2013R1295 — ET — 21.12.2013 — 000.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1295/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse programm „Loov Euroopa” (2014–2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/EÜ (EMPs kohaldatav tekst) (EÜT L 347, 20.12.2013, p.221)





Parandatud:









▼B

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1295/2013,

11. detsember 2013,

millega luuakse programm „Loov Euroopa” (2014–2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)







EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 166 lõiget 4, artikli 167 lõike 5 esimest taanet ja artikli 173 lõiget 3, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust ( 1 ), võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust ( 2 ), toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ( 3 ) ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) eesmärk on luua Euroopa rahvaste üha tihedam liit ning liidule antakse muu hulgas ülesanne soodustada liikmesriikide kultuuri õitsengut, austades nende rahvuslikku ja regionaalset mitmekesisust ning tagades samal ajal liidu tööstuse konkurentsivõimelisuseks vajalikud tingimused. Sellega seoses toetab ja täiendab liit vajaduse korral liikmesriikide meetmeid, et austada ja edendada kultuurilist ja keelelist mitmekesisust kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 167 ja UNESCO 2005. aasta kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooniga (edaspidi „2005. aasta UNESCO konventsioon”), tugevdada kultuuri- ja loomesektori konkurentsivõimet ning soodustada kohanemist tööstuse muudatustega. (2) Liidu toetus kultuuri- ja loomesektorile tugineb peamiselt kogemustele, mis on saadud järgmiste otsustega kehtestatud liidu programmide raames: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1718/2006/EÜ ( 4 ) (programm „MEDIA”), Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1855/2006/EÜ ( 5 ) (programm „Kultuur”) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1041/2009/EÜ ( 6 ) (programm „MEDIA Mundus”). Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1622/2006/EÜ ( 7 ) (Euroopa kultuuripealinna meede) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1194/2011/EL ( 8 ) (Euroopa kultuuripärandi märgise meede) aitavad samuti kaasa liidu tegevusele kultuuri- ja loomesektori toetuseks. (3) Komisjoni teatises Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta üleilmastuvas maailmas, mille nõukogu kiitis heaks 16. novembri 2007. aasta resolutsioonis ( 9 ) ja Euroopa Parlament oma 10. aprilli 2008. aasta resolutsioonis ( 10 ), seatakse eesmärgid liidu edaspidisele tegevusele seoses kultuuri- ja loomesektoriga. Selle eesmärk on edendada kultuurilist mitmekesisust ja kultuuridevahelist dialoogi, majanduskasvu ning töökohtade nimel kultuuri kui loovuse allikat ning kultuuri kui olulist komponenti liidu rahvusvahelistes suhetes. (4) Euroopa Liidu põhiõiguste harta, iseäranis selle artiklite 11, 21 ja 22 mõttes annavad kultuuri- ja loomesektorid olulise panuse võitlusse diskrimineerimise kõikide vormide, sealhulgas rassismi ja ksenofoobiaga, ning ühtlasi on nad oluline väljund, pidades silmas sõnavabadust ning kultuurilise mitmekesisuse ja keelelise paljususe austamise edendamist. (5) 2005. aasta UNESCO konventsioonis, mis jõustus 18. märtsil 2007 ning millega liit on ühinenud, rõhutatakse, et kultuuriüritused, kultuurikaubad ja -teenused on nii majandusliku kui ka kultuurilise iseloomuga, sest nad on identiteedi, väärtuste ja tähenduse kandjad ning seepärast ei tohi neid käsitleda, nagu oleks neil üksnes kommertslik väärtus. Konventsiooni eesmärk on tugevdada rahvusvahelist koostööd, sealhulgas rahvusvahelist ühistootmist ja ühislevitamist käsitlevaid lepinguid, ning solidaarsust, et ergutada kõikide riikide ja üksikisikute kultuuri väljendusvorme. Konventsioonis sedastatakse samuti, et piisavat tähelepanu tuleb pöörata ühiskonna eri rühmade, sh vähemustesse kuuluvate inimeste konkreetsetele oludele ja vajadustele. Kultuuri- ja loomesektori toetusprogramm peaks edendama kultuurilist mitmekesisust rahvusvahelisel tasandil kooskõlas kõnealuse konventsiooniga. (6) Materiaalse ja vaimse kultuuripärandi edendamine peaks muu hulgas UNESCO 2003. aasta vaimse kultuuripärandi kaitse konventsiooni ja UNESCO 1972. aasta maailma kultuuri- ja looduspärandi kaitse konventsiooni valguses aitama kaasa nende paikade väärtustamisele ning kasvatama inimestes vastutustunnet selliste paikade kultuurilise ja ajaloolise väärtuse suhtes. (7) Komisjoni teatises pealkirjaga „Euroopa 2020. aastal - Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (strateegia „Euroopa 2020”) määratakse strateegia, mille eesmärk on muuta liidu majandus arukaks, jätkusuutlikuks ja kaasavaks majanduseks, millega saavutatakse tööhõive, tootluse ning sotsiaalse ühtekuuluvuse kõrge tase. Selles teatises märkis komisjon, et liidul on vaja tagada innovatsioonile ja loovusele soodsamad raamtingimused. Kultuuri- ja loomesektorid on siin allikaks innovaatilistele ideedele, mida saab muuta toodeteks ja teenusteks, mis loovad majanduskasvu ja töökohti ning aitavad toime tulla ühiskondlike muutustega. Tipptase ja konkurentsivõime neis sektorites on suurelt jaolt kunstnike, loovisikute ja teiste professionaalide töö tulemus, seda tööd tuleb toetada. Sel eesmärgil tuleks parandada kultuuri- ja loovsektori juurdepääsu rahastamisvahenditele. (8) Nõukogu kinnitab oma järeldustes loovisikutele ja kultuuritöötajatele pakutavate liikuvusalase teabe teenuste kohta ( 11 ), kui tähtis on loovisikute ja kultuuritöötajate liikuvus liidu jaoks ning liidu eesmärkide saavutamiseks strateegia „Euroopa 2020” raames, ning kutsutakse liikmesriike ja komisjoni üles oma pädevuste piires ja subsidiaarsuse põhimõtet nõuetekohaselt arvestades hõlbustama liidus liikumisvõimalusi otsivatele loovisikutele ja kultuuritöötajatele põhjaliku ja täpse teabe andmist. (9) Ühise kultuuriruumi tugevdamisele kaasaaitamiseks on vaja edendada kultuuri- ja loomevaldkonnas tegutsejate riikidevahelist liikuvust ning kultuuri- ja loometeoste, sealhulgas audiovisuaalsete teoste ja toodete riikidevahelist levitamist, edendades seeläbi kultuurivahetust ja kultuuridevahelist dialoogi. (10) Programme „MEDIA”, „Kultuur” ja „MEDIA Mundus” on korrapäraselt seiratud, on toimunud nende välishindamised ning on korraldatud avalikke arutelusid nende tuleviku üle, millest ilmneb, et need programmid etendavad väga olulist rolli Euroopa kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse kaitsmisel ja edendamisel ning et neid on kultuuri- ja loomesektori jaoks vaja. Samuti kinnitavad seired, hindamised ja arutelud ning lisaks ka mitmesugused sõltumatud uuringud (eelkõige kultuuri- ja loomemajanduse ettevõtlusmõõtme uuring), et kultuuri- ja loomesektorid seisavad silmitsi ühiste probleemidega, nimelt kiired muutused digitehnoloogiale ülemineku ja üleilmastumise tõttu, turu killustumine mitmekeelsuse tõttu, raskused rahastamisvahenditele juurdepääsul, keerukad haldusmenetlused ja võrreldavate andmete vähesus, mis kõik nõuavad meetmeid liidu tasandil. (11) Euroopa kultuuri- ja loomesektorid on eristatavad sisuliselt piki riigipiire ja keelelisi eraldusjooni, millest tuleneb kultuuriliselt rikas ja äärmiselt sõltumatu kultuurimaastik, mis annab hääle Euroopa kultuuripärandi eri kultuuritraditsioonidele. Sellisest mitmekesisusest on samuti tingitud üksjagu tõkkeid, mis raskendavad kultuuri- ja loometeoste riikidevahelist levitamist ning takistavad kultuuri- ja loomevaldkonnas tegutsejate liikuvust liidus ja väljaspool seda, mis võib kaasa tuua olukorra, kus geograafiline tasakaal on paigast ära ning see omakorda piirab tarbijate valikuid. (12) Arvestades, et Euroopa kultuuri- ja loomesektoreid iseloomustab mitmekeelsus, mis mõnes sektoris toob kaasa killustumise piki keelelisi eraldusjooni, on subtiitritega varustamine, dubleerimine ja kirjeldustõlge väga olulised kultuuri- ja loometeoste, sh audiovisuaalteoste levitamiseks. (13) Üleminek digitehnoloogiale avaldab tohutut mõju kultuuri- ja loovkaupade ja -teenuste valmistamisele, levitamisele, juurdepääsetavusele, tarbimisele ja rahaks vahetamisele. Kuigi tuleb tunnistada vajadust otsida uut tasakaalu kultuuri- ja loometeoste suureneva kättesaadavuse, kunsti- ja loomeinimeste õiglase tasustamise ja uute ärimudelite esilekerkimise vahel, pakuvad digitehnoloogiale üleminekust tulenevad muudatused Euroopa kultuuri- ja loomesektorile ning Euroopa ühiskonnale tervikuna laialdasi võimalusi. Madalamad levituskulud, uued levikanalid, võimalus leida uut ja laialdasemat publikut ning uued võimalused nišitoodetele võivad soodustada juurdepääsu ning suurendada kultuuri- ja loometeoste levikut kogu maailmas. Nende võimaluste täielikuks ärakasutamiseks ning kohanemiseks digitehnoloogiale ülemineku ja üleilmastumisega on kultuuri- ja loomesektoril vaja arendada uusi oskusi, ühtlasi peab paranema nende juurdepääs rahastamisvahenditele, et uuendada seadmeid, arendada uusi tootmis- ja levitusmeetodeid ning kohandada ärimudeleid. (14) Praegused levitamismeetodid toetavad suuresti filmide rahastamise süsteemi. Samas on üha suuremaks muutunud vajadus soodustada võimalusi materjalide atraktiivseks ja legaalseks pakkumiseks internetis ning toetada innovatsiooni. Seepärast on oluline toetada uusi levitamisviise, et esile saaksid kerkida uued ärimudelid. (15) Kinode digiteerimine on digitaalseadmete kulukuse tõttu jätkuvalt probleemiks paljudele väikestele kinoettevõtjatele, eriti ühe ekraaniga kinodes. Kuigi liikmesriikidel on põhiline pädevus kultuurivaldkonnas ja nad peaksid seetõttu jätkama selle probleemiga tegelemist vastavalt riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, on rahastamisvõimalusi ka liidu programmidest ja fondidest, eelkõige sellistest, mis on ette nähtud kohaliku ja piirkondliku arengu toetuseks. (16) Laiema publikuni jõudmiseks, eriti mis puudutab noori, peab liit tegema sihipäraseid pingutusi eelkõige meediaoskuse ja filmikultuurilise pädevuse toetamiseks. (17) Üks kultuuri- ja loomesektori suuremaid probleeme, eriti