01997A0716(01) — ET — 01.09.2021 — 003.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:









▼B

EUROOPA VAHEMERE PIIRKONNA AJUTINE ASSOTSIATSIOONILEPING

Euroopa Ühenduse ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahel kaubanduse ja koostöö kohta







EUROOPA ÜHENDUS, edaspidi „ühendus”, ühelt poolt ning JORDANI LÄÄNEKALDA JA GAZA SEKTORI PALESTIINA OMAVALITSUSE NIMEL TOIMIV PALESTIINA VABASTUSORGANISATSIOON (PVO) teiselt poolt, ARVESTADES ühenduse ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori palestiinlaste vaheliste ajalooliste sidemete ja nende ühiste väärtuste tähtsust, VÕTTES ARVESSE, et ühendus ja PVO soovivad neid sidemeid tugevdada ning panna aluse vastastikkusel ja partnerlusel põhinevatele kestvatele suhetele, VÕTTES ARVESSE tähtsust, mida lepinguosalised annavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtetele, eelkõige inimõiguste, demokraatlike põhimõtete ning poliitiliste ja majanduslike vabaduste järgimisele, mis on nendevaheliste suhete põhialus, SOOVIDES tugevdada Euroopa Ühenduse ja Lähis-Ida vahelisi suhteid ning Lähis-Ida maade piirkondlikku majandusintegratsiooni eesmärgina, mis tuleb saavutada niipea, kui tingimused seda võimaldavad, VÕTTES ARVESSE lepinguosaliste vahelisi majandusliku ja sotsiaalse arengu erinevusi ning vajadust intensiivistada olemasolevaid jõupingutusi Jordani Läänekalda ja Gaza sektori majandusliku ja sotsiaalse arengu edendamiseks, SOOVIDES panna aluse koostööle majandus-, kultuuri-, teadus- ja haridusküsimustes, pidades silmas vastastikuse tundmise ja arusaamise parandamist, mida toetab korrapärane dialoog, VÕTTES ARVESSE lepinguosaliste vabakaubandusalaseid kohustusi ja eelkõige kohustust tagada 1994. aasta ühise tolli- ja kaubanduskokkuleppe sätete täitmine, SOOVIDES laiendada lepinguosaliste vahel kehtivat ühepoolset kauplemiskorda ning teha seda lepingulisel ja vastastikusel alusel, OLLES VEENDUNUD vajaduses edendada uute võimaluste loomist oma majandussuhetele investeeringuvoogude tingimuste parandamiseks, VÕTTES ARVESSE lepinguosaliste kohustusi, mis tulenevad nende poolt allakirjutatud rahvusvahelistest lepingutest, OLLES VEENDUNUD, et Palestiina omavalitsuse täielik osalemine Barcelona konverentsil algatatud Euroopa Vahemere piirkonna partnerluses on tähtis samm lepinguosaliste suhete normaliseerimisel, mida tuleks kajastada käesoleval etapil sõlmitud ajutises lepingus, OLLES TEADLIKUD 20. jaanuaril 1996. aastal toimunud valimiste tohutust poliitilisest tähtsusest protsessis, mis viib ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidel 242 ja 338 põhineva püsiasustuseni, TÕDEDES, et käesolev leping tuleks asendada Euroopa Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepinguga niipea, kui tingimused seda võimaldavad, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:







Artikkel 1

1. Käesolevaga asutatakse ühenduse ja Palestiina omavalitsuse vahel ajutine kaubandus- ja koostööassotsiatsioon.

2. Käesoleva lepingu eesmärgid on: — luua asjakohane raamistik lepinguosaliste laiahaardelisele dialoogile, mis võimaldab tihedate poliitiliste suhete arengut lepinguosaliste vahel, — luua tingimused kaubavahetuse järkjärguliseks liberaliseerimiseks, — edendada lepinguosaliste vaheliste tasakaalustatud majandus- ja sotsiaalsete suhete arengut dialoogi ja koostöö abil, — kaasa aidata Jordani Läänekalda ja Gaza sektori majanduslikule ja sotsiaalsele arengule, — toetada piirkondlikku koostööd, pidades silmas rahumeelse kooseksisteerimise tugevdamist ning majanduslikku ja poliitilist stabiilsust, — edendada koostööd muudes vastastikust huvi pakkuvates valdkondades.

Artikkel 2

Lepinguosaliste vahelised suhted ja lepingu enda sätted põhinevad demokraatlike põhimõtete ja põhiliste inimõiguste austamisel, nagu need on sätestatud inimõiguste ülddeklaratsioonis, mis suunab nende sise- ja välispoliitikat ning moodustab käesoleva lepingu olulise osa.







I JAOTIS

KAUPADE VABA LIIKUMINE







PÕHIPRINTSIIBID

Artikkel 3

Ühendus ja Palestiina omavalitsus loovad 31. detsembril 2001 lõppeval üleminekuperioodil järk-järgult vabakaubanduspiirkonna käesolevas jaotises sätestatud korra kohaselt ning 1994. aasta ühise tolli- ja kaubanduskokkuleppe ja Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) asutamislepingule lisatud muude mitmepoolsete kaubanduslepingute (edaspidi „GATT”) alusel.







1. PEATÜKK

TÖÖSTUSTOOTED

Artikkel 4

▼M3

Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse Euroopa Liidust ning Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärit toodete suhtes, mida ei ole loetletud kombineeritud nomenklatuuri (CN) gruppides 1–24, Palestiina omavalitsuse tollitariifistikus ega GATT põllumajanduslepingu I lisa punkti 1 alapunktis ii. Käesolevat peatükki kohaldatakse jätkuvalt CN-koodi 1702 11 00 alla kuuluva keemiliselt puhta laktoosi suhtes ning CN-koodide ex 1702 30 50 ja ex 1702 30 90 alla kuuluva glükoosi ja glükoosisiirupi suhtes, mille kuivaine glükoosisisaldus on vähemalt 99 % massist.

▼B

Artikkel 5

Ühenduse ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori kaubavahetuses ei võeta kasutusele uusi imporditollimakse ega muid samaväärse toimega makse.

Artikkel 6

Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärinevate toodete ühendusse importimisel ei pea maksma tollimakse ega muid samaväärse toimega makse ning nende suhtes ei kohaldata koguselisi piiranguid ega muid samaväärse toimega meetmeid.

Artikkel 7

1. Käesoleva peatüki sätted ei takista ühendusel kohaldamast 1. lisas loetletud Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärinevate toodete suhtes põllumajanduskomponenti.

2. peatüki sätteid, mida kohaldatakse põllumajandustoodete suhtes, kohaldatakse mutatis mutandis põllumajanduskomponendi suhtes.

2. Lisas 2 loetletud ühendusest pärinevate toodete suhtes võib Palestiina omavalitsus säilitada käesoleva lepingu kehtivuse ajal imporditollimakse ja samaväärse toimega makse, mis ei ole suuremad kui 1. juulil 1996 kehtivad tolli- ja muud maksud.

3. Artikli 63 kohaselt moodustatud ühiskomitee võib teha otsuseid lisasoodustuste kohta, mida lepinguosalised võivad teineteisele vastastikku anda.

Artikkel 8

1. Tollimaksud ja samaväärse toimega maksud, mida kohaldatakse lisades 2 ja 3 loetlemata ühendusest pärinevate toodete importimisel Jordani Läänekaldale ja Gaza sektorisse, kaotatakse käesoleva lepingu jõustumisel.

2. Käesoleva lepingu jõustumisest alates võib Palestiina omavalitsus ühendusest pärinevate toodete Jordani Läänekaldale ja Gaza sektorisse importimisel nõuda rahalisi makse, mis ei ületa 25 % toodete väärtusest. Need maksud kaotatakse järk-järgult järgmise ajakava kohaselt: ühe aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest vähendatakse iga maksu 90 %ni põhimaksust; kahe aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest vähendatakse iga maksu 80 %ni põhimaksust; kolme aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest vähendatakse iga maksu 70 %ni põhimaksust; nelja aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest vähendatakse iga maksu 60 %ni põhimaksust; viie aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest kaotatakse kõik ülejäänud maksud.

3. Kui teatud toote puhul ilmnevad tõsised raskused, võib ühiskomitee lõikes 2 nimetatud ajakava ühisel kokkuleppel läbi vaadata, võttes arvesse, et selle kohaldamist võib peatada maksimaalselt kuni viie aasta pikkuseks üleminekuperioodiks. Kui ühiskomitee ei ole teinud otsust 30 päeva jooksul alates ajakava läbivaatamise taotluse saamisest, võib Palestiina omavalitsus ajutiselt peatada ajakava kohaldamise kuni üheks aastaks.

4. Kui maksu vähendatakse kõikide toodete puhul, asendab vähendatud maks lõikes 2 kirjeldatud põhimaksu alates vähendamise kohaldamise kuupäevast.

5. Palestiina omavalitsus teatab ühendusele oma põhitollimaksud ja muud maksud.

Artikkel 9

Imporditollimaksude kaotamist käsitlevaid sätteid kohaldatakse ka fiskaalsete tollimaksude suhtes.

Artikkel 10

1. Erandina artiklitest 5 ja 8 võib Palestiina omavalitsus võtta piiratud kestusega erakorralisi meetmeid tollimaksude kehtestamiseks, suurendamiseks või taaskehtestamiseks.

2. Neid meetmeid võib rakendada üksnes noore tööstusharu või teatud sektorite suhtes, mille struktuuri muudetakse või mis on suurtes raskustes, eriti kui need raskused põhjustavad olulisi sotsiaalseid probleeme.

3. Jordani Läänekaldale ja Gaza sektorisse imporditavate ühendusest pärinevate toodete imporditollimaksud, mis on niisuguste erakorraliste meetmetega kehtestatud, ei tohi ületada 25 % toodete väärtusest ning nendes tuleb säilitada ühendusest pärinevate toodetele soodusmäär. Nende toodete impordi koguväärtus, mille suhtes rakendatakse kõnealuseid meetmeid, ei või ületada 15 % ühendusest pärinevate tööstustoodete koguimpordist viimase aasta jooksul, mille kohta on olemas statistilised andmed.

4. Neid meetmeid rakendatakse kuni viis aastat, kui ühiskomitee ei ole lubanud pikemat kehtivusaega.

5. Palestiina omavalitsus informeerib ühiskomiteed igast erakorralisest meetmest, mida ta kavatseb vastu võtta, ning ühenduse taotlusel peetakse enne nende rakendamist nõu asjaomaste meetmete ja sektorite üle. Nende meetmete vastuvõtmisel annab Palestiina omavalitsus komiteele käesoleva artikli alusel kehtestatud tollimaksude kaotamise ajakava. Nendes ajakavades nähakse ette asjaomaste tollimaksude järkjärguline kaotamine iga-aastaste ühesuuruste osadena, kaotamine algab hiljemalt tollimaksude kehtestamisele järgneva teise aasta lõpus. Ühiskomitee võib lubada teistsuguse ajakava.







2. PEATÜKK

▼M3

PÕLLUMAJANDUSTOOTED, TÖÖDELDUD PÕLLUMAJANDUSTOOTED, KALA JA KALANDUSTOOTED

▼B

Artikkel 11

▼M3

Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse Euroopa Liidust ning Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärit toodete suhtes, mis on loetletud kombineeritud nomenklatuuri (CN) gruppides 1–24, Palestiina omavalitsuse tollitariifistikus ning GATT põllumajanduslepingu I lisa punkti 1 alapunktis ii, välja arvatud CN-koodi 1702 11 00 alla kuuluva keemiliselt puhta laktoosi suhtes ning CN-koodide ex 1702 30 50 ja ex 1702 30 90 alla kuuluva glükoosi ja glükoosisiirupi suhtes, mille kuivaine glükoosisisaldus on vähemalt 99 % massist, millele on juba 1. peatüki kohaselt antud tollimaksuvaba juurdepääs turule.

▼B

Artikkel 12

▼M3

Euroopa Liit ja Palestiina omavalitsus suurendavad järk-järgult mõlemapoolselt huvi pakkuvate põllumajandustoodete ning kala ja kalandustoodete kaubanduse liberaliseerimist.

▼B

Artikkel 13

▼M3

1. Protokollis nr 1 loetletud ning Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärit põllumajandustoodete, töödeldud põllumajandustoodete, kala ja kalandustoodete impordi korral Euroopa Liitu rakendatakse kõnealuses protokollis sätestatud korda.

2. Protokollis nr 2 loetletud ning Euroopa Liidust pärit põllumajandustoodete, töödeldud põllumajandustoodete, kala ja kalandustoodete impordi korral Jordani Läänekaldale ja Gaza sektorisse rakendatakse kõnealuses protokollis sätestatud korda.

▼B

Artikkel 14

1. jaanuarist 1999 uurivad ühendus ja Palestiina omavalitsus olukorda, et määrata artiklis 12 sätestatud eesmärgi kohaselt kindlaks meetmed, mida ühendus ja Palestiina omavalitsus kohaldavad alates 1. jaanuarist 2000.

2. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist ning võttes arvesse lepinguosaliste põllumajandustoodete kaubavahetuse mahtu ja nende toodete erilist tundlikkust, uurivad ühendus ja Palestiina omavalitsus ühiskomitees toodete kaupa ning korrapäraselt ja vastastikusel alusel võimalust anda teineteisele lisasoodustusi.







3. PEATÜKK

ÜHISSÄTTED

Artikkel 15

1. Ühenduse ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori kaubavahetuses ei võeta kasutusele uusi koguselisi impordipiiranguid ega samaväärse toimega meetmeid.

2. Ühenduse ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori kaubavahetuses kaotatakse koguselised impordipiiranguid ja samaväärse toimega meetmed alates käesoleva lepingu jõustumisest.

3. Ühendus ja Palestiina omavalitsus ei kohalda omavahelise ekspordi suhtes tollimakse ega samaväärse toimega makse, koguselisi piiranguid ega samaväärse toimega meetmeid.

Artikkel 16

1. Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärinevate toodete ühendusse importimisel võimaldatud kohtlemine ei ole soodsam kui see, mida liikmesriigid üksteisele võimaldavad.

2. Käesoleva lepingu sätteid kohaldatakse, ilma et see piiraks ühenduse õigusaktide sätete kohaldamist Kanaari saartel käsitleva nõukogu 26. juuni 1991. aasta määruse (EMÜ) nr 1911/91 kohaldamist.

Artikkel 17

1. Kui lepinguosalise põllumajanduspoliitika rakendamise või selle kehtivate eeskirjade muutmise tagajärjel kehtestatakse erieeskirjad või kui selle põllumajanduspoliitika rakendamisega seotud sätteid muudetakse või laiendatakse, võib kõnealune lepinguosaline asjaomaste toodete puhul muuta käesolevast lepingust tulenevat korda.

