02017R1509 — ET — 16.09.2017 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2017/1509,

30. august 2017,

mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 329/2007







I PEATÜKK

Mõisted

Artikkel 1

Käesolevat määrust kohaldatakse

a) liidu territooriumil;

b) liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate õhusõidukite ja laevade pardal;

c) kõikide liikmesriikide kodanike suhtes liidu territooriumil ja väljaspool seda;

d) liidu territooriumil või väljaspool seda asuvate juriidiliste isikute, üksuste või asutuste suhtes, mis on asutatud või moodustatud liikmesriigi õiguse alusel;

e) juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste äritegevuse suhtes, mis tervikuna või osaliselt toimub liidu territooriumil.

Artikkel 2

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) finantseerimis- või krediidiasutuse „filiaal“ – tegevuskoht, mis on finantseerimis- või krediidiasutuse juriidiliselt sõltuv osa ja kus tehakse vahetult kõiki või teatavaid finantseerimis- või krediidiasutuse tegevusele omaseid tehinguid;

2) „vahendusteenused“ – a) selliste tehingute üle läbirääkimiste pidamine või selliste tehingute korraldamine, mille eesmärk on kaupade ja tehnoloogia või finants- ja tehniliste teenuste ost, müük või tarnimine, sealhulgas kolmandast riigist mõnda teise kolmandasse riiki, või b) kaupade ja tehnoloogia või finants- ja tehniliste teenuste müümine või ostmine, sealhulgas juhul, kui need asuvad kolmandates riikides, eesmärgiga toimetada need edasi mõnda teise kolmandasse riiki;

3) „nõue“ – kohtu kaudu või muul viisil esitatud nõue, mis tuleneb lepingust või tehingust või on sellega seotud, ning eelkõige: a) nõue, millega taotletakse lepingust või tehingust tuleneva või sellega seotud kohustuse täitmist; b) nõue, mille eesmärk on mis tahes vormis võlakirja, finantstagatise või hüvitise pikendamine või väljamaksmine; c) lepingu või tehinguga seotud hüvitamise nõue; d) vastunõue; e) nõue, mille eesmärk on kohtuotsuse, vahekohtu otsuse või sellega samaväärse otsuse tunnustamine või täitmine, sealhulgas välisriigi kohtuotsuste täidetavaks tunnistamise menetluse kaudu, olenemata kohast, kus otsus on tehtud;

4) „pädevad asutused“ – pädevad asutused, mis on kindlaks määratud I lisas loetletud veebisaitidel;

5) „leping või tehing“ – mis tahes vormis ning mis tahes õiguse alusel tehtav tehing, mis hõlmab kas ühte või mitut lepingut või samalaadset kohustust samade või eri poolte vahel. Selles kontekstis hõlmab mõiste „leping“ igasuguseid võlakirju ning tagatisi ja vastutagatisi, eriti finantstagatisi ja -hüvitisi ja krediiti, olenemata sellest, kas need on juriidiliselt iseseisvad või mitte, ning igasugust kaasnevat tingimust, mis tuleneb tehingust või on sellega seotud;

6) „krediidiasutus“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 ( 1 ) artikli 4 lõike 1 punktis 1 määratletud krediidiasutus, sealhulgas selle filiaalid, mis on määratletud kõnealuse määruse artikli 4 lõike 1 punktis 17, mis asub liidus, olenemata sellest, kas selle peakontor asub liidus või kolmandas riigis;

7) „diplomaatilised ja konsulaaresindused ja nende liikmed“ – samas tähenduses, mis on sätestatud 1961. aasta diplomaatiliste suhete Viini konventsioonis ja 1963. aasta konsulaarsuhete Viini konventsioonis. Samuti hõlmab see KRDV esindusi liikmesriikides asuvates rahvusvahelistes organisatsioonides ja nende KRDV liikmeid;

8) „majandusressursid“ – igasugune vara, nii materiaalne kui ka mittemateriaalne, nii kinnis- kui ka vallasvara, nii tegelik kui ka potentsiaalne vara, mis ei ole rahalised vahendid, kuid mida on võimalik kasutada rahaliste vahendite, kaupade või teenuste saamiseks, sealhulgas laevad, näiteks merelaevad;

9) „finantseerimisasutus“ – a) ettevõtja, kes ei ole krediidiasutus ja kes teostab üht või mitut Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL ( 2 ) I lisa punktides 2–12 või punktides 14 ja 15 osutatud tegevust, sealhulgas valuutavahetusasutused; b) kindlustusandja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ ( 3 ) artikli 13 punkti 1 tähenduses, kui ta pakub kõnealuse direktiiviga hõlmatud elukindlustust; c) investeerimisühing, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ ( 4 ) artikli 4 lõike 1 punktis 1; d) investeerimisfond, kes turustab oma osakuid või aktsiaid; e) kindlustusvahendaja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/92/EÜ ( 5 ) artikli 2 punktis 5 määratletud tähenduses elukindlustuse ja muude investeerimisega seotud teenuste puhul, välja arvatud kõnealuse artikli punktis 7 määratletud seotud kindlustusvahendaja; f) alapunktides a–e osutatud selliste finantseerimisasutuste liidus asuvad filiaalid, mille peakontor asub liikmesriigis või kolmandas riigis;

10) „majandusressursside külmutamine“ – toimingud, millega tõkestatakse majandusressursside kasutamine rahaliste vahendite, kaupade või teenuste hankimiseks, sealhulgas neid müües, rentides või neile hüpoteeki seades;

11) „rahaliste vahendite külmutamine“ – toimingud, millega tõkestatakse igasugune rahaliste vahendite siirdamine, ülekandmine, muutmine ja kasutamine, nendele juurdepääs ning nendega tehingud, mis võiksid kaasa tuua muudatusi nende mahus, suuruses, asukohas, omandilises kuuluvuses, valduses, iseloomus või otstarbes või muid muudatusi, mis võimaldaksid nende rahaliste vahendite kasutamist, sealhulgas portfelli valitsemist;

12) „rahalised vahendid“ – finantsvarad ja tulud, sealhulgas: a) sularaha, tšekid, rahalised nõuded, käskvekslid, maksekorraldused ja muud maksevahendid; b) hoiused finantseerimisasutustes või muudes üksustes, kontode saldod, võlad ja võlakohustused; c) avalikult ja eraviisiliselt kaubeldavad väärtpaberid ja võlainstrumendid, sealhulgas aktsiad ja osakud, väärtpaberite sertifikaadid, võlakirjad, vekslid, ostutähed, võlaväärtpaberid ja tuletislepingud; d) intressid, dividendid või muu varadelt saadud või neist kogunenud tulu; e) krediit, tasaarvestusõigus, tagatised, täitmisgarantiid või muud finantskohustused; f) akreditiivid, veokirjad, ostukirjad; g) rahalistest vahenditest või finantsallikatest saadavaid intresse tõendavad dokumendid;

13) „kindlustus“ – kokkulepe või kohustus, mille kohaselt üks või mitu füüsilist või juriidilist isikut on võtnud tasu eest kohustuse maksta riskide realiseerumise korral ühele või mitmele muule isikule kokkuleppe või kohustuse kohaselt kindlaks määratud hüvitist;

14) „investeerimisteenused“ – järgmised teenused ja tegevused: a) ühe või mitme finantsinstrumendiga seotud korralduse vastuvõtmine ja edastamine; b) korralduse täitmine klientide nimel; c) kauplemine oma arvel; d) portfelli valitsemine; e) investeerimisnõustamine; f) finantsinstrumentide emissiooni tagamine ja/või finantsinstrumentide pakkumise korraldamine siduva kohustuse alusel; g) finantsinstrumentide pakkumise korraldamine siduva kohustuseta; h) kõik reguleeritud turul või mitmepoolses kauplemissüsteemis kauplemisele lubamisega seotud teenused;

15) „makse saaja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes on maksetehinguga ülekantava raha ettenähtud saaja;

16) „maksja“ – isik, kes on maksekonto omanik ja kes annab loa asjaomaselt maksekontolt rahaülekande tegemiseks, või kui maksekontot ei ole, kes annab maksekäsundi;

17) „makseteenuse pakkuja“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/64/EÜ ( 6 ) artikli 1 lõikes 1 osutatud kategooriatesse kuuluvad makseteenuse pakkujad ning füüsiline või juriidiline isik, kes kasutab direktiivi 2007/64/EÜ artikli 26 kohast erandit, ja juriidiline isik, kes kasutab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/110/EÜ ( 7 ) artikli 9 kohast erandit, kes osutavad rahaülekandeteenuseid;

18) „edasikindlustus“ – tegevus, mis seisneb kindlustusandja või teise edasikindlustusandja poolt ülevõetud riskide vastuvõtmises, või Lloydina tuntud kindlustuskoondise puhul tegevus, mis seisneb Lloydi liikme poolt ülevõetud riskide vastuvõtmises muu kindlustus- või edasikindlustusandja poolt kui Lloydina tuntud kindlustuskoondis;

19) „seotud teenused“ – põhitegevusena transporditavate kaupade tootmisega tegelevate üksuste poolt tasu eest või lepingu alusel osutatavad teenused ning teenused, mis on tavapäraselt selliste kaupade tootmisega seotud;

20) „laevaomanik“ – merelaeva registreeritud omanik või muu isik, nagu laevapereta prahtija, kes vastutab laeva käitamise eest;

21) „tehniline abi“ – igasugune tehniline abi, mis on seotud parandamise, arendamise, valmistamise, komplekteerimise, katsetamise, hoolduse või muude tehniliste teenustega ning mida võib osutada juhendamise, nõustamise, koolituse, oskusteabe või tööoskuste edasiandmise või konsultatsiooniteenuste kaudu, sealhulgas suuline abi;

22) „liidu territoorium“ – liikmesriikide territooriumid, sealhulgas nende õhuruum, kus kohaldatakse aluslepingut selles kindlaksmääratud tingimuste alusel;

23) „rahaülekanne“ – a) iga tehing, mis tehakse maksja nimel vähemalt osaliselt elektrooniliselt makseteenuse pakkuja kaudu, eesmärgiga teha raha makse saajale makseteenuse pakkuja kaudu kättesaadavaks, sõltumata sellest, kas maksja ja makse saaja on üks ja sama isik või kas maksja ja makse saaja makseteenuse pakkujad on identsed, sealhulgas järgmised tehingud: i) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 260/2012 ( 8 ) artikli 2 punktis 1 määratletud kreeditkorraldus; ii) määruse (EL) nr 260/2012 artikli 2 punktis 2 määratletud otsekorraldus; iii) direktiivi 2007/64/EÜ artikli 4 punktis 13 osutatud riigisisene või piiriülene rahasiire; iv) maksekaardi, e-raha instrumendi või mobiiltelefoni või muu digitaalse või infotehnoloogial põhineva samalaadsete omadustega ette või tagantjärele makstava seadme abil tehtud rahaülekande korraldus, ning b) tehing, mis on tehtud mitteelektrooniliste vahenditega, nagu sularahas, tšekkide või maksekorralduse abil, et saaja saaks juurdepääsu rahalistele vahenditele, sõltumata sellest, kas maksja ja makse saaja on üks ja sama isik;

24) „KRDV mehitatud laev“ – a) laev, kelle meeskonda kontrollib i) KRDV kodanikust füüsiline isik või ii) KRDV õiguse alusel asutatud või moodustatud juriidiline isik, üksus või asutus; b) laev, millel on täielikult KRDV kodanikest koosnev meeskond.







II PEATÜKK

Ekspordi- ja impordipiirangud

Artikkel 3

1. Keelatud on:

a) otse või kaudselt müüa, tarnida, üle anda või eksportida liidust või väljastpoolt liitu pärinevaid II lisas loetletud kaupu ja tehnoloogiat, sealhulgas tarkvara, füüsilistele ja juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele KRDVs või kasutamiseks KRDVs;

b) otse või kaudselt müüa, tarnida, üle anda või eksportida KRDVsse III lisas loetletud lennukikütuseid või transportida lennukikütust KRDVsse liikmesriikide lipu all sõitvatel laevadel või liikmesriikide õhusõidukite pardal olenemata sellest, kas see kütus on pärit liikmesriikide territooriumilt või mitte;

c) otse või kaudselt importida, osta või üle anda KRDVst hangitud, II lisas loetletud kaupu ja tehnoloogiat, olenemata sellest, kas need pärinevad KRDVst või mitte;

d) otse või kaudselt importida, osta või üle anda KRDVst hangitud, IV lisas loetletud kulda, titaanimaaki, vanaadiumimaaki ja haruldasi muldmetalle, olenemata sellest, kas need pärinevad KRDVst või mitte;

e) otse või kaudselt importida, osta või üle anda KRDVst hangitud, V lisas loetletud kivisütt, rauda ja rauamaaki, olenemata sellest, kas need pärinevad KRDVst või mitte;

f) otse või kaudselt importida, osta või üle anda KRDVst hangitud, VI lisas loetletud naftasaadusi, olenemata sellest, kas need pärinevad KRDVst või mitte, ning

g) otse või kaudselt importida, osta või üle anda KRDVst hangitud, VII lisas loetletud vaske, niklit, hõbedat ja tsinki, olenemata sellest, kas need pärinevad KRDVst või mitte.

2. II lisa I osa hõlmab kõiki tooteid, materjale, seadmeid, kaupu ja tehnoloogiat, sealhulgas tarkvara, mis on nõukogu määruse (EÜ) nr 428/2009 ( 9 ) kohaselt määratletud kahesuguse kasutusega kaupade või tehnoloogiana.

II lisa II osa sisaldab muid tooteid, materjale, seadmeid, kaupu ja tehnoloogiat, mis võivad kaasa aidata KRDV tuumarelvaalastele, ballistiliste rakettide alastele või muude massihävitusrelvade alastele programmidele.

II lisa III osa hõlmab teatavaid ballistiliste rakettide sektoris olulisi komponente.

II lisa IV osa hõlmab massihävitusrelvadega seotud tooteid, materjale, seadmeid, kaupu ja tehnoloogiat, mis on määratletud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2270 (2016) punktis 25.

II lisa V osa hõlmab massihävitusrelvadega seotud tooteid, materjale, seadmeid, kaupu ja tehnoloogiat, mis on määratletud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2321 (2016) punktis 4.

▼M1

II lisa VI osa hõlmab massihävitusrelvadega seotud tooteid, materjale, seadmeid, kaupu ja tehnoloogiat, mis on määratletud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2371 (2017) punktis 4.

II lisa VII osa hõlmab massihävitusrelvadega seotud tooteid, materjale, seadmeid, kaupu ja tehnoloogiat, mis on määratletud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2371 (2017) punktis 5.

