1976L0757 — ET — 01.07.2013 — 008.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B NÕUKOGU DIREKTIIV, 27. juuli 1976, mootorsõidukite ja nende haagiste helkureid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (76/757/EMÜ) (EÜT L 262, 27.9.1976, p.32)

Muudetud:





Muudetud:

A1 L 291 17 19.11.1979 A2 L 302 23 15.11.1985 A3 C 241 21 29.8.1994 ►A4 L 236 33 23.9.2003









▼B

NÕUKOGU DIREKTIIV,

27. juuli 1976,

mootorsõidukite ja nende haagiste helkureid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

(76/757/EMÜ)







EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, ( 1 ) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ( 2 ) ning arvestades, et: ning arvestades, et: tehnilised nõuded, millele mootorsõidukid peavad siseriiklike õigusaktide kohaselt vastama, kehtivad muu hulgas ka mootorsõidukite helkurite kohta; kõnealused nõuded on liikmesriigiti erinevad; seetõttu on vaja, et kõik liikmesriigid võtaksid lisaks olemasolevatele eeskirjadele või nende asemel vastu ühesugused nõuded, et eelkõige oleks võimalik iga sõidukiliigi suhtes rakendada nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivis 70/156/EMÜ (mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) ( 3 ) ettenähtud EMÜ tüübikinnitusmenetlust; direktiivis 76/756/EMÜ ( 4 ) sätestas nõukogu mootorsõidukite ja nende haagiste valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamise ühised nõuded; helkurite ühtlustatud tüübikinnitusmenetlus võimaldab igal liikmesriigil kontrollida vastavust ühistele konstruktsiooni- ja katsetamisnõuetele ning teatada teistele liikmesriikidele kontrollimise tulemustest, saates nendele iga helkuritüübi osa tüübikinnitustunnistuse koopia; osa EMÜ tüübikinnitusmärgi kinnitamine kõigile tüübikinnitusnõuete kohaselt valmistatud helkuritele välistab nende helkurite kontrollimise vajaduse liikmesriikides; on soovitatav arvesse võtta tehnilisi nõudeid, mis on vastu võetud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni mootorsõidukite helkuriseadmete kinnitamise ühtseid sätteid käsitlevas eeskirjas nr 3, ( 5 ) mis on lisatud 20. märtsi 1958. aasta kokkuleppele mootorsõidukite seadmete ja osade tüübikinnituse ja selle vastastikuse tunnustamise ühtsete tingimuste vastuvõtmise kohta; mootorsõidukeid käsitlevate siseriiklike õigusaktide ühtlustamine eeldab iga liikmesriigi territooriumil ühiste nõuete kohaselt tehtud kontrollimiste vastastikust tunnustamist, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:







Artikkel 1

▼M2

1. Iga liikmesriik annab osa EÜ tüübikinnituse mis tahes helkuritüübile, mis vastab asjakohastes lisades sätestatud konstruktsiooni- ja katsetamisnõuetele.

▼B

2. Osa EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik võtab vajaduse korral koostöös teiste liikmesriikide pädevate asutustega vajalikud meetmed, et kontrollida tootmisnäidiste vastavust kinnitatud tüübile selleks vajalikus ulatuses. Selline kontroll piirdub pisteliste kontrollimistega.

Artikkel 2

▼M2

Liikmesriigid annavad iga nende poolt artikli 1 kohaselt kinnitatud helkuritüübi tootjale I lisa 3. liites esitatud näidisele vastava osa EÜ tüübikinnitusmärgi.

▼B

Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et välistada märkide kasutamine, mis võivad tekitada segadust artikli 1 kohaselt tüübikinnituse saanud helkurite ja muude seadmete vahel.

Artikkel 3

1. Ükski liikmesriik ei tohi helkurite turuleviimist nende ehituse või toimimisviisi tõttu keelata, kui helkuritel on osa EMÜ tüübikinnitusmärk.

2. Sellest olenemata võib liikmesriik keelata selliste osa EMÜ tüübikinnitusmärgiga helkurite turuleviimise, mis korduvalt ei vasta kinnitatud tüübile.

Kõnesolev liikmesriik teatab viivitamata teistele liikmesriikidele ja komisjonile võetud meetmetest ja põhjendab oma otsust.