mikro-, väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel (VKEd) ning mikro-, väikestel ja keskmise suurusega organisatsioonidel, sh mittetulundusühingutel ja valitsusvälistel organisatsioonidel, on raske leida vahendeid, mida neil on vaja oma tegevuse rahastamiseks, kasvamiseks, konkurentsivõime säilitamiseks ja suurendamiseks või tegevuse laiendamiseks teistesse riikidesse. Ehkki see probleem on VKEde puhul üldiselt väga levinud, on olukord kultuuri- ja loomesektoris märkimisväärselt keerukam, kuna paljud varad ei ole materiaalsed, tegevus põhineb ainulaadsetel prototüüpidel ja uuenduste tegemiseks on neil sisemine vajadus võtta riske ja eksperimenteerida. Sellist riskide võtmise vajadust peab mõistma ja toetama ka finantssektor. (18) Katseprojektina kujutab Euroopa loomemajanduse liit endast sektoriülest algatust, mis toetab loomemajandust peamiselt poliitikatasandil. Selle eesmärk on leida loomemajanduse jaoks täiendavaid vahendeid ja elavdada nõudlust loomemajanduse teenuste järele teistes tööstusharudes ja sektorites. Toimub uute vahendite katsetamine innovatsiooni paremaks toetamiseks loomemajanduses ning seda kasutatakse Euroopa, riiklikest ja piirkondlikest sidusrühmadest koosneva heade tavade vahetamise platvormi edendamiseks. (19) Kultuuri- ja loomesektori jaoks mõeldud praeguste programmide „MEDIA”, „Kultuur”, ja „MEDIA Mundus” koondamine ühtsesse terviklikku programmi (edaspidi „programm”), toetaks tulemuslikumalt VKEsid ning mikro-, väike- ja keskmise suurusega organisatsioone nende pingutustes kasutada võimalusi, mida pakuvad digitehnoloogiale üleminek ja üleilmastumine, ning aitaks neil lahendada hetkel turu killustatust tingivaid probleeme. Et programm oleks tulemuslik, tuleks selles arvestada sektorite eripära, nende erinevaid sihtrühmi ja konkreetseid vajadusi, kasutades spetsiaalselt kohandatud lähenemisviise kahe sõltumatu alaprogrammi ja ühe sektoriülese tegevussuuna raames. Rakendamistasandil on eriti oluline tagada koostoime programmi ning aruka spetsialiseerumise riiklike ja piirkondlike strateegiate vahel. Selleks tuleks programmiga kehtestada eri kultuuri- ja loomesektorite jaoks ühtne tugistruktuur, mis koosneb toetuste süsteemist ja sellega kaasnevast rahastamisvahendist. (20) Programmis tuleks arvesse võtta kultuuri ja kultuuritegevuse kahetist olemust, tunnistades ühest küljest kultuuri olemuslikku ja kunstilist väärtust ja teisest küljest mõlema sektori majanduslikku väärtust, sealhulgas nende laiemat ühiskondlikku panust loovusesse, innovatsiooni ja sotsiaalsesse kaasatusse. (21) Programmi rakendamise puhul tuleks arvestada kultuuri olemuslikku väärtust ning kultuuri- ja loomesektori eripära, sealhulgas mittetulundusorganisatsioonide ja mittetulunduslike projektide tähtsust alaprogrammi „Kultuur” raames. (22) Eraldiseisev rahastamisvahend, kultuuri- ja loomesektori tagatisvahend (edaspidi „tagatisvahend”) võimaldaks kultuuri- ja loomesektoril üldisemalt kasvada ning annaks eelkõige piisaval määral finantsvõimendust uute meetmete võtmiseks ja uuteks võimalusteks. Valitud finantsvahendajad peaksid toetama kultuuri- ja loomeprojekte, et tagada geograafilist ulatust ja sektoripõhist esindatust silmas pidades tasakaalustatud laenuportfell. Avalik-õiguslikel ja eraõiguslikel organisatsioonidel on seejuures oluline roll saavutada tagatisvahendi raames laiapõhjaline lähenemisviis. (23) Rahastada tuleks ka Euroopa kultuuripealinnade meetmeid ja Euroopa kultuuripärandi märgise haldusmeetmeid, sest need aitavad tugevdada ühisesse kultuurialasse kuulumise tunnet, elavdada kultuuridevahelist dialoogi ja vastastikust mõistmist ning tõsta kultuuripärandi väärtust. (24) Lisaks liikmesriikidele ning ülemeremaadele ja -territooriumidele, kes võivad programmis osaleda kooskõlas nõukogu otsuse 2001/822/EÜ ( 12 ) artikliga 58, peaks programmis osalemine olema teatud tingimustel avatud ka Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepinguga ühinenud Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riikidele ja Šveitsi Konföderatsioonile. Ühinevatel riikidel, kandidaatriikidel ja võimalikel kandidaatriikidel, kes saavad kasu ühinemiseelsest strateegiast, ning Euroopa naabrus- ja partnerluspoliitikaga hõlmatud riikidel peaks samuti olema võimalik osaleda programmis, välja arvatud tagatisvahendis. (25) Samuti peaks programm olema avatud kolmandate riikidega läbiviidavatele kahe- või mitmepoolsetele koostöömeetmetele, mille aluseks on lisaassigneeringud, mis tuleb kindlaks määrata, ja konkreetsed kokkulepped, milles tuleb asjaomaste osapoolte vahel kokku leppida. (26) Soodustada tuleks programmi ning rahvusvaheliste organisatsioonide, nagu UNESCO, Euroopa Nõukogu, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) ning Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni (WIPO) koostööd kultuuri- ja audiovisuaalvaldkonnas. (27) On vaja tagada kõikide programmi raames ellu viidavate meetmete ja tegevuste Euroopa lisaväärtus, nende vastastikune täiendavus liikmesriikide tegevusega ning nende kooskõla ELi toimimise lepingu artikli 167 lõikega 4 ning nende kooskõla liidu muu tegevusega, iseäranis sellistes valdkondades nagu haridus, tööhõive, siseturg, ettevõtlus, noored, tervishoid, kodakondsus ja justiitsküsimused, teadusuuringud ja innovatsioon, tööstus- ja ühtekuuluvuspoliitika, turism ja välissuhted, kaubandus ja areng ning digitaalarengu tegevuskava. (28) Kooskõlas tulemushindamise põhimõtetega peaks programmi seire- ja hindamismenetlused sisaldama üksikasjalikke aastaaruandeid ning osutama konkreetsetele, mõõdetavatele, saavutatavatele, asjakohastele ning ajaliselt kindlaksmääratud, sh kvalitatiivsetele sihtmärkidele ja näitajatele. Järelevalve- ja hindamismenetlused peaksid arvesse võtma tööd, mida on teinud asjassepuutuvad isikud, nagu Eurostat, ning ESS-neti kultuuriprojektide ja UNESCO Statistikainstituudi aruandeid. Seoses sellega peaks liit audiovisuaalsektori osas jätkama osalemist Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskuses („vaatluskeskus”). (29) Selleks et tagada programmi optimaalne järelevalve ja hindamine programmi kogu kestuse vältel, tuleks komisjonile ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt delegeerida volitused võtta vastu õigusakte täiendavate kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete näitajate kehtestamise kohta. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. (30) Nagu on öeldud komisjoni 30. juuli 2010. aasta aruandes elukestva õppe, kultuuri-, noorsootöö- ja kodakondsuse valdkonna Euroopa programmide õiguslikke aluseid muutvate Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuste mõju kohta, on haldusmenetlustes esinevate viivituste oluline lühendamine suurendanud programmide tõhusust. Iseäranis hoolikalt tuleks tagada haldus- ja finantskorra jätkuv lihtsustamine, selleks tuleks muu hulgas kasutada kindlaid, objektiivseid ja korrapäraselt ajakohastatavaid süsteeme, mille abil määrata kindlaks ühekordsed maksed, ühikukulu ja kindlamääraline rahastamine. (31) Selleks et tagada ühetaolised tingimused käesoleva määruse rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 ( 13 ). (32) Kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 58/2003 ( 14 ) on komisjon alates 2009. aastast usaldanud Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutusele rakendusülesanded hariduse, audiovisuaalvaldkonna ja kultuuriga seotud liidu tegevuse juhtimiseks. Komisjon võib seetõttu kulude-tulude analüüsi alusel kasutada olemasolevat täitevasutust programmi rakendamiseks, nagu on sätestatud nimetatud määruses. (33) Käesoleva määrusega kehtestatakse programmi kogu kestvuse jaoks rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendile ja nõukogule peamiseks juhiseks eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise institutsioonidevahelise kokkuleppe 2. detsember 2013 ( 15 ) (edaspidi „institutsioonidevaheline kokkulepe”) punkti 17 tähenduses. (34) Liidu finantshuvid peaksid olema kogu kulutuste tegemise tsükli jooksul kaitstud proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad eeskirjade eiramise ennetamist, avastamist ja uurimist ning kadumaläinud, alusetult makstud või ebaõigesti kasutatud rahaliste vahendite tagasinõudmist ning vajaduse korral haldus- ja rahaliste karistuste määramist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 966/2012 ( 16 ) (edaspidi „finantsmäärus”). (35) Mis puudutab Euroopa Pettustevastast Ametit (OLAF), siis tuleks kooskõlas nõukogu määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ( 17 ) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 883/2013 ( 18 ) koostada ja rakendada sobivad meetmed pettuste vältimiseks ning kadumaläinud, alusetult makstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. (36) Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt Euroopa kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse kaitsmine, arendamine ja edendamine, Euroopa kultuuripärandi edendamine ning Euroopa kultuuri- ja loomesektori, eeskätt audiovisuaalsektori konkurentsivõime tugevdamine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, arvestades programmi riikidevahelist ja rahvusvahelist iseloomu, ning meetmete ulatuse ja eeldatava mõju tõttu on neid parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. (37) Otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/EÜ tuleks seetõttu tunnistada kehtetuks. (38) Ette tuleks näha meetmed, millega reguleeritakse üleminekut programmidelt „MEDIA”, „Kultuur” ja „MEDIA Mundus” käesolevale programmile. (39) Selleks et tagada programmi raames asutuste tegevuskuludeks makstavate rahaliste toetuste järjepidevus, peaks komisjonil olema võimalik programmi esmases faasis käsitleda toetavate tegevuste elluviimisega otseselt seotud kulusid rahastamiskõlblikena ka siis, kui need tehti enne seda, kui kasusaaja esitas toetuse saamise taotluse. (40) Selleks et tagada programmiga hõlmatud rahalise toetuse järjepidevus, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2014. Olukorra kiireloomulisuse tõttu peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







