2006D1639 — ET — 01.08.2012 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 1639/2006/EÜ,

24. oktoober 2006,

millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007—2013)







EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 156, artikli 157 lõiget 3 ja artikli 175 lõiget 1, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, ( 1 ) võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, ( 2 ) tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras ( 3 ) ning arvestades järgmist: (1) 23. ja 24. märtsil 2000. aastal Lissabonis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu seadis eesmärgiks muuta Euroopa Liit maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistel põhinevaks majanduseks. Ülemkogu rõhutas väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) soodsate tingimuste loomise, heade tavade levitamise ja liikmesriikidevahelise suurema ühtluse tagamise olulisust. 15. ja 16. juunil 2001. aastal Göteborgis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu leppis kokku liidu säästva arengu strateegia osas, et tagada majanduskasvu, sotsiaalse hõlvamise ja keskkonnakaitse koosarenemine. Ettevõtjate tootmismudelitel on säästvas arengus oluline roll. (2) Et aidata kaasa konkurentsivõime ja uuendussuutlikkuse tugevdamisele ühenduses, infoühiskonna arendamisele ja tasakaalustatud majanduskasvul põhinevale säästvale arengule, tuleks luua konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (edaspidi “raamprogramm”). (3) See on kooskõlas kevadisele Euroopa Ülemkogule esitatud komisjoni 2. veebruari 2005. aasta teatisega “Koostöö majanduskasvu ja töökohtade loomise nimel, Lissaboni strateegia uus algus”, milles kutsutakse üles võtma meetmeid, et tagada majanduskasv ja konkurentsivõime ning muuta Euroopa investeerimis- ja töökeskkonnana atraktiivsemaks, meenutades, et on vaja soodustada ettevõtlust, kaasata ettevõtete käivitamiseks piisavalt riskikapitali ja säilitada Euroopa tugevat tööstusbaasi, hõlbustades samal ajal uuendustegevust, eelkõige ökouuendusi, info- ja sidetehnoloogia rakendamist ning ressursside säästvat kasutamist. Ehkki konkurentsivõime põhineb suures osas aktiivsetel ettevõtetel, mis tegutsevad avatud ja konkureerivatel turgudel ning mida toetavad sobivad raamtingimused, eelkõige uuendusi soodustav reguleeriv raamistik, on ka ühendusepoolne rahastamine oluline, toetades ja pakkudes täiendava rahastamise võimalust, et lahendada turul esinevaid probleeme. (4) Euroopa Ülemkogu poolt Santa Maria de Feiras 19. ja 20. juuni 2000. aasta kohtumisel heaks kiidetud Euroopa väikeettevõtjate hartas (edaspidi “harta”) kirjeldatakse väikeettevõtjaid kui Euroopa majanduse alustala. Väike- ja käsitööndusettevõtjate eripära, vajadusi ja ootusi tuleks riikide ja Euroopa poliitikas tõhusamalt arvesse võtta. VKEde edendamiseks võetavates ühenduse meetmetes, nagu komisjoni 10. novembri 2005. aasta teatis pealkirjaga “Ühenduse Lissaboni kava elluviimine – kaasaegne VKE-poliitika majanduskasvu soodustamiseks ja tööhõive suurendamiseks”, tuleks arvesse võtta hartas seatud eesmärke ning raamprogrammi tuleks kasutada nende eesmärkide saavutamise vahendina. (5) Raamprogrammis tuleks eelkõige käsitleda VKEsid, nagu need on määratletud komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlemise kohta ( 4 ). Programmis tuleks pöörata erilist tähelepanu kiiresti kasvavate ning mikro- ja käsitööndusettevõtjate erijoontele ja -vajadustele ning spetsiifilistele sihtgruppidele, sealhulgas naisettevõtjatele. (6) Raamprogramm peaks koondama ühenduse erimeetmed ettevõtluse, VKEde, tööstusalase konkurentsivõime, uuendustegevuse, info- ja sidetehnoloogia, keskkonnatehnoloogia ja aruka energeetika valdkonnas, mida on siiani reguleeritud järgmiste õigusaktidega: nõukogu 25. juuni 1996. aasta otsus 96/413/EÜ (Euroopa tööstuse konkurentsivõimet tugevdava ühenduse tegevusprogrammi rakendamise kohta) ( 5 ), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 1997. aasta otsus nr 1336/97/EÜ (üleeuroopalisi telekommunikatsioonivõrke käsitlevate suuniste kohta) ( 6 ), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1655/2000 (keskkonna rahastamisvahendi (LIFE) kohta) ( 7 ), nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsus 2000/819/EÜ (ettevõtjaid ja ettevõtlust, eelkõige väikseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEsid) käsitleva mitmeaastase programmi kohta (2001-2005)) ( 8 ), nõukogu 22. detsembri 2000. aasta otsus 2001/48/EÜ (millega võetakse vastu ühenduse mitmeaastane programm, et stimuleerida Euroopa päritoluga digitaalse infosisu arendamist ja kasutamist ülemaailmsetes võrkudes ja edendada infoühiskonna keelelist mitmekesisust) ( 9 ), Euroopa Parlamendi ja nõukogu26. juuni 2003. aasta otsus nr 1230/2003/EÜ (millega võetakse vastu energeetika mitmeaastane tegevusprogramm “Arukas energeetika – Euroopa” (2003–2006)) ( 10 ), et toetada säästvat arengut energeetika valdkonnas ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta otsus nr 2256/2003/EÜ (millega võetakse vastu mitmeaastane programm (2003–2005), mis käsitleb e-Euroopa 2005 tegevuskava järelevalvet, heade tavade levitamist ning võrgu- ja infoturvet (MODINIS)) ( 11 ). (7) Raamprogrammiga peaks kehtestama ühised eesmärgid, terviklik finantspakett nende eesmärkide saavutamiseks, erinevad rakendusmeetmed, järelevalve ja hindamise kord ning meetmed ühenduse finantshuvide kaitseks. (8) Vastavalt komisjoni 11. märtsi 2003. aasta teatisele pealkirjaga “Uuendustegevuse poliitika: liidu lähenemisviisi ajakohastamine Lissaboni strateegia taustal” ja OECD Oslo käsiraamatu valguses hõlmab uuendustegevus toodete ja teenuste valiku ning nendega seotud turgude uuendamist ja laiendamist; uute kujundus-, tootmis-, varustamis- ja levitamismeetodite kehtestamist; juhtimise, töökorralduse ning töötingimuste ja tööjõu oskuste muutmist, samuti hõlmab see tehnoloogilist ja muud uuendustegevust ning organisatsioonilisi uuendusi. (9) Raamprogramm ei hõlma vastavalt asutamislepingu artiklile 166 tehtud teadusuuringute ja tehnoloogiaarendusega seotud tegevusi. See peaks täiendama ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) ( 12 ), edaspidi “seitsmes RTD raamprogramm”, käsitledes uuendustegevust, mis hõlmab nii tehnoloogilist kui ka muud uuendustegevust, mis on jõudnud viimasest tutvustamisetapist kaugemale ja on valmis turule viimiseks (uuenduslike lahenduste rakendamise katsetamine turgudel). Peab olema tagatud, et teadusuuringute arendustegevuse ja rakendamise (tehnosiire, kaasa arvatud stardieelne etapp) vahel ei oleks ühtegi rahastamislünka. Seega on teadusuuringute tulemuste ärisse üleviimise rahastamine ülesanne, mis tuleb täita tihedas koostöös seitsmenda RTD raamprogrammi ja muude asjakohaste teadusprogrammidega. (10) Raamprogramm peaks samuti hõlmama uuel ja uuenduslikul viisil kasutatavate olemasolevate tehnoloogiate turuleviimist. Teatud tingimustel hõlmavad mõlemad programmid, st raamprogramm ja seitsmes RTD raamprogramm tehnoloogilise tutvustamise katseprojekte. See toimub üksnes juhul, kui teatud tehnoloogilisi lahendusi (näiteks info- ja sidetehnoloogia tehnilisi standardeid) tuleb valideerida muus osas juba tutvustatud tehnoloogia turuleviimise etapis. (11) Raamprogramm peaks täiendama struktuurifonde ja muid asjakohaseid ühenduse programme, võttes samas arvesse, et iga vahend peaks toimima oma erimenetluse kohaselt. Seeläbi ei peaks samu abikõlblikke kulusid kahekordselt rahastama. (12) Raamprogrammi ühiste eesmärkide saavutamiseks tuleks rakendada eriprogramme “Ettevõtluse ja uuendustegevuse ja programm”, “Info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogramm” ja “Arukas energeetika – Euroopa”. (13) Kõikide raamprogrammiga hõlmatud programmide ja tegevuste puhul tuleks arvesse võtta läbipaistvuse ja sugudevahelise võrdsete võimaluste põhimõtteid. (14) Käesoleva otsusega kehtestatakse kogu raamprogrammi kehtivuse ajaks finantspakett, mis kujutab endast iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamist juhist eelarvepädevale institutsioonile eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe ( 13 ) punkti 37 tähenduses. (15) Igale eriprogrammi jaoks tuleks koostada konkreetne soovituslik eelarve. (16) Tagamaks, et rahastamine on suunatud üksnes turuprobleemide lahendamiseks, ja pidades silmas turumoonutuste vältimist, peaks rahastamine raamprogrammi raames vastama riigiabi käsitlevatele ühenduse eeskirjadele ja sellekohastele õigusaktidele ning kehtivale VKEde ühenduse määratlusele. (17) Euroopa Majanduspiirkonna lepingus (edaspidi “EMP leping”) ja assotsiatsioonilepingute protokollidega nähakse ette vastavate riikide osalemine ühenduse programmides. Muude kolmandate riikide osalust peaks olema võimalik, kui lepingud ja menetlused seda võimaldavad. (18) Raamprogrammi ja eriprogramme tuleks nende kohandamiseks korrapäraselt kontrollida ja hinnata. Võimalusel tuleks hindamisaruannetes uurida soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist programmi tegevustes. (19) Samuti tuleks võtta asjakohaseid meetmeid, et vältida eeskirjade eiramist ja pettusi ning et nõuda tagasi kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta) ( 14 ), nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest) ( 15 ) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta) ( 16 ). (20) Tööstus- ja teenindussektoris sõltub ettevõtjate kasv ja konkurentsivõime nende võimest kiiresti kohaneda muutustega, oskusest ära kasutada oma uuenduste potentsiaali ja arendada kõrgekvaliteedilisi tooteid. See väljakutse puudutab iga suurusega ettevõtjaid, eriti aga väiksemaid ettevõtjaid. Seetõttu on asjakohane algatada eriprogramm “Ettevõtluse ja uuendustegevuse programm”. (21) Ühendus saab olla liikmesriikide jõupingutuste katalüsaatoriks ja koordinaatoriks. Ta võib toetada ja täiendada liikmesriikide saavutusi, eelkõige edendades riiklike ja piirkondlike kogemuste vahetust, määratledes ja levitades häid tavasid ja uuenduslikke ideid ning parandades ettevõtlust ja uuendustegevust toetavate üleeuroopaliste teenuste kättesaadavust, eriti VKEdele. (22) Komisjoni 28. jaanuari 2004. aasta teatises pealkirjaga “Tehnoloogiate toetamine säästvaks arenguks: Euroopa Liidu keskkonnatehnoloogia tegevuskava” kutsutakse ühenduse programme üles toetama keskkonnatehnoloogiate arengut ja rakendamist ning koondama rahastamisvahendeid keskkonnatehnoloogiasse tehtavate investeeringutega seotud riski jagamiseks. (23) Et toetada uuenduslike toodete ja teenuste Euroopa turu loomist on vaja, et liikmesriigid ja komisjon looksid uuenduslikele toodetele ja teenustele atraktiivsed tingimused, kaasa arvatud ennetava lähenemise kaudu riigihangetele, et aidata luua juhtturge, parandades samal ajal VKEde juurdepääsu ja avalike teenuste kvaliteeti, ning parema reguleerimise ja normide kaudu, mis põhinevad vajaduste varasel etteaimamisel. Komisjon peaks pakkuma juhiseid uuendustesõbralike riigihangete osas. (24) Tehnoloogilise uuendustegevuse osas tuleks VKEsid ergutada osalema kõrgtehnoloogia valdkondades nagu kosmos ja turvalisus ning arendama Galileo satelliitpositsioonimissüsteemi pakutavaid rakendusi. (25) Ökouuendus on mis tahes liiki uuendustegevus, mille eesmärk on märkimisväärselt ja näitlikult edendada jätkusuutlikku arengut, vähendades mõju keskkonnale või tagades loodusressursside, sealhulgas energia tõhusama ja vastutustundlikuma kasutamise. Ökouuendus on arenev mõiste ning raamprogramm peab seetõttu jätkuvalt reageerima edasistele muutustele. Ökouuenduse edendamisega peaks raamprogrammi raames püüdma kaasa aidata keskkonnatehnoloogia tegevuskava rakendamisele. (26) Võttes arvesse keskkonnaprogrammi LIFE+ (“LIFE+”) meetmeid, tuleks raamprogrammiga julgustada keskkonnatehnoloogiate rakendamist katse- ja turustamisprojektide kaudu, lähendades uuenduslike tehnoloogiate edukat tutvustamist ja nende turul kasutamist ning kaotades tõkked nende turulepääsule ning edendades vabatahtlikke lähenemisviise näiteks keskkonnajuhtimise alal ning asjaomaste osaliste võrgustiku loomist. Raamprogrammiga tuleks toetada ettevõtete ökouuendusi projektide ja riskikapitalifondidesse tehtavate ühisinvesteeringute kaudu, kuid programmist ei peaks LIFE+ alusel rahastatavaid kulusid kahekordselt rahastatama. (27) VKEdele ettenähtud ühenduse turupõhised rahastamisvahendid täiendavad riikliku tasandi rahastamisskeeme ja lisavad neile mõju. Need võivad soodustada eelkõige erainvesteeringuid uute uuenduslike ettevõtete loomiseks ja toetada suure kasvupotentsiaaliga ettevõtteid laienemisetapis, et vähendada märkimisväärset omakapitali puudujääki. Need võivad parandada olemasolevate VKEde juurdepääsu laenudele, et toetada nende konkurentsivõimet ja kasvupotentsiaali. (28) Euroopa Investeerimisfond (EIF) on VKEde riskikapitalile ja tagatisvahenditele spetsialiseerunud ühenduse asutus. Ta pöörab erilist tähelepanu väikerahastamise, samuti käivitamisetapi rahastamise toetamisele vastavalt turu nõudlusele ja parimatele tavadele. Ta aitab kaasa ühenduse eesmärkide saavutamisele, kaasa arvatud teadmistepõhine ühiskond, uuendustegevus, majanduskasv, tööhõive ja ettevõtlusvaimu edendamine. EIF tagab ühenduse programmide haldamise vajaliku järjepidevuse ja on sellel alal saanud ulatuslikke kogemusi. EIFi tegevust VKEdele ettenähtud ühenduse rahastamisvahendite haldamisel komisjoni nimel on sõltumatute hindamiste tulemusel loetud heaks tavaks. EIF omab ka asjatundlikkust, et toetada uusi avaliku sektori ja erasektori partnerlusel põhinevaid liikmesriikide poolt algatatud meetmeid, mille eesmärk on kaasata kapitaliturgudelt suure riskiteguriga investeeringuid väikeste uuenduslike ettevõtete jaoks. (29) Finantskeskkonna eelseisvad muutused ja uued raamatupidamisstandardid muudavad finantseerimisasutused riski suhtes tundlikumaks, viivad klassifitseerimiseni ja võivad vähemalt üleminekuperioodil raskendada VKEde võimalust saada laenu. Ettevõtluse ja uuendustegevuse programm peaks seega vastama VKEde muutuvatele rahastamisvajadustele, kaasa arvatud lähirahastamise vajadusele ja nende kohanemisele uue finantskeskkonnaga, vältides samal ajal turumoonutusi. Lisaks peaksid meetmed aitama kaasa finantsasutuste võimekuse tõstmisele uuendustegevusega seotud riski hindamiseks, et arendada tehnoloogia hindamist ja parandada VKEde suutlikkust turgude pakutavaid rahastamisvahendeid paremini kasutada. (30) Ettevõtlust ja uuendustegevust toetavatel kõrgekvaliteedilistel teenustel on oluline osa selles, et tagada VKEdele juurdepääs teabele kaupade ja teenuste siseturu toimimise ja võimaluste kohta, samuti uuenduste, teadmiste ja tehnoloogia riikidevahelise ülekandmise osas. Nimetatud teenustel on oluline osa ka VKEde juurdepääsu lihtsustamisel nende suhtes kehtivaid ühenduse õigusakte ja vastuvõetavaid õigusakte käsitlevale teabele, et VKEd saaksid selleks kulutasuval viisil valmistuda ja kohanduda. Ettevõtetele ettenähtud olemasolevate Euroopa toetusvõrgustike, näiteks euroinfokeskuste ja innovatsiooni levikeskuste kaudu on omandatud märkimisväärseid kogemusi ja oskusi. Välishinnangutes on rõhutatud, et Euroopa ettevõtlust toetavate teenuste horisontaalset ulatust tuleks tugevdada, mis hõlmab ka koostöö optimeerimist olemasolevate teenistuste ja konsultatsioonipunktide vahel eesmärgiga luua koondinfokeskus, et vältida kliendi jooksutamist ühe ukse tagant teise taha. See puudutab info levitamist ühenduse programmide kohta ja VKEde osalemise edendamist nendes programmides, eriti VKEde osalemist seitsmendas RTD raamprogrammis. Hinnangutes on samuti rõhutatud komisjoni ja VKEde koostöö hõlbustamise tähtsust. (31) Ühendus peaks looma kindla analüütilise aluse, et toetada poliitiliste otsuste tegemist VKEde, ettevõtluse, uuendustegevuse ja tööstussektori konkurentsivõime valdkonnas. Selline alus peaks andma lisandväärtust nendes valdkondades riigi tasandil kättesaadavale teabele. Ühendus peaks hoolitsema tööstus- ja teenindussektori konkurentsistrateegia ühise arendamise eest, samuti heade tavade edendamise eest seoses ettevõtluskeskkonna ja -kultuuriga, kaasa arvatud oskused, ettevõtjate sotsiaalne vastutus ning võrdsed võimalused meestele ja naistele, ja toetama muu hulgas hariduse ja jätkukoolituse kaudu ning nii koolis kui kõrgkoolis noorte ettevõtjate juurdekasvu. (32) 20. ja 21. märtsil 2003 Brüsselis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu seadis esikohale uuendustegevuse ja ettevõtluse ning rõhutas, et Euroopa peab ideede elluviimiseks rohkem tegema. Nõuti jätkuvaid meetmeid, et luua tingimused ettevõtjate uuendustegevusele. Lineaarne uuendusmudel, mis eeldab, et teadustöö viib otse uuendusteni, on osutunud ebapiisavaks, et selgitada uuendustegevuse tulemusi ja kujundada asjakohast uuenduspoliitikat. Tunnistades, et ettevõtjad on uuendustegevuse mootoriks, peaks ettevõtjate uuendustegevuse toetamisele suunatud rahastamine ja valmistumine uuenduste turuleviimiseks, samuti uuendustegevuse juhtimine ja kultuur kuuluma seepärast ettevõtluse ja uuendusetegevuse programmi alla. See peaks aitama tagada, et uuendustegevus edendab konkurentsivõimet ning et seda rakendatakse praktilises äritegevuses. 