▼M2

Artikkel 4

Liikmesriikide pädevad asutused teavitavad üksteist direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõikes 6 sätestatud korra kohaselt igast käesoleva direktiivi kohaselt antud või tühistatud tüübikinnitusest või tüübikinnituse andmisest keeldumisest.

▼B

Artikkel 5

1. Kui osa EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik leiab, et teatav hulk samasugust osa tüübikinnitusmärki kandvaid helkureid ei vasta tema poolt kinnitatud tüübile, siis võtab see liikmesriik vajalikud meetmed tagamaks, et tootmisnäidised vastaksid kinnitatud tüübile. Kõnealuse liikmesriigi pädevad asutused informeerivad teiste liikmesriikide pädevaid asutusi võetud meetmetest, mis korduva nõuetest kõrvalekaldumise puhul võivad ulatuda kuni osa EÜ tüübikinnituse tühistamiseni. Teiste liikmesriikide asutused, olles saanud liikmesriigi pädevatelt asutustelt nõuetest kõrvalekaldumise teate, võtavad samasugused meetmed.

2. Liikmesriikide pädevad asutused informeerivad üksteist ühe kuu jooksul igast osa EMÜ tüübikinnituse tühistamisest ja selle põhjustest.

Artikkel 6

Iga käesoleva direktiivi rakendamisel vastuvõetud sätete kohane otsus helkurile tüübikinnituse andmisest keeldumise või helkuri tüübikinnituse tühistamise või selle turuleviimise või kasutamise keelamise kohta peab olema üksikasjalikult põhjendatud. Sellisest otsusest teatatakse asjaomasele osapoolele ning samal ajal informeeritakse teda abinõudest, mis liikmesriikides kehtivate seaduste alusel on tema käsutuses ning selliste abinõude kasutamise tähtaegadest.

Artikkel 7

Ükski liikmesriik ei tohi keelduda sõidukile EMÜ või siseriikliku tüübikinnituse andmisest helkuritega seotud põhjustel, kui helkuritel on osa EMÜ tüübikinnitusmärk ning need on kinnitatud direktiivis 76/756/EMÜ ettenähtud nõuete kohaselt.

Artikkel 8

Ükski liikmesriik ei tohi sõiduki müügist, registreerimisest, kasutuselevõtmisest või kasutamisest keelduda või seda keelata sõiduki helkuritega seotud põhjustel, kui helkuritel on osa EMÜ tüübikinnitusmärk ning need on kinnitatud direktiivis 76/756/EMÜ ettenähtud nõuete kohaselt.

▼M2

Artikkel 9

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmist mõistet: sõiduk – teel liiklemiseks ettenähtud, kerega või kereta, vähemalt neljarattaline mootorsõiduk, mille valmistajakiirus on üle 25 km/h, ning selle haagised, v.a rööbastel liikuvad sõidukid, põllutöö- ja metsatraktorid ning kõik liikurmasinad.

▼B

Artikkel 10

Muudatused, mis on vajalikud lisades esitatud nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 13 ettenähtud korras.

Artikkel 11

1. Liikmesriigid võtavad enne 1. juulit 1977. aastat vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid ning teatavad sellest viivitamata komisjonile. Nad rakendavad kõnealused õigusnormid hiljemalt alates 1. oktoobrist 1977.

2. Pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemist tagavad liikmesriigid komisjoni piisavalt varase informeerimise kõigist käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas liikmesriigi poolt vastu võetud või vastu võtta kavatsetavate õigusaktide eelnõudest, et komisjon jõuaks esitada oma seisukohad.

Artikkel 12

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

▼M2









LISADE LOETELU







I LISA: Tüübikinnitusega seonduvad rakendussätted 1. liide: Teatis 2. liide: Tüübikinnitustunnistus 3. liide: Osa EÜ tüübikinnitusmärgi näidised II LISA: Rakendusala ja tehnilised nõuded









I LISA

TÜÜBIKINNITUSEGA SEONDUVAD RAKENDUSSÄTTED

1. OSA EÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

1.1. Direktiivi 70/156/EMÜ artikli 3 lõikele 4 vastava osa EÜ tüübikinnitustaotluse helkuritüübi kohta esitab tootja.

1.2. Teatise näidis on esitatud 1. liites.

1.3. Tüübikatsetuste tegemise eest vastutavale tehnilisele talitusele tuleb esitada: 1.3.1. IA või IIIA klassi helkurite puhul: 1.3.1.1. kümme (10) tootja poolt määratud värvusega näidist; 1.3.1.2. vajadusel kaks muu(de) värvus(t)ega näidist, laiendamaks tüübikinnitust samaaegselt või järgnevalt muu(de) värvus(t)ega helkuritele; 1.3.2. IVA klassi helkurite puhul kümme (10) näidist ning vajadusel kinnitusvahendid.

