Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle 
teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu 
Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse 
dokumenti lisatud linkide kaudu  
►B KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1321/2014,  
26 november 2014,  
õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning 
sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta  
(uuesti sõnastatud)  
(EMPs kohaldatav tekst)  
(ELT L 362, 17.12.2014, lk 1)  
Muudetud:  
Euroopa Liidu Teataja  
nr lehekülg  kuupäev  
►M1 Komisjoni määrus (EL) 2015/1088, 3. juuli 2015  L 176  4  7.7.2015  
►M2 Komisjoni määrus (EL) 2015/1536, 16. september 2015  L 241  1 6  17.9.2015  
►M3 Komisjoni määrus (EL) 2017/334, 27. veebruar 2017  L  5 0  1 3  28.2.2017  
►M4 Komisjoni määrus (EL) 2018/750, 22. mai 2018  L 126  1  23.5.2018  
►M5 Komisjoni määrus (EL) 2018/1142, 14. august 2018  L 207  2  16.8.2018  
►M6 Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1383, 8. juuli 2019  L 228  1  4.9.2019  
►M7 Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1384, 24. juuli 2019  L 228  106  4.9.2019  
►M8 Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/270, 25. veebruar 2020  L  5 6  2 0  27.2.2020  
►M9 Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1159, 5. augustil 2020  L 257  1 4  6.8.2020  
Parandatud:  
►C1 Parandus, ELT L 123, 16.5.2017, lk 52 (1321/2014)  
►C2 Parandus, ELT L 230, 6.9.2019, lk 7 (2019/1383)  02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 1
02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 2  
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1321/2014,  
26 november 2014,  
õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete 
jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide 
ja isikute sertifitseerimise kohta  
(uuesti sõnastatud)  
(EMPs kohaldatav tekst)  
▼M2 
Artikkel 1  
Reguleerimisese ja -ala  
Käesoleva määrusega kehtestatakse ühised tehnilised nõuded ja h aldus­
menetlused, et tagada järgmine:  
a) selliste õhusõidukite, sh neile paigaldamiseks ette nähtud m is tahes 
komponendi, jätkuv lennukõlblikkus:  
i) mis on registreeritud liikmesriigis, välja arvatud juhul, ku i nende 
regulatiivne ohutusjärelevalve on delegeeritud kolmandale riigi le 
ja nende kasutaja ei ole ELi käitaja, või  
ii) mis on registreeritud kolmandas riigis ja mida kasutab ELi 
käitaja, kui nende regulatiivne ohutusjärelevalve on delegeerit ud 
liikmesriigile;  
b) selliste kolmandas riigis registreeritud õhusõidukite ja nei le paigal­
damiseks ette nähtud komponentide vastavus määruses (EÜ) 
nr 216/2008 jätkuva lennukõlblikkuse kohta sätestatud olulistel e 
nõuetele, mille regulatiivset ohutusjärelevalvet ei ole delegee ritud 
liikmesriigile, kuid mille lennuettevõtja on võtnud kuivrendile  koos­
kõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) 
nr 1008/2008 (  1 ). 
▼B 
Artikkel 2  
Mõisted  
Määruse (EÜ) nr 216/2008 reguleerimisala piires kasutatakse jär gmisi 
mõisteid:  
(a) „õhusõiduk” – seade, mille tõstejõud atmosfääris moodustub õhu 
vastumõjul, välja arvatud maapinnalt põrkunud õhu vastumõjul;  
(b) „volitatud lennundustehniline töötaja” – töötaja, kes vastu tab 
õhusõiduki või mõne selle komponendi hooldusjärgse käitusse 
üleandmise eest;  
(c) „komponent” – mootor, propeller, osa või seade;  ▼B 
( 1 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1008/2008, 24. s eptember 
2008, ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirj ade kohta 
(ELT L 293, 31.10.2008, lk 3).
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 3  
(d) „jätkuv lennukõlblikkus” – kõik protsessid, millega tagatak se 
õhusõiduki vastavus kehtivatele lennukõlblikkusnõuetele kogu 
kasutusaja jooksul ning ohutuks käitamiseks vajalik seisukord;  
(e) „JAA” –  Joint Aviation Authorities  (Ühinenud Lennuametid);  
(f) „JAR” –  Joint Aviation Requirements  (ühtsed lennundusnõuded);  
▼M2 
(g) „ärilise lennutranspordi lend” – reisijate, lasti või posti  transpor­
timine õhusõidukiga tasu eest;  
▼B 
(h) „hooldus” – õhusõiduki või selle komponendi kapitaalremont,  
jooksev remont, ülevaatus, osade ja seadmete asendamine, modi­
fitseerimine või defektide kõrvaldamine või eespool nimetatud 
toimingute mis tahes kombinatsioon, välja arvatud lennueelne 
ülevaatus;  
(i) „organisatsioon” – füüsiline või juriidiline isik või jurii dilise 
isiku osa. Organisatsioon võib olla asutatud mitmes kohas nii 
liikmesriikide territooriumil kui ka väljaspool seda;  
(j) „lennueelne ülevaatus” – enne lendu tehtav ülevaatus, tagam aks 
et õhusõiduk on kavandatud lennuks valmis;  
(k) „ELA1 õhusõiduk” – kõik järgmised Euroopa kerged mehitatud 
õhusõidukid:  
i) lennuk maksimaalse stardimassiga kuni 1 200 kg, mida ei 
liigitata keerukaks mootorõhusõidukiks;  
ii) purilennuk või mootorpurilennuk maksimaalse stardimassiga 
kuni 1 200 kg;  
iii) õhupall, mille õhku tõstmiseks kasutatava gaasi või kuuma 
õhu maht ei ole suurem kui 3 400 m  3 kuumaõhu-õhupallide 
puhul, 1 050 m  3 gaasiga täidetud õhupallide puhul ning 
300 m  3 ankurdatud ja gaasiga täidetud õhupallide puhul;  
iv) õhulaev, mis on ette nähtud kuni neljale sõitjale ning mill e 
õhku tõstmiseks kasutatava gaasi või kuuma õhu maht ei ole 
suurem kui 3 400 m  3 kuuma õhuga täidetud õhulaevade puhul 
ja 1 000 m  3 gaasiga täidetud õhulaevade puhul;  
▼M1 
(ka) „ELA2 õhusõiduk” – kõik järgmised Euroopa kerged mehitatud  
õhusõidukid:  
i) lennuk maksimaalse stardimassiga (MTOM) kuni 2 000 kg, 
mida ei liigitata keerukaks mootorõhusõidukiks;  
ii) purilennuk või mootorpurilennuk maksimaalse stardimassiga 
kuni 2 000 kg;  ▼B
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 4  
iii) õhupall;  
iv) kuumaõhulaev;  
v) gaasiga täidetud õhulaevad, mis vastavad kõikidele järgmiste le 
tingimustele:  
— staatiline raskus muutub maksimaalselt 3 %;  
— tõukejõu vektor ei ole muudetav (v.a tõukejõu ümberpöö­
ramine);  
— tavapärase ja lihtsa konstruktsiooniga struktuur, juhtimis­
süsteem ja ballonetisüsteem ning  
— võimenduseta juhtimisseadmed;  
vi) ülikerge tiivikõhusõiduk;  
▼B 
(l) „LSA õhusõiduk” – kerge sportlennuk, millel on kõik järgmis ed 
näitajad:  
i) selle maksimaalne stardimass ei ületa 600 kg;  
ii) selle maksimaalne varisemiskiirus maandumiskonfigurat­
sioonis (VS0) ei ole rohkem kui 45 sõlme kalibreeritud 
õhkkiirust (CAS) õhusõiduki maksimaalse sertifitseeritud star­
dimassi ja kõige kriitilisema raskuskeskme asukoha juures;  
iii) sellel on koos piloodiga maksimaalselt kaks istekohta;  
iv) sellel on üks propelleriga mitteturbiinmootor;  
v) sellel on hermetiseerimata kabiin;  
(m) „peamine tegevuskoht” – ettevõtja peakontor või registreeri tud 
asukoht, kus toimub põhiline finantstegevus ja käesolevas 
määruses osutatud tegevuse juhtimine ;  
▼M2 
(n) „kriitiline hooldusülesanne” – õhusõiduki süsteemi, mootori  või 
propelleri või mõne selle osa kokkupaneku või rikkega seotud 
hooldusülesanne, mille täitmisel tehtav viga võiks otseselt mõj u­
tada lennuohutust;  
(o) „ärilised erilennud” – lennutegevus, mille suhtes kohaldata kse 
komisjoni määruse (EL) nr 965/2012 (  1 ) III lisas esitatud 
ORO-osa SPO-alajao nõudeid;  
(p) „piiratud lennutegevus” – muu õhusõiduki kui keeruka mootor õ­
husõidukiga tehtavad järgmised lennud:  
i) lennud, millega seotud kulud jagatakse eraisikute vahel, tin gi­
musel et otseseid kulusid jagavad kõik õhusõidukis viibijad, 
kaasa arvatud piloot, ja et otseseid kulusid jagavate isikute a rv 
ei ole suurem kui kuus;  ▼M1 
( 1 ) Komisjoni määrus (EL) nr 965/2012, 5. oktoober 2012, millega kehtestatakse 
lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused va stavalt 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L  296, 
25.10.2012, lk 1).
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 5  
ii) võistlus- ja demonstratsioonlennud, tingimusel et kõnealust e 
lendude eest tasu maksmine ei hõlma enamat kui otseste 
kulude katmist, proportsionaalset panust iga-aastaste kulude 
kandmisse ning pädeva asutuse poolt kindlaks määratud väär­
tusega auhindu;  
iii) tutvustuslennud, langevarjuhüpped, purilennuki pukseerimin e 
või vigurlennud, mida käitab komisjoni määruse (EL) 
nr 1178/2011 (  1 ) kohaselt sertifitseeritud koolitusorganisat­
sioon, mille peamine tegevuskoht asub liikmesriigis, või 
lennuspordi või harrastuslennunduse edendamiseks loodud 
organisatsioon, tingimusel et õhusõidukit käitab organisatsioon  
või seda tehakse kuivrendilepingu alusel, et lennust ei saada 
organisatsioonist väljaspool jagatavat kasu ja et juhul, kui 
lennust võtab osa organisatsiooni mittekuuluv liige, 
moodustab selliste lendude käitamine ainult väikese osa orga­
nisatsiooni tegevusest.  
Käesoleva määruse kohaldamisel ei hõlma piiratud lennutegevus 
ärilise lennutranspordi lende ega ärilisi erilende;  
(q) „tutvustuslend” – määruse (EL) nr 965/2012 artikli 2 punkti s 9 
määratletud tutvustuslend;  
(r) „võistluslend” – määruse (EL) nr 965/2012 artikli 2 punktis  10 
määratletud võistluslend;  
(s) „demonstratsioonlend” – määruse (EL) nr 965/2012 artikli 2 
punktis 11 määratletud demonstratsioonlend.  
▼M6 
▼C2 
Artikkel 3  
Jätkuva lennukõlblikkuse nõuded  
1. Artikli 1 punktis a osutatud õhusõidukite ja neile paigaldam iseks 
ette nähtud komponentide jätkuv lennukõlblikkus tagatakse koosk õlas I 
lisa (osa M) nõuetega, välja arvatud selliste lõike 2 esimeses lõigus 
loetletud õhusõidukite puhul, mille suhtes kohaldatakse Vb lisa  (osa 
ML) nõudeid.  
2. Vb lisa (osa ML) nõudeid kohaldatakse järgmiste muude õhusõi ­
dukite kui keerukate mootorõhusõidukite suhtes:  
a) lennukid maksimaalse stardimassiga kuni 2 730 kg;  
b) kuni neljale sõitjale ette nähtud tiivikõhusõidukid maksimaa lse star­
dimassiga kuni 1 200 kg;  
c) muu ELA2 õhusõiduk.  ▼M2 
( 1 ) Komisjoni määrus (EL) nr 1178/2011, 3. november 2011, millega  kehtesta­
takse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehni­
lised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi j a nõukogu 
määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 311, 25.11.2011, lk 1).
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 6  
Selliste esimese lõigu punktides a, b ja c osutatud õhusõidukit e suhtes, 
mis on kantud määruse (EÜ) nr 1008/2008 kohaselt sertifitseerit ud 
lennuettevõtja lennuettevõtja sertifikaadile, kohaldatakse I li sa (osa M) 
nõudeid.  
3. Selleks et õhusõiduk oleks kantud määruse (EÜ) nr 1008/2008 
kohaselt sertifitseeritud lennuettevõtja lennuettevõtja sertifi kaadile, 
peab lõike 2 esimese lõigu punktides a, b ja c osutatud õhusõid uk 
vastama kõikidele järgmistele nõuetele:  
a) pädev asutus on asjaomase õhusõiduki hooldusprogrammi heaks 
kiitnud vastavalt I lisa (osa M) punktile M.A.302;  
b) õhusõidukile on tehtud punktis a osutatud hooldusprogrammi n õue­
tele vastav hooldus ja välja antud asjakohane hooldustõend koos ­
kõlas II lisa (osa 145) punktidega 145.A.48 ja 145.A.50;  
c) õhusõidukile on tehtud lennukõlblikkuse kontroll ja välja an tud uus 
lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaat vastavalt I lisa (osa M)  punktile 
M.A.901.  
4. Erandina käesoleva artikli lõikest 1 tagatakse lennuluba oma va ja 
artikli 1 punktis a osutatud õhusõiduki jätkuv lennukõlblikkus jätkuva 
lennukõlblikkuse alase erikorra alusel, mis on kindlaks määratu d komis­
joni määruse (EL) nr 748/2012 (  1 ) I lisa (osa 21) kohaselt välja antud 
lennuloas.  
5. Artikli 1 punktis a osutatud õhusõidukite hooldusprogrammid,  mis 
vastavad I lisa (osa M) punkti M.A.302 nõuetele, mida kohaldata kse 
enne 24. septembrit 2019, loetakse vastavaks I lisa (osa M) pun kti 
M.A.302 või Vb lisa (osa ML) punkti ML.A.302 nõuetele (vastaval t 
vajadusele) kooskõlas lõigetega 1 ja 2.  
6. Käitajad tagavad artikli 1 punktis b osutatud õhusõidukite j a 
nendele paigaldavate komponentide jätkuva lennukõlblikkuse vast avalt 
Va lisa (osa T) nõuetele.  
7. Selliste mitme turbopropellermootoriga lennukite jätkuv lenn u­
kõlblikkus, mille maksimaalne sertifitseeritud stardimass on ku ni 
5 700 kg, tagatakse vastavalt nõuetele, mida kohaldatakse muude  
õhusõidukite kui keerukate mootorõhusõidukite suhtes, nagu on s ätes­
tatud I lisa (osa M) punktides M.A.201, M.A.301, M.A.302, M.A.6 01 ja 
M.A.803, II lisa (osa 145) punktis 145.A.30, III lisa (osa 66) punktides 
66.A.5, 66.A.30, 66.A.70 ning V ja VI liites, Vc lisa (osa CAMO ) 
punktis CAMO.A.315, Vd lisa (osa CAO) punktis CAO.A.010 ja I 
liites, niivõrd, kuivõrd neid nõudeid kohaldatakse muude õhusõi dukite 
kui keerukate mootorõhusõidukite suhtes.;  ▼C2 
( 1 ) Komisjoni 3. augusti 2012. aasta määrus (EL) nr 748/2012, mil lega nähakse 
ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblik­
kuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis-  ja tootjaorga­
nisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad (ELT L 224, 2 1.8.2012, lk 1)
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 7  
Artikkel 4  
[Õhusõidukite] jätkuva lennukõlblikkusega tegelevate 
organisatsioonide sertifitseerimine  
1. Pädev asutus annab õhusõidukite ja neile paigaldatavate komp o­
nentide jätkuva lennukõlblikkusega, sealhulgas hooldamisega teg eleva­
tele organisatsioonidele taotluse korral välja sertifikaadi vas tavalt II lisas 
(osa 145), Vc lisas (osa CAMO) või Vd lisas (osa CAO) asjaomase  
organisatsiooni suhtes kohaldatavatele nõuetele.  
2. Erandina lõikest 1 võib pädev asutus kuni 24. septembrini 20 20 
asjaomastele organisatsioonidele taotluse korral välja anda I l isa (osa M) 
F alajao ja G alajao nõuetele vastava sertifikaadi. Kõik I lisa  (osa M) F 
alajao ja G alajao kohaselt välja antud sertifikaadid kehtivad kuni 
24. septembrini 2021.  
3. Hooldusorganisatsioonide sertifikaadid, mille liikmesriik on  välja 
andnud või mida liikmesriik on tunnustanud kooskõlas nõukogu 
määruse (EMÜ) nr 3922/91 (  1 ) II lisas osutatud JAR-145 sertifitseeri­
mistingimusega ning mis kehtisid enne 29. novembrit 2003, loeta kse 
käesoleva määruse II lisa (osa 145) kohaselt välja antuks.  
4. Pädev asutus annab organisatsioonidele, kellel on I lisa (os a M) F 
alajao või G alajao või II lisa (osa 145) alusel välja antud ke htiv 
sertifikaat, taotluse korral välja sertifikaadi vormil 3-CAO, m is on sätes­
tatud Vd lisa (osa CAO) I liites ja pärast seda teostab pädev a sutus 
nende üle järelevalvet vastavalt Vd lisale (osa CAO).  
Vd lisa (osa CAO) alusel välja antud sertifikaati omava organis atsiooni 
õigused on samad, mis I lisa (osa M) F alajao või G alajao või II lisa 
(osa 145) alusel välja antud sertifikaadi omanikul. Need õiguse d ei tohi 
siiski olla suuremad kui Vd lisa (osa CAO) A jaos osutatud orga nisat­
siooni õigused.  
Erandina Vd lisa (osa CAO) punktist CAO.B.060 on organisatsioon il 
aega kuni 24. septembrini 2021 kõrvaldada kõik Vd lisas (osa CA O) 
kehtestatud nõuete täitmisega seotud puudused, mida ei ole nime tatud I 
lisa (osa M) F alajaos või G alajaos või II lisas (osa 145).  
Kui organisatsioon ei ole neid puudusi hiljemalt 24. septembrik s 2021 
kõrvaldanud, tunnistatakse sertifikaat kehtetuks, peatatakse ka s täielikult 
või osaliselt või selle suhtes kehtestatakse piirangud.  
5. Pädev asutus annab organisatsioonidele, kellel on I lisa (os a M) G 
alajao alusel välja antud jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisat­
siooni kehtiv sertifikaat, taotluse korral välja Vc lisa (osa C AMO) 
kohase sertifikaadi EASA vormil 14 ja pärast seda teostab pädev  asutus 
nende üle järelevalvet vastavalt Vc lisale (osa CAMO).  
Erandina Vc lisa (osa CAMO) punktist CAMO.B.350 võib organisat­
sioon kuni 24. septembrini 2021 kõrvaldada kõik Vc lisas (osa C AMO) 
kehtestatud nõuete täitmisega seotud puudused, mida ei ole nime tatud I 
lisa (osa M) G alajaos.  ▼M8 
( 1 ) Nõukogu 16. detsembri 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 3922/91 teh niliste 
nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillenn unduses 
(EÜT L 373, 31.12.1991, lk 4).
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 8  
Kui organisatsioon ei ole neid puudusi hiljemalt 24. septembrik s 2021 
kõrvaldanud, tunnistatakse sertifikaat kehtetuks, peatatakse ka s täielikult 
või osaliselt või selle suhtes kehtestatakse piirangud.  
6. Määruse (EL) nr 1321/2014 (nagu seda kohaldatakse enne 
24. märtsi 2020) kohaselt välja antud sertifikaadid ja õhusõidu ki hool­
dusprogrammi heakskiidud loetakse käesoleva määruse kohaselt vä lja 
antuks.  
▼B 
Artikkel 5  
Volitatud lennundustehnilised töötajad 
▼M6 
▼C2 
1. Volitatud lennundustehnilised töötajad peavad olema kvalifit see­
ritud vastavalt III lisa (osa 66) nõuetele, välja arvatud I lis a (osa M) 
punkti M.A.606 alapunktis h, punkti M.A.607 alapunktis b, punkt i 
M.A.801 alapunktis d ja punktis M.A.803, lisa Vb (osa ML) punkt i 
ML.A.801 alapunktis c ja punktis ML.A.803, Vd lisa (osa CAO) 
punkti CAO.A.035 alapunktis d, punkti CAO.A.040 alapunktis b ni ng 
II lisa (osa 145) punkti 145.A.30 alapunktis j ja IV liites ett e nähtud 
juhud.  
▼B 
2. Lennundustehniliste töötajate load (ja nendega seotud võimal ikud 
tehnilised piirangud), mille liikmesriik on andnud välja või mi da liik­
mesriik on tunnustanud kooskõlas JAA nõuete ja protseduuridega,  ning 
mis kehtisid määruse (EÜ) nr 2042/2003 jõustumise ajal, loetaks e käes­
oleva määruse alusel välja antuks.  
3. Lennundustehnilistel töötajatel, kellele on antud III lisa ( osa 66) 
kohane luba mingis kategoorias/alamkategoorias, loetakse olevat  kõne­
aluse lisa punkti 66.A.20 alapunktis a kirjeldatud õigused, mis  vastavad 
kõnealusele kategooriale/alamkategooriale. Loale uue kategooria /alam­
kategooria lisamisel loetakse kõnealuste uute õiguste saamiseks  vaja­
likud teadmistealased baasnõuded täidetuks.  
4. Volitatud lennundustehnilised töötajad, kellele antud luba h õlmab 
õhusõidukeid, mille puhul ei nõuta eraldi tüübipädevusmärget, v õivad 
jätkuvalt kasutada oma õigusi kuni loa esmakordse uuendamise võ i 
muutmiseni seni, kuni loale kantakse III lisa (osa 66) punktis 
66.B.125 kirjeldatud menetluse kohaselt kõnealuse lisa punktis 
66.A.45 kindlaksmääratud tüübipädevusmärked.  
5. Enne määruse (EL) nr 1149/2011 kohaldamist kohaldatud nõuete le 
vastavad konverteerimisaruanded ja eksamitulemuste arvestamise 
aruanded loetakse käesolevale määrusele vastavaks.  
▼M5 
6. Seni kuni käesolevale määrusele lisatakse konkreetsed nõuded , 
mida kohaldatakse komponentidega tegelevate volitatud lennundus tehni­
liste töötajate suhtes, kohaldatakse jätkuvalt asjaomase liikme sriigi õi­
gusaktidega kehtestatud nõudeid, v.a väljaspool liitu asuvate h ooldusor­
ganisatsioonide puhul, kelle kohta kinnitab nõuded amet.  ▼M8
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 9  
Artikkel 6  
Koolitajatele esitatavad nõuded  
1. Artiklis 5 osutatud lennundustehniliste töötajate koolitamis ega 
tegelevaid organisatsioone sertifitseeritakse kooskõlas IV lisa ga (osa 
147), andes neile õiguse:  
(a) korraldada tunnustatud baaskoolituskursusi; ja/või  
(b) korraldada tunnustatud tüübikoolituskursusi ja  
(c) korraldada eksameid ja  
(d) anda välja tunnistusi.  
2. Hoolduskoolitust pakkuvate organisatsioonide sertifikaadid m ille 
liikmesriik on andnud välja või mida liikmesriik on tunnustanud  koos­
kõlas Ühinenud Lennuametite nõuete ja protseduuridega ning mis 
kehtisid määruse (EÜ) nr 2042/2003 jõustumise ajal, loetakse kä esoleva 
määruse alusel välja antuks.  
3. Tüübikoolituse õppekavadesse, mis on heaks kiidetud enne vol i­
tatud lennundustehniliste töötajate tüübipädevuskoolituse miini mumõp­
pekava heakskiitmist vastavalt määrusele (EL) nr 748/2012 asjao mase 
tüübi kohta kehtestatud käitussobivuse andmetes, lisatakse kõne aluste 
käitussobivuse andmete kohustuslikus osas kindlaks määratud asj ako­
hased elemendid hiljemalt 18. detsembriks 2017 või kahe aasta j ooksul 
pärast käitussobivuse andmete heakskiitmist, olenevalt sellest,  kumb 
kuupäev on hilisem.  
Artikkel 7  
Määrus (EÜ) nr 2042/2003 tunnistatakse kehtetuks.  
Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena k äesoleva­
le määrusele ja neid loetakse vastavalt VI lisas esitatud vasta vustabelile.  
▼M6 
▼C2 
Artikkel 7 a  
Pädevad asutused  
1. Kui liikmesriik määrab mitu üksust pädevateks asutusteks, mi llele 
antakse käesoleva määrusega hõlmatud isikute ja organisatsiooni de serti­
fitseerimise ja järelevalvega seotud vajalikud volitused ja asj aomased 
kohustused, peavad täidetud olema järgmised nõuded:  
a) iga pädeva asutuse pädevusvaldkonnad peavad olema eelkõige 
kohustuste ja geograafiliste piiride osas selgelt määratletud;  
b) tõhusa sertifitseerimise ja järelevalve tagamiseks koordinee rivad kõik 
käesoleva määrusega hõlmatud organisatsioonid ja isikud oma teg e­
vust asjaomase pädevusvaldkonna raames.  
2. Liikmesriigid tagavad, et pädeva asutuse töötajad ei anna vä lja 
sertifikaate ega täida järelevalveülesandeid juhul, kui on märk e, mis 
näitavad, et sellega võib kaasneda otsene või kaudne huvide, ee lkõige 
perekondlike või finantshuvide konflikt.  ▼B
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 10  
3. Vajaduse korral on pädevatel asutustel käesoleva määruse koh aste 
sertifitseerimis- või järelevalveülesannete täitmiseks õigus te ha järgmist:  
a) kontrollida asjaomaseid dokumente, andmeid, protseduure ja k õiki 
muid sertifitseerimis- ja/või järelevalveülesande täitmisega se otud 
materjale;  
b) teha nendest dokumentidest, andmetest, eeskirjadest ja muude st 
materjalidest koopiaid või väljavõtteid;  
c) nõuda asjaomaste organisatsioonide kõikidelt töötajatelt koh apeal 
suulisi selgitusi;  
d) siseneda asjakohastesse ruumidesse, käitamiskohtadesse või t ranspor­
divahenditesse, mis kuuluvad eespool nimetatud isikutele või mi da 
need isikud kasutavad;  
e) teha asjaomaste organisatsioonide kohta auditeid, uurimisi, hindamisi 
ja korraldada kontrolle, sealhulgas etteteatamata kontrolle;  
f) võtta või algatada asjakohaseid jõustamismeetmeid.  
4. Lõikes 3 osutatud volitusi kasutatakse kooskõlas asjaomase l iik­
mesriigi õigusnormidega.  
▼B 
Artikkel 8  
Jõustumine  
1. Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle av al­
damist  Euroopa Liidu Teatajas . 
2. Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid otsustada mitte koha ldada:  
a) selliste kolbmootoriga hermetiseerimata lennukite hoolduse p uhul, 
mille maksimaalne stardimass on kuni 2 000 kg ja mida ei kasuta ta 
ärilises lennutranspordis,  
kuni 28. septembrini 2014 nõuet, mille kohaselt volitatud lennu ndus­
tehnilised töötajad peavad olema kvalifitseeritud vastavalt III  lisale 
(osa 66) ning mis sisaldub järgmistes sätetes:  
— I lisa (osa M) punkti M.A.606 alapunkt g ja punkti M.A.801 
alapunkti b alapunkt 2;  
— II lisa (osa 145) punkti 145.A.30 alapunktid g ja h;  
▼M5 __________  
▼M2 
c) selliste kolmandas riigis registreeritud õhusõidukite puhul,  mille 
määruse (EÜ) nr 1008/2008 kohaselt lennutegevusloa saanud 
lennuettevõtjad on võtnud kuivrendile, kuni 25. augustini 2017 Va 
lisa nõudeid.  ▼C2
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 11  
2a. Erandina lõikest 1 kohaldatakse määruses (EL) nr 965/2012 
(muudetud määrusega (EL) nr 379/2014) (  1 ) sätestatud nõudeid, mis 
käsitlevad ärilisteks erilendudeks ja ärilise lennutranspordi l endudeks 
(v.a määruse (EÜ) nr 1008/2008 kohaselt lennutegevusloa saanud 
lennuettevõtjate lennud) kasutatavaid õhusõidukeid alates 21. a prillist 
2017.  
Kuni selle ajani:  
— I lisa punkti M.A.201 alapunkti f sätteid kohaldatakse sellis te keeru­
kate mootorõhusõidukite suhtes, mida kasutavad käitajad, kellel t 
liikmesriik nõuab ärilise lennutegevuse sertifikaadi olemasolu,  kuid 
kellel ei ole määruse (EÜ) nr 1008/2008 kohast lennutegevusluba , ja 
äritegevuses osalevate sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni de 
suhtes;  
— I lisa punkti M.A.201 alapunkti h sätteid kohaldatakse muude 
selliste õhusõidukite kui keerukate mootorõhusõidukite suhtes, 
mida kasutavad käitajad, kellelt liikmesriik nõuab ärilise lenn utege­
vuse sertifikaadi olemasolu, kuid kellel ei ole määruse (EÜ) 
nr 1008/2008 kohast lennutegevusluba, ja äritegevuses osalevate  
sertifitseeritud koolitusorganisatsioonide suhtes;  
— I lisa punkti M.A.306 alapunkti a sätteid kohaldatakse sellis te 
õhusõidukite suhtes, mida kasutavad määruse (EÜ) nr 1008/2008 
kohaselt lennutegevusloa saanud lennuettevõtjad või sellised 
käitajad, kellelt liikmesriik nõuab ärilise lennutegevuse serti fikaadi 
olemasolu;  
— I lisa punkti M.A.801 alapunkti c sätteid kohaldatakse sellis te ELA1 
õhusõidukite suhtes, mida ei kasuta määruse (EÜ) nr 1008/2008 
kohaselt lennutegevusloa saanud lennuettevõtjad ega äritegevuse s 
osalevad sertifitseeritud koolitusorganisatsioonid;  
— I lisa punkti M.A.803 alapunkti b sätteid kohaldatakse sellis te keeru­
kate mootorõhusõidukite suhtes maksimaalse stardimassiga kuni 
2 730 kg ning selliste purilennukite, mootorpurilennukite või 
õhupallide suhtes, mida ei kasuta määruse (EÜ) nr 1008/2008 koh a­
selt lennutegevusloa saanud lennuettevõtjad, käitajad, kellelt liikmes­
riik nõuab ärilise lennutegevuse sertifikaadi olemasolu, ega är itege­
vuses osalevad sertifitseeritud koolitusorganisatsioonid;  
— I lisa punkti M.A.901 alapunkti g sätteid kohaldatakse sellis te ELA1 
õhusõidukite suhtes, mida ei kasuta määruse (EÜ) nr 1008/2008 
kohaselt lennutegevusloa saanud lennuettevõtjad, sellised käita jad, 
kellelt liikmesriik nõuab ärilise lennutegevuse sertifikaadi ol emasolu, 
ega äritegevuses osalevad sertifitseeritud koolitusorganisatsio onid.  
▼B 
3. Kui liikmesriik kohaldab lõiget 2, teatab ta sellest komisjo nile ja 
ametile.  ▼M2 
( 1 ) Komisjoni määrus (EL) nr 379/2014, 7. aprill 2014, millega mu udetakse 
komisjoni määrust (EL) nr 965/2012, millega kehtestatakse lennu tegevusega 
seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi 
ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 123, 24.4.2014, lk  1).
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 12  
4. III lisa (osa 66) punktides 66.A.25 ja 66.A.30 ning III liit es sätes­
tatud, enne  ►M1 määrusele (EL) nr 1149/2011 ◄ kohaldamist soori­
tatud baasteadmiste eksamite, põhikogemuste omandamise, teoreet ilise 
tüübikoolituse ja sellekohaste eksamite, praktiliste harjutuste  ja hinda­
miste, tüübieksamite ja töökohal tehtud koolituse tähtaegu haka takse 
arvestama alates  ►M1 määrusele (EL) nr 1149/2011 ◄ kohaldamise 
alguskuupäevast.  
▼M5 __________  
▼M1 
6. Erandina lõikest 1:  
a) võivad pädevad asutused või asjakohasel juhul organisatsioon id kuni 
31. detsembrini 2015 jätkata määruse (EL) nr 1321/2014 I lisa ( osa 
M) III liites või IV lisa (osa 147) II ja III liites kindlaks m ääratud 
sertifikaatide varasemate, enne 27. juulit 2015 kehtinud versio onide 
väljaandmist;  
b) jäävad enne 1. jaanuari 2016 välja antud sertifikaadid kehti ma kuni 
nende muutmise, peatamise või kehtetuks tunnistamiseni.  
▼M5 
7. Erandina lõikest 1 kohaldatakse selliste mitme turbopropelle rmoo­
toriga lennukite suhtes, mille maksimaalne stardimass (MTOM) on  kuni 
5 700 kg ja mida ei kasutata ärilises lennutranspordis, alates 1. jaanuarist 
2025 I lisa (osa M) punkti M.A.201 alapunkti g alapunkti 2 ja 
alapunkti g alapunkti 3.  
▼M6 
▼C2 __________  
▼B 
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõiki des 
liikmesriikides.  ▼B
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 13  
I LISA  
(Osa M)  
▼M6 
▼C2 
SISUKORD  
M.1 
A JAGU — TEHNILISED NÕUDED  
A ALAJAGU — ÜLDSÄTTED  
M.A.101 Reguleerimisala  
B ALAJAGU — PÄDEVUS  
M.A.201 Kohustused  
M.A.202 Lennuohutust mõjutavatest juhtumitest teatamine  
C ALAJAGU — JÄTKUV LENNUKÕLBLIKKUS  
M.A.301 Jätkuva lennukõlblikkuse korraldamisega seotud ülesande d 
M.A.302 Õhusõiduki hooldusprogramm  
M.A.303 Lennukõlblikkusdirektiivid  
M.A.304 Muudatus- ja remonditööde tehniline normdokumentatsioon  
M.A.305 Õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse kirjete süsteem  
M.A.306 Õhusõiduki tehnilise päeviku süsteem  
M.A.307 Õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse kirjete üleandmine  
D ALAJAGU — HOOLDUSSTANDARDID  
M.A.401 Tehnilised normdokumendid  
M.A.402 Hoolduse tegemine  
M.A.403 Õhusõiduki defektid  
E ALAJAGU — KOMPONENDID  
M.A.501 Liigitamine ja paigaldamine  
M.A.502 Komponentide hooldamine  
M.A.503 Kapitaalremontide vahelise ressursiga osad ja ajaliselt  piiratud kasu­ 
tusega komponendid  
M.A.504 Komponentide eraldamine  
F ALAJAGU — HOOLDUSORGANISATSIOON  
M.A.601 Reguleerimisala  
M.A.602 Taotlemine  
M.A.603 Sertifikaadi ulatus  
M.A.604 Hooldusorganisatsiooni käsiraamat  
M.A.605 Tegevusruumid  
M.A.606 Nõuded töötajatele  
M.A.607 Volitatud lennundustehnilised töötajad ja lennukõlblikk ust kontrol­ 
livad töötajad  
M.A.608 Komponendid, seadmed ja tööriistad  
M.A.609 Tehnilised normdokumendid  
M.A.610 Töökäsud  ▼B
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 14  
M.A.611 Hooldusstandardid  
M.A.612 Õhusõiduki hooldustõend  
M.A.613 Komponendi hooldustõend  
M.A.614 Hooldustööde ja lennukõlblikkuse kontrolli kirjed  
M.A.615 Organisatsiooni õigused  
M.A.616 Organisatsiooni sisekontroll  
M.A.617 Muudatused sertifitseeritud hooldusorganisatsioonis  
M.A.618 Hooldusorganisatsiooni sertifikaadi kehtivus  
M.A.619 Puudused  
G ALAJAGU — JÄTKUVAT LENNUKÕLBLIKKUST KORRALDAV 
ORGANISATSIOON  
M.A.701 Reguleerimisala  
M.A.702 Taotlemine  
M.A.703 Sertifikaadi ulatus  
M.A.704 Jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise käsiraamat  
M.A.705 Tegevusruumid  
M.A.706 Nõuded töötajatele  
M.A.707 Lennukõlblikkust kontrollivad töötajad  
M.A.708 Jätkuva lennukõlblikkuse korraldamine  
M.A.709 Dokumentatsioon  
M.A.710 Lennukõlblikkuse kontroll  
M.A.711 Organisatsiooni õigused  
M.A.712 Kvaliteedisüsteem  
M.A.713 Muudatused jätkuvat lennukõlblikkust korraldavas sertif itseeritud 
organisatsioonis  
M.A.714 Dokumentide säilitamine  
M.A.715 Jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni se rtifikaadi 
kehtivus  
M.A.716 Puudused  
H ALAJAGU — HOOLDUSTÕENDID  
M.A.801 Õhusõiduki hooldustõend  
M.A.802 Komponendi hooldustõend  
M.A.803 Omanik-piloodi volitus  
I ALAJAGU — LENNUKÕLBLIKKUSE KONTROLLI SERTIFIKAAT  
M.A.901 Õhusõiduki lennukõlblikkuse kontroll  
M.A.902 Lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaadi kehtivus  
M.A.903 Õhusõiduki registrikannete üleviimine ELi piires  
M.A.904 ELi imporditud õhusõidukite lennukõlblikkuse kontrollim ine 
M.A.905 Puudused  
B JAGU – MENETLUS PÄDEVATELE ASUTUSTELE  
A ALAJAGU — ÜLDSÄTTED  
M.B.101 Reguleerimisala  
M.B.102 Pädev asutus  ▼C2
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 15  
M.B.103 Puudused ja täitemeetmed – isikud  
M.B.104 Dokumentide säilitamine  
M.B.105 Vastastikune teabevahetus  
B ALAJAGU — PÄDEVUS  
M.B.201 Kohustused  
M.B.202 Ameti teavitamine  
C ALAJAGU — JÄTKUV LENNUKÕLBLIKKUS  
M.B.301 Õhusõiduki hooldusprogramm  
M.B.302 Erandid  
M.B.303 Õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse jälgimine  
M.B.304 Kehtetuks tunnistamine, peatamine ja piirangute kehtest amine  
M.B.305 Õhusõiduki tehnilise päeviku süsteem  
D ALAJAGU — HOOLDUSSTANDARDID  
E ALAJAGU — KOMPONENDID  
F ALAJAGU — HOOLDUSORGANISATSIOON  
M.B.601 Taotlemine  
M.B.602 Esialgne sertifikaat  
M.B.603 Sertifikaadi väljaandmine  
M.B.604 Pidev järelevalve  
M.B.605 Puudused  
M.B.606 Muudatused  
M.B.607 Sertifikaadi kehtetuks tunnistamine, peatamine ja selle le piirangute 
kehtestamine  
G ALAJAGU — JÄTKUVAT LENNUKÕLBLIKKUST KORRALDAV 
ORGANISATSIOON  
M.B.701 Taotlemine  
M.B.702 Esialgne sertifikaat  
M.B.703 Sertifikaadi väljaandmine  
M.B.704 Pidev järelevalve  
M.B.705 Puudused  
M.B.706 Muudatused  
M.B.707 Sertifikaadi kehtetuks tunnistamine, peatamine ja selle le piirangute 
kehtestamine  
H ALAJAGU — HOOLDUSTÕENDID  
I ALAJAGU — LENNUKÕLBLIKKUSE KONTROLLI SERTIFIKAAT  
M.B.901 Soovituste hindamine  
M.B.902 Pädeva asutuse tehtav lennukõlblikkuse kontroll  
M.B.903 Puudused  
M.B.904 Teabevahetus  
I liide — Jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise leping  
II liide — Komponendi hooldustõend — EASA vorm 1  
III liide — Lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaat — EASA vorm 15 ▼C2
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 16  
IV liide — I lisa (osa M) F alajaos ja II lisas (osa 145) osuta tud hooldusorga­ 
nisatsioonide sertifitseerimisel kasutatav klassi- ja pädevusmä rgete süsteem  
V liide — I lisa (osa M) F alajaos osutatud hooldusorganisatsio oni sertifikaat – 
EASA vorm 3-MF  
VI liide — I lisa (osa M) G alajaos osutatud jätkuvat lennukõlb likkust korraldava 
organisatsiooni sertifikaat – EASA vorm 14-MG  
VII liide — Keerulised hooldustööd  
VIII liide — Omanik-piloodi piiratud mahus hooldustööd  
▼B 
M.1 
Käesolevas osas tähendab pädev asutus:  
1. üksikute õhusõidukite jätkuva lennukõlblikkuse järelevalve j a lennukõlblik­
kuse kontrolli sertifikaatide väljaandmise puhul registreerijal iikmesriigi 
määratud asutus;  
2. käesoleva lisa (osa M) A jao F alajaos määratletud hooldusor ganisatsiooni 
tegevuse üle järelevalve teostamise puhul:  
i) selle liikmesriigi määratud asutus, kus asub organisatsiooni  peamine 
tegevuskoht;  
ii) amet, kui organisatsiooni asukoht on kolmandas riigis;  
▼M6 
▼C2 
3. õhusõidukite hooldusprogrammide heakskiitmise puhul üks järg mistest:  
i) õhusõiduki registreerijaliikmesriigi määratud asutus;  
ii) üks järgmistest, kui registreerijaliikmesriik nõustub selle ga enne õhusõi­
duki hooldusprogrammi heakskiitmist:  
a) selle liikmesriigi määratud asutus, kus asub käitaja peamine  tegevus­
koht, või kui käitajal ei ole peamist tegevuskohta, siis selle liikmesriigi 
määratud asutus, kus on käitaja asukoht või kus käitaja elab;  
▼M8 
b) asutus, mis teostab järelevalvet õhusõiduki jätkuvat lennukõ lblikkust 
korraldava organisatsiooni üle või millega omanik on sõlminud p iiratud 
lepingu vastavalt punkti M.A.201 alapunkti i alapunktile 3;  
4. käesoleva lisa (osa M) A jao G alajaos määratletud jätkuvat lennukõlblikkust 
korraldava organisatsiooni tegevuse üle järelevalve teostamise puhul:  
i) selle liikmesriigi määratud asutus, kus asub organisatsiooni  peamine tege­
vuskoht, kui luba tegutseda jätkuvat lennukõlblikkust korraldav a organi­
satsioonina ei sisaldu lennuettevõtja sertifikaadis;  
ii) käitaja liikmesriigi määratud asutus, kui luba tegutseda jä tkuvat lennukõl­
blikkust korraldava organisatsioonina sisaldub lennuettevõtja s ertifikaadis;  
iii) amet, kui organisatsiooni asukoht on kolmandas riigis.  
▼M6 
▼C2 __________  ▼C2
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 17  
A JAGU  
TEHNILISED NÕUDED  
A ALAJAGU  
ÜLDSÄTTED  
▼M6 
▼C2 
M.A.101  Reguleerimisala  
Käesolevas jaos on sätestatud meetmed, mida tuleb võtta õhusõid uki 
jätkuva lennukõlblikkuse tagamiseks, sealhulgas meetmed õhusõid uki 
hooldamiseks. Samuti sätestatakse selles tingimused, millele pe avad 
vastama asjakohases tegevuses osalevad isikud või organisatsioo nid. 
▼B 
B ALAJAGU  
PÄDEVUS  
M.A.201  Kohustused  
▼M6 
▼C2 
a) Õhusõiduki omanik vastutab õhusõiduki jätkuva lennukõlblikku se 
eest ning tagab, et lennud sellega toimuvad üksnes juhul, kui o n 
täidetud kõik järgmised nõuded:  
1. õhusõidukit hoitakse lennukõlblikuna;  
2. kogu käitamis- ja avariivarustus on paigaldatud nõuetekohase lt 
ning on töökorras või selle töökõlbmatus on selgelt tähistatud;  
3. õhusõidukil on kehtiv lennukõlblikkussertifikaat;  
4. õhusõidukit hooldatakse vastavalt õhusõiduki hooldusprogram­
mile, mis on kindlaks määratud punktis M.A.302.  
▼B 
b) Kui õhusõiduk on renditud, lähevad omaniku kohustused üle 
rendilevõtjale, kui:  
1. rendilevõtja nimi on märgitud õhusõiduki registreerimisdoku­
mendile; või  
2. see on ette nähtud rendilepinguga.  
Kõik viited käesolevas osas omanikule hõlmavad viiteid nii oman i­
kule kui ka vajaduse korral rendilevõtjale.  
c) Iga hooldust tegev isik või organisatsioon vastutab tehtavat e tööde 
eest. 
▼M6 
▼C2 
d) Lennueelse ülevaatuse rahuldava läbimise eest vastutab õhusõ iduki 
kapten või juhul, kui õhusõidukit kasutab määruse (EÜ) 
nr 1008/2008 kohaselt lennutegevusloa saanud lennuettevõtja, 
õhusõiduki käitaja. Selle ülevaatuse peab tegema piloot või mõn i 
teine kvalifitseeritud isik ning seda ei pea tegema sertifitsee ritud 
hooldusorganisatsioon ega volitatud lennundustehnilised töötaja d. ▼B
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 18  
e) Kui õhusõidukit kasutab määruse (EÜ) nr 1008/2008 (  1 ) kohaselt 
lennutegevusloa saanud lennuettevõtja, vastutab jätkuva lennukõ l­
blikkuse eest käitaja, kes peab tegema järgmist:  
1) tagama, et lennud toimuvad vaid juhul, kui on täidetud 
alapunktis a sätestatud tingimused;  
2) võtma vajalikud meetmed selle tagamiseks, et ta oleks sertif it­
seeritud (osana tema käitatavate õhusõidukitega seotud lennuet­
tevõtja sertifikaadist) jätkuvat lennukõlblikkust korraldava 
organisatsioonina (CAMO) vastavalt Vc lisale (osa CAMO) 
või käesoleva lisa (osa M) G alajaole;  
3) võtma vajalikud meetmed selle tagamiseks, et ta oleks sertif it­
seeritud vastavalt II lisale (osa 145) või sõlmima II lisa (osa  
145) kohaselt sertifitseeritud organisatsiooniga kirjaliku lepi ngu 
vastavalt Vc lisa (osa CAMO) punkti CAMO.A.315 alapunktile 
c või käesoleva lisa (osa M) punkti M.A.708 alapunktile c.  
f) Keerukate mootoriga õhusõidukite puhul, mida kasutatakse äri lis­
teks erilendudeks või ärilise lennutranspordi lendudeks, mida t eos­
tavad muud kui määruse (EÜ) nr 1008/2008 kohaselt lennutege­
vusloa saanud lennuettevõtjad või määruse (EL) nr 1178/2011 (  2 ) 
artiklis 10a osutatud äritegevuses osalevad sertifitseeritud 
koolitusorganisatsioonid (ATO) ja deklaratsiooni esitanud 
koolitusorganisatsioonid (DTO), peab käitaja tagama järgmise:  
1) lennud toimuvad vaid juhul, kui on täidetud alapunktis a sät es­
tatud tingimused;  
2) jätkuva lennukõlblikkusega seotud ülesandeid täidab jätkuvat  
lennukõlblikkust korraldav organisatsioon (CAMO), mis on 
sertifitseeritud Vc lisa (osa CAMO) või käesoleva lisa (osa 
M) G alajao kohaselt; kui käitaja ei ole Vc lisa (osa CAMO) 
või käesoleva lisa (osa M) G alajao kohaselt sertifitseeritud 
jätkuvat lennukõlblikkust korraldav organisatsioon (CAMO), 
sõlmib ta nende ülesannete täitmiseks kirjaliku lepingu Vc 
lisa (osa CAMO) või käesoleva lisa (osa M) G alajao kohaselt 
sertifitseeritud organisatsiooniga vastavalt käesoleva lisa I 
liitele;  
3) alapunktis 2 osutatud jätkuvat lennukõlblikkust korraldaval 
organisatsioonil (CAMO) on II lisa (osa 145) kohane õhusõi­
dukite ja neile paigaldatavate komponentide hooldusorganisat­
siooni sertifikaat või ta on vastavalt Vc lisa (osa CAMO) 
punkti CAMO.A.315 alapunktile c või käesoleva lisa (osa M) 
punkti M.A.708 alapunktile c sõlminud kirjaliku lepingu II lisa  
(osa 145) kohaselt sertifitseeritud organisatsioonidega.  
g) Keerukate mootoriga õhusõidukite puhul, mis ei kuulu alapunk tide 
e ja f alla, peab omanik tagama järgmise:  
1) lennud toimuvad vaid juhul, kui on täidetud alapunktis a sät es­
tatud tingimused;  ▼M8 
( 1 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta määru s (EÜ) nr 1008/2008 
ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade ko hta (ELT L 293, 
31.10.2008, lk 3). 
( 2 ) Komisjoni 3. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1178/2011, m illega kehtestatakse 
tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud  tehnilised nõuded ja 
haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ele (EÜ) 
nr 216/2008 (ELT L 311, 25.11.2011, lk 1).
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 19  
2) jätkuva lennukõlblikkusega seotud ülesandeid täidab jätkuvat  
lennukõlblikkust korraldav organisatsioon (CAMO), mis on 
sertifitseeritud Vc lisa (osa CAMO) või käesoleva lisa (osa 
M) G alajao kohaselt; kui omanik ei ole Vc lisa (osa 
CAMO) või käesoleva lisa (osa M) G alajao kohaselt sertifit­
seeritud jätkuvat lennukõlblikkust korraldav 
organisatsioon (CAMO), sõlmib ta nende ülesannete täitmiseks 
kirjaliku lepingu Vc lisa (osa CAMO) või käesoleva lisa (osa 
M) G alajao kohaselt sertifitseeritud organisatsiooniga vastava lt 
käesoleva lisa I liitele;  
3) alapunktis 2 osutatud jätkuvat lennukõlblikkust korraldaval 
organisatsioonil (CAMO) on II lisa (osa 145) kohane õhusõi­
dukite ja neile paigaldatavate komponentide hooldusorganisat­
siooni sertifikaat või ta on vastavalt Vc lisa (osa CAMO) 
punkti CAMO.A.315 alapunktile c või käesoleva lisa (osa M) 
punkti M.A.708 alapunktile c sõlminud kirjaliku lepingu II lisa  
(osa 145) kohaselt sertifitseeritud organisatsioonidega.  
h) Muude õhusõidukite kui keerukate mootoriga õhusõidukite puhu l, 
mida kasutatakse ärilisteks erilendudeks või ärilise lennutrans pordi 
lendudeks, mida teostavad muud kui määruse (EÜ) nr 1008/2008 
kohaselt lennutegevusloa saanud lennuettevõtjad või määruse (EL ) 
nr 1178/2011 artiklis 10a osutatud äritegevuses osalevad sertif it­
seeritud koolitusorganisatsioonid (ATO) ja deklaratsiooni esita nud 
koolitusorganisatsioonid (DTO), peab käitaja tagama järgmise:  
1) lennud toimuvad vaid juhul, kui on täidetud alapunktis a sät es­
tatud tingimused;  
2) jätkuva lennukõlblikkusega seotud ülesandeid täidab jätkuvat  
lennukõlblikkust korraldav organisatsioon (CAMO), mis on 
sertifitseeritud Vc lisa (osa CAMO) või käesoleva lisa (osa 
M) G alajao kohaselt, või kombineeritud lennukõlblikkust 
korraldav organisatsioon (CAO), mis on sertifitseeritud Vd 
lisa (osa CAO) kohaselt; kui käitaja ei ole Vc lisa (osa 
CAMO) või käesoleva lisa (osa M) G alajao kohaselt sertifit­
seeritud jätkuvat lennukõlblikkust korraldav 
organisatsioon (CAMO) või Vd lisa (osa CAO) kohaselt serti­
fitseeritud kombineeritud lennukõlblikkust korraldav 
organisatsioon (CAO), sõlmib ta nende ülesannete täitmiseks 
Vc lisa (osa CAMO) või käesoleva lisa (osa M) G alajao koha­
selt sertifitseeritud CAMOga või Vd lisa (osa CAO) kohaselt 
sertifitseeritud CAOga kirjaliku lepingu vastavalt käesoleva li sa 
I liitele;  
3) alapunktis 2 osutatud jätkuvat lennukõlblikkust korraldav 
organisatsioon (CAMO) või kombineeritud lennukõlblikkust 
korraldav organisatsioon (CAO) on sertifitseeritud vastavalt II  
lisale (osa 145) või vastavalt käesoleva lisa (osa M) F alajaol e 
või on sertifitseeritud CAOna, millel on õigus teostada hool­
dust, või asjaomane CAMO on vastavalt Vc lisa (osa CAMO) 
punkti CAMO.A.315 alapunktile c või käesoleva lisa (osa M) 
punkti M.A.708 alapunktile c sõlminud kirjaliku lepingu orga­
nisatsioonidega, mis on sertifitseeritud vastavalt II lisale (o sa 
145) või vastavalt käesoleva lisa (osa M) F alajaole või Vd 
lisale (osa CAO) ja neil on õigus teostada hooldust.  
i) Muude õhusõidukite kui keerukate mootoriga õhusõidukite puhu l, 
mis ei kuulu alapunktide e ja h alla või mida kasutatakse piira tud 
lennutegevuseks, tagab omanik, et lennud toimuvad vaid juhul, k ui 
on täidetud alapunktis a sätestatud tingimused. Selleks teeb om anik 
järgmist:  
1) omistab punktis M.A.301 osutatud jätkuva lennukõlblikkuse 
korraldamisega seotud ülesanded I liite kohaselt sõlmitud kirja ­
liku lepingu alusel jätkuvat lennukõlblikkust korraldavale 
organisatsioonile (CAMO) või kombineeritud lennukõlblikkust 
korraldavale organisatsioonile (CAO) või  
2) täidab neid ülesandeid ise või  ▼M8
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 20  
3) täidab neid ülesandeid ise, v.a õhusõiduki hooldusprogrammi 
väljatöötamise ja heakskiitmisega seotud ülesanded, juhul kui 
neid ülesandeid täidab jätkuvat lennukõlblikkust korraldav 
organisatsioon (CAMO) või kombineeritud lennukõlblikkust 
korraldav organisatsioon (CAO) piiratud lepingu alusel, mis 
on sõlmitud vastavalt punktile M.A.302.  