25. ja 26. märtsil 2004 Brüsselis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu lisas, et keskkonnasäästlikud tehnoloogiad on olulised, et kasutada täielikult ära ettevõtjate ja keskkonna vahelist vastasmõju. Ökouuenduste edendamine, mis hõlmab uuenduslikke keskkonnasäästlikke tehnoloogiaid, võib aidata neist täit kasu saada. (33) Teadmiste edastamise ja saamise turg on sageli läbipaistmatu ning nii puudulik teave kui kontaktide puudumine tekitavad turutõrkeid. Ettevõtjatel on ka raskusi selliste tehnoloogiate integreerimisega, mis ei kuulu nende tavapärasesse tegevusvaldkonda, ja uut tüüpi oskuste omandamisega. Uuendustegevusega seotud finantsrisk võib olla kõrge, sellest saadav kasu võib arenguprobleemide tõttu hilineda ning maksud ei pruugi edu ja ebaedu seisukohast olla neutraalsed. Puudu võib olla ka vajalikest oskustest võimalusi ära kasutada. Institutsioonilised või õiguslikud takistused võivad põhjustada uute turgude tekke hilinemise või takistada nende teket ja neile juurdepääsu. Pankrotiseadused võivad ettevõtlusriski võtmist läbikukkumishirmu tõttu tugevalt pärssida. Lisaks võivad majandusolud määrata, kas uuendustegevus toimub või mitte. Ettevõtlust, konkurentsivõimet ja uuendustegevust soodustava ärikeskkonna arendamine peaks hõlmama ettevõtluse ja uuendustegevusega seotud majandus- ja haldusreformi tõhustamist, mis on eelkõige suunatud konkurentsivõime suurendamisele, VKEde halduskoormuse vähendamisele ning ettevõtlusele ja ettevõtete loomisele, ümberpaigutamisele, kasvule ja uuendustegevusele parema regulatiivse keskkonna loomisele. (34) Tõkked uuenduslike tehnoloogiate turulepääsul on eriti olulised keskkonnatehnoloogiate puhul. Sageli ei kajasta turuhinnad täielikult toote või teenuse keskkonnakulusid. Turuhinnas mittekajastatud kulud kannab ühiskond tervikuna, mitte keskkonnasaaste tekitaja. See turuprobleem ja ühenduse huvi säilitada loodusvarasid, vältida keskkonnasaastet ja kaitsta keskkonda majanduslikult efektiivsemalt õigustab ökouuenduste toetamist. (35) Ühenduse uuendusalaste meetmetega toetatakse liikmesriikide ja nende piirkondade uuendusalase poliitika arendamist ning edendatakse riikliku, piirkondliku ja Euroopa uuendusalase poliitika ja toetustegevuste koostoime kasutamist. Ühendus saab hõlbustada riikidevahelist vahetust, vastastikust õppimist ja koostöövõrkude loomist ja soodustada uuendusalast koostööd. Huvirühmade võrgustike loomine on oluline eeldus uuendusteks vajalike teadmiste ja ideede edasiandmiseks. (36) Nõukogu resolutsiooniga, mida toetas 9. detsembril 2004 Brüsseli telekommunikatsiooni nõukogu, pannakse alus uuele infoühiskonna algatusele, et suurendada infoühiskonna panust Euroopa arengusse. Komisjon teeb oma eelnimetatud 2. veebruari 2005. aasta teatises ettepaneku suunata jõupingutused “tugevamale ja kestvamale kasvule ning rohkemate ja paremate töökohtade loomisele”. See rõhutab info- ja sidetehnoloogia kasutuselevõtmist nii era- kui ka avalikus sektoris kui olulist tegurit Euroopa uuendustegevuse tulemuste ja konkurentsivõime parandamisel. Seetõttu tuleks kehtestada eriprogramm “Info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogramm”. (37) Info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogrammi meetmed peaksid samuti kaasa aitama i2010-strateegia eesmärkide saavutamisele, võttes samas arvesse ühenduse muid info- ja sidetehnoloogia valdkonna programme, et vältida tegevuste kattumist. (38) Info- ja sidetehnoloogia moodustab teadmistepõhise majanduse nurgakivi. Nende arvele võib kanda umbes poole kaasaegse majanduse tootlikkuse kasvust ja need pakuvad unikaalseid lahendusi vastamaks tähtsatele ühiskondlikele väljakutsetele. Avaliku sektori teenuste ja üldises huvides olevate teenuste parandamine peab toimuma tihedas koostöös ühenduse asjakohaste poliitikatega, näiteks rahvatervise, hariduse ja koolituse, keskkonna, transpordi ja siseturu arengu ja konkurentsi valdkondades. (39) Uuenduslikul side- ja infotehnoloogial põhinevate lahenduste rakendamist ja tõhusat kasutamist tuleks toetada, eriti mis üldist huvi pakkuvate valdkondade teenuste puhul, kaasa arvatud ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade, nagu puuetega või vanemate inimeste elukvaliteedi tõstmiseks. Ühenduse toetus peaks samuti hõlbustama infoühiskonna arengule suunatud meetmete koordineerimist ja rakendamist kõikides liikmesriikides. (40) Programmi e-TEN (üleeuroopaline telekommunikatsioonivõrk) vahehinnangus soovitatakse kasutada nõudlusest lähtuvat lähenemisviisi ühenduse sekkumisel projektidesse, mis toetavad üleeuroopalisi teenuseid üldist huvi pakkuvates valdkondades. (41) E-valitsust ja e-tervishoidu käsitlevad komisjoni teatised ja seonduvad nõukogu järeldused kutsuvad üles tegema rohkem jõupingutusi uuendustegevuse, heade tavade vahetuse ja koostoimimisvõime osas ning väljendavad vajadust tugevdada seonduvate ühenduse programmide koostoimet. Koostalitlusvõime on väga tähtis infoühiskonna arengu seisukohalt. (42) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 1996. aasta direktiiviga 96/9/EÜ (andmebaaside õiguskaitse kohta), ( 17 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiiviga 2001/29/EÜ (autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas) ( 18 ) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiiviga 2003/98/EÜ (avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta) ( 19 ) on loodud õigusraamistik digitaalse infosisuga seotud probleemidega toimetulekuks infoühiskonnas. (43) Liikmesriikide erinevad tavad põhjustavad jätkuvalt tehnilisi probleeme, mis takistavad liidus igakülgset juurdepääsu avaliku sektori teabele ja selle taaskasutamist. (44) Digitaalset infosisu käsitlevad ühenduse meetmete puhul peaks arvestama ühenduse mitmekeelse ja -kultuurilise keskkonnaga. (45) Loodusvarade hulka, mille ettenägelik ja ratsionaalne kasutamine on sätestatud asutamislepingu artiklis 174, kuuluvad peale taastuvate energiaallikate ka niisugused olulised energiaallikad nagu nafta, maagaas ja tahked kütused, mis on aga põhilised süsinikdioksiidiheite tekitajad. (46) Komisjoni rohelises raamatus pealkirjaga “Euroopa energiavarustuse kindluse strateegia” märgiti, et liit on langemas järjest suuremasse sõltuvusse liiduvälistest energiaallikatest ning see sõltuvus võib järgmise 20–30 aasta jooksul kasvada 70 %ni. Seega rõhutati vajadust tasakaalustada pakkumispõhist poliitikat selgete nõudluspõhist poliitikat edendavate meetmete abil ja nõuti paremini korraldatud ja keskkonnasõbralikumat tarbimist, eriti transpordi- ja ehitussektoris. Samuti nõuti uute ja taastuvate energiaallikate arendamise eelistamist, et reageerida globaalsele soojenemisele ning saavutada varasemate tegevuskavade ja resolutsioonidega püstitatud eesmärgid, et 2010. aastal moodustaks taastuvatest energiaallikatest toodetud energia 12 % ühendusesisesest energia kogutarbimisest. (47) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. septembri 2001. aasta direktiivis 2001/77/EÜ (taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kasutamise edendamise kohta elektrienergia siseturul) ( 20 ) nõutakse liikmesriikidelt siseriiklike soovituslike eesmärkide seadmist, mis vastaksid ühenduse üldisele soovituslikule eesmärgile (12 % siseriiklikust energia kogutarbimisest aastaks 2010) ja eelkõige taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia soovituslikule 22,1 % osakaalule ühenduse elektri kogutarbimisest aastaks 2010. Komisjoni 26. mai 2004. aasta teatises pealkirjaga “Taastuva energia osa ELis” hoiatati, et eesmärk viia 2010. aastaks taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal 12 %ni ühendusesisesest energia kogutarbimisest, ei ole saavutatav ilma märkimisväärsete lisameetmeteta. (48) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiiviga 2002/91/EÜ (ehitiste energiatõhususe kohta) ( 21 ) kohustatakse liikmesriike rakendama uute ja olemasolevate ehitiste puhul energiatõhususe miinimumnõudeid, tagama ehitiste energiatõhususe sertifitseerimise ning ehitistes olevate kuumaveekatelde ja kliimaseadmete korrapärase ülevaatuse. (49) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. mai 2003. aasta direktiivi 2003/30/EÜ (millega edendatakse biokütuste ja muude taastuvkütuste kasutamist transpordisektoris) ( 22 ) kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et nende turgudele viiakse miinimumosa biokütustest ja muudest taastuvkütustest. (50) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta direktiiviga 2004/8/EÜ (soojus- ja elektrienergia koostootmise stimuleerimiseks siseturu kasuliku soojuse nõudluse alusel ja direktiivi 92/42/EMÜ muutmiseks) ( 23 ) kohustatakse liikmesriike analüüsima oma potentsiaali suure tõhususega koostootmiseks ja looma toetuskavasid, mis kajastavad olemasolevat riiklikku potentsiaali. (51) Selleks et hõlbustada kõnealuste ühenduse meetmete rakendamist, suurendada taastuvate energiaallikate turuosa ja parandada energiatõhusust, on vaja ühenduse tasandil käivitada konkreetsed edendusprogrammid, et luua tingimused üleminekuks säästvatele energiasüsteemidele, eelkõige taastuvatest energiaallikatest pärineva energia tootmiseks ja tarbimiseks ettenähtud seadmete standardimise toetamiseks, tehnoloogia kasutamise suurendamiseks ja nõudlusega seotud juhtimist käsitlevate heade tavade levitamiseks. Sama kehtib ka ühenduse meetmete puhul, mis on seotud elektri-, elektroonika-, kontori- ja sideseadmete energiatõhususe märgistamise ning valgustus-, kütte- ja kliimaseadmete standardimisega. Seetõttu tuleks algatada programm “Arukas energeetika – Euroopa”. (52) Programm “Arukas energeetika – Euroopa” peaks aitama kaasa energeetika mitmekesistamise ja varustuskindluse parandamise üldeesmärkide saavutamisele ning ettevõtjate, eriti VKEde, konkurentsivõime suurendamisele liidus, kaitstes samal ajal keskkonda ning täites rahvusvahelisi kohustusi selles valdkonnas. Energiatõhususe parandamise meetmed selles eriprogrammis peaksid samuti keskenduma tootmisprotsesside tehnoloogilisele täiustamisele ning pakkuma tõhususe kasvu transpordilogistika parandamise kaudu. (53) Et kehtestatud strateegia mõju säästva energeetika toetamisel oleks täielik, peab ühendus jätkuvalt toetama selle valdkonna poliitika arengut ja teostamist ning kõrvaldama mittetehnilised takistused edenduskampaaniate abil, toetades ühtlasi eelkõige investeeringute kiirendamist ja uuenduslike tehnoloogiate turuleviimist kogu ühenduses. (54) Taastuvad energiaallikad ja energiatõhusus on lisaks keskkonnahoidlikkusele ka ühenduse kiiremini kasvavad tööstusharud, luues uusi ja tuleviku seisukohalt olulisi töökohti. Euroopa taastuval energial põhinev tööstus on maailmas juhtival kohal taastuvatest energiaallikatest saadava elektri tootmistehnoloogiate arengus. Need tehnoloogiad tugevdavad majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust ning vähendavad ressursside kasutamist. (55) Otsus nr 1230/2003/EÜ kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2006. (56) Otsusega nr 1230/2003/EÜ kehtestatud neljast erivaldkonnast kolme tuleks käesoleva raamprogrammi alusel jätkata: i) energiatõhususe ja energia ratsionaalse kasutamise edendamist (SAVE); ii) uute ja taastuvate energiaallikate edendamist (ALTENER); ja iii) energiatõhususe ning uute ja taastuvate energiaallikate kasutamise edendamist transpordis (STEER). (57) Otsusega nr 1230/2003/EÜ kehtestatud programmi rahvusvaheline mõõde (COOPENER) peaks jätkuma uute ühenduse välisabivahendite raames keskkonna ja loodusressursside, sh energia, säästva majandamise temaatilise programmi osana. Siiski peaks olema tihe seos temaatilise programmi asjaomase osa ja programmi “Arukas energeetika – Euroopa” vahel, et aidata VKEdel kasutada ära potentsiaalseid aruka energeetika turge väljaspool Euroopat. (58) Vastavalt hea valitsemistava ja parema õigusliku reguleerimise põhimõtetele on komisjon teinud sõltumatutele ekspertidele ülesandeks anda eelhinnang ühenduse uuendatud mitmeaastasele energeetikaalasele programmile, mis peab jätkama 31. detsembrini 2006 kestvat programmi “Arukas energeetika – Euroopa”. Eksperdid jõudsid oma hinnangus järeldusele, et on vaja tagada programmi “Arukas energeetika – Euroopa” jätkumine pärast 2006. aastat ning muuta see veelgi laiahaardelisemaks ja ambitsioonikamaks. See programm tuleks kehtestada samuti Euroopa tugevuse ja pädevuse edasise parandamise eesmärgil säästvate energiatehnoloogiate ja nende rakendamise valdkonnas. (59) Arvesse tuleks võtta vajadust saavutada raamprogrammi rakendamise kasutajasõbralikkus ja sellega seotud haldusmenetluse lihtsustamine. Komisjon peaks avaldama kasutusjuhendi, millega kehtestatakse selged, lihtsad ja läbipaistvad üldpõhimõtted toetusesaajate osalemisele raamprogrammis, ning seda laialdaselt levitada. Eelkõige peaks see hõlbustama VKEde osalemist. Kasutusjuhendis tuleks kirjeldada toetusesaajate õigusi ja kohustusi; rahandussätteid, näiteks abikõlblikke kulusid ja toetuste määrasid; halduseeskirju ja -menetlust reguleerivaid põhimõtteid, eelkõige kasutajasõbralikke taotlemismenetlusi, kus rakendatakse vajadusel kaheetapilist taotlemismenetlust tingimusega, et selline menetlus ei pikenda ajavahemikku hindamise ning lepingu allkirjastamise vahel; projekti tulemuste kasutamise ja levitamise eeskirju; ettepanekute hindamis-, valiku- ja otsuse tegemise põhimõtteid. (60) Kulude-tulude analüüsi alusel võib komisjon kasutada raamprogrammi rakendamiseks uut või olemasolevat täitevasutust, nagu on osutatud nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määruses (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded ( 24 ). (61) Raamprogrammiga tuleks toetada ka tagasisidet Euroopa uuendustegevuse poliitika tulevaste struktuuride ja vajaduste kohta. (62) Kuna käesoleva otsuse eesmärke, mis on seotud ühenduse konkurentsivõime ja uuendustegevuse parandamiseks võetavate meetmetega, ei suuda üksikud liikmesriigid piisavalt saavutada, sest selleks on vaja mitmepoolseid partnerlussuhteid, riikidevahelist liikuvust ja kogu ühendust hõlmavat teabevahetust, ning neid on vajalike meetmete olemuse ja toime tõttu parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuspõhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. (63) Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused ( 25 ). (64) Arvestades eriprogrammide teemade laadi, peaks komisjoni iga eriprogrammi rakendamisel abistama eraldi komitee. Need komiteed kohtuvad perioodiliselt samal ajal, mis võimaldab ühisistungeid ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi korralduskomitee poolt koos komisjoniga määratletud horisontaalse või ühise tähtsusega küsimuste arutamiseks. (65) Raamprogrammi elementide vahelise sidususe ja selle tõhususe suurendamise huvides peaks komisjoni nõustama konkurentsivõime ja uuendustegevuse strateegiline nõuandekomitee. (66) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2005. aasta otsusega nr 456/2005/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse mitmeaastane tegevuskava digitaalse infosisu juurdepääsetavuse, kasulikkuse ja kasutatavuse suurendamiseks Euroopas ( 26 ), kehtestatakse mitmeaastane programm nimega “eContentplus”. Kõnealuse otsuse kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2008. Pärast seda kuupäeva tuleks digitaalse infosisu kättesaadavuse, kasutatavuse ja kasutamise edendamiseks ettenähtud meetmeid jätkata käesoleva otsusega sätestatud info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogrammi raames. (67) Otsuses 96/413/EÜ sätestatud meetmed tuleks hõlmata ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi. Otsus 96/413/EÜ tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada, ning arvestades järgmist: ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:







I JAOTIS

ÜLDSÄTTED







I PEATÜKK

Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm

Artikkel 1

Algatamine

1. Käesolevaga algatatakse konkurentsivõime tõstmiseks ja uuendustegevuse edendamiseks ajavahemikul 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013 ühenduse meetmete raamprogramm (edaspidi “raamprogramm”), milles pööratakse erilist tähelepanu VKEde vajadustele.

2. Raamprogramm aitab kaasa ühenduse konkurentsi- ja uuendusvõime tõstmisele arenenud teadmisteühiskonnana, mida iseloomustavad tugeval majanduskasvul põhinev säästev areng ja väga konkurentsivõimeline sotsiaalne turumajandus koos keskkonna kvaliteedi tõstmise ja kõrgetasemelise kaitsega.

3. Raamprogramm ei hõlma teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise alast ning tutvustamistegevust, mis toimub asutamislepingu artikli 166 alusel. See programm aitab kaasa teadusuuringute ja uuendustegevuse lähendamisele ning edendab kõiki uuendustegevuse liike.

Artikkel 2

Eesmärgid

1. Raamprogrammil on järgmised eesmärgid:

a) tõsta ettevõtjate, eelkõige VKEde konkurentsivõimet;

b) edendada kõiki uuendustegevuse liike, sh ökouuendusi;

c) kiirendada säästva, konkurentsivõimelise, uuendusliku ja laiahaardelise infoühiskonna arenemist;

d) edendada energiatõhusust ning uute ja taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu kõigis sektorites, sealhulgas transpordis.

2. Raamprogrammi eesmärkide saavutamiseks viiakse ellu järgmised, II jaotises kirjeldatud eriprogrammid (edaspidi “eriprogrammid”):

a) ettevõtluse ja uuendustegevuse programm;

b) info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogramm;

c) programm “Arukas energeetika – Euroopa”.

Artikkel 3

Eelarve

1. Raamprogrammi eluviimiseks ettenähtud finantspakett on 3 621 300 000 eurot.

2. Eelarve suunav jaotus eriprogrammidele on esitatud I lisas.

3. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased assigneeringud finantsraamistiku piires.

Artikkel 4

Kolmandate riikide osalemine

Raamprogrammis võivad osaleda:

a) Euroopa Majanduspiirkonda (EMP) kuuluvad Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riigid vastavalt EMP lepingus sätestatud tingimustele;

b) ühinemiseelse strateegia põhjal abi saavad läbirääkija- ja kandidaatriigid vastavalt üldpõhimõtetele ja -tingimustele, mis reguleerivad nende riikide osalemist ühenduse programmides, mis on käivitatud asjaomaste raamkokkulepete ja assotsiatsiooninõukogu otsustega;

c) Lääne-Balkani riigid vastavalt sätetele, mis määratakse koos nende riikidega kindlaks pärast raamkokkulepete sõlmimist nende osalemise kohta ühenduse programmides;

d) muud kolmandad riigid, kui see on lubatud kokkulepete ja korraga.







II PEATÜKK

Raamprogrammi rakendamine

Artikkel 5

Iga-aastased tööprogrammid

1. Komisjon võtab eriprogrammide jaoks vastu iga-aastased tööprogrammid artikli 46 lõikes 2 osutatud korras, võttes arvesse, et neid on eelkõige pärast vahehindamist vaja kohandada vastavalt edaspidistele arengutele.

Komisjon tagab iga-aastaste tööprogrammide rakendamise ning teavitab Euroopa Parlamenti nende ettevalmistamisest ja rakendamisest põhjalikult ja viivitamata.

2. Iga-aastaste tööprogrammide parandused, mis käsitlevad eelarvelisi assigneeringuid üle 1 miljoni euro, võetakse vastu artikli 46 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 6

Raamprogrammi ühised rakendusmeetmed

1. II jaotise I peatüki teises jaos, II peatüki teises jaos ja III peatüki teises jaos osutatud vahendid moodustavad raamprogrammi ühised töövahendid. Neid võib samuti kasutada iga eriprogrammi eesmärkide täitmiseks asjakohase iga-aastase tööprogrammi kohaselt. Vahendite põhjalik nimekiri tuuakse üksikasjalikult välja artiklis 47 viidatud kasutusjuhendis.

2. Toetuste andmine toimub täielikult riigiabi käsitlevate ühenduse eeskirjade ja sellekohaste õigusaktide alusel. Kohaldatakse ühenduse eeskirju avalikkuse teabele juurdepääsu kohta. Võetakse arvesse läbipaistvuse ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise põhimõtteid.

Artikkel 7

Tehniline abi

Käesoleva otsusega kehtestatud finantspaketist võib katta ka käesoleva otsuse tulemuslikuks ja tõhusaks rakendamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks otseselt vajalikke kulutusi, mis on seotud ettevalmistava tegevuse, järelevalve, kontrolli, auditeerimise ja hindamisega.

Selline tegevus võib eelkõige hõlmata uurimusi, koosolekuid, teavitamist, trükiste avaldamist, kulutusi informaatikavahenditele, -süsteemidele ja -võrkudele teabe vahetamiseks ja töötlemiseks ning mis tahes muid kulutusi tehnilisele, teaduslikule, haldus- ja ekspertabile, mida komisjonil võib selle otsuse rakendamiseks vaja minna.

Artikkel 8

Järelevalve ja hindamine

1. Komisjon kontrollib regulaarselt raamprogrammi ja selle eriprogrammide rakendamist. Samuti uurib ta koostoimet raamprogrammi sees ja muude täiendavate ühenduse programmidega ja võimalusel koostoimet liidu kaasrahastatavate riiklike programmidega. Võimalusel uurib ta soolist mõõdet ja mittediskrimineerimise põhimõtte austamist programmi tegevustes.

Komisjon koostab raamprogrammi ja iga eriprogrammi kohta rakendamise aastaaruande, milles tuuakse välja tema poolt toetatud tegevused ja selleks eraldatud vahendid ning tulemused ja võimalusel mõju. Lisaks on “Ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi” aastaaruandes selgelt määratletud ökouuenduslikud tegevused.

2. Nähakse ette raamprogrammi ja selle eriprogrammide rakendamise vahe- ja lõpphindamine. Nimetatud hindamiste raames hinnatakse asjakohasust, järjepidevust, sünergiat, tulemuslikkust, tõhusust, säästvust, kasulikkust, ning kui võimalik ja asjakohane, siis ka rahaliste vahendite jaotamist sektorite vahel. Lõpphindamisel hinnatakse lisaks seda, mil määral on saavutatud kogu raamprogrammi ja iga selle eriprogrammi eesmärgid.

