2006R0247 — ET — 07.02.2009 — 005.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:





Parandatud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 247/2006,

30. jaanuar 2006,

millega sätestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 36 ja 37 ning artikli 299 lõiget 2, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, ( 1 ) võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, ( 2 ) võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, ( 3 ) ning arvestades järgmist: (1) Äärepoolseimate piirkondade eriline geograafiline asend põhjustab täiendavaid veokulusid inimtoiduks ja töötlemiseks ettenähtud ning toorainena kasutatavate oluliste toodete tarnimisel. Peale selle põhjustavad saarelisest asendist ja kaugest asukohast tulenevad objektiivsed tegurid äärepoolseimate piirkondade ettevõtjatele ja tootjatele täiendavaid piiranguid, mis oluliselt pärsivad nende tegevust. Teatud juhtudel kannatavad ettevõtjad ja tootjad saarelise asendi pärast kahekordselt. Kõnealuseid pärssivaid piiranguid saab vähendada oluliste toodete hinna alandamisega. Seetõttu on asjakohane kehtestada tarnimise erikord, et tagada äärepoolseimate piirkondade varustamine ja leevendada nende piirkondade kaugusest, saarelisest ja äärepoolseimast asukohast tingitud lisakulutusi. (2) Olenemata asutamislepingu artiklist 23, tuleks sel eesmärgil vabastada kolmandatest riikidest imporditavad asjaomased tooted kohaldatavatest impordimaksudest. Seestöötlemise või tolliladustamise tolliprotseduuri alusel ühenduse tolliterritooriumile sissetoodud tooteid tuleks nende päritolu ja nende suhtes ühenduse eeskirjade kohaselt kohaldatava tollirežiimi arvessevõtmiseks käsitada otse imporditud toodetena, et võimaldada tarnimise erikorrast tulenevaid soodustusi. (3) Hindade alandamise saavutamiseks äärepoolseimates piirkondades nende piirkondade kaugusest, saarelisest asendist ja äärepoolseimast asukohast tingitud lisakulutuste leevendamiseks ning ühenduse toodete konkurentsivõime säilitamiseks tuleks anda toetust ühendusest pärit toodete tarnimiseks äärepoolseimatesse piirkondadesse. Selle toetusega peaks arvesse võtma äärepoolseimatesse piirkondadesse veo täiendavaid kulusid ja kolmandatesse riikidesse ekspordi hindu ning tooraineks ja töötlemiseks ettenähtud saaduste puhul saarelisest asendist ja äärepoolseimast asukohast tingitud lisakulutusi. (4) Kuna tarnimise erikorraga hõlmatud kogused on piiratud äärepoolseimate piirkondade tarnevajadustega, ei kahjusta see kord siseturu nõuetekohast toimimist. Peale selle ei tohiks tarnimise erikorra majanduslikud eelised põhjustada häireid asjaomaste toodetega kauplemisel. Seepärast tuleks keelata kõnealuste toodete edasisaatmine või eksport äärepoolseimatest piirkondadest. Siiski tuleks nende toodete edasisaatmist või eksporti lubada juhul, kui tarnimise erikorra tõttu saadud kasu hüvitatakse, või lubada töödeldud toodete piirkondlikku kaubandust või Portugali kahe äärepoolseima piirkonna vahelist kaubandust. Samuti tuleks arvesse võtta äärepoolseimate piirkondade tavapäraseid kaubavoogusid kolmandate riikidega ja lubatud peaks olema töödeldud toodete eksport vastavalt tavapärasele ekspordile kõikides nendes piirkondades. See piirang ei kehti töödeldud toodete tavapärase edasisaatmise suhtes. Selguse huvides tuleks täpsustada võrdlusperiood kõnealuste tavapäraselt eksporditud või edasisaadetud koguste määramiseks. (5) Siiski tuleks võtta kohaseid meetmeid, et võimaldada suhkrutöötlemissektori ümberkorraldamist Assooridel. Nende meetmetega peaks võtma arvesse, et elujõulise suhkrusektori jaoks Assooridel on vaja kindlustada teatud tootmise ja töötlemise tase. Pealegi saab Portugal käesoleva määruse kohaselt vahendeid kohaliku suhkrupeeditootmise toetamiseks. Seda arvesse võttes tuleks erandkorras lubada, et suhkrusaadetised Assooridelt ühenduse teistesse piirkondadesse ületavad neljaaastase perioodi jooksul tavapäraseid kaubavooge ning nende suhtes kohaldatakse järkjärguliselt vähendatavaid aastasi piirmäärasid. Kuna edasisaadetavad kogused on proportsionaalsed ja piiratud kogustega, mis on hädavajalikud kohaliku suhkrutootmise ja -töötlemise elujõulisuse tagamiseks, ei avalda ajutise iseloomuga suhkrusaadetised Assooridelt kahjulikku mõju ühenduse siseturule. (6) Tuleks jätkata komisjoni 30. juuli 1992. aasta määrusega (EMÜ) nr 2177/92, milles sätestatakse Assooride, Madeira ja Kanaari saarte suhkrutarnete erikorra üksikasjalikud rakenduseeskirjad, ( 4 ) sätestatud imporditollimaksudest vabastamise süsteemi kohaldamist C-suhkru tarnimise suhtes Assooridele, Madeirale ja Kanaari saartele nõukogu 19. juuni 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1260/2001 (suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta) ( 5 ) artikli 10 lõikes 1 osutatud perioodi jooksul. (7) Siiani on Kanaari saartele tarnimise erikorra alusel tarnitud CN-koodide 1901 90 99 ja 2106 90 92 alla kuuluvaid tööstuslikuks töötlemiseks ettenähtud piimatooteid. Tuleks lubada nende toodete tarnimist üleminekuperioodi ajal, kuni kohalik tööstus on ümber korraldatud. (8) Selleks, et ellu viia tarnimise erikorra eesmärke, peab selle korra majanduslik kasu peegelduma tootmiskulude tasemes ja langetama hindu lõpptarbija tasemeni. Kõnealuseid majanduslikke eeliseid tuleks anda üksnes juhul, kui need tegelikult lõpptarbijani edasi kanduvad, ning selle üle tuleb teostada järelevalvet. (9) Ühenduse äärepoolseimate piirkondade kohaliku tootmise poliitika on hõlmanud palju erinevaid tooteid ja meetmeid tootmise, turustamise või töötlemise soodustamiseks. Need meetmed on olnud efektiivsed ning kindlustanud põllumajanduse järjepidevuse ja arengu. Ühendus peaks jätkama nende tootmisviiside toetamist, see on äärepoolseimate piirkondade keskkondliku, sotsiaalse ja majandusliku tasakaalu olulisim tegur. Maaelu arengupoliitika kogemus on näidanud, et tugev partnerlus kohalike asutustega võib aidata asjaomaste piirkondade eriprobleeme täpsemini tabada. Soovitav on jätkata kohaliku tootmise toetamist üldiste programmide kaudu, mis on koostatud geograafilisest asukohast lähtudes ning mida liikmesriigid komisjonile heakskiidu saamiseks esitavad. (10) Kohalike põllumajanduslike toodete arendamise ja põllumajanduslike toodete tarnimise eesmärkide paremaks teostamiseks peaks vastavate piirkondade varustamise korraldamist ühtlustama ning süstematiseerima komisjoni ja liikmesriikide vahelist partnerlust. Varustamise programmi peavad koostama liikmesriigi määratud asutused, kes esitavad selle komisjonile heakskiidu saamiseks. (11) Äärepoolseimate piirkondade põllumajandustootjaid tuleks julgustada tootma kvaliteetseid tooteid ning nende turustamist tuleks toetada. Selleks otstarbeks võib kasulik olla ühenduse graafilise sümboli kasutamine. (12) Nõukogu 17. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1257/1999 Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) toetuse kohta maaelu arendamiseks ( 6 ) määratakse ühenduse toetuse meetmed maaelu arendamisel ja tingimused selle toetuse saamiseks. Äärepoolseimate piirkondade teatud põllumajanduslike, töötlemis- ja turustamisettevõtete struktuur on ebapiisav ning ettevõtted kannatavad spetsiifiliste raskuste tõttu. Teatavate investeeringute puhul tuleks kehtestada nende sätete erandi võimalus, mis piiravad määrusega (EÜ) nr 1257/1999 ettenähtud struktuuriabi andmist. (13) Määruse (EÜ) nr 1257/1999 artikli 29 lõikega 3 piiratakse toetuse määramist nende metsade ja piirkondade eest, mis kuuluvad eraomanikule või eraomanike ühendustele või vallale või valdade ühendustele. Üks osa metsadest või puudega kaetud aladest, mis asuvad äärepoolseimates piirkondades, kuulub muudele ametiasutustele kui kohalikele omavalitsustele. Nimetatud asjaolude tõttu tuleks kõnealuses artiklis sätestatud tingimusi muuta paindlikumaks. (14) Määruse (EÜ) nr 1257/1999 artikli 24 lõikes 2 ja lisas määratakse põllumajanduse keskkonnapoliitika alase ühenduse toetuse saamiseks kõlblikud aastased ülemmäärad. Assooride teatavate väga tundlike karjamaade konkreetse keskkonnaseisundi arvessevõtmiseks ning põllumajandusmaa maastiku ja iseloomulike vormide säilitamiseks, eriti Madeira terrasspõllunduspiirkondades, tuleks teatavate erimeetmete puhul ette näha võimalus suurendada kõnealuseid määrasid kuni kaks korda. (15) Erandi võib teha ühenduse järjepidevast strateegiast, mille kohaselt ei anta riigiabi asutamislepingu I lisaga hõlmatud põllumajandustoodete tootmiseks, töötlemiseks ja turustamiseks, et leevendada põllumajanduslikule tootmisele seatud eripiiranguid äärepoolseimates piirkondades, mis tulenevad nende eraldatusest, saarelisest asendist, äärepoolseimast asukohast, väikesest pindalast, mägisest maastikust, kliimast või nende majanduslikust sõltuvusest vähesest hulgast toodetest. (16) Äärepoolseimate piirkondade põllumajanduskultuuride taimetervis kannatab kliima ja kõnealustes piirkondades sel eesmärgil kohaldatavate kontrollimeetmete puudulikkusega seotud probleemide tõttu. Seetõttu tuleks rakendada programme muu hulgas ka mahepõllumajanduslike meetodite abil kahjulike organismide vastu võitlemiseks. Tuleks täpsustada ühenduse rahaline toetus selliste programmide puhul. (17) Viinamarjaistandused on Madeiral ning Kanaari saartel kõige levinum viljeluse liik ning väga tähtsad Assooridele, nii et nende säilitamine on majanduslikel ja keskkondlikel põhjustel vältimatu. Selleks et tootmisele kaasa aidata, ei kohaldata loobumislisatasu ega turumehhanisme nendes piirkondades, välja arvatud erakorraline destilleerimine Kanaari saartel, mida võib kohaldada juhul, kui turg on kvaliteediprobleemide tõttu erandlikult häiritud. Samuti on tehnilised ning sotsiaal-majanduslikud raskused takistanud õigeaegset ümberkorraldust Madeira ja Assooride autonoomsetes piirkondades, kuhu on istutatud viinamarjade hübriidsorte, mis on veinituru ühise korralduse alusel keelatud. Sellistes viinamarjaistandustes toodetud veini kasutatakse üksnes tavapäraseks kohalikuks tarbimiseks. Lisaaja puhul oleks võimalik selliseid viinamarjaistandusi ümber korraldada ning samas säilitada piirkonna valdavalt viinamarjakasvatusest sõltuva majanduse terviklikkus. Portugal peaks igal aastal komisjonile teatama asjaomaste alade ümberkorraldamise edusammudest. (18) Piimasektori ümberkorraldamine Assooridel ei ole veel lõpetatud. Arvestades Assooride suurt sõltuvust piimatootmisest ning muid takistusi, mis on tingitud saarte äärepoolsest asukohast ja elujõulise alternatiivse tootmisharu puudumisest, tuleks nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1788/2003 ((millega kehtestatakse tasu piima- ja piimatootesektoris), ( 7 ) mis on kehtestatud nõukogu 28. juuni 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1453/2001 (millega kehtestatakse Assooride ja Madeira heaks teatavate põllumajandussaaduste ja -toodete suhtes erimeetmed (Poseima)) ( 8 ) artikliga 23 ning uuendatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 55/2004 ( 9 ) teatavate sätete suhtes kinnitada erandit piima- ja piimatootesektoris lisamaksu kohaldamise osas Assooridel. (19) Lehmapiima tootmise toetus Madeiral ei ole olnud piisav, et säilitada tasakaal kodumaiste ja välismaiste tarnete vahel peamiselt nii sektorit mõjutavate tõsiste struktuuriliste raskuste tõttu kui ka sektori võimetuse tõttu kohaneda uue majanduskeskkonnaga. Selle tulemusena tuleks lubada ühendusest pärit piimapulbrist kõrgkuumutatud pulbripiima tootmist, pidades silmas kohalikku tarbimisvajadust. (20) Määruse (EÜ) nr 1788/2003 kohaldamata jätmist Prantsuse ülemeredepartemangudes ja Madeiral põhjendatakse vajadusega säilitada soodustuste abil kohalik tootmine. Kõnealune erand tuleks kehtestada 4 000 tonni piires, mis vastab praegusele 2 000-tonnisele toodangule ja toodangu mõistlikule suurenemisele praeguste hinnangute kohaselt kuni 2 000 tonni. (21) Tavapärast loomakasvatust tuleks toetada. Kohaliku tarbimise vajaduste rahuldamiseks Prantsuse ülemeredepartemangudes ja Madeiral tuleks teatavatel tingimustel ja aastase maksimaalse määraga lubada nuumamiseks mõeldud isasveiste osas tollimaksuvaba importi kolmandatest riikidest. Nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks ( 10 ) avanenud võimalust kanda ammlehmade eest makstavate lisatasude õigused üle Portugalist Assooridele tuleks uuendada ja seda tuleks kohaldada äärepoolseimate piirkondade uue toetuskorra raames. (22) Tubakakasvatus on Kanaari saartel ajaloolise tähtsusega. Majanduslikust aspektist lähtudes on tubaka tootmine jätkuvalt üks põhilisi tööstustegevusi kõnealuses piirkonnas. Sotsiaalset aspekti silmas pidades on tubakakasvatus väga töömahukas ja seda viljelevad väikesed põllumajandusettevõtted. Kõnealuse põllukultuuri ebapiisava tulususe tõttu on see väljasuremisohus. Tubakat kasvatatakse praegu veel üksnes väikesel maa-alal La Palma saarel, kus seda kasutatakse sigarite käsitsi valmistamiseks. Seepärast tuleks Hispaanial lubada anda lisaks ühenduse abile jätkuvalt toetust kõnealuse traditsioonilise põllukultuuri säilitamiseks, et toetada sigarite käsitsi valmistamist. Peale selle peaks tubakatoodete jätkuva valmistamise eesmärgil olema toortubaka ja pooltöödeldud tubaka importimine Kanaari saartele jätkuvalt vabastatud tollimaksust kuni 20 000 tonni eemaldatud leherootsudega toortubaka ekvivalendi piires aastas. (23) Käesoleva määruse rakendamine ei tohi kahjustada eritoetuste taset, millest äärepoolseimad piirkonnad on seni kasu saanud. Liikmesriikidel peaks asjakohaste meetmete võtmiseks olema kasutada samaväärsed summad, mida nad on ühenduselt juba saanud vastavalt nõukogu 28. juuni 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 1452/2001, millega kehtestatakse Prantsuse ülemeredepartemangude jaoks erimeetmed seoses teatavate põllumajandussaaduste ja -toodetega (Poseidom), ( 11 ) nõukogu määrusele (EÜ) nr 1453/2001 ja nõukogu 28. juuni 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 1454/2001, millega kehtestatakse Kanaari saarte jaoks erimeetmed teatavate põllumajandussaaduste ja -toodete suhtes (Poseican), ( 12 ) ja nende piirkondade põllumajandusettevõtjatele kehtestatud summad vastavalt nõukogu 17. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1254/1999 veiseliha- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, ( 13 ) nõukogu 19. detsembri 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 2529/2001 lambaliha- ja kitselihaturu ühise korralduse kohta, ( 14 ) nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrusele (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta ( 15 ) ning summad Prantsuse Réunioni ülemeredepartemangu riisiga varustamise toetamiseks vastavalt nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrusele (EÜ) nr 1785/2003 riisituru ühise korralduse kohta. ( 16 ) Uus käesoleva määrusega kehtestatud äärepoolseimate piirkondade põllumajandustootmise toetussüsteem peaks olema kooskõlastatud mujal ühenduses jõus olevate tootmise toetustega. (24) Seetõttu tuleks kehtetuks tunnistada määrused (EÜ) nr 1452/2001, (EÜ) nr 1453/2001 ja (EÜ) nr 1454/2001. Samuti tuleks muuta määrust (EÜ) nr 1782/2003 ning määrust (EÜ) nr 1785/2003, et tagada vastavate korralduste kooskõlastatus. (25) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. ( 17 ) (26) Käesoleva määrusega ettenähtud programmid peaksid käivituma pärast komisjoni teatist nende heakskiitmise kohta. Liikmesriikidel ja komisjonil tuleks lubada kõikide ettevalmistavate meetmete võtmist käesoleva määruse jõustumise ja programmide kohaldamise vahel, et tagada programmide käivitumine sellel ajal, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







