1996R2201 — ET — 01.01.2007 — 008.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:





Muudetud:







Käesolev konsolideeritud versioon sisaldab viiteid Euroopa arveldusühikule ja/või eküüle, mida alates 1. jaanuarist 1999 peaks käsitlema viitena eurole – nõukogu määrus (EMÜ) nr 3308/80 (EÜT L 345, 20.12.1980, lk 1) ja nõukogu määrus (EMÜ) nr 1103/97 (EÜT L 162, 19.6.1997, lk 1).









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 2201/96,

28. oktoober 1996,

töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste turu ühise korralduse kohta







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 42 ja 43, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 1 ) võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, ( 2 ) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ( 3 ) ning arvestades, et: (1) puu- ja köögiviljasektoris toimuvad üldiselt mitmesugused muudatused, mida ühendus peab arvesse võtma selle sektori turukorralduse põhireeglite ümberkorraldamisel; teatavate töödeldud saaduste puhul tuleb lisaks arvesse võtta olukorda rahvusvahelisel turul; pidades silmas arvukaid muudatusi, millele puu- ja köögiviljaturu ühine korraldus on pärast selle esialgset kehtestamist allunud, tuleks selguse saavutamiseks võtta vastu uus määrus; (2) teatavad töödeldud saadused on eriti tähtsad ühenduse Vahemere-äärsetes piirkondades, kus tootmishinnad on märgatavalt kõrgemad kui kolmandates riikides; seni kohaldatud tootmistoetuste süsteem, mis põhineb lepingute sõlmimisel, mis tagavad tööstuse korrapärase varustamise tootjatele makstava miinimumhinna tasumise eest, on ajaproovile vastu pannud ja seda tuleks jätkata; aga nagu värskete saaduste puhul tuleks ka tootjaorganisatsioonide rolli siiski tugevdada, et tagada pakkumiste parem kontsentratsioon, hallata varusid ratsionaalsemalt ja hõlbustada tootjatele miinimumhinna maksmise kontrollimist; (3) värskelt tarbimiseks mõeldud saaduste ja tööstusele mõeldud saaduste hindade seose tõttu tuleks tootjale kehtestada kindlaksmääratud miinimumhind, võttes arvesse turuhinna kõikumisi puu- ja köögiviljasektoris ning vajadust säilitada värskete saaduste eri müügivõimaluste vahel sobiv tasakaal; (4) toetuse summa peab kompenseerima tootjatele ühenduses ja kolmandates riikides makstavate hindade vahe; seetõttu tuleb ette näha arvutusviis, kus võetakse arvesse see hinnavahe ja miinimumhinna muutuste toime, ilma et see piiraks teatavate tehniliste elementide kohaldamist; (5) tooraine kättesaadavuse ja töötlemisvõimsuste paindlikkuse tõttu võib tootmistoetuse andmine teatavatel juhtudel kaasa tuua tootmise märgatava kasvu; sellest tuleneda võivate realiseerimisraskuste vältimiseks tuleks toetuse andmisele seada tootest lähtudes piirangud kas tagatiskünnise või kvoodisüsteemi näol; (6) toetudes tomatist saadud toodete puhul omandatud kogemustele, tuleks vastu võtta paindlik süsteem, mille eesmärk on suurendada ettevõtete elujõudu ja ühenduse tööstuse konkurentsivõimet; kvoodid tooterühmade ja liikmesriikide kaupa tuleb uue süsteemi rakendamise esimesel kahel aastal kinnitada ühtsele alusele; kontsentraatide ja nende derivaatide puhul antavat toetust tuleb vähendada, et hüvitada kasvavaid kulutusi, mis tulenevad tomatikontsentraatide ja muude toodete kvootide suurenemisest vana süsteemiga võrreldes; (7) rosinate sektori eripära on kaasa toonud spetsialiseeritud põllumaade toetussüsteemi rakendamise; see süsteem koos ühenduses tagatud maksimaalse põllumaa süsteemiga, mille eesmärk on vältida rosinate tootmiseks viinamarjakasvatuse liiga suurt laiendamist, tuleb nagu varemgi jätta samasse määrusse; (8) ümberistutamisabinõusid viinapuu-lehetäi vastu võitlemiseks jätkatakse; selle ettevõtmise katkemise vältimiseks, kui suured piirkonnad alles ootavad ümberistutamist, tuleks jätkata toetuste süsteemi tootjate puhul, kes istutavad oma viinamarjaistandused viinapuu-lehetäi vastu võitlemiseks ümber; (9) töödeldud saaduste müügi hõlbustamiseks ja nende kvaliteedi paremaks kohandamiseks turu nõuetega tuleks ette näha normide kindlaksmääramise võimalus; (10) rosinate ja kuivatatud viigimarjade sektoris tuleb säilitada majandusaasta lõpu ladustussüsteem teatava koguse rosinate jaoks, ilma et see piiraks teatavaid kohandusi; neile kahele tootele tuleks määrata ostuhinna tase, võttes arvesse kummagi eriomadusi; (11) tuleks sätestada võimalus kohaldada erimeetmeid teatavate rahvusvahelisse konkurentsi sattunud sektorite puhul, kui nende toodangul on suur kohalik või piirkondlik tähtsus; sellised meetmed peavad sisaldama strukturaalseid täiustusi, mille eesmärk on suurendada asjaomaste toodete konkurentsivõimet ja edendada nende kasutamist; üleminekuperioodiks tuleks sektori seisukorra tõttu näha ette toetuse kogusumma alale, kus praegu kasvatatakse töötlemiseks mõeldud sparglit; (12) määruses (EÜ) nr 3290/94 ( 4 ) võttis nõukogu põllumajandussektoris vastu kohandused ja üleminekumeetmed, mida nõuab mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru osana sõlmitud kokkulepete, eriti kolmandate riikidega sõlmitud uute kaubanduskokkulepete rakendamine töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste sektoris; määruse (EÜ) nr 3290/94 XIV lisa sätted tuleb lisada käesolevasse määrusse; lihtsuse nimel peaks aga olema võimalik anda komisjonile volitused, et rakendada teatavaid tehnilisi sätteid, mis käsitlevad suhkru võimalikku vähest pakkumist; (13) teatava toetuse andmine võib seada ohtu ühisturu toimimise; seetõttu tuleks asutamislepingu sätteid, mis võimaldavad hinnata liikmesriikide antud toetust ja keelata ühisturuga kokkusobimatu toetus, laiendada ka käesolevas määruses käsitletud sektorile; (14) nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96 puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta ( 5 ) tuleks kohaldada töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste sektori puhul, et vältida nõuete ja järelevalveorganite kahekordistamist; samuti on vaja ette näha sanktsioonid, mis tagaksid uue süsteemi ühtse rakendamise kogu ühenduses; (15) töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste turu ühine korraldus peab samal ajal kohaselt arvesse võtma asutamislepingu artiklites 39 ja 110 sätestatud eesmärke; (16) käesoleva määruse sätete rakendamise hõlbustamiseks tuleks sisse seada menetlus, mille abil korralduskomitee viiks ellu tiheda koostöö liikmesriikide ja komisjoni vahel, ning arvestades, et: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

1. Käesolev määrus kehtestab töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste turu ühise korralduse.

2. Ühine korraldus hõlmab järgmisi tooteid:







