1997R0338 — ET — 11.04.2008 — 012.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:







(*) Käesolevat akti ei ole eesti keeles avaldatud.









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 338/97,

9. detsember 1996,

looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 130s lõiget 1, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 1 ) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, ( 2 ) toimides kooskõlas asutamislepingu artiklis 189c sätestatud menetlusega ( 3 ) ning arvestades, et: (1) määrusega (EMÜ) nr 3626/82 ( 4 ) on ühenduses alates 1. jaanuarist 1984 kohaldatud ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni; konventsiooni eesmärgiks on kaitsta ohustatud looma- ja taimeliike, kontrollides rahvusvahelist kauplemist nendest liikidest isenditega; (2) vajadus tõhusamalt kaitsta looduslikke looma- ja taimeliike, mida ohustab või võib ohustada nendega kauplemine, nõuab määruse (EMÜ) nr 3626/82 asendamist määrusega, mis võtab arvesse pärast selle vastuvõtmist saadud teadmisi ja kehtivat kaubandusstruktuuri; peale selle tingib ühtsest turust tulenev kontrolli kaotamine sisepiiridel vajaduse kehtestada rangemad kaubanduskontrolli meetmed ühenduse välispiiridel, nõnda et dokumente ja kaupu kontrollitaks selles piiri tolliasutuses, kustkaudu nad sisse tuuakse; (3) käesoleva määruse sätted ei piira rangemaid meetmeid, mida võidakse liikmesriikides asutamislepingut järgides kasutusele võtta või mille kohaldamist jätkata, eriti käesoleva määrusega hõlmatud liikidest isendite valduses hoidmise suhtes; (4) on tarvis kehtestada objektiivsed kriteeriumid, millised looduslikud looma- ja taimeliigid lisada käesoleva määruse lisadesse; (5) käesoleva määruse rakendamine tingib vajaduse kehtestada ühtsed tingimused, kuidas käesoleva määrusega hõlmatud isendite ühendusse sissetoomisloaga ning ekspordi- ja reekspordiloaga seotud dokumente välja anda, kasutada ja esitada; on tarvis kehtestada konkreetsed sätted nende isendite transiitveo suhtes läbi ühenduse; (6) isendite ühendusse sissetoomise taotluste üle otsustab sihtliikmesriigi korraldusasutus nimetatud liikmesriigi teadusliku usaldusasutuse abiga ja vajaduse korral teaduslikujärelevalverühma arvamust arvestades; (7) reeksporti käsitlevaid sätteid on tarvis täiendada nõustamiskorraga, et vähendada rikkumiste ohtu; (8) looduslike looma- ja taimeliikide tõhusa kaitse tagamiseks võib kehtestada isendite ühendusse sissetoomisel ja ühendusest eksportimisel lisakitsendusi; elusisendite puhul võib neid kitsendusi ühenduse tasandil täiendada kitsendustega selliste isendite valdamise või ühenduse piires edasitoimetamise suhtes; (9) on tarvis kehtestada konkreetsed normid, mida kohaldada vangistuses sündinud ja kasvatatud või kunstlikult paljundatud isendite ning isiklikeks asjadeks või majatarveteks olevate isendite suhtes ning registreeritud teadlaste ja teadusasutuste vahelise laenamise, annetuste või vahetuste suhtes, mis ei toimu kommertseesmärgil; (10) käesoleva määrusega hõlmatud isendite võimalikult laiema kaitse tagamiseks on vaja kehtestada sätted, kuidas kontrollida ühendusesisest kauplemist nende isenditega ja nende edasitoimetamist ning isendite hoidmistingimusi; käesoleva määruse alusel väljaantud ja eespool nimetatu kontrollimisele kaasaaitavate sertifikaatide väljaandmise, kehtivuse ja kasutamise kohta peavad olema ühised eeskirjad; (11) tuleb võtta meetmeid, et viia miinimumini ebasoodus mõju, mida elusisenditele avaldab transportimine ühendusest nende sihtkohta või ühendusesisene transportimine; (12) tõhusaks kontrollimiseks ja tolliprotseduuride hõlbustamiseks tuleb määrata tolliasutused, kus oleks väljaõpetatud isikkoosseis, kes vastutab vajalike formaalsuste täitmise ning vastava kontrolli eest isendite ühendusse sissetoomisel või nende eksportimisel või reeksportimisel ühendusest, et määrata nende suhtes rakendatav tollikäitlus nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 ( 5 ) tähenduses, millega kehtestati Euroopa Ühenduse tolliseadustik; samuti peaksid tolliasutuses olema tingimused, mis tagavad elusisenditele normaalse pidamise ja hoolduse; (13) käesoleva määruse rakendamine nõuab ka, et liikmesriigid määraksid korraldusasutused ja teaduslikud usaldusasutused; (14) üldsuse teavitamine ja tähelepanu juhtimine käesoleva määruse sätetele, eriti piiriületuspunktides, tõenäoliselt soodustab nendest sätetest kinnipidamist; (15) käesoleva määruse tõhusaks täitmiseks peaksid liikmesriigid hoolega jälgima selle sätetest kinnipidamist ning sel eesmärgil tegema omavahel ja komisjoniga tihedat koostööd; see nõuab käesoleva määruse rakendamisega seotud teabe edastamist; (16) käesoleva määrusega hõlmatud looduslike looma- ja taimeliikidega kauplemise ulatuse jälgimine on otsustava tähtsusega, et hinnata kauplemise tagajärgi liikide kaitsestaatusele; üksikasjalised aastaaruanded tuleks koostada ühtlustatud vormis; (17) käesoleva määruse täitmiseks on tähtis, et liikmesriigid kehtestaksid rikkumiste suhtes sanktsioonid, mis oleksid rikkumise iseloomu ja raskust arvestades piisavad ja kohased; (18) on hädavajalik kehtestada ühenduse menetlus, mis võimaldaks käesoleva määruse rakendussätteid ja lisade muudatusi sobiva aja jooksul vastu võtta; tuleb moodustada komitee, mis võimaldaks teha liikmesriikide ja komisjoni vahel selles valdkonnas tihedat ja tõhusat koostööd; (19) bioloogiliste ja ökoloogiliste aspektide paljusus, mida käesoleva määruse rakendamisel tuleb arvesse võtta, nõuab teadusliku järelevalverühma moodustamist, kelle arvamused komisjon edastab komiteele ja liikmesriikide korraldusasutustele, et aidata neid otsuste langetamisel, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

Eesmärk

Selle määruse eesmärk on kaitsta looduslikke looma- ja taimeliike ning tagada nende säilimine sel teel, et reguleeritakse nendega kauplemist vastavalt järgmistele artiklitele.

Käesolevat määrust kohaldatakse, järgides artiklis 2 nimetatud konventsiooni eesmärke, põhimõtteid ja sätteid.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) komitee — artikli 18 alusel asutatud looduslike looma- ja taimeliikidega kauplemise komitee;

b) konventsioon — ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioon (CITES);

c) päritolumaa — maa, kus isend on loodusest püütud, vangistuses kasvatatud või kunstlikul teel paljundatud;

d) imporditeatis — teatis, mille importija, tema agent või esindaja esitab artiklis 18 ettenähtud korra kohaselt komisjoni poolt kindlaksmääratud blanketil, kui ta toob ühendusse lisas C või D loetletud liigist isendi;

e) sissetoomine merelt — mis tahes isendi sissetoomine ühendusse, kui see on püütud ja sisse toodud otse merekeskkonnast, mis ei kuulu ühegi riigi jurisdiktsiooni alla, kaasa arvatud mere kohal olev õhuruum, merepõhi ja merealune pinnas;

f) väljaandmine — kõik loa või sertifikaadi ettevalmistamise ja kinnitamise ning taotlejale üleandmisega seotud toimingud;

g) korraldusasutus — siseriiklik haldusorgan, mis on ametisse määratud liikmesriigis vastavalt artikli 13 lõike 1 punktile a või konventsiooni osapooleks olevas kolmandas riigis vastavalt konventsiooni IX artiklile;

h) sihtliikmesriik — liikmesriik, mida on mainitud sihtkohana isendi eksportimisel või reeksportimisel kasutatavas dokumendis; merelt sissetoomise puhul on see liikmesriik, kelle jurisdiktsiooni all on isendi sihtkoht;

i) müügiks pakkumine — müügiks pakkumine ja mis tahes tegevus, mida võib põhjendatult sellisena tõlgendada, sealhulgas müügiks reklaamimine või reklaamida laskmine ning üleskutse astuda läbirääkimistesse;

j) isiklikud asjad või majatarbed — surnud isendid, nende osad ja neist saadu, mis on üksikisiku omanduses ja mis moodustavad või on mõeldud moodustama osa tema igapäevastest tarbeasjadest;

k) sihtkoht — koht, kus ühendusse sissetoomisel kavatsetakse isendit tavaliselt hoidma hakata; elusisendite puhul on see esimene koht, kus isendit kavatsetakse pidada pärast karantiini või muud sanitaarkontrolli eesmärgil kinnipidamist;

l) populatsioon — bioloogiliselt või geograafiliselt piiritletav isendite koguhulk;

m) peamiselt kommertseesmärgid — kõik eesmärgid, milles selgesti ei domineeri ärilised aspektid;

n) reeksport ühendusest — varem ühendusse sissetoodud isendi eksport ühendusest;

o) reimport ühendusse — varem ühendusest eksporditud või reeksporditud isendi sissetoomine ühendusse;

p) müük — müük mis tahes vormis. Käesoleva määruse tähenduses käsitatakse müügina ka väljaüürimist, vahetuskaubandust või vahetust; vastavaid väljendeid tõlgendatakse samamoodi;

q) teaduslik usaldusasutus — teadusasutus, mis on ametisse määratud liikmesriigis vastavalt artikli 13 lõike 1 punktile b või konventsiooni osapooleks olevas kolmandas riigis vastavalt konventsiooni IX artiklile;

r) teaduslik järelevalverühm — artikli 17 alusel moodustatud konsultatiivorgan;

s) liik — liik, alamliik või selle populatsioon;

t) isend — iga lisades A–D loetletud liigist elus või surnud loom või taim, selle mis tahes osa või sellest saadu, ükskõik kas see sisaldub teistes kaupades või mitte, samuti kõik kaubad, mille puhul saatedokumendist, pakendilt, märgistuselt, sildilt või muude asjaolude põhjal ilmneb, et nad on nendest liikidest loomad või taimed või sisaldavad nende osi või neist saadut, välja arvatud siis, kui osad või neist saadu on käesoleva määruse või kõnealust liiki nimetava lisa sätete alla kuulumisest konkreetselt vabastatud sellekohase märkusega vastavas lisas. Isendit peetakse lisades A–D loetletud liiki kuuluvaks isendiks, kui selle looma või taime, selle osa või sellest saadu “vanematest” vähemalt üks kuulub mõnda loetletud liiki. Juhtudel, kui sellise looma või taime “vanemad” kuuluvad erinevates lisades loetletud liikidesse või sellistesse liikidesse, millest ainult üks on loetelus, kohaldatakse rangemate kitsendustega lisa sätteid. Kui tegemist on hübriidtaimede isenditega, mille üks “vanematest” kuulub lisas A loetletud liiki, kohaldatakse rangemate kitsendustega lisa sätteid siiski ainult juhul, kui lisas on selle liigi juures vastav märge;

u) kauplemine — käesoleva määruse sätetega hõlmatud isendite sissetoomine ühendusse, sealhulgas sissetoomine merelt, ning eksport ja reeksport ühendusest, samuti isendi ühendusesisene — sealhulgas ka liikmesriigisisene — kasutamine, edasitoimetamine ja valduse üleandmine;

v) transiitvedu — isendite vedu ühest väljaspool ühendust asuvast punktist teise läbi ühenduse territooriumi saadetisena konkreetselt nimetatud adressaadile, kusjuures edasitoimetamise võivad katkestada üksnes sellisest liikluse vormist tingitud asjaolud;

w) töödeldud isendid, mis on omandatud enam kui 50 aastat tagasi — isendid, mis on nende loomulikust töötlemata olekust oluliselt muudetud kas eheteks, kaunistusteks, kunsti- või tarbeesemeteks või muusikainstrumentideks enam kui 50 aastat enne käesoleva määruse jõustumist ning mis asjaomase liikmesriigi korraldusasutuse veendumuse kohaselt on sellisena omandatud. Selliseid isendeid loetakse töödelduks üksnes siis, kui nad ilmselt kuuluvad ühte eespool mainitud kategooriatest ega vaja oma otstarbe täitmiseks enam edasist nikerdamist ega käsitsi või tööstuslikku töötlemist;

x) kontroll sisseveo, ekspordi, reekspordi ja transiitveo ajal — käesoleva määrusega ettenähtud sertifikaatide, lubade ja teatiste kontrollimine ning neil juhtudel, kui ühenduse normides on nõnda ette nähtud või muudel saadetistest valikproovide võtmise juhtudel, isendite uurimine, vajaduse korral koos proovide võtmisega analüüsi või täpsema kontrolli eesmärgil.

Artikkel 3

Reguleerimisala

1. Lisa A sisaldab:

a) konventsiooni I lisas loetletud liike, mille suhtes liikmesriigid ei ole esitanud reservatsioone;

b) kõiki liike, i) mis on või võivad olla nõutud nii ühenduses kasutamiseks kui ka rahvusvahelises kaubanduses ja mis on väljasuremisohus või nii haruldased, et igasugune kauplemine ohustaks liigi säilimist, või ii) mis kuuluvad perekonda, millest suurem osa liike, või liiki, millest suurem osa alaliike on loetletud lisas A kooskõlas punktis a või punkti b alapunktis i toodud kriteeriumidega ning mille loetlemine lisas on oluline nende taksonite tõhusaks kaitseks.

2. Lisa B sisaldab:

a) konventsiooni II lisas loetletud liike, välja arvatud need, mis on loetletud lisas A, mille suhtes liikmesriigid ei ole esitanud reservatsioone;

b) konventsiooni I lisas loetletud liike, mille suhtes on esitatud reservatsioone;

c) kõiki muid liike, mis pole loetletud konventsiooni I või II lisas ja i) mis on rahvusvahelise kauplemise objektiks sellisel hulgal, mis võib ohustada — selle säilimist või selle populatsioonide säilimist teatavates riikides või — kogu populatsiooni säilimist tasemel, mis on kooskõlas liigi osaga ökosüsteemides, kus ta esineb, või ii) mille nimetamine lisas on oluline nende sarnase välimuse tõttu lisas A või lisas B loetletud liikidega, selleks et tagada kontrolli tõhusus nendest liikidest isenditega kauplemise üle;

d) liigid, mille suhtes on kindlaks tehtud, et elusisendite toomine ühenduse looduskeskkonda kujutaks endast ökoloogilist ohtu ühenduse pärismaistele looduslikele looma- ja taimeliikidele.

3. Lisa C sisaldab:

a) konventsiooni III lisas loetletud liike, välja arvatud need, mis on loetletud lisades A ja B, mille suhtes liikmesriigid ei ole esitanud reservatsioone;

b) konventsiooni II lisas loetletud liike, mille suhtes on esitatud reservatsioone.

4. Lisa D sisaldab:

a) lisades A–C loetlemata liike, mida imporditakse ühendusse koguses, mis õigustab nende seiret;

b) konventsiooni III lisas loetletud liike, mille suhtes on esitatud reservatsioone.

