2012D0535 — ET — 13.02.2015 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B KOMISJONI RAKENDUSOTSUS, 26. september 2012, erakorraliste meetmete võtmise kohta Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (männi nematood) leviku takistamiseks liidus (teatavaks tehtud numbri C(2012) 6543 all) (2012/535/EL) (EÜT L 266, 2.10.2012, p.42)

Muudetud:









▼B

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

26. september 2012,

erakorraliste meetmete võtmise kohta Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (männi nematood) leviku takistamiseks liidus

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 6543 all)

(2012/535/EL)







EUROOPA KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, ( 1 ) eriti selle artikli 16 lõike 3 neljandat lauset, ning arvestades järgmist: (1) Komisjon on otsusega 2006/133/EÜ ( 2 ) kohustanud liikmesriike võtma ajutiselt lisameetmeid männi nematoodi leviku takistamiseks Portugali muude alade puhul kui need, kus haigusetekitajat teadaolevalt ei esine. Männi nematoodi puhang Hispaanias ja teiste liikmesriikide poolsetest korduvatest Portugalist saabuva männi nematoodiga saastunud männipuidu, puidust pakkematerjali ja puukoore kinnipidamistest ilmneb, et männi nematoodi võimalik väljapoole levimise risk neilt Portugali aladelt, kus männi nematoodi esinemine on teada, on suurenenud. Männi nematoodi üleliidulise levimise majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnamõju oleks lubamatult suur. Seega on asjakohane laiendada männi nematoodiga seotud meetmete kohaldamisala kõikidesse liikmesriikidesse. (2) Pidades silmas männi nematoodi sissetoomise ja leviku vältimist, peaksid liikmesriigid läbi viima iga-aastasi männi nematoodi seireid aladel, kus seda teadaolevalt ei esine ja võtma vastu männi nematoodi esinemisjuhtude jaoks koostatud situatsiooniplaanid. (3) Kui männi nematoodi leitakse alal, kus seda teadaolevalt ei esine, peaksid liikmesriigid piiritlema need alad, kus hakatakse kohaldama tõrjemeetmeid. Meetmed peaksid hõlmama kahjustajale vastuvõtlike taimede ennetavat hävitamist saastunud vööndis ja männi nematoodiga nakatunud taimi ümbritsevas 500 m raadiusega vööndis, samuti tugevdatud järelevalvet männi nematoodi esinemise suhtes kogu piiritletud alal. (4) Kui liikmesriik leiab, et vastuvõtlike taimede raie kuni 500 m kaugusel männi nematoodiga nakatunud taimedest oleks ebaproportsionaalne (näiteks kui saastunud vöönd hõlmab alasid, mis on kaitstud nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ (looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta) ( 3 ) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/147/EÜ (loodusliku linnustiku kaitse kohta) ( 4 ) kohaselt, peaksid kättesaadavad olema ka alternatiivsed riskijuhtimisvõimalused, sealhulgas kahjustajale vastuvõtlike taimede vähendatud raie. Sel juhul peaks olema võimalus rakendada muid tõrjemeetmeid, et tagada männi nematoodi leviku ohu vähendamise ühtlane tase. (5) Männi nematoodiga seotud meetmete põhieesmärk peaks olema tõrjumine ning piiramist tuleks lubada ainult nendel aladel, kus tõrjumist ei ole võimalik saavutada. Et tagada tõrjumine seal, kus see on võimalik, peaksid liikmesriigid kohaldama tõrjemeetmeid vähemalt nelja aasta jooksul. Kui tõrjumine on aga võimatu, peaks liikmesriikidel teatavatel juhtudel olema õigus kohaldada piiramismeetmeid ka enne nelja-aastase ajavahemiku lõppu. (6) Liikmesriigid peaksid teabe võetud või võtta otsustatud tõrje- ja piiramismeetmete kohta edastama komisjonile ja muudele liikmesriikidele. (7) Ka asjaomaseid ettevõtjaid ja avalikkust tuleks võetud tõrje- ja piiramismeetmetest teavitada. (8) Kahjustajale vastuvõtlike taimede ning vastuvõtliku puidu ja koore vedamise kohta piiritletud aladel ja neist väljaspool peaksid kehtima teatavad piirangud. Liikmesriigid peaksid kontrollima, kas keelde ja piiranguid järgitakse ning vajadusel kehtestama parandusmeetmed. (9) Kui piirangud vastuvõtliku puidu ja koore vedamise suhtes hõlmavad ka sellise puidu ja koore töötlemisega seotud nõudeid, peaksid liikmesriigid andma loa rajatiste ehitamiseks, mis on selliseks töötlemiseks, taimepasside väljastamiseks või töödeldud vastuvõtliku puidu või koore märgistamiseks nõuetekohaselt varustatud ning rajatiste tegevust kontrollima. Kõnealuste rajatiste lubamise ja järelevalve kohta tuleks kehtestada nõuded. Samuti tuleks kehtestada nõuded seesugust märgistust kasutavate puidust pakkematerjali tootjate tegevusele loa andmise ja järelevalve suhtes. (10) Liikmesriikidel ja ettevõtjatel peaks olema juurdepääs teabele kõnealuste tegevusloaga rajatiste kohta. Seega peaks koostama komisjon tegevusloaga töötlemisrajatiste ja puidust pakkematerjali tegevusloaga tootjate nimekirja ning seda pidama. (11) Seetõttu tuleks otsus 2006/133/EÜ kehtetuks tunnistada. (12) Käesolev otsus tuleks kolme aasta möödumisel läbi vaadata, võttes arvesse teaduse ja tehnika arengut. (13) Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:







Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „vastuvõtlikud taimed” – liikide Abies Mill., Cedrus Trew, Larix Mill., Picea A. Dietr., Pinus L., Pseudotsuga Carr. ja Tsuga Carr. taimed (v.a viljad ja seemned);

▼M1

b) „vastuvõtlik puit” – okaspuit (Coniferales), mis kuulub ühte järgmistest punktidest: i) puit direktiivi 2000/29/EÜ artikli 2 lõike 2 tähenduses; ii) puit, millel ei ole säilinud kumer pind; iii) puit mesitarude ja lindude pesakastide kujul. Vastuvõtlik puit ei tähenda Taxus L. ja Thuja L. saematerjali ja palke ega puitu, mida on töödeldud männi nematoodi riski vältimiseks;

▼B

c) „vastuvõtlik koor” – okaspuude (Coniferales) koor;

d) „tootmiskoht” – mis tahes ruumid, mida kasutatakse ühe tootmisüksusena. See võib tähendada ka tootmiskohti, mida hallatakse fütosanitaarsetel eesmärkidel eraldi;

e) „vektor” – mardikad, kes kuuluvad perekonda Monochamus Megerle in Dejean, 1821;

f) „vektori lendlusperiood” – ajavahemik 1. aprillist kuni 31. oktoobrini, välja arvatud juhul kui vektori lendlusperioodi teistsugust kestust põhjendatakse tehniliste või teaduslike argumentidega, võttes arvesse nelja lisanädala pikkust ohutusaega eeldatava lendlusperioodi alguses ja lõpus;

g) „puidust pakkematerjal” – puit või puittooted, mida kasutatakse kaupade toestamiseks, kaitsmiseks või kandmiseks ning mis esineb pakkekastide, puitpakendi, vaatide ja muude samalaadsete pakenditena, puitaluste, äärtega puitaluste ja muude kaubaalustena, kaubaaluste puidust äärtena, pakkimispuiduna – vaatamata sellele, kas neid kõikvõimalike objektide veol tegelikult kasutatakse või mitte. Mõiste ei hõlma töödeldud puitu, mille tootmisel on kasutatud liimi, kuumust ja rõhku või nende kombinatsioone ning pakkematerjali, mis koosneb tervenisti õhemast kui 6 mm puidust.

