ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(8)

Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) ( 5 ) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise kogemused on näidanud, et seoses andmetele juurdepääsuga võib tekkida raskusi kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, kas loa omanik on tõendanud, et kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele vastav toimik on kättesaadav. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loaomanikele kaasa uusi kohustusi, võrreldes kõnealuse direktiivi I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega või määrustega, millega kiidetakse heaks toimeaineid.
(8)

Komisjon on koostöös Itaaliaga need meetmed läbi vaadanud ja leiab, et liikmesriigi pädeva asutuse kehtestatud tsoonide piirid on piisavalt kaugel ettevõtteist, kus haiguspuhang kinnitust leidis.
(5)

2013. aasta juunis teatas Valgevene, et sigade Aafrika katku puhang Grodno piirkonnas (Leedu ja Poola piiri lähedal) kodus peetavatel sigadel on kinnitust leidnud. Arvestades, kui lähedal on see piirkond liidule, on väga suur oht, et sigade Aafrika katk levib liidu territooriumile. Otsuses 2011/78/EL sätestatud meetmeid tuleks seega kohaldada ka Valgevenest liitu sisenevatele veokitele.
(207)

Peale selle väitis mõni isik, et kahju kordumine meetmete kehtivusaja lõppedes on käesoleval juhul ebatõenäoline, arvestades seda, et liidu tootmisharu on tänu oma struktuurile (kontsentreeritus ja vertikaalne integreeritus) impordi mõju eest kaitstud. Ühtlasi väideti, et üleminek imporditud polüetüleentereftalaadile ei ole lähitulevikus ei soovitav ega võimalik, eelkõige seetõttu, et ostulepingute ja -strateegiate, aga ka suurte kaubamärkide omanike (allkasutajate) heakskiitmise korra tõttu on polüetüleentereftalaadi tarnijaid tülikas muuta. Tuleb märkida, et uurimise järelduste põhjal kaotas liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil jätkuvalt turuosa impordile, mis näitab ühelt poolt, et liidu tootmisharu ei ole impordi mõju eest kaitstud, ja teiselt poolt, et üleminek impordile ei ole mitte oletuslik, vaid see on juba toimumas. Seepärast tuli need väited tagasi lükata.
4.

Soojuspumbaga kütteseadmetega ja soojuspumbaga veesoojendi-kütteseadmetega kütmise sesoonne energiatõhusus ja energiatarve a) Nimisoojusteguri COPrated või nimiprimaarenergiateguri PERrated või müravõimsustaseme määramiseks peavad töötingimused olema standardsed nimitingimused, nagu on sätestatud tabelis 9, ning tuleb kasutada sama esitatud soojusvõimsust. b) Aktiivse seisundi soojusteguri SCOPon ja aktiivse seisundi primaarenergiateguri SPERon arvutamiseks keskmistel kliimatingimustel või külmema või soojema kliima korral kasutatakse soojendamise võimsustarvet Ph(Tj) (ja täiendava kütteseadme soojusvõimsust sup(Tj), kui seda kasutatakse), mis on kaalutud asjaomase temperatuuri tingimustes töötatud kraadtundide arvuga, ja konkreetsele tempratuurile vastavat soojustegurit COPbin(Tj) (vastavalt konkreetsele temperatuurile vastavat primaarenergiategurit PERbin(Tj)), kasutades järgmisi tingimusi: — arvutuslikud võrdlustingimused, mis on sätestatud tabelis 10; — Euroopa võrdlussoojendamishooaega keskmistel kliimatingimustel või külmema kliima ja soojema kliima korral, nagu on sätestatud tabelis 12; — vastavalt vajadusele tsüklilisest tööst tingitud energiatõhususe vähenemist sõltuvalt soojendamise võimsuse reguleerimisest. c) Aasta võrdlussoojendamisenergia QH on võrdne arvutusliku soojendamisvõimsusega Pdesignh (kas keskmistel kliimatingimustel või külmema või soojema kliima korral), mis on korrutatud aktiivse seisundi ekvivalenttundide arvuga aastas HHE (vastavalt kliimale kas 2 066, 2 465 ja 1 336 tundi). d) Aasta energiatarbimine QHE on järgmiste liikmete summa: — aasta võrdlussoojendamisenergia QH , mis on jagatud aktiivse seisundi soojusteguriga SCOPon (või aktiivse seisundi primaarenergiateguriga SPERon ) ning — energiatarbimine soojendamishooajal väljalülitatud seisundis, termostaadiga väljalülitatud seisundis, ooteseisundis ja kambrikütteseisundis. e) Sesoonne soojustegur SCOP (või sesoonne primaarenergiategur SPER) arvutatakse kui aasta võrdlussoojusenergia QH ja aasta energiatarbe QHE suhe. f) Kütmise sesoonne energiatõhusus ηs arvutatakse kui sesoonse soojusteguri SCOP jagatis teisendusteguriga CC või sesoonne primaarenergiategur SPER, mida parandatakse temperatuuriregulaatorist tuleneva panusega ning vee-soojuskandja-vee-soojuspumbaga kütteseadmete ja soojuspumbaga veesoojendite puhul ühe või mitme pinnaveepumba elektrienergiatarbimise arvesse võtmisega. g) Aastane energiatarbimine lõppenergia järgi [kWh] ja/või kütuse ülemise kütteväärtuse järgi [GJ] arvutatakse kui aasta võrdlussoojusenergia QH ja kütmise sesoonse energiatõhususe ηs suhe.
LEEDU Lietuvos Respublikos paslapčių apsaugos koordinavimo komisija(The Commission for Secrets Protection Coordination of the Republic of LithuaniaNational Security Authority)Gedimino 40/1LT-01110 VilniusTel: +370 70666701, +370 70666702Faks: +370 70666700E-post: nsa@vsd.lt

