1995L0018 — ET — 30.04.2004 — 002.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU DIREKTIIV 95/18/EÜ,

19. juuni 1995,

raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 75, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 1 ) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, ( 2 ) toimides asutamislepingu artiklis 189c sätestatud korras ( 3 ) ning arvestades, et: ning arvestades, et: siseturg hõlmab sisepiirideta ala, kus on tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine; raudteetranspordi sektoris tuleks kohaldada teenuste osutamise vabaduse põhimõtet kõnealuse sektori eriomadusi arvesse võttes; nõukogu 29. juuli 1991. aasta direktiiviga 91/440/EMÜ ühenduse raudteede arendamise kohta ( 4 ) on sätestatud raudtee-ettevõtjatele ja rahvusvahelistele raudtee-ettevõtjate rühmadele teatavad rahvusvahelisele raudteetranspordile juurdepääsu õigused; tagamaks raudtee infrastruktuurile juurdepääsu õigusi ühtsetel alustel ja võrdse kohtlemise põhimõtte kohaselt ühenduse kõigis osades, on asjakohane kasutusele võtta litsents direktiivi 91/440/EMÜ artiklis 10 nimetatud teenuseid osutavatele raudtee-ettevõtjatele; on kohane säilitada direktiivi 91/440/EMÜ reguleerimisala, kaasa arvatud erandid seoses linna- ja linnalähiliinide ning piirkondlike liinide teenindamisega; tuleks täpsustada, et pendelrongiteenustena osutatavad transporditeenused läbi La Manche'i väina tunneli ei kuulu samuti kõnealuse direktiivi reguleerimisalasse; sellele vastavalt tuleks liikmesriigi poolt väljaantud litsents tunnistada kehtivaks ühenduse kõigis osades; raudtee infrastruktuurile juurdepääsu või selle kaudu kulgevate transiitvedude ühenduse tingimusi reguleeritakse muude ühenduse õigusaktide sätetega; subsidiaarsuspõhimõtet arvesse võttes ning nõutava ühtsuse ja läbipaistvuse tagamiseks on vaja, et ühendus sätestaks litsentsisüsteemi üldpõhimõtted, jättes liikmesriikide ülesandeks litsentside väljaandmise ja haldamise; usaldusväärsete ja adekvaatsete teenuste tagamiseks on vaja tagada, et raudtee-ettevõtjad vastaksid alati teatavatele hea maine, finantsnõuetele vastavuse ja ametialase pädevuse nõuetele; klientide ja asjaomaste kolmandate isikute kaitseks on tähtis tagada, et raudtee-ettevõtjatel on küllaldane vastutuskindlustus või samaväärne riskivastutust käsitlev kord; sellega seoses tuleks käsitleda ka litsentside peatamist ja tühistamist ning ajutiste litsentside andmist; raudtee-ettevõtja peab täitma ka raudteeveoteenuste siseriiklikke ja ühenduse eeskirju, mis on kohaldatud kedagi diskrimineerimata ning mõeldud tagamaks, et raudtee-ettevõtja tegevus konkreetsetel liinilõikudel oleks täiesti turvaline; tagamaks rahvusvahelise raudteetranspordi efektiivset toimimist, peavad raudtee-ettevõtjad tunnustama kõnealuses valdkonnas kehtivaid kokkuleppeid; lisaks muule peaks raudtee-ettevõtjatele tegevuslubade andmise, säilitamise ja muutmise kord väljendama üldist läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise soovi, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:







I JAGU

Eesmärk ja reguleerimisala

▼M1

Artikkel 1

1. Käesolevas direktiivis käsitletakse kriteeriume, mida liikmesriigid kohaldavad ühenduses registreeritud või registreeritava asukohaga raudtee-ettevõtjatele litsentside väljaandmise, pikendamise või muutmise suhtes.

2. Liikmesriigid võivad käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja jätta:

a) raudtee-ettevõtjad, kes osutavad raudteetranspordi reisijateveo teenuseid ainult kohalikes ja piirkondlikes autonoomsetes raudtee infrastruktuurides;

b) raudtee-ettevõtjad, kes osutavad raudteetranspordi linna- ja linnalähiliinide reisijateveo teenuseid;

c) raudtee-ettevõtjad, kelle tegevus piirdub piirkondlike raudtee-kaubaveoteenuste osutamisega, mis ei kuulu direktiivi 91/440/EMÜ reguleerimisalasse;

d) ettevõtjad, kes tegelevad kaubavedudega raudtee infrastruktuurides, mis on eraomandis ning mida kasutatakse ainult infrastruktuuri omaniku vedudel.

