1996D1692 — ET — 01.01.2007 — 004.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 1692/96/EÜ, 23. juuli 1996, üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta (EÜT L 228, 9.9.1996, p.1)

Muudetud:





Muudetud:









▼B

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 1692/96/EÜ,

23. juuli 1996,

üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta







EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 129d esimest lõiku, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 1 ) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, ( 2 ) võttes arvesse regioonide komitee arvamust, ( 3 ) vastavalt asutamislepingu artiklis 189b sätestatud menetlusele ( 4 ) ning arvestades, et: 1. üleeuroopaliste võrkude rajamine ja arendamine aitab saavutada selliseid ühenduse tähtsaid eesmärke nagu siseturu ladus toimimine ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamine; 2. üleeuroopaliste transpordivõrkude rajamisel ja arendamisel kogu ühenduse territooriumil seatakse konkreetseteks eesmärkideks isikute ja kaupade püsiva liikumise tagamine võimalikult heades sotsiaalsetes, keskkonna- ja ohutustingimustes ning kõigi transpordiliikide integreerimine iga liigi suhtelisi eeliseid arvesse võttes; üleeuroopalise võrguga võib kaasneda uute töökohtade loomine; 3. komisjoni valges raamatus ühise transpordipoliitika arendamise kohta kutsutakse optimaalselt kasutama olemasolevaid võimsusi ning integreerima kõik eri transpordiliikide võrgud üleeuroopaliseks võrguks, mis ühendab maantee-, raudtee-, sisevee-, mere- ja õhutranspordi reisijate- ja kaubaveod ning kombineeritud transpordi; 4. lühikesed mereveod võivad muu hulgas vähendada ummikuid sisetranspordiliinidel; 5. võrkude integreerimist Euroopa tasandil saab edendada üksnes eri transpordiliikide järkjärgulise ühendamisega, mille eesmärk on neist igaühe eeliste parem ärakasutamine; 6. subsidiaarsuspõhimõtte kohaselt on nende eesmärkide saavutamiseks komisjonil vaja võtta suuniste kehtestamise meetmeid; on tarvis kindlaks määrata üleeuroopaliste transpordivõrkude valdkonnas ette pandud ühenduse meetmete põhisuunad ja prioriteedid; 7. on tarvis välja selgitada nimetatud eesmärkide saavutamist toetavad ühist huvi pakkuvad projektid, mis on kooskõlas kindlaksmääratud prioriteetidega; arvesse tuleks võtta ainult need projektid, mis eelduste kohaselt on majanduslikult elujõulised; 8. liikmesriigid peavad ühist huvi pakkuvate projektide rakendamisel arvestama keskkonnakaitse nõuetega ning tegema keskkonnamõju uuringuid vastavalt nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiivile 85/337/EMÜ teatavate avaliku ja erasektori projektide keskkonnamõju hindamise kohta ( 5 ) ning kohaldama nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta; ( 6 ) 9. teatavate keskkonda oluliselt mõjutavate avaliku ja erasektori projektide rakendamise luba tuleks anda ainult pärast nende võimaliku keskkonnamõju eelnevat hindamist ühenduse olemasolevate eeskirjade kohaselt; 10. vaja on kindlaks teha ühist huvi pakkuvad projektid, mis ei hõlma üksnes kompleksset lähenemist eri transpordiliikidele, vaid käsitlevad ka liikluskorraldust, kasutajateabe süsteeme ning asukoha määramise ja navigatsioonisüsteeme; 11. käesoleva otsuse üks eesmärke on kindlaks määrata sellised ühist huvi pakkuvad projektid; kõnealused projektid määratakse kindlaks I ja II lisas ning käesoleva otsuse jõustamistingimustes; Essenis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel peeti eriti tähtsateks neljateistkümmet nimetatud projektidest; 12. komisjon peaks iga kahe aasta tagant esitama aruande käesoleva otsuse rakendamise kohta ning iga viie aasta tagant aruande, millest selgub suuniste läbivaatamise vajadus; 13. komisjoni juurde tuleks moodustada komitee, mis muude ülesannete kõrval aitaks komisjonil kontrollida käesolevate suuniste rakendamist ja arendamist, ning arvestades, et: ON TEINUD JÄRGEMISE OTSUSE:







1. JAGU

ÜLDPÕHIMÕTTED

Artikkel 1

Eesmärk

1. Käesoleva otsuse eesmärk on koostada suunised, mis hõlmavad üleeuroopalise transpordivõrgu valdkonnas kavandatud ühenduse meetmete eesmärke, prioriteete ja põhisuundi; nende suuniste alusel määratakse kindlaks ühist huvi pakkuvad projektid, mille rakendamine peaks kaasa aitama võrgu väljaarendamisele ühenduse kõigis osades.

2. Lõikes 1 nimetatud suunised kujutavad endast üldist tugiraamistikku, millega mõeldakse toetada liikmesriike ning vajaduse korral ühendust ühist huvi pakkuvate projektide elluviimisel, mille eesmärk on tagada nii üleeuroopalise transpordivõrgu sidusus, vastastikune ühendatus ja koostalitlusvõime kui ka juurdepääs kõnealusele võrgule. Kõnealused projektid moodustavad ühise eesmärgi, mille elluviimine sõltub nende küpsuse astmest ning rahaliste vahendite kättesaadavusest, ilma et liikmesriigi või ühenduse rahalisi kohustusi ette kindlaks määrataks. Kõnealuste suunistega on mõeldud ka hõlbustada erasektori osalemist.

3. Olulised nõuded seoses:

— üleeuroopalise transpordivõrgu koostalitlusvõimega,

— transporditelemaatika ja abiteenustega,

määratakse kindlaks kooskõlas asutamislepinguga ning käesolevast otsusest eraldi.

Artikkel 2

Eesmärgid

1. Üleeuroopalise transpordivõrgu loomine toimub ühenduse kõigi osade maismaa-, mere- ja õhutranspordi infrastruktuuride võrgu järkjärgulise ühendamise teel ►M2 2020 ◄ . aastaks I lisa kaartidel näidatud üldkavade ja/või II lisas esitatud spetsifikatsioonide kohaselt.

2. Võrk peab:

a) tagama isikute ja kaupade püsiva liikuvuse sisepiirideta alal parimates sotsiaalsetes ja ohutustingimustes, samal ajal aitama saavutada ühenduse eesmärke eelkõige keskkonnakaitse ja konkurentsi valdkonnas ning aitama tugevdada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust;

b) andma kasutajate käsutusse kõrge kvaliteediga infrastruktuuri majanduslikult vastuvõetavatel tingimustel;

c) hõlmama kõik transpordiliigid nende suhtelisi eeliseid arvesse võttes;

d) võimaldama olemasolevate veovõimsuste optimaalset kasutamist;

e) olema võimalikult koostalitlusvõimeline transpordiliikide raames ning soodustama eri transpordiliikide ühitamist;

f) olema majanduslikult võimalikult elujõuline;

g) hõlmama ühenduse liikmesriikide kogu territooriumi viisil, mis hõlbustab üldist juurdepääsu, seob saared, raskesti ligipääsetavad ja äärealad keskpiirkondadega, ühendab kitsaskohti vältides omavahel ühenduse suuremad linnastud ja regioonid;

h) olema ühendatav Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riikide, Kesk- ja Ida-Euroopa riikide ja Vahemeremaade võrkudega ning samal ajal soodustama kõnealuste võrkude koostalitlusvõimet ja juurdepääsetavust niivõrd, kuivõrd see on ühenduse huvides.

Artikkel 3

Võrgu ulatus

1. Üleeuroopaline võrk koosneb transpordi infrastruktuurist, liikluskorraldussüsteemidest ning asukoha määramise ja navigatsioonisüsteemidest.

▼M2

2. Transpordi infrastruktuur koosneb maantee-, raudtee- ja siseveevõrkudest, mereteedest, mere- ja siseveesadamatest, lennujaamadest ning muudest transpordiliikide võrkude vahelistest ühenduspunktidest.

▼B

3. Liikluskorraldussüsteemid ning asukoha määramise ja navigatsioonisüsteemid sisaldavad kogu tehnilist varustust ning informatsiooni- ja telekommunikatsioonisüsteeme, mis on vajalikud võrgu tõrgeteta toimimise ja tõhusa liikluskorralduse tagamiseks.

Artikkel 4

Meetmete põhisuunad

Ühenduse meetmete põhisuunad on järgmised:

a) võrgu üldkavade koostamine ja läbivaatamine;

b) ühist huvi pakkuvate projektide kindlakstegemine;

c) olemasoleva võrgu kohandamine;

d) võrgu koostalitlusvõime edendamine;

e) transpordiliikide optimaalne ühitamine muu hulgas selliste sõlmkeskuste loomise teel, mis kaubavedude puhul peaksid paiknema võimalikult kaugel linnakeskustest, et võimaldada eri transpordiliikide koostalitlusvõime tõhusat toimimist;

f) rahalise abi järjepidevuse ja vastastikune täiendavuse taotlemine kooskõlas iga rahastamisvahendi suhtes kohaldatavate eeskirjadega;

g) uurimis- ja arendustegevus;

h) koostöö ja asjakohaste kokkulepete sõlmimine võrgu arendamisega seotud kolmandate riikidega;

i) ergutused liikmesriikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele ühenduse seatud eesmärkideni jõudmiseks;

j) püsiva koostöö edendamine huvitatud isikute vahel;

k) artiklis 2 nimetatud eesmärkide saavutamisel vajalikeks osutuvate muude meetmete võtmine.