2. MÄRGISTUS

2.1. Osa EÜ tüübikinnituse saamiseks esitatud seadmetele peab olema kantud: 2.1.1. tootja kaubanimi või kaubamärk; 2.1.2. horisontaalne märk TOP valgustava pinna ülaosas, kui see on vajalik tootja poolt ettenähtud pöördenurga või -nurkade üheseks kindlaksmääramiseks.

2.2. Märgid peavad olema selgesti loetavad ja kustumatud ning kinnitatud seadme valgustavale pinnale või ühele valgustavatest pindadest. Sõidukile paigaldatud seadme märgid peavad olema väljastpoolt nähtavad.

2.3. Igal seadmel peab olema piisava suurusega ala osa tüübikinnitusmärgi jaoks. See ala näidatakse ära 1. liites viidatud joonistel.

3. OSA EÜ TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE

3.1. Kui asjaomased nõuded on täidetud, antakse direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõike 3 ja vajaduse korral artikli 4 lõike 4 kohaselt EÜ tüübikinnitus.

3.2. EÜ tüübikinnitustunnistuse näidis on esitatud 2. liites.

3.3. Igale tüübikinnitusega helkuritüübile antakse direktiivi 70/156/EMÜ VII lisa kohane tüübikinnitusnumber. Üks ja sama liikmesriik ei anna sama numbrit ühelegi muule helkuritüübile.

3.4. Kui osa EÜ tüübikinnitust taotletakse helkurist ja muudest laternatest koosnevale valgustus- ja valgussignaalseadme tüübile, siis võib seadmele anda ühise osa EÜ tüübikinnitusmärgi tingimusel, et see helkur vastab käesoleva direktiivi nõuetele ning iga latern muudest laternatest, mis moodustavad osa kõnealusest valgustus- ja valgussignaalseadmest, millele osa EÜ tüübikinnitust taotletakse, vastab selle laterna suhtes kohaldatavas üksikdirektiivis sätestatud nõuetele.

4. OSA EÜ TÜÜBIKINNITUSMÄRK

4.1. Peale punktis 2.1 nimetatud märgistuse peab igal käesoleva direktiivi kohaselt kinnitatud tüübile vastaval helkuril olema osa EÜ tüübikinnitusmärk.

4.2. Tüübikinnitusmärk koosneb: 4.2.1. ristkülikuga ümbritsetud e-tähest, millele järgneb/järgnevad tüübikinnituse andnud liikmesriigi eraldusnumber või eraldustähed: 1 Saksamaa, 2 Prantsusmaa, 3 Itaalia, 4 Madalmaad, 5 Rootsi, 6 Belgia, ▼A4 7 Ungari, 8 Tšehhi Vabariik, ▼M2 9 Hispaania, 11 Ühendkuningriik, 12 Austria, 13 Luksemburg, 17 Soome, 18 Taani, ▼M3 19 Rumeenia, ▼A4 20 Poola, ▼M2 21 Portugal, 23 Kreeka, ▼M4 25 Horvaatia, ▼A4 26 Sloveenia, 27 Slovakkia, 29 Eesti, 32 Läti, ▼M3 34 Bulgaaria, ▼A4 36 Leedu, CY Küpros, ▼M2 IRL Iirimaa, ▼A4 MT Malta, ▼M2 4.2.2. direktiivi 70/156/EMÜ VII lisas viidatud tüübikinnitusnumbri 4. osas sisalduvast baaskinnitusnumbrist, mis asub ristküliku lähedal ning mille ees on kaks numbrit, mis tähistavad EÜ tüübikinnituse andmise kuupäeva seisuga nõukogu direktiivis 76/757/EMÜ tehtud viimase olulise tehnilist laadi muudatuse järjekorranumbrit. Käesoleva direktiivi puhul on järjekorranumber 02; 4.2.3. järgmisest lisatähisest: 4.2.3.1. “IA”, “IIIA” või “IVA”, mis tähistab klassi, millesse asjaomane helkur kinnituse andmisel liigitati.

