02016R0919 — ET — 11.03.2020 — 002.002

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2016/919, 27. mai 2016, Euroopa Liidu raudteesüsteemi juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 158 15.6.2016, lk 1)

Muudetud:





Parandatud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2016/919,

27. mai 2016,

Euroopa Liidu raudteesüsteemi juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta

(EMPs kohaldatav tekst)







Artikkel 1

Reguleerimisese

Võetakse vastu Euroopa Liidu raudteesüsteemi juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi koostalitluse tehniline kirjeldus (KTK), mis on esitatud lisas.

Artikkel 2

Kohaldamisala

▼M1

1. KTK kehtib raudteesüsteemi kõigi uute, täiendatud või uuendatud raudteeäärsete ja rongisiseste juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide suhtes, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 ( 1 ) II lisa punktides 2.3 ja 2.4. Lisa punkti 7.2.1a kohaldatakse kõikide olemasoleva rongisisese allsüsteemi muudatuste suhtes.

▼M2

2. KTK ei kehti raudteesüsteemi olemasolevate raudteeäärsete ja rongisiseste juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide kohta, mis on käesoleva määruse jõustumise päeval mis tahes liikmesriigi raudteevõrgus täielikult või osaliselt juba kasutusele võetud, välja arvatud järgmistel juhtudel:

a) allsüsteemi tuleb uuendada või täiendada kooskõlas käesoleva määruse lisa punktiga 7 või

b) süsteemi kasutusala laiendatakse vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artikli 54 lõikele 3 ning sel juhul kohaldatakse käesoleva määruse lisa punkti 7.4.2.4 sätteid.

▼M1 —————

▼B

4. Käesoleva KTK tehniline ja geograafiline kohaldamisala on määratletud lisa punktides 1.1 ja 1.2.

Artikkel 3

Avatud punktid ja erijuhtumid

1. Iga liikmesriik saadab kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest teistele liikmesriikidele ja komisjonile nimekirja asutustest, kes on ►M1 direktiivi (EL) 2016/797 artikli 14 ◄ kohaselt määratud korraldama vastavushindamise ja -tõendamise menetlusi järgmistel juhtudel:

a) lisas G täpsustatud avatud punktid;

b) lisa punktis 7.6.2 sätestatud erijuhtumid.

2. Kui liikmesriik on selle teabe juba komisjoni eelmiste otsuste kohaselt saatnud, loetakse see kohustus tema poolt täidetuks.

Artikkel 4

Edasijõudnud arengujärgus projektid

Direktiivi 2008/57/EÜ artikli 9 lõike 3 kohaselt peab iga liikmesriik edastama komisjonile loetelu oma territooriumil rakendatavatest projektidest, mis on edasijõudnud arengujärgus. Loetelu tuleb saata aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.

▼M1 —————

▼B

Artikkel 6

Rakendamine

1. Tarnijad ja kasutuselevõtuloa taotlejad peavad tagama, et kõik artikli 2 lõikes 1 osutatud seadmed ja seadmed, mida plaanitakse kasutada artikli 2 lõikes 3 osutatud võrkudes, vastavad käesoleva määruse lisas sätestatud KTK-le.

2. Teavitatud asutused tagavad, et käesoleva määruse lisas esitatud KTK-l ja eriti selle punktis 6 määratletud sätetel põhinevad tõendid on välja antud ►M1 direktiivi (EL) 2016/797 artiklite 10 ja 15 ◄ kohase vastutuse piires.

3. Riiklikud ohutusasutused peavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu ►M1 direktiivi (EL) 2016/798 ( 2 ) artikli 16 ◄ kohaselt tagama oma vastutuse piires, et kõik artiklis 2 osutatud seadmed ja seadmed, mis on nende territooriumil kasutusele võetud, vastavad käesoleva määruse lisas sätestatud KTK-le.

4. Liikmesriigid koostavad riikliku rakenduskava, milles kirjeldatakse nende tegevusi käesoleva KTK nõuete täitmiseks kooskõlas lisa punktiga 7 ja sätestatakse etapid täielikult koostalitlusvõimeliste juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide rakendamiseks.

5. Liikmesriigid saadavad riikliku rakenduskava teistele liikmesriikidele ja komisjonile aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.

Artikkel 7

Arendusaluse 3 spetsifikatsioonidele vastavate ETCSi rongisiseste seadmete käideldavus

Agentuur koostab komisjonile 1. jaanuariks 2018 aruande arendusaluse 3 spetsifikatsioonidele vastavate ETCSi rongisiseste seadmete käideldavuse kohta. Komisjon esitab selle direktiivi 2008/57/EÜ artikli 29 lõikes 1 osutatud komiteele ja võtab asjakohased meetmed.

Artikkel 8

B-klassi süsteemid

Liikmesriigid peavad tagama, et B-klassi süsteemide funktsioonid, toimivus ja liidesed vastavad ka edaspidi praegu kehtivatele tehnilistele kirjeldustele, välja arvatud muudatuste puhul, mida on vaja nende süsteemide ohutusega seotud vigade parandamiseks.

Artikkel 9

ELi rahastatavad projektid

1. ETCS paigaldatakse Euroopa fondidest rahalist toetust saavate raudteetaristuprojektide käigus, kui:

1) juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi rongi turvangusüsteem paigaldatakse esmakordselt;

2) juba kasutatava raudteeäärse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi rongi turvangusüsteemi täiendatakse ning see täiendamine muudab allsüsteemi funktsioone või toimivust.

2. Komisjon võib ülaltoodud lõigetes kehtestatud kohustuse suhtes teha erandi, kui signaalsüsteemi uuendatakse lühikestel (vähem kui 150 km) ja eraldiseisvatel liinilõikudel, eeldusel, et ETCS paigaldatakse enne järgmisest kahest tähtajast varasemat:

— viis aastat pärast projekti lõppu;

— kuupäev, mil liinilõik ühendatakse ETCSiga varustatud teise liiniga.

3. Asjaomane liikmesriik edastab komisjonile toimiku koos projekti majandusanalüüsiga, mis tõestab, et ERTMSi kasutusele võtmisel eelmises lõikes märgitud kahest tähtajast varasemal on märkimisväärne majanduslik ja/või tehniline eelis võrreldes selle kasutusele võtmisega ELi rahastatud projekti käigus.

4. Komisjon tutvub toimiku ja liikmesriigi esitatud meetmetega ning teatab oma järeldustest ►M1 direktiivi (EL) 2016/797 artikli 51 lõikes 1 ◄ osutatud komiteele. Kui komisjon teeb erandi, peab liikmesriik tagama, et ERTMS paigaldatakse enne lõikes 2 nimetatud kahest tähtajast varasemat tähtaega.

5. Erand ei takista ►M1 komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/6 ( 3 ) artikli 2 lõike 1 ja käesoleva määruse lisa punkti 7.4.1.1 ◄ kohaldamist.

▼M1

Artikkel 10

Vigade parandamine

Kui avastatakse vead, mille tõttu ei saa tavapärast teenust pakkuda, esitab agentuur võimalikult kiiresti omal algatusel või komisjoni taotlusel lahendused nende vigade parandamiseks ja hinnangu selle kohta, milline on nende mõju olemasoleva ERTMSi kasutuselevõtu ühilduvusele ja stabiilsusele. Sellisel juhul saadab agentuur komisjonile selliste lahenduste ja hinnangu kohta arvamuse. Komisjon analüüsib agentuuri arvamust koos direktiivi (EL) 2016/797 artikli 51 lõikes 1 osutatud komiteega ja võib soovitada, et agentuuri arvamuses täpsustatud lahendusi kohaldataks kuni KTK järgmise läbivaatamiseni.

Artikkel 11

ERTMSi tulevikurakendused

1. Võttes arvesse Shift2Rail'ist ja agentuurilt saadavat panust, esitab komisjon 2021. aasta juuniks aruande järgmise põlvkonna sidesüsteemi määratlemise kohta. Aruanne sisaldab sellele süsteemile ülemineku tingimusi ja võimalikke strateegiaid, võttes nõuetekohaselt arvesse süsteemi- ja spektrinõuete kooseksisteerimist.

2. Kui agentuur on esitanud arvamuse koos aruandes ERA-REP-150 kindlaks määratud ERTMSi tulevikurakenduste kirjelduste kavandiga, peavad tarnijad ja varajased rakendajad neid kirjeldusi oma katseprojektides kasutama ning teavitavad sellest agentuuri.

▼M1

Artikkel 11a

ERTMSi ühilduvus ja edasine läbivaatamine

1. 1. juuniks 2020 peab agentuur saatma komisjonile aruande ETCS süsteemi ühilduvuse (edaspidi „ESC – ETCS system compatibility”) ja raadiosüsteemi ühilduvuse (edaspidi „RSC– radio system compatibility”) rakendamise kohta. Aruanne peab sisaldama hinnangut ESC ja RSC eri liikide kohta ning võimaluse kohta vähendada ESC ja RSC tüüpide tehnilisi erinevusi. Liikmesriigid esitavad agentuurile analüüsi lõpuleviimiseks vajaliku teabe.

2. 1. detsembriks 2021 peab komisjon agentuurilt saadud teabe põhjal määrama kindlaks vajalikud sammud selleks, et kaotada katsed või kontrollid, millega tõendatakse rongisisese seadmestiku ühilduvust erinevate ERTMSi raudteeäärsete rakendustega, eelkõige aga selleks, et saavutada tehniliste ja käituseeskirjade ühtlustamine liikmesriigi tasandil ja liikmesriikide vahel. Liikmesriigid esitavad komisjonile ja agentuurile analüüsi lõplikuks valmimiseks vajaliku teabe.

3. 1. detsembriks 2020 peab agentuur saatma komisjonile aruande võimaluse kohta lisada raudteeäärse ja rongisisese juhtkäskude ja signaalimise süsteemi arhitektuuri täiendavaid elemente, eelkõige selleks, et saavutada tulevikukindel konstruktsioon, lihtsustades tipptehnoloogia kasutamist ja tagades tagasiühilduvuse.

▼B

Artikkel 12

Kehtetuks tunnistamine

Otsus 2012/88/EL tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 13

Üleminekusätted

Otsuse 2012/88/EL III lisa punktid 7.3.1, 7.3.2, 7.3.4 ja 7.3.5 kehtivad kuni määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 47 lõikes 2 osutatud rakendusaktide kohaldamise kuupäevani.

▼M1

2. Liikmesriigid võivad üksnes põhjendatud juhtudel lubada taotlejatel jätta kohaldamata lisa punkt 7.4.2.1 vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artikli 7 lõike 1 punktile a projektide suhtes, mille puhul võimalus kohaldada lisa punkti 7.4.2.3 on olemas või on aegunud. Lisa punkti 7.4.2.3 kohaldamine ei nõua direktiivi (EL) 2016/797 artikli 7 lõike 1 punkti a kohaldamist.

3. Ilma et see piiraks lisa punktide 6.1.2.4 ja 6.1.2.5 kohaldamist, võivad taotlejad jätkata määruse (EL) 2016/919 algversiooni sätete (ja agentuuri asjakohaste arvamuste) kohaldamist, kui nad taotlevad luba:

a) raudteeäärsete süsteemide projektide jaoks, mis on käesoleva määruse jõustumise kuupäeval edasijõudnud arengujärgus, ja

b) rongisiseste süsteemide projektide jaoks, mida arendatakse vastavalt lisa A tabelis A.2 loetletud ERTMSi tehniliste kirjelduste kogumikule nr 2 või 3, mis on käesoleva määruse jõustumise kuupäeval edasijõudnud arengujärgus.

▼B

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









LISA

Euroopa Liidu raudteesüsteemi juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse tehniline kirjeldus

