ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.

Seemnepakendite märgistus peab vastama järgmistele lisatingimustele. 3.1. Esitatakse järgmine ametlik teave: — märge, et seeme vastab tingimustele, mis on sätestatud muudes kui sordiehtsust ja sordipuhtust käsitlevates ühenduse eeskirjades: “EÜ eeskirjad ja standardid”, — märge, et seemnest on võetud proovid ja need on analüüsitud kooskõlas kaasaegsete rahvusvaheliste meetoditega: “Proovid on võtnud ja analüüsinud kooskõlas ISTA oranže ja rohelisi sertifikaate käsitlevate eeskirjadega … (ISTA seemnekontrollijaama nimi või lühend)”, — ametliku sulgemise kuupäev, — kui partiid on OECD kavade tähenduses uuesti märgistatud ja uuesti suletud, märge kõnealuse toimingu sooritamise kohta, viimase sulgemise kuupäev ja vastutav ametiasutus, — tootjariik, — deklareeritud neto- või brutomass või deklareeritud puhaste seemnete arv, peediseemne korral kogumite arv, — kaalu märkimise ning granuleeritud pestitsiidide, puhtimisvahendite või muude tahkete lisandite kasutamise korral lisandi laad, samuti ligikaudne puhaste seemnete massi ja kogu massi suhe. Kõnealuse teabe võib esitada kas OECD etiketil või ametlikul lisaetiketil, millel esitatakse talituse ja riigi nimi. Tarnija etiketid koostatakse nii, et neid ei saa segi ajada ametliku lisaetiketiga. 3.2. Geneetiliselt muundatud sordi seemne korral märgitakse kõikidele ametlikele ja mitteametlikele etikettidele ja dokumentidele, mis on kinnitatud seemnepartiile või on sellega kaasas, et sort on geneetiliselt muundatud, samuti mis tahes muu ühenduse õiguse kohaselt nõutava loamenetlusega ettenähtud teave. 3.3. Pakendi sisse asetatavas ametlikus teatises märgitakse vähemalt partii viitenumber, liik ja sort; peediseemne korral märgitakse, kas seeme on üheseemnelise viljaga või täpsuskülviks kasutatav seeme. Kõnealune teatis ei ole vajalik, kui miinimumteave trükitakse kustutamatult otse pakendile või kui kasutatakse isekleepuvat või rebenemiskindlast materjalist etiketti. 3.4. Seemne keemiline töötlemine ja toimeaine märgitakse kas ametlikule etiketile või erietiketile ning mahuti peale või selle sisse. 3.5. Kõik ametlike etikettide, ametlike teatiste ja pakendite puhul nõutav teave esitatakse vähemalt ühes ühenduse ametlikus keeles.
(133)

Seoses Korea valitsuse suunamisega, näitab registreeritud teave, et Korea valitsuse, Hynixi ja Citibanki vahel olid arvestatavad sidemed. Korea valitsuse ja Citibanki korral ulatusid need kaugemale uuritavatest laenudest. Selliseid sidemeid võib tõlgendada kahel viisil. Esiteks võib neid tõlgendada tõendina selle kohta, et Citibankil võisid olla ärilised põhjendused Hynixile laenu andmiseks või, nagu väitis üks pooltest, võib neid tõlgendada tõendina selle kohta, et Citibank võis olla Korea valitsuse suunamise suhtes tundlikus asendis. Koostööst keeldumise tõttu ei olnud võimalik kindlaks teha, kas Citibank tegutses surve all või kas see oli kooskõlas nende tavalise äritegevusega. Selles suhtes on vaja meelde tuletada, et koostööst keeldumise põhjuseks oli takistada ligipääsu Hynixi omahinda, finantsseisu ja raamatupidamist puudutavatele andmetele. Muude selgituste puudumisel võib seda põhjendatult võtta näitajana, et need Citibanki valduses olevad andmed sisaldavad teavet, mis näitab, et kõnealuse rahastamise võimaldamiseks ei olnud ärilisi põhjusi ning et rahastamine viidi ellu tänu Korea valitsuse suunamisele. See põhjus on ka sama mis kaebuses. Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 94, on lisaks sellele Citibankil olnud ebatavaliselt tihedad ja vastastikku läbipõimunud suhted Korea valitsusega alates 1967. aastast, kui tal lubati Koreas tegutsema hakata. Nimetatud tihedatest suhetest Korea valitsuse ja Citibanki vahel annab tunnistust Citibanki osa Korea valitsuse abistamisel selle väljatulekuks Korea finantskriisist 1997. aastal. Citibank juhtis ja viis edukalt lõpule Korea panga võla restruktureerimise kokku 21,75 miljardi Ameerika Ühendriikide dollari väärtuses 1998. aastal. Kõik need tõsiasjad kinnitavad, et Citibankil on väga tihedad sidemed Korea valitsusega. Nimetatud tõsiasjade ja Citibanki keeldumise põhjal lubada ligipääsu selle valduses olevale teabele ning selle tõttu, et muu kontrollitav tõendusmaterjal ei olnud kättesaadav, saab kooskõlas algmääruse artikli 28 lõikega 6 teha järelduse, et Korea valitsus oli seotud ning suunas Citibanki kõnealusel rahastamisel.
2003R2303 — ET — 21.12.2005 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2303/2003,