4.3. Osa EÜ tüübikinnitusmärk kinnitatakse helkuri valgustavale pinnale selliselt, et see oleks kustumatu ja selgesti loetav ka siis, kui helkurid on sõidukile paigaldatud.

4.4. Osa EÜ tüübikinnitusmärgi näidised on esitatud 3. liite joonisel 1.

4.5. Punkti 3.4 alusel ühise osa EÜ tüübikinnitusnumbri väljastamise korral helkurist ja muudest laternatest koosnevale valgustus- ja valgussignaalseadme tüübile võib seadmele anda ühise osa EÜ tüübikinnitusmärgi, mis koosneb: 4.5.1. ristkülikuga ümbritsetud e-tähest, millele järgneb/järgnevad tüübikinnituse andnud liikmesriigi eraldusnumber või eraldustähed (vt punkt 4.2.1); 4.5.2. baaskinnitusnumbrist (vt punkti 4.2.2 esimese lause esimene pool); 4.5.3. vajaduse korral nõutavast noolest, kuivõrd see puudutab laternakoostu kui tervikut.

4.6. Märgi asukoht grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate puhul ei ole oluline eeldusel, et: 4.6.1. see on pärast laternate paigaldamist nähtav; 4.6.2. ühtegi grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate valgust ülekandvat osa ei saa eemaldada, eemaldamata samaaegselt tüübikinnitusmärki.

4.7. Iga osa EÜ tüübikinnituse andmise aluseks olnud direktiivile vastav laterna tunnusmärk koos järjekorranumbriga (vt punkti 4.2.2 esimese lause teine pool) ning vajaduse korral D-tähe ning nõutava noolega märgitakse kas: 4.7.1. asjakohasele valgust kiirgavale pinnale või 4.7.2. laternate grupile selliselt, et iga latern grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest oleks selgesti identifitseeritav.

4.8. Kõnealuse märgi osade mõõtmed ei tohi olla väiksemad kui osa EÜ tüübikinnituse andmise aluseks olnud eridirektiivides iga üksiku märgi suhtes sätestatud miinimummõõtmed.

4.9. Muude laternatega grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laterna osa EÜ tüübikinnitusmärgi näidised on esitatud 3. liite joonisel 2.

5. TÜÜBI JA TÜÜBIKINNITUSE MUUDATUSED

5.1. Käesoleva direktiivi kohaselt kinnitatud tüübi muutmisel kohaldatakse direktiivi 70/156/EMÜ artikli 5 sätteid.

5.2. Kui tüübikinnitust laiendatakse helkurile, mis erineb üksnes oma värvuse poolest, peavad iga muu värvuse kohta punkti 1.3.1.2 kohaselt esitatud näidised vastama üksnes kolorimeetrilistele nõuetele; ülejäänud katsetusi ei ole vaja korrata. Eelnev lõik ei kehti IVA klassi helkurite suhtes.

6. TOODETE VASTAVUS KINNITATUD TÜÜBILE

6.1. Üldjuhul võetakse meetmed toodete vastavuse tagamiseks kooskõlas direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 sätetega.

6.2. Vastavus loetakse mehaanilises ja geomeetrilises mõttes rahuldavaks, kui erinevused ei ületa tööstusliku tootmisega kaasnevat loomulikku hälvet.

6.3. Toodete vastavust kinnitatud tüübile ei tühistata, kui kõikide juhuslikult valitud näidisega teostatud fotomeetriliste mõõtmiste tulemused küünivad vähemalt 80 protsendini spetsifikatsioonis ettenähtust.

6.4. Juhul, kui punktis 6.3 sätestatud tingimus ei ole täidetud, valitakse juhuslikult veel üks viiest ühikust koosnev näidis. Sel juhul peavad iga tüüpi fotomeetriliste mõõtmiste tulemuste keskmised vastama spetsifikatsioonile ning ühegi üksikmõõtmise tulemus ei või olla väiksem kui 50 % spetsifikatsioonis ettenähtust.