SISUKORD 1. Sissejuhatus 1.1. Tehniline kohaldamisala 1.2. Geograafiline kohaldamisala 1.3. Käesoleva KTK sisu 2. Allsüsteemi mõiste ja ulatus 2.1. Sissejuhatus 2.2. Ulatus 2.3. Raudteeäärsed rakendusastmed (ETCS) 3. Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide olulised nõuded 3.1. Üldine teave 3.2. Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide spetsiifilised aspektid 3.2.1. Ohutus 3.2.2. Töökindlus ja käideldavus 3.2.3. Töötervishoid 3.2.4. Keskkonnakaitse 3.2.5. Tehniline ühilduvus 3.2.5.1. Mehaaniline ühilduvus 3.2.5.1.1 Füüsilised keskkonnatingimused 3.2.5.1.2 Raudtee elektromagnetiline ühilduvus 3.2.6. Juurdepääsetavus 4. Allsüsteemi iseloomustus 4.1. Sissejuhatus 4.1.1. Põhiparameetrid 4.1.2. Nõuete ülevaade 4.1.3. Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide osad 4.2. Allsüsteemide funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused 4.2.1. Juhtkäskude ja signaalimise töökindlus, käideldavus ja ohutusomadused, mis on seotud koostalitlusvõimega 4.2.1.1. Ohutus 4.2.1.2. Käideldavus ja töökindlus 4.2.2. Rongisisesed ETCS-funktsioonid 4.2.3. Raudteeäärsed ETCS-funktsioonid 4.2.4. Mobiilside funktsioonid raudteedele – GSM-R 4.2.4.1. Põhisidefunktsioon 4.2.4.2. Kõneside- ja operatiivsidepidamisrakendused 4.2.4.3. ETCSi andmesiderakendused 4.2.5. ETCSi ja GSM-Ri raadioliidesed 4.2.5.1. Raadioside rongiga 4.2.5.2. Eurobalise’i side rongiga 4.2.5.3. Euroloopi side rongiga 4.2.6. Rongisisesed juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide siseliidesed 4.2.6.1. ETCS ja B-klassi turvanguseadmed 4.2.6.2. Liides GSM-R raadioandmeside ja ETCSi vahel 4.2.6.3. Läbisõidu mõõtmine 4.2.7. Raudteeäärsed juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide siseliidesed 4.2.7.1. RBCde-vaheline funktsiooniliides 4.2.7.2. RBC/RBC 4.2.7.3. GSM-R/raudteeäärne ETCS 4.2.7.4. Eurobalise/LEU 4.2.7.5. Euroloop/LEU 4.2.8. Võtmehaldus 4.2.9. ETCS-ID haldamine 4.2.10. Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid 4.2.11. Veeremi ning raudteeäärsete juhtimis- ja signaalimisseadmete elektromagnetiline ühilduvus 4.2.12. ETCSi DMI (juhi-masina-liides) 4.2.13. GSM-Ri DMI (juhi-masina-liides) 4.2.14. Järelevalveotstarbelise andmesalvestuse liides 4.2.15. Raudteeäärsete juhtimis- ja signaalimisobjektide nähtavus 4.2.16. Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemides kasutatavate seadmete ehitamine 4.2.17. ETCSi ja raadiosüsteemi ühilduvus 4.2.17.1. ETCSi süsteemi ühilduvus 4.2.17.2. Raadiosüsteemi ühilduvus 4.3. Teiste allsüsteemide liideste funktsionaalsed ja tehnilised spetsifikatsioonid 4.3.1. Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi liides 4.3.2. Veeremi allsüsteemi liides 4.3.3. Infrastruktuuri allsüsteemi liidesed 4.3.4. Energiavarustuse allsüsteemi liidesed 4.4. Kasutuseeskirjad 4.5. Hoolduseeskirjad 4.5.1. Seadme tootja vastutus 4.5.2. Taotleja vastutus allsüsteemi kontrollimisel 4.6. Ametialane pädevus 4.7. Töötervishoiu ja tööohutuse tingimused 4.8. Registrid 4.9. Marsruudi ühilduvuse kontrollid enne lubatud veeremiüksuste kasutamist 5. Koostalitluse komponendid 5.1. Määratlus 5.2. Koostalitluse komponentide loetelu 5.2.1. Koostalitluse põhikomponendid 5.2.2. Koostalitluse komponentide rühmitamine 5.3. Komponentide toimivus ja tehnilised näitajad 6. Komponentide vastavuse ja/või kasutussobivuse hindamine ning allsüsteemide vastavustõendamine 6.1. Sissejuhatus 6.1.1. Üldpõhimõtted 6.1.1.1. Põhiparameetrite järgimine 6.1.1.2. Olulised nõuded, mis on täidetud riiklike eeskirjade kohaselt 6.1.1.3. KTK nõuete osaline täitmine 6.1.2. ETCSi ja GSM-Ri katsetamise põhimõtted 6.1.2.1. Põhimõte 6.1.2.2. Katsestsenaariumid 6.1.2.3. Katsestsenaariumide nõuded 6.1.2.4. ETCSi süsteemi ühilduvuse nõuded 6.1.2.5. Raadiosüsteemi ühilduvuse nõuded 6.2. Koostalitluse komponendid 6.2.1. Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse komponentide vastavushindamise menetlused 6.2.2. Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse komponentide moodulid 6.2.3. Vastavushindamise nõuded 6.2.4. Eriküsimused 6.2.4.1. Rongisisese ETCSi kohustuslikud katsed 6.2.4.2. Spetsiaalne andmeedastusmoodul (STM) 6.3. Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemid 6.3.1. Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide hindamise menetlused 6.3.2. Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide moodulid 6.3.2.1. Rongisisene allsüsteem 6.3.2.2. Raudteeäärne allsüsteem 6.3.2.3. Moodulite kasutamise tingimused rongisiseste ja raudteeäärsete allsüsteemide puhul 6.3.3. Rongisisese allsüsteemi hindamise nõuded 6.3.3.1. ETSCi ja raadiosüsteemi ühilduvuse kontrollid 6.3.4. Raudteeäärse allsüsteemi hindamise nõuded 6.4. KTK nõuete osalise täitmise korral kohaldatavad sätted 6.4.1. Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide osade hindamine 6.4.2. Hindamine riiklike eeskirjade kohaldamise korral 6.4.3. Nõuete osaline täitmine seoses KTK piiratud kohaldamisega 6.4.3.1. Koostalitluse komponendid 6.4.3.2. Allsüsteemid 6.4.3.3. Tõendite sisu 6.4.4. Vastavustõendamise vaheteatis 6.5. Vigade haldamine 7. Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide KTK rakendamine 7.1. Sissejuhatus 7.2. Üldiselt kohaldatavad normid 7.2.1. Juhtkäskude allsüsteemi või selle osade täiendamine või uuendamine 7.2.1a. Olemasoleva rongisisese allsüsteemi muudatused 7.2.1a.1. Rongisiseste juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide muudatuste juhtimise eeskirjad 7.2.1a.2. Tingimused rongisiseste ETCS-funktsioonide muutmiseks, mis ei mõjuta peamisi konstruktsiooniomadusi 7.2.1a.3. Tingimused raudteedele mõeldud rongisiseste mobiilside funktsioonide muutmiseks, mis ei mõjuta peamisi konstruktsiooniomadusi 7.2.1b. Olemasoleva raudteeäärse allsüsteemi muudatused 7.2.1b.1. Raudteeäärsete juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide muudatuste juhtimise eeskirjad 7.2.1b.2. Tingimused raudteeäärsete ETCS-funktsioonide muutmiseks, mis eeldab uut kasutuselevõtuluba juhul, kui need ei ole täidetud 7.2.1b.3. Tingimused raudteedele mõeldud raudteeäärsete mobiilside funktsioonide muutmiseks, mis eeldab uut kasutuselevõtuluba juhul, kui need ei ole täidetud 7.2.1b.4. Mõju juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide rongisiseste ja raudteeäärsete osade tehnilisele ühilduvusele 7.2.2. Olemasolevad süsteemid 7.2.3. Spetsiaalsete andmeedastusmoodulite kättesaadavus 7.2.4. B-klassi lisaseadmed A-klassi seadmetega varustatud liinil 7.2.5. A-klassi ja B-klassi seadmetega veeremid 7.2.6. Kohustuslike ja valikuliste funktsioonide tingimused 7.3. GSM-Ri spetsiifilised rakenduseeskirjad 7.3.1. Raudteeäärsed rajatised 7.3.2. Rongisisesed seadmed 7.4. ETCSi spetsiifilised rakenduseeskirjad 7.4.1. Raudteeäärsed rajatised 7.4.1. Kiirraudteevõrgustik 7.4.2. Rongisisesed seadmed 7.4.2.1. Uued veeremiüksused 7.4.2.2. Olemasolevate veeremiüksuste täiendamine ja uuendamine 7.4.2.3. KTK nõuete kohaldamine uute veeremiüksuste suhtes üleminekuetapil 7.4.2.4. Kasutusala laiendamise eeskirjad olemasolevatele veeremiüksustele 7.4.3. Riiklikud nõuded 7.4.4. Riiklikud rakenduskavad 7.4a. ETCSi ja raadiosüsteemi ühilduvuse kontrollide rakendamise eeskirjad 7.5. Rongituvastussüsteemide spetsiifilised rakenduseeskirjad 7.6. Erijuhtumid 7.6.1. Sissejuhatus 7.6.2. Erijuhtumite loetelu 7.6.2.1. Belgia 7.6.2.2. Ühendkuningriik 7.6.2.3. Prantsusmaa 7.6.2.4. Poola 7.6.2.5. Leedu, Läti ja Eesti 7.6.2.6. Rootsi 7.6.2.7. Luksemburg 7.6.2.8. Saksamaa 7.6.2.9. Itaalia 7.6.2.10. Tšehhi Vabariik 7.6.2.11. Madalmaad Lisa A Lisa B Lisa C Lisa D Lisa E Lisa F Lisa G

1. SISSEJUHATUS

1.1. Tehniline kohaldamisala

Käesolev KTK käsitleb rongisisest juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi ning raudteeäärset juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi.

Käesolevat KTKd kohaldatakse KTK punktis 1.2 („Geograafiline kohaldamisala”) määratletud raudteevõrgu raudteeäärse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi ning veeremi rongisiseste juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi kohta, mida raudteevõrgus kasutatakse (või kavatsetakse kasutada). Kõnealune veerem kuulub ühe järgnevalt loetletud tüübi alla (vastavalt ►M1 direktiivi (EL) 2016/797 I lisa punkti 2 ◄ määratlusele):

▼M1

1) vedurid ja reisijavagunid, sealhulgas diisel- ja elektrivedurid, iseliikuvad diisel- ja elektrirongid ning juhikabiiniga varustatud reisivagunid;

2) eriveerem, näiteks teemasinad, kui need on varustatud juhikabiiniga ja ette nähtud transpordirežiimis oma ratastel kasutamiseks.

See veeremiüksuste loetelu hõlmab ka selliseid veeremiüksusi, mis on spetsiaalselt projekteeritud kasutamiseks eri liiki kiirliinidel, mida on kirjeldatud punktis 1.2 („Geograafiline kohaldamisala”).

1.2. Geograafiline kohaldamisala

Käesoleva KTK geograafilisse kohaldamisalasse kuulub kogu raudteesüsteemi võrgustik, mida on kirjeldatud direktiivi (EL) 2016/797 I lisa punktis 1 ning millest on välja arvatud direktiivi (EL) 2016/797 artikli 1 lõigetes 3 ja 4 kirjeldatud juhud.

KTKd kohaldatakse 1 435 mm, 1 520 mm, 1 524 mm, 1 600 mm ja 1 668 mm rööpmelaiusega võrkude suhtes. Seda ei kohaldata siiski kolmanda riigi võrguga ühendatud 1 520 mm rööpmelaiusega lühikeste piiriületuslõikude suhtes.

▼B

1.3. Käesoleva KTK sisu

Vastavalt ►M1 direktiivi (EL) 2016/797 artikli 4 lõikele 3 ◄ on käesoleva KTK eesmärk järgmine:

1) sätestada ettenähtud kohaldamisala – 2. peatükk („Allsüsteemi mõiste ja ulatus”);

2) kehtestada olulised nõuded juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide ja nende liideste kohta teiste allsüsteemidega – 3. peatükk („Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide olulised nõuded”);

3) näha ette funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused, millele allsüsteemid ja nende liidesed teiste allsüsteemidega peavad vastama – 4. peatükk („Allsüsteemi iseloomustus”);

4) määrata kindlaks koostalitluse komponendid ja liidesed, mida reguleeritakse Euroopa tehniliste kirjeldustega, sealhulgas Euroopa standarditega, et saavutada koostalitlusvõime liidu raudteesüsteemi piires – 5. peatükk („Koostalitluse komponendid”);

5) määrata kindlaks iga käsitletava juhtumi puhul rakendatavad menetlused, mida tuleb kasutada koostalitluse komponentide vastavuse või kasutussobivuse hindamisel ja allsüsteemide EÜ vastavustõendamisel – 6. peatükk („Komponentide vastavuse ja/või kasutussobivuse hindamine ja allsüsteemide vastavustõendamine”);

6) sätestada käesoleva KTK rakendamise strateegia – 7. peatükk („Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide KTK rakendamine”);

7) sätestada allsüsteeme käitavate ja hooldavate ning KTKd rakendavate töötajate ametialased pädevused ning töötervishoiu ja tööohutuse tingimused – 4. peatükk („Allsüsteemi iseloomustus”);

▼M1

8) osutada sätetele, mida kohaldatakse olemasolevate allsüsteemide suhtes, eelkõige ümberehitamise ja uuendamise korral ning sellise muutmise korral, mis eeldab uue kasutuselevõtuloa taotlemist veeremi või raudteeäärse allsüsteemi puhul – 7. peatükk („Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide KTK rakendamine”);

9) osutada allsüsteemide parameetritele, mida raudteeveo-ettevõtja peab kontrollima, ja menetlustele, mida ta peab kohaldama kõnealuste parameetrite kontrollimiseks pärast veeremiüksuse turule laskmise loa väljaandmist ja enne veeremiüksuse esimest kasutuskorda, et tagada veeremiüksuste ja nende kasutamismarsruutide vastastikune ühilduvus – 4. peatükk („Allsüsteemide iseloomustus”).

▼B

Vastavalt ►M1 direktiivi (EL) 2016/797 artikli 4 lõikele 5 ◄ on erijuhtumitele viidatud 7. peatükis („Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide KTK rakendamine”).

Käesoleva KTK 4. peatükis („Allsüsteemi iseloomustus”) on kehtestatud käitamis- ja hoolduseeskirjad, mida kohaldatakse eespool punktides 1.1 ja 1.2 viidatud kohaldamisalal.

2. ALLSÜSTEEMI MÕISTE JA ULATUS

2.1. Sissejuhatus

▼M1

Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemid on direktiivi (EL) 2016/797 II lisas määratletud järgmiselt:

a) „raudteeäärne kontroll ja signaalimine” – kõik raudteeäärsed seadmed, mis on vajalikud ohutuse tagamiseks ning selleks, et kontrollida ja juhtida raudteevõrgustikus liiklemise loaga rongide liikumist;

b) „rongisisene kontroll ja signaalimine” – kõik rongisisesed seadmed, mis on vajalikud ohutuse tagamiseks ning selleks, et kontrollida ja juhtida raudteevõrgustikus liiklemise loaga rongide liikumist.

▼B

Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide omadused on järgmised:

1) funktsioonid, mis on vajalikud raudteeliikluse ohutuks juhtimiseks ja toimimiseks, sealhulgas halvenenud tingimustes ( 4 );

2) liidesed;

3) oluliste nõuete täitmiseks vajalik toimivustase.

2.2. Ulatus

▼M1

Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTKs on täpsustatud ainult need nõuded, mida on vaja liidu raudteesüsteemi koostalitlusvõime ja olulistele nõuetele vastavuse tagamiseks ( 5 ).

▼B

Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemid koosnevad järgmistest osadest:

1) rongiturvangusüsteem,

2) raadio-häälside,

3) andmeside,

4) rongituvastus.

A-klassi rongiturvangusüsteem on ETCS ( 6 ) ja A-klassi raadiosüsteem on GSM-R.

A-klassi rongituvastussüsteemi puhul on käesolevas KTKs sätestatud ainult nõuded liidestele teiste allsüsteemidega.

▼M1

Üleeuroopalise raudteevõrgu B-klassi süsteemid on piiratud hulk rongiturvangu- ja raadio-häälsidesüsteeme, mis olid üleeuroopalises raudteevõrgus kasutusel enne 20. aprilli 2001.

Euroopa Liidu raudteevõrgu muude osade B-klassi süsteemid on piiratud hulk rongiturvangu- ja raadio-häälsidesüsteeme, mis olid vastavates võrkudes kasutusel enne 1. juulit 2015.

B-klassi süsteemide loend on esitatud Euroopa Liidu Raudteeagentuuri tehnilises dokumendis „Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi B-klassi süsteemide loend”, ERA/TD/2011-11, versioon 4.0.

▼B

Rongisisese juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi nõuded on ette nähtud seoses A-klassi raadiosideseadmete ja rongiturvangusüsteemiga.

Raudteeäärse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi nõuded on ette nähtud seoses:

1) A-klassi raadiovõrguga;

2) A-klassi rongiturvangusüsteemiga;

3) rongituvastussüsteemide liideste nõuetega, mis peavad tagama nende ühilduvuse veeremiga.

▼M1

Kõiki juhtkäskude ja signaalimise allsüsteeme, isegi kui neid ei ole käesolevas KTKs täpsustatud, hinnatakse vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) nr 402/2013.

▼M1

2.3. Raudteeäärsed rakendusastmed (ETCS)

Käesolevas KTKs esitatud liideste abil määratakse kindlaks andmeedastusviisid rongidele ja (vajaduse korral) rongidelt. KTKs viidatud ETCSi tehniliste kirjeldustega määratakse rakendusastmed, mille hulgast võib raudteeäärse paigaldise jaoks valida nõuetele vastava andmeedastusviisi.

Käesolevas KTKs on kindlaks määratud kõikide rakendusastmete nõuded.

Vt ETCSi rakendusastmete tehnilise määratluse kohta lisa A punkt 4.1c.

▼B

3. JUHTKÄSKUDE JA SIGNAALIMISE ALLSÜSTEEMIDE OLULISED NÕUDED

3.1. Üldine teave

►M1 Direktiivis (EL) 2016/797 ◄ nõutakse, et allsüsteemid ja koostalitluse komponendid, sealhulgas liidesed, vastaksid direktiivi III lisa üldtingimustes kehtestatud olulistele nõuetele.

