02018R0120 — ET — 01.10.2018 — 002.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:





Parandatud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2018/120,

23. jaanuar 2018,

millega määratakse 2018. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, ning millega muudetakse määrust (EL) 2017/127







I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

1. Käesoleva määrusega määratakse kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused liidu vetes ning liidu kalalaevadele teatavates vetes väljaspool liitu.

2. Lõikes 1 osutatud kalapüügivõimalused hõlmavad järgmist:

a) 2018. aasta püügi piirnormid ning kui käesolevas määruses on nii sätestatud, siis ka 2019. aasta püügi piirnormid;

b) püügikoormuse piirangud ajavahemikuks 1. veebruarist 2018 kuni 31. jaanuarini 2019, välja arvatud juhul, kui artiklites 26, 27 ja 39 ning IIE lisas on kehtestatud püügikoormuse piiranguteks muud tähtajad, ning peibutuspüügivahendite puhul;

c) teatavate kalavarude püügi võimalused CCAMLRi konventsiooni alal ajavahemikul 1. detsembrist 2017 kuni 30. novembrini 2018;

d) teatavate kalavarude püügi võimalused 2018. ja 2019. aastal IATTC konventsiooni alal, mis on täpsustatud artiklis 28.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1. Käesolevat määrust kohaldatakse järgmiste laevade suhtes:

a) liidu kalalaevad;

b) liidu vetes tegutsevad kolmanda riigi laevad.

2. Käesolevat määrust kohaldatakse ka harrastuskalapüügi suhtes, kui sellisele püügile on asjakohastes sätetes selgelt viidatud.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 4 osutatud mõisteid. Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „kolmanda riigi laev“ – kolmanda riigi lipu all sõitev ja kolmandas riigis registreeritud kalalaev;

b) „harrastuskalapüük“ – mittetöönduslik püügitegevus, mille puhul mere bioloogilisi ressursse kasutatakse meelelahutuslikul, turismi või sportlikul eesmärgil;

c) „rahvusvahelised veed“ – veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänse õiguse ega jurisdiktsiooni alla;

d) „lubatud kogupüük (TAC)“ – i) igast kalavarust aastas püüda lubatud kala kogus püügi puhul, mille suhtes on kehtestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 osutatud lossimiskohustus; ii) igast kalavarust aastas lossida lubatud kala kogus igasuguse muu püügi puhul;

e) „kvoot“ – liidule, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud osa lubatud kogupüügist;

f) „analüütiline hinnang“ – teatava kalavaru olukorra muutumist käsitlev kvantitatiivne hinnang, mis põhineb kalavaru bioloogiat ja kasutust käsitlevatel andmetel, mis on teadusliku läbivaatamise tulemusel hinnatud kvaliteedilt piisavaks, et anda teaduslikke nõuandeid tulevaste püügivõimaluste kohta;

g) „võrgusilma suurus“ – kalavõrgu silma suurus, mis on kindlaks määratud vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 517/2008 ( 1 );

h) „liidu kalalaevade register“ – register, mille on loonud komisjon kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 24 lõikega 3;

i) „püügipäevik“ – määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 14 osutatud püügipäevik.

Artikkel 4

Kalapüügipiirkonnad

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi püügipiirkondade määratlusi:

a) „ICESi (Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu) püügipiirkonnad“ – määruse (EÜ) nr 218/2009 ( 2 ) III lisas kindlaks määratud geograafilised alad;

b) „Skagerrak“ – geograafiline ala, mis piirneb läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani ulatuva joonega ning lõunas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega;

c) „Kattegat“ – geograafiline ala, mis piirneb põhjas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega ning lõunas Hasenørest Gnibenini, Korshagest Spodsbjergini ja Gilbjerg Hovedist Kullenini ulatuva joonega;

d) „ICESi 7. alapiirkonna funktsionaalne üksus 16“ – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: — 53° 30′ N 15° 00′ W, — 53° 30′ N 1° 00′ W, — 5° 30′ N 1° 00′ W, — 5° 30′ N 13° 00′ W, — 5° 00′ N 13° 00′ W, — 5° 00′ N 15° 00′ W, — 53° 30′ N 15° 00′ W;

e) „ICESi 9a rajooni funktsionaalne üksus 26“ – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: — 43° 00′ N 8° 00′ W, — 43° 00′ N 10° 00′ W, — 42° 00′ N 10° 00′ W, — 42° 00′ N 8° 00′ W;

f) „ICESi 9a rajooni funktsionaalne üksus 27“ – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: — 42° 00′ N 8° 00′ W, — 42° 00′ N 10° 00′ W, — 38° 30′ N 10° 00′ W, — 38° 30′ N 9° 00′ W, — 40° 00′ N 9° 00′ W, — 40° 00′ N 8° 00′ W;

g) „ICESi 9a rajooni funktsionaalne üksus 30“ – geograafiline ala, mis asub Cádizi lahes ja sellega piirnevates 9a rajooni vetes ning kuulub Hispaania jurisdiktsiooni alla.

h) „Cádizi laht“ – ICESi 9a rajooni geograafiline ala, mis jääb pikkuskraadist 7°23′48″ W ida poole;

i) „CECAFi (Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee) püügipiirkonnad“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2009 ( 3 ) II lisas kindlaks määratud geograafilised alad;

j) „NAFO (Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni) püügipiirkonnad“ – määruse (EÜ) nr 217/2009 ( 4 ) III lisas kindlaks määratud geograafilised alad;

k) „SEAFO (Atlandi ookeani kaguosa kalandusorganisatsiooni) konventsiooni ala“ – Atlandi ookeani kaguosa kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis ( 5 ) kindlaks määratud geograafiline ala;

l) „ICCATi (Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni) konventsiooni ala“ – rahvusvahelises Atlandi tuunikala kaitse konventsioonis ( 6 ) kindlaks määratud geograafiline ala;

m) „CCAMLRi (Antarktika vete elusressursside kaitse komisjoni) konventsiooni ala“ – määruse (EÜ) nr 601/2004 ( 7 ) artikli 2 punktis a kindlaks määratud geograafiline ala;

n) „IATTC (Ameerika Troopikatuunide Komisjoni) konventsiooni ala“ – Ameerika Ühendriikide ja Costa Rica Vabariigi vahelise 1949. aasta konventsiooniga moodustatud Ameerika Troopikatuunide Komisjoni tugevdamise konventsioonis ( 8 ) kindlaks määratud geograafiline ala;

o) „IOTC (India Ookeani Tuunikomisjoni) pädevusalasse kuuluv ala“ – India Ookeani Tuunikomisjoni moodustamise lepingus ( 9 ) kindlaks määratud geograafiline ala;

p) „SPRFMO (Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni) konventsiooni ala“ – Vaikse ookeani lõunaosa avamere kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis ( 10 ) kindlaks määratud geograafiline ala;

q) „WCPFC (Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni) konventsiooni ala“ – Vaikse ookeani lääne- ja keskosa pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis ( 11 ) kindlaks määratud geograafiline ala;

r) „GFCMi (Vahemere üldise kalanduskomisjoni) geograafilised alapiirkonnad“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1343/2011 ( 12 ) I lisas kindlaks määratud alad;

s) „Beringi mere avameri“ – Beringi mere avamere geograafiline ala, mis on kaugemal kui 200 meremiili lähtejoontest, millest mõõdetakse Beringi mere ranniku äärsete riikide territoriaalmere laiust;

t) „IATTC ja WCPFC vaheline kattuv piirkond“ – järgmiste koordinaatidega kindlaks määratud geograafiline ala: — 150° läänepikkust, — 130° läänepikkust, — 4° lõunalaiust, — 50° lõunalaiust.







II JAOTIS

LIIDU KALALAEVADE PÜÜGIVÕIMALUSED







I PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 5

Lubatud kogupüük ja selle jaotamine

1. Liidu kalalaevadele liidu vetes või teatavates vetes väljaspool liitu lubatud kogupüük, selle jaotus liikmesriikide vahel ning asjakohasel juhul sellega funktsionaalselt seotud tingimused on esitatud I lisas.

2. Liidu kalalaevadel on lubatud kala püüda käesoleva määruse I lisas kindlaks määratud lubatud kogupüügi ulatuses Fääri saarte, Gröönimaa ja Norra kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes ning Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas vastavalt käesoleva määruse artiklis 15 ja III lisas ning nõukogu määruses (EÜ) nr 1006/2008 ( 13 ) ja selle rakendussätetes esitatud tingimustele.

Artikkel 6

Liikmesriikide kindlaks määratav lubatud kogupüük

1. Teatavate kalavarude lubatud kogupüügi määrab kindlaks asjaomane liikmesriik. Need kalavarud on toodud I lisas.

2. Liikmesriik määrab lubatud kogupüügi kindlaks järgmiselt:

a) see on kooskõlas ühise kalanduspoliitika põhimõtete ja eeskirjadega, eelkõige varude säästva kasutamise põhimõttega, ning

b) selle tulemusena:

i) kasutatakse analüütilise hinnangu olemasolu korral varusid alates 2018. aastast ja edaspidi võimalikult suure tõenäosusega maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel; või

ii) järgitakse juhul, kui analüütiline hinnang puudub või ei ole täielik, varude kasutamisel ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi kalavarude majandamisele.

3. Kõik asjaomased liikmesriigid esitavad komisjonile 15. märtsiks 2018 järgmise teabe:

a) vastu võetud lubatud kogupüügid;

b) asjaomase liikmesriigi kogutud ja hinnatud andmed, millel vastu võetud lubatud kogupüügid põhinevad;

c) üksikasjalik teave selle kohta, kuidas vastu võetud lubatud kogupüügid vastavad lõikele 2.

Artikkel 7

Püügi ja kaaspüügi lossimise tingimused

1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 kehtestatud lossimiskohustuseta saaki võib pardal hoida või lossida ainult juhul, kui:

a) selle on püüdnud sellise liikmesriigi lipu all sõitvad laevad, millel on kvoot ja see kvoot ei ole ammendatud, või

b) see moodustab osa liidu kvoodist, mis ei ole kvoodina liikmesriikide vahel ära jaotatud ja kõnealune liidu kvoot ei ole ammendatud.

2. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 8 kohane sihtliiki mittekuuluva liigi varu, mis on ohututes bioloogilistes piirides, on kindlaks määratud käesoleva määruse I lisas, selleks et teha erand kohustusest arvestada saak asjakohasest kvoodist maha, nagu on ette nähtud kõnealuses artiklis.

Artikkel 8

Püügikoormuse piirangud

Artikli 1 lõike 2 punktis b osutatud ajavahemike jooksul kohaldatakse järgmisi püügikoormuse reguleerimise meetmeid:

a) IIA lisa kohaldatakse atlandi merilesta ja hariliku merikeele varu majandamisel ICESi 4. alapiirkonnas.

b) IIB lisa kohaldatakse euroopa merluusi ja norra salehomaari varude taastamisel ICESi 8c ja 9a rajoonis, välja arvatud Cádizi lahes;

c) IIC lisa kohaldatakse hariliku merikeele varu majandamisel ICESi 7e rajoonis.

Artikkel 9

Huntahvena püüki käsitlevad meetmed

1. Keelatud on liidu kalalaevade teostatav ja igasugune kaldalt toimuv töönduslik huntahvena püük ICESi 4b ja 4c rajoonis ning 7. alapiirkonnas. Keelatud on kõnealuses piirkonnas püütud huntahvenat pardal hoida, ümber laadida, ümber paigutada ja lossida.

2. Erandina lõikest 1 võivad 2018. aasta jaanuaris ning ajavahemikul 1. aprillist kuni 31. detsembrini 2018 liidu kalalaevad ICESi 4b, 4c, 7d, 7e, 7f ja 7h rajoonis ning vetes, mis asuvad 12 meremiili ulatuses lähtejoonest Ühendkuningriigi suveräänsuse alla kuuluval alal ICESi 7a ja 7g rajoonis, püüda huntahvenat ning hoida pardal, ümber laadida, ümber paigutada ja lossida huntahvenat, mis on kõnealuses piirkonnas püütud järgmiste püügivahendite abil ja järgmistes kogustes:

a) põhjatraaliga püügi korral ( 14 ): vältimatut kaaspüüki mitte rohkem kui 100 kg kuus ja 1 % asjaomase laeva poolt igal päeval püütud ja pardal hoitavate mereorganismide kogupüügi kaalust;

b) seinnoodaga püügi korral ( 15 ): vältimatut kaaspüüki mitte rohkem kui 180 kg kuus ja 1 % asjaomase laeva poolt igal päeval püütud ja pardal hoitavate mereorganismide kogupüügi kaalust;

c) õngekonksude ja -nööridega püügi korral ( 16 ): mitte rohkem kui 5 tonni laeva kohta aastas;

d) vainakkevõrguga püügi korral ( 17 ): vältimatut kaaspüüki mitte rohkem kui 1,2 tonni laeva kohta aastas.

Eespool nimetatud erandeid kohaldatakse selliste liidu kalalaevade suhtes, mille kohta on ajavahemikul 1. juulist 2015 kuni 30. septembrini 2016 registreeritud huntahvena püük: punktis c õngekonksude ja -nööridega ning punktis d vainakkevõrkudega. Liidu kalalaeva asendamise korral võivad liikmesriigid lubada erandi kohaldamist teise kalalaeva suhtes, tingimusel et nende liidu kalalaevade arv, mille suhtes erandit kohaldatakse, ja nende kogupüügivõimsus ei suurene.

3. Lõikes 2 sätestatud püügi piirnorme ei saa üle kanda ühelt laevalt teisele ning kuuajalise piirangu kohaldamise korral ühest kuust teise. Liidu kalalaevadele, mis kasutavad ühes kalendrikuus mitut püügivahendit, kohaldatakse lõikes 2 sätestatud madalaimat püügi piirnormi iga püügivahendi suhtes.