I

PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 1

Programmi loomine ja kestus

1. Käesoleva määrusega luuakse Euroopa kultuuri- ja loomesektori toetamiseks programm „Loov Euroopa” (edaspidi „programm”).

2. Programmi rakendatakse 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

(1) „kultuuri- ja loomesektorid” – kõik sektorid, mille tegevus tugineb kultuurilistele väärtustele ja/või kunstilisele ja muule loomingulisele väljendusele, olenemata sellest, kas selline tegevus on suunatud turule või mitte, ning sellest, millise struktuuri kaudu seda ellu viiakse, ning sõltumata sellest, kuidas seda struktuuri rahastatakse. Tegevus hõlmab selliste kaupade ja teenuste arendamist, loomist, tootmist, levitamist ja säilitamist, mis kätkevad kultuurilist, kunstilist või muud loomingulist väljendust, ning selliseid seonduvaid funktsioone nagu haridus või juhtimine. Kultuuri- ja loomesektorid hõlmavad muu hulgas arhitektuuri, arhiive, raamatukogusid ja muuseume, kunstkäsitööd, audiovisuaalseid tooteid (sh filmid, televisioon, videomängud ja multimeedia), materiaalset ja vaimset kultuuripärandit, disaini, festivale, muusikat, kirjandust, näitekunsti, kirjastamist, raadiot ja kujutavat kunsti;

(2) „VKEd” – mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, nagu need on määratletud komisjoni soovituses 2003/361/EÜ ( 19 );

(3) „osalevad finantsvahendajad” – finantsvahendajad finantsmääruse artikli 139 lõike 4 teise lõigu tähenduses, kes on valitud tagatisvahendi raames kooskõlas finantsmääruse ja käesoleva määruse I lisaga ning kes annavad või kavatsevad anda: a) laene VKEdele ning mikro-, väikestele ja keskmise suurusega organisatsioonidele kultuuri- ja loomesektoris (tagatised Euroopa Investeerimisfondist) või b) laenutagatisi muudele finantsvahendajatele, kes annavad laene VKEdele ning mikro-, väikestele ja keskmise suurusega organisatsioonidele kultuuri- ja loomesektoris (edaspidi „edasigarantiid Euroopa Investeerimisfondist”);

(4) „suutlikkuse arendamise pakkujad” – üksused, mis suudavad pakkuda oskusteavet vastavalt I lisale, et osalevad finantsvahendajad saaksid tõhusalt hinnata kultuuri- ja loomesektori VKEde ning mikro-, väikeste ja keskmise suurusega organisatsioonide ning nende projektide eripära ja riske.