29. detsember 2003,

Ameerika Ühendriikidest imporditud veinide märgistamist käsitlevate erieeskirjade kohta







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta, ( 1 ) eriti selle artiklit 53, ning arvestades järgmist: (1) Komisjoni 29. aprilli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 753/2002 (milles sätestatakse teatavad nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 rakenduseeskirjad veinisektori toodete kirjeldamise, nimetamise, esitlemise ja kaitse osas) ( 2 ) sisaldab teatavaid erandeid seoses Ameerika Ühendriikidest imporditud veinide märgistamisega, mis kaotavad kehtivuse 31. detsembril 2003. aastal. (2) Kuna Ameerika Ühendriikidega peetavad kahepoolsed läbirääkimised kestavad vähemalt aasta lõpuni, tuleks kauplemisel esinevate häirete vältimiseks pikendada Ameerika Ühendriikidest imporditud veinide suhtes kohaldatavaid eeskirju, arvestades läbirääkimiste edenemist. (3) Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

1. Ameerika Ühendriikidest imporditud veini võib identifitseerida osariigi nimega, millele on vajaduse korral lisatud maakonna või veinikasvatuspiirkonna nimi, isegi juhul, kui ainult 75 % asjaomasest veinist on valmistatud selles osariigis või maakonnas koristatud viinamarjadest, tingimusel et vein on valmistatud tervenisti Ameerika Ühendriikides koristatud viinamarjadest.

2. Ameerika Ühendriikidest imporditud veini puhul võib kasutada viinamarjasordi nime ka siis, kui ainult 75 % kõnealusest veinist on valmistatud nimetatud viinamarjasordist, tingimusel et see sort määrab kõnealuse veini karakteri.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

▼M1

Seda kohaldatakse kuni Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahel sõlmitud veinikaubandusega seotud küsimusi käsitleva lepingu artiklite 4 ja 9 kohaldamiskuupäevani, kuid mitte kauem kui kolm aastat pärast Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise veinikaubandusega seotud küsimusi käsitleva kirjavahetuse teel sõlmitud lepingu ( 3 ) jõustumiskuupäeva.

▼B

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
(4)

Direktiivi 71/180/EMÜ muudeti direktiiviga 2002/8/EÜ, et tagada järjepidevus CPVO kontrollisuuniste ja sortide kontrollitingimuste vahel ulatuses, mil CPVO on kontrollisuunised kehtestanud, ning võttes arvesse sortide vastuvõtmist liikmesriikide ametlikesse sordikataloogidesse. CPVO on sellest ajast alates välja andnud suuniseid mitmete teiste liikide kohta.
(1)