CN-kood Kirjeldus a) ex07 10 Külmutatud köögivili, toores või eelnevalt aurutatud või keedetud, välja arvatud suhkrumais alamrubriigist 0710 40 00, oliivid alamrubriigist 0710 80 10 ja perekonda Capsicum ja Pimenta kuuluvad viljad alamrubriigist 0710 80 59 ex07 11 Eelsäilitatud köögivili (näiteks vääveldioksiidis, soolvees, väävelvees või muus säilituslahuses), mis pole kõlblik kohe tarbimiseks, välja arvatud oliivid alamrubriigist0711 20, perekonda Capsicum jaPimenta kuuluvad viljad alamrubriigist 0711 90 10 ning suhkrumais alamrubriigist ex071190 30 ex07 12 Kuivatatud köögivili, terve, tükeldatud, viilustatud, purustatud või jahvatatud, muul viisil töötlemata, välja arvatud inimtoiduks kõlbmatud kunstliku kuivatamise teel dehüdreeritud kartulid alamrubriigist ex071290 05, suhkrumais alamrubriikidest 0712 90 11 ja 0712 90 19 ning oliivid alamrubriigist ex071290 90 0804 20 90 Kuivatatud viigimarjad 0806 20 Kuivatatud viinamarjad (rosinad) ex08 11 Külmutatud puuvili, marjad ja pähklid, värsked või keedetud või aurutatud, mis ei sisalda suhkrut või muud magusainelisandit, välja arvatud külmutatud banaanid alamrubriigist ex081190 95 ▼M5 ex08 12 Eelsäilitatud puuvili, marjad ja pähklid (nt vääveldioksiidis, soolvees, väävlishapus vees vői muus konserveerivas lahuses), mis pole kõlblikud kohe tarbimiseks, välja arvatud eelsäilitatud banaanid alamrubriigist ex081290 99 ▼B ex08 13 Kuivatatud puuvili, v.a rubriikides 0801–0806 nimetatud; selle rühma pähklite või kuivatatud puuviljade segud, välja arvatud ainult rühmadesse 0801 ja 0802 kuuluvatest pähklitest koosnevad segud alamrubriikidest 0813 50 31 ja 0813 50 39 0814 00 00 Tsitrusviljade või melonite (k.a arbuusid) koor, värske, külmutatud, kuivatatud või eelsäilitatud soolvees, väävelvees või muus säilituslahuses 0904 20 10 Magus paprika, kuivatatud, purustamata ja jahvatamata b) ex08 11 Külmutatud puuvili, marjad ja pähklid, värsked või keedetud või aurutatud, mis sisaldavad suhkrut või muud magusainelisandit ex13 02 20 Pektiinid ja pektinaadid ex20 01 Köögivili, puuvili, pähklid ja muud söödavad taimeosad, veiniäädika või äädikhappega töödeldud või hoidistatud, välja arvatud: — perekonda Capsicum kuuluvate taimede viljad, v.a magus paprika ja pipar (piment) alamrubriigist 2001 90 20 — suhkrumais (Zea mays var. saccharata) alamrubriigist 2001 90 30 — jamss, bataat ja muud nendesarnased söödavad taimeosad, mis sisaldavad 5 % kaalust ja rohkem tärklist, alamrubriigist 2001 90 40 — palmisäsi alamrubriigist 2001 90 60 — oliivid alamrubriigist 2001 90 65 — viinamarjalehed, humalavõrsed ja muud nendesarnased söödavad taimeosad alamrubriigist ►M6 ex200190 99 ◄ 2002 Tomatid, töödeldud või hoidistatud ilma veiniäädika või äädikhappeta 2003 Seened ja trühvlid, töödeldud või hoidistatud ilma veiniäädika või äädikhappeta ex20 04 Muu köögivili, töödeldud või hoidistatud ilma veiniäädika või äädikhappeta, külmutatud, v.a rubriiki 2006 kuuluvad tooted, välja arvatud suhkrumais (Zea mays var. saccharata) alamrubriigist ex200490 10, oliivid alamrubriigist ex200490 30 ja kartulid sõelutud või sõelumata jahu või helvestena alamrubriigist 2004 10 91 ex20 05 Muu köögivili, töödeldud või hoidistatud ilma veiniäädika või äädikhappeta, külmutamata, v.a rubriiki 2006 kuuluvad tooted, välja arvatud oliivid alamrubriigist 2005 70, suhkrumais (Zea mays var. saccharata) alamrubriigist 2005 80 00 ja perekonda Capsicum kuuluvate taimede viljad, v.a magus paprika ja pipar (piment) alamrubriigist 2005 90 10 ja kartulid sõelutud või sõelumata jahu või helvestena alamrubriigist 2005 20 10 ex20 06 00 suhkrus säilitatud (kuivatatud, glasuuritud või suhkrustatud) puuvili, pähklid, puuviljakoored ja muud taimeosad, välja arvatud suhkrus säilitatud banaanid alamrubriikidest ex200600 38 ja ex200600 99 ex20 07 Džemmid, puuviljaželeed, marmelaadid, puuvilja- ja pähklipüreed ning puuvilja- ja pähklipastad, termiliselt töödeldud, millele on või ei ole lisatud suhkrut või muud magusainelisandit, välja arvatud: — homogeniseeritud banaanitooted alamrubriigist ex20 07 10 — banaanidžemmid, -želeed, -marmelaadid, -püreed ja -pastad alamrubriikidest ex200799 39, ►M6 ex200799 57 ◄ ja ex200799 98 ex20 08 Mujal nimetamata puuvili, pähklid ja muud söödavad taimeosad, muul viisil valmistatud või hoidistatud, millele on või ei ole lisatud suhkrut või muud magusainelisandit või alkoholi, välja arvatud: — maapähklivõi alamrubriigist 2008 11 10 — palmisäsi alamrubriigist 2008 91 00 — mais alamrubriigist 2008 99 85 — jamss, bataat ja muud nendesarnased söödavad taimeosad, mis sisaldavad 5 % kaalust või rohkem tärklist, alamrubriigist 2008 99 91 — viinamarjalehed, humalavõrsed ja muud nendesarnased söödavad taimeosad alamrubriigist ex200899 99 — banaanisegud, muul viisil valmistatud või hoidistatud, alamrubriikidest ex200892 59, ex200892 78, ex200892 93 ja ex200892 98 — banaanid, muul viisil valmistatud või hoidistatud, alamrubriikidest ex200899 49, ►M6 ex200899 67 ◄ ja ex200899 99 ▼M5 ex20 09 Kääritamata, alkoholilisandita puu- ja köögiviljamahlad (välja arvatud viinamarjamahl ja viinamarjavirre alamrubriikidest 2009 61 ja 2009 69 ning banaanimahl alamrubriigist 2009 80), millele on või ei ole lisatud suhkrut või muud magusainelisandit ▼B

3. Lõikes 2 nimetatud toodete majandusaasta määratakse vajaduse korral artiklis 29 sätestatud korras.







I JAOTIS

Toetuste süsteem

▼M3

Artikkel 2

Kehtestatakse ühenduse toetuskava, et abistada ühenduses koristatud tomateid, virsikuid ja pirne tarnivaid tootjaorganisatsioone I lisas loetletud töödeldud toodete tootmisel.

I lisas esitatud töödeldud toodete loetelu võib turul toimunud muutuste alusel kohandada vastavalt artiklis 29 sätestatud menetlusele.

Artikkel 3

1. Artiklis 2 osutatud kava põhineb lepingutel, mis on sõlmitud määruse (EÜ) nr 2200/96 alusel tunnustatud või ajutiselt heakskiidetud tootjaorganisatsioonide ja liikmesriikide pädevate asutuste poolt heakskiidetud töötlejate vahel.

2001/02. turustusaasta jooksul võib töötlejate ning üksiktootjate vahel siiski sõlmida lepinguid koguste kohta, mis ei ületa 25 % töötleja lepingutega hõlmatud üldkogusest.

2. Lepingud sõlmitakse enne artiklis 29 sätestatud korras määratletud kuupäeva. Neis täpsustatakse eelkõige lepinguga hõlmatavad kogused, töötlejale tarnimise ajakava ja tootjaorganisatsioonidele makstav hind ning töötleja kohustus töödelda lepinguga hõlmatud tooted.

Kohe peale allkirjastamist edastatakse lepingud liikmesriikide pädevatele asutustele.

3. Tootjaorganisatsioonid laiendavad käesoleva artikli soodustusi neile ettevõtjatele, kes ei kuulu ühtegi määruses (EÜ) nr 2200/96 ettenähtud organisatsiooni, ent kohustuvad kogu oma töötlemiseks ettenähtud tomatite, virsikute ja pirnide toodangu turustama nende organisatsioonide kaudu ja osalevad nende organisatsioonide haldamisel tekkivate üldkulude maksmisel.

Artikkel 4

1. Tootjaorganisatsioonidele antakse abi artiklis 3 viidatud lepingute alusel töötlemiseks tarnitud tooraine koguste puhul.

2. Abi suurus on:

tomatite puhul 34,50 eurot tonni kohta,

virsikute puhul 47,70 eurot tonni kohta,

pirnide puhul 161,70 eurot tonni kohta.

3. Ilma et see piiraks artikli 5 kohaldamist, maksavad liikmesriigid toetust taotlevatele tootjaorganisatsioonidele toetuse niipea kui kontrolliasutus liikmesriigis, kus töötlemine toimub, on kindlaks teinud, et lepingutega hõlmatud tooted on tarnitud töötlevale tööstusele. Tootjaorganisatsiooni saadud toetussumma makstakse selle liikmetele ja kui kohaldatakse artikli 3 lõiget 3, siis asjaomastele ettevõtjatele.

Artikkel 5

1. Iga artiklis 2 osutatud toote puhul kehtestatakse II lisas esitatud korras ühenduse töötlemiskünnis ja riiklik töötlemiskünnis.

2. Kui ühenduse töötlemiskünnis on ületatud, vähendatakse kõnealuse toote puhul artikli 4 lõike 2 kohaselt määratud toetuse summat kõikides liikmesriikides, kus vastavat künnist on ületatud.