Liikmesriigid teatavad komisjonile kogu püütud huntahvena saagi püügivahendite kaupa hiljemalt 15 päeva jooksul pärast iga kuu lõppu.

▼M3

4. Harrastuskalapüügi, sealhulgas kaldalt püügi korral on

a) 1. jaanuarist 2018 kuni 30. septembrini 2018 ICESi rajoonides 4b, 4c, 7a–7k huntahvena puhul lubatud ainult püüa-ja-vabasta kalastamisviis. Sel ajal on keelatud kõnealuses piirkonnas püütud huntahvenat pardal hoida, ümber laadida, ümber paigutada või lossida;

b) 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2018 ICESi rajoonides 4b, 4c, 6a, 7a–7k lubatud endale jätta kõige rohkem üks huntahven kalamehe kohta päevas.

▼B

5. Harrastuskalapüügi puhul ICESi 8a ja 8b rajoonis on lubatud endale jätta kõige rohkem kolm huntahvenat kalamehe kohta päevas.

Artikkel 10

Euroopa angerja püüki käsitlevad meetmed

Liidu kalalaevadel ja kolmandate riikide laevadel, samuti mis tahes töönduspüügi puhul kaldalt on keelatud püüda euroopa angerjat kogupikkusega vähemalt 12 cm ICESi piirkonna liidu vetes, sealhulgas Läänemerel, järjestikuse kolme kuu jooksul, mille iga liikmesriik määrab kindlaks ajavahemikus 1. septembrist 2018 kuni 31. jaanuarini 2019. Liikmesriigid teatavad kindlaksmääratud ajavahemiku komisjonile hiljemalt 1. juuniks 2018.

Artikkel 11

Kalapüügivõimaluste jaotamist käsitlevad erisätted

1. Käesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et need ei piira:

a) määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist;

b) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37 kohast mahaarvamist ega ümberjaotamist;

c) määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10 lõike 4 kohast kalapüügivõimaluste ümberjaotamist;

d) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 alusel lubatud lisakoguste lossimist;

e) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast koguste kinnipidamist;

f) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 105, 106 ja 107 kohast mahaarvamist;

g) käesoleva määruse artikli 15 kohast kvootide ülekandmist ega omavahel vahetamist.

2. Varud, mille suhtes kohaldatakse ettevaatusprintsiibil põhinevat või analüütilist lubatud kogupüüki, on määruses (EÜ) nr 847/96 sätestatud lubatud kogupüükide ja kvootide haldamise ühest aastast teise ülekandmise otstarbel kindlaks määratud käesoleva määruse I lisas.

3. Kui käesoleva määruse I lisaga ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse ettevaatusprintsiibil põhinevat lubatud kogupüüki, ning kõnealuse määruse artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 4 kohaldatakse selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse analüütilist lubatud kogupüüki.

4. Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata, kui liikmesriik kasutab määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 9 sätestatud paindlikku ühest aastast teise ülekandmist.

Artikkel 12

Püügikeeluaeg

1. Porcupine’i madalal on 1. maist kuni 31. maini 2018 keelatud püüda või pardal hoida järgmisi liike: tursk, megrimid, merikuratlased, kilttursk, merlang, euroopa merluus, norra salehomaar, atlandi merilest, pollak, põhjaatlandi süsikas, railased, harilik merikeel, meriluts, sinine molva, harilik molva ja harilik ogahai.

Käesoleva lõike kohaldamisel hõlmab Porcupine’i madal geograafilist ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:







Punkt Laiuskraad Pikkuskraad 1 52° 27′ N 12° 19′ W 2 52° 40′ N 12° 30′ W 3 52° 47′ N 12° 39,600′ W 4 52° 47′ N 12° 56′ W 5 52° 13,5′ N 13° 53,830′ W 6 51° 22′ N 14° 24′ W 7 51° 22′ N 14° 03′ W 8 52° 10′ N 13° 25′ W 9 52° 32′ N 13° 07,500′ W 10 52° 43′ N 12° 55′ W 11 52° 43′ N 12° 43′ W 12 52° 38,800′ N 12° 37′ W 13 52° 27′ N 12° 23′ W 14 52° 27′ N 12° 19′ W

Erandina esimesest lõigust lubatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 50 lõigetele 3, 4 ja 5 hoida Porcupine’i madalalt läbisõidu korral pardal kõnealuses lõigus osutatud liike.

2. ICESi 2a ja 3a rajoonis ning ICESi 4. alapiirkonnas on töönduslik tobiapüük põhjatraali, nooda või samalaadsete veetavate püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on alla 16 mm, keelatud alates 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2018 ja alates 1. augustist kuni 31. detsembrini 2018.

Esimeses lõigus sätestatud keeldu kohaldatakse ka kolmanda riigi selliste laevade suhtes, millel on lubatud püüda tobiaid ja seotud kaaspüüki ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes.

Artikkel 13

Keelud

1. Liidu kalalaevadel on keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike:

a) täht-sünkrai (Amblyraja radiata) ICESi 2a, 3a ja 7d rajooni ning ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes;

b) mõrtsukhai (Carcharodon carcharías) kõigis vetes;

c) hall lühiogahai (Centrophorus squamosus) ICESi 2a rajooni ja 4. alapiirkonna liidu vetes ning ICESi 1. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

d) portugali süvahai (Centroscymnus coelolepis) ICESi 2a rajooni ja 4. alapiirkonna liidu vetes ning ICESi 1. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

e) hiidhai (Cetorhinus maximus) kõigis vetes;

f) šokolaadhai (Dalatias licha) ICESi 2a rajooni ja 4. alapiirkonna liidu vetes ning ICESi 1. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

g) luits-nokkhai (Deania calcea) ICESi 2a rajooni ja 4. alapiirkonna liidu vetes ning ICESi 1. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

h) sileda tiibrai (Dipturus batis) kompleks (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) ICESi 2a rajooni ning ICESi 3., 4., 6., 7., 8., 9. ja 10. alapiirkonna liidu vetes;

i) suur tumehai (Etmopterus princeps) ICESi 2a rajooni ja 4. alapiirkonna liidu vetes ning ICESi 1. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

j) ronkjas tumehai (Etmopterus pusillus) ICESi 2a rajooni ja 4. alapiirkonna liidu vetes ning ICESi 1., 5., 6., 7., 8., 12. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

k) õngejadadega püütud supi-nugishai (Galeorhinus galeus) ICESi 2a rajooni ja 4. alapiirkonna liidu vetes ning ICESi 1., 5., 6., 7., 8., 12. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

l) harilik heeringahai (Lamna nasus) kõigis vetes;

m) Alfredi sarvikrai (Manta alfredi) kõigis vetes;

n) hiid-sarvikrai (Manta birostris) kõigis vetes;

o) järgmised merisarvikute liigid kõigis vetes:

i) vahemere merisarvik (Mobula mobular),

ii) guinea merisarvik (Mobula rochebrunei),

iii) astelsaba-merisarvik (Mobula japanica),

iv) silesaba-merisarvik (Mobula thurstoni),

v) väike merisarvik (Mobula eregoodootenkee),

vi) Munki merisarvik (Mobula munkiana),

vii) sirpuim-merisarvik (Mobula tarapacana),

viii) lühiuim-merisarvik (Mobula kuhlii),

ix) atlandi merisarvik (Mobula hypostoma),

p) järgmised saagraide (Pristidae) liigid kõigis vetes:

i) salesaagrai (Anoxypristis cuspidata),

ii) väike saagrai (Pristis clavata),

iii) väikehammas-saagrai (Pristis pectinata),

iv) harilik saagrai (Pristis pristis),

v) roheline saagrai (Pristis zijsron);

q) ogarai (Raja clavata) ICESi 3a rajooni liidu vetes;

r) norra rai (Dipturus nidarosiensis) ICESi 6a, 6b, 7a, 7b, 7c, 7e, 7f, 7g, 7h ja 7k rajooni liidu vetes;

s) musterrai (Raja undulata) ICESi 6. ja 10. alapiirkonna liidu vetes;

t) valgerai (Rostroraja alba) ICESi 6., 7., 8., 9. ja 10. alapiirkonna liidu vetes;

u) logardrailased (Rhinobatidae) ICESi 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10. ja 12. alapiirkonna liidu vetes;

v) harilik ogahai (Squalus acanthias) ICESi 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. ja 10. alapiirkonna liidu vetes, välja arvatud kaaspüügi vältimise programmi puhul, nagu on ette nähtud IA lisas;

w) euroopa ingelhai (Squatina squatina) liidu vetes;

▼M2

x) vaalhai (Rhincodon typus) kõigis vetes.

▼B

2. Lõikes 1 osutatud liikide isendite juhupüügi korral ei tohi neid kahjustada. Need isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.

Artikkel 14

Andmete edastamine

Kui liikmesriigid edastavad komisjonile määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohaselt andmed püütud koguste lossimise kohta, tuleb selleks kasutada käesoleva määruse I lisas esitatud kalavarukoode.







II PEATÜKK

Load kalapüügiks kolmandate riikide vetes

Artikkel 15

Kalapüügiload

1. Kolmanda riigi vetes kala püüdvatele liidu kalalaevadele antavate kalapüügilubade maksimaalne arv on sätestatud III lisas.

2. Kui üks liikmesriik kannab määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 alusel kvoodi üle teisele liikmesriigile käesoleva määruse III lisas kindlaks määratud püügipiirkondades, tuleb üle anda ka asjaomased kalapüügiload ja teatada sellest komisjonile. Sellegipoolest ei tohi ületada käesoleva määruse III lisas esitatud kalapüügilubade üldarvu püügipiirkonna kohta.







III PEATÜKK

Kalapüügivõimalused piirkondlike kalandusorganisatsioonide reguleeritavates vetes

Artikkel 16

Kvootide ülekandmine ja vahetamine

1. Kui piirkondliku kalandusorganisatsiooni eeskirjade kohaselt on lubatud kvoote selle organisatsiooni osaliste vahel üle kanda või vahetada, võib liikmesriik (edaspidi „asjaomane liikmesriik“) seda arutada piirkondliku kalandusorganisatsiooni osalisega ning vajaduse korral kehtestada kavandatava kvootide ülekandmise või vahetamise võimalikud piirid.

2. Komisjon võib asjaomase liikmesriigi teatise alusel kinnitada sellise kavandatava kvootide ülekandmise või vahetamise piirid, mida kõnealune liikmesriik on arutanud piirkondliku kalandusorganisatsiooni vastava osalisega. Seejärel annab komisjon piirkondliku kalandusorganisatsiooni asjaomasele osalisele põhjendamatu viivituseta oma nõusoleku kvoodid üle kanda või neid vahetada. Komisjon teavitab piirkondliku kalandusorganisatsiooni sekretariaati kvootide kokkulepitud ülekandmisest või vahetamisest vastavalt selle organisatsiooni eeskirjadele.

3. Komisjon teavitab liikmesriike kvootide kokkulepitud ülekandmisest või vahetamisest.

4. Kvootide ülekandmise või vahetamisega asjaomaselt piirkondliku kalandusorganisatsiooni osaliselt saadud või sellele üle kantud kalapüügivõimalusi käsitatakse asjaomasele liikmesriigile eraldatud või tema püügivõimalustest maha arvestatud kvoodina alates hetkest, mil kvootide ülekandmine või vahetamine jõustub kooskõlas piirkondliku kalandusorganisatsiooni asjaomase osalisega saavutatud kokkuleppe tingimustega või asjakohasel juhul asjaomase piirkondliku kalandusorganisatsiooni eeskirjadega. Selline eraldamine ei muuda kehtivat jaotust liikmesriikide vahel kooskõlas püügitegevuse suhtelise stabiilsuse põhimõttega.

5. Käesolevat artiklit kohaldatakse kuni 31. jaanuarini 2019, kui tegemist on kvootide ülekandmisega piirkondliku kalandusorganisatsiooni osaliselt liidule ja nende kvootide edasise jaotamisega liikmesriikide vahel.







1. jagu

ICCATi konventsiooni ala

Artikkel 17

Püügi-, kasvatamis- ja nuumamisvõimsuse piirangud

1. Selliste liidu söödaga õngelaevade ja landipüügilaevade arvu, millel on lubatud Atlandi ookeani idaosas aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille kaal ja suurus on vahemikus 8 kg / 75 cm kuni 30 kg / 115 cm, piiratakse IV lisa punkti 1 kohaselt.

2. Selliste rannalähedase väikesemahulise püügiga tegelevate liidu kalalaevade arvu, millel on lubatud Vahemeres aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille kaal ja suurus on vahemikus 8 kg / 75 cm kuni 30 kg / 115 cm, piiratakse IV lisa punkti 2 kohaselt.

3. Selliste liidu kalalaevade arvu, mis püüavad kasvatamise eesmärgil Aadria meres harilikku tuuni, mille kaal ja suurus on vahemikus 8 kg / 75 cm kuni 30 kg / 115 cm, piiratakse IV lisa punkti 3 kohaselt.

4. Selliste kalalaevade arvu ja kogumahutavusena väljendatud püügivõimsust, millel on lubatud Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres harilikku tuuni püüda, pardal hoida, ümber laadida, transportida või lossida, piiratakse IV lisa punkti 4 kohaselt.

5. Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni püüdmiseks kasutatavate püüniste arvu piiratakse IV lisa punkti 5 kohaselt.

6. Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni kasvatamise ja nuumamise võimsust ning kalakasvandustesse viidava loodusest püütud hariliku tuuni suurimat kogust piiratakse IV lisa punkti 6 kohaselt.

7. Maksimaalset liidu kalalaevade arvu, millel on kooskõlas määruse (EÜ) nr 520/2007 artikliga 12 lubatud püüda sihtliigina põhjapoolset pikkuim-tuuni, piiratakse käesoleva määruse IV lisa punkti 7 kohaselt.