3. Ettevõtjad, kelle tegevus piirdub maanteesõidukite vedamisega pendelrongiteenusena läbi La Manche'i väina tunneli, jäetakse käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja.

▼B

Artikkel 2

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

▼M1

a) raudtee-ettevõtja — kõik riigi osalusega äriühingud või eraõiguslikud ettevõtjad, kelle põhiline äritegevus on kaupade ja/või reisijate raudteeveoteenuste osutamine, kusjuures ettevõtja peab tagama veovahendid; see hõlmab ka ainult veovahendeid võimaldavaid ettevõtjaid;

▼B

b) litsents — liikmesriigi poolt ettevõtjale antud luba, millega tunnustatakse ettevõtja pädevust raudtee-ettevõtjana. Kõnealune pädevus võib piirduda konkreetset liiki teenuste osutamisega;

c) litsentse väljaandev asutus — asutus, kellele liikmesriik on teinud ülesandeks litsentside väljaandmise;

— linna- ja linnalähiliinide teenused — veoteenused, mis vastavad linnakeskuse või linnastu, samuti kõnealuse keskuse või linnastu ja seda ümbritsevate piirkondade vahelise transpordi vajadustele; — piirkondlikud teenused — veoteenused, mis vastavad ühe piirkonna transpordivajadustele. d)

▼M1

Artikkel 3

Iga liikmesriik määrab asutuse, kes vastutab litsentside väljaandmise eest ning käesoleva direktiiviga pandud kohustuste täitmise eest. Litsentse annavad välja asutused, kes ise ei osuta raudteetransporditeenuseid ega sõltu kõnealuseid teenuseid osutavatest asutustest või ettevõtjatest.

▼B







II JAGU

Litsentsid

Artikkel 4

1. Raudtee-ettevõtjal on õigus taotleda litsentsi liikmesriigis, kus ettevõtja on registrisse kantud.

2. Liikmesriigid ei anna välja litsentse ega pikenda nende kehtivusaega juhul, kui käesoleva direktiivi nõuded on täitmata.

3. Raudtee-ettevõtjal, kes täidab käesoleva direktiiviga ettenähtud nõuded, on õigus saada litsents.

4. Ühelgi raudtee-ettevõtjal ei ole lubatud osutada käesoleva direktiiviga hõlmatavaid raudteetranspordi teenuseid, kui ettevõtjale ei ole antud asjakohaste teenuste osutamise litsentsi.

Selline litsents iseenesest ei anna valdajale raudtee infrastruktuurile juurdepääsu õigust.

▼M1

5. Litsents kehtib kogu ühenduse territooriumil.

▼B

Artikkel 5

1. Raudtee-ettevõtja peab enne tegevuse alustamist suutma asjaomase liikmesriigi litsentse väljaandvatele asutustele tõendada, et on igal ajal võimeline täitma hea maine, finantsnõuetele vastavuse ja ametialase pädevuse tingimusi ning tagama oma tsiviilvastutuse artiklite 6-9 tähenduses.

2. Iga taotleja esitab kogu lõike 1 kohaldamiseks vajaliku teabe.

Artikkel 6

Liikmesriigid määravad kindlaks hea maine nõude täitmiseks vajalikud tingimused tagamaks, et taotleja raudtee-ettevõtja või ettevõtja juhtimise eest vastutavaid isikuid:

— ei ole süüdi mõistetud rasketes kuritegudes, kaasa arvatud majandusalased kuriteod,

— ei ole kuulutatud pankrotis olevaks,

— ei ole süüdi mõistetud teatavate transpordi suhtes kohaldatavate seaduste rasketes rikkumistes,

▼M1

— ei ole süüdi mõistetud selliste kohustuste tõsises või korduvas täitmata jätmises, mis tulenevad sotsiaal- või tööõigusealastest, sealhulgas töötervishoidu ja tööohutust käsitlevatest õigusaktidest, või tollialastest õigusaktidest äriühingu puhul, kes soovib tegelda kaupade piiriülese transpordiga, mille suhtes kohaldatakse tolliprotseduure.

▼B

Artikkel 7

1. Finantsnõuetele vastavuse nõue on täidetud, kui taotleja raudtee-ettevõtja tõendab, et suudab 12 kuu jooksul täita oma tegelikke ja võimalikke kohustusi, mis on kehtestatud realistlike eelduste alusel.