2. Sel juhul informeerib asjaomane lepinguosaline ühiskomiteed. Ühiskomitee tuleb kokku teise lepinguosalise taotlusel, et vajalikul määral arvesse võtta teise lepinguosalise huvisid.

3. Kui ühendus või Palestiina omavalitsus muudab lõike 1 kohaldamisel käesolevas lepingus ettenähtud põllumajandustooteid käsitlevat korda, annavad nad teise lepinguosalise territooriumilt pärinevatele toodetele nende importimisel käeolevas lepingus ettenähtud soodustustega võrdseid soodustusi.

4. Käesoleva artikli kohaldamist võib ühiskomitee nõupidamistel arutada.

Artikkel 18

1. Lepinguosalised hoiduvad kohaldamast riikliku maksustamise meetmeid või korda, mis otseselt või kaudselt tõrjuvad teise lepinguosalise territooriumilt pärinevaid samasuguseid tooteid.

2. Ühe lepinguosalise territooriumile eksporditud toodete puhul ei tohi kaudsete riigimaksude tagasimaksed ületada nendele otseselt või kaudselt kehtestatud kaudseid riigimakse.

Artikkel 19

1. Leping ei välista tolliliitude, vabakaubanduspiirkondade või piirikaubanduse korra säilitamist või loomist, kui nendega ei muudeta käesolevas lepingus ettenähtud kaubavahetuskorda.

2. Lepinguosalised peavad ühiskomitees nõu tolliliitude või vabakaubanduspiirkondade üle ning taotluse korral teiste põhiküsimuste üle, mis on seotud kolmandate riikidega kauplemise poliitikaga. Eelkõige peetakse niisugust nõu kolmanda riigi ühinemisel Euroopa Liiduga lepinguosaliste vastastikuste huvide arvestamise tagamiseks.

Artikkel 20

Kui üks lepinguosalistest leiab, et kaubavahetuses teise lepinguosalisega kasutatakse GATTi VI artikli tähenduses dumpingut, võib ta võtta asjakohaseid meetmeid niisuguse tegevuse vastu GATTi VI artikli rakendamise lepingu ning asjakohaste siseriiklike õigusaktide kohaselt käesoleva lepingu artiklis 23 sätestatud tingimustel ja korras.

Artikkel 21

Kui teatud toote import suureneb niisuguste kogusteni ja niisugustel tingimustel, et see põhjustab või ähvardab põhjustada:

— märgatavat kahju samasuguste või otseselt konkureerivate toodete kodumaistele tootjatele ühe lepinguosalise territooriumil,

— tõsiseid häireid mis tahes majandussektoris või

— raskusi, mis võivad kaasa tuua piirkonna majandusolukorra märgatava halvenemise,

võib asjaomane lepinguosaline võtta sobivaid meetmeid artiklis 23 sätestatud tingimustel ja korras.

Artikkel 22

Kui artikli 15 lõike 3 järgimine toob kaasa:

i) reeksportimise kolmandasse riiki, mille suhtes eksportiv riik säilitab asjaomase toote osas koguselisi ekspordipiiranguid, eksporditollimakse või samaväärse toimega meetmeid või

ii) eksportivale lepinguosalisele olulise toote tõsise puuduse või selle ohu

ja kui eespool nimetatud olukorrad põhjustavad või tõenäoliselt põhjustavad eksportivale lepinguosalisele suuri raskusi, võib see lepinguosaline võtta sobivaid meetmeid artiklis 23 sätestatud tingimustel ja korras. Meetmed ei ole diskrimineerivad ja need kõrvaldatakse, kui tingimused nende säilitamist enam ei õigusta.

Artikkel 23

1. Kui ühendus või Palestiina omavalitsus kohaldab niisuguste toodete impordi suhtes, mis võib põhjustada artiklis 21 nimetatud raskusi, halduskorda, mille eesmärk on anda kiiret informatsiooni kaubavoogude arengusuuna kohta, informeerib ta sellest teist lepinguosalist.

2. Artiklites 20, 21 ja 22 nimetatud juhtudel esitab kõnealune lepinguosaline ühiskomiteele enne nendes sätestatud meetmete võtmist või käesoleva artikli lõike 3 punkti d kohastel juhtudel võimalikult kiiresti pärast nende võtmist kogu asjakohase teabe, mis on vajalik olukorra põhjalikuks uurimiseks, pidades silmas mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduse leidmist.

Sobivate meetmete väljavalimisel tuleb esmatähtsaks pidada neid, mis segavad käesoleva lepingu toimimist kõige vähem.

Kaitsemeetmetest teatatakse viivitamata ühiskomiteele, kus neid korrapäraselt arutatakse, eelkõige pidades silmas nende kaotamist niipea, kui asjaolud võimaldavad.

3. Lõike 2 rakendamisel kohaldatakse järgmisi sätteid: a) artikli 20 puhul informeeritakse eksportivat lepinguosalist dumpingujuhtumist niipea, kui importiva lepinguosalise ametiasutused on algatanud juurdluse. Kui GATTi VI artikli tähenduses dumpingut ei ole lõpetatud või muud rahuldavat lahendust ei ole 30 päeva jooksul alates teatise esitamisest leitud, võib importiv lepinguosaline võtta sobivad meetmed; b) artikli 21 puhul esitatakse selles artiklis nimetatud olukorrast tulenevad raskused läbivaatamiseks ühiskomiteele, kes võib teha vajaliku otsuse nende raskuste lõpetamiseks. Kui ühiskomitee või eksportiv lepinguosaline ei ole 30 päeva jooksul alates asjast teatamisest teinud otsust raskused kõrvaldada või muud rahuldavat lahendust ei ole leitud, võib importiv lepinguosaline võtta sobivad meetmed probleemi lahendamiseks. Need meetmed ei ole tekkinud raskuste lahendamiseks vajalikest meetmetest ulatuslikumad; c) artikli 22 puhul esitatakse selles artiklis nimetatud olukordadest tulenevad raskused läbivaatamiseks ühiskomiteele. Komitee võib teha vajaliku otsuse nende raskuste kõrvaldamiseks. Kui komitee ei ole teinud otsust 30 päeva jooksul talle asja arutamiseks esitamisest, võib eksportiv lepinguosaline kohaldada asjaomase toote eksportimisel sobivaid meetmeid; d) kui erandlike asjaolude tõttu on eelnev informeerimine või läbivaatamine võimatu, võib asjaomane lepinguosaline artiklites 20, 21 ja 22 ettenähtud olukordades kohaldada viivitamata ettevaatusabinõusid, mis on rangelt vajalikud olukorra lahendamiseks, ning informeerib sellest viivitamata teist lepinguosalist.

▼M3

Artikkel 23a

Soodustuste ajutine peatamine

1. Lepinguosalised nõustuvad, et halduskoostöö ja -abi on äärmiselt olulised käesoleva jaotise kohaselt võimaldatud sooduskohtlemise rakendamiseks ja kontrollimiseks, ning rõhutavad oma püüdu võidelda eeskirjade eiramise ja pettuse vastu tolli- ja sellega seotud küsimustes.

2. Kui üks lepinguosaline on objektiivse teabe põhjal avastanud käesoleva lepinguga seotud halduskoostööst/haldusabist hoidumise ja/või eeskirjade eiramise või pettuse, võib see lepinguosaline vastavalt käesolevale artiklile ajutiselt peatada asjaomase toote / asjaomaste toodete sooduskohtlemise.

3. Käesoleva artikli tähenduses tähendab „halduskoostööst hoidumine” muu hulgas a) asjaomase toote / asjaomaste toodete päritolustaatuse kontrollimise kohustuse korduvat täitmatajätmist; b) korduvat keeldumist või põhjendamatut viivitust sellele järgneva päritolutõendi kontrollimisel ja/või selle tulemustest teavitamisel; c) korduvat keeldumist või põhjendamatut viivitust loa hankimisel kontrollkäikude korraldamiseks, et kontrollida kõnealuse sooduskohtlemise võimaldamisega seotud dokumentide autentsust või andmete õigsust.

4. Käesoleva artikli tähenduses võib eeskirjade rikkumiseks või pettuseks muu hulgas olla olukord, kui kaupade import suureneb järsult ilma rahuldava põhjuseta, ületades teise lepinguosalise tavalist tootmistaset ja ekspordivõimsust, ning see on seotud eeskirjade rikkumist või pettust puudutava objektiivse teabega.

5. Ajutist peatamist kohaldatakse järgmistel tingimustel. a) Lepinguosaline, kes on objektiivse teabe põhjal avastanud halduskoostööst/haldusabist hoidumise ja/või eeskirjade eiramise või pettuse, teavitab sellest viivitamata ühiskomiteed ja esitab talle asjaomase objektiivse teabe ning alustab ühiskomitees kogu asjakohase teabe ja objektiivselt kindlaks tehtud asjaolude põhjal konsultatsioone, et leida mõlemat lepinguosalist rahuldav lahendus. b) Kui lepinguosalised on alustanud ühiskomitees konsultatsioone ega ole jõudnud rahuldava lahenduse suhtes kokkuleppele kolme kuu jooksul alates teavitamisest, võib asjaomane lepinguosaline ajutiselt peatada asjaomase toote / asjaomaste toodete sooduskohtlemise. Ajutisest peatamisest teavitatakse viivitamata ühiskomiteed. c) Ajutine peatamine käesoleva artikli tähenduses on piiratud vajadusega kaitsta asjaomase lepinguosalise finantshuve. See ei kesta kauem kui kuus kuud ja seda tähtaega võib pikendada juhul, kui selle kehtivusaja lõpus ei ole seoses esialgse peatamisega midagi muutunud. Ühiskomitees toimuvad ajutise peatamise teemal korrapärased konsultatsioonid, eelkõige selleks, et see lõpetada niipea, kui selle kohaldamise tinginud asjaolud on ära langenud. Iga lepinguosaline avaldab kooskõlas siseriiklike menetlustega (Euroopa Liidu puhul Euroopa Liidu Teatajas) importijatele suunatud teatised, mis on seotud lõike 5 punktis a osutatud teatisega, lõike 5 punktis b osutatud otsusega ning lõike 5 punktis c osutatud laiendamise või lõpetamisega.

▼B

Artikkel 24

Miski käesolevas lepingus ei välista selliste impordi-, ekspordi- või transiidikeeldude või -piirangute kohaldamist, mis on õigustatud kõlbluse, avaliku korra või julgeoleku seisukohast või seoses inimeste, loomade või taimede tervise ja elu, kunsti-, ajaloo- või muinasväärtusega rahvusliku rikkuse või intellektuaal-, tööstus- või kaubandusomandi kaitsmisega või kulda ja hõbedat käsitlevate eeskirjadega. Sellised keelud või piirangud ei kujuta endast siiski meelevaldse diskrimineerimise vahendit ega lepinguosaliste vahelise kaubanduse varjatud piiramist.

Artikkel 25

Päritolustaatusega toodete mõiste määratlus käesoleva jaotise sätete kohaldamiseks ja nendega seotud halduskoostöö meetodid on sätestatud protokollis 3. Ühiskomitee võib teha otsuse vajalike kohanduste tegemiseks selles protokollis, pidades silmas päritolu kumulatsiooni rakendamist, nagu on kokku lepitud Barcelona konverentsil vastuvõetud deklaratsioonis.

Artikkel 26

Kaupade klassifitseerimiseks lepinguosaliste vahelises kaubanduses kasutatakse kaupade koondnomenklatuuri.







II JAOTIS

MAKSED, KAPITAL, KONKURENTS, INTELLEKTUAALOMAND JA RIIGIHANKED







1. PEATÜKK

JOOKSVAD MAKSED JA KAPITALI LIIKUMINE

Artikkel 27

Kui artikli 29 sätetest ei tulene teisiti, kohustuvad lepinguosalised mitte kehtestama piiranguid jooksvate tehingute jooksvatele maksetele.

Artikkel 28

1. Maksebilansi kapitalikontos sisalduvate tehingute puhul kohustuvad lepinguosalised mitte kehtestama piiranguid kapitali vabale liikumisele kehtivate seaduste kohaselt Jordani Läänekaldal ja Gaza sektoris asutatud äriühingute otseinvesteeringutes ning nende investeeringute ja nendest saadud kasumi likviidseks muutmisele või kodumaale tagasi toimetamisele.

2. Lepinguosalised peavad teineteisega nõu, et hõlbustada kapitali liikumist ühenduse ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori vahel.

Artikkel 29

Kui ühel või mitmel ühenduse liikmesriigil või Palestiina omavalitsusel on suuri maksebilansiraskusi või neid ähvardavad niisugused raskused, võivad ühendus või Palestiina omavalitsus olenevalt olukorrast kooskõlas GATTis ja Rahvusvahelise Valuutafondi põhikirja VIII ja XIV artiklis kehtestatud tingimustega kehtestada piirangud jooksvatele tehingutele, mis on lühiajalised ning mida ei kasutata kauem, kui on vaja maksebilansi olukorra parandamiseks. Olenevalt olukorrast informeerib ühendus või Palestiina omavalitsus teist lepinguosalist viivitamata ja esitab talle nii kiiresti kui võimalik asjaomaste meetmete kõrvaldamise ajakava.







2. PEATÜKK

KONKURENTS, INTELLEKTUAALOMAND JA RIIGIHANKED

Artikkel 30

1. Järgnev on kokkusobimatu käesoleva lepinguga niivõrd, kuivõrd see võib mõjutada kaubandust ühenduse ja Palestiina omavalitsuse vahel: i) kõik sellised ettevõtjatevahelised kokkulepped, ettevõtjate ühenduste otsused ja kooskõlastatud tegevus, mille eesmärgiks või tagajärjeks on takistada, piirata või moonutada konkurentsi; ii) turgu valitseva seisundi kuritarvitamine ühenduse või Jordani Läänekalda ja Gaza sektori territooriumil või selle olulisel osal ühe või mitme ettevõtja poolt; iii) riigiabi, mis moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist.

2. Lepinguosalised hindavad vajaduse korral igasugust käesoleva artikliga vastuolus olevat tegevust kriteeriumide alusel, mis tulenevad ühenduse konkurentsieeskirjade kohaldamisest.

3. Ühiskomitee võtab enne 31. detsembrit 2001 oma otsusega vastu lõigete 1 ja 2 rakendamiseks vajalikud eeskirjad.

Nende eeskirjade vastuvõtmiseni kohaldatakse subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu sätteid lõike 1 punkti iii ja lõike 2 vastavate osade rakenduseeskirjadena.