▼M2 
j) Omanik/käitaja tagab, et pädeva asutuse volitatud isikule võ imal­
datakse juurdepääs omaniku/käitaja kõikidele rajatistele, õhusõ idu­
kitele või dokumentidele, mis on seotud tema tegevusega (sh 
allhanketegevusega), et teha kindlaks vastavus käesolevale osal e. 
▼M8 
k) Kui lennuettevõtja sertifikaadis loetletud õhusõidukit kasut atakse 
mitteärilisteks lendudeks või erilendudeks vastavalt määruse (E L) 
nr 965/2012 III lisa punktile ORO.GEN.310 või VII lisa punktile  
NCO.GEN.104, peab käitaja tagama, et jätkuva lennukõlblikku­
sega seotud ülesandeid teostab vastavalt vajadusele kas asjaoma se 
lennuettevõtja sertifikaadi omaniku jätkuvat lennukõlblikkust 
korraldav organisatsioon (CAMO), mis on sertifitseeritud Vc lis a 
(osa CAMO) või käesoleva lisa (osa M) G alajao kohaselt, või 
kombineeritud lennukõlblikkust korraldav organisatsioon (CAO), 
mis on sertifitseeritud Vd lisa (osa CAO) kohaselt.  
▼M6 
▼C2 
M.A.202  Lennuohutust mõjutavatest juhtumitest teatamine  
a) Ilma, et see piiraks II lisas (osa 145) ja Vc lisas (osa CAM O) 
sätestatud aruandlusnõuete kohaldamist, teatab iga punkti 
M.A.201 kohaselt vastutav isik või organisatsioon õhusõiduki võ i 
selle komponendi igast kindlakstehtud seisundist, mis ohustab 
lennuohutust,  
(1) õhusõiduki registreerijaliikmesriigi määratud pädevale asut usele 
ja lisaks käitaja liikmesriigi määratud pädevale asutusele, kui  
käitaja liikmesriik ei ole sama, mis õhusõiduki 
registreerijaliikmesriik;  
(2) konstruktsioonitüübi või lisakonstruktsioonitüübi eest vast uta­
vale organisatsioonile.  
b) Alapunktis a osutatud teated tuleb edastada alapunktis a osu tatud 
pädeva asutuse kehtestatud korras ja need peavad sisaldama kogu  
asjakohast teavet teate edastanud isikule või organisatsioonile  
teadaoleva seisundi kohta.  
c) Kui õhusõiduki hooldust või lennukõlblikkuse kontrolli teost atakse 
kirjaliku lepingu alusel, on selle tegevuse eest vastutav isik või 
organisatsioon kohustatud teatama igast alapunktis a osutatud 
seisundist õhusõiduki omanikule ja käitajale ning lisaks asjaom asele 
CAMO-le või CAO-le, kui see ei ole sama isik.  
d) See isik või organisatsioon edastab alapunktides a ja c osut atud 
teated võimalikult kiiresti, kuid hiljemalt 72 tunni jooksul al ates 
hetkest, mil ta tegi kindlaks seisundi, mille kohta teade edast atakse, 
v.a juhul, kui erakorralised asjaolud seda takistavad.  
e) Isik või organisatsioon esitab järelaruande, mis sisaldab ük sikasja­
likku kirjeldust meetmetest, mida see isik või organisatsioon 
kavatseb võtta, et vältida sarnaseid juhtumeid tulevikus, niipe a kui 
need meetmed on kindlaks määratud. Järelaruanne esitatakse päde va 
asutuse kehtestatud vormis ja viisil.  ▼M8
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 21  
C ALAJAGU  
JÄTKUV LENNUKÕLBLIKKUS  
▼M6 
▼C2 
M.A.301  Jätkuva lennukõlblikkuse korraldamisega seotud ülesanded  
Õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse ning käitamis- ja avariivar ustuse 
töökõlblikkuse tagamiseks:  
a) tehakse lennueelseid ülevaatusi;  
b) kõrvaldatakse kõik õhusõiduki ohutut käitamist mõjutavad def ektid 
ja vead kas punktis M.A.304 või punktis M.A.401 (vastavalt vaja ­
dusele) sätestatud normdokumentide kohaselt, võttes arvesse mii ni­
mumvarustuse loetelu ja konfiguratsioonist lubatud kõrvalekalle te 
loetelu, kui sellised loetelud on olemas;  
c) teostatakse kogu hooldus vastavalt õhusõiduki hooldusprogram mile, 
millele osutatakse punktis M.A.302;  
d) kõigi hooldustööde kohta antakse välja hooldustõendid vastav alt 
H alajaole;  
e) kõigi keerukate mootoriga õhusõidukite või määruse (EÜ) 
nr 1008/2008 kohaselt lennutegevusloa saanud lennuettevõtjate 
poolt kasutatavate õhusõidukite puhul analüüsitakse punktis 
M.A.302 osutatud heakskiidetud õhusõiduki hooldusprogrammi 
efektiivsust;  
f) järgitakse kõiki kohaldatavaid  
(1) lennukõlblikkusdirektiive;  
(2) jätkuvat lennukõlblikkust mõjutavaid käitamisdirektiive;  
(3) ameti kehtestatud jätkuva lennukõlblikkuse nõudeid;  
(4) meetmeid, mida pädev asutus on nõudnud vahetu reaktsioonina  
ohutusprobleemile;  
g) tehakse muudatus- ja remonditöid vastavalt punktile M.A.304;  
h) esitatakse õhusõiduki kaptenile või määruse (EÜ) nr 1008/200 8 
kohaselt lennutegevusloa saanud lennuettevõtja kasutatava õhusõ i­
duki korral käitajale massi ja balansseeringu aruanne, mis vast ab 
õhusõiduki konfiguratsioonile;  
i) vajaduse korral tehakse tehnilisi kontroll-lende.  
M.A.302  Õhusõiduki hooldusprogramm  
a) Iga õhusõiduki hooldamine korraldatakse kooskõlas õhusõiduki  
hooldusprogrammiga.  
b) Õhusõiduki hooldusprogrammi ja selle edaspidised muudatused 
peab kinnitama pädev asutus.  
c) ►M8 Kui õhusõiduki jätkuvat lennukõlblikkust korraldab jätkuvat 
lennukõlblikkust korraldav organisatsioon (CAMO) või kombinee­
ritud lennukõlblikkust korraldav organisatsioon (CAO) või kui 
omaniku ja CAMO või CAO vahel on punkti M.A.201 
alapunkti i alapunkti 3 kohaselt sõlmitud piiratud leping, võib  
õhusõiduki hooldusprogrammi ja selle muudatused heaks kiita 
kaudse heakskiitmise menetluse kaudu.  ▼B
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 22  
Sel juhul kehtestab asjaomane jätkuvat lennukõlblikkust korrald av 
organisatsioon (CAMO) või kombineeritud lennukõlblikkust 
korraldav organisatsioon (CAO) kaudse heakskiitmise menetluse 
jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni käsiraamat us, 
millele osutatakse Vc lisa punktis CAMO.A.300 või käesoleva 
lisa punktis M.A.704 või kombineeritud lennukõlblikkust korral­
dava organisatsiooni käsiraamatus, millele osutatakse Vd lisa 
punktis CAO.A.025, ja selle protseduuri peab kiitma heaks pädev  
asutus, kelle vastutusalasse asjaomane CAMO või CAO kuulub. ◄  
Kaudse heakskiitmise protseduuri võib kasutada üksnes siis, kui  
asjaomase CAMO või CAO üle teostab järelevalvet õhusõiduki 
registreerijaliikmesriik, välja arvatud juhul, kui punkti M.1 
alapunkti 3 kohaselt on sõlmitud kirjalik leping, millega kanta kse 
vastutus õhusõiduki hooldusprogrammi heakskiitmise eest üle 
CAMO või CAO eest vastutavale pädevale asutusele.  
d) Õhusõiduki hooldusprogramm peab vastama  
(1) pädeva asutuse välja antud juhenditele;  
(2) jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise juhenditele,  
i) mille on välja andnud tüübisertifikaadi, piiratud tüübiserti fi­
kaadi, täiendava tüübisertifikaadi, oluliste remonditööde 
projekti kinnituse, ETSO loa või määruse (EL) 
nr 748/2012 I lisa (osa 21) alusel välja antud muu loa 
omanikud ning  
ii) mis on lisatud määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) 
punktis 21.A.90B või punktis 21.A.431B osutatud sertifit­
seerimistingimustele (kui see on kohaldatav);  
▼M9 
(3) määruse (EL) 2015/640 I lisa (osa 26) kohaldatavad sätted.  
▼C2 
e) Erandina alapunktist d võib õhusõiduki omanik või jätkuvat l ennu­
kõlblikkust korraldav organisatsioon kalduda kõrvale alapunkti d 
alapunktis 2 osutatud juhenditest ja näha õhusõiduki hoolduspro ­
grammis ette pikendatud ajavahemikud, tuginedes alapunkti h 
kohaste piisavate läbivaatamiste käigus saadud andmetele. Kaudn e 
heakskiitmine ei ole lubatud ohutusalaste ülesannete täitmise v ahe­
liste ajavahemike pikendamise korral. Õhusõiduki omanik või 
jätkuvat lennukõlblikkust korraldav organisatsioon võib õhusõid uki 
hooldusprogrammis esitada ka täiendavaid juhendeid.  
f) Õhusõiduki hooldusprogramm peab sisaldama kõikide hooldustöö de 
üksikasju, sealhulgas nende tegemise sagedust ning lennutegevus e 
liigi ja spetsiifikaga seotud eriülesandeid.  
g) Keerukate mootoriga õhusõidukite puhul, kui õhusõiduki hoold us­
programm põhineb hoolduse juhtrühma loogikal või seisundi jälgi ­
misel, peab hooldusprogramm sisaldama töökindluse programmi.  
h) Õhusõiduki hooldusprogramm vaadatakse kindlate ajavahemike 
järel läbi ja vajaduse korral tehakse selles asjakohaseid muuda tusi. 
Läbivaatamised peavad tagama, et õhusõiduki hooldusprogramm on 
käitamise käigus saadud kogemustele tuginedes ja pädeva asutuse  
suuniseid arvestades jätkuvalt ajakohane ja põhjendatud, võttes  
arvesse ka uusi või muudetud hooldusjuhendeid, mille on andnud 
välja tüübisertifikaatide või täiendavate tüübisertifikaatide o manikud 
ja mis tahes muud organisatsioonid, kes avaldavad sellist teave t 
määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) alusel.  ▼C2
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 23  
M.A.303  Lennukõlblikkusdirektiivid  
Iga kehtivat lennukõlblikkusdirektiivi tuleb täita vastavalt se llest sätes­
tatud nõuetele, välja arvatud juhul, kui amet on määranud teisi ti. 
▼M6 
▼C2 
M.A.304  Muudatus- ja remonditööde tehniline normdokumentatsioon  
Õhusõidukit või komponenti parandav isik või organisatsioon hin dab 
võimalikke kahjustusi. Muudatus- ja remonditööde tegemisel läht utakse 
vastavalt vajadusele järgmistest tehnilistest normdokumentidest : 
a) dokumendid, mille on heaks kiitnud amet;  
b) dokumendid, mille on heaks kiitnud määruse (EL) nr 748/2012 
I lisa (osa 21) kohane projekteerimisorganisatsioon;  
c) dokumendid, mis sisalduvad määruse (EL) nr 748/2012 I lisa 
(osa 21) punktis 21.A.90B või punktis 21.A.431B osutatud nõuete s. 
M.A.305  Õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse kirjete süsteem  
a) Pärast iga hooldust kantakse punkti M.A.801 või punkti 145.A .50 
(vastavalt vajadusele) kohane hooldustõend õhusõiduki jätkuva 
lennukõlblikkuse kirjete süsteemi niipea, kui võimalik, kuid hi lje­
malt 30 päeva pärast hoolduse lõpuleviimist.  
b) Õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse kirjete süsteem peab sis al­
dama järgmist:  
1. kande kuupäev, õhusõiduki, mootori(te) ja/või propelleri(te)  
kumulatiivne kasutusaeg arvestatuna kohaldatava parameetri 
alusel;  
2. allpool alapunktides c ja d kirjeldatud õhusõiduki jätkuva l ennu­
kõlblikkuse kirjed koos allpool alapunktis e kirjeldatud hooldu s­
tööde üksikasjalike kirjetega;  
3. õhusõiduki tehniline päevik, kui see on punkti M.A.306 kohas elt 
nõutav.  
c) Õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse kirjed peavad sisaldama aktu­
aalset massi ja balansseeringu aruannet ning teavet hetkeseisu kohta 
seoses järgmisega:  
1. lennukõlblikkusdirektiivid ja meetmed, mille pädev asutus on  
määranud vahetu reaktsioonina ohutusprobleemile;  
2. muudatus- ja remonditööd;  
3. vastavus õhusõiduki hooldusprogrammile;  
4. ülekantud hooldustööd ja ülekantud defektide kõrvaldamine.  ▼B
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 24  
d) Õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse kirjed peavad sisaldama teavet 
järgmiste komponentide hetkeseisu kohta:  
1. kapitaalremontide vahelise ressursiga osad, sealhulgas iga a sja­
omase osa kumulatiivne kasutusaeg arvestatuna kohaldatava 
lennukõlblikkuse piirangu parameetri alusel, ning  
2. ajaliselt piiratud kasutusega komponendid, sealhulgas asjaom aste 
komponentide kumulatiivne kasutusaeg pärast viimast õhusõi­
duki hooldusprogrammi kohast korralist hooldust, arvestatuna 
kohaldatava parameetri alusel.  
e) Omanik või käitaja võtab kasutusele pädevale asutusele sobiv as 
vormis süsteemi järgmiste dokumentide ja andmete säilitamiseks 
allpool kindlaksmääratud ajavahemike vältel:  
1. õhusõiduki tehnilise päeviku süsteem: tehniline päevik või m uud 
mahu ja üksikasjalikkuse poolest samaväärsed andmed, mis 
hõlmavad viimase kande tegemisele eelnevat 36-kuulist 
ajavahemikku;  
2. hooldustõend ja hooldustööde üksikasjalikud kirjed,  
(i) mis näitavad vastavust lennukõlblikkusdirektiividele ja 
meetmetele, mille pädev asutus on määranud vahetu reakt­
sioonina õhusõiduki, mootori(te), propelleri(te) ja nende 
komponentidega (vastavalt vajadusele) seotud ohutuspro­
bleemile, seni, kuni neis esitatud teave asendatakse mahu 
ja üksikasjalikkuse poolest samaväärse uue teabega, mis 
peab hõlmama vähemalt 36-kuulist ajavahemikku;  
(ii) mis näitavad vastavust punkti M.A.304 alusel kohaldatava­
tele tehnilistele normdokumentidele seoses õhusõiduki, 
mootori(te), propelleri(te) ja kõikide lennukõlblikkuse 
piirangutega hõlmatud komponentide muudatus- ja remon­
ditööde hetkeseisuga ning  
(iii) milles on loetletud kõik õhusõiduki, mootori(te) ja prope l­
leri(te) (vastavalt vajadusele) jätkuva lennukõlblikkuse taga­
miseks vajalikud korralised hooldustööd või muud hooldus­
tööd, seni, kuni neis esitatud teave asendatakse mahu ja 
üksikasjalikkuse poolest samaväärse uue teabega, mis peab 
hõlmama vähemalt 36-kuulist ajavahemikku;  
3. teatavaid komponente käsitlevad andmed:  
(i) iga kapitaalremontide vahelise ressursiga osa kasutusajalug u 
käsitlevad andmed, mille alusel määratakse kindlaks lennu­
kõlblikkuse piirangutele vastavuse hetkeseis;  
(ii) hooldustõend ja hooldustööde üksikasjalikud kirjed kõigi 
kapitaalremontide vahelise ressursiga osade ja ajaliselt 
piiratud kasutusega osade viimase korralise hoolduse ja 
võimaliku hilisema plaanivälise hoolduse teostamise kohta, 
seni, kuni kõnealusele korralisele hooldusele järgneb teine, 
töömahu ja põhjalikkuse poolest samaväärne korraline 
hooldus; asjaomased andmed peavad hõlmama vähemalt 
36-kuulist ajavahemikku;  ▼C2
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 25  
(iii) hooldustõend ja omaniku kinnitus sellise komponendi 
vastuvõtmise kohta, mis on ELA2 õhusõidukile paigaldatud 
ilma EASA vormi 1 esitamata vastavalt määruse (EL) 
nr 748/2012 I lisa (osa 21) punkti 21.A.307 alapunktile c; 
asjaomased andmed peavad hõlmama vähemalt 36-kuulist 
ajavahemikku.  
4. Dokumentide säilitusaeg õhusõiduki käitamise lõpetamise korr al: 
(i) punkti M.A.305 alapunkti b alapunkti 1 kohaseid andmeid 
õhusõiduki, mootori(te) ja propelleri(te) kohta säilitatakse 
vähemalt 12 kuud;  
(ii) punkti M.A.305 alapunktide c ja d kohaseid aruandeid ja 
andmeid viimase hetkeseisu kohta säilitatakse vähemalt 
12 kuud ning  
(iii) punkti M.A.305 alapunkti e alapunkti 2 alapunkti ii ja 
alapunkti e alapunkti 3 alapunkti i kohaseid kõige hiljutise­
maid hooldustõendeid ja hooldustööde üksikasjalikke kirjeid 
säilitatakse vähemalt 12 kuud.  
f) Isik või organisatsioon, kes vastutab jätkuva lennukõlblikku se 
korraldamisega seotud ülesannete täitmise eest vastavalt punkti le 
M.A.201, peab täitma õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse kirjet e 
süsteemi käsitlevaid nõudeid ja esitama kirjed taotluse korral päde­
vale asutusele.  
g) Kõik kanded õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse kirjete süst eemis 
peavad olema selged ja täpsed. Kui kannet on vaja parandada, 
tehakse parandus nii, et algkanne jääb selgelt näha.  
▼M2 
M.A.306  Õhusõiduki tehniline päevik  
▼M6 
▼C2 
a) Ärilise lennutranspordi, äriliste erilendude ja sertifitseer itud kooli­
tusorganisatsioonide või deklaratsiooni esitanud koolitusorgani sat­
sioonide ärilise lennutegevuse puhul kasutab käitaja lisaks pun kti 
M.A.305 nõuetele tehnilise päeviku süsteemi, mis sisaldab iga 
õhusõiduki kohta järgmist teavet:  
▼M2 
1. teave iga lennu kohta, mida on vaja jätkuva lennuohutuse 
tagamiseks;  
2. õhusõiduki kehtiv hooldustõend;  
3. kehtiv hooldusdeklaratsioon õhusõiduki hoolduse seisu ja sel le 
kohta, millal peab toimuma järgmine korraline hooldus ja plaa­
niväline hooldus, välja arvatud juhul, kui pädev asutus on 
andnud loa hoida seda deklaratsiooni mujal;  
4. kõik kõrvaldamata ülekantud defektid, mis mõjutavad õhusõi­
duki käitamist, ning  
5. kõik vajalikud andmed tehnilist toetust käsitlevate kokkulep ete 
kohta.  ▼C2
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 26  
b) Õhusõiduki tehnilise päeviku süsteemi esmase versiooni kiida b 
heaks Vc lisa (osa CAMO) punkti CAMO.A.105 või käesoleva 
lisa (osa M) punkti M.1 või Vd lisa (osa CAO) punkti CAO.1 
alapunkti 1 (vastavalt vajadusele) kohane pädev asutus. Selle 
süsteemi võimalikke edaspidiseid muudatusi hallatakse vastavalt  
punkti CAMO.A.300 alapunktile c või punkti M.A.704 alapunkti­
dele b ja c või punkti CAO.A.025 alapunktile c.  
▼M6 
▼C2 __________  
▼B 
M.A.307  Õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse dokumentatsiooni üleand ­
mine  
▼M6 
▼C2 
a) Omanik või käitaja tagab oma õhusõiduki alalise ülemineku ko rral 
teisele omanikule või käitajale, et punktis M.A.305 osutatud jä tkuva 
lennukõlblikkuse kirjed ja (vajaduse korral) punktis M.A.306 
osutatud tehnilise päeviku süsteem antakse samuti üle.  
b) Kui omanik sõlmib jätkuva lennukõlblikkuse korraldamisega se otud 
ülesannete täitmiseks lepingu CAMOga või CAOga, tagab ta, et 
sellele organisatsioonile antakse üle punktis M.A.305 osutatud 
jätkuva lennukõlblikkuse kirjed.  
c) Punkti M.A.305 alapunktis e sätestatud kirjete säilitamise t ähtajad 
jäävad kehtima uue omaniku, käitaja, CAMO või CAO suhtes.  
▼B 
D ALAJAGU  
HOOLDUSSTANDARDID  
M.A.401  Tehnilised normdokumendid  
a) Õhusõidukit hooldaval isikul või organisatsioonil peab hoold use, 
kaasa arvatud muudatus- ja remonditööde tegemisel olema juurde­
pääs üksnes kehtivatele tehnilistele normdokumentidele ja kohus tus 
neid kasutada.  
b) Käesoleva osa tähenduses on kehtivad tehnilised normdokumend id 
järgmised:  
1. kõik pädeva asutuse või ameti kehtestatud nõuded, protseduur id, 
standardid või andmed;  
2. kõik kehtivad lennukõlblikkusdirektiivid;  
3. jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise kehtivad juhised, mill e on 
välja andnud tüübisertifikaatide või täiendavate tüübisertifika a­
tide omanikud või mis tahes muud organisatsioonid, kes aval­
davad sellist teavet kooskõlas määruse (EL) nr 748/2012 I lisag a 
(osa 21);  
4. kogu punkti 145.A.45 alapunkti d järgi välja antud kehtiv te ave. 
c) Õhusõidukit hooldav isik või organisatsioon tagab, et kõik k ehtivad 
tehnilised normdokumendid on ajakohased ja vajaduse korral kasu ­
tamiseks valmis. Ta loob töökaartide või töölehtede süsteemi ni ng 
kas kannab tehnilised normdokumendid täpselt nendele töökaarti­
dele või töölehtedele või tagab, et on olemas täpne viide konkr eet­
setele hooldustöödele nendes tehnilistes normdokumentides.  ▼M8
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 27  
M.A.402  Hooldamine  
Välja arvatud hooldustööd, mida teevad II lisa (osa 145) nõuete  koha­
selt sertifitseeritud hooldusorganisatsioonid, peavad hooldustö id 
tegevad isikud või organisatsioonid tegema järgmist:  
a) olema ülesannete täitmiseks kvalifitseeritud vastavalt käeso levale 
osale;  
b) tagama, et hooldustööde tegemiseks kasutatav ala on korras n ing 
mustusest ja saastest puhas;  
c) kasutama punktis M.A.401 osutatud tehnilistes normdokumentid es 
kindlaksmääratud meetodeid, võtteid, standardeid ja juhendeid;  
d) kasutama punktis M.A.401 osutatud tehnilistes normdokumentid es 
kindlaksmääratud tööriistu, materjale ja seadmeid. Vajaduse kor ral 
tuleb tööriistad ja seadmed üle kontrollida ning ametlikult tun nus­
tatud standardi järgi kalibreerida;  
e) tagama, et hooldustöid tehakse punktis M.A.401 osutatud tehn i­
listes normdokumentides kindlaksmääratud keskkonnaalaseid 
piiranguid arvesse võttes;  
f) tagama, et halva ilma või pikemate hooldustööde korral kasut a­
takse asjakohaseid ruume;  
g) tagama, et minimeeritakse mitmekordsete vigade tekkimise oht  
hooldustööde ajal ja vigade kordumise oht identsetel hooldus­
töödel;  
h) tagama, et kriitiliste hooldusülesannete järgne vigade lokal iseeri­
mise meetod on kasutusele võetud;  
i) viima pärast kõiki hooldustöid läbi üldkontrolli selle tagam iseks, et 
õhusõidukisse ega ühtki selle komponenti ei ole jäänud ühtki 
tööriista, seadet ega muud võõrkeha, ning et kõik teisaldatud j uur­
depääsu paneelid on tagasi paigaldatud.  
▼B 
M.A.403  Õhusõiduki defektid  
a) Õhusõiduki iga defekt, mis ohustab tõsiselt lennuohutust, tu leb 
kõrvaldada enne järgmist lendu.  
▼M2 
b) Seda, kas õhusõiduki defekt ohustab tõsiselt lennuohutust, n ing 
seega ka seda, millal ja kuidas see enne järgmist lendu kõrvald ada 
ja milliste defektide kõrvaldamise võib üle kanda, saavad vasta valt 
punkti M.A.801 alapunkti b alapunktile 1 või 2, punkti M.A.801 
alapunktile c või d või II lisale (osa 145) otsustada punktis 
M.A.401 osutatud tehniliste normdokumentide abil üksnes selleks  
volitatud lennundustehnilised töötajad. See aga ei kehti juhul,  kui 
piloodid või volitatud lennundustehnilised töötajad kasutavad m ini­
maalvarustuse loetelu (MEL).  
c) Õhusõiduki iga defekt, mis ei ohusta tõsiselt lennuohutust, kõrval­
datakse võimalikult kiiresti pärast defekti esmakordset avastam ist 
ning võttes arvesse tehnilistes normdokumentides või minimaalva ­
rustuse loetelus sätestatud mis tahes piiranguid.  ▼M2
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 28  
▼C2 
d) Kõik defektid, mida ei ole enne lendu kõrvaldatud, registree ritakse 
punktis M.A.305 osutatud õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse 
kirjete süsteemis või (vajaduse korral) punktis M.A.306 osutatu d 
õhusõiduki tehnilise päeviku süsteemis.  
▼B 
E ALAJAGU  
KOMPONENDID  
▼M5 
M.A.501  Liigitamine ja paigaldamine  
a) Kõik komponendid tuleb liigitada järgmistesse kategooriatess e: 
▼M6 
▼C2 
(1) rahuldavas seisukorras komponendid, mille kohta on välja an tud 
hooldustõend EASA vormil 1 või sellega samaväärne dokument 
ning mis on tähistatud kooskõlas määruse (EL) nr 748/2012 
I lisa (osa 21) Q alajaoga, kui määruse (EL) nr 748/2012 
I lisas (osa 21) või käesolevas lisas (osa M) või Vd lisas (osa  
CAO) ei ole kindlaks määratud teisiti;  
▼M5 
(2) kasutuskõlbmatud komponendid, mida tuleb hooldada koos­
kõlas käesoleva määrusega;  
▼M6 
▼C2 
(3) komponendid, mis on liigitatud praakkomponentideks, kuna 
nende ettenähtud kasutusiga on ületatud või neil on paranda­
matud defektid;  
▼M5 
(4) õhusõidukite, mootorite, propellerite või õhusõidukite muud e 
komponentide standardvaruosad, kui need on kindlaks määratud 
tehnilistes normdokumentides ja nendega on kaasas tõend 
nende vastavuse kohta kohaldatavale standardile;  
(5) hoolduses kasutatavad toor- ja tarbimisvalmis materjalid, k ui 
organisatsioon on veendunud, et need vastavad nõutavatele 
spetsifikatsioonidele ja nende päritolu on asjakohaselt jälgita v. 