Nii vahe- kui lõpphindamiste käigus võetakse kasutusele sobivad metoodikad, et hinnata raamprogrammi ja iga eriprogrammi mõju nende eesmärkide, sealhulgas konkurentsivõime, uuendustegevuse, ettevõtluse, tootlikkuse kasvu, tööhõive ja keskkonnaga seotud eesmärkide saavutamise osas.

Hindamistes hinnatakse võrgustikku kuuluvate partnerite poolt pakutavate artikli 21 lõikes 2 osutatud teenuste kvaliteeti. Vahehindamine võib hõlmata ka eelmiste programmide järelhindamist.

3. Eriprogrammide vahe- ja lõpphindamiste tulemused ja vajalikud eelarvelised assigneeringud lülitatakse vastavatesse iga-aastastesse tööprogrammidesse.

Iga-aastastes tööprogrammides määratakse igale erimeetmele kindlaks mõõdetavad eesmärgid ning töötatakse välja asjakohased hindamiskriteeriumid ning kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed näitajad, millega mõõdetakse selliste tulemusteni jõudmise tõhusust, mis aitavad saavutada kogu raamprogrammi ja asjakohaste eriprogrammide eesmärke.

Raamprogrammi vahe- ja lõpphindamine ning vajalikud eelarvelised assigneeringud lülitatakse “Ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi” iga-aastasesse tööprogrammi.

4. Raamprogrammi vahehindamine lõpetatakse 31. detsembriks 2009 ja lõpphindamine 31. detsembriks 2011.

Eriprogrammide vahe- ja lõpphindamised korraldatakse nii, et nende tulemusi saaks arvesse võtta raamprogrammi vahe- ja lõpphindamisel.

5. Komisjon edastab rakendamise aastaaruanded ning raamprogrammi ja selle eriprogrammide vahe- ja lõpphindamiste tulemused Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.

▼M1

5a. Ilma et see piiraks lõigete 1–5 kohaldamist, esitavad komisjon ja Euroopa Investeerimispank (EIP) 2013. aasta teisel poolel Euroopa Parlamendile ja nõukogule vahearuande artikli 31 lõikes 2 osutatud projektivõlakirjade riskijagamise instrumendi abil ellu viidud projektide kohta. Sõltumatu täiemahuline hindamine korraldatakse 2015. aastal.

Komisjon hindab sellele hinnangule tuginedes „Euroopa 2020” projektivõlakirjade algatuse asjakohasust ning selle tulemuslikkust esmatähtsatesse projektidesse tehtavate investeeringute mahu ja liidu kulutuste tõhususe suurendamisel. Selle hinnangu valguses ja kõiki võimalusi arvestades kaalub komisjon ettepaneku tegemist asjakohaste õigusaktide muutmiseks, muu hulgas seadusandlike muudatuste tegemiseks, eeskätt juhul, kui kasutuselevõtt turul ei ole prognoosidega võrreldes rahuldav või kui alternatiivsed pikaajaliste laenude rahastamise viisid muutuvad piisavalt kättesaadavaks.

Esimeses lõigus osutatud vahearuandes tuuakse muu hulgas ära ka nende projektide nimekiri, mille puhul on kasutatud artikli 31 lõigetes 2a–2e osutatud projektivõlakirjade riskijagamise instrumenti, ja teave emiteeritud võlakirjade tingimuste kohta ning praeguste ja võimalike tulevaste investorite liigid.

▼B

Artikkel 9

Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse

1. Komisjon tagab, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse ühenduse finantshuve, kohaldades pettust, korruptsiooni ja muid ebaseaduslikke tegevusi ennetavaid meetmeid, tõhusat kontrolli ja alusetult makstud summade sissenõudmist ning eeskirjade eiramise korral tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid karistusi vastavalt määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95, määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja määrusele (EÜ) nr 1073/1999.

2. Käesoleva otsuse alusel rahastatava ühenduse tegevuse puhul kohaldatakse määrust (EÜ, Euratom) nr 2988/95 ja määrust (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ühenduse mis tahes õigusnormi, sh ka raamprogrammiga ettenähtud lepingulise kohustuse rikkumisel, mis tuleneb ettevõtja tegevusest või tegematajätmisest ja mis põhjendamatu kuluartikli tõttu kahjustab või võib kahjustada Euroopa Liidu üldeelarvet või mõnda selle hallatavat eelarvet.

3. Kõigi käesoleva otsuse rakendusmeetmete puhul nähakse eelkõige ette nende järelevalve ja finantskontroll komisjoni või tema volitatud esindaja poolt ning Euroopa Kontrollikoja tehtud auditeerimiste abil, mis vajadusel tehakse kohapeal.







II JAOTIS

ERIPROGRAMMID







I PEATÜKK

Ettevõtluse ja uuendustegevuse programm







1. jagu

Eesmärgid ja tegevusvaldkonnad

Artikkel 10

Algatamine ja eesmärgid

1. Käesolevaga algatatakse ettevõtluse ja uuendustegevuse programm ettevõtjate, eelkõige VKEde, ettevõtluse, uuendustegevuse, sealhulgas ökouuenduste, ja tööstuse konkurentsivõime toetamiseks.

2. Ettevõtluse ja uuendustegevuse programmis nähakse ette meetmed, et toetada, parandada, soodustada ja edendada järgmist:

a) juurdepääs rahalistele vahenditele, et toetada asutamisel olevaid ja arenevaid VKEsid ning investeerida uuendustegevusse;

b) soodsa keskkonna loomine VKEde koostööks eelkõige piiriülese koostöö valdkonnas;

c) igat liiki uuendustegevus ettevõtjate poolt;

d) ökouuendused;

e) ettevõtlikkus ja innovatsioonikultuur;

f) ettevõtlusele ja uuendustegevusele suunatud majandus- ja haldusreform.

Artikkel 11

Juurdepääs rahalistele vahenditele asutamisel olevate ja arenevate VKEde toetamiseks

Meetmed asutamisel olevate ja arenevate VKEde ning uuendustegevuse, sh ökouuenduste rahastamiseks võivad hõlmata järgmist:

a) riskikapitalifondidesse ja investorite võrgu arendatavatesse investeerimisvahenditesse tehtavate investeeringute mahu suurendamine;

b) välisfinantseeringute hankimine VKEde jaoks laenuvahendite varal toimuva rahastamise vahenditesse;

c) VKEde finantskeskkonna ja investeerimisvalmiduse parandamine.

Artikkel 12

VKEde koostöö

VKEde koostööga seotud meetmed võivad hõlmata järgmist:

a) VKEsid toetavate teenuste edendamine;

b) VKEde piiriülest koostööd teiste ettevõtjate ja teiste uuendustegevuses osalejatega abistavate ja julgustavate meetmete toetamine, sealhulgas VKEde kaasamine Euroopa ja rahvusvahelisse standardimistegevusse;

c) ettevõtjate rahvusvahelise koostöö edendamine ja hõlbustamine, sealhulgas piirkondlikul tasandil ning ka VKEde võrgustike kaudu, eesmärgiga kooskõlastada ja arendada nende majandus- ja tööstustegevust.

Artikkel 13

Uuendustegevus

Uuendustegevusega seotud meetmed võivad hõlmata järgmist:

a) valdkonnakohase uuendustegevuse, -keskmete, -võrkude, avaliku sektori ja erasektori uuendusalase partnerluse ja asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonidega toimuva koostöö ning uuendustegevuse juhtimise edendamine;

b) riiklike ja piirkondlike ettevõtlusuuendusprogrammide toetamine;

c) uuenduslike tehnoloogiate ja kontseptsioonide praktilise kasutuselevõtu ning olemasolevate tehnoloogiate ja kontseptsioonide uuendusliku rakendamise toetamine;

d) riikidevahelise teadmiste ja tehnoloogia edasiandmisega seotud teenuste ning intellektuaalse ja tööstusomandi kaitse ja haldamise toetamine;

e) uut tüüpi uuendusalaste teenuste arendamine ja katsetamine;

f) tehnoloogia ja teadmiste edendamine andmete arhiveerimise ja edastamise kaudu.

Artikkel 14

Ökouuendustegevus

Ökouuendustegevusega seotud meetmed võivad hõlmata järgmist:

a) keskkonnatehnoloogiate praktilise kasutuselevõtu ja ökouuendustegevuse toetamine;

b) ühisinvesteeringute tegemine riskikapitalifondidesse, mis pakuvad omakapitali muuhulgas ka ökouuendusse investeerivatele ettevõtjatele II lisas sätestatud korras;

c) ökouuendusvõrkude ja -klastrite, avaliku sektori ja erasektori ökouuendusalase partnerluse edendamine ning ökouuendusi hõlbustavate ja soodustavate uuenduslike ettevõtlusteenuste arendamine;

d) uute ja ühtsete ökouuendustele suunatud lähenemisviiside edendamine sellistes valdkondades nagu keskkonnajuhtimine ja toodete, protsesside ja teenuste keskkonnasõbralikkus, võttes arvesse kogu nende elutsüklit.

Artikkel 15

Ettevõtlus ja innovatsioonikultuur

Ettevõtlikkuse ja innovatsioonikultuuriga seotud meetmed võivad hõlmata järgmist:

a) ettevõtlusvaimu, -oskuste ja -kultuuri edendamine ning ettevõtlusega seotud riski ja kasu tasakaalustamine, eelkõige naiste ja noorte jaoks;

b) uuendustegevust, ettevõtjate arengut ja kasvu soodustava ärikeskkonna edendamine;

c) poliitiliste meetmete väljatöötamise ja osalejate, sh riiklike ja piirkondlike programmide juhtide vahelise riikidevahelise koostöö toetamine, eelkõige eesmärgiga edendada programmide ja meetmete VKE-sõbralikkust;

d) ettevõtete asutamise ja ülemineku soodustamine.

Artikkel 16

Ettevõtlusele ja uuendustegevusele suunatud majandus- ja haldusreform

Ettevõtluse ja uuendustegevusega seotud majandus- ja haldusreformi meetmed võivad hõlmata järgmist:

a) andmete kogumine, saavutatu analüüsimine ja jälgimine, poliitikasuundade arendamine ja kooskõlastamine;

b) tööstus- ja teenindussektori konkurentsivõime tõstmise strateegia määratlemisele ja edendamisele kaasaaitamine;

c) üksteiselt õppimise toetamine riiklikes, piirkondlikes ja kohalikes haldusasutustes, et saavutada paremaid tulemusi.







2. jagu

Rakendamine

Artikkel 17

VKEdele ettenähtud ühenduse rahastamisvahendid

1. Ühenduse rahastamisvahendeid kasutatakse selleks, et hõlbustada VKEde rahastamist nende elutsükli teatud etappides: asutamine, käivitamine, laiendamine ja äritegevuse ülekandmine. VKEde investeeringud sellistesse valdkondadesse nagu tehnoloogia areng, uuendustegevus, sealhulgas ökouuendused ja tehnosiire, samuti nende äritegevuse piiriülene laiendamine, lisatakse asjakohaste rahastamisvahendite rakendusalasse.

2. Lõikes 1 osutatud vahendid on järgmised:

a) suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde süsteem (GIF);

b) VKEde tagatissüsteem (SMEG);

c) suutlikkuse arendamise kava (CBS).

3. Nende rahastamisvahendite rakendamise tingimused on esitatud II lisas.

Artikkel 18

Suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde süsteem (GIF)

1. GIFi haldab komisjoni nimel Euroopa Investeerimisfond (EIF).

GIF täidab järgmisi ülesandeid:

a) aitab üleeuroopalise riskikapitali turu parandamise eesmärgil asutada ja rahastada VKEsid ning vähendada omakapitali ja riskikapitali puudujääke, mis takistab VKEdel kasutada oma kasvupotentsiaali;

b) toetab suure kasvupotentsiaaliga uuenduslikke VKEsid, eriti neid, mis tegutsevad uurimis-, arendus- vm uuendustegevuse valdkonnas.

2. GIF koosneb järgmisest kahest osast:

— esimene osa, “GIF1”, katab asutamis- ja käivitamisetapi investeeringuid. Selles osas investeeritakse spetsialiseeritud riskikapitalifondidesse, nagu esmaetapi fondid, piirkondlikud fondid, konkreetsetele sektoritele, tehnoloogiatele või teadusuuringute ja tehnoloogia arendusele suunatud fondid ning äriinkubaatoritega seotud fondid, mis omakorda annavad kapitali VKEdele. GIF1 võib osaleda ka investeerimisel investorite võrgu arendatavatesse fondidesse ja investeerimisvahenditesse,

— teine osa, “GIF2”, katab laienemisetapi investeeringuid ja investeerib spetsialiseeritud riskikapitalifondidesse, mis omakorda annavad kvaasikapitali või omakapitali suure kasvupotentsiaaliga uuenduslikele VKEdele nende laienemisetapis. GIF2 muudab väljaostmise või ettevõtte odavaks ülesostmiseks mõeldud asendusinvesteeringud liigseks.

GIF võib vajadusel riiklike või piirkondlike programmidega koostööd tehes investeerida ka finantsvahendusettevõtetesse, et arendada väikeettevõtetesse investeerivaid ettevõtjaid.

Lisaks GIF-poolsele rahastamisele tuleb suurem osa mis tahes fondi investeeritavast kapitalist investoritelt, kes tegutsevad turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaselt, olenemata nende investorite õiguslikust olemusest ja omandistruktuurist.

Artikkel 19

VKEde tagatissüsteem (SMEG)

1. SMEGi süsteemi haldab komisjoni nimel Euroopa Investeerimisfond.

SMEGi süsteem täidab järgmisi ülesandeid:

a) annab vastutagatisi või vajadusel kaastagatisi abikõlblikes riikides tegutsevatele tagatisskeemidele;

b) annab otsetagatisi muudele sobivatele finantsvahendajatele.

