2006R1828 — ET — 13.10.2009 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:





Parandatud:









▼B

▼C1

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1828/2006,

8. detsember 2006,

milles sätestatakse rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999, ( 1 ) eriti selle artikli 37 lõike 1 punkti d, artikli 44 kolmandat lõiku, artikli 59 lõiget 6, artikli 60 lõiget b, artikli 66, lõiget 3, artikli 67 lõike 2 punkti c, artikli 69 lõiget 1, artikli 70 lõiget 3, artikli 71 lõiget 5, artikli 72 lõiget 2, artikli 74 lõiget 2, artikli 76 lõiget 4 ja artikli 99 lõike 5 teist lõiku, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1783/1999, ( 2 ) eriti selle artikli 7 lõike 2 teist lõiku ja artikli 13 teist lõiku, ning arvestades järgmist: (1) Määrus (EÜ) nr 1083/2006 asendab nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta ( 3 ) ning määrus (EÜ) nr 1080/2006 asendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1783/1999 Euroopa Regionaalarengu Fondi kohta; ( 4 ) mõlemad määrused arvestavad uusi arenguid struktuurifondide valdkonnas. Seetõttu tuleb sätestada uued määruse (EÜ) nr 1083/2006 ja määruse (EÜ) nr 1080/2006 rakenduseeskirjad. (2) Kogemused on näidanud, et Euroopa Liidu kodanikud ei ole piisavalt teadlikud sellest rollist, mida ühendus mängib majandusliku konkurentsivõime suurendamisele, töökohtade loomisele ja sisemise ühtekuuluvuse tugevdamisele suunatud programmide rahastamisel. Seetõttu on asjakohane sätestada sellise teavituskava koostamine, kus on üksikasjalikult kindlaks määratud teabevahetuse ja teabevahendite puuduste kõrvaldamiseks vajalikud teavitamis- ja avalikustamismeetmed. Samal põhjusel tuleb kindlaks määrata ka kõigi asjaosaliste kohustused ja rollid. (3) Tagamaks et teavet olemasolevate rahastamisvõimaluste kohta levitatakse kõigile huvitatud isikutele, ja suurendamaks läbipaistvust, tuleks sätestada teavitamismeetmete miinimumsisu, et teavitada võimalikke abisaajaid ühenduse ja liikmesriikide poolt fondide kaudu ühiselt pakutavatest rahastamisvõimalustest, sealhulgas kohustus avalikustada kord, mida võimalik abisaaja peaks rahastamistaotluse esitamisel järgima, ning rakendatavad valikukriteeriumid. (4) Et suurendada fondide kasutamise läbipaistvust, tuleks elektroonilisel kujul või muul viisil avalikustada abisaajate nimekiri, toimingute nimetused ja toimingutele eraldatud avaliku sektori toetus. (5) Et tagada meetmete parem rakendamine ning võimaldada teavitamis- ja avalikustamisstrateegiate ja tulemuste alase teabe paremat vahetust liikmesriikide ja komisjoni vahel, tuleks määrata kontaktisikud, kes vastutaksid teavitamis- ja avalikustamismeetmete eest ning osaleksid vastavate ühenduse võrgustike töös. (6) Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklite 37 ja 67 kohaldamiseks tuleb kehtestada üksikasjalikud eeskirjad ning kategooriad, et võimaldada liikmesriikidel esitada komisjonile ühtset teavet fondide kasutuse kohta ning fondidest kogu kava jooksul eraldatud kumulatiivse toetuse kohta kategooriate kaupa ning võimaldama komisjonil asjakohasel viisil teavitada teisi institutsioone ja Euroopa Liidu kodanikke fondide kasutusest, sealhulgas määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 9 lõikes 3 sätestatud eesmärkide saavutamisest. (7) Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklit 60 ja saadud kogemusi tuleb kindlaks määrata kohustused, mis korraldusasutustel peaksid abisaajate suhtes olema rahastatavate toimingute väljavalimise ning heakskiitmise etapis, aspektide suhtes, mida tuleks arvestada abisaaja deklareeritud kulutuste kontrollimisel, sealhulgas tagasimaksetaotluste halduskontroll ja üksiktoimingute kohapealne kontroll, ning tingimuste suhtes, mida tuleb täita kohapealsel kontrollimisel valimi alusel. (8) Samuti tuleb üksikasjalikult sätestada teave, mis tuleks lisada toimingute raamatupidamisdokumentidesse ja teave, mida tuleks säilitada kui andmeid rakendamise kohta, mida korraldusasutused peaksid registreerima, säilitama ja saatma komisjonile vastava taotluse esitamise korral. (9) Rakenduskavade alusel tehtud kulutuste nõuetekohase auditeerimise tagamiseks tuleb kehtestada nõuded, millele kontrolljälg peaks vastama, et seda saaks pidada piisavaks. (10) Toiminguid auditeeritakse auditeerimisasutuse vastutusel. Et tagada auditite piisav ulatus ja mõjusus ning et nende tegemisel järgitaks kõikides liikmesriikides ühesuguseid nõudeid, tuleb sätestada tingimused, mida need auditid peavad täitma. (11) Kogemused on näidanud, et tuleb üksikasjalikult sätestada auditeeritavate toimingute valimi määramise alused, mida auditeerimisasutus peaks järgima valimi määramise meetodi kehtestamisel või heakskiitmisel, sealhulgas teatavad tehnilised nõuded, mida tuleb kasutada juhusliku statistilise valimi puhul, ning tegurid, millega tuleb arvestada lisavalimi määramisel. (12) Et lihtsustada ja ühtlustada määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 62 kohaselt auditeerimisasutuse vastutusel oleva auditeerimisstrateegia, iga-aastase kontrolliaruande ja lõpetamise deklaratsiooni koostamise ning esitamise nõudeid, tuleb üksikasjalikult sätestada nende sisu ja täpsustada nende aluseks olevate andmete laadi ning kvaliteeti. (13) Et tagada määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 90 tõhus kohaldamine seoses dokumentide kättesaadavusega ning kontrollikoja ja komisjoni õigusega kasutada kõiki kulutuste ja audititega seotud tõendavaid dokumente, peaksid korraldusasutused tagama, et andmed tõendavaid dokumente säilitavate organite ning nende asukoha kohta oleksid hõlpsasti kättesaadavad ning miinimumloetelusse kantud isikutel ja asutustel oleks juurdepääs nendele dokumentidele. Samal põhjusel tuleb määrata need andmekandjad, mis on selliste dokumentide säilitamise vahenditena üldtunnustatud. Riiklikud asutused peaksid kehtestama menetlused, et tagada vajaduse korral säilitatavate dokumentide vastavus originaalile ja nende usaldusväärsus auditeerimiseks. (14) Kulutuste tõendamise ja maksetaotluste koostamise nõuete ühtlustamiseks tuleks sätestada vastavate sertifikaatide ja taotluste sisu ning määrata täpselt nende aluseks oleva teabe laad ja kvaliteet. Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 61 punkti f rakendamiseks ja vastavalt komisjoni teavitamiseks tuleks sätestada üksikasjalik kord; mille kohaselt nõutakse sertifitseerimisasutuselt arvestuse pidamist tagasinõudmisele kuuluvate summade ja pärast toimingule antava toetuse täielikku või osalist tühistamist tagasi võetud summade kohta. (15) Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 71 on sätestatud, et liikmesriik esitab enne esimese vahemakse taotluse esitamist või hiljemalt kaheteistkümne kuu jooksul alates iga rakenduskava heakskiitmisest komisjonile juhtimis- ja kontrollsüsteemide kirjelduse, aruande, milles esitatakse kõnealuste süsteemide loomise hindamistulemused, ja arvamuse selle kohta, kas need süsteemid vastavad kõnealuses määruses juhtimis- ja kontrollsüsteemidele kehtestatud nõuetele. Kuna need dokumendid kuuluvad nende põhiliste elementide hulka, millele komisjon tugineb ühenduse eelarve ühisel haldamisel, et olla kindel, et liikmesriigid kasutavad finantsabi kehtivate nõuete kohaselt ning kooskõlas põhimõtetega, mis on vajalikud ühenduse finantshuvide kaitseks; seetõttu tuleb üksikasjalikult sätestada teave, mida sellised dokumendid peaksid sisaldama, ja hindamise ning arvamuse esitamise alused. (16) Määruse (EÜ) nr 1080/2006 artiklis 3 osutatud Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi täitmiseks rahastatavad rakenduskavad esitatakse vähemalt kahe liikmesriigi poolt ja neil on määruses (EÜ) nr 1083/2006 sätestatud spetsiifilised tunnusjooned. Seetõttu on asjakohane sätestada lisateave, mida peaks juhtimis- ja kontrollsüsteemide kirjeldus nende kavade puhul sisaldama. (17) Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 74 on muu hulgas sätestatud, et rakenduskavade puhul, mille avaliku sektori abikõlblikud kogukulud ei ületa 750 miljonit eurot ja mille ühenduse kaasrahastamise tase ei ületa 40 % avaliku sektori kogukuludest, võib liikmesriik otsustada tugineda teatavate kontrolli- ja auditeerimisnõuetega seotud ülesannete täitmisel rohkem riigisisestele asutustele ja eeskirjadele. Seetõttu tuleb sätestada, millist kontrolli ja auditit võib teha ja milliseid kohustusi võib täita riiklike eeskirjade järgi ning riigiasutuste poolt. (18) Liikmesriigid on kohustatud aruandeid esitama ja eeskirjade täitmist seirama, mis on osa nende juhtimis- ja kontrollikohustusest. Nimetatud kohustuse üksikasjalikud täitmise eeskirjad on sätestatud komisjoni 11. juuli 1994. aasta määruses (EÜ) nr 1681/94 eeskirjade eiramise ja valesti makstud summade tagasinõudmise kohta struktuuripoliitika rahastamisel ning infosüsteemi loomise kohta selles valdkonnas ( 5 ) ja komisjoni 26. juuli 1994. aasta määruses (EÜ) nr 1831/94 eeskirjade eiramise ja valesti makstud summade tagasinõudmise kohta seoses Ühtekuuluvusfondi kaudu toimuva rahastamisega ning infosüsteemi loomise kohta selles valdkonnas ( 6 ). Seetõttu on asjakohane selguse huvides ja lihtsustamise eesmärgil inkorporeerida need reeglid käesolevasse määrusesse. (19) Tuleks sätestada komisjoni kohustus hüvitada kohtukulud, kui ta nõuab liikmesriigilt eeskirjade eiramise tõttu põhjendamatult makstud summade tagasinõudmiseks kohtumenetluse algatamist või jätkamist, ja komisjonile sellekohase teabe esitamine, mis võimaldab tal teha määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 70 lõike 2 kohaselt otsuse eeskirjade eiramise tõttu saadud kahju jaotamise kohta. Eeskirjades tuleks sätestada ka komisjoni ja liikmesriikide vahelised regulaarsed kontaktid eeskirjade eiramise teemal, esitatud teabe kasutamine riskianalüüside tegemiseks ja aruannete koostamiseks ning teabe esitamine asjaomastele komiteedele. (20) Et piirata aruandlussüsteemi halduskulusid, kuid tagades samas vajaliku hulga teabe esitamise, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 61 lõikest f sätestatud kohustust, ei tohiks liikmesriike kohustada teatama sellisest eeskirjade eiramisest, mille puhul on tegemist teatavast künnisest madalamate summadega, kui komisjon seda sõnaselgelt ei nõua. (21) Silmas pidades Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta ( 7 ) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta ( 8 ) tuleb seoses teavitamis- ja avalikustamismeetmete ning auditeerimistegevusega täpsustada, et komisjon ja liikmesriigid peaksid takistama igasugust isikuandmete omavolilist üleandmist või neile juurdepääsu, ning määrata, millistel eesmärkidel võivad komisjon ja liikmesriigid selliseid andmeid töödelda. (22) Õiguskindluse ja liikmesriikide võrdse kohtlemise tagamiseks tuleb kehtestada selle finantskorrektsiooni suhtes rakendatav määr, mida komisjon võib teha, kui liikmesriik ei täida oma kohustust hoida kõikides asjaomastes piirkondades programmiperioodi jooksul avaliku sektori või samaväärsed struktuurilised kulud nõutud tasemel. Lihtsuse ja proportsionaalsuse huvides ei tuleks finantskorrektsioone teha, kui nõutud tase ja saavutatud tase on võrdne või kui viimane on kuni 3 % väiksem kui ettenähtud tase (miinimumtase); kui kahe taseme erinevus on üle 3 % ettenähtud tasemest, tuleks määra arvutamisel lahutada see miinimumtase. (23) Elektrooniliste vahendite kasutamine teabe ja finantsandmete vahetamiseks tagab lihtsuse, suurema tõhususe ja läbipaistvuse ning säästab aega. Et kasutada maksimaalselt neid hüvesid, tagades samal ajal teabevahetuse turvalisuse, tuleb luua ühtne arvutisüsteem, ning koostada ühendusele ja liikmesriikidele ühist huvi pakkuvate dokumentide loetelu. Seetõttu tuleb kehtestada iga dokumendi vorming ning teabe üksikasjalik kirjeldus, mida sellised dokumendid peaksid sisaldama. Samal põhjusel tuleb täpsustada, kuidas see arvutisüsteem talitleb, sh kuidas määrata dokumentide üleslaadimise ja teabe ajakohastamise eest vastutav isik. (24) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 1999. aasta direktiivi 1999/93/EÜ (elektroonilisi allkirju käsitleva ühenduse raamistiku kohta) ( 9 ) alusel, arvestades fondide kasutamise finantsjuhtimisel vajalikku turvalisuse ja konfidentsiaalsuse taset, tuleb nõuda elektroonilise allkirja kasutamist. (25) Et tagada ühtse arvutisüsteemi kiire areng ja nõuetekohane talitlemine, tuleks selle arenduskulud katta Euroopa ühenduste eelarvest määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 45 alusel ja et riiklike, piirkondlike ja kohalike arvutisüsteemide vahelise liidese loomise kulusid võidakse katta fondidest sama määruse artikli 46 alusel. (26) Tuginedes 2000.–2006. aasta programmiperioodist saadud kogemustele, tuleb üksikasjalikult sätestada tingimused, millele finantskorraldusvahendid peaksid vastama, et neid rahastataks rakenduskava raames; on ilmne, et rakenduskava raames ja teistest allikatest rahastatavad finantskorraldusvahendid, samuti ka üksikutes ettevõtetes finantskorraldusvahenditest tehtud investeeringud on reguleeritavad ühenduse suunistega väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse tehtavatesse riskikapitaliinvesteeringutele antava riigiabi kohta ( 10 ). (27) Tuleb vastu võtta kriteeriumide loetelu, et määrata kindlaks piirkonnad, kus kulutused elamuehituseks võivad olla abikõlblikud finantseerimiseks Euroopa Regionaalarengu Fondist määruse (EÜ) nr 1080/2006 artikli 7 lõike 2 alusel, ja abikõlblike sekkumiste loetelu. Arvestades asjaomastes liikmesriikides valitseva olukorra erinevust, on asjakohane kehtestada kriteeriumide loetelu, et määrata kindlaks piirkonnad, mille olukord on halb ja kus esineb sotsiaalset tõrjutust või mille olukord võib halveneda ja mida võib ähvardada sotsiaalne tõrjutus ja kus investeeringud elamuehitusse võivad olla kõlblikud kaasrahastamiseks. Samuti on asjakohane sätestada, et mitmepereelamute või madala sissetulekuga majapidamistele või erivajadustega isikutele mõeldud eluasemete kaasrahastamiseks kõlblikud sekkumised peaksid olema sellised, mille eesmärk on renoveerida mitmepereelamute ühiskasutuses olevad osad või ehitada kvaliteetsed ja moodsad sotsiaalelamud, investeerides olemasolevate, riigiasutustele või mittetulundusühingutele kuuluvate hoonete renoveerimisse ja kasutusotstarbe muutmisse. (28) Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 56 lõikes 4 on sätestatud, et kulude abikõlblikkuseeskirjad määratakse riigi tasandil, välja arvatud igat fondi käsitlevas konkreetses määruses sätestatud erandite korral. Määruse (EÜ) nr 1080/2006 artiklist 13 tulenevalt tuleb sätestada ühised eeskirjad kulutuste abikõlblikkuse kohta, mida kohaldatakse Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi rakenduskavade suhtes, et tagada kooskõla eri liikmesriikides elluviidavate projektide suhtes kohaldatavate eeskirjade vahel. Tuginedes programmiperioodil 2000–2006 sarnaste kavade rakendamisel saadud kogemustele, on asjakohane kehtestada ühtsed eeskirjad nende kulukategooriate kohta, mille puhul siseriiklike eeskirjade erinevus on tõenäoliselt kõige suurem. Kindlasummalised üldkulud peaksid abisaajate ja kava rakendamisega seotud asutuste halduskulude vähendamiseks olema teatud tingimustel abikõlblikud. (29) Määrus (EÜ) nr 1681/94 ja määrus (EÜ) nr 1831/94 ning samuti komisjoni 30. mai 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1159/2000, mis käsitleb liikmesriikide järgitavaid teavitamis- ja avalikustamismeetmeid seoses struktuurifondide antava abiga, ( 11 ) komisjoni 28. juuli 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1685/2000, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses struktuurifondide kaasfinantseeritavate meetmetega seotud kulutuste abikõlblikkusega, ( 12 ) komisjoni 2. märtsi 2001. aasta määrus (EÜ) nr 438/2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad juhtimis- ja kontrollisüsteemi kohta seoses struktuurifondidest antava abiga, ( 13 ) komisjoni 2. märtsi 2001. aasta määrus (EÜ) nr 448/2001, millega nähakse ette nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad finantskorrektsioonide tegemise korra kohta struktuurifondidest antavas abis, ( 14 ) komisjoni 29. juuli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1386/2002, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1164/94 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses Ühtekuuluvusfondist antava abi suhtes kohaldatavate juhtimis- ja kontrollisüsteemidega ning finantskorrektsioonide tegemise korraga, ( 15 ) komisjoni 6. jaanuari 2003. aasta määrus (EÜ) nr 16/2003, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1164/94 üksikasjalikud erirakenduseeskirjad Ühtekuuluvusfondist osaliselt finantseeritavate meetmetega seotud kulude abikõlblikkuse kohta ( 16 ) ja komisjoni 1. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 621/2004, millega kehtestatakse eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 1164/94 rakendamiseks Ühtekuuluvusfondi tegevusega seotud teavitamis- ja avalikustamismeetmete suhtes ( 17 ) tuleks tunnistada kehtetuks. (30) Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas fondide koordineerimiskomitee arvamusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