2. Iga taotleja esitab lõike 1 kohaldamisel vähemalt lisa I jaos loetletud üksikasjad.

▼M2

Artikkel 8

Kutsealase pädevuse nõue on täidetud, kui taotleval raudtee-ettevõtjal on või saab olema juhtkond, kellel on litsentsiga kindlaksmääratud tegevuse turvalisuse ja usaldusväärsuse kontrollimiseks ning järelevalveks vajalikud teadmised ja/või kogemused.

▼B

Artikkel 9

Raudtee-ettevõtjal peab olema küllaldane vastutuskindlustus või samaväärne kord, mille alusel ta täidab siseriikliku ja rahvusvahelise õiguse kohaselt oma kohustused õnnetusjuhtumite puhul, esmajoones seoses reisijate, pagasi, lasti, postisaadetiste ja kolmandate isikutega.







III JAGU

Litsentsi kehtivus

Artikkel 10

1. Litsents kehtib seni, kuni raudtee-ettevõtja täidab käesoleva direktiiviga ettenähtud kohustusi. Litsentse väljaandev asutus võib siiski ette näha litsentside korrapärase läbivaatamise vähemalt iga viie aasta järel.

2. Litsentsi peatamist või tühistamist reguleerivad erisätted võivad olla litsentsi lisatud.

Artikkel 11

1. Kui litsentse väljaandval asutusel on tõsine kahtlus, et temalt litsentsi saanud ettevõtja ei täida käesoleva direktiivi ning eriti selle artikli 5 nõudeid, siis võib litsentse väljaandev asutus igal ajal kontrollida, kas kõnealune raudtee-ettevõtja tegelikult täidab asjaomaseid nõudeid või mitte.

Kui litsentse väljaandev asutus on veendunud, et raudtee-ettevõtja ei suuda enam täita käesoleva direktiivi, eriti selle artikli 5 nõudeid, siis ta peatab või tühistab asjaomase litsentsi.

2. Kui liikmesriigi litsentse väljaandev asutus veendub, et on põhjust tõsiselt kahelda, kas teise liikmesriigi litsentse väljaandvalt asutuselt litsentsi saanud raudtee-ettevõtja täidab käesoleva direktiiviga ettenähtud nõudeid, siis teatab litsentse väljaandev asutus sellest viivitamata kõnealusele teise liikmesriigi litsentse väljaandvale asutusele.

3. Kui litsentsi peatamine või tühistamine tuleneb finantsnõuetele vastavuse tingimuse täitmata jätmisest, võib litsentse väljaandev asutus, olenemata lõikest 1, anda ajutise litsentsi kuni raudtee-ettevõtja ümberkorraldamiseni, kui turvalisus ei ole ohustatud. Ajutise litsentsi kehtivusaeg ei ole siiski pikem kui kuus kuud alates litsentsi väljaandmise kuupäevast.

4. Kui raudtee-ettevõtja ei ole tegutsenud kuus kuud või ei ole tegevust alustanud kuus kuud pärast litsentsi saamist, siis võib litsentse väljaandev asutus otsustada, et litsents tuleb kinnitamiseks esitada või see peatada.

Tegevuse alustamiseks võib raudtee-ettevõtja taotleda pikemat ajavahemikku, võttes arvesse osutatavate teenuste eripära.

5. Kui toimub ettevõtja õiguslikku olukorda mõjutav muutus, eelkõige ühinemine või ülevõtmine, siis võib litsentse väljaandev asutus otsustada, et litsents tuleb kinnitamiseks uuesti esitada. Asjaomane raudtee-ettevõtja võib tegevust jätkata, kui litsentse väljaandev asutus otsustab, et turvalisus ei ole ohustatud; sellisel juhul otsust põhjendatakse.

6. Kui raudtee-ettevõtja otsustab tegevust olulisel määral muuta või laiendada, tuleb litsents esitada uuesti läbivaatamiseks litsentse väljaandvale asutusele.

7. Litsentse väljaandev asutus ei luba raudtee-ettevõtjal, kelle vastu on algatatud pankrotimenetlus või muu samalaadne menetlus, säilitada oma litsentsi, kui kõnealune asutus on veendunud, et puudub realistlik väljavaade ettevõtja rahuldavaks finantsiliseks ümberkujundamiseks mõistliku aja jooksul.

▼M1

8. Kui litsentse väljaandev asutus annab välja, peatab või tühistab litsentsi või teeb selles muudatusi, teatab asjaomane liikmesriik sellest viivitamata komisjonile. Komisjon teatab sellest kohe teistele liikmesriikidele.