Iga materjaliga peavad kaasas olema dokumendid, mis on selle 
materjaliga otseselt seotud ja mille hulgas on deklaratsioon 
spetsifikatsioonile vastavuse kohta ning tootja ja tarnija 
andmed;  
b) komponendid, standardvaruosad ja materjalid paigaldatakse õh usõi­
dukile või selle komponendile ainult juhul, kui need on rahulda vas 
seisukorras, kuuluvad ühte alapunktis a loetletud kategooriasse  ja 
kui asjaomane komponent, standardvaruosa või materjal on kohal­
datavates tehnilistes normdokumentides konkreetselt märgitud.  
▼M6 
▼C2 
M.A.502  Komponentide hooldamine  
a) Komponente hooldavad hooldusorganisatsioonid, mis on sertifi tsee­
ritud kooskõlas käesoleva lisa F alajaoga, II lisaga (osa 145) või 
Vd lisaga (osa CAO) (vastavalt vajadusele).  ▼M6
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 29  
b) ►M8 Erandina alapunktist a võivad õhusõidukile paigaldatavaid 
komponente hooldada õhusõidukite hooldusorganisatsioonid, mis 
on sertifitseeritud kooskõlas käesoleva lisa F alajaoga või II lisaga 
(osa 145) või Vd lisaga (osa CAO), või punkti M.A.801 alapunkti  b 
alapunktis 1 osutatud volitatud lennundustehnilised töötajad. ◄  
Hooldust tuleb teostada kooskõlas õhusõiduki tehniliste normdok u­
mentidega või pädeva asutuse nõusoleku korral kooskõlas kompo­
nendi tehniliste normdokumentidega. Sellised õhusõidukite hoold u­
sorganisatsioonid või volitatud lennundustehnilised töötajad võ ivad 
komponendi hoolduseks ajutiselt eemaldada, et hooldustöid oleks  
parem teha, välja arvatud juhul, kui eemaldamine tingib vajadus e 
lisahoolduse järele. Käesoleva punkti kohaselt tehtud hoolduse 
puhul ei anta välja EASA vormi 1 ning selle suhtes kohaldatakse  
punktis M.A.801 sätestatud nõudeid õhusõiduki hooldustõendi 
väljaandmise kohta.  
c) Erandina alapunktist a võivad mootorile või abijõuseadmele p aigal­
datavaid komponente hooldada mootorite hooldusorganisatsioonid,  
mis on sertifitseeritud kooskõlas käesoleva lisa F alajaoga, II  lisaga 
(osa 145) või Vd lisaga (osa CAO). Hooldust tuleb teostada koos ­
kõlas mootori või abijõuseadme tehniliste normdokumentidega või  
pädeva asutuse nõusoleku korral kooskõlas komponendi tehniliste  
normdokumentidega. Selline B-klassi pädevusmärkega organisat­
sioon võib komponendi hoolduseks ajutiselt eemaldada, et hooldu s­
töid oleks parem teha, välja arvatud juhul, kui eemaldamine tin gib 
vajaduse lisahoolduse järele.  
Eeltoodud alapunkte a – c ei kohaldata määruse (EL) nr 748/2012  
I lisa (osa 21) punkti 21.A.307 alapunktis c osutatud komponent ide 
puhul.  
d) ►M8 Määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) punkti 21.A.307 
alapunktis c osutatud komponente, mis paigaldatakse õhusõidukil e 
või mis hooldustööde hõlbustamiseks ajutiselt eemaldatakse, hoo l­
davad õhusõidukite hooldusorganisatsioonid, mis on sertifitseer itud 
käesoleva lisa F alajao või II lisa (osa 145) või Vd lisa (osa CAO) 
kohaselt (vastavalt vajadusele), punkti M.A.801 alapunkti b 
alapunktis 1 osutatud volitatud lennundustehnilised töötajad võ i 
punkti M.A.801 alapunkti b alapunktis 2 osutatud 
omanik-piloot. ◄ Käesoleva alapunkti kohaselt tehtud hoolduse 
puhul ei anta välja EASA vormi 1 ning selle suhtes kohaldatakse  
punktis M.A.801 sätestatud nõudeid õhusõiduki hooldustõendi 
väljaandmise kohta.  
M.A.503  Kapitaalremontide vahelise ressursiga osad ja ajaliselt piiratud 
kasutusega komponendid  
▼M8 
a) Paigaldatud kapitaalremontide vahelise ressursiga osad ja aj aliselt 
piiratud kasutusega komponendid ei või ületada ettenähtud kasu­
tusea piiri, mis on kindlaks määratud õhusõiduki hoolduspro­
grammis ja lennukõlblikkusdirektiivides, välja arvatud punkti 
M.A.504 alapunktis b sätestatud juhtudel.  
▼C2 
b) Ettenähtud kasutusea lõppedes tuleb komponent õhusõidukist 
eemaldada kas hoolduseks või kapitaalremontide vahelise ressurs iga 
osade puhul kõrvaldamiseks.  ▼C2
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 30  
M.A.504  Komponentide eraldamine  
a) Kasutuskõlbmatud ja praakkomponendid eraldatakse kasutuskõlb li­
kest komponentidest, standardvaruosadest ja materjalidest.  
▼M6 
▼C2 
b) Praakkomponente ei tohi lubada liikuda tagasi komponentidega  
varustamise süsteemi, välja arvatud juhul, kui nende ettenähtud  
kasutusiga on pikendatud või nende remontimise viis on heaks 
kiidetud kooskõlas määrusega (EL) nr 748/2012.  
▼B 
F ALAJAGU  
HOOLDUSORGANISATSIOON  
▼M2 
M.A.601  Reguleerimisala  
Käesolevas alajaos on kehtestatud nõuded, mida organisatsioon p eab 
täitma, et saada luba selliste õhusõidukite ja nendele paigalda tavate 
komponentide hooldamiseks, mis ei kuulu keerukate mootoriga õhu sõi­
dukite hulka ja mida kasutavad muud kui määruse (EÜ) nr 1008/20 08 
kohaselt lennutegevusloa saanud lennuettevõtjad, või et kõnealu st luba 
pikendataks.  
▼B 
M.A.602  Taotlemine  
Hooldusorganisatsiooni sertifikaadi väljaandmist või muutmist t aotle­
takse pädeva asutuse kehtestatud vormis ja viisil.  
M.A.603  Sertifikaadi ulatus  
▼M6 
▼C2 
a) Käesoleva alajao kohastes tegevustes osaleval organisatsioon il on 
lubatud tegutseda üksnes pädeva asutuse väljaantud sertifikaadi  
alusel. Selleks kasutab pädev asutus V liites esitatud näidist.  
b) Sertifikaadiga hõlmatud tööde maht peab olema kindlaks määra tud 
hooldusorganisatsiooni käsiraamatus vastavalt punktile M.A.604.  
Hooldusorganisatsioonide sertifitseerimisel kasutatavad klassid  ja 
pädevusmärked on esitatud käesoleva osa IV liites.  
▼B 
c) Sertifitseeritud hooldusorganisatsioon võib vastavalt oma kä siraa­
matule valmistada kooskõlas tehniliste normdokumentidega piirat ud 
koguses osi kasutamiseks tööks omaenda ruumides.  
M.A.604  Hooldusorganisatsiooni käsiraamat  
a) Hooldusorganisatsioon koostab käsiraamatu, mis sisaldab vähe malt 
järgmist teavet:  
▼M6 
▼C2 
1. punkti M.A.606 alapunkti a kohaselt ametisse nimetatud vastu ­
tava juhi allkirjastatud kinnitus selle kohta, et organisatsioo n 
tegutseb pidevalt kooskõlas käesoleva lisa (osa M) või Vb lisa 
(osa ML) (vastavalt vajadusele) nõuetega ja käsiraamatuga;  ▼M5
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 31  
2. organisatsiooni poolt tehtavate tööde maht; ning  
3. punkti M.A.606 alapunktis b osutatud isiku(te) ametinimetus( ed) 
ja nimi (nimed); ning  
4. punkti M.A.606 alapunktis b osutatud isiku(te) omavahelisi 
vastutussuhteid kirjeldav joonis; ning  
▼M8 
5. volitatud lennundustehniliste töötajate ja (vajaduse korral)  lennu­
kõlblikkust kontrollivate töötajate nimekiri, kuhu on märgitud ka 
nende volituste ulatus, ning  
▼M1 
6. hooldustööde tegemise asukohtade nimekiri koos ruumide üldis e 
kirjeldusega ja  
▼B 
7. kord, mille järgi hooldusorganisatsioon tagab käesoleva osa täit­
mist; ning  
8. hooldusorganisatsiooni käsiraamatu muutmise kord.  
b) Hooldusorganisatsiooni käsiraamatu ja selle muudatused kiida b 
heaks pädev asutus.  
c) Alapunkti b sätetest olenemata võidakse käsiraamatu väiksema id 
muudatusi kiita heaks teatava protseduuri teel (edaspidi „kaudn e 
heakskiitmine”).  
M.A.605  Tegevusruumid  
Organisatsioon tagab, et:  
a) Kõikide plaanijärgsete tööde tegemiseks on eraldatud ruumid ning 
eritöökojad ja -ruumid on vajaduse korral isoleeritud, et välti da 
saastamist ja kaitsta keskkonda.  
b) Kõikide plaanijärgsete tööde juhtimiseks, kaasa arvatud eelk õige 
hooldustööde kirjete tegemiseks on eraldatud kontoriruumid.  
c) Komponentide, seadmete, tööriistade ja materjalide hoidmisek s on 
eraldatud kindlad hoiuruumid. Hoidmisel tuleb tagada, et kasutu s­
kõlbmatud komponendid ja materjalid on eraldatud kõikidest 
muudest komponentidest, materjalidest, seadmetest ja tööriistad est. 
Hoidmine toimub tootja poolt etteantud tingimustel ning juurdep ääs 
hoiuruumidele antakse ainult volitatud töötajatele.  
M.A.606  Nõuded töötajatele  
a) Organisatsioon nimetab ametisse tegevjuhi, kes vastutab orga nisat­
siooni esindajana selles eest, et kõik kliendi poolt tellitud h ooldus­
tööd on rahastatud ning läbi viidud käesoleva osa nõuete kohase lt. 
b) Ametisse nimetatakse isik või isikute rühm, kes vastutab sel le eest, 
et organisatsioon täidab alati käesoleva alajao nõudeid. See is ik või 
isikute rühm allub tegevjuhile.  ▼B
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 32  
c) Kõikidel alapunktis b osutatud isikutel peavad olema asjakoh ased 
õhusõiduki ja/või komponentide hooldamisega seotud teadmised, 
taust ja kogemused.  
d) Organisatsioonil on tavapäraste eeldatavate lepinguliste töö de tege­
miseks asjakohased töötajad. Ajutiselt rakendatavaid tööettevõt jaid 
tohib kasutada ebatavaliste lepinguliste tööde tegemiseks ja ük snes 
töötajatena, kellel ei ole volitust anda välja hooldustõendeid.  
▼M8 
e) Kõikide õhusõiduki hooldusega ja lennukõlblikkuse kontrollim i­
sega tegelevate töötajate kvalifikatsioon peab olema tõendatud ja 
dokumenteeritud.  
▼B 
f) Töötajad, kes teevad eritöid, nagu näiteks keevitamist, mitt epurus­
tavaid katseid/kontrolle (välja arvatud värvimeetodil), peavad 
olema kvalifitseeritud vastavalt mõnele ametlikult tunnustatava le 
standardile.  
▼M5 
g) Hooldusorganisatsioonil peab olema piisaval arvul volitatud 
lennundustehnilisi töötajaid, et anda õhusõidukitele ja kompone n­
tidele välja punktides M.A.612 ja M.A.613 osutatud hooldustõen­
deid. Töötajad peavad vastama järgmistele nõuetele:  
1. õhusõidukite puhul III lisa (osa 66) nõuetele;  
2. komponentide puhul käesoleva määruse artikli 5 lõike 6 nõue­
tele. 
▼B 
h) Erandina alapunktist g võib organisatsioon kasutada kooskõla s 
järgmiste sätetega kvalifitseeritud volitatud lennundustehnilis i 
töötajaid, kui osutatakse tehnilist toetust äritegevusega seotu d 
käitajatele, tingimusel et vastavad protseduurid on käsiraamatu  
ühe osana heaks kiidetud.  
1. Lennukõlblikkusdirektiivi puhul, mis näeb ette korduvaid 
lennueelseid lennukõlblikkuskontrolle ja konkreetselt, et seda 
eeskirja tohib täita lennumeeskond, võib organisatsioon õhusõi­
duki komandörile asjaomase lennumeeskonna loa põhjal välja 
anda volitatud lennundustehniliste töötajate piiratud kehtivuse ga 
loa, tingimusel et organisatsioon tagab, et kõnealune isik on 
saanud piisavalt praktilist väljaõpet, et täita lennukõlblikkus di­
rektiivi vastavalt kehtivatele nõuetele.  
▼C1 
2. Kui õhusõidukit käitatakse eemal hooldusteenust pakkuvast 
asukohast, võib organisatsioon õhusõiduki komandörile asja­
omase lennumeeskonna loa põhjal välja anda volitatud lennun­
dustehniliste töötajate piiratud kehtivusega loa, tingimusel et  
organisatsioon tagab, et kõnealune isik on saanud piisavalt 
praktilist väljaõpet, et täita see ülesanne vastavalt kehtivate le 
nõuetele.  
▼M8 
i) Organisatsioonil, kes kontrollib äriliseks lennutranspordiks  mitte­
kasutatavate ELA1 õhusõidukite lennukõlblikkust ja annab välja 
asjakohaseid lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaate vastavalt Vb 
lisa (osa ML) punktile ML.A.903, peavad olema lennukõlblikkust 
kontrollivad töötajad, kelle volitused ja kvalifikatsioon peava d 
vastama kõikidele järgmistele nõuetele:  
1. neil on vastava õhusõiduki volitatud lennundustehnilise tööt aja 
luba; ▼B
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 33  
2. neil on vähemalt kolm aastat volitatud lennundustehnilise 
töötaja kogemust;  
3. nad on kontrollitava õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse 
korraldamise menetlusest sõltumatud või neil on kontrollitava 
õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise menetluse 
üldine ametivolitus;  
4. nad on omandanud käesoleva lisa (osa M) C alajao või Vb lisa  
(osa ML) C alajao kohased teadmised;  
5. nad on tõendatult omandanud teadmised hooldusorganisatsiooni  
poolt lennukõlblikkuse kontrollimiseks ja lennukõlblikkuse 
kontrolli sertifikaadi väljaandmiseks kasutatavate menetluste 
kohta;  
6. pädev asutus on nad ametlikult heaks kiitnud pärast seda, ku i 
nad on pädeva asutuse või asjaomase organisatsiooni lennukõl­
blikkuskontrollitöötajate järelevalve all pädeva asutuse kinni­
tatud protseduuri kohaselt rahuldavalt sooritanud lennukõlblik­
kuskontrolli;  
7. nad on viimase 12-kuulise ajavahemiku jooksul sooritanud 
vähemalt ühe lennukõlblikkuskontrolli.  
▼M6 
▼C2 __________  
▼M1 
M.A.607  Volitatud lennundustehnilised töötajad ja lennukõlblikkust kont ­
rollivad töötajad  
▼B 
a) Peale punkti M.A.606 alapunktis g sätestatu võivad volitatud  
lennundustehnilised töötajad oma õigusi kasutada üksnes siis, k ui 
organisatsioon on taganud, et:  
▼M6 
▼C2 
1. volitatud lennundustehnilised töötajad saavad tõendada, et n ad 
vastavad III lisa (osa 66) punkti 66.A.20 alapunktis b sätestat ud 
nõuetele või kui see on nimetatud lisa kohaselt nõutav, siis 
liikmesriigi õigusaktide nõuetele;  
▼B 
2. volitatud lennundustehnilistel töötajatel on piisavalt teadm isi 
hooldatava õhusõiduki ja/või selle komponendi või komponen­
tide kohta ning samuti organisatsiooni protseduuride kohta.  
b) Järgmistel ettenägematutel juhtudel, kui õhusõiduk maandatak se 
mujal kui oma põhibaasis, kus ei ole asjakohaseid volitatud len nun­
dustehnilisi töötajaid, võib hooldusorganisatsioon, kellega on 
sõlmitud leping tehnilise toetuse pakkumise kohta, anda välja e rand­
volituse hooldustõendite väljaandmiseks:  
1. ühele oma töötajatest, kellel on sarnase tehnilise varustuse , kons­
truktsiooni ja süsteemidega õhusõidukitüübi kvalifikatsioon; võ i 
2. isikule, kellel on vähemalt kolm aastat hoolduskogemusi ning  
Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) 
kehtiv lennundustehnilise töötaja luba, mis on antud välja sell e 
õhusõidukitüübi kohta, mille kohta on vaja hooldustõendeid 
välja anda, tingimusel et samas kohas ei ole ühtki käesoleva 
osa alusel sertifitseeritud organisatsiooni ning organisatsioon il, 
kellega on leping sõlmitud, on olemas tõendid selle isiku koge­
muste ja loa kohta.  ▼M8
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 34  
►M1 Igal sellisel juhul tuleb seitsme päeva jooksul pärast eespool  
nimetatud volituse väljaandmist teatada sellest pädevale 
asutusele. ◄ Hooldustõendite väljaandmise erandvolituse välja 
andnud sertifitseeritud hooldusorganisatsioon tagab, et kõik ho ol­
dustööd, mis võivad mõjutada lennuohutust, kontrollitakse üle.  
▼M1 
c) Sertifitseeritud hooldusorganisatsioon dokumenteerib kõik vo litatud 
lennundustehniliste töötajate ja lennukõlblikkust kontrollivate  tööta­
jate andmed ning haldab volitatud lennundustehniliste töötajate  ja 
lennukõlblikkust kontrollivate töötajate ajakohastatud nimekirj a, 
kuhu on märgitud ka nende volituste ulatus; see nimekiri on osa  
organisatsiooni käsiraamatust vastavalt punkti M.A.604 alapunkt i a a­
lapunktile 5.  
▼B 
M.A.608  Komponendid, seadmed ja tööriistad  
a) Organisatsioon:  
1. tagab, et punktis M.A.609 osutatud tehnilistes dokumentides 
kindlaksmääratud seadmed ja tööriistad või nende hooldusorga­
nisatsiooni käsiraamatus loetletud ja kontrollitud ekvivalendid  on 
organisatsiooni sertifikaadi ulatuses valmis igapäevaste hooldu s­
tööde tegemiseks; ja.  
2. tõendab, et tal on võimalik kasutada kõiki muid seadmeid ja 
tööriistu, mida kasutatakse üksnes harva.  
b) Tööriistad ja seadmed tuleb üle kontrollida ning ametlikult tunnus­
tatud standardi järgi kalibreerida. Organisatsioon dokumenteeri b iga 
sellise kalibreerimise ja kasutatud standardi.  
▼M5 
c) Organisatsioon vaatab kõik saabuvad komponendid, standardva­
ruosad ja materjalid üle, liigitab need ja eraldab üksteisest 
asjakohaselt.  
▼M6 
▼C2 
M.A.609  Tehnilised normdokumendid  
Sertifitseeritud hooldusorganisatsioonil peavad hoolduse, sealh ulgas 
muudatus- ja remonditööde teostamiseks olema käesoleva lisa pun ktis 
M.A.401 või Vb lisa (osa ML) punktis ML.A.401 (vastavalt vajadu ­
sele) kindlaksmääratud kohaldatavad ja aktuaalsed tehnilised no rmdo­
kumendid ning ta peab neid kasutama. Kliendi esitatavad tehnili sed 
normdokumendid peavad organisatsioonil olema ja ta peab neid ka su­
tama ainult hooldustööde tegemise ajal.  
▼B 
M.A.610  Töökäsud  
Enne hooldustöid koostavad organisatsioon ja hooldust taotlev o rgani­
satsioon kirjaliku töökäsu, et määrata konkreetselt kindlaks te htavad 
hooldustööd.  
▼M6 
▼C2 
M.A.611  Hooldusstandardid  
Kõiki hooldustöid tehakse vastavalt käesoleva lisa A jao D alaj ao või 
Vb lisa (osa ML) A jao D alajao nõuetele, nagu on sätestatud ar tikli 3 
lõikes 1.  ▼B
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 35  
M.A.612  Õhusõiduki hooldustõend  
Kui kõik nõutavad õhusõiduki hooldustööd on kooskõlas käesoleva  
alajaoga lõpule viidud, antakse välja õhusõiduki hooldustõend v astavalt 
käesoleva lisa punktile M.A.801 või Vb lisa (osa ML) punktile 
ML.A.801, nagu on sätestatud artikli 3 lõikes 1.  
M.A.613  Komponendi hooldustõend  
a) Kui kõik nõutavad komponendi hooldustööd on kooskõlas käesol e­
va alajaoga lõpule viidud, antakse välja komponendi hooldustõen d 
vastavalt käesoleva lisa punktile M.A.802 või Vb lisa (osa ML) 
punktile ML.A.802 (vastavalt vajadusele). Välja tuleb anda EASA  
vorm 1, välja arvatud nende komponentide puhul, mida hooldataks e 
vastavalt punkti M.A.502 alapunktile b või d, komponentide puhu l, 
mis on valmistatud kooskõlas käesoleva lisa punkti M.A.603 
alapunktiga c, ja komponentide puhul, mille kohta on Vb lisa 
(osa ML) punktis ML.A.502 sätestatud teisiti.  
b) Komponendi hooldustõendi EASA vormil 1 võib genereerida 
arvutiandmebaasist.  
▼M1 
M.A.614  Hooldustööde ja lennukõlblikkuse kontrolli kirjed  
▼M8 
a) Sertifitseeritud hooldusorganisatsioon dokumenteerib kõikide  tehtud 
tööde üksikasjad. Säilitada tuleb kõiki kirjeid, mida on vaja s elle 
tõendamiseks, et kõik hooldustõendi (sh alltöövõtjate hooldustõ en­
dite) saamiseks vajalikud nõuded ning lennukõlblikkuse kontroll i 
sertifikaatide saamiseks vajalikud nõuded on täidetud.  
b) Sertifitseeritud hooldusorganisatsioon esitab õhusõiduki oma nikule 
või käitajale koopia igast hooldustõendist ning hooldustööde ük si­
kasjalikest kirjetest, mis on seotud tehtud tööga ja mis on vaj alikud 
selleks, et tõendada vastavust käesoleva lisa (osa M) punktile 
M.A.305 või Vb lisa (osa ML) punktile ML.A.305 (vastavalt vaja­
dusele).  
▼M1 
c) Sertifitseeritud hooldusorganisatsioon säilitab kõikide hool dustööde 
kirjeid ja kõiki nendega seotud tehniliste normdokumentide 
koopiaid kolm aastat alates kuupäevast, mil ta andis välja hool dus­
tõendi õhusõidukile või selle komponendile, millega tehtud tööd  on 
seotud.  ►M8 Lisaks säilitab ta kõikide lennukõlblikkuse kontrolli 
sertifikaatide väljaandmisega seotud kirjete koopiaid kolm aast at 
alates nende väljaandmise kuupäevast ning esitab nende koopiad 
ka õhusõiduki omanikule. ◄  
1. Kõnealuseid kirjeid tuleb säilitada nii, et need oleksid kai tstud 
kahjustuste, muutmise ja varguse eest.  
2. Kogu varundamiseks kasutatavat arvutiriistvara hoitakse tööa nd­
meid sisaldavast riistvarast eraldi ja keskkonnas, mis tagab se lle 
säilimise heas seisukorras.  
3. Kui sertifitseeritud hooldusorganisatsioon lõpetab tegevuse,  
annab ta kõik viimase kolme aasta jooksul säilitatud hooldus­
tööde kirjed üle vastava õhusõiduki või komponendi viimasele 
omanikule või kliendile või paneb nad pädeva asutuse korralduse  
kohaselt hoiule.  ▼C2
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 36  
▼C2 
M.A.615  Organisatsiooni õigused  
Käesoleva lisa A jao F alajao kohaselt sertifitseeritud hooldus organisat­
sioon võib:  
a) oma sertifikaadil ja käsiraamatus kindlaksmääratud kohtades hool­
dada iga õhusõidukit ja/või komponenti, milleks ta on 
sertifitseeritud;  
b) korraldada eritööde tegemist hooldusorganisatsiooni järeleva lve all 
mõnes teises nõuetekohaselt kvalifitseeritud organisatsioonis v asta­
valt hooldusorganisatsiooni käsiraamatus kirjeldatule;  
c) hooldada iga õhusõidukit või komponenti, milleks ta on serti fitsee­
ritud, mis tahes kohas, kui vajadus selle järele tekib põhjusel , et 
õhusõiduk on töökõlbmatu või et on vaja teha plaaniväliseid hoo l­
dustöid, kooskõlas hooldusorganisatsiooni käsiraamatus määratle tud 
tingimustega;  
d) anda pärast hooldustööde lõpuleviimist välja hooldustõendeid  koos­
kõlas käesoleva lisa punktiga M.A.612 või M.A.613;  
e) äriliseks lennutranspordiks mittekasutatavate ELA1 õhusõiduk ite 
puhul ja konkreetse loa olemasolu korral kontrollida lennukõlbl ik­
kust ning anda välja vastav lennukõlblikkuse kontrolli sertifik aat 
kooskõlas Vb lisa (osa ML) punktis ML.A.903 sätestatud 
tingimustega.  
Organisatsioon võib hooldada üksnes õhusõidukeid või komponente , 
milleks ta on sertifitseeritud, ja üksnes siis, kui tal on olem as kõik 
selleks vajalikud tegevusruumid, seadmed, tööriistad, materjali d, tehni­
lised normdokumendid ja volitatud lennundustehnilised töötajad.  
▼B 
M.A.616  Organisatsiooni sisekontroll  
Sertifitseeritud hooldusorganisatsioon korraldab tagamaks, et t a vastab 
jätkuvalt käesoleva alajao nõuetele, korrapäraseid sisekontroll e. 
M.A.617  Muutused sertifitseeritud hooldusorganisatsioonis  
Et pädeval asutusel oleks võimalik kontrollida käesoleva osa nõ uete 
jätkuvat täitmist, teatab sertifitseeritud hooldusorganisatsioo n sellele 
igast ettepanekust viia ellu järgmisi muudatusi enne nende ellu viimist:  
1. organisatsiooni nimi;  
2. organisatsiooni asukoht;  
3. organisatsiooni muud asukohad;  
4. tegevjuht;  
5. punkti M.A.606 alapunktis b nimetatud isikud;  
▼M1 
6. tööruumid, seadmed, tööriistad, materjalid, protseduurid, tö öde 
maht ning volitatud lennundustehnilised töötajad ja lennukõlbli k­
kust kontrollivad töötajad, kes või mis võivad mõjutada sertifi kaadi 
kehtivust.  
