02016R1624 — ET — 04.12.2019 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:









▼B

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2016/1624,

14. september 2016,

mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/399 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 863/2007, nõukogu määrus (EÜ) nr 2007/2004 ning nõukogu otsus 2005/267/EÜ







▼M1 —————







▼B

Artikkel 20

Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmade koosseis ja lähetamine

1. Amet lähetab piirivalveametnikke ja muid asjaomaseid töötajaid Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmade liikmetena ühisoperatsioonidele, piirivalve kiirreageerimisoperatsioonidele ning rändehalduse tugirühmade raames. Amet võib lähetada eksperte ka oma töötajate seast.

2. Haldusnõukogu teeb tegevdirektori ettepaneku alusel oma hääleõiguslike liikmete absoluutse häälteenamusega otsuse Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmade käsutusse antavate piirivalveametnike ja muude asjaomaste töötajate profiili ja koguarvu kohta. Sama menetlust kohaldatakse profiilide ja koguarvu edaspidise muutmise suhtes. Liikmesriigid annavad Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmadesse oma panuse riigi reservi kaudu, tuginedes erinevatele kindlaksmääratud profiilidele ja nimetades nõutavatele profiilidele vastavaid piirivalveametnikke ja muid asjaomaseid töötajaid.

3. Liikmesriikide panus seoses piirivalveametnike lähetamisega konkreetsetele ühisoperatsioonidele järgneval aastal kavandatakse ameti ja liikmesriikide vahel igal aastal peetavate kahepoolsete läbirääkimiste ja kokkulepete alusel. Vastavalt neile kokkulepetele annavad liikmesriigid ameti taotluse korral piirivalveametnikud lähetamiseks ameti käsutusse, välja arvatud juhul, kui liikmesriigis on erakorraline olukord, mis mõjutab oluliselt riigi ülesannete täitmist. Taotlus esitatakse vähemalt 21 tööpäeva enne kavandatavat lähetust. Kui liikmesriik tugineb kõnealusele erakorralisele olukorrale, esitab ta üksikasjalikud põhjused ja teabe olukorra kohta ametile saadetavas kirjas, mille sisu lisatakse lõikes 12 osutatud aruandesse.

4. Seoses piirivalve kiirreageerimisoperatsioonidega teeb haldusnõukogu tegevdirektori ettepaneku alusel kolmeneljandikulise häälteenamusega otsuse Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmade kiirreageerimisreservi käsutusse antavate piirivalveametnike või muude asjaomaste töötajate profiili ja neile profiilidele vastavate piirivalveametnike või muude asjaomaste töötajate miinimumarvu kohta. Sama menetlust kohaldatakse kiirreageerimisreservi kuuluvate piirivalveametnike või muude asjaomaste töötajate profiili ja koguarvuga seoses tehtavate kõikide järgnevate muudatuste suhtes. Liikmesriigid annavad kiirreageerimisreservi oma panuse riigi ekspertide reservi kaudu, tuginedes erinevatele kindlaksmääratud profiilidele ja nimetades nõutavatele profiilidele vastavaid piirivalveametnikke või muid asjaomaseid töötajaid.

5. Kiirreageerimisreserv on alaline korpus, mille amet saab viivitamata oma käsutusse ning mida on võimalik lähetada igast liikmesriigist viie tööpäeva jooksul alates kuupäevast, millal tegevdirektor ja vastuvõttev liikmesriik operatsiooniplaanis kokku lepivad. Sel eesmärgil annab iga liikmesriik igal aastal ameti käsutusse teatud arvu piirivalveametnikke või muid asjaomaseid töötajaid. Nende profiilid määratakse kindlaks haldusnõukogu otsusega. Liikmesriikide poolt ameti käsutusse antud töötajate koguarv on vähemalt 1 500 piirivalveametnikku või muud asjaomast töötajat. Amet võib kontrollida, kas liikmesriigi soovitatud piirivalveametnikud vastavad kindlaksmääratud profiilidele. Amet võib liikmesriigilt nõuda piirivalveametniku väljaarvamist kiirreageerimisreservist käitumisreeglite või kohaldatavate eeskirjade rikkumise korral.

6. Iga liikmesriik vastutab lõikes 5 osutatud piirivalveametnike või muude asjaomaste töötajate arvu panustamise eest kooskõlas I lisaga.

7. Ameti taotluse alusel annavad liikmesriigid kiirreageerimisreservi kuuluvad piirivalveametnikud ja/või muud asjaomased töötajad lähetamise eesmärgil ameti käsutusse. Kui riskianalüüsist ja mis tahes olemasolevast haavatavuse hinnangust nähtub, et liikmesriigis valitseb olukord, mis mõjutab märkimisväärselt riigi ülesannete täitmist, vähendatakse asjaomase liikmesriigi panust piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni lähetamisse poole võrra I lisas kindlaksmääratud panusest. Vastuvõttev liikmesriik, kus toimub piirivalve kiirreageerimisoperatsioon, ei läheta töötajaid, kes kuuluvad tema kindlaksmääratud panusesse kiirreageerimisreservi. Kui piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni lähetamisel ilmneb töötajate puudus, otsustab haldusnõukogu tegevdirektori ettepaneku alusel, kuidas puuduolevad töötajad leitakse.

