2002R2304 — ET — 05.12.2007 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2304/2002,

20. detsember 2002,

millega rakendatakse nõukogu otsus 2001/822/EÜ ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega (ülemeremaade ja territooriumide assotsieerimise otsus)







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu otsust 2001/822/EÜ, ( 1 ) eriti selle artiklit 23, võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate sisekokkulepet ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta vastavalt 23. juunil 2000. aastal Cotonous (Beninis) allkirjastatud Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise partnerluslepingu finantsprotokollile ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldataks EÜ asutamislepingu ( 2 ) neljandat osa, võttes arvesse nõukogu määrust Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta ( 3 ) (EAF finantsmäärus) ning arvestades järgmist: (1) Otsusega 2001/822/EÜ (ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsus) nõutakse, et komisjon võtaks koostöös ülemeremaade ja -territooriumidega (ÜMT) partnerluskorra raames vastu III osa ja II A–D lisa käsitlevad rakendussätted. Eelkõige nähakse artikliga 4 ette, et ülemeremaadel ja -territooriumidel lasub esmane vastutus ühtsete programmdokumentide ja koostööprogrammide ettevalmistamise eest. (2) Sätted, mis komisjon ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuse artikli 23 kohaselt vastu võtab, peaksid olema kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise, partnerluse, vastastikuse täiendavuse ja subsidiaarsuse põhimõtetega ning tagama, et vastutus arenguprotsessi eest kuuluks ülemeremaadele ja -territooriumidele ning et ülemeremaade ja -territooriumide ja komisjoni teostatav järelevalve ja audiitorkontroll oleksid piisavad. (3) Võttes arvesse ülemeremaade ja -territooriumide erivajadusi, võimalusi ja piiranguid, tuleks neile anda finantsabi eelarvetoetusena, tingimusel et ülemeremaade ja -territooriumide riiklike kulutuste haldamine on piisavalt läbipaistev, vastutustundlik ja tulemuslik. Lisaks peaks ülemeremaade ja -territooriumide riigihangete korra läbipaistvus ja avatus vastama EAF finantsmääruse standarditele. Alternatiivina eelarvetoetusele võib finantsabi anda projekti- või programmitoetusena, kui leitakse, et see tagab tulemuslikuma või kindlama rakendamise. (4) Tuleks kehtestada sätted, mis käsitlevad ühtse programmdokumendi ettevalmistamist, järelmeetmeteid, auditeerimist, hindamist, läbivaatamist ja rakendamist, samuti aruandlust ja finantskorrektsioone. Sellised sätted peaksid hõlmama komisjoni osalust kõnealustes tegevustes. Sätteid tuleks vajaduse korral kohandada vastavalt konkreetsete ülemeremaade ja -territooriumide olukorrale ning need peaksid olema kooskõlas vastavate struktuurifondide raames kohaldatavate sätetega, et suurendada ja soodustada komisjoni osaluse tulemuslikkust. (5) Ülemeremaade ja -territooriumide ning AKV riikide vahelise piirkondliku koostöö ja integratsiooni hõlbustamiseks tuleks põhimõtteliselt kohaldada ühesuguseid eeskirju. Võttes arvesse teatavate ülemeremaade ja -territooriumide geograafilist asendit, mis ei võimalda praktikas tihedat koostööd AKV riikide või teiste ülemeremaade ja -territooriumidega, tuleks siiski ette näha ka piirkondlikud rahalised vahendid, mida eraldatakse üksnes ühe ülemeremaa või -territooriumi taotlusel. (6) Käesoleva määrusega ettenähtud meetmete osas on ülemeremaade ja -territooriumidega nõu peetud. (7) Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuse artikli 24 alusel loodud EAF-ÜMT komitee arvamusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







1. OSA

SISU JA PÕHIMÕTTED

▼M1

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva määrusega nähakse ette ühenduse poolt ülemeremaadele ja -territooriumidele (ÜMTdele) antava ja komisjoni poolt kümnenda Euroopa Arengufondi (10. EAF) raames hallatava finantsabi kavandamise, rakendamise ja kontrollimise kord kooskõlas ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuse ja 10. EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse sätetega.

▼B

Artikkel 2

Vastastikune täiendavus ja partnerlus

1. EAF raames antava abi kavandamine, rakendamine, järelevalve ja hindamine toimub tihedas koostöös ülemeremaade ja -territooriumide, asjaomaste liikmesriikide ja komisjoniga.

2. Ülemeremaad ja -territooriumid tagavad, et kavandamisetapis konsulteeritakse piisavalt ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuse artikli 5 lõike 1 teises ja kolmandas taandes loetletud koostöös osalejatega.

3. Ülemeremaad ja -territooriumid, asjaomased liikmesriigid ja komisjon edendavad käesoleva määruse kohaselt võetud meetmete ja ühenduse eelarve toetusel võetud meetmete kooskõla ja kokkusobivust Euroopa Investeerimispanga, teiste rahvusvaheliste institutsioonide ja asjaomaste liikmesriikide tegevusega.







II OSA

PROGRAMMIKOHANE JA PROGRAMMIVÄLINE ABI







1. PEATÜKK

Programmikohane abi

▼M1

Artikkel 3

Territoriaalne programmitöö

Ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuse raames 10. EAFist tagastamatu abina rahastatavad toimingud kavandatakse võimalikult kiiresti pärast 10. EAFi loomise sisekokkuleppe jõustumist ühtse programmdokumendi vastuvõtmise abil vastavalt käesoleva määruse lisas sätestatud näidisele.

Artikkel 4

Ühtse programmdokumendi ettevalmistamine

1. ÜMTde pädevad asutused valmistavad ühtse programmdokumendi koostamise ettepaneku ette pärast võimalikult paljude arenguprotsessis osalevate sidusrühmadega konsulteerimist, lähtudes saadud kogemustest ja parimatest tavadest.

Iga ühtse programmdokumendi koostamise ettepanekut kohandatakse asjaomase ÜMT vajadustele ja erioludele. Selles määratakse kindlaks jälgitavad tulemustele suunatud näitajad ja edendatakse kohalikku osalust koostööprogrammides.

2. ÜMTd, asjaomane liikmesriik ja komisjon vahetavad ühtse programmdokumendi ettepaneku üle arvamusi, vajaduse korral asjaomase delegatsiooni vahendusel.

ÜMTd näevad ette kogu vajaliku teabe, sealhulgas võimalike teostatavusuuringute tulemused, et komisjon saaks ühtse programmdokumendi eelnõu võimalikult tulemuslikult hinnata.

3. Rahaeraldis 10. EAFist antakse põhimõtteliselt eelarvetoetusena, välja arvatud erandlikel ja nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel.

Kui eelarvetoetuse tingimused ei ole täidetud, nähakse ühtse programmdokumendiga ette meetmed eelarvetoetuse andmise tingimuste loomiseks.

Kõiki lahknevusi ÜMT enda ja ühenduse tehtud analüüsi vahel võetakse arvesse.

Artikkel 5

Komisjoni hinnang ühtsele programmdokumendile

Komisjon annab hinnangu ühtse programmdokumendi koostamise ettepanekule, et hinnata, kas see sisaldab kõiki vajalikke punkte ja kas see on kooskõlas ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuse, käesoleva määruse ja asjaomase ühenduse poliitika eesmärkidega.

Komisjon hindab ühtse programmdokumendi ettepanekut ka selleks, et teha kindlaks, kas see sisaldab kõiki vajalikke punkte, et komisjon saaks vastu võtta ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuse artikli 20 lõikes 4 osutatud rahastamisotsuse.

Komisjon teatab Euroopa Investeerimispangale saadud eelnõust.

Ilma et see piiraks artikli 4 lõike 3 kohaldamist, otsustab komisjon, kas 10. EAFi finantsabi antakse eelarvetoetusena, millega seoses tuleb anda esialgne hinnang riiklike kulutuste haldamise läbipaistvusele, vastutustundlikkusele ja tulemuslikkusele ning riigihangete avatusele ja läbipaistvusele kooskõlas 10. EAFi suhtes kohaldatavas finantsmääruses sätestatud standarditega, või programmi- või projektitoetusena.

Artikkel 6

Piirkondlikud programmid

1. Artikleid 3–5 kohaldatakse mutatis mutandis ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuse II A a lisa artikli 3 lõikega 2 piirkondliku koostöö ja integratsiooni jaoks ette nähtud rahalise toetuse suhtes.

Ettepanekute hindamisel võtab komisjon eelkõige arvesse oodatavat mõju abi saavate ÜMTde integreerumisele piirkonda, kuhu nad kuuluvad.

Tagatakse võimalikult ulatuslik kooskõlastamine territoriaalse tasandi programmidega ning AKV riike ja/või asutamislepingu artikli 299 lõikes 2 osutatud äärepoolseimaid piirkondi hõlmavate meetmetega. See võib hõlmata prioriteetide ja konkreetsete vahendite kindlakstegemist, eesmärgiga tugevdada koostööd AKV riikide ja/või äärepoolseimate piirkondadega, ning ühist huvi pakkuvate meetmete valiku kindlakstegemise ja kooskõlastamise üksikasjalikke tingimusi.

Enne kulukohustuste võtmist teeb komisjon rahastamisotsuse, mis hõlmab projekti- ja programmitoetust.

2. Piisava suurusjärgu saavutamiseks ja tõhususe suurendamiseks võib piirkondlikud ja territoriaalsed vahendid ühendada selliste piirkondlike programmide rahastamiseks, kus territoriaalne osalus on selgelt eristatav.