Esimese lõigu kohaldamiseks arvutatakse künnise ületamine, võrreldes künnist toetuse andmise turustusaastale eelneva kolme turustamisaasta jooksul käesoleva määrusega kehtestatud toetuse abil töödeldud keskmise kogusega.

Igale liikmesriigile kindlaksmääratud künnise ületamise arvutamiseks liidetakse liikmesriigile määratud, kuid töötlemata kogused teiste liikmesriikide kogustele võrdeliselt nende töötlemiskünnistega.

Toetuse summat vähendatakse võrdeliselt asjakohase künnise ületamise määraga.

3. Tomatite puhul ning erandina lõike 2 teisest lõigust kohaldatakse käesoleva määruse rakendamisele vahetult järgneva kolme turustusaasta jooksul järgmisi meetmeid:

a) esimesel turustusaastal: — arvutatakse töötlemiskünnise ületamine kõnealuse aasta jooksul toetuse abil töötlemiseks tarnitud koguse alusel ning — vähendatakse artikli 4 lõikes 2 kindlaksmääratud toetust 31,36 eurole tonni kohta. Lisasumma makstakse siiski turustusaasta lõppedes liikmesriikidele, kus künnist ei ole ületatud või on ületatud alla 10 %, ning kõikidele asjaomastele liikmesriikidele juhul, kui ei ole ületatud ühenduse künnist. Lisasumma määratakse kindlaks kõnealuse künnise tegeliku ületamise alusel;

b) teisel turustusaastal arvutatakse töötlemiskünnise ületamine esimese aasta jooksul toetuse abil töötlemiseks tarnitud koguse alusel;

c) kolmandal turustusaastal arvutatakse töötlemiskünnise ületamine esimese ja teise aasta jooksul toetuse abil töötlemiseks tarnitud keskmise koguse alusel.

4. Liikmesriigid võivad tomatite riikliku töötlemiskünnise jaotada kaheks alarühmaks: terveteks kooritud tomatiteks töödeldavad tomatid ning muudeks tomatitoodeteks töödeldavad tomatid.

Liikmesriigid, kes nimetatud võimalust kasutavad, teatavad sellest komisjonile.

Kui riiklikku künnist ületatakse, kohaldatakse lõikes 2 ettenähtud toetuse vähendamist mõlema alarühma suhtes võrdeliselt asjaomase alarühma registreeritud ületamisega.

Artikkel 6

1. Artiklite 2–5 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, eelkõige töötlejate heakskiitmist, töötlemislepingute sõlmimist, toetuse maksmist, kontrolli meetmeid ja sanktsioone, turustusaastaid, töötlemiseks tarnitud tooraine miinimumnõudeid, lõpptoodangu kvaliteedi miinimumnõudeid ja künnise ületamise finantstagajärgi hõlmavad eeskirjad võetakse vastu artiklis 29 sätestatud korras.

2. Samas korras võetakse vastu kvaliteedi ja koguse kontrollid, et teha kindlaks:

— kas tootjaorganisatsioonide poolt töötlejatele tarnitavad tooted vastavad nõuetele ning

— kas tarnitud tooted on tegelikult töödeldud I lisas loetletud toodeteks.

▼M3

Artikkel 6a

1. Tootmistoetuse kava kohaldatakse:

a) CN-koodi 0804 20 90 alla kuuluvate kuivatatud viigimarjade suhtes,

b) CN-koodi ex0813 20 00 alla kuuluvate kuivatatud “d'Ente” ploomide suhtes,

mis on saadud ühenduses kasvatatud puuviljadest.

2. Tootmistoetust antakse töötlejatele, kes maksavad tootjatele nende tooraine eest vähemalt miinimumhinna vastavalt lepingutele, mis on sõlmitud tunnustatud või määruse (EÜ) nr 2200/96 alusel ajutiselt heakskiidetud tootjaorganisatsioonide ja töötlejate vahel.

2001/02. turustusaasta jooksul võib töötlejate ning üksiktootjate vahel siiski sõlmida lepinguid koguste kohta, mis ei ületa 25 % kogusest, mille puhul on õigus saada tootmistoetust.

Tootjaorganisatsioonid võivad laiendada käesoleva artikli soodustusi neile ettevõtjatele, kes ei kuulu ühtegi määruses (EÜ) nr 2200/96 ettenähtud organisatsiooni, ent kohustuvad lõikes 1 nimetatud toodete tootmiseks ettenähtud toodangu turustama nende organisatsioonide kaudu ja osalevad nende haldamisel tekkivate üldkulude maksmisel.

Lepingud peavad olema allkirjastatud enne turustusaasta algust.

Artikkel 6b

1. Tootjatele makstava miinimumhinna arvutamisel võetakse aluseks:

a) eelmise turustusaasta jooksul kohaldatud miinimumhind;

b) turuhindade kõikumine puu- ja köögiviljasektoris;

c) vajadus tagada turul eri eesmärkidel kasutamiseks ettenähtud värskete põhitoodete tavapärane realiseerimine, sealhulgas tarned töötlevale tööstusele.

2. Miinimumhinnad määratakse kindlaks enne iga turustusaasta algust.

3. Miinimumhinnad ja käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalik eeskiri võetakse vastu artiklis 29 sätestatud korras.

Artikkel 6c

1. Tootmistoetus ei tohi olla suurem kui tootjale ühenduses makstava miinimumhinna ning põhilistes tootvates ja eksportivates kolmandates riikides makstava tooraine hinna vahe.

2. Tootmistoetuse summa määratakse kindlaks nii, et see võimaldab ühenduse tooteid realiseerida lõikes 1 nimetatud piirides.

Kõnealuse toetussumma kindlaksmääramisel võetakse arvesse eelkõige:

a) tooraine maksumuse vahet ühenduses ja põhilistes võistlevates kolmandates riikides;

b) eelmiseks turustusaastaks kindlaksmääratud toetussummat ja

c) toodete puhul, mille turul on ühenduse toodangul oluline turuosa, väliskaubanduse mahtu ja seal kehtivate hindade suundumusi, kui viimane kriteerium toob kaasa toetuse vähendamise.

3. Tootmistoetus määratakse kindlaks töödeldud toote netomassi põhjal. Koefitsiendid, mis väljendavad suhet kasutatud tooraine massi ja töödeldud toote netomassi vahel, määratletakse ühtselt. Neid ajakohastatakse saadud kogemuste põhjal korrapäraselt.

4. Tootmistoetust antakse töötlejatele ainult toodete puhul, mis:

a) on toodetud ühenduses koristatud toorainest, mille eest taotleja on maksnud vähemalt artikli 6a lõikes 2 nimetatud miinimumhinna;

b) vastavad kvaliteedi miinimumnõuetele.

5. Tooraine hind peamistes võistlevates kolmandates riikides määratakse põhiliselt hindade alusel, mida põllumajandustootja hinnaga müümisel tegelikult kohaldatakse töödeldavate võrdväärse kvaliteediga värskete saaduste suhtes ja mida on kaalutud nendest kolmandatest riikidest eksporditavate lõpptoodete koguste põhjal.

6. Saaduste puhul, mille tarbimisturust ühenduses moodustab ühenduse toodang vähemalt 50 %, hinnatakse koguste ning impordi- ja ekspordihindade muutumist, võrreldes turustusaasta algusele eelneva kalendriaasta andmeid eelmise kalendriaasta andmetega.

7. Komisjon kinnitab tootmistoetuse summa enne iga turustusaasta algust artiklis 29 sätestatud korras. Lõikes 3 nimetatud koefitsiendid, kvaliteedi miinimumnõuded ja muud käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu samas korras.

▼B

Artikkel 7

1. Smürna rosinate ja “Moscateli” sorti rosinate ning korintide tootmiseks mõeldud viinamarjade kasvatamiseks antakse toetust.

Toetus kinnitatakse eriistandike koristatud hektari kohta sealse keskmise hektarisaagi alusel. Lisaks võetakse toetuse määramisel arvesse:

a) vajadust tagada tavapäraselt nimetatud kultuuride kasvatamiseks kasutatud piirkondade säilimine;

b) nende rosinate müügivõimalusi.

Toetuse suurus võib erineda vastavalt viinamarjasordile ja teistele saagikust mõjutavatele teguritele.

2. Käesolevaga kehtestatakse igaks majandusaastaks ühenduse maksimaalne tagatud istandik, mis võrdub ühenduses 1987/88., 1988/89. ja 1989/90. majandusaastal lõikes 1 nimetatud kultuuride kasvatamiseks kasutatud istandike keskmisega. Kui rosinate tootmiseks kasutatavad eriistandikud on suuremad kui ühenduse maksimaalne tagatud istandik, vähendatakse järgmise majandusaasta toetust vastavalt sellele, kui palju istandiku suurust on ületatud.

