02006R0166 — ET — 01.01.2020 — 004.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 166/2006, 18. jaanuar 2006, mis käsitleb Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri loomist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 91/689/EMÜ ja 96/61/EÜ (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 033 4.2.2006, lk 1)

Muudetud:





Parandatud:









▼B

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 166/2006,

18. jaanuar 2006,

mis käsitleb Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri loomist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 91/689/EMÜ ja 96/61/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)







Artikkel 1

Reguleerimisala

Käesoleva määrusega kehtestatakse terviklik saasteainete heite- ja ülekanderegister ühenduse tasandil (edaspidi “Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegister”) avalikult juurdepääsetava elektroonilise andmebaasi vormis ning sätestatakse selle toimimiseeskirjad, ÜRO-EMK saasteainete heite- ja ülekanderegistrite protokolli (edaspidi “protokoll”) rakendamiseks ja lihtsustatakse üldsuse osalemist keskkonnaalaste otsuste tegemise protsessis, samuti antakse panus keskkonna reostamise ennetamisse ja vähendamisse.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) üldsus – üks või mitu füüsilist või juriidilist isikut ja vastavalt riigi õigusaktidele või tavale nende isikute ühendused, organisatsioonid või rühmad;

2) pädev asutus – riigi asutus või asutused või mis tahes muu pädev organ või organid, mille liikmesriigid on määranud;

3) käitis – paikne tehniline üksus, kus tegeldakse ühe või mitme I lisas loetletud tegevusega ja muu tegevusega, mis on tehniliselt otseselt seotud kõnealuses tegevuskohas teostatava tegevusega, mis võib mõjutada heitkoguseid ja saastust;

4) objekt – üks või mitu käitist samal maa-alal või külgnevatel maa-aladel, mida käitavad samad füüsilised või juriidilised isikud;

5) tegevuskoht – rajatise geograafiline asukoht;

6) käitaja – füüsiline või juriidiline isik, kes käitab käitist või kontrollib selle tööd või kellele on riigi õigusaktide kohaselt antud määrav otsustusõigus käitise tehnilise toimimise suhtes;

7) aruandeaasta – kalendriaasta, mille kohta tuleb koguda andmed saasteainete heidete ja liikumise kohta väljapoole objekti piire;

8) aine – mis tahes keemiline element ja selle ühendid, v.a radioaktiivsed ained;

9) saasteaine – aine või ainete rühm, mis oma omaduste tõttu ja keskkonda viimisel võib olla kahjulik keskkonnale või inimeste tervisele;

10) heide – saasteainete keskkonda viimine mis tahes inimtegevuse tagajärjel, kas tahtlikult või juhuslikult, plaanipäraselt või planeerimatult, sealhulgas nende leke, eraldumine, mahavalamine, pinnasesse pumpamine, kõrvaldamine või kaadamine, või ka kanalisatsioonisüsteemi kaudu, ilma heitvett lõplikult puhastamata;

11) ülekanne väljapoole tegevuskohta – taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks mõeldud saasteainete või jäätmete või käitlemiseks ette nähtud reovees sisalduvate saasteainete liikumine väljapoole tegevuskoha piire;

12) hajureostusallikas – sellised paljud väiksemad või hajutatud allikad, kust võivad toimuda saasteaineheited maismaale, õhku või vette ja mille kombineeritud mõju nendele keskkonnaelementidele võib olla märkimisväärne ning mille puhul ei ole praktiline koguda aruandeid iga allika kohta eraldi;

13) jäätmed – mis tahes aine või objekt nõukogu 15. juuli 1975. aasta direktiivi 75/442/EMÜ jäätmete kohta ( 1 ) artikli 1 punkti a määratluses;

14) ohtlikud jäätmed – mis tahes aine või objekt direktiivi 91/689/EMÜ artikli 1 lõike 4 määratluses;

15) reovesi – linna-, olme- ja tööstusreovesi nõukogu 21. mai 1991. aasta direktiivi 91/271/EMÜ, mis käsitleb linnareovee töötlemist, ( 2 ) artikli 2 lõigete 1, 2 ja 3 tähenduses ja mis tahes muu kasutatud vesi, mille suhtes kehtivad seoses ühenduse õigusaktid selles sisalduvate ainete või objektidega;

16) kõrvaldamine – igasugune direktiivi 75/442/EMÜ II lisa A osas sätestatud tegevus;

17) taaskasutamine – igasugune direktiivi 75/442/EMÜ II lisa B osas sätestatud tegevus.

Artikkel 3

Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri sisu

Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegister sisaldab järgmist teavet:

a) artikli 5 lõike 1 punktis a osutatud saasteainete heited, millest I lisas loetletud tegevustega hõlmatud objektide käitajad peavad aru andma;

b) artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud ülekannete kohta väljapoole tegevuskohta ja artikli 5 lõike 1 punktis c osutatud saasteainete kohta reovees, millest I lisas loetletud tegevustega hõlmatud objektide käitajad peavad aru andma;

c) võimaluse korral artikli 8 lõikes 1 osutatud hajureostusallikatest pärinevate heidete kohta.

