2007D0365 — ET — 28.08.2010 — 002.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B KOMISJONI OTSUS, 25. mai 2007, Rhynchophorus ferrugineus'i (Olivier) ühendusse sissetoomise ja seal levimise takistamiseks võetavate erakorraliste meetmete kohta (teatavaks tehtud numbri K(2007) 2161 all) (2007/365/EÜ) (EÜT L 139, 31.5.2007, p.24)

Muudetud:









▼B

KOMISJONI OTSUS,

25. mai 2007,

Rhynchophorus ferrugineus'i (Olivier) ühendusse sissetoomise ja seal levimise takistamiseks võetavate erakorraliste meetmete kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 2161 all)

(2007/365/EÜ)







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, ( 1 ) eriti selle artikli 16 lõike 3 kolmandat lauset, ning arvestades järgmist: (1) Kui liikmesriik leiab, et on olemas oht direktiivi 2000/29/EÜ I või II lisas loetlemata kahjuliku organismi sissetoomiseks või levimiseks asjaomase liikmesriigi territooriumile, võib ta oma territooriumi kaitsmiseks selle ohu eest võtta ajutiselt mis tahes lisameetmeid. (2) Rhynchophorus ferrugineus'i (Olivier) (edaspidi „kõnealune kahjulik organism”) esinemise tagajärjel Ibeeria poolsaare lõunaosas teavitas Hispaania 27. juunil 2006. aastal komsjoni ja teisi liikmesriike, et ta on võtnud 6. juunil 2006 täiendavaid ametlikke meetmeid kõnealuse kahjuliku organismi oma territooriumile edaspidise sissetoomise ja seal levimise vastu. (3) Rhynchophorus ferrugineus'i (Olivier) ei ole direktiivi 2000/29/EÜ I ega II lisas loetletud. Vähesel teaduslikul teabel põhinev kahjuriohu hindamise aruanne on siiski näidanud, et kõnealune kahjulik organism põhjustab mitmeid puude kahjustusi, kaasa arvatud mõnede palmiliste sugukonda kuuluvate taimeliikide, mille tüve alumise osa läbimõõt on üle 5 cm (edaspidi „ohustatud taimed”), väljasuremist. Selliseid ohustatud taimi esineb mitmel pool Euroopas, enamasti lõunaosas, kuhu neid on istutatud kaunistamise eesmärgil ning kus nad on olulised ka keskkonnale. (4) Seepärast on vaja võtta erakorralisi meetmeid kõnealuse kahjuliku organismi ühendusse toomise ja seal levimise vältimiseks. (5) Neid erakorralisi meetmeid tuleks ühenduse piiritletud aladel, kus kõnealust kahjulikku organismi esineb, rakendada, et takistada kõnealuse kahjuliku organismi ühendusse toomist ja seal levimist, ohustatud taimede importi ühendusse, nende taimede tootmist ja vedu ühenduses ning tugevdada kontrolli nimetatud valdkonnas. Kõnealuse kahjuliku organismi esinemise või jätkuva mitteesinemise kontrollimiseks tuleks läbi viia kõigi palmi sugukonda kuuluvate taimede uuring liikmesriikides, eesmärgiga koguda rohkem teaduslikku informatsiooni taimede ohustatuse kohta. (6) On asjakohane vaadata nende uuringute tulemused läbi 31. märtsiks 2008, võttes arvesse kogemusi, mis on saadud esimesel kasvuperioodil erakorraliste meetmete rakendamise tulemusena. (7) Käesoleva otsuse järgimiseks peaksid liikmesriigid vajaduse korral kohandama oma õigusakte. (8) Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas taimetervise alalise komitee arvamusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:







Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

kõnealune kahjulik organism – Rhynchophorus ferrugineus (Olivier);