8. ICCATi konventsiooni alal suursilm-tuuni püüdvate vähemalt 20 meetri pikkuste liidu kalalaevade maksimaalset arvu piiratakse IV lisa punkti 8 kohaselt.

Artikkel 18

Harrastuskalapüük

Vajaduse korral eraldavad liikmesriigid ID lisa kohaselt neile eraldatud kvootide arvelt erikvoodi harrastuskalapüügiks.

Artikkel 19

Haid

1. Suursilm-rebashaide (Alopias superciliosus) rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine on keelatud igasuguse püügi korral.

2. Keelatud on perekonda Alopias kuuluvate rebashaide sihtpüük.

3. Sugukonda Sphyrnidae (v.a Sphyrna tiburo) kuuluvate vasarhaide rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine on keelatud ICCATi konventsiooni alal toimuva püügi korral.

4. Pikkuim-hallhaide (Carcharhinus longimanus) rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine on keelatud igasuguse püügi korral.

5. Siid-hallhaide (Carcharhinus falciformis) pardal hoidmine on keelatud igasuguse püügi korral.







2. jagu

CCAMLRi konventsiooni ala

Artikkel 20

Keelud ja püügipiirangud

1. V lisa A osas nimetatud liikide sihtpüük on kõnealuses osas nimetatud piirkondades ja ajavahemikel keelatud.

2. Uurimusliku kalapüügi suhtes kohaldatakse V lisa B osas esitatud lubatud kogupüügi mahtusid ja kaaspüügi piirnorme kõnealuses osas nimetatud alapiirkondades.

Artikkel 21

Uurimuslik kalapüük

1. Liikmesriigid võivad 2018. aastal osaleda kihvkalade (Dissostichus spp.) õngejadaga uurimuslikus püügis FAO alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning rajoonides 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a väljaspool riikliku jurisdiktsiooni all olevaid piirkondi. Sellises püügis osaleda kavatsev liikmesriik teavitab sellest CCAMLRi sekretariaati kooskõlas määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklitega 7 ja 7a hiljemalt 1. juuniks 2018.

2. FAO alapiirkondade 88.1 ja 88.2 ning rajoonide 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a lubatud kogupüük ja kaaspüügi piirnormid ning nende jaotus iga alapiirkonna või rajooni väikeste uurimisalade (SSRU) vahel määratakse kindlaks V lisa B osas. Kalapüük mis tahes väikeses uurimisalas lõpetatakse niipea, kui deklareeritud saak ulatub kindlaksmääratud lubatud kogupüügini, ning uurimisala suletakse püügiks püügihooaja lõpuni.

3. Kala püütakse võimalikult suures geograafilises ja batümeetrilises ulatuses, et saada püügivõime kindlaksmääramiseks vajalikku teavet ning vältida saagi ja püügikoormuse liiga suurt koondumist. FAO alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning rajoonides 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a on keelatud püük 550 meetri sügavusjoonest kõrgemal.

Artikkel 22

Tavalise hiilgevähi püük 2018.–2019. aasta püügihooajal

1. CCAMLRi konventsiooni alal 2018.–2019. aasta püügihooajal tavalist hiilgevähki (Euphausia superba) püüda kavatsev liikmesriik teavitab komisjoni hiljemalt 1. maiks 2018 oma kavatsusest tavalist hiilgevähki püüda, kasutades selleks käesoleva määruse V lisa C osas esitatud vormi. Liikmesriikidelt saadud teabe põhjal esitab komisjon teated CCAMLRi sekretariaadile hiljemalt 30. maiks 2018.

2. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teade sisaldab teavet, mis tuleb määruse (EÜ) nr 601/2004 artikli 3 kohaselt esitada iga sellise laeva kohta, millele liikmesriik tavalise hiilgevähi püügiks loa annab.

3. CCAMLRi konventsiooni alal tavalist hiilgevähki püüda kavatsev liikmesriik teatab oma kavatsusest üksnes nende laevade kohta, millel on selleks luba ja mis teatamise ajal sõidavad tema lipu all või CCAMLRi mõne teise liikme lipu all, kuid mis püügi ajal eeldatavalt sõidavad tema lipu all.

4. Liikmesriik võib lubada tavalise hiilgevähi püügis osaleda muul kui käesoleva artikli lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt CCAMLRi sekretariaadile teatatud laeval, kui luba omaval laeval ei ole võimalik osaleda põhjendatud funktsionaalsetel põhjustel või vääramatu jõu tõttu. Sel juhul teavitab asjaomane liikmesriik viivitamata CCAMLRi sekretariaati ja komisjoni ning esitab järgmise teabe:

a) täielikud andmed asenduslaeva(de) kohta, sealhulgas määruse (EÜ) nr 601/2004 artikliga 3 ette nähtud teave;

b) põhjalik aruanne asendamise põhjuste kohta ning kõik asjakohased täiendavad dokumendid või viited.

5. Liikmesriik ei luba tavalise hiilgevähi püügis osaleda laevadel, mis on kantud CCAMLRi nimekirja ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegeleva laevana.







3. jagu

IOTC pädevusalasse kuuluv ala

Artikkel 23

IOTC pädevusalasse kuuluval alal kala püüdvate laevade püügivõimsuse piiramine

1. IOTC pädevusalasse kuuluval alal troopikatuune püüdvate liidu kalalaevade suurim arv ja nende vastav kogumahutavusena väljendatud püügivõimsus vastab VI lisa punktile 1.

2. IOTC pädevusalasse kuuluval alal mõõkkala (Xiphias gladius) ja pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) püüdvate liidu kalalaevade suurim arv ja nende vastav kogumahutavusena väljendatud püügivõimsus vastab VI lisa punktile 2.

3. Liikmesriigid võivad lõigete 1 ja 2 kohaselt ühes või teises püügipiirkonnas tegutsevad laevad ümber jaotada, kui nad tõendavad komisjonile, et see muutus ei suurenda asjaomase kalavaru püügi koormust.

4. Liikmesriigid tagavad, et kui kavandatakse püügivõimsuse ülekandmist nende laevastikku, on asjaomased laevad IOTC laevaregistris või mõne muu tuunipüüki käsitleva piirkondliku kalandusorganisatsiooni registris. Üle ei tohi kanda selliste laevade püügivõimsust, mis on mõne piirkondliku kalandusorganisatsiooni nimekirjas kui teatamata, ebaseadusliku ja reguleerimata kalapüügiga tegelevad laevad.

5. Liikmesriigid võivad oma püügivõimsust suurendada üle lõigetes 1 ja 2 osutatud püügivõimsuse üksnes IOTC-le esitatud arengukavas kehtestatud piiride ulatuses.

Artikkel 24

Triivivad peibutuspüügivahendid ja varustuslaevad

1. Seinnoodalaev ei tohi korraga kasutada rohkem kui 350 aktiivset triivivat peibutuspüügivahendit.

2. Varustuslaevade arv ei tohi olla suurem kui üks varustuslaev vähemalt kahe seinnoodalaeva kohta, mis kõik sõidavad sama liikmesriigi lipu all. Käesolevat sätet ei kohaldata liikmesriikide suhtes, kes kasutavad ainult ühte varustuslaeva.

3. Ühte seinnoodalaeva ei toeta ühelgi ajal rohkem kui üks sama riigi lipu all sõitev varustuslaev.

4. Alates 1. jaanuarist 2018 ei kanta ühtegi uut või täiendavat varustuslaeva IOTC poolt lubatud laevade registrisse.

Artikkel 25

Haid

1. Kõigi sugukonda Alopiidae kuuluvate rebashaide liikide rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine on keelatud igasuguse püügi korral.

2. Kõigi pikkuim-hallhaide (Carcharhinus longimanus) rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine on keelatud igasuguse püügi korral, välja arvatud laevade puhul, mille üldpikkus on alla 24 meetri ning mis teevad püügioperatsioone üksnes selle liikmesriigi majandusvööndis, kelle lipu all nad sõidavad, ja püüavad kala üksnes kohalikuks tarbimiseks.

3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud liikide juhupüügi korral ei tohi neid kahjustada. Need isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.







4. jagu

SPRFMO konventsiooni ala

Artikkel 26

Pelaagiline kalapüük

1. Üksnes liikmesriigid, kes tegelesid 2007., 2008. või 2009. aastal SPRFMO konventsiooni alal aktiivselt pelaagilise kalapüügiga, võivad selles piirkonnas püüda pelaagilisi liike kooskõlas IJ lisas kindlaks määratud lubatud kogupüügiga.

2. Lõikes 1 osutatud liikmesriigid piiravad 2017. aastal oma lipu all sõitvate pelaagilisi liike püüdvate laevade kogumahutavuse (GT) taset kõnealuses piirkonnas liidu kogutasemeni, s.o 78 600 GTni.

3. IJ lisas kindlaks määratud püügivõimalusi võib kasutada üksnes tingimusel, et liikmesriigid saadavad komisjonile hiljemalt järgmise kuu viiendaks päevaks SPRFMO konventsiooni alal aktiivse kalapüügi või ümberlaadimisega tegelevate laevade nimekirja, laevaseiresüsteemi aruanded, igakuised püügiaruanded ja olemasolu korral andmed sadamakülastuste kohta eesmärgiga edastada see teave SPRFMO sekretariaadile.

Artikkel 27

Põhjalähedane kalapüük

1. Liikmesriigid piiravad 2017. aastal oma laevade põhjalähedast püüki või põhjalähedase püügi koormust SPRFMO konventsiooni alal, piirdudes selle ala nende osadega, kus põhjalähedane kalapüük ajavahemikul 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006 toimus, ning hoides püügi ja koormuse tasemel, mis ei ületa püügi või püügikoormuse näitajate aasta keskmist taset nimetatud ajavahemikul. Nad võivad sellisest keskmisest rohkem püüda, kui SPRFMO kinnitab nende kava keskmisest rohkem püüda.

2. Liikmesriigid, kes ei ole tõendatult tegelenud põhjalähedase püügiga või kellel ei ole olnud selle püügi koormust SPRFMO konventsiooni alal ajavahemikul 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006, kala püüda ei tohi, välja arvatud juhul, kui SPRFMO kinnitab nende kava püüda kala ilma varasema püügi või püügikoormuseta.







5. jagu

IATTC konventsiooni ala

Artikkel 28

Seinnoodapüük

1. Kulduim-tuuni (Thunnus albacares), suursilm-tuuni (Thunnus obesus) ja vööttuuni (Katsuwonus pelamis) püük on seinnoodalaevadega keelatud järgmiselt:

a) 29. juulist (kell 00.00) kuni 8. oktoobrini 2018 (kell 24.00) või 9. novembrist 2018 (kell 00.00) kuni 19. jaanuarini 2019 (kell 24.00) järgmiste piiridega määratud alal:

— Vaikse ookeani Ameerika rannik,

— 150° läänepikkust,

— 40° põhjalaiust,

— 40° lõunalaiust;

b) 9. oktoobrist 2018 (kell 00.00) kuni 8. novembrini 2018 (kell 24.00) järgmiste piiridega määratud alal:

— 96° läänepikkust,

— 110° läänepikkust,

— 4° põhjalaiust,

— 3° lõunalaiust.

2. Asjaomased liikmesriigid teatavad iga laeva kohta komisjonile valitud keeluaja vastavalt lõikele 1 enne 1. aprilli 2018. Kõik asjaomaste liikmesriikide seinnoodalaevad lõpetavad lõikes 1 kindlaks määratud piirkondades valitud perioodiks seinnoodapüügi.

3. IATTC konventsiooni alal tuuni püüdvad seinnoodalaevad hoiavad pardal ja seejärel lossivad või laadivad ümber kogu kulduim-tuuni, suursilm-tuuni ja vööttuuni saagi.

4. Lõiget 3 ei kohaldata järgmistel juhtudel:

a) kui kala on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu või

b) kui reisi lõpuosa viimase püügikorraga püütud tuuni mahutamiseks ei pruugi olla piisavalt vaba lastiruumi.

Artikkel 29

Triivivad peibutuspüügivahendid

1. Seinnoodalaev ei tohi IATTC konventsiooni alal korraga kasutada rohkem kui 450 aktiivset peibutuspüügivahendit. Peibutuspüügivahend loetakse aktiivseks, kui see on merel kasutusele võetud, hakkab edastama oma asukoha kohta teavet ja seda jälgib laev, selle omanik või käitaja. Peibutuspüügivahendi võib aktiveerida üksnes seinnoodalaeva pardal.

2. Seinnoodalaev ei tohi peibutuspüügivahendeid kasutada 15 päeva jooksul enne artikli 28 lõike 1 punktis a sätestatud valitud keeluaja algust ja laev korjab merest välja sama arvu peibutuspüügivahendeid, kui ta kasutas 15 päeva jooksul enne keeluaja algust.

3. Liikmesriik esitab komisjonile igakuiselt päevade kaupa IATTC nõutud aruande kõigi aktiivsete peibutuspüügivahendite kohta. Aruanded esitatakse vähemalt 60 päeva hiljem, aga mitte rohkem kui 75 päeva hiljem. Komisjon edastab selle teabe viivitamata IATTC sekretariaadile.

Artikkel 30

Suursilm-tuuni püügi piirnormid õngejadapüügil

Ühegi liikmesriigi suursilm-tuuni aastane kogupüük õngejadalaevadega IATTC konventsiooni alal ei tohi ületada 500 tonni või nende vastavat aastast püüki 2001. aastal.

Artikkel 31

Pikkuim-hallhaide püügi keeld

1. IATTC konventsiooni alal on keelatud püüda pikkuim-hallhaisid (Carcharhinus longimanus) ning nimetatud alal püütud pikkuim-hallhaide rümpasid või mis tahes osi pardal hoida, ümber laadida, ladustada, müügiks pakkuda, müüa või lossida.

2. Lõikes 1 osutatud liikide isendite juhupüügi korral ei tohi neid kahjustada. Laeva käitajad peavad need isendid viivitamata vette tagasi laskma.