Artikkel 4

Põhimõtted ja ülesehitus

1. Komisjon avaldab Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri, esitades andmed nii kokkuvõtlikult kui eraldi, et heiteid ja ülekandeid oleks võimalik otsida ja määratleda järgmiste tegurite alusel:

a) objekt, sh asjakohasel juhul objekti emaettevõtjat, ja selle geograafiline asukoht, k.a vesikond;

b) tegevus;

c) ilmingud liikmesriigi või ühenduse tasandil;

d) saasteaine või jäätmed, vastavalt vajadusele;

e) iga keskkonnaelement (õhk, vesi, maa), kuhu saasteaine heitmine toimub;

f) jäätmete ülekanded väljapoole tegevuskohta ja nende sihtkoht, vastavalt vajadusele;

g) reovees sisalduvate saasteainete ülekanded väljapoole tegevuskohta;

h) hajureostusallikad;

i) objekti omanik või operaator.

2. Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegister kavandatakse üldsusele maksimaalselt lihtsa juurdepääsuga, et teave oleks normaaltingimustel Interneti ja muude elektrooniliste vahendite abil pidevalt ja kergesti avalikult juurdepääsetav. Kavandamisel võetakse arvesse selle laienemise võimalust tulevikus ning tagatakse, et selles sisalduvad eelmiste aruandeaastate andmed, vähemalt kümne viimase aruandeaasta kohta.

3. Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegister sisaldab linke järgmistele veebielementidele:

a) liikmesriikide saasteainete heite- ja ülekanderegistrid;

b) muud asjakohased olemasolevad avalikult juurdepääsetavad andmebaasid, mis on seotud saasteainete heite- ja ülekanderegistrite valdkonnaga, sealhulgas teiste protokolliosaliste saasteainete heite- ja ülekanderegistrid ja, kui see on otstarbekas, siis teiste riikide saasteainete heite- ja ülekanderegistrid;

c) objektide veebileheküljed, kui need on olemas ja objektid linke vabatahtlikult pakuvad.

Artikkel 5

Käitajate andmeesitus

1. Iga sellise objekti käitaja, kes arendab üht või mitut I lisas nimetatud tegevust, ületades selles täpsustatud rakendatavat võimsuse/tootlikkuse künnist, annab kogustest korra aastas aru pädevale asutusele, näidates ühtlasi, kas teave põhineb mõõtmistel, arvutustel või hinnangutel, järgmistes küsimustes:

a) heited õhku, vette ja maismaale mis tahes II lisas täpsustatud saasteaine puhul, kui II lisas täpsustatud rakendatav künnisväärtus on ületatud;

b) ohtlike jäätmete ülekanded väljapoole tegevuskohta, üle 2 tonni aastas, või muude jäätmete puhul üle 2 000 tonni aastas, mis tahes taaskasutus- või kõrvaldamistegevuse puhul, välja arvatud artiklis 6 toodud kõrvaldamistoimingute puhul nagu pinnastöötlus või süvainjektsioon maapõue, märgistades jäätmed kas tähega “R” või “D” vastavalt sellele, kas jäätmed on suunatud taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks, ning ohtlike jäätmete piiriülese liikumise korral märkides lisaks jäätmete taaskasutaja või kõrvaldaja nime ja aadressi ning tegeliku taaskasutamise või kõrvaldamise koha, kuhu jäätmed üle kanti;

c) II lisas täpsustatud mis tahes saasteaine ülekanded väljapoole tegevuskohta reovette, mis suunatakse reoveepuhastusseadmesse, kui ülekande puhul on ületatud II lisa 1b tulbas täpsustatud künnisväärtus.

▼M2

Iga üksuse käitaja, kes tegutseb ühel või mitmel I lisas nimetatud tegevusalal, ületades selles täpsustatud rakendatavat võimsuse/tootlikkuse künnist, edastab pädevale asutusele elektrooniliselt üksuse tuvastamisandmed artikli 7 lõikes 2 osutatud vormis, välja arvatud juhul kui selline teave on pädevale asutusele juba kättesaadav.

▼B

Juhul kui on näidatud, et andmete aluseks on mõõtmine või arvutus, tuleb ära näidata ka analüüsimeetod ja/või arvutusmeetod.

Vastavalt käesoleva lõike punktile a edastatud II lisas nimetatud heited sisaldavad kõiki I lisas nimetatud heiteid kõikidest allikatest käitise territooriumil.

2. Lõikes 1 osutatud teave peab sisaldama teavet heidete ja ülekannete kohta kõigi tahtmatute, juhuslike, rutiinsete ja mitterutiinsete tegevuste kokkuvõttes.