Statistika kasutajad väljendavad üha enam vajadust ühtlustamise järele, et saada võrreldavaid andmeid kogu Euroopa Liidu kohta. Siseturu toimimiseks on vaja siseriiklike ja ühenduse statistiliste andmete kogumise, edastamise ja avalikustamise suhtes kohaldatavaid statistikanorme, et kõikidele ühtsel turul osalejatele oleks võimalik anda võrreldavaid statistilisi andmeid. Sellega seoses on liigitused võrreldava statistika kogumise, koostamise ja levitamise seisukohast tähtis vahend.
(3)

Koktsidiostaatikumivalmistise “Sacox 120 microGranulate” kohta esitatud kümneaastase loataotluse hinnang näitab, et direktiivis 70/524/EMÜ sätestatud nõuded on täidetud. Söötade teaduskomitee on andnud soodsa hinnangu koktsidiostaatikumide ja muude raviainete rühma kuuluva koktsidiostaatikumivalmistise ohutuse ja soodsa mõju kohta munatootmiseks ettenähtud kanade puhul.
(4)

Määruses (EMÜ) nr 1766/92 sätestatakse, et turustusaastast 2002/2003 kohaldatav otsus teravilja eest makstava sekkumishinna lõpliku vähendamise kohta tuleb vastu võtta turu arengusuundi silmas pidades. Tähtis on, et siseturuhinnad sõltuksid vähem garanteeritud hindadest. Turu ladusa toimimise parandamiseks tuleb igakuist hinnalisa seega poole võrra vähendada.
(2)

Liikide nimekiri, mille sissetoomine ühendusse on peatatud, kehtestati viimati komisjoni 24. oktoobri 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 2087/2001, millega peatatakse teatavate looduslike looma- ja taimeliikide isendite ühendusse sissetoomine. ( 3 ) See nimekiri vajab muutmist vastavalt uusimale kättesaadavale teabele. Selguse huvides tuleks määrus (EÜ) nr 2087/2001 tunnistada kehtetuks ja asendada see käesoleva määrusega.
(10)

Europolile tuleb anda toetus ja vahendid, mis on vajalikud tema tõhusaks toimimiseks Euroopa politseikoostöö keskusena. Euroopa Ülemkogu on rõhutanud, et Europolil on keskne roll liikmesriikide asutuste vahelises koostöös piiriülese kuritegevuse uurimisel, toetades kuritegevuse ärahoidmist, analüüsi ja uurimist liidu tasandil.
(3)

Hiljutine ühenduse uurimus võimalikkuse kohta, et organism püsivalt ühenduses levib, näitab, et ühenduses on olemas peamised levikut mõjutavad tegurid, nagu näiteks toite- ja kliimatingimused.
(4)

Tariifikvoodi alla pääsemise eelduseks on teatav lõppkasutus. Lõppkasutust käsitlevate sätete täitmise järelevalvet peaksid tegema tolliasutused kooskõlas nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, ( 7 ) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2700/2000 ( 8 )) ja määruse nr 2454/93 sätetega kaupade suhtes, mis lõppkasutuse tõttu lastakse vabasse ringlusse tollimaksu vähendatud määraga. Et asjaomaste tollimaksude vähendus on märgatav ja sellega on seotud rahaline risk kõnealuste eeskirjade täitmata jätmise puhul, on vaja muuta kõnealust riski katva tagatise esitamise nõue kohustuslikuks. Vastavalt ühenduse tollialaste õigusaktide eeskirjadele nõuavad tolliasutused mis tahes võimaliku tollivõlaga seotud rahalise riski katteks kõnealuste kaupade suhtes ühte tagatist.
(3)

1. mail 2004. aastal saavad Eesti, Küpros, Leedu, Läti, Malta, Poola, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi Vabariik ja Ungari Euroopa Liidu liikmesriikideks. Kuna tariifikvoot 300 000 tonni odra importimiseks on aastane kvoot, millega on seotud iganädalane pakkumismenetlus alates 1. jaanuarist 2004, võib see kavandatavaks ühinemiskuupäevaks olla täielikult või peaaegu ammendatud. Seepärast tuleks 2004. aastaks erandina kehtestada erisätted, mis võimaldaksid uutel liikmesriikidel kõnealuseid kvoote kasutada.
(5)

