1982L0714 — ET — 01.05.2004 — 002.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B NÕUKOGU DIREKTIIV, 4. oktoober 1982, millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded (82/714/EMÜ) (EÜT L 301, 28.10.1982, p.1)

Muudetud:

Euroopa Liidu Teataja No page date





Muudetud:









▼B

NÕUKOGU DIREKTIIV,

4. oktoober 1982,

millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded

(82/714/EMÜ)







EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 75, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, ( 1 ) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ( 2 ) ning arvestades, et: ning arvestades, et: ühise transpordipoliitika eesmärgid ja rakendamine nõuavad muu hulgas siseveeteel laevajuhtimise valdkonnas, et laevade liikumine ühenduse võrgustikus toimuks ohutuse ja konkurentsi osas parimatel tingimustel; siseveelaevade sõidukõlblikkuse tunnistuste vastastikust tunnustamist käsitleva nõukogu 20. jaanuari 1976. aasta direktiivis 76/135/EMÜ, ( 3 ) viimati muudetud direktiiviga 78/1016/EMÜ, ( 4 ) on sätestatud, et nõukogu võtab vastu ühised sätted, millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded; käesoleva direktiivi eesmärk on kehtestada need nõuded; kuid teatavad laevakategooriad tuleks käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja jätta; ühenduse siseveeteede ohutuse tase on erinev ning need tuleks seetõttu jaotada erinevatesse tsoonidesse; on soovitav, et ei tekiks vastuolusid Reini laevaliikluse muudetud konventsioonis kehtestatud süsteemiga; on soovitav sisse viia ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistus, mis kehtiks kõigil ühenduse veeteedel, v.a need, millel kehtib Reini laevaliikluse muudetud konventsioon, ja mis tunnistaks laevade vastavust ühistele tehnilistele nõuetele; peab olema võimalik kasutada kõigil ühenduse veeteedel Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni artikli 22 kohaselt välja antud kontrolltunnistust, mille juurde teatavatel juhtudel nõutakse täiendavat ühenduse tunnistust; pidades silmas teatavate laevade kohalikku tähtsust ja erilisi ohutusnõudeid, peab liikmesriikidel olema võimalus vabastada käesoleva direktiivi täielikust või osalisest kohaldamisest need laevad, kui nad ei sõida teiste liikmesriikide siseveeteedel; tuleks kehtestada kuupäevad, millal tuleb läbi viia tehniline kontroll, mille alusel saab välja anda tunnistused kasutusel olevatele laevadele; soodustamaks käesoleva direktiivi lisade kiiret kohandamist tehnika arenguga tuleks sätestada nende sujuvam muutmiskord; vastavalt direktiivi 76/135/EMÜ artiklile 7 peavad selles direktiivis sätestatud meetmed olema jõus käesoleva direktiivi jõustumiseni; on vaja, et direktiivi 76/135/EMÜ kohaldataks edasi nende laevade suhtes, mida käesolevas direktiivis ei reguleerita, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:







I JAOTIS

Üldsätted

Artikkel 1

Käesoleva direktiivi tähenduses liigitatakse ühenduse siseveeteed järgmiselt:

— 1. ja 2. tsoon: I lisa 1. peatükis loetletud veeteed,

— 3. tsoon: I lisa 2. peatükis loetletud veeteed,

— 4. tsoon: kõik ülejäänud ühenduse veeteed.

R-tsoon hõlmab neid eespool nimetatud veeteid, millele tuleb kontrolltunnistused välja anda vastavalt Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni artiklile 22, nagu see artikkel on sõnastatud direktiivi vastuvõtmise ajal.

Artikkel 2

1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse:

— laevade suhtes, mille kogu dedveit on vähemalt 15 tonni, ja laevade suhtes, mis ei ole mõeldud kaubaveoks ja mille veeväljasurve on vähemalt 15 kuupmeetrit,

— vedur- ja tõukurpuksiiride suhtes, k.a need, mille veeväljasurve on alla 15 kuupmeetri, eeldusel et need on ehitatud laevade vedamiseks, tõukamiseks või külgsuunas liigutamiseks.

2. Käesoleva direktiivi reguleerimisalast on välja jäetud:

— reisilaevad,

— parvlaevad,

— ujuvmehhanismid,

— ujuvrajatised ja -alused, k.a need, mida liigutatakse ühest kohast teise,

— lõbusõidulaevad,

— järelevalveasutustele kuuluvad teeninduslaevad ja tuletõrjelaevad,

— sõjalaevad,

— merelaevad, k.a loodetealal või ajutiselt siseveeteedel töötavad või kodusadamat omavad mere vedur- ja tõukurpuksiirid, millel on kehtiv laevasõiduluba,

— vedur- ja tõukurpuksiirid, mille veeväljasurve on alla 15 kuupmeetri ja mis on ehitatud selliste laevade vedamiseks, tõukamiseks või külgsuunas liigutamiseks, mille veeväljasurve on alla 15 kuupmeetri.

Artikkel 3

Artiklis 1 loetletud ühenduse veeteedel tegutsevatel laevadel on:

— Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni artikli 22 kohaselt välja antud tunnistus, kui need tegutsevad R-tsooni veeteel,

— II lisa nõuetele vastavatele laevadele välja antud ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistus, kui need tegutsevad muude tsoonide veeteedel.

Ühenduse tunnistus koostatakse III lisas esitatud näidise alusel ja antakse välja vastavalt käesolevale direktiivile.

Artikkel 4

1. Kõik laevad, millel on Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni artikli 22 kohaselt välja antud tunnistus, võivad sõita ühenduse veeteedel, omades vaid seda tunnistust.

2. Kuid kõigile laevadele, millel on lõikes 1 osutatud tunnistus, antakse lisaks sõidukõlblikkuse tunnistus (ühenduse täiendav tunnistus):

— kui need tegutsevad 3. ja 4. tsooni veeteedel ja soovivad kasutada nendel veeteedel kasutatavaid vähendatud tehnilisi nõudeid,

— kui need tegutsevad 1. ja 2. tsooni veeteedel, kui asjaomased liikmesriigid on vastu võtnud nende veeteede kohta tehnilised lisanõuded kooskõlas artikliga 5.

Ühenduse täiendav tunnistus koostatakse IV lisas esitatud näidise alusel ja selle annab välja lõikes 1 osutatud tunnistuse väljaandmiseks pädev riigiasutus enda sätestatud tingimustel.

Artikkel 5

1. Iga liikmesriik võib Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni nõuete alusel ja pärast konsulteerimist komisjoniga võtta vastu II lisas sätestatud tehnilistele nõuetele lisaks nõudeid oma territooriumi 1. ja 2. tsoonis tegutsevatele laevadele.

Need lisanõuded edastatakse teistele liikmesriikidele vähemalt kuus kuud enne nende jõustumist, kui need ei olnud juba jõus 21. jaanuaril 1977.

2. Laevade vastavus nendele lisanõuetele märgitakse artiklis 3 osutatud ühenduse tunnistusele või, kui kohaldatakse artikli 4 lõiget 2, ühenduse täiendavale tunnistusele.

Artikkel 6

Mis tahes laev, millel on ohtlike ainete Reinil vedamise määruse (ADNR) alusel välja antud tunnistus, võib vedada ohtlikke aineid kõikjal ühenduse territooriumil tunnistuses sätestatud tingimustel.

Mis tahes liikmesriik võib nõuda, et laevadele, millel ei ole ADNR-tunnistust, antakse luba vedada ohtlikke aineid tema territooriumil ainult siis, kui laevad vastavad käesolevas direktiivis sätestatud lisanõuetele. Sellistest nõuetest teatatakse komisjonile ja teistele liikmesriikidele.

Artikkel 7

1. Liikmesriigid võivad vabastada käesoleva direktiivi täielikust või osalisest kohaldamisest:

a) laevad, mis tegutsevad üksnes sellistel laevatatavatel veeteedel, mis ei ole siseveeteede kaudu ühenduses teiste liikmesriikide veeteedega;

b) laevad, mille dedveit on kuni 350 tonni ja mille kiil pandi maha enne 1. jaanuari 1950 ning mis tegutsevad ainult siseriiklikel veeteedel.

2. Liikmesriigid võivad oma siseriiklikel veeteedel teha erandeid käesoleva direktiivi ühest või mitmest sättest geograafiliselt piiratud aladel või sadamapiirkondades tehtavate reiside suhtes. Kõnealused erandid ja reisid või piirkond, mille suhtes need kehtivad, märgitakse laeva tunnistusele.

3. Käesoleva artikli alusel vastuvõetud eranditest teatatakse komisjonile.

4. Mis tahes liikmesriik, kelle veeteedel ei ole lõigete 1 ja 2 kohaselt antud erandite tulemusel tegutsemas laevu, mille suhtes kohaldada käesolevat direktiivi, ei pea täitma artikleid 9, 10 ja 12.







II JAOTIS

Ühenduse sõidukõlblikkuse tunnistuste väljaandmise tingimused ja eeskirjad

Artikkel 8

1. Ühenduse tunnistus antakse välja laevadele, mille kiil on maha pandud alates 1. jaanuarist 1985 ja mille tehniline kontroll on tehtud enne laeva kasutuselevõtmist, et kontrollida laeva vastavust II lisas sätestatud tehnilistele nõuetele.

2. Ühenduse tunnistus antakse välja laevadele, mis on kasutusel 1. jaanuaril 1985, ja laevadele, mille kiil on maha pandud enne seda kuupäeva ja mille tehniline kontroll tuleb teha ajavahemikus 1. jaanuar 1986 kuni 1. juuli 1998 vastavalt igas liikmesriigis kehtestatavale ajakavale, kontrollimaks laeva vastavust II lisas sätestatud tehnilistele nõuetele. Ajakavast teatatakse komisjonile ja teistele liikmesriikidele.

Kuid laevade puhul, mis sõidavad ainult siseriiklikus võrgustikus ja mille kiil on maha pandud enne 1. jaanuari 1970, võib mis tahes liikmesriik teha otsuse pikendada seitsme aasta võrra ajavahemikku, mille jooksul tehniline kontroll tuleb läbi viia.

3. Kui see on asjakohane, kontrollitakse laeva vastavust artiklis 5 osutatud lisanõuetele eelnevates lõigetes sätestatud tehnilise kontrolli käigus või tehnilise kontrolli käigus, mis viiakse läbi laevaomaniku taotlusel.

Artikkel 9

Ühenduse tunnistuse annab välja selle liikmesriigi pädev riigiasutus, kes on laeva registreerinud, puudumise korral selle liikmesriigi pädev asutus, kus on laeva kodusadam, puudumise korral selle liikmesriigi pädev asutus, kus on laevaomaniku elu- või asukoht.

Kui see on asjakohane, võivad need asutused paluda teise liikmesriigi pädevatel asutustel tunnistus välja anda.

Iga liikmesriik edastab komisjonile ja teistele liikmesriikidele nende pädevate asutuste loendi, kes on pädevad tunnistusi välja andma.

Mis tahes liikmesriik, kes artikli 7 lõike 4 alusel ei ole määranud pädevat asutust, võib paluda, et teine liikmesriik või teised liikmesriigid volitaks oma pädevaid asutusi ühenduse tunnistusi välja andma nendele laevadele, mis on registreeritud või mille kodusadam on tema territooriumil või mille omanike elu- või asukoht on seal.

Artikkel 10

Artiklis 8 osutatud tehnilise kontrolli viivad läbi pädevad asutused, kes võivad loobuda laeva täielikust või osalisest tehnilisest kontrollist, kui nõuetekohasustõendi alusel, mille on välja andnud tõendi väljaandnud riigis heakskiidetud klassifikatsiooniühing, on ilmne, et laev vastab täielikult või osaliselt II lisa nõuetele.

Iga liikmesriik edastab komisjonile ja teistele liikmesriikidele nende asutuste loendi, kes on pädevad tehnilist kontrolli tegema.

Artikkel 11

Ühenduse tunnistuse kehtivusaja määrab igal konkreetsel juhul kindlaks asutus, kes on pädev neid tunnistusi välja andma. Kõnealune ajavahemik ei ületa siiski kümmet aastat.

Artikkel 12

Iga liikmesriik sätestab tingimused, mille alusel saab kaotatud või rikutud kehtiva tunnistuse asendada.







III JAOTIS

Tunnistuste kehtivuse pikendamise või muutmise tingimused ja eeskirjad

Artikkel 13

Kehtivusaja lõppemisel pikendatakse ühenduse tunnistuse kehtivust vastavalt nende tunnistuste väljaandmise tingimustele ja eeskirjadele.

Artikkel 14

Tunnistuse väljaandnud või kehtivusaega pikendanud asutus võib erandkorras pikendada tunnistuse kehtivusaega maksimaalselt 12 kuu võrra.

Pikendamine märgitakse ühenduse tunnistusele.

Artikkel 15

Suuremate ümberehituste või kapitaalremondi korral, mis muudavad laeva konstruktsiooni tugevust või omadusi, läbib laev enne järgmist sõitu uuesti artiklis 8 sätestatud tehnilise kontrolli.

Pärast kontrolli antakse välja uus tunnistus, millel on kirjas laeva tehnilised omadused.

Kui tunnistus antakse välja teises liikmesriigis kui selles, kus esialgne tunnistus välja anti või selle kehtivusaega pikendati, teavitatakse sellest ühe kuu jooksul tunnistuse väljaandnud või kehtivusaega pikendanud pädevat asutust.







IV JAOTIS

Väljaandmisest keeldumine või kehtetuks tunnistamine

Artikkel 16

Kõik otsused ühenduse tunnistuse väljaandmisest või uuendamisest keeldumise kohta peavad olema asjakohaselt põhjendatud. Sellest ning kaebemenetlusest ja tähtajast asjaomases liikmesriigis teatatakse asjaomasele isikule.

Tunnistuse väljaandnud või uuendanud pädev asutus võib tunnistada kehtetuks mis tahes kehtiva tunnistuse, kui laev ei vasta enam selles tunnistuses märgitud tehnilistele nõuetele.







V JAOTIS

Vastavustõendamine

Artikkel 17

1. Liikmesriigi pädevad asutused võivad igal ajal kontrollida, kas laeval on käesoleva direktiivi tingimustele vastav kehtiv tunnistus ja kas ta vastab tunnistus(t)el sisalduvatele nõuetele.

2. Kui asutused kontrollimisel leiavad, et tunnistus on kehtetu või et laev ei vasta tunnistusel sisalduvatele nõuetele, kuid et kehtetu tunnistus või nõuete mittetäitmine ei kujuta endast ilmset ohtu, peab laeva omanik või esindaja võtma olukorra parandamiseks kõik vajalikud meetmed. Teatatakse asutusele, kes tunnistuse välja andis või seda viimati uuendas.

3. Kui lõikes 1 osutatud kontrolli käigus asutused leiavad, et tunnistust ei ole laeval kaasas või et laev kujutab endast ilmset ohtu, võivad nad keelata laeval edasi liikumast kuni olukorra parandamiseks vajalike meetmete võtmiseni.

Nad võivad ka teha ettekirjutusi meetmete kohta, mis võimaldaksid laeval pärast veotoimingute lõpetamist, kui see on asjakohane, ohutult edasi liikuda kohta, kus laeva kontrollitakse või remonditakse. Teatatakse asutusele, kes tunnistuse välja andis või seda viimati uuendas.

4. Liikmesriik, kes on peatanud laeva liikumise või on teatanud omanikule oma kavatsusest seda teha, kui leitud vigu ei kõrvaldata, teatab tehtud või kavatsetavast otsusest tunnistuse väljaandnud või viimati uuendanud liikmesriigi asutusele.

5. Käesoleva direktiivi rakendamiseks võetud meetmete alusel laeva liikumise peatamise mis tahes otsus peab olema üksikasjalikult põhjendatud. Sellest teatatakse asjaomasele osapoolele ning samal ajal informeeritakse teda kaebemenetlusest, mis liikmesriikides kehtivate seaduste alusel on tema käsutuses, ning selle tähtajast.