Artikkel 2

Seired aladel, kus männi nematoodi teadaolevalt ei esine

1. Liikmesriigid teevad igal aastal seireid Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (männi nematoodi) esinemise kohta vastuvõtlikel taimedel, vastuvõtlikul puidul ja koorel ning vektoril ja määravad kindlaks, kas nende territooriumidel asuvatel aladel, kus männi nematoodi enne teadaolevalt ei esinenud, on nüüd tõendeid kõnealuse kahjustaja olemasolu kohta.

Seirete raames toimub vastuvõtlike taimede, vastuvõtliku puidu ja koore ning vektorite proovide kogumine ja laboratoorne analüüs. Proovide arv määratakse kindlaks usaldusväärsete teaduslike ja tehniliste põhimõtete kohaselt.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile lõikes 1 osutatud seirete kirjelduse, kus on esitatud seirekohtade arv, seiratavad alad ja igal aastal laboratoorselt analüüsitavate proovide arv. Kirjelduses tuuakse välja teaduslikud ja tehnilised põhimõtted, millel kõnealused seired põhinevad.

Kirjeldus edastatakse komisjonile seirete tegemise aasta 1. märtsiks.

3. Iga liikmesriik edastab lõikes 1 osutatud seirete tulemused komisjonile ja muudele liikmesriikidele seirete tegemise aastale järgneva aasta 1. märtsiks.

Artikkel 3

Laboratoorne analüüs

Laboratoorsed analüüsid männi nematoodi esinemise kindlakstegemiseks vastuvõtlikes taimedes, vastuvõtlikus puidus ja koores ning vektorites tehakse vastavalt diagnostikaprotokollile Bursaphelenchus xylophiluse kohta, mis on esitatud dokumendis EPPO Standard PM7/4(2) ( 5 ). Kõnealuse standardi meetodeid võib täiendada või asendada teaduslikult põhjendatud molekulaardiagnostiliste meetoditega, mille tundlikkus ja usaldusväärsus on võrdsed EPPO standardi meetoditega.

Artikkel 4

Situatsiooniplaanid

1. 31. detsembriks 2013 koostab iga liikmesriik kava, kus on määratletud tema territooriumil võetavad meetmed artiklite 5–16 kohaselt juhuks kui männi nematoodi esinemine kinnitatakse või selle esinemise kohta on kahtlusi; edaspidi nimetatakse sellist kava „situatsiooniplaaniks”.

2. Situatsiooniplaan sisaldab järgmist:

a) asjaomaste asutuste rollid ja vastutusalad ning meetmete eest vastutav üks ametiasutus;

b) meetmetega seotud teabevahetuse kord asjaomaste asutuste, vastutava asutuse, asjaomase erasektori ja avalikkuse vahel;

c) laboratoorsete analüüside tegemise kord ning

d) meetmetega seotud asutuste personali koolitamise kord.

3. Liikmesriigid kehtestavad oma situatsiooniplaanide hindamise ja läbivaatamise korra.

4. Liikmesriigid edastavad situatsiooniplaanid komisjonile tema taotlusel.

Artikkel 5

Piiritletud alad

1. Kui artikli 2 lõike 1 kohase iga-aastase seire tulemustest ilmneb männi nematoodi esinemine vastuvõtlikul taimel liikmesriigi territooriumi osas, kus seda enne teadaolevalt ei esinenud, või kui männi nematoodi esinemise kohta on saadud tõendeid muul viisil, piiritleb asjaomane liikmesriik viivitamata vastava ala lõike 2 kohaselt. Edaspidi nimetatakse seda ala „piiritletud alaks”.

Kui männi nematoodi leitakse vektoris või vastuvõtliku puidu, koore või puidust pakkematerjali saadetises, viib asjaomane liikmesriik läbi uurimise vektori püüdmise koha vahetus läheduses või kohas, kus vastuvõtlik puit, koor või puidust pakkematerjal leiti. Kui uurimise tulemustest ilmneb männi nematoodi esinemine vastuvõtlikul taimel, kohaldatakse ka esimest lõiku.

2. Piiritletud ala koosneb vööndist, kus männi nematoodi leiti (edaspidi „saastunud vöönd”) ning vööndist, mis ümbritseb saastunud vööndit (edaspidi „puhvertsoon”). Puhvertsooni laius on vähemalt 20 km.

Kui vastavalt artiklile 6 võetakse tõrjemeetmeid, võivad asjaomased liikmesriigid otsustada puhvertsooni laiust vähendada mitte vähem kui 6 kilomeetrile eeldusel, et vähendamine ei takista tõrjumist.

3. Kui männi nematoodi leitakse puhvertsoonist, määratletakse uus piiritletud ala viivitamata vastavalt lõikele 1 sellise leiu arvessevõtmiseks.

Juba piiritletud ala suurust võidakse uue ala määratlemise asemel ka muuta selleks, et võtta arvesse nimetatud esinemisjuhtu, kus kõnealusel alal kohaldatakse tõrjemeetmeid vastavalt artiklile 6.

Mis tahes tõend männi nematoodi esinemise kohta puhvertsoonis edastatakse viivitamata komisjonile ja muudele liikmesriikidele.

4. Kui männi nematoodi leitakse liikmesriigi territooriumilt ja piiritletud ala laieneks ühe või mitme liikmesriigi territooriumile, määratleb muu liikmesriik või muud liikmesriigid vastavalt lõikele 1 piiritletud ala või piiritletud alad, millega täiendatakse puhvertsooni veel ühe puhvertsooni või mitme puhvertsooniga, mille laius vastab selle liikmesriigi puhvertsooni laiusele, kust männi nematood leiti.

5. Liikmesriigid edastavad teabe oma territooriumil asuvate piiritletud alade kohta komisjonile ja muudele liikmesriikidele ühe kuu jooksul alates kuupäevast, mil männi nematood vastavalt alalt leiti.

Teave sisaldab piiritletud alade kirjeldust, nende asukohta ja piiritlemisega seotud haldusüksuste nimesid koos kaardiga, millel on näidatud piiritletud alade asukohad, saastunud vööndid ja puhvertsoonid.