SISUKORD I PEATÜKK SISSEJUHATUS Artikkel 1 Eesmärk II PEATÜKK MÄÄRUSE (EÜ) nr 1083/2006 RAKENDUSSÄTTED 1. JAGU TEAVE JA TEABE AVALIKUSTAMINE Artikkel 2 Teavituskava koostamine Artikkel 3 Teavituskava vastavuse uurimine Artikkel 4 Teavituskava rakendamine ja kontroll Artikkel 5 Potentsiaalsete abisaajate teavitamise meetmed Artikkel 6 Abisaajate teavitamise meetmed Artikkel 7 Korraldusasutuse kohustused seoses üldsuse teavitamise ja avalikustamise meetmetega Artikkel 8 Abisaajate kohustused seoses üldsuse teavitamise ja avalikustamise meetmetega Artikkel 9 Toiminguga seotud teavitamis- ja avalikustamismeetmete vormiline külg Artikkel 10 Võrgustik ja kogemustevahetus 2. JAGU TEAVE FONDIDE KASUTUSE KOHTA Artikkel 11 Fondide kasutuse soovituslik jaotus 3. JAGU JUHTIMIS- JA KONTROLLSÜSTEEMID Artikkel 12 Vahendusasutused Artikkel 13 Korraldusasutus ja kontrolörid Artikkel 14 Raamatupidamisdokumentatsioon Artikkel 15 Kontrolljälg Artikkel 16 Toimingute auditeerimine Artikkel 17 Valimi määramine Artikkel 18 Auditeerimisasutuse esitatavad dokumendid Artikkel 19 Dokumentide kättesaadavus Artikkel 20 Sertifitseerimisasutuse esitatavad dokumendid Artikkel 21 Juhtimis- ja kontrollsüsteemide kirjeldus Artikkel 22 Teave korraldusasutuse, sertifitseerimisasutuse ja vahendusasutuste kohta Artikkel 23 Teave auditeerimisasutuse ja auditeid tegevate asutuste kohta Artikkel 24 Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi juhtimis- ja kontrollsüsteemide kirjeldus Artikkel 25 Juhtimis- ja kontrollsüsteemide hindamine Artikkel 26 Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 74 nimetatud rakenduskavadega seotud erandid 4. JAGU EESKIRJADE EIRAMINE Artikkel 27 Mõisted Artikkel 28 Esmane aruandlus – erandid Artikkel 29 Kiireloomulised juhtumid Artikkel 30 Järelmeetmete aruanne Artikkel 31 Elektrooniline andmeedastus Artikkel 32 Kohtukulude tagasimaksmine Artikkel 33 Koostöö liikmesriikidega Artikkel 34 Teabe kasutamine Artikkel 36 Teavitamiskünnisest väiksem eeskirjade eiramine 5. JAGU ISIKUANDMED Artikkel 37 Isikuandmete kaitse 6. JAGU TÄIENDAVUSPÕHIMÕTTE EIRAMISEGA SEOTUD FINANTSKORREKTSIOON Artikkel 38 Finantskorrektsiooni määrad 7. JAGU ELEKTROONILINE TEABEVAHETUS Artikkel 39 Teabevahetuseks ettenähtud arvutisüsteem Artikkel 40 Teabevahetuseks ettenähtud arvutisüsteemi sisu Artikkel 41 Teabevahetuseks ettenähtud arvutisüsteemi toimimine Artikkel 42 Andmete edastamine teabevahetuseks ettenähtud arvutisüsteemi kaudu 8. JAGU FINANTSKORRALDUSVAHENDID Artikkel 43 Üldsätted Artikkel 44 Haldusfondid Artikkel 45 Muude finantskorraldusvahendite kui haldus- ja linnaarendusfondide suhtes kohaldatavad lisasätted Artikkel 46 Linnaarendusfondid III PEATÜKK MÄÄRUSE (EÜ) nr 1080/2006 RAKENDUSSÄTTED 1. JAGU ELAMUEHITUSE ABIKÕLBLIKKUS Artikkel 47 Sekkumine elamuehituse valdkonnas 2. JAGU EUROOPA TERRITORIAALSE KOOSTÖÖ EESMÄRGI RAKENDUSKAVADE SUHTES KOHALDATAVAD ABIKÕLBLIKKUSE EESKIRJAD Artikkel 48 Kulude abikõlblikkuse eeskirjad Artikkel 49 Rahastamise ja tagatisega seotud kulud Artikkel 50 Toimingute rakendamisega seotud riigiasutuste kulutused Artikkel 51 Mitterahaline panus Artikkel 52 Üldkulud Artikkel 53 Kulum IV PEATÜKK LÕPPSÄTTED Artikkel 54 Kehtetuks tunnistamine Artikkel 55 Jõustumine LISADE LOETELU I lisa Embleemi loomise ja standardvärvide määramise juhend II lisa Fondidest 2007.–2013. aastal saadava toetuse liigitus A-osa Koodid mõõtmete kaupa B-osa Ühenduse toetuse soovituslik jaotus rakenduskavas kasutatud kategooriate kaupa C-osa Ühenduse toetuste kumulatiivne jaotus rakendamise aasta- ja lõpparuandes kasutatud kategooriate kaupa III lisa Teave toimingute kohta, millest tuleb komisjonile tema taotluse korral teatada artiklis 14 nimetatud dokumentide kontrolli ja kohapealse kontrolli tegemiseks IV lisa Juhusliku statistilise valimi tehnilised näitajad artikli 17 (valimi määramine) alusel V lisa Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 62 lõike 1 punktis c nimetatud auditeerimisstrateegia näidis VI lisa Nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 62 lõike 1 punkti d alapunktis i ja käesoleva määruse artikli 18 lõikes 2 nimetatud iga-aastase kontrolliaruande näidis VII lisa Nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 62 lõike 1 punkti d alapunktis ii ja käesoleva määruse artikli 18 lõikes 2 nimetatud iga-aastase arvamuse näidis VIII lisa Nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 62 lõike 1 punktis e ja käesoleva määruse artikli 18 lõikes 3 nimetatud rakenduskavade lõpliku kontrolliaruande ja lõpetamise deklaratsiooni näidis A-osa Finantskontrolli aruande näidis B-osa Lõpetamise deklaratsioon IX lisa Artikli 18 lõikes 5 nimetatud rakenduskavade osalise lõpetamise deklaratsiooni näidis X lisa Kulutõend ja aruanne ning vahemaksetaotlus XI lisa Iga-aastane aruanne tagasivõetud ja tagasinõutud summade, pooleliolevate tagasinõudmiste ja summade kohta, mida ei saa tagasi nõuda (artikli 20 lõige 2) XII lisa Juhtimis- ja kontrollsüsteemide kirjeldus XIII lisa Nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 71 lõike 2 ja käesoleva määruse artikli 25 alusel juhtimis- ja kontrollsüsteemide nõuetelevastavuse kohta esitatud arvamuse näidis XIV lisa Osalise lõpetamise kuluaruande näidis XV lisa Riikliku strateegilise raamistiku rahastamistabel – iga-aastaste eraldiste soovituslik jaotus fondide ja rakenduskavade (RK) kaupa XVI lisa Rakenduskava rahastamiskavad XVII lisa Võimalike maksetaotluste prognoos XVIII lisa Aasta- ja lõpparuanded XIX lisa Täiendavuspõhimõtte kontroll 2007.–2013. aasta lähenemiseesmärgi puhul – eelkontroll XX lisa Suurprojekti struktureeritud andmed, mis tuleb kodeerida XXI lisa Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklites 39–41 nimetatud suurprojekti toetuse kinnitamise taotlus – Euroopa Regionaalarengu Fond/Ühtekuuluvusfond – infrastruktuuri investeering XXII lisa Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklites 39–41 nimetatud suurprojekti toetuse kinnitamise taotlus – Euroopa Regionaalarengu Fond/Ühtekuuluvusfond – tootlik investeering XXIII lisa ESFi toimingutes osalejate andmed prioriteetide kaupa







I PEATÜKK

SISSEJUHATUS

Artikkel 1

Eesmärk

Käesoleva määrusega sätestatakse määruse (EÜ) nr 1083/2006 ja määruse (EÜ) nr 1080/2006 rakenduseeskirjad eelkõige seoses järgnevaga:

a) teavitamise ja avalikustamisega;

b) teabega fondide kasutuse kohta;

c) juhtimis- ja kontrollsüsteemidega;

d) eeskirjade eiramisega;

e) isikuandmetega;

f) täiendavuspõhimõtte eiramisega seotud finantskorrektsioonidega;

g) elektroonilise andmevahetusega;

h) finantskorraldusvahenditega;

i) elamuehituse abikõlblikkusega;

j) määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 3 lõike 2 punktis c osutatud Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi rakenduskavade abikõlblikkusega.







II PEATÜKK

MÄÄRUSE (EÜ) nr 1083/2006 RAKENDUSSÄTTED







1. jagu

Teave ja teabe avalikustamine

Artikkel 2

Teavituskava koostamine

1. Teavituskava koostab ning kõik selle suuremad muudatused teeb kas korraldusasutus selle rakenduskava jaoks, mille eest ta vastutab, või liikmesriik, et hõlmata mitu või kõik Euroopa Regionaalarengu Fondist (edaspidi „ERF”), Euroopa Sotsiaalfondist (edaspidi „ESF”) või Ühtekuuluvusfondist kaasrahastatud rakenduskavad.

2. Tegevuskava sisaldab vähemalt järgmist:

a) eesmärgid ja sihtrühmad;

b) selliste teavitamis- ja avalikustamismeetmete strateegia ja sisu, mida liikmesriik või korraldusasutus võtab ja mis on suunatud potentsiaalsetele abisaajatele, abisaajatele ning üldsusele, arvestades ühenduse abist saadavat lisaväärtust riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil;

c) kava rakendamise soovituslik eelarve;

d) teavitamis- ja avalikustamismeetmete rakendamise eest vastutavad haldusüksused või -asutused;

e) teave selle kohta, kuidas tuleb teavitamis- ja avalikustamismeetmeid hinnata rakenduskavade nähtavuse, neist teadlikkuse ning ühenduse rolli alusel.

Artikkel 3

Teavituskava vastavuse uurimine

Liikmesriik või korraldusasutus esitab komisjonile teavituskava nelja kuu jooksul pärast rakenduskava vastuvõtmist või, kui teavituskava hõlmab mitut rakenduskava, pärast viimase rakenduskava vastuvõtmist.

Kui komisjon ei ole kahe kuu jooksul pärast teavituskava kättesaamist esitanud oma märkusi, peetakse kava artikli 2 lõikega 2 kooskõlas olevaks.

Kui komisjon esitab kahe kuu jooksul pärast teavituskava kättesaamist märkused, saadab liikmesriik või korraldusasutus komisjonile kahe kuu jooksul muudetud teavituskava.