3. Artiklit 8 ja artikleid 16–30 kohaldatakse piirkondlike programmide suhtes mutatis mutandis.

▼B







2. PEATÜKK

Programmiväline abi

▼M1

Artikkel 7

Reservi kasutamine

1. Komisjon eraldab vahendeid reservist B ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuse II A a lisa artikli 3 lõike 4 punktis b nimetatud eesmärkidel, võttes aluseks käesoleva määruse artiklis 22 nimetatud vahekokkuvõtte. Komisjon kohandab vastavalt sellele juba eraldatud soovituslikke summasid ja teatab uusi eraldisi käsitlevast otsusest ÜMTdele ja liikmesriikidele.

2. Ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuse II D lisa artiklis 28 sätestatud vahendite kasutamiseks esitavad ÜMTd, kes peavad ennast nimetatud otsuses sätestatud toetuse saamise tingimustele vastavaks, komisjoni antavatel vormidel täidetud taotluse, millele tuleb lisada kogu taotluse hindamiseks vajalik teave.

Taotlus esitatakse komisjonile hiljemalt selle aasta lõpuks, mis järgneb aastale, mille jaoks lisatoetust taotletakse.

Komisjon teatab ÜMTdele võimalikult kiiresti oma otsuse.

▼B







III OSA

RAKENDAMINE







1. PEATÜKK

Finantsmenetlused

▼M1

Artikkel 8

Kohustused

1. ÜMTde finantsabi kulukohustused võtab kooskõlas 10. EAFi suhtes kohaldatava finantsmäärusega komisjon.

2. Enne kulukohustuste võtmist teeb komisjon ühtse programmdokumendi raames rahastamisotsuse, mis hõlmab põhimõtteliselt eelarvetoetust, välja arvatud erandlikel ja nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel.

3. Väljaspool ühtse programmdokumendi reguleerimisala võtab ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuse II A a lisa artikli 3 lõike 4 kohaselt eraldamata reserviga B seotud kulukohustused komisjon ja rakendab need kooskõlas 10. EAFi suhtes kohaldatava finantsmäärusega.

Artikkel 9

Makseasutused

ÜMTde rahaasutused, kus komisjon avab ÜMTdega koostöö rakendamiseks kontosid kooskõlas 10. EAFi suhtes kohaldatava finantsmäärusega, täidavad makseasutuste funktsioone.

Ühenduse makseasutustes hoiustatud summadelt makstakse intressi.

Makseasutused ei saa oma teenuste eest tasu ja hoiustatud summadelt ei maksta intressi.

▼B







2. PEATÜKK

Lepingud

▼M1

Artikkel 10

Lepingute üldeeskirjad

1. Riigihankelepingute sõlmimist reguleeriv kord määratakse kindlaks rahastamislepingutes.

2. Kui finantsabi antakse eelarvetoetusena, kohaldatakse asjaomase ÜMT riigihangete korda.

3. Muudel juhtudel sõlmitakse riigihankelepingud 10. EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse kehtivate sätete kohaselt.

▼B

Artikkel 11

Maksu- ja tollikord

1. Ülemeremaad või -territooriumid kohaldavad EAF rahastatavate programmide või projektide rakendamise lepingute suhtes vähemalt sama soodsat maksu- ja tollikorda kui enamsoodustatud riikide või rahvusvaheliste arenguorganisatsioonide suhtes, kellega neil on sidemeid. Enamsoodustusrežiimi määramisel ei võeta arvesse korda, mida asjaomane ülemeremaa või -territoorium kohaldab muude ülemeremaade ja -territooriumide, AKV riikide või muude arengumaade suhtes.

2. Kui lõikest 1 ei tulene teisiti, kohaldatakse ühenduse poolt rahastatavate lepingute suhtes järgmisi põhimõtteid:

a) abi saaval ülemeremaal või -territooriumil ei kohaldata lepingu suhtes tempelmakse ega registreerimislõive ega samaväärse toimega makse, olenemata sellest, kas need maksud on juba olemas või kehtestatakse need edaspidi; sellised lepingud registreeritakse siiski ülemeremaal või -territooriumil kehtivate õigusaktide kohaselt ja selle eest võib võtta osutatud teenusele vastavat tasu;

b) lepingute täitmisest tulenev kasum ja/või tulu maksustatakse asjaomase ülemeremaa või -territooriumi maksustamiskorra kohaselt, tingimusel et sellist kasumit ja/või tulu teenivate füüsiliste või juriidiliste isikute alaline tegutsemiskoht asub selles riigis või lepingu täitmine võtab aega kauem kui kuus kuud;

c) kui ettevõtted peavad importima erialaseid töövahendeid ehituslepingute täitmiseks, kohaldatakse nende taotluse korral kõnealuste töövahendite suhtes ajutise impordi korda, mis on sätestatud abi saava ülemeremaa või -territooriumi siseriiklikes õigusaktides;

d) teenuslepingus piiritletud ülesannete täitmiseks vajalikke erialaseid töövahendeid võib abi saavale ülemeremaale või -territooriumile kooskõlas siseriiklike õigusaktidega ajutiselt importida ja nende suhtes ei kohaldata mingeid tollimakse ega teisi samaväärse toimega makse, kui need maksud ei ole tasu osutatud teenuste eest;

e) tarnelepingute kohase impordi suhtes ei kohaldata abi saaval ülemeremaal või -territooriumil tollimakse ega teisi samaväärse toimega makse. Asjaomaselt ülemeremaalt või -territooriumilt pärinevate toodete tarnimise leping sõlmitakse tarnitavate toodete tehasehinna põhjal, millele võib lisada selliseid siseriiklikke makse, mida kohaldatakse nende tarnete suhtes sellel ülemeremaal või -territooriumil;

f) kütuseid, määrdeid ja süsivesinik-sideaineid ning üldiselt kõiki ehituslepingute täitmiseks kasutatavaid materjale käsitletakse kohalikult turult ostetuna ja nende suhtes kohaldatakse abi saaval ülemeremaal või -territooriumil kehtivaid siseriiklikke maksueeskirju; ja

g) isiklikud asjad ja majatarbed, mis imporditakse teenuslepingus piiritletud ülesannete täitmiseks muude kui kohalike seast töölevõetud füüsiliste isikute ja nende pereliikmete tarbeks, vabastatakse impordi- ja tollimaksudest ja muudest samaväärse toimega maksudest abi saaval ülemeremaal või -territooriumil kehtivate siseriiklike õigusaktidega ettenähtud ulatuses.

3. Kõikides küsimustes, mis ei ole hõlmatud maksu- ja tollikorda käsitlevate lõigetega 1 ja 2, kohaldatakse asjaomase ülemeremaa või -territooriumi õigusakte.







3. PEATÜKK

Juht- ja täitevorganid

Artikkel 12

Rakenduskord

Ilma et see piiraks artikli 8 lõikes 2 ja artikli 10 lõikes 2 nimetatud eelarvetoetuse rakendamise korra kohaldamist, rakendatakse käesoleva määruse kohaselt rahastatavaid programme ja projekte kooskõlas artiklitega 13, 14 ja 15.

▼M1

Artikkel 13

Delegatsioonid

1. Kui komisjoni esindab delegatsioon, mida juhib delegatsiooni juht, teatab komisjon sellest asjaomasele ÜMT-le. Sellistel juhtudel kohaldatakse 10. EAFi suhtes kohaldatavas finantsmääruses sisalduvaid eelarvevahendite käsutajaid ja edasivolitatud peaarvepidajaid käsitlevaid sätteid.

2. Asjaomase ÜMT koostöös osalejate peamine kontaktisik on delegatsiooni juht. Ta teeb tihedat koostööd territoriaalse eelarvevahendite käsutajaga.

3. Delegatsiooni juhil on vajalikud korraldused ja volitused kõikide käesolevast määrusest tulenevate toimingute hõlbustamiseks ja kiirendamiseks.

4. Delegatsiooni juht teavitab ÜMT ametiasutusi korrapäraselt ühenduse meetmetest, mis võivad vahetult mõjutada ühenduse ja ÜMT vahelist koostööd.

Artikkel 14

Territoriaalne eelarvevahendite käsutaja

1. Iga ÜMT valitsus määrab territoriaalse eelarvevahendite käsutaja, kes esindab teda kõikides toimingutes, mida rahastatakse komisjoni ja panga hallatavatest EAFi vahenditest. Territoriaalne eelarvevahendite käsutaja määrab ühe või mitu asetäitjat, kes asendab (asendavad) teda ajal, mil ta ei saa oma ülesandeid täita, ning teatab komisjonile asetäitja (asetäitjate) määramisest. Kui institutsioonilise suutlikkuse ja usaldusväärse finantsjuhtimise tingimused on täidetud, võib territoriaalne eelarvevahendite käsutaja oma ülesanded seoses asjaomaste programmide ja projektide rakendamisega delegeerida ÜMT vastutavale valitsusasutusele. Territoriaalne eelarvevahendite käsutaja teatab kõnealusest delegeerimisest komisjonile.

Kui komisjon saab teada probleemidest EAFi vahendite haldamisega seotud menetlustes, võtab ta koos territoriaalse eelarvevahendite käsutajaga olukorra parandamiseks ühendust kõigi vajalike isikutega ning võtab mis tahes asjakohaseid meetmeid.

Territoriaalne eelarvevahendite käsutaja võtab rahalise vastutuse üksnes talle usaldatud täimisülesannete eest.