VI JAGU

Kolmandate riikide laevade suhtes kohaldatavad sätted

Artikkel 18

Sõltuvalt kokkulepete sõlmimisest sõidukõlblikkuse tunnistuste vastastikuse tunnustamise kohta ühenduse ja kolmandate riikide vahel võivad liikmesriigid tunnustada kolmandate riikide laevade sõidukõlblikkuse tunnistusi ning anda vajaduse korral kooskõlas käesoleva direktiiviga välja ühenduse tunnistusi või ühenduse täiendavaid tunnistusi kolmandate riikide laevadele.







VII JAOTIS

Direktiivi lisade kohandamine tehnika arenguga

Artikkel 19

Nõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega vastu mis tahes muudatused, mis on vajalikud käesoleva direktiivi lisade kohandamiseks tehnika arenguga.







VIII JAOTIS

Lõppsätted

Artikkel 20

Direktiivi 76/135/EMÜ kohaldatakse jätkuvalt:

— käesoleva direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud laevade suhtes, mis on kasutusel kuni ajani, mil nad läbivad selles artiklis sätestatud kontrolli,

— reisilaevade suhtes,

— laevade suhtes, millel on ühenduse tunnistus, kuid mis veel ei vasta II lisa nõuetele vastavalt 13. peatüki punkti 13.01 alapunktis a sätestatud eeskirjadele.

Artikkel 21

Käesolev direktiiv ei mõjuta laevapere koosseisu ja kvalifikatsiooni käsitlevaid sätteid ning liikmesriikides kehtivaid vajalikke tunnistusi.

Artikkel 22

Pärast konsulteerimist komisjoniga võtavad liikmesriigid käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusaktid vastu hiljemalt 1. jaanuaril 1985.

Artikkel 23

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.









I LISA

GEOGRAAFILISELT 1., 2., 3. JA 4. TSOONI JAOTATUD ÜHENDUSE SISEVEETEEDE LOETELU

(Direktiivi artikkel 1)

I PEATÜKK

1. tsoon

Saksamaa Liitvabariik

Ems: Delfzijli ja Knocki tuletorni ühendavast joonest avamere suunas kuni põhjalaiuseni 53° 30' ja idapikkuseni 6° 45' (s.t umbes väljaspool kuivlastilaevade transiiditsooni Alte Emsil, võttes arvesse Ems-Dollarti koostöölepingut).

▼A2

Poola Vabariik

Pomorska lahe osa, mis jääb Rugeni saare Nord Perdi ja Niechorze majakat ühendavast joonest lõuna poole.

Gdanski lahe osa, mis jääb Heli majakat ja Baltiiski sadama sissesõidupoid ühendavast joonest lõuna poole.

▼B

2. tsoon

Saksamaa Liitvabariik

Ems: joonest, mis läheb sadamasuudmest kuni Papenburgi ristini Emsil, mis ühendab Diemeni pumbajaama (Diemer Schöpfwerk) ja Halte tammiava, kuni Delfzijli ja Knocki tuletorni ühendava jooneni, võttes arvesse Ems-Dollarti koostöölepingut.

Jade: seespool joont, mis ühendab Schillighörni ülemist tuletorni ja Langwardeni kirikutorni.

Weser: Bremeni raudteesillast jooneni, mis ühendab Langwardeni ja Kappeli kirikutorni Schweiburgi harujõega, kaasa arvatud Kleine Weseri, Rekumer-Lochi ja Rechter Nebenarmi harujõgi.

Elbe: Hamburgi sadama alumisest piirist jooneni, mis ühendab Döse paaki ja Hohe Uferi (Dieksand) loodepunkti Este, Lühe, Schwinge, Oste, Pinnau, Krückau ja Störi lisajõega (kõigil juhtudel paisust suudmeni), kaasa arvatud Nebenelbe.

Meldorfer Bucht: seespool joont, mis ühendab Hohe Uferi (Dieksand) loodepunkti ja Büsumi läänemuulipead.

Flensburger Förde: seespool joont, mis ühendab Kekenisi tuletorni ja Birknacki.

Eckernförder Bucht: seespool joont, mis ühendab Bocknis-Ecki mandriosa loodepoolseima punktiga Dänisch Nienhofis.

Kieler Förde: seespool joont, mis ühendab Bülki tuletorni ja Labö merelaevastiku memoriaali.

Leda: Leeri merelüüsi välissadamasse sisenemiskohast suudmeni.

Hunte: Oldenburgi sadamast ja Oldenburgi Amalienbrückest 200 m allavoolu kuni suudmeni.

Lesum: Bremen-Burgi raudteesillast suudmeni.

Este: Buxtehude paisuväravast Este paisuni.

Lühe: Marschdamm-Horneburgi maanteesillast 250 m ülesvoolu asuvast veskist Lühe paisuni.

Schwinge: Güldensterni bastionist allavoolu Stades asuvast jalakäijate sillast Schwinge paisuni.

Freiburger-Hafenpriel: Freiburg/Elbe lüüsidest suudmeni.

Oste: Bremervörde veskitammist Oste paisuni.

Pinnau: Pinnebergi raudteesillast Pinnau paisuni.

Krückau: Elmshorni vesiveskist Krückau paisuni.

Stör: Pegel Rensingist Störi paisuni.

Eider: Gieselau kanalist Eideri paisuni.

Nord-Ostsee-Kanal (Kieli kanal): Brunsbütteli muulipäid ühendavast joonest jooneni, mis ühendab Kiel-Holtenau sisenemistulesid ja Schirnauer See'd, Bergstedter See'd, Audorfer See'd ning Obereidersee'd Enge, Achterwehreri kanali ja Flemhuder See'ga.

Trave: raudteesillast ja Holsteni sillast (Stadttrave) Lübeckis jooneni, mis ühendab Travemünde kahte välimist muulipead ja Pötenitzer Wieki ning Dassower See'd.

Schlei: seespool joont, mis ühendab Schleimünde muulipäid.

Prantsuse Vabariik

Seine: Jeanne d'Arci sillast Rouenis allavoolu.

Garonne ja Gironde: Bordeaux' kivisillast allavoolu.

Rhône: Trinquetaille' sillast Arles'is allavoolu ja edasi Marseille' suunas.

Madalmaade Kuningriik

Dollard.

Eems.

Waddenzee: kaasa arvatud ühendused Põhjamerega.

IJsselmeer: kaasa arvatud Markermeer ja IJmeer, kuid välja arvatud Gouwzee.

Rotterdam Waterweg ja Scheur.

Hollands Diep.

Haringvliet ja Vuile Gat: kaasa arvatud veeteed, mis jäävad ühelt poolt Goeree-Overflakkee ja teiselt poolt Voorne-Putteni ja Hoekse Waardi vahele.

Hellegat.

Volkerak.

Kramer.

Grevelingen ja Brouwershavense Gat: sealhulgas kõik veeteed Schouwen-Duivelandi ja Goeree-Overflakkee vahel.

Keten, Mastgat, Zijpe, Ida-Schelde ja Roompot: sealhulgas veeteed ühelt poolt Walchereni, Noord-Bevelandi ja Zuid-Bevelandi ning teiselt poolt Schouwen-Duivelandi ja Tholeni vahel, välja arvatud Schelde-Reini kanal.

Schelde ja Lääne-Schelde ja selle mereäärne suue: sealhulgas veeteed ühelt poolt Zeeland Flandersi ja teiselt poolt Walchereni ja Zuid-Bevelandi vahel, välja arvatud Schelde-Reini kanal.

▼A1

Rootsi

Trollhätte kanal ja Göta älv.

Väneri järv.

Södertälje kanal.

Mälari järv.

Falsterbo kanal.

Sotenkanalen.

▼A2

Tšehhi Vabariik

Lipno paisjärv.

Ungari Vabariik

Balatoni järv.

Poola Vabariik

Szczecini laht.

Kamieńi laht.

Wisła laht.

Pucki laht.

Włocławski paisjärv.

Śniardwy järv.

Niegocini järv.

Mamry järv.

▼B

II PEATÜKK

3. tsoon

Belgia Kuningriik

Meresõidukõlblik Schelde (Antwerpeni reidist allavoolu).

Saksamaa Liitvabariik

Doonau: Kelheimist (414,60 km) Saksamaa-Austria piirini.

Rein: Saksamaa-Šveitsi piirist Saksamaa-Madalmaade piirini.

Elbe: Elbe-Seiteni kanali suudmest Hamburgi sadama madalama piirini.

Prantsuse Vabariik

Rein.

Madalmaade Kuningriik

Rein.

Sneekermeer, Koevordermeer, Heegermeer, Fluessen, Slotermeer, Tjeukemeer, Beulakkerwijde, Belterwijde, Ramsdiep, Ketelmeer, Zwartemeer, Veluwemeer, Eemmeer, Alkmaardermeer, Gouwzee, Buiten IJ, afgesloten IJ, Noordzeekanaal, IJmuideni sadam, Rotterdami sadamapiirkond, Nieuwe Maas, Noord, Oude Maas, Beneden Merwede, Nieuwe Merwede, Dordtsche Kil, Boven Merwede, Waal, Bijlandschi kanal, Boven Rijn, Pannersdenschi kanal, Geldersche IJssel, Neder Rijn, Lek, Amsterdam-Reini kanal, Veerse Meer, Schelde-Reini kanal suudmeni Volkerakis, Amer, Bergsche Maas, Meuse allpool Venlot.

▼A1

Austria

Doonau alates Austria-Saksa piirist kuni Austria–Slovakkia piirini.

Rootsi

Göta kanal

Vätterni järv.

▼A2

Tšehhi Vabariik

Elbe: Ústí nad Labem-Střekovi lüüsist kuni Lovosice lüüsini.

Paisjärved: Baška, Brněnská (Kníničky), Horka (Stráž pod Ralskem), Hracholusky, Jesenice, Nechranice, Olešná, Orlík, Pastviny, Plumov, Rozkoš, Seč, Skalka, Slapy, Těrlicko, Žermanice.

Järved: Oleksovice, Svět, Velké Dářko.

Ungari Vabariik

Doonau: km 1812 kuni km 1433.

Doonau Moson: km 14 kuni km 0.

Doonau Szentendre: km 32 kuni km 0.

Doonau Ráckeve: km 58 kuni km 0.

Tisza jõgi: km 685 kuni km 160.

Dráva jõgi: km 198 kuni km 70.

Bodrogi jõgi: km 51 kuni km 0.

Kettős Körösi jõgi: km 23 kuni km 0.

Hármas Körösi jõgi: km 91 kuni km 0.

Sió kanal: km 23 kuni km 0.

Velence järv.

Fertő järv.

Poola Vabariik

— Biebrza jõgi Augustowski kanali suudmest kuni Narwia jõe suudmeni

— Brda jõgi ühenduskohast Bydgoski kanaliga Bydgoszczis kuni Wisła jõe suudmeni

— Bugi jõgi Muchawieci jõe suudmest kuni Narwia jõe suudmeni

— Dąbie järv kuni sisemerepiirini

— Augustowski kanal ühenduskohast Biebrza jõega kuni riigipiirini ja selle kanali ümber paiknevad järved

— Bartnicki kanal Ruda Woda järvest kuni Bartężeki järveni ja Bartężeki järv

— Bydgoski kanal

— Elbląski kanal Druzno järvest kuni Jezioraki järveni ja Szeląg Wielki järveni, nimetatud järved ja kanaliäärsed järved ning kõrvaltee Zalewo suunas Jezioraki järvest kuni Ewingi järveni (kaasa arvatud)

— Gliwicki kanal ja Kędzierzyński kanal

— Jagielloński kanal ühenduskohast Elblągi jõega kuni Nogati jõeni

— Łączański

— Ślesiński koos selle kanalitee ümber paiknevate järvedega ja Gopło järv

— Żerański kanal

— Martwa Wisła jõgi alates Wisła jõest Przegalinas kuni sisemerepiirini

— Narewi jõgi Biebrza jõe suudmest kuni Wisła jõe suudmeni ja Zegrzyński järv

— Nogati jõgi Wisła jõest kuni Wisła lahe suudmeni

— Noteći jõgi (ülem) Gopło järvest kuni ühenduskohani Górnonotecki kanaliga ning Górnonotecki kanal ja Noteći jõgi (alam) alates ühenduskohast Bydgoski kanaliga kuni Warta jõe suudmeni

— Nysa Łużycka jõgi Gubinist kuni Odra jõe suudmeni

— Odra jõgi alates Racibórzi linnast kuni ühenduskohani Ida-Odra jõega, mis alates Klucz-Ustowost kanalist muutub Regalica jõeks, ning nimetatud jõgi ja selle kõrvalharud kuni Dąbie järveni, samuti Odra jõe kõrvaltee Opatowice lüüsist kuni Wrocławi linna lüüsini

— Lääne-Odra jõgi alates Widuchowa tammist (704,1 km Odra jõel) sisemerepiirini ja kõrvalharud, samuti Klucz-Ustowo kanal, mis ühendab Ida-Odra jõe Lääne-Odraga

— Parnica jõgi ja Parnicki kanal Lääne-Odra jõest kuni sisemerepiirini

— Pisa jõgi alates Rośi jõest kuni Narewi jõe suudmeni

— Szkarpawa jõgi alates Wisła jõest kuni Wisła lahe suudmeni

— Warta jõgi Ślesiński lahest kuni Odra jõe suudmeni

— Masuuria järvistu süsteem, mis hõlmab jõgede ja kanalitega ühendatud järved, mis moodustavad peamise laevatee Rośi järvest (kaasa arvatud) Piszis kuni Węgorzewski kanalini (kanal kaasa arvatud) Węgorzewos, ning järgmised järved: Seksty, Mikołajskie, Tałty, Tałtowisko, Kotek, Szymon, Szymoneckie, Jagodne, Boczne, Tajty, Kisajno, Dargin, Łabap, Kirsajty ja Święcajty, koos Giżycki kanali ja Niegociński kanaliga ning Piękna Górani kanaliga ja kõrvaltee Ryńskie järvest (kaasa arvatud) Rynis kuni Nidzkie järveni (kuni 3 km, mis moodustab piiri “Nidzkie järve” veehoidlaga), ning järgmised järved: Bełdany, Guzianka Mała ja Guzianka Wielka.

— Wisła jõgi alates Przemsza jõe suudmest kuni ühenduskohani Łączański kanaliga ning alates nimetatud kanali suudmest Skawinas kuni Wisła jõe suudmeni Gdański lahte, välja arvatud Włocławski veehoidla.

Slovaki Vabariik

Doonau: Devínist (km 1880,26) kuni Slovaki-Ungari piirini.

▼B

III PEATÜKK

4. tsoon

Belgia Kuningriik

Kogu Belgia võrgustik, välja arvatud 3. tsooni veeteed.

Saksamaa Liitvabariik

Kõik liitvabariigi veeteed, välja arvatud 1., 2. ja 3. tsooni veeteed.

Prantsuse Vabariik

Kogu Prantsuse võrgustik, välja arvatud 1., 2. ja 3. tsooni veeteed.

Madalmaade Kuningriik

Kõik 1., 2. ja 3. tsoonis loetlemata jõed, kanalid ja sisemered.

Itaalia Vabariik

Po jõgi: Piacenzast suudmeni.

Milano-Cremona kanal, Po jõgi: Po viimane 15 km pikkune lõik.

Mincio jõgi: Mantovast Governoloni Po jõel.

Ferrara veeteed: alates Post (Pontelagoscuro) Ferraras Porto Garibaldini.

Brondolo ja Valle kanal: idapoolsest Post Venezia laguunini.

Fissero kanal - Tartaro - Canalbianco: Aadriast idapoolse Poni.

Venezia rannajoon: Venezia laguunist Gradoni.

Luksemburgi Suurhertsogiriik

Mosel.

▼A1

Rootsi

Kõik ülejäänud jõed, kanalid ja järved, mida ei ole loetletud 1., 2. ega 3. vööndis.

▼A2

Tšehhi Vabariik

Kõik ülejäänud veeteed, mida ei ole loetletud tsoonide 1, 2 ja 3 all.

Leedu Vabariik

Kogu Leedu veeteedevõrk.

