I OSA –

FINANTSPERSPEKTIIV AASTATEKS 2000–2006: MÕISTE JA RAKENDUSSÄTTED A. Finantsperspektiivi sisu ja reguleerimisala 8. I lisas sätestatud finantsperspektiiv aastateks 2000–2006 moodustab käesoleva kokkuleppe lahutamatu osa. See kujutab endast institutsioonidevahelise eelarvedistsipliini raamistikku. Selle sisu on kooskõlas 24. ja 25. märtsil 1999 Berliinis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldustega. 9. Finantsperspektiivi eesmärk on tagada, et keskmise ajavahemiku jooksul muutuvad Euroopa Liidu kulutused üldiste liikide lõikes korrapäraselt ja omavahendite piires. 10. Aastate 2000–2006 finantsperspektiivis kehtestatakse igaks aastaks ja iga rubriigi või alamrubriigi kohta kulutuste summa kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringutena. Kulutuste iga-aastased üldsummad on samuti esitatud nii kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringutena kui ka makseteks ettenähtud assigneeringutena. Makseteks ettenähtud assigneeringud, mida hoitakse varuks laienemise jaoks ja mida kasutatakse punkti 25 teise lõigu kohaselt, on samuti kindlaks määratud. Kõik need summad on väljendatud 1999. aasta hindades, välja arvatud valuutareserv, mille summad on väljendatud jooksevhindades. Finantsperspektiivis ei võeta arvesse eelarvepunkte, mida rahastatakse sihtotstarbelistest tuludest Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava 21. detsembri 1977. aasta finantsmääruse, ( 7 ) edaspidi “finantsmäärus”, artikli 4 tähenduses. Üksikuid kulutusi võib rahastada üksnes selleks kehtestatud ülemmäära piires, ilma et see piiraks punkti 11 teise lõigu kohaldamist. Euroopa ühenduste üldeelarvesse lülitamata toiminguid ja ühenduse omavahendite erinevate kategooriate eeldatavat muutumist käsitlev teave on teadmiseks esitatud eraldi tabelites. Seda teavet ajakohastatakse igal aastal koos finantsperspektiivi tehnilise kohandamisega. Põllumajanduse juhtsuunis ei muutu. See vaadatakse uuesti läbi aruande põhjal, mille komisjon esitab nõukogule enne Euroopa Liidu järgmist laienemist, et teha vajalikke kohandusi. 11. Institutsioonid tunnustavad, et iga aastate 2000–2006 finantsperspektiivis esitatud absoluutsumma kujutab endast Euroopa ühenduste üldeelarve kohaste kulutuste aastast ülemmäära. Ilma et see piiraks nende ülemmäärade muutmist käesoleva kokkuleppe sätete kohaselt, kohustuvad nad kasutama oma vastavat pädevust nii, et erinevatest aastastest kulutuste ülemmääradest peetaks kinni iga eelarvemenetluse käigus ja asjakohase aasta eelarve täitmisel. Finantsperspektiivi 7. rubriigis (ühinemiseelne abi) esitatud ülemmäärad on suunavad ja mõlemad eelarvepädevad institutsioonid võivad ühiselt otsustada muuta jaotust eelarvemenetluse käigus. 12. Mõlemad eelarvepädevad institutsioonid lepivad kokku, et aastate 2000–2006 finantsperspektiivi kehtivusajaks nõustuvad nad mittekohustuslike kulude suurendamise ülemmääradega, mis tulenevad finantsperspektiivis sätestatud ülemmäärade piires koostatud eelarvetest. Finantsjuhtimise usaldusväärsuse kindlustamiseks tagavad institutsioonid võimalust mööda eelarvemenetluse käigus ja eelarve vastuvõtmise ajal, et eri rubriikide ülemmäärade piires jäetakse piisav varu, välja arvatud finantsperspektiivi 2. rubriigi (struktuurimeetmed) puhul. Esimeses lõigus nimetatud mittekohustusliku kulude suurendamise ülemmäärade piires kohustuvad Euroopa Parlament ja nõukogu järgima finantsperspektiivis struktuurimeetmeteks ettenähtud kulukohustuste assigneeringute jaotust. 