5. Kui käesoleva määrusega hõlmatud liigi kaitsestaatus õigustab nende lisamist ühte konventsiooni lisadest, aitab liikmesriik kaasa vajalike muudatuste tegemisele.

Artikkel 4

Ühendusse sissetoomine

1. Lisas A loetletud liikidest isendite ühendusse sissetoomisel tuleb läbida vajalik kontroll ja varem esitada sissetoomiskoha tolliasutuses sihtliikmesriigi korraldusasutuse poolt väljaantud impordiluba.

Impordiloa võib välja anda üksnes kooskõlas lõikes 6 kehtestatud piirangutega ja juhul, kui järgmised tingimused on täidetud:

a) pädev teaduslik usaldusasutus, olles kaalunud teadusliku järelevalverühma arvamust, on nõustunud, et ühendusse sissetoomine i) ei kahjusta liigi kaitsestaatust ega asjaomase liigi populatsiooni poolt asustatud territooriumi ulatust; ii) toimub: — ühel artikli 8 lõike 3 punktides e, f ja g nimetatud eesmärkidest või — muudel eesmärkidel, mis ei kahjusta asjaomase liigi säilimist;

i) taotleja esitab dokumentaalsed tõendid selle kohta, et isendid on omandatud kooskõlas asjaomaste liikide kaitset käsitlevate õigusaktidega; konventsiooni lisades esinevast liigist isendi kolmandast riigist sissetoomise puhul on selleks ekspordiluba või reekspordisertifikaat või selle koopia, mille ekspordi- või reekspordiriigi pädev asutus on välja andnud kooskõlas konventsiooniga; ii) kooskõlas artikli 3 lõike 1 punktiga a ei ole impordilubade väljaandmiseks lisas A loetletud liikide puhul siiski nõutavad sellised dokumentaalsed tõendid, kuid sellise impordiloa originaali ei anta taotlejale seni, kui ta esitab ekspordiloa või reekspordisertifikaadi; b)

c) pädev teaduslik usaldusasutus on veendunud, et elusisendi pidamispaik sihtkohas on piisavalt varustatud, et teda nõuetekohaselt kaitsta ja hooldada;

d) korraldusasutus on veendunud, et isendit ei kavatseta kasutada peamiselt kommertseesmärkidel;

e) pärast pädeva teadusliku usaldusasutusega konsulteerimist on korraldusasutus veendunud, et ei ole muid liigi kaitsega seotud tegureid, mis räägiksid impordiloa väljaandmisele vastu, ja

f) merelt sissetoomisel on korraldusasutus veendunud, et iga elusisendit valmistatakse ette ja veetakse nõnda, et vigastuste, tervisekahjustuste või julma kohtlemise oht oleks minimaalne.

2. Lisas B loetletud liikidest isendite ühendusse sissetoomisel tuleb läbida vajalik kontroll ja sissetoomiskoha tolliasutuses varem esitada sihtliikmesriigi korraldusasutuse poolt väljaantud impordiluba.

Impordiloa võib välja anda üksnes kooskõlas lõikes 6 kehtestatud piirangutega ja juhul, kui:

a) pädev teaduslik usaldusasutus, olles läbi vaadanud kättesaadavad andmed ja kaalunud teadusliku järelevalverühma seisukohta, on arvamusel, et ühendusse sissetoomine, võttes arvesse olemasolevat või eeldatavat kaubandustaset, ei kahjusta liigi kaitsestaatust ega asjaomase liigi populatsiooni poolt asustatud territooriumi ulatust. See arvamus on kehtiv järgneva importimise suhtes, niikaua kui eespool nimetatud aspektid ei ole oluliselt muutunud;

b) taotleja esitab dokumentaalsed tõendid selle kohta, et elusisendi pidamispaik sihtkohas on piisavalt varustatud, et teda nõuetekohaselt kaitsta ja hooldada;

c) lõike 1 punkti b alapunkti i ning punktide e ja f tingimused on täidetud.

3. Lisas C loetletud liikidest isendite ühendusse sissetoomisel tuleb läbida vajalik kontroll ja varem esitada sissetoomiskoha tolliasutuses imporditeatis ning:

a) ekspordi korral riigist, mida on mainitud seoses asjaomase liigiga lisas C, esitab taotleja dokumentaalsed tõendid nimetatud riigi pädeva ametiasutuse poolt kooskõlas konventsiooniga väljaantud ekspordiloa näol selle kohta, et isendid on omandatud kooskõlas asjaomase liigi kaitset käsitlevate siseriiklike õigusaktidega, või

b) ekspordi korral riigist, mida ei ole mainitud seoses asjaomase liigiga lisas C, või reekspordi korral mis tahes riigist esitab taotleja eksportiva või reeksportiva riigi pädeva ametiasutuse poolt kooskõlas konventsiooniga väljaantud ekspordiloa, reekspordisertifikaadi või päritolutõendi.

4. Lisas D loetletud liikidest isendite sissetoomisel ühendusse tuleb läbida vajalik kontroll ja varem esitada sissetoomiskoha tolliasutuses imporditeatis.

5. Lõike 1 punktides a ja d ning lõike 2 punktides a, b ja c nimetatud impordiloa väljaandmise tingimusi ei kohaldata isendite suhtes, mille puhul taotleja esitab dokumentaalsed tõendid selle kohta, et:

a) nad olid varem seaduslikult ühendusse sisse toodud või ühenduses omandatud ning et nad tuuakse muudetud või muutmata kujul ühendusse taas sisse, või

b) tegemist on töödeldud isenditega, mis on omandatud enam kui 50 aastat tagasi.

6. Konsulteerinud asjaomaste päritoluriikidega, toimides vastavalt artiklis 18 sätestatud korrale ning võttes arvesse teadusliku järelevalverühma arvamust, võib komisjon kehtestada ühendusse sissetoomisel üldisi piiranguid või piiranguid teatavate päritolumaade suhtes:

a) lõike 1 punkti a alapunktis i või punktis e nimetatud tingimuste alusel lisas A loetletud liikidest isenditele;

b) lõike 1 punktis e või lõike 2 punktis a nimetatud tingimuste alusel lisas B loetletud liikidest isenditele ja

c) lisas B loetletud liikidest elusisenditele, mille suremus veo käigus on suur või mille kohta on kindlaks tehtud, et nad ilmselt ei ela vangistuses vanuseni, mis vastaks nende keskmisele elueale, või

d) elusisenditele liikidest, mille kohta on kindlaks tehtud, et nende sissetoomine ühenduse looduskeskkonda kujutab endast ökoloogilist ohtu ühenduse pärismaistele looduslikele looma- ja taimeliikidele.

Kui piirangud kehtestatakse, avaldab komisjon nende nimekirja kord kvartalis Euroopa Ühenduste Teatajas.

7. Erijuhtudel, mil ühendusse sissetoomisele järgneb ümberlaadimine, õhu- või raudteevedu, lubatakse artiklis 18 ettenähtud korras erandeid lõigetes 1—4 osutatud kontrolli läbimisest ja impordidokumentide esitamisest sissetoomiskoha tolliasutuses ja selline kontroll ning dokumentide esitamine toimub kooskõlas artikli 12 lõikega 1 määratud teises tolliasutuses.

Artikkel 5

Eksport või reeksport ühendusest

1. Lisas A loetletud liikidest isendite ekspordi või reekspordi korral ühendusest tuleb läbida vajalik kontroll ja varem esitada tolliasutuses, kus ekspordiformaalsused täidetakse, isendite asukohaks oleva liikmesriigi korraldusasutuse poolt väljaantud ekspordiluba või reekspordisertifikaat.

2. Lisas A loetletud liikidest isendite ekspordiloa võib välja anda üksnes siis, kui on täidetud järgmised tingimused:

a) pädev teaduslik usaldusasutus on kirjalikult teatanud, et isendite loodusest püüdmine või kogumine või nende eksport ei kahjusta liigi kaitsestaatust ega asjaomase liigi populatsiooni poolt asustatud territooriumi ulatust;

b) taotleja esitab dokumentaalsed tõendid selle kohta, et isendid on omandatud kooskõlas asjaomaste liikide kaitset käsitlevate kehtivate õigusaktidega; kui taotlus esitatakse liikmesriigile, mis ei ole päritolumaa, on selliseks dokumentaalseks tõendiks sertifikaat, milles tõendatakse, et isend on püütud loodusest kooskõlas selles riigis kehtivate õigusaktidega;

c) korraldusasutus on veendunud, et i) iga elusisendit valmistatakse ette ja veetakse nõnda, et vigastuste, tervisekahjustuste või julma kohtlemise oht oleks minimaalne, ja — konventsiooni I lisas loetlemata liikidest isendeid ei kavatseta kasutada peamiselt kommertseesmärkidel või — käesoleva määruse artikli 3 lõike 1 punktis a nimetatud liikidest isendite eksportimisel konventsiooni osapooleks olevasse riiki on välja antud impordiluba, ii) ja

d) liikmesriigi korraldusasutus, olles konsulteerinud pädeva teadusliku usaldusasutusega, on veendunud, et ei ole muid liigi kaitsega seotud tegureid, mis räägiksid ekspordiloa väljaandmisele vastu.

3. Reekspordisertifikaadi võib välja anda üksnes siis, kui lõike 2 punktides c ja d nimetatud tingimused on täidetud ja kui taotleja esitab dokumentaalsed tõendid selle kohta, et isendid:

a) on ühendusse sisse toodud kooskõlas käesoleva määruse sätetega;

b) on enne käesoleva määruse jõustumist ühendusse sisse toodud kooskõlas määruse (EMÜ) nr 3626/82 sätetega või

c) on ühendusse sisse toodud enne 1984. aastat ja tulnud rahvusvahelisse kaubandusse kooskõlas konventsiooni sätetega või

d) on toodud seaduslikult mõne liikmesriigi territooriumile enne, kui punktides a ja b nimetatud määruste või konventsiooni sätted nende suhtes või selles liikmesriigis kehtima hakkasid.

4. Lisades B ja C loetletud liikidest isendite ekspordi või reekspordi korral ühendusest tuleb läbida vajalik kontroll ja varem esitada tolliasutuses, kus ekspordiformaalsused täidetakse, isendite asukohaks oleva liikmesriigi korraldusasutuse poolt väljaantud ekspordiluba või reekspordisertifikaat.

Ekspordiloa võib välja anda üksnes siis, kui lõike 2 punktides a ja b, punkti c alapunktis i ning punktis d nimetatud tingimused on täidetud.

Reekspordisertifikaadi võib välja anda üksnes siis, kui lõike 2 punkti c alapunktis i ja punktis d ning lõike 3 punktides a–d nimetatud tingimused on täidetud.

5. Kui reekspordisertifikaadi saamise taotlus puudutab isendeid, kes on ühendusse sisse toodud teise liikmesriigi poolt väljaantud impordiloa alusel, peab korraldusasutus kõigepealt konsulteerima loa väljaandnud korraldusasutusega. Nõustamiskord ja juhud, mil nõustamine on vajalik, kehtestatakse vastavalt artiklis 18 ettenähtud korrale.

6. Lõike 2 punktis a ja punkti c alapunktis ii nimetatud ekspordiloa või reekspordisertifikaadi väljaandmise tingimusi ei kohaldata:

i) töödeldud isendite suhtes, mis on omandatud enam kui 50 aastat tagasi, või

ii) surnud isendite ning nende osade ja neist saadu suhtes, mille kohta taotleja esitab dokumentaalsed tõendid, et need on omandatud seaduslikult enne, kui käesoleva määruse või määruse (EMÜ) nr 3626/82 või konventsiooni sätted nende suhtes kehtima hakkasid.

a) Igas liikmesriigis jälgib pädev teaduslik usaldusasutus lisas B loetletud liikidest isendite jaoks ekspordilubade väljaandmist selles liikmesriigis ja selliste isendite tegelikku eksportimist. Kui teaduslik usaldusasutus leiab, et mingist liigist isendite eksporti tuleks piirata, et see liik oma koguulatuses säiliks niisugusel tasemel, mis vastab tema osale ökosüsteemis, kus ta esineb, ja oleks tugevasti ülalpool seda taset, mille tõttu see tuleks kooskõlas artikli 3 lõike 1 punktiga a või punkti b alapunktiga i kanda lisasse A, soovitab teaduslik usaldusasutus korraldusasutusele kirjalikult sobivaid meetmeid, mida tuleks võtta, et piirata sellest liigist isendite ekspordilubade väljaandmist.

b) Kui korraldusasutusele on soovitatud punktis a nimetatud meetmeid, teatab ta nendest ja annab oma selgitused komisjonile, kes vajaduse korral soovitab vastavalt artiklis 18 ettenähtud korrale nende liikide ekspordipiiranguid.

Artikkel 6

Artiklites 4, 5 ja 10 nimetatud loa- ja sertifikaaditaotluste tagasilükkamine

1. Kui liikmesriik lükkab loa- või sertifikaaditaotluse tagasi käesoleva määruse eesmärkide seisukohalt olulisel juhul, teatab ta komisjonile viivitamata tagasilükkamisest ja tagasilükkamise põhjustest.

2. Komisjon edastab lõike 1 kohaselt saadud informatsiooni teistele liikmesriikidele, et tagada käesoleva määruse ühtne kohaldamine.

3. Kui loa- või sertifikaaditaotlus on esitatud selliste isendite jaoks, kelle suhtes niisugune taotlus on varem tagasi lükatud, peab taotleja eelnevast tagasilükkamisest teatama pädevale asutusele, kellele taotlus on esitatud.

a) Liikmesriigid tunnustavad taotluste tagasilükkamist teiste liikmesriikide pädevate asutuste poolt, kui selline tagasilükkamine põhineb käesoleva määruse sätetel.

b) Seda sätet ei pruugi siiski kohaldada, kui asjaolud on oluliselt muutunud või kui on ilmnenud uued taotlust toetavad asjaolud. Kui korraldusasutus sellistel juhtudel loa või sertifikaadi välja annab, teatab ta sellest komisjonile, märkides väljaandmise põhjused.

Artikkel 7

Erandid

1. Vangistuses sündinud ja kasvatatud või kunstlikult paljundatud isendid

a) Välja arvatud juhud, mil kohaldatakse artiklit 8, koheldakse lisas A loetletud liikidest isendeid, mis on vangistuses sündinud ja kasvatatud või kunstlikult paljundatud, niisamuti, nagu näevad ette lisas B loetletud liikidest isendite suhtes kohaldatavad sätted.

b) Kunstlikult paljundatud taimede puhul võib artiklite 4 ja 5 sätteid mitte kohaldada eritingimustel, mis komisjon on kehtestanud seoses: i) fütosanitaartõendite kasutamisega; ii) sellega, kui isenditega kauplevad registreeritud kaubandusettevõtjad või käesoleva artikli lõikes 4 nimetatud teadusasutused, ja iii) hübriidikaubandusega.

c) Kriteeriumid, mille alusel otsustada, kas isend on sündinud ja kasvatatud vangistuses või kunstlikult paljundatud ning kas see on toimunud kommertseesmärkidel, samuti punktis b viidatud eritingimused täpsustab komisjon vastavalt artiklis 18 ettenähtud korrale.