▼A1

Küprose puhul on esimeses lõigus osutatud ühenduse tagatud maksimumala kindlaksmääramisel võrdlusaastateks 1995/96., 1996/97. ja 1999/2000. turustusaasta.

▼B

3. Toetust makstakse siis, kui piirkondade saak on korjatud ja saadused töötlemiseks kuivatatud.

4. Tootjad, kes oma viinamarjaistandikud viinapuu-lehetäi vastu võitlemiseks ümber istutavad ja kes ei saa selle haiguse vastu struktuuriliste meetmetega sätestatud toetust Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi arendusrahastult, võivad kolme majandusaasta jooksul saada toetust, mis määratakse vastavalt lõikes 1 nimetatud toetuse summale ja nimetatud struktuuriliste meetmete toetuse summale. Sel juhul ei kohaldata lõiget 3.

5. Enne iga majandusaasta algust kinnitab komisjon toetuse summa artiklis 29 sätestatud korras. Samas korras sätestab ta käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad ja teeb vajaduse korral kindlaks, kui palju on ületatud maksimaalselt tagatud istandiku suurust, samuti sellest tuleneva toetuse summa vähendamise.

Artikkel 8

Artikli 7 lõikes 1 loetletud toodetele ja I lisas loetletud toodetele, mis on mõeldud kas tarbimiseks ühenduses või ekspordiks kolmandatesse riikidesse, võib kehtestada ühised nõuded artiklis 29 sätestatud korras.

Artikkel 9

1. Majandusaasta kahe viimase kuu jooksul võivad asjaomastes liikmesriikides heakskiidetud asutused, edaspidi “ladustusasutused”, kokku osta Smürna rosinaid, korinte ja kuivatatud viigimarju, mis on toodetud ühenduses käesoleval majandusaastal, juhul kui need tooted vastavad kinnitatavatele kvaliteedinõuetele.

▼A1

Lõike 2 alusel ostetud sultaanarosinate ja korintide kogused ei tohi ületada 27 930 tonni.

▼B

2. Kokkuostuhind, millega ladustusasutused ostavad lõikes 1 nimetatud tooteid, on järgmine:

a) kuivatatud viigimarjade puhul madalaima kvaliteediklassi miinimumhind miinus 5 %;

b) Smürna rosinate ja korintide puhul 1994/95. majandusaastal kehtiv kokkuostuhind, mida igal aastal kohandatakse vastavalt artiklis 13 nimetatud minimaalse impordihinna muutumisele või alates aastast 2000 maailmahindade muutumisele.

3. Tooted, mille ladustusasutus on kokku ostnud, müüakse tingimustel, mis ei ohusta turu tasakaalu ning tagavad võrdse ligipääsu müüdavatele toodetele ja ostjate võrdse kohtlemise.

Kui tooteid ei saa müüa harilikel tingimustel, võib võtta erimeetmeid. Sel juhul võib nõuda erilist tagatist, mis tagab sõlmitud lepingute, eriti toote sihtkohaga seotud lepingute täitmise. Tagatisest jäädakse täielikult või osaliselt ilma, kui lepinguid ei täideta või täidetakse osaliselt.

4. Ladustusabi antakse ladustusasutustele kokkuostetud toodete koguste ja ladustamise tegeliku kestuse põhjal. Toetuse andmine lõpetatakse, kui toote kokkuostmise majandusaasta lõpust on möödunud kaheksateist kuud.

5. Ladustusasutustele antakse hüvitist, mis võrdub ladustusasutuste makstud kokkuostuhinna ja müügihinna vahega. Seda hüvitist vähendatakse mis tahes kokkuostuhinna ja müügihinna vahest tulenevate tulude võrra.

6. Lõike 1 kohaldamiseks kiidab liikmesriik heaks ladustusasutused, mis annavad piisava tagatise, et nad suudavad ladustada tooteid rahuldavates tehnilistes tingimustes ja rahuldavalt hallata kokkuostetud tooteid.

Eriti nõutakse neilt asutustelt kokkuostetud toodete säilitamist eraldi ruumides ja nende toodete kohta eraldi arvestuse pidamist.

7. Lõike 1 kohaselt kokkuostetud tooted müüakse pakkumiskutse kaudu või ette kinnitatud müügihinnaga.

Pakkumisi võetakse arvesse ainult tagatise andmise puhul.

8. Lõikes 2 nimetatud kokkuostuhind ja käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad, eriti ladustusabi, hüvitise ning ladustusasutustes toodete kokkuostu ja müügi kord võetakse vastu artiklis 29 sätestatud korras.

Artikkel 10

1. Juhul kui artikli 1 lõikes 2 nimetatud tooteid, millel on kohalikul või piirkondlikul tasandil suur majanduslik või ökoloogiline tähtsus, ohustab eriti tugev rahvusvaheline konkurents, võib artiklis 29 sätestatud korras võtta erimeetmeid nende läbimüügi suurendamiseks ja nende konkurentsivõime tugevdamiseks.

Nende meetmete hulka kuuluvad eriti:

a) meetmed, mis parandavad saagi sobivust töötlemiseks ja kohandavad selle omadusi töötleva tööstuse vajadustega;

b) meetmed uute töötlemismeetodite ja -menetluste teaduslike ja tehniliste aspektide täiustamiseks, mille eesmärk on kvaliteedi parandamine ja/või töödeldud saaduste tootmiskulude vähendamine;

c) meetmed, mis käsitlevad uute toodete väljatöötamist ja/või töödeldud saaduste uusi kasutusviise;

d) majandus- ja turu-uuringute tegemine;

e) meetmed asjaomaste toodete tarbimise ja kasutamise edendamiseks.

2. Lõikes 1 sätestatud meetmed viivad ellu tootjaorganisatsioonid või nende ühendused, mida tunnustatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 2200/96, koos organisatsioonidega, kes esindavad asjaomase sektori tooteid töötlevaid ja/või turustavaid ettevõtjaid.

3. Et hõlbustada lõikes 1 nimetatud konkurentsivõimet parandavate erimeetmete kehtestamist asparaaguse puhul, antakse vastavalt käesolevale artiklile esimese kolme aasta jooksul pärast nende meetmete rakendamist maksimaalselt 9 000 hektarile kindla suurusega toetust 500 eküüd hektari kohta.

4. Käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad ja eriti sätted, mis tagavad, et käesolevas artiklis sätestatud meetmed sobiksid kokku ühelt poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artiklile 17 võetud meetmetega ja teiselt poolt vastavalt määruse (EMÜ) nr 4256/88 ( 6 ) artiklitele 2, 5 ja 8 rahastatud meetmetega ning täiendaksid neid, võetakse vastu artiklis 29 sätestatud korras.







II JAOTIS

Kaubandus kolmandate riikidega

Artikkel 11

1. Kõikide artikli 1 lõikes 2 loetletud toodete importimisel ühendusse või eksportimisel ühendusest võib nõuda impordi- või ekspordilitsentsi esitamist.

Liikmesriigid annavad litsentsi kõigile taotlejatele, sõltumata nende ettevõtte registrisse kantud asukohast ühenduses ja ilma et see piiraks artiklite 15, 16, 17 ja 18 kohaldamiseks võetud meetmeid.

Litsents kehtib kogu ühenduses. Selliste litsentside väljaandmine sõltub tagatise esitamisest, mis garanteerib toodete ekspordi või impordi litsentsi kehtivusaja jooksul; kui selle aja jooksul importi või eksporti ei toimu või toimub ainult osaliselt, jääb tagatise esitaja sellest täielikult või osaliselt ilma, välja arvatud vääramatu jõu korral.

2. Impordi- ja ekspordilitsentside kehtivusaeg ja muud selle artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu artiklis 29 sätestatud korras.

Artikkel 12

1. Kui käesolevas määruses pole sätestatud teisiti, kohaldatakse artikli 1 lõikes 2 loetletud toodete puhul ühise tollitariifistiku tollimäärasid.

2. Käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu artiklis 29 sätestatud korras.

Artikkel 13

1. II lisas loetletud toodetele kinnitatakse 1997/98., 1998/99. ja 1999/2000. majandusaastaks minimaalne impordihind. Minimaalse impordihinna määramisel võetakse eriti arvesse:

— importkaupade vaba hinda ühenduse piiril,

— maailmaturu hindu,

— olukorda ühenduse siseturul,

— suundumusi kolmandate riikidega kauplemisel.

Kui minimaalsest impordihinnast kinni ei peeta, nõutakse lisaks tollimaksule tasakaalustusmaksu põhitarnijatest kolmandate riikide hindade alusel.

