1992R1762 — ET — 28.12.2005 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EMÜ) nr 1762/92,

29. juuni 1992,

ühenduse ja Vahemere piirkonna kolmandate riikide vahel sõlmitud finants- ja tehnilise koostöö protokollide rakendamise kohta







EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 235, võttes arvesse otsuseid, mis käsitlevad finants- ja tehnilise koostöö protokollide sõlmimist ühenduse ja Vahemere piirkonna kolmandate riikide vahel (edaspidi “protokollid”), võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 1 ) võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust ( 2 ) ning arvestades, et: ning arvestades, et: protokollides nähakse ette ühenduse eelarvest rahastatavad meetmed, sealhulgas toetused, erilaenud, toetused riskikapitali moodustamiseks ning Euroopa Investeerimispanga, edaspidi “pank”, omavahenditest antud laenud; on vaja kehtestada finantskoostöö haldamise üksikasjalik kord ja eeskirjad; intressitoetusega laenude puhul peab panga omavahenditest antav laen ja ühenduse eelarvest rahastatav intressitoetus olema omavahel seotud ning teineteisest sõltuvad; pank võib kooskõlas oma põhikirjaga ja eelkõige oma direktorite nõukogu ühehäälse otsuse alusel, kui komisjon on esitanud eitava arvamuse, otsustada anda laen omavahendite arvelt tingimusel, et määratakse intressitoetus; seepärast on vaja tagada, et intressitoetuse määramise protseduur lõpeb igal juhul toetuse andmise või sellest keeldumise otsusega; on vaja ette näha liikmesriikide esindajatest koosneva komitee loomine, kes abistab panka tema ülesannete täitmisel käesoleva määruse rakendamiseks; nõukogu võttis 5. juunil 1984 ja 16. mail 1989 vastu resolutsioonid koostööpoliitika ja -meetmete kooskõlastamise kohta ühenduses; käesoleva määruse vastuvõtmiseks vajalikud volitused on sätestatud ainult asutamislepingu artiklis 235, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

Abi rakendamisel abisaavatele riikidele tagab komisjon nende finants- ja tehnilise koostööpoliitika suuniste kohaldamise, mis on nende riikidega kokku lepitud Vahemere piirkonna uue poliitika ja selle ajakohastamise raames, ning nõukogu määratletud arengukoostööpoliitika kohaldamise:

Artikkel 2

1. Selleks et tagada koostöö järjepidevus ja parandada meetmete vastastikust täiendavust, vahetavad liikmesriigid, komisjon ja pank kogu asjakohast teavet seoses nende poolt kavandatavate toetustega.

Teabevahetuse raames otsitakse kaasrahastamisvõimalusi.

▼M1

Lisaks käesolevas määruses sätestatud eeskirjadele on osalemine lepingulistes toimingutes, mida rakendatakse läbi rahvusvahelise organisatsiooni või kaasrahastatakse koos kolmanda riigiga, määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2112/2005 ühenduse välisabi kättesaadavuse kohta. ( 3 )

▼B

2. Artiklis 6 nimetatud komitee raames edastavad liikmesriigid, komisjon ja pank nende käsutuses oleva teabe abisaavatele riikidele antava kahe- ja mitmepoolse abi kohta.

Artikkel 3

1. Struktuurilise kohandamise programmi toetusmeetmeid rakendatakse järgmiste põhimõtete alusel:

— toetusprogramme kohandatakse vastavalt iga riigi olukorrale ning neis võetakse arvesse majanduslikke ja sotsiaalseid tingimusi,

— toetusprogrammides nähakse eelkõige ette meetmed, et leevendada struktuuriliste kohanduste võimalikku negatiivset mõju sotsiaalsetele tingimustele ja tööhõivele, eriti ebasoodsamas olukorras olevate elanikkonnarühmade osas,

— kiired väljamaksed on üks toetusprogrammide peamistest omadustest.

2. Tuleb täita järgmised abikõlblikkuskriteeriumid:

— asjaomasel riigil peab olema Bretton Woodsi institutsioonide poolt heaks kiidetud reformiprogramm või see riik peab rakendama vastavalt reformide makromajanduslikule ulatusele ja tõhususele samaväärseid programme koostöös nende institutsioonidega, kuid mitte tingimata nende institutsioonide rahalisel toetusel,

— võetakse arvesse riigi majanduslikku olukorda, eelkõige võlataset ja võlahalduskulusid, maksebilansi ja valuutavarude olukorda, eelarveolukorda, rahapoliitilist olukorda, sisemajanduse kogutoodangu taset inimese kohta ja tööpuuduse taset.