2. Transiitvedu

a) Erandina artiklist 4 ei nõuta sissetoomiskoha tolliasutuses kontrolli ja ettenähtud lubade, sertifikaatide ja teatiste esitamist, kui toimub isendi transiitvedu läbi ühenduse.

b) Lisades loetletud liikide puhul, millele viidatakse artikli 3 lõike 1 ning artikli 3 lõike 2 punktides a ja b, kohaldatakse punktis a nimetatud erandit üksnes siis, kui eksportiva või reeksportiva kolmanda riigi pädevad asutused on välja andnud konventsiooniga ettenähtud kehtiva ja isenditega kaasaskäiva ekspordi- või reekspordidokumendi, milles on näidatud isendite sihtkoht.

c) Kui punktis b nimetatud dokumenti ei ole enne eksportimist või reeksportimist välja antud, tuleb isend kinni pidada, ja kui vaja, konfiskeerida, kui tagantjärele ei esitata dokumenti, mis vastab artiklis 18 ettenähtud korras komisjoni poolt täpsustatud tingimustele.

3. Isiklikud asjad ja majatarbed

Erandina ei kohaldata artiklite 4 ja 5 sätteid lisades A–D loetletud liikidest surnud isendite, nende osade ja neist saadu suhtes, kui need kujutavad endast isiklikke asju või majatarbeid, mida tuuakse ühendusse sisse või eksporditakse või reeksporditakse ühendusest vastavalt sätetele, mida komisjon täpsustab artiklis 18 ettenähtud korra kohaselt.

4. Teadusasutused

Artiklites 4, 5, 8 ja 9 nimetatud dokumente ei nõuta, kui asukohariigi korraldusasutuses registreeritud teadlased või teadusasutused mitteärilisel eesmärgil laenavad, annetavad või vahetavad herbaareksemplare või muid säilitatud, kuivatatud või tahkes ümbrises muuseumieksemplare ning elavaid taimi, kui neil on artiklis 18 ettenähtud korra kohaselt vormistatud silt või kolmanda riigi korraldusasutuse poolt väljaantud või heakskiidetud samaväärne silt.

Artikkel 8

Äritegevuse kontrollimisega seotud sätted

1. Lisas A loetletud liikidest isendite ostmine, ostupakkumine, kommertseesmärkidel omandamine, kommertseesmärkidel üldsusele näitamine, kasutamine tulu saamiseks ning müük, müügiks hoidmine, müügiks pakkumine või müügiks transportimine on keelatud.

2. Liikmesriigid võivad keelata lisas A loetletud liikidest isendite, eriti elusloomade pidamise.

3. Kooskõlas ühenduse teiste õigusaktidega, mis käsitlevad loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitset, võib lõikes 1 nimetatud keelu suhtes teha erandi, kui isendite asukohaks oleva liikmesriigi korraldusasutus annab igal üksikjuhul välja tõendi, et isendid:

a) on omandatud ühenduses või siia sisse toodud enne, kui konventsiooni I lisas või määruse (EMÜ) nr 3626/82 lisas C1 või lisas A loetletud liike käsitlevad sätted nende isendite suhtes kehtima hakkasid, või

b) kujutavad endast töödeldud isendeid, mis on omandatud enam kui 50 aastat tagasi, või

c) on toodud ühendusse sisse, järgides käesoleva määruse sätteid, ning neid hakatakse kasutama eesmärkidel, mis ei ohusta kõnealuse liigi säilimist, või

d) on loomaliigi vangistuses sündinud ja kasvatatud isendid või taimeliigi kunstlikult paljundatud isendid või selliste isendite osad või neist saadud või

e) on eriolukorras tarvilikud teaduse arenguks või olulistel biomeditsiinilistel eesmärkidel vastavalt nõukogu 24. novembri 1986. aasta direktiivile 86/609/EMÜ, ( 6 ) mis käsitleb katseteks ja teistel teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta käivate õigus- ja haldusnormide ühtlustamist liikmesriikides, kui kõnealune liik osutub ainsaks sel eesmärgil sobivaks ja kui sellest liigist ei ole vangistuses sündinud ja kasvatatud isendeid, või

f) on mõeldud tõuaretuseks või paljundamiseks, et aidata kaasa kõnealuse liigi kaitsele, või

g) on mõeldud teaduslikuks või haridusalaseks otstarbeks, mille eesmärgiks on liigi säilitamine ja kaitse, või

h) on pärit liikmesriigist ja püütud loodusest kooskõlas selles liikmesriigis kehtivate õigusaktidega.

4. Komisjon võib artiklis 18 ettenähtud korra kohaselt määrata üldised erandid lõikes 1 nimetatud keeldudest, tuginedes lõike 3 tingimustele, samuti üldised erandid lisas A loetletud liikidest kooskõlas artikli 3 lõike 1 punkti b alapunktiga ii. Kõik sellised erandid peavad olema kooskõlas ühenduse teiste õigusaktidega, mis käsitlevad loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitset.

5. Lõikes 1 nimetatud keeldusid kohaldatakse ka lisas B loetletud liikide suhtes, välja arvatud juhtudel, kui asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele usutavalt tõendatakse, et sellised isendid on omandatud ja, kui nad on pärit väljastpoolt ühendust, siia sisse toodud kooskõlas loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitset käsitlevate kehtivate õigusaktidega.

6. Liikmesriikide pädevad asutused võivad omal äranägemisel müüa iga lisades B–D loetletud liikidest isendi, mille nad on konfiskeerinud käesoleva määruse alusel, tingimusel, et seda ei tagastata otse sellele füüsilisele või juriidilisele isikule, kellelt see on konfiskeeritud või kes oli rikkumises osaline. Selliseid isendeid kui seaduslikult omandatuid võib kasutada igasugusel eesmärgil.

Artikkel 9

Elusisendite edasitoimetamine

1. Igasugune lisas A loetletud liigist elusisendi edasitoimetamine ühenduse piires ühest kohast teise, nagu on märgitud impordiloal või kooskõlas käesoleva määrusega väljaantud mis tahes sertifikaadil, nõuab eelnevat luba selle liikmesriigi korraldusasutuselt, kus isend asub. Teistel edasitoimetamise juhtudel peab selle eest vastutav isik olema võimeline vajaduse korral tõestama isendi seaduslikku päritolu.

2. Selline luba:

a) antakse üksnes siis, kui selle liikmesriigi pädev teaduslik usaldusasutus või, kui isend toimetatakse teise liikmesriiki, siis viimase pädev teaduslik usaldusasutus on veendunud, et sihtkohas elusisendi pidamiseks mõeldud paik on piisavalt varustatud, et isendit nõuetekohaselt kaitsta ja hooldada;

b) kinnitatakse sertifikaadi väljaandmisega, ja

c) kui see on vajalik, edastatakse viivitamata selle liikmesriigi korraldusasutusele, kus on isendi tulevane asukoht.

3. Sellist luba ei nõuta, kui elusloom tuleb toimetada teise kohta hädatarvilikuks veterinaarraviks ja kui see otse oma loajärgsesse asukohta tagasi tuuakse.

4. Kui lisas B loetletud liigist elusisend ühenduse piires teise kohta toimetatakse, võib isendi valdaja selle loovutada üksnes siis, kui on veendunud, et kavatsetud vastuvõtja on piisavalt informeeritud nõutavast pidamispaigast, varustusest ja võtetest, millega tagada isendi nõuetekohane hooldamine.

5. Kui elusisendeid ühendusse, ühendusest välja või ühenduse piires transporditakse või transiidi või ümberlaadimise käigus mõnda aega ühenduses kinni peetakse, valmistatakse nad ette, toimetatakse teise kohta ja hooldatakse nõnda, et vigastuse, tervisekahjustuse või julma kohtlemise oht oleks minimaalne ja loomade puhul järgitaks ühenduse õigusakte, mis käsitlevad loomade kaitset transportimise käigus.

6. Artiklis 18 ettenähtud korra kohaselt võib komisjon kehtestada piirangud selliste elusisendite pidamise või teise kohta toimetamise suhtes, kelle sissetoomist ühendusse on kooskõlas artikli 4 lõikega 6 piiratud.

Artikkel 10

Väljaantavad sertifikaadid

Saanud asjaomaselt isikult taotluse koos kõikide nõutavate lisadokumentidega, mille kõik väljaandmise tingimused on täidetud, võib liikmesriigi korraldusasutus artikli 5 lõike 2 punktis b, artikli 5 lõigetes 3 ja 4, artikli 8 lõikes 3 ning artikli 9 lõike 2 punktis b nimetatud eesmärkidel sertifikaadi välja anda.

Artikkel 11

Lubade ja sertifikaatide kehtivus ning eritingimused

1. Liikmesriikide pädevate asutuste poolt kooskõlas käesoleva määrusega väljaantud load ja sertifikaadid kehtivad ühenduse kõikides osades, seejuures ei piirata liikmesriikide õigust kehtestada rangemaid meetmeid või jääda nende juurde.

a) Iga selline luba või sertifikaat, samuti iga selle alusel väljaantud luba või sertifikaat loetakse kehtetuks, kui pädev asutus või komisjon loa või sertifikaadi väljaandnud pädeva asutusega konsulteerides tuvastab, et see on välja antud ekslikult, eeldades selle väljaandmise tingimuste täidetust.

b) Kõnealuse liikmesriigi pädevad asutused peavad kinni liikmesriigi territooriumil selliste dokumentide alusel asuvad isendid ja need võib konfiskeerida.

3. Iga kooskõlas käesoleva määrusega väljaantud luba või sertifikaat võib seada tingimused ja nõuded, mille väljaandev asutus määrab, et tagada selle sätete järgimine. Kui sellised tingimused või nõuded on tarvis lubade või sertifikaatide vormile juurde lisada, teatavad liikmesriigid sellest komisjonile.

4. Iga vastava ekspordiloa või reekspordisertifikaadi koopia alusel väljaantud impordiluba kehtib isendite ühendusse sissetoomiseks ainult siis, kui sellele on lisatud kehtiva ekspordiloa või reekspordisertifikaadi originaal.

5. Komisjon kehtestab lubade ja sertifikaatide väljaandmise tähtajad artiklis 18 ettenähtud korras.

Artikkel 12

Sisse- ja väljaveokohad

1. Liikmesriigid määravad kindlaks tolliasutused, kus sooritatakse käesoleva määrusega hõlmatud liikidest isendite ühendusse sissetoomisel ja ühendusest eksportimisel kontroll ning formaalsused, et rakendada nende isendite suhtes tollikäitlust määruse (EMÜ) nr 2913/92 tähenduses, ning teatavad, millised tolliasutused on spetsiaalselt ette nähtud tegelema elusisenditega.

2. Kõik kooskõlas lõikega 1 määratud tolliasutused varustatakse vastava väljaõppe saanud piisava isikkoosseisuga. Liikmesriigid tagavad, et on olemas elusloomade transporti ja pidamist käsitlevatele ühenduse sellekohastele õigusaktidele vastavad pidamispaigad ja et tarbe korral astutakse vajalikke samme elustaimede suhtes.

3. Kõikidest lõike 1 alusel määratud tolliasutustest teatatakse komisjonile, kes avaldab nende nimekirja Euroopa Ühenduste Teatajas.

4. Erandjuhtudel ja kooskõlas kriteeriumidega, mis on kindlaks määratud artiklis 18 ettenähtud korral kohaselt, võib korraldusasutus lubada ühendusse sissetoomist või ühendusest eksportimist või reeksportimist tolliasutuse kaudu, mis ei ole määratud kooskõlas lõikega 1.

5. Liikmesriigid tagavad, et piiriületuspunktides teavitatakse üldsust käesoleva määruse rakendussätetest.

Artikkel 13

Korraldusasutus, teaduslik usaldusasutus ja teised pädevad asutused

a) Iga liikmesriik määrab ametisse korraldusasutuse, mille esmaülesandeks on vastutada käesoleva määruse rakendamise ja komisjoniga suhtlemise eest.

b) Iga liikmesriik võib ametisse määrata ka täiendavaid korraldusasutusi ja muid pädevaid asutusi, et rakendamisele kaasa aidata, sel juhul vastutab esmane korraldusasutus, et täiendavad asutused oleksid varustatud kogu teabega, mis on vajalik käesoleva määruse õigeks kohaldamiseks.

2. Iga liikmesriik määrab ühe või mitu vastava eriala teaduslikku usaldusasutust, mille ülesanded on lahus kõikide ametisse määratud korraldusasutuste omadest.

a) Hiljemalt kolm kuud enne käesoleva määruse kohaldamise tähtpäeva edastavad liikmesriigid komisjonile ametisse määratud korraldusasutuste, muude lubade või sertifikaatide väljaandmiseks pädevate asutuste ning teaduslike usaldusasutuste nimed ja aadressid; komisjon avaldab selle teabe ühe kuu jooksul Euroopa Ühenduste Teatajas.

b) Iga lõike 1 punktis a nimetatud korraldusasutus edastab komisjonile viimase nõudel kahe kuu jooksul nende isikute nimed ja allkirjanäidised, kellel on volitus lube ja sertifikaate allkirjastada, ning templi-, pitsati, või muu vahendi jäljendid, mida kasutatakse lubade ja sertifikaatide kehtivaks tunnistamisel.

c) Liikmesriigid edastavad komisjonile kõik juba antud informatsioonis tehtud muudatused hiljemalt kaks kuud pärast sellise muudatuse rakendamist.

Artikkel 14

Sätetest kinnipidamise jälgimine ja rikkumiste uurimine

a) Liikmesriikide pädevad asutused jälgivad käesoleva määruse sätetest kinnipidamist.

b) Kui pädevatel asutustel on põhjust arvata, et neid sätteid rikutakse, võtavad nad vajalikke meetmeid, et tagada sätetest kinnipidamine, või algatavad kohtuasja.

c) Liikmesriigid informeerivad komisjoni ja konventsiooni lisades loetletud liikide puhul ka konventsiooni sekretariaati kõikidest sammudest, mis pädevad asutused on astunud käesoleva määruse oluliste rikkumiste suhtes, sealhulgas kinnipidamistest ja konfiskeerimistest.

2. Komisjon juhib liikmesriikide pädevate asutuste tähelepanu asjadele, mille uurimist ta peab käesoleva määruse alusel vajalikuks. Liikmesriigid teatavad komisjonile ja konventsiooni lisades loetletud liikide puhul ka konventsiooni sekretariaadile iga toimunud uurimise tulemustest.

a) Moodustatakse täitevrühm, mis koosneb kõikide liikmesriikide korraldusasutuste ja teaduslike usaldusasutuste esindajatest ja mille ülesandeks on tagada käesoleva määruse sätete rakendamine. Rühma eesistujaks on komisjoni esindaja.

b) Täitevrühm uurib kõiki käesoleva määruse täitmisega seotud tehnilisi küsimusi, mida eesistuja tõstatab kas omal algatusel või rühma või komitee liikmete nõudmisel.

c) Komisjon edastab täitevrühmas väljendatud arvamused komiteele.

Artikkel 15

Informatsiooni edastamine

1. Liikmesriigid ja komisjon edastavad teineteisele käesoleva määruse rakendamiseks vajalikku informatsiooni.

Liikmesriigid ja komisjon tagavad, et astutaks vajalikke samme pööramaks üldsuse tähelepanu konventsiooni ja käesoleva määruse rakendamisega seotud sätetele ja määruse rakendamismeetmetele ning teavitataks üldsust nendest.

