas vastama lõike 11 punkti a alapunktis iii ettenähtu d nõuetele.  
10. Kõik trossid ja köied peavad olema ühes tükis ning mõlemas otsas peab 
olema karastatud metallotsak. Iga metallotsak peab võimaldama t ollitõkendi nööri 
või riba paigaldamist. Iga metallotsaku kinnitil peab, käesolev a artikli lõike 9 
punktide a, b ja d kohaselt, olema trossi või köit läbiv õõnesn eet, millest 
pannakse läbi tollitõkendi nöör või riba. Tross või köis peab o lema nähtav 
mõlemal pool õõnesneeti, tagamaks et tross või köis on ühes tük is (vt käesole­
vale eeskirjale lisatud joonist 5).  
11. Peale- ja mahalaadimiseks kasutatavate avade juures tuleb k aks tendi 
pinda omavahel ühendada. Kasutada võib järgmisi süsteeme:  
a) kaks tendi serva peavad teineteisest piisavalt üle ulatuma. Nende kinnitami­
seks kasutatakse:  
i) vastavalt lõigetele 3 ja 4 õmmeldud või kokkusulatatud klapp e; 
ii) lõike 8 tingimustele vastavaid rõngaid ja aasasid; rõngad v almistatakse 
metallist, ja  
iii) sobivast materjalist valmistatud venimatut ühes tükis rihm a, mille laius on 
vähemalt 20 mm ja paksus 3 mm ning mis läheb läbi rõngaste ja h oiab 
koos tendi kaks serva ja klapi; rihm tuleb kinnitada tendi sise poolele ja 
varustada:  
— aasaga, kuhu kinnitatakse lõikes 9 nimetatud tross või köis, või 
— aasaga, mida saab ühendada lõikes 6 nimetatud metallrõngaga j a kuhu 
kinnitatakse lõikes 9 nimetatud tross või köis.  
Kui kasutatakse eriseadist, nagu näiteks tõkkeplaat, mis takist ab ligipääsu 
veoseruumile ilma jälgi jätmata, ei ole klapp vajalik. Klappi e i nõuta ka 
kardintendiga sõidukite jaoks;  
b) spetsiaalne lukustussüsteem, mis hoiab tendi servad tihedalt  kinni, kui veose­
ruum suletakse ja sellele pannakse tollitõkend. Süsteem on varu statud avaga, 
mida saab ühendada lõikes 6 nimetatud metallrõngaga ja kuhu kin nitatakse 
lõikes 9 nimetatud tross või köis. Sellise süsteemi näide on es itatud käesoleva 
lisa joonisel 8.  
Artikkel 4  
Kardintendiga sõidukid  
1. Käesoleva eeskirja artiklite 1, 2 ja 3 sätteid tuleb vajadus e korral kohaldada 
kardintentidedega sõidukite suhtes. Lisaks peavad need sõidukid  vastama 
käesoleva artikliga sätestatud tingimustele.  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 39  
2. Kardintent, põrand, uksed ja veoseruumi muud koostisosad pea vad vastama 
kas selle eeskirja artikli 3 lõigetes 6, 8, 9 ja 11 sätestatud tingimustele või 
allpool punktides i–vi esitatud nõuetele:  
▼M6 
i) kardintent, põrand, uksed ja kõik muud veoseruumi koosteelem endid 
ühendatakse kas seadiste abil, mida ei saa eemaldada või asenda da väljast­
poolt ilma nähtavaid jälgi jätmata, või meetodite abil, millega  saadakse 
tarind, mida ei saa muuta nähtavaid jälgi jätmata;  
▼B 
ii) tent peab katma sõiduki ülaosas jäiku osi ulatuses, mis moo dustab vähe­
malt ühe neljandiku pingutusrihmade tegelikust vahekaugusest. T ent peab 
katma sõiduki alumises osas jäiku osi vähemalt 50 mm ulatuses. Tendi ja 
veoseruumi jäikade osade vaheline horisontaalne vahekaugus ei t ohi 
ületada 10 mm, kusjuures see on mõõdetud perpendikulaarselt sõi duki 
pikiteljele mis tahes kohas, kui veoseruum on kindlalt suletud ja sellele 
on paigaldatud tollitõkend(id);  
▼M6 
iii) kardintendi juhtsiin, kardintendi pingutusseadised ja muud  liikuvosad 
monteeritakse kokku selliselt, et suletud ja tollitõkendiga kin nitatud uksi 
ja muid liikuvosi ei saaks ei avada ega sulgeda väljastpoolt il ma nähtavaid 
jälgi jätmata. Kardintendi juhtsiin, kardintendi pingutusseadis ed ja muud 
liikuvosad monteeritakse kokku selliselt, et veoseruumi ei olek s pärast 
sulgemisseadiste kinnitamist võimalik pääseda ilma nähtavaid jä lgi 
jätmata. Üks sellise konstruktsioonisüsteemi näide on esitatud käesolevale 
eeskirjale lisatud joonisel 9;  
▼B 
iv) horisontaalne vahekaugus rõngaste vahel, mis on sõiduki jäi kadel osadel 
ja mida kasutab toll, ei tohi ületada 200 mm. Siiski võib see v ahekaugus 
olla suurem, kuid ei tohi ületada 300 mm rõngaste vahel, mis as etsevad 
püsttala eri pooltel, kui sõiduki konstruktsioon ja kardintent on sellised, et 
väldivad juurdepääsu veoseruumile. Igal juhul peavad olema täid etud 
tingimused, mis on esitatud eespool punktis ii;  
v) pingutusrihmade vaheline kaugus ei tohi ületada 600 mm;  
vi) kinnitused, mida on kasutatud sõiduki külgede fikseerimisek s sõiduki 
jäikade osade külge, peavad vastama nõuetele, mis on esitatud k äesoleva 
eeskirja artikli 3 lõikes 9.  
▼M6 
Artikkel 5  
Tentkangast liugkatusega sõidukid  
1. Käesoleva eeskirja artiklite 1, 2, 3 ja 4 sätteid tuleb vaja duse korral kohal­
dada tentkangast liugkatusega sõidukite suhtes. Lisaks peavad n eed sõidukid 
vastama käesolevas artiklis sätestatud tingimustele.  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 40  
2. Tentkangast liugkatus peab vastama allpool punktides i–iii e sitatud nõue­
tele. 
i) tentkangast liugkatus ühendatakse kas seadiste abil, mida ei  saa eemaldada 
või asendada väljastpoolt ilma nähtavaid jälgi jätmata, või mee todite abil, 
millega saadakse tarind, mida ei saa muuta nähtavaid jälgi jätm ata; 
ii) liugkatuse tent peab katuse jäika osa veoseruumi esiküljel katma nii, et 
katusetenti ei oleks võimalik tõmmata üle ülemise pikitala ülas erva. Katuse­
tendi äärisesse paigaldatakse kogu veoseruumi pikkuses mõlemale  küljele 
eelpingestatud terastross nii, et seda ei oleks võimalik eemald ada ja tagasi 
panna ilma nähtavaid jälgi jätmata. Katusetent kinnitatakse liu galusele nii, et 
seda ei saaks eemaldada ja uuesti kinnitada ilma nähtavaid jälg i jätmata;  
iii) liugkatuse juhtsiin, liugkatuse pingutusseadised ja muud l iikuvosad montee­
ritakse kokku selliselt, et suletud ja tollitõkendiga kinnitatu d uksi, katust ja 
muid liikuvosi ei saaks ei avada ega sulgeda väljastpoolt ilma nähtavaid jälgi 
jätmata. Liugkatuse juhtsiin, liugkatuse pingutusseadised ja mu ud liikuvosad 
monteeritakse kokku selliselt, et veoseruumi ei oleks pärast su lgemisseadiste 
kinnitamist võimalik pääseda ilma nähtavaid jälgi jätmata.  
Üks sellise võimaliku konstruktsioonisüsteemi näide on esitatud  käesolevale 
eeskirjale lisatud joonisel 10.  ▼M6
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 41  
Joonis 1  
MITMEST KOKKUÕMMELDUD TÜKIST VALMISTATUD TENT
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 42  
Joonis 2  
MITMEST KOKKUÕMMELDUD TÜKIST VALMISTATUD TENT
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 43  
Joonis 2a  
MITMEST KOKKUÕMMELDUD TÜKIST VALMISTATUD TENT
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 44  
Joonis 3  
MITMEST KOKKUSULATATUD TÜKIST VALMISTATUD TENT
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 45  
Joonis 4  
TENDI PARANDAMINE
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 46  
Joonis 5  
OTSAKU NÄIDIS
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 47  
Joonis 6  
TENDI LUKUSTUSSÜSTEEMI NÄIDIS
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 48  
Joonis 7  
NÄIDE SPETSIAALSELT KONSTRUEERITUD RAAMILE KINNITATUD TENDIST
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 49  
Joonis 8  
PEALE- JA MAHALAADIMISAVADE LUKUSTUSSÜSTEEM
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 50  
Joonis 9  
KARDINTENDIGA SÕIDUKI KONSTRUKTSIOONI NÄIDE
  ▼M6
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 51  
Joonis 9 jätkub
  ▼M6
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 52  
Joonis 9 jätkub
  ▼M6
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 53  
Joonis 10  
TENTKANGAST LIUGKATUSEGA SÕIDUKI KONSTRUKTSIOONI NÄIDE
  ▼M6
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 54  
Joonis 10 jätkub
  ▼M6
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 55  
Joonis 10 jätkub
  ▼M6
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 56  
3. LISA  
2. LISA TEHNILISTELE TINGIMUSTELE VASTAVATE 
MAANTEESÕIDUKITE HEAKSKIITMISE KORD  
ÜLDSÄTTED  
1. Maanteesõidukite heakskiitmine võib toimuda:  
a) üksikult või  
b) konstruktsioonitüübi alusel (maanteesõidukite seeriad).  
2. Heakskiidetud sõidukitele väljastatakse 4. lisa tüüpvormile vastav 
TIR-tunnistus. See tunnistus trükitakse väljastanud riigi keele s ning prantsuse 
või inglise keeles. Kui heakskiitnud asutus peab seda vajalikuk s, lisatakse 
tunnistusele selle asutuse poolt kinnitatud fotod või joonised.  Sel juhul peab 
see asutus märkima TIR-tunnistuse punkti 6 nende dokumentide ar vu. 
3. TIR-tunnistus peab olema maanteesõidukis.  
4. Maanteesõiduk esitatakse iga kahe aasta järel läbivaatuseks ja vajadusel 
heakskiidu pikendamiseks selle riigi pädevale asutusele, kus sõ iduk on re­
gistreeritud, või registreerimata sõidukite puhul selle riigi a sutusele, kus on 
omaniku või kasutaja elu- või asukoht.  
5. Kui maanteesõiduk ei vasta enam heakskiidu saamiseks ettenäh tud tehnilis­
tele tingimustele, tuleb enne TIR-märkmiku alusel toimuvat kaub avedu taas­
tada selle seisukord heakskiidu saamisel, et sõiduk vastaks jäl le nimetatud 
tehnilistele tingimustele.  
6. Kui maanteesõiduki olulised omadused on muutunud, ei kehti s õiduki suhtes 
heakskiit ning enne kui sõidukit saab kasutada TIR-märkmiku alu sel 
toimuval kaubaveol, peab selle uuesti heaks kiitma pädev asutus . 
7. Sõiduki registreerimisriigi pädevad asutused või nende sõidu kite puhul, mida 
ei ole vaja registreerida, selle riigi pädevad asutused, kus on  sõiduki omaniku 
või kasutaja elu- või asukoht, võivad vajaduse korral TIR-tunni stuse kehte­
tuks tunnistada või seda pikendada või väljastada uue TIR-tunni stuse käes­
oleva konventsiooni artiklis 14 ja käesoleva lisa punktides 4, 5 ja 6 ette­
nähtud juhtudel.  
ÜKSIKULT HEAKSKIITMISE KORD  
8. Üksikult heakskiitmist taotleb pädevalt asutuselt omanik, et tevõtja või nende 
esindaja. Pädev asutus vaatab esitatud maanteesõiduki üle vasta valt punktides 
1–7 sätestatud üldeeskirjadele ja teeb kindlaks, kas sõiduk vas tab 2. lisas 
ettenähtud tehnilistele tingimustele ning pärast heakskiitmist väljastab 4. lisa 
näidisele vastava TIR-tunnistuse.  
KONSTRUKTSIOONITÜÜBI ALUSEL HEAKSKIITMISE KORD 
(MAANTEESÕIDUKITE SEERIAD)  
9. Kui maanteesõidukid toodetakse konstruktsioonitüübi järgi se eriana, võib 
tootja taotleda valmistajariigi pädevalt asutuselt heakskiitmis t konstruktsioo­
nitüübi alusel.  
10. Tootja märgib oma taotluses ära kõnealuse maanteesõiduki tü übile tema 
poolt antud identifitseerimisnumbrid või -tähed.  
11. Taotlusega koos tuleb esitada kõnealuse maanteesõiduki tüüb i joonised ja 
üksikasjalik konstruktsiooni spetsifikaat.  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 57  
12. Tootja võtab kirjalikult kohustuse:  
a) esitada pädevale asutusele need asjaomast tüüpi sõidukid, mi da see asutus 
tahab üle vaadata;  
b) lubada pädeval asutusel teha muid sõidukiga seotud ülevaatus i millal 
tahes asjaomase tüübi seeriatootmise jooksul;  
c) teatada pädevale asutusele kõikidest joonistesse või spetsif ikaatidesse 
tehtud muudatustest nende ulatusest olenemata enne muudatuste t egemist;  
d) märkida maanteesõidukile nähtavasse kohta konstruktsioonitüü bi identifit­
seerimisnumbrid või -tähed ning samuti sõiduki järjekorranumbri  kõne­
aluses seerias (tootjanumber);  
e) pidada arvestust heakskiidetud konstruktsioonitüübile vastav alt toodetud 
sõidukite kohta.  
13. Pädev asutus teatab vajaduse korral, milliseid muudatusi tu leb teha kons­
truktsioonitüübis, et sõiduki saaks heaks kiita.  
14. Konstruktsioonitüüpi ei saa heaks kiita enne, kui pädev asu tus on ühe või 
enama sama tüüpi sõiduki ülevaatamisega kindlaks teinud, et sed a tüüpi 
sõidukid vastavad 2. lisas ettenähtud tehnilistele tingimustele . 
15. Pädev asutus teatab tootjale kirjalikult oma otsusest konst ruktsioonitüüp 
heaks kiita. Otsusele märgitakse kuupäev ja number. Teates tule b selgelt 
nimetada otsuse teinud asutus.  
16. Pädev asutus võtab vajalikud meetmed, et väljastada kõikide le heakskiidetud 
konstruktsioonitüübile vastavalt valmistatud sõidukitele nõuete kohaselt kinni­
tatud TIR-tunnistus.  
17. TIR-tunnistuse valdaja peab vajaduse korral enne sõiduki ka sutamist 
TIR-märkmiku alusel toimuvaks kaubaveoks märkima tunnistusele:  
— sõiduki registreerimisnumbri (punkt 1) või  
— registreerimisele mittekuuluva sõiduki puhul nime ja äriühing u asukoha 
(lahter 8).  
18. Kui konstruktsioonitüübi alusel heakskiidetud sõiduk ekspor ditakse teise 
käesoleva konventsiooni osalisriiki, ei ole sellel riigil õigus t nõuda uut 
heakskiitmist seoses importimisega.  
TIR-TUNNISTUSE KINNITAMISE KORD  
19. Kui TIR-märkmiku alusel kaupa vedaval heakskiidetud sõiduki l ilmnevad 
olulised puudused, võivad konventsiooniosaliste pädevad asutuse d kas 
keelata sõidukil vedu jätkata TIR-märkmiku alusel või lubada sõ idukil 
oma territooriumil vedu jätkata, rakendades vajalikke ettevaatu sabinõusid. 
Heakskiidetud sõiduki rahuldav seisukord tuleb taastada võimali kult kiiresti 
ja igal juhul enne, kui seda uuesti kasutatakse TIR-märkmiku al usel toimuval 
kaubaveol.  
20. Nimetatud juhtudel peab toll tegema vastava märke sõiduki T IR-tunnistuse 
lahtrisse 10. Kui sõiduki heakskiitmiseks nõutav seisukord on t aastatud, 
esitatakse sõiduk konventsiooniosalise pädevatele asutustele, k es tunnistavad 
TIR-tunnistuse taas kehtivaks, lisades lahtrisse 11 kinnituse, mis tühistab 
eelnevalt tehtud märked. Sõidukit, mille tunnistuse lahtris 10 on eespool 
nimetatud sätete alusel tehtud märge, ei tohi uuesti kasutada 
TIR-märkmiku alusel toimuvaks kaubaveoks enne, kui selle rahuld av seisu­
kord on taastatud ja lahtris 10 olev märge on tühistatud eespoo l mainitud 
viisil.  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 58  
21. Pädev asutus peab iga TIR-tunnistusele tehtud märke juurde lisama kuupäeva 
ja kinnituse.  