Kui komisjon ei ole kahe kuu jooksul pärast muudetud teavituskava kättesaamist esitanud lisamärkusi, käsitatakse seda kui luba teavituskava rakendada.

Liikmesriik või korraldusasutus alustab artiklites 5, 6 ja 7 sätestatud teavitamis- ja avalikustamistegevust vajaduse korral isegi siis, kui puudub teavituskava lõplik versioon.

Artikkel 4

Teavituskava rakendamine ja kontroll

1. Korraldusasutus teatab järelevalvekomiteele iga rakenduskava kohta järgmist:

a) teavituskava ja edusammud selle rakendamisel;

b) võetud teavitamis- ja avalikustamismeetmed;

c) kasutatud sidevahendid.

Korraldusasutus esitab järelevalvekomiteele näiteid nende meetmete kohta.

2. Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 67 kirjeldatud iga-aastased aruanded ja lõpparuanne rakenduskava elluviimise kohta sisaldavad järgmist:

a) näited teavitamis- ja avalikustamismeetmete kohta, mida on rakenduskava raames teavituskava rakendades võetud;

b) artikli 7 lõike 2 punktis d märgitud teavitamis- ja avalikustamismeetmete rakendamisega seotud kord, sealhulgas vajaduse korral elektrooniline aadress, kust sellist teavet võib leida;

c) teavituskava suuremate muudatuste sisu.

2010. aasta rakendusaruanne ja rakendamise lõpparuanne peavad sisaldama peatükki, milles antakse hinnang teavitamis- ja avalikustamismeetmete võtmise tulemustele rakenduskavade nähtavuse, neist teadlikkuse ning ühenduse rolli alusel vastavalt artikli 2 lõike 2 punktile e.

3. Teavituskava rakendamiseks, seireks ja hindamiseks kasutatud vahendid peavad olema proportsionaalsed teavituskavas kindlaksmääratud teavitamis- ja avalikustamismeetmetega.

Artikkel 5

Potentsiaalsete abisaajate teavitamise meetmed

1. Korraldusasutus tagab vastavalt teavituskavale, et rakenduskava koos asjaomaste fondide rahalise toetuse üksikasjadega levitatakse laialdaselt ja et see tehakse kättesaadavaks kõigile huvitatud isikutele.

Peale selle tagab korraldusasutus ka, et teavet abivõimaluste kohta, mida ühendus ja liikmesriik rakenduskava raames ühiselt pakuvad, levitatakse võimalikult laialdaselt.

2. Korraldusasutus esitab potentsiaalsetele abisaajatele täpset ja põhjalikku teavet vähemalt järgmiste küsimuste kohta:

a) abikõlblikkuse tingimused, mida tuleb täita, et saada abi rakenduskava raames;

b) rahastamistaotluste läbivaatamise menetluse ja vastavate tähtaegade kirjeldus;

c) rahastatavate toimingute valikukriteeriumid;

d) riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandi kontaktisikud, kes annavad teavet rakenduskavade kohta.

Peale selle peab korraldusasutus teavitama potentsiaalseid abisaajaid artikli 7 lõike 2 punktis d sätestatud avalikustamisest.

3. Korraldusasutus kaasab teavitamis- ja avalikustamismeetmete võtmisse riiklike seaduste ja tavade kohaselt vähemalt ühe järgmistest asutustest, mis saab levitada lõikes 2 nimetatud teavet:

a) riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud asutused ning arenguagentuurid;

b) kutseühingud ja -liidud;

c) majanduspartnerid ja tööturu osapooled;

d) valitsusvälised organisatsioonid;

e) ettevõtteid esindavad organisatsioonid;

f) Euroopa teabekeskused ja samuti liikmesriikides asuvad komisjoni esindused;

g) haridusasutused.

Artikkel 6

Abisaajate teavitamise meetmed

Korraldusasutus teavitab abisaajaid, et abi vastuvõtmine tähendab ka nõusolekut nende lisamisega artikli 7 lõike 2 punkti d kohaselt avaldatud abisaajate loetelusse.

Artikkel 7

Korraldusasutuse kohustused seoses üldsuse teavitamise ja avalikustamise meetmetega

1. Korraldusasutus tagab, et teavitamis- ja avalikustamismeetmeid rakendatakse vastavalt teavituskavale, mille eesmärk on kajastada meedias asjaomast teavet võimalikult ulatuslikult, kasutades selleks mitmesuguseid teabeedastusvorme ja -meetodeid asjakohasel territoriaalsel tasandil.

2. Korraldusasutus vastutab vähemalt järgmiste teavitamis- ja avalikustamismeetmete rakendamise eest:

a) suur teabeüritus rakenduskava algatamise reklaamimiseks, isegi siis, kui teavituskava lõplik versioon puudub;

b) vähemalt üks suur teabeüritus aastas, nagu on ette nähtud teavituskavas, kus tutvustatakse rakenduskava(de) tulemusi, sealhulgas vajaduse korral suurprojekte;

c) iga korraldusasutuse hoone ette heisatakse alates 9. maist üheks nädalaks Euroopa Liidu lipp;

d) abisaajate loetelu, toimingute nimetuste ja toimingutele eraldatud avaliku sektori toetuse suuruse avalikustamine kas elektroonilisel teel või muul viisil.

ESFi meetmes osalevate isikute nimesid ei avalikustata.

Artikkel 8

Abisaajate kohustused seoses üldsuse teavitamise ja avalikustamise meetmetega

1. Abisaaja kohustuseks, rakendades lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud meetmeid, on teavitada üldsust fondidest saadud toetusest.

2. Abisaaja püstitab nähtavasse kohta suure alalise teabetahvli hiljemalt kuus kuud pärast sellise toimingu lõpetamist, mis vastab järgmistele tingimustele:

a) toimingule eraldatud avaliku sektori toetuse kogusumma on üle 500 000 euro;

b) toiming seisneb materiaalse eseme ostmises või infrastruktuuri või ehitustegevuse rahastamises.

Peale artiklis 9 nimetatud teabe tuleb tahvlile märkida toimingu tüüp ja nimetus. ►M1 Artiklis 9 osutatud teave peab enda alla võtma vähemalt 25 % tahvli pinnast. ◄ .

▼M1

Kui alalist teabetahvlit ei ole võimalik paigutada esimese lõigu punktis b nimetatud materiaalsele esemele, võetakse muud asjakohased meetmed ühenduselt saadud toetusest teatamiseks.

▼C1

3. Abisaaja püstitab toimingu rakendamise ajal stendi igasse kohta, kus tehakse toimingut, mis vastab järgmistele tingimustele:

a) toimingule eraldatud avaliku sektori toetuse kogusumma on üle 500 000 euro;

b) toiming seisneb infrastruktuuri või ehitustegevuse rahastamises.

Artiklis 9 nimetatud teave peab katma vähemalt 25 % stendi pinnast.

Kui toiming on lõpetatud, asendatakse stend lõikes 2 märgitud alalise teabetahvliga.

4. Kui toimingut rahastatakse ESFi kaasrahastatud rakenduskava raames ja vajaduse korral juhtudel, kui toimingut rahastatakse ERFist või Ühtekuuluvusfondist, tagab abisaaja, et toimingus osalejad oleksid sellest rahastamisest teadlikud.

Abisaaja teatab selgelt, et toiming, mida tehakse, on välja valitud ESFi, ERFi või Ühtekuuluvusfondi kaasrahastatud rakenduskava raames.

Kõikidel dokumentidel, sealhulgas kõikidel saatedokumentidel ja muudel sertifikaatidel, mis on selle toiminguga seotud, peab olema märge selle kohta, et rakenduskava kaasrahastas ESF või vajaduse korral ERF või Ühtekuuluvusfond.

Artikkel 9

Toiminguga seotud teavitamis- ja avalikustamismeetmete vormiline külg

▼M1

Kõik abisaajate, võimalike abisaajate ja üldsuse teavitamise ja avalikustamise meetmed, mida korraldusasutused ja abisaajad rakendavad, peavad sisaldama järgmist:

▼C1

a) Euroopa Liidu embleem vastavalt I lisas sätestatud graafilistele nõuetele ja viide Euroopa Liidule;

b) viide vastavale fondile: i) ERFi puhul: „Euroopa Regionaalarengu Fond”; ii) Ühtekuuluvusfondi puhul: „Ühtekuuluvusfond”; iii) ESFi puhul: „Euroopa Sotsiaalfond”;

c) korraldusasutuse valitud teade, milles rõhutatakse ühenduse sekkumise lisaväärtust, ja eelistatavalt: „Investeering teie tulevikku”.

Väikeste edendusobjektide puhul punkte b ja c ei kohaldata.

▼M1

Kui teavitamis- või avalikustamismeetmega juhitakse tähelepanu mitmele toimingule, mille kaasrahastamises osaleb mitu fondi, ei ole vaja esitada punktis b nõutud viidet.

▼C1

Artikkel 10

Võrgustik ja kogemustevahetus

1. Iga korraldusasutus määrab teavitamise ja avalikustamise eest vastutava kontaktisiku ja teavitab sellest komisjoni. Liikmesriigid võivad lisaks määrata ühe kontaktisiku, kes vastutab kõikide rakenduskavadega seotud teabe levitamise eest.

2. Et tagada hea tava, sealhulgas teavituskava rakendamise tulemuste ning käesolevas jaos sätestatud teavitamis- ja avalikustamismeetmete rakendamisel saadud kogemuste jagamist, võib asutada lõike 1 kohaselt määratud isikutest ühenduse võrgustiku.

3. Teavitamis- ja avalikustamiskogemuste vahetamist võib toetada määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 45 kohase tehnilise abiga.







2. jagu

Teave fondide kasutuse kohta

Artikkel 11

Fondide kasutuse soovituslik jaotus

1. Liikmesriigid esitavad komisjonile määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 37 lõike 1 punkti d ja määruse (EÜ) nr 1080/2006 artikli 12 lõike 5 kohaselt rakenduskavale antava fondide toetuse kasutuse soovitusliku jaotuse kategooriate kaupa vastavalt käesoleva määruse II lisa A- ja B-osale.

2. Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 67 nimetatud rakendamise aasta- ja lõpparuanded sisaldavad rakenduskava tasandil ajakohastatud teavet rakenduskava alusel välja valitud toimingutele fondidest eraldatud kumulatiivse toetuse kohta kategooriate kaupa, alates rakenduskava rakendamise algusest, ning teave esitatakse iga koodikombinatsiooni kohta vastavalt käesoleva määruse II lisa A- ja C-osale.

3. Komisjon kasutab liikmesriikide poolt lõigete 1 ja 2 kohaselt esitatud andmeid üksnes teavitamise eesmärgil.







3. jagu

Juhtimis- ja kontrollsüsteemid

Artikkel 12

Vahendusasutused

Kui vahendusasutus täidab ühte või mitut korraldusasutuse või sertifitseerimisasutuse kohustust, tuleb vastav kord ametlikult dokumenteerida.

Vahendusasutuse suhtes kohaldatakse käesoleva määruse korraldusasutust ja sertifitseerimisasutust käsitlevaid sätteid.

Artikkel 13

►M1 Korraldusasutus ja kontrolörid ◄

1. Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 60 punkti a kohaste toimingute väljavalimise ja heakskiitmise eesmärgil tagab korraldusasutus, et abisaajad on teadlikud toimingu raames tarnitud toodete või osutatud teenustega seotud eritingimustest, rahastamiskavast, täitmise tähtaegadest ning finants- ja muust teabest, mida tuleb säilitada ja edastada.

Korraldusasutus peab enne heakskiitva otsuse tegemist olema veendunud, et abisaaja suudab neid tingimusi täita.

Kontroll, mille määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 60 punkti b kohaselt peab läbi viima korraldusasutus, või mis Euroopa territoriaalse koostöö eemärgi kavade puhul on määruse (EÜ) nr 1080/2006 artikli 16 kohaselt tehtud liikmesriikide määratud kontrolöride ülesandeks, hõlmab vastavalt vajadusele toimingute halduslikke, rahalisi, tehnilisi ja füüsilisi tahke.

◄

Kontrollimine peab tagama, et deklareeritud kulutused vastavad tegelikkusele, et tooted on tarnitud või teenused on osutatud heakskiitva otsuse kohaselt, et abisaaja tagasimaksetaotlused on nõuetekohased ning et toimingud ja kulutused on kooskõlas ühenduse ja riiklike eeskirjadega. Nad peavad hõlmama selliseid toiminguid, mis hoiaksid ära kulutuste topeltrahastamise teiste ühenduse või riiklike abikavade raames ja teiste programmiperioodide ajal.

Kontroll peab hõlmama järgmisi toiminguid:

a) abisaaja iga tagasimaksetaotluse halduskontroll;

b) üksikute toimingute kohapealne kontroll.

▼M1

3. Kui lõike 2 kolmanda lõigu punkti b kohast kohapealset kontrolli tehakse valimi põhjal rakenduskava raames, peab korraldusasutus või Euroopa territoriaalse koostöö eemärgi kavade puhul kontrolör pidama dokumente, kus kirjeldatakse ja põhjendatakse valimi määramise meetodit ning määratakse kindlaks kontrollimiseks väljavalitud toimingud või tehingud.

Korraldusasutus või Euroopa territoriaalse koostöö eemärgi kavade puhul kontrolör määrab valimi suuruse, et kindlalt veenduda, et aluseks olnud tehingud on seaduslikud ja korrektsed, võttes seejuures arvesse riskitaset, mille on asjaomaste abisaajate ning toimingute tüübi suhtes vajaduse korral kindlaks teinud korraldusasutus või kontrolör. Korraldusasutused või asjaomased kontrolörid vaatavad valimi määramise meetodi igal aastal läbi.

4. Korraldusasutus või Euroopa territoriaalse koostöö eemärgi kavade puhul kontrolör kehtestab lõike 2 kohaselt tehtud kontrolli jaoks kirjalikud nõuded ja korra ning dokumenteerib iga kontrolli, märkides tehtud töö, kontrolli kuupäeva ja tulemused ning tuvastatud eeskirjade eiramisega seoses võetud meetmed.

▼C1

5. Kui korraldusasutus saab samuti rakenduskava raames toetust, peab lõigetes 2, 3 ja 4 nimetatud kontrollikord tagama ülesannete piisava lahususe vastavalt määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 58 punktile b.

Artikkel 14

Raamatupidamisdokumentatsioon

1. Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 60 punktis c märgitud toimingute raamatupidamisdokumentatsioon ja rakendamist käsitlevad andmed sisaldavad käesoleva määruse III lisas nimetatud teavet.

See teave peab olema kättesaadav korraldus-, sertifitseerimis- ja auditeerimisasutustele ning määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 62 lõikes 3 märgitud organitele.