13. Ühtegi kaasotsustamismenetluse raames Euroopa Parlamendi ja nõukogu vastuvõetud õigusakti ega ühtegi nõukogu vastuvõetud õigusakti, millega kaasneb eelarves kasutada olevate assigneeringute või punkti 11 kohaselt finantsperspektiivis kavandatud assigneeringute ületamine, ei või rahaliselt rakendada enne eelarve muutmist asjakohases korras ja vajaduse korral finantsperspektiivi nõuetekohast muutmist igaks juhtumiks määratud asjakohases korras. 14. Ühegi finantsperspektiiviga hõlmatud aasta puhul ei tohi vajalike assigneeringute üldsumma makseteks pärast iga-aastast kohandamist ja muid kohandusi või muudatusi arvesse võttes olla selline, et tagajärjeks on omavahendite sissenõudemäär, mis ületab nende vahendite suhtes kehtiva ülemmäära. Vajaduse korral otsustavad mõlemad eelarvepädevad institutsioonid komisjoni ettepaneku põhjal Euroopa Ühenduse asutamislepingu (edaspidi “EÜ asutamisleping”) artikli 272 lõike 9 viiendas lõigus sätestatud hääletuseeskirjade kohaselt vähendada finantsperspektiivis seatud ülemmäärasid, et tagada omavahenditele kehtestatud ülemmäära järgimine. B. Finantsperspektiivi iga-aastane kohandamine Tehniline kohandamine 15. Igal aastal määrab komisjon enne aasta n + 1 eelarvemenetlust kindlaks põllumajanduse juhtsuunise ja teeb finantsperspektiivis järgmised tehnilised kohandused rahvamajanduse kogutoodangu (RKT) ja hindade muutumise kohaselt: a) hindab ülemmäärad ja kulukohustustega seotud assigneeringute ja makseteks ettenähtud assigneeringute üldsummad, välja arvatud valuutareserv, ümber aasta n + 1 hindades; b) arvutab omavahendite ülemmäära piiresse jääva varu. Komisjon teeb need tehnilised kohandused kõige värskemate kättesaadavate majandusandmete ja -prognooside põhjal. Finantsperspektiivi 1. rubriigi (põllumajandus) ülemmäära tehniline kohandamine põhineb siiski 2 % suurusel aastadeflaatoril. Struktuurifonde käsitleva alamrubriigi ülemmäära tehniline kohandamine põhineb ülddeflaatoril, mis on sätestatud struktuurifonde käsitlevates eeskirjades vastavate meetmete kavandamiseks. Aastate 2004–2006 eraldiste indekseerimise aluse vaatab komisjon vajaduse korral tehnilise kohandusena läbi enne 31. detsembrit 2003 kõige värskemate kättesaadavate andmete põhjal. Varasemate aastate eraldisi tagantjärele ei kohandata. Selliste kohanduste tulemused ja aluseks olevad majandusprognoosid edastatakse mõlemale eelarvepädevale institutsioonile. Asjakohase aasta suhtes täiendavaid tehnilisi kohandusi kõnealuse aasta jooksul või siis järgnevatel aastatel tagantjärele ei tehta. Rakendamisega seotud kohandused 16. Mõlemale eelarvepädevale institutsioonile finantsperspektiivi tehnilistest kohandustest teatamisel esitab komisjon ettepanekud makseteks ettenähtud assigneeringute üldsumma kohandamiseks, mida ta peab vajalikuks rakendamisest lähtuvalt, et tagada kulukohustustega seotud assigneeringute suhtes korrapärane areng. 17. Aastal 2001 tehtava kohanduse puhul ja struktuurimeetmeid käsitlevate kavade vastuvõtmisel esinevate viivituste korral kohustuvad mõlemad eelarvepädevad institutsioonid komisjoni ettepaneku põhjal lubama 2000. aastal kasutamata jäänud eraldised üle kanda järgnevatesse aastatesse vastavate kuludele kehtestatud ülemmäärade ületamise teel. 18. Euroopa Parlament ja nõukogu otsustavad nende ettepanekute üle enne aasta n 1. maid EÜ asutamislepingu artikli 272 lõike 9 viiendas lõigus sätestatud hääletuseeskirjade kohaselt. C. Finantsperspektiivi muutmine 19. Lisaks korralistele tehnilistele kohandustele ja rakendustingimustest tulenevatele kohandustele võidakse finantsperspektiivi ettenägemata asjaoludel muuta komisjoni ettepaneku põhjal, pidades seejuures kinni omavahendite ülemmäärast. 