2. Rosinate minimaalne impordihind kinnitatakse enne majandusaasta algust.

Korintidele ja muudele rosinatele määratakse minimaalne impordihind. Kummagi puhul neist kahest tooterühmast võib selle hinna määrata kindlaksmääratud netokaaluga kontaktpakendis toodetele ja sellest kindlaksmääratud kaalust suurema netokaaluga kontaktpakendis toodetele.

3. Töödeldud kirsside minimaalne impordihind määratakse enne majandusaasta algust. Hinna võib määrata kindlaksmääratud netokaaluga kontaktpakendis toodetele.

4. Rosinate puhul järgitakse minimaalset impordihinda, mida kohaldatakse importimise päeval. Kui nõutakse tasakaalustusmaksu, on see samal päeval kehtiv maks.

5. Töödeldud kirsside puhul järgitakse minimaalset impordihinda, mida kohaldatakse nende vabasse ringlusse lubamise päeval.

6. Rosinate puhul määratakse tasakaalustusmaksud impordihindade skaala alusel. Vahe minimaalse impordihinna ja skaala iga astme vahel on:

— esimese astme puhul 1 % miinimumhinnast;

— teise, kolmanda ja neljanda astme puhul vastavalt 3, 6 ja 9 %.

Skaala viies aste hõlmab kõik juhud, kui impordihind on neljanda astme puhul kohaldatavast hinnast madalam.

Rosinatele määratav suurim tasakaalustusmaks ei tohi ületada miinimumhinna ja maailmaturul kõige tüüpilisemates mitteliikmesriikides märkimisväärsetele kogustele kohaldatavate soodsaimate hindade vahet.

7. Kui töödeldud kirsside impordihind on väiksem kui nende toodete miinimumhind, nõutakse tasakaalustusmaksu, mis võrdub nende hindade vahega.

8. Minimaalne impordihind, tasakaalustusmakse summa ja muud käesoleva artikli rakendamise eeskirjad võetakse vastu artiklis 29 sätestatud korras.

Artikkel 14

1. Et vältida või kõrvaldada kahjulikke mõjusid ühenduse turul, mis võivad tuleneda teatavate artikli 1 lõikes 2 loetletud toodete impordist, kohaldatakse ühe või mitme sellise toote impordi puhul ühises tollitariifistikus sätestatud tollimaksumäärade alusel täiendavat imporditollimaksu, kui mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud põllumajanduslepingu ( 7 ) artiklis 5 sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud juhul, kui import usutavasti ei häiri ühenduse turu toimimist või kui toime oleks kavatsetava eesmärgi suhtes ebaproportsionaalne.

2. Käivitushinnad, millest madalamal võib kehtestada täiendava tollimaksu, teatab ühendus Maailma Kaubandusorganisatsioonile kooskõlas oma pakkumisega, mis võeti päevakorda mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus.

Käivituskogused, mille ületamise korral kohaldatakse täiendavat imporditollimaksu, kinnitatakse eelkõige ühenduse impordi alusel kolme aasta jooksul, mis eelnevad aastale, kui tekivad või võivad tekkida lõikes 1 nimetatud kahjulikud mõjud.

3. Impordihinnad, mida arvestatakse täiendava imporditollimaksu määramisel, määratletakse asjaomase kaubasaadetise CIF-impordihinna alusel.

CIF-impordihindu kontrollitakse sel eesmärgil kõnealuse toote tüüpiliste maailmaturu- või ühenduse impordituru hindade alusel.

4. Käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu artiklis 29 sätestatud korras. Eriti käsitlevad sellised üksikasjalikud eeskirjad:

a) tooteid, mille puhul võib vastavalt käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud põllumajanduslepingu artiklile 5 kohaldada täiendavaid imporditollimakse;

b) muid kriteeriume, mis on vajalikud lõike 1 kohaldamiseks vastavalt põllumajanduslepingu artiklile 5.

Artikkel 15

1. Artikli 1 lõikes 2 loetletud toodete tariifikvoodid, mis tulenevad mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud lepingutest, avatakse ja neid hallatakse vastavalt üksikasjalikele eeskirjadele, mis võetakse vastu artiklis 29 sätestatud korras.

2. Kvootide haldamisel võib kasutada üht järgmistest meetoditest või nende kombinatsiooni:

a) meetod, mis põhineb taotluste saabumise järjekorral (põhimõttel “kes ees, see mees”);

b) meetod, mis jaotab kvoodid taotluste esitamisel taotletud koguste alusel (“üheaegse läbivaatamise” meetod);

c) meetod, mis põhineb tavapäraste kaubavoogude arvessevõtmisel (vanad olijad/taotlejad).

Kehtestada võib muid kohaseid meetodeid. Need peavad vältima vahetegemist asjaomaste ettevõtjate vahel.

3. Vastuvõetud haldusmeetodi puhul võetakse vajaduse korral arvesse ühenduse turu tarnevajadusi ja selle turu tasakaalu valvamise vajadust, tuginedes samal ajal meetoditele, mida minevikus kohaldati lõikes 1 nimetatud kvootidele vastavate kvootide puhul, ilma et see piiraks kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud lepingutest tulenevaid õigusi.

4. Lõikes 1 nimetatud üksikasjalikes eeskirjades sätestatakse iga-aastased kvoodid, mis on sobivalt järgustatud läbi kogu aasta, ja kinnitatakse kasutatav juhtimismeetod ning vajaduse korral sisaldavad need:

a) toote laadi, lähteriiki ja päritolu kinnitavaid tagatisi;

b) punktis a nimetatud tagatiste tõendamiseks kasutatava dokumendi tunnustamist;

c) impordilitsentside väljaandmise tingimusi ja kehtivusaega.

Artikkel 16

1. Määral, mis on vajalik, et võimaldada eksportida:

a) majanduslikult märkimisväärseid koguseid artikli 1 lõikes 2 nimetatud tooteid, millele pole lisatud suhkrut;

b) artikli 1 lõike 2 punktis b nimetatud toodetes kasutatud: — valget ja toorsuhkrut, mis kuuluvad CN-koodi 1701 alla, — — glükoosi ja glükoosisiirupit, mis kuuluvad CN-koodide 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99 ja 1702 40 90 alla, — isoglükoosi, mis kuulub CN-koodide 1702 30 10, 1702 40 10, 1702 60 10 ja 1702 90 30 alla, ning

peedi- ja suhkruroosiirupit, mis kuuluvad CN-koodi ex170290 99 alla,

nende toodete hindade alusel rahvusvahelises kaubanduses ja asutamislepingu artikli 228 alusel sõlmitud lepingutest tulenevais piires, võib nende hindade ja ühenduses kohaldatavate hindade vahe katta eksporditoetusega.

2. Koguste määramiseks, mida võib eksportida eksporditoetuse eest, kohaldatakse meetodit, mis:

a) sobib kõige paremini toote laadiga ja olukorraga kõnealusel turul, võimaldab kättesaadavate ressursside võimalikult tõhusat kasutamist ja võtab igati arvesse ühenduse ekspordi tõhusust ja struktuuri, tegemata siiski vahet suur- ja väikeettevõtjate vahel;

b) on halduslikult ettevõtjatele kõige vähem tülikas, võttes arvesse haldusnõudeid;

c) väldib igasugust vahetegemist asjaomaste ettevõtjate vahel.

3. Eksporditoetused on kogu ühenduses ühesuurused.

Kui olukord rahvusvahelises kaubanduses või teatavate turgude erinõudmised selle vajalikuks teevad, võib eksporditoetus konkreetse toote puhul varieeruda vastavalt toote sihtkohale.

Eksporditoetused määratakse artiklis 29 sätestatud korras. Toetused määratakse korrapäraste ajavahemike järel.

Komisjon võib korrapäraste ajavahemike järel määratud toetusi vajaduse korral selle ajavahemiku jooksul liikmesriigi taotluse põhjal või omal algatusel muuta.

4. Toetusi antakse ainult taotluse ja vastava ekspordilitsentsi esitamise põhjal.

5. Kohaldatav toetus on see, mis kehtib litsentsi taotlemise päeval, ja diferentseeritud toetuse korral see, mis kehtib samal päeval:

a) litsentsil näidatud sihtkoha puhul;

b) tegeliku sihtkoha puhul, kui see erineb litsentsil näidatud sihtkohast. Sel juhul ei tohi kohaldatav summa ületada litsentsil näidatud sihtkoha puhul kohaldatavat summat.

Käesolevas lõikes sätestatud paindlikkuse kuritarvitamise vältimiseks võib võtta sobivaid meetmeid.

6. Lõigetest 4 ja 5 võib artiklis 29 sätestatud korras loobuda toodete puhul, millele makstakse toetust toiduabiprogrammide alusel.