Kemikaal monokrotofoss on lisatud pestitsiidina ajutise eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri alla kuuluvate keemiliste ainete nimekirja, mille kohta komisjon sai teavet ajutiselt sekretariaadilt otsuste tegemise juhendina. Monokrotofoss on juba ajutise eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri subjekt, samal ajal kui teatud eriti ohtlikud monokrotofossi sisaldavad pestitsiidivormid on loetletud Rotterdami konventsiooni III lisas. Ühenduse hinnangu andmiseni monokrotofossile nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiviga 91/414/EMÜ, mis käsitleb taimekaitsevahendite turuleviimist, ( 3 ) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003, ( 4 ) anti neid pestitsiidivorme käsitlev ajutine vastus komisjoni 16. oktoobri 2000. aasta otsuses 2000/657/EÜ teatud kemikaalide ühenduse impordiotsuste kohta vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2455/92, mis hõlmab teatud ohtlike kemikaalide eksporti ja importi, ( 5 ) muudetud otsusega 2001/852/EÜ. ( 6 ) Vastavalt komisjoni 20. novembri 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 2076/2002, millega pikendatakse tähtaega vastavalt nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikele 2 ja mis käsitleb teatud kindlaid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite väljajätmist kõnealuse direktiivi I lisast, samuti neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamist, ( 7 ) jäeti monokrotofoss välja direktiivi 91/414/EMÜ I lisast ja load seda sisaldavate taimekaitsevahendite kohta tühistati 25. juuliks 2003. Otsuses 2000/657/EÜ sätestatud ajutine vastus tuleb asendada lõpliku impordiotsusega.
(5)

Söötade teaduskomitee (Scientific Committee on Animal Nutrition, SCAN) on andnud hinnangu vase ja tsingi kasutamise kohta loomasöödas vastavalt 19. veebruaril 2003 ja 14. märtsil 2003. Komitee teeb järelduse, et nende loomasöödas lubatud mikroelementide praegused maksimumtasemed on enamikul juhtudel suuremad kui nende lisandite mõju seisukohast oleks vajalik, ning soovitab nimetatud tasemete alandamist, et kohandada neid loomade füsioloogiast tulenevatele nõuetele.
NB: Viidatakse tõhusale valimi suurusele, mida nõutakse, kui uuring põhineb lihtsal juhuvalikul (uuringu mõju vaesumisohtu peegeldava muutuja suhtes = 1,0). Tegelikud valimid peavad olema suuremad, et uuringu mõju ületaks 1,0 ja et korvata igasugust vastamata jätmist. Lisaks viitab valimi suurus uuringukõlblike leibkondade arvule ehk sellistele leibkondadele, kelle kohta ja kelle liikmete kohta on saadud kogu või peaaegu kogu vajalik teave
(4)

Direktiivi 71/168/EMÜ muudeti direktiiviga 2002/8/EÜ, et tagada järjepidevus CPVO kontrollisuuniste ja sortide kontrollitingimuste vahel ulatuses, mil CPVO on kontrollisuunised kehtestanud, ning võttes arvesse sortide vastuvõtmist liikmesriikide ametlikesse sordikataloogidesse. CPVO on sellest ajast alates välja andnud suuniseid mitmete teiste liikide kohta.
(1)

Ühendus, Tai ja Filipiinid otsustasid 2001. aasta novembris pidada konsultatsioone, et kontrollida, mil määral said Tai ja Filipiinide õigustatud huvid alusetult kahjustada, sest AKV riikidest pärinevate tuunikonservide suhtes rakendati tariifset sooduskohtlemist. Et kõiki osapooli rahuldavat lahendust ei leitud, otsustasid ühendus, Tai ja Filipiinid suunata küsimuse vahendajale. Vahendaja 20. detsembril 2002 esitatud arvamuse kohaselt peaks ühendus avama 2003. aastaks 25 000 tonnise enamsoodustusrežiimil põhineva tariifikvoodi, mille suhtes kohaldatakse 12 % väärtuselist tollimaksumäära.
(6)

