2005R0027 — ET — 13.08.2005 — 002.002

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:





Parandatud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 27/2005,

22. detsembri 2004,

millega määratakse 2005. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, ( 1 ) eriti selle artiklit 20, võttes arvesse nõukogu 26. veebruari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 423/2004, millega kehtestatakse meetmed tursavarude taastamiseks, ( 2 ) eriti selle artikleid 6 ja 8, võttes arvesse nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 811/2004, millega kehtestatakse meetmed põhjapoolse merluusivaru taastamiseks, ( 3 ) eriti selle artiklit 5, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ning arvestades järgmist: (1) Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 4 kohaselt peab nõukogu vastu võtma meetmed, mis tagavad juurdepääsu vetele ning säästva kalandustegevuse, võttes arvesse kättesaadavaid teadussoovitusi ning eelkõige kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee aruannet. (2) Nõukogu on määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 alusel kohustatud kehtestama iga kalapüügiliigi või kalapüügiliikide rühma lubatud väljapüügimahud (TAC). Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel kõnesoleva määruse artikliga 20 kindlaksmääratud kriteeriumide kohaselt. (3) Lubatud väljapüügimahtude ja kvootide tulemusliku majandamise tagamiseks tuleks kehtestada konkreetsed kalapüügitingimused. (4) Ühenduse tasandil on vaja kindlaks määrata kalavarude majandamise põhimõtted ja teatav kord, mis võimaldab liikmesriikidel tagada oma lipu all sõitvate laevade püügitegevuse. (5) Nõukogu 6. mai 1996. aasta määruse (EÜ) nr 847/96 (millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel) ( 4 ) artikli 2 kohaselt on vaja kindlaks määrata varud, mille suhtes kohaldatakse erinevaid määruses osutatud meetmeid. (6) Ühendus on kalandussuhteid käsitlevate kokkulepete ja protokollidega ettenähtud korras pidanud kalapüügiõiguste alaseid konsultatsioone Norra, ( 5 ) Fääri saarte ( 6 ) ja Gröönimaaga ( 7 ). (7) 2003. aasta ühinemisakti artikli 6 kohaselt haldab ühendus Läti ja Leedu poolt kolmandate riikidega sõlmitud kalanduskokkuleppeid. Ühendus on kõnealuste kokkulepete kohaselt pidanud nõu Venemaa Föderatsiooniga. (8) Ühendus on mitme piirkondliku kalandusorganisatsiooni lepinguosaline. Need kalandusorganisatsioonid on soovitanud kehtestada teatavate liikide suhtes püügipiirangud ja muud kaitse-eeskirjad. Seetõttu peaks ühendus need soovitused rakendama. (9) Ameerika Troopikatuunide Komisjon (IATTC) võttis 2004. aasta juunis toimunud aastakoosolekul vastu kulduim-tuuni, suursilm-tuuni ja vööttuuni püügipiirangud ja kaaspüüki käsitlevad tehnilised meetmed. Kuigi ühendus ei ole IATTCi liige, on vaja neid meetmeid rakendada, et tagada kõnealuse organisatsiooni jurisdiktsiooni alla kuuluvate ressursside säästev majandamine. (10) Rahvusvaheline Atlandi Tuunikaitse Komisjon (ICCAT) võttis oma 2004. aasta koosolekul vastu tabelid, milles esitatakse ICCATi lepinguosaliste poolt kasutamata jäänud ja ettenähtust rohkem kasutatud kalapüügivõimalused. ICCAT võttis sellega seoses vastu otsuse, milles märgitakse, et Euroopa Ühendus ei kasutanud 2003. aastal mitme kalavaru kvoote täiel määral. (11) Et arvesse võtta ICCATi kohandusi ühenduse kvootides, tuleks kvootide kasutamata osast tulenevate kalastusvõimaluste jaotamisel aluseks võtta iga liikmesriigi vastav kasutamata osa, ilma et muutuks aastase TACi käesoleva määrusega kehtestatud jaotamispõhimõte. (12) ICCAT võttis vastu mitmed tehnilised meetmed, mida kohaldatakse Atlandi ookeani ja Vahemere teatavate siirdekalavarude suhtes, täpsustades muu hulgas hariliku tuuni uut miinimumsuurust, püügipiiranguid teatavates piirkondades ja teataval ajavahemikul, et kaitsta suursilmtuuni varusid, harrastus- ja sportkalapüüki käsitlevaid meetmeid Vahemerel ning valikuuringu programmi kehtestamist sumpades oleva hariliku tuuni suuruse hindamiseks. Kalavarude kaitse parandamiseks tuleb neid meetmeid 2005. aastal rakendada seni, kuni nõukogu võtab vastu määruse, millega muudetakse 14. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 973/2001, milles sätestatakse teatavad tehnilised meetmed siirdekalavarude kaitseks. ( 8 ) (13) Kirde-Atlandi Kalanduskomitee (NEAFC) võttis oma 2004. aasta koosolekul vastu soovituse piirata kalapüüki teatavates piirkondades, et kaitsta teatavaid haavatavaid süvamereelupaiku. Seetõttu peaks ühendus selle soovituse rakendama. (14) Ajutise meetmena tuleb määruse (EÜ) nr 973/2001 artiklis 2 osutatud segakoostisega püügipiirkondades saadud heeringasaak arvestada asjaomasest heeringakvoodist maha. (15) Ajutise meetmena tuleks teatavate süvamereliikide püügikoormusi vähendada vastavalt Rahvusvaheliselt Mereuurimise Nõukogult (ICES) saadud teaduslikele nõuannetele. (16) Kalapüügivõimalusi tuleks kasutada kõnealuseid küsimusi käsitlevate ühenduse õigusaktidega ettenähtud korras, eelkõige vastavalt järgmistele õigusaktidele: komisjoni 20. mai 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 1381/87, millega kehtestatakse kalalaevade tähistamist ja dokumenteerimist käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad, ( 9 ) komisjoni 22. septembri 1983. aasta määrus (EMÜ) nr 2807/83, milles sätestatakse liikmesriikide kalasaaki käsitleva teabe registreerimise üksikasjalikud eeskirjad, ( 10 ) nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, ( 11 ) nõukogu 4. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1954/2003, mis käsitleb teatavate ühenduse kalastuspiirkondade ja kalavarudega seotud püügikoormuse korraldamist, nõukogu 27. juuni 1994. aasta määrus (EÜ) nr 1626/94, millega kehtestatakse Vahemere kalavarude kaitse teatavad tehnilised meetmed, ( 12 ) nõukogu 27. juuni 1994. aasta määrus (EÜ) nr 1627/94, millega nähakse ette eriotstarbelisi püügilube käsitlevad üldsätted, ( 13 ) nõukogu 22. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 601/2004, millega sätestatakse teatavad kalastustegevuse suhtes kohaldatavad kontrollimeetmed Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni alla kuuluvas piirkonnas, ( 14 ) nõukogu 18. detsembri 1997. aasta määrus (EÜ) nr 88/98, millega kehtestatakse teatavad tehnilised meetmed Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi vete kalavarude kaitseks, ( 15 ) nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määrus (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu, ( 16 ) nõukogu 29. juuni 1998. aasta määrus (EÜ) nr 1434/98, millega täpsustatakse tingimusi, mille alusel võib lossida heeringat muuks tööstuslikuks otstarbeks kui vahetult inimtoiduks, ( 17 ) nõukogu 26. veebruari 2004. aasta määrus nr 423/2004, millega kehtestatakse meetmed tursavarude taastamiseks, ( 18 ) komisjoni 18. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2244/2003, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad laevaseire satelliitsüsteemide kohta, ( 19 ) nõukogu 22. septembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 2930/86 kalalaevade omaduste määratlemise kohta, ( 20 ) nõukogu 14. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 973/2001, milles sätestatakse teatavad tehnilised meetmed teatavate siirdekalavarude kaitseks, ( 21 ) nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2347/2002, millega kehtestatakse süvamere kalavarude püügi suhtes kohaldatavad konkreetsed juurdepääsunõuded ja nendega seotud tingimused, ( 22 ) ning nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2270/2004, millega määratakse kindlaks teatavate süvamere kalavarude püügivõimalused 2005. ja 2006. aastaks. ( 23 ) (17) Kalavarude kaitse parandamiseks tuleks 2005. aastal püügi suhtes rakendada teatavad täiendavad kontrollimeetmed ja tehnilised tingimused. (18) La Manche’i lääneosa merikeelevarude, uusmeremaa merluusi varude ning norra salehomaari varude suhtes on vaja kohaldada ajutist püügikoormuse reguleerimise kava. Kattegati, Põhjamere, Skagerraki ja La Manche’i lääneosa, Iiri mere ning Šotimaa lääneosa tursavarude puhul on olemasolevat püügikoormuse reguleerimise kava vaja kohandada. (19) Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 alusel on nõukogu kohustatud tegema otsuse püügipiirangute ja/või püügikoormuse piirangutega seotud tingimuste kohta. Teadussoovitustest nähtub, et kokkulepitud TACi märkimisväärselt ületav saak kahjustab säästvat kalapüüki. Seetõttu on asjakohane kehtestada seotud tingimused, mille tulemuseks on kokkulepitud kalapüügivõimaluste tõhusam rakendamine. (20) ICESi nõuannete kohaselt on vaja kehtestada ajutine püügikoormuse reguleerimise süsteem tehnilise otstarbega tobiapüügi jaoks ICESi alapiirkonnas IV ja rajooni IIIa põhjaosas. (21) Teaduslikest nõuannetest nähtub, et Põhjamere atlandi merilesta ei püüta säästvalt ning vette tagasi lastud kalade hulk on väga suur. Teadussoovitustest ja Põhjamere piirkondlike nõuandekomisjonide nõuannetest nähtub, et on asjakohane kohandada kalapüügivõimalusi seoses atlandi lesta püügiga tegelevate laevade püügikoormusega. (22) Määruses (EÜ) nr 423/2004 sätestatud tursa püügikoormuse piirangute kohandamiseks tehakse ettepanek rakendada teistsugust korda, et püügikoormus oleks kooskõlas lubatud väljapüügimahuga vastavalt kõnealuse määruse artikli 8 lõikele 3. (23) Loode-Atlandi kalastusorganisatsioon (NAFO) võttis 15.–19. septembril 2003 toimunud 25. aastakoosolekul vastu süvalesta taastamiskava NAFO alapiirkonnas 2 ja rajoonides 3KLMNO. Kavas nähakse ette TACi taseme vähendamine 2007. aastani ning selle tõhusat kohaldamist tagavad täiendavad meetmed. Kõnealust kava on vaja rakendada 2005. aastal, kuni võetakse vastu nõukogu määrus süvalestavaru taastamise mitmeaastaste meetmete rakendamise kohta. (24) NAFO võttis 13.–17. septembrini 2004 toimunud 26. aastakoosolekul vastu mitme seni reguleerimata varu majandamismeetmed, mis hõlmavad rajooni 3LNO railasi, rajooni 3O meriahvenaid ning rajooni 3NO valget ameerikalutsu. Seega on vaja need meetmed rakendada ja püügivõimalused liikmesriikide vahel jaotada. (25) Et tagada ühenduse kui Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni (CCAMLR) lepinguosalise võetud rahvusvaheliste kohustuste täitmine, mille hulka kuulub kohustus kohaldada CCAMLRi komisjoni vastuvõetud meetmeid, tuleks kohaldada nimetatud komisjoni poolt kalastushooajaks 2004–2005 kindlaksmääratud lubatud väljapüügimahtu ning sellele vastavaid ajapiiranguid. (26) CCAMLR võttis 2004. aastal oma XXIII aastakoosolekul vastu vastava kalavaru püügi piirarvu, mis on lubatud iga CCAMLRi liikme kinnitatud püügiettevõttele. CCAMLR kiitis heaks ka ühenduse kalalaevade osalemise Dissostichus spp. uurimuslikus püügis FAO alapiirkonnas 88.1 ning rajoonides 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a ja 58.4.3b ning kehtestas asjaomase kalapüügi suhtes püügi ja kaaspüügi piirarvud ning teatavad konkreetsed tehnilised meetmed. Kõnealuseid piiranguid ja tehnilisi meetmeid tuleks samuti kohaldada. (27) Ühenduse kaluritele elatusvahendite tagamiseks on tähtis avada kõnealused püügipiirkonnad 1. jaanuaril 2005. Küsimuse kiireloomulisuse tõttu on hädavajalik teha erand kuue nädala pikkusest ajast, millele viidatakse Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa ühenduste asutamislepingute juurde kuuluva protokolli (riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus) I jao punktis 3, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







I PEATÜKK

REGULEERIMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva määrusega nähakse ette teatavate kalavarude ja kalavarurühmadega seotud püügivõimalused 2005. aastaks ning eritingimused, mille kohaselt neid püügivõimalusi tohib kasutada.

Teatavate Antarktika kalavarude osas määratakse püügivõimalused ja eritingimused siiski kindlaks IF lisas nimetatud ajavahemikeks.

Artikkel 2

Reguleerimisala

Käesolevat määrust kohaldatakse:

a) ühenduse kalalaevade suhtes (edaspidi “ühenduse laevad”); ja

b) kolmandate riikide lipu all sõitvate ja kolmandates riikides registreeritud laevade suhtes (edaspidi “kolmanda riigi laevad”) liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes (edaspidi “EÜ veed”).

Artikkel 3

Mõisted

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) kalapüügivõimalused — i) lubatud väljapüügimaht (TACid) või püügiloaga laevade arv ja/või kõnealuste lubade kehtivusaeg; ii) ühenduse kasutuses olevad TACid; iii) ühendusele kolmandate riikide vetes eraldatud kvoodid; iv) ühenduse kalapüügivõimalused, mis antakse liikmesriikidele punktide ii ja iii alusel, väljendatuna kvootides; v) kolmandatele riikidele ühenduse vetes kalastamiseks eraldatud kvoodid;

b) rahvusvahelised veed — veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla;

c) NAFO tsoon — see osa Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni (NAFO) konventsioonialast, mis ei kuulu rannikuäärsete riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla;

d) Skagerrak — ala, mis piirneb läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani ulatuva joonega ning lõunas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega;

e) Kattegat — ala, mis piirneb põhjas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega ning lõunast Hasenørest Gnibenini, Korshagest Spodsbjergini ja Gilbjerg Hovedist Kullenini ulatuva joonega;

f) Põhjameri — ICESi alapiirkond IV ning ICESi rajooni IIIa osa, mis ei ole hõlmatud punktis d esitatud Skagerraki määratlusega;

g) Liivi laht — ala, mis piirneb läänes Oviši majakast (57o34,1234′ N, 21o42,9574′ E) Läti läänerannikul Saaremaa Loodeneeme kaljurahuni (57o57,4760′ N, 21o58,2789′ E), sealt lõuna suunas Sõrve poolsaare kõige lõunapoolsema punktini ulatuva ning sealt kirde suunas piki Saaremaa idarannikut kulgeva joonega ning põhjas joonega, mille koordinaadid on 58o30,0′ N 23o13,2′ E kuni 58o30,0′ N 23o41′ E;

h) Cádizi laht — ICESi alarajooni IXa piirkond, mis jääb läänepikkusest 7o23′48″ ida poole.