22. Kui sõidukil ilmnevad puudused, mida toll käsitleb väheolul istena ja mis ei 
hõlma salakaubaveo ohtu, siis lubatakse sõidukit jätkuvalt kasu tada 
TIR-märkmiku alusel toimuvaks kaubaveoks. Puudustest tuleb teat ada 
TIR-tunnistuse valdajale ja ta peab taastama oma sõiduki rahuld ava seisu­
korra mõistliku aja jooksul.  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 59  
4. LISA  
MAANTEESÕIDUKI TIR-TUNNISTUSE NÄIDIS  
Maanteesõiduki TIR-tunnistuse näidis
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 60
  
▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 61  
Maanteesõiduki TIR-tunnistuse näidis (järg)
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 62  
Maanteesõiduki TIR-tunnistuse näidis (järg)
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 63  
5. LISA  
TIR-TAHVLID  
1. Tahvlite mõõtmed on 250 mm × 400 mm.  
2. Tähekombinatsioon „TIR” peab olema kirjutatud suurte ladina tähtedega, 
mille kõrgus on 200 mm ja joone laius vähemalt 20 mm. Tähed mär gitakse 
valge värviga sinisele taustale.  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 64  
6. LISA  
SELGITAVAD MÄRKUSED  
Sissejuhatus selgitavatele märkustele  
i) Vastavalt käesoleva konventsiooni artiklile 43 tõlgendatakse  selgitavates 
märkustes konventsiooni ja selle lisade teatavaid sätteid. Samu ti sisaldavad 
need teatavate soovituslike tavade kirjeldusi.  
ii) Selgitavad märkused ei muuda käesoleva konventsiooni ja sel le lisade sätteid, 
vaid täpsustavad nende sisu, tähendust ja reguleerimisala.  
iii) Võttes arvesse käesoleva konventsiooni artiklit 12 ja 2. l isa, mis käsitlevad 
maanteesõidukite tollitõkendiga veoks heakskiitmise tehnilisi t ingimusi, 
määratakse selgitavates märkustes vajaduse korral eelkõige kind laks need 
konstruktsioonivõtted, mida konventsiooniosalised peavad nimeta tud sätetele 
vastavatena aktsepteerima. Selgitavates märkustes määratakse ka  vajaduse 
korral kindlaks, millised konstruktsioonivõtted nimetatud sätet ele ei vasta.  
iv) Selgitavad märkused võimaldavad käesolevat konventsiooni ja  selle lisasid 
kohaldada tehnika arengut ja majanduslikke vajadusi arvestades.  
0. KONVENTSIOONI PÕHITEKST  
0.1. Artikkel 1  
0.1.b) Artikli 1 punkt b tähendab, et kui mitu lähte- või sihtt ollia­
sutust asuvad ühes või mitmes riigis, võib ühes konventsioo­
niosalises riigis toimuda mitu TIR-veoetappi. Sellistel 
juhtudel võib kahe järjestikuse tolliasutuse vahel toimuvat 
siseriiklikku TIR-vedu käsitada TIR-veoetapina, sõltumata 
sellest, kas järjestikusteks tolliasutusteks on lähte-, siht- v õi 
vahetolliasutused.  
0.1.f) Artikli 1 punktis f märgitud erandid (lõivud ja maksud) 
tähendavad kõiki summasid, välja arvatud impordi- või 
eksporditollimaksud ning impordi- või ekspordimaksud, 
mille tasumise on konventsiooniosalised ette näinud impor­
dilt või ekspordilt või sellega seoses. Need summad on 
piiratud osutatud teenuste ligilähedase maksumusega ja 
need ei kujuta endast kodumaiste toodete kaudset kaitset 
ega ka impordi- või ekspordimaksu fiskaalses tähenduses. 
Selliste muude tasude hulka kuuluvad muu hulgas maksed 
seoses:  
— päritolusertifikaatidega, kui need on transiidiks vajalikud,  
— tollilaborites kontrolli eesmärgil tehtud analüüsidega,  
— väljaspool tavalist tööaega ja tolliasutusi tehtud tollikon­
trolli ning muude tollivormistusega seotud toimingutega,  
— sanitaar-, veterinaar- või fütopatoloogilistel põhjustel 
tehtud kontrollidega.  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 65  
0.1.j) Termin „demonteeritav üksus” tähendab kauba hoiuruumi, 
mis ei saa iseseisvalt liikuda ja on ehitatud veoks maantee­
veokiga, mille šassii ja alusraam on spetsiaalselt selleks 
otstarbeks kohandatud. See termin tähistab ka vahetuskeret, 
mis kujutab endast kombineeritud maantee- ja raudteeveoks 
spetsiaalselt projekteeritud veoseruumi.  
0.1.j)i) Määratlus „osaliselt kinnine” kohaldatuna artikli 1 pu nkti j 
alapunktis i osutatud seadeldiste suhtes tähistab seadeldist, 
mis koosneb põrandast ja pealisehitisest, mille vahele jääv 
kauba hoiuruum on samaväärne kinnise konteineri hoiuruu­
miga. Pealisehitis on üldjuhul valmistatud metallosadest, mis 
moodustavad konteineri karkassi. Seda tüüpi konteineritel 
võib olla ka üks või enam külg- või otsaseina. Mõnel 
juhul on niisugusel konteineril ainult katus, mis on põranda 
külge kinnitatud püsttalade abil. Seda tüüpi konteinerit kasu­
tatakse eelkõige suuremahulise kauba (näiteks sõiduautod) 
veoks.  
0.2. Artikkel 2  
0.2–1. Artiklis 2 nähakse ette, et TIR-märkmiku alusel toimuv v edu 
võib alata ja lõppeda ühes ja samas riigis, tingimusel et 
mingi osa teekonnast läbitakse välisriigi territooriumil. 
Sellisel juhul võib lähteriigi toll nõuda lisaks 
TIR-märkmikule ka sellise nimetatud riigis välja antud doku­
mendi esitamist, millega tagatakse kauba tollimaksuvaba 
re-import. Sellest olenemata on soovitatav, et toll väldiks 
selliste dokumentide nõudmist ja aktsepteeriks selle asemel 
asjakohast kinnitust TIR-märkmikus.  
0.2–2. Käesoleva artikliga on lubatud kaupu vedada TIR-märkmiku  
alusel siis, kui osa TIR-veost toimub maanteel. Ei ole kind­
laks määratud, milline osa teekonnast peab toimuma maan­
teel, piisab sellest, et see toimub TIR-veo alguse ja lõpu 
vahelisel ajal. Võib siiski juhtuda, et vaatamata saatja kavat­
sustele teekonna alguses ei saa ettenägematutel, kaubandus­
likku või juhuslikku laadi põhjustel ükski teekonna osa 
toimuda maanteel. Sellisel erandlikul juhul aktsepteerivad 
konventsiooniosalised siiski TIR-märkmikku ja garantiiü­
hingu vastutus kehtib.  
▼M1 
0.3. Artikkel 3  
0.3.a) iii) Artikli 3 punkti a alapunkti iii sätted ei hõlma sõ iduautosid 
(CN-kood 8703), mis liiguvad omal jõul. Sõiduautosid võib 
TIR-protseduuri raames siiski vedada, kui seda tehakse teiste 
sõidukite abiga, nagu on osutatud artikli 3 punkti a alapunk­
tides i ja ii.  
▼B 
0.5. Artikkel 5  
Käesolev artikkel ei välista õigust kontrollida kaupu koha­
peal, vaid rõhutab, et selliseid kontrolle peaks tehtama 
võimalikult vähe. Rahvusvaheline TIR-märkmikuga seotud 
protseduur pakub tegelikult suuremat kaitset kui siseriiklik 
kord. Esiteks peavad kaupadega seotud TIR-märkmiku 
andmed vastama lähteriigis koostatud tollidokumentidel  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 66  
olevatele andmetele. Lisaks sellele pakub transiit- ja sihtrii­
kidele kaitset kontroll, mis toimub lähteriigis ja mida 
kinnitab lähtetolliasutuse toll (vt selgitavat märkust artikli 19 
kohta).  
0.6. Artikkel 6  
0.6.2. Lõige 2  
Kõnealuse lõike sätete alusel  ►M11  võib konventsioonio­
salise toll tunnustada ◄ mitut ühingut, kellest igaüks 
vastutab kohustuste eest, mis tulenevad tema või vastava 
ühingu poolt väljastatud TIR-märkmiku alusel tehtud toimin­
gutest.  
0.6.2a-1. Rahvusvahelise organisatsiooni ja tema liikmesühingut e 
vahelised suhted määratletakse kirjalikes lepingutes, mis 
käsitlevad rahvusvahelise garantiisüsteemi toimimist.  
0.6.2a-2. Artikli 6 lõikega 2a kooskõlas väljaantud luba kajast atakse 
UNECE ja rahvusvahelise organisatsiooni vahel sõlmitud 
kirjalikus lepingus. Lepinguga sätestatakse, et rahvusvahe­
line organisatsoon täidab konventsiooni asjakohaseid sätteid, 
asutab konventsiooniosaliste pädevust ning järgib haldusko­
mitee otsuseid ja TIR-juhatuse taotlusi. Lepingu allkirjasta­
misega kinnitab rahvusvaheline organisatsioon, et ta aktsep­
teerib temale loa alusel pandud vastutust. Leping kehtib 
ühtlasi 8. lisa artikli 10 punktis b sätestatud rahvusvahelise 
organisatsiooni kohustuste suhtes, juhul kui TIR- märkmike 
tsentraliseeritud trükkimine ja jaotamine toimub eespool 
nimetatud rahvusvahelise organisatsiooni poolt. Lepingu 
kinnitab halduskomitee.  
0.8. Artikkel 8  
0.8.2. Lõige 2  
Käesoleva lõike sätteid kohaldatakse, kui artikli 8 lõikes 1 
osutatud laadi rikkumiste korral näevad ühe konventsioonio­
salise õigusaktid peale impordi- või eksporditollimaksude ja 
impordi-või ekspordimaksude ette muude summade, nagu 
näiteks haldustrahvide või muude rahaliste trahvide tasumise. 
Tasumisele kuuluv summa ei või siiski ületada seda impordi- 
või eksporditollimaksude ja impordi-või ekspordimaksude 
summat, mis oleks tulnud tasuda kaupade importimisel või 
eksportimisel kooskõlas asjakohaste tollisätetega, kusjuures 
sellele summale lisanduvad võimalikud viivised.  
0.8.3. Lõige 3  
On soovitatav, et  ►M3 konventsiooniosaline ◄ piirduks garantiiü­
hingult nõutava maksimaalse summaga  ►M7 100 000 eurot ◄ 
ühe TIR-märkmiku kohta. Alkoholi- ja tubakaveo puhul, mille 
üksikasjad täpsustatakse allpool ja mis ületab alljärgnevalt mä ärat­
letud künnise, on tolliasutustel soovitatav tõsta garantiiühing utelt vaja­
duse korral nõutav maksimaalne summa  ►M11 400 000 eurot ◄ 
võrdväärse summani:  
1) denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega vähe­
malt 80 mahuprotsenti (HS kood: 22.07.10);  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 67  
2) denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega alla 80 
mahuprotsendi; piiritus, liköörid ja muud kanged alko­
hoolsed joogid; alkoholisisaldusega segud, mida kasuta­
takse jookide valmistamiseks (HS kood: 22.08);  
3) sigarid, manilla sigarid ja sigarillod, mis sisaldavad 
tubakat (HS kood: 24.02.10);  
4) tubakat sisaldavad sigaretid (HS kood: 24.02.20);  
5) suitsetamistubakas, mis ei sisalda või sisaldab mis tahes vahe ­
korras tubaka aseaineid ( ►M5 HS koodid: 24.03.11 ja 
24.03.19 (ECE/TRANS/WP.30/AC.2/113, lõige 35) ◄).  
On soovitatav piirata garantiiühingult vajaduse korral nõutav 
maksimaalne summa 50 000 USA dollariga võrdväärse 
summaga, kui eespool määratud tubaka- ja alkoholiliikide 
puhul ei ületata alljärgnevad koguseid:  
1) 300 liitrit;  
2) 500 liitrit;  
3) 40 000 tükki;  
4) 70 000 tükki;  
5) 100 kilogrammi.  
Eespool esitatud tubaka- ja alkoholiliikide täpsed kogused 
(liitrid, tükid või kilogrammid) tuleb märkida TIR-märkmiku 
kaubamanifesti.  
0.8.5. Lõige 5  
Kui ►M3 garantiiühingule esitatakse maksetaotlus ◄, tuleb 
asjaomasel asutusel märkida, millistele asjaoludele tuginedes 
ta järeldas, et see kaup sisaldus maanteesõiduki tollitõken­
diga osas või tollitõkendiga konteineris.  
0.8.6. Lõige 6  
1. Kui TIR-märkmikus ei ole piisavalt üksikasjalikke 
andmeid, et määrata kaupadelt tasutavad maksud, võivad 
asjaomased konventsiooniosalised esitada tõendeid nende 
kaupade täpse laadi kohta.  
2. Kui tõendeid ei esitata, ei lähtuta tolli- ja muude maksude 
tasumisel kaupade laadiga mitte seotud ühtsest määrast, 
vaid kõrgeimast maksumäärast, mida kohaldatakse 
TIR-märkmikuga hõlmatud kauba suhtes.  
▼M3 __________  
▼B 
►M3 0.10–1. ◄ Artikkel 10  
Kinnitust TIR-veoetapi lõppemise kohta käsitletakse ebasea­
duslikult või pettusega saaduna, kui TIR-veoetapp toimus 
pettuseks kohandatud veoseruumide või konteineritega või 
kui on avastatud selline pettus nagu valede või ebatäpsete 
dokumentide kasutamine, kaupade asendamine, tollitõkendite 
rikkumine jms või kui kinnitus on saadud muul lubamatul 
viisil.  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 68  
0.10–2. Väljend „või TIR-veoetapp ei ole lõpetatud” hõlmab juht u­
meid, mil TIR-veoetapi lõppemise kinnitus on võltsitud.  
▼B 
0.11. Artikkel 11  
▼M3 
0.11–1. Kirjaliku teatamise viis määratakse kindlaks siseriikli ke õi­
gusaktidega.  
0.11–2. Pädeva asutuse võetavad meetmed makse sissenõudmiseks 
vastutava(te)lt isiku(te)lt peavad hõlmama vähemalt makse­
nõude saatmist TIR-märkmiku valdajale TIR-märkmikus 
näidatud aadressil või, kui viimane ei ole vastutav isik, siis 
siseriiklike õigusaktide kohaselt asutatud vastutava(te)le 
isiku(te)le. Maksenõude võib TIR-märkmiku valdajale edas­
tada samaaegselt kõnealuse artikli lõike 1 punktis a viidatud 
teavitamisega.  
0.11–3–1. Kauba või sõiduki vabastamise üle otsustades ei tohi pädev 
asutus, kui tal on muid seadusega ettenähtud võimalusi tema 
vastutuse alla usaldatud huvide kaitsmiseks, lasta otsust 
mõjutada tõsiasjal, et garantiiühing vastutab märkmiku 
valdaja poolt tasutavate tolli- ja muude maksude ning tasu­
mata viivise eest.  
0.11–3–2. Pädevad asutused võivad teavitada garantiiühingut hal dus- 
või kohtumenetluse algatamisest seoses maksukohustusega. 
Pädevad asutused peavad igal juhul teavitama garantiiü­
hingut niisugustest menetlustest, mis võivad lõppeda pärast 
kaheaastase tähtaja lõppu, enne kõnealuse tähtaja lõppemist.  
0.11–4. Kui garantiiühingult palutakse käesolevas artiklis säte statud 
korras artikli 8 lõigetes 1 ja 2 osutatud summade tasumist 
ning ta ei tee seda konventsiooniga ettenähtud kolme kuu 
jooksul, võivad pädevad asutused nõuda kõnealuste 
summade tasumist siseriiklike õigusnormide alusel, kuna 
tegemist on garantiiühingu poolt siseriikliku õiguse alusel 
sõlmitud garantiilepingu täitmata jätmisega. Tähtaega kohal­
datakse ka juhul, kui garantiiühing alustab pärast nõude 
kättesaamist artikli 6 lõikes 2 osutatud rahvusvahelise orga­
nisatsiooniga konsultatsioone seoses oma seisukohaga nõude 
suhtes.  
▼B 
0.15. Artikkel 15  
Registreerimisele mittekuuluvate sõidukite puhul, nagu 
näiteks mõnedes riikides haagised või poolhaagised, võib 
tekkida teatavaid raskusi, kui ajutise impordi korral ei 
nõuta tollidokumente. Sel juhul võib järgida artikli 15 
sätteid, andes tollile piisava tagatise nende sõidukite andmete  
(mark ja numbrid) märkimisega asjaomastes riikides kasuta­
tava TIR-märkmiku kviitungitele 1 ja 2 ning vastavatele 
lõigenditele.  ▼M3
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 69  
0.17. Artikkel 17  
0.17–1. Lõige 1  
Nõue, et TIR-märkmiku kaubamanifestis tuleb eraldi näidata 
igas sõidukis või autorongis või igas konteineris sisalduvad 
kaubad, on ette nähtud ainult sõiduki või konteineri tollikon­
trolli lihtsustamiseks. Seepärast ei tule seda sätet tõlgendada  
nii jäigalt, et iga erinevust sõiduki või konteineri tegeliku 
sisu ja kaubamanifestis näidatu vahel käsitatakse konvent­
siooni sätete rikkumisena.  
Kui vedaja tõendab pädevatele asutustele, et sellisele erine­
vusele vaatamata vastavad kõik kaubamanifestis näidatud 
kaubad TIR-märkmikuga hõlmatud, autorongile või kontei­
neritesse laaditud kaupade koguhulgale, siis ei käsitata seda 
tavaliselt tollinõuete rikkumisena.  
0.17–2. Lõige 2  
Koduste majapidamistarvete kolimise puhul võib rakendada 
TIR-märkmiku kasutamise eeskirja punkti 10 alapunktis c 
ettenähtud korda ja mõistlikult lihtsustada asjaomaste 
esemete loetelu.  
0.18. Artikkel 18  
0.18–1. TIR-protseduuri sujuvaks toimimiseks on oluline, et ühe  riigi 
toll ei määraks väljumistolliasutust sihttolliasutuseks sellise  
veo puhul, mis jätkub käesoleva konventsiooni osaliseks 
olevas naaberriigis, kui teatavad eriasjaolud selleks esitatud 
taotlust ei õigusta.  
0.18–2. 1. Kaubad tuleb laadida nii, et esimeses mahalaadimisko has 
mahalaaditava kaubasaadetise saaks sõidukist või kontei­
nerist maha laadida ilma järgmistes mahalaadimiskoh­
tades mahalaaditavat kaubasaadetist või -saadetisi ümber 
laadimata.  
2. Kui vedu on seotud mahalaadimisega rohkem kui ühes 
asutuses, on pärast osalist mahalaadimist vaja teha selle­
kohane märge kõikide TIR-märkmikusse jäänud kauba­
manifestide lahtrisse 12 ja samal ajal teha märge uute 
tollitõkendite paigaldamise kohta järelejäänud kviitungi­
tele ja vastavatele lõigenditele.  