▼B 
Kui ettepanek käsitleb töötajaid, keda organisatsiooni juhatus ei tunne, 
teatatakse sellest esimesel võimalusel.  ▼M6
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 37  
M.A.618  Hooldusorganisatsiooni sertifikaadi kehtivus  
▼M8 
a) Jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni sertifi kaat 
kehtib kuni 24. septembrini 2021, kui on täidetud järgmised tin gi­
mused:  
▼B 
1. organisatsioon täidab jätkuvalt käesoleva osa nõudeid seoses  
punktis M.A.619 kindlaks määratud puudustega tegelemise tingi­
mustega; ning  
2. pädeval asutusel lubatakse organisatsiooni külastada, et kon trol­
lida käesoleva osa nõuete jätkuvat täitmist selle poolt; ning  
3. sertifikaadist ei ole loobutud ja seda ei ole kehtetuks tunn istatud;  
b) Kui sertifikaadist loobutakse või see kehtetuks tunnistataks e, taga­
statakse see pädevale asutusele.  
M.A.619  Puudused  
▼M6 
▼C2 
a) Esimese astme puudus on iga oluline mittevastavus käesoleva lisa ja 
Vb lisa (osa ML) nõuetele, mis vähendab ohutustaset ja ohustab 
tõsiselt lennuohutust.  
b) Teise astme puudus on iga mittevastavus käesoleva lisa ja Vb  lisa 
(osa ML) nõuetele, mis võib vähendada ohutustaset ja ohustada 
lennuohutust.  
▼B 
c) Pärast punkti M.B.605 kohaste puuduste teatavakstegemist koo stab 
hooldusorganisatsiooni sertifikaadi omanik parandusmeetmete kav a 
ja tõendab pädevale asutusele sellega kokkulepitud aja jooksul 
veenvalt, et parandusmeetmed on rakendatud.  
G ALAJAGU  
JÄTKUVAT LENNUKÕLBLIKKUST KORRALDAV ORGANISATSIOON  
M.A.701  Reguleerimisala  
Käesolevas alajaos on sätestatud nõuded, millele organisatsioon  peab 
vastama, et saada jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisa tsiooni 
sertifikaat või et seda pikendataks.  
M.A.702  Taotlemine  
Jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni sertifikaa di 
väljaandmist või muutmist taotletakse pädeva asutuse kehtestatu d 
vormis ja viisil.  
M.A.703  Sertifikaadi ulatus  
a) Sertifitseerimise kinnituseks on VI liites esitatud sertifik aadi välja­
andmine pädeva asutuse poolt.  
▼M2 
b) Alapunktist a olenemata peab kõnealune sertifikaat määruse ( EÜ) 
nr 1008/2008 kohaselt lennutegevusloa saanud lennuettevõtjate 
puhul moodustama osa käitatavale õhusõidukile pädeva asutuse 
poolt välja antud lennuettevõtja sertifikaadist.  
▼B 
c) Sertifikaadiga hõlmatud tööd peavad olema kindlaks määratud 
jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise käsiraamatus vastavalt pu nk­
tile M.A.704.  ▼B
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 38  
M.A.704  Jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni käsiraamat  
a) Jätkuvat lennukõlblikkust korraldav organisatsioon peab esit ama 
jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise käsiraamatu, mis sisaldab  
järgmist:  
▼M8 
1. tegevjuhi allkirjastatud kinnitus selle kohta, et organisats ioon 
tegutseb pidevalt kooskõlas käesoleva lisa (osa M) ja Vb lisa 
(osa ML) (vastavalt vajadusele) nõuetega;  
▼B 
2. organisatsiooni poolt tehtavate tööde maht; ning  
3. punkti M.A.706 alapunktides a, c, d ja i osutatud isiku(te) ameti­
nimetus(ed) ja nimi (nimed); ning  
4. punkti M.A.706 alapunktides a, c, d ja i osutatud isiku(te) vastu­
tussuhteid kirjeldav organisatsiooni skeem; ning  
5. punktis M.A.707 osutatud lennukõlblikkuse kontrolli tegevate  
töötajate nimekiri, täpsustades vajaduse korral töötajad, kelle l 
on õigus välja anda punkti M.A.711 alapunkti c kohaseid lennu­
lubasid; ning  
6. tegevusruumide üldine kirjeldus ja asukoht; ning  
▼M8 
7. kord, mille järgi organisatsioon tagab vastavalt vajadusele kas 
käesoleva lisa (osa M) või Vb lisa (osa ML) nõuete täitmist, 
ning; 
▼B 
8. jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni käsiraa matu 
muutmise kord  
▼M2 
9. sertifitseeritud õhusõidukite hooldusprogrammide nimekiri võ i 
selliste õhusõidukite puhul, mida määruse (EÜ) nr 1008/2008 
kohaselt lennutegevusloa saanud lennuettevõtjad ei kasuta, 
alus- ja/või üldhooldusprogrammide nimekiri.  
▼B 
b) Jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni käsiraa matu ja 
selle muudatused kiidab heaks pädev asutus.  
c) Alapunkti b sätetest olenemata võidakse käsiraamatu väiksema id 
muudatusi kiita heaks kaudse heakskiitmise menetluse teel. Kaud se 
heakskiitmise menetluses määratletakse lubatud väiksemad muuda­
tused; jätkuvat lennukõlblikkust korraldav organisatsioon määra tleb 
selle menetluse käsiraamatus ning selle kiidab heaks jätkuvat l ennu­
kõlblikkust korraldava organisatsiooni eest vastutav pädev asut us. 
M.A.705  Tegevusruumid  
Jätkuvat lennukõlblikkust korraldav organisatsioon annab punkti s 
M.A.706 osutatud töötajate käsutusse sobivad kontoriruumid sobi vas 
kohas.  
M.A.706  Nõuded töötajatele  
▼M8 
a) Organisatsioon nimetab ametisse tegevjuhi, kes äriühingus va stutab 
selle eest, et kogu jätkuva lennukõlblikkuse korraldamisega seo tud 
tegevust rahastatakse ja viiakse ellu kooskõlas käesoleva lisa (osa 
M) ja Vb lisa (osa ML) (vastavalt vajadusele) nõuetega.  ▼B
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 39  
b) Määruse (EÜ) nr 1008/2008 kohaselt lennutegevusloa saanud 
lennuettevõtjate puhul on alapunktis a osutatud tegevjuhiks isi k, 
kes vastutab organisatsiooni esindajana ka selle eest, et kogu orga­
nisatsiooni tegevus on rahastatud ning läbi viidud kooskõlas nõ ue­
tega, mis peavad olema täidetud lennuettevõtja sertifikaadi 
saamiseks.  
▼M8 
c) Ametisse nimetatakse isik või isikute rühm, kes vastutab sel le eest, 
et organisatsioon täidab alati käesoleva lisa (osa M) ja Vb lis a (osa 
ML) kohaldatavaid nõudeid, mis on seotud jätkuva lennukõlblik­
kuse korraldamisega, lennukõlblikkuse kontrollimisega ja lennul u­
badega; See isik või isikute rühm allub tegevjuhile.  
▼M2 
d) Määruse (EÜ) nr 1008/2008 kohaselt lennutegevusloa saanud 
lennuettevõtjate puhul nimetab tegevjuht ametisse tegevusvaldko nna 
juhi. See isik vastutab alapunkti c kohaselt jätkuva lennukõlbl ikkuse 
korraldamise tööde juhtimise ja järelevalve eest.  
▼B 
e) Käitajaga lepingulises suhtes oleva, osa 145 alusel sertifit seeritud 
hooldusorganisatsiooni töötaja võib nimetada alapunktis d osuta tud 
tegevusvaldkonna juhiks vaid pädeva asutuse sellekohasel nõusol e­
kul. 
f) Organisatsioonil peab eeldatavate tööde jaoks olema piisaval t tööta­
jaid. 
g) Kõikidel alapunktides c ja d osutatud isikutel peavad olema asja­
kohased õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkusega seotud teadmised,  
taust ja kogemused.  
h) Kõikide jätkuva lennukõlblikkuse korraldamisega tegelevate t ööta­
jate kutseoskused peavad olema dokumenteeritud.  
▼M8 
i) Organisatsioonid, kes pikendavad lennukõlblikkuse kontrolli sertifi­
kaate kooskõlas käesoleva lisa (osa M) punkti M.A.711 alapunkti  a 
alapunktiga 4 ja punktiga M.A.901 või Vb lisa (osa ML) punkti 
ML.A.901 alapunktiga c (vastavalt vajadusele), peavad nimetama 
vastavate volitustega isikud, kelle kiidab heaks pädev asutus.  
▼B 
j) Organisatsioon määrab kindlaks jätkuva lennukõlblikkuse korr alda­
mise käsiraamatus punkti M.A.706 alapunktides a, c, d ja i osut atud 
isiku(te) ametinimetuse(d) ja nime(d) ning ajakohastab neid.  
▼M2 
k) Keerukate mootoriga õhusõidukite ja määruse (EÜ) nr 1008/200 8 
kohaselt lennutegevusloa saanud lennuettevõtjate poolt kasutata vate 
õhusõidukite puhul peab organisatsioon pädeva asutusega kooskõ­
lastatud korras ja tingimustel kindlaks määrama ja kontrollima 
jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise, kontrollimise ja kvalite e­
diaudititega tegelevate töötajate pädevust.  ▼M2
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 40  
M.A.707  Lennukõlblikkuse kontrolli tegevad töötajad  
▼M8 
a) Selleks et jätkuvat lennukõlblikkust korraldav sertifitseeri tud orga­
nisatsioon oleks volitatud lennukõlblikkust kontrollima ja vaja duse 
korral lennulube välja andma, peavad tal olema asjakohased voli ­
tatud lennukõlblikkust kontrollivad töötajad, kes annavad välja  I lisa 
(osa M) A jao I alajaos või Vb lisa (osa ML) A jao I alajaos 
kirjeldatud lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaate või soovitu si, 
ning vajaduse korral lennulube vastavalt punkti M.A.711 alapunk ­
tile c:  
▼M2 
1. Määruse (EÜ) nr 1008/2008 kohaselt lennutegevusloa saanud 
lennuettevõtjate poolt kasutatavate õhusõidukite puhul ja õhusõ i­
dukite puhul maksimaalse stardimassiga üle 2 730 kg (välja 
arvatud õhupallid), peab neil töötajatel olema:  
a) vähemalt viis aastat jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise 
kogemusi;  
b) III lisale (osa 66) vastav asjakohane litsents või 
lennundusalane- või muu samaväärne haridus;  
c) lennundustehniline kutseharidus ning  
d) asjaomaste kohustustega ametikoht sertifitseeritud 
organisatsioonis.  
e) Olenemata alapunktides a–d sätestatust, võib punkti M.A.707 
alapunkti a alapunkti 1 alapunktis b sätestatud nõude asen­
dada viieaastase kogemusega jätkuva lennukõlblikkuse 
korraldamisel lisaks neile aastatele, mida juba nõutakse 
punkti M.A.707 alapunkti a alapunkti 1 alapunktis a.  
2. Õhusõidukite puhul, mida ei kasuta määruse (EÜ) nr 1008/2008  
kohaselt lennutegevusloa saanud lennuettevõtjad, ja mille maksi ­
maalne stardimass on kuni 2 730 kg (kaasa arvatud õhupallid), 
peab neil töötajatel olema:  
a) vähemalt kolm aastat jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise 
kogemusi;  
b) III lisale (osa 66) vastav asjakohane litsents või 
lennundusalane- või muu samaväärne haridus;  
c) asjakohane lennundustehniline kutseharidus, ning  
d) asjaomaste kohustustega ametikoht sertifitseeritud 
organisatsioonis;  
e) Olenemata alapunktides a–d sätestatust, võib punkti M.A.707 
alapunkti a alapunkti 2 alapunktis b sätestatud nõude asen­
dada nelja-aastase kogemusega jätkuva lennukõlblikkuse 
korraldamisel lisaks neile aastatele, mida juba nõutakse 
punkti M.A.707 alapunkti a alapunkti 2 alapunktis a.  
▼M1 
b) Jätkuvat lennukõlblikkust korraldav sertifitseeritud organis atsioon 
saab enda poolt ametisse nimetatud töötajatele, kes kontrolliva d 
lennukõlblikkust, anda loa üksnes siis, kui pädev asutus on nad  
ametlikult heaks kiitnud pärast seda, kui nad on pädeva asutuse  
või asjaomase organisatsiooni lennukõlblikkuskontrollitöötajate  järe­
levalve all pädeva asutuse kinnitatud protseduuri kohaselt rahu lda­
valt sooritanud lennukõlblikkuskontrolli.  
▼B 
c) Organisatsioon tagab, et õhusõidukite lennukõlblikkuse kontr olle 
tegevatel töötajatel on tõendatavalt olemas asjakohased jätkuva  
lennukõlblikkuse korraldamise värsked kogemused.  ▼B
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 41  
d) Lennukõlblikkuse kontrolli töötajate tuvastamiseks kantakse iga 
selline töötaja koos oma loa viitega jätkuvat lennukõlblikkust 
korraldava organisatsiooni käsiraamatusse.  
e) Organisatsioon peab registrit kõigi lennukõlblikkuse kontrol li tööta­
jate kohta, lisades igaühe juurde tema asjakohase kvalifikatsio oni, 
kokkuvõtte tema kogemustest ja koolitustest jätkuva lennukõlbli k­
kuse korraldamise valdkonnas ning koopia tema loast. Registri 
andmeid säilitatakse kuni kaks aastat pärast seda, kui lennukõl blik­
kuse kontrolli töötaja on organisatsioonist lahkunud.  
M.A.708  Jätkuva lennukõlblikkuse korraldamine  
▼M8 
a) Organisatsioon tagab, et kogu jätkuva lennukõlblikkuse korra lda­
mine toimub kooskõlas käesoleva lisa (osa M) A jao C alajaoga 
ja Vb lisa (osa ML) A jao C alajaoga (vastavalt vajadusele).  
▼B 
b) Jätkuvat lennukõlblikkust korraldav organisatsioon teeb iga halla­
tava õhusõiduki puhul järgmist:  
▼M8 
1. tagab õhusõiduki hooldusprogrammi, sealhulgas vajaduse korra l 
töökindluse programmi väljatöötamise ja kontrollimise koos­
kõlas käesoleva lisa (osa M) punktiga M.A.302 või Vb lisa 
(osa ML) punktiga ML.A.302 (vastavalt vajadusele) nõuetega;  
2. õhusõidukite puhul, mida kasutavad muud kui määruse (EÜ) 
nr 1008/2008 kohaselt lennutegevusloa saanud lennuettevõtjad, 
esitab koopia õhusõiduki hooldusprogrammist käesoleva lisa 
(osa M) punkti M.A.201 või Vb lisa (osa ML) punkti 
ML.A.201 (vastavalt vajadusele) kohaselt vastutavale omani­
kule või käitajale;  
▼B 
3. korraldab muudatus- ja remonditööde kinnitamist;  
▼M8 
4. tagab, et kõiki hooldustöid tehakse kooskõlas heakskiidetud 
hooldusprogrammiga, ning et hooldustõendeid antakse välja 
kooskõlas käesoleva lisa (osa M) A jao H alajaoga või Vb 
lisa (osa ML) A jao H alajaoga (vastavalt vajadusele);  
▼B 
5. tagab, et kõik kehtivad lennukõlblikkusdirektiivid ja käitam is­
direktiivid, mis mõjutavad jätkuvat lennukõlblikkust, on 
täidetud;  
6. tagab, et sertifitseeritud hooldusorganisatsioon kõrvaldab k õik 
plaanijärgse hoolduse käigus avastatud või teatatud defektid;  
7. tagab, et õhusõiduk toimetatakse vajaduse korral asjakohase 
sertifitseeritud hooldusorganisatsiooni juurde;  
8. koordineerib plaanijärgset hooldust, lennukõlblikkusdirektii vide 
rakendamist, kapitaalremontide vahelise ressursiga osade välja­
vahetamist ning komponentide ülevaatusi, tagamaks et kõiki 
töid tehakse nõuetekohaselt;  ▼B
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 42  
9. haldab ja hoiab alles kõiki jätkuva lennukõlblikkusega seotu d 
kirjeid ja/või käitaja tehnilist päevikut;  
10. tagab, et massi ja balansseeringu aruanne vastab õhusõiduki  
hetkeseisule.  
▼M8 
c) Kui keerukate mootoriga õhusõidukite või ärilise lennutransp ordi 
lendudeks kasutatavate õhusõidukite või ärilisteks erilendudeks  
või äritegevuses osalevate sertifitseeritud koolitusorganisatsi oonide 
tegevuseks kasutatavate õhusõidukite puhul ei ole jätkuvat lenn u­
kõlblikkust korraldaval organisatsioonil (CAMO) II lisa (osa 14 5) 
või käesoleva lisa (osa M) F alajao või Vd lisa (osa CAO) kohas t 
luba, sõlmib organisatsioon koostöös käitajaga II lisa (osa 145 ) või 
käesoleva lisa (osa M) F alajao või Vd lisa (osa CAO) kohaselt 
sertifitseeritud organisatsiooni või mõne teise käitajaga kirja liku 
hoolduslepingu, milles on kindlaks määratud käesoleva lisa (osa  
M) punkti M.A.301 alapunktides b, c, f ja g või Vb lisa (osa 
ML) punkti ML.A.301 alapunktides b–e kirjeldatud ülesanded, 
tagades nii, et kõiki hooldustöid teeb lõpptulemusena II lisa ( osa 
145) või käesoleva lisa (osa M) F alajao või Vd lisa (osa CAO) 
kohaselt sertifitseeritud hooldusorganisatsioon, ning määrates kind­
laks käesoleva lisa (osa M) punkti M.A.712 alapunktis b osutatu d 
kvaliteediülesannete toetuse.  
d) Olenemata alapunktist c võib leping olla II lisa (osa 145), käesoleva 
lisa (osa M) F alajao või Vd lisa (osa CAO) kohaselt sertifitse eritud 
hooldusorganisatsioonile antud üksikute töökäskude vormis, kui 
tegemist on:  
1. õhusõidukiga, mis vajab plaanivälist liinihooldust;  
2. komponentide, kaasa arvatud mootorite hooldusega.  
M.A.709  Dokumendid  
a) jätkuvat lennukõlblikkust korraldaval sertifitseeritud organ isatsioonil 
peavad käesoleva lisa (osa M) punktis M.A.708 osutatud jätkuva 
lennukõlblikkuse korraldamisega seotud ülesannete täitmiseks 
olema käesoleva lisa (osa M) punktis M.A.401 või Vb lisa (osa 
ML) punktis M.A.401 (vastavalt vajadusele) kindlaks määratud 
kohaldatavad ja aktuaalsed tehnilised normdokumendid ning ta 
peab neid kasutama. Need tehnilised normdokumendid võib esitada  
omanik või käitaja, kui sellise omaniku või käitajaga on sõlmit ud 
asjakohane leping. Sel juhul peab jätkuvat lennukõlblikkust 
korraldav organisatsioon kõnealuseid dokumente säilitama ainult  
lepingu kehtivuse vältel, kui käesoleva lisa (osa M) punktist 
M.A.714 ei tulene teisiti.  
b) Õhusõidukite puhul, mida kasutavad muud kui määruse (EÜ) 
nr 1008/2008 kohaselt lennutegevusloa saanud lennuettevõtjad, 
võib jätkuvat lennukõlblikkust korraldav sertifitseeritud organ isat­
sioon koostada alus- ja/või üldhooldusprogrammid, et võimaldada  
esialgse sertifikaadi väljaandmist ja/või sertifikaadi ulatuse laienda­
mist ilma käesoleva lisa (osa M) I liites või Vb lisa (osa ML) I liites 
(vastavalt vajadusele) osutatud lepinguteta. Need alus- ja üldh ool­
dusprogrammid ei välista siiski vajadust kehtestada nõuetele va stav 
õhusõiduki hooldusprogramm kooskõlas käesoleva lisa (osa M) 
punktiga M.A.302 või Vb lisa (osa ML) punktiga ML.A.302 (vasta­
valt vajadusele) õigeaegselt enne käesoleva lisa (osa M) punkti s 
M.A.711 osutatud õiguste kasutamist.  ▼B
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 43  
M.A.710  Lennukõlblikkuse kontroll  
Käesoleva lisa (osa M) punkti M.A.711 alapunkti b kohaselt sert ifit­
seeritud organisatsioon teostab lennukõlblikkuse kontrolle koos kõlas 
käesoleva lisa (osa M) punktiga M.A.901 või Vb lisa (osa ML) pu nk­
tiga ML.A.903 (vastavalt vajadusele).  
▼B 
M.A.711  Organisatsiooni õigused  
a) Käesoleva lisa (osa M) A jao G alajao kohaselt sertifitseeri tud 
jätkuvat lennukõlblikkust korraldav organisatsioon võib teha jä rg­
mist: 
▼M2 
1. korraldada sertifikaadis loetletud muude õhusõidukite kui 
määruse (EÜ) nr 1008/2008 kohaselt lennutegevusloa saanud 
lennuettevõtjate poolt kasutatavate õhusõidukite jätkuvat lennu ­
kõlblikkust;  
2. korraldada määruse (EÜ) nr 1008/2008 kohaselt lennutegevuslo a 
saanud lennuettevõtjate poolt kasutatava õhusõiduki jätkuvat 
lennukõlblikkust, kui see õhusõiduk on näidatud nii tema kui 
ka lennuettevõtja sertifikaadil;  
▼B 
3. lasta jätkuva lennukõlblikkuse korraldamisega seotud piiratu d 
ülesandeid täita teisel organisatsioonil, kes on sõlminud temag a 
lepingu ja töötab tema kvaliteedisüsteemi järgi, nagu on näidat ud 
sertifikaadil;  
▼M8 
4. käesoleva lisa (osa M) punkti M.A.901 alapunktis f või Vb li sa 
(osa ML) punkti ML.A.901 alapunktis c (vastavalt vajadusele) 
sätestatud tingimustel pikendada lennukõlblikkuse kontrolli ser ti­
fikaati, mille on välja andnud pädev asutus või muu organisat­
sioon või töötaja (vastavalt vajadusele);  
5) kiita vastavalt punkti ML.A.302 alapunkti b alapunktile 2 he aks 
õhusõiduki hooldusprogramm õhusõidukite puhul, mida halla­
takse vastavalt Vb lisale (osa ML).  
▼B 
b) Liikmesriigis registreeritud jätkuvat lennukõlblikkust korra ldav 
sertifitseeritud organisatsioon võib saada loa teostada punktis  
M.A.710 osutatud lennukõlblikkuse kontrolle ning:  
▼M8 
1. anda välja asjaomane lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaat ja 
pikendada seda õigeaegselt kooskõlas käesoleva lisa (osa M) 
punkti M.A.901 alapunkti c alapunktis 2 või punkti M.A.901 
alapunkti e alapunktis 2 või Vb lisa (osa ML) punkti 
ML.A.901 alapunktis c (vastavalt vajadusele) sätestatud tingi­
mustega ning  
▼B 
2. anda registreerijaliikmesriigi pädevale asutusele soovitusi lennu­
kõlblikkuse kontrolli teostamise kohta.  
c) Jätkuvat lennukõlblikkust korraldavale organisatsioonile, ke lle serti­
fikaat hõlmab punkti M.A.711 alapunktis b osutatud õigusi, võib  
anda täiendava õiguse välja anda määruse (EL) nr 748/2012 I lis a 
(osa 21) punkti 21A.711 alapunkti d kohane lennuluba sellisele 
õhusõidukile, millele organisatsioon võib anda lennukõlblikkuse  
kontrolli sertifikaadi, kui jätkuvat lennukõlblikkust korraldav  orga­
nisatsioon kinnitab vastavust heakskiidetud lennutingimustele 
punktis M.A.704 osutatud käsiraamatus kirjeldatud piisava heaks ­
kiidetud menetluse kohaselt.  ▼M8
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 44  
M.A.712  Kvaliteedisüsteem  
a) Selleks et jätkuvat lennukõlblikkust korraldav sertifitseeri tud orga­
nisatsioon vastaks jätkuvalt käesoleva alajao nõuetele, loob kõ ne­
alune organisatsioon kvaliteedisüsteemi ning nimetab ametisse 
kvaliteedijuhi, kes jälgib õhusõiduki lennukõlblikkuse korralda mise 
protseduuride täitmist ja nõuetekohasust. Nimetatud protseduuri de 
täitmise jälgimine hõlmab tegevjuhile aruandmist, et tagada vaj a­
duse korral parandusmeetmete võtmine.  
b) Kvaliteedisüsteem on ette nähtud käesoleva lisa (osa M) A ja o G 
alajao kohase tegevuse seireks. See sisaldab vähemalt järgmisi 
ülesandeid:  
1. selle jälgimine, et kogu käesoleva lisa (osa M) A jao G alaj ao 
kohane tegevus toimub kinnitatud protseduuride kohaselt; ning  
2. selle jälgimine, et kõiki lepingulisi hooldustöid tehakse ko os­
kõlas lepinguga; ning  
3. käesoleva osa nõuete pideva täitmise jälgimine.  
c) Kõnealuse tegevuse dokumente säilitatakse vähemalt kaks aast at. 
d) Kui jätkuvat lennukõlblikkust korraldav sertifitseeritud org anisat­
sioon on sertifitseeritud mõne muu osa alusel, võib ta oma kval i­
teedisüsteemi ühendada vastava osa kohaselt nõutava kvaliteedis üs­
teemiga.  
▼M2 
e) Määruse (EÜ) nr 1008/2008 kohaselt lennutegevusloa saanud 
lennuettevõtjate puhul peab osa M A jao G alajaos kirjeldatud 
kvaliteedisüsteem moodustama õhusõiduki käitaja kvaliteedisüs­
teemi lahutamatu osa.  
f) Väikese organisatsiooni puhul, kes ei tegele määruse (EÜ) 
nr 1008/2008 kohaselt lennutegevusloa saanud lennuettevõtjate 
poolt kasutatavate õhusõidukite jätkuva lennukõlblikkuse kontro lli­
misega, võib kvaliteedisüsteemi asendada pädeva asutuse heakski i­
detud korrapäraste organisatsiooni ülevaatustega, välja arvatud  
juhul, kui organisatsioon annab välja lennukõlblikkuse kontroll i 
sertifikaate õhusõidukitele, mille maksimaalne stardimass on su urem 
kui 2 730 kg ning mis ei ole õhupallid. Kvaliteedisüsteemi puud u­
mise korral ei tohi organisatsioon jätkuva lennukõlblikkuse kor ral­
damise ülesannete täitmiseks sõlmida alltöövõtulepinguid teiste  
organisatsioonidega.  