Selle teabe edastamisel täpsustavad käitajad võimalusel andmeid, mis on seotud juhuslike heidetega.

3. Iga objekti käitaja kogub asjakohase sagedusega teavet, mis on vajalik selleks, et kindlaks määrata, milliste objekti heidete ja väljapoole tegevuskohta ülekannete puhul tuleb järgida lõike 1 kohaseid andmeesitusnõudeid.

4. Aruannet ette valmistades kasutab asjaomane käitaja parimat olemasolevat infot, mis võib sisaldada seireandmeid, heitefaktoreid, massitasakaalu võrrandeid, kaudset seiret või muid arvutusi, insenerhinnanguid ja teisi meetodeid kooskõlas artikli 9 lõikega 1 ning rahvusvaheliselt heakskiidetud metoodikatega, kui need on kättesaadavad.

5. Iga asjaomase objekti käitaja hoiab viie aasta jooksul alates asjaomase aruandeaasta lõpust liikmesriigi pädevatele asutustele kättesaadavana dokumentatsiooni andmetega, millest lähtudes koostati aruanded. Selles dokumentatsioonis tuleb ühtlasi kirjeldada andmete kogumisel kasutatud metoodikat.

Artikkel 6

Heited maismaale

Jäätmeid, mille suhtes rakendatakse selliseid direktiivi 75/442/EMÜ II lisa A osas täpsustatud kõrvaldamistoiminguid nagu pinnastöötlus või süvainjektsioon maapõue, näidatakse aruandes ainult heited tekitanud objekti käitaja heidetena maismaale.

Artikkel 7

Liikmesriikide andmeesitus

1. Liikmesriigid määravad käitajate jaoks kuupäeva kõigi artikli 5 lõigetes 1 ja 2 osutatud andmete ning artikli 5 lõigetes 3, 4 ja 5 osutatud teabe esitamiseks oma pädevale asutusele, võttes arvesse käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõudeid.

▼M2

2. Liikmesriigid esitavad igal aastal komisjonile elektrooniliselt aruande, mis sisaldab kõiki artikli 5 lõigetes 1 ja 2 osutatud andmeid, sellises vormis ja selliseks tähtajaks, nagu komisjon kehtestab rakendusaktidega. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 19 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Aruandluskuupäev on hiljemalt 11 kuud pärast aruandeaasta lõppu.

3. Komisjoni talitused sisestavad Euroopa Keskkonnaameti abil liikmesriikide aruannetes esitatud teabe Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistrisse ühe kuu jooksul pärast seda, kui liikmesriigid on esitanud aruande vastavalt lõikele 2.

▼B

Artikkel 8

Heited hajureostusallikatest

1. Komisjon, keda abistab Euroopa Keskkonnaagentuur toob Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistris välja teabe hajareostusallikate heidete kohta, kui see teave on olemas ja liikmesriikide poolt juba edastatud.

2. Lõikes 1 nimetatud teave organiseeritakse selliselt, et võimaldada kasutajail otsida ja identifitseerida heiteid hajureostusallikatest piisava ruumilise jaotuse alusel ning sisaldab teavet andmete tuletamise metoodika kohta.

▼M3

3. Kui komisjon teeb kindlaks, et andmed heidete kohta hajureostusallikatest puuduvad, siis on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 18a vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse täiendamiseks, algatades andmeesituse asjakohaste saasteainete kohta ühest või enamast hajureostusallikast ning kasutades seejuures asjakohasel juhul rahvusvaheliselt tunnustatud meetodeid.

▼B

Artikkel 9

Kvaliteedi tagamine ja hindamine

1. Iga objekti käitaja, kellele kohaldatakse artiklis 5 sätestatud andmeesitusnõudeid, tagab tema poolt edastatava teabe kvaliteedi.

2. Pädevad asutused kontrollivad lõikes 1 osutatud objekti käitajate esitatud andmeid, eelkõige nende õigeaegsust, terviklikkust, lõplikkust, võrreldavust, järjepidevust ja usaldusväärsust.

3. Komisjon koordineerib kvaliteedi tagamise ja hindamise alast tööd, konsulteerides artikli 19 lõikes 1 osutatud komiteega.

4. Komisjon võib võtta vastu suuniseid heidete seireks ja andmeesituseks kooskõlas artikli 19 lõikes 2 osutatud korraga. Käesolevad suunised on vajadusel vastavuses rahvusvaheliselt tunnustatud meetoditega ning kooskõlas muude ühenduse õigusaktidega.

Artikkel 10

Juurdepääs teabele

1. Komisjon, keda abistab Euroopa Keskkonnaagentuur, teeb Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri avalikult ja tasuta juurdepääsetavaks internetis vastavalt artikli 7 lõikes 3 sätestatud ajakavale.