Teatavate loomsete saaduste osas on kindlaks määratud täielik samaväärsus loomade ja inimeste tervishoiu ning sertifitseerimissüsteemide suhtes. Muude loomsete saaduste osas on samaväärsus siiski kindlaks määratud ainult kas loomade või inimeste tervishoiumeetmete ja sertifitseerimissüsteemide suhtes. Seetõttu on vaja kehtestada mitu ametliku veterinaarsertifikaadi näidist. Kõnealused ametlikud veterinaarsertifikaadid asendaksid neid sertifikaate, mis on sätestatud kooskõlas ühenduse õigusaktidega asjakohaste loomsete saaduste impordiks Uus-Meremaalt.
(6)

Ühenduse zoonooside epidemioloogia tugilabori abil kogub komisjon liikmesriikidelt igal aastal seire tulemused ja paneb need kokku. Tulemusi on avaldatud igal aastal alates 1995. aastast. Need annavad aluse zoonooside ja zoonootilise toimega mõjurite hetkeolukorra hindamiseks. Andmekogumissüsteemid on siiski ühtlustamata ja ei võimalda seepärast liikmesriike võrrelda.
1.

Taimed on ette nähtud ühenduses viljade tootmiseks ja: a) on toodetud üksnes liikmesriigist imporditud emataimedest, mis on liikmesriigi heakskiidetud sertifitseerimiskava alusel sertifitseeritud; b) on kasvatatud maa-alal: — mis on eraldatud maasikate müügiks tootmise alast; — mis asub vähemalt ühe kilomeetri kaugusel viljade või võsundite saamiseks kasvatatavatest maasikataimedest, mis ei vasta käesoleva otsuse tingimustele; — mis asub vähemalt 200 meetri kaugusel teistest Fragaria perekonda kuuluvatest taimedest, mis ei vasta käesoleva otsuse tingimustele ning — mida on enne istutamist, kuid pärast eelmist saaki kas ametlikult asjakohaste meetoditega kontrollitud ning tunnistatud vabaks mulda nakatavatest kahjulikest organismidest (sealhulgas Globodera pallida (Stone) Behrens ja Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens) või mida on töödeldud tagamaks, et taimedel neid organisme ei esine; c) Argentina taimekaitsetalitus on neid ametlikult kontrollinud vähemalt kolm korda vegetatsiooniperioodi jooksul ja veel kord enne eksporti direktiivi 2000/29/EÜ I ja II lisa A osas loetletud kahjulike organismide, eelkõige järgmiste viiruste esinemise suhtes: — Aphelenchoides besseyi Christie, — Colletotrichum acutatum Simmonds, — Globodera pallida (Stone) Behrens, — Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens, — Naupactus leucoloma (Boheman), — Phytophthora fragariae Hickmann var. fragariae, — maasika kimarlehisuse viirus, — maasika nõrga kollaservalisuse viirus, — maasika paelroodsuse viirus, — Xanthomonas fragariae Kennedy ja King, — Xiphinema americanum Cobb sensu lato (mujalt kui Euroopast pärit populatsioonid), ja muud kahjulikud organismid, mida ei teata ühenduses esinevat, nt: — Dendrophoma obscurans, — Fusarium oxysporum fsp. fragariae, — Loxostege similalis, — Pratylenchus zeae, — Rhizoctonia fragariae, ning on iga kord nendest organismidest vabaks tunnistatud; d) on enne eksporti: — mullast või teistest kasvusubstraatidest puhtaks raputatud, — puhastatud (st ilma taimede jäätmeteta) ning ilma õite ja viljadeta.
1.

