1976L0767 — ET — 11.12.2008 — 008.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B NÕUKOGU DIREKTIIV, 27. juuli 1976, surveanumaid ja nende kontrollimise meetodeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühissätete ühtlustamise kohta (76/767/EMÜ) (EÜT L 262, 27.9.1976, p.153)

Muudetud:





Muudetud:









▼B

NÕUKOGU DIREKTIIV,

27. juuli 1976,

surveanumaid ja nende kontrollimise meetodeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühissätete ühtlustamise kohta

(76/767/EMÜ)







EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, ( 1 ) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ( 2 ) ning arvestades, et: ning arvestades, et: kõikides liikmesriikides on kohustuslike normidega määratud kindlaks surveanumate konstruktsiooni, surveanumate vastavustõendamise ja/või toimimise tehnilised omadused; kõnealused nõuded on liikmesriigiti erinevad; niisugused erinevused takistavad kaubavahetust ja võivad luua ebavõrdseid konkurentsitingimusi ühenduses; nimetatud takistusi ühisturu rajamisele ja toimimisele on võimalik kahandada või koguni kõrvaldada, kui kõikides liikmesriikides rakendataks lisaks olemasolevatele õigusaktidele või nende asemel samu nõudeid; kasutajatele ja kolmandatele isikutele tõhusa kaitse pakkumiseks on vaja kontrollida nimetatud tehnilistele nõuetele vastavust; praegused kontrollimenetlused erinevad liikmesriigiti; surveanumate vaba liikumise saavutamiseks ühisturu siseselt ja anumate vabale liikumisele takistuseks olevate mitmekordsete kontrolltoimingute vältimiseks tuleb liikmesriikidel jõuda kokkuleppele kontrollimenetluste vastastikuse tunnustamise osas; kontrollimenetluste vastastikuse tunnustamise hõlbustamiseks tuleb kehtestada anumate jaoks piisav EMÜ tüübikinnitusmenetlus ja EMÜ vastavustõendamismenetlus ning ühtlustada tuleb kriteeriumid, mille alusel määratakse vastavustõendamise eest vastutavad asutused; EMÜ märgiste olemasolu surveanumal näitab, et anum on läbinud sobiva kontrollimise ja vastab asjakohastele tehnilistele nõuetele ning muudab seega ebavajalikuks juba teostatud kontrolltoimingute kordamise anuma importimisel ja kasutusele võtmisel; surveanumaid puudutavad siseriiklikud eeskirjad käsitlevad mitmeid surveanumate kategooriaid, mille kasutusviis, mahutavus ja surve võib olla väga erinev; käesoleva direktiiviga tuleb kehtestada üldsätted, mis käsitlevad eriti EMÜ tüübikinnitusmenetlust ja vastavustõendamismenetlust; üksikdirektiividega iga anumakategooria kohta kehtestatakse seoses niisuguste anumate konstruktsiooni ja kontrollimeetoditega tehnilised nõuded ja vajaduse korral tingimused, mille korral ühenduse tehnilised nõuded asendavad varasemad siseriiklikud normid; surveanumaid käsitlevate direktiivide tehnilisi nõudeid tuleb viivitamatult kohandada tehnika arenguga arvestamiseks; selleks vajalike meetmete rakendamise hõlbustamiseks tuleb sätestada menetlus, millega kehtestatakse ühendusesisest surveanumakaubandust takistavate tehniliste tõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arenguga kohandamise komitees tihe koostöö liikmesriikide ja komisjoni vahel; turule toodud surveanumad võivad teatud juhtudel ohustada turvalisust ka siis, kui need vastavad asjakohase üksikdirektiivi nõuetele; seetõttu tuleb kehtestada niisuguse ohu vähendamise kord, ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA DIREKTIIVI:







I PEATÜKK

Mõisted ja peamised põhimõtted

Artikkel 1

1. Käesolevas direktiivis tähendab “surveanum” kinnitatud või liigutatavat anumat või mahutit, milles võib olla või tekkida üle 0,5-baarine rõhk (gaasil, aurul või vedelikul).

2. Surveanumate hulka ei kuulu:

— spetsiaalselt tuumatehnikas kasutamiseks kavandatud anumad, mille rike võib põhjustada radioaktiivset saastumist,

— spetsiaalselt laevadele ja õhusõidukitele paigaldamiseks või nende tõukejõuga varustamiseks mõeldud anumad,

— torujuhtmed ja torustikud.

Artikkel 2

1. Üksikdirektiividega kehtestatakse projekteerimis- ja konstruktsiooninõuded ning kontrolli-, katsetamis- ja vajadusel töömeetodid nende surveanumate kategooriate jaoks, millega need seotud on ja asjakohasusel ka abiseadmete jaoks.

Üksikdirektiividega täpsustatakse iga surveanumate kategooria jaoks, kas anumate suhtes kohaldatakse EMÜ tüübikinnitusmenetlust ja EMÜ vastavustõendamismenetlust või üht neist või mitte kumbagi neist menetlustest.

Nendega võidakse kehtestada:

— tingimused või ajalised piirangud seoses EMÜ tüübikinnitusmenetlusega ja niisugustel juhtudel surveanumatele kinnitatavad märgised,

— identifitseerivad märgised iga surveanuma jaoks,

— tingimused, millele heakskiidetud anuma erinevad mudelid peavad sama tüübikinnituse saamiseks vastama.

2. Käesolevas direktiivis tähendab fraas “EMÜ-tüüpi surveanum” surveanumat, mis on konstrueeritud ja toodetud vastavalt asjakohase kategooriaga seotud üksikdirektiivi nõuetele.