▼M2

Artikkel 5

Prioriteedid

Võttes arvesse artiklis 2 kehtestatud eesmärke ja artiklis 4 kehtestatud meetmete põhisuundi, on prioriteedid:

a) nende põhiliste ühenduste ja vastastikuste sidumiste loomine ning arendamine, mis on vajalikud kitsaskohtade kõrvaldamiseks, puuduvate teelõikude täitmiseks ja peamiste liinide, eriti nende piiriüleste teelõikude lõpuleviimiseks, looduslike tõkete ületamiseks ja tähtsamate liinide koostalitlusvõime parandamiseks;

b) sellise infrastruktuuri loomine ja arendamine, mis edendab riiklike võrkude vastastikust sidumist, et hõlbustada ühendust saartega või saartega sarnaste aladega, ja raskesti ligipääsetavate ja äärepoolseimate piirkondadega ühelt poolt ja ühenduse keskpiirkondadega teiselt poolt, eelkõige et vähendada kõnealustes piirkondades kõrgeid transpordikulusid;

c) meetmed, mis on vajalikud koostalitlusvõimelise raudteevõrgu järkjärguliseks saavutamiseks, sealhulgas, kui see on teostatav, liinide kaubaveoks kohandamiseks;

d) kaugliinivedude, lähisõitude ja siseveetranspordi edendamiseks vajalikud meetmed;

e) meetmed, mis on vajalikud raudtee- ja lennutranspordi ühildamiseks, eriti läbi raudteeligipääsu lennujaamadesse, kui see on asjakohane, ning vajalikud infrastruktuurid ja rajatised;

f) olemasoleva ja uue infrastruktuuri võimsuse ja tõhususe optimeerimine, ühendvedude edendamine ja võrgu turvalisuse ning usaldusväärsuse parandamine luues ja parendades ühendveoterminale ning nende ligipääsu infrastruktuurile ja/või kasutades arukaid süsteeme;

g) turvalisuse ja keskkonnaga seotud küsimuste ühildamine üleeuroopalise transpordivõrgu kavandamise ja teostamisega;

h) isikute ja kaupade säästva liikluse arendamine kooskõlas Euroopa Liidu säästvat arengut puudutavate eesmärkidega.

▼B

Artikkel 6

Kolmandate riikide võrgud

Otsus ühist huvi pakkuvate projektide ja võrgusisese ühendatuse ja koostalitlusvõime edendamise kohta komisjoni poolt, mille eesmärk on tagada kolmandate riikide võrkude kokkusobivus üleeuroopalise võrguga, tehakse iga juhtumi puhul eraldi asutamislepingus sätestatud asjakohases korras.

Artikkel 7

Ühist huvi pakkuvad projektid

1. Kooskõlas asutamislepingus sätestatud, eelkõige konkurentsiküsimusi käsitlevate eeskirjadega loetakse ühist huvi pakkuvaks iga projekt, mis

— taotleb artiklis 2 sätestatud eesmärke,

— on seotud artiklis 3 kirjeldatud võrguga,

— vastab ühele või mitmele artiklis 5 sätestatud prioriteetidest, ning

— on projekti sotsiaal-majanduslike kulude ja kasu analüüsi põhjal eeldatavalt majanduslikult elujõuline.

2. Projektid peavad olema artiklites 9-17 kirjeldatud võrgu osaga seotud ning eelkõige:

— seostuma I lisa kaartidel esitatud marsruutidega ja/või

— vastama II lisas esitatud spetsifikatsioonidele või kriteeriumidele.

3. Liikmesriigid võtavad kõik meetmed, mida nad peavad vajalikuks artikli 1 lõikes 2 sätestatud põhimõtete kohaselt.

▼M2

Artikkel 8

Keskkonnakaitse

1. Projektide kavandamisel ja läbiviimisel tuleb liikmesriikidel arvesse võtta keskkonnakaitset, viies läbi teostamisele kuuluvate ühist huvi pakkuvate projektide kohta nõukogu direktiivi 85/337/EMÜ kohased keskkonnamõju hindamised, ning kohaldades 2. aprilli 1979. aasta direktiivi 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta ( 7 ) ja direktiivi 92/43/EMÜ.

Alates 21. juulist 2004 viiakse selliste projektideni viivate kavade ja programmide keskkonnaalane hindamine, eriti kui need puudutavad uusi liine või teisi tähtsaid infrastruktuuri arendamise sõlmpunkte, liikmesriikide poolt läbi kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2001. aasta teatavate keskkonnaalaste kavade ja programmide mõjude hindamist käsitleva direktiiviga 2001/42/EÜ. ( 8 ) Liikmesriigid võtavad kooskõlas kõnealuse direktiivi artikliga 8 selle keskkonnaalase hindamise tulemusi arvesse asjaomaste kavade ja programmide ettevalmistamisel.

2. 21. juuliks 2004 töötab komisjon kokkuleppel liikmesriikidega välja sobivad meetodid strateegilise keskkonnaalase hindamise rakendamiseks eesmärgiga tagada muu hulgas asjakohane koordineerimine, vältides töö dubleerimist ja jõudes piiriüleste projektide ja koridoride kavandamisprotsesside lihtsustamiseni ja kiirendamiseni.

Selle töö ja direktiivi 2001/42/EMÜ kohaselt liikmesriikide poolt läbi viidud TEN-projektide keskkonnaalase hindamise tulemusi võetakse komisjoni poolt asjakohaselt arvesse selle aruandes, mis käsitleb suuniseid ja võimalikke kaasnevaid seadusandlust puudutavaid ettepanekuid käesoleva otsuse artikli 18 lõikes 3 kehtestatud suuniste muutmiseks.

▼B







2. JAGU

TEEDEVÕRK

Artikkel 9

Iseloomulikud tunnused

1. Üleeuroopaline teedevõrk koosneb nii olemasolevatest, uutest kui ka kohandatud kiirteedest ja kõrgetasemelistest teedest, mis:

— etendavad tähtsat osa pikamaavedudes, või

— võimaldavad võrguga kindlaksmääratud marsruutidel möödasõitu suurtest linnakeskustest, või

— kindlustavad ühendamise teiste transpordiliikidega, või

— seovad saared, raskesti ligipääsetavad ja äärealad ühenduse keskpiirkondadega.

2. Võrk kindlustab kasutajatele kõrge, ühtlase ja püsiva tasemega teenused, mugavuse ja ohutuse.

▼M2

3. Ühtlasi hõlmab võrk liikluskorralduse, vahe- ja hädajuhtumeid käsitleva kasutusteabe ja elektrooniliste tasude kogumise infrastruktuuri, mis põhineb aktiivsel koostööl Euroopa, riiklikul ja piirkondlikul tasandil toimivate liikluskorraldussüsteemide ja reisi- ning liiklusalase teabega ja lisaväärtusteenustega varustajate vahel, mis tagab vajaliku vastastikuse täiendavuse rakendustega, mille kasutamist soodustatakse üleeuroopaliste sidevõrkude programmi alusel.

▼B







3. JAGU

RAUDTEEVÕRK

▼M2

Artikkel 10

Omadused

1. Raudteevõrk hõlmab kiirraudteeliine ja tavaraudteeliine.

2. Kiirraudteevõrk, kasutades käibelolevat või uut tehnoloogiat, hõlmab:

a) spetsiaalselt ehitatud kiirliine, mis on varustatud üldiselt 250 km/h või suurema kiiruse tarvis;

b) spetsiaalselt kiirliinideks ümber ehitatud raudteeliine, mis on varustatud umbes 200 km/h kiiruse tarvis,

c) spetsiaalselt kiirliinideks ümber ehitatud raudteeliine või spetsiaalselt suurte kiiruste jaoks ehitatud ja kiirraudteevõrguga ühendatud liine, millel on topograafiast või keskkonnast, reljeefist või linnaplaneeringust tingitud piirangute tõttu eriomadused, ning mille kiirust tuleb igal üksikjuhul eraldi kohandada.

Kiirraudteevõrk koosneb I lisas osutatud liinidest. Käibelolevat tehnoloogiat kasutavate kiirraudteeliinide suhtes kohaldatavad koostalitlust puudutavad olulised nõuded ja tehnilised kirjeldused määratakse kindlaks kooskõlas nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiiviga 96/48/EÜ üleeuroopalise kiirraudteevõrgu koostalitlusvõime kohta. ( 9 ) Liikmesriigid annavad komisjonile eelnevalt teada mis tahes kiirraudteeliini avamisest ja selle tehnilistest omadustest.

3. Tavaraudteevõrk koosneb tavapärasest reisijate ja kauba raudteetranspordist, hõlmates artiklis 14 nimetatud üleeuroopalise kombineeritud transpordivõrgu raudteest koosnevaid lõike, ühendusi, mis võimaldavad ligipääsu merele ja ühist huvi pakkuvatele siseveesadamatele ning neid kaubaterminale, mis on avatud kõigile ettevõtjatele. Tavaraudteeliinide suhtes kohaldatavad koostalitlust puudutavad olulised nõuded ja tehnilised andmed määratakse kindlaks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2001. aasta direktiiviga 2001/16/EÜ üleeuroopalise tavaraudteevõrgu koostalitlusvõime kohta ( 10 ).

4. Raudteevõrk hõlmab infrastruktuure ja rajatisi, mis võimaldavad raudteel ja maanteel ning, kui see on asjakohane, meretransporditeenuseid ja lennutransporditeenuseid ühildada. Selles suhtes tuleks erilist tähelepanu pöörata piirkondlike lennujaamade võrku ühendamisele.

5. Raudteevõrk täidab vähemalt ühte järgmistest funktsioonidest:

a) etendab tähtsat osa reisijate pikamaavedudes;

b) võimaldab ühendust lennujaamadega, kui see on asjakohane;

c) võimaldab ligipääsu piirkondlikele ja kohalikele raudteevõrkudele;

d) hõlbustab kaubavedu, selgitades välja ning arendades kaubaveoks määratud tihendusliine või liine, millel on kaubaveorongidel prioriteetsus;

e) etendab olulist osa kombineeritud transpordis;

f) võimaldab ühendust ühist huvi pakkuvate sadamate kaudu lähivedude ja siseveeteedega.