4. Lõike 1 punkti iii rakendamise puhul tunnistavad lepinguosalised, et Palestiina omavalitsus võib kasutada 31. detsembrini 2001 ettevõtjatele antavat riigiabi kui vahendit konkreetsete arenguprobleemide lahendamiseks.

5. Iga lepinguosaline tagab riigiabi läbipaistvuse, esitades teisele lepinguosalisele muuhulgas iga-aastase aruande antud abi kogusumma ja jaotamise kohta ning taotluse korral informatsiooni abikavade kohta. Ühe lepinguosalise taotlusel annab teine lepinguosaline teavet teatavate riigiabiga seotud üksikjuhtude kohta.

6. I jaotise 2. peatüki toodete suhtes: — ei kohaldata lõike 1 punkti iii, — hinnatakse iga lõike 1 punktiga i vastuolus olevat tegevust vastavalt ühenduse kehtestatud kriteeriumidele Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 42 ja 43 alusel ning eelkõige nõukogu määruses nr 26/62 kehtestatud kriteeriumide kohaselt.

7. Kui ühendus või Palestiina omavalitsus leiab, et teatav tegevus on käesoleva artikli lõikega 1 kokkusobimatu ja: — sellega ei ole nõuetekohaselt reguleeritud lõikes 3 nimetatud rakenduseeskirjades või — kui niisuguste eeskirjade puudumisel kõnealune tegevus põhjustab või ähvardab põhjustada olulist kahju teise lepinguosalise huvidele või selle kodumaisele tööstusele, kaasa arvatud teenindusala, võib ta võtta asjakohaseid meetmeid pärast ühiskomiteega konsulteerimist või 30 tööpäeva möödumisel küsimuse komiteele esitamisest.

Kui niisugune tegevus on kokkusobimatu käesoleva artikli lõike 1 punktiga iii, võib asjakohaseid meetmeid võtta, kui nende suhtes kohaldatakse GATTi, ainult GATTis või GATTiga seotud kokkulepitavas ja lepinguosaliste vahel kohaldatavas muus vastavas aktis sätestatud korras ja tingimustel.

8. Olenemata sellest, mida lõike 3 kohaselt vastuvõetud vastupidistes sätetes ette nähakse, vahetavad lepinguosalised informatsiooni, võttes arvesse piiranguid, mis tulenevad ameti- ja ärisaladuse hoidmise nõuetest.

Artikkel 31

Ilma et see piiraks nende GATTiga seotud kohustuste täitmist, kohandavad liikmesriigid ja Palestiina omavalitsus järk-järgult kaubanduslikke riigimonopole nii, et 31. detsembriks 2001 kaupade hankimis- ja turustamistingimustes ei esineks enam diskrimineerimist liikmesriikide kodanike ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori palestiinlaste vahel. Ühiskomiteed informeeritakse selle eesmärgi rakendamiseks võetud meetmetest.

Artikkel 32

Riigi osalusega äriühingute ja nende ettevõtjate puhul, kellele on antud eri- või ainuõigused, tagab ühiskomitee, et 31. detsembriks 2001 ei kehtestata ega säilitata ühtki ühenduse ja Palestiina omavalitsuse vahelist kaubandust moonutavat meedet, mis oleks vastuolus lepinguosaliste huvidega. See säte ei takista nendele ettevõtjatele antud eriülesannete täitmist juriidiliselt ega faktiliselt.

Artikkel 33

1. Lepinguosalised annavad ja tagavad nõuetekohase ja tõhusa intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õiguste kaitse kooskõlas kõrgeimate rahvusvaheliste normidega, kaasa arvatud tõhusad vahendid selliste õiguste kaitsmiseks.

2. Lepinguosalised kontrollivad korrapäraselt käesoleva artikli rakendamist. Kui intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi vallas tekib kaubandustingimusi mõjutavaid raskusi, peetakse ühiskomitee raames kummagi lepinguosalise taotlusel viivitamata nõu, et leida vastastikku rahuldavad lahendused.

Artikkel 34

1. Lepinguosalised lepivad kokku riigihankelepingute vastastikuse ja järkjärgulise liberaliseerimise.

2. Ühiskomitee võtab vajalikud meetmed lõike 1 rakendamiseks.







III JAOTIS

MAJANDUSKOOSTÖÖ JA SOTSIAALNE ARENG

Artikkel 35

Eesmärgid

1. Lepinguosalised kohustuvad intensiivistama majanduskoostööd vastastikuste huvide ja käesoleva lepingu üldiste eesmärkide kohaselt.

2. Koostöö eesmärk on toetada Palestiina omavalitsuse enda jõupingutusi püsiva majandusliku ja sotsiaalse arengu saavutamiseks.

Artikkel 36

Reguleerimisala

1. Koostöös keskendutakse peamiselt sektoritele, mis kannatavad siseraskuste all või mida mõjutab Jordani Läänekalda ja Gaza sektori majanduse üldine liberaliseerimine ning eelkõige Jordani Läänekalda ja Gaza sektori ning ühenduse vahelise kaubanduse liberaliseerimine.

2. Koostöös keskendutakse ka valdkondadele, millega tõenäoliselt lähendatakse ühenduse ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori majandusharusid, eelkõige neid, mis aitavad kaasa püsiva kasvu ja tööhõive saavutamiseks.

3. Koostööga soodustatakse piirkonnasiseseks koostööks ettenähtud meetmete rakendamist.

4. Eri sektorite majanduskoostöö elluviimisel võetakse arvesse keskkonnakaitset ja ökoloogilise tasakaalu säilitamist, mis on nende sektorite seisukohast oluline.

5. Lepinguosalised võivad kokku leppida, et hõlmavad majanduskoostööga muid sektoreid, mis ei ole käesoleva jaotise sätetega reguleeritud.

Artikkel 37

Meetodid ja üksikasjalikud eeskirjad

Majanduskoostööd tehakse eelkõige:

a) lepinguosaliste korrapärase majandusdialoogi abil, mis käsitleb kõiki makromajanduspoliitika valdkondi, eelkõige eelarvepoliitikat, maksebilanssi ja rahapoliitikat;

b) korrapärase teabe- ja mõttevahetuse abil igas koostöösektoris, kaasa arvatud ametnike ja ekspertide kohtumised;

c) nõuannete, teadmiste ja koolituse edasiandmise abil;

d) ühistegevuse abil, nagu seminarid ja õpikojad;

e) tehnilise, haldus- ja õigusloomeabi kaudu;

f) ühisettevõtete soodustamise abil;

g) koostööinfo levitamise abil.

Artikkel 38

Tööstuskoostöö

Peaeesmärk on:

— toetada Palestiina omavalitsuse jõupingutusi kaasajastada ja mitmekesistada tööstust ning eelkõige luua erasektorile ja tööstusarengule soodus keskkond,

— edendada koostööd kahe lepinguosalise ettevõtjate vahel,

— edendada koostööd tööstuspoliitika, avatud majanduse konkurentsivõime ning tööstuse kaasajastamise ja arendamise alal,

— toetada tootmise, ekspordi ja välismaiste turustusvõimaluste mitmekesistamise poliitikat,

— edendada uurimis- ja arendustegevust, uuendusi ja tehnosiiret, kui sellest on kasu tööstusele,

— arendada ja tugevdada tööstuses vajatavaid inimressursse,

— võimaldada osalemist Palestiina tööstusele kasulikes riskikapitali rahastamisvahendites.

Artikkel 39

Investeeringute soodustamine ja investeerimistegevus

Koostöö eesmärk on luua soodsad ja stabiilsed tingimused Jordani Läänekaldale ja Gaza sektorisse investeerimiseks.

Koostöö toimub investeeringute soodustamisena. See tähendab järgmiste valdkondade arendamist:

— ühtlustatud ja lihtsustatud halduskord,

— ühisinvesteeringuvahendid, eelkõige mõlema lepinguosalise väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse investeerimiseks,

— infokanalid ja investeerimisvõimaluste kindlakstegemise vahendid,

— Jordani Läänekaldale ja Gaza sektorisse investeerimist soodustavad tingimused.

Koostööga võib samuti hõlmata nende projektide loomise ja rakendamise, millele on omane põhitehnoloogia tõhus omandamine ja kasutamine, standardite kasutamine, inimressursside arendamine (näiteks tehnoloogia ja juhtimise alal) ning töökohtade loomine.

Artikkel 40

Standardimine ja vastavushindamine

Koostöö eesmärk on vähendada standardimise ja sertifitseerimise erinevusi.

Praktikas toimub koostöö järgmistes vormides:

— ühenduse tehniliste eeskirjade ning Euroopa standardite ja vastavushindamise menetluste kasutamise edendamine,

— Palestiina sertifitseerimis- ja akrediteerimisasutuste vastavushindamise taseme tõstmine,

— vajaduse korral vastastikuse tunnustamiskorra arutamine,

— koostöö kvaliteedijuhtimise alal,

— intellektuaal-, isikliku ja kaubandusomandi õiguste kaitse ning standardimise ja kvaliteedistandardite kinnitamise struktuuride arendamine.

Artikkel 41

Seaduste ühtlustamine

Koostöö eesmärk on ühtlustada Palestiina Nõukogu õigusakte ühenduse õigusaktidega käesoleva lepinguga reguleeritud valdkondades.

Artikkel 42

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted

Koostöö eesmärk on luua väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete arengut soodustavad tingimused kohalikel ja eksporditurgudel muu hulgas järgmiste tegevuste abil:

— ettevõtjatevaheliste kontaktide soodustamine, eelkõige kasutades ühenduse võrgustikke ja vahendeid tööstuskoostöö ja partnerluse edendamiseks,

— investeerimissummade hõlpsam kättesaadavus,

— teabe- ja abiteenused,

— inimressursside suurendamine uuenduste stimuleerimiseks ning projektide ja äriplaanide loomiseks.

Artikkel 43

Finantsteenused

Koostöö eesmärk on parandada ja arendada finantsteenuseid.

Koostöö toimub järgmistes vormides:

— Palestiina finantssektori tugevdamine ja ümberkorraldamine,

— Palestiina panganduse, kindlustuse ja finantssektori muude osade raamatupidamis-, järelevalve- ja korraldussüsteemi parandamine.

Artikkel 44

Põllumajandus ja kalandus

Käesoleva rubriigi koostöö eesmärk on peamiselt vajaduse korral kaasajastada ja ümber korraldada põllumajandust ja kalandust.

See hõlmab infrastruktuuride ja seadmete kaasajastamist, pakendite, ladustamise ja turustusviiside väljatöötamist ning jaotuskanalite parandamist.

Koostöö suunatakse eelkõige järgmistele tegevusaladele:

— stabiilsete turgude arendamine,

— tootmise, ekspordi ja välismaiste turustusvõimaluste mitmekesistamise poliitika toetamine,

— toiduabist sõltuvuse vähendamine,

— keskkonnasõbraliku põllumajanduse ja kalanduse edendamine, võttes eelkõige arvesse vajadust kaitsta keskkonda ja kalandussektori ratsionaalset haldamist,

— tihedam koostöö vabatahtlikkuse alusel äriringkondade ning ameti- ja erialaorganisatsioonide vahel,

— tehniline abi ja koolitus,

— fütosanitaar- ja veterinaarstandardite ühtlustamine,

— maaelu ühtlustatud arendamine, kaasa arvatud põhiteenuste parandamine ja sellega seotud majandustegevuse arendamine,

— koostöö maapiirkondade vahel ning maapiirkondade arenguga seotud kogemuste ja oskusteabe vahetus.

Artikkel 45

Sotsiaalne areng

Lepinguosalised kinnitavad koos majanduse arenguga toimuva sotsiaalse arengu tähtsust. Nad asetavad eelisjärjekorda eelkõige sotsiaalsete põhiõiguste austamise.

Lepinguosalised seavad eelisjärjekorda meetmed, mille eesmärk on:

— naiste võrdsuse ja tasakaalustatud osalemise parandamine otsustamisprotsessis majandus- ja sotsiaalküsimustes, eelkõige hariduse ja meedia abil,

— pereplaneerimise ning emade ja laste kaitse arendamine,

— sotsiaalkaitsesüsteemi parandamine,

— tervishoiunõuete täitmise parandamine,

— elutingimuste parandamine ebasoodsamate piirkondade tihedalt asustatud aladel,

— inimõiguste ja demokraatia austamise edendamine, muu hulgas sotsiaalse ja ametialase dialoogi abil.

Artikkel 46

Transport

Koostöö eesmärgid on:

— abi teede, sadamate ja lennujaamade restruktureerimiseks ja kaasajastamiseks,

— reisijate- ja kaubaveoteenuste parandamine kahepoolsel ja piirkondlikul tasandil ja

— ühenduses valitsevatele tegevusstandarditele vastavate standardite loomine ja jõustamine.

Koostöö eelisvaldkonnad on:

— maanteetransport, kaasa arvatud transiidinõuete järkjärguline lihtsustamine,

— raudteede, sadamate ja lennujaamade korraldus, kaasa arvatud navigatsioonisüsteemid ja asjaomaste siseriiklike asutuste koostöö,

— üldise tähtsusega maanteede, raudteede, sadamate ja lennujaamade infrastruktuuride kaasajastamine,

— üleeuroopalised ühendusteed ja piirkondliku tähtsusega teed,

— tehniliste seadmete täiendamine, et need vastaksid ühenduse raudtee-/maanteetranspordi, konteinervedude ja ümberlaadimise standarditele.

Artikkel 47

Informatsiooni infrastruktuur ja telekommunikatsioon

Koostöö eesmärk on ergutada majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning arendada infoühiskonda.

Koostöö eelisvaldkonnad on:

— koostöö edendamine infoühiskonnale suunatud telekommunikatsioonipoliitika, võrkude ja infrastruktuuride arendamise alal,

— dialoogi arendamine infoühiskonnaga seotud küsimustes ning infovahetuse ja infovahetusega seotud seminaride ja konverentside korraldamise edendamine,

— infoühiskonnaga seotud uute telekommunikatsiooniteenuste ja -seadmete kasutuselevõtu ühisprojektide edendamine ja rakendamine,

— info- ja sidetehnoloogias standardimise, vastavuskatsete ja sertifitseerimisega seotud teabe vahetamise võimaldamine,

— telekommunikatsioonivõrkude ja telemaatiliste teenuste vastastikune sidumine ja koostalitlusvõime.

Artikkel 48

Energeetika

Energeetikas on koostöö eesmärk aidata Jordani Läänekaldal ja Gaza sektoril omandada tehnoloogiat ja infrastruktuure, mis on selle piirkonna arengule olulised, eriti pidades silmas sidemete tugevdamist Jordani Läänekalda ja Gaza sektori ning ühenduse majanduse vahel.