20. Üldjuhul tuleb kõik sellised muutmisettepanekud esitada ja vastu võtta enne esimese asjakohase aasta eelarvemenetluse algust. Finantsperspektiivi muutmise kuni 0,03 % ulatuses ühenduse RKTst ettenägemata kulude varu piires otsustavad mõlemad eelarvepädevad institutsioonid ühiselt EÜ asutamislepingu artikli 272 lõike 9 viiendas lõigus sätestatud hääletuseeskirjade kohaselt. Finantsperspektiivi muutmise rohkem kui 0,03 % ulatuses ühenduse RKTst ettenägemata kulude varu piires otsustavad mõlemad eelarvepädevad institutsioonid ühiselt, kusjuures nõukogu otsus peab olema ühehäälne. 21. Institutsioonid uurivad võimalusi ümber jaotada muudetava rubriigiga hõlmatud programmide vahelised kulud, pidades eeskätt silmas assigneeringute eeldatavat alakasutamist, välja arvatud 2. rubriigi kohaste kulude osas. Eesmärgiks on, et rubriigi kehtiva ülemmäära piires saavutataks oluline varu nii absoluutsuurusena kui ka protsendimäärana uutest kavandatud kuludest. Institutsioonid uurivad ka võimalusi tasakaalustada ühe rubriigi ülemmäära suurendamist mõne teise rubriigi ülemmäära vähendamise abil. Finantsperspektiivi 1.–6. rubriigiga hõlmatud ettenähtud summasid ei saa igal ajal kasutada finantsperspektiivi 7. rubriigi (ühinemiseelne abi) jaoks ja samamoodi ei saa ühinemiseelseks abiks ettenähtud summasid kasutada 1.–6. rubriigi jaoks. Ühinemiseks ettenähtud summasid saab kasutada üksnes laienemisest vahetult tulenevate kulude katmiseks ja neid ei saa kasutada finantsperspektiivi 1.–7. rubriigis tekkivate ettenägemata kulude katmiseks. Samamoodi ei saa 1.–7. rubriigi vahendeid kasutada uute liikmesriikide ühinemise kulude katmiseks. Finantsperspektiivis esitatud kohustuslike kulude muutmine ei tohi põhjustada mittekohustuslikeks kuludeks ettenähtud summa vähenemist. Iga muudatuse puhul peab säilima asjakohane suhe kulukohustuste ja maksete vahel. D. Finantsperspektiivi kohandamist või muutmist käsitleva ühise otsuse puudumise tagajärjed 22. Kui finantsperspektiivi kohanduse või muudatuse suhtes, mille komisjon on välja pakkunud, puudub Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühine otsus, kehtivad varem kehtestatud summad pärast iga-aastast tehnilist kohandust ka edaspidi asjakohase aasta kulude ülemmääradena. E. Reservid 23. Kolm finantsperspektiivi 6. rubriigis kajastuvat reservi kirjendatakse Euroopa ühenduste üldeelarvesse. Vajalikke vahendeid kasutatakse üksnes juhul, kui neid reserve rakendatakse otstarbekohaselt: a) valuutareservi eesmärk on katta aastatel 2000–2002 mõju, mida eelarvelistele põllumajanduskuludele avaldavad olulised ja ettenägemata liikumised euro ja Ameerika Ühendriikide dollari vahelises pariteedis, võrreldes eelarves kasutatud pariteediga; b) kolmandatele riikidele antavate laenude tagamise reservi eesmärk on varustada vahenditega eelarvejagusid, mida kasutatakse tagatisfondi ( 8 ) moodustamiseks ja võimalike lisamaksete tegemiseks juhul, kui võlgnik ei täida kohustusi; c) hädaabireservi eesmärk on kiiresti vastata kolmandate riikide teatavatele abivajadustele, mis tulenevad eelarve koostamisel ettenägemata sündmustest, eeskätt ja peaasjalikult vajadusele humanitaarabi järele. Kui komisjon leiab, et mõnda neist reservidest on vaja kasutada, esitab ta mõlemale eelarvepädevale institutsioonile vastava ettepaneku assigneeringute ülekandmiseks. Igale komisjoni ettepanekule kasutada hädaabireservi peab siiski eelnema assigneeringute ümberjaotamise võimaluste uurimine. Samal ajal, kui komisjon esitab oma ülekandeettepaneku, algatab ta kolmepoolse kohtumise