2. Komisjon peab sidet konventsiooni sekretariaadiga, et tagada konventsiooni tõhus rakendamine kogu territooriumil, mille suhtes käesolevat määrust kohaldatakse.

3. Komisjon teatab viivitamata kõikidest teadusliku järelevalverühma soovitustest asjaomaste liikmesriikide korraldusasutustele.

a) Liikmesriikide korraldusasutused edastavad komisjonile igal aastal enne 15. juunit konventsiooni VIII artikli lõike 7 punktis a nimetatud aruannete koostamiseks vajaliku teabe möödunud aasta kohta, samuti vastava teabe rahvusvahelise kauplemise kohta lisades A, B ja C loetletud liikidest isenditega ning lisas D loetletud liikidest isendite ühendusse sissetoomise kohta. Edastatava teabe ja selle esitamise vormingu täpsustab komisjon vastavalt artiklis 18 ettenähtud korrale.

b) Punktis a nimetatud teabe alusel avaldab komisjon igal aastal enne 31. oktoobrit statistilise aruande käesoleva määrusega hõlmatud liikidest isendite ühendusse sissetoomise, ühendusest eksportimise ja reeksportimise kohta ning edastab konventsiooni sekretariaadile teabe nende liikide kohta, mille suhtes konventsiooni kohaldatakse.

c) Ilma et see piiraks artikli 20 kohaldamist, edastavad liikmesriikide korraldusasutused komisjonile igal teisel aastal enne 15. juunit ja esimest korda aastal 1999 konventsiooni VIII artikli lõike 7 punktis b nimetatud aruannete koostamiseks vajaliku teabe kahe eelmise aasta kohta ning samuti vastava teabe käesoleva määruse nende sätete kohta, mis jäävad konventsiooni reguleerimisalast välja. Edastatava teabe ja selle esitamise vormingu täpsustab komisjon vastavalt artiklis 18 ettenähtud korrale.

d) Punktis c nimetatud teabe alusel koostab komisjon igal teisel aastal enne 31. oktoobrit ja esimest korda 1999. aastal aruande käesoleva määruse rakendamise ja täitmise kohta.

5. Selleks et valmistada ette lisades tehtavaid muudatusi, edastavad liikmesriikide pädevad asutused kogu asjakohase teabe komisjonile. Komisjon täpsustab nõutava informatsiooni vastavalt artiklis 18 ettenähtud korrale.

6. Piiramata nõukogu 7. juuni 1990. aasta direktiivi 90/313/EMÜ keskkonnaalase teabega tutvumise vabaduse kohta ( 7 ) kohaldamist, võtab komisjon vajalikke meetmeid, et kaitsta käesoleva määruse rakendamisel saadud informatsiooni konfidentsiaalsust.

Artikkel 16

Sanktsioonid

1. Liikmesriigid võtavad kohaseid meetmeid, et tagada sanktsioonide rakendamine vähemalt järgmiste käesoleva määruse rikkumiste korral:

a) isendite ühendusse sissetoomine või eksport või reeksport ühendusest ilma vajaliku loa või sertifikaadita või vale, võltsitud või kehtetu loa või sertifikaadiga või sellisega, mida on muudetud ilma väljaandnud asutuse loata;

b) kooskõlas käesoleva määrusega väljaantud loal või sertifikaadil märgitud eritingimuste täitmatajätmine;

c) vale deklaratsiooni esitamine või teadvalt vale informatsiooni andmine loa või sertifikaadi saamiseks;

d) vale, võltsitud, kehtetu või ilma loata muudetud loa või sertifikaadi kasutamine ühenduse loa või sertifikaadi saamiseks või muul käesoleva määrusega seotud ametlikul otstarbel;

e) imporditeatise esitamatajätmine või vale teatise esitamine;

f) elusisendite vedu, mida pole nõuetekohaselt ette valmistatud, et vigastuste, tervisekahjustuste või julma kohtlemise oht oleks minimaalne;

g) lisas A loetletud liikidest isendite kasutamine viisil, mis pole impordiloaga või hiljem antud loaga kooskõlas;

h) kunstlikult paljundatud taimedega kauplemine, mis on vastuolus artikli 7 lõike 1 punktis b sätestatuga;

i) isendite vedu ühendusse, ühendusest välja või transiidina läbi ühenduse ilma sellekohase loa või sertifikaadita, mis on välja antud kooskõlas käesoleva määrusega, konventsiooni osapooleks olevast kolmandast riigist eksportimise või reeksportimise puhul ilma konventsiooniga kooskõlas oleva loa või sertifikaadita või ilma veenva tõenduseta, et selline luba või sertifikaat on olemas;

j) isendite ost, ostupakkumine, kommertseesmärkidel omandamine, kasutamine tulu saamiseks, kommertseesmärkidel üldsusele näitamine, müük, müügiks hoidmine, müügiks pakkumine või müügiks transportimine vastuolus artikliga 8;

k) loa või sertifikaadi kasutamine muu isendi suhtes kui see, mille jaoks see välja on antud;

l) kooskõlas käesoleva määrusega väljaantud loa või sertifikaadi võltsimine või muutmine;

m) ühendusse importimise, ühendusest eksportimise või reeksportimise taotluse tagasilükkamisest jäetakse artikli 6 lõikes 3 ettenähtud korras teatamata.

2. Lõikes 1 viidatud meetmed peavad olema vastavuses rikkumise iseloomu ja raskusega ning sisaldama isendite kinnipidamise ja vajaduse korral konfiskeerimisega seotud sätteid.

3. Isendi konfiskeerimisel usaldatakse see konfiskeerinud liikmesriigi pädevale asutusele, kes:

a) pärast konsulteerimist selle liikmesriigi teadusliku usaldusasutusega paigutab isendi tingimustesse, mida ta peab kohaseks ning konventsiooni ja käesoleva määruse eesmärkide ning sätetega kooskõlas olevaks, ja

b) ühendusse sissetoodud elusisendi puhul võib pärast konsulteerimist eksportiva riigiga isendi nimetatud riigile süüdi oleva isiku kulul tagastada.

4. Kui lisas B või C loetletud liigist elusisend saabub ühenduse sissetoomiskohta ilma vastava kehtiva loa või sertifikaadita, tuleb isend kinni pidada ja selle võib konfiskeerida, või kui kauba saaja keeldub isendit omaks tunnistamast, võivad sissetoomiskoha eest vastutava liikmesriigi pädevad asutused vajaduse korral keelduda saadetist vastu võtmast ja nõuda vedajalt isendi tagasitoimetamist lähtekohta.

Artikkel 17

Teaduslik järelevalverühm

1. Käesolevaga moodustatakse teaduslik järelevalverühm, mis koosneb kõikide liikmesriikide teaduslike usaldusasutuste esindajatest ja mille eesistujaks on komisjoni esindaja.

a) Teaduslik järelevalverühm vaatab läbi kõik käesoleva määruse, eriti artikli 4 lõike 1 punkti a, lõike 2 punkti a ja lõike 6 kohaldamisega seotud teadusalased küsimused, mis eesistuja on tõstatanud omal algatusel või rühma või komitee liikmete nõudmisel.

b) Komisjon edastab teadusliku järelevalverühma arvamused komiteele.

▼M9

Artikkel 18

1. Komisjoni abistab komitee.

2. Kui viidatakse käesolevale artiklile, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ ( 8 ) a rtikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artikli 8 sätteid.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud. Kui nõukogu ei ole artikli 19 punktides 1 ja 2 osutatud komitee ülesannete osas otsust teinud kolme kuu jooksul alates nõukogu poole pöördumisest, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu.

3. Komitee võtab vastu oma töökorra.

▼B

Artikkel 19

Vastavalt artiklis 18 ettenähtud korrale komisjon:

1. kehtestab ühtsed tingimused ja kriteeriumid: i) artiklites 4, 5, artikli 7 lõikes 4 ja artiklis 10 nimetatud dokumentide väljaandmise, kehtivusaja ja kasutamise kohta; ta määrab kindlaks nende vormi; ii) fütosanitaartõendite kasutamiseks ja iii) vajaduse korral isendite märkimismenetluse kehtestamise kohta, et kergendada isendite identifitseerimist ja tagada sätete täitmine;

2. võtab vastu artikli 4 lõigetes 6 ja 7, artikli 5 lõikes 5 ja lõike 7 punktis b, artikli 7 lõike 1 punktis c, lõike 2 punktis c ning lõikes 3, artikli 8 lõikes 4, artikli 9 lõikes 6, artikli 11 lõikes 5, artikli 15 lõike 4 punktides a ja c ning lõikes 5 ja artikli 21 lõikes 3 nimetatud meetmed;

3. muudab lisasid A–D, välja arvatud muudatused lisas A, mis ei tulene konventsiooni osapoolte konverentsi otsustest;

4. võtab vajaduse korral vastu lisameetmeid, et rakendada konventsiooni osapoolte konverentsi resolutsioone, konventsiooni alalise komitee otsuseid ja soovitusi ning konventsiooni sekretariaadi soovitusi.

Artikkel 20

Lõppsätted

Kõik liikmesriigid teatavad komisjonile ja konventsiooni sekretariaadile spetsiaalselt käesoleva määruse rakendamiseks kehtestatavatest normidest ning kõikidest selle rakendamiseks ja täitmiseks kasutatud õigusaktidest ja võetud meetmetest.

Komisjon edastab selle teabe teistele liikmesriikidele.

Artikkel 21

1. Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 3626/82.

2. Kuni artikli 19 lõigetes 1 ja 2 sätestatud meetmete vastuvõtmiseni võivad liikmesriigid säilitada või jätkuvalt kohaldada meetmeid, mis on kooskõlas määrusega (EMÜ) nr 3626/82 ja komisjoni 28. novembri 1983. aasta määrusega (EMÜ) nr 3418/83, millega kehtestati vajalike dokumentide ühtse väljaandmise ja kasutamise eeskirjad, et ühenduses ellu rakendada ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni. ( 9 )

3. Kaks kuud enne käesoleva määruse rakendamist peab komisjon vastavalt artiklis 18 ettenähtud korrale ja konsulteerides teadusliku järelevalverühmaga:

a) kontrollima, et ei oleks põhjust piirata selliste määruse (EMÜ) nr 3626/82 lisas C1 loetletud liikide sissetoomist ühendusse, mida ei esine käesoleva määruse lisas A;

b) võtma vastu määruse, millega lisa D muudetakse artikli 3 lõike 4 punktis a sätestatud kriteeriumidele vastavate liikide tüüploeteluks.

Artikkel 22

Käesolev määrus jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. juunist 1997.

Artikleid 12, 13, artikli 14 lõiget 3, artikleid 16, 17, 18, 19 ja artikli 21 lõiget 3 kohaldatakse alates käesoleva määruse jõustumise päevast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

▼M12









LISA

Märkusi lisade A, B, C ja D tõlgendamise kohta

1. Lisades A, B, C ja D on liigid märgitud: a) liiginime järgi või b) kõrgemasse taksonisse kuuluva liigina tervikuna või selle määratletud osana.

2. Lühend „spp.” tähistab kõrgema taksoni kõiki liike.

3. Viited taksonitele, mis on kõrgemad kui liik, on üksnes informatiivse või klassifitseerimise eesmärgiga.

4. Lisas A poolpaksus kirjas märgitud liigid on loetletud kooskõlas nende kaitsega, mis on sätestatud nõukogu direktiivis 79/409/EMÜ (linnudirektiiv) ja nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ (elupaikade direktiiv).

5. Taimetaksonite tähistamiseks allpool liigitasandit kasutatakse järgmisi lühendeid: a) „ssp.” – alamliik; b) „var(s).” – teisend (teisendid) ja c) „fa” – vorm.

6. Märked (I), (II) ja (III) liigi või kõrgema taksoni nime juures viitavad konventsiooni liidetele, milles kõnealused liigid on loetletud märkuste 7–9 kohaselt. Kui osutatud märkeid ei esine, ei ole kõnealuseid liike konventsiooni liidetes loetletud.

7. Märge (I) liigi või kõrgema taksoni nime juures osutab, et asjaomane liik või kõrgem takson esineb konventsiooni I liites.

8. Märge (II) liigi või kõrgema taksoni nime juures osutab, et asjaomane liik või kõrgem takson esineb konventsiooni II liites.

9. Märge (III) liigi või kõrgema taksoni nime juures osutab, et see esineb konventsiooni III liites. Sel juhul on osutatud ka riik, millega seoses kõnesolev liik või kõrgem takson esineb III liites.

10. Ristandeid võib lisadesse kanda, kuid üksnes tingimusel, et nad moodustavad looduses eristatava ja püsiva populatsiooni. Hübriidloomad, kellel neljas eelmises põlvnemisliinis on üks või rohkem lisas A ja B loetletud liikide isendit, peavad vastama käesoleva määruse sätetele samamoodi nagu terviklikku liiki moodustades, isegi kui kõnealune hübriid ei ole lisadesse eraldi kantud.

11. Kui liik on kantud lisasse A, B või C, kuuluvad samasse lisasse ka kõik selle liigi isendite osad ja neist saadu, välja arvatud juhul, kui liigi juures on märge, et hõlmatud on ainult isendite teatavad osad ja neist saadu. Kooskõlas käesoleva määruse artikli 2 punktiga t tähistab märk „#” koos sellele järgneva numbriga lisas B või C loetletud liigi või kõrgema taksoni nime juures kõnealuste isendite kindlaksmääratud osi või neist saadut, mida määratletakse käesolevas määruses järgmiselt: #1 tähistab kõiki isendi osi ja neist saadut, välja arvatud: a) seemned, eosed ja õietolm (sh polliiniumid); b) tahkes või vedelas keskkonnas olevad seemiku- või in vitro saadud koekultuurid, mida transporditakse steriilsetes mahutites; c) kunstlikult paljundatud taimed lõikelilledena ja d) perekonna Vanilla kunstlikult paljundatud taimede viljad ning taimede osad ja neist saadu. #2 tähistab kõiki isendi osi ja neist saadut, välja arvatud: a) seemned ja õietolm ning b) jaekaubamüüki saatmiseks pakendatud valmistooted. #3 tähistab terveid ja viilutatud juuri ning juureosi. #4 tähistab kõiki isendi osi ja neist saadut, välja arvatud: a) seemned, v.a Mehhiko päritolu mehhiko kaktuste seemned, ja õietolm; b) tahkes või vedelas keskkonnas olevad seemiku- või in vitro saadud koekultuurid, mida transporditakse steriilsetes mahutites; c) kunstlikult paljundatud taimed lõikelilledena; d) naturaliseerunud või kunstlikult paljundatud taimede viljad ning nende osad ja neist saadu ning e) perekonna Opuntia alamperekonna Opuntia naturaliseerunud või kunstlikult paljundatud taimede üksikud varrelülid ning nende osad ja neist saadu. #5 tähistab palke, saematerjali ja spooni. #6 tähistab palke, saematerjali, spooni ja vineeri. #7 tähistab palke, laaste, puidutolmu ja -ekstrakte. #8 tähistab maa-aluseid osi (st juuri, risoome): tervetena, osadena ja pulbristatult. #9 tähistab kõiki isendi osi ja neist saadut, välja arvatud neid osi, millel on silt „Toodetud Hoodia spp. materjalist, mis on saadud kontrollitud saagikoristuse ja tootmise teel koostöös Botswana/Namiibia/Lõuna-Aafrika CITES-juhtimisasutustega vastavalt lepingule nr BW/NA/ZA xxxxxx”. #10 tähistab palke, saematerjali, spooni, kaasa arvatud keelpillide poognate valmistamiseks kasutatavaid lõpetamata puittooteid. #11 tähistab palke, saematerjali, spooni, vineeri, puidutolmu ja -ekstrakte.