3. Laeva käitajad peavad:

a) registreerima vette tagasi lastud kalade arvu ja märkima nende seisukorra (surnud või elus);

b) edastama punktis a märgitud teabe liikmesriigile, mille kodanikud nad on. Liikmesriigid edastavad eelmise aasta jooksul kogutud teabe komisjonile 31. jaanuariks.

Artikkel 32

Merisarviklaste püügi keeld

IATTC konventsiooni alal on liidu kalalaevadel keelatud püüda merisarviklasi (sugukond Mobulidae, sh perekonnad Manta ja Mobula) ning pardal hoida, ümber laadida, ladustada, müügiks pakkuda, müüa või lossida merisarviklaste rümpasid või mis tahes osi. Kohe kui liidu kalalaevad märkavad, et nad on püüdnud merisarviklasi, peavad nad viivitamata need kalad vette tagasi laskma, võimaluse korral elusana ja vigastamata.







6. jagu

SEAFO konventsiooni ala

Artikkel 33

Süvamerehaide püügi keeld

SEAFO konventsiooni alal on keelatud järgmiste süvamerehaide sihtpüük:

— tont-musthai (Apristurus manis),

— sile tumehai (Etmopterus bigelowi),

— lühisaba-tumehai (Etmopterus brachyurus),

— suur tumehai (Etmopterus princeps),

— ronkjas tumehai (Etmopterus pusillus),

— railased (Rajidae),

— harilik samethai (Scymnodon squamulosus),

— Selachimorpha seltsi kuuluvad süvamerehaid,

— harilik ogahai (Squalus acanthias).







7. jagu

WCPFC konventsiooni ala

Artikkel 34

Suursilm-tuuni, kulduim-tuuni, vööttuuni ja Vaikse ookeani lõunaosas pikkuim-tuuni püügi tingimused

1. Liikmesriigid tagavad, et seinnoodalaevadele avamerel WCPFC konventsiooni ala selles osas, mis asub 20° põhjalaiuse ja 20° lõunalaiuse vahel, ei ületa suursilm-tuuni (Thunnus obesus), kulduim-tuuni (Thunnus albacares) ja vööttuuni (Katsuwonus pelamis) püügiks eraldatud päevade arv 403 päeva.

2. Liidu kalalaevad ei tohi püüda Vaikse ookeani lõunaosas pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) WCPFC konventsiooni alal 20° lõunalaiusest lõuna pool.

3. Liikmesriigid tagavad, et 2018. aastal ei püüta suursilm-tuuni (Thunnus obesus) õngejadalaevadega üle 2 000 tonni.

Artikkel 35

Peibutuspüügivahenditega püüki käsitlevad meetmed

1. WCPFC konventsiooni ala selles osas, mis asub 20° põhjalaiuse ja 20° lõunalaiuse vahel, on seinnoodalaevadel keelatud kasutada või üles seada peibutuspüügivahendeid vahemikus 1. juulist 2018 (kell 00.00) kuni 30. septembrini 2018 (kell 24.00).

2. Lisaks lõikes 1 sätestatud keelule on 20° põhjalaiuse ja 20° lõunalaiuse vahel asuva WCPFC konventsiooni ala avamerel keelatud üles seada peibutuspüügivahendeid veel kahe lisakuu jooksul: kas siis 1. aprillist 2018 (kell 00.00) kuni 31. maini 2018 (kell 24.00) või 1. novembrist 2018 (kell 00.00) kuni 31. detsembrini 2018 (kell 24.00). Kahe lisakuu valik teatatakse komisjonile enne 31. jaanuari 2018.

3. Lõiget 2 ei kohaldata järgmistel juhtudel:

a) reisi lõpuosas, kui laeval ei ole piisavalt vaba lastiruumi kogu püütud kala mahutamiseks;

b) kui kala on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu või

c) kui külmutusseadmetel tekib tõsine rike.

4. Liikmesriik tagab, et ükski tema seinnoodalaev ei kasutaks merel rohkem kui 350 peibutuspüügivahendit mõõtevahenditega varustatud aktiveeritud poiga. Poi aktiveeritakse ainult laeva pardal.

5. Kõik lõike 1 kohases WCPFC konventsiooni ala osas püügiga tegelevad seinnoodalaevad hoiavad pardal ning lossivad või laadivad ümber kõik püütud suursilm-tuunid, kulduim-tuunid ja vööttuunid.

Artikkel 36

Mõõkkala püügi luba omavate liidu kalalaevade arvu piiramine

WCPFC konventsiooni alal 20° lõunalaiusest lõuna pool asuvates piirkondades mõõkkala (Xiphias gladius) püügiks luba omavate liidu kalalaevade suurim arv on esitatud VII lisas.

Artikkel 37

Mõõkkala püügi piirnormid õngejadapüügil 20° lõunalaiusest lõuna pool

Liikmesriigid tagavad, et mõõkkala (Xiphias gladius) püük õngejadadega 20° lõunalaiusest lõuna pool ei ületaks 2018. aastal IH lisas sätestatud piirmäära. Samuti tagavad liikmesriigid, et selle meetme tulemusel ei kanduks mõõkkala püügikoormus 20° lõunalaiusest põhja poole.

Artikkel 38

Siid-hallhaid ja pikkuim-hallhaid

1. WCPFC konventsiooni alal on keelatud pardal hoida, ümber laadida, ladustada ja lossida järgmiste liikide rümpasid või nende osi:

a) siidhallhaid (Carcharhinus falciformis),

b) pikkuim-hallhaid (Carcharhinus longimanus).

2. Lõikes 1 osutatud liikide isendite juhupüügi korral ei tohi neid kahjustada. Need isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.

Artikkel 39

IATTC ja WCPFC vaheline kattuv piirkond

1. Laevad, mis on kantud üksnes WCPFC registrisse, peavad järgima käesolevas jaos sätestatud meetmeid, kui need püüavad kala artikli 4 punkti s kohases IATTC ja WCPFC vahelises kattuvas piirkonnas.

2. Laevad, mis on kantud nii WCPFC kui ka IATTC registrisse, samuti laevad, mis on kantud üksnes IATTC registrisse, peavad järgima artikli 28 lõike 1 punktis a, sama artikli lõigetes 2, 3 ja 4 ning artiklites 29, 30 ja 31 sätestatud meetmeid, kui need püüavad kala artikli 4 punkti s kohases IATTC ja WCPFC vahelises kattuvas piirkonnas.







8. jagu

GFCMI lepinguga hõlmatud piirkond

Artikkel 40

Väikeste pelaagiliste liikide varud geograafilistes alapiirkondades 17 ja 18

1. Liidu kalalaevadega geograafilistes alapiirkondades 17 ja 18 püütud väikeste pelaagiliste liikide kogus ei ületa 2014. aasta kogust vastavalt käesoleva määruse IL lisale ja selle kohta esitatakse aruanne määruse (EL) nr 1343/2011 artikli 24 kohaselt.

2. Geograafilistes alapiirkondades 17 ja 18 väikeste pelaagiliste liikide varusid püüdvate liidu kalalaevade püügipäevade arv ei ületa 180 päeva aastas. Nimetatud 180 püügipäeva jooksul võib sihtliigina püüda maksimaalselt 144 päeval sardiini ja 144 päeval anšoovist.







9. jagu

Beringi meri

Artikkel 41

Kalapüügikeeld Beringi mere avamerel

Beringi mere avamerel on keelatud püüda vaikse ookeani mintaid (Theragra chalcogramma).







III JAOTIS

KOLMANDATE RIIKIDE LAEVADE KALAPÜÜGIVÕIMALUSED LIIDU VETES

Artikkel 42

Lubatud kogupüügid

Norra lipu all sõitvatel kalalaevadel ning Fääri saartel registreeritud kalalaevadel on lubatud püüda liidu vetes kala käesoleva määruse I lisas kindlaks määratud lubatud kogupüügi piires ning käesoleva määrusega ja määruse (EÜ) nr 1006/2008 III peatükiga ette nähtud tingimustel.

Artikkel 43

Kalapüügiload

Venezuela lipu all sõitvate kalalaevade suhtes kohaldatakse käesolevas määruses ja määruse (EÜ) nr 1006/2008 III peatükis sätestatud tingimusi. Kolmanda riigi vetes kala püüdvatele liidu kalalaevadele antavate kalapüügilubade suurim arv on esitatud käesoleva määruse VIII lisas.

Artikkel 44

Püügi ja kaaspüügi lossimise tingimused

Artiklis 7 sätestatud tingimusi kohaldatakse kolmandate riikide selliste laevade püügi ja kaaspüügi suhtes, mis püüavad kala artiklis 43 sätestatud lubade alusel.

Artikkel 45

Keelud

1. Kolmandate riikide laevadel on liidu vetes keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike:

a) täht-sünkrai (Amblyraja radiata) ICESi 2a, 3a ja 7d rajooni ning ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes;

b) järgmised saagraide liigid liidu vetes:

i) salesaagrai (Anoxypristis cuspidata),

ii) väike saagrai (Pristis clavata),

iii) väikehammas-saagrai (Pristis pectinata),

iv) harilik saagrai (Pristis pristis),

v) roheline saagrai (Pristis zijsron);

c) hiidhai (Cetorhinus maximus) ja mõrtsukhai (Carcharodon carcharias) liidu vetes;

d) sileda tiibrai (Dipturus batis) kompleks (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) ICESi 2a rajooni ning ICESi 3., 4., 6., 7., 8., 9. ja 10. alapiirkonna liidu vetes;

e) õngejadadega püütud supi-nugishai (Galeorhinus galeus) ICESi IIa rajooni ning ICESi 1., 4., 5., 6., 7., 8., 12. ja 14. alapiirkonna liidu vetes;

f) ronkjas tumehai (Etmopterus pusillus) ICESi 2a rajooni ning ICESi 1., 4., 5., 6., 7., 8., 12. ja 14. alapiirkonna liidu vetes;

g) šokolaadhai (Dalatias licha), luits-nokkhai (Deania calcea), hall lühiogahai (Centrophorus squamosus), suur tumehai (Etmopterus princeps) ja portugali süvahai (Centroscymnus coelolepis) ICESi 2a rajooni ning ICESi 1., 4. ja 14. alapiirkonna liidu vetes;

h) harilik heeringahai (Lamna nasus) liidu vetes;

i) Alfredi sarvikrai (Manta alfredi) liidu vetes;

j) hiid-sarvikrai (Manta birostris) liidu vetes;

k) järgmised merisarvikute liigid liidu vetes:

i) vahemere merisarvik (Mobula mobular),

ii) guinea merisarvik (Mobula rochebrunei),

iii) astelsaba-merisarvik (Mobula japanica),

iv) silesaba-merisarvik (Mobula thurstoni),

v) väike merisarvik (Mobula eregoodootenkee),

vi) Munki merisarvik (Mobula munkiana),

vii) sirpuim-merisarvik (Mobula tarapacana),

viii) lühiuim-merisarvik (Mobula kuhlii),

ix) atlandi merisarvik (Mobula hypostoma);

l) ogarai (Raja clavata) ICESi 3a rajooni liidu vetes;

m) norra rai (Dipturus nidarosiensis) ICESi 6a, 6b, 7a, 7b, 7c, 7e, 7f, 7g, 7h ja 7k rajooni liidu vetes;

n) musterrai (Raja undulata) ICESi 6., 9. ja 10. alapiirkonna liidu vetes ning valgerai (Rostroraja alba) ICESi 6., 7., 8., 9. ja 10. alapiirkonna liidu vetes;

o) logardrailased (Rhinobatidae) ICESi 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10. ja 12. alapiirkonna liidu vetes;

p) harilik ogahai (Squalus acanthias) ICESi 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. ja 10. alapiirkonna liidu vetes;

q) euroopa ingelhai (Squatina squatina) liidu vetes;

▼M2

r) vaalhai (Rhincodon typus) liidu vetes.

▼B

2. Lõikes 1 osutatud liikide isendite juhupüügi korral ei tohi neid kahjustada. Need isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.







IV JAOTIS

KALAPÜÜGIVÕIMALUSED 2017. AASTAKS

Artikkel 46

Määruse (EL) 2017/127 muutmine

Määruse (EL) 2017/127 IA lisas esitatud hariliku kammelja ja sileda kammelja püügivõimaluste tabel IIa ja IV püügipiirkonna liidu vetes asendatakse järgmise tabeliga:







Liigid: harilik kammeljas ja sile kammeljas Psetta maxima ja Scophthalmus rhombus Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (T/B/2AC4-C) Belgia 434 Taani 928 Saksamaa 237 Prantsusmaa 112 Madalmaad 3 291 Rootsi 7 Ühendkuningriik 915 Liit 5 924 TAC 5 924 Ennetuslik TAC







V JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 47

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab määrusega (EL) nr 1380/2013 asutatud kalanduse ja vesiviljeluse komitee. See komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 48

Üleminekusäte

Artiklit 9, artikli 11 lõiget 2 ning artikleid 13, 19, 20, 25, 31, 32, 33, 38, 41 ja 45 kohaldatakse mutatis mutandis ka 2019. aastal, kuni jõustub määrus, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused 2019. aastaks.

Artikkel 49

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2018.

Artiklit 8 kohaldatakse siiski alates 1. veebruarist 2018 ning artiklit 46 kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2017.