I JAOTIS

TEEMA

Artikkel 1

Teema

Käesolev määrus sätestab erimeetmed põllumajandusvaldkonnas asutamislepingu artikli 299 lõikes 2 nimetatud ühenduse piirkondade, edaspidi „äärepoolseimate piirkondade”, kõrvalisusest, saarelisest asendist, äärepoolseimast asukohast, väikesest pindalast, maastikust, halbadest ilmastikuoludest ja majanduslikust sõltuvusest piiratud hulgast toodetest tingitud raskuste kõrvaldamiseks.







II JAOTIS

TARNETE ERIKORD

Artikkel 2

Prognoositav tarnebilanss

1. Käesolevaga kehtestatakse erikord, mis käsitleb asutamislepingu I lisas loetletud inimtoiduks olulisi, muude toodete tootmiseks või põllumajanduslikuks tooraineks ettenähtud põllumajandustooteid äärepoolseimates piirkondades.

2. Koostatakse prognoositav tarnebilanss, milles märgitakse lõikes 1 nimetatud põllumajandustoodete kogused, mida on vaja igal aastal tarnevajaduste rahuldamiseks. Eraldi prognoositava bilansi võib koostada kohalikuks turustamiseks ja ülejäänud ühendusse tavapäraseks edasisaatmiseks, kolmandatest riikidest eksporditud piirkondliku või traditsioonilise kaubavahetuse raames ettenähtud tooteid töötlevate ja pakendavate ettevõtete vajaduste hindamiseks.

Artikkel 3

Korra toimimine

1. Prognoositavas tarnebilansis kindlaksmääratud koguste piires ei kohaldata tollimakse tarnimise erikorraga hõlmatud kolmandatest riikidest pärit toodete importimisel äärepoolseimatesse piirkondadesse.

Tooteid, mis on ühenduse tolliterritooriumile sisse veetud seestöötlemise või tolliladustamise tolliprotseduuri alusel, käsitatakse käesoleva jaotise kohaldamisel kolmandatest riikidest otseimporditavate toodetena.

2. Artikli 2 lõike 2 kohaselt kehtestatud nõuete täitmise tagamiseks hinna ja kvaliteedi osas ning samas säilitades ühenduse osakaalu tarnimisel, antakse toetust riikliku sekkumise raames ladustatud või ühenduse turul saadavate ühenduse toodete tarnimiseks äärepoolseimatesse piirkondadesse.

Selline toetus määratakse kindlaks iga asjaomase toote puhul, et võtta arvesse äärepoolseimatesse piirkondadesse toodete vedamisel tekkivaid täiendavaid kulusid ja kolmandatesse riikidesse eksportimise suhtes kohaldatavaid hindu ning töötlemiseks ettenähtud toodete ja põllumajanduslike sisendite puhul, saarel või muudes kaugetes piirkondades elamise täiendavaid kulusid.

3. Tarnimise erikorra rakendamisel võetakse eelkõige arvesse:

a) äärepoolseimate piirkondade erivajadusi ning töötlemiseks ja tooraineks ettenähtud toodete puhul konkreetseid kvaliteedinõudeid;

b) kaubavoogusid ülejäänud ühendusega;

c) kavandatava toetuse majanduslikku aspekti.

4. Tarnimise erikorra kohaldamise tingimuseks on imporditollimaksudest vabastamisest või tarnete puhul antavast toetusest tuleneva majandusliku kasu tegelik jõudmine lõpptarbijani.

Artikkel 4

Eksport kolmandatesse riikidesse ja lähetamine ülejäänud ühendusse

1. Tarnete erikorra alla kuuluvaid tooteid võib eksportida kolmandatesse riikidesse või lähetada ülejäänud ühendusse ainult vastavalt artikli 26 lõikes 2 osutatud korra tingimustele.

Need tingimused hõlmavad imporditollimakse artikli 3 lõikes 1 nimetatud toodete osas või tarnimise erikorra alusel saadud toetuse hüvitamist artikli 3 lõikes 2 nimetatud toodete osas.

Need tingimused ei hõlma kaubavoogusid Prantsuse ülemeredepartemangude vahel.

2. Lõikes 1 sätestatud piirangut ei kohaldata äärepoolseimates piirkondades tarne erikorra raames toetust saanud toodetest töödeldud tooteid, mis on:

a) eksporditud kolmandatesse riikidesse või lähetatud ülejäänud ühendusse tavapärase lähetamise või eksportimise piires. Nende kogused peab komisjon täpsustama vastavalt artikli 26 lõikes 2 sätestatud korrale, võttes arvesse 1989., 1990. ja 1991. aasta keskmist eksporti ja lähetamist;

b) eksporditud kolmandatesse riikidesse piirkondlike kaubavoogude raames vastavalt artikli 26 lõikes 2 sätestatud korras määratud sihtkohtadele ja tingimustele;

c) lähetatud Assooridelt Madeirale või vastupidi;

d) lähetatud Madeiralt Kanaari saartele või vastupidi.

Sellisel viisil eksporditud toodetele ei anta eksporditoetust.

3. Erandina lõike 2 punktist a võib Assooridelt ühenduse teistesse piirkondadesse järgmistel aastatel tarnida järgmised maksimumkogused suhkrut (CN-kood 1701):

2006. aastal : 3 000 tonni

2007. aastal : 2 285 tonni

2008. aastal : 1 570 tonni

2009. aastal : 855 tonni.

Artikkel 5

Suhkur

1. Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 10 lõikes 1 osutatud ajavahemiku jooksul kohaldatakse kõnealuse määruse artiklis 13 osutatud C-suhkru suhtes, mis on eksporditud vastavalt komisjoni 14. septembri 1981. aasta määruse (EMÜ) nr 2670/81 (milles sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad kvooti ületava suhkrutoodangu kohta) ( 18 ) asjaomastele sätetele ja mis on sisse toodud tarbimiseks Madeiral ja Kanaari saartel CN-koodi 1701 alla kuuluva valge suhkruna ning mis on sisse toodud rafineerimiseks ja tarbimiseks Assooridel CN-koodi 1701 12 10 alla kuuluva toorsuhkruna, käesolevas määruses esitatud tingimuste kohaselt imporditollimaksudest vabastamise kava käesoleva määruse artiklis 2 osutatud prognoositava tarnebilansi piires.

2. Assooride toorsuhkruvajaduse kindlaksmääramisel võetakse arvesse kohaliku suhkrupeeditootmise arengut. Tarnekorraga hõlmatavad kogused määratakse kindlaks nii, et Assooridel igal aastal rafineeritava suhkru kogus ei ületa 10 000 tonni.

Artikkel 6

Piimatooted

Erandina artiklist 2 võib Kanaari saartele 1. jaanuarist 2006 kuni 31. detsembrini 2009 jätkuvalt tarnida CN-koodide 1901 90 99 ja 2106 90 92 alla kuuluvaid piimatooteid, mis on ette nähtud tööstuslikuks töötlemiseks, vastavalt kuni 800 ja 45 tonni aastas. Nimetatud kahele tootele ühenduse poolt makstav toetus ei tohi ületada vastavalt 210 ja 59 eurot tonni kohta ning see sisaldub artiklis 23 osutatud ülemmääras.