Ungari Vabariik

Kõik ülejäänud veeteed, mida ei ole loetletud tsoonide 2 ja 3 all.

Poola Vabariik

Kõik ülejäänud veeteed, mida ei ole loetletud tsoonide 1, 2 ja 3 all.

Slovaki Vabariik

Kõik ülejäänud veeteed, mida ei ole loetletud tsooni 3 all.

▼B









II LISA

1.,2., 3. JA 4. TSOONI VEETEEDEL TEGUTSEVATELE LAEVADELE ESITATAVAD TEHNILISEDMIINIMUMNÕUDED

(Direktiivi artikkel 3)







Lehekülg 1. PEATÜKK —MÕISTED … 155 2. PEATÜKK — LAEVAEHITUSEGA SEOTUD NÕUDED … 156 2.01. Põhireegel … 156 2.02. Laevakere … 156 2.03. Kütte-,toiduvalmistamis- ja külmutusseadmed … 156 2.04. Kütmine vedelkütustega, mille leekpunkt on üle 55 °C… 157 2.05. Kütminetahke kütustega … 157 2.06. Masina- ja katlaruumid ning punkrid … 158 3. PEATÜKK —ROOLISEADE JA ROOLIKAMBER … 158 3.01. Üldosa … 158 3.02. Rooliseadme tõhusus … 158 3.03. Konstruktsiooni üldnõuded … 159 3.04. Mehaanilinerooliseade … 159 3.05.Varuajami kasutamine … 159 3.06. Käsiajam … 159 3.07. Käsitsi juhitav hüdroajam … 159 3.08. Hüdroajam … 159 3.09. Elektriajam … 160 3.10. Rool-sõukruvid ja Voith-Schneideritiivikkäiturid … 160 3.11. Kaugjuhtimisseadmed … 160 3.12. Aksiomeeter … 160 3.13. Roolimise abiseadmed … 160 3.14. Takistusteta väljavaade… 161 3.15. Helirõhk… 161 3.16. Rooliseadmeelektrilised komponendid … 161 3.17. Langetatav roolimaja … 162 4. PEATÜKK — OHUTU SÜGAVUSVARU,VABAPARRAS JA SÜVISESKAALA … 162 4.01. Mõisted … 162 4.02. Ohutu sügavusvaru … 162 4.03. Vabaparras … 162 4.04. Süvisemärgid … 162 4.05. Süviseskaala … 163 5. PEATÜKK — MASINAD … 163 5.01. Üldosa … 163 5.02. Ohutusvahendid… 163 5.03.Käiturseadmed … 163 5.04. Masina väljalasketoru … 164 5.05. Paagid, punkrid ja torustik … 164 5.06. Pilsipumbad … 164 5.07. Õlijäätmetekogumissüsteem … 165 5.08. Vintsid … 165 5.09. Laeva sisemüra … 165 6. PEATÜKK — ELEKTRISEADMED … 166 6.01. Üldosa … 166 6.02. Lubatav maksimumpinge… 166 6.03. Ühendusmaismaaga … 166 6.04.Generaatorid ja mootorid … 167 6.05. Akud … 167 6.06. Elektrikilbid … 168 6.07. Lülitid, pistikud, sulavkaitsmed ja kaablikaitse… 168 6.08. Lekkevooludetektorid … 169 6.09.Valgustus … 169 6.10.Signaaltuled … 169 6.11.Maandus … 169 6.12.Avarii-jõuseade … 169 7. PEATÜKK — VARUSTUS … 170 7.01. Ankrud, ketid ja ankruketid … 170 7.02. Muu varustus … 170 7.03. Tuletõrjevahendid… 170 7.04. Laevapaadid… 172 7.05.Päästerõngad, kuulujukid ja päästevestid … 173 8. PEATÜKK — OLMEVEDELGAASISEADMED… 173 8.01. Üldosa… 173 8.02. Seadmed… 174 8.03. Mahutid… 174 8.04.Toiteallikate asukoht ja korraldus … 174 8.05. Tagavara- ja tühjad mahutid … 174 8.06. Reduktsiooniklapid … 174 8.07. Rõhk … 175 8.08. Torud ja painduvadtorud … 175 8.09. Jaotussüsteem … 175 8.10. Gaasiaparaadid ja nende seadeldised … 175 8.11. Ventilatsioon japõlemisgaaside eemaldamine … 176 8.12. Kasutus- ja ohutusjuhend … 176 8.13. Kontroll … 176 8.14. Katsed … 176 8.15. Kinnitus … 177 9. PEATÜKK — ROOLIKAMBRI ERIKORRALDUSAINUISIKULISEKS JUHTIMISEKS RADARI ABIL … 177 9.01. Üldsätted … 177 9.02. Konstruktsiooni üldtingimused … 177 9.03. Radarid japöördekiiruse näitur … 177 9.04. Signaal- ja signaalimisseadmed … 178 9.05. Laeva roolimisseadeldisedja masinate juhtimisseadeldised … 178 9.06. Ahtriankru kasutusseadmed … 178 9.07. Telefoniseadmed … 178 9.08. Häiresignaalid … 179 9.09. Muud seadised… 179 9.10.Kontrolltunnistuse kinnitus … 179 10. PEATÜKK — ERISÄTTEDVEETAVATE JA TÕUGATAVATE KOOSSEISUDE NING PARRAS-PARDAGA HAALATUD KOOSSEISUDEMOODUSTAMISEKS MÕELDUD LAEVADE KOHTA … 179 10.01. Tõukurpuksiirid … 179 10.02. Lihtrid … 179 10.03. Tõukamisvõimelisedliikurlaevad ja puksiirid … 180 10.04. Tõugatavate koosseisude katsed … 180 10.05. Pukseerivad laevad… 180 10.06.Parras-pardaga haalatud koosseisude vedamiseks mõeldud laevad … 180 11. PEATÜKK —TÖÖTERVISHOID JA TÖÖOHUTUS LAEVAPERE ELURUUMIDES JA TÖÖKOHTADEL … 181 11.01. Üldosa … 181 11.02. Eluruumide paigutusja sisustus … 181 11.03.Eluruumide mõõtmed … 181 11.04. Eluruumide torustik … 182 11.05. Eluruumidesse sissepääsud, eluruumide uksed jakajutitrepid … 182 11.06. Eluruumide põrandad, seinad ja laed … 182 11.07. Eluruumide küte javentilatsioon … 182 11.08. Päevavalgus ja valgustus eluruumides … 183 11.09. Eluruumide sisustus… 183 11.10. Kambüüsid,messid ja laoruumid … 183 11.11. Sanitaarseadmed … 183 11.12. Joogiveeseadmed … 184 11.13. Ohutusseadised … 184 11.14. Juurdepäästöökohtadele … 185 11.15. Töökohtade mõõtmed … 185 11.16. Kaitse kukkumise eest … 185 11.17. Töökohtade juurdepääsud,uksed ja kajutitrepid … 185 11.18. Põrandad, tekipinnad, trümmipõrandakatted, seinad, laed,aknad ja keilutid … 186 11.19. Töökohtade ventilatsioon ja küte … 186 11.20. Töökohtade loomulik valgusja valgustus … 186 11.21. Kaitse müra ja vibratsiooni eest … 186 12.PEATÜKK — TEHNILISI NÕUDEID KÄSITLEVAD SÄTTED, MIDA KOHALDATAKSE 3.TSOONIS TEGUTSEVATE SISEVEELAEVADE SUHTES LISAKS 4. TSOONI NÕUETELE … 187 12.01.Laevaehitusega seotud nõuded … 187 12.02. Vabaparras, ohutu sügavusvaru ja süviseskaala … 187 12.03. Varustus … 190 12.04. Erisätted veetavateja tõugatavate koosseisude ning parras-pardaga haalatud koosseisudemoodustamiseks mõeldud laevade kohta … 191 13. PEATÜKK — KASUTUSES OLEVATELE LAEVADELETEHTAVAD ERANDID … 191 14. PEATÜKK — MENETLUS … 195 14.01. Taotlus kontrolli tegemiseks … 195 14.02. Laeva esitaminekontrollimiseks … 195 14.03. Kulud … 195 14.04. Teave … 195 14.05. Ühenduse tunnistuste register … 195 14.06. Ühenduse tunnistustetäitmine … 196 14.07.Märkused tunnistuse erinevate punktide kohta … 196

1. PEATÜKK

MÕISTED

Käesolevas direktiivis ja selle lisades kasutatakse järgmisimõisteid:

a) laev — siseveelaev;

b) tavaline liikurlaev — kaubaveoksmõeldud mis tahes laev, mis ei ole tanker ja mis on ehitatud nii, et see saabiseseisvalt oma liikumapaneva jõu abil sõita;

c) liikurtanker — kinnitatud mahutiteskaubaveoks mõeldud mis tahes laev, mis on ehitatud nii, et see saab iseseisvaltoma liikumapaneva jõu abil sõita;

d) liikurlaev — tavaline liikurlaevvõi liikurtanker;

e) vedurpuksiir— spetsiaalselt pukseerimiseks ehitatud mis tahes laev;

f) tõukurpuksiir —spetsiaalselt tõugatavate koosseisude edasilükkamiseks ehitatud mis taheslaev;

g) vedur-tõukurpuksiir — spetsiaalselt tõugatavate koosseisudepukseerimiseks ja edasilükkamiseks ehitatud mis tahes laev;

h) teisaldatav praam —kaubaveoks mõeldud mis tahes laev, mis ei ole praamtanker ja mis on ehitatudnii, et seda tuleb pukseerida, ning: — millel puuduboma liikumapanev jõud, — või millel on piisavaltliikumapanevat jõudu ainult lühikeste manöövrite sooritamiseks;

i) praamtanker — kohtkindlates mahutites kaubaveoks mõeldud mistahes laev, mis on ehitatud nii, et seda tuleb pukseerida, ja: — millel puudub oma liikumapanev jõud, — või millel on piisavalt liikumapanevat jõudu ainult lühikestemanöövrite sooritamiseks;

k) praam — teisaldatav praam võipraamtanker;

l) tavalihter — kaubaveoks mõeldud mis tahes laev, mis ei olelihtertanker ja mis on ehitatud või spetsiaalselt ümberseadistatud nii, et sedatuleb tõugata, ja: — millel puudub oma liikumapanevjõud, — või millel on piisavalt liikumapanevat jõudu ainultlühikeste manöövrite sooritamiseks, kui see ei ole tõugatava koosseisu osa;

m) lihtertanker — kinnitatud mahutites kaubaveoks mõeldud mistahes laev, mis on ehitatud või spetsiaalselt ümberseadistatud nii, et sedatuleb tõugata, ja: — millel puudub oma liikumapanevjõud, — või millel on piisavalt liikumapanevat jõudu ainultlühikeste manöövrite sooritamiseks, kui see ei ole tõugatava koosseisu osa;

n) praamkonteiner — tõugatav lihter, mis on mõeldudmerelaevadel vedamiseks ja siseveeteedel sõitmiseks;

o) lihter — tavalihter,lihtertanker või praamkonteiner;

p) reisilaev — mis tahes laev, mis onehitatud ja varustatud nii, et see saab vedada üle 12 reisija;

q) ujuvmehhanism —mis tahes ujuvrajatis, millel on mehaanilised seadmed ja mis on mõeldudtöötamiseks veeteedel või sadamates (nt põhjasüvendi, tõstuk, saksid võikraana);

r) ujuvrajatis — mis tahes ujuvalus, mida tavaliselt eiliigutata (nt ujumisbassein, dokk, maabumissild või paadikuur);

s) ujuvalus — parvvõi mis tahes muu ehitis, asi või koost, mis on suuteline sõitma, kuid mis eiole laev, ujuvmehhanism ega -rajatis;

t) roolikamber — koht, kuhu onpaigaldatud kõik laeva juhtimiseks vajalikud seadmed;

u) masinaruum — koht, kuhuon paigaldatud pea- ja lisajõudseadmed;

v) eluruumid — kohad, mida kasutavadtavaliselt laeval elavad isikud või reisijad, sealhulgas kambüüs, toidumoonahoiuruum, tualetid ja pesuruumid, pesupesemisruum, trepimademed jamaabumissillad, kuid mitte roolikamber;

w) suurima süvise veejoonetasand — veetasand, mis vastab suurimale süvisele, mille juures laev tohibsõita;

x) vabaparras — vahemaa, mis jääb suurima süvise veejoonetasandi ja külgteki madalaimat punkti läbiva paralleelse tasapinna vahele,külgteki puudumisel kasutatakse täieliku plangutuse või plaadistuse ülemiseserva madalaimat punkti;

y) ohutu sügavusvaru — vahemaa, mis jääb suurimasüvise veejoone tasandi ja paralleelse tasandi vahele, mis läbib madalaimatpunkti, millest kõrgemal ei loeta laeva veekindlaks;

z) tunnistus — ühendusesiseveelaevade tunnistus.

2. PEATÜKK

LAEVAEHITUSEGASEOTUD NÕUDED

2.01. Põhireegel

Laevad peavadolema konstrueeritud vastavalt heale laevaehitustavale; nende püstivus peabvastama kasutuseesmärgile.

2.02. Laevakere

2.02.1. Laevakere peab olema piisavalt tugev,pidamaks vastu kõigile jõududele, mis sellele tavatingimustes mõjuvad.

2.02.2. Laevakeredekülge kinnitatud veevõtu- ja vee äravoolukohti ning torusid loetakseveetihedateks, kui need on ehitatud nii, et vesi ei saa juhuslikult laeva sissevoolata.

2.02.3. Tekini või teki puudumisel laevakere plangutuse või plaadistuse ülemiseääreni ulatuvad veekindlad vaheseinad tuleb paigaldada järgmiselt: a) põrkevahesein vöörtäävistkohasele kaugusele; b) laevades, mille kogupikkus on üle 25 meetri, ahtrivahesein ahtristkohasele kaugusele.

2.02.4. Eluruumid, masina- ja katlaruumid ning mistahes tööruumid, mis moodustavad nende osa, tuleb veetihedalt trümmidesteraldada.

2.02.5. Mis tahes kambrit, mis tavaliselt reisi ajal ei ole hermeetiliselt suletud,peab saama tühjaks pumbata. Iga kambrit peab olema võimalik eraldi tühjakspumbata.

2.02.6. Põrkevaheseinast eespool ei tohi eluruume olla. Eluruumid peavad olemamasina- ja katlaruumidest eraldatud gaasitihedate vaheseintega ja neisse peabpääsema otse tekilt. Kui selline juurdepääs puudub, peab olema avariiväljapääs,mis viib otse tekile.

2.02.7. Punktide 2.02.3 ja 2.02.4 alusel nõutavatesvaheseintes ja muudes ruumidevahelistes eraldustes ei tohi olla avasid.Vaheseintes, välja arvatud põrkevahesein, võivad olla pääseluugid, kui need onveetihedalt lukustatud. Ahtrivaheseina luugid ja jõuseadme võllide, torustikujne avaused on lubatud, kui need on konstrueeritud nii, et need ei mõjutavaheseinte ja muude ruumidevaheliste eralduste tõhusust.

2.02.8. Erandina punktidest 2.02.5ja 2.02.7 võib ahtriruum olla ühendatud masinaruumiga kergesti juurdepääsetavaisesulguva kuivendusseadmega.

2.03. Kütte-, toiduvalmistamis- jakülmutusseadmed

2.03.1. Kütte-, toiduvalmistamis- ja külmutusseadmedkoos lisavarustusega peavad olema konstrueeritud ja paigaldatud nii, et need eiole ohtlikud isegi ülekütmise korral. Need paigaldatakse nii, et need ei saaminna ümber ega tahtmatult liikuda.

2.03.2. Kui punktis 2.03.1 osutatud seadmed töötavadvedelkütusega, võib neis kasutada ainult selliseid kütuseid, mille leekpunkt onalla 55 °C.

2.03.3. Erandina punktist 2.03.2 on lubatud eluruumides ja roolikambristoiduvalmistamis-, kütte- ja külmutusseadmed, mis on varustatud tahigapõletitega ja mis töötavad tööstusliku parafiiniga, eeldusel et kütusepaagimaht ei ületa 12 liitrit.

