2003R2287 — ET — 09.11.2004 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 2287/2003,

19. detsember 2003,

millega määratake 2004. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse 2003. aasta ühinemisakti, ( 1 ) eriti selle artiklit 24 ning VI, VIII, IX ja XII lisa, võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, ( 2 ) eriti selle artiklit 20, võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 66/98, millega sätestatakse teatavad kaitse- ja kontrollimeetmed kalastustegevuse suhtes Antarktikas, ( 3 ) eriti selle artiklit 21, võttes arvesse komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1) Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 4 kohaselt peab nõukogu vastu võtma meetmed, mis tagavad juurdepääsu vetele ning säästva kalandustegevuse, silmas pidades kättesaadavaid teadusalaseid nõuandeid ning eelkõige kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee aruannet. (2) Nõukogu on määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 alusel kohustatud kehtestama iga kalapüügiliigi või kalapüügiliikide rühma väljapüügimahud (TAC). Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel kõnesoleva määruse artikliga 20 kindlaksmääratud kriteeriumide kohaselt. (3) Tagamaks väljapüügimahtude ja kvootide tulemuslikku majandamist, tuleks kehtestada konkreetsed kalapüügitingimused. (4) Ühenduse tasandil on vaja kindlaks määrata kalavarude majandamise põhimõtted ja teatav kord, mis võimaldab liikmesriikidel tagada oma lipu all sõitvate laevade püügitegevuse. (5) Nõukogu 6. mai 1996. aasta määruse (EÜ) nr 847/96 (millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel) ( 4 ) artikli 2 kohaselt on vaja kindlaks määrata varud, mille suhtes kohaldatakse määrusega ettenähtud eri meetmeid. (6) Komisjon on kalastussuhete kokkulepete ja protokollidega ettenähtud korras pidanud kalastusõiguste alaseid konsultatsioone Norraga, ( 5 ) Fääri saartega, ( 6 ) Gröönimaaga, ( 7 ) Islandiga, ( 8 ) Lätiga, ( 9 ) Leeduga ( 10 ) ja Eestiga ( 11 ). (7) 1994. aasta ühinemisakti artikli 124 kohaselt haldab ühendus Rootsi ja Soome poolt kolmandate riikidega sõlmitud kalanduskokkuleppeid. Ühendus on kõnealuste kokkulepete kohaselt pidanud nõu Poola Vabariigiga. (8) Eesti, Läti, Leedu ja Poola kalapüügivõimalusi käsitlevad sätted peavad 2003. aasta ühinemisaktist lähtuvalt olema ühinemiskuupäevast alates ühinemislepinguga kooskõlas. Kuid kalastamisvõimalused alates 1. jaanuarist 2004 kuni ühinemiskuupäevani tuleks jaotada samal alusel. (9) Ühendus on mitme piirkondliku kalandusorganisatsiooni lepinguosaline. Need kalandusorganisatsioonid on soovitanud kehtestada teatavate liikide suhtes püügipiirangud ja muud kaitseeeskirjad. Seetõttu peaks ühendus need soovitused rakendama. (10) Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjon (ICCAT) võttis oma aastakoosolekul vastu tabelid, milles esitatakse ICCATi lepinguosaliste poolt kasutamata jäänud ja ettenähtust rohkem kasutatud kalapüügivõimalused. ICCAT võttis sellega seoses vastu otsuse, milles märgitakse, et Euroopa Ühendus ei püüdnud mitme kalaliigi osas oma kvoote täis. (11) Et arvesse võtta ICCATi kohandusi ühenduse kvootides, tuleks kvootide kasutamata osa jaotamisel aluseks võtta iga liikmesriigi vastav kasutamata osa, ilma et aastase TACi käesoleva määrusega kehtestatud jaotamispõhimõte muutuks. (12) Kalapüügivõimalusi tuleks kasutada kõnealuseid küsimusi käsitlevate ühenduse õigusaktidega ettenähtud korras, eelkõige järgmiste õigusaktide alusel: komisjoni 20. mai 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 1381/87, millega nähakse ette kalalaevade tähistamise ja dokumentatsiooni üksikasjalikud eeskirjad, ( 12 ) nõukogu 22. septembri 1983. aasta määrus (EMÜ) nr 2807/83, milles sätestatakse liikmesriikide kalasaaki käsitleva teabe registreerimise üksikasjalikud eeskirjad, ( 13 ) nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2847/93 ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatava kontrollisüsteemi loomise kohta, ( 14 ) nõukogu 27. juuni 1994. aasta määrus (EÜ) nr 1626/94, millega kehtestatakse Vahemere kalavarude kaitse teatavad tehnilised meetmed, ( 15 ) nõukogu 27. juuni 1994. aasta määrus (EÜ) nr 1627/94, millega nähakse ette kalapüügilube käsitlevad üldsätted, ( 16 ) määrus (EÜ) nr 66/98, nõukogu 18. detsembri 1997. aasta määrus (EÜ) nr 88/98, milles sätestatakse teatavad tehnilised meetmed Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ja Sundi kalavarude kaitseks, ( 17 ) nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määrus (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu ( 18 ) ja nõukogu 29. juuni 1998. aasta määrus (EÜ) nr 1434/98, millega täpsustatakse tingimusi, mille alusel võib lossida heeringat muuks otstarbeks kui vahetult inimtoiduks. ( 19 ) (13) Kalavarude kaitse parandamiseks tuleks 2004. aastal püügitegevuse suhtes rakendada teatavad täiendavad kontrollimeetmed ja tehnilised tingimused. (14) Sellepärast tuleb 2003. aasta ühinemisaktis ettenähtud suuniste kohaselt vastu võtta ühenduse sätted, mis käsitlevad kalapüüki Liivi lahel. Juurdepääsuks kõnealustele vetele on vaja kehtestada kalapüügilubade nõue. (15) Ameerika Troopikatuunide Komisjoni (IATTC) 2003. aasta koosolekul võeti vastu seinnootasid kasutavate laevade püügikeeld ning tehnilised meetmed seoses kogu püügi pardale jätmisega, kaaspüügi ja merikilpkonlaste püügi tingimustega. Ühendus ei ole selle organisatsiooni liige, kuid tagamaks selle kalavaru säästvat majandamist on siiski vaja rakendada kõnealused püügipiirangud. (16) Kalavarude väljapüügimahud, mille taastamiskavad on võimalik rakendada juba 2004. aastal, peaksid vastama kõnealustes kavades ettenähtud taastamisstrateegiatele. Varude suhtes, mille taastamiskavasid ei saa rakendada 2004. aastal, tuleks kohaldada lühiajalisi, suuremate piirangutega majandamismeetmeid. (17) Kuni taastamiskavade ja nendes sisalduvate püügikoormuse korralduskavade vastuvõtmiseni on vaja kehtestada ajutised püügikoormuse korralduskavad vähemalt kõige rohkem ohustatud varude suhtes, mille Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) poolt soovitatav väljapüügimaht 2004. aastaks on null. (18) Arvesse võttes ICESi nõuandeid on vaja kehtestada ajutine püügikoormuse korraldussüsteem tobiapüügiks tehnilisel otstarbel ICESi IV alapiirkonnas (Skagerrak ja Põhjameri). (19) Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni (NAFO) 15–19. septembrini 2003 toimunud 25. aastakoosolekul võeti vastu süvalesta taastamiskava NAFO alapiirkonnas 2 ja rajoonides 3K, 3L, 3M, 3N ja 3O. Kavas nähakse ette TACi taseme vähendamine 2007. aastani ning selle tõhusat kohaldamist tagavad täiendavad meetmed. Seetõttu on vaja kõnealused meetmed rakendada juba alates 2004. aastast, kuni võetakse vastu nõukogu määrus süvalestavaru taastamise mitmeaastaste meetmete rakendamise kohta. (20) Tagamaks, et ühendus kui Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni (CCAMLR) lepinguosaline täidab oma rahvusvahelised kohustused, mille hulka kuulub kohustus kohaldada CCAMLRi komisjon poolt vastuvõetud meetmed, tuleks kehtestada komisjoni kalastushooajaks 2003–2004 kindlaksmääratud TACid ning nendele vastavad ajapiirangud. (21) CCAMLRi 2003. aasta XXII aastakoosolekul kiideti heaks Euroopa Ühenduse lipu all sõitvate laevade osalemine Dissostichus spp. püügiga seotud uurimisprojektis FAO alapiirkondades 88.1 ja 48.46 ning kohaldati kõnealuse kalapüügi suhtes püügi- ja kaaspüügipiirangud ning teatavad konkreetsed tehnilised meetmed. Kõnealused piirangud ja tehnilised meetmed tuleks samuti kohaldada. (22) Ühenduse kaluritele elatusvahendite tagamiseks on tähtis avada kõnealused püügipiirkonnad 1. jaanuaril 2004. Küsimuse kiireloomulisuse tõttu on hädavajalik teha erand kuue nädala pikkusest ajast, millele viidatakse Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Ühenduste asutamislepingute juurde kuuluva protokolli (riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus) I jao punktis 3, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







I PEATÜKK

REGULEERIMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Objekt

Käesoleva määrusega nähakse ette teatavate kalavarude ja kalavarurühmadega seotud püügivõimalused 2004. aastaks ning eritingimused, mille kohaselt neid püügivõimalusi tohib kasutada.

Teatavate Antarktika kalavarude osas määratakse püügivõimalused ja eritingimused siiski kindlaks IF lisas nimetatud ajavahemikuks.

Artikkel 2

Reguleerimisala

Käesolevat määrust kohaldatakse:

a) ühenduse kalalaevade suhtes (edaspidi “ühenduse laevad”); ja

b) kolmandate riikide lipu all sõitvate ja kolmandates riikides registreeritud laevade suhtes (edaspidi “kolmanda riigi laevad”) liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes (edaspidi “EÜ veed”).

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) kalapüügivõimalused – i) väljapüügimahud (TACid) või püügiloaga laevade arv ja/või kõnealuste lubade kehtivusaeg; ii) ühenduse kasutuses olevad TACid; iii) ühendusele eraldatud kvoodid kolmandate riikide vetes; iv) ühenduse kalapüügivõimalused, mis antakse liikmesriikidele punktide ii ja iii alusel, väljendatuna kvootides; v) kolmandatele riikidele eraldatud kvoodid kalastamiseks ühenduse vetes.

b) rahvusvahelised veed – veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla;

c) NAFO tsoon – see osa NAFO (Loode-Atlandi kalastusorganisatsioon) konventsioonialast, mis ei kuulu rannikuäärsete riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla;

d) Skagerrak – ala, mis piirneb läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani ulatuva joonega ning lõunas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega;

e) Kattegat – ala, mis piirneb põhjas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega ning lõunast Hasenųrest Gnibenini, Korshagest Spodsbjergini ja Gilbjerg Hovedist Kullenini ulatuva joonega;

f) Põhjameri – ICESi IV alapiirkond ning ICESi IIIa rajooni osa, mis ei ole hõlmatud punktis c esitatud Skagerraki määratlusega;

g) reguleerimisüksus 3 – ICESi alarajoonid 30 ja 31 ning alarajooni 29 osa, mis asub põhja pool 59°30' N;

h) Liivi laht – ala, mis piirneb läänes Ovisi majakast (57° 34.1234' N, 21° 42.9574' E) Läti läänerannikul Saaremaa Loodeneeme kaljurahuni (57° 57.4760' N, 21° 58.2789' E), sealt lõuna suunas Sõrve poolsaare kõige lõunapoolsema punktini ulatuva ning sealt kirde suunas piki Saaremaa idarannikut kulgeva joonega ning põhjas joonega, mille koordinaadid on 58° 30.0' N 23° 13.2' E kuni 58° 30.0' N 23° 41' E;

i) uued liikmesriigid – Tšehhi Vabariik, Eesti Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Ungari Vabariik, Malta Vabariik, Poola Vabariik, Sloveenia Vabariik ja Slovaki Vabariik.

Artikkel 4

Kalastusvööndid

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid.

a) ICES (Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu) kalastusvööndid nagu on määratletud määrusega (EMÜ) nr 3880/91;

b) CECAF (Kesk-Atlandi idaosa või FAO kalastusvöönd 34) kalastusvööndid, nagu on määratletud määrusega (EÜ) nr 2597/95;

c) NAFO (Loode-Atlandi kalastusorganisatsioon) kalastusvööndid, nagu on määratletud määrusega (EMÜ) nr 2018/93;

d) CCAMLRi (Antarktika vete elusressursside kaitse konventsioon) kalastusvööndid, nagu on määratletud määrusega (EÜ) nr 66/98.







II PEATÜKK

ÜHENDUSE LAEVADE KALAPÜÜGIVÕIMALUSED JA NENDEGA SEOTUD TINGIMUSED

Artikkel 5

Kalapüügivõimalused ja nende jaotamine

1. Ühenduse laevade kalapüügivõimalused ühenduse vetes või teatavates ühenduse vetest väljajäävates vetes ning nende kalapüügivõimaluste jaotamine liikmesriikide vahel on kindlaks määratud vastavalt I ja II lisas sätestatule.

2. Ühenduse laevadel on lubatud kalastada I lisas sätestatud kvoodi alusel ning artiklite 9, 16 ja 17 kohaselt kehtestatud tingimustel vetes, mis kuuluvad Eesti, Fääri saarte, Gröönimaa, Islandi, Läti, Leedu, Norra, Poola ning Jan Mayeni ümbruse kalastusvööndi ning Venemaa Föderatsiooni jurisdiktsiooni alla.

3. Komisjon määrab kindlaks ühenduse kasutuses olevad moiva püügivõimalused kalastusvööndites V, XIV (Gröönimaa veed) 70 % ulatuses moiva Gröönimaale eraldatud TACist niipea, kui TAC on kindlaks määratud. Kogus, mis jääb alles pärast 30 000 tonni eraldamist Islandile, 10 000 tonni eraldamist Fääri saartele ja 6 700 tonni eraldamist Norrale, on kõigi liikmesriikide kasutada.

4. Komisjon võib suurendada põhjaputassuu püügivõimalusi kalastusvööndites I–XIV (EÜ veed ja rahvusvahelised veed) ja heeringapüügivõimalusi vööndites I ja II (EÜ veed ja rahvusvahelised veed) määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 nimetatud korras, kui kolmandad riigid ei majanda kõnealuseid varusid vastutustundlikult.

Artikkel 6

Jaotamisega seotud erisätted

I ja II lisas ettenähtud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel ilma et see piiraks:

a) kvootide vahetamist määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 kohaselt;

b) ümberjaotamist määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 21 lõike 4, artikli 23 lõike 1 ja artikli 32 lõike 2 kohaselt;

c) täiendavaid lossimisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 kohaselt;

d) koguste kinnipidamist määruse (EÜ) nr 847/96 artikliga 4 ettenähtud korras;

e) mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 kohaselt.

Artikkel 7

Kvoodisüsteemi paindlikkus

Kalavarud, mille suhtes kohaldatakse preventiivseid või analüütilisi TACe, kalavarud, mille suhtes tuleb kohaldada määruse (EÜ) nr 847/96 artiklitega 3 ja 4 ettenähtud paindlikku ühest aastast teise ülekandmist, ning kalavarud, mille suhtes tuleb kohaldada sama määruse artikli 5 lõikega 2 sätestatud karistuskoefitsiente, määratakse 2004. aastaks kindlaks käesoleva määruse I lisas.