Artikkel 4

Kalastusvööndid

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi vööndite määratlusi:

a) ICES (Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu) kalastusvööndid, nagu on määratletud 17. detsembri 1991. aasta määrusega (EMÜ) nr 3880/91 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta ( 24 );

b) CECAF (Kesk-Atlandi idaosa või FAO kalastusvöönd 34) kalastusvööndid, nagu on määratletud 23. oktoobri 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 2597/95 nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades ( 25 );

c) NAFO (Loode-Atlandi kalastusorganisatsioon) kalastusvööndid, nagu on määratletud 30. juuni 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 2018/93 Loode-Atlandi piirkonnas kalastavate liikmesriikide saagi ja kalandustegevuse statistiliste andmete esitamise kohta ( 26 );

d) CCAMLR (Antarktika vete elusressursside kaitse konventsioon) kalastusvööndid, nagu on määratletud määrusega (EÜ) nr 601/2004.







II PEATÜKK

ÜHENDUSE LAEVADE KALAPÜÜGIVÕIMALUSED JA NENDEGA SEOTUD TINGIMUSED

Artikkel 5

Kalapüügivõimalused ja nende jaotamine

1. Ühenduse laevade kalapüügivõimalused ühenduse vetes või teatavates ühenduse vetest väljajäävates vetes ning nende kalapüügivõimaluste jaotamine liikmesriikide vahel sätestatakse I lisas.

▼M1

2. Ühenduse laevadel on lubatud kalastada I lisas sätestatud kvoodi alusel ning vastavalt artiklites 9, 16 ja 17 kehtestatud tingimustele vetes, mis kuuluvad Fääri saarte, Gröönimaa, Islandi ja Norra kalandusjurisdiktsiooni ning Jan Mayeni ümbruse kalastusvööndi alla.

▼B

3. Komisjon määrab kindlaks ühenduse kasutuses olevad moivapüügi võimalused kalastusvööndites V, XIV (Gröönimaa veed) 7,7 % ulatuses moiva TACist niipea, kui TAC on kindlaks määratud.

4. Komisjon võib suurendada põhjaputassuu püügi võimalusi kalastusvööndites I–XIV (EÜ veed ja rahvusvahelised veed) ja heeringapüügi võimalusi vööndites I ja II (EÜ veed ja rahvusvahelised veed) määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 nimetatud korras, kui kolmandad riigid ei majanda kõnealuseid varusid vastutustundlikult.

Artikkel 6

Jaotamisega seotud erisätted

I lisas sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et see ei piira:

a) kvootide vahetamist määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 kohaselt;

b) ümberjaotamist määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 21 lõike 4, artikli 23 lõike 1 ja artikli 32 lõike 2 kohaselt;

c) täiendavaid lossimisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 kohaselt;

d) koguste kinnipidamist määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 kohaselt;

e) mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 kohaselt.

Artikkel 7

Kvoodisüsteemi paindlikkus

Käesoleva määruse I lisaga määratakse 2005. aastaks kindlaks:

a) varud, mille suhtes kohaldatakse ennetuslikke või analüütilisi TACe;

b) varud, mille suhtes tuleb kohaldada määruse (EÜ) nr 847/96 artiklitega 3 ja 4 ettenähtud paindlikku ühest aastast teise ülekandmist; ja

c) varud, mille suhtes tuleb kohaldada kõnealuse määruse artikli 5 lõikes 2 sätestatud karistuskoefitsiente.

Artikkel 8

Saagi ja kaaspüügi lossimistingimused

1. Pardal ei tohi hoida ega laevalt lossida kalavarusid, mille suhtes on kalapüügivõimalused kindlaks määratud, välja arvatud juhul, kui:

a) saagi on püüdnud liikmesriigi laevad, millel on kvoot ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud; või

b) saak moodustab osa ühendusele kuuluvast püügiosast, mis ei ole kvootidena liikmesriikide vahel ära jaotatud ega ammendatud; või

c) kalaliigid, välja arvatud heeringas ja makrell, on segi muude liikidega ning püütud määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 4 kohaselt võrkudega, mille silmasuurus on alla 32 millimeetri, ning ei ole sorteeritud ei laeval ega lossimisel; või

d) heeringasaak vastab III lisa punkti 12 nõuetele; või

e) makrellisaak, mis on segi hariliku stauriidi või sardiiniga, ei sisalda makrelli üle 10 % pardal oleva makrelli, hariliku stauriidi ja sardiini kogukaalust, ning saak ei ole sorteeritud ei laeval ega lossimisel; või

f) saak on püütud määruse (EÜ) nr 850/98 või määruse (EÜ) nr 88/99 alusel tehtud teadusuuringute käigus.

2. Kõik lossitud kogused arvestatakse kvoodist maha, või kui ühenduse osa ei ole kvoodi alusel liikmesriikide vahel ära jaotatud, ühenduse osast maha, välja arvatud lõike 1 punktidele c, d, e ja f vastav saak.

3. Erandina lõikest 1, kui liikmesriigi heeringapüügi võimalused alapiirkonnas II (EÜ veed), alapiirkondades III ja IV ning alarajoonis VIId on ammendatud, ei tohi asjaomase liikmesriigi lipu all sõitvad ühenduses registreeritud laevad, mis tegutsevad püügipiirkonnas, mille suhtes kehtivad asjaomased püügipiirangud, lossida sorteerimata ja heeringat sisaldavaid saake.

4. Kaaspüügi määr ja realiseerimine määratakse kindlaks vastavalt määruse (EÜ) nr 850/98 artiklitele 4 ja 11 ning määruse (EÜ) nr 88/98 artiklitele 2 ja 3.

Artikkel 9

Juurdepääsupiirangud

Ühenduse laevad ei tohi kalastada Skagerrakis 12 meremiili ulatuses Norra lähtejoontest. Taani ja Rootsi lipu all sõitvatel laevadel on siiski lubatud kalastada kuni 4 miili kaugusel Norra lähtejoontest.

▼M1

Ühenduse laevad võivad kalastada Islandi jurisdiktsiooni alla kuuluvate vete piirkonnas, mis on piiratud järgmisi koordinaate ühendavate sirgjoontega:

Edelapiirkond 1. 63° 12′ N ja 23° 05′ W, koordinaadid 62° 00′ N ja 26° 00′ W 2. 62° 58′ N ja 22° 25′ W 3. 63° 06′ N ja 21° 30′ W 4. 63° 03′ N ja 21° 00′ W, sealt 180° 00′ S;

Kagupiirkond 1. 63° 14′ N ja 10° 40′ W 2. 63° 14′ N ja 11° 23′ W 3. 63° 35′ N ja 12° 21′ W 4. 64° 00′ N ja 12° 30′ W 5. 63° 53′ N ja 13° 30′ W 6. 63° 36′ N ja 14° 30′ W 7. 63° 10′ N ja 17° 00′ W, sealt 180° 00′ S.

▼B

Artikkel 10

Sortimata saagi lossimisega seotud eritingimused alapiirkondades IIa (EÜ veed), III, IV ja VIId

Alapiirkondades IIa (EÜ veed), III, IV ja VIId püütud sortimata saagi lossimise suhtes kohaldatakse II lisas sätestatud meetmeid.

Artikkel 11

Muud tehnilised ja kontrollimeetmed

III lisas sätestatud tehnilisi meetmeid kohaldatakse 2005. aastal lisaks tehnilistele meetmetele, mis on ette nähtud määrustega (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 88/98, (EÜ) nr 1626/94 ja (EÜ) nr 973/2001.

III lisa punkti 10 üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 nimetatud korras.

Artikkel 12

Püügikoormuse piirangud ja nendega seotud tingimused kalavarude majandamisel

1. Ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. jaanuarini 2005 kohaldatakse Kattegati, Põhjamere, La Manche’i idaosa, Skagerraki, Šotimaa läänerannikuvete ja Iiri mere tursavarude majandamise suhtes 19. detsembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2287/2003, millega määratakse 2004. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes ( 27 ) V lisa punktides 1 kuni 5, 6a, 6c, 6d, 6e ja 7 kuni 22 sätestatud püügikoormuse piiranguid ja nendega seotud tingimusi.

2. Ajavahemikul 1. veebruarist 2005 kuni 31. detsembrini 2005 kohaldatakse lõikes 1 nimetatud tursavarude majandamise suhtes IVa lisas sätestatud püügikoormuse piiranguid ja nendega seotud tingimusi.

3. Alates 1. veebruarist 2005 kohaldatakse IVb lisas sätestatud püügikoormuse piiranguid ja nendega seotud tingimusi Biskaia lahe ja Pürenee poolsaare läänerannikuvete püügipiirkondade majandamise suhtes.

4. Alates 1. veebruarist 2005 kohaldatakse IVc lisas sätestatud püügikoormuse piiranguid ja nendega seotud tingimusi La Manche’i lääneosa hariliku merikeele varude majandamise suhtes.

5. V lisas sätestatud püügikoormuse piiranguid ja nendega seotud tingimusi kohaldatakse Skagerraki ja Põhjamere tobiavarude majandamise suhtes.

6. Komisjon kehtestab piirkondade IIa, IIIa ja IV tobia püügi lõplikud püügikoormused 2005. aastaks V lisa punktis 6 sätestatud eeskirjade põhjal.

7. Kõigil laevadel, mis kasutavad vastavalt lisade IVa, IVb ja IVc punktis 4 nimetatud püügivahendeid ja mis kalastavad vastavalt lisade IVa, IVb ja IVc punktis 2 nimetatud piirkondades, peab olema eriotstarbeline püügiluba, mis on antud välja kooskõlas määruse (EÜ) nr 1627/94 artikliga 7.

8. Liikmesriigid tagavad, et 2005. aastal ei ületa süvamere kalapüügiluba omavate laevade püügikoormuse tasemed (mõõdetuna sadamast äraoldud kilovatt-püügipäevades) 90 % keskmisest aastasest püügikoormusest, mille kõnealuse liikmesriigi laevad kasutasid 2003. aastal kalastusretkedel, mille jaoks neil oli süvamere kalapüügiluba ja mille jooksul püüti nõukogu määruse (EMÜ) nr 2347/2002 I ja II lisas loetletud süvamereliike.







III PEATÜKK

KOLMANDA RIIGI LAEVADE KALAPÜÜGIVÕIMALUSED JA NENDEGA SEOTUD TINGIMUSED

Artikkel 13

Luba

Barbadose, Guyana, Jaapani, Lõuna-Korea, Norra, Suriname, Trinidadi ja Tobago ning Venezuela lipu all ning Fääri saartel registreeritud laevadel on lubatud kalastada ühenduse vetes I lisas sätestatud kvootide alusel ning artiklitega 14, 15, 18, 19, 20, 21, 22, 23 ja 24 ettenähtud tingimustel.

Artikkel 14

Geograafilised piirangud

Kalastamine on lubatud:

a) Norra lipu all sõitvatel või Fääri saartel registreeritud laevadel 200 meremiili laiuse vööndi nendes osades, mis asuvad vähemalt 12 meremiili kaugusel liikmesriikide lähtejoontest Põhjameres, Kattegatis ja Atlandi ookeanis põhja pool 43o00′ N, välja arvatud määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 18 nimetatud ala; Norra lipu all sõitvatel laevadel on lubatud Skagerrakis kalastada vähemalt nelja meremiili kaugusel mere pool Taani ja Rootsi lähtejoontest;

b) Barbadose, Guyana, Jaapani, Lõuna-Korea, Suriname, Trinidadi ja Tobago ning Venezuela lipu all sõitvatel laevadel 200 meremiili laiuse vööndi nendes osades, mis asuvad vähemalt 12 meremiili kaugusel mere pool Prantsuse Guajaana departemangu lähtejoontest.

Artikkel 15

Saagi ja kaaspüügi lossimistingimused

Kalaliike, mille püügivõimalused on kindlaks määratud, ei tohi pardal hoida ega lossida, kui saaki ei ole püüdnud kolmanda riigi laevad, millel on kvoot ja kõnealune kvoot ei ole ammendatud.







IV PEATÜKK

ÜHENDUSE LAEVADE LITSENTSISÜSTEEM

Artikkel 16

Litsentsid ja nendega seotud tingimused

1. Olenemata määrusega (EÜ) nr 1627/94 sätestatud kalapüügilitsentside ja eriotstarbeliste püügilubade üldeeskirjadest, toimub kalapüük kolmandate riikide vetes kolmandate riikide asutuste poolt väljaantud litsentsi alusel.

Esimene lõik ei kehti siiski järgmiste ühenduse laevade suhtes, mis kalastavad Põhjamerel Norrale kuuluvates vetes:

a) laevad kogumahutavusega kuni 200 GT;

b) laevad, mis püüavad inimtoiduks ettenähtud kalaliike, välja arvatud makrell;

c) Rootsi lipu all sõitvad laevad, kooskõlas kehtivate tavadega.

2. Litsentside maksimaalne arv ja muud nendega seotud tingimused määratakse kindlaks VI lisa I osas. Litsentsitaotlustesse märgitakse kalapüügi liigid ning litsentsi taotlevate laevade nimed ja tunnused ning liikmesriikide ametiasutused esitavad kõnealused taotlused komisjonile. Komisjon esitab taotlused asjaomaste kolmandate riikide asutustele.

Kui liikmesriik kannab teisele liikmesriigile üle VI lisa I osas nimetatud kalastuspiirkonna kvoodi (vahetusleping), tuleb üle kanda ka asjaomased litsentsid ja teatada sellest komisjonile. VI lisa I osas sätestatud litsentside üldarvu kalastuspiirkonna kohta ei tohi siiski ületada.

