02017R0373 — ET — 26.01.2023 — 007.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/373, 1. märts 2017, millega sätestatakse lennuliikluse korraldamise teenuste ja aeronavigatsiooniteenuste osutajate ning muude lennuliikluse korraldamise võrgustiku funktsioonide suhtes ja kõigi nende järelevalve suhtes kohaldatavad ühisnõuded ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 482/2008, rakendusmäärused (EL) nr 1034/2011, (EL) nr 1035/2011 ja (EL) 2016/1377 ning muudetakse määrust (EL) nr 677/2011 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 062 8.3.2017, lk 1)

Muudetud:





Parandatud:









▼B

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/373,

1. märts 2017,

millega sätestatakse lennuliikluse korraldamise teenuste ja aeronavigatsiooniteenuste osutajate ning muude lennuliikluse korraldamise võrgustiku funktsioonide suhtes ja kõigi nende järelevalve suhtes kohaldatavad ühisnõuded ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 482/2008, rakendusmäärused (EL) nr 1034/2011, (EL) nr 1035/2011 ja (EL) 2016/1377 ning muudetakse määrust (EL) nr 677/2011

(EMPs kohaldatav tekst)







▼M1

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesolevas määruses sätestatud ühisnõuded hõlmavad järgmist:

a) nõuded lennuliikluse korraldamise teenuste ja aeronavigatsiooniteenuste (edaspidi „ATM/ANS-teenused“) osutamise kohta üldises lennuliikluses, eelkõige nõuded kõnealuseid teenuseid osutavate ja funktsioone täitvate juriidiliste ja füüsiliste isikute kohta;

b) nõuded selliste pädevate asutuste ja nende nimel tegutsevate kvalifitseeritud üksuste kohta, kes täidavad punktis a osutatud teenuseosutajate sertifitseerimise ja järelevalvega ning asjakohaste nõuete täitmise tagamisega seotud ülesandeid;

c) õhuruumistruktuuride kavandamise eeskirjad ja protseduurid.

▼B

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse lisaks I lisas esitatud mõistetele järgmisi mõisteid:

1) määruse (EÜ) nr 549/2004 artiklis 2 ja määruse (EÜ) nr 216/2008 artiklis 3 esitatud mõisted, välja arvatud määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 2 punktis 15 esitatud mõiste „sertifikaat“ määratlus;

▼M1

2) „ATM/ANS-teenuste osutaja“ – juriidiline või füüsiline isik, kes osutab määruse (EL) 2018/1139 artikli 3 punktis 5 määratletud ATM/ANS-teenuseid kas eraldi või üldise lennuliikluse jaoks koostatud komplektina;

▼B

3) „võrgustiku haldaja“ – määruse (EÜ) nr 551/2004 artikli 6 kohaselt loodud organisatsioon, kelle ülesanne on täita kõnealuses artiklis ning määruse (EL) nr 677/2011 artiklites 3 ja 4 sätestatud kohustusi;

4) „üleeuroopaline teenus“ – enamiku või kõigi liikmesriikide kasutajate jaoks kavandatud ja loodud tegevus, mis võib ulatuda ka kaugemale selle territooriumi õhuruumist, kus aluslepingut kohaldatakse;

5) „andmeteenuste osutaja“ – organisatsioon, kes võib olla: a) 1. tüüpi andmeteenuste osutaja – teenuseosutaja, kes töötleb õhusõidukite kasutatavaid aeronavigatsiooniandmeid ning pakub juurdepääsu aeronavigatsioonialasele andmebaasile, mis kontrollitud tingimustes vastab andmekvaliteedi nõuetele ja mille ühilduvust asjakohaste pardarakenduste või -seadmetega ei ole kindlaks määratud; b) 2. tüüpi andmeteenuste osutaja – teenuseosutaja, kes töötleb aeronavigatsiooniandmeid ja pakub juurdepääsu aeronavigatsioonialasele andmebaasile sertifitseeritud õhusõidukirakenduste või -seadmetega, mis vastavad andmekvaliteedi nõuetele ja mille ühilduvus asjakohaste rakenduste või seadmetega on kindlaks määratud;

▼M1

6) „õhuruumistruktuuride kavandamine“ – protseduur, millega tagatakse õhuruumistruktuuride nõuetekohane kavandamine, järelevalve ja valideerimine enne nende andmist õhusõidukite kasutusse;

7) „õhukokkupõrke vältimise süsteem (ACAS)“ – õhusõiduki sekundaarradari (SSR) transpondri signaale kasutav süsteem, mis töötab sõltumatult maapealsetest seadmetest ja mille ülesanne on teatada piloodile võimalikust kokkupõrke ohust teise õhusõidukiga, millel on SSR-transponder;

8) „aeronavigatsiooniandmeid ja -teavet koostav üksus“ – mis tahes avalik-õiguslik või eraõiguslik üksus, mis vastutab aeronavigatsiooniteabe toodete ja teenuste allikana kasutatavate aeronavigatsiooniandmete ja -teabe koostamise eest. Nende üksuste hulka ei kuulu käesoleva määruse artikli 2 punktis 2 osutatud ATM/ANS-teenuste osutajad ega määruse (EL) 2018/1139 artikli 2 punkti 1 alapunktis e määratletud lennuväljad.

▼B

Artikkel 3

▼M1

ATM/ANS-teenuste osutamine ja õhuruumistruktuuride kavandamine

1. Liikmesriigid tagavad, et asjakohaseid ATM/ANS-teenuseid osutatakse ja õhuruumistruktuurid kavandatakse kooskõlas käesoleva määrusega viisil, mis hõlbustab üldist lennuliiklust, ning et samal ajal võetakse arvesse ohutuskaalutlusi, lennuliiklusnõudeid ja keskkonnamõju.

▼B

2. Kui liikmesriigid võtavad küsimustes, mis on käesoleva määruse kohaselt jäetud nende pädevusse, lisaks käesoleva määruse sätetele vastu täiendavaid sätteid, peavad need sätted olema kooskõlas Chicago konventsiooni standardite ja soovituslike tavadega. Chicago konventsiooni artikli 38 sätete kohaldamise korral peab liikmesriik hiljemalt kaks kuud pärast täiendavate sätete vastuvõtmist esitama asjakohase põhjenduse nii Rahvusvahelisele Tsiviillennunduse Organisatsioonile kui ka Euroopa Lennundusohutusametile (edaspidi „amet“).

3. Liikmesriigid avaldavad kõnealused sätted kooskõlas Chicago konventsiooniga oma lennundusteabe kogumikus.

4. Liikmesriik, kes otsustab korraldada konkreetsete lennuliiklusteenuste osutamise konkurentsitingimustes, võib võtta kõik asjakohased meetmed selle tagamiseks, et nende konkreetsete lennuliiklusteenuste osutajad ei osaleks toimingutes, mille eesmärk või tagajärg on konkurentsi takistamine, piiramine või kahjustamine, ega toimingutes, millega liidu või liikmesriigi õigusaktide kohaselt kaasneks valitseva seisundi kuritarvitamine.

▼M1

5. Liikmesriigid peavad tagama järgmise: a) aeronavigatsiooniandmeid ja -teavet koostavad üksused vastavad nõuetele, mis on sätestatud: i) III lisa punktis ATM/ANS.OR.A.085, v.a selle alapunktid c ja d ning alapunkti f alapunkt 1 ja alapunkt i, ii) III lisa punktis ATM/ANS.OR.A.090; b) aeronavigatsiooniandmeid ja -teavet koostavad, töötlevad ja edastavad nõuetekohase väljaõppe saanud pädevad ja selleks volitatud töötajad. Kui aeronavigatsiooniandmeid ja -teavet kavatsetakse kasutada IFR-lendude või erivisuaallendude jaoks, kohaldatakse esimese alapunkti alapunktides a ja b osutatud nõudeid kõikide selliseid andmeid ja sellist teavet koostavate üksuste suhtes.

6. Kui määratakse kindlaks, et lennuliiklusteenuseid tuleb osutada konkreetsetes õhuruumiosades või konkreetsetel lennuväljadel, peavad liikmesriigid kõnealused õhuruumiosad ja lennuväljad osutatavate lennuliiklusteenuste kohta kindlaks määrama.

7. Liikmesriigid tagavad, et kehtestatakse asjakohane kord asjaomaste ATM/ANS-teenuste osutajate ja õhusõidukite käitajate tegevuse nõuetekohaseks koordineerimiseks ning asjakohaste andmete ja teabe vahetamiseks.

8. Liikmesriigid määravad kindlaks isikud või organisatsioonid, kes vastutavad õhuruumistruktuuride kavandamise eest, ja tagavad, et need isikud või organisatsioonid kohaldavad XI lisa (osa FPD) 1. liites sätestatud nõudeid.

9. Liikmesriigid tagavad lennuprotseduuride ajakohasena hoidmise ja korrapärase läbivaatamise oma vastutusalasse kuuluvatel lennuväljadel ja sealses õhuruumis. Selleks määravad liikmesriigid kindlaks isikud või organisatsioonid, kes vastutavad nende ülesannete täitmise eest, ning tagavad, et kõnealused isikud või organisatsioonid vastavad artikli 6 punktide a ja k nõuetele.

Artikkel 3a

Lennuliiklusteenuste osutamise vajaduse kindlaksmääramine

1. Liikmesriigid määravad kindlaks lennuliiklusteenuste osutamise vajaduse järgmiste tegurite alusel: a) asjaomase lennuliikluse liigid; b) lennuliiklustihedus; c) ilmastikutingimused; d) muud asjakohased tegurid, mis on seotud IV lisa punktis ATS.TR.100 esitatud lennuliiklusteenuste eesmärkide saavutamisega.

2. Lennuliiklusteenuste osutamise vajaduse kindlaksmääramisel ei võta liikmesriigid arvesse õhus kokkupõrke vältimise süsteemide olemasolu õhusõiduki pardal.

Artikkel 3b

Väeüksuste ja lennuliiklusteenuste osutajate tegevuse koordineerimine

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 2150/2005 artikli 6 kohaldamist, kehtestavad liikmesriigid järgmised eriprotseduurid:

▼C3

a) lennuliiklusteenuste osutajaid teavitatakse juhtudest, kui väeüksus märkab, et õhusõiduk, mis on või võib olla tsiviilõhusõiduk, läheneb piirkonnale või on sisenenud piirkonda, kus lendu sekkumine võib olla vajalik;

▼M1

b) tihedas koostöös väeüksusega identifitseerib lennuteenuste osutaja õhusõiduki ja tagab sellele vajaliku navigatsiooniabi, et vältida lendu sekkumist.

Artikkel 3c

Tsiviillennundust ohustada võiva lennutegevuse koordineerimine

1. Liikmesriigid tagavad oma territooriumi, sealhulgas avamere kohal lendavale tsiviilõhusõidukile potentsiaalselt ohtliku tegevuse koordineerimise, kui pädev asutus on vastavalt piirkondlikku aeronavigatsiooni käsitlevale ICAO lepingule võtnud vastutuse lennuliiklusteenuste osutamise eest asjaomases õhuruumis. Koordineerimist alustatakse piisavalt vara, et teavet sellise tegevuse kohta oleks võimalik õigel ajal edastada.

2. Liikmesriigid kehtestavad lõikes 1 osutatud teabe edastamise korra.

Artikkel 3d

VHF-avariisagedus

1. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et VHF-avariisagedust (121 500 MHz) kasutatakse üksnes IV lisa punkti ATS.OR.405 alapunktis a täpsustatud tegelikes hädaolukordades.

2. Erandkorras võivad liikmesriigid lubada kasutada lõikes 1 osutatud VHF-avariisagedust muul kui IV lisa punkti ATS.OR.405 alapunktis a täpsustatud otstarbel, kui see on vajalik nende eesmärgi saavutamiseks, eriti selleks, et vähendada mõju hättasattunud või hädaolukorras olevale õhusõidukile ja lennuliiklusteenistuse üksuste tegevusele.

▼B

Artikkel 4

Sertifitseerimise, järelevalve ja nõuete täitmise tagamise eest vastutav pädev asutus

1. Teenuseosutajatele sertifikaatide väljaandmise eest ja vajaduse korral artiklis 7 osutatud lennuinfoteenuse osutajate esitatud deklaratsioonide väljastusteadete väljaandmise eest, teenuseosutajate üle teostatava järelevalve eest ja asjakohaste nõuete täitmise tagamise eest vastutab pädev asutus, kes on määruse (EÜ) nr 549/2004 artiklis 4 osutatud riiklik järelevalveasutus liikmesriigis, kus asub sertifikaati taotlenud või deklaratsiooni esitanud juriidilise või füüsilise isiku peamine tegevuskoht või (olemasolul korral) registrijärgne asukoht, välja arvatud juhul, kui pädevaks asutuseks vastavalt määruse (EÜ) nr 216/2008 artiklile 22a on amet.

Käesoleva määruse tähenduses käsitatakse andmevahetusteenuste osutajaid ja võrgustiku haldajat üleeuroopaliste teenuseosutajatena, kelle jaoks pädevaks asutuseks vastavalt määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 22a punktile c on amet.

2. Lõikes 1 osutatud pädevad asutused vastavad käesoleva määruse II lisas sätestatud nõuetele.

3. Kui mõne asjaomase teenuseosutaja jaoks on pädevaks asutuseks amet, peavad asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused koordineerima oma tegevust ametiga, et tagada II lisa punkti ATM/ANS.AR.A.005 alapunkti b alapunktide 1–3 nõuete täitmine järgmistel juhtudel: a) teenuseosutajad osutavad teenuseid sellistes funktsionaalsetes õhuruumiosades, mis kuuluvad mitme liikmesriigi vastutusalasse, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 2 lõikes 3; või b) teenuseosutajad osutavad piiriüleseid aeronavigatsiooniteenuseid, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 2 lõikes 5.

4. Kui liikmesriik on käesoleva määruse kohaseks sertifitseerimiseks, järelevalveks ja nõuete täitmise tagamiseks määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 4 või määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 2 lõigete 3–6 kohaselt nimetanud või loonud mitu pädevat asutust, peab asjaomane liikmesriik tagama, et iga sellise asutuse pädevusvaldkonnad on eelkõige vastutusala ning geograafiliste ja õhuruumipiiride osas selgelt kindlaks määratud. Sel juhul kehtestavad asjaomased asutused kirjalikult koordineerimiskorra, et tagada tulemuslik järelevalve kõikide nende sertifitseeritud või (kui see on asjakohane) neile deklaratsiooni esitanud teenuseosutajate üle ja sellekohaste nõuete täitmine.

5. Pädevad asutused on käesoleva määruse kohasel sertifitseerimisel, järelevalvel ja nõuete täitmise tagamisel teenuseosutajatest sõltumatud. Sõltumatus tagatakse, kui vähemalt tegutsemistasandil hoitakse asjaomased pädevad asutused ja teenuseosutajad üksteisest piisavalt lahus. Seda arvesse võttes tagavad liikmesriigid, et pädevad asutused kasutavad oma volitusi erapooletult ja läbipaistvalt.

6. Liikmesriigid ja komisjon (kui pädeva asutuse ülesandeid täidab amet) tagavad, et pädevad asutused keelavad oma töötajatel täita käesoleva määruse kohaseid sertifitseerimis-, järelevalve- ja nõuete täitmise tagamise ülesandeid, kui on märke, et selle tegevusega võib otseselt või kaudselt kaasneda eelkõige perekondlike või rahaliste huvide konflikt.

7. Amet haldab andmebaasi, mis sisaldab kõikide lõikes 1 osutatud pädevate asutuste kontaktandmeid. Selleks teatavad liikmesriigid ametile oma pädevate asutuste nimed ja aadressid ning nende andmete hilisemad muudatused.