3. Abikõlblikud projektid on näiteks:

a) asjaomase toetusprogrammiga seotud tehnilise abi meetmed makromajanduslikul tasandil ja valdkondades, mida struktuuriline kohandamine eriti mõjutab;

b) valdkondlik või üldine impordiprogramm või uute töökohtade loomise programm.

4. Impordiprogrammide eesmärk on aidata kaasa tootmisvõimsuse suurendamisele. Impordiprogrammide alusel loodud ekvivalentfondidest rahastatakse meetmeid, mille eesmärk on leevendada struktuurilise kohandamise sotsiaalseid tagasilööke, ning neid kasutatakse eelkõige uute töökohtade loomiseks.

5. Analüüsides lõike 2 alusel abikõlblike riikide olukorda hindab komisjon vastavalt selles lõikes nimetatud kriteeriumidele nende valdkondade reformide ulatust ja tõhusust, mida need kriteeriumid hõlmavad.

Struktuuriliste kohanduste jaoks antav abi peab olema otseselt seotud abisaava riigi enda kohandustegevuse ja -meetmetega.

6. Lepingute sõlmimise kord peab olema piisavalt paindlik, et kohaneda abisaava riigi tavaliste haldus- ja äritavadega. Kui erasektoril ei ole võimalik pidada kinni protokollides määratletud korrast, kohaldatakse 21. detsembri 1977. aasta Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse ( 4 ) artikleid 116, 117 ja 118 ning järgitakse täpset korda, mis kehtestatakse igal üksikjuhtumil vastavas rahastamisettepanekus. Impordi puhul avalikku või avaliku sektori osalusega sektorisse järgitakse siiski protokollides ettenähtud tavapärast riigihankelepingute sõlmimist käsitleva korda.

7. Komisjon teavitab liikmesriike vajaduse korral ning vähemalt üks kord aastas struktuuriliste kohandusmeetmete rakendamisest ning kõikidest probleemidest seoses nende meetmete abikõlblikkuse jätkumisega.

Artikkel 4

1. Ühenduse eelarvest rahastatavate projektide ja meetmetega seotud rahastamisotsused tehakse vastavalt järgmisele korrale.

2. Muud rahastamisotsused kui need, mis on seotud pangalaenude intressitoetuste, riskikapitali või erilaenudega, võetakse vastu artiklis 6 sätestatud korras.

Rahastamisotsused, mis on seotud tehnilisele koostööle, koolitusele või kaubanduse edendamisele antavate üldiste laenudega, võetakse vastu artiklis 6 sätestatud korras; komisjon teavitab selles artiklis nimetatud komiteed korrapäraselt selliste üldiste laenude kasutamisest.

Artiklis 6 sätestatud korra kohaselt tehtud rahastamisotsust muutvad otsused võtab komisjon vastu, kui need ei sisalda põhimõttelisi muudatusi või lisakohustusi, mis ületavad 20 % algsest kohustusest.

3. Pangalaenude intressitoetustega seotud rahastamisotsused võetakse vastu artiklis 7 sätestatud korras.

4. Riskikapitali või erilaenudega seotud rahastamisotsused võetakse vastu artiklis 8 sätestatud korras.

Artikkel 5

1. Käesolevas määruses nimetatud meetmeid, mida rahastatakse ühenduse eelarvest, haldab komisjon, ilma et see piiraks pangapoolset riskikapitali operatsioonide ja erilaenude haldamist, milleks komisjon on teda ühenduse nimel volitanud vastavalt Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava 21. detsembri 1977. aasta finantsmääruse artikli 105 lõikele 3.

2. Vähemalt kord aastas saadavad komisjon ja pank liikmesriikidele abikõlblikest riikidest kogutud teabe juba teadaolevate valdkondade ja projektide kohta, mida saaks käesoleva määruse alusel toetada.

Artikkel 6

1. Komisjoni abistab komitee, edaspidi “MED-komitee”, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad ja eesistujana komisjoni esindaja. Panga esindaja võtab komitee tööst osa ilma hääleõiguseta.

2. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta.

