2002D0234 — ET — 01.05.2004 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJATE OTSUS, 27. veebruar 2002, ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgede ning söe ja terase teadusfondi kohta (2002/234/ESTÜ) (EÜT L 079, 22.3.2002, p.42)

Muudetud:

Euroopa Liidu Teataja No page date





Muudetud:









▼B

NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJATE OTSUS,

27. veebruar 2002,

ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise finantstagajärgede ning söe ja terase teadusfondi kohta

(2002/234/ESTÜ)







NÕUKOGUS KOKKU TULNUD EUROOPA ÜHENDUSTE LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD, arvestades järgmist: (1) Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (ESTÜ) asutamislepingu kehtivusaeg lõpeb 23. juulil 2002 ja ESTÜ rahaliste vahendite omanikeks saavad liikmesriigid. (2) Liikmesriigid on väljendanud oma lõppeesmärki, et ESTÜ rahalised vahendid kantaks Euroopa Ühendusele (EÜ) ja et loodaks ühine teadusfond sektorites, mis on seotud söe- ja terasetööstusega. Viidatakse Amsterdamis 16. juunil 1997. aastal kogunenud Euroopa Ülemkogu resolutsioonile ning nõukogu ja liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioonidele, mis on vastu võetud 20. juulil 1998 ja 21. juunil 1999. Liikmesriigid jätkavad selle eesmärgi täitmist. (3) Tagamaks ajutiselt ja ülekandmisest sõltuvalt ESTÜ varade ja kohustuste nõuetekohase haldamise alates 24. juulist 2002, tuleks nende rahaliste vahendite haldamise ülesanne anda komisjonile. Rahaliste vahendite vähenemine selle ajutise haldamise ajal ei tohi tekitada liikmesriikidele ühtegi lisakohustust. (4) Komisjon on teinud ettepaneku EÜle rahaliste vahendite ülekandmise kontekstis, et ta haldaks ESTÜ rahalisi vahendeid vastavalt erieeskirjadele. Sisuliselt tuleks neid eeskirju kohaldada ka käesoleva otsuse suhtes, tagades vajaliku järjepidevuse käesoleva otsuse valitsustevahelist olemust mõjutamata. (5) Euroopa Parlamendiga on kohaldatavate erieeskirjade osas konsulteeritud. (6) Võttes arvesse, et ESTÜ varade edukas haldamine nõuab ettevõtjate usaldust, mis tuleneb muu hulgas õigusliku olukorra pikaajalisest ennustatavusest. (7) Seepärast on vaja sätestada ESTÜ rahaliste vahendite ajutine haldamine vastavalt käesoleva otsuse sätetele, arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:







Artikkel 1

1. Kõiki ESTÜ varasid ja kohustusi 23. juuli 2002. aasta seisuga haldab alates 24. juulist 2002 liikmesriikide nimel komisjon.

2. Nende varade ja kohustuste netoväärtus, nagu see kajastub ESTÜ bilansis 23. juulil 2002, võttes arvesse likvideerimisoperatsioonidest tingitud võimalikke juurde- või mahaarvamisi, loetakse söe- ja terasetööstusega seotud sektorites tehtavateks teadusuuringuteks mõeldud varadeks, mida nimetatakse “likvideeritavaks ESTÜks”. Likvideerimise lõpuleviimisel nimetatakse neid “söe ja terase teadusfondi varadeks”.

3. “Söe ja terase teadusfondiks” nimetatavatest varadest saadavat tulu kasutatakse üksnes teadusuuringuteks söe- ja terasetööstusega seotud sektorites vastavalt käesoleva otsuse ja selle alusel vastuvõetud aktide sätetele.

Artikkel 2

I, II ja III lisa moodustavad käesoleva otsuse lahutamatu osa.

Artikkel 3

Kui käesolevas otsuses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu sätteid mutatis mutandis komisjoni tegevuste suhtes, mis viiakse läbi vastavalt käesolevale otsusele.

Artikkel 4

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 24. juulist 2002 ja selle kohaldamine lõpeb päeval, mil ESTÜ rahaliste vahendite varad ja kohustused on üle kantud Euroopa Ühendusele.

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas.









I LISA

Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed

Punkt 1

1. Komisjonile usaldatakse Euroopa Söe- ja Teraseühenduse nende finantsoperatsioonide lõpetamine, mis on pooleli ESTÜ asutamislepingu kehtetuks muutumise ajal. Kui ESTÜ võlgnik jätab likvideerimisperioodil oma lepingulised kohustused täitmata, hüvitatakse tekkinud kahju esmalt olemasolevast kapitalist ja seejärel jooksva aasta tulust. Enne seda, kui komisjon kannab kuludesse mis tahes nõude ESTÜ võlgniku vastu, kes jätab oma lepingulised kohustused täitmata, ammendab ta kõik hüvitamisvahendid, sealhulgas tagatised (hüpoteegid, tagatisrahad, pangagarantiid või muud). Komisjon jätab endale võimaluse kasutada kõiki võimalikke meetmeid, juhul kui võlgniku maksevõime taastub.

2. Likvideerimine viiakse läbi vastavalt nende operatsioonide suhtes kohaldatavatele eeskirjadele ja menetlustele, ühenduse institutsioonid kasutavad olemasolevaid volitusi ja oma õiguste kaitset, mis on sätestatud ESTÜ asutamislepingus ja 23. juulil 2002. aastal jõus olevates teisestes õigusaktides.

Punkt 2

Komisjon haldab varasid nii, et oleks tagatud pikaajaline kasum. Likviidsete varade investeerimise eesmärk peaks olema turvalisusele vastav võimalikult suur tasuvus.

Punkt 3

1. Igal aastal koostatakse ülejäänud ühenduste finantsoperatsioonidest eraldi punktis 1 sätestatud likvideerimisoperatsioonide ja punktis 2 sätestatud investeerimistehingute kasumiaruanne, bilanss ja finantsaruanne. Need finantsaruanded lisatakse finantsaruannetele, mille komisjon koostab igal aastal EÜ asutamislepingu artikli 275 ja Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse alusel.

2. Euroopa Parlamendi, nõukogu ja kontrollikoja volitusi, mis puudutavad Euroopa Ühenduse asutamislepingus ja Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavas finantsmääruses sätestatud kontrolli ja järelevalvet, kohaldatakse analoogia alusel punktis 3.1 osutatud operatsioonide suhtes.

Punkt 4

1. Punktis 2 sätestatud investeeringute netotulud on tulud Euroopa Liidu üldeelarves. Need tulud on sihtotstarbeliselt laekunud tulud, nimelt väljaspool teadusuuringute raamprogrammi läbiviidavate teadusuuringute projektide rahastamiseks söe- ja terasetööstusega seotud sektorites. Need moodustavad söe- ja terase teadusfondi ja seda juhib komisjon.