Taimed on ette nähtud ühenduses viljade tootmiseks ja: a) on toodetud üksnes liikmesriigist imporditud emataimedest, mis on liikmesriigi heakskiidetud sertifitseerimiskava alusel sertifitseeritud; b) on kasvatatud maa-alal: — mis on eraldatud maasikate müügiks tootmise alast, — mis asub vähemalt 1 km kaugusel viljade või võsundite saamiseks kasvatatavatest maasikataimedest, mis ei vasta käesoleva otsuse tingimustele, — mis asub vähemalt 200 m kaugusel teistest Fragaria perekonda kuuluvatest taimedest, mis ei vasta käesoleva otsuse tingimustele, ja — mida on enne istutamist, kuid pärast eelmist saaki kas ametlikult asjakohaste meetoditega kontrollitud ning tunnistatud vabaks mulda nakatavatest kahjulikest organismidest (sealhulgas Globodera pallida (Stone) Behrens ja Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens) või mida on töödeldud tagamaks, et taimedel neid organisme ei esine; c) Tšiili taimekaitsetalitus on neid ametlikult kontrollinud vähemalt kolm korda vegetatsiooniperioodi jooksul ja veel kord enne eksporti direktiivi 2000/29/EÜ I ja II lisa A osas loetletud kahjulike organismide, eelkõige järgmiste viiruste esinemise suhtes: — maasika mosaiikviirus, — Colletotrichum acutatum Simmonds, — Globodera pallida (Stone) Behrens, — Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens, — Naupactus leucoloma (Boheman), — Phytophthora fragariae Hickmann var. fragariae, — maasika kimarlehisuse viirus, — maasika nõrga kollaservalisuse viirus, — maasika paelroodsuse viirus, — Xanthomonas fragariae Kennedy et King, — Xiphinema americanum Cobb sensu lato (mujalt kui Euroopast pärit populatsioonid), ja muud kahjulikud organismid, mida ei teata ühenduses esinevat, nt: — Aegorhinus phaleratus Erichson, — Aegorhinus superciliosus germari (Gay Solier), — Chaetosiphon thomasi Hille Risambers, — Pseudoleucania bilitura Guenée, — Fusarium oxysporum fsp. fragariae, — Fragaria chiloensis’e ilarviirus, ning on iga kord nendest organismidest vabaks tunnistatud; d) on enne eksporti: — mullast või teistest kasvusubstraatidest puhtaks raputatud, — puhastatud (st ilma taimede jäätmeteta) ning ilma õite ja viljadeta.
1.

Taimed on ette nähtud ühenduses viljade tootmiseks ja: a) on toodetud üksnes liikmesriigist imporditud emataimedest, mis on liikmesriigi heakskiidetud sertifitseerimiskava alusel sertifitseeritud; b) on kasvatatud maa-alal: — mis asub Kirde-Kapimaal Ellioti piirkonnas, — mis on eraldatud maasikate müügiks tootmise alast, — mis asub vähemalt 1 km kaugusel viljade või võsundite saamiseks kasvatatavatest maasikataimedest, mis ei vasta käesoleva otsuse tingimustele, — mis asub vähemalt 200 m kaugusel teistest Fragaria perekonda kuuluvatest taimedest, mis ei vasta käesoleva otsuse tingimustele, ja — mida on enne istutamist, kuid pärast eelmist saaki kas ametlikult asjakohaste meetoditega kontrollitud ning tunnistatud vabaks mulda nakatavatest kahjulikest organismidest (sealhulgas Globodera pallida (Stone) Behrens ja Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens) või mida on töödeldud tagamaks, et taimedel neid organisme ei esine; c) Lõuna-Aafrika Vabariigi taimekaitsetalitus on neid ametlikult kontrollinud vähemalt kolm korda vegetatsiooniperioodi jooksul ja veel kord enne eksporti direktiivi 2000/29/EÜ I ja II lisa A osas loetletud kahjulike organismide, eelkõige järgmiste viiruste esinemise suhtes: — Aphelenchoides besseyi Christie, — maasika mosaiikviirus, — Colletotrichum acutatum Simmonds, — Globodera pallida (Stone) Behrens, — Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens, — Naupactus leucoloma (Boheman), — maasika kimarlehisuse viirus, — maasika nõrga kollaservalisuse viirus, — Xiphinema americanum Cobb sensu lato (mujalt kui Euroopast pärit populatsioonid) ja muud kahjulikud organismid, mida ei teata ühenduses esinevat, nt: — Eremnus setulosus (Boheman), — Heteronychus arator (Fabricius), ning on iga kord nendest organismidest vabaks tunnistatud; d) on enne eksporti: — mullast või teistest kasvusubstraatidest puhtaks raputatud, — puhastatud (st ilma taimede jäätmeteta) ning ilma õite ja viljadeta.
Kogu leibkond on ühinenud teise samas riigis asuva leibkonnaga