Artikkel 3

Liikmesriigid ei tohi takistada, keelata ega piirata käesoleva direktiivi ja asjakohase üksikdirektiivi nõuetele vastava EMÜ-tüüpi surveanuma turuleviimist ega kasutuselevõtmist, põhjendades seda käesolevas direktiivis või asjakohases üksikdirektiivis määratletud anuma konstruktsiooni- või kontrollimisnõuetega.

Artikkel 4

Liikmesriigid peavad EMÜ tüübikinnitust ja EMÜ vastavustõendamist vastavate siseriiklike menetlustega võrdväärseks.

Artikkel 5

EMÜ tüübikinnitustõendit väljastava ameti ja anuma vastavustõendamismenetlust teostava kontrolliasutuse ülesanded piirduvad vastavalt asjakohaste üksikdirektiivide nõuetele läbi viidavate uurimiste ja neile käesoleva direktiiviga määratavate toimingutega.







II PEATÜKK

EMÜ tüübikinnitus

Artikkel 6

1. Kui see on üksikdirektiiviga ette nähtud, siis eelneb EMÜ tüübikinnitus:

— EMÜ vastavustõendamisele, kui see on nõutav,

— turustamisele ja kasutuselevõtule, kui EMÜ vastavustõendamine ei ole nõutav.

2. Liikmesriigid annavad tootja või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja taotluse alusel EMÜ tüübikinnituse ükskõik millist tüüpi surveanumale, mis vastab selle kindla surveanumate kategooriaga seotud üksikdirektiivi nõuetele.

3. Taotluse EMÜ tüübikinnituse saamiseks ühele teatavale surveanuma tüübile võib esitada ainult ühes liikmesriigis.

4. Liikmesriigid annavad EMÜ tüübikinnituse, keelduvad selle andmisest ja tühistavad selle vastavalt käesoleva peatüki sätetele ning I lisa punktidele 1, 2 ja 4.

Artikkel 7

1. Kui I lisa punktis 2 ettenähtud kontrolli tulemused vastavad nõuetele, koostab kontrolli teinud liikmesriik EMÜ tüübikinnitustõendi ja edastab selle taotluse esitajale.

Kui tüübikinnitus on seotud anumaga, mille suhtes kohaldatakse EMÜ vastavustõendamismenetlust, peab tootja kinnitama sellele enne vastavustõendamise asetleidmist I lisa punktis 3.1 nimetatud tüübikinnitusmärgi.

2. Tõendi ja tüübikinnitusmärgiga seotud nõuded on esitatud I lisa punktides 3 ja 5.

Artikkel 8

Kui EMÜ tüübikinnitus ei ole üksikdirektiivi nõuetele vastava surveanumate kategooria puhul vajalik, ent esitatud on taotlus EMÜ vastavustõendamise jaoks, siis kinnitab tootja enne vastavustõendamise asetleidmist selle kategooria surveanumatele omal vastutusel I lisa punktis 3.2 kirjeldatud erimärgise.

Artikkel 9

1. Kui artikli 2 lõike 1 kohase üksikdirektiiviga kehtestatud tingimused ei ole täidetud, peab EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik selle tühistama.

2. Kui EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik leiab, et seda tüüpi surveanumad, millele tüübikinnitus on antud, ei vasta tüübile, siis:

a) võib liikmesriik tüübikinnituse jõusse jätta juhul, kui tuvastatud erinevused on minimaalsed või ei oma põhjapanevat mõju anuma konstruktsioonile või tootmismeetoditele ega kujuta endast ohtu turvalisusele;

b) peab liikmesriik tüübikinnituse tühistama, kui muutused ohustavad turvalisust;

c) nõuab liikmesriik, et tootja viiks võimalikult kiiresti sisse kohased tootmismuudatused juhul, kui liikmesriik arvab, et toodetud partii ei vasta enam kinnitatud tüübile. Kui tootja seda nõuet ei rahulda, peab liikmesriik tüübikinnituse tühistama.

3. EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik peab oma kinnituse tühistama ka siis, kui leiab, et tüübikinnitust ei oleks tohtinud anda.

4. Lisaks sellele, kui nimetatud liikmesriiki teavitatakse teise liikmesriigi poolt mõnest lõigetes 1, 2 ja 3 nimetatud juhtumist, siis toimib asjaomane liikmesriik pärast selle teise liikmesriigiga konsulteerimist vastavalt nimetatud lõigetes sätestatule.

5. Kui EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriigi pädevate asutuste ja teise liikmesriigi pädevate asutuste vahel tekib vaidlus tüübikinnituse tühistamise soovitatavuse või vajaduse üle, siis teavitatakse sellest komisjoni. Komisjon korraldab lahenduseni jõudmiseks vajadusel asjakohaseid konsultatsioone.

6. Tühistamisõigus on ainult EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriigil. Liikmesriik teavitab sellisest otsusest viivitamatult teisi liikmesriike ja komisjoni.







III PEATÜKK

EMÜ vastavustõendamine

Artikkel 10

EMÜ vastavustõendamise eesmärgiks on teha kindlaks, kas surveanum vastab sellega seotud üksikdirektiivi nõuetele. Vastavust kinnitab EMÜ vastavustõendamismärgis.