2. Punktis 4.1 osutatud tulud jagatakse, 27,2 % eraldatakse söega seotud teadusuuringuteks ja 72,8 % terasega seotud teadusuuringuteks. Komisjoni ettepanekul muudab nõukogu vajaduse korral raha jaotamise suhet söega seotud teadusuuringute ja terasega seotud teadusuuringute vahel.

3. Tulud ja nendest tuludest tulenevad assigneeringud, mis on kasutamata mis tahes antud aasta 31. detsembril, kantakse automaatselt üle järgmisesse aastasse. Neid assigneeringuid ei tohi üle kanda muudesse eelarvepunktidesse.

4. Eelarveassigneeringud, mis vastavad kulukohustuste tühistamistele, aeguvad automaatselt iga eelarveaasta lõpus. Tühistamiste tulemusel vabastatud kohustused kantakse punktis 3.1 sätestatud bilanssi ja kasumiaruandesse ning need lähevad esialgselt tagasi likvideeritava ESTÜ varadesse ning seejärel, pärast likvideerimise lõpetamist, söe- ja terase teadusfondi varadesse. Tagasisaadud summad kantakse samamoodi bilanssi ja kasumiaruandesse.

Punkt 5

1. Aastal n + 2 teadusprojektide rahastamiseks olemasolev puhastulu kajastatakse likvideeritava ESTÜ aasta n bilansis ja pärast likvideerimise lõpetamist söe- ja terase teadusfondi varade bilansis.

2. Vähendamaks kõikumisi teadusuuringute rahastamises seoses liikumisega finantsturgudel, tehakse tasandusmakseid ja sätestatakse erakorralised väljaminekud. Üksikasjad tasandusmaksete arvutamiseks ja erakorraliste väljaminekute suuruse kindlaksmääramiseks on nimekirjas.

Punkt 6

Käesolevas otsuses osutatud likvideerimis-, investeerimis- ja haldusoperatsioonidest tulenevad halduskulud, mis vastavad 8. aprilli 1965. aasta Euroopa ühenduste ühtse nõukogu ja ühtse komisjoni asutamislepingu artiklis 20 sätestatud kuludele, mille suurust kohandati nõukogu 21. novembri 1977. aasta otsusega, katab komisjon pro rata temporis põhimõttel 3,3 miljoni eurose põhisumma maksega aastas, mis kantakse fondi kapitalireservist Euroopa Liidu üldeelarvesse.

Punkt 7

Komisjon määrab ESTÜ varad ja kohustused 23. juulil 2002 suletud bilansis.









I lisa nimekiri

Menetlus, mida tuleb järgida söe ja terase teadusfondile eraldatava puhastulu suuruse kindlaksmääramisel

1. SISSEJUHATUS

Puhastulu, mida võib kasutada teadusprojektide rahastamiseks, vastab likvideeritava ESTÜ aastasele puhastulule ja pärast likvideerimise lõpetamist söe- ja terase teadusfondi varade aastasele puhastulule. Aastal n + 2 söe ja terase teadusuuringute rahastamise määramisel kasutatakse aasta n bilanssi, võttes arvesse pool netotulu suurenemist või vähenemist võrreldes söe ja terase teadusuuringute tarvis eraldatud raha eelmise suurusega.

2. MÄÄRATLUS

n : võrdlusaasta

Rn : puhastulu aastal n

Pn : ettenägematud kulud aastal n

Dn + 1 : eraldus teadusuuringuteks aastal n + 1 (määratakse aasta n-1 bilansi esitamisel)

Dn + 2 : eraldus teadusuuringuteks aastal n + 2

3. KASUTATUD ALGORITMID

Ettenägematute kulude suuruse ja aastal n + 2 teadusuuringute eralduste kindlaksmääramisel, mis kajastuvad aasta n bilansis, kasutatud algoritmid on järgmised:

3.1. Ettenägematute kulude suurus:

3.2. Eraldused teadusuuringuteks aastal n + 2 (ümardatud üles või alla lähima saja tuhande euroni. Kui arvutuse tulemus on täpselt poole peal, ümardatakse eraldus ülespoole lähima saja tuhande euroni):

Vajaduse korral võetakse ümardamiseks vajaminev summa ettenägematute kulude alt (või kantakse sinna ümardamisest ülejäänud summa.









II LISA

Likvideeritava ESTÜ varade ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varade haldamise mitmeaastased finantssuunised

Punkt 1

Nimekirjas sätestatakse likvideeritava ESTÜ varade ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varade haldamise mitmeaastased finantssuunised (edaspidi “finantssuunised”).

Punkt 2

Vajaduse korral vaadatakse finantssuunised läbi või täiendatakse neid iga viie aasta järel, esimene periood lõpeb 31. detsembril 2007. Sel eesmärgil ja hiljemalt esimese kuue kuu jooksul iga viieaastase perioodi esimesel aastal annab komisjon finantssuuniste toimimisele ja tõhususele uue hinnangu ja teeb ettepanekud kohaste muudatuste tegemiseks.

Kui komisjon peab vajalikuks, võib ta teha ümberhindamisi ja esitada nõukogule ettepanekuid mis tahes kohaste muudatuste tegemiseks enne viieaastase perioodi lõppemist.









II lisa nimekiri

Likvideeritava ESTÜ varade ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varade haldamise finantssuunised

1. RAHALISTE VAHENDITE KASUTAMINE

a) Likvideeritava ESTÜ varasid, sealhulgas nii selle laenuportfelli kui investeeringuid kasutatakse vajaduse korral ESTÜ ülejäänud kohustuste täitmiseks seoses selle maksmata laenude, eelmistest tegevuseelarvetest tulenevate kohustuste ja mis tahes ettenägematute kohustustega.

b) Likvideeritava ESTÜ varad, mis ei ole vajalikud lõikes a kirjeldatud kohustuste täitmiseks, investeeritakse tulu saamiseks, mida kasutatakse teadusuuringute rahastamise jätkamiseks söe- ja terasetööstusega seotud sektorites.

c) Söe ja terase teadusfondi varad investeeritakse tulu saamiseks, mida kasutatakse teadusuuringute rahastamise jätkamiseks söe- ja terasetööstusega seotud sektorites.