▼B

III lisa hõlmab lõike 1 punktis b osutatud lennukikütust.

IV lisa hõlmab lõike 1 punktis d osutatud kulda, titaanimaaki, vanaadiumimaaki ja haruldasi muldmetalle.

V lisa hõlmab lõike 1 punktis e osutatud kivisütt, rauda ja rauamaaki.

VI lisa hõlmab lõike 1 punktis f osutatud naftasaadusi.

VII lisa hõlmab lõike 1 punktis g osutatud vaske, niklit, hõbedat ja tsinki.

3. Lõike 1 punktis b osutatud keeldu ei kohaldata lennukikütuse müügi ja tarnimise suhtes reisilennukitele väljaspool KRDVd, kui kõnealune müük ja tarnimine hõlmavad vaid KRDVsse lendamiseks ja lähtelennujaama tagasipöördumiseks vajalikku kütusekulu.

Artikkel 4

1. Erandina artikli 3 lõike 1 punktist b võivad liikmesriikide pädevad asutused anda lennukikütuse müügi, tarnimise või üleandmise loa tingimusel, et liikmesriik on saanud sanktsioonide komiteelt igal üksikjuhul eraldi eelneva nõusoleku selliste toodete KRDV-le erandlikuks üleandmiseks kindlaks tehtud oluliste humanitaarvajaduste rahuldamiseks, ja eeldusel, et toodete kohaletoimetamise ja kasutamise tõhusaks jälgimiseks on sisse seatud kindel kord.

▼M1

2. Erandina artikli 3 lõike 1 punktist e võivad liikmesriikide pädevad asutused anda loa: osta, importida või üle anda kivisütt, tingimusel et liikmesriikide pädevad asutused on usaldusväärse teabe alusel kindlaks teinud, et saadetis on pärit väljastpoolt KRDVd ja et selle vedu toimus KRDV kaudu vaid ekspordi eesmärgil Rajini (Rason) sadama kaudu, et eksportiv riik on sellistest tehingutest sanktsioonide komiteed eelnevalt teavitanud ning et need tehingud ei ole seotud tulu teenimisega KRDV tuumarelva- või ballistiliste rakettide alaste programmide jaoks ega muu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016), 2321 (2016), 2356 (2017) või 2371 (2017) või käesoleva määrusega keelatud tegevusega.

▼B

3. Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni kõigist lõigete 1 ja 2 alusel antud lubadest.

Artikkel 5

1. Keelatud on otse või kaudselt KRDV-le müüa, tarnida, üle anda või KRDVsse eksportida mis tahes tooteid, välja arvatud toitu ja ravimeid, kui eksportija teab või kui tal on põhjendatud alus arvata, et

a) asjaomased tooted on otseselt või kaudselt ette nähtud KRDV relvajõududele, või

b) asjaomaste toodete eksport võib toetada või suurendada mõne muu riigi kui KRDV relvajõudude operatsioonivõimet.

2. Keelatud on KRDVst osta, importida või transportida lõikes 1 osutatud tooteid, kui importija või vedaja teab või tal on põhjendatud alus arvata, et esineb lõike 1 punktis a või b sätestatud alus.

Artikkel 6

1. Erandina lõikest 5 võivad liikmesriikide pädevad asutused anda loa toodet KRDV-le müüa, tarnida, üle anda või eksportida või toodet KRDVst osta, importida või transportida, kui

a) asjaomane toode ei ole seotud sõjaliste kaupade tootmise, väljatöötamise, hooldamise või kasutamisega ega sõjalise personali arendamise või haldamisega ning pädev asutus on kindlaks teinud, et asjaomane toode ei aita otseselt kaasa KRDV relvajõudude operatsioonivõime arendamisele või ekspordile, mille abil toetatakse või suurendatakse mõne muu kolmanda riigi kui KRDV relvajõudude operatsioonivõimet;

b) sanktsioonide komitee on otsustanud igal üksikjuhul eraldi, et konkreetne tarnimine, müük või üleandmine ei ole vastuolus ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) või 2321 (2016) eesmärkidega, või

c) kui liikmesriigi pädev asutus on veendunud, et tegevus toimub eranditult humanitaar- või elatise teenimise eesmärgil ning KRDV isikud, üksused ega asutused ei kasuta seda tulu teenimise eesmärgil ja see ei ole seotud ühegi tegevusega, mis on keelatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidega 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) või 2321 (2016), tingimusel et liikmesriik teavitab sanktsioonide komiteed eelnevalt sellisest hinnangust ja teatab sanktsioonide komiteele meetmed, mis on võetud eesmärgiga takistada toote kasutamist keelatud eesmärgil.

2. Asjaomane liikmesriik teatab teistele liikmesriikidele ja komisjonile oma kavatsusest anda käesoleva artikli kohane luba vähemalt üks nädal enne loa andmist.

Artikkel 7

1. Keelatud on:

a) anda otse või kaudselt tehnilist abi ja osutada vahendusteenuseid, mis on seotud sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas või II lisas loetletud kaupade ja tehnoloogiaga ning sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas või II lisas loetletud kaupadega varustamise ning nende valmistamise, hoolduse ja kasutamisega, KRDVs asuvatele füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele, või kasutamiseks KRDVs;

b) otse või kaudselt rahastada või anda rahalist abi, mis on seotud ELi sõjalise varustuse ühises nimekirjas või II lisas loetletud kaupade ja tehnoloogiaga, sealhulgas eelkõige toetusi, laene ja ekspordikrediidikindlustust ning kindlustust ja edasikindlustust selliste toodete müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või nendega seotud tehnilise abi andmiseks KRDVs asuvatele füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele, või kasutamiseks KRDVs;

c) saada otse või kaudselt tehnilist abi, mis on seotud Euroopa Liidu sõjalise varustuse ühises nimekirjas või II lisas loetletud kaupade ja tehnoloogiaga ning ELi sõjalise varustuse ühises nimekirjas või II lisas loetletud kaupadega varustamise ning nende valmistamise, hoolduse ja kasutamisega, KRDVs asuvatelt füüsilistelt või juriidilistelt isikutelt, üksustelt või asutustelt, või kasutamiseks KRDVs;

d) saada otse või kaudselt rahastamist või rahalist abi, mis on seotud ELi sõjalise varustuse ühises nimekirjas või II lisas loetletud kaupade ja tehnoloogiaga, sealhulgas eelkõige toetusi, laene ja ekspordikrediidikindlustust kõnealuste toodete müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või nendega seotud tehnilise abi andmiseks, KRDVs asuvatelt füüsilistelt või juriidilistelt isikutelt, üksustelt või asutustelt, või kasutamiseks KRDVs.

2. Lõikes 1 sätestatud keeldusid ei kohaldata sõidukite suhtes, mis ei ole lahingumasinad ja mis on valmistatud kuulikindlatena või niisuguseks kohandatud ning mis on mõeldud üksnes liidu ja selle liikmesriikide töötajate kaitseks KRDVs.

Artikkel 8

1. Erandina artikli 3 lõikest 1 ja artikli 7 lõikest 1 võivad liikmesriikide pädevad asutused anda loa tingimustel, mida nad peavad asjakohaseks käesoleva määruse artikli 3 lõike 1 punktides a ja b osutatud kaupade ja tehnoloogiaga, sealhulgas tarkvaraga seotud tehinguteks või artikli 7 lõikes 1 osutatud abi või vahendusteenuste osutamiseks, tingimusel et kaubad ja tehnoloogia, abi või vahendusteenused on seotud toidu, põllumajanduse, meditsiiniliste või muude humanitaareesmärkidega.

2. Erandina artikli 3 lõike 1 punktist a ja artikli 7 lõike 1 punktidest a ja b võivad liikmesriikide pädevad asutused anda loa neis sätetes osutatud tehingute tegemiseks tingimustel, mida nad peavad asjakohaseks, eeldusel et ÜRO inimõiguste nõukogu on taotluse heaks kiitnud.

3. Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest eriloa taotlustest, mille ta on lõike 3 alusel ÜRO Julgeolekunõukogule esitanud.

4. Asjaomane liikmesriik teavitab nelja nädala jooksul teisi liikmesriike ja komisjoni käesoleva artikli alusel antud lubadest.

Artikkel 9

1. Lisaks kohustusele anda pädevatele tolliasutustele saabumis- ja väljumiseelset teavet, mis on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EMÜ) nr 952/2013, ( 10 ) komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 ( 11 ) ja komisjoni rakendusmääruse (EMÜ) nr 2015/2447 ( 12 ) asjaomaste sätetega, mis käsitlevad sisenemise ja väljumise ülddeklaratsioone ning tollideklaratsioone, deklareerib lõikes 2 osutatud teavet väljastav isik, kas kaup kuulub sõjaliste kaupade ühisesse ELi nimekirja või käesoleva määruse kohaldamisalasse, ning kui kauba ekspordiks on vajalik luba, märgib väljastatud ekspordiloa üksikasjad.

2. Nõutavad lisaandmed esitatakse elektroonilises tollideklaratsioonis, või sellise deklaratsiooni puudumisel mis tahes sobivas elektroonilises või kirjalikus vormis.

Artikkel 10

1. Keelatud on:

a) otse või kaudselt müüa, tarnida, üle anda või eksportida VIII lisas loetletud luksuskaupu KRDVsse;

b) otse või kaudselt importida, osta või üle anda KRDVst hangitud, VIII lisas loetletud luksuskaupu, olenemata sellest, kas need pärinevad KRDVst või mitte.

2. Lõike 1 punktis b osutatud keeldu ei kohaldata reisijate pagasis sisalduvate isiklike asjade või oma tarbeks mõeldud mittekaubanduslikku laadi kaupade suhtes.

3. Lõikes 1 osutatud keelde ei kohaldata kaupade suhtes, mis on ette nähtud kasutamiseks üksnes liikmesriikide KRDVs asuvate diplomaatiliste või konsulaaresinduste või rahvusvahelisest õigusest tuleneva puutumatusega kaitstud rahvusvaheliste organisatsioonide ametlikel eesmärkidel või nende töötajate isiklikuks vajaduseks.

4. Liikmesriikide pädevad asutused võivad anda tingimustel, mida nad peavad asjakohaseks, loa VIII lisa punktis 17 osutatud kaupadega seotud tehinguks, kui kõnealused kaubad on seotud humanitaareesmärkidega.

Artikkel 11

Keelatud on:

a) otse või kaudselt müüa, tarnida, anda üle või eksportida IX lisas loetletud, liidust või väljastpoolt liitu pärit kulda, väärismetalle ja teemante KRDV valitsusele või selle jaoks ning selle avalik-õiguslikele asutustele, ettevõtetele ja ametkonnale, KRDV Keskpangale ja nende nimel või juhtimisel tegutsevatele isikutele, üksustele või asutustele või nende omandis või kontrolli all olevatele üksustele või asutustele või nende jaoks;

b) otse või kaudselt osta, importida või transportida IX lisas loetletud, KRDVst või väljastpoolt KRDVd pärit kulda, väärismetalle ja teemante KRDV valitsuselt ning selle avalik-õiguslikelt asutustelt, ettevõtetelt ja ametkonnalt, KRDV Keskpangalt ja nende nimel või juhtimisel tegutsevatelt isikutelt, üksustelt või asutustelt või nende omandis või kontrolli all olevatelt üksustelt või asutustelt;

c) pakkuda otse või kaudselt tehnilist abi või vahendusteenuseid, rahastamist või rahalist abi, mis on seotud punktides a ja b nimetatud kaupadega, KRDV valitsusele ning selle avalik-õiguslikele asutustele, ettevõtetele ja ametkondadele, KRDV Keskpangale ja nende nimel või juhtimisel tegutsevatele isikutele, üksustele või asutustele või nende omandis või kontrolli all olevatele üksustele või asutustele.

Artikkel 12

Keelatud on uute trükitud või vermitud või veel ringlusse laskmata KRDV vääringus pangatähtede ja müntide müümine, tarnimine, üleandmine või eksportimine otse või kaudselt KRDV Keskpanka või KRDV Keskpanga jaoks.

Artikkel 13

Keelatud on otse või kaudselt importida, osta või üle anda KRDVst hangitud, X lisas loetletud kujusid, olenemata sellest, kas need pärinevad KRDVst või mitte.

Artikkel 14

Erandina artiklis 13 kehtestatud keelust võivad liikmesriikide pädevad asutused anda asjaomase impordi-, ostu- või üleandmis-loa, kui asjaomane liikmesriik on saanud selleks sanktsioonide komiteelt igal üksikjuhul eraldi eelneva nõusoleku.

Artikkel 15

Keelatud on otse või kaudselt müüa, tarnida, üle anda või eksportida KRDVsse XI lisas loetletud helikoptereid ja laevu.

Artikkel 16

Erandina artiklis 15 kehtestatud keelust võivad liikmesriikide pädevad asutused anda asjaomase müügi-, tarne-, üleandmis- või ekspordiloa, kui liikmesriik on saanud selleks sanktsioonide komiteelt igal üksikjuhul eraldi eelneva nõusoleku.

▼M1

Artikkel 16a

Keelatud on otse või kaudselt importida, osta või üle anda KRDVst hangitud, XIa lisas loetletud mereande, sealhulgas igal kujul kalu, koorikloomi, limuseid või muid veeselgrootuid, olenemata sellest, kas need pärinevad KRDVst või mitte.

Artikkel 16b

Keelatud on otse või kaudselt importida, osta või üle anda KRDVst hangitud, XIb lisas loetletud pliid ja pliimaaki, olenemata sellest, kas need pärinevad KRDVst või mitte.

▼B







III PEATÜKK

Teatava majandustegevuse piiramine

Artikkel 17

1. Liidu territooriumil on keelatud võtta vastu või kiita heaks investeeringuid mis tahes majandustegevusse, kui investeeringu tegijaks on:

a) KRDV valitsusega seotud füüsilised või juriidilised isikud, valitsuse üksused või asutused;

b) Korea Töölispartei;

c) KRDV kodanikud;

d) KRDV õiguse alusel asutatud või moodustatud juriidilised isikud, üksused või asutused;

e) juriidilised või füüsilised isikud, üksused või asutused, kui nad tegutsevad punktides a–d osutatud isikute, üksuste või asutuste nimel või juhtimisel, ning

f) punktides a–d osutatud juriidiliste või füüsiliste isikute, üksuste või asutuste omandis või kontrolli all olevad juriidilised või füüsilised isikud, üksused või asutused.