2. Liikmesriik esitab komisjonile viimase kirjaliku taotluse korral dokumentide kontrollimiseks ja kohapealse kontrolli tegemiseks lõikes 1 nimetatud teabe viieteistkümne tööpäeva jooksul pärast taotluse kättesaamist või mõne muu kokkulepitud ajavahemiku jooksul.

▼M1

3. Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 61 punkti f kohaselt peetavas raamatupidamisaruandluses tähistatakse iga eeskirjade eiramine, millest on komisjonile teatatud kooskõlas käesoleva määruse artikliga 28, sellele eeskirjade eiramisele määratud viitenumbriga või muul asjakohasel viisil.

▼C1

Artikkel 15

Kontrolljälg

Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 60 punkti f kohaldamisel peetakse kontrolljälge piisavaks, kui see vastab asjaomase rakenduskava puhul järgmistele kriteeriumidele:

a) see võimaldab kontrollida komisjonile tõendatud kogusummade vastavust üksikasjalike raamatupidamisdokumentide ja lisadokumentatsiooni abil, mida sertifitseerimisasutus, korraldusasutus, vahendusasutused ja abisaajad säilitavad seoses rakenduskava raames kaasrahastatud toimingutega;

b) see võimaldab kontrollida avaliku sektori toetuse maksmist abisaajale;

c) see võimaldab kontrollida järelevalvekomitee poolt rakenduskava jaoks kehtestatud valikukriteeriumide kohaldamist;

d) see sisaldab iga toimingu kohta vajaduse järgi tehnilisi kirjeldusi ja rahastamiskava, toetuse andmisega seotud dokumente, riigihankemenetlusega seotud dokumente, eduaruandeid ning tehtud kontrollide ja auditite aruandeid.

Artikkel 16

Toimingute auditeerimine

1. Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 62 lõike 1 punktis b märgitud auditeerimist tuleb teha kord kaheteistkümne kuu jooksul alates 1. juulist 2008 toiminguvalimi alusel, mis on valitud käesoleva määruse artikli 17 kohaselt auditeerimisasutuse kehtestatud või heakskiidetud meetodil.

Auditeerimist tehakse kohapeal abisaaja täidetud dokumentide alusel.

2. Auditeerimisel kontrollitakse, kas järgmised tingimused on täidetud:

a) toiming vastab rakenduskava valikukriteeriumidele, seda on rakendatud heakskiitva otsuse kohaselt ja see täidab kõik funktsionaalsuse ja kasutuse või saavutatavate eesmärkidega seoses esitatavad tingimused;

b) deklareeritud kulutused vastavad abisaaja täidetud raamatupidamisdokumentidele ja lisadokumentatsioonile;

c) abisaaja deklareeritud kulutused on kooskõlas ühenduse ja riiklike eeskirjadega;

d) avaliku sektori toetus on abisaajale makstud vastavalt määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklile 80.

3. Kui tuvastatud probleemid näivad olevat süstemaatilised ja ohustavad seetõttu teisi rakenduskava toiminguid, peab auditeerimisasutus tagama, et neid uuritakse edasi ning et vajaduse korral tehakse lisaauditid, et teha kindlaks selliste probleemide ulatus. Asjaomased asutused peavad rakendama vajalikke ennetus- ja parandusmeetmeid.

4. VI lisa punktis 9 ja VIII lisa punktis 9 esitatud tabelites arvestatakse auditeeritud kulutuste summa hulka ainult sellised kulutused, mida tuleb lõike 1 kohaselt auditeerida.

Artikkel 17

Valimi määramine

1. Igal aastal auditeeritavate toimingute valim peab esmajoones põhinema lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud statistilisel juhusliku valimi määramise meetodil. Teatud toimingutest võib koostada lisavalimi, nagu on sätestatud lõigetes 5 ja 6.

2. Valimi määramiseks ja tulemuste põhjal järelduste tegemiseks kasutatud meetodi puhul peab võtma arvesse rahvusvaheliselt tunnustatud auditeerimisstandardeid ning see tuleb dokumenteerida. Auditeerimisasutus peab kulutuste suurust, toimingute arvu ja tüüpi ning muid asjakohaseid tegureid silmas pidades määrama sobiva statistilise valimi määramise meetodi. Valimi tehnilised näitajad määratakse IV lisa kohaselt.

3. Iga kaheteistkümne kuu järel auditeeritav valim võetakse nende toimingute hulgast, mille kohta on komisjonile deklareeritud rakenduskava või vajaduse korral ühtse juhtimis- ja kontrollsüsteemiga hõlmatud rakenduskava raames tehtud kulutused artikli 18 lõike 2 kohase iga-aastase kontrolliaruande esitamisele eelneva aasta jooksul. Auditeerimisasutus võib esimese kaheteistkümnekuulise perioodi puhul otsustada grupeerida auditeeritavate toimingute valiku alusena need toimingud, mille kulud on komisjonile deklareeritud 2007. ja 2008. aastal.

4. Auditeerimisasutus teeb järeldused nende auditite tulemuste põhjal, mis olid seotud komisjonile lõikes 3 märgitud aasta jooksul deklareeritud kuludega, ja esitab need komisjonile iga-aastases kontrolliaruandes.

Kui rakenduskava prognoositud veamäär ületab olulisusnivoo, peab auditeerimisasutus analüüsima selle olulisust ja võtma vajalikke meetmeid, sealhulgas andma asjakohaseid soovitusi, mis esitatakse iga-aastases kontrolliaruandes.

5. Auditeerimisasutus kontrollib regulaarselt juhusliku valimi määramisega tagatud kaetust, arvestades eelkõige vajadust saada piisavat auditeerimiskindlust nende deklaratsioonide puhul, mida tuleb esitada iga rakenduskava kohta selle osalise või lõpliku lõpetamise korral.

Auditeerimisasutus peab oma eksperdi hinnangu põhjal otsustama, kas on vaja auditeerida toimingute lisavalimit, et võtta arvesse kindlakstehtud spetsiifilisi ohutegureid ja tagada iga kava puhul eri tüüpi toimingute, abisaajate, vahendusasutuste ja prioriteetsete suundade piisav kaetus.

6. Auditeerimisasutus teeb järeldused lisavalimi auditi tulemuste põhjal ja edastab need komisjonile iga-aastases kontrolliaruandes.

Kui tuvastatud eeskirjade eiramisi on arvukalt või kui on kindlaks tehtud, et eeskirju eiratakse süstemaatiliselt, analüüsib auditeerimisasutus probleemi olulisust ja võtab vajalikke meetmeid, sealhulgas annab asjakohaseid soovitusi, mis esitatakse iga-aastases kontrolliaruandes.

Lisavalimi auditi tulemusi analüüsitakse juhusliku valimi omadest eraldi. Juhusliku valimi veamäära arvutamisel ei arvestata lisavalimis kindlakstehtud eeskirjade eiramisi.

Artikkel 18

Auditeerimisasutuse esitatavad dokumendid

1. Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 62 lõike 1 punktis c nimetatud auditeerimisstrateegia koostatakse käesoleva määruse V lisas esitatud näidise kohaselt. Seda ajakohastatakse ja vaadatakse läbi üks kord aastas ning vajaduse korral aasta kestel.

2. Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 62 lõike 1 punktis d nimetatud iga-aastase kontrolliaruanne ja arvamus tuginevad selle määruse artikli 62 lõike 1 punktide a ja b ning auditeerimisstrateegia kohaselt tehtud süsteemide ja toimingute audititele ning need koostatakse käesoleva määruse VI ja VII lisas esitatud näidiste kohaselt.

▼M1

Euroopa territoriaalse koostöö eemärgi kavade puhul peavad iga-aastane kontrolliaruanne ja arvamus hõlmama kogu kava ning kõiki kavaga seotud kulutusi, mis on abikõlblikud ERFist toetuse saamiseks.

▼C1

3. Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 62 lõike 1 punktis e nimetatud lõpetamise deklaratsioon tugineb audititele, mida tegi auditeerimisasutus või mis tehti viimase vastutusel auditeerimisstrateegia kohaselt. Lõpetamise deklaratsioon ja lõplik kontrolliaruanne koostatakse vastavalt käesoleva määruse VIII lisas esitatud näidisele.

▼M1

Euroopa territoriaalse koostöö eemärgi kavade puhul peavad lõpetamise deklaratsioon ja lõplik kontrolliaruanne hõlmama kogu kava ning kõiki kavaga seotud kulutusi, mis on abikõlblikud ERFist toetuse saamiseks.

▼C1

4. Kui uurimise ulatus on piiratud või kui tuvastatud eeskirju eiravate kulutuste tase ei võimalda esitada märkusteta järeldusotsust määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 62 lõike 1 punktis d märgitud iga-aastases otsuses või selle artikli punktis e märgitud lõpetamise deklaratsioonis, peab auditeerimisasutus seda põhjendama ja hindama probleemi ulatust ning selle finantsmõju.

5. Rakenduskava osalisel lõpetamisel peab auditeerimisasutus käesoleva määruse IX lisas esitatud näidise kohaselt koostama deklaratsiooni määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 88 nimetatud kuluaruandes märgitud tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta ning esitama selle koos määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 62 lõike 1 punkti d alapunktis ii nimetatud arvamusega.

Artikkel 19

Dokumentide kättesaadavus

1. Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 90 kohaldamisel peab korraldusasutus tagama, et andmed kulude ja audititega seotud tõendavaid dokumente säilitavate organite ja nende asukoha kohta oleksid kättesaadavad, sealhulgas ka kõik piisava kontrolljälje tagamiseks vajalikud dokumendid.

2. Korraldusasutus tagab, et lõikes 1 nimetatud dokumendid oleksid kättesaadavad ja et nende väljavõtteid või koopiaid väljastataks vastavat õigust omavatele isikutele ja organitele, sealhulgas vähemalt volitatud korraldusasutuse, sertifitseerimisasutuse, vahendusasutuste ja auditeerimisasutuse ning määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 62 lõikes 3 nimetatud organite töötajatele ja volitatud ühenduse ametiisikutele ning nende volitatud esindajatele.

3. Korraldusasutus säilitab hindamiseks ja aruannete koostamiseks vajaliku teabe, sealhulgas artiklis 14 märgitud teabe, mis on seotud määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 90 lõikes 2 nimetatud toimingutega, kogu kõnealuse artikli lõike 1 punktis a märgitud perioodi jooksul.

4. Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 90 nimetatud üldtunnustatud andmekandjatena käsitatakse vähemalt järgmisi andmekandjaid:

a) originaaldokumentide fotokoopiad;

b) originaaldokumentide diamikrokaardid;

c) originaaldokumentide elektroonilised versioonid;

d) vaid elektroonilisel kujul dokumendid.

5. Riiklikud ametiasutused kehtestavad üldtunnustatud andmekandjatel hoitavate dokumentide ja originaaldokumentide vastavuse kinnitamise korra, mis peab tagama, et säilitatud versioonid on kooskõlas riigi õigusnormidega ja et neid saab auditeerimisel kasutada.

6. Kui dokumendid on olemas vaid elektroonilisel kujul, peavad kasutatud arvutisüsteemid vastama üldtunnustatud turvanormidele, mis tagavad, et säilitatud dokumendid on kooskõlas riigi õigusnormidega ja et neid saab auditeerimisel kasutada.

Artikkel 20

Sertifitseerimisasutuse esitatavad dokumendid

1. Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 61 punktis a nimetatud tõendatud kuluaruanded ja maksetaotlused esitatakse, kasutades käesoleva määruse X lisas toodud vormi, ning edastatakse komisjonile.

Sertifitseerimisasutus peab 2010. aasta 31. märtsiks ja edaspidi iga aasta 31. märtsiks saatma komisjonile XI lisas esitatud vormi kohase aruande, milles märgitakse rakenduskava iga prioriteetse suuna kohta:

◄

a) eelmise aasta jooksul esitatud kuluaruannetest pärast toimingule antava avaliku sektori toetuse täielikku või osalist tühistamist tagasivõetud summad;

▼M1

b) tagasinõutud summad, mis on eelmise aasta jooksul esitatud kuluaruannetest maha arvatud;

▼C1

c) aruanne eelmise aasta 31. detsembri seisuga tagasinõutavate summade kohta, liigitatuna tagasinõudekorralduse väljastamise aasta järgid;

▼M1

d) selliste summade loetelu, mille kohta on eelmise aasta jooksul kindlaks tehtud, et neid ei ole võimalik tagasi saada või mille puhul eeldatakse, et neid tagasi ei saa, liigitatuna tagasinõudekorralduse väljastamise aasta järgi.

▼M1

Esimese lõigu punktide a, b ja c kohaldamiseks esitatakse iga prioriteetse suuna kohta kogusummad, mis on seotud komisjonile artikli 28 kohaselt teatatud eeskirjade eiramisega.

Esimese lõigu punkti d kohaldamiseks tähistatakse iga summa, mis on seotud komisjonile artikli 28 kohaselt teatatud eeskirjade eiramisega, sellele eeskirjade eiramisele määratud viitenumbriga või muul asjakohasel viisil.

▼M1

2a. Sertifitseerimisasutus märgib iga lõike 2 esimese lõigu punktis d osutatud summa puhul, kas ta taotleb ühenduse osa katmist Euroopa Liidu üldeelarvest.

Kui komisjoni ei ole ühe aasta jooksul alates aruande esitamise kuupäevast nõudnud määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 70 lõikes 2 osutatud teavet, ei ole liikmesriigile kirjalikult teatanud oma kavatsusest algatada asjaomase summa kohta uurimine ega ole liikmesriigilt nõudnud tagasinõudmismenetluse jätkamist, kaetakse ühenduse osa Euroopa Liidu üldeelarvest.

Aastane tähtaeg ei kehti kelmusekahtluse või kindlakstehtud kelmuse korral.

2b. Lõikes 2 ettenähtud aruande koostamisel peavad sellised liikmesriigid, kes ei ole aruande esitamise kuupäevaks eurot kasutusele võtnud, konverteerima omavääringus esitatud summad eurodesse, kasutades määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 81 lõikes 3 osutatud vahetuskurssi. Kui summad on seotud selliste kulutustega, mis on sertifitseerimisasutuse raamatupidamisarvestusse kantud rohkem kui kuu aega tagasi, võib kasutada selle kuu vahetuskurssi, mil kulutus viimati raamatupidamisarvestusse kanti.

▼C1

3. Rakenduskava osaliseks lõpetamiseks peab sertifitseerimisasutus saatma komisjonile määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 88 märgitud kuluaruande, kasutades käesoleva määruse XIV lisas esitatud vormi.