Artiklitega 20, 21 ja 22 ning IE ja V lisa sätteid teatavate kalavarude püügi võimaluste kohta CCAMLRi konventsiooni alal kohaldatakse alates 1. detsembrist 2017.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









LISADE NIMEKIRI







I LISA: Liidu kalalaevadele lubatud kogupüük (TAC) püügipiirangutega piirkondades liikide ja piirkondade kaupa IA LISA: Skagerrak, Kattegat, ICESi 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. ja 14. alapiirkond, CECAFi liidu veed, Prantsuse Guajaana veed IB LISA: Atlandi ookeani kirdeosa ja Gröönimaa, ICESi 1., 2., 5., 12. ja 14. alapiirkond ning NAFO 1. piirkonna Gröönimaa veed IC LISA: Atlandi ookeani loodeosa – NAFO konventsiooni ala ID LISA: ICCATi konventsiooni ala IE LISA: Antarktika – CCAMLRi konventsiooni ala IF LISA: Atlandi ookeani kaguosa – SEAFO konventsiooni ala IG LISA: Siniuim-tuun – levikualad IH LISA: WCPFC konventsiooni ala IJ LISA: SPRFMO konventsiooni ala IK LISA: IOTC pädevusalasse kuuluv ala IL LISA: GFCMi lepinguga hõlmatud piirkond IIA LISA: Kalalaevade püügikoormus ICESi 4. alapiirkonnas IIB LISA: Kalalaevade püügikoormus seoses euroopa merluusi lõunapoolsete varude ja norra salehomaari teatavate varude taastamisega ICESi 8c ja 9a rajoonis, välja arvatud Cádizi lahes IIC LISA: Laevade püügikoormus seoses hariliku merikeele varude majandamisega La Manche’i lääneosas ICESi 7e rajoonis IID LISA: Tobiavarude majandamise piirkonnad ICESi 2a ja 3a rajoonis ning ICESi 4. alapiirkonnas III LISA: Kolmanda riigi vetes kala püüdvate liidu kalalaevade püügilubade suurim arv IV LISA: ICCATi konventsiooni ala V LISA: CCAMLRi konventsiooni ala VI LISA: IOTC pädevusalasse kuuluv ala VII LISA: WCPFC konventsiooni ala VIII LISA: Liidu vetes kala püüdvate kolmandate riikide laevade kalapüügilubadega seotud koguselised piirangud









I LISA

LIIDU KALALAEVADELE LUBATUD KOGUPÜÜK (TAC) PÜÜGIPIIRANGUTEGA PIIRKONDADES, LIIKIDE JA PIIRKONDADE KAUPA

IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG, IJ, IK ja IL lisa tabelites esitatakse kalavarude kaupa lubatud kogupüük (TAC) ja kvoodid (eluskaalu tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti) ning vajaduse korral nende kasutamisega seotud funktsionaalsed tingimused.

Kõigi käesolevas lisas esitatud kalapüügivõimaluste suhtes kohaldatakse määruses (EÜ) nr 1224/2009 ( 18 ) sätestatud eeskirju, eelkõige nimetatud määruse artikleid 33 ja 34.

Viited püügipiirkondadele on viited ICESi püügipiirkondadele, kui ei ole määratletud teisiti. Igas piirkonnas viidatakse kalavarudele liigi ladinakeelse nimetuse tähestikulises järjekorras. Ainult ladinakeelsete nimetustega on esitatud liigid regulatiivsetel eesmärkidel; tavanimetused on antud selguse huvides.

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist ladinakeelsete nimetuste ja tavanimetuste vastavuse tabelit:







Teaduslik nimetus Kolmetäheline kood Tavanimetus Amblyraja radiata RJR Täht-sünkrai Ammodytes spp. SAN Tobiad Argentina silus ARU Põhjaatlandi hõbekala Beryx spp. ALF Limapead Brosme brosme USK Meriluts Caproidae BOR Hirvkalalased Centrophorus squamosus GUQ Hall lühiogahai Centroscymnus coelolepis CYO Portugali süvahai Chaceon spp. GER Süvamere punakrabi Chaenocephalus aceratus SSI Krokodilljääkala Champsocephalus gunnari ANI Haugjääkala Channichthys rhinoceratus LIC Kerguéleni jääkala Chionoecetes spp. PCR Arktikakrabi Clupea harengus HER Heeringas Coryphaenoides rupestris RNG Kalju-tömppeakala Dalatias licha SCK Šokolaadhai Deania calcea DCA Luits-nokkhai Dicentrarchus labrax BSS Huntahven Dipturus batis (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) RJB Sile tiibrai, sh selle mõlemad liigid Dissostichus eleginoides TOP Patagoonia kihvkala Dissostichus mawsoni TOA Antarktika kihvkala Dissostichus spp. TOT Kihvkalad Engraulis encrasicolus ANE Anšoovis Etmopterus princeps ETR Suur tumehai Etmopterus pusillus ETP Ronkjas tumehai Euphausia superba KRI Tavaline hiilgevähk Gadus morhua COD Tursk Galeorhinus galeus GAG Supi-nugishai Glyptocephalus cynoglossus WIT Pikklest Hippoglossoides platessoides PLA Harilik karelest Hippoglossus hippoglossus HAL Harilik hiidlest Hoplostethus atlanticus ORY Oranž karekala Illex illecebrosus SQI Lühiuimkalmaar Lamna nasus POR Harilik heeringahai Lepidorhombus spp. LEZ Megrimid Leucoraja naevus RJN Kägurai Limanda ferruginea YEL Ruske soomuslest Lophiidae ANF Merikuratlased Macrourus spp. GRV Pikksabad Makaira nigricans BUM Sinine marliin Mallotus villosus CAP Moiva Manta birostris RMB Hiid-sarvikrai Martialia hyadesi SQS Kalmaar Melanogrammus aeglefinus HAD Kilttursk Merlangius merlangus WHG Merlang Merluccius merluccius HKE Euroopa merluus Micromesistius poutassou WHB Põhjaputassuu Microstomus kitt LEM Väikesuulest Molva dypterygia BLI Sinine molva Molva molva LIN Harilik molva Nephrops norvegicus NEP Norra salehomaar Notothenia gibberifrons NOG Roheline rüntnototeenia Notothenia rossii NOR Marmornototeenia Notothenia squamifrons NOS Hall nototeenia Pandalus borealis PRA Harilik süvameregarneel Paralomis spp. PAI Krabid Penaeus spp. PEN Viburhännakud Pleuronectes platessa PLE Atlandi merilest Pleuronectiformes FLX Lestalised Pollachius pollachius POL Pollak Pollachius virens POK Põhjaatlandi süsikas Psetta maxima TUR Harilik kammeljas Pseudochaenichthys georgianus SGI Tume ebajääkala Pseudopentaceros spp. EDW Kultkala Raja alba RJA Valgerai Raja brachyura RJH Valgetäpp-rai Raja circularis RJI Ümar helerai Raja clavata RJC Ogarai Raja fullonica RJF Šagräänrai Raja (Dipturus) nidarosiensis JAD Norra rai Raja microocellata RJE Peentäpp-rai Raja montagui RJM Täpiline rai Raja undulata RJU Musterrai Rajiformes SRX Railised Reinhardtius hippoglossoides GHL Süvalest Sardina pilchardus PIL Sardiin Scomber scombrus MAC Harilik makrell Scophthalmus rhombus BLL Sile kammeljas Sebastes spp. RED Meriahvenad Solea solea SOL Harilik merikeel Solea spp. SOO Merikeeled Sprattus sprattus SPR Kilu Squalus acanthias DGS Harilik ogahai Tetrapturus albidus WHM Valge odanina Thunnus maccoyii SBF Siniuim-tuun Thunnus obesus BET Suursilm-tuun Thunnus thynnus BFT Harilik tuun Trachurus murphyi CJM Tšiili stauriid Trachurus spp. JAX Stauriidid Trisopterus esmarkii NOP Tursik Urophycis tenuis HKW Valge ameerikaluts Xiphias gladius SWO Mõõkkala

Järgmine tavanimetuste ja ladinakeelsete nimetuste vastavuse tabel on esitatud üksnes selgitamiseks:







Tavanimetus Kolmetäheline kood Teaduslik nimetus Anšoovis ANE Engraulis encrasicolus Antarktika kihvkala TOA Dissostichus mawsoni Arktikakrabi PCR Chionoecetes spp. Atlandi merilest PLE Pleuronectes platessa Euroopa merluus HKE Merluccius merluccius Hall lühiogahai GUQ Centrophorus squamosus Hall nototeenia NOS Notothenia squamifrons Harilik heeringahai POR Lamna nasus Harilik hiidlest HAL Hippoglossus hippoglossus Harilik kammeljas TUR Psetta maxima Harilik karelest PLA Hippoglossoides platessoides Harilik makrell MAC Scomber scombrus Harilik merikeel SOL Solea solea Harilik molva LIN Molva molva Harilik ogahai DGS Squalus acanthias Harilik süvameregarneel PRA Pandalus borealis Harilik tuun BFT Thunnus thynnus Haugjääkala ANI Champsocephalus gunnari Heeringas HER Clupea harengus Hiid-sarvikrai RMB Manta birostris Hirvkalalased BOR Caproidae Huntahven BSS Dicentrarchus labrax Kalju-tömppeakala RNG Coryphaenoides rupestris Kalmaar SQS Martialia hyadesi Kerguéleni jääkala LIC Channichthys rhinoceratus Kihvkalad TOT Dissostichus spp. Kilttursk HAD Melanogrammus aeglefinus Kilu SPR Sprattus sprattus Krabid PAI Paralomis spp. Krokodilljääkala SSI Chaenocephalus aceratus Kultkala EDW Pseudopentaceros spp. Kägurai RJN Leucoraja naevus Lestalised FLX Pleuronectiformes Limapead ALF Beryx spp. Luits-nokkhai DCA Deania calcea Lühiuimkalmaar SQI Illex illecebrosus Marmornototeenia NOR Notothenia rossii Megrimid LEZ Lepidorhombus spp. Meriahvenad RED Sebastes spp. Merikeeled SOO Solea spp. Merikuratlased ANF Lophiidae Meriluts USK Brosme brosme Merlang WHG Merlangius merlangus Moiva CAP Mallotus villosus Musterrai RJU Raja undulata Mõõkkala SWO Xiphias gladius Norra rai JAD Raja (Dipturus) nidarosiensis Norra salehomaar NEP Nephrops norvegicus Ogarai RJC Raja clavata Oranž karekala ORY Hoplostethus atlanticus Patagoonia kihvkala TOP Dissostichus eleginoides Peentäpp-rai RJE Raja microocellata Pikklest WIT Glyptocephalus cynoglossus Pikksabad GRV Macrourus spp. Pollak POL Pollachius pollachius Portugali süvahai CYO Centroscymnus coelolepis Põhjaatlandi hõbekala ARU Argentina silus Põhjaatlandi süsikas POK Pollachius virens Põhjaputassuu WHB Micromesistius poutassou Railised SRX Rajiformes Roheline rüntnototeenia NOG Notothenia gibberifrons Ronkjas tumehai ETP Etmopterus pusillus Ruske soomuslest YEL Limanda ferruginea Sardiin PIL Sardina pilchardus Sile kammeljas BLL Scophthalmus rhombus Sile tiibrai, sh selle mõlemad liigid RJB Dipturus batis (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) Sinine marliin BUM Makaira nigricans Sinine molva BLI Molva dypterygia Siniuim-tuun SBF Thunnus maccoyii Stauriidid JAX Trachurus spp. Supi-nugishai GAG Galeorhinus galeus Suur tumehai ETR Etmopterus princeps Suursilm-tuun BET Thunnus obesus Süvalest GHL Reinhardtius hippoglossoides Süvamere punakrabi GER Chaceon spp. Šagräänrai RJF Raja fullonica Šokolaadhai SCK Dalatias licha Tavaline hiilgevähk KRI Euphausia superba Tobiad SAN Ammodytes spp. Tšiili stauriid CJM Trachurus murphyi Tume ebajääkala SGI Pseudochaenichthys georgianus Tursik NOP Trisopterus esmarkii Tursk COD Gadus morhua Täht-sünkrai RJR Amblyraja radiata Täpiline rai RJM Raja montagui Valge ameerikaluts HKW Urophycis tenuis Valge odanina WHM Tetrapturus albidus Valgerai RJA Raja alba Valgetäpp-rai RJH Raja brachyura Viburhännakud PEN Penaeus spp. Väikesuulest LEM Microstomus kitt Ümar helerai RJI Raja circularis









IA LISA

SKAGERRAK, KATTEGAT, ICESI 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. JA 14. ALAPIIRKOND, CECAFI LIIDU VEED, PRANTSUSE GUAJAANA VEED

▼M1







Liik: tobiad ja seotud kaaspüük Ammodytes spp. Püügipiirkond: 2.a, 3.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed (1) Taani 195 875 (2) Ühendkuningriik 4 282 (2) Saksamaa 300 (2) Rootsi 7 193 (2) Liit 207 650 TAC 207 650 Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Välja arvatud veed, mis asuvad kuue meremiili kaugusel Ühendkuningriigi lähtejoonest Shetlandi, Fair Isle'i ja Foula juures. (2) Merlangi ja hariliku makrelli kaaspüük võib moodustada kuni 2 % kvoodist (OT1/*2A3A4). Merlangi ja hariliku makrelli kaaspüük, mis arvestatakse kvoodist maha vastavalt sellele sättele, ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 8 kohaselt kvoodist maha arvestatav liikide kaaspüük ei tohi kokku ületada 9 % kvoodist. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid järgmistes IID lisas määratletud tobiavarude majandamise piirkondades:



Püügipiirkond: tobiavarude majandamispiirkonna liidu veed 1r 2r (1) 3r 4 5r 6 7r (SAN/234_1R) (SAN/234_2R) (SAN/234_3R) (SAN/234_4) (SAN/234_5R) (SAN/234_6) (SAN/234_7R) Taani 126 837 4 717 8 177 55 979 0 165 0 Ühendkuningriik 2 772 103 179 1 224 0 4 0 Saksamaa 194 7 13 86 0 0 0 Rootsi 4 658 173 300 2 056 0 6 0 Liit 134 461 5 000 8 669 59 345 0 175 0 Kokku 134 461 5 000 8 669 59 345 0 175 0 (1) Majandamispiirkonnas 2r võib TACi püüda üksnes kontroll-TACina ning sellega seoses tuleb kasutada püügi proovivõtuprotokolli.