3. Ühenduse laevad peavad järgima kaitse- ja kontrollimeetmeid ning kõiki muid kalastusvööndis kehtivaid tingimusi.

Artikkel 17

Fääri saared

Ühenduse laevad, millel on litsents ühe kalaliigi spetsialiseeritud püügiks Fääri saarte vetes, võivad teise kalaliigi spetsialiseeritud püügiga tegeleda ainult juhul, kui nad teatavad muudatusest ette Fääri saarte asutustele.







V PEATÜKK

KOLMANDA RIIGI LAEVADE LITSENTSISÜSTEEM

Artikkel 18

Kohustus omada litsentsi ja eriotstarbeline püügiluba

1. Olenemata määruse (EÜ) nr 2847/93 artiklist 28b, on Norra lipu all sõitvad laevad kogumahutavusega kuni 200 GT vabastatud litsentsi ja püügiloa kohustusest.

2. Litsents ja eriotstarbeline püügiluba peavad olema laeva pardal. Fääri saartel või Norras registreeritud laevad on kõnealusest kohustusest vabastatud.

3. Kolmandate riikide laevad, millel on püügiluba 31. detsembril 2004, võivad püüki jätkata alates 1. jaanuarist 2005 kuni ajani, mil püügiloaga laevade nimekiri on komisjonile esitatud ning komisjon on selle heaks kiitnud.

Artikkel 19

Litsentsi ja eriotstarbelise püügiloa taotlemine

Kolmanda riigi asutuse poolt komisjonile esitatud litsentsi- ja eriotstarbelise püügiloa taotlusega koos tuleb esitada järgmised andmed:

a) laeva nimi;

b) registrinumber;

c) pardatähis;

d) registreerimissadam;

e) omaniku või prahtija nimi ja aadress;

f) kogumahutavus ja -pikkus;

g) mootori võimsus;

h) kutsungsignaal ja raadiosagedus;

i) kavandatav püügiviis;

j) kavandatav püügipiirkond;

k) liigid, mida kavatsetakse püüda;

l) taotletava litsentsi kestus.

Artikkel 20

Litsentside arv

Litsentside arv ja nendega seotud eritingimused määratakse kindlaks VI lisa II osas.

Artikkel 21

Tühistamine ja kehtetuks tunnistamine

1. Litsentsid ja eriotstarbelised püügiload võib tühistada uute litsentside ja eriotstarbeliste püügilubade väljaandmisel. Tühistamine jõustub komisjoni poolt väljaantavate uute litsentside ja eriotstarbeliste püügilubade väljaandmise kuupäevale eelneval päeval. Uued litsentsid ja eriotstarbelised püügiload jõustuvad nende väljaandmise kuupäeval.

2. Litsentsid ja eriotstarbelised püügiload tunnistatakse täielikult või osaliselt kehtetuks enne kehtivusaja lõppu juhul, kui kõnealuse kalavaru I lisas sätestatud kvoodid on ammendatud.

3. Litsentsid ja eriotstarbelised püügiload tunnistatakse kehtetuks juhul, kui ei täideta käesoleva määrusega ettenähtud kohustusi.

Artikkel 22

Asjakohaste eeskirjade täitmata jätmine

1. Laevadele, mis ei ole täitnud käesolevas määruses ettenähtud kohustusi, ei anta litsentsi ega eriotstarbelist püügiluba kuni 12 kuu jooksul.

2. Komisjon esitab asjaomase kolmanda riigi asutustele nende laevade nimed ja tunnused, millele asjakohaste eeskirjade rikkumise tõttu ei anta luba kalastada ühenduse kalastusvööndis järgneva kuu või kuude jooksul.

Artikkel 23

Litsentsiomaniku kohustused

1. Kolmanda riigi laevad täidavad kalastusvööndis kalastades kaitse- ja kontrollimeetmeid ning kõiki muid selles vööndis ühenduse laevade kalastustegevust reguleerivaid sätteid, esmajoones määrusi (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94, (EÜ) nr 88/98, (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 1434/98 ja (EMÜ) nr 1381/87.

2. Lõikes 1 nimetatud laevad peavad püügipäevikut, kuhu kantakse VII lisa I osas ettenähtud teave.

3. Kolmanda riigi laevad, välja arvatud ICESi rajoonis IIIa kalastavad Norra lipu all sõitvad laevad, edastavad komisjonile VIII lisas sätestatud teabe kõnealuses lisas ettenähtud eeskirjade kohaselt.

Artikkel 24

Prantsuse Guajaana departemangu käsitlevad erisätted

1. Litsentside andmine kalapüügiks Prantsuse Guajaana departemangu vetes on seotud asjaomase laeva omaniku kohustusega lubada komisjoni taotluse korral laeva pardale vaatleja.

2. Kui laeval on merikogerlaste või tuuni püügilitsents Prantsuse Guajaana departemangu vetes, peab laeva kapten esitama Prantsuse asutustele iga reisile järgneva lossimise kohta deklaratsiooni, milles teatatakse pärast eelmise deklaratsiooni esitamist püütud ja pardal hoitavad krevetikogused. Kõnealune deklaratsioon peab vastama VI lisa III osas sätestatud näidisele. Kapten vastutab deklaratsiooni täpsuse eest. Prantsuse asutused võtavad kõik deklaratsioonide täpsuse kontrollimiseks vajalikud meetmed, võrreldes neid eelkõige artikli 23 lõikes 2 nimetatud püügipäevikuga. Deklaratsioonile kirjutab pärast vastavuse kontrollimist alla pädev ametiisik. Prantsuse asutused saadavad enne iga kuu lõppu komisjonile kõik eelmise kuu deklaratsioonid.

3. Prantsuse Guajaana departemangu vetes kalastavad laevad peavad pidama VII lisa II osas esitatud näidisele vastavat püügipäevikut. Kõnealuse püügipäeviku koopia saadetakse Prantsuse asutuste kaudu komisjonile iga püügireisi viimasele päevale järgneva 30 päeva jooksul.

4. Kui komisjon ei ole ühe kuu jooksul saanud teavet asjaomaselt laevalt, millel on püügilitsents Prantsuse Guajaana departemangu vetes, tunnistatakse selle laeva litsents kehtetuks.







VI PEATÜKK

NAFO TSOONIS KALASTAVAID ÜHENDUSE LAEVU KÄSITLEVAD ERISÄTTED







1. JAGU

Ühenduse osalus

Artikkel 25

Laevade loetelu

1. Ainult need ühenduse kalalaevad, mille kogumahutavus on üle 50 GT, millel on nende lipuliikmesriigi väljaantud eriotstarbelist püügiluba ja mis kuuluvad NAFO laevaregistrisse, võivad loas ettenähtud tingimustel püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida NAFO tsoonist pärit kalavarusid.

2. Iga liikmesriik edastab komisjonile elektroonilisel kujul vähemalt 15 päeva enne uue laeva sisenemist NAFO tsooni kõik muudatused loetelus, mis käsitleb tema lipu all sõitvaid ühenduses registreeritud laevu, millel on luba kalastada NAFO tsoonis. Komisjon edastab teabe viivitamata NAFO sekretariaadile.

3. Lõikes 2 märgitud teave sisaldab järgmist teavet:

a) laeva sisenumber, nagu on määratletud komisjoni 30. detsembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 26/2004 (ühenduse kalalaevastiku registri kohta) ( 28 ) I lisas;

b) rahvusvaheline raadiokutsung;

c) vajaduse korral laeva prahtija;

d) laeva tüüp.

4. Ajutiselt liikmesriigi lipu all sõitvate laevade (laevapereta prahitud) kohta edastatakse järgmine teave:

a) kuupäev, millest alates laeval on lubatud sõita liikmesriigi lipu all;

b) kuupäev, millest alates liikmesriik on andnud laevale NAFO tsoonis kalastamise loa;

c) riigi nimi, mille territooriumil laev on registreeritud või olnud registreeritud, ning kuupäev, millest alates laev lõpetas sõitmise kõnealuse riigi lipu all;

d) laeva nimi;

e) pädeva siseriikliku asutuse poolt määratud laeva ametlik registrinumber;

f) laeva kodusadam pärast üleminekut;

g) laeva omaniku või prahtija nimi;

h) kinnitus, et laeva kapten on saanud NAFO tsoonis kehtivate eeskirjade koopia;

i) peamised kalaliigid, mida laev NAFO tsoonis püüab;

j) alapiirkonnad, kus laev kavatseb kalastada.







2. JAGU

Tehnilised meetmed

Artikkel 26

Võrgusilma suurus

1. Käesoleva määruse IX lisas nimetatud põhjaliikide spetsialiseeritud püügil on keelatud kasutada traalnootasid, mille mõnes osas on võrgusilma suurus alla 130 mm. Lühiuimkalmaari (Illex illecebrosus) spetsialiseeritud püügil võib võrgusilm olla minimaalselt 60 mm. Railaste (Rajidae) spetsialiseeritud püügil tohib võrgusilma suurus olla minimaalselt 280 mm noodapäras ja 220 mm traali muudes osades.

2. Harilikke süvameregarneele (Pandalus borealis) püüdvad laevad peavad kasutama võrke, mille minimaalne silmasuurus on 40 mm.

Artikkel 27

Võrgutarindid

1. Keelatud on kasutada vahendeid ja meetodeid, mida käesolevas artiklis pole kirjeldatud ja mis ummistavad võrgusilmi või vähendavad nende suurust.

2. Kahjustuste vähendamiseks või vältimiseks võib noodapära alla kinnitada purjeriiet, võrku või muud materjali.

3. Noodapära ülaossa võib kinnitada vahendeid tingimusel, et need ei ummista noodapära võrgusilmi. Päraülakaitsete kasutamine peab piirduma X lisas nimetatud kaitsetega.

4. Harilikke süvameregarneele (Pandalus borealis) püüdvad laevad peavad kasutama sorteerimisvõresid või -reste, mille trellide maksimaalne vahe on 22 mm. Rajoonis 3L süvameregarneele püüdvad laevad peavad olema varustatud vähemalt 72 cm pikkuste kettidega, nagu on kirjeldatud III lisa 4. liites.

Artikkel 28

Kaaspüük

1. Laevade kaptenid ei tohi tegelda nende liikide spetsialiseeritud püügiga, mille suhtes kehtivad kaaspüügi piirarvud. Kalaliigi püük on spetsialiseeritud, kui kõnealune liik massiprotsentides moodustab suurima osa ühe loomusega saadud saagist.

2. ID lisas nimetatud liikide kaaspüük, mille kohta ühendus ei ole NAFO tsooni mingis osas kvoote kehtestanud ja mis seal saadakse mis tahes liigi spetsialiseeritud püügil, ei tohi olla üle 2 500 kg iga pardal oleva liigi kohta või üle 10 % pardal hoitava kogusaagi massist, olenevalt sellest, kumb on suurem. NAFO tsooni osas, kus teatavate liikide spetsialiseeritud püük on keelatud või kus “muud” kvoodid on täiel määral ära kasutatud, ei tohi ID lisas loetletud liikide kaaspüük olla suurem kui vastavalt 1 250 kg või 5 %.

3. Kui kaaspüügi piirarvudega kalaliikide kogumäär ühe loomuse kohta ületab lõikes 2 nimetatud määrad, peavad laevad viivitamata siirduma vähemalt viie meremiili kaugusele eelmisest loomusekohast. Kui kaaspüügi piirarvudega kalaliikide kogumäär mis tahes järgmises loomusekohas ületab kõnealused piirmäärad, siirduvad laevad jälle viivitamata vähemalt viie meremiili kaugusele eelmisest loomusekohast ega pöördu sellele alale tagasi enne, kui on möödunud vähemalt 48 tundi.

4. Harilikke süvameregarneele (Pandalus borealis) püüdvad laevad siirduvad juhul, kui ID lisas loetletud liikide kaaspüügi kogumäär mis tahes loomusekohas ületab rajoonis 3M 5 % massist ja rajoonis 3L 2,5 % massist, viivitamata vähemalt viie meremiili kaugusele eelmisest loomusekohast.

5. Süvameregarneelisaaki ei võeta põhjakalade kaaspüügi määra arvutamisel arvesse.

Artikkel 29

Kalade alammõõt

NAFO tsoonist püütud kalu, mille suurus ei vasta XI lisas esitatud nõuetele, ei tohi töödelda, pardal hoida, ümber laadida, lossida, transportida, säilitada, müüa, välja panna ega müügiks pakkuda, vaid need tuleb kohe merre tagasi heita. Kui püütud alamõõduliste kalade kogus teatavates kalastusvetes ületab 10 % kogu püütud kalakogusest, siirdub laev enne kalapüügi jätkamist eelmisest loomusekohast vähemalt 5 meremiili kaugusele. Töödeldud kala, mille suhtes kohaldatakse minimaalse suuruse nõudeid ja mis on XI lisas ettenähtud pikkusest väiksem, loetakse pärinevaks alamõõdulisest kalast.







3. JAGU

Kontrollimeetmed

Artikkel 30

Toodete märgistamine ja eraldi ladustamine

1. Töödeldud kala, mis on püütud NAFO tsoonis, märgistatakse nii, et on võimalik eristada kõiki kalaliike ja tooteliike. Märkida tuleb ka saagi pärinemine NAFO tsoonist.

2. Püügirajoonis 3L püütud krevettide ning alapiirkonnas 2 ja rajoonides 3KLMNO püütud süvalesta puhul märgitakse saagi pärinemine konkreetselt alalt.

3. Iga liigi saak paigutatakse selgelt eraldi teiste liikide saakidest. NAFO tsoonis püütud saak paigutatakse eraldi väljastpoolt seda ala püütud saagist.

Saagi võib paigutada mitmesse trümmi ossa, kuid igas trümmiosas eraldatakse see plasti, vineeri, võrgu vms abil selgelt teiste liikide saakidest.

Artikkel 31

Toodangu päevaraamat ja lastiplaan

1. Lisaks sellele, et kalalaevade kaptenid peavad täitma määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklitega 6, 8, 11 ja 12 ettenähtud nõudeid, peavad nad kandma püügipäevikusse käesoleva määruse XII lisas loetletud andmed.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile enne iga kuu 15. kuupäeva elektroonilisel kujul XIII lisas nimetatud liikide eelmise kuu jooksul lossitud kogused ja määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklite 11 ja 12 alusel saadud teabe.