Artikkel 8

Kalasaagi ja kaaspüügi lossimistingimused

1. Pardal ei tohi hoida ega laevalt lossida kalaliike, mille suhtes on kalapüügivõimalused kindlaks määratud, välja arvatud juhul, kui:

a) saagi on püüdnud liikmesriigi laevad, kellel on kvoot ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud; või

b) saak moodustab osa ühendusele kuuluvast püügiosast, mis ei ole kvootidena liikmesriikide vahel ära jaotatud ega ammendatud; või

c) kalaliigid, välja arvatud heeringas ja makrell, on segi muude liikidega ning püütud määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 4 kohaselt võrkudega, mille silmasuurus on alla 32 millimeetri, ning ei ole sorteeritud ei laeval ega lossimisel; või

d) heeringasaak vastab määruse (EÜ) nr 1434/98 artiklile 2; või

e) makrellisaak, mis on segi hariliku stauriidi või sardiiniga, ei sisalda makrelli üle 10 % pardal oleva makrelli, hariliku stauriidi ja sardiini kogukaalust, ning saak ei ole sorteeritud; või

f) saak on püütud määruse (EÜ) nr 850/98 alusel tehtud teadusuuringute käigus.

2. Kõik lossimised, välja arvatud püük lõike 1 punktide c, d, e ja f alusel, arvestatakse kvoodist või ühenduse osast maha, kui ühenduse osa ei ole kvoodi alusel liikmesriikide vahel ära jaotatud.

3. Olenemata lõikest 1 ning juhul, kui mis tahes kalapüügivõimalus II lisas esitatud võimalustest on ammendatud, ei tohi selles püügipiirkonnas kalastavad laevad, mille suhtes kehtivad asjakohased püügipiirangud, taotleda sorteerimata, heeringat sisaldavate saakide lossimist.

4. Kaaspüügi määr ja realiseerimine määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 850/98 artikliga 4 ettenähtud korras.

Artikkel 9

Juurdepääsupiirangud

1. Ühenduse laevad ei tohi kalastada Skagerrakis 12 meremiili ulatuses Norra lähtejoontest. Taani ja Rootsi lipu all sõitvatel laevadel on siiski lubatud kalastada kuni 4 miili kaugusel Norra lähtejoontest.

2. Ühenduse laevad võivad kalastada Islandi jurisdiktsiooni alla kuuluvate vete piirkonnas, mis on piiratud järgmisi koordinaate ühendavate sirgjoontega:

edelapiirkond 1. 63°12' N ja 23°05' W, koordinaadid 62°00' N ja 26°00' W 2. 62°58' N ja 22°25' W 3. 63°06' N ja 21°30' W 4. 63°03' N ja 21°00' W, sealt 180°00' S;

kagupiirkond 1. 63°14' N ja 10°40' W 2. 63°14' N ja 11°23' W 3. 63°35' N ja 12°21' W 4. 64°00' N ja 12°30' W 5. 63°53' N ja 13°30' W 6. 63°36' N ja 14°30' W 7. 63°10' N ja 17°00' W, sealt 180°00' S.

Artikkel 10

Eritingimused seoses Põhjamere heeringaga

III lisas sätestatud meetmeid kohaldatakse Põhjamerest, Skagerrakist ja Kattegatist püütud heeringa püügi, sorteerimise ja lossimise suhtes.

Artikkel 11

Muud tehnilised ja kontrollimeetmed

IV lisas sätestatud tehnilisi meetmeid kohaldatakse 2004. aastal lisaks tehnilistele meetmetele, mis on ette nähtud määrusega (EÜ) nr 850/98, määrusega (EÜ) nr 88/98, määrusega (EÜ) nr 1626/94 ja määrusega (EÜ) nr 973/2001.

IV lisa punktide 11 ja 12 üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 nimetatud korras.

Artikkel 12

Püügikoormuse piirangud ja nendega seotud tingimused kalavarude majandamisel

1. Ajavahemikul 1. jaanuarist 2004 kuni 31. jaanuarini 2004 kohaldatakse tursavarude majandamise suhtes Skagerrakis, Kattegatis, Põhjamerel ja Šotimaa lääneosas määruse (EÜ) nr 2341/2002 ( 20 ) XVII lisaga sätestatud püügikoormuse piiranguid ja nendega seotud tingimusi.

2. Ajavahemikul 1. veebruarist 2004 kuni 31. detsembrini 2004 kohaldatakse tursavarude majandamisel Skagerrakis, Kattegatis, Põhjamerel ja La Manche'i idaosas, Iiri merel ja Šotimaa lääneosas V lisas ettenähtud püügikoormuse piiranguid ja nendega seotud tingimusi.

3. Tobiavarude majandamisel ICESi IV alapiirkonnas (Skagerrak ja Põhjameri) kohaldatakse VI lisas ettenähtud püügikoormuse piiranguid ja nendega seotud tingimusi.

4. VI lisa lõike 6 üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 nimetatud korras.







III PEATÜKK

KOLMANDATE RIIKIDE LAEVADE KALAPÜÜGIVÕIMALUSED JA NENDEGA SEOTUD TINGIMUSED

Artikkel 13

Tegevusluba

Barbadose, Eesti, Guajaana, Jaapani, Lõuna-Korea, Läti, Leedu, Norra, Poola, Venemaa Föderatsiooni, Suriname, Trinidadi ja Tobago ning Venezuela lipu all ning Fääri saartel registreeritud laevadel on lubatud kalastada ühenduse vetes I lisas sätestatud kvootide alusel ning artiklite 14, 15, 18, 19, 20, 21, 22, 23 ja 24 alusel ettenähtud tingimustel.

Artikkel 14

Geograafilised piirangud

Kalastamine on lubatud:

a) Norra lipu all sõitvatel või Fääri saartel registreeritud laevadel 200 meremiili laiuse vööndi nendes osades, mis asuvad 12 meremiili kaugusel liikmesriikide lähtejoontest Põhjameres, Kattegatis, Läänemeres ja Atlandi ookeanis põhja pool 43°00' N, välja arvatud määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 18 nimetatud ala; Norra lipu all sõitvatel laevadel on lubatud Skagerrakis kalastada vähemalt nelja meremiili kaugusel mere pool Taani ja Rootsi lähtejoontest;

b) Eesti, Läti ja Leedu lipu all sõitvatel laevadel 200 meremiili laiuse vööndi nendes osades, mis asuvad 12 meremiili kaugusel mere pool liikmesriikide lähtejoontest Läänemeres lõuna pool 59°30' N;

c) Poola ja Venemaa Föderatsiooni lipu all sõitvatel laevadel 200 meremiili laiuse vööndi nendes osades, mis asuvad 12 meremiili kaugusel mere pool Rootsi lähtejoontest Läänemeres lõuna pool 59°30' N;

d) Barbadose, Guajaana, Jaapani, Lõuna-Korea, Suriname, Trinidadi ja Tobago ning Venezuela lipu all sõitvatel laevadel 200 meremiili laiuse vööndi nendes osades, mis asuvad 12 meremiili kaugusel mere pool Prantsuse Guajaana departemangu lähtejoontest.

Artikkel 15

Kalasaagi ja kaaspüügi lossimistingimused

Kalaliike, mille püügivõimalused on kindlaks määratud, ei tohi pardal hoida ega lossida, kui saak ei ole kolmandate riikide laevade püütud, kellel on ammendamata kvoot.







IV PEATÜKK

ÜHENDUSE LAEVADE LITSENTSISÜSTEEM

Artikkel 16

Litsentsid ja nendega seotud tingimused

1. Olenemata määrusega (EÜ) nr 1627/94 sätestatud püügilitsentside ja eripüügilubade üldeeskirjadest toimub kalapüük kolmandate riikide vetes kolmandate riikide asutuste poolt väljaantud litsentsi alusel.

Esimene lõik ei kehti siiski Põhjamere Norrale kuuluvates vetes kalastavate järgmiste laevade suhtes:

a) laevad kogumahutavusega kuni 200 GT;

b) laevad, mis püüavad inimtoiduks ettenähtud kalaliike, välja arvatud makrell;

c) Rootsi laevad, kooskõlas kehtivate tavadega.

2. Litsentside suurim arv ja muud nendega seotud tingimused määratakse kindlaks I osa VII lisas sätestatu kohaselt. Litsentsitaotlustes märgitakse kalapüügiliigid ning litsentse taotlevate laevade nimi ja tunnused ning liikmesriikide asutused saadavad taotlused komisjonile. Komisjon esitab taotlused asjaomaste kolmandate riikide asutustele.

3. Ühenduse laevad peavad täitma kaitse- ja kontrollimeetmeid ning kõiki muid kalastusvööndis kehtivaid tingimusi.

Artikkel 17

Fääri saared

Ühenduse laevad, kellel on litsents ühe kalaliigi spetsialiseeritud püügiks Fääri saarte vetes, võivad teise kalaliigi spetsialiseeritud püügiga tegelda ainult juhul, kui nad teatavad muudatusest ette Fääri saarte asutustele.







V PEATÜKK

KOLMANDA RIIGI LAEVADE LITSENTSISÜSTEEM

Artikkel 18

Kohustus omada litsentsi ja eripüügiluba

1. Norra laevad kogumahutavusega kuni 200 GT on olenemata määruse (EÜ) nr 2847/93 artiklist 28b vabastatud litsentsi ja püügiloa kohustusest.

2. Litsents ja eripüügiluba peavad olema laeva pardal. Fääri saartel või Norras registreeritud laevad on kõnealusest kohustusest vabastatud.

3. Kolmandate riikide laevad, kellel on püügiluba 31. detsembril 2003, võivad püüki jätkata 2004. aasta algusest kuni ajani, mil püügiloaga laevade nimekiri on komisjonile esitatud ning komisjon on selle heaks kiitnud.

Artikkel 19

Litsentsi ja eripüügiloa taotlemine

Kolmanda riigi asutuse poolt komisjonile esitatud litsentsi- ja eripüügiloataotlusega koos tuleb esitada järgmised andmed:

a) laeva nimi;

b) registrinumber;

c) pardatähis;

d) registreerimissadam;

e) omaniku või prahtija nimi ja aadress;

f) kogumahutavus ja -pikkus;

g) mootorivõimsus;

h) kutsung ja raadiosagedus;

i) kavandatav kalapüügiviis;

j) kavandatav kalapüügipiirkond;

k) liigid, mida kavatsetakse püüda;

l) taotletava litsentsi kestus.

Artikkel 20

Litsentside arv

Litsentside arv ja nendega seotud eritingimused määratakse kindlaks II osa VII lisas sätestatu kohaselt.

Artikkel 21

Tühistamine ja kehtetuks tunnistamine

1. Litsentsid ja eripüügiload võib tühistada uute litsentside ja eripüügilubade väljaandmisel. Tühistamine jõustub komisjoni poolt väljaantavate uute litsentside ja eripüügilubade väljaandmise kuupäevale eelneval päeval. Uued litsentsid ja eripüügiload jõustuvad nende väljaandmise kuupäeval.

2. Litsentsid ja eripüügiload tunnistatakse täielikult või osaliselt kehtetuks enne kehtivusaja lõppu juhul, kui kõnealuse kalavaru I lisas kindlaksmääratud kvoodid on ammendatud.

3. Litsentsid ja eripüügiload tunnistatakse kehtetuks juhul, kui ei täideta käesoleva määrusega ettenähtud kohustusi.

Artikkel 22

Asjakohasete eeskirjade täitmata jätmine

1. Laevadele, mis ei ole täitnud käesolevas määruses ettenähtud kohustusi, ei anta litsentsi ega eripüügiluba kuni 12 kuu jooksul.

2. Komisjon esitab asjaomase kolmanda riigi asutustele nende laevade nimed ja tunnused, millele asjakohaste eeskirjade rikkumise tõttu ei anta luba kalastada ühenduse kalastusvööndis järgneva kuu või kuude jooksul.

Artikkel 23

Litsentsiomaniku kohustused

1. Kolmandate riikide laevad täidavad kalastusvööndis kalastades kaitse- ja kontrollimeetmeid ning kõiki muid selles vööndis ü henduse laevade kalastustegevust reguleerivaid sätteid, esmajoones järgmisi määrusi: määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94, (EÜ) nr 88/98, (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 1434/98 ja komisjoni määrus (EMÜ) nr 1381/87.

2. Lõikes 1 nimetatud laevad peavad püügipäevikut, kuhu kantakse I osa VIII lisas ettenähtud teave.

3. Kolmanda riigi laevad, välja arvatud ICESi IIIa rajoonis kalastavad Norra laevad, edastavad komisjonile IX lisas sätestatud teabe kõnealuses lisas ettenähtud eeskirjade kohaselt.

Artikkel 24

Prantsuse Guyana departemangu käsitlevad erisätted

1. Litsentside andmine kalapüügiks Prantsuse Guajaana departemangu vetes on seotud asjaomase laeva omaniku kohustusega lubada komisjoni taotluse korral laeva pardale vaatleja.

2. Kui laeval on merikogerlaste või tuuni püügilitsents Prantsuse Guajaana departemangu vetes, peab laeva kapten esitama Prantsuse asutustele iga reisile järgneva lossimise kohta deklaratsiooni, milles teatatakse pärast eelmise deklaratsiooni esitamist püütud ja pardal hoitavad krevetikogused. Deklaratsiooni esitamisel kasutatakse III osa VII lisas sisalduvat vormi. Kapten vastutab deklaratsiooni täpsuse eest. Prantsuse asutused võtavad kõik deklaratsioonide täpsuse kontrollimiseks vajalikud meetmed, võrreldes neid eelkõige artikli 23 lõikes 2 nimetatud püügipäevikuga. Deklaratsioonile kirjutab pärast vastavuse kontrollimist alla pädev ametiisik. Prantsuse asutused saadavad enne iga kuu lõppu komisjonile kõik eelmise kuu deklaratsioonid.

3. Prantsuse Guajaana departemangu vetes kalastavad laevad peavad pidama II osa VIII lisas esitatud näidisele vastavat püügipäevikut. Kõnealuse püügipäeviku koopia saadetakse Prantsuse asutuste kaudu komisjonile iga püügireisi viimasele päevale järgneva 30 päeva jooksul.

4. Kui komisjon ei ole ühe kuu jooksul saanud teavet asjaomaselt laevalt, kellel on püügilitsents Prantsuse Guajaana departemangu vetes, tunnistatakse selle laeva litsents kehtetuks.







VI PEATÜKK

NAFO TSOONIS KALASTAVATE ÜHENDUSE LAEVADE SUHTES KOHALDATAVAD ERISÄTTED







1. JAGU

Ühenduse osalus

Artikkel 25

Laevade loetelu

1. Ainult need ühenduse kalalaevad, mille kogumahutavus on üle 50 GT ja millel on nende lipuliikmesriigi väljaantud kalapüügiluba, võivad loaga ettenähtud tingimustel püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida NAFO tsoonist pärit kalavarusid.