▼B







Liik: põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Püügipiirkond: 1. ja 2. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (ARU/1/2.) Saksamaa 24 Prantsusmaa 8 Madalmaad 19 Ühendkuningriik 39 Liit 90 TAC 90 Ennetuslik TAC

▼M1







Liik: põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Püügipiirkond: 3.a ja 4. püügipiirkonna liidu veed (ARU/3A4-C) Taani 1 093 Saksamaa 11 Prantsusmaa 8 Iirimaa 8 Madalmaad 51 Rootsi 43 Ühendkuningriik 20 Liit 1 234 TAC 1 234 Ennetuslik TAC

▼B







Liik: põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Püügipiirkond: 5., 6. ja 7. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (ARU/567.) Saksamaa 355 Prantsusmaa 7 Iirimaa 329 Madalmaad 3 710 Ühendkuningriik 260 Liit 4 661 TAC 4 661 Ennetuslik TAC







Liik: meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: 1., 2. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (USK/1214EI) Saksamaa 6 (1) Prantsusmaa 6 (1) Ühendkuningriik 6 (1) Muud 3 (1) Liit 21 (1) TAC 21 Ennetuslik TAC (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.

▼M1







Liik: meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: 3a (USK/03A.) Taani 15 Rootsi 8 Saksamaa 8 Liit 31 TAC 31 Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.

▼B







Liik: meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: 4. püügipiirkonna liidu veed (USK/04-C.) Taani 68 Saksamaa 20 Prantsusmaa 47 Rootsi 7 Ühendkuningriik 102 Muud 7 (1) Liit 251 TAC 251 Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.

▼M1







Liik: meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: 5., 6. ja 7. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (USK/567EI.) Saksamaa 17 Hispaania 60 Prantsusmaa 705 Iirimaa 68 Ühendkuningriik 340 Muud riigid 17 (1) Liit 1 207 Norra 2 923 (2) (3) (4) (5) TAC 4 130 Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1. Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. (2) Võib püüda 2.a, 4., 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonna liidu vetes (USK/*24X7C). (3) Eritingimus: selle alusel on lubatud 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonnas muude kalaliikide juhupüük 25 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib suurendada esimese 24 tunni jooksul pärast kalapüügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonnas ei tohi ületada järgmist kogust tonnides (OTH/*5B67-): 3 000 . Selle sätte alusel ei või tursa kaaspüük 6.a püügipiirkonnas olla rohkem kui 5 %. ( 4 ) Kaasa arvatud harilik molva. Järgmised Norra kvoodid on ainult õngejadadega püügiks 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonnas.



Molva (LIN/*5B67-) 7 500 Meriluts (USK/*5B67-) 2 923 (5) Merilutsu ja hariliku molva Norra kvoodid on vastastikku asendatavad kuni järgmise ulatuse võrra (tonnides): 2 000 .

▼B







Liik: meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: 4. püügipiirkonna Norra veed (USK/04-N.) Belgia 0 Taani 165 Saksamaa 1 Prantsusmaa 0 Madalmaad 0 Ühendkuningriik 4 Liit 170 TAC Ei kohaldata Ennetuslik TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.







Liik: hirvkalalased Caproidae Püügipiirkond: 6., 7. ja 8. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (BOR/678-) Taani 5 001 Iirimaa 14 084 Ühendkuningriik 1 295 Liit 20 380 TAC 20 380 Ennetuslik TAC







Liik: heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: 3a (HER/03A.) Taani 20 255 (2) Saksamaa 324 (2) Rootsi 21 189 (2) Liit 41 768 (2) Norra 6 459 Fääri saared 200 (3) TAC 48 427 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Püütud kogused, kui heeringas on püütud püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm. (2) Eritingimus: kuni 50 % sellest võib püüda 4. püügipiirkonna liidu vetes (HER/*04-C.). (3) Võib püüda üksnes Skagerrakis (HER/*03AN.).







Liik: heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: 4. püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool 53° 30′ N (HER/4AB.) Taani 111 299 Saksamaa 65 302 Prantsusmaa 27 114 Madalmaad 70 776 Rootsi 6 105 Ühendkuningriik 79 381 Liit 359 977 Fääri saared 400 Norra 174 171 (2) TAC 600 588 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Püütud kogused, kui heeringas on püütud püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm. (2) Selle kvoodi piires püütud saak arvutatakse maha TACi Norra osast. Selle kvoodi piires ei tohi 4a ja 4b püügipiirkonna (HER/*4AB-C) liidu vetes püüda järgmistest suuremaid koguseid: 50 000 . Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmises püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



Norra veed lõuna pool 62° N (HER/*04N-) (1) Liit 50 000 (1) Püütud kogused, kui heeringas on püütud püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm.







Liik: heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (HER/04-N.) Rootsi 1 239 (1) Liit 1 239 TAC 600 588 Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Tursa, kilttursa, pollaki ning merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nimetatud kalaliikide kvoodist maha.







Liik: heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: 3a (HER/03A-BC) Taani 5 692 Saksamaa 51 Rootsi 916 Liit 6 659 TAC 6 659 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Üksnes kogused, kui heeringas on kaaspüügina püütud püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on väiksem kui 32 mm.







Liik: heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: 4., 7d püügipiirkond ja 2a püügipiirkonna liidu veed (HER/2A47DX) Belgia 48 Taani 9 256 Saksamaa 48 Prantsusmaa 48 Madalmaad 48 Rootsi 45 Ühendkuningriik 176 Liit 9 669 TAC 9 669 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Üksnes kogused, kui heeringas on kaaspüügina püütud püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on väiksem kui 32 mm.







Liik: heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: 4c, 7d (2) (HER/4CXB7D) Belgia 10 139 (3) Taani 1 718 (3) Saksamaa 1 008 (3) Prantsusmaa 16 644 (3) Madalmaad 30 002 (3) Ühendkuningriik 6 529 (3) Liit 66 040 TAC 600 588 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Üksnes sellise heeringa kogused, mis on püütud püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm. (2) Välja arvatud Blackwateri kalavaru: viide heeringavarule Thamesi suudme merepiirkonnas, mis piirneb joonega, mis kulgeb otse lõuna suunas Landguard Pointist (51°56′ N, 1°19,1′ E) laiuskraadini 51°33′ N ning sealt otse lääne suunas Ühendkuningriigi rannikul asuva punktini. (3) Eritingimus: sellest kvoodist kuni 50 % võib püüda 4b püügipiirkonnas (HER/*04B.).







Liik: heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: 5b, 6b ja 6aN püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (1) (HER/5B6ANB) Saksamaa 466 (2) Prantsusmaa 88 (2) Iirimaa 630 (2) Madalmaad 466 (2) Ühendkuningriik 2 520 (2) Liit 4 170 (2) TAC 4 170 Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Viide heeringavarudele ICESi 6a püügipiirkonna selles osas, mis asub 7° läänepikkusest ida pool ja 55° põhjalaiusest põhja pool või 7° läänepikkusest lääne pool ja 56° põhjalaiusest põhja pool, välja arvatud Clyde'i piirkond. (2) Heeringat on keelatud püüda või pardal hoida selle TACi kohaldamisalasse jäävate ICESi püügipiirkondade neis vetes, mis asuvad vahemikus 56° N ja 57°30′ N, välja arvatud kuuemeremiiline vöönd mõõdetuna Ühendkuningriigi territoriaalvete lähtejoonest.







Liik: heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: 6aS (1), 7b, 7c (HER/6AS7BC) Iirimaa 1 482 Madalmaad 148 Liit 1 630 TAC 1 630 Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Viide heeringavarudele 6a püügipiirkonnas, lõuna pool 56°00′ N ja lääne pool 07°00′ W.







Liik: heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: 6 Clyde (1) (HER/06ACL.) Ühendkuningriik Kehtestatakse hiljem Liit Kehtestatakse hiljem (2) TAC Kehtestatakse hiljem (2) Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. ( 1 ) Clyde'i kalavaru: viide heeringavarule merepiirkonnas, mis asub järgmisi koordinaate ühendavast joonest kirde pool: — Mull of Kintyre (55°17,9′N, 05°47,8′W); — punkt konkreetses asukohas (55°04′N, 05°23′W) ja — Corsewall Point (55°00,5′N, 05°09,4′W). (2) Kinnitatakse samal tasemel, mis Ühendkuningriigi kvoot.







Liik: heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: 7a (1) (HER/07A/MM) Iirimaa 1 826 Ühendkuningriik 5 190 Liit 7 016 TAC 7 016 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. ( 1 ) Käesolevat püügipiirkonda on vähendatud järgmiste piiridega: — põhjas laiuskraad 52°30′ N; — lõunas laiuskraad 52°00′ N; — läänes Iirimaa rannik; — idas Ühendkuningriigi rannik.







Liik: heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: 7e ja 7f (HER/7EF.) Prantsusmaa 465 Ühendkuningriik 465 Liit 930 TAC 930 Ennetuslik TAC







Liik: heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: 7g (1), 7h (1), 7j (1) ja 7k (1) (HER/7G-K.) Saksamaa 113 Prantsusmaa 625 Iirimaa 8 751 Madalmaad 625 Ühendkuningriik 13 Liit 10 127 TAC 10 127 Analüütiline TAC ►M2 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. ◄ ( 1 ) Käesolevat püügipiirkonda on vähendatud järgmiste piiridega: — põhjas laiuskraad 52°30′ N; — lõunas laiuskraad 52°00′ N; — läänes Iirimaa rannik; — idas Ühendkuningriigi rannik.







Liik: anšoovis Engraulis encrasicolus Püügipiirkond: 8 (ANE/08.) Hispaania 29 700 Prantsusmaa 3 300 Liit 33 000 TAC 33 000 Analüütiline TAC







Liik: Anšoovis Engraulis encrasicolus Püügipiirkond: 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed (ANE/9/3411) Hispaania 5 978 Portugal 6 522 Liit 12 500 TAC 12 500 Ennetuslik TAC







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: Skagerrak (COD/03AN.) Belgia 20 Taani 6 397 Saksamaa 160 Madalmaad 40 Rootsi 1 119 Liit 7 736 TAC 7 995 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: Kattegat (COD/03AS.) Taani 389 (1) Saksamaa 8 (1) Rootsi 233 (1) Liit 630 (1) TAC 630 (1) Ennetuslik TAC (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: 4; 2a püügipiirkonna liidu veed; 3a püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat (COD/2A3AX4) Belgia 1 275 Taani 7 327 Saksamaa 4 645 Prantsusmaa 1 575 Madalmaad 4 140 Rootsi 49 Ühendkuningriik 16 808 Liit 35 819 Norra 7 337 (1) TAC 43 156 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Võib püüda liidu vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvutatakse maha TACi Norra osast. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmises püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



4. püügipiirkonna Norra veed (COD/*04N-) Liit 31 132







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (COD/04-N.) Rootsi 382 (1) Liit 382 TAC Ei kohaldata Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nimetatud kalaliikide kvoodist maha.







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: 6b; 5b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed lääne pool 12° 00′ W, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (COD/5W6-14) Belgia 0 Saksamaa 1 Prantsusmaa 12 Iirimaa 16 Ühendkuningriik 45 Liit 74 TAC 74 Ennetuslik TAC







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: 6a püügipiirkond; 5b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed ida pool 12°00′ W (COD/5BE6A) Belgia 0 Saksamaa 0 Prantsusmaa 0 Iirimaa 0 Ühendkuningriik 0 Liit 0 TAC 0 (1) Analüütiline TAC (1) Kõnealuse TACiga hõlmatud piirkonnas kaaspüügil püütud turska võib lossida tingimusel, et eluskaalu järgi ei moodusta see rohkem kui 1,5 % pardal olevast püütud kalast püügireisi kohta. Seda sätet ei kohaldada lossimiskohustusega saagi suhtes.







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: 7a (COD/07A.) Belgia 9 (1) Prantsusmaa 25 (1) Iirimaa 459 (1) Madalmaad 2 (1) Ühendkuningriik 200 (1) Liit 695 (1) TAC 695 (1) Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: 7b, 7c, 7e–k, 8, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed (COD/7XAD34) Belgia 121 Prantsusmaa 1 984 Iirimaa 757 Madalmaad 0 Ühendkuningriik 214 Liit 3 076 TAC 3 076 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1.







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: 7d (COD/07D.) Belgia 74 Prantsusmaa 1 456 Madalmaad 43 Ühendkuningriik 160 Liit 1 733 TAC 1 733 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: 2a ja 4. püügipiirkonna liidu veed (LEZ/2AC4-C) Belgia 8 Taani 7 Saksamaa 7 Prantsusmaa 41 Madalmaad 33 Ühendkuningriik 2 430 Liit 2 526 TAC 2 526 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: 5b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 6; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed (LEZ/56-14) Hispaania 617 Prantsusmaa 2 407 Iirimaa 704 Ühendkuningriik 1 704 Liit 5 432 TAC 5 432 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.

▼M2







Liik: Megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: 7 (LEZ/07.) Belgia 333 (1) Hispaania 3 693 (2) Prantsusmaa 4 481 (2) Iirimaa 2 038 (1) Ühendkuningriik 1 765 (1) Liit 12 310 TAC 12 310 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1. (1) 5 % sellest kvoodist võib kasutada 8a, 8b, 8d ja 8e püügipiirkonnas (LEZ/*8ABDE) kaaspüügiks merikeelte sihtpüügil. (2) 25 % sellest kvoodist võib püüda 8a, 8b, 8d ja 8e püügipiirkonnas (LEZ/*8ABDE).