Artikkel 11

1. Kontrolliasutus kontrollib surveanuma esitamisel EMÜ vastavustõendamiseks:

— kas surveanum kuulub kategooriasse, mille suhtes kohaldatakse EMÜ tüübikinnitusmenetlust, ja kui see on nii, siis kas see vastab kinnitatud tüübile ja kannab EMÜ tüübikinnitusmärki, — kas surveanum kuulub EMÜ tüübikinnitusmenetlusest vabastatud kategooriasse, ja kui see on nii, siis kas see vastab üksikdirektiiviga kehtestatud nõuetele; a)

— kas surveanum vastab üksikdirektiivi nõuetele katsete tulemuste ning seadusega ettenähtud märgiste ja kirjete korrektse kinnitamise osas. b)

2. Tootja ei või keelduda tagamast kontrolliasutusele juurdepääsu tootmiskohale, kui juurdepääs on oluline selleks, et asutus saaks nõuetekohaselt täita talle pandud ülesandeid.

Artikkel 12

Ilma et see piiraks liikmesriikide pädevust võtta niisuguseid meetmeid ja kehtestada niisugused tingimused, mida nad peavad siseriiklikul tasemel vajalikuks kontrolliasutuste tõhusa, koordineeritud ja laitmatu töötamise tagamiseks, on III lisas täpsustatud miinimumkriteeriumid, millest liikmesriik peab kontrolliasutuste määramisel vastavalt artiklile 13 kinni pidama.

Artikkel 13

1. Liikmesriigid edastavad teistele liikmesriikidele ja komisjonile kontrollimisfunktsioonide eest vastutavate kontrolliasutuste nimekirja ning sellesse hiljem tehtavad muudatused, täpsustades, kas neil asutustel on lubatud teostada vaid teatud kontrollimisi.

2. Kontrolliasutuse määranud liikmesriik peab määramise tühistama, kui avastab, et asutus ei vasta või enam ei vasta III lisas kehtestatud kriteeriumidele. Liikmesriik teavitab sellest viivitamatult komisjoni ja teisi liikmesriike ning annab teada, kas määramine on tühistatud täielikult või ainult seoses teatud kontrollimistega.

3. Määramise tühistamise ja piiramise õigus on ainult kontrolliasutuse määranud liikmesriigil.

Artikkel 14

1. Pärast surveanuma EMÜ vastavustõendamismenetluse läbiviimist artikliga 11 kehtestatud tingimustel ja II lisaga ettenähtud viisil kinnitab kontrolliasutus anumale EMÜ osalise või lõpliku vastavustõendamise märgise nimetatud lisa punktis 3 sätestatud korras.

2. II lisa punkt 3 sisaldab EMÜ vastavustõendamismärgiste omadusi ja kuju puudutavaid nõudeid.

3. Kui üksikdirektiiviga on nii ette nähtud, siis annab kontrolliasutus välja kontrollimisi ja nende tulemusi kajastava tõendi.

Artikkel 15

Kui surveanumate kategooriat käsitleva üksikdirektiiviga EMÜ vastavustõendamist ette ei nähta, siis teeb tootja kindlaks, et iga surveanum vastab üksikdirektiivi nõudmistele ja asjakohasuse korral vastab kinnitatud tüübile ning kinnitab surveanumale omal vastutusel kas:

a) I lisa punktis 5.3 kirjeldatud erimärgise, kui EMÜ tüübikinnitamismenetlus on vajalik; või

b) I lisa punktis 5.4 kirjeldatud erimärgise EMÜ tüübikinnitamismenetlusest vabastamise korral.







IV PEATÜKK

EMÜ tüübikinnitamist ja EMÜ vastavustõendamist puudutavad ühissätted

Artikkel 16

1. Käesoleva direktiiviga ning anuma ja selle abiseadmetega seotud üksikdirektiiviga ettenähtud märgised peavad olema kinnitatud igale anumale ja abiseadmele nähtavalt, loetavalt ja kustutamatult.

2. Liikmesriigid rakendavad kõiki vajalikke meetmeid, et keelata surveanumatel niisuguste märgiste ja siltide kasutamine, mida on võimalik EMÜ märgistega segi ajada.







V PEATÜKK

Mööndusi lubav klausel

Artikkel 17

1. Kui surveanuma konstruktsioon ja selle tootmisel kasutatud meetodid ei vasta üksikdirektiivide kõikidele sätetele, siis ei lakka artikkel 3 anumale kehtimast tingimusel, et sisseviidud muudatused tagavad võrdväärsel tasemel ohutuse.

2. Igas üksikdirektiivis on selgelt täpsustatud, millistest sätetest niisugused mööndused on võimalikud või millistest sätetest mööndused võimalikud ei ole.

Niisugustel juhtudel tuleb järgida alltoodud menetlust:

▼M5

a) liikmesriik edastab anuma kirjeldust sisaldavad dokumendid ja möönduse tegemise taotlust toetavad dokumendid, sh teostatud katsete tulemused, teistele liikmesriikidele, kellel on neli kuud aega nõustumiseks või mittenõustumiseks, oma kommentaaride, küsimuste, lisanõuete ja edasiste katsete taotluste esitamiseks või soovi korral kõnealuse küsimuse edastamiseks artikli 20 lõikes 1 osutatud komiteele ülevaatamiseks. Loetletud dokumentide koopiad saadetakse komisjonile. Niisugune kirjavahetus on konfidentsiaalne;

▼B

b) kui ettenähtud tähtaja möödudes ei ole ükski liikmesriik oma mittenõustumist väljendanud ega palunud küsimust komiteele edastada, siis teeb liikmesriik pärast kõikide punktis a sätestatud korras esitatud taotlustega tegelemist taotletud möönduse ning teavitab sellest teisi liikmesriike ja komisjoni;

c) kui liikmesriik ei ole ettenähtud tähtaja möödudes vastanud, siis peetakse seda nõustumiseks; ent algatanud riik peab sel juhul paluma komisjonil kinnitada vastuse puudumist;

d) kui kõnealune küsimus on edastatud komiteele ja komitee on teinud pooldava otsuse, võib liikmesriik teha möönduse tegemiseks tingimustel, mille komitee võib ette panna;

e) asjakohased dokumendid esitatakse sihtriigi riigikeeles või riigikeeltes või mõnes muus sellele vastuvõetavas keeles.