3. Ühenduse laeva kapten peab ID lisas loetletud liikide saagi kohta:

a) toodangu päevaraamatut, millesse kantakse järjest kogu toodang kalaliikide kaupa;

b) lastiplaani, milles on näha eri liikide asukoht trümmides ja nende liikide pardalolevad kogused tootekaalu kilogrammides.

4. Lõikes 3 osutatud toodangu päevaraamatut ja lastiplaani ajakohastatakse iga päev eelmise päeva suhtes, mis algab kell 00.00 (UTC) ja lõpeb kell 24.00 (UTC), ning hoitakse pardal, kuni laev on tühjaks laaditud.

5. Kapten osutab vajalikku abi päevaraamatus esitatud koguste ja pardal säilitatavate töödeldud toodete kontrollimisel.

Artikkel 32

Võrgud

IX lisas loetletud ühe või enama kalaliigi spetsialiseeritud püügi ajal ei tohi laevadel olla võrke, mille võrgusilma suurus on artiklis 26 sätestatust väiksem. Kalalaevadel, mis ühel ja samal püügireisil püüavad ka muudes piirkondades peale NAFO tsooni, võib niisuguseid võrke siiski olla, kui need on kindlalt soritud (kokku seotud) ja stoovitud (pakitud) ning neid ei ole võimalik kohe kasutada, see tähendab:

a) võrgud peavad olema oma traallaudade küljest lahti võetud ja ilma nooda- või traalitrosside ja -nöörideta; ja

b) tekil või teki kohal olevad võrgud peavad olema kindlalt mõne tekiehitise osa külge kinnitatud.

Artikkel 33

Ümberlaadimine

Ühenduse laevad tegelevad ümberlaadimisega NAFO tsoonis ainult juhul, kui nad on saanud selleks eelneva loa oma pädevatelt asutustelt.

Artikkel 34

Püügikoormuse kontrollimine

1. Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et tagamada artiklis 25 nimetatud laevade püügikoormuse vastavus liikmesriigi kasutada olevatele kalapüügivõimalustele NAFO tsoonis.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile NAFO tsoonis püüdvate laevade püügikavad hiljemalt 31. jaanuaril 2005 ja edaspidi vähemalt 30 päeva enne kõnealuse püügi algust. Püügikavas tuleb muuhulgas esitada kõnealuses püügipiirkonnas kalastavate laevade andmed ning kavandatud püügipäevade arv NAFO tsoonis.

Liikmesriigid teavitavad komisjoni laevade kavandatavast tegevusest muudes piirkondades.

Püügikavas peab kajastuma teate esitanud liikmesriigi kasutuses olevatele kalapüügivõimalustele vastav kogu püügikoormus kõnealuses püügipiirkonnas.

Liikmesriigid esitavad hiljemalt 31. detsembril 2005 komisjonile aruande oma püügikavade rakendamise kohta, sealhulgas püügipiirkonnas tegelikult kalastanud laevade arvu ning püügipäevade üldarvu.







4. JAGU

Hariliku süvameregarneeli suhtes kohaldatavad erisätted

Artikkel 35

Hariliku süvameregarneeli püük

Liikmesriigid teatavad komisjonile iga päev hariliku süvameregarneeli (Pandalus borealis) kogused, mis liikmesriigi lipu all sõitvad ja ühenduses registreeritud laevad on püüdnud NAFO tsooni rajoonis 3L. Püük toimub sügavamal kui 200 meetrit ning sellega tegeleb korraga üks laev iga liikmesriigi kohta.







5. JAGU

Süvalesta taastamiskava suhtes kohaldatavad erisätted

Artikkel 36

Süvalesta suhtes kohaldatav keeld

Ühenduse kalalaevadel on keelatud püüda süvalesta NAFO alapiirkonnas 2 ja rajoonides 3KLMNO ning hoida pardal, ümber laadida või lossida süvalesta, mis on püütud nimetatud piirkonnas, kui laeva pardal ei ole lipuliikmesriigis välja antud eriotstarbelist püügiluba.

Artikkel 37

Laevade loetelu

1. Liikmesriik tagab, et laevad, millele antakse artiklis 36 osutatud eriotstarbeline püügiluba, kantakse loetellu, mis sisaldab laevade nimesid ja määruse (EÜ) nr 26/2004 I lisas määratletud sisenumbreid. Liikmesriigid väljastavad eriotstarbelised püügiload alles siis, kui laev on kantud NAFO laevaregistrisse.

2. Iga liikmesriik edastab komisjonile elektroonilisel kujul lõikes 1 sätestatud loetelu ja kõik hilisemad muudatused.

3. Muudatused lõikes 1 sätestatud loetelus edastatakse komisjonile vähemalt 5 päeva enne seda, kui kõnealusesse loetellu lisatud laev siseneb NAFO alapiirkonda 2 ning rajoonidesse 3KLMNO. Komisjon edastab loetelu muudatused viivitamata NAFO sekretariaadile.

4. Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et jaotada oma süvalestakvoot lõikes 1 osutatud loetellu kantud laevade vahel. Liikmesriigid teavitavad komisjoni kvootide jaotusest 15 päeva jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 38

Aruanded

1. Artikli 37 lõikes 2 nimetatud laevade kaptenid edastavad lipuliikmesriigile järgmise aruande:

a) pardal olevad süvalesta kogused ühenduse laeva sisenemisel alapiirkonda 2 ja rajoonidesse 3KLMNO. Aruanne edastatakse mitte varem kui 12 tundi ja hiljemalt 6 tundi enne laeva iga sisenemist kõnealusesse tsooni;

b) süvalesta nädalasaak. See aruanne edastatakse esimest korda hiljemalt seitsmenda päeva lõpus pärast laeva sisenemist alapiirkonda 2 või rajoonidesse 3KLMNO, või kui kalastusretk kestab üle seitsme päeva, teatatakse hiljemalt esmaspäeval saagist, mis on püütud alapiirkonnas 2 ja rajoonides 3KLMNO eelmise pühapäeva keskööl lõppenud nädala jooksul;

c) pardal olevad süvalesta kogused ühenduse laeva väljumisel alapiirkonnast 2 ja rajoonidest 3KLMNO. See aruanne edastatakse mitte varem kui 12 tundi ja hiljemalt 6 tundi enne laeva iga väljumist kõnealusest tsoonist ning selles on kõnealuse tsooni püügipäevade arv ja kogupüük;

d) igal ümberlaadimisel peale- ja mahalaaditud süvalesta kogused ajal, mil laev on alapiirkonnas 2 ja rajoonides 3KLMNO. Need aruanded edastatakse hiljemalt 24 tunni jooksul pärast ümberlaadimise lõpetamist.

2. Liikmesriigid edastavad lõike 1 punktides a, c ja d sätestatud aruanded kohe pärast kättesaamist komisjonile.

3. Kui leitakse, et lõike 2 kohaselt teatatud süvalestasaagid on ammendanud 70 % liikmesriikidele määratud kvoodist, edastavad kaptenid lõike 1 punktis b osutatud aruandeid kolme päeva tagant.

Artikkel 39

Määratud sadamad

1. Süvalestakoguste lossimine on keelatud muudes kohtades kui NAFO lepinguosaliste määratud sadamates. Süvalesta lossimine on keelatud kolmandate riikide sadamates.

2. Liikmesriigid määravad sadamad, kus võib süvalesta lossida, ning määravad kindlaks sellega seotud inspekteerimis- ja järelevalvekorra, sealhulgas süvalesta igal lossimisel lossitavate koguste registreerimise ja teatamise tingimused.

3. Liikmesriigid edastavad komisjonile 15 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast määratud sadamate loetelu ning sellele järgneva 15 päeva jooksul lõikes 2 nimetatud inspekteerimis- ja järelevalvekorra. Komisjon edastab teabe viivitamata NAFO sekretariaadile.

4. Komisjon edastab lõikes 2 nimetatud määratud sadamate ning NAFO muude lepinguosaliste määratud sadamate loetelu viivitamata kõigile liikmesriikidele.

Artikkel 40

Kontroll sadamas

1. Liikmesriigid tagavad, et kõiki laevu, mis sisenevad määratud sadamasse alapiirkonnast 2 või rajoonidest 3KLMNO püütud süvalesta lossimiseks ja/või ümberlaadimiseks, kontrollitakse sadamas NAFO sadamate inspekteerimise kavas ettenähtud korras.

2. Lõikes 1 nimetatud laevad ei tohi saaki lossida ja/või ümber laadida enne, kui inspektorid on kohal.

3. Enne transportimist külmhoonesse või muusse sihtkohta kaalutakse kõik lossitud kogused liikide järgi.

4. Liikmesriigid edastavad vastava inspekteerimisaruande NAFO sekretariaadile ning selle koopia komisjonile seitsme tööpäeva jooksul alates inspekteerimise lõppkuupäevast.

Artikkel 41

Lossimis- ja ümberlaadimiskeeld kolmanda riigi laevadele

Liikmesriigid tagavad, et süvamerelesta lossimised ja ümberlaadimised NAFO tsoonis kalastanud kolmanda riigi laevadelt on keelatud.

Artikkel 42

Järelevalve kalapüügi üle

Liikmesriigid esitavad hiljemalt 31. detsembriks 2005 komisjonile aruande artiklites 36 kuni 41 ettenähtud meetmete rakendamise kohta, kaasa arvatud püügipäevade üldarvu.







6. JAGU

Meriahvena suhtes kohaldatavad erisätted

Artikkel 43

Meriahvena püük

1. NAFO tsooni alapiirkonnas 2 ning rajoonides IF, 3K ja 3M meriahvenat püüdva ühenduse laeva kapten teatab igal teisel esmaspäeval selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kelle lipu all laev sõidab või kelle territooriumil laev on registreeritud, eelmisel pühapäeval kell 24.00 lõppenud kahe nädala jooksul kõnealustes vööndites püütud meriahvena kogused.

Kui kogusaak moodustab 50 % TACist, esitatakse teade iga nädala esmaspäeval.

2. Liikmesriigid teatavad komisjonile igal teisel teisipäeval enne kella 12.00 meriahvena kogused, mis liikmesriigi lipu all sõitvad ja ühenduses registreeritud laevad on püüdnud eelmisel pühapäeval kell 24.00 lõppenud kahe nädala jooksul NAFO tsooni alapiirkonnas 2 ning rajoonides IF, 3K ja 3M.

Kui kogusaak moodustab 50 % TACist, esitatakse teade igal nädalal.







VII PEATÜKK

CCAMLR TSOONIS KALASTAVAID ÜHENDUSE LAEVU KÄSITLEVAD ERISÄTTED







1. JAGU

Piirangud ja laevade kohta nõutavad andmed

Artikkel 44

Keelud ja püügipiirangud

1. XIV lisas nimetatud liikide spetsialiseeritud püük on kõnealuses lisas nimetatud vööndites ja ajavahemikel keelatud.

2. Uutes ja teadusuuringutega seotud püügipiirkondades kohaldatakse XV lisas sätestatud püügi ja kaaspüügi piirarvud kõnealuses lisas nimetatud alapiirkondades.

Artikkel 45

CCAMLRi tsooni püügiloaga laevade kohta nõutavad andmed

1. Lisaks teabele, mis tuleb esitada püügiloaga laevade kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 601/2004 artikli 3 lõikele 2, edastavad liikmesriigid komisjonile alates 1. augustist 2005 kõnealuste laevade kohta järgmised andmed:

a) laeva IMO number (kui see on olemas);

b) varasem lipuriik (kui see on olemas);

c) rahvusvaheline raadiokutsung;

d) laevaomaniku nimi ja address ning tegeliku tulusaaja nimi ja aadress (kui see on teada);

e) laevatüüp;

f) ehitamise koht ja aeg;

g) pikkus;

h) järgmised värvifotod laevast: i) vähemalt 12 × 7 cm suurune foto, millel on kogu pikkuses näha laeva tüürpoord ja selle osad; ii) vähemalt 12 × 7 cm suurune foto, millel on kogu pikkuses näha laeva pakpoord ja selle osad; iii) vähemalt 12 × 7 cm suurune foto vaatega laeva ahtrisse;

i) meetmed, millega tagatakse laevale paigaldatud satelliitseirevahendi võltsimiskindel töö.

2. Alates 1. augustist 2005 edastavad liikmesriigid komisjonile laevade kohta, millel on püügiluba CCAMLRi tsoonis, võimaluse korral järgmise teabe:

a) operaatori nimi ja aadress, kui see erineb laeva omanikust;

b) kapteni nimi ja kodakondsus, võimaluse korral kalapüügikapteni nimi ja kodakondsus;

c) püügiviis või -viisid;

d) laius (m);

e) brutoregistertonnaaž;

f) laeva sideliigid ja numbrid (INMARSAT A, B ja C numbrid);

g) tavapärane meeskonnaliikmete arv;

h) peamasina või -masinate võimsus (kW);

i) kandejõud (tonnides), kalatrümmide arv ja mahutavus (m3);

j) muud andmed, mida peetakse vajalikuks (nt laeva jääklass).







2. JAGU

Uurimuslik kalapüük

Artikkel 46

Osalemine uurimuslikus kalapüügis

1. Hispaania lipu all sõitvad ja Hispaanias registreeritud kalalaevad, mille kohta on CCAMLR ile esitatud teatis vastavalt määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklile 7, võivad osaleda Dissostichus spp. õngejadaga uurimuslikus püügis FAO alapiirkonnas 88.1, rajoonides 58.4.1, 58.4.2 ning rajoonides 58.4.3a ja 58.4.3b väljaspool riigi jurisdiktsiooni all olevaid alasid.

2. Rajoonides 58.4.3a ja 58.4.3b tohib korraga kalastada ainult üks laev.

3. Alapiirkonna 88.1 ning rajoonide 58.4.1 ja 58.4.2 kogupüügi ja kaaspüügi piirarvud ning nende jaotus iga alapiirkonna väikeste uurimisüksuste (SSRU) vahel määratakse kindlaks XV lisas. Kalastamine mis tahes väikeses uurimisüksuses lõpetatakse niipea, kui deklareeritud saak ulatub kindlaksmääratud püügilimiidini, ning uurimisüksus suletakse kalastamiseks ülejäänud kalastushooajal.