Artikkel 21

Juhtimis- ja kontrollsüsteemide kirjeldus

1. Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 71 lõikes 1 nimetatud rakenduskavade juhtimis- ja kontrollsüsteemide kirjeldus peab iga rakenduskava puhul sisaldama teavet selle määruse artiklis 58 nimetatud küsimuste kohta ning käesoleva määruse artiklites 22, 23 ning vajaduse korral artiklis 24 sätestatud teavet.

See teave esitatakse XII lisas esitatud näidise kohaselt.

2. Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi rakenduskavade juhtimis- ja kontrollsüsteemide kirjelduse esitab liikmesriik, mille territooriumil korraldusasutus asub.

Artikkel 22

Teave korraldusasutuse, sertifitseerimisasutuse ja vahendusasutuste kohta

Liikmesriik esitab korraldus-, sertifitseerimis- ja iga vahendusasutuse kohta komisjonile järgmist teavet:

a) asutustele usaldatud ülesannete kirjeldus;

b) asutuse organisatsioonilise struktuuri skeem, ülesannete jaotuse kirjeldus osakondade vahel või piires ning ettenähtud ametikohtade soovituslik arv;

c) toimingute valimise ja heakskiitmise kord;

d) abisaajate tagasimaksetaotluse kättesaamise, kontrollimise ja kinnitamise kord ning eelkõige artiklis 13 kontrolli eesmärgil sätestatud eeskirjad ja menetlused ning abisaajatele tehtavate maksete heakskiitmise, tegemise ja raamatupidamisarvestuses kajastamise kord;

e) kuluaruannete koostamise, tõendamise ja komisjonile esitamise kord;

f) viide punktide c, d ja e kohaldamiseks kehtestatud kirjalikule korrale;

g) liikmesriigi kehtestatud abikõlblikkuse eeskirjad, mida kohaldatakse rakenduskava suhtes;

h) artikli 14 lõikes 1 märgitud ja rakenduskava toimingutega seotud üksikasjaliku raamatupidamisdokumentatsiooni ja teabe säilitamise süsteem.

Artikkel 23

Teave auditeerimisasutuse ja auditeid tegevate asutuste kohta

Liikmesriigid esitavad auditeerimisasutuse ja määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 62 lõikes 3 nimetatud organite kohta komisjonile järgmist teavet:

a) nende vastavate ülesannete ja nende omavaheliste suhete kirjeldus, sealhulgas vajaduse korral nende seos määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 73 lõikes 1 nimetatud koordineerimisasutusega;

b) auditeerimisasutuse ja rakenduskavade auditite tegemisega seotud asutuse organisatsioonilise struktuuri skeem, mis näitab, kuidas on tagatud nende sõltumatus, märgitakse ka ettenähtud ametikohtade soovituslik arv ja nõutav kvalifikatsioon või kogemus;

c) auditiaruandes esitatud soovituste ja parandusmeetmete rakendamise järelevalve kord;

d) vajaduse korral rakenduskava auditeerimisega seotud organite töö auditeerimisasutusepoolse järelevalve kord;

e) iga-aastase kontrolliaruande ja lõpetamise deklaratsiooni koostamise kord.

Artikkel 24

Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi juhtimis- ja kontrollsüsteemide kirjeldus

Juhtimis- ja kontrollsüsteemi kirjeldus peab peale artiklites 21, 22 ja 23 sätestatud teabe sisaldama liikmesriikide vahel järgmistel eesmärkidel kokkulepitud korda:

a) tagada korraldusasutuse juurdepääs kogu teabele, mida ta vajab, et täita oma määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 60 ja määruse (EÜ) nr 1080/2006 artiklis 15 sätestatud kohustusi;

b) tagada sertifitseerimisasutuse juurdepääs kogu teabele, mida ta vajab, et täita oma määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 61 sätestatud kohustusi;

c) tagada auditeerimisasutuse juurdepääs kogu teabele, mida ta vajab, et täita oma määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 62 ja määruse (EÜ) nr 1080/2006 artikli 14 lõikes 2 sätestatud kohustusi;

d) tagada, et liikmesriigid täidavad oma kohustusi seoses määruse (EÜ) nr 1080/2006 artikli 17 lõikes 2 sätestatud põhjendamatult makstud summade tagasinõudmisega;

e) tagada ühendusest väljaspool tehtud ja kuluaruandes kajastatud kulutuste õigsus ja eeskirjadekohasus, kui kava rakendavad liikmesriigid kasutavad ära määruse (EÜ) nr 1080/2006 artikli 21 lõikes 3 lubatud paindlikkust, et võimaldada korraldus-, sertifitseerimis- ja auditeerimisasutusel täita oma kohustusi, mis on seotud kolmandates riikides tehtud kulutuste ning eeskirjade eiramise juhtumitega seoses põhjendamatult makstud summade tagasinõudmise korraga.

Artikkel 25

Juhtimis- ja kontrollsüsteemide hindamine

Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 71 lõikes 2 nimetatud aruanne põhineb süsteemide kirjelduse ja nendega seotud dokumentide, raamatupidamisandmete ja toimingute rakendamise alase teabe säilitamise süsteemi kontrollil ning teabe täiendamise, selgitamise või kinnitamise eesmärgil auditeerimisasutuse poolt või teise aruande eest vastutava organi poolt oluliseks peetud peamiste organite töötajate küsitlustel.

Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 71 lõikes 2 osutatud arvamus koostatakse käesoleva määruse XIII lisas esitatud näidise kohaselt.

Kui asjaomased juhtimis- ja kontrollsüsteemid on sisuliselt samad kui määruse (EÜ) nr 1260/1999 kohaselt heaks kiidetud toetuse puhul, võib määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 71 lõike 2 kohase aruande ja arvamuse koostamisel arvesse võtta riigi ja ühenduse audiitorite poolt nende süsteemide kohta tehtud auditite tulemusi.

Artikkel 26

Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 74 nimetatud rakenduskavadega seotud erandid

1. Käesoleva artikli lõikeid 2–5 kohaldatakse rakenduskavade suhtes, mille puhul on liikmesriik kasutanud määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 74 lõike 2 esimeses lõigus nimetatud võimalust.

2. Käesoleva määruse artikli 13 lõikes 2 nimetatud kontrolli teeb määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 74 lõikes 2 märgitud riigiorgan.

3. Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 62 lõike 1 punktis b nimetatud toiminguid auditeeritakse vastava riigi korra kohaselt. Selle suhtes ei kohaldata käesoleva määruse artikleid 16 ja 17.

4. Käesoleva määruse artikli 18 lõikeid 2–5 kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 74 lõikes 2 nimetatud riigiorgani välja antud dokumentide koostamisel.

5. Iga-aastane kontrolliaruanne ja iga-aastane arvamus koostatakse käesoleva määruse VI ja VII lisas esitatud näidiste järgi.

Artikli 20 lõikes 2 sätestatud kohustused täidab määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 74 lõikes 2 nimetatud riigiorgan.

Kuluaruanne koostatakse käesoleva määruse X ja XIV lisas esitatud näidiste kohaselt.

6. Käesoleva määruse artikli 21 lõikes 1, artiklis 22 ja artiklis 23 nimetatud juhtimis- ja kontrollsüsteemide kirjeldus sisaldab vajaduse korral teavet määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 74 lõikes 2 märgitud riigiorganite kohta.







4. jagu

Eeskirjade eiramine

Artikkel 27

Mõisted

Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) ettevõtja – fondidelt saadava abi kasutamisel osalev mis tahes füüsiline või juriidiline isik või muu subjekt, välja arvatud liikmesriik kui avalik-õiguslik organ, kes teostab riigivõimu;

b) esimene halduslik või kohtulik tuvastamine – pädeva haldus- või kohtuasutuse esimene kirjalik hinnang, milles konkreetsete faktide põhjal järeldatakse, et eeskirju on eiratud, ilma et see piiraks võimalust seda järeldust hiljem läbi vaadata või see haldus- või kohtumenetluse käigus tagasi võtta;

c) kelmusekahtlus – eeskirjade eiramine, mis annab alust riiklikul tasandil haldus- või kohtumenetluse algatamiseks, et teha kindlaks, kas tegemist on tahtliku tegevusega, ning eelkõige, kas tegemist on Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni, ( 18 ) mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel, artikli 1 lõike 1 punktis a nimetatud kelmusega;

d) pankrot – maksejõuetusmenetlus, nagu seda käsitletakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1346/2000 ( 19 ) artikli 2 punktis a.

Artikkel 28

Esmane aruandlus – erandid

1. Ilma et see piiraks teiste määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 70 sätestatud kohustuste täitmist, peavad liikmesriigid kahe kuu jooksul pärast iga kvartali lõppu teatama komisjonile kõigist eeskirjade eiramise juhtudest, mis on esmakordselt halduslikult või kohtulikult tuvastatud.

Selles aruandes peavad liikmesriigid esitama vähemalt järgmised andmed:

a) fond, eesmärk, rakenduskava, prioriteetne suund ja vastav toiming ning ühtne tunnuskood;

b) säte, mida on rikutud;

c) eeskirjade eiramise võimalusele viitava esmakordse teabe kuupäev ja allikas;

d) kuidas eeskirju on eiratud;

e) vajaduse korral, kas eeskirjade eiramine annab alust kelmusekahtluseks;

f) kuidas eeskirjade eiramine on avastatud;

g) vajaduse korral asjaga seotud liikmesriigid ja kolmandad riigid;

h) ajavahemik või aeg, millal eeskirju on eiratud;

i) riiklikud asutused või organid, kes eeskirjade eiramisest ametlikult teada andsid, ning haldus- ja õigusmeetmeid võtvad asutused;

j) esmakordse eeskirjade eiramise haldusliku või kohtuliku tuvastamise kuupäev;

k) asjaga seotud füüsiliste või juriidiliste isikute või muude asjassepuutuvate subjektide andmed, välja arvatud juhul, kui need andmed ei ole eeskirjade eiramise vastu võitlemise seisukohast olulised eiramise laadi tõttu;

▼M1

l) abikõlblike kulutuste kogusumma ja toimingu tegemiseks ettenähtud avaliku sektori toetus ning vastav ühenduse toetus, mis arvutatakse prioriteetse suuna kaasrahastamismäära alusel;

m) komisjonile esitatud tõendatud kulutused ja avaliku sektori toetus, mida mõjutab eeskirjade eiramine, ning vastav ühenduse toetus, mis on ohustatud ja mis arvutatakse prioriteetse suuna kaasrahastamismäära alusel;

n) kui tegemist on kelmusekahtlusega ning kui punktis k nimetatud isikutele või muudele subjektidele ei ole avaliku sektori väljamakseid tehtud, siis summad, mille ulatuses oleks eeskirjade eiramise tuvastamata jäämisel põhjendamatuid makseid tehtud;

o) toimingu asukohaks või läbiviimiskohaks oleva piirkonna või paikkonna kood, väljendatuna NUTS tasandi vormis või muul viisil;

▼C1

p) põhjendamatu kulutuse laad.

2. Erandina lõikest 1 ei ole vaja teatada järgmistest juhtumitest:

a) juhtumid, mille puhul eeskirjade eiramine seisneb vaid selles, et kaasrahastatud rakenduskava toimingut ei tehta kas osaliselt või täielikult abisaaja pankroti tõttu;

▼M1

b) juhtumid, mille puhul abisaaja ise vabatahtlikult teavitab korraldus- või sertifitseerimisasutust eiramisest, ning teeb seda enne, kui kumbki nendest asutustest on eiramise avastanud, olenemata sellest, kas teatamine toimub enne või pärast asjaomaste kulutuste lisamist komisjonile esitatavasse tõendatud aruandesse;

c) juhtumid, mille korraldus- või sertifitseerimisasutus tuvastab ja korrigeerib enne asjaomase kulutuse lisamist komisjonile esitatavasse kuluaruandesse.

▼C1

Pankrotile eelnenud eeskirjade eiramise juhtumitest ja kelmusekahtlusest tuleb siiski teatada.

▼M1

3. Kui osa lõikes 1 märgitud teabest ja eelkõige eeskirjade eiramise viisi ning selle avastamise viisiga seotud teave ei ole kättesaadav või vajab parandamist, peavad liikmesriigid võimaluse korral esitama puuduva või parandatud teabe siis, kui nad edastavad komisjonile järgmised kvartaliaruanded eeskirjade eiramise kohta.

▼C1

4. Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi rakenduskavadega seotud eekirjade eiramise juhtumitest teatab see liikmesriik, kus abisaaja tegi toimingut rakendades kulutusi. Liikmesriik teavitab ühel ajal kava korraldus- ja sertifitseerimisasutust ning auditeerimisasutust.

5. Kui riiklikes sätetes nähakse ette uurimise konfidentsiaalsus, peab teabe edastamiseks olema pädeva kohtu luba.

6. Kui liikmesriik ei tea ühtegi eeskirjade eiramise juhtumit, millest lõike 1 kohaselt teatada, peab ta teavitama sellest komisjoni selles lõikes sätestatud tähtaja jooksul.

Artikkel 29

Kiireloomulised juhtumid

Iga liikmesriik teatab viivitamata komisjonile ja vajaduse korral ka teistele asjaomastele liikmesriikidele kõigist avastatud ja arvatavatest eeskirjade eiramise juhtumitest, mis võivad avaldada mõju väljaspool liikmesriigi territooriumi või paljastada uue eeskirjade eiramise viisi.

▼M1

Artikkel 30

Järelmeetmete aruanne

1. Lisaks artikli 28 lõikes 1 osutatud teabele teavitavad liikmesriigid komisjoni kahe kuu jooksul pärast iga kvartali lõppu eiramiste suhtes väärteo- või kriminaalmenetluse algatamise, lõpetamise või menetlusest loobumise, nagu ka selliste menetluste lõpptulemuse üksikasjadest, viidates varasematele artikli 28 kohastele aruannetele.

Kui eiramise eest on määratud karistus, peavad liikmesriigid teatama järgmised andmed:

a) kas tegemist on haldus- või kriminaalkaristusega;

b) kas karistus määrati ühenduse või siseriikliku õiguse rikkumise eest;

c) õigusnormid, mille alusel karistus määrati;

d) kas on kindlaks tehtud kelmus.

2. Kui komisjon esitab kirjaliku nõudmise, peavad liikmesriigid esitama andmed teatava eeskirja eiramise või eeskirjade eiramiste kogumi kohta.

▼C1

Artikkel 31

Elektrooniline andmeedastus

Võimaluse korral edastatakse artiklites 28, 29 ja artikli 30 lõikes 1 osutatud teave elektroonilisel teel komisjoni poolt ette nähtud kanali kaudu, mille kasutamine on turvaline.