EAFi vahendite detsentraliseeritud haldamise korral ja arvestades täiendavaid volitusi, mis komisjon võib territoriaalsele eelarvevahendite käsutajale anda, territoriaalne eelarvevahendite käsutaja:

a) vastutab koostöö kooskõlastamise, kavandamise, korralise järelevalve, iga-aastaste aruannete ja vahe- ja lõppkokkuvõtete tegemise eest ning vajaduse korral tegevuse kooskõlastamise eest abiandjatega;

b) vastutab tihedas koostöös komisjoniga programmide ja projektide koostamise, esitamise ja hindamise eest;

c) valmistab ette pakkumiskutsete toimikud ja vajaduse korral konkursikutsete dokumendid;

d) esitab enne pakkumiskutsete või konkursikutsete avaldamist pakkumiskutsete toimikud või konkursikutsete dokumendid komisjonile heakskiitmiseks;

e) avaldab tihedas koostöös komisjoniga pakkumiskutsed või konkursikutsed;

f) võtab vastu pakkumisi või ettepanekuid ning edastab komisjonile pakkumiste koopiad; kontrollib pakkumiste läbivaatamist ja otsustab läbivaatamise tulemused pakkumiste kehtivuse tähtaja jooksul, pidades silmas hankelepingute heakskiitmiseks vajalikku tähtaega;

g) kutsub komisjoni pakkumiste või ettepanekute avamisele ning teatab pakkumiste ja ettepanekute läbivaatamise tulemused komisjonile hankelepingute sõlmimist ja toetuste andmist käsitlevate ettepanekute heakskiitmiseks;

h) esitab komisjonile heakskiitmiseks lepingud ja programmide eelarved koos nende lisadega;

i) allkirjastab komisjoni heakskiidetud lepingud ja nende lisad;

j) kontrollib kulutusi ja kiidab need heaks talle määratud vahendite piires ja

k) võib meetmete rakendamise käigus teha vajalikke kohandusi, et tagada heakskiidetud programmide või projektide majanduslikult ja tehniliselt õige rakendamine.

2. Territoriaalne eelarvevahendite käsutaja otsustab meetmete rakendamise käigus järgmiste asjaolude üle ja teatab nendest otsustest komisjonile:

a) programmide ja projektide üksikasjalikud kohandused ja tehnilised muudatused, kui need ei mõjuta vastuvõetud tehnilist lahendust ning jäävad rahastamislepingus kohandusteks ette nähtud varu piiresse;

b) mitut üksust hõlmavate programmide või projektide rakenduskoha muutused, kui need on tehniliselt, majanduslikult või sotsiaalselt põhjendatud;

c) viiviste kehtestamine või nendest vabastamine;

d) garantiikohustustest vabastamine;

e) kaupade ostmine kohalikult turult, olenemata nende päritolust;

f) mujalt kui ÜMTdelt, liikmesriikidest või AKV riikidest pärinevate ehitusvahendite ja -masinate kasutamine, tingimusel et ÜMTdel, liikmesriikides või AKV riikides samasugust varustust ja masinaid ei toodeta;

g) allhanked;

h) lõplik heakskiitmine, tingimusel et komisjon viibib esialgse heakskiitmise juures, kinnitab vastava protokolli ja viibib vajaduse korral lõpliku heakskiitmise juures, eelkõige juhul, kui esialgsel heakskiitmisel ülesmärgitud varutingimuste ulatus eeldab suurt lisatööd, ja

i) nõustajate ja muude tehnilise abi asjatundjate palkamine.

3. Lisaks kuulub territoriaalse eelarvevahendite käsutaja ülesannete hulka:

a) rakendamise aastaaruande koostamine ja selle esitamine komisjonile pärast järelevalvekomitee heakskiidu saamist;

b) artiklis 22 nimetatud vahekokkuvõtte tegemine;

c) selle tagamine, et EAFi programmide korraldamises ja rakendamises osalevad organid kasutavad eraldi raamatupidamissüsteemi või vastavaid raamatupidamiskoode kõigi abiga seotud tehingute kohta, ja

d) kõikide artiklite 16, 19, 24 ja 30 rakendamise tagamiseks vajalike meetmete võtmine.

4. Kui artiklis 21 nimetatud rakendamise aastaaruanne on esitatud, vaatavad komisjon ja territoriaalne eelarvevahendite käsutaja eelmise aasta põhitulemused läbi.

Pärast läbivaatamist võib komisjon esitada territoriaalsele eelarvevahendite käsutajale oma märkused. Territoriaalne eelarvevahendite käsutaja teatab komisjonile nende märkuste põhjal võetud meetmetest. Kui komisjon leiab nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, et võetud meetmed ei ole piisavad, võib ta esitada ÜMT-le ja territoriaalsele eelarvevahendite käsutajale järelevalve- või juhtimiskorralduse tõhususe parandamiseks kohandamissoovitusi koos põhjendustega.

Kui territoriaalne eelarvevahendite käsutaja saab sellised soovitused, peab ta näitama, milliseid meetmeid on võetud järelevalve- või juhtimiskorralduse parandamiseks, või selgitama, miks meetmeid ei ole võetud.

▼B

Artikkel 15

Piirkondlikud sidusrühmad

1. Regionaalprogrammi ettepanekuid võivad esitada:

a) vähemalt kaks ülemeremaade või -territooriumide territoriaalset eelarvevahendite käsutajat; või

b) erandkorras üks ülemeremaa või -territooriumi territoriaalne eelarvevahendite käsutaja, kui ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuse artikli 16 lõike 1 punktides b–e nimetatud meetmetes osaleb ainult üks ülemeremaa või -territoorium.

2. Regionaalprogramme rakendab territoriaalne eelarvevahendite käsutaja või ettepanekus määratud organisatsioon.







IV OSA

JÄRELEVALVE, LÄBIVAATAMINE, AUDIT JA HINDAMINE







1. PEATÜKK

Järelevalve

Artikkel 16

Ülemeremaa või -territooriumi vastutus

1. Ilma et see piiraks komisjoni vastutust ühenduse finantsabi rakendamise eest, vastutavad sellise abi finantskontrolli eest eelkõige ülemeremaad ja -territooriumid.

Sel eesmärgil tuleb territoriaalsel eelarvevahendite käsutajal teha järgmist:

a) kehtestada ja rakendada haldus- ja kontrollikord viisil, mis tagab ühenduse vahendite tõhusa ja nõuetekohase kasutamise. Selleks peavad sõltumatud pädevad finantskontrolliasutused tegema kooskõlas rahvusvaheliselt aktsepteeritud auditistandarditega asjakohast sise- ja välisfinantskontrolli;

b) esitada komisjonile nimetatud korra kirjeldus;

c) tagada, et abi korraldatakse kooskõlas kõikide kohaldatavate eeskirjadega ja et nende käsutuses olevaid vahendeid kasutatakse kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega;

d) tõendada, et komisjonile esitatavad kuludeklaratsioonid on täpsed ja et nende koostamisel on kasutatud raamatupidamissüsteeme, mis põhinevad kontrollitavatel tõendavatel dokumentidel;

e) esitada iga programmitöö perioodi lõppedes komisjonile teatis, mille on koostanud määratud korraldusasutusest sõltumatu isik või talitus. Nimetatud teatises võetakse kokku eelmistel aastatel tehtud kontrollide järeldused ning antakse hinnang lõppmaksetaotluste kehtivuse kohta ja lõplikke kulusid käsitlevas tõendis sisalduvate tehingute seaduslikkuse ja nõuetekohasuse kohta. Kui ülemeremaad või -territooriumid peavad seda vajalikuks, võivad nad lisada nimetatud tõendile oma arvamuse;

f) teha koostööd komisjoniga, et tagada EAF vahendite kasutamine vastavalt usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetele;

g) vältida, avastada ja parandada eeskirjade eiramist ning vastavalt eeskirjadele teatada nendest ning haldus- ja kohtumenetluse kulgemisest komisjonile;

h) nõuda tagasi summad, mis on kaotatud avastatud eeskirjaeiramiste tulemusel, ja vajaduse korral nõuda hilinenud maksete eest viivist;

i) võtta kõik vajalikud meetmed, et tagada näidisprogrammi sätete, sealhulgas kavandamise käigus kokkulepitud kohustuste ja väljamaksete ajakava järgimine; ja

j) uurida kõiki rakendamise venimise põhjusi ja pakkuda välja sobivad meetmed olukorra parandamiseks.

2. Igal aastal saadetakse komisjonile auditikava ja tehtud auditite tulemuste kokkuvõte.

Audiitori aruanded peavad olema komisjoni käsutuses.

Artikkel 17

Kooskõlastamine

1. Komisjon ja ülemeremaad või -territooriumid, keda esindab territoriaalne eelarvevahendite käsutaja, teevad koostööd ja kooskõlastavad kontrollide kavu, meetodeid ja rakendamist, et saada kontrollimisest võimalikult suurt kasu. Nad teatavad üksteisele viivitamata kontrollide tulemustest.

2. Vähemalt kord aastas kontrollitakse ja hinnatakse järgmist:

a) ülemeremaade või -territooriumide ja komisjoni tehtud kontrollide tulemused;

b) muude siseriiklike või ühenduse kontrolliorganite või -institutsioonide märkused;

c) avastatud eeskirjaeiramiste finantsmõju, nimetatud eiramiste parandamiseks võetud või vajalikud meetmed ning vajaduse korral kohandused haldus- ja kontrollisüsteemides.

3. Pärast lõikele 2 vastavat läbivaatamist ja hindamist võib komisjon teha märkusi eelkõige avastatud eeskirjaeiramiste finantsmõju kohta, ilma et see piiraks meetmeid, mida ülemeremaad või -territooriumid peavad viivitamatult võtma vastavalt artiklile 16.

Märkused adresseeritakse asjaomase ülemeremaa või -territooriumi territoriaalsele eelarvevahendite käsutajale ja vajaduse korral lisatakse neile nõudmised võtta parandusmeetmeid, et parandada juhtimises avastatud puudujääke ning veel parandamata eeskirjaeiramisi.

Ülemeremaal või -territooriumil on võimalus neid märkusi kommenteerida.