▼B 
M.A.713  Muutused jätkuvat lennukõlblikkust korraldavas sertifitseeritud 
organisatsioonis  
Selleks et pädeval asutusel oleks võimalik kindlaks teha käesol eva osa 
nõuete jätkuvat täitmist, teatab jätkuvat lennukõlblikkust korr aldav 
sertifitseeritud organisatsioon pädevale asutusele igast ettepa nekust 
teha järgmisi muudatusi enne nende elluviimist:  
1. organisatsiooni nimi;  
2. organisatsiooni asukoht;  
3. organisatsiooni täiendavad asukohad;  
4. tegevjuht;  ▼B
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 45  
5. punkti M.A.706 alapunktis c kindlaks määratud isikud;  
6. ruumid, protseduurid, tööde maht ja töötajad, mis võivad mõj utada 
organisatsiooni sertifikaadi kehtivust.  
Juhtkonna jaoks ootamatutest personalimuudatustest teatatakse e simesel 
võimalusel.  
M.A.714  Dokumentide säilitamine  
▼M8 
a) Jätkuvat lennukõlblikkust korraldav sertifitseeritud organis atsioon 
dokumenteerib kõikide tehtud tööde üksikasjad. Käesoleva lisa 
(osa M) punktis M.A.305 või Vb lisa (osa ML) punktis 
ML.A.305 (vajaduse korral) ja vajaduse korral käesoleva lisa (o sa 
M) punktis M.A.306 nõutud kirjed ning dokumendid tuleb säilitad a. 
▼B 
b) Kui jätkuvat lennukõlblikkust korraldaval organisatsioonil o n punkti 
M.A.711 alapunktis b sätestatud õigus, säilitab ta koopia kõiki dest 
välja antud või pikendatud lennukõlblikkuse kontrolli sertifika ati­
dest ja soovitustest ning asjakohastest tõenditest. Samuti säil itab 
organisatsioon kõikide nende lennukõlblikkuse kontrolli sertifi kaa­
tide koopiad, mida ta on punkti M.A.711 alapunkti a alapunktis 4 
sätestatud õiguse alusel pikendanud.  
c) Kui jätkuvat lennukõlblikkust korraldaval organisatsioonil o n punkti 
M.A.711 alapunktis c sätestatud õigus, säilitab ta koopia kõiki dest 
määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) punkti 21A.729 sätete 
kohaselt välja antud lennulubadest.  
d) Jätkuvat lennukõlblikkust korraldav organisatsioon säilitab kõikide 
alapunktis b ja c loetletud dokumentide koopiaid kuni kaks aast at 
pärast õhusõiduki käitamise lõpetamist.  
e) Kõnealuseid dokumente tuleb hoida nii, et need oleksid kaits tud 
kahjustuste, muutmise ja varguse eest.  
f) Kogu varundamiseks kasutatavat arvutiriistvara hoitakse tööa nd­
meid sisaldavast riistvarast eraldi ja keskkonnas, mis tagab se lle 
säilimise heas seisukorras.  
g) Kui õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse korraldamine antakse  üle 
teisele organisatsioonile või isikule, tuleb sellele organisats ioonile 
või isikule üle anda ka kõik säilitatud kirjed. Kirjete säilita miseks 
ettenähtud tähtajad kehtivad ka uue organisatsiooni või isiku s uhtes.  
h) Kui jätkuvat lennukõlblikkust korraldav organisatsioon lõpet ab 
tegevuse, tuleb kõik säilitatud kirjed anda üle õhusõiduki 
omanikule.  
M.A.715  Jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni sertifikaadi 
kehtivus  
▼M8 
a) Jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni sertifi kaat 
kehtib kuni 24. septembrini 2021, kui on täidetud järgmised tin gi­
mused:  
▼B 
1. organisatsioon täidab jätkuvalt käesoleva osa nõudeid seoses  
punktis M.B.705 kindlaksmääratud puuduste käsitlemise tingi­
mustega; ning  
2. pädeval asutusel lubatakse organisatsiooni külastada, et kon trol­
lida käesoleva osa nõuete jätkuvat täitmist kõnealuse organisat ­
siooni poolt; ning  
3. sertifikaadist ei ole loobutud ja seda ei ole kehtetuks tunn istatud.  ▼B
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 46  
b) Kui sertifikaadist loobutakse või see kehtetuks tunnistataks e, taga­
statakse see pädevale asutusele.  
M.A.716  Puudused  
▼M8 
a) Esimese astme puudus on iga käesolevas lisas (osa M) või Vb lisas 
(osa ML) (vastavalt vajadusele) sätestatud nõude oluline täitma ta 
jätmine, mis vähendab ohutustaset ja ohustab tõsiselt lennuohut ust. 
b) Teise astme puudus on iga käesolevas lisas (osa M) ja Vb lis as (osa 
ML) sätestatud nõude täitmata jätmine, mis võib vähendada ohutu s­
taset ja ohustada lennuohutust.  
▼B 
c) Pärast punkti M.B.705 kohaste puuduste teatavakstegemist koo stab 
jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni sertifikaa di 
omanik parandusmeetmete kava ja tõendab pädevale asutusele 
sellega kokkulepitud aja jooksul veenvalt, et parandusmeetmed o n 
ellu viidud.  
H ALAJAGU  
HOOLDUSTÕENDID  
▼M6 
▼C2 
M.A.801  Õhusõiduki hooldustõend  
a) Hooldustõend antakse välja vastavalt käesolevale alajaole, v älja 
arvatud õhusõiduki puhul, mille kohta annab hooldustõendi välja  
II lisa (osa 145) kohaselt sertifitseeritud hooldusorganisatsio on. 
b) Õhusõiduki võib kasutusse võtta alles siis, kui pärast kõigi  tellitud 
hooldustööde nõuetekohast lõpuleviimist on antud välja hooldus­
tõend. Hooldustõendi annab välja käesoleva lisa F alajao või Vd  lisa 
(osa CAO) kohaselt sertifitseeritud hooldusorganisatsiooni voli tatud 
lennundustehniline töötaja, välja arvatud hooldustööde puhul, m is ei 
ole käesoleva lisa VII liites loetletud keerulised hooldustööd,  mille 
korral annab hooldustõendi välja:  
1. sõltumatu volitatud lennundustehniline töötaja, kes tegutseb  
vastavalt käesoleva määruse artiklis 5 sätestatud nõuetele; või  
2. omanik-piloot, kes tegutseb vastavalt käesoleva lisa punktil e 
M.A.803.  
c) Erandina alapunktist b võib omanik ettenägematutel juhtudel,  kui 
õhusõiduk maandatakse kohta, kus käesoleva lisa, II lisa (osa 1 45) 
või Vd lisa (osa CAO) kohaselt sertifitseeritud hooldusorganisa t­
sioon või sõltumatud volitatud lennundustehnilised töötajad ei ole 
kättesaadavad, volitada iga isikut, kellel on vähemalt kolmeaas tane 
kogemus asjakohase hooldustöö alal ning kehtiv rahvusvahelise 
tsiviillennunduse konventsiooni 1. lisa kohane hooldusluba sert ifit­
seerimist eeldavale õhusõiduki tüübile või volitatud lennundust eh­
nilise töötaja luba, mis kehtib sertifitseerimist eeldava töö s uhtes ja 
mille on välja andnud rahvusvahelise tsiviillennunduse konvent­
siooni 6. lisa kohane sertifitseeritud hooldusorganisatsioon, h ool­
dama õhusõidukit kooskõlas käesoleva lisa D alajaos sätestatud 
standarditega ning andma välja hooldustõendi. Sellisel juhul te eb 
omanik järgmist:  ▼B
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 47  
1. hangib ja säilitab õhusõiduki kirjete hulgas teabe tehtud ho ol­
dustööde ja hooldustõendi välja andnud isiku kvalifikatsiooni 
kohta;  
2. tagab, et alapunktis b osutatud nõuetekohaselt volitatud isi k või 
käesoleva lisa F alajao, II lisa (osa 145) või Vd lisa (osa CAO ) 
kohaselt sertifitseeritud organisatsioon kontrollib kõik sellis ed 
hooldustööd üle ja annab välja uue hooldustõendi esimesel 
võimalusel, kuid igal juhul seitsme kalendripäeva jooksul 
omaniku volitatud isiku poolt hooldustõendi väljastamisest;  
3. teatab seitsme päeva jooksul sellise volituse andmisest õhus õi­
duki jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise eest vastutavale 
organisatsioonile, kui sellise organisatsiooniga on sõlmitud 
leping, või nimetatud lepingu puudumise korral pädevale 
asutusele.  
d) Kui hooldustõend antakse välja alapunkti b alapunkti 2 aluse l, võib 
volitatud lennundustehnilisel töötajal hooldustööde tegemisel o lla 
üks või mitu abilist, kes töötavad tema vahetu ja pideva kontro lli 
all. 
e) Hooldustõendile peavad olema kantud vähemalt:  
1. tehtud hooldustööde põhilised üksikasjad;  
2. hooldustööde lõpuleviimise kuupäev;  
3. hooldustõendi välja andnud organisatsiooni või isiku andmed,  
sealhulgas:  
i) hooldusorganisatsiooni ja tõendi välja andnud volitatud 
lennundustehnilise töötaja loa number või  
ii) alapunkti b alapunktis 2 osutatud juhul hooldustõendi välja  
andnud volitatud lennundustehnilise töötaja andmed ja vaja­
duse korral tema loa number;  
4. lennukõlblikkuse või käitamise võimalikud piirangud.  
f) Erandina alapunktist b ja vaatamata alapunktile g võib juhul , kui 
nõutavaid hooldustöid ei saa lõpule viia, õhusõidukile hooldus­
tõendi välja anda asjakohaste kinnitatud piirangute raames. Sel lisel 
juhul tuleb tõendil märkida, et hooldust ei olnud võimalik lõpu le 
viia, ja esitada kohaldatavad lennukõlblikkus- või käitamispii­
rangud, mis on alapunkti e alapunkti 4 kohaselt nõutava teabe 
osaks.  
g) Mis tahes teadaoleva mittevastavuse korral, mis ohustab lenn uohu­
tust, ei tohi hooldustõendit välja anda.  
M.A.802  Komponendi hooldustõend  
▼M8 
a) Hooldustõend antakse välja pärast käesoleva lisa (M osa) pun kti 
M.A.502 kohast õhusõiduki komponendi hooldust, välja arvatud 
sellise komponendi puhul, mille kohta annab hooldustõendi välja  
II lisa (osa 145) kohaselt sertifitseeritud hooldusorganisatsio on. ▼C2
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 48  
b) Komponendi hooldustõendiks on EASA vormil 1 antud tõend, väl ja 
arvatud juhul, kui õhusõiduki komponentide hooldustöid tehti va sta­
valt punkti M.A.502 alapunktile b või d, millisel juhul kohalda takse 
hoolduse suhtes punktis M.A.801 sätestatud õhusõiduki hooldus­
tõendi väljaandmise protseduure.  
▼B 
M.A.803  Omanik-piloodi volitus  
a) Omanik-piloot peab vastama järgmistele nõuetele:  
1. tal on liikmesriigi poolt õhusõiduki tüübi- või klassipädevu s­
märke jaoks välja antud või kinnitatud kehtivat piloodiluba 
(või samaväärset dokumenti);  
2. ta peab omama õhusõidukit kas ainuomaniku või kaasomani­
kuna, kes on:  
i) üks registreerimisvormile kantud füüsilistest isikutest; või  
ii) mittetulundusliku, vaba aja veetmisega seotud juriidilise 
üksuse liige, kui see juriidiline üksus on registreerimisdoku­
mendis märgitud omanikuna või käitajana ning kõnealune 
liige on otseselt kaasatud selle juriidilise üksuse otsustamis­
protsessi ning kui asjaomane juriidiline üksus on selle isiku 
määranud teostama omanik-piloodi hooldustöid.  
▼M6 
▼C2 
b) Kõigi muude õhusõidukite kui keerukate mootorõhusõidukite pu hul, 
mille maksimaalne stardimass on kuni 2 730 kg ja mida ei kasuta ta 
äriliseks lennutranspordiks, ärilisteks erilendudeks ega sertif itsee­
ritud koolitusorganisatsioonide või deklaratsiooni esitanud koo litu­
sorganisatsioonide äriliseks lennutegevuseks, võib hooldustõend i 
välja anda omanik-piloot pärast käesoleva lisa VIII liite kohas te 
omanik-piloodi piiratud mahus hooldustööde tegemist.  
▼B 
c) Omanik-piloodi piiratud mahus hooldustööde ulatus tuleb täps us­
tada punktis M.A.302 osutatud õhusõiduki hooldusprogrammis.  
▼M6 
▼C2 
d) Hooldustõend tuleb kanda õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse  
kirjete süsteemi ning see peab sisaldama tehtud hooldustööde põ hi­
lisi üksikasju, kasutatud tehnilisi normdokumente, kuupäeva, mi l 
need hooldustööd lõpule viidi, ning tõendi väljastanud 
omanik-piloodi andmeid, allkirja ja piloodiloa numbrit.  
▼B 
I ALAJAGU  
LENNUKÕLBLIKKUSE KONTROLLI SERTIFIKAAT  
▼M6 
▼C2 
M.A.901  Õhusõiduki lennukõlblikkuse kontroll  
Õhusõiduki lennukõlblikkussertifikaadi kehtivuse tagamiseks tul eb 
korrapäraselt kontrollida õhusõiduki lennukõlblikkust ning sell e jätkuva 
lennukõlblikkuse kirjeid.  
a) Lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaat antakse välja kooskõl as käes­
oleva lisa III liitega (EASA vorm 15a või 15b) pärast lennukõl­
blikkuse kontrolli rahuldavat läbimist. Lennukõlblikkuse kontro lli 
sertifikaat kehtib ühe aasta.  ▼C2
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 49  
b) Kontrollitud keskkonnas asuv õhusõiduk on õhusõiduk,  
1. mille lennukõlblikkust on viimase 12 kuu jooksul jätkuvalt 
korraldanud eraldiseisev CAMO või CAO;  
2. mida on viimase 12 kuu jooksul hooldanud käesoleva lisa 
F alajao, II lisa (osa 145) või Vd lisa (osa CAO) kohaselt 
sertifitseeritud hooldusorganisatsioon; see hõlmab punkti 
M.A.803 alapunktis b osutatud hooldustöid, mida tehakse ja 
mille kohta antakse hooldustõendid välja vastavalt käesoleva 
lisa punkti M.A.801 alapunkti b alapunktile 1 või 2.  
c) ►M8 Määruse (EÜ) nr 1008/2008 kohaselt lennutegevusloa 
saanud lennuettevõtjate poolt kasutatavate kõigi õhusõidukite 
puhul ja õhusõidukite puhul maksimaalse stardimassiga (MTOM) 
üle 2 730 kg, mis asuvad kontrollitud keskkonnas, võib alapunkt i b 
alapunktis 1 osutatud jätkuvat lennukõlblikkust korraldav organ i­
satsioon tingimusel, et on täidetud alapunkti j sätted, kooskõl as lisa 
Vc punkti CAMO.A.125 alapunktiga e või käesoleva lisa punkti 
M.A.711 alapunktiga b või Vd lisa punkti CAO.A.095 alapunkti c 
alapunktiga 1 (vastavalt vajadusele) teha järgmist: ◄  
1. anda välja lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaadi kooskõlas  
punktiga M.A.901;  
2. pikendada enda välja antud lennukõlblikkuse kontrolli sertif i­
kaadi kehtivust maksimaalselt kaks korda ja iga kord üheks 
aastaks, kui asjaomane õhusõiduk on jäänud kontrollitud 
keskkonda.  
d) Määruse (EÜ) nr 1008/2008 kohaselt lennutegevusloa saanud 
lennuettevõtjate poolt kasutatavate kõigi õhusõidukite puhul ja  
õhusõidukite puhul maksimaalse stardimassiga üle 2 730 kg, mis 
vastavad ühele kahest allpool esitatud tingimusest, annab lennu kõl­
blikkuse kontrolli sertifikaadi välja pädev asutus pärast rahul dava 
hinnangu andmist, lähtudes CAMO või CAO soovitusest, mis on 
esitatud koos omaniku või käitaja taotlusega:  
1. õhusõiduk ei asu kontrollitud keskkonnas või  
2. õhusõiduki jätkuvat lennukõlblikkust korraldab organisatsioo n, 
millel ei ole õigust teha lennukõlblikkuse kontrolle.  
Esimeses lõigus osutatud soovitus peab põhinema punkti M.A.901 
kohaselt tehtud lennukõlblikkuse kontrollil.  
e) ►M8 Õhusõidukite puhul, mida kasutavad muud kui 
määruse (EÜ) nr 1008/2008 kohaselt lennutegevusloa saanud 
lennuettevõtjad, ja õhusõidukite puhul, mille maksimaalne 
stardimass (MTOM) on kuni 2 730 kg, võib omaniku või käitaja 
valitud iga jätkuvat lennukõlblikkust korraldav 
organisatsioon (CAMO) või kombineeritud lennukõlblikkust 
korraldav organisatsioon (CAO) tingimusel, et on täidetud 
alapunkti j sätted, kooskõlas Vc lisa punkti CAMO.A.125 alapunk ­
tiga e või käesoleva lisa punkti M.A.711 alapunktiga b või Vd l isa 
punkti CAO.A.095 alapunktiga c (vastavalt vajadusele) teha 
järgmist: ◄  
1. anda välja lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaadi kooskõlas  
punktiga M.A.901;  
2. pikendada enda välja antud lennukõlblikkuse kontrolli sertif i­
kaadi kehtivust maksimaalselt kaks korda ja iga kord üheks 
aastaks, kui õhusõiduk on jäänud tema hallatavasse kontrollitud  
keskkonda.  ▼C2
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 50  
f) Erandina punkti M.A.901 alapunkti c alapunktist 2 ja alapunk ti e 
alapunktist 2 ning tingimusel, et on täidetud alapunkti j sätte d, võib 
kontrollitud keskkonnas asuva õhusõiduki puhul selle õhusõiduki  
jätkuvat lennukõlblikkust korraldav organisatsioon, millele on 
osutatud alapunkti b alapunktis 1, pikendada maksimaalselt kaks  
korda ja iga kord üheks aastaks sellise lennukõlblikkuse kontro lli 
sertifikaadi kehtivust, mille on välja andnud pädev asutus või mõni 
teine CAMO või CAO.  
g) Kui mis tahes asjaolud viitavad võimaliku lennuohutust ohust ava 
riski olemasolule, teostab lennukõlblikkuse kontrolli ja annab 
lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaadi välja pädev asutus ise.  
h) Ilma et see piiraks alapunkti g kohaldamist, võib pädev asut us 
teostada ise lennukõlblikkuse kontrolli ja anda välja lennukõlb lik­
kuse kontrolli sertifikaadi järgmistel juhtudel:  
1. kui õhusõiduki jätkuvat lennukõlblikkust korraldab CAMO või 
CAO, mille peamine tegevuskoht asub kolmandas riigis;  
2. kõikide muude õhusõidukite puhul, mille maksimaalne stardi­
mass on kuni 2 730 kg, kui seda on taotlenud omanik.  
i) Kui pädev asutus annab ise välja lennukõlblikkuse kontrolli serti­
fikaadi vastavalt alapunktile g või h või pärast soovituse hind amist 
vastavalt punktile M.B.901, teeb õhusõiduki omanik või käitaja 
järgmist, kui see on nimetatud eesmärgil vajalik:  
1. esitab pädevale asutusele kõik selle poolt nõutud dokumendid ; 
2. majutab pädeva asutuse töötajad asjaomases kohas sobival 
viisil;  
3. pakub pädevale asutusele volitatud lennundustehniliste tööta jate 
abi. 
j) Lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaati ei tohi välja anda e ga piken­
dada, kui on tõendeid või märke selle kohta, et õhusõiduk on 
lennukõlbmatu.  
k) Lennukõlblikkuse kontroll sisaldab õhusõiduki kirjete täieli kku 
protokollitud kontrolli eesmärgiga veenduda järgmiste nõuete tä it­
mises:  
1. plaaneri, mootori ja propelleri lennuajad ning nendega seotu d 
lennutsüklid on nõuetekohaselt dokumenteeritud;  
2. lennukäsiraamat vastab õhusõiduki konfiguratsioonile ja on 
ajakohastatud;  
3. kõik õhusõiduki heakskiidetud hooldusprogrammi kohaselt 
vajalikud hooldustööd on tehtud;  
4. kõik teadaolevad defektid on kõrvaldatud või vajaduse korral  
on nende kõrvaldamine kontrollitaval viisil edasi lükatud 
vastavalt punktile M.A.403;  
5. kõik kohaldatavad lennukõlblikkusdirektiivid on kohaldatud j a 
nõuetekohaselt registreeritud;  
6. kõik õhusõidukil tehtud muudatus- ja remonditööd on regist­
reeritud ning vastavuses punktiga M.A.304;  ▼C2
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 51  
7. kõik õhusõidukile paigaldatud kapitaalremontide vahelise 
ressursiga osad ja ajaliselt piiratud kasutusega komponendid 
on nõuetekohaselt tähistatud, registreeritud ja nende ettenähtu d 
kasutusiga ei ole ületatud;  
8. kõik hooldustööd on tehtud käesoleva lisa kohaselt;  
9. aktuaalne massi ja balansseeringu aruanne vastab õhusõiduki 
konfiguratsioonile ja kehtib;  
10. õhusõiduk vastab oma konstruktsioonitüübi viimasele ameti 
poolt kinnitatud versioonile;  
11. kui see on nõutav, on õhusõidukil määruse (EL) nr 748/2012 
I lisa (osa 21) I alajao kohane mürasertifikaat, mis vastab 
õhusõiduki konfiguratsioonile.  
l) Õhusõiduki lennukõlblikkuse kontroll hõlmab õhusõiduki tehni list 
ülevaatust. Kui lennukõlblikkust kontrollivad töötajad ei ole I II lisa 
(osa 66) nõuete kohaselt kvalifitseeritud, abistavad neid kõnea luse 
ülevaatuse tegemisel vastavalt kvalifitseeritud töötajad.  
m) Õhusõiduki tehnilise ülevaatuse käigus veenduvad lennukõlbli kkust 
kontrollivad töötajad, et:  
1. kõik nõutavad tähised ja sildid on nõuetekohaselt paigaldatu d; 
2. õhusõiduk vastab oma heakskiidetud lennukäsiraamatu 
tingimustele;  
3. õhusõiduki konfiguratsioon vastab kinnitatud dokumentidele;  
4. ei leita ühtki defekti, mida ei oleks punkti M.A.403 nõuete 
kohaselt käsitletud;  
5. õhusõiduki ja alapunktis k osutatud kirjete vahel ei ole 
vastuolusid.  
n) Erandina alapunktist a võib lennukõlblikkuse kontrolli teha kuni 
90 päeva enne määratud aega, ilma et lennukõlblikkuse kontrolli ­
mise rütm katkeks, selleks et tehniline ülevaatus saaks toimuda  
hoolduskontrolli käigus.  
o) Käesoleva lisa III liites osutatud lennukõlblikkuse kontroll i sertifi­
kaadi (EASA vorm 15b) või soovituse lennukõlblikkuse kontrolli 
sertifikaadi väljaandmiseks (EASA vorm 15a) võib välja anda 
üksnes:  
1. volitatud lennukõlblikkust kontrolliv töötaja sertifitseerit ud orga­
nisatsiooni nimel;  
2. juhul, kui lennukõlblikkust on kontrollitud täies mahus.  
p) Õhusõiduki kohta välja antud või pikendatud lennukõlblikkuse  
kontrolli sertifikaadi koopia tuleb saata kümne päeva jooksul a sja­
omase õhusõiduki registreerijaliikmesriigile.  ▼C2
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 52  
q) Lennukõlblikkuse kontrolliga seotud töid ei tohi anda alltöö võtu 
korras edasi kolmandatele isikutele.  
r) Kui lennukõlblikkuse kontroll ei võimalda teha lõplikku järe ldust, 
teavitab kontrolli läbiviinud organisatsioon pädevat asutust se llest 
võimalikult kiiresti, kuid igal juhul 72 tunni jooksul alates h etkest, 
mil see organisatsioon määrab kindlaks põhjuse, miks lennukõl­
blikkuse kontroll ei võimalda teha lõplikku järeldust.  
s) Lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaat antakse välja alles p ärast 
seda, kui kõik puudused on kõrvaldatud.  
▼B 
M.A.902  Lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaadi kehtivus  
a) Lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaat kaotab kehtivuse, kui : 
1. see peatatakse või tunnistatakse kehtetuks; või  
2. lennukõlblikkussertifikaat peatatakse või tunnistatakse keht etuks; 
või 
3. õhusõiduk ei ole kantud liikmesriigi registrisse; või  
4. tüübisertifikaat, mille alusel lennukõlblikkussertifikaat vä lja anti, 
peatatakse või tunnistatakse kehtetuks.  
b) Õhusõiduk ei tohi lennata, kui tema lennukõlblikkussertifika at on 
kehtetu või kui  
1. õhusõiduki või mis tahes sellele paigaldatud komponendi jätk uv 
lennukõlblikkus ei vasta käesoleva osa nõuetele või  
2. õhusõiduk ei vasta enam ameti poolt kinnitatud konstruktsioo ni­
tüübile või  
3. õhusõiduki kasutamisel on rikutud heakskiidetud lennukäsiraa ­
matu või lennukõlblikkussertifikaadi tingimusi, ilma et oleks 
võetud asjakohaseid meetmeid, või  
4. õhusõiduk on osalenud õnnetuses või vahejuhtumis, mis mõjuta b 
tema lennukõlblikkust, ja pärast seda ei ole võetud asjakohasei d 
meetmeid tema lennukõlblikkuse taastamiseks või  
▼M6 
▼C2 
5. mõni muudatus- või remonditöö ei ole kooskõlas punktiga 
M.A.304.  
▼B 
c) Kui lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaadist loobutakse või  see 
kehtetuks tunnistatakse, tagastatakse see pädevale asutusele.  
M.A.903  Õhusõiduki registrikannete üleviimine ELi piires  
a) Õhusõiduki registrikannete üleviimisel ELi piires teeb vasta va taot­
luse esitaja järgmist:  
1. teatab endisele liikmesriigile liikmesriigi, mille registris se tema 
õhusõiduk kantakse; ning seejärel  
2. esitab uuele liikmesriigile taotluse uue lennukõlblikkussert ifi­
kaadi väljaandmiseks kooskõlas määruse (EL) nr 748/2012 I 
lisa (osa 21) nõuetega.  
b) Punkti M.A.902 alapunkti a alapunkti 3 sätetest olenemata ke htib 
endine lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaat oma kehtivusaja 
lõpuni.  ▼C2
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 53  
▼C2 
M.A.904  ELi imporditud õhusõidukite lennukõlblikkuse kontrollimine  
a) Kui õhusõiduk kantakse liikmesriigi registrisse kolmandast r iigist 
või reguleerivast süsteemist, kus määrust (EL) 2018/1139 ei koh al­
data, teeb vastava taotluse esitaja järgmist:  
1. esitab registreerijaliikmesriigi pädevale asutusele taotluse  uue 
lennukõlblikkussertifikaadi väljaandmiseks kooskõlas 
määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) nõuetega;  
2. õhusõiduki puhul, mis ei ole uus, laseb teha lennukõlblikkus e 
kontrolli kooskõlas punktiga M.A.901;  
3. laseb teha kõik hooldustööd, mis on vajalikud õhusõiduki hea ks­
kiidetud hooldusprogrammi täitmiseks kooskõlas punktiga 
M.A.302.  
b) Kui lennukõlblikkust kontrolliv organisatsioon on veendunud,  et 
õhusõiduk vastab asjakohastele nõuetele, saadab ta registreerij aliik­
mesriigi pädevale asutusele dokumenteeritud soovituse lennukõl­
blikkuse kontrolli sertifikaadi väljastamiseks.  
c) Õhusõiduki omanik tagab registreerijaliikmesriigi pädeva asu tuse 
poolt tehtavaks ülevaatuseks juurdepääsu õhusõidukile.  
d) Registreerijaliikmesriigi pädev asutus annab lennukõlblikkus sertifi­
kaadi välja, kui ta on veendunud, et õhusõiduk vastab määruse ( EL) 
nr 748/2012 I lisa (osa 21) nõuetele.  
e) See liikmesriigi pädev asutus annab välja ka lennukõlblikkus e kont­
rolli sertifikaadi. Sertifikaat kehtib ühe aasta, välja arvatud  juhul, 
kui pädev asutus otsustab lennuohutuse huvides sertifikaadi keh ti­
vusaega lühendada.  