Artikkel 7

Riisi import Réunioni

Tollimaksuga ei maksustata ühegi CN-koodide 1006 10, 1006 20 või 1006 40 00 alla kuuluvate toodete importi Prantsuse Réunioni ülemeredepartemangu seal tarbimiseks.

Artikkel 8

Korra kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad

Käesoleva jaotise kohaldamise rakenduseeskirjad võetakse vastu artikli 26 lõikes 2 sätestatud korras. Need eeskirjad määravad eelkõige tingimused, mille kohaselt võivad liikmesriigid igal aastal muuta tootekoguseid ja eraldatavaid vahendeid erinevatele toodetele, mis on tarnimise erikorra raames abikõlblikud, ning vajaduse korral kehtestada impordilubade või tarnesertifikaatide süsteemi.







III JAOTIS

MEETMED KOHALIKE PÕLLUMAJANDUSTOODETE TOETAMISEKS

Artikkel 9

Abiprogrammid

1. Äärepoolseimate piirkondade jaoks seatakse sisse ühenduse abiprogrammid, mis sisaldavad kohalikku põllumajanduslikku tootmist soodustavaid erimeetmeid asutamislepingu kolmanda osa II jaotise reguleerimisala piires.

2. Ühenduse abiprogrammid seatakse sisse geograafilisel tasandil, mida asjaomane liikmesriik peab kõige asjakohasemaks. Need valmistavad ette liikmesriigi määratud pädevad asutused ning liikmesriik esitab need komisjonile pärast seda, kui on konsulteeritud pädevate asutuste ja organisatsioonidega asjakohasel geograafilisel tasandil.

3. Iga äärepoolseima piirkonna kohta võib esitada ainult ühe programmi.

Artikkel 10

Meetmed

Ühenduse abiprogrammid sisaldavad äärepoolseimate piirkondade põllumajandustootmise järjepidevuse ja arengu tagamiseks vajalikke meetmeid.

Artikkel 11

Vastavus ja järjepidevus

1. Abiprogrammide raames võetud meetmed peavad vastama ühenduse õigusaktidele ja peavad olema kooskõlas ühenduse teiste poliitikavaldkondadega ja nende raames võetud meetmetega.

2. Tuleb tagada järjepidevus abiprogrammide ja teiste ühise põllumajanduspoliitika vahendite raames võetavate meetmete vahel ning eelkõige tuleb tagada ühine turukorraldus, maaelu areng, toodete kvaliteet, loomade heaolu ja keskkonna kaitse.

Käesoleva määruse raames ei tohi ühtegi meedet finantseerida kui:

a) lisatoetust lisatasule või abikavadele vastavalt turu ühisele korraldusele, välja arvatud objektiivsete kriteeriumide abil põhjendatud erakorraliste vajaduste puhul;

b) teadusuuringute toetust, meetmeid teadusuuringute kavade toetamiseks või ühenduse toetuse abikõlblikkuseks vastavalt nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsusele 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, ( 19 );

c) toetust määruse (EÜ) nr 1257/1999 ja nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antava maaelu arengu toetuste kohta) ( 20 ) reguleerimisala piiresse kuuluvatele meetmetele.

Artikkel 12

Ühenduse abiprogrammide sisu

Ühenduse abiprogramm peab sisaldama:

a) põllumajandusliku tootmise praeguse olukorra kvantifitseerivat kirjeldust, võttes arvesse kättesaadavaid hindamiste tulemusi erinevuste, mahajäämuse ja arengupotentsiaali kohta, kasutatud rahastamisvahendeid ning vastavalt nõukogu määrustele (EÜ) nr 1452/2001, (EÜ) nr 1453/2001 ja (EÜ) nr 1454/2001 algatatud ettevõtmiste peamisi tulemusi;

b) esitatud strateegia ja valitud prioriteetide kirjeldust, kvantitatiivseid eesmärke ja eelhindamist, mis näitab oodatavat majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset mõju, sealhulgas mõju tööhõivele;

c) kavandatavate meetmete kirjeldust, ning eelkõige programmi rakendamiseks ettenähtud abikavade kirjeldust, ning vajadusel teavet asjaomaste meetmete ettevalmistamise, rakendamise või kohandamisega seotud uuringute, tutvustusprojektide, koolituse või tehnilise abi vajaduse kohta;

d) meetmete rakendamise ajakava ja üldist suunavat rahastamiskava tabelit, mis näitab ressursside kasutamist;

e) programmide raames võetavate erinevate meetmete vastavuse ja järjepidevuse tõendit ning järelevalveks ja hindamiseks kasutatavaid kriteeriume ja kvantitatiivseid näitajaid;

f) programmide, sealhulgas reklaami, järelevalve ja hindamise tõhusat ja nõuetekohast rakendamist tagavaid meetmeid, kvantitatiivsete näitajate määratlusi programmi hindamiseks ning kontrollimise ja sanktsioonide rakendamise sätteid;

g) pädevate asutuste ja programmi rakendamise eest vastutavate organite nimetamist ning pädevate asutuste või organite ja sotsiaal-majanduslike partnerite nimetamist asjakohasel tasandil ning konsultatsioonide tulemusi.

Artikkel 13

Järelevalve

Ühenduse programmide tõhusat järelevalvet tagav kord, materiaalsed ja finantsnäitajad peavad olema vastu võetud vastavalt artikli 26 lõikes 2 osutatud korrale.







IV JAOTIS

TÄIENDAVAD MEETMED

Artikkel 14

Graafiline sümbol

1. Kvaliteetsete töödeldud või töötlemata äärepoolseimatele piirkondadele iseloomulike põllumajandustoodete tuntuse ja tarbimise suurendamiseks seatakse sisse graafiline sümbol.

2. Asjaomased kaubandusorganisatsioonid teevad ettepaneku lõikes 1 ettenähtud graafilise sümboli kasutamise tingimuste kohta. Ametiasutused edastavad need ettepanekud koos oma arvamusega komisjonile heakskiitmiseks.

Sümboli kasutamist jälgib pädev ametiasutus või pädevate riiklike ametiasutuste heakskiidetud asutus.

Artikkel 15

Maaelu arendamine

1. Olenemata määruse (EÜ) nr 1257/1999 artiklist 7, ei ületa äärepoolseimate piirkondade toetuse kogusumma 75 % toetuse saamise tingimustele vastavate investeeringute summast investeeringute puhul, mis on ette nähtud eelkõige mitmekesisuse, ümberkorralduse või säästva põllumajanduse arendamise soodustamiseks majanduslikult väikestes põllumajandusettevõtetes, mis määratletakse nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1260/1999 (millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta) ( 21 ) artikli 18 lõikes 3 ja artikli 19 lõikes 4 osutatud programmitäiendis.

2. Olenemata määruse (EÜ) nr 1257/1999 artikli 28 lõikest 2, ei ületa äärepoolseimate piirkondade toetuse kogusumma 65 % toetuse saamise tingimustele vastavate investeeringute summast investeeringute puhul, mis on ette nähtud eelkõige mitmekesisuse, ümberkorralduse või säästva põllumajanduse arendamiseks majanduslikult väikestes põllumajandusettevõtetes, mis määratletakse määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 18 lõikes 3 ja artikli 19 lõikes 4 osutatud programmitäiendis. Keskmise ja väikese suurusega ettevõte kõnealuse toetuse kogusumma ei ületa samade tingimuste puhul 75 %.

3. Määruse (EÜ) nr 1257/1999 artikli 29 lõikes 3 ettenähtud piiranguid ei kohaldata Assooridel ja Madeiral asuvate troopiliste, lähistroopiliste metsade või metsamaade suhtes.

4. Olenemata määruse (EÜ) nr 1257/1999 artikli 24 lõikest 2, võib käesoleva määruse lisaga ettenähtud ühenduse toetuse saamise tingimustele vastavaid aastaseid ülemmäärasid tõsta kuni kaks korda Assooride järvede kaitsmise meetme puhul ja Madeira põllumajandusmaa maastiku ja iseloomulike vormide ning eelkõige terrasse kaitsvate kivimüüride säilitamise meetme puhul.

5. Käesolevas artiklis kavandatavate meetmete kirjeldus kantakse vajaduse korral määruse (EÜ) nr 1260/1999 artiklites 18 ja 19 nimetatud kõnealuste piirkondade programmidesse.