AUSTRIA InformationssicherheitskommissionBundeskanzleramtBallhausplatz 21014 WienTel: +43 1531152594Faks: +43 1531152615E-post: ISK@bka.gv.at
(1) Liikmesriigile asjakohaste püügivõimaluste määruste alusel kehtestatud kvoodid pärast määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 kohase püügivõimaluste vahetamise, nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 lõike 2 kohase kvootide ülekandmise ja/või nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 37 ja 105 kohase püügivõimaluste ümberjaotamise või vähendamise arvessevõtmist ning vajaduse korral arvestamist komisjoni määrusega (EÜ) nr 147/2007 ja komisjoni määrusega (EL) nr 165/2011. (2) Nagu on sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõikes 2. Mahaarvamise kordajat * 1,00 kohaldatakse juhul, kui ülepüük on 100 tonni või alla selle. (3) Nagu on sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõikes 3. (4) Täht „a” osutab sellele, et ülepüügi tõttu aastatel 2010, 2011 ja 2012 on kohaldatud täiendavat korrutustegurit 1,5. Täht „c” osutab sellele, et asjaomaste kalavarude suhtes mitmeaastase kava kohaldamise tõttu on kohaldatud täiendavat korrutustegurit 1,5. (5) Aastatel enne kontrollimääruse (EÜ) nr 1224/2009 jõustumist toimunud ülepüügist jäänud kogused, mida ei saa muudest varudest maha arvestada. (6) Hispaania taotlusel jaotatakse 75 45 tonni suurune 2013. aasta ülepüügi hüvitamine kolmele aastale, st 25 15 tonni igal aastal (2013, 2014 ja 2015).
(110)