Liikmesriigid edastavad teabe oma territooriumidel asuvate piiritletud alade suhtes tehtud muudatustest komisjonile ja muudele liikmesriikidele ühe kuu jooksul alates muudatuse tegemisest.

6. Kui vastuvõtlike taimede ja vektori iga-aastasest seirest ilmneb (vastavalt I lisa punktile 6), et asjaomasel piiritletud alal ei ole eelneva nelja aasta jooksul männi nematoodi leitud, võib asjaomane liikmesriik teha otsuse, et kõnealune ala ei ole enam piiritletud. I lisa punktis 5 osutatud olukorras olev liikmesriik võib teha otsuse, et ala ei ole enam piiritletud juhul, kui männi nematoodi puudumist kinnitatakse kõnealuse lisa punktis 7 osutatud proovide võtmise ja testimise kaudu.

Asjaomane liikmesriik teavitab komisjoni ja muid liikmesriike kõnealusest otsusest ühe kuu jooksul.

7. Komisjon koostab piiritletud alade loetelu ja edastab selle liikmesriikidele.

Loetelu ajakohastatakse vastavalt komisjoni poolt vastu võetud teadetele lõigete 5 ja 6 kohaselt.

Artikkel 6

Tõrjumine

1. Liikmesriigid võtavad vastavalt I lisa sätetele meetmeid nende territooriumidel piiritletud aladel esineva männi nematoodi tõrjumiseks.

Männi nematood loetakse hävitatuks, kui vastuvõtlike taimede ja vektori iga-aastasest seirest ilmneb (vastavalt I lisa punktile 6), et asjaomasel piiritletud alal ei ole männi nematoodi leitud eelneva nelja aasta jooksul või juhul, kui männi nematoodi puudumist kinnitatakse I lisa punkti 7 kolmandas lõigus osutatud proovide võtmise ja testimise kaudu.

2. Liikmesriigid tagavad, et lõikes 1 osutatud meetmeid rakendab vastutavate ametiasutuste tehniliselt pädev personal või teised tehniliselt pädevad isikud, kes tegutsevad vastutavate ametiasutuste järelevalve all.

Artikkel 7

Piiramine

1. Kui vastuvõtlike taimede ja vektori iga-aastasest seirest ilmneb (vastavalt I lisa punktile 6), et asjaomasel piiritletud alal on männi nematoodi leitud vähemalt eelneva nelja järjestikuse aasta jooksul ja kogemus näitab, et asjaomases olukorras on männi nematoodi võimatu tõrjuda, võib asjaomane liikmesriik selle asemel otsustada männi nematoodi kõnealusel alal piirata.

Asjaomane liikmesriik võib aga enne nimetatud ajavahemiku möödumist otsustada männi nematoodi piirata selle tõrjumise asemel juhtudel, kui saastunud vööndi diameeter on suurem kui 20 km, kui on tõendeid männi nematoodi esinemise kohta kõikjal saastunud vööndis ja kogemus näitab, et asjaomases olukorras on männi nematoodi tõrjumine kõnealusel alal võimatu.

Piiramismeetmeid võetakse vastavalt II lisas sätestatule.

2. Kui liikmesriik teeb vastavalt lõikele 1 otsuse kohaldada tõrjemeetmete asemel piiramismeetmeid, teavitab ta sellest otsusest komisjoni, tuues välja oma põhjendused.

Lõike 1 teise lõigu kohaldamisel korraldab komisjon kõnealuses liikmesriigis uurimise, et kontrollida, kas nimetatud lõigus sätestatud tingimused on täidetud.

3. Piiritletud alad, mille suhtes piiramismeetmeid vastavalt lõikele 1 kohaldatakse, märgistatakse asjakohaselt artikli 5 lõikes 7 osutatud loetelus. Liikmesriigid võivad piiramismeetmeid kohaldada ainult nendel piiritletud aladel, mis on loetelus märgitud kui alad, millel tuleb männi nematoodi piirata.

4. Liikmesriigid tagavad, et lõikes 1 osutatud meetmeid rakendab vastutavate ametiasutuste tehniliselt pädev personal või teised tehniliselt pädevad isikud, kes tegutsevad vastutavate ametiasutuste järelevalve all.

Artikkel 8

Teave ettevõtjatele ja avalikkusele

Kui kooskõlas artikliga 6 kohaldatakse tõrjemeetmeid või kooskõlas artikliga 7 kohaldatakse piiramismeetmeid, näevad asjaomased liikmesriigid ette meetmed, mis puudutavad asjaomaste ettevõtjate ja avalikkuse teavitamist.

Artikkel 9

Teabe edastamine riiklike meetmete kohta

1. Liikmesriigid edastavad ühe kuu jooksul alates direktiivi 2000/29/EÜ artikli 16 lõike 1 esimeses lõigus sätestatud teatest männi nematoodi esinemise kohta oma territooriumi osal, kus selle esinemise kohta varasemaid teateid ei olnud, teate komisjonile ja muudele liikmesriikidele männi nematoodi tõrjumiseks võetud ja võetavate meetmete kohta vastavalt artiklile 6.

2. Kui liikmesriik võtab männi nematoodi tõrjumiseks meetmeid vastavalt artiklile 6, hõlmab lõikes 1 osutatud meetmetest teatamine meetmeid, mis puudutavad vastuvõtlike taimede langetamist, proovide võtmist, testimist, eemaldamist ja hävitamist vastavalt I lisa punktides 2–5 ja 7–9 sätestatule ning seirete kavandamist ja korraldamist, sealhulgas kontrollimiste arvu, võetavaid proove ja tehtavaid laboratoorseid analüüse vastavalt I lisa punktile 6.

Kui liikmesriik võtab männi nematoodi piiramiseks meetmeid vastavalt artiklile 7, hõlmab lõikes 1 osutatud meetmetest teatamine meetmeid, mis puudutavad vastuvõtlike taimede langetamist, proovide võtmist, testimist, eemaldamist ja hävitamist ning seirete kavandamist ja korraldamist, sealhulgas kontrollimiste arvu, võetavaid proove ja tehtavaid laboratoorseid analüüse vastavalt II lisa punktidele 2 ja 3.

Meetmetest teatamine hõlmab ka asjaomaste ettevõtjate ja avalikkuse teavitamise meetmete kirjeldust vastavalt artiklile 8 ning kontrollimistele, mida tehakse vastavalt artikli 11 lõikele 1.

3. Liikmesriigid edastavad komisjonile ja muudele liikmesriikidele iga aasta 1. märtsiks vastavalt artiklitele 6 ja 7 eelmisel aastal võetud meetmete tulemuste aruande.

Aruanne sisaldab männi nematoodi esinemisjuhtude arvu ja asukohti, sealhulgas kaarte, tuvastatud, langetatud ning analüüsitud halvas seisukorras ja surnud taimede arvu ning analüüside tulemusi.

