02009R0480 — ET — 08.04.2018 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ, EURATOM) nr 480/2009, 25. mai 2009, välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta (kodifitseeritud versioon) (ELT L 145 10.6.2009, lk 10)

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ, EURATOM) nr 480/2009,

25. mai 2009,

välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta

(kodifitseeritud versioon)







Artikkel 1

Asutatakse tagatisfond (edaspidi fond), mille vahendeid kasutatakse ühenduste võlausaldajatele tagasimaksmiseks, kui laenu saaja ei ole ühenduse antud või tagatud laenu või Euroopa Investeerimispanga (edaspidi EIP) väljastatud laenutagatist, millele ühendus annab tagatise, tagasi maksnud.

Esimeses lõikes nimetatud laenamise ja tagamise toimingud (edaspidi toimingud) on toimingud, mida tehakse kolmandate riikide kasuks või kolmandates riikides läbiviidavate projektide rahastamiseks.

Kõik toimingud, mis tehakse kolmandate riikide kasuks või kolmandates riikides läbiviidavate projektide rahastamiseks, ei kuulu alates kuupäevast, mil riik ühineb Euroopa Liiduga, enam käesoleva määruse reguleerimisalasse.

Artikkel 2

Fondi rahastatakse:

— Euroopa Liidu üldeelarvest artiklite 5 ja 6 kohaselt tehtud ühest iga-aastasest maksest,

— fondi investeeritud vahendite intressist,

— summadest, mis saadakse laenukohustusi mittetäitvatelt võlgnikelt, kelle eest fond on juba tagatise maksnud,

▼M1

— EIP selliste finantseerimistehingute alusel saadud riskipreemiatuludest, millel on liidu tagatis, mille eest makstakse tasu.

▼B

Artikkel 3

Fondi vahendid peavad jõudma eesmärgipärasele tasemele (edaspidi sihtsumma).

Sihtsumma on 9 % iga tehinguga seotud ühenduste kapitalikohustuste kogusummast, millele lisandub saadaolev tasumata intress.

▼M1

Kui fondi suurus ületab 10 % liidu maksmisele kuuluvate kapitalikohustuste kogusummast, makstakse ülejääk tagasi Euroopa Liidu üldeelarvesse. See ülejääk on liidu maksmisele kuuluvate kapitalikohustuste kogusummast 10 % moodustava summa ja fondi netovara väärtuse vahe n – 1 aasta lõpu seisuga, mis arvutatakse välja n aasta alguses ja kantakse ühe tehinguga aasta n + 1 Euroopa Liidu üldeelarve tulude eelarvestuse erirubriiki.

▼B

Artikkel 4

Alates uue liikmesriigi ühinemisest Euroopa Liiduga vähendatakse sihtsummat määral, mis arvutatakse artikli 1 kolmandas lõigus viidatud toimingute põhjal.

Kõnealuse vähendamise määra arvutamisel kasutatakse ühinemiskuupäeva seisuga lõpetamata toimingute suhtes artikli 3 teises lõigus osutatud ja ühinemiskuupäeval kohaldatavat protsendimäära.

Ülejääk makstakse Euroopa Liidu üldeelarve tulutabeli erirubriiki tagasi.

Artikkel 5

Rahastamiseks vajalik summa kantakse aastal „n+1” Euroopa Liidu üldeelarvest fondi üheainsa tehinguna aasta „n–1” lõpus sihtsumma ja fondi netovara väärtuse vahel ilmneva erinevuse alusel, mis on arvutatud aasta „n” alguses.

Artikkel 6

1. Kui rakendatavad tagatised ületavad aastal „n–1” ühe või mitme laenukohustuse täitmatajätmise tagajärjel 100 miljonit eurot, siis makstakse summa, mis ületab 100 miljonit eurot, tagasi fondi aastaste osamaksetena alates aastast „n+1” ning maksmist jätkatakse järgnevatel aastatel kuni summa täieliku tasumiseni (leevendusmehhanism). Aastase osamakse suurus oleneb selles, kumb kahest järgmisest on väiksem:

— 100 miljonit eurot või

— maksmisele kuuluva summa jääk vastavalt leevendusmehhanismile.