2. Keelatud on:

▼M1

a) asutada ühisettevõtteid või ühistulisi üksusi lõikes 1 osutatud füüsilise või juriidilise isikuga, üksusega või asutusega või sellises füüsilises või juriidilises isikus, üksuses või asutuses omandiõigust omandada või osalust suurendada, sealhulgas täielik omandamine ning aktsiate ja muude kasumijaotusega väärtpaberite omandamine;

▼B

b) võimaldada lõike 1 punktides d–f osutatud füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele otse või kaudselt rahastamist või rahalist abi või võimaldada seda tõendatult selliste füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste rahastamise otstarbel;

c) pakkuda punktides a ja b osutatud tegevusega otseselt või kaudselt seotud investeerimisteenuseid, ning

d) osaleda otse või kaudselt ühisettevõtetes või muudes ärikokkulepetes XIII lisas loetletud üksustega, samuti nende nimel või juhtimisel tegutsevate füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutustega.

▼M1

Artikkel 17a

Erandina artikli 17 lõike 2 punktist a võivad liikmesriikide pädevad asutused anda kõnealuses punktis osutatud tegevuse loa tingimusel, et liikmesriik on saanud selleks sanktsioonide komiteelt igal üksikjuhul eraldi eelneva nõusoleku.

▼B

Artikkel 18

1. Keelatud on:

a) pakkuda otse või kaudselt mis tahes KRDVs asuvale füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele või KRDVs kasutamiseks XII lisa A osas loetletud kaevandamise või tootmisega seotud teenuseid keemiatööstus-, kaevandamis- ja rafineerimissektoris, ning

b) pakkuda otse või kaudselt mis tahes KRDVs asuvale füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele või KRDVs kasutamiseks arvutiteenuseid ja nendega seotud teenuseid, mis on loetletud XII lisa B osas.

2. Lõike 1 punktis b sätestatud keeldu ei kohaldata arvutiteenuste ja nendega seotud teenuste suhtes, kui need teenused on ette nähtud kasutamiseks üksnes ametlikel eesmärkidel mõnes diplomaatilises või konsulaaresinduses või rahvusvahelises organisatsioonis, millele on antud KRDVs puutumatus kooskõlas rahvusvahelise õigusega.

3. Lõike 1 punktis b sätestatud keeldu ei kohaldata arvutiteenuste ja nendega seotud teenuste suhtes, mida osutavad avalik-õiguslikud asutused või juriidilised isikud, üksused või asutused, kes saavad liidult või liikmesriikidelt avaliku sektori rahalisi vahendeid, et osutada neid teenuseid tsiviilelanike vajaduste rahuldamisega otseselt seotud arengueesmärkidel või tuumarelvade kaotamise edendamiseks.

Artikkel 19

1. Erandina artikli 18 lõike 1 punktist a võivad liikmesriikide pädevad asutused lubada kaevandamisega seotud teenuste ning keemiatööstus-, kaevandus- ja rafineerimissektoris tootmisega seotud teenuste osutamist, kui selliseid teenuseid kavatsetakse kasutada üksnes arengueesmärkidel, mis on otseselt seotud tsiviilelanike vajaduste rahuldamisega, või tuumarelvade kaotamise edendamiseks.

2. Artikli 18 lõike 3 kohaldamisalast välja jäävatel juhtudel ja erandina artikli 18 lõike 1 punktist b võivad liikmesriikide pädevad asutused lubada arvutiteenuste ja nendega seotud teenuste osutamist juhul, kui need on ette nähtud kasutamiseks üksnes tsiviilelanike vajaduste rahuldamisega otseselt seotud arengueesmärkidel või tuumarelvade kaotamise edendamiseks.

Artikkel 20

1. Keelatud on:

a) KRDV valitsusega seotud isikutele, üksustele või asutustele otse või kaudselt rentida või muul viisil kättesaadavaks teha kinnisvara muul eesmärgil kui diplomaatiline või konsulaartegevus vastavalt 1961. aasta diplomaatiliste suhete Viini konventsioonile ja 1963. aasta konsulaarsuhete Viini konventsioonile;

b) otse või kaudselt rentida kinnisvara KRDV valitsusega seotud isikutelt, üksustelt või asutustelt, ning

c) osaleda tegevuses, mis on seotud KRDV valitsusega seotud isikute, üksuste või asutuste omatava, renditava või muu õiguse alusel kasutatava kinnisvara kasutamisega, välja arvatud selliste kaupade tarnimiseks ja teenuste osutamiseks,

i) mis on hädavajalikud diplomaatiliste või konsulaaresinduste toimimiseks vastavalt 1961. aasta ja 1963. aasta Viini konventsioonile, ning

ii) mida ei saa kasutada otseselt või kaudselt KRDV valitsusele tulu või kasumi teenimise eesmärgil.

2. Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab „kinnisvara“ väljaspool KRDV territooriumi asuvaid maad, hooneid ja nende osi.







IV PEATÜKK

Piirangud rahaliste vahendite ülekandmisele ja finantsteenustele

Artikkel 21

▼M1

1. Keelatud on rahaliste vahendite ülekandmine, sealhulgas vahendite kliirimine, KRDVst ja KRDVsse.

▼B

2. Krediidi- ja finantseerimisasutusel on keelatud osaleda ja jätkata osalemist tehingutes

a) KRDVs asuvate krediidi- ja finantseerimisasutustega;

b) KRDVs asuvate krediidi- ja finantseerimisasutuste filiaalide ja tütarettevõtjatega, kes kuuluvad artikli 1 kohaldamisalasse;

c) KRDVs asuvate krediidi- ja finantseerimisasutuste filiaalide ja tütarettevõtjatega, kes ei kuulu artikli 1 kohaldamisalasse;

d) krediidi- ja finantseerimisasutustega, mille asukoht ei ole KRDVs, mis kuuluvad artikli 1 kohaldamisalasse ning mis on KRDVs asuvate isikute, üksuste või asutuste kontrolli all;

e) krediidi- ja finantseerimisasutustega, mille asukoht ei ole KRDVs ning mis ei kuulu artikli 1 kohaldamisalasse, kuid mis on KRDVs asuvate isikute, üksuste või asutuste kontrolli all.

3. Lõigetes 1 ja 2 sätestatud keelde ei kohaldata rahaliste vahendite ülekandmiste ja tehingute suhtes, mis on ette nähtud kasutamiseks üksnes liikmesriikide KRDVs asuvate diplomaatiliste või konsulaaresinduste või rahvusvahelise organisatsiooni, millele on antud KRDVs puutumatus kooskõlas rahvusvahelise õigusega, ametlikel eesmärkidel.

4. Lõigetes 1 ja 2 sätestatud keelde ei kohaldata järgmiste tehingute suhtes tingimusel, et need hõlmavad rahaülekannet summas 15 000 eurot või vähem või samaväärses summas muus vääringus:

a) toidu, tervishoiu või meditsiiniseadmetega seotud või põllumajanduslikel või humanitaareesmärkidel tehtavad tehingud;

b) isiklike rahasaadetistega seotud tehingud;

c) käesoleva määrusega ette nähtud erandite kohaldamisega seotud tehingud;

d) konkreetse kaubanduslepingu kohased tehingud, mis ei ole käesoleva määrusega keelatud;

e) tehingud, mis on vajalikud üksnes arengueesmärkidel liidu või selle liikmesriikide rahastatavate projektide rakendamiseks ja otseselt tsiviilelanikkonna vajadusteks või tuumarelvavabaks piirkonnaks muutmiseks, ning

f) diplomaatilise või konsulaaresinduse või rahvusvahelise õiguse kohaselt puutumatu rahvusvahelise organisatsiooniga seotud tehingud, kui sellised tehingud on ette nähtud diplomaatilise või konsulaaresinduse või rahvusvahelise organisatsiooni ametlikel eesmärkidel kasutamiseks.

Artikkel 22

1. Erandina artikli 21 lõigetes 1 ja 2 sätestatud keeldudest võib liikmesriigi pädev asutus anda loa sellisteks artikli 21 lõike 4 punktides a–f nimetatud tehinguteks, mille väärtus on üle 15 000 euro või samaväärne summa muus vääringus.

2. Lõikes 1 osutatud loa taotlemise nõuet kohaldatakse nii ühekordse ülekande kui ka mitme sellise ülekande puhul, mis näivad olevat omavahel seotud. Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse selliste ülekannetena, mis näivad olevat omavahel seotud, järgmist:

a) ühelt ja samalt krediidi- või finantseerimisasutuselt või ühele ja samale krediidi- või finantseerimisasutusele, mis kuuluvad artikli 21 lõike 2 kohaldamisalasse, või ühelt ja samalt KRDV isikult, üksuselt või asutuselt või ühele ja samale KRDV isikule, üksusele või asutusele tehtud mitmed järjestikused ülekanded, mille aluseks on ühekordne kohustus rahalisi vahendeid üle kanda, kui ülekanded jäävad eraldi võttes alla 15 000 euro, kuid koos nõuavad loa taotlemist, ning

b) ülekanded, millega on seotud erinevad makseteenuse pakkujad või füüsilised või juriidilised isikud ja mille aluseks on ühekordne kohustus rahalisi vahendeid üle kanda.

3. Liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni kõigist lõike 1 alusel antud lubadest.

4. Erandina artikli 21 lõigetes 1 ja 2 sätestatud keeldudest võivad liikmesriikide pädevad asutused lubada tehingud, mis käsitlevad makseid, et rahuldada nõudeid KRDV, selle kodanike või KRDV õiguse alusel asutatud või moodustatud juriidiliste isikute, üksuste või asutuste vastu, ning samalaadsed tehingud, mis ei aita kaasa käesoleva määrusega keelatud tegevusele, otsustades selle üle igal üksikjuhul eraldi ja kui asjaomane liikmesriik on teistele liikmesriikidele ja komisjonile vähemalt 10 päeva enne loa andmist sellisest kavatsusest teatanud.

Artikkel 23

▼M1

1. Krediidi- ja finantseerimisasutused oma tegevuses, sealhulgas vahendite kliirimisel artikli 21 lõikes 2 osutatud krediidi- ja finantseerimisasutustega:

▼B

a) kohaldavad kliendi suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 ( 13 ) artiklite 13 ja 14 kohaselt kehtestatud hoolsusmeetmeid;

b) tagavad kooskõla direktiivi (EL) 2015/849 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2015/847 ( 14 ) kohaselt kehtestatud rahapesuvastaste ja terrorismi rahastamise vastaste meetmetega;

c) nõuavad raha ülekandmisel edastatava maksjaga seotud teabe ja makse saajaga seotud teabe esitamist vastavalt määrusele (EL) 2015/847 ning keelduvad tehingut töötlemast, kui nimetatud teave puudub või ei ole täielik;

d) peavad tehingute kohta arvestust vastavalt direktiivi (EL) 2015/849 artikli 40 punktile b;

e) kui on põhjendatud alus kahtlustada, et rahalised vahendid võivad aidata kaasa KRDV tuuma-, muude massihävitusrelvade või ballistiliste rakettide alastele programmidele või tegevusele (massihävitusrelvade leviku rahastamine), teatavad sellest viivitamata direktiiviga (EL) 2015/849 kindlaks määratud asjaomase liikmesriigi rahapesu andmebüroole või muule asjaomase liikmesriigi kindlaksmääratud pädevale asutusele, ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 7 lõike 1 või artikli 33 kohaldamist;

f) teatavad viivitamata kahtlastest tehingutest, sealhulgas tehingukatsetest;

g) jätavad tegemata sellised tehingud, mille puhul on alust kahtlustada, et need võivad olla seotud massihävitusrelvade leviku rahastamisega, kuni nad on viinud lõpule punktis e nimetatud vajalikud meetmed ning täitnud kõik asjaomaselt rahapesu andmebüroolt või pädevalt asutuselt saadud korraldused.

2. Lõike 1 kohaldamisel esitatakse rahapesu andmebüroole või muule pädevale asutusele, kes saab ja analüüsib kahtlasi tehinguid käsitlevaid teateid, aruandeid seoses võimaliku massihävitusrelvade levitamise rahastamisega. Kõnealusel asutusel peab olema otsene või kaudne ning õigeaegne juurdepääs finants-, haldus- ja õiguskaitseteabele, mida ta vajab oma ametiülesannete nõuetekohaseks täitmiseks, sealhulgas kahtlaseid tehinguid käsitlevate teadete analüüsimiseks.

Artikkel 24

Krediidi- ja finantseerimisasutustel on keelatud:

a) avada pangakontot artikli 21 lõikes 2 osutatud krediidi- või finantseerimisasutuses;

b) luua korrespondentpangasuhet artikli 21 lõikes 2 osutatud krediidi- või finantseerimisasutusega;

c) avada KRDVs esindusi või asutada seal uus filiaal või tütarettevõtja, ning

d) asutada ühisettevõtet artikli 21 lõikes 2 osutatud krediidi- või finantseerimisasutusega ning omandada sellises asutuses omandiõigust.

Artikkel 25

1. Erandina artikli 24 punktides b ja d sätestatud keeldudest võivad liikmesriikide pädevad asutused anda sellisteks tehinguteks loa, kui sanktsioonide komitee on need eelnevalt heaks kiitnud.

2. Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni kohe kõikidest lõike 1 alusel antud lubadest.

Artikkel 26

Vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2270 (2016) nõuetele peavad krediidi- ja finantseerimisasutused hiljemalt 31. maiks 2016:

a) sulgema kõik kontod artikli 21 lõikes 2 osutatud krediidi- või finantseerimisasutuses;

b) lõpetama korrespondentpangasuhted artikli 21 lõikes 2 osutatud krediidi- või finantseerimisasutusega;

c) sulgema KRDVs esindused, filiaalid ja tütarettevõtjad;

d) lõpetama ühisettevõtted artikli 21 lõikes 2 osutatud krediidi- või finantseerimisasutusega, ning

e) loobuma igasugusest omandiõigusest artikli 21 lõikes 2 osutatud krediidi- või finantseerimisasutuses.

Artikkel 27

1. Erandina artikli 26 punktidest a ja c võivad liikmesriikide pädevad asutused anda teatavatele esindustele või tütarettevõtjatele tegevuse jätkamise loa või kontode kasutamise jätkamise loa, kui sanktsioonide komitee on igal üksikjuhul eraldi kindlaks määranud, et kõnealused esindused, tütarettevõtjad või pangakontod on vajalikud humanitaartegevuseks või diplomaatiliste esinduste tegevuseks KRDVs või ÜRO või selle spetsialiseeritud asutuste või seotud organisatsioonide tegevuseks või mis tahes muul eesmärgil, mis on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016), 2321 (2016) või 2371 (2017) eesmärkidega.

2. Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni kohe kõikidest lõike 1 alusel antud lubadest.

Artikkel 28

1. Krediidi- ja finantseerimisasutusel on keelatud avada kontot KRDV diplomaatiliste või konsulaaresinduste ja nende KRDV liikmete jaoks.

2. Krediidi- ja finantseerimisasutused peavad hiljemalt 11. aprilliks 2017 sulgema kõik KRDV diplomaatiliste või konsulaaresinduste ja nende KRDV liikmete poolt vallatavad või kontrollitavad kontod.

Artikkel 29

1. Erandina artikli 28 lõikest 1 võib liikmesriigi pädev asutus anda KRDV diplomaatilise või konsulaaresinduse või selle liikme taotluse alusel loa avada üks konto esinduse ja liikme kohta, tingimusel et esindus asub selles liikmesriigis või et esinduse liige on sellesse liikmesriiki akrediteeritud.

2. Erandina artikli 28 lõikest 2 võib liikmesriigi pädev asutus anda KRDV esinduse või liikme taotluse alusel loa jätta konto avatuks, tingimusel et asjaomane liikmesriik on kindlaks teinud järgmise:

i) diplomaatiline või konsulaaresindus asub selles liikmesriigis või esinduse liige on sellesse liikmesriiki akrediteeritud, ning

ii) esindusel või liikmel ei ole selles liikmesriigis ühtegi teist kontot.

Kui esindusel või selle KRDV liikmel on asjaomases liikmesriigis enam kui üks konto, võib esindus või selle liige ise osutada, milline konto alles jäetakse.

3. Asjaomane liikmesriik teatab teistele liikmesriikidele ja komisjonile kõigi oma liikmesriiki akrediteeritud diplomaatiliste ja konsulaaresinduste KRDV liikmete nimed ja tuvastamisandmed hiljemalt 13. märtsiks 2017 ning edasised ajakohastamised hiljemalt ühe nädala jooksul, võttes arvesse 1961. aasta diplomaatiliste suhete Viini konventsiooni ja 1963. aasta konsulaarsuhete Viini konventsiooni kohaldatavaid norme.

4. Liikmesriikide pädevad asutused võivad teatada oma liikmesriigi krediidi- ja finantseerimisasutustele asjaomasesse liikmesriiki või muusse liikmesriiki akrediteeritud diplomaatilise või konsulaaresinduse KRDV liikmete andmed.

5. Liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest lõigete 1 ja 2 alusel antud lubadest.

Artikkel 30

Keelatud on:

a) lubada artikli 21 lõikes 2 osutatud krediidi- või finantseerimisasutusel avada esindus või asutada filiaal või tütarettevõtja liidus;

b) sõlmida artikli 21 lõikes 2 osutatud krediidi- või finantseerimisasutuse jaoks või nimel lepinguid esinduse avamiseks või filiaali või tütarettevõtja asutamiseks liidus;

c) lubada artikli 21 lõikes 2 osutatud krediidi- või finantseerimisasutusel alustada ja jätkata tegutsemist krediidiasutusena või muud tegevust, mille puhul nõutakse eelnevat luba, kui esindus, filiaal või tütarettevõtja ei tegutsenud enne 19. veebruari 2013;

d) omandada artikli 1 reguleerimisalasse kuuluvat krediidi- või finantseerimisasutust või suurendada selles osalust või omandada muud liiki omandiõigust artikli 21 lõikes 2 osutatud krediidi- või finantseerimisasutuse poolt, ning

e) hallata artikli 21 lõikes 2 osutatud krediidi- või finantseerimisasutuse esindust, filiaali või tütarettevõtjat või hõlbustada sellise krediidi- või finantseerimisasutuse esinduse, filiaali või tütarettevõtja tegevust.

Artikkel 31

Keelatud on:

a) otse või kaudselt müüa pärast 19. veebruari 2013 emiteeritud riigi- või riigi tagatisega võlakirju järgmistele isikutele või üksustele ning osta neid järgmistelt isikutelt või üksustelt:

i) KRDV või selle valitsus ning selle avalik-õiguslikud asutused, ettevõtted ja ametkonnad;

ii) KRDV Keskpank;

iii) artikli 21 lõikes 2 osutatud krediidi- või finantseerimisasutus;

iv) füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus, kes tegutseb alapunktis i või ii osutatud juriidilise isiku, üksuse või asutuse nimel või juhtimisel;

v) juriidiline isik, üksus või asutus, kes on alapunktis i, ii või iii osutatud isiku, üksuse või asutuse omandis või kontrolli all;

b) osutada punktis a osutatud isikule, üksusele või asutusele vahendusteenuseid seoses pärast 19. veebruari 2013 emiteeritud riigi või riigi tagatisega võlakirjadega;

c) abistada punktis a osutatud isikut, üksust või asutust eesmärgiga emiteerida riigi või riigi tagatisega võlakirju, osutades selleks võlakirjadega seotud vahendus-, reklaami- või muid teenuseid.

Artikkel 32

Keelatud on rahastada kaubavahetust KRDVga või anda selleks rahalist abi, sealhulgas anda sellises kaubavahetuses osalevatele füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele ekspordikrediiti, tagatisi või kindlustuskaitset.

Artikkel 33

1. Erandina artiklist 32 võivad liikmesriikide päevad asutused anda loa KRDVga kaubavahetuse rahaliseks toetamiseks, kui liikmesriik on saanud selleks sanktsioonide komiteelt igal üksikjuhul eraldi eelneva nõusoleku.

2. Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest lõike 1 alusel antud lubadest.







V PEATÜKK

Rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamine

Artikkel 34

1. Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad XIII, XV, XVI ja XVII lisas loetletud isikutele, üksustele ja asutustele või mis on nende valduses või kontrolli all.

2. Arestitakse kõik XIV lisas loetletud laevad.

3. Rahalisi vahendeid ja majandusressursse ei tehta otse ega kaudselt kättesaadavaks XIII, XV, XVI ja XVII lisas loetletud füüsilistele ja juriidilistele isikutele, üksustele ning asutustele või nende kasuks.

4. XIII lisa hõlmab sanktsioonide komitee või ÜRO Julgeolekunõukogu poolt vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1718 (2006) punkti 8 alapunktile d ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2094 (2013) punktile 8 kindlaksmääratud isikute, üksuste ja asutuste nimesid.

XIV lisa sisaldab sanktsioonide komitee poolt vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2321 (2016) punktile 12 loetellu kantud laevu.

XV lisa sisaldab XIII lisas loetlemata isikuid, üksusi ja asutusi, kelle puhul nõukogu on vastavalt otsuse (ÜVJP) 2016/849 artikli 27 lõike 1 punktile b või mis tahes hilisemale samaväärsele sättele kindlaks teinud, et nad

a) vastutavad, sealhulgas toetuse andmise või edendamise kaudu, KRDV tuumarelvaalaste, ballistiliste rakettide alaste või muude massihävitusrelvade alaste programmide eest, või on nende nimel või juhtimisel tegutsevad isikud, üksused või asutused, või nende omandis või kontrolli all olevad isikud, üksused või asutused, sealhulgas ebaseaduslike vahendite abil kontrollitavad üksused;

b) osutavad KRDV tuumarelvaalastele, ballistiliste rakettide alastele või muude massihävitusrelvade alastele programmidele kaasa aidata võivaid finantsteenuseid või teevad selliseid finants- või muu vara või vahendite ülekandeid liidu territooriumile, läbi liidu territooriumi või liidu territooriumilt, või kaasavad sellisesse tegevusse liikmesriikide kodanikke, nende õiguse alusel asutatud üksuseid või liidu territooriumil asuvaid isikuid või finantseerimisasutusi, või on nende nimel või juhtimisel tegutsevad isikud, üksused või asutused või nende omandis või kontrolli all olevad isikud, üksused või asutused, või

c) on seotud (muu hulgas finantsteenuste osutamise kaudu) relvade ja nendega seotud igat tüüpi materjalide või selliste esemete, materjalide, seadmete, kaupade ja sellise tehnoloogia tarnimisega KRDV-le või KRDV-lt, mis võivad aidata kaasa KRDV tuumarelvaalastele, ballistiliste rakettide alastele või muude massihävitusrelvade alastele programmidele.

5. XVI lisa sisaldab XIII, XIV või XV lisas loetlemata isikuid, üksusi ja asutusi, kes töötavad XIII, XIV või XV lisas loetletud isiku, üksuse või asutuse nimel või juhtimisel, samuti isikuid, kes aitavad sanktsioonidest kõrvale hoiduda või rikuvad käesoleva määruse sätteid.

6. XVIII lisas loetletakse KRDV valitsuse või Korea Tööpartei üksused või asutused, nende nimel või juhtimisel tegutsevad isikud, üksused või asutused või neile kuuluvad või nende poolt kontrollitavad üksused või asutused, kes on seotud KRDV tuumarelva- või ballistiliste rakettide alaste programmide elluviimisega või ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidega 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016), 2321 (2016) või 2371 (2017) keelatud muu tegevusega ja kes ei ole hõlmatud XIII, XIV, XV või XVI lisaga.

7. XV, XVI ja XVII lisa vaadatakse korrapäraselt ja vähemalt iga 12 kuu järel uuesti läbi.

8. XIII, XIV, XV, XVI ja XVII lisa sisaldavad asjaomaste isikute, üksuste, asutuste ja laevade loetellu kandmise põhjuseid.

9. XIII, XIV, XV, XVI ja XVII lisa sisaldavad ka asjaomaste füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste, asutuste ja laevade tuvastamiseks vajalikku teavet, kui selline teave on olemas. Füüsiliste isikute puhul võib selline teave sisaldada nime, sealhulgas varjunime, sünniaega ja -kohta, kodakondsust, passi- ja isikutunnistuse numbrit, sugu, aadressi, kui see on teada, ning positsiooni või ametit. Juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste puhul võib selline teave sisaldada nime, registrisse kandmise kohta ja kuupäeva, registrinumbrit ja tegevuskohta.

10. Lõigetes 1 ja 3 sätestatud keelde, kuivõrd need osutavad XVII lisas loetletud isikutele, üksustele või asutustele, ei kohaldata, kui rahalised vahendid ja majandusressursid on vajalikud KRDV esinduste tegevuseks ÜRO, selle spetsialiseeritud asutuste ja seotud organisatsioonide juures või KRDV muude diplomaatiliste ja konsulaaresinduste tegevuseks, või kui liikmesriigi pädev asutus on saanud sanktsioonide komiteelt igal üksikjuhul eraldi eelneva nõusoleku selle kohta, et rahalised vahendid, finantsvarad ja majandusressursid on vajalikud humanitaarabi kohaletoimetamiseks, tuumarelvavabaks piirkonnaks muutmiseks või muul eesmärgil, mis on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2270 (2016) eesmärkidega.

11. Lõige 3 ei takista liidu finantseerimis- või krediidiasutustel külmutatud kontode krediteerimist, kui kolmandad isikud kannavad loetellu kantud isiku, üksuse või asutuse kontole üle rahalisi vahendeid, tingimusel et ka kõik sellistele kontodele lisatavad summad külmutatakse. Finantseerimis- või krediidiasutus teavitab sellistest tehingutest viivitamata pädevaid asutusi.

12. Tingimusel et kõik sellised intressid, muud tulud ja maksed külmutatakse kooskõlas lõikega 1, ei kohaldata lõiget 3 külmutatud kontodele kantud järgmiste summade suhtes:

a) nende kontode intressid või muud tulud, ning

b) maksed, mis kuuluvad tasumisele tulenevalt lepingutest, kokkulepetest või kohustustest, mis sõlmiti või tekkisid enne isiku, üksuse või asutuse loetellu kandmise kuupäeva.

Artikkel 35

1. Erandina artiklist 34 võivad liikmesriikide pädevad asutused anda loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks või kättesaadavaks tegemiseks tingimustel, mida nad peavad asjakohaseks, kui on täidetud järgmised tingimused:

a) on kindlaks tehtud, et asjaomased majandusressursid on vajalikud XIII, XV, XVI või XVII lisas loetletud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste või selliste füüsiliste isikute ülalpeetavate pereliikmete põhivajaduste katmiseks, sealhulgas toidu, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude, maksude, kindlustusmaksete ning kommunaalteenuste eest tasumiseks ja makseteks, mis on ette nähtud üksnes

i) õigusabiteenustega seotud mõistlike töötasude maksmiseks või nende teenustega seoses kantud kulude hüvitamiseks, või

ii) tasude või teenustasude maksmiseks külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise eest, ning

b) kui luba on seotud XIII lisas loetletud isiku, üksuse ja asutusega, on asjaomane liikmesriik teavitanud sanktsioonide komiteed kõnealusest otsusest ja oma kavatsusest anda luba ning sanktsioonide komitee ei ole esitanud selle kohta vastuväiteid viie tööpäeva jooksul alates teavitamisest.

2. Erandina artiklist 34 võivad liikmesriikide pädevad asutused anda loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või muude majandusressursside vabastamiseks või teatavate rahaliste vahendite või muude majandusressursside kättesaadavaks tegemiseks pärast seda, kui nad on kindlaks teinud, et need rahalised vahendid või muud majandusressursid on vajalikud erakorraliste kulutuste katmiseks järgmistel tingimusel,

a) kui luba on seotud XIII lisas loetletud isiku, üksuse või asutusega, on asjaomane liikmesriik teavitanud sanktsioonide komiteed kõnealusest otsusest ja kõnealune komitee on selle heaks kiitnud;

b) kui luba on seotud XV, XVI või XVII lisas loetletud isiku, üksuse või asutusega, on asjaomane liikmesriik vähemalt kaks nädalat enne loa andmist teavitanud teisi liikmesriike ja komisjoni põhjustest, mille alusel pädev asutus peab vajalikuks konkreetse loa andmist.

3. Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni kohe kõikidest lõigete 1 ja 2 alusel antud lubadest.

Artikkel 36

1. Erandina artiklist 34 võivad liikmesriikide pädevad asutused anda loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks, kui on täidetud järgmised tingimused:

a) kohus, haldusorgan või vahekohus on teinud rahaliste vahendite või majandusressursside kohta enne artiklis 34 osutatud isiku, üksuse või asutuse loetellu kandmise kuupäeva otsuse või kasutanud nende suhtes enne nimetatud kuupäeva kinnipidamisõigust;

b) rahalisi vahendeid või majandusressursse kasutatakse ainult sellise otsusega tunnustatud või sellise kinnipidamisõigusega tagatud nõuete rahuldamiseks kõnealuseid nõudeid omavate isikute õigusi reguleerivate õigusnormidega seatud piires;

c) kõnealusest otsusest või kinnipidamisõigusest ei saa kasu XIII, XV, XVI ega XVII lisas loetletud isikud, üksused ja asutused;

d) otsuse või kinnipidamisõiguse tunnustamine ei ole vastuolus asjaomase liikmesriigi avaliku korraga;

e) asjaomane liikmesriik on otsuse või kinnipidamisõiguse kasutamise XIII lisas loetletud isikute, üksuste või asutuste puhul sanktsioonide komiteele teatavaks teinud.