Artikkel 16

Riiklik abi

1. Asutamislepingu I lisaga hõlmatud põllumajandussaaduste ja -toodete puhul, mille suhtes kohaldatakse asutamislepingu artikleid 87, 88 ja 89, võib komisjon lubada äärepoolseimate piirkondade eraldatusest, saarelisest asendist ja äärepoolseimast asukohast tulenevate eriliste põllumajanduspiirangute leevendamiseks tegevusabi andmist kõnealuste toodete tootmis-, töötlemis- ja turustamissektorites.

2. Liikmesriigid võivad saada käesoleva määruse III jaotises nimetatud ühenduse abiprogrammide rakendamiseks lisatoetust. Sellisel juhul peavad nad teavitama komisjoni riigiabist ja komisjon võib selle kõnealuste programmide osana vastavalt käesolevale määrusele heaks kiita. Sel viisil teatatud abi tuleb käsitleda kui abi, millest on teatatud asutamislepingu artikli 88 lõike 3 esimese lause tähenduses.

▼M1

3. Prantsusmaa võib anda Prantsusmaa äärepoolseimate piirkondade suhkrusektorile riiklikku abi kuni 60 miljonit eurot turustusaastaks 2005/2006 ja kuni 90 miljonit eurot turustusaastas alates turustusaastatest 2006/2007.

▼M5 —————

▼M1

Prantsusmaa teavitab komisjoni 30 päeva jooksul pärast iga turustusaasta lõppu tegelikult antud abisummadest.

▼M5

4. Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 kohaldamist, erandina määruse (EÜ) nr 1234/2007 ( 22 ) artiklist 180 ning määruse (EÜ) nr 1184/2006 ( 23 ) artiklist 3, ei kohaldata asutamislepingu artikleid 87, 88 ja 89 maksete suhtes, mida liikmesriigid teevad kooskõlas käesoleva määrusega III jaotise, käesoleva artikli lõike 3 ning artiklite 17 ja 21 alusel.

▼B

Artikkel 17

Taimetervise programmid

1. Prantsusmaa ja Portugal esitavad komisjonile taimedele ja taimsetele saadustele kahjulike organismide vastu võitlemise programmid Prantsuse ülemeredepartemangudes, Assooridel ja Madeiral. Programmides täpsustatakse eelkõige taotletavad eesmärgid, võetavad meetmed, nende kestus ja kulud. Käesoleva artikli kohaselt esitatud programmid ei hõlma banaanide kaitset.

2. Ühendus toetab lõikes 1 ettenähtud programmide rahastamist, tuginedes piirkondliku olukorra tehnilisele analüüsile.

3. Lõikes 2 ettenähtud ühenduse rahaline toetus ja abisumma otsustatakse artikli 26 lõigetes 1 ja 3 osutatud korra kohaselt. Ühenduse rahalise toetuse abikõlblikud meetmed määratletakse samas korras.

Selline toetus võib hõlmata kuni 60 % abikõlblikest kulutustest Prantsuse ülemeredepartemangudes ja kuni 75 % abikõlblikest kulutustest Assooridel ja Madeiral. Maksmine toimub Prantsuse ja Portugali ametiasutuste esitatud dokumentide põhjal. Vajaduse korral võib komisjon korraldada kontrollimise, mille viivad tema nimel läbi nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ (taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta) ( 24 ) artiklis 21 osutatud eksperdid.

Artikkel 18

Vein

1. Nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1493/1999 (veinituru ühise korralduse kohta) ( 25 ) II jaotise II peatükki ning III jaotise I ja II peatükki ning komisjoni 31. mai 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1227/2000 (milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tootmisvõimsuse puhul) ( 26 ) III peatükki ei kohaldata Assooride ja Madeira suhtes.

2. Olenemata määruse (EÜ) nr 1493/1999 artikli 19 lõikest 1, võib veini tootmiseks kasutada Assooridel ja Madeiral korjatud viinamarju, mis on pärit viinamarjasortidest, mis on otseselt tootja hübriidid („Noah”, „Othello”, „Isabelle”, „Jacquez”, „Clinton” ja „Herbemont”) ja mille kasvatus on keelatud, kuid see vein peab jääma kõnealustesse piirkondadesse.

Portugal on 31. detsembriks 2013 vajaduse korral määruse (EÜ) nr 1493/1999 II jaotise III peatükiga ettenähtud toetuse abil järk-järgult likvideerinud viinamarjaistandused, kuhu istutatud viinamarjasordid on otseselt tootja hübriidid, mille kasvatus on keelatud.

Portugal teatab igal aastal komisjonile nende alade ümberkorraldamise ja ümberkujundamise edusammudest, kuhu istutatud viinamarjasordid on otseselt tootja hübriidid, mille kasvatus on keelatud.

3. Kanaari saarte suhtes ei kohaldata tootmisvõimsuse osas määruse (EÜ) nr 1493/1999 II jaotise II peatükki ja III jaotist ning määruse (EÜ) nr 1227/2000 III peatükki, välja arvatud määruse (EÜ) nr 1493/1999 artiklis 30 osutatud erakorralise destilleerimise puhul, kui esineb kvaliteediprobleemidest tulenevaid erandlikke turuhäireid.

Artikkel 19

Piim

1. Määruse (EÜ) nr 1788/2003 artiklis 4 osutatud tootjate vahel lisamaksu jaotamise eesmärgil alates turustusaastatest 1999/2000 hõlmaval üleminekuajal käsitatakse ületootmist põhjustanud tootjatena üksnes kõnealuse määruse artikli 5 punktis c määratletud tootjaid, kes asuvad ja toodavad Assooridel ning turustavad koguseid, mis ületavad nende individuaalset kvooti, mida on suurendatud kolmandas lõigus osutatud protsendimäära võrra.

Lisamaksu makstakse suurendatud individuaalset kvooti ületavate koguste eest pärast kasutamata koguste ümberjaotamist kõnealusest suurendamisest tuleneva piirmäära ulatuses esimeses lõigus osutatud tootjate vahel võrdeliselt iga Assooridel asuva ja tootva tootja kasutuses oleva kvoodiga määruse (EÜ) nr 1788/2003 artikli 5 punkti c tähenduses.

Esimeses lõigus osutatud protsendimäär võrdub turustusaastate 1999/2000–2004/2005 puhul 73 000 tonni suuruse koguse ja turustusaasta 2005/2006 puhul 23 000 tonni suuruse koguse ning igal põllumajandusettevõttel 31. märtsil 2000 olnud kvootide vahelise suhtarvuga. Seda kohaldatakse üksnes 31. märtsil 2000 kasutuses olevate kvootide suhtes.

2. Turustatud piima või piimaekvivalendi koguseid, mis ületavad kvooti, kuid mis pärast lõikes 1 nimetatud ümberjaotamist vastavad samas lõikes osutatud protsendimäärale, ei võeta arvesse Portugali kvoodi ületamise määra kindlamääramisel, mida arvutatakse määruse (EÜ) nr 1788/2003 artikli 1 kohaselt.

3. Lehmapiimatootjate suhtes kohaldatavat määrusega (EÜ) nr 1788/2003 ettenähtud lisamaksukava ei kohaldata Prantsuse ülemeredepartemangudes ega, 4 000 tonni kohapeal toodetud piima ulatuses, Madeiral.

4. Olenemata nõukogu 18. detsembri 1997. aasta määruse (EÜ) nr 2597/97 (millega sätestatakse täiendavad eeskirjad piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta joogipiima osas) ( 27 ) artiklitest 2 ja 3, lubatakse Madeiral toota ühenduse päritolu piimapulbrist kõrgkuumutatud pulbripiima kohalike tarbimisvajaduste piires, kui selle meetmega tagatakse kohapeal toodetud piima kogumine ja turustamine. Kõnealune toode on ette nähtud üksnes kohalikuks tarbimiseks.

Käesoleva lõike kohaldamise eeskirjad võetakse vastu artikli 26 lõikes 2 sätestatud korras. Üksikasjalike eeskirjadega määratakse eelkõige kindlaks kohapeal toodetava värske piima kogus, mis lisatakse käesoleva artikli esimeses lõigus osutatud kõrgkuumutatud pulbripiima hulka.