Olulised nõuded on järgmised:

1) ohutus;

2) töökindlus ja käideldavus;

3) töötervishoid;

4) keskkonnakaitse;

5) tehniline ühilduvus;

▼M1

6) juurdepääsetavus.

▼B

Olulisi nõudeid A-klassi süsteemidele on kirjeldatud allpool.

B-klassi süsteemide nõuded jäävad asjaomase liikmesriigi vastutusalasse.

3.2. Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide spetsiifilised aspektid

▼M1

3.2.1. Ohutus

Iga juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide projekti puhul, mille suhtes käesolevat tehnilist kirjeldust kohaldatakse, võetakse vajalikud meetmed selle tagamiseks, et juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemidega seotud õnnetusjuhtumi risk ei ületaks teenusele eesmärgiks seatud taset.

Et ohutuse saavutamiseks võetavad meetmed ei kahjustaks koostalitlust, järgitakse punktis 4.2.1 („Juhtkäskude ja signaalimise töökindlus, käideldavus ja ohutusomadused, mis on seotud koostalitlusvõimega”) esitatud põhiparameetri nõudeid.

A-klassi süsteemi (ETCS) puhul jaotatakse üldised ohutuseesmärgid rongisiseste ja raudteeäärsete juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide vahel. Üksikasjalikud nõuded on täpsustatud punktis 4.2.1 („Juhtkäskude ja signaalimise töökindlus, käideldavus ja ohutusomadused, mis on seotud koostalitlusvõimega”) esitatud põhiparameetriga. Neid ohutusnõudeid tuleb täita koos käideldavusnõuetega, mis on kindlaks määratud punktis 3.2.2 („Töökindlus ja käideldavus”).

A-klassi süsteemi (ETCS) puhul:

a) raudteeveo-ettevõtjate ja taristuettevõtjate tehtud muudatusi juhitakse kooskõlas nende ohutusjuhtimise süsteemi protsesside ja menetlustega;

b) muude osalejate (nt tootjate või teiste tarnijate) tehtud muudatusi juhitakse vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 402/2013 ( 7 ) I lisas esitatud riskijuhtimismenetlusele, nagu on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798 ( 8 ) artikli 6 lõike 1 punktis a.

Lisaks hindab ühiste ohutusmeetodite hindamisasutus vastavalt kõnealuse määruse artiklile 6 sõltumatult määruse (EL) nr 402/2013 I lisas esitatud riskijuhtimismenetluse nõuetekohast kohaldamist ja selle kohaldamise tulemuste asjakohasust. Ühiste ohutusmeetodite hindamisasutus akrediteeritakse või seda tunnustatakse vastavalt määruse (EL) nr 402/2013 II lisa nõuetele andmebaasi ERADIS hindamisasutustele mõeldud kirje 5. elemendis „Classification” (liigitus) esitatud väljadel „Control-command and signalling” (juhtkäsud ja signaalimine) ning „System safe integration” (süsteemi ohutu integreerimine).

Lisa A tabelis A3 osutatud tehniliste kirjelduste kohaldamine on asjakohane viis, et vastata täielikult komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 402/2013 I lisas esitatud riskijuhtimismenetlusele koostalitluse komponentide ja allsüsteemide projekteerimise, rakendamise, tootmise, paigaldamise ja valideerimise (sh ohutuskinnituse) puhul. Kui kohaldatakse lisa A tabelis 3 osutatud tehnilistest kirjeldustest erinevaid kirjeldusi, tuleb tõestada vähemalt vastavust lisa A tabeli 3 kirjeldustele.

Kui lisa A tabelis A3 osutatud tehnilisi kirjeldusi kasutatakse asjakohase viisina, et vastata täielikult komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 402/2013 I lisas esitatud riskijuhtimismenetlusele, peab lisa A tabelis A3 toodud tehnilistes kirjeldustes nõutud sõltumatu ohutushindamise tegema CENELECi sõltumatu ohutushindaja asemel eespool olevas punktis täpsustatud viisil akrediteeritud või tunnustatud hindamisasutus, et vältida sõltumatu hindamistöö tarbetut dubleerimist.

▼B

3.2.2. Töökindlus ja käideldavus

A-klassi süsteemi puhul jaotatakse töökindluse ja käideldavuse eesmärgid rongisiseste ja raudteeäärsete juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide vahel. Üksikasjalikud nõuded on täpsustatud punktis 4.2.1 („Juhtkäskude ja signaalimise ohutusomadused, mis on seotud koostalitlusvõimega”) sätestatud põhiparameetriga.

▼M1

Jälgitakse allsüsteemis kasutatud komponentide vananemisest ja kulumisest tuleneva riski taset. Järgitakse punktis 4.5 kehtestatud nõudeid hooldustöödele.

▼B

3.2.3. Töötervishoid

Vastavalt liidu õigusaktidele ja liidu õigusaktidega kooskõlas olevatele siseriiklikele õigusaktidele tuleb võtta ettevaatusabinõud, mis tagavad, et juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemides kasutatavad materjalid ja süsteemide konstruktsioon ei ohustaks nendele juurdepääsu omavate isikute tervist.

3.2.4. Keskkonnakaitse

Vastavalt liidu õigusaktidele ja liidu õigusaktidega kooskõlas olevatele siseriiklikele õigusaktidele:

1) ei tohi juhtimis- ja signaalimisseadmed suure kuumuse või tulekahju korral eraldada keskkonnale kahjulikke ja ohtlikke aure ega gaase lubatud piirmääradest rohkem;

2) ei tohi juhtimis- ja signaalimisseadmed sisaldada aineid, mis võivad seadmete tavapärase kasutamise korral liigselt keskkonda saastata;

3) peavad juhtimis- ja signaalimisseadmed vastama kehtivatele liidu õigusaktidele, millega piiratakse raudteega külgnevatel aladel elektromagnetiliste häirete põhjustamist ja tundlikkust elektromagnetiliste häirete suhtes;

4) peavad juhtimis- ja signaalimisseadmed vastama kehtivatele mürasaastenormidele;

5) ei tohi juhtimis- ja signaalimisseadmed põhjustada lubamatut vibratsiooni, mis võib kahjustada taristu seisundit (nõuetekohaselt hooldatud taristu puhul).

3.2.5. Tehniline ühilduvus

Tehniline ühilduvus hõlmab koostalitluse saavutamiseks vajalikke funktsioone, liideseid ja toimivust.

Tehnilise ühilduvuse nõuded on jaotatud järgmisesse kolme kategooriasse:

1) esimeses kategoorias sätestatakse koostalitlusega seotud üldised insenertehnilised nõuded, täpsemalt keskkonnanõuded, elektromagnetilise ühilduvuse (EMC) nõuded raudtee alal ja paigaldusnõuded. Need ühilduvusnõuded on sätestatud käesolevas peatükis;

2) teises kategoorias kirjeldatakse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide tehnilist kohaldamisviisi ning funktsioone, mida need peavad koostalitluse saavutamiseks täitma. Seda kategooriat kirjeldatakse 4. peatükis;

3) kolmandas kategoorias kirjeldatakse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide kasutusviisi, millega tagatakse koostalitluse saavutamine. Seda kategooriat kirjeldatakse 4. peatükis.

3.2.5.1. Mehaaniline ühilduvus

3.2.5.1.1 Füüsilised keskkonnatingimused

Juhtimis- ja signaalimisseadmed peavad suutma töötada liidu raudteesüsteemi asjaomases osas valitsevates kliima- ja füüsilistes tingimustes.

Järgida tuleb põhiparameetri 4.2.16 („Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemides kasutatavate seadmete ehitamine”) nõudeid.

3.2.5.1.2 Raudtee elektromagnetiline ühilduvus

Vastavalt liidu õigusaktidele ja liidu õigusaktidega kooskõlas olevatele siseriiklikele õigusaktidele ei tohi juhtimis- ja signaalimisseadmed mõjutada teisi juhtimis- ja signaalimisseadmeid ega allsüsteeme ega neilt mõjutusi saada.

Veeremi ning raudteeäärsete juhtimis- ja signaalimisseadmete elektromagnetilise ühilduvusega seotud põhiparameetrit kirjeldatakse punktis 4.2.11 („Elektromagnetiline ühilduvus”).

▼M1 —————

▼M1

3.2.6 Juurdepääsetavus

Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide jaoks ei tehta kohustuslikuks ühtegi nõuet olulistele nõuetele juurdepääsetavuse kohta.

▼B

4. ALLSÜSTEEMI ISELOOMUSTUS

4.1. Sissejuhatus

4.1.1. Põhiparameetrid

Kõikide asjakohaste oluliste nõuete kohaselt iseloomustavad juhtkäskude ja signaalimise allsüsteeme järgmised põhiparameetrid:

1) juhtkäskude ja signaalimise ohutusomadused, mis on seotud koostalitlusvõimega (punkt 4.2.1);

2) rongisisesed ETCS-funktsioonid (punkt 4.2.2);

3) raudteeäärsed ETCS-funktsioonid (punkt 4.2.3);

4) mobiilside funktsioonid raudteedele – GSM-R (punkt 4.2.4);

5) ETCSi ja GSM-Ri raadioliidesed (punkt 4.2.5);

6) rongisisesed juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide siseliidesed (punkt 4.2.6);

7) raudteeäärsed juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide siseliidesed (punkt 4.2.7);

8) võtmehaldus (punkt 4.2.8);

9) ETCS-ID haldamine (punkt 4.2.9);

10) rongituvastussüsteemid (punkt 4.2.10);

11) veeremi ning raudteeäärsete juhtimis- ja signaalimisseadmete elektromagnetiline ühilduvus (punkt 4.2.11);

12) ETCSi DMI (juhi-masina-liides) (punkt 4.2.12);

13) GSM-Ri DMI (juhi-masina-liides) (punkt 4.2.13);

14) järelevalveotstarbelise andmesalvestuse liides (punkt 4.2.14);

15) raudteeäärsete juhtimis- ja signaalimisobjektide nähtavus (punkt 4.2.15);

16) juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemides kasutatavate seadmete ehitamine (punkt 4.2.16).

▼M1

17) ETCSi ja raadiosüsteemi ühilduvus (punkt 4.2.17)

▼B

4.1.2. Nõuete ülevaade

Kõiki kõnealuste põhiparameetritega seotud punkti 4.2 („Allsüsteemide funktsionaalne ja tehniline kirjeldus”) nõudeid kohaldatakse A-klassi süsteemide suhtes.

B-klassi süsteemide ja spetsiaalsete andmeedastusmoodulitega (STM) (mis võimaldavad A-klassi rongisisesel süsteemil töötada ka B-klassi taristul) seotud nõuded jäävad asjaomase liikmesriigi vastutusalasse.

Käesolev KTK toetub põhimõtetele, mis võimaldavad raudteeäärsel juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemil ühilduda KTKga ühilduvate rongisiseste juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemidega. Selle eesmärgi saavutamiseks:

1) standarditakse rongisisese juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi funktsioonid, liidesed ja toimivus, millega tagatakse, et iga rong reageerib raudteeäärsetest seadmetest saadud andmetele prognoositaval viisil;

2) standarditakse käesolevas KTKs raudteeäärse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi jaoks täielikult raudteeäärsete ja rongisiseste seadmete vaheline teabevahetus. Alljärgnevates punktides viidatud tehnilised kirjeldused võimaldavad rakendada raudteeäärseid juhtkäskude ja signaalimise funktsioone paindlikult, nii et neid saaks optimaalselt raudteesüsteemiga integreerida. Sellist paindlikkust kasutatakse ära ilma ►M1 KTKga ühilduvate rongisiseste allsüsteemidega veeremite liikumist piiramata ◄ .

Juhtkäskude ja signaalimise funktsioonid on jagatud kategooriatesse, mis näitavad, kas tegemist on valikuliste või kohustuslike funktsioonidega. Kategooriad on määratletud lisas A osutatud tehnilistes kirjeldustes ja nendes tekstides on esitatud ka funktsioonide klassifikatsioon.

Lisa A punktis 4.1c on esitatud lisas A osutatud tehnilistes kirjeldustes kasutatavate ETCSi mõistete sõnastik.

4.1.3. Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide osad

Vastavalt punktile 2.2 („Ulatus”) võib juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemid osadeks jagada.

Allpool esitatud tabelis on näidatud, millised põhiparameetrid on iga allsüsteemi ja osa jaoks asjakohased.

▼M1







Tabel 4.1 Allsüsteem Osa Põhiparameetrid Rongisisene juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem Rongiturvangusüsteem 4.2.1, 4.2.2, 4.2.5, 4.2.6, 4.2.8, 4.2.9, 4.2.12, 4.2.14, 4.2.16, 4.2.17 Raadio-häälside 4.2.1.2, 4.2.4.1, 4.2.4.2, 4.2.5.1, 4.2.13, 4.2.16, 4.2.17 Andmeside 4.2.1.2, 4.2.4.1, 4.2.4.3, 4.2.5.1, 4.2.6.2, 4.2.16, 4.2.17 Raudteeäärne juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem Rongiturvangusüsteem 4.2.1, 4.2.3, 4.2.5, 4.2.7, 4.2.8, 4.2.9, 4.2.15, 4.2.16, 4.2.17 Raadio-häälside 4.2.1.2, 4.2.4, 4.2.5.1, 4.2.7, 4.2.16, 4.2.17 Andmeside 4.2.1.2, 4.2.4, 4.2.5.1, 4.2.7, 4.2.16, 4.2.17 Rongituvastus 4.2.10, 4.2.11, 4.2.16

▼B

4.2. Allsüsteemide funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused

4.2.1. ►M1 Juhtkäskude ja signaalimise töökindlus, käideldavus ja ohutusomadused, mis on seotud koostalitlusvõimega ◄

Käesolev põhiparameeter kirjeldab nõudeid rongisisesele juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemile ning raudteeäärsele allsüsteemile, pidades silmas punkte 3.2.1 („Ohutus”) ja 3.2.2 („Töökindlus ja käideldavus”).

Koostalitluse saavutamiseks rongisiseste ja raudteeäärsete juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide rakendamisel järgitakse järgmisi sätteid.

1) Rongisisese ja raudteeäärse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi struktuur, rakendamine ja kasutamine ei kehtesta mingeid nõudeid a) liidesele rongisiseste ja raudteeäärsete juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide vahel lisaks käesolevas KTKs sätestatud nõuetele, b) ühelegi teisele allsüsteemile lisaks asjaomastes KTKdes sätestatud nõuetele.

2) Järgitakse alljärgnevates punktides 4.2.1.1 ja 4.2.1.2 kehtestatud nõudeid.

4.2.1.1. Ohutus

Rongisisestes ja raudteeäärsetes juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemides järgitakse käesolevas KTKs nimetatud ETCSi seadmetele ja rajatistele kehtestatud nõudeid.

ETCSile soovituslike kiiruse ja/või vahemaa piirangute ületamise ohu korral on lubatav ohumäär (THR) rongisisese ETCSi ja raudteeäärse ETCSi juhuslike tõrgete puhul 10– 9 h– 1. Vt lisa A punkt 4.2.1 a.

Koostalitluse saavutamiseks järgitakse rongisisese ETCSi puhul täielikult kõiki lisa A punktis 4.2.1 sätestatud nõudeid. Raudteeäärsele ETCSile võib kehtestada leebemad ohutusnõuded, kui need tagavad koos KTKga ühilduvate rongisiseste juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemidega teenuse ettenähtud ohutustaseme.