8. Vajaduse korral tuleb Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmade kiirreageerimisreservist lähetatavatele rühmadele viivitamata lisaks saata täiendavad Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmad. Selleks peab liikmesriik ameti taotlusel teatama viivitamata oma riigi reservis olevate selliste piirivalveametnike ja muude asjaomaste töötajate arvu, nimed ja profiilid, keda ta saab anda ameti käsutusse seitsme tööpäeva jooksul alates piirivalve kiirreageerimisoperatsiooni algusest. Liikmesriigid annavad ameti taotluse korral piirivalveametnikud või muud asjaomased töötajad lähetamiseks ameti käsutusse, välja arvatud juhul, kui liikmesriigis valitseb riigi ülesannete täitmist oluliselt mõjutav erakorraline olukord. Kui liikmesriik tugineb erakorralisele olukorrale, esitab ta üksikasjalikud põhjused ja teabe olukorra kohta ametile saadetavas kirjas, mille sisu lisatakse lõikes 12 osutatud aruandesse.

9. Kui tekib olukord, kus on vaja rohkem piirivalveametnikke kui lõigetes 5 ja 8 ette nähtud, teavitab tegevdirektor sellest viivitamata Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni. Ta kutsub nõukogu üles taotlema liikmesriikidelt kohustuste võtmist puuduolevate töötajate leidmiseks.

10. Liikmesriigid tagavad, et piirivalveametnikud ja muud asjaomased töötajad, kelle nad saadavad, vastavad haldusnõukogu poolt kindlaksmääratud profiilile ja arvule. Lähetuse kestuse määrab kindlaks päritoluliikmesriik, kuid see ei ole lühem kui 30 päeva, välja arvatud siis, kui operatsioon, mille raames lähetus toimub, kestab vähem kui 30 päeva.

11. Amet saadab Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmadesse pädevaid piirivalveametnikke või muid asjaomaseid töötajaid, kelle liikmesriigid on lähetanud ametisse riiklike ekspertidena. Liikmesriikide panus seoses piirivalveametnike või muude asjaomaste töötajate lähetamisega ameti teenistusse järgneval aastal kavandatakse ameti ja liikmesriikide vahel igal aastal kahepoolsete läbirääkimiste ja kokkulepete alusel. Vastavalt nendele kokkulepetele annavad liikmesriigid oma piirivalveametnikud või muud asjaomased töötajad lähetamise eesmärgil ameti käsutusse, välja arvatud juhul, kui see mõjutaks tõsiselt riigi ülesannete täitmist. Sellisel juhul võivad liikmesriigid oma lähetuses viibivad piirivalveametnikud ja muud asjaomased töötajad tagasi kutsuda.

Lähetused võivad kesta 12 kuud või kauem, ent mitte vähem kui kolm kuud. Lähetatud piirivalveametnikke ja muid asjaomaseid töötajaid käsitatakse rühmade liikmetena ning neil on rühmade liikmetele antud ülesanded ja õigused. Kõnealuseid piirivalveametnikke või muid asjaomaseid töötajaid lähetanud liikmesriiki käsitatakse nende päritoluliikmesriigina.

Muud ameti poolt ajutiselt tööle võetud töötajad, kes ei ole kvalifitseeritud täitma piirikontrolli ülesandeid, lähetatakse üksnes ühisoperatsioonide ajal selliste koordineerimis- ja muude ülesannete täitmiseks, mis ei eelda piirivalvealast väljaõpet. Nad ei kuulu Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmadesse.

12. Amet teavitab igal aastal Euroopa Parlamenti piirivalveametnike arvust, kelle iga liikmesriik on käesoleva artikli kohaselt kohustunud Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmadesse saatma, ning tegelikult saadetud piirivalveametnike arvust. Aruandes loetletakse liikmesriigid, kes tuginesid eelmisel aastal lõigetes 3 ja 8 osutatud erakorralisele olukorrale. Aruanne sisaldab asjaomase liikmesriigi esitatud põhjuseid ja teavet.

▼M1 —————







▼B

Artikkel 30

Sunniviisilise tagasisaatmise saatemeeskondade reserv

1. Amet moodustab reservi liikmesriikide pädevatest asutustest valitud sunniviisilise tagasisaatmise saatemeeskondadest, kes viivad ellu tagasisaatmisoperatsioone vastavalt direktiivi 2008/115/EÜ artikli 8 lõigetes 4 ja 5 osutatud nõuetele ning kes on saanud käesoleva määruse artikli 36 kohase koolituse.