menetluse, vajadusel lihtsustatud vormis, tagamaks, et mõlemad eelarvepädevad institutsioonid jõuavad kokkuleppele reservi kasutamise vajaduses ja vajamineva summas. Kui mõlemad eelarvepädevad institutsioonid ei jõua komisjoni ettepaneku üle kokkuleppele ja kui nad ei suuda kokku leppida ühises seisukohas, hoiduvad Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni ülekandeettepaneku kohta otsuse tegemisest. F. Paindlikkusinstrument 24. Paindlikkusinstrumendi aastane ülemmäär on 200 miljonit eurot ja selle eesmärk on teataval eelarveaastal ja esitatud summa piires rahastada selgelt määratletud kulusid, mida ei saa rahastada ühe või mitme muu rubriigi ülemmäärade piires. Selle osa aastasummast, mida ei kasutata, võib üle kanda kuni aastasse n + 2. Instrumendi rakendamise korral kasutatakse kõigepealt ülekantud summasid, alustades kõige varem ülekantud summast. Aastaks n ettenähtud summa osa, mida ole aastal n + 2 kasutatud, tühistatakse. Paindlikkusinstrumenti ei tohi üldjuhul kasutada samaks otstarbeks kahel järjestikusel aastal. Komisjon teeb paindlikkusinstrumendi kasutamise ettepaneku pärast seda, kui ta on uurinud kõiki võimalusi jaotada assigneeringud lisakulutusi eeldava rubriigi piires ümber. Ettepanek tugineb paindlikkusinstrumendi kasutamise põhimõttel ning selles märgitakse otstarve ja vajaminev summa. Asjakohase eelarveaastaga seotud ettepaneku võib esitada eelarvemenetluse käigus. Komisjoni ettepanekut võetakse arvesse esialgses eelarveprojektis või lisatakse see finantsmääruse kohaselt vastavale eelarvet käsitlevale õigusaktile. Paindlikkusinstrumendi kasutamise otsustavad mõlemad eelarvepädevad institutsioonid ühiselt EÜ asutamislepingu artikli 272 lõike 9 viiendas lõigus sätestatud hääletuseeskirjade kohaselt. Ühine otsus tehakse käesoleva lepingu II osa A jaos ja III lisas sätestatud lepitusmenetluse teel. G. Finantsperspektiivi kohandamine laienemise arvessevõtmiseks 25. Kui Euroopa Liit laieneb uute liikmesriikide ühinemise teel finantsperspektiiviga hõlmatud ajavahemikul, kohandavad Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt komisjoni ettepaneku põhjal ja EÜ asutamislepingu artikli 272 lõike 9 viiendas lõigus sätestatud hääletuseeskirjade kohaselt finantsperspektiivi, et võtta arvesse sellest laienemisest tingitud kulutusi. Ilma et see piiraks ühinemisläbirääkimiste tulemust, ei tohiks asjakohaste rubriikide muutus ületada summasid, mis on esitatud suunavas finantsraamistikus, mis lähtub eeldusest, et liit laieneb aastal 2002 kuue uue liikmesriigi võrra, ja sisaldub II lisas, mis moodustab käesoleva kokkuleppe lahutamatu osa. Vajadus lisavahendite järele kaetakse selleks finantsperspektiivis ettenähtud summadest ja vajaduse korral täiendavatest omavahenditest, mis tulenevad liidu laienemise tagajärjel suurenevast ühenduse RKTst. H. Finantsperspektiivi kehtivusaeg ja finantsperspektiivi puudumise tagajärjed 26. Enne 1. juulit 2005 esitab komisjon ettepanekud uue keskmise tähtajaga finantsperspektiivi vastuvõtmiseks. Kui mõlemad eelarvepädevad institutsioonid ei jõua uue finantsperspektiivi suhtes kokkuleppele ja kui mõni käesoleva kokkuleppe osaline ei ütle kehtivast finantsperspektiivist selgesõnaliselt lahti, kohandatakse kehtiva finantsperspektiiviga hõlmatud viimase aasta ülemmäärasid kooskõlas punktiga 15, kohaldades nende määrade suhtes eelnenud ajavahemikul täheldatud keskmist kasvumäära, millest on välja arvatud liidu laienemise arvessevõtmiseks tehtavad kohandused. See kasvumäär ei või siiski ületada ühenduse RKT eeldatavat kasvumäära asjakohasel aastal.