2. Liikmesriigid saadavad komisjonile elektroonilisel kujul loetelu kõikidest nende lipu all sõitvatest ja ühenduses registreeritud laevadest, millel on luba NAFO tsoonis kalastada.

3. Lõikes 2 nimetatud loetelu edastatakse komisjonile 15 päeva jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist ning loetelus tehtud muudatuste korral vähemalt 5 päeva enne uue laeva sisenemist NAFO tsooni. Komisjon edastab teabe viivitamata NAFO sekretariaadile.

4. Lõikes 2 nimetatud loetelu sisaldab järgmist teavet:

a) laeva sisenumber, nagu on määratletud ühenduse kalalaevade registrit käsitleva komisjoni 30. septembri 1998. aasta määruse (EÜ) nr 2090/98 ( 21 ) I lisas;

b) rahvusvaheline raadiokutsung;

c) laeva prahtija, vajaduse korral;

d) laeva tüüp.

5. Ajutiselt liikmesriigi lipu all sõitvad laevad (laevapereta prahitud) peavad edastama järgmise teabe:

a) kuupäev, millest alates laeval on lubatud sõita liikmesriigi lipu all;

b) kuupäev, millest alates liikmesriik on andnud laevale NAFO tsoonis kalastamise loa;

c) riigi nimi, mille territooriumil laev on registreeritud või olnud registreeritud, ning kuupäev, millest alates laev lõpetas sõitmise kõnealuse riigi lipu all;

d) laeva nimi;

e) kompetentse siseriikliku asutuse poolt määratud laeva ametlik registreerimisnumber;

f) laeva kodusadam pärast üleminekut;

g) laeva omaniku või prahtija nimi;

h) kinnitus, et laeva kapten on saanud NAFO tsoonis kehtivate eeskirjade koopia;

i) peamised kalaliigid, mida laev NAFO tsoonis püüab;

j) alapiirkonnad, kus laev kavatseb kalastada.







2. JAGU

Tehnilised meetmed

Artikkel 26

Võrgusilma suurus

X lisas nimetatud liikide spetsialiseeritud püügil on keelatud kasutada traalnootasid, mille mis tahes osas on võrgusilma suurus alla 130 mm. Lühiuimkalmaari (Illex illecebrosus) spetsialiseeritud püügil peab võrgusilm olema 60 mm. Railaste (Rajidae) spetsialiseeritud püügil tuleb võrgusilma suurendada minimaalselt 280 mm noodapäras ja 220 mm traali muudes osades.

Harilikke süvameregarneele (Pandalus borealis) püüdvad laevad peavad kasutama võrke, mille väikseim silmasuurus on 40 mm.

Artikkel 27

Võrgutarindid

1. Keelatud on kasutada vahendeid ja meetodeid, mida käesolevas artiklis ei ole kirjeldatud ja mis ummistavad võrgusilmi või vähendavad nende suurust.

2. Kahjustuste vähendamiseks või vältimiseks võib noodapära alla kinnitada purjeriiet, võrku või muud materjali.

3. Noodapära ülaossa võib kinnitada vahendeid tingimusel, et need ei ummista noodapära võrgusilmi. Päraülakaitsete kasutamine peab piirduma XI lisas nimetatud kaitsetega.

4. Harilikke süvameregarneele (Pandalus borealis) püüdvad laevad peavad kasutama sorteerimisvõresid või -reste, mille trellide maksimaalne vahe on 22 mm. Rajoonis 3L süvameregarneele püüdvad laevad peavad olema varustatud vähemalt 72 cm pikkuste kettidega.

Artikkel 28

Kaaspüük

1. Laevakaptenid ei tohi tegelda nende liikide spetsialiseeritud püügiga, mille suhtes kehtivad kaaspüügipiirangud. Kalaliigi püük on spetsialiseeritud, kui kõnealune liik massiprotsentides moodustab suurima osa ühe loomusega võetud saagist.

2. ID lisas nimetatud kalaliikide kaaspüük, mille kohta ühendus ei ole NAFO tsooni mingis osas kvoote kehtestanud ja mis seal saadakse mis tahes liigi spetsialiseeritud püügil, ei tohi olla üle 2 500 kg iga pardal oleva liigi kohta või üle 10 % pardal hoitava kogusaagi massist, olenevalt sellest, kumb on suurem. Tsooni selles osas, kus teatavate liikide spetsialiseeritud püük on keelatud, ei tohi ID lisas loetletud kalaliikide kaaspüük olla suurem kui vastavalt 1 250 kg või 5 %.

3. Kui kaaspüügipiirangutega kalaliikide kogumäär ühe loomuse kohta ületab lõikes 2 nimetatud määrad, peavad laevad viivitamata siirduma vähemalt viie meremiili kaugusele eelmisest loomusekohast. Kui kaaspüügipiirangutega kalaliikide kogumäär mis tahes järgmises loomusekohas ületab kõnealused piirmäärad, siirduvad laevad jälle viivitamata vähemalt viie meremiili kaugusele eelmisest loomusekohast ega pöördu sellele alale tagasi enne, kui on möödunud vähemalt 48 tundi.

4. Harilikke süvameregarneele (Pandalus borealis) püüdvad laevad siirduvad juhul, kui ID lisas loetletud kalaliikide kaaspüügi kogumäär mis tahes loomusekohas ületab rajoonis 3M 5 % massist ja rajoonis 3L 2,5 % massist, viivitamata vähemalt viie meremiili kaugusele eelmisest loomusekohast.

Süvameregarneelisaaki ei võeta põhjakalade kaaspüügi määra arvutamisel arvesse.

Artikkel 29

Kalade alammõõt

NAFO tsoonist püütud kalu, mille suurus ei vasta XII lisas esitatud nõuetele, ei tohi töödelda, pardal hoida, ümber laadida, lossida, transportida, säilitada, müüa, välja panna ega müügiks pakkuda, vaid need tuleb kohe merre tagasi heita. Kui püütud alamõõduliste kalade kogus teatavates kalastusvetes ületab 10 % kogu püütud kalakogusest, siirdub laev enne kalapüügi jätkamist eelmisest loomusekohast vähemalt 5 meremiili kaugusele. Töödeldud kala, mille suhtes kohaldatakse minimaalse suuruse nõudeid, mis on XII lisas ettenähtud pikkusest väiksem, loetakse pärinevaks alamõõdulisest kalast.







3. JAGU

Kontrollmeetmed

Artikkel 30

Püügipäevik ja lastiplaan

1. Lisaks sellele, et kalalaevade kaptenid peavad täitma määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklitega 6, 8, 11 ja 12 ettenähtud nõudeid, peavad nad kandma püügipäevikusse käesoleva määruse XIII lisas loetletud andmed.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile enne iga kuu 15. kuupäeva elektroonilisel kujul XIV lisas nimetatud kalaliikide eelmise kuu jooksul lossitud kogused ja määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklite 11 ja 12 alusel saadud teabe.

3. Ühenduse laeva kapten peab ID lisas loetletud liikide saagi kohta:

a) püügipäevikut, kuhu kantakse kogutoodang kalaliikide ja töödeldud toodete kaupa; või

b) töödeldud toodete lastiplaani, milles on esitatud kalaliikide kaupa toodete paiknemine hoidlas.

4. Kapten osutab vajalikku abi püügipäevikus esitatud koguste ja pardal säilitatavate töödeldud toodete kontrollimisel.

Artikkel 31

Võrgud

X lisas loetletud ühe või enama kalaliigi spetsialiseeritud püügi ajal ei tohi laevadel olla võrke, mille võrgusilma suurus on artiklis 26 sätestatust väiksem. Laevadel, mis ühel ja samal püügireisil püüavad ka muudes piirkondades peale NAFO tsooni, võib niisuguseid võrke siiski olla, kui need on kindlalt soritud (kokku seotud) ja stoovitud (pakitud) ning neid ei ole võimalik kohe kasutada, see tähendab:

a) võrgud peavad olema oma traallaudade küljest lahti võetud ja ilma nooda- või traalitrosside ja -nöörideta; ja

b) tekil või teki kohal olevad võrgud peavad olema kindlalt mõne tekiehitise osa külge kinnitatud.

Artikkel 32

Ümberlaadimine

Ühenduse laevad tegelevad ümberlaadimisega NAFO tsoonis ainult juhul, kui nad on saanud selleks loa oma kompetentsetelt asutustelt.

Artikkel 33

Püügikoormuse kontrollimine

1. Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed tagamaks, et artiklis 25 nimetatud laevade püügikoormus vastab liikmesriigi kasutada olevatele kalapüügivõimalustele NAFO tsoonis.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile NAFO tsoonis püüdvate laevade püügikavad hiljemalt 31. jaanuaril 2004 ja edaspidi vähemalt 30 päeva enne kõnealuse püügi algust. Püügikavas tuleb muu hulgas identifitseerida kõnealustes püügipiirkondades kalastav(ad) laev(ad). Püügikavas peab kajastuma teate esitanud liikmesriigi kasutuses olevatele kalapüügivõimalustele vastav kogu püügikoormus kõnealuses püügipiirkonnas.

Liikmesriigid esitavad hiljemalt 31. detsembril 2004 komisjonile aruande oma püügikavade rakendamise kohta, sealhulgas püügipiirkonnas tegelikult kalastanud laevade arvu ning püügipäevade üldarvu.







4. JAGU

Hariliku süvameregarneeli suhtes kohaldatavad erisätted

Artikkel 34

Hariliku süvameregarneeli püük

Liikmesriigid teatavad komisjonile iga päev harilike süvameregarneelide (Pandalus borealis) kogused, mis liikmesriigi lipu all sõitvad ja ühenduses registreeritud laevad on püüdnud NAFO tsooni rajoonis 3L. Kalastamine toimub sügavamal kui 200 meetrit ning sellega tegeleb korraga üks laev iga liikmesriigi kohta.







5. JAGU

Süvalesta suhtes kohaldatavad eritingimused

Artikkel 35

Süvalesta eripüügiluba

1. Ühenduse laevadel kogupikkusega üle 24 meetri, mis ei ole kantud lõikes 2 nimetatud loetelusse, on keelatud süvalesta püüda, pardal hoida, ümber laadida või lossida.

2. Iga liikmesriik saadab komisjonile loetelu kõigist oma lipu all sõitvatest ja ühenduses registreeritud üle 24 meetrise kogupikkusega laevadest, millel liikmesriik lubab eripüügiloa alusel püüda süvalesta alapiirkonnas 2 ning rajoonides 3K, 3L, 3M, 3N ja 3O.

3. Lõikes 2 nimetatud loetelus on laeva sisenumber, nagu on määratletud komisjoni määruse (EÜ) nr 2090/98 I lisas.

4. Loetelu edastatakse komisjonile elektroonilisel kujul 15 päeva jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist ning loetelus tehtud muudatuste korral vähemalt 5 päeva enne uue laeva sisenemist alapiirkonda 2 või rajoonidesse 3K, 3L, 3M, 3N ja 3O. Komisjon edastab loetelu viivitamata NAFO sekretariaadile.

5. Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et jaotada süvalesta kvoot lõikes 2 nimetatud püügiloaga laevade vahel. Liikmesriigid edastavad kvootide jaotamisega seotud teabe komisjonile 15 päeva jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 36

Aruanded

1. Artikli 35 lõikes 2 nimetatud laevade kaptenid edastavad lipuliikmesriigile järgmise aruande:

a) süvalesta pardal olevad kogused ühenduse laeva sisenemisel alapiirkonda 2 ja rajoonidesse 3K, 3L, 3M, 3N ja 3O. Aruanne edastatakse mitte varem kui 12 tundi ja hiljemalt 6 tundi enne laeva iga sisenemist kõnealusesse tsooni;

b) süvalesta nädalasaak. See aruanne edastatakse esimest korda hiljemalt seitsmenda päeva lõpus pärast laeva sisenemist alapiirkonda 2 või rajoonidesse 3K, 3L, 3M, 3N ja 3O, või kui kalastusretk kestab üle seitsme päeva, teatatakse hiljemalt esmaspäeval saagist, mis on püütud alapiirkonnas 2 ja rajoonides 3K, 3L, 3M, 3N ja 3O eelmise pühapäeva keskööl lõppenud nädala jooksul;

c) süvalesta pardal olevad kogused ühenduse laeva väljumisel alapiirkonnast 2 ja rajoonidest 3K, 3L, 3M, 3N ja 3O. See aruanne edastatakse mitte varem kui 12 tundi ja hiljemalt 6 tundi enne laeva iga väljumist kõnealusest tsoonist ning selles on kõnealuse tsooni püügipäevade arv ja kogupüük;

d) igaks ümberlaadimiseks peale- ja mahalaaditud süvalestakogused ajal, mil laev on alapiirkonnas 2 ja rajoonides 3K, 3L, 3M, 3N ja 3O. Need aruanded edastatakse hiljemalt 24 tunni jooksul pärast ümberlaadimise lõpetamist.

2. Liikmesriigid edastavad taotluse korral lõike 1 punktide a, c ja d alusel koostatud aruanded komisjonile.

3. Kui leitakse, et lõike 2 kohaselt teatatud süvalestapüük on 70 % ulatuses ammendanud liikmesriikidele määratud kvoodi, võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed, et tugevdada kontrolli püügi üle ning teatavad nendest meetmetest komisjonile.

Artikkel 37

Määratud sadamad

1. Süvalestakoguste lossimine on keelatud muudes kohtades kui NAFO lepinguosaliste määratud sadamates. Süvalesta lossimine on keelatud sadamates, mis ei kuulu lepinguosalistele.

2. Liikmesriigid määravad sadamad, kus võib süvalesta maha laadida ning määravad kindlaks sellega seotud inspekteerimis- ja järelevalvekorra, sealhulgas süvalesta igal mahalaadimisel lossitavate koguste ülesmärkimise ja ettekandmise tingimused.

3. Iga liikmesriik edastab komisjonile 15 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast määratud sadamate loetelu ning sellele järgneva 15 päeva jooksul lõikes 2 nimetatud kontrolli- ja järelevalvekorra. Komisjon edastab teabe viivitamata NAFO sekretariaadile.

4. Komisjon edastab lõikes 2 nimetatud määratud sadamate ning NAFO muude lepinguosaliste määratud sadamate loetelu viivitamata kõigile liikmesriikidele.

Artikkel 38

Kontroll sadamas

1. Liikmesriigid tagavad, et süvalesta lossimiseks ja/või ümberlaadimiseks nimetatud sadamasse sisenevaid laevu kontrollitakse NAFO inspekteerimiskavas ettenähtud korras.

2. Lõikes 1 nimetatud laevad ei tohi saaki lossida ja/või ümber laadida enne, kui inspektorid on kohal.

3. Enne transportimist külmhoonesse või muusse sihtkohta kaalutakse kõik lossitud kogused liikide järgi.

4. Liikmesriigid edastavad vastava inspekteerimisaruande NAFO sekretariaadile ning selle koopia komisjonile seitsme tööpäeva jooksul alates kontrollimise lõpukuupäevast.

Artikkel 39

Lossimis- ja ümberlaadimiskeeld kolmandate riikide laevadele

Liikmesriigid tagavad, et süvamerelesta lossimised ja ümberlaadimised NAFO tsoonis kalastanud kolmandate riikide laevadelt on keelatud.