8. Liikmesriigid ja komisjon (kui pädeva asutuse ülesandeid täidab amet) tagavad, et pädevatel asutustel on piisavalt vahendeid ja suutlikkust, et täita määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 4 lõike 4 ja määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 22a kohaseid ülesandeid, võttes arvesse kõiki asjakohaseid tegureid, kaasa arvatud pädevate asutuste hinnang selle kohta, missuguseid vahendeid nad vajavad käesoleva määrusega ettenähtud ülesannete täitmiseks.

Artikkel 5

Artiklis 4 osutatud pädeva asutuse volitused

1. Pädeval asutusel peavad käesoleva määruse kohaste sertifitseerimis-, järelevalve- ja nõuete täitmise tagamise ülesannete täitmiseks olema järgmised volitused: a) nõuda nende järelevalve all olevatelt teenuseosutajatelt kogu vajaliku teabe esitamist; b) nõuda kõnealuste teenuseosutajate kõikidelt esindajatelt, juhilt või töötajatelt suulisi selgitusi teenuseosutaja järelevalvega seotud faktide, dokumentide, esemete, protseduuride või muude teemade koha; c) siseneda kõnealuste teenuseosutajate ruumidesse ja territooriumile, kaasa arvatud käitamiskohad, ning transpordivahenditesse; d) uurida ja kopeerida kõiki kõnealuste teenuseosutajate käsutuses olevaid või neile kättesaadavaid dokumente, kandeid või andmeid ning teha nendest väljavõtteid, olenemata sellest, missugusele andmekandjale teave on salvestatud; e) korraldada kõnealustele teenuseosutajatele auditeid, hindamisi, uurimisi ja inspekteerimisi.

2. Lisaks peab pädevatel asutustel seoses käesoleva määruse kohase sertifitseerimise ja järelevalvega ning nõuete täitmise tagamisega olema õigus teostada lõikes 1 osutatud volitusi selliste lepingu alusel tegutsevate organisatsioonide suhtes, kelle üle teostavad järelevalvet teenuseosutajad vastavalt käesoleva määruse III lisa punktile ATM/ANS.OR.B.015.

3. Lõigetes 1 ja 2 sätestatud volitusi teostatakse kooskõlas selle liikmesriigi õigusaktidega, kus asjaomane toiming tehakse, võttes nõuetekohaselt arvesse vajadust tagada nende volituste tõhus kasutamine ning teenuseosutaja ja kõikide asjaomaste kolmandate isikute õigusi ja õigustatud huvisid, seejuures järgides proportsionaalsuse põhimõtet. Kui ruumidesse, territooriumile ja transpordivahenditesse sisenemiseks vastavalt lõike 1 punktile c on liikmesriigis kohaldatava õiguse kohaselt vaja eelnevalt saada kohtuorgani luba, kasutatakse asjakohaseid volitusi alles pärast sellise eelneva loa saamist.

Lõigetes 1 ja 2 sätestatud volitusi kasutades tagab pädev asutus, et tema töötajatele ja kõikidele kõnealustes toimingutes osalevatele ekspertidele (kui see on asjakohane) oleksid antud vajalikud õigused.

4. Pädevad asutused võtavad või algatavad kõik asjakohased sunnimeetmed selle tagamiseks, et nende sertifitseeritud või neile deklaratsiooni esitanud teenuseosutajad (kui see on asjakohane) vastavad käesoleva määruse nõuetele nüüd ja edaspidi.

Artikkel 6

Teenuseosutajad

Teenuseosutajale antakse välja sertifikaat ja õigus kasutada selle sertifikaadi kohaldamisalasse kuuluvaid privileege, tingimusel et ta nüüd ja edaspidi vastab lisaks määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 8b lõikes 1 osutatud nõuetele ka järgmistele nõuetele:

a) kõik teenuseosutajad peavad vastama III lisa (osa „ATM/ANS.OR“) A- ja B-alajaos ning XIII lisas (osa „PERS“) sätestatud nõuetele;

b) muude teenuste kui lennuliiklusteenuste osutajad peavad lisaks punktis a sätestatud nõuetele vastama III lisa (osa „ATM/ANS.OR“) C-alajaos sätestatud nõuetele;

c) aeronavigatsiooniteenuste osutajad, lennuliiklusvoo juhtimisteenuste osutajad ja võrgustiku haldaja peavad lisaks punktis a sätestatud nõuetele vastama III lisa (osa „ATM/ANS.OR“) D-alajaos sätestatud nõuetele;

▼M1

d) lennuliiklusteenuste osutajad peavad lisaks punktides a ja c sätestatud nõuetele vastama IV lisas (osa „ATS“) ja määruses (EL) nr 923/2012 sätestatud nõuetele;

▼B

e) meteoroloogiateenuste osutajad peavad lisaks punktides a, b ja c sätestatud nõuetele vastama V lisas (osa „MET“) sätestatud nõuetele;

f) aeronavigatsiooniteabe teenuste osutajad peavad lisaks punktides a, b, c sätestatud nõuetele vastama VI lisas (osa „AIS“) sätestatud nõuetele;

g) andmevahetusteenuste osutajad peavad lisaks punktides a ja b sätestatud nõuetele vastama VII lisas (osa „DAT“) sätestatud nõuetele;

h) side-, navigatsiooni või seireteenuste osutajad peavad lisaks punktides a, b ja c sätestatud nõuetele vastama VIII lisas (osa „CNS“) sätestatud nõuetele;

i) lennuliiklusvoo juhtimisteenuste osutajad peavad lisaks punktides a, b ja c sätestatud nõuetele vastama IX lisas (osa „ATFM“) sätestatud nõuetele;

j) õhuruumi korraldamise teenuste osutajad peavad lisaks punktides a ja b sätestatud nõuetele vastama X lisas (osa „ASM“) sätestatud nõuetele;

▼M1

k) lennuprotseduuride kavandamise teenuste osutajad peavad lisaks punktides a ja b sätestatud nõuetele vastama XI lisas (osa „FPD“) sätestatud nõuetele;

▼B

l) võrgustiku haldaja peab lisaks punktides a, b ja c sätestatud nõuetele vastama XII lisas (osa „NM“) sätestatud nõuetele.

Artikkel 7

Lennuinfoteenuse osutaja deklaratsioon

Kui liikmesriik annab lennuinfoteenuste osutajale loa esitada deklaratsioon selle kohta, et ta suudab täita määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 8b lõike 3 kohaste teenustega seotud kohustusi ja et tal on selleks vahendid, peab see teenuseosutaja lisaks määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 8b lõikes 1 sätestatud nõuetele vastama käesoleva määruse III lisa punktis ATM/ANS.OR.A.015 sätestatud nõuetele.

Artikkel 8

Kehtivad sertifikaadid

1. Rakendusmääruse (EL) nr 1035/2011 kohaselt välja antud sertifikaadid loetakse käesoleva määruse kohaselt väljaantuks.

2. Liikmesriigid asendavad lõikes 1 osutatud sertifikaadid käesoleva määruse II lisa 1. liites sätestatud vormile vastava sertifikaadiga hiljemalt 1. jaanuaril 2021.

Artikkel 9

Kehtetuks tunnistamine ja muutmine

1. Määrus (EÜ) nr 428/2008 ning rakendusmäärused (EL) nr 1034/2011 ja (EL) nr 1035/2011 tunnistatakse kehtetuks.

2. Rakendusmäärus (EL) 2016/1377 tunnistatakse kehtetuks.

3. Määruse (EL) nr 677/2011 artiklid 12 ja 21 ning VI lisa jäetakse välja.

Artikkel 10

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates 2. jaanuarist 2020.

Kuid:

1) artikli 9 lõiget 2 kohaldatakse alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast;

2) artikli 4 lõikeid 1, 2, 5, 6 ja 8 ning artiklit 5 kohaldatakse ameti suhtes alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast;

3) artiklit 6 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2019 andmevahetusteenuste osutajate suhtes; kui teenuseosutaja taotleb artikli 6 kohaselt sertifikaati ja saab selle, kohaldatakse artiklit 6 tema suhtes alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

▼M1

SISUKORD I LISA – II–XIII LISAS KASUTATUD MÕISTETE SELETUSED (osa „SELETUSED“) II LISA – NÕUDED PÄDEVATELE ASUTUSTELE – TEENUSTE OSUTAMISE JÄRELEVALVE JA MUUD LENNULIIKLUSE KORRALDAMISE VÕRGUSTIKU FUNKTSIOONID (osa „ATM/ANS.AR“) A ALAJAGU – ÜLDNÕUDED (ATM/ANS.AR.A) B ALAJAGU – JUHTIMINE (ATM/ANS.AR.B) C ALAJAGU – JÄRELEVALVE, SERTIFITSEERIMINE JA JÕUSTAMINE (ATM/ANS.AR.C) 1. liide – TEENUSEOSUTAJA SERTIFIKAAT III LISA – ÜHTSED NÕUDED TEENUSEOSUTAJATELE (osa „ATM/ANS.OR“) A ALAJAGU – ÜLDNÕUDED (ATM/ANS.OR.A) B ALAJAGU – JUHTIMINE (ATM/ANS.OR.B) C ALAJAGU – ORGANISATSIOONILISED ERINÕUDED TEENUSEOSUTAJATELE, KES EI OSUTA LENNULIIKLUSTEENUSEID (ATM/ANS.OR.C) D ALAJAGU – ORGANISATSIOONILISED ERINÕUDED AERONAVIGATSIOONITEENUSE JA LENNULIIKLUSVOOGUDE JUHTIMISTEENUSE OSUTAJATELE NING VÕRGUSTIKU HALDAJATELE (ATM/ANS.OR.D) 1. liide – AERONAVIGATSIOONILISTE ANDMETE KATALOOG IV LISA – ERINÕUDED LENNULIIKLUSTEENUSTE OSUTAJATELE (osa „ATS“) A ALAJAGU – TÄIENDAVAD ORGANISATSIOONILISED NÕUDED LENNULIIKLUSTEENUSTE OSUTAJATELE (ATS.OR) 1. JAGU – ÜLDNÕUDED 2. JAGU – TEENUSTE OHUTUS 3. JAGU – INIMTEGURIGA SEOTUD NÕUDED LENNUJUHTIMISTEENUSE OSUTAJATELE 4. JAGU – NÕUDED SIDELE 5. JAGU – NÕUDED TEABELE B ALAJAGU – TEHNILISED NÕUDED LENNULIIKLUSTEENUSTE OSUTAJATELE (ATS.TR) 1. JAGU – ÜLDNÕUDED 2. JAGU – LENNUJUHTIMISTEENUS 3. JAGU – LENNUINFOTEENUS 4. JAGU – HÄIRETEENUS V LISA – ERINÕUDED METEOROLOOGIATEENUSTE OSUTAJATELE (osa „MET“) A ALAJAGU – TÄIENDAVAD ORGANISATSIOONILISED NÕUDED METEOROLOOGIATEENUSTE OSUTAJATELE 1. JAGU – ÜLDNÕUDED 2. JAGU – ERINÕUDED 1. peatükk – Nõuded lennumeteoroloogiajaamadele 2. peatükk – Nõuded lennuvälja meteoroloogiatalitustele 3. peatükk – Nõuded meteoroloogiateenistustele 4. peatükk – Nõuded vulkaanituha teabekeskustele (VAAC) 5. peatükk – Nõuded troopiliste tsüklonite teabekeskustele (TCAC) 6. peatükk – Nõuded ülemaailmsetele piirkondlike ilmaprognooside keskustele (WAFC) B ALAJAGU – TEHNILISED NÕUDED METEOROLOOGIATEENUSTE OSUTAJATELE (MET.TR) 1. JAGU – ÜLDNÕUDED 2. JAGU – ERINÕUDED 1. peatükk – Tehnilised nõuded lennumeteoroloogiajaamadele 2. peatükk – Tehnilised nõuded lennuvälja meteoroloogiatalitustele 3. peatükk – Tehnilised nõuded meteoroloogiateenistustele 4. peatükk – Tehnilised nõuded vulkaanituha teabekeskustele (VAAC) 5. peatükk – Tehnilised nõuded troopiliste tsüklonite teabekeskustele (TCAC) 6. peatükk – Tehnilised nõuded ülemaailmsetele piirkondlike ilmaprognooside keskustele (WAFC) 1. liide – METAR-teadete vorm 2. liide – Kaardi kujul esitatavates piirkondlike prognooside ülemaailmse süsteemi (WAFS) prognoosides kasutatavad fikseeritud piirkonnad 3. liide – TAF-teadete vorm 4. liide – Tuulenihke hoiatuste vorm 5A liide – SIGMET- ja AIRMET-teadete vorm 5B liide – Õhust edastatavate eriettekannete vorm (üleslüli) 6. liide – Vulkaanituhka käsitlevate teadete vorm 7. liide – Troopilisi tsükloneid käsitlevate teadete vorm 8. liide – Vulkaanituhka käsitlevates teadetes, troopilisi tsükloneid käsitlevates teadetes, SIGMET- ja AIRMET-teadetes, hoiatustes lennuvälja kohta ja tuulenihke hoiatustes kasutatavate arvuliste elementide vahemikud ja resolutsioonid VI LISA – ERINÕUDED AERONAVIGATSIOONITEABE TEENUSTE OSUTAJATELE (osa „AIS“) A-ALAJAGU – ORGANISATSIOONILISED LISANÕUDED AERONAVIGATSIOONITEABE TEENUSTE OSUTAJATELE (AIS.OR) 1. JAGU – ÜLDNÕUDED 2. JAGU – ANDMETE KVALITEEDI JUHTIMINE 3. JAGU – AERONAVIGATSIOONITEABE TOOTED 1. peatükk – Aeronavigatsiooniteave standarditud esitusvormis 2. peatükk – Digitaalsed andmekogumid 4. JAGU – LEVITAMISTEENUSED JA LENNUEELSE TEABE TEENUSED 5. JAGU – AERONAVIGATSIOONITEABE TOODETE AJAKOHASTUSED 6. JAGU – NÕUDED TÖÖTAJATELE B-ALAJAGU – TEHNILISED NÕUDED AERONAVIGATSIOONITEABE TEENUSTE OSUTAJATELE (AIS.TR) 1. JAGU – ÜLDNÕUDED 2. JAGU – ANDMETE KVALITEEDI JUHTIMINE 3. JAGU – AERONAVIGATSIOONITEABE TOOTED 1. peatükk – Aeronavigatsiooniteave standarditud esitusvormis 2. peatükk – Digitaalsed andmekogumid 4. JAGU – LEVITAMISTEENUSED JA LENNUEELSE TEABE TEENUSED 5. JAGU – AERONAVIGATSIOONITEABE TOODETE AJAKOHASTUSED 1. liide – LENNUNDUSTEABE KOGUMIKU (AIP) SISU 2. liide – NOTAM-VORM 3. liide – SNOWTAM-VORM 4. liide – ASHTAM-VORM VII LISA – ERINÕUDED ANDMETEENUSTE OSUTAJATELE (osa „DAT“) A-ALAJAGU – ORGANISATSIOONILISED LISANÕUDED ANDMETEENUSTE OSUTAJATELE (DAT.OR) 1. JAGU – ÜLDNÕUDED 2. JAGU – ERINÕUDED B ALAJAGU – TEHNILISED NÕUDED ANDMETEENUSTE OSUTAJATELE (DAT.TR) 1. JAGU – ÜLDNÕUDED VIII LISA – ERINÕUDED SIDE-, NAVIGATSIOONI- VÕI SEIRETEENUSTE OSUTAJATELE (osa „CNS“) A-ALAJAGU – ORGANISATSIOONILISED LISANÕUDED SIDE-, NAVIGATSIOONI- VÕI SEIRETEENUSTE OSUTAJATELE (CNS.OR) 1. JAGU – ÜLDNÕUDED B ALAJAGU – TEHNILISED NÕUDED SIDE-, NAVIGATSIOONI- VÕI SEIRETEENUSTE OSUTAJATELE (CNS.TR) 1. JAGU – ÜLDNÕUDED IX LISA – ERINÕUDED LENNULIIKLUSVOO JUHTIMISTEENUSE OSUTAJATELE (osa „ATFM“) TEHNILISED NÕUDED LENNULIIKLUSVOOGUDE JUHTIMISTEENUSE OSUTAJATELE (ATFM.TR) X LISA – ERINÕUDED ÕHURUUMI KORRALDUSTEENUSTE OSUTAJATELE (osa „ASM“) TEHNILISED NÕUDED ÕHURUUMI KORRALDUSTEENUSE OSUTAJATELE (ASM.TR) 1. JAGU – ÜLDNÕUDED XI LISA – ERINÕUDED LENNUPROTSEDUURIDE KAVANDAMISE TEENUSTE OSUTAJATELE (osa „FPD“) A ALAJAGU – ORGANISATSIOONILISED LISANÕUDED LENNUPROTSEDUURIDE KAVANDAMISE TEENUSTE OSUTAJATELE (FPD.OR) 1. JAGU – ÜLDNÕUDED B ALAJAGU – TEHNILISED NÕUDED LENNUPROTSEDUURIDE KAVANDAMISE TEENUSTE OSUTAJATELE (FPD.TR) 1. JAGU – ÜLDNÕUDED 1. liide – NÕUDED ÕHURUUMI STRUKTUURIDELE JA NENDES SISALDUVATELE LENNUPROTSEDUURIDELE XII LISA – ERINÕUDED VÕRGUSTIKU HALDAJALE (osa „NM“) TEHNILISED NÕUDED VÕRGUSTIKU HALDAJALE (NM.TR) 1. JAGU – ÜLDNÕUDED XIII LISA – NÕUDED TEENUSEOSUTAJATELE SEOSES PERSONALI KOOLITAMISE JA PÄDEVUSE HINDAMISEGA (osa „PERS“) A ALAJAGU — LENNULIIKLUSE INSENER-TEHNILINE PERSONAL 1. JAGU – ÜLDNÕUDED 2. JAGU – KOOLITUSNÕUDED 3. JAGU – PÄDEVUSE HINDAMISE NÕUDED 4. JAGU – KOOLITAJAD JA HINDAJAD 1. liide – Baaskoolitus. Ühine 2. liide – Baaskoolitus. Suunitlus 3. liide – Kvalifikatsioonikoolitus. Ühine 4. liide – Kvalifikatsioonikoolitus. Suunitlus

▼B

II–XIII LISAS KASUTATUD MÕISTETE SELETUSED

(Osa „MÕISTED“)

II–XIII lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) „nõuete täitmise aktsepteeritud meetodid (AMC)“ – ameti vastu võetud mittesiduvad standardid, millega selgitatakse määruse (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjade täitmise kontrollimise vahendeid;

2) „lennutööd“ – õhusõiduki käitamine, mille käigus õhusõidukit kasutatakse eriteenusteks, nagu näiteks põllumajanduse, ehituse, fotograafia, uuringute, vaatluse ja patrulli, otsingu- ja päästetööde või õhureklaami vallas;

3) „lennuvälja klimatoloogiline iseloomustus“ – statistilistel andmetel põhinev lühike kokkuvõte lennuväljal esinevate kindlaksmääratud meteoroloogiliste elementide kohta;

4) „lennuvälja klimatoloogilised andmed“ – statistiliste andmete tabel lennuväljal täheldatud ühe või enama meteoroloogilise elemendi esinemise kohta;

5) „lennuvälja kõrgustasand“ – maandumisala kõrgeima punkti kõrgus;

▼M1

6) „lennuvälja lennuinfoteenus (AFIS)“ – lennuinfoteenus lennuväljaliikluses osalejatele, mida pakub spetsiaalne lennuliiklusteenuste osutaja;

▼B

7) „lennuvälja meteoroloogiatalitus“ – lennuväljale meteoroloogiateenuseid osutav talitus;

8) „hoiatus lennuvälja kohta“ – lennuvälja meteoroloogiatalituse poolt antud informatsioon maapinnal asuvaid õhusõidukeid, k.a pargitud õhusõidukeid ning lennujaama rajatisi ja teenuseid, kahjustada võivate ilmaolude esinemise või oodatava esinemise kohta;

9) „aeronavigatsioonilised andmed“ – aeronavigatsiooniliste faktide, mõistete või juhiste esitamine kindlaksmääratud kujul, nii et need sobivad teabeedastuseks, tõlgendamiseks või töötlemiseks;

10) „aeronavigatsiooniline andmebaas“ – elektroonilises süsteemis salvestatud aeronavigatsiooniliste andmete struktureeritud kogum, mis kehtib kindlaksmääratud aja jooksul ja mida on võimalik uuendada;

11) „aeronavigatsiooniline fikseeritud teenindus (AFS)“ – kindlaksmääratud püsipunktide vahel osutatav telekommunikatsiooniteenus, mille eesmärk on tagada lennuohutus ning lennuteenuste korrapärane, tõhus ja säästlik toimimine;

12) „aeronavigatsiooniline fikseeritud elektersidevõrk (AFTN)“ – ülemaailmne fikseeritud aeronavigatsioonilise side süsteem, mis moodustab aeronavigatsioonilise fikseeritud teeninduse osa ja on ette nähtud teadete edastamiseks ja/või digitaalseks andmevahetuseks sarnaste või ühilduvate sidekarakteristikutega aeronavigatsiooniliste fikseeritud jaamade vahel;

13) „aeronavigatsiooniteave“ – aeronavigatsiooniliste andmete kogumise, analüüsimise ja vormindamise tulemusel saadav teave;

14) „lennuvälja kaardistamise andmed“ – andmed, mida kogutakse lennujaama kaardistamise eesmärgil;

15) „lennuvälja kaardistamise andmebaas (AMDB)“ – lennuvälja kaardistamise andmete kogu, mis on organiseeritud ja korraldatud struktuurse andmekogumina;

16) „lennumeteoroloogiajaam“ – lennuliikluse jaoks vaatluste tegemiseks ja meteoroloogiliste ettekannete koostamiseks loodud jaam;

17) „ettekanne õhust“ – lendavalt õhusõidukilt edastatud ettekanne, mis vastab asukoha ning operatiiv- ja/või meteoroloogiaandmete ettekandmise nõuetele;

18) „õhusõiduk“ – seade, mille tõstejõud atmosfääris moodustub õhu vastumõjul, välja arvatud maapinnalt põrkunud õhu vastumõjul;

▼M1

19) „AIRMET-teade“ – meteoroloogiateenistuse väljastatud teave marsruudil esinevate või prognoositavate kindlaksmääratud ilmastikunähtuste kohta, mis võivad mõjutada õhusõidukite käitamise ohutust väikestel kõrgustel, ja nende nähtuste arengu kohta ajas ja ruumis, mis ei sisaldu vastava lennuinfopiirkonna või alampiirkonna prognoosis lendude jaoks väikestel kõrgustel;

▼B

20) „lennuliikluse insener-tehniline personal (ATSEP)“ – töötajad, kes on volitatud ja pädevad töötama funktsionaalse süsteemi seadmetega, neid hooldama, kasutuselt kõrvaldama ja uuesti kasutusele võtma;

21) „lennuliiklusteenindusüksus“ – üldnimetus, mis võib tähistada lennujuhtimisüksust, lennuinfokeskust, lennuvälja lennuinfoüksust või lennuliiklusteeninduse bürood;

22) „varulennuväli“ – lennuväli, kuhu õhusõiduk võib lennata, kui lennu jätkamine või sihtlennuväljal maandumine osutub võimatuks või ebasoovitavaks, kus osutatakse vajalikke teenuseid ja on olemas vajalikud seadmed ning mis vastab õhusõiduki suutlikkusnõuetele ja on kavandataval kasutamisajal töökorras;

23) „nõuete täitmise alternatiivsed meetodid (AltMOC)“ – olemasolevate nõuete täitmise aktsepteeritud meetodite (AMC) alternatiivid või uued võimalikud meetodid määruse (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjade täitmiseks, mille puhul amet ei ole nõuete täitmise aktsepteeritud meetodeid kehtestanud;

24) „kõrgus merepinnast“ – tasandi, punkti või punktina vaadeldava objekti püstvahemaa keskmisest merepinnast (MSL);

25) „piirkondlik juhtimiskeskus (ACC-üksus)“ – üksus, mis on loodud lennujuhtimisteenuse osutamiseks tema vastutusalasse kuuluvates lennujuhtimispiirkondades;

26) „piirkonnaprognoos lendude jaoks väikestel kõrgustel“ – lennuinfopiirkonna või selle alampiirkonna ilmanähtuste prognoos, mis on väljastatud lennutasandist 100 madalamal asuva kihi kohta (või mägises piirkonnas lennutasandist 150 madalamal asuva kihi, või vajaduse korral sellest kõrgemal asuva kihi kohta);

27) „piirkondlik navigatsioon (RNAV)“ – navigatsioonimeetod, mis võimaldab lendamist mis tahes soovitud lennutrajektooril sellises piirkonnas, mis jääb maa peal või kosmoses asuvate navigatsiooni tugijaamade kaetud alasse või õhusõiduki oma navigatsioonivahendite võimalustega tagatud piiridesse või on nende kahe võimalusega üheaegselt kaetud;

28) „argument“ – väide, mis põhineb tõenditel;

29) „ASHTAM-teade“ – NOTAM-teadete eriseeria, millega antakse kindlaksmääratud vormingus edasi lennuliikluse seisukohast olulisi teateid vulkaani aktiivsuse muutustest, vulkaanipurske ja/või vulkaanituhapilve kohta;

30) „lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku funktsioonid“ – võrgustiku haldaja funktsioonid kooskõlas määrusega (EL) nr 677/2011;

31) „audit“ – süstemaatiline, sõltumatu ja dokumenteeritud protsess tõendusmaterjali kogumiseks ja selle objektiivseks hindamiseks eesmärgiga kindlaks määrata nõuetele vastavuse ulatus;

32) „autoriteetne allikas“ – a) riigiasutus või b) riigiasutuse poolt ametlikult tunnustatud organisatsioon riigi poolt kehtestatud andmekvaliteedi nõuetele (DQR) vastavate andmete loomiseks ja/või avaldamiseks;

33) „automaatne vaatlussüsteem“ – vaatlussüsteem, mis mõõdab kõiki nõutud elemente, tuletab ja edastab nende kohta andmeid ilma inimese sekkumiseta;

34) „lennundusettevõtja“ – üksus, isik või organisatsioon, kes ei ole käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluv teenuseosutaja, keda mõjutab teenuseosutaja osutatav teenus või kes mõjutab teenuseosutaja osutatavat teenust;

35) „vaheaeg“ – ajavahemik tööajal, mil lennujuht on taastumise eesmärgil tööst vabastatud;

36) „sertifitseeritud õhusõidukirakendus“ – tarkvararakendus, mille amet on määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 4 kohaselt õhusõiduki osana heaks kiitnud;

▼M4

37) „lennutegevust mõjutav pilv“ – pilv, mille alumine piir on madalamal kui 5 000 jalga või madalamal kui suurim minimaalne sektorikõrgus merepinnast, olenevalt sellest, kumb on suurem, või mis tahes kõrgusel asuv rünksajupilv või võimsa vertikaalarenguga rünkpilv;

▼B

38) „äriline lennutransport“ – õhusõiduki mistahes käitamine seoses reisijate, lasti või posti õhusõidukiga transportimisega tasu eest;

▼M5

38a) „tavaline marsruut“ – ATS-marsruut, mis on koostatud maapealseid navigatsiooniabivahendeid kasutades;

▼B

39) „lennujuhtimispiirkond“ – maapinna kohal olevast kindlaksmääratud tasandist kõrgemal asuv kontrollitav õhuruum;

40) „kriitilise intsidendi stress“ – sündmuse või intsidendi tagajärjel isikul ilmnevad ebatavalised ja/või ekstreemsed emotsionaalsed, füüsilised ja/või käitumuslikud reaktsioonid;

41) „andmekvaliteet“ – usaldusväärsuse aste või tase, et esitatud andmed vastavad täpsuse, resolutsiooni ja terviklikkuse (või samaväärselt tagatud tase), jälgitavuse, õigeaegsuse, täielikkuse ja vormingu poolest andmekasutaja nõuetele;

42) „andmekvaliteedi nõuded (DQR)“ – andmeid iseloomustavate omaduste spetsifikatsioon (st täpsus, resolutsioon ja terviklikkus (või võrreldav usaldusväärsuse tase), jälgitavus, õigeaegsus, täielikkus ja vorming), et tagada andmete sobivus sihtotstarbeliseks kasutamiseks;

43) „sihtlennuvälja varulennuväli“ – varulennuväli, kuhu õhusõiduk saab maanduda, kui maandumine sihtlennuväljal osutub võimatuks või ebasoovitavaks;

44) „tööülesanne“ – mis tahes ülesanne, mida lennujuht täidab lennujuhtimisteenuse osutaja korraldusel;

45) „tööaeg“ – ajavahemik, mis algab siis, kui lennujuht peab lennujuhtimisteenuse osutaja juurde ilmuma või olema kättesaadav tööülesannete täitmiseks või tööülesandeid täitma asuma, ja lõpeb lennujuhi tööülesannete täitmise lõppemisega;

46) „kõrgustasand“ – maapinna või sellel oleva objekti punkti või tasandi vertikaalne kõrgus keskmisest merepinnast;

47) „varulennuväli marsruudil“ – varulennuväli, kus õhusõiduk võib maanduda, kui tekib vajadus marsruudilt kõrvale pöörata;

48) „väsimus“ – vähesest unest või pikaajalisest ärkvelolekust, ööpäevase rütmi häiretest või suurest (vaimsest või füüsilisest või nii vaimsest kui ka füüsilisest) koormusest tingitud füsioloogiline seisund, mille korral inimese vaimsed või füüsilised võimed on nõrgenenud, ja mis võib mõjutada inimese tähelepanuvõimet ja suutlikkust täita oma tööülesandeid ohutult;

49) „lennudokumendid“ – dokumendid, sh kaardid või vormid, mis sisaldavad meteoroloogiateavet lennu kohta;

50) „lennuinfokeskus (FIC)“ – üksus, mille ülesanne on osutada lennuinfo- ja häireteenust;

51) „lennuinfopiirkond (FIR)“ – piiritletud õhuruum, milles osutatakse lennuinfo- ja häireteenuseid;

52) „lennutasand (FL)“ – atmosfääri samarõhu tasand, mis on määratletud õhurõhu 1 013,2 hektopaskali suhtes ja mis erineb muudest samalaadsetest tasanditest õhurõhkude kindlaksmääratud vahe võrra;

53) „katselend“ – lend uue projekti (õhusõiduk, jõuseadmed, osad ja seadmed) arendamisfaasis; lend tootmisliinilt tuleva õhusõiduki vastavuse tõestamiseks sertifitseerimise alusele või tüübiprojektile; lend, mille eesmärk on uute projektikontseptsioonide katsetamine ja mis nõuab ebatavalisi manöövreid või profiile, mille puhul võib osutuda võimalikuks juba heakskiidetud õhusõiduki käituspiiridest väljumine, või ühe eespool nimetatud lennu eesmärgil tehtud õppelend;

54) „ilmaprognoos“ – teade oodatavate meteoroloogiliste tingimuste kohta teatud ajaks või ajaperioodiks kindlaksmääratud piirkonnas või õhuruumi osas;

55) „stardiprognoos“ – lennuvälja meteoroloogiatalituse koostatud ilmaprognoos kindlaksmääratud ajavahemikuks, mis sisaldab teavet lennuradade kompleksil eeldatavalt esinevate järgmiste tingimuste kohta: maapinnatuule suund ja kiirus ning selle mis tahes muutused, temperatuur, rõhk (QNH) ja muud kohalikul tasandil kokkulepitud parameetrid;

56) „funktsionaalne süsteem“ – kombinatsioon protseduuridest, inimressurssidest ja seadmetest, sealhulgas riist- ja tarkvara, mis on ühendatud lennuliikluse korraldamise/aeronavigatsiooniteenuse ja muude lennuliikluse korraldamise võrgustiku funktsioonide täitmiseks;

57) „üldlennundus“ – tsiviilõhusõidukite mis tahes käitamine, välja arvatud lennutööd või äriline lennutransport;

58) „digitaalandmed võrgustiku sõlmpunktides“ – arvuti töödeldud meteoroloogilised andmed kaardil korrapäraste vahedega asuvate punktide kogumiku kohta nende ülekandmiseks meteoroloogiateenistuse arvutist teise arvutisse automatiseeritud kasutuseks sobiva koodi vormis;

59) „juhendmaterjal (GM)“ – ameti välja töötatud mittesiduv materjal, mis aitab näitlikustada nõude või spetsifikatsiooni tähendust ning mida kasutatakse abivahendina määruse (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjade ning nõuete täitmise aktsepteeritud meetodite (AMC) tõlgendamisel;

60) „ülemaailmse võrgustiku prognoosid“ – meteoroloogiliste elementide eeldatavate väärtuste prognoosid ülemaailmses koordinaatvõrgus vertikaalselt ja horisontaalselt määratletud resolutsiooniga;

61) „oht“ – mis tahes olukord, juhtum või asjaolu, mis võib avaldada kahjulikku mõju;

62) „suhteline kõrgus“ – tasapinna, punkti või punktina vaadeldava objekti püstvahemaa teatavast võrdlustasandist;

63) „lennukõrgus“ – õhusõiduki vertikaalsuunalise asukoha üldnimetus, mis võib tähendada suhtelist kõrgust, kõrgust merepinnast või lennutasandit;

64) „kohalik regulaarne ettekanne“ – ilmateade, mis koostatakse kindlate ajavahemike järel ja mis on ette nähtud levitamiseks ainult sellel lennuväljal, kus vaatlused tehti;

65) „kohalik spetsiaalne ettekanne“ – ilmateade, mis koostatakse lähtudes eriilmavaatluste kriteeriumidest ja mis on ette nähtud levitamiseks ainult sellel lennuväljal, kus vaatlused tehti;

66) „meteoroloogiline bülletään“ – asjakohast pealkirja kandev meteoroloogiateavet sisaldav tekst;

67) „meteoroloogiateave“ – ilmateade, analüüs, prognoos ja mis tahes muu avaldus seoses olemasolevate või oodatavate ilmastikutingimustega;

68) „meteoroloogiline vaatlus“ – ühe või mitme meteoroloogilise elemendi mõõtmine ja/või hindamine;

69) „ilmateade“ – teade kindlaksmääratud ajal ja kohas vaadeldud ilmastikutingimuste kohta;

70) „meteoroloogiline satelliit“ – Maa tehiskaaslane, mis viib läbi meteoroloogilisi vaatlusi ning edastab vaatluste tulemused maale;

▼M1

71) „meteoroloogiateenistus“ – (MWO) – teenistus, kes jälgib kindlaksmääratud vastutusalas lennutegevust mõjutavaid ilmastikutingimusi ning annab üksikasjalikku teavet marsruudil esinevate või oodatavate ilmastiku- ja muude atmosfäärinähtuste kohta, mis võivad õhusõiduki käitamise ohutusele mõju avaldada;

▼B

72) „minimaalne sektorikõrgus merepinnast (MSA)“ – alumine kasutatav kõrgus merepinnast, mis tagab vähemalt 300-meetrise (1 000 jalga) kõrgusvaru kõikide objektide kohal ringi sektoris, mille raadius on 46 kilomeetrit (25 NM) ja mille keskpunktis on oluline punkt, lennuvälja viitepunkt (ARP) või kopteriväljaku viitepunkt (HRP);

73) „NOTAM-teade“ – sidevahendite kaudu levitatav teade, mis sisaldab teavet aeronavigatsiooniseadme paigaldamise, teenuse või protseduuri sisseseadmise, ohu kindlakstegemise, nende olukorra või neis tehtud muudatuse kohta, millest õigel ajal teadasaamine on lennutegevusega seotud töötajate jaoks oluline;

74) „takistus“ paigalseisev – (püsiv või ka ajutine) või liikuv objekt või selle osad, mis: a) asub/asuvad alal, mis on ette nähtud õhusõidukite liikumiseks maal või b) ulatub/ulatuvad lendavate õhusõidukite ohutuse tagamiseks vajalikust kindlaksmääratud pinnast kõrgemale või c) asub/asuvad väljaspool eespool kindlaksmääratud alasid, kuid kujutab/kujutavad ohtu lennuliiklusele;

75) „OPMET-teave“ – operatiivne meteoroloogiateave lennutegevuse planeerimiseks ettevalmistavalt või lennu käigus;

76) „OPMET andmebaas“ – andmebaas, kus salvestatakse ja on kättesaadav rahvusvaheline operatiivne meteoroloogiateave lennunduses kasutamiseks;

77) „purskele eelnev vulkaaniline aktiivsus“ – ebatavaline ja/või kasvav vulkaaniline aktiivsus, mis võib ennustada peatset vulkaanipurset;

78) „domineeriv nähtavus“ – nähtavuse suurim väärtus, mis saavutatakse nähtavuse definitsiooni kohaselt vähemalt poole horisondiringi ulatuses või vähemalt poole lennuvälja pindala ulatuses. Need alad võivad sisaldada ka üksteisega piirnevaid või omavahel piirjoont mitteomavaid sektoreid;

79) „psühhoaktiivsete ainete kuritarvitamine“ – ühe või mitme psühhoaktiivse aine tarbimine inimese poolt viisil, mis: a) kujutab kasutajale otsest ohtu või ohustab teiste elu, tervist või heaolu ja/või b) põhjustab või suurendab tööalast, sotsiaalset, vaimset või kehalist probleemi või häiret;

80) „prognoosikaart“ – kindlaksmääratud meteoroloogilise elemendi või elementide prognoos kindlaksmääratud kellaaja või perioodi kohta ja kindlaksmääratud maapinna või õhuruumi osa kohta, kujutatuna graafiliselt kaardil;

81) „psühhoaktiivne aine“ – alkohol, opioidid, kannabinoidid, rahustid ja uinutid, kokaiin, muud psühhostimulaatorid, hallutsinogeenid ja lenduvad lahustid, välja arvatud kohv ja tubakas;

82) „päästekoordinatsioonikeskus (RCC)“ – üksus, mis vastutab otsimis- ja päästeteenuse tõhusa korralduse edendamise ning otsingu- ja päästeoperatsioonide koordineerimise eest ühes otsingu- ja päästepiirkonnas;

83) „puhkeaeg“ – pidev katkestusteta kindlaksmääratud ajavahemik pärast ja/või enne tööülesannete täitmist, mille jooksul lennujuht on vaba kõikidest tööülesannetest;

84) „graafikujärgne töökorraldus“ – õigusaktide nõuetest ning töökorralduse vajadustest lähtuv lennujuhtide töö- ja puhkeaja struktuur;

85) „risk“ – ohutegurite põhjustatud kahjuliku mõju üldise tõenäosuse või esinemissageduse ja selle mõju tõsiduse kombinatsioon;

86) „rada“ – maalennuväljal kindlaks määratud ristkülikukujuline ala, mis on ette nähtud õhusõidukite maandumiseks ja startimiseks;

87) „nähtavus rajal (RVR)“ – kaugus, milleni lennuraja telgjoonel asuva õhusõiduki piloot näeb raja märgistust või raja ääre- või teljetulesid;

88) „ohutusettekirjutus“ – pädeva asutuse välja antud või kinnitatud dokument, millega määratakse kindlaks meetmed, mida rakendada funktsionaalses süsteemis ohutuse taastamiseks või millega seatakse piirangud selle kasutamiseks, kui tõendid näitavad, et lennundusohutus võib vastasel juhul väheneda;

89) „ohutusjuhtimissüsteem (SMS)“ – süstemaatiline ohutusjuhtimine, sh vajalikud organisatsioonilised struktuurid, vastutusvaldkonnad, põhimõtted ja protseduurid;

90) „otsingu- ja päästeüksus“ – üldnimetus, mis võib olenevalt olukorrast tähendada päästekoordinatsioonikeskust, pääste allkeskust või häireposti;

▼M1 —————

▼B

92) „poolautomaatne vaatlussüsteem“ – vaatlussüsteem, mis võimaldab täiendada mõõdetud elemente, kusjuures asjakohaste aruannete väljastamiseks on vajalik inimese osalemine;

▼M1

93) „SIGMET“ – meteoroloogiateenistuse teave marsruudil esinevate või prognoositavate ilmaga seotud ja muude atmosfäärinähtuste kohta, mis võivad mõjutada õhusõidukite käitamise ohutust, ning kõnealuste nähtuste arengu kohta ajas ja ruumis;

▼M1 —————

▼B

95) „eriettekanne õhust“ – õhusõiduki pardalt edastatud, lennu ajal tehtud vaatluste kriteeriumidele vastav ilmateade;

96) „stress“ – inimese reaktsioon võimalikule stressitekitavale asjaolule (stressorile). Stressitekitava asjaolu tajumine negatiivse (distress), neutraalse või positiivsena (eustress) põhineb isiku hinnangul stressoriga toimetuleku võimaluste kohta;

97) „süsteemi- ja seadmepädevuskoolitus“ – koolitus, mille eesmärk on anda teadmisi ja oskusi asjakohaste süsteemide ja seadmete kasutamiseks ning erialase pädevuse tõstmine;

98) „kohandatud andmed“ – õhusõiduki käitaja või andmeteenuste (DAT) osutaja poolt kõnealuse õhusõiduki käitaja nimel esitatavad aeronavigatsioonilised andmed, mis edastatakse kõnealuse õhusõiduki käitajale tema tegevuses kasutamiseks;

▼M1

99) „stardi-varulennuväli“ – varulennuväli, kuhu õhusõiduk saaks maanduda vahetult pärast starti tekkinud vajaduse korral, juhul kui lähtelennuvälja ei saa selleks kasutada;

▼B

100) „lennuvälja prognoos (TAF)“ – kokkuvõtlik avaldus prognoositavatest lennujaama ilmastikutingimustest kindlaksmääratud ajavahemikus;

101) „maastik“ – maapind, sh sellised looduslikud objektid nagu mäed, künkad, mäeahelikud, orud, veekogud, püsijää ja -lumi, v.a takistused;

102) „lävi“ – maandumiseks kõlbliku rajaosa algus;

103) „puuteala“ – lävele järgnev raja osa, kus maanduvad lennukid peaksid esmakordselt puudutama rajapinda;

104) „troopiline tsüklon“ – üldnimetus troopiliste või lähistroopiliste vete kohal tekkiva korrapärase konvektsiooni ja tuule tsüklonilise liikumisega mittefrontaalse tsükloni kohta;

105) „troopiliste tsüklonite teabekeskus (TCAC)“ – meteoroloogiakeskus, mille eesmärk on anda nõustavat teavet meteoroloogiateenistustele, ülemaailmsetele piirkondlikele ilmaprognooside keskustele ning rahvusvahelistele OPMET-i andmebaasidele troopiliste tsüklonite asukoha, prognoositava liikumissuuna ja -kiiruse, keskme õhurõhu ja maksimaalse pinnatuule kohta;

106) „nähtavus“ – lennunduses üks järgmisest, olenevalt sellest, kumb on suurem: a) suurim kaugus, kust on nähtav ja äratuntav maapinna lähedal heledal taustal asuv sobivas suuruses must objekt; b) suurim kaugus, kust vaateväljas asuvat valgusallikat tugevusega umbes 1 000 kandelat on võimalik valgustamata taustal näha ja identifitseerida;

▼M4

107) „vulkaanituha teabekeskus (VAAC)“ – meteoroloogiline keskus, mis nõustab meteoroloogiateenistusi, piirkondlikke juhtimiskeskusi, lennuinfokeskusi, ülemaailmseid piirkondlikke ilmaprognooside keskusi ja rahvusvahelisi OPMET-andmebaase teabega, mis käsitleb atmosfääri sattunud vulkaanituha horisontaalset ja vertikaalset ulatust ning prognoositavat liikumissuunda;

▼M1

108) „ülemaailmne piirkondlike ilmaprognooside keskus (WAFC)“ – meteoroloogiakeskus, mille eesmärk on aeronavigatsioonilise fikseeritud teeninduse (AFS) internetipõhiste teenuste osana koostada ja edastada riikidele digitaalses vormis olulisi ilmaprognoose (SIGWX) ja prognoose ülemiste õhukihtide kohta;

▼B

109) „piirkondlike prognooside ülemaailmne süsteem (WAFS)“ – ülemaailmne süsteem, mille raames ülemaailmsed piirkondlike ilmaprognooside keskused teevad aeronavigatsioonilisi meteoroloogilisi prognoose ühtses standardses vormingus;

▼M1

110) „lähilennujuhtimisüksus“ – üksus, mille ülesandeks on lennuväljaliikluse juhtimine;

111) „lennuväljaliiklus“ – kogu liiklus lennuvälja manööverdusalal ja kõik lennuvälja läheduses lendavad õhusõidukid. Lennuvälja läheduses lendavate õhusõidukitena käsitatakse muu hulgas (kuid mitte ainult) õhusõidukeid, mis sisenevad lennuväljaringi või väljuvad sealt;

112) „lennuväljaring“ – lennuvälja läheduses lendavatele õhusõidukitele kehtestatud kujundiline lennuteekond;

113) „aeronavigatsiooniline fikseeritud jaam“ – jaam aeronavigatsioonilises fikseeritud teeninduses;

114) „maapealne navigatsioonituli“ – aeronavigatsioonilise abivahendina paigaldatud tuli, välja arvatud õhusõiduki tuli;

115) „aeronavigatsiooniteabe ringkiri (AIC)“ – teade, mis sisaldab lennuohutuse, navigatsiooni või tehnika alast administratiivset või seadusandlikku informatsiooni, mis oma sisult ei täida NOTAM-ile esitatud nõudeid ja ei kuulu avaldamisele lennundusteabe kogumikus;

116) „aeronavigatsiooniteabe haldamine (AIM)“ – aeronavigatsiooniteabe dünaamiline integreeritud haldamine tänu kontrollitud kvaliteediga aeronavigatsiooniliste andmete edastamisele ja vahetamisele koostöös kõigi osalistega;

117) „aeronavigatsiooniteabe toode“ – aeronavigatsioonilised andmed ja aeronavigatsiooniteave, mis on esitatud digitaalsete andmekogumitena või standarditud esitusvormis paberil või elektroonilisel kandjal. Aeronavigatsiooniteabe tooted on muu hulgas järgmised: — lennundusteabe kogumik, sealhulgas muudatused ja täiendused; — aeronavigatsiooniteabe ringkiri; — lennunduskaardid; — NOTAM; — digitaalsed andmekogumid;

118) „lennundusteabe kogumik (AIP)“ – riigi poolt või volitusel avaldatud väljaanne, mis sisaldab lennunduse seisukohalt olulist aeronavigatsioonialast püsiteavet;

119) „lennundusteabe kogumiku muudatus“ – lennundusteabe kogumikus sisalduva teabe püsimuudatus;

120) „lennundusteabe kogumiku täiendus“ – lennundusteabe kogumikus sisalduva teabe ajutine muudatus, mis esitatakse spetsiaalsetel lehekülgedel;

121) „aeronavigatsiooniteabe reguleerimine ja kontroll (AIRAC)“ – ühistel kehtivuskuupäevadel põhinev sellistest asjaoludest eelteavitamiseks mõeldud süsteem, mis tingivad vajaduse tegevustavasid märkimisväärselt muuta;

122) „aeronavigatsiooniline mobiilteenindus“ – raadioside õhusõiduki ja lennuliiklussidejaama vahel või õhusõidukite omavaheline side, milles võivad osaleda ka päästevahendi raadiojaamad; aeronavigatsiooniline mobiilteenindus võib hõlmata ka avariisagedusel edastatavat sidet päästeparvedelt või avariimajakatelt;

123) „lennuliiklussidejaam“ – maapealne jaam aeronavigatsioonilises mobiilteeninduses. Teatavatel juhtudel võib lennuliiklussidejaam asuda laeval või meres asuval platvormil;

124) „aeronavigatsiooni-telekommunikatsioonijaam“ – mis tahes aeronavigatsioonilisel eesmärgil telekommunikatsiooniteenuseid osutav jaam;

125) „lennuinfoteenusega lennuväli“ – lennuväli, millega seotud õhuruumis osutatakse lennuvälja lennuinfoteenust;

126) „lennuinfoteenuse üksus“ – lennuinfo- ja häireteenuse osutamiseks loodud üksus;

127) „õhusõidukitunnus“ – tähtede või numbrite rühm või nende kombinatsioon, mis on identne õhusõiduki kutsungiga või millest tuletatakse õhusõiduki kutsung, mida kasutatakse õhk-maa-õhk-raadiosides ja õhusõidukitunnusena lennuliiklusteeninduse maapealses sides;

128) „õhk-maa-õhk-side“ – kahesuunaline raadioside õhusõiduki ja maapealsete sidesüsteemide vahel;

129) „lennuliikluse nõustamisteenused“ – kindlaksmääratud mõõtmetega õhuruumis või ettenähtud marsruudil (nõustatav õhuruum) osutatav teenus, et tagada hajutus instrumentaallennureeglite järgi toimuvate lendude (IFR-lendude) plaani kohaselt käitatavate õhusõidukite vahel otstarbekas ulatuses;

130) „lennujuhtimisüksuse luba“ ehk „ATC-luba“ – õhusõidukile antav luba liikumiseks lennujuhtimisüksuse määratud tingimustel;

131) „lennujuhtimisüksuse juhised“ ehk „ATC-juhised“ – lennujuhtimisüksuse poolt piloodile antavad juhised konkreetse toimingu sooritamiseks;

132) „lennujuhtimisüksus“ ehk „ATC-üksus“ – piirkondliku lennujuhtimiskeskuse, lähenemis- või lähilennujuhtimisüksuse üldnimetus;

133) „ALERFA“ – häireseisundit tähistav koodsõna;

134) „häireteenus“ – teenus, mille eesmärk on teatada asjaomastele organisatsioonidele otsingu- ja päästeabi vajavatest õhusõidukitest ning vajaduse korral abistada neid organisatsioone;

135) „häireseisund“ – olukord, mida iseloomustab teadmine, et õhusõiduki või selle pardal olevate inimeste ohutus ei ole tagatud;

136) „lähenemislennu juhtimise üksus“ – üksus, mille ülesanne on juhtida saabuvaid ja väljuvaid kontrollitavaid lende ühel või mitmel lennuväljal;

137) „piirkondliku navigatsiooni marsruut“ – piirkondlikku navigatsiooni kasutada suutvatele õhusõidukitele loodud ATS-marsruut;

138) „koondamine“ – protsess, millega koondatakse mitmest allikast pärinevad andmed andmebaasiks ja luuakse alus edasiseks töötlemiseks;

139) „ATS-marsruut“ – lennuliiklusteenuste osutamisel liiklusvoo suunamiseks ette nähtud marsruut;

140) „lennujuhtimise seireteenus (ATS-seireteenus)“ – otseselt ATS-seiresüsteemi vahenditega pakutav teenus;

141) „lennujuhtimise seiresüsteem (ATS-seiresüsteem)“ – üldmõiste, mis tähendab lennujuhtimises õhusõidukite asukoha määramiseks kasutatavat süsteemi, milles teave saadakse üldsaatega automaatse sõltuva seire süsteemist (ADS-B), primaarradarilt (PSR), sekundaarradarilt (SSR), või mis tahes võrreldavat maapealset süsteemi, mis võimaldab tuvastada õhusõidukit;

142) „üldsaatega automaatne sõltuv seire (ADS-B)“ – meetod, millega õhusõidukid, lennuvälja sõidukid ja teised objektid saavad andmesidekanali kaudu üldsaate režiimis automaatselt edastada või vastu võtta või edastada ja vastu võtta selliseid andmeid nagu tunnus, asukoht ja vastavalt vajadusele täiendavat teavet;

143) „automaatse sõltuva seire leping (ADS-C)“ – vahend, mille abil vahetatakse andmesidekanali kaudu ADS-C lepingu tingimusi maapealse süsteemi ja õhusõiduki vahel ning millega määratakse kindlaks, missugused ADS-C kokkulepped aktiveeritakse ja missuguseid andmeid need sisaldavad;

144) „lennuvälja automaatinfoteenindus (ATIS)“ – kehtiva rutiinse informatsiooni andmine saabuvatele ja väljuvatele õhusõidukitele automaatsaate abil ööpäev läbi või teatavas ajavahemikus;

145) „lennuvälja andmekanaliga automaatinfoteenindus (D-ATIS)“ – ATISe edastamine andmesidekanali kaudu;

146) „lennuvälja kõneteatega automaatinfoteenindus (Voice-ATIS)“ – ATISe edastamine pidevate ja korduvate kõnesaadetega;

147) „üldsaade“ – aeronavigatsiooniga seotud sellise teabe edastamine, mis ei ole määratud mingile kindlale raadiojaamale või kindlatele -jaamadele;

148) „pilvede kõrgus“ – 6 000 meetrist (20 000 jalast) allpool asetseva alumise, enam kui poolt taevast katva pilvekihi alapiiri püstvahemaa maa- või veepinnast;

149) „loa piir“ – punkt, milleni kehtib õhusõidukile antud lennujuhtimisüksuse luba;

150) „pilvede alumise piiri kõrgus“ – madalaima vaadeldava või prognoositava pilveosa alumise piiri kõrgus lennuvälja või käitamiskoha või ettenähtud lennupiirkonna läheduses, mida mõõdetakse üldjuhul lennuvälja kõrgustasandist või avamerelendude puhul keskmisest merepinnast;

151) „täielikkus“ – usaldatavuse aste seoses sellega, et esitatakse kõik ettenähtud kasutuse toetamiseks vajalikud andmed;

152) „usaldatavustase“ – tõenäosus, et parameetri tõene väärtus jääb selle väärtuse hinnangu lähedasse kindlasse vahemikku;

153) „konverentsside“ – sidevahendid, mille abil saab sidet pidada korraga kolme või enama asukoha vahel;

154) „lähiala“ – kontrollitav õhuruum, mis ulatub maapinnast kuni määratud piirkõrguseni;

155) „kontrollitav lennuväli“ – lennuväli, kus osutatakse lennuväljaliiklusele lennujuhtimisteenust;

156) „kontrollitav õhuruum“ – piiritletud õhuruum, kus lennujuhtimisteenust osutatakse vastavalt õhuruumi klassifikatsioonile;

157) „kontrollitav lend“ – lennujuhtimisüksuse loal toimuv lend;

158) „lennujuhi ja piloodi vaheline andmeside (CPDLC)“ – lennujuhi ja piloodi vaheline automatiseeritud infovahetus- ja juhtimissüsteem;

159) „kriitiline ala“ – maapealseid instrumentaalse täppislähenemise seadmeid ümbritsev kindlaksmääratud suurusega ala, millel olevad sõidukid või õhusõidukid põhjustavad juhtsignaalide lubamatuid häireid;

160) „reisilennukõrgus“ – lennukõrgus, millel toimub suurem osa lennust;

161) „tsükkelkoodkontroll (CRC)“ – matemaatiline algoritm, mida kohaldatakse andmete digitaalse avaldise suhtes ja millega tagatakse teatav usaldusväärsuse tase, et andmed ei ole kaduma läinud ega muutunud;

162) „ohuala“ – piiritletud õhuruum, milles võib teatavates ajavahemikes aset leida õhusõidukite liiklemist ohustav tegevus;

163) „andmete täpsus“ – hinnangulise või mõõdetud väärtuse ja tegeliku väärtuse vastavuse aste;

164) „andmekogumispind“ – kindlaksmääratud pind, mis on ette nähtud andmete kogumiseks takistuste või maastiku kohta;

165) „andmete terviklikkus“ – kindluse aste, et aeronavigatsioonilised andmed ja nende arvuline väärtus ei ole pärast andmete loomist või lubatud muudatuste tegemist kaduma läinud ega muutunud;

166) „andmeelement“ – täieliku andmekogumi üksik atribuut, millele on omistatud selle hetkeolekut määratlev väärtus;

167) „andmeside“ – sidepidamisvorm teadete vahetamiseks andmesidekanali kaudu;

▼M4

168) „andmesidekanal-VOLMET (D-VOLMET)“ – lennuvälja regulaarse meteoroloogilise ettekande (METAR), lennuvälja meteoroloogilise eriettekande (SPECI), TAF-, SIGMET-teadete, SIGMET-teadetega hõlmamata, õhust tehtavate eriettekannete, ja kättesaadavatel juhtudel AIRMET-teadete edastamine andmesidekanali kaudu;

▼M1

169) „andmete loomine“ – uute andmeelementide ja nendega seonduvate väärtuste loomine ning olemasolevate andmeelementide väärtuste muutmine või kustutamine;

170) „andmetoote kirjeldus“ – üksikasjalik kirjeldus andmestikust või andmekogumite komplektist koos lisateabega, mis võimaldab seda luua ning teisele isikule tarnida ja teisel isikul kasutada;

171) „andmekogum“ – selgelt piiritletav andmete kogum;

172) „alusandmed“ – suurus või suuruste kogum, mida kasutatakse viite või alusena muude suuruste arvutamisel;

173) „DETRESFA“ – hädaseisundit tähistav koodsõna;

174) „hädaseisund“ – olukord, mida iseloomustab põhjendatud veendumus, et õhusõidukit ja selles viibivaid isikuid ähvardab tõsine ja vahetu oht või et need vajavad kohest abi;

175) „muu lennujuhtimisüksuse luba“ – luba, mille on õhusõidukile andnud lennujuhtimisüksus, mis ei ole parajasti seda õhusõidukit juhtiv üksus;

176) „oluline liiklus“ – kontrollitav liiklus, mille suhtes lennujuhtimisteenusega kohaldatakse hajutatust, aga mida teatud kontrollitava lennuga seoses ei hajutata muu kontrollitava liikluse suhtes asjakohase hajutusmiinimumini;

177) „oluline kohalik liiklus“ – manööverdusalal või selle lähedal olevad mis tahes õhusõidukid, sõidukid või töötajad või stardi- ja stardijärgse tõusu alal või lõpplähenemise alal esinev liiklus, mis võib asjaomasele õhusõidukile ohtlik olla;

178) „arvestuslik saabumisaeg“ tähendab: – a) IFR-lendude puhul aega, mil õhusõiduk saabub vastavalt arvestusele navigatsiooniseadmetega kindlaks määratud punkti kohale, kust on kavandatud alustada instrumentaallähenemist, või kui lennuväljal puuduvad navigatsiooniseadmed, siis aega, millal õhusõiduk saabub lennuvälja kohale; b) visuaallennureeglite kohaste lendude (VFR-lendude) puhul aega, mil õhusõiduk saabub vastavalt arvestusele lennuvälja kohale;

179) „funktsioon“ – tegeliku maailma nähtuste abstraktsioon;

180) „funktsiooni omadus“ – funktsiooni karakteristik, millel on nimi, andmeliik ja sellega seotud väärtuste domeen;

181) „funktsiooni liik“ – ühiste atribuutidega tegeliku maailma nähtuste klass, mis moodustab funktsioonikataloogis klassifikatsiooni baastasandi;

182) „lõpplähenemine“ – instrumentaallähenemisprotseduuri osa, mis: – a) algab määratud tähiselt või punktist või kui sellist tähist või punkti ei ole kindlaks määratud, siis järgmisest kohast: i) viimase protseduurpöörde, põhipöörde või racetrack-protseduuri sisselennupöörde lõpust, kui see on kindlaks määratud; ii) kui on saavutatud viimane lähenemisprotseduuris määratud lennusuund; b) ja lõpeb punktis, kust alustatakse maandumist või katkestatud lähenemist;

183) „lennuinfotsoon“ – määratletud mõõtmetega õhuruum, milles osutatakse lennuvälja lennuinfoteenust ja häireteenust lennuväljaliikluses osalejatele;

184) „lennuprotseduuride kavandamise teenused“ – aeronavigatsiooni ohutuseks, korrapärasuseks ja tõhususeks vajalike lennuprotseduuride kavandamise, dokumenteerimise, valideerimise, säilitamise ja korrapärase läbivaatamise teenused;

185) „lennuprotseduuride kavandaja“ – kvalifitseeritud isik, kes kavandab, dokumenteerib, valideerib ja säilitab andmeid lennuprotseduuride kohta ning vaatab neid korrapäraselt läbi;

186) „lennuprotseduur“ – eelmääratletud lennumanöövrid, mis on pilootidele ette nähtud järgimiseks ning mis avaldatakse kas elektrooniliselt, prindituna või digitaalselt või mõlemal viisil. Lennuprotseduuri järgitakse kas vastavalt instrumentaallennureeglitele (IFR) või visuaallennureeglitele (VFR);

187) „lennuplaan“ – õhusõiduki kavandatava lennu või lennu osa kohta lennuliiklusteenindusüksusele esitatav asjakohane teave;

188) „nähtavus lennul“ – lennusuunaline nähtavus õhusõiduki kabiinist lennu ajal;

189) „vorming“ – andmeüksuste, dokumentide ja failide struktuur, mis on korraldatud nii, et see vastaks standarditele, spetsifikaatidele või andmete kvaliteedi nõuetele;

190) „geoid“ – Maa raskusjõuvälja ekvipotentsiaalpind, mis langeb kokku katkematult läbi mandrite kulgeva keskmise häirimata merepinna (MSL) tasemega;

191) „geoidi hälve“ – geoidi vahemaa ülalpool (positiivne) või allpool (negatiivne) matemaatilist referentsellipsoidi;

192) „glissaad“ – lõpplähenemisel õhusõiduki vertikaalsuunalise juhtimise jaoks määratud laskumisprofiil;

193) „nähtavus maal“ – volitatud vaatleja või automaatsüsteemi teatatud nähtavus lennuväljal;

194) „kurss“ – õhusõiduki pikitelje suund, mida väljendatakse üldjuhul kraadides põhjasuunast arvates (geograafiline, magnet-, kompassi- või tingkurss);

195) „kopteriväljak“ – lennuväli või kindlaksmääratud ala, mis on osaliselt või täielikult ette nähtud helikopterite saabumiseks, väljumiseks ja maal liikumiseks;

196) „terviklikkuse taseme liigitus“ – aeronavigatsiooniliste andmetega seotud liigitus, mille aluseks on rikutud andmete kasutamisest tulenev võimalik risk ning millega määratakse kindlaks rutiinsed, olulised ja kriitilised andmed;

197) „rahvusvaheline NOTAM-büroo“ – büroo, mille liikmesriik on määranud rahvusvaheliste NOTAM-teadete vahetamiseks;

198) „ootetähis“ – geograafiline asukoht, mis on ootetsooni protseduuri viitepunkt;

199) „ootetsooni protseduur“ – eelnevalt kavandatud manööver, millega hoitakse õhusõiduki järgnevat luba oodates teatavas õhuruumis;

200) „identimine“ – olukord, mis tekib teatud õhusõiduki asukoha kuvamisel kuvaril ja see asukoht on positiivselt tuvastatud;

201) „instrumentaallennureeglid“ – reeglid, millega võimaldatakse sobivate, marsruudi jaoks asjakohaste navigeerimisseadmetega varustatud õhusõidukil lennata vastavalt lennutegevuse suhtes kohaldatavatele nõuetele;

202) „INCERFA“ – määramatuse seisundit tähistav koodsõna;

203) „instrumentaallähenemistoiming“ – lähenemine ja maandumine instrumentaallähenemisprotseduuril põhinevate navigatsiooniteabemõõteriistade abil. Instrumentaallähenemistoimingu rakendamiseks on kaks meetodit: a) kahemõõtmeline (2D) instrumentaallähenemine, mille puhul kasutatakse navigatsiooniteavet üksnes horisontaalsuuna kohta; b) kolmemõõtmeline (3D) instrumentaallähenemine, mille puhul kasutatakse navigatsiooniteavet nii horisontaal- kui ka vertikaalsuuna kohta;

204) „instrumentaallähenemise protseduur (IAP)“ – sari eelnevalt kindlaks määratud, mõõteriistade abil sooritatavaid manöövreid, millega tagatakse teatav ohutu kõrgus takistuste kohal ja mis algavad alglähenemistähiselt või vajaduse korral määratud saabumismarsruudi algusest ning jätkuvad kohani, kust on võimalik alustada maandumist, ning seejärel, kui maandumist ei sooritata, kohani, kus on täidetud takistustest ülelennu nõuded marsruudil või ootamisel. Instrumentaallähenemise protseduurid liigitatakse järgmiselt: a) „mitte-täppislähenemisprotseduur (NPA-protseduur)“ – instrumentaallähenemise protseduur, mis on ette nähtud A-tüüpi 2D-instrumentaallähenemistoiminguteks; b) „vertikaalinformatsiooniga lähenemisprotseduur (APV-protseduur)“ – suutlikkusel põhineva navigatsiooni (PBN) instrumentaallähenemisprotseduur, mis on ette nähtud A-tüüpi 3D-instrumentaallähenemistoiminguteks. c) „täppislähenemise protseduur (PA-protseduur)“ – navigatsioonisüsteemidel (ILS, MLS, GLS ja SBAS Cat I) põhinev instrumentaallähenemisprotseduur, mis on ette nähtud A- või B-tüüpi 3D-instrumentaallähenemistoiminguteks;]

205) „instrumentaallennuilm (IMC)“ – ilmastikutingimused, mille puhul nähtavust, vahemaad pilveni või pilvede kõrgust iseloomustav suurus on väiksem kui visuaallennuilma jaoks kindlaks määratud vastav miinimumsuurus;

▼M5

206) „lennud halva nähtavusega (LVO)“ – lähenemis- või starditoimingud rajal, kus nähtavus on alla 550 m või otsusekõrgus on alla 200 jala;

▼M5

206a) „protseduurid halva nähtavusega“ – lennuväljal kasutatavad protseduurid, mille eesmärk on tagada ohutus halva nähtavusega lennu korral;

▼M1

207) „manööverdusala“ – õhusõidukite stardiks, maandumiseks ja ruleerimiseks ette nähtud lennuvälja osa, välja arvatud perroonid;

208) „metaandmed“ – andmed andmete kohta;

209) „liiklusala“ – õhusõidukite stardiks, maandumiseks ja ruleerimiseks ette nähtud lennuvälja osa, mis koosneb manööverdusalast ja perroonist;

210) „navigatsiooniseadmed“ – õhusõidukiväline seade või süsteem, mille genereeritavaid elektromagnetilisi signaale kasutavad õhusõiduki navigeerimissüsteemid asukoha kindlaksmääramiseks või lennutrajektoori juhisteks;

211) „sekundaarradari (SSR) režiim“ – SSR-radari päringurežiimile omistatud kokkuleppeline tunnus. ICAO Chicago konventsiooni 10. lisas on kindlaks määratud neli režiimi: režiimid A, C, S ja vaherežiim (intermode);

212) „peaaegu paralleelsed rajad“ – rajad, mis ei lõiku ja mille raja telgjoone pikenduste vaheline lähenemis-/lahknemisnurk on 15 kraadi või väiksem;

▼M5

212a) „vähendatud käitamismiinimumidega lennud“ – lennud, mille puhul kasutatakse konkreetset õhusõidukit või maapealseid seadmeid või õhusõidukite ja maapealsete seadmete kombinatsiooni, et võimaldada järgmist: a) konkreetse lennuliigi puhul saab kohaldada lennuvälja standardsetest käitamismiinimumidest madalamaid käitamismiinimume; b) nähtavusnõudeid on võimalik täita või leevendada; c) vajatakse vähem maapealseid rajatisi;

▼M1

213) „õhusõiduki kapten“ – õhusõiduki käitaja või üldlennunduse korral õhusõiduki omaniku määratud piloot, kellel on vastav pädevusmärkega kehtiv lennundusluba ja kes vastutab lennu ohutuse eest;

214) „asukoht“ – geograafilises kontekstis matemaatilisele referentsellipsoidile viitavate koordinaatide (laiuse ja pikkuse) kogum, millega määratakse kindlaks maapinnal asuva punkti asukoht;

215) „asukohatähis“ – kuvaril kas sümbolitena või muus vormis kui sümbolitena või mõlemal viisil esitatud visuaalne tähis õhusõiduki, lennuväljasõiduki või muu objekti asukoha kohta;

216) „rõhkkõrgus“ – atmosfäärirõhk väljendatuna kõrgusena merepinnast, mis vastab asjaomasele õhurõhule standardatmosfääris;

217) „primaarradar“ – radarisüsteem, milles kasutatakse peegeldunud raadiosignaale;

218) „prinditud side“ – side, mille puhul jääb kõigist sideringis edastatavatest sõnumitest igas sideringi terminalis automaatselt alles alaline prinditud dokument;

219) „keeluala“ – piiritletud õhuruum riigi maa-alade või territoriaalvete kohal, kus õhusõidukite lendamine on keelatud;

220) „raadionavigatsiooniteenus“ – teenus, mis hõlmab juhtimisteavet või asukohaandmeid õhusõidukite tõhusaks ja ohutuks juhtimiseks ühe või mitme raadionavigatsioonivahendi abil;

221) „raadiotelefonside“ – raadioside vorm, mis on eelkõige mõeldud teabe vahetamiseks kõne kujul;

222) „nõutava sidevõimekuse spetsifikatsioon“ ehk „RCP spetsifikatsioon“ – lennuliiklusteeninduse osutamise, seonduvate maapealsete seadmete, õhusõiduki suutlikkuse ja suutlikkusel põhineva side toetamiseks vajalike toimingute suhtes kohaldatavate nõuete kogum;

223) „nõutava seirevõimekuse spetsifikatsioon“ ehk „RSP spetsifikatsioon“ – lennuliiklusteeninduse osutamise, seonduvate maapealsete seadmete, õhusõiduki suutlikkuse ja suutlikkusel põhineva seire toetamiseks vajalike toimingute suhtes kohaldatavate nõuete kogum;

224) „resolutsioon“ – andmete puhul ühikute või numbrite arv, milles väljendatakse ja kasutatakse mõõdetud või arvutatud väärtust;

225) „piiranguala“ – piiritletud õhuruum liikmesriigi maa-alade või territoriaalvete kohal, kus õhusõidukite lendamine on piiratud eritingimustega;

226) „marsruudietapp“ – ilma vahemaandumiseta lennatav marsruut või marsruudi osa;

227) „kasutusel olev lennurada“ – lennurada või lennurajad, mida lennuliiklusteeninduse üksus peab lennuväljale eeldatavasti maanduvale või lennuväljalt eeldatavasti startivale õhusõidukiliigile konkreetsel ajal kasutamiseks sobivaimaks. Saabuvate ja lahkuvate õhusõidukite puhul võidakse kasutatavaks lennurajaks määrata eraldi lennurajad või mitu lennurada;

228) „sekundaarradar“ – radarisüsteem, milles radarijaama edastatud raadiosignaal algatab raadiosignaali edastamise teisest jaamast;

229) „sekundaarseireradar (SSR)“ – radarisüsteem, mis kasutab maapealseid saatjaid/vastuvõtjaid ja õhusõidukite transpondreid;

230) „tundlik ala“ – kriitilisest alast väljapoole jääv ala, millel parkivad või liikuvad õhusõidukid või muud sõidukid mõjutavad juhtsignaale sellisel määral, et õhusõidukil tekivad signaali kasutamisel lubamatud häired;

▼M5

231) „SNOWTAM“ – standardvormingus antav NOTAM-teate eriseeria, milles esitatavas pinnakatte seisukorra aruandes teavitatakse liikumisalal esinevast lumest, jääst, lobjakast, härmatisest või seisvast veest või lume, jää, lobjaka või härmatisega seotud veest põhjustatud ohtlike tingimuste olemasolust või lakkamisest;

▼M1

232) „oluline punkt“ – kindlaksmääratud geograafiline asukoht, mida kasutatakse ATS-marsruudi või õhusõiduki lennutrajektoori kindlaksmääramiseks või muudel navigatsiooni ja ATSiga seotud eesmärkidel;

233) „kuvar“ – elektrooniline kuvar, millel kujutatakse õhusõiduki asukohta ja liikumist ning vajaduse korral muud teavet;

234) „standardne instrumentaalsaabumine (STAR)“ – ettenähtud instrumentaallennureeglite (IFR) kohane ettenähtud saabumismarsruut, mis ühendab olulist punkti (tavaliselt ATS-marsruudil) punktiga, kust saab sooritada avaldatud instrumentaallähenemisprotseduuri;

235) „standardne instrumentaalväljumine (SID)“ – instrumentaallennureeglite (IFR) kohane ettenähtud väljumismarsruut, mis ühendab lennuvälja või selle kindlat rada täpsustatud olulise punktiga (tavaliselt ettenähtud ATS-marsruudil), kust algab marsruutlend;

236) „erivisuaallend“ – visuaallennureeglite järgi toimuv lend (VFR-lend), mis toimub lähialas lennujuhi loal visuaallennuilmast (VMC) halvema ilma korral;

237) „ruleerimine“ – õhusõidukite liikumine lennuväljal oma jõuseadmete abil, välja arvatud start ja maandumine;

238) „ruleerimistee“ – õhusõidukite ruleerimiseks eraldatud liikumistee maalennuväljal, mis on ette nähtud lennuvälja eri osade ühendamiseks;

239) „lähenemisala (TMA)“ – ühe või mitme suure lennuvälja läheduses, tavaliselt ATS-marsruutide liitumiskohas kehtestatud lennujuhtimispiirkond;

240) „õigeaegsus“ – andmete usaldatavusaste, mis on seotud nende kavandatud kasutuse ajal kehtivusega;

241) „jälgitavus“ – andmete puhul tase, milleni süsteem või andmetoode võimaldab jälgida sellesse tootesse tehtud salvestatud muudatusi ning tänu millele saab lõppkasutaja jälgida auditi kontrolljälge andmed loonud isikuni;

242) „teekonnajoon“ – õhusõiduki lennutrajektoori projektsioon maapinnale, mille suunda väljendatakse tavaliselt kraadides meridiaani põhjasuunast arvates (geograafilise, magnet- või tingsuunana);

243) „liiklusinfo“ – lennuliiklusteeninduse üksuse antud teave, mille eesmärk on juhtida piloodi tähelepanu teistele teadaolevatele või märgatud õhusõidukitele, mis asuvad tema õhusõiduki või tema valitud marsruudi lähenduses, ning abistada pilooti kokkupõrke vältimisel;

244) „juhtimise üleandmise punkt“ – kindlaksmääratud punkt õhusõiduki lennutrajektooril, kus vastutus õhusõiduki lennujuhtimise eest läheb ühelt lennujuhtimisüksuselt või üksuse osalt teisele;

245) „üleandev üksus“ – lennujuhtimisüksus, kes annab vastutuse õhusõidukile lennuliikluse juhtimisteenuse osutamise eest üle lennumarsruudi järgmisele lennujuhtimisüksusele või lennujuhile;

246) „üleminekukõrgus“ – kõrgus merepinnast, millel või millest allpool toimub õhusõiduki vertikaalsuunalise asukoha kindlaksmääramine kõrgusena keskmisest merepinnast;

247) „üleminekukiht“ – üleminekukõrguse ja üleminekutasandi vaheline õhuruum;

248) „üleminekutasand“ – alumine kasutatav lennutasand üleminekukõrgusest kõrgemal;

249) „valideerimine“ – protsess, millega tagatakse, et andmed vastavad kindlaksmääratud rakenduse või kavandatud kasutuse nõuetele;

250) „andmete kontrollimine“ – aeronavigatsiooniliste andmete protsessi väljundi hindamine, et tagada nõuetekohasus ja kooskõla sisendite ning protsessis kasutatud kohaldatavate andmenõuete, eeskirjade ja tavadega;

251) „määramatusseisund“ – olukord, mida iseloomustab teadmatus õhusõiduki või selle pardal olevate inimeste ohutuse suhtes;

252) „mehitamata vabalennuõhupall“ – õhust kergem jõuseadmeta ja mehitamata vabalt lendav õhusõiduk;

253) „radarkursside andmine“ – kursside kaudu õhusõidukile navigeerimisjuhendite andmine, mis põhineb ATS-seiresüsteemi kasutamisel;

254) „visuaallennureeglitele vastav lend“ ehk „VFR-lend“ – visuaallennu reeglite järgi toimuv lend;

255) „visuaallähenemine“ – IFR-lennul oleva õhusõiduki sooritatav lähenemine, mille käigus ei kohaldata instrumentaallähenemise protseduuri mõnda osa või seda protseduuri tervikuna ning lähenemine lõpetatakse maapinnal olevate visuaalsete orientiiride järgi;

256) „visuaallennuilm (VMC)“ – ilmastikutingimused, mille puhul nähtavust, vahemaad pilveni või pilvede kõrgust iseloomustav suurus on sama suur või suurem kui visuaallennuilma jaoks kindlaks määratud vastav miinimumsuurus;

257) „VOLMET“ – õhus olevale õhusõidukile edastatav meteoroloogiateave;

258) „VOLMET-üldsaade“ – vajaduse korral kehtivate METAR-, SPECI-, TAF- ja SIGMET-teadete edastamine pidevate ja korduvate kõnesaadetega;

259) „teekonnapunkt“ – kindlaksmääratud geograafiline asukoht, mida kasutatakse piirkondlikku navigatsiooni kasutava õhusõiduki piirkondliku navigatsiooni marsruudi või lennutrajektoori määratlemisel. Teekonnapunkt määratletakse järgmiselt: a) möödalennatav teekonnapunkt – teekonnapunkt, mis nõuab pöörde ette nägemist, et võimaldada küljelt liitumist järgmise marsruudi- või protseduurisegmendiga, või b) ülelennatav teekonnapunkt – teekonnapunkt, milles alustatakse pööret, et ühineda marsruudi või protseduuri järgmise segmendiga;

▼M3

260) „U-space’i õhuruum“ – UASi geograafiline piirkond, mille on kindlaks määranud liikmesriigid ja kus UASide käitamine on lubatud üksnes U-space’i teenuste toel;

261) „U-space’i teenus“ – digitaalteenustele ja funktsioonide automatiseerimisele tuginev teenus, mille eesmärk on toetada paljude UASide ohutut, turvalist ja tõhusat juurdepääsu U-space’i õhuruumile;

262) „ühine teabeteenus“ – teenus, mis seisneb staatiliste ja dünaamiliste andmete levitamises, et võimaldada mehitamata õhusõidukite liikluse korraldamiseks U-space’i teenuste osutamist;

263) „õhuruumi dünaamiline ümberkujundamine“ – U-space’i õhuruumi ajutine muutmine, et võtta arvesse lühiajalisi muutusi nõudluses mehitatud õhusõidukite liikluse järele, kohandades asjaomase U-space’i õhuruumi geograafilisi piire;

▼M4

264) „vulkaanivaatluskeskus“ – pädeva asutuse poolt valitud teenuseosutaja, kes jälgib vulkaani või vulkaanide grupi aktiivsust ning teeb vaatlustulemused teatavaks kokkulepitud nimekirjas olevatele lennundusvaldkonna teenusetarbijatele;

265) „geograafia märgistuskeel (GML)“ – avatud georuumilise konsortsiumi (Open Geospatial Consortium, OGC) kodeerimisstandard;

266) „kosmoseilmastiku keskus (SWXC)“ – keskus, mis on ette nähtud seireks ja nõustava teabe andmiseks selliste kosmoseilmastiku nähtuste kohta, mis eeldatavasti mõjutavad kõrgsageduslikku raadiosidet, satelliitsidet, GNSSil põhinevaid navigatsiooni- ja seiresüsteeme ja/või millest võib tuleneda kiirgusoht õhusõidukis viibijatele.

▼B









II LISA

NÕUDED PÄDEVATELE ASUTUSTELE – TEENUSTE OSUTAMISE JÄRELEVALVE JA MUUD LENNULIIKLUSE KORRALDAMISE VÕRGUSTIKU FUNKTSIOONID

(Osa „ATM/ANS.AR“)

A-ALAJAGU – ÜLDNÕUDED

ATM/ANS.AR.A.001 Kohaldamisala

Käesolevas lisas on sätestatud haldus- ja juhtimissüsteemide nõuded pädevatele asutustele, kes vastutavad sertifitseerimise, järelevalve ja nõuete täitmise tagamise eest seoses III–XIII lisas sätestatud nõuete kohaldamisega teenuseosutajate poolt kooskõlas artikliga 6.

ATM/ANS.AR.A.005 Sertifitseerimise, järelevalve ja nõuete täitmise tagamise ülesanded

(a) Pädev asutus peab täitma sertifitseerimise, järelevalve ja teenuseosutajate suhtes kohaldatavate nõuete tagamisega seotud ülesandeid, jälgima, et pakutav teenus oleks ohutu, ning kontrollima, et kohaldatavad nõuded on täidetud.

(b) Pädevad asutused peavad kindlaks määrama sertifitseerimise, järelevalve ja nõuete täitmise tagamisega seotud kohustused ning täitma neid viisil, millega on tagatud järgmine: (1) käesoleva määruse sätete rakendamiseks on olemas konkreetsed vastutusalad; (2) pädevad asutused on teadlikud ohutusjärelevalve mehhanismist ja selle tulemustest, (3) pädevate asutuste vahel toimib asjakohane teabevahetus. Asjaomased pädevad asutused peavad korrapäraselt läbi vaatama kokkuleppe, milles käsitletakse järelevalve teostamist teenuseosutajate üle, kes osutavad aeronavigatsiooniteenuseid määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 2 lõikes 3 osutatud funktsionaalsetes õhuruumiosades (FAB), mis hõlmavad rohkem kui ühe liikmesriigi vastutusalasse kuuluvat õhuruumiosa, ja piiriüleste aeronavigatsiooniteenuste osutamise korral määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 2 lõike 5 kohase kokkuleppe järelvalve tulemuste vastastikuse tunnustamise kohta, ning asjaomaste lepingute praktilise rakendamise, eriti nende järelevalve alla kuuluvate teenuseosutajate poolt saavutatud tulemused ohutusnõuete täitmisel.

(c) Pädev asutus sõlmib teiste pädevate asutustega koordineerimiskokkulepped, mille kohaselt koordineeritakse teiste pädevate asutuste järelevalve all olevate teenuseosutajate funktsionaalsete süsteemide muudatustest teatamist. Koordineerimiskokkulepetega tagatakse asjaomaste teatatud muudatuste tulemuslik valik ja läbivaatamine kooskõlas punktiga ATM/ANS.AR.C.025.

ATM/ANS.AR.A.010 Sertifitseerimise, järelevalve ja nõuete täitmise tagamise dokumendid

Pädev asutus tagab oma töötajatele kõikide nende ülesannete ja kohustuste täitmiseks vajalike õigusaktide, standardite, eeskirjade, tehniliste väljaannete ja seonduvate dokumentide kättesaadavuse.

ATM/ANS.AR.A.015 Nõuete täitmise meetodid

(a) Amet töötab välja nõuete täitmise aktsepteeritud meetodid (AMC), mida saab kasutada käesoleva määruse nõuete täitmiseks. Kui nõuete täitmise aktsepteeritud meetodeid (AMC) järgitakse, loetakse käesoleva määruse kohased nõuded täidetuks.

(b) Käesoleva määruse nõuete täitmiseks võib kasutada nõuete täitmise alternatiivseid meetodeid (AltMOC).

(c) Pädev asutus kehtestab süsteemi nii tema enda kui ka tema järelevalve all olevate teenuseosutajate poolt kasutatavate nõuete täitmise alternatiivsete meetodite järjekindlaks hindamiseks, et nende rakendamisel oleks tagatud käesoleva määruse nõuete täitmine.

(d) Pädev asutus hindab kõiki teenuseosutaja esitatud nõuete täitmise alternatiivseid meetodeid kooskõlas punktiga ATM/ANS.OR.A.020, analüüsides esitatud dokumente, ning vajaduse korral viib läbi teenuseosutaja kontrolli. Kui pädev asutus teeb kindlaks, et nõuete täitmise alternatiivsed meetodid on piisavad selleks, et tagada käesoleva määruse kohaste nõuete täitmine, siis ta teatab ilma põhjendamatu viivituseta: (1) taotlejale, et nõuete täitmise alternatiivsed meetodid võib rakendada, ja teeb vajaduse korral asjakohased muudatused taotleja sertifikaadis; (2) ametile nõuete täitmise alternatiivsete meetodite sisust, lisades kõigi asjaomaste dokumentide koopiad, (3) teistele liikmesriikidele asjaomastest nõuete täitmise alternatiivsetest meetoditest, mis sobivaks tunnistati.

(e) Kui pädev asutus ise kasutab nõuete täitmise alternatiivseid meetodeid käesoleva määruse kohaste nõuete täitmiseks, siis ta: (1) teeb need kättesaadavaks kõikidele tema järelevalve all olevatele teenuseosutajatele, (2) teatab neist viivitamata ametile. Pädev asutus esitab ametile nõuete täitmise alternatiivsete meetodite täieliku kirjelduse, sealhulgas kõik vajalikud muudatused protseduurides ning hinnangu, mis kinnitab käesoleva määruse kohaste nõuete täitmist.

▼M4

ATM/ANS.AR.A.020 Ametile teatamine

(a) Pädev asutus teavitab ametit kõikidest määruse (EL) 2018/1139 ning selle delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide rakendamisega seotud olulistest probleemidest 30 päeva jooksul alates sellest, kui pädev asutus probleemidest teada sai.

(b) Ilma et see mõjutaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 376/2014 ( 1 ) ning selle delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide kohaldamist, peab pädev asutus võimalikult kiiresti edastama ametile ohutuse seisukohalt olulise teabe, mis talle on teatavaks saanud talle esitatud juhtumiaruannetest. mis talletatakse riiklikus andmebaasis vastavalt määruse (EL) nr 376/2014 artikli 6 lõikele 6.

▼B

ATM/ANS.AR.A.025 Viivitamata reageerimine ohutusprobleemile

(a) Ilma et see mõjutaks määruse (EL) nr 376/2014 kohaldamist, rakendab pädev asutus süsteemi ohutusalase teabe nõuetekohaseks kogumiseks, analüüsimiseks ja levitamiseks.

(b) Amet rakendab süsteemi pädevatelt asutustelt saadud mis tahes olulise ohutusalase teabe nõuetekohaseks analüüsimiseks, ning annab liikmesriikidele ja komisjonile (vastavalt vajadusele) põhjendamatu viivituseta edasi mis tahes teabe, sealhulgas soovitusi või rakendatavaid parandusmeetmeid käsitleva teabe, mis on asjaosalistele vajalik selleks, et õigeaegselt reageerida teenuseosutajatega seotud ohutusprobleemile.

(c) Alapunktides a ja b osutatud teabe saamise korral võtab pädev asutus asjakohased meetmed ohutusprobleemi lahendamiseks, sealhulgas annab välja punkti ATM/ANS.AR.A.030 kohased ohutusettekirjutused.

(d) Kooskõlas punktiga ATM/ANS.OR.A.060 tuleb alapunktis c osutatud meetmete rakendamisest viivitamata teatada teenuseosutajatele, kes peavad neid täitma. Pädev asutus teatab meetmetest ka ametile ning ühise tegutsemise vajaduse korral teistele asjaomastele pädevatele asutustele.

ATM/ANS.AR.A.030 Ohutusettekirjutused

(a) Pädev asutus annab välja ohutusettekirjutuse, kui funktsionaalses süsteemis on tuvastatud ohuolukord, mille likvideerimiseks on vaja võtta viivitamata meetmeid.

(b) Ohutusettekirjutus edastatakse asjaomastele teenuseosutajatele ja see peab sisaldama vähemalt järgmist teavet: (1) ohuolukorra kirjeldus; (2) ohustatud funktsionaalse süsteemi kindlaksmääramine; (3) vajalikud meetmed ja nende põhjendus; (4) vajalike meetmete rakendamise tähtaeg (5) ettekirjutuse jõustumise kuupäev.

(c) Pädev asutus saadab ohutusettekirjutuse koopia ametile ning teistele asjassepuutuvatele pädevatele asutustele ühe kuu jooksul pärast selle väljaandmist.

(d) Pädev asutus kontrollib, kas teenuseosutajad täidavad kohaldatavate ohutusettekirjutuste nõudeid.

B-ALAJAGU – JUHTIMINE (ATM/ANS.AR.B)

ATM/ANS.AR.B.001 Juhtimissüsteem

(a) Pädev asutus kehtestab ja haldab juhtimissüsteemi, mis sisaldab vähemalt järgmisi elemente: ▼M4 (1) organisatsiooni kirjeldavad dokumenteeritud põhimõtted ja protseduurid ning vahendid ja meetodid määruse (EL) 2018/1139 ning selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide täitmise sertifitseerimise, järelevalve ja nõuete täitmise tagamisega seotud ülesannete täitmiseks. Protseduurid peavad olema ajakohased ja neid peab kasutama pädevas asutuses peamiste alusdokumentidena kõikide seonduvate ülesannete täitmisel; ▼B (2) piisav arv töötajaid (sealhulgas inspektorid) käesoleva määruse kohaste ülesannete ja kohustuste täitmiseks. Kõnealused töötajad peavad olema neile määratud ülesannete täitmiseks kvalifitseeritud ning jätkuva pädevuse tagamiseks vajalike teadmiste ja kogemustega, läbinud algkoolituse, tööalase täiendkoolituse ja korduvkoolituse. Selleks et tagada kõikide asjaomaste ülesannete nõuetekohane täitmine, tuleb vajalike töökohtade täitmise planeerimiseks kehtestada süsteem; (3) nõuetekohased töövahendid ja büroopinnad ettenähtud ülesannete täitmiseks; (4) menetlus, mille käigus jälgitakse juhtimissüsteemi vastavust asjakohastele nõuetele ning protseduuride sobivust, sealhulgas siseauditi korra ja ohutusriskide juhtimise korra kehtestamist. Nõuetele vastavuse jälgimine peab hõlmama ka süsteemiauditi tulemusi käsitleva tagasiside andmist pädeva asutuse juhtkonnale, et tagada vajaduse korral parandusmeetmete rakendamine; (5) isik või isikutering, kes vastutavad nõuetele vastavuse jälgimisega seotud ülesannete täitmise eest otse pädeva asutuse juhtkonna ees.

(b) Pädev asutus määrab juhtimissüsteemi iga tegevusvaldkonna jaoks ühe või mitu isikut, kes vastutavad üldiselt asjasse puutuvate ülesannete juhtimise eest.

▼M4

(c) Pädev asutus kehtestab protseduurid, et osaleda koos teiste asjaomaste pädevate asutustega kas oma liikmesriigis või teistes liikmesriikides kogu vajaliku teabe ja abi vastastikuses vahetamises, mis hõlmavad järgmist teavet: (1) liikmesriigi territooriumil tegutsevate, kuid teise liikmesriigi pädeva asutuse või ameti poolt sertifitseeritud ATM/ANS-teenuste osutajate järelevalve raames avastatud asjakohased puudused ja võetud järelmeetmed ning (2) teave, mis tuleneb punktiga ATM/ANS.OR.A.065 nõutud kohustuslikust ja vabatahtlikust lennuohutust mõjutavatest juhtumitest teatamisest.

▼B

(d) Ametile tehakse kättesaadavaks koopia juhtimissüsteemiga seotud protseduuride ja neis tehtud muudatuste kohta, mida amet kasutab standardimise eesmärgil.

ATM/ANS.AR.B.005 Ülesannete andmine kvalifitseeritud üksustele

(a) Pädev asutus võib anda kvalifitseeritud üksustele oma käesoleva määruse kohaseid teenuseosutajate sertifitseerimise või järelevalvega seotud ülesandeid, v.a sertifikaatide väljaandmine. Kõnealuste ülesannete andmisel tagab pädev asutus järgmise: (1) ta on kasutusele võtnud süsteemi, millega antakse nii esmane kui ka jooksev hinnang selle kohta, kas kvalifitseeritud üksus vastab määruse (EÜ) nr 216/2008 V lisa nõuetele või mitte. Süsteem ja hindamistulemused dokumenteeritakse ning (2) ta on sõlminud kvalifitseeritud üksusega mõlema poole asjakohasel juhtimistasandil heakskiidetud dokumenteeritud kokkuleppe, milles on selgelt sätestatud järgmine: (i) täidetavad ülesanded; (ii) esitatavad deklaratsioonid, aruanded ja dokumendid; (iii) ülesannete täitmise tehnilised tingimused; (iv) täidetavate ülesannetega seotud vastutus; (v) ülesannete täitmise käigus saadud andmete kaitse.

(b) Pädev asutus tagab, et punkti ATM/ANS.AR.B.001 alapunkti a alapunktiga 4 ette nähtud siseauditimenetlus ja ohutusriskide juhtimise kord hõlmab kõiki kvalifitseeritud üksuse poolt tema nimel täidetavaid ülesandeid.

▼M4

ATM/ANS.AR.B.010 Juhtimissüsteemi muudatused

(a) Pädev asutus peab kehtestama süsteemi, mille abil saab kindlaks teha muudatused, mis mõjutavad tema suutlikkust täita määruse (EL) 2018/1139 ning selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide kohaseid ülesandeid ja kohustusi. Kõnealune süsteem võimaldab tal vajaduse korral võtta meetmeid, et tagada juhtimissüsteemi sobivus ja tulemuslikkus.

(b) Pädev asutus on kohustatud uuendama oma juhtimissüsteemi nii, et see kajastaks õigeaegselt kõiki määruse (EL) 2018/1139 ning selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide muudatusi ja tagaks tema juhtimissüsteemi tõhusa rakendamise.

(c) Pädev asutus on kohustatud teatama ametile olulistest muudatustest, mis mõjutavad tema suutlikkust täita määruse (EL) 2018/1139 ning selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide kohaseid ülesandeid ja kohustusi.

▼B

ATM/ANS.AR.B.015 Andmete säilitamine

(a) Pädev asutus võtab kasutusele andmete säilitamise süsteemi, mis võimaldab järgmistele andmetele juurde pääseda, neid nõuetekohaselt säilitada ja usaldusväärselt jälgida: (1) juhtimissüsteemi dokumenteeritud põhimõtted ja kord; (2) töötajate koolitus, kvalifikatsioon ja volitused vastavalt punkti ATM/ANS.AR.B.001 alapunkti a alapunktile 2; (3) ülesannete jaotus, mis hõlmab punktis ATM/ANS.AR.B.005 nõutavaid elemente, ning määratud ülesannete üksikasjad; (4) sertifitseerimis- ja/või deklareerimismenetlused; (5) lennuliiklusteeninduse üksuste ja meteoroloogiateenuste osutajate tähised (vajaduse korral); (6) liikmesriigi territooriumil tegutsevate, kuid teise liikmesriigi pädeva asutuse või ameti poolt sertifitseeritud teenuseosutajate sertifitseerimine ja järelevalve vastavalt kõnealuste asutuste vahelisele kokkuleppele; (7) teenuseosutajate esitatud nõuete täitmise alternatiivsete meetodite hindamine ja nendest ametile teatamine ning hinnangu andmine pädeva asutuse enda kasutatavate nõuete täitmise alternatiivsetele meetoditele; (8) käesoleva määruse alusel kohaldatavate nõuete täitmine teenuseosutajate poolt peale sertifikaadi väljaandmist või, kui see on asjakohane, deklaratsiooni esitamine, sealhulgas kõikide auditite aruanded, mis kajastavad puudusi, parandusmeetmeid ja tegevuse lõpetamise kuupäeva ning tähelepanekuid ja muid ohutusega seotud dokumente; (9) võetud sunnimeetmed; (10) ohutusega seotud teave, ohutusettekirjutused ja järelmeetmed, (11) paindlikkussätete kasutamine vastavalt määruse (EÜ) nr 216/2008 artiklile 14.

(b) Pädev asutus peab haldama nimekirja kõikide teenuseosutajatele välja antud sertifikaatide ning neilt saadud deklaratsioonide kohta.

(c) Kõiki andmeid tuleb säilitada vähemalt viis aastat peale sertifikaadi kehtivuse lõppu või peale deklaratsiooni tagasivõtmist, vastavalt kohaldatavale andmekaitseseadusele.

C-ALAJAGU – JÄRELEVALVE, SERTIFITSEERIMINE JA JÕUSTAMINE (ATM/ANS.AR.C)

ATM/ANS.AR.C.001 Ohutusnõuete täitmise jälgimine

(a) Pädevad asutused peavad pidevalt jälgima ja hindama ohutusnõuete täitmist nende järelevalve all olevate teenuseosutajate poolt.

(b) Pädevad asutused kasutavad ohutusnõuete täitmise jälgimise tulemusi eelkõige oma riskipõhises järelevalves.

ATM/ANS.AR.C.005 Teenuseosutajate sertifitseerimine, deklaratsioonid ja nõuetele vastavuse kontrollimine

(a) Pädev asutus peab punkti ATM/ANS.AR.B.001 alapunkti a alapunkti 1 raames kehtestama menetluse, et kontrollida järgmist: (1) III–XIII lisas sätestatud nõuete ja kõikide enne sertifikaadi väljaandmist sertifikaadile lisatud tingimuste täitmine teenuseosutaja poolt. Sertifikaadi väljaandmine toimub käesoleva lisa 1. liite kohaselt; (2) määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 8 kohaselt välja antud määramisaktis sätestatud kõikide ohutusalaste kohustuste täitmine; (3) jätkuv nõuete täitmine tema järelevalve all olevate teenuseosutajate poolt; (4) süsteemide nõuetekohasuse tõendamise deklaratsioonides märgitud ohutuseesmärkide, ohutusnõuete ja muude ohutusega seotud tingimuste rakendamine, sealhulgas kõik määruse (EÜ) nr 552/2004 kohaselt välja antud asjakohased deklaratsioonid süsteemide koostisosade nõuetelevastavuse või kasutuskõlblikkuse kohta, (5) ohutusettekirjutuste, parandusmeetmete ja sunnimeetmete rakendamine.

(b) Alapunktis a a osutatud menetlus peab: (1) põhinema dokumenteeritud korral; (2) tuginema dokumentidel, mille eesmärk on varustada töötajad juhenditega nende sertifitseerimise, järelevalve ja nõuete täitmise tagamisega seotud ülesannete täitmiseks; (3) andma asjaomasele organisatsioonile teavet sertifitseerimise, järelevalve ja nõuete täitmise tagamise tulemuste kohta; (4) põhinema pädeva asutuse poolt läbi viidud audititel, ülevaatustel ja inspekteerimistel; (5) andma pädevale asutusele sertifitseeritud teenuseosutajate kohta tõendusmaterjali, mida on vaja, et võtta täiendavaid meetmeid, sealhulgas määruse (EÜ) nr 549/2004 artiklis 9, määruse (EÜ) nr 550/2004 artikli 7 lõikes 7 ja määruse (EÜ) nr 216/2008 artiklites 10, 25 ja 68 osutatud meetmeid, kui nõudeid ei täideta; (6) andma pädevale asutusele deklaratsioone esitavate teenuseosutajate kohta tõendusmaterjali, mille alusel saab vajaduse korral rakendada parandusmeetmeid, mis võivad hõlmata ka nõuete täitmise tagamisega seotud toiminguid, mida vajaduse korral kohaldatakse siseriiklike õigusaktide alusel.

ATM/ANS.AR.C.010 Järelevalve

(a) Pädev asutus või tema nimel tegutsevad kvalifitseeritud üksused viivad auditeid läbi kooskõlas artikliga 5.

(b) alapunktis a osutatud auditid: (1) annavad pädevatele asutustele tõendusmaterjali kohaldatavate nõuete ja rakenduskorra täitmise kohta; (2) on sõltumatud teenuseosutaja mis tahes sisekontrollist; (3) hõlmavad kogu rakenduskorda või selle elemente, ning menetlusi või teenuseid; (4) teevad kindlaks, kas: (i) rakenduskord vastab kohaldatavatele nõuetele; (ii) võetavad meetmed on kooskõlas rakenduskorra ja kohaldatavate nõuetega, (iii) võetud meetmete tulemused vastavad rakenduskorra oodatud tulemustele.

(c) Pädev asutus jälgib tema käsutuses olevale tõendusmaterjalile toetudes käesoleva määruse alusel kohaldatavate nõuete pidevat täitmist tema järelevalve all olevate teenuseosutajate poolt.

ATM/ANS.AR.C.015 Järelevalveprogramm

(a) Pädev asutus koostab ja ajakohastab igal aastal järelevalveprogrammi, võttes arvesse teenuseosutajate erisusi, nende tegevuse keerukust, eelnevate sertifitseerimiste ja/või järelevalvetegevuste tulemusi, ning võtab aluseks kaasnevatele riskidele antud hinnangu. Järelevalveprogramm peab sisaldama auditeid, mis vastavad järgmistele nõuetele: (1) need hõlmavad kõiki ohutusega seotud valdkondi, keskendudes valdkondadele, kus on tekkinud probleeme; (2) need hõlmavad kõiki asjaomase pädeva asutuse järelevalve all olevaid teenuseosutajaid; (3) need hõlmavad teenuseosutaja poolt rakendatavaid vahendeid töötajate pädevuse tagamiseks; (4) nendega tagatakse, et auditite korraldamisel võetakse arvesse teenuseosutaja tegevuse ja tema osutatud teenustega kaasnevaid riske ning (5) nendega tagatakse, et asjaomase pädeva asutuse järelevalve all olevate teenuseosutajate järelevalve planeerimise tsükkel ei oleks pikem kui 24 kuud. Järelevalve planeerimise tsüklit võib lühendada, kui teenuseosutaja ohutustase on tõendite kohaselt halvenenud. Pädeva asutuse sertifitseeritud teenuseosutaja puhul võib järelevalvetsükli pikkuseks planeerida kuni 36 kuud, kui pädev asutus on kindlaks teinud, et eelmise 24 kuu jooksul: (i) teenuseosutaja on teinud tõhusat tööd lennundusohutusega seotud ohtude kindlakstegemisel ja kaasnevate riskide juhtimisel; (ii) teenuseosutaja on pidevalt täitnud muudatuste juhtimise nõudeid kooskõlas punktidega ATM/ANS.OR.A.040 ja ATM/ANS.OR.A.045; (iii) ei ole avastatud esimese astme puudusi; (iv) kõik parandusmeetmed on rakendatud pädeva asutuse poolt heakskiidetud või pikendatud aja jooksul vastavalt punktile ATM/ANS.AR.C.050. Kui teenuseosutaja on lisaks eelnevale kehtestanud tõhusa pidevalt toimiva süsteemi, et anda pädevale asutusele aru teenuseosutaja poolt ohutusnõuete ja õigusaktide täitmise kohta, ning see süsteem on pädeva asutuse poolt heaks kiidetud, võib järelevalvetsükli pikkuseks planeerida kuni 48 kuud; (6) nendega tagatakse parandusmeetmete rakendamise kontroll; (7) auditite puhul tuleb konsulteerida asjaomaste teenuseosutajatega ja selle kohta hiljem teavet anda (8) vajaduse korral tuleb märkida erinevates kohtades kavandatavate inspekteerimiste sagedus.

(b) Pädev asutus võib vajaduse korral otsustada muuta eelnevalt kavandatud auditite eesmärke ja ulatust; sellega võivad kaasneda dokumentide täiendavad läbivaatamised ja täiendavad auditid.

(c) Pädev asutus otsustab, milliseid kokkuleppeid, elemente, teenuseid, funktsioone, asukohti ja toiminguid tuleb ettenähtudajavahemiku jooksul auditeerida.

(d) Auditi käigus punkti ATM/ANS.AR.C.050 kohaselt tehtud tähelepanekud ja puudused tuleb dokumenteerida. Kõik tähelepanekud ja puudused tuleb tõendada ja identifitseerida vastavalt kohaldatavatele nõuetele ja rakenduskorrale, mille suhtes audit tehti.

(e) Tuleb koostada auditiaruanne, mis muu hulgas hõlmab puuduste ja tähelepanekute üksikasju, ning edastada see asjaomasele teenuseosutajale.

ATM/ANS.AR.C.020 Sertifikaatide väljaandmine

(a) Punkti ATM/ANS.AR.C.005 alapunktis a sätestatud menetluse kohaselt peab pädev asutus pärast sertifikaadi taotluse saamist kontrollima, kas teenuseosutaja täidab käesoleva määruse kohaseid nõudeid.

(b) Pädev asutus võib enne sertifikaadi väljaandmist nõuda mis tahes auditite, inspekteerimiste või hindamiste läbiviimist, kui ta peab seda vajalikuks.

(c) Sertifikaat antakse välja määramata ajaks. Toimingud, mille tegemiseks teenuseosutajale õigused antakse, täpsustatakse sertifikaadi juurde kuuluvates teenuste osutamise tingimustes.

(d) Sertifikaati ei anta välja juhul, kui esimese astme puudus on jäänud kõrvaldamata. Erandkorras, kui tegemist on puudus(t)ega, mis ei ole esimese astme puudus(ed), peab teenuseosutaja seda (neid) hindama ja vastavalt vajadusele leevendama, ning pädev asutus peab enne sertifikaadi väljaandmist heaks kiitma parandusmeetmete kava puudus(t)e kõrvaldamiseks.

ATM/ANS.AR.C.025 Muudatused

(a) Pärast punkti ATM/ANS.OR.A.045 kohase muudatusi käsitleva teate saamist toimib pädev asutus kooskõlas punktidega ATM/ANS.AR.C.030, ATM/ANS.AR.C.035 ja ATM/ANS.AR.C.040.

(b) Pärast seda, kui pädev asutus on saanud punkti ATM/ANS.OR.A.040 alapunkti a alapunkti 2 kohase muudatusi käsitleva teate, mille puhul on nõutav eelnev heakskiitmine, peab ta tegema järgmist: (1) kontrollima, kas teenuseosutaja tegevus vastab kohaldatavatele nõuetele, enne kui ta annab heakskiidu muudatuse tegemiseks, (2) võtma viivitamata asjakohased meetmed, ilma et see mõjutaks mis tahes täiendavaid sunnimeetmeid, kui teenuseosutaja rakendab eelnevat heakskiitu vajavad muudatused ilma, et ta oleks saanud pädevalt asutuselt alapunktis 1 osutatud heakskiitu.

(c) Selleks et võimaldada teenuseosutajal rakendada vajaduse korral muudatusi oma juhtimis- ja/või ohutusjuhtimissüsteemis ilma punkti ATM/ANS.OR.A.040 alapunkti b kohase heakskiidu saamiseta, peab pädev asutus heaks kiitma protseduuri, millega määratakse kindlaks selliste muudatuste ulatus ja kirjeldatakse, kuidas kõnealustest muudatustest tuleb teada anda ning neid juhtida. Pädev asutus hindab teates esitatud teavet pideva järelevalvemenetluse käigus, et kontrollida, kas ellu viidud tegevused vastavad heakskiidetud menetlustele ja kohaldatavatele nõuetele. Mittevastavuse korral teeb pädev asutus järgmist: (1) teavitab teenuseosutajat mittevastavusest ja nõuab täiendavate muudatuste tegemist; (2) esimese ja teise astme puuduste korral toimib kooskõlas punktiga ATM/ANS.AR.C.050.

ATM/ANS.AR.C.030 Funktsionaalse süsteemi muudatuste juhtimise protseduuri heakskiitmine

(a) Pädev asutus vaatab üle järgmise: (1) funktsionaalse süsteemi muudatuste juhtimise protseduurid või mis tahes asjaomaste protseduuride olulised muudatused, mille teenuseosutaja on esitanud kooskõlas punkti ATM/ANS.OR.B.010 alapunktiga b; (2) mis tahes kõrvalekalde alapunktis 1 nimetatud menetlustest konkreetse muudatuse puhul, kui teenuseosutaja taotleb seda kooskõlas punkti ATM/ANS.OR.B.010 alapunkti c alapunktiga 1.

(b) Pädev asutus peab heaks kiitma alapunktis a viidatud menetlused, muudatused ja kõrvalekalded, kui ta on kindlaks teinud, et need on vajalikud ja sobivad selleks, et teenuseosutaja vastaks (vajaduse korral) punktide ATM/ANS.OR.A.045, ATM/ANS.OR.C.005, ATS.OR.205 ja ATS.OR.210 nõuetele.

ATM/ANS.AR.C.035 Funktsionaalse süsteemi teatatud muudatuse läbivaatamist käsitlev otsus

(a) Kui pädev asutus on saanud punkti ATM/ANS.OR.A.045 alapunkti a alapunkti 1 kohase teate või punkti ATM/ANS.OR.A.045 alapunkti b kohase muudetud teabe, võtab ta vastu otsuse, kas muudatus tuleb läbi vaadata või mitte. Pädev asutus peab teenuseosutajalt nõudma mis tahes täiendavat teavet, mis on kõnealuse otsuse vastuvõtmiseks vajalik.

(b) Pädev asutus teeb läbivaatamise vajaduse kindlaks konkreetsete, kehtivate ja dokumenteeritud kriteeriumide aluse