Artikkel 20

Loomakasvatus

1. Kuni kohalike noorte isasveiste arv jõuab tasemele, mis on piisav kohaliku loomaliha tootmise arendamiseks Prantsuse ülemeredepartemangudes ja Madeiral, kehtestatakse võimalus importida ilma määruse (EÜ) nr 1254/1999 10 artiklis 30 osutatud tollimakse kohaldamata kolmandatest riikidest veiseid nuumamiseks ja tarbimiseks Prantsuse ülemeredepartemangudesse ja Madeirale.

Artikli 3 lõiget 4 ja artikli 4 lõiget 1 kohaldatakse käesoleva lõike esimeses lõigus nimetatud tollimaksudest vabastamise tingimustele vastavate loomade suhtes.

2. Lõikes 1 osutatud tollimaksust vabastamise tingimustele vastavate loomade arv määratakse kindlaks juhtudel, kui impordivajadus on põhjendatud, võttes arvesse kohaliku tootmise arengut. Kõnealused arvud ning käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad, sealhulgas eelkõige nuumaperioodi minimaalne kestus, määratakse kindlaks artikli 26 lõikes 2 osutatud korras. Selliste loomade puhul eelistatakse tootjaid, kelle nuumveistest on vähemalt 50 % kohaliku päritoluga.

3. Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 67 ja artikli 68 lõike 2 punkti a alapunkti i kohaldamisel võib Portugal vähendada riiklikku ülemmäära lammaste ja kitsede eest makstavate tasude ning ammlehmade eest makstavate lisatasude osas. Sellisel juhul kantakse vastav summa artikli 26 lõikes 2 osutatud korra kohaselt üle ülemmäärast vastavalt eespool nimetatud sätetes osutatud rahalisele toetusele, mis on esitatud artikli 23 lõike 2 teises lõigus.

Artikkel 21

Riigitoetus tubakatootmisele

Hispaanial lubatakse anda Kanaari saartele tubaka tootmise toetust lisaks 30. juuni 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2075/92 (toortubakaturu ühise korralduse kohta) ( 28 ) I jaotises ettenähtud lisatasule. Kõnealune toetus ei tohi põhjustada saarte tootjate vahel vahetegemist.

Toetuse suurus ei tohi ületada 2 980,62 eurot tonni kohta. Täiendavat toetust makstakse kuni 10 tonni jaoks aastas.

Artikkel 22

Tubaka vabastamine tollimaksust

1. Tollimaksu ei kohaldata Kanaari saartele järgmiste otse imporditava toortubaka ja pooltöödeldud tubaka suhtes:

a) CN-kood 2401 ja

b) järgmised alaliigid: — 2401 10 eemaldamata leherootsudega tubakas, — 2401 20 eemaldatud leherootsudega tubakas, — ex24 01 20 sigarite välimised lehed alustel, rullides, tubaka tootmiseks, — 2401 30 tubakajäägid, — ex24 02 10 ümbriseta lõpetamata sigarid, — ex24 03 10 sigaretitubakas (valmis tubakasegud sigarettide, sigarite ja sigarillode tootmiseks), — ex24 03 91 homogeniseeritud või taastatud tubakas, ka lehtede või ribadena, — ex24 03 99 paisutatud tubakas.

Esimeses lõigus nimetatud erandit ei kohaldata kohalikuks tubakatoodete valmistamiseks ettenähtud toodete suhtes kuni aastase impordilimiidi, 20 000 tonni eemaldatud leherootsudega toortubaka ekvivalendi puhul.

2. Käesoleva artikli kohaldamise rakenduseeskirjad võetakse vastu artikli 26 lõikes 2 sätestatud korras.







V JAOTIS

RAHANDUSSÄTTED

Artikkel 23

Rahalised vahendid

▼M2

1. Käesolevas määruses, välja arvatud artiklis 16, sätestatud meetmeid käsitatakse 31. detsembrini 2006 sekkumisena põllumajandusturgude tasakaalustamiseks nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1258/1999 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) ( 29 ) artikli 2 lõike 2 tähenduses. ►C1 Alates 1. jaanuarist 2007 käsitatakse samu meetmeid sekkumisena põllumajandusturgude reguleerimiseks nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) ( 30 ) artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses või põllumajandustootjate otsetoetusteks nimetatud määruse artikli 3 lõike 1 punkti c tähenduses. ◄

▼M6

2. Ühendus rahastab käesoleva määruse II ja III jaotisega ettenähtud meetmeid aastase ülemmäära ulatuses järgmiselt:







(miljonites eurodes) Eelarveaasta 2007 Eelarveaasta 2008 Eelarveaasta 2009 Eelarveaasta 2010 Eelarveaasta 2011 ja järgnevad Prantsusmaa ülemeredepartemangud 126,6 262,6 269,4 273,0 278,41 Assoorid ja Madeira 77,9 86,98 87,08 87,18 106,21 Kanaari saared 127,3 268,4 268,4 268,4 268,42

▼B

3. Aasta jooksul programmidele eraldatud II jaotisega ettenähtud summad ei tohi ületada:

Prantsusmaa ülemeredepartemangud : 20,7 miljonit eurot,

Assoorid ja Madeira : 17,7 miljonit eurot,

Kanaari saared : 72,7 miljonit eurot.

▼M2

4. Lõigetes 2 ja 3 osutatud aastased summad peavad sisaldama kõiki kooskõlas artiklis 29 osutatud määrustega tekkinud kulutusi.

▼B







VI JAOTIS

ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 24

1. Liikmesriigid esitavad komisjonile üldprogrammi eelnõu hiljemalt 14. aprilliks 2006 artikli 23 lõigetes 2 ja 3 nimetatud rahaeraldiste raames.

Programmi eelnõu hõlmab artikli 2 lõikes 2 osutatud hinnangulise tarnebilansi eelnõu, milles on esitatud tooted, nende kogused ja nende tarnimiseks ühendusest antava toetuse suurus, ning artikli 9 lõikes 1 osutatud kohaliku tootmise abiprogrammi eelnõu.

2. Komisjon hindab esitatud üldprogramme ja otsustab nende heakskiitmise artikli 26 lõikes 2 osutatud korra kohaselt hiljemalt nelja kuu jooksul pärast programmide esitamist.

3. Igat üldprogrammi kohaldatakse alates kuupäevast, mil komisjon teatas selle heakskiitmisest asjaomasele liikmesriigile.

▼M2

Artikkel 24a

▼C1

1. Hiljemalt 15. märtsiks 2007 esitavad liikmesriigid komisjonile oma üldprogrammi muudatuste eelnõu, et kajastada määrusega (EÜ) nr 2013/2006 ( 31 ) sisse viidud muudatusi.

▼M2

2. Komisjon hindab esitatud muudatusi ja otsustab nende vastuvõtmise üle nelja kuu jooksul alates nende esitamisest vastavalt artikli 26 lõikes 2 osutatud korrale.

3. Erandina artikli 24 lõikest 3 kohaldatakse muudatusi alates 1. jaanuarist 2007.

▼M6

Artikkel 24b

1. Hiljemalt 1. augustiks 2009 esitavad liikmesriigid komisjonile oma üldprogrammi muudatusettepanekute eelnõu, et kajastada artikli 23 lõikes 2 tehtud muudatusi ( 32 ).

2. Komisjon hindab esitatud muudatusettepanekuid ja otsustab nende heakskiitmise nelja kuu jooksul alates nende esitamisest artikli 26 lõikes 2 osutatud korras. Muudatusi kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010.

▼B

Artikkel 25

Rakenduseeskirjad

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed võetakse vastu artikli 26 lõikes 2 osutatud korra kohaselt. Need hõlmavad eelkõige:

— tingimusi, mille kohaselt liikmesriigid võivad muuta tarnimise toetuse koguseid ja määrasid ning abimeetmeid või kohaliku tootmise toetamiseks määratud ressursse ümber paigutada,

— kontrolli ja sanktsioonide miinimumnõudeid käsitlevaid sätteid, mida liikmesriigid peavad järgima,

— artikli 23 lõikes 1 ettenähtud meetmete ja makstavate summade määramist artikli 12 punktis c osutatud uuringuteks, tutvustusprojektideks, koolituseks või tehniliseks abiks ning nende meetmete rahastamise maksimaalset protsendimäära, mis arvutatakse iga programmi jaoks ettenähtud kogusummast.