4.2.1.2. Käideldavus/töökindlus

Käesolevas alapunktis käsitletakse tõrkerežiime, mis ei põhjusta ohtu, kuid tekitavad halvenenud olukorra, mille haldamine võib vähendada süsteemi üldist ohutust.

Seoses kõnealuse parameetriga tähendab „tõrge” olukorda, kus element ei suuda täita nõutavat funktsiooni nõutaval toimivustasemel, ning „tõrkerežiim” tähendab tõrke täheldatavat tagajärge.

Et taristuettevõtjad ja raudteeveo-ettevõtjad saaksid kätte kogu teabe, mida nad vajavad halvenenud olukordade haldamiseks sobivate protseduuride määratlemiseks, peab rongisisese või raudteeäärse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi EÜ vastavustõendamise deklaratsioonile lisatud tehniline dokumentatsioon sisaldama arvutatud käideldavus-/töökindlusväärtusi selliste tõrkerežiimide kohta, mis mõjutavad juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi suutlikkust juhtida ühe või mitme veeremiüksuse ohutut liikumist või luua raadioside liikluse korraldaja ja rongijuhtide vahel.

Tagatakse vastavus järgmistele arvutatud väärtustele:

1) rongi turvangufunktsioonide isoleerimist vajavate rongisisese juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi tõrgete vaheline keskmine aeg töötundides: [avatud punkt];

2) liikluse korraldaja ja rongijuhi vahelist raadiosidet takistavate rongisisese juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi tõrgete vaheline keskmine aeg töötundides: [avatud punkt].

Et võimaldada taristuettevõtjatel ja raudteeveo-ettevõtjatel jälgida allsüsteemide kasutusaja jooksul riskitaset ning halvenenud olukordade haldamise protseduuri määratlemiseks kasutatud töökindlus-/käideldavusväärtustest kinnipidamist, tuleb järgida punktis 4.5 („Hoolduseeskirjad”) esitatud hooldusnõudeid.

▼M1

4.2.2. Rongisisesed ETCS-funktsioonid

Rongisiseste ETCS-funktsioonide põhiparameeter kirjeldab kõiki rongi ohutuks liiklemiseks vajalikke funktsioone. Põhifunktsioon on tagada automaatblokeerimissüsteemi toimimine ja kabiinisisene signaalimine:

1) rongi omaduste kindlaksmääramine (nt rongi suurim lubatud kiirus, pidurdustõhusus);

2) jälgimisrežiimi valimine raudteeäärsetelt seadmetelt saadud teabe alusel;

3) läbisõidu mõõtmine;

4) rongi asukoha kindlaksmääramine Eurobalise'i asukohtadel põhinevas koordinaatsüsteemis;

5) dünaamilise kiirusprofiili väljaarvutamine konkreetseks ülesandeks rongi omaduste ja raudteeäärsetelt seadmetelt saadud teabe alusel;

6) dünaamilise kiirusprofiili jälgimine konkreetse ülesande käigus;

7) sekkumisfunktsiooni rakendamine.

Nimetatud funktsioone rakendatakse vastavalt lisa A punktile 4.2.2 b ning nende toimivus peab vastama lisa A punktile 4.2.2 a.

Katsetele kehtestatud nõuded on täpsustatud lisa A punktis 4.2.2 c.

Põhifunktsioone toetavad lisafunktsioonid, mille suhtes kohaldatakse samuti lisa A punkte 4.2.2 a ja 4.2.2 b, ning allpool esitatud tehnilisi kirjeldusi.

1) Side raudteeäärse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemiga. a) Eurobalise'i andmeedastus. Vt punkt 4.2.5.2 („Eurobalise'i side rongiga”). b) Euroloopi andmeedastus. Vt punkt 4.2.5.3 („Euroloopi side rongiga”). See funktsioon on rongides valikuline, välja arvatud juhul, kui Euroloop on paigaldatud raudteeäärsetesse ETCSi 1. taseme seadmetesse ja käivituskiiruseks on ohutusega seotud põhjustel seatud null (nt kaitse ohtlikes punktides). c) Sõidusignaalide uuendamine raadio teel. Vt lisa A punkt 4.2.2 d, punktid 4.2.5.1 („Raadioside rongiga”), 4.2.6.2 („Liides GSM-R raadioandmeside ja ETCSi vahel”) ning 4.2.8 („Võtmehaldus”). See funktsioon on rongides valikuline, välja arvatud juhul, kui sõidusignaalide raadio teel uuendamise seade on paigaldatud raudteeäärsetesse ETCSi 1. taseme seadmetesse ja käivituskiiruseks on ohutusega seotud põhjustel seatud null (nt kaitse ohtlikes punktides). d) Andmeside raadio teel. Vt punktid 4.2.5.1 („Raadioside rongiga”), 4.2.6.2 („Liides GSM-R raadioandmeside ja ETCSi vahel”) ja 4.2.8 („Võtmehaldus”). See andmeside raadio teel on valikuline, välja arvatud juhul, kui seda kasutatakse ETCSi 2. või 3. taseme liinidel.

2) Teabe edastamine juhile. Vt lisa A punktid 4.2.2 e ja 4.2.12 („ETCSi DMI”).

3) Teabe edastamine STMile. Vt punkt 4.2.6.1 („Liides ETCSi ja STMi vahel”). See funktsioon hõlmab järgmist: a) STMi väljundi haldamine; b) STMis kasutatavate andmete esitamine; c) STMide ülemineku haldamine.

4) Rongi komplektsust (terviklikkust) käsitleva teabe haldamine – Rongi terviklikkuse teabe edastamine rongisisesele allsüsteemile on valikuline, välja arvatud juhul, kui seda nõuavad raudteeäärsed seadmed.

5) Seadmete seisundi seire ja tugi halvenenud tingimuste korral. See funktsioon hõlmab järgmist: a) rongisiseste ETCS-funktsioonide häälestamine; b) tugi halvenenud tingimuste korral; c) rongisiseste ETCS-funktsioonide isoleerimine.

6) Järelevalveotstarbeline andmesalvestustugi. Vt punkt 4.2.14 („Järelevalveotstarbelise andmesalvestuse liides”).

7) Teabe/käskude edastamine ja veeremi seisundit käsitleva teabe vastuvõtmine: a) DMI-le. Vt punkt 4.2.12 („ETCSi DMI”); b) rongiliidesele/rongiliideselt. Vt lisa A punkt 4.2.2 f.

4.2.3. Raudteeäärsed ETCS-funktsioonid

Käesolev põhiparameeter kirjeldab raudteeäärseid ETCS-funktsioone. See hõlmab kõiki ETCS-funktsioone, millega tagatakse konkreetse rongi ohutu liiklemine.

Põhifunktsioon on:

1) rongi asukoha kindlaksmääramine Eurobalise'i asukohtadel põhinevas koordinaatsüsteemis (2. ja 3. tase);

2) raudteeäärsete signaalseadmete andmete teisendamine rongisisese juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi standardvormingusse;

3) liikumissuuniste saatmine, sealhulgas liini kirjeldus ja rongile antud käsud.

Nimetatud funktsioone rakendatakse vastavalt lisa A punktile 4.2.3 b ning nende toimivus peab vastama lisa A punktile 4.2.3 a.

Põhifunktsioone toetavad lisafunktsioonid, mille suhtes kohaldatakse samuti lisa A punkte 4.2.3 a ja 4.2.3 b, ning allpool esitatud tehnilisi kirjeldusi.

1) Side rongisisese juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemiga. See hõlmab järgmist: a) Eurobalise'i andmeedastus. Vt punktid 4.2.5.2 („Eurobalise'i side rongiga”) ja 4.2.7.4 („Eurobalise'i/raudteeäärne elektrooniline seade (LEU)”); b) Euroloopi andmeedastus. Vt punktid 4.2.5.3 („Euroloopi side rongiga”) ja 4.2.7.5 („Euroloop/LEU”). Euroloop on asjakohane üksnes 1. taseme puhul, kus see on valikuline; c) sõidusignaalide uuendamine raadio teel. Vt lisa A punkt 4.2.3 d, punktid 4.2.5.1 („Raadioside rongiga”), 4.2.7.3 („GSM-R ja raudteeäärsed ETCS-funktsioonid”) ja 4.2.8 („Võtmehaldus”). Sõidusignaalide uuendamine on asjakohane üksnes 1. taseme puhul, kus see on valikuline; d) andmeside raadio teel. Vt punktid 4.2.5.1 („Raadioside rongiga”), 4.2.7.3 („GSM-R ja raudteeäärsed ETCS-funktsioonid”) ja 4.2.8 („Võtmehaldus”). Andmeside raadio teel on asjakohane üksnes 2. ja 3. taseme puhul.

2) Teabe/käskude genereerimine rongisisesele ETCSile, nt teave õhuavade sulgemise/avamise, pantograafi langetamise/tõstmise, toitesüsteemi pealüliti sisse-/väljalülitamise ning veosüsteemilt A veosüsteemile B ülemineku kohta. Nende funktsioonide rakendamine raudteeäärsetel seadmetel on valikuline; allsüsteemide ohutu integreerimise tagamine võib aga nõutud olla teistes kehtivates KTKdes, riiklikes eeskirjades või riskihindamise rakendamisel.

3) Erinevate raadio teel blokeerimise juhtkeskuste (RBCde) kontrolli all olevate piirkondade vahetumiste haldamine (asjakohane üksnes 2. ja 3. taseme puhul). Vt punktid 4.2.7.1 („RBCde vaheline funktsiooniliides”) ja 4.2.7.2 („RBCde vaheline tehniline liides”).

▼B

4.2.4. Mobiilside funktsioonid raudteedele – GSM-R

Käesolev põhiparameeter kirjeldab raadioside funktsioone. Neid funktsioone rakendatakse rongisisestes ja raudteeäärsetes juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemides vastavalt allpool esitatud tehnilistele kirjeldustele.

4.2.4.1. Põhisidefunktsioon

Üldnõuded on sätestatud lisa A punktis 4.2.4 a.

Lisaks järgitakse järgmisi tehnilisi kirjeldusi:

1) ASCI-funktsioonid; lisa A punkt 4.2.4 b;

2) SIM-kaart; lisa A punkt 4.2.4 c;

3) asukohast sõltuv pöördumine; lisa A punkt 4.2.4 e.

4.2.4.2. Kõneside- ja operatiivsidepidamisrakendused

Üldnõuded on sätestatud lisa A punktis 4.2.4 f.

Katsetele kehtestatud nõuded on sätestatud lisa A punktis 4.2.4 g.

Lisaks järgitakse järgmisi tehnilisi kirjeldusi:

1) suure prioriteetsusega kutsungite kinnitamine; lisa A 4.2.4 h;

2) funktsionaalne adresseerimine; lisa A punkt 4.2.4 j;

3) funktsionaalsete numbrite esitamine; lisa A punkt 4.2.4 k.

4) kasutajalt kasutajale signaalimine; lisa A punkt 4.2.4 d.

4.2.4.3. ETCSi andmesiderakendused

Üldnõuded on sätestatud lisa A punktis 4.2.4 f.

Katsetele kehtestatud nõuded on sätestatud lisa A punktis 4.2.4 g.

Rongisisese juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi andmeside peab olema võimeline toetama vähemalt kahte samaaegset sideseanssi raudteeäärse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemiga.

Need funktsioonid on kohustuslikud ainult ETCSi 2. ja 3. taseme ning sõidusignaalide uuendamise rakenduste korral.

4.2.5. ETCSi ja GSM-Ri raadioliidesed

Käesolev põhiparameeter kirjeldab nõudeid raadiosidele raudteeäärsete ja rongisiseste juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide vahel ning seda peab arvesse võtma koos ETCSi ja GSM-Ri vahelistele liidestele kehtestatud nõuetega, nagu on täpsustatud punktis 4.2.6 („Rongisisesed juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi siseliidesed”) ning punktis 4.2.7 („Raudteeäärsed juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi siseliidesed”).

Selle põhiparameetri alla kuuluvad:

1) füüsilised, elektrilised ja elektromagnetilised väärtused, mida tuleb järgida ohutu toimimise huvides;

2) kasutatav sideprotokoll;

3) sidekanali kättesaadavus.

Kohaldatavad tehnilised kirjeldused on loetletud allpool.

4.2.5.1. Raadioside rongiga

A-klassi raadiosideliidesed toimivad lisa A punktides 4.2.5 a ja A 4.2.4 f täpsustatud sagedustel.

Rongisiseseid juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemid peavad olema häirete eest kaitstud lisa A punkti 4.2.4 f nõuete kohaselt.

Andmeside protokollid peavad vastama lisa A punktile 4.2.5 b.

Seal, kus rakendatakse sõidusignaalide uuendamist, järgitakse lisa A punktis 4.2.5c esitatud nõudeid.

4.2.5.2. Eurobalise’i side rongiga

Eurobalise’i sideliidesed peavad vastama lisa A punktile 4.2.5 d.

4.2.5.3. Euroloopi side rongiga

Euroloopi sideliidesed peavad vastama lisa A punktile 4.2.5 e.

4.2.6. Rongisisesed juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide siseliidesed

Käesolev põhiparameeter koosneb kolmest osast.

4.2.6.1. ETCS ja B-klassi turvanguseadmed

Kui rongile on paigaldatud ETCS ja B-klassi turvanguseadmed, saab nendevahelisi üleminekuid hallata lisa A punktiga 4.2.6 a ette nähtud standarditud liidesega.

Lisa A punktiga 4.2.6 b on ette nähtud K-liides (mis võimaldab teatavatel STMidel lugeda ETCSi rongisisese antenni kaudu teavet B-klassi baliisidelt) ja lisa A punktis 4.2.6 c G-liides (raadioside ETCSi rongisisese antenni ja B-klassi baliiside vahel).

K-liidese kasutamine on valikuline, kuid kasutamise korral peab see vastama lisa A punktile 4.2.6 b.

Lisaks sellele peab K-liidese kasutamise korral olema rongisisene edastusfunktsioon kooskõlas lisa A punktis 4.2.6 c nimetatud omadustega.

Kui üleminekuid ETCSi ja B-klassi rongisisese turvangusüsteemi vahel ei hallata lisa A punktiga 4.2.6 a ette nähtud standarditud liidese abil, peab võtma meetmeid tagamaks, et kasutatud meetod ei püstitaks lisanõudeid raudteeäärsele juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemile.

4.2.6.2. Liides GSM-R raadioandmeside ja ETCSi vahel

A-klassi raadiofunktsioonide ja rongisiseste ETCS-funktsioonide vahelise liidese nõuded on sätestatud lisa A punktis 4.2.6 d.

Seal, kus rakendatakse sõidusignaalide uuendamist, järgitakse lisa A punktis 4.2.6 e esitatud nõudeid.

4.2.6.3. Läbisõidu mõõtmine

Läbisõidu mõõtmise funktsiooni ja rongisisese ETCSi vaheline liides peab vastama lisa A punktis ►M1 ————— ◄ sätestatud nõuetele. See liides kuulub käesoleva põhiparameetri alla üksnes juhul, kui läbisõidu mõõtmise seade on iseseisev koostalitluse komponent (vt punkt 5.2.2 „Koostalitluse komponentide rühmitamine”).