7. Asutamislepingu artikli 228 alusel sõlmitud lepingutest tulenevate koguseliste piirangute järgimine tagatakse ekspordisertifikaatidega, mida antakse välja lepingutes sätestatud tüüpilisteks ajavahemikeks ja kohaldatakse asjaomaste toodete puhul. Pidades silmas mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud lepingutest tulenevate kohustuste täitmist, ei tohi tüüpilise ajavahemiku lõppemine mõjutada ekspordilitsentside kehtivust.

8. Käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad, kaasa arvatud sätted jaotamata või kasutamata, ekspordiks mõeldud koguste ümberjagamise kohta, võetakse vastu artiklis 29 sätestatud korras.

Artikkel 17

1. Käesolevat artiklit kohaldatakse artikli 16 lõike 1 punktis a nimetatud toetuse puhul.

2. Toetuse kinnitamisel võetakse arvesse järgmist:

a) senine olukord ja tulevikusuundumused, pidades silmas: — puu- ja köögiviljatoodete hindu ja kättesaadavust ühenduse turul; — rahvusvahelises kaubanduses valitsevaid hindu;

b) minimaalsed turustus- ja transpordikulud ühenduse turgudelt sadamatesse või muudesse ühenduse ekspordikohtadesse, nagu ka sihtkohariikidesse vedamise kulud;

c) kavandatava ekspordi majanduslik aspekt;

d) asutamislepingu artikli 228 alusel sõlmitud lepingutest tulenevad piirangud.

3. Artikli 16 lõike 1 punktis a nimetatud toodetele ühenduse turul hinna määramisel võetakse arvesse ekspordi vaatepunktist kõige soodsamaid kehtivaid hindu.

Rahvusvahelise kaubanduse hindade määramisel võetakse arvesse järgmist:

a) kolmandate riikide turgudel kehtivad hinnad;

b) soodsaimad hinnad kolmandates sihtkohariikides impordile kolmandatest riikidest;

c) eksportivates kolmandates riikides dokumenteeritud hinnad;

d) pakkumishinnad ühenduse piiril.

4. Toetust makstakse, kui on tõendatud, et tooted on:

— ühendusest eksporditud,

— ühendusest pärit, ja

— diferentseeritud toetuse puhul jõudnud litsentsil näidatud sihtkohta või teise sihtkohta, mille jaoks toetus on kinnitatud, ilma et see piiraks artikli 16 lõike 5 punkti b sätete kohaldamist. Sellest reeglist võib siiski teha erandeid artiklis 29 sätestatud korras, juhul kui nähakse ette tingimused, mis pakuvad samaväärseid tagatisi.

5. Käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu vastavalt artiklis 29 sätestatud menetlusele.

Artikkel 18

1. Käesolevat artiklit kohaldatakse artikli 16 lõike 1 punktis b nimetatud toetuse puhul.

2. Toetuse summa võrdub:

— toorsuhkru, valge suhkru ning peedi- ja suhkruroosiirupi puhul nende töötlemata toodete eksporditoetusega, mis on määratud 30. juuni 1981. aasta määruse (EMÜ) nr 1785/81 suhkruturu ühise korralduse kohta ( 8 ) artikli 17 ja selle rakendussätete alusel,

— isoglükoosi puhul selle töötlemata toote eksporditoetusega, mis on määratud määruse (EMÜ) nr 1785/81 artikli 17 ja selle rakendussätete alusel,

— glükoosi ja glükoosisiirupi puhul nende töötlemata toodete eksporditoetusega, mis on mõlemale tootele kinnitatud nõukogu 30. juuni 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 1766/92 teraviljaturu ühise korralduse kohta ( 9 ) artikli 13 ja selle rakendussätete alusel.

3. Toetuse saamiseks peab taotlejal töödeldud toodetega olema eksportimisel kaasas tõend, mis näitab tootmisel kasutatud toor- ja valge suhkru ning peedi- ja suhkruroosiirupi, isoglükoosi, glükoosi ja glükoosisiirupi kogust.

Esimeses lõigus nimetatud tõendi õigsust võivad kontrollida asjaomaste liikmesriikide pädevad ametiasutused.

4. Kui toetusest ei piisa artikli 1 lõike 2 punktis b loetletud toodete ekspordi võimaldamiseks, kohaldatakse nende toodete puhul artikli 16 lõike 1 punktis b nimetatud toetust käsitlevate sätete asemel artikli 16 lõike 1 punktis a nimetatud sätteid.

5. Toetust antakse toodete eksportimiseks:

a) mis on pärit ühendusest;

b) mis on imporditud kolmandatest riikidest ja mille puhul on makstud artiklis 12 nimetatud impordimaksu, juhul kui eksportija tõendab: — et eksporditav toode ja varem imporditud toode on üks ja sama, ja — et importimisel on makstud impordimaksu.

Punktis b nimetatud juhul võrdub iga toote toetus importimisel tasutud impordimaksuga, kui viimane on väiksem kui kohaldatav toetus; kui impordimaks on suurem kui toetus, kohaldatakse viimast.

6. Toetust makstakse, kui on tõendatud, et:

— tooted täidavad üht kahest lõikes 5 sätestatud tingimusest,

— tooted on ühendusest eksporditud,

— tooted on diferentseeritud toetuse puhul jõudnud litsentsil näidatud sihtkohta või teise sihtkohta, mille jaoks toetus on kinnitatud, ilma et see piiraks artikli 16 lõike 5 punkti b sätete kohaldamist. Sellest reeglist võib siiski teha erandeid artiklis 29 sätestatud korras, juhul kui nähakse ette tingimused, mis pakuvad samaväärseid tagatisi.

7. Käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu artiklis 29 sätestatud korras.

Artikkel 19

1. Teravilja-, suhkru- ning puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse ladusaks toimimiseks vajalikul määral võib nõukogu erijuhtudel vastavalt asutamislepingu artikli 43 lõikes 2 sätestatud hääletuskorrale komisjoni ettepaneku põhjal osaliselt või täielikult keelata seestöötlemise korra kasutamise:

— artikli 16 lõike 1 punktis b nimetatud toodete puhul ja

— artikli 1 lõikes 2 loetletud toodete tootmiseks kasutatava puu- ja köögivilja puhul.

2. Erandina lõikest 1 otsustab komisjon liikmesriigi taotluse põhjal või omal algatusel vajalikud meetmed, kui lõikes 1 nimetatud olukord tekib erandlikult kiiresti ja seestöötlemise kord häirib või võib häirida ühenduse turgu; nõukogule ja liikmesriikidele teatatakse sellistest meetmetest, mis ei tohi jõus olla kauem kui kuus kuud ja mida kohaldatakse viivitamata. Kui komisjon saab liikmesriigilt taotluse, teeb ta selle kohta otsuse nädala jooksul pärast taotluse saamist.

3. Iga liikmesriik võib komisjoni otsuse esitada nõukogule nädala jooksul alates selle teatavakstegemise päevast. Nõukogu võib kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni otsuse kinnitada, muuta või tühistada. Kui nõukogu pole kolme kuu jooksul otsustanud, loetakse komisjoni otsus tühistatuks.

Artikkel 20

1. Kui vastavalt määruse (EMÜ) nr 1785/81 artiklile 20 tasutakse valge suhkru ekspordilt maksu, mis on 100 kilogrammi kohta üle 5 eküü, võib artiklis 29 sätestatud korras otsustada kohaldada artikli 1 lõikes 2 loetletud toodete puhul, mis sisaldavad vähemalt 35 % lisatud suhkrut, ekspordimaksu.

2. Ekspordimaksu määramisel võetakse arvesse:

— lisatud suhkrut sisaldava puu- ja köögiviljatoote laadi,

— lisatud suhkru sisaldust kõnealuses tootes,

— valge suhkru hinda ühenduse ja maailmaturul,

— valgele suhkrule kohaldatavat ekspordimaksu,

— nimetatud maksu kohaldamise majanduslikku toimet.

3. Käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu artiklis 29 sätestatud korras.

Artikkel 21

1. Käesoleva määrusega reguleeritud toodete klassifitseerimise suhtes kohaldatakse kombineeritud nomenklatuuri tõlgendamise üldeeskirja ja selle rakendamise erieeskirju; käesoleva määruse kohaldamisest lähtuv tariifinomenklatuur moodustab osa ühisest tollitariifistikust.

2. Kui käesolevas määruses või vastavalt sellele võetud sätetes pole sätestatud teisiti, on impordi puhul kolmandatest riikidest keelatud:

— tollimaksu või mis tahes samaväärse toimega maksu kehtestamine,

— koguseliste piirangute või samaväärse toimega meetmete rakendamine.