▼M2

ohustatud taimed – taimed, v.a viljad ja seemned, mille tüve alumise osa läbimõõt on üle 5 cm (Areca catechu, Arecastrum romanzoffianum (Cham) Becc, Arenga pinnata, Borassus flabellifer, Brahea armata, Butia capitata, Calamus merillii, Caryota maxima, Caryota cumingii, Chamaerops humilis, Cocos nucifera, Corypha gebanga, Corypha elata, Elaeis guineensis, Howea forsteriana, Jubea chilensis, Livistona australis, Livistona decipiens, Metroxylon sagu, Oreodoxa regia, Phoenix canariensis, Phoenix dactylifera, Phoenix theophrasti, Phoenix sylvestris, Sabal umbraculifera, Trachycarpus fortunei ja Washingtonia spp.);

▼B

tootmiskoht – tootmiskoht ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni rahvusvahelise fütosanitaarmeetmete standardi nr 5 ( 2 ) kohaselt.

Artikkel 2

Erakorralised meetmed kõnealuste kahjulike organismide vastu

Tuleb keelata kõnealuste kahjulike organismide toomine ühendusse ja nende levimine seal.

Artikkel 3

Ohustatud taimede import

Ohustatud taimi võib Euroopa Ühendusse tuua ainult juhul, kui:

a) taimed vastavad käesoleva otsuse I lisa punktis 1 impordi suhtes kehtestatud nõuetele;

b) vastutav ametiasutus kontrollib vastavalt direktiivi 2000/29/EÜ artikli 13a lõikele 1 ühendusse sissetoomisel kõnealuse kahjuliku organismi esinemist taimedel ning mingeid märke kõnealuse kahjuliku organismi esinemise kohta ei leita.

Artikkel 4

Ohustatud taimede liikumine ühenduses

Ühendusest pärit või artikli 3 kohaselt ühendusse imporditud ohustatud taimede liikumine ühenduse piirides on lubatud ainult juhul, kui need taimed vastavad I lisa punktis 2 sätestatud tingimustele.

▼M2

Artikkel 5

Uuringud ja teavitamine

1. Liikmesriigid teevad oma territooriumil leiduvate palmiliste sugukonda kuuluvate taimede hulgas igal aastal ametlikke uuringuid kõnealuse kahjuliku organismi esinemise või kõnealuse kahjuliku organismiga nakatumise tõendite suhtes.

Ilma et see piiraks direktiivi 2000/29/EÜ artikli 16 lõike 2 kohaldamist, teavitatakse komisjoni ja teisi liikmesriike uuringu tulemustest iga aasta 28. veebruariks. Liikmesriikides, kus kõnealune kahjulik organism esineb, esitatakse koos tulemustega järgmine teave:

a) artikli 6 lõike 1 kohase tegevuskava ajakohastatud versioon;

b) artikli 6 lõike 1 kohane piiritletud alade uuendatud nimekiri, mis sisaldab ajakohastatud teavet nende alade kirjelduse ja asukoha kohta (k.a kaardid).

2. Liikmesriigid tagavad, et kõnealuse kahjustatud organismi esinemise kahtlusest või tegelikust esinemisest asjaomase liikmesriigi territooriumil teavitatakse viivitamata liikmesriigi vastutavat ametiasutust.

3. Ilma et see piiraks direktiivi 2000/29/EÜ artikli 16 lõike 2 kohaldamist, teavitavad liikmesriigid komisjoni ja teisi liikmesriike igal juhul viie päeva jooksul ja kirjalikult kõnealuse varem tundmatu kahjuliku organismi tegelikust esinemisest liikmesriigi territooriumil.

Artikkel 6

Tõrjemeetmed, piiritletud alad ja tegevuskavad

1. Kui artikli 5 lõikes 1 osutatud uuringute tulemused, artikli 5 lõikes 2 nimetatud teated või muus allikas esitatud teave kinnitab kõnealuse kahjuliku organismi esinemist liikmesriigi territooriumil, peab kõnealune liikmesriik viivitamata:

a) vastavalt II lisa punktile 1 määratlema piiritletud ala;

b) nimetatud alal koostama ja rakendama II lisa punkti 3 kohast tegevuskava, mis hõlmab ametlikke meetmeid vastavalt II lisa punktile 2.