2. Kohtades, kus Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistris sisalduv teave pole avalikult hõlpsasti juurdepääsetav otsesel elektroonilisel teel, hõlbustavad asjaomane liikmesriik ja komisjon elektroonilist juurdepääsu Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistrile avalikult juurdepääsetavates kohtades.

▼M2

Artikkel 11

Konfidentsiaalsus

Kui liikmesriik peab teavet vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/4/EÜ ( 3 ) artiklile 4 konfidentsiaalseks, märgitakse vastava aruandeaasta kohta koostatud ja käesoleva määruse artikli 7 lõikes 2 osutatud aruandes iga üksuse kohta eraldi, millist teavet ei tohi avalikustada ning tuuakse ära selle põhjused.

▼B

Artikkel 12

Üldsuse osalemine

1. Komisjon pakub üldsusele aegsasti ja tõhusaid võimalusi osaleda Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri edasiarendamises, sh suutlikkuse tõstmises ja käesoleva määruse muudatuste ettevalmistamises.

2. Üldsusel peab olema võimalus esitada asjakohaseid märkusi, teavet, analüüse või arvamusi mõistliku aja jooksul.

3. Komisjon võtab sellist osalust asjakohaselt arvesse ja teavitab üldsust osalemise tulemustest.

Artikkel 13

Õiguskaitse kättesaadavus

Õiguskaitse kättesaadavus seoses avaliku juurdepääsuga keskkonnateabele tagatakse vastavalt direktiivi 2003/4/EÜ artiklile 6 ning ühenduse institutsioonide puhul vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) ( 4 ) artiklitele 6, 7 ja 8.

Artikkel 14

Suunised

1. Komisjon töötab võimalikult kiiresti välja Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri rakendamist toetavad suunised, kuid hiljemalt neli kuud enne esimese aruandeaasta algust, konsulteerides artikli 19 lõikes 1 nimetatud komiteega.

2. Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri rakendamist toetavates suunistes käsitletakse eelkõige järgmisi üksikasju:

a) andmeesituskord;

b) esitatavad andmed;

c) kvaliteedi tagamine ja hindamine;

d) konfidentsiaalsete andmete puhul: avaldamata jäetud andmete tüüp ja avaldamata jätmise põhjused;

e) viited rahvusvaheliselt tunnustatud heidete määratlemise ja analüüsimeetoditele, valimivõtu metoodikatele;

f) viited emaettevõtjatele;

g) tegevusalade koodid vastavalt käesoleva määruse I lisale ja direktiivile 96/61/EÜ.

Artikkel 15

Teadlikkuse tõstmine

Komisjon ja liikmesriigid soodustavad igati üldsuse teadlikkust Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistrist ning tagavad abi Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistrile juurdepääsul ning selles sisalduva teabe mõistmisel ja kasutamisel.

▼M2 —————

▼M3

Artikkel 18

Lisade muutmine

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 18a vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse II ja III lisa, et:

a) kohandada neid teaduse või tehnika arenguga;

b) kohandada neid protokolli lisade muudatustega, mis on vastu võetud protokolliosaliste kohtumisel.

▼M3

Artikkel 18a

Delegeeritud volituste rakendamine

1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2. Artikli 8 lõikes 3 ja artiklis 18 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 26. juulist 2019. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3. Euroopa Parlament või nõukogu võivad artikli 8 lõikes 3 ja artiklis 18 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4. Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes ( 5 ) sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6. Artikli 8 lõike 3 ja artikli 18 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

▼B

Artikkel 19

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab komitee.

2. Viite puhul käesolevale lõikele kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse sama otsuse artiklit 8.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 ettenähtud tähtajaks määratakse kolm kuud.

▼M3 —————

▼B

Artikkel 20

Karistused

1. Liikmesriigid sätestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse sätete rikkumise korral ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Kehtestatud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

2. Liikmesriigid teavitavad komisjoni neist sätetest hiljemalt aasta pärast käesoleva määruse jõustumist ning teatavad viivitamata kõigist järgnevatest muudatustest.