VI PEATÜKK

Direktiivide kohandamine tehnika arenguga

▼M5

Artikkel 18

Komisjon kohandab tehnika arenguga käesoleva direktiivi I ja II lisa ning üksikdirektiivide need sätted, mis on nimetatud direktiivides eraldi ära märgitud. Need meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi ja üksikdirektiivide vähem olulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 20 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

▼B

Artikkel 19

1. Surveanumakaubanduses tehniliste tõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide kohandamiseks tehnika arenguga luuakse komitee (edaspidi “komitee”). Komitee koosneb liikmesriikide esindajatest, komitee eesistujaks on komisjoni esindaja.

▼M3 —————

▼M3

Artikkel 20

1. Komisjoni abistab surveanumate sektoris tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arenguga kohandamise komitee.

▼M5

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.;

▼M5 —————

▼B







VII PEATÜKK

Kaitseklausel

Artikkel 21

1. Kui liikmesriigil on põhjendatult alust arvata, et üks või mitu surveanumat ohustavad turvalisust vaatamata sellele, et vastavad käesoleva direktiivi ja üksikdirektiivide nõuetele, siis võib see liikmesriik ajutiselt keelata surveanuma või surveanumate turustamise oma territooriumil või lubada turustamist vaid teatud kindlatel tingimustel. Ta teavitab sellest viivitamatult komisjoni ja teisi liikmesriike ning põhjendab oma otsust.

2. Komisjon konsulteerib kuue nädala jooksul asjaomaste liikmesriikidega ning esitab seejärel viivitamatult oma arvamuse ja rakendab asjakohaseid meetmeid.

3. Kui komisjon on arvamusel, et direktiivi on vaja viia sisse tehnilisi muudatusi, võtab kas komisjon või nõukogu nimetatud muudatused vastu artiklis 20 sätestatud korras. Niisugusel juhul võib kaitsemeetmeid rakendanud liikmesriik need muudatuste jõustumiseni kehtima jätta.







VIII PEATÜKK

Erisätted

Artikkel 22

1. Käesolevat artiklit kohaldatakse vastavalt artiklile 1 käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate anumate suhtes juhul, kui nimetatud anumad ei ole hõlmatud üksikdirektiiviga.

2. Niisugusel juhul kohaldatakse järgmisi eeskirju:

a) sihtkohaks oleva liikmesriigi pädevad haldusasutused peavad IV lisas kehtestatud korras valitud kontrolliasutuse poolt kontrollitud ja katsetatud surveanumaid vastavaks nende siseriiklikele konstruktsiooni puudutavatele õigus- ja haldusnormidele;

b) nimetatud katsed ja kontrollimised tuleb teostada IV lisas kirjeldatud korras ning kasutada tuleb sihtkohaks olevas liikmesriigis kehtivaid meetodeid või selle haldusasutuste poolt nendega võrdväärseiks peetavaid meetodeid.

Ülalnimetatud katseteks ja kontrollimisteks on kõik need, mida on võimalik teostada anumate tootmiskohas.

3. Liikmesriigid peavad surveanuma päritoluriigi kontrolliasutuse poolt väljastatud aruandeid ja tõendeid samaväärseks vastavate siseriiklike dokumentidega.







IX PEATÜKK

Lõppsätted

Artikkel 23

Iga käesolevale direktiivile ja üksikdirektiividele vastav liikmesriigi või kontrolliasutuse otsus, millega keeldutakse EMÜ tüübikinnituse andmisest või EMÜ vastavustõendamismärgise kinnitamisest, samuti otsus tüübikinnituse tühistamise või EMÜ-tüüpi surveanumate müügi või kasutamise keelamise kohta, peab olema üksikasjalikult põhjendatud. Niisugusest otsusest teatatakse esimesel võimalusel asjaomasele poolele, keda teavitatakse samas ka kõnealuses liikmesriigis kehtivate seaduste alusel talle kättesaadavatest õiguskaitsevahenditest ja selliste õiguskaitsevahendite suhtes kohaldatavatest tähtaegadest.

Artikkel 24

1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 18 kuu jooksul alates käesoleva direktiivi teatavakstegemisest ja teavitavad sellest viivitamatult komisjoni.

2. Liikmesriigid tagavad käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti edastamise komisjonile.

Artikkel 25

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.









I LISA ( 3 )

EMÜ TÜÜBIKINNITUS

1. EMÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

1.1. Taotlus ja sellega kaasnev kirjavahetus koostatakse selle riigi riigikeeles ja seaduste kohaselt, kellele taotlus esitatakse. Liikmesriigil on õigus nõuda sama riigikeele kasutamist ka lisatud dokumentides.

1.2. Taotlus sisaldab järgmist informatsiooni: — valmistaja või äriühingu või tema volitatud esindaja või taotluse esitaja nimi ja aadress ning anumate tootmise koht või kohad, — anuma kategooria, — kavandatud kasutus või keelatud kasutusalad, — tehnilised omadused, — kaubanimi (kui on olemas) või tüüp.