Artikkel 32

Kohtukulude tagasimaksmine

Kui liikmesriigi pädevad asutused otsustavad komisjoni otsese taotluse korral algatada kohtumenetluse põhjendamatult makstud summade tagasinõudmiseks või seda menetlust jätkata, võib komisjon võtta endale kohustuse hüvitada liikmesriigile dokumentaalsete tõendite esitamisel osaliselt või täielikult kohtukulud ja otseselt kohtumenetlusest tulenevad kulud, seda isegi juhul, kui menetlus ei anna tulemusi.

Artikkel 33

►M1 Koostöö liikmesriikidega ◄

1. Komisjon peab ühendust asjaomaste liikmesriikidega, et täiendada teavet artiklis 28 nimetatud eeskirjade eiramiste, artiklis 30 nimetatud menetluste ja eelkõige tagasinõudmisvõimaluste kohta.

▼M1

2. Kui komisjon leiab, et eeskirjade eiramise laadi põhjal võib oletada, et samasugune või sarnane eiramine võib aset leida ka teistes liikmesriikides, esitab ta asjaomase juhtumi läbivaatamiseks komisjoni otsusega 94/140/EÜ ( 20 ) loodud kelmuste ennetamise kooskõlastamist käsitlevale nõuandekomiteele, ilma et see piiraks lõikes 1 nimetatud ühendusepidamist.

Komisjon teatab igal aastal eespool nimetatud nõuandekomiteele ja määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklites 103 ja 104 osutatud komiteedele avastatud eeskirjade eiramistega seotud summade suurusjärgu ning eiramiste eri kategooriad, milles on osutatud eiramiste tüüp ja arv.

▼C1

3. Komisjon korraldab liikmesriikide esindajatele ühenduse tasandil teabekohtumisi, et vaadata koos läbi artiklite 28, 29 ja 30 ning käesoleva artikli lõike 1 kohaselt saadud teave. Seda tehakse eelkõige selleks, et saada kogemusi seoses eeskirjade eiramise, ennetavate meetmete ja kohtumenetlusega.

4. Liikmesriigi või komisjoni taotluse korral annavad liikmesriigid ja komisjon üksteisele nõu kõigi kehtivate õigusaktide jõustamisel ilmnevate ühenduse huve kahjustavate puuduste kõrvaldamiseks.

Artikkel 34

Teabe kasutamine

Komisjon võib riskianalüüside tegemiseks kasutada mis tahes üld- või operatiivteavet, mille liikmesriigid on edastanud käesoleva määruse alusel, ning võib saadud teabe põhjal koostada aruandeid ja töötada ohtude tõhusamaks kindlakstegemiseks välja varajase hoiatamise süsteeme.

▼M1 —————

▼C1

Artikkel 36

Teavitamiskünnisest väiksem eeskirjade eiramine

1. Kui eeskirjade eiramine on seotud alla 10 000 euro suuruse Euroopa ühenduste üldeelarvest eraldatava summaga, ei esita liikmesriigid komisjonile artiklites 28 ja 30 nimetatud teavet, välja arvatud juhul, kui komisjon seda sõnaselgelt nõuab.

▼M1 —————

▼M1

2. Liikmesriigid, kes ei ole artikli 28 lõike 1 kohase aruande esitamise kuupäevaks eurot kasutusele võtnud, peavad konverteerima omavääringus esitatud summad eurodesse, kasutades määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 81 lõikes 3 osutatud vahetuskurssi.

Kui summad on seotud selliste kulutustega, mis on sertifitseerimisasutuse raamatupidamisarvestusse kantud ühekuusest perioodist pikema aja jooksul, võib kasutada selle kuu vahetuskurssi, mil kulutus viimati raamatupidamisarvestusse kanti. Kui kulud ei ole sertifitseerimisasutuse raamatupidamisarvestusse kantud, kasutatakse viimast raamatupidamise vahetuskurssi, mille komisjoni on elektrooniliselt avaldanud.

▼C1







5. jagu

Isikuandmed

Artikkel 37

Isikuandmete kaitse

1. Liikmesriigid ja komisjon võtavad kõik vajalikud meetmed, et takistada mis tahes artikli 14 lõikes 1 nimetatud teabe, komisjoni poolt auditite käigus kogutud teabe ja 4. jaos nimetatud teabe loata avalikustamist või sellele juurdepääsu.

2. Komisjon kasutab artikli 14 lõikes 1 nimetatud teavet ning komisjoni poolt auditite käigus kogutud teavet vaid oma määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 72 sätestatud kohustuste täitmiseks. Euroopa Kontrollikojal ja Euroopa Pettustevastasel Ametil on juurepääs sellele teabele.

3. 4. jaos nimetatud teavet ei tohi edastada muudele isikutele kui neile, kelle ametiülesanded liikmesriigis nõuavad juurdepääsu sellele teabele, välja arvatud juhul, kui teabe esitanud liikmesriik on sellega sõnaselgelt nõustunud.

4. Kõiki artikli 7 lõike 2 punktis d nimetatud teabes sisalduvaid isikuandmeid töödeldakse vaid nimetatud artiklis sätestatud eesmärgil.







6. jagu

Täiendavuspõhimõtte eiramisega seotud finantskorrektsioon

Artikkel 38

Finantskorrektsiooni määrad

1. Kui komisjon teeb määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 99 lõike 5 kohaselt finantskorrektsiooni, arvutatakse korrektsioon käesoleva artikli lõike 2 kohaselt.

2. Finantskorrektsiooni määr saadakse 3 protsendipunkti lahutamisel ettenähtud taseme ja saavutatud taseme vahest, väljendatuna protsendina ettenähtud tasemest, ja seejärel tulemuse jagamisel 10ga.

Finantskorrektsioon määratakse, kohaldades seda finantskorrektsiooni määra struktuurifondist vastavale liikmesriigile lähenemiseesmärgi alusel kogu programmiperioodiks antavale toetusele.

3. Finantskorrektsiooni ei tehta, kui lõikes 2 nimetatud ettenähtud taseme ja saavutatud taseme vaheline erinevus, väljendatuna protsendina ettenähtud tasemest, on 3 protsenti või alla selle.

4. Finantskorrektsioon ei tohi ületada 5 % struktuurifondist vastavale liikmesriigile lähenemiseesmärgi alusel kogu programmiperioodiks antavast toetusest.







7. jagu

Elektrooniline teabevahetus

Artikkel 39

Teabevahetuseks ettenähtud arvutisüsteem

Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklite 66 ja 76 kohaldamiseks luuakse arvutisüsteem, et vahetada rakenduskavaga seotud teavet.

Liikmesriik ja komisjon vahetavad omavahel teavet komisjoni loodud arvutisüsteemi abil, mis võimaldab turvalist teabevahetust komisjoni ja kõigi liikmesriikide vahel.

Liikmesriigid kaasatakse teabevahetuseks ettenähtud arvutisüsteemi väljatöötamisse.

Artikkel 40

Teabevahetuseks ettenähtud arvutisüsteemi sisu

1. Teabevahetuseks ettenähtud arvutisüsteem peab sisaldama komisjonile ja liikmesriikidele ühist huvi pakkuvat teavet ja vähemalt järgmist finantstehingute tegemiseks vajalikku teavet:

a) iga fondi soovituslik aastaeraldis iga rakenduskava puhul, nagu on sätestatud riiklikus strateegilises raamistikus, XV lisas esitatud tabeli kohaselt;

b) rakenduskavade rahastamiskavad XVI lisas esitatud kava kohaselt;

c) kuluaruanded ja maksetaotlused X lisas esitatud vormi kohaselt;

d) aastaprognoosid kulude tõenäolise maksmise kohta XVII lisas esitatud vormi kohaselt;

e) aastaaruannete ja rakendamise lõpparuannete finantsosa XVIII lisas esitatud vormi punkti 2.1 kohaselt.

2. Lisaks lõikele 1 peab teabevahetuseks ettenähtud arvutisüsteem sisaldama vähemalt järgmisi ühist huvi pakkuvaid dokumente ja teavet, mis võimaldavad teostada järelevalvet:

a) määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 27 lõikes 1 nimetatud riiklik strateegiline raamistik;

b) täiendavuspõhimõttega kooskõla kinnitav teave XIX lisas esitatud tabeli kohaselt;

c) rakenduskavad, sealhulgas kulutuste liigitamisega seotud teave, II lisa B-osas esitatud vormi ja II lisa A-osas esitatud tabelite kohaselt;

d) komisjoni otsused fondide osaluse kohta;

e) määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklites 39, 40 ja 41 nimetatud suurprojektide abitaotlused käesoleva määruse XXI ja XXII lisa kohaselt, koos nendest lisadest valitud andmetega, mis on loetletud XX lisas;

f) rakendamise aruanded XVIII lisa kohaselt, sealhulgas kulutuste liigitamisega seotud andmed II lisa C-osas esitatud vormi ja II lisa A-osas esitatud tabelite kohaselt;

g) ESFi toimingutes osalejate andmed prioriteetide kaupa XXIII lisas esitatud vormi kohaselt;

h) juhtimis- ja kontrollsüsteemide kirjeldus XII lisas esitatud vormi kohaselt;

i) auditeerimisstrateegia V lisas esitatud näidise kohaselt;

j) aruanded ja arvamused auditite kohta VI, VII, VIII, IX ja XIII lisas esitatud näidiste kohaselt ning kirjavahetus komisjoni ja iga liikmesriigi vahel;

k) osalise lõpetamisega seotud kuluaruanded XIV lisas esitatud vormi kohaselt;

l) aastaaruanne tagasinõutud ja tagasisaadud summade ning pooleliolevate tagasinõudmiste kohta XI lisa kohaselt;

m) artiklis 2 nimetatud teavituskava.

3. Lõigetes 1 ja 2 nimetatud teave edastatakse võimaluse korral lisades esitatud kujul.

Artikkel 41

Teabevahetuseks ettenähtud arvutisüsteemi toimimine

1. Komisjon ja määruse (EÜ) nr 1083/2006 kohaselt liikmesriigi poolt määratud asutused ning samuti selleks volitatud organid sisestavad teabevahetuseks ettenähtud arvutisüsteemi dokumentide andmed, mille eest nad vastutavad, ja nende dokumentide muudatused nõutud kujul.

2. Liikmesriigid koondavad ja saadavad komisjonile teabevahetuseks ettenähtud arvutisüsteemi kasutusõiguste saamiseks esitatud taotlused.

3. Teave, sh finantstehinguid käsitlev teave peab kandma elektroonilist allkirja direktiivi 1999/93/EÜ tähenduses. Liikmesriigid ja komisjon tunnistavad teabevahetuseks ettenähtud arvutisüsteemis kasutatud elektroonilise allkirja õiguslikku jõudu ja selle tõendina vastuvõetavust kohtumenetlustes.

4. Teabevahetuseks ettenähtud arvutisüsteemi väljatöötamine rahastatakse määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 45 kohaselt Euroopa ühenduste üldeelarvest.

Kõik teabevahetuseks ettenähtud ühtse arvutisüsteemi ning riiklike, piirkondlike ja kohalike arvutisüsteemide vahelise liidese kulud ning kõik riiklike, piirkondlike ja kohalike süsteemide määruse (EÜ) nr 1083/2006 nõuetega kohandamise kulud on nimetatud määruse artikli 46 kohaselt abikõlblikud.

Artikkel 42

Andmete edastamine teabevahetuseks ettenähtud arvutisüsteemi kaudu

1. Liikmesriikidel ja komisjonil peab olema juurdepääs teabevahetuseks ettenähtud arvutisüsteemile kas otse või riiklike, piirkondlike ja kohalike arvutisüsteemidega automaatseks sünkroniseerimiseks ja andmete salvestamiseks mõeldud liidese kaudu.

2. Komisjonile dokumentide edastamise tähtpäev on see kuupäev, mil liikmesriik salvestab dokumendid teabevahetuseks ettenähtud arvutisüsteemi.

3. Vääramatu jõu ja eelkõige teabevahetuseks ettenähtud arvutisüsteemi talitlushäire korral või püsiva ühenduse puudumise korral võib liikmesriik esitada komisjonile määruses (EÜ) nr 1083/2006 nõutud dokumendid paberkandjal käesoleva määruse II, V, VI, VII, IX, X, XII, XIII, XIV, XV, XVI, XVII, XVIII, XIX, XX, XXI, XXII ja XXIII lisas sätestatud kujul. Vääramatu jõu mõju lõppemisel salvestab liikmesriik vastavad dokumendid viivitamatult teabevahetuseks ettenähtud arvutisüsteemi.

Erandina lõikest 2 peetakse saatmiskuupäevaks dokumentide paberkandjal saatmise kuupäeva.







8. jagu

Finantskorraldusvahendid

Artikkel 43

►M1 Üldsätted ◄

1. Artikleid 43–46 kohaldatakse nende finantskorraldusvahendite suhtes, mis seisnevad kas investeeringute tagastamises või tagastatavate investeeringute eest tagatise andmises või mõlemas:

a) ettevõtetes, peamiselt väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes (VKEd), sealhulgas alates 1. jaanuarist 2005 komisjoni soovituses 2003/361/EÜ ( 21 ) määratletud mikroettevõtetes, kui tegemist on muude finantskorraldusvahenditega kui linnaarendusfondidega;

b) avaliku ja erasektori partnerluste ning muude linnaprojektide puhul, mis sisalduvad linnade säästva arengu ühtsetes kavades, kui tegemist on linnaarendusfondidega.

▼M1

2. Finantskorraldusvahend, sealhulgas haldusfond, on sõltumatu juriidiline isik, mille tegevust reguleerivad kaasrahastamises osalevad osanike või aktsionäride vahelised kokkulepped või olemasolevas finantseerimisasutuses tegutsev eraldiseisev finantseerimisüksus.

Kui finantskorraldusvahend moodustatakse finantseerimisasutuse sees, luuakse see eraldiseisva finantseerimisüksusena, millele kohaldatakse eraldi rakenduseeskirju, milles on eelkõige sätestatud eraldi arvepidamine, et oleks võimalik eristada finantskorraldusvahendisse investeeritud uusi vahendeid, sealhulgas rakenduskava raames saadud toetusi, finantseerimisasutuses algselt kasutatavatest vahenditest.

Komisjon ei või olla finantskorraldusvahendi osanik või aktsionär.

3. Kui korraldusasutus või haldusfond valivad finantskorraldusvahendi, esitab finantskorraldusvahend äriplaani või muu asjakohase dokumendi.

Rakenduskava raames finantskorraldusvahenditele antava toetuse tähtajad ja tingimused sätestatakse rahastamislepingus, mille sõlmivad omavahel finantskorraldusvahendi nõuetekohaselt volitatud esindaja ja liikmesriik või korraldusasutus või vajaduse korral haldusfond.