2.03.4. Punktis 2.03.1 osutatudseadmeid ei tohi paigaldada kohtadesse või masinaruumidesse, kus ladustataksevõi kasutatakse K1n-, K1s- või K2-kategooria aineid, mis kuuluvad ADNRi IIIaklassi. Nende seadmete lõõrid ei tohi minna läbi nimetatud kohtade võimasinaruumi.

2.03.5. Tuleb tagada põlemiseks vajaliku õhu sisenemine. Ventilaatoritele ei tohipaigaldada sulgureid.

2.03.6. Kütte- ja toiduvalmistamisseadmed tulebkindlalt kinnitada lõõride külge. Lõõritorud peavad olemas heas seisukorras janeile peavad olema paigaldatud sobivad kuplid või seadmed, mis kaitsevad tuuleeest. Kütteseadmete lõõrid peavad olema seatud nii, et piirata põlemissaadustepõhjustatud ummistamise võimalust ja võimaldada nende puhastamist.

2.03.7. Vedelkütuseltöötavate külmutusseadmete väljalaskeavade kohale tuleb paigaldadaventilaatorid.

2.04. Kütmine vedelkütustega, mille leekpunkt on üle55 °C

2.04.1. Kõik seadmed peavad olema ehitatud nii, etneid saab süüdata teise põlevvedeliku abita. Need tuleb kinnitada metallisttilgakoguja kohale, mis on piisavalt mahukas, vältimaks tahtmatut kütuseülevoolu, ja olema varustatud seadmega, mis väldib lekkimist leegi tahtmatuväljapääsu korral. Kui kütusepaak ja seade on eraldi, ei tohi paagi ja põletitevaheline tilkumine ületada tootja kasutusjuhendis sätestatud tilkumist. Paak eitohi olla leegi lähedal. Kütuse voolamist peab saama tekilt peatada. Kütusepaake, mille mahutavus on üle 12 liitri, ei tohi paigaldadaeluruumidesse.

2.04.2. Kui seade paigaldatakse masinaruumi, tuleb selle kasutustingimused asetadanähtavale kohale. Kui lahtise leegiga seadmed paigaldatakse masinaruumi,tuleb need asetada lekkimistiheda kausi kohale, mille külgseinad ulatuvadvähemalt 0,20 m kõrgusele põrandast.

2.04.3. Kui seade paigaldatakse masinaruumi, peabseadme ja masinate õhuvarustus olema selline, et seade ja masinad saaksidtöötada sõltumatult, tõhusalt ja täielikult ohutult. Vajaduse korral võibpaigaldada eraldi õhutoitetorud.

2.04.4. Kõik loomuliku tõmbega seadmed tulebvarustada seadmega, mis väldiks tõmbe inversiooni. Sundtõmbega seadmedtuleb varustada seadmega, mis automaatselt seiskaks kütuse juurdevoolu, kuipõlemiseks vajaliku õhu juurdevool on katkenud.

2.04.5. Masinaruumi või masinaruumistpääsetavasse ruumi paigaldatud sundtõmbega keskkütteseadmed peavad vastama kajärgmistele nõuetele: a) käivitamise ajal peab ventilaator esialgu töötama üksinda, tagamaks katlahea ventileerituse; b) kütusejuurdevoolu reguleerimiseks peab olema termostaat; c) kütus tuleb automaatselt süüdata süüteleegiga võimuul viisil; d) ventilaatoritja põleti kütusepumpa peab saama tekilt peatada; e) kui keskkütteseade on masinaruumis, peab see olemapaigaldatud nii, et põleti leek ei ulatu ruumis olevate muude asjadeni; f) kui õhkkütteseadmed onpaigaldatud masinaruumi, peavad õhu sisselaskeavad olema kinnitatud välisõhugaühenduses olevatesse püstikutesse.

2.05. Kütminetahke kütusega

2.05.1. Välja arvatud juhtudel, kui kütteseadmed onpaigaldatud tulekindlatest materjalidest ehitatud ruumi, mis on spetsiaalseltkatla jaoks konstrueeritud, peavad tahkel kütusel töötavad kütteseadmed olemapaigaldatud (üleskeeratud servadega) metallplaadile või analoogselekaitseseadmele, tagamaks seda, et põlev kütus ega kuum tuhk ei kukuks mujalekui sellele plaadile.

2.05.2. Tahkel kütusel töötavatelküttekateldel peavad olema termostaadid põlemisõhuvoolu reguleerimiseks.

2.05.3. Iga kütteseadmelähedusse tuleb paigaldada vahend, mille abil saab tuhka kiirestikustutada.

2.06. Masina- ja katlaruumid ning punkrid

2.06.1. Masina- jakatlaruumid peavad olema ehitatud nii, et neis olevaid seadmeid on kerge jaohutu kontrollida ning hooldada.

2.06.2. Vedelkütuse- või määrdeõlipunkritel ei tohiolla ühiseid seinu eluruumidega.

2.06.3. Masina- ja katlaruumide ning punkrite seinad,laed ja uksed peavad olema terasest või muust sama tulekindlastmaterjalist.

2.06.4. Masina- ja katlaruume ning muid ruume, kus võib tekkida süttivaid võimürgiseid gaase, peab saama piisavalt õhutada.

2.06.5. Kajutitrepid ning masina- ja katlaruumidessening punkritesse viivad redelid peavad olema püsivalt kinnitatud ja olematerasest või sama tugevast ja tulekindlast materjalist.

2.06.6. Masina- ja katlaruumidelpeab olema kaks väljapääsu, millest üks võib olla avariiväljapääs.

2.06.7. Maksimaalnelubatud helirõhk masinaruumis on 110 dB(A). Mõõtepunktid tuleb valida nii, etvõetakse arvesse vajalikke hooldustöid seadme normaalse töötamise korral. Kui masinaruumi helirõhk ületab 90 dB(A), tuleb panna iga sissepääsu juurdenähtavale kohale sõnaselge hoiatus.

3. PEATÜKK

ROOLISEADE JAROOLIKAMBER

3.01. Üldosa

3.01.1. Igal laeval peab olema usaldusväärnerooliseade, vajaduse korral ka vöörirool, mis tagab hea manööverdavuse, pidadessilmas laeva kasutamist ja põhimõõtmeid.

3.01.2. Rooliseade peab olema konstrueeritud nii, etrool ei muudaks oma asendit, kui see ei pea seda tegema.

3.02. Rooliseadme tõhusus

Rooliseade peab täitmajärgmisi nõudeid:

a) rooliseadme käsitsi juhtimise korral peab üks käsiratta täisring vastamavähemalt rooli pöördenurga 3 kraadile;

b) kui rooliseade on täielikult mehaaniline, peab olemavõimalik saavutada rooli pöördenurga keskmine muutmiskiirus 4°/sek kogu roolipöördeala ulatuses, kui rool on täielikult vees ja laev sõidab täielkiirusel;

c) kui rooliseadeon varustatud abijõuseadmega (abijõuseade, mis täiendab käsitsi juhitavatpeamist rooliseadet), peab olema võimalik saavutada rooli pöördenurga keskminemuutmiskiirus 3°/sek 30° nurga piires mõlemal pool rooli neutraalasendit, kuirool on täielikult vees ja laev sõidab täiel kiirusel;

d) kui täielikult mehaanilisele rooliseadmele onlisaks teine, käsitsi juhitav juhtimisseadis, peab viimase abil laev saamavähemalt vähendatud kiirusel silduda.

3.03. Konstruktsiooniüldnõuded

3.03.1. Kogu rooliseade peab olema konstrueeritud,ehitatud ja paigaldatud nii, et see taluks kuni 15° püsikreeni ja ümbritsevaõhu temperatuuri kuni 40°C.

3.03.2. Rooliseadme osad peavad olema sellistemõõtmetega, et need peaksid vastu maksimaalpingele normaalsetes töötingimustes.Pidamaks vastu nii tõhusalt kui võimalik erakordsetele välisjõududele, ei tohirooliseade olla süsteemi kõige nõrgem osa. Selles osas võib rahuldavaks pidadamis tahes rooliseadet, mis on ehitatud vastavalt tunnustatudklassifikatsiooniühingu eeskirjadele.

3.04. Mehaanilinerooliseade

3.04.1. Kui laeval on mehaaniline rooliseade, peabolema sõltumatu varuroolimissüsteem, tagamaks viivitamatu manööverdamisvõimejuhuks, kui pearooliseade läheb rikki.

3.04.2. Ajami jõumomendi piiramiseks peab mehaanilinerooliseade olema varustatud ülekoormuse kaitseseadisega.

3.04.3. Mehaanilise rooliseadmetahtmatut väljalülitamist või riket peavad roolikambris märkima visuaalsed jahelisignaalid.

3.05. Varuajami kasutamine

3.05.1. Kui rooliseadme varuajamei lülitu peaajami rikke korral tööle automaatselt, peab olema võimalik sedakäega kohe ja lihtsalt tööle lülitada rooli mis tahes asendis. Tehtavaidoperatsioone ei tohi olla rohkem kui kaks ja neid peab olema suuteline tegemaüks isik.

3.05.2. Seadme peab saama tööle lülitada vähem kui viie sekundiga. Roolikambris peabsaama kindlaks teha, milline ajamiseadis on kasutusel.

3.06. Käsiajam

3.06.1. Kuisõltumatu varuajam on käsiajam, peab see sisse lülituma automaatselt või sedapeab saama roolikambris kohe sisse lülitada, kui jõuajam lülitub välja võiläheb rikki. Lülitatavaid nukksidureid võib kasutada ainult siis, kui neile eirakendu sisselülitamisel jõumoment.

3.06.2. Jõuajam ei tohi käivitada käsiratast; peabolema seadis, mis väldib käsiratta tagasipöördumist rooli mis tahes asendisse,kui käsiajam lülitub automaatselt sisse.

3.07. Käsitsi juhitavhüdroajam

3.07.1. Hüdrauliline käsirooliseade on seadis, millesrooli juhitakse pumbaga, mida omakorda juhib ainult käsijuhitav rooliratas(rooliratta pump).

3.07.2. Kui ainus roolimisseadis on hüdraulilinekäsijuhitav süsteem, ei saa seda punkti 3.04 tähenduses käsitleda mehaaniliserooliseadmena, mis vajab sõltumatut varuroolimissüsteemi, eeldusel et: — torustiku mõõtmed, ehitus ja konstruktsioonvälistavad kahjustused mehaanilise tegevuse või tulekahju tõttu, ja — rooliratta pumba ehitus tagab selle häireteta toimimise.

3.08. Hüdroajam

3.08.1. Kui pearooliseade toimib hüdrauliliselt javarurooliseade käsitsi, peab käsijuhitava seadme torustik olema peaseadmetorustikust eraldi. Peaajamit peab saama kasutada ilma varuajamirooliratta pumpa kasutamata.

3.08.2. Kui nii pea- kui varuajamid on hüdraulilised,peavad vastavate pumpade ajamid olema sõltumatud (näiteks: — kui peapumpa toidab peamasin, peab varupumba toide olemaelektriline, — kui peapump töötab peavooluahelas, peabvarupump töötama avarii-vooluahelas, — kui peapumpa toidabI generaator, peab varupumpa toitma II generaator).

3.08.3. Kui varupumpatoidab avariimasin, mis laeva liikumise ajal pidevalt ei tööta, tulebavariimasina käivitamise ajal pumba toiteks paigaldada vaheseade.

3.08.4. Kahel seadmel peavad olemaeraldi torud, ventiilid, juhtseadised jne. Kuid kui kahe seadme sõltumatutoimimine on tagatud, võivad neil olla ühised osad.

3.09. Elektriajam

3.09.1. Kuipea- ja varuajam on elektrilise toitega, peavad vastavad toite- jajuhtimissüsteemid olema teineteisest sõltumatud. Igal süsteemil peab olema omamootor.

3.09.2. Kuivarumootorit toidab abimasin, mis laeva liikumise ajal pidevalt ei tööta, tulebabimasina käivitamise ajal varumootori toiteks paigaldada vaheseade.

3.10. Rool-sõukruvid ja Voith-Schneideri tiivikkäiturid

Kui rooli ja Voith-Schneideri tiivikkäiturite kaugjuhtimine onelektriline, hüdrauliline või pneumaatiline, peab roolikambri ja peajõuseadmetevahel olema kaks sõltumatut juhtimissüsteemi.

Kui on kaks või enamsõltumatut peajõuseadet, ei ole vaja sõltumatut varujuhtimissüsteemi, kui laevon ühe seadme rikke puhul piisavalt manööverdamisvõimeline.

3.11. Kaugjuhtimisseadmed

Kaugjuhtimisseadmed,sealhulgas väljaspool roolikambrit asuvad kaugjuhtimisseadmed peavad olemapüsivalt kinnitatud. Kui neid saab välja lülitada, peavad olema indikaatorid,mis näitavad, kas seade on sisse või välja lülitatud.

Juhtimisseadisteasetus ja käivitamine peavad vastama nende funktsioonile.

3.12. Aksiomeeter

Rooli asend peab olema roolimiskohalt selgesti nähtav;vajaduse korral peab olema usaldusväärne indikaator.

3.13. Roolimiseabiseadmed

3.13.1. Roolimise abiseadmed on käsijuhitavalerooliseadmele lisaks paigaldatud jõuajamiga seadmed.

3.13.2. Kui kasutatakseabirooliseadet, peavad ühendused pea- ja abirooliseadmete vahel olema sellised,et roolirattale ei ole vaja rakendada märkimisväärselt suuremat inimjõudu.

3.13.3. Lisaks eespoolnimetatule peab roolimise abiseade vastama järgmistele nõuetele: a) roolimise abiseadet peabsaama roolimiskohalt sisse või välja lülitada rooli mis tahes asendis.“Sees” ja“väljas” asendid peavad olema selgeltnäidatud; b) elektrilised,hüdraulilised ja pneumaatilised ühendused abiseadme ja käsijuhtimisegamehaanilise pearooliseadme vahel ei tohi piirata peaseadme kohesetöölerakendamise võimet. Roolimise abiseadmete muud rikked ei tohi põhjustadapeaseadme riket ega kinnikiilumist; c) roolimise abiseadme kõik olemasolevad osad ja hiljemlisatud mis tahes uued osad peavad vastama käesolevas peatükis sätestatudnõuetele.

3.13.4. Aksiomeeter peab töötamanii pea- kui varurooliseadmega.

3.13.5. Siin kehtestatud nõudeid kohaldatakse kasiis, kui roolimise abiseade on paigaldatud pärast laeva ehitamist.

3.14. Takistusteta väljavaade

Roolikambrist peabolema igas suunas piisavalt takistusteta väljavaade. Väljavaade ettepoole tulebtagada usaldusväärsete optiliste vahenditega.

3.15. Helirõhk

Tavalistes tegutsemistingimustes ei tohi laeva tekitatud müra helirõhkroolimehe pea juures ületada 70 dB(A).

3.16. Rooliseadme elektrilised komponendid

3.16.1. Masinate nominaalvõimsus peab vastama rooliseadme suurimale pöördemomendile.Hüdrauliliste seadmete puhul peab masina nominaalvõimsus olema selline, ettagada seadme suurima rõhu juures (kaitseklapi seadistus) pumba maksimaalnetootlikkus, pidades silmas pumba tõhusust.

3.16.2. Mootorid peavad vastama vähemalt järgmistelenõuetele. a) Mehaaniliserooliseadme katkendlikuks töötamiseks: — Elektrohüdraulilise ajamiga mootorid ja seotud konverterid peavad olemakonstrueeritud pidevaks töötamiseks katkendliku laadimisega ja 15 %võimsusteguriga. Eeldatakse 10 minuti pikkust töötsüklit. — Elektrilised mehaanilised rooliseadmed peavad olema konstrueeritudkäivitusprotsessist mõjutamata katkendlikuks töötamiseks ja 15 %võimsusteguriga. Eeldatakse 10 minuti pikkust töötsüklit. b) Pideva energiavajadusegarooliseadmed tuleb konstrueerida pidevaks töötamiseks.