Kogu leibkond on ühinenud teise samas riigis asuva institutsioonleibkonnaga või institutsiooniga

Leibkond on kolinud mujale riiki

Kogu leibkond on surnud

Ainult kestevküsitlus: ei märgita (DB110 on muu kui 2, 8 või 9)

Kogu leibkond on välitöö kestuse ajal ajutiselt ära

Leibkond on võimetu vastama (haigus, teovõimetus jne)

Kuhu isik on kolinud?

Küsitletud on kõiki leibkonna üle 16aastaseid liikmeid

Leibkonna liikmed, kes tulude võrdlusperioodi lõpus on alla 16 aastased

Küsitlus lõpetamata, kuigi kontakt on saadud

Isik on võimetu vastama (haigus, teovõimetus jne) ning asendusvastaja ei olnud kättesaadav

Ei märgita (isik ei ole alushariduse saamise eas, on koolikohustuslane või üle 12 aasta vana või on endine leibkonna liige)

Ei märgita (isik ei ole kohustusliku koolihariduse saamise eas või on üle 12 aasta vana või on endine leibkonna liige)

Ei märgita (isik ei ole ei alushariduse ega kohustusliku koolihariduse eas või on üle 12 aasta vana või on endine leibkonna liige)

Ei märgita (isik on üle 12 aasta vana või endine leibkonna liige)

Ei märgita (isik on üle 12 aasta vana või endine leibkonna liige)

Ei märgita (isik on üle 12 aasta vana või endine leibkonna liige)

Teadmata (võimalik ainult esimese numbriga, mis on 5)

Kas leibkonnal on olnud viimase 12 kuu jooksul hüpoteegi- või üürimaksevõlgnevusi?

Ei märgita (omanik või kui on viimase 12 kuu jooksul olnud vabastatud üürimaksetest)

Kas leibkonnal on olnud viimase 12 kuu jooksul kommunaalmaksevõlgnevusi (elekter, vesi, gaas)?

Kas leibkonnal on olnud viimase 12 kuu jooksul järelmaksuvõlgasid või muid raskuseid laenu tagastamisel (muud võlgnevused)?

Kas leibkonnal on vahendeid ootamatute finantskuludega toimetulekuks?

Kas Teil on telefon (sealhulgas mobiiltelefon)?

Kas Teil on värviteleviisor?

Kas teil on arvuti?

Kas Teil on pesumasin?

Kas teil on auto?

Tagasimaksmine on raske koorem

Tagasimaksmine on vähene koorem

On töötanud eelmisel nädalal vähemalt ühe tunni

Ei märgita (PL030 on 1 või 2)

On otsinud aktiivselt töökohta eelmise nelja nädala jooksul

Ei märgita (PL030 on 1 või 2)

Ei märgita (PL020 on 2)

Füüsilisest isikust ettevõtja, kellel on oma töötajad

Amet (ISCO-88 (COM) (kaks numbrit))

Põhjus, miks on töötatud alla 30 tunni (põhitöökohal ja muudel töökohtadel)

Töökohta on vahetatud võrreldes eelmise aastaga

Kas isiku tavapärases tegevuses osalemine on olnud viimase kuue kuu jooksul tervislikel põhjustel häiritud?

Kas isik on jäänud viimase 12 kuu jooksul ilma talle vajalikust arstlikust läbivaatusest või ravist?

Oodati lootuses, et vaevus möödub

Kas isik on jäänud viimase 12 kuu jooksul ilma hambaarsti läbivaatusest või hambaravist?

Oodati lootuses, et vaevus möödub

Teadmata (võimalik ainult esimese numbriga, mis on 5)