Mõnede näitajate põhjal võib väita, et kehtestatud meetmete tõttu õnnestus tootmisharul oma positsioon taastada. Tai impordi maht ning selle vastav turuosa kahanesid peaaegu poole võrra: 2008. aastal oli see 12 % ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 6 %. Liidu tootmisharu turuosa aga suurenes 83 % tasemelt 2008. aastal 90 % tasemele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Lisaks võib väita, et läbivaatamisega seotud perioodil ei löönud Tai impordi keskmised hinnad alla liidu tootmisharu vastavaid hindu, kuid samal ajal takistasid need liidu tootmisharul kulude suurenemist üle kanda tarbijahindadesse. Ka teiste näitajate põhjal täheldati positiivset arengut. Tootmise rakendusaste suurenes vaatlusalusel perioodil 2 % ning oli läbivaatamisega seotud perioodil üpris kõrge ehk 77 %. Liidu tootmisharu jaemüüja kaubamärgi all müüdavate toodete maht (konkureerib otseselt Taist pärineva impordiga) suurenes 31 % ning mõlema segmendi müügimaht kokku kasvas 19 % võrra. Investeeringud suurenesid 64 %. Nende näitajate põhjal võib väita, et liidu tootmisharul õnnestus taastuda. Sellegipoolest ei õnnestunud saavutada piisavat kasumlikkust selleks, et säilitada oluline turuosa turul, kus konkureerivad ainult liidu tootmisharu ja Taist pärinev importkaup (kolmandatest riikidest pärinev import on hajutatud ega ole märkimisväärne).
2013D0189 — ET — 22.07.2014 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:

No

▼B

NÕUKOGU OTSUS 2013/189/ÜVJP,

22. aprill 2013,

Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledži (ESDC) loomise ja ühismeetme 2008/550/ÜVJP kehtetuks tunnistamise kohta

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

On asjakohane, et käesoleva otsusega hõlmatud perioodil tugineks ESDC üksnes lähetatud töötajatele.

Nõukogu võttis 18. juulil 2005 vastu ühismeetme 2005/575/ÜVJP Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledži (ESDC) loomise kohta ( 1 ). See ühismeede asendati nõukogu 23. juuni 2008. aasta ühismeetmega 2008/550/ÜVJP Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledži (ESDC) loomise kohta ( 2 ).

I

PEATÜKK

LOOMINE, MISSIOON, EESMÄRGID JA ÜLESANDED

Artikkel 1

Loomine

Käesolevaga luuakse Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledž (ESDC).

Artikkel 2

Missioon

ESDC pakub koolitust ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) kontekstis liidu ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) valdkonna strateegilisel tasandil, et arendada ja edendada tsiviilisikute ja sõjaväelaste ühist arusaamist ÜJKPst ning et õppetegevuse (edaspidi „ESDC õppetegevus”) kaudu määrata kindlaks ja levitada häid tavasid mitmetes ÜJKP-alastes küsimustes.

Artikkel 3

Eesmärgid

ESDC eesmärgid on järgmised:

c) varustada liidu asutusi asjatundlike töötajatega, kes suudavad töötada tulemuslikult kõigis ÜJKP küsimustes;

Kui see on asjakohane, pööratakse tähelepanu kooskõla tagamisele teiste liidu tegevustega.

Artikkel 4

Ülesanded

1. ESDC peamised ülesanded vastavalt tema missioonile ja eesmärkidele on korraldada ja viia läbi ESDC koolitustegevust ÜJKP valdkonnas.

2. ESDC koolitustegevus hõlmab järgmist:

c) spetsialistidest koosnevale auditooriumile suunatud või konkreetset teemat käsitlevad ÜJKP valdkonna kursused.

Muu koolitustegevuse korraldamise otsustab artiklis 8 nimetatud juhtkomitee (edaspidi „komitee”).

3. Lisaks lõikes 2 osutatud tegevustele ESDC eelkõige:

c) töötab välja ja koostab liidu ÜJKP valdkonna koolituse õppematerjali, tuginedes muu hulgas juba olemasolevale asjaomasele materjalile;

h) korraldab iga-aastase võrgustiku konverentsi, mis toob kokku tsiviil- ja sõjaväelisi koolitajaid liikmesriikide koolitusinstituutidest ja ministeeriumidest ning, kui see on asjakohane, asjaomaseid väliskoolitajaid, kes on eksperdid ÜKJP alal, ning
(12)