Artikkel 40

Järelevalve kalapüügi üle

Liikmesriigid esitavad hiljemalt 31. detsembriks 2004 komisjonile aruande artiklites 34–39 ettenähtud meetmete rakendamise kohta, kaasa arvatud kalastamispäevade üldarvu.







6. JAGU

Meriahvena suhtes kohaldatavad erisätted

Artikkel 41

Meriahvenapüük

1. NAFO tsooni alapiirkonnas 2 ja rajoonides IF, 3K ja 3M meriahvenapüügiga tegeleva ühenduse laeva kapten teatab selle liikmesriigi kompetentsetele asutustele, kelle lipu all laev sõidab või kelle territooriumil on laev registreeritud, meriahvena kogused, mis on kõnealustes piirkondades ja rajoonides püütud eelmisel pühapäeval kell 24.00 lõppenud kahenädalase ajavahemiku jooksul.

Kui kogusaak moodustab 50 % TACist, esitatakse teade iga nädala esmaspäeval.

2. Liikmesriigid teatavad komisjonile igal teisel teisipäeval enne kella 12. 00 meriahvena kogused, mis liikmesriigi lipu all sõitvad ja ühenduses registreeritud laevad on püüdnud eelmisel pühapäeval kell 24.00 lõppenud kahenädalase ajavahemiku jooksul NAFO tsooni alapiirkonnas 2 ja rajoonides IF, 3K ja 3M.

Kui kogusaak moodustab 50 % TACist, esitatakse teade igal nädalal.







VII PEATÜKK

CCAMLRI TSOONIS KALASTAVATE ÜHENDUSE LAEVADE SUHTES KOHALDATAVAD ERISÄTTED







1. JAGU

Piirangud

Artikkel 42

Keelud ja püügipiirangud

1. XV lisas nimetatud liikide spetsialiseeritud püük kõnealuses lisas esitatud vööndites ja ajavahemikel on keelatud.

2. Uute ja uurimistöös osalevate laevade suhtes kohaldatakse XVI lisas sätestatud püügi- ja kaaspüügipiirangud kõnealuses lisas esitatud alapiirkondades/rajoonides.







2. JAGU

Uurimuslik kalapüük

Artikkel 43

Osalemine uurimuslikus kalapüügis

1. Hispaania lipu all sõitvad ja Hispaanias registreeritud laevad, mille kohta on esitatud teatis CCAMLRile määruse (EÜ) nr 66/98 artikliga 16 ettenähtud korras, võivad osaleda uurimuslikus Dissostichus spp. õngejadaga püügis FAO alapiirkonnas 48.6 ja FAO alapiirkonnas 88.1. Alapiirkonnas 48.6 tohib korraga kalastada ainult üks laev. Alapiirkonna kogupüügi- ja kaaspüügipiirangud ja nende jaotus iga alapiirkonna väikeste uurimisüksuste (Small Scale Research Units, SSRU) vahel määratakse kindlaks XVI lisas.

2. Kalapüük toimub võimalikult suures geograafilises ja batümeetrilises ulatuses, et saada teavet, mis on vajalik kalastamisvõimaluste kindlaksmääramiseks ja selleks, et ära hoida saagi ja püügikoormuse liiga suurt kontsentreeritust. Sel eesmärgil lõpetatakse kalastamine mis tahes väikeses uurimisüksuses (SSRU) niipea, kui ettekantav saak ulatub kindlaksmääratud piirväärtuseni, ning uurimisüksus suletakse kalastamiseks ülejäänud kalastushooajal.

Artikkel 44

Aruandlussüsteemid

Artiklis 43 nimetatud uurimuslikus kalapüügis osalevate laevade suhtes kehtivad järgmised saagi ja püügikoormuse aruandlussüsteemid:

a) määruse (EÜ) nr 66/98 artikli 7 lõikega 3 sätestatud viie päeva saagi ja püügikoormuse aruandlussüsteem;

b) määruse (EÜ) nr 66/98 artikliga 12 sätestatud igakuine üksikasjalik saagi ja püügikoormuse aruandlussüsteem;

c) vette tagasi lastud Dissostichus eleginoides ja Dissostichus mawsoni, sealhulgas “sültjaks” muutunud kala koguarvu ja kaalu deklareerimine.

Artikkel 45

Erinõuded

1. Artiklis 43 nimetatud uurimuslik kalapüük toimub määruse (EÜ) nr 66/98 artikli 14 lõikega 3 ettenähtud korras, kusjuures võetakse arvesse meetmed, mida kohaldatakse vähendamaks merelindude tahtmatut surmamist õngejadaga püügi ajal. Peale nende meetmete on sellise kalapüügi korral keelatud kalajäätmete merrelaskmine.

2. Laevade suhtes, mis osalevad uurimuslikus kalapüügis FAO alapiirkonnas 88.1, kohaldatakse järgmisi lisanõudeid:

a) laevadel on keelatud merre heita: i) naftat või kütusetooteid või naftajääke, välja arvatud MARPOL 1973/78 I lisa kohaselt lubatud juhtudel: ii) jäätmeid; iii) toidujäätmeid, mida ei lase läbi kuni 25 mm avadega sõel; iv) kodulinnuliha või selle osi (kaasa arvatud munakoored); või v) fekaalvett 12 meremiili kaugusel maismaast või jäämassist, või fekaalvett laevalt, mis liigub kiirusega alla nelja sõlme;

b) alapiirkonda 88.1 ei tooda sisse eluskodulinde ega muid eluslinde ning alapiirkonnast 88.1 kõrvaldatakse tarbimata jäänud töödeldud linnuliha;

c) Dissostichus spp. püük alapiirkonnas 88.1 on keelatud 10 meremiili kaugusel Balleny saarte rannikust.

Artikkel 46

Loomuste mõiste

1. Käesolevas jaos koosneb üks loomus ühes paigas asuvast ühest või mitmest õngejadast. Loomuse geograafiliselt täpne koht määratakse kindlaks õngejada või õngejadade keskpunkti abil ning seda kasutatakse saagi- ja püügikoormusaruandluses.

2. Loomus on uurimuslik järgmistel tingimustel:

a) iga uurimusliku loomuse kaugus teistest uurimuslikest loomustest peab olema vähemalt 5 meremiili, kusjuures kõnealust kaugust mõõdetakse iga uurimusliku loomuse geograafilisest keskpunktist;

b) iga loomus koosneb vähemalt 3 500, kuid mitte rohkem kui 10 000 õngekonksust; see võib koosneda arvukatest ühte kohta asetatud eraldi õngejadadest;

c) iga õngejada veesoleku aeg on vähemalt kuus tundi, kusjuures veesoleku aega mõõdetakse vettelaskmise lõpetamise ajast kuni haalamise alguseni.

Artikkel 47

Teadusuuringute kavad

Artiklis 43 nimetatud uurimuslikus kalapüügis osalevad laevad peavad kasutusele võtma teadusuuringute kavad igas väikeses uurimisüksuses (SSRU) vastavalt sellele, kuidas FAO alapiirkonnad 48.6 ja 88.1 jaotatakse. Teadusuuringute kavad rakendatakse järgmiselt:

a) esimesel sissesõidul uurimisüksusesse saadud esimesed 10 loomust ehk “esimene rida” on “uurimuslikud loomused”, mis peavad vastama artikli 46 lõikes 2 kindlaksmääratud kriteeriumidele;

b) järgmised 10 loomust või järgmine10-tonnine saak (olenevalt sellest, kumb saadakse enne) on “teine rida”. Teise rea loomused võib kapteni äranägemisel püüda tavapärase uurimusliku kalapüügi osana. Need loomused võib samuti lugeda uurimuslikeks juhul, kui need vastavad artikli 46 lõike 2 nõuetele;

c) kui kapten soovib pärast esimese ja teise loomusterea lõpetamist jätkata püüki samas uurimisüksuses, peab laev tegema “kolmanda rea”, mille tulemusena saadakse kolme rea peale kokku 20 uurimuslikku loomust. Kolmas rida viiakse uurimisüksuses lõpule sama reisi ajal, mille kestel saadi esimene ja teine rida;

d) pärast 20 uurimusliku loomuse lõpetamist võib laev jätkata kalapüüki uurimisüksuses;

e) punkte b, c ja d ei kohaldata alapiirkonna 88.1 uurimisüksuste A, B, C, E ja G suhtes, mille kalastamiseks sobiv merepõhjapindala on alla 15 000 km2, ning pärast 10 uurimusliku loomuse lõpetamist võib laev jätkata kalapüüki uurimisüksuses.

Artikkel 48

Andmekogumiskavad

1. Artiklis 43 nimetatud uurimuslikus kalapüügis osalevad laevad peavad kasutama andmekogumiskavasid igas väikeses uurimisüksuses (SSRU), nagu FAO alapiirkonnad 48.6 ja 88.1 jaotatakse. Andmekogumiskava sisaldab järgmisi andmeid:

a) asend ja mere sügavus loomuse iga õngejada kummaski otsas;

b) vettelaskmise, veesoleku ja loomuse võtmise aeg;

c) pinnal lahtipääsenud kalade arv ja liik;

d) õngekonksude arv;

e) söödaliik;

f) söödahaaramise protsent;

g) õngekonksu tüüp; ja

h) mere- ja ilmastikutingimused ning kuu faasõngejadade sisselaskmise ajal.

2. Kõik lõikes 1 nimetatud andmed kogutakse iga uurimusliku loomuse kohta; eelkõige tuleb kuni 100 kalast koosneva uurimusliku loomuse kõik kalad mõõta ning saata vähemalt 30 kalast koosnev proov bioloogilisteks uuringuteks. Kui püütud kalu on üle 100, kasutatakse juhuslikkuse alusel valitud osaproovi meetodit.

Artikkel 49

Märgistamisprogramm

Artiklis 43 nimetatud uurimuslikus kalapüügis osalev laev rakendab ka märgistamisprogrammi järgmiselt:

a) kogu kalastushooaja jooksul märgistatakse isendid liigist Dissostichus spp. ja lastakse merre tagasi vahekorras üks isend eluskaalu tonni kohta. Laevad lõpetavad märgistamise pärast 500 isendi märgistamist või lahkuvad püügipiirkonnast, kui on märgistatud üks isend iga eluskaalu tonni kohta;

b) programmi kohaselt tuleks märgistada alla 100 cm pikkused väikesed isendid, kuid vajaduse korral tuleks märgistada ka suuremaid isendeid, et täita märgistamisnõuet, mille kohaselt märgistatakse üks isend eluskaalu ühe tonni kohta. Kõik merre tagasi lastud isendid tuleb topelt märgistada ja lasta tagasi võimalikult suurel geograafilisel alal;

c) kõigile märkidele tuleb selgesti trükkida kordumatu seerianumber ja tagastamisaadress, et märkide päritolu oleks võimalik kindlaks teha, kui märgistatud isend uuesti kinni püütakse;

d) kõik asjakohased märgistamisandmed ja andmed Dissostichus spp. märgistatud isendite taaspüügi kohta püügipiirkonnas tuleb saata elektroonilisel kujul Antarktika vete elusressursside kaitse komisjonile kahe kuu jooksul alates laeva lahkumisest kõnealustest püügipiirkondadest.

Artikkel 50

Teadusvaatlejad

Iga artiklis 43 nimetatud uurimuslikus kalapüügis osaleva laeva pardal on kogu püügiperioodi jooksul vähemalt kaks teadusvaatlejat, kellest üks on määratud CCAMLRi rahvusvahelise teadusvaatluste kava kohaselt.







VIII PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 51

Andmeedastus

Määruse (EMÜ) nr 2847/93 kohaselt saadavad liikmesriigid püütud koguste lossimisandmed komisjonile elektroonilisel kujul, kasutades selleks iga liigi kohta esitatud tabelis ettenähtud kalaliikide koode.

Artikkel 52

Uute liikmesriikide kvoodid

Saagid, mis uute liikmesriikide laevad püüavad ajavahemikul 1. jaanuarist 2004 kuni ühinemiskuupäevani, arvestatakse I lisas ettenähtud kvoodist maha.

Uued liikmesriigid teatavad ühinemiskuupäevale järgneva 15 päeva jooksul komisjonile 1. jaanuarist 2004 kuni ühinemiskuupäevani püütud saagi suuruse.

Artikkel 53

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2004.

Enne 1. jaanuari 2004 algavateks ajavahemikeks kindlaksmääratud CCAMLRi tsooni TACide suhtes kohaldatakse artiklit 42 alates TACide vastavate kohaldamisperioodide alguskuupäevadest.

IV lisa punkti 12 sätted jõustuvad 1. veebruaril 2004, kuid punkt 12.3 ja punkti 12.7 teine alapunkt jõustuvad 1. jaanuaril 2004.

Artikleid 13 ja 14 ei kohaldata Eesti, Läti, Leedu ja Poola suhtes alates kõnesolevate riikide ühinemiskuupäevast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

ÜHENDUSE LAEVADE KALAPÜÜGIVÕIMALUSED PÜÜGIPIIRANGUTEGA PIIRKONDADES JA KOLMANDATE RIIKIDE LAEVADE PÜÜGIVÕIMALUSED EUROOPA ÜHENDUSE VETES KALALIIKIDE JA PIIRKONDADE KAUPA (ELUSKAALU TONNIDES, KUI EI OLE ETTE NÄHTUD TEISITI)

Kõiki käesolevas lisas sätestatud püügilimiite käsitletakse kvootidena artikli 9 tähenduses ning seetõttu kehtivad nende suhtes eeskirjad, mis on sätestatud määrusega (EÜ) nr 2847/93, eelkõige selle artiklitega 14 ja 15.