2. VARADE ERALDUS

Vastavalt punktile 1 eraldab komisjon varad järgmise kolme kategooria vahel:

a) vabad vahendid, tagamaks ESTÜ võlausaldajatele kindluse, et kõik selle laenud ja nende intressid makstakse ettenähtud kuupäeval täies ulatuses, võimaldades seega võlgnikul säilitada oma “AAA” või sellega võrdväärse reitingu;

b) rahalised vahendid, mis on vajalikud tagamaks kõik väljamaksed, mille suhtes on võetud õiguslik kohustus ESTÜ tegevuseelarves enne ESTÜ asutamislepingu lõppemist;

c) kui rahalisi vahendeid ei ole eespool nimetatud eesmärkidel enam vaja (seoses laenude tasumise või intressi maksmisega vabasid vahendeid kasutamata või eelarveliste kohustuste lõpliku tühistamisega), eraldatakse need investeerimiskategooriatesse.

3. INVESTEERIMISKATEGOORIAD

Punktis 2 osutatud varad tuleb investeerida nii, et oleks tagatud rahaliste vahendite olemasolu vajaduse korral, kuid samal ajal luues võimalikult suure kasumi, mis on kooskõlas suure turvalisusastme säilitamise ja stabiilsusega pikema aja jooksul.

a) Nende eesmärkide saavutamiseks lubatakse investeerida ainult järgmistesse varakategooriatesse: i) tähtajalised hoiused heakskiidetud pankades; ii) rahaturu instrumendid, mille lõplik tagasimaksepäev on enne aasta möödumist ja mille on emiteerinud heakskiidetud pangad või muud heakskiidetud emitendikategooriad; iii) fikseeritud või ujuva määraga võlakirjad, mille tagasimaksepäev ei ole hiljem kui kümme aastat, eeldusel et need on emiteerinud mis tahes heakskiidetud emitendikategooriasse kuuluv emitent; iv) heakskiidetud ühisinvesteerimisfondide aktsiakapitalis osalemine, eeldusel et sellised investeeringud piirnevad fondidega, mille eesmärk on järgida finantsindeksi arengut, ja ainult punkti 2 lõikes c osutatud investeeringute korral.

b) Komisjon võib kasutada ka järgmisi operatsioone lõikes a osutatud varakategooriate puhul: i) tagasiostulepingud ja ostu-tagasimüügitehingud, eeldusel et osapooltel on luba selliste tehingute tegemiseks ning eeldusel, et: — selliste lepingute alusel omatavaid võlakirju tohib enne lepingu tähtaega müüa edasi ainult lepingu osapoolele ja — komisjonil jääb võimalus osta tagasi võlakirjad, mille ta võib olla müünud lepingu tähtaja möödumisel; ii) võlakirjalaenud, kuid ainult selliste tunnustatud kliiringsüsteemide nagu CLEARSTREAM ja EUROCLEAR või sellistele operatsioonidele spetsialiseerunud juhtivate finantsinstitutsioonide kehtestatud tingimuste ja korra kohaselt usaldatavusnormatiivide alusel, mida loetakse ühenduse eeskirjadega võrdväärseteks.

c) “Heakskiidetud” osapooled tähendavad käesolevates suunistes osapooli, kelle on valinud komisjon punktis 7 kirjeldatud eeskirjade ja menetluste kohaselt.

4. INVESTEERINGUTE PIIRMÄÄRAD

a) Investeeringute suhtes kehtivad järgmised piirmäärad: i) liikmesriikide või liidu institutsioonide emiteeritud või garanteeritud võlakirjade puhul 250 miljonit eurot liikmesriigi või institutsiooni kohta; ii) vähemalt “AA-” või sellega võrdväärse krediidireitinguga muude suveräänsete või riigiüleste laenusaajate emiteeritud või garanteeritud võlakirjade puhul 100 miljonit eurot emitendi või garandi kohta; iii) hoiuste puhul heakskiidetud pangas ja/või selle rahaliste instrumentide puhul on piirmääraks väiksem kahest järgmisest suurusest: kas 100 miljonit eurot panga kohta või 5 % panga oma rahalistest vahenditest; iv) vähemalt “AAA” või sellega võrdväärse reitinguga äriühingutest emitentide võlakirjade puhul 50 miljonit eurot emitendi kohta; v) vähemalt “AA-” või sellega võrdväärse reitinguga äriühingutest emitentide võlakirjade puhul 25 miljonit eurot emitendi kohta; vi) vähemalt “AA-” või sellega võrdväärse reitinguga ühisinvesteerimisfonde osakute puhul 25 miljonit iga sellise vahendi kohta.

b) Investeerimine mis tahes üksikusse võlakirjaemissiooni eespool oleva lõike a piirmäärade kohaselt ei ületa 20 % selle emissiooni koguväärtusest.

c) Investeerimine mis tahes üksikusse tehingu vastaspoolde eespool oleva lõike a piirmäärade kohaselt ja vajaduse korral instrumente kumuleerides ei ületa 20 % koguvaradest.

d) Käesolevates suunistes osutatud reitingud on reitingud, mida kohaldab vähemalt üks üldiselt suuremaks peetavast rahvusvahelisest krediidireitingu agentuurist.

5. ÜLEKANNE EUROOPA LIIDU EELARVESSE

Puhastulu seotakse kulukohustusega Euroopa Liidu üldeelarves kindlaksmääratud tuluna ja see kantakse üle likvideeritavast ESTÜst ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondist vajaduse korral söe- ja terasetööstusega seotud sektorite teadusprogrammidele suunatud eelarverea kohustuste täitmiseks.

6. RAAMATUPIDAMISARVESTUS

Rahaliste vahendite haldamist kajastatakse likvideeritava ESTÜ ja pärast likvideerimise lõpetamist söe- ja terase teadusfondi aasta kasumiaruandes ja aastabilansis. Need koostatakse üldiselt aktsepteeritud raamatupidamispõhimõtete alusel, mis on sarnased ESTÜ suhtes sätestatud põhimõtetele ja eelkõige nõukogu 25. juuli 1978. aasta neljandas direktiivis 78/660/EMÜ (teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruannete kohta) ( 1 ) ja nõukogu 8. detsembri 1986. aasta direktiivis 86/635/EMÜ (pankade ja muude finantseerimisasutuste raamatupidamise aasta- ja ühendaruannete kohta) ( 2 ) sätestatud põhimõtetele. Aruanded kinnitab komisjon ja vaatab läbi kontrollikoda. Komisjon kaasab oma aruannete aastaauditite tegemisse välisfirmad.

7. HALDUSMENETLUSED

Komisjon viib läbi eespool nimetatud haldusoperatsioonid seoses likvideeritava ESTÜ ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varadega vastavalt käesolevatele suunistele ning oma siseeeskirjade ja menetluste alusel, mis kehtivad ESTÜ puhul selle laialisaatmise ajal või nii, nagu neid on hiljem muudetud.