Artikkel 3

Üldised eesmärgid

Programmi üldised eesmärgid on järgmised:

a) kaitsta, arendada ja edendada Euroopa kultuurilist mitmekesisust ja keelelist paljusust ning edendada Euroopa kultuuripärandit;

b) tugevdada Euroopa kultuuri- ja loomesektori, eriti audiovisuaalsektori konkurentsivõimet aruka, säästva ja kaasava majanduskasvu edendamiseks.

Artikkel 4

Erieesmärgid

Programmi erieesmärgid on järgmised:

a) toetada Euroopa kultuuri- ja loomesektori suutlikkust tegutseda riikidevaheliselt ja rahvusvaheliselt;

b) soodustada kultuuri- ja loometeoste riikidevahelist levitamist ning kultuuri- ja loomevaldkonnas tegutsejate, eelkõige loovisikute riikidevahelist liikuvust, jõuda uue ja laiema publikuni ning parandada juurdepääsu kultuuri- ja loometeostele liidus ja mujal, keskendudes eelkõige lastele, noortele, puudega inimestele ja alaesindatud rühmadele;

c) suurendada jätkusuutlikult kultuuri- ja loomesektori VKEde ning mikro-, väikeste ja keskmise suurusega organisatsioonide finantssuutlikkust, püüdes samal ajal tagada tasakaalustatud geograafilise haarde ja sektoripõhise esindatuse;

d) soodustada poliitika kujundamist, innovatsiooni, loovust, publiku arendamist ning uusi äri- ja juhtimismudeleid riikidevahelise poliitikakoostöö toetamise kaudu.

Artikkel 5

Euroopa lisaväärtus

1. Tunnistades kultuuri olemuslikku ja majanduslikku väärtust, toetatakse programmiga meetmeid ja tegevusi, millega kaasneb Euroopa lisaväärtus kultuuri- ja loomesektoris. Programm aitab kaasa strateegia „Euroopa 2020” ja selle juhtalgatuste eesmärkide saavutamisele.

2. Euroopa lisaväärtus tagatakse ühel või mõnel järgmisel viisil:

a) selliste meetmete ja tegevuste riigiülene iseloom, mis täiendavad piirkondlikke, riiklikke, rahvusvahelisi ning muid liidu programme ja poliitikameetmeid ning nende meetmete ja tegevuste mõju kultuuri- ja loomesektorile ning kodanikele ja nende teadmistele teistest kultuuridest;

b) kultuuri- ja loomevaldkonnas tegutsejate, sh loovisikute, audiovisuaalsektori töötajate, kultuuri- ja loomeorganisatsioonide ning audiovisuaalsektori ettevõtjate riikidevahelise koostöö arendamine ja edendamine, keskendudes sellele, et soodustada terviklikumat, kiiremat, tulemuslikumat ja pikaajalisemat reageerimist üleilmsetele probleemidele;

c) mastaabisääst ja kriitiline mass, mille võib liidu toetuse abil saavutada ja mis avaldab võimendavat mõju täiendavate rahaliste vahendite kaasamisele;

d) õiglasema keskkonna tagamine Euroopa kultuuri- ja loomesektoris, võttes arvesse väikese tootmisvõimsusega riike ja/või geograafiliselt ja/või keeleliselt piiratud riike või piirkondi.

Artikkel 6

Programmi ülesehitus

Programm hõlmab:

a) alaprogrammi „MEDIA”,

b) alaprogrammi „Kultuur”,

c) sektoriülest tegevussuunda.

Artikkel 7

Alaprogrammide logod

1. Komisjon tagab programmi nähtavuse, kasutades iga alaprogrammi jaoks eriomast logo.

2. Alaprogrammi „MEDIA” abisaajad kasutavad logo, mis on esitatud II lisas. Komisjon kehtestab logo kasutamise üksikasjad ja teavitab neist abisaajaid.

3. Alaprogrammi „Kultuur” abisaajad kasutavad logo, mille kehtestab komisjon. Komisjon kehtestab logo kasutamise üksikasjad ja teavitab neist abisaajaid.

4. Alaprogrammide logosid on õigus kasutada ka komisjonil ja artiklis 16 osutatud Loova Euroopa teabepunktidel.

Artikkel 8

Juurdepääs programmile

1. Programmiga edendatakse kultuurilist mitmekesisust rahvusvahelisel tasandil kooskõlas 2005. aasta UNESCO konventsiooniga.

2. Programm on osalemiseks avatud liikmesriikidele.

3. Ilma et see piiraks lõike 4 kohaldamist, on programm osalemiseks avatud järgmistele riikidele tingimusel, et nad tasuvad täiendavad lisaassigneeringud ja et alaprogrammi „MEDIA” puhul täidetakse tingimused, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2010/13/EL ( 20 ):

a) ühinevad riigid, kandidaatriigid ja võimalikud kandidaatriigid, kes saavad kasu ühinemiseelsest strateegiast, kooskõlas üldpõhimõtete ja -tingimuste ning menetlustega nende riikide osalemiseks liidu programmides, mis on kehtestatud vastavate raamlepingute, assotsiatsiooninõukogu otsuste või sarnaste lepingutega;

b) need Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riigid, mis on EMP lepingu osalisriigid, selle lepingu kohaselt;

c) Šveitsi Konföderatsioon selle riigiga sõlmitava kahepoolse lepingu alusel;

d) Euroopa naabrus- ja partnerluspoliitikaga hõlmatud riigid menetluste kohaselt, mis on kindlaks määratud nende riikidega sõlmitud raamlepingutes, millega sätestatakse nende osalemine liidu programmides.

4. Lõike 3 punktides a ja d nimetatud riigid jäetakse tagatisvahendis osalemisest välja.

5. Programm on avatud kahe- ja mitmepoolsetele koostöömeetmetele, mis on suunatud valitud riikidele või piirkondadele nende riikide või piirkondade poolt tasutud lisaassigneeringute või kokkulepitud erikorra alusel.

6. Programm võimaldab koostööd ja ühismeetmeid riikidega, kes ei osale programmis, ning kultuuri- ja loomesektoris tegutsevate rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu UNESCO, Euroopa Nõukogu, OECD või Ülemaailmne Intellektuaalomandi Organisatsioon, programmi eesmärkide teostamise ühise rahastamise alusel.