Üldnimi 3täheline kood Teaduslik nimi Pikkuim-tuun ALB Thunnus alalunga Limapead ALF Beryx spp. Harilik karelest PLA Hippoglossoides platessoides Euroopa anšoovis ANE Engraulis encrasicolus Merikuratlased ANF Lophiidae Haugjääkala ANI Champsocephalus gunnari Patagoonia kihvkala TOP Dissostichus eleginoides Harilik merihunt CAT Anarhichas lupus Harilik hiidlest HAL Hippoglossus hippoglossus Lõhe SAL Salmo salar Hiidhai BSK Cetorhinus maximus Suursilm-tuun BET Thunnus obesus Pikk-koon hai DCA Deania calcea Süsisaba BSF Aphanopus carbo Krokodilljääkala SSI Chaenocephalus aceratus Sinine molva BLI Molva dypterigia Sinine marliin BUM Makaira nigricans Põhjaputassuu WHB Micromesistius poutassou Harilik tuun BFT Thunnus thynnus Moiva CAP Mallotus villosus Tursk COD Gadus morhua Harilik merikeel SOL Solea solea Krabid PAI Paralomis spp. Harilik soomuslest DAB Limanda limanda Lestalised FLX Pleuronectiformes Lest FLX Platichthys flesus Niituimlutsud FOX Phycis spp. Põhjaatlandi hõbekala ARU Argentina silus Süvalest GHL Reinhardtius hippoglossoides Pikksabalased GRV Macrourus spp. Suur tumehai ETR Etmopterus princeps Hall nototeenia NOS Lepidonotothen squamifrons Kilttursk HAD Melanogrammus aeglefinus Merluus HKE Merluccius merluccius Heeringas HER Clupea harengus Stauriid JAX Tiachurus spp. Nototeenia NOG Gobionotothen gibberifrons Šokolaadogahai SCK Dalatias licha Tavaline hiigelvähk KRI Euphausia superba Carlsbergi elektronkala LAK Lampanyctus achirus Hall lühiogahai GUQ Centrophorus squamosus Väikesuulest LEM Microstomus kitt Harilik molva LIN Molva molva Makrell MAC Scomber scombrus Marmornototeenia NOR Notothenia rossii Kammellased LEZ Lepidorhombus spp. Harilikud süvameregarneelid PRA Pandalus borealis Norra salehomaar NEP Nephorops norvegicus Tursik NOP Trisopterus esmarki Atlandi karekala ORY Hoplostethus atlanticus Viburhännakud PEN Penaeus spp. Atlandi merilest PLE Pleuronectes platessa Polaartursk POC Boreogadus saida Pollak POL Pollachius pollachius Harilik heeringahai POR Lamna nasus Portugali süvahai CYO Centroscymnus coelolepis Meriahvenad RED Sebastes spp. Besuugo SBR Pagellus bogaraveo Põhja-pikksaba RHG Macrourus berglax Kalju-tömppeakala RNG Coryphanoides rupestris Süsikas POK Pollachius viren Tobiad SAN Ammodytidae Huntahven BSS Dicentrarchus labrax Lühiuim-kalmaar SQI Illex illecebrosus Railased SRX-RAJ Rajidae Ronkjas tumehai ETP Etmopterus pusillus Atlandi arktikakrabi PCR Chionoecetes spp. Tume ebajääkala SGI Pseudochaenichthys georgianus Molva SLI Molva macrophthalmus Kilu SPR Sprattus sprattus Harilik ogahai DGS Squalus acanthias Mõõkkala SWO Xiphias gladius Patagoonia kihvkala TOP Dissostichus eleginoides Supi nugishai GAG Galeorhinus galeus Harilik kammeljas TUR Psetta maxima Kihv USK Brosme brosme Kergueleni jääkala LIC Channichthys rhinoceratus Harilik tumehai ETX Etmopterus spinax Valge odanina WHM Tetrapturus alba Merlang WHG Merlangius merlangus Pikklest WIT Glyptocephalus cynoglossus Kulduim-tuun YFT Thunnus albacares Ruske soomuslest YEL Limanda ferruginea









I A LISA

LÄÄNEMERI

Kõik selle piirkonna TACid, välja arvatud atlandi merilest, on IBSFC raames vastu võetud:







Liigid: Heeringas Clupea harengus Vöönd: Reguleerimisüksus 3 HER/MU3 Soome 50 175 Rootsi 11 025 EÜ 61 200 TAC 61 200

▼M2







Liik: Heeringas Clupea harengus Vöönd: IIIbcd (EÜ veed), v.a reguleerimisüksus 3 ja Liivi laht Taani 8 279 Saksamaa 25 106 Eesti 10 406 (1) Soome 9 386 Läti 2 704 (1) Leedu 2 568 Poola 28 870 Rootsi 36 499 EÜ 123 820 TAC 132 090 (1) Tohib püüda Liivi lahel (HER/03 D–RG).

▼M2







Liik: Heeringas Clupea harengus Vöönd: Liivi laht HER/03D-RG Eesti 18 130 Läti 21 130 EÜ 39 260 TAC 39 260

▼M2







Liik: Tursk Gadus morhua Vöönd: alapiirkonnad 25–32 (EÜ veed) COD/25/32- Taani 12 040 (1) Saksamaa 5 265 (1) Eesti 781 (1) Soome 625 (1) Läti 2 968 (1) (2) Leedu 1 951 (1) Poola 9 251 (1) Rootsi 8 770 (1) EÜ 41 650 TAC 45 400 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõike 2 kohaselt. (1) Tohib püüda alapiirkondades 22–24. (2) Millest 350 tonni võib püüda Vene Föderatsiooni vetes, IIId vööndis.

▼B







Liigid: Tursk Gadus morhua Vöönd: Alapiirkonnad 22-24 (EÜ veed) (1) COD/22/24- Taani 8 557 (7) Saksamaa 3 742 (7) Eesti 555 (2) (7) Soome 444 (7) Läti 2 109 (3) (7) Leedu 1 387 (4) (7) Poola 6 574 (5) (7) Rootsi 6 233 (7) EÜ 29 600 (6) TAC 29 600 (8) Analüütiline TAC, kui kohaldatakse mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõike 2 kohaselt. (1) Uute liikmesriikide ühinemiskuupäevani kuuluvad sellesse vööndisse EÜ ja Poola veed. (2) Tohib püüda EÜ vetes alapiirkondade 22–32 jaoks eraldatud 650 tonnise üldmahuga kvoodi alusel. (3) Tohib püüda EÜ vetes alapiirkondade 22–32 jaoks eraldatud 1 450 tonnise üldmahuga kvoodi alusel. (4) Tohib püüda EÜ vetes alapiirkondade 22–32 jaoks eraldatud 1 100 tonnise üldmahuga kvoodi alusel. (5) Ei tohi püüda EÜ vetes. (6) Uute liikmesriikide ühinemiskuupäevani on EÜ kvoot 18 975 tonni. (7) Tohib püüda alapiirkondades 25–32. (8) TAC tuleb läbi vaadata Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu uute püügiprognooside alusel. Joonealuseid märkusi 2, 3, 4, 5, 6, 7 ja 8 kohaldatakse uute liikmesriikide ühinemiskuupäevani.







Liigid: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Vöönd: IIIbcd (EÜ veed) (1) PLE/3BCD-C Taani 2 697 Saksamaa 300 Rootsi 203 Poola 565 (2) EÜ 3 766 (3) TAC Ei kohaldata Preventiivne TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4. (1) Uute liikmesriikide ühinemiskuupäevani kuuluvad sellesse vööndisse EÜ ja Poola veed. (2) Ei tohi püüda EÜ vetes. (3) Uute liikmesriikide ühinemiskuupäevani on EÜ kvoot 3 200 tonni. Joonealust märkust 2 kohaldatakse uute liikmesriikide ühinemiskuupäevani.







Liigid: Lõhe Salmo salar Vöönd: IIIbcd (EÜ veed), v.a alapiirkond 32 (1) SAL/3BCD-C Taani 93 512 (2) (3) (5) Saksamaa 10 404 (2) (3) (5) Eesti 9 504 (2) (4) Soome 116 603 (2) (3) (5) Läti 59 478 (2) (6) Leedu 6 992 (2) (7) Poola 28 368 (2) (7) Rootsi 126 400 (2) (3) (5) EÜ 451 260 (2) (8) TAC 460 000 (2) Analüütiline TAC, kui kohaldatakse mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõike 2 kohaselt. (1) Uute liikmesriikide ühinemiskuupäevani kuuluvad sellesse vööndisse EÜ, Eesti, Läti, Leedu ja Poola veed. (2) Väljendatakse üksikkalade arvuna. (3) Püütakse ainult EÜ vetes, välja arvatud 2 000 tonni, mis on lubatud püüda Eesti vetes (SAL/03D-E) EÜ 2 000 üksikkala suuruse kogukvoodi alusel. (4) Selle alusel tohib 2 000 üksikkala püüda EÜ vetes. (5) Püütakse ainult EÜ vetes, välja arvatud 3 000 üksikkala, mis on lubatud püüda Läti vetes (SAL/03D-LA) EÜ 3 000 üksikkala suuruse kogukvoodi alusel. (6) Selle alusel tohib 3 000 üksikkala püüda EÜ vetes. (7) Ei tohi püüda EÜ vetes. (8) Uute liikmesriikide ühinemiskuupäevani on EÜ kvoot 346 918 üksikkala. Joonealuseid märkusi 3, 4, 5, 6 ja 7 kohaldatakse uute liikmesriikide ühinemiskuupäevani.







Liigid: Lõhe Salmo salar Vöönd: IBSFC alarajoon 32 (EÜ veed) (1) SAL/03D-32 Soome 28 490 (2) Eesti 3 255 (2) (3) EÜ 31 745 (2) (4) TAC 35 000 (2) Analüütiline TAC, kui kohaldatakse mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõike 2 kohaselt. (1) Uute liikmesriikide ühinemiskuupäevani kuuluvad sellesse vööndisse EÜ ja Eesti veed. (2) Väljendatakse üksikkalade arvuna. (3) Ei tohi püüda EÜ vetes. (4) Uute liikmesriikide ühinemiskuupäevani on EÜ kvoot 28 490 üksikkala. Joonealust märkust 3 kohaldatakse uute liikmesriikide ühinemiskuupäevani.

▼M2







Liik: Kilu Sprattus sprattus Vöönd: IIIbcd (EÜ veed) SPR/3BCD-C Taani 37 254 Saksamaa 23 601 Eesti 43 260 Soome 19 501 Läti 52 249 Leedu 18 901 Poola 110 880 Rootsi 72 019 EÜ 377 665 Vene Föderatsioon 3 000 (1) TAC 420 000 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõike 2 kohaselt. (1) Püütakse EÜ vete Läti vööndis, s.h kuni 150 tonni heeringa kaaspüük.

▼B









IB LISA

SKAGERRAK, KATTEGAT, PÕHJAMERI JA ÜHENDUSE LÄÄNEOSA VEED

ICESi püügipiirkonnad Vb (EÜ veed), VI, VII, VIII, IX, X, CECAF (EÜ veed) ja Prantsuse Guajaana







Liigid: Tobiad Ammodyridae Vöönd: IV (Norra veed) SAN/04-N. Taani 124 450 Ühendkuningriik 6 550 EÜ 131 000 ►M2 ◄ TAC Ei kohaldata

▼M2







Liik: Tobias Ammodytidae Vöönd: IIa (1), Skagerrak, Kattegat, Põhjameri (1) SAN/24 Taani 727 472 Ühendkuningriik 15 901 Kõik liikmesriigid 27 826 (2) EÜ 771 200 Norra 45 000 (3) Fääri saared 20 000 (3) (4) TAC 836 200 Preventiivne TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4. (1) Ühenduse veed, välja arvatud 6 miili kaugusel Ühendkuningriigi lähtejoontest Shetlandi, Fair-Isle'i ja Foula lähedal asuvad veed. (2) Välja arvatud Taani ja Ühendkuningriik. (3) Püütakse Põhjamerel. (4) Kaasa arvatud tursik ja kuni 4 000 tonni kilu. Kilu ja kuni 6 000 tonni tursikut võib püüda VIa rajoonis, põhja pool 56°30′ N.

▼B







Liigid: Hiidhai Cetorhinus maximus Vöönd: EÜ veed vööndites IV, VI ja VII BSK/467 EÜ 0 TAC 0

▼M2







Liik: Heeringas (1) Clupea harengus Vöönd: Skagerrak ja Kattegat HER/03 A Taani 29 177 (2) Saksamaa 467 (2) Rootsi 30 521 (2) EÜ 60 164 Fääri saared 500 (3) TAC 70 000 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõike 2 kohaselt. (1) Lossitakse tervikliku saagina või sorteerituna saagi ülejäägist. (2) Millest 50 %, ajutise meetmena 2004. aastal, võib püüda Põhjamerel (EÜ veed) lõuna pool 60° N ja ida pool 4° E. (3) Püütakse Skagerrakis.

▼B







Liigid: Heeringas (1) Clupea harengus Vöönd: Põhjameri põhja pool 53° 30′ N HER/4AB. Taani 77 196 Saksamaa 48 208 Prantsusmaa 18 250 Madalmaad 50 068 Rootsi 4 680 Ühendkuningriik 62 100 EÜ 260 502 Norra 50 000 (2) TAC 460 000 (3) (1) Lossitakse terviksaagina või sorteerituna saagi ülejäägist. Liikmesriigid peavad teatama komisjonile heeringasaakide lossimistest, teatatakse eraldi ICESi rajoonide IVa ja IVb andmed (vööndid HER/04A. ja HER/04B.). (2) Tohib püüda EÜ vetes. Selle kvoodi alusel püütud saagid tuleb maha arvestada TACi Norra osast. (3) Esialgne TAC Norraga peetavate kalandusalaste nõupidamiste otsuseni 2004. aastaks. Eritingimused: Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



Norra veed lõuna pool 62° N (HER/04-NFS) EÜ 50 000 ()

▼M2







Liik: Heeringas Clupea harengus Vöönd: Norra veed lõuna pool 62° N HER/04-N Rootsi 1 076 (1) EÜ 1 076 TAC Mittekohaldatav (1) Tursa, kilttursa, pollaki, merlangi ja süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.

▼B







Liigid: Heeringas (1) Clupea harengus Vöönd: IVc, (2) VIId HER/4CXB7D Belgia 9 159 (3) Taani 1 526 (3) Saksamaa 953 (3) Prantsusmaa 17 178 (3) Madalmaad 30 621 (3) Ühendkuningriik 6 662 (3) EÜ 66 098 TAC 460 000 (4) (1) Lossitakse tervikliku saagina või sorteerituna saagi ülejäägist. (2) Välja arvatud Blackwateri varu: viide heeringavarule vööndis, mis asub Thamesi suudme meresõidupiirkonnas ning piirneb joonega, mis kulgeb otse lõuna suunas Landguard Pointist (51°56′ N, 1°19,1′ E) põhjalaiuseni 51°33′ ning sealt otse lääne suunas Ühendkunigriigi rannikul asuva punktini. (3) Sellest kvoodist võib kuni 50 % üle kanda ICESi rajooni IVb. Igast sellisest ülekandmisest tuleb komisjonile eelnevalt teatada. (4) Esialgne TAC Norraga peetavate kalandusalaste nõupidamiste otsuseni 2004. aastaks.







Liigid: Heeringas Clupea harengus Vöönd: Vb, VIaN (1), VIb HER/5B6ANB Saksamaa 3 280 Prantsusmaa 621 Iirimaa 4 432 Madalmaad 3 280 Ühendkuningriik 17 727 EÜ 29 340 Fääri saared 660 (2) TAC 30 000 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõike 2 kohaselt. (1) Viide heeringavarudele ICESi rajoonis VIa, põhja pool 56°00′ N ning VIa rajooni osas, mis paikneb ida pool 07°00′ W ja põhja pool 55°00′ N, välja arvatud Clyde. (2) Selle kvoodi alusel võib kalastada ainult rajoonis VIa, põhja pool 56°30′ N.







Liigid: Heeringas Clupea harengus Vöönd: VIaS (1) ,VIIbc HER/6AS7BC Iirimaa 12 727 Madalmaad 1 273 EÜ 14 000 TAC 14 000 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4. (1) Viide heeringavarudele ICESi rajoonis VIa, lõuna pool 56°00' N ja lääne pool 07°00' W.







Liigid: Heeringas Clupea harengus Vöönd: VIa Clyde (1) HER/06ACL. Ühendkuningriik 1 000 EÜ 1 000 TAC 1 000 Preventiivne TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4. (1) Clyde'i varu: viide heeringavarule merepiirkonnas, mis asub Mull of Kintyre'i ja Corsewall Pointi vahele tõmmatud joonest kirde pool.