Aastale „n–1” eelnevatel aastatel rakendatud tagatistest tulenev mis tahes summa, mis ei ole leevendusmehhanismi kasutamise tõttu veel täielikult tagasi makstud, tuleb tagasi maksta enne, kui aastal „n–1” ja sellele järgnevatel aastatel aset leidnud laenukohustuste täitmatajätmise suhtes saab leevendusmehhanismi kasutada. Selliseid maksmisele kuuluvate summade jääke arvestatakse jätkuvalt maha leevendusmehhanismi raames Euroopa Liidu üldeelarvest kaetavast maksimaalsest iga-aastasest summast niikaua, kuni kogu summa on fondi tagasi makstud.

2. Leevendusmehhanismile tuginevad arvutused tehakse eraldi artikli 3 kolmandas lõigus ja artiklis 5 osutatud arvutustest. Sellele vaatamata moodustavad need koos ühe aastaülekande. Leevendusmehhanismi raames Euroopa Liidu üldeelarvest makstavaid summasid käsitletakse artiklite 3 ja 5 kohastes arvutustes fondi netovarana.

3. Kui ühe või mitme laenukohustuse täitmatajätmisest tuleneva tagatiste rakendamise tagajärjel on fondis vähem raha kui 80 % sihtsummast, teatab komisjon sellest eelarvepädevatele institutsioonidele.

4. Kui ühe või mitme laenukohustuse täitmatajätmisest tuleneva tagatiste rakendamise tagajärjel on fondis vähem raha kui 70 % sihtsummast, esitab komisjon aruande erakorraliste meetmete kohta, mida võidakse võtta fondi vahendite täiendamiseks.

▼M1

Artikkel 7

Komisjon delegeerib fondi finantsjuhtimise EIP-le.

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule 30. juuniks 2019 sõltumatu välishinnangu eeliste ja puuduste kohta, mis kaasnevad sellega, kui fondi ja Euroopa Kestliku Arengu Fondi varade rahaline haldamine delegeeritakse komisjonile, EIP-le või neile mõlemale, võttes arvesse varade valitsemise teenuste võrdlemisel kasutatavaid asjakohaseid tehnilisi ja institutsioonilisi kriteeriume, sealhulgas iga institutsiooni tehnilist taristut, teenuste osutamise kulude võrdlust, institutsioonilist ülesehitust, aruandlust, tulemuslikkust, vastutust ja oskusteavet ning muid Euroopa Liidu üldeelarvega seotud varade valitsemise volitusi. Hinnangule lisatakse asjakohasel juhul seadusandlik ettepanek.

Artikkel 8

Komisjon esitab iga aasta 31. maiks Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale aruande fondi juhtimise kohta eelmisel kalendriaastal. Aastaaruandes esitatakse fondi finantsseisundi ja toimimise ülevaade eelmise kalendriaasta lõpu seisuga, eelmise kalendriaasta rahavoogude aruanne, oluliste tehingute ülevaade ja muu asjakohane teave finantskontode kohta, näiteks üksikasjalik teave tagatud laenude jäägi või fondi varade kohta, samuti järeldused ja saadud kogemused. Aruandes esitatakse ka teave finantsjuhtimise ning fondi tulemuste ja riski kohta eelmise kalendriaasta lõpu seisuga. Alates 2019. aastast ja seejärel iga kolme aasta tagant sisaldab aruanne ka asjakohasuse hinnangut fondi jaoks kehtestatud 9 % sihtsumma ja 10 % ülemmäära kohta, millele osutatakse vastavalt artikli 3 teises ja kolmandas lõigus.

▼B

Artikkel 9

Fondi tulude ja kulude aruanne ja bilanss lisatakse ühenduste tulude ja kulude aruandele ja bilansile.

Artikkel 10

Määrus (EÜ, Euratom) nr 2728/94, nii nagu seda on muudetud I lisas loetletud õigusaktidega, tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas II lisas esitatud vastavustabeliga.

Artikkel 11

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

Kehtetuks tunnistatud määrus koos hilisemate muudatustega







Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 2728/94 (EÜT L 293, 12.11.1994, lk 1). Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1149/1999 (EÜT L 139, 2.6.1999, lk 1). Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 2273/2004 (ELT L 396, 31.12.2004, lk 28). Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 89/2007 (ELT L 22, 31.1.2007, lk 1).









II LISA