4.2.7. Raudteeäärsed juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide siseliidesed

Käesolev põhiparameeter koosneb viiest osast.

4.2.7.1. RBCde-vaheline funktsiooniliides

Käesoleva liidesega määratakse kindlaks andmed, mida peavad vahetama kaks kõrvuti asuvat RBCd, et rong saaks liikuda ohutult ühe RBC tööpiirkonnast teise.

1) Andmed, mida „üleandev” RBC saadab „vastuvõtvale” RBC-le.

2) Andmed, mida „vastuvõttev” RBC saadab „üleandvale” RBC-le.

Nõuded on sätestatud lisa A punktis 4.2.7 a.

4.2.7.2. RBC/RBC

Kahe RBC vaheline tehniline liides. Nõuded on sätestatud lisa A punktis 4.2.7 b.

4.2.7.3. GSM-R/raudteeäärne ETCS

A-klassi raadiosüsteemi ja raudteeäärsete ETCS-funktsioonide vaheline liides. Nõuded on sätestatud lisa A punktis 4.2.7 c.

4.2.7.4. Eurobalise/LEU

Eurobalise’i ja LEU vaheline liides. Nõuded on sätestatud lisa A punktis 4.2.7 d.

See liides kuulub käesoleva põhiparameetri alla üksnes juhul, kui Eurobalise ja LEU on iseseisvad koostalitluse komponendid (vt punkt 5.2.2 „Koostalitluse komponentide rühmitamine”).

4.2.7.5. Euroloop/LEU

Euroloopi ja LEU vaheline liides. Nõuded on sätestatud lisa A punktis 4.2.7 e.

See liides kuulub käesoleva põhiparameetri alla üksnes juhul, kui Euroloop ja LEU on iseseisvad koostalitluse komponendid (vt punkt 5.2.2 „Koostalitluse komponentide rühmitamine”).

4.2.8. Võtmehaldus

Käesolev põhiparameeter kirjeldab nõudeid selliste krüptograafiliste võtmete haldamisele, mida kasutatakse raadio teel edastatavate andmete kaitsmiseks.

Nõuded on sätestatud lisa A punktis 4.2.8 a. Käesoleva KTK kohaldamissalasse jäävad ainult juhtimis- ja signaalimisseadmete liidestega seotud nõuded.

4.2.9. ETCS-ID haldamine

Käesolev põhiparameeter on seotud raudteeäärsetes ja rongisisestes juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemides sisalduvate seadmete ETCS-identimiskoodidega (ETCS-IDsid).

Nõuded on sätestatud lisa A punktis 4.2.9 a.

4.2.10. Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid

Käesolev põhiparameeter kirjeldab nõudeid liidestele raudteeäärsete rongituvastussüsteemide ja veeremite vahel, mis on seotud veeremi konstruktsiooni ja kasutamisega.

Rongituvastussüsteemides järgitavad liideste nõuded on sätestatud lisa A punktis 4.2.10 a.

4.2.11. Veeremi ning raudteeäärsete juhtimis- ja signaalimisseadmete elektromagnetiline ühilduvus

Käesolev põhiparameeter kirjeldab nõudeid liidestele seoses veeremi ja raudteeäärsete ►M1 juhtkäskude ja signaalimise rongituvastusseadmete ◄ vahelise elektromagnetilise ühilduvusega.

Rongituvastussüsteemides järgitavad liideste nõuded on sätestatud lisa A punktis 4.2.11 a.

4.2.12. ETCSi DMI (juhi-masina-liides)

Käesolev põhiparameeter kirjeldab andmeid, mida ETCS annab juhile ning mida juht ETCSi rongisisesesse süsteemi sisestab. Vt lisa A punkt 4.2.12 a.

See hõlmab järgmist:

1) ergonoomia (sh nähtavus);

2) kuvatavad ETCS-funktsioonid;

3) juhi sisendist käivituvad ETCS-funktsioonid.

4.2.13. GSM-Ri DMI (juhi-masina-liides)

Käesolev põhiparameeter kirjeldab andmeid, mida GSM-R annab juhile ning mida juht GSM-Ri rongisisesesse süsteemi sisestab. Vt lisa A punkt 4.2.13 a.

See hõlmab järgmist:

1) ergonoomia (sh nähtavus);

2) kuvatavad GSM-R-funktsioonid;

3) väljuva kõne andmed;

4) sissetuleva kõne andmed.

4.2.14. Järelevalveotstarbelise andmesalvestuse liides

Käesolev põhiparameeter kirjeldab järgmist:

1) rongisisese ETCSi ja veeremi salvestusseadme vaheline andmevahetus;

2) sideprotokollid;

3) füüsiline liides.

Vt lisa A punkt 4.2.14 a.

4.2.15. Raudteeäärsete juhtimis- ja signaalimisobjektide nähtavus

Käesolev põhiparameeter kirjeldab järgmist:

1) valgust peegeldavate märkide omadused, et tagada nõuetekohane nähtavus;

2) koostalitlusvõimeliste teadetetahvlite omadused.

Vt lisa A punkt 4.2.15 a.

Lisaks peavad paigaldatud raudteeäärsed juhtimis- ja signaalimisobjektid ühilduma juhi nägemisvälja ja taristu nõuetega.

4.2.16. Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemides kasutatavate seadmete ehitamine

Järgitakse käesoleva KTK lisa A tabelis A2 loetletud dokumentides täpsustatud keskkonnatingimusi.

Rongisiseste ►M1 juhtkäskude ja signaalimise rongisiseste koostalitluse komponentide ja allsüsteemide puhul ◄ tuleb järgida komisjoni määruses (EL) nr 1302/2014 (vedurite ja reisijateveoveeremi KTK) esitatud materjalide nõudeid (nt tulekaitse seisukohalt).

▼M1

4.2.17. ETCSi ja raadiosüsteemi ühilduvus

Võimaliku erineva rakendamise ning täielikus vastavuses olevatele juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemidele ülemineku oleku tõttu tuleb teha kontrollid rongisiseste ja raudteeäärsete juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide tehnilise ühilduvuse tõendamiseks. Nende kontrollide vajadust käsitatakse meetmena, millega suurendatakse usaldust juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide tehnilise ühilduvuse vastu. Eelduste kohaselt vähendatakse neid kontrolle, kuni saavutatakse punktis 6.1.2.1 nimetatud põhimõte.

4.2.17.1. ETCSi süsteemi ühilduvus

ETCSi süsteemi ühilduvus (ESC) on kasutusalas juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide ETCSi rongisiseste ja ETCSi raudteeäärsete osade tehnilise ühilduvuse registreerimine.

ESC tüüp on rongisisese ETCSi ja kasutusala osa vahelise tehnilise ühilduvuse registreerimisele määratav väärtus. Liidu võrgustiku kõigil osadel, mis eeldavad ESC tõendamiseks samasuguseid kontrolle, on sama ESC tüüp.

4.2.17.2. Raadiosüsteemi ühilduvus

Raadiosüsteemi ühilduvus (RCS) on rongisisese raadio-häälside või -andmeside seadmete ning juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide GSM-Ri raudteeäärsete osade vahelise tehnilise ühilduvuse registreerimine.

RSC tüüp on raadio-häälside või andmeside ja kasutusala osa vahelise tehnilise ühilduvuse registreerimisele määratav väärtus. Liidu võrgu kõigil osadel, mis eeldavad RSC tõendamiseks samasuguseid kontrolle, on sama RSC tüüp.

▼B

4.3. Teiste allsüsteemide liideste funktsionaalsed ja tehnilised spetsifikatsioonid

▼M1

4.3.1. Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi liides







Liides käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemiga Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTK viide Käitamise ja liikluskorralduse KTK viide (1) Parameeter Alapunkt Parameeter Alapunkt Kasutuseeskirjad (normaal- ja halvenenud tingimused) 4.4 Reegliraamat Kasutuseeskirjad 4.2.1.2.1 4.4 Raudteeäärsete juhtimis- ja signaalimisobjektide nähtavus 4.2.15 Signaalide ja raudteeäärsete märgiste nähtavus 4.2.2.8 Rongi pidurdustõhusus ja omadused 4.2.2 Pidurdustõhusus 4.2.2.6 Liivatamisseadmete kasutamine Rongisisene rattaharja määrimine Liitpiduriklotside kasutamine 4.2.10 Reegliraamat 4.2.1.2.1 Järelevalveotstarbelise andmesalvestuse liides 4.2.14 Rongisisene andmesalvestus 4.2.3.5 ETCSi DMI 4.2.12 Ronginumber 4.2.3.2.1 GSM-R DMI 4.2.13 Ronginumber 4.2.3.2.1 Võtmehaldus 4.2.8 Rongi töökorra tagamine 4.2.2.7 Marsruudi ühilduvuse kontrollid enne lubatud veeremiüksuste kasutamist 4.9 Veeremiüksuse ja rongi ühilduvuse parameetrid kasutamiseks ette nähtud marsruudil D1 liide (1) Komisjoni 8. juuni 2015. aasta määrus (EL) 2015/995, millega muudetakse otsust 2012/757/EL, mis käsitleb Euroopa Liidu raudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 165, 30.6.2015, lk 1).

4.3.2. Veeremi allsüsteemi liides







Liides veeremi KTKdega Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTK viide Veeremi KTKde viide Parameeter Alapunkt Parameeter Alapunkt Ühilduvus raudteeäärsete rongituvastussüsteemidega: veeremi konstruktsioon 4.2.10 Rööbastee vooluahelatel põhinevate rongituvastussüsteemidega ühilduvuse tagamiseks vajalikud veeremi omadused Kiirraudteesüsteemi KTK (1) rattapaari asukoht 4.2.7.9.2 teljekoormus 4.2.3.2 liivatamine 4.2.3.10 ratastevaheline elektritakistus 4.2.3.3.1 Tavaraudteesüsteemi KTK (2) 4.2.3.3.1.1 Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK (3) 4.2.3.3.1.1 Vagunite KTK (4) 4.2.3.2 Teljeloenduritel põhinevate rongituvastussüsteemidega ühilduvuse tagamiseks vajalikud veeremi omadused Kiirraudteesüsteemi KTK rattapaari geomeetria 4.2.7.9.2 rattad 4.2.7.9.3 Tavaraudteesüsteemi KTK 4.2.3.3.1.2 Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK 4.2.3.3.1.2 Vagunite KTK 4.2.3.3 Silmusahelal põhinevate seadmetega ühilduvuse tagamiseks vajalikud veeremi omadused Kiirraudteesüsteemi KTK Puudub Tavaraudteesüsteemi KTK 4.2.3.3.1.3 Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK 4.2.3.3.1.3 Vagunite KTK 4.2.3.3 Veeremi ning raudteeäärsete juhtimis- ja signaalimisseadmete elektromagnetiline ühilduvus 4.2.11 Rööbastee vooluahelatel põhinevate rongituvastussüsteemidega ühilduvuse tagamiseks vajalikud veeremi omadused Kiirraudteesüsteemi KTK 4.2.6.6.1 Tavaraudteesüsteemi KTK 4.2.3.3.1.1 Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK 4.2.3.3.1.1 Vagunite KTK 4.2.3.3 Teljeloenduritel põhinevate rongituvastussüsteemidega ühilduvuse tagamiseks vajalikud veeremi omadused Kiirraudteesüsteemi KTK 4.2.6.6.1 Tavaraudteesüsteemi KTK 4.2.3.3.1.2 Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK 4.2.3.3.1.2 Vagunite KTK 4.2.3.3 Rongi pidurdustõhusus ja omadused 4.2.2 Hädapidurdustõhusus Kiirraudteesüsteemi KTK Hädapidurdus 4.2.4.1 Sõidupidurdus 4.2.4.4 Tavaraudteesüsteemi KTK Hädapidurdus 4.2.4.5.2 Sõidupidurdus 4.2.4.5.3 Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK Hädapidurdus 4.2.4.5.2 Sõidupidurdus 4.2.4.5.3 Vagunite KTK 4.2.4.1.2 Rongisiseste juhtimis- ja signaalimisantennide asukoht 4.2.2 Kinemaatiline gabariit Kiirraudteesüsteemi KTK 4.2.3.1 Tavaraudteesüsteemi KTK 4.2.3.1 Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK 4.2.3.1 Vagunite KTK Puudub Rongisiseste ETCS-funktsioonide isoleerimine 4.2.2 Kasutuseeskirjad Kiirraudteesüsteemi KTK 4.2.7.9.1 Tavaraudteesüsteemi KTK 4.2.12.3 Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK 4.2.12.3 Vagunite KTK Puudub Andmeliidesed 4.2.2 Järelevalve ja rikkeotsing Kiirraudteesüsteemi KTK 4.2.7.10 Tavaraudteesüsteemi KTK 4.2.1.1 Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK 4.2.1.1 Vagunite KTK Puudub Raudteeäärsete juhtimis- ja signaalimisobjektide nähtavus 4.2.15 Nähtavus Esilaternad Kiirraudteesüsteemi KTK 4.2.7.4.1.1 Tavaraudteesüsteemi KTK 4.2.7.1.1 Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK 4.2.7.1.1 Vagunite KTK Puudub Juhi nähtavusala Kiirraudteesüsteemi KTK vaateväli 4.2.2.6 b tuuleklaas 4.2.2.7 Tavaraudteesüsteemi KTK vaateväli 4.2.9.1.3.1 tuuleklaas 4.2.9.2 Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK vaateväli 4.2.9.1.3.1 tuuleklaas 4.2.9.2 Vagunite KTK Puudub Järelevalveotstarbelise andmesalvestuse liides 4.2.14 Salvestusseade Kiirraudteesüsteemi KTK 4.2.7.10 Tavaraudteesüsteemi KTK 4.2.9.6 Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK 4.2.9.6 Vagunite KTK Puudub Käsud veeremiseadmetele 4.2.2 4.2.3 Faaside eraldus Kiirraudteesüsteemi KTK 4.2.8.3.6.7 Tavaraudteesüsteemi KTK 4.2.8.2.9.8 Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK 4.2.8.2.9.8 Vagunite KTK Puudub Hädapidurduskäsklus 4.2.2 Hädapidurduskäsklus Kiirraudteesüsteemi KTK Puudub Tavaraudteesüsteemi KTK 4.2.4.4.1 Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK 4.2.4.4.1 Vagunite KTK Puudub Seadmete ehitamine 4.2.16 Materjalinõuded Kiirraudteesüsteemi KTK 4.2.7.2.2 Tavaraudteesüsteemi KTK 4.2.10.2.1 Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK 4.2.10.2.1 Vagunite KTK Puudub (1) Kiirraudteesüsteemi KTK on komisjoni 21. veebruari 2008. aasta otsus 2008/232/EÜ, mis käsitleb üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust. (2) Tavaraudteesüsteemi KTK on komisjoni 26. aprilli 2011. aasta otsus 2011/291/EL, mis käsitleb üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi „vedurid ja reisijateveoveerem” koostalitluse tehnilist kirjeldust. (3) Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK on komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1302/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi veeremi allsüsteemi „vedurid ja reisijateveoveerem” koostalitluse tehnilist kirjeldust. (4) Vagunite KTK on komisjoni 13. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 321/2013, mis käsitleb Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem – kaubavagunid” koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2006/861/EÜ.