II

PEATÜKK

Alaprogramm „MEDIA”

Artikkel 9

Alaprogrammi „MEDIA” prioriteedid

1. Valdkonnas, mille eesmärk on tugevdada Euroopa audiovisuaalsektori suutlikkust tegutseda riikidevaheliselt, on prioriteedid järgmised:

a) soodustada audivisuaalsektori elukutsete esindajate oskuste ja pädevuste omandamist ja parandamist ning võrgustike arendamist, sealhulgas digitehnoloogia kasutamist, et tagada kohanemine turu arenguga, katsetada uusi meetodeid publiku arendamiseks ja uusi ärimudeleid;

b) suurendada audiovisuaalsektori ettevõtjate suutlikkust luua selliseid Euroopa audiovisuaalteoseid, millel oleks liidus ja mujal levipotentsiaali, ning soodustada Euroopa ja rahvusvahelist ühistootmist, muu hulgas koos teleringhäälingutega;

c) ergutada tegutsejatevahelist teabevahetust, soodustades audiovisuaalsektori ettevõtjate juurdepääsu turgudele ja ärivahenditele, et suurendada nende projektide nähtavust liidu ja rahvusvahelistel turgudel.

2. Riikidevahelise levitamise edendamise valdkonnas on prioriteedid järgmised:

a) toetada kinolevi audiovisuaalteoste riikidevahelise turunduse, nimetegemise, levitamise ja näitamisega;

b) edendada audiovisuaalteoste riikidevahelist turundust, nimetegemist ja levitamist kõigil muudel platvormidel kui kino;

c) toetada publiku arendamist kui vahendit, mille abil elavdada huvi Euroopa audiovisuaalteoste vastu ja parandada neile juurdepääsu, iseäranis reklaami, ürituste, filmikultuurilise pädevuse ja festivalide kaudu;

d) toetada uusi levitamisviise, et esile saaksid kerkida uued ärimudelid.

Artikkel 10

Alaprogrammi „MEDIA” tugimeetmed

Artiklis 9 sätestatud prioriteetide rakendamiseks toetatakse alaprogrammi „MEDIA” raames järgmisi meetmeid:

a) töötada välja lai valik koolitusmeetmeid, millega edendada audivisuaalsektori töötajate oskuste ja pädevuste omandamist ja täiendamist, teadmiste jagamise ja võrgustike rajamise algatusi, sh digitehnoloogia kasutuselevõttu;

b) luua Euroopa audiovisuaalteoseid, eeskätt filme ja telesaateid, nagu mängu-, dokumentaalfilmid ning laste- ja animafilmid, samuti interaktiivseid teoseid, nagu videomängud ja multimeedia, millel oleks suurem piiriülese levitamise potentsiaal;

c) tegevused, mille eesmärk on toetada audiovisuaalvaldkonnas tegutsevaid Euroopa ettevõtteid, eelkõige sõltumatuid tootjaid, et soodustada Euroopa ja rahvusvahelist ühistootmist audiovisuaalteoste, sealhulgas telesaadete puhul;

d) tegevused, mis aitavad Euroopa ja rahvusvahelistel koostööpartneritel kokku saada ja/või toetada kaudselt ühistoodetavaid audiovisuaalteoseid, mille puhul toetatakse rahvusvahelisi ühistootmisfonde, mis asuvad programmis osalevas riigis;

e) soodustada juurdepääsu erialastele audiovisuaalsektori üritustele ja turgudele ning veebipõhiste ärivahendite kasutamist liidus ja mujal;

f) rajada toetussüsteemid riigiüleste Euroopa filmide levitamiseks kinolevi kaudu ja muudel platvormidel ning samuti rahvusvaheliseks müügitegevuseks, see puudutab eelkõige audiovisuaalteoste subtiitritega varustamist, dubleerimist ja kirjeldustõlget;

g) soodustada audiovisuaalsektori rahvusvaheliste koostööprojektide kaudu Euroopa filmide levi maailmas ja rahvusvaheliste filmide levi liidus kõigil leviplatvormidel;

h) Euroopa kinoettevõtjate võrgustiku tegevus, kelle programmist suure osa moodustavad teiste Euroopa riikide filmide linastused;

i) algatused, nagu festivalid ja muud promoüritused, millega tutvustatakse ja edendatakse Euroopa audiovisuaalteoste, sh lühifilmide mitmekesisust;

j) tegevused, mille eesmärk on edendada filmikultuurilist pädevust ja suurendada publiku, eeskätt noore publiku teadmisi ja huvi, mis puudutab Euroopa audiovisuaalteoseid, sh audiovisuaalset ja kinematograafilist pärandit;

k) uuenduslikud meetmed, millega katsetatakse uusi ärimudeleid ja vahendeid valdkondades, millele avaldab tõenäoliselt mõju digitehnoloogia kasutuselevõtt ja kasutamine.

Artikkel 11

Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskus

1. Liit on programmi kestuse ajal vaatluskeskuse liige.

2. Liidu osalemine vaatluskeskuses aitab saavutada alaprogrammi „MEDIA” prioriteete järgmiste tegevuste abil:

a) edendatakse läbipaistvust ja luuakse võrdsed tingimused juurdepääsule õigus- ja finants-/turualasele teabele ning aidatakse kaasa õigus- ja statistikateabe võrreldavaks muutmisele;

b) tehakse kättesaadavaks andmed ja turuanalüüsid, mis aitavad välja töötada alaprogrammi „MEDIA” tegevussuundi ja hinnata nende mõju turule.

3. Komisjon esindab liitu tema suhetes vaatluskeskusega.







III

PEATÜKK

Alaprogramm „Kultuur”

Artikkel 12

Alaprogrammi „Kultuur” prioriteedid

1. Valdkonnas, mille eesmärk on tugevdada kultuuri- ja loomesektori suutlikkust tegutseda riikidevaheliselt, on prioriteedid järgmised:

a) selliste meetmete toetamine, mis tagavad kultuuri- ja loomevaldkonnas tegutsejate oskused, pädevused ja oskusteabe, mis aitavad kaasa kultuuri- ja loomesektori tugevdamisele, sealhulgas digitehnoloogiaga kohanemise soodustamine, publiku arendamiseks innovaatiliste meetodite katsetamine ning uute äri- ja juhtimismudelite katsetamine;

b) selliste meetmete toetamine, mis võimaldavad kultuuri- ja loomevaldkonnas tegutsejatel teha rahvusvahelist koostööd ja laiendada oma tegevust rahvusvaheliselt liidus ja väljaspool seda, kasutades selleks võimaluse korral pikaajalisi strateegiaid;

c) toetuse andmine tugevdamaks Euroopa kultuuri- ja loomeorganisatsioone ning rahvusvaheliste võrgustike loomist, et soodustada juurdepääsu kutsealastele võimalustele.

2. Valdkonnas, mille eesmärk on edendada riikidevahelist levitamist ja liikuvust, on prioriteedid järgmised:

a) rahvusvaheliste ringreiside, ürituste, näituste ja festivalide toetamine;

b) Euroopa kirjanduse levitamise toetamine eesmärgiga tagada selle võimalikult lai kättesaadavus;

c) toetus publiku arendamisele kui võimalusele elavdada huvi Euroopa kultuuri- ja loometeoste ning materiaalse ja vaimse kultuuripärandi vastu ning parandada sellele juurdepääsu.

Artikkel 13

Alaprogrammi „Kultuur” tugimeetmed

1. Artiklis 12 sätestatud prioriteetide rakendamiseks toetatakse alaprogrammi „Kultuur” raames järgmisi meetmeid:

a) riikidevahelised koostööprojektid, mille raames võtavad eri riikide kultuuri- ja loomeorganisatsioonid ette sektoripõhiseid või sektoriüleseid tegevusi;

b) eri riikidest pärit kultuuri- ja loomeorganisatsioonide Euroopa võrgustike tegevus;

c) selliste organisatsioonide tegevus, kes on üleeuroopalise suunitlusega ning kes edendavad tärkavate annete arendamist ning elavdavad kultuuri- ja loomevaldkonnas tegutsejate riikidevahelist liikuvust ja teoste levitamist, mis võib laiemalt mõjutada kultuuri- ja loomesektoreid ning avaldada pikaajalist mõju;

d) kirjanduse tõlkimine ja tõlketeoste edasine reklaamimine;

e) erimeetmed, mille eesmärk on saavutada Euroopa kultuuride rikkuse ja mitmekesisuse suurem nähtavus ning elavdada kultuuridevahelist dialoogi ja vastastikust mõistmist, muu hulgas liidu kultuuriauhindade, Euroopa kultuuripealinnade meetme ja Euroopa kultuuripärandi märgise meetme kaudu.