Rahastamisleping sisaldab vähemalt järgmisi osi:

a) investeerimisstrateegia ja -kavad;

b) rakendamise kontrolli käsitlevad sätted;

c) rakenduskavast saadud toetuse finantskorraldusvahendist tagasisaamise poliitika;

d) finantskorraldusvahendi lõpetamise sätted, sealhulgas investeeringutest finantskorraldusvahendile tagastatud või tagatise maksmisest järele jäänud ja rakenduskava raames saadavale toetusele vastavate vahendite kasutamine.

4. Välja arvatud juhul, kui selline vajadus ilmneb kooskõlas kohaldatavate reeglitega läbi viidud pakkumismenetluse järel, ei või aasta keskmised halduskulud abi kestuse jooksul ületada järgmisi piirmääri:

▼C1

a) 2 % rakenduskava raames haldusfondidele antud toetusest või rakenduskava raames või haldusfondist tagatisfondidele antud toetusest;

b) 3 % rakenduskava raames või haldusfondist finantskorraldusvahendile antud toetusest kõigil teistel juhtudel, välja arvatud mikroettevõtetes juhitud mikrokrediidiprojektide korral;

c) 4 % rakenduskava raames või haldusfondist mikroettevõtetes juhitud mikrokrediidiprojektidele antud toetusest.

▼M1

5. Omakapitaliinvesteeringutest, laenudest ja muudest tagastatavatest investeeringutest saadud tulu, millest on maha arvatud halduskulude ja tulemuslikkusega seotud soodustuste proportsionaalne osa, võib eeliskorras jagada turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaselt tegutsevatele investoritele. Sellist tulu võib jagada finantskorraldusvahendi põhimääruses sätestatud tasu ulatuses ning pärast seda jagatakse see proportsionaalselt kõigi kaasrahastajate või aktsionäride vahel.

6. Ettevõtted, avaliku ja erasektori partnerlused ning muud projektid, mis sisalduvad linnade säästva arengu ühtses kavas ja mis saavad toetust finantskorraldusvahenditest, võivad saada toetust või muud abi ka rakenduskava raames.

7. Korraldusasutus võtab tarvitusele ettevaatusabinõud konkurentsimoonutuste vähendamiseks riskikapitali- või laenuturgudel ja eratagatiste turgudel.

▼C1

Artikkel 44

►M1 Haldusfondid ◄

1. Kui struktuurifondid rahastavad haldusfondide kaudu korraldatud finantskorraldusvahendeid, sõlmib liikmesriik või korraldusasutus haldusfondiga rahastamislepingu, milles sätestatakse rahastamiskord ja -eesmärgid.

Rahastamislepingus arvestatakse järgmist:

a) muude finantskorraldusvahendite kui linnaarendusfondide puhul – VKEdele selliste vahendite pakkumise ja VKEde nõudluse vaheliste lõhede hindamisel tehtud järeldusi;

b) linnaarendusfondide puhul – linnade arengu uurimusi või analüüse ja rakenduskavades sisalduvaid ühtseid linnade arengukavu.

▼M1

2. Lõikes 1 nimetatud rahastamislepingus sätestatakse eelkõige:

a) rakenduskava raames haldusfondile antava toetuse tähtajad ja tingimused;

b) osalemiskutsed, mis adresseeritakse finantskorraldusvahenditele kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega;

c) finantskorraldusvahendite hindamine ja valimine haldusfondide poolt;

d) investeerimispoliitika või linnade sihtotstarbeliste arengukavade ja meetmete kehtestamine ja järelevalve;

e) haldusfondi aruanded liikmesriikidele või korraldusasutustele;

f) investeeringute rakendamise kontroll;

g) auditeerimisnõuded;

h) haldusfondist saadud toetuse finantskorraldusvahendist tagasisaamise poliitika;

i) sätted, mis käsitlevad haldusfondi lõpetamist, sealhulgas selliste vahendite taaskasutamist, mis on investeeringutest tagastatud või järele jäänud pärast kõigi tagatiste maksmist, mis vastavad rakenduskavast saadud toetusele.

Ettevõtteid toetavate finantskorraldusvahendite puhul tuleb esimese lõigu punktis d osutatud investeerimispoliitika kehtestamist ja järelevalvet käsitlevatesse sätetesse märkida vähemalt sihtettevõtted ja toetatavad finantskorraldusvahendid.

▼M1 —————

▼C1

Artikkel 45

Muude finantskorraldusvahendite kui haldus- ja linnaarendusfondide suhtes kohaldatavad lisasätted

Muud finantskorraldusvahendid kui haldus- ja linnaarendusfondid investeerivad ettevõtetesse, peamiselt VKEdesse. Selliseid investeeringuid võib teha vaid nende ettevõtete asutamisel, esimestes tegevusetappides (sealhulgas stardikapital) või laienemisel ja ainult sellisesse tegevusse, mis finantskorraldusvahendite juhtide hinnangul on majanduslikult elujõuline.

Finantskorraldusvahendid ei tohi investeerida raskustes olevatesse ettevõtetesse raskustes olevate ettevõtete päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste ( 22 ) tähenduses alates 10. oktoobrist 2004.

Artikkel 46

►M1 Linnaarendusfondid ◄

▼M1

1. Kui struktuurifondid rahastavad linnaarendusfonde, peavad need fondid investeerima avaliku ja erasektori partnerlustesse või muudesse projektidesse, mis sisalduvad linnade säästva arengu ühtses kavas. Need avaliku ja erasektori partnerlused või muud projektid ei tohi hõlmata selliste rahastamisvahendite nagu riskikapitali-, laenu- ja tagatisfondide loomist ega arendamist.

2. Lõike 1 kohaldamisel investeerivad linnaarendusfondid laenude ja tagatiste või muude samalaadsete vahendite ning aktsiate kaudu.

▼C1

3. Kui struktuurifondid rahastavad linnaarendusfonde, ei tohi asjaomased fondid refinantseerida juba lõpetatud projektide omandamist või osalust neis.







III PEATÜKK

MÄÄRUSE (EÜ) nr 1080/2006 RAKENDUSSÄTTED







1. jagu

Elamuehituse abikõlblikkus

▼M1

Artikkel 47

Sekkumine elamuehituse valdkonnas

1. Määruse (EÜ) nr 1080/2006 artikli 72 esimese lõigu punktis a nimetatud piirkondade kindlaksmääramisel võtavad liikmesriigid arvesse vähemalt üht järgmistest kriteeriumidest:

a) suur vaesus ja tõrjutus;

b) ulatuslik pikaajaline töötus;

c) ebakindel demograafiline olukord;

d) madal haridustase, puudulikud oskused ja suur koolist väljalangemus;

e) suur kuritegevus ja õigusrikkumiste arv;

f) eriti hooletussejäetud keskkond;

g) väheaktiivne majandustegevus;

h) arvukalt immigrante, rahvusvähemusi ja muid vähemusrühmi või pagulasi;

i) võrdlemisi väheväärtuslikud eluasemed;

j) hoonete väike energiatõhusus.

2. Määruse (EÜ) nr 1080/2006 artikli 7 lõike 2 esimese lõigu punkti c kohaselt on abikõlblikud vaid järgmised sekkumised:

a) mitmepereelamute ühiskasutuses olevate osade renoveerimine;

b) kvaliteetsete ja moodsate sotsiaalelamute rajamine selliste olemasolevate hoonete renoveerimise või kasutusotstarbe muutmise teel, mis on riigiasutuste või mittetulundusühingute omanduses.

▼C1







2. jagu

Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi rakenduskavade suhtes kohaldatavad abikõlblikkuse eeskirjad

Artikkel 48

Kulude abikõlblikkuse eeskirjad

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1080/2006 artiklis 7 esitatud abikõlbmatute kulude loetelu kohaldamist, rakendatakse Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi kohase rakenduskava raames väljavalitud toimingute kulude abikõlblikkuse määramisel käesoleva määruse artikleid 49–53 vastavalt määruse (EÜ) nr 1080/2006 artiklile 13.

Artikkel 49

Rahastamise ja tagatisega seotud kulud

Euroopa Regionaalarengu Fondist rahastatakse järgmised abikõlblikud kulud:

a) riikidevaheliste tehingute kulud;

b) kui toimingu tegemine eeldab eraldi pangakonto või -kontode avamist, need pangale makstavad tasud, mida pank pangakonto või -kontode avamise ja haldamise eest võtab;

c) juriidilise nõustamise tasud, notaritasud, tehnilise ja finantsekspertiisi kulud ning raamatupidamis- ja auditeerimiskulud, kui need on otseselt seotud kaasrahastatud toiminguga ja on vajalikud selle ettevalmistamiseks või rakendamiseks või raamatupidamis- ja auditeerimiskulude puhul, kui need on seotud korraldusasutuse kehtestatud nõuetega;

d) panga või muu finantseerimisasutuse antavate tagatistega seotud kulud, kui tagatised on nõutavad riigi või ühenduse õigusaktidega.

Trahvid, finantskaristused ja kohtukulud ei ole abikõlblikud.

Artikkel 50

Toimingute rakendamisega seotud riigiasutuste kulutused

1. Peale määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 46 sätestatud rakenduskavale antava tehnilise abi on abikõlblikud järgmised kulutused, mida riigiasutused teevad toimingu ettevalmistamisel või rakendamisel:

a) kulud, mis on seotud muu avalikku teenust osutava asutuse kui abisaaja osutatavate teenustega toimingu ettevalmistamiseks või rakendamiseks;

b) kulud, mis tekivad selliste toimingu ettevalmistamise ja rakendamisega seotud teenuste osutamisest, mida osutab avalikku teenust osutav asutus, kes on ise abisaaja ja kes ise teeb toimingut muude teenuseosutajate poole pöördumata.

2. Asjaomane riigiasutus kas esitab lõike 1 punktis a märgitud kulude eest abisaajale maksekviitungi või tõendab need kulud maksekviitungitega samaväärse tõendusjõuga dokumentide alusel, mis võimaldavad kindlaks teha selle asutuse poolt selle toimingu eest makstud tegelikud kulud.

▼M1

3. Lõike 1 punktis b nimetatud kulud on abikõlblikud, kui need ei ole seotud riigiasutuse põhikirjaliste kohustustega, tavapärase tegevusega ega järelevalve- või kontrolliülesannetega ning on seotud kas kaasrahastatud toimingu eest tegelikult ja otse tehtud kulutustega või artiklis 51 nimetatud mitterahalise panusega.

▼C1

Artikkel 51

Mitterahaline panus

1. Avalik-õiguslikust või eraõiguslikust isikust abisaaja mitterahaline panus on abikõlblik, kui see vastab järgmistele tingimustele:

a) see seisneb maa või kinnisvara, seadmete või materjalide pakkumises, teaduslikus või ametialases töös või tasustamata vabatahtlikus töös;

b) selle väärtust saab eraldi hinnata ja auditeerida.

2. Maa või kinnisvara pakkumise korral tõendab väärtust sõltumatu kvalifitseeritud hindaja või nõuetekohaselt volitatud ametlik asutus.

3. Tasustamata vabatahtliku töö korral võetakse töö väärtuse määramisel arvesse tööga seotud ajakulu ning tehtud töö eest tavaliselt makstavat tunni- ja päevatasu.

Artikkel 52

Üldkulud

Üldkulud on abikõlblikud, kui nad põhinevad asjaomase toimingu rakendamisega seotud tegelikel kuludel või sama tüüpi toimingu tegelikel keskmistel kuludel.

Keskmistel kuludel põhinevad kindlasummalised määrad ei tohi ületada 25 % nendest toimingu otsestest kuludest, mis võivad mõjutada üldkulude taset. Kindlasummaliste määrade arvutamine tuleb nõuetekohaselt dokumenteerida ja regulaarselt läbi vaadata.

▼M1

Esimest ja teist lõiku kohaldatakse üksnes selliste toimingute suhtes, mis on heaks kiidetud enne 13. oktoober 2009 ja kui pole kasutatud määruse (EÜ) nr 1080/2006 artikli 7 lõike 4 punktis i liikmesriikidele antud võimalust.

▼C1

Artikkel 53

Kulum

Kulumikõlbliku vara amortisatsioonikulu, mis eraldatakse otseselt toimingu tegemiseks selle kaasrahastamise perioodi jooksul, on abikõlblik, kui vara omandamist ei deklareerita abikõlbliku kuluna.







IV PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 54

Kehtetuks tunnistamine

1. Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1681/94, (EÜ) nr 1159/2000, (EÜ) nr 1685/2000, (EÜ) nr 438/2001 ja (EÜ) nr 448/2001.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrustele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

Kehtetuks tunnistatud määruste sätteid kohaldatakse edasi määruse (EÜ) nr 1260/1999 kohaselt heakskiidetud abi suhtes.

2. Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1831/94, (EÜ) nr 1386/2002, (EÜ) nr 16/2003 ja (EÜ) nr 621/2004.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrustele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

Kehtetuks tunnistatud määruste sätteid kohaldatakse edasi määruse (EÜ) nr 1164/94 alusel vastuvõetud otsuste suhtes.

Artikkel 55

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

EMBLEEMI LOOMISE JA STANDARDVÄRVIDE MÄÄRAMISE JUHEND

SÜMBOLI TÄHENDUSE KIRJELDUS

Kaksteist kuldset tähte moodustavad taevasinisel taustal ringi, mis sümboliseerib Euroopa rahvaste ühtsust. Tähtede arv on kindlaks määratud: kaksteist on täiuslikkuse ja ühtsuse sümbol.

HERALDILINE KIRJELDUS

Taevasinisel taustal on ring kaheteistkümnest kuldsest tähest, mille tipud ei puutu kokku.

GEOMEETRILINE KIRJELDUS

Embleemiks on sinine ristkülikukujuline lipp, mille laius on poolteist korda lipu kõrgus. Lipu keskel on võrdsete vahedega kaksteist kuldset tähte, mis moodustavad mõttelise ringjoone, mille keskpunkt asub ristküliku diagonaalide ristumiskohas. Ringi raadius on 1/3 lipu kõrgusest. Igal tähel on viis nurka, mis asuvad mõttelise ringjoone sees, mille raadius on 1/18 lipu kõrgusest. Kõik tähed on püstiasendis, st üks nurk on vertikaalselt suunaga üles ning kahe külgmise nurga tippude vahele tõmmatud sirge asetseb lipumastiga risti. Tähering on paigutatud selliselt, et iga täht vastab ühele täistunnile kella numbrilaual. Nende arv on muutumatu.

MÄÄRUSEKOHASED VÄRVID

Embleem on järgmistes värvides:

— PANTONE REFLEX BLUE: ristküliku pind,

— PANTONE YELLOW: tähed.