▼B







Liik: megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: 8a, 8b, 8d ja 8e (LEZ/8ABDE.) Hispaania 674 Prantsusmaa 544 Liit 1 218 TAC 1 218 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: 8c, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed (LEZ/8C3411) Hispaania 1 280 Prantsusmaa 64 Portugal 43 Liit 1 387 TAC 1 387 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: 2a ja 4. püügipiirkonna liidu veed (ANF/2AC4-C) Belgia 573 (1) Taani 1 264 (1) Saksamaa 618 (1) Prantsusmaa 118 (1) Madalmaad 434 (1) Rootsi 15 (1) Ühendkuningriik 13 203 (1) Liit 16 225 (1) TAC 16 225 Ennetuslik TAC (1) Eritingimus: sellest kuni 10 % võib püüda: 6; 5b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes (ANF/*56-14).







Liik: merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: 4. püügipiirkonna Norra veed (ANF/04-N.) Belgia 51 Taani 1 305 Saksamaa 21 Madalmaad 18 Ühendkuningriik 305 Liit 1 700 TAC Ei kohaldata Ennetuslik TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.







Liik: merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: 6; 5b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed (ANF/56-14) Belgia 330 Saksamaa 377 Hispaania 353 Prantsusmaa 4 059 Iirimaa 918 Madalmaad 318 Ühendkuningriik 2 825 Liit 9 180 TAC 9 180 Ennetuslik TAC







Liik: merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: 7 (ANF/07.) Belgia 3 097 (1) Saksamaa 345 (1) Hispaania 1 231 (1) Prantsusmaa 19 875 (1) Iirimaa 2 540 (1) Madalmaad 401 (1) Ühendkuningriik 6 027 (1) Liit 33 516 (1) TAC 33 516 (1) Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1. (1) Eritingimus: sellest kuni 10 % võib püüda 8a, 8b, 8d ja 8e püügipiirkonnas (ANF/*8ABDE).







Liik: merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: 8a, 8b, 8d ja 8e (ANF/8ABDE.) Hispaania 1 368 Prantsusmaa 7 612 Liit 8 980 TAC 8 980 Ennetuslik TAC







Liik: merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: 8c, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed (ANF/8C3411) Hispaania 3 296 Prantsusmaa 3 Portugal 656 Liit 3 955 TAC 3 955 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.

▼M1







Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: 3a (HAD/03A.) Belgia 12 Taani 2 070 Saksamaa 132 Madalmaad 2 Rootsi 245 Liit 2 461 TAC 2 569 Analüütiline TAC

▼B







Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: 4; 2a püügipiirkonna liidu veed (HAD/2AC4.) Belgia 241 Taani 1 657 Saksamaa 1 054 Prantsusmaa 1 837 Madalmaad 181 Rootsi 167 Ühendkuningriik 27 324 Liit 32 461 Norra 9 306 TAC 41 767 Analüütiline TAC Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmistes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



4. püügipiirkonna Norra veed (HAD/*04N-) Liit 24 146







Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (HAD/04-N.) Rootsi 707 (1) Liit 707 TAC Ei kohaldata Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Tursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nimetatud kalaliikide kvoodist maha.







Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: 6b, 12. ja 14. piirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (HAD/6B1214) Belgia 12 Saksamaa 40 Prantsusmaa 546 Iirimaa 429 Ühendkuningriik 4 136 Liit 5 163 TAC 5 163 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: 5b ja 6a piirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (HAD/5BC6A.) Belgia 5 (1) Saksamaa 6 (1) Prantsusmaa 257 (1) Iirimaa 762 (1) Ühendkuningriik 3 624 (1) Liit 4 654 (1) TAC 4 654 (1) Analüütiline TAC (1) Sellest kvoodist võib kuni 10 % püüda 4. piirkonnas; 2a püügipiirkonna liidu vetes (HAD/*2AC4.).







Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: 7b–k, 8, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed (HAD/7X7A34) Belgia 77 Prantsusmaa 4 606 Iirimaa 1 536 Ühendkuningriik 691 Liit 6 910 TAC 6 910 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1.







Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: 7a (HAD/07A.) Belgia 51 Prantsusmaa 232 Iirimaa 1 388 Ühendkuningriik 1 536 Liit 3 207 TAC 3 207 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: 3a (WHG/03A.) Taani 929 Madalmaad 3 Rootsi 99 Liit 1 031 TAC 1 050 Ennetuslik TAC







Liik: merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: 4; 2a püügipiirkonna liidu veed (WHG/2AC4.) Belgia 442 Taani 1 912 Saksamaa 497 Prantsusmaa 2 873 Madalmaad 1 105 Rootsi 4 Ühendkuningriik 13 818 Liit 20 651 Norra 1 406 (1) TAC 22 057 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Võib püüda liidu vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvutatakse maha TACi Norra osast. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmistes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



4. püügipiirkonna Norra veed (WHG/*04N-) Liit 13 991







Liik: merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: 6; 5b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed (WHG/56-14) Saksamaa 1 (1) Prantsusmaa 26 (1) Iirimaa 64 (1) Ühendkuningriik 122 (1) Liit 213 (1) TAC 213 (1) Analüütiline TAC (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: 7a (WHG/07A.) Belgia 0 Prantsusmaa 3 Iirimaa 46 Madalmaad 0 Ühendkuningriik 31 Liit 80 TAC 80 Analüütiline TAC







Liik: merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: 7b, 7c, 7d, 7e, 7f, 7g, 7h, 7j ja 7k (WHG/7X7A-C) Belgia 217 Prantsusmaa 13 328 Iirimaa 6 176 Madalmaad 108 Ühendkuningriik 2 384 Liit 22 213 TAC 22 213 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1.







Liik: merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: 8 (WHG/08.) Hispaania 1 016 Prantsusmaa 1 524 Liit 2 540 TAC 2 540 Ennetuslik TAC







Liik: merlang ja pollak Merlangius merlangus ja Pollachius pollachius Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (W/P/04-N.) Rootsi 190 (1) Liit 190 TAC Ei kohaldata Ennetuslik TAC (1) Tursa, kilttursa ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nimetatud kalaliikide kvoodist maha.

▼M1







Liik: euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: 3a (HKE/03A.) Taani 2 890 (1) Rootsi 246 (1) Liit 3 136 TAC 3 136 (2) Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Seda kvooti võib üle kanda 2.a ja 4. püügipiirkonna liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb aga eelnevalt komisjonile teatada. (2) Euroopa merluusi põhjapoolsed varud järgmise TACi piires: 111 785 .

▼B







Liik: euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: 2a ja 4. püügipiirkonna liidu veed (HKE/2AC4-C) Belgia 52 (1) Taani 2 112 (1) Saksamaa 242 (1) Prantsusmaa 468 (1) Madalmaad 121 (1) Ühendkuningriik 658 (1) Liit 3 653 (1) TAC 3 653 (2) Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) 3a rajoonis võib sellest kvoodist kasutada kaaspüügiks kuni 10 % (HKE/*03A.). (2) Euroopa merluusi põhjapoolsed varud järgmise TACi piires: 111 785 .







Liik: euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: 6 ja 7; 5b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed (HKE/571214) Belgia 575 (1) Hispaania 18 434 Prantsusmaa 28 468 (1) Iirimaa 3 449 Madalmaad 371 (1) Ühendkuningriik 11 239 (1) Liit 62 536 TAC 62 536 (2) Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1. (1) Seda kvooti võib üle kanda 2a ja 4. püügipiirkonna liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb aga eelnevalt komisjonile teatada. (2) Euroopa merluusi põhjapoolsed varud järgmise TACi piires: 111 785 . Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmistes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



8a, 8b, 8d ja 8e püügipiirkonnas (HKE/*8ABDE) Belgia 74 Hispaania 2 974 Prantsusmaa 2 974 Iirimaa 372 Madalmaad 37 Ühendkuningriik 1 673 Liit 8 104







Liik: euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: 8a, 8b, 8d ja 8e (HKE/8ABDE.) Belgia 19 (1) Hispaania 13 065 Prantsusmaa 29 338 Madalmaad 38 (1) Liit 42 460 TAC 42 460 (2) Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Seda kvooti võib üle kanda 4. püügipiirkonda ja 2a püügipiirkonna liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb aga eelnevalt komisjonile teatada. (2) Euroopa merluusi põhjapoolsed varud järgmise TACi piires: 111 785 . Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmistes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



6 ja 7; 5b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed (HKE/*57-14) Belgia 4 Hispaania 3 784 Prantsusmaa 6 812 Madalmaad 11 Liit 10 611







Liik: euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: 8c, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed (HKE/8C3411) Hispaania 5 924 Prantsusmaa 569 Portugal 2 765 Liit 9 258 TAC 9 258 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: põhjaputassuu Micromesistius poutassou Püügipiirkond: 2. ja 4. püügipiirkonna Norra veed (WHB/24-N.) Taani 0 Ühendkuningriik 0 Liit 0 TAC Ei kohaldata Analüütiline TAC

▼M1







Liik: põhjaputassuu Micromesistius poutassou Püügipiirkond: 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (WHB/1X14) Taani 61 277 (1) Saksamaa 23 825 (1) Hispaania 51 949 (1) (2) Prantsusmaa 42 644 (1) Iirimaa 47 451 (1) Madalmaad 74 720 (1) Portugal 4 826 (1) (2) Rootsi 15 158 (1) Ühendkuningriik 79 513 (1) Liit 401 363 (1) (3) Norra 110 000 Fääri saared 10 000 TAC Ei kohaldata Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Eritingimus: liidu kasutatava 21 500 tonni suuruse kogukoguse raames võivad liikmesriigid oma kvoodist Fääri vetes (WHB/*05B-F) püüda järgmise protsendi: 9,2 %. (2) Seda kvooti võib üle kanda 8.c, 9. ja 10. püügipiirkonda; CECAFi 34.1.1 liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb aga eelnevalt komisjonile teatada. (3) Eritingimus: ELi kvootidest 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes (WHB/*NZJM1) ning 8.c, 9. ja 10. püügipiirkonnas; CECAFi 34.1.1 liidu vetes (WHB/*NZJM2) võib järgmise koguse püüda Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse piirkonnas: 227 975 .

▼B







Liik: põhjaputassuu Micromesistius poutassou Püügipiirkond: 8c, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed (WHB/8C3411) Hispaania 42 778 Portugal 10 695 Liit 53 473 (1) TAC Ei kohaldata Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Eritingimus: liidu kvootidest 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8a, 8b, 8d, 8e, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes (WHB/*NZJM1) ning 8c, 9. ja 10. püügipiirkonnas; CECAFi 34.1.1 liidu vetes (WHB/*NZJM2) võib järgmise koguse püüda Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse piirkonnas: 227 975 .







Liik: põhjaputassuu Micromesistius poutassou Püügipiirkond: 2., 4a, 5. ja 6. püügipiirkonna liidu veed põhja pool 56°30′ N ja 7. püügipiirkond lääne pool 12°W (WHB/24A567) Norra 227 975 (1) (2) Fääri saared 21 500 (3) (4) TAC Ei kohaldata Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Arvestatakse rannikuäärsete riikide lepingus Norrale kehtestatud püügi piirnormist maha. (2) Eritingimus: 4a püügipiirkonna püük ei tohi ületada (WHB/* 04A-C): 40 000 . (3) Arvestatakse Fääri saarte püügi piirnormist maha. (4) Eritingimus: võidakse püüda ka 6b püügipiirkonnas (WHB/*06B-C). 4a püügipiirkonna püük ei tohi ületada (WHB/* 04A-C): 5 375 .







Liik: väikesuulest ja pikklest Microstomus kitt ja Glyptocephalus cynoglossus Püügipiirkond: 2a ja 4. püügipiirkonna liidu veed (L/W/2AC4-C) Belgia 346 Taani 953 Saksamaa 122 Prantsusmaa 261 Madalmaad 794 Rootsi 11 Ühendkuningriik 3 904 Liit 6 391 TAC 6 391 Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: sinine molva Molva dypterygia Püügipiirkond: 5b, 6. ja 7. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (BLI/5B67-) Saksamaa 110 Eesti 17 Hispaania 347 Prantsusmaa 7 908 Iirimaa 30 Leedu 7 Poola 3 Ühendkuningriik 2 011 Muud 30 (1) Liit 10 463 Norra 150 (2) Fääri saared 150 (3) TAC 10 763 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1. (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. (2) Võib püüda 2a, 4., 5b, 6. ja 7. püügipiirkonna liidu vetes (BLI//*24X7C). (3) Kalju-tömppeakala ja süsisaba kaaspüük arvestatakse sellest kvoodist maha. Selle kvoodi alusel võib püüda 6a püügipiirkonna liidu vetes põhja pool 56°30′ N ja 6b püügipiirkonnas. Seda sätet ei kohaldada lossimiskohustusega saagi suhtes.







Liik: sinine molva Molva dypterygia Püügipiirkond: 12. püügipiirkonna rahvusvahelised veed (BLI/12INT-) Eesti 1 (1) Hispaania 273 (1) Prantsusmaa 7 (1) Leedu 2 (1) Ühendkuningriik 2 (1) Muud 1 (1) Liit 286 (1) TAC 286 (1) Ennetuslik TAC (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: sinine molva Molva dypterygia Püügipiirkond: 2. ja 4. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (BLI/24-) Taani 4 Saksamaa 4 Iirimaa 4 Prantsusmaa 23 Ühendkuningriik 14 Muud 4 (1) Liit 53 TAC 53 Ennetuslik TAC (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.

▼M1







Liik: sinine molva Molva dypterygia Püügipiirkond: 3.a püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (BLI/03A-) Taani 3 Saksamaa 2 Rootsi 3 Liit 8 TAC 8 Ennetuslik TAC

▼B







Liik: harilik molva Molva molva Püügipiirkond: 1. ja 2. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (LIN/1/2.) Taani 8 Saksamaa 8 Prantsusmaa 8 Ühendkuningriik 8 Muud 4 (1) Liit 36 TAC 36 Ennetuslik TAC (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.