Artikkel 21

Direktiivide 91/689/EMÜ ja 96/61/EÜ muudatused

1. Direktiivi 91/689/EMÜ artikli 8 lõige 3 jäetakse välja.

2. Direktiivi 96/61/EÜ artikli 15 lõige 3 jäetakse välja.

Artikkel 22

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

Tegevused







Nr Tegevus Võimsuse/tootlikkuse künnis 1. Energiasektor a) Mineraalõli ja gaasi rafineerimistehased * (1) b) Utmiskäitised * c) Soojuselektrijaamad ja muud põletuskäitised soojustootlikkusega 50 megavatti (MW) d) Koksiahjud * e) Kivisöe trummelveskid tootmisvõimsusega 1 tonn tunnis f) Käitised söekeemiatoodete ja tahke suitsuvaba kütuse tootmiseks * 2. Metallide tootmine ja töötlemine a) Käitised metallimaakide (sealhulgas sulfiidsed maagid) särdamiseks või paagutamiseks * b) Käitised malmi või terase tootmiseks (esmane või teisene sulatamine), kaasa arvatud pidevvalu Tootmisvõimsusega 2,5 tonni tunnis c) Käitised mustmetallide töötlemiseks: i) kuumvaltsimisseadmed Tootmisvõimsusega 20 tonni toorterast tunnis ii) sepistamine sepikodades Löögienergiaga 50 kJ vasara kohta, kus kasutatav soojusvõimsus on üle 20 MW iii) kaitsvate pinnakatete pealekandmine Toorterase kuluga 2 tonni tunnis d) Mustmetalli valukojad Tootmisvõimsusega 20 tonni ööpäevas e) Käitised: i) värviliste toormetallide tootmiseks maagist, kontsentraatidest või teisesest toormest metallurgiliselt, keemiliselt või elektrolüütiliselt * ii) värviliste metallide sulatamiseks ja legeerimiseks, sh taaskasutatavad tooted (rafineerimine, valu jne.) Sulatamisvõimsusega 4 tonni pliid ja kaadmiumi või 20 tonni muid metalle ööpäevas f) Käitised metallide ja plastide elektrolüütiliseks või keemiliseks pinnatöötluseks Töötlemisvannide kogumahuga 30 m3 3. Mineraalitööstus a) Allmaakaevandamine ja sellega seotud toimingud * b) Pealmaakaevandamine ja kivimurrud Maa-ala pindala, kus tegelik kaevandamine toimub, hõlmab 25 ha c) Käitised: i) tsemendiklinkri tootmiseks pöördahjudes Tootmisvõimsusega 500 tonni ööpäevas ii) lubja tootmiseks pöördahjudes Tootmisvõimsusega 50 tonni ööpäevas iii) tsemendiklinkri või lubja tootmiseks teistes ahjudes Tootmisvõimsusega 50 tonni ööpäevas d) Käitised asbesti ja asbestipõhiste toodete valmistamiseks * e) Käitised klaasi (kaasa arvatud klaaskiu) tootmiseks Sulatusvõimsusega 20 tonni ööpäevas f) Käitised mineraalainete sulatamiseks, sealhulgas mineraalkiu tootmiseks Sulatusvõimsusega 20 tonni ööpäevas g) Käitised põletatud keraamiliste toodete valmistamiseks, eelkõige katusekivide, telliste, tulekindlate telliste; kahhelkivide, keraamika või portselani tootmiseks Tootmisvõimsusega 75 tonni ööpäevas, või ahjude mahutavusega 4 m3 ja mahtuvustihedusega 300 kg/m3 põletusahju kohta. 4. Keemiatööstus a) Keemiatehased orgaaniliste põhikemikaalide tööstuslikuks tootmiseks, näiteks: i) lihtsüsivesinikud (lineaarsed või tsüklilised, küllastatud või küllastamata, alifaatsed või aromaatsed) ii) orgaanilised hapnikühendid, näiteks alkoholid, aldehüüdid, ketoonid, karboksüülhapped, estrid, atsetaadid, eetrid, peroksiidid, epoksüvaigud iii) väävelorgaanilised ühendid iv) lämmastikorgaanilised ühendid, nagu amiinid, amiidid, lämmastikku sisaldavad ühendid, nitroühendid või nitraadid, nitriilid, tsüanaadid, isotsüanaadid v) fosfororgaanilised ühendid vi) halogeenitud süsivesinikud vii) metallorgaanilised ühendid viii) põhilised plastid (polümeerid, sünteetilised kiud ja tselluloosil põhinevad kiud) ix) sünteetilised kummid x) värvained ja pigmendid xi) pindaktiivsed ained * b) Keemiatehased anorgaaniliste põhikemikaalide tööstuslikuks tootmiseks, näiteks: i) gaasid, näiteks ammoniaak, kloor või vesinikkloriid, fluor või vesinikfluoriid, süsinikoksiidid, väävliühendid, lämmastikoksiidid, vesinik, vääveldioksiid, karbonüülkloriid ii) happed, näiteks kroomhape, vesinikfluoriidhape, fosforhape, lämmastikhape, soolhape, väävelhape, ooleum, väävlishape iii) alused, näiteks ammoniaakhüdraat, kaaliumhüdroksiid, naatriumhüdroksiid iv) soolad, näiteks