2. Erandina artiklist 34 ja tingimusel, et XV, XVI või XVII lisas loetletud isik, üksus või asutus teeb makse vastavalt lepingule või kokkuleppele, mille ta on sõlminud, või kohustusele, mis talle on tekkinud enne kuupäeva, mil kõnealune isik, üksus või asutus loetellu kanti, võib liikmesriigi pädev asutus anda tingimustel, mida ta peab asjakohaseks, loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks, kui asjaomane pädev asutus on kindlaks teinud, et

a) leping ei seondu ühegi käesoleva määruse artikli 3 lõike 1 punktis a, artikli 3 lõikes 3 või artiklis 7 osutatud toote, tegevuse, teenuse või tehinguga, ning

b) XV, XVI või XVII lisas loetletud isik, üksus või asutus ei ole otsene ega kaudne makse saaja.

3. Asjaomane liikmesriik teavitab vähemalt 10 päeva enne lõike 2 kohase loa andmist teisi liikmesriike ja komisjoni sellest, et ta on eelnenu kindlaks teinud, ning loa andmise kavatsusest.

Artikkel 37

Artikli 34 lõigetes 1 ja 3 esitatud keelud ei kehti selliste rahaliste vahendite ja majandusressursside suhtes, mis kuuluvad või on tehtud kättesaadavaks Foreign Trade Bankile või Korean National Insurance Company'le (KNIC), kui sellised rahalised vahendid ja majandusressursid on ette nähtud ainult KRDVs asuva diplomaatilise või konsulaaresinduse ametlikel eesmärkidel või ÜRO läbiviidava või ÜROga kooskõlastatava humanitaarabiga seotud tegevuse eesmärkidel.







VI PEATÜKK

Transpordipiirangud

Artikkel 38

1. Liidus asuv või liitu läbiv veos, sh käsipagas ja registreeritud pagas, mis võib asuda muu hulgas lennujaamades, sadamates ja määruse (EL) nr 952/2013 artiklites 243–249 osutatud vabatsoonides, peab läbima kontrolli, tagamaks, et see ei sisalda ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016), 2321 (2016) või 2371 (2017) või käesoleva määrusega keelatud tooteid, kui

a) veos pärineb KRDVst;

b) veos suundub KRDVsse;

c) veos on lähetatud KRDVst või selle kodanike või nende nimel või juhtimisel tegutsevate isikute või üksuste või nendele kuuluvate või nende poolt kontrollitavate üksuste vahendusel või nende abiga;

d) veos on lähetatud XIII lisas loetletud isikute, asutuste või üksuste vahendusel või nende abiga;

e) veost transporditakse KRDV lipu all sõitvate laevadega või KRDVs registreeritud õhusõidukiga või riikkondsuseta laeva või õhusõidukiga.

2. Kui veos, mis asub liidus või läbib liitu, muu hulgas lennujaamade, sadamate ja vabatsoonide kaudu, ei jää lõike 1 kohaldamisalasse, peab see läbima kontrolli, kui on põhjendatud alus arvata, et see võib sisaldada tooteid, mille müük, tarnimine, üleandmine või eksport on käesoleva määruse kohaselt keelatud järgmistel juhtudel:

a) veos pärineb KRDVst;

b) veos suundub KRDVsse, või

c) veos on lähetatud KRDVst või selle kodanike või nende nimel tegutsevate isikute vahendusel ja nende abiga.

3. Lõigete 1 ja 2 kohaldamine ei mõjuta diplomaatilise ja konsulaarposti puutumatust ja kaitset, mis on ette nähtud 1961. aasta diplomaatiliste suhete Viini konventsiooniga ja 1963. aasta konsulaarsuhete Viini konventsiooniga.

4. Keelatud on osutada KRDV laevadele punkerdamis-, varustamis- või muid teenuseid juhul, kui teenuse osutajad on saanud teavet, sealhulgas pädevatelt tolliasutustelt artikli 9 lõikes 1 osutatud saabumis- ja väljumiseelsel teabel põhinevat teavet, mis annab põhjendatud aluse arvata, et kõnealused laevad veavad tooteid, mille tarnimine, müük, üleandmine või eksport on käesoleva määruse kohaselt keelatud, välja arvatud juhul, kui selliste teenuste osutamine on vajalik humanitaareesmärkidel.

Artikkel 39

1. Keelatud on võimaldada juurdepääsu liidu territooriumil asuvatele sadamatele laeval,

a) mis kuulub KRDV-le või mida KRDV käitab ja mehitab;

b) mille lipuriik on KRDV;

c) kui on põhjendatud alus arvata, et see on otseselt või kaudselt XIII, XV, XVI või XVII lisas loetletud isikute või üksuste omandis või kontrolli all;

d) kui on põhjendatud alus arvata, et see võib sisaldada tooteid, mille tarnimine, müük, üleandmine või eksport on käesoleva määruse kohaselt keelatud;

e) mis on keeldunud kontrollist pärast seda, kui laeva lipuriik või laeva registreerimisriik on andnud loa sellise kontrolli tegemiseks;

f) mis on riikkondsuseta ja on keeldunud artikli 38 lõike 1 kohasest kontrollist, või

g) mis on loetletud XIV lisas.

2. Lõiget 1 ei kohaldata

a) hädaolukorras;

b) laeva naasmisel oma lähtesadamasse;

c) lõike 1 punktide a–e kohaldamisalasse kuuluva laeva puhul juhul, kui laev saabub sadamasse kontrolliks.

Artikkel 40

1. Erandina artikli 39 lõikes 1 sätestatud keelust punktide a–e kohaldamisalasse kuuluva laeva puhul võivad liikmesriikide pädevad asutused lubada laeval sadamasse siseneda, kui

a) sanktsioonide komitee on eelnevalt kindlaks teinud, et see on vajalik humanitaareesmärkidel või muul ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2270 (2016) kooskõlas oleval eesmärgil, või

b) liikmesriik on eelnevalt kindlaks teinud, et see on vajalik humanitaareesmärkidel või muul käesoleva määrusega kooskõlas oleval eesmärgil.

▼M1

2. Kui tegemist on punkti f kohaldamisalasse kuuluva laevaga, võivad liikmesriikide pädevad asutused erandina artikli 39 lõikes 1 sätestatud keelust lubada laeval sadamasse siseneda, kui sanktsioonide komitee on nii ette näinud.

3. Kui tegemist on punkti g kohaldamisalasse kuuluva laevaga, võivad liikmesriikide pädevad asutused erandina artikli 39 lõikes 1 sätestatud keelust lubada laeval sadamasse siseneda, kui sanktsioonide komitee on eelnevalt kindlaks teinud, et selline sisenemine on vajalik humanitaareesmärkidel või mis tahes muul otstarbel kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016), 2321 (2016), 2356 (2017) või 2371 (2017) eesmärkidega.

▼B

Artikkel 41

1. KRDV vedajate käitatavatel või KRDVst pärit õhusõidukil on keelatud liidu territooriumilt õhku tõusta, seal maanduda või sellest üle lennata.

2. Lõiget 1 ei kohaldata

a) kui õhusõiduk maandub kontrolliks,

b) hädamaandumise korral.

Artikkel 42

Erandina lõikes 41 sätestatud keelust võivad liikmesriigi pädevad asutused anda õhusõidukile loa liidu territooriumilt õhku tõusta, seal maanduda või sellest üle lennata, kui asjaomased pädevad asutused on eelnevalt kindlaks teinud, et see on vajalik humanitaareesmärkidel või muul käesoleva määrusega kooskõlas oleval eesmärgil.

Artikkel 43

Keelatud on:

a) liisida või rentida laevu või õhusõidukeid või osutada mehitamisteenuseid KRDV-le, XIII, XV, XVI või XVII lisas loetletud isikutele ja üksustele, muudele isikutele ja üksustele, kes on rikkunud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016), 2321 (2016) või 2371 (2017) sätteid, või nende nimel või juhtimisel tegutsevatele isikutele või üksustele või nende omandis või kontrolli all olevatele üksustele;

b) hankida KRDVst laeva või õhusõiduki mehitamise teenuseid;

▼M1

c) omada, liisida, käitada, prahtida või kindlustada KRDV lipu all sõitvaid laevu või osutada neile klassifitseerimise teenuseid või seonduvaid teenuseid;

▼B

d) kanda registrisse või hoida seal laeva, mis kuulub KRDV-le või KRDV kodanikele või mida nad kontrollivad või käitavad või mille mõni muu riik on registrist kustutanud kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2321 (2016) punktiga 24, või

e) osutada kindlustus- või edasikindlustusteenuseid KRDV omandis olevatele, kontrollitavatele või käitatavatele laevadele.

Artikkel 44

1. Erandina artikli 43 punktis a sätestatud keelust võivad liikmesriikide päevad asutused anda loa liisida, rentida või osutada mehitamiseteenuseid, kui liikmesriik on saanud selleks sanktsioonide komiteelt igal üksikjuhul eraldi eelneva nõusoleku.

▼M1

2. Erandina artikli 43 punktides b ja c sätestatud keeldudest võivad liikmesriikide pädevad asutused anda loa omada, liisida, käitada või prahtida KRDV lipu all sõitvat laeva või osutada laevade klassifitseerimise teenuseid või seonduvaid teenuseid KRDV lipu all sõitvatele laevadele või kanda registrisse või hoida seal laeva, mis kuulub KRDV-le või KRDV kodanikele ning mida need kontrollivad või käitavad, kui liikmesriik on saanud selleks sanktsioonide komiteelt igal üksikjuhul eraldi eelneva nõusoleku.

▼B

3. Erandina artikli 43 punktis e sätestatud keelust võivad liikmesriikide pädevad asutused anda loa kindlustus- või edasikindlustusteenuste osutamiseks, kui sanktsioonide komitee on määranud igal üksikjuhul eraldi eelnevalt kindlaks, et laev tegutseb eranditult elatise teenimise eesmärgil ja KRDV isikud või üksused ei kasuta seda tulu teenimise eesmärgil, või humanitaareesmärkidel.

4. Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni kõigist lõigete 1, 2 ja 3 alusel antud lubadest.







VII PEATÜKK

Üld- ja lõppsätted

Artikkel 45

Erandina ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonides 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2070 (2016), 2321 (2016), 2356 (2016), 2356 (2016) või 2371 (2017) sätestatud keeldudest võivad liikmesriikide pädevad asutused lubada tegevusi, kui sanktsioonide komitee on teinud igal üksikjuhul eraldi kindlaks, et need on vajalikud KRDV tsiviilisikutele KRDVs humanitaar- ja hädaabi andvate rahvusvaheliste organisatsioonide ja vabaühenduste töö hõlbustamiseks kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2321 (2016) punktiga 46.

Artikkel 46

Komisjonil on õigus:

a) muuta I lisa liikmesriikidelt saadud teabe alusel;

b) ►M1 muuta II lisa II, III, IV, V, VI ja VII osa ning VI, VII, IX, X, XI, XIa ja XIb lisa ◄ sanktsioonide komitee või ÜRO Julgeolekunõukogu tehtud otsuste alusel ja ajakohastada nomenklatuuri koode, mis on sätestatud määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisas esitatud kombineeritud nomenklatuuris;

c) muuta VIII lisa, et täpsustada või kohandada selles esitatud kaupade loetelu vastavalt sanktsioonide komitee määratlustele või suunistele või ajakohastada nomenklatuuri koode, mis on sätestatud määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisas esitatud kombineeritud nomenklatuuris;

d) muuta III, IV ja V lisa sanktsioonide komitee või ÜRO Julgeolekunõukogu otsuste alusel või otsuses (ÜVJP) 2016/849 nimetatud lisade kohta tehtud otsuste alusel;

e) muuta XII lisa, et täpsustada või kohandada selles esitatud teenuste loetelu, et võtta arvesse liikmesriikide esitatud teavet või ÜRO statistikakomisjoni võimalikke määratlusi või suuniseid või lisada sellesse ÜRO statistikakomisjoni avaldatavast kaupade ja teenuste ühtsest tooteklassifikaatorist võetud viitenumbreid.

Artikkel 47

1. Kui ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee kannab loetellu füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse, lisab nõukogu sellise füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse XIII ja XIV lisasse.

2. Kui nõukogu otsustab füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse suhtes kohaldada artikli 34 lõikes 1, 2 või 3 osutatud meetmeid, muudab ta vastavalt XV, XVI ja XVII lisa.

3. Nõukogu edastab oma otsuse, sealhulgas loetellu kandmise põhjused lõigetes 1 ja 2 osutatud füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele kas otse, kui aadress on teada, või teatise avaldamise kaudu, ning annab asjaomasele füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele võimaluse esitada oma märkused.

4 Kui esitatakse märkusi või uusi olulisi tõendeid, vaatab nõukogu oma otsuse läbi ning teavitab vastavalt lõigetes 1 ja 2 osutatud füüsilist või juriidilist isikut, üksust või asutust.

5. Kui ÜRO otsustab mõne füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse loetelust välja arvata või muuta loetellu kantud füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse tuvastamisandmeid, muudab nõukogu vastavalt XIII ja XIV lisa.

Artikkel 48

Komisjon ja liikmesriigid teavitavad üksteist viivitamata käesoleva määruse alusel võetud meetmetest ning edastavad nende käsutuses oleva käesoleva määrusega seotud asjakohase teabe, eelkõige teabe selle rikkumise ja jõustamisega seotud probleemide ning riiklike kohtute tehtud otsuste kohta.

Artikkel 49

1. Liikmesriigid määravad käesolevas määruses osutatud pädevad asutused ja annavad nende kohta teavet I lisas loetletud veebisaitidel või nende veebisaitide kaudu.

2. Liikmesriigid teatavad oma pädevatest asutustest komisjonile viivitamata pärast käesoleva määruse jõustumist ning teavitavad kõikidest nende hilisematest muudatustest.