2. SMEGi süsteem koosneb järgmisest neljast osast:

— esimene osa: a) finantseerimine laenuvahendite varal laenude või liisingu kaudu vähendab VKEde eriraskusi rahastamisele juurdepääsul, mille põhjustab kas arvatava kõrgema riskitasemega investeerimine teatud teadmistepõhistesse tegevustesse nagu tehnoloogiaarendus, uuendustegevus ja tehnosiire või piisava tagatise puudumine,

— teine osa: b) mikrokrediit, et julgustada finantseerimisasutusi mängima selles valdkonnas suuremat rolli, pakkudes väikelaene, millega ebapiisavate tagatistega laenajate puhul kaasneksid tavaliselt võrdeliselt suuremad halduskulud. Lisaks tagatistele või vastutagatistele võivad finantsvahendajad saada toetusi, mis osaliselt hüvitavad mikrokrediitide andmisega seotud vältimatuid suuri halduskulusid,

— kolmas osa: c) tagatised VKEdesse investeeritavale omakapitalile või kvaasikapitalile, hõlmab investeeringuid, mis annavad stardikapitali ja/või käivituskapitali, ja vahefinantseerimist, et vähendada konkreetseid rahalisi raskusi, mis tulenevad VKEde nõrgast finantsstruktuurist ja äritegevuse ülekandmisest,

— neljas osa: d) VKEde laenurahaportfellide väärtpaberistamine, mille kaudu kaasatakse VKEdele täiendavat krediiti laenude rahastamiseks, kasutades sobivaid riskijagamise kokkuleppeid väljavalitud finantseerimisasutustega. Nende tehingute toetamise eeldusena kohustub kreeditor andma suure osa niimoodi tekkivast likviidsusest mõistliku aja jooksul laenudena VKEdele. Kõnealuse laenuvahendite varal finantseerimise suurus arvutatakse tagatud portfelliriski suurusest lähtuvalt ning kehtestatakse koos ajavahemikuga pärast iga institutsiooniga eraldi peetud läbirääkimiste tulemusel.

Artikkel 20

Suutlikkuse arendamise kava (CBS)

1. CBSi hallatakse koos rahvusvaheliste finantseerimisasutustega, kelle hulka kuuluvad Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD), Euroopa Investeerimispank (EIB), Euroopa Investeerimisfond (EIF) ja Euroopa Nõukogu Arengupank (CEB).

CBS täidab järgmisi ülesandeid:

a) täiendab uuenduslikesse VKEdesse ja suure kasvupotentsiaaliga VKEdesse investeerivate fondide ja teiste finantsvahendajate teadmisi investeerimise ja tehnoloogia alal;

b) stimuleerib VKEdele laenude andmist taotluste läbivaatamise korra lihtsustamisega.

2. CBS koosneb stardikapitali meetmest ja partnerlusmeetmest.

Stardikapitali meetme kaudu antakse toetusi, et stimuleerida riskikapitali suunamist uuenduslikesse VKEdesse ja suure kasvupotentsiaaliga VKEdesse, sealhulgas ka traditsioonilistes majandusharudes, toetades selleks stardi- ja käivitusfonde jms organisatsioone. Toetust võib pakkuda ka selleks, et võtta pikemaks ajaks tööle täiendavat personali, kel on investeerimise või tehnoloogia alased eriteadmised.

Partnerlusmeetme kaudu antakse toetusi finantsvahendajate tehnilise abiga seotud kulude katmiseks, et parandada VKEde laenutaotluste läbivaatamise korda, eesmärgiga soodustada laenude andmist VKEdele riikides, kus pankade vahendustegevus on nõrgalt arenenud.

Partnerlusmeetme puhul on pankade nõrgalt arenenud vahendustegevusega riikideks sellised riigid, kus riigisiseste laenude summa, väljendatuna protsendina sisemajanduse kogutoodangust, on Euroopa Keskpanga või Rahvusvahelise Valuutafondi andmetel tunduvalt alla ühenduse keskmise.

Partnerlusmeede täiendab krediidiliine või riskijagamist, mida rahvusvahelised finantseerimisasutused pakuvad partnerpankadele või finantseerimisasutustele abikõlblikes riikides. Suur osa selle meetme vahenditest kulutatakse selleks, et tõsta pankade ja teiste finantsasutuste võimet hinnata selliste projektide ärikõlblikkust, milles on oluline osa ökouuendustel.

Artikkel 21

Ettevõtlust ja uuendustegevust toetavad teenused

1. Edendatakse ettevõtteid ja uuendustegevust, sealhulgas VKEsid toetavaid teenuseid.

2. Võttes arvesse olemasolevate Euroopa äritegevuse toetamise võrgustike kogemusi ja oskusi, võib rahalist toetust anda võrgustikku kuuluvatele partneritele järgmiste teenuste pakkumisel:

a) teabe-, tagasiside-, ettevõtjate koostöö ja internatsionaliseerimise teenused;

b) uuendusalased teenused ning tehnoloogia- ja teadmiste edasiandmise teenused;

c) teenused, mis soodustavad VKEde osalemist seitsmendas RTD raamprogrammis.

Selliste teenuste üksikasjad on esitatud III lisas.

3. Komisjon valib võrgustikku kuuluvaid partnereid konkursikutsega lõikes 2 nimetatud erinevate teenuste osutamiseks. Konkursi tulemusel võib komisjon sõlmida väljavalitud taotlejatega partnerluse raamlepingu, milles näidatakse ära pakutavate teenuste tüüp, antavate toetuste kord ning kõigi poolte üldised õigused ja kohustused. Partnerluse raamlepingu võib sõlmida kogu programmi kehtivuse ajaks.

4. Lisaks lõikes 2 nimetatud teenustele võib komisjon anda rahalist toetust muude raamprogrammi kohaldamisalasse jäävate meetmete rakendamiseks, pärast projektikonkurssi, mille võib suunata ainult võrgustiku partneritele. Kõnealuste teenustega tagatakse, et huvitatud isikud ja potentsiaalsed taotlejad saavad ulatuslikku abi seoses raamprogrammis pakutavate toetusvõimalustega.

5. Komisjon toetab võrgustikku kuuluvaid partnereid vajaliku koordineerimise ja tegevuse toetamisega. Raamprogrammis mitteosalevates riikides osutatud organisatsioonidele võib samuti võimaldada sellist koordineerimise ja tegevuse toetamist.

6. Komisjon tagab, et võrgustikku kuuluvad partnerid teevad omavahel koostööd ja suunavad pädevale võrgustikupartnerile edasi iga päringu, millele nad ise otseselt vastata ei oska.

Artikkel 22

Uuenduste ja ökouuenduste katse- ja turustamisprojektid

Ühendus toetab ühenduse tähtsusega esmaste taotluste või uuenduste või ökouuenduste tehnoloogiate, toodete või tavade turustamisprojekte, mille tehniline tutvustamine on olnud edukas, kuid mis jääkohu tõttu ei ole veel turgu hõivanud. Nende eesmärk on edendada selliste tehnoloogiate, toodete või tavade laiemat kasutuselevõttu osalevates riikides ning soodustada turu hõivamist.

Artikkel 23

Poliitikasuundade analüüsimine, arendamine, koordineerimine ja partnerlus

Poliitikasuundade analüüsimise, arendamise ja osalevate riikidega koordineerimise toetamiseks võib teha järgmist:

a) uuringud, andmete kogumine, ülevaated ja trükiste avaldamine, võimaluse korral ametliku statistika põhjal;

b) partnerlus ning ekspertide, sealhulgas avalik-õiguslike asutuste ekspertide, VKEde saadetud ekspertide ja muude huvitatud isikute kohtumised, ning konverentsid ja muud üritused;

c) teadlikkuse tõstmine, koostöövõrkude loomine ja muud asjakohased meetmed;

d) riigi ja piirkonna tasandi tulemuste võrdlev analüüsimine ja heade töötavade uurimine, levitamine ja kasutuselevõtmine.

Artikkel 24

Ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi toetusmeetmed

Komisjon teeb reeglipäraselt järgmist:

a) jälgida ja analüüsida konkurentsivõime ja üksikute majandusharude arengut, võttes arvesse ka komisjoni aastaaruannet Euroopa tööstuse konkurentsivõime kohta;

b) koostada hinnanguid selle kohta, millist mõju avaldavad ettevõtete konkurentsivõime seisukohast olulised ühenduse meetmed ning nende hinnangute avaldamine, et määratleda valdkonnad olemasolevate õigusaktide lihtsustamiseks või valmistada ette uusi õigusloomealaseid meetmeid, mis on suunatud uuenduste valdkonna atraktiivsemaks muutmisele ühenduses;

c) hinnata ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi konkreetseid aspekte või rakendusmeetmeid;

d) levitada vajalikku teavet ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi kohta.







3. jagu

Iga-aastane tööprogramm

Artikkel 25

Iga-aastane tööprogramm

Iga-aastases tööprogrammis sätestatakse üksikasjalikult ning vastavalt artiklis 10 kehtestatud eesmärkidele:

a) rakendamiseks vajaminevad meetmed;

b) prioriteedid;

c) kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed eesmärgid;

d) sobivad hindamiskriteeriumid ja kvalitatiivsed ning kvantitatiivsed näitajad, et analüüsida nende tulemuste tõhusust, mis aitavad saavutada eriprogrammide ning üldise raamprogrammi eesmärke;

e) täitmise ajakavad;

f) osalemiseeskirjad;

g) meetmete valiku- ja hindamiskriteeriumid.

Iga-aastases tööprogrammis määratletakse selgelt ökouuenduste edendamise meetmed.

Artikli 24 kohased meetmed ei kuulu iga-aastase tööprogrammi alla.







II PEATÜKK

Info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogramm







1. jagu

Eesmärgid ja tegevusvaldkonnad

Artikkel 26

Algatamine ja eesmärgid

1. Käesolevaga algatatakse info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogramm info- ja sidetehnoloogia poliitika toetamiseks.

2. Info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogrammiga nähakse ette järgmised meetmed:

a) ühtse Euroopa teaberuumi loomine ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia toodete ja -teenuste ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogiapõhiste toodete ja teenuste siseturu tugevdamine;

▼M1

b) uuendustegevuse edendamine info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning lairibavõrgu laialdasema kasutuselevõtu ja ulatuslikumate investeeringute kaudu;

▼B

c) kõikehõlmava infoühiskonna ja tulemuslikumate ja tõhusamate üldist huvi pakkuvate valdkondade teenuste arendamine ning elukvaliteedi tõstmine.

3. Lõikes 2 osutatud meetmete elluviimisel pööratakse erilist tähelepanu kodanike, ametivõimude ja ettevõtjate, eelkõige VKEde teavitamisele info- ja sidetehnoloogia võimalustest ja kasust.

Artikkel 27

Ühtne Euroopa teaberuum

Ühtse Euroopa teaberuumiga seotud meetmetel on järgmised eesmärgid:

a) tagada takistusteta juurdepääs info- ja sidetehnoloogial põhinevatele teenustele ning luua sobivad raamtingimused konvergeeruvate digitaalsidesüsteemide ja -teenuste kiireks, asjakohaseks ja tõhusaks kasutuselevõtuks, kaasates muuhulgas koostalitlusvõime, avatud standardite kasutamise ning turvalisuse ja usaldusväärsuse küsimusi;

b) parandada tingimusi digitaalse infosisu arendamiseks, võttes arvesse mitmekeelsust ja kultuurilist mitmekesisust;

c) jälgida Euroopa infoühiskonna arengut sellekohaste andmete kogumise ning digitaalsete sideteenuste arengu, kättesaadavuse ja kasutamise analüüsimisega, sealhulgas Interneti areng, juurdepääs lairibavõrgule ja selle praktiline kasutuselevõtt ning infosisu ja teenuste areng.

Artikkel 28

Uuendustegevus info- ja sidetehnoloogia laialdasema kasutuselevõtu ja ulatuslikumate investeeringute kaudu

Meetmetel, mis on seotud uuendustegevusega info- ja sidetehnoloogia laialdasema kasutuselevõtu ja ulatuslikumate investeeringute kaudu, on järgmised eesmärgid:

a) edendada info- ja sidetehnoloogial põhinevate protsesside, teenuste ja toodete uuendamist, eriti VKEdes ja avalikus sektoris, arvestades vajalikke kvalifikatsiooninõudeid;

b) soodustada avaliku ja erasektori koostööd ning partnerlust, et kiirendada uuendusprotsesse ja investeerimist info- ja sidetehnoloogiasse;

c) propageerida ja teadvustada info- ja sidetehnoloogia ning nende uutest rakendustest tulenevaid võimalusi ja kasu kodanikele ja ettevõtetele sealhulgas suurendada usaldust ja avatust uue info- ja sidetehnoloogia suhtes ning ergutada Euroopa tasandil arutelu info- ja sidetehnoloogia uute suundumuste ning arengute üle.

Artikkel 29

Kõikehõlmav infoühiskond, tulemuslikumad ja tõhusamad üldist huvi pakkuvate valdkondade teenused ning parem elukvaliteet

Meetmetel, mis on seotud kõikehõlmava infoühiskonna ning tulemuslikumate ja tõhusamate üldist huvi pakkuvate valdkondade teenuste arendamise ja elukvaliteedi parandamisega, on järgmised eesmärgid:

a) parandada info- ja sidetehnoloogia kättesaadavust, sealhulgas juurdepääsu digitaalsele sisule, ja digitaalset kirjaoskust;

b) tõsta usaldust infoühiskonna teenuste vastu ning edendada info- ja sidetehnoloogia kasutamist, pöörates erilist tähelepanu andmekaitse küsimuste lahendamisele;

c) parandada üldist huvi pakkuvate valdkondade elektrooniliste teenuste kvaliteeti, tulemuslikkust, kättesaadavust ja ligipääsetavust ning laiendada ühiskonna elus osalemist info- ja sidetehnoloogia kaudu, kaasates sealhulgas võimalusel koostalitlusvõimelised üleeuroopalised või piiriülesed üldist huvi pakkuvate valdkondade teenused, ning arendada kõigile kasutamiseks sobivaid teenusekomponente ja levitada häid tavasid.







2. jagu

Rakendamine







1. alajagu

Projektide rakendamine, meetmed heade tavade levitamiseks ja temaatilised võrgud

Artikkel 30

Üldsätted

Info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogrammi võib rakendada projektide, heade tavade levitamise meetmete ja temaatiliste võrkude kaudu, sealhulgas võidakse laialdaselt katsetada ja tutvustada uuenduslikke üleeuroopalisi avalikke teenuseid.