Artikkel 18

Järelevalvekomiteed

1. Iga ühtse programmdokumendi rakendamist jälgib järelevalvekomitee.

Ülemeremaade ja -territooriumide ametiasutused moodustavad järelevalvekomitee hiljemalt kolme kuu jooksul pärast ühtse programmdokumendi heakskiitmist.

2. Järelevalvekomitee eesistujaks on territoriaalne eelarvevahendite käsutaja või tema esindaja.

Komisjoni ja vajaduse korral ka Euroopa Investeerimispanga esindaja võib osaleda järelevalvekomitee töös nõuandjana.

Komitees on esindatud ülemeremaa või -territooriumi määratud asutused või organid, komisjon, asjaomane liikmesriik ja vajaduse korral Euroopa Investeerimispank ja/või mõni muu kaasfinantseerimises osalev institutsioon. Kui piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused ning eraettevõtjad vastutavad projekti rakendamise eest ja kui nad on otseselt projektiga seotud, on ka nemad sellistes komiteedes esindatud.

3. Järelevalvekomitee koostab oma kodukorra asjaomase ülemeremaa või -territooriumi institutsioonilises, õigus- ja finantsraamistikus ning kooskõlastab selle territoriaalse eelarvevahendite käsutajaga.

4. Territoriaalne eelarvevahendite käsutaja esitab järelevalvekomitee koosolekutel arenguaruanded kooskõlas komisjoni ettenähtud standardvormiga. Komisjon peab aruande kätte saama 15 tööpäeva enne kavandatud koosolekut.

5. Abi rakendamise tõhususe ja kvaliteedi kontrollimiseks teeb järelevalvekomitee järgmist:

a) hindab regulaarselt ühtse programmdokumendi konkreetsete eesmärkide saavutamiseks tehtud edusamme;

b) vaatab enne komisjonile saatmist läbi artiklis 22 nimetatud vahekokkuvõtte;

c) vaatab enne komisjonile saatmist läbi ja kiidab heaks rakendamise aasta- ja lõpparuanded;

d) vaatab läbi ja kiidab heaks ettepanekud muuta ühtse programmdokumendi sisu.

Artikkel 19

Järelevalvenäitajad

Territoriaalne eelarvevahendite käsutaja ja järelevalvekomitee teevad järelevalvet ühtses programmdokumendis täpsustatud näitajate alusel.

Näitajad võtavad arvesse komisjoni avaldatud soovituslikku metoodikat.

Näitajad on seotud projektide eripära ja eesmärkidega ning kajastavad:

a) sisendeid, väljundeid, tulemusi ja võimaluse korral mõjusid;

b) etappi, milleni abi tegelikul rakendamisel on jõutud;

c) rahastamiskava rakendamise ulatust.







2. PEATÜKK

Läbivaatamine

Artikkel 20

Läbivaatamisprotsess

1. Rahanduskoostöö peab olema piisavalt paindlik, et tagada meetmete pidev kooskõla ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuse eesmärkidega ja võtta arvesse kõiki muutusi asjaomase ülemeremaa või -territooriumi majanduse olukorras, prioriteetides ning eesmärkides, eelkõige rakendamise aastaaruande ja ühtse programmdokumendi vahekokkuvõtte või vajaduse korral artikli 21 lõikes 5 nimetatud aastaülevaate abil.

2. Humanitaar- ja hädaabi käsitlevates sätetes nimetatud erandlikel asjaoludel võib läbivaatamine toimuda emma-kumma lepinguosalise taotlusel.

Artikkel 21

Rakendamise aastaaruanne

1. Territoriaalne eelarvevahendite käsutaja esitab komisjonile rakendamise aastaaruande kolme kuu jooksul alates iga ühtse programmdokumendi vastuvõtmisele järgneva rakendusaasta lõpust.

2. Ühtse programmdokumendi rakendamise aastaaruanne koosneb ühishinnangust programmi rakendamisele ja selles võetakse arvesse asjakohaseid järelevalve- ja hindamistulemusi.

3. Aruanne koostatakse kohalikul tasandil ning territoriaalne eelarvevahendite käsutaja, järelevalvekomitee ja vajaduse korral asjaomase delegatsiooni juht vormistavad selle lõplikult 60 päeva jooksul.

4. Aruandes hinnatakse eelkõige:

a) sihtvaldkonnas või -valdkondades saavutatud tulemusi, võrreldes neid eesmärkides, mõjunäitajates ja valdkondlikes tegevuspõhimõtetes piiritletud kohustustega;

b) sihtvaldkonda või -valdkondadesse mittekuuluvaid ja/või mitmeaastaste programmidega hõlmatud projekte ja programme;

c) valitsusvälistele osalejatele ettenähtud vahendite kasutamist;

d) käsilolevate meetmete tulemuslikku rakendamist ning kohustuste ja maksete ajakavast kinnipidamist; ja

e) programmitöö jätkamist järgnevatel aastatel.

5. Vajaduse korral koostatakse selle aruande alusel partnerluskohtumise raames aastaülevaade, nagu see on ette nähtud ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuse artikliga 7.

▼M1

Artikkel 22

Vahekokkuvõte

1. Vahekokkuvõte tehakse selleks, et kontrollida ühtse programmdokumendi esialgseid tulemusi, nende asjakohasust ja eesmärkide saavutamise ulatust.

Vahekokkuvõttes hinnatakse ka rahaliste vahendite kasutamist ning järelevalvet ja rakendamist.

2. Vahekokkuvõtte tegemise eest vastutab komisjon koostöös territoriaalse eelarvevahendite käsutaja ja asjaomase liikmesriigiga.

Vahekokkuvõte tehakse üldiselt 30–42 kuu jooksul pärast 10. EAFi loomise sisekokkuleppe jõustumist.

Ühtses programmdokumendis võib määrata teistsuguse tähtaja, eelkõige eelarvetoetuse korral vastu võetud näitajate osas.

Vahekokkuvõtte teeb sõltumatu hindaja, see esitatakse järelevalvekomiteele ja saadetakse seejärel komisjonile.

3. Komisjon kontrollib vahekokkuvõtte asjakohasust ja kvaliteeti ühtses programmdokumendis kindlaks määratud kriteeriumide ja EAFi rahaeraldiste jaotamise kriteeriumide alusel.

▼B







3. PEATÜKK

Auditid

Artikkel 23

Auditid

1. Ilma et see piiraks abi saavate riikide tehtavat kontrolli, võivad komisjoni ja kontrollikoja ametnikud või nende nõuetekohaselt volitatud esindajad teha kohapeal ja vähemalt ühe tööpäevase etteteatamisajaga EAF rahastatavate toimingute ning haldus- ja kontrollisüsteemide tehnilist või finantsauditit, sealhulgas pistelist kontrolli ja lõppauditit.

Komisjon teatab sellest vajaliku abi saamiseks asjaomasele ülemeremaale või -territooriumile. Sellises kontrollis võivad osaleda ka asjaomase ülemeremaa või -territooriumi ametnikud või teenistujad. Komisjon võib asjaomaselt ülemeremaalt või -territooriumilt nõuda kohapealset kontrolli, et kontrollida tehingu või tehingute nõuetekohasust. Sellises kontrollis võivad osaleda ka komisjoni ametnikud või teenistujad.

2. Abi saavad riigid abistavad komisjoni talitusi ja kontrollikoda EAF vahendite kasutamisega seotud auditite korraldamisel.

Artikkel 24

Kontrolljälg

1. Ülemeremaade ja -territooriumide haldus- ja kontrollisüsteemidega tuleb ette näha piisav kontrolljälg kooskõlas igas rahastamislepingus sätestatud tingimustega.

2. Kontrolljälg on piisav, kui:

a) asjakohasel juhtimistasandil peetav raamatupidamine annab üksikasjalikku teavet EAF rahastatavate toimingutega seoses tegelikult tehtud kulutuste kohta. Raamatupidamisdokumentidel on näidatud nende koostamise kuupäev, iga kuluartikli summa, tõendavate dokumentide laad ning maksekuupäev ja -viis. Neile on lisatud vajalikud tõendavad dokumendid (nt arved);

b) asjakohasel juhtimistasandil säilitatakse ka projekti tehnilisi näitajaid ja rahastamiskava, arenguaruandeid, dokumente toetuste andmise ning pakkumis- ja lepingu sõlmimise menetluste kohta ja rahastatud toodete ja teenuste kontrollimisaruandeid;

c) raamatupidamisandmete elektroonilise edastamise korral saavad kõik asjassepuutuvad asutused ja organid madalamalt tasandilt piisavalt teavet oma raamatupidamisdokumentatsiooni ja kõrgemale tasandile esitatavate summade tõendamiseks, mille abil tagatakse piisav kontrolljälg, alustades komisjonile esitatavatest kogusummadest ning lõpetades üksikute kululiikidega ning lõplike abisaajate ja projekti teostavate asutuste ja äriühingute tasandi tõendavate dokumentidega.

3. Territoriaalne eelarvevahendite käsutaja võtab kõik käesoleva artikli rakendamiseks vajalikud meetmed.







4. PEATÜKK

Hindamine

Artikkel 25

Hindamine

1. Ühtse programmdokumendi hindamisel käsitletakse vahendite kasutamist, abi tõhusust, tulemuslikkust ja mõju ning tehakse järeldused ja esitatakse soovitused, võttes arvesse varasemaid hindamistulemusi.

Hinnatakse rakendamist soodustavaid ja takistavaid tegureid ning saavutusi ja tulemusi, sealhulgas nende järjepidevust.

2. Ühtse programmdokumendi hindamise eest vastutab komisjon kooskõlas järelevalvekomiteega.