4. Kalapüük toimub võimalikult suures geograafilises ja batümeetrilises ulatuses, et saada teavet, mis on vajalik kalastamisvõimaluste kindlaksmääramiseks, ning vältida saagi ja püügikoormuse liiga tihedat koondumist. Rajoonides 58.4.1 ja 58.4.2 on keelatud püük 550 m sügavusjoonest kõrgemal.

Artikkel 47

Aruandlussüsteemid

Artiklis 46 nimetatud uurimuslikus kalapüügis osalevate laevade suhtes kehtivad järgmised saagi ja püügikoormuse aruandlussüsteemid:

a) määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklis 12 sätestatud viiepäevase püügikoguse ja -koormuse aruandlussüsteem, millest erandina esitavad liikmesriigid püügikoguse ja -koormuse aruande komisjonile hiljemalt kaks tööpäeva pärast iga aruandlusperioodi lõppu, et selle saaks viivitamata edastada CCAMLRile. Alapiirkonnas 88.1 ning rajoonides 58.4.1 ja 58.4.2 esitavad aruandeid väikesed uurimisüksused;

b) määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklis 13 sätestatud igakuine üksikasjalik püügikoguse ja -koormuse aruandlussüsteem;

c) vette tagasi lastud Dissostichus eleginoides ja Dissostichus mawsoni, sealhulgas “sültjaks” muutunud kala koguarvu ja kaalu deklareerimine.

Artikkel 48

Erinõuded

1. Artiklis 46 nimetatud uurimuslik kalapüük toimub vastavalt nõukogu 22. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 600/2004, millega kehtestatakse teatavad tehnilised meetmed kalastustegevuses suhtes Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooniga hõlmatud piirkonnas ( 29 ) artiklile 8, pidades silmas meetmeid, mida võetakse vähendamaks merelindude tahtmatut surmamist õngejadaga püügi ajal. Peale nende meetmete on:

a) kõnealuse kalapüügi korral on kalajäätmete merrelaskmine keelatud;

b) laevad, mis tegelevad uurimusliku püügiga rajoonides 58.4.1 ja 58.4.2 ning järgivad õngejadade koormamisel CCAMLRi protokolle (A, B või C), vabastatakse püüniste öise sisselaskmise nõudest; laevad, mis püüavad kokku kolm (3) merelindu, jätkavad viivitamatult püüniste öist sisselaskmist vastavalt määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklile 8;

c) laevad, mis tegelevad uurimusliku püügiga alapiirkonnas 88.1 ning rajoonides 58.4.3a ja 58.4.3b ning püüavad kokku kolm (3) merelindu, lõpetavad viivitamata püügi ning ei tohi väljaspool harilikku kalastushooaega kalastada kuni hooaja 2004/2005 lõpuni.

2. Laevade suhtes, mis osalevad uurimuslikus kalapüügis FAO alapiirkonnas 88.1, kohaldatakse järgmisi lisanõudeid:

a) laevadel on keelatud merre heita: i) naftat, kütteõlisid või õlijääke, välja arvatud laevade põhjustatud merereostuse vältimise rahvusvahelise konventsiooni (MARPOL) 73/78 I lisas lubatud juhtudel; ii) jäätmeid; iii) toidujäätmeid, mis ei läbi kuni 25 mm avadega sõela; iv) kodulinnuliha või selle osi (kaasa arvatud munakoored); v) fekaalvett 12 meremiili kaugusel maismaast või jäämassist, või fekaalvett laevalt, mis liigub kiirusega alla nelja sõlme; või vi) jäätmepõletustuhka;

b) alapiirkonda 88.1 ei tooda sisse eluskodulinde ega muid eluslinde ning alapiirkonnast 88.1 kõrvaldatakse tarbimata jäänud töödeldud linnuliha;

c) Dissostichus spp. püük alapiirkonnas 88.1 on keelatud 10 meremiili kaugusel Balleny saarte rannikust.

Artikkel 49

Loomuste mõiste

1. Käesoleva jao tähenduses koosneb üks loomus ühes paigas asuvast ühest või mitmest õngejadast. Loomuse täpne geograafiline asukoht määratakse kindlaks õngejada või õngejadade keskpunkti abil ning seda kasutatakse püügikoguse ja -koormuse aruandluses.

2. Loomus on uurimuslik järgmistel tingimustel:

a) iga uurimusliku loomuse kaugus teistest uurimuslikest loomustest peab olema vähemalt 5 meremiili, kusjuures kõnealust kaugust mõõdetakse iga uurimusliku loomuse geograafilisest keskpunktist;

b) iga loomus koosneb vähemalt 3 500, kuid mitte rohkem kui 10 000 õngekonksust; see võib koosneda arvukatest ühte kohta asetatud eraldi õngejadadest;

c) iga õngejada veesoleku aeg on vähemalt kuus tundi, kusjuures veesoleku aega mõõdetakse vettelaskmise lõpetamise ajast kuni loomuse võtmise alguseni.

Artikkel 50

Teadusuuringute kavad

Artiklis 46 nimetatud uurimuslikus kalapüügis osalevad laevad rakendavad teadusuuringute kavasid kõikides väikestes uurimisüksustes (SSRU), mille vahel jaotuvad FAO alapiirkond 88.1 ning rajoonid 58.4.1 ja 58.4.2. Teadusuuringute kavad rakendatakse järgmiselt:

a) esimesel sissesõidul uurimisüksusesse saadud esimesed 10 loomust ehk “esimene rida” on “uurimuslikud loomused”, mis peavad vastama artikli 49 lõikes 2 kindlaksmääratud kriteeriumidele;

b) järgmised 10 loomust või järgmine10-tonnine saak (olenevalt sellest, kumb saadakse enne) on “teine rida”. Teise rea loomused võib kapteni äranägemisel püüda tavapärase uurimusliku kalapüügi osana. Need loomused võib samuti lugeda uurimuslikeks juhul, kui need vastavad artikli 49 lõike 2 nõuetele;

c) kui kapten soovib pärast esimese ja teise loomusterea lõpetamist jätkata püüki samas uurimisüksuses, peab laev tegema “kolmanda rea”, mille tulemusena saadakse kolme rea peale kokku 20 uurimuslikku loomust. Kolmas rida viiakse uurimisüksuses lõpule sama reisi ajal, mille kestel saadi esimene ja teine rida;

d) pärast kolmanda rea 20 uurimusliku loomuse lõpetamist võib laev jätkata kalapüüki uurimisüksuses;

e) punkte b, c ja d ei kohaldata alapiirkonna 88.1 uurimisüksuste A, B, C, E ja G suhtes, mille kalastamiseks sobiva merepõhja pindala on alla 15 000 km2, ning pärast 10 uurimusliku loomuse lõpetamist võib laev jätkata kalapüüki uurimisüksuses.

Artikkel 51

Andmekogumiskavad

1. Artiklis 46 nimetatud uurimuslikus kalapüügis osalevad laevad rakendavad andmekogumiskavasid kõikides väikestes uurimisüksustes, mille vahel jaotuvad FAO alapiirkond 88.1 ning rajoonid 58.4.1 ja 58.4.2. Andmekogumiskava hõlmab järgmisi andmeid:

a) asend ja mere sügavus loomuse iga õngejada kummaski otsas;

b) vettelaskmise, veesoleku ja loomuse võtmise aeg;

c) pinnal lahtipääsenud kalade arv ja liik;

d) õngekonksude arv;

e) söödaliik;

f) söödahaaramise protsent;

g) õngekonksu tüüp ja ja

h) mere- ja ilmastikutingimused ning kuu faas õngejadade sisselaskmise ajal.

2. Kõik lõikes 1 nimetatud andmed kogutakse iga uurimusliku loomuse kohta; eelkõige tuleb kuni 100 kalast koosneva uurimusliku loomuse kõik kalad mõõta ning saata vähemalt 30 kalast koosnev proov bioloogilisteks uuringuteks. Kui püütud kalu on üle 100, kasutatakse juhuslikkuse alusel valitud osaproovi meetodit.

Artikkel 52

Märgistamisprogramm

Artiklis 46 nimetatud uurimuslikus kalapüügis osalev laev rakendab märgistamisprogrammi järgmiselt:

a) kogu kalastushooaja jooksul märgistatakse ja lastakse merre tagasi Dissostichus spp. isendeid vahekorras üks isend eluskaalu tonni kohta vastavalt CCAMLRi märgistamisprotokollile. Laevad lõpetavad märgistamise pärast 500 isendi märgistamist või lahkuvad püügipiirkonnast, kui on märgistatud üks isend iga eluskaalu tonni kohta;

b) programmi raames märgistatakse iga suurusega isendeid, et täita nõuet märgistada üks isend eluskaalu ühe tonni kohta. Kõik merre tagasi lastavad isendid tuleb teistkordselt märgistada ja lasta tagasi võimalikult suurel geograafilisel alal;

c) kõigile märkidele tuleb selgesti trükkida kordumatu seerianumber ja tagastamisaadress, et märkide päritolu oleks võimalik kindlaks teha, kui märgistatud isend uuesti kinni püütakse;

d) uuesti kinni püütud märgistatud isendeid (st püütud kalu, kellel on varem kinnitatud märgis) ei vabastata, isegi kui isend on olnud vabaduses ainult lühikest aega;

e) kõikide uuesti kinni püütud märgistatud isendite kohta tuleb koguda bioloogilised andmed (pikkus, kaal, sugu, gonaadide küpsusaste), võimaluse korral teha neist elektrooniline foto, koguda otoliidid ja eemaldada märgis;

f) kõik asjakohased märgistusandmed ja kõik märgiste taasleiuandmed tuleb elektrooniliselt edastada CCAMLRi ettenähtud formaadis CCAMLRile kolme kuu jooksul pärast seda, kui laev kõnealusest püügipiirkonnast lahkub;

g) kõik asjakohased märgistusandmed, kõik märgiste taasleiuandmed ja andmed uuesti kinni püütud isendite kohta edastatakse elektrooniliselt CCAMLRi ettenähtud formaadis asjaomasele piirkondlikule märgistusandmete registrile, nagu on osutatud CCAMLRi märgistamisprotokollis.

Artikkel 53

Teadusvaatlejad

Iga artiklis 46 nimetatud uurimuslikus kalapüügis osaleva laeva pardal on kogu püügiperioodi jooksul vähemalt kaks teadusvaatlejat, kellest üks on määratud CCAMLRi rahvusvahelise teadusvaatluste kava kohaselt.







VIII PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 54

Teaduslik seire

1. Käesolevat määrust ei kohaldata kalapüügi suhtes, mis toimub üksnes teadusuuringute otstarbel ja asjaomase liikmesriigi loal ja järelevalve all ning millest on eelnevalt teavitatud komisjoni ja liikmesriiki, kelle vetes uuringud toimuvad.

2. Lõikes 1 nimetatud otstarbel püütud mereorganisme võib müüa, säilitada, välja panna ja müügiks pakkuda tingimusel, et:

a) nad vastavad määruse (EÜ) nr 850/98 XII lisas kehtestatud normidele ja vastavalt nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määruse (EMÜ) nr 104/2000 (kalapüügi- ja akvakultuuritooteturu ühise korraldamise kohta) ( 30 ) artiklile 2 vastuvõetud turustusnormidele või

b) neid müüakse vahetult muuks otstarbeks kui inimtoiduks.

Artikkel 55

Andmeedastus

Määruse (EMÜ) nr 2847/93 kohaselt saadavad liikmesriigid püütud koguste lossimisandmed komisjonile elektroonilisel kujul, kasutades selleks iga liigi kohta esitatud tabelis ettenähtud kalaliikide koode.

Artikkel 56

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2005.

Enne 1. jaanuari 2005 algavateks ajavahemikeks kindlaksmääratud CCAMLRi tsooni TACide suhtes kohaldatakse artiklit 44 alates TACide vastavate kohaldamisperioodide alguskuupäevadest.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

ÜHENDUSE KALAEVADE PÜÜGIVÕIMALUSED PÜÜGIPIIRANGUTEGA PIIRKONDADES JA KOLMANDATE RIIKIDE LAEVADE PÜÜGIVÕIMALUSED EUROOPA ÜHENDUSE VETES KALALIIKIDE JA PIIRKONDADE KAUPA (ELUSKAALU TONNIDES, KUI EI OLE ETTE NÄHTUD TEISITI)

Kõiki käesolevas lisas sätestatud püügipiiranguid käsitletakse kvootidena käesoleva määruse artikli 9 tähenduses ning seetõttu kehtivad nende suhtes eeskirjad, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 2847/93, eelkõige selle artiklites 14 ja 15.