3.16.3. Ajami-ja juhtimisahelat võib kaitsta ainult lühiste eest. Juhtimisahelat tulebkaitsta vooluahela kahekordse maksimaalse nimivoolu eest; kaitseseadised eitohi olla alla 6 A.

3.16.4. Mootori toitekaableid tuleb kaitstajärgmiselt. Kui kasutatakse sulavkaitsmeid, peab nende nimivool olemamootorite nimivoolust kahe astme võrra suurem, kuid katkendliku või lühiajalisetöötamisega mootorite puhul mitte rohkem kui 160 % nimivoolust. Kaitselülititelühisvoolu-hetkvabastid ei tohi olla seatud nimivoolule, mis ületab ajamimootori nimivoolu enam kui 10 korda.

3.16.5. Kui kaitselülitites on termovabastid, tulebneed muuta mittetoimivaks või seada mootori kahekordsele nimivoolule.

3.16.6. Elektriseadmetelpeavad olema järgmised seire- ja näiduseadised: a) roheline signaallamp, mis näitab, et seadetöötab; b) punanesignaallamp, mis hakkab põlema, kui seade läheb katki või on kogemata väljalülitatud, kui elektrimootor on üle koormatud või kui üks faas kolmefaasilisesttoitest ei tööta. Üheaegselt punase tule põlema hakkamisega peab kostmahelisignaal. Kui toide on ainult läbikaitselülitite, ei ole faasihäirete seire vajalik.

3.16.7. Kui aksiomeeter onelektriline, peab sellel olema sõltumatu voolutoide.

3.17. Langetatavroolimaja

Kui roolimaja saab langetada, peabsellel olema seade, mis takistaks isikute lähenemist sellele langetamise ajal.Kui isikud võivad sellise roolimaja alt läbi kõndida, peab olema kuuldavhäireseade, mis hakkab roolimaja langetamisel automaatselt tööle. Kui roolimajalangetamise seade läheb rikki, peab saama seda operatsiooni teha muudevahenditega.

4. PEATÜKK

OHUTU SÜGAVUSVARU, VABAPARRAS JA SÜVISESKAALA

4.01. Mõisted

Käesolevas peatükis kasutataksejärgmisi mõisteid:

a) pikkus L — laevakere maksimaalne pikkus ilma rooli japukspriidita;

b) laeva keskkoht — pool pikkusest L;

c) seadist või struktuuriüksust loetakse“pritsmekindlaks jailmastikukindlaks” siis,kui sellesse tavalistes tingimustes imbub ainult natuke vett.

4.02. Ohutu sügavusvaru

Minimaalne ohutu sügavusvaru on:

a) pritsme- ja ilmastikukindlalt suletavate uste ja avadepuhul, välja arvatud luugid: 0,15 m;

b) pritsme- ja ilmastikukindlalt mittesuletavate uste jaavade puhul, välja arvatud luugid: 0,20 m;

c) pritsme- ja ilmastikukindlalt suletavate luukide puhul:0,30 m;

d) luukide puhul,mida ei saa sulgeda eriseadmetega või mida ei suleta (lahtised trümmid):0,50 m.

4.03. Vabaparras

Ohututesügavusvarude täitmise tagamiseks peab olema piisav vabaparras; see ei tohiolla negatiivne.

4.04. Süvisemärgid

4.04.1. Suurima süvise veejoonetasand tuleb kindlaks määrata nii, et tagada samal ajal ka vastavus minimaalseohutu sügavusvaru nõuetele, tagades, et see tase ei oleks üheski punktis kõrgemkülgtekkidest ja külgtekkide puudumise korral laevakere plangutuse võiplaadistuse ülemisest äärest.

4.04.2. Suurima süvise veejoone tasand tuleb märkidaselgelt nähtavate kustumatute süvisemärkidega.

4.04.3. Süvisemärk on 0,30 m pikkune ja 0,04 mkõrgune ristkülik, mille alus on horisontaalne ja ühtib käesolevas lisaslubatud suurima süvise veejoone tasandiga. Need märgid võib ühitada muudemärkidega, mida nõutakse muude määruste alusel.

4.04.4. Igal laeval peab olema vähemaltkolm paari süvisemärke, üks paar laeva keskel ja teised umbes ühe kuuendikukaugusel laeva pikkusest vastavalt vööri ja ahtri poolt. Siiski võibkasutada: — alla 40 m pikkuste laevade puhulkahte märgipaari umbes ühe neljandiku kaugusel laeva pikkusest vastavalt vöörija ahtri poolt, — kaubaveoks mittemõeldud laevade puhulühte märgipaari umbes laeva keskel.

4.04.5. Uue tehnilise kontrollijärel kehtetuks muutunud märgid ja teave tuleb tunnistust väljaandva asutusejärelevalve all eemaldada või märkida, et see enam ei kehti. Kui mingilpõhjusel süvisemärk kaob, võib selle asendada ainult tunnistust väljaandvaasutuse järelevalve all.

4.04.6. Kui laev on mõõdetud vastavalt siseveelaevademõõtmise konventsioonile ( 5 ) jamõõteplaatide tasand vastab käesoleva lisa nõuetele, võib aktsepteeridamõõteplaate kui alternatiivi süvisemärkidele.

4.05. Süviseskaala

4.05.1. Mistahes laeval, mille süvis võib olla 1 m, peab olema ahtri pool mõlemal küljelsüviseskaala; sellel võib olla lisasüviseskaalasid.

4.05.2. Iga süviseskaala nullpunktpeab olema vertikaalselt süviseskaala all kohas, mis on paralleelne suurimasüvise veejoone tasandiga ja läbib laevakere või, kui kiil on olemas, kiilumadalaimat punkti. Vertikaalset vahemaad nulli kohal tuleb gradueeridadetsimeetrites. Need jaotised tuleb märkida alates koormata süvise tasandistkuni 10 cm suurima süvise veejoone tasandi kohal stantsitud või graveeritudjoontega, mis on värvitud kahe erineva värviga nii, et need oleksid selgeltnähtavad. Skaalajaotused märgitakse numbritega skaala kõrvale vähemalt iga 5 dmjärel ja skaala ülemisse otsa.

4.05.3. Punktis 4.04.6 osutatud konventsioonikohaselt tehtud kaks tagumist mõõteskaalat võivad asendada süviseskaalat, kuineed on gradueeritud vastavalt eespool esitatud nõuetele ning neile onvajadusel lisatud süvist tähistavad arvud.

5. PEATÜKK

MASINAD

5.01. Üldosa

5.01.1. Kõik masinad ja nendega seotud seadmed peavadolema konstrueeritud, ehitatud ja paigaldatud vastavalt hea inseneritavareeglitele.

5.01.2. Katlad ja muud surveanumad ning nende lisavarustus peavad kuni ühenduseeeskirjade kehtestamiseni vastama eeskirjadele, mis kehtivad tunnistust väljaandvas liikmesriigis.

5.01.3. Pea- ja abimasinad, mis töötavad alla 55 °Cleekpunktiga kütusel, on keelatud. Kuid mootorid, mis varustavadenergiaga ankrupelisid, laevapaate ja portatiivseid mootoripumpe, võivadtöötada alla 55 °C leekpunktiga kütusel.

5.01.4. On lubatud kasutada käivitusabivahendeid, mistöötavad alla 55 °C leekpunktiga kütusel.

5.02. Ohutusvahendid

5.02.1. Kõik masinad tuleb paigaldada nii, et olekspiisav juurdepääs nendega töötamiseks ja nende hooldamiseks ning et need eikujutaks endast ohtu asjaomastele töötajatele.

5.02.2. Pea- ja abimasinad, katlad ja kogulisavarustus tuleb paigaldada koos ohutusseadistega, mis vastavad tunnistustvälja andvas liikmesriigis kehtivatele eeskirjadele.

5.02.3. Surve- jatõmbeventilaatoreid käitavaid mootoreid peab olema võimalik seisata väljaspoolruumi, kuhu nad on paigaldatud.

5.03. Käiturseadmed

5.03.1. Laevakäiturseadmeid (sõukruvid, rattad jne) peab olema võimalik kiiresti ja ohutultkäivitada ja seisata ning nende suunda muuta.

5.03.2. Kui laeva sõitmise ajal eijuhita käiturseadet roolikambrist, peab olema usaldusväärne kahesuunalinesidesüsteem roolikambri ja masinaruumi vahel.

5.04. Masinaväljalasketoru

5.04.1. Eluruume või roolikambrit läbivadväljalasketorud peavad olema piisavalt gaasikindlas ümbrises. Väljalasketoru jaümbrise vaheline ruum peab olema ühenduses välisõhuga.

5.04.2. Kõik heitgaasid tuleblaevalt kõrvaldada. Tuleb võtta kõik sobivad meetmed, et vältida mürgistegaaside pääsemist erinevatesse ruumidesse. Peamasinate väljalaskeseadmed, misjuhivad gaase läbi või üle parda, on keelatud.

5.04.3. Väljalasketorud peavad olema kohaseltkaitstud, isoleeritud või jahutatud.

5.04.4. Kui väljalasketorud kulgevad kergsüttivatematerjalide kõrval või läbi nende, peavad kergsüttivad materjalid olemakaitstud isoleerivast materjalist kihiga või mis tahes muu vahendiga, mistõhusalt isoleerib.

5.05. Paagid, punkrid ja torustik

5.05.1. Vedelkütust tulebhoida laevakere külge kindlalt kinnitatud paakides või punkrites.

5.05.2. Paagid ja punkrid, nendetorustik ja muu lisavarustus peavad olema paigaldatud ja varustatud nii, etkütus ega gaas ei pääseks laeva.

5.05.3. Välja arvatud paagid, mida täidetakseühepäevaseks tarbimiseks, peab vedelkütusepaakide ja -punkrite täitetoru suuolema tekil. Täitetorul peab olema sulgemisvahend. Igal paagil ja punkril peabolema ventilatsioonitoru, mille ots on välisõhus teki kohal ja see peab olemaseatud nii, et vesi ei pääse sinna sisse.

5.05.4. Vedelkütuse jaotustorudel peab olema paagivõi punkri väljavoolu juures sulgemisvahend. Lisaks sellele peab olemavõimalik seisata vool tekil nendes torudes, mis otseselt varustavad masinaid,katlaid ja kütteseadmeid. Kütusetorud ei tohi kokku puutuda kahjulikukuumuse toimega ning neid peab saama kontrollida kogu pikkuses.

5.05.5. Vedelkütusepaakide ja-punkrite mõõteklaasid peavad olema piisavalt kaitstud löökide eest, neilpeavad olema isesulguvad kraanid ning need peavad olema ühendatud paakide võipunkritega ülemises otsas.

5.05.6. Vedelkütusepaakidel ja -punkritel peavadolema puhastamiseks ja kontrollimiseks lekkimiskindlalt sulguvad avad.

5.05.7. Otseseltkäiturmasinaid varustavatel paakidel peab olema seade, mis annab roolikambrisnähtavalt ja kuuldavalt märku, kui kütuse hulk ei ole enam ohutuks toimimisekspiisav.

5.05.8. Eluruumide piirkonda ja läbipääsudesse ei tohi paigaldada ohtlike gaasidevõi vedelike torusid, eelkõige torusid, milles olev rõhk võib isikuid ohustada.See nõue ei kehti aurutorude ja hüdrauliliste süsteemide torustike suhtes,eeldusel et need on ümbritsetud kaitsva metallkorpusega.

5.06. Pilsipumbad

5.06.1. Kohaldatakse punkti 2.02.5 sätteid.

5.06.2. Laevaperegalaevadel on vähemalt üks pilsipump. Kuid laevadel, mille mehaanilinepeajõuseade on võimsam kui 225 kW, ja laevadel, mille dedveit on üle 350, peabolema vähemalt kaks eraldi pilsipumpa, millest vähemalt üks on mootoriga. Käsipilsipump on piisav alla 4 m pikkuste veekindlate ruumide puhul.

5.06.3. Pilsipumba siseläbimõõt dpeab olema vähemalt: . Erinevate imikurnade külge kinnituvate harutorude siseläbimõõt da peab olema vähemalt: , kus: — L on laeva perpendikulaaridevaheline pikkus(meetrites), — B on laeva teoreetiline laius(meetrites), — C on teoreetiline pardakõrgus peatekini(meetrites), — l on vastava veekindla ruumi pikkus(meetrites).

5.06.4. Mootoriga pilsipumba võimsus peab olemavähemalt 0,1 d2 l/min. Mootoriga pilsipumba võimsuspeab olema vähemalt 0,1 da 2 l/min, kusda tähendab pikimat veekindlat ruumi. Ainult ühesruumis kasutatava mis tahes käsipilsipumba võimsus peab olema vähemalt: 0,1 da 2 l/min, kus da tähendab seda ruumi.

5.06.5. Lubatud on ainult iseimevad pilsipumbad.

5.06.6. Iga üle 5 mlaiuse lameda põhjaga ruumi kohta peab olema mõlemal pool vähemalt üks imikurn.Kui masinaruum on üle 5 m pikk, peab olema vähemalt kaks imikurna.

5.06.7. Ahtriruumi peabsaama tühjendada masinaruumist automaatselt sulguvate torude abil (2.02.8).

5.06.8. Erinevateruumide harutühjendustorud peavad olema ühendatud peatoruga suletavatetagasilöögiklappidega. Ballastiruumid ja muud ballasti jaoks kasutatavadkohad tuleb äravoolusüsteemi ühendada ainult lihtsa lukustusseadmega.

5.07. Õlijäätmete kogumissüsteem

Masinaruumipilsside äravooluseadmed peavad olema välja töötatud nii, et pilssidestväljapumbatud õli või õline vesi jääks pardale.

Torustikku pilsipumbastallavoolu tuleb paigaldada dünaamiline õlipüüdur, kui see ei ole võimalik,tuleb iga imikurna ümber paigaldada staatiline püüdur.

Nendel seadmetelpeab olema ühe liikmesriigi pädeva asutuse tüübikinnitus ja need peavad olemakohase suurusega.

5.08. Vintsid

5.08.1. Üle 50 kg ankrutel peavad olemaankrupelid.

5.08.2. Nii mootoriga kui käsitsi töötamiseks mõeldud vintsid tuleb konstrueeridanii, et jõuajam ei paneks käsiajamit liikuma.

5.09. Laevasisemüra

5.09.1. Sõitva laeva sisemüra, eelkõige masinasisselaske- ja väljalasketoru müra tuleb kohaste vahenditega summutada.

5.09.2. Tavapärasekasutamise korral ei tohi laeva parda kõrval 25 m kaugusel mõõdetud müraületada 75 dB(A).

6. PEATÜKK

ELEKTRISEADMED

6.01. Üldosa

6.01.1. Kõik elektriseadmed peavad vastama käesolevapeatüki nõuetele.

6.01.2. Pardal peavad olema järgmised dokumendid: a) kontrolliva ametiasutusekontrollitud ja allkirjastatud elektri- ja paigaldusskeem, milles on määratudkindlaks: — kasutatavate masinate ja aparaatidetüübid ja margid, — kaabli tüübid ja ristlõiked, — kõik muud üksikasjad, mis on vajalikud ohutusnõuete täitmisehindamiseks; b) elektriseadmete kasutusjuhendid.

6.01.3. Kõikelektriseadmed peavad olema konstrueeritud, ehitatud ja paigaldatud nii, etoleks võimalik kuni 15° püsikreen ja ümbritseva õhu temperatuur kuni 40 °C.