2. Kui liikmesriik määratleb piiritletud ala ja koostab tegevuskava vastavalt lõikele 1, teavitab kõnealune liikmesriik nendest komisjoni ja teisi liikmesriike ühe kuu jooksul pärast artikli 5 lõike 3 kohast teatamist. Kõnealune teade sisaldab piiritletud ala kirjeldust, kaarti ja nimetatud tegevuskava.

3. Liikmesriigid tagavad, et tegevuskava ja lõike 1 punktis b osutatud tehnilisi meetmeid viib ellu avalik teenistuja ja/või esindaja või ettevõtja, kellel on selleks vajalik tehniline kvalifikatsioon ja nõuetekohased volitused või viiakse meetmed ellu vähemalt vastutavate ametiasutuste otsese järelevalve all.

4. Liikmesriigid võivad jätta lõike 1 punktis a osutatud piiritletud ala määratlemise kohustuse täitmata, kui artikli 5 lõikes 1 nimetatud uuringutes, artikli 5 lõikes 2 nimetatud teadetes või muus allikas esitatud teabes on esitatud järgmised tõendid:

a) nakatumine on tehtud kindlaks vaid ühte saadetisse kuuluvate taimede puhul piirkonnas, kust kõnealust organismi ei ole 10 kilomeetri raadiuses nakatunud taimedest varem leitud;

b) taimede saadetis toodi kõnealusesse piirkonda vähem kui viis kuud tagasi ning saadetis oli enne sisse toomist juba nakatunud ning

c) võttes arvesse usaldusväärseid teaduslikke põhimõtteid, kõnealuse kahjuliku organismi bioloogiat, nakatumise taset, aastaaega ja ohustatud taimede täpset levikut asjaomases liikmesriigis, ei ole pärast nakatunud saadetise piirkonda toomist tekkinud ohtu kõnealuse kahjuliku organismi levikuks.

Eespool kirjeldatud juhtudel koostavad liikmesriigid tegevuskava vastavalt II lisa punktile 3, kuid võivad loobuda piiritletud ala määratlemisest ja piirata II lisa punktis 3 nimetatud ametlikke meetmeid nakatunud taimede hävitamise kohta ning korraldavad intensiivse uuringuprogrammi nakatunud ala vähemalt 10 kilomeetri raadiuses ja asjaomase taimeliigi jälgimiseks.

▼B

Artikkel 7

Vastavus

Vajaduse korral kohandavad liikmesriigid meetmeid, mis nad on võtnud enda kaitseks kõnealuse organismi sissetoomise ja levimise vastu, nii et need vastaksid käesolevale otsusele. Nad teatavad nimetatud meetmetest viivitamata komisjonile.

Artikkel 8

Läbivaatamine

Käesolev otsus vaadatakse uuesti läbi hiljemalt 31. märtsiks 2008.

Artikkel 9

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.









LISA I

Käesoleva otsuse artiklites 3 ja 4 osutatud erakorralised meetmed

1. Erinõuded impordi suhtes

Ilma et see piiraks direktiivi 2000/29/EÜ III lisa A osa punkti 17 ja IV lisa A osa I jao punkti 37 kohaldamist, peab kolmandatest riikidest pärit ohustatud taimedega kaasas olema direktiivi 2000/29/EÜ artikli 13 lõikes 1 osutatud sertifikaat, mille lahtris „Täiendav deklaratsioon” kinnitatakse, et ohustatud taimed (sealhulgas oma looduslikelt kasvualadelt kogutud taimed):

a) on kogu oma eluaja kasvanud riigis, kus kõnealust kahjulikku organismi teadaolevalt ei esine või

b) on kogu oma eluaja kasvanud kahjurivabas piirkonnas, mille nende päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on rajanud vastavalt asjakohastele fütosanitaarmeetmete rahvusvahelistele standarditele; (päritolukoha juurde tuleb märkida kahjurivaba piirkonna nimetus) või