Iga kolme kuu järel koostatakse üksikasjalik aruanne nende suuniste alusel tehtud haldusoperatsioonide kohta ja saadetakse liikmesriikidele.









III LISA

Söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi mitmeaastased tehnilised suunised

Punkt 1

Käesolevas nimekirjas sätestatakse söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi mitmeaastased tehnilised suunised (edaspidi “tehnilised suunised”).

Punkt 2

Vajaduse korral vaadatakse läbi või täiendatakse tehnilisi suuniseid iga viie aasta järel, esimene periood lõpeb 31. detsembril 2007. Sel eesmärgil ja hiljemalt esimese kuue kuu jooksul iga viieaastase perioodi esimesel aastal annab komisjon tehniliste suuniste toimimisele ja tõhususele uue hinnangu ja teeb ettepanekud kohaste muudatuste tegemiseks.

Kui komisjon peab vajalikuks, võib ta teha ümberhindamisi ja esitada nõukogule ettepanekuid mis tahes kohaste muudatuste tegemiseks enne viieaastase perioodi lõppemist.









III lisa nimekiri

Söe ja terase teadusfondi teadusprogrammi tehnilised suunised

1. PROGRAMM

1.1. Eesmärgid

Euroopa Söe- ja Teraseühenduse söe ja terase teadusuuringute ning tehnilise arendamise programmide (edaspidi “ESTÜ TTA programmid”) jätkuna ja säästliku arengu raames moodustatakse söe ja terase teadusfondi teadusprogramm (edaspidi “programm”). Programmi eesmärk on toetada ühenduse söe ja terasega seotud sektorite konkurentsivõimet. Programm on kooskõlas Euroopa Liidu teaduslike, tehnoloogiliste ja poliitiliste eesmärkidega, see täiendab liikmesriikides läbiviidavaid tegevusi olemasolevate ühenduse teadusprogrammide raames, näiteks Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse raamprogramm (edaspidi “teadusuuringute raamprogramm”). Soodustatakse kooskõlastamist, vastastikust täiendatavust ja sünergiat nende programmide vahel, samuti teabevahetust selle programmi alusel ja teadusuuringute raamprogrammi alusel rahastatavate projektide vahel.

1.2. Peamised Peamised

Programmist antakse finantsabi põhjendatud projektidele, nendega kaasnevatele meetmetele ja muudele punktis 1.5 määratletud tegevustele, mis edendavad koostööd ettevõtete, teaduskeskuste ja ülikoolide vahel. Programm hõlmab tootmisprotsesse, kasutamist, ressursside säilitamist, keskkonnatingimuste parandamist ning tööohutust söe- ja terasetööstusega seotud sektorites.

Mõisted “süsi” ja “teras” on määratletud A liites.

1.3. Rakendusala

Käesolevates suunistes kirjeldatakse programmi struktuuri, haldamist ja rakendamist, selle teaduslikku ja tehnilist sisu ning prioriteete, mis täiendavad muid olemasolevaid teadusprogramme, ja osalemiseeskirju.

Suunised sisaldavad punktis 3.1 kirjeldatud programmi projektikonkursse ning B ja C liites kirjeldatud teaduslikke/tehnilisi ja sotsiaalmajanduslikke prioriteete, mida võib komisjon muuta punktis 2.1 kirjeldatud korras.

1.4. Osalemine

1.4.1. Liikmesriigid

Programmis võivad osaleda ja finantsabi taotleda liikmesriigi territooriumil alalist elukohta või asukohta omavad ettevõtjad, teadusinstituudid või füüsilised isikud, eeldusel et nad soovivad läbi viia TTA tegevust või suudavad anda olulise panuse sellisesse tegevusse.

1.4.2. Taotlejariigid

Taotlejariikide ettevõtjad, teadusinstituudid või füüsilised isikud võivad osaleda programmist finantsabi saamata, kui see ei ole sätestatud teisiti asjaomastes Euroopa lepingutes või nende lisaprotokollides ning erinevate assotsiatsiooninõukogude otsustes.

1.4.3. Kolmandad riigid

Kolmandate riikide ettevõtjad, teadusinstituudid või füüsilised isikud võivad osaleda üksikprojektide alusel programmist finantsabi saamata, eeldusel et osalemine on ühenduse huvides.

1.5. Põhjendatud projektid, kaasnevad meetmed ja muud tegevused

Programmi alusel võib rahastada nii teadus-, katse- ja näidisprojekte, kaasnevaid meetmeid kui ka abi- ja ettevalmistavaid tegevusi.

Teadusprojekti eesmärk on katta uurimis- ja eksperimentaaltööd, mille eesmärk on saada uusi teadmisi hõlbustamaks konkreetsete praktiliste eesmärkide saavutamist, näiteks uute toodete, tootmisprotsesside või teenuste väljaarendamine.

Katseprojekti iseloomustab sobiva suurusega rajatise või selle olulise osa ehitamine, kasutamine ja arendamine ja kasutades piisava suurusega komponente, et uurida teoreetiliste või laboratoorsete tulemuste rakendamise võimalust ja/või suurendada tehniliste ja majandusandmete usaldusväärsust, mis on vajalikud edasiliikumiseks näidisetappi ja teatavatel juhtudel tööstus- ja/või kaubandusetappi.

Näidisprojekti iseloomustab tööstustasandi seadeldise või tööstustasandi seadeldisest märkimisväärse osa ehitamine ja/või kasutamine, et viia kokku kõik tehnilised ja majandusandmed, selleks et võtta tehnoloogia tööstuslikku ja/või kaubanduslikku kasutusse vähima riskiga.

Kaasnevad meetmed on seotud saadud teadmiste kasutamise edendamisega, projektide rühmitamise, tulemuste levitamise ning teadlaste koolituse ja mobiilsuse toetamisega seoses programmi alusel rahastatavate projektidega.

Abi- ja ettevalmistavad tegevused on tegevused, mis on kohased programmi kindla ja tõhusa haldamise seisukohast, näiteks punktis 4 osutatud perioodiline järelevalve ja hindamine, õpingud või programmi alusel rahastatavate seotud projektide võrgustiku loomine.

2. PROGRAMMI HALDAMINE

Programmi haldab komisjon. Komisjoni abistamiseks moodustatakse järgmine komitee ja rühmad:

a) punktis 2.1 kirjeldatud söe- ja terasekomitee;

b) punktis 2.2 kirjeldatud söe ja terase nõuanderühmad;

c) punktis 2.3 kirjeldatud söe ja terase tehnilised rühmad.