Liigid: Heeringas Clupea harengus Vöönd: VIIa (1) HER/07A/MM Iirimaa 1 250 Ühendkuningriik 3 550 EÜ 4 800 TAC 4 800 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõike 2 kohaselt. (1) ICESi VII alapiirkonna rajooni a vähendatakse ICESi VII alapiirkonna rajoonidele g, h, j, k lisatud ala võrra, mis piirneb: — põhjas laiuskraadiga 52°30' N, — lõunas laiuskraadiga 52°00' N, — läänes Iirimaa rannikuga, — idas Ühendkuningriigi rannikuga.







Liigid: Heeringas Clupea harengus Vöönd: VIIe,f HER/7EF. Prantsusmaa 500 Ühendkuningriik 500 EÜ 1 000 TAC 1 000 Preventiivne TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Heeringas Clupea harengus Vöönd: VIIg,h,j,k (1) HER/7GK. Saksamaa 144 Prantsusmaa 802 Iirimaa 11 235 Madalmaad 802 Ühendkuningriik 16 EÜ 13 000 TAC 13 000 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4. (1) ICESi VIII alapiirkonna rajoone g, h, j ja k suurendatakse ala võrra, mis piirneb: — põhjas laiuskraadiga 52°30' N, — lõunas laiuskraadiga 52°00' N, — läänes Iirimaa rannikuga, — idas Ühendkuningriigi rannikuga.







Liigid: Euroopa anšoovis Engraulis encrasicolus Vöönd: VIII ANE/08. Hispaania; 29 700 Prantsusmaa 3 300 EÜ 33 000 TAC 33 000 (1) (1) See TAC vaadatakse 2004. aasta jooksul üle uute teadusandmete põhjal.







Liigid: Euroopa anšoovis Engraulis encrasicolus Vöönd: IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed) ANE/9/3411 Hispaania 3 826 Portugal 4 174 EÜ 8 000 TAC 8 000







Liigid: Tursk Gadus morhua Vöönd: Skagerrak COD/03AN. Belgia 10 Taani 3 119 Saksamaa 78 Madalmaad 20 Rootsi 546 EÜ 3 773 TAC 3 900 (1) Analüütiline TAC, kui kohaldatakse mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõike 2 kohaselt. (1) Esialgne TAC Norraga peetavate kalandusalaste nõupidamiste otsuseni 2004. aastaks.







Liigid: Tursk Gadus morhua Vöönd: Kattegat COD/03AS. Taani 841 Saksamaa 17 Rootsi 505 EÜ 1 363 TAC 1 363 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõike 2 kohaselt.







Liigid: Tursk Gadus morhua Vöönd: IIa (EÜ veed); Põhjameri COD/2AC4. Belgia 807 Taani 4 635 Saksamaa 2 939 Prantsusmaa 997 Madalmaad 2 619 Rootsi 31 Ühendkuningriik 10 631 EÜ 22 659 Norra 4 641 (1) TAC 27 300 (2) Analüütiline TAC, kui kohaldatakse mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõike 2 kohaselt. (1) Võib püüda EÜ vetes. Selle kvoodi alusel püütud saagid tuleb maha arvestada TACi Norra osast. (2) Esialgne TAC Norraga peetavate kalandusalaste nõupidamiste otsuseni 2004. aastaks. Eritingimused : Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



Norra veed (COD/04-NFS) EÜ 19 694 ()

▼M2







Liik: Tursk Gadus morhua Vöönd: Norra veed lõuna pool 62° N COD/04-N Rootsi 516 (1) EÜ 516 (1) TAC Mittekohaldatav (1) Tuleneb Rootsi poolt Euroopa Ühenduse ja Norra vaheliste 2004. aasta kohta peetud konsultatsioonide protokollist.

▼B







Liigid: Tursk Gadus morhua Vöönd: Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV COD/561214 Belgia 1 Saksamaa 13 Prantsusmaa 135 Iirimaa 191 Ühendkuningriik 508 EÜ 848 TAC 848 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõike 2 kohaselt. Eritingimused : Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



Vb (EÜ vöönd), VIa (COD/5BC6A.) Belgia 3 Saksamaa 24 Prantsusmaa 258 Iirimaa 101 Ühendkuningriik 428 EÜ 814







Liigid: Tursk Gadus morhua Vöönd: VIIa COD/07A. Belgia 29 Prantsusmaa 79 Iirimaa 1 416 Madalmaad 7 Ühendkuningriik 620 EÜ 2 150 TAC 2 150 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõike 2 kohaselt.







Liigid: Tursk Gadus morhua Vöönd: VIIb-k, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed) COD/7X7A34 Belgia 242 Prantsusmaa 4 149 Iirimaa 824 Madalmaad 35 Ühendkuningriik 450 EÜ 5 700 TAC 5 700 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõike 2 kohaselt.







Liigid: Harilik heeringahai Lamna nasus Vöönd: EÜ veed vööndites IV, VI ja VII POR/467. EÜ Piiranguid ei rakendata Norra Muutmisel Fääri saared 125 (1) TAC Ei kohaldata (1) Kalastada ainult õngejadaga.







Liigid: Kammellased Lepidorhombus spp. Vöönd: IIa (EÜ veed); Põhjameri (EÜ veed) LEZ/2AC4-C Belgia 6 Taani 5 Saksamaa 5 Prantsusmaa 31 Madalmaad 24 Ühendkuningriik 1 819 EÜ 1 890 TAC 1 890 Preventiivne TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Kammellased Lepidorhombus spp. Vöönd: Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV LEZ/561214 Hispaania 409 Prantsusmaa 1 596 Iirimaa 466 Ühendkuningriik 1 129 EÜ 3 600 TAC 3 600 Preventiivne TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Kammellased Lepidorhombus spp. Vöönd: VII LEZ/07. Belgia 489 Hispaania 5 430 Prantsusmaa 6 589 Iirimaa 2 996 Ühendkuningriik 2 595 EÜ 18 099 TAC 18 099 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Kammellased Lepidorhombus spp. Vöönd: VIIIabde LEZ/8ABDE. Hispaania 1 163 Prantsusmaa 938 EÜ 2 101 TAC 2 101 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Kammellased Lepidorhombus spp. Vöönd: VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed) LEZ/8C3411 Hispaania 1 233 Prantsusmaa 62 Portugal 41 EÜ 1 336 TAC 1 336 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Harilik soomuslest ja jõelest Limanda limanda ja Platichthys flesus Vöönd: IIa (EÜ veed); Põhjameri (EÜ veed) D/F/2AC4-C Belgia 533 Taani 2 003 Saksamaa 3 004 Prantsusmaa 208 Madalmaad 12 112 Rootsi 7 Ühendkuningriik 1 684 EÜ 19 551 TAC 19 551 Preventiivne TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Merikuratlased Lophiidae Vöönd: IIa (EÜ veed); Põhjameri (EÜ veed) ANF/2AC4-C Belgia 247 Taani 546 Saksamaa 266 Prantsusmaa 51 Madalmaad 187 Rootsi 6 Ühendkuningriik 5 697 EÜ 7 000 TAC 7 000 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõike 2 kohaselt.







Liigid: Merikuratlased Lophiidae Vöönd: Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV ANF/5 61214 Belgia 114 Saksamaa 130 Hispaania 122 Prantsusmaa 1 408 Iirimaa 318 Madalmaad 110 Ühendkuningriik 978 EÜ 3 180 TAC 3 180 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõike 2 kohaselt.







Liigid: Merikuratlased Lophiidae Vöönd: VII ANF/07. Belgia 1 931 Saksamaa 215 Hispaania 768 Prantsusmaa 12 395 Iirimaa 1 584 Madalmaad 250 Ühendkuningriik 3 759 EÜ 20 902 TAC 20 902 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Merikuratlased Lophiidae Vöönd: VIIIa,b,d,e ANF/8ABDE. Hispaania 883 Prantsusmaa 4 915 EÜ 5 798 TAC 5 798 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Merikuratlased Lophiidae Vöönd: VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed) ANF/8C3411 Hispaania 1 917 Prantsusmaa 2 Portugal 381 EÜ 2 300 TAC 2 300 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõike 2 kohaselt.

▼M2







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Vöönd: Skagerrak ja Kattegat, IIIbcd (EÜ veed) HAD/3A/BCD Belgia 18 Taani 3 096 Saksamaa 197 Madalmaad 4 Rootsi 366 EÜ 3 681 (1) TAC 4 755 (1) Välja arvatud 874 arvestuslikku tonni tööstuslikku kaaspüüki.







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Vöönd: IIa (EÜ veed), Põhjameri HAD/2AC4 Belgia 625 Taani 4 300 Saksamaa 2 736 Prantsusmaa 4 769 Madalmaad 469 Rootsi 303 Ühendkuningriik 45 773 (1) EÜ 58 975 (2) Norra 15 391 TAC 77 000 (1) Sellest 29 500 tonni tohivad püüda ja lossida laevad, millel on eripüügiluba IV lisa lõike 17 alusel. (2) Välja arvatud 2 634 arvestuslikku tonni tööstuslikku kaaspüüki. Eritingimused: Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



Norra veed (HAD/04-NFS) EÜ 45 828







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Vöönd: Norra veed, lõuna pool 62° N HAD/04-N Rootsi 956 EÜ 956 TAC Mittekohaldatav

▼B







Liigid: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Vöönd: VIb, XII, XIV HAD/61214. Belgia 2 Saksamaa 2 Prantsusmaa 77 Iirimaa 55 Ühendkuningriik 566 EÜ 702 TAC 702 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõike 2 kohaselt.







Liigid: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Vöönd: Vb, VIa (EÜ veed), HAD/5BC6A. Belgia 12 Saksamaa 14 Prantsusmaa 571 Iirimaa 1 010 Ühendkuningriik 4 897 EÜ 6 503 TAC 6 503 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Vöönd: VII, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed) HAD/7/3411 Belgia 107 Prantsusmaa 6 400 Iirimaa 2 133 Ühendkuningriik 960 EÜ 9 600 TAC 9 600 (1) (1) Vaadatakse üle uute teadusalaste nõuannete alusel 2004. aasta jooksul. Eritingimused : Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi rajoonis püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



VIIa (HAD/07A.): Belgia 24 Prantsusmaa 109 Iirimaa 649 Ühendkuningriik 718 EÜ 1 500 Komisjonile kvootide täituvuse kohta aruannet esitades peavad liikmesriigid nimetama VIIa rajoonis püütud kogused. Rajoonis VIIa püütud kilttursa lossimised keelatakse, kui lossitavad üldkogused on suuremad kui 1 500 tonni.







Liigid: Merlang Merlangius merlangus Vöönd: Skagerrak ja Kattegat WHG/03A. Taani 651 Madalmaad 2 Rootsi 70 EÜ 723 (1) TAC 1 500 (2) (1) Välja arvatud 750 arvestuslikku tonni tööstuslikku kaaspüüki. (2) Esialgne TAC Norraga peetavate kalandusalaste nõupidamiste otsuseni 2004. aastaks.







Liigid: Merlang Merlangius merlangus Vöönd: IIa (EÜ veed); Põhjameri WHG/2AC4. Belgia 376 Taani 1 626 Saksamaa 423 Prantsusmaa 2 443 Madalmaad 940 Rootsi 2 Ühendkuningriik 6 484 EÜ 12 294 (1) Norra 1 600 (2) TAC 16 000 (3) (1) Välja arvatud 2 106 arvestuslikku tonni tööstuslikku kaaspüüki. (2) Võib püüda EÜ vetes. Selle kvoodi alusel püütud saagid tuleb maha arvestada TACi Norra osast. (3) Esialgne TAC Norraga peetavate kalandusalaste nõupidamiste otsuseni 2004. aastaks. Eritingimused : Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



Norra veed (WHG/04-NFS) EÜ 9 756 ()







Liigid: Merlang Merlangius merlangus Vöönd: Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV WHG/561214 Saksamaa 5 Prantsusmaa 98 Iirimaa 466 Ühendkuningriik 1 032 EÜ 1 600 TAC 1 600 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõike 2 kohaselt.







Liigid: Merlang Merlangius merlangus Vöönd: VIIa WHG/07A. Belgia 1 Prantsusmaa 18 Iirimaa 296 Madalmaad 0 Ühendkuningriik 199 EÜ 514 TAC 514 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõike 2 kohaselt.







Liigid: Merlang Merlangius merlangus Vöönd: VIIb-k WHG/7X7A. Belgia 263 Prantsusmaa 16 200 Iirimaa 7 507 Madalmaad 132 Ühendkuningriik 2 898 EÜ 27 000 TAC 27 000 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Merlang Merlangius merlangus Vöönd: VIII WHG/08. Hispaania 1 800 Prantsusmaa 2 700 EÜ 4 500 TAC 4 500 Preventiivne TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Merlang Merlangius merlangus Vöönd: IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed) WHG/9/3411 Portugal 1 020 EÜ 1 020 TAC 1 020 Preventiivne TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Merlang ja pollak Merlangius merlangus ja Pollachius pollachius Vöönd: Norra veed lõuna pool 62° N W/F/04-N. Rootsi 190 (1) EÜ 190 (1) TAC Ei kohaldata (1) Esialgne TAC Norraga peetavate kalandusalaste nõupidamiste otsuseni 2004. aastaks.







Liigid: Merluus Merluccius merluccius Vöönd: Skagerrak ja Kattegat, IIIbcd (EÜ veed) HKE/3A/BCD Taani 1 086 Rootsi 92 EÜ 1 178 TAC 1 178 (1) Analüütiline TAC, kui kohaldatakse mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõike 2 kohaselt. (1) Põhjapoolsete merluusivarude 39 100-tonnise TACi piires.







Liigid: Merluus Merluccius merluccius Vöönd: IIa (EÜ veed); Põhjameri (EÜ veed) HKE/2AC4-C Belgia 20 Taani 792 Saksamaa 91 Prantsusmaa 176 Madalmaad 46 Ühendkuningriik 248 EÜ 1 373 TAC 1 373 (1) Analüütiline TAC, kui kohaldatakse mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõike 2 kohaselt. (1) Põhjapoolsete merluusivarude 39 100-tonnise TACi piires.







Liigid: Merluus Merluccius merluccius Vöönd: Vb (EÜ veed), VI, VII, XII, XIV HKE/571214 Belgia 202 Hispaania 6 463 Prantsusmaa 9 982 Iirimaa 1 209 Madalmaad 130 Ühendkuningriik 3 940 EÜ 21 926 TAC 21 926 (1) Analüütiline TAC, kui kohaldatakse mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõike 2 kohaselt. (1) Põhjapoolsete merluusivarude 39 100-tonnise TACi piires. Eritingimused : Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



VIIIabde (HKE/8ABDE.) Belgia 26 Hispaania 1 043 Prantsusmaa 1 043 Iirimaa 130 Madalmaad 13 Ühendkuningriik 586 EÜ 2 841







Liigid: Merluus Merluccius merluccius Vöönd: VIIIa,b,d,e HKE/8ABDE. Belgia 7 Hispaania 4 499 Prantsusmaa 10 104 Madalmaad 13 EÜ 14 623 TAC 14 623 (1) Analüütiline TAC, kui kohaldatakse mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõike 2 kohaselt. (1) Põhjapoolsete merluusivarude 39 100-tonnise TACi piires. Eritingimused : Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



Vb (EÜ veed), VI, VII, XII, XIV (HKE/571214) Belgia 1 Hispaania 1 303 Prantsusmaa 2 346 Madalmaad 4 EÜ 3 655







Liigid: Merluus Merluccius merluccius Vöönd: VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed) HKE/8C3411 Hispaania 3 807 Prantsusmaa 366 Portugal 1 777 EÜ 5 950 TAC 5 950 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõike 2 kohaselt.