Projektide, heade tavade levitamise meetmete ja temaatiliste võrkude eesmärk on stimuleerida uuenduslike info- ja sidetehnoloogial põhinevate lahenduste levikut ja parimat kasutamist, eriti üldist huvi pakkuvate valdkondade teenustes ning VKEdes. Ühenduse toetus aitab ka kergemini koordineerida ja rakendada infoühiskonna arendamise meetmeid kõigis liikmesriikides.

Artikkel 31

Projektid, meetmed heade tavade levitamiseks ja temaatilised võrgud

1. Toetatakse järgmist:

a) rakendus-, katse- ja tehnoloogia turustamisprojektid;

b) meetmed heade tavade, teadmiste ja kogemuste levitamiseks kogu ühenduses;

c) temaatilised võrgud, mis koondavad konkreetse teemaga seoses mitmesuguseid huvirühmi, et hõlbustada koordineerimistegevust ja teadmiste edasiandmist.

▼M1

2. Lõike 1 punktis a osutatud projektide eesmärk on edendada uuendustegevust, tehnosiiret ja selliste uute tehnoloogiate levikut, mis on valmis turuleviimiseks.

Liit võib määrata nende projektide eelarve suurendamiseks toetuse.

Alternatiivina võib liit anda EIP-le katseetapi ajal 2012. ja 2013. aastal rahalist toetust reservi loomiseks ja kapitali eraldamiseks EIP poolt omavahenditest emiteeritavate võlainstrumentide või antavate tagatiste tarvis projektivõlakirjade riskijagamise instrumendi raames.

▼M1

2a. Lõike 2 kolmandas lõigus osutatud projektivõlakirjade riskijagamise instrument on komisjoni ja EIP ühine instrument, millel on lisaväärtus liidu sekkumise tõttu, mida kasutatakse mitteoptimaalsete investeerimisolukordade lahendamiseks, kui projektid ei saa turgudelt piisavat rahastamist, ning mis pakub täiendavust. Sellega välditakse konkurentsi moonutamist, selle eesmärk on tagada mitmekordistav mõju ja sellega ühitatakse huvid krediidikvaliteedi parandamise kaudu. Projektivõlakirjade riskijagamise instrument

a) on vormilt EIP võlainstrument või tagatis koos liidu eelarvest saadava toetusega info- ja kommunikatsioonitehnoloogia või lairibaprojektide rahastamiseks, täiendades või kaasates liikmesriikide või erasektori rahalisi vahendeid;

b) leevendab projekti võlateenindusriski ning võlakirjade omanike krediidiriski;

c) leiab kasutust ainult selliste projektide puhul, mille rahaline elujõulisus rajaneb projekti tuludel.

2b. Liidu riskipositsioon projektivõlakirjade riskijagamise instrumendis, sealhulgas halduskulud ja muud abikõlblikud kulud, ei ületa mingil juhul liidu poolt projektivõlakirjade riskijagamise instrumendile antavat toetust ega ületa aluseks oleva krediidikvaliteedi parandamise vahendite portfelli lunastamise tähtaega. Liidu üldeelarvele täiendavaid kohustusi ei teki. EIP katab alati projektivõlakirjade tehingutega seotud jääkriskid.

2c. Projektivõlakirjade riskijagamise instrumendi üldtingimused ning vajalikud menetlused on sätestatud IIIa lisas. Projektivõlakirjade riskijagamise instrumendi rakendamise üksikasjalikud tingimused, kaasa arvatud riskide jagamine, tasud, järelevalve ja kontroll, sätestatakse komisjoni ja EIP vahel sõlmitavas koostöölepingus. Nimetatud koostöölepingu kiidavad heaks komisjon ja EIP oma vastava korra kohaselt.

2d. 2013. aastal on lubatud ära kasutada kuni 20 miljonit eurot info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning lairibavõrguga seotud poliitikasuundade arendamiseks eraldatud eelarvest kooskõlas I lisa punkti b eeskirjaga. Katseetapi piiratud kestust arvestades võib projektivõlakirjade riskijagamise instrumendi puhul taaskasutada enne 31. detsembrit 2013 saadud tulusid uute võlainstrumentide emiteerimiseks ja tagatiste andmiseks sama riskijagamise instrumendi raames ja projektidele, mis vastavad samadele abikõlblikkuse kriteeriumitele, et maksimeerida toetatavate investeeringute mahtu. Juhul kui projektivõlakirjade riskijagamise instrumendi kehtivust ei pikendata, nii et see jätkuks järgmises mitmeaastases finantsraamistikus, kantakse kõik allesjäänud rahalised vahendid liidu üldeelarve tulude poolele.

2e. Lisaks 17. mail 2006 eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 49 sätestatud aruandlusnõuetele ning ilma et see piiraks muude regulatiivsete aruandlusnõuete kohaldamist, esitab komisjon katseetapi ajal Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga kuue kuu järel aruande projektivõlakirjade riskijagamise instrumendi tulemuslikkuse, kaasa arvatud finantstingimuste ja mis tahes emiteeritud projektivõlakirjade märkimise kohta.

▼B

3. Heade tavade levitamise meetmed võetakse eriteemasid käsitlevate ja temaatiliste võrkude kaudu seotud meetmete kompleksidena.

Ühenduse panus lõike 1 punktis b osutatud meetmetesse piirdub otseste kuludega, mida peetakse vajalikuks või asjakohaseks meetme konkreetsete eesmärkide saavutamisel.

4. Temaatilised võrgud võivad olla seotud heade tavade levitamise meetmetega.

Temaatilistele tegevustele annab ühendus toetust võrgu loomiseks ja koordineerimiseks vajalike abikõlblike lisakulude osas. Ühenduse toetus võib katta nende meetmete abikõlblikud lisakulud.







2. alajagu

Muud sätted

Artikkel 32

Taotlused

Ühenduse toetuse saamise taotlustele artiklis 31 osutatud projektide, häid tavasid edendavate meetmete ning temaatiliste võrkude osas tuleb lisada rahastamiskava, milles loetletakse kõik projektide rahastamise komponendid, sealhulgas ka ühenduselt taotletav rahaline toetus ja kõik muudest allikatest taotletud toetused. Isikutelt, kes esitavad taotluse ühenduse teist liiki abi (nagu teenused või uuringud) saamiseks, võib vajadusel nõuda teavet seoses rahastamiskavaga.

Artikkel 33

Poliitikasuundade analüüsimine, arendamine ja koordineerimine osalevate riikidega

Poliitikasuundade analüüsimise, arendamise ja osalevate riikidega koordineerimise toetamiseks tehakse järgmist:

a) uuringud, andmete kogumine, ülevaated ja trükiste avaldamine, võimaluse korral ametliku statistika põhjal;

b) ekspertide, sealhulgas avalik-õiguslike asutuste ekspertide, VKEde saadetud ekspertide ja muude huvitatud isikute kohtumised, ning konverentsid ja muud üritused;

c) teadlikkuse tõstmine, koostöövõrkude loomine ja muud asjakohased tegevused;

d) tulemuste võrdlev analüüsimine riigi tasandil ja heade töötavade uurimine, levitamine ja kasutuselevõtmine.

Artikkel 34

Edendustegevus, teabe jagamine ja levitamine

1. Info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogrammi rakendamise toetamiseks või tulevase tegevuse ettevalmistamiseks tehakse järgmist:

a) edendustegevus, kontaktide loomine, teabe jagamine ja levitamine;

b) teabe, teadmiste ja kogemuste vahetamine, konverentside, seminaride, töörühmade või muude kohtumiste korraldamine ja rühmitatud tegevuste juhtimine.

2. Toetust ei anta meetmetele, mille sihiks on toodete, protsesside või teenuste müügikõlblikuks muutmine, turustamine või müügi edendamine.

Artikkel 35

Ühist huvi pakkuvad projektid: hanked liikmesriikide koostöös määratletud tehniliste kirjelduste alusel

Komisjon võib vajaduse korral info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogrammi eesmärkide saavutamiseks ja liikmesriikide selge ühishuvi alusel seoses toodete, teenuste või oluliste teenuseelementide kasutamisega Euroopa tasandil algatada ühist huvi pakkuvaid projekte, et täita vajalikke tehnilisi ja organisatsioonilisi ülesandeid. Tegevuse kattumise vältimiseks võetakse arvesse olemasolevaid algatusi.

Komisjon kinnitab kooskõlas liikmesriikidega selliste projektide ühised tehnilised kirjeldused ja rakendamise ajakavad. Nende ühiste tehniliste kirjelduste ja rakendamise ajakavade alusel esitab komisjon pakkumiskutse asjaomaste projektide rakendamiseks. Kõnealuseid pakkumisi korraldab ainult komisjon kooskõlas ühenduse hangete eeskirjadega.







3. jagu

Iga-aastane tööprogramm

Artikkel 36

Iga-aastane tööprogramm

Iga-aastases tööprogrammis sätestatakse üksikasjalikult ning vastavalt artiklis 26 esitatud eesmärkidele:

a) rakendamiseks vajaminevad meetmed;

b) prioriteedid;

c) kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed eesmärgid;

d) sobivad hindamiskriteeriumid ja kvalitatiivsed ning kvantitatiivsed näitajad, et analüüsida nende tulemuste tõhusust, mis aitavad saavutada eriprogrammide ning üldise raamprogrammi eesmärke;

e) täitmise ajakavad;

f) osalemiseeskirjad;

g) meetmete valiku- ja hindamiskriteeriumid.







III PEATÜKK

Programm “Arukas energeetika – Euroopa”







1. jagu

Eesmärgid ja tegevusvaldkonnad

Artikkel 37

Algatamine ja eesmärgid

1. Käesolevaga algatatakse programm “Arukas energeetika – Euroopa” energiatõhususe, taastuvate energiaallikate ja energeetika mitmekesistamise toetamiseks. Programm aitab edendada Euroopa varustamist ohutu ja säästva energiaga, samaaegselt suurendades Euroopa konkurentsivõimet.

2. Programmiga “Arukas energeetika – Euroopa” nähakse ette meetmed eelkõige selleks, et:

a) soodustada energiatõhusust ja energiaallikate ratsionaalset kasutamist;

b) edendada uusi ja taastuvaid energiaallikaid ning toetada energeetika mitmekesistamist;

c) edendada energiatõhusust ning uute ja taastuvate energiaallikate kasutamist transpordis.

Artikkel 38

Tegevuseesmärgid

Programmi “Arukas energeetika – Euroopa” tegevuse eesmärk on:

a) tagada vajalikud tingimused säästvuse parandamiseks, linnade ja piirkondade potentsiaali väljaarendamiseks ning nende strateegiliste eesmärkide saavutamiseks vajalike seadusandlike meetmete ettevalmistamiseks; töötada välja vahendid ja võimalused, et teostada järelevalvet ühenduses ja liikmesriikides programmiga hõlmatud valdkondades võetud meetmete mõju üle ja seda hinnata;

b) suurendada liikmesriikides investeeringuid uutesse ja tõhusaimatesse tehnoloogiatesse energiatõhususe, taastuvate energiaallikate ja energeetika mitmekesistamise valdkonnas, sealhulgas transpordis, kaotades lõhe uuenduslike tehnoloogiate eduka tutvustamise ja nende laialdase turul kasutamise vahel, et kasutada ära avaliku ja erasektori investeeringuid, edendada strateegilise võtmetähtsusega tehnoloogiaid, vähendada kulusid, täiendada turukogemusi ning aidata kaasa seda laadi investeeringuid tõkestavate finantsriskide ning muude võimalike riskide ja takistuste kõrvaldamisele;

c) kõrvaldada mittetehnoloogilised takistused energia tõhusal ja arukal tootmisel ja tarbimisel, edendades institutsioonide suutlikkust, sealhulgas kohalikul ja piirkondlikul tasandil, suurendades teadlikkust, eelkõige haridussüsteemi kaudu, edendades kogemuste ja oskusteabe vahetust peamiste osaliste, ettevõtjate ja kodanike vahel üldiselt, soodustades heade tavade ja parimate olemasolevate tehnoloogiate levikut, eelkõige nende edendamise kaudu ühenduse tasandil.

Artikkel 39

Energiatõhusus ja ressursside ratsionaalne kasutamine (SAVE)

Meetmed energiatõhususe ja energiaallikate ratsionaalse kasutamise soodustamiseks võivad hõlmata järgmist:

a) energiatõhususe ja energia ratsionaalse kasutamise parandamine, eelkõige ehitus- ja tööstussektoris, välja arvatud artikliga 41 hõlmatud meetmed;

b) seadusandlike meetmete ettevalmistamise ja kohaldamise toetamine.

Artikkel 40

Uued ja taastuvad energiaallikad (ALTENER)

Meetmed uute ja taastuvate energiaallikate edendamiseks võivad hõlmata järgmist:

a) uute ja taastuvate energiaallikate edendamine elektrienergia, soojuse ja jahutuse tsentraliseeritud ja detsentraliseeritud tootmiseks ning seeläbi energiaallikate mitmekesistamise toetamine, välja arvatud artikliga 41 hõlmatud meetmed;

b) uute ja taastuvate energiaallikate integreerimine kohalikku keskkonda ja kohalikesse energiasüsteemidesse;

c) seadusandlike meetmete ettevalmistamise ja kohaldamise toetamine.

Artikkel 41

Energeetika transpordis (STEER)

Meetmed energiatõhususe ning uute ja taastuvate energiaallikate kasutamise edendamiseks transpordis võivad hõlmata järgmist:

a) kõigi transpordi energeetikaaspektidega seotud algatuste toetamine ja kütuste mitmekesistamine;

b) taastuvkütuste ja energiatõhususe edendamine transpordis;

c) seadusandlike meetmete ettevalmistamise ja kohaldamise toetamine.

Artikkel 42

Integreeritud algatused

Meetmed mitme artiklites 39, 40 ja 41 osutatud valdkonna ühendamiseks või seoses teatavate ühenduse prioriteetidega võivad hõlmata järgmist:

a) energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate integreerimine mitmesse majandusharusse;

b) eri võimaluste, vahendite ja osalejate ühendamine sama meetme või projekti raames.