2. Haldusnõukogu määrab tegevdirektori ettepaneku alusel kindlaks sunniviisilise tagasisaatmise saatemeeskondade profiili ja arvu, kes määratakse reservi. Sama menetlust kohaldatakse profiili ja koguarvu edaspidise muutmise suhtes. Liikmesriigid panustavad reservi, nimetades kindlaksmääratud profiilile vastavad sunniviisilise tagasisaatmise saatemeeskonnad. Reservi kuuluvad ka lastekaitsealaste eriteadmistega sunniviisilise tagasisaatmise saatemeeskonnad.

3. Liikmesriikide panus sunniviisilise tagasisaatmise saatemeeskondade lähetamisse tagasisaatmisoperatsioonidele ja tagasisaatmisega seotud sekkumistele järgneval aastal kavandatakse ameti ja liikmesriikide vahel igal aastal peetavate kahepoolsete läbirääkimiste ja kokkulepete alusel. Vastavalt kokkulepetele on liikmesriigid ameti taotluse korral valmis sunniviisilise tagasisaatmise saatemeeskondade lähetamiseks, välja arvatud juhul, kui liikmesriigis on erakorraline olukord, mis mõjutab oluliselt riigi ülesannete täitmist. Taotlus esitatakse vähemalt 21 tööpäeva enne kavandatavat lähetust või viis tööpäeva enne tagasisaatmisega seotud kiirsekkumist.

4. Amet annab saatemeeskonnad taotluse korral osalevate liikmesriikide käsutusse, et nad saadaksid nende riikide nimel tagasipöördujaid ning osaleksid tagasisaatmisoperatsioonidel ja tagasisaatmisega seotud sekkumistel. Kui tagasisaatmisoperatsioon hõlmab lapsi, annab amet liikmesriikide käsutusse lastekaitsealaste eriteadmistega sunniviisilise tagasisaatmise saatemeeskonnad.

5. Tagasisaatmisoperatsioonide või tagasisaatmisega seotud sekkumiste läbiviimisel kohaldatakse sunniviisilise tagasisaatmise saatemeeskondade suhtes nende päritoluliikmesriigi distsiplinaarmeetmeid.

Artikkel 31

Tagasisaatmisspetsialistide reserv

1. Amet moodustab reservi liikmesriikide pädevatest asutustest ja ameti töötajate seast valitud tagasisaatmisspetsialistidest, kellel on oskused ja teadmised tagasisaatmisega seotud toimingute elluviimisel ning kes on saanud artikli 36 kohase koolituse. Need spetsialistid antakse ameti käsutusse, et viia ellu eriülesandeid, nagu kolmandate riikide kodanike teatavate rühmade tuvastamine, reisidokumentide omandamine kolmandatest riikidest ning konsulaarkoostöö hõlbustamine.

2. Tegevdirektori ettepanekul määrab haldusnõukogu kindlaks tagasisaatmisspetsialistide profiili ja arvu, kes määratakse reservi. Sama menetlust kohaldatakse profiili ja koguarvu edaspidise muutmise suhtes. Liikmesriigid panustavad reservi, nimetades kindlaksmääratud profiilile vastavad spetsialistid. Reservi kuuluvad ka lastekaitsealaste eriteadmistega tagasisaatmisspetsialistid.

3. Liikmesriikide panus tagasisaatmisspetsialistide lähetamisse tagasisaatmisoperatsioonidele ja tagasisaatmisega seotud sekkumistele järgneval aastal kavandatakse ameti ja liikmesriikide vahel igal aastal peetavate kahepoolsete läbirääkimiste ja kokkulepete alusel. Vastavalt kokkulepetele on liikmesriigid ameti taotluse korral valmis tagasisaatmisspetsialistide lähetamiseks, välja arvatud juhul, kui liikmesriigis on erakorraline olukord, mis mõjutab oluliselt riigi ülesannete täitmist. Taotlus esitatakse vähemalt 21 tööpäeva enne kavandatavat lähetust või viis tööpäeva enne tagasisaatmisega seotud kiirsekkumist.

4. Amet annab tagasisaatmisspetsialistid taotluse korral tagasisaatmisoperatsioonides osalevate liikmesriikide käsutusse, et nad osaleksid tagasisaatmisega seotud sekkumistel. Kui tagasisaatmisoperatsioon hõlmab lapsi, annab amet liikmesriikide käsutusse lastekaitsealaste eriteadmistega sunniviisilise tagasisaatmise saatemeeskonnad.

5. Tagasisaatmisoperatsioonide ja tagasisaatmisega seotud sekkumiste läbiviimisel kohaldatakse tagasisaatmisspetsialistide suhtes kas ameti või nende päritoluliikmesriigi distsiplinaarmeetmeid.

▼M1 —————