6. Raudteevõrk pakub kasutajatele kõrgetasemelist kvaliteeti ja turvalisust tänu selle järjepidevusvõimele ning koostalitlusvõime järkjärgulisele rakendamisele, mida toob eriti esile tehniline ühtlustamine ja Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi poolt Euroopa raudteevõrgu jaoks soovitatud juhtimis- ja kontrollimissüsteem. Selleks otstarbeks luuakse komisjoni poolt liikmesriikidega konsulteerides riiklike kavadega koordineeritud kasutuselevõtukava.

▼B







4. JAGU

SISEVEETEEDE VÕRK JA SISEVEESADAMAD

Artikkel 11

Iseloomulikud tunnused

1. Üleeuroopaline siseveeteede võrk hõlmab jõed ja kanalid ning mitmesugused neid ühendavad harud ja ühendusteed. See võimaldab ühendada omavahel tööstuspiirkonnad ja suuremad linnastud ning siduda need sadamatega.

2. Võrgu veeteede tehnilised miinimumnäitajad peavad vastama IV klassi veeteede tarvis sätestatutele, st võimaldama 80-85 m pikkuse ja 9,5 m laiuse laeva või pukseeritava veokaravani läbipääsu. Kui võrgu osa moodustavat veeteed ajakohastatakse või ehitatakse, peaksid tehnilised näitajad olema vähemalt IV klassi tasemel, võimaldades hiljem saavutada Va/Vb klassi näitajad ning rahuldavalt tagades läbipääsu kombineeritud transpordis kasutatavatele laevadele. Va klass võimaldab läbipääsu 110 m pikkusele ja 11,40 m laiusele laevale või pukseeritavale laevakaravanile ning Vb klass võimaldab läbipääsu 172-185 m pikkusele ja 11,40 m laiusele pukseeritavale laevakaravanile.

▼M1

3. Siseveesadamad moodustavad võrgu osa, eelkõige artikli 14 lõikes 2 nimetatud veeteede ja muude transpordiliikide ühenduspunktidena.

▼M1

3a. Võrk hõlmab siseveesadamad, mis

a) on avatud kaubanduslikule liiklusele;

b) paiknevad siseveetranspordivõrgus I lisa 4. jaos esitatud üldkava kohaselt;

c) on seotud muude üleeuroopaliste marsruutidega, nagu on esitatud I lisas; ning

d) on varustatud ühendvedudeks vajalike ümberlaadimisvahenditega või mille aastane kaubaveomaht on vähemalt 500 000 tonni.

▼M2

3b. Võrgu siseveesadamad, mis on varustatud ümberlaadimisrajatistega ühendvedude jaoks või mille aastane kaubaveo liiklustihedus on vähemalt 500 000 tonni, on toodud I lisas.

▼M2

4. Võrk hõlmab ka liikluskorralduse infrastruktuuri. See nõuab eelkõige koostalitlusvõimelise, aruka liiklus- ja transpordisüsteemi rajamist (River Information Services, RIS) kavatsusega optimeerida siseveeteedevõrgu olemasolevat võimsust ja turvalisust ning parandada koostalitlusvõimet teiste transpordiliikidega.

▼B







5. JAGU

MERESADAMAD

▼M1

Artikkel 12

Karakteristikud

1. Meresadamad võimaldavad arendada meretransporti ja toimivad saartega seotud laevaliikluse ning meretranspordi ja muude transpordiliikide ühenduspunktidena. Sadamad tagavad seadmed ja teenused vedajatele. Sadamate infrastruktuur pakub reisijate- ja kaubaveoteenuseid, sealhulgas parvlaevateenuseid ning lühi- ja pikamaasõitudega seotud laevandusteenuseid, kaasa arvatud rannikulaevandus ühenduse piires ning ühenduse ja kolmandate riikide vahel.

2. Võrku ühendatud meresadamad vastavad A-, B- või C-kategooriale järgmise määratluse kohaselt:

A. rahvusvahelised meresadamad: sadamad, mille kogu aastane veomaht on vähemalt 1,5 miljonit tonni või 200 000 reisijat ning mis on võimaluse korral ühendatud üleeuroopalise transpordivõrgu maismaa osadega ning millel on seetõttu oluline tähtsus rahvusvahelises meretranspordis;

B. ühenduse meresadamad, mis ei kuulu A-kategooriasse: sadamad, mille kogu aastane veomaht on vähemalt 0,5 miljonit tonni või 100 000-199 999 reisijat ning mis on võimaluse korral ühendatud üleeuroopalise transpordivõrgu maismaa osadega ning varustatud merelühisõitudeks vajalike ümberlaadimisvahenditega;

C. piirkondlikud sadamad: sadamad, mis ei vasta A- ja B-kategooria kriteeriumidele, kuid asuvad saartel, kaugetes või äärepoolseimates piirkondades ning seovad meritsi kõnealuseid piirkondi omavahel ja/või ühenduse keskpiirkondadega.

A-kategooria meresadamad kantakse viimaste sadamaandmete põhjal I lisa 5. jao üldkavades esitatud suunavatele kaartidele.

3. Peale artiklis 7 sätestatud kriteeriumide peavad üleeuroopalisse transpordivõrku lülitatud meresadamatega seotud ühist huvi pakkuvad projektid vastama II lisa kriteeriumidele ja spetsifikaatidele.

▼M2

Artikkel 12.a

Mereteed

1. Üleeuroopaline mereteedevõrk on ette nähtud kaubaveovoogude suunamiseks merel põhinevatele logistilistele liinidele sellisel viisil, et parandada olemasolevaid meresõiduühendusi või luua uusi elujõulisi, regulaarseid ja sagedasi meresõiduühendusi liikmesriikide vaheliseks kaupade veoks ja ühtlasi vähendada teede ummistust ja/või parendada ligipääsu äärealadele ja saartele ning saareriikidesse. Mereteed ei tohiks välistada isikute ja kaupade kombineeritud transporti, eeldusel, et kaubavedu on ülekaalus.

2. Üleeuroopaline mereteedevõrk koosneb rajatistest ja infrastruktuurist, mis hõlmab vähemalt kahte sadamat kahes erinevas liikmesriigis. Rajatised ja infrastruktuur hõlmavad vähemalt ühes liikmesriigis sadamarajatisi, elektroonilisi logistikakorraldussüsteeme, ohutus- ja turva- ning haldus- ja tollimenetluskordi ning infrastruktuuri otsese ligipääsu jaoks maale ja merele, sealhulgas mooduseid aastaringse sõidetavuse tagamiseks, eriti süvendus- ja jäälõhkumisseadmete kättesaadavust talvise ligipääsu eesmärgil.

3. I lisas kindlaks määratud veeteed või kanalid, mis ühendavad kahte Euroopa mereteed või kahte piirkonda sellest ning aitavad oluliselt kaasa mereliinide lühendamisele, suurendades tõhusust ja säästes veoaega, moodustavad osa üleeuroopalisest mereteedevõrgust.

4. Ühist huvi pakkuvad projektid, mis puudutavad üleeuroopalist mereteedevõrku esitatakse vähemalt kahe liikmesriigi poolt ning neid kohandatakse vastavalt tegelikele vajadustele. Esitatud projektid hõlmavad üldiselt nii avalikku kui erasektorit kooskõlas menetluseaga, mis eeldab enne riiklikest eelarvetest antud abi vajadusel täiendamist ühendusepoolse abiga, et toimuks pakkumismenetlus ühel järgmisel viisil:

a) asjaomaste liikmesriikide poolt koos korraldatud avalik pakkumisekutse, mis on ette nähtud uute ühenduste rajamiseks artikli 12 lõikes 2 kindlaks määratud A kategooria sadamast, mille nad eelnevalt iga merepiirkonna kohta välja valivad, nagu on viidatud III lisas projektis nr 21;

b) niivõrd, kui sadamate asukoht on võrreldav, asjaomaste liikmesriikide poolt koos korraldatud avalik pakkumiskutse, mis on suunatud konsortsiumidele, mis koondavad vähemalt laevandusettevõtjaid ja ühes merepiirkonnas asuvaid sadamaid, nagu on viidatud III lisas projektis nr 21.

5. Ühist huvi pakkuvad projektid, mis puudutavad üleeuroopalist mereteedevõrku:

— keskenduvad rajatistele ja infrastruktuurile, mis moodustavad mereteedevõrgu,

— võivad hõlmata piiramata asutamislepingu artiklitele 87 ja 88 vastavust abi tegevuse alustamiseks, kui lõikes 4 viidatud pakkumismenetluse tulemusena peetakse avalikku toetust projekti rahalise elujõulisuse jaoks vajalikuks. Abi tegevuse alustamiseks piirdub kahe aastaga ja seda eraldatakse üksnes nõuetekohaselt põhjendatud kapitalikulude toetamiseks. Abi ei või ületada minimaalset hinnangulist summat, mida on vaja asjaomaste ühenduste loomiseks. Abi ei tohi asjaomastel turgudel viia ühiste huvide vastaselt konkurentsi moonutamiseni,

— võivad ühtlasi hõlmata tegevusi, mis omavad laiemaid hüvesid ning ei ole seotud konkreetsete sadamatega, näiteks jäälõhkumise ja süvendustööde jaoks vajalike seadmete kättesaadavaks tegemist ning teabesüsteeme, sealhulgas liikluskorraldus- ja elektroonilise aruandluse süsteeme.

6. Komisjon esitab artiklis 18 viidatud komiteele kolme aasta jooksul esialgse nimekirja konkreetsetest ühist huvi pakkuvatest projektidest, andes seega mereteede mõistele konkreetse vormi. See nimekiri edastatakse ka Euroopa Parlamendile.