Koostöö eelisvaldkonnad on:

— taastuvate energiaallikate edendamine,

— energia säästmise ja efektiivsuse suurendamine,

— nende toimingute toetamine, mis on ette nähtud gaasi, nafta ja elektri edastamise ning sellega seotud rakendusuuringute, eriti ühenduse ja Palestiina ettevõtjaid ühendavate majandus- ja sotsiaalsektori andmevõrkude hõlbustamiseks,

— energiavõrkude kaasajastamise ja arendamise toetamine ning nende Euroopa Ühenduse võrkudega liitmise toetamine.

Artikkel 49

Teadus- ja tehnikakoostöö

Lepinguosalised püüavad edendada koostööd teaduse ja tehnoloogia arendamise alal.

Koostöö eesmärgid on:

a) soodustada püsisidemete loomist lepinguosaliste teadlaste vahel eelkõige järgmiste toimingute abil: — Palestiina institutsioonidele ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogia arendusprogrammides osalemise võimaldamine kooskõlas ühenduse eeskirjadega, mis reguleerivad ühendusse mittekuuluvate riikide osalemist nendes programmides, — Palestiina osalemine detsentraliseeritud koostöö võrkudes, — samasuunalise koostoime edendamine koolituses ja teaduses;

b) parandada Palestiina teadussuutlikkust;

c) stimuleerida tehnoloogilisi uuendusi ning uue tehnoloogia ja oskusteabe siiret;

d) soodustada igasugust tegevust, mille eesmärk on kindlustada samasuunaline koostoime piirkondlikul tasandil.

Artikkel 50

Keskkond

Koostöö eesmärgid on takistada keskkonna seisundi halvenemist, kontrollida saastamist, kaitsta inimeste tervist ja tagada loodusressursside ratsionaalne kasutamine, pidades silmas säästva arengu edendamist.

Koostöös pannakse põhirõhk järgmistele valdkondadele: kõrbestumine, veeressursside majandamine, sooldumine, põllumajanduse mõju pinnasele ja vee kvaliteedile, energia asjakohane kasutamine, tööstusarengu üldine mõju ja eelkõige tööstusettevõtete ohutus, jäätmekäitlus, tundlike piirkondade ühtne haldamine, merevee kvaliteet, meresaaste kontrollimine ja vältimine ning keskkonnalane koolitus ja keskkonnateadlikkus.

Koostööd edendatakse, kasutades keskkonnajuhtimissüsteemi, keskkonna järelevalvemeetodite ja seire nüüdisaegseid vahendeid, kaasa arvatud keskkonnaalased infosüsteemid ja keskkonnamõju hindamine.

Artikkel 51

Turism

Koostöö eelisvaldkonnad on:

— turismiinvesteeringute edendamine,

— turismitööstusega seotud teadmiste parandamine ja turismi mõjutava poliitika suurema järjepidevuse tagamine,

— turismi hooajalise jaotumise edendamine,

— koostöö edendamine naaberriikide piirkondade ja linnade vahel,

— kultuuripärandi tähtsuse esiletoomine turisminduses,

— turismi konkurentsivõime tõstmine, toetades ametioskuste suurendamist, millega tagatakse turismi tasakaalustatud ja pidev areng.

Artikkel 52

Tollikoostöö

Tollikoostöö eesmärk on tagada, et järgitakse kaubandussätteid ja tagatakse aus kaubavahetus.

See võiks hõlmata järgmisi koostööliike:

— teabevahetuse ja koolitusplaanide eri vormid,

— kaupade tollivormistusega seotud kontrolli ja protseduuride lihtsustamine,

— ühtse haldusdokumendi ning ühenduse ja Palestiina omavalitsuse transiidikorda siduva süsteemi kasutuselevõtmine,

— ühenduse ekspertide pakutav tehniline abi.

Ilma et see piiraks muid käesoleva lepinguga ettenähtud koostöövorme, annavad lepinguosaliste haldusasutused tolliküsimustes üksteisele vastastikust abi.

Artikkel 53

Statistikaalane koostöö

Selle valdkonna koostöö peamine eesmärk on tagada välismajanduse, rahanduse ja maksebilansi, elanikkonna, migratsiooni, transpordi ja side ning üldiselt kõiki neid valdkondi käsitlevate statistiliste andmete võrreldavus ja kasulikkus, mis kuuluvad käesoleva lepingu reguleerimisalasse ja sobivad statistika koostamiseks.

Artikkel 54

Koostöö majanduspoliitikas

Koostöö eesmärgid on:

— teabevahetus makromajandusliku olukorra, väljavaadete ja arengu strateegiliste kavade kohta,

— vastastikku kasulike majandusküsimuste ühine analüüs,

— Jordani Läänekalda ja Gaza sektori ning ühenduse majandusasjatundjate ja poliitiliste otsuste tegijate koostöö soodustamine.

Artikkel 55

Piirkondlik koostöö

Lepinguosalised soodustavad tegevust, millega arendatakse Palestiina omavalitsuse ja muude Vahemere piirkonna partnerite koostööd tehnilise abi kaudu, mis on osa eri valdkondades rakendatavast majanduskoostööst.

See koostöö on märkimisväärne osa kogu piirkonna kui terviku arendamisele suunatud ühenduse toetusest.

Eelisolukorras on tegevused, mille eesmärk on:

— piirkonnasisese kaubanduse soodustamine,

— keskkonnaalase piirkondliku koostöö arendamine,

— piirkonna majandusarenguks vajaliku side infrastruktuuri edendamine,

— naaberriikide noorte koostöö arengu tugevdamine.

Lisaks sellele tugevdavad lepinguosalised koostööd regionaalarengu ja maakorralduse alal.

Sel eesmärgil võib võtta järgmisi meetmeid:

— piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ühistegevus majandusarengu alal ja

— teabe ja kogemuste vahetamise süsteemide väljatöötamine.







IV JAOTIS

KOOSTÖÖ AUDIOVISUAAL- JA KULTUURIKÜSIMUSTES NING INFORMATSIOONI JA SIDE ALAL

Artikkel 56

Lepinguosalised edendavad koostööd audiovisuaalsektoris vastastikuse kasu kohaselt. Lepinguosalised otsivad võimalusi, mille abil Palestiina omavalitsus võib osaleda ühenduse algatustes selles sektoris, mis teeb võimalikuks koostöö niisugustes valdkondades nagu ühistootmine, koolitus, arendamine ja levitamine.

Artikkel 57

Lepinguosalised edendavad kultuurikoostööd. Koostöövaldkonnad võivad hõlmata ühenduse tegevust eelkõige valdkondades, mis on seotud tõlkimise, kunstiteoste ja kunstnike vahetuse, ajaloo- ja kultuurimälestiste ning paikade kaitsmise ja taastamise, kultuuritöötajate koolituse, Euroopa-teemaliste kultuuriürituste korraldamise, vastastikuse teadlikkuse tõstmise ja tähtsate kultuuriürituste kohta teabe levitamisega.

Artikkel 58

Lepinguosalised kohustuvad kindlaks tegema, kuidas oluliselt parandada hariduse ja kutseõppe olukorda. Selleks pööratakse erilist tähelepanu naiste koolitusvõimalustele, kaasa arvatud tehnilised kursused, kõrgharidus ja kutseõpe.

Avaliku ja erasektori kõrgemate ametnike kutseoskuste arendamiseks tihendavad lepinguosalised koostööd hariduse ja kutseõppe alal ning ülikoolide ja ettevõtjate vahel.

Noorte kujunemist demokraatliku kodanikuühiskonna aktiivseteks liikmeteks tuleks aktiivselt soodustada. Seetõttu tuleks toetada ja arendada noorte koostööd, kaasa arvatud noortöötajate ja noortejuhtide koolitamine, noortevahetused ja vabatahtlik teenistus.

Erilist tähelepanu pööratakse toimingutele ja programmidele, mis võimaldavad püsisidemete (näiteks MED-CAMPUS) loomist ühenduse ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori eriasutuste vahel ning mille kaudu edendatakse kogemuste ja tehniliste vahendite vahetust.

Artikkel 59

Lepinguosalised edendavad vastastikku kasulikku tegevust informatsiooni ja side alal.

Artikkel 60

Koostööd tehakse eelkõige järgmiste tegevuste abil:

a) korrapärane lepinguosaliste vaheline dialoog;

b) korrapärane teabe ja ideede vahetus igas koostöösektoris, kaasa arvatud ametnike ja ekspertide kohtumised;

c) soovituste ja kogemuste edastamine ning noorte akadeemiliste palestiinlaste koolitamine;

d) ühistegevus, nagu seminarid ja õpikojad;

e) tehniline, haldus- ja õigusloomeabi;

f) koostööalase informatsiooni levitamine.







V JAOTIS

RAHANDUSALANE KOOSTÖÖ

Artikkel 61

Käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks võib Palestiina omavalitsus kasutada terviklikku finantskoostöö raamistikku kooskõlas asjakohaste menetluste ja vajalike rahaliste vahenditega.

Lepinguosalised lepivad kokku kõnealuste menetluste osas, kasutades kõige asjakohasemaid vahendeid pärast käesoleva lepingu jõustumist.

Rahanduskoostöös keskendutakse järgmistele tegevustele:

— reageerimine vabakaubanduspiirkonna astmelisest rajamisest Jordani Läänekaldale ja Gaza sektorile põhjustatud majandusliku mõju tagajärgedele, eelkõige moderniseerides tööstust ja muutes selle struktuuri,

— kaubandusinstitutsioonid, mis edendavad kaubandussidemeid välisturgudega,

— sotsiaalsektoris rakendatava poliitikaga kaasnevad meetmed,

— sotsiaalse ja majandusliku infrastruktuuri parandamine,

— erainvesteeringute ja töökohtade loomisega seotud tegevuse soodustamine tootmissektorites,

— majanduse ajakohastamiseks ettenähtud reformide edendamine,

— teenused,

— linna- ja maapiirkondade arendamine,

— keskkond,

— Palestiina riigihalduse nõuetekohaseks toimimiseks ning demokraatia ja inimõiguste edendamiseks vajalike institutsioonide loomine ja parendamine.

Artikkel 62

Koordineeritud lähenemisviisi kasutuselevõtmise tagamiseks erandlike makromajanduslike ja rahandusprobleemide puhul, mis võivad tekkida käesoleva lepingu rakendamise tagajärjel, peavad lepinguosalised III jaotises ettenähtud korrapärast majandusdialoogi, et pöörata erilist tähelepanu kaubanduse ja finantsvoogude kontrollimisele lepinguosaliste vahelistes suhetes.







VI JAGU

INSTITUTSIOONILISED, ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 63

1. Luuakse Euroopa Ühenduse ja Palestiina omavalitsuse kaubanduse ja koostöö ühiskomitee, käesolevas lepingus „ühiskomitee”. Komiteel on volitused teha otsuseid käesolevas lepingus ettenähtud juhtudel ja muudel juhtudel, mis on vajalikud käesolevas lepingus ettenähtud eesmärkide saavutamiseks.

Tehtud otsused on siduvad lepinguosalistele, kes võtavad nende rakendamiseks vajalikke meetmeid.

2. Ühiskomitee võib samuti teha mis tahes otsuseid, anda soovitusi või esitada arvamusi, mida ta peab soovitavaks ühiste eesmärkide saavutamiseks ning käesoleva lepingu tõrgeteta toimimiseks.

3. Ühiskomitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 64

1. Ühiskomitee koosneb ühenduse ja Palestiina omavalitsuse esindajatest.

2. Ühiskomitee tegutseb ühenduse ja Palestiina omavalitsuse vahelise kokkuleppe alusel.

Artikkel 65

1. Ühiskomitee eesistujaks on vaheldumisi ühendus ja Palestiina omavalitsus töökorras sätestatu kohaselt.

2. Ühiskomitee tuleb kokku vähemalt üks kord aastas ja vajaduse korral eesistuja algatusel.

Artikkel 66

1. Ühiskomitee võib vastu võtta otsuse mis tahes komitee loomise kohta, mis abistaks teda ülesannete täitmisel.

2. Ühiskomitee otsustab, missugune on nende komiteede koosseis ja ülesanded ning kuidas nad töötavad.

Artikkel 67

1. Kumbki lepinguosaline võib suunata ühiskomiteele vaidlusi, mis on seotud käesoleva lepingu kohaldamise või tõlgendamisega.

2. Ühiskomitee võib vaidluse lahendada oma otsusega.

3. Lepinguosalised peavad võtma meetmeid lõikes 2 nimetatud otsuse täitmiseks.

4. Kui vaidlust ei ole võimalik lahendada lõike 2 kohaselt, võib ükskõik kumb lepinguosaline teatada teisele vahekohtuniku määramisest; sel juhul peab teine lepinguosaline määrama kahe kuu jooksul teise vahekohtuniku.

Ühiskomitee määrab kolmanda vahekohtuniku.

Vahekohtunike otsused tehakse häälteenamusega.

Kumbki vaidluspool peab võtma meetmeid, mis on vajalikud vahekohtunike otsuse täitmiseks.

Artikkel 68

Mitte miski käesolevas lepingus ei takista lepinguosalisel võtta meetmeid:

a) mida ta peab vajalikuks, et vältida tema oluliste julgeolekuhuvidega vastuolus oleva informatsiooni avalikustamist;

b) mis on seotud relvade, laskemoona või sõjatarvikute tootmise või nendega kauplemisega või kaitsevajadusteks asendamatu teadus- või arendustöö või tootmisega, tingimusel et need meetmed ei halvenda konkurentsitingimusi selliste toodete suhtes, mis ei ole eriomaselt sõjalise otstarbega;

c) mida ta peab enda julgeoleku seisukohalt vajalikuks korrakaitset mõjutavate tõsiste siseriiklike rahutuste, sõja või sõjaohtu kujutavate tõsiste rahvusvaheliste pingete korral või selleks, et täita oma kohustusi, mis ta on endale võtnud rahu ja rahvusvahelise julgeoleku säilitamiseks.

Artikkel 69

Käesoleva lepinguga reguleeritud valdkondades ja ilma et see piiraks lepingus sisalduvate erisätete kohaldamist:

— ei põhjusta meetmed, mida Palestiina omavalitsus rakendab ühenduse suhtes, diskrimineerimist liikmesriikide, nende kodanike ega nende äriühingute või ettevõtjate vahel,

— ei põhjusta meetmed, mida ühendus rakendab Palestiina omavalitsuse suhtes, diskrimineerimist Jordani Läänekalda ning Gaza sektori Palestiina elanikkonna, äriühingute või ettevõtete vahel.