Artikkel 22

1. Kui import või eksport põhjustab või võib põhjustada artikli 1 lõikes 2 nimetatud ühe või mitme toote turul ühenduses tõsiseid häireid, mis võivad ohustada asutamislepingu artiklis 39 sätestatud eesmärke, võib kauplemisel kolmandate riikidega kohaldada asjakohaseid meetmeid, kuni häired või häirete oht on möödunud.

Nõukogu võtab komisjoni ettepanekul vastavalt asutamislepingu artikli 43 lõikes 2 sätestatud hääletuskorrale vastu käesoleva lõike rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ja määratleb, millisel juhul ja millises ulatuses võivad liikmesriigid võtta kaitsemeetmeid.

2. Lõikes 1 mainitud olukorra puhul võtab komisjon liikmesriigi taotluse korral või omal algatusel vajalikud meetmed; meetmetest teatatakse liikmesriikidele ja neid tuleb viivitamata kohaldada. Kui komisjon saab liikmesriigilt taotluse, võtab ta otsuse selle kohta vastu kolme tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest.

3. Iga liikmesriik võib komisjoni poolt võetud meetmed esitada nõukogule kolme tööpäeva jooksul alates nende teatavakstegemise päevast. Nõukogu tuleb viivitamata kokku. Nõukogu võib kvalifitseeritud häälteenamusega kõnealuseid meetmeid muuta või need tühistada.

4. Käesoleva artikli kohaldamisel võetakse arvesse asutamislepingu artikli 228 lõike 2 alusel sõlmitud rahvusvahelistest lepingutest tulenevaid kohustusi.







III JAOTIS

Üldsätted

Artikkel 23

Artikli 1 lõikes 2 nimetatud toodete tootmise ja nendega kauplemise puhul kohaldatakse asutamislepingu artikleid 92, 93 ja 94.

Artikkel 24

Töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste turgu käsitlevate ühenduse eeskirjade järgimise kontrolli puhul kohaldatakse määruse (EÜ) nr 2200/96 riiklikku ja ühenduse kontrolli käsitlevat VI jaotist.

Artikkel 25

Rahatrahvid või muud halduskaristused kehtestatakse sektori konkreetsete vajaduste kohaselt artiklis 29 sätestatud korras.

Artikkel 26

Kui ülemineku hõlbustamiseks vanalt korralduselt käesoleva artikliga kehtestatule on vaja meetmeid, võetakse need vastu artiklis 29 sätestatud korras.

Artikkel 27

1. Liikmesriigid ja komisjon annavad üksteisele käesoleva määruse rakendamiseks vajalikku teavet. Edastatavad andmed määratletakse artiklis 29 sätestatud korras. Sellise teabe edastamise ja levitamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu samas korras.

2. Õigus- ja haldusnormid, mis liikmesriigid kehtestavad käesoleva määruse kohaldamiseks, kaasa arvatud kõik nende muudatused, edastatakse komisjonile hiljemalt kuu pärast kehtestamist.

3. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et karistada käesoleva määruse sätete rikkumise eest ja tõkestada ning lõpetada mis tahes pettused.

▼M3 —————

▼M3

Artikkel 29

1. Komisjoni abistab puu- ja köögiviljatooteturu korralduskomitee (edaspidi komitee), mis koosneb liikmesriikide esindajatest ja mille eesistuja on komisjoni esindaja.

2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7.

3. Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 nimetatud ajavahemikuks kehtestatakse üks kuu.

4. Komitee võtab vastu oma kodukorra.

▼B

Artikkel 30

Komitee võib käsitleda teisi küsimusi, mille komitee esindaja suunab talle omal algatusel või liikmesriigi esindaja taotluse korral.

▼M4

Artikkel 31

Artikli 2, artikli 6a, artikli 7, artikli 9 lõigete 4 ja 5 ning artikli 10 lõike 3 kohaldamisest tulenevaid kulusid käsitatakse nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1258/1999 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) ( 10 ) artikli 1 lõike 2 punktis b määratletud tähenduses põllumajandusturge stabiliseeriva sekkumisena.

▼B

Artikkel 32

Käesolevat määrust kohaldades võetakse samal ajal asjakohaselt arvesse asutamislepingu artiklites 39 ja 110 seatud eesmärke.

Artikkel 33

1. Käesolev määrus jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamisepäeval.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 1997. Siiski ei kohaldata I jaotist iga asjaomase toote puhul enne 1997/98. majandusaasta algust.

2. Käesolevaga tunnistatakse järgmised määrused alates käesoleva määruse vastavate sätete kohaldamisest kehtetuks:

— nõukogu 24. veebruari 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 426/86 puu- ja köögiviljatooteturu ühise korralduse kohta, ( 11 )

— nõukogu 19. juuli 1988. aasta määrus (EMÜ) nr 2245/88, milles kehtestatakse tagatiskünnise süsteemid virsikutele ja pirnidele siirupis ja/või omas mahlas, ( 12 )

— nõukogu 7. mai 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 1206/90, millega sätestatakse töödeldud puu- ja köögivilja tootmis toetuse süsteemi üldised eeskirjad, ( 13 )

— nõukogu 7. mai 1993. aasta 17. märtsi määrus (EMÜ) nr 668/93 töödeldud tomatisaaduste puhul tootmistoetuse piiramise kohta ( 14 ).

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrustele käsitletakse viidetena käesolevale määrusele ja loetakse vastavalt IV lisa vastavustabelitele.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

▼M3









I LISA







Artiklis 2 osutatud töödeldud tooted CN-kood Toote kirjeldus ex071080 70 Kooritud tomatid, terved või tükeldatud, külmutatud ex071290 30 Tomatihelbed 2002 10 10 Kooritud tomatid, terved või tükeldatud 2002 10 90 Koorimata tomatid, terved või tükeldatud ex20 02 90 Muu (purustatud või pitsakaste) ex200290 11 ex200290 19 Tomatimahl (kaasa arvatud tomatipüree) ex200290 31 ex200290 39 ex200290 91 ex200290 99 Tomatikontsentraat ex200840 51 ex200840 59 ex200840 71 ex200840 79 ►M6 ex200840 90 ◄ “Williamsi” ja “Rocha” pirnid siirupis ja/või omas mahlas ex200870 61 ex200870 69 ex200870 71 ex200870 79 ex200870 92 ►M6 ex200870 98 ◄ Virsikud siirupis ja/või omas mahlas ex20 08 92 ex20 08 99 Puuviljasegud, tervelt või tükeldatud, siirupis ja/või omas mahlas, koostises vähemalt 60 % virsikuid ja pirne 2009 50 Tomatimahl

▼B









II LISA







Artiklis 13 nimetatud tooted CN-kood Kirjeldus 0806 20 Rosinad ex08 11 Külmutatud puuvili, marjad ja pähklid, värsked või keedetud või aurutatud, sisaldavad või ei sisalda suhkrut või muud magusainelisandit: ex08 11 90 – muud: – – mis sisaldavad või ei sisalda suhkrut või muud magusainelisandit: – – – mille suhkrusisaldus ületab 13 % kaalust: ex081190 19 – – – – muud: – – – – – hapukirsid (Prunus cerasus): – – – – – – kiviga – – – – – – muud – – – – – muud kirsid: – – – – – – kiviga – – – – – – muud ex081190 39 – – – – muud: – – – – – hapukirsid (Prunus cerasus): – – – – – – kiviga – – – – – – muud – – – – – muud kirsid: – – – – – – kiviga – – – – – – muud – – muud: – – – kirsid: 0811 90 75 – – – – hapukirsid (Prunus cerasus): – – – – – kiviga – – – – – muud 0811 90 80 – – – – muud: – – – – – kiviga – – – – – muud ex08 12 Eelsäilitatud puuvili ja pähklid (näiteks vääveldioksiidis, soolvees, väävelvees või muus säilituslahuses), mis pole kõlblikud kohe tarbimiseks: 0812 10 00 – kirsid: ex081210 00 – – hapukirsid (Prunus cerasus) ex081210 00 – – muud 2008 Mujal nimetamata puuvili, pähklid ja muud söödavad taimeosad, muul viisil valmistatud või hoidistatud, millele on või ei ole lisatud suhkrut või muud magusainelisandit või alkoholi: 2008 60 – kirsid: – – alkoholilisandita: – – – sisaldavad lisatud suhkrut, kontaktpakendi netokaal üle 1 kg: 2008 60 51 – – – – hapukirsid (Prunus cerasus) 2008 60 59 – – – – muud – – – sisaldavad lisatud suhkrut, kontaktpakendi netokaal kuni 1 kg: 2008 60 61 – – – – hapukirsid (Prunus cerasus) 2008 60 69 – – – – muud – – – ei sisalda lisatud suhkrut, kontaktpakendi netokaal: – – – – vähemalt 4,5 kg: 2008 60 71 – – – – – hapukirsid (Prunus cerasus) 2008 60 79 – – – – – muud – – – – kuni 4,5 kg: 2008 60 91 – – – – – hapukirsid (Prunus cerasus) 2008 60 99 – – – – – muud