7. Üleeuroopalist mereteedevõrku puudutavad ühist huvi pakkuvad projektid esitatakse kinnitamiseks komisjonile.

▼B







6. JAGU

LENNUJAAMAD

Artikkel 13

Iseloomulikud tunnused

1. Üleeuroopaline lennujaamade võrk hõlmab ühenduse territooriumil asuvad lennujaamad, mis on avatud kaubanduslikule lennuliiklusele ning vastavad II lisas sätestatud kriteeriumidele. Kõnealused lennujaamad liigitatakse eri klassidesse vastavalt liikluse mahule ja liigile ning nende funktsioonile võrgus. Lennujaamad võimaldavad arendada lennuühendusi ning ühendada õhutranspordi teiste transpordiliikidega.

2. Rahvusvahelised ja ühenduse ümberistumispunktid moodustavad üleeuroopalise lennujaamade võrgu tuumiku. Ühenduse ja muu maailma vahelised ühendusteed kulgevad peamiselt rahvusvaheliste ümberistumispunktide kaudu. Ühenduse ümberistumispunktid tagavad põhiliselt ühendusesisesed ühendused, ühendusevälised teenused moodustavad vaid väikese osa nende tegevusest. Piirkondlikud ümberistumispunktid ja juurdepääsupunktid hõlbustavad juurdepääsu võrgu tuumikule või aitavad avada ühendusi ääre- ja isoleeritud aladega.

▼M2

3. Rahvusvahelised ja ühendusesisesed ühenduspunktid ühendatakse järk-järgult raudteevõrgu kiirraudteeliinidega, kui see on asjakohane. Võrk hõlmab infrastruktuure ja rajatisi, mis võimaldavad lennu- ja raudteetransporditeenuste ja, kui see on asjakohane, meretransporditeenuste ühildamist.

▼B







7. JAGU

KOMBINEERITUD TRANSPORDI VÕRK

▼M1

Artikkel 14

Karakteristikud

Üleeuroopalisse kombineeritud transpordi võrku kuuluvad:

— kombineeritud transpordiks sobivad raudteed ning sisevee- ja mereteed, mis vajaduse korral kombineerituna maanteetranspordiga veo alguses ja/või lõpus võimaldavad kaupade pikamaavedusid,

— ühendveoterminalid, mis on varustatud raudtee, siseveetee, meretee ja maantee vahel ümberlaadimist võimaldavate seadeldistega,

— ajutine nõuetekohane veerem, kui veel kohandamata infrastruktuuri karakteristikud seda nõuavad.

▼B







8. JAGU

MEREVEDUDE JUHTIMIS- JA TEABEVÕRK

Artikkel 15

Iseloomulikud tunnused

Üleeuroopaline merevedude juhtimis- ja teabevõrk hõlmab:

— rannalähedase ja sadama laevaliikluse juhtimissüsteemid,

— laevade asukoha määramise süsteemid,

— ohtlikke või saastavaid kaupu vedavatest laevadest teatamise süsteemid,

— meresõidu ohutuse tagamiseks või merehädas kasutatavad sidesüsteemid,

mis tagavad ohutu ja tõhusa laevaliikluse ning keskkonnakaitse kõrge taseme ühenduse liikmesriikide meresõidupiirkondades.







9. JAGU

LENNULIIKLUSE JUHTIMISVÕRK

Artikkel 16

Iseloomulikud tunnused

Üleeuroopaline lennuliikluse juhtimisvõrk hõlmab üldlennunduseks ettenähtud õhuruumi, lennutrassid, õhuseirevahendid, liikluse kavandamise ja juhtimise süsteemid ning lennujuhtimissüsteemid (juhtimiskeskused, jälgimis- ja sidevahendid), mis on vajalikud ohutu ja tõhusa lennuliikluse tagamiseks Euroopa õhuruumis.







10. JAGU

ASUKOHA MÄÄRAMISE JA NAVIGATSIOONISÜSTEEMIDE VÕRK

Artikkel 17

Iseloomulikud tunnused

Üleeuroopaline asukoha määramise ja navigatsioonisüsteemide võrk hõlmab satelliitsidel põhinevad asukoha määramise ja navigatsioonisüsteemid ning tulevases Euroopa raadionavigatsiooni kavas kindlaks määratavad süsteemid. Kõnealused süsteemid kindlustavad usaldusväärse ja tõhusa asukoha määramise ja navigatsiooniteenuse, mida saab kasutada kõikide transpordiliikide puhul.

▼M2







10a JAGU

LIIKMESRIIKIDE VAHELINE KOORDINEERIMINE

Artikkel 17a

Euroopa koordinaator

1. Et hõlbustada teatavate projektide koordineeritud täideviimist, eriti piiriüleste projektide või piiriüleste projektide osade puhul, mis kuuluvad artiklis 19a viidatud Euroopa huvides olevateks tunnistatud projektide hulka, võib komisjon kokkuleppel asjaomaste liikmesriikidega ja pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist määrata isiku “Euroopa koordinaatoriks”. Euroopa koordinaator tegutseb komisjoni nimel ja volitusel. Euroopa koordinaatori volitus on tavaliselt seotud ainult ühe projektiga, eriti piiriülese projekti puhul, kuid võib vajadusel laieneda, et katta tervet tähtsamat telge. Euroopa koordinaator töötab koos asjaomaste liikmesriikidega välja oma tegevuste tööplaani.

2. Euroopa koordinaator valitakse välja eelkõige tema kogemuste põhjal Euroopa institutsioonide osas ning teadmiste põhjal, mis on seotud tähtsamate projektide rahastamisega ja sotsiaalmajandusliku ning keskkonnaalase hindamisega.

3. Komisjoni otsus, millega Euroopa koordinaator määratakse, määrab kindlaks, kuidas ta oma lõikes 5 viidatud ülesandeid täitma hakkab.

4. Asjaomased liikmesriigid teevad Euroopa koordinaatoriga koostööd ja edastavad talle teavet, mis on vajalik lõikes 5 viidatud ülesannete täitmiseks.

5. Euroopa koordinaator:

a) edendab koostöös asjaomaste liikmesriikidega ühiseid meetodeid projektide hindamiseks ja, kui see on asjakohane, nõustab projekti elluviijaid projektide finantsraamistikku puudutavates küsimustes;

b) koostab igal aastal aruande Euroopa Parlamendile, komisjonile ja asjaomastele liikmesriikidele tema vastutusalasse kuuluva(te) projekti(de) elluviimisel saavutatud edusammude kohta, uute reguleerivate ja muude arengute kohta, mis võiksid mõjutada projektide omadusi ja mis tahes raskuste või takistuste kohta, mille tulemuseks võib olla oluline hilinemine seoses III lisas viidatud kuupäevadega;

c) peab koos asjaomaste liikmesriikidega nõu piirkondlike ja kohalike ametiasutustega, ettevõtjatega, transpordi kasutajatega ja kodanikuühiskonna esindajatega eesmärgiga omandada terviklikumaid teadmisi transporditeenuste nõudluse ja investeeringute rahastusvõimaluste kohta ning teenuste tüüpide kohta, mida tuleks pakkuda sellisele rahastamisele ligipääsu hõlbustamiseks.

6. Ilma kohaldatavat menetluskorda piiramata, mis on sätestatud ühenduse ja riikliku seadusandluse poolt, võib komisjon nõuda Euroopa koordinaatori arvamust ühendusepoolse rahastamise taotluste hindamisel projektide või projektigruppide kohta, mille osas Euroopa koordinaator on vastutav.

▼B







11. JAGU

ÜHISSÄTTED

Artikkel 18

▼M2

Suuniste järelvalve ja teabevahetuse komitee

1. Liikmesriigid esitavad komisjonile ülevaated riiklikest kavadest ja programmidest, mille nad koostavad üleeuroopalise transpordivõrgu arengut silmas pidades, eriti seoses artiklis 19a viidatud projektidega, mis on tunnistatud Euroopa huvides olevateks. Liikmesriigid saadavad riiklikud kavad ja programmid nende vastuvõtmisel komisjonile teavitamise eesmärgil.

▼B

2. Käesolevaga asutatakse komisjoni juurde üleeuroopalise transpordivõrgu komitee, edaspidi “komitee”; komitee koosneb liikmesriikide esindajatest ja selle eesistujaks on komisjoni esindaja. Komitee vahetab liikmesriikide poolt teatatud kavade ja programmidega seotud teavet ning võib arutada kõiki üleeuroopalise transpordivõrgu väljaarendamisega seotud küsimusi.

▼M2

3. Komisjon esitab iga kahe aasta järel Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele aruande käesolevas otsuses kirjeldatud suuniste rakendamise kohta. Lõike 2 alusel asutatud komitee abistab komisjoni aruande koostamisel. Vajadusel on aruandega kaasatud seadusandlust puudutavad ettepanekud suuniste muutmiseks; kõnealused seadusandlust puudutavad ettepanekud võivad vajadusel sisaldada III lisas esitatud prioriteetsete projektide nimekirja muudatusi või täiendusi kõnealusele nimekirjale projektide poolt, mis on vastavuses artikli 19 lõikega 1. Muudatus võtab eriti arvesse projekte, mis aitavad kooskõlas artikli 19 lõike 1 punktiga e kaasa Euroopa Liidu territoriaalsele ühtekuuluvusele.