2. jagu

Rakendamine

Artikkel 43

Edendamis- ja levitamisprojektid

Toetatakse järgmist tegevust:

a) ühisanalüüsil põhinevad strateegilised uuringud ning turgude arengu ja energeetikasuundumuste korrapärane järelevalve tulevaste seadusandlike meetmete ettevalmistamiseks või kehtivate õigusaktide läbivaatamiseks, sealhulgas seoses energia siseturu nõuetekohase toimimisega, keskmise tähtajaga ja pikaajalise strateegia rakendamiseks energeetikavaldkonnas eesmärgiga edendada säästvat arengut, samuti tööstuse ja muude huvirühmade pikaajaliste vabatahtlike kohustuste ettevalmistamiseks ning standardite ning märgistus- ja sertifitseerimissüsteemide väljatöötamiseks, võimalusel koostöös kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega;

b) struktuuride ja vahendite loomine, laiendamine ja ümberkorraldamine säästva energeetika arenguks, sealhulgas kohalik ja piirkondlik energiamajandus, ning neile vajadustele vastavate finantstoodete ja rahaturuinstrumentide väljatöötamine, lähtudes endiste ja praeguste võrkude rakendamisega saadud kogemustest;

c) säästvate energiasüsteemide ja seadmete edendamine, et kiirendada nende turuosa suurenemist ja ergutada investeeringuid, mis hõlbustavad üleminekut tõhusamate tehnoloogiate tutvustamiselt nende turustamisele, teadlikkuse tõstmise kampaaniad ning institutsiooniliste struktuuride loomine;

d) teabe-, haridus- ja koolitusstruktuuride arendamine, tulemuste rakendamine, oskusteabe ja heade tavade edendamine ja levitamine kõikide tarbijate hulgas, meetmete ja projektide tulemuste levitamine ning koostöö liikmesriikidega rakendusvõrgustike kaudu;

e) ühenduse seadusandlike ja toetusmeetmete rakendamise ja mõju järelevalve.

Artikkel 44

Tehnoloogia turustusprojektid

Ühendus toetab projekte, mis käsitlevad selliste uuenduslike tehnoloogiate, protsesside, toodete, või ühenduse tasandil oluliste tavade turule viimist, mille tehniline tutvustamine on juba olnud edukas. Nende eesmärk on edendada selliste tehnoloogiate, protsesside, toodete või tavade laiemat kasutuselevõttu osalevates riikides ning soodustada turu hõivamist.







3. jagu

Iga-aastane tööprogramm

Artikkel 45

Iga-aastane tööprogramm

Iga-aastase tööprogrammiga sätestatakse üksikasjalikud eesmärgid kooskõlas artikliga 37:

a) rakendamiseks vajaminevad meetmed;

b) prioriteedid;

c) kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed eesmärgid;

d) sobivad hindamiskriteeriumid ja kvalitatiivsed ning kvantitatiivsed näitajad, et analüüsida nende tulemuste tõhusust, mis aitavad saavutada eriprogrammide ning üldise raamprogrammi eesmärke;

e) täitmise ajakavad;

f) osalemiseeskirjad;

g) meetmete valiku- ja hindamiskriteeriumid.







III JAOTIS

ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 46

Komiteed

1. Komisjoni abistavad järgmised komiteed:

a) ettevõtlus- ja uuendusprogrammi komitee nimetusega EIP korralduskomitee;

b) info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogrammi komitee nimetusega ICT korralduskomitee;

c) programmi “Arukas energeetika – Euroopa” komitee nimetusega IEE korralduskomitee.

Komisjoni abistab ICT ja IEE korralduskomiteedega tihedalt koostööd tegev EIP korralduskomitee, et tagada kogu raamprogrammi sisene kooskõlastatus ja koostöö, sealhulgas strateegiline haldamine ja ühtne rakendamine.

2. Lõikes 1 osutatud komiteedele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.

3. Lõikes 1 osutatud komiteed võtavad vastu oma töökorrad.

Artikkel 47

Kasutusjuhend

1. Raamprogrammi jõustumise järel avaldab komisjon kergesti loetava ja kasutajasõbraliku kasutusjuhendi, luues abisaajate raamprogrammis osalemise põhialuste selge, lihtsa ja läbipaistva raamistiku. Eelkõige hõlbustab kasutusjuhend VKEde osalemist.

2. Komisjon tagab, et ajavahemik taotluste esitamise ja hindamistulemuste teatamise vahel on võimalikult lühike. Hindamistulemused teatatakse mõistliku aja jooksul.

Artikkel 48

Konkurentsivõime ja uuendustegevuse strateegiline nõuandev kogu

Komisjoni nõustab konkurentsivõime ja uuendustegevuse strateegiline nõuandev kogu, mis koosneb ameti- ja äriliitude, shVKEde esindajatest ja muudest ekspertidest. Nende asjatundlikkus peaks olema seotud raamprogrammis käsitletavate sektorite ja küsimustega, sealhulgas rahastamine, info- ja sidetehnoloogia, energeetika ning ökouuendused.

Artikkel 49

Kehtetuks tunnistamine

Otsus 96/413/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 50

Üleminekumeetmed

Artikli 27 punktis b osutatud eesmärgi saavutamiseks vajalikke rakendusmeetmeid viiakse ellu vastavalt otsusele nr 456/2005/EÜ kuni 31. detsembrini 2008.

Seejärel hallatakse otsuse nr 456/2005/EÜ alusel nimetatud kuupäeval või enne seda algatatud meetmeid kooskõlas kõnealuse otsusega, kuid selle otsusega asutatud komiteed asendab käesoleva otsuse artikli 46 lõike 1 punktiga b asutatud ICT korralduskomitee.

Artikli 21 lõike 2 punktis a toodud teenuste osas võib komisjon kuni 31. detsembrini 2007 euroteabekeskuse tööd jätkata ning sõlmida oma liikmetega käesoleva raamprogrammi alusel rahastatavaid toetuslepinguid ning järgida otsusega 2000/819/EÜ kehtestatud ettevõtjate ja ettevõtluse mitmeaastase programmi tegevuseeskirju.

Artikkel 51

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.









I LISA

Soovituslik eelarveline jaotus

Konkreetsete programmide soovituslikud eelarvelised assigneeringud on järgmised:

a) 60 % kogueelarvest ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi eesmärkide saavutamiseks, millest ligikaudu viiendik suunatakse ökouuenduste edendamiseks;

b) 20 % kogueelarvest side- ja infotehnoloogiapoliitika toetusprogrammi eesmärkide saavutamiseks;

c) 20 % kogueelarvest programmi “Arukas energeetika – Euroopa” eesmärkide saavutamiseks.









II LISA

Artiklis 17 sätestatud VKEdele ettenähtud ühenduse rahastamisvahendite rakendamise kord

1. VKE-DELE ETTENÄHTUD KÕIKIDELE ÜHENDUSE RAHASTAMISVAHENDITELE OMANE KORD

A. Eelarve

Eelarvelistest assigneeringutest kaetakse iga vahendi kõik kulud, sealhulgas sellised finantsvahendajate suhtes kehtivad maksekohustused nagu tagatiskahjumid, Euroopa Investeerimisfondi ja liidu vahendeid haldavate rahvusvaheliste finantseerimisasutuste halduskulud, samuti kõik muud vajalikud kulud.

Ressursside ülekandmine rahastamisvahendite vahel peab olema paindlik, et reageerida raamprogrammi ajal ilmnevatele uutele arengusuundadele ja muutuvatele turutingimustele.

B. Usalduskontod

Euroopa Investeerimisfond ja asjakohased rahvusvahelised finantseerimisasutused avavad eraldi usalduskontod iga rahastamisvahendi jaoks ettenähtud eelarveliste vahendite hoidmiseks. Need kontod võivad intressi kanda. Kuni 31. detsembrini 2013 (kaasa arvatud) saadud intressi võib lisada ressurssidele ja kasutada vastava rahastamisvahendi jaoks.

Usaldusisiku tehtud maksed finantsvahendajatele debiteeritakse vastavalt usalduskontolt. Summad, mille usaldusisik maksab tagasi Euroopa Liidu üldeelarvesse, samuti usaldusisiku halduskulud ja muud tasumisele kuuluvad kulud debiteeritakse usalduskontolt vastavalt komisjoni ja usaldusisiku vahel sõlmitud lepingutes sätestatud tingimustele. Usalduskontole kantakse komisjoni tulud, intress ja olenevalt rahastamisvahendist ka realiseeritud investeeringute tulud (GIF) või lepingu- ja garantiitasud ning muud sissetulekud (SMEG).

Pärast 31. detsembrit 2013 tagastatakse usalduskonto kõik jäägid Euroopa Liidu üldeelarvesse, välja arvatud eraldatud ja veel debiteerimata summad ning vajalike kulude maksmiseks eeldatavasti tarvis minevad summad.

C. Tasud

Rahastamisvahendi toimimisel kehtivad asjakohased tasud. Tasud määrab kindlaks komisjon kooskõlas turutavadega, võttes arvesse:

— asjakohase rahastamisvahendi kogukestust ja vastavaid jälgimisnõudeid, mida rakendatakse eelarveliste kohustuste perioodist kauem,

— abikõlblikke riike,

— rahastamisvahendi uudsust ja keerukust,

— seonduvaid tegevusi, näiteks turu-uuringud, finantsvahendajate kindlakstegemine ja nendega läbirääkimised, kokkulepete kavandamine, lõpetamine, järelevalve ja aruandlus.

D. Avalikustamine ja teadlikkuse tõstmine

Kõik finantsvahendajad tagavad ühenduse antud toetusele asjakohase avalikustamise ja läbipaistvuse taseme, sealhulgas piisavalt teavet raamprogrammiga kaasnevate rahaliste võimaluste kohta.

Lõplikele abisaajatele tagatakse asjakohane teave võimalike rahastamisevõimaluste kohta.

2. SUURE KASVUPOTENTSIAALIGA JA UUENDUSLIKE VKE-DE SÜSTEEMI (GIF) RAKENDAMINE

A. Sissejuhatus

Komisjon ja Euroopa Investeerimisfond lepivad kokku finants-, haldus- ja järelevalveaspektides. Komisjon kohaldab erisuuniseid sularahahalduse osas.

B. Finantsvahendajad

GIF1 ja GIF2 on suunatud turumajanduses tegutsevatele finantsvahendajatele, mida haldavad vajalikke oskusi ja kogemusi omavad sõltumatud rühmad. Finantsvahendajad valitakse vastavalt parimate äri- ja turutavadele läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil, vältides huvide konflikti seoses paljude spetsialiseerunud fondide või samalaadsete struktuuridega.

C. Kõlblikkuskriteeriumid

GIF täiendab Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Investeerimisfondi omavahenditel põhinevaid tegevusi, kehtestades investeerimispoliitika, millega nii vahendavate fondide kui ka nende investeerimispoliitika osas kaasneb kõrgem riskiprofiil.

GIF 1

GIF1 investeerib vahendavatesse riskikapitalifondidesse ja teistesse investeerimisvahenditesse, mis investeerivad kuni 10 aastat tegutsenud VKEdesse, mis on tavaliselt asutamis- või käivitamisetapis, ja pakuvad vajaduse korral täiendavat investeeringut. Tavapärane maksimaalne koguinvesteering vahendavasse riskikapitalifondi on 25 % kõnealuse fondi kogukapitalist või erandjuhtudel 50 %, kui tegemist on uute fondidega, millel on usutavasti eriti tugev katalüsaatoriroll konkreetse tehnoloogia või konkreetse piirkonna riskikapitali turgude arengus ja samuti investorite võrgu investeerimisvahendite puhul. Maksimaalne koguinvesteering vahendavasse riskikapitalifondi on 50 %, kui fondi investeering on suunatud ökouuendustega tegelevatele VKEdele. Vähemalt 50 % mis tahes fondi investeeritavast kapitalist tuleb investoritelt, kes tegutsevad tavapärastele turutingimustele vastavas olukorras (“turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaselt”), olenemata nende investorite õiguslikust olemusest ja omandistruktuurist, kes selle osa kapitalist eraldavad. Ükski kohustus ühesainsas fondis ei ületa 30 miljonit eurot. GIF1 võib investeerida koos Euroopa Investeerimisfondi omavahenditega või Euroopa Investeerimispanga volituste alusel hallatavate vahenditega või muude Euroopa Investeerimisfondi hallatavate vahenditega.

GIF 2

GIF2 investeerib vahendavatesse riskikapitalifondidesse, mis investeerivad VKEdesse, mis on tavaliselt laienemisetapis (B või C etapp). Maksimaalne koguinvesteering vahendavasse riskikapitalifondi on tavaliselt 15 % kõnealuse fondi kogukapitalist või kuni 25 %:

— uute fondide puhul, millel on usutavasti eriti tugev katalüsaatoriroll konkreetse tehnoloogia või konkreetse piirkonna riskikapitali turgude arengus,

— fondide puhul, mille investeering on suunatud ökouuendustega tegelevatele VKEdele,

— fondide puhul, mille on loonud algajad tegevusüksused.

GIF2 vahendite investeerimisel koos Euroopa Investeerimisfondi omavahenditega või Euroopa Investeerimispanga volituste alusel hallatavate vahenditega või muude Euroopa Investeerimisfondi hallatavate vahenditega on GIF2 maksimaalne osa 15 %. Vähemalt 50 % mis tahes fondi investeeritavast kapitalist tuleb investoritelt, kes tegutsevad tavapärastele turutingimustele vastavas olukorras (“turumajandusliku investeerimise põhimõtte kohaselt”), olenemata nende investorite õiguslikust olemusest ja omandistruktuurist, kes selle osa kapitalist eraldavad. Ükski kohustus ühesainsas fondis ei ületa 30 miljonit eurot.

D. Samaväärne investeering

GIFi alusel tehtud investeeringud vahendatavatesse fondidesse on samaväärsed erainvesteeringutega.

E. Tuumikinvestori roll

Uutele fondidele, millel on tõenäoliselt eriti tugev katalüsaatori roll konkreetse tehnoloogia või konkreetse piirkonna riskikapitali turgude arengus, võib Euroopa Investeerimisfond olla tuumikinvestoriks.

F. Tingimuste läbipaistvus

Euroopa Investeerimisfond tagab, et GIF 1 ja GIF 2 alusel rahastamise tingimused ja asjaolud on läbipaistvad ja arusaadavad.