0.19. Artikkel 19  
Lähtetolliasutuse kohustus kontrollida kaubamanifesti 
andmete õigsust tähendab vajadust kontrollida vähemalt 
seda, et kaubamanifesti andmed vastaksid täpselt ekspordi­
dokumentidel ning veo- või muudel kaupadega seonduvatel 
äridokumentidel olevatele andmetele; lähtetolliasutus võib 
vajaduse korral ka kaupa kontrollida. Lähtetolliasutus peab  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 70  
enne tollitõkendite paigaldamist kontrollima ka maanteesõi­
duki või konteineri seisukorda ning tentsõiduki või -kontei­
neri puhul tendi ja tendi kinnituste seisukorda, kuna neid 
andmeid ei ole TIR-tunnistusel.  
0.20. Artikkel 20  
Tähtaegade määramisel oma riigi tolliterritooriumil toimu­
vale veole peab toll võtma muu hulgas arvesse kõiki eriees­
kirju, mida vedajad peavad järgima, eriti aga maanteesõiduki 
juhtide tööaega ja kohustuslikku puhkeaega käsitlevaid 
eeskirju. On soovitatav, et toll kasutaks oma õigust määrata 
teekonda ainult siis, kui ta peab seda oluliseks.  
0.21. Artikkel 21  
0.21–1. Käesolev artikkel ei piira tolli õigust kontrollida pea le tolli­
tõkendiga suletud veoseruumi ka kõiki muid sõiduki osasid.  
0.21–2. Saabumistolliasutus võib saata veoettevõtja tagasi külg neva 
riigi väljumistolliasutusse, kui ta leiab, et nimetatud asutuse s 
ei ole tollivormistus läbitud või see on toimunud valesti. 
Sellisel juhtudel teeb saabumistolliasutus TIR-märkmikusse 
asjaomase väljumistolliasutuse jaoks märke.  
0.21–3. Kui kontrollimise käigus võtab toll kaupadest proove ja  
näidiseid, peab ta tegema TIR-märkmiku kaubamanifesti 
vastava märke, mis sisaldab kõiki andmeid näidiseks võetud 
kaupade kohta.  
►M3 0.28–1. ◄ Artikkel 28  
TIR-märkmiku kasutamine peab piirduma ainult sellele 
omase ülesandega, nimelt transiitveoga. TIR-märkmikku ei 
tohi näiteks kasutada tollikontrolli all oleva kauba ladusta­
miseks sihtkohas.  
▼M3 
0.28–2. Käesoleva artikliga nähakse ette, et pärast TIR-veoetap i 
lõpetamist suunatakse kaup mõnele teisele tolliprotseduurile 
või allutatakse tollikontrolli mõnele teisele süsteemile. See 
hõlmab kaupade vabasse ringlusse lubamist (kas täielikult 
või teatavatel tingimustel), kauba edasitoimetamist üle piiri 
kolmandasse riiki (eksport) või vabatsooni või kauba ladus­
tamist tolli heakskiidetud kohas seni, kuni see kaup on 
mõneks teiseks tolliprotseduuriks vormistatava deklaratsiooni 
ootel.  
▼B 
0.29. Artikkel 29  
Raskeid või suuremahulisi kaupu vedavate maanteesõidukite 
või konteinerite jaoks TIR-tunnistust ei nõuta. Sellest olene­
mata peab lähtetolliasutus tagama, et käesolevas artiklis 
sätestatud tingimused oleks seda liiki veo puhul täidetud. 
Teiste konventsiooniosaliste tolliasutused peavad tunnustama 
lähtetolliasutuse otsust, kui nende arvates ei ole see vastu­
olus artikli 29 sätetega.  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 71  
0.38. Artikkel 38  
0.38–2. Lõige 2  
►M11  Õiguslik nõue, mille kohaselt tuleb TIR-juhatusele 
teatada, et isik on ajutiselt või alaliselt konventsiooni toimi ­
misest välja jäetud, on täidetud ◄, kui TIR-sekretariaadi 
poolt TIR-juhatuse järelevalve all sel eesmärgil välja 
töötatud elektroonilisi rakendusi on nõuetekohaselt kasu­
tatud. (ECE/TRANS/WP.30/AC.2/115, lõige 43).  
▼B 
0.39. Artikkel 39  
Väljend „hooletusest tehtud vead” tähendab toiminguid, 
mida ei ole tehtud tahtlikult ja kõiki fakte teades, vaid mis 
tulenevad sellest, et igal eri juhul ei ole täpsuse tagamiseks 
võetud mõistlikke ja vajalikke meetmeid.  
▼M6 
0.42a Artikkel 42a  
Artiklis 42a peetakse sõna „viivitamata” all silmas, et sise­
riiklikest kontrollimeetmetest, mis võivad mõjutada 
TIR-konventsiooni kohaldamist ja/või TIR-süsteemi toimi­
mist, tuleb TIR-juhatusele teatada kirjalikult nii kiiresti kui  
võimalik ja võimaluse korral enne kontrollimeetmete jõustu­
mist, et TIR-juhatus saaks tõhusalt täita oma järelevalveüle­
sandeid ja oma kohustust kontrollida meetme vastavust 
TIR-konventsioonile kooskõlas artikliga 42a ja oma volitus­
tega, mis on sätestatud TIR-konventsiooni 8. lisas.  
▼B 
0.45. Artikkel 45  
Konventsiooniosalistel soovitatakse avada nii riigi sees kui 
ka piiril võimalikult palju TIR-veoga tegelevaid tolliasutusi.  
▼M11  
0.45-2 Õiguslik säte, mis käsitleb TIR-veoetappide korraldamise ks 
heakskiidetud lähtetolliasutuste, vahetolliasutuste ja sihttol­
liasutuste nimekirja avaldamist, loetakse samuti täidetuks 
siis, kui on nõuetekohaselt kasutatud TIR-sekretariaadi 
poolt TIR-juhatuse järelevalve all selleks välja töötatud 
elektroonilisi rakendusi.  
▼M9 
0.49. Artikkel 49  
Konventsiooniosalised võivad kooskõlas siseriiklike õigusak­
tidega anda nõuetekohaselt volitatud isikutele konventsiooni 
sätete kohaldamisel suuremaid soodustusi. Tingimused, mille 
pädevad asutused selliste soodustuste andmisel ette näevad, 
peaksid hõlmama vähemalt info- ja kommunikatsioonitehno­
loogia rakendamist, et tagada TIR-protseduuri nõuetekohane 
läbiviimine, vabastust TIR-märkmikuga hõlmatud kauba, 
maanteesõiduki, autorongi või konteineri esitamisest lähte- 
või sihttolliasutuses, samuti juhiseid nõuetekohaselt volitatud  
isikutele TIR-konventsiooni kohaselt tollile usaldatud eriüle­
sannete täitmiseks, nagu eelkõige TIR-märkmiku täitmine ja 
tembeldamine ning tollitõkendite paigaldamine või nende 
kontrollimine. Nõuetekohaselt volitatud isikud, kellele on 
antud suuremad soodustused, peaksid kehtestama arvestuse  ▼M5
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 72  
pidamise süsteemi, mis võimaldab tolliasutustel teostada 
tõhusat tollikontrolli, jälgida protseduuri ja teha pistelisi 
kontrolle. Suuremaid soodustusi tuleks võimaldada nii, et 
see ei piiraks TIR-märkmiku valdajate vastutust, nagu on 
sätestatud konventsiooni artikli 11 lõikes 2.  
▼B 
1. 1. LISA  
1.10.c) TIR-märkmiku kasutamise eeskiri  
Kaubamanifestile lisatavad lastinimekirjad  
TIR-märkmiku kasutamise eeskirja punkti 10 alapunktiga c 
lubatakse TIR-märkmiku lisana kasutada lastinimekirju isegi 
sel juhul, kui manifestis on piisavalt ruumi kõikide veetavate 
kaupade märkimiseks. See on siiski lubatud vaid siis, kui 
nendes lastinimekirjades on loetavalt ja arusaadavas vormis 
esitatud kõik kaubamanifestis nõutavad andmed ja kui kõiki­
dest eeskirja punkti 10 alapunkti c muudest sätetest on kinni 
peetud.  
2. 2. LISA  
2.2. Artikkel 2  
2.2.1.a) Lõike 1 punkt a – Koosteelementide ühendamine  
a) Kui kasutatakse ühendusseadiseid (needid, kruvid, poldid, 
mutrid jne), tuleb neid paigaldada piisaval hulgal väljast­
poolt läbi kokkuühendatavate osade nii, et need ulatuksid 
sissepoole, kus need tuleb tugevasti kinnitada (näiteks 
neetimise või keevitamise teel, õõnesneetide või poltidega 
kinnitamise teel ning needitud või keevitatud mutri abil). 
Tavalised needid (st needid, mille paigaldamiseks on vaja 
need kinnitada ühendatavate koosteelementide mõlemalt 
poolelt) võib siiski paigaldada seestpoolt.  
Eespool mainitust hoolimata võib veoseruumide põrandad 
seestpoolt kinnitada isekeermestavate kruvide, isepuuri­
vate neetide, laengneetide või pneumaatiliselt kinnitata­
vate naeltega, mis läbivad täisnurga all põranda ja metal­
list risttala, tingimusel et mõnede ühendusseadiste, välja 
arvatud isekeermestavate kruvide pead tasandatakse rist­
tala välispinna suhtes või keevitatakse selle külge.  
b) Pädev asutus määrab kindlaks, millised ühendusseadised 
ja mitu neist peavad vastama käesoleva märkuse punkti a 
nõuetele; pädeval asutusel tuleb tagada, et selliselt ühen­
datud koosteelemente ei oleks võimalik ümber paigutada 
ega asendada ilma jälgi jätmata. Muude ühendusseadiste 
valiku ja paigaldamise kohta piirangud puuduvad.  
c) Ühendussedised, mida saab eemaldada ja asendada ilma 
jälgi jätmata üksnes ühelt poolt (st ilma et neid peaks 
käsitsema koosteelemendi mõlemalt poolelt), ei ole käes­
oleva märkuse punkti a alusel lubatud. Sellised ühendus­
seadised on näiteks laiendatavad needid, pimeneedid ja 
muud sarnased seadised.  ▼M9
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 73  
d) Eespool kirjeldatud ühendamismeetodid kehtivad selliste 
sihtotstarbeliste veoautode suhtes, nagu näiteks isotermi­
lised, külmutus- ja paakautod, kui need on vastavuses 
tehniliste nõuetega, millele sellised sõidukid peavad 
nende kasutust silmas pidades vastama. Kui tehnilistel 
põhjustel ei ole koosteelemente võimalik kinnitada käes­
oleva märkuse punktis a kirjeldatud viisil, võib koostee­
lemendid ühendada käesoleva märkuse punktis c 
mainitud seadiste abil, tingimusel et siseseinal kasutatud 
seadistele ei pääse väljastpoolt ligi.  
2.2.1.b) Lõike 1 punkt b – Uksed ja muud sulgemissüsteemid  
a) Seadis, millele tollitõkend paigaldatakse, tuleb:  
i) kinnitada keevisega või vähemalt kahe ühendussea­
dise abil, mis vastavad selgitava märkuse 2.2.1 punk­
tile a, või  
ii) konstrueerida nii, et seda ei saaks pärast veoseruumi 
sulgemist ja tollitõkendi paigaldamist eemaldada ilma 
jälgi jätmata,  
samuti peab:  
iii) seadisel olema vähemalt 11 mm läbimõõduga avad 
või vähemalt 11 mm pikkune ja 3 mm laiused 
pilud ja  
iv) seadis olema turvaline vaatamata kasutatud tollitõ­
kendi liigile.  
b) Uste hinged, sagarad, hingekonksud ja muud uste jms 
paigaldamiseks vajalikud seadised tuleb kinnitada vasta­
valt käesoleva märkuse punkti a alapunktide i ja ii nõue­
tele. Lisaks sellele tuleb selliste seadiste eri detailid 
(näiteks uksehinge plaadid, telgpoldid või pöörlid), 
kuivõrd need on vajalikud veoseruumi tolliohutuse taga­
miseks, paigaldada nii, et neid ei saaks pärast veoseruumi 
sulgemist ja sellele tollitõkendi paigaldamist eemaldada 
või maha võtta ilma jälgi jätmata (  1 ). 
Kui sellisele seadisele ei ole ligipääsu väljastpoolt, piisab 
sellest, et pärast ukse või muu sulgemissüsteemi sulge­
mist ja tollitõkendi kinnitamist ei saa seda uksehingelt 
või muult sarnaselt seadiselt eemaldada ilma jälgi 
jätmata. Kui uksel või sulgemissüsteeemil on rohkem 
kui kaks hinge, tuleb ainult kaks ukse külgedele kõige 
lähemat hinge kinnitada vastavalt punkti a alapunktide i 
ja ii nõuetele.  
c) Erandlikult võib isotermiliste veoseruumidega sõidukite 
veoseruumi ustele paigaldada tollitõkendid, uksehinged 
ja mis tahes abidetailid, mille eemaldamine võimaldaks 
ligipääsu veoseruumi sisemusse või peidikutesse, kuhu 
võib kaupu peita:  ▼B 
( 1 ) Vt käesoleva lisa joonist 1a.
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 74  
i) väljastpoolt kinnituspoltide või -kruvide abil, mis ei 
vasta selgitava märkuse 2.2.1a punkti a nõuetele, 
tingimusel et:  
— kinnituspoltide või -kruvide otsad kinnitatakse 
uksepaneeli välispinna taga oleva alusplaadi või 
sarnase seadise sisse ja  
— piisava arvu kinnituspoltide või -kruvide pead 
keevitatakse tollitõkendi, hingede jms külge nii, 
et need täielikult deformeeruvad, ja  
— kinnituspoltide või – kruvide päid ei saa eemal­
dada ilma avamisjälgi jätmata (  1 ); 
ii) soojusisolatsiooniga ukse seestpoolt sisestatud kinni­
tusseadise abil, tingimusel et:  
— seadise kinnitustihvt ja lukustusvõru ühendatakse 
pneumaatilise või hüdraulilise tööriista abil ning 
kinnitatakse ukse väliskatte ja soojustusmaterjali 
vahele sisestatud plaadi või samalaadse seadme 
taha, ning  
— kinnitustihvti peale ei oleks võimalik ligi pääseda 
veoseruumi sisemusest, ning  
— piisaval arvul lukustusvõrusid ja kinnitustihvte 
keevitatakse kokku nii, et neid seadiseid ei oleks 
võimalik eemaldada ilma jälgi jätmata (  2 ). 
Mõiste „isotermiline veoseruum” hõlmab ka külmutus­
seadmetega ja soojusisolatsiooniga varustatud 
veoseruume.  
d) Sõidukid, millel on suur hulk sulgemisseadiseid, nagu 
näiteks ventiilid, sulgemiskraanid, luugikaaned, äärikud 
ja muud sarnased seadised, peavad olema konstrueeritud 
nii, et vajalikke tollitõkendeid oleks võimalikult vähe. Sel 
eesmärgil tuleb lähestikku asuvad sulgemisseadised 
omavahel ühendada ühise seadisega, mille puhul on 
vajalik ainult üks tollitõkend, või varustada samal 
eesmärgil kasutatava kaanega.  
e) Avatava katusega sõidukid peavad olema konstrueeritud 
nii, et nende puhul oleks vaja võimalikult vähe tollitõ­
kendeid.  
f) Kui tolliohutuse tagamiseks on vaja tollitõkendeid 
rohkem kui üks, näidatakse nende arv TIR-tunnistuse 
punkti 5 all (1975. aasta TIR-konventsiooni 4. lisa). 
Tollitõkendite täpsete asukohtade näitamiseks lisatakse 
TIR-tunnistusele sõiduki joonis või fotod.  ▼B 
( 1 ) Vt käesoleva lisa joonist 1. 
( 2 ) Vt käesoleva lisa joonist 5.
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 75  
2.2.1.c) Lõike 1 punkt c – Ventilatsiooniavad  
a) Nende suurim läbimõõt ei tohi ületada 400 mm.  
b) Avad, mille kaudu on võimalik pääseda otse veoseruumi, 
tuleb katta:  
i) traatvõrgu või perforeeritud metallplaadiga (mõlemal 
juhul on aukude maksimaalne läbimõõt 3 mm) ja 
kaitsta keevitatud lattvõrega (aukude maksimaalne 
läbimõõt 10 mm), või  
ii) ühe piisavalt tugeva perforeeritud metallplaadiga 
(aukude maksimaalne läbimõõt on 3 mm; plaadi 
paksus on vähemalt 1 mm).  
c) Avad, mille kaudu ei ole võimalik pääseda otse veose­
ruumi (näiteks põlvede või tõkkeplaadi tõttu), tuleb 
varustada punktis b nimetatud seadistega, kuid nende 
aukude läbimõõdud võivad olla vastavalt kas 10 mm 
(traatvõrgu või metallplaadi puhul) või 20 mm (metallist 
lattvõre puhul).  
d) Tenti tehtud avade puhul on nõutavad käesoleva märkuse 
punktis b osutatud seadised. Lubatud on siiski sellised 
sulgemisseadised nagu näiteks väljastpoolt paigaldatud 
perforeeritud metallplaat ning seestpoolt paigaldatud 
traat- või muu võrk.  
e) Lubatud on samalaadsed muust materjalist kui metallist 
seadised, tingimusel et augud on nõutava läbimõõduga ja 
kasutatav materjal on piisavalt tugev, et auke ei saaks 
oluliselt suurendada ilma jälgi jätmata. Lisaks sellele 
peab ventilatsiooniseade olema selline, et seda ei saaks 
asendada ainult ühelt poolt tenti.  
f) Ventilatsiooniava võib olla varustatud kaitseseadmega. 
See seade kinnitatakse tendi külge selliselt, et selle ava 
kaudu on võimalik teostada tollikontrolle. See kinnita­
takse tendile vähemalt 5 cm kaugusele ventilatsiooniava 
ekraanist.  