3. Hindamiskava tuleks määratleda ühtses programmdokumendis.

Hindamine peab eelkõige:

a) andma korrapäraseid ja sõltumatuid hinnanguid fondi tegevuse kohta, võrreldes kavandatud tulemusi ja eesmärke tegelike saavutustega,

b) võimaldama ülemeremaadel ja -territooriumidel, liikmesriikidel ja komisjonil kasutada seeläbi omandatud kogemusi tulevaste tegevuspõhimõtete ja meetmete kavandamisel ning rakendamisel.

4. Hindamistulemused tehakse avalikkusele kättesaadavaks.

Artikkel 26

Hindamise kord

Ilma et see piiraks ülemeremaade ja -territooriumide või komisjoni tehtavaid hindamisi, võivad programme, projekte või muid ühtse programmdokumendi rakendamisega seotud meetmeid hinnata ülemeremaad ja -territooriumid ühiselt, koostöös asjaomase liikmesriigiga.







V OSA

RAHASTAMISE KOHANDAMINE

▼M1

Artikkel 27

EAFi eraldiste kohandamine

Järelevalve, auditi ja hindamise tulemuste alusel ning järelevalvekomitee märkusi arvestades võib komisjon kohandada algses ühtses programmdokumendis kehtestatud koguseid ja tingimusi omal algatusel või asjaomase ÜMT ettepaneku alusel, pidades silmas kõnealuse ÜMT hetkevajadusi ja tulemusi ning võttes arvesse kõnealuse ÜMT uusimaid olemasolevaid statistilisi andmeid.

Selline kohandamine toimub tavaliselt seoses artiklis 22 osutatud vahekokkuvõttega või eeskirjade eiramise puhul võimalikult kiiresti ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuse artiklis 24 sätestatud korras.

▼B

Artikkel 28

Maksete peatamine

1. Komisjon peatab maksed ja nõuab oma otsust põhjendades, et ülemeremaa- või territoorium esitaks oma märkused ja teeks vajaduse korral parandusi kindlaksmääratud aja jooksul, kui komisjon leiab pärast vajalike kontrollide tegemist, et:

a) ülemeremaa või -territoorium ei ole oma kohustusi täitnud; või

b) EAF toetus tervikuna või osa sellest ei ole kogu või osa ühtse programmdokumendi puhul õigustatud; või

c) haldus- või kontrollisüsteemis on tõsiseid puudusi, mis võivad põhjustada süstemaatilist eeskirjade eiramist.

2. Ajavahemikuks, mille jooksul asjaomane ülemeremaa või -territoorium võib vastata nõudele esitada oma märkused ja teha vajaduse korral parandusi, on kaks kuud, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mil komisjoniga võib kokku leppida pikema tähtaja.

3. Kui ülemeremaa või -territoorium vaidlustab komisjoni märkused, kutsub komisjon ülemeremaa või -territooriumi ja asjaomase liikmesriigi partnerluskohtumisele, kus pooled püüavad jõuda kokkuleppele märkuste ja nendest tehtavate järelduste suhtes.

Kui ülemeremaa või -territoorium vaidlustab komisjoni märkused ja kui toimub ühekordne partnerluskohtumine, hakatakse lõikes 5 nimetatud kolmekuulist tähtaega, mille jooksul komisjon võib teha oma otsuse, arvestama partnerluskohtumise kuupäevast alates.

4. Kui komisjon soovitab rahastamisparandusi, antakse ülemeremaale või -territooriumile võimalus tõendada asjakohaste toimikute läbivaatamise abil, et eiramise tegelik ulatus oli komisjoni hinnatust väiksem.

Välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, ei ole selliseks läbivaatamiseks lubatud aeg rohkem kui kaks kuud pärast lõikes 1 osutatud kahekuulist ajavahemikku.

Komisjon võtab arvesse kõiki tõendeid, mis ülemeremaa või -territoorium on nimetatud tähtaja jooksul esitanud.

5. Kui lõikes 2 sätestatud tähtaja lõpuks ei ole kokkuleppele jõutud ja ülemeremaa või -territoorium ei ole parandusi teinud, võib komisjon, võttes arvesse ülemeremaa või -territooriumi ja liikmesriikide märkusi, otsustada kolme kuu jooksul:

a) vähendada makseid; või

b) teha nõutavad rahastamisparandused, tühistades täielikult või osaliselt EAF eraldused.

6. Kui komisjon leiab, et asjassepuutuvad kulutused on seotud tõsise eeskirjade eiramisega, mida ei ole parandatud, ja et viivitamatult tuleb võtta meetmeid, võib ta pärast nõuetekohast kontrolli vahemakse täielikult või osaliselt peatada, ilma et see piiraks lõigete 1–5 kohaldamist.

Komisjon teatab asjaomasele ülemeremaale või -territooriumile võetud meetmetest ja nende põhjustest. Kui pärast viit kuud on peatamise põhjused endiselt olemas või asjaomane ülemeremaa või -territoorium ei ole komisjonile tõsise eeskirjade eiramise parandamiseks võetud meetmetest teatanud, kohaldatakse artikli 30 sätteid.

▼M1

Artikkel 29

Sissenõudmine ja tagasimaksmine

1. Kõik tagasimaksed komisjonile tehakse enne tähtpäeva, mis on näidatud 10. EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse kohaselt koostatud sissenõudekorralduses. Selleks tähtpäevaks on korralduse väljastamise kuule järgneva teise kuu viimane päev.

2. Tagasimakse hilinemisel makstakse viivist, mida arvestatakse lõikes 1 osutatud tähtpäevast tegeliku maksmispäevani. Sellise viivise määr on poolteist protsenti kõrgem kui määr, mida Euroopa Keskpank kohaldab oma põhiliste refinantseerimistehingute suhtes selle kuu esimesel päeval, mil tähtpäev saabub.

3. Territoriaalne eelarvevahendite käsutaja peab arvestust ühenduse abist juba sooritatud maksetest tagasinõudmisele kuuluvate summade kohta ja tagab, et summad nõutakse tagasi põhjendamatu viivituseta.

Abi saaja tagastab kõik tagasimaksmisele kuuluvad summad koos viivisega, arvates asjakohased summad maha oma järgmisest kuluaruandest ja komisjonile esitatavast maksetaotlusest või, kui see ei ole piisav, makstes summad ühendusele tagasi.

Territoriaalne eelarvevahendite käsutaja saadab komisjonile üks kord aastas aruande kõnealusel kuupäeval tagasinõudmisel olevate summade kohta, liigitatuna tagasinõudemenetluse algatamise aasta järgi.

▼B







VI OSA

LÕPPSÄTTED

Artikkel 30

Teave ja avalikustamine

1. Ülemeremaad ja -territooriumid tagavad, et EAF programmide kohta antakse asjakohast teavet, eesmärgiga:

a) teavitada üldsust ühenduse osast nendes programmides;

b) teavitada võimalikke abisaajaid ja kutseorganisatsioone pakutavatest võimalustest.

2. Abi saavad riigid tagavad eelkõige, et püstitatakse hästi nähtavad ühenduse logoga sildid, millel on näidatud ühenduse rahastatavad konkreetsed projektid, ning et ühenduse institutsioonide esindajad kaasatakse nõuetekohaselt EAF rahastatavate programmidega seotud tähtsamatesse avalikesse ettevõtmistesse.

Artikkel 31

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

▼M1









LISA

ÜLEMEREMAADE JA -TERRITOORIUMIDE ÜHTSETE PROGRAMMDOKUMENTIDE STANDARDSTRUKTUUR 10. EAFI RAAMES

Terviktekst, sealhulgas kokkuvõte ja 1.–6. peatükk, peaks piirduma 15 leheküljega (standardleheküljed), millele lisanduvad lisad.

A OSA: KOOSTÖÖSTRATEEGIA

Kokkuvõte

Ühtsed programmdokumendid peaksid algama pooleleheküljelise kokkuvõttega. Kokkuvõte peaks sisaldama ÜMT põhilisi poliitilisi, institutsioonilisi, majanduslikke, sotsiaalseid või keskkonnaprobleeme keskmises ja pikas perspektiivis, ühtse programmdokumendi põhieesmärki, prioriteetse valdkonna valiku peamisi põhjendusi ning vahendite üldist jaotust.

1. peatükk: EÜ koostöö eesmärgid

Kõnealuses osas loetletakse selgelt EÜ koostöö eesmärgid vastavalt sellele, kuidas need on sätestatud EÜ asutamislepingus, ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuses, rahvusvahelistes lepingutes ning EÜ arengupoliitikat käsitlevas viimases avalduses.

2. peatükk: Hinnang poliitilisele, majanduslikule, sotsiaalsele ja keskkonna olukorrale

Kõnealuses peatükis tuleks käsitleda poliitika peamisi arenguid/küsimusi ning välissuhtlusega seotud asjaomaseid aspekte, sealhulgas poliitiline olukord, kaubandusküsimused, majanduslik ja sotsiaalne olukord, keskkonnaküsimused, kehtiva poliitika jätkusuutlikkus ja keskpika perioodi ülesanded.

Tegemist peaks olema analüütilise, mitte pelgalt kirjeldava iseloomustusega. Analüüs peaks lähtuma dialoogist ja olema (vajaduse korral) tehtud tihedas koostöös teiste rahastajatega, kaasates valitsusväliseid osalejaid.

Igal asjakohasel juhul tuleks erilist tähelepanu pöörata hea valitsemistava rahvusvaheliste põhimõtete rakendamisele finants-, maksundus- ja õigusvaldkonnas ning sellega seotud reformide ulatusele ja ajakavale.

Erilist tähelepanu tuleks pöörata ka ajakohaste statistiliste andmete kättesaadavusele.