NELJAVÄRVIPROTSESS

Kui kasutatakse neljavärviprotsessi, tuleb need kaks standardvärvi saada nelja värvi abil.

— PANTONE YELLOW saadakse, kui kasutatakse 100 % „Process Yellow” värvi.

— PANTONE REFLEX BLUE saadakse, kui segatakse 100 % „Process Cyan” värvi ja 80 % „Process Magenta” värvi.

INTERNET

▼M1

PANTONE REFLEX BLUE vastab värvipaleti värvile RGB: 0/51/153 (kuueteistkümnendiksüsteemis: 003399) ja PANTONE YELLOW vastab värvipaleti värvile RGB: 255/204/0 (kuueteistkümnendiksüsteemis: FFCC00).

▼C1

MUSTVALGE TRÜKK

Kui kasutatakse ainult musta värvi, siis peab ristküliku raam olema must ning tähed tuleb trükkida mustana valgel taustal.

Kui kasutatakse ainult sinist, trükitakse tähed valgena 100 % sinisel (Reflex Blue) taustal.

EMBLEEMI PAIGUTAMINE VÄRVILISELE TAUSTALE

Kui värvilisest taustast ei ole võimalik loobuda, tuleb ristküliku ümber trükkida valge piirjoon laiusega 1/25 ristküliku kõrgusest.









II LISA

FONDIDEST ( 23 ) 2007.-2013. AASTAL SAADAVA TOETUSE LIIGITUS

A-osa: Koodid mõõtmete kaupa







TABEL 1: PRIORITEETSE VALDKONNA MÕÕTME KOODID Kood Prioriteetne valdkond Teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus (TTA), uuendus ja ettevõtlus 01 TTA-alane tegevus uurimiskeskustes 02 TTA infrastruktuur (sealhulgas rajatised, seadmed ja uurimiskeskustevaheline kiire võrguühendus) ja konkreetse tehnoloogia oskuskeskused 03 Tehnosiire ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) vaheliste koostöövõrgustike, VKEde ja muude äriühingute, ülikoolide, igat liiki keskharidusjärgsete õppeasutuste, piirkondlike ametiasutuste, uurimiskeskuste ning teadus- ja tehnoloogiakeskuste (teadus- ja tehnopargid, tehnoloogiakeskused jne) vaheliste koostöövõrgustike parandamine 04 Abi teadusuuringuteks ja tehnoloogia arendamiseks, eelkõige VKEdes (sealhulgas juurdepääsuks TTA teenustele uurimiskeskustes) 05 Kvaliteetsed tugiteenused äriühingutele ja äriühingute rühmadele 06 Abi VKEdele keskkonnahoidlike toodete ja tootmisprotsesside edendamiseks (tõhusa keskkonnajuhtimissüsteemi kasutuselevõtmine, saastamist vältiva tehnoloogia juurutamine ja kasutamine, keskkonnasäästliku tehnoloogia kasutamine äriühingute tootmisprotsessis) 07 Investeerimine äriühingutesse, mis on otseselt seotud teadusuuringute ja innovatsiooniga (uuenduslikud tehnoloogiad, uute äriühingute loomine ülikoolide, olemasolevate TTA keskuste ja äriühingute poolt jne) 08 Muud investeeringud äriühingutesse 09 Muud meetmed teadusuuringute ja uuenduste ning ettevõtluse ergutamiseks VKEdes Infoühiskond 10 Telefoniside infrastruktuurid (sealhulgas lairibavõrgud) 11 Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (juurdepääs, turvalisus, koostalitlusvõime, ohtude ennetamine, teadusuuringud, uuendus, digitaalne infosisu, jne) 12 Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (üleeuroopaline info- ja kommunikatsioonitehnoloogia võrk) 13 Kodanikele mõeldud teenused ja rakendused (e-tervishoid, e-valitsus, e-õpe, e-osalus jne) 14 VKEdele mõeldud teenused ja rakendused (e-kaubandus, haridus ja väljaõpe, koostöövõrkude loomine jne) 15 Muud meetmed, et parandada VKEde juurdepääsu info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale ning tõhustada selle kasutust Transport 16 Raudteed 17 Raudteed (üleeuroopaline transpordivõrk TEN-T) 18 Raudteeveerem 19 Raudteeveerem (TEN-T) 20 Kiirteed 21 Kiirteed (TEN-T) 22 Riigisisesed teed 23 Piirkondlikud/kohalikud teed 24 Jalgrattateed 25 Linnatransport 26 Mitmeliigiline transport 27 Mitmeliigiline transport (TEN-T) 28 Intelligentsed transpordisüsteemid 29 Lennujaamad 30 Sadamad 31 Siseveeteed (piirkondlikud ja kohalikud) 32 Siseveeteed (TEN-T) Energia 33 Elektrienergia 34 Elektrienergia (üleeuroopaline energiavõrk TEN-E) 35 Maagaas 36 Maagaas (TEN-E) 37 Naftasaadused 38 Naftasaadused (TEN-E) 39 Taastuvenergia: tuuleenergia 40 Taastuvenergia: päikeseenergia 41 Taastuvenergia: biomassienergia 42 Taastuvenergia: hüdroenergia, maasoojusenergia jt 43 Energiatõhusus, koostootmine, energiakorraldus Keskkonnakaitse ja ohtude ennetamine 44 Majapidamis- ja tööstusjäätmete käitlus 45 Veemajandus ja -varustus (joogivesi) 46 Reoveepuhastus (heitvesi) 47 Õhu kvaliteet 48 Saastuse kompleksne vältimine ja kontroll 49 Kliimamuutuse leevendamine ja sellega kohanemine 50 Tööstuspiirkondade ja saastunud maa taastamine 51 Bioloogilise mitmekesisuse ja looduskaitse edendamine (sealhulgas Natura 2000) 52 Keskkonnasäästliku linnatranspordi edendamine 53 Ohtude ennetamine (sealhulgas kavade koostamine ning meetmete väljatöötamine ja rakendamine, et ennetada ja ohjata looduslikke ning tehnoloogilisi ohte) 54 Muud keskkonna säilitamise ja ohtude ennetamise meetmed Turism 55 Loodusvarade edendamine 56 Looduspärandi kaitse ja arendamine 57 Muu toetus turismiteenuste parandamiseks Kultuur 58 Kultuuripärandi kaitse ja säilitamine 59 Kultuuri infrastruktuuri arendamine 60 Muu toetus kultuuriteenuste parandamiseks Linna- ja maapiirkondade taaselustamine 61 Integreeritud linna- ja maapiirkondade taaselustamise projektid Töötajate ja äriühingute, ettevõtete ja ettevõtjate kohanemisvõime suurendamine 62 Elukestva õppe süsteemide ja strateegiate arendamine äriühingutes; töötajate väljaõpe, et parandada nende võimet muutustega kohaneda ja vastavad teenused; ettevõtluse ja uuendamise edendamine 63 Uuenduslike ja efektiivsemate töö korraldusvormide väljatöötamine ja levitamine 64 Töötajatele mõeldud spetsiaalsete tööhõive, koolitus- ja tugiteenuste arendamine seoses sektorite ning äriühingute ümberkorraldamisega, majanduslike muutuste ning tulevikuvajaduste prognoosisüsteemide arendamine töökohtade ja oskuste seisukohast Tööturule juurdepääsu parandamine ja säästvus 65 Tööturuinstitutsioonide ajakohastamine ja tugevdamine 66 Operatiivsete ja ennetavate meetmete rakendamine tööturul 67 Aktiivse vananemise toetamise ja töövõimelise eluea pikendamise meetmed 68 Füüsilisest isikust ettevõtjana tegevuse alustamise ja ettevõtete asutamise toetamine 69 Meetmed tööturule juurdepääsu parandamiseks ning naiste püsiva osaluse ning edu suurendamiseks tööhõives, et vähendada soolist segregatsiooni tööturul ning tasakaalustada töö- ja eraelu, näiteks laste ja ülalpeetavate hoolduse kättesaadavuse hõlbustamiseks 70 Erimeetmed võõrtöötajate osaluse suurendamiseks tööturul, tugevdades seeläbi nende sotsiaalset integratsiooni Ebasoodsamas olukorras olevate isikute sotsiaalse kaasatuse parandamine 71 Meetmed ebasoodsas olukorras olevate isikute kaasamiseks tööhõivesse ja tööturule naasmiseks; tööturule sisenemisel ja seal edasiliikumisel toimuva diskrimineerimise vastane võitlus ning mitmekesisuse aktsepteerimise edendamine töökohal Inimkapitali parandamine 72 Reformide kavandamine, kehtestamine ja elluviimine haridus- ja koolitussüsteemides, et edendada tööhõivet, põhi- ja kutsehariduse ja täiendusõppe seostamine tööturu vajadustega, õpetajate väljaõpe ja nende oskuste ajakohastamine, pidades silmas uuendusi ja teadmistepõhist ühiskonda 73 Meetmed osalemise suurendamiseks elukestvas hariduses ja koolituses, sealhulgas meetmed kooli poolelijätmise ja soolise segregatsiooni vähendamiseks ning parema juurdepääsu tagamiseks alg-, kutse- ja kolmanda astme haridusele ning väljaõppele ja nende kvaliteedi parandamiseks 74 Inimpotentsiaali arendamine teadusuuringute ja uuenduste valdkonnas, eelkõige kraadiõppe ja teadlaste koolituse ning ülikoolide, uurimiskeskuste ja ettevõtete vaheliste koostöövõrkude kaudu Investeeringud sotsiaalsesse infrastruktuuri 75 Haridusasutused 76 Tervishoiuasutused 77 Lastehoiuasutused 78 Eluasemed 79 Muu sotsiaalne infrastruktuur Reformide elluviimine tööhõive ja sotsiaalse kaasatuse vallas 80 Partnerluste, paktide ja algatuste soodustamine asjaomaste sidusrühmade vaheliste koostöövõrkude kaudu Institutsioonilise suutlikkuse suurendamine riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil 81 Poliitika kujundamise ja programmide koostamise parandamise mehhanismid, seire ja hindamine riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, poliitika ja programmide väljatöötamise suutlikkuse suurendamine Äärepoolseimate piirkondade arengut takistavate lisakulude vähendamine 82 Kõikide juurdepääsetavusprobleemidest ja territooriumi killustusest tulenevate lisakulude hüvitamine 83 Erimeede suurusega seotud turuteguritest tingitud lisakulude hüvitamiseks 84 Toetus kliimatingimustest ja pinnamoest tulenevate lisakulude hüvitamiseks Tehniline abi 85 Ettevalmistamine, rakendamine, seire ja kontroll 86 Hindamine ja uuringud; teave ja teavitamine







TABEL 2: RAHASTAMISE VORMI MÕÕTME KOODID Kood Rahastamise vorm 01 Tagastamatu abi 02 Abi (laen, intressitoetus, tagatised) 03 Riskikapital (osalus, riskikapitalifond) 04 Muud rahastamise vormid







TABEL 3: TERRITOORIUMI MÕÕTME KOODID Kood Territooriumi tüüp 01 Linnad 02 Mäestikud 03 Saared 04 Hõreda ja eriti hõreda asustusega ala 05 Maapiirkond (välja arvatud mäestikud, saared või hõreda ja eriti hõreda asustusega alad) 06 Endine ELi välispiir (pärast 30.4.2004) 07 Äärepoolseimad piirkond 08 Piiriülese koostöö ala 09 Riikidevahelise koostöö ala 10 Piirkondadevahelise koostöö ala 00 Ei kohaldata







TABEL 4: MAJANDUSE TEGEVUSALA MÕÕTME KOODID Kood Majanduse tegevusala (1) 01 Põllumajandus, jahindus ja metsandus 02 Kalandus 03 Toiduainete ja jookide tootmine 04 iili ja iiltoodete tootmine 05 Transpordivahendite tootmine 06 Mujal liigitamata tootmine 07 Energeetiliste maavarade all- ja pealmaakaevandamine 08 Elektri-, gaasi-, auru- ja soojaveevarustus 09 Vee kogumine, puhastamine ja -varustus 10 Side 11 Transport 12 Ehitus 13 Hulgi- ja jaekaubandus 14 Hotellid ja restoranid 15 Finantsvahendus 16 Kinnisvara, rentimine ja äritegevus 17 Avalik haldus 18 Haridus 19 Inimeste tervishoid 20 Sotsiaaltöö, ühiskonna-, sotsiaal- ja isikuteenindus 21 Keskkonnaga seotud tegevus 22 Mujal liigitamata teenindus 00 Ei kohaldata (1) Põhineb Euroopa Ühenduse majanduse tegevusalade statistilisel klassifikaatoril (NACE Rev. 1); määrus (EÜ) nr 29/2002, 19.12.2001, millega muudetakse 9. oktoobri 1990. a määrust (EMÜ) nr 3037/90.







TABEL 5: ASUKOHA MÕÕTME KOODID Kood Asukoht (1) Toimingu asukoha/toimumiskoha piirkonna või ala kood (NUTSi tasand (2)või vajaduse korral muu, nt piiriülene, riikidevaheline, piirkondadevaheline) (1) III lisa A-osa punkt 4. (2) Selle mõõtme koodid on esitatud statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuuris (NUTS), mis on avaldatud 26. mai 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1059/2003 (muudetud 26. oktoobri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 1888/2005) lisas.

B-osa: Ühenduse toetuse soovituslik jaotus rakenduskavas kasutatud kategooriate kaupa

Komisjoni viitenumber: …

Kava nimi: …

Viimase asjaomast rakenduskava käsitleva komisjoni otsuse kuupäev: …/…/…







(eurodes) (eurodes) (eurodes) 1. mõõde Prioriteetne valdkond 2. mõõde Rahastamise vorm 3. mõõde Territoorium Kood (1) Summa (2) Kood (1) Summa (2) Kood (1) Summa (2) Kokku Kokku Kokku (1) Iga mõõtme igale kategooriale tuleks määrata kood, kasutades standardliigitust. (2) Ühenduse toetuse hinnanguline suurus iga kategooria kohta.

C-osa: Ühenduse toetuste kumulatiivne jaotus rakendamise aasta- ja lõpparuandes kasutatud kategooriate kaupa

Komisjoni viitenumber: …

Kava nimi: …

Viimase seda rakenduskava käsitleva komisjoni otsuse kuupäev: …/…/…







Mõõtmete 1–5 koodide kombinatsioon Kood (1) 1. mõõde Prioriteetne valdkond Kood (1) 2. mõõde Rahastamise vorm Kood (1) 3. mõõde Territoorium Kood (1) 4. mõõde Majandus-tegevus Kood (1) 5. mõõde Asukoht Summa (2) Kokku (1) Iga mõõtme igale kategooriale tuleks määrata kood, kasutades standardliigitust. (2) Ühenduse poolt eraldatud toe