ammooniumkloriid, kaaliumkloraat, kaaliumkarbonaat, naatriumkarbonaat, perboraadid, hõbenitraat v) mittemetallid, metallioksiidid või muud anorgaanilised ühendid, näiteks kaltsiumkarbiid, räni, ränikarbiid * c) Keemiatehased fosfor-, lämmastik- või kaaliumväetiste (liht- ja liitväetised) tööstuslikuks tootmiseks * d) Keemiatehased põhiliste taimekaitsevahendite ja biotsiidide tööstuslikuks tootmiseks * e) Käitised, mis kasutavad keemilist või bioloogilist protsessi põhiliste farmaatsiatoodete tootmiseks tööstuslikes kogustes * f) Käitised lõhkeainete ja pürotehniliste toodete toomiseks tööstuslikes kogustes * 5. Jäätme- ja reoveekäitlus a) Rajatised ohtlike jäätmete taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks Jõudlusega 10 tonni ööpäevas b) Rajatised tavajäätmete põletamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. detsembri 2000. aasta direktiivi 2000/76/EÜ jäätmete põletamise kohta (2) alusel Võimsusega 3 tonni tunnis ▼C1 c) Rajatised tavajäätmete kõrvaldamiseks Võimsusega 50 tonni ööpäevas ▼B d) Prügilad (v.a püsijäätmete ladestamine ja prügilad mis suleti lõplikult enne 16.7.2001 või mille pädeva ametiasutuse nõudmisel vastavalt nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/31/EÜ prügilate kohta (3) artiklile 13 teostatud järelhooldusfaas on möödunud) Jõudlusega 10 tonni ööpäevas või üldmahuga 25 000 tonni e) Rajatised loomakorjuste ja loomsete jäätmete kõrvaldamiseks või taaskasutamiseks Jõudlusega 10 tonni päevas f) Olmereoveepuhastid Võimsusega 100 000 inimekvivalenti g) Iseseisvalt käitatavad tööstusreoveepuhastid, mis teenindavad üht või mitut käesolevas lisas nimetatud tegevust Võimsusega 10 000 m3 ööpäevas (4) 6. Paberi ja puidu tootmine ja töötlemine a) Tööstusettevõtted tselluloosi tootmiseks puidust või sarnastest kiudmaterjalidest * b) Tööstusettevõtted paberi, papi ja teiste esmaste puidutoodete tootmiseks (nagu puitlaast- ja kiudplaat ning vineer) Tootmisvõimsusega 20 tonni ööpäevas c) Tööstusettevõtted puidu ja puidutoodete töötlemiseks kemikaalidega Tootmisvõimsusega 50 m3 ööpäevas 7. Intensiivne loomakasvatus ja vesiviljelus a) Kodulindude ja sigade intensiivkasvatus i) 40 000 linnukohta ii) 2 000 tarbeseakohta (kaaluga üle 30 kg) iii) 750 emise kohta b) Intensiivne vesiviljelus Tootmisvõimsusega 1 000 tonni kalu või koorikloomi aastas 8. Loomsest ja taimsest toormest tooted toiduaine- ja joogitööstuses a) Tapamajad Tootmisvõimsusega 50 tonni rümpasid ööpäevas b) Toiduainete, piimatoodete ja jookide töötlemine ja ümbertöötamine i) loomsest toormest (v.a piim) Tootlikkusega 75 tonni valmistoodangut ööpäevas ii) taimsest toormest Tootlikkusega 300 tonni ööpäevas (kvartali keskmine tootlikkus) c) Piima töötlemine ja ümbertöötamine Piima võetakse vastu 200 tonni päevas (aasta keskmine) 9. Muu tegevus a) Ettevõtted kiu või tekstiili eeltöötlemiseks või värvimiseks (pesemine, pleegitamine, merseriseerimine) Töötlemisvõimsusega 10 tonni ööpäevas b) Toornahkade ja nahkade parkimise ettevõtted Töötlemisvõimsusega 12 tonni lõpptoodet ööpäevas c) Käitised ainete, esemete või toodete pinna töötlemiseks, kasutades orgaanilisi lahusteid, eriti viimistlemiseks, trükkimiseks, katmiseks, rasvatustamiseks, veekindlaks muutmiseks, kruntimiseks, värvimiseks, puhastamiseks või impregneerimiseks Lahustite kuluga 150 kg tunnis või 200 tonni aastas d) Käitised grafiidi (tempersöe) või elektrografiidi tootmiseks põletamise või grafiidistamise teel * e) Rajatised laevaehituseks, laevade värvimiseks või nendelt värvi eemaldamiseks Tootmisvõimsusega 100 m pikkuste laevade jaoks (1) Asteriskiga * tähistatakse olukorda, kus võimsuse/tootlikkuse künniseid ei rakendata (kõik objektid peavad esitama aruanded). (2) ELT L 332, 28.12.2000, lk 91. (3) EÜT L 182, 16.7.1999, lk 1. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003. (4) Hiljemalt aastal 2010 vaadatakse võimsuse künnis esimese aruandetsükli tulemuste valguses läbi.