3. peatükk: ÜMT poliitiline tegevuskava

Kõnealuses peatükis tuleks esitada kokkuvõte valitsuse eesmärkidest, mis on kindlaks määratud ametlikes poliitikadokumentides, keskpika ja pika perioodi kavades, reformikavades ja arenguprogrammides. Peatükis tuleks ka selgitada, kuidas valitsus kavatseb kõnealuseid eesmärke saavutada.

4. peatükk: Hinnang varasemale ja jätkuvale EÜ koostööle

Kõnealune peatükk peaks sisaldama lühiülevaadet varasema ja jätkuva EÜ koostöö tulemustest ja saadud kogemustest. Kaaluda tuleks ÜMT-le, konkreetsetele valdkondadele või projektidele antud hinnangutes esitatud soovitusi.

Sidusust (EÜ poliitikavaldkondade kooskõla) käsitlevas lõigus tuleks hinnata ühtse programmdokumendi ja ühenduse teiste poliitikavaldkondade, ressursside ja vahendite vahelisi seoseid. Üldjoontes tuleks kirjeldada ELi liikmesriikide ja (vajaduse korral) teiste rahastajate programme. Erilist tähelepanu tuleks pöörata territoriaalsete ja piirkondlike programmide omavahelisele kooskõlastamisele ning koostööle AKV riikide ja asutamislepingu artikli 299 lõikes 2 osutatud äärepoolseimate piirkondadega.

5. peatükk: Reageerimisstrateegia

Kõnealuses peatükis tuleks ära tuua EÜ koostöö strateegilised valikud ning täpsustada, millisesse valdkonda abi suunatakse. Valikute tegemisel tuleks arvestada järgmist:

— EÜ poliitika eesmärgid;

— ÜMT olukorra ja selle arengustrateegia analüüs, millega määratakse kindlaks toetusstrateegia vajalikkus ja jätkusuutlikkus;

— poliitikavaldkondade kooskõla/sidususe analüüsi taustal tehtud järeldused;

— kasutatavate vahendite kavandatav suurus;

— EÜ varasemast ja jätkuvast tegevusest saadud kogemused;

— kooskõla muude oluliste rahastajate toetusega ja ÜMT valitsuse enda programmidega. Ühenduse abi tuleks suunata valdkondadesse, kus selle jaoks on olemas suhtelised eelised või eriline asjatundlikkus.

Kõnealuses peatükis tuleks esitada ka lühike hinnang institutsioonilisele suutlikkusele ning vajaduse korral käsitleda vajadust institutsioonide ja suutlikkuse arendamise meetmete järele või vajaduse korral juhtimise tugevdamise meetmete toetamist, sealhulgas finants-, maksundus- ja õigusvaldkonnas.

Kui rahastamise viisina on kavas kasutada programmide või projektide toetamist, tuleb kirjeldada erandlikke ja nõuetekohaselt põhjendatud asjaolusid, mis ei võimalda abi anda eelarvetoetusena. Kui eelarvetoetuse tingimused ei ole täidetud, tuleks kirjeldada meetmeid, mida rakendatakse eelarvetoetuse tingimuste loomise tagamiseks.

B OSA: TERRITORIAALNE PROGRAMM

6. peatükk: Territoriaalne programm

Kõnealuses peatükis esitatakse strateegilisel analüüsil põhinev ja sellega täielikus kooskõlas olev ÜMT territoriaalne programm. Territoriaalne programm on ühtse programmdokumendi lahutamatu osa ja peaks koosnema järgmistest osadest:

A-VARIANT: VALDKONDLIKU POLIITIKA TOETUSPROGRAMM







Määratlus Pealkiri Kogukulud Täpsustada: EÜ panus ja vajaduse korral abi saava ÜMT (ja teiste rahastajate) panus Abistamisviis/haldamisviis Valdkondliku poliitika toetusprogramm: — valdkondlik eelarvetoetus (tsentraliseeritud haldamine); — ühisfond (tsentraliseeritud (otsene või kaudne)/detsentraliseeritud/või ühine haldamine); — projektivorm (tsentraliseeritud (otsene või kaudne)/detsentraliseeritud/või ühine haldamine). DAC kood Valdkond

1. Põhjendus ja ÜMT kontekst

Makromajandusliku olukorra hinnangu põhijäreldused, eriti keskpika kuni pika perioodi väljavaade.

Kui rahastamine toimub eelarvetoetusena, tuleb näidata järgmist:

— makromajanduslik olukord: SKT struktuur; hiljutised majandustulemused ja oodatavad suundumised, sealhulgas SKT kasvu ja inflatsiooni osas; riigi rahandus, eelarve puudujääk, võlakoormus ja võlgnevuste summa; kulutuste osakaal põhisektorites; maksebilansi jooksev- ja kapitalikonto, reservid; rahanduslik olukord; välisabi osa majanduses; suhted Rahvusvahelise Valuutafondiga;

— vaesuse iseloomustus ja tendentsid: reaalse SKT areng elaniku kohta; kasvutempo ja vaesuse vähendamise ülesande vaheline kooskõla; vaesuse uuringute tulemused; peamised sotsiaalsed näitajad võrreldes teiste riikidega; näitajate areng viimastel aastatel (kui need andmed on olemas);

— eelarvetoetuse abikõlblikkuse asjaomase kriteeriumi täitmine, nimelt piisavalt stabiilse makromajandusliku olukorra olemasolu.

Põhipoliitika, strateegilised prioriteedid ja suundumused:

— riikliku arengupoliitika ja -strateegia põhijooned (praeguse olukorra analüüs, poliitikat ja strateegiat käsitlev avaldus, tegevuskava (tegevuskavad), keskpika perioodi finantsperspektiivid ja eelarve; tulemuste mõõtmine, järelevalve ja hindamine);

— poliitika ja strateegia realistlikkus (näiteks seosed majanduskasvu ja vaesuse vähendamise vahel, strateegilised suundumused);

— valitsuse üldine ning asjaomase valdkonna ministeeriumi konkreetne osalus poliitikas ja strateegias.

Valitsuse valdkondliku programmi taust ja raamtingimused:

— valdkondliku poliitika ning valdkonna eelarve ja selle keskpika perioodi finantsperspektiivi (kui see on olemas) hindamise peamised tulemused, samuti seos territoriaalse strateegilise raamistikuga;

— hinnang institutsioonilisele suutlikkusele;

— valdkondlike tegevuspõhimõtete ja strateegiate rakendamise järelevalve üldine raamistik.

Kui rahastamine toimub eelarvetoetusena, esitada riikliku finantsjuhtimise hindamise peamised järeldused:

— olemasoleva riikliku finantsjuhtimissüsteemi kvaliteet, sealhulgas riigi finantsjuhtimise valdkonna konkreetsed küsimused ja reformid;

— hinnang riikliku finantsjuhtimise täiustamisprotsessile.

Kui kasutatakse eelarvetoetust, tuleb näidata, et täidetud on asjaomased abikõlblikkuse kriteeriumid:

— selgelt määratletud valdkondlik poliitika ja

— riikliku finantsjuhtimise täiustamise selgelt määratletud programm.

Viited asjaomaste varasemate meetmete kokkuvõtetele, hinnangutele ning hindamis- ja järelevalvetulemustele.

Kõnealust meedet täiendavate jätkuvate EÜ meetmete, teiste rahastajate ja/või abi saava ÜMT täiendavate meetmete üldine ülevaade.

Abi saava ÜMT ja/või teiste rahastajate, eriti liikmesriikide tegevuse kooskõlastamisprotsessi kirjeldus.

2. Kirjeldus

Valitsuse valdkondliku programmi eesmärgid ja põhipunktid ning käimasoleva valdkondliku poliitika toetusprogrammi eesmärgid seoses valitsuse valdkondliku poliitika programmiga.

Valitsuse valdkondliku programmi ja valdkondliku poliitika toetusprogrammi oodatavad tulemused; valdkondliku poliitika toetusprogrammi raames võetavad konkreetsed meetmed.

Peamiste sidusrühmade, sealhulgas abisaajate kirjeldus; konsultatsioon kodanikuühiskonna ja teiste partneritega; osalus ja hinnang institutsioonilisele suutlikkusele.

Peamiste ohtude kindlakstegemine ja leevendavate meetmete ülevaade; kavandatava meetme jätkusuutlikkust tõendavad punktid. Kui rahastamine toimub eelarvetoetusena, tuleb mainida abikõlblikkuse kriteeriumidega seotud ohte.

Keskkonnasäästlikkus, sooline võrdõiguslikkus, hea valitsemistava ja inimõigused.

3. Rakendusküsimused

Valige sobiv variant vastavalt valitud rahastamisviisile:

— tsentraliseeritud haldamine;

— ühine haldamine lepingu sõlmimise teel rahvusvahelise organisatsiooniga;

— detsentraliseeritud haldamine rahastamislepingu sõlmimise teel ÜMTga (osaliselt tsentraliseeritud ja osaliselt detsentraliseeritud haldamise korral kasutage seda varianti). — Hankelepingute ja toetuste andmise menetluste detsentraliseerimise korral: — — komisjon teeb üle 50 000 euro suuruste hankelepingute sõlmimise menetluse eelkontrolli ja kuni 50 000 euro suuruste hankelepingute järelkontrolli — või — komisjon teeb lepingute sõlmimise menetluse järelkontrolli (täieliku detsentraliseerimise võib valida vaid juhul, kui finantsmääruses sätestatud detsentraliseerimise kriteeriumid on täielikult täidetud). — Maksete detsentraliseerimise korral (see on võimalik vaid juhul, kui asjaomaste lepingute sõlmimise menetlused on detsentraliseeritud): — — Rahastamisprognoosi alusel detsentraliseeritakse tegevuskulude ja lepingute maksed vastavalt järgmisele ülempiirile: —



Tööde teostamine Tarned Teenused Toetused < 300 000 eurot < 150 000 eurot < 200 000 eurot ≤ 100 000 eurot — või — Maksed on täielikult detsentraliseeritud (täieliku detsentraliseerimise võib valida vaid juhul, kui finantsmääruses sätestatud detsentraliseerimise kriteeriumid on täielikult täidetud).