Artikkel 19

Prioriteetsed projektid

1. Prioriteetsed projektid on artiklis 7 viidatud ühist huvi pakkuvad projektid, mille uurimine kinnitab, et need:

a) on kavandatud eesmärgiga kõrvaldada kitsaskoht või täita puuduv ühendus üleeuroopalise võrgu tähtsal liinil, eriti projektid, mis on piiriülesed projektid, ületavad looduslikke tõkkeid või sisaldavad piiriülest teelõiku;

b) on sellise mõõtkavaga, et pikaajaline planeerimine Euroopa tasandil osutab märkimisväärset kaasabi;

c) toovad esile üleüldiseid võimalikke sotsiaalmajanduslikke koguhüvesid ja muid sotsiaalmajanduslikke eeliseid;

d) parandavad oluliselt kaupade ja isikute liikmesriikide vahelist liikumist ja seega aitavad ühtlasi kaasa riiklike võrkude koostalitlusvõimele;

e) aitavad kaasa Euroopa Liidu territoriaalsele ühtekuuluvusele integreerides uute liikmesriikide võrke ja parandades ühendusi ääre- ja saarte piirkondadega;

f) aitavad kaasa transpordi säästvale arengule parandades turvalisust ja vähendades transpordi poolt põhjustatavat keskkonnakahju, eriti edendades muudatust raudteede, ühendvedude, siseveeteede ja meretranspordi kasutamise suunas.

g) näitavad üles asjaomaste liikmesriikide poolset kohustust uuringud ja hindamismenetlused õigeks ajaks läbi viia, et lõpetada töö vastavalt eelnevalt kokku lepitud tähtajale, mis tugineb riiklikele kavadele ja mis tahes teistele samaväärsetele asjaomase projektiga seotud dokumentidele.

2. Prioriteetsed projektid, mille kohased tööd kuuluvad alustamisele enne 2010. aastat, nendes käsitletavad teelõigud ja kokku lepitud kuupäevad lõike 1 punktis g viidatud töö lõpuleviimiseks on toodud III lisas.

3. 2010. aasta möödudes kavandab komisjon arenguaruande ja vajadusel teeb kooskõlas lõikega 1 ettepaneku III lisas välja selgitatud prioriteetsete projektide nimekirja muudatusteks.

▼M2

Artikkel 19a

Tunnistamine Euroopa huvides olevaks projektiks

1. III lisas välja selgitatud prioriteetsed projektid tunnistatakse Euroopa huvides olevateks. Tunnistamine viiakse läbi üksnes järgides menetluskorda, mis on sätestatud asutamislepinguga ja sellele põhinevate õigusaktidega.

2. Ilma ühenduse kõnealuste rahaliste vahendite õiguslikku alust piiramata:

a) esitades oma projektid rahastamiseks Ühtekuuluvusfondist kooskõlas Ühtekuuluvusfondi asutamist käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1164/94 artikliga 10, ( 11 ) annavad liikmesriigid asjakohase prioriteetsuse projektidele mis on tunnistatud Euroopa huvides olevateks;

b) esitades oma projektid rahastamiseks üleeuroopaliste võrkude eelarvest kooskõlas nõukogu 18. septembri 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 2236/95, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas, ( 12 ) annavad liikmesriigid asjakohase prioriteetsuse projektidele, mis on tunnistatud Euroopa huvides olevateks;

c) ergutab komisjon liikmesriike Euroopa huvides olevateks tunnistatud projektide arvesse võtmist struktuurifondide kavandamisel ja tegevuskava koostamisel, eriti 1. eesmärgi alla kuuluvates piirkondades, võttes arvesse riiklikke transpordikavasid, mis kuuluvad ühenduse olemasolevate tugiraamistike kohaldamisalasse;

d) tagab komisjon, et riigid, mis kvalifitseeruvad ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahendi alla, annavad asjakohase prioriteetsuse Euroopa huvides olevateks tunnistatud projektidele, kui esitavad oma projektid rahastamiseks kõnealuse vahendi alusel kooskõlas ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahendi asutamist käsitleva nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1267/1999 artiklitega 2 ja 7 ( 13 ).

3. Oma rahalisi vajadusi prognoosides annab komisjon asjakohase prioriteetsuse Euroopa huvides olevateks tunnistatud projektidele.

4. Juhul kui ühte Euroopa huvides olevateks tunnistatud projekti puudutavate tööde alustamine viibib oluliselt seoses 2010. aasta tähtajaga, palub komisjon asjaomasel liikmesriigi esitada kolme kuu jooksul hilinemise põhjused. Antud vastuse põhjal konsulteerib komisjon kõigi asjaomaste liikmesriikidega, et lahendada probleem, mis on viivituseni viinud.

Komisjon võib, konsulteerides artikli 18 lõikes 2 asutatud komiteega, ning osana tema tegevusest Euroopa huvides olevaks tunnistatud projekti elluviimise järelvalve alal, samuti võttes asjakohaselt arvesse proportsionaalsuse põhimõtet, otsustada asjakohased meetmed vastu võtta. Asjaomastele liikmesriikidele antakse võimalus esitada oma tähelepanekud selliste meetmete kohta enne nende vastuvõtmist.

Euroopa Parlamenti teavitatakse viivitamata mis tahes meetmete vastuvõtmisest.

Kõnealuste meetmete vastuvõtmisel arvestab komisjon asjakohaselt iga asjaomase liikmesriigi osakaalu viivituse eest vastutamisel ning hoidub selliste meetmete vastu võtmisest, mis mõjutaksid projekti elluviimist liikmesriigis, kes ei ole viivituse eest vastutav.

5. Juhul, kui Euroopa huvides olevaks tunnistatud projekt ei ole põhijoontes lõpule viidud mõistliku ajavahemiku jooksul pärast selle III lisas nimetatud eeldatava valmimistähtaja möödumist, ning kõik asjaomased liikmesriigid on viivituse eest vastutavad, vaatab komisjon projekti uuesti läbi, järgides lõikes 4 viidatud menetlust selle Euroopa huvides olevaks tunnistamise tagasivõtmise osas, rakendades selleks artikli 18 lõikes 3 viidatud läbivaatamiskorda. Komisjon vaatab projekti igal juhul uuesti läbi pärast 15-aastase ajavahemiku lõppemist alates selle Euroopa huvides olevaks tunnistamisest käesoleva otsuse tähenduses.

6. Viis aastat pärast Euroopa huvides olevaks tunnistatud projekti või ühe selle osa lõpuleviimist viivad asjaomased liikmesriigid läbi selle sotsiaalmajandusliku ja keskkonnamõju hindamise, sealhulgas selle mõju kaubandusele ja isikute ning kaupade vabale liikmesriikide vahelisele liikumisele, territoriaalsele ühtekuuluvusele ja säästvale arengule. Liikmesriigid teavitavad komisjoni hindamistulemustest.

7. Kui Euroopa huvides olevaks tunnistatud projekt hõlmab piiriülest teelõiku, mis on tehniliselt ja rahaliselt jagamatu, koordineerivad asjaomased liikmesriigid oma menetluskordi selle sotsiaalmajanduslike mõjude hindamiseks ja teevad kõik endast sõltuva, et viia läbi riikidevaheline uurimine enne ehitusloa andmist ja olemasolevas raamistikus.

8. Euroopa huvides olevaks tunnistatud projektis sisalduvate teiste teelõikude puhul toimub liikmesriikide poolne koordineerimine kahepoolselt või mitmepoolselt, iga juhtumi puhul eraldi.

9. Lõikes 7 viidatud koordineeritud tegevusi või riikidevahelisi uurimisi kohaldatakse, ilma et see piiraks ühenduse keskkonnakaitsealase seadusandluse poolt kehtestatud kohustusi, eriti neid, mis on seotud keskkonnamõju hindamisega. Asjaomased liikmesriigid teavitavad komisjoni selliste koordineeritud tegevuste ja riikidevaheliste uurimiste algatamisest ning nende tulemustest. Komisjon lisab kõnealuse teabe artikli 18 lõikes 3 viidatud aruandele.

Artikkel 19b

Piiriülesed teelõigud

Teatavate prioriteetsete projektide kontekstis selgitatakse kahe liikmesriigi vahelised piiriülesed teelõigud, sealhulgas mereteed, liikmesriikide poolt välja artikli 18 lõike 2 alusel asutatud komitee poolt kindlaks määratud kriteeriumide alusel ning teavitatakse nendest komisjoni. Eriti puudutab see teelõike, mis on tehniliselt ja rahaliselt jagamatud või mille suhtes on asjaomased liikmesriigid ühised kohustused võtnud ning ühtse struktuuri kehtestanud.

▼M2 —————

▼B

Artikkel 22

Kehtetuks tunnistamine

Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks nõukogu 20. veebruari 1978. aasta otsus 78/174/EMÜ nõustamiskorra sisseseadmise ja komitee moodustamise kohta transpordi infrastruktuuri valdkonnas. ( 14 )

Artikkel 23

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Artikkel 24

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.









I LISA

VÕRGUKAVADE KAARDID ( 15 )

▼M2

2. jagu: Teedevõrk

2.0. Euroopa

2.1. Belgia

2.2. Taani

2.3. Saksamaa

2.4. Kreeka

2.5. Hispaania

2.6. Prantsusmaa

2.7. Iirimaa

2.8. Itaalia

2.9. Luksemburg

2.10. Holland

2.11. Austria

2.12. Portugal

2.13. Soome

2.14. Rootsi

2.15. Ühendkuningriik

▼M3

2.16. Bulgaaria

2.17. Rumeenia

▼M2

3. jagu: Raudteevõrk

3.0. Euroopa

3.1. Belgia

3.2. Taani

3.3. Saksamaa

3.4. Kreeka

3.5. Hispaania

3.6. Prantsusmaa

3.7. Iirimaa

3.8. Itaalia

3.9. Luksemburg

3.10. Holland

3.11. Austria

3.12. Portugal

3.13. Soome

3.14. Rootsi

3.15. Ühendkuningriik

▼M3

3.16. Bulgaaria

3.17. Rumeenia

▼M2

4. jagu: Siseveeteedevõrk ja siseveesadamad

▼M3

Bulgaaria

Rumeenia

▼A1

5. jagu: Meresadamad - A kategooria

5.0. Euroopa

5.1. Läänemeri

5.2. Põhjameri

5.3. Atlandi ookean

5.4. Vahemeri - lääneosa

5.5. Vahemeri - idaosa

5.6. Küpros

5.7. Malta

▼M3

5.8 Bulgaaria

5.9 Rumeenia

▼M2

6. jagu: Lennujaamad

6.0. Euroopa

6.1. Belgia/Taani/Saksamaa/Luksemburg/Holland/Austria

6.2. Kreeka

6.3. Hispaania/Portugal

6.4. Prantsusmaa

6.5. Iirimaa/Ühendkuningriik

6.6. Itaalia

6.7. Soome/Rootsi

▼M3

6.8 Bulgaaria

6.9 Rumeenia

▼A1

7. jagu: Kombineeritud transpordi võrk

A. Raudteed B. Raudteed, suures mõõtkavas 7.1.

7.2. Siseveeteed

▼B

NB!