2. Lõikes 1 sätestatud meetmetega toetatakse eelkõige mittetulunduslikke projekte.







IV

PEATÜKK

Sektoriülene tegevussuund

Artikkel 14

Kultuuri- ja loomesektori tagatisvahend

1. Komisjon loob kultuuri- ja loomesektori jaoks tagatisvahendi.

Tagatisvahend toimib iseseisva vahendina ning see luuakse ja seda hallatakse kooskõlas finantsmääruse VIII jaotisega.

2. Tagatisvahendil on järgmised prioriteedid:

a) soodustada kogu liidu kultuuri- ja loomesektori VKEde ning mikro-, väikeste ja keskmise suurusega organisatsioonide juurdepääsu rahastamisele;

b) parandada osalevate finantsvahendajate suutlikkust hinnata kultuuri- ja loomesektori VKEde ning mikro-, väikeste ja keskmise suurusega organisatsioonide ning nende projektide riske, mistarvis muu hulgas pakutakse tehnilist abi, teadmiste kogumist ja võrgustike loomist.

Prioriteedid viiakse ellu vastavalt I lisale.

3. Kooskõlas finantsmääruse artikli 139 lõikega 4 rakendab komisjon tagatisvahendit kaudse eelarve täitmise raames, delegeerides ülesandeid Euroopa Investeerimisfondile, nagu on sätestatud käesoleva määruse artikli 58 lõike 1 punkti c alapunktis iii, ning kooskõlas komisjoni ja Euroopa Investeerimisfondi vahel sõlmitud lepingu tingimustega.

Artikkel 15

Riikidevaheline poliitikakoostöö

1. Riikidevahelise poliitikakoostöö edendamiseks toetatakse sektoriülese tegevussuuna raames järgmist:

a) uute äri- ja juhtimismudelite alal kogemuste ja oskusteabe vahetus riikide vahel, vastastikune õppimine ning võrgustike loomine kultuuri- ja loomeorganisatsioonide ning poliitikakujundajate seas, kes on seotud kultuuri- ja loomesektori arendamisega, edendades selleks võimaluse korral digitaalseid võrgustikke;

b) turuandmete kogumine, uuringud, tööturu ja vajalike oskuste vajaduste analüüs, Euroopa ja riikliku kultuuripoliitika analüüs, toetus statistilisteks uuringuteks, mis põhinevad igale sektorile eriomastel vahenditel ja kriteeriumidel, ning hindamised, sealhulgas programmi mõju kõigi aspektide mõõtmine;

c) liikmemaksu tasumine liidu liikmesuse eest vaatluskeskuses, et soodustada andmete kogumist ja analüüsi audiovisuaalsektoris;

d) uute ja sektoriüleste äriliste lähenemisviiside katsetamine loomingu rahastamisel, levitamisel ja rahaks vahetamisel;

e) konverentsid, seminarid ja poliitiline dialoog, sealhulgas kultuuri- ning meediapädevuse valdkonnas, kusjuures võimaluse korral tuleks edendada digitaalseid võrgustikke;

f) artiklis 16 osutatud Loova Euroopa teabepunktid ning nende ülesannete täitmine.

2. Komisjon viib 30. juuniks 2014 läbi teostatavusuuringu, milles uuritakse võimalust koguda ja analüüsida andmeid kultuuri- ja loomesektoris (välja arvatud audiovisuaalsektor), ning esitab selle uuringu tulemused Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Sõltuvalt teostatavusuuringu tulemustest võib komisjon esitada ettepaneku käesoleva määruse muutmiseks vastavalt.

Artikkel 16

Loova Euroopa teabepunktid

1. Programmis osalevad riigid rajavad kooskõlas siseriikliku õiguse ja tavadega ning koostöös komisjoniga Loova Euroopa teabepunktid.

2. Komisjon toetab Loova Euroopa teabepunktide võrgustikku.

3. Loova Euroopa teabepunktid täidavad järgmiseid ülesandeid, võttes arvesse iga sektori eripära:

a) programmist teavitamine ja selle tutvustamine nende riigis;

b) kultuuri- ja loomesektori abistamine seoses programmiga ning põhiteabe andmine muude liidu poliitikate raames kättesaadavate asjakohaste toetusvõimaluste kohta;

c) piiriülese koostöö elavdamine kultuuri- ja loomesektoris;

d) komisjoni tegevuse toetamine programmis osalevate riikide kultuuri- ja loomesektori küsimustes, näiteks neid sektoreid käsitlevate kättesaadavate andmete esitamine;

e) komisjoni toetamine selles, et tagada nõuetekohane teabevahetus ja teabe levitamine programmi tulemuste ning mõjude kohta;

f) oma riigi kohta liidult saadud rahastamise ning selle toel saavutatud tulemuste teatavaks tegemise ja selle teabe levitamise tagamine.

4. Komisjon tagab koostöös liikmesriikidega Loova Euroopa teabepunktide osutatud teenuste kvaliteedi ja tulemused, teostades korrapärast ja sõltumatut järelevalvet ja hindamist.







V

PEATÜKK

Tulemused ja levitamine

Artikkel 17

Järjepidevus ja vastastikune täiendavus

1. Komisjon tagab koostöös liikmesriikidega programmi üldise järjepidevuse ja vastastikuse täiendavuse:

a) asjaomase liidu poliitikaga sellistes valdkondades nagu haridus, tööhõive, tervishoid, siseturg, digitaalarengu tegevuskava, noored, kodakondsus, välissuhted, kaubandus, teadusuuringud ja innovatsioon, ettevõtlus, turism, justiitsküsimused, laienemine ja areng;

b) muud asjaomased liidu rahastamisallikad kultuuri- ja meediapoliitika valdkonnas, eelkõige Euroopa Sotsiaalfond, Euroopa Regionaalarengu Fond ning teadus- ja innovatsiooniprogrammid, samuti justiitsküsimuste ja kodakondsusega seotud rahastamisvahendid, väliskoostööprogrammid ja ühinemiseelsed vahendid.

2. Käesolevat määrust kohaldatakse ja rakendatakse, ilma et see piiraks liidu rahvusvahelisi kohustusi.

Artikkel 18

Järelevalve ja hindamine

1. Komisjon tagab programmi korrapärase järelevalve ja välishindamise järgmiste kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete tulemusnäitajate alusel:

a) artiklis 3 osutatud üldiste eesmärkide näitajad: i) kultuuri- ja loomesektori maht, muutused ja osakaal tööhõives ja sisemajanduse koguproduktis; ii) nende inimeste arv, kellel on juurdepääs Euroopa kultuuri- ja loometeostele, sealhulgas võimaluse korral teistest riikidest pärit teostele;

b) artikli 4 punktis a osutatud erieesmärgi näitajad: i) kultuuri- ja loomeorganisatsioonide rahvusvahelise tegevuse ulatus ning loodud riikidevaheliste partnerlussuhete arv; ii) programmi raames toetatud õpikogemuste ja koolituste arv, mis on parandanud kultuuri- ja loomevaldkonnas tegutsejate, sh audiovisuaalvaldkonna töötajate pädevust ja tööalast konkurentsivõimet.