▼B

4.3.3. Infrastruktuuri allsüsteemi liidesed







Liides taristu KTKga Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTK viide Infrastruktuuri KTK viide Parameeter Punkt Parameeter Punkt Rongituvastussüsteemid (ruum paigaldamiseks) 4.2.10 Infrastruktuurirajatise miinimummõõtmed Struktuurigabariit Struktuurigabariit Kiirraudteesüsteemi taristu KTK (1) Tavaraudteesüsteemi taristu KTK (2) Taristu KTK (3) 4.2.3 4.2.4.1 4.2.3.1 Eurobalise’i side (ruum paigaldamiseks) 4.2.5.2 Infrastruktuurirajatise miinimummõõtmed Struktuurigabariit Struktuurigabariit Kiirraudteesüsteemi taristu KTK Tavaraudteesüsteemi taristu KTK Taristu KTK 4.2.3 4.2.4.1 4.2.3.1 Euroloopi side (ruum paigaldamiseks) 4.2.5.3 Infrastruktuurirajatise miinimummõõtmed Struktuurigabariit Struktuurigabariit Kiirraudteesüsteemi taristu KTK Tavaraudteesüsteemi taristu KTK Taristu KTK 4.2.3 4.2.4.1 4.2.3.1 Raudteeäärsete juhtimis- ja signaalimisobjektide nähtavus 4.2.15 Infrastruktuurirajatise miinimummõõtmed Struktuurigabariit Struktuurigabariit Kiirraudteesüsteemi taristu KTK Tavaraudteesüsteemi taristu KTK Taristu KTK 4.2.3 4.2.4.1 4.2.3.1 (1) Kiirraudteesüsteemi taristu KTK on komisjoni 20. detsembri 2007. aasta otsus 2008/217/EÜ üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi infrastruktuuri allsüsteemi koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 77, 19.3.2008, lk 1). (2) Tavaraudteesüsteemi taristu KTK on komisjoni 26. aprilli 2011. aasta otsus 2011/275/EL üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi infrastruktuuri allsüsteemi koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 126, 14.5.2011, lk 53). (3) Taristu KTK on komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1299/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi „taristu” koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 1).

4.3.4. Energiavarustuse allsüsteemi liidesed







Liides energiavarustuse KTKga Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTK viide Energiavarustuse KTK viide Parameeter Punkt Parameeter Punkt Käsud veeremiseadmetele 4.2.2 4.2.3 Faaside eraldustsoonid Süsteemide eraldustsoonid Faaside eraldustsoonid Süsteemide eraldustsoonid Faaside eraldustsoonid Süsteemide eraldustsoonid Kiirraudteesüsteemi energiavarustuse KTK (1) Tavaraudteesüsteemi energiavarustuse KTK (2) Energiavarustuse KTK (3) 4.2.21 4.2.22 4.2.19 4.2.20 4.2.15 4.2.16 (1) Kiirraudteesüsteemi energiavarustuse KTK on komisjoni 6. märtsi 2008. aasta otsus 2008/284/EÜ, milles käsitletakse üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi energiavarustuse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 104, 14.4.2008, lk 1). (2) Tavaraudteesüsteemi energiavarustuse KTK on komisjoni 26. aprilli 2011. aasta otsus 2011/274/EL üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi energiavarustuse allsüsteemi koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 126, 14.5.2011, lk 1). (3) Energiavarustuse KTK on komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1301/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi energiavarustuse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 179).

4.4. Kasutuseeskirjad

Eeskirjad raudteeteenuse osutamiseks ETCSi ja GSM-Riga on kehtestatud käitamise ja liikluskorralduse KTKs.

4.5. Hoolduseeskirjad

Käesoleva KTK alla kuuluvate allsüsteemide hoolduseeskirjad peavad tagama 4. peatükis esitatud põhiparameetrites sätestatud väärtuste püsimise ettenähtud piirides allsüsteemide kogu kasutusea jooksul. Jooksva hoolduse või remonditööde käigus võib süsteem siiski põhiparameetrites sätestatud väärtustele mitte vastata; hoolduseeskirjadega tuleb tagada, et nende toimingute käigus ei väheneks ohutus.

Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide eest vastutav isik kehtestab eespool nimetatud eesmärkide saavutamiseks hoolduseeskirjad. Eeskirjade koostamisel peab järgima allpool esitatud nõudeid.

4.5.1. Seadme tootja vastutus

Allsüsteemis kasutatava seadme tootja peab kindlaks määrama:

1) kõik hooldusnõuded ja -menetlused (sh seadmete seisundi seire, juhtumite diagnoos, katsemeetodid ja -tööriistad ning nõutavad ametialased pädevused), mis on vajalikud käesoleva KTK kohustuslikes nõuetes sätestatud oluliste nõuete ja väärtuste järgimiseks seadme kogu kasutusea jooksul (paigaldamisele eelnev vedu ja säilitamine, tavapärane kasutamine, tõrked, remonditööd, kontrollimine ja hooldus, demonteerimine jne). ►M1 Seadmete vigade parandamise kohta vt punkt 6.5; ◄

2) tervise- ja ohutusriskid, mis võivad mõjutada üldsust ning hoolduspersonali;

3) esimese liinihoolduse tingimused (st liini vahetatavate moodulite (LRUd) määratlus), heakskiidetud ühilduvad riistvara- ja tarkvaraversioonid, rikkis LRUde väljavahetamise, LRUde ladustamise ning rikkis LRUde parandamise tingimused;

4) kontrollimised, mis tuleb teha juhul, kui seade on erandliku koormuse all (nt halvad keskkonnatingimused või erandlikud põrutused);

5) kontrollimised, mis tuleb teha muude kui juhtimis- ja signaalimisseadmete hooldamisel, kui need mõjutavad juhtkäskude ja signaalimise allsüsteeme (nt ratta läbimõõdu muutmine).

4.5.2. Taotleja vastutus allsüsteemi kontrollimisel

Taotleja peab:

1) tagama, et kõikide käesoleva KTK kohaldamisalasse kuuluvate komponentide puhul on kindlaks määratud punktis 4.5.1 („Seadme tootja vastutus”) sätestatud hooldusnõuded, olenemata sellest, kas need on koostalitluse komponendid või muud komponendid;

2) täitma eespool esitatud nõudeid, võttes arvesse riske, mis tulenevad allsüsteemi eri komponentide koostoimest ja liidestest teiste allsüsteemidega.

4.6. Ametialane pädevus

Seadmete ja allsüsteemi tootjad peavad andma piisavalt teavet juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide paigaldamiseks, lõplikuks kontrollimiseks ja hooldamiseks nõutavate ametialaste pädevuste määramiseks. Vt punkt 4.5 („Hoolduseeskirjad”).

4.7. Töötervishoiu ja tööohutuse tingimused

Tuleb võtta ettevaatusabinõusid hoolduspersonali ja kasutajate tervise ja ohutuse tagamiseks vastavalt liidu õigusaktidele ja liidu õigusaktidega kooskõlas olevatele siseriiklikele õigusaktidele.

Tootjad peavad ära märkima nende seadmete ja allsüsteemide kasutamisest ja hooldusest tulenevad riskid tervisele ja ohutusele. Vt punkt 4.4 („Kasutuseeskirjad”) ja punkt 4.5 („Hoolduseeskirjad”).

▼M1

4.8. Registrid

Direktiivi (EL) 2016/797 artiklites 48 ja 49 sätestatud registritele esitatavad andmed on loetletud komisjoni rakendusotsuses 2011/665/EL ( 9 ) ja komisjoni rakendusmääruses (EL) 2019/777 ( 10 ).

▼M1

4.9. Marsruudi ühilduvuse kontrollid enne lubatud veeremiüksuste kasutamist

Rongisisese juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi parameetreid, mida raudteeveo-ettevõtja peab marsruudi ühilduvuse kontrolli eesmärgil kasutama, on kirjeldatud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/773 ( 11 ) D1 liites.

▼B

5. KOOSTALITLUSE KOMPONENDID

▼M1

5.1. Määratlus

Direktiivi (EL) 2016/797 artikli 2 punkti 7 kohaselt on koostalitluse komponendid „seadme mis tahes lihtkomponent, komponentide kogum, alakoost või kogukoost, mis on inkorporeeritud või mida kavatsetakse inkorporeerida allsüsteemi, ning millest raudteesüsteemi koostalitlus otseselt või kaudselt sõltub, sealhulgas nii materiaalsed kui ka mittemateriaalsed esemed.

▼B

5.2. Koostalitluse komponentide loetelu

5.2.1. Koostalitluse põhikomponendid

Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse põhikomponendid on sätestatud:

1) rongisisese juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi puhul tabelis 5.1.a;

2) raudteeäärse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi puhul tabelis 5.2.a.

5.2.2. Koostalitluse komponentide rühmitamine

Koostalitluse põhikomponentide funktsioonidest võib koostada rühmasid. Rühm määratletakse seejärel nende funktsioonide ja rühmast väljapoole ulatuvate liideste alusel. Sellise rühma tekke korral käsitatakse seda koostalitluse komponendina.

1) Tabelis 5.1.b on loetletud rongisisese juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi koostalitluse komponentide rühmad.

2) Tabelis 5.2.b on loetletud raudteeäärse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi koostalitluse komponentide rühmad.

▼M1

Koostalitluse komponentide rühma siseliideste vastavust 4. peatüki põhiparameetritele ei pea kontrollima. Koostalitluse komponentide rühma välisliideste vastavust tuleb kontrollida, et tõendada kõnealuste välisliideste nõuetega seotud põhiparameetrite järgimist.

▼B

5.3. Komponentide toimivus ja tehnilised näitajad

Iga koostalitluse põhikomponendi või koostalitluse komponentide rühma kohta sätestatakse 5. peatüki tabelites järgmised andmed:

1) 3. veerus funktsioonid ja liidesed. Tuleb silmas pidada, et mõnel koostalitluse komponendil on valikulisi funktsioone ja/või liideseid;

2) 4. veerus iga funktsiooni või liidese vastavushindamise kohustuslikud näitajad, võimaluse korral koos viitega 4. peatüki vastavale punktile.

▼M1







Tabel 5.1.a Rongisisese juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi koostalitluse põhikomponendid 1 2 3 4 Nr Koostalitluse komponent (KK) Omadused 4. peatüki alusel hinnatavad erinõuded 1 Rongisisene ETCS Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus 4.2.1 4.5.1. Rongisisesed ETCS-funktsioonid (v.a läbisõidu mõõtmine) 4.2.2 ETCSi ja GSM-Ri raadioliidesed — RBC (andmeside raadio teel valikuline) — Sõidusignaalide uuendamise seade (valikuline funktsioon) — Eurobalise'i raadioliides — Euroloopi raadioliides (valikuline funktsioon) 4.2.5 4.2.5.1 4.2.5.1 4.2.5.2 4.2.5.3 Liidesed — STM (K-liidese kasutamine valikuline) — GSM-Ri ETCS andmesideraadio — Läbisõidu mõõtmine — Võtmehaldussüsteem — ETCS-ID haldamine — ETCSi juhi-masina-liides — Rongiliides — Rongisisene salvestusseade 4.2.6.1 4.2.6.2 4.2.6.3 4.2.8 4.2.9 4.2.12 4.2.2 4.2.14 Seadmete ehitamine 4.2.16 2 Läbisõidu mõõtmise seade Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus 4.2.1 4.5.1. Rongisisesed ETCS-funktsioonid: ainult läbisõidu mõõtmine 4.2.2 Liidesed — Rongisisene ETCS 4.2.6.3 Seadmete ehitamine 4.2.16 3 Välise STMi liides Liidesed — Rongisisene ETCS 4.2.6.1 4 GSM-R rongiraadio Märkus: SIM-kaart, antenn, ühendusjuhtmed ja filtrid ei ole osa antud koostalitluse komponendist Töökindlus, käideldavus, hooldatavus 4.2.1.2 4.5.1. Põhilised sidefunktsioonid 4.2.4.1 Kõneside- ja operatiivsidepidamisrakendused 4.2.4.2 Liidesed — GSM-R raadioliides — GSM-Ri juhi-masina-liides 4.2.5.1 4.2.13 Seadmete ehitamine 4.2.16 5 GSM-Ri ETCS andmesideraadio Märkus: SIM-kaart, antenn, ühendusjuhtmed ja filtrid ei ole osa antud koostalitluse komponendist Töökindlus, käideldavus, hooldatavus 4.2.1.2 4.5.1. Põhilised sidefunktsioonid 4.2.4.1 ETCSi andmesiderakendused 4.2.4.3 Liidesed — Rongisisene ETCS — GSM-R raadioliides 4.2.6.2 4.2.5.1 Seadmete ehitamine 4.2.16 6 GSM-Ri SIM-kaart Märkus: GSM-Ri võrguoperaator vastutab selle eest, et raudteeveo-ettevõtjad saavad SIM-kaardi, mis sisestatakse GSM-Ri lõppseadmesse. Põhilised sidefunktsioonid 4.2.4.1 Seadmete ehitamine 4.2.16







Tabel 5.1.b Rongisisese juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi koostalitluse komponentide rühmad (Käesolev tabel on struktuurinäide. Lubatud on ka teised rühmad.) 1 2 3 4 Nr Koostalitluse komponentide rühm Omadused 4. peatüki alusel hinnatavad erinõuded 1 Rongisisene ETCS Läbisõidu mõõtmise seade Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus 4.2.1 4.5.1. Rongisisesed ETCS-funktsioonid 4.2.2 ETCSi ja GSM-Ri raadioliidesed — RBC (andmeside raadio teel valikuline) — Sõidusignaalide uuendamise seade (valikuline funktsioon) — Eurobalise'i raadioliides — Euroloopi raadioliides (valikuline funktsioon) 4.2.5 4.2.5.1 4.2.5.1 4.2.5.2 4.2.5.3 Liidesed — STM (K-liidese kasutamine valikuline) — GSM-Ri ETCS andmesideraadio — Võtmehaldussüsteem — ETCS-ID haldamine — ETCS juhi-masina liides — Rongiliides — Rongisisene salvestusseade 4.2.6.1 4.2.6.2 4.2.8 4.2.9 4.2.12 4.2.2 4.2.14 Seadmete ehitamine 4.2.16