Nende tegevuste puhul, mille suhtes kohaldatakse EÜ menetlusi, lisatakse järgmine lõik muutmata kujul: „Kõik meetme rakendamise lepingud tuleb sõlmida ja rakendada vastavalt komisjoni poolt välismeetmete rakendamiseks kehtestatud ja avaldatud korrale ja standarddokumentidele, mis kehtivad kõnealuse menetluse alustamise ajal.”

Kui lepingus rahvusvahelise organisatsiooniga nähakse ette kõnealuse organisatsiooni oma eeskirja ja korra kasutamine, mis vastab kehtivatele rahvusvahelistele standarditele, lisatakse järgmine lõik muutmata kujul: „Kõik meetme rakendamise lepingud tuleb sõlmida ja rakendada vastavalt asjaomase rahvusvahelise organisatsiooni kehtestatud ja avaldatud korrale ja standarddokumentidele.”

Kui kohaldatakse muid eeskirju ja menetlusi kui ELi menetlus, tuleb need menetlused määratleda ja need peavad vastama finantsmääruses sätestatud kriteeriumidele.

Kogusumma kavandatav jagunemine peamiste punktide kaupa, mille hulgas on hindamine, audit ja nähtavus. Vajaduse korral tuleb ära näidata ka abi saava ÜMT panus iga eelarvepunkti puhul ja märkida, kas panus on mitterahaline või rahaline.

Võimaluse korral tuleb ära näidata toetusteks ja hankelepinguteks reserveeritud vahendite osakaal; lepingute puhul tuleb näidata hanke liik (teenused, tarned, töö) ning toetuste puhul kavandatavate abisaajate peamine liik.

Vajaduse korral: esitada hankemenetluste või pakkumiskonkursi alustamise esialgne ajakava.

Kui rahastamine toimub eelarvetoetusena, esitada igakuiste väljamaksete esialgne ajakava, eristades vajaduse korral püsi- ja muutuvosamakseid.

Märkida tuleb ka tegevuse kestus kuudes alates rahastamiskokkuleppe allkirjastamisest (kui rahastamislepingut ei sõlmita, siis muu lepingu või rakenduskokkuleppe allkirjastamisest).

Tulemuslikkuse järelevalve korra kirjeldus.

Valdkondliku poliitika toetusprogrammi tulemuslikkuse näitajad; sidusus valitsussektori programmide tulemuslikkuse hindamise koguraamistikuga; tulemuslikkuse järelevalve protsess; kontrollivahendid; tulemuslikkuse mõõtmise tugevdamise meetmed (vastavalt vajadusele).

Kui rahastamine toimub eelarvetoetusena või ühisfondide kaudu: kõikide osamaksete väljamaksmise üldtingimused; valdkonnad, kus määratakse kindlaks üksikute osamaksete väljamaksmise eritingimused.

Sisend-, väljund-, tulemusega seotud ning võimaluse korral ka mõjuga seotud näitajad tuleks kindlaks määrata prioriteetsesse valdkonda kuuluvate küsimuste puhul. Näitajad peaksid arvesse võtma SMART kriteeriume (konkreetsed, keskpikas/pikas perspektiivis mõõdetavad, saavutatavad, realistlikud ja tähtajalised) ning sisaldama alguspunkti, eesmärki ja selget ajavahemikku, et neid oleks võimalik võrrelda iga-aastases aruandes, vahekokkuvõttes ning programmi lõpparuandes.

Hindamiste (vahe-, lõpp- ja järelhindamise) ning auditeerimise korra kirjeldus.

Teavitamise ja nähtavusega seotud tegevuse kirjeldus.

B-VARIANT: ÜLDINE EELARVETOETUS







Määratlus Pealkiri Kogukulud EÜ panus Abistamisviis/haldamisviis Üldine eelarvetoetus – tsentraliseeritud haldamine DAC kood Valdkond

1. Põhjendus ja ÜMT kontekst

Makromajanduslik olukord: SKT struktuur; hiljutised majandustulemused ja oodatavad suundumised, sealhulgas SKT kasvu ja inflatsiooni osas; riigi rahandus, eelarve puudujääk, võlakoormus ja võlgnevuste summa; kulutuste osakaal põhisektorites; maksebilansi jooksev- ja kapitalikonto, reservid; rahanduslik olukord; välisabi osa majanduses; makromajanduslike muutujate peamiste mineviku- ja oodatavate tulevikusuundumuste kokkuvõte; partnerriigi ja Rahvusvahelise Valuutafondi vaheliste suhete kirjeldus; ÜMT-le erilist makromajanduslikku huvi pakkuvad küsimused.

Vaesuse iseloomustus ja tendentsid: reaalse SKT areng elaniku kohta; kasvutempo ja vaesuse vähendamise ülesande vaheline kooskõla; vaesuse uuringute tulemused; peamiste sotsiaalsete näitajate olukord võrreldes teiste riikidega; näitajate areng viimastel aastatel (kui need andmed on olemas).

Näidata, et eelarvetoetuse abikõlblikkuse asjaomane kriteerium on täidetud, st et on kehtestatud või rakendamisel stabiilsusele suunatud makromajanduspoliitika ja et EÜ peaks kõnealust poliitikat toetama.

Põhipoliitika ning strateegilised prioriteedid ja suundumused:

— ÜMT poliitika ja strateegia: — — ÜMT poliitika ja strateegia põhijooned (praeguse olukorra analüüs, poliitikat ja strateegiat käsitlev avaldus, tegevuskava (tegevuskavad), keskpika perioodi finantsperspektiivid ja eelarve; tulemuste mõõtmine, järelevalve ja hindamine); — Poliitika ja strateegia realistlikkus (näiteks seosed majanduskasvu ja vaesuse vähendamise vahel, strateegilised suundumused); — Poliitikas ja strateegias osalemine.

— Tulemuslikkuse mõõtmine: tulemuslikkuse näitajaid hõlmava järelevalveprotsessi olemasolu eesmärkide saavutamise mõõtmiseks; sidusus aastatuhande arengueesmärkidega ning poliitiline ja majanduslik lähenemine ELile; kasutatavate tulemuslikkuse näitajate kvaliteedi tagamise programm.

— Näidata dokumendis ära, et eelarvetoetuse abikõlblikkuse asjaomane kriteerium on täidetud, st et on kehtestatud või rakendamisel selgelt määratletud arengu- või reformipoliitika ja -strateegia ning et EÜ peaks kõnealust poliitikat toetama.

Käesoleva programmi prioriteetsetes põhivaldkondade ja valdkondlike tegevuspõhimõtete ülevaatlik iseloomustus.

Peamised riigi rahanduse küsimused kahes põhivaldkonnas:

— Riiklik finantsjuhtimine: — — hinnang olemasoleva riikliku finantsjuhtimissüsteemi kvaliteedile; — hinnang riikliku finantsjuhtimise täiustamisprotsessile, sealhulgas ÜMT asutuste kohustus parandada riikliku finantsjuhtimise tulemusi; reformistrateegia asjakohasus ja rakendamistase; suutlikkuse arendamise programmide asjakohasus ning kooskõlastamis- ja rakendamistase riikliku finantsjuhtimise valdkonnas; — näidata, et eelarvetoetuse abikõlblikkuse asjaomane kriteerium on täidetud, st et on kehtestatud riikliku finantsjuhtimise täiustamise usaldusväärne ja asjakohane programm.

— Riigieelarve ja keskpika perioodi finantsperspektiivid: eelarvetoetuse osakaal eelarvest; eelarve liik ja ulatus (sealhulgas eelarvetulude ja -kulude struktuur; sidusus ÜMT poliitika ja strateegia ning eelarveeraldiste ja kulutuste vahel; eelarvestrateegia (sealhulgas eelarve jätkusuutlikkus, võlgnevustega seotud jätkusuutlikkus; eelarveeeskirjad, rahastamisstrateegiad); kulutustele vastavat tulu käsitlevad tööd ning keskpika perioodi finantsperspektiivi olukord (sealhulgas selle ulatus, eelarveprotsessi kaasatuse või sellest väljajäetuse ulatus, poliitikavaldkondade ja strateegiatega kooskõlas oleva ümberkorralduse ulatus).

Saadud kogemuste kokkuvõte, sealhulgas käesoleva konkreetse programmi jaoks oluliste varasemate meetmete kokkuvõtete, hinnangute, järelevalve ja hindamiste tulemused.

Kõnealust meedet täiendavate jätkuvate EÜ meetmete, teiste rahastajate ja/või abi saava ÜMT täiendavate meetmete üldine ülevaade.

Abi saava ÜMT ja/või teiste rahastajate, eriti liikmesriikide tegevuse kooskõlastamisprotsessi kirjeldus.

2. Kirjeldus

Üldised eesmärgid: tulenevad ÜMT poliitikast ja strateegiast ning hõlmavad tavaliselt panust selliste üldiste arengueesmärkide ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamisse nagu majanduskasv, vaesuse vähendamine, julgeolek ja heanaaberlikud suhted, integreerumine maailmamajandusse, majanduspartnerlus.

Konkreetne eesmärk: tuleneb ÜMT poliitikast ja strateegiast ning viitab üldise strateegia konkreetsetele tahkudele. Konkreetne eesmärk on sageli seotud makromajandusliku stabiilsuse, riikliku finantsjuhtimise, reformide rakendamise ning valitsuse tegevuse ja sotsiaalteenuste tulemuslikkuse täiustamisega.