Komisjon tegi kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse: — MCP Precision Sdn. Bhd. (Malaisia) — Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd. (Malaisia) — Tigges Fastener Technology Sdn. Bhd. (Malaisia) ja temaga seotud kaubandusettevõtja Tigges Fastener Trading Sdn. Bhd. (Malaisia) — Tong Heer Fasteners Co. Sdn. Bhd. (Malaisia) — Well Union Metal Sdn. Bhd. (Malaisia) ja temaga seotud äriühingud Taiwanil: Linkwell Industry ja Linkfast Industry — A.B.P. Stainless Steel Fastener Co., Ltd (Tai) — Dura Fasteners Co., Ltd (Tai) — Taiyo Fasteners Co., Ltd (Tai) — Tong Heer Fasteners Co., Ltd (Tai) — TPC Stainless & Steel Fasteners Co., Ltd (Tai) ja temaga seotud äriühingud TPC Fasteners Co. Ltd, Thai Phaisarn Fastening Co. Ltd ja Phaisarn Fastening Ltd Part. (Tai) — Multi-Tek Fastenres Inc. (Filipiinid) ja temaga seotud äriühing Taiwanil Multi-Tek Fasteners & Parts Manufacturer Inc. — Phil Shin Works Corporation (Filipiinid) — Rosario Fasteners Corporation (Filipiinid) ja temaga seotud äriühing Taiwanil Lu Chu Shin Yee Works Co., Ltd
(7)

Taotleja on esitanud põhjaliku metoodika, et teha kindlaks, kui palju on võimalik CO2-heidet vähendada. Selles sisalduvad valemid on kooskõlas tehnilistes suunistes kirjeldatud valemitega, mida kasutatakse suure kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatorite lihtsustatud katsemenetluses. Komisjon on seisukohal, et katsemetoodika annab kontrollitavaid, korratavaid ja võrreldavaid tulemusi ning võimaldab suure statistilise olulisusega realistlikult tõestada uuendusliku tehnoloogia kasutamisest saadavat kasu CO2-heite vähendamisel vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artiklile 6.
(4)

Kvootide mahud on tavaliselt väljendatud tonnides. Teatavate toodete puhul, mille jaoks on avatud ühepoolne tariifikvoot, on kvoodi maht väljendatud muudes mõõtühikutes. Juhul kui kõnealuste toodete suhtes ei ole nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 ( 2 ) I lisas sisalduvas kombineeritud nomenklatuuris täpsustatud täiendavat mõõtühikut, võib jääda selgusetuks, millist mõõtühikut kasutatakse. Selguse huvides ja kvootide paremaks haldamiseks on vaja sätestada, et kõnealuste ühepoolsete tariifikvootide kasutamiseks sisestatakse kaupade vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsiooni imporditud toodete täpne kogus, kasutades kõnealuste toodete kvoodi mahu mõõtühikut, mis on sätestatud käesoleva määruse lisas.
6.