12. Kuna ühelegi lisas A loetletud taimeliigile või taimestiku kõrgemale taksonile ei ole lisatud märget, et nende hübriide tuleb käsitleda kooskõlas käesoleva määruse artikli 4 lõike 1 sätetega, tähendab see, et ühest või mitmest kõnealusest liigist või taksonist saadud kunstlikult paljundatud hübriididega võib kaubelda kunstliku paljundamise tunnistuse olemasolu korral ning et käesoleva määruse sätted ei kohaldata selliste hübriidide seemnete ja õietolmu (sh polliiniumide), lõikelillede, tahkes või vedelas keskkonnas olevate seemikute ja in vitro saadud koekultuuride suhtes, mida transporditakse steriilsetes mahutites.

13. Käesoleva määruse sätted ei kohaldata uriini, fekaalide ja ambra suhtes, mis on jäätmed ja saadud asjaomaseid loomi käsitsemata.

14. Lisas D loetletud loomaliikide puhul kohaldatakse sätteid üksnes elusisendite ning tervete või peaaegu tervete surnud isendite suhtes, välja arvatud taksonite puhul, mille juures on märge, mis osutab, et ka muud osad ja saadused on hõlmatud: § 1 Terved või olulises osas terved toor- või parknahad. § 2 Suled, sulgedega nahk või muu sulgedega osa.

15. Lisas D loetletud loomaliikide puhul kohaldatakse sätteid üksnes elusisendite suhtes, välja arvatud taksonite puhul, mille juures on märge, mis osutab, et ka muud osad ja saadused on hõlmatud: § 3 Kuivatatud ja värsked taimed, sh lehed, juured/pookealused, varred, seemned/eosed, puukoor ja viljad. § 4 Palgid, saematerjal ja spoon.