Artikkel 70

1. Lepinguosalised võtavad kõik üld- või erimeetmed, mida on vaja nende käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks. Nad hoolitsevad käesolevas lepingus sätestatud eesmärkide saavutamise eest.

2. Kui üks lepinguosalistest leiab, et teine lepinguosaline ei ole täitnud käesoleva lepingu järgset kohustust, võib ta võtta asjakohaseid meetmeid. Enne nende võtmist, välja arvatud eriti pakilistel juhtudel, esitab ta ühiskomiteele kogu asjakohase teabe, mida on vaja olukorra põhjalikuks uurimiseks, et leida lepinguosalistele vastuvõetav lahendus.

Meetmete väljavalimisel tuleb esmatähtsaks pidada neid, mis segavad käesoleva lepingu toimimist kõige vähem. Nendest meetmetest teavitatakse viivitamata ühiskomiteed ja teise lepinguosalise taotlusel arutatakse neid meetmeid ühiskomitees.

Artikkel 71

Lisad 1–3 ja protokollid 1–3 moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa.

Deklaratsioonid on esitatud lõppaktis, mis moodustab käesoleva lepingu lahutamatu osa.

Artikkel 72

Käesoleva lepingu kohaldamisel on „lepinguosalised” Palestiina omavalitsuse nimel toimiv Palestiina Vabastusorganisatsioon (PVO) ja ühendus, kes tegutsevad oma volituste kohaselt.

Artikkel 73

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut selles asutamislepingus sätestatud tingimustel, ning teiselt poolt Jordani Läänekalda ja Gaza sektori territooriumi suhtes.

Artikkel 74

Käesolev leping, mis on koostatud kahes eksemplaris hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome, taani ja araabia keeles ning mille tekstid on võrdselt autentsed, antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati.

Artikkel 75

1. Lepinguosalised kiidavad käesoleva lepingu heaks oma menetluste kohaselt.

Käesolev leping jõustub esimese kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil lepinguosalised teatavad teineteisele, et esimeses lõigus nimetatud menetlused on lõpule viidud.

2. Läbirääkimisi Euroopa Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks alustatakse hiljemalt 4. mail 1999. aastal. Selle lepingu sõlmimiseni jääb jõusse käesolev leping, millesse võib teha lepinguosaliste poolt kokkulepitud muudatusi.

3. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu denonsseerida, teatades sellest teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse kuue kuu möödumisel sellise teatamise kuupäevast.

Hecho en Bruselas, el veinticuatro de febrero de mil novecientos noventa y siete.

Udfærdiget i Bruxelles den fireogtyvende februar nitten hundrede og syv og halvfems.

Geschehen zu Brüssel am vierundzwanzigsten Februar neunzehnhundertsiebenundneunzig.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι τέσσερις Φεβρουαρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα επτά.

Done at Brussels on the twenty-fourth day of February in the year one thousand nine hundred and ninety-seven.

Fait à Bruxelles, le vingt-quatre février mil neuf cent quatre-vingt-dix-sept.

Fatto a Bruxelles, addì ventiquattro febbraio millenovecentonovantasette.

Gedaan te Brussel, de vierentwintigste februari negentienhonderd zevenennegentig.

Feito em Bruxelas, em vinte e quatro de Fevereiro de mil novecentos e noventa e sete.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäneljäntenä päivänä helmikuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäseitsemän.

Som skedde i Bryssel jden tjugofjärde februari nittonhundranittiosju.

Por la Comunidad Europea

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Voor de Europese Gemeenschap

Pela Comunidade Europeia

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Lisade loetelu







Lisa 1. Artikli 7 lõikes 1 nimetatud tooted Lisa 2. Artikli 7 lõikes 2 nimetatud tooted Lisa 3. Artikli 8 lõikes 2 nimetatud tooted

LISA 1

ARTIKLI 7 LÕIKES 1 NIMETATUD TOOTED







CN-kood Toote kirjeldus 0403 Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor (kondenseeritud või kondenseerimata, suhkru- või muu magusaine-, aromatiseerivate ainete, puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga või ilma): 0403 10 51 – 0403 10 99 Jogurt, lõhna- ja maitselisanditega või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga 0403 90 71 – 0403 90 99 Muud, lõhna- ja maitselisanditega või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga 0710 40 00 Suhkrumais (kuumtöötlemata või aurutatud või vees keedetud), külmutatud 0711 90 30 Suhkrumais, lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud (nt gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlivees vm konserveerivas lahuses), ei ole kõlblik kohe tarvitamiseks ex1517 Margariin; toidusegud ja tooted taimsetest ja loomsetest rasvadest, õlidest või käesolevasse kaubarühma kuuluvate mitmesuguste rasvade ja õlide fraktsioonidest, v.a need, mis on valmistatud toidurasvadest ja -õlidest ning nende fraktsioonidest rubriiginumbriga 1516: 1517 10 10 Margariin, v.a vedel margariin, mis sisaldab piimarasva üle 10, kuid mitte üle 15 massiprotsendi 1517 90 10 Muud, piimarasvasisaldusega üle 10, kuid mitte üle 15 massiprotsendi ex1704 Suhkrumaiustused (sh valge šokolaad), mis ei sisalda kakaod; välja arvatud lagritsaekstrakt, mis sisaldab üle 10 massiprotsendi sahharoosi, kuid ei sisalda muid lisaaineid, mis kuuluvad CN-koodi 1704 90 10 alla 1806 Šokolaad ja muud kakaod sisaldavad toidupreparaadid ex1901 Linnaseekstrakt; püüli- ja lihtjahu-, tärklise- ja linnaseekstraktitooted, mis ei sisalda kakaopulbrit või sisaldavad seda alla 50 massiprotsendi, mujal nimetamata; rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest toodetest valmistatud tooted, mis ei sisalda kakaopulbrit või sisaldavad seda alla 10 massiprotsendi, mujal nimetamata, välja arvatud CN-koodi 1901 90 91 alla kuuluvad toiduained ex1902 Makarontooted, v.a täidisega makarontooted CN-koodiga1902 20 10 ja 1902 20 30 ; kuskuss, valmistoiduna või mitte 1903 Tapiokk ja selle tärklisest asendajad, helveste, terade, kruupide, sõelmetena vms kujul 1904 Teravilja või teraviljasaaduste paisutamise või röstimise teel valmistatud toiduained (näiteks maisihelbed); eelküpsetatud või muul viisil teradena valmistatud teravili, v.a mais 1905 Leiva-, saia- ja kondiitritooted (koogid, küpsised jne), kakaosisaldusega või ilma; armulaualeib, tühjad ravimikapslid, pitserleib, riispaber jms 2001 90 30 Suhkrumais (Zea mays var . saccharata), valmistatud või konserveeritud äädika või äädikhappega 2001 90 40 Jamss, maguskartul jms taimede söödavad osad, mis sisaldavad tärklist üle 5 massiprotsendi, valmistatud või konserveeritud äädika või äädikhappega 2004 10 91 Kartul püülina, jahuna või helvestena, valmistatud või konserveeritud äädika või äädikhappeta, külmutatud 2004 90 10 Suhkrumais (Zea mays var . saccharata) valmistatud või konserveeritud äädika või äädikhappeta, külmutatud 2005 20 10 Kartul püülina, jahuna või helvestena, valmistatud või konserveeritud äädika või äädikhappeta, külmutamata 2005 80 00 Suhkrumais (Zea mays var . saccharata), valmistatud või konserveeritud äädika või äädikhappeta, külmutamata 2008 92 45 Müsli tüüpi tooted röstimata teraviljahelvestest 2008 99 85 Mais, v.a suhkrumais (Zea mays var. saccharata), muul viisil valmistatud või hoidistatud, ilma piirituse- ja suhkrulisandita 2008 99 91 Jamss, maguskartul jms taimede söödavad osad, mis sisaldavad tärklist üle 5 massiprotsendi, muul viisil valmistatud või hoidistatud, ilma piirituse- ja suhkrulisandita 2101 10 98 Tooted kohvist 2101 20 98 Tooted teest või matest 2101 30 19 Röstitud kohviasendajad, v.a röstitud sigurid 2101 30 99 Röstitud kohviasendajate (v.a röstitud sigurite) ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid 2102 10 31 –2102 10 39 Pagaripärmid ex2103 Kastmed ning pooltooted nende valmistamiseks — Majonees 2105 Jäätis, kakaoga või ilma ex2106 Toiduainetööstuse tooted, mujal määratlemata või nimetamata, v.a need, mille CN-kood on 2106 10 20 ja 2106 90 92 , ja v.a lõhna-, maitse- või värvilisandiga suhkrusiirupid 22029091 22029095 22029099 Alkoholivabad joogid, v.a puuvilja- ja taimemahlad CN-koodiga 2009 , mis sisaldavad CN-koodiga 0401 –0404 hõlmatud tooteid ja CN-koodiga 0401 –0404 hõlmatud toodetest saadud rasva 2905 43 00 Mannitool 2905 44 D-glütsitool (sorbitool) ex3505 10 Dekstriinid jm modifitseeritud tärklised, v.a esterdatud ja eeterdatud tärklised, mille CN-kood on 3505 10 50 3505 20 Tärkliste, dekstriinide vm modifitseeritud tärkliste alusel valmistatud liimid 3809 10 Viimistlusained, värvimise kiirendajad ja värvifiksaatorid ning muud tekstiili-, paberi-, naha- jms tööstuses kasutatavad mujal nimetamata tooted ja preparaadid (nt apretid ja peitsid): 3823 60 Sorbitool, mis ei kuulu CN-koodi 2905 44 alla

LISA 2

ARTIKLI 7 LÕIKES 2 NIMETATUD TOOTED







CN-kood Toote kirjeldus 1902 Makarontooted ja kuskuss: A — kõvanisust B — muud 1905 10 Kuivikleivad 1905 20 90 Piparkoogid jms, mitte diabeetikutele: A — sisaldavad üle 15 massiprotsendi muud teraviljajahu kui nisujahu võrreldes jahu kogusisaldusega B — muud ex 3000 A Vahvlid ja armulaualeib A1 — täidiseta, kaetud või mitte A1a — sisaldavad üle 15 massiprotsendi muud teraviljajahu kui nisujahu võrreldes jahu kogusisaldusega A1b — muud A2 — muud A2a — sisaldavad üle 1,5 % piimarasva või üle 2,5 % piimavalke A2b — muud 1905 40 10 Kuivikud suhkru-, mee-, muu magusaine-, muna-, rasva-, juustu-, puuvilja-, kakao- jms lisandiga: A — sisaldavad üle 15 massiprotsendi muud teraviljajahu kui nisujahu võrreldes jahu kogusisaldusega B — muud 1905 ex 30 00 ) + 9019 B Muud pagaritooted suhkru-, mee-, muu magusaine-, muna-, rasva-, juustu-, puuvilja-, kakao- jms lisandiga: B1 — munalisandiga üle 2,5 massiprotsendi B2 — kuivatatud puuvilja- või pähklilisandiga: B2a — sisaldavad üle 1,5 % piimarasva või üle 2,5 % piimavalke; vt V lisa B2b — muud B3 — sisaldavad kuni 10 massiprotsenti suhkrulisandit ja ei sisalda muna-, kuivatatud puuvilja- või pähklilisandit

LISA 3

ARTIKLI 8 LÕIKES 2 NIMETATUD TOOTED







CN-kood Toote kirjeldus 1704 90 39 /05 Kommid ja pulgakommid 1806 32 00 /2 Šokolaad 1905 90 90 /7 Küpsised ja vahvlid 2005 20 90 /6 Krõpsud ja näksid 6208 51 00 /2 Froteest vannimantlid 6302 60 00 Käterätikud

Protokollide loetelu







Protokoll nr 1. milles käsitletakse Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärit põllumajandustoodete, töödeldud põllumajandustoodete, kala ja kalandustoodete Euroopa Liitu importimise ajutist korda Protokoll nr 2. milles käsitletakse Euroopa Liidust pärit põllumajandustoodete, töödeldud põllumajandustoodete, kala ja kalandustoodete Jordani Läänekaldale ja Gaza sektorisse importimise korda Protokoll nr 3. mis käsitleb mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö meetodeid

▼M3

PROTOKOLL nr 1,

milles käsitletakse Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärit põllumajandustoodete, töödeldud põllumajandustoodete, kala ja kalandustoodete Euroopa Liitu importimise ajutist korda







1. 2011. aastal allkirjastatud Euroopa Liidu ja Palestiina omavalitsuse vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (milles käsitletakse põllumajandustoodete, töödeldud põllumajandustoodete, kala ja kalandustoodete kaubanduse edasist liberaliseerimist ning millega muudetakse käesolevat lepingut) punkti C punkti 1 alapunkti a kohaselt tühistatakse ajutiselt tollimaksud ja samaväärse toimega maksud (sealhulgas nende põllumajanduskomponent), mida kohaldatakse Euroopa Liitu imporditavate ning Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärit toodete suhtes, mis on loetletud kombineeritud nomenklatuuri (CN) gruppides 1–24, Palestiina omavalitsuse tollitariifistikus ning GATT põllumajanduslepingu I lisa punkti 1 alapunktis ii, välja arvatud CN-koodi 1702 11 00 alla kuuluva keemiliselt puhta laktoosi suhtes ning CN-koodi ex 1702 30 50 ja ex 1702 30 90 alla kuuluva glükoosi ja glükoosisiirupi suhtes, mille kuivaine glükoosisisaldus on vähemalt 99 % massist, mis on hõlmatud 1. peatükiga.

2. Olenemata käesoleva protokolli punktis 1 sätestatud tingimustest kohaldatakse nende toodete puhul, mille suhtes vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 ( 1 ) artiklile 140a kohaldatakse hinda piiril ning nähakse ühise tollitariifistikuga ette väärtuseline ja koguseline tollimaks, tollimaksude tühistamist üksnes tollimaksu väärtuselise osa suhtes.