c) artikli 4 punktis b osutatud erieesmärgi näitajad alaprogrammi "MEDIA" puhul: i) teistest riikidest pärit Euroopa filmide kinokülastuste arv Euroopas ja Euroopa filmide kinokülastuste arv kogu maailmas (10 olulisimat turgu väljaspool Euroopat); ii) Euroopa audiovisuaalteoste osakaal kinodes, televisioonis ja digitaalsetel platvormidel; iii) nende inimeste arv liikmesriikides, kellele on kättesaadavad teistest riikidest pärit Euroopa audiovisuaalteosed, ning nende inimeste arv programmis osalevates riikides, kellele on kättesaadavad Euroopa audiovisuaalteosed; iv) liidus ning programmis osalevates riikides toodetud Euroopa videomängude arv;

d) artikli 4 punktis b osutatud erieesmärgi näitajad alaprogrammi „Kultuur” puhul: i) nende inimeste arv, kelleni on programmi raames toetatud projektid otseselt või kaudselt jõudnud; ii) lastele, noortele ja alaesindatud rühmadele suunatud projektide arv ja hinnanguline inimeste arv, kelleni projektid on jõudnud;

e) artikli 4 punktis c osutatud erieesmärgi näitajad: i) tagatisvahendi raames tagatud laenude maht, liigitatuna VKEde ning mikro-, väike- ja keskmise suurusega organisatsioonide päritoluriigi, suuruse ja sektorite alusel; ii) osalevate finantsvahendajate väljastatud laenude maht, liigitatuna päritoluriigi alusel; iii) osalevate finantsvahendajate arv ja geograafiline levik; iv) tagatisvahendist kasu saavate VKEde ning mikro-, väike- ja keskmise suurusega organisatsioonide arv, liigitatuna päritoluriigi, suuruse ja sektorite alusel; v) laenude keskmine makseviivituse määr; vi) tagatud laenude võimendav mõju, võrreldes soovitusliku võimendava mõjuga (1:5,7);

f) artikli 4 punktis d osutatud erieesmärgi näitajad: i) nende liikmesriikide arv, kes kasutavad avatud koordinatsiooni meetodi tulemusi riikliku poliitika väljatöötamises; ii) uute algatuste ja poliitikatulemuste arv.

2. Järelevalve- ja hindamistulemusi võetakse programmi rakendamisel arvesse.

3. Lisaks sellele, et ta korrapäraselt seirab programmi, esitab komisjon sõltumatu välishindamise aruandel põhineva vahehindamise aruande, mis:

a) hõlmab kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid tegureid, et hinnata programmi eesmärkide saavutamise tõhusust, programmi tulemuslikkust ja selle Euroopa lisaväärtust;

b) pöörab tähelepanu programmi lihtsustamise võimalustele, sisemisele ja välisele sidususele, kõikide eesmärkide jätkuvale asjakohasusele ning sellele, kuivõrd panustatakse meetmetega liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu prioriteetidesse;

c) võtab arvesse otsuste nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/EÜ pikaajalise mõju hindamise tulemusi.

4. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule lõikes 3 osutatud hindamise vahearuande 31. detsembriks 2017.

5. Sõltumatu lõpliku välishindamise põhjal koostab komisjon lõpliku hindamisaruande, milles valitud kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete näitajate põhjal hinnatakse programmi pikaajalisemat mõju ja jätkusuutlikkust. Seoses artikli 4 punktis c osutatud erieesmärgiga hindab komisjon ka tagatisvahendi mõju juurdepääsule pangalaenudele ja seonduvaid kulusid VKEde ning mikro-, väike- ja keskmise suurusega organisatsioonide jaoks kultuuri- ja loomesektoris.

6. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule lõikes 5 osutatud lõpparuande hiljemalt 30. juuniks 2022.

Artikkel 19

Teabevahetus ja teabe levitamine

1. Komisjon teavitab programmis osalevaid riike projektidest, mida liit rahastab, edastades valikuotsused kahe nädala jooksul pärast nende vastuvõtmist.

2. Programmi raames toetatavate projektide abisaajad tagavad liidu antud rahastamisest ja selle toel saavutatud tulemustest teavitamise ja selle teabe levitamise.

3. Komisjon tagab asjakohase teabe levitamise Loova Euroopa teabepunktidele.







VI

PEATÜKK

Delegeeritud õigusaktid

Artikkel 20

Volituste delegeerimine komisjonile

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 21 vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada artikli 18 lõikes 1 kindlaks määratud kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid tulemusnäitajaid.

Artikkel 21

Delegeeritud volituste rakendamine

1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2. Artiklis 20 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile programmi kestuseks.

3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 20 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5. Artikli 20 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.







VII

PEATÜKK

Rakendussätted

Artikkel 22

Programmi rakendamine

1. Komisjon rakendab programmi finantsmääruse kohaselt.

2. Komisjon võtab rakendusaktidega vastu iga-aastase tööprogrammi, mis käsitleb alaprogramme ja sektoritevahelist tegevussuunda. Komisjon tagab iga-aastases tööprogrammis, et artiklites 3 ja 4 kindlaks määratud üldiseid ja erieesmärke ning artiklites 9 ja 12 kindlaks määratud prioriteete rakendatakse järjekindlalt igal aastal, ning näeb ette taotletavad eesmärgid, eeldatavad tulemused, rakendusmeetodi ja rahastamiskava kogusumma. Iga-aastases tööprogrammis esitatakse ka rahastatavate meetmete kirjeldus, igale meetmele eraldatav ligikaudne summa ja rakendamise ligikaudne ajakava.

Toetuste puhul esitatakse iga-aastases tööprogrammis prioriteedid, abikõlblikkuse, valiku- ja toetuse andmise kriteeriumid ning kaasrahastamise maksimummäär. Programmist antav rahaline toetus on maksimaalselt 80 % toetatava tegevuse kuludest.

Tagatisvahendi puhul on iga-aastases tööprogrammis finantsvahendajatele esitatavad kõlblikkus- ja valikukriteeriumid, osalevatele finantsvahendajatele esitatavate projektide sisuga seotud välistamiskriteeriumid, iga-aastane eraldis Euroopa Investeerimisfondile ning samuti suutlikkuse arendamise pakkujatele esitatavad kõlblikkus-, valiku- ja toetuse andmise kriteeriumid.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 23 lõikes 4 osutatud kontrollimenetlusega.

3. Komisjon võtab vastu programmi rakendamise üldised suunised kooskõlas artikli 23 lõikes 3 osutatud nõuandemenetlusega.

Artikkel 23

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab komitee (Loova Euroopa komitee). Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2. Loova Euroopa komitee võib kohtuda erinevates koosseisudes, et käsitleda alaprogrammide ja sektoritevaheliste tegevussuundadega seotud konkreetseid küsimusi.

3. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

4. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 24

Finantssätted

1. Käesoleva programmi rakendamise rahastamispakett ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 on 1 462 724 000 eurot (jooksvates hindades).

Euroopa Parlament ja nõukogu kinnitavad iga-aastased assigneeringud mitmeaastase finantsraamistiku piires.

2. Lõikes 1 osutatud rahastamispakett jaguneb järgmiselt:

a) vähemalt 56 % alaprogrammile „MEDIA”;

b) vähemalt 31 % alaprogrammile „Kultuur”;

c) kuni 13 % sektoriülesele tegevussuunale ning sellest vähemalt 4 % eraldatakse artiklis 15 loetletud riikidevahelise koostöö meetmetele ja Loova Euroopa teabepunktidele.

3. Käesoleva programmi rakendamise halduskulud on osa lõikes 2 sätestatud eraldistest ning halduskulude kogusumma ei ületa 7 % programmi eelarvest, kusjuures 5 % nendest halduskuludest läheb alaprogrammi "MEDIA" rakendamisele ning 2 % alaprogrammi „Kultuur” rakendamisele.