Kaartide selgituses esinev mõiste “kavandatud” hõlmab ühist huvi pakkuva infrastruktuuriprojekti kõik astmed alates esialgsetest uuringutest kuni ehitamiseni.

2. JAGU

TEEDEVÕRK

▼B

3. JAGU

RAUDTEEVÕRK

▼M1

4. JAGU

SISEVEETEEDE VÕRK JA SISEVEESADAMAD

▼M1

5. JAGU

MERESADAMAD. A-KATEGOORIA

▼B

6. JAGU

LENNUJAAMAD

▼B

7. JAGU

KOMBINEERITUD TRANSPORDI VÕRK

▼B

7.I.-B.

▼M1 —————

▼B









II LISA

ÜHIST HUVI PAKKUVATE PROJEKTIDE KRITEERIUMID JA SPETSIFIKATSIOONID ( 16 )

2. jagu : Teedevõrk

3. jagu : Raudteevõrk

4. jagu : Siseveeteede võrk ja siseveesadamad

5. jagu : Meresadamad

6. jagu : Lennujaamad

7. jagu : Kombineeritud transpordi võrk

8. jagu : Merevedude juhtimis- ja teabevõrk

9. jagu : Lennuliikluse juhtimisvõrk

10. jagu : Asukoha määramise ja navigatsioonisüsteemide võrk

2. jagu

Teedevõrk

Peale I lisas esitatud ühendusteedega seotud projektide arvatakse ühist huvi pakkuvate projektide hulka iga selliste ühendusteede infrastruktuuriprojekt, mis on seotud:

A. Võrgu väljaarendamisega, eelkõige: — kiirteede laiendamisega või teede ajakohastamisega, — möödasõidu- või ringteede ehitamisega, — riikide transpordivõrkude koostalitlusvõime parandamisega.

B. Liikluskorraldus- ja kasutajateabe süsteemide väljatöötamisega, eelkõige: — telemaatikainfrastruktuuride kasutuselevõtmisega liiklusandmete kogumise tarvis, — liiklusteabe- ja liikluse juhtimiskeskuste väljaarendamisega ning teabevahetusega eri riikide liiklusteabekeskuste vahel, — teede teabeteenuste, eelkõige RDS-TMC süsteemi ( 17 ) sisseseadmisega, — telemaatikainfrastruktuuride tehnilise koostalitlusvõimega.

3. jagu

Raudteevõrk

Peale I lisas esitatud ühendusteedega seotud projektide arvatakse ühist huvi pakkuvate projektide hulka iga selliste ühendusteede infrastruktuuriprojekt, mis on seotud:

— üleeuroopalise raudteetranspordisüsteemide koostalitlusvõimega,

— raudteevõrkude ja muude transpordiliikide võrkude ühendamisega.

4. jagu

Siseveeteede võrk ja siseveesadamad

▼M1

Siseveesadamad

Ühist huvi pakkuvad projektid peavad olema seotud infrastruktuuriga, mis on kõigile kasutajatele avatud võrdse kohtlemise põhimõtte alusel.

Peale I lisas mainitud ühendusteede ja siseveesadamate projektide loetakse ühist huvi pakkuvateks projektideks kõik infrastruktuuriprojektid, mis vastavad ühele või mitmele järgmisele kategooriale:

1. juurdepääs sadamasse veeteed pidi;

2. sadama territooriumil paiknev sadamainfrastruktuur;

3. muu sadama territooriumil paiknev transpordiinfrastruktuur;

4. muu sadamat ja üleeuroopalise transpordivõrgu osi ühendav transpordiinfrastruktuur.

Ühist huvi pakkuvateks loetakse järgmisi töid sisaldavad projektid: ehitustööd ja tehniline hooldus, mis on seotud üldjuhul kõigile transpordikasutajatele avatud transpordisüsteemi osadega sadama piires ning kõigi siseriikliku või rahvusvahelise transpordivõrgu ühendustega; see hõlmab eelkõige ärilistel ja muudel sadamaga seotud eesmärkidel kasutatava maa arendus- ja hooldustöid, maantee- ja raudteeühenduste ehitamist ja hooldamist, juurdepääsuteede ja sadama muude veealade ehitus- ja hooldustöid, kaasa arvatud süvendustööd, ning ehitus- ja hooldustöid seoses navigeerimisseadmete ja liikluskorralduse ning side- ja infosüsteemidega sadamas ja juurdepääsuteedel.

▼B

Liikluskorraldus

Ühist huvi pakkuvateks peetakse projekte, mis hõlmavad eelkõige:

— laevade, eelkõige ohtlikke või saastavaid kaupu vedavate laevade signaal- ja lootsimissüsteemi,

— hädaolukordadest teatamise ja siseveeteede ohutuse tagamise sidesüsteeme.

▼M1

5. jagu

Meresadamad

1. Võrku lülitatud meresadamate ühist huvi pakkuvate projektide ühised tingimused

Ühist huvi pakkuvad projektid peavad olema seotud infrastruktuuriga, mis on kõigile kasutajatele avatud võrdse kohtlemise põhimõttel.

Ühist huvi pakkuvateks loetakse kõik järgmisi töid sisaldavad projektid: ehitustööd ja tehniline hooldus, mis on seotud üldjuhul kõigile transpordikasutajatele avatud transpordisüsteemi osadega sadama piires ning kõigi siseriikliku või rahvusvahelise transpordivõrgu ühendustega; see hõlmab eelkõige ärilistel ja muudel sadamaga seotud eesmärkidel kasutatava maa arendus- ja hooldustöid, maantee- ja raudteeühenduste ehitamist ja hooldamist, juurdepääsuteede ja sadama muude veealade ehitus- ja hooldustöid, kaasa arvatud süvendustööd, ning ehitus- ja hooldustöid seoses navigeerimisseadmete ja liikluskorralduse ning side- ja infosüsteemidega sadamas ja juurdepääsuteedel.

2. Meresadamavõrguga seotud ühist huvi pakkuvate projektide spetsifikaadid







Projekti spetsifikaadid Sadama kategooria I. Merelühisõitude edendamine Mere- ning mere- ja jõelühisõitude arendamiseks vajalik infrastruktuur A-kategooria sadamatega seotud projektid II. Juurdepääs sadamatele Juurdepääs sadamatele merelt või siseveeteedelt A- ja B-kategooria sadamatega seotud projektid Alaline juurdepääs Läänemere sadamatele, asukohaga ligikaudu 60o põhjalaiust ja sellest põhja pool, kaasa arvatud põhikapitalikulud seoses jäämurdjate tööga talvel A-, B- ja C-kategooria sadamatega seotud projektid Sisemaise juurdepääsu loomine ja parandamine, mis seob sadamat muude üleeuroopalise transpordisüsteemi osadega raudtee-, maantee- ja siseveeühenduste kaudu A-kategooria sadamatega seotud projektid Olemasoleva sisemaise juurdepääsu arendamine, mis seob sadamat muude üleeuroopalise transpordisüsteemi osadega raudtee-, maantee- ja siseveeühenduste kaudu A- ja B-kategooria sadamatega seotud projektid III. Sadamainfrastruktuur sadama territooriumil Sadamainfrastruktuuri arendamine ühendvedude efektiivsuse tõstmiseks A- ja B-kategooria sadamatega seotud projektid Sadamainfrastruktuuri täiustamine eelkõige sadamates, mis asuvad saartel ning kaugetes ja äärepoolseimates piirkondades C-kategooria sadamatega seotud projektid Liikluskorraldus- ja teabesüsteemide, nagu EDI (elektroonilise andmevahetussüsteemi) ja muude, integreeritud tehnoloogiaid kasutavate kauba- ja reisijateveo programmeeritavate juhtimissüsteemide väljatöötamine ja paigaldamine A-, B- ja C-kategooria sadamatega seotud projektid Jäätmete vastuvõtuks vajalike sadamarajatiste arendamine A-, B- ja C-kategooria sadamatega seotud projektid.

▼B

6. jagu

Lennujaamad

I. Ühist huvi pakkuvate lennujaamade valikukriteeriumid

Ühist huvi pakkuvad lennujaamad peavad vastama kriteeriumidele, mis on seatud ühele järgmistest ümberistumispunktidest.

1. Rahvusvaheliste ümberistumispunktide koosseisus on: — kõik lennujaamad ja lennujaamade süsteemid, ( 18 ) mille: — — aastane reisijatehulk on vähemalt 5 000 000; vähendatuna 10 % võrra, või — aastane ärilendude hulk on vähemalt 100 000 või — aastane kaubaveomaht on vähemalt 150 000 tonni, või — aastane ühenduseväliste reisijate hulk on vähemalt 1 000 000, — või — kõik uued lennujaamad, mis on ehitatud asendama olemasolevaid rahvusvahelisi ümberistumispunkte, mida ei ole enam võimalik nende asukohas laiendada.