1.3. Taotlusele peab olema lisatud kaks ärakirja nõutavatest dokumentidest, eelkõige: 1.3.1. Kirjeldus, mis sisaldab: — materjalide spetsifikatsioone, informatsiooni tootmismeetodite kohta ning anuma tugevusarvutusi, — informatsiooni monteeritud ohutusseadiste kohta, — kohti, kuhu kinnitatakse käesolevas direktiivis täpsustatud tüübikinnitusmärk ja vastavustõendamismärgis ning üksikdirektiivides täpsustatud muud märgised. 1.3.2. Üldjoonised ja vajadusel oluliste konstruktsiooni puudutavate tunnuste detailsed joonised. 1.3.3. Üksikdirektiividega ettenähtud muu informatsioon. 1.3.4. Teatis, millega kinnitatakse, et sama tüüpi anuma kohta ei ole EMÜ tüübikinnituse saamiseks esitatud teist taotlust.

2. EMÜ TÜÜBIKINNITUSE ANDMISEKS TEOSTATAV KONTROLLIMINE

2.1. EMÜ tüübikinnituse andmiseks teostatav kontrollimine viiakse läbi joonistele ja vajadusel näidisanumatele tuginedes. Kontrollimine hõlmab alltoodut: a) konstruktsiooniarvutuste, tootmismeetodi, töötluse ja materjalide kontrollimist; b) vajadusel ohutusseadiste, mõõteseadmete ja paigaldusmeetodite kontrollimist.

3. EMÜ TÜÜBIKINNITUSTÕEND JA -MÄRK

3.1. Artiklis 7 nimetatud tõend sisaldab tüübikontrollimise järeldusi ning selles näidatakse ära tingimused, millest tüübikinnitus võib artikli 2 lõike 1 kohaselt sõltuda. Sellega kaasnevad tüübi identifitseerimiseks ja vajadusel selle funktsioneerimise selgitamiseks vajalikud kirjeldused ja joonised. Artikliga 7 ettenähtud EMÜ tüübikinnitusmärgiks on stiliseeritud täht ε, mis sisaldab: — ülaosas vastavalt vastuvõtmise kronoloogilisele järjekorrale määratud üksikdirektiivi seerianumber ja suurtäht (suurtähed), millega identifitseeritakse EMÜ tüübikinnituse andnud riik ►A2 (B—Belgia, D—Saksamaa, DK—Taani, E—Hispaania, F—Prantsusmaa, ►M1 EL — Kreeka ◄ , I—Itaalia, IRL—Iirimaa, L—Luksemburg, NL—Madalmaad, P—Portugal, UK—Ühendkuningriik ►A3 , A—Austriat, S—Rootsit, FI—Soomet ◄ ►M4 , BG — Bulgaaria, RO — Rumeenia ◄ ) ◄ , ning EMÜ tüübikinnituse aasta; üksikdirektiivi number, millele EMÜ tüübikinnitus viitab, määratakse nõukogu poolt selle vastuvõtmisel, — alumises osas EMÜ tüübikinnituse number. Kõnealuse märgise näidis esitatakse punktis 5.1.

3.2. Artiklis 8 nimetatud märgis, mida väljendab vertikaaltelje suhtes sümmeetriliselt ümberpööratud stiliseeritud täht ε, sisaldab ülaosas sama informatsiooni, mis on nõutav punkti 3.1 esimeses taandes, ja alumises osas selle kategooria viitenumbrit, mille suhtes ei kohaldata EMÜ tüübikinnitusmenetlust, kui see on üksikdirektiiviga nii ette nähtud. Kõnealuse märgise näidis esitatakse punktis 5.2.

3.3. Artikli 15 punktis a nimetatud märgis on muidu samasugune kui EMÜ tüübikinnitusmärk, ent seda ümbritseb kuusnurk. Kõnealuse märgise näidis esitatakse punktis 5.3.

3.4. Artikli 15 punktis b nimetatud märgis on kuusnurgaga ümbritsetud EMÜ tüübikinnitusmenetlusest vabastamise märgis. Kõnealuse märgise näidis esitatakse punktis 5.4.

4. EMÜ TÜÜBIKINNITUSE AVALDAMINE

▼M2 —————

▼B

4.2. Asjaomase osapoole teavitamisega samal ajal saadab liikmesriik EMÜ tüübikinnitustõendi koopiad komisjonile ja teistele liikmesriikidele, millised võivad saada ka anuma täpse tehnilise toimiku ning teostatud uurimis- ja katsearuannete koopiad.

4.3. EMÜ tüübikinnituse tühistamine avaldatakse vastavalt punkti ►M2 ————— ◄ 4.2 sätestatud korrale.

4.4. Kui liikmesriik EMÜ tüübikinnituse andmisest keeldub, peab asjaomane liikmesriik teavitama oma otsusest teisi liikmesriike ja komisjoni.

5. EMÜ TÜÜBIKINNITUSEGA SEOTUD MÄRGISED

5.1. EMÜ tüübikinnituse märgis (vt punkti 3.1)







Näide: Saksamaa Liitvabariigi poolt 1979. aastal antud EMÜ tüübikinnitus, vastab esimesele üksikdirektiivile. EMÜ tüübikinnituse number.

5.2. EMÜ tüübikinnitusmenetlusest vabastamise märgis (vt punkti 3.2)







Näide: Saksamaal 1979. aastal valmistatud anum, mis on vastavalt esimesele üksikdirektiivile EMÜ tüübikinnitusmenetlusest vabastatud. Selle kategooria viitenumber, mille suhtes ei kohaldata EMÜ tüübikinnitusmenetlust, kui see on üksikdirektiiviga nii ette nähtud.