Artikkel 26

Korralduskomitee

1. Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 144 kohaselt asutatud otsetoetuste korralduskomitee, välja arvatud käesoleva määruse artikli 15 rakendamisel, mille puhul abistab komisjoni määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 50 kohaselt asutatud põllumajandusstruktuuride ja maaelu arengu komitee, ning välja arvatud käesoleva määruse artikli 17 rakendamisel, mille puhul abistab komisjoni otsuse 76/894/EMÜ ( 33 ) kohaselt asutatud alaline taimetervise komitee.

2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtaeg on üks kuu.

3. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.

Artikkel 27

Riiklikud meetmed

Liikmesriigid võtavad käesoleva määruse täitmiseks vajalikud meetmed, eelkõige kontrolli ja halduskaristuste suhtes, ning teatavad sellest komisjonile.

Artikkel 28

Teatised ja aruanded

1. Liikmesriigid teatavad komisjonile hiljemalt iga aasta 15. veebruariks neile eraldatud assigneeringutest, mida nad kavatsevad järgmisel aastal käesoleva määrusega hõlmatud programmide rakendamiseks kulutada.

2. Liikmesriigid esitavad komisjonile hiljemalt iga aasta 31. juuliks aruande käesoleva määrusega ettenähtud meetmete rakendamise kohta eelmisel aastal.

▼M2

3. Hiljemalt 31. detsembriks 2009, seejärel iga viie aasta möödudes, esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule üldaruande käesoleva määruse alusel võetud meetmete mõju kohta (sealhulgas banaanisektoris), millele vajaduse korral lisatakse asjakohased ettepanekud.

▼B

Artikkel 29

Kehtetukstunnistamised

Määrused (EÜ) nr 1452/2001, (EÜ) nr 1453/2001 ja (EÜ) nr 1454/2001 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ning loetakse I lisas esitatud vastavustabeli kohaselt.

Artikkel 30

Üleminekumeetmed

Artikli 26 lõikes 2 osutatud korra kohaselt võib komisjon võtta meetmed, et tagada sujuv üleminek 2005. aastal kehtivalt korralduselt käesoleva määrusega kehtestatud meetmetele.

▼M2

Sama korra kohaselt võib komisjon võtta meetmeid, et tagada sujuv üleminek nõukogu määrusega (EMÜ) nr 404/93 ( 34 ) sätestatud korralt käesoleva määrusega kehtestatud korrale.

▼B

Artikkel 31

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 muutmine

Määrust (EÜ) nr 1782/2003 muudetakse järgmiselt.

1. Artiklit 70 muudetakse järgmiselt: a) lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega: „b) kõik muud VI lisas loetletud otsetoetused, mida makstakse põllumajandustootjatele võrdlusperioodil Prantsuse ülemeredepartemangudes, Assooridel ja Madeiral, Kanaari saartel ja Egeuse mere saartel, ning otsetoetused, mida võrdlusperioodil makstakse määruse (EMÜ) nr 2019/93 artikli 6 alusel.” b) lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega: „2. Ilma et see piiraks määruse (EMÜ) nr 2019/93 artikli 6 lõike 2 kohaldamist, maksavad liikmesriigid käesoleva artikli lõikes 1 osutatud otsetoetusi käesoleva määruse artikli 64 lõike 2 kohaselt kehtestatud ülemmäärade piires ning käesoleva määruse IV jaotise 3., 6. ja 7.–13. peatükis ning määruse (EMÜ) nr 2019/93 artiklis 6 ettenähtud tingimustel.”

2. Artikli 71 lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega: „2. Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 70 lõike 2 kohaldamist, rakendab asjaomane liikmesriik üleminekuajal VI lisas osutatud otsetoetusi tingimustel, mis on kehtestatud vastavalt käesoleva määruse IV jaotise 3., 6. ja 7.–13. peatükis ning määruse (EMÜ) nr 2019/93 artiklis 6, ning nende eelarve ülemmäärade piires, mis vastavad käesoleva määruse artiklis 41 osutatud siseriikliku ülemmäära piires nende otsetoetuste osale, mis on määratud artikli 144 lõikes 2 osutatud korras kindlaks iga otsetoetuse jaoks.”

3. I ja VI lisa muudetakse käesoleva määruse II lisa kohaselt.

Artikkel 32

Määruse (EÜ) nr 1785/2003 muutmine

Määrust (EÜ) nr 1785/2003 muudetakse järgmiselt:

1. Artikkel 5 jäetakse välja;

2. Artikli 11 lõige 3 jäetakse välja.

Artikkel 33

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse iga liikmesriigi suhtes siiski alates kuupäevast, mil komisjon teatab artikli 24 lõikes 1 osutatud üldprogrammi heakskiitmisest, välja arvatud artiklid 24, 25, 26, 27 ja 30, mida kohaldatakse alates määruse jõustumise kuupäevast, ja artikli 4 lõige 3, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA







VASTAVUSTABEL Määrus (EÜ) nr 1452/2001 Määrus (EÜ) nr 1453/2001 Määrus (EÜ) nr 1454/2001 Määrus (EÜ) nr 1785/2003 Käesolev määrus Artikkel 1 Artikkel 1 Artikkel 1 Artikkel 1 Artikkel 2 Artikkel 2 Artikkel 2 Artikkel 2 Artikli 3 lõiked 1–4 Artikli 3 lõiked 1–4 Artikli 3 lõiked 1–4 Artikkel 3 Artikli 3 lõige 5 Artikli 3 lõige 5 Artikli 3 lõige 5 Artikkel 4 Artikli 3 lõike 6 kolmas lõik Artikkel 5 Artikli 11 lõige 3 Artikkel 7 Artikli 3 lõike 6 esimene ja teine lõik Artikli 3 lõike 6 esimene ja teine lõik Artikli 3 lõike 6 esimene ja teine lõik Artikkel 8 Artikkel 5 — Artikkel 6 — Artikkel 8 — Artikkel 9 — Artikkel 11 — Artikkel 12 — Artikkel 13 — Artikkel 14 — Artikkel 15 — Artikkel 16 — Artikkel 17 — Artikkel 18 — Artikkel 5 — Artikkel 6 — Artikkel 7 — Artikkel 9 — Artikkel 19 Artikkel 11 Artikkel 18 Artikkel 14 Artikkel 13 — Artikkel 14 — Artikkel 15 — Artikkel 16 — Artikkel 17 — Artikkel 18 — Artikkel 19 — Artikkel 20 — Artikli 22 lõiked 1 ja 2, lõike 3 esimene ja teine lõik, lõiked 4 ja 5 — Artikkel 24 — Artikkel 25 — Artikkel 26 — Artikkel 27 — Artikkel 28 — Artikkel 30 — Artikkel 4 — Artikkel 5 — Artikkel 7 — Artikkel 8 — Artikkel 9 — Artikkel 10 — Artikkel 11 — Artikkel 13 — Artikkel 14 — Artikkel 17 — Artikkel 31 — Artikli 21 lõiked 1 ja 2 Artikli 33 lõiked 1 ja 2 Artikli 19 lõiked 1 ja 2 Artikli 15 lõiked 1 ja 2 Artikli 21 lõige 3 Artikli 33 lõige 3 Artikli 15 lõige 3 Artikli 33 lõige 5 Artikli 15 lõige 4 Artikli 21 lõige 5 Artikli 33 lõige 6 Artikli 19 lõige 4 Artikli 15 lõige 5 Artikkel 24 Artikkel 36 Artikkel 22 Artikli 16 lõige 1 Artikli 16 lõige 2 Artikkel 20 Artikkel 32 Artikkel 17 Artikkel 8 Artikli 18 lõige 1 Artikkel 10 Artikli 18 lõige 2 Artikkel 12 Artikli 18 lõige 3 Artikkel 23 Artikli 19 lõiked 1 ja 2 Artikli 10 lõige 2 Artikli 15 lõige 3 Artikli 19 lõige 3 Artikli 15 lõige 4 Artikli 19 lõige 4 Artikkel 7 Artikkel 12 Artikli 20 lõiked 1 ja 2 Artikli 22 lõike 3 kolmas lõik Artikli 20 lõige 3 Artikkel 15 Artikkel 21 Artikkel 16 Artikkel 22 Artikkel 25 Artikkel 37 Artikkel 23 Artikli 23 lõik 1 Artikli 23 lõiked 2, 3 ja 4 Artikkel 22 Artikkel 34 Artikkel 20 Artikkel 25 Artikkel 23 Artikkel 35 Artikkel 21 Artikkel 26 Artikkel 26 Artikkel 38 Artikkel 24 Artikkel 27 Artikkel 27 Artikkel 39 Artikkel 25 Artikkel 28 Artikkel 29 Artikkel 31 Artikkel 32 Artikkel 29 Artikkel 41 Artikkel 27 Artikkel 33









II LISA

Määruse (EÜ) nr 1782/2003 I ja VI lisa muudetakse järgmiselt.