6.02. Lubatav maksimumpinge

6.02.1. Järgmisi pingeid ei tohi ületada:



Seadme laad Lubatud maksimumpinge Alalisvool Ühefaasiline vahelduvvool Kolmefaasiline vahelduvvool A. Jõu- ja kütteseadmed,sealhulgas üldkasutatavad pistikupesad 250V 250 V 500 V B. Valgustusseadmed,sealhulgas üldkasutatavad pistikupesad 250 V 250 V — C. Pistikupesad käeshoitavate seadmete elektritoiteks avatudtekkidel või kitsastes ja niisketes metallümbrisega ruumides, v.a katlad japaagid: 1. üldiselt 50 V 50V — 2. kasutades isoleerivat transformaatorit, mis toidab ühte seadet. Sellesüsteemi mõlemad juhtmed peavad olema maast isoleeritud — 250 V — 3. tugevdatud võitopeltisolatsiooniga seadmete kasutamisel 250V 250 V — D. Pistikupesad kateldes japaakides kasutatavate käeshoitavate seadmete elektritoiteks 50 V 50 V —

6.02.2. Ettenähtud ohutusnõuete täitmisel lubataksesuuremat pinget: a) akulaadimisseadmetes, kui see on laadimiseks vajalik; b) masinate puhul, mille võimsus sedanõuab; c) laeva eriseadmetepuhul (nt raadioseadmed ja käivitusseadmed).

6.03. Ühendus maismaaga

6.03.1. Kui elektriseadmeid toidab maismaal asuvvooluallikas, peab kaablitel olema pardal kindel ühendus või need peavad olemavarustatud püsiühenduse või vooluvõtuseadmetega. Tuleb hoolt kanda selleeest, et kaablitele ja nende ühendustele ei rakendataks tõmbepinget.

6.03.2. Kasutatakse ainultpainduvaid kaableid, mis on isoleeritud õlikindla ja tuld tõkestavakaablikestaga.

6.03.3. Kui kaldalt võetava voolu pinge ületab 50 V, peab laevakere olema tõhusaltmaandatud. Laevakerel oleval pistikupesal peab olema erimärgistus.

6.03.4. Elektripeakilbil peab olema indikaator, mis näitab, kas maismaavõrgu ühendus on vooluall.

6.04. Generaatorid ja mootorid

6.04.1. Generaatorid ja mootoridpeavad olema asetatud nii, et neid saaks hõlpsasti kontrollida, mõõta japarandada ning et vesi ja/või õli ei tungiks mähisesse. Juurdepääsklemmikarpidele peab olema hõlbus.

6.04.2. Peamasina, sõukruvivõlli või muudeleesmärkidel kasutavate abimasinate jõul töötavad generaatorid peavad olemakonstrueeritud nii, et need oleksid suutelised taluma pöörete arvu muutumisttöötamise ajal.

6.05. Akud

6.05.1. Akud peavad olema laeva pardal kasutamiseksspetsiaalselt kohandatud. Kärgkastid peavad olema löögikindlast materjalist,mis ei ole kergesti süttiv, ja olema tehtud nii, et 40° kalde puhulvertikaalsuunas ei voola elektrolüüti välja.

6.05.2. Akud peavad olema kinnitatud nii, et need einihku laeva liikumisel. Need peavad olema asetatud nii, et ei puutuks kokkuülemäärase kuumuse, ekstreemse külma, pritsmete, auru või niiskusega. Akud peavad olema seatud nii, et nendele on hõlbus juurdepääs ja et nendeaurud ei ohustaks kõrvalolevaid seadmeid. Akupatareisid ei tohipaigaldada roolikambrisse, eluruumidesse ega trümmidesse. Kuidportatiivsete seadmete akud võivad olla roolikambris ja eluruumides.

6.05.3. Akud, millelaadimiseks on vaja enam kui 2 kW voolu (arvutatud maksimaalse laadimisvoolu jaaku nimipinge alusel), peab paigaldama eraldi selle jaoks ettenähtud ruumi. Kuineed asuvad tekil, peavad need olema kapis või kastis. Akud, millelaadimiseks on vaja alla 2 kW voolu, võib paigaldada tekist allapoole kappi võikasti. Neid võib paigaldada ka masinaruumi või mujale hästi ventileeritudkohta, kui need on kaitstud kukkuvate esemete ja tilkuva vee eest.

6.05.4. Kõigispetsiaalselt akude hoidmiseks kasutatavate kohtade, kappide, kastide, riiuliteja muude alakoostude sisemus peab olema elektrolüüdi söövitava toime eestkaitstud värvikihiga või vooderdusmaterjaliga, mis on tehtudelektrolüüdikindlast materjalist.

6.05.5. Kui akusid hoitakse suletud ruumis, kapis võikastis, tuleb neid tõhusalt õhutada. Õhk peab sisenema põhjast ja väljumaülevalt, nii et on tagatud kogu gaasi eemaldamine. Ventilatsioonikanalites eitohi olla seadiseid, mis takistavad õhu liikumist (nt sulgeventiilid).

6.05.6. Vajalik õhuvoolliitrites tunni kohta arvutatakse järgmise valemi abil: , kus: — J on (amprites) veerand laadimisseadme võetavast maksimumvoolust, — n on elementide arv.

6.05.7. Loomuliku ventilatsioonikorral peab kanali ristlõikepindala vastama nõutavale õhuvoolule kiirusel0,5 m/sek. Pliiakude puhul ei tohi see olla alla 80 cm2 jaleelisakude puhul alla 120 cm2.

6.05.8. Kui vajalikkuventilatsiooni ei saada loomuliku õhuliikumisega, tuleb panna ventilaator,eelistatavalt tõmbeventilaator, mille mootorit ei läbi õhu gaasivool. Tuleb paigaldada eriseadmed, et gaasid ei läheks mootorisse. Ventilaatorid peavad olema sellise konstruktsiooniga ja sellisestmaterjalist, mis välistab sädemete tekke laba ja ventilaatori korpuse vahelning elektrostaatiliste laengute tekke.

6.05.9. Akusid sisaldavateruumide, kappide või kastide ustele ja kaantele pannakse vähemalt 0,10 mläbimõõduga tähis “Suitsetamine keelatud”.

6.06. Elektrikilbid

6.06.1. Elektrikilbidpeavad olema juurdepääsetavates ja hästi ventileeritud kohtades, kus ei olegaasilisi ega happelisi heitmeid. Need peavad olema seatud nii, et on kaitstudpõrutuste ja igasuguste kahjustuste eest, mida võib põhjustada halb ilm, vesi,õli, vedelkütus, aur või niiskus. Elektrikilpe ei tohi panna peiltorudeega vedelkütusepaakide õhuavade juurde.

6.06.2. Üldiselt peavad elektrikilpide ehitamisekskasutatud materjalid olema sobiva mehaanilise tugevusega, vastupidavad jamittesüttivad. Need ei tohi olla hügroskoopsed.

6.06.3. Kui pinge on suurem kui 50 V: a) tuleb kasutada selliseidelektrikilpe, mille voolu all olevad osad on paigutatud või kaitstud nii, etvältida juhuslikku kokkupuudet; b) peab olema isoleeriv matt või immutatud puitrest; kuid seda ei kohaldatasiiski väljalülituskilpide suhtes; c) juhtpaneeli raamide või alamosade metallosad ja seadmetemetallkorpused peavad olema hoolikalt maandatud.

6.06.4. Kõikelektrikilpide osad, sealhulgas ühendused, peavad olema kergestijuurdepääsetavad kontrollimiseks, hooldamiseks või asendamiseks ja neid peabsaama lahti ühendada.

6.06.5. Elektrikilpidele tuleb kinnitada kõigi pea-või ühendatud vooluahelate näidikuplaadid, mis näitavad asjaomastvooluahelat.

6.07. Lülitid, pistikud, sulavkaitsmed ja kaablikaitse

6.07.1. Koguseadmestikku, peaelektrikilbist tulevaid harukaableid ja jaotuskilbist tulevaidharukaableid peab saama lahti ühendada lülitite või automaatsete kaitselülititeabil, mis lülitavad üheaegselt välja kõik voolu all olevad elektrijuhid. Kui vool on kuni 50 V, on lubatud teha erandeid jaotuskilpidest tulevateleharukaablitele, eelkõige sel juhul, kui vooluahelal on iga seadme jaoks eraldilülitid.

6.07.2. Kõik generaatorid ja vooluahelad peavad olema kaitstud liigvoolu eest mistahes maandamata poolusel või elektrijuhis. Selleks võib kasutada lühisvoolu-või liigkoormusvabastiga automaatseid kaitselüliteid või kinnise ehitusegasulavkaitsmeid. Need elektrilised kaitseseadised peavad olema paigaldatud nii,et need on kohaselt kaitstud põrutuste eest.

6.07.3. Rooliseadme osade kaitse puhul tuleb täitapunktide 3.16.3, 3.16.4 ja 3.16.5 nõudeid.

6.07.4. “Sees” ja“väljas” asendid peavad olemalülitusseadmetes näidatud. See ei kehti valgustuslülitite kohta, kus on alla 10A.

6.07.5. Kõiklülitid ja pistikud peavad olema konstrueeritud nii, et kõik elektrijuhidühendatakse lahti üheaegselt. Alla 10 A valgustuslülitid võib sellest nõudestvabastada, välja arvatud niiskete alade valgustus.

6.07.6. Seadmed, mis vajavad üle10 A voolu, tuleb ühendada spetsiaalsesse vooluahelasse.

6.07.7. Kaablitel peab olemaveekindel kaablikest, mis on tuld tõkestav ja seda tüüpi, mida tavaliseltlaevadel kasutatakse. Muud tüüpi kaableid võib kasutada eluruumides,eeldusel et need on tõhusalt kaitstud ja tuld tõkestavad. Kaableid tulebkaitsta igasuguse kahjustusohu eest tavalistes tegutsemistingimustes, eelkõigetekil ja trümmides.

6.07.8. Teisaldatavate seadmetetoide ei tohi mingil juhul tulla metallkattega kaablitest.

6.07.9. Kaablid ja seadmed tulebühendada tugevate ja vastupidavate seadistega, mis väldivad ühenduste sattumisttõmbe alla.

6.08. Lekkevoolu detektorid

Kõigil üle 50 V maandamata vooluahelatel peavad olema kohased lekkevooludetektorid.

6.09. Valgustus

6.09.1. Kõik valgustusseadmed peavad olemapaigaldatud nii, et nendest eralduv soojus ei paneks põlema lähedal asuvaidsüttivaid esemeid või seadmeid.

6.09.2. Suletud kohtades, kus hoitakse akusid võivärvi või muid kergesti süttivaid aineid, kasutatakse ainult madalalõhkemisohuga valgustusseadmeid.

6.09.3. Masina- ja katlaruumides olevadvalgustusseadmed peavad olema jagatud vähemalt kahte vooluahelasse.

6.10. Signaaltuled

6.10.1. Signaaltulede elektrikilp tuleb paigaldadaroolikambrisse; selle toiteks peab saama kasutada eraldi kaablitpeaelektrikilbist.

6.10.2. Iga tuli peab saama eraldi toitesignaaltulede elektrikilbist ning neid tuleb eraldi kaitsta ja neid peab saamaeraldi lülitada. Rühma moodustavate tulede toide võib olla ühest vooluahelast,kui mis tahes lambi rike aktiveerib häireseadme seireseadmes.

6.10.3. Kui otsene kontroll ei olevõimalik roolikambrist, tuleb tulesid jälgida märgulambi või samalaadse seadmeabil, mis on paigaldatud juhtpaneelile roolikambris. Märgulambi rike ei tohimõjutada selle jälgitava tule toimimist.

6.11. Maandus

6.11.1. Kasutamise ajal peavad olema voolu all mitteolevad metallosad, nagu masinatekered ja korpused, seadmed, abidetailid ja lisavarustus, maandatud, kui need eiole juba paigaldatud nii, et neil on tõhus metallkontakt laevakerega.

6.11.2. Alalisvoolugatöötavad metallabiseadmed ja lisavarustus, kaablite ja juhtmete metallkestadpeavad olema maandatud vähemalt mõlemas otsas. Kui kaablid on paigaldatudpuidule või plastmaterjalile, piisab ühest maandusühendusest. Vahelduvvoolugatöötavaid ühesoonelisi kaableid ja juhtmeid ei tohi maandada rohkem kui ühespunktis.

6.11.3. Seadmed, mille pinge ei ületa 50 V, võib jätta maandamata.

6.11.4. Kui pinge ületab 50 V,tuleb teisaldatavate elektriseadmete korpused, kui need ei ole tehtudisolatsioonimaterjalist või ei ole kaitstud, maandada toitekaablislisaelektrijuhiga, milles tavaliselt voolu ei ole.

6.12. Avarii-jõuseade

6.12.1. Avarii-jõuseadmena võib kasutada järgmisiseadmeid: a) abiseade,mille kütusetoitesüsteem on peamasinast sõltumatu ja millel on eraldijahutussüsteem, seade hakkab peaelektrisüsteemi rikke korral automaatselt töölevõi seda saab käsitsi sisse lülitada, kui see on paigaldatud roolikambri võimis tahes muu kvalifitseeritud töötajatega pidevalt mehitatud ruumi vahetusselähedusse, ning mis on 30 sekundi jooksul võimeline hakkama iseseisvaltvooluvajadusi katma; või b) akupatarei, mis peaelektrisüsteemi rikke korral hakkab automaatseltvooluga varustama või mida saab käsitsi sisse lülitada roolikambrist või mistahes muust kvalifitseeritud töötajatega pidevalt mehitatud ruumist, ja missuudab laadimata ja liigse pingelanguseta varustada ettenähtud aja jooksulloetletud elektriseadmeid vooluga.

6.12.2. Abiseadmeid, avariiakusidja juurdekuuluvaid lüliteid võib paigaldada masinaruumi, kuid nii kõrgele kuivõimalik.

6.12.3. Miinimumnõudena peavad avarii-jõuallikad olema suutelised tagama, kui see onkohustuslik ja kui seadmetel ei ole sõltumatut avarii-energiavaru, järgmisteelektriseadmete üheaegse toimimise: a) signaaltuled; b) helisignaalid; c) avariivalgustus; d) raadiotelefon; e) üldhäiresüsteem, kohane valjuhääldi või muudavariisüsteemid; f) avarii-tulvaprožektor. Periood, millejooksul avariiseadmed peavad olema suutelised toimima, tuleb kindlaks määratavastavalt laeva ettenähtud kasutusalale, kuid see ei tohi olla alla 30minuti.

7. PEATÜKK

VARUSTUS

7.01. Ankrud, ketid ja ankruketid

Ankrute ja ankrukettide arv ja kaal peab vastamakasutatavate veeteede omadustele ja selle kehtestab kohalik pädev asutus.

7.02. Muuvarustus

7.02.1. Laevadel peab olema vähemalt järgminevarustus: a) optiliste jahelisignaalide väljastamiseks ning laevade märgistamiseks vajalikud aparaadidja seadmed, nagu seda nõuavad kehtivad laevanduseeskirjad; b) laeva peaelektrisüsteemist sõltumatudavariituled, mis võiksid vajaduse korral asendada tulesid, mida nõuavad eespoolnimetatud eeskirjad seisvate, madalikul olevate või uppunud laevadepuhul; c) köied jaterastrossid; d) avariiplaaster, kui tunnistusel pole näidatud, et seda pole vaja; e) vähemalt 0,40 m laiune ja 4 mpikkune maabumissild, mille küljed on märgistatud heledavärvilise triibuga;sellel peavad olema käsipuud; f) ujuvvendrid või ujuvad puitvendrid; g) pootshaak; h) esmaabipakk; i) binokkel; j) plakat,millel on uppunu päästmise ja elustamise juhend; k) kaanega mahuti õliste kaltsude kogumiseks; l) viskenöör; m) kirves.

7.02.2. Laevadel, mille tekk onkõrgemal kui 1,50 m üle veepiiri, peab olema kajutitrepp või pardatrepp.

7.03. Tuletõrjevahendid

7.03.1. Pardal peavad olema vähemalt: a) roolikambris: ükskäsitulekustuti; b) igatekilt eluruumidesse viiva sissepääsu juures: üks käsitulekustuti; c) iga mis tahes teeninduspiirkonda viivasissepääsu juures, kuhu ei saa eluruumidest ja kuhu on paigaldatud tahkel võivedelkütusel töötavad kütte-, toiduvalmistamis- või külmutusseadmed: ükskäsitulekustuti; d) igamasina- ja katlaruumi viiva sissepääsu juures: üks käsitulekustuti; e) masinate koguvõimsusega üle 110 kWlaevade puhul sobivas kohas tekist allpool masinaruumis: ükskäsitulekustuti.