▼M1







Liigid: põhjaputassuu Micromesistius poutassou Vöönd: IIa (EÜ veed), Põhjameri (EÜ veed) WHB/2AC4-C Taani 97 058 Saksamaa 160 Madalmaad 294 Rootsi 313 Ühendkuningriik 2 141 EÜ 99 966 Norra 40 000 (1) TAC Mittekohaldatav Analüütiline TAC, kui kohaldatakse mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõike 2 kohaselt. (1) Sisaldub EÜ vetele antud kogukvoodis 120 000







Liigid: Põhjaputassuu Micromesistius poutassou Vöönd: IV (Norra veed) Taani 18 050 Ühendkuningriik 950 EÜ 19 000 ►M2 ◄ TAC Ei kohaldata

▼M1







Liigid: põhjaputassuu Micromesistius poutassou Vöönd: V, VI, VII, XII ja XIV WHB/571214 Taani 8 031 Saksamaa 31 087 Hispaania 51 812 (1) Prantsusmaa 43 263 Iirimaa 62 174 Madalmaad 97 665 Portugal 3 886 (1) Ühendkuningriik 90 671 EÜ 388 589 Norra 120 000 (2) (3) Fääri saared 45 000 (4) (5) TAC Mittekohaldatav Analüütiline TAC, kui kohaldatakse mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõike 2 kohaselt. (1) Sellest kuni 75 % võib püüda piirkondades VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed). (2) Võib püüda EÜ vetes piirkondades II, IVa, VIa põhja pool 56o 30' N, VIb, VII lääne pool 12oW. (3) Sellest kuni 500 tonni võivad olla hõbekalad (Argentina spp.). (4) Põhjaputassuusaagid võivad sisaldada hõbekalade (Argentina spp.) vältimatut kaaspüüki. (5) Võib püüda EÜ vetes piirkondades VIa põhja pool 56o 30' N, VIb, VII lääne pool 12oW. Eritingimused: Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



Norra WHB/04 A–C







Liigid: põhjaputassuu Micromesistius poutassou Vöönd: VIIIa, b, d, e WHB/8ABDE Hispaania 19 993 Prantsusmaa 15 513 Portugal 2 999 Ühendkuningriik 14 477 EÜ 52 982 TAC Mittekohaldatav Analüütiline TAC, kui kohaldatakse mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõike 2 kohaselt. Eritingimused: Eespool nimetatud kvootide kõiki osi võib püüda ICESi Vb rajooni (EÜ veed) VI, VII, XII ja XIV alapiirkonnas.







Liigid: põhjaputassuu Micromesistius poutassou Vöönd: VIIIa, b, d, e WHB/8ABDE Hispaania 87 970 Portugal 21 993 EÜ 109 963 () TAC Mittekohaldatav Analüütiline TAC, kui kohaldatakse mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõike 2 kohaselt.

▼B







Liigid: Väikesuulest ja pikklest Microstomus kitt ja Glyptocephalus cynoglossus Vöönd: IIa (EÜ veed); Põhjameri (EÜ veed) L/W/2AC4-C Belgia 380 Taani 1 048 Saksamaa 135 Prantsusmaa 287 Madalmaad 872 Rootsi 12 Ühendkuningriik 4 289 EÜ 7 023 TAC 7 023 Preventiivne TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Sinine molva Molva dypterigia Vöönd: EÜ vete vööndid VIa (põhja pool 56°30' N), VIb BLI/6AN6B. Fääri saared 900 (1) TAC Ei kohaldata (1) Püütakse traalnoodaga, kalju-tömppeakala ja süsisaba kaaspüük arvestatakse käesolevast kvoodist maha.







Liigid: Harilik molva Molva molva Vöönd: EÜ veed vööndites IIa, IV, Vb, VI, VII LIN/2A47-C Norra 9 500 (1) (2) ►M2 ◄ Fääri saared 800 (3) (4) TAC Ei kohaldata (1) Selle alusel on lubatud alapiirkondades VI ja VII muude kalaliikide lisapüük 25 % laeva kohta igal ajal. Kuid kõnealune protsent võib esimese 24 tunni jooksul pärast kalastamise algust nimetatud piirkonnas olla suurem. Muude liikide lisapüügi üldkogus VI ja VII alapiirkonnas ei tohi ületada .. tonni (muutmisel). (2) Kaasa arvatud meriluts. Norra kvoodid on järgmised: harilik molva 9 500 tonni ja meriluts 5 000 tonni ning need on vastastikku asendatavad kuni 2 000 tonni ulatuses ja püüda võib ainult õngejadadega ICESi rajoonis Vb ja alapiirkondades VI ja VII. (3) Kaasa arvatud sinine molva ja meriluts. Püütakse ainult õngejadadega piirkonnas VIa (põhja pool 56°30' N) ja VIb. (4) Selle alusel on alapiirkonnas VI lubatud muude kalaliikide lisapüük 20 % laeva kohta igal ajal. Kuid kõnealune protsent võib esimese 24 tunni jooksul pärast kalastamise algust nimetatud piirkonnas olla suurem. Muude liikide lisapüügi üldkogus VI alapiirkonnas ei tohi ületada 75 tonni.







Liigid: Norra salehomaar Nephorops norvegicus Vöönd: Skagerrak ja Kattegat (EÜ veed), IIIbcd (EÜ veed) NEP/3A/BCD Taani 3 380 Saksamaa 10 Rootsi 1 210 EÜ 4 600 TAC 4 600 Preventiivne TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Norra salehomaar Nephorops norvegicus Vöönd: IIa (EÜ veed); Põhjameri (EÜ veed) NEP/2AC4-C Belgia 993 Taani 993 Saksamaa 15 Prantsusmaa 29 Madalmaad 511 Ühendkuningriik 16 446 EÜ 18 987 TAC 18 987 (1) Preventiivne TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4. (1) TAC muudetakse 21 350 to nnini ja jaotatakse liikmesriikidele, kui komisjon teeb otsuse majandamiskorra kohta, et kontrollida saake püügipiirkondades, kus püütakse Norra salehomaari ja turska.







Liigid: Norra salehomaar Nephorops norvegicus Vöönd: Vb (EÜ veed), VI NEP/5BC6. Hispaania 23 Prantsusmaa 92 Iirimaa 153 Ühendkuningriik 11 032 EÜ 11 300 TAC 11 300 Preventiivne TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Norra salehomaar Nephorops norvegicus Vöönd: VII NEP/07. Hispaania 1 047 Prantsusmaa 4 243 Iirimaa 6 436 Ühendkuningriik 5 724 EÜ 17 450 TAC 17 450 Preventiivne TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Norra salehomaar Nephorops norvegicus Vöönd: VIIIa,b,d,e NEP/8ABDE. Hispaania 189 Prantsusmaa 2 961 EÜ 3 150 TAC 3 150 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõike 2 kohaselt.







Liigid: Norra salehomaar Nephorops norvegicus Vöönd: VIIIc NEP/08C. Hispaania 173 Prantsusmaa 7 EÜ 180 TAC 180 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõike 2 kohaselt.







Liigid: Norra salehomaar Nephorops norvegicus Vöönd: IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed) NEP/9/3411 Hispaania 150 Portugal 450 EÜ 600 TAC 600 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõike 2 kohaselt.







Liigid: Harilikud süvameregarneelid Pandalus borealis Vöönd: Skagerrak ja Kattegat PRA/03A. Taani 3 717 Rootsi 2 002 EÜ 5 719 TAC 10 710 (1) (1) Esialgne TAC Norraga peetavate kalandusalaste nõupidamiste otsuseni 2004. aastaks.







Liigid: Harilikud süvameregarneelid Pandalus borealis Vöönd: IIa (EÜ veed); Põhjameri (EÜ veed) PRA/2AC4-C Taani 3 626 Madalmaad 34 Rootsi 146 Ühendkuningriik 1 074 EÜ 4 880 Norra 100 (1) ►M2 ◄ TAC 4 980 (1) Püütakse piirkonnas IV

▼M2







Liik: Harilik süvameregarneel Pandalus borealis Vöönd: Norra veed, lõuna pool 62° N PRA/04-N Taani 900 Rootsi 151 (1) EÜ 1 051 TAC Mittekohaldatav (1) Tursa, kilttursa, pollaki, merlangi ja süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.

▼B







Liigid: Viburhännakud Penaeus spp. Vöönd: Prantsuse Guajaana PEN/FGU. Prantsusmaa 4 000 (1) EÜ 4 000 (1) Barbados 24 (1) Guajaana 24 (1) Suriname 0 (1) Trinidad ja Tobago 60 (1) TAC 4 108 (1) Preventiivne TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4. (1) Krevettide Penaeus subtilis ja Penaeus brasiliensis püük on keelatud alla 30 meetri sügavustes vetes.







Liigid: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Vöönd: Skagerrak PLE/03AN. Belgia 57 Taani 7 397 Saksamaa 38 Madalmaad 1 422 Rootsi 396 EÜ 9 310 TAC 9 500 (1) (1) Esialgne TAC Norraga peetavate kalandusalaste nõupidamiste otsuseni 2004. aastaks.







Liigid: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Vöönd: Kattegat PLE/03AS. Taani 1 658 Saksamaa 19 Rootsi 186 EÜ 1 863 TAC 1 863

▼M2







Liik: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Vöönd: IIa (EÜ veed), Põhjameri PLE/2AC4 Belgia 3 624 Taani 11 778 Saksamaa 3 397 Prantsusmaa 680 Madalmaad 22 649 Ühendkuningriik 16 761 EÜ 58 889 Norra 2 111 TAC 61 000 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõike 2 kohaselt. Eritingimused: Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



Norra veed (PLE/04-NFS) EÜ 30 000

▼B







Liigid: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Vöönd: Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV PLE/561214 Prantsusmaa 34 Iirimaa 447 Ühendkuningriik 746 EÜ 1 227 TAC 1 227 Preventiivne TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Vöönd: VIIa PLE/07A. Belgia 34 Prantsusmaa 15 Iirimaa 876 Madalmaad 10 Ühendkuningriik 404 EÜ 1 340 TAC 1 340 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõike 2 kohaselt.







Liigid: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Vöönd: VIIb,c PLE/7BC. Prantsusmaa 16 Iirimaa 144 EÜ 160 TAC 160 Preventiivne TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Vöönd: VIId,e PLE/7DE. Belgia 992 Prantsusmaa 3 305 Ühendkuningriik 1 763 EÜ 6 060 TAC 6 060 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõike 2 kohaselt.







Liigid: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Vöönd: VIIf,g PLE/7FG. Belgia 139 Prantsusmaa 251 Iirimaa 39 Ühendkuningriik 131 EÜ 560 TAC 560 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõike 2 kohaselt.







Liigid: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Vöönd: VIIh,j,k PLE/7HJK. Belgia 29 Prantsusmaa 58 Iirimaa 203 Madalmaad 117 Ühendkuningriik 58 EÜ 466 TAC 466 Preventiivne TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Vöönd: VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed) PLE/8/3411 Hispaania 75 Prantsusmaa 298 Portugal 75 EÜ 448 TAC 448 Preventiivne TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Pollak Pollachius pollachius Vöönd: Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV POL/561214 Hispaania 10 Prantsusmaa 337 Iirimaa 99 Ühendkuningriik 258 EÜ 704 TAC 704 Preventiivne TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Pollak Pollachius pollachius Vöönd: VII POL/07. Belgia 529 Hispaania 32 Prantsusmaa 12 177 Iirimaa 1 298 Ühendkuningriik 2 964 EÜ 17 000 TAC 17 000 Preventiivne TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Pollak Pollachius pollachius Vöönd: VIIIa,b,d,e POL/8ABDE. Hispaania 286 Prantsusmaa 1 394 EÜ 1 680 TAC 1 680 Preventiivne TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Pollak Pollachius pollachius Vöönd: VIIIc POL/08C. Hispaania 369 Prantsusmaa 41 EÜ 410 TAC 410 Preventiivne TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Pollak Pollachius pollachius Vöönd: IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed) POL/9/3411 Hispaania 348 Portugal 12 EÜ 360 TAC 360 Preventiivne TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Süsikas Pollachius viren Vöönd: IIa (EÜ veed), Skagerrak ja Kattegat, IIIbcd (EÜ veed), Põhjameri POK/2A34 Belgia 66 Taani 7 879 Saksamaa 19 896 Prantsusmaa 46 823 Madalmaad 199 Rootsi 1 083 Ühendkuningriik 15 254 EÜ 91 200 Norra 98 800 (1) TAC 190 000 (2) (1) Võib püüda ainult IV rajoonis (EÜ veed) ja Skagerrakis. Selle kvoodi alusel püütud saagid tuleb maha arvestada TACi Norra osast. (2) Esialgne TAC Norraga peetavate kalandusalaste nõupidamiste otsuseni 2004. aastaks. Eritingimused : Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



Norra veed (POK/04-NFS) EÜ 91 200 ()

▼M2







Liik: Süsikas Pollachius virens Vöönd: Norra veed lõuna pool 62° N POK/04-N Rootsi 1 190 EÜ 1 190 TAC 190 000

▼B







Liigid: Süsikas Pollachius viren Vöönd: Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV POK/561214 Saksamaa 1 441 Prantsusmaa; 14 307 Iirimaa 478 Ühendkuningriik 3 488 EÜ 19 713 TAC 19 713 (1) Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4. (1) Esialgne TAC Norraga peetavate kalandusalaste nõupidamiste otsuseni 2004. aastaks.







Liigid: Süsikas Pollachius viren Vöönd: VII, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed) POK/7X1034 Belgia 18 Prantsusmaa 3 921 Iirimaa 1 960 Ühendkuningriik 1 069 EÜ 6 968 TAC 6 968 Preventiivne TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Harilik kammeljas ja sile kammeljas Psetta maxima ja Scopthalmus rhombus Vöönd: IIa (EÜ veed); Põhjameri (EÜ veed) T/B/2AC4-C Belgia 358 Taani 764 Saksamaa 195 Prantsusmaa 92 Madalmaad 2 710 Rootsi 5 Ühendkuningriik 753 EÜ 4 877 TAC 4 877 Preventiivne TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Railased Rajidae Vöönd: IIa (EÜ veed); Põhjameri (EÜ veed) SRX/2AC4-C Belgia 590 Taani 23 Saksamaa 29 Prantsusmaa 92 Madalmaad 503 Ühendkuningriik 2 266 EÜ 3 503 TAC 3 503 Preventiivne TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Süvalest Reinhardtius hippoglossoides Vöönd: IIa (EÜ veed), VI GHL/2AC6- EÜ Piiranguid ei kohaldata Norra 950 (1) TAC Ei kohaldata (1) VI tohib püüda ainult õngejadadega.