2.1. Söe- ja terasekomitee

2.1.1. Komisjoni abistab söe- ja terasekomitee (edaspidi “komitee”). Nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) ( 3 ) artikleid 4 ja 7 kohaldatakse analoogia põhjal. Selle otsuse artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.

2.1.2. Komitee võib käsitleda kõiki küsimusi, mis komitee esimees suunab talle omal algatusel või liikmesriigi esindaja taotluse korral.

2.1.3. Komitee võtab vastu oma töökorra.

2.1.4. Punktis 2.1.1 osutatud korras võetakse vastu järgmised küsimused: a) üksikutele projektidele raha eraldus vastavalt punkti 3.3 lõikele 3; b) punktis 4 osutatud järelevalve ja hindamisega seotud volituste koostamine; c) käesolevate suuniste B ja C liite mis tahes muudatused; d) mis tahes muud programmiga seotud küsimused.

2.1.5. Komisjon varustab komiteed teabega programmi kui terviku kohta ja kõigi rahastatud TTA tegevuste edusammude ja tegeliku või loodetava mõju kohta.

2.2. Söe ja terase nõuanderühmad

Komisjoni abistamiseks moodustatakse söe ja terase nõuanderühmad (edaspidi “nõuanderühmad”), mis on sõltumatud tehnilised nõuanderühmad. Mõlemad nõuanderühmad annavad nõu vastavalt järgmistes söe ja terasega seotud TTA küsimustes:

a) programmi üldine areng, B ja C liites loetletud prioriteedid koos mis tahes muudatustega, punktis 3.1 viidatud infopakett ja edasised suunised;

b) järjepidevus ja võimalik kattumine muude TTA programmidega ühenduse ja siseriiklikul tasandil;

c) TTA projektide järelevalveks suunavate põhimõtete kehtestamine;

d) konkreetsete projektide raames tehtud töö;

e) programmi lühiajaliste prioriteetide määratlemine vastavalt B ja C liitele;

f) käsiraamatu koostamine TTA tegevuste hindamiseks ja valikuks punkti 3.3 kohaselt;

g) TTA tegevuste ettepanekute hindamine ja neile ettepanekutele antav prioriteet, võttes arvesse olemasolevaid rahalisi vahendeid;

h) punktis 2.3 osutatud tehniliste rühmade arv, pädevus ja koosseis;

i) muud meetmed, kui komisjon seda palub teha.

Mõlemad nõuanderühmad koosnevad punktide 2.2.1 ja 2.2.2 kohaselt komisjoni poolt viieks aastaks isiklikult nimetatud liikmetest. Ametisse määramised võidakse tühistada. Komisjon võtab arvesse ettepanekuid ametisse määramise kohta, mis on saadud järgmisel teel: liikmesriikide ettepanekud; punktides 2.2.1 ja 2.2.2 osutatud üksuste ettepanekud; vastused taotlustele, mis on esitatud reservi kandmiseks.

Igast huvitatud liikmesriigist peaks olema vähemalt üks liige ning mõlemas nõuanderühmas tuleb tagada tasakaalustatud teadmiste ulatus ja võimalikult lai geograafiline esindatus. Liikmed peavad olema aktiivsed asjaomases valdkonnas ja teadlikud tööstuslikest prioriteetidest.

Komisjon on nõuanderühmade koosolekutel eesistujaks ja tagab ka sekretariaadi teenused. Vajaduse korral võib esimees paluda liikmetel hääletada; igal liikmel on üks hääl. Esimees võib vajaduse korral kutsuda koosolekutele külaliseksperte.

Vajaduse korral (näit nõu andmine küsimustes, mis on olulised mõlemas sektoris) peavad kaks nõuanderühma ühisnõupidamisi.

2.2.1. Söe nõuanderühm

Söe nõuanderühma koosseis on järgmine:







Liikmed Maksimaalselt a) söetootjate/siseriiklike föderatsioonide või seotud teaduskeskuste esindajad 8 b) Euroopa tasandi söetootjate organisatsioonide esindajad 2 c) söekasutajate või seotud teaduskeskuste esindajad 8 d) Euroopa tasandi söekasutajate organisatsioonide esindajad 2 e) töölisorganisatsioonide esindajad 2 f) seadmete tarnijate organisatsioonide esindajad 2 24

Liikmetel peavad olema head taustateadmised ja isiklikud oskused ühes või mitmes järgmises valdkonnas: söe kaevandamine ja kasutamine, keskkonna- ja sotsiaalteemad, sealhulgas ohutusaspektid.

2.2.2. Terase nõuanderühm

Terase nõuanderühma koosseis on järgmine:







Liikmed Maksimaalselt a) terasetootjate/siseriiklike föderatsioonide või seotud teaduskeskuste esindajad 21 b) Euroopa tasandi terasetootjate organisatsioonide esindajad 2 c) töölisorganisatsioonide esindajad 2 d) töötleva järgtööstuse või terasekasutajate organisatsioonide esindajad 5 30

Liikmetel peavad olema head taustateadmised ja isiklikud oskused ühes või mitmes järgmises valdkonnas: toorained; raua tootmine; terase tootmine; pidevvalu; kuum- ja/või külmvaltsimine; terase viimistlemine ja/või pinnatöötlus; teraseliikide ja/või toodete arendamine; terase rakendused ja omadused; keskkonna- ja sotsiaalteemad, sealhulgas ohutusaspektid.

2.3. Söe ja terase tehnilised rühmad

Söe ja terase tehniliste rühmade ülesanne on abistada komisjoni teadusuuringute ja katse-/näidisprojektide järelevalves. Liikmed määrab ametisse komisjon ning need on pärit söe- ja terasetööstusega seotud sektoritest, teadusorganisatsioonidest või töötlevast tööstusest, kus nad peaksid vastutama teadusstrateegia, juhtimise või tootmise eest.

3. PROGRAMMI RAKENDAMINE

3.1. Ettepanekute esitamise üleskutse

Käesoleva otsusega algatatakse avatud ja pidev projektikonkurss, mille hindamiseks esitatavate projektide esitamise tähtaeg on igal aastal 15. septembril alates aastast 2002.

Komisjon koostab ja avalikustab infopaketi, sealhulgas Ühenduse Uurimis- ja Arendustegevuse Teabeteenistuse (CORDIS) või vastaval veebileheküljel, mis annab ettepaneku tegijatele ja huvitatud pooltele praktilist teavet programmi, osalemiseeskirjade, ettepanekute ja projektide haldamise, taotlusvormide, ettepanekute esitamise eeskirjade, näidislepingute, lubatavate kulude, suurima lubatava finantsabi ja maksemeetodite kohta.