4. Liikmesriigid edastavad pärast lõikes 1 osutatud teavitamist komisjonile ja muudele liikmesriikidele järgmise aasta 1. märtsiks teabe meetmete kohta, mida nad on otsustanud kõnealusel aastal männi nematoodi tõrjeks võtta vastavalt artiklile 6.

5. Kui liikmesriik otsustab piirata männi nematoodi esinemist piiritletud alal vastavalt artikli 7 punktile 1, edastab ta viivitamata komisjonile ja muudele liikmesriikidele vastavalt lõikes 1 osutatud meetmetest teatamise parandatud versiooni.

Teade meetmete kohta võib hõlmata kuni viie aasta pikkust ajavahemikku artikli 7 kohaste piiramismeetmetega hõlmatud piiritletud ala puhul. Kui teade hõlmab pikemat kui aastast ajavahemikku, edastavad asjaomased liikmesriigid komisjonile ja muudele liikmesriikidele teate parandatud versiooni selle aegumise aasta 31. oktoobriks.

Kui piiramismeetmeid otsustatakse oluliselt muuta, vaadatakse teade meetmete kohta läbi ning edastatakse see komisjonile ja muudele liikmesriikidele viivitamata.

Artikkel 10

Vastuvõtlike taimede ning vastuvõtliku puidu ja koore vedamine liidu piires

1. Vastuvõtlikke taimi ning vastuvõtlikku puitu ja koort veetakse piiritletud aladelt muudele kui piiritletud aladele ja nakatunud vöönditest puhvervöönditesse ainult juhul, kui III lisa 1. osas sätestatud tingimused on täidetud.

2. Vastuvõtlikke taimi ning vastuvõtlikku puitu ja koort veetakse nakatunud vööndites, mille suhtes kehtivad tõrjemeetmed, ainult juhul, kui III lisa 2. osas sätestatud tingimused on täidetud.

3. Liikmesriigid võivad piirata vastuvõtlike taimede ning vastuvõtliku puidu ja koore vedamist nendes nakatunud vööndites, mille suhtes kohaldatakse piiramismeetmeid.

Artikkel 11

Piiritletud aladelt muudele kui piiritletud aladele ja saastunud vöönditest puhvertsoonidesse toimuvate vedude kontrollimine

1. Liikmesriigid teevad sagedasti pistelist kontrolli vastuvõtlike taimede ning vastuvõtliku puidu ja koore suhtes, mida veetakse nende territooriumil asuvatelt piiritletud aladelt muudele kui piiritletud aladele ja nende territooriumil asuvatest saastunud vöönditest puhvertsoonidesse.

Otsuse tegemisel konkreetse juhtumi puhul pistelise kontrolli koha kohta lähtuvad liikmesriigid riskist, et taimed või puit ja koor, mida kontrollitakse, võivad kanda elusaid männi nematoode, võttes arvesse saadetiste lähtepunkti, asjaomaste taimede ning puidu ja koore vastuvõtlikkust ning käesoleva otsuse ja otsuse 2006/133/EÜ nõuete varasemat täitmist selle ettevõtja poolt, kes vastutab vastuvõtliku puidu, koore ja taimede liikumise eest.

Vastuvõtlike taimede ning vastuvõtliku puidu ja koore kontrollimist tehakse järgmistes kohtades:

a) punktides, kus neid saastunud vöönditest puhvertsoonidesse veetakse;

b) punktides, kus neid puhvertsoonidest piiritlemata aladele veetakse;

c) puhvertsoonis asuvas sihtkohas ning

d) saastunud vööndis asuvas lähtekohas (näiteks saekaatris), kust neid saastunud vööndist välja veetakse.

Liikmesriigid võivad võtta vastu otsuse teha täiendavaid kontrollimisi muudes kui punktides a–d osutatud kohtades.

Kontrollimised hõlmavad dokumentide kontrolli seoses III lisa 1. osas kehtestatud nõuetega, identsuskontrolli ning nimetatud nõuetele mittevastavuse või kaheldava mittevastavuse korral ka fütosanitaarkontrolli, mille käigus testitakse männi nematoodi esinemist.

2. Liikmesriigid teevad pistelist kontrolli vastuvõtlike taimede ning vastuvõtliku puidu ja koore suhtes, mida veetakse nende territooriumist väljaspool asuvatelt piiritletud aladelt nende territooriumi muudele kui piiritletud aladele.

Kontrollimised hõlmavad dokumentide kontrolli seoses III lisa 1. osas kehtestatud nõuetega, identsuskontrolli ning fütosanitaarkontrolli, mille käigus testitakse männi nematoodi esinemist.

3. Lõikes 1 osutatud kontrollimiste tulemused edastatakse komisjonile ja muudele liikmesriikidele kord kuus ning tulemused, mis on osutatud lõikes 2, kord aastas 1. märtsiks.

Kui kõnealustest kontrollimistest ilmneb männi nematoodi esinemine vastuvõtlikes taimedes või vastuvõtlikus puidus või koores, teavitab liikmesriik sellest viivitamata komisjoni ja muid liikmesriike.

Artikkel 12

Artiklile 10 mittevastavuste korral võetavad meetmed

Kui artiklis 11 osutatud kontrollimistest ilmneb, et III lisa 1. või 2. osa sätteid ei järgita, kohaldab kontrollimisi teinud liikmesriik nõuetele mittevastava materjali suhtes järgmisi meetmeid:

a) hävitamine;

b) vedamine ametliku järelevalve all sihtotstarbelise tegevusloa saanud töötlemisrajatisse, kus materjal läbib nõuetekohase kuumtöötluse, nii et puidu sisetemperatuur tõuseb 30 minutiks vähemalt temperatuurini 56 °C kõikjal puidus ja koores, mis välistab elusate männi nematoodide ja vektorite edaspidise esinemise;

c) kui nõuetele mittevastav materjal sisaldab puidust pakkematerjali, mida objektide veol kasutatakse ning ilma et see piiraks III lisa kohaldamist, tagastatakse see ametliku järelevalve all lähtekohta või kinnipidamiskoha läheduses asuvasse kohta objektide ümberpakkimise ning kõnealuse puidust pakkematerjali hävitamise eesmärgil, samaaegselt vältides männi nematoodi levitamise ohtu.