c) on kasvanud vähemalt ühe aasta enne eksporti tootmiskohas: i) mis on registreeritud päritoluriigi taimekaitseorganisatsioonis ja mida see organisatsioon jälgib; ii) kus taimi hoiti füüsiliselt kõnealuse kahjuliku organismi sissetoomise eest täielikult kaitstud kohas või kus kasutati vastavaid ennetavaid tõrjevahendeid ning iii) kus vähemalt iga kolme kuu tagant ja vahetult enne eksporti toimuvate ametlike kontrollide käigus ei täheldatud mingeid märke kõnealuste kahjulike organismide leidumisest.

2. Veo tingimused

Nii ühendusest pärit kui ka ühendusse imporditud ohustatud taimede vedu on vastavalt artiklile 3 ühenduse piires lubatud ainult juhul, kui taimedega on kaasas vastavalt komisjoni direktiivile 92/105/EMÜ ( 3 ) koostatud ja välja antud taimepass ning kui taimed on kasvanud:

a) kogu eluaja liikmesriigis või kolmandas riigis, kus kõnealust kahjulikku organismi teadaolevalt ei esine või

b) kogu eluaja kahjurivabas piirkonnas paiknevas tootmiskohas, mille on rajanud liikmesriigi vastutav ametiasutus või kolmanda riigi riiklik taimekaitseorganisatsioon vastavalt fütosanitaarmeetmete rahvusvahelistele standarditele või

c) liikmesriigi tootmiskohas vähemalt kaks aastat enne vedu, ning sel ajal: i) hoiti vastuvõtlikke taimi kohas, mis on füüsiliselt kõnealuse kahjuliku organismi sissetoomise eest täielikult kaitstud või kus neile tehti asjakohast ennetavat tõrjet, ja ii) mingeid märke kõnealuste kahjulike organismide leidumisest vähemalt iga kolme kuu järel toimunud ametlike kontrollide käigus ei täheldatud

või

▼M2

d) juhul kui taimed imporditi käesoleva lisa punkti 1 alapunkti c kohaselt, kasvasid taimed pärast nende liitu toomist vähemalt ühe aasta enne vedu liikmesriigi tootmiskohas ning sel ajal: i) hoiti ohustatud taimi kohas, mis on füüsiliselt kõnealuse kahjuliku organismi sissetoomise eest täielikult kaitstud ja/või takistab kõnealuse kahjuliku organismi levikut; ning ii) vähemalt iga kolme kuu järel toimunud ametlike kontrollide käigus ei ole täheldatud mingeid märke kõnealuse kahjuliku organismi esinemise kohta.

▼B









II LISA

Käesoleva otsuse artiklis 6 osutatud erakorralised meetmed

1. Piiritletud alade kehtestamine

a) Artiklis 6 osutatud piiritletud alad koosnevad järgmistest osadest: i) nakatatud tsoon, kus kõnealuse kahjuliku organismi esinemine on kinnitust leidnud ning kõigil vastuvõtlikel taimedel on leitud selle organismi põhjustatud sümptomeid ja sel juhul kui kõik vastuvõtlikud taimed kuulusid istutamise ajal samasse partiisse; ii) puhvertsoon vähemalt 10 kilomeetri ulatuses ümber nakatunud tsooni. Juhul kui mitu puhvertsooni kattuvad või on geograafiliselt lähedased, määratletakse laiem piiritletud ala, mis hõlmab asjaomased piiritletud alad ja nendevahelised alad.

b) Punktis a osutatud tsoonide täpne piiritlemine põhineb usaldusväärsetel teaduslikel põhimõtetel, kõnealuse kahjuliku organismi bioloogial, nakatumise tasemel, aastaajal ja vastuvõtlike taimede täpsel levikul asjaomases liikmesriigis.

c) Kui kõnealuse kahjuliku organismi olemasolu leiab kinnitust väljaspool nakatatud tsooni, tuleb vastavalt muuta piiritletud alade piire.

d) Kui artikli 5 lõikes 1 viidatud uuringute tulemusel ei leita piiritletud alal kõnealust kahjulikku organismi kolme aasta jooksul, ala enam ei kehti ja käesoleva lisa punktis 2 osutatud meetmeid ei ole enam vaja rakendada.