▼M1







Liik: harilik molva Molva molva Püügipiirkond: 3.a püügipiirkonna liidu veed (LIN/03A.) Belgia 6 Taani 50 Saksamaa 6 Rootsi 19 Ühendkuningriik 6 Liit 87 TAC 87 Ennetuslik TAC

▼B







Liik: harilik molva Molva molva Püügipiirkond: 4. püügipiirkonna liidu veed (LIN/04-C.) Belgia 25 Taani 385 Saksamaa 238 Prantsusmaa 214 Madalmaad 8 Rootsi 16 Ühendkuningriik 2 957 Liit 3 843 TAC 3 843 Ennetuslik TAC







Liik: harilik molva Molva molva Püügipiirkond: 5. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (LIN/05EI.) Belgia 9 Taani 6 Saksamaa 6 Prantsusmaa 6 Ühendkuningriik 6 Liit 33 TAC 33 Ennetuslik TAC

▼M1







Liik: harilik molva Molva molva Püügipiirkond: 6., 7., 8., 9., 10., 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (LIN/6X14.) Belgia 48 (1) Taani 8 (1) Saksamaa 173 (1) Hispaania 3 498 Prantsusmaa 3 730 (1) Iirimaa 935 Portugal 8 Ühendkuningriik 4 296 (1) Liit 12 696 Norra 7 500 (2) (3) (4) Fääri saared 200 (5) (6) TAC 20 396 Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1. (1) Eritingimus: sellest kvoodist kõige rohkem 15 % võib püüda 4. püügipiirkonna liidu vetes (LIN/*04-C.). (2) Eritingimus: selle alusel on lubatud 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonnas muude kalaliikide juhupüük 25 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib suurendada esimese 24 tunni jooksul pärast kalapüügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonnas ei tohi ületada järgmist kogust tonnides (OTH/*6X14.): 3 000 . Selle sätte alusel ei või kaaspüügil püütud turska 6.a püügipiirkonnas olla rohkem kui 5 %. ( 3 ) Kaasa arvatud meriluts. Norrale kvoodiga eraldatud kogused püütakse ainult õngejadadega 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonnas ja need on järgmised:



Molva (LIN/*5B67-) 7 500 Meriluts (USK/*5B67-) 2 923 (4) Hariliku molva ja merilutsu Norra kvoodid on vastastikku asendatavad kuni järgmise ulatuse võrra (tonnides): 2 000 . (5) Kaasa arvatud meriluts. Püütakse 6.b ja 6.a püügipiirkonnas põhja pool 56°30′ N (LIN/*6BAN.). (6) Eritingimus: selle alusel on lubatud 6.a ja 6.b püügipiirkonnas muude kalaliikide juhupüük 20 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib suurendada esimese 24 tunni jooksul pärast kalapüügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus 6.a ja 6.b püügipiirkonnas ei tohi ületada järgmist kogust tonnides (OTH/*6AB.): 75.

▼B







Liik: harilik molva Molva molva Püügipiirkond: 4. püügipiirkonna Norra veed (LIN/04-N.) Belgia 9 Taani 1 187 Saksamaa 33 Prantsusmaa 13 Madalmaad 2 Ühendkuningriik 106 Liit 1 350 TAC Ei kohaldata Ennetuslik TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

▼M1







Liik: norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: 3a (NEP/03A.) Taani 8 626 Saksamaa 25 Rootsi 3 087 Liit 11 738 Lubatud kogupüük (TAC) 11 738 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.

▼B







Liik: norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: 2a ja 4. püügipiirkonna liidu veed (NEP/2AC4-C) Belgia 1 282 Taani 1 282 Saksamaa 19 Prantsusmaa 38 Madalmaad 660 Ühendkuningriik 21 237 Liit 24 518 TAC 24 518 Analüütiline TAC







Liik: norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: 4. püügipiirkonna Norra veed (NEP/04-N.) Taani 758 Saksamaa 0 Ühendkuningriik 42 Liit 800 TAC Ei kohaldata Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.







Liik: norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: 6; 5b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (NEP/5BC6.) Hispaania 25 Prantsusmaa 98 Iirimaa 164 Ühendkuningriik 11 842 Liit 12 129 TAC 12 129 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: 7 (NEP/07.) Hispaania 1 745 (1) Prantsusmaa 7 074 (1) Iirimaa 10 729 (1) Ühendkuningriik 9 543 (1) Liit 29 091 (1) TAC 29 091 (1) Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1. ( 1 ) Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmises püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



ICESi 7. alapiirkonna funktsionaalne üksus 16 (NEP/*07U16): Hispaania 825 Prantsusmaa 516 Iirimaa 992 Ühendkuningriik 401 Liit 2 734







Liik: norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: 8a, 8b, 8d ja 8e (NEP/8ABDE.) Hispaania 217 Prantsusmaa 3 397 Liit 3 614 TAC 3 614 Analüütiline TAC

▼M2







Liik: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: 8c (NEP/08C.) Hispaania 2 (1) Prantsusmaa 0 Liit 2 (1) TAC 2 (1) Ennetuslik TAC (1) Eranditult püük kontrollpüügi raames, et koguda saagi püügimahu ühikuid käsitlevaid andmeid funktsionaalses üksuses 25 viiel püügikorral kuus augustis ja septembris laevadel, mille pardal on vaatlejad.

▼B







Liik: norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed (NEP/9/3411) Hispaania 95 (1) Portugal 286 (1) Liit 381 (1) (2) TAC 381 (2) Ennetuslik TAC (1) Sellest kuni 6 % võib püüda ICESi 9a rajooni (NEP/*9U267) funktsionaalsetes üksustes 26 ja 27. (2) Eespool osutatud TACi piires ei või ICESi 9a rajooni (NEP/*9U267) funktsionaalses üksuses 30 püüda rohkem kui järgmises koguses: 100.

▼M2







Liik: Harilik süvameregarneel Pandalus borealis Püügipiirkond: 3a (PRA/03A.) Taani 2 162 Rootsi 1 165 Liit 3 327 TAC 6 230 Ennetuslik TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 2019. aastast 2018. aastasse tehtud ülekandmiste suhtes.

▼B







Liik: harilik süvameregarneel Pandalus borealis Püügipiirkond: 2a ja 4. püügipiirkonna liidu veed (PRA/2AC4-C) Taani 1 453 Madalmaad 14 Rootsi 59 Ühendkuningriik 431 Liit 1 957 TAC 1 957 Ennetuslik TAC







Liik: harilik süvameregarneel Pandalus borealis Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (PRA/04-N.) Taani 211 Rootsi 123 (1) Liit 334 TAC Ei kohaldata Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Tursa, kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nimetatud kalaliikide kvoodist maha.







Liik: viburhännakud Penaeus spp. Püügipiirkond: Prantsuse Guajaana veed (PEN/FGU.) Prantsusmaa Kehtestatakse hiljem (1) Liit Kehtestatakse hiljem (1) (2) TAC Kehtestatakse hiljem (1) (2) Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6 (1) Viburhännakute Penaeus subtilis ja Penaeus brasiliensis püük on keelatud alla 30 meetri sügavustes vetes. (2) Kinnitatakse samal tasemel, mis Prantsusmaa kvoot.







Liik: atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: Skagerrak (PLE/03AN.) Belgia 92 Taani 11 946 Saksamaa 61 Madalmaad 2 297 Rootsi 640 Liit 15 036 TAC 15 343 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: Kattegat (PLE/03AS.) Taani 1 320 Saksamaa 15 Rootsi 148 Liit 1 483 TAC 1 483 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: 4; 2a püügipiirkonna liidu veed; 3a püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat (PLE/2A3AX4) Belgia 6 447 Taani 20 952 Saksamaa 6 044 Prantsusmaa 1 209 Madalmaad 40 290 Ühendkuningriik 29 816 Liit 104 758 Norra 7 885 TAC 112 643 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmises püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



4. püügipiirkonna Norra veed (PLE/*04N-) Liit 42 986







Liik: atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: 6; 5b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed (PLE/56-14) Prantsusmaa 9 Iirimaa 261 Ühendkuningriik 388 Liit 658 TAC 658 Ennetuslik TAC







Liik: atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: 7a (PLE/07A.) Belgia 46 Prantsusmaa 20 Iirimaa 1 255 Madalmaad 14 Ühendkuningriik 458 Liit 1 793 TAC 1 793 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: 7b ja 7c (PLE/7BC.) Prantsusmaa 11 Iirimaa 63 Liit 74 TAC 74 Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1.







Liik: atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: 7d ja 7e (PLE/7DE.) Belgia 1 695 Prantsusmaa 5 651 Ühendkuningriik 3 014 Liit 10 360 TAC 10 360 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: 7f ja 7g (PLE/7FG.) Belgia 82 Prantsusmaa 148 Iirimaa 204 Ühendkuningriik 77 Liit 511 TAC 511 Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: 7h, 7j ja 7k (PLE/7HJK.) Belgia 8 Prantsusmaa 16 Iirimaa 56 Madalmaad 32 Ühendkuningriik 16 Liit 128 TAC 128 Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1.







Liik: atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: 8, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed (PLE/8/3411) Hispaania 66 Prantsusmaa 263 Portugal 66 Liit 395 TAC 395 Ennetuslik TAC







Liik: pollak Pollachius pollachius Püügipiirkond: 6; 5b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed (POL/56-14) Hispaania 6 Prantsusmaa 190 Iirimaa 56 Ühendkuningriik 145 Liit 397 TAC 397 Ennetuslik TAC







Liik: pollak Pollachius pollachius Püügipiirkond: 7 (POL/07.) Belgia 378 (1) Hispaania 23 (1) Prantsusmaa 8 712 (1) Iirimaa 929 (1) Ühendkuningriik 2 121 (1) Liit 12 163 (1) TAC 12 163 Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1. (1) Eritingimus: sellest kuni 2 % võib püüda: 8a, 8b, 8d ja 8e püügipiirkonnas (POL/*8ABDE).







Liik: pollak Pollachius pollachius Püügipiirkond: 8a, 8b, 8d ja 8e (POL/8ABDE.) Hispaania 252 Prantsusmaa 1 230 Liit 1 482 TAC 1 482 Ennetuslik TAC







Liik: pollak Pollachius pollachius Püügipiirkond: 8c (POL/08C.) Hispaania 208 Prantsusmaa 23 Liit 231 TAC 231 Ennetuslik TAC







Liik: pollak Pollachius pollachius Püügipiirkond: 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed (POL/9/3411) Hispaania 273 (1) Portugal 9 (1) (2) Liit 282 (1) TAC 282 (2) Ennetuslik TAC (1) Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda 8c püügipiirkonna liidu vetes (POL/*08C.). (2) Lisaks sellele TACile võib Portugal püüda pollakit kuni 98 tonni (POL/93411P).







Liik: põhjaatlandi süsikas Pollachius virens Püügipiirkond: 3a ja 4; 2a püügipiirkonna liidu veed (POK/2C3A4) Belgia 37 Taani 4 365 Saksamaa 11 024 Prantsusmaa 25 943 Madalmaad 110 Rootsi 600 Ühendkuningriik 8 452 Liit 50 531 Norra 55 262 (1) TAC 105 793 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Võib püüda üksnes 4. püügipiirkonna liidu vetes ja 3a püügipiirkonnas (POK/*3A4-C). Selle kvoodi piires püütud saak arvutatakse maha TACi Norra osast.







Liik: põhjaatlandi süsikas Pollachius virens Püügipiirkond: 6; 5b, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (POK/56-14) Saksamaa 534 Prantsusmaa 5 305 Iirimaa 428 Ühendkuningriik 3 308 Liit 9 575 Norra 640 (1) TAC 10 215 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Võib püüda põhja pool 56°30′ N (POK/*5614N).







Liik: põhjaatlandi süsikas Pollachius virens Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (POK/04-N.) Rootsi 880 (1) Liit 880 TAC Ei kohaldata Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Tursa, kilttursa, pollaki ja merlangi kaaspüük arvestatakse nimetatud kalaliikide kvoodist maha.







Liik: põhjaatlandi süsikas Pollachius virens Püügipiirkond: 7, 8, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed (POK/7/3411) Belgia 6 Prantsusmaa 1 245 Iirimaa 1 491 Ühendkuningriik 434 Liit 3 176 TAC 3 176 Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 11 lõiget 1.







Liik: harilik kammeljas ja sile kammeljas Psetta maxima ja Scophthalmus rhombus Püügipiirkond: 2a ja 4. püügipiirkonna liidu veed (T/B/2AC4-C) Belgia 521 Taani 1 113 Saksamaa 284 Prantsusmaa 134 Madalmaad 3 945 Rootsi 8 Ühendkuningriik 1 097 Liit 7 102 TAC 7 102 Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: Railised Rajiformes Püügipiirkond: 2a ja 4. püügipiirkonna liidu veed (SRX/2AC4-C) Belgia 278 (1) (2) (3) (4) Taani 11 (1) (2) (3) Saksamaa 14 (1) (2) (3) Prantsusmaa 44 (1) (2) (3) (4) Madalmaad 237 (1) (2) (3) (4) Ühendkuningriik 1 070 (1) (2) (3) (4) Liit 1 654 (1) (3) TAC 1 654 (3) Ennetuslik TAC (1) Valgetäpp-rai (Raja brachyura) püügist 4. püügipiirkonna liidu vetes (RJH/04-C.) ning kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), ogarai (Raja clavata) (RJC/2AC4-C) ja täpilise rai (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) püügist teatatakse eraldi. (2) Kaaspüügi kvoot. Nimetatud liigid ei tohi eluskaalu järgi moodustada rohkem kui 25 % pardal olevast püütud kalast püügireisi kohta. Seda tingimust kohaldatakse üksnes laevade suhtes, mille üldpikkus on üle 15 meetri. Neid sätteid ei kohaldata määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustusega saagi suhtes. (3) Ei kohaldata valgetäpp-rai (Raja brachyura) puhul 2a püügipiirkonna liidu vetes ja peentäpp-rai (Raja microocellata) puhul 2a ja 4. püügipiirkonna liidu vetes. Juhupüügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Nime