Artikkel 13

Töötlemisrajatistele tegevusloa andmine

1. Liikmesriigid, kelle territooriumil asub mõni piiritletud ala, lubavad nõuetekohaselt varustatud töötlemisrajatistel täita järgmisi ülesandeid, nagu sätestatud III lisas:

a) vastuvõtliku puidu ja koore töötlemine vastavalt kõnealuse lisa 1. osa punkti 2 alapunktile a ning kõnealuse lisa 2. osa punkti 2 esimese lõigu punktile c;

b) Komisjoni direktiivis 92/105/EMÜ ( 6 ) osutatud taimepasside väljastamine vastuvõtliku puidu ja koore jaoks asjaomase töötlemisrajatise poolt kooskõlas käesoleva lõike punktiga a vastavalt III lisa 1. osa punkti 2 alapunktile b ning kõnealuse lisa 2. osa punkti 2 teise lõigu punktile b;

c) puidust pakkematerjali töötlemine vastavalt kõnealuse lisa 1. osa punkti 3 alapunktile a ning kõnealuse lisa 2. osa punktile 3 ning

▼M1

d) asjaomases töötlemisrajatises kooskõlas punktidega a ja c töödeldava puidust pakkematerjali, mesitarude ja lindude pesakastide märgistamine vastavalt ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni rahvusvahelise fütosanitaarmeetmete standardi nr 15 II lisale, nagu on sätestatud käesoleva rakendusotsuse III lisa 1. osa punkti 2 alapunktis b ja punkti 3 alapunktis b ning kõnealuse lisa 2. osa punktis 3.

▼B

Edaspidi nimetatakse selliseid rajatisi „tegevusloaga töötlemisrajatisteks”.

2. Tegevusloaga töötlemisrajatised tagavad töödeldud vastuvõtliku puidu, koore ja puidust pakkematerjali jälgitavuse.

Artikkel 14

Märgistamisloa andmine

▼M1

1. Liikmesriigid, kelle territooriumil asub piiritletud ala, annavad puidust pakkematerjali, mesitarude ja lindude pesakastide nõuetekohaselt varustatud tootjatele loa märgistada vastavalt ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni rahvusvahelise fütosanitaarmeetmete standardi nr 15 II lisale puidust pakkematerjali, mesitarusid ja lindude pesakaste, mida nad tegevusloaga töötlemisrajatises töödeldud puidust kokku monteerivad ning millega on kaasas direktiivis 92/105/EMÜ osutatud taimepass.

Kõnealuseid tootjaid nimetatakse edaspidi „puidust pakkematerjali tegevusloaga tootjad”.

▼B

2. Puidust pakkematerjali tegevusloaga tootjad kasutavad puidust pakkematerjali tootmiseks üksnes sihtotstarbelise tegevusloa saanud töötlemisrajatistest pärit puitu, millega on kaasas direktiivis 92/105/EMÜ osutatud taimepass ning tagavad, et sel eesmärgil kasutatud puitu on võimalik hiljem kõnealuste töötlemisrajatistega seostada.

Artikkel 15

Tegevusloaga töötlemisrajatiste ja puidust pakkematerjali tegevusloaga tootjate kontrollimine

Liikmesriigid kontrollivad tegevusloaga töötlemisrajatisi ja puidust pakkematerjali tegevusloaga tootjaid, et tagada nende nõuetekohane ülesannete täitmine vastavalt tegevusloas sätestatule.

Liikmesriigid tagavad, et kontrollimisi teeb vastutavate ametiasutuste tehniliselt pädev personal või teised tehniliselt pädevad isikud, kes tegutsevad vastutavate ametiasutuste järelevalve all.

Artikkel 16

Tegevusloaga töötlemisrajatiste ja puidust pakkematerjali tegevusloaga tootjate tegevuslubade tühistamine

1. Kui liikmesriik, kes tegevusloa andis, saab teada männi nematoodi esinemisest vastuvõtlikus puidus, koores või tegevusloaga töötlemisrajatises töödeldud puidust pakkematerjalis, tühistab ta tegevusloa viivitamata.

Kui liikmesriik, kes tegevusloa andis, saab teada männi nematoodi esinemisest puidust pakkematerjali tegevusloaga tootja poolt märgistatud vastuvõtlikus puidust pakkematerjalis, tühistab ta tegevusloa viivitamata.

2. Juhul kui liikmesriik, kes tegevusloa andis, saab teada asjaolust, et tegevusloaga töötlemisrajatis või puidust pakkematerjali tegevusloaga tootja ei täida oma ülesandeid nõuetekohaselt vastavalt tegevusloa eeskirjadele, võtab ta vajalikud meetmed selleks, et tagada artiklite 13 ja 14 täitmine, ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist.

Artikkel 17

Tegevusloaga töötlemisrajatiste ja puidust pakkematerjali tegevusloaga tootjate nimekiri

1. Liikmesriigid teavitavad komisjoni töötlemisrajatisele tegevusloa andmisest vastavalt artiklile 13 või puidust pakkematerjali tootjale tegevusloa andmisest vastavalt artiklile 14 ning sellest, kui nad vastavad tegevusload tühistavad.

2. Komisjon koostab tegevusloaga töötlemisrajatistest ja puidust pakkematerjali tegevusloaga tootjatest nimekirja ning edastab selle liikmesriikidele. Nimekirja A osas esitatakse tegevusloaga töötlemisrajatised. Nimekirja B osas esitatakse puidust pakkematerjali tegevusloaga tootjad. Kõnealust nimekirja ajakohastatakse liikmesriikidelt saadud teabe alusel.

Artikkel 18

Kehtetuks tunnistamine

Otsus 2006/133/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 19

Läbivaatamine

Käesolev otsus vaadatakse uuesti läbi hiljemalt 31. juuliks 2015.

Artikkel 20

Kohaldamiskuupäev

III lisa 1. osa punkti 2 alapunkti a teist lauset ja kõnealuse lisa 2. osa punkti 2 alapunkti c teist lauset kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013.

Artikkel 21

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.









I LISA

Artiklis 6 sätestatud tõrjemeetmed

1. Liikmesriigid võtavad artikli 6 kohaselt piiritletud aladel meetmeid männi nematoodi tõrjumiseks vastavalt punktides 2–10 sätestatule. Liikmesriigid lisavad kõnealuste meetmete üksikasjaliku kirjelduse artikli 9 lõikes 1 ettenähtud teabesse.

2. Piiritletud ala määratlemisel loob asjaomane liikmesriik viivitamata vastaval alal vähemalt 500 m raadiusega vööndi iga vastuvõtliku taime ümber, milles männi nematoodi leiti (edaspidi „eraldusvöönd”). Kõnealuse vööndi tegelik raadius määratletakse iga vastuvõtliku taime jaoks, milles männi nematoodi on leitud, lähtuvalt männi nematoodi edasikandumise riskist vektori kaudu kaugemal kui 500 m konkreetsest vastuvõtlikust taimest. Eraldusvööndis tuleb kõik vastuvõtlikud taimed langetada, eemaldada ja hävitada. Taimed tuleb langetada ja hävitada vööndi äärtest keskosa suunas. Võetakse kõik vajalikud ettevaatusabinõud männi nematoodi ja selle vektori leviku vältimiseks raie ajal. Kõikidest surnud taimedest, halvas seisukorras taimedest ja teatavast arvust terve välimusega taimedest, mis valitakse lähtuvalt männi nematoodi edasikandumise ohust konkreetsel juhul, võetakse pärast langetamist proovid. Proove võetakse iga taime eri osadest (sealhulgas ladvast). Kõiki proove analüüsitakse männi nematoodi esinemise suhtes.