▼M1

PROTOKOLLI nr 1 LISA







CN-kood (1) Kirjeldus (2) Enamsoodustusrežiimi tollimaksu vähendamine (%) (3) Tariifikvoot (tonnides, kui pole märgitud teisiti) Enamsoodustusrežiimi tollimaksu vähendamine kehtivaid või lubatud tariifikvoote ületava määrani (3) (%) Individuaalkvoot (tonnides, kui pole märgitud teisiti) Erisätted a b c d e 0409 00 00 Naturaalne mesi 100 500 0 punkt 4 – aastane suurenemine 250 t ex 0603 10 Lõikelilled ja lillepungad, värsked 100 2 000 0 punkt 4 – aastane suurenemine 250 t 0702 00 00 Tomatid, värsked või jahutatud, 1. detsembrist 31. märtsini 100 60 2 000 ex 0703 10 Sibul, värske või jahutatud, 15. veebruarist 15. maini 100 60 0709 30 00 Baklažaan, värske või jahutatud, 15. jaanuarist 30. aprillini 100 60 3 000 ex 0709 60 Perekonda Capsicum või Pimenta kuuluvate taimede viljad, värsked või jahutatud: 0709 60 10 Magus ja mahe paprika 100 40 1 000 0709 60 99 Muud 100 80 0709 90 70 Kabatšokk, värske või jahutatud, 1. detsembrist veebruari lõpuni 100 60 300 ex 0709 90 90 Liigi Muscari comosum sibulad, värsked või jahutatud, 15. veebruarist 15. maini 100 60 0710 80 59 Perekonda Capsicum või Pimenta kuuluvate taimede viljad, v.a magus ja mahe paprika, toored või eelnevalt aurutatud või keedetud, külmutatud 100 80 0711 90 10 Perekonda Capsicum või Pimenta kuuluvate taimede viljad, v.a magus ja mahe paprika, lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud, kuid sellises olekus kohe tarbimiseks kõlbmatud 100 80 0712 31 00 0712 32 00 0712 33 00 0712 39 00 Seened, kõrvtarrikud (Auricularia spp.), kõhrikud (Tremella spp.) ja trühvlid, kuivatatud 100 500 0 ex 0805 10 Apelsinid, värsked 100 60 25 000 ex 0805 20 Mandariinid (k.a tangeriinid ja satsumad); klementiinid, vilkingid jms tsitrushübriidid, värsked 100 60 500 0805 40 00 Greipfruudid 100 80 ex 0805 50 10 Sidrunid (Citrus limon, Citrus limonum), värsked 100 40 800 0806 10 10 Värsked lauaviinamarjad, 1. veebruarist 14. juulini 100 1 000 0 punkt 4 – aastane suurenemine 500 t 0807 19 00 Melonid (v.a arbuusid), värsked, 1. novembrist 31. maini 100 50 10 000 0810 10 00 Värsked maasikad, 1. novembrist 31. märtsini 100 2 000 0 punkt 4 – aastane suurenemine 500 t 0812 90 20 Apelsinid, lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud, kuid sellises olekus kohe tarbimiseks kõlbmatud 100 80 0904 20 30 Perekonda Capscium või Pimenta kuuluvate taimede viljad, v.a magus ja mahe paprika, kuivatatud, purustamata ja jahvatamata 100 80 1509 10 Neitsioliiviõli 100 2 000 0 punkt 4 – aastane suurenemine 500 t 2001 90 20 Perekonda Capsicum kuuluvate taimede viljad, v.a magus ja mahe paprika ning piment, toiduks valmistatud või konserveeritud äädika või äädikhappega 100 80 2005 90 10 Perekonda Capsicum kuuluvate taimede viljad, v.a magus ja mahe paprika ning piment, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutamata 100 80 ( 1 ) CN-koodid määruse (EÜ) nr 1789/2003 (ELT L 281, 30.10.2003, lk 1) kohaselt. ( 2 ) Ilma et see piiraks koondnomenklatuuri tõlgendamiseeskirjade kohaldamist, on toodete kirjeldus ainult soovituslik ning soodusrežiim on käesoleva lisa tähenduses kindlaks määratud CN-koodide raames. Kui CN-koodil on eesliide „ex”, tuleb soodusrežiim kindlaks määrata nii CN-koodi kui vastava kirjelduse kohaldamisega. ( 3 ) Maksuvähendust kohaldatakse ainult väärtuseliste tollimaksude suhtes. Koodi 1509 10 alla kuuluvate toodete puhul kehtib tollimaksu vähendamine koguselise tollimaksu kohta.

▼M3

PROTOKOLL nr 2,

milles käsitletakse Euroopa Liidust pärit põllumajandustoodete, töödeldud põllumajandustoodete, kala ja kalandustoodete Jordani Läänekaldale ja Gaza sektorisse importimise korda







1. Lisades loetletud, Euroopa Liidust pärit põllumajandustooteid lubatakse Jordani Läänekaldale ja Gaza sektorisse importida käesolevas protokollis ja selle lisades toodud tingimustel.

2. Impordilt võetavad imporditollimaksud kaotatakse või vähendatakse veerus a märgitud tasemeni veerus b loetletud aastase tollitariifi kvoodi piires ning vastavalt veerus c sätestatud erisätetele.

3. Kvoote ületavate imporditavate koguste suhtes kohaldatakse kolmandate riikide suhtes kohaldatavaid üldisi tollimakse vastavalt veerus c toodud erisätetele.

4. Esimesel kohaldamisaastal arvutatakse tariifikvootide ja individuaalkvootide mahud põhimahtude põhjal pro rata, võttes arvesse käesoleva protokolli jõustumisele eelnenud aega.

PROTOKOLLI nr 2 1. LISA







CN-kood Kirjeldus Tollimaks (%) Tariifikvoot (tonnides, kui ei ole osutatud teisiti) Erisätted a b c 0102 90 71 Elusveised massiga üle 300 kg, tapaloomad, v.a mullikad ja lehmad 0 300 0202 30 90 Kondita veiseliha, v.a eesveerandid, komplekteeruvad ees- ja tagaveerandid, õlatükid, abaluuga turjatükid ja rinnatükid, külmutatud 0 200 0206 22 00 Söödav veisemaks, külmutatud 0 100 0406 Juust ja kohupiim 0 200 0407 00 19 Kodulindude munad inkubeerimiseks, v.a kalkuni- ja hanemunad 0 120 000 tükki 1101 00 15 Püülijahu harilikust nisust ja speltanisust 0 13 000 2309 90 99 Muud loomasöödana kasutatavad tooted 2 100

PROTOKOLLI nr 2 2. LISA







EUROOPA – VAHEMERE PIIRKONNA AJUTISE ASSOTSIATSIOONILEPINGU ARTIKLI 7 LÕIKES 2 OSUTATUD TOOTED CN-kood Kirjeldus 1902 Pastatooted ja kuskuss: A — kõvast nisust B — muud 1905 10 Kuivikleivad 1905 20 90 Piparkoogid jms, mis ei ole ette nähtud diabeetikutele: A — milles sisalduva jahu kogumassist vähemalt 15 % moodustab muust teraviljast kui nisust saadud jahu B — muud ex 1905 32 A Vahvlid Al — täidiseta, kaetud või katmata Ala — milles sisalduva jahu kogumassist vähemalt 15 % moodustab muust teraviljast kui nisust saadud jahu Alb — muud A2 — muud A2a — sisaldavad piimarasva vähemalt 1,5 % või piimaproteiine vähemalt 2,5 % A2b — muud 1905 40 10 Kuivikud, mis sisaldavad suhkrut, mett, muid magusaineid, mune, rasva, juustu, marju või puuvilju, kakaod või muud samalaadset A — milles sisalduva jahu kogumassist vähemalt 15 % moodustab muust teraviljast kui nisust saadud jahu B — muud 1905 ex 31 B + ex 90 Muud pagaritooted, mis sisaldavad suhkrut, mett, muid magusaineid, mune, rasva, juustu, marju või puuvilju, kakaod või muud samalaadset: Bl — mis sisaldavad mune vähemalt 2,5 % massist B2 — kuivatatud puuvilja või pähklilisandiga: B2a — mis sisaldavad piimarasva vähemalt 1,5 % ja piimaproteiine vähemalt 2,5 %; vt V lisa B2b — muud ВЗ — mis sisaldavad suhkrut kuni 10 % ega sisalda mune, kuivatatud puuvilju või pähkleid

▼M6

PROTOKOLL Nr 3,

MILLES KÄSITLETAKSE MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED“ MÄÄRATLUST JA HALDUSKOOSTÖÖ MEETODEID







Artikkel 1

Kohaldatavad päritolureeglid

1. Euroopa Liidu Teatajas , I liidet ja II liite asjakohaseid sätteid. Lepingu rakendamisel kohaldatakse Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni ( 2 ) (edaspidi „konventsioon“), nagu seda on viimati muudetud ja mis on avaldatud, I liidet ja II liite asjakohaseid sätteid.

2. Konventsiooni I liites ja II liite asjakohastes sätetes sisalduvaid viiteid asjaomasele lepingule käsitatakse viidetena lepingule.

Artikkel 2

Alternatiivsed kohaldatavad päritolureeglid

1. Olenemata käesoleva protokolli artiklist 1 käsitatakse lepingu rakendamisel tooteid, mis on sooduskohtlemist võimaldava päritoluga vastavalt käesoleva protokolli A liites sätestatud alternatiivselt kohaldatavatele päritolureeglitele („üleminekusätted“), samuti Euroopa Liidust või Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärinevate toodetena.

2. Üleminekueeskirju kohaldatakse kuni jõustub konventsiooni muudatus, millel üleminekueeskirjad põhinevad.

Artikkel 3

Vaidluste lahendamine

1. Kui seoses konventsiooni I liite artiklis 32 või käesoleva protokolli A liite artiklis 34 sätestatud kontrollimenetlusega tekivad vaidlused, mida kontrolli taotlenud tolliasutus ja kontrollimise eest vastutav tolliasutus ei suuda lahendada, esitatakse need lahendamiseks ühiskomiteele.

2. Importija ja importiva riigi tolliasutuse vahelised vaidlused lahendatakse alati importiva riigi õigusnormide kohaselt.

Artikkel 4

Protokolli muutmine

Ühiskomitee võib otsustada käesoleva protokolli sätteid muuta.

Artikkel 5

Konventsioonist väljaastumine

1. Kui Euroopa Liit või Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiv Palestiina Vabastusorganisatsioon (PVO) teatab konventsiooni hoiulevõtjale kirjalikult oma soovist konventsioonist selle artikli 9 kohaselt välja astuda, alustavad Euroopa Liit ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiv Palestiina Vabastusorganisatsioon (PVO) kohe läbirääkimisi lepingu rakendamisel kohaldatavate päritolureeglite üle.

2. Kuni jõustuvad päritolureeglid, milles lepitakse kokku pärast uusi läbirääkimisi, kohaldatakse lepingu suhtes konventsiooni I liites esitatud päritolureegleid ja asjakohasel juhul konventsiooni II liite asjakohaseid sätteid, mis kehtisid konventsioonist väljaastumise hetkel. Väljaastumise hetkest alates käsitatakse konventsiooni I liites esitatud päritolureegleid ja asjakohasel juhul konventsiooni II liite asjakohaseid sätteid selliselt, et saaks arvesse võtta üksnes Euroopa Liidu ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahelist kahepoolset kumulatsiooni.

A LIIDE

ALTERNATIIVSED KOHALDATAVAD PÄRITOLUREEGLID

Reeglid, mida Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni osalised kohaldavad vabatahtlikult kuni konventsiooni muudatuse sõlmimise ja jõustumiseni

(edaspidi „reeglid“ või „üleminekueeskirjad“)

MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED“ MÄÄRATLUS JA HALDUSKOOSTÖÖ MEETODID

SISUKORD EESMÄRGID I JAOTIS ÜLDSÄTTED Artikkel 1 Mõisted II JAOTIS MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED“ MÄÄRATLUS Artikkel 2 Üldised nõuded Artikkel 3 Täielikult saadud tooted Artikkel 4 Piisav töö või töötlus Artikkel 5 Piirmäära reegel Artikkel 6 Ebapiisav töö või töötlus Artikkel 7 Päritolu kumulatsioon Artikkel 8 Päritolu kumulatsiooni kohaldamise tingimused Artikkel 9 Kvalifikatsiooniühik Artikkel 10 Komplektid Artikkel 11 Kõrvalised tegurid Artikkel 12 Arvestuslik eraldamine III JAOTIS TERRITORIAALSED NÕUDED Artikkel 13 Territoriaalsuspõhimõte Artikkel 14 Mittemuutmise reegel Artikkel 15 Näitused IV JAOTIS TOLLIMAKSUDE TAGASTAMINE VÕI TOLLIMAKSUDEST VABASTAMINE Artikkel 16 Tollimaksude tagastamine või tollimaksudest vabastamine V JAOTIS PÄRITOLUTÕEND Artikkel 17 Üldised nõuded Artikkel 18 Päritoludeklaratsiooni koostamise tingimused Artikkel 19 Heakskiidetud eksportija Artikkel 20 Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kord Artikkel 21 Tagantjärele välja antud liikumissertifikaadid EUR.1 Artikkel 22 Liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi väljaandmine Artikkel 23 Päritolutõendi kehtivus Artikkel 24 Vabatsoonid Artikkel 25 Impordinõuded Artikkel 26 Importimine osasaadetistena Artikkel 27 Päritolutõendi esitamisest vabastamine Artikkel 28 Lahknevused ja vormistusvead Artikkel 29 Tarnija deklaratsioonid Artikkel 30 Eurodes väljendatud summad VI JAOTIS KOOSTÖÖPÕHIMÕTTED JA DOKUMENTAALSED TÕENDID Artikkel 31 Dokumentaalsed tõendid, päritolutõendite ja täiendavate dokumentide säilitamine Artikkel 32 Vaidluste lahendamine VII JAOTIS HALDUSKOOSTÖÖ Artikkel 33 Teavitamine ja koostöö Artikkel 34 Päritolutõendite kontrollimine Artikkel 35 Tarnija deklaratsioonide kontrollimine Artikkel 36 Karistused VIII JAOTIS A LIITE KOHALDAMINE Artikkel 37 Euroopa Majanduspiirkond Artikkel 38 Liechtenstein Artikkel 39 San Marino Vabariik Artikkel 40 Andorra Vürstiriik Artikkel 41 Ceuta ja Melilla Lisade loetelu I LISA Sissejuhatavad märkused II lisa loendi kohta II LISA Loend päritolustaatuseta materjalidega tehtavatest töödest ja töötlusest, mis annavad tootele päritolustaatuse III LISA Päritoludeklaratsiooni tekst IV LISA Liikumissertifikaadi EUR.1 ja liikumissertifikaadi EUR.1 taotluse näidised V LISA Ceutast ja Melillast pärit toodete suhtes kohaldatavad eritingimused VI LISA Tarnija deklaratsioon VII LISA Pikaajaline tarnija deklaratsioon

EESMÄRGID

Käesolevad reeglid on vabatahtlikud. Need on mõeldud ajutiseks kohaldamiseks Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) osaliste poolt kuni konventsiooni muudatuse sõlmimise ja jõustumiseni. Käesolevaid reegleid kohaldatakse kahepoolselt nende konventsiooniosaliste vahelise kaubanduse suhtes, kes selles kokku lepivad ja kes viitavad neile reeglitele oma kahepoolsetes sooduskaubanduslepingutes või lisavad need reeglid kõnealustesse lepingutesse. Käesolevad reeglid on mõeldud kohaldamiseks alternatiivina konventsiooni reeglitele, mis kooskõlas konventsiooniga ei piira konventsiooniosaliste vahel sõlmitud asjaomastes lepingutes ja muudes seotud kahepoolsetes lepingutes kokkulepitud põhimõtete rakendamist. Seega ei ole käesolevad reeglid kohustuslikud, vaid vabatahtlikud. Ettevõtjad võivad neid kohaldada, kui soovivad konventsiooni reeglite asemel käesolevatest reeglitest tulenevast sooduskohtlemisest kasu saada.