2. Ühenduse ümberistumispunktide koosseisus on: — kõik lennujaamad või lennujaamade süsteemid, mille: — — aastane reisijatehulk on 1 000 000, vähendatuna 10 % võrra, ja 4 499 999 vahel, või — aastane kaubaveomaht on 50 000-149 999 tonni, või — aastane reisijatehulk oni 500 000-899 999 ja vähemalt 30 % liiklusest on riigiväline, või — aastane reisijatehulk on 300 000-899 999ja liiklus toimub väljaspool Euroopa mandriosa rohkem kui 500 km kaugusel lähimast rahvusvahelisest ümberistumispunktist, — või — kõik uued lennujaamad, mis on ehitatud asendama olemasolevaid ühenduse ümberistumispunkte, mida ei ole enam võimalik nende asukohas laiendada.

3. Piirkondlikud ümberistumis- ja juurdepääsupunktid hõlmavad kõiki lennujaamu, mille — aastane reisijatehulk oni 500 000-899 999 ja vähem kui 30 % liiklusest on riigiväline, või mille — aastane reisijatehulk oni 250 000, vähendatuna 10 % võrra, ja 499 999 vahel, või — aastane kaubaveomaht oni 10 000-49 999 tonni, või — asukoht on liikmesriigi saarel, või — asukoht on ühenduse geograafiliselt suletud piikonnas ning mis pakuvad kaubanduslikke teenuseid õhusõidukitega, mille stardimassi ülemmäär on vähemalt 10 tonni. Geograafiliselt suletud piirkonnas asuvaks loetakse lennujaam, mis asub rohkem kui 100 kilomeetri raadiuses lähimast rahvusvahelisest või ühenduse ümberistumispunktist. Erandina võib kõnealust kaugust vähendada kuni 75 kilomeetrini, võttes arvesse geograafilisest asukohast tingitud juurdepääsuraskusi või sisemaise transpordi infrastruktuuri halba kvaliteeti.

II. Lennujaamavõrguga seotud ühist huvi pakkuvate projektide spetsifikatsioonid







Projekti spetsifikatsioon Asjaomase ümberistumispunkti liik (1) I. Lennujaama võimsuse optimeerimine Meede nr 1 — õhusõidukite, reisi- või lastilendude, sealhulgas lennujaama navigatsiooniseadmete võimsuse optimeerimine Rahvusvaheline ümberistumispunkt Ühenduse ümberistumispunkt Piirkondlik ümberistumispunkt ja juurdepääsupunkt Meede nr 2 — lennujaama turvalisuse ja ohutuse parandamine Rahvusvaheline ümberistumispunkt Ühenduse ümberistumispunkt Piirkondlik ümberistumispunkt ja juurdepääsupunkt Meede nr 3 — olemasoleva infrastruktuuri kohandamine, mis on vajalik seoses siseturu väljakujundamisega ning eelkõige meetmetega, mis reguleerivad isikute vaba liikumist ühenduses Rahvusvaheline ümberistumispunkt Ühenduse ümberistumispunkt Piirkondlik ümberistumispunkt ja juurdepääsupunkt II. Uute lennujaamavõimsuste väljaarendamine Meede nr 4 — õhusõidukite, reisi- või lastilendude, sealhulgas lennujaama navigatsiooniseadmete võimsuse seisukohalt määrava infrastruktuuri ja seadmete arendamine Rahvusvaheline ümberistumispunkt Ühenduse ümberistumispunkt Meede nr 5 — uue lennujaama ehitamine olemasoleva lennujaama või lennujaamade süsteemi asemele, mida selle asukohas ei saa enam laiendada Rahvusvaheline ümberistumispunkt Ühenduse ümberistumispunkt III. Lennujaama tegevusega kaasnevate häirete tõrje parandamine Meede nr 6 — müra ja lennujaamaheitmete käitlemise keskkonnanõuetele vastavuse parandamine Rahvusvaheline ümberistumispunkt Ühenduse ümberistumispunkt IV. Lennujaamale juurdepääsu parandamine või väljaarendamine Meede nr 7 — lennujaamasiseste rahvusvaheliste liideste ning ühenduse infrastruktuurile juurdepääsu parandamine või väljaarendamine Rahvusvaheline ümberistumispunkt Ühenduse ümberistumispunkt Meede nr 8 — siseühenduste parandamine ja väljaarendamine muude transpordivõrkudega, eelkõige raudteevõrguga Rahvusvaheline ümberistumispunkt Ühenduse ümberistumispunkt (1) Käesolevas tabelis esitatud meetmeid võib teatavatel nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel laiendada ka muudele ümberistumispunktidele.

7. jagu

Kombineeritud transpordi võrk

Peale I lisas esitatud ühendusteede projektide arvatakse ühist huvi pakkuvate projektide hulka kõik projektid, mis on seotud:

— raudteede või siseveeteede infrastruktuuri ehitamise või ajakohastamisega, et muuta eri transpordiliikides kasutamiseks sobivate veoühikute transportimine tehniliselt võimalikuks ja majanduslikult elujõuliseks,

▼M1

— eri sisetranspordiliikide vaheliste ümberlaadimiskeskuste ehitamine ja arendamine, kaasa arvatud ümberlaadimisseadmete paigaldamine ja vastava infrastruktuuri loomine terminalis,

— sadamaalade kohandamine, et oleks võimalik välja arendada või parandada kombineeritud transporti mere- ja raudteetranspordi, sisevee- ja maanteetranspordi vahel,

▼B

— raudteetranspordi seadmetega, mis on eraldi kohandatud kombineeritud vedudeks, kui see on vajalik infrastruktuuri laadi tõttu, eelkõige arvesse võttes sellise infrastruktuuri võimaliku kohandamisega seotud kulutusi ning eeldades, et nimetatud seadmete kasutamine on seotud kõnealuse infrastruktuuriga ja ettevõtjatele kedagi diskrimineerimata kättesaadav.

8. jagu

Merevedude juhtimis- ja teabevõrk

Ühist huvi pakkuvate projektide hulka arvatakse kõik projektid, mis on:

— seotud ühenduse meretranspordi ohutuspoliitika eesmärkidega, või

— kavandatud rakendama rahvusvahelisi konventsioone ja Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) resolutsioone laevaliikluse ohutuse valdkonnas ning käsitlevad: — — ühenduse teatamissüsteemi rakendamist, mille kohaselt teatatakse ühenduse sadamatesse suunduvatest või sealt lahkuvatest või ühenduse ranniku lähedalt läbisõitvatest laevadest elektroonilise andmevahetussüsteemi abil, kaasa arvatud andmeedastus laevade ja maismaarajatiste vahel mikrokapslite kaudu, kusjuures eelkõige pööratakse tähelepanu vastavaid liideseid sisaldavatele elektroonilistele andmevahetussüsteemidele, — maismaal asuvate raadionavigatsioonkanalite (LORAN-C) arendamist ja parandamist, — rannalähedase ja sadamaliikluse korraldus- ja teabesüsteemide ning nende vahel ühenduse arendamist ja parandamist, mille eesmärk on ohutu laevaliiklus ja tõhusam järelevalve eelkõige ühiselt kasutatavates, tiheda liiklusega ja keskkonnatundlikes piirkondades, — liikluse tundmaõppimiseks vajalike vahendite arendamist ja parandamist: liiklusvoogude ja laevaõnnetuste andmebaasid, EPTO (European Permanent Traffic Observatory) vahendite edasiarendamine liiklusvoogude analüüsimiseks, — ülemaailmse merehäda ja ohutuse süsteemi (GMDSS) edasiseks rakendamiseks vajaliku infrastruktuuri ja seadmete arendamist, — telemaatiliste andmevahetussüsteemide parandamist seoses sadamariikide järelevalvega laevade üle.

9. jagu

Lennuliikluse juhtimisvõrk

Ühist huvi pakkuvate projektide hulka arvatakse kõik süsteemi võimsuse suurendamist ja optimeerimist taotlevad projektid, mis eri rahvusvaheliste ümberistumispunktide vahendite ja menetluste ühtlustamise ja integreerimise osana vastavad Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) ja Euroopa pädevate asutuste poolt kindlaks määratud asjaomastele rahvusvahelistele standarditele, võttes eelkõige arvesse Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooni (Eurocontrol) seisukohti.

Nimetatud projektid hõlmavad järgmisi valdkondi:

— uuringud seoses õhuruumi parema kasutamisega eri kasutajate poolt ning ühtse ja tõhusa lennuliinide süsteemi loomisega,

— lennuliikluse kavandamine ja juhtimine, mis võimaldab sammu pidada nõudlusega ning võimalikult tulemuslikult kasutada olemasolevaid juhtimisvõimsusi,

— meetmete ja menetluste ühtlustamiseks vajalikud uuringud ja seisukohad eri teenustepakkujate integreerimiseks, eelkõige arvesse võttes Euroopa Tsiviillennunduskonverentsi (ECAC) poolt vastuvõetud suuniseid,

— süsteemi tootlikkuse parandamine, eelkõige automaatse juhtimisnõustamise ning võimalike ohtude avastamise ja kõrvaldamise süsteemide abil,

— toetused lennuliikluse juhtimiseks vajalike side-, navigatsiooni- ja jälgimisvahendite paigaldamiseks, sealhulgas uute tehnoloogiate, eelkõige satelliit- ja digitaalandmevõrkude edendamiseks, kui see võimaldab jõuda Euroopa ühtsete spetsifikaatide tasemele.

10. jagu

Asukoha määramise ja navigatsioonisüsteemide võr

Ühist huvi pakkuvate projektide hulka arvatakse kõik projektid, mis on seotud tulevase Euroopa raadionavigatsioonikava osade või selliste ülemaailmse satelliitside abil asukoha kindlaksmääramise ja navigatsioonisüsteemide sisseseadmisega, mis kuuluvad järgmiste struktuuride koosseisu:

— andmetöötlus- ja juhtimissüsteemiga juhtimiskeskus,

— maapealsete navigatsioonikeskuste võrk,

— satelliitidest koosnev kosmosesegment, mis võimaldab navigatsioonisignaalide edastamist,

— lennuliikluse jälgimiskeskuste võrk.