▼M2

2. Ametlikud meetmed piiritletud aladel

Artikli 6 lõike 1 punktis b osutatud ametlikud meetmed, mida tuleb võtta piiritletud aladel, hõlmavad järgmist:

a) asjakohased meetmed kõnealuse kahjuliku organismi hävitamiseks, mis hõlmavad: i) hävitamist või vajaduse korral kõigi nakatunud ohustatud taimede täielikku mehaanilist eemaldamist; ii) meetmed, millega takistatakse kõnealuse kahjuliku organismi igasugune levik selle hävitamise või eemaldamise teel, kasutades selle vahetus läheduses keemilisi vahendeid; iii) nakatunud haigustele vastuvõtlike taimede asjakohane ravi; iv) vajaduse korral feromoonpüüniste kasutamine nakatunud piirkondades; v) vajaduse korral nakatunud taimede asendamine taimedega, mis ei ole haigustele vastuvõtlikud; vi) muud meetmed, millest võib olla kasu kõnealuse kahjuliku organismi hävitamisel;

b) meetmed ja meetodid, mida asjaomased kontrollid võtavad kõnealuse kahjuliku organismi esinemise intensiivseks seireks, sealhulgas feromoonpüüniste kasutamine vähemalt nakatunud piirkondades;

c) vajaduse korral erimeetmed, mis on suunatud mis tahes eripäradele või komplikatsioonidele, mille puhul võib põhjendatult eeldada, et need tõkestavad ja takistavad ametlike meetmete rakendamist või lükkavad seda edasi, eriti sellised meetmed, mis on seotud kõigile nakatunud või eeldatavalt nakatunud ohustatud taimedele juurdepääsuga ja hävitamiseks sobivate vahenditega, olenemata taimede asukohast, nende kuuluvusest kas riigi- või eraomandisse ning olenemata isikust või isikute rühmast, kes nende eest vastutavad.

3. Tegevuskavade koostamine ja rakendamine

Artikli 6 lõike 1 punktis b osutatud tegevuskava sisaldab üksikasjalikku kirjeldust ametlikest meetmetest, mida asjaomane liikmesriik on võtnud või kavatseb võtta kõnealuse kahjuliku organismi hävitamiseks. Tegevuskavas märgitakse ka ajavahemik, mis on ette nähtud iga kõnealuse meetme rakendamiseks. Tegevuskavas võetakse arvesse rahvusvahelist fütosanitaarmeetmete standardit nr 9 ( 4 ) ja tegevuskava põhineb ühtsel lähenemisviisil kooskõlas fütosanitaarmeetmete rahvusvahelises standardis nr 14 ( 5 ) esitatud põhimõtetega.

Artikli 6 lõike 1 punktis a osutatud piiritletud alad, kus viimase kolme aasta jooksul korraldatud iga-aastastest uuringutest nähtub, et kõnealuse kahjuliku organismi hävitamine ei ole ühe aastase lisaaja jooksul võimalik, keskendutakse tegevuskavas ja selle rakendamisel esmalt kõnealuse kahjuliku organismi leviku piiramisele nakatunud alal, seades nende hävitamise pikaajalisemaks eesmärgiks.

Tegevuskava käsitleb ametlikke meetmeid, millele on osutatud punktis 2. Vastavalt lõike 2 punktile a peab tegevuskava võtma arvesse kõiki kõnealuses punktis loetletud meetmeid ja esitama rakendatavate meetmete põhjendused, kirjeldades olukorda ning teaduslikke andmeid ja kriteeriume, mille põhjal kõnealused meetmed valiti.