Kõigi püügipiirkondade kalavarude nimetused esitatakse ladina keeles liikide tähestikulises järjestuses. Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist üldnimetuste ja ladinakeelsete nimede vastavustabelit:







Üldnimetus Kolmetäheline kood Teaduslik nimetus Pikkuim-tuun ALB Thunnus alalunga Limapead ALF Beryx spp. Harilik karelest PLA Hippoglossoides platessoides Euroopa anšoovis ANE Engraulis encrasicolus Merikuratlased ANF Lophiidae Haugjääkala ANI Champsocephalus gunnari Patagoonia kihvkala TOP Dissostichus eleginoides Harilik merihunt CAT Anarhichas lupus Harilik hiidlest HAL Hippoglossus hippoglossus Lõhe SAL Salmo salar Hiidhai BSK Cetorhinus maximus Suursilm-tuun BET Thunnus obesus Pikk-koon hai DCA Deania calcea Süsisaba BSF Aphanopus carbo Krokodilljääkala SSI Chaenocephalus aceratus Sinine molva BLI Molva dypterigia Sinine marliin BUM Makaira nigricans Põhjaputassuu WHB Micromesistius poutassou Harilik tuun BFT Thunnus thynnus Tursk COD Gadus morhua Harilik merikeel SOL Solea solea Krabi PAI Paralomis spp. Harilik soomuslest DAB Limanda limanda Lestalised FLX Pleuronectiformes Lest FLX Platichthys flesus Niituimlutsud FOX Phycis spp. Põhjaatlandi hõbekala ARU Argentina silus Süvalest GHL Reinhardtius hippoglossoides Pikksaba GRV Macrourus spp. Suur tumehai ETR Etmopterus princeps Hall nototeenia NOS Lepidonotothen squamifrons Kilttursk HAD Melanogrammus aeglefinus Merluus HKE Merluccius merluccius Heeringas HER Clupea harengus Stauriid JAX Trachurus spp. Roheline rüntnototeenia NOG Gobionotothen gibberifrons Šokolaadhai SCK Dalatias licha Tavaline hiilgevähk KRI Euphausia superba Tõrvikkala LAC Lampanyctus achirus Hall lühiogahai GUQ Centrophorus squamosus Väikesuulest LEM Microstomus kitt Harilik molva LIN Molva molva Makrell MAC Scomber scombrus Marmornototeenia NOR Notothenia rossii Soomuskammeljad LEZ Lepidorhombus spp. Harilik süvameregarneel PRA Pandalus borealis Norra salehomaar NEP Nephrops norvegicus Tursik NOP Trisopterus esmarki Atlandi karekala ORY Hoplostethus atlanticus Viburhännakud PEN Penaeus spp. Atlandi merilest PLE Pleuronectes platessa Polaartursk POC Boreogadus saida Pollak POL Pollachius pollachius Harilik heeringahai POR Lamna nasus Portugali süvahai CYO Centroscymnus coelolepis Meriahven RED Sebastes spp. Besuugo SBR Pagellus bogaraveo Põhja-pikksaba RHG Macrourus berglax Kalju-tömppeakala RNG Coryphaenoides rupestris Süsikas POK Pollachius viren Tobiaslased SAN Ammodytidae Lühiuim-kalmaar SQI Illex illecebrosus Railased SRX-RAJ Rajidae Ronkjas tumehai ETP Etmopterus pusillus Arktikakrabi PCR Chionoecetes spp. Tume ebajääkala SGI Pseudochaenichthys georgianus Molva SLI Molva macrophthalmus Kilu SPR Sprattus sprattus Harilik ogahai DGS Squalus acanthias Mõõkkala SWO Xiphias gladius Supi nugishai GAG Galeorhinus galeus Harilik kammeljas TUR Psetta maxima Meriluts USK Brosme brosme Kergueleni jääkala LIC Channichthys rhinoceratus Harilik tumehai ETX Etmopterus spinax Valge ameerikaluts HKW Urophycis tenuis Valge odanina WHM Tetrapturus alba Merlang WHG Merlangius merlangus Pikklest WIT Glyptocephalus cynoglossus Kulduim-tuun YFT Thunnus albacares Ruske soomuslest YEL Limanda ferruginea









I A LISA

LÄÄNEMERI

Kõik selle piirkonna TACid, välja arvatud alarajoonide 25–32 atlandi merilesta ja tursa TAC, võetakse vastu IBSFC raames.

▼M3







Liik: Heeringas Clupea harengus Vöönd: Alarajoonid 30–31 HER/3D30.; HER/3D31 Soome 60 327 Rootsi 11 529 EÜ 71 856 TAC 71 856 Analüütiline TAC, kui ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

▼B







Liigid: Heeringas Clupea harengus Vöönd: Alarajoonid 22-24 HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. Taani 6 448 Saksamaa 25 380 Soome 3 Poola 5 985 Rootsi 8 184 EÜ 46 000 TAC 46 000 Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.







Liigid: Heeringas Clupea harengus Vöönd: Alarajoonid 25-29 (v.a Liivi laht) ja 32 HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.; HER/3D29.; HER/3D32. Taani 2 588 Saksamaa 686 Eesti 13 218 Soome 25 801 Läti 3 262 Leedu 3 405 (1) Poola 27 862 (2) Rootsi 39 350 EÜ 116 172 (3) TAC 130 000 Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata. (1) 2003. aasta ülepüügi tõttu on kvooti vastavalt IBSCF otsustele vähendatud 30 tonni võrra. (2) 2003. aasta ülepüügi tõttu on kvooti vastavalt IBSCF otsustele vähendatud 1 450 tonni võrra. (3) 2003. aasta ülepüügi tõttu on kvooti vastavalt IBSCF otsustele vähendatud 1 480 tonni võrra.







Liigid: Heeringas Clupea harengus Vöönd: Liivi laht HER/03D.RG Eesti 16 972 (1) Läti 20 452 EÜ 37 424 (1) TAC 38 000 Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata. (1) 2003. aasta ülepüügi tõttu on kvooti vastavalt IBSCF otsustele vähendatud 576 tonni võrra.







Liigid: Tursk Gadus morhua Vöönd: Alarajoonid 25-32 (EÜ veed) COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. Taani 8 959 Saksamaa 3 564 Eesti 873 Soome 686 Läti 3 331 Leedu 2 189 (1) Poola 10 203 (2) Rootsi 9 077 EÜ 38 882 (3) TAC ei kohaldata Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata. (1) 2003. aasta ülepüügi tõttu on kvooti vastavalt IBSCF otsustele vähendatud 6 tonni võrra. (2) 2003. aasta ülepüügi tõttu on kvooti vastavalt IBSCF otsustele vähendatud 112 tonni võrra. (3) 2003. aasta ülepüügi tõttu on kvooti vastavalt IBSCF otsustele vähendatud 118 tonni võrra.







Liigid: Tursk Gadus morhua Vöönd: Alarajoonid 22-24 (EÜ veed) COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. Taani 10 781 Saksamaa 5 271 Eesti 239 Soome 212 Läti 892 Leedu 579 Poola 2 885 Rootsi 3 841 EÜ 24 700 TAC 24 700 Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.







Liigid: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Vöönd: IIIbcd (EÜ veed) PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. Taani 2 697 Saksamaa 300 Rootsi 203 Poola 565 EÜ 3 766 TAC Ei kohaldata Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Lõhe Salmo salar Vöönd: IIIbcd (EÜ veed), v.a alarajoon 32 SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. Taani 93 512 (1) Saksamaa 10 404 (1) Eesti 9 504 (1) Soome 116 603 (1) Läti 59 478 (1) Leedu 6 992 (1) Poola 28 368 (1) Rootsi 126 400 (1) EÜ 451 260 (1) TAC 460 000 (1) Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata. (1) Väljendatakse üksikkalade arvuna.







Liigid: Lõhe Salmo salar Vöönd: Alarajoon 32 SAL/3D32. Eesti 1 581 (1) Soome 13 838 (1) EÜ 15 419 (1) TAC 17 000 (1) Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata. (1) Väljendatakse üksikkalade arvuna.







Liigid: Kilu Sprattus sprattus Vöönd: IIIbcd (EÜ veed) SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. Taani 48 785 Saksamaa 30 907 Eesti 56 650 Soome 25 538 Läti 68 420 Leedu 24 750 Poola 141 275 (1) Rootsi 94 311 EÜ 490 636 (1) TAC 550 000 Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4. (1) 2003. aasta ülepüügi tõttu on kvooti vastavalt IBSCF otsustele vähendatud 3 924 tonni võrra.









IB LISA

SKAGERRAK, KATTEGAT, PÕHJAMERI JA ÜHENDUSE LÄÄNEPOOLSETE VETE

ICESi piirkonnad Vb (EÜ veed), VI, VII, VIII, IX, X, CECAF (EÜ veed) ja Prantsuse Guajaana







Liigid: Tobiaslased Ammodytidae Vöönd: IV (Norra veed) SAN/04-N. Taani 9 500 Ühendkuningriik 500 EÜ 10 000 TAC Ei kohaldata Ennetuslik TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.







Liigid: Tobiaslased Ammodytidae Vöönd: IIa (1), IIIa, IV (1) SAN/2A3A4. Taani 618 767 Ühendkuningriik 13 525 Kõik liikmesriigid 23 668 (2) EÜ 655 960 Norra 5 000 (3) TAC 660 960 Ennetuslik TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata. (1) EÜ veed, välja arvatud 6 miili kaugusel Ühendkuningriigi lähtejoonest Shetlandi, Fair Isle’i ja Foula lähedal asuvad veed. (2) Välja arvatud Taani ja Ühendkuningriik. (3) Püütakse Põhjameres.







Liigid: Põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Vöönd: I, II (EÜ veed ja rahvusvahelised veed) Saksamaa 31 Prantsusmaa 10 Madalmaad 25 Ühendkuningriik 50 EÜ 116







Liigid: Põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Vöönd: III, IV (EÜ veed ja rahvusvahelised veed) Taani 1 180 Saksamaa 12 Prantsusmaa 8 Iirimaa 8 Madalmaad 55 Rootsi 46 Ühendkuningriik 21 EÜ 1 331







Liigid: Põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Vöönd: V, VI, VII (EÜ veed ja rahvusvahelised veed) Saksamaa 405 Prantsusmaa 9 Iirimaa 375 Madalmaad 4 225 Ühendkuningriik 297 EÜ 5 310 TAC 5 310







Liigid: Meriluts Brosme brosme Vöönd: EÜ veed vööndites IIa, IV, Vb, VI, VII USK/2A47-C EÜ Ei kohaldata (1) Norra 4 000 (2) (3) TAC Ei kohaldata (1) Sätestatakse määruses (EÜ) nr 2270/2004. (2) Selle alusel on lubatud alapiirkondades Vb, VI ja VII muude kalaliikide lisapüük 25 % laeva kohta igal ajal. Kuid kõnealune protsent võib esimese 24 tunni jooksul pärast kalastamise algust nimetatud piirkonnas olla suurem. Muude liikide lisapüügi üldkogus alapiirkondades Vb, VI ja VII ei tohi ületada 3 000 tonni. (3) Kaasa arvatud molva. Norra kvoodid on järgmised: harilik molva 6 800 tonni ja meriluts 4 000 tonni ning need on vastastikku asendatavad kuni 2 000 tonni ulatuses ja püüda võib ainult õngejadadega ICESi rajoonis Vb ja alapiirkondades VI ja VII.







Liigid: Meriluts Brosme brosme Vöönd: IV (Norra veed) USK/04-N. Belgia 1 Taani 191 Saksamaa 1 Prantsusmaa 1 Madalmaad 1 Ühendkuningriik 5 EÜ 200 TAC Ei kohaldata Ennetuslik TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.







Liigid: Hiidhai Cetorhinus maximus Vöönd: EÜ veed vööndites IV, VI ja VII BSK/467. EÜ 0 TAC 0







Liigid: Heeringas (1) Clupea harengus Vöönd: IIIa HER/03A. Taani 40 104 Saksamaa 642 Rootsi 41 950 EÜ 82 696 Fääri saared 500 (2) TAC 96 000 Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata. (1) Lossitakse tervikliku saagina või sorteerituna saagi ülejäägist. (2) Püütakse Skagerrakis.

▼M3







Liik: Heeringas (1) Clupea harengus Vöönd: IV põhja pool 53o 30′ N HER/4AB Taani 95 211 Saksamaa 57 215 Prantsusmaa 20 548 Madalmaad 56 745 Rootsi 5 443 Ühendkuningriik 70 395 EÜ 305 557 Norra 60 000 (2) TAC 535 000 Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata. (1) Lossitakse terviksaagina või sorteerituna saagi ülejäägist. Liikmesriigid peavad teatama komisjonile heeringasaakide lossimistest, teatades eraldi ICESi rajoonide IVa ja IVb (vööndid HER/04 A ja HER/04B) andmed. (2) Võib püüda EÜ vetes. Selle kvoodi alusel püütud saagid tuleb maha arvestada TACi Norra osast.

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:







Norra veed lõuna pool 62o N (HER/*04N-) EÜ 60 000

▼B







Liigid: Heeringas Clupea harengus Vöönd: Norra veed lõuna pool 62o N HER/04-N. Rootsi 1 102 (1) EÜ 1 102 TAC Ei kohaldata (1) Tursa, kilttursa, süsika, pollaki ja merlangi kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.







Liigid: Heeringas (1) Clupea harengus Vöönd: IIIa HER/03A-BC Taani 20 642 Saksamaa 184 Rootsi 3 324 EÜ 24 150 TAC 24 150 Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata. (1) Muude kalaliikide kui heeringa püügipiirkonnas püütud ja sorteerimata lossitud kalaliikide heeringa kaaspüük.







Liigid: Heeringas (1) Clupea harengus Vöönd: IIa (EÜ veed), IV, VIId HER/2A47DX Belgia 248 Taani 47 865 Saksamaa 248 Prantsusmaa 248 Madalmaad 248 Rootsi 234 Ühendkuningriik 909 EÜ 50 000 TAC 50 000 Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata. (1) Muude kalaliikide kui heeringa püügipiirkonnas püütud ja sorteerimata lossitud kalaliikide heeringa kaaspüük.unsorted.







Liigid: Heeringas (1) Clupea harengus Vöönd: IVc (2), VIId HER/4CXB7D Belgia 9 684 (3) Taani 1 882 (3) Saksamaa 1 131 (3) Prantsusmaa 19 341 (3) Madalmaad 34 704 (3) Ühendkuningriik 7 551 (3) EÜ 74 293 TAC 535 000 Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata. (1) Lossitakse tervikliku saagina või sorteerituna saagi ülejäägist. (2) Välja arvatud Blackwateri varu: viide heeringavarule vööndis, mis asub Thamesi suudme meresõidupiirkonnas ning piirneb joonega, mis kulgeb otse lõuna suunas Landguard Pointist (51o56′ N, 1o19.1′ E) põhjalaiuseni 51o33′ N ning sealt otse lääne suunas Ühendkuningriigi rannikul asuva punktini. (3) Sellest kvoodist võib kuni 50 % üle kanda ICESi rajooni IVb. Igast sellisest ülekandmisest tuleb komisjonile eelnevalt teatada.







Liigid: Heeringas Clupea harengus Vöönd: Vb, VIaN (1) (EÜ veed), VIb HER/5B6ANB Saksamaa 3 291 Prantsusmaa 623 Iirimaa 4 447 Madalmaad 3 291 Ühendkuningriik 17 788 EÜ 29 440 Fääri saared 660 (2) TAC 30 100 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4. (1) Viide heeringavarudele ICESi rajoonis VIa, põhja pool 56o00′N ning rajooni VIa osas, mis paikneb ida pool 07o00′ W ja põhja pool 55o00′ N, välja arvatud Clyde. (2) Selle kvoodi alusel võib kalastada ainult rajoonis VIa, põhja pool 56o30′ N.







Liigid: Heeringas Clupea harengus Vöönd: VIaS (1), VIIbc HER/6AS7BC Iirimaa 12 727 Madalmaad 1 273 EÜ 14 000 TAC 14 000 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4. (1) Viide heeringavarudele ICESi rajoonis VIa, lõuna pool 56o00′ NN ja lääne pool 07o00′ W.