G. GIFi eluiga

GIF on pikaajaline süsteem, mille raames vahendatavates fondides osalemine kestab tavaliselt 5–12 aastat. Igal juhul ei ületa GIFi alusel tehtud investeeringud 19 aastat komisjoni ja Euroopa Investeerimisfondi delegeerimislepingu allakirjutamise kuupäevast. Euroopa Investeerimisfondi ja vahendajate vahelistes lepingutes tuleb määratleda sobivad süsteemist väljumise strateegiad.

H. Investeeringute realiseerimine

Kuna enamik GIFi alusel tehtud investeeringuid tehakse noteerimata, mittelikviidsetesse ettevõtetesse, põhineb nende investeeringute realiseerimine tulude jaotamisel, mille finantsvahendajad saavad oma VKEdesse tehtud investeeringute müügist.

I. Realiseeritud investeeringute tulude reinvesteerimine

Euroopa Investeerimisfondi poolt enne 31. detsembrit 2013 saadud tulud, sealhulgas dividendid ja tagasimaksed, lisatakse GIFi ressurssidele ja kasutatakse GIFi jaoks.

3. VKE-DE TAGATISSÜSTEEMI (SMEG) RAKENDAMINE

A. Sissejuhatus

Komisjon ja Euroopa Investeerimisfond lepivad kokku finants-, haldus- ja järelevalveaspektides, mis järgivad üldkehtivaid kaubandustavasid. Komisjon kohaldab erisuuniseid sularahahalduse osas.

B. Finantsvahendajad

Finantsvahendajad valitakse juba tegutsevate või osalevates riikides loodavate tagamisskeemide hulgast, kaasa arvatud vastastikused tagamisskeemid, või mõne muu finantseerimisasutuse hulgast. Valik peab toimuma läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil, vältides huvide konflikti.

Vahendajad valitakse vastavalt headele turutavadele, pidades silmas:

— mõju VKEdele kättesaadavaks tehtud rahastamise (laenud, omakapital või kvaasikapital) mahule ja/või

— mõju VKEde rahastamise kättesaadavusele ja/või

— kõnealuse vahendaja mõju VKEde rahastamise riskidele.

C. Abikõlblikkus

VKEde tagamissüsteemist tulenevate tagatiste finantskriteeriumeid, millest oleneb VKEde õigus laenu saada, määratakse igale vahendajale tema tegevuse põhjal eesmärgiga jõuda võimalikult paljude VKEdeni. Need eeskirjad peegeldavad turu olukorda ja tavasid kõnealusel territooriumil.

Materiaalse ja immateriaalse põhivara hankimise rahastamine, kaasa arvatud uuendustegevus, tehnoloogia arendamine ja litsentside soetamine on abikõlblikud.

Kriteeriumid, mis on seotud SMEGi neljanda osaga d) VKEde laenurahaportfellide väärtpaberistamine, hõlmavad nii üksik- kui ka mitme partneri ja riigi vahelisi tehinguid. Abikõlblikkus põhineb headel turutavadel, eelkõige krediidivõime hindamise ja väärtpaberistatud portfellidega seotud riski hajutamise osas.

D. Tagatiste tingimused

Euroopa Investeerimisfondi poolt SMEGi süsteemi osade a (finantseerimine laenuvahendite varal), b (mikrokrediit) ja c (omakapital või kvaasikapital) alusel komisjoni nimel antud tagatised katavad osa üksiktehingute finantsportfelli riskist, mille finantsvahendaja on võtnud. SMEGi süsteemi neljas osa – d) väärtpaberistamine – hõlmab riski jagamist teatavate väärtpaberistatud tranšeede puhul, mis on olulisemad kui esmarisk, või seda, et märkimisväärne osa esmariskist jäetakse selle tekitaja kanda ja jagatakse ülejäänud riskiosa.

Euroopa Investeerimisfondi antud tagatised seoses SMEGi süsteemi osadega a (finantseerimine laenuvahendite varal), b (mikrokrediit) ja c (omakapital või kvaasikapital) on tavaliselt samaväärsed vahendaja antud tagatiste või vastava rahastamisega.

Euroopa Investeerimisfond võib vastavalt kokkulepitud ajakavale nõuda finantsvahendajalt tasu, mis arvutatakse eraldatud, kuid kasutamata summade alusel (“vahendustasu”), ja samuti garantiitasusid. Ta võib sisse nõuda ka üksikute väärtpaberistamistehingutega seotud tasud.

E. Euroopa Investeerimisfondi maksimaalse kumulatiivse kahjumi ülempiir

SMEGi süsteemi kulud Euroopa Liidu üldeelarves on piiritletud nii, et need mingil juhul ei ületa selle SMEGi süsteemi jaoks Euroopa Investeerimispangale kättesaadavaks tehtud eelarvelisi assigneeringuid. Eelarvele ei tekitata lisakohustusi.

Euroopa Investeerimisfondi kohustus maksta oma osa vahendaja kahjumist püsib, kuni konkreetse rahastamisportfelli kahjumi katmiseks tehtud maksete kumulatiivne summa, mida vajaduse korral vähendatakse sissenõutud kahjude kumulatiivse summa võrra, jõuab eelnevalt kokkulepitud summani, mille järel Euroopa Investeerimisfondi tagatis automaatselt vabastatakse.

F. Kahjude sissenõudmine ja muud usalduskontole makstavad tulud

Kogu konkreetselt vahendajalt kahjude eest sissenõutud summa kantakse usalduskontole ja seda võetakse arvesse vahendaja suhtes kehtiva Euroopa Investeerimisfondi maksimaalse kumulatiivse kahjumi ülempiiri arvutamisel. Kõik enne 31. detsembrit 2013 saadud muud tulud, nagu näiteks vahendus- ja garantiitasud, kantakse usalduskontole ja lisatakse SMEGi süsteemi ressurssidele.

G. SMEGi süsteemi kestus

VKEde individuaalsete tagatiste tähtaeg võib olla kuni 10 aastat.

4. SUUTLIKKUSE ARENDAMISE KAVA (CBS) RAKENDAMINE

A. Sissejuhatus

Komisjon ja Euroopa Investeerimisfond või asjaomased rahvusvahelised finantseerimisasutused lepivad kokku stardikapitali ja partnerlusmeetme üksikasjades, sealhulgas finants-, haldus- ja järelevalveaspektides.

Vahendajad valitakse vastavalt headele turutavadele.

Tehnilise abi osutamisega seotud valik peab toimuma läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil, vältides huvide konflikti.

B. Stardikapital

Stardikapitali hallatakse fidutsiaarselt. Kõik meetme kulud, kaasa arvatud halduskulud ja kõik muud vajalikud kulud kaetakse eelarvelistest assigneeringutest. Antud toetuste abil toetatakse investeerimisfonde, mille investeerimisprogrammid hõlmavad stardikapitali, kattes osa nende halduskuludest.

C. Partnerlus

Partnerlust korraldavad Euroopa Investeerimisfond või asjaomased rahvusvahelised finantseerimisasutused. See hõlmab tehnilist abi, halduskulusid ja kõiki muid suutlikkuse tõstmiseks vajalikke kulusid.

5. HINDAMINE

Välishindamise viivad läbi sõltumatud eksperdid, võttes arvesse majanduskasvu ja tööhõive algatust, mis kehtestati nõukogu 19. mai 1998. aasta otsusega 98/347/EÜ finantsabimeetmete kohta uuenduslikele ja töökohti loovatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele – arengu ja tööhõive algatus ( 27 ) ning mitmeaastast programmi, mis käsitleb ettevõtteid ja ettevõtlust, eelkõige VKEsid. Sellega hinnatakse ühenduse rahastamisvahendite mõju VKEdele ja tehakse saavutatud tulemuste kvalitatiivne ja kvantitatiivne analüüs, hinnates eelkõige iga vahendi võimendavat mõju ja tulukust. Liidule tervikuna, liikmesriikidele eraldi ja teistele osalevatele riikidele mõeldud hindamisaruanded sisaldavad statistilisi andmeid, sealhulgas järgmist:

— GIFi puhul: kaasatud VKEde ja loodud töökohtade arv,

— investoritele mõeldud tulumäär,

— SMEGi süsteemi puhul: finantsvahendajate poolt VKEdele antud laenude arv ja väärtus, ja kaasatud VKEde arv ja maksmata jäänud laenude arv ja väärtus,

— stardikapitali puhul: toetatud organisatsioonide arv ja stardikapitaliga seotud investeeringute maht,

— partnerluse puhul: toetatud vahendajate ja kaasatud VKEde arv,

— kõik ökouuendustega seotud konkreetsed tulemused.

Välishindajate aruannetes kajastuvad tulemused ja saadud kogemused ning häid tavasid käsitleva teabe jagamine huvirühmade vahel avalikustatakse asjakohasel viisil.









III LISA

Üksikasjad artiklis 21 osutatud ettevõtlust ja uuendustegevust toetavate teenuste kohta

a. Teabe-, tagasiside-, ettevõtjate koostöö ja internatsionaliseerimise teenused — kaupade ja teenuste siseturu toimimise ja võimalustega seotud teabe levitamine, sealhulgas pakkumisvõimalusi käsitlevad juhised, — VKEde jaoks oluliste ühenduse algatuste, poliitika ja programmide edendamine ning kõnealuste programmide taotluse esitamise korda käsitleva teabe edastamine VKEdele, — tegevus VKEsid käsitlevate olemasolevate õigusaktide mõju hindamiseks, — komisjoni mõju-uuringute läbiviimise toetamine, — muude asjakohaste vahendite kasutamine, et kaasata VKEd poliitiliste otsuste tegemisse Euroopas, — VKEde abistamine piiriülese tegevuse arendamiseks ning rahvusvaheliste võrgustike loomine, — VKEde abistamine avalikust või erasektorist sobivate äripartnerite leidmisel asjakohaste vahendite kaudu.

b. Uuendusteenused ning nii tehnoloogia kui teadmiste edasiandmise teenused — teabe levitamine ja teadlikkuse tõstmine seoses uuendustealase poliitika, õigusaktide ja toetusprogrammidega, — osalemine teadustöö tulemuste levitamises ja kasutamises, — vahendusteenuste osutamine tehnoloogia ja teadmiste edasiandmisel ning partnerluse loomisel erinevate uuendustegevuses osalejate vahel, — ettevõtete, eelkõige VKEde uuendusvõime parandamine, — sidemete arendamine muude uuendusalaste teenustega, sealhulgas intellektuaalomandiga seotud teenuste vallas.

c. Teenused, mis soodustavad VKEde osalemist seitsmendas RTD raamprogrammis — VKEde teadlikkuse tõstmine seoses seitsmenda RTD raamprogrammiga, — VKEde abistamine teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse vajaduste kindlakstegemisel ja sobivate partnerite leidmisel, — VKEde abistamine projektide koostamisel, et osaleda seitsmendas RTD raamprogrammis.

▼M1









IIIa LISA

Artikli 31 lõikes 2c osutatud projektivõlakirjade riskijagamise instrumendi üldtingimused ja vajalikud menetlused

EIP osaleb riskide jagamises partnerina ning haldab liidu nimel liidu osalust projektivõlakirjade riskijagamise instrumendis. Selle instrumendi rakendamise üksikasjalikumad tingimused, sealhulgas selle järelevalve ja kontroll, sätestatakse komisjoni ja EIP vahelises koostöölepingus, võttes arvesse käesoleva lisa sätteid.

a) EIP rahastamisvahend

1. Projektivõlakirjade riskijagamise instrument struktureeritakse iga abikõlbliku projekti jaoks allutatud instrumendina võlainstrumendi või tingimusliku (tagatis)instrumendi või mõlema vormis, et lihtsustada projektivõlakirja emiteerimist.

2. Kui EIP peaks olema või saama projekti kreeditoriks, rahuldatakse projektivõlakirjade riskijagamise instrumendist tulenevad EIP nõuded pärast kõrgema nõudeõiguse järguga võlgade teenindamist ja enne omakapitalist ja samalaadsetest rahastamise viisidest tulenevate nõuete täitmist.

3. Rahastamisvahendi maht ei ületa 20 % emiteeritud kõrgema nõudeõigusega võlgade kogusummast.

b) Eelarve

Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia

2013: kuni 20 miljonit eurot.

Eespool nimetatud summa ülekandmise taotlus esitatakse 31. detsembriks 2012 ning sellega koos esitatakse kavandatud liidu toetuse vajaduse prognoos.

Vajaduse korral võib nimetatud prognoosi võtta aluseks 2013. aasta summa vähendamiseks puuduva nõudluse tõttu, mille üle otsustatakse artikli 46 lõikes 2 osutatud korras.

c) Usalduskonto

1. EIP avab usalduskonto, millel hoitakse liidu osalust ja sellelt teenitud tulu.

2. Katseetapi piiratud kestust arvestades lisatakse usalduskontolt teenitud intress ja muud liidu osalusest saadud tulud, nagu EIP poolt välja makstud summadelt arvutatud garantiipreemiad, intress ja riskimarginaal, usalduskonto vahenditele. Sellegipoolest võib komisjon otsustada artikli 46 lõikes 2 osutatud korras, et need tuleb konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi info- ja kommunikatsioonitehnoloogia eelarvereale tagasi kanda.

d) Liidu toetuse kasutamine

EIP kasutab liidu toetust selleks, et

1. moodustada abikõlbliku projektiportfelli allutatud instrumentide jaoks esimese järjekoha kahju põhised riskieraldised vastavalt EIP asjakohastele eeskirjadele ja EIP tehtud riskihindamisele, mis järgib EIPs kehtestatud põhimõtteid;

2. katta kõik projektivõlakirjade riskijagamise instrumendi juurutamise ja haldamisega, kaasa arvatud hindamisega, seonduvad projektivälised abikõlblikud kulud.

e) Riskide ja tulude jagamine

Punktis d kirjeldatud riskijagamismudelit kajastatakse sellise riskitasu asjakohases jagamises liidu ja EIP vahel, mida EIP võtab vastaspoolelt projektiportfelli kuuluvate instrumentide puhul.

f) Hinnakujundus

Projektivõlakirja hinnakujundus põhineb riskitasul vastavalt EIP asjakohastele standardeeskirjadele ja -kriteeriumitele.

g) Taotlemise kord

Riskide katmise taotlused esitatakse projektivõlakirjade riskijagamise instrumendi raames EIP-le vastavalt EIP tavapärasele taotluste esitamise korrale.

h) Heakskiitmise kord

EIP teeb riski- ja finantskontrolli ning