Tabel 5.2.a Raudteeäärse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi koostalitluse põhikomponendid 1 2 3 4 Nr Koostalitluse komponent (KK) Omadused 4. peatüki alusel hinnatavad erinõuded 1 RBC Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus 4.2.1 4.5.1. Raudteeäärsed ETCS-funktsioonid (v.a side Eurobalise'i, sõidusignaalide uuendamise seadme ja Euroloopi kaudu) 4.2.3 ETCSi ja GSM-Ri raadioliidesed: ainult raadioside rongiga 4.2.5.1 Liidesed — Naabruses asuv RBC — Andmeside — Võtmehaldussüsteem — ETCS-ID haldamine 4.2.7.1, 4.2.7.2 4.2.7.3 4.2.8 4.2.9 Seadmete ehitamine 4.2.16 2 Sõidusignaalide uuendamise seade Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus 4.2.1 4.5.1. Raudteeäärsed ETCS-funktsioonid (v.a side Eurobalise'i, Euroloopi ning 2. ja 3. taseme funktsioonide kaudu) 4.2.3 ETCSi ja GSM-Ri raadioliidesed: ainult raadioside rongiga 4.2.5.1 Liidesed — Andmeside — Võtmehaldussüsteem — ETCS-ID haldamine — Blokeerimine ja LEU 4.2.7.3 4.2.8 4.2.9 4.2.3 Seadmete ehitamine 4.2.16 3 Eurobalise Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus 4.2.1 4.5.1. ETCSi ja GSM-Ri raadioliidesed: ainult Eurobalise'i side rongiga 4.2.5.2 Liidesed — LEU – Eurobalise 4.2.7.4 Seadmete ehitamine 4.2.16 4 Euroloop Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus 4.2.1 4.5.1. ETCSi ja GSM-Ri raadioliidesed: ainult Euroloopi raadioside rongiga 4.2.5.3 Liidesed — LEU – Euroloop 4.2.7.5 Seadmete ehitamine 4.2.16 5 LEU – Eurobalise Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus 4.2.1 4.5.1. Raudteeäärsed ETCS-funktsioonid (v.a side sõidusignaalide uuendamise seadme, Euroloopi ning 2. ja 3. taseme funktsioonide kaudu) 4.2.3 Liidesed — LEU – Eurobalise 4.2.7.4 Seadmete ehitamine 4.2.16 6 LEU – Euroloop Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus 4.2.1 4.5.1. Raudteeäärsed ETCS-funktsioonid (v.a side sõidusignaalide uuendamise seadme, Eurobalise'i ning 2. ja 3. taseme funktsioonide kaudu) 4.2.3 Liidesed — LEU – Euroloop 4.2.7.5 Seadmete ehitamine 4.2.16 7 Teljeloendur Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid (ainult teljeloendurite seisukohast olulised parameetrid) 4.2.10 Elektromagnetiline ühilduvus (ainult teljeloendurite seisukohast olulised parameetrid) 4.2.11 Seadmete ehitamine 4.2.16

▼B







Tabel 5.2.b Raudteeäärse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi koostalitluse komponentide rühmad 1 2 3 4 Nr Koostalitluse komponentide rühm Omadused 4. peatüki alusel hinnatavad erinõuded 1 Eurobalise LEU – Eurobalise Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus 4.2.1 4.5.1 Raudteeäärsed ETCS-funktsioonid (v.a side Euroloopi ning 2. ja 3. taseme funktsioonide kaudu) 4.2.3 ETCSi ja GSM-Ri raadioliidesed: ainult Eurobalise’i side rongiga 4.2.5.2 Seadmete ehitamine 4.2.16 2 Euroloop LEU – Euroloop Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus 4.2.1 4.5.1 Raudteeäärsed ETCS-funktsioonid (v.a side Eurobalise’i ning 2. ja 3. taseme funktsioonide kaudu) 4.2.3 ETCSi ja GSM-Ri raadioliidesed: ainult Euroloopi raadioside rongiga 4.2.5.3 Seadmete ehitamine 4.2.16

6. KOMPONENTIDE VASTAVUSE JA/VÕI KASUTUSSOBIVUSE HINDAMINE NING ALLSÜSTEEMIDE VASTAVUSTÕENDAMINE

▼M1

6.1. Sissejuhatus

6.1.1. Üldpõhimõtted

6.1.1.1. Põhiparameetrite järgimine

Käesoleva KTK 3. peatükis kehtestatud oluliste nõuete täitmine tagatakse 4. peatükis täpsustatud põhiparameetrite järgimisega.

Parameetrite järgimist tõendatakse järgmisega:

1) 5. peatükis täpsustatud koostalitluse komponentide vastavushindamine (vt punktid 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3, 6.2.4);

2) allsüsteemide vastavustõendamine (vt punkt 6.3 ja 6.4).

6.1.1.2. Olulised nõuded, mis on täidetud riiklike eeskirjade kohaselt

Teatavatel juhtudel kuuluvad olulised nõuded riiklike eeskirjade alla seoses järgmisega:

1) B-klassi süsteemide kasutamine;

2) KTK avatud punktid;

3) direktiivi (EL) 2016/797 artikli 7 kohane KTKde kohaldamata jätmine (erandid);

4) punktis 7.6 kirjeldatud erijuhud.

Sellistel juhtudel hinnatakse eeskirjadele vastavust asjaomase liikmesriigi vastutusel ja teatavaks tehtud korra kohaselt. Vt punkt 6.4.2.

6.1.1.3. KTK nõuete osaline täitmine

Seoses kontrollimisega, kas olulised nõuded on põhiparameetrite järgimisega täidetud, ning piiramata käesoleva KTK 7. peatükis kirjeldatud kohustusi, võib juhtkäskude ja signaalimise koostalitluse komponentidele ja allsüsteemidele, milles ei ole rakendatud kõiki 4. peatükis täpsustatud funktsioone, toimivust ja liideseid (sh lisas A osutatud spetsifikatsioonid), väljastada EÜ vastavussertifikaadi või vastavalt vastavustõendi järgmistel tõendite väljastamist ja kasutamist reguleerivatel tingimustel:

1) raudteeäärse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi EÜ vastavustõendamise taotleja peab otsustama, milliseid funktsioone, tööparameetreid ja liideseid tuleb rakendada teenuse eesmärkide saavutamiseks ning selleks, et vältida KTKdega vastuolus olevate või neid ületavate nõuete ülekandmist rongisisestele juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemidele;

2) rongisisese juhtkäskude ja signaalimise sellise allsüsteemi talitluse suhtes, kus ei ole rakendatud kõiki käesolevas KTKs täpsustatud funktsioone, talitlusvõimeid ega liideseid, võivad kehtida teatud kasutustingimused või -piirangud, mis tulenevad ühilduvusest ja/või ohutust ühendamisest raudteeäärsete juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemidega. Vähendamata teavitatud asutuse ülesandeid, mida on kirjeldatud vastavates liidu õigusaktides ja seotud dokumentides, peab EÜ vastavustõendamise taotleja tagama, et tehniline dokumentatsioon sisaldab kogu teavet, ( 12 ) mida ettevõtja vajab kõnealuste kasutustingimuste ja -piirangute kindlakstegemiseks;

3) nõuetekohaselt põhjendatud kaalutlustel võib lube andev üksus keelduda andmast kasutuselevõtu või turule laskmise luba juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemidele, milles ei ole rakendatud kõiki käesolevas KTKs täpsustatud funktsioone, tööparameetreid ja liideseid, või kehtestada nende käitamise suhtes kasutustingimusi ja -piiranguid.

Kui mõnes juhtkäskude ja signaalimise koostalitluse komponendis või allsüsteemis ei ole rakendatud kõiki käesolevas KTKs täpsustatud funktsioone, tööparameetreid ega liideseid, kohaldatakse punkti 6.4.3 sätteid.

6.1.2. ETCSi ja GSM-Ri katsetamise põhimõtted

6.1.2.1. Põhimõte

Põhimõte seisneb selles, et EÜ vastavustõendamise deklaratsiooniga hõlmatud rongisisene juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem on võimeline käesolevas KTKs kehtestatud tingimustel töötama ilma lisavastavustõendamiseta kõikidel EÜ vastavustõendamise deklaratsiooniga hõlmatud raudteeäärsetel juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemidel.

Selle põhimõtte saavutamisele aitavad kaasa:

1) rongisiseste ja raudteeäärsete juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide koostamise ja paigaldamise eeskirjad;

2) katsete tehnilised kirjeldused, millega tõestada, et rongisisesed ja raudteeäärsed juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemid on vastavuses käesoleva KTK nõuetega ja ühilduvad teineteisega.

6.1.2.2. Katsestsenaariumid

Käesoleva KTK eesmärgil tähendab „katsestsenaarium” juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemidega seotud või neid mõjutavat raudteeäärsete või rongisiseste sündmuste jada (nt sõnumite saatmine/vastuvõtmine, kiirusepiirangu ületamine, operaatorite tegevused) ning nendevahelist kindlaksmääratud ajastust, et katsetada raudteesüsteemi kavandatavat kasutamist ETCSi ja GSM-Ri seisukohalt asjakohastes olukordades (nt rongi sisenemine seadmetega varustatud alale, rongi käivitamine, signaali alistamine peatumisel).

Katsestsenaariumid põhinevad projekti jaoks vastu võetud tehnilistel eeskirjadel.

Vastavuse kontrollimine reaalses rakenduses peab katsestsenaariumiga olema võimalik, kogudes teavet hõlpsalt juurdepääsetavatest liidestest (soovitatavalt käesolevas KTKs täpsustatud standardliidesed).

6.1.2.3. Katsestsenaariumide nõuded

ETCSi ja GSM-Ri raudteeäärsete osade tehnilised eeskirjad ning raudteeäärsete juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemidega seotud katsestsenaariumid peavad olema piisavalt põhjalikud, et kirjeldada süsteemi kogu ettenähtud toimimist, mis on seotud raudteeäärse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemiga normaalsetes ja tuvastatud halvenenud tingimustes, ning:

1) need peavad vastama käesolevas KTKs viidatud tehnilistele kirjeldustele;

2) need peavad eeldama, et raudteeäärsete juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemidega koostoimivad rongisiseste allsüsteemide funktsioonid, liidesed ja talitlusvõime vastavad käesoleva KTK nõuetele;

3) neid eeskirju kasutatakse raudteeäärse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi EÜ vastavustõendamisel kontrollimaks, et rakendatud funktsioonid, liidesed ja talitlusvõime suudavad tagada, et järgitakse süsteemi ettenähtud tööd koos asjakohaste režiimide ning üleminekutega rongisiseste juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide tasemete ja režiimide vahel.

6.1.2.4. ETCSi süsteemi ühilduvuse nõuded

Agentuur kehtestab tehnilises dokumendis kontrollid rongisisese ja raudteeäärse allsüsteemi tehnilise ühilduvuse tõendamiseks ning juhib neid.

Taristuettevõtjad esitavad oma võrgu ETCSi tarnijate toetusel agentuurile oma võrgu vajalike kontrollide määratluse (vastavalt punktile 4.2.17) hiljemalt 16. jaanuariks 2020.

Taristuettevõtjad liigitavad ETCSi liinid vastavalt taristuregistris olevatele ESC tüüpidele.

Taristuettevõtjad esitavad agentuurile kõik nende võrgu nimetatud kontrollide muudatused. Agentuur ajakohastab tehnilist dokumenti viie tööpäeva jooksul.

6.1.2.5. Raadiosüsteemi ühilduvuse nõuded

Agentuur kehtestab tehnilises dokumendis kontrollid rongisisese ja raudteeäärse allsüsteemi tehnilise ühilduvuse tõendamiseks ning juhib neid.

Taristuettevõtjad esitavad oma võrgu GSM-R tarnijate toetusel agentuurile oma võrgu vajalike kontrollide määratluse (vastavalt punktile 4.2.17) hiljemalt 16. jaanuariks 2020.

Taristuettevõtjad liigitavad oma liinid vastavalt taristuregistris olevatele häälside ja võimaluse korral ETCSi andmeside RSC tüüpidele.

Taristuettevõtjad esitavad agentuurile kõik nende võrgu nimetatud kontrollide muudatused. Agentuur ajakohastab tehnilist dokumenti viie tööpäeva jooksul.

▼B

6.2. Koostalitluse komponendid

6.2.1. Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse komponentide vastavushindamise menetlused

Enne koostalitluse komponendi ja/või koostalitluse komponentide rühma turule viimist peab tootja või tema volitatud esindaja, kes on asutatud Euroopa Liidus, koostama EÜ vastavusdeklaratsiooni vastavalt ►M1 direktiivi (EL) 2016/797 artikli 10 lõikele 1 ja artikli 9 lõikele 2 ◄ .

Hindamismenetlus toimub ühe punktis 6.2.2 („Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse komponentide moodulid”) sätestatud mooduli alusel.

Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse komponentide puhul EÜ kasutussobivuse deklaratsiooni ei nõuta. Koostalitluse komponentide turuletoomiseks piisab vastavusest asjakohaste põhiparameetritega, nagu on esitatud EÜ vastavusdeklaratsioonis ( 13 ).

6.2.2. Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse komponentide moodulid

Koostalitluse komponentide hindamiseks juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide raames võib tootja või tema Euroopa Liidus asutatud esindaja valida:

1) kas tüübihindamismenetluse (moodul CB) projekteerimis- ja arendusetapis koos tootmise kvaliteedijuhtimise süsteemi menetlusega (moodul CD) tootmisetapis või

2) tüübihindamismenetluse (moodul CB) projekteerimis- ja arendusetapis koos toote vastavustõendamise menetlusega (moodul CF) või

3) täieliku kvaliteedijuhtimise süsteemi koos projektihindamise menetlusega (moodul CH1).

Lisaks võib tootja või tema esindaja SIM-kaardi koostalitluse komponendi kontrollimiseks valida mooduli CA.

Mooduleid on üksikasjalikult kirjeldatud komisjoni otsuses 2010/713/EL ( 14 ).

Mõningate moodulite kasutamise suhtes kehtivad järgmised täiendavad selgitused:

1) mooduli CB 2. punkti puhul peab EÜ tüübihindamise tegema toote- ja konstruktsioonitüübi kombineerimise teel;

2) mooduli CF (tootetõendus) 3. punkti puhul ei ole lubatud statistiline tõendamine, st kõik koostalitluse komponendid tuleb eraldi läbi vaadata.

6.2.3. Vastavushindamise nõuded

Olenemata valitud moodulist:

1) peab rongisisese ETCSi koostalitluse komponendi puhul järgima käesoleva KTK punktis 6.2.4.1 esitatud nõudeid;

2) sooritatakse käesoleva KTK 5. peatükis määratletud koostalitluse komponendi või koostalitluse komponentide rühma vastavushindamisel tabelis 6.1 nimetatud toimingud. Kõik vastavustõendamised tuleb teha 5. peatüki asjaomasele tabelile ja selles osutatud põhiparameetritele viidates.