4. Lõikes 1 osutatud rahastamispaketist võib katta ka kulusid, mis on seotud programmi juhtimiseks ja tema eesmärkide saavutamiseks otseselt vajalike ettevalmistustööde, järelevalve-, kontrolli-, auditeerimis- ja hindamistegevusega, ning eelkõige uurimusi, ekspertide koosolekuid, teabevahetust ja teavitamist, liidu poliitiliste prioriteetide tutvustamist institutsioonide tasandil, kuivõrd see on seotud käesoleva programmi üldiste eesmärkidega, teabe töötlemisele ja vahetusele suunatud infotehnoloogiavõrkudega seotud kulusid ning kõiki muid kulusid tehnilisele ja haldusabile, mida komisjon programmi juhtimisel vajab.

5. Lõikes 1 osutatud rahastamispaketist võib katta tehnilise ja haldusabi kulusid, mis on vajalikud, et tagada otsuste nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/EÜ alusel võetud meetmetelt üleminek käesoleva määruse alusel võetud meetmetele.

Vajaduse korral võib sarnaste kulude katmiseks eelarvesse assigneeringuid kirjendada ka pärast 2020. aastat, et oleks võimalik hallata meetmeid, mille rakendamist ei ole 2020. aasta 31. detsembriks veel lõpule viidud.

▼C1

6. Kooskõlas finantsmääruse artikli 130 lõikega 1 võib komisjon nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel käsitada toetatavate meetmete elluviimisega otseselt seotud kulusid rahastamiskõlblikena isegi juhul, kui abisaajal on need kulud tekkinud enne toetuse saamise taotluse esitamist.

▼B

Artikkel 25

Liidu finantshuvide kaitse

1. Komisjon astub vajalikke samme, tagamaks, et käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse liidu finantshuve pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetustegevusega, tõhusa kontrolliga, ja kui avastatakse rikkumine, siis alusetult väljamakstud summade tagasinõudmisega ning vajaduse korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate haldus- ja rahaliste karistustega.

2. Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus teostada nii dokumentidel põhinevaid kui ka kohapealseid kontrolle kõikide toetusesaajate, töövõtjate ja alltöövõtjate suhtes, kes on saanud programmi alusel liidu rahalisi vahendeid.

3. OLAF võib korraldada uurimisi, sealhulgas kohapealseid kontrolle kooskõlas määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 sätete ja menetlustega, et teha kindlaks, kas toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või programmi alusel rahastamise lepinguga seoses esineb kelmusi, pettusi, korruptsiooni või mis tahes muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.

4. Ilma et see piiraks lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist, peavad kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud koostöölepped, lepingud, toetuslepingud ja toetuse määramise otsused, mis tulenevad käesoleva määruse rakendamisest, sisaldama sätteid, millega antakse komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile sõnaselgelt õigus auditeerimisteks ja uurimisteks vastavalt oma pädevusele.







VIII

PEATÜKK

Lõppsätted

Artikkel 26

Kehtetuks tunnistamine ja üleminekusätted

1. Otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/EÜ tunnistatakse alates 1. jaanuarist 2014 kehtetuks.

2. Lõikes 1 osutatud otsuste alusel enne 31. detsembrit 2013 alustatud tegevuste haldamine jätkub nimetatud otsuste kohaselt kuni nende lõpetamiseni.

Artikkel 27

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

KULTUURI- JA LOOMESEKTORI TAGATISVAHENDI RAKENDUSKORD

Tagatisvahendi kaudu antav rahaline toetus on ette nähtud kultuuri- ja loomesektoris tegutsevatele VKEdele ning mikro-, väikestele ja keskmise suurusega organisatsioonidele ning see on kohandatud vastavalt kõnealuste sektorite erivajadustele ja sellele on sellisena nimetehtud.

1. Ülesanded

Tagatisvahendiga antakse

a) tagatisi kõikidest tagatisvahendis osalevatest riikidest pärit osalevatele finantsvahendajatele;

b) osalevatele finantsvahendajatele täiendavat oskusteavet, et hinnata VKEde ning mikro-, väike- ja keskmise suurusega organisatsioonide ning nende kultuuri- ja loomeprojektide riske.

2. Osalevate finantsvahendajate valimine

Osalevad finantsvahendajad valib Euroopa Investeerimisfond vastavalt headele turutavadele ja artikli 4 punktis c osutatud erieesmärkidele. Valikukriteeriumid hõlmavad eelkõige järgmist:

a) VKEde ning mikro-, väike- ja keskmise suurusega organisatsioonide käsutusse antud laenuvahendite maht;

b) laenutehingute riskijuhtimise poliitika, eriti kultuuri- ja loomeprojektide puhul;

c) võime koostada hajutatud laenuportfell ning pakkuda eri piirkondade ja sektorite VKEdele ning mikro-, väike- ja keskmise suurusega organisatsioonidele välja turustamis- ja edenduskava.

3. Tagatisvahendi kestus

Üksikud tagatised võivad kehtida kuni 10 aastat.

Finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punkti i kohaselt eraldatakse tagatiste toodetud tagasimaksed tagatisvahendile ajavahemikuks, mis ei ületa kohustusperioodi ja sellele järgnevat 10 aastat. Kooskõlas asjaomaste delegeerimiskokkulepete sätetega MEDIA tootmise tagatisfondi enne 2014. aastat alustatud toimingute toodetud tagasimaksed assigneeritakse perioodi 2014-2020 tagatisvahendile. Komisjon teavitab sellistest assigneeringutest liikmesriike Loova Euroopa komitee kaudu.

4. Suutlikkuse arendamine

Suutlikkuse arendamine tagatisvahendi raames on oskusteabe jagamine osalevatele finantsvahendajatele, et suurendada nende teadmisi kultuuri- ja loomesektorist (sellistes aspektides nagu mittemateriaalne tagatisvara, kriitilise massita turu suurus ning tooted ja teenused, mis põhinevad ainulaadsetel prototüüpidel) ning pakkuda igale osalevale finantsvahendajale täiendavat oskusteavet portfellide koostamiseks ning kultuuri- ja loomeprojektidega seotud riskide hindamiseks.

Suutlikkuse arendamiseks eraldatavad vahendid piirduvad 10 %-ga tagatisvahendi eelarvest.

Euroopa Investeerimisfond valib tagatisvahendi nimel ja komisjoni järelevalve all suutlikkuse arendamise pakkujad avaliku ja avatud hankemenetluse kaudu, võttes aluseks sellised kriteeriumid nagu kogemused kultuuri- ja loomesektori rahastamisel, oskusteave, geograafiline ulatus, suutlikkus ja turu tundmine.

5. Eelarve

Eelarvelistest assigneeringutest kaetakse tagatisvahendi kõik kulud, sealhulgas sellised maksekohustused osalevate finantsvahendajate ees nagu tagatiskahjumid, liidu vahendeid haldava Euroopa Investeerimisfondi halduskulud ning kõik muud vajalikud kulud.

6. Nähtavus ja teadlikkuse tõstmine

Euroopa Investeerimisfond toetab tagatisvahendi tutvustamist Euroopa pangandussektoris. Lisaks tagavad kõik osalevad finantsvahendajad ja Euroopa Investeerimisfondi tagatisfondi alusel antavate toetuste asjakohase nähtavuse ja läbipaistvuse, andes sihtrühmaks olevatele VKEdele ning mikro-, väike- ja keskmise suurusega organisatsioonidele teavet rahastamisvõimaluste kohta.

Sel eesmärgil annab komisjon ka Loova Euroopa teabepunktide võrgustikule vajalikku teavet, et nad saaksid oma ülesandeid täita.

7. Laenuliigid

Tagatisvahendiga hõlmatud laenuliigid on eelkõige järgmised:

a) investeeringud materiaalsetesse ja mittemateriaalsetesse varadesse;

b) äritehingud;

c) käibekapital (näiteks vaherahastamine, puudujäägi rahastamine, rahavoog, krediidiliinid).









II LISA

ALAPROGRAMMI „MEDIA” LOGO

Alaprogrammi „MEDIA” logo näeb välja järgmiselt: