Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle 
teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu 
Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse 
dokumenti lisatud linkide kaudu  
►B EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2019/787,  
17. aprill 2019,  
milles käsitletakse piiritusjookide määratlemist, kirjeldamist, esitlemist ja märgistamist, piiritusjookide 
nimetuste kasutamist muude toiduainete esitlemisel ja märgistamisel, piiritusjookide geograafiliste 
tähiste kaitset ning põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi ja destillaatide kasutamist 
alkohoolsetes jookides ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 110/2008  
(ELT L 130, 17.5.2019, lk 1)  
Parandatud:  
►C1 Parandus, ELT L 316I, 6.12.2019, lk 3 (2019/787)  
►C2 Parandus, ELT L 178, 20.5.2021, lk 4 (2019/787)  02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 1
02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 2  
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2019/787,  
17. aprill 2019,  
milles käsitletakse piiritusjookide määratlemist, kirjeldamist, 
esitlemist ja märgistamist, piiritusjookide nimetuste kasutamist 
muude toiduainete esitlemisel ja märgistamisel, piiritusjookide 
geograafiliste tähiste kaitset ning põllumajandusliku päritoluga 
etüülalkoholi ja destillaatide kasutamist alkohoolsetes jookides 
ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 110/2008  
I PEATÜKK  
KOHALDAMISALA, MÕISTED JA PIIRITUSJOOGIKATEGOORIAD  
Artikkel 1  
Reguleerimisese ja kohaldamisala  
1. Käesolevas määruses sätestatakse õigusnormid  
— piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise ja mär gistamise 
ning nende geograafiliste tähiste kaitse kohta;  
— alkohoolsete jookide valmistamisel kasutatavate etüülalkoholi  ja 
destillaatide kohta ning  
— piiritusjookide seaduslike nimetuste kasutamise kohta muude 
toiduainete kui piiritusjookide esitlemisel ja märgistamisel.  
2. Käesolevat määrust kohaldatakse lõikes 1 osutatud toodete su htes, 
mis lastakse liidu turule, olenemata sellest, kas need on valmi statud 
liidus või kolmandates riikides, ning samuti siis, kui neid val mistatakse 
liidus ekspordi eesmärgil.  
3. Seoses geograafiliste tähiste kaitsega kohaldub käesoleva mä äruse 
III peatükk ka liidu tolliterritooriumile sisenevatele kaupadel e, mida ei 
lasta liidus vabasse ringlusesse.  
Artikkel 2  
Piiritusjookide määratlemine ja neile esitatavad nõuded  
Käesoleva määruse tähenduses on piiritusjook alkohoolne jook, m is 
vastab järgmistele nõuetele:  
a) jook on ette nähtud inimtarbimiseks;  
b) jook on eriliste organoleptiliste omadustega;  
c) joogi minimaalne alkoholisisaldus on vähemalt 15 mahuprotsen ti, 
välja arvatud I lisa piiritusjookide puhul, mis vastavad 39. ka tegooria 
nõuetele;  
d) jook on valmistatud kas  
i) kasutades vahetult ühte järgmistest meetoditest või neid kom bi­
neerides:  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 3  
— kääritatud saaduste destilleerimine koos lõhna- ja maitseaine ­
tega või maitsestavate toiduainetega või ilma;  
— taimematerjalide leotamine või samalaadne töötlemine põllu­
majandusliku päritoluga etüülalkoholis, põllumajandusliku pä­
ritoluga destillaadis või piiritusjookides või nende omavahe­
lises kombinatsioonis;  
— põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholile, põllumajandus­
liku päritoluga destillaadile või piiritusjookidele järgmiste 
ainete lisamine eraldi või omavahel kombineerituna:  
— lõhna- ja maitseained, mida kasutatakse kooskõlas määru­
sega (EÜ) nr 1334/2008,  
— toiduvärvid, mida kasutatakse kooskõlas määrusega (EÜ) 
nr 1333/2008,  
— muud lubatud koostisosad, mida kasutatakse kooskõlas 
määrustega (EÜ) nr 1333/2008 ja (EÜ) nr 1334/2008,  
— magusained,  
— muud põllumajandustooted,  
— toiduained või  
ii) lisades joogile mõnda järgmistest ainetest eraldi või omava hel 
kombineerituna:  
— muud piiritusjoogid,  
— põllumajanduslikku päritolu etüülalkohol,  
— põllumajanduslikku päritolu destillaat,  
— muud toiduained;  
e) jook ei kuulu CN-koodide 2203, 2204, 2205, 2206 ja 2207 alla ; 
f) kui joogi valmistamisel on lisatud destilleeritud, demineral iseeritud, 
permuteeritud või pehmendatud vett, siis  
i) lisatud vee kvaliteet vastab nõukogu direktiivile 98/83/EÜ (  1 ) ning 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/54/EÜ (  2 ) ning  
ii) piiritusjoogi alkoholisisaldus vastab pärast vee lisamist e ndiselt 
sellistele minimaalsetele mahuprotsentidele, mis on ette nähtud  
käesoleva artikli punktis c või I lisas asjaomase piiritusjoogi ka­
tegooria all.  ▼B 
( 1 ) Nõukogu 3. novembri 1998. aasta direktiiv 98/83/EÜ olmevee kv aliteedi 
kohta (EÜT L 330, 5.12.1998, lk 32). 
( 2 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta direktiiv  2009/54/EÜ 
loodusliku mineraalvee kasutamise ja turustamise kohta (ELT L 1 64, 
26.6.2009, lk 45).
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 4  
Artikkel 3  
Mõisted  
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:  
1) „seaduslik nimetus“ – nimetus, mille all piiritusjook lastak se turule 
määruse (EL) nr 1169/2011 artikli 2 lõike 2 punkti n tähenduses ; 
2) „liitnimetus“ – alkohoolse joogi kirjeldamisel, esitlemisel ja 
märgistamisel I lisas piiritusjoogikategooria all esitatud sead uslik 
nimetus või selle piiritusjoogi geograafiline tähis, millest pä rineb 
lõpptoote alkohol, millele on lisatud üks või mitu järgmistest:  
a) ühe või mitme muu toiduaine kui alkohoolse joogi nimetus, 
välja arvatud need toiduained, mida kasutatakse I lisa kohaselt  
asjaomase piiritusjoogi valmistamiseks, või neist nimetustest 
tuletatud omadussõnad;  
b) sõna „liköör“ või „ cream “; 
3) „viide“ – otsene või kaudne viide ühele või mitmele I lisas sätes­
tatud piiritusjoogikategooriates esitatud seaduslikule nimetuse le või 
piiritusjoogi geograafilisele tähisele, mis on muu kui viide, m ida 
kasutatakse liitnimes või artikli 13 lõigetes 2, 3 ja 4 osutatu d 
koostisosade loeteludes järgmiste kirjeldamisel, esitlemisel võ i 
märgistamisel:  
a) toiduaine, mis ei ole piiritusjook, või  
b) piiritusjook, mis vastab I lisa 33.–40. kategooria nõuetele;  
4) „geograafiline tähis“ – tähis, mis näitab piiritusjoogi päri nemist 
mingi riigi territooriumilt või territooriumi teatavast piirkon nast 
või paikkonnast, kui piiritusjoogi teatav omadus, maine või mõn i 
muu tunnus on olulisel määral seostatav piiritusjoogi geograafi lise 
päritoluga;  
5) „tootespetsifikaat“ – geograafilise tähise kaitse taotlusele  lisatud 
kirjeldus, milles on loetletud tingimused, millele piiritusjook  peab 
vastama, ning millele määruses (EÜ) nr 110/2008 on osutatud kui  
tehnilisele toimikule;  
6) „rühm“ – mis tahes õiguslikus vormis ühendus, kuhu peamiselt  
kuuluvad asjaomase piiritusjoogi tootjad või töötlejad;  
7) „üldnimetus“ – piiritusjoogi nimetus, mis on muutunud liidus  piiri­
tusjoogi üldlevinud nimetuseks, kuigi see on seotud koha või pi ir­
konnaga, kus kõnealust piiritusjooki algselt valmistati või tur ustati;  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 5  
8) „vaateväli“ – määruse (EL) nr 1169/2011 artikli 2 lõike 2 pu nktis 
k määratletud vaateväli;  
9) „miksima“ – lisama piiritusjoogile, mis kuulub mõnda I lisas  
sätestatud piiritusjoogikategooriasse või millel on geograafili ne 
tähis, ühte või mitut järgmistest:  
a) muid piiritusjooke, mis ei kuulu samasse I lisas sätestatud 
kategooriasse;  
b) põllumajanduslikku päritolu destillaati;  
c) põllumajanduslikku päritolu etüülalkoholi;  
10) „miksitud piiritusjook“ – miksimisel saadud piiritusjook;  
11) „segama“ – kahte või enamat sama kategooria piiritusjooki 
segama, kui nende koostises on üksnes vähese tähtsusega erine­
vused, mis tulenevad ühest või mitmest järgmisest tegurist:  
a) valmistusmeetod;  
b) kasutatud destillaatorid;  
c) laagerdusaeg;  
d) valmistamise geograafiline piirkond;  
sel viisil saadud piiritusjook kuulub segamiseks võetud piiritu sjoo­
kidega samasse kategooriasse;  
12) „segu“ – segamisel saadud piiritusjook.  
Artikkel 4  
Tehnilised mõisted ja nõuded  
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi tehnilisi mõisteid ja kohalda­
takse järgmisi nõudeid:  
1) „kirjeldamine“ – sõnad, mida kasutatakse piiritusjoogi märgi sta­
misel, esitlemisel ja pakendil, piiritusjoogi veodokumentides, ärido­
kumentides, eelkõige kaubaarvetes ja veokirjades, ning piiritus joogi 
reklaamis;  
2) „esitlemine“ – sõnad, mida kasutatakse toote etiketil ning pak endil, 
samuti reklaamis ja müügikampaaniates, piltidel või sarnasel vi isil, 
samuti mahutitel, sealhulgas pudelitel ja korkidel;  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 6  
3) „märgistamine“ – sellised tootega seostuvad sõnad, kaubamärg id, 
margitoodete nimed, kujundlikud elemendid või sümbolid, mis on 
paigutatud pakendile, dokumendile, sedelile, etiketile või pude likae­
lasildile ja on tootega kaasas või viitavad sellele;  
4) „etikett“ – silt, kaubamärk, tähis, kujundlik või muul viisi l 
kirjeldav element, mis on toidu pakendile või mahutile kirjutat ud, 
trükitud, šablooni abil värvitud, reljeefselt sisse pressitud, tembel­
datud või pakendi külge kinnitatud;  
5) „pakend“ – kaitsvad ümbrised, pappkarbid, kastid, mahutid ja  
pudelid, mida kasutatakse piiritusjookide transpordil või müügi l; 
6) „destilleerimine“ – termilise eraldamise protsess, mis hõlma b üht 
või mitut eraldusfaasi, mille eesmärk on saavutada teatavad org a­
noleptilised omadused või suurem alkoholisisaldus või mõlemad, 
olenemata sellest, kas need faasid toimuvad tavalise rõhu all v õi 
vaakumis sõltuvalt kasutatavast destilleerimisseadmest; tegemis t 
võib olla ühe- või mitmekordse või korduva destilleerimisega;  
7) „põllumajandusliku päritoluga destillaat“ – alkoholi sisalda v 
vedelik, mis on saadud aluslepingu I lisas loetletud põllumajan dus­
toodete destilleerimisel pärast alkoholkäärimist, kuid millel 
puuduvad etüülalkoholi omadused ning säilinud on valmistamisel 
kasutatud tooraine lõhn ja maitse;  
8) „magustama“ – piiritusjookide valmistamisel ühte või mitut m agu­
sainet kasutama;  
9) „magusaine“ –  
a) poolvalge suhkur, valge suhkur, ekstra valge suhkur, dekstro os, 
fruktoos, glükoosisiirup, suhkrulahus, invertsuhkrulahus ja 
invertsuhkrusiirup, nagu on määratletud nõukogu direktiivi 
2001/111/EÜ (  3 ) lisa A osas;  
b) rektifitseeritud kontsentreeritud viinamarjavirre, kontsentr eeritud 
viinamarjavirre ja värske viinamarjavirre;  
c) kõrvetatud suhkur, mis on saadud üksnes sahharoosi termilise l 
töötlemisel ilma aluste, mineraalhapete või muude keemiliste 
lisanditeta;  
d) mesi, nagu on määratletud nõukogu direktiivi 2001/110/EÜ (  4 ) 
I lisa punktis 1;  
e) jaanileivapuusiirup;  
f) muud süsivesikuid sisaldavad looduslikud ained, millel on sa ma­
laadne toime kui alapunktides a–e osutatud toodetel;  ▼B 
( 3 ) Nõukogu 20. detsembri 2001. aasta direktiiv 2001/111/EÜ teata vate inimtoi­
duks ettenähtud suhkrute kohta (EÜT L 10, 12.1.2002, lk 53). 
( 4 ) Nõukogu 20. detsembri 2001. aasta direktiiv 2001/110/EÜ mee k ohta 
(EÜT L 10, 12.1.2002, lk 47).
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 7  
10) „alkoholi lisamine“ – piiritusjoogile põllumajandusliku pär itoluga 
etüülalkoholi ja/või põllumajandusliku päritoluga destillaadi l isa­
mine; alkoholi lisamisena ei käsitata alkoholi kasutamist piiri tusjoo­
kide valmistamisel kasutatavate toiduvärvide, lõhna- ja maitsea inete 
või muude lubatud koostisosade lahjendamiseks või lahustamiseks ; 
11) „laagerdumine“ või „laagerdamine“ – piiritusjoogi hoidmine asja­
kohastes mahutites ajavahemiku jooksul, mis võimaldab sellel 
joogil läbida looduslikud reaktsioonid, mis annavad kõnealusele  
piiritusjoogile eriomadused;  
12) „maitsestama“ – kasutama piiritusjoogi valmistamisel ühte v õi 
mitut lõhna- või maitseainet või maitsestavat toiduainet ühel v õi 
mitmel järgmisel viisil: lisamine, tõmmistamine, leotamine, alk oholi 
kääritamine või destilleerimine koos lõhna- ja maitseainete või  
maitsestavate toiduainetega;  
13) „lõhna- ja maitseained“ – määruse (EÜ) nr 1334/2008 artikli  3  
lõike 2 punktis a määratletud lõhna- ja maitseained;  
14) „lõhna- ja maitseühend“ – määruse (EÜ) nr 1334/2008 artikli  3  
lõike 2 punktis b määratletud lõhna- ja maitseühend;  
15) „looduslik lõhna- ja maitseühend“ – määruse (EÜ) nr 1334/20 08 
artikli 3 lõike 2 punktis c määratletud looduslik lõhna- ja mai tseü­
hend;  
16) „lõhna- ja maitsepreparaat“ – määruse (EÜ) nr 1334/2008 art ikli 3 
lõike 2 punktis d määratletud lõhna- ja maitsepreparaat;  
17) „teised lõhna- ja maitseained“ – määruse (EÜ) nr 1334/2008 
artikli 3 lõike 2 punktis h määratletud teised lõhna- ja maitse ained;  
18) „maitsestavad toiduained“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EÜ) nr 178/2002 (  5 ) artiklis 2 määratletud toiduained, 
mida kasutatakse piiritusjookide valmistamisel peamiselt nende 
maitsestamiseks;  
19) „värvima“ – piiritusjoogi valmistamisel ühte või mitut toid uvärvi 
kasutama;  
20) „toiduvärvid“ – määruse (EÜ) nr 1333/2008 I lisa punktis 2 
määratletud toiduvärvid;  
21) „karamell“ – E-numbritele E 150a, E 150b, E 150c või E 150d  
vastav ning erineva varjundiga pruuni värvi toidu lisaaine, mis  on 
mõeldud värvimiseks, nagu on osutatud määruse (EÜ) 
nr 1333/2008 II lisa B osas; tegemist ei ole suhkru kuumutamise l 
saadava lõhnava tootega, mida kasutatakse maitsestamiseks;  
22) „muud lubatud koostisosad“ – määruse (EÜ) nr 1334/2008 alus el 
lubatud lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosad ja muud 
toidu lisaained, mis ei ole määruse (EÜ) nr 1333/2008 alusel 
lubatud toiduvärvid;  ▼B 
( 5 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus  (EÜ) 
nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldi sed põhi­
mõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtest atakse 
toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 8  
23) „alkoholisisaldus mahuprotsentides“ – tootes sisalduva puht a alko­
holi mahu ja kogu lahuse mahu suhe temperatuuril 20 °C;  
24) „lenduvate ainete sisaldus“ – üksnes destilleerimise teel v almis­
tatud piiritusjoogis sisalduvate etüülalkoholist ja metanoolist  erine­
vate lenduvate ainete kogus.  
Artikkel 5  
Põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi mõiste ja sellele esitatavad 
nõuded  
Käesoleva määruse tähenduses on põllumajandusliku päritoluga et üülal­
kohol vedelik, mis vastab järgmistele nõuetele:  
a) see on saadud üksnes aluslepingu I lisas loetletud toodetest ; 
b) sellel ei ole muud maitset peale valmistamisel kasutatavast toorainest 
tuleneva maitse;  
c) selle minimaalne alkoholisisaldus on 96,0 mahuprotsenti;  
d) selle maksimaalne jääkide sisaldus ei ületa järgmist:  
i) üldine happesus (väljendatuna äädikhappena): 1,5 grammi ühe 
hektoliitri 100-mahuprotsendilise alkoholi kohta;  
ii) estrid (väljendatuna etüülatsetaadina): 1,3 grammi ühe hekt o­
liitri 100-mahuprotsendilise alkoholi kohta;  
iii) aldehüüdid (väljendatuna atseetaldehüüdina); 0,5 grammi üh e 
hektoliitri 100-mahuprotsendilise alkoholi kohta;  
iv) kõrgemad alkoholid (väljendatuna isobutüülalkoholina): 
0,5 grammi ühe hektoliitri 100-mahuprotsendilise alkoholi 
kohta;  
v) metanool: 30 grammi ühe hektoliitri 100-mahuprotsendilise 
alkoholi kohta;  
vi) kuivekstrakt: 1,5 grammi ühe hektoliitri 100-mahuprotsendil ise 
alkoholi kohta;  
vii) lenduvad lämmastikalused (väljendatuna lämmastikuna): 
0,1 grammi ühe hektoliitri 100-mahuprotsendilise alkoholi kohta ; 
viii) furfurool: allpool avastamisläve.  
Artikkel 6  
Alkohoolsetes jookides kasutatav etüülalkohol ja destillaadid  
1. Piiritusjookide valmistamisel kasutatavad etüülalkohol ja de stil­
laadid peavad olema eranditult põllumajandusliku päritoluga alu slepingu 
I lisa tähenduses.  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 9  
2. Alkohoolsete jookide valmistamisel kasutatavate toiduvärvide , 
lõhna- ja maitseainete ning kõikide muude lubatud koostisosade lahjen­
damiseks või lahustamiseks ei kasutata muud alkoholi kui põllum ajan­
dusliku päritoluga etüülalkoholi, põllumajandusliku päritoluga destillaate 
või I lisa 1.–14. kategooria piiritusjooke. Alkoholi, mida kasu tatakse 
toiduvärvide, lõhna- ja maitseainete ning muude lubatud koostis osade 
lahjendamiseks või lahustamiseks, kasutatakse üksnes määral, mi s on 
selleks vältimatult vajalik.  
3. Alkohoolsed joogid ei sisalda sünteetilist alkoholi ega muud  mitte­
põllumajandusliku päritoluga alkoholi aluslepingu I lisa tähend uses.  
Artikkel 7  
Piiritusjoogikategooriad  
1. Piiritusjoogid liigitatakse kategooriatesse vastavalt käesol evas 
artiklis sätestatud üldnormidele ja I lisas sätestatud erinormi dele.  
2. Ilma et see piiraks I lisas loetletud 1.–14. piiritusjoogika tegooria 
suhtes kehtestatud erinormide kohaldamist, peavad kõnealustesse  kate­
gooriatesse kuuluvad piiritusjoogid vastama järgmistele nõuetel e: 
a) nad on valmistatud üksnes mõne I lisas loetletud piiritusjoo gikate­
gooria all ette nähtud tooraine alkoholkäärimisel ja destilleer imisel;  
b) neile ei ole lisatud lahjendatud ega lahjendamata alkoholi;  
c) nad ei ole maitsestatud;  
d) neid ei ole värvitud millegi muuga peale karamelli, mida kas utatakse 
üksnes kõnealuste piiritusjookide värvuse parandamiseks;  
e) neid magustatakse üksnes toote lõppmaitse ümardamiseks; inve rt­
suhkrus väljendatud magusainete suurim sisaldus ei või ületada 
I lisas iga kategooria jaoks kehtestatud künniseid;  
f) nad ei sisalda muid lisandeid kui tervet töötlemata tooraine t, millest 
alkohol on valmistatud, ja mida peamiselt kasutatakse kaunistus ena. 
3. Ilma et see piiraks I lisas loetletud 15.–44. piiritusjoogik ategoo­
riate suhtes kehtestatud erinormide kohaldamist, võivad kõnealu stesse 
kategooriatesse kuuluvad piiritusjoogid  
a) olla valmistatud aluslepingu I lisas loetletud mis tahes põl lumajan­
duslikust toorainest;  
b) sisaldada lisatud alkoholi;  
c) sisaldada lõhna- ja maitseühendeid, looduslikke lõhna- ja ma itseü­
hendeid, lõhna- ja maitsepreparaate ning maitsestavaid toiduain eid; 
d) olla värvitud;  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 10  
e) olla magustatud.  
4. Ilma et see piiraks II lisas kehtestatud erinormide kohaldam ist, 
võivad muud piiritusjoogid, mis ei vasta I lisas sätestatud iga  kategooria 
kohta sätestatud erinormidele  
a) olla valmistatud aluslepingu I lisas nimetatud mis tahes põl lumajan­
duslikust toorainest või/ja toiduainest;  
b) sisaldada lisatud alkoholi;  
c) olla maitsestatud;  
d) olla värvitud;  
e) olla magustatud.  
Artikkel 8  
Delegeeritud ja rakendamisvolitused  
1. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 46 vastu deleg ee­
ritud õigusakte, millega muudetakse käesolevat määrust, muutes tehnilisi 
mõisteid ja nõudeid, mis on sätestatud artikli 2 punktis f ning  artiklites 4 
ja 5. 
Esimeses lõigus osutatud delegeeritud õigusaktide puhul tuleb p iirduda 
üksnes nende tõendatud vajadustega, mis tulenevad tarbijate nõu dmis­
test, tehnoloogilisest arengust või tooteinnovatsiooni vajaduse st. 
Komisjon võtab vastu eraldi delegeeritud õigusakti iga esimeses  lõigus 
osutatud tehnilise mõiste või nõude kohta.  
2. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 46 vastu deleg ee­
ritud õigusakte, millega täiendatakse käesolevat määrust, sätes tades 
erandjuhtudel, kui see on importiva kolmanda riigi õigusega ett e nähtud, 
erandid artikli 2 punkti f ning artiklite 4 ja 5 nõuetest, I li sas sätestatud 
piiritusjoogikategooriatele esitatavatest nõuetest ning II lisa s sätestatud 
teatavaid piiritusjooke hõlmavatest erinormidest.  
3. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 46 vastu deleg ee­
ritud õigusakte, millega täiendatakse käesolevat määrust, määra tes kind­
laks, milliseid muid artikli 4 lõike 9 punktides a–e osutatud a inetega 
sarnase toimega looduslikke aineid või põllumajanduslikke toora ineid 
on lubatud kogu liidus piiritusjookide valmistamisel magusainen a 
kasutada.  
4. Komisjon võib rakendusaktiga võtta vastu ühtsed õigusnormid,  
milles käsitletakse lõikes 3 osutatud delegeeritud õigusaktideg a lubatud 
muude looduslike ainete või põllumajandusliku tooraine kasutami st 
magusainena piiritusjookide valmistamisel, määrates eeskätt kin dlaks 
sellise magustamise muundustegurid. Nimetatud rakendusaktid võe takse 
vastu kooskõlas artikli 47 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse ga. ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 11  
II PEATÜKK  
PIIRITUSJOOKIDE KIRJELDAMINE, ESITLEMINE JA MÄRGISTAMINE 
NING PIIRITUSJOOKIDE NIMETUSTE KASUTAMINE MUUDE 
TOIDUAINETE ESITLEMISEL JA MÄRGISTAMISEL  
Artikkel 9  
Esitlemine ja märgistamine  
Liidu turule lastavate piiritusjookide esitlemine ja märgistami ne peab 
vastama määruses (EL) nr 1169/2011 sätestatud nõuetele, kui käe sole­
vas määruses ei ole sätestatud teisiti.  
Artikkel 10  
Piiritusjoogi seaduslik nimetus  
1. Piiritusjoogi nimetus on selle seaduslik nimetus.  
Piiritusjoogi kirjeldamisel, esitlemisel ja märgistamisel tuleb  kasutada 
selle seaduslikku nimetust.  
Seaduslik nimetus esitatakse selgelt ja nähtavalt piiritusjoogi  etiketil 
ning seda ei tohi asendada ega muuta.  
2. I lisas esitatud piiritusjoogikategooria nõuetele vastava pi iritus­
joogi puhul kasutatakse seadusliku nimetusena kõnealuse kategoo ria 
nimetust, välja arvatud juhul, kui selle kategooria puhul on lu batud 
kasutada muud seaduslikku nimetust.  
3. I lisas loetletud piiritusjoogikategooriatele esitatud nõuet ele mitte­
vastavate piiritusjookide seaduslik nimetus on „piiritusjook“.  
4. Kui piiritusjook vastab rohkem kui ühe I lisas loetletud pii ritus­
joogikategooria nõuetele, võib seda turule lasta ühe või mitme I lisa 
vastavas kategoorias ette nähtud seadusliku nimetuse all.  
5. Olenemata käesoleva artikli lõigetest 1 ja 2 võib piiritusjo ogi 
a) seaduslikku nimetust täiendada või selle asendada III peatük is 
osutatud geograafilise tähisega. Sellisel juhul võib geograafil ist tähist 
täiendada asjaomases tootespetsifikaadis lubatud mis tahes sõna ga, 
tingimusel et see ei eksita tarbijat, ning  
b) seadusliku nimetuse asendada liitnimetusega, mis sisaldab sõ na 
„liköör“ või „ cream “, tingimusel et lõpptoode vastab I lisa 33. kate­
gooria nõuetele.  
6. Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 1169/2011 ja käesoleva 
määruse I lisas piiritusjoogikategooriate kohta sätestatud erin ormide 
kohaldamist, võib piiritusjoogi seaduslikule nimetusele lisada:  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 12  
a) nimetuse või geograafilise tähise, mis on ette nähtud selle liikmes­
riigi õigus- ja haldusnormidega, kus piiritusjook turule lastak se, 
tingimusel et see ei eksita tarbijat;  
b) määruse (EL) nr 1169/2011 artikli 2 lõike 2 punktis o määrat letud 
üldtuntud nimetuse, tingimusel et see ei eksita tarbijat;  
c) liitnimetuse või viite kooskõlas artiklitega 11 ja 12;  
d) sõnad „segu“, „segamine“ või „segatud“, tingimusel et piirit usjooki 
on valmistamisel segatud;  
e) sõna „miksitud“ või „miksitud piiritusjook“, tingimusel et p iiritus­
jooki on valmistamisel miksitud, või  
f) sõna „kuiv“ või „ dry“, välja arvatud piiritusjookide puhul, mis 
vastavad I lisa 2. kategooria nõuetele, ilma et see piiraks I l isa 
20.–22. kategoorias sätestatud erinormide kohaldamist, ning tin gi­
musel, et piiritusjooki ei ole magustatud isegi mitte maitse üm arda­
miseks. Erandina käesoleva punkti esimesest osast võib sõna „ku iv“ 
või „ dry“ täiendada selliste piiritusjookide puhul, mis vastavad 33. 
kategooria nõuetele ja mis on seega magustatud.  
7. Ilma et see piiraks artiklite 11 ja 12 ning artikli 13 lõige te 2, 3 ja 4 
kohaldamist, on keelatud kasutada käesoleva artikli lõikes 2 os utatud 
seaduslikke nimetusi või geograafilisi tähiseid selliste jookid e kirjelda­
misel, esitlemisel või märgistamisel, mis ei vasta I lisas säte statud asja­
omase kategooria nõuetele või asjaomasele geograafilisele tähis ele. Seda 
keeldu kohaldatakse ka juhul, kui selliseid seaduslikke nimetus i või 
geograafilisi tähiseid kasutatakse koos sõnadega, nagu „sarnane “, 
„liiki“, „stiili“, „valmistatud“, „lõhna või maitsega“ või muud e sama­
laadsete sõnadega.  
Ilma et see piiraks artikli 12 lõike 1 kohaldamist, võib lõhna-  ja mait­
seainete puhul, mis sarnanevad piiritusjoogile või mida kasutat akse 
muude toiduainete valmistamiseks kui jook, kasutada nende esitl emisel 
ja märgistamisel käesoleva artikli lõikes 2 osutatud seaduslikk e nime­
tusi, tingimusel et neile on lisatud väljend „lõhna või maitseg a“ või 
muud samalaadsed sõnad. Geograafilisi tähiseid selliste lõhna- ja mait­
seainete kirjeldamiseks ei kasutata.  
Artikkel 11  
Liitnimetused  
1. Alkohoolse joogi kirjeldamisel, esitlemisel ja märgistamisel  tohib 
I lisas sätestatud piiritusjoogikategooriate puhul esitatud sea duslikke 
nimetusi või piiritusjoogi geograafilisi tähiseid kasutada liit nimetuses 
tingimusel, et  
a) alkohoolse joogi valmistamisel kasutatav alkohol on saadud e randi­
tult liitnimetuses osutatud piiritusjoogist, välja arvatud alko hol, mis 
võib sisalduda alkohoolse joogi valmistamiseks kasutatud lõhna-  ja 
maitseainetes, toiduvärvides või muudes lubatud koostisosades, ning ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 13  
b) piiritusjooki ei ole lahjendatud üksnes vee lisamisega selli selt, et 
selle alkoholisisaldus on vähenenud allapoole I lisas loetletud  piiri­
tusjoogikategooriate puhul ettenähtud minimaalset alkoholisisal dust.  
2. Ilma et see piiraks artikliga 10 reguleeritavate seaduslike nimetuste 
kasutamist, ei tohi sõnad „alkohol“, „piiritus“, „jook“, „piiri tusjook“ ja 
„vesi“ olla alkohoolset jooki kirjeldava liitnimetuse osa.  
3. Alkohoolset jooki kirjeldav liitnimetus  
a) peab olema kirjutatud ühesuguse kirjatüübi ja -suurusega nin g sama 
värvi tähtedega;  
b) ei tohi olla katkestatud mis tahes tekstilise või pildilise elemendiga, 
mis ei ole selle osa, ning  
c) ei tohi olla kirjutatud suurema kirjaga kui alkohoolse joogi  nimetuse 
puhul kasutatav kirjasuurus.  
Artikkel 12  
Viited  
1. Muude toiduainete kui alkohoolsete jookide esitlemisel ja mä rgis­
tamisel on lubatud kasutada viiteid I lisas sätestatud ühe või mitme 
piiritusjoogikategooria seaduslikule nimetusele või ühele või m itmele 
piiritusjoogi geograafilisele tähisele tingimusel, et toiduaine  tootmisel 
kasutatav alkohol on pärit üksnes viites osutatud piiritusjoogi st või 
piiritusjookidest, välja arvatud alkohol, mis võib sisalduda se lle toidu­
aine tootmiseks kasutatud lõhna- ja maitseainetes, toiduvärvide s või 
muudes lubatud koostisosades.  
2. Erandina käesoleva artikli lõikest 1 ning piiramata Euroopa Parla­
mendi ja nõukogu määruste (EL) nr 1308/2013 (  6 ) ja (EL) 
nr 251/2014 (  7 ) kohaldamist, on muude alkohoolsete jookide kui piiri­
tusjoogi esitlemisel ja märgistamisel lubatud viidata käesoleva  määruse 
I lisas sätestatud ühe või mitme piiritusjoogikategooria seadus likule 
nimetusele või ühele või mitmele piiritusjoogi geograafilisele tähisele, 
tingimusel et  
a) lisatud alkohol pärineb üksnes viites osutatud piiritusjoogi st või piiri­
tusjookidest ning  ▼B 
( 6 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määru s (EL) 
nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukor­
raldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (E MÜ) 
nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2 007 
(ELT L 347, 20.12.2013, lk 671). 
( 7 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta määru s (EL) 
nr 251/2014 aromatiseeritud veinitoodete määratlemise, kirjelda mise, esitle­
mise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning nõukogu 
määruse (EMÜ) nr 1601/91 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 84 , 
20.3.2014, lk 14).
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 14  
b) iga alkohoolse koostisosa osakaal on märgitud vähemalt üks k ord 
viitega samas vaateväljas koguseliselt kahanevas järjekorras. S ee 
osakaal on nimetatud koostisosa puhta alkoholi mahuprotsent lõp p­
toote puhta alkoholi kogusisaldusest mahuprotsentides.  
3. Erandina käesoleva artikli lõikest 1 ja artikli 13 lõikest 4  on 
selliste piiritusjookide kirjeldamisel, esitlemisel ja märgista misel, mis 
vastavad I lisa 33.–40. kategooria nõuetele, lubatud viidata üh ele või 
mitmele kõnealuses lisas loetletud piiritusjoogikategooriate al l ette 
nähtud seaduslikule nimetusele või ühele või mitmele piiritusjo ogi 
geograafilisele tähisele, tingimusel et  
a) lisatud alkohol pärineb üksnes viites osutatud piiritusjoogi st või 
piiritusjookidest;  
b) iga alkohoolse koostisosa osakaal on märgitud vähemalt üks k ord 
viitega samas vaateväljas koguseliselt kahanevas järjekorras. S ee 
osakaal on nimetatud koostisosa puhta alkoholi mahuprotsent lõp p­
toote puhta alkoholi kogusisaldusest mahuprotsentides, ning  
c) sõna „ cream “ ei esine I lisa 33.–40. kategooria nõuetele vastava 
piiritusjoogi seaduslikus nimetuses või viites osutatud piiritu sjoogi 
või piiritusjookide seaduslikus nimetuses.  
4. Lõigetes 2 ja 3 osutatud viited  
a) ei tohi paikneda samal real alkohoolse joogi nimetusega ning  
b) peavad olema esitatud kirjas, mille suurus on kuni pool alko hoolse 
joogi nimetuses kasutatavast kirjasuurusest, ja kui kasutatakse  liitni­
metusi, siis kirjas, mis ei ole suurem kui pool selliste liitni metuste 
puhul kasutatavast kirjasuurusest vastavalt artikli 11 lõike 3 
punktile c.  
Artikkel 13  
Kirjeldamise, esitlemise ja märgistamise lisanõuded  
1. Piiritusjoogi kirjeldamisel, esitlemisel või märgistamisel v õib 
viidata põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi valmistamise ks kasu­
tatud toorainele või selle piiritusjoogi valmistamisel kasutatu d põlluma­
jandusliku päritoluga destillaadile üksnes juhul, kui etüülalko hol või 
destillaat on saadud üksnes sellisest toorainest. Sel juhul tul eb nimetada 
kõik põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi või põllumajand usliku 
päritoluga destillaadi liigid puhta alkoholi koguse kahanevas j ärjekorras.  
2. Artiklis 10 osutatud seaduslikke nimetusi võib lisada toidua inete 
koostisosade loetellu tingimusel, et loetelu on kooskõlas määru se (EL) 
nr 1169/2011 artiklitega 18–22.  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 15  
3. Miksitud piiritusjoogi või segu korral võib I lisas sätestat ud piiri­
tusjoogikategooria seadusliku nimetuse või piiritusjoogi geogra afilise 
tähise märkida üksnes nende alkohoolsete koostisosade loetelus,  mis 
on esitatud piiritusjoogi seadusliku nimetusega samas vaatevälj as. 
Esimeses lõigus osutatud juhul peab alkohoolsete koostisosade l oetelule 
olema lisatud vähemalt üks artikli 10 lõike 6 punktides d ja e osutatud 
sõna. Nii alkohoolsete koostisosade loetelu kui ka selle juurde  kuuluv 
sõna peab olema esitatud piiritusjoogi seadusliku nimetusega sa mas 
vaateväljas, samas kirjatüübis ja sama värvi tähtedega, mille s uurus ei 
ole suurem kui pool seadusliku nimetuse kirjasuurusest.  
Lisaks esitatakse alkohoolsete koostisosade loetelus vähemalt ü hel 
korral kõigi alkohoolsete koostisosade osakaal protsentides kas utatud 
koguste kahanevas järjekorras. See osakaal on nimetatud koostis osa 
puhta alkoholi mahuprotsent miksitud piiritusjoogi puhta alkoho li kogu­
sisaldusest mahuprotsentides.  
Käesolevat lõiget ei kohaldata selliste piiritusjookide segude suhtes, mis 
on valmistatud sama geograafilise tähisega piiritusjookidest võ i millest 
ühelgi ei ole geograafilist tähist.  
4. Erandina käesoleva artikli lõikest 3 kannab miksitud piiritu sjook 
vastava kategooria all ette nähtud seaduslikku nimetust juhul, kui 
miksitud piiritusjook vastab I lisas sätestatud piiritusjoogika tegooria 
nõuetele.  
Esimeses lõigus osutatud juhul võib miksimisel kasutatud piirit usjooki­
dele vastavaid I lisas esitatud seaduslikke nimetusi või geogra afilisi 
tähiseid märkida miksitud piiritusjoogi kirjeldamisel, esitlemi sel või 
märgistamisel, tingimusel et need esinevad  
a) üksnes miksitud piiritusjoogis sisalduvate alkohoolsete koos tisosade 
loetelus seadusliku nimetusega samas kirjatüübis ja sama värvi tähte­
dega, mis ei ole suuremad kui pool seadusliku nimetuse kirjasuu ru­
sest, ning  
b) vähemalt üks kord miksitud piiritusjoogi seadusliku nimetuse ga 
samas vaateväljas.  
Lisaks esitatakse alkohoolsete koostisosade loetelus vähemalt ü hel 
korral kõigi alkohoolsete koostisosade osakaal protsentides kas utatud 
koguste kahanevas järjekorras. See osakaal on nimetatud koostis osa 
puhta alkoholi mahuprotsent miksitud piiritusjoogi puhta alkoho li kogu­
sisaldusest mahuprotsentides.  
5. Teatavate piiritusjookide seaduslikes nimetustes kasutatavat e taim­
sete toorainete nimetuste kasutamine ei piira kõnealuste taimse te toorai­
nete nimetuste kasutamist muude toiduainete esitlemisel ja märg ista­
misel. Selliste toorainete nimetusi võib kasutada muude piiritu sjookide 
kirjeldamisel, esitlemisel või märgistamisel, tingimusel et see  ei eksita 
tarbijat.  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 16  
6. Piiritusjoogi kirjeldamisel, esitlemisel või märgistamisel v õib joogi 
laagerdumisaeg või vanus olla täpsustatud üksnes juhul, kui see  viitab 
piiritusjoogi kõige lühema laagerdumisajaga alkoholikomponendil e ja 
tingimusel, et kõik piiritusjoogi laagerdumise toimingud on ase t leidnud 
liikmesriigi maksuhalduri järelevalve või samasuguseid tagatisi  andva 
järelevalve all. Komisjon loob avaliku registri, kus on loetlet ud kõigi 
liikmesriikide määratud asutused, kes teevad laagerdumisprotses si üle 
järelevalvet.  
7. Piiritusjoogi seaduslik nimetus esitatakse elektroonilises h aldusdo­
kumendis, millele on osutatud komisjoni määruses (EÜ) nr 684/20 09 (  8 ). 
Kui piiritusjoogi laagerdumisajale või vanusele viidatakse piir itusjoogi 
kirjeldamisel, esitlemisel või märgistamisel, märgitakse see är a ka nime­
tatud haldusdokumendis.  
Artikkel 14  
Lähtekoha märkimine  
1. Juhul kui piiritusjoogi kirjeldamisel, esitlemisel või märgi stamisel 
on märgitud geograafilisest tähisest või kaubamärgist erinev lä htekoht, 
peab see vastama kohale või piirkonnale, kus toimus piiritusjoo gi 
valmistamise protsessi etapp, mille käigus piiritusjook sai tal le iseloo­
mulikud tunnused ja olulised määravad omadused.  
2. Märge määruses (EL) nr 1169/2011 osutatud peamise koostisain e 
päritoluriigile või lähtekohale ei ole piiritusjookide puhul nõ utav.  
Artikkel 15  
Piiritusjookide nimetustes kasutatav keel  
1. Piiritusjoogi etiketil ega kirjeldamisel või esitlemisel ei tõlgita I ja 
II lisas kursiivkirjas esitatud sõnu ja geograafilisi tähiseid.  
2. Erandina lõikest 1 võib liidus valmistatud ja ekspordiks mõe ldud 
piiritusjookide puhul lõikes 1 osutatud sõnadele ja geograafili stele tähi­
sele lisada tõlke, transkriptsiooni või transliteratsiooni, tin gimusel et 
originaalkeelsed mõisted ja geograafilised tähised jäävad nähta vaks.  
Artikkel 16  
Liidu geograafiliste tähiste sümboli kasutamine  
Nende piiritusjookide kirjeldamisel, esitlemisel ja märgistamis el, mille 
nimetuseks on geograafiline tähis, võib kasutada määruse (EL) 
nr 1151/2012 artikli 12 lõike 7 kohaselt kehtestatud liidu kait stud geograa­
filise tähise sümbolit.  ▼B 
( 8 ) Komisjoni 24. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 684/2009, mill ega rakenda­
takse nõukogu direktiivi 2008/118/EÜ seoses aktsiisi peatamise korra alusel 
toimuva aktsiisikaupade liikumise arvutipõhiste menetlustega (E LT L 197, 
29.7.2009, lk 24).
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 17  
Artikkel 17  
Pliid sisaldavate kapslite ja pliid sisaldava fooliumi keelamine  
Piiritusjooke ei tohi hoida müümiseks ega turustamiseks mahutit es, 
mille sulgurid on kaetud pliid sisaldavate kapslite või pliid s isaldava 
fooliumiga.  
Artikkel 18  
Liidu võrdlusanalüüsimeetodid  
1. Kui põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi, põllumajandu sliku 
päritoluga destillaati või piiritusjooki on vaja analüüsida, et  teha kind­
laks selle vastavus käesolevale määrusele, tuleb analüüs teha k ooskõlas 
liidu võrdlusanalüüsimeetoditega, mida kasutatakse keemilise ja  füüsi­
lise koostise ning organoleptiliste omaduste tuvastamiseks.  
Laborijuhataja vastutusel on lubatud kasutada muid analüüsimeet odeid 
tingimusel, et meetodite täpsus, korratavus ja reprodutseeritav us on 
vähemalt samaväärsed asjakohaste liidu võrdlusanalüüsimeetodite ga. 
2. Kui teatavas piiritusjoogis sisalduvate ainete tuvastamiseks  ja 
kvantitatiivseks määramiseks ei ole liidu analüüsimeetodeid ett e nähtud, 
kasutatakse ühte või mitut järgmistest meetoditest:  
a) analüüsimeetodid, mis on valideeritud rahvusvaheliselt tunnu statud 
korras ja mis vastavad eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EÜ) nr 882/2004 (  9 ) III lisas sätestatud kriteeriumidele;  
b) Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO) soovitatud sta ndardi­
tele vastavad analüüsimeetodid;  
c) Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni (OIV) tun nus­
tatud ja avaldatud analüüsimeetodid või  
d) punktis a, b või c osutatud meetodite puudumise korral ning täpsuse, 
korratavuse ja reprodutseeritavuse huvides  
— asjaomase liikmesriigi poolt heaks kiidetud analüüsimeetod;  
— vajaduse korral muu sobiv analüüsimeetod.  
Artikkel 19  
Delegeeritud volitused  
1. Selleks et võtta liikmesriikides arvesse  brandy  traditsioonilist 
dünaamilist laagerdumisprotsessi, mida tuntakse kui „ criaderas y 
solera “ või „ solera e criaderas “ ja mis on esitatud III lisas, on komis­
jonil õigus võtta kooskõlas artikliga 46 vastu delegeeritud õig usakte, 
millega täiendatakse käesolevat määrust, et  ▼B 
( 9 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) 
nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste 
õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevat e eeskirjade 
täitmise kontrollimise tagamiseks (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1).
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 18  
a) sätestada erandid artikli 13 lõikest 6, milles käsitletakse laagerdumi­
saja või vanuse märkimist sellise  brandy  kirjeldamisel, esitlemisel 
või märgistamisel, ning  
b) kehtestada sellise  brandy  asjakohased kontrollimehhanismid.  
2. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 46 vastu deleg ee­
ritud õigusakte, millega täiendatakse käesolevat määrust, et lu ua avalik 
register, kus loetletakse asutused, mille iga liikmesriik on mä äranud 
artikli 13 lõike 6 kohaselt tegema laagerdumisprotsesside üle j ärele­
valvet.  
Artikkel 20  
Rakendamisvolitused  
Komisjon võib rakendusaktidega vastu võtta:  
a) normid, mille kohaselt liikmesriigid saaksid edastada teabe asutuste 
kohta, mille nad on määranud artikli 13 lõike 6 kohaselt tegema  
laagerdumisprotsessi üle järelevalvet;  
b) ühtsed nõuded päritoluriigi või lähtekoha märkimise kohta ar tiklis 14 
osutatud piiritusjookide kirjeldamisel, esitlemisel ja märgista misel;  
c) normid artiklis 16 osutatud liidu sümboli kasutamise kohta p iiritus­
jookide kirjeldamisel, märgistamisel ja esitlemisel;  
d) üksikasjalikud tehnilised nõuded artiklis 18 osutatud liidu võrdlusa­
nalüüsimeetodite kohta.  
Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 47 lõi kes 2 
osutatud kontrollimenetlusega.  
III PEATÜKK  
GEOGRAAFILISED TÄHISED  
Artikkel 21  
Geograafiliste tähiste kaitse  
1. Käesoleva määruse alusel kaitstavaid geograafilisi tähiseid võivad 
kasutada kõik ettevõtjad, kes turustavad piiritusjooke, mis on valmis­
tatud kooskõlas vastava tootespetsifikaadiga.  
2. Käesoleva määruse alusel kaitstavaid geograafilisi tähiseid kaits­
takse  
a) registreeritud nimetuse otsese või kaudse kaubanduslikul ees märgil 
kasutamise eest registreeringuga hõlmamata toodete puhul, kui n eed 
on sarnased asjaomase nimetuse all registreeritud toodetega või  kui 
nende puhul kasutatakse ära kaitstud nimetuse mainet, sealhulga s 
juhul, kui neid tooteid kasutatakse koostisainetena;  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 19  
b) väärkasutuse, imiteerimise või seoste tekitamise eest ka sii s, kui toote 
või teenuse tegelik päritolu on märgitud või kui kaitstud nimet us on 
tõlgitud või sellele on lisatud sõna „stiili“, „liiki“, „meetod il“, 
„valmistatud nagu“, „imitatsioon“, „lõhna või maitsega“, „sarna ne“ 
või muu samalaadne väljend, sealhulgas juhul, kui seda toodet k asu­
tatakse koostisainena;  
c) muude toote lähtekoha, päritolu, laadi või olulisi omadusi k äsitlevate 
valede või eksitavate märgete eest toote esitlemisel, kirjeldam isel või 
märgistamisel, mis võivad luua vale mulje toote päritolust;  
d) muu tegevuse eest, mis võib tarbijat eksitada seoses toote t egeliku 
päritoluga.  
3. Käesoleva määruse alusel kaitstavad geograafilised tähised e i tohi 
muutuda liidus üldnimedeks.  
4. Lõikes 2 osutatud kaitset kohaldatakse samuti kaupade suhtes , mis 
sisenevad liidu tolliterritooriumile, kuid mida ei lasta liidus  vabasse 
ringlusse.  
Artikkel 22  
Tootespetsifikaat  
1. Käesoleva määruse alusel kaitstav geograafiline tähis peab 
vastama tootespetsifikaadile, mis sisaldab vähemalt järgmist:  
a) geograafilise tähisena kaitstav nimetus, nagu seda kasutatak se 
kaubanduses või tavakeeles, üksnes keeltes, mida kasutatakse võ i 
on ajalooliselt kasutatud kindlaksmääratud geograafilises piirk onnas 
konkreetse toote kirjeldamiseks algupärases kirjaviisis ja ladi na trans­
kriptsioonis, kui need on erinevad;  
b) piiritusjoogikategooria või sõna „piiritusjook“, kui piiritu sjook ei 
vasta I lisas sätestatud piiritusjoogikategooriate nõuetele;  
c) piiritusjoogi omaduste kirjeldus, sealhulgas tooraine, mille st piiritus­
jook on valmistatud, kui see on asjakohane, samuti toote peamis ed 
füüsikalised, keemilised ja/või organoleptilised omadused ning toote 
eriomadused võrreldes sama kategooria piiritusjookidega;  
d) asjaomase geograafilise piirkonna määratlus punktis f osutat ud seose 
kontekstis;  
e) piiritusjoogi valmistamismeetodi kirjeldus ning asjakohasel juhul 
algupäraste ja muutumatute kohalike valmistamismeetodite kirjel dus; 
f) piiritusjoogi teatava kvaliteedi, maine ja muude omaduste ni ng selle 
geograafilise päritolu vaheline seos;  
g) pädevate asutuste nimed ja aadressid või olemasolu korral ne nde 
asutuste nimed ja aadressid, kes kontrollivad artikli 38 kohase lt 
toote vastavust tootespetsifikaadile, ning nende konkreetsed 
ülesanded;  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 20  
h) asjaomase geograafilise tähise märgistamise erinõuded.  
Kui see on kohaldatav, lisatakse pakendamisega seotud nõuded to otes­
petsifikaati koos põhjendusega, miks pakendamine peab kvaliteed i säili­
tamiseks, algupära või kontrolli tagamiseks toimuma kindlaksmää ratud 
geograafilises piirkonnas, võttes arvesse liidu õigust, eelkõig e liidu 
õigust kaupade vaba liikumise ja teenuste vaba osutamise vallas . 
2. Tehnilisi toimikuid, mis on esitatud koos määruse (EÜ) 
nr 110/2008 kohase taotlusega enne 8. juunit 2019, käsitatakse käesole­
va artikli kohase tootespetsifikaadina.  
Artikkel 23  
Geograafilise tähise registreerimistaotluse sisu  
1. Artikli 24 lõike 5 või lõike 8 kohane geograafilise tähise r egis­
treerimistaotlus peab sisaldama vähemalt järgmist:  
a) taotlejate rühma ja pädevate asutuste nimed ja aadressid või  olema­
solu korral nende asutuste nimed ja aadressid, kes kontrollivad  vasta­
vust tootespetsifikaadile;  
b) artiklis 22 sätestatud tootespetsifikaat;  
c) koonddokument, mis sisaldab järgmist:  
i) tootespetsifikaadi põhielemendid, sealhulgas kaitstav nimetu s, 
piiritusjoogikategooria või sõna „piiritusjook“, valmistamis­
meetod, piiritusjoogi omaduste kirjeldus, geograafilise piirkon na 
kokkuvõtlik määratlus ning asjakohasel juhul pakendamisele ja 
märgistamisele kohaldatavad erinormid;  
ii) kirjeldus, mis selgitab piiritusjoogi seost artikli 3 punkt is 4 
osutatud geograafilise päritoluga, sealhulgas asjakohasel juhul  
seost tõendavaid tootekirjelduse või valmistamismeetodi 
konkreetseid üksikasju.  
Artikli 24 lõikes 8 osutatud taotluses esitatakse ka tootespets ifikaadi 
avaldamisviide ja tõendid selle kohta, et tootenimetus on pärit oluriigis 
kaitstud.  
2. Artikli 24 lõikes 7 osutatud taotlustoimik peab sisaldama jä rgmist 
teavet:  
a) taotlejate rühma nimi ja aadress;  
b) käesoleva artikli lõike 1 punktis c osutatud koonddokument;  
c) liikmesriigi kinnitus, et tema hinnangul vastab taotlus käes oleva 
määruse nõuetele ja selle alusel vastu võetud sätetele;  
d) tootespetsifikaadi avaldamisviide.  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 21  
Artikkel 24  
Geograafilise tähise registreerimise taotlemine  
1. Käesoleva peatüki alusel geograafilise tähise registreerimis t võivad 
taotleda üksnes rühmad, kes töötavad piiritusjoogiga, mille nim etuse 
registreerimist taotletakse.  
2. Liikmesriigi määratud asutust võib käsitada käesoleva peatük i 
tähenduses rühmana, kui asjaomastel tootjatel ei ole nende arvu st, 
geograafilisest asukohast või organisatsioonilistest omadustest  tulenevalt 
võimalik rühma moodustada. Sellisel juhul esitatakse need põhju sed 
artikli 23 lõikes 2 osutatud taotlustoimikus.  
3. Ühte füüsilist või juriidilist isikut võib käsitada rühmana käesoleva 
peatüki tähenduses, kui on täidetud mõlemad järgmised tingimuse d: 
a) asjaomane isik on ainus tootja, kes soovib taotlust esitada,  ning  
b) määratletud geograafilisel piirkonnal on omadused, mis erine vad 
märgatavalt naaberpiirkondade omadustest, piiritusjoogi omaduse d 
erinevad naaberpiirkondade omadest või piiritusjoogi eriline kv ali­
teet, maine või muu omadus on selgelt seostatav toote geograafi lise 
päritoluga.  
4. Kui geograafiline tähis hõlmab piiriülest geograafilist piir konda, 
võivad mitu eri liikmesriikidest või kolmandatest riikidest pär it rühma 
esitada ühise registreerimistaotluse.  
Kui tegemist on ühistaotlusega, siis esitab selle komisjonile a sjaomane 
liikmesriik või asjaomase kolmanda riigi taotlejate rühm otse v õi 
vastava kolmanda riigi asutuste vahendusel pärast konsulteerimi st 
kõigi ametiasutuste ja asjaomaste taotlejate rühmadega. Ühistao tlus 
peab sisaldama artikli 23 lõike 2 punktis c osutatud kinnitust kõigilt 
asjaomastelt liikmesriikidelt. Artiklis 23 sätestatud nõudeid t uleb täita 
kõikides asjaomastes liikmesriikides ja kolmandates riikides.  
Ühistaotluste puhul peab nendega seotud riigisisene vaidlustami sme­
netlus toimuma kõigis asjaomastes liikmesriikides.  
5. Kui registreerimistaotlus hõlmab ühes liikmesriigis paikneva t 
geograafilist piirkonda, esitatakse taotlus selle liikmesriigi 
ametiasutustele.  
Taotluse põhjendatuse ja käesoleva peatüki nõuetele vastavuse k ontrol­
limiseks vaatab liikmesriik selle nõuetekohaselt läbi.  
6. Lõike 5 teises lõigus osutatud läbivaatamise käigus algatab liik­
mesriik riigisisese vaidlustamismenetluse, millega tagatakse lõ ikes 5 
osutatud taotluse nõuetekohane avaldamine ja nähakse ette mõist lik 
aeg, mille jooksul võib iga õiguspärast huvi omav füüsiline või  juriidi­
line isik, kelle elu- või asukoht on tema territooriumil, esita da taotlusele 
oma vastuväite.  
Liikmesriik hindab kõigi saadud vastuväidete vastuvõetavust vas tavalt 
artiklis 28 osutatud kriteeriumidele.  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 22  
7. Kui liikmesriik leiab pärast vastuväite saamist, et käesolev a 
peatüki nõuded on täidetud, võib ta teha taotluse kohta positii vse otsuse 
ja esitada taotlustoimiku komisjonile. Sel juhul teavitab ta ko misjoni 
vastuvõetavatest vastuväidetest, mis on saadud füüsiliselt või juriidiliselt 
isikult, kes on kõnealuseid tooteid vastavate nimetuste all õig uspäraselt 
ja pidevalt turustanud vähemalt viis aastat enne lõikes 6 osuta tud aval­
damise kuupäeva. Liikmesriigid hoiavad komisjoni kursis riigisi seste 
kohtumenetlustega, mis võivad registreerimismenetlust mõjutada.  
Esimese lõigu kohaselt positiivse otsuse tegemise korral tagab liikmes­
riik, et see otsus avaldatakse ning et igal õiguspärast huvi om aval füüsi­
lisel või juriidilisel isikul on võimalus see otsus edasi kaeva ta. 
Liikmesriik tagab positiivse otsuse aluseks oleva tootespetsifi kaadi 
versiooni avaldamise ja teeb selle elektrooniliselt kättesaadav aks. 
Liikmesriik tagab ka tootespetsifikaadi selle versiooni nõuetek ohase 
avaldamise, mille alusel komisjon teeb oma otsuse vastavalt art ikli 26 
lõikele 2.  
8. Kui taotlus hõlmab kolmanda riigi geograafilist piirkonda, e sita­
takse taotlus komisjonile otse või asjaomase kolmanda riigi asu tuse 
vahendusel.  
9. Komisjonile esitatavad käesolevas artiklis osutatud dokumend id 
koostatakse ühes liidu ametlikest keeltest.  
Artikkel 25  
Ajutine riigisisene kaitse  
1. Liikmesriik võib riigi tasandil nimetusele pakkuda üksnes aj utist 
käesoleva peatüki kohast kaitset, mis algab komisjonile taotlus e esita­
mise päevast.  
2. Riigisisene kaitse kaotab kehtivuse käesoleva peatüki kohase  
registreerimisotsuse vastuvõtmise või taotluse tagasivõtmise ku upäeval.  
3. Juhul kui nimetust vastavalt käesolevale peatükile ei regist reerita, 
vastutab kõnealuse riigisisese kaitse tagajärgede eest üksnes a sjaomane 
liikmesriik.  
4. Liikmesriikide poolt lõike 1 kohaselt võetud meetmetel on õi gus­
likud tagajärjed üksnes riigi tasandil ja need meetmed ei mõjut a liidu­
sisest ega rahvusvahelist kaubandust.  
Artikkel 26  
Taotluse läbivaatamine komisjoni poolt ja selle avaldamine 
vastulausete esitamise võimaldamiseks  
1. Komisjon vaatab artikli 24 kohaselt saadud taotluse nõueteko haselt 
läbi, et teha kindlaks, kas see on põhjendatud ja vastab käesol eva 
peatüki nõuetele ning kas arvesse on võetud väljaspool taotluse  esita­
mise liikmesriiki tegutsevate sidusrühmade huve. Läbivaatamisel  
tuginetakse artikli 23 lõike 1 punktis c osutatud koonddokumend ile ja  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 23  
kontrollitakse, et taotluses ei esineks ilmseid vigu, ning hind amine ei 
tohi kesta üldjuhul kauem kui kuus kuud. Kui nimetatud ajavahem ik on 
siiski pikem, teatab komisjon taotlejale viivitamata kirjalikul t viivituse 
põhjustest.  
Komisjon avaldab vähemalt iga kuu selliste nimetuste loetelu, m ille 
registreerimise taotlused on talle esitatud, ning taotluste esi tamise 
kuupäeva. Loetelus esitatakse ka liikmesriigi või kolmanda riig i nimi, 
kust taotlus pärineb.  
2. Kui komisjon leiab lõike 1 esimese lõigu alusel tehtud läbiv aata­
mise tulemusel, et käesoleva peatüki nõuded on täidetud, avalda b ta 
Euroopa Liidu Teatajas  artikli 23 lõike 1 punktis c osutatud koonddo­
kumendi ja tootespetsifikaadi avaldamisviite.  
Artikkel 27  
Vaidlustamismenetlus  
1. Kolme kuu jooksul pärast  Euroopa Liidu Teatajas  avaldamise 
kuupäeva võib liikmesriigi või kolmanda riigi asutus või õigusp ärast 
huvi omav füüsiline või juriidiline isik, kelle elu- või asukoh t on 
kolmandas riigis, esitada komisjonile vastulause.  
Esimeses lõigus sätestatud vastulause esitamise tähtaja jooksul  võib 
õigustatud huvi omav füüsiline või juriidiline isik, kelle elu-  või asukoht 
on muus liikmesriigis kui liikmesriik, kus esitati taotlus, esi tada vastu­
lause oma elu- või asukohaliikmesriigile.  
Vastulause sisaldab avaldust, et taotlus võib rikkuda käesoleva  peatüki 
nõudeid.  
Vastulause, mis ei sisalda sellist avaldust, on õigustühine.  
Komisjon edastab vastulause viivitamata taotluse esitanud asutu sele. 
2. Kui komisjonile on esitatud vastulause ja kahe kuu jooksul j ärgneb 
sellele põhjendatud vastuväide, kontrollib komisjon põhjendatud  vastu­
väite vastuvõetavust.  
3. Kahe kuu jooksul pärast vastuvõetava põhjendatud vastuväite 
kättesaamist kutsub komisjon vastuväite esitanud asutust või is ikut ja 
taotluse esitanud asutust osa võtma asjakohastest konsultatsioo nidest, 
mis ei kesta kauem kui kolm kuud. Kõnealune tähtaeg algab kuupä e­
vast, mil kutse on huvitatud isikutele elektroonilisel teel kät te 
toimetatud.  
Vastuväite esitanud asutus või isik ja taotluse esitanud asutus  alustab 
viivitamata asjakohaseid konsultatsioone. Nad annavad üksteisel e asja­
kohast teavet, et hinnata, kas registreerimistaotlus vastab käe soleva 
peatüki nõuetele. Kui kokkulepet ei saavutata, esitatakse kõnea lune 
teave ka komisjonile.  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 24  
Kui huvitatud isikud jõuavad kokkuleppele, edastavad liikmesrii gi 
asutused või selle kolmanda riigi asutused, kus taotlus esitati , komisjo­
nile teabe kõigist asjaoludest, mis võimaldasid kokkuleppele jõ uda, seal­
hulgas vastuväitega seotud taotleja, liikmesriigi asutuste või kolmanda 
riigi või muu füüsilise ja juriidilise isiku seisukohad.  
Olenemata sellest, kas kokkuleppele jõutakse, tuleb komisjoni t eavitada 
ühe kuu jooksul pärast konsultatsioonide lõppemist.  
Nimetatud kolme kuu jooksul võib komisjon igal ajal taotleja ta otlusel 
pikendada konsultatsioonide tähtaega kuni kolme kuu võrra.  
4. Kui käesoleva artikli lõikes 3 osutatud asjakohaste konsulta tsioo­
nide tulemusel muudetakse oluliselt artikli 26 lõike 2 kohaselt  avaldatud 
andmeid, vaatab komisjon taotluse artikli 26 kohaselt uuesti lä bi. 
5. Vastulause, põhjendatud vastuväide ja muud seonduvad doku­
mendid, mis esitatakse komisjonile vastavalt lõigetele 1–4, koo statakse 
ühes liidu ametlikest keeltest.  
Artikkel 28  
Vastuväite esitamise alused  
1. Artikli 27 lõikes 2 osutatud põhjendatud vastuväide on vastu ­
võetav üksnes siis, kui komisjon on saanud selle nimetatud arti klis 
osutatud tähtaja jooksul ja tingimusel, et selles tõendatakse j ärgmist:  
a) kavandatav geograafiline tähis ei ole kooskõlas artikli 3 pu nktis 4 
esitatud määratlusega või ei vasta artiklis 22 osutatud nõuetel e; 
b) kavandatava geograafilise tähise registreerimine oleks vastu olus 
artikliga 34 või 35;  
c) kavandatava geograafilise tähise registreerimine kahjustaks täielikult 
või osaliselt samasugust nimetust, kaubamärki või tooteid, mida  on 
õiguspäraselt turustatud vähemalt viis aastat enne artikli 26 l õikega 2 
ette nähtud avaldamise kuupäeva, või  
d) artiklite 31 ja 32 nõuded ei ole täidetud.  
2. Vastuväite esitamise aluste hindamisel peetakse silmas kogu liidu 
territooriumi.  
Artikkel 29  
Üleminekuperioodid geograafiliste tähiste kasutamisel  
1. Komisjon võib võtta vastu rakendusaktid, millega kehtestatak se 
kuni viieaastane üleminekuperiood, et võimaldada selliste liikm esriigist 
või kolmandast riigist pärit piiritusjookide puhul, mille nimet us on 
artikli 21 lõikega 2 vastuolus, jätkuvalt kasutada nimetust, mi lle all 
neid turustati, tingimusel et artikli 24 lõike 6 või artikli 27  kohaselt 
esitatud vastuvõetavas vastuväites tõendatakse, et nimetuse reg istreeri­
mine kahjustaks:  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 25  
a) täiesti identset nimetust või liitnimetust, mille üks osa on  identne 
registreeritava nimetusega, või  
b) muid registreeritava nimetusega sarnaseid nimetusi, millega tähista­
takse piiritusjooke, mida on turustatud seaduslikult juba vähem alt 
viis aastat enne artikli 26 lõike 2 kohast avaldamise kuupäeva.  
Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 47 lõi kes 2 
osutatud kontrollimenetlusega.  
2. Ilma et see piiraks artikli 36 kohaldamist, võib komisjon va stu 
võtta rakendusaktid, millega pikendatakse käesoleva artikli lõi ke 1 koha­
selt kehtestatud üleminekuperioodi kuni 15 aastaks või lubataks e nõue­
tekohaselt põhjendatud juhtudel nimetuse kasutamist jätkata kun i 15 
aastat, kui tõendatakse, et  
a) lõikes 1 osutatud nimetust on õiguspäraselt pidevalt ja muut umatult 
kasutatud vähemalt 25 aastat enne komisjonile kaitsetaotluse 
esitamist;  
b) lõikes 1 osutatud nimetuse kasutamise eesmärk ei ole kunagi olnud 
registreeritud geograafilise tähise maine arvel kasu saamine ni ng 
c) tarbijat ei ole toote õige päritolu osas eksitatud ega ole s aadudki 
eksitada.  
Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 47 lõi kes 2 
osutatud kontrollimenetlusega.  
3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud nimetuste kasutamisel märgitakse pä rito­
luriik etiketile selgelt ja nähtavalt.  
Artikkel 30  
Registreerimisotsus  
1. Kui komisjon leiab artikli 26 lõike 1 esimese lõigu kohase l äbi­
vaatamise tulemusel talle kättesaadava teabe põhjal, et kavanda tava 
geograafilise tähise registreerimise tingimused ei ole täidetud , teavitab 
ta asjaomast liikmesriigi või kolmanda riigi taotlejat taotluse  rahulda­
mata jätmise põhjustest ning annab talle kaks kuud märkuste esi ta­
miseks. Kui komisjonile märkusi ei esitata või ta leiab laekunu d 
märkustest hoolimata endiselt, et registreerimistingimused ei o le 
täidetud, jätab ta taotluse rakendusaktiga rahuldamata, välja a rvatud 
juhul, kui taotlus võetakse tagasi. Nimetatud rakendusaktid võe takse 
vastu kooskõlas artikli 47 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse ga. 
2. Kui komisjonile ei esitata artikli 27 kohast vastulauset või  vastu­
võetavat põhjendatud vastuväidet, võtab komisjon artikli 47 lõi kes 2 
osutatud menetlust kohaldamata vastu rakendusakti, millega nime tus 
registreeritakse.  
3. Kui komisjonile esitatakse vastuvõetav põhjendatud vastuväid e, 
siis viiakse läbi artikli 27 lõikes 3 osutatud asjakohased kons ultat­
sioonid, mille tulemusi arvestades komisjon:  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 26  
a) kui saavutati kokkulepe, registreerib nimetuse rakendusaktig a, mis 
võetakse vastu artikli 47 lõikes 2 osutatud menetlust kohaldama ta, 
ja muudab vajaduse korral artikli 26 lõike 2 kohaselt avaldatud  
teavet, kui need muudatused ei ole olulised, või  
b) kui kokkulepet ei saavutatud, võtab vastu rakendusakti, mill ega 
otsustatakse registreerimine. Nimetatud rakendusaktid võetakse 
vastu kooskõlas artikli 47 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse ga. 
4. Registreerimis- ja registreerimistaotluse rahuldamata jätmis e 
otsused avaldatakse  Euroopa Liidu Teatajas . 
Registreerimine tagab geograafilisele tähisele artiklis 21 osut atud kaitse.  
Artikkel 31  
Tootespetsifikaadi muutmine  
1. Iga õiguspärast huvi omav rühm võib taotleda tootespetsifika adi 
muutmise heakskiitmist.  
Taotluses kirjeldatakse ja põhjendatakse taotletud muudatusi.  
2. Tootespetsifikaadi muudatused liigitatakse järgmisse kahte k ate­
gooriasse vastavalt nende olulisusele:  
a) liidu muudatused, mis nõuavad liidu tasandil vaidlustamismen etlust;  
b) standardmuudatused, mida käsitletakse liikmesriigi või kolma nda 
riigi tasandil.  
3. Muudatust käsitatakse liidu muudatusena, kui  
a) see hõlmab käesoleva määruse alusel registreeritud geograafi lise 
tähise nimetuse või mõne selle osa muutmist;  
b) see seisneb piiritusjoogi seadusliku nimetuse või kategooria  
muutmises;  
c) selle puhul esineb risk muuta kehtetuks kõnealuse piiritusjo ogi teatav 
omadus, maine või mõni muu tunnus, mis on olulisel määral seos­
tatav selle geograafilise päritoluga, või  
d) see sisaldab lisapiiranguid piiritusjoogi turustamisele.  
Kõiki muid muudatusi käsitatakse standardmuudatustena.  
Standardmuudatusena käsitatakse ka ajutist muudatust, kui see p uudutab 
tootespetsifikaadi ajutist muutmist, mis tuleneb kohustuslike s anitaar- 
või fütosanitaarmeetmete kehtestamisest ametiasutuste poolt või  mis 
on seotud pädevate asutuste poolt ametlikult tunnustatud loodus õnne­
tuste või ebasoodsate ilmastikutingimustega.  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 27  
4. Liidu muudatused kiidab heaks komisjon. Heakskiitmise menet­
luse puhul järgitakse  mutatis mutandis  artiklis 24 ja artiklites 26–30 
sätestatud menetlust. Kolmanda riigi või kolmanda riigi tootja esitatud 
liidu muudatuste taotlus peab sisaldama tõendeid, et taotletav muudatus 
on kooskõlas selles kolmandas riigis geograafiliste tähiste kai tsele 
kohaldatava õigusega.  
5. Standardmuudatused kiidab heaks liikmesriik, kelle territoor iumil 
asjaomase toote geograafiline piirkond asub. Kolmandate riikide  puhul 
kiidetakse muudatused heaks asjaomases kolmandas riigis kohalda tava 
õiguse kohaselt.  
6. Muutmistaotluse läbivaatamisel käsitletakse üksnes kavandatu d 
muudatust.  
Artikkel 32  
Registreeringu kustutamine  
1. Komisjon võib omal algatusel või õiguspärast huvi omava füüs i­
lise või juriidilise isiku taotlusel vastu võtta rakendusakte, et kustutada 
kaitstud geograafilise tähise registreering ühel järgmistest ju htudest:  
a) tootespetsifikaadi nõuetele vastavust ei saa enam tagada;  
b) vähemalt seitsme järjestikuse aasta jooksul ei ole geograafi lise tähi­
sega toodet turule lastud.  
Registreeringu kustutamise menetlusele kohaldatakse  mutatis mutandis  
artikleid 24, 26, 27, 28 ja 30.  
2. Olenemata lõikest 1 võib komisjon registreeritud geograafili se 
tähisega turustatava piiritusjoogi tootjate taotlusel võtta vas tu rakendu­
sakte, millega vastav registreering kustutatakse.  
3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud juhtudel konsulteerib komisjon enne  
rakendusakti vastuvõtmist liikmesriigi asutustega, kolmanda rii gi asutus­
tega või võimaluse korral kolmanda riigi tootjaga, kes algselt asjaomase 
geograafilise tähise registreerimist taotles, välja arvatud juh ul, kui regis­
treeringu kustutamist taotlevad otse samad algsed taotlejad.  
4. Käesolevas artiklis osutatud rakendusaktid võetakse vastu ko os­
kõlas artikli 47 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.  
Artikkel 33  
Piiritusjookide geograafiliste tähiste register  
1. Hiljemalt 8. juuniks 2021 võtab komisjon kooskõlas artikliga  46 
vastu delegeeritud õigusaktid, et täiendada käesolevat määrust,  luues 
käesoleva korra kohaselt tunnustatud piiritusjookide geograafil iste 
tähiste avalikult juurdepääsetava elektroonilise registri (edas pidi 
„register“), mida ajakohastatakse.  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 28  
2. Geograafilise tähise nimetus registreeritakse algupärases ki rja­
viisis. Kui algupärane kirjaviis ei ole ladina tähestikus, regi streeritakse 
koos algupärases kirjaviisis nimetusega ka nimetuse transkripts ioon või 
transliteratsioon ladina tähestikus.  
Käesoleva peatüki kohaselt registreeritud geograafiliste tähist e puhul 
annab register vahetu juurdepääsu koonddokumentidele ning sisal dab 
ka tootespetsifikaadi avaldamisviidet.  
Geograafiliste tähiste puhul, mis on registreeritud enne 8. juu nit 2019, 
annab register vahetu juurdepääsu määruse (EÜ) nr 110/2008 arti kli 17 
lõikes 4 sätestatud tehnilise toimiku peamistele spetsifikaatid ele. 
Komisjon võtab kooskõlas artikliga 46 vastu delegeeritud õigusa ktid, 
millega täiendatakse käesolevat lõiget, sätestades täiendavad ü ksikasja­
likud nõuded registri vormile ja sisule.  
3. Kolmandates riikides valmistatud piiritusjookide geograafili sed 
tähised, mida kaitstakse liidus vastavalt rahvusvahelisele lepi ngule, 
milles liit on lepinguosaline, võib registrisse kanda kaitstud geograafi­
liste tähistena.  
Artikkel 34  
Homonüümsed geograafilised tähised  
1. Kui taotlus on esitatud sellise nimetuse registreerimiseks, mis on 
täielikult või osaliselt homonüümne käesoleva määruse kohaselt juba 
registreeritud nimetusega, siis võetakse registreerimisel arves se koha­
likku ja tavapärast kasutust ning segiajamise ohtu.  
2. Ei registreerita homonüümset nimetust, mis võib tekitada tar bijas 
eksiarvamuse, et tooted on pärit muult territooriumilt, isegi k ui nimetus 
on sõna-sõnalt võetuna selliste toodete tegeliku päritoluterrit ooriumi, 
-piirkonna või -koha puhul täpne.  
3. Registreeritud homonüümset geograafilist tähist lubatakse ka sutada 
tingimusel, et tegelikkuses suudetakse tagada hiljem registreer itud 
homonüümi ja registris juba esineva nimetuse eristamine, võttes  arvesse 
vajadust kohelda asjaomaseid tootjaid erapooletult ning mitte e ksitada 
tarbijaid.  
4. Käesoleva määruse artiklis 21 osutatud piiritusjookide geogr aafi­
liste tähiste kaitse ei mõjuta määruse (EL) nr 1308/2013 ning m ääru­
se (EL) nr 251/2014 kohaseid kaitstud geograafilisi tähiseid ja  toodete 
päritolunimetusi.  
Artikkel 35  
Kaitse alla võtmisest keeldumise konkreetsed põhjused  
1. Üldnimetust geograafilise tähisena ei kaitsta.  
Selleks et otsustada, kas nimetus on või ei ole muutunud üldnim etuseks, 
võetakse arvesse kõiki asjakohaseid tegureid, eelkõige:  
a) hetkeolukorda liidus, eriti tarbimispiirkondades;  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 29  
b) asjakohaseid liidu või liikmesriikide õigusakte.  
2. Nimetust ei kaitsta geograafilise tähisena juhul, kui selle kaitsmine 
võiks kaubamärgi tuntust või mainet arvesse võttes tarbijat pii ritusjoogi 
tegeliku olemuse suhtes eksitada.  
3. Nimetust kaitstakse geograafilise tähisena üksnes juhul, kui  
valmistamisetapid, mis annavad piiritusjoogile omaduse, maine v õi 
mõne muu tunnuse, mis on olulisel määral seostatav joogi geogra afilise 
päritoluga, toimuvad asjaomases geograafilises piirkonnas.  
Artikkel 36  
Kaubamärkide ja geograafiliste tähiste vaheline seos  
1. Kaubamärki, mille kasutamine vastab või vastaks ühele või 
mitmele artikli 21 lõikes 2 osutatud olukordadest, ei registree rita või 
selle registreering tühistatakse.  
2. Olenemata geograafilise tähise registreerimisest võib jätkat a sellise 
ühele või mitmele artikli 21 lõikes 2 osutatud olukorrale vasta va kauba­
märgi kasutamist, mida on enne geograafilise tähise kaitse taot luse 
komisjonile esitamise kuupäeva heauskselt taotletud, mis on hea uskselt 
registreeritud või heauskse kasutamisega liidu territooriumil j uurdunud, 
kui selline võimalus on sätestatud asjaomase õigusaktiga, ja se lle kehti­
vust pikendada, tingimusel et selle tühistamiseks või kehtetuks  tunnis­
tamiseks ei ole ühtegi põhjust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
direktiivile (EL) 2015/2436 (  10 ) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määrusele (EL) 2017/1001 (  11 ). 
Artikkel 37  
Olemasolevad registreeritud geograafilised tähised  
Määruse (EÜ) nr 110/2008 III lisas registreeritud ning seega kõ nealuse 
määruse kohaselt kaitstud piiritusjookide geograafilised tähise d on käes­
oleva määruse alusel geograafiliste tähistena automaatselt kait stud. 
Komisjon kannab need käesoleva määruse artiklis 33 osutatud 
registrisse.  
Artikkel 38  
Tootespetsifikaadile vastavuse kontrollimine  
1. Liikmesriigid koostavad loetelu käesoleva määruse alusel reg ist­
reeritud geograafilise tähisega piiritusjooke tootvatest ettevõ tjatest ja 
ajakohastavad seda.  
2. Kui käesoleva määruse alusel registreeritud geograafilise tä hise 
puhul on tegemist liidust pärit piiritusjoogiga, teeb artiklis 22 osutatud 
tootespetsifikaatidele vastavuse kontrolli enne toote turule la skmist  ▼B 
( 10 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2015. aasta direk tiiv (EL) 
2015/2436 kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide üht lustamise 
kohta (ELT L 336, 23.12.2015, lk 1). 
( 11 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2017. aasta määrus (E L) 
2017/1001 Euroopa Liidu kaubamärgi kohta (ELT L 154, 16.6.2017,  lk 1).
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 30  
a) üks või mitu artikli 43 lõikes 1 osutatud pädevat asutust võ i 
b) toote sertifitseerimisasutusena tegutsevad kontrolliasutused  
määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 2 teise lõigu punkti 5 tähendu ses. 
Kui liikmesriik kohaldab artikli 24 lõiget 2, tagab tootespetsi fikaadile 
vastavuse kontrolli muu kui kõnealuse lõike kohaselt rühmana kä sitatav 
asutus.  
Ilma et see piiraks liikmesriikide õiguse kohaldamist, võivad t ootespet­
sifikaatidele vastavuse kontrolli kulud kanda kontrollitavad et tevõtjad.  
3. Kui käesoleva määruse alusel registreeritud geograafilise tä hise 
puhul on tegemist kolmandast riigist pärit piiritusjoogiga, tee b tootes­
petsifikaatidele vastavuse kontrolli enne toote turule laskmist  
a) kolmanda riigi määratud pädev riigiasutus või  
b) toote sertifitseerimisasutus.  
4. Liikmesriik avalikustab lõikes 2 osutatud pädevate asutuste nimed 
ja aadressid ning ajakohastab seda teavet korrapäraselt.  
Komisjon avalikustab lõikes 3 osutatud pädevate asutuste nimed ja 
aadressid ning ajakohastab seda teavet korrapäraselt.  
5. Lõike 2 punktis b osutatud kontrolliasutused ja lõike 3 punk tis b 
osutatud toote sertifitseerimisasutused peavad vastama Euroopa standar­
dile ISO/IEC 17065:2012 või selle tulevasele muudetud versiooni le ja 
olema vastavalt akrediteeritud.  
6. Lõigetes 2 ja 3 osutatud pädevad asutused, kes kontrollivad käes­
oleva määruse alusel kaitstava geograafilise tähise vastavust t ootespetsi­
fikaatidele, peavad olema objektiivsed ja erapooletud. Nende kä sutuses 
peavad olema oma ülesannete täitmiseks vajalikud kvalifitseerit ud 
töötajad ja vahendid.  
Artikkel 39  
Nimetuse turul kasutamise järelevalve  
1. Liikmesriigid teevad riskianalüüsi põhjal kontrolle käesolev a 
määruse alusel registreeritud geograafiliste tähiste turul kasu tamise üle 
ja võtavad käesoleva peatüki nõuete rikkumiste korral kõik vaja likud 
meetmed.  
2. Liikmesriigid võtavad asjakohased haldus- ja kohtulikud meet med, 
et hoida ära või lõpetada selliste nende territooriumil valmist atavate või 
turustatavate toodete või teenuste nimetuste ebaseaduslik kasut amine, 
mis on hõlmatud käesoleva määruse alusel registreeritud geograa filiste 
tähistega.  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 31  
Sel eesmärgil määrab iga liikmesriik oma kindlaksmääratud menet luste 
kohaselt kõnealuste meetmete võtmise eest vastutavad asutused.  
Nimetatud asutused peavad tagama piisava objektiivsuse ja erapo oletuse 
ning nende käsutuses peavad olema oma ülesannete täitmiseks vaj alikud 
kvalifitseeritud töötajad ja vahendid.  
3. Liikmesriigid teatavad komisjonile selliste kooskõlas artikl iga 43 
määratud pädevate asutuste nimed ja aadressid, kes vastutavad n imetuste 
turul kasutamise kontrollimise eest. Komisjon avalikustab nende  
asutuste nimed ja aadressid.  
Artikkel 40  
Kontrollimiskord ja nõuded, kontrollimise kavandamine ja 
sellekohane aruandlus  
1. Käesoleva määruse artiklitega 38 ja 39 ette nähtud kontrolli de 
puhul kohaldatakse  mutatis mutandis  määruses (EÜ) nr 882/2004 sätes­
tatud menetlusi ja nõudeid.  
2. Liikmesriigid tagavad, et käesolevas peatükis sätestatud koh ustuste 
täitmise kontrollimiseks kavandatud tegevused oleksid kantud mi tmeaas­
tase riikliku kontrollikava eraldi jakku vastavalt määruse (EÜ)  
nr 882/2004 artiklitele 41, 42 ja 43.  
3. Määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 44 lõikes 1 osutatud aasta­
aruanded sisaldavad eraldi jaos teavet käesolevas määruses säte statud 
kohustuste täitmise kontrollimise kohta.  
Artikkel 41  
Delegeeritud volitused  
1. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 46 vastu deleg ee­
ritud õigusakte, millega täiendatakse käesolevat määrust, kehte stades 
lisatingimused, sealhulgas juhtudel, kui geograafiline piirkond  hõlmab 
rohkem kui ühte riiki, seoses järgnevaga:  
a) artiklites 23 ja 24 osutatud geograafilise tähise registreer imise taot­
lused ning  
b) artiklis 24 osutatud riigisisene eelmenetlus, komisjoni pool ne läbi­
vaatamine, vaidlustamismenetlus ja geograafiliste tähiste regis treerin­
gute kustutamine.  
2. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 46 vastu deleg ee­
ritud õigusakte, millega täiendatakse käesolevat määrust, kehte stades 
artiklis 31 osutatud tootespetsifikaatide liidu muudatuste ja s tandard­
muudatuste, sealhulgas ajutiste muudatuste menetlemise tingimus ed ja 
nõuded.  
Artikkel 42  
Rakendamisvolitused  
1. Komisjon võib vastu võtta rakendusakte, millega nähakse ette  ük­
sikasjalikud nõuded  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 32  
a) artiklis 22 osutatud tootespetsifikaadi vormi ning sellel es itatava 
teabe kohta, milles käsitletakse geograafilise piirkonna ja lõp ptoote 
vahelist seost, nagu on osutatud artikli 22 lõike 1 punktis f;  
b) artiklites 27 ja 28 osutatud vaidlustamise korra, vormi ning  vastu­
lausete ja vastuväidete esitamise kohta;  
c) artikli 31 lõigetes 4 ja 5 osutatud liidu muudatuse taotluse  ning 
standardmuudatust ja ajutist muudatust käsitleva teate vormi ja  esita­
mise kohta;  
d) artiklis 32 osutatud registreeringu kustutamise menetluse ja  vormi 
kohta ning registreeringu kustutamise taotluste esitamise kohta  ning  
e) artiklis 38 osutatud liikmesriikide tehtavate kontrollide, s ealhulgas 
analüüside kohta.  
2. Hiljemalt 8. juuniks 2021 võtab komisjon vastu rakendusaktid , 
millega kehtestatakse üksikasjalikud normid artiklites 23 ja 24  osutatud 
taotluste menetlemise, vormi ja esitamise kohta, sealhulgas seo ses taot­
lustega, mis hõlmavad rohkem kui ühe riigi territooriumi.  
3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõ las 
artikli 47 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.  
IV PEATÜKK  
KONTROLLIMINE, TEABEVAHETUS, LIIKMESRIIKIDE ÕIGUSAKTID  
Artikkel 43  
Piiritusjookide kontrollimine  
1. Piiritusjookide kontrollimise eest vastutavad liikmesriigid.  Nad 
võtavad käesoleva määruse täitmise tagamiseks vajalikud meetmed  ja 
määravad pädevad asutused, kes vastutavad käesoleva määruse täi tmise 
tagamise eest.  
2. Komisjon tagab käesoleva määruse ühetaolise kohaldamise ning  
vajaduse korral võtab rakendusaktidega vastu liikmesriikide poo lt 
tehtava haldus- ja füüsilise kontrolli eeskirjad seoses käesole va määruse 
kohaldamisest tulenevate kohustustega. Nimetatud rakendusaktid 
võetakse vastu kooskõlas artikli 47 lõikes 2 osutatud kontrolli menetlu­
sega.  
Artikkel 44  
Teabevahetus  
1. Liikmesriigid ja komisjon edastavad üksteisele käesoleva mää ruse 
kohaldamiseks vajaliku teabe.  
2. Komisjon võib võtta vastu vahetatava teabe iseloomu ja liiki  ning 
teabevahetuse meetodeid käsitlevad rakendusaktid.  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 33  
Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 47 lõi kes 2 
osutatud kontrollimenetlusega.  
Artikkel 45  
Liikmesriikide õigusaktid  
1. Kvaliteedipoliitika rakendamisel nende endi territooriumil v almis­
tatud piiritusjookide suhtes ja eelkõige registris loetletud ge ograafiliste 
tähiste või uute geograafiliste tähiste kaitsmise suhtes võivad  liikmes­
riigid kehtestada rangemad piiritusjookide valmistamise, kirjel damise, 
esitlemise ja märgistamise nõuded kui I ja II lisas, tingimusel  et need 
on kooskõlas liidu õigusega.  
2. Olenemata lõikest 1 ei keela ega piira liikmesriigid käesole va 
määruse nõuetele vastavate teistes liikmesriikides või kolmanda tes 
riikides valmistatud piiritusjookide importi, müüki ega tarbimi st. 
V PEATÜKK  
VOLITUSTE DELEGEERIMINE, RAKENDUSSÄTTED, ÜLEMINEKU- 
JA LÕPPSÄTTED  
1. JAGU  
Volituste delegeerimine ja rakendussätted  
Artikkel 46  
Delegeeritud volituste rakendamine  
1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte  käes­
olevas artiklis sätestatud tingimustel.  
2. Artiklites 8 ja 19 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õ igusakte 
antakse komisjonile seitsmeks aastaks alates 24. maist 2019. Ko misjon 
esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa ku ud enne 
seitsmeaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist piken datakse 
automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Eur oopa 
Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm 
kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.  
3. Artiklites 33 ja 41 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigus­
akte antakse komisjonile viieks aastaks alates 24. maist 2019. Komisjon 
esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa ku ud enne 
viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendat akse 
automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Eur oopa 
Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm 
kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.  
4. Artiklis 50 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakt e 
antakse komisjonile kuueks aastaks alates 24. maist 2019.  
5. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklites 8, 19, 33, 41  ja 50 
osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasi võtmise 
otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine.  Otsus 
jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist  Euroopa Liidu Teatajas  
või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba j õustunud 
delegeeritud õigusaktide kehtivust.  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 34  
6. Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisj on 
kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises par ema õigus­
loome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määr atud 
ekspertidega.  
7. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb 
ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule . 
8. Artiklite 8, 19, 33, 41 ja 50 alusel vastu võetud delegeerit ud 
õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukog u ei 
ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa  Parla­
mendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa 
Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonil e 
teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või n õukogu 
algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.  
Artikkel 47  
Komiteemenetlus  
1. Komisjoni abistab piiritusjoogituru komitee, mis on loodud 
määrusega (EMÜ) nr 1576/89. Nimetatud komitee on komitee määru­
se (EL) nr 182/2011 tähenduses.  
2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) 
nr 182/2011 artiklit 5.  
2. JAGU  
Erand ning ülemineku- ja lõppsätted  
Artikkel 48  
Erand direktiivi 2007/45/EÜ nõuetest nimikoguste kohta  
Erandina direktiivi 2007/45/EÜ artiklist 3 ning kõnealuse direk tiivi lisa 
punkti 1 kuuendast reast võib destilleerimisnõus kääritamise me etodil 
Jaapanis valmistatud ja villitud ühekordselt destilleeritud  shochu  ( 12 ) 
lasta liidu turule nimikogustes 720 ml ja 1 800 ml.  
Artikkel 49  
Kehtetuks tunnistamine  
1. Ilma et see piiraks artikli 50 kohaldamist, tunnistatakse 
määrus (EÜ) nr 110/2008 kehtetuks alates 25. maist 2021. Kõneal use 
määruse III peatükk tunnistatakse aga kehtetuks alates 8. juuni st 2019.  
2. Erandina lõikest 1  
a) kohaldatakse määruse (EÜ) nr 110/2008 artikli 17 lõiget 2 ku ni 
25. maini 2021;  ▼B 
( 12 ) Nagu on osutatud Euroopa Liidu ja Jaapani majanduspartnerlusl epingu 2-D 
lisas.
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 35  
b) kohaldatakse määruse (EÜ) nr 110/2008 artiklit 20 ja, ilma e t see 
mõjutaks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 716/2013 (  13 ) muude 
sätete kehtivust, nimetatud rakendusmääruse artiklit 9 kuni sel les 
sätestatud menetluste lõpuleviimiseni, ent mitte kauem kui 
25. maini 2021, ning  
c) määruse (EÜ) nr 110/2008 III lisa kohaldatakse kuni käesolev a 
määruse artiklis 33 osutatud registri loomiseni.  
3. Viiteid määrusele (EÜ) nr 110/2008 käsitatakse viidetena käe sole­
vale määrusele ning neid loetakse vastavalt käesoleva määruse I V lisas 
esitatud vastavustabelile.  
Artikkel 50  
Üleminekumeetmed 
▼C2 
1. Käesoleva määruse nõuetele mittevastavate, kuid määruse (EÜ)  
nr 110/2008 nõuetele vastavate ja enne 25. maid 2021 valmistatu d 
käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud toodete turule la skmist 
tohib jätkata kuni varude ammendumiseni.  
▼B 
2. Olenemata käesoleva artikli lõikest 1 tohib piiritusjookide,  mille 
kirjeldamine, esitlemine või märgistamine ei vasta käesoleva mä äruse 
artiklitele 21 ja 36, kuid vastab määruse (EÜ) nr 110/2008 arti klitele 16 
ja 23 ja mis märgistati enne 8. juunit 2019, turule laskmist jä tkata kuni 
varude ammendumiseni.  
3. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 46 kuni 25. ma ini 
2025 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta artikli 3 lõikeid 2 , 3, 9, 10, 
11 ja 12, artikli 10 lõikeid 6 ja 7 ning artikleid 11, 12 ja 13  või 
täiendada käesolevat määrust, tehes kõnealustest sätetest erand eid. 
Esimeses lõigus osutatud delegeeritud õigusaktide puhul tuleb p iirduda 
rangelt üksnes tõendatud vajadustega, mis tulenevad turul valit sevatest 
asjaoludest.  
Komisjon võtab vastu eraldi delegeeritud õigusakti iga esimeses  lõigus 
osutatud sättes esitatud määratluse, tehnilise mõiste või nõude  kohta.  
4. Käesoleva määruse artikleid 22–26, 31 ja 32 ei kohaldata 
registreerimis-, muutmis- ja registreeringu kustutamise taotlus te suhtes, 
mille menetlemine on 8. juunil 2019 pooleli. Selliste taotluste  suhtes 
kohaldatakse jätkuvalt määruse (EÜ) nr 110/2008 artikli 17 lõik eid 4, 5 
ja 6 ning artikleid 18 ja 21.  
Käesoleva määruse artiklites 27, 28 ja 29 osutatud vaidlustamis menet­
lust käsitlevaid sätteid ei kohaldata registreerimis- ja muutmi staotluste 
suhtes, mille puhul tehnilise toimiku peamised spetsifikaadid v õi muut­
mistaotlus on 8. juunil 2019 juba vastulausete ja vastuväidete esita­
miseks  Euroopa Liidu Teatajas  avaldatud. Selliste taotluste suhtes 
kohaldatakse jätkuvalt määruse (EÜ) nr 110/2008 artikli 17 lõig et 7.  ▼B 
( 13 ) Komisjoni 25. juuli 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 716/20 13, millega 
kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110 /2008 
(piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgis tamise ja 
geograafiliste tähiste kaitse kohta) üksikasjalikud rakendusees kirjad 
(ELT L 201, 26.7.2013, lk 21).
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 36  
Käesoleva määruse artiklites 27, 28 ja 29 osutatud vaidlustamis menet­
lust käsitlevaid sätteid ei kohaldata registreeringu kustutamis e taotluse 
puhul, mille menetlemine on 8. juunil 2019 pooleli. Selliste re gistree­
ringu kustutamise taotluste suhtes kohaldatakse jätkuvalt määru se (EÜ) 
nr 110/2008 artiklit 18.  
5. Käesoleva määruse III peatüki alusel registreeritud geograaf iliste 
tähiste puhul, mille registreerimistaotluse menetlemine oli käe soleva 
määruse artikli 42 lõikes 2 sätestatud rakendusaktide (millega kehtesta­
takse üksikasjalikud nõuded artiklis 23 osutatud taotluste mene tlemise, 
vormi ja esitamise kohta) kohaldamise alguskuupäeval pooleli, v õib 
register anda vahetu juurdepääsu määruse (EÜ) nr 110/2008 artik li 17 
lõikes 4 määratletud tehnilise toimiku peamistele spetsifikaati dele.  
6. Määruse (EÜ) nr 110/2008 kohaselt registreeritud geograafili ste 
tähiste puhul avaldab komisjon liikmesriigi taotlusel kõnealuse  liikmes­
riigi esitatud koonddokumendi  Euroopa Liidu Teatajas . Koonddoku­
mendi avaldamise korral lisatakse sellele tootespetsifikaadi av aldamise 
viide ning sellele ei järgne vaidlustamismenetlust.  
Artikkel 51  
Jõustumine ja kohaldamine  
1. Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle aval da­
mist Euroopa Liidu Teatajas . 
Seda kohaldatakse alates 25. maist 2021.  
▼C1 
2. Olenemata lõikest 1 kohaldatakse artikli 14 lõiget 2, artikl it 16, 
artikli 20 punkti c, artikleid 21, 22 ja 23, artikli 24 lõikeid  1, 2 ja 3, 
artikli 24 lõike 4 esimest ja teist lõiku, artikli 24 lõikeid 8  ja 9, artikleid 
25–42, artikleid 46 ja 47, artikli 50 lõikeid 1, 4 ja 6, I lisa  punkti 39 
alapunkti d ja punkti 40 alapunkti d ning artiklis 3 sätestatud  nende 
sätetega seotud mõisteid alates 8. juunist 2019.  
▼B 
3. Artiklites 8, 19 ja 50 ette nähtud delegeeritud õigusakte, m is on 
võetud vastu kooskõlas artikliga 46, ja artikli 8 lõikes 4 ning  artikli­
tes 20, 43 ja 44 ette nähtud rakendusakte, mis on võetud vastu koos­
kõlas artikliga 47, kohaldatakse alates 25. maist 2021.  
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõiki des 
liikmesriikides.  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 37  
I LISA  
PIIRITUSJOOGIKATEGOORIAD  
1. Rumm  
a) Rumm on piiritusjook, mis on valmistatud üksnes roosuhkru tö ötlemisel 
tekkivast melassi või siirupi või suhkruroomahla enda alkoholkä äritamise 
tulemusel saadud toote destilleerimisel ning mille alkoholisisa ldus on alla 
96 mahuprotsendi, kusjuures nimetatud destillaadil on rummile i seloomu­
likud märgatavad organoleptilised omadused.  
b) Rummi minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahuprotsenti.  
c) Joogile ei lisata lahjendatud või lahjendamata alkoholi.  
d) Rumm ei ole maitsestatud.  
e) Rummile võib olla lisatud üksnes karamelli värvuse parandami seks.  
f) Rummi võib lõppmaitse ümardamiseks magustada. Siiski ei tohi  lõpp­
toode sisaldada invertsuhkrus väljendatuna üle 20 grammi magusa ineid 
liitri kohta.  
g) Käesoleva määruse alusel registreeritud geograafiliste tähis te korral võib 
rummi seaduslikule nimetusele lisada  
i) sõna „ traditionnel “ või „ tradicional “, tingimusel et:  
— rumm on valmistatud alla 90-mahuprotsendilisest destillaadist , mis 
on saadud üksnes selle valmistamise kohast pärinevast toormater ­
jalist pärast selle alkoholkäärimist, ning  
— rummi lenduvate ainete sisaldus ühe hektoliitri 100-mahuprots en­
dilise alkoholi kohta on vähemalt 225 grammi ja  
— rumm ei ole magustatud;  
ii) sõna „põllumajanduslik“, tingimusel et rumm vastab punkti i  nõuetele 
ning on valmistatud üksnes destilleerimisel pärast suhkruroomah la 
alkoholkääritamist. Sõna „põllumajanduslik“ võib kasutada üksne s 
Prantsusmaa ülemeredepartemangu või Madeira autonoomse piirkonn a 
geograafilise tähise korral.  
Käesolev punkt ei piira sõna „põllumajanduslik“, „ traditionnel “ või 
„tradicional “ kasutamist seoses käesoleva kategooria alla mittekuuluvate 
toodetega vastavalt nende endi erikriteeriumidele.  
2. Whisky  ehk  whiskey  
a) Whisky  ehk  whiskey  on piiritusjook, mida valmistatakse eranditult kõiki 
järgmiseid etappe läbides:  
i) linnastatud teraviljast valmistatud meski destilleerimine ko os linnas­
tamata teraviljade tervete teradega või ilma, mida on  
— suhkrustatud selles sisalduva linnasediastaasi abil koos teis te 
looduslike ensüümidega või ilma;  
— pärmi abil kääritatud;  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 38  
ii) iga destilleerimine viiakse läbi alkoholisisalduseni alla 9 4,8 mahu­
protsendi, nii et destillaadil on kasutatud toorainest tulenev lõhn ja 
maitse;  
iii) viimase destillaadi vähemalt kolmeaastane laagerdamine kun i 700- 
liitristes puuvaatides.  
Viimane destillaat, millele võib lisada üksnes vett ja karamell i (värvimi­
seks), säilitab punktides i, ii ja iii osutatud valmistamisprot sessis saadud 
värvuse, lõhna ja maitse.  
b) Whisky  ehk  whiskey  minimaalne alkoholisisaldus on 40 mahuprotsenti.  
c) Joogile ei lisata lahjendatud või lahjendamata alkoholi.  
d) Whisky  ehk whiskey  ei ole magustatud, isegi mitte maitse ümardamiseks, 
või maitsestatud ega sisaldada lisandeid peale värvuse parandam iseks 
kasutatava karamelli (E 150a).  
e) Seaduslikule nimetusele  whisky  ehk  whiskey  võib lisada sõnad „ single 
malt“ („ühelinnase-“) üksnes siis, kui see on destilleeritud üksnes  linnas­
tatud odrast ühesainsas destilleerimiskojas.  
3. Teraviljast valmistatud piiritusjook  
a) Teraviljast valmistatud piiritusjook on piiritusjook, mis on  valmistatud 
üksnes tervetest teradest kääritatud teraviljameski destilleeri misel ja millel 
on kasutatud toorainest tulenevad organoleptilised omadused.  
b) Teraviljast valmistatud piiritusjoogi, välja arvatud  Korn , minimaalne alko­
holisisaldus on 35 mahuprotsenti.  
c) Joogile ei lisata lahjendatud või lahjendamata alkoholi.  
d) Teraviljast valmistatud piiritusjook ei ole maitsestatud.  
e) Teraviljast valmistatud piiritusjoogile võib olla lisatud ük snes karamelli 
värvuse parandamiseks.  
f) Teraviljast valmistatud piiritusjooki võib lõppmaitse ümarda miseks 
magustada. Siiski ei tohi lõpptoode sisaldada invertsuhkrus väl jendatuna 
üle 10 grammi magusaineid liitri kohta.  
g) Teraviljast valmistatud piiritusjoogi seaduslik nimetus võib  olla „teravil­
jabrändi“ („ grain brandy “), kui jook on valmistatud kääritatud täistera 
teraviljameski destilleerimise teel alkoholisisalduseni alla 95  mahuprot­
sendi ja selles on säilinud kasutatud toorainest tulenevad orga noleptilised 
omadused.  
h) Seaduslikus nimetuses „teraviljast valmistatud piiritusjook“  või „teravil­
jabrändi“ võib sõna „teravilja-“ asendada selle teravilja nimet usega, mida 
piiritusjoogi valmistamisel ainsana kasutati.  
4. Veinist valmistatud piiritusjook  
a) Veinist valmistatud piiritusjook on piiritusjook, mis vastab  järgmistele 
nõuetele:  
▼C1 
i) jook on valmistatud üksnes veini, destilleerimiseks kangenda tud veini 
või veinidestillaadi destilleerimisel alkoholisisalduseni alla 86 
mahuprotsendi;  
▼B 
ii) lenduvate ainete sisaldus joogis ühe hektoliitri 100-mahupr otsendilise 
alkoholi kohta on vähemalt 125 grammi;  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 39  
iii) joogi maksimaalne metanoolisisaldus ühe hektoliitri 100-ma huprot­
sendilise alkoholi kohta on 200 grammi.  
b) Veinist valmistatud piiritusjoogi minimaalne alkoholisisaldu s on 37,5 
mahuprotsenti.  
c) Joogile ei lisata lahjendatud või lahjendamata alkoholi.  
d) Veinist valmistatud piiritusjook ei ole maitsestatud. See ei  välista tradit­
sioonilisi valmistamisviise.  
e) Veinist valmistatud piiritusjoogile võib olla lisatud üksnes  karamelli 
värvuse parandamiseks.  
f) Veinist valmistatud piiritusjooki võib lõppmaitse ümardamise ks magus­
tada. Siiski ei tohi lõpptoode sisaldada invertsuhkrus väljenda tuna üle 
20 grammi magusaineid liitri kohta.  
g) Kui veinist valmistatud piiritusjooki on laagerdatud, võib j ätkata selle 
turule laskmist nimetuse „veinist valmistatud piiritusjook“ all , tingimusel 
et seda on laagerdatud 5. kategoorias määratletud piiritusjooki dele ette 
nähtud aja jooksul või kauem.  
h) Käesolev määrus ei piira sõna „ Branntwein “ kasutamist kombinatsioonis 
sõnaga „ essig “ äädika esitlemisel ja märgistamisel.  
5. Brandy  ehk  Weinbrand  
a) Brandy  ehk  Weinbrand  on piiritusjook, mis vastab järgmistele nõuetele:  
i) jook on saadud veinist valmistatud piiritusjoogist, millele võib olla 
lisatud veinidestillaati, tingimusel et veinidestillaati on des tilleeritud 
alkoholisisalduseni alla 94,8 mahuprotsendi ja selle sisaldus e i ületa 
50 % valmistoote alkoholisisaldusest;  
ii) jook on laagerdunud vähemalt  
— ühe aasta tammepuust mahutites, millest igaühe mahutavus on 
vähemalt 1 000 liitrit, või  
— kuus kuud alla 1 000-liitristes tammepuuvaatides;  
iii) lenduvate ainete sisaldus joogis ühe hektoliitri 100-mahup rotsendilise 
alkoholi kohta on vähemalt 125 grammi ning jook on saadud üksne s 
kasutatud tooraine destilleerimisel;  
iv) joogi maksimaalne metanoolisisaldus ühe hektoliitri 100-mah uprot­
sendilise alkoholi kohta on 200 grammi.  
b) Brandy  ehk  Weinbrand 'i minimaalne alkoholisisaldus on 36 
mahuprotsenti.  
c) Joogile ei lisata lahjendatud või lahjendamata alkoholi.  
d) Brandy  ehk Weinbrand  ei ole maitsestatud. See ei välista traditsioonilisi 
valmistamisviise.  
e) Brandy 'le ehk  Weinbrand 'ile võib olla lisatud üksnes karamelli värvuse 
parandamiseks.  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 40  
f) Brandy 't ehk  Weinbrand 'i võib lõppmaitse ümardamiseks magustada. 
Siiski ei tohi lõpptoode sisaldada invertsuhkrus väljendatuna ü le 
35 grammi magusaineid liitri kohta.  
6. Viinamarjade pressimisjääkidest valmistatud piiritusjook  
a) Viinamarjade pressimisjääkidest valmistatud piiritusjook on piiritusjook, 
mis vastab järgmistele nõuetele:  
i) jook on valmistatud üksnes viinamarjade pressimisjääkide kää rita­
misel ja otsesel veeaurudestilleerimisel või destilleerimisel p ärast 
vee lisamist ning täidetud on mõlemad järgmised tingimused:  
— iga destilleerimine viiakse läbi alkoholisisalduseni alla 86 
mahuprotsendi;  
— esimene destilleerimine toimub pressimisjääkidega;  
ii) viinamarjade pressimisjääkidele võib lisada järelejäänud pä ra, mille 
kogus ei ületa 25 kg 100 kg pressimisjääkide kohta;  
iii) pärast saadud alkoholi kogus ei ületa 35 % valmistoote 
alkoholikogusest;  
iv) lenduvate ainete sisaldus joogis ühe hektoliitri 100-mahupr otsendilise 
alkoholi kohta on vähemalt 140 grammi ning maksimaalne metanoo­
lisisaldus ühe hektoliitri 100-mahuprotsendilise alkoholi kohta  on 
1 000 grammi.  
b) Viinamarjade pressimisjääkidest valmistatud piiritusjoogi mi nimaalne 
alkoholisisaldus on 37,5 mahuprotsenti.  
c) Joogile ei lisata lahjendatud või lahjendamata alkoholi.  
d) Viinamarjade pressimisjääkidest valmistatud piiritusjook ei ole maitses­
tatud. See ei välista traditsioonilisi valmistamisviise.  
e) Viinamarjade pressimisjääkidest valmistatud piiritusjoogile võib olla 
lisatud üksnes karamelli värvuse parandamiseks.  
f) Viinamarjade pressimisjääkidest valmistatud piiritusjooki võ ib lõppmaitse 
ümardamiseks magustada. Siiski ei tohi lõpptoode sisaldada inve rtsuhkrus 
väljendatuna üle 20 grammi magusaineid liitri kohta.  
7. Puuviljade pressimisjääkidest valmistatud piiritusjook  
a) Puuviljade pressimisjääkidest valmistatud piiritusjook on pi iritusjook, mis 
vastab järgmistele nõuetele:  
i) jook on valmistatud üksnes puuviljade (välja arvatud viinama rjad) 
pressimisjääkide kääritamisel ja destilleerimisel ning täidetud  on 
mõlemad järgmised tingimused:  
— iga destilleerimine viiakse läbi alkoholisisalduseni alla 86 
mahuprotsendi;  
— esimene destilleerimine toimub pressimisjääkidega;  
ii) lenduvate ainete minimaalne sisaldus ühe hektoliitri 100-ma huprot­
sendilise alkoholi kohta on 200 grammi;  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 41  
iii) maksimaalne metanoolisisaldus ühe hektoliitri 100-mahuprot sendilise 
alkoholi kohta on 1 500 grammi;  
iv) vesiniktsüaniidhappe maksimaalne sisaldus ühe hektoliitri 1 00-mahu­
protsendilise alkoholi kohta on 7 grammi luuviljade pressimisjä äki­
dest valmistatud piiritusjoogi puhul.  
b) Puuviljade pressimisjääkidest valmistatud piiritusjoogi mini maalne alko­
holisisaldus on 37,5 mahuprotsenti.  
c) Joogile ei lisata lahjendatud või lahjendamata alkoholi.  
d) Puuviljade pressimisjääkidest valmistatud piiritusjook ei ol e maitsestatud.  
e) Puuviljade pressimisjääkidest valmistatud piiritusjoogile võ ib olla lisatud 
üksnes karamelli värvuse parandamiseks.  
f) Puuviljade pressimisjääkidest valmistatud piiritusjooki võib  lõppmaitse 
ümardamiseks magustada. Siiski ei tohi lõpptoode sisaldada inve rtsuhkrus 
väljendatuna üle 20 grammi magusaineid liitri kohta.  
g) Seaduslik nimetus koosneb puuvilja nimetusest, millele järgn evad sõnad 
„pressimisjääkidest valmistatud piiritusjook“. Kui kasutatakse erinevate 
puuviljade pressimisjääke, on seaduslik nimetus „puuviljade pre ssimisjää­
kidest valmistatud piiritusjook“ ning seda võib täiendada kõiki de puuvil­
jade nimetustega koguseliselt kahanevas järjekorras.  
8. Rosinatest valmistatud piiritusjook ehk  raisin brandy  
a) Rosinatest valmistatud piiritusjook ehk  raisin brandy  on piiritusjook, mis 
on valmistatud üksnes kuivatatud viinamarjasortide „Corinth Bla ck“ või 
„Moscatel of the Alexandria“ ekstrakti alkoholkäärimissaaduse d estillee­
rimisel ja mille alkoholisisaldus on alla 94,5 mahuprotsendi, n ii et nime­
tatud destillaadil on säilinud kasutatud tooraine lõhn ja maits e. 
b) Rosinatest valmistatud piiritusjoogi ehk  raisin brandy  minimaalne alko­
holisisaldus on 37,5 mahuprotsenti.  
c) Joogile ei lisata lahjendatud või lahjendamata alkoholi.  
d) Rosinatest valmistatud piiritusjook ehk  raisin brandy  ei ole maitsestatud.  
e) Rosinatest valmistatud piiritusjoogile ehk  raisin brandy 'le võib olla 
lisatud üksnes karamelli värvuse parandamiseks.  
f) Rosinatest valmistatud piiritusjooki ehk  raisin brandy 't võib lõppmaitse 
ümardamiseks magustada. Siiski ei tohi lõpptoode sisaldada inve rtsuhkrus 
väljendatuna üle 20 grammi magusaineid liitri kohta.  
9. Puuviljadest valmistatud piiritusjook  
a) Puuviljadest valmistatud piiritusjook on piiritusjook, mis v astab järgmis­
tele nõuetele:  
i) jook on valmistatud üksnes värskete ja rohke viljalihaga, lu useemne­
tega või ilma luuseemneteta puuviljade, sealhulgas banaanide, 
marjade või köögiviljade või nendest saadud virde alkoholkäärit a­
misel ja destilleerimisel;  
ii) iga destilleerimine viiakse läbi alkoholisisalduseni alla 8 6 mahuprot­
sendi, nii et destillaadil on destilleeritavast toorainest tule nev lõhn ja 
maitse;  
iii) lenduvate ainete sisaldus joogis ühe hektoliitri 100-mahup rotsendilise 
alkoholi kohta on vähemalt 200 grammi;  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 42  
iv) luuviljadest saadava piiritusjoogi puhul ei ületa vesinikts üaniidhappe 
sisaldus ühe hektoliitri 100-mahuprotsendilise alkoholi kohta 
7 grammi.  
b) Puuviljadest valmistatud piiritusjoogi maksimaalne metanooli sisaldus ühe 
hektoliitri 100-mahuprotsendilise alkoholi kohta on 1 000 gramm i, välja 
arvatud  
i) järgmistest puuviljadest või marjadest valmistatud piiritusj ookide 
puhul, mille maksimaalne metanoolisisaldus on 1 200 grammi ühe 
hektoliitri 100-mahuprotsendilise alkoholi kohta:  
— aedõun ( Malus domestica  Borkh.),  
— aprikoos ( Prunus armeniaca  L.), 
— ploom ( Prunus domestica  L.), 
— „Quetsch“ sorti ploom ( Prunus domestica  L.), 
— mirabell ( Prunus domestica  L. subsp.  syriaca  (Borkh.) Janch. ex 
Mansf.),  
— virsik ( Prunus persica  (L.) Batsch),  
— pirn ( Pyrus communis  L.), välja arvatud „Williams“ sorti pirnid 
(Pyrus communis  L. cv „Williams“),  
— vampel ( Rubus  sect. Rubus),  
— vaarikas ( Rubus idaeus  L.);  
ii) järgmistest puuviljadest või marjadest valmistatud piiritus jookide 
puhul, mille maksimaalne metanoolisisaldus on 1 350 grammi ühe 
hektoliitri 100-mahuprotsendilise alkoholi kohta:  
— küdoonia ( Cydonia oblonga  Mill.),  
— kadakamari ( Juniperus communis  L. või  Juniperus oxicedrus  L.), 
— „Williams“ sorti pirn ( Pyrus communis  L. cv „Williams“),  
— must sõstar ( Ribes nigrum  L.), 
— punane sõstar ( Ribes rubrum  L.), 
— koer-kibuvitsa mari ( Rosa canina  L.), 
— musta leedri mari ( Sambucus nigra  L.), 
— hariliku pihlaka mari ( Sorbus aucuparia  L.), 
— aedpihlaka mari ( Sorbus domestica  L.), 
— vahtralehise pihlaka mari ( Sorbus torminalis  (L.) Crantz).  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 43  
c) Puuviljadest valmistatud piiritusjoogi minimaalne alkoholisi saldus on 
37,5 mahuprotsenti.  
d) Puuviljadest valmistatud piiritusjooki ei värvita.  
e) Ilma et see piiraks käesoleva kategooria punkti d kohaldamis t ja erandina 
määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa E osa toidugrupist 14.2.6 või b siiski 
kasutada karamelli selliste puuviljadest valmistatud piiritusjo okide 
värvuse parandamiseks, mida on laagerdatud vähemalt üks aasta k okku­
puutes puiduga.  
f) Joogile ei lisata lahjendatud või lahjendamata alkoholi.  
g) Puuviljadest valmistatud piiritusjook ei ole maitsestatud.  
h) Puuviljadest valmistatud piiritusjooki võib lõppmaitse ümard amiseks 
magustada. Siiski ei tohi lõpptoode sisaldada invertsuhkrus väl jendatuna 
üle 18 grammi magusaineid liitri kohta.  
i) Puuviljadest valmistatud piiritusjoogi seaduslik nimetus on „piiritusjook“, 
millele lisatakse puuvilja, marja või köögivilja nimetus. Bulga aria, tšehhi, 
kreeka, horvaadi, poola, rumeenia, slovaki ja sloveeni keeles v õib seadus­
liku nimetusena kasutada puuvilja, marja või köögivilja nimetus t koos 
vastava järelliitega.  
Alternatiivina:  
i) võib esimeses lõigus osutatud seaduslik nimetus olla „ wasser “, mida 
kasutatakse koos puuvilja nimega, või  
ii) võib kasutada järgmisi seaduslikke nimetusi järgmistel juht udel:  
— „ kirsch “ kirssidest ( Prunus avium  (L.) L.) valmistatud piiritusjoogi 
puhul;  
— „ plum “, „quetsch “ või „ slivovitz “ ploomidest ( Prunus domestica  
L.) valmistatud piiritusjoogi puhul;  
— „ mirabelle “ mirabellist ( Prunus domestica  L. subsp.  syriaca  
(Borkh.) Janch. ex Mansf.) valmistatud piiritusjoogi puhul;  
— „ fruit of arbutus “ maasikapuu viljast ( Arbutus unedo  L.) valmis­
tatud piiritusjoogi puhul;  
— „Golden Delicious“ sorti õuntest ( Malus domestica  var. „Golden 
Delicious“) valmistatud piiritusjoogi puhul;  
— „ Obstler “ puuviljadest (koos marjadega või ilma) valmistatud piiri­
tusjoogi puhul, tingimusel et vähemalt 85 % meskist on saadud e ri 
liiki õuntest, pirnidest või mõlemast.  
Nime „ Williams “ või „williams“ võib kasutada üksnes sordi „Williams“ 
pirnidest valmistatud piiritusjoogi turule laskmisel.  
Kui valitseb oht, et üks seaduslikest nimetustest ei ole ilma s õnata „piiri­
tusjook“, nagu osutatud käesolevas punktis, lõpptarbijale hõlps asti mõis­
tetav, kasutatakse kirjeldamisel, esitlemisel ja märgistamisel sõna „piiri­
tusjook“, millele võib lisada selgituse.  
j) Kui kahte või enamat eri liiki puuvilja, marja või köögivilj a on koos 
destilleeritud, lastakse toode turule järgmise seadusliku nimet use all:  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 44  
— „puuviljadest valmistatud piiritusjook“ piiritusjookide puhul , mis on 
valmistatud üksnes puuviljade või marjade või mõlema destilleer imise 
teel, või  
— „köögiviljadest valmistatud piiritusjook“ piiritusjookide puh ul, mis on 
valmistatud üksnes köögiviljade destilleerimise teel, või  
— „puu- ja köögiviljadest valmistatud piiritusjook“ piiritusjoo kide puhul, 
mis on valmistatud puuviljade, marjade ja köögiviljade kombinat ­
siooni destilleerimise teel.  
Seaduslikku nimetust võib täiendada kõikide puuviljade, marjade  või 
köögiviljade nimetustega koguseliselt kahanevas järjekorras.  
10. Õunasiidrist valmistatud piiritusjook, pirnisiidrist valmistatud piiritus ­
jook ning õuna- ja pirnisiidrist valmistatud piiritusjook  
a) Õunasiidrist valmistatud piiritusjook, pirnisiidrist valmist atud piiritusjook 
ning õuna- ja pirnisiidrist valmistatud piiritusjook on piiritu sjoogid, mis 
vastavad järgmistele nõuetele:  
i) joogid on valmistatud üksnes õuna- või pirnisiidri destillee rimisel 
alkoholisisalduseni alla 86 mahuprotsendi, nii et destillaadil on 
puuviljadest tulenev lõhn ja maitse;  
ii) lenduvate ainete sisaldus joogis ühe hektoliitri 100-mahupr otsendilise 
alkoholi kohta on vähemalt 200 grammi;  
iii) maksimaalne metanoolisisaldus joogis ühe hektoliitri 100-m ahuprot­
sendilise alkoholi kohta on 1 000 grammi.  
b) Õunasiidrist valmistatud piiritusjoogi, pirnisiidrist valmis tatud piiritus­
joogi ning õuna- ja pirnisiidrist valmistatud piiritusjoogi min imaalne alko­
holisisaldus on 37,5 mahuprotsenti.  
c) Joogile ei lisata lahjendatud või lahjendamata alkoholi.  
d) Õunasiidrist valmistatud piiritusjook, pirnisiidrist valmist atud piiritusjook 
ning õuna- ja pirnisiidrist valmistatud piiritusjook ei ole mai tsestatud. See 
ei välista traditsioonilisi valmistamisviise.  
e) Õunasiidrist valmistatud piiritusjoogile, pirnisiidrist valm istatud piiritus­
joogile ning õuna- ja pirnisiidrist valmistatud piiritusjoogile  võib olla 
lisatud üksnes karamelli värvuse parandamiseks.  
f) Õunasiidrist valmistatud piiritusjooki, pirnisiidrist valmis tatud piiritus­
jooki ning õuna- ja pirnisiidrist valmistatud piiritusjooki või b lõppmaitse 
ümardamiseks magustada. Siiski ei tohi lõpptoode sisaldada inve rtsuhkrus 
väljendatuna üle 15 grammi magusaineid liitri kohta.  
g) Seaduslik nimetus on:  
— „õunasiidrist valmistatud piiritusjook“ piiritusjookide puhul , mis on 
valmistatud üksnes õunasiidri destilleerimise teel;  
— „pirnisiidrist valmistatud piiritusjook“ piiritusjookide puhu l, mis on 
valmistatud üksnes pirnisiidri destilleerimise teel, või  
— „õuna- ja pirnisiidrist valmistatud piiritusjook“ piiritusjoo kide puhul, 
mis on valmistatud õuna- ja pirnisiidri destilleerimise teel.  
11. Meest valmistatud piiritusjook  
a) Meest valmistatud piiritusjook on piiritusjook, mis vastab j ärgmistele 
nõuetele:  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 45  
i) jook on valmistatud üksnes meemeski kääritamise ja destillee rimise 
teel; 
ii) jook on destilleeritud alkoholisisalduseni alla 86 mahuprot sendi, nii et 
destillaadil on kasutatud toorainest tulenevad organoleptilised  
omadused.  
b) Meest valmistatud piiritusjoogi minimaalne alkoholisisaldus on 35 
mahuprotsenti.  
c) Joogile ei lisata lahjendatud või lahjendamata alkoholi.  
d) Meest valmistatud piiritusjook ei ole maitsestatud.  
e) Meest valmistatud piiritusjoogile võib olla lisatud üksnes k aramelli 
värvuse parandamiseks.  
f) Meest valmistatud piiritusjooki võib lõppmaitse ümardamiseks  magustada 
üksnes meega. Siiski ei tohi lõpptoode sisaldada invertsuhkrus väljenda­
tuna üle 20 grammi mett liitri kohta.  
12. Hefebrand  ehk käärimissettest valmistatud piiritusjook  
a) Hefebrand  ehk käärimissettest valmistatud piiritusjook on piiritusjook, 
mis on valmistatud üksnes veini, õlle või kääritatud puuvilja k äärimisset­
test selle destilleerimisel alkoholisisalduseni alla 86 mahupro tsendi.  
b) Hefebrand 'i ehk käärimissettest valmistatud piiritusjoogi minimaalne alk o­
holisisaldus on 38 mahuprotsenti.  
c) Joogile ei lisata lahjendatud või lahjendamata alkoholi.  
d) Hefebrand  ehk käärimissettest valmistatud piiritusjook ei ole maitsestat ud. 
e) Hefebrand 'ile ehk käärimissettest valmistatud piiritusjoogile võib olla 
lisatud üksnes karamelli värvuse parandamiseks.  
f) Hefebrand 'i ehk käärimissettest valmistatud piiritusjooki võib lõppmaits e 
ümardamiseks magustada. Siiski ei tohi lõpptoode sisaldada inve rtsuhkrus 
väljendatuna üle 20 grammi magusaineid liitri kohta.  
g) Seaduslikule nimetusele „ Hefebrand “ ehk „käärimissettest valmistatud 
piiritusjook“ lisatakse kasutatud tooraine nimetus.  
13. Õllest valmistatud piiritusjook  
a) Õllest valmistatud piiritusjook on piiritusjook, mis on valm istatud üksnes 
värske õlle otsedestilleerimisel normaalrõhul alkoholisisalduse ni alla 86 
mahuprotsendi, nii et saadud destillaadil on õllest tulenevad o rganolepti­
lised omadused.  
b) Õllest valmistatud piiritusjoogi minimaalne alkoholisisaldus  on 38 
mahuprotsenti.  
c) Joogile ei lisata lahjendatud või lahjendamata alkoholi.  
d) Õllest valmistatud piiritusjook ei ole maitsestatud.  
e) Õllest valmistatud piiritusjoogile võib olla lisatud üksnes karamelli 
värvuse parandamiseks.  
f) Õllest valmistatud piiritusjooki võib lõppmaitse ümardamisek s magustada. 
Siiski ei tohi lõpptoode sisaldada invertsuhkrus väljendatuna ü le 
20 grammi magusaineid liitri kohta.  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 46  
14. Topinambur  ehk maapirnidest valmistatud piiritusjook  
a) Topinambur  ehk maapirnidest valmistatud piiritusjook on piiritusjook, 
mis on valmistatud üksnes maapirni ( Helianthus tuberosus  L.) mugulate 
kääritamisel ja destilleerimisel alkoholisisalduseni alla 86 ma huprotsendi.  
b) Topinambur 'i ehk maapirnidest valmistatud piiritusjoogi minimaalne alko­
holisisaldus on 38 mahuprotsenti.  
c) Joogile ei lisata lahjendatud või lahjendamata alkoholi.  
d) Topinambur  ehk maapirnidest valmistatud piiritusjook ei ole maitsestatud.  
e) Topinambur 'ile ehk maapirnidest valmistatud piiritusjoogile võib olla 
lisatud üksnes karamelli värvuse parandamiseks.  
f) Topinambur 'i ehk maapirnidest valmistatud piiritusjooki võib lõppmaitse 
ümardamiseks magustada. Siiski ei tohi lõpptoode sisaldada inve rtsuhkrus 
väljendatuna üle 20 grammi magusaineid liitri kohta.  
15. Viin  
a) Viin on piiritusjook, mida valmistatakse põllumajandusliku p äritoluga 
etüülalkoholist, mis on saadud pärmi abil kääritades kas  
— kartulist või teraviljast või mõlemast,  
— muust põllumajanduslikust toorainest,  
mis on destilleeritud, et valikuliselt vähendada kasutatud toor ainete ja 
käärimisel moodustunud kõrvalsaaduste organoleptilisi omadusi.  
Sellele võib eriliste organoleptiliste omaduste andmiseks järgn eda lisades­
tilleerimine ja/või töötlemine asjakohaste abiainetega, muu hul gas filtree­
rimine läbi aktiivsöe.  
Viina valmistamiseks kasutatava põllumajandusliku päritoluga et üülalko­
holi puhul peab maksimaalne jääkide sisaldus vastama artikli 5 punktis d 
sätestatule, kuid lõppsaaduse metanoolisisaldus ei tohi ületada  10 grammi 
ühe hektoliitri 100-mahuprotsendilise alkoholi kohta.  
b) Viina minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahuprotsenti.  
c) Ainsate lõhna- ja maitseainetena on lubatud lisada kääritatu d toorainest 
saadud destillaadis sisalduvaid looduslikke lõhna- ja maitseühe ndeid või 
lõhna- ja maitsepreparaate. Lisaks võib tootele anda erilisi or ganoleptilisi 
omadusi, mis ei anna domineerivat maitset.  
d) Viina ei värvita.  
e) Viina võib lõppmaitse ümardamiseks magustada. Siiski ei tohi  lõpptoode 
sisaldada invertsuhkrus väljendatuna üle 8 grammi magusaineid l iitri 
kohta.  
f) Sellise viina kirjeldamisel, esitlemisel või märgistamisel, mis ei ole 
valmistatud üksnes kartulitest või teraviljast või mõlemast, ka sutatakse 
selgesti nähtavalt märkust „valmistatud …“ ning märgitakse põll umajan­
dusliku päritoluga etüülalkoholi tootmisel kasutatud tooraine 
nimetus. Märkus peab olema esitatud seadusliku nimetusega samas  vaate­
väljas.  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 47  
g) Seaduslikku nimetust „vodka“ võib kasutada igas liikmesriigi s. 
16. Leotamise ja destilleerimise teel valmistatud piiritusjook (nimetusele lisa ­
takse puuvilja, marjade või pähklite nimetus)  
a) Leotamise ja destilleerimise teel valmistatud piiritusjook ( nimetusele lisa­
takse puuvilja, marjade või pähklite nimetus) on piiritusjook, mis vastab 
järgmistele nõuetele:  
i) jook on valmistatud  
— punktis ii loetletud osaliselt kääritatud või kääritamata puu viljade, 
marjade või pähklite leotamise teel, kusjuures 100 kg kääritatu d 
puuviljade, marjade või pähklite kohta võib lisada maksimaalsel t 
20 liitrit põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi või samad est 
puuviljadest, marjadest või pähklitest või nende kombinatsiooni st 
valmistatud piiritust või destillaati;  
— kääritamisele järgneb destilleerimine; iga destilleerimine vi iakse 
läbi alkoholisisalduseni alla 86 mahuprotsendi;  
ii) jook on valmistatud järgmistest puuviljadest, marjadest või  pähklitest:  
— aroonia ( Aronia  Medik. nom cons.),  
— must aroonia ( Aronia melanocarpa  (Michx.) Elliott),  
— kastan ( Castanea sativa  Mill.),  
— tsitrusviljad ( Citrus  spp.),  
— sarapuupähkel ( Corylus avellana  L.), 
— harilik kukemari ( Empetrum nigrum  L.), 
— maasikas ( Fragaria  spp.),  
— hariliku astelpaju mari ( Hippophae rhamnoides  L.), 
— teravalehise iileksi ja dahoon-iileksi mari ( Ilex aquifolium  j a Ilex 
cassine  L.), 
— kirsskontpuu ehk kirss-kontpuu ( Cornus mas ), 
— kreeka pähkel ( Juglans regia  L.), 
— banaan ( Musa  spp.),  
— harilik mürt ( Myrtus communis  L.), 
— kaktusvili ( Opuntia ficus-indica  (L.) Mill.),  
— granadill ( Passiflora edulis  Sims),  
— harilik toomingas ( Prunus padus  L.), 
— laukaploom ( Prunus spinosa  L.), ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 48  
— must sõstar ( Ribes nigrum  L.), 
— lumi-karusmari ( Ribes niveum  Lindl.),  
— punane sõstar ( Ribes rubrum  L.), 
— karusmari ( Ribes uva-crispa  L. syn.  Ribes grossularia ), 
— koer-kibuvitsa mari ( Rosa canina  L.), 
— soomurakas ( Rubus arcticus  L.), 
— rabamurakas ( Rubus chamaemorus  L.),  
— vampel ( Rubus  sect. Rubus),  
— vaarikas ( Rubus idaeus  L.), 
— musta leedri mari ( Sambucus nigra  L.), 
— hariliku pihlaka mari ( Sorbus aucuparia  L.), 
— aedpihlaka mari ( Sorbus domestica  L.), 
— vahtralehise pihlaka mari ( Sorbus torminalis  (L.) Crantz),  
— ambarella ( Spondias dulcis  Parkinson),  
— kollane mombin ( Spondias mombin  L.), 
— kännasmustikas ( Vaccinium corymbosum  L.), 
— harilik jõhvikas ( Vaccinium oxycoccos  L.), 
— mustikas ( Vaccinium myrtillus  L.), 
— harilik pohl ( Vaccinium vitis-idaea  L.). 
b) Leotamise ja destilleerimise teel valmistatud piiritusjoogi (nimetusele lisa­
takse puuvilja, marjade või pähklite nimetus) minimaalne alkoho lisisaldus 
on 37,5 mahuprotsenti.  
c) Leotamise ja destilleerimise teel valmistatud piiritusjook ( nimetusele lisa­
takse puuvilja, marjade või pähklite nimetus) ei ole maitsestat ud. 
d) Leotamise ja destilleerimise teel valmistatud piiritusjooki (nimetusele lisa­
takse puuvilja, marjade või pähklite nimetus) ei värvita.  
e) Ilma et see piiraks punkti d kohaldamist ja erandina määruse  (EÜ) 
nr 1333/2008 II lisa E osa toidugrupist 14.2.6 võib siiski kasu tada kara­
melli sellise leotamise ja destilleerimise teel valmistatud pii ritusjoogi 
(nimetusele lisatakse puuvilja, marjade või pähklite nimetus) v ärvuse 
parandamiseks, mida on laagerdatud vähemalt üks aasta kokkupuut es 
puiduga.  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 49  
f) Leotamise ja destilleerimise teel valmistatud piiritusjooki (nimetusele lisa­
takse puuvilja, marjade või pähklite nimetus) võib lõppmaitse ü mardami­
seks magustada. Siiski ei tohi lõpptoode sisaldada invertsuhkru s väljen­
datuna üle 18 grammi magusaineid liitri kohta.  
g) Leotamise ja destilleerimise teel valmistatud piiritusjoogi (nimetusele lisa­
takse puuvilja, marjade või pähklite nimetus) kirjeldamisel, es itlemisel ja 
märgistamisel peavad sõnad „leotamise ja destilleerimise teel v almistatud“ 
olema samas kirjatüübis, sama suurte ja sama värvi tähtedega ku i sõna 
„piiritusjook (eelneb puuvilja, marjade või pähklite nimetus)“ ning olema 
sellega samas vaateväljas, ja pudelitel peab see olema eesmisel  etiketil.  
17. Geist  (millele eelneb kasutatud puuvilja või tooraine nimetus)  
a) Geist  (millele eelneb kasutatud puuvilja või tooraine nimetus) on pi iritus­
jook, mis on valmistatud 16. kategooria punkti a alapunktis ii loetletud 
kääritamata puuviljade ja marjade või köögiviljade, pähklite, m uude 
taimematerjalide, näiteks maitsetaimede või roosi kroonlehtede,  või seente 
leotamisel põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholis, millele  järgneb 
destilleerimine alkoholisisalduseni alla 86 mahuprotsendi.  
b) Geist 'i (millele eelneb kasutatud puuvilja või tooraine nimetus) min i­
maalne alkoholisisaldus on 37,5 mahuprotsenti.  
c) Geist  (millele eelneb kasutatud puuvilja või tooraine nimetus) ei ol e 
maitsestatud.  
d) Geist 'i (millele eelneb kasutatud puuvilja või tooraine nimetus) ei värvita.  
e) Geist 'i (millele eelneb kasutatud puuvilja või tooraine nimetus) või b lõpp­
maitse ümardamiseks magustada. Siiski ei tohi lõpptoode sisalda da invert­
suhkrus väljendatuna üle 10 grammi magusaineid liitri kohta.  
f) Sõnaga „- geist “, millele eelneb muu sõna kui puuvilja, taime või muu 
tooraine nimetus, võidakse täiendada muude piiritusjookide ja a lkohool­
sete jookide seaduslikku nimetust, tingimusel et see ei eksita tarbijat.  
18. Emajuurepiiritusjook  
a) Emajuurepiiritusjook on piiritusjook, mis on valmistatud ema juure destil­
laadist, mis omakorda on saadud emajuure juurte kääritamisel põ lluma­
jandusliku päritoluga etüülalkoholi lisamisega või ilma selleta . 
b) Emajuurepiiritusjoogi minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 ma huprotsenti.  
c) Emajuurepiiritusjook ei ole maitsestatud.  
19. Kadakamarjamaitseline piiritusjook  
a) Kadakamarjamaitseline piiritusjook on piiritusjook, mis on v almistatud 
põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi või teraviljapiiritu se või tera­
vilja destillaadi või nende kombinatsiooni maitsestamisel kadak amarja­
dega ( Juniperus communis  L. või  Juniperus oxicedrus  L.). 
b) Kadakamarjamaitselise piiritusjoogi minimaalne alkoholisisal dus on 30 
mahuprotsenti.  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 50  
c) Lisaks kadakamarjadele võib kasutada lõhna- ja maitseühendei d, lõhna- ja 
maitsepreparaate, lõhna- ja maitseomadustega taimi või lõhna- j a maitseo­
madustega taimede osi või nende kombinatsiooni, kuid kadaka org ano­
leptilised omadused peavad olema tuntavad, isegi kui need on mõ nikord 
nõrgenenud.  
d) Kadakamarjamaitseline piiritusjook võib kanda seaduslikku ni metust 
„Wacholder “ või „ genebra “. 
20. Gin  
a) Gin  on kadakamarjamaitseline piiritusjook, mis on valmistatud põll uma­
jandusliku päritoluga etüülalkoholi maitsestamisel kadakamarjad ega 
(Juniperus communis  L.). 
b) Gin 'i minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahuprotsenti.  
c) Gin 'i valmistamiseks võib kasutada üksnes lõhna- ja maitseühendeid  
ja/või lõhna- ja maitsepreparaate, nii et kadakamarjamaitse on ülekaalus.  
d) Nimetusele „ gin“ võib lisada sõna „ dry“, kui toode ei sisalda invert­
suhkrus väljendatuna rohkem kui 0,1 grammi lisatud magusaineid lõpp­
saaduse ühe liitri kohta.  
21. Destilleeritud  gin 
a) Destilleeritud  gin on: 
i) kadakamarjamaitseline piiritusjook, mis on valmistatud üksne s põllu­
majandusliku päritoluga etüülalkoholist, mille esialgne alkohol isi­
saldus on vähemalt 96 mahuprotsenti, selle destilleerimisel kad aka­
marjade ( Juniperus communis  L.) ja muude taimedega, tingimusel et 
kadakamarja maitse on ülekaalus, või  
ii) jook, mis on valmistatud nimetatud destilleerimissaaduse ni ng sama­
suguse koostise, puhtuse ja alkoholisisaldusega põllumajandusli ku pä­
ritoluga etüülalkoholi kombineerimisel; destilleeritud  gin'i maitsesta­
miseks võib samuti kasutada 20. kategooria punktis c nimetatud 
lõhna- ja maitseühendeid ja/või lõhna- ja maitsepreparaate.  
b) Destilleeritud  gin'i minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahuprotsenti.  
c) Gin 'i, mis on valmistatud lihtsalt essentside või maitseainete lis amisega 
põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholile, ei loeta destille eritud  
gin'iks. 
d) Nimetusele „destilleeritud  gin“ võib lisada või see võib sisaldada sõna 
„dry“, kui jook ei sisalda invertsuhkrus väljendatuna rohkem kui 
0,1 grammi lisatud magusaineid lõppsaaduse ühe liitri kohta.  
22. London gin  
a) London gin  on destilleeritud  gin, mis vastab järgmistele nõuetele:  
i) see on valmistatud üksnes põllumajandusliku päritoluga etüül alkoho­
list ja selle maksimaalne metanoolisisaldus ühe hektoliitri 100 -mahu­
protsendilise alkoholi kohta on kuni 5 grammi;  London gin 'i maitse 
saadakse üksnes etüülalkoholi destilleerimisel looduslike taime mater­
jalidega;  
ii) saadud destillaadi alkoholisisaldus on vähemalt 70 mahuprot senti;  
iii) muu lisatav põllumajandusliku päritoluga etüülalkohol peab  vastama 
artikli 5 loetletud nõuetele, kuid selle maksimaalne metanoolis isaldus 
ei tohi ületada 5 grammi ühe hektoliitri 100-mahuprotsendilise alko­
holi kohta;  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 51  
iv) see ei ole värvitud;  
v) sellele ei ole invertsuhkrus väljendatuna lisatud rohkem kui  
0,1 grammi magusaineid lõppsaaduse ühe liitri kohta;  
vi) see ei sisalda muid koostisaineid peale alapunktides i, iii  ja v osuta­
tute ning vee.  
b) London gin 'i minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahuprotsenti.  
c) Nimetusele „ London gin “ võib lisada või see võib sisaldada sõna „ dry“. 
23. Köömnemaitseline piiritusjook ehk  Kümmel  
a) Köömnemaitseline piiritusjook ehk  Kümmel  on valmistatud põllumajan­
dusliku päritoluga etüülalkoholi maitsestamisel hariliku köömne ga 
(Carum carvi  L.). 
b) Köömnemaitselise piiritusjoogi ehk  Kümmel 'i minimaalne alkoholisi­
saldus on 30 mahuprotsenti.  
c) Lisaks võib kasutada lõhna- ja maitseühendeid ja/või lõhna- ja maitsepre­
paraate, kuid köömnemaitse peab olema ülekaalus.  
24. Akvavit  ehk  aquavit  
a) Akvavit  ehk aquavit  on köömne- ja/või tilliseemnemaitseline piiritusjook, 
mis on valmistatud põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholist  ja mida 
on maitsestatud taime- või vürtsidestillaadiga.  
b) Akvavit 'i ehk  aquavit 'i minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahuprot­
senti.  
c) Lisaks võib kasutada looduslikke lõhna- ja maitseühendid ja/ või lõhna- ja 
maitsepreparaate, kuid valdavalt peab nende jookide maitse tule nema 
hariliku köömne- ( Carum carvi  L.) ja/või tilliseemnete ( Anethum graveo ­
lens L.) destillaadist, kusjuures keelatud on eeterlike õlide kasut amine.  
d) Mõruained ei tohi maitses selgelt domineerida; kuivekstrakti  sisaldus 
100 milliliitri kohta ei tohi olla rohkem kui 1,5 grammi.  
25. Aniisimaitseline piiritusjook  
a) Aniisimaitseline piiritusjook on piiritusjook, mis on valmis tatud põlluma­
jandusliku päritoluga etüülalkoholi maitsestamisel tähtaniisi ( Illicium 
verum  Hook f.), aniisi ( Pimpinella anisum  L.), apteegitilli ( Foeniculum 
vulgare  Mill.) või mõne teise sama põhilist aromaatset koostisosa sisa l­
dava taime loodusliku ekstraktiga, kusjuures kasutatakse ühte j ärgmistest 
töötlusviisidest või nende kombinatsiooni:  
i) leotamine ja/või destilleerimine;  
ii) alkoholi destilleerimine eelnimetatud taimede seemnete või muude 
osadega;  
iii) aniisimaitseliste taimede destilleeritud looduslike ekstra ktide lisamine.  
b) Aniisimaitselise piiritusjoogi minimaalne alkoholisisaldus o n 15 
mahuprotsenti.  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 52  
c) Aniisimaitselist piiritusjooki võib maitsestada üksnes lõhna - ja maitsepre­
paraatide ning looduslike lõhna-ja maitseühenditega.  
d) Kasutada võib ka teisi looduslikke taimeekstrakte või aromaa tseid seem­
neid, kuid aniisimaitse peab olema ülekaalus.  
26. Pastis  
a) Pastis  on aniisimaitseline piiritusjook, mis sisaldab ka lagritsajuur e 
(Glycyrrhiza  spp.) looduslikke ekstrakte, samuti nii „halkoonide“ nime 
all tuntud toiduvärve kui ka glütsürritsiinhapet, mille minimaa lne ja 
maksimaalne sisaldus ühe liitri kohta peab olema vastavalt 0,05  ja 
0,5 grammi.  
b) Pastis 'i minimaalne alkoholisisaldus on 40 mahuprotsenti.  
c) Pastis 'i võib maitsestada üksnes lõhna- ja maitsepreparaatide ning lo odus­
like lõhna-ja maitseühenditega.  
d) Pastis 'i magusainete sisaldus invertsuhkrus väljendatuna on alla 
100 grammi ühe liitri kohta ning minimaalne ja maksimaalne anet oolisi­
saldus vastavalt 1,5 ja 2 grammi ühe liitri kohta.  
27. Pastis de Marseille  
a) Pastis de Marseille  on pastis , millel on selgelt esiletulev aniisi maitse ja 
mille anetoolisisaldus ühe liitri kohta on vahemikus 1,9–2,1 gr ammi.  
b) Pastis de Marseille  minimaalne alkoholisisaldus on 45 mahuprotsenti.  
c) Pastis de Marseille 'd võib maitsestada üksnes lõhna- ja maitsepreparaa­
tide ning looduslike lõhna-ja maitseühenditega.  
28. Anis  ehk  janeževec  
a) Anis  ehk  janeževec  on aniisimaitseline piiritusjook, mille iseloomulik 
maitse tuleneb üksnes aniisist ( Pimpinella anisum  L.), tähtaniisist ( Illi­
cium verum  Hook f.) või apteegitillist ( Foeniculum vulgare  Mill.) või 
nende kombinatsioonist.  
b) Anis 'i ehk  janeževec 'i minimaalne alkoholisisaldus on 35 mahuprotsenti.  
c) Anis 'i ehk  janeževec 'it võib maitsestada üksnes lõhna- ja maitsepreparaa­
tide ning looduslike lõhna-ja maitseühenditega.  
29. Destilleeritud  anis  
a) Destilleeritud  anis  on anis , mis sisaldab 28. kategooria punktis a osutatud 
seemnetega ja geograafiliste tähiste puhul mastiksipistaatsia j a teiste 
aromaatsete taimede seemnetega destilleeritud alkoholi, tingimu sel et 
selline alkohol moodustab destilleeritud  anis 'i alkoholisisaldusest vähe­
malt 20 mahuprotsenti.  
b) Destilleeritud  anis 'i minimaalne alkoholisisaldus on 35 mahuprotsenti.  
c) Destilleeritud  anis 'i võib maitsestada üksnes lõhna- ja maitsepreparaatide 
ning looduslike lõhna-ja maitseühenditega.  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 53  
30. Mõrumaitseline piiritusjook ehk  bitter  
a) Mõrumaitseline piiritusjook ehk  bitter  on piiritusjook, mille puhul mõru 
maitse on ülekaalus ja mis on valmistatud põllumajandusliku pär itoluga 
etüülalkoholi ja/või põllumajandusliku päritoluga destillaadi m aitsesta­
misel lõhna- ja maitseühenditega või lõhna- ja maitsepreparaati dega või 
mõlemaga.  
b) Mõrumaitselise piiritusjoogi ehk  bitter 'i minimaalne alkoholisisaldus on 
15 mahuprotsenti.  
c) Ilma et see piiraks selliste sõnade kasutamist muude toiduai nete kui piiri­
tusjookide esitlemisel ja märgistamisel, võib mõrumaitselist pi iritusjooki 
ehk bitter 'it lasta turule ka nimetusega „mõru“ või „ bitter “ kas koos mõne 
täiendiga või ilma.  
d) Ilma et see piiraks punkti c kohaldamist, võib sõna „mõru“ v õi „bitter “ 
kasutada mõrumaitseliste likööride kirjeldamisel, esitlemisel j a märgista­
misel.  
31. Maitsestatud viin  
a) Maitsestatud viin on viin, millele on antud viina valmistami seks kasutatud 
tooraine maitsest erinev ülekaalus olev maitse.  
b) Maitsestatud viina minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahup rotsenti.  
c) Maitsestatud viina võib magustada, sama liiki jookidega sega da, maitses­
tada, laagerdada või värvida.  
d) Kui maitsestatud viina magustatakse, peab lõpptoode sisaldam a invert­
suhkrus väljendatuna alla 100 grammi magusaineid liitri kohta.  
e) Maitsestatud viina seaduslik nimetus võib olla ka mis tahes ülekaalus 
oleva maitse nimetus kombinatsioonis sõnaga „viin“. Mõiste „vii n“ 
võib igas liidu ametlikus keeles asendada sõnaga „vodka“.  
32. Laukaploomimaitseline piiritusjook ehk  pacharán  
a) Laukaploomimaitseline piiritusjook ehk  pacharán  on piiritusjook, mis on 
valdavalt laukaploomi maitsega ja valmistatud põllumajandusliku  pärit­
oluga etüülalkoholis leotatud laukaploomidest ( Prunus spinosa  L.), 
millele on lisatud aniisi looduslikku ekstrakti või aniisi dest illaati või 
mõlemat.  
b) Laukaploomimaitselise piiritusjoogi ehk  pacharán 'i minimaalne alkoholi­
sisaldus on 25 mahuprotsenti.  
c) Laukaploomimaitselise piiritusjoogi ehk  pacharán 'i valmistamisel kasuta­
takse vähemalt 125 grammi laukaploome lõpptoote liitri kohta.  
d) Laukaploomimaitselise piiritusjoogi ehk  pacharán 'i magusainete sisaldus 
invertsuhkrus väljendatuna on 80–250 grammi lõpptoote liitri ko hta. 
e) Laukaploomimaitselise piiritusjoogi ehk  pacharán 'i organoleptilised 
omadused, värvus ja maitse on tingitud üksnes kasutatud puuvilj ast ja 
aniisist.  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 54  
f) Nimetust „ pacharán “ võib kasutada seadusliku nimetusena üksnes siis, 
kui toode on valmistatud Hispaanias. Kui toode on valmistatud v äljaspool 
Hispaaniat, võib nimetust „ pacharán “ kasutada üksnes seadusliku nime­
tuse „laukaploomimaitseline piiritusjook“ täiendina, tingimusel  et järg­
nevad sõnad: „valmistatud …“, millele järgneb selle liikmesriig i või kol­
manda riigi nimi, kus toode on valmistatud.  
33. Liköör  
a) Liköör on piiritusjook,  
i) mille minimaalne magusainete sisaldus invertsuhkrus väljenda tuna on  
— 70 grammi liitri kohta kirsi- või hapukirsilikööride puhul, m is 
sisaldavad üksnes kirssidest või hapukirssidest saadud etüülalk o­
holi; 
— 80 grammi liitri kohta likööride puhul, mida on maitsestatud 
üksnes emajuure või samalaadse taime või koirohuga;  
— 100 grammi liitri kohta kõigil muudel juhtudel;  
ii) mis on valmistatud põllumajandusliku päritoluga etüülalkoho list või 
põllumajandusliku päritoluga destillaadist või ühest või mitmes t piiri­
tusjoogist või nende kombinatsioonist, mida on magustatud ja mi llele 
on lisatud üks või mitu lõhna- ja maitseainet, põllumajandussaa dust 
või toiduainet.  
b) Likööri minimaalne alkoholisisaldus on 15 mahuprotsenti.  
c) Likööri valmistamisel võib kasutada lõhna-ja maitseühendeid ning lõhna- 
ja maitsepreparaate.  
Järgmisi likööre võib siiski maitsestada üksnes maitsestavate t oiduainete, 
lõhna- ja maitsepreparaatide ning looduslike lõhna-ja maitseühe nditega:  
i) liköörid, mis on valmistatud järgmistest puuviljadest või ma rjadest:  
— ananass ( Ananas ), 
— tsitrusvili ( Citrus  L.), 
— hariliku astelpaju mari ( Hippophae rhamnoides  L.), 
— mooruspuu mari ( Morus alba , Morus rubra ), 
— hapukirss ( Prunus cerasus ), 
— kirss ( Prunus avium ), 
— must sõstar ( Ribes nigrum  L.), 
— soomurakas ( Rubus arcticus  L.), 
— rabamurakas ( Rubus chamaemorus  L.), ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 55  
— vaarikas ( Rubus idaeus  L.), 
— harilik jõhvikas ( Vaccinium oxycoccos  L.), 
— mustikas ( Vaccinium myrtillus  L.), 
— harilik pohl ( Vaccinium vitis-idaea  L.); 
ii) liköörid, mis on valmistatud järgmistest taimedest:  
— puju ( Artemisia genepi ), 
— emajuur ( Gentiana  L.), 
— münt ( Mentha  L.), 
— aniis ( Pimpinella anisum  L.). 
d) Seaduslikku nimetust „ liqueur “ võib kasutada igas liikmesriigis ning:  
— põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholis leotatud hapukirs sidest 
või kirssidest ( Prunus cerasus  või Prunus avium ) valmistatud likööri 
puhul võib seaduslik nimetus olla „ guignolet “ või „češnjevec “ koos 
sõnaga „liköör“ või ilma;  
— põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholis leotatud hapukirs sidest 
(Prunus cerasus ) valmistatud likööri puhul võib seaduslik nimetus 
olla „ ginja “ või „ ginjinha “ või „ višnjevec “ koos sõnaga „liköör“ või 
ilma;  
— likööride puhul, mille alkoholisisaldus tuleneb üksnes rummis t, võib 
seaduslik nimetus olla „ punch au rhum “ koos sõnaga „liköör“ või 
ilma;  
— ilma et see piiraks artikli 3 punkti 2, artikli 10 lõike 5 pu nkti b ja 
artikli 11 kohaldamist, võib piima või piimatooteid sisaldava l ikööri 
puhul olla seaduslik nimetus „ cream “, mida täiendatakse liköörile 
ülekaalus oleva maitse andnud tooraine nimetusega koos sõnaga 
„liköör“ või ilma.  
e) Liidus valmistatud likööride kirjeldamisel, esitlemisel ja m ärgistamisel 
võib kasutada järgmisi liitnimetusi juhul, kui vastavalt väljak ujunenud 
piiritusjoogi valmistamise meetoditele kasutatakse põllumajandu sliku pä­
ritoluga etüülalkoholi või põllumajandusliku päritoluga destill aati: 
— prune brandy , 
— orange brandy , 
— apricot brandy , 
— cherry brandy , 
— solbaerrom  ehk mustsõstrarumm.  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 56  
Käesolevas punktis osutatud likööride kirjeldamisel, esitlemise l ja märgis­
tamisel kirjutatakse liitnimetus ühele reale, samas kirjatüübis  ja sama 
värvi tähtedega ning sõna „liköör“ kirjutatakse nimetuse vahetu sse lähe­
dusse vähemalt sama suurte tähtedega. Kui alkohol ei ole valmis tatud 
märgitud piiritusjoogist, märgitakse selle päritolu etiketil li itnimetuse ja 
sõnaga „liköör“ samas vaateväljas, kas nimetades põllumajandusl iku pä­
ritoluga alkoholi liigi või sõnad „valmistatud põllumajanduslik u päritolu­
ga alkoholist“ või „valmistamisel on kasutatud põllumajanduslik u pärit­
oluga alkoholi“.  
f) Ilma et see piiraks artiklite 11 ja 12 ning artikli 13 lõike  4 kohaldamist, 
võib seaduslikku nime „liköör“ täiendada selle lõhna- ja maitse aine või 
toiduaine nimetusega, mis annab piiritusjoogile ülekaalus oleva  maitse, 
tingimusel et piiritusjoogile antakse maitse maitsestavate toid uainete, 
lõhna- ja maitsepreparaatide ning looduslike lõhna-ja maitseühe nditega, 
mis saadakse lõhna- ja maitseaine või toiduaine nimetuses osuta tud 
toorainest, mida täiendatakse lõhna-ja maitseühenditega üksnes siis, kui 
see on vajalik nimetatud tooraine maitse ja/või lõhna tugevdami seks.  
34. Crème de  (mida täiendatakse kasutatud puuvilja või muu tooraine nime ­
tusega)  
a) „Crème de “ (mida täiendatakse kasutatud puuvilja või muu tooraine 
nimetusega), on liköör, mille minimaalne magusainete sisaldus i nvert­
suhkrus väljendatuna on 250 grammi liitri kohta.  
b) Crème de  (mida täiendatakse kasutatud puuvilja või muu tooraine nime­
tusega) minimaalne alkoholisisaldus on 15 mahuprotsenti.  
c) Selle piiritusjoogi suhtes kohaldatakse 33. kategoorias säte statud nõudeid 
likööride lõhna- ja maitseühendite ning -preparaatide kohta.  
▼C2 
d) Toorainena ei kasutata piima ega piimatooteid.  
▼B 
e) Seaduslikus nimetuses nimetatakse sellist kasutatud puuvilja  või muud 
toorainet, mis annab liköörile ülekaalus oleva maitse.  
f) Seaduslikule nimetusele võib lisada sõna „liköör“.  
g) Seaduslikku nimetust „ crème de cassis “ võib kasutada üksnes mustast 
sõstrast valmistatud likööride puhul, mille magusainete sisaldu s invert­
suhkrus väljendatuna on üle 400 grammi liitri kohta.  
35. Sloe gin  
a) Sloe gin  on liköör, mille valmistamiseks on laukaploome leotatud  gin'is ja 
millele võib olla lisatud laukaploomi mahla.  
b) Sloe gin 'i minimaalne alkoholisisaldus on 25 mahuprotsenti.  
c) Sloe gin 'i valmistamisel võib kasutada üksnes looduslikke lõhna-ja mait ­
seühendeid ning lõhna- ja maitsepreparaate.  
d) Seaduslikule nimetusele võib lisada sõna „liköör“.  
36. Sambuca  
a) Sambuca  on värvitu aniisimaitseline liköör, mis vastab järgmistele nõu e­
tele: ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 57  
i) jook sisaldab aniisi ( Pimpinella anisum  L.), tähtaniisi ( Illicium verum  
L.) või muude maitsetaimede destillaate;  
ii) joogi minimaalne magusainete sisaldus invertsuhkrus väljend atuna on 
350 grammi liitri kohta;  
iii) joogi loodusliku anetooli sisaldus on mitte vähem kui 1 gr amm ja 
mitte rohkem kui 2 grammi liitri kohta.  
b) Sambuca  minimaalne alkoholisisaldus on 38 mahuprotsenti.  
c) Sambuca  suhtes kohaldatakse 33. kategoorias sätestatud nõudeid lõhna- ja 
maitseühendite ning -preparaatide kohta.  
d) Sambuca 't ei värvita.  
e) Seaduslikule nimetusele võib lisada sõna „liköör“.  
37. Maraschino , marrasquino  ehk  maraskino  
a) Maraschino , marrasquino  ehk maraskino  on värvitu liköör, mille maitse 
ja lõhn saadakse marasca kirsside destillaadist või kirsside võ i nende 
osade põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholis või marasca k irsside 
destillaadis leotamise tulemusena ning mille minimaalne magusai nete 
sisaldus invertsuhkrus väljendatuna on 250 grammi liitri kohta.  
b) Maraschino , marrasquino  ehk maraskino  minimaalne alkoholisisaldus on 
24 mahuprotsenti.  
c) Maraschino , marrasquino  või maraskino  suhtes kohaldatakse 33. kate­
goorias sätestatud nõudeid likööride lõhna- ja maitseühendite n ing -prepa­
raatide kohta.  
d) Maraschino 't, marrasquino 't või  maraskino 't ei värvita.  
e) Seaduslikule nimetusele võib lisada sõna „liköör“.  
38. Nocino  ehk  orehovec  
a) Nocino  ehk orehovec  on liköör, mille maitse ja lõhn saadakse peamiselt 
tervete roheliste kreeka pähklite ( Juglans regia  L.) leotamise või leota­
mise ja destilleerimise teel ning mille minimaalne magusainete sisaldus 
invertsuhkrus väljendatuna on 100 grammi liitri kohta.  
b) Nocino  ehk orehovec 'i minimaalne alkoholisisaldus on 30 mahuprotsenti.  
c) Nocino  ehk  orehovec 'i suhtes kohaldatakse 33. kategoorias sätestatud 
nõudeid likööride lõhna- ja maitseühendite ning -preparaatide k ohta.  
d) Seaduslikule nimetusele võib lisada sõna „liköör“.  
39. Munaliköör ehk  advocaat  ehk  avocat  ehk  advokat  
a) Munaliköör ehk  advocaat  ehk  avocat  ehk  advokat  on maitsestatud või 
maitsestamata liköör, mis on valmistatud põllumajandusliku päri toluga 
etüülalkoholist, põllumajandusliku päritoluga destillaadist või  piiritusjoo­
gist või nende kombinatsioonist ja mille koostisse kuulub kvali teetne 
munakollane, munavalge ja suhkur või mesi või mõlemad. Minimaal ne 
suhkru- või meesisaldus invertsuhkrus väljendatuna on 150 gramm i liitri 
kohta. Puhta munakollase minimaalne sisaldus on 140 grammi lõpp saa­
duse ühe liitri kohta. Igasugune muusse tõugu kui  Gallus gallus  kuulu­
vatelt kanadelt pärit munade kasutamine märgitakse etiketile.  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 58  
b) Munalikööri ehk  advocaat 'i ehk  avocat 'i ehk a dvokat 'i minimaalne alko­
holisisaldus on 14 mahuprotsenti.  
c) Munalikööri ehk  advocaat 'i ehk  avocat 'i ehk  advokat 'i valmistamisel võib 
kasutada üksnes maitsestavaid toiduaineid, lõhna-ja maitseühend eid ning 
lõhna- ja maitsepreparaate.  
▼C2 
d) Munalikööri ehk  advocaat ’i ehk  avocat ’i ehk  advokat ’i valmistamisel 
võib kasutada piima ja piimatooteid.  
▼B 
40. Munasisaldusega liköör  
a) Munasisaldusega liköör on maitsestatud või maitsestamata lik öör, mida 
valmistatakse põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholist, põl lumajan­
dusliku päritoluga destillaadist või piiritusjoogist või nende kombinatsioo­
nist ja mille iseloomulike koostisosade hulka kuuluvad kvalitee tne muna­
kollane, munavalge ja suhkur või mesi või mõlemad. Minimaalne s uhkru- 
või meesisaldus invertsuhkrus väljendatuna on 150 grammi liitri  kohta. 
Munakollase minimaalne sisaldus peab olema 70 grammi lõppsaadus e 
ühe liitri kohta.  
b) Munasisaldusega likööri minimaalne alkoholisisaldus on 15 ma huprot­
senti.  
c) Munasisaldusega likööri valmistamisel võib kasutada üksnes m aitsesta­
vaid toiduaineid, looduslikke lõhna-ja maitseühendeid ning lõhn a- ja 
maitsepreparaate.  
▼C2 
d) Munasisaldusega likööri valmistamisel võib kasutada piima ja  piimatoo­
teid. 
▼B 
41. Mistrà  
a) Mistrà  on aniisimaitseline või loodusliku anetooli maitseline värvitu  piiri­
tusjook, mis vastab järgmistele nõuetele:  
i) joogi anetoolisisaldus on mitte vähem kui 1 gramm ja mitte r ohkem 
kui 2 grammi liitri kohta;  
ii) jook võib sisaldada ka maitsetaimede destillaati;  
iii) jooki ei ole magustatud.  
b) Mistrà  minimaalne alkoholisisaldus on 40 mahuprotsenti ja selle maksi ­
maalne alkoholisisaldus on 47 mahuprotsenti.  
c) Mistrà 'd võib maitsestada üksnes lõhna- ja maitsepreparaatide ning 
looduslike lõhna-ja maitseühenditega.  
d) Mistrà 'd ei värvita.  
42. Väkevä glögi  ehk  spritglögg  
a) Väkevä glögi  ehk spritglögg  on piiritusjook, mis on valmistatud veini või 
veinitoodete ja põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi mait sestamisel 
nelgi või kaneeli või mõlema lõhna- ja maitseainetega, kasutade s ühte 
järgmistest meetoditest või nende kombinatsiooni:  
i) leotamine või destilleerimine;  
ii) alkoholi destilleerimine koos eespool nimetatud taimede osa dega;  
iii) nelgi või kaneeli lõhna- ja maitseühendite lisamine.  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 59  
b) Väkevä glögi  ehk  spritglögg 'i minimaalne alkoholisisaldus on 15 
mahuprotsenti.  
c) Väkevä glögi  ehk  spritglögg 'i maitsestamiseks võib kasutada üksnes 
lõhna- ja maitseühendeid, lõhna- ja maitsepreparaate või muid l õhna- ja 
maitseaineid, kuid punktis a osutatud vürtside maitse peab olem a 
ülekaalus.  
d) Lõppsaadus ei sisalda rohkem kui 50 % veini või veinitooteid . 
43. Berenburg  ehk  Beerenburg  
a) Berenburg  ehk Beerenburg  on piiritusjook, mis vastab järgmistele nõue­
tele: 
i) jook on valmistatud põllumajandusliku päritoluga etüülalkoho list; 
ii) jook on valmistatud puuviljade või taimede või nende osade 
leotamisel;  
iii) jook sisaldab erilise lõhna- ja maitseaine destillaadina e majuurt 
(Gentiana lutea  L.), kadakamarju ( Juniperus communis  L.) ja loorbe­
rilehti ( Laurus nobilis  L.);  
iv) joogi värvus varieerub helepruunist tumepruunini;  
v) jook võib olla magustatud, sisaldades invertsuhkrus väljenda tuna kuni 
20 grammini magusaineid liitri kohta.  
b) Berenburg 'i või  Beerenburg 'i minimaalne alkoholisisaldus on 30 
mahuprotsenti.  
c) Berenburg 'i või  Beerenburg 'i võib maitsestada üksnes lõhna- ja maitse­
preparaatide ning looduslike lõhna-ja maitseühenditega.  
44. Mee- ehk mõdunektar  
a) Mee- ehk mõdunektar on piiritusjook, mis on valmistatud käär itatud 
meemeskist ning mee destillaadist miksitud piiritusjoogi või põ llumajan­
dusliku päritoluga etüülalkoholi või mõlema maitsestamisel ning  mis 
sisaldab vähemalt 30 mahuprotsenti kääritatud meemeskit.  
b) Mee- ehk mõdunektari minimaalne alkoholisisaldus on 22 mahup rotsenti.  
c) Mee- ehk mõdunektarit võib maitsestada üksnes lõhna- ja mait seprepa­
raatide ning looduslike lõhna-ja maitseühenditega, tingimusel e t mee 
maitse on ülekaalus.  
d) Mee- ehk mõdunektarit võib magustada üksnes meega.  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 60  
II LISA  
TEATAVAID PIIRITUSJOOKE HÕLMAVAD ERINÕUDED  
1. Rum-Verschnitt 'i valmistatakse Saksamaal ning see saadakse rummi miksi­
misel põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholiga, nii et vähe malt 5 % lõpp­
saaduse alkoholisisaldusest tuleneb rummist.  Rum-Verschnitt 'i minimaalne 
alkoholisisaldus on 37,5 mahuprotsenti.  Rum-Verschnitt 'i nimetusega toote 
kirjeldamisel, märgistamisel ja esitlemisel esitatakse sõna „ Verschnitt “ sama 
kirjatüübiga, sama suurte ja sama värvi tähtedega kui sõna „ Rum“ ning sellega 
samal real, ja pudelitel peab see olema eesmisel etiketil. Kõne aluse toote 
seaduslik nimetus on „piiritusjook“. Kui  Rum-Verschnitt  lastakse turule väljas­
pool Saksamaad, märgitakse etiketile selle alkoholikoostis.  
2. Slivovice 'i valmistatakse Tšehhis ja see saadakse, lisades ploomidestill aadile 
enne viimast destilleerimist põllumajandusliku päritoluga etüül alkoholi, nii et 
vähemalt 70 % lõpptootes sisalduvast alkoholist tuleneb ploomid estillaadist. 
Kõnealuse toote seaduslik nimetus on „piiritusjook“. Lisada või b nimetuse 
„slivovice “, kui see on eesmisel etiketil müüginimetusega samas vaate­
väljas. Kui  slivovice  lastakse turule väljaspool Tšehhit, märgitakse etiketile 
selle alkoholikoostis. Käesolev säte ei piira seaduslike nimetu ste kasutamist 
puuviljadest valmistatud piiritusjookide puhul vastavalt I lisa  9. kategooriale.  
3. Guignolet Kirsch 'i valmistatakse Prantsusmaal ning see on saadud  guignolet ' 
ja kirsch 'i miksimisel, kusjuures vähemalt 3 % lõppsaaduse puhta alkohol i 
kogusisaldusest tuleneb  kirsch 'ist. Kirjeldamisel, esitlemisel või märgistamisel 
esitatakse sõna  guignolet  sama kirjatüübiga, sama suurte ja sama värvi tähte­
dega kui sõna „ kirsch “ ning sellega samal real, ja pudelitel peab see olema 
eesmisel etiketil. Kõnealuse toote seaduslik nimetus on „liköör “. Selle alko­
holikoostis näitab, kui suur on  guignolet ' ja kirsch 'i puhta alkoholi mahuprot­
sent guignolet kirsch 'i puhta alkoholi kogusisalduse mahuprotsendis.  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 61  
III LISA  
DÜNAAMILINE EHK „ CRIADERAS Y SOLERA “ EHK „ SOLERA E 
CRIADERAS “ LAAGERDAMISSÜSTEEM  
Dünaamiline ehk „ criaderas y solera “ ehk „ solera e criaderas “ laagerdamissüs­
teem seisneb sama laagerdumisastme moodustava iga tammevaadi ja  -mahuti 
perioodilises osalises tühjendamises selles sisalduvast  brandy 'st ja selle täitmises 
vastavas osas  brandy 'ga, mis pärineb eelmisest laagerdumisastmest.  
Mõisted  
„Laagerdumisaste“ – iga sama küpsusastmega tammevaatide ja -mah utite rühm, 
mille  brandy  laagerdumisprotsessi jooksul läbib. Iga astet kutsutakse „ criade­
ra'ks“, välja arvatud viimast,  brandy  villimiseelset astet, mida kutsutakse „ sole­
ra'ks“. 
„Tühjendamine“ – iga mingil laagerdumisastmel oleva tammevaadi või -mahuti 
osaline tühjendamine selles sisalduvast  brandy 'st, et lisada see vahetult järgmisel 
laagerdumisastmel olevatesse tammevaatidesse ja -mahutitesse võ i solera  puhul 
see villida.  
„Täitmine“ – teataval laagerdumisastmel olevatest tammevaatides t ja -mahutitest 
pärineva  brandy  osa lisamine ja segamine vanuse järjekorras järgmise laagerdu­
misastme tammevaatide ja -mahutite sisu hulka.  
„Keskmine vanus“ – ajavahemik, mis vastab kogu  brandy  kõigi laagerdumis­
protsessi astmete läbimisele ning mis arvutatakse kõigil laager dumisastmetel 
oleva  brandy  kogumahu jagamisel viimaselt,  solera  astmelt ühe aasta jooksul 
villitud  brandy  mahuga.  
Solera  astmelt villitud  brandy  keskmine vanus arvutatakse järgmise valemi 
alusel: t = Vt / Ve, kus:  
— t on keskmine vanus aastates,  
— Vt on laagerdamissüsteemi sisu kogumaht väljendatuna puhta al koholi 
liitrites,  
— Ve on ühe aasta jooksul tarnimiseks villitud toodangu kogumah t väljendatuna 
puhta alkoholi liitrites.  
Kui tegemist on alla 1 000-liitriste tammevaatide või -mahutite ga, peab osaliste 
tühjendamiste ja täitmiste arv aastas olema väiksem süsteemi as tmete kahekord­
sest arvust või sellega võrdne, et tagada kõige noorema osa väh emalt kuue kuu 
pikkune laagerdumisaeg.  
Kui tegemist on 1 000-liitriste või suuremate tammevaatide või -mahutitega, peab 
osaliste tühjendamiste ja täitmiste arv aastas olema väiksem sü steemi astmete 
arvust või sellega võrdne, et tagada kõige noorema osa vähemalt  ühe aasta 
pikkune laagerdumisaeg.  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 62  
IV LISA  
Vastavustabel  
Käesolev määrus  Määrus (EÜ) nr 110/2008  
Artikli 1 lõiked 1 ja 2  Artikli 1 lõiked 1 ja 2  
Artikli 2 punktid a–d  Artikli 2 lõiked 1 ja 3  
Artikli 2 punkt e  Artikli 2 lõige 2  
Artikli 2 punkt f  I lisa punkt 6  
Artikli 3 lõige 1  Artikkel 8  
Artikli 3 lõiked 2 ja 3  Artikkel 10  
Artikli 3 lõige 4  Artikli 15 lõige 1  
Artikli 3 lõige 5  —  
Artikli 3 lõige 6  —  
Artikli 3 lõige 7  Artikli 15 lõike 3 kolmas lõik  
Artikli 3 lõige 8  —  
Artikli 3 lõiked 9 ja 10  Artikli 11 lõige 2 ja I lisa punkt 4  
Artikli 3 lõiked 11 ja 12  I lisa punkt 7  
Artikli 4 lõige 1  Artikkel 7 ja I lisa punkt 14  
Artikli 4 lõige 2  Artikkel 7 ja I lisa punkt 15  
Artikli 4 lõige 3  Artikkel 7 ja I lisa punkt 16  
Artikli 4 lõige 4  —  
Artikli 4 lõige 5  I lisa punkt 17  
Artikli 4 lõige 6  —  
Artikli 4 lõige 7  I lisa punkt 2  
Artikli 4 lõige 8  I lisa punkt 3  
Artikli 4 lõige 9  I lisa punkt 3  
Artikli 4 lõige 10  I lisa punkt 5  
Artikli 4 lõige 11  I lisa punkt 8  
Artikli 4 lõige 12  I lisa punkt 9  
Artikli 4 lõige 13  —  
Artikli 4 lõige 14  —  
Artikli 4 lõige 15  —  
Artikli 4 lõige 16  —  
Artikli 4 lõige 17  —  
Artikli 4 lõige 18  —  
Artikli 4 lõiked 19 ja 20  I lisa punkt 10  
Artikli 4 lõige 21  —  
Artikli 4 lõige 22  —  
Artikli 4 lõige 23  I lisa punkt 11  
Artikli 4 lõige 24  I lisa punkt 12  
Artikkel 5  I lisa punkt 1  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 63  
Käesolev määrus  Määrus (EÜ) nr 110/2008  
Artikli 6 lõige 1  Artikli 3 lõige 1  
Artikli 6 lõige 2  Artikli 3 lõige 3  
Artikli 6 lõige 3  Artikli 3 lõige 4  
Artikli 7 lõige 1  Artikkel 4  
Artikli 7 lõige 2  Artikli 5 lõige 1  
Artikli 7 lõige 3  Artikli 5 lõige 2  
Artikli 7 lõige 4  Artikli 5 lõige 3  
Artikli 8 lõige 1  Artikkel 26  
Artikli 8 lõige 2  Artikli 1 lõige 3  
Artikli 8 lõige 3  —  
Artikli 8 lõige 4  —  
Artikkel 9  —  
Artikli 10 lõige 1  —  
Artikli 10 lõige 2  Artikli 9 lõige 1  
Artikli 10 lõige 3  Artikli 9 lõige 2  
Artikli 10 lõige 4  Artikli 9 lõige 3  
Artikli 10 lõige 5  Artikli 9 lõiked 5 ja 6  
Artikli 10 lõike 6 punktid a–c, e ja f  —  
Artikli 10 lõike 6 punkt d  Artikli 12 lõige 2  
Artikli 10 lõike 7 esimene lõik  Artikli 9 lõiked 4 ja 7  
Artikli 10 lõike 7 teine lõik  —  
Artikli 11 lõige 1  Artikli 10 lõiked 1 ja 2  
Artikli 11 lõiked 2 ja 3  —  
Artikli 12 lõige 1  Artikli 10 lõige 1  
Artikli 12 lõiked 2–4  —  
Artikli 13 lõige 1  Artikli 12 lõige 1  
Artikli 13 lõige 2  Artikli 9 lõige 9  
Artikli 13 lõike 3 esimene ja teine lõik  Artikli 11 lõige 4  
Artikli 13 lõike 3 kolmas lõik  Artikli 11 lõige 5  
Artikli 13 lõike 3 neljas lõik  —  
Artikli 13 lõike 4 esimene lõik  Artikli 11 lõige 3  
Artikli 13 lõike 4 teine lõik  Artikli 11 lõige 4  
Artikli 13 lõike 4 kolmas lõik  Artikli 11 lõige 5  
Artikli 13 lõige 5  —  
Artikli 13 lõige 6  Artikli 12 lõige 3  
Artikli 13 lõige 7  —  
Artikli 14 lõige 1  I lisa punkt 13  
Artikli 14 lõige 2  —  
Artikli 15 lõige 1  Artikli 14 lõige 2  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 64  
Käesolev määrus  Määrus (EÜ) nr 110/2008  
Artikli 15 lõige 2  —  
Artikkel 16  —  
Artikkel 17  Artikkel 13  
Artikkel 18  —  
Artikli 19 lõige 1  Artikli 12 lõige 3  
Artikli 19 lõige 2  —  
Artikli 20 punkt a  —  
Artikli 20 punkt b  Artikli 28 lõige 2  
Artikli 20 punkt c  —  
Artikli 20 punkt d  —  
Artikli 21 lõige 1  —  
Artikli 21 lõige 2  Artikkel 16  
Artikli 21 lõige 3  Artikli 15 lõike 3 esimene lõik  
Artikli 21 lõige 4  —  
Artikli 22 lõike 1 esimene lõik  Artikli 17 lõige 4  
Artikli 22 lõike 1 teine lõik  —  
Artikli 22 lõige 2  —  
Artikli 23 lõike 1 sissejuhatus ning punktid a–c  —  
Artikli 23 lõike 1 teine lõik  Artikli 17 lõige 3  
Artikli 23 lõige 2  Artikli 17 lõike 1 teine lause  
Artikli 24 lõiked 1–4  —  
Artikli 24 lõiked 5–7  Artikli 17 lõige 2  
Artikli 24 lõige 8  Artikli 17 lõige 3  
Artikli 24 lõige 9  Artikli 17 lõike 1 esimene lause  
Artikkel 25  —  
Artikli 26 lõike 1 esimene lõik  Artikli 17 lõige 5  
Artikli 26 lõike 1 teine lõik  —  
Artikli 26 lõige 2  Artikli 17 lõige 6  
Artikli 27 lõige 1  Artikli 17 lõike 7 esimene lause  
Artikli 27 lõiked 2–4  —  
Artikli 27 lõige 5  Artikli 17 lõike 7 teine lause  
Artikkel 28  —  
Artikkel 29  —  
Artikli 30 lõiked 1–3  Artikli 17 lõike 8 esimene lause  
Artikli 30 lõike 4 esimene lõik  Artikli 17 lõike 8 teine lause  
Artikli 30 lõike 4 teine lõik  —  
Artikkel 31  Artikkel 21  
Artikkel 32  Artikkel 18  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 65  
Käesolev määrus  Määrus (EÜ) nr 110/2008  
Artikli 33 lõige 1  Artikli 15 lõige 2  
Artikli 33 lõiked 2 ja 3  —  
Artikli 34 lõiked 1–3  Artikkel 19  
Artikli 34 lõige 4  —  
Artikli 35 lõike 1 esimene lõik  Artikli 15 lõike 3 teine lõik  
Artikli 35 lõike 1 teine lõik  —  
Artikli 35 lõige 2  Artikli 23 lõige 3  
Artikli 35 lõige 3  —  
Artikli 36 lõige 1  Artikli 23 lõige 1  
Artikli 36 lõige 2  Artikli 23 lõige 2  
Artikkel 37  —  
Artikli 38 lõige 1  —  
Artikli 38 lõige 2  Artikli 22 lõige 1  
Artikli 38 lõige 3  Artikli 22 lõige 2  
Artikli 38 lõige 4  —  
Artikli 38 lõige 5  Artikli 22 lõige 3  
Artikli 38 lõige 6  Artikli 22 lõige 4  
Artikli 39 lõige 1  —  
Artikli 39 lõiked 2 ja 3  —  
Artikkel 40  —  
Artikkel 41  —  
Artikkel 42  —  
Artikli 43 lõige 1  Artikli 24 lõige 1  
Artikli 43 lõige 2  Artikli 24 lõige 3  
Artikli 44 lõige 1  Artikli 24 lõige 2  
Artikli 44 lõige 2  —  
Artikkel 45  Artikkel 6  
Artikkel 46  —  
Artikkel 47  Artikkel 25  
Artikkel 48  —  
Artikkel 49  Artikkel 29  
Artikkel 50  Artikkel 28  
Artikkel 51  Artikkel 30  
I lisa 1.–31. kategooria  II lisa 1.–31. kategooria  
I lisa 32. kategooria  II lisa 37a. kategooria  ▼B
 02019R0787 — ET — 17.05.2019 — 000.004 — 66  
Käesolev määrus  Määrus (EÜ) nr 110/2008  
I lisa 33. kategooria  II lisa 32. kategooria  
I lisa 34. kategooria  II lisa 33. kategooria  
I lisa 35. kategooria  II lisa 37. kategooria  
I lisa 36. kategooria  II lisa 38. kategooria  
I lisa 37. kategooria  II lisa 39. kategooria  
I lisa 38. kategooria  II lisa 40. kategooria  
I lisa 39. kategooria  II lisa 41. kategooria  
I lisa 40. kategooria  II lisa 42. kategooria  
I lisa 41. kategooria  II lisa 43. kategooria  
I lisa 42. kategooria  II lisa 44. kategooria  
I lisa 43. kategooria  II lisa 45. kategooria  
I lisa 44. kategooria  II lisa 46. kategooria  
II lisa  II lisa, jaotis „Muud piiritusjoogid“  
III lisa  —  
IV lisa  —  ▼B