Soojuspumbaga veesoojendite märgise kujundus on järgmine: Selgitus: a) märgise laius on vähemalt 105 mm ja kõrgus 200 mm; kui märgis trükitakse suuremas formaadis, peab selle kujunduse mõõtude vahekord jääma samaks kui eespool esitatud kirjelduses; b) taust on valge; c) neljavärvitükk (CMYK: tsüaansinine, magentapunane, kollane ja must) vastavalt järgmisele näidisele: 00-70-X-00: 0 % tsüaansinist, 70 % magentapunast, 100 % kollast, 0 % musta. d) Märgis vastab kõikidele allpool toodud tingimustele (numbrid viitavad eespool esitatud joonisele). ELi märgise äärejoon: 4 pt, värvus: 100 % tsüaansinist, ümarad nurgad: 3,5 mm. ELi logo: värvused: X-80-00-00 ja 00-00-X-00. Energiamärgis: värvus: X-00-00-00. Piktogramm vastavalt näidisele. ELi logo + energiamärgis: laius: 86 mm, kõrgus: 17 mm. Logode all olev joon: 1 pt, värvus: 100 % tsüaansinist, pikkus: 86 mm. Vee soojendamise funktsioon: — piktogramm vastavalt näidisele, sh esitatud koormusprofiil, mida tähistatakse asjakohase tähega vastavalt VII lisa tabelile 3: paks Calibri 16 pt, 100 % musta. Skaala A kuni G või A+ kuni F: — nool: kõrgus: 7 mm, lünk: 1 mm, värvused: — kõrgeim klass: X-00-X-00, teine klass: 70-00-X-00, kolmas klass: 30-00-X-00, neljas klass: 00-00-X-00, viies klass: 00-30-X-00, kuues klass: 00-70-X-00, viimane klass: 00-X-X-00; — tekst: paks Calibri 16 pt, suurtähed, valge, sümbol „+”: ülapaigutus. Vee soojendamise energiatõhususe klass: — nool: laius: 22 mm, kõrgus: 12 mm, 100 % must; — tekst: paks Calibri 24 pt, suurtähed, valge, sümbol „+”: ülapaigutus. Müravõimsustase siseruumis (vajaduse korral) ja väljas: — piktogramm vastavalt näidisele; — piirjoon: 2 pt, värvus: 100 % tsüaansinist, ümarad nurgad: 3,5 mm; — väärtus „YZ”: paks Calibri 15 pt, 100 % musta; — tekst „dB”: Tavaline Calibri 10 pt, 100 % musta. Aastane energiatarbimine (kWh/aasta või GJ/aasta): — piirjoon: 2 pt, värvus: 100 % tsüaansinist, ümarad nurgad: 3,5 mm; — väärtus „WXYZ” või „YZ”: Calibri paksus kirjas, vähemalt 13 pt, 100 % musta; — tekst „kWh/aasta” või „GJ/aasta”: tavaline Calibri, vähemalt 11 pt, 100 % musta. Euroopa temperatuurikaart ja värvilised ruudud: — piktogramm vastavalt näidisele; — värvused: tumesinine: 86-51-00-00, — keskmine sinine: 53-08-00-00, — helesinine 25-00-02-00. Vajaduse korral märge toote sobivuse kohta tipptunnivälisel ajal kasutamiseks: — piktogramm vastavalt näidisele; — piirjoon: 2 pt, värvus: 100 % tsüaansinist, ümarad nurgad: 3,5 mm. Märgise kasutuselevõtu aasta ja määruse number: — tekst: poolpaks Calibri 10 pt. Tarnija nimi või kaubamärk. Tarnija mudelitähis: Tarnija nimi või kaubamärk ja mudelitähis peavad mahtuma alale suurusega 86 × 12 mm.
(3)

Kooskõlas ühinemislepingus võetud kohustustega ning liidu abiga on Bulgaaria ja Slovakkia sulgenud Kozloduy ja Bohunice V1 tuumaelektrijaama ning teinud märkimisväärseid edusamme nende dekomisjoneerimise suunas. Tegelike saastatusest puhastamise, demonteerimise, kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise tööde jätkamiseks ning dekomisjoneerimise lõppseisundi suunas järjepideva protsessi rakendamiseks kooskõlas vastavate dekomisjoneerimiskavadega on vaja lisatööd, samas on vaja tagada kõrgeimate ohutusnormide kohaldamine. Olemasolevate hinnangute kohaselt nõuab dekomisjoneerimistöö lõpuleviimine olulisi täiendavaid rahalisi vahendeid.
(7)

On vaja kehtestada kord tehniliste paranduste efektiivseks tegemiseks käesoleva suunise lisadesse tingimusel, et need parandused ei muuda selle aluseks olevaid raampõhimõtteid ega aruandluskoormust. RKPd võivad teha ettepanekuid tehniliste muudatuste kohta EKPSi statistikakomiteele, kelle seisukohaga arvestatakse sätestatud korras,
(82)

Sellega seoses märgitakse, et kuna komisjon algatas osalise vahepealse läbivaatamise, mis piirdus dumpinguga, ei olnud selles raamistikus võimalik kahju uuesti hinnata. Algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt võib meetmete jätkuva rakendamise vajaduse komisjoni algatusel läbi vaadata, kui see on põhjendatud. Seetõttu ei ole komisjonil kohustust algatada ex officio vahepealset läbivaatamist, mis hõlmaks nii dumpingut kui ka kahju, ning igal juhul peaks see olema põhjendatud. Käesoleval juhul oli komisjoni kasutuses olev teave ja tõendusmaterjal piisav selleks, et algatada dumpingu aspektidega piirduv vahepealne läbivaatamine. Lisaks tuleb märkida, et kui vahepealsete läbivaatamiste käigus tuleks alati hinnata ka kahju, oleks algmääruse artikli 11 lõikega 3 ette nähtud dumpingu aspektidega piirduva osalise vahepealse läbivaatamise võimalus sisutühi. Seepärast tuleb kõnealune väide tagasi lükata. Sellele vaatamata meenutatakse aga, et kõnealusel huvitatud isikul on võimalus taotleda algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt kahju vahepealset läbivaatamist.
(8)