Lisa A Lisa B Lisa C Tavanimetus FAUNA CHORDATA (KEELIKLOOMAD) MAMMALIA Imetajad ARTIODACTYLA SÕRALISED Antilocapridae Harksarviklased Antilocapra americana (I) (üksnes Mehhiko populatsioon; muid populatsioone ei ole käesoleva määruse lisades loetletud) Harksarvik Bovidae Veislased Addax nasomaculatus (I) Addaks Ammotragus lervia (II) Lakklammas Antilope cervicapra (III Nepal) Vintsarvgasell Bison bison athabascae (II) Ameerika metsapiison Bos gaurus (I) (välja arvatud kodustatud liik Bos frontalis, mille suhtes ei kohaldata käesoleva määruse sätteid) Gaur Bos mutus (I) (välja arvatud kodustatud liik Bos grunniens, mille suhtes ei kohaldata käesoleva määruse sätteid) Ulukjakk Bos sauveli (I) Kuprei Bubalus arnee (III Nepal) (välja arvatud kodustatud liik Bubalus bubalis, mille suhtes ei kohaldata käesoleva määruse sätteid) Vesipühvel e arni Bubalus depressicornis (I) Anoa e kääbuspühvel Bubalus mindorensis (I) Tamarau Bubalus quarlesi (I) Mägianoa Budorcas taxicolor (II) Takin Capra falconeri (I) Keerdsarvkits e markuur Capricornis milneedwardsii (I) Hiina serau Capricornis rubidus (I) Punane serau Capricornis sumatraensis (I) Sumatra serau Capricornis thar (I) Himaalaja serau Cephalophus brookei (II) Brooke kabrik Cephalophus dorsalis (II) Rannakabrik Cephalophus jentinki (I) Sadulkabrik Cephalophus ogilbyi (II) Ogilbi kabrik Cephalophus silvicultor (II) Kollaselg-kabrik Cephalophus zebra (II) Sebrakabrik Damaliscus pygargus pygargus (II) Bontbok Gazella cuvieri (I) Cuvier gasell Gazella dorcas (III Alžeeria/Tuneesia) Dorkasgasell Gazella leptoceros (I) Kitsas-sarv gasell Hippotragus niger variani (I) Must-hobuantiloop Kobus leche (II) Pikksaba-vohlu Naemorhedus baileyi (I) Goral (liigist Naemorhedus baileyi) Naemorhedus caudatus (I) Pikksaba-goral Naemorhedus goral (I) Himaalaja goral Naemorhedus griseus (I) Hiina goral Nanger dama (I) Kabegasell Oryx dammah (I) Mõõksarv-orüks Oryx leucoryx (I) Valge-orüks Ovis ammon (II) (välja arvatud lisas A loetletud alamliigid) Mägilammas e muflon Ovis ammon hodgsonii (I) Tiibeti mägilammas Ovis ammon nigrimontana (I) Karatau mägilammas Ovis canadensis (II) (üksnes Mehhiko populatsioon; muid populatsioone ei ole käesoleva määruse lisades loetletud) Lumelammas Ovis orientalis ophion (I) Küprose mägilammas Ovis vignei (II) (välja arvatud lisas A loetletud alamliigid) Urial Ovis vignei vignei (I) Urial (alamliigist Ovis vignei vignei) Pantholops hodgsonii (I) Orongo Philantomba monticola (II) Sinikabrik Pseudoryx nghetinhensis (I) Siola Rupicapra pyrenaica ornata (I) Ibeeria mägikits Saiga borealis (II) Mongoolia saiga Saiga tatarica (II) Saiga tatarica Tetracerus quadricornis (III Nepal) Nelisarv Camelidae Kaamellased Lama glama guanicoe (II) Guanaako Vicugna vicugna (I) (välja arvatud järgmised populatsioonid: Argentina [Jujuy ja Catamarca provintsi populatsioon ning Jujuy, Salta, Catamarca, La Rioja ja San Juani provintside poolkodustatud populatsioonid]; Boliivia [kogu populatsioon]; Tšiili [Primera piirkonna populatsioon]; ja Peruu [kogu populatsioon]; mis on loetletud lisas B) Vicugna vicugna (II) (üksnes Argentina (1) populatsioonid [Jujuy ja Catamarca provintsi populatsioon ning Jujuy, Salta, Catamarca, La Rioja ja San Juani provintside poolkodustatud populatsioonid]; Bolivia (2) [kogu populatsioon]; Tšiili (3) [Primera piirkonna populatsioon]; Peruu (4) [kogu populatsioon]; muud populatsioonid on loetletud lisas B) Vikunja Cervidae Hirvlased Axis calamianensis (I) Sigahirv (liigist Axis calamianensis) Axis kuhlii (I) Bawea hirv Axis porcinus annamiticus (I) Sigahirv (alamliigist Axis porcinus annamiticus) Blastocerus dichotomus (I) Soohirv Cervus elaphus bactrianus (II) Buhhaara punahirv Cervus elaphus barbarus (III Alžeeria/Tuneesia) Punahirv (alamliigist Cervus elaphus barbarus) Cervus elaphus hanglu (I) Kašmiiri punahirv Dama dama mesopotamica (I) Iraani kabehirv Hippocamelus spp. (I) Guemalid Mazama temama cerasina (III Guatemala) Suurmasaama Muntiacus crinifrons (I) Must muntjak Muntiacus vuquangensis (I) Hiidmuntjak Odocoileus virginianus mayensis (III Guatemala) Valgesaba-pampahirv Ozotoceros bezoarticus (I) Pampahirv Pudu mephistophiles (II) Põhja-puduhirv Pudu puda (I) Lõuna-puduhirv Rucervus duvaucelii (I) Barasingha Rucervus eldii (I) Eldi hirv Hippopotamidae Jõehobulased Hexaprotodon liberiensis (II) Kääbusjõehobu Hippopotamus amphibius (II) Jõehobu Moschidae Muskushirvlased Moschus spp. (I) (üksnes Afganistani, Bhutani, India, Myanmari, Nepali ja Pakistani populatsioonid; muud populatsioonid on loetletud lisas B) Moschus spp. (II) (välja arvatud Afganistani, Bhutani, India, Myanmari, Nepali ja Pakistani populatsioonid, mis on loetletud lisas A) Muskushirv Sigalased Sigalased Babyrousa babyrussa (I) Babirussa e hirvsiga (liigist Babyrousa babyrussa) Babyrousa bolabatuensis (I) Babirussa e hirvsiga (liigist Babyrousa bolabatuensis) Babyrousa celebensis (I) Babirussa e hirvsiga (liigist Babyrousa celebensis) Babyrousa togeanensis (I) Babirussa e hirvsiga (liigist Babyrousa togeanensis) Sus salvanius (I) Kääbussiga Tayassuidae Pekaarilased Tayassuidae spp. (II) (välja arvatud lisas A loetletud liigid ning Pecari tajacu Mehhiko ja Ameerika Ühendriikide populatsioonid, mida ei ole loetletud käesoleva määruse lisades) Pekaarilased Catagonus wagneri (I) Chaco pekaari CARNIVORA Ailuridae Ailurus fulgens (I) Punane e väike panda Canidae Koerlased Canis aureus (III India) Šaakal Canis lupus (I/II) (Kõik populatsioonid, välja arvatud Hispaanias Duero jõest põhja pool esinevad populatsioonid ja Kreekas 39. laiuskraadist põhja pool esinevad populatsioonid. Bhutani, India, Nepali ja Pakistani populatsioonid on loetletud I liites; muud populatsioonid II liites.) Canis lupus (II) (Kõik Hispaanias Duero jõest põhja pool esinevad populatsioonid ja Kreekas 39. laiuskraadist põhja pool esinevad populatsioonid.) Hall hunt Canis simensis Mägikoer Cerdocyon thous (II) Krabisööja rebane Chrysocyon brachyurus (II) Guara e lakkhunt Cuon alpinus (II) Punahunt Lycalopex culpaeus (II) Rebane (liigist Lycalopex culpaeus) Lycalopex fulvipes (II) Rebane (liigist Lycalopex fulvipes) Lycalopex griseus (II) Rebane (liigist Lycalopex griseus) Lycalopex gymnocercus (II) Pamparebane Speothos venaticus (I) Võsakoer Vulpes bengalensis (III India) Bengaali rebane Vulpes cana (II) Afgaani rebane Vulpes zerda (II) Fennek Eupleridae Cryptoprocta ferox (II) Fossa Eupleres goudotii (II) Pudi-falanukk Fossa fossana (II) Fanaloka Felidae Kaslased Felidae spp. (II) (välja arvatud lisas A loetletud liigid. Kodustatud vormi isendite suhtes käesoleva määruse sätteid ei kohaldata.) Kaslased Acinonyx jubatus (I) (Elusisendite ja jahitrofeede ekspordi aastakvoodid kehtestatakse järgmiselt: Botswana: 5; Namiibia: 150; Zimbabwe: 50. Selliste isenditega kauplemisel kohaldatakse käesoleva määruse artikli 4 lõiget 1.) Gepard Caracal caracal (I) (üksnes Aasia populatsioon; muud populatsioonid on loetletud lisas B) Karakal Catopuma temminckii (I) Temmincki kass Felis nigripes (I) Pudikass e kääbuskass Felis silvestris (II) Metskass Leopardus geoffroyi (I) Soolakass Leopardus jacobitus (I) Mägikass Leopardus pardalis (I) Otselot Leopardus tigrinus (I) Oncilla Leopardus wiedii (I) Margai e pikksaba-pugalkass Lynx lynx (II) Ilves Lynx pardinus (I) Ibeeria ilves Neofelis nebulosa (I) Pantrik Panthera leo persica (I) India lõvi Panthera onca (I) Jaaguar Panthera pardus (I) Leopard Panthera tigris (I) Tiiger Pardofelis marmorata (I) Marmorkass Prionailurus bengalensis bengalensis (I) (üksnes Bangladeshi, India ja Tai populatsioonid; muud populatsioonid on loetletud lisas B) Bengaali kass Prionailurus iriomotensis (II) Iriomoto kass Prionailurus planiceps (I) Lapikpea-kass Prionailurus rubiginosus (I) (üksnes India populatsioon; muud populatsioonid on loetletud lisas B) Roostekass Puma concolor coryi (I) Florida puuma Puma concolor costaricensis (I) Costa Rica puuma Puma concolor couguar (I) Puuma (alamliigist Puma concolor couguar) Puma yagouaroundi (I) (üksnes Kesk- ja Põhja-Ameerika populatsioonid; muud populatsioonid on loetletud lisas B) Jaguarundi Uncia uncia (I) Lumeleopard e irbis Herpestidae Mangustlased Herpestes fuscus (III India) India pruunmangust Herpestes edwardsi (III India) Hallmangust Herpestes javanicus auropunctatus (III India) Mangust (liigist Herpestes javanicus auropunctatus) Herpestes smithii (III India) Smithi mangust Herpestes urva (III India) Krabimangust Herpestes vitticollis (III India) Mangust (liigist Herpestes vitticolis) Hyaenidae Hüäänlased Proteles cristata (III Botswana) Tsiibethüään Mephitidae Vinuklased Conepatus humboldtii (II) Skunk (liigist Conepatus humboldtii) Mustelidae Kärplased Lutrinae Saarmaslased Lutrinae spp. (II) (välja arvatud lisas A loetletud liigid) Saarmaslased Aonyx capensis microdon (I) (üksnes Kameruni ja Nigeeria populatsioonid; muud populatsioonid on loetletud lisas B) Väikeküüs-saarmas Enhydra lutris nereis (I) Lõuna-California kalaan Lontra felina (I) Kassiksaarmas Lontra longicaudis (I) Neotroopiline saarmas Lontra provocax (I) Saarmas (liigist Lontra provocax) Lutra lutra (I) Harilik saarmas Lutra nippon (I) Jaapani saarmas Pteronura brasiliensis (I) Hiidsaarmas Mustelinae Päriskärplased Eira barbara (III Honduras) Taira Galictis vittata (III Costa Rica) Suurgrison Martes flavigula (III India) Harsa Martes foina intermedia (III India) Kivinugis (alamliigist Martes foina intermedia) Martes gwatkinsii (III India) Nugis (liigist Martes gwatkinsii) Mellivora capensis (III Botswana) Meemäger Mustela nigripes (I) Mustjalg-tuhkur Odobenidae Morsklased Odobenus rosmarus (III Kanada) Morsk Otariidae Kõrvukhülglased Arctocephalus spp. (II) (välja arvatud lisas A loetletud liigid) Merikarud Arctocephalus philippii (II) Merikaru (liigist Arctocephalus philippii) Arctocephalus townsendi (I) Merikaru (liigist Arctocephalus townsendi) Phocidae Hülglased Mirounga leonina (II) Lõuna lonthüljes Monachus spp. (I) Munkhülged Procyonidae Pesukarulased Bassaricyon gabbii (III Costa Rica) Pesukarulane (liigist Bassaricyon gabbii) Bassariscus sumichrasti (III Costa Rica) Pesukarulane (liigist Bassariscus sumichrasti) Nasua narica (III Honduras) Tavaninakaru (liigist Nasua narica) Nasua nasua solitaria (III Uruguay) Koaati (alamliigist Nasua nasua solitaria) Potos flavus (III Honduras) Kinkažu Ursidae Karulased Ursidae spp. (II) (välja arvatud lisas A loetletud liigid) Karulased Ailuropoda melanoleuca (I) Bambuskaru e suur panda Helarctos malayanus (I) Päikesekaru e biruang Melursus ursinus (I) Huulkaru Tremarctos ornatus (I) Prillkaru Ursus arctos (I/II) (üksnes Bhutani, Hiina, Mehhiko ja Mongoolia populatsioonid ning alamliik Ursus arctos isabellinus on loetletud I liites; muud populatsioonid ja alamliigid II liites.) Pruunkaru Ursus thibetanus (I) Kaeluskaru Viverridae Tsiibetkaslased Arctictis binturong (III India) Binturong Civettictis civetta (III Botswana) Aafrika tsiibet Cynogale bennettii (II) Udrastsiibet Hemigalus derbyanus (II) Vööttsiibet Paguma larvata (III India) Paguuma Paradoxurus hermaphroditus (III India) Musang (liigist Paradoxurus hermaphroditus) Paradoxurus jerdoni (III India) Musang (liigist Paradoxurus jerdoni) Prionodon linsang (II) Vöötlinsang Prionodon pardicolor (I) Tähniklinsang Viverra civettina (III India) Laiktsiibet Viverra zibetha (III India) Suurtsiibet Viverricula indica (III India) Pisitsiibet CETACEA Vaalalised (delfiinid, pringlid, vaalad) CETACEA spp. (I/II) (5) Vaalalised CHIROPTERA KÄSITIIVALISED Phyllostomidae Nopslased Platyrrhinus lineatus (III Uruguay) Nopslane (liigist Platyrrhinus lineatus) Pteropodidae Tiiburlased Acerodon spp. (II) (välja arvatud lisas A loetletud liigid) Lendkoerad Acerodon jubatus (I) Suurtiibur (liigist Acerodon jubatus) Pteropus spp. (II) (välja arvatud lisas A loetletud liigid) Lendkoerad Pteropus insularis (I) Lendkoer (liigist Pteropus insularis) Pteropus livingstonii (II) Lendkoer (liigist Pteropus livingstonii) Pteropus loochoensis (I) Lendkoer (liigist Pteropus loochoensis) Pteropus mariannus (I) Lendkoer (liigist Pteropus mariannus) Pteropus molossinus (I) Lendkoer (liigist Pteropus molossinus) Pteropus pelewensis (I) Lendkoer (liigist Pteropus pelewensis) Pteropus pilosus (I) Lendkoer (liigist Pteropus pilosus) Pteropus rodricensis (II) Lendkoer (liigist Pteropus rodricensis) Pteropus samoensis (I) Lendkoer (liigist Pteropus samoensis) Pteropus tonganus (I) Lendkoer (liigist Pteropus tonganus) Pteropus ualanus (I) Lendkoer (liigist Pteropus ualanus) Pteropus voeltzkowi (II) Lendkoer (liigist Pteropus voeltzkowi) Pteropus yapensis (I) Lendkoer (liigist Pteropus yapensis) CINGULATA VÖÖLISED Dasypodidae Vöölased Cabassous centralis (III Costa Rica) Paljassaba (liigist Cabassous centralis) Cabassous tatouay (III Uruguay) Paljassaba (liigist Cabassous tatouay) Chaetophractus nationi (II) (kehtestatud on ekspordi nullkvoot. Kõiki isendeid käsitatakse lisasse A kuuluvate liikide isenditena ning nendega kauplemist reguleeritakse vastavalt sellele.) Vöölane (liigist Chaetophractus nationi) Priodontes maximus (I) Hiidvöölane DASYUROMORPHIA KUKKURHIIRELAADSED Dasyuridae Kukkurkärplased Sminthopsis longicaudata (I) Pikksaba-kukkurhiirik Sminthopsis psammophila (I) Liiva-kukkurhiirik Thylacinidae Kukkurhuntlased Thylacinus cynocephalus (tõenäoliselt välja surnud) (I) Kukkurhunt DIPROTODONTIA Macropodidae KAKSIKEESHAMBULISED Kängurulased Dendrolagus inustus (II) Pruun-puukänguru Dendrolagus ursinus (II) Puukänguru (liigist Dendrolagus ursinus) Lagorchestes hirsutus (I) Hatune jänesvallabi Lagostrophus fasciatus (I) Vöötvallabi Onychogalea fraenata (I) Vallabi (liigist Onychogalea fraenata) Onychogalea lunata (I) Vallabi (liigist Onychogalea lunata) Phalangeridae Kuskuslased Phalanger intercastellanus (II) Kuskus (liigist Phalanger intercastellanus) Phalanger mimicus (II) Kuskus (liigist Phalanger mimicus) Phalanger orientalis (II) Kuskus (liigist Phalanger orientalis) Spilocuscus kraemeri (II) Kuskus (liigist Spilocuscus kraemeri) Spilocuscus maculatus (II) Kuskus (liigist Spilocuscus maculatus) Spilocuscus papuensis (II) Kuskus (liigist Spilocuscus papuensis) Potoroidae Pärisrottkängurulased Bettongia spp. (I) Rottkängurud Caloprymnus campestris (tõenäoliselt välja surnud) (I) Kõrbe-rottkänguru Vombatidae Vombatlased Lasiorhinus krefftii (I) Põhjavombat LAGOMORPHA JÄNESELISED Leporidae Jäneslased Caprolagus hispidus (I) India harjasküülik Romerolagus diazi (I) Teporingo e vulkaaniküülik MONOTREMATA AINUPILULISED Tachyglossidae Sipelgasiillased Zaglossus spp. (II) Nokis-sipelgasiilid PERAMELEMORPHIA BANDIKUTILAADSED Chaeropodidae Bandikutlased Chaeropus ecaudatus (tõenäoliselt välja surnud) (I) Sõrgbandikut Peramelidae Kukkurmägerlased Perameles bougainville (I) Lääne-koonbandikut Thylacomyidae Kukkurhuntlased Macrotis lagotis (I) Harilik bilbi Macrotis leucura (I) Valgesaba-bilbi PERISSODACTYLA KABJALISED Equidae Hobuslased Equus africanus (I) (välja arvatud Equus asinus kodustatud liik, mille suhtes ei kohaldata käesoleva määruse sätteid) Ulukeesel Equus grevyi (I) Kõrbesebra e grevi sebra Equus hemionus (I/II) (liik on loetletud II