Taotlused tuleb esitada komisjonile vastavalt infopaketis sätestatud eeskirjadele, mille paberkoopia saab taotluse korral komisjonist.

3.2. Ettepanekute sisu

Ettepanekud peavad olema seotud B ja C liites sätestatud teaduslike/tehniliste ja sotsiaalmajanduslike prioriteetidega.

Iga ettepanek peab sisaldama pakutava projekti üksikasjalikku kirjeldust ja täielikku teavet eesmärkide, partnerite (sealhulgas iga partneri täpse rolli), juhtimisstruktuuri, oodatavate tulemuste ja loodetavate rakenduste kohta ning hinnangut oodatavatele tööstuslikele, majanduslikele, sotsiaalsetele ja keskkonnaalastele hüvedele.

Kavandatav kogumaksumus ja selle jaotumine peab olema realistlik ja tõhus ning eeldatakse, et projektil on soodne kulude ja tulude suhe.

3.3. Ettepanekute hindamine ja valik ning projektide järelevalve

Komisjon tagab ettepanekute konfidentsiaalse, õiglase ja erapooletu hindamise. Komisjon koostab ja avaldab käsiraamatu TTA tegevuste hindamiseks ja valikuks punkti 2.2 lõike f kohaselt.

Ettepanekute hindamine ja valik viiakse läbi komisjoni vastutusel järgmiselt:

1. Olles saanud ja dokumenteerinud ettepanekud ning tõendanud nende tingimustele vastavuse, hindab komisjon neid punkti 2.2 lõikes g osutatud asjaomase nõuanderühma ja vajaduse korral sõltumatute ekspertide abil.

2. Komisjon koostab loetelu ettepanekutest, mis on pandud paremusjärjekorda.

3. Komisjon, keda abistab komitee, teeb otsuse projektide valiku ja raha eralduse kohta punktis 2.1.1 osutatud korras.

Komisjon, keda abistavad punktis 2.3 osutatud tehnilised rühmad, viib läbi järelevalve projektide ja tegevuste üle.

3.4. Lepingud

Leping sõlmitakse projektide kohta, mis põhinevad valitud ettepanekutel, meetmetel ja tegevustel, mis on määratletud punktis 1.5. Lepingud põhinevad komisjoni koostatud asjakohastel näidislepingutel, võttes vajaduse korral arvesse asjaomaste tegevuste olemust.

Lepingutes määratletakse programmi raames tehtud rahaeraldus lubatavate kulude alusel, samuti ka eeskirjad, mis käsitlevad aruandlust kulude kohta, raamatupidamiskontode sulgemist ja auditeid.

3.5. Rahaline toetus

Programm põhineb jaotatud kuludega TTA lepingutel. Kogu rahaline toetus, sealhulgas mis tahes lisarahastamine riigieelarvest, vastab kohaldatavatele riigiabi eeskirjadele.

Ilma et see piiraks eelmise lõike kohaldamist, on suurim rahaline toetus kokku, väljendatuna protsentides punktis 3.6 määratletud lubatud kuludest:







a) teadusprojektid: kuni 60 % b) katse- ja näidisprojektid: kuni 40 % c) kaasnevad meetmed, abi- ja ettevalmistavad tegevused: kuni 100 %

3.6. Lubatavad kulud

Lubatavad kulud katavad ainult lepingu raames tehtud töö tegelikke kulusid. Tööettevõtjad, seotud tööettevõtjad ja alltöövõtjad ei saa kajastada kuludena eelarvelisi ega kommertshindu. Lubatavad kulud jaotatakse nelja kategooriasse:

3.6.1. Seadmete kulud

Projekti elluviimisega otseselt seotud seadmete ostu- või rendikulud hüvitatakse otseste kuludena. Lubatavad kulud seadmete liisimiseks ei ületa nende ostu lubatavaid kulusid.

3.6.2. Tööjõukulud

Hüvitatakse tööettevõtja otse palgatud teadurite, nooremteadurite, tehniliste töötajate ja tööliste ainult projektile pühendatud tegelike töötundidega seotud kulud. Mis tahes lisatööjõukulude kohta (näit stipendiumid) on vajalik komisjoni eelnev kirjalik nõusolek. Kõik hüvitatavad töötunnid peavad olema dokumenteeritud ja kinnitatud.

3.6.3. Tegevuskulud

Projekti elluviimisega seotud otsesed tegevuskulud on seotud ainult järgmisega:

a) toorained;

b) korrapäraselt tarbitavad väiksemad kaubad;

c) äratarvitatavate asjade kasutamine;

d) energia;

e) seadmete hooldus ja remont;

f) seadmete või toodete vedu;

g) olemasolevate seadmete ümberehitus või -kujundamine;

h) IT teenused;

i) seadmete rentimine;

j) mitmesugused analüüsid;

k) eriuuringud ja -katsed;

l) kolmandate poolte abi;

m) reisi- ja majutuskulud.

3.6.4. Kaudsed kulud

Kõik muud kulud (“üldkulud”), mis võivad tekkida seoses projektiga ja mis ei ole täpselt nimetatud eelnevates kategooriates, kaetakse põhisummast, mis moodustab 30 % punktis 3.6.2 osutatud lubatavatest tööjõukuludest.

3.7. Tehnilised aruanded

Tööettevõtja peab (tööettevõtjad peavad) koostama iga kuue kuu järel aruande punktis 1.5 kirjeldatud teadus-, katse- ja näidisprojektide kohta. Aruandeid kasutatakse tehtud tehniliste edusammude kirjeldamiseks. Töö lõpetamisel esitatakse lõpparuanne, mis sisaldab hinnangut kasutuselevõtu ja mõju kohta. Komisjon avaldab aruande täielikult või osaliselt sõltuvalt projekti strateegilisest tähtsusest. Komisjon teeb otsuse pärast vajaduse korral asjaomase nõuanderühmaga konsulteerimist. Kui see on asjakohane, nõutakse lõpparuandeid kaasnevate meetmete ning abi- ja ettevalmistavate tegevuste kohta ning need avaldatakse.

4. PROGRAMMI IGA-AASTANE LÄBIVAATAMINE, JÄRELEVALVE JA HINDAMINE

Komisjon vaatab läbi igal aastal programmi raames tehtud tegevused ja TTA töö edusammud. Läbivaatust sisaldav aruanne edastatakse komiteele.

Programmi üle tehakse järelevalvet, sealhulgas antakse hinnang eeldatavale kasule. Selle kohta koostatakse aruanne 2006. aasta lõpuks ja seejärel iga viie aasta möödumisel. Aruanne edastatakse Euroopa Parlamendile, nõukogule, komiteele ja nõuanderühmadele.