▼M2







Liik: Makrell Scomber scombrus Vöönd: IIa (EÜ veed), Skagerrak ja Kattegat, IIIb,c,d (EÜ veed), Põhjameri MAC/2A34- Belgia 453 Taani 11 951 Saksamaa 473 Prantsusmaa 1 428 Madalmaad 1 437 Rootsi 4 262 (1) (2) (3) Ühendkuningriik 1 331 EÜ 21 335 (1) (4) (5) Norra 37 246 (6) TAC 545 500 (7) Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4. (1) Kaasa arvatud kõnealuse liikmesriigi makrellipüük 1 865 tonni ICESi IIIa rajoonis ning ühenduse vete ICESi IVab rajoonis (MAC/3 A/4AB). (2) Kaasa arvatud 214 tonni, mis püütakse Norra vetes, ICESi IV alapiirkonnas (MAC/04-N.). (3) Kalastamisel Norra vetes arvestatakse tursa, kilttursa, pollaki, merlangi ja süsika kaaspüük nende kalaliikide kvootidest maha. (4) Kaasa arvatud1 865 tonni, mis tuleneb 9. detsembril 1995. aastal Brüsselis toimunud Euroopa Ühenduse ja Norra vaheliste kalandusalaste nõupidamiste protokolli lisa joonealuses märkuses nr 2 kindlaksmääratud tingimustest. (5) Kaasa arvatud 636 tonni, mis tuleneb Euroopa Ühenduse ja Norra vahel 2004. aastaks sõlmitud lepingust Kirde-Atlandi kalanduskonventsiooni (NEAFC) kohaselt lubatud väljapüügi EÜ ja Norra ühisosa majandamise kohta. (6) Arvestatakse maha TACi Norra osast (juurdepääsukvoot). Selle kvoodi alusel tohib kalastada ainult rajoonis IVa, välja arvatud 3 000 tonni, mida tohib püüda IIIa rajoonis. (7) EÜ, Norra ja Fääri saarte vahel kokkulepitud põhjapiirkonna TAC. Eritingimused: Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



IIIa MAC/03A IIIa, IVb,c MAC/3 A/4BC IVb MAC/04B IVc MAC/04C IIa (mitte EÜ veed), VI, 1. jaanuarist 31. märtsini 2004 MAC/2A6 Taani 4 130 4 020 Prantsusmaa 440 Madalmaad 440 Rootsi 340 10 Ühendkuningriik 440 Norra 3 000

▼B







Liigid: Makrell Scomber scombrus Vöönd: IIa (väljaspool EÜ vesi), Vb (EÜ veed), VI, VII, VIIIa,b,d,e, XII, XIV MAC/2CX14- Saksamaa 18 965 Hispaania 20 Eesti 150 Prantsusmaa 12 644 Iirimaa 63 216 Madalmaad 27 656 Poola 1 096 Ühendkuningriik 173 848 EÜ 297 595 (4) (5) ►M2 ◄ Norra 12 020 (1) ►M2 ◄ Fääri saared 4 314 (2) TAC 545 500 (3) Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4. (1) Lubatud kalastada ainult piirkondades IIa, IVa, VIa (põhja pool 56°30' N), VIId, e, f, h. (2) Selle kohaselt on 1 301 tonni lubatud püüda ICESi rajoonis IVa põhja pool 59° N (EÜ vöönd) ajavahemikel 1. jaanuar–15. veebruar ja 1. oktoober–31. detsember. 3 589 tonni Fääri saartele eraldatud kvoodist võib püüda ICESi rajoonis VIa (põhja pool 56°30' N) aasta läbi ja/või ICESi rajoonides VIIe, f, h, ja/või ICESi rajoonis IVa. (3) EÜ, Norra ja Fääri saarte vahel kokkulepitud põhjapiirkonna TAC. (4) Kaasa arvatud 9 784 tonni, mis tuleneb Euroopa Ühenduse ja Norra vahelisest lepingust Kirde-Atlandi kalanduskonventsiooni (NEAFC) kohaselt 2004. aastaks lubatud väljapüügi EÜ ja Norra ühisosa majandamise kohta. (5) Uute liikmesriikide ühinemiskuupäevani on EÜ kvoot 296 349 tonni. Eritingimused : Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid ja püüda võib ainult ajavahemikel 1. jaanuar–15. veebruar ja 1. oktoober–31. detsember:



IVa (EÜ veed) MAC/04A-C. Saksamaa 5 690 Prantsusmaa 3 794 Iirimaa 18 966 Madalmaad 8 297 Ühendkuningriik 52 158 Norra 12 020 ►M2 ◄ Fääri saared 1 301 (1) (1) Põhja pool 59° N (EÜ vöönd) 1. jaanuar–15. veebruar ja 1. oktoober–31. detsember.







Liigid: Makrell Scomber scombrus Vöönd: VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed) MAC/8C3411 Hispaania 26 625 (1) Prantsusmaa 177 (1) Portugal 5 503 (1) EÜ 32 305 TAC 32 305 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4. (1) Teiste liikmesriikidega vahetatavaid koguseid, mis moodustavad kuni 25 % doonorliikmesriigi kvoodist, võib püüda ICESi piirkonnas VIIIa,b,d (MAC/SABD.). Eritingimused : Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



VIIIb (MAC/08B.) Hispaania 3 000 Prantsusmaa 20 Portugal 5 000







Liigid: Harilik merikeel Solea solea Vöönd: Skagerrak ja Kattegat, IIIbcd (EÜ veed) SOL/3A/BCD Taani 436 Saksamaa 25 Madalmaad 42 Rootsi 16 EÜ 520 TAC 520 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõike 2 kohaselt.

▼M2







Liik: Harilik merikeel Solea solea Vöönd: II, Põhjameri SOL/24 Belgia 1 417 Taani 648 Saksamaa 1 133 Prantsusmaa 283 Madalmaad 12 790 Ühendkuningriik 729 EÜ 17 000 TAC 17 000 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

▼B







Liigid: Harilik merikeel Solea solea Vöönd: Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV SOL/561214 Iirimaa 68 Ühendkuningriik 17 EÜ 85 TAC 85 Preventiivne TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Harilik merikeel Solea solea Vöönd: VIIa SOL/07A. Belgia 394 Prantsusmaa 5 Iirimaa 98 Madalmaad 125 Ühendkuningriik 178 EÜ 800 TAC 800 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõike 2 kohaselt.







Liigid: Harilik merikeel Solea solea Vöönd: VIIb,c SOL/7BC. Prantsusmaa 10 Iirimaa 55 EÜ 65 TAC 65 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõike 2 kohaselt.







Liigid: Harilik merikeel Solea solea Vöönd: VIId SOL/07D. Belgia 1 588 Prantsusmaa 3 177 Ühendkuningriik 1 135 EÜ 5 900 TAC 5 900 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Harilik merikeel Solea solea Vöönd: VIIe SOL/07E. Belgia 11 Prantsusmaa 113 Ühendkuningriik 176 EÜ 300 TAC 300 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõike 2 kohaselt.







Liigid: Harilik merikeel Solea solea Vöönd: VIIf,g SOL/7FG. Belgia 656 Prantsusmaa 66 Iirimaa 33 Ühendkuningriik 295 EÜ 1 050 TAC 1 050 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõike 2 kohaselt.







Liigid: Harilik merikeel Solea solea Vöönd: VIIh,j,k SOL/7HJK. Belgia 32 Prantsusmaa 65 Iirimaa 176 Madalmaad 52 Ühendkuningriik 65 EÜ 390 TAC 390 Preventiivne TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Harilik merikeel Solea solea Vöönd: VIIIa,b SOL/8AB. Belgia 45 Hispaania 8 Prantsusmaa 3 300 Madalmaad 247 EÜ 3 600 TAC 3 600 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõike 2 kohaselt.







Liigid: Merikeel Solea spp. Vöönd: VIIIc,d,e, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed) SOX/8CDE34 Hispaania 572 Portugal 948 EÜ 1 520 TAC 1 520 Preventiivne TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Kilu Sprattus sprattus Vöönd: Skagerrak ja Kattegat SPR/03A. Taani 33 504 (1) Saksamaa 70 (1) Rootsi 12 676 (1) EÜ 46 250 (1) TAC 50 000 (2) (1) Selle kvoodi alusel tohib püüda veetavate püünistega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 16 millimeetrit, ning selle suhtes ei kohaldata määruse (EÜ) nr 1434/98 artiklis 2 kindlaksmääratud tingimusi. (2) Esialgne TAC Norraga peetavate kalandusalaste nõupidamiste otsuseni 2004. aastaks.







Liigid: Kilu Sprattus sprattus Vöönd: IIa (EÜ veed); Põhjameri (EÜ veed) SPR/2AC4-C Belgia 2 738 Taani 216 683 Saksamaa 2 738 Prantsusmaa 2 738 Madalmaad 2 738 Rootsi 1 330 (1) Ühendkuningriik 9 035 EÜ 238 000 ►M2 ◄ Norra 15 000 (2) ►M2 ◄ Fääri saared 4 000 (3) TAC 257 000 (1) Kaasa arvatud tobiad. (2) Võib püüda ainult IV alapiirkonnas (EÜ veed). (3) Tuleb maha arvestada tobiakvoodist Põhjameres.







Liigid: Kilu Sprattus sprattus Vöönd: VIIde SPR/7DE. Belgia 50 Taani 3 120 Saksamaa 50 Prantsusmaa 670 Madalmaad 670 Ühendkuningriik 5 040 EÜ 9 600 TAC 9 600 Preventiivne TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.







Liigid: Harilik ogahai/ogahai Squalus acanthias Vöönd: IIa (EÜ veed); Põhjameri (EÜ veed) DGS/2AC4-C Belgia 76 Taani 435 Saksamaa 79 Prantsusmaa 139 Madalmaad 119 Rootsi 6 Ühendkuningriik 3 618 EÜ 4 472 ►M2 ◄ Norra 200 (1) ►M2 ◄ TAC 4 672 (1) Kaasa arvatud õngejadaga püütud saagid, mille moodustavad hallhai ja musthai, pikk-koon hai, hall lühiogahai, suur tumehai, ronkjas tumehai ja portugali süvahai. Selle kvoodi alusel võib püüda ainult ICESi alapiirkondades IV, VI ja VII.







Liigid: Stauriid Trachurus spp. Vöönd: IIa (EÜ veed); Põhjameri (EÜ veed) JAX/2AC4-C Belgia 74 Taani 31 811 Saksamaa 2 399 Prantsusmaa 51 Iirimaa 1 846 Madalmaad 5 161 Rootsi 750 Ühendkuningriik 4 696 EÜ 46 788 ►M2 ◄ Norra 1 600 (1) ►M2 ◄ Fääri saared 7 000 (2) TAC 50 267 (1) Võib püüda ainult IV alapiirkonnas (EÜ veed). (2) Kvoodi 7 000 tonnise üldmahu piires ICESi alapiirkondades IV, VIa (põhja pool 56° 30′ N) ja VIIe, f, h







Liigid: Stauriid Trachurus spp. Vöönd: Vb (EÜ veed), VI, VII, VIIIa,b,d,e, XII, XIV JAX/578/14 Taani 11 966 Saksamaa 9 564 Hispaania 13 062 Prantsusmaa 6 320 Iirimaa 31 137 Madalmaad 45 631 Portugal 1 264 Ühendkuningriik 12 935 EÜ 131 879 Fääri saared 7 000 (1) (2) TAC 137 000 Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4. (1) Selle kvoodi alusel võib püüda ainult ICESi piirkondades IV, VIa (põhja pool 56°30' N) ja VIIe, f, h. (2) kvoodi 7 000 tonnise üldmahu piires ICESi alapiirkondades IV, VIa (põhja pool 56°30' N) ja VIIe,f,h.







Liigid: Stauriid Trachurus spp. Vöönd: VIIIc, IX JAX/8C9. Hispaania 29 587 (1) Prantsusmaa 377 (1) Portugal 25 036 (1) EÜ 55 000 TAC 55 000 Preventiivne TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4. (1) Olenemata nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 artiklist 19 võib sellest kuni 5 % koosneda harilikust stauriidist pikkusega 12–14 cm. Kõnealuse koguse kontrollimiseks rakendatakse lossitavate koguste massi suhtes koefitsienti 1,2.







Liigid: Stauriid Trachurus spp. Vöönd: X, CECAF (1) JAX/X34PRT Portugal 3 200 EÜ 3 200 TAC 3 200 Preventiivne TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4. (1) Assooridega külgnevad veed, mis kuuluvad Portugali suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla.







Liigid: Stauriid Trachurus spp. Vöönd: CECAF (EÜ veed) (1) JAX/341PRT Portugal 1 600 EÜ 1 600 TAC 1 600 Preventiivne TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4. (1) Madeiraga külgnevad veed, mis kuuluvad Portugali suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla.







Liigid: Stauriid Trachurus spp. Vöönd: CECAF (EÜ veed) (1) JAX/341SPN Hispaania 1 600 EÜ 1 600 TAC 1 600 Preventiivne TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4. (1) Kanaari saartega külgnevad veed, mis kuuluvad Hispaania suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla.







Liigid: Tursik Trisopterus esmarki Vöönd: IIa (EÜ veed), Skagerrak ja Kattegat, Põhjameri (EÜ veed) NOP/2A3A4- Taani 172 840 Saksamaa 33 Madalmaad 127 EÜ 173 000 ►M2 ◄ Norra 5 000 (1) (2) ►M2 ◄ Fääri saared 20 000 (3) (4) TAC 198 000 Preventiivne TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4. (1) Selle kvoodi alusel võib kalastada ISESi rajoonis VIa, põhja pool 56°30′ N. (2) Kuni 5 000 tonni püügist võivad olla tobiad. (3) Arvestatakse maha tobiakvoodist IIa (EÜ veed), Põhjameres (EÜ veed). (4) Kuni 6 000 tonni võib olla püütud alarajoonis VIa 56°30¢ N.







Liigid: Tursik Trisopterus esmarki Vöönd: IV (Norra veed) NOP/04-N. Taani 47 500 (1) (2) Ühendkuningriik 2 500 (1) (2) EÜ 50 000 (1) (2) ►M2 ◄ TAC Ei kohaldata (1) Kaasa arvatud mittesorteeritav hariliku stauriidi segu. (2) 80 % sellest kvoodist võivad olla tobiad.







Liigid: Tööstuslikuks otstarbeks mõeldud kala Vöönd: IV (Norra veed) I/F/04-N. Rootsi 800 (1) (2) EÜ 800 ►M2 ◄ TAC Ei kohaldata (1) Tursa, kilttursa, pollaki, merlangi ja süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootidest maha. (2) Sellest kuni 400 tonni harilik stauriid.







Liigid: Kombineeritud kvoot Vöönd: EÜ veed vööndites Vb, VI, VII R/G/5B67-C EÜ Piiranguid ei rakendata Norra 600 (1) ►M2 ◄ TAC Ei kohaldata (1) Püütakse ainult õngejadadega; kaasa arvatud pikksabalased, morad ja niituimluts.







Liigid: Muud liigid Vöönd: IV (Norra veed) OTH/04-N. Belgia 60 Taani 5 500 Saksamaa 620 Prantsusmaa 255 Madalmaad 440 Rootsi Muutmisel (1) Ühendku