1. I lisa asendatakse järgmisega:



„I LISA



Artiklis 1 sätestatud kriteeriumidele vastavate toetuskavade loetelu Sektor Õiguslik alus Märkused Ühtne toetus Käesoleva määruse III jaotis Toodanguga sidumata toetus (vt VI lisa) (1) Ühtne pindalatoetus Käesoleva määruse IVa jaotise artikkel 143b Toodanguga sidumata toetus asendab kõik käesolevas lisas loetletud otsetoetused Kõva nisu Käesoleva määruse IV jaotise 1. peatükk Pindalatoetus (kvaliteedilisatasu) Valgurikkad taimed Käesoleva määruse IV jaotise 2. peatükk Pindalatoetus Riis Käesoleva määruse IV jaotise 3. peatükk Pindalatoetus Pähklid Käesoleva määruse IV jaotise 4. peatükk Pindalatoetus Energeetilised põllukultuurid Käesoleva määruse IV jaotise 5. peatükk Pindalatoetus Tärklisekartulid Käesoleva määruse IV jaotise 6. peatükk Tootmistoetus Piim ja piimatooted Käesoleva määruse IV jaotise 7. peatükk Piimakarjatoetus ja lisatoetused Põllukultuurid Soomes ja teatavates Rootsi piirkondades Käesoleva määruse IV jaotise 8. peatükk (2) (5) Põllukultuuride piirkondlik eriabi Seemned Käesoleva määruse IV jaotise 9. peatükk (2) (5) Tootmistoetus Põllukultuurid Käesoleva määruse IV jaotise 10. peatükk (3) (5) Pindalatoetus, sealhulgas maa tootmisest kõrvaldamise toetused, rohusilotoetused, täiendavad summad, (2) kõva nisu lisa- ja eritoetus Lamba- ja kitseliha Käesoleva määruse IV jaotise 11. peatükk (5) (3) Lisatasu ute või kitse kohta, täiendav lisatasu ja teatavad lisatoetused Veise- ja vasikaliha Käesoleva määruse IV jaotise 12. peatükk (5) Erilisatasu, (3) aastaaegade mõju hüvitav lisatasu, ammlehmade eest makstav lisatasu (sealhulgas mullikate eest makstav lisatasu ning kaasrahastamise puhul täiendav ammlehmade eest makstav lisatasu), (3) lisatasu loomade tapmise eest, (3) ekstensiivistamistoetus, lisatoetused Kaunviljad Käesoleva määruse IV jaotise 13. peatükk (5) Pindalatoetus Teatavad põllumajandusviisid ja kvaliteetne tootmine Käesoleva määruse artikkel 69 (4) Kuivsööt Käesoleva määruse artikli 71 lõike 2 teine lõik (5) Väiketootjate kava Määruse (EÜ) nr 1259/1999 artikkel 2a Üleminekuajal makstav pindalatoetus põllumajandustootjatele, kes saavad alla 1 250 euro Oliiviõli Käesoleva määruse IV jaotise peatükk 10b Pindalatoetus Siidiussid Määruse (EMÜ) nr 845/72 artikkel 1 Toetus kasvatamise edendamiseks Banaanid Määruse (EMÜ) nr 404/93 artikkel 12 Tootmistoetus Rosinad Määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 7 lõige 1 Pindalatoetus Tubakas Käesoleva määruse IV jaotise peatükk 10c Tootmistoetus Humal Käesoleva määruse IV jaotise peatükk 10d (3) (5) Pindalatoetus Posei Nõukogu määruse nr 247/2006 III jaotis (6) Otsemaksed artikli 2 tähenduses vastavalt programmides kehtestatud meetmetele Egeuse mere saared Määruse (EMÜ) nr 2019/93 artiklid 6, (2) (5) 8, 11 ja 12 Sektorid: veise- ja vasikaliha; kartulid; oliivid; mesi Puuvill Käesoleva määruse IV jaotise peatükk 10a Pindalatoetus (1) Alates 1. jaanuarist 2005 või artikli 71 kohaldamisel hilisem kuupäev. 2004. aasta või artikli 71 kohaldamisel hilisema kuupäeva puhul hõlmatakse VI lisas loetletud otsetoetused I lisaga, välja arvatud kuivsööda puhul. (2) Artikli 70 kohaldamisel. (3) Artiklite 66, 67, 68 või 68a kohaldamisel. (4) Artikli 69 kohaldamisel. (5) Artikli 71 kohaldamisel. (6) ELT L 42, 14.2.2006, lk. 1.”

2. VI lisa asendatakse järgmisega:



„VI LISA



Artiklis 33 osutatud ühtse toetusega seotud otsetoetuste loetelu Sektor Õiguslik alus Märkused Põllukultuurid Määruse (EÜ) nr 1251/1999 artiklid 2, 4 ja 5 Pindalatoetus, sealhulgas maa tootmisest kõrvaldamise toetused, rohusilotoetused, täiendavad summad, (1) kõva nisu lisa- ja eritoetused Kartulitärklis Määruse (EMÜ) nr 1766/92 artikli 8 lõige 2 Toetus põllumajandustootjatele, kes toodavad kartulitärklise valmistamiseks ettenähtud kartuleid Kaunviljad Määruse (EÜ) nr 1577/96 artikkel 1 Pindalatoetus Riis Määruse (EÜ) nr 3072/95 artikkel 6 Pindalatoetus Seemned (1) Määruse (EMÜ) nr 2358/71 artikkel 3 Tootmistoetus Veise- ja vasikaliha Määruse (EÜ) nr 1254/1999 artiklid 4, 5, 6, 10, 11, 13 ja 14 Erilisatasu, aastaaegade mõju hüvitav lisatasu, ammlehmade eest makstav lisatasu (sealhulgas mullikate eest makstav lisatasu ning kaasrahastamise puhul täiendav ammlehmade eest makstav lisatasu), lisatasu loomade tapmise eest, ekstensiivistamistoetus, lisatoetused Piim ja piimatooted Käesoleva määruse IV jaotise 7. peatükk Piimatoetus ja lisamaksed (2) Lamba- ja kitseliha Määruse (EÜ) nr 2467/98 artikkel 5, määruse (EMÜ) 1323/90 artikkel 1, määruse (EÜ) nr 2529/2001 artiklid 4 ja 5, artikli 11 lõige 1 ja artikli 11 lõike 2 esimene, teine ja neljas taane Lisatasu ute või kitse kohta, täiendav lisatasu ja teatavad lisatoetused Egeuse mere saared (1) Määruse (EMÜ) nr 2019/93 artikli 6 lõiked 2 ja 3 Sektorid: veise- ja vasikaliha Kuivsööt Määruse (EÜ) nr 603/95 artikkel 3 Toetus töödeldud toodete jaoks (kohaldatakse vastavalt käesoleva määruse VII lisa punktile D Puuvill Kreeka ühinemisaktile liidetud puuvilla käsitleva protokolli nr 4 lõige 3 Toorpuuvillatoetus Oliiviõli Määruse nr 136/66/EMÜ artikkel 5 Tootmistoetus Tubakas Määruse (EMÜ) nr 2075/92 artikkel 3 Tootmistoetus Humal Määruse (EMÜ) nr 1696/71 artikkel 12 Pindalatoetus Määruse (EMÜ) nr 1098/98 artikkel 2 Abi ajutise puhkuse korral (1) Välja arvatud artikli 70 kohaldamisel. (2) Alates 2007. aastast, välja arvatud artikli 62 kohaldamisel.”