1. liide

Teatis nr...

helkurite osa EÜ tüübikinnituse kohta

(direktiiv 76/757/EMÜ, viimati muudetud direktiiviga.../.../EÜ)

Vajaduse korral tuleb esitada järgmised andmed kolmes eksemplaris ning lisada sisu loetelu. Kõik joonised tuleb esitada sobivas mõõtkavas ning piisavalt üksikasjalikuna A4 formaadis või A4 formaadiga kaustas. Fotode olemasolul peavad need olema piisavalt üksikasjalikud.

Elektrooniliselt juhitavate süsteemide, osade või eraldiseisvate tehniliste seadmestike puhul tuleb esitada nende talitlust iseloomustav teave.

0. ÜLDOSA

0.1. Mark (tootja kaubanimi):…

0.2. Tüüp ja üldine/üldised tootekirjeldus(ed):…

0.5. Tootja nimi ja aadress:…

0.7. Osade ja eraldiseisvate tehniliste seadmestike puhul EÜ tüübikinnitusmärgi asukoht ja paigaldusviis:…

0.8. Koostetehas(t)e aadress(id):…

1. SEADME KIRJELDUS

1.1. Seadme tüüp:… 1.1.1. Seadme funktsioon(id):… 1.1.2. Seadme kategooria või klass:… 1.1.3. Kiiratava või peegeldatava valguse värvus:…

1.2. Piisavalt üksikasjalik(ud) joonis(ed) seadme tüübi kindlaksmääramiseks, millel on kujutatud:… 1.2.1. seadme sõidukile paigaldamise geomeetriline asend (ei kohaldata tagumiste numbritulelaternate suhtes):… 1.2.2. katsetustes nullteljena kasutatav vaatlustelg (horisontaalnurk H = 0°, vertikaalnurk V = 0°) ning katsetustes nullkeskmena kasutatav punkt (ei kohaldata helkurseadmete ja tagumiste numbritulelaternate suhtes):… 1.2.3. osa EÜ tüübikinnitusmärgi eeldatav asukoht:… 1.2.4. tagumiste numbritulelaternate puhul seadme paigaldamise geomeetriline asend registreerimismärgi jaoks ettenähtud ala suhtes ning nõuetekohaselt valgustatud ala piirjooned:… 1.2.5. esilaternate ja eesmiste udutulelaternate puhul laternate eestvaade koos laternaklaasi detailse rihvelmustriga (selle olemasolul) ning ristlõige:…

1.3. Lühike tehniline kirjeldus, milles on eelkõige välja toodud (välja arvatud mitteasendatavate valgusallikatega laternate puhul) ettenähtud valgusallikate kategooria või kategooriad, milleks on üks või mitu direktiivis 76/761/EMÜ sisalduvatest kategooriatest (ei kohaldata helkurseadmete suhtes):…

1.4. Eriteave … 1.4.1. Tagumiste numbritulelaternate puhul: kas seade on mõeldud laia/kõrge/laia ja kõrge registreerimismärgi valgustamiseks:… 1.4.2. Esilaternate puhul:… 1.4.2.1. kas esilatern on mõeldud nii lähi- kui kaugtule või nendest ainult ühe jaoks:… 1.4.2.2. lähitule jaoks mõeldud esilaterna puhul: kas latern on mõeldud kasutamiseks nii parem- kui vasakpoolses liikluses või ainult parempoolses või ainult vasakpoolses liikluses:… 1.4.2.3. kohandatava peegeldiga varustatud esilaterna puhul: esilaterna paigaldamise asend(id) maapinna ja sõiduki keskpikitasapinna suhtes, kui esilatern on mõeldud kasutamiseks ainult kõnealus(t)es asendi(te)s:… 1.4.3. Ääretulelaternate, piduritulelaternate ja suunatulelaternate puhul:… 1.4.3.1. kas seadet võib kasutada ka kahte sama kategooria laternat sisaldavas koostus:… 1.4.3.2. kaherežiimsete seadmete (piduritulelaternate ja kategooria 2b suunatulelaternate) puhul paigutusskeem ning kaherežiimsust võimaldava süsteemi omaduste kirjeldus:… 1.4.4. Helkurseadmete puhul: tagasipeegeldava optilise osa materjalide tehniliste spetsifikatsioonide lühikirjeldus:… 1.4.5. Tagurdustulelaternate puhul: kas seade on mõeldud sõidukile paigaldamiseks üksnes paarisseadme koosseisus:…