Artikkel 50

1. Ilma et see piiraks kohaldatavate aruandlust, konfidentsiaalsust ja ametisaladust käsitlevate normide kohaldamist, peavad füüsilised ja juriidilised isikud, üksused ning asutused:

a) esitama viivitamata käesoleva määruse järgimist hõlbustava teabe, näiteks teave vastavalt artiklile 34 külmutatud arvete ja rahasummade kohta, nende elu- või asukoha liikmesriigi pädevatele asutustele ja edastama sellise teabe viivitamata otse või asjaomaste liikmesriikide kaudu komisjonile;

b) tegema koostööd kõnealuste pädevate asutustega nimetatud teabe kontrollimisel.

2. Otse komisjonile esitatud lisateave edastatakse kohe asjaomasele liikmesriigile.

3. Käesoleva artikli kohaselt esitatud või saadud teavet kasutatakse ainult sel otstarbel, milleks see edastati või saadi.

Artikkel 51

Komisjon töötleb isikuandmeid oma ülesannete täitmise eesmärgil vastavalt käesolevale määrusele ning vastavalt määrusele (EÜ) nr 45/2001.

Artikkel 52

Keelatud on teadlikult ja tahtlikult osaleda tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on käesolevas määruses sätestatud keeldudest kõrvalehoidmine.

Artikkel 53

1. Lepingu või tehingu puhul, mille täitmist on otseselt või kaudselt, tervikuna või osaliselt mõjutanud käesoleva määrusega kehtestatud meetmed, ei rahuldata ühtki nõuet, sealhulgas hüvitisnõuet ega muud samalaadset nõuet, nagu tasaarvestusnõue või tagatisnõue, eelkõige nõuet, mille eesmärk on saada pikendust või mis tahes vormis tagatist või vastutagatist, eelkõige finantstagatist, kui selle esitajaks on:

a) XIII, XV, XVI või XVII lisas loetletud isik, üksus või asutus või XIV lisas loetletud laevaomanik;

b) muu KRDV isik, üksus või asutus, sealhulgas KRDV valitsus, avalik-õiguslikud asutused, ettevõtted ja ametkonnad;

c) isik, üksus või asutus, kes tegutseb mõne punktis a või b osutatud isiku, üksuse või asutuse kaudu või tema nimel.

2. Lepingu täitmist või tehingu tegemist loetakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmetest mõjutatuks, kui nõue või selle sisu tuleneb otseselt või kaudselt kõnealustest meetmetest.

3. Igas nõude täitmise menetluses jääb kõnealuse nõude täitmist taotleva isiku kohustuseks tõendada, et nõude täitmine ei ole lõike 1 alusel keelatud.

4. Käesoleva artikliga ei piirata lõikes 1 osutatud isikute, üksuste ja asutuste õigust nõuda kooskõlas käesoleva määrusega lepinguliste kohustuste täitmata jätmise seaduslikkuse kohtulikku kontrolli.

Artikkel 54

1. Rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamisest ja nende kättesaadavaks tegemisest keeldumisest, kui see on tingitud heast usust, et selline tegevus on kooskõlas käesoleva määrusega, ei tulene määrust rakendavale füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele ning asutusele, selle juhtidele ega töötajatele mingit vastutust, välja arvatud juhul, kui tõendatakse, et rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamise või kinnipidamise põhjustas hooletus.

2. Füüsilistele ja juriidilistele isikutele, üksustele ega asutustele ei tulene mingit vastutust, kui nad ei teadnud ja neil ei olnud põhjendatud alust arvata, et nende tegevusega eiratakse käesolevas määruses sätestatud meetmeid.

Artikkel 55

1. Liikmesriigid kehtestavad käesoleva määruse rikkumise korral kohaldatavad karistusnormid ja võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Kehtestatud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

2. Liikmesriigid teatavad kõnealustest normidest komisjonile kohe pärast käesoleva määruse jõustumist ning annavad teada nende edaspidistest muudatustest.

Artikkel 56

Määrus (EÜ) nr 329/2007 tunnistatakse kehtetuks. Viiteid kõnealusele kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 57

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

Veebilehed, mis annavad teavet artiklites 2, 4, 6, 8, 14, 16, 19, 22, 25, 27, 29, 33, 34, 35, 36, 37, 40, 42, 44, 45, 49 ja 50 osutatud pädevate asutuste kohta, ning aadress, kuhu saata Euroopa Komisjonile adresseeritud teatised

BELGIA

https://diplomatie.belgium.be/nl/Beleid/beleidsthemas/vrede_en_veiligheid/sancties

https://diplomatie.belgium.be/fr/politique/themes_politiques/paix_et_securite/sanctions

https://diplomatie.belgium.be/en/policy/policy_areas/peace_and_security/sanctions

BULGAARIA

http://www.mfa.bg/en/pages/135/index.html

TŠEHHI VABARIIK

www.financnianalytickyurad.cz/mezinarodni-sankce.html

TAANI

http://um.dk/da/Udenrigspolitik/folkeretten/sanktioner/

SAKSAMAA

http://www.bmwi.de/DE/Themen/Aussenwirtschaft/aussenwirtschaftsrecht,did=404888.html

EESTI

http://www.vm.ee/est/kat_622/

IIRIMAA

http://www.dfa.ie/home/index.aspx?id=28519

KREEKA

http://www.mfa.gr/en/foreign-policy/global-issues/international-sanctions.html

HISPAANIA

http://www.exteriores.gob.es/Portal/en/PoliticaExteriorCooperacion/GlobalizacionOportunidadesRiesgos/Paginas/SancionesInternacionales.aspx

PRANTSUSMAA

http://www.diplomatie.gouv.fr/fr/autorites-sanctions/

HORVAATIA

http://www.mvep.hr/sankcije

ITAALIA

http://www.esteri.it/MAE/IT/Politica_Europea/Deroghe.htm

KÜPROS

http://www.mfa.gov.cy/sanctions

LÄTI

http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539

LEEDU

http://www.urm.lt/sanctions

LUKSEMBURG

http://www.mae.lu/sanctions

UNGARI

http://www.kormany.hu/download/9/2a/f0000/EU%20szankci%C3%B3s%20t%C3%A1j%C3%A9koztat%C3%B3_20170214_final.pdf

MALTA

https://www.gov.mt/en/Government/Government%20of%20Malta/Ministries%20and%20Entities/Officially%20Appointed%20Bodies/Pages/Boards/Sanctions-Monitoring-Board-.aspx

MADALMAAD

https://www.rijksoverheid.nl/onderwerpen/internationale-sancties

AUSTRIA

http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version=

POOLA

http://www.msz.gov.pl

PORTUGAL

http://www.portugal.gov.pt/pt/ministerios/mne/quero-saber-mais/sobre-o-ministerio/medidas-restritivas/medidas-restritivas.aspx

RUMEENIA

http://www.mae.ro/node/1548

SLOVEENIA

http://www.mzz.gov.si/si/omejevalni_ukrepi

SLOVAKKIA

https://www.mzv.sk/europske_zalezitosti/europske_politiky-sankcie_eu

SOOME

http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet

ROOTSI

http://www.ud.se/sanktioner

ÜHENDKUNINGRIIK

https://www.gov.uk/sanctions-embargoes-and-restrictions

Aadress teadete saatmiseks Euroopa Komisjonile:

European Commission

Service for Foreign Policy Instruments (FPI)

EEAS 07/99

B-1049 Brussels, Belgium

E-post: relex-sanctions@ec.europa.eu









II LISA

Artikli 3 lõike 1 punktis a ja artiklis 7 osutatud kaubad ja tehnoloogia

I OSA

Kõik määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas loetletud kaubad ja tehnoloogia.

II OSA

Muud tooted, materjalid ja seadmed, mis võivad kaasa aidata KRDV tuumarelvaalastele, ballistiliste rakettide alastele või muude massihävitusrelvade alastele programmidele.

Kui ei ole sätestatud teisiti, osutavad veerus nimetusega „Kauba kirjeldus“ kasutatud viitenumbrid kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia kirjeldustele, mis on sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas.

Veerus „Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas“ olev viitenumber tähendab, et veerus „Kauba kirjeldus“ kirjeldatud toote omadused ei vasta viidatud kahesuguse kasutusega kauba parameetritele.

Ülakomade vahel (’…’) esitatud terminite määratlused on esitatud vastava kauba tehnilises märkuses.

Jutumärkides („…“) esitatud terminite määratlused on antud nõukogu määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas.

ÜLDMÄRKUSED

Käesolevas lisas sisalduvaid keelde ei tohiks kahjustada selliste keelustamisele mittekuuluvate kaupade (sealhulgas rajatiste) ekspordiga, mis sisaldavad üht või mitut keelustatud komponenti ning mille puhul keelustatud komponent või komponendid on kaupade põhiliseks koostisosaks ja seda (neid) on võimalik kergesti eraldada või kasutada muudel eesmärkidel.

Märkus: Otsustades, kas keelustatud komponenti või komponente võib pidada põhiliseks koostisosaks, on vaja kaaluda koguse, väärtuse ja tehnoloogilise oskusteabega seotud tegureid ning muid konkreetseid asjaolusid, mis võiksid tõendada, et keelustatud komponent või komponendid on hangitavate kaupade põhiliseks koostisosaks.

Käesolevas lisas täpsustatud kaubad hõlmavad nii uusi kui ka kasutatud kaupu.

ÜLDMÄRKUS TEHNOLOOGIA KOHTA (GTN)

(Lugeda koos C osaga)

Sellise „tehnoloogia“ müük, tarnimine või eksport, mis on „vajalik“ selliste kaupade „arendamiseks“, „tootmiseks“ või „kasutamiseks“, mille müük, tarnimine või eksport on A osaga (Kaubad) keelatud, on B osa sätete kohaselt keelatud.

„Tehnoloogia“, mis on „vajalik“ keelustatud kaupade „arendamiseks“, „tootmiseks“ või „kasutamiseks“, on keelustatud ka siis, kui seda kohaldatakse keelustamata kaupade suhtes.

Keelustamist ei kohaldata sellise „tehnoloogia“ suhtes, mis on minimaalselt vajalik selliste kaupade paigaldamiseks, kasutamiseks, hoolduseks (kontrolliks) ja remondiks, mis ei ole keelustatud.

„Tehno“-siirde keelustamist ei kohaldata „üldkasutatava“ teabe või „fundamentaalteaduslike uuringute“ või patenditaotluste tegemiseks vajaliku miinimumteabe suhtes.

A. KAUBAD

TUUMAMATERJALID, RAJATISED JA SEADMED

II.A0. Kaubad







Nr Kauba kirjeldus Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas II.A0.001 Järgmised õõskatoodiga lambid: a. puhtast ränist või kvartsist aknaga õõskatoodiga joodlambid; b. õõskatoodiga uraanlambid. II.A0.002 Faraday isolaatorid lainepikkuse vahemikus 500–650 nm. II.A0.003 Difraktsioonivõred lainepikkuse vahemikus 500–650 nm. II.A0.004 Optilised kiud lainepikkuse vahemikus 500–650 nm, mis on kaetud peegeldumisvastase kihiga lainepikkuse vahemikus 500–650 nm ja mille südamiku läbimõõt on üle 0,4 mm, kuid mitte üle 2 mm. II.A0.005 Muud kui punktis 0A001 nimetatud tuumareaktori vanni osad ja katsetamise seadmed: a. tihendid; b. sisemised osad; c. sulgemise, katsetamise ja mõõtmise seadmed. 0A001 II.A0.006 Muud kui punktis 0A001.j või 1A004.c nimetatud tuumaohu tuvastamissüsteemid tuumamaterjalidega seotud radioaktiivsete materjalide ja kiirguse avastamiseks, identifitseerimiseks ja kvantifitseerimiseks ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud komponendid. NB! Isikliku varustuse kohta vt punkti I.A1.004 allpool. 0A001.j. 1A004.c. II.A0.007 Muud kui punktis 0B001.c.6, 2A226 või 2B350 nimetatud alumiiniumisulamist või 304, 304L või 316L tüüpi roostevabast terasest lõõtstihendiga klapid. 0B001.c.6. 2A226 2B350 II.A0.008 Muud kui punktis 6A005.e nimetatud laserpeeglid, mis koosnevad aluskihtidest, mille soojuspaisumise tegur on kõige rohkem 10-6 K-1 20 °C juures (nt sulatatud ränidioksiid või safiir). Märkus: Käesolev punkt ei hõlma spetsiaalselt astronoomiliste rakenduste jaoks kavandatud optilisi süsteeme, välja arvatud ränidioksiidi sisaldavad peeglid. 0B001.g.5. 6A005.e. II.A0.009 Muud kui punktis 6A005.e.2 nimetatud laserläätsed, mis koosnevad aluskihtidest, mille soojuspaisumise tegur on kõige rohkem 10-6 K-1 20 °C juures (nt sulatatud ränidioksiid). 0B001.g. 6A005.e.2. II.A0.010 Niklist, nikliga kaetud või niklisulamist valmistatud torud, torustikud, äärikud ja tarvikud, milles on üle 40 massiprotsendi niklit, muud kui punktis 2B350.h.1 nimetatud. 2B350 II.A0.011 Muud kui punktis 0B002.f.2 või 2B231 nimetatud vaakumpumbad: a. turbomolekulaarpumbad, mille voolukiirus on 400 l/s või enam; b. roots-tüüpi eelvaakumpumbad, mille mahuline jõudlus ületab 200 m3/h; c. lõõtstihendiga kuivspiraalkambriga kompressor ja lõõtstihendiga kuivspiraalkambriga vaakumpumbad. 0B002.f.2. 2B231 II.A0.012 Varjestatud kambrid radioaktiivsete ainete töötlemiseks, ladustamiseks ja käitlemiseks (kuumad kambrid). 0B006 II.A0.013 Muu kui punktis 0C001 nimetatud ’looduslik uraan’, ’vaesestatud uraan’ või toorium metalli, sulami, keemilise ühendi või kontsentraadi kujul ja materjalid, mis sisaldavad ühte või mitut eelnevalt nimetatud ainet. 0C001 II.A0.014 Detonatsioonkambrid, mille plahvatusenergia summutusvõime on üle 2,5 kg TNT-ekvivalendi.