Liigid: Heeringas Clupea harengus Vöönd: VIa Clyde (1) HER/06ACL. Ühendkuningriik 1 000 EÜ 1 000 TAC 1 000 Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4. (1) Clyde’i varu: viide heeringavarule merepiirkonnas, mis asub Mull of Kintyre’i ja Corsewall Pointi vahele tõmmatud joonest kirde pool.







Liigid: Heeringas Clupea harengus Vöönd: VIIa (1) HER/07A/MM Iirimaa 1 250 Ühendkuningriik 3 550 EÜ 4 800 TAC 4 800 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4. (1) ICESi rajooni VIIa vähendatakse ICESi piirkonnale VIIghjk lisatud ala võrra, mis piirneb: — põhjas laiuskraadiga 52o30′ N — lõunas laiuskraadiga 52o00′ N — läänes Iirimaa rannikuga, — idas Ühendkuningriigi rannikuga.







Liigid: Heeringas Clupea harengus Vöönd: VIIe,f HER/7EF. Prantsusmaa 500 Ühendkuningriik 500 EÜ 1 000 TAC 1 000 Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Heeringas Clupea harengus Vöönd: VIIg,h,j,k (1) HER/7G-K. Saksamaa 144 Prantsusmaa 802 Iirimaa 11 236 Madalmaad 802 Ühendkuningriik 16 EÜ 13 000 TAC 13 000 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4. (1) ICESi rajooni VIIg,h,j,k suurendatakse ala võrra, mis piirneb: — põhjas laiuskraadiga 52o30′ N, — lõunas laiuskraadiga 52o00′ N, — läänes Iirimaa rannikuga, — idas Ühendkuningriigi rannikuga.







Liigid: Euroopa anšoovis Engraulis encrasicolus Vöönd: VIII ANE/08. Hispaania 27 000 Prantsusmaa 3 000 EÜ 30 000 TAC 30 000 Ennetuslik TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.







Liigid: Euroopa anšoovis Engraulis encrasicolus Vöönd: IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed) ANE/9/3411 Hispaania 3 826 Portugal 4 174 EÜ 8 000 TAC 8 000 Ennetuslik TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.







Liigid: Tursk Gadus morhua Vöönd: Skagerrak COD/03AN. Belgia 10 Taani 3 119 Saksamaa 78 Madalmaad 20 Rootsi 546 EÜ 3 773 TAC 3 900 Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.







Liigid: Tursk Gadus morhua Vöönd: Kattegat COD/03AS. Taani 617 Saksamaa 13 Rootsi 370 EÜ 1 000 TAC 1 000 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Tursk Gadus morhua Vöönd: IIa (EÜ veed), IV COD/2AC4. Belgia 807 Taani 4 635 Saksamaa 2 939 Prantsusmaa 997 Madalmaad 2 619 Rootsi 31 Ühendkuningriik 10 631 EÜ 22 659 Norra 4 641 (1) TAC 27 300 Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata. (1) Võib püüda EÜ vetes. Selle kvoodi alusel püütud saagid tuleb maha arvestada TACi Norra osast.

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:







Norra veed (COD/*04N-) EÜ 19 694







Liigid: Tursk Gadus morhua Vöönd: Norra veed lõuna pool 62o N COD/04-N. Rootsi 411 EÜ 411 TAC Ei kohaldata Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.







Liigid: Tursk Gadus morhua Vöönd: Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV COD/561214 Belgia 1 Saksamaa 11 Prantsusmaa 114 Iirimaa 162 Ühendkuningriik 433 EÜ 721 TAC 721 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:







Vb (EÜ vöönd), VIa (COD/*5BC6A) Belgia 1 Saksamaa 10 Prantsusmaa 110 Iirimaa 156 Ühendkuningriik 415 EÜ 692







Liigid: Tursk Gadus morhua Vöönd: VIIa COD/07A. Belgia 29 Prantsusmaa 79 Iirimaa 1 416 Madalmaad 7 Ühendkuningriik 619 EÜ 2 150 TAC 2 150 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Tursk Gadus morhua Vöönd: VIIb-k, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed) COD/7X7A34 Belgia 266 Prantsusmaa 4 554 Iirimaa 849 Madalmaad 38 Ühendkuningriik 493 EÜ 6 200 TAC 6 200 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Soomuskammeljad Lepidorhombus spp. Vöönd: IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed) LEZ/2AC4-C Belgia 5 Taani 4 Saksamaa 4 Prantsusmaa 28 Madalmaad 22 Ühendkuningriik 1 677 EÜ 1 740 TAC 1 740 Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Soomuskammeljad Lepidorhombus spp. Vöönd: Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV LEZ/561214 Hispaania 327 Prantsusmaa 1 277 Iirimaa 373 Ühendkuningriik 903 EÜ 2 880 TAC 2 880 Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Soomuskammeljad Lepidorhombus spp. Vöönd: VII LEZ/07. Belgia 520 Hispaania 5 779 Prantsusmaa 7 013 Iirimaa 3 189 Ühendkuningriik 2 762 EÜ 19 263 TAC 19 263 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Soomuskammeljad Lepidorhombus spp. Vöönd: VIIIabde LEZ/8ABDE. Hispaania 1 238 Prantsusmaa 999 EÜ 2 237 TAC 2 237 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Soomuskammeljad Lepidorhombus spp. Vöönd: VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed) LEZ/8C3411 Hispaania 1 233 Prantsusmaa 62 Portugal 41 EÜ 1 336 TAC 1 336 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Harilik soomuslest ja lest Limanda limanda ja Platichthys flesus Vöönd: IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed) D/F/2AC4-C Belgia 491 Taani 1 844 Saksamaa 2 766 Prantsusmaa 192 Madalmaad 11 151 Rootsi 6 Ühendkuningriik 1 550 EÜ 18 000 TAC 18 000 Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Merikuratlased Lophiidae Vöönd: IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed) ANF/2AC4-C Belgia 365 Taani 804 Saksamaa 393 Prantsusmaa 75 Madalmaad 276 Rootsi 9 Ühendkuningriik 8 392 EÜ 10 314 TAC 10 314 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Merikuratlased Lophiidae Vöönd: IV (Norra veed) ANF/04-N. Belgia 54 Taani 1 381 Saksamaa 22 Madalmaad 20 Ühendkuningriik 323 EÜ 1 800 TAC Ei kohaldata Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.







Liigid: Merikuratlased Lophiidae Vöönd: Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV ANF/561214 Belgia 168 Saksamaa 192 Hispaania 180 Prantsusmaa 2 073 Iirimaa 469 Madalmaad 162 Ühendkuningriik 1 442 EÜ 4 686 TAC 4 686 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Merikuratlased Lophiidae Vöönd: VII ANF/07. Belgia 2 318 Saksamaa 258 Hispaania 921 Prantsusmaa 14 874 Iirimaa 1 901 Madalmaad 300 Ühendkuningriik 4 510 EÜ 25 082 TAC 25 082 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Merikuratlased Lophiidae Vöönd: VIIIa,b,d,e ANF/8ABDE. Hispaania 932 Prantsusmaa 5 188 EÜ 6 120 TAC 6 120 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Merikuratlased Lophiidae Vöönd: VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed) ANF/8C3411 Hispaania 1 629 Prantsusmaa 2 Portugal 324 EÜ 1 955 TAC 1 955 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Vöönd: IIIa, IIIbcd (EÜ veed) HAD/3A/BCD Belgia 18 Taani 3 036 Saksamaa 193 Madalmaad 4 Rootsi 359 EÜ 3 610 (1) TAC 4 018 Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata. (1) Välja arvatud 239 arvestuslikku tonni tööstuslikku kaaspüüki.







Liigid: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Vöönd: IIa (EÜ veed), IV HAD/2AC4. Belgia 544 Taani 3 742 Saksamaa 2 381 Prantsusmaa 4 150 Madalmaad 408 Rootsi 264 Ühendkuningriik 39 832 EÜ 51 321 (1) Norra 14 679 TAC 66 000 Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata. (1) Välja arvatud 578 arvestuslikku tonni tööstuslikku kaaspüüki.

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:







Norwegian waters (HAD/*04N-) EÜ 38 175







Liigid: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Vöönd: Norra veed lõuna pool 62o N HAD/04-N. Rootsi 761 EÜ 761 TAC Ei kohaldata Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.







Liigid: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Vöönd: VIb, XII, XIV HAD/6B1214 Belgia 2 Saksamaa 2 Prantsusmaa 77 Iirimaa 55 Ühendkuningriik 566 EÜ 702 TAC 702 Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.







Liigid: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Vöönd: Vb, VIa (EÜ veed) HAD/5BC6A. Belgia 17 Saksamaa 20 Prantsusmaa 838 Iirimaa 598 Ühendkuningriik 6 127 EÜ 7 600 TAC 7 600 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Vöönd: VII, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed) HAD/7/3411 Belgia 128 Prantsusmaa 7 680 Iirimaa 2 560 Ühendkuningriik 1 152 EÜ 11 520 TAC 11 520 Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ning artikli 5 lõiget 2.

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi rajoonis püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:







VIIa (HAD/*07A.) Belgia 24 Prantsusmaa 109 Iirimaa 649 Ühendkuningriik 718 EÜ 1 500 Komisjonile kvootide täituvuse kohta aruannet esitades peavad liikmesriigid nimetama rajoonis VIIa püütud kogused. Rajoonis VIIa püütud kilttursa lossimised keelatakse, kui lossitavad üldkogused on suuremad kui 1 500 tonni.







Liigid: Merlang Merlangius merlangus Vöönd: IIIa WHG/03A. Taani 651 Madalmaad 2 Rootsi 70 EÜ 723 (1) TAC 1 500 Ennetuslik TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata. (1) Välja arvatud 750 arvestuslikku tonni tööstuslikku kaaspüüki.







Liigid: Merlang Merlangius merlangus Vöönd: IIa (EÜ veed), IV WHG/2AC4. Belgia 605 Taani 2 618 Saksamaa 681 Prantsusmaa 3 935 Madalmaad 1 513 Rootsi 4 Ühendkuningriik 10 444 EÜ 19 800 (1) Norra 2 800 (2) TAC 28 000 Ennetuslik TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata. (1) Välja arvatud 5 400 arvestuslikku tonni tööstuslikku kaaspüüki. (2) Võib püüda EÜ vetes. Selle kvoodi alusel püütud saagid tuleb maha arvestada TACi Norra osast.

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:







Norra veed (WHG/*04N-) EÜ 17 073







Liigid: Merlang Merlangius merlangus Vöönd: Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV WHG/561214 Saksamaa 10 Prantsusmaa 195 Iirimaa 478 Ühendkuningriik 917 EÜ 1 600 TAC 1 600 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Merlang Merlangius merlangus Vöönd: VIIa WHG/07A. Belgia 1 Prantsusmaa 18 Iirimaa 296 Madalmaad 0 Ühendkuningriik 199 EÜ 514 TAC 514 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Merlang Merlangius merlangus Vöönd: VIIb-k WHG/7X7A. Belgia 211 Prantsusmaa 12 960 Iirimaa 6 006 Madalmaad 105 Ühendkuningriik 2 318 EÜ 21 600 TAC 21 600 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Merlang Merlangius merlangus Vöönd: VIII WHG/08. Hispaania 1 440 Prantsusmaa 2 160 EÜ 3 600 TAC 3 600 Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Merlang Merlangius merlangus Vöönd: IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed) WHG/9/3411 Portugal 816 EÜ 816 TAC 816 Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Merlang ja pollak Merlangius merlangus ja Pollachius pollachius Vöönd: Norra veed lõuna pool 62o N W/P/04-N. Rootsi 190 EÜ 190 TAC Ei kohaldata Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.







Liigid: Merluus Merluccius merluccius Vöönd: IIIa, IIIbcd (EÜ veed) HKE/3A/BCD Taani 1 183 Rootsi 101 EÜ 1 284 TAC 1 284 (1) Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4. (1) Põhjapoolsete merluusivarude 42 600-tonnise TACi piires.







Liigid: Merluus Merluccius merluccius Vöönd: IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed) HKE/2AC4-C Belgia 21 Taani 866 Saksamaa 99 Prantsusmaa 191 Madalmaad 50 Ühendkuningriik 269 EÜ 1 496 TAC 1 496 (1) Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4. (1) Põhjapoolsete merluusivarude 42 600-tonnise TACi piires.







Liigid: Merluus Merluccius merluccius Vöönd: Vb (EÜ veed), VI, VII, XII, XIV HKE/571214 Belgia 220 Hispaania 7 042 Prantsusmaa 10 873 Iirimaa 1 318 Madalmaad 142 Ühendkuningriik 4 293 EÜ 23 888 TAC 23 888 (1) Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4. (1) Põhjapoolsete merluusivarude 42 600-tonnise TACi piires.

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:







VIIIabde (HKE/*8ABDE) Belgia 28 Hispaania 1 137 Prantsusmaa 1 137 Iirimaa 142 Madalmaad 14 Ühendkuningriik 639 EÜ 3 096







Liigid: Merluus Merluccius merluccius Vöönd: VIIIa,b,d,e HKE/8ABDE. Belgia 7 Hispaania 4 902 Prantsusmaa 11 009 Madalmaad 14 EÜ 15 932 TAC 15 932 (1) Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4. (1) Põhjapoolsete merluusivarude 42 600-tonnise TACi piires.

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:







Vb (EÜ veed), VI, VII, XII, XIV (HKE/*57-14) Belgia 1 Hispaania 1 420 Prantsusmaa 2 557 Madalmaad 4 EÜ 3 982







Liigid: Merluus Merluccius merluccius Vöönd: VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed) HKE/8C3411 Hispaania 3 819 Prantsusmaa 367 Portugal 1 782 EÜ 5 968 TAC 5 968 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Põhjaputassuu Micromesistius poutassou Vöönd: IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed) WHB/2AC4-C Taani 118 475 Saksamaa 195 Madalmaad 359 Rootsi 382 Ühendkuningriik 2 613 EÜ 122 024 Norra 40 000 (1) TAC Ei kohaldata Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata. (1) Kvoodi üldmahu 120 000 tonni piires EÜ vetes.







Liigid: Põhjaputassuu Micromesistius poutassou Vöönd: IV (Norra veed) WHB/04-N. Taani 18 050 Ühendkuningriik 950 EÜ 19 000 TAC Ei kohaldata Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.