Programmile antakse hinnang iga viieaastase perioodi jooksul rahastatud projektide lõpetamisel, esimene periood lõpeb aastal 2008. Samuti antakse hinnang TTA hüvedest ühiskonnale ja asjaomastele sektoritele. Hindamisaruanne avaldatakse.

Komisjon koostab järelevalve ja hindamise juhendi; komisjoni abistab komitee. Nii järelevalve kui hindamise viivad läbi komisjoni poolt ametisse nimetatud kõrgkvalifitseeritud ekspertidest koosnevad komisjonid.

5. ÜLEMINEKUKLAUSEL

Komisjon astub kohaseid samme, tagamaks sujuv üleminek ESTÜ TTA programmidelt programmile. ESTÜ asutamislepingu kehtetuks muutumise ajal kehtivaid lepinguid haldab komisjon vastavalt nende lepingulistele kohustustele eesmärgiga ühtlustada ESTÜ lepingute ja programmi raames sõlmitud lepingute haldamist.









A liide

Söe ja terase teadusfondi teadusprogramm

Mõistete süsi ja teras määratlused

1. SÜSI

a) kivisüsi;

b) kivisöebrikett;

c) koks ja poolkoks kivisöest;

d) ligniit;

e) ligniitbriketid;

f) koks ja poolkoks ligniidist;

▼A1

g) põlevkivi.

▼B

Mõiste kivisüsi hõlmab ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni rahvusvahelise söe kodifitseerimissüsteemis määratletud kõrge ja keskmise kvaliteediga A sütt. Mõiste ligniit hõlmab sama klassifikatsiooni madala kvaliteediga C sütt (või ortoligniiti) ja madala reitinguga B sütt (või metaligniiti). Ligniidi puhul kohaldatakse programmi ainult sellise ligniidi suhtes, mida kasutatakse elektri või kombineeritud soojuse/elektri tootmiseks ja mis ei ole mõeldud briketi või poolkoksi tootmiseks.

2. RAUD JA TERAS

a) raua ja terase tootmise toormaterjalid, näiteks rauamaak, rauakäsn ja raua jäätmed;

b) malm (sealhulgas kuum metall) ja ferrosulamid;

c) toorraud ja rauast pooltooted, tavaline või eriteras (sealhulgas taaskasutatavad tooted või tooted edasiseks valtsimiseks), näiteks vedel terasevalu pidevvaluna või muul moel, ja sellised pooltooted nagu valuplokid, kangid, latid, plaadid ja ribad;

d) rauast kuumtooted, tavaline või eriteras (kaetud või katmata tooted, välja arvatud terasest valandid, sepised ja pulbermetallurgiatooted), näiteks rööpad, sulundkonstruktsioonid, profiilvaltsmetall, latid, valtstraat, plaadid ja universaalplaadid, lindid ja lehed ning ümartoru- ja nelikanttoru-pfofiilteras;

e) rauast, tavalisest või eriterasest (kaetud või katmata) lõpptooted, näiteks külmvaltsitud ribad ja lehed ning elektrotehniline lehtteras;

f) tooted terase esimesest töötlusetapist, mis võivad parandada eespool nimetatud raua- ja terasetoodete konkurentsiolukorda, näiteks torutooted, tõmmatud ja poleeritud tooted, külmvaltsitud ja külmvalatud tooted.









B liide

Söe ja terase teadusfondi teadusprogramm

Teaduslikud/tehnilised ja sotsiaalmajanduslikud prioriteedid

Söe TTA

Teadusuuringutes ja tehnoloogia arendusel on ühenduse energeetikaeesmärkide toetamisel väga tähtis osa seoses ühenduse söe tarnimise ning selle konkurentsivõimelise ja keskkonnasõbraliku töötlemise ja kasutamisega. Lisaks sellele tähendavad söeturu kasvav rahvusvaheline mõõde ja selle ees seisvate probleemide ülemaailmne ulatus seda, et Euroopa Liit peab astuma kaasaegsete meetodite, kaevandusohutuse ja ülemaailmse keskkonnakaitsega seotud probleemide lahendamisel etteotsa, tagades oskusteabe siirde, mis on vajalik edasisteks tehnoloogilisteks edusammudeks, paremateks töötingimusteks (tervishoid ja ohutus) ja suurenenud keskkonnakaitseks. Prioriteetsed valdkonnad on sätestatud punktides 1–4, esitamise järjekord ei kajasta punktidevahelist prioriteeti.

1. ÜHENDUSE SÖE KONKURENTSIOLUKORRA PARANDAMINE

Eesmärk on vähendada kaevandustoodete kogumaksumust, parandada toodete kvaliteeti ja vähendada söe kasutamiskulusid. Teadusprojektid hõlmavad söe kogu tootmisahelat:

— tänapäevased maardlate uurimise tehnoloogiad,

— integreeritud kaevanduse planeerimine,

— suure tõhususe ja suures osas automatiseeritud strekk- ja kaevandamistehnoloogiad, mis vastavad Euroopa kivisöemaardlate geoloogilistele omadustele,

— asjakohased abitehnoloogiad,

— transpordisüsteemid,

— energiavarustusteenused, side- ja info-, edastus-, seire- ja protsessikontrollsüsteemid,

— söerikastustehnoloogiad, mis on suunatud tarbijaturgude vajadustele,

— söe muundamine,

— söepõletamine.

Teadusprojektide eesmärk on teha ka teaduslikke ja tehnoloogilisi edusamme, saamaks paremini aru maardlate käitumisest ja nende kontrollimisest seoses mäesurve, gaasiemissiooni, plahvatusohu, ventilatsiooni ja muude teguritega, mis mõjutavad kaevandusoperatsioone. Selliste eesmärkidega teadusprojektide abil peab olema võimalik saada tulemusi, mis oleksid lühikese või keskmise tähtajaga rakendatavad olulise osa ühenduse toodangu suhtes.

Eelistatakse projekte, mis edendavad vähemalt ühte järgmistest punktidest:

a) üksikute tehnikate integreerimine süsteemideks ja meetoditeks ning integreeritud kaevandusmeetodite arendamine;

b) tootmiskulude oluline vähendamine;

c) edusammud kaevandusohutuse ja keskkonnaalastes küsimustes.

2. TERVISEKAITSE JA OHUTUS KAEVANDUSTES

Äsja nimetatud nõutavate edusammudega peavad kaasnema kohased jõupingutused kaevandamise ohutuse, kaevandusgaasi kontrolli, ventilatsiooni ja õhu konditsioneerimise valdkonnas. Lisaks sellele tuleb konkreetselt parandada maa all töötamise tingimusi töötervishoiu ja tööohutuse alal.