2. liide

NÄIDIS

[Suurim formaat: A4 (210 x 297 mm)]

EÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS

Ametiasutuse pitser

Teatis sõiduki/osa/eraldi seadmestiku tüübi ( 6 )

— tüübikinnitusest andmisest keeldumise, (6)

— tüübikinnituse tühistamise (6)

kohta seoses direktiiviga…/…/EMÜ, viimati muudetud direktiiviga…/…/EÜ

Tüübikinnitusnumber:…

Laiendamise põhjus:…

I JAGU

0.1. Mark (tootja kaubanimi):…

0.2. Tüüp ja üldine kaubanduslik kirjeldus (kirjeldused):…

0.3. Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile/osale/eraldi seadmestikule: (6) ( 7 )… 0.3.1. Märgise asukoht:…

0.4. Sõiduki kategooria (7) ( 8 )… :

0.5. Tootja nimi ja aadress:…

0.7. Osade ja eraldi seadmestike puhul EÜ tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis:…

0.8. Koostetehas(t)e aadress(id):…

II JAGU

1. Lisateave (vajaduse korral): vt addendum’it…

2. Katsete eest vastutav tehniline teenistus:…

3. Katseprotokolli esitamise kuupäev:…

4. Katseprotokolli number:…

5. Märkused (kui neid on): vt addendum’it…

6. Koht:…

7. Kuupäev:…

8. Allkiri:…

9. Lisatud on loetelu tüübikinnitusasutusele esitatud teabest, mida on võimalik taotluse korral saada.…

EÜ tüübikinnitustunnistuse nr… addendum,

milles käsitletakse valgustus- ja/või valgussignaalseadme osa tüübikinnitust, pidades silmas direktiivi/direktiive 76/757/EMÜ, 76/758/EMÜ, 76/759/EMÜ, 76/760/EMÜ, 76/761/EMÜ, 76/762/EMÜ, 77/538/EMÜ, 77/539/EMÜ ja 77/540/EMU ( 9 ) viimati muudetud direktiivi(de)ga...

1. LISATEAVE

1.1. Vajaduse korral märkige iga laterna kohta… 1.1.1. Seadme(te) kategooria(d):… 1.1.2. Valgusallikate arv ja kategooria (ei kohaldata helkuri puhul): ( 10 )… 1.1.3. Kiiratava või peegeldatava valguse värvus:… 1.1.4. Tüübikinnitus antud kasutamiseks ainult juba kasutuselolevate sõidukite varuosana: jah/ei (10) …

1.2. Eriteave teatud tüüpi valgustus- või valgussignaalseadmete kohta… 1.2.1. Helkurite puhul: eraldi seade/mitut seadet sisaldava koostu osa (10) … 1.2.2. Tagumiste numbritulelaternate puhul: seade kõrge/laia märgi valgustamiseks (10) … 1.2.3. Esilaternate puhul: kohandatava peegeldiga varustatud esilaterna puhul selle paigaldamise asend(id) maapinna ja sõiduki keskpikitasapinna suhtes, kui esilatern on ette nähtud kasutamiseks ainult kõnealus(t)es asendi(te)s:… 1.2.4. Tagurdustulelaternate puhul: seade paigaldatakse sõidukile ainult paarisseadme osana: jah/ei (10) …

5. MÄRKUSED

5.1. Joonised 5.1.1. Tagumiste numbritulelaternate puhul: lisatud joonisel nr… on kujutatud seadme paigaldamise geomeetriline asend registreerimismärgi jaoks ettenähtud ala suhtes ning nõuetekohaselt valgustatud ala piirjooned.… 5.1.2. Helkurite puhul: lisatud joonisel nr… on kujutatud seadme sõidukile paigaldamise geomeetriline asend.… 5.1.3. Kõigi muude valgustus- ja valgussignaalseadmete puhul: lisatud joonisel nr… on kujutatud seadme sõidukile paigaldamise geomeetriline asend ning seadme nulltelg ja nullkese.…