5.3. Märgis EMÜ tüübikinnituse ja EMÜ vastavustõendamisest vabastamise kohta (vt punkti 3.3)







Näide: Saksamaa Liitvabariigi poolt 1979. aastal väljastatud EMÜ tüübikinnitus, vastab esimesele üksikdirektiivile. EMÜ tüübikinnituse number.

5.4. EMÜ tüübikinnitusmenetlusest ja EMÜ vastavustõendamismenetlusest vabastamise märgis (vt punkti 3.4)







Näide: Saksamaal 1979. aastal valmistatud anum, mille suhtes ei kohaldata EMÜ tüübikinnitusmenetlust, vastab esimesele üksikdirektiivile. Selle kategooria viitenumber, mille suhtes ei kohaldata EMÜ tüübikinnitusmenetlust, kui see on nii üksikdirektiiviga ette nähtud.

5.5. EMÜ tüübikinnitusmenetlusega seotud märgiste paigutamine ja mõõtmed võidakse täpselt kindlaks määrata üksikdirektiividega. Kui üksikdirektiivides ei ole öeldud teisiti, siis peavad tähed ja numbrid olema igal märgisel vähemalt 5 mm kõrgused.









II LISA ( 4 )

EMÜ VASTAVUSTÕENDAMINE

1. ÜLDOSA

1.1. EMÜ vastavustõendamist võib viia läbi ühes või mitmes järgus.

1.2. Vastavalt üksikdirektiivi nõuetele: 1.2.1. teostatakse EMÜ vastavustõendamist ühes järgus ainult niisuguste anumate puhul, mis moodustavad tehasest väljastamisel terviku, st teoreetiliselt on neid anumaid võimalik paigalduskohta toimetada ilma eelneva demonteerimiseta; 1.2.2. teostatakse kahes või rohkemas järgus niisuguste anumate vastavustõendamist, mida ei lähetata ühes tükis; 1.2.3. vastavustõendamisega tuleb eelkõige tagada, et anum vastab heakskiidetud tüübile, või kui on tegemist EMÜ tüübikinnitusmenetlusest vabastatud anumatega, siis asjakohase üksikdirektiiviga kehtestatud nõuetele.

2. EMÜ VASTAVUSTÕENDAMISE OLEMUS

2.1. Vastavalt üksikdirektiivide nõuetele peab vastavustõendamisega kaasnema: — materjalide omaduste uurimine, — konstruktsiooniarvutuste, tootmismeetodi, töötluse ja kasutatud materjalide kontrollimine, — sisemine uurimine, mis koosneb sisemiste osade ja keeviste kontrollimisest, — survestamine, — monteeritud ohutusseadiste ja mõõteseadmete kontrollimine, — anuma erinevate osade väline uurimine, — toimivuskatse, kui see on üksikdirektiividega ette nähtud.

3. EMÜ VASTAVUSTÕENDAMISMÄRGISED

3.1. EMÜ vastavustõendamismärgiste kirjeldus

3.1.1. Vastavalt üksikdirektiivide nõuetele on punkti 3.3 kohaselt kinnitatud EMÜ vastavustõendamismärgised järgmised: 3.1.1.1. EMÜ lõpliku vastavustõendamise märgis koosneb kahest templist: 3.1.1.1.1. esimene kujutab e-tähte ning sisaldab: — ülemises pooles suurtähte (suurtähti), millega identifitseeritakse vastavustõendamise teostanud riik ►A2 (B—Belgia, D—Saksamaa, DK—Taani, E—Hispaania, F—Prantsusmaa, ►M1 EL—Kreeka ◄ , I—Itaalia, IRL—Iirimaa, L—Luksemburg, NL—Madalmaad, P—Portugal, UK—Ühendkuningriik ►A3 , A—Austriat, S—Rootsit, FI—Soomet ◄ ►M4 , BG — Bulgaaria, RO — Rumeenia ◄ ) ◄ ja mille juurde kuulub vajaduse korral üks või kaks territoriaalset alajaotust tähistavat numbrit; — alumises pooles kontrolliasutuse märgist, mille kinnitab vastavustõendamise teostaja, asjakohasusel koos vastavustõendamise teostaja märgisega; 3.1.1.1.2. teine tempel koosneb vastavustõendamise kuupäevast kuusnurga sees, mida kirjeldatakse nõutava täpsusega üksikdirektiivis. 3.1.1.2. EMÜ osalise vastavustõendamise märgis koosneb üksnes esimesest templist ( 5 ).

3.2. Märgiste kuju ja mõõtmed

3.2.1. Punktides 3.1.1.1.1 ja 3.1.1.1.2 kirjeldatud templite näited on esitatud allpool, joonistel 1 ja 2. EMÜ vastavustõendamismärgiste paigutus ja mõõtmed võidakse täpselt kindlaks määrata üksikdirektiividega. Kui üksikdirektiivides ei ole ette nähtud teisiti, siis peavad iga märgise tähed ja numbrid olema vähemalt 5 mm kõrgused.

3.2.2. Liikmesriikide kontrolliasutused vahetavad vastastikku EMÜ vastavustõendamismärgiste joonistuste koopiaid.

3.3. Märgiste kinnitamine

3.3.1. Kui anum on lõplikult kontrollitud ning EMÜ nõuetele vastavaks kinnitatud, kinnitatakse EMÜ lõpliku vastavustõendamise märgis anumal ettenähtud kohta.