3.

a) Kui kavandatavad meetmed on kooskõlas komitee arvamusega, võtab komisjon need vastu.

b) Kui kavandatud meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega. Kui nõukogu ei ole otsust teinud kolme kuu jooksul alates nõukogu poole pöördumisest, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu.

4. Komitee võtab komisjoni esitatud eelnõu põhjal ühehäälselt vastu oma töökorra.

Artikkel 7

1. Intressitoetusega laenude puhul koostab pank rahastamisettepaneku vastavalt oma põhikirja sätetele.

Vastavalt oma põhikirja artiklile 21 konsulteerib pank komisjoniga ning käesoleva määruse artiklis 9 nimetatud komiteega.

2. Komitee esitab panga ettepaneku kohta arvamuse. Komisjoni esindaja edastab komiteele komisjoni seisukoha asjaomase projekti kohta ja eelkõige selle kohta, kas projekt vastab asjaomase riigiga sõlmitud protokolli eesmärkidele ja nõukogu vastuvõetud üldsuunistele.

Lisaks sellele teatab pank komiteele intressitoetuseta laenudest, mida pank kavatseb anda omavahenditest.

3. Selle konsultatsiooni põhjal palub pank komisjonil teha rahastamisotsuse asjaomasele projektile intressitoetuse määramiseks.

4. Komisjon esitab MED-komiteele otsuse eelnõu intressitoetuse rahastamise heakskiitmise või sellest keeldumise kohta. Otsus võetakse vastu artiklis 6 sätestatud korras.

5. Komisjon edastab lõikes 4 nimetatud otsuse pangale, kes võib anda laenu, kui otsusega määratakse intressitoetus.

Artikkel 8

1. Pank esitab artiklis 9 nimetatud komiteele arvamuse saamiseks riskikapitali operatsioonidega seotud projektid. Komisjoni esindaja edastab komiteele komisjoni seisukoha asjaomase projekti kohta ja eelkõige selle kohta, kas projekt vastab asjaomase riigiga sõlmitud protokolli eesmärkidele ja nõukogu vastuvõetud üldsuunistele.

2. Selle konsultatsiooni põhjal edastab pank projekti komisjonile.

3. Komisjon teeb rahastamisotsuse projekti seisukohalt sobiva tähtaja jooksul.

4. Komisjon edastab lõikes 3 nimetatud otsuse pangale, kes võtab asjakohased meetmed.

Artikkel 9

1. Panga juurde moodustatakse liikmesriikide esindajatest koosnev komitee, edaspidi “artikli 9 komitee”.

Komitee eesistuja on selle liikmesriigi esindaja, kes on sel ajal panga juhatajate nõukogu esimees; sekretariaaditeenuste eest hoolitseb pank. Komitee töös osaleb komisjoni esindaja.

2. Komitee töökorra võtab ühehäälselt vastu nõukogu.

3. Komitee teeb otsused asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 sätestatud kvalifitseeritud häälteenamusega.

4. Liikmesriikide esindajate hääli arvestatakse komitees vastavalt asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 sätestatule.

Artikkel 10

1. Ilma et see piiraks artikliga 5 pangale antud volitusi, vastutab komisjon abi rakendamise eest ja tingimuste eest, mille alusel abisaavad riigid või nende riikidega sõlmitud protokollides sätestatud muud abisaajad rakendavad selle abiga rahastatavaid projekte ja meetmeid.

2. Tihedas koostöös abisaava riigi või abisaavate riikide asjaomaste asutustega vastutab komisjon ka tingimuste eest, mille alusel abisaajad kasutavad ühenduse abist rahastatavaid projekte.

3. Lõigetega 1 ja 2 nõutavat kontrolli tehes tutvub komisjon koos pangaga, mil määral abisaava riigiga sõlmitud lepingutes ja protokollides seatud eesmärgid on saavutatud.

4. Komisjon saadab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aastaaruande abi rakendamise kohta ning eelkõige lõigetes 1, 2 ja 3 seatud tingimuste täitmise kohta.

Artikkel 11

Komisjon ja pank hindavad kumbki seoses nende vastutusalas olevate projektidega peamisi projekte, et kindlaks teha, kas projekti alguses seatud eesmärgid on saavutatud, ja määratleda suunised edaspidise abi tõhustamiseks. Kõnealused hindamisaruanded edastatakse liikmesriikidele.

Artikkel 12

Määrus (EMÜ) nr 3973/86 ( 5 ) tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 13

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.