Artikkel 12

1. Peale käesoleva direktiiviga ettenähtud nõuete täidab raudtee-ettevõtja ka ühenduse õigusele vastavaid ning siseriiklikke õigusnorme, mida kohaldatakse kedagi diskrimineerimata, eelkõige:

a) konkreetseid raudteevedude teenuste kohta käivaid tehnilisi ja tegevusalaseid nõudeid;

b) töötajate, veeremi ja ettevõtjate sisestruktuuriga seotud ohutusnõudeid;

c) töötajate ja klientide tervishoiu-, ohutus- ja sotsiaaltingimusi ning õigusi;

d) nõudeid, mida kohaldatakse kõigi asjakohase raudteetranspordi sektori ettevõtete suhtes, et pakkuda klientidele soodustusi või kaitset.

2. Raudtee-ettevõtja võib igal ajal pöörduda komisjoni poole küsimuses, mis puudutab siseriikliku õigusega ettenähtud nõuete vastavust ühenduse õigusele ning kõnealuste nõuete kohaldamist kedagi diskrimineerimata. Kui komisjon leiab, et käesoleva määruse nõudeid ei ole täidetud, siis avaldab ta oma arvamuse direktiivi korrektse tõlgenduse kohta, ilma et see piiraks asutamislepingu artikli 226 kohaldamist.

Artikkel 13

Raudtee-ettevõtjad täidavad rahvusvahelise raudteetranspordi suhtes kohaldatavaid kokkuleppeid, mis kehtivad liikmesriikides, kus ettevõtjad tegutsevad. Nad täidavad ka asjakohaseid maksu- ja tollisätteid.

▼B







IV JAGU

Üleminekusäte

Artikkel 14

Raudtee-ettevõtjatele, kes tegelevad raudteevedudega artikli 16 lõikes 2 nimetatud normide ülevõtmise lõpptähtajal, antakse käesoleva direktiivi sätete täitmiseks kaheteistkümne kuu pikkune üleminekuaeg. Kõnealune üleminekuaeg ei hõlma ühtegi sätet, mis võiks mõjutada raudteevedude turvalisust.







V JAGU

Lõppsätted

Artikkel 15

1. Asjaomane liikmesriik avalikustab litsentside andmise korra ja informeerib sellest komisjoni.

2. Litsentse väljaandev asutus teeb kogu olemasolevat teavet arvesse võttes taotluse kohta otsuse võimalikult kiiresti, kuid kõige rohkem kolm kuud pärast kogu asjakohase teabe, eelkõige lisas nimetatud üksikasjade esitamist. Otsusest teatatakse taotlevale raudtee-ettevõtjale. Keeldumisotsust põhjendatakse.

3. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et litsentse väljaandvate asutuste otsused on võimalik kohtus läbi vaadata.

Artikkel 16

1. Komisjon teeb kaks aastat pärast käesoleva direktiivi kohaldamist nõukogule ettekande direktiivi kohaldamise kohta, millega kaasnevad vajaduse korral ettepanekud seoses ühenduse jätkuvate meetmetega, eelkõige silmas pidades direktiivi reguleerimisala laiendamise võimalust.

2. Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu kahe aasta jooksul alates direktiivi jõustumise kuupäevast. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.

3. Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse sätetesse või nende sätete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 17

Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.

Artikkel 18

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.









LISA

I. Artikli 7 lõikes 2 nimetatud üksikasjad

1. Finantsnõuetele vastavust kontrollitakse ettevõtja raamatupidamise aastaaruande põhjal või bilansi põhjal, kui tegemist on taotleva ettevõtjaga, kellel ei ole võimalik esitada raamatupidamise aastaaruannet. Üksikasjalikud andmed tuleb esitada eelkõige järgmiste aspektide kohta: a) kasutusel olevad vahendid, kaasa arvatud pangakonto saldo, tagatisena lubatud arvelduskrediidid ja laenud; b) tagatisena kasutusel olevad vahendid ja varad; c) käibekapital; d) asjakohased kulud, kaasa arvatud sõidukite, maa, hoonete, seadeldiste ja veeremi soetamiskulud; e) maksud ettevõtja varalt.

2. Taotleja ei vasta finantsnõuetele eelkõige juhul, kui tal on märkimisväärsed maksu- või sotsiaalkindlustusvõlad, mis tulenevad ettevõtja tegevusest.

3. Asutus võib eelkõige nõuda audiitori järeldusotsuse esitamist ning asjakohaseid dokumente pangalt, riiklikult hoiupangalt, raamatupidajalt või audiitorilt. Kõnealused dokumendid peavad sisaldama lõikes 1 nimetatud küsimustesse puutuvaid andmeid.

▼M2 —————