3. TÕHUS KESKKONNAKAITSE JA SÖE KUI PUHTA ENERGIAALLIKA KASUTAMISE ARENDAMINE

Sellise eesmärgiga teadusprojektidega püütakse minimeerida kaevandusoperatsioonide mõju ja ühenduses söe kasutamise mõju atmosfäärile, veele ja pinnasele saastega seotud integreeritud juhtimisstrateegia raamistikus. Kuna ühenduse söetööstuses toimub pidev restruktureerimine, on teadustöö suunatud ka nende maa-aluste kaevanduste keskkonnamõju minimeerimisele, mis lähevad sulgemisele.

Eelistatakse projekte, mis näevad ette:

a) kasvuhoonegaaside, eelkõige metaani emissiooni vähendamist söemaardlatest;

b) kaevandusjäätmete, lendtuha ja väävlitustamistoodete kaevandusse tagasiviimist koos muude jäätmeliikidega, kui see on asjakohane;

c) jäätmemägede korrastamist ja söe tootmis- ja tarbimisjääkide tööstuslikku kasutamist;

d) põhjavee kaitset ja kaevanduse drenaaživee puhastamist;

e) nende seadeldiste keskkonnamõju vähendamist, mis kasutavad peamiselt ühenduse sütt ja ligniiti;

f) maa pinnal olevate rajatiste lühi- ja pikaajalist kaitset maa alla vajumise eest;

g) söe kasutamisega kaasneva emissiooni vähendamist.

4. ENERGIAVARUSTUSE VÄLISSÕLTUVUSE HALDAMINE

Sellise eesmärgiga teadusprojektid on seotud pikaajalise energiavarustuse perspektiiviga ja käsitlevad majanduslikku, energia ja keskkonnaküsimustega seotud nende söemaardlate ajakohastamist, mida ei saa tavalisi kaevandustehnoloogiad kasutades ökonoomselt kaevandada. Projektid võivad sisaldada uuringuid, strateegiate määratlusi, alus- ja rakendusuuringuid ning nende uudsete tehnoloogiate katsetamist, mille abil oleks võimalik ühenduse söeressursse ajakohastada.

Eelistatakse projekte, mis integreerivad sellised täiendavad tehnoloogiad nagu metaani või süsinikdioksiidi adsorbeerimine, söekihist metaani ekstraheerimine ja maa-aluse söe gaasistamine.









C liide

Söe ja terase teadusfondi teadusprogramm

Teaduslikud/tehnilised ja sotsiaalmajanduslikud prioriteedid

Terase TTA

Seoses üldeesmärgiga suurendada konkurentsivõimet ja aidata kaasa säästlikule arengule, on TTA põhirõhk uue või täiustatud tehnoloogia arendamisel, tagamaks majanduslik, puhas ja ohutu terase ja terasetoodete tootmine, mida iseloomustab püsivalt kasvav tulemuslikkus, kasutussobivus, tarbija rahulolu, pikem kasutusiga, lihtne taaskasutamine ja ringlussevõtt. Prioriteetsed valdkonnad on sätestatud punktides 1–3, esitamise järjekord ei kajasta punktidevahelist prioriteeti.

1. TERASE UUED JA TÄIUSTATUD VALMISTUS- JA VIIMISTLUSTEHNOLOOGIAD

TTA eesmärk peab olema arendada terase tootmisprotsesse toote kvaliteedi parandamiseks ja tootlikkuse tõstmiseks. Soovitud edasiarenduste lahutamatuks osaks peaks olema emissiooni, energiatarbimise ja keskkonnamõju vähendamine ning toormaterjalide kasutamise ja ressursside säilitamise parandamine. Teadusprojektid peaksid tegelema järgmiste valdkondadega:

— uued ja täiustatud rauamaagi taandamismenetlused,

— rauatootmisprotsessid ja -operatsioonid,

— elektrikaarahju protsessid,

— terasetootmisprotsessid,

— teisesed metallurgiatehnoloogiad,

— pidevvalu ja mõõdulähedasse vormi valamise menetlused otsevaltsimisega või ilma,

— valtsimis-, viimistlus- ja pindamistehnoloogiad,

— kuum- ja külmvaltsimistehnoloogiad, peitsimis- ja viimistlusprotsessid,

— protsessi mõõte-, juhtimis- ja automatiseerimistehnika,

— tootmisliinide hooldus ja töökindlus.

2. TTA JA TERASE KASUTAMINE

Terase kasutamise TTA-l on oluline tähtsus terasekasutajate edasiste nõuete rahuldamiseks ja uute turuvõimaluste loomiseks. Teadusprojektid peaksid tegelema järgmiste valdkondadega:

— uued teraseliigid nõudlike rakenduste tarvis,

— terase omadused, eelkõige mehaanilised omadused madalal ja kõrgel temperatuuril, näiteks tugevus ja sitkus, väsimus, kulumine, roome, korrosioon ja murdumiskindlus,

— kasutusea pikendamine, eelkõige parandades teraste ja terasestruktuuride vastupidavust kuumusele ja korrosioonile,

— terast sisaldavad komposiidid ja kihtstruktuurid,

— mikrostruktuuride ja mehaaniliste omaduste simuleerivad prognoosmudelid,

— struktuuriline ohutus ja konstruktsioonimeetodid, eelkõige seoses tule- ja maavärinapüsivusega,

— tehnoloogiad, mis on seotud terase ja muude materjalide stantsimise, keevitamise ja ühendamisega,

— katse- ja hindamismeetodite standardimine.

3. RESSURSSIDE SÄILITAMINE JA TÖÖTINGIMUSTE PARANDAMINE

Nii terase tootmise kui kasutamise TTA töö lahutamatu osa peaksid moodustama ressursside ja ökosüsteemi säilitamise ning ohutusega seotud küsimused. Teadusprojektid peaksid tegelema järgmiste valdkondadega:

— erinevatest allikatest pärit aegunud terase ringlussevõtutehnoloogiad ja terasejäätmete liigitamine,

— teraseliigid ja monteeritud struktuuride kavandamine, mis võimaldaksid terasejäätmeid lihtsalt ringlusse võtta ja muuta kasutatavaks teraseks,

— keskkonnakaitse ja -kontroll töökohal ja selle ümbruses,

— terasetehaste restaureerimine,

— töötingimuste ja elukvaliteedi parandamine töökohal,

— ergonoomilised meetodid,

— töötervishoid ja tööohutus,

— töökohas emissiooniga kokkupuute vähendamine.