Määruse (EÜ) nr 645/2008 kohaselt avatud tariifikvootide sarnased tariifikvoodid teatud toodete suhtes on õigustatud, sest need kataksid Kanaari saarte siseturu vajadused, tagades samas, et vähendatud maksumääraga impordivood liitu jäävad prognoositavaks ja selgelt eristatavaks.
(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 917/2004 ( 2 ) on kehtestatud sätted määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikliga 105 ettenähtud riiklike mesindusprogrammide rakendamiseks. Määruse (EÜ) nr 917/2004 artikli 2 lõigete 2 ja 3 kohaselt peavad mesindusprogrammi meetmed, mis kehtestatakse kolmeaastase perioodi iga aasta kohta, olema täielikult lõpule viidud enne asjaomase aasta 31. augustit ning maksed tuleb sooritada majandusaasta jooksul alates sama aasta 16. oktoobrist kuni järgmise aasta 15. oktoobrini. See tähendab, et liikmesriigid ei saa mesindusmeetmeid võtta mesindusprogrammi rakendamise aasta 1. septembrist sama aasta 15. oktoobrini.
(1)

Komisjoni audititalitus Toidu- ja Veterinaaramet tegi Türgis järelauditi, et hinnata liitu eksportimiseks ettenähtud kalandustoodete ja kahepoolmeliste molluskite tootmise ametlikke kontrolle. Auditi käigus avastati mitu puudust ametlike kontrollide tegemises ja eelkõige märkimisväärsed puudujäägid külastatud ametlike laborite analüüsides. Seega ei saa Türgi pädev asutus usaldusväärselt tagada, et kõigi liitu eksporditud kahepoolmeliste molluskite puhul on järgitud liidu tervishoiustandardeid.
(20)

Kõik emitendid, kelle väärtpaberid on liidus lubatud kauplemisele reguleeritud turgudel, peaksid olema liikmesriigi pädeva asutuse järelevalve all, et tagada nendepoolne kohustuste täitmine. Emitendid, kes vastavalt direktiivile 2004/109/EÜ peavad valima päritoluliikmesriigi, kuid kes ei ole seda teinud, võivad jääda kõrvale pädeva asutuse järelevalvest liidus. Seega tuleks direktiivi 2004/109/EÜ muuta, et määrata kindlaks päritoluliikmesriik nende emitentide puhul, kes ei ole avaldanud oma päritoluliikmesriigi valikut kolme kuu jooksul pädevatele asutustele. Sellisel juhul peaks päritoluliikmesriik olema liikmesriik, kus emitendi väärtpaberid on lubatud kauplemisele reguleeritud turul. Juhul kui väärtpaberid on lubatud kauplemisele reguleeritud turul rohkem kui ühes liikmesriigis, on kõik need liikmesriigid päritoluliikmesriigid seni, kuni emitent valib ühe päritoluliikmesriigi ja avaldab oma valiku. See võiks stimuleerida selliseid emitente valima päritoluliikmesriiki ja avaldama seda asjaomastele pädevatele asutustele, ning pädevatel asutustel ei puuduks seni, kuni emitent on teatavaks teinud oma valitud päritoluliikmesriigi, enam vajalikud sekkumisõigused.
(2)

Kooskõlas ühinemislepingus võetud kohustustega ning liidu abiga on Leedu sulgenud Ignalina tuumaelektrijaama ning teinud märkimisväärseid edusamme selle dekomisjoneerimise suunas. Tegelike saastatusest puhastamise, demonteerimise, kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise tööde jätkamiseks ning dekomisjoneerimise lõppseisundi suunas järjepideva protsessi rakendamiseks kooskõlas dekomisjoneerimiskavaga on vaja lisatööd, samas on vaja tagada kõrgeimate ohutusnormide kohaldamine. Olemasolevate hinnangute kohaselt nõuab dekomisjoneerimistöö lõpuleviimine olulisi täiendavaid rahalisi vahendeid.
(1)