▼M1







Tabel 6.1 Koostalitluse komponendi või koostalitluse komponentide rühma vastavushindamise nõuded Nr Tegur Hindamise eesmärk Toetavad tõendid 1 Funktsioonid, liidesed ja toimivus Kontrollida, kas kõik 5. peatüki asjaomases tabelis esitatud põhiparameetrites kirjeldatud kohustuslikud funktsioonid, liidesed ja toimivus on rakendatud ning kas need vastavad käesoleva KTK nõuetele. Tehniline dokumentatsioon ning katsejuhtumid ja katsetoimingute järjestus vastavalt 5. peatüki asjaomases tabelis esitatud põhiparameetrite kirjeldusele. Kontrollida, millised 5. peatüki asjaomases tabelis esitatud põhiparameetrites kirjeldatud valikulised funktsioonid ja liidesed on rakendatud ning kas need vastavad käesoleva KTK nõuetele. Tehniline dokumentatsioon ning katsejuhtumid ja katsetoimingute järjestus vastavalt 5. peatüki asjaomases tabelis esitatud põhiparameetrite kirjeldusele. Kontrollida, millised lisafunktsioonid ja -liidesed (mida ei ole käesoleva KTKga ette nähtud) on rakendatud ning et need ei tekitaks konflikte käesolevas KTKs täpsustatud rakendatud funktsioonidega. Mõjuanalüüs 2 Seadmete ehitamine Kontrollida vastavust kohustuslikele tingimustele, kui see on ette nähtud 5. peatüki asjaomases tabelis esitatud põhiparameetrites. Kasutatud materjalide dokumentatsioon ja vajaduse korral katsed, millega tagatakse, et 5. peatüki asjaomases tabelis esitatud põhiparameetrite nõuded on täidetud. Lisaks kontrollida, et koostalitluse komponent töötab korralikult nendes keskkonnatingimustes, mille jaoks see on projekteeritud. Katsed vastavalt taotleja tehnilistele kirjeldustele. 3 Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus Kontrollida vastavust 5. peatüki asjaomases tabelis esitatud põhiparameetrites kirjeldatud ohutusnõuetele, st 1. juhuslikest tõrgetest põhjustatud kvantitatiivsete lubatava ohu määrade järgimine; 2. arendusprotsessis on võimalik avastada ja elimineerida süsteemi tõrked. 1. Juhuslikest tõrgetest põhjustatud lubatava ohu määrade arvutused, mida toetavad töökindluse andmed. 2.1. Tootja kvaliteedi- ja ohutusjuhtimine kogu konstrueerimise, tootmise ja katsetamise ajal vastab tunnustatud standardile (vt märkus). 2.2. Tarkvara arendamise elutsükkel, riistvara arendamise elutsükkel ning riist- ja tarkvara integreerimine on kõik toimunud vastavalt tunnustatud standardile (vt märkus). 2.3. Ohutuse kontrollimise ja tõendamise protsess on toimunud vastavalt tunnustatud standardile (vt märkus) ning järgitud on 5. peatüki asjaomases tabelis esitatud põhiparameetrites kirjeldatud ohutusnõudeid. 2.4. Funktsionaalsed ja tehnilised ohutusnõuded (korrektne toimimine tõrkevabades tingimustes, tõrgete mõjud ja välismõjud) on kinnitatud vastavalt tunnustatud standardile (vt märkus). Märkus: Standard peab vastama vähemalt järgmistele tingimustele: 1) vastab tegevusjuhise nõuetele, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 402/2013 I lisa punktis 2.3.2; 2) on raudteeliikluse valdkonnas laialdaselt tunnustatud. Kui see nii ei ole, tuleb standardit põhjendada teavitatud asutusele, kes peab selle heaks kiitma; 3) sobib hinnatava süsteemi võimalike ohtude kontrollimiseks; 4) on avalikult kättesaadav kõikidele asjaosalistele, kes seda kasutada soovivad. 4 Kontrollida, et taotleja esitatud kvantitatiivne töökindluse sihtväärtus (seoses juhuslike tõrgetega) on saavutatud. Arvutused 5 Süsteemi tõrgete kõrvaldamine Seadmete katsetamine (kõik koostalitluse komponendid või alakoostude puhul eraldi) töötingimustes ja parandamine vea avastamise korral. Tõendiga kaasnev dokumentatsioon, milles näidatakse, milline vastavustõendamine tehti, milliseid standardeid kasutati ja millised kriteeriumid vastu võeti, et lugeda katsed lõppenuks (taotleja otsuste kohaselt). 6 Kontrollida vastavust hooldusnõuetele – punkt 4.5.1 Dokumentide kontroll

▼B

6.2.4. Eriküsimused

6.2.4.1. Rongisisese ETCSi kohustuslikud katsed

Erilist tähelepanu pööratakse rongisisese ETCSi koostalitluse komponendi vastavuse hindamisele, kuna see on keeruline ja mängib koostalitlusvõime saavutamisel põhirolli.

Olenemata sellest, kas valitakse moodul CB või CH1, kontrollib teavitatud asutus, et:

1) koostalitluse komponendi tüüpiline näidiseksemplar on läbinud kõik katseseeriad, sealhulgas kõik katsejuhtumid, mis on vajalikud punktis 4.2.2 viidatud funktsioonide kontrollimiseks (rongisisesed ETCS-funktsioonid). Taotleja vastutab katsejuhtumite määratlemise ja nende seeriana korraldamise eest, kui seda ei ole käsitletud käesoleva KTK tehnilistes kirjeldustes;

▼M1

2) katsed tehti laboris, mis on akrediteeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 765/2008) ( 15 ) ja lisa A tabelis A 4 nimetatud standardite kohaselt tegema katseid lisa A punktis 4.2.2.c osutatud katse ülesehituse ja protseduuridega.

▼B

Labor esitab täieliku aruande, kus on selgelt esitatud katsejuhtumite tulemused ja kasutatud seeriad. Teavitatud asutus vastutab katsejuhtumite ja seeriate sobivuse hindamise eest, et kontrollida vastavust kõigi asjakohaste nõuetega ja hinnata katsete tulemusi koostalitluse komponendi sertifitseerimist silmas pidades.

6.2.4.2. Spetsiaalne andmeedastusmoodul (STM)

Iga liikmesriik vastutab selle kontrollimise eest, kas STMid on riiklike nõuetega vastavuses.

STMi liidese ja rongisisese ETCSi vastavustõendamiseks on vaja teavitatud asutuse tehtud vastavushindamist.

▼M1 —————

▼B

6.3. Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemid

▼M1

6.3.1. Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide hindamise menetlused

Käesolevas peatükis käsitletakse rongisisese juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni ning raudteeäärse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni.

Taotleja soovil sooritab teavitatud asutus vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 IV lisale rongisisese või raudteeäärse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi EÜ vastavustõendamise.

Taotleja koostab vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artikli 15 lõigetele 1 ja 9 rongisisese või raudteeäärse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni.

EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni sisu peab olema kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikli 15 lõikega 9.

Hindamismenetlus toimub punktis 6.3.2 („Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide moodulid”) esitatud moodulite alusel.

Rongisisese juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi ning raudteeäärse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi EÜ vastavustõendamise deklaratsioone koos vastavustõendiga loetakse piisavaks tagatiseks, et allsüsteemid on käesolevas KTKs täpsustatud tingimustel ühilduvad.

▼B

6.3.2. Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide moodulid

Kõik allpool nimetatud moodulid on sätestatud komisjoni otsuses 2010/713/EL.

6.3.2.1. Rongisisene allsüsteem

Rongisisese juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi vastavustõendamiseks võib taotleja valida kas:

1) tüübihindamismenetluse (moodul SB) projekteerimis- ja arendusetapis koos tootmise kvaliteedijuhtimise süsteemi menetlusega (moodul SD) tootmisetapis või

2) tüübihindamismenetluse (moodul SB) projekteerimis- ja arendusetapis koos toote vastavustõendamise menetlusega (moodul SF) või

3) täieliku kvaliteedijuhtimise süsteemi koos projektihindamise menetlusega (moodul SH1).

6.3.2.2. Raudteeäärne allsüsteem

Raudteeäärse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi vastavustõendamiseks võib taotleja valida kas:

1) üksiktoote vastavustõendamismenetluse (moodul SG) või

2) tüübihindamismenetluse (moodul SB) projekteerimis- ja arendusetapis koos tootmise kvaliteedijuhtimise süsteemi menetlusega (moodul SD) tootmisetapis või

3) tüübihindamismenetluse (moodul SB) projekteerimis- ja arendusetapis koos toote vastavustõendamise menetlusega (moodul SF) või

4) täieliku kvaliteedijuhtimise süsteemi koos projektihindamise menetlusega (moodul SH1).

▼M1

6.3.2.3. Moodulite kasutamise tingimused rongisiseste ja raudteeäärsete allsüsteemide puhul

Mooduli SB (tüübihindamine) punkti 4.2 puhul nõutakse projektihindamist.

Mooduli SH1 (täielik kvaliteedijuhtimise süsteem koos projektihindamisega) punkti 4.2 puhul nõutakse täiendavat tüübikatsetust.

▼B

6.3.3. Rongisisese allsüsteemi hindamise nõuded

Tabelis 6.2 on esitatud kontrollid, mis tuleb rongisisese juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi vastavustõendamisel läbida, ja järgitavad põhiparameetrid.

Olenemata valitud moodulist:

1) peab vastavustõendamine näitama, et rongisisene juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem vastab põhiparameetritele, kui see on veeremile paigaldatud;

2) ei vaja EÜ vastavusdeklaratsiooniga hõlmatud koostalitluse komponentide funktsioonid ja talitlusvõimed lisavastavustõendamist.

▼M1







Tabel 6.2 Rongisisese allsüsteemi vastavushindamise nõuded Nr Tegur Hindamise eesmärk Toetavad tõendid 1 Koostalitluse komponentide kasutamine Kontrollida, kas allsüsteemi integreeritavad koostalitluse komponendid on kõik hõlmatud EÜ vastavusdeklaratsiooni ja vastava tõendiga. Allsüsteemi tuleb kontrollida SIM-kaardiga, mis vastab käesoleva KTK nõuetele. SIM-kaardi vahetamine teise kaardiga, mis vastab KTK nõuetele, ei kujuta endast allsüsteemi muutmist. Dokumentide olemasolu ja sisu Kontrollida koostalitluse komponentide kasutamisele seatud piiranguid seoses allsüsteemi ja keskkonna omadustega. Analüüs dokumentide kontrollimise teel Koostalitluse komponentide puhul, mida on kontrollitud allsüsteemi EÜ vastavustõendamise puhul kohaldatud versioonist erineva juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide KTK versiooni ja/või allsüsteemi EÜ vastavustõendamise puhul kohaldatud tehnilistest kirjeldustest erinevate tehniliste kirjelduste alusel, kontrollida, et tõend tagab ka allsüsteemi vastavuse hetkel kehtiva KTK nõuetele. Mõju analüüs dokumentide kontrollimise teel 2 Koostalitluse komponentide integreerimine allsüsteemi Kontrollida allsüsteemi siseliideste õiget paigaldust ja toimimist – põhiparameeter 4.2.6. Kontrollid vastavalt tehnilistele kirjeldustele Kontrollida, et lisafunktsioonid (mida ei ole käesolevas KTKs täpsustatud) ei mõjutaks kohustuslikke funktsioone. Mõjuanalüüs Kontrollida, et ETCS-IDde väärtused jäävad lubatud vahemikku ja neil on kordumatud väärtused, kui see on nõutud käesoleva KTKga – põhiparameeter 4.2.9. Projekti tehniliste kirjelduste kontroll 3 Veeremiga integreerimine Kontrollida seadmete õiget paigaldust – põhiparameetrid 4.2.2, 4.2.4, 4.2.14 ja tootja määratud seadmete paigaldamise tingimused. Kontrollide tulemused (vastavalt põhiparameetrites viidatud tehnilistele kirjeldustele ja tootja paigalduseeskirjadele) Kontrollida, et rongisisene juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem on vastavuses veeremi keskkonnaga – põhiparameeter 4.2.16. Dokumentide kontroll (koostalitluse komponentide tõendid ja võimalikud integreerimisviisid on kontrollitud veeremi omaduste alusel) Kontrollida, et parameetrid (nt pidurdusparameetrid) on õigesti konfigureeritud ja et need jäävad lubatud vahemikku. Dokumentide kontroll (parameetrite väärtusi võrreldakse veeremi omadustega) 4 B-klassiga integreerimine Kontrollida, et väline STM on ühendatud rongisisese ETCSiga liideste kaudu, mis ühilduvad KTKga. Ei ole midagi katsetada: standardliidest on juba koostalitluse komponendi tasandil katsetatud. Selle toimimist juba katsetati, kui kontrolliti koostalitluse komponentide integreerimist allsüsteemi. Kontrollida, et rongisiseses ETCSis rakendatud B-klassi funktsioonid – põhiparameeter 4.2.6.1 – ei tekita üleminekute tõttu raudteeäärsele juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemile lisanõudeid. Ei ole midagi katsetada: kõik on juba koostalitluse komponendi tasandil katsetatud. Kontrollida, et eraldiseisvad B-klassi seadmed, mis ei ole ühendatud rongisisese ETCSiga – põhiparameeter 4.2.6.1 – ei tekita üleminekute tõttu raudteeäärsele juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemile lisanõudeid. Ei ole midagi katsetada: liideseid ei ole (1). Kontrollida, et eraldiseisvad B-klassi seadmed, mis on ühendatud rongisisese ETCSiga, mis kasutab (osaliselt) KTKga mitteühilduvaid liideseid – põhiparameeter 4.2.6.1 –, ei tekita üleminekute tõttu raudteeäärsele juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemile lisanõudeid. Samuti kontrollida, et ei mõjutata ETCSi funktsioone. Mõjuanalüüs 5 Integreerimine raudteeäärsete juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemidega Kontrollida, et Eurobalise'i telegramme saab lugeda (see katse piirdub antenni õige paigalduse kontrollimisega. Koostalitluse komponendi tasemel tehtud katseid ei ole vaja korrata) – põhiparameeter 4.2.5. Katse sertifitseeritud Eurobalise'iga: võime telegrammi korrektselt lugeda on toetav tõend. Kontrollida, et Euroloopi telegrammid (vajaduse korral) on loetavad – põhiparameeter 4.2.5 Katse sertifitseeritud Euroloopiga: võime telegrammi korrektselt lugeda on toetav tõend. Kontrollida, et seadmed saavad hakkama GSM-Ri hääl- ja andmesidega (vajaduse korral) – põhiparameeter 4.2.5. Katse sertifitseeritud GSM-R-võrguga. Suutlikkus luua, säilitada ja lõpetada ühendus on toetav tõend. 6 Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus Kontrollida, et seadmed vastavad ohutusnõuetele – põhiparameeter 4.2.1. Riskihindamise ühises ohutusmeetodis täpsustatud menetluste rakendamine. Kontrollida kvantitatiivse töökindluse sihtväärtuse saavutamist – põhiparameeter 4.2.1. Arvutused Kontrollida vastavust hooldusnõuetele – punkt 4.5.2. Dokumentide kontroll 7 Integreerimine raudteeäärsete juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemidega ning teiste allsüsteemidega: katsed kavandatud kasutust kajastavatel tingimustel. Katsetada allsüsteemi käitumist nii paljudes erinevates kavandatud kasutust kajastavates tingimustes kui mõistlikkuse piires võimalik (nt liini kalle, rongi kiirus, vibratsioon, veojõud, ilmastikutingimused, juhtkäskude ja signaalimise raudteeäärsete funktsioonide ehitus). Katsega peab saama kontrollida järgmist: 1. läbisõidu mõõtmise funktsioonid toimivad õigesti – põhiparameeter 4.2.2; 2. rongisisene juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem on vastavuses veeremi keskkonnaga – põhiparameeter 4.2.16. Samuti peavad need katsed suurendama kindlustunnet, et süsteemis ei teki tõrkeid. Nende katsete rakendusalasse ei kuulu katsed, mis on tehtud eri etappides: arvesse võetakse koostalitluse komponentidega tehtud katsed ja simuleeritud keskkonnas allsüsteemiga tehtud katsed. Keskkonnatingimustel tehtud katsed ei ole vajalikud rongisisese GSM-Ri häälseadme puhul. Märkus: tõendis peab märkima, milliseid tingimusi katsetati ja milliseid standardeid kohaldati.