ERIMATERJALID JA NENDEGA SEOTUD SEADMED

II.A1. Kaubad







Nr Kauba kirjeldus Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas II.A1.001 Bis(2-etüülheksüül)fosforhappelahusti (HDEHP või D2HPA) CAS number: [CAS 298-07-7] mis tahes mahus ja mille puhtus on üle 90 %. II.A1.002 Fluorgaas CAS: [7782-41-4], mille puhtus on vähemalt 95 %. II.A1.003 Rõngakujulised tihendid ja mansetid, mille sisediameeter on kuni 400 mm ning mis on valmistatud järgmisest materjalist: a. vinülideenfluoriidi kopolümeerid, millel on ilma venituseta rohkem kui 75 % ulatuses beetakristalliline struktuur; b. fluoritud polüimiidid, mis sisaldavad 10 massiprotsenti või rohkem seotud fluori; c. fluoritud fosfatseenelastomeerid, mis sisaldavad 30 massiprotsenti või rohkem seotud fluori; d. polüklorotrifluoroetüleen (PCTFE, nt Kel-F ®); e. fluoroetüleen (nt Viton ®, Tecnoflon ®); f. polütetrafluoroetüleen (PTFE). 1A001 II.A1.004 Muu kui punktis 1A004.c nimetatud tuumamaterjalidega seotud kiirguse tuvastamiseks vajalik isiklik varustus, sealhulgas isiklikud dosimeetrid. 1A004.c. II.A1.005 Muud kui punktis 1B225 nimetatud elektrolüüsivannid fluori tootmiseks, mille tootmisvõimsus on enam kui 100 g fluori tunnis. 1B225 II.A1.006 Muud kui punktis 1A225 või 1B231 nimetatud katalüsaatorid, mis sisaldavad plaatina, pallaadiumi või roodiumi, mida saab kasutada vesiniku isotoopidevahetusreaktsiooni aktiveerimiseks vesiniku ja vee vahel, triitiumi saamiseks raskest veest või raske vee tootmiseks. 1A225 1B231 II.A1.007 Muu kui punktis 1C002.b.4 või 1C202.a nimetatud alumiinium ja tema sulamid, töötlemata või pooltöödeldud kujul, millel on üks järgmistest omadustest: a. on ’võimelised’ tagama tõmbetugevuse 460 MPa või rohkem temperatuuril 293 K (20 °C) või b. tõmbetugevus on 415 MPa või rohkem temperatuuril 25 °C (298 K). Tehniline märkus: on ’võimelised’ tähistab antud juhul sulameid enne või pärast termotöötlust. 1C002.b.4. 1C202.a. II.A1.008 Muud kui punktis 1C003.a. nimetatud magnetilised metallid, igat tüüpi ja mis tahes kujul, mille ’suhteline algne magnetiline läbitavus’ on 120 000 või enam ning mille paksus on 0,05–0,1 mm. Tehniline märkus: ’Suhtelise algse magnetilise läbitavuse’ mõõtmine peab olema teostatud täielikult lõõmutatud materjalidega. 1C003.a. II.A1.009 Muud kui punktis 1C010.a, 1C010.b, 1C210.a või 1C210.b nimetatud ’kiud- või niitmaterjalid’ või prepregmaterjalid: a. aramiid-’kiud või -niitmaterjalid’, millel on üks järgmistest omadustest: 1.A ’erimoodul’ on üle 10 × 106 m või 2.A ’eritõmbetugevus’ on üle 17 × 104 m; b. klaas-’kiud või -niitmaterjalid’, millel on üks järgmistest omadustest: 1.A ’erimoodul’ on üle 3,18 × 106 m või 2.A ’eritõmbetugevus’ on üle 76,2 × 103 m; c. temperatuurikindla vaiguga impregneeritud pidevad ’lõngad’, ’eelkedrused’, ’köisikud’ või ’lindid’, mille laius ei ületa 15 mm (prepregmaterjalid) ja mis on valmistatud muudest klaas- ’kiud- või niitmaterjalidest’ kui punktis I.A1.010.a. nimetatud; d. süsinik-’kiud- või -niitmaterjalid’; e. süsinik-’kiud- või -niitmaterjalidest’ valmistatud temperatuurikindla vaiguga impregneeritud pidevad ’lõngad’, ’eelkedrused’, ’köisikud’ ja ’lindid’; f. polüakrüülnitriilist valmistatud pidevad ’lõngad’, ’eelkedrused’, ’köisikud’ ja ’lindid’; g. para-aramiid-’kiud- või niitmaterjalid’ (Kevlar® ja muu Kevlari®laadsed kiud). 1C010.a 1C010.b 1C210.a 1C210.b II.A1.010 Vaigu või pigiga impregneeritud kiud (prepregmaterjalid), metalli või süsinikuga kaetud kiud (eelvormid) või ’süsinikkiu eelvormid’: a. mis on valmistatud eespool punktis II.A1.009 nimetatud ’kiud- või niitmaterjalidest’; b. epoksüvaik-’põhimassiga’ eelimpregneeritud süsinik-’kiud- või -niitmaterjalid’ (prepregmaterjalid), mis on nimetatud punktis 1C010.a, 1C010.b või 1C010.c õhusõidukite tarindite või laminaatide parandamiseks, eeldusel et iga üksiku lehe mõõtmed ei ületa 50 cm × 90 cm; c. punktis 1C010.a, 1C010.b või 1C010.c nimetatud prepregmaterjalid, mis on impregneeritud fenool- või epoksüvaikudega, mille klaasistumistemperatuur (Tg) on madalam kui 433 K (160 °C) ning tahkestumistemperatuur on madalam klaasistumistemperatuurist. 1C010 1C210 II.A1.011 Ränikarbiidiga tugevdatud keraamilised komposiidid, mida kasutatakse muude kui punktis 1C107 nimetatud atmosfääri taassisenevate lennuaparaatide ninamike otste ja ’rakettide’ düüside valmistamiseks. 1C107 II.A1.012 Ei kasutata. II.A1.013 Tantaal, tantaalkarbiid, volfram, volframkarbiid ja nende sulamid, muud kui punktis 1C226 nimetatud, millel on mõlemad järgmised omadused: a. õõnsa silindri- või kerakujulise sümmeetriaga detailid (sh silindrite segmendid) siseläbimõõduga 50 mm – 300 mm ning b. massiga üle 5 kg. 1C226 II.A1.014 Metalse koobalti, neodüümi või samaariumi pulber või nende sulamid või segud, milles on vähemalt 20 massiprotsenti koobaltit, neodüümi või samaariumi ja osakeste suurus alla 200 μm. Tehniline märkus: ’Puhas pulber’ tähendab asjaomase elemendi kõrge puhtusega pulbrit. II.A1.015 Puhas tributüülfosfaat (TBP) [CAS nr 126-73-8] või segu, milles on üle 5 massiprotsendi TBP-d. II.A1.016 Muu kui punktis 1C116 või 1C216 nimetatud vanandatud martensiitteras. Tehnilised märkused: 1. Martensiitteras tähistab antud juhul martentsiitterast enne või pärast termotöötlust. 2. Vanandatud martensiitterased on rauasulamid, mida reeglina iseloomustab kõrge nikli- ja väga madal süsinikusisaldus ning asenduselementide ja pretsipitaatide kasutamine sulami tugevdamise ja vanandamise eesmärgil. 1C116 1C216 II.A1.017 Järgmised metallid, metallipulbrid ja materjalid: a. muud kui punktis 1C117 nimetatud volfram ja volframisulamid samakujuliste sfääriliste või pihustatud osakeste kujul, mille osakeste diameeter ei ületa 500 μm (mikromeetrit) ja milles on vähemalt 97 massiprotsenti volframit; b. muud kui punktis 1C117 nimetatud molübdeen ja molübdeenisulamid samakujuliste sfääriliste või pihustatud osakeste kujul, mille osakeste diameeter ei ületa 500 μm ja milles on vähemalt 97 massiprotsenti molübdeeni; c. muud kui punktis 1C226 nimetatud volframmaterjalid tahkel kujul, mille materjali koostis on järgmine: 1. volfram ja sulamid, mis sisaldavad vähemalt 97 massiprotsenti volframit; 2. vasega infiltreeritud volfram, milles on vähemalt 80 massiprotsenti volframit, või 3. hõbedaga infiltreeritud volfram, milles on vähemalt 80 massiprotsenti volframit. 1C117 1C226 II.A1.018 Muud kui punktis 1C003 nimetatud pehmed magnetsulamid, mille keemiline koostis on järgmine: a. rauasisaldus 30 % ja 60 % vahel ning b. koobaltisisaldus 40 % ja 60 % vahel. 1C003 II.A1.019 Ei kasutata. II.A1.020 Muu kui punktis 0C004 või 1C107.a nimetatud grafiit, mis on kavandatud või ette nähtud kasutamiseks elektroerosioonpinkides. 0C004 1C107.a. II.A1.021 Legeerteraslehed ja -plaadid, millel on järgmised omadused: a. legeerteras, mis on ’võimeline’ tagama tõmbetugevuse 1 200 MPa või rohkem temperatuuril 20 °C (293 K) või b. nitreeritud roostevaba dupleksteras. Märkus: on ’võimeline’ tähistab antud juhul sulameid enne ja pärast termotöötlust. Tehniline märkus: ’nitreeritud roostevabal dupleksterasel’ on kahefaasiline mikrostruktuur, mille moodustavad ferriit- ja austeniitterase terad ja neile mikrostruktuuri stabiliseerimiseks lisatud lämmastik. 1C116 1C216 II.A1.022 Süsinik-süsinik-komposiitmaterjal. 1A002.b.1 II.A1.023 Töötlemata või pooltöödeldud niklisulamid, milles on vähemalt 60 massiprotsenti niklit. 1C002.c.1.a II.A1.024 Titaanisulamlehed ja -plaadid, mis on ’võimelised’ tagama tõmbetugevuse 900 MPa või rohkem temperatuuril 20 °C (293 K). Märkus: on ’võimelised’ tähistab antud juhul sulameid enne ja pärast termotöötlust. 1C002.b.3 II.A1.025 Muud kui punktides 1C002 ja 1C202 nimetatud titaanisulamid. 1C002 1C202 II.A1.026 Muud kui punktides 1C011, 1C111 ja 1C234 nimetatud tsirkoonium ja tsirkooniumisulamid. 1C011 1C111 1C234 II.A1.027 Muud kui punkti 1C239 sõjaliste kaupade nimekirjas nimetatud lõhkematerjalid või materjalid ja segud, mis sisaldavad üle 2 % massist selliseid lõhkematerjale, mille kristalliline tihedus on üle 1,5 g/cm3 ja mille detonatsioonikiirus on üle 5 000 m/s. 1C239