7.03.2. Ettenähtud käsitulekustutid peavad vastamajärgmistele nõuetele: a) vedelikuga käsitulekustutite maht ei tohi olla üle 13,5 liitri ja alla 9liitri. Pulberkustutite kustutusainet peab olema vähemalt 6 kg; b) miinimumnõudena peab tulekustutusainesobima seda tüüpi põlengu kustutamiseks, mis kõige tõenäolisemalt võib selleskohas või kohtades tekkida, mille jaoks tulekustuti peamiselt on mõeldud.Laevadel, mille elektriseadmete tööpinge ületab 50 volti, peab tulekustutusainesobima ka elektriseadmete põlengute kustutamiseks. Igal käsitulekustutil peabolema selge kasutusjuhend; c) punktis 7.03.1 ettenähtud käsitulekustuti tulekustutusaine ei tohisisaldada CO2 ega aineid, mis võivad kasutamisel eraldadamürgiseid gaase (nt süsiniktetrakloriid); d) äärmise külma või kuumuse suhtes tundlikud tulekustutidtuleb paigaldada või neid kaitsta nii, et tagada nende pidev tõhusus.

7.03.3. Kõiki tuletõrjevahendeid tuleb kontrollidavähemalt kord kahe aasta jooksul. Pardal peab olema kontrolli läbiviinud isikuallkirjaga tunnistus.

7.03.4. Kui tuletõrjevahendid on paigaldatud nii, etneed ei ole nähtavad, tuleb nende kate tähistada punase F-tähega, mis onvähemalt 10 cm kõrge.

7.03.5. Tulekustutussüsteemi, mis kasutab surve allolevat vett ja koosneb torustikust, mis saab vett ühest või mitmest pumbast jamis varustab pihusteid vesikute ja voolikute abil, võib paigaldada järgmisteltingimustel: a) tuletõrjepumbad peavad olema mootoriga. Neid ei tohi paigaldadapõrkevaheseinast ettepoole; b) vesikutes peab veesurve olema vähemalt 3 baari; c) torustik ja vesikud peavad olema konstrueeritud nii,et voolikuid saab kergesti kinnitada; d) kõik pihustid peavad olema varustatud seadmega, millegasaab reguleerida kõrgsurve all olevat vett või pihustunud vett ja peatadavoolamine; e) kogu süsteempeab vastama kehtivatele standarditele.

7.03.6. Ainus tulekustutusaine,mida võib kasutada alaliselt paigaldatud seadmetes, on haloon 1301 (CBrF3). Seda võib kasutada järgmiste tingimuste täitmisel: a) neid seadmeid võibkasutada ainult masina-, katla- ja pumbaruumides; b) tulekustutusainet peab olema nii palju, et seetäidaks gaasilises olekus 20 °C juures 4,25 kuni 7 % kaitstava ruumikogumahust, sealhulgas ventilatsioonišahtid. Vajaliku tulekustutusainehulga arvutamisel eeldatakse, et 20 °C juures täidab 1 kg haloon 13010,160 m3 ruumala; c) haloon 1301 säilitamiseks mõeldud rõhu all olevad paagidpeavad vastama volitatud kontrollasutuste nõuetele. Paagid peavad vastu pidamaka samale rõhule, mille all on kogu süsteem tingimustes, mil ümbritseva õhutemperatuur tõuseb maksimumini 60 °C. Mahutitele tuleb selgesti loetavalt jakustumatult märkida järgmine teave: nimitöörõhk, rõhk, mille all hoitaksekustutusainet, tootmisaasta ja viimase kontrolli aasta ning kustutusaine tüüpja kogus; d) kaitstavasruumis asuvatel paakidel peab olema automaatne kaitseseadis, mis tagabkustutusaine vallapääsemise kaitstavale alale, kui põlengu korral pääsevadleegid paagini ja tulekustutussüsteem ei ole hakanud tööle; see ohutusseadispeab hakkama tööle ümbritseva õhu temperatuuri juures 60 °C; e) väljaspool kaitstavat ala asuvad paagid peavadolema piisavalt kaitstud ülemäärase rõhu eest kuni ümbritseva õhu maksimaalsetemperatuurini 60 °C. Need tingimused kehtivad ka paakide kohta, mis sisaldavadpropellenti; f) mis tahespaagil, mis sisaldab ka propellenti, peab olema manomeeter või samaväärneseade, mis võimaldab kontrollida propellendi rõhku. Lähedal peab olemarõhu/temperatuuri suhet näitav tabel; g) torustik ja tarvikud peavad olema tehtud terasest võisamaväärse kuumuskindlusega materjalist; h) kaitstavatel aladel asuvates paakides on ainus lubatudpropellent lämmastik, mis peab nendes paakides olema piisava rõhu all; i) väljalaskekraanid tulebpaigaldada nii, et kustutusaine saaks jaotuda ühtlaselt, ja olema sellisekonstruktsiooniga, et kustutusaine seguneks õhuga ühtlaselt ja täielikult,vältimaks paiguti suurt aine kontsentratsiooni; j) torustiku ja väljalaskekraanide süsteem peab olemakonstrueeritud nii, et see võimaldaks lasta kustutusainet kaitstavale alale 10sekundiga, oletades, et kustutusaine on ümbritseva õhu temperatuuril 0 °C javedelas olekus; k) kustutussüsteemi peab saama juhtida käsitsi roolikambrist või mis tahesmuust sobivast ruumist; see koht peab olema väljaspool kaitstavat ruumi; automaatne avamisseadis, mis ei ole varustatud helisignaalseadmega, ei olelubatud; l) kui kustutussüsteempeab kaitsma mitut ala, tuleb selgelt ära näidata kasutusjuhend ja kui paljukustutusainet on iga ala jaoks vaja; m) pneumaatilised, hüdraulilised ja elektrilisedjuhtimissüsteemid tuleb paigaldada nii, et minimeerida rikete võimalustulekahju või plahvatuse korral; n) kustutussüsteemi tuleb kontrollida vähemalt kord 12 kuujooksul. Kontrolli alla kuulub vähemalt: — kogusüsteemi väline kontroll, — plommide lahtimurdmisekskasutatava elektrilise süsteemi nõuetekohase toimimise kontrollimine, — paakides oleva rõhu kontrollimine. Üheski paagis ei tohi rõhu lubatud vähenemine ületada 10 %. Teisekontrolli käigus tuleb kontrollida ka paakides oleva kustutusaine kogust.Üheski tulekustutis ei tohi see kogus olla vähenenud rohkem kui 5 %; o) kontrollija allkirjagakontrolltunnistused peavad olema laevas; p) kui laevas on üks või mitu kontrollitudtulekustutussüsteemi, milles kasutatakse haloon 1301, peab laevale antudtunnistusel olema numbri 18 all järgmine teave: “… (arv) haloon 1301kasutavad püsivalt paigaldatud kustutussüsteemi. Nõutavad tunnistused peavadolema laevas.”

7.04. Laevapaadid

7.04.1. Üle 150dedveitiga liikurlaevadel ja -praamidel ning veeväljasurvega üle 150 m3 vedurpuksiiridel, tõukurpuksiiridel javedur-tõukurpuksiiridel peab olema vähemalt üks laevapaat.

7.04.2. Laevapaat asub laevas nii,et selle saab täiesti ohutult ning kiiresti vette lasta, seda vajaduse korralkohase allalaskmisseadme abil.

7.04.3. Punktides 7.04.1 ja 7.04.2 nõutud laevapaadidpeavad vastama järgmistele nõuetele: a) neil peavad olema istmed vähemalt kolme isiku jaoks, igaistme laius peab olema vähemalt 0,45 m; b) need peavad olema piisavalt tugevad; c) maht peab olema vähemalt 1,5 m3 või laius × pikkus × sügavus ei tohi olla alla 2,7 m3; d) kuilaevapaadis on kolm umbes 75 kg kaaluvat isikut, peab laevapaadi vabaparrasolema vähemalt 25 cm; e) need peavad olema piisavalt stabiilsed. Neidloetakse piisavalt stabiilseks siis, kui kaks umbes 75 kg kaaluvat isikut istubühel pool võimalikult lähedal pardalatile ja vabaparras on vähemalt10 cm; f) kui pardal ei olekedagi, kuid paat on täiesti vett täis, peab paadi ujuvusvaru (kilogrammides)olema vähemalt 30 × pikkus × laius × sügavus; g) pardal peavad olema järgmised vahendid: — üks paar aere, — üks kinnitustross, — üks hauskar.

7.04.4. Punktis7.04.3: — pikkus on laevapaadi maksimaalpikkus(meetrites), — laius on maksimaallaius (meetrites), — sügavus on maksimaalne teoreetiline pardakõrgus(meetrites).

7.05. Päästerõngad, kuulujukid japäästevestid

7.05.1. Igal laeval peab olema vähemalt kolmpäästerõngast või kaks päästerõngast ja kaks kuulujukit. Need peavad olemakasutusvalmid ja pandud tekile sobivas kohas, aga need ei tohi olla omahoidikute külge kinnitatud. Roolikambri vahetus läheduses peab olema vähemaltüks päästerõngas. Kuni 40 m pikkustel liikurlaevadel piisab kahestpäästerõngast. Vähemalt ühel päästerõngal või kuulujukil peab olemapiisava pikkusega viskenöör.

7.05.2. Päästerõngad: — nende üleslükkejõud magevees peab olema vähemalt 7,5 kg, — need peavad olema tehtud sobivast materjalist ning peavad olema õli- jaõliderivaadikindlad ning pidama vastu soojusele kuni 50 °C, — need peavad olema värvitud nii, et nad on vees hästi nähtavad, — need peavad kaaluma vähemalt 2,5 kg, — nendesiseläbimõõt peab olema 0,45 m ± 10 %, — nende ümber peabolema nöör, millest saab kinni hoida.

7.05.3. Kuulujukid: — nende üleslükkejõud magevees peab olema vähemalt7,5 kg, — need peavad olema tehtud sobivast materjalistning peavad olema õli- ja õliderivaadikindlad ning pidama vastu soojusele kuni50 °C, — need peavad olema värvitud nii, et nad on veeshästi nähtavad, — need peavad kaaluma vähemalt 1 kg, — nende ümber peab olema võrk, millest saab kinni hoida.

7.05.4. Iga regulaarselt pardal viibiva isiku otseses läheduses peab olemapäästevest.

7.05.5. Päästevesti ujuvus, materjal ja värv peab vastama punktis 7.05.2 sätestatudtingimustele. Täispuhutavad päästevestid peavad minema õhku täisautomaatselt või käsitsi; neid peab saama ka suuga täis puhuda.

8. PEATÜKK

OLMEVEDELGAASISEADMED

8.01. Üldosa

8.01.1. Iga vedelgaasiseadekoosneb peamiselt toiteallikast, mis sisaldab ühe või mitu gaasimahutit, ningühest või mitmest reduktsiooniklapist, jaotussüsteemist ja mitmestgaasiaparaadist.

8.01.2. Seadmetes tohib kasutada ainultmajanduspropaani.

8.02. Seadmed

8.02.1. Vedelgaasiseadmed peavad olema tervikuna kohandatud propaani kasutamiseks,need tuleb paigaldada vastavalt heale tavale ja need peavad vastama tunnistusevälja andnud liikmesriigis kehtivatele eeskirjadele.

8.02.2. Vedelgaasiseadet võibkasutada eluruumides ja roolikambris ainult olmeks.

8.02.3. Laeval võib olla mituerinevat seadet. Ühte seadet ei tohi kasutada eluruumide teenindamiseks, midaeraldab trümm või püsipaak.

8.03. Mahutid

8.03.1. Kasutada tohib ainultlubatud mahuga mahuteid 5 kuni 35 kg.

8.03.2. Mahutid peavad vastama tunnistuse väljaandnud liikmesriigis kehtivatele nõuetele. Neil peab olema ametliktempel, mis kinnitab, et need on läbinud kohustuslikud katsed.

8.04. Toiteallikate asukoht ja korraldus

8.04.1. Kui kasutatakse mahuteidsisaldusega kuni 35 kg, peab toiteallikas olema paigaldatud tekilespetsiaalsesse kappi või seinakappi, mis asub väljaspool eluruume selliseskohas, et see ei sega laevas liikumist. Kuid seda ei tohi paigaldada vööri võiahtri umbreelingu plaadistuse vastu. Kapp võib olla tekiehitisse ehitatudseinakapp, kui see avaneb ainult väljapoole. See peab asuma ka sellises kohas,et gaasi tarbimispunktidesse minevad torud oleksid võimalikult lühikesed. Iga seade võib koosneda kuni neljast üheaegselt toimivast mahutist, kus võibolla automaatne ümberlülitusventiil. Mahutite arv pardal koostagavaramahutitega ei tohi olla suurem kui kuus mahutit seadme kohta. Rõhualaldi või kaheetapilise alaldamise korral esimene rõhualaldi peab olemapaigaldatud sama kapi vaheseina külge, kus asuvad mahutid.

8.04.2. Toiteallikas peab olemapaigaldatud nii, et kogu lekkiva gaasi saab allikat sisaldavast kapist lastavälja nii, et gaas ei tungiks laeva sisemusse ega puutuks kokku millegagi, misvõiks laeva põlema panna.

8.04.3. Kapp peab olema tehtud tulekindlastmaterjalist ning see peab olema piisavalt õhutatud üleval ja all olevate avadekaudu. Mahutid peavad olema kapis püsti nii, et need ei saa ümber minna.

8.04.4. Kapp peab olemakonstrueeritud ja paigaldatud nii, et mahutite temperatuur ei ületaks50 °C.

8.04.5. Kapivälisseinal peab olema pealdis“vedelgaasiseade” ja punktis 6.05.9 kirjeldatudtähis “Suitsetaminekeelatud”.

8.04.6. Kui kapis on vajasisevalgustust, peab see olema elektriline ja seade peab olema tulekindel.

8.05. Tagavara- ja tühjad mahutid

Toiteallikasmitte hoitavaid tagavara- ja tühje mahuteid tuleb hoida väljaspool eluruume jaroolikambrit asuvas kapis, mis on konstrueeritud vastavalt käesoleva peatükipunkti 8.04 nõuetele.

8.06. Reduktsiooniklapid

8.06.1. Gaasiseadmeid võibühendada mahutite külge ainult jaotussüsteemi kaudu, mis on varustatud ühe võimitme reduktsiooniklapiga, mis vähendavad gaasi rõhu kasutusrõhuni. Rõhku võibvähendada ühe- või kaheetapiliselt. Kõik reduktsiooniklapid peavad olemapüsivalt reguleeritud rõhule, mis on kindlaks määratud vastavalt punktile8.07.

8.06.2. Viimasel rõhualaldil või vahetult pärast seda peab olema seade, misautomaatselt kaitseb toru ülerõhu eest reduktsiooniklapi rikke korral. Kuikaitseseade laseb gaasi välja, tuleb gaas lasta välisõhku nii, et gaas eitungiks laeva sisemusse ega puutuks kokkumillegagi, mis võiks laeva põlema panna; vajaduse korral võib sellekspaigaldada eritoru.

8.06.3. Tuleb vältida vee sattumist niikaitseseadmetesse kui õhuavadesse.

8.07. Rõhk

8.07.1. Rõhk viimase rõhualaldiväljapääsuotsakus ei tohi atmosfäärirõhku ületada rohkem kui 0,05 baari,lubatud hälve on 10 %.

8.07.2. Kui kasutatakse kaheetapilistvähendamissüsteemi, ei tohi keskmine rõhk ületada atmosfäärirõhku rohkem kui2,5 baari.

8.08. Torud ja painduvad torud

8.08.1. Torud peavad olema jäigadteras- või vasktorud. Kuid mahuteid ühendavad torud peavad olemapainduvad kõrgsurvetorud või propaani jaoks sobivad spiraaltorud. Kuigaasiseadmed ei ole püsivalt paigaldatud, võib neid ühendada sobivatepainduvate torudega, mille pikkus ei ületa 1 m.