Direktiivis 91/68/EMÜ on sätestatud liidusisest lammaste ja kitsedega kauplemist reguleerivad loomatervishoiunõuded. Sellega on muu hulgas ette nähtud, et lammastel ja kitsedel peavad sihtkohta vedamisel olema kaasas veterinaarsertifikaadid, mis vastavad E lisas sätestatud I, II või III näidisele.
(3)

Liidu turul on suhkruhinnad juba pikema aja jooksul olnud tunduvalt üle võrdlushinna ning praeguse turuprognoosi alusel ei ole põhjust arvata, et suhkru hind maailmaturul langeks sellisele tasemele, et suhkru import, võttes arvesse praegust imporditariifi, häiriks ELi suhkruturgu, kui täiendavaid tollimakse ei kehtestata. Arvestades suhteliselt kõrgeid maailmaturu hindasid ei ole tõenäoline, et komisjoni 30. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 951/2006 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris) ( 3 ) artikli 36 lõikega 1 hõlmatud suhkrusektori toodete import häiriks liidu turgu, ning seepärast ei tuleks täiendavaid imporditollimakse selle impordi suhtes kehtestada. Võttes arvesse maailma ja liidu suhkruturu põhimõtteid, ei muutu kõnealune olukord kahel järgmisel turustusaastal, st kuni liidu kvoodisüsteemi kehtivuse lõpuni tõenäoliselt märkimisväärselt. Komisjon jälgib pidevalt suhkruturgu ja võtab vajaduse korral asjakohased meetmed.
(3)

Direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punktis 1.4.1 on sätestatud see, kuidas tagatakse liikmesriikide bioloogilise seire tulemuste võrreldavus, mis on ökoloogilise seisundi klassifitseerimisel kesksel kohal. Liikmesriigid peavad võrdlema oma bioloogilise seire tulemusi ja seiresüsteemide klassifikatsioone interkalibreerimisvõrgus, kuhu kuuluvad seireobjektid igast liikmesriigist ja igast liidu ökopiirkonnast. Direktiiviga 2000/60/EÜ on ette nähtud, et liikmesriigid koguvad vajaduse korral vajalikku teavet interkalibreerimisvõrku kuuluvate objektide kohta; nii saab hinnata riiklike seiresüsteemide klassifikatsioonide vastavust direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punktis 1.2 sätestatud normmääratlustele ja seiresüsteemide klassifikatsioonide tulemuste võrreldavust liikmesriikide vahel.
(4)

Lisaks on määruses (EL) nr 576/2013 sätestatud, et komisjon peab vastu võtma kaks loetelu territooriumide või kolmandate riikide kohta, kust mittekaubanduslikel eesmärkidel transporditavad koerad, kassid või valgetuhkrud ei pea läbima marutaudi antikehade tiitrimise testi. Üks nendest loeteludest peaks hõlmama neid territooriume või kolmandaid riike, kes on tõendanud, et nad kohaldavad samasuguse sisu ja mõjuga eeskirju kui liikmesriigid, ja teine loetelu peaks hõlmama neid territooriume või kolmandaid riike, kes on tõendanud, et nad täidavad vähemalt määruse (EL) nr 576/2013 artikli 13 lõikes 2 kehtestatud kriteeriume. Seetõttu on asjakohane esitada need loetelud käesoleva määruse lisas.
09.2913

ex 2401 10 35 ex 2401 10 70 ex 2401 10 95 ex 2401 10 95 ex 2401 10 95 ex 2401 20 35 ex 2401 20 70 ex 2401 20 95 ex 2401 20 95 ex 2401 20 95

91 10 11 21 91 91 10 11 21 91

Valmis lõigatud või lõikamata töötlemata looduslik tubakas, mille tolliväärtus on vähemalt 450 eurot 100 kg netomassi kohta, ümbris- või kattelehtedena kasutamiseks alamrubriiki 2402 10 00 kuuluvate toodete valmistamisel (1)

1.1–31.12.

6 000 tonni