▼B 
M.A.905  Puudused  
▼M6 
▼C2 
a) Esimese astme puudus on iga oluline mittevastavus käesoleva lisa 
nõuetele, mis vähendab ohutustaset ja ohustab tõsiselt lennuohu tust. 
b) Teise astme puudus on iga mittevastavus käesoleva lisa nõuet ele, 
mis võib vähendada ohutustaset ja ohustada lennuohutust.  
▼B 
c) Pärast punkti M.B.903 kohaste puuduste teatavakstegemist koo stab 
punktis M.A.201 osutatud vastutav isik või organisatsioon paran ­
dusmeetmete kava ning tõendab pädevale asutusele sellega kokku­
lepitud aja jooksul veenvalt, et parandusmeetmed, kaasa arvatud  
meetmed puuduse kordumise ja selle algpõhjuse taastekkimise väl ti­
miseks, on ellu viidud.  ▼M6
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 54  
B JAGU  
MENETLUS PÄDEVATELE ASUTUSTELE  
A ALAJAGU  
ÜLDOSA  
M.B.101  Reguleerimisala  
Käesoleva jaotisega kehtestatakse haldusnõuded pädevatele asutu stele, 
mis vastutavad käesoleva osa A jao kohaldamise ja jõustamise ee st. 
M.B.102  Pädev asutus  
a) Üldosa  
Liikmesriik nimetab pädeva asutuse, millel on eraldi kohustused  anda 
välja, pikendada, muuta, peatada või tunnistada kehtetuks serti fikaate ja 
kontrollida jätkuvat lennukõlblikkust. Pädev asutus kehtestab o ma 
töökorra ja struktuuri, mis tuleb dokumenteerida.  
b) Vahendid  
Pädeval asutusel on nii palju töötajaid, kui on vaja käesolevas  alajaos 
kindlaksmääratud nõuete täitmiseks.  
c) Töötajate pädevus ja väljaõpe  
Kõikidel käesolevas lisas käsitletud toimingutega seotud töötaj atel on 
asjakohane kvalifikatsioon, teadmised, kogemused ning nad on sa anud 
asjakohast alg- ja jätkukoolitust oma ülesannete täitmiseks.  
d) Protseduurid  
Pädev asutus kehtestab korra, mille järgi käesolevat osa täidet akse.  
Seda vaadatakse läbi ja muudetakse, tagamaks, et käesolevat lis a (osa 
M) täidetakse pidevalt.  
▼M6 
▼C2 
M.B.103  Puudused ja täitemeetmed — isikud  
Kui käesoleva lisa kohaselt järelevalve eest vastutav pädev asu tus leiab 
järelevalve käigus või muude vahendite abil tõendeid selle koht a, et 
määruse (EL) 2018/1139 alusel välja antud luba, sertifikaati, p ädevus­
märget või tunnistust omav isik ei vasta määruse (EL) 2018/1139  
kohaldatavatele nõuetele, võtab mittevastavuse kindlaks teinud pädev 
asutus täitemeetmeid, mis on vajalikud selleks, et vältida asja omase 
mittevastavuse jätkumist.  
M.B.104  Dokumentide säilitamine  
a) Pädev asutus kehtestab dokumentide säilitamise süsteemi, mis  
võimaldab iga sertifikaadi väljaandmise, säilitamise, muutmise,  
peatamise või kehtetuks tunnistamise menetlust piisavalt jälgid a. 
b) Käesoleva lisa kohaselt sertifitseeritud organisatsioonide ü le tehtava 
järelevalve dokumentide hulka kuuluvad vähemalt:  
1. organisatsiooni sertifikaadi taotlus;  
2. organisatsiooni sertifikaat koos kõikide muudatustega;  ▼B
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 55  
3. koopia auditikavast koos kavandatavate ja tehtud auditite 
kuupäevadega;  
4. pädeva asutuse pideva järelevalve dokumendid koos kõikide 
auditidokumentidega;  
5. koopiad kogu asjaomasest kirjavahetusest;  
6. kõikide erandite ja täitemeetmete üksikasjad;  
7. teiste pädevate asutuste poolt organisatsiooni üle tehtava j ärele­
valvega seoses edastatud teated;  
8. organisatsiooni käsiraamat koos muudatustega;  
9. koopiad kõikidest muudest pädeva asutuse kinnitatud 
dokumentidest.  
c) Alapunktis b loetletud dokumente tuleb säilitada vähemalt vi is 
aastat.  
d) Iga õhusõiduki üle tehtava järelevalve dokumentide hulka kuu luvad 
vähemalt koopiad:  
1. õhusõiduki lennukõlblikkussertifikaadist;  
2. lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaatidest;  
▼M8 
3. lennukõlblikkuse kontrolli soovitustest, mille on andnud kom bi­
neeritud lennukõlblikkust korraldav organisatsioon (CAO) või 
jätkuvat lennukõlblikkust korraldav organisatsioon (CAMO);  
▼C2 
4. pädeva asutuse enda poolt tehtud lennukõlblikkuse kontrollid e 
aruannetest;  
5. kogu õhusõidukiga seotud asjakohasest kirjavahetusest;  
6. kõikide erandite ja täitemeetmete üksikasjadest;  
7. pädeva asutuse poolt vastavalt käesolevale lisale või 
määruse (EL) nr 965/2012 II lisale (osa ARO) heakskiidetud 
dokumentidest.  
e) Alapunktis d loetletud dokumente tuleb säilitada kaks aastat  pärast 
õhusõiduki käitamise lõpetamist.  
f) Kõik dokumendid tuleb teise liikmesriigi või ameti nõudel te ha 
neile kättesaadavaks.  
▼B 
M.B.105  Vastastikune teabevahetus  
▼M8 
a) Lennuohutuse parandamiseks osalevad pädevad asutused vastava lt 
määruse (EL) 2018/1139 artiklile 72 kogu vajaliku teabe vastast i­
kuses vahetamises.  
▼B 
b) Ilma et see piiraks liikmesriikide pädevust, abistavad asjao mased 
pädevad asutused mitme liikmesriigi lennuohutust ähvardava võim a­
liku ohu korral üksteist vajalike järelevalvemeetmete rakendami sel. ▼C2
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 56  
B ALAJAGU  
PÄDEVUS  
▼M6 
▼C2 
M.B.201  Kohustused  
Punktis M.1 kindlaksmääratud pädevad asutused on kohustatud vii ma 
läbi auditeid, ülevaatusi ja uurimisi, et veenduda käesoleva li sa nõuete 
täitmises.  
M.B.202  Ameti teavitamine  
a) Pädev asutus teavitab ametit viivitamata kõikidest määruse ( EL) 
2018/1139 rakendamisega seotud olulistest probleemidest.  
b) Pädev asutus esitab ametile ohutuse seisukohalt olulise teab e, mis 
pärineb talle punkti M.A.202 kohaselt edastatud lennuohutust mõ ju­
tavate juhtumite teadetest.  
▼B 
C ALAJAGU  
JÄTKUV LENNUKÕLBLIKKUS  
▼M6 
▼C2 
M.B.301  Õhusõiduki hooldusprogramm  
a) Pädev asutus kontrollib õhusõiduki hooldusprogrammi vastavus t 
punktile M.A.302.  
b) Kui punkti M.A.302 alapunktis c ei ole teisiti sätestatud, k iidab 
õhusõiduki hooldusprogrammi ja selle muudatused heaks pädev 
asutus ise. Pädeval asutusel peab olema juurdepääs kõikidele pu nkti 
M.A.302 alapunktides d, e ja f nõutud andmetele.  
▼M8 
c) Punkti M.A.302 alapunkti c kohase kaudse heakskiitmise korra l 
kiidab pädev asutus heaks kombineeritud lennukõlblikkust korral ­
dava organisatsiooni (CAO) või jätkuvat lennukõlblikkust korral ­
dava organisatsiooni (CAMO) hooldusprogrammi heakskiitmise 
protseduuri asjaomase organisatsiooni lennukõlblikkuse korralda ­
mise käsiraamatu kaudu, millele osutatakse Vd lisa punktis 
CAO.A.025, käesoleva lisa punktis M.A.704 või Vc lisa punktis 
CAMO.A.300 (vastavalt vajadusele).  
M.B.302  Erandid  
Pädev asutus registreerib ja säilitab kõik määruse (EL) 2018/11 39 
artikli 71 alusel tehtud erandid.  
▼M2 
M.B.303  Õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse jälgimine  
a) Pädev asutus töötab riskipõhist lähenemisviisi kasutades väl ja järe­
levalvekava tema registrisse kantud õhusõidukite lennukõlblikku se 
jälgimiseks.  
b) Järelevalvekava peab sisaldama õhusõiduki pistelisi kontroll e ja 
hõlmama lennukõlblikkuse peamiste riskielementide kõiki aspekte . 
c) Tootekontrollis tuleb asjaomaste nõuete alusel pisteliselt ü le 
vaadata lennukõlblikkuse saavutatud standardid ning teha kindla ks 
kõik puudused.  ▼B
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 57  
d) Kindlakstehtud puudused liigitatakse käesoleva osa nõuete põ hjal 
ja nende kohta esitatakse kirjalik kinnitus punkti M.A.201 koha selt 
vastutavale isikule või organisatsioonile. Pädev asutus peab ol ema 
välja töötanud protsessi puuduste analüüsimiseks ohutusalase tä ht­
suse seisukohast.  
e) Pädev asutus dokumenteerib kõik puudused ja nende kõrvaldami ­
seks võetud meetmed.  
f) Kui õhusõiduki kontrolli käigus leitakse tõendeid käesolevas  või 
mõnes muus lisas sätestatud nõuete täitmata jätmise kohta, käsi tle­
takse neid kooskõlas asjaomase osa nõuetega.  
g) Vajaduse korral vahetab pädev asutus asjakohaste täitmisele pööra­
tavate meetmete tagamiseks teavet alapunkti f kohaselt kindlaks  
tehtud nõuete mittetäitmise kohta teiste pädevate asutustega.  
M.B.304  Kehtetuks tunnistamine ja peatamine  
Pädev asutus:  
a) peatab olulisel põhjusel võimaliku ohutusohu korral lennukõl blik­
kuse kontrolli sertifikaadi või  
b) peatab või tunnistab kehtetuks lennukõlblikkuse kontrolli se rtifi­
kaadi vastavalt punkti M.B.903 alapunktile 1.  
▼M6 
▼C2 
M.B.305  Õhusõiduki tehnilise päeviku süsteem  
a) Pädev asutus kiidab heaks õhusõiduki algse tehnilise päeviku  
süsteemi, mis on nõutav punkti M.A.306 kohaselt.  
▼M8 
b) Selleks et võimaldada organisatsioonil teha õhusõiduki tehni lise 
päeviku süsteemis muudatusi pädeva asutuse eelneva heakskiiduta , 
kiidab pädev asutus heaks punkti Vc lisa punkti CAMO.A.300 
alapunktis c või käesoleva lisa punkti M.A.704 alapunktis c või  
Vd lisa punkti CAO.A.025 alapunktis c osutatud asjakohase 
protseduuri.  
▼B 
D ALAJAGU  
HOOLDUSSTANDARDID  
(tuleb vajaduse korral välja töötada)  
E ALAJAGU  
KOMPONENDID  
(tuleb l vajaduse korral välja töötada)  ▼M2
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 58  
F ALAJAGU  
HOOLDUSORGANISATSIOON  
M.B.601  Taotlemine  
Kui hoolduse tegemiseks kasutatavad ruumid asuvad mitmes liikme s­
riigis, tuleb taotluse rahuldamise uurimist ja pidevat järeleva lvet serti­
fikaadi tingimuste täitmise üle teha koos nende liikmesriikide pädevate 
asutustega, mille territooriumil kõnealused ruumid veel asuvad.  
M.B.602  Esialgne sertifikaat  
a) Kui punkti M.A.606 alapunktide a ja b nõuded on täidetud, te atab 
pädev asutus sertifikaadi taotlejale kirjalikult samades alapun ktides 
osutatud töötajate heakskiitmisest.  
▼M6 
▼C2 
b) Pädev asutus veendub, et hooldusorganisatsiooni käsiraamatus  
määratletud protseduurid on kooskõlas käesoleva lisa F alajao 
nõuetega, ja tagab, et vastutav juht allkirjastab deklaratsioon i. 
c) Pädev asutus veendub, et organisatsioon vastab käesoleva lis a 
F alajaos sätestatud nõuetele.  
▼B 
d) Vähemalt üks kord sertifikaadi taotluse rahuldamise uurimise  ajal 
korraldatakse kohtumine tegevjuhiga, tagamaks et ta mõistab täi e­
likult sertifikaadi tähtsust ning seda, miks kirjutab organisat sioon 
alla kohustusele täita tema käsiraamatus määratletud protseduur e. 
e) Kõikide puuduste kohta antakse taotlevale organisatsioonile kirjalik 
kinnitus.  
f) Pädev asutus dokumenteerib kõik puudused, nende kõrvaldamise ks 
võetud meetmed ja soovitused.  
g) Esialgse sertifikaadi saamiseks peavad kõik puudused olema o rga­
nisatsiooni poolt kõrvaldatud ning pädeva asutuse poolt lõpetat uks 
loetud.  
M.B.603  Sertifikaadi väljaandmine  
▼M6 
▼C2 
a) Pädev asutus annab taotluse esitajale välja sertifikaadi EAS A 
vormil 3 (käesoleva lisa V liide), kuhu kantakse sertifikaadi u latus, 
kui hooldusorganisatsioon täidab käesoleva lisa kohaldatavaid 
nõudeid.  
▼B 
b) Pädev asutus märgib sertifikaadile (EASA vorm 3) loaga seotu d 
tingimused.  
c) Viitenumber lisatakse sertifikaadile (EASA vorm 3) ameti täp sus­
tatud viisil.  ▼B
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 59  
M.B.604  Pidev järelevalve  
▼M6 
▼C2 
a) Pädev asutus peab ja hoiab ajakohasena nimekirja, kuhu on ka ntud 
kõik tema järelevalve all olevad hooldusorganisatsioonid, mis o n 
sertifitseeritud vastavalt käesoleva lisa B jao F alajao nõuete le, 
ning tehtud ja kavandatavate kontrollvisiitide kuupäevad.  
▼B 
b) Iga organisatsiooni tuleb täielikult kontrollida kõige rohke m 24 kuu 
pikkuste ajavahemike järel.  
c) Kõikide puuduste kohta antakse taotlevale organisatsioonile kirjalik 
kinnitus.  
d) Pädev asutus dokumenteerib kõik puudused, nende kõrvaldamise ks 
võetud meetmed ja soovitused.  
e) Vähemalt iga 24 kuu järel korraldatakse kohtumine tegevjuhig a, 
tagamaks et ta on kursis kontrollvisiitide käigus tekkivate täh tsate 
küsimustega.  
M.B.605  Puudused  
▼M6 
▼C2 
a) Kui kontrollide käigus või muul moel leiab kinnitust mitteva stavus 
mõnele käesolevas lisas või Vb lisas (osa ML) sätestatud nõudel e, 
võtab pädev asutus järgmised meetmed:  
▼B 
1. Esimese astme puuduste puhul võtab pädev asutus puuduse täht ­
susest olenevalt kohe meetmeid hooldusorganisatsiooni sertifi­
kaadi kehtetuks tunnistamiseks, selle suhtes piirangute kehtest a­
miseks või selle osaliseks või täielikuks peatamiseks kuni ajan i, 
mil organisatsioon on edukalt rakendanud parandusmeetmed.  
2. Teise astme puuduste puhul määrab pädev asutus parandusmeet­
mete võtmiseks tähtaja, mis peab vastama puuduse laadile ja ei 
tohi olla pikem kui kolm kuud. Teatavatel asjaoludel võib pädev  
asutus kõnealust esimest tähtaega selle lõpus ja puuduse tähtsu ­
sest olenevalt pikendada, tingimusel et parandusmeetmete kava 
on rahuldavalt ellu viidud.  
b) Kui pädeva asutuse määratud ajakavast kinni ei peeta, võtab pädev 
asutus meetmed sertifikaadi osaliseks või täielikuks peatamisek s. 
M.B.606  Muudatused  
a) Pädev asutus lähtub kõikide organisatsioonis tehtavate muuda tuste 
puhul, millest on teatatud kooskõlas punktiga M.A.617, esialgse  
sertifikaadi väljaandmist käsitlevatest sätetest.  
b) Kui pädev asutus ei tuvasta, et sertifitseeritud hooldusorga nisat­
siooni sertifikaat tuleks muudatuste olemuse või ulatuse tõttu 
peatada, võib ta määrata kindlaks, millistel tingimustel võib s ee 
organisatsioon kõnealuste muudatuste elluviimise ajal tegutseda . ▼B
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 60  
▼C2 
c) Hooldusorganisatsiooni käsiraamatusse mis tahes muudatuste t ege­
misel:  
1. muudatuste otsese heakskiitmise korral punkti M.A.604 
alapunkti b kohaselt veendub pädev asutus enne sertifitseeritud  
organisatsioonile heakskiitmisest ametlikult teatamist, et käsi raa­
matus määratletud protseduurid on kooskõlas käesoleva lisa 
nõuetega;  
2. muudatuste kaudse heakskiitmise korral punkti M.A.604 
alapunkti c kohaselt veendub pädev asutus, et  
i) tegemist on väiksemate muudatustega ja  
ii) tal on küllaldane kontroll muudatuste heakskiitmise üle, et  
tagada nende jätkuv vastavus käesoleva lisa nõuetele.  
▼B 
M.B.607  Sertifikaadi kehtetuks tunnistamine, peatamine ja sellele piirangute 
kehtestamine  
Pädev asutus:  
a) peatab sertifikaadi olulisel põhjusel võimaliku ohu korral o hutusele; 
või 
b) peatab sertifikaadi, tunnistab selle kehtetuks või kehtestab  sellele 
piirangud vastavalt punktile M.B.605.  
G ALAJAGU  
JÄTKUVAT LENNUKÕLBLIKKUST KORRALDAV ORGANISATSIOON  
M.B.701  Taotlemine  
▼M2 
a) Määruse (EÜ) nr 1008/2008 kohaselt lennutegevusloa saanud 
lennuettevõtjate puhul tuleb pädevale asutusele koos sertifikaa di 
taotlusega või vajaduse korral selle muutmise taotlusega ja len nuet­
tevõtja sertifikaadiga saata iga õhusõidukitüübi kohta, mille k ohta 
sertifikaati taotletakse, heakskiitmiseks:  
1. jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni käsiraa mat; 
2. käitaja õhusõiduki hooldusprogrammid;  
3. õhusõiduki tehniline päevik;  
4. vajaduse korral CAMO ning osa 145 järgi sertifitseeritud hoo l­
dusorganisatsiooni vahel sõlmitud hoolduslepingute tehnilised 
üksikasjad.  
▼B 
b) Kui organisatsiooni ruumid asuvad mitmes liikmesriigis, tule b taot­
luse rahuldamise uurimist ja pidevat järelevalvet sertifikaadi tingi­
muste täitmise üle teha koos nende liikmesriikide pädevate asut us­
tega, mille territooriumil kõnealused ruumid veel asuvad.  
M.B.702  Esialgne sertifikaat  
a) Kui punkti M.A.706 alapunktide a, c ja d ning punkti M.A.707  
nõuded on täidetud, teatab pädev asutus sertifikaadi taotlejale  kirja­
likult samades alapunktides ja samas punktis osutatud töötajate  
heakskiitmisest.  ▼M6
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 61  
b) Pädev asutus veendub, et jätkuvat lennukõlblikkust korraldav a orga­
nisatsiooni käsiraamatus kindlaksmääratud protseduurid on koos­
kõlas käesoleva lisa (osa M) A jao G alajao nõuetega, ning taga b, 
et tegevjuht kirjutab alla kohustusedeklaratsioonile.  
c) Pädev asutus veendub, et organisatsioon vastab käesoleva lis a (osa 
M) A jao G alajaos sätestatud nõuetele.  
d) Vähemalt üks kord sertifikaadi taotluse rahuldamise uurimise  ajal 
korraldatakse kohtumine tegevjuhiga, tagamaks et ta mõistab täi eli­
kult sertifikaadi tähtsust ning seda, miks kirjutab jätkuvat le nnukõl­
blikkust korraldav organisatsioon alla kohustusele täita oma kä siraa­
matus kindlaksmääratud protseduure.  
e) Kõikide puuduste kohta antakse taotlevale organisatsioonile kirjalik 
kinnitus.  
f) Pädev asutus dokumenteerib kõik puudused, nende kõrvaldamise ks 
võetud meetmed ja soovitused.  
g) Esialgse sertifikaadi saamiseks peavad kõik puudused olema o rga­
nisatsiooni poolt kõrvaldatud ning pädeva asutuse poolt lõpetat uks 
loetud.  
▼M8 
M.B.703  Sertifikaadi väljaandmine  
a) Pädev asutus annab taotluse esitajale välja sertifikaadi EAS A vormil 
14-MG (käesoleva lisa VI liide), kuhu kantakse sertifikaadi ula tus, 
kui jätkuvat lennukõlblikkust korraldav organisatsioon täidab k äes­
oleva lisa (osa M) A jao G alajao nõudeid.  
b) Pädev asutus teeb sertifikaadile (EASA vorm 14-MG) märke ser ti­
fikaadi kehtivuse kohta.  
c) Viitenumber lisatakse EASA sertifikaadile (vorm 14-MG) ameti  
täpsustatud viisil.  
d) Määruse (EÜ) nr 1008/2008 kohaselt lennutegevusloa saanud 
lennuettevõtjate korral kantakse EASA vormil 14-MG sisalduvad 
andmed lennuettevõtja sertifikaadile.  
▼B 
M.B.704  Pidev järelevalve  
a) Pädev asutus peab ja hoiab ajakohasena nimekirja, kuhu on ka ntud 
kõik tema järelevalve all olevadjätkuvat lennukõlblikkust korra l­
davad organisatsioonid, mis on sertifitseeritud vastavalt käeso leva 
lisa (osa M) A jao G alajao nõuetele ning tehtud ja kavandatava te 
kontrollvisiitide kuupäevad.  
b) Iga organisatsiooni tuleb täielikult kontrollida kõige rohke m 24 kuu 
pikkuste ajavahemike järel.  
c) Iga 24 kuu järel tuleb kontrollida üht pisteliselt valitud õ husõidukit, 
mida haldab käesoleva lisa (osa M) B jao G alajao nõuetele vast av 
sertifitseeritud organisatsioon. Kontrollitava õhusõiduki valib  pädev 
asutus varasemate kontrollide ja tootekontrollide tulemuste põh jal. ▼B
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 62  
d) Kõikide puuduste kohta antakse taotlevale organisatsioonile kirjalik 
kinnitus.  
e) Pädev asutus dokumenteerib kõik puudused, nende kõrvaldamise ks 
võetud meetmed ja soovitused.  
f) Vähemalt iga 24 kuu järel korraldatakse kohtumine tegevjuhig a, 
tagamaks et ta on kursis kontrollvisiitide käigus tekkivate olu liste 
küsimustega.  
M.B.705  Puudused  
▼M8 
a) Kui kontrollide käigus või muul moel leiab kinnitust mitteva stavus 
mõnele käesolevas lisas (osa M) või Vb lisas (osa ML) sätestatu d 
nõudele, võtab pädev asutus järgmised meetmed:  
▼B 
1. Esimese astme puuduste puhul võtab pädev asutus puuduse täht ­
susest olenevalt kohe meetmeid jätkuvat lennukõlblikkust korral ­
dava organisatsiooni sertifikaadi kehtetuks tunnistamiseks, sel le 
suhtes piirangute kehtestamiseks või selle osaliseks või täieli kuks 
peatamiseks kuni ajani, mil organisatsioon on edukalt raken­
danud parandusmeetmed.  
2. Teise astme puuduste puhul määrab pädev asutus parandusmeet­
mete võtmiseks tähtaja, mis peab vastama puuduse laadile ja ei 
tohi olla pikem kui kolm kuud. Teatavatel asjaoludel võib pädev  
asutus kõnealust esimest tähtaega selle lõpus ja puuduse tähtsu ­
sest olenevalt pikendada, tingimusel et parandusmeetmete kava 
on rahuldavalt ellu viidud.  
b) Kui pädeva asutuse poolt määratud ajakavast kinni ei peeta, võtab 
pädev asutus meetmed sertifikaadi osaliseks või täielikuks 
peatamiseks.  
M.B.706  Muudatused  
a) Pädev asutus lähtub kõikide organisatsioonis tehtavate muuda tuste 
puhul, millest on teatatud kooskõlas punktiga M.A.713, esialgse  
sertifikaadi väljaandmist käsitlevatest sätetest.  
b) Kui pädev asutus ei tuvasta, et jätkuvat lennukõlblikkust ko rraldava 
sertifitseeritud organisatsiooni sertifikaat tuleks muudatuste olemuse 
või ulatuse tõttu peatada, võib ta määrata kindlaks, millistel tingi­
mustel võib see organisatsioon kõnealuste muudatuste elluviimis e 
ajal tegutseda.  
▼M8 
c) Jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni käsiraa matusse 
mis tahes muudatuste tegemisel:  
1. muudatuste otsese heakskiitmise korral käesoleva lisa (M osa ) 
punkti M.A.704 alapunkti b kohaselt veendub pädev asutus enne 
sertifitseeritud organisatsioonile heakskiitmisest ametlikult t eata­
mist, et käsiraamatus määratletud protseduurid on kooskõlas 
käesoleva lisa (osa M) või Vb lisa (osa ML) nõuetega (vastavalt  
vajadusele);  
2. kui muudatuste heakskiitmiseks kasutatakse käesoleva lisa (o sa 
M) punkti M.A.704 alapunkti c alusel kaudse heakskiitmise 
menetlust, tagab pädev asutus, et täidetud oleksid kõik järgmis ed 
tingimused:  
i) tegemist on väikeste muudatustega;  ▼B
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 63  
ii) tal on küllaldane kontroll muudatuste heakskiitmise üle, et  
tagada nende jätkuv vastavus käesoleva lisa (osa M) või 
Vb lisa (osa ML) (vastavalt vajadusele) nõuetele.  