2.2.1.c)-2 Drenaažiavad  
a) Nende suurim läbimõõt ei tohi ületada 35 mm.  
b) Avad, mille kaudu on võimalik pääseda otse veoseruumi, 
peab varustama seadistega, mida kirjeldatakse selgitava 
märkuse 2.2.1 c-1 punktis b ventilatsiooniavade kohta.  
c) Kui drenaažiavade kaudu ei ole võimalik pääseda otse 
veoseruumi, ei ole käesoleva märkuse punktis b osutatud 
seadised vajalikud, tingimusel et avad varustatakse kindla 
tõkkeplaadisüsteemiga, mis on kergesti ligipääsetav 
veoseruumi seest.  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 76  
2.2.3. Lõige 3 – Purunemiskindel klaas  
Klaasi loetakse purunemiskindlaks, kui sõiduki kasutamisel 
normaaltingimustes ilmnevate tegurite tõttu ei teki selle 
purunemise ohtu. Klaas peab olema varustatud purunemis­
kindla klaasi tunnusmärgiga.  
2.3. Artikkel 3  
2.3.3. Lõige 3 – Mitmest tükist koosnev tent  
a) Tendi tükid võivad olla eri materjalidest, mis vastavad 
2. lisa artikli 3 lõike 2 sätetele.  
b) Tendi valmistamisel on lubatud tükkide mis tahes paigu­
tused, tingimusel et need paigutused tagavad tendi piisava 
turvalisuse ja tükid ühendatakse vastavalt 2. lisa artikli 3 
nõuetele.  
2.3.6.a) Lõike 6 punkt a  
2.3.6.a)–1 Liugrõngastega varustatud sõidukid  
Käesoleva lõike alusel on lubatud sõiduki külge kinnitatud 
metallvarbadel liikuvad metallist kinnitusrõngad (  1 ) tingi­
musel, et:  
a) varvad kinnitatakse sõiduki külge üksteisest maksimaal­
selt 60 cm kaugusele ja sellisel viisil, et neid ei saa 
eemaldada ja tagasi panna ilma jälgi jätmata;  
b) rõngad on valmistatud kaksikrõngana või varustatud 
keskvarvaga ja tehtud ühest tükist keevitust kasutamata ja  
c) tent kinnitatakse sõidukile täpselt käesoleva konvent­
siooni 2. lisa artikli 1 punktis a ettenähtud tingimustele 
vastavalt.  
2.3.6.a)–2 Pöörlevate rõngastega varustatud sõidukid  
Pöörlevad metallrõngad, millest igaüks pöörleb sõidukile 
kinnitatud metallist vedrukammitsas, on käesoleva lõike (  2 ) 
alusel lubatud, tingimusel et:  
a) iga vedrukammits on sõidukile kinnitatud selliselt, et seda 
ei saaks eemaldada ja tagasi panna ilma jälgi jätmata, ja  
b) iga vedrukammitsa vedru oleks täielikult suletud kelluke­
sekujulisse metallkapslisse.  
2.3.6.b) Lõike 6 punkt b – Püsikinnitusega tendid  
Kui üks või mitu tendi serva kinnitatakse püsivalt sõiduki 
kere külge, tuleb tent kinnitada ühe või mitme metallist või 
muust sobivast materjalist liistuga, mis kinnitatakse sõiduki 
kere külge ühendusseadiste abil, mis vastavad 6. lisa selgi­
tava märkuse 2.2.1a punkti a nõuetele.  ▼B 
( 1 ) Vt käesoleva lisa joonist 2. 
( 2 ) Vt käesoleva lisa joonist 2a.
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 77  
2.3.8. Lõige 8 – Rõngaste ja aasade vaheline kaugus  
Kui rõngad paigaldatakse sissepööratult külgpaneelidesse 
ning kui aasad on ovaalse kujuga ja piisavalt väikesed 
selleks, et mahuksid täpselt üle rõngaste, on lubatud püstta­
last mõlemal pool jätta vahekauguseks üle 200 mm, kuid 
mitte üle 300 mm.  
2.3.11.a) Lõike 11 punkt a  
2.3.11.a)–1 Tendi pingutusklapid  
Paljude sõidukite tendid on väljastpoolt varustatud horison­
taalse klapiga, millel on piki sõiduki külge kulgevad aasad. 
Sellised klapid, mida nimetatakse pingutusklappideks, on 
mõeldud tendi pinguldamiseks pingutusköite või sarnaste 
abivahendite abil. Selliste klappidega saab peita tentidesse 
tehtud horisontaalseid pilusid, mille kaudu on ebaseadusli­
kult võimalik pääseda sõidukis oleva kaubani. Seepärast on 
soovitatav, et selliste klappide kasutamist ei lubataks. Pingu­
tusklappide asemel võib kasutada järgmisi süsteeme:  
a) tendi sisepoolele kinnitatavad sarnase konstruktsiooniga 
pingutusklapid või  
b) väikesed eraldiasuvad klapid, millel on üks aas ja mis 
kinnitatakse väljapoole tenti ühtlaste vahedega nii, et 
tenti oleks võimalik vajalikul määral pingutada.  
Teatavatel juhtudel on teise lahendusena võimalik tendi 
pingutusklappide kasutamist vältida.  
2.3.11. a)-2 Tendi rihmad  
Rihmade valmistamiseks võib kasutada järgmisi materjale:  
a) nahk;  
b) venimatu tekstiilmaterjal, sealhulgas plast- või kummikat­
tega kangas, tingimusel et seda materjali ei saaks pärast 
läbilõikamist ilma jälgi jätmata kokku keevitada või 
uuesti ühendada. Lisaks sellele peab rihmade katmiseks 
kasutatav plastmaterjal olema läbipaistev ja siledapinna­
line. 
2.3.11. a)-3  Joonisel 3  ( 1 ) näidatud seadis vastab 2. lisa artikli 3 lõike 11 
punkti a viimase osa nõuetele. Samuti vastab see 2. lisa 
artikli 3 lõike 6 punktide a ja b nõuetele.  
3. 3. LISA  
3.0.17. Punkt 17 – Heakskiitmise kord  
1. Lisaga 3 nähakse ette, et konventsiooniosalise pädevad 
asutused võivad väljastada TIR-tunnistuse nimetatud 
konventsiooniosalise territooriumil konstrueeritud sõidu­
kile ning et sõiduki suhtes ei kohaldata ühtegi täiendavat 
heakskiitmise korda riigis, kus see on registreeritud või 
kus on selle omaniku elu- või asukoht.  ▼B 
( 1 ) Vt käesoleva lisa joonist 3.
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 78  
2. Nende sätete eesmärgiks ei ole piirata selle konventsioo­
niosalise pädevate asutuste, kus sõiduk on registreeritud 
või kus on selle omaniku elu- või asukoht, õigust nõuda 
TIR-tunnistuse esitamist kas importimisel või eesmär­
kidel, mis on seotud sõiduki registreerimise või kontrol­
liga või muude sarnaste nõuetega.  
3.0.20. Punkt 20 – TIR-tunnistuse kinnitamise kord  
Kui pärast sõiduki rahuldava seisukorra taastamist tuleb 
tühistada puudustega seotud märge, piisab märkest lahtris 
11 „puudused kõrvaldatud”, millele järgneb asjaomase 
pädeva asutuse nimi, allkiri ja tempel.  
8. 8. LISA  
▼M7 
8.1. Artikkel 1 a  
8.1 a.6. Lõige 6  
Komitee võib pädevatelt ÜRO teenistustelt paluda lisauuri­
mise tegemist. Alternatiivina võib komitee otsustada kaasata 
sõltumatu välisaudiitori ja volitada TIR-juhatust välja 
töötama auditi pädevuse lähtuvalt komitees kindlaksmää­
ratud auditieesmärgist. Pädevuse kiidab heaks komitee. 
Sõltumatu välisaudiitor koostab lisauurimise tulemuste 
põhjal aruande ja auditikirja ning esitab need komiteele. 
Sel juhul kantakse sõltumatu välisaudiitori kaasamisega, 
sealhulgas hankemenetlusega, seotud finantskulud 
TIR-juhatuse eelarvest.  
▼M5 
8.9. Artikkel 9  
8.9.1. Lõige 1  
TIR-juhatuse liikmed on pädevad ja kogenud tolliprotseduu­
ride, eriti TIR-transiidiprotseduuri kohaldamises nii riigi kui  
ka rahvusvahelisel tasandil. Juhatuse liikmed nimetatakse 
nende valitsuste või organisatsioonide poolt, kes on konvent­
siooniosalised. Nad esindavad konventsiooniosaliste huvisid, 
mitte mõne valitsuse või organisatsiooni erihuvisid. 
(ECE/TRANS/WP.30/AC.2/117, lõige 29).  
8.9.2. Lõige 2  
Juhul kui mõni TIR-juhatuse liige astub enne ametiaja lõppu 
tagasi, võib halduskomitee valida asendusliikme. Sel juhul 
on valitud liige ametis ainult oma eelkäija järelejäänud 
ametiaja jooksul. Juhtudel, mil TIR-juhatuse liige ei ole 
muudel põhjustel kui tagasiastumine võimeline oma 
ametiaega lõpetama, peaks asjaomane riigi ametiasutus edas­
tama selle teabe TIR-juhatusele ja TIR-sekretariaadile kirja­
likult. Sel juhul võib halduskomitee valida järelejäänud ame­
tiajaks asendusliikme. (ECE/TRANS/WP.30/AC.2/117, 
lõige 29).  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 79  
8.10. Artikkel 10  
8.10.b) Artikli 6 lõike 2a selgitavas märkuses nimetatud leping  
kehtib ühtlasi rahvusvahelise organisatsiooni käesoleva 
artikli punktis b sätestatud kohustuste suhtes, juhul kui 
TIR-märkmike tsentraliseeritud trükkimine ja jaotamine 
toimub eespool nimetatud organisatsiooni poolt.  
8.13. Artikkel 13  
8.13.1–1. Lõige 1 – Rahastamiskord  
Esialgse kaheaastase ajavahemiku lõpus näevad konventsioo­
niosalised ette, et TIR-juhatuse ja TIR-sekretariaadi tegevust 
rahastatakse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni jooksvast 
eelarvest. See ei välista esialgse rahastamiskorra pikendamist 
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni või muu allika rahasta­
mise ebapiisavuse korral.  
8.13.1–2. Lõige 1 – TIR- juhatuse tegevus  
TIR-juhatuse liikmete tööd rahastavad asjaomaste riikide 
valitsused.  
8.13.1–3. Lõige 1 – Summad  
Lõikes 1 osutatud summad põhinevad a) halduskomitee 
kinnitatud TIR-juhatuse ja TIR-sekretariaadi eelarvel ja 
kulude plaanil ning b) rahvusvahelise organisatsiooni poolt 
väljastatavate TIR-märkmike koguse prognoosil.  
8.13.2. Lõige 2  
Pärast konsulteerimist artiklis 6 osutatud rahvusvahelise 
organisatsiooniga, sisaldab konventsiooniosaliste volitusel 
ja nimel tegutseva UNECE ja artiklis 6 osutatud rahvusva­
helise organisatsiooni vahel sõlmitav leping lõikes 2 
osutatud rahastamise korda. Lepingu kiidab heaks 
halduskomitee.  
9. 9. LISA  
9.I. I osa  
▼M2 __________  
▼B 
9.II. II osa  
9.II.3. Punkt 3 – Loakomitee  
Soovitatakse asutada siseriiklikud loakomiteed, mis koos­
nevad pädevate asutuste, siseriiklike ühingute ja muude asja­
omaste organisatsioonide esindajatest.  
▼M5 
9.II.4. Lõige 4  
►M11  Õiguslik nõue esitada andmeid vastavalt lõikele 4 
loetakse täidetuks ◄, kui TIR-sekretariaadi poolt TIR-juha­
tuse järelevalve all sel eesmärgil välja töötatud elektroonilis i 
rakendusi on nõuetekohaselt kasutatud. (ECE/TRANS/ 
WP.30/AC.2/113, lõige 30).  
9.II.5. Lõige 5  
Selgitavat märkust 9.II.4 kohaldatakse lõike 5 suhtes  mutatis 
mutandis . (ECE/TRANS/WP.30/AC.2/113, lõige 30).  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 80  
Joonis 1  
NÄIDE ISOTERMILISE VEOSERUUMIGA SÕIDUKITE USTE HINGEDEST JA 
TOLLITÕKENDIGA KINNITATAVAST SEADISEST
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 81  
Joonis 1a  
NÄIDE UKSEHINGEST, MILLE TELGPOLT EI VAJA ERIKAITSET.  
Alljärgnevalt kujutatud uksehing vastab selgitava märkuse 2.2.1  b) punkti b 
teises lauses esitatud nõuetele. Uksehinge alusplaadi ja vahepu ksi ehitusest tule­
nevalt on telgpoldi erikaitse ülearune, kuna alusplaadi tapid u latuvad vahepuksi 
otste taha. Need tapid takistavad tollitõkendiga kinnitatud uks e avamist kinnitus­
seadise juurest ilma jälgi jätmata, isegi kui kaitsmata telgpol t eemaldatakse.
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 82  
Joonis 2  
LIUGRÕNGASTEGA TENTSÕIDUKID
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 83  
Joonis 2a  
NÄIDE PÖÖRLEVAST RÕNGAST (MUDEL D)
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 84  
Joonis 3  
NÄIDE SÕIDUKI TENDI KINNITUSSEADISEST  
Allpool näidatud seadis vastab 2. lisa artikli 3 lõike 11 punkt i a viimase osa 
nõuetele. Samuti vastab see 2. lisa artikli 3 lõike 6 punktide a ja b nõuetele.
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 85  
Joonis 4  
TENDI KINNITUSSEADIS  
Allpool esitatud seadis vastab 2. lisa artikli 3 lõike 6 punkti de a ja b nõuetele.
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 86  
Joonis 5  
NÄIDIS ISOTERMILISE UKSEGA KONSTRUKTSIOONI SEESTPOOLT SISESTATA VAST 
KINNITUSSEADISEST
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 87  
7. LISA  
KONTEINERITE HEAKSKIIDUGA SEOTUD LISA  
I OSA  
EESKIRI TEHNILISTE TINGIMUSTE KOHTA, MIDA KOHALDATAKSE 
KONTEINERITE SUHTES NENDE HEAKSKIITMISEL 
RAHVUSVAHELISEKS TOLLITÕKENDIGA VEOKS  
Artikkel 1  
Aluspõhimõtted  
Rahvusvaheliseks tollitõkendiga kaubaveoks võib heaks kiita üks nes need kontei­
nerid, mis on ehitatud ja varustatud nii, et:  
a) nende tollitõkendiga suletud osast ei saa kaupu välja võtta ega juurde panna 
ilma avamisjälgi jätmata või tollitõkendit rikkumata;  
b) tollitõkendeid on võimalik paigaldada lihtsalt ja tõhusalt;  
c) need ei sisalda peidikuid, kuhu saaks kaupu peita;  
d) kõik veoseruumid on tollikontrolliks kergesti ligipääsetavad . 
Artikkel 2  
Konteinerite ehitus  
1. Käesoleva eeskirja artikli 1 nõuete täitmiseks:  
a) ühendatakse konteinerite koosteelemendid (seinad, põrand, uk sed, katus, püst­
talad, raamid, risttalad jne) kas seadiste abil, mida ei saa ee maldada ja kohale 
tagasi panna väljastpoolt ilma jälgi jätmata, või meetodite abi l, mille tule­
musel saadakse tarind, mida ei saa muuta jälgi jätmata. Kui sei nad, põrand, 
uksed ja katus koosnevad mitmest osast, peavad need vastama sam adele 
nõuetele ja olema piisavalt tugevad;  
b) peavad uksed ja kõik muud sulgemissüsteemid (sealhulgas sulg emiskraanid, 
luugid, äärikud jm) olema varustatud seadisega, millele saaks k innitada tolli­
tõkendi. Nimetatud seadis peab olema selline, et seda ei saa ee maldada ega 
tagasi panna väljastpoolt ilma jälgi jätmata ning et ust või su lgurit ei saaks 
avada ilma tollitõkendit rikkumata. Tõkend peab olema kaitstud asjakohasel 
viisil. Avatavad katused on lubatud;  
c) tuleb ventilatsiooni- ja drenaažiavad varustada seadisega, m is takistab juurde­
pääsu konteineri sisemusse. Nimetatud seadis peab olema selline , et seda ei 
saa eemaldada ega tagasi panna väljastpoolt ilma jälgi jätmata.  
2. Olenemata käesoleva eeskirja artikli 1 punkti c sätetest on lubatud sellised 
konteineri koosteelemendid, mis sisaldavad praktilistel põhjust el tühikuid (näiteks 
kahekordse seina vaheosad). Selleks et nimetatud ruume ei saaks  kasutada 
kaupade peitmiseks:  
i) kui konteineri sisevooderdis katab kogu seina põrandast laen i või muudel 
juhtudel, kui sisevooderdise ja välisseina vaheline ruum on täi esti kinnine, 
peab konteineri sisevooderdis olema selline, et seda ei saaks e emaldada ja 
tagasi panna väljastpoolt ilma jälgi jätmata, ja  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 88  
ii) kui vooderdis ei kata seina täies ulatuses ja kui seda väli sseinast eraldav ruum 
ei ole täiesti kinnine, ning kõikidel muudel juhtudel, kus kont eineri ehitusest 
tulenevalt tekib tühja ruumi, peab nimetatud ruume olema võimal ikult vähe ja 
need peavad olema tollikontrolliks kergesti ligipääsetavad.  
3. Aknad on demonteeritavate üksuste puhul vastavalt konventsio oni 6. lisa 
selgitava märkuse 0.1 punkti j definitsioonile lubatud tingimus el, et need on 
valmistatud piisavalt vastupidavast materjalist ning et neid ei  saa väljastpoolt 
eest ära võtta ja tagasi panna ilma jälgi jätmata. Klaas on sii ski lubatud, ent 
muu kui purunemiskindla klaasi kasutamise korral tuleb akende e tte panna 
tugev metallvõrestik, mida ei saa väljastpoolt eemaldada; võre avade läbimõõt 
ei tohi ületada 10 mm. Aknad ei ole lubatud konventsiooni artik li 1 punktis j 
määratletud konteineritel, välja arvatud demonteeritavad üksuse d, mis on määrat­
letud konventsiooni 6. lisa selgitava märkuse 0.1 punktis j.  