MATERJALIDE TÖÖTLEMINE

II.A2. Kaubad







Nr Kauba kirjeldus Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas II.A2.001 Muud kui punktis 2B116 nimetatud vibratsioonikatsetuste süsteemid, seadmed ja osad: a. vibratsioonikatsetuste süsteemid, milles kasutatakse tagasisidet või suletud ahela tehnikat ja mis sisaldavad digitaalkontrollerit ning on võimelised väristama süsteemi kiirendusega 0,1 g (ruutkeskmine väärtus) või rohkem sagedusvahemikus 0,1 Hz – 2 kHz ja tekitada jõudu 50 kN või rohkem, mõõdetuna „tühjal aluslaual“; b. digitaalkontrollerid, mis on varustatud spetsiaalse vibratsioonikatsetuste tarkvaraga, mille „reaalajalise kontrolli ribalaius“ on üle 5 kHz ja mis on ette nähtud punktis a nimetatud vibratsioonikatsetuste süsteemidele; Tehniline märkus: „Reaalajalise kontrolli ribalaiust“ määratletakse kui maksimaalset sagedust, millel kontroller on suuteline teostama diskreetimise, andmetöötluse ja kontrollsignaali edastamise terviklikke tsükleid. c. väristajad (raputusmoodulid), võimenditega või ilma, mis võimaldavad tekitada jõudu 50 kN või rohkem, mõõdetuna „tühjal aluslaual“, ning on kasutatavad punktis a nimetatud vibratsioonikatsetuste süsteemides; d. katsekehade toetustarindid ja elektroonikamoodulid, mis on ette nähtud paljude raputusmoodulite kombineerimiseks süsteemi, mis võimaldab saavutada efektiivset kombineeritud jõudu 50 kN või rohkem, mõõdetuna „tühjal aluslaual“, ning on kasutatavad punktis a nimetatud vibratsioonisüsteemides. Tehniline märkus: „tühi aluslaud“ tähistab tasast lauda või pinda, millel puuduvad kinnitusrakised ja abidetailid. 2B116 II.A2.002 Muud kui punktis 2B001 või 2B201 nimetatud tööpingid ja nende kombinatsioonid metallide, keraamika ja „komposiitide“ töötlemiseks (või lõikamiseks), mis vastavalt tootja tehnilisele spetsifikatsioonile võivad olla varustatud elektroonsete „arvjuhtimise“ seadmetega, mille positsioneerimistäpsus on võrdne või väiksem (parem) kui 30 μm (mõõdetuna piki mis tahes lineaartelge) vastavalt ISO standardile 230/2 (1988) (1) või vastavatele siseriiklikele standarditele. 2B001 2B201 II.A2.002a Spetsiaalselt kavandatud komponendid ja arvjuhtimismoodulid selliste tööpinkide jaoks, mis on nimetatud punktis 2B001, 2B201 või punktis I.A2.002. II.A2.003 Järgmised balansseerpingid ja nendega seotud seadmed: a. balansseerpingid, mis on kavandatud või kohandatud hambaravi- või muudeks meditsiiniseadmeteks ja millel on kõik järgmised omadused: 1. ei suuda tasakaalustada rootoreid/sõlmi, mille mass on suurem kui 3 kg; 2. on võimelised tasakaalustama rootoreid/sõlmi suurematel kiirustel kui 12 500 p/min; 3. on võimelised korrigeerima tasakaalustamatust kahel või rohkemal tasandil ning 4. on võimelised tasakaalustama spetsiifilise jääktasakaalustamatuseni 0,2 g × mm kilogrammi rootori massi kohta; b. „indikaatorite pead“, mis on kavandatud või kohandatud kasutamiseks eespool punktis a nimetatud masinatel. Tehniline märkus: „Indikaatorite pead“ on mõnel juhul tuntud tasakaalustusseadmestikuna. 2B119 II.A2.004 Muud kui punktis 2B225 nimetatud kaugjuhtimisega manipulaatorid, mis on kasutatavad kaugjuhitavaks tegutsemiseks radiokeemilistes eraldusprotsessides või kuumades kambrites ja millel on üks järgmistest omadustest: a. võime läbida 0,3 m paksust või paksemat kuuma kambri seina (läbi seina tegutsemine) või b. võime ulatuda tegutsema üle kuuma kambri 0,3 m või paksema seina ülemise ääre (üle seina tegutsemine). Tehniline märkus: Kaugjuhitavad manipulaatorid võimaldavad üle kanda seda teenindava isiku liigutused kaugel asuvale tegutsevale käele ning lõppklambrile. Manipulaatorid võivad olla ülem-alluv-tüüpi või juhitavad juhtkangi või klaviatuuri abil. 2B225 II.A2.005 Kontrollitava keskkonnaga kuumtöötlusahjud või temperatuuril üle 400 °C töötavad oksüdatsiooniahjud. Märkus: Käesolev punkt ei hõlma spetsiaalselt klaasi, keraamiliste lauanõude või konstruktsioonikeraamika tootmiseks kavandatud rullkonveieriga või vagonettidega tunnelahje, lintkonveieriga tunnelahje, tõukurtüüpi ahje või süstikahje. 2B226 2B227 II.A2.006 Ei kasutata. II.A2.007 „Rõhuandurid“, punktis 2B230 määratlemata, mis võimaldavad mõõta absoluutrõhku vahemikus 0 kuni 200 kPa ja millel on mõlemad järgmised omadused: a. „UF6 korrosioonile vastupidavatest materjalidest“ valmistatud või nendega kaitstud rõhutundlikud elemendid; ning b. millel on üks järgmistest omadustest: 1. täisskaala ulatus on väiksem kui 200 kPa ning „täpsus“ on ± 1 % täisskaala ulatusest või 2. täisskaala ulatus on 200 kPa või rohkem ning „täpsus“ on parem kui 2 kPa. Tehniline märkus: Punkti 2B230 tähenduses sisaldab „täpsus“ mittelineaarsust, hüstereesi ning ümbritseva keskkonna temperatuuril korratavust. 2B230 II.A2.008 Vedelik-vedelik kontaktseadmed (segamis-sadestusseadmed, impulsskolonnid ja tsentrifugaalsed kontaktorid) ja selliste seadmete jaoks ettenähtud vedelikujagajad, aurujagajad või vedelikukogujad, mille töödeldava(te) kemikaali(de)ga otseselt kokkupuutuvad tööpinnad on valmistatud mis tahes järgmistest materjalidest: a. sulamid, milles on üle 25 massiprotsendi niklit ja üle 20 massiprotsendi kroomi; b. fluoropolümeerid; c. klaas (sh klaasistatud või emaileeritud katted või klaasvooderdus); d. grafiit või „süsinikgrafiit“; e. nikkel või sulamid, milles on üle 40 massiprotsendi niklit; f. tantaal või tantaalisulamid; g. titaan või titaanisulamid; h. tsirkoonium või tsirkooniumisulamid või i. roostevaba teras. Tehniline märkus: „Süsinikgrafiit“ on amorfse süsiniku ja grafiidi segu, milles kaaluline grafiidisisaldus on 8 massiprotsenti või rohkem. 2B350.e. II.A2.009 Tööstusseadmed ja komponendid, muud kui punktis 2B350.d nimetatud: soojusvahetid või kondensaatorid, mille soojust ülekandev pind on suurem kui 0,05 m2 ja väiksem kui 30 m2; ja selliste soojusvahetite või kondensaatorite jaoks ettenähtud torud, plaadid, spiraaltorud või plokid (südamikud), mille vedelikuga (vedelikega) otseselt kokkupuutuvad tööpinnad on valmistatud mis tahes järgmistest materjalidest: a. sulamid, milles on üle 25 massiprotsendi niklit ja üle 20 massiprotsendi kroomi; b. fluoropolümeerid; c. klaas (sh klaasistatud või emaileeritud katted või klaasvooderdus); d. grafiit või „süsinikgrafiit“; e. nikkel või sulamid, milles on üle 40 massiprotsendi niklit; f. tantaal või tantaalisulamid; g. titaan või titaanisulamid; h. tsirkoonium või tsirkooniumisulamid; i. ränikarbiid; j. titaankarbiid või k. roostevaba teras. Märkus: Käesolev punkt ei hõlma sõidukite radiaatoreid. Tehniline märkus: Mansettide, tihendite ja muude tihendamise rakenduste jaoks kasutatud materjalid ei määra soojusvaheti kontrollimise staatust. 2B350.d. II.A2.010 Korrosiivsete vedelike jaoks sobilikud mitmetihendilised ja tihendita pumbad, muud kui punktis 2B350.i nimetatud ja selliste pumpade korpused (pumbakered), eelvormitud kerevooderdused, tiivikud, rootorid või jugapumbapihustid, mille otseselt töödeldava(te) kemikaali(de)ga kokkupuutuvad tööpinnad on valmistatud mis tahes järgmistest materjalidest: a. sulamid, milles on üle 25 massiprotsendi niklit ja üle 20 massiprotsendi kroomi; b. keraamika; c. ferrosiliitsium; d. fluoropolümeerid; e. klaas (sh klaasistatud või emaileeritud katted või klaasvooderdus); f. grafiit või „süsinikgrafiit“; g. nikkel või sulamid, milles on üle 40 massiprotsendi niklit; h. tantaal või tantaalisulamid; i. titaan või titaanisulamid; j. tsirkoonium või tsirkooniumisulamid; k. nioobium (kolumbium) või nioobiumisulamid; l. roostevaba teras; m. alumiiniumisulamid või n. kumm. Tehnilised märkused: Mansettide, tihendite ja muude tihendamise rakenduste jaoks kasutatud materjalid ei määra pumba kontrollimise staatust. Termin „kumm“ tähendab erinevaid looduslikke ning sünteetilisi kumme. 2B350.i. II.A2.011 Muud kui punktis 2B352.c nimetatud „tsentrifugaalseparaatorid“, mis ilma aerosoolide keskkonda sattumise riskita võimaldavad pidevat separeerimist ning mis on toodetud järgmistest materjalidest: a. sulamid, milles on üle 25 massiprotsendi niklit ja üle 20 massiprotsendi kroomi; b. fluoropolümeerid; c. klaas (sh klaasistatud või emaileeritud katted või klaasvooderdus); d. nikkel või sulamid, milles on üle 40 massiprotsendi niklit; e. tantaal või tantaalisulamid; f. titaan või titaanisulamid või g. tsirkoonium või tsirkooniumisulamid. Tehniline märkus: „Tsentrifugaalseparaatorid“ sisaldavad ka dekanteerimisseadmeid. 2B352.c. II.A2.012 Metallfiltrid, muud kui punktis 2B352.d nimetatud, mis on paagutatud niklist või niklisulamist, milles on niklit 40 massiprotsenti või rohkem. 2B352.d. II.A2.013 Muud kui punktis 2B009, 2B109 või 2B209 nimetatud trugimis- ja tõukamispingid ja spetsiaalselt nende jaoks kavandatud komponendid. Tehniline märkus: Käesoleva punkti tähenduses käsitatakse pinke, milles trugimis- ja tõukamisfunktsioonid on kombineeritud, tõukamispinkidena. 2B009 2B109 2B209 II.A2.014 Muud kui punktides 2B350 või 2B352 nimetatud seadmed ja reaktiivid: a. fermentaatorid, mida on ilma aerosoolide keskkonda sattumise riskita võimalik kasutada patogeensete „mikroorganismide“ või viiruste kultiveerimiseks või toksiinide valmistamiseks, üldmahuga 10 liitrit või enam; b. punktis a nimetatud fermentaatorite segistid. Tehniline märkus: Fermentaatorid sisaldavad bioreaktoreid, kemostaate ja pidevvoolusüsteeme. c. järgmised laboriseadmed: 1. polümeraasi ahelreaktsiooniks (PCR) kasutatavad seadmed; 2. geeni sekveneerimiseks kasutatavad seadmed; 3. geenisüntesaatorid; 4. elektroporatsiooniseadmed; 5. spetsiifilised reaktiivid, mis on seotud punkti I.A2.014.c punktides 1–4 nimetatud seadmetega; d. filtrid, mikrofiltrid, nanofiltrid või ultrafiltrid, mida saab kasutada tööstus- või laboribioloogias, v.a. filtrid, mis on spetsiaalselt ette nähtud kasutamiseks meditsiinis või puhta vee tootmiseks ning mida kasutatakse ELi või ÜRO poolt ametlikult toetatud projektide raames; e. ultratsentrifuugid, rootorid ja ultratsentrifuugi adapterid; f. vaakumsublimatsioonkuivatamise seadmed. 2B350 2B352 II.A2.015 Muud kui punktis 2B005, 2B105 või 3B001.d nimetatud seadmed metallkihtide sadestamiseks ja spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud komponendid ja lisaseadmed: a. keemilise aurustamise-sadestamise (CVD) tootmisseadmed; b. füüsikalise aurustamise-sadestamise (PVD) tootmisseadmed; c. induktiivse või takistuskütte abil toimuva sadestamise tootmisseadmed. 2B005 2B105 3B001.d. II.A2.016 Avatud mahutid või konteinerid, segistitega või ilma, mille kogu (geomeetriline) maht on üle 0,5 m3 (500 l) ning kui nimetatud seadmete tööpinnad, mis puutuvad otseselt kokku töödeldava(te) või säilitatava(te) kemikaali(de)ga, on valmistatud järgmistest materjalidest: a. sulamid, milles on üle 25 massiprotsendi niklit ja üle 20 massiprotsendi kroomi; b. fluoropolümeerid; c. klaas (sh klaasistatud või emaileeritud katted või klaasvooderdus); d. nikkel või sulamid, milles on üle 40 massiprotsendi niklit; e. tantaal või tantaalisulamid; f. titaan või titaanisulamid; g. tsirkoonium või tsirkooniumisulamid; h. nioobium (kolumbium) või nioobiumisulamid; i. roostevaba teras; j. puit või k. kumm. Tehniline märkus: Termin „kumm“ tähendab erinevaid looduslikke ning sünteetilisi kumme. 2B350 (1) Tootjad, kes arvutavad positsioneerimistäpsust vastavalt ISO standardile 230/2 (1997), peaksid konsulteerima oma asukohaliikmesriigi pädevate asutustega.

ELEKTROONIKA

II.A3. Kaubad







Nr Kauba kirjeldus Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas II.A3.001 Kõrgepingelised alalisvooluallikad, muud kui punktis 0B001.j.5 või 3A227 nimetatud, millel on mõlemad järgmised omadused: a. võimaldavad pühkides või pühkimata 8 tunni jooksul saada pidevalt väljundpinget 10 kV või rohkem võimsusega 5 kW või rohkem ning b. voolu ja pinge stabiilsus 4 tunni vältel on parem kui 0,1 %. 0B001.j.5. 3A227 II.A3.002 Massispektromeetrid, muud kui punktis 0B002.g või 3A233 nimetatud, mis võimaldavad mõõta ioone massiga 200 aatommassiühikut või rohkem ning mille lahutusvõime on parem kui 2 osa 200-st, ning nende iooniallikad: a. induktiivselt sidestatud plasma massispektromeetrid (ICP/MS); b. huumlahendus-massispektromeetrid (GDMS); c. termilise ionisatsiooni massispektromeetrid (TIMS); d. elektronpommitusega massispektromeetrid, mille allikakonteiner on valmistatud, vooderdatud või kaetud ’UF6 korrosioonile vastupidavate materjalidega’; e. molekulaarkimbu massispektromeetrid, millel on üks järgmistest omadustest: 1. kiirgusallika konteiner on valmistatud, vooderdatud või kaetud roostevaba terasega või molübdeeniga ja varustatud külmalõksuga, mida on võimalik jahutada temperatuurini 193 K (– 80 °C) või madalamale, või 2. kiirgusallika konteiner on valmistatud, vooderdatud või kaetud UF6 kindlate materjalidega; f. massispektromeetrid, mis on varustatud mikrofluorimisioonallikaga ja on ette nähtud aktiniididele või aktiniidfluoriididele. 0B002.g. 3A233 II.A3.003 Sagedusmuundurid või generaatorid, muud kui punktis 0B001.b.13 või 3A225 nimetatud, millel on kõik järgmised omadused, ja spetsiaalselt nende jaoks kavandatud komponendid ja tarkvara: a. mitmefaasiline väljund, võimaliku väljundvõimsusega 40 W või rohkem; b. sagedusvahemik 600 – 2 000 Hz ja c. sageduse stabiilsus parem (väiksem) kui 0,1 %. Tehnilised märkused: 1. Sagedusmuundureid tuntakse ka konverterite, inverterite, generaatorite, elektroonilise katsevarustuse, vahelduvvoolu toiteallika, muutuva kiirusega mootorite ajamite või muutuva sagedusega ajamitena. 2. Käesolevas punktis nimetatud ülesandeid võivad täita teatavad seadmed, mida turustatakse elektroonilise katsevarustuse, vahelduvvoolu toiteallika, muutuva kiirusega mootorite ajamite või muutuva sagedusega ajamitena. 0B001.b.13. 3A225 II.A3.004 Spektromeetrid ja difraktomeetrid, mis on kavandatud metallide või sulamite koostiselementide või nende sisalduse määramiseks ilma materjali keemilise lagundamiseta.

ANDURID JA LASERID

II.A6. Kaubad







Nr Kauba kirjeldus Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas II.A6.001 Ütrium-alumiinium-granaadist (YAG) vardad. II.A6.002 Optilised seadmed ning komponendid, muud kui punktis 6A002 või 6A004.b nimetatud: infrapuna optika lainepikkuse vahemikus 9–17 μm ja selle komponendid, sealhulgas kaadmiumtelluuri (CdTe) komponendid. 6A002 6A004.b. II.A6.003 Lainefrondi korrigeerimissüsteemid, muud kui punktis 6A004.a, 6A005.e või 6A005.f nimetatud, kasutamiseks koos laserkiirega, mille läbimõõt ületab 4 mm, ja nende jaoks spetsiaalselt kavandatud komponendid, sealhulgas juhtsüsteemid, lainefrondi detektorid ja ’deformeeritavad peeglid’, sealhulgas bimorfsed peeglid. 6A004.a. 6A005.e. 6A005.f. II.A6.004 Muud kui punktis 0B001.g.5, 6A005.a.6 ja/või 6A205.a nimetatud argoonioon’laserid“, mille keskmine väljundvõimsus on 5 W või rohkem. 0B001.g.5. 6A005.a.6. 6A205.a. II.A6.005 Muud kui punktis 0B001.g.5, 0B001.h.6 või 6A005.b nimetatud pooljuht-’laserid’ ja nende komponendid: a. üksikud pooljuht-’laserid’ väljundvõimsusega üle 200 mW ja mille kogus ületab sadat ühikut; b. pooljuht-’laserite’ maatriksid väljundvõimsusega üle 20 W. Märkused: 1. Pooljuht-’lasereid’ nimetatakse sageli ’laser’-dioodideks. 2. Käesolev punkt ei hõlma ’laser-’dioode lainepikkuse vahemikus 1,2 μm – 2,0 μm. 0B001.g.5. 0B001.h.6. 6A005.b. II.A6.006 M