Käesolevate reeglitega ei muudeta konventsiooni. Konventsioon jääb konventsiooniosaliste vahel täielikult kohaldatavaks. Käesolevad reeglid ei muuda konventsiooniosalistele konventsiooniga ettenähtud õigusi ja kohustusi.

I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevates reeglites kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „reegleid kohaldav konventsiooniosaline“ – konventsiooniosaline, kes lisab käesolevad reeglid mõne teise konventsiooniosalisega sõlmitud kahepoolsesse sooduskaubanduslepingusse ning see hõlmab lepinguosalisi;

b) „grupid“, „rubriigid“ ja „alamrubriigid“ – grupid, rubriigid ja alamrubriigid (nelja- või kuuekohalised koodid), mida kasutatakse nomenklatuuris, mis moodustab kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (edaspidi „harmoneeritud süsteem“) koos muudatustega vastavalt Tollikoostöö Nõukogu 26. juuni 2004. aasta soovitusele;

c) „klassifitseeritud“ – kauba klassifitseerimine harmoneeritud süsteemi teatavasse rubriiki või alamrubriiki;

d) „kaubasaadetis“ – tooted, mis i) saadetakse samal ajal ühelt eksportijalt ühele kaubasaajale või ii) saadetakse eksportijalt kaubasaajale üheainsa veodokumendi alusel või selle dokumendi puudumisel üheainsa arve alusel;

e) „lepinguosalise või reegleid kohaldava konventsiooniosalise tolliasutus“ – tähendab Euroopa Liidu puhul mis tahes liikmesriigi tolliasutust;

f) „tolliväärtus“ – 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VII artikli rakendamise lepingu (WTO leping tolliväärtuse määramise kohta) kohaselt määratud tolliväärtus;

g) „tehasehind“ – hind, mida makstakse tehases toote eest lepinguosalise territooriumil asuvale tootjale, kelle ettevõttes toimub viimane töö või töötlus, tingimusel et hind sisaldab kõikide kasutatud materjalide väärtust ja kõiki muid selle tootmisega seotud kulusid ning sellest on maha arvatud kõik riigisisesed maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote eksportimisel. Kui viimane töö või töötlus on tellitud tootjalt allhanke korras, osutab mõiste „tootja“ alltöövõtja palganud ettevõtjale. Kui tegelikult makstud hind ei kajasta kõiki lepinguosalise territooriumil toote tootmisega kaasnenud kulusid, tähendab tehasehind kõikide kõnealuste kulude summat, millest on maha arvatud riigisisesed maksud, mis makstakse tagasi või võidakse tagasi maksta saadud toote eksportimisel;

h) „asendatav materjal“ või „asendatav toode“ – samalaadne ja samasuguse kaubandusliku kvaliteediga materjal või toode, millel on ühesugused tehnilised ja füüsilised omadused ning mida ei saa üksteisest eristada;

i) „kaup“ – nii materjalid kui ka tooted;

j) „tootmine“ – igat liiki töö või töötlus, kaasa arvatud komplekteerimine;

k) „materjal“ – koostisosa, toormaterjal, komponent, osa vms, mida on toote tootmisel kasutatud;

l) „päritolustaatuseta materjalide suurim lubatud sisaldus“ – päritolustaatuseta materjalide suurim sisaldus tootes, mis võimaldab tootmist käsitada piisava töö või töötlusena, mis annab tootele päritolustaatuse. Seda võib väljendada protsendina toote tehasehinnast või protsendina konkreetsetesse gruppidesse, gruppi, rubriiki või alamrubriiki kuuluvate kasutatud materjalide netomassist;

m) „toode“ – valmistatav toode, isegi kui see on mõeldud hiljem mõnes teises valmistamistoimingus kasutamiseks;

n) „territoorium“ – lepinguosalise maismaaosa, siseveed ja territoriaalveed;

o) „lisandväärtus“ – toote tehasehind, millest on lahutatud kõikide selliste asjaomases tootes sisalduvate materjalide tolliväärtus, mis pärinevad mõne muu sellise reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumilt, kelle puhul kohaldatakse kumulatsiooni, või kui tolliväärtus ei ole teada või seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse eksportiva lepinguosalise territooriumil;

p) „materjalide väärtus“ – kasutatud päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal, või kui see ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse eksportiva lepinguosalise territooriumil. Kui on vaja kindlaks teha tootmiseks kasutatud päritolustaatusega materjalide väärtus, kohaldatakse käesolevat punkti mutatis mutandis.

II JAOTIS

MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED“ MÄÄRATLUS

Artikkel 2

Üldised nõuded

Lepingu rakendamisel käsitatakse teise lepinguosalise territooriumile eksportimisel lepinguosalise territooriumilt pärinevate toodetena järgmisi tooteid:

a) lepinguosalise territooriumil täielikult saadud tooted artikli 3 tähenduses;

b) lepinguosalise territooriumil saadud tooted, milles on kasutatud materjale, mis ei ole seal täielikult saadud, tingimusel et need on kõnealuse lepinguosalise territooriumil läbinud piisava töö või töötluse artikli 4 tähenduses.

Artikkel 3

Täielikult saadud tooted

1. Järgmisi tooteid käsitatakse täielikult lepinguosalise territooriumil saadud toodetena teise lepinguosalise territooriumile eksportimisel: a) sealsest pinnasest ja merepõhjast kaevandatud mineraalsed maavarad ja ammutatud looduslik vesi; b) seal kasvatatud või koristatud taimed, kaasa arvatud veetaimed, ja köögiviljasaadused; c) seal sündinud ja kasvatatud elusloomad; d) seal kasvatatud elusloomadelt saadud tooted; e) seal sündinud ja kasvatatud, tapetud loomadest saadud tooted; f) seal toimunud jahi ja kalapüügi saadused; g) akvakultuuritooted, kui kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud on seal munadest sündinud või maimudest, kalavastsetest ja -maimudest kasvatatud; h) tema laevadega väljaspool mis tahes territoriaalvett püütud merekalapüügi- ja muud saadused; i) tema kalatöötlemislaevade pardal üksnes punktis h osutatud saadustest valmistatud tooted; j) seal kogutud kasutatud esemed, millest saab üksnes tooret; k) sealse tootmistegevuse jäätmed ja jäägid; l) väljaspool tema territoriaalvett merepõhjast või selle aluspinnasest kaevandatud saadused, tingimusel et tal on selle merepõhja või aluspinnase kasutamise ainuõigus; m) kaubad, mis on seal toodetud üksnes punktides a–l nimetatud saadustest või toodetest.

2. Lõike 1 punktides h ja i nimetatud termineid „tema laevad“ ja „tema kalatöötlemislaevad“ kohaldatakse üksnes laevade ja kalatöötlemislaevade suhtes, mis a) on registreeritud eksportiva või importiva lepinguosalise territooriumil; b) sõidavad eksportiva või importiva lepinguosalise lipu all; c) vastavad ühele järgmistest tingimustest: i) neist vähemalt 50 % kuulub eksportiva või importiva lepinguosalise kodanikele või ii) nad kuuluvad äriühingule, — mille peakontor ja peamine tegevuskoht on eksportiva või importiva lepinguosalise territooriumil ning — millest vähemalt 50 % kuulub eksportivale või importivale lepinguosalisele või nende lepinguosaliste avalik-õiguslikele isikutele või kodanikele.

3. Kui lõike 2 rakendamisel on eksportivaks või importivaks lepinguosaliseks Euroopa Liit, tähendab see mõnda Euroopa Liidu liikmesriiki.

4. Lõike 2 rakendamisel käsitatakse EFTA riike ühe reegleid kohaldava konventsiooniosalisena.

Artikkel 4

Piisav töö või töötlus

1. Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 3 ja artikli 6 kohaldamist, käsitatakse tooteid, mis ei ole lepinguosalise territooriumil täielikult saadud, piisava töö või töötluse läbinuna, kui II lisa loendis esitatud tingimused on asjaomaste kaupade puhul täidetud.

2. Kui kooskõlas lõikega 1 lepinguosalise territooriumil päritolustaatuse saanud toodet kasutatakse materjalina muu toote tootmiseks, ei võeta arvesse päritolustaatuseta materjale, mida võidi selle tootmiseks kasutada.

3. Lõikes 1 osutatud nõuete täitmist kontrollitakse iga toote puhul.

Kui asjakohane reegel põhineb päritolustaatuseta materjalide suurima lubatud sisalduse nõude järgimisel, võivad lepinguosaliste tolliasutused lubada siiski eksportijatel arvutada toote tehasehind ja päritolustaatuseta materjalide väärtus keskmise väärtusena vastavalt lõikele 4, et võtta arvesse kulude ja valuutakursside kõikumisi.

4. Lõike 3 teises lõigus osutatud juhul arvutatakse toote keskmine tehasehind ja kasutatud päritolustaatuseta materjalide keskmine väärtus vastavalt eelmisel majandusaastal kõigi samade müüdud toodete eest küsitud tehasehinna ja eelmisel majandusaastal samade toodete tootmiseks kasutatud kõigi päritolustaatuseta materjalide koguväärtuse põhjal, kusjuures majandusaasta on eksportiva lepinguosalise majandusaasta ning kui terve majandusaasta kohta ei ole andmed saadaval, siis võetakse aluseks lühem periood, mis ei ole lühem kui kolm kuud.

5. Eksportijad, kes otsustavad teha arvutuse keskmise näitaja alusel, kasutavad seda meetodit järjepidevalt võrdlusmajandusaastale järgneva aasta jooksul või vajaduse korral lühemale võrdlusperioodile järgneva aasta jooksul. Nad võivad lõpetada selle meetodi kasutamise, kui konkreetse majandusaasta või lühema võrdlusperioodi (mis ei ole lühem kui kolm kuud) jooksul ilmneb, et sellise meetodi kasutamist õigustanud kulude või valuutakursi kõikumine on lakanud.

6. Lõikes 4 osutatud keskmisi näitajaid kasutatakse vastavalt tehasehinnana ja päritolustaatuseta materjalide väärtusena, et teha kindlaks, kas päritolustaatuseta materjalide suurima lubatud sisalduse nõuet on järgitud.

Artikkel 5

Piirmäära reegel

1. Erandina artiklist 4 ning vastavalt käesoleva artikli lõigetele 2 ja 3 võib päritolustaatuseta materjale, mida II lisas esitatud loendis nimetatud tingimuste kohaselt toote tootmiseks kasutada ei tohi, siiski kasutada, kui toote kohta hinnatud kogunetomass või koguväärtus ei ületa: a) 15 % toote netomassist toodete puhul, mis kuuluvad gruppidesse 2 ja 4–24, v.a gruppi 16 kuuluvad töödeldud kalandustooted; b) 15 % toote tehasehinnast muude kui punktiga a hõlmatud toodete puhul.

Käesolevat lõiget ei kohaldata harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete suhtes, mille puhul kehtivad I lisa märkustes 6 ja 7 mainitud piirmäärad.

2. Käesoleva artikli lõike 1 kohaselt ei ole lubatud ületada päritolustaatuseta materjalide suurimat lubatud protsentuaalset sisaldust, nagu on ette nähtud II lisa loendis esitatud reeglitega.

3. Käesoleva artikli lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata artikli 3 tähenduses täielikult lepinguosalise territooriumil saadud toodete suhtes. Ilma et see piiraks artikli 6 ja artikli 9 lõike 1 kohaldamist, kohaldatakse kõnealustes sätetes osutatud piirmäärasid siiski toote suhtes, mille puhul II lisa loendis esitatud reegli kohaselt on nõutav, et toote tootmiseks kasutatud materjalid peavad olema täielikult saadud.

Artikkel 6

Ebapiisav töö või töötlus

1. Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 2 kohaldamist, käsitatakse järgmisi toiminguid päritolustaatuse omandamiseks ebapiisava töö või töötlusena, olenemata sellest, kas artikli 4 nõuded on täidetud või mitte: a) toimingud, mis tagavad toodete seisundi säilimise nende vedamisel ja ladustamisel; b) pakkeüksuste osadeks jagamine ja koondamine; c) pesemine, puhastamine; tolmu, oksiidi, õli, värvi või muu katte eemaldamine; d) tekstiili triikimine või pressimine; e) lihtsad värvimis- ja poleerimistööd; f) riisi koorimine ja osaline või täielik kroovimine; teravilja ja riisi poleerimine ja glaseerimine; g) suhkru toonimine või maitsestamine või tükkipressimine; kristallsuhkru osaline või täielik jahvatamine; h) puuviljade, pähklite ja köögiviljade koorimine ja kividest puhastamine; i) teritamine, lihtlihvimine või lihtlõikamine; j) tuulamine, uhtmine, sortimine, klassifitseerimine, liigitamine, kokkusobitamine; (kaasa arvatud kaupade komplekteerimine); k) tavaline klaas- või plastpudelitesse, plekkpurkidesse, kottidesse, karpidesse, kastidesse pakkimine, alustele kinnitamine ja igasugune muu lihtne pakendamine; l) märkide, etikettide, logode ja muude eristusmärkide kinnitamine või trükkimine toodetele või nende pakenditele; m) üht või mitut sorti toodete lihtne segamine; n) suhkru segamine mis tahes muu ainega; o) lihtne toodetele vee lisamine või toodete lahjendamine või dehüdreerimine või denatureerimine; p) toote osade lihtne kokkupanemine terviktoote saamiseks või toote osadeks lammutamine; q) loomade tapmine; r) kahe või enama punktides a–q loetletud toimingu kombinatsioon.

2. Kõiki konkreetse tootega eksportiva lepinguosalise territooriumil tehtud toiminguid tuleb arvesse võtta juhul, kui tehakse kindlaks, kas selle tootega tehtud töö või töötlus on lõike 1 tähenduses ebapiisav.