▼B 
M.B.707  Sertifikaadi kehtetuks tunnistamine, peatamine ja sellele piirangute 
kehtestamine  
Pädev asutus:  
a) peatab sertifikaadi olulisel põhjusel võimaliku ohu korral o hutusele; 
või 
b) peatab sertifikaadi, tunnistab selle kehtetuks või kehtestab  sellele 
piirangud vastavalt punktile M.B.705.  
H ALAJAGU  
HOOLDUSTÕENDID  
(tuleb vajaduse korral välja töötada)  
I ALAJAGU  
LENNUKÕLBLIKKUSE KONTROLLI SERTIFIKAAT  
M.B.901  Soovituste hindamine  
Taotluse ja sellega seotud lennukõlblikkuse kontrolli sertifika adi 
väljaandmise soovituse saamisel vastavalt punktile M.A.901:  
▼M6 
▼C2 
1. veenduvad pädeva asutuse asjakohaselt kvalifitseeritud tööta jad, et 
soovituses sisaldavast avaldusest nõuete täidetuse kohta nähtub , et 
punkti M.A.901 kohane täielik lennukõlblikkuse kontroll on teht ud; 
▼B 
2. uurib pädev asutus asja ja võib nõuda täiendavat teavet abik s soovi­
tuse hindamisel.  
M.B.902  Pädeva asutuse tehtav lennukõlblikkuse kontroll  
▼M6 
▼C2 
a) Kui pädev asutus teostab lennukõlblikkuse kontrolli ja annab  välja 
lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaadi (käesoleva lisa III lii de 
(EASA vorm 15a)), on ta kohustatud lennukõlblikkust kontrollima  
kooskõlas punktiga M.A.901.  
b) Pädeval asutusel peavad lennukõlblikkuse kontrollimiseks ole ma 
asjakohased lennukõlblikkust kontrollivad töötajad.  
1. Määruse (EÜ) nr 1008/2008 kohaselt lennutegevusloa saanud 
lennuettevõtjate poolt kasutatavate kõigi õhusõidukite puhul ja  
õhusõidukite puhul, mille maksimaalne stardimass on üle 
2 730 kg, peab lennukõlblikkust kontrollivatel töötajatel olema : 
a) vähemalt viis aastat jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise 
kogemust;  
b) III lisa (osa 66) nõuetele vastav asjakohane luba või liikme s­
riigi tunnustatud hoolduspersonali kvalifikatsioon, mis vastab 
õhusõiduki kategooriale (kui artikli 5 lõikes 6 osutatakse liik ­
mesriigi õigusnormidele), või lennundusalane vm samaväärne 
haridus;  ▼M8
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 64  
c) lennundustehniline kutseharidus;  
d) olnud asjaomaste kohustustega ametikoht.  
Olenemata alapunktide a–d sätetest võib punkti M.B.902 
alapunkti b alapunkti 1 alapunktis b sätestatud nõude asendada 
viieaastase kogemusega jätkuva lennukõlblikkuse korraldamisel 
lisaks neile aastatele, mida juba nõutakse punkti M.B.902 
alapunkti b alapunkti 1 alapunktis a.  
2. Õhusõidukite puhul, mida ei kasuta määruse (EÜ) nr 1008/2008  
kohaselt lennutegevusloa saanud lennuettevõtjad, ja õhusõidukit e 
puhul, mille maksimaalne stardimass on kuni 2 730 kg, peab neil  
töötajatel olema:  
a) vähemalt kolm aastat jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise 
kogemust;  
b) III lisa (osa 66) nõuetele vastav asjakohane luba või liikme s­
riigi tunnustatud hoolduspersonali kvalifikatsioon, mis vastab 
õhusõiduki kategooriale (kui artikli 5 lõikes 6 osutatakse liik ­
mesriigi õigusnormidele), või lennundusalane vm samaväärne 
haridus;  
c) asjakohane lennundustehniline väljaõpe;  
d) olnud asjaomaste kohustustega ametikoht.  
Olenemata alapunktide a–d sätetest võib punkti M.B.902 
alapunkti b alapunkti 2 alapunktis b sätestatud nõude asendada 
nelja-aastase kogemusega jätkuva lennukõlblikkuse korraldamisel  
lisaks neile aastatele, mida juba nõutakse punkti M.B.902 
alapunkti b alapunkti 2 alapunktis a.  
▼B 
c) Pädev asutus märgib kõik lennukõlblikkuse kontrolli töötajad  üles, 
lisades igaühe juurde tema asjakohase kvalifikatsiooni ning kok ku­
võtte tema kogemustest ja koolitustest jätkuva lennukõlblikkuse  
korraldamise valdkonnas.  
d) Pädeval asutusel peab lennukõlblikkuse kontrollide tegemisek s 
olema juurdepääs punktides M.A.305, M.A.306 ja M.A.401 kind­
laksmääratud andmetele.  
e) Lennukõlblikkuse kontrolli teostavad töötajad annavad pärast  lennu­
kõlblikkuse kontrolli rahuldavat läbimist välja vormi 15a.  
M.B.903  Puudused  
Kui õhusõidukikontrollide käigus või muul moel leiab kinnitust tõsiasi, 
et mõnda osa M nõuet ei täideta, võtab pädev asutus järgmised 
meetmed:  
1. esimese astme puuduste puhul nõuab pädev asutus, et enne len dude 
jätkamist võetaks asjakohaseid parandusmeetmeid, ning võtab ise  
meetmeid lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaadi kehtetuks tunn ista­
miseks või peatamiseks;  
2. teise astme puuduste puhul peavad pädeva asutuse nõutavad pa ran­
dusmeetmed vastama puuduse laadile.  ▼C2
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 65  
▼C2 
M.B.904  Teabevahetus  
Kui õhusõiduki endise registreerimisliikmesriigi pädev asutus s aab punkti 
M.A.903 kohase teate õhusõiduki registrikande teise liikmesriik i üleviimise 
kohta, teavitab ta õhusõiduki uue registreerimisliikmesriigi pä devat asutust 
üleviidava õhusõidukiga seotud võimalikest teadaolevatest probl eemidest. 
Õhusõiduki uue registreerimisliikmesriigi pädev asutus veendub,  et õhusõiduki 
endise registreerimisliikmesriigi pädevat asutust on üleviimise st nõuetekoha­
selt teavitatud.  ▼M6
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 66  
I liide  
Jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise leping  
1. Kui õhusõiduki omanik või käitaja sõlmib jätkuva lennukõlbli kkuse korral­
damisega seotud ülesannete täitmiseks punkti M.A.201 kohaselt l epingu 
CAMOga või CAOga, peab ta registreerijaliikmesriigi pädeva asut use nõud­
mise korral kõnealusele pädevale asutusele edastama koopia mõle ma lepin­
guosalise allkirjastatud lepingust.  
2. Lepingu koostamisel arvestatakse käesoleva lisa nõudeid ja s elles tuleb 
kindlaks määrata allakirjutanute kohustused seoses õhusõiduki j ätkuva 
lennukõlblikkuse korraldamisega.  
3. Leping peab sisaldama vähemalt järgmist teavet:  
— õhusõiduki registreerimistunnus, tüüp ja seerianumber;  
— õhusõiduki omaniku või registreeritud rendilevõtja nimi või ä riühingu 
andmed koos aadressiga;  
— asjakohase lepingu sõlminud CAMO või CAO andmed, sealhulgas 
aadress; ning  
— tegevuse liik.  
4. Leping peab sisaldama järgmist avaldust:  
„Omanik/käitaja usaldab CAMO-le/CAO-le õhusõiduki jätkuva lennu kõl­
blikkuse korraldamise, punktis M.1 määratletud pädeva asutuse p oolt heaks­
kiidetava õhusõiduki hooldusprogrammi väljatöötamise ja õhusõid uki hool­
damise korraldamise kooskõlas nimetatud hooldusprogrammiga.  
Allakirjutanud kohustuvad täitma oma käesolevast lepingust tule nevaid 
kohustusi.  
Omanik/käitaja kinnitab oma parimate teadmiste kohaselt, et kog u 
CAMO-le/CAO-le antud teave õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse kohta 
on nüüd ja edaspidi õige ning et õhusõidukit ei muudeta ilma CA MO/CAO 
eelneva heakskiiduta.  
Kui üks allakirjutanutest rikub käesolevat lepingut, muutub lep ing tühi­
seks. Sellisel juhul jääb omanikule/käitajale täielik vastutus kõikide õhusõi­
duki jätkuva lennukõlblikkuse korraldamisega seotud ülesannete eest ning 
omanik teatab lepingu rikkumisest kahe nädala jooksul õhusõiduk i registree­
rijaliikmesriigi pädevatele asutustele.“  
5. Kui omanik/käitaja sõlmib lepingu CAMOga või CAOga vastavalt  punktile 
M.A.201, jagunevad lepinguosaliste kohustused järgmiselt:  
5.1. CAMO/CAO kohustused:  
1. tema sertifitseerimistingimused peavad hõlmama hallatava õhu sõiduki 
tüüpi;  ▼C2
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 67  
2. ta peab õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse korraldamisel tä itma järg­
misi tingimusi:  
a) ta peab töötama välja õhusõiduki hooldusprogrammi, sealhulga s 
(vajaduse korral) töökindluse programmi;  
b) ta peab (õhusõiduki hooldusprogrammis) määratlema, milliseid  hool­
dustöid võib teha omanik-piloot kooskõlas punkti M.A.803 alapun k­
tiga c;  
c) ta peab korraldama õhusõiduki hooldusprogrammi heakskiitmise ; 
d) pärast seda, kui õhusõiduki hooldusprogramm on heaks kiidetu d, 
peab ta esitama programmi koopia õhusõiduki omanikule/käitajale ; 
e) ta peab korraldama ülevaatuse õhusõiduki varasemalt hooldusp ro­
grammilt uuele üleminekuks;  
f) ta peab tagama kõikide hooldustööde tegemise sertifitseeritu d hool­
dusorganisatsiooni poolt;  
g) ta peab tagama kõikide kohaldatavate lennukõlblikkusdirektii vide 
kohaldamise;  
h) ta peab tagama kõikide korralise hoolduse või lennukõlblikku se 
kontrolli käigus avastatud defektide ja omaniku teatatud defekt ide 
kõrvaldamise sertifitseeritud hooldusorganisatsiooni poolt;  
i) ta peab koordineerima plaanijärgset hooldust, lennukõlblikku sdirek­
tiivide kohaldamist, kapitaalremontide vahelise ressursiga osad e 
väljavahetamist ja komponentide ülevaatuste nõuete täitmist;  
j) ta peab teatama omanikule igast juhust, kui õhusõiduk tuleb toime­
tada sertifitseeritud hooldusorganisatsiooni juurde;  
k) ta peab haldama kõiki tehnilisi kirjeid;  
l) ta peab säilitama kõiki tehnilisi kirjeid;  
3. ta peab korraldama õhusõiduki kõikide muudatuste heakskiitmi se koos­
kõlas määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) nõuetega enne ne nde 
muudatuste tegemist;  
4. ta peab korraldama õhusõiduki kõikide remonditööde heakskiit mise 
kooskõlas määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) nõuetega enn e 
nende tööde tegemist;  
5. ta peab teatama registreerijaliikmesriigi pädevale asutusele  igast juhtu­
mist, mil omanik ei esita oma õhusõidukit sertifitseeritud hool dusorga­
nisatsioonile vastavalt sertifitseeritud organisatsiooni nõudel e; 
6. ta peab teatama registreerijaliikmesriigi pädevale asutusele  igast juhtu­
mist, mil käesolevat lepingut ei täideta;  
7. ta peab tagama, et õhusõiduki lennukõlblikkuse kontroll teha kse 
nõutaval ajal ning et antakse välja lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaat 
või registreerijaliikmesriigi pädevale asutusele edastatakse va stav 
soovitus;  
8. ta peab saatma kümne päeva jooksul registreerijaliikmesriigi  pädevale 
asutusele koopia välja antud või pikendatud lennukõlblikkuse ko ntrolli 
sertifikaadist;  ▼C2
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 68  
9. ta peab teatama kõikidest lennuohutust mõjutavatest juhtumit est, millest 
teatamine on vastavalt kohaldatavatele õigusaktidele kohustusli k; 
10. ta peab registreerijaliikmesriigi pädevale asutusele teatam a igast juhtu­
mist, mil üks lepinguosalistest taganeb lepingust.  
5.2. Omaniku/käitaja kohustused:  
1. ta peab olema üldiselt teadlik õhusõiduki heakskiidetud hool duspro­
grammi sisust;  
2. ta peab olema üldiselt teadlik käesoleva lisa sisust;  
3. ta peab esitama õhusõiduki CAMO/CAO taotluses näidatud ajaks  
CAMOga/CAOga kokkulepitud sertifitseeritud hooldusorganisatsioo nile; 
4. ta ei tohi õhusõidukit CAMOga/CAOga konsulteerimata muuta;  
5. ta peab CAMO-le/CAO-le teatama kõikidest hooldustöödest, mis  on 
õhusõidukile erandkorras tehtud CAMO/CAO teadmata ja väljaspool  
CAMO/CAO kontrolli;  
6. ta peab logiraamatu kaudu teatama CAMO-le/CAO-le kõikidest õ husõi­
duki kasutamise käigus avastatud defektidest;  
7. ta peab teatama registreerijaliikmesriigi pädevale asutusele  igast juhtu­
mist, mil üks lepinguosalistest taganeb lepingust;  
8. õhusõiduki müügi korral peab ta sellest teatama registreerij aliikmesriigi 
pädevale asutusele ja CAMO-le/CAO-le;  
9. ta peab teatama kõikidest lennuohutust mõjutavatest juhtumit est, millest 
teatamine on vastavalt kohaldatavatele õigusaktidele kohustusli k; 
10. ta peab korrapäraselt teavitama CAMOt/CAOd õhusõiduki lennu tundi­
dest ja kõikidest muudest kasutamisega seotud andmetest vastava lt 
CAMOga/CAOga kokkulepitud korrale;  
11. omanik-piloodi hooldustöid tehes peab ta kinni pidama hoold ustööde 
loetelu piirangutest õhusõiduki heakskiidetud hooldusprogrammis  
(punkti M.A.803 alapunkt c) kindlaksmääratud kujul ning tegema hool­
dustõendi kohta märke logiraamatutesse, nagu on osutatud punkti  
M.A.803 alapunktis d;  
12. ta peab kooskõlas punkti M.A.305 alapunktiga a teavitama CA MOt/­
CAOd hiljemalt 30 päeva pärast mis tahes omanik-piloodi hooldus tööde 
lõpuleviimist.  
6. Kui omanik või käitaja sõlmib lepingu CAMOga või CAOga vasta valt 
punktile M.A.201, tuleb selgelt sätestada lepinguosaliste kohus tused seoses 
kohustusliku ja vabatahtliku lennuohutust mõjutavatest juhtumit est teatami­
sega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 
nr 376/2014 (  1 ). ▼C2 
( 1 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta määrus ( EL) nr 376/2014, mis 
käsitleb tsiviillennunduses toimunud juhtumitest teatamist ning  juhtumite analüüsi ja 
järelmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu mää rust (EL) 
nr 996/2010 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 
2003/42/EÜ ja komisjoni määrused (EÜ) nr 1321/2007 ja (EÜ) nr 1 330/2007 (ELT L 122, 
24.4.2014, lk 18).
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 69  
II liide  
Komponendi hooldustõend — EASA vorm 1  
Juhendid käsitlevad üksnes EASA vormi 1 kasutamist seoses hoold usega. Tähe­
lepanu juhitakse määruse (EL) nr 748/2012) I lisa (osa 21) I li itele, mis hõlmab 
EASA vormi 1 kasutamist seoses tootmisega.  
1. EESMÄRK JA RAKENDUSALA  
1.1. Hooldustõendi peamine eesmärk on tõendada toodete, osade j a seadmete 
(edaspidi „artikkel/artiklid”) hooldustööde lennukõlblikkust.  
1.2. Hooldustõend ja artikkel/artiklid peavad olema vastavuses.  Hooldustõendi 
täitja peab säilitama tõendit viisil, mis võimaldab originaalan dmete 
kontrollimist.  
1.3. Hooldustõendit aktsepteerivad paljud lennundusasutused, ku id see võib 
sõltuda kahepoolsetest kokkulepetest ja/või lennundusasutuste p oliitikast. 
Selles hooldustõendis nimetatud „heakskiidetud projekteerimisan dmed” 
tähendab, et need on heaks kiitnud importiva riigi lennundusasu tus. 
1.4. Hooldsutõend ei ole saateleht ega lastikiri.  
1.5. Õhusõidukit ei tohi kasutusse võtta hooldustõendit kasutad es. 
1.6. Hooldustõend ei tähenda heakskiidu andmist artikli paigald amiseks 
konkreetsele õhusõidukile, mootorile või propellerile, kuid ait ab lõppkasu­
tajal kindlaks teha lennukõlblikkuse olukorda.  
1.7. Ühele hooldustõendile ei tohi märkida läbisegi tootmisest ja hooldusest 
tulnud artikleid.  
2. ÜLDINE VORMING  
2.1. Hooldustõend peab vastama lisatud vormingule, kaasa arvatu d lahtrite 
numbrid ja iga lahtri asukoht. Iga lahtri suurus võib siiski er ineda vastavalt 
taotleja vajadusele, kuid mitte sel määral, et see ei võimaldak s sertifikaati 
ära tunda.  
2.2. Hooldustõend peab olema horisontaalpaigutusega, kuid selle  suurust võib 
oluliselt suurendada või vähendada, kui sertifikaat jääb äratun tavaks ja loeta­
vaks. Kahtluse korral konsulteerida pädeva asutusega.  
2.3. Käitaja/paigaldaja kohustusi käsitlevad selgitused võib li sada vormi mõle­
male küljele.  
2.4. Kogu trükitud tekst peab olema selge ja hõlpsasti loetav.  
2.5. Hooldustõend võib olla valmis trükitud või arvutipõhine, k uid mõlemal 
juhul peavad trükitud jooned ja tähemärgid olema selged ja loet avad ning 
vastama kindlaksmääratud vormingule.  
2.6. Hooldustõend peab olema inglise keeles ja vajaduse korral ühes või mitmes 
muus keeles.  ▼B
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 70  
2.7. Hooldustõendile märgitavad andmed võivad olla kirjutatud k irjutusmasina­
ga/arvutiga või käsitsi suurtähtedega nii, et neid saab hõlpsas ti lugeda.  
2.8. Selguse huvides peab lühendite kasutamine olema piiratud.  
2.9. Hooldustõendi täitja võib hooldustõendi tagaküljele jäävat  ruumi kasutada 
lisamärkusteks, kuid mitte lennukõlblikkust käsitleva avalduse esitamiseks. 
Hooldustõendi tagakülje kasutamisele tuleb viidata hooldustõend i esikülje 
vastavas lahtris.  
3. KOOPIAD  
3.1. Kliendile saadetud või hooldustõendi täitja poolt säilitat avate koopiate arv ei 
ole piiratud.  
4. VEAD HOOLDUSTÕENDIL  
4.1. Kui lõppkasutaja leiab hooldustõendil vea(d), peab ta sell est/nendest hool­
dustõendi täitjale kirjalikult teatama. Hooldustõendi täitja võ ib uue hooldus­
tõendi välja anda üksnes juhul, kui viga(sid) on võimalik kindl aks teha ja 
parandada.  
4.2. Uuel hooldustõendil peab olema uus kontrollnumber, allkiri  ja kuupäev.  
4.3. Taotluse korral võib anda välja uue hooldustõendi, ilma et  oleks kontrollitud 
artikli(te) seisundit. Uus hooldustõend ei ole deklaratsioon pr aeguse seisundi 
kohta ja selle lahtrisse 12 tuleks lisada viide eelmisele hoold ustõendile 
järgmiselt: „Käesoleva hooldustõendiga parandatakse [algse välj aandmise 
kuupäev] välja antud hooldustõendi [algne kontrollnumber] viga/ vead 
lahtri(te)s [parandatud lahter/lahtrid] ning see ei hõlma vasta vust/seisundit/­
käibelelaskmist”. Mõlemad hooldustõendid tuleb säilitada vastav alt esimese 
sertifikaadiga seotud säilitusajale.  
5. HOOLDUSTÕENDI TÄITMINE  
Lahter 1. Sertifitseerinud pädev asutus/riik  
Märkida hooldustõendi väljaandmise eest vastutava pädeva asutus e nimi ja riik. 
Kui pädev asutus on amet, tuleb märkida „EASA”.  
Lahter 2. EASA vormi 1 päis  
„KOMPONENDI HOOLDUSTÕEND  
EASA VORM 1”  
Lahter 3. Vormi kontrollnumber  
Märkida lahtris 4 osutatud organisatsiooni numeratsioonisüsteem i/-menetluse abil 
määratud kordumatu number, mis võib sisaldada tähti ja numbreid . 
Lahter 4. Organisatsiooni nimi ja aadress  
Märkida käesoleva hooldustõendiga hõlmatud artikli(d) käibele l askva sertifitsee­
ritud organisatsiooni täielik nimi ja aadress (EASA vorm 3). Lo go vms on 
lubatud, kui logo sellesse lahtrisse mahub.  
Lahter 5. Töökäsk/leping/arve  
Artikli(te) kliendipoolse jälgitavuse hõlbustamiseks märkida tö ökäsu number, 
lepingu number, arve number või muu samalaadne viitenumber.  ▼B
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 71  
Lahter 6. Artikkel  
Märkida artiklite numbrid, kui artikleid on rohkem kui üks. Lah ter võimaldab 
teha kergesti ristviidet lahtrile 12 „Märkused”.  
Lahter 7. Kirjeldus  
Märkida artikli nimetus või kirjeldus. Eelistatavalt tuleks kas utada jätkuva lennu­
kõlblikkuse korraldamise juhendites või tehnilistes normdokumen tides (nt osade 
illustreeritud kataloog, õhusõiduki hoolduskäsiraamat, hooldust eatmik, kompo­
nentide hoolduskäsiraamat) kasutatud termineid.  
Lahter 8. Osa number  
Märkida osa number, nagu see on esitatud artiklil või sildil/pa kendil. Mootori või 
propelleri puhul võib kasutada tüübitähistust.  
Lahter 9. Kogus  
Märkida artiklite kogus.  
Lahter 10. Seerianumber  
Kui artikli puhul tuleb hooldusnõuete kohaselt märkida seerianu mber, tuleb see 
märkida sellesse lahtrisse. Lisaks võib märkida siia ka mis tah es muu seeria­
numbri, mida hooldusnõuetega ette ei nähta. Kui artikli puhul e i ole seerianum­
brit, märkida „Ei ole” („N/A”).  
Lahter 11. Seisund/töö  
Järgmised kanded on lubatud teha lahtrisse 11. Kasutada tuleb ü ksnes üht 
mõistet. Kui asjakohased mõisteid on rohkem, tuleb kasutada sed a, mis kõige 
täpsemalt iseloomustab suuremat osa tehtud tööst ja/või artikli  seisundit. 
i) Kapitaalremon­
ditud  . Tähendab protsessi, mis tagab, et artikkel vastab täielikult k ohaldatavatele töökindluse 
nõuetele, mis on täpsustatud tüübihindamissertifikaadi omaniku või varustuse tootja 
jätkuva lennukõlblikkuse juhendis või pädeva asutuse heakskiide tud või kinnitatud 
andmetes. Artikkel võetakse vähemalt lahti, puhastatakse, kontr ollitakse, vajaduse 
korral parandatakse, pannakse uuesti kokku ja katsetatakse vast avalt eespool kirjeldatud 
andmetele.  
ii) Remonditud  .  Vea/vigade kõrvaldamine kohaldatava standardi kohaselt (  1 ). 
iii) Kontrollitud/ 
katsetatud  . Uurimine, mõõtmine jne kohaldatava standardi kohaselt (  1 ) 
(nt visuaalne kontrollimine, funktsionaalne katsetamine, stendi katsed jne).  
iv) Muudetud  .  Artikli muutmine kohaldatava standardi kohaseks (  1 ). 
( 1 ) Kohaldatav standard tähendab tootmis-, projekteerimis-, hoold us- või kvaliteedi tagamise standardit, -meetodit, -tehnikat võ i tava, 
mille on heaks kiitnud pädev asutus või mis on pädevale asutuse le vastuvõetav. Kohaldatavat standardit kirjeldatakse lahtris 1 2. 
Lahter 12. Märkused  
Kirjeldada lahtris 11 nimetatud tööd kas otseselt või viidates tõendavatele doku­
mentidele, et käitaja või paigaldaja saaks kindlaks teha artikl i(te) lennukõlblik­
kuse seoses heakskiidetava tööga. Vajaduse korral võib kasutada  EASA vormist 
1 eraldi lehte ja viidata sellele. Igast märkest peab selguma, millis(t)e lahtris 6 
esitatud artikli(te)ga see on seotud.  
Näiteid lahtrisse 12 kantavast teabest:  
i) kasutatud hooldusandmed, sealhulgas läbivaatamise seisund ja  viited;  ▼B
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 72  
ii) vastavus lennukõlblikkusdirektiividele ja hooldusteatmikule ; 
iii) tehtud remonditööd;  
iv) tehtud muudatused;  
v) paigaldatud varuosad;  
vi) piiratud kasutuseaga osade seisund;  
vii) kõrvalekalded kliendi töökäsust;  
viii) nõuetele vastavuse deklaratsioonid muu riigi tsiviillennu ndusameti hooldus­
nõude rahuldamiseks;  
ix) teave, mida on vaja seoses puuduliku tarne või tarnejärgse montaažiga;  
▼M6 
▼C2 
x) I lisa (osa M) F alajao või Vd lisa (osa CAO) kohaselt serti fitseeritud 
hooldusorganisatsioonide puhul punktis M.A.613 ja punktis CAO.A .070 
(vastavalt vajadusele) osutatud komponendi hooldustõendi deklar atsioon:  
„Tõendab, et lahtris 11 osutatud ja käesolevas lahtris kirjelda tud tööd on 
tehtud kooskõlas määruse (EL) nr 1321/2014 I lisa (osa M) A jao  F alajao 
või Vd lisa (osa CAO) nõuetega ning sellega seoses võib välja a nda hool­
dustõendi, kui käesolevas lahtris ei ole märgitud teisiti. TEGE MIST EI OLE 
MÄÄRUSE (EL) nr 1321/2014 II LISA (OSA 145) KOHASE HOOLDUS­
TÕENDIGA.“  
Kui andmed trükitakse elektroonilist EASA vormi 1 kasutades, tu leks 
sellesse lahtrisse märkida andmed, mida ei saa muudesse lahtrit esse kanda.  
▼B 
Kui andmed trükitakse elektroonilist EASA vormi 1 kasutades, mä rkida sellesse 
lahtrisse andmed, mida ei saa muudesse lahtritesse märkida.  