liites, kuid alamliik Equus hemionus hemionus I liites.) Kulaan Equus kiang (II) Kiang Equus przewalskii (I) Prževalski hobune Equus zebra hartmannae (II) Hartmanni mägisebra Equus zebra zebra (I) Mägisebra (alamliigist Equus zebra zebra) Rhinocerotidae Ninasarviklased Rhinocerotidae spp. (I) (välja arvatud lisas B loetletud alamliigid) Ninasarviklased Ceratotherium simum simum (II) (üksnes Lõuna-Aafrika ja Svaasimaa populatsioonid; muud populatsioonid on loetletud lisas A. Lubatud üksnes rahvusvaheline kauplemine elusloomadega, kui nende sihtkoht on kohane ja vastuvõetav, ning jahitrofeedega. Kõiki teisi isendeid käsitatakse lisasse A kuuluvate liikide isenditena ning nendega kauplemist reguleeritakse vastavalt sellele.) Laimokk-ninasarvik Tapiridae Taapirlased Tapiridae spp. (I) (välja arvatud lisas B loetletud liigid) Taapirlased Tapirus terrestris (II) Lõuna-Ameerika tapiir PHOLIDOTA SOOMUSLOOMALISED Manidae Soomusloomlased Manis spp. (II) (Manis crassicaudata, Manis culionensis, Manis javanica ja Manis pentadactyla puhul on kehtestatud ekspordi nullkvoot isendite osas, kes on loodusest püütud ja kellega kaubitsetakse eelkõige ärilistel eesmärkidel) Soomusloomad PILOSA NAPIHAMBULISED Bradypodidae Laisiklased Bradypus variegatus (II) Pöördpea e kolmvarvas-laisik (liigist Bradypus variegatus) Megalonychidae Kaksvarvaslaisikud Choloepus hoffmanni (III Costa Rica) Kaksvarvaslaisik Myrmecophagidae Sipelgaõgilased Myrmecophaga tridactyla (II) Suur-sipelgaõgija Tamandua mexicana (III Guatemala) Tamandu PRIMATES ESIKLOOMALISED PRIMATES spp. (II) (välja arvatud lisas A loetletud liigid) Esikloomalised Atelidae Ämmalahvlased Alouatta coibensis (I) Coiba saare möiraahv Alouatta palliata (I) Mantel-möiraahv Alouatta pigra (I) Guatemala möiraahv Ateles geoffroyi frontatus (I) Mustkäpp-ämmalahv (alamliigist Ateles geoffroyi frontatus) Ateles geoffroyi panamensis (I) Mustkäpp-ämmalahv (alamliigist Ateles geoffroyi panamensis) Brachyteles arachnoides (I) Haardahv e ämblikahv Brachyteles hypoxanthus (I) Oreonax flavicauda (I) Peruu villakahv Cebidae Karbusahvlased Callimico goeldii (I) Goeldi marmosett e kallimiko Callithrix aurita (I) Marmosett (liigist Callithrix aurita) Callithrix flaviceps (I) Marmosett (liigist Callithrix flaviceps) Leontopithecus spp. (I) Lõvitamariinid Saguinus bicolor (I) Karvastamariin (liigist Saguinus bicolor) Saguinus geoffroyi (I) Geoffroy tamariin Saguinus leucopus (I) Karvastamariin (liigist Saguinus leucopus) Saguinus martinsi (I) Karvastamariin (liigist Saguines martinsi) Saguinus oedipus (I) Pintšetamariin Saimiri oerstedii (I) Ruugeselg-saimiri Cercopithecidae Pärdiklased Cercocebus galeritus (I) Välemangabei Cercopithecus diana (I) Diaanapärdik Cercopithecus roloway (I) Pärdik (liigist Cercopithecus roloway) Cercopithecus solatus (II) Pärdik (liigist Cercopithecus solatus) Colobus satanas (II) Pärgli-kuningkoolobus Macaca silenus (I) Vanderu Mandrillus leucophaeus (I) Drill Mandrillus sphinx (I) Mandrill Nasalis larvatus (I) Ninaahv e kahau Piliocolobus foai (II) Punakoolobus (liigist Piliocolobus foai) Piliocolobus gordonorum (II) Punakoolobus (liigist Piliocolobus gordonorum) Piliocolobus kirkii (I) Punakoolobus (liigist Piliocolobus kirkii) Piliocolobus pennantii (II) Punakoolobus (liigist Piliocolobus pennantii) Piliocolobus preussi (II) Punakoolobus (liigist Piliocolobus preussi) Piliocolobus rufomitratus (I) Mitra-punakoolobus Piliocolobus tephrosceles (II) Punakoolobus (liigist Piliocolobus tephrosceles) Piliocolobus tholloni (II) Punakoolobus (liigist Piliocolobus tholloni) Presbytis potenziani (I) Languur (liigist Presbytis potenziani) Pygathrix spp. (I) Hertsoglanguurid Rhinopithecus spp. (I) Nosulanguurid Semnopithecus ajax (I) Languur (liigist Semnopithecus ajax) Semnopithecus dussumieri (I) Languur (liigist Semnopithecus dussumieri) Semnopithecus entellus (I) Languur (liigist Semnopithecus entellus) Semnopithecus hector (I) Languur (liigist Semnopithecus hector) Semnopithecus hypoleucos (I) Languur (liigist Semnopithecus hypoleucos) Semnopithecus priam (I) Languur (liigist Semnopithecus priam) Semnopithecus schistaceus (I) Languur (liigist Semnopithecus schistaceus) Simias concolor (I) Siimia Trachypithecus delacouri (II) Languur (liigist Trachypithecus delacouri) Trachypithecus francoisi (II) Languur (liigist Trachypithecus francoisi) Trachypithecus geei (I) Languur (liigist Trachypithecus geei) Trachypithecus hatinhensis (II) Languur (liigist Trachypithecus hatinhensis) Trachypithecus johnii (II) Languur (liigist Trachypithecus johnii) Trachypithecus laotum (II) Languur (liigist Trachypithecus laotum) Trachypithecus pileatus (I) Languur (liigist Trachypithecus pileatus) Trachypithecus poliocephalus (II) Languur (liigist Trachypithecus poliocephalus) Trachypithecus shortridgei (I) Languur (liigist Trachypithecus shortridgei) Cheirogaleidae Hiirikleemurlased Cheirogaleidae spp. (I) Hiirikleemurlased Daubentoniidae Aielased Daubentonia madagascariensis (I) Aie Hominidae Inimlased Gorilla beringei (I) Mägigorilla Gorilla gorilla (I) Rannikugorilla Pan spp. (I) Šimpansid Pongo abelii (I) Sumatra orangutan Pongo pygmaeus (I) Kalimantani orangutan Hylobatidae Gibonlased Hylobatidae spp. (I) Gibonlased Indriidae Indrilased Indriidae spp. (I) Indrilased Lemuridae Leemurlased Lemuridae spp. (I) Leemurlased Lepilemuridae Leemurlased Lepilemuridae spp. (I) Leemurlased Lorisidae Loorilased Nycticebus spp. (I) Loorid (perekonnast Nycticebus spp.) Pitheciidae Uakarid, titid, saakid Cacajao spp. (I) Uakarid Callicebus barbarabrownae (II) Hüppurahv (liigist Callicebus barbarabrownae) Callicebus melanochir (II) Hüppurahv (liigist Callicebus melanochir) Callicebus nigrifrons (II) Hüppurahv (liigist Callicebus nigrifrons) Callicebus personatus (II) Masktiti Chiropotes albinasus (I) Valgenina-habesaaki Tarsiidae Kandlased Tarsius spp. (II) Kandlased PROBOSCIDEA LONDILISED Elephantidae Londilased Elephas maximus (I) India elevant Loxodonta africana (I) (välja ravatud Botswana, Namiibia, Lõuna-Aafrika ja Zimbabwe populatsioonid, mis on loetletud lisas B) Loxodonta africana (II) (üksnes Botswana, Namiibia, Lõuna-Aafrika ja Zimbabwe populatsioonid; (6) muud populatsioonid on loetletud lisas A) Aafrika elevant RODENTIA NÄRILISED Chinchillidae Villakhiirlased Chinchilla spp. (I) (kodustatud vormi isendite suhtes käesoleva määruse sätteid ei kohaldata) Tšintšiljad Cuniculidae Pakalased Cuniculus paca (III Honduras) Paka (liigist Cuniculus paca) Dasyproctidae Aguutilased Dasyprocta punctata (III Honduras) Aguuti (liigist Dasyprocta punctata) Erethizontidae Okaslased Sphiggurus mexicanus (III Honduras) Okaslane (liigist Sphiggurus mexicanus) Sphiggurus spinosus (III Uruguay) Okaslane (liigist Sphiggurus spinosus) Hystricidae Okassigalased Hystrix cristata Okassiga Muridae Hiirlased Leporillus conditor (I) Kõrvuk-kojarott Pseudomys fieldi praeconis (I) Hatune väärhiir Xeromys myoides (I) Eba-kobrasrott Zyzomys pedunculatus (I) Hiirlane (liigist Zyzomys pedunculatus) Sciuridae Oravlased Cynomys mexicanus (I) Preeriakoer e rohtlahaukur Marmota caudata (III India) Punaümiseja Marmota himalayana (III India) Suurümiseja Ratufa spp. (II) Hiidoravad Sciurus deppei (III Costa Rica) Orav (liigist Sciurus deppei) SCANDENTIA TUPAIALISED Tupaiidae Tupaialased Tupaiidae spp. Tupaialased SIRENIA MERIVEISELISED Dugongidae Dugonglased Dugong dugon (I) Dugong Trichechidae Lamantiinlased Trichechidae spp. (I/II) (Trichechus inunguis ja Trichechus manatus on loetletud I liites. Trichechus senegalensis on loetletud II liites) Lamantiinlased AVES Linnud ANSERIFORMES HANELISED Anatidae Partlased Anas aucklandica (I) Öö-piilpart Anas bernieri (II) Madagaskari piilpart Anas chlorotis (I) Pateke piilpart Anas formosa (II) Kuupart Anas laysanensis (I) Laysani sinikael-part Anas nesiotis (I) Piilpart (liigist Anas nesiotis) Anas oustaleti (I) Mariaani part Anas querquedula Rägapart Aythya innotata Madagaskari vart Aythya nyroca Valgesilm-vart Branta canadensis leucopareia (I) Kanada lagle (alamliigist Branta canadensis leucopareia) Branta ruficollis (II) Punakael-lagle Branta sandvicensis (I) Nenelagle Cairina moschata (III Honduras) Muskuspart Cairina scutulata (I) Tontpart Coscoroba coscoroba (II) Koskorobaluik Cygnus melancoryphus (II) Mustkael-luik Dendrocygna arborea (II) Palmi-vilepart Dendrocygna autumnalis (III Honduras) Punanokk-vilepart Dendrocygna bicolor (III Honduras) Ruuge-vilepart Mergus octosetaceus Brasiilia koskel Oxyura jamaicensis Valgepõsk-händpart Oxyura leucocephala (II) Stepi-händpart Rhodonessa caryophyllacea (tõenäoliselt välja surnud) (I) Roosavart Sarkidiornis melanotos (II) Kühmnokk-part Tadorna cristata Vikerpart APODIFORMES PIIRITAJALISED Trochilidae Koolibrilased Trochilidae spp. (II) (välja arvatud lisas A loetletud liigid) Koolibrilased Glaucis dohrnii (I) Koolibri (liigist Glaucis dohrnii) CHARADRIIFORMES KURVITSALISED Burhinidae Jämejalalased Burhinus bistriatus (III Guatemala) Rohtla-jämejalg Laridae Kajaklased Larus relictus (I) Kõnnukajakas Scolopacidae Kurvitslased Numenius borealis (I) Põhjakoovitaja Numenius tenuirostris (I) Helekoovitaja Tringa guttifer (I) Sahhalini tilder CICONIIFORMES TOONEKURELISED Ardeidae Haigurlased Ardea alba Hõbehaigur Bubulcus ibis Veisehaigur Egretta garzetta Siidhaigur Balaenicipitidae Kingnoklased Balaeniceps rex (II) Kingnokk Ciconiidae Toonekurglased Ciconia boyciana (I) IDA-toonekurg Ciconia nigra (II) Must-toonekurg Ciconia stormi Sunda toonekurg Jabiru mycteria (I) Jabiru-toonekurg Leptoptilos dubius India marabu Mycteria cinerea (I) Rand-toonekurg Phoenicopteridae Flamingolased Phoenicopteridae spp. (II) (välja arvatud lisas A loetletud liigid) Flamingolased Phoenicopterus ruber (II) Flamingo Threskiornithidae Iibislased Eudocimus ruber (II) Punaiibis Geronticus calvus (II) Kiilasiibis Geronticus eremita (I) Kaljuiibis Nipponia nippon (I) Tuttiibis Platalea leucorodia (II) Luitsnokk-iibis Pseudibis gigantean Hiidiibis COLUMBIFORMES TUVILISED Columbidae Tuvilased Caloenas nicobarica (I) Lakktuvi Claravis godefrida Brasiilia bambusetuvi Columba livia Kaljutuvi Ducula mindorensis (I) Mindoro keisertuvi Gallicolumba luzonica (II) Verirind-maatuvi Goura spp. (II) Kroontuvid Leptotila wellsi Grenada manteltuvi Nesoenas mayeri (III Mauritius) Roosatuvi Streptopelia turtur Turteltuvi CORACIIFORMES SINIRAALISED Bucerotidae Sarvlinnud Aceros spp. (II) (välja arvatud lisas A loetletud liigid) Sarvlinnud (perekonnast Aceros) Aceros nipalensis (I) Nudi-sarvlind Anorrhinus spp. (II) Sarvlinnud (perekonnast Anorrhinus) Anthracoceros spp. (II) Sarvlinnud (perekonnast Anthracoceros) Berenicornis spp. (II) Sarvlinnud (perekonnast Berenicornis) Buceros spp. (II) (välja arvatud lisas A loetletud liigid) Sarvlinnud (perekonnast Buceros) Buceros bicornis (I) Suur-sarvlind Penelopides spp. (II) Sarvlinnud (perekonnast Penelopides) Rhinoplax vigil (I) Kilp-sarvlind Rhyticeros spp. (II) (välja arvatud lisas A loetletud liigid) Sarvlinnud (perekonnast Rhyticeros) Rhyticeros subruficollis (I) Silenokk-sarvlind CUCULIFORMES KÄOLISED Musophagidae Turakod Tauraco spp. (II) (välja arvatud lisas A loetletud liigid) Turakod (perekonnast Tauraco) Tauraco bannermani (II) Kameruni turako FALCONIFORMES Kullilised FALCONIFORMES spp. (II) (välja arvatud lisas A loetletud liigid ja lisas C loetletud sugukonna Cathartidae üks liik; selle sugukonna teised liigid ei ole käesoleva määruse lisades loetletud) Kullilised Accipitridae Haugaslased Accipiter brevipes (II) Stepi-raudkull Accipiter gentilis (II) Kanakull Accipiter nisus (II) Raudkull Aegypius monachus (II) Raisakotkas Aquila adalberti (I) Ibeeria kääpakotkas Aquila chrysaetos (II) Kaljukotkas Aquila clanga (II) Suur-konnakotkas Aquila heliaca (I) Kääpakotkas Aquila pomarina (II) Väike-konnakotkas Buteo buteo (II) Hiireviu Buteo lagopus (II) Karvasjalg-viu Buteo rufinus (II) Stepiviu Chondrohierax uncinatus wilsonii (I) Konksnokk-haugas (alamliigist Chondrohierax uncinatus wilsonii) Circaetus gallicus (II) Madukotkas Circus aeruginosus (II) Roo-loorkull Circus cyaneus (II) Välja-loorkull Circus macrourus (II) Stepi-loorkull Circus pygargus (II) Soo-loorkull Elanus caeruleus (II) Hõbehaugas Eutriorchis astur (II) Vööthaugas Gypaetus barbatus (II) Habekotkas Gyps fulvus (II) Kaeluskotkas Haliaeetus spp. (I/II) (Haliaeetus albicilla on loetletud I liites; muud liigid II liites.) Merikotkad Harpia harpyja (I) Harpüiakotkas Hieraaetus fasciatus (II) Haugaskotkas Hieraaetus pennatus (II) Kääbuskotkas Leucopternis occidentalis (II) Ekuadori selvaviu Milvus migrans (II) Must-harksaba Milvus milvus (II) Puna-harksaba Neophron percnopterus (II) Raipekotkas Pernis apivorus (II) Herilaseviu Pithecophaga jefferyi (I) Ahvikotkas Cathartidae Kondorlased Gymnogyps californianus (I) Kalifornia kondor Sarcoramphus papa (III Honduras) Kuningkondor Vultur gryphus (I) Andi kondor Falconidae Pistriklased Falco araeus (I) Seišelli tuuletallaja Falco biarmicus (II) Kõnnupistrik Falco cherrug (II) Stepipistrik Falco columbarius (II) Väikepistrik Falco eleonorae (II) Vahemere pistrik Falco jugger (I) India kõnnupistrik Falco naumanni (II) Stepi-tuuletallaja Falco newtoni (I) (üksnes Seišellide populatsioon) Madagaskari tuuletallaja Falco pelegrinoides (I) Kõrbepistrik Falco peregrinus (I) Rabapistrik Falco punctatus (I) Mauritiuse tuuletallaja Falco rusticolus (I) Jahipistrik Falco subbuteo (II) Lõopistrik Falco tinnunculus (II) Tuuletallaja Falco vespertinus (II) Punajalg-pistrik Pandionidae Kalakotkaslased Pandion haliaetus (II) Kalakotkas GALLIFORMES KANALISED Cracidae Hokolased Crax spp. (-/III) (välja arvatud lisas A ja lisas D loetletud liigid) III liites loetletud liigid: Crax daubentoni ja Crax globulosa Colombia ning Crax rubra Colombia, Costa Rica, Guatemala ja Hondurase puhul) Hokod (perekonnast Crax) Crax alberti (III Colombia) Sinisagar-hoko Crax blumenbachii (I) Bahia hoko Mitu mitu (I) Suurnokk-hoko Oreophasis derbianus (I) Hokolane (liigist Oreophasis derbianus) Ortalis vetula (III Guatemala/Honduras) Võsa-tšatšalaka Pauxi pauxi (III Colombia) Kiiverhoko Penelope albipennis (I) Hokolane (liigist Penelope albipennis) Penelope purpurascens (III Honduras) Hokolane (liigist Penelope purpurascens) Penelopina nigra (III Guatemala) Hokolane (liigist Penelopina nigra) Pipile jacutinga (I) Hokolane (liigist Pipile jacutinga) Pipile pipile (I) Hokolane (liigist Pipile pipile) Megapodiidae Rihukanalased Macrocephalon maleo (I) Vasar-rihukana Phasianidae Kanalased Arborophila campbelli (III Malaisia) Mustkiird-künkakana Arborophila charltonii (III Malaisia) Koldjalg-künkakana Argusianus argus (II) Argusfaasan Caloperdix oculeus (III Malaisia) Roostekana Catreus wallichii (I) Viirfaasan Colinus virginianus ridgwayi (I) Nurmvutt (alamliigist Colinus virginianus ridgwayi) Crossoptilon crossoptilon (I) Valge-kõrvukfaasan Crossoptilon mantchuricum (I) Pruun-kõrvukfaasan Gallus sonneratii (II) Täpik-džunglikana Ithaginis cruentus (II) Püüfaasan Lophophorus impejanus (I) Kroon-läikfaasan Lophophorus lhuysii (I) Hiina läikfaasan Lophophorus sclateri (I) Hõbeselg-läikfaasan Lophura