3.3.2. Kui vastavustõendamist teostatakse enam kui ühes järgus, siis kinnitatakse EMÜ osalise vastavustõendamise märgis tootmiskohas anumale või anuma sellele osale, mida peetakse selles kontrollmenetluse järgus EMÜ nõuetele vastavaks, ja templi jaoks spetsiaalselt ettenähtud kohta või muusse kohta, mis on täpselt määratud üksikdirektiividega. Joonis 1 Joonis 2









I ja II lisa liide

EMÜ tüübikinnitusmenetluse ja EMÜ vastavustõendamismenetluse erinevaid võimalikke kombinatsioone illustreeriv tabel









III LISA

Miinimumnõuded, millega liikmesriigid peavad EMÜ vastavustõendamist teostavate kontrolliasutuste määramisel arvestama

1. Vastavustõendamiskatsete läbiviimise eest vastutav kontrolliasutus, selle direktor ja personal ei tohi olla kontrollitavate anumate või seadmestike projekteerija, tootja, tarnija või paigaldaja ega mainitud osapoolte volitatud esindaja. Nad ei tohi olla otseselt seotud anumate või seadmestike konstrueerimise, valmistamise, turustamise, esindamise ega hooldusega ega esindada nende toimingutega tegelevaid osapooli. Sellega ei välistata tehnilise teabe vahetamise võimalust tootja ja kontrolliasutuse vahel.

2. Kontrolliasutus ja selle personal peavad vastavustõendamiskatsed läbi viima suurima erialase usaldusväärsuse ja tehnilise pädevusega ning olema sõltumatud kõikidest surveavaldustest ja ahvatlustest, eelkõige rahalistest, mis võiksid nende arvamust või kontrolli tulemusi mõjutada, eriti isikutelt või isikute rühmadelt, kelle huvid on seotud vastavustõendamise tulemusega.

3. Kontrolliasutuse käsutuses peab olema personal ja vahendid kontrolliga seotud administratiivsete ja tehniliste ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks; kontrolliasutusel peab olema võimalik kasutada spetsiifilisteks kontrollimisteks vajalikke seadmeid.

4. Kontrollimise eest vastutaval personalil peab olema: — hea tehniline ja erialane ettevalmistus, — piisavad teadmised nende tehtavaid katseid käsitlevate nõuete kohta ja piisavad kogemused selliste katsete tegemisel, — suutlikkus koostada katsete tulemuste kinnitamiseks tõendeid, protokolle ja aruandeid.

5. Peab olema tagatud kontrollijate erapooletus. Nende palk ei tohi sõltuda teostatud katsete hulgast ega tulemustest.

6. Juhul kui tsiviilvastutust ei kata siseriiklike seaduste kohaselt riik või kui liikmesriik ise ei ole katsete eest otseselt vastutav, peab kontrolliasutus sõlmima tsiviilvastutuskindlustuse lepingu.

7. Kontrolliasutuse personal peab hoidma ametisaladust seoses käesoleva direktiivi või üksikdirektiivide või nende jõustamiseks vastuvõetud siseriiklike õigusaktide kohaselt täidetud ülesannete käigus omandatud teabega (välja arvatud teabevahetus selle riigi pädevate haldusasutustega, kus kontrolliasutus tegutseb).









IV LISA

MÕISTED

Päritoluriik: liikmesriik, kus surveanum toodeti.

Vastuvõtjariik: liikmesriik, kuhu surveanum imporditakse või kus seda turustatakse ja/või anum kasutusele võetakse.

Päritoluriigi haldusasutus: päritoluriigi pädevad haldusasutused.

Vastuvõtjariigi haldusasutus: vastuvõtjariigi pädevad haldusasutused.

MENETLUS

1. Kui tootja soovib üht või mitut üht tüüpi surveanumat eksportida, siis edastab kas tema või tema esindaja vastuvõtjariigi haldusasutusele otse või vastuvõtjariigi importija kaudu taotluse, millega viidatakse artiklile 22 ja palutakse vastuvõtjariigi kontrolliasutusest erineval kontrolliasutusel teostada vastavustõendamiskatsed vastavalt vastuvõtjariigis kehtestatud meetoditele. Taotluses näitab tootja või tema esindaja ära, millise kontrolliasutuse ta on valinud. Valik tuleb teha päritoluriigi poolt artikli 13 kohaselt esitatud nimekirjast. Kuid kui anumaid valmistatakse spetsiaalselt ühe tellimuse alusel väga väikses koguses või kui anumad konstrueeritakse keeruka seadmestiku jaoks, mis toodetakse vastavalt kliendi või kliendi poolt määratud konsultatsioonibüroo poolt antud informatsiooni ja spetsifikatsioonide alusel, siis valib klient ülaltoodud menetlusele erandina päritolumaaks olevas liikmesriigis kontrolliasutuse olenemata sellest, kas vastav asutus kuulub või ei kuulu artiklis 13 nimetatud nimekirja, seda eeldusel, et vastuvõtjariigi haldusasutus valikuga nõustub. Vastuvõtjariigi haldusasutus teavitab päritoluriigi haldusasutust kõnealuses küsimuses langetatavast otsusest. Kui kliendi või importija nimi on teada, tuleb see taotluses ära näidata. Taotlusele lisatakse toimik anumat või selle tüüpi puudutavate jooniste ja arvutustega, materjalide spetsifikatsioonidega, asjakohaste tootmisprotsesside alase teabe ja tootmise ajal rakendatavate vastavustõendamismeetodite detailsete andmetega koos muu informatsiooniga, mis võib tootja või tema esindaja arvates aidata vastuvõtjariigi haldusasutusel otsustada, kas kavanditele vastav surveanum või vastavad üht tüüpi surveanumad rahuldavad vastuvõtjariigis surveanumatele kehtestatud seadusjärgseid nõudeid. Dokumendid esitatakse neljas eksemplaris vastuvõtjariigi riigikeeles või riigikeeltes, või mõnes muus sellele riigile vastuvõetavas keeles.