II LISA

Saasteained ( *1 )







Nr CAS number Saasteaine (1) Heidete künniskogused (1. tulp) Õhku (tulp 1a) kg/aastas Vette (tulp 1b) kg/aastas Maismaale (tulp 1c) kg/aastas 1 74-82-8 Metaan (CH4) 100 000 — (2) — 2 630-08-0 Süsinikmonooksiid (CO) 500 000 — — 3 124-38-9 Süsinikdioksiid (CO2) 100 miljonit — — 4 Fluorosüsivesinikud (HFCd) (3) 100 — — 5 10024-97-2 Dilämmastik(mono)oksiid (N2O) 10 000 — — 6 7664-41-7 Ammoniaak (NH3) 10 000 — — 7 Muud lenduvad orgaanilised ühendid lisaks metaanile (NMVOC) 100 000 — — 8 Lämmastikoksiidid (NOx/NO2) 100 000 — — 9 Perfluorosüsivesinikud (PFCd) (4) 100 — — 10 2551-62-4 Väävelheksafluoriid (SF6) 50 — — 11 Vääveloksiidid (SOx/SO2) 150 000 — — 12 Üldlämmastik — 50 000 50 000 13 Üldfosfor — 5 000 5 000 14 Fluoroklorosüsivesinikud (HCFCd) (5) 1 — — 15 Fluoroklorosüsinikud (CFCd) (6) 1 — — 16 Haloonid (7) 1 — — 17 Arseen ja selle ühendid (arseenina) (8) 20 5 5 18 Kaadmium ja selle ühendid (kaadmiumina) (8) 10 5 5 19 Kroom ja selle ühendid (kroomina) (8) 100 50 50 20 Vask ja selle ühendid (vasena) (8) 100 50 50 21 Elavhõbe ja selle ühendid (elavhõbedana) (8) 10 1 1 22 Nikkel ja selle ühendid (niklina) (8) 50 20 20 23 Plii ja selle ühendid (pliina) (8) 200 20 20 24 Tsink ja selle ühendid (tsingina) (8) 200 100 100 25 15972-60-8 Alakloor — 1 1 26 309-00-2 Aldriin 1 1 1 27 1912-24-9 Atratsiin — 1 1 28 57-74-9 Klordaan 1 1 1 29 143-50-0 Kloordekoon 1 1 1 30 470-90-6 Kloorfenvinfoss — 1 1 31 85535-84-8 Kloroalkaanid, C10-C13 — 1 1 32 2921-88-2 Kloorpürifoss — 1 1 33 50-29-3 DDT 1 1 1 34 107-06-2 1,2-dikloroetaan (EDC) 1 000 10 10 35 75-09-2 Diklorometaan (DCM) 1 000 10 10 36 60-57-1 Dieldriin 1 1 1 37 330-54-1 Diuroon — 1 1 38 115-29-7 Endosulfaan — 1 1 39 72-20-8 Endriin 1 1 1 40 Halogeenitud orgaanilised ühendid (AOX-ina) (9) — 1 000 1 000 41 76-44-8 Heptakloor 1 1 1 42 118-74-1 Heksaklorobenseen (HCB) 10 1 1 43 87-68-3 Heksaklorobutadieen (HCBD) — 1 1 44 608-73-1 1,2,3,4,5,6-heksaklorotsükloheksaan (HCH) 10 1 1 45 58-89-9 Lindaan 1 1 1 46 2385-85-5 Mirex 1 1 1 47 PCDD+PCDF (dioksiinid+ furaanid) (Teq) (10) 0,0001 0,0001 0,0001 48 608-93-5 Pentaklorobenseen 1 1 1 49 87-86-5 Pentaklorofenool (PCP) 10 1 1 50 1336-36-3 Polüklooritud bifenüülid (PCBd) 0,1 0,1 0,1 51 122-34-9 Simasiin — 1 1 52 127-18-4 Tetrakloroetüleen (PER) 2 000 10 — 53 56-23-5 Tetraklorometaan (TCM) 100 1 — 54 12002-48-1 Triklorobenseenid (TCBd) (kõik isomeerid) 10 1 — 55 71-55-6 1,1,1-trikloroetaan 100 — — 56 79-34-5 1,1,2,2-tetrakloroetaan 50 — — 57 79-01-6 Trikloroetüleen 2 000 10 — 58 67-66-3 Triklorometaan 500 10 — 59 8001-35-2 Toksafeen 1 1 1 60 75-01-4 Vinüülkloriid 1 000 10 10 61 120-12-7 Antratseen 50 1 1 62 71-43-2 Benseen 1 000 200 (BTEX-ina) (11) 200 (BTEX-ina) (11) 63 Broomitud difenüüleetrid (PBDE) (12) — 1 1 64 Nonüülfenool etoksülaadid (NP/NPEd) ja nendega seotud ained — 1 1 65 100-41-4 Etüülbenseen — 200 (BTEX-ina) (11) 200 (BTEX-ina) (11) 66 75-21-8 Etüleenoksiid 1 000 10 10 67 34123-59-6 Isoproturoon — 1 1 68 91-20-3 Naftaleen 100 10 10 69 Tinaorgaanilised ühendid (Snüld) — 50 50 70 117-81-7 Di-(2-etüül heksüül) ftalaat (DEHP) 10 1 1 71 108-95-2 Fenoolid (Cüld) (13) — 20 20 72 Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud (PAH) (14) 50 5 5 73 108-88-3 Tolueen — 200 (BTEX-ina) (11) 200 (BTEX-ina) (11) 74 Tributüültina ja ühendid (15) — 1 1 75 Trifenüültina ja ühendid (16) — 1 1 76 Orgaaniline üldsüsinik (TOC) (kas Cüld või COD/3) — 50 000 — 77 1582-09-8 Trifluraliin — 1 1 78 1330-20-7 Ksüleenid (17) — 200 (BTEX-ina) (11) 200 (BTEX-ina) (11) 79 Kloriidid (Clüld) — 2 miljonit 2 miljonit 80 Kloor ja anorgaanilised ühendid (HCl-ina) 10 000 — — 81 1332-21-4 Asbest 1 1 1 82 Tsüaniidid (CNüld) — 50 50 83 Fluoriidid (Füld) — 2 000 2 000 84 Fluor ja anorgaanilised ühendid (HF-ina) 5 000 — — 85 74-90-8 Vesiniktsüaniid (HCN) 200 — — 86 Tahked osakesed (PM10) 50 000 — — 87 1806-26-4 Oktüülfenoolid ja oktüülfenooletoksülaadid — 1 — 88 206-44-0 Fluoranteen — 1 — 89 465-73-6 Isodriin — 1 — 90 36355-1-8 Heksabromobifenüül 0,1 0,1 0,1 91 191-24-2 Benso(g,h,i)perüleen 1 (1) Kui ei ole sätestatud teisiti, tuleb mis tahes II lisas täpsustatud saasteaine kohta esitada aruanne selle saasteaine kogumassi või, kui saasteaineks on ainete rühm, rühma kogumassi kohta. (2) Sidekriips (—) näitab, et kõnealuse parameeteri ja elemendi kohta ei ole vaja aruannet esitada. (3) Fluorosüsivesinike kogumass: HFC23, HFC32, HFC41, HFC4310mee, HFC125, HFC134, HFC134a, HFC152a, HFC143, HFC143a, HFC227ea, HFC236fa, HFC245ca, HFC365mfc summa. (4) Perfluorosüsivesinike kogumass: CF4, C2F6, C3F8, C4F10, c-C4F8, C5F12, C6F14 summa. (5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. juuni 2000. aasta määruse (EÜ) nr 2037/2000 osooni kahandavate ainete kohta (EÜT L 244, 29.9.2000, lk 1) I lisa VIII rühmas loetletud ainete ja nende isomeeride kogumass. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1804/2003 (ELT L 265, 16.10.2003, lk 1). (6) Määruse (EÜ) nr 2037/2000 I lisa I ja II rühmas loetletud ainete ja nende isomeeride kogumass. (7) Määruse (EÜ) nr 2037/2000 I lisa III ja VI rühmas loetletud ainete ja nende isomeeride kogumass. (8) Kõigi metallide kohta esitatakse aruandes elemendi kõigi heites sisalduvate keemiliste vormide kogumass. (9) Kloriidina väljendatud halogeenitud orgaanilised ühendid, mida on võimalik adsorbeerida aktiivsöel. (10) Väljendatud I-TEQ-na. (11) Üksikute saasteainete kohta antakse aru siis, kui ületatakse BTEX-i künnis (benseeni, tolueeni, etüülbenseeni ja ksüleeni summaarne parameeter). (12) Järgmiste broomitud difenüüleetrite kogumass: penta-BDE, okta-BDE ja deka-BDE. (13) Üldsüsinikuna väljendatud fenooli ja lihtasendatud fenoolide kogumass. (14) Polütsükliliste aromaatsete süsivesinike (PAH) heiteid õhku tuleb mõõta benso(a)püreeni (50-32-8), benso(b)fluoranteeni (205-99-2), benso(k)fluoranteeni (207-08-9), indeno (1,2,3-cd)püreenina (193-39-5) (võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusest (EÜ) nr 850/2004 püsivate orgaaniliste saasteainete kohta (ELT L 229, 29.6.2004, lk 5)). (15) Tributüültina ühendite kogumass, väljendatud tributüültina massina. (16) Trifenüültina ühendite kogumass, väljendatud trifenüültina massina. (17) Ksüleeni kogumass (orto-ksüleen, meta-ksüleen, para-ksüleen).

▼M2 —————