▼M2









III LISA

PRIORITEETSED PROJEKTID, MILLE KOHASED TÖÖD KUULUVAD ALUSTAMISELE ENNE 2010. AASTAT

1. Raudteede telg Berliin-Verona/Milaano-Bologna-Napoli-Messina-Palermo — Halle/Leipzig-Nürnberg (2015); — Nürnberg-München (2006); — München-Kufstein (2015); — Kufstein-Innsbruck (2009); — Brenneri tunnel (2015), piiriülene teelõik; — Verona-Napoli (2007); — Milaano-Bologna (2006); — Raudtee-/maanteesild üle Messina-Palermo kitsuse (2015).

2. Kiirraudteetelg Pariis-Brüssel-Köln-Amsterdam-London — Kanalitunnel-London (2007); — Brüssel-Liège-Köln (2007); — Brüssel-Rotterdam-Amsterdam (2007). ( 19 )

3. Edela-Euroopa kiirraudteetelg — Lissabon/Porto-Madrid (2011) ( 20 ); — Madrid-Barcelona (2005); — Barcelona-Figueras-Perpignan (2008); — Perpignan-Montpellier (2015); — Montpellier-Nîmes (2010); — Madrid-Vitoria-Irún/Hendaye (2010); — Irún/Hendaye-Dax, piiriülene teelõik (2010); — Dax-Bordeaux (2020); — Bordeaux-Tours (2015).

4. Ida kiirraudteetelg — Pariis-Baudrecourt (2007); — Metz-Luxemburg (2007); — Saarbrücken-Mannheim (2007).

5. Betuwe liin (2007).

6. Raudteetelg Lyon-Trieste-Divaca/Koper-Divaca-Ljubljana-Budapest-Ukraina piir ( 21 ) — Lyon-St Jean de Maurienne (2015); — Mont-Cenis' tunnel (2015-2017), piiriülene teelõik; — Bussoleno-Torino (2011); — Torino-Veneetsia (2010); — Veneetsia-Ronchi Sud-Trieste Divaca (2015); — Koper-Divaca-Ljubljana (2015) — Ljubljana-Budapest (2015).

7. Kiirteetelg Igoumenitsa/Patra-Ateena-Sofia-Budapest — Via Egnatia (2006); — Pathe (2008); — Sofia-Kulata-Kreeka/Bulgaaria piir kiirtee (2010), sh Promahon-Kulata kui piiriülene teelõik; — Nadlac-Sibiu kiirtee (haru Bukaresti ja Constanța suunas) (2007).

8. Mitmeliigilise transpordi telg Portugal/Hispaania-ülejäänud Euroopa ( 22 ) — Raudtee La Coruña-Lissabon-Sines (2010); — Raudtee Lissabon-Valladolid (2010); — Raudtee Lissabon-Faro (2004); — Lissabon-Valladolid kiirtee (2010); — La Coruña-Lissabon kiirtee (2003); — Sevilla-Lissabon kiirtee (valmis 2001); — Uus Lissaboni lennujaam (2015).

9. Raudteetelg Cork-Dublin-Belfast-Stranraer ( 23 ) (2001)

10. Malpensa (valmis 2001) ( 24 )

11. Sundi püsiühendus (valmis 2000) ( 25 )

12. Põhjamaade kolmnurk (raudteed/maanteed) — Maantee- ja raudteeprojektid Rootsis ( 26 ) (2010); — Helsingi-Turu kiirtee (2010); — Raudtee Kerava-Lahti (2006); — Helsingi-Vaalimaa kiirtee (2015); — Raudtee Helsingi-Vainikkala (Venemaa piir) (2014).

13. Ühendkuningriik/Iirimaa/Beneluxi maad maanteetelg (2010)

14. Atlandi ookeani ranniku pealiin (2007)

15. Galileo (2008)

16. Kaubaraudteetelg Sines-Madrid-Pariis — Uus suure läbilaskevõimega raudteetelg üle Püreneede; — Raudtee Sines-Badajoz (2010). — Raudteeliin Algeciras-Bobadilla (2010)

17. Raudteetelg Pariis-Strasbourg-Stuttgart-Viin-Bratislava — Baudrecourt-Strasbourg-Stuttgart (2015), sh Kehli sild kui piiriülene teelõik; — Stuttgart-Ulm (2012); — München-Salzburg (2015), piiriülene teelõik; — Salzburg-Viin (2012); — Viin-Bratislava (2010), piiriülene teelõik.

18. Rein/Meuse-Main-Danube siseveeteede telg ( 27 ) — Rein-Meuse (2019) sh Lanaye lüüs kui piiriülene lõik; — Vilshofen-Straubing (2013); — Viin-Bratislava (2015) piiriülene lõik; — Palkovicovo-Mohács (2014); — Rumeenia ja Bulgaaria kitsaskohad (2011).

19. Kiirraudteede koostalitlusvõime Ibeeria poolsaarel — Madrid-Andalucía (2010); — Kirre (2010); — Madrid-Levante ja Vahemeri (2010); — Põhja/kirde koridor, sealhulgas Vigo-Porto (2010); — Extremadura (2010).

20. Fehmarni vöötme raudtee telg — Fehmarni vöötme raudtee/maantee püsiühendus (2014); — Raudtee ligipääsuks Sundist Taanis (2015); — Raudtee ligipääsuks Hamburgist Saksamaal (2015); — Raudtee Hannover-Hamburg/Bremen (2015).

21. Ühist huvi pakkuvad projektid, mis on kindlaks määratud kooskõlas artikliga 12a ja puudutavad järgmisi mereteid: Mereteed — Läänemere meretee (ühendades Läänemere liikmesriike liikmesriikidega Kesk- ja Lääne-Euroopas, sealhulgas liin läbi Põhjamere/Läänemere kanali (Kieli kanal) (2010)), — Lääne-Euroopa meretee (kulgedes läbi Portugali ja Hispaania Atlandi kaare kaudu Põhjamerre ja Iiri merre) (2010), — Kagu-Euroopa meretee (ühendades Aadria merd Joonia merega ja Vahemere idaosa, et hõlmata Küprost) (2010), — Edela-Euroopa meretee (Vahemere lääneosa), ühendades Hispaaniat, Prantsusmaad, Itaaliat ja hõlmates Maltat ning ühinedes Kagu-Euroopa mereteega ( 28 ) (2010).

22. Raudteetelg Ateena-Sofia-Budapest-Viin-Praha-Nürnberg/Dresden ( 29 ) — Raudtee Kreeka/Bulgaaria piir-Kulata-Sofia-Vidin/Calafat (2015); — Raudtee Curtici-Brasov (Bukaresti ja Constanta suunas) (2010); — Raudtee Budapest-Viin (2010), piiriülene teelõik; — Raudtee Břeclav-Praha-Nürnberg (2010), sh Nürnberg-Praha kui piiriülene teelõik. — Raudteetelg Praha-Linz (2016).

23. Raudteetelg Gdansk-Varssav-Brno/Bratislava-Viin ( 30 ) — Raudtee Gdansk-Varssav-Katowice (2015); — Raudtee Katowice-Břeclav (2010); — Raudtee Katowice-Zilina-Nove Mesto n.V. (2010).

24. Raudteetelg Lyon/Genova-Basel-Duisburg-Rotterdam/Antwerpen — Lyon-Mulhouse-Mülheim, ( 31 ) sh Mulhouse-Mülheim kui piiriülene teelõik (2018); — Genova-Milaano/Novara-Šveitsi piir (2013); — Basel-Karlsruhe (2015); — Frankfurt-Mannheim (2012); — Duisburg-Emmerich (2009) ( 32 ); — Iron Rhine Rheidt-Antwerpen, piiriülene teelõik (2010).

25. Kiirtee telg Gdansk-Brno/Bratislava-Viin ( 33 ) — Gdansk-Katowice kiirtee (2010); — Katowice-Brno/Zilina kiirtee (2010), piiriülene teelõik; — Brno-Viin kiirtee (2009), piiriülene teelõik.

26. Raudtee-/maanteetelg Iirimaa/Ühendkuningriik/Mandri-Euroopa — Maantee-/raudteetelg, mis ühendab Dublinit Põhjaga (Belfast-Larne) ja Lõunaga (Cork) (2010) ( 34 ); — Maantee-/raudteetelg Hull-Liverpool (2015); — Raudtee Felixstowe-Nuneaton (2011); — Raudtee Crewe-Holyhead (2008).

27. “Rail Baltica” telg Varssav-Kaunas-Riia-Tallinn-Helsingi — Varssav-Kaunas (2010); — Kaunas-Riia (2014); — Riia-Tallinn (2016).

28. “Eurocaprail” Brüssel-Luxemburg-Strasbourg raudteeteljel — Brüssel-Luxemburg-Strasbourg (2012).

29. Joonia/Aadria ühendvedude koridori raudteetelg — Kozani-Kalambaka-Igoumenitsa (2012); — Ioannina-Antirrio-Rio-Kalamata (2014).

30. Siseveetee Seine-Scheldt. Sõidukõlbulikkuse parandamised Deulemont-Gent (2012-2014-2016); Compiègne-Cambrai (2012-2014-2016).

Eelnevalt kokkulepitud kuupäev tööde lõpuleviimiseks on toodud sulgudes. Kuupäevad projekte 1-20 ja 30 puudutavate tööde lõpuleviimiseks ning üksikasjad teelõikude kohta on toodud kõrgetasemelise töögrupi aruandes, kus need on tegelikult välja selgitatud.