2. 2.1. Vastuvõtjariigi haldusasutus kinnitab toimiku kättesaamist niipea, kui see kätte saadakse. 2.2. 2.2.1. Kui vastuvõtjariigi haldusasutus leiab, et saadud toimik sisaldab kogu punktis 1 nõutud informatsiooni, siis on asutusel kolm kuud alates toimiku kättesaamise kuupäevast aega toimikusse kuuluvate dokumentide sisulise uurimise läbiviimiseks. 2.2.2. Kui vastuvõtjariigi haldusasutus leiab, et saadud toimik ei sisalda kogu punktis 1 nõutud informatsiooni, siis on asutusel üks kuu alates toimiku kättesaamise kuupäevast aega taotluse esitaja teavitamiseks, missugune informatsioon tuleb lisaks esitada. Nõuetele vastavalt komplekteeritud toimiku kättesaamisel järgitakse punktis 2.2.1 kirjeldatud menetlust. 2.3. 2.3.1. Kui toimiku sisulise uurimise käigus selgub, et anum või ühte tüüpi anumad on toodetud või kavatsetakse toota vastavalt asjakohastele dokumentidele ning need rahuldavad vastuvõtjariigis kehtivaid surveanumatele esitatavaid seadusjärgseid nõudeid, või need võidakse heaks kiita, kui lubatakse teha mööndus neisse nõuetesse, siis teavitab vastuvõtjariigi haldusasutus taotluse esitajat sellest punktis 2.2.1 kehtestatud tähtaja jooksul. Kui anuma või ühte tüüpi anumate suhtes, mille kohta taotlus esitati, ei kohaldata vastuvõtjariigis mingeid eeskirju, võib vastuvõtjariigi haldusasutus nõuda, et anum või anumad vastaks päritoluriigis surveanumatele kehtivatele eeskirjadele. 2.3.2. Kui toimiku sisulise uurimise käigus selgub, et anum või ühte tüüpi anumad on toodetud või kavatsetakse toota vastavalt asjakohastele dokumentidele, ent need ei rahulda vastuvõtjariigis kehtivaid surveanumatele esitatavaid seadusjärgseid nõudeid ning nimetatud nõuetesse ei lubata mööndust teha, siis teavitab vastuvõtjariigi haldusasutus sellest taotluse esitajat punktis 2.2.1 kehtestatud ajavahemiku jooksul, ja teatab ka, millistele sätetele anum või anumad ei vastanud ja millistele sätetele need vastama peavad, et anum või üht tüüpi anumad heakskiidu saaks. Vastuvõtjariigi haldusasutus teavitab taotluse esitajat ka vastuvõtjariigis kehtivate surveanumaid käsitlevate eeskirjadega nõutud tootmisnõuetest ning kontrollimistest, katsetest ja vastavustõendamismenetlustest. Kui taotluse esitaja on nõutud tingimuste rahuldamiseks valmis anumat või üht tüüpi anumaid puudutavat konstruktsiooni, tootmisprotsessi ja/või vastavustõendamismeetodeid muutma, siis muudab ta vastavalt oma toimikut. Muudetud toimiku kättesaamisel järgitakse punktis 2.2.1 kirjeldatud menetlust, ent uurimiseks ettenähtud periood lüheneb kahele kuule. 2.3.3. Vastuvõtjariigi haldusasutuse poolt punktides 2.3.1 ja 2.3.2 viidatud möönduste lubamisel ja neist keeldumisel kasutatavad kriteeriumid on samad, mida hetkel rakendatakse vastuvõtjariigis registreeritud tootjate puhul. 2.4. Toimiku uurimise eest tasutavad teenustasud, maksud või muud tasud vastavad vastuvõtjariigis kohaldatavate eeskirjadega kehtestatuile.

3. Vastuvõtjariigi haldusasutuse poolt nõutavad toimingud teostab vastavalt punktile 1 valitud kontrolliasutus.

4. Pärast vastuvõtjariigi haldusasutuse poolt nõutavate kontrollimiste, katsete ja vastavustõendamiste teostamist ning rahuldavate tulemuste kindlakstegemist väljastab kontrolliasutus tootjale või tema esindajale ja vastuvõtjariigi haldusasutusele aruanded nende kontrollimiste, katsete ja vastavustõendamiste kohta ning tõendid, millega kinnitatakse kasutatud kontrollimis-, katsetamis- ja vastavustõendamismeetodite ning saadud tulemuste vastavust vastuvõtjariigi nõuetele. Kui kontrollimiste tulemused ei ole rahuldavad, teavitab kontrolliasutus sellest taotluse esitajat ja vastuvõtjariigi haldusasutust. Nimetatud dokumendid tuleb koostada vastuvõtjariigi riigikeeles või mõnes muus vastuvõtjariigile vastuvõetavas keeles.

5. Nimetatud kontrollimiste ja katsete teostamise eest tasutavad teenustasud, maksud või muud tasud vastavad kontrolliasutuse eeskirjadele.

6. Vastuvõtjariigi haldusasutus peab tagama kõikide talle edastatud kavandite ja dokumentide konfidentsiaalsuse.