Artikkel 3  
Kokkupandavad või lahtivõetavad konteinerid  
Kokkupandavate või lahtivõetavate konteinerite suhtes kohaldata kse käesoleva 
eeskirja artiklite 1 ja 2 sätteid; lisaks sellele peab neil ole ma lukustussüsteem, 
mis lukustab konteineri eri osad kohe kokku, kui konteiner on k okku montee­
ritud. See lukustussüsteem peab olema selline, et toll peab saa ma selle tollitõ­
kendiga kinnitada, kui süsteem jääb pärast konteineri kokkumont eerimist välja­
poole konteinerit.  
Artikkel 4  
Tentkonteinerid  
1. Tentkonteinerite kohta kehtivad käesoleva eeskirja artiklite  1, 2 ja 3 sätted 
vastavate erisustega. Lisaks sellele peavad need konteinerid va stama käesoleva 
artikli sätetele.  
2. Tent on kas tugevast presendist või plast- või kummikattega kangast, mis 
on piisavalt tugev ja venimatu. Tent peab olema heas korras ja paigaldatud nii, et 
pärast kinnitusseadise sulgemist ei ole võimalik pääseda veose juurde ilma jälgi 
jätmata.  
3. Kui tent koosneb mitmest tükist, tuleb nende servad voltida üksteise vahele 
ja õmmelda kokku kahe, teineteisest vähemalt 15 mm kaugusel asu va õmblusega. 
Õmblused tuleb teha vastavalt käesoleva eeskirja joonisele 1; k ui tendi teatavate 
osade (nagu näiteks klapid ja tugevdatud nurgad) puhul ei ole s iiski võimalik 
neid nimetatud viisil ühendada, piisab pealmise osa tagasikeera misest ja õmblu­
sest vastavalt käesolevale eeskirjale lisatud joonisele 2. Üks õmblus on näha 
üksnes seestpoolt ja selle õmbluse jaoks kasutatud niidi värv p eab selgelt erinema 
tendi värvist ja teise õmbluse jaoks kasutatud niidi värvist. K õik õmblused 
peavad olema tehtud masinaga.  
4. Kui tent on plastkattega kangast ja see koosneb mitmest tüki st, võib need 
tükid omavahel ühendada kokkusulatamise teel vastavalt käesolev ale eeskirjale 
lisatud joonisele 3. Ühe tüki serv peab katma teise serva vähem alt 15 mm 
ulatuses. Tükid sulatatakse kokku kogu kattuvuse ulatuses. Tend i välisserv 
kaetakse vähemalt 7 mm laiuse plastribaga, mis kinnitatakse sam uti kokkusula­
tamise teel. Plastribale ja sellest mõlemale poole jäävale 3 mm  laiusele tendiosale 
kantakse ühtne ja selge reljeefmuster. Kokkusulatamine peab ole ma tehtud nii, et 
tükke ei oleks jälgi jätmata võimalik eraldada ja uuesti ühenda da. ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 89  
5. Parandusi tehakse käesolevale eeskirjale lisatud joonisel 4 näidatud viisil; 
servad volditakse üksteise vahele ja õmmeldakse kokku kahe näht ava õmblusega, 
mille vahe on vähemalt 15 mm; seestpoolt nähtava niidi värv pea b selgelt 
erinema väljastpoolt nähtava niidi värvist ja tendi värvist; kõ ik õmblused peavad 
olema tehtud masinaga. Kui serva lähedalt vigastatud tenti para ndatakse paigaga, 
võib õmbluse teha ka vastavalt käesoleva artikli lõikele 3 ja k äesolevale eeskir­
jale lisatud joonisele 1. Plastkattega kangast võib parandada k äesoleva 
artikli lõikes 4 kirjeldatud viisil, kuid sel juhul tuleb plast riba kinnitada tendi 
mõlemale poolele ja paik asetatakse sissepoole.  
6. Tent kinnitatakse konteinerile täpselt vastavalt käesoleva e eskirja artikli 1 
punktides a ja b sätestatud tingimustele. Kasutada võib järgmis i süsteeme:  
a) tendi kinnitamiseks kasutatakse:  
i) konteineri külge kinnitatud metallrõngaid,  
ii) tendi servas olevaid aasasid ja  
iii) kinnitusvahendit, mis läheb läbi rõngaste ja üle tendi nin g on täies 
pikkuses väljastpoolt nähtav.  
Tent peab ulatuma üle konteineri jäikade osade vähemalt 250 mm laiuselt 
kinnitusrõngaste keskelt mõõdetuna, kui konteineri konstruktsio on ei ole 
selline, et on takistatud ligipääs kaubale;  
b) kui tendi serv kinnitatakse püsivalt konteineri külge, peab ühendus olema 
katkematu ja tehtud tugevate seadiste abil;  
c) kui kasutatakse tendi lukustussüsteemi, peab see süsteem luk ustatult ühen­
dama tenti väljaspool konteinerit (näiteks vt käesolevale eeski rjale lisatud 
joonist 6).  
7. Tenti toetab asjakohane pealisehitis (püsttalad, seinad, kaa red, liistud jne).  
8. Rõngaste ja aasade vahe ei tohi ületada 200 mm. See vahe või b sellest 
väärtusest siiski suurem olla, kuid mitte üle 300 mm püsttalast  kummalgi pool 
asuvate rõngaste ja aasade vahel, kui konteineri ja tendi ehitu sviis on selline, et 
see välistab juurdepääsu konteineri sisemusse. Aasad peavad ole ma tugevdatud.  
9. Kasutatakse järgmisi kinnitusvahendeid:  
a) terastrosse, mille läbimõõt on vähemalt 3 mm, või  
b) kanep- või sisalköisi, mille läbimõõt on vähemalt 8 mm ja mi s on kaetud 
venimatu läbipaistva plastkestaga, või  
c) kiudoptilistest juhtmete kimbust koosnevaid teraskeermestatu d trosse, mis on 
kaetud läbipaistva plastikuga, või  
d) tekstiilköisi, mis on kaetud vähemalt neljaharulise terastra atkattega, tingimusel 
et trossi läbimõõt on vähemalt 3 mm (läbipaistvat plastikkesta arvestamata).  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 90  
Kooskõlas käesoleva artikli lõike 9 punktidega a või d võivad t rossid olla 
kaetud venimatu läbipaistva plastikkestaga.  
Kui tent tuleb kinnitada raamile konstruktsioonis, mis vastab k äesoleva arti­
kli lõike 6 punkti a sätetele, võib kinnitusvahendina kasutada rihma (sellise 
konstruktsiooni näide on esitatud käesoleva lisa joonisel 7). R ihma materjal, 
mõõtmed ja kuju peavad vastama lõike 11 punkti a alapunktis iii  sätestatud 
nõuetele.  
10. Kõik trossid ja köied peavad olema ühes tükis ning mõlemas otsas peab 
olema karastatud metallotsak. Iga metallotsak peab võimaldama t ollitõkendi nööri 
või riba paigaldamist. Iga metallotsaku kinnitil peab, käesolev a artikli lõike 9 
punktide a, b ja d kohaselt, olema trossi või köit läbiv õõnesn eet, millest 
pannakse läbi tollitõkendi nöör või riba. Tross või köis peab o lema nähtav 
mõlemal pool õõnesneeti, tagamaks et tross või köis on ühes tük is (vt käesole­
vale eeskirjale lisatud joonist 5).  
11. Tenti tehtud peale- ja mahalaadimisavade juures peavad kaks  pinda olema 
omavahel ühendatud. Kasutada võib järgmisi süsteeme:  
a) kaks tendi serva peavad teineteisest piisavalt üle ulatuma. Nende kinnitami­
seks kasutatakse lisaks:  
i) vastavalt käesoleva artikli lõigetele 3 ja 4 õmmeldud või ko kkusulatatud 
klappe,  
ii) käesoleva artikli lõike 8 tingimustele vastavaid rõngaid ja  aasasid, 
kusjuures need aasad peavad olema valmistatud metallist, ja  
iii) sobivast materjalist valmistatud venimatut ühes tükis rihm a, mille laius on 
vähemalt 20 mm ja paksus 3 mm ning mis läheb läbi rõngaste ja h oiab 
koos tendi kaks serva ja klapi; rihm tuleb kinnitada tendi sise poolele ja 
varustada:  
— aasaga, kuhu kinnitatakse käesoleva artikli lõikes 9 nimetatu d tross 
või köis, või  
— aasaga, mida saab ühendada käesoleva artikli lõikes 6 nimetat ud 
metallrõngaga ja kinnitada käesoleva artikli lõikes 9 nimetatud  trossi 
või köiega.  
Kui kasutatakse eriseadist, nagu näiteks tõkkeplaat, mis takist ab ligipääsu 
konteinerile ilma jälgi jätmata, ei ole klapp vajalik. Klapid e i ole nõutavad 
ka kardintentidega konteinerite puhul.  
b) Eriline lukustussüsteem, mis surub konteineri sulgemisel ja tollitõkendiga 
kinnitamisel tentide ääred tihedalt kokku. See süsteem peab ole ma varustatud 
avaga, millest saab läbi panna käesoleva artikli lõikes 6 osuta tud metallrõnga 
ja see tuleb tugevasti kinnitada käesoleva artikli lõikes 9 osu tatud köie või 
trossiga (näiteks vt käesoleva lisa joonist 8).  
12. Konteineri kohustuslikud identifitseerimismärgid ja käesole va lisa II osas 
sätestatud heakskiidutahvlid ei tohi mingil juhul olla tendi al l. ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 91  
Artikkel 5  
Kardintentidega konteinerid  
1. Vajadusel kohaldatakse käesoleva eeskirja artiklite 1, 2, 3 ja 4 sätteid kardin­
tentidega konteinerite suhtes. Lisaks peavad need konteinerid v astama käes­
oleva artikli sätetele.  
2. Kardintent, põrand, uksed ja muud konteineri koosteelemendid  peavad 
vastama kas käesoleva eeskirja artikli 4 lõigete 6, 8, 9 ja 11 nõuetele või 
allolevate punktide i–vi nõuetele:  
▼M6 
i) kardintent, põrand, uksed ja kõik muud veoseruumi koosteelem endid 
ühendatakse kas seadiste abil, mida ei saa eemaldada või asenda da väljast­
poolt ilma nähtavaid avamisjälgi jätmata, või meetodite abil, m illega 
saadakse tarind, mida ei saa muuta nähtavaid jälgi jätmata;  
▼B 
ii) tent peab katma konteineri ülaosa jäiku osi vähemalt 1/4 ul atuses pingu­
tusrihmade vahelisest tegelikust kaugusest. Tent peab katma kon teineri 
alumise osa jäiku osi vähemalt 50 mm ulatuses. Tendi ja kontein eri 
jäikade osade vaheline horisontaalne ava konteineri püsttelje s uhtes ristia­
sendis ei või olla üle 10 mm, kui konteineron tolliotstarbel su letud ja 
kinnitatud;  
▼M6 
iii) kardintendi juhtsiin, kardintendi pingutusseadised ja muud  liikuvosad 
monteeritakse kokku selliselt, et suletud ja tollitõkendiga kin nitatud uksi 
ja muid liikuvosi ei saaks ei avada ega sulgeda väljastpoolt il ma nähtavaid 
jälgi jätmata. Kardintendi juhtsiin, kardintendi pingutusseadis ed ja muud 
liikuvosad monteeritakse kokku selliselt, et konteinerile ei ol eks pärast 
sulgemisseadiste kinnitamist võimalik pääseda ilma nähtavaid jä lgi 
jätmata. Üks sellise konstruktsioonisüsteemi näide on esitatud käesolevale 
eeskirjale lisatud joonisel 9;  
▼B 
iv) tolliotstarbel kasutatavate pingutusrihmade vaheline horiso ntaalne kaugus 
konteineri jäikadel osadel ei või ületada 200 mm. Vahekaugus võ ib siiski 
olla suurem, kuid ei tohi olla üle 300 mm püsttalast kummalgi p ool 
asuvate rõngaste vahel, kui konteineri ja tentide ehitus on sel line, et väldib 
juurdepääsu konteinerile. Igal juhul tuleb täita eespool punkti s ii määrat­
letud tingimusi;  
v) pingutusrihmade vaheline kaugus ei tohi olla üle 600 mm;  
vi) tentide fikseerimiseks konteineri jäikade osade külge kasut atavad kinnitus­
vahendid peavad vastama käesoleva eeskirja artikli 4 lõike 9 nõ uetele.  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 92  
Artikkel 6  
Tentkangast liugkatusega konteinerid  
1. Käesoleva eeskirja artiklite 1, 2, 3, 4 ja 5 sätteid tuleb v ajaduse korral 
kohaldada tentkangast liugkatusega konteinerite suhtes. Lisaks peavad need 
konteinerid vastama käesoleva artikli sätetele.  
2. Tentkangast liugkatus peab vastama allpool punktides i–iii e sitaud nõuetele.  
i) tentkangast liugkatus ühendatakse kas seadiste abil, mida ei  saa eemaldada 
või asendada väljastpoolt ilma nähtavaid jälgi jätmata, või mee todite abil, 
millega saadakse tarind, mida ei saa muuta nähtavaid jälgi jätm ata; 
ii) liugkatuse tent peab katuse jäika osa konteineri esiküljel katma nii, et katu­
setenti ei oleks võimalik tõmmata üle ülemise pikitala ülaserva . Katusetendi 
äärisesse paigaldatakse kogu konteineri pikkuses mõlemale külje le eelpinges­
tatud terastross nii, et seda ei oleks võimalik eemaldada ja ta gasi panna ilma 
nähtavaid jälgi jätmata. Katusetent kinnitatakse liugalusele ni i, et seda ei 
saaks eemaldada ja uuesti kinnitada ilma nähtavaid jälgi jätmat a; 
iii) liugkatuse juhtsiin, liugkatuse pingutusseadised ja muud l iikuvosad montee­
ritakse kokku selliselt, et suletud ja tollitõkendiga kinnitatu d uksi, katust ja 
muid liikuvosi ei saaks ei avada ega sulgeda väljastpoolt ilma nähtavaid jälgi 
jätmata. Liugkatuse juhtsiin, liugkatuse pingutusseadised ja mu ud liikuvosad 
monteeritakse kokku selliselt, et konteinerisse ei oleks pärast  sulgemissea­
diste kinnitamist võimalik pääseda ilma nähtavaid jälgi jätmata . 
Üks sellise võimaliku konstruktsioonisüsteemi näide on esitatud  käesolevale 
eeskirjale lisatud joonisel 10.  ▼M6
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 93  
Joonis 1  
MITMEST TÜKIST VALMISTATUD TENT
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 94  
Joonis 2  
MITMEST TÜKIST VALMISTATUD TENT
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 95  
Joonis 3  
MITMEST TÜKIST VALMISTATUD TENT
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 96  
Joonis 4  
TENDI PARANDAMINE
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 97  
Joonis 5  
OTSAKU NÄIDIS
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 98  
Joonis 6  
TENDI LUKUSTUSSÜSTEEMI NÄIDIS
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 99  
Joonis 7  
NÄIDE SPETSIAALSELT KONSTRUEERITUD RAAMILE KINNITATUD TENDIST
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 100  
Joonis 8  
PEALE- JA MAHALAADIMISAVADE LUKUSTUSSÜSTEEM
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 101  
Joonis 9  
KARDINTENDIGA SÕIDUKI KONSTRUKTSIOONI NÄIDE
  ▼M6
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 102  
Joonis 9 jätkub
  ▼M6
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 103  
Joonis 9 jätkub
  ▼M6
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 104  
Joonis 10  
TENTKANGAST LIUGKATUSEGA KONTEINERI KONSTRUKTSIOONI NÄIDE
  ▼M6
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 105  
Joonis 10 jätkub
  ▼M6
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 106  
Joonis 10 jätkub
  ▼M6
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 107  
II OSA  
I OSA TEHNILISTELE TINGIMUSTELE VASTAVATE KONTEINERITE 
HEAKSKIITMISE KORD  
Üldsätted  
1. Konteinerite heakskiitmine tollitõkendiga kaubaveoks võib to imuda kas:  
a) tootmisetapis konstruktsioonitüübi alusel (heakskiitmine too tmisetapis); 
või 
b) pärast tootmisetappi üksikult või nii, et heakskiidu saab te atud arv sama 
liiki konteinereid (heakskiitmine tootmisjärgses etapis).  
Mõlema heakskiitmise korra ühised sätted  
2. Pädev asutus, kes vastutab heakskiidu andmise eest, väljasta b taotlejale 
pärast heakskiitmist kehtiva TIR-tunnistuse vastavalt olukorral e kas piiramatu 
arvu heakskiidetud liiki konteinerite või kindla arvu konteiner ite suhtes.  
3. Heakskiidu saaja kinnitab heakskiidutahvli konteinerile või konteineritele 
enne, kui neid hakatakse kasutama tollitõkendiga kaubaveos.  
4. Heakskiidutahvel kinnitatakse püsivalt kohta, kus see on sel gelt nähtav 
muude ametlikel eesmärkidel antud tõendavate tahvlite kõrval.  
5. Käesoleva osa 1. liites esitatud I näidisele vastavaks heaks kiidutahvliks on 
metallplaat mõõtmetega vähemalt 20 × 10 cm. Tahvli sisse pressi takse või 
selle peale kantakse reljeeftrükis või muul püsival ja loetaval  viisil vähemalt 
inglise või prantsuse keeles järgmised andmed:  
a) sõnad „Heaks kiidetud tollitõkendiga veoks”;  
b) selle riigi nimi, kus heakskiit anti, kas välja kirjutatult või rahvusvahelises 
liikluses mootorsõidukite registreerimisriigile viitava eraldus märgina ning 
TIR-tunnistuse number (numbrid, tähed jm) ning heakskiitmise aa sta 
(näiteks „NL/26/73”, mis tähendab: „Madalmaad, TIR-tunnistus nr  26, 
väljastatud 1973”);  
c) tootja poolt konteinerile antud seerianumber (tootjanumber);  
d) kui konteiner on heaks kiidetud konstruktsioonitüübi alusel,  siis kontei­
neri tüübi identifitseerimisnumbrid või -tähed.  
6. Kui konteiner ei vasta enam heakskiidu saamiseks ettenähtud tehnilistele 
tingimustele, tuleb enne tollitõkendiga kaubavedu taastada sell e seisukord 
heakskiidu saamisel, et konteiner vastaks jälle nimetatud tehni listele 
tingimustele.  
7. Kui konteineri olulised omadused on muutunud, siis heakskiit  selle kontei­
neri suhtes enam ei kehti ning enne kui konteinerit saab kasuta da tollitõken­
diga kaubaveol, peab pädev asutus selle uuesti heaks kiitma.  
Konstruktsioonitüübi alusel tootmisetapis toimuva heakskiitmisega seotud 
erisätted  
8. Kui konteinerid toodetakse ühe konstruktsioonitüübi järgi se eriana, võib 
tootja taotleda valmistajariigi pädevalt asutuselt heakskiidu a ndmist kons­
truktsioonitüübi alusel.  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 108  
9. Tootja märgib oma taotluses ära kõnealuse konteineri tüübile  tema poolt 
antud identifitseerimisnumbrid või -tähed.  
10. Taotlusega koos peavad olema kõnealuse konteineritüübi joon ised ja üksi­
kasjalik konstruktsioonispetsifikaat.  
11. Tootja võtab kirjalikult kohustuse:  
a) esitada pädevale asutusele need asjaomast tüüpi konteinerid,  mida see 
asutus tahab üle vaadata;  
b) lubada pädeval asutusel teha muid konteineriga seotud ülevaa tusi millal 
tahes asjaomase tüübi seeriatootmise jooksul;  
c) teatada pädevale asutusele kõikidest joonistesse või spetsif ikaatidesse 
tehtud muudatustest, olenemata nende ulatusest, enne muudatuste  
tegemist;  
d) märkida konteinerile nähtavasse kohta konstruktsioonitüübi i dentifitseeri­
misnumbrid või -tähed ning samuti konteineri järjekorranumber k õnealu­
ses seerias (tootjanumber);  
e) pidada arvestust heakskiidetud konstruktsioonitüübile vastav alt toodetud 
konteinerite kohta.  
12. Pädev asutus teatab vajaduse korral, milliseid muudatusi tu leb teha kons­
truktsioonitüübis, et konteineri saaks heaks kiita.  
13. Konstruktsioonitüüpi ei saa heaks kiita enne, kui pädev asu tus on ühe või 
enama sama tüüpi konteineri ülevaatamisega kindlaks teinud, et seda tüüpi 
konteinerid vastavad I osas ettenähtud tehnilistele tingimustel e. 
14. Kui konteineri tüüp kiidetakse heaks, väljastatakse taotlej ale üksainus käes­
oleva osa 2. liites esitatud II näidisele vastav TIR-tunnistus,  mis kehtib 
kõikide konteinerite suhtes, mis on toodetud vastavalt heakskii detud tüübi 
spetsifikaadile. Selline tunnistus lubab tootjal kinnitada tüüb iseeriasse kuulu­
vale konteinerile käesoleva osa punktis 5 kirjeldatud heakskiid utahvli.  
Tootmisjärgses etapis toimuva heakskiitmisega seotud erisätted  
15. Kui heakskiitu ei ole taotletud tootmisetapis, võib omanik,  ettevõtja või 
nende esindaja taotleda heakskiitu pädevalt asutuselt, kellele ta saab esitada 
konteineri või konteinerid, millele taotletakse heakskiitu.  
16. Käesoleva osa punkti 15 kohaselt esitatud heakskiidutaotlus es peab olema 
igale konteinerile tootja poolt märgitud seerianumber (tootjanu mber).  
17. Kui pädev asutus on kindlaks teinud, et konteiner või konte inerid vastavad I 
osas ettenähtud tehnilistele tingimustele, kontrollides nii mit ut konteinerit, 
kui ta vajalikuks peab, väljastab see asutus käesoleva osa 3. l iites esitatud 
III näidisele vastava TIR-tunnistuse, mis kehtib üksnes heakski idetud kontei­
nerite suhtes. Selline tunnistus, millel on kõnealuse tootja po olt konteinerile 
antud seerianumber või -numbrid, annab taotlejale õiguse kinnit ada igale 
heakskiidetud konteinerile punktis 5 ettenähtud heakskiidutahvl i. ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 109  
1. liide  
I näidis  
Heakskiidutahvel  
(ingliskeelne variant)
  
I näidis  
Heakskiidutahvel  
(prantsuskeelne variant)
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 110  
2. liide  
II näidis
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 111  
OLULINE MÄRKUS  
(1975. aasta TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubave o tollikonventsiooni 7. lisa II osa 
punktid 6 ja 7)
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 112  
3. liide  
III näidis
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 113  
OLULINE MÄRKUS  
(1975. aasta TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubave o tollikonventsiooni 7. lisa II osa 
punktid 6 ja 7)
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 114  
III OSA  
SELGITAVAD MÄRKUSED  
Käesoleva konventsiooni 6. lisa selgitavaid märkusi 2. lisa koh ta kohaldatakse  
mutatis mutandis  käesoleva konventsiooni alusel tollitõkendiga kaubaveoks 
heakskiidetud konteinerite suhtes.  
7.I.4–6 a) I osa artikli 4 lõike 6 punkt a  
7. lisa III osas esitatud joonisel on näide tolli poolt aktsept eeritava süsteemi 
kohta, millega tent kinnitatakse konteineri nurgavalandite külg e. 
7.II-5 d) II osa punkti 5 alapunkt d  
Kui kaks tentkonteinerit, mis on heaks kiidetud tollitõkendiga veoks, ühendatakse 
omavahel nii, et need moodustavad ühe konteineri, millel on üks  tent ja mis 
vastab tollitõkendiga veoks heakskiitmise tingimustele, siis ei  nõuta selle kombi­
natsiooni suhtes eraldi TIR-tunnistust või heakskiidutahvlit.  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 115  
SEADIS TENDI KINNITAMISEKS KONTEINERI NURGAVALANDITE KÜLGE
  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 116  
8. LISA  
HALDUSKOMITEE JA TIR-JUHATUSE KOOSSEIS, ÜLESANDED JA 
TÖÖKORD  
HALDUSKOMITEE KOOSSEIS, ÜLESANDED JA TÖÖKORD  
Artikkel I  
i) Halduskomitee liikmed on konventsiooniosalised riigid.  
ii) Komitee võib otsustada, et nende käesoleva konventsiooni ar tikli 52 lõikes 1 
osutatud riikide pädevad asutused, kes ei ole selle konventsioo ni osalised ega 
ka rahvusvaheliste organisatsioonide esindajad, võivad neile hu vi pakkuvate 
küsimuste puhul osaleda komitee istungitel vaatlejatena.  
Artikkel 1a  
1. Komitee vaatab kõik konventsiooni muudatusettepanekud läbi v astavalt 
artikli 59 lõigetele 1 ja 2.  
2. Komitee jälgib konventsiooni kohaldamist ja vaatab läbi kõik  konventsioo­
niosaliste, ühingute ja rahvusvaheliste organisatsioonide konve ntsiooni alusel 
võetud meetmed ning nende vastavuse konventsioonile.  
3. TIR-juhatuse vahendusel jälgib komitee konventsiooni kohalda mist siserii­
klikul ja rahvusvahelisel tasandil ning aitab kohaldamisele kaa sa. 
▼M7 
4. Komitee võtab vastu ja vaatab läbi auditeeritud raamatupidam ise aasta­
aruanded ja auditiaruande (-aruanded), mille rahvusvaheline org anisatsioon esitab 
vastavalt 9. lisa III osast tulenevatele kohustustele. Uurimise  käigus võib komitee 
uurimismahust tulenevalt nõuda rahvusvaheliselt organisatsiooni lt või sõltumatult 
välisaudiitorilt lisateavet, selgitusi või dokumente.  
5. Ilma et see piiraks lõikes 4 nimetatud uurimist, on komiteel  riskihindami­
sele tuginedes õigus nõuda lisauurimiste tegemist. Komisjon vol itab TIR-juhatust 
tegema riskihindamist või palub seda teha pädevatel ÜRO teenist ustel.  
Lisauurimiste mahu määrab kindlaks komitee, võttes arvesse TIR- juhatuse või 
pädevate ÜRO teenistuste tehtud riskihindamist.  
Kõikide käesolevas artiklis osutatud uurimiste tulemused jäävad  TIR-juhatuse 
kätte ja edastatakse kõikidele konventsiooniosalistele nõueteko haseks vaagimi­
seks.  
6. Lisauurimiste tegemise korra kiidab heaks komitee.  
▼B 
Artikkel 2  
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär tagab komiteele s ekretariaaditee­
nused.  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 117  
Artikkel 3  
Komitee valib iga aasta esimesel istungil esimehe ja aseesimehe . 
Artikkel 4  
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär kutsub komitee ko kku igal aastal 
Euroopa Majanduskomisjoni egiidi all ja samuti vähemalt viie ko nventsiooniosa­
lise riigi pädevate asutuste taotluse korral.  
Artikkel 5  
Ettepanekud pannakse hääletusele. Igal konventsiooniosalisel ja  istungil osaleval 
riigil on üks hääl. Muud ettepanekud kui käesoleva konventsioon i muudatusette­
panekud võtab komitee vastu kohalolnute ja hääletanute häälteen amusega. Käes­
oleva konventsiooni muudatused ja käesoleva konventsiooni artik lites 59 ja 60 
osutatud otsused võetakse vastu kohalolnute ja hääletanute kahe  kolmandiku 
häälteenamusega.  
Artikkel 6  
Otsuste vastuvõtmiseks vajaliku kvoorumi moodustab vähemalt üks  kolmandik 
konventsiooniosalistest riikidest.  
Artikkel 7  
Enne istungi lõpetamist võtab komitee vastu oma aruande.  
Artikkel 8  
Vastavate sätete puudumise korral käesolevas lisas kohaldatakse  Euroopa Majan­
duskomisjoni töökorda, kui komitee ei otsusta teisiti.  
TIR-JUHATUSE KOOSSEIS, ÜLESANDED JA TÖÖKORD  
Artikkel 9  
1. Halduskomitee poolt artikli 58b alusel loodud TIR-juhatus ko osneb ühek­
sast konventsiooni eri osalisi esindavast liikmest. TIR-konvent siooni sekretär 
osaleb juhatuse istungitel.  
2. TIR-juhatuse liikmed valitakse halduskomitee poolt kohalolnu d ja hääle­
tanud liikmete häälteenamusega. TIR-juhatuse liikme ametiaeg ke stab kaks aastat. 
TIR-juhatuse liikmeid võib tagasi valida. TIR-juhatuse pädevuse  määrab kindlaks 
halduskomitee.  
Artikkel 10  
TIR-juhatus:  
a) teostab järelevalvet konventsiooni kohaldamise, sealhulgas g arantiisüsteemi 
toimimise üle, ning täidab halduskomitee poolt talle usaldatud ülesandeid;  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 118  
b) teostab järelevalvet TIR-märkmike tsentraliseeritud trükkimi se ja ühingutele 
väljastamise üle, mida võib teostada artiklis 6 viidatud tunnus tatud rahvusva­
heline organisatsioon;  
c) koordineerib ja ergutab konfidentsiaalse info ja muu teabe v ahetust konvent­
siooniosaliste riikide pädevate asutuste vahel;  
d) koordineerib ja ergutab teabevahetust konventsiooniosaliste riikide pädevate 
asutuste, garantiiühingute ja rahvusvaheliste organisatsioonide  vahel;  
e) hõlbustab vaidluste lahendamist konventsiooniosaliste, ühing ute, kindlustusfir­
made ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahel, ilma et see pi iraks vaidluste 
lahendamist käsitleva artikli 57 kohaldamist;  
f) toetab tolliametnike ja teiste TIR-süsteemiga seotud huvitat ud poolte 
koolitamist;  
g) peab keskregistrit teabe kohta, mida annavad artiklis 6 osut atud rahvusvahe­
lised organisatsioonid garantiiühingute poolt TIR-märkmike välj astamiseks 
ettenähtud kõikide eeskirjade ja korra kohta, ning levitab seda  teavet konvent­
siooniosalistele niivõrd, kuivõrd see käsitleb 9. lisas kehtest atud miinimum­
tingimusi ja -nõudeid;  
h) jälgib TIR-märkmike hinda.  
Artikkel 11  
1. TIR- sekretär kutsub juhatuse istungi kokku halduskomitee võ i vähemalt 
kolme juhatuse liikme taotlusel.  
2. Juhatus püüab teha otsuseid konsensuse alusel. Konsensuse pu udumisel 
pannakse otsused hääletamisele ja need võetakse vastu kohalviib ivate ja hääleta­
vate liikmete häälteenamusega. Otsuste vastuvõtmiseks vajalik k voorum on viis 
liiget. TIR-sekretär hääletamises ei osale.  
3. Juhatus valib esimehe ja võtab vastu täiendavad töökorda käs itlevad sätted.  
4. Vähemalt kord aastas või halduskomitee taotlusel annab juhat us oma tege­
vusest aru halduskomiteele, kellele ta esitab ka auditeeritud r aamatupidamisa­
ruanded. Juhatust esindab halduskomitees juhatuse esimees.  
5. Juhatus vaatab läbi kogu teabe ja kõik küsimused, mille on t alle edastanud 
halduskomitee, konventsiooniosalised, TIR-sekretär, riiklikud ü hingud ja käesole­
va konventsiooni artiklis 6 osutatud rahvusvahelised organisats ioonid. Nendel 
rahvusvahelistel organisatsioonidel on õigus osaleda TIR-juhatu se istungitel vaat­
lejatena, kui juhatuse esimees ei otsusta teisiti. Vajadusel võ ivad juhatuse 
esimehe kutsel osaleda juhatuse istungitel vaatlejatena ka muud  organisatsioonid.  
Artikkel 12  
TIR-sekretär on ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni sekretariaadi lii ge, kes täidab 
TIR-juhatuse otsuseid juhatuse pädevuse raames. TIR-sekretäri a bistab 
TIR-sekretariaat, mille suuruse määrab kindlaks halduskomitee.  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 119  
Artikkel 13  
1. Kuni muude rahastamisallikate saamiseni rahastatakse TIR-juh atuse ja 
TIR-sekretariaadi tööd artiklis 6 osutatud rahvusvahelise organ isatsiooni poolt 
väljastatavatelt TIR-märkmike eest makstavatest summadest.  
2. TIR-juhatuse ja TIR-sekretariaadi tegevuse rahastamise korra  kinnitab 
halduskomitee.  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 120  
9. LISA  
TIR-SÜSTEEMIGA ÜHINEMINE  
I OSA  
TIR-MÄRKMIKE VÄLJASTAMISE LOA ANDMINE ÜHINGUTELE 
►M2 JA KÄENDAJANA TEGUTSEMISEKS ◄ 
►M2 __________  ◄ ►M7 Tingimused ja -Nõuded ◄  
1. Selleks, et  ►M11  konventsiooniosalise tolliasutused või muud pädevad 
asutused ◄ lubaksid ühingul väljastada TIR-märkmikke ja anda ta gatisi vastavalt 
konventsiooni artiklile 6, peab ühing täitma järgmised  ►M2 __________  ◄ 
►M7 Tingimused ja -Nõuded ◄:  
a) tõestama, et ühing on tegutsenud ametlikult  ►M2 selle konventsioonio­
salise territooriumil asuva ühinguna, kus luba on välja antud ◄  organisat­
sioonina vähemalt ühe aasta;  
b) tõestama oma rahalise olukorra kindlust ja organisatsioonili st suutlikkust, 
mis võimaldab  ►M2 ühingul ◄ tal täita konventsioonist tulenevaid 
kohustusi;  
▼M2 __________  
▼B 
►M2 c) ◄ tal ei tohi olla raskeid või korduvaid tolli- või maksual aste õi­
gusaktide rikkumisi;  
▼M2 
d) kirjaliku lepingu või mis tahes muu õigusdokumendi koostamin e ühingu ja 
selle konventsiooniosalise pädevate asutuste vahel, mille terri tooriumil 
ühing asub, sh ühingu nõusolek oma kohustustega vastavalt lõike s 3 sätes­
tatule.  
2. Punkti 1 alapunktis d nimetatud kirjaliku lepingu või mis ta hes muu õigus­
dokumendi kinnitatud koopia, vajaduse korral koos kinnitatud tä pse tõlkega 
inglise, prantsuse või vene keelde, esitatakse TIR-juhatusele. Kõikidest 
muudatustest teatatakse viivitamata TIR-juhatusele.  
3. Ühingu kohustused on järgmised:  
i) täita konventsiooni artiklis 8 sätestatud kohustusi;  
ii) nõustuda konventsiooniosalise poolt ühe TIR-märkmiku kohta määratud 
maksimumsummaga, mida võib ühingult konventsiooni artikli 8 lõi ke 3 
alusel nõuda;  
iii) kontrollida pidevalt ja eelkõige enne isikute TIR-süsteemi ga ühinemise 
taotlemist, et need isikud täidavad käesoleva lisa II osas säte statud miini­
mumtingimusi ja -nõudeid;  
iv) tagada kõik kohustused riigis, mille territooriumil ühing a sub, seoses 
ühingu enda väljastatud TIR-märkmike alusel toimuvate vedudega või 
seoses vedudega nende TIR-märkmike alusel, mille on väljastanud  
temaga samasse rahvusvahelisse organisatsiooni kuuluvad välisri igi 
ühingud;  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 121  
v) kanda vastutust kindlustusfirma, kindlustajate grupi või rah andusasutuse 
ees nende konventsiooniosaliste pädevaid asutusi rahuldaval vii sil, kelle 
territooriumil ühing asub. Kindlustus- või rahalise garantii le ping(ud) 
katab (katavad) täielikult ühingu vastutuse seoses ühingu enda väljas­
tatud TIR-märkmike alusel toimuvate vedudega või seoses vedudeg a 
nende TIR-märkmike alusel, mille on väljastanud temaga samasse 
rahvusvahelisse organisatsiooni kuuluvad välisriigi ühingud.  
Kindlustus- või rahalise garantii lepingu(te) tühistamisest tea tamise 
tähtaeg ei või olla lühem kui lõike 1 punktis d osutatud kirjal iku lepingu 
või mis tahes muu õigusdokumendi tühistamisest teatamise tähtae g. 
Kindlustus- või rahalise garantii lepingu(te) ning nende dokume ntide 
kõikide hilisemate muudatuste kinnitatud koopiad, vajaduse korr al koos 
kinnitatud tõlkega inglise, prantsuse või vene keelde, esitatak se 
TIR-juhatusele;  
▼M5 
vi) teatada TIR-juhatusele igal aastal enne 1. märtsi kõigi nen de 
TIR-märkmiku liikide hinnad, mida ta väljastab;  
▼M2 
vii) võimaldada pädevatel asutustel kontrollida kõiki TIR-süste emi juhtimise 
kohta peetavaid toimikuid ja raamatupidamisarvestust;  
viii) nõustuda võimaluse korral alati kohtuvälise menetlusega T IR-märkmike 
lubamatu või pettusliku kasutamisega seotud vaidluste lahendami seks;  
ix) järgida rangelt selle konventsiooniosalise pädevate asutust e otsuseid, 
kelle territooriumil ühing asub, küsimustes, mis puudutavad loa  tühista­
mist või äravõtmist vastavalt konventsiooni artiklile 6 ja käes oleva lisa II 
osale või isikute tegevuse keelamist vastavalt konventsiooni ar tiklile 38;  
x) rangelt kohaldada kõiki halduskomitee ja TIR-juhatuse poolt vastu 
võetud otsuseid, kui need otsused on heaks kiitnud konventsioon iosalise 
pädev asutus territooriumil, kus ühing asub ;  
▼M10  
xi) kinnitada 11. lisa artikli 10 lõikes 2 kirjeldatud alternat iivprotseduuri 
kohaldamise korral nendele konventsiooniosalistele, kelle jaoks  11. lisa 
on siduv, pädevate asutuste nõudmisel, et tagatis kehtib ja TIR -vedu 
toimub eTIR-protseduuri alusel, ning esitada kogu muu asjakohan e 
teave TIR-veo kohta.  
▼M2 
4. Kui garantiiühingul palutakse kooskõlas artiklis 11 sätestat ud menetlusega 
maksta artikli 8 lõigetes 1 ja 2 osutatud summad, peab ühing va stavalt artikli 6 
lõike 2a selgitavas märkuses 0.6.2a-1 osutatud kirjalikule lepi ngule teavitama 
rahvusvahelist organisatsiooni nõude kättesaamisest.  
5. Konventsiooniosaline, kelle territooriumil ühing asub, võtab  tagasi TIR-märk­
mike väljastamise ja käendajana tegutsemise loa käesolevate mii nimumtingi­
muste ja -nõuete täitmatajätmise korral. Kui konventsiooniosali ne otsustab loa 
tagasi võtta, hakkab otsus kehtima kõige varem kolm (3) kuud pe ale taga­
sivõtmise kuupäeva.  
▼B 
►M2 6. ◄ Eespool nimetatud tingimustel ühingule antud luba ei piir a selle 
ühingu konventsioonijärgset vastutust ja kohustusi.  
►M2 7. ◄ Eespool sätestatud  ►M2 __________  ◄ Tingimused ja 
-Nõuded ei piira lisatingimuste ja -nõuete kohaldamist, mida  ►M7 iga 
konventsiooniosaline võib ◄ soovi korral kehtestada.  ▼M2
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 122  
II OSA  
TIR-MÄRKMIKU KASUTAMISE LOA ANDMINE FÜÜSILISTELE JA 
JURIIDILISTELE ISIKUTELE  
Miinimumtingimused ja -nõuded  
1. TIR-süsteemiga ühineda soovivate isikute puhul peavad olema täidetud 
alljärgnevad miinimumtingimused ja -nõuded:  
a) tõestatud kogemused või vähemalt suutlikkus teha regulaarsel t rahvusva­
helisi vedusid (rahvusvaheliste vedude loa valdaja jne);  
b) usaldusväärne rahaline olukord;  
c) tõestatud teadmised TIR-konventsiooni kohaldamise alal;  
d) raskete või korduvate tolli- või maksualaste õigusaktide rik kumiste 
puudumine;  
e) ühingu ees võetud kirjalik kohustus, mille kohaselt isik:  
i) täidab kõiki konventsiooni alusel nõutavaid tolliformaalsusi  lähte-, 
vahe- ja sihttolliasutustes;  
ii) tasub konventsiooni artikli 8 lõigetes 1 ja 2 osutatud nõut avad 
summad, kui pädevad asutused seda nõuavad vastavalt konventsioo ni 
artikli 8 lõikele 7;  
iii) lubab ühingutel kontrollida eespool nimetatud miinimumting imuste ja 
-nõuete alast teavet, kui see on lubatud siseriiklike õigusakti dega.  
2. Konventsioonisaliste pädevad asutused ja ühingud võivad keht estada täienda­
vaid ning rangemaid tingimusi ja nõudeid TIR-süsteemiga ühinemi seks, kui 
pädevad asutused ei otsusta teisiti.  
Menetlus  
3. Konventsiooniosalised võtavad siseriiklike õigusaktide kohas elt vastu 
TIR-süsteemiga ühinemiseks järgitava korra, mis põhineb lõigete s 1 ja 2 
esitatud miinimumtingimustel ja -nõuetel.  
4. ►M11  Pädevad asutused edastavad ◄ TIR-juhatusele  ►M11  viivitamata ◄ 
alates TIR-märkmiku kasutamise loa andmise või selle kehtetuks tunnistamise 
kuupäevast andmed iga isiku kohta  ►M11  sealhulgas järgmised andmed:  
a) individuaalne ja kordumatu identifitseerimisnumber (ID), mil le annab 
isikule garantiiühing (koostöös rahvusvahelise organisatsioonig a, millesse 
see ühing kuulub) ühtlustatud formaadis, mille määrab kindlaks haldusko­
mitee;  
b) isiku(te) või ettevõtte nimi/nimed ja aadress(id) (äriühingu  puhul ka vastu­
tavate juhtide nimed);  
c) kontaktisik koos täielike kontaktandmetega ning  
d) äriregistri number või rahvusvaheliste vedude loa number või  muu (kui 
on). ◄  
5. ►M11  Ühingud edastavad kõik volitatud isikute andmete muudatused ko he, 
kui nad nendest teada saavad, pädevatele asutustele ja TIR-juha tusele. ◄  
6. TIR-süstemiga ühinemise luba iseenesest ei anna õigust saada  ühingutelt 
TIR-märkmikke.  
7. Isikule TIR-märkmiku kasutamise loa andmine vastavalt eespoo l nimetatud 
miinimumtingimustele ja -nõuetele ei piira selle isiku konvents ioonist tulene­
vaid ülesandeid ja kohustusi.  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 123  
__________  
▼M4 
III OSA  
Rahvusvahelisele organisatsioonile artikli 6 kohaselt antud vol itus võtta endale 
vastutus rahvusvahelise garantiisüsteemi tõhusa organiseerimise  ja toimimise eest 
ning trükkida ja levitada TIR-märkmikke.  
Tingimused ja nõuded  
1. Tingimused ja nõuded, mida rahvusvaheline organisatsioon TIR -konventsiooni 
artikli 6 lõike 2a kohaselt peab täitma, et saada TIR-halduskom iteelt volitus 
võtta endale vastutus rahvusvahelise garantiisüsteemi tõhusa or ganiseerimise 
ja toimimise eest ning trükkida ja levitada TIR-märkmikke, on j ärgmised:  
a) tõendid selle kohta, et asjaomasel organisatsioonil on rahvu svahelise garan­
tiisüsteemi tõhusaks organiseerimiseks ja toimimiseks vajalik a metialane 
pädevus ja finantssuutlikkus ning konventsioonist tulenevate ko hustuste 
täitmiseks vajalik organisatsiooniline suutlikkus, et esitada i gal aastal 
konsolideeritud finantsaruanded, mis on rahvusvaheliselt tunnus tatud sõltu­
matu audiitori poolt nõuetekohaselt auditeeritud;  
b) raskete või korduvate tolli- või maksualaste õigusaktide rik kumiste 
puudumine.  
2. Vastavalt talle antud volitustele peab rahvusvaheline organi satsioon tegema 
järgmist:  
a) varustama TIR-konventsiooni osalisi rahvusvahelisse organisa tsiooni 
kuuluvate riiklike ühingute kaudu üldtagatislepingu ja tagatisk atte olema­
solu kinnitava dokumendi tõestatud koopiatega;  
b) andma TIR-konventsiooni pädevatele asutustele teavet eeskirj ade ja 
menetluste kohta, mida riiklikud garantiiühingud TIR-märkmiku v äljaand­
misel on kohustatud järgima;  
c) esitama TIR-konventsiooni pädevatele asutustele igal aastal andmed nii 
esitatud, tasumata, tasutud kui ka tasaarveldatud maksenõuete k ohta;  
d) andma TIR-konventsiooni pädevatele asutustele täielikku ja i gakülgset 
teavet muu hulgas (kuid mitte ainult) TIR-süsteemi toimimise ko hta, 
õigeaegset ja põhjendatud teavet lõpetamata TIR-veoetappide arv uga 
seotud suundumuste kohta ning selliste esitatud, tasumata, tasu tud või 
tasaarveldatud maksenõuete kohta, mis võivad takistada TIR-süst eemi 
nõuetekohast toimimist või ohustada rahvusvahelise garantiisüst eemi 
tõrgeteta tööd;  
e) esitama TIR-konventsiooni pädevatele asutustele statistilise d andmed igale 
lepinguosalise väljastatud TIR-märkmike arvu kohta liikide lõik es; 
f) esitama TIR-juhatusele üksikasjalikud andmed rahvusvahelise organisat­
siooni väljaantud TIR-märkmike hinna kohta liikide lõikes;  
g) tegema kõik võimaliku selleks, et vähendada TIR-märkmike võl tsimise 
ohtu;  
h) võtma TIR-märkmikuga seotud vigade või puudujääkide avastami se korral 
asjakohaseid parandusmeetmeid ja teavitama nendest TIR-juhatust ; ▼M11
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 124  
j) osalema täiel määral kõikides asjaomastes toimingutes, kui T IR-juhatuselt 
on palutud abi vaidluste lahendamiseks;  
k) tagama, et TIR-juhatust teavitatakse viivitamata kõikidest p ettustest või 
muudest või TIR-konventsiooni kohaldamisega seotud probleemides t; 
l) haldama konventsiooni 10. lisas sätestatud TIR-märkmike kont rollisüs­
teemi koostöös rahvusvahelisse organisatsiooni kuuluvate riikli ke garan­
tiiühingute ja tolliasutustega ning teavitama konventsiooniosal isi ja 
TIR-konventsiooni pädevaid asutusi süsteemis tekkinud probleemi dest;  
m) esitama TIR-konventsiooni pädevatele asutustele statistika j a andmed 
konventsiooniosaliste tegevuse kohta 10. lisas sätestatud kontr ollisüsteemi 
raames;  
n) sõlmima vähemalt kaks kuud enne TIR-konventsiooni artikli 6 lõike 2a 
kohaselt välja antud loa jõustumise esialgset kuupäeva või sell e pikenda­
mise tähtaega halduskomitee volituste kohaselt ja halduskomitee  nimel 
ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni sekretariaadiga kirjaliku kokkule ppe, 
mis sisaldab rahvusvahelise organisatsiooni nõusolekut tema poo lt käes­
olevas punktis võetud kohustustega ;  
▼M7 
o) pidama eraldi registreid ja arvestust teabe ja dokumentide k ohta, mis on 
seotud rahvusvahelise garantiisüsteemi korraldamise ja toimimis ega ning 
TIR-märkmike trükkimise ja jaotamisega;  
p) tegema igakülgselt ja õigel ajal koostööd, muu hulgas võimal dama päde­
vatele ÜRO teenistustele või mis tahes muule nõuetekohaselt vol itatud 
pädevale üksusele igal ajal juurdepääsu kõnealustele registrite le ja arvepi­
damistele, muutes nende jaoks lihtsamaks täiendava kontrollimis e ja audi­
teerimise, mida nad teevad konventsiooniosaliste nimel vastaval t 8. lisa 
artikli 1a lõigetele 5 ja 6;  
q) kaasama sõltumatu välisaudiitori, kes teeb iga-aastaseid aud iteid 
alapunktis o nimetatud registrite ja arvestuste kohta. Välisaud it tehakse 
kooskõlas rahvusvaheliste auditistandarditega ning selle põhjal  koostatakse 
iga-aastane auditiaruanne ja auditikiri, mis esitatakse haldusk omiteele.  
▼M4 
3. Kui garantiiühing teavitab rahvusvahelist organisatsiooni ma ksenõude esitami­
sest, esitab asjaomane organisatsioon garantiiühingule kolme ku u jooksul oma 
seisukoha asjaomase maksenõude suhtes.  
4. Sellise teabe suhtes, mille rahvusvaheline organisatsioon on  konventsiooni 
raames otseselt või kaudselt kogunud ja mis on oma olemuselt ko nfidentsi­
aalne või mida esitatakse konfidentsiaalsena, kohaldatakse amet isaladuse hoid­
mise kohustust ning kõnealust teavet on keelatud kasutada või t öödelda 
kaubanduslikul eesmärgil või mis tahes muul eesmärgil peale sel le, milleks 
see esitati, või avaldada kolmandale isikule ilma asjaomase tea be edastanud 
isiku või asutuse otsese loata. Kõnealust teavet võib siiski il ma loata avali­
kustada käesoleva konventsiooni osaliste pädevatele asutustele,  kui siseriikliku 
või rahvusvahelise õiguse sätted seda lubavad või nõuavad, või seoses kohtu­
menetlusega. Teabe avaldamine või edastamine peab toimuma täiel ikus koos­
kõlas kehtivate andmekaitse õigusaktidega.  
5. Eespool nimetatud tingimuste ja nõuete mittetäitmise korral on halduskomiteel 
õigus artikli 6 lõike 2a kohaselt välja antud luba tagasi võtta . Kui konvent­
siooniosaline otsustab loa tagasi võtta, hakkab otsus kehtima k õige varem 
kuus kuud pärast tagasivõtmise kuupäeva.  
6. Rahvusvahelisele organisatsioonile eespool nimetatud tingimu stel antud luba 
ei piira asjaomase organisatsiooni konventsioonijärgset vastutu st ja kohustusi.  ▼M4
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 125  
10. LISA  
KONVENTSIOONIOSALISTE POOLT TAGATUD TEAVE LUBA 
OMAVATELE ÜHINGUTELE (ARTIKLI 42b ALUSEL) JA 
RAHVUSVAHELISELE ORGANISATSIOONILE (ARTIKLI 6 lõike 2a 
ALUSEL)  
Konventsiooni artikli 6 lõike 1 ning 9. lisa I osa punkti 1 ala punkti f alapunkti iii 
alusel on luba omavad ühingud kohustatud pidevalt kontrollima, et isikud, kes on 
ühinenud TIR-protseduuriga, täidaksid konventsiooni 9. lisa II osas sätestatud 
miinimumtingimusi ja -nõudeid.  
Oma liikmesühingute nimel, ning täites rahvusvahelise organisat sioonina oma 
kohustusi artikli 6 lõike 2a alusel, loob rahvusvaheline organi satsioon TIR märk­
mike kontrollisüsteemi, kuhu koondatakse tolli saadetud andmed TIR-vedude 
lõppemiste kohta sihttolliasutuses, ning millele on ühingutel j a tollil juurdepääs. 
Selleks, et ühingud saaksid oma kohustusi tõhusalt täita, esita vad konventsioo­
niosalised kontrollisüsteemile teavet järgmise korra kohaselt.  
1) Toll peab edastama rahvusvahelisele organisatsioonile või ri iklikele garantiiü­
hingutele sihttolliasutustesse esitatud kõigi TIR-märkmike koht a teabe, nagu 
on määratletud TIR-konventsiooni artikli 1 lõikes 1 (kui võimal ik, siis läbi 
kesk-või piirkondlike tolliasutuste), võimaluse korral kord päe vas, kõige kiire­
mate olemasolevate sidevahendite (faks, elektronpost jne) kaudu , järgmises 
standardformaadis:  
a) TIR-märkmike viitenumber;  
b) kuupäeva ja registreerimise number tolli registris;  
c) sihttolliasutuse nimetus või number;  
d) TIR-veoetapi lõppemise registreerimise number ja kuupäev sih ttolliasutuses 
(kviitungi nr 2 lahtrid 24–28) kui see erineb punktis b esitatu d andmetest;  
e) osaline või täielik lõppemine;  
f) TIR-veoetapi lõppemine sihttolliasutuse kinnitatud tingimust ega või ilma 
selleta, ilma et see mõjutaks konventsiooni artiklite 8 ja 11 k ohaldamist;  
g) muu teave või dokumendid (mittekohustuslik);  
h) kviitungi lehekülje number.  
2) Lisas esitatud kooskõlastuse vormis (MRF) taotlusega võivad riiklikud 
ühingud või rahvusvaheline organisatsioon pöörduda tolli poole juhul, kui:  
a) esinevad vasturääkivused edastatud andmete ja kasutusel olnu d 
TIR-märkmiku kontroll-lõigendil esitatud andmete vahel või  
b) andmeid ei ole edastatud, samal ajal kui kasutatud TIR-märkm ik on taga­
statud riiklikule garantiiühingule;  
Toll peab vastama kooskõlastuste taotlusele, tagastades võimali kult kiiresti 
nõutekohaselt täidetud kooskõlastuse (MRF) vormi.  
3) Toll ja riiklikud garantiiühingud sõlmivad lepingu, lähtudes  siseriiklikust õigu­
sest, milles käsitletakse eelpool nimetud andmevahetust.  