Liigid: Põhjaputassuu Micromesistius poutassou Vöönd: V, VI, VII, XII ja XIV WHB/571214 Taani 9 803 Saksamaa 37 947 Hispaania 63 244 (1) Prantsusmaa 52 809 Iirimaa 75 893 Madalmaad 119 216 Portugal 4 743 (1) Ühendkuningriik 110 678 EÜ 474 333 Norra 120 000 (2) (3) Fääri saared 45 000 (4) (5) TAC Ei kohaldata Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4. (1) Sellest kuni 75 % võib püüda piirkondades VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed). (2) Võib püüda EÜ vetes piirkondades II, IVa, VIa põhja pool 56o30′N, VIb, VII lääne pool 12oW. (3) Sellest kuni pm tonni võivad olla hõbekalad (Argentina spp.). (4) Põhjaputassuu saagid võivad sisaldada hõbekalade (Argentina spp.) vältimatut kaaspüüki. (5) Võib püüda EÜ vetes piirkondades VIa põhja pool 56o30′ N, VIb, VII lääne pool 12o W.

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:







IVa WHB/*04A-C Norra 40 000







Liigid: Põhjaputassuu Micromesistius poutassou Vöönd: VIIIa,b,d,e WHB/8ABDE. Hispaania 24 404 Prantsusmaa 18 936 Portugal 3 661 Ühendkuningriik 17 672 EÜ 64 673 TAC Ei kohaldata Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide kõiki osi võib püüda ICESi rajoonis Vb (EÜ veed), alapiirkondades VI, VII, XII ja XIV (WHB/*5B-14).







Liigid: Põhjaputassuu Micromesistius poutassou Vöönd: VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed) WHB/8C3411 Hispaania 107 382 Portugal 26 845 EÜ 134 227 TAC Ei kohaldata Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Väikesuulest ja pikklest Microstomus kitt ja Glyptocephalus cynoglossus Vöönd: IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed) L/W/2AC4-C Belgia 352 Taani 970 Saksamaa 125 Prantsusmaa 265 Madalmaad 807 Rootsi 11 Ühendkuningriik 3 970 EÜ 6 500 TAC 6 500 Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Sinine molva Molva dypterigia Vöönd: IIa, IV, Vb, VI, VII (ühenduse veed) BLI/2A47-C EÜ Ei kohaldata (1) Norra 200 TAC Ei kohaldata (1) Sätestatakse määruses (EÜ) nr 2270/2004.







Liigid: Sinine molva Molva dypterigia Vöönd: EÜ veed vööndites VIa (põhja pool 56o30′ N), VIb BLI/6AN6B. Fääri saared 900 (1) TAC Ei kohaldata (1) Püütakse traalnoodaga; kalju-tömppeakala ja süsisaba kaaspüük arvestatakse käesolevast kvoodist maha.







Liigid: Harilik molva Molva molva Vöönd: I, II (EÜ veed ja rahvusvahelised veed) Taani 10 Saksamaa 10 Prantsusmaa 10 Ühendkuningriik 10 Muud riigid (1) 5 EÜ 45 (1) Ainult kaaspüük. Selle kvoodi alusel ei ole lubatud spetsialiseeritud püük.

▼M1







Liik: Harilik molva Molva molva Piirkond: III (ühenduse veed ja rahvusvahelised veed) Belgia 10 (1) Taani 76 Saksamaa 10 Rootsi 30 Ühendkuningriik 10 (1) EÜ 136 (1) Ei ole lubatud püüda rajoonis 3 IIIb, c, d.

▼B







Liigid: Harilik molva Molva molva Vöönd: IV (EÜ veed ja rahvusvahelised veed) Belgia 25 Taani 397 Saksamaa 246 Prantsusmaa 221 Madalmaad 8 Rootsi 17 Ühendkuningriik 3 052 EÜ 3 966







Liigid: Harilik molva Molva molva Vöönd: V (EÜ veed ja rahvusvahelised veed) Belgia 12 Taani 9 Saksamaa 9 Prantsusmaa 9 Ühendkuningriik 9 EÜ 48







Liigid: Harilik molva Molva molva Vöönd: VI, VII, VIII, IX, X, XII, XIV (EÜ veed ja rahvusvahelised veed) Belgia 56 Taani 10 Saksamaa 204 Hispaania 4 124 Prantsusmaa 4 397 Iirimaa 1 102 Portugal 10 Ühendkuningriik 5 063 EÜ 14 966







Liigid: Harilik molva Molva molva Vöönd: EÜ veed vööndites IIa, IV, Vb, VI, VII LIN/2A47-C EÜ Ei kohaldata (1) Norra 6 800 (2) (3) Fääri saared 800 (4) (5) TAC Ei kohaldata (1) Sätestatakse määruses (EÜ) nr 2270/2004. (2) Selle alusel on lubatud alapiirkondades VI ja VII muude kalaliikide lisapüük 25 % laeva kohta igal ajal. Kõnealune protsent võib esimese 24 tunni jooksul pärast kalastamise algust nimetatud piirkonnas olla suurem. Muude liikide lisapüügi üldkogus VI ja VII alapiirkonnas ei tohi ületada 3 000 tonni. (3) Kaasa arvatud meriluts. Norra kvoodid on järgmised: harilik molva 6 000 tonni ja meriluts 4 000 tonni ning need on vastastikku asendatavad kuni 2 000 tonni ulatuses ja püüda võib ainult õngejadadega ICESi rajoonis Vb ning alapiirkondades VI ja VII. (4) Kaasa arvatud sinine molva ja meriluts. Püütakse ainult õngejadadega piirkondades VIa (põhja pool 56o30′ N) ja VIb. (5) Selle alusel on alapiirkonnas VI lubatud muude kalaliikide lisapüük 20 % laeva kohta igal ajal. Kõnealune protsent võib esimese 24 tunni jooksul pärast kalastamise algust nimetatud piirkonnas olla suurem. Muude liikide lisapüügi üldkogus VI alapiirkonnas ei tohi ületada 75 tonni.







Liigid: Harilik molva Molva molva Vöönd: IV (Norra veed) LIN/04-N. Belgia 7 Taani 878 Saksamaa 25 Prantsusmaa 10 Madalmaad 1 Ühendkuningriik 79 EÜ 1 000 TAC Ei kohaldata Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.







Liigid: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Vöönd: IIIa (EÜ veed), IIIbcd (EÜ veed) NEP/3A/BCD Taani 3 454 Saksamaa 10 Rootsi 1 236 EÜ 4 700 TAC 4 700 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Vöönd: IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed) NEP/2AC4-C Belgia 1 117 Taani 1 117 Saksamaa 16 Prantsusmaa 33 Madalmaad 575 Ühendkuningriik 18 492 EÜ 21 350 TAC 21 350 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Vöönd: IV (Norra veed) NEP/04-N. Taani 946 Saksamaa 1 Ühendkuningriik 53 EÜ 1 000 TAC Ei kohaldata Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.







Liigid: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Vöönd: Vb (EÜ veed), VI NEP/5BC6. Hispaania 26 Prantsusmaa 103 Iirimaa 172 Ühendkuningriik 12 399 EÜ 12 700 TAC 12 700 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Vöönd: VII NEP/07. Hispaania 1 173 Prantsusmaa 4 753 Iirimaa 7 207 Ühendkuningriik 6 411 EÜ 19 544 TAC 19 544 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Vöönd: VIIIa,b,d,e NEP/8ABDE. Hispaania 186 Prantsusmaa 2 914 EÜ 3 100 TAC 3 100 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Vöönd: VIIIc NEP/08C. Hispaania 156 Prantsusmaa 6 EÜ 162 TAC 162 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Vöönd: IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed) NEP/9/3411 Hispaania 135 Portugal 405 EÜ 540 TAC 540 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Harilik süvameregarneel Pandalus borealis Vöönd: IIIa PRA/03A. Taani 3 717 Rootsi 2 002 EÜ 5 719 TAC 10 710 Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

▼M1







Liik: Harilik süvameregarneel Pandalus borealis Piirkond: IIa (ühenduse veed), IV (ühenduse veed) PRA/2AC4-C Taani 3 700 Madalmaad 35 Rootsi 149 Ühendkuningriik 1 096 EÜ 4 980 TAC 4 980 Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

▼B







Liigid: Harilik süvameregarneel Pandalus borealis Vöönd: Norra veed lõuna pool 62oN PRA/04-N. Taani 900 Rootsi 151 (1) EÜ 1 051 TAC Ei kohaldata (1) Tursa, kilttursa, süsika, pollaki ja merlangi kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootidest maha.







Liigid: Viburhännakud Penaeus spp. Vöönd: Prantsuse Guajaana PEN/FGU. Prantsusmaa 4 000 (1) EÜ 4 000 (1) Barbados 24 (1) Guajaana 24 (1) Suriname 0 (1) Trinidad ja Tobago 60 (1) TAC 4 108 (1) Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4. (1) Krevettide Penaeus subtilis ja Penaeus brasiliensis püük on keelatud alla 30 meetri sügavustes vetes.







Liigid: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Vöönd: Skagerrak PLE/03AN. Belgia 46 Taani 5 917 Saksamaa 30 Madalmaad 1 138 Rootsi 317 EÜ 7 448 TAC 7 600 Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.







Liigid: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Vöönd: Kattegat PLE/03AS. Taani 1 691 Saksamaa 19 Rootsi 190 EÜ 1 900 TAC 1 900 Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.







Liigid: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Vöönd: IIa (EÜ veed), IV PLE/2AC4. Belgia 3 530 Taani 11 474 Saksamaa 3 310 Prantsusmaa 662 Madalmaad 22 066 Ühendkuningriik 16 328 EÜ 57 370 Norra 1 630 TAC 59 000 Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:







Norra veed (PLE/*04N-) EÜ 30 000







Liigid: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Vöönd: Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV PLE/561214 Prantsusmaa 27 Iirimaa 358 Ühendkuningriik 597 EÜ 982 TAC 982 Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Vöönd: VIIa PLE/07A. Belgia 41 Prantsusmaa 18 Iirimaa 1 051 Madalmaad 13 Ühendkuningriik 485 EÜ 1 608 TAC 1 608 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Vöönd: VIIb,c PLE/7BC. Prantsusmaa 32 Iirimaa 128 EÜ 160 TAC 160 Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Vöönd: VIId,e PLE/7DE. Belgia 843 Prantsusmaa 2 810 Ühendkuningriik 1 498 EÜ 5 151 TAC 5 151 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Vöönd: VIIf,g PLE/7FG. Belgia 73 Prantsusmaa 132 Iirimaa 202 Ühendkuningriik 69 EÜ 476 TAC 476 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Vöönd: VIIh,j,k PLE/7HJK. Belgia 29 Prantsusmaa 58 Iirimaa 204 Madalmaad 117 Ühendkuningriik 58 EÜ 466 TAC 466 Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Vöönd: VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed) PLE/8/3411 Hispaania 75 Prantsusmaa 298 Portugal 75 EÜ 448 TAC 448 Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Pollak Pollachius pollachius Vöönd: Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV POL/561214 Hispaania 8 Prantsusmaa 270 Iirimaa 79 Ühendkuningriik 206 EÜ 563 TAC 563 Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Pollak Pollachius pollachius Vöönd: VII POL/07. Belgia 529 Hispaania 32 Prantsusmaa 12 177 Iirimaa 1 298 Ühendkuningriik 2 964 EÜ 17 000 TAC 17 000 Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Pollak Pollachius pollachius Vöönd: VIIIa,b,d,e POL/8ABDE. Hispaania 286 Prantsusmaa 1 394 EÜ 1 680 TAC 1 680 Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Pollak Pollachius pollachius Vöönd: VIIIc POL/08C. Hispaania 295 Prantsusmaa 33 EÜ 328 TAC 328 Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Pollak Pollachius pollachius Vöönd: IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed) POL/9/3411 Hispaania 278 Portugal 10 EÜ 288 TAC 288 Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Süsikas Pollachius virens Vöönd: IIa (EÜ veed), IIIa, IIIbcd (EÜ veed), IV POK/2A34. Belgia 51 Taani 6 013 Saksamaa 15 184 Prantsusmaa 35 733 Madalmaad 152 Rootsi 826 Ühendkuningriik 11 641 EÜ 69 600 Norra 75 400 (1) TAC 145 000 Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata. (1) Võib püüda ainult alapiirkonnas IV (EÜ veed) ja Skagerrakis. Selle kvoodi alusel püütud saagid tuleb maha arvestada TACi Norra osast.

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:







Norra veed (POK/*04N-) EÜ 69 600







Liigid: Süsikas Pollachius virens Vöönd: Norra veed lõuna pool 62oN POK/04-N. Rootsi 947 EÜ 947 TAC Ei kohaldata Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.







Liigid: Süsikas Pollachius virens Vöönd: Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV POK/561214 Saksamaa 984 Prantsusmaa 9 774 Iirimaa 494 Ühendkuningriik 3 792 EÜ 15 044 TAC 15 044 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Süsikas Pollachius virens Vöönd: VII, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed) POK/7X1034 Belgia 14 Prantsusmaa 3 137 Iirimaa 1 568 Ühendkuningriik 855 EÜ 5 574 TAC 5 574 Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Harilik kammeljas ja sile kammeljas Psetta maxima ja Scopthalmus rhombus Vöönd: IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed) T/B/2AC4-C Belgia 334 Taani 713 Saksamaa 182 Prantsusmaa 86 Madalmaad 2 527 Rootsi 5 Ühendkuningriik 703 EÜ 4 550 TAC 4 550 Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Railased Rajidae Vöönd: IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed) SRX/2AC4-C Belgia 542 Taani 21 Saksamaa 27 Prantsusmaa 85 Madalmaad 462 Ühendkuningriik 2 083 EÜ 3 220 TAC 3 220 Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Süvalest Reinhardtius hippoglossoides Vöönd: IIa (Ühenduse veed), IV, VI (Ühenduse veed ja rahvusvahelised veed) Taani 10 Saksamaa 18 Eesti 10 Hispaania 10 Prantsusmaa 168 Iirimaa 10 Poola 10 Ühendkuningriik 661 EÜ 1 042 Norra 145 (1) (2) (3) TAC Ei kohaldata (1) Alapiirkonnas VI tohib püüda ainult õngejadadega. (2) Püütakse EÜ vetes piirkondades IIa ja VI. (3) Esialgsed kvoodid Norraga peetavate kalandusalaste nõupidamiste otsuseni 2005. aastaks.