edwardsi (I) Annami faasan Lophura erythrophthalma (III Malaisia) Kuldsaba-kanafaasan Lophura hatinhensis Vietnami faasan Lophura ignita (III Malaisia) Rüütelfaasan Lophura imperialis (I) Keiserfaasan Lophura swinhoii (I) Valgeselg-faasan Melanoperdix niger (III Malaisia) Nõgikana Meleagris ocellata (III Guatemala) Silmikkalkun Odontophorus strophium Tamme-selvavutt Ophrysia superciliosa Tuhkvutt Pavo muticus (II) Rohe-paabulind Polyplectron bicalcaratum (II) Hall-paabufaasan Polyplectron germaini (II) Vietnami paabufaasan Polyplectron inopinatum (III Malaisia) Mägi-paabufaasan Polyplectron malacense (II) Kübar-paabufaasan Polyplectron napoleonis (I) Palawani paabufaasan Polyplectron schleiermacheri (II) Kalimantani paabufaasan Rheinardia ocellata (I) Pärlfaasan Rhizothera dulitensis (III Malaisia) Valgekõht-kana Rhizothera longirostris (III Malaisia) Suurnokk-kana Rollulus rouloul (III Malaisia) Tanukana Syrmaticus ellioti (I) Valgekõht-faasan Syrmaticus humiae (I) Myanmar faasan Syrmaticus mikado (I) Mikaadofaasan Tetraogallus caspius (I) Pärsia mägikana Tetraogallus tibetanus (I) Tiibeti mägikana Tragopan blythii (I) Nagalandi helmesfaasan Tragopan caboti (I) Hele-helmesfaasan Tragopan melanocephalus (I) Tõmmu-helmesfaasan Tragopan satyra (III Nepal) Saatür-helmesfaasan Tympanuchus cupido attwateri (I) Preeriapüü (alamliigist Tympanuchus cupido attwateri) GRUIFORMES KURELISED Gruidae Kurglased Gruidae spp. (II) (välja arvatud lisas A loetletud liigid) Kurglased Grus americana (I) Trompetkurg Grus canadensis (I/II) (liik on loetletud II liites, kuid alamliigid Grus canadensis nesiotes ja Grus canadensis pulla I liites.) Kanada kurg Grus grus (II) Sookurg Grus japonensis (I) Õnnekurg Grus leucogeranus (I) Valgekurg Grus monacha (I) Munkkurg Grus nigricollis (I) Mägikurg Grus vipio (I) Idakurg Otididae Traplased Otididae spp. (II) (välja arvatud lisas A loetletud liigid) Traplased Ardeotis nigriceps (I) India trapp Chlamydotis macqueenii (I) Aasia kraetrapp Chlamydotis undulata (I) Kraetrapp Houbaropsis bengalensis (I) Bengali trapp Otis tarda (II) Suurtrapp Sypheotides indicus (II) Tutt-trapp Tetrax tetrax (II) Väiketrapp Rallidae Ruiklased Gallirallus sylvestris (I) Pruunruik Rhynochetidae Kagulased Rhynochetos jubatus (I) Kagu PASSERIFORMES VÄRVULISED Atrichornithidae Tihnikuhüpiklased Atrichornis clamosus (I) Värvuline (liigist Atrichornis clamosus) Cotingidae Kotingalased Cephalopterus ornatus (III Colombia) Sirmilind (liigist Cephalopterus ornatus) Cephalopterus penduliger (III Colombia) Sirmilind (liigist Cephalopterus penduliger) Cotinga maculata (I) Kotinga (liigist Cotinga maculata) Rupicola spp. (II) Kaljukukesed Xipholena atropurpurea (I) Kotingalane (liigist Xipholena atropurpurea) Emberizidae Tsiitsitajalased Gubernatrix cristata (II) Kardinallane (liigist Gubernatrix cristata) Paroaria capitata (II) Kardinallane (liigist Paroaria capitata) Paroaria coronata (II) Kardinallane (liigist Paroaria coronata) Tangara fastuosa (II) Tangara (liigist Tangara fastuosa) Estrildidae Amadiinlased Amandava formosa (II) Viher-amadiin Lonchura fuscata Timori riisiamadiin Lonchura oryzivora (II) Riisiamadiin Poephila cincta cincta (II) Mustkurk-amadiin Fringillidae Vintlased Carduelis cucullata (I) Punasiisike Carduelis yarrellii (II) Kuldpõsk-siisike Hirundinidae Pääsulased Pseudochelidon sirintarae (I) Aasia jõgipääsuke Icteridae Turpiallased Xanthopsar flavus (I) Turpial (liigist Xanthopsar flavus) Meliphagidae Meelindlased Lichenostomus melanops cassidix (I) Meelind (liigist Lichenostomus melanops cassidix) Muscicapidae Kärbsenäplased Acrocephalus rodericanus (III Mauritius) Maskareeni roolind Cyornis ruckii (II) Kärbsenäplane (liigist Cyornis ruckii) Dasyornis broadbenti litoralis (tõenäoliselt välja surnud) (I) Kärbsenäplane (liigist Dasyornis broadbenti litoralis) Dasyornis longirostris (I) Kärbsenäplane (liigist Dasyornis longirostris) Garrulax canorus (II) Vilbas (liigist Garrulax canorus) Leiothrix argentauris (II) Vilbas (liigist Leiothrix argentauris) Leiothrix lutea (II) Vilbas (liigist Leiothrix lutea) Liocichla omeiensis (II) Vilbas (liigist Liocichla omeiensis) Picathartes gymnocephalus (I) Kiilas-kaljukark Picathartes oreas (I) Mets-kaljukark Terpsiphone bourbonnensis (III Mauritius) Paradiisinäpp (liigist Terpsiphone bourbonnensis) Paradisaeidae Paradiisilindlased Paradisaeidae spp. (II) Paradiisilindlased Pittidae Pitalased Pitta guajana (II) Vöötpita Pitta gurneyi (I) Safranpita Pitta kochi (I) Tammepita Pitta nympha (II) Võlupita Pycnonotidae Bülbüllased Pycnonotus zeylanicus (II) Bülbül (liigist Pycnonotus zeylanicus) Sturnidae Kuldnoklased Gracula religiosa (II) Suurmaina Leucopsar rothschildi (I) Maina (liigist Leucopsar rothschildi) Zosteropidae Prilliklased Zosterops albogularis (I) Prillik (liigist Zosterops albogularis) PELECANIFORMES PELIKANILISED Fregatidae Fregattlindlased Fregata andrewsi (I) Jõulusaare fregattlind Pelecanidae Pelikanlased Pelecanus crispus (I) Käharpelikan Sulidae Suulalased Papasula abbotti (I) Metssuula PICIFORMES RÄHNILISED Capitonidae Habelindlased Semnornis ramphastinus (III Colombia) Habelindlane (liigist Semnornis ramphastinus) Picidae Rähnlased Campephilus imperialis (I) Suur-kuningrähn Dryocopus javensis richardsi (I) Valgekõht-musträhn (alamliigist Dryocopus javensis richardsi) Ramphastidae Tuukanlased Baillonius bailloni (III Argentina) Safrantuukan Pteroglossus aracari (II) Mustkael-arassari Pteroglossus castanotis (III Argentina) Jõgiarassari Pteroglossus viridis (II) Guajaana arassari Ramphastos dicolorus (III Argentina) Brasiilia tuukan Ramphastos sulfuratus (II) Vääveltuukan Ramphastos toco (II) Tokotuukan Ramphastos tucanus (II) Manistuukan Ramphastos vitellinus (II) Mustnokk-tuukan Selenidera maculirostris (III Argentina) Vöötnokk-tuukan PODICIPEDIFORMES PÜTILISED Podicipedidae Pütlased Podilymbus gigas (I) Atitlani pütt PROCELLARIIFORMES TORMILINNULISED Diomedeidae Albatroslased Phoebastria albatrus (I) Kuldpea-albatross PSITTACIFORMES PAPAGOILISED PSITTACIFORMES spp. (II) (välja arvatud lisas A loetletud liigid ja välja arvatud Agapornis roseicollis, Melopsittacus undulatus, Nymphicus hollandicus ja Psittacula krameri, mis ei ole loetletud käesoleva määruse lisades) Papagoilised Cacatuidae Kakaduulased Cacatua goffini (I) Tanimbari kakaduu Cacatua haematuropygia (I) Filipiini kakaduu Cacatua moluccensis (I) Serami kakaduu Cacatua sulphurea (I) Väävelkakaduu Probosciger aterrimus (I) Ronkkakaduu Loriidae Nestepapagoilased Eos histrio (I) Arlekiin-nestepapagoi Vini spp. (I/II) (Vini ultramarina (Vini ultramarina on loetletud I liites, teised liigid II liites) Nestepapagoid (perekonnast Vini) Psittacidae Papagoilased Amazona arausiaca (I) Sinipea-amatsoonpapagoi Amazona auropalliata (I) Kuldkukal-amatsoonpapagoi Amazona barbadensis (I) Kaktuse-amatsoonpapagoi Amazona brasiliensis (I) Rand-amatsoonpapagoi Amazona finschi (I) Mehhiko amatsoonpapagoi Amazona guildingii (I) Kuning-amatsoonpapagoi Amazona imperialis (I) Keiser-amatsoonpapagoi Amazona leucocephala (I) Kuuba amatsoonpapagoi Amazona oratrix (I) Kuldpea-amatsoonpapagoi Amazona pretrei (I) Punatiib-amatsoonpapagoi Amazona rhodocorytha (I) Vikerpea-amatsoonpapagoi Amazona tucumana (I) Lepa-amatsoonpapagoi Amazona versicolor (I) Saint lucia amatsoonpapagoi Amazona vinacea (I) Purpur-amatsoonpapagoi Amazona viridigenalis (I) Tamaulipase amatsoonpapagoi Amazona vittata (I) Puertoriiko amatsoonpapagoi Anodorhynchus spp. (I) Siniaarad Ara ambiguus (I) Suur-soldataara Ara glaucogularis (I) Boliivia ararauna Ara macao (I) Puna-aara Ara militaris (I) Soldataara Ara rubrogenys (I) Mägiaara Cyanopsitta spixii (I) Safiiraara Cyanoramphus cookii (I) Cyanoramphus forbesi (I) Väike-maooripapagoi Cyanoramphus novaezelandiae (I) Suur-maooripapagoi Cyanoramphus saisseti (I) Cyclopsitta diophthalma coxeni (I) Tulipõsk-viigipapagoi Eunymphicus cornutus (I) Tuttpapagoi Geopsittacus occidentalis (tõenäoliselt välja surnud) (I) Ööpapagoi Guarouba guarouba (I) Kuldaratinga Neophema chrysogaster (I) Tasmaania rohupapagoi Ognorhynchus icterotis (I) Vahapalmi-papagoi Pezoporus wallicus (I) Maapapagoi Pionopsitta pileata (I) Punalaup-selvapapagoi Primolius couloni (I) Smaragd-aara Primolius maracana (I) Roheaara Psephotus chrysopterygius (I) Põhja-paradiisipapagoi Psephotus dissimilis (I) Mustpea-paradiisipapagoi Psephotus pulcherrimus (tõenäoliselt välja surnud) (I) Hund-paradiisipapagoi Psittacula echo (I) Mauritiuse kaeluspapagoi Pyrrhura cruentata (I) Sinipugu-võrkpapagoi Rhynchopsitta spp. (I) Männipapagoid Strigops habroptilus (I) Kakkpapagoi RHEIFORMES NANDULISED Rheidae Nandulased Pterocnemia pennata (I) (välja arvatud Pterocnemia pennata pennata, mis on loetletud lisas B) Väikenandu Pterocnemia pennata pennata (II) Patagoonia väikenandu Rhea americana (II) Nandu SPHENISCIFORMES PINGVIINILISED Spheniscidae Pingviinlased Spheniscus demersus (II) Aafrika pingviin Spheniscus humboldti (I) Guaanopingviin STRIGIFORMES Kakulised STRIGIFORMES spp. (II) (välja arvatud lisas A loetletud liigid) Kakulised Strigidae Kaklased Aegolius funereus (II) Karvasjalg-kakk Asio flammeus (II) Sooräts Asio otus (II) Kõrvukräts Athene noctua (II) Kivikakk Bubo bubo (II) Kassikakk Glaucidium passerinum (II) Värbkakk Heteroglaux blewitti (I) Mets-kivikakk Mimizuku gurneyi (I) Hiidpäll Ninox natalis (I) Jõulusaare haugaskakk Ninox novaeseelandiae undulata (I) Lõuna-haugaskakk (alamliigist Ninox novaeseelandiae undulata) Nyctea scandiaca (II) Lumekakk Otus ireneae (II) Sokoke päll Otus scops (II) Salupäll Strix aluco (II) Kodukakk Strix nebulosa (II) Habekakk Strix uralensis (II) Händkakk Surnia ulula (II) Vöötkakk Tytonidae Loorkaklased Tyto alba (II) Loorkakk Tyto soumagnei (I) Puna-loorkakk STRUTHIONIFORMES JAANALINNULISED Struthionidae Jaanalindlased Struthio camelus (üksnes Alžeeria, Burkina Faso, Kameruni, Kesk-Aafrika Vabariigi, Tšaadi, Mali, Mauritaania, Maroko, Nigeri, Nigeeria, Senegali ja Sudaani populatsioonid; muid populatsioone ei ole käesoleva määruse lisades loetletud) Jaanalind TINAMIFORMES TINAMULISED Tinamidae Tinamulased Tinamus solitarius (I) Eraktinamu TROGONIFORMES JÄRANOKALISED Trogonidae Järanoklased Pharomachrus mocinno (I) Ketsal REPTILIA Roomajad CROCODYLIA Alligaatorlased CROCODYLIA spp. (II) (välja arvatud lisas A loetletud liigid) Alligaatorlased Alligatoridae Alligaatorlased Alligator sinensis (I) Hiina alligaator Caiman crocodilus apaporiensis (I) Krokodillkaiman (alamliigist Caiman crocodilus apaporiensis) Caiman latirostris (I) (välja arvatud Argentina populatsioon, mis on loetletud lisas B) Laikoon-kaiman Melanosuchus niger (I) (välja arvatud Brasiilia populatsioon, mis on loetletud lisas B ja välja arvatud Ecuadori populatsioon, mis on loetletud lisas B ja mille suhtes kehtib ekspordi nullkvoot, kuni CITESi sekretariaat ning IUCN/SSC krokodillispetsialistide rühm kiidab heaks ekspordi aastakvoodid) Tõmmukaiman Crocodylidae Krokodilllased Crocodylus acutus (I) (välja arvatud Kuuba populatsioon, mis on loetletud lisas B) Teravkoon-krokodill Crocodylus cataphractus (I) Rüükrokodill Crocodylus intermedius (I) Orinoko krokodill Crocodylus mindorensis (I) Uusginea krokodill Crocodylus moreletii (I) Keskameerika krokodill Crocodylus niloticus (I) (välja arvatud Botswana, Etioopia, Kenya, Madagaskari, Malawi, Mosambiigi, Namiibia, Lõuna-Aafrika, Uganda, Tansaania Ühendvabariigi (iga-aastane ekspordikvoot lisaks farmides elavatele isenditele kuni 1 600 isendit, sh jahitrofeed), Sambia ja Zimbabwe populatsioonid; mis on loetletud lisas B) Niiluse krokodill Crocodylus palustris (I) Sookrokodill Crocodylus porosus (I) (välja arvatud Austraalia, Indoneesia ja Paapua Uus-Guinea populatsioonid, mis on loetletud lisas B) Harikrokodill Crocodylus rhombifer (I) Kuuba krokodill Crocodylus siamensis (I) Siiami krokodill Osteolaemus tetraspis (I) Tömpkoon-krokodill Tomistoma schlegelii (I) Gaavialkrokodill Gavialidae Gaaviallased Gavialis gangeticus (I) Gangese gaavial RHYNCHOCEPHALIA KÄRSSPEALISED Sphenodontidae Tuataaralased Sphenodon spp. (I) Tuataara SAURIA SISALIKULISED Agamidae Agaamlased Uromastyx spp. (II) Vöösabalased Chamaeleonidae Kameeleonlased Bradypodion spp. (II) Kääbuskameeleonid Brookesia spp. (II) (välja arvatud lisas A loetletud liigid) Kääbuskameeleonid Brookesia perarmata (I) Pantser-kääbuskaameleon Calumma spp. (II) Kameeleonid (liigid Camulla spp.) Chamaeleo spp. (II) (välja arvatud lisas A loetletud liigid) Kameeleonid (liigid Chamaeleo spp.) Chamaeleo chamaeleon (II) Harilik kameeleon Furcifer spp. (II) Kameeleonid (liigid Furcifer spp.) Cordylidae Vöösabalased Cordylus spp. (II) Vöösabad Gekkonidae Gekolased Cyrtodactylus serpensinsula (II) Serpenti geko Hoplodactylus spp. (III Uus-Meremaa) Konksvarvasgekod Naultinus spp. (III Uus-Meremaa) Puugekod Phelsuma spp. (II) (välja arvatud lisas A loetletud liigid) Päevagekod Phelsuma guentheri (II) Roundi geko Uroplatus spp. (II) Lamesabagekod Helodermatidae Mürkvaraanlased Heloderma spp. (II) (välja arvatud lisas A loetletud alamliigid) Mürkvaraanid Heloderma horridum charlesbogerti (I) Mürkvaraan (alamliigist Heloderma horridum charlesbogerti) Iguanidae Iguaanlased Amblyrhynchus cristatus (II) Meriiguaan Brachylophus spp. (I) Idaleeguanid Conolophus spp. (II) Maaiguaanid Cyclura spp. (I) Männassabaleeguanid Iguana spp. (II) Iguaanid Phrynosoma coronatum (II) Kroon-kärniguaan Sauromalus varius (I) Kirju tšakvalla Lacertidae Sisaliklased Gallotia simonyi (I) Kanaari hiidsisalik Podarcis lilfordi (II) Mallorka müürisisalik Podarcis pityusensis (II) Pituuseni müürisisalik Scincidae Skinklased Corucia zebrata (II) Haardsabaskink Teiidae Teiulased Crocodilurus amazonicus (II) Draakonsisalik Dracaena spp. (II) Kaimanteiud Tupinambis spp. (II) Teegud Varanidae Varaanlased Varanus spp. (II) (välja arvatud lisas A loetletud liigid) Varaanid Varanus bengalensis (I) Bengaali varaan Varanus flavescens (I) Kuldvaraan Varanus griseus (I) Kõrbevaraan Varanus komodoensis (I) Komodo varaan Varanus nebulosus (I) Varaan (liigist Varanus nebulosus) Varanus olivaceus (II) Rohevaraan Xenosauridae Ribiliklased Shinisaurus crocodilurus (II) Hiinaribilik SERPENTES MAOLISED Boidae Boalased Boidae spp. (II) (välja arvatud lisas A loetletud liigid) Boalased Acrantophis spp. (I) Lühisababoad Boa constrictor occidentalis (I) Kuningboa Epicrates inornatus (I) Puerto Rico silehuulboa Epicrates monensis (I) Silehuulboa (liigist Epicrates monensis) Epicrates subflavus (I) Jamaica silehuulboa Eryx jaculus (II) Lääne-liivaboa Sanzinia madagascariensis (I) Madagaskari puuboa Bolyeriidae Bolierialased Bolyeriidae spp. (II) (välja arvatud lisas A loetletud liigid) Bolierialased Bolyeria multocarinata (I) Roundi bolieria Casarea dussumieri (I) Mauriitsiuse bolieria Colubridae Nastiklased Atretium schistosum (III India) Oliivjas kiilselgmadu Cerberus rynchops (III India) Koerpeamadu Clelia clelia (II) Mussurana Cyclagras gigas (II) Hiidnastik Elachistodon westermanni (II) India munamadu Ptyas mucosus (II) Suursilmmadu e daaman Xenochrophis piscator (III India) Aasia vesimadu Elapidae Mürknastiklased Hoplocephalus