4) Rahvusvaheline organisatsioon peab võimaldama tollile juurde pääsu nii lõpe­
tatud TIR-märkmike andmebaasile kui ka kehtetuks tunnistatud TI R-märkmike 
andmebaasile.  ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 126  
Liide
 ▼B
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 127  
11. LISA  
I OSA  
Artikkel 1  
Kohaldamisala  
1. Käesoleva lisa sätetega reguleeritakse konventsiooni artikli  1 punktis s 
määratletud eTIR-protseduuri rakendamist ja neid kohaldatakse n ende konvent­
siooniosaliste vahelistes suhetes, kelle jaoks käesolev lisa on  siduv, vastavalt 
artikli 60a lõikele 1.  
2. eTIR-protseduuri ei või kasutada selliste vedude puhul, mis osaliselt 
toimuvad sellise konventsiooniosalise territooriumil, kelle jao ks 11. lisa ei ole 
siduv ja mis on ühtse tolliterritooriumiga tolli- või majandusl iidu liikmesriik.  
Artikkel 2  
Mõisted  
Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:  
a) „rahvusvaheline eTIR-süsteem” – info- ja kommunikatsiooniteh noloogia 
(IKT) süsteem, mis on välja töötatud elektroonilise teabe vahet amiseks 
eTIR-protseduuris osalejate vahel;  
b) „eTIR-süsteemi kirjeldus” – eTIR-protseduuri kontseptuaalne,  funktsionaalne 
ja tehniline kirjeldus, mis on vastu võetud ja mida on muudetud  kooskõlas 
käesoleva lisa artikli 5 sätetega;  
c) „esialgsed TIR-andmed” – lähteriigi pädevatele asutustele eT IR-süsteemi 
kirjelduse kohaselt esitatud andmed protseduuripidaja kavatsuse  kohta suunata 
kaup eTIR-protseduurile;  
d) „esialgsed muutmisandmed” – selle riigi pädevatele asutustel e eTIR-süsteemi 
kirjelduse kohaselt esitatud andmed, kus protseduuripidaja taot leb deklarat­
siooni andmete muutmist;  
e) „deklaratsiooni andmed” – pädevate asutuste heakskiidetud es ialgsed TIR- ja 
muutmisandmed;  
f) „deklareerimine” – toiming, millega protseduuripidaja või te ma esindaja teatab 
eTIR-süsteemi kirjelduse kohaselt kavatsusest suunata kaup 
eTIR-protseduurile. Alates hetkest, mil pädevad asutused kiidav ad deklarat­
siooni esialgsete TIR- või muutmisandmete alusel heaks ning eda stavad dekla­
ratsiooni andmed rahvusvahelisse eTIR-süsteemi, on see õiguslik ult sama­
väärne heakskiidetud TIR-märkmikuga;  
g) „saatedokument” – trükitud dokument, mis koostatakse elektro oniliselt tolli­
süsteemis pärast deklaratsiooni heakskiitmist kooskõlas eTIR-sü steemi kirjel­
duses esitatud suunistega. Saatedokumenti võib kasutada vahejuh tumite regis­
treerimiseks teekonnal ja see asendab käesoleva konventsiooni a rtikli 25 
kohast aktilehte ning seda võib kasutada alternatiivprotseduuri  kohaldamise 
korral;  
h) „autentimine” – elektrooniline protsess, mis võimaldab elekt rooniliselt 
kindlaks teha füüsilise või juriidilise isiku või kinnitamist v ajavate elektroo­
niliste andmete päritolu ja tervikluse.  ▼M10
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 128  
Artikkel 3  
eTIR-protseduuri rakendamine  
1. Konventsiooniosalised, kelle jaoks 11. lisa on siduv, ühenda vad oma tolli­
süsteemid rahvusvahelise eTIR-süsteemiga kooskõlas eTIR-süsteem i kirjeldusega.  
2. Iga konventsiooniosaline võib ise kindlaks määrata, mis kuup äevaks ta 
ühendab oma tollisüsteemid rahvusvahelise eTIR-süsteemiga. Ühen damiskuupäev 
teatatakse kõigile teistele konventsiooniosalistele, kelle jaok s 11. lisa on siduv, 
vähemalt kuus kuud enne tegeliku ühendamise kuupäeva.  
Artikkel 4  
Tehnilise rakendusorgani koosseis, ülesanded ja töökord  
1. Tehnilise rakendusorgani liikmed on need konventsiooniosalis ed, kelle 
jaoks 11. lisa on siduv. Selle istungid kutsutakse kokku korrap äraste ajavahemike 
järel või halduskomitee taotlusel, kui see on vajalik eTIR-süst eemi kirjelduse 
ajakohastamiseks. Halduskomiteed teavitatakse korrapäraselt teh nilise rakendu­
sorgani tegevusest ja seal arutlusel olevatest küsimustest.  
2. Konventsiooniosalised, kes ei ole 11. lisa artikli 60a lõike  1 kohaselt heaks 
kiitnud, ja rahvusvaheliste organisatsioonide esindajad võivad osaleda tehnilise 
rakendusorgani istungitel vaatlejana.  
3. Tehniline rakendusorgan jälgib eTIR-protseduuri tehnilist ja  funktsionaalset 
rakendamist ning koordineerib ja soodustab teabevahetust oma pä devusse kuulu­
vates küsimustes.  
4. Tehniline rakendusorgan võtab oma esimesel istungil vastu tö ökorra ja 
esitab selle halduskomiteele, et selle kinnitaksid konventsioon iosalised, kelle 
jaoks 11. lisa on siduv.  
Artikkel 5  
eTIR-süsteemi kirjelduse vastuvõtmine ja muutmine  
Tehnilise rakendusorgani ülesanded on järgmised:  
a) võtta vastu eTIR-protseduuri tehniline kirjeldus ja selle mu udatused, et tagada 
selle vastavus eTIR-protseduuri funktsionaalsele kirjeldusele. Vastuvõtmise 
ajal teeb rakendusorgan otsuse kirjelduse rakendamiseks vajalik u ülemineku­
perioodi kohta;  
b) valmistada ette eTIR-protseduuri funktsionaalne kirjeldus ja  selle muudatused, 
et tagada selle vastavus eTIR-protseduuri kontseptuaalsele kirj eldusele. See 
edastatakse halduskomiteele vastuvõtmiseks nende kohalolevate j a hääletavate 
konventsiooniosaliste häälteenamusega, kelle jaoks 11. lisa on siduv, ning 
seda rakendatakse ja vajaduse korral muudetakse tehniliseks kir jelduseks 
vastuvõtmise ajal kindlaksmäärataval kuupäeval;  
c) kaaluda eTIR-protseduuri kontseptuaalsete kirjelduste muutmi st, kui seda 
taotleb halduskomitee. eTIR-protseduuri kontseptuaalsed kirjeld used ja 
nende muudatused võetakse vastu nende kohalolevate ja hääletava te konvent­
siooniosaliste häälteenamusega, kelle jaoks 11. lisa on siduv, ning neid raken­
datakse ja vajaduse korral muudetakse funktsionaalseteks kirjel dusteks vastu­
võtmise ajal kindlaksmäärataval kuupäeval.  ▼M10
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 129  
Artikkel 6  
Esialgsete TIR- ja muutmisandmete esitamine  
1. Protseduuripidaja või tema esindaja esitab esialgsed TIR- ja  muutmis­
andmed lähteriigi ja selle riigi pädevatele asutustele, kus dek laratsiooni andmete 
muutmist taotletakse. Kui deklaratsioon või muudatus on siserii kliku õiguse 
kohaselt heaks kiidetud, edastavad pädevad asutused deklaratsio oni andmed või 
nende muudatused rahvusvahelises eTIR-süsteemis.  
2. Lõikes 1 osutatud esialgsed TIR- ja muutmisandmed võib esita da kas otse 
pädevatele asutustele või rahvusvahelise eTIR-süsteemi kaudu.  
3. Konventsiooniosalised, kelle jaoks 11. lisa on siduv, aktsep teerivad esialg­
sete TIR- ja muutmisandmete esitamist rahvusvahelise eTIR-süste emi kaudu.  
4. Pädevad asutused avaldavad kõikide selliste elektrooniliste vahendite 
loetelu, mille abil on võimalik esitada esialgseid TIR- ja muut misandmeid.  
Artikkel 7  
Autentimine  
1. Lähteriigis deklaratsiooni heakskiitmise või deklaratsiooni andmete muut­
mise heakskiitmise korral teekonnale jäävas riigis autendivad p ädevad asutused 
esialgsed TIR- või muutmisandmed ja protseduuripidaja kooskõlas  siseriikliku 
õigusega.  
2. Konventsiooniosalised, kelle jaoks 11. lisa on siduv, aktsep teerivad protse­
duuripidaja autentimist rahvusvahelise eTIR-süsteemi poolt.  
3. Pädevad asutused avaldavad käesoleva artikli lõikes 2 nimeta tud autenti­
misviisidest erinevate autentimiseks kasutatavate võimaluste lo etelu.  
4. Konventsiooniosalised, kelle jaoks 11. lisa on siduv, aktsep teerivad rahvus­
vahelise eTIR-süsteemi kaudu esitatud deklaratsiooni andmeid, m is saadakse 
lähteriigi ja sellise riigi pädevatelt asutustelt, kus taotleta kse deklaratsiooni 
andmete muutmist, heakskiidetud TIR-märkmikuga õiguslikult sama väärsena.  
Artikkel 8  
Protseduuripidaja autentimise vastastikune tunnustamine  
Protseduuripidaja autentimist, mida teevad nende konventsioonio saliste pädevad 
asutused, kelle jaoks 11. lisa on siduv ja kes kiidavad heaks d eklaratsiooni või 
kes kiidavad heaks deklaratsiooni andmete muudatused, tunnustav ad kogu 
TIR-veo jooksul kõigi selliste järgmiste konventsiooniosaliste pädevad asutused, 
kelle jaoks 11. lisa on siduv.  
Artikkel 9  
Täiendavad andmenõuded  
1. Lisaks funktsionaalses ja tehnilises kirjelduses täpsustatud  andmetele võivad 
pädevad asutused nõuda siseriiklike õigusaktidega ette nähtud t äiendavaid 
andmeid.  ▼M10
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 130  
2. Andmenõuete puhul peaksid pädevad asutused võimaluse piires piirduma 
funktsionaalses ja tehnilises kirjelduses esitatud nõuetega nin g püüdma lihtsus­
tada täiendavate andmete esitamist, et mitte takistada käesolev a lisa kohaselt 
korraldatavat TIR-vedu.  
Artikkel 10  
Alternatiivprotseduur  
1. Kui eTIR-protseduuri ei saa tehnilistel põhjustel lähtetolli asutuses alustada, 
võib TIR-märkmiku valdaja endiselt kasutada TIR-protseduuri.  
2. Kui eTIR-protseduur on käivitatud, kuid selle jätkamine on t ehnilistel 
põhjustel takistatud, kiidavad pädevad asutused saatedokumendi heaks ja tööt­
levad seda kooskõlas eTIR-süsteemi kirjelduses esitatud protsed uurile, tingimusel 
et funktsionaalses ja tehnilises kirjelduses nimetatud alternat iivsetest elektrooni­
listest süsteemidest saadakse täiendavat teavet.  
3. Samuti on konventsiooniosaliste pädevatel asutustel õigus nõ uda riiklikelt 
garantiiühingutelt kinnitust selle kohta, et tagatis kehtib ja TIR-vedu toimub 
eTIR-protseduuri alusel, ning kogu muu asjakohase teabe esitami st TIR-veo 
kohta.  
4. Lõikes 3 kirjeldatud protseduur kehtestatakse pädevate asutu ste ja riikliku 
garantiiühingu kokkuleppega, nagu on sätestatud 9. lisa I osa p unkti 1 
alapunktis d.  
Artikkel 11  
Rahvusvahelise eTIR-süsteemi haldamine  
1. Rahvusvahelist eTIR-süsteemi hallatakse ja käitatakse ÜRO Eu roopa 
Majanduskomisjoni (UNECE) egiidi all.  
2. UNECE abistab riike nende tollisüsteemide ühendamisel rahvus vahelise 
eTIR-süsteemiga, sealhulgas vastavustestimise abil, et tagada n ende nõueteko­
hane toimimine enne tegelikku ühendust.  
3. UNECE käsutusse antakse käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 sä testatud kohus­
tuste täitmiseks vajalikud vahendid. Kui rahvusvahelist eTIR-sü steemi ei rahas­
tata Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni korralisest eelarvest, k ohaldatakse vaja­
like vahendite suhtes ÜRO eelarveväliste vahendite ja projektid e suhtes kohalda­
tavaid finantseeskirju. UNECE egiidi all hallatava rahvusvaheli se eTIR-süsteemi 
toimimise rahastamise mehhanismi üle otsustab ja selle kiidab h eaks 
halduskomitee.  
Artikkel 12  
Rahvusvahelise eTIR-süsteemi käitamine  
1. UNECE võtab asjakohased meetmed, et salvestada ja arhiveerid a andmeid 
rahvusvahelises eTIR-süsteemis vähemalt kümme aastat.  
2. Statistiliste koondandmete saamiseks võib UNECE käesoleva ko nventsiooni 
pädevate asutuste nimel kasutada kõiki rahvusvahelises eTIR-süs teemis salves­
tatud andmeid.  ▼M10
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 131  
3. Nende konventsiooniosaliste pädevad asutused, kelle territoo riumil toimub 
TIR-vedu eTIR-protseduuri alusel, mille suhtes algatatakse hald us- või kohtume­
netlus seoses otseselt vastutava isiku või isikute või riikliku  garantiiühingu 
maksekohustusega, võivad esitada UNECE-le taotluse ja saada vai dlusaluse 
nõudega seotud teavet, mis on salvestatud rahvusvahelises eTIR- süsteemis. 
Seda teavet võib esitada tõendusmaterjalina riikide haldus- või  kohtumenetlustes.  
4. Muudel kui käesolevas artiklis sätestatud juhtudel on keelat ud levitada või 
avalikustada rahvusvahelises eTIR-süsteemis salvestatud teavet volitamata isiku­
tele või üksustele.  
Artikkel 13  
eTIR-protseduuri käitada suutvate tolliasutuste avaldamine  
Pädevad asutused tagavad, et eTIR-protseduuri alusel TIR-veoeta ppide korralda­
miseks heakskiidetud lähtetolliasutuste, teekonnal asuvate toll iasutuste ja sihttol­
liasutuste loetelu on alati täpne ja seda ajakohastatakse heaks kiidetud tolliasutuste 
elektroonilises andmebaasis, mille on välja töötanud ja mida ha ldab TIR-juhatus.  
Artikkel 14  
Juriidilised nõuded andmete esitamiseks TIR-konventsiooni 10. lisa alusel  
Käesoleva konventsiooni 10. lisa punktides 1, 3 ja 4 andmete es itamisele sätes­
tatud juriidilised nõuded loetakse eTIR-protseduuri rakendamise  korral täidetuks.  
II OSA  
Artikli 2 punkti h selgitavad märkused  
11.2 (h)-1 Kuni ühtlustatud lähenemisviisi kehtestamiseni ja se lle kirjeldamiseni 
eTIR-süsteemi kirjeldustes võivad konventsiooniosalised, kelle jaoks 
11. lisa on siduv, autentida protseduuripidaja mis tahes menetl use 
abil, mis on ette nähtud nende siseriiklikus õiguses, sealhulga s, 
kuid mitte ainult, ka kasutajanimi/salasõna või elektroonilised  
allkirjad.  
11.2. (h)-2 Rahvusvahelise eTIR-süsteemi ja pädevate asutuste v ahel vahetata­
vate andmete terviklus ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogi a 
(IKT) süsteemide autentimine tagatakse turvaliste ühenduste abi l, 
nagu on määratletud eTIR-süsteemi tehnilistes kirjeldustes.  
Artikli 3 lõiget 2 selgitav märkus  
11.3.2 Konventsiooniosalistel, kelle jaoks 11. lisa on siduv, s oovitatakse 
ajakohastada oma riiklikku tollisüsteemi ja tagada ühendus rahv usva­
helise eTIR-süsteemiga kohe, kui 11. lisa nende jaoks jõustub. Tolli- 
või majandusliidud võivad siiski kindlaks määrata mõne hilisema  
kuupäeva, mis jätab neile aega ühendada kõigi oma liikmesriikid e 
tollisüsteemid rahvusvahelise eTIR-süsteemiga.  
Artikli 6 lõiget 3 selgitav märkus  
11.6.3 Konventsiooniosalistel, kelle jaoks 11. lisa on siduv, s oovitatakse, 
kui vähegi võimalik, tunnustada esialgsete TIR- ja muutmisandme te 
esitamist funktsionaalses ja tehnilises kirjelduses osutatud me etodite 
abil. ▼M10
 02009D0477 — ET — 04.02.2022 — 006.001 — 132  
Artikli 7 lõiget 2 selgitav märkus  
11.7.2 Rahvusvaheline eTIR-süsteem tagab sellekohases kirjeldus es nime­
tatud vahenditega esialgsete TIR- või muutmisandmete tervikluse  
ning selle, et andmed on saatnud protseduuripidaja.  
Artikli 7 lõiget 4 selgitav märkus  
11.7.4 Rahvusvaheline eTIR-süsteem tagab sellekohases kirjeldus es nime­
tatud vahenditega deklaratsiooni andmete tervikluse ja selle, e t 
andmed on saatnud veoga seotud riikide pädevad asutused.  
Artiklit 8 selgitav märkus  
11.8 Rahvusvaheline eTIR-süsteem tagab sellekohases kirjelduses  nime­
tatud vahenditega nende deklaratsiooni andmete, sealhulgas prot se­
duuripidajale viitavate andmete tervikluse, mille on autentinud  
pädevad asutused, kes kiidavad heaks teistelt pädevatelt asutus telt 
saadud ja neile edastatud deklaratsiooni.  
Artikli 11 lõiget 3 selgitav märkus  
11.11.3 Vajaduse korral võivad konventsiooniosalised otsustada rahastada 
rahvusvahelise eTIR-süsteemi käitamise kulusid TIR-veo kohta 
makstavast summast. Sel juhul määravad konventsiooniosalised ki nd­
laks sobiva aja alternatiivsete rahastamismehhanismide kasutuse levõt­
miseks ja nende kasutamise korra. Vajaliku eelarve koostab UNEC E, 
selle vaatab läbi tehniline rakendusorgan ja kiidab heaks 
halduskomitee.  ▼M10