Oodatavad tulemused: need on sageli seotud avaliku või üldise valitsussektori tegevuse ning tema pakutavate kaupade ja osutatavate teenuste parema kvaliteediga, samuti avaliku korra ja riiklike kulutuste raamistiku täiustamisega. Kõnealused kaubad ja teenused on need, mis aitavad kaasa üldiste eesmärkide, näiteks vaesuse vähendamise eesmärgi ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele.

Tegevused hõlmavad poliitilist dialoogi, suutlikkuse arendamist ning eelarvetoetuse väljamaksmise tingimuste järelevalvet. Vahendid (või sisendid) viitavad peamiselt eelarvetoetusega antavale rahalisele toetusele, näidates ära kõnealuse toetuse suuruse võrreldes peamiste makromajanduslike muutujatega.

Peamiste sidusrühmade, sealhulgas abisaajate kirjeldus; konsultatsioon kodanikuühiskonna ja teiste partneritega; osalemine ja hinnang institutsioonilisele suutlikkusele.

Peamiste ohtude, nimelt abikõlblikkuse kriteeriumidega seotud ohtude kindlakstegemine ja leevendavate meetmete ülevaade.

Keskkonnasäästlikkus, sooline võrdõiguslikkus, hea valitsemistava ja inimõigused.

3. Rakendusküsimused

Kogueelarve ja igakuiste väljamaksete esialgne ajakava, eristades vajaduse korral püsi- ja muutuvosamakseid.

Näidata ära tegevuse kestus kuudes alates rahastamiskokkuleppe allkirjastamisest.

Täiendavateks toetusmeetmeteks ette nähtud eelarveeraldised.

Täpsustada: otsene/kaudne; sihtotstarbeline/mittesihtotstarbeline; keskpika/pika perioodi poliitika ja strateegia (vastavalt vajadusele).

Ainult täiendava toetuse puhul, näiteks tehniline abi, audit, hindamine. Lisada järgmine lõik muutmata kujul: „Kõik meetme rakendamise lepingud tuleb sõlmida ja rakendada vastavalt komisjoni poolt välismeetmete rakendamiseks kehtestatud ja avaldatud korrale ja standarddokumentidele, mis kehtivad kõnealuse menetluse alustamise ajal.”

Tulemuslikkuse järelevalve korra, kõikide osamaksete väljamaksmise üldtingimuste ja üksikute osamaksete väljamaksmise eritingimuste kirjeldus. Sisend-, väljund-, tulemusega seotud ning võimaluse korral ka mõjuga seotud näitajad tuleks kindlaks määrata prioriteetsesse valdkonda kuuluvate küsimuste puhul. Näitajad peaksid arvesse võtma SMART kriteeriume (konkreetsed, keskmises/pikas perspektiivis mõõdetavad, saavutatavad, realistlikud ja tähtajalised) ning sisaldama algusaega, eesmärki ja selget ajavahemikku, et neid oleks võimalik võrrelda iga-aastases aruandes, vahekokkuvõttes ning programmi lõpparuandes.

Hindamiste (vahe-, lõpp- ja järelhindamise) ning auditeerimise korra kirjeldus.

Teavitamise ja nähtavusega seotud tegevuse kirjeldus.

C-VARIANT: PROJEKTITOETUS







Määratlus Pealkiri Kogukulud Täpsustada: EÜ panus ja vajaduse korral abi saava ÜMT (ja teiste rahastajate) panus Abistamisviis/haldamisviis — projektitoetus (tsentraliseeritud (otsene või kaudne)/detsentraliseeritud/või ühine haldamine). DAC kood Valdkond

1. Põhjendus

Asjaomase sektori või teemavaldkonna iseloomustus ja tegevuspõhimõtted (vajaduse korral piirkondlikul tasandil) ning põhiprobleemid, mida projekt käsitleb.

Viited konkreetse projekti suhtes varem võetud meetmete kokkuvõtetele, hinnangutele ning järelevalve- ja hindamistulemustele.

Kõnealust meedet täiendavate jätkuvate EÜ meetmete, teiste rahastajate ja/või abi saava ÜMT meetmete üldine ülevaade.

Abi saava ÜMT ja/või teiste rahastajate, eriti liikmesriikide tegevuse kooskõlastamisprotsessi kirjeldus.

2. Kirjeldus

EÜ toetuse üldised eesmärgid ja konkreetne eesmärk.

Projektis käsitlevate probleemide lahendamiseks valitud strateegia; oodatavate tulemuste ja nende saavutamise viisi kirjeldus.

Peamiste sidusrühmade, sealhulgas abisaajate kirjeldus; võimaluse korral konsultatsioon kodanikuühiskonna ja teiste partneritega; osalemine ja hinnang institutsioonilisele suutlikkusele.

Peamiste ohtude kindlakstegemine ja leevendavate meetmete ülevaade, sealhulgas tingimused, mis peavad olema täidetud enne rakendamist ja rakendamise ajal; kavandatava meetme jätkusuutlikkust tõendavad punktid.

Keskkonnasäästlikkus, sooline võrdõiguslikkus, hea valitsemistava ja inimõigused.

3. Rakendusküsimused

Valige sobiv variant vastavalt valitud rahastamisviisile:

— tsentraliseeritud haldamine;

— ühine haldamine lepingu sõlmimise teel rahvusvahelise organisatsiooniga;

— detsentraliseeritud haldamine rahastamislepingu sõlmimise teel ÜMTga (osaliselt tsentraliseeritud ja osaliselt detsentraliseeritud haldamise korral kasutage seda varianti). — Näidata ära kavandatavad tsentraliseeritud või detsentraliseeritud ülesanded (hanke- ning toetuste andmise menetlused/maksed) ning ostja ja makseasutus (makseasutused). — Hankelepingute ja toetuste andmise menetluste detsentraliseerimise korral: — — komisjon teeb üle 50 000 euro suuruste hankelepingute sõlmimise menetluse eelkontrolli ja kuni 50 000 euro suuruste hankelepingute järelkontrolli — või — komisjon teeb lepingute sõlmimise menetluse järelkontrolli (täieliku detsentraliseerimise võib valida vaid juhul, kui finantsmääruses sätestatud detsentraliseerimise kriteeriumid on täielikult täidetud). — Maksete detsentraliseerimise korral (see on võimalik vaid juhul, kui asjaomaste lepingute sõlmimise menetlused on detsentraliseeritud): — — rahastamisprognoosi alusel detsentraliseeritakse tegevuskulude ja lepingute maksed vastavalt järgmisele ülempiirile: —



Tööde teostamine Tarned Teenused Toetused < 300 000 eurot < 150 000 eurot < 200 000 eurot ≤ 100 000 eurot — või — maksed on täielikult detsentraliseeritud (täieliku detsentraliseerimise võib valida vaid juhul, kui finantsmääruses sätestatud detsentraliseerimise kriteeriumid on täielikult täidetud).

Nende tegevuste puhul, mille suhtes kohaldatakse EÜ menetlusi, lisatakse järgmine lõik muutmata kujul: „Kõik meetme rakendamise lepingud tuleb sõlmida ja rakendada vastavalt komisjoni poolt välismeetmete rakendamiseks kehtestatud ja avaldatud korrale ja standarddokumentidele, mis kehtivad kõnealuse menetluse alustamise ajal.”

Kui lepingus rahvusvahelise organisatsiooniga nähakse ette kõnealuse organisatsiooni oma eeskirja ja korra kasutamine, mis vastab kehtivatele rahvusvahelistele standarditele, lisatakse järgmine lõik muutmata kujul: „Kõik meetme rakendamise lepingud tuleb sõlmida ja rakendada vastavalt asjaomase rahvusvahelise organisatsiooni kehtestatud ja avaldatud korrale ja standarddokumentidele.”

Kui kohaldatakse muid eeskirju ja menetlusi kui ELi menetlus, tuleb need menetlused määratleda ja need peavad vastama finantsmääruses sätestatud kriteeriumidele.

Kogusumma kavandatav jagunemine peamiste punktide kaupa, mille hulgas on hindamine, audit ja nähtavus. Vajaduse korral tuleb ära näidata ka abi saava ÜMT panus iga eelarvepunkti puhul ja märkida, kas panus on mitterahaline või rahaline.

Võimaluse korral tuleb ära näidata toetusteks ja hankelepinguteks reserveeritud vahendite osakaal; lepingute puhul tuleb näidata hanke liik (teenused, tarned, töö) ning toetuste puhul kavandatavate abisaajate peamine liik.

Võimaluse korral tuleb märkida hankemenetluste või pakkumiskonkursi alustamise esialgne ajakava.

Tegevuse kavandatav kestus kuudes alates rahastamiskokkuleppe allkirjastamisest (kui rahastamislepingut ei sõlmita, siis muu lepingu või rakenduskokkuleppe allkirjastamisest).

Tulemuslikkuse järelevalve korra kirjeldus; edusammude mõõtmise põhinäitajate ülevaade. Sisend-, väljund-, tulemusega seotud ning võimaluse korral ka mõjuga seotud näitajad tuleks kindlaks määrata prioriteetsesse valdkonda kuuluvate küsimuste puhul. Näitajad peaksid arvesse võtma SMART kriteeriume (konkreetsed, keskpikas/pikas perspektiivis mõõdetavad, saavutatavad, realistlikud ja tähtajalised) ning sisaldama algusaega, eesmärki ja selget ajavahemikku, et neid oleks võimalik võrrelda iga-aastases aruandes, vahekokkuvõttes ning programmi lõpparuandes.

Hindamiste (vahe-, lõpp- ja järelhindamise) ning auditeerimise korra kirjeldus.

Teavitamise ja nähtavusega seotud tegevuse kirjeldus.