▼A2









III LISA

Artiklis 5 osutatud töötlemiskünnised

Värske saaduse netomass







(tonnides) Tomatid Virsikud Pirnid Ühenduse künnis 8 860 061 560 428 105 659 Siseriiklik künnis Bulgaaria 156 343 17 843 n.r. Tšehhi Vabariik 12 000 1 287 11 Kreeka 1 211 241 300 000 5 155 Hispaania 1 238 606 180 794 35 199 Prantsusmaa 401 608 15 685 17 703 Itaalia 4 350 000 42 309 45 708 Küpros 7 944 6 n.r. Läti n.r. n.r. n.r. Ungari 130 790 1 616 1 031 Malta 27 000 n.r. n.r. Madalmaad n.r. n.r. 243 Austria n.r. n.r. 9 Poola 194 639 n.r. n.r. Portugal 1 050 000 218 600 Rumeenia 50 390 523 n.r. Slovakkia 29 500 147 n.r. n.r. = mittekohaldatav

▼B









IV LISA







Vastavustabel Varasemate määruste (EMÜ) numbrid Käesolev määrus 426/86, artikkel 1, lõige 1 artikkel 1, lõige 2 artikkel 1, lõige 2 artikkel 1, lõige 3 426/86, artikkel 2, lõige 1 artikkel 2, lõige 1 artikkel 2, lõige 2 – artikkel 2, lõige 3 – 426/86, artikkel 3, lõige 1 artikkel 2, lõige 2 artikkel 3, lõige 1a – artikkel 3, lõige 2 – artikkel 3, lõige 3 – artikkel 3, lõige 4 artikkel 4, lõige 9 426/86, artikkel 4, lõige 1 artikkel 3, lõige 1 artikkel 4, lõige 2 – artikkel 4, lõige 3 artikkel 3, lõige 2 artikkel 4, lõige 4 artikkel 3, lõige 3 426/86, artikkel 5, lõige 1 artikkel 4, lõige 2 artikkel 5, lõige 2 artikkel 4, lõige 3 artikkel 5, lõige 3 artikkel 4, lõige 4 artikkel 5, lõige 4 – artikkel 5, lõige 5 artikkel 4, lõige 9 426/86, artikkel 6, lõige 1 artikkel 7, lõige 1 artikkel 6, lõige 2 artikkel 7 lõige 2 artikkel 6, lõige 3 artikkel 7, lõige 3 artikkel 6, lõige 4 artikkel 7, lõige 4 artikkel 6, lõige 5 – artikkel 6, lõige 6 artikkel 7, lõige 5 artikkel 6, lõige 7 artikkel 7, lõige 5 426/86, artikkel 6a – 426/86, artikkel 7, lõige 1 artikkel 8 artikkel 7, lõige 2 – 426/86, artikkel 8, lõige 1 artikkel 9, lõige 1 artikkel 8, lõige 2 artikkel 9, lõige 2 artikkel 8, lõige 3 artikkel 9, lõige 3 artikkel 8, lõige 4 artikkel 9, lõige 4 artikkel 8, lõige 5 artikkel 9, lõige 5 artikkel 8, lõige 6 – artikkel 8, lõige 7 artikkel 9, lõige 8 426/86, artikkel 9, lõige 1 artikkel 11, lõige 1 artikkel 9, lõige 2 artikkel 11, lõige 2 artikkel 9, lõige 1 artikkel 12, lõige 1 artikkel 9, lõige 2 artikkel 12, lõige 2 426/86, artikkel 10 – 426/86, artikkel 10a, lõige 1 artikkel 13, lõige 1 artikkel 10a, lõige 2 artikkel 13, lõige 2 artikkel 10a, lõige 3 artikkel 13, lõige 3 artikkel 10a, lõige 4 artikkel 13, lõige 4 artikkel 10a, lõige 5 artikkel 13, lõige 5 artikkel 10a, lõige 6 artikkel 13, lõige 6 artikkel 10a, lõige 7 artikkel 13, lõige 7 artikkel 10a, lõige 8 artikkel 13, lõige 8 426/86, artikkel 11, lõige 1 artikkel 14, lõige 1 artikkel 11, lõige 2 artikkel 14, lõige 2 artikkel 11, lõige 3 artikkel 14, lõige 3 artikkel 11, lõige 4 artikkel 14, lõige 4 426/86, artikkel 12, lõige 1 artikkel 15, lõige 1 artikkel 12, lõige 2 artikkel 15, lõige 2 artikkel 12, lõige 3 artikkel 15, lõige 3 artikkel 12, lõige 4 artikkel 15, lõige 4 426/86, artikkel 13, lõige 1 artikkel 16, lõige 1 artikkel 13, lõige 2 artikkel 16, lõige 2 artikkel 13, lõige 3 artikkel 16, lõige 3 artikkel 13, lõige 4 artikkel 16, lõige 4 artikkel 13, lõige 5 artikkel 16, lõige 5 artikkel 13, lõige 6 artikkel 16, lõige 6 artikkel 13, lõige 7 artikkel 16, lõige 7 artikkel 13, lõige 8 artikkel 16, lõige 8 426/86, artikkel 14, lõige 1 artikkel 17, lõige 1 artikkel 14, lõige 2 artikkel 17, lõige 2 artikkel 14, lõige 3 artikkel 17, lõige 3 artikkel 14, lõige 4 artikkel 17, lõige 4 artikkel 14, lõige 5 artikkel 17, lõige 5 426/86, artikkel 14a, lõige 1 artikkel 18, lõige 1 artikkel 14a, lõige 2 artikkel 18, lõige 2 artikkel 14a, lõige 3 artikkel 18, lõige 3 artikkel 14a, lõige 4 artikkel 18, lõige 4 artikkel 14a, lõige 5 artikkel 18, lõige 5 artikkel 14a, lõige 6 artikkel 18, lõige 6 artikkel 14a, lõige 7 artikkel 18, lõige 7 426/86, artikkel 15, lõige 1 artikkel 19, lõige 1 artikkel 15, lõige 2 artikkel 19, lõige 2 artikkel 15, lõige 3 artikkel 19, lõige 3 426/86, artikkel 16, lõige 1 artikkel 20, lõige 1 artikkel 16, lõige 2 artikkel 20, lõige 2 artikkel 16, lõige 3 – artikkel 16, lõige 4 – artikkel 16, lõige 5 artikkel 20, lõige 3 426/86, artikkel 17, lõige 1 artikkel 21, lõige 1 artikkel 17, lõige 2 artikkel 21, lõige 2 426/86, artikkel 18, lõige 1 artikkel 22, lõige 1 artikkel 18, lõige 2 artikkel 22, lõige 2 artikkel 18, lõige 3 artikkel 22, lõige 3 artikkel 18, lõige 4 artikkel 22, lõige 4 426/86, artikkel 19 artikkel 23, 426/86, artikkel 20 artikkel 24, lõige 1 426/86, artikkel 21, lõige 1 artikkel 25, artikkel 21, lõige 2 – 426/86, artikkel 22, lõige 1 artikkel 26, lõige 1 artikkel 22, lõige 2 artikkel 26, lõige 2 artikkel 22, lõige 3 artikkel 26, lõige 3 426/86, artikkel 23 artikkel 27 artikkel 24 artikkel 29 artikkel 25 artikkel 30 artikkel 26 artikkel 31 426/86, I A lisa I lisa I B lisa II lisa III lisa – 2245/88, artikkel 1, lõige 1 artikkel 5, lõige 1 artikkel 1, lõige 2 artikkel 5, lõige 2 artikkel 1, lõige 3 artikkel 5, lõige 3 1206/90, artikkel 2, lõige 1 artikkel 4, lõige 7 artikkel 2, lõige 2 artikkel 4, lõige 8 artikkel 2, lõige 3 artikkel 4, lõige 8 1206/90, artikkel 3, lõige 2 artikkel 4, lõige 1 artikkel 3, lõige 3 artikkel 4, lõige 5 artikkel 3, lõige 4 artikkel 4, lõige 6 1206/90, artikkel 6, lõige 1 artikkel 9, lõige 6 artikkel 6, lõige 2 artikkel 9, lõige 8 artikkel 6, lõige 4 artikkel 9, lõige 7 668/93, artikkel 1, lõige 1 artikkel 6, lõige 1 artikkel 1, lõige 2 artikkel 6, lõige 4 artikkel 1, lõige 3 artikkel 6, lõige 5 artikkel 3 artikkel 6, lõige 1