5.2. Esilaternate puhul: testimise ajal kasutatud töörežiim (direktiivi 76/761/EMÜ I lisa punkt 5.2.3.9):…









3. liide

OSA EÜ TÜÜBIKINNITUSMÄRGI NÄIDISED

Joonis 1

Joonisel kujutatud osa EÜ tüübikinnitusmärgiga seade on IA klassi helkur, mis on tüübikinnituse saanud Saksamaal (e1) vastavuses käesoleva direktiiviga (02) ning kannab baaskinnitusnumbrit 1471.

Joonis 2

Lihtsustatud märgistamine grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate puhul, kui kaks või enam laternat moodustavad ühe ja sama koostu osa

(Vertikaal- ja horisontaaljooned kujutavad skemaatiliselt valgussignaalseadme kuju. Need ei moodusta tüübikinnitusmärgi osa.)

NÄIDIS A

NÄIDIS B

NÄIDIS C

Märkus:

tüübikinnitusmärgi näidised A, B ja C kujutavad kolme võimalikku märgistamisviisi valgustus- ja valgussignaalseadme puhul, milles kaks või enam laternat moodustavad ühe ja sama grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest koosneva üksuse osa. Kõnealune tüübikinnitusmärk näitab, et seade on tüübikinnituse saanud Saksamaal (e1) ja kannab baaskinnitusnumbrit 1712 ning koosneb:

IA klassi helkurist, mis on saanud tüübikinnituse vastavuses direktiiviga 76/757/EMÜ, järjekorranumbriga 02;

kategooria 2a tagumisest suunatulelaternast, mis on saanud tüübikinnituse vastavuses direktiiviga 76/759/EMÜ (EÜT L 262, 27.9.1976, lk 71), järjekorranumbriga 01;

punasest tagumisest ääretulelaternast (R), mis on saanud tüübikinnituse vastavuses nõukogu direktiivi 76/758/EMÜ II lisaga (EÜT L 262, 27.9.1976, lk 54), järjekorranumbriga 02;

tagumisest udutulelaternast (F), mis on saanud tüübikinnituse vastavuses nõukogu direktiiviga 77/538/EMÜ, järjekorranumbriga 00;

tagurdustulelaternast (AR), mis on saanud tüübikinnituse vastavuses nõukogu direktiiviga 77/539/EMÜ (EÜT L 220, 29.8.1977, lk 60), järjekorranumbriga 00;

kaherežiimsest piduritulelaternast (S2), mis on saanud tüübikinnituse vastavuses direktiivi 76/758/EMÜ II lisaga, järjekorranumbriga 02;

tagumisest numbritulelaternast (L), mis on saanud tüübikinnituse vastavuses nõukogu direktiiviga 76/760/EMÜ (EÜT L 262, 27.9.1976, lk 85), järjekorranumbriga 00.









II LISA

RAKENDUSALA JA TEHNILISED NÕUDED

1. RAKENDUSALA

Käesolevat direktiivi kohaldatakse mootorsõidukite ja nende haagiste helkurite suhtes.

2. TEHNILISED NÕUDED

2.1. Kohaldatavad tehnilised nõuded on sätestatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjonieeskirja nr 3 punktides 2, 6 ja 7 ning 1. ja 4.–15. lisas; kõnealune eeskiri koosneb järgmistest konsolideerituddokumentidest: — 01- ja 02-seeria muudatused; ( 11 ) — 02-seeria muudatuste 1. täiendus; ( 12 ) — 02-seeria muudatuste 2. täiendus; ( 13 ) — 02-seeria muudatuste 3. täiendus; ( 14 ) seejuures kehtib järgmine erand: 2.1.1. viidet eeskirjale nr 48 tuleb mõista viitena direktiivile 76/756/EMÜ.











E/ECE/324 lisa 2. E/ECE/TRANS/505

(

11

)







E/ECE/324 Add.2/Rev.1 ja.../Rev.1/Amend.1. E/ECE/TRANS/505

(

12

)







E/ECE/324 Add.2/Rev.1/Amend.2. E/ECE/TRANS/505

(

13

)