Artikkel 7

Päritolu kumulatsioon

1. Ilma et see piiraks artikli 2 kohaldamist, loetakse tooted pärinevaks eksportiva lepinguosalise territooriumilt teise lepinguosalise territooriumile eksportimisel, kui need on seal saadud, kasutades materjale, mis pärinevad mõne reegleid kohaldava konventsiooniosalise, v.a eksportiva lepinguosalise territooriumilt, tingimusel et eksportiva lepinguosalise territooriumil tehtud töö või töötlus on artiklis 6 osutatud toimingutest ulatuslikum. Need materjalid ei pea olema läbinud piisavat tööd või töötlust.

2. Kui eksportiva lepinguosalise territooriumil tehtud töö või töötlus ei ole artiklis 6 osutatud toimingutest ulatuslikum, loetakse toode, mis on saadud, kasutades mõne muu reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumilt pärinevaid materjale, eksportiva lepinguosalise territooriumilt pärinevaks ainult juhul, kui seal lisandunud väärtus on suurem kui mis tahes muu reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumilt pärinevate kasutatud materjalide väärtus. Vastasel juhul loetakse saadud toode pärinevaks selle reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumilt, kust pärinevate, eksportiva lepinguosalise territooriumil toote tootmiseks kasutatud päritolustaatusega materjalide väärtus on suurim.

3. Ilma et see piiraks artikli 2 kohaldamist ning jättes välja gruppidesse 50–63 kuuluvad tooted, loetakse reegleid kohaldava konventsiooniosalise, mis ei ole eksportiv lepinguosaline, territooriumil tehtud töö või töötlus eksportiva lepinguosalise territooriumil tehtud tööks või töötluseks, kui saadud tooted läbivad hiljem kõnealuse eksportiva lepinguosalise territooriumil töö või töötluse.

4. Ilma et see piiraks artikli 2 kohaldamist, loetakse gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete puhul ja üksnes lepinguosaliste vahelises kahepoolses kaubanduses importiva lepinguosalise territooriumil tehtud töö või töötlus eksportiva lepinguosalise territooriumil tehtud tööks või töötluseks, kui tooted läbivad hiljem kõnealuse eksportiva lepinguosalise territooriumil töö või töötluse.

Käesoleva lõike kohaldamisel käsitatakse Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevaid riike ja Moldova Vabariiki ühe reegleid kohaldava konventsiooniosalisena.

5. Lepinguosalised võivad ühepoolselt laiendada käesoleva artikli lõike 3 kohaldamist gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete importimise suhtes. Lepinguosaline, kes valib sellise laiendamise, teatab sellest teisele lepinguosalisele ning teavitab Euroopa Komisjoni vastavalt artikli 8 lõikele 2.

6. Käesoleva artikli lõigetes 3–5 sätestatud kumulatsiooni kohaldamisel loetakse päritolustaatusega tooted pärinevaks eksportiva lepinguosalise territooriumilt üksnes siis, kui seal tehtud töö või töötlus on artiklis 6 osutatud toimingutest ulatuslikum.

7. Tooted, mis pärinevad reegleid kohaldavate konventsiooniosaliste territooriumilt, nagu on osutatud lõikes 1, ja mis ei läbi eksportiva lepinguosalise territooriumil tööd või töötlust, säilitavad mõne muu reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumile eksportimisel oma päritolustaatuse.

Artikkel 8

Päritolu kumulatsiooni kohaldamise tingimused

1. Artiklis 7 sätestatud kumulatsiooni võib kohaldada üksnes juhul, kui a) reegleid kohaldavate, päritolustaatuse saamisega seotud konventsiooniosaliste ja reegleid kohaldava, sihtkohaks oleva konventsiooniosalise vahel kohaldatakse vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XXIV artiklile sooduskaubanduslepingut ning b) kaubad on saanud päritolustaatuse käesolevate reeglitega identsete päritolureeglite alusel.

2. Teatised kumulatsiooni kohaldamiseks vajalike nõuete täitmise kohta avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas (C-seeria) ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori ametlikus väljaandes vastavalt tema enda menetlustele.

Artiklis 7 sätestatud kumulatsiooni kohaldatakse nendes teatistes osutatud kuupäevast alates.

Lepinguosalised esitavad Euroopa Komisjonile andmed teiste reegleid kohaldavate konventsiooniosalistega sõlmitud asjaomaste lepingute kohta, sealhulgas käesolevate reeglite jõustumise kuupäevad.

3. Päritolutõendile tuleks teha ingliskeelne märge „CUMULATION APPLIED WITH [asjakohas(t)e reegleid kohaldava(te) konventsiooniosalis(t)e nimi(nimed) inglise keeles]“, kui tooted said päritolustaatuse, kohaldades päritolu kumulatsiooni vastavalt artiklile 7.

Kui päritolutõendina kasutatakse liikumissertifikaati EUR.1, tehakse see märge liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse 7.

4. Kui lepinguosalisele eksporditakse tooteid, mis on saanud päritolustaatuse eksportiva lepinguosalise territooriumil, kohaldades päritolu kumulatsiooni vastavalt artiklile 7,võib ta loobuda päritolutõendile käesoleva artikli lõikes 3 osutatud märke kandmise nõudmisest ( 3 ).

Lepinguosalised teatavad Euroopa Komisjonile loobumisest vastavalt artikli 8 lõikele 2.

Artikkel 9

Kvalifikatsiooniühik

1. Käesolevate reeglite kohaldamisel on kvalifikatsiooniühik see toode, mida loetakse harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri järgi klassifitseerimisel põhiüksuseks. Sellest tulenevalt: a) kui toode, mis koosneb esemete rühmast või kokkupandud esemetest, klassifitseeritakse harmoneeritud süsteemi järgi ühte rubriiki, moodustab tervik kvalifikatsiooniühiku; b) kui kaubasaadetis koosneb mitmest identsest tootest, mis on klassifitseeritud samasse harmoneeritud süsteemi rubriiki, võetakse käesolevate reeglite kohaldamisel iga toodet arvesse.

2. Kui harmoneeritud süsteemi 5. tõlgendamisreegli kohaselt loetakse klassifitseerimisel pakend toote juurde kuuluvaks, tuleb see ka päritolu kindlaksmääramisel lugeda toote juurde kuuluvaks.

3. Seadme, masina, aparaadi või sõidukiga kaasas olevaid tarvikuid, varuosi ja tööriistu, mis on tavavarustuse osaks ja kuuluvad tehasehinna sisse, käsitatakse kõnealuse seadme, masina, aparaadi või sõiduki lahutamatu osana.

Artikkel 10

Komplektid

Komplektid harmoneeritud süsteemi 3. tõlgendamisreegli tähenduses on päritolustaatusega, kui kõik komplekti kuuluvad tooted on päritolustaatusega.

Kui komplekt koosneb päritolustaatusega ja päritolustaatuseta toodetest, on komplekt tervikuna siiski päritolustaatusega, kui päritolustaatuseta toodete väärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast.

Artikkel 11

Kõrvalised tegurid

Selleks et teha kindlaks, kas toode on päritolustaatusega või mitte, ei ole vaja arvesse võtta toote tootmisel kasutatavate järgmiste toodete päritolu:

a) energia ja kütus,

b) sisseseade ja varustus,

c) masinad ja tööriistad,

d) muud kaubad, mis ei kuulu ega ole ette nähtud kuuluma toote lõppkoosseisu.

Artikkel 12

Arvestuslik eraldamine

1. Kui tootega tehtava töö või töötluse käigus kasutatakse omavahel asendatavaid päritolustaatusega ja päritolustaatuseta materjale, võivad ettevõtjad neid materjale hallata arvestusliku eraldamise meetodit kasutades, ilma materjalide varusid eraldi hoidmata.

2. Ettevõtjad võivad hallata rubriiki 1701 kuuluvaid omavahel asendatavaid päritolustaatusega ja päritolustaatuseta tooteid arvestusliku eraldamise meetodit kasutades, ilma toodete varusid eraldi hoidmata.

3. Lepinguosalised võivad nõuda, et arvestusliku eraldamise meetodi kasutamiseks peab tolliasutus andma eelnevalt loa. Tolliasutus võib loa andmiseks esitada mis tahes tingimusi, mida ta peab vajalikuks, ning ta kontrollib loa kasutamist. Tolliasutus võib loa ära võtta, kui meetodi kasutaja kasutab luba vääriti või ei täida mõnda muud käesolevates reeglites sätestatud tingimust.

Arvestusliku eraldamise meetodi kasutamisel tuleb tagada, et selliste toodete hulk, mida võib pidada eksportiva lepinguosalise territooriumilt pärinevateks, on alati sama, nagu see oleks varude füüsilise eraldamise korral.

Meetodit rakendatakse ja selle rakendamine registreeritakse eksportiva lepinguosalise territooriumil kohaldatavate üldiste raamatupidamispõhimõtete alusel.

4. Lõigetes 1 ja 2 osutatud meetodit kasutav isik koostab päritolutõendi või taotleb päritolutõendit nende toodete kogusele, mida võib pidada eksportiva lepinguosalise territooriumilt pärinevateks toodeteks. Tolliasutuse nõudmisel deklareerib kõnealune isik, kuidas neid koguseid on hallatud.

III JAOTIS

TERRITORIAALSED NÕUDED

Artikkel 13

Territoriaalsuspõhimõte

1. II jaotises esitatud tingimused peavad asjaomase lepinguosalise territooriumil olema täidetud katkematult.

2. Kui lepinguosalise territooriumilt mõnda teise riiki eksporditud päritolustaatusega tooted saadetakse tagasi, käsitatakse neid päritolustaatuseta toodetena, välja arvatud juhul, kui tolliasutusele suudetakse tõendada, et: a) tagasisaadetud tooted on samad tooted, mis eksporditi, ning b) need ei ole kõnealuses riigis oleku või eksportimise ajal läbinud ühtegi muud toimingut peale nende, mis on vajalikud toodete seisundi säilitamiseks.

3. Lepinguosalise territooriumilt eksporditud ja hiljem sinna reimporditud materjalidega väljaspool selle eksportiva lepinguosalise territooriumi tehtud töö või töötlus ei mõjuta päritolustaatuse saamist vastavalt II jaotise tingimustele, kui: a) kõnealused materjalid on täielikult saadud eksportiva lepinguosalise territooriumil või nendega enne eksportimist tehtud töö või töötlus on artiklis 6 osutatud toimingutest ulatuslikum ning b) tolliasutusele suudetakse tõendada, et: i) reimporditud tooted on saadud eksporditud materjalidega tehtud töö või töötluse teel ning ii) käesoleva artikli kohaldamisel väljaspool eksportiva lepinguosalise territooriumi tekkinud kogulisandväärtus ei ole suurem kui 10 % selle lõpptoote tehasehinnast, millele päritolustaatust taotletakse.

4. Käesoleva artikli lõike 3 kohaldamisel ei rakendata II jaotises sätestatud päritolustaatuse saamise tingimusi väljaspool eksportiva lepinguosalise territooriumil tehtud töö või töötluse suhtes. Kui lõpptoote päritolustaatuse kindlaksmääramiseks kasutatakse II lisa loendis sätestatud reeglit, mis näeb ette kõigi kasutatud päritolustaatuseta materjalide maksimaalse väärtuse, ei või eksportiva lepinguosalise territooriumil kasutatud päritolustaatuseta materjalide koguväärtus koos käesoleva artikli kohaldamisel väljaspool kõnealuse lepinguosalise territooriumi tekkinud kogulisandväärtusega olla suurem sätestatud protsendimäärast.

5. Lõigete 3 ja 4 kohaldamisel tähendab „kogulisandväärtus“ kõiki väljaspool eksportiva lepinguosalise territooriumi tekkivaid kulusid, sealhulgas seal kasutatud materjalide väärtust.

6. Käesoleva artikli lõikeid 3 ja 4 ei kohaldata toodete suhtes, mis ei vasta II lisa loendis sätestatud tingimustele või mida saab pidada piisava töö või töötluse läbinuks ainult siis, kui kohaldatakse artiklis 5 kindlaksmääratud üldisi piirmäärasid.

7. Käesoleva artikliga hõlmatud töö või töötlus väljaspool eksportiva lepinguosalise territooriumi peab toimuma välistöötlemise korra või muu samalaadse korra kohaselt.

Artikkel 14

Mittemuutmise reegel

1. Lepinguga ettenähtud sooduskohtlemist rakendatakse üksnes nende toodete suhtes, mis vastavad käesolevate reeglite nõuetele ja mis on lepinguosalise territooriumil deklareeritud impordina, tingimusel et need on samad tooted, mis eksporditi eksportiva lepinguosalise territooriumilt. Tooteid ei tohi enne lepinguosalise territooriumil vabasse ringlusse lubamist muuta ega muundada ning nad ei tohi olla läbinud muid toiminguid peale nende, mis on vajalikud nende seisundi säilitamiseks, välja arvatud märkide, etikettide, pitserite ja muude dokumentide lisamine, mille eesmärk on tagada importiva lepinguosalise siseriiklike nõuete täitmine ja mis toimub transiidi- või osadeks jagamise kolmanda riigi või kolmandate riikide tollijärelevalve all.

2. Toodete ja kaubasaadetiste ladustamine on lubatud, kui need jäävad transiidiriigis/transiidiriikides tollijärelevalve alla.

3. Ilma et see piiraks käesoleva liite V jaotise kohaldamist, on kaubasaadetiste osadeks jagamine lubatud, kui need jäävad osadeks jagamise riigis või riikides tollijärelevalve alla.

4. Kahtluse korral võib importiv lepinguosaline igal ajal paluda importijal või tema esindajal esitada kõik vajalikud dokumendid, millega tõendatakse käesoleva artikli nõuete täitmist, milleks võib esitada mis tahes dokumentaalsed tõendid ning eelkõige: a) lepingulised veodokumendid, nagu veokiri; b) faktilised või konkreetsed tõendid, mis põhinevad pakendite märgistamisel või nummerdamisel; c) transiidi- või osadeks jagamise riigi või riikide tolliasutuse väljastatud mittemuutmise tõend või mõni muu dokument, millega tõendatakse, et kaubad jäid transiidi- või osadeks jagamise riigi või riikide tollijärelevalve alla, või d) igasugused kaupadega seotud tõendid.

Artikkel 15

Näitused

1. Päritolustaatusega toodete suhtes, mis on saadetud näitusele mõnda muusse riiki peale nende, millega kooskõlas artiklitega 7 ja 8 kohaldatakse kumulatsiooni, ja mis pärast näitust müüakse mõne lepinguosalise territooriumile importimiseks, kohaldatakse importimisel asjaomase lepingu sätteid, kui tolliasutusele tõendatakse, et: a) eksportija on saatnud tooted lepinguosalise territooriumilt näitust korralda