8.08.2. Torud peavad vastu pidama mistahes rõhule või korrosioonile, mis võib laevas tavalistestegutsemistingimustes esineda, ning nende karakteristikud ja asetus peavadolema sellised, et oleks tagatud rahuldav gaasi voolamine gaasiseadmetessekohase rõhu all.

8.08.3. Torudel peab olema võimalikult vähe muhve.Nii torud kui muhvid peavad olema gaasikindlad ja jääma gaasikindlaksvibratsioonile või laienemisele vaatamata.

8.08.4. Torudele juurdepääs peab olema hõlbus, needpeavad olema korralikult kinnitatud ja kaitstud igas punktis, kus need võivadsattuda löögi või hõõrdumise alla, eelkõige nendes kohtades, kus need läbivadterasest vaheseinu või metallseinu. Terastorude kogu välimine pind peabolema töödeldud korrosioonitõrjevahendiga.

8.08.5. Painduvad torud ja nende muhvid peavad vastupidama mis tahes survele, mis võib tavalistes tegutsemistingimustes laevasolla. Need peavad olema koormamata ja paigaldatud nii, et neid saab kontrollidakogu pikkuses.

8.09. Jaotussüsteem

8.09.1. Vedelgaasiseadme ükski osaei tohi asuda masinaruumis. Tankeritel, mille suhtes kohaldatakseohtlike kaupade veo eeskirju, ei tohi vedelgaasiseadme ükski osa asudalastialal.

8.09.2. Kogu jaotussüsteemi peab saama kinni keerata kiiresti ja hõlpsaltjuurdepääsetava ventiili abil.

8.09.3. Igal gaasiaparaadil peab olema jaotussüsteemieraldi haru ning igal harul peab olema eraldi sulgur.

8.09.4. Ventiilid peavad nii paljukui võimalik olema sellistes kohtades, kus need on ilmastiku ja löökide eestkaitstud.

8.10. Gaasiaparaadid ja nende seadeldised

8.10.1. Paigaldada tohibainult tunnistuse välja andnud liikmesriigis tüübikinnituse saanud ja propaaniltöötavaid aparaate, mis on varustatud seadmetega, mis tõkestavad tõhusalt gaasiväljavoolamist nii leegi kui signaallambi kustumise korral.

8.10.2. Iga aparaat peab olemaasetatud ja ühendatud nii, et vältida ühendustorude tahtmatu paindumiseohtu.

8.10.3. Kütte-ja veesoojendusaparaadid peavad olema ühendatud põlemisgaaside eemaldamisepüstikusse.

8.10.4. Gaasiaparaate tohibroolikambrisse paigaldada ainult siis, kui roolikamber on ehitatud nii, etlekkiv gaas ei pääse laeva alumistesse osadesse, eriti mitte masinaruumi sinnaviivate kontrollseadmete avade kaudu. Tankeritel, mille suhteskohaldatakse ohtlike kaupade veo eeskirju, ei tohi roolikambris olla ühtkigaasiaparaati.

8.10.5. Magamisruumidesse tohib gaasiaparaate paigaldada ainult siis, kui põlemineei sõltu ruumide õhust.

8.10.6. Gaasiaparaadid, mille põlemine sõltub nendeasukoha ruumides olevast õhust, tuleb paigaldada piisavalt suurtesseruumidesse.

8.10.7. Tankeritel, mille suhtes kohaldatakse ohtlike kaupade veo eeskirju, peabgaasiaparaatidel olema silmatorkav punane märk.

8.11. Ventilatsioon japõlemisgaaside eemaldamine

8.11.1. Ruumides, kus on gaasiaparaate, millepõlemine sõltub ümbritsevast õhust, tuleb värske õhu juurdevool japõlemisgaaside eemaldamine tagada piisavalt suurte õhuavadega, mille mõõtmedmääratakse kindlaks vastavalt aparaatide võimsusele.

8.11.2. Õhuavadel ei tohi ollasulgureid ja need ei tohi avaneda magamisruumidesse.

8.11.3. Eemaldamisseadmed peavadolema konstrueeritud nii, et tagada põlemisgaaside ohutu eemaldamine. Needpeavad toimima usaldusväärselt ja olema tulekindlad. Ventilaatorid ei tohinende tööd mõjutada.

8.12. Kasutus- ja ohutusjuhend

Laeva pardal sobivas kohas on teatis, mis sisaldab aparaadikasutusjuhendit. Teatises peavad muu hulgas olema ühes või vajaduse korralmitmes keeles järgmised juhised:

— “jaotussüsteemi külge ühendamatamahutite kraanid peavad olema kinni ka siis, kui mahutid on eeldatavastitühjad”,

— “painduvad torudtuleb vahetada kohe, kui nende olukord seda nõuab”,

— “kõik mahutid peavad olema ühendatud, kui vastavadühendustorud ei ole suletud kraanidega või muul viisil”.

8.13. Kontroll

Enne vedelgaasiaparaadi kasutamist, pärast mis tahesmuudatuste tegemist või parandamist ja punktis 8.15 osutatud nõuetekohasusetõestamise iga uuenduse järel tuleb nimetatud aparaat esitada kontrollimisekstunnistust välja andva liikmesriigi tunnustatud eksperdile. Kontrolli käiguspeab ekspert veenduma, et aparaat vastab käesoleva peatüki nõuetele. Ta peabesitama tunnistust välja andvale pädevale asutusele kontrollakti.

8.14. Katsed

Paigaldusjärgsed katsed tuleb teha järgmise korrakohaselt.

8.14.1. Keskmiserõhuga torud esimese alaldi ava ja ventiilide vahel, mis asuvad enne viimastrõhualaldit: a) õhu,inert- või vedelgaasiga atmosfäärirõhust 20 baari suurema rõhu all tehtudtugevuskatse; b) õhu võiinertgaasiga atmosfäärirõhust 3,5 baari suurema rõhu all tehtudgaasikindluskatse.

8.14.2. Kasutusrõhuga torud ühe või viimaserõhualaldi ja ventiilide vahel, mis asuvad enne gaasiaparaate: — õhu või inertgaasiga atmosfäärirõhust 1 baarsuurema rõhu all läbi viidud lekkekatse.

8.14.3. Torud ühe või viimaserõhualaldi ja gaasiaparaadi juhtseadise vahel: — lekkekatse atmosfäärirõhust 0,2 baari suurema rõhu all.

8.14.4. Punkti 8.14.1 alapunktisb, punktides 8.14.2 ja 8.14.3 osutatud katsete korral loetakse torudgaasikindlateks siis, kui pärast normaalse tasakaalu taastamiseks kuluvapiisava aja möödumist ei ole katserõhk järgmise kümne minuti jooksullangenud.

8.14.5. Mahutite ühendused, torustik ja muud mahutites rõhu all olevad liitmikud jamuhvid reduktsiooniklapi ja jaotustoru vahel: — vahutava ainega lekkekatse töörõhu juures.

8.14.6. Kõiki gaasiaparaate tulebkasutada ja katsetada nimirõhu juures, tagamaks rahuldav põleminereguleerimisnuppude erinevates asendites. Tuleb kontrollidaohutusseadmeid, et tagada nende rahuldav töötamine.

8.14.7. Pärast punktis 8.14.6osutatud katset tuleb iga lõõriga ühendatud gaasiaparaadi puhul kontrollida,kas pärast viieminutilist töötamist nimirõhu juures suletud akende ja usteganing töötavate ventilatsiooniseadmetega pääseb põlemisgaase siibrist välja. Kui gaase pääseb välja rohkem kui juhuslikult, tuleb põhjus kohe kindlaksteha ja kõrvaldada. Aparaadi kasutamiseks ei tohi enne kõigi vigadekõrvaldamist nõusolekut anda.

8.15. Kinnitus

8.15.1. Tunnistusel peab olemakinnitus selle kohta, et pärast punktis 8.13 osutatud kontrolli vastavad kõikvedelgaasiaparaadid käesoleva peatüki nõuetele.

8.15.2. Kinnitus kehtib kuni kolm aastat.Seda võib uuendada ainult pärast kontrollimist, mis on tehtud vastavaltpunktile 8.13. Kui laeva omanik või tema esindaja esitab põhjendatudtaotluse, võib tunnistuse välja andnud liikmesriik pikendada kinnitust kunikuue kuu võrra, tegemata punktis 8.13 nõutud kontrollimist. Pikendus tulebkanda tunnistusele. Pikenduse tõttu ei tohi edasi lükata järgmise kontrolliettenähtud kuupäeva.

9. PEATÜKK

ROOLIKAMBRI ERIKORRALDUSAINUISIKULISEKS JUHTIMISEKS RADARI ABIL

9.01. Üldsätted

Roolikamber sobib ainuisikuliseks juhtimiseks radari abil, kui see vastabkäesoleva peatüki tingimustele.

9.02. Konstruktsiooni üldtingimused

9.02.1. Roolikamber peabolema konstrueeritud nii, et selles on iste roolimehe jaoks.

9.02.2. Kõik aparaadid,instrumendid ja juhtseadised peavad asuma nii, et roolimees saab neid mugavaltkasutada kogu reisi jooksul, lahkumata oma istekohalt ja radariekraani silmistkaotamata. Juhtseadised peavad minema kergelt tööasendisse, mis peabolema eksimatult selge.

9.02.3. Seireinstrumentide lugemine peab olema lihtnening nende valgustust peab saama valgustustingimustest olenemata roolikambrissujuvalt kuni kustutamiseni reguleerida, nii et valgustus ei tekitaks probleemeega halvendaks nähtavust.

9.02.4. Roolikambris peab olema reguleeritav küte.Roolikambri pimendusseade ei tohi mõjuda ventilatsioonile.

9.03. Radaridja pöördekiiruse näitur

9.03.1. Radariekraan ei tohi olla oluliselt roolimehevaateväljast väljas, kui ta on oma tavaasendis rooli taga.

9.03.2. Radaripilt peab olematäielikult nähtav ilma pimeduskaitse või filtri abita, sõltumata roolikambrivälistest valgustustingimustest.

9.03.3. Otse radariekraani kohal või all peab olemapöördekiiruse näitur.

9.04. Signaal- ja signaalimisseadmed

9.04.1. Tulesid javalgussignaale juhitakse lülititega, mille paigutus peegeldab tulede javalgussignaalide tegelikku asukohta. Iga tuld või valgussignaali peab seiramatule või valgussignaaliga sama värvi märgulamp, mis on ehitatud lülitisse võiasub selle kõrval. Tule või valgussignaali rikke korral peab vastav märgulampkustuma.

9.04.2. Helisignaalseadmeid peab saama juhtida jalaga.

9.05. Laevaroolimisseadeldised ja masinate juhtimisseadeldised

9.05.1. Laeva rooliseadet tulebjuhtida horisontaalse hoovaga. Hooba peab olema kerge käsitseda ning hoova jalaeva keskjoone vaheline nurk peab täpselt peegeldama roolilehe hälbe nurka.Hooba peab saama mis tahes hoova asendis lahti lasta roolilehe asenditmuutmata. Samasugune juhtimissüsteem võib olla Voith-Schneideri tiivikkäiturija rooli-sõukruvi puhul. Kui laeval on ka tagurdus- või vöörirool, tulebneid juhtida eraldi hoobadega.

9.05.2. Iga masina juhtimiseks peab olema üks hoob,mis liigub läbi laeva pikiteljega enam-vähem paralleelsel tasapinnal olevaringi kaare. Hoova liigutamine ettepoole peab panema laeva liikuma edasi jaliigutamine ahtri poole peab panema liikuma tagasi. Käik tuleb anda või sellesuunda muuta siis, kui hoob on umbes neutraalses asendis. Kui hoob lähebneutraalsesse asendisse, peab olema selgelt eristatav naksatus. Hoova liikumineneutraalsest asendist asendisse“täiskäik edasi” ja neutraalsest asendist asendisse“täiskäik tagasi” ei tohi olla üle 90°.

9.05.3. Tuleb näidatalaevakruvide pöörlemise suund ja kiirus.

9.06. Ahtriankrukasutusseadmed

Roolimees peab saama ahtriankrut(ahtriankruid) vette lasta oma kohalt lahkumata. See nõue ei kehti kuni 86 mpikkuste tõugatavate koosseisude ega parras-pardaga haalatud koosseisudelaevade kohta.

9.07. Telefoniseadmed

9.07.1. Laevadel peavad olemaraadiotelefoniseadmed laevadevaheliseks sidepidamiseks. Vastuvõtmine peabtoimuma valjuhääldi ja edastamine kinnitatud mikrofoni abil. Roolimees peabsaama teha mõlemat operatsiooni. Üleminek vastuvõtmiselt edastamisele peabtoimuma surunupu abil. Roolimees peab ulatuma selle seadmeni oma istmelt. Vajaduse korral kehtivad samad nõuded laevajuhtimisteabe suhtes.

9.07.2. Kui roolikambrisolev raadiotelefoniseade on ühendatud avalikku võrku, peab vastuvõtt toimumaroolimehe istme juures oleva valjuhääldi kaudu. Kuid laevadevahelisekssidepidamiseks mõeldud mikrofoni ei tohi mingil juhul kasutada telefonikõnedeksavaliku võrgu kaudu.

9.07.3. Igal laeval peab olema kõnesidesüsteem. Seepeab toimima vähemalt järgmistes kohtades: — laeva vööris või koosseisu esiotsas, — laevapereruumides ja — roolimehe kajutis. Vastuvõtmine peab toimuma eraldi valjuhääldi abil ja edastamine kinnitatudmikrofoni abil, mis võib olla laevadevaheliseks sidepidamiseks mõeldudmikrofon, kui see ei tekita segadust kahe võrgu vahel. Üleminek vastuvõtmiseltedastamisele peab toimuma surunuppude või ümberlülitite abil.

9.08. Häiresignaalid

9.08.1. Roolimehe kasutuses peab olema häiresüsteem,mida juhitakse “sisse/välja”lülitiga. Ei ole lubatud kasutada lüliteid, mis lahtilaskmisel automaatseltvälja lülituvad.

9.08.2. Eluruumides peab signaali tugevus olemavähemalt 75 dB(A). Masinaruumis peab see olema 5 dB(A) võrra suurem kuiümbritsev müratase, kui peajõuseade töötab täie võimsusega.

9.09. Muudseadised

Muid seadiseid, mida eespool ei olenimetatud, peab olema minimaalselt.

9.10. Kontrolltunnistuse kinnitus

Kui laev vastab käesoleva peatüki nõuetele, tuleb tunnistuselekanda järgmine kinnitus:

“Lubatud juhtida ainuisikuliselt radari abil”.

10. PEATÜKK

ERISÄTTED VEETAVATE JATÕUGATAVATE KOOSSEISUDE NING PARRAS-PARDAGA HAALATUD KOOSSEISUDE MOODUSTAMISEKSMÕELDUD LAEVADE KOHTA

10.01. Tõukurpuksiirid

10.01.1. Tõukurpuksiiride vöörispeab olema tõukeseade, mis ei ole kitsam kui kaks kolmandikku laeva suurimastlaiusest. Platvorm peab olema konstrueeritud nii, et haakimismanöövritealgusest peale saaksid toimingutega seotud töötajad liikuda kergesti ja ohutulthaakeseadmega ühelt laevalt teisele. Platvorm peab olema ka selline, ettõukurpuksiir saaks lihtrite suhtes olla fikseeritud asendis, eelkõige selleks,et tõukurpuksiir ei kalduks kõrvale lihtrite ahtri suhtes.

10.01.2. Tõukurpuksiiridel peavadolema nõutavad haakeseadmed; kui haakimiseks kasutatakse kaableid, peabtõukurpraamidel olema vähemalt kaks spetsiaalset vintsi või samaväärsetseadeldist.

10.01.3. Peamasinaid tuleb juhtida roolikambrist. Nende tööd tuleb jälgidaroolikambrisse paigaldatud seadmete abil.

10.02. Lihtrid

10.02.1. Lihtrite suhtes ei kohaldata 3. peatükki ja punkte 7.02, 7.04