3. Kui liikmesriik leiab, et 500 m raadiusega eraldusvööndi loomine vastavalt punktis 2 viidatule avaldaks vastuvõetamatut sotsiaalset või keskkonnamõju, võib eraldusvööndi raadiuse ulatust vähendada 100 meetrini iga vastuvõtliku taime ümber, milles männi nematoodi on leitud. Eraldusvööndis asuvate teatavate konkreetsete taimedega seotud erandjuhtudel, mil liikmesriik otsustab, et kõnealuste taimede raie ei ole kohane, võib kohaldada alternatiivset tõrjemeedet, mis pakub männi nematoodi leviku eest samasugusel tasemel kaitset. Sellise otsuse põhjused ja meetme kirjeldus tehakse komisjonile teatavaks artikli 9 lõikes 1 osutatud teabes.

4. Kui kohaldatakse punkti 3, võetakse kõikide vastuvõtlike taimede suhtes, mis asuvad 100–500 m kaugusel nendest vastuvõtlikest taimedest, milles männi nematoodi on leitud ning mida ei langetata, järgmisi meetmeid: a) kõnealustest vastuvõtlikest taimedest iga-aastane proovide võtmine ja analüüsimine männi nematoodi leidmise eesmärgil, kasutades valikuuringukava, mille põhjal saab 99 % tõenäosusega kindlaks teha, et kõnealustes vastuvõtlikes taimedes leitud männi nematoodi tase jääb alla 0,1 %; b) alates esimesest aastast kuni tõrje lõpuleviimiseni vastavalt artikli 6 lõikele 1 või kuni otsuseni kohaldada piiramismeetmeid vastavalt artikli 7 lõikele 1 kontrollivad liikmesriigid vektori lendlusperioodil iga kahe kuu järel vastuvõtlikke taimi männi nematoodi esinemissümptomite suhtes ning kui neid leitakse, testitakse kõnealuseid taimi männi nematoodi esinemise suhtes ja võetakse proovid. Punktis 3 osutatud otsuse põhjused ning punktides a ja b osutatud meetmete kirjeldus lisatakse artikli 9 lõikes 1 osutatud teabesse.

5. Kui liikmesriigil on tõendeid vektori puudumise kohta tema territooriumil, mis põhinevad tema territooriumil läbiviidud iga-aastase seire tulemustel viimase kolme aasta jooksul, määratakse eraldusvööndi miinimumraadiuseks 100 m iga vastuvõtliku taime ümber, millest männi nematoodi on leitud, välja arvatud juhul, kui punktis 6 osutatud vaatlustest ilmneb vektori esinemine piiritletud alal. Kõnealused tõendid lisatakse artikli 9 lõikes 1 ettenähtud teabesse.

6. Liikmesriigid korraldavad piiritletud aladel vastuvõtlike taimede ja vektori aastavaatlusi taimi ja vektorit männi nematoodi esinemise suhtes kontrollides ja proove võttes ning neid analüüsides. Seirete tegemisel keskendutakse eelkõige vastuvõtlikele taimedele, mis on surnud, halvas seisukorras või asuvad tulekahjudest või tormidest kahjustatud piirkondades. Seired hõlmavad ka süstemaatilist proovide võtmist terve välimusega vastuvõtlikest taimedest. Vaatluste sagedus iga männi nematoodi kandva vastuvõtliku taime ümber 3 000 m raadiuses on vähemalt neljakordne võrreldes puhvervööndi välispiirist 3 000 m raadiuses asuva alaga.

7. Liikmesriigid tuvastavad ja langetavad kogu piiritletud alal kõik vastuvõtlikud taimed, milles männi nematoodi on leitud, ning kõik surnud, halvas seisukorras või tulekahjudest või tormidest kahjustatud piirkondades asuvad taimed. Langetatud taimed ja raiejäägid eemaldatakse ja hävitatakse, rakendades kõiki vajalikke ettevaatusabinõusid männi nematoodi ja selle vektori leviku vältimiseks kuni langetamine on lõpetatud. Liikmesriigid peavad täitma järgmisi tingimusi: a) vastuvõtlikud taimed, mis on sellistena määratletud väljaspool vektori lendlusperioodi, langetatakse ja kas hävitatakse enne järgmist lendlusperioodi kohapeal või eemaldatakse ning nende puitu ja koort töödeldakse vastavalt III lisa 1. osa punkti 2 alapunktis a sätestatule või vastavalt III lisa 2. osa punkti 2 alapunktis b sätestatule; b) vastuvõtlikud taimed, mis on tuvastatud väljaspool vektori lendlusperioodi, langetatakse viivitamata ja kas hävitatakse enne järgmist lendlusperioodi kohapeal või eemaldatakse ning nende puitu ja koort töödeldakse vastavalt III lisa 1. osa punkti 2 alapunktis a sätestatule või vastavalt III lisa 2. osa punkti 2 alapunktis b sätestatule. Langetatud vastuvõtlikest taimedest, milles männi nematoodi varem ei olnud esinenud, võetakse proovid ning neid analüüsitakse männi nematoodi esinemise suhtes valikuuringukava kohaselt, mille põhjal saab 99 % tõenäosusega kindlaks teha, et kõnealustes vastuvõtlikes taimedes leitud männi nematoodi tase jääb alla 0,1 %. Kui kohaldatakse punkti 5, võivad liikmesriigid siiski otsustada võtta proove esimeses lõigus osutatud vastuvõtlikest taimedest ja neid analüüsida, taimi langetamata valikuuringukava kohaselt, mille põhjal saab 99 % tõenäosusega kindlaks teha, et kõnealustes vastuvõtlikes taimedes leitud männi nematoodi tase jääb alla 0,1 %. Esimene lause ei kehti nende vastuvõtlike taimede suhtes, milles männi nematoodi on leitud.

8. Mis puutub piiritletud alal vektori lendlusperioodil tuvastatud vastuvõtlikku puitu, nagu osutatud punkti 7 alapunktis b, eemaldavad liikmesriigid langetatud vastuvõtlikelt taimedelt koore või töötlevad palke insektitsiidiga, mis teadaolevalt mõjub tõhusalt vektori vastu või katavad palgid putukavõrguga, mida on vastava insektitsiidiga immutatud kohe pärast langetamist. Pärast koorimist, töötlemist või katmist veetakse vastuvõtlik puit ametliku kontrolli all viivitamata lattu või tegevusloaga töötlemisrajatisse. Puitu, millelt koort ei eemaldatud, töödeldakse viivitamata selle ladustamise kohas või tegevusloaga töötlemisrajatises veel korra insektitsiidiga, mis teadaolevalt mõjub tõhusalt vektori vastu või katavad palgid putukavõrguga, mida on vastava insektitsiidiga immutatud. Puidujäätmed, mis vastuvõtlike taimede langetamisel tekkisid ning mis jäeti langetamiskohta, hakitakse tükkideks, mille paksus ja laius on alla 3 cm.

9. Liikmesriigid eemaldavad ja hävitavad kõik vastuvõtlikud taimed, mis on kasvanud istutamiseks ettenähtud taimede tootmiskohtades, kus alates viimasest täielikust kasvutsüklist on männi nematoodi leitud, rakendades kõiki vajalikke ettevaatusabinõusid männi nematoodi ja selle vektori leviku vältimiseks nimetatud tegevuste ajal.

▼M1

9a. Liikmesriigid tuvastavad kogu puhvertsoonis langetatud vastuvõtlikud taimed, mis ei ole hõlmatud punktidega 7, 8 ja 9. Nad eemaldavad langetatud taimed ja nende raiejäägid, rakendades kõiki vajalikke ettevaatusabinõusid männi nematoodi ja selle vektori leviku vältimiseks.

▼B

10. Liikmesriigid esitavad hügieenijuhendi kõikide sõidukite kohta, millega metsamaterjali veetakse ja masinate kohta, millega metsamaterjali töödeldakse, et tagada männi nematoodi levimise vältimine kõnealuste sõidukite ja masinatega.









II LISA

Artiklis 7 sätestatud piiramismeetmed

1. Liikmesriigid peavad kooskõlas artikliga 7 võtma männi nematoodi piiramiseks meetmeid piiritletud aladel, kus asub vähemalt 20 km laiune puhvertsoon vastavalt punktidele 2 ja 3. Liikmesriigid lisavad kõnealuste meetmete üksikasjaliku kirjelduse artikli 9 lõikes 1 ettenähtud teabesse.

2. Liikmesriigid korraldavad saastunud vööndites vastuvõtlike taimede ja vektori iga-aastasi seireid taimi ja vektorit männi nematoodi esinemise suhtes kontrollides ja proove võttes ning neid analüüsides. Seirete tegemisel keskendutakse eelkõige vastuvõtlikele taimedele, mis on surnud, halvas seisukorras või asuvad tulekahjudest või tormidest kahjustatud piirkondades. Liikmesriigid langetavad kogu piiritletud alal kõik vastuvõtlikud taimed, milles männi nematoodi on leitud. Langetatud puud ja raiejäägid eemaldatakse ja hävitatakse, rakendades kõiki vajalikke ettevaatusabinõusid männi nematoodi ja selle vektori leviku vältimiseks kuni langetamine on lõpetatud.

3. Liikmesriigid võtavad puhvertsoonis järgmisi meetmeid: a) korraldavad saastunud vööndites vastuvõtlike taimede ja vektori iga-aastasi seireid taimi ja vektorit männi nematoodi esinemise suhtes kontrollides ja proove võttes ning neid analüüsides. Seirete tegemisel keskendutakse eelkõige nendele vastuvõtlikele taimedele, mis on surnud, halvas seisukorras või mis asuvad tulekahjudest või tormidest kahjustatud piirkondades. Vaatlused hõlmavad ka süstemaatilist proovide võtmist terve välimusega vastuvõtlikest taimedest; b) tuvastavad ja langetavad asjaomastes puhvertsoonides kõik vastuvõtlikud taimed, mis on surnud, halvas seisukorras või mis asuvad tulekahjudest või tormidest kahjustatud piirkondades. Langetatud puud ja raiejäägid eemaldatakse ja hävitatakse, rakendades kõiki vajalikke ettevaatusabinõusid männi nematoodi ja selle vektori leviku vältimiseks langetamise ajal ning järgmistel tingimustel: i) vastuvõtlikud taimed, mis on sellistena määratletud väljaspool vektori lendlusperioodi, langetatakse ja hävitatakse enne järgmist lendlusperioodi kohapeal, veetakse ametliku kontrolli all saastunud vööndisse või eemaldatakse. Viimasel juhul kõnealuste taimede puitu ja koort kas töödeldakse vastavalt III lisa 1. osa punkti 2 alapunktis a sätestatule või vastavalt III lisa 2. osa punkti 2 alapunktis b sätestatule; ii) vastuvõtlikud taimed, mis on sellistena määratletud vektori lendlusperioodil, langetatakse ja hävitatakse viivitamata kohapeal, veetakse ametliku kontrolli all saastunud vööndisse või eemaldatakse. Viimasel juhul kõnealuste taimede puitu ja koort kas töödeldakse vastavalt III lisa 1. osa punkti 2 alapunktis a sätestatule või vastavalt III lisa 2. osa punkti 2 alapunktis b sätestatule. Langetatud vastuvõtlikest taimedest, välja arvatud neist, mis on metsatulekahjudes täielikult hävinenud, võetakse proove ning neid analüüsitakse männi nematoodi esinemise suhtes valikuuringukava kohaselt, mille põhjal saab 99 % tõenäosusega kindlaks teha, et kõnealustes vastuvõtlikes taimedes leitud männi nematoodi tase jääb alla 0,02 %; c) mis puutub puhvertsoonis vektori lendlusperioodil tuvastatud vastuvõtlikku puitu, nagu osutatud punkti 3 alapunktis b, eemaldavad liikmesriigid langetatud vastuvõtlikelt taimedelt koore või töötlevad palke insektitsiidiga, mis teadaolevalt mõjub tõhusalt vektori vastu või katavad palgid putukavõrguga, mida on vastava insektitsiidiga immutatud kohe pärast langetamist. Pärast koorimist, töötlemist või katmist veetakse vastuvõtlik puit ametliku kontrolli all viivitamata lattu või tegevusloaga töötlemisrajatisse. Puitu, millelt koort ei eemaldatud, töödeldakse viivitamata selle ladustamise kohas või tegevusloaga töötlemisrajatises veel korra insektitsiidiga, mis teadaolevalt mõjub tõhusalt vektori vastu või katavad palgid putukavõrguga, mida on vastava insektitsiidiga immutatud. Puidujäätmed, mis vastuvõtlike taimede langetamisel tekkisid ning jäeti langetamiskohta, hakitakse tükkideks, mille paksus ja laius on alla 3 cm.

▼M1

3a. Liikmesriigid tuvastavad kogu puhvertsoonis langetatud vastuvõtlikud taimed, millele ei ole osutatud punkti 3 alapunktis b. Nad eemaldavad langetatud taimed ja nende raiejäägid, rakendades kõiki vajalikke ettevaatusabinõusid männi nematoodi ja selle vektori leviku vältimiseks.

▼B

4. Liikmesriigid esitavad hügieenijuhendi kõikide sõidukite kohta, millega metsamaterjali veetakse ja masinate kohta, millega metsamaterjali töödeldakse, et tagada männi nematoodi levimise vältimine kõnealuste sõidukite ja masinatega.









III LISA

Vastuvõtlike taimede ning vastuvõtliku puidu ja koore liidus vedamise tingimused vastavalt artiklile 10

1. OSA

Vastuvõtlike taimede ning vastuvõtliku puidu ja koore vedamise tingimused piiritletud aladelt muudele kui piiritletud aladele ja saastunud vöönditest puhvertsoonidesse

1. Vastuvõtlikke taimi võib vedada juhul, kui need vastavad järgmistele tingimustele: a) neid on kasvatatud tootmiskohtades, kus männi nematoodi või selle sümptomeid ei ole alates viimasest kasvutsüklist täheldatud; b) neid on kasvatamisel füüsiliselt täielikult kaitstud, tagades, et vektor ei pääse taimedele juurde; c) taimi on ametlikult kontrollitud, analüüsitud ja leitud, et need on vabad nii männi nematoodist kui ka vektorist; d) taimedega on kaasas vastavalt direktiivile 92/105/EMÜ koostatud ja välja antud taimepass liidu piires olevate sihtkohtade jaoks; e) neid veetakse väljaspool vektori lendlusperioodi või suletud konteinerites või pakendites, mis tagab, et männi nematoodi või vektoriga saastumine on välistatud.

2. Vastuvõtlikku puitu ja koort (välja arvatud puidust pakkematerjali) võib vedada eeldusel, et puit ja koor vastavad järgmistele tingimustele: a) need on läbinud nõuetekohase kuumtöötluse tegevusloaga töötlemisrajatises, nii et puidu sisetemperatuur tõuseb 30 minutiks vähemalt temperatuurini 56 °C kõikjal puidus ja koores, mis välistab elusate männi nematoodide ja vektorite edaspidise esinemise. Kuumtöötlemise teel tehtava kompostimise korral viiakse see läbi vastavalt üksikasjalikele töötlemisjuhistele, mis on heaks kiidetud vastavalt direktiivi 2000/29/EÜ artikli 18 lõikes 2 osutatud menetlusele; ▼M1 b) nendega on kaasas direktiivis 92/105/EMÜ osutatud ja tegevusloaga töötlemisrajatise poolt väljastatud taimepass; mesitarude ja lindude pesakastide kujul oleva vastuvõtliku puidu puhul on sellega kaasas kõnealune taimepass või see on märgistatud vastavalt ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni rahvusvahelise fütosanitaarmeetmete standardi nr 15 II lisale; c) kui koor ei ole eemaldatud, veetakse puitu kas väljaspool vektori lendlusperioodi või kaitsekattega, mis tagab, et männi nematoodi või vektoriga saastumine on välistatud. ▼B

3. Vastuvõtlikku puitu puidust pakkematerjali kujul võib vedada eeldusel, et kõnealune puidust pakkematerjal vastab järgmistele tingimustele: a) selle jaoks on tegevusloaga töötlemisrajatises ette nähtud üks heakskiidetud töötlemisviisidest, mis on nimetatud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni rahvusvahelise fütosanitaarmeetmete standardi nr 15 I lisas „Suunised puidust pakkematerjali kohta rahvusvahelises kaubanduses”, ( 7 ) mis välistab elusate männi nematoodide ja vektorite edaspidise esinemise; b) need on märgistatud vastavalt nimetatud rahvusvahelise standardi II lisale.

4. Erandina punktidest 2 ja 3 võib vastuvõtlikku puitu piiritletud alalt või saastunud vööndist välja vedada puhvertsooni sellisesse tegevusloaga töötlemisrajatisse, mis asub nimetatud piiritletud alale või saastunud vööndile kõige lähemal ja kus töödeldakse vastuvõtlikku puitu viivitamata, juhul kui nimetatud alal või vööndis ei ole sobivat töötlemisrajatist. Erandit kohaldatakse ainult juhul, kui on täidetud järgmised tingimused: a) langetatud vastuvõtlike taimedega seotud tegevuse korraldamine, nende töötlemine, ladustamine ja transport vastavalt I lisa punktidele 8 ja 10 ning II lisa punkti 3 alapunktile c ja punktile 4 tagab vektori puudumise või puidust väljumise; b) vedamine toimub väljaspool vektori lendlusperioodi või kaitsekattega, mis tagab, et männi nematoodi või vektoriga saastumine on välistatud; c) pädevad asutused korraldavad vedude suhtes regulaarset kohapealset kontrolli.

5. Erandina punktidest 2 ja 3 võib vastuvõtlikku puitu ja koort, mis on hakitud tükkideks, mille paksus ja laius on alla 3 cm, viia piiritletud alalt välja tegevusloaga töötlemisrajatisse, mis asub nimetatud alale kõige lähemal, või saastunud vööndist välja puhvertsooni kütusena kasutamiseks eeldusel, et punkti 4 teise lõigu punktid b ja c on täidetud.

2. OSA

Tõrjemeetmetega hõlmatud vastuvõtlike taimede ning vastuvõtliku puidu ja koore saastunud vööndites vedamise tingimused

1. Istutamiseks ettenähtud vastuvõtlikke taimi võib vedada eeldusel, et kõnealuste taimede puhul on täidetud samad tingimused, mis on sätestatud 1. osa punktis 1.

2. Vastuvõtlikku puitu ja koort võib vedada nende töötlemiseks ühel järgmistest viisidest: a) need hävitatakse põletamise abil piiritletud alal sihtotstarbelises lähedal asuvas kohas; b) neid kasutatakse kütusena puidutöötlemisüksuses või muudel hävimise kaudu saavutatavatel eesmärkidel, mis välistab edaspidi elusate männi nematoodide ja vektorite esinemise; c) need on läbinud nõuetekohase kuumtöötluse tegevusloaga töötlemisrajatises, nii et puidu sisetemperatuur tõuseb 30 minutiks vähemalt temperatuurini 56 °C kõikjal puidus ja koores, mis välistab edaspidi elusate männi nematoodide ja vektorite esinemise. Kuumtöötlemise teel tehtava kompostimise korral viiakse kompostimine läbi vastavalt üksikasjalikele töötlemisjuhistele, mis on heaks kiidetud vastavalt direktiivi 2000/29/EÜ artikli 18 lõikes 2 osutatud menetlusele. Vedude suhtes kehtivad järgmised tingimused: a) puitu või koort veetakse ametliku järelevalve all väljaspool vektori lendlusperioodi või kaitsekattega, mis tagab, et muude taimede, puidu või koore nakatumine männi nematoodi või vektoriga on välistatud või b) puitu või koort, mida on teise lõigu punktis c osutatud viisil töödeldud, võib vedada tingimusel, et nendega on kaasas tegevusloaga töötlemisrajatise poolt väljastatud taimepass. Käesolevat punkti ei kohaldata puidust pakkematerjali suhtes, samuti mitte individuaalselt analüüsitud ja männi nematoodist puutumata taimedest saadud vastuvõtliku puidu suhtes.

3. Vastuvõtlikku puitu puidust pakkematerjali kujul võib vedada eeldusel, et kõnealune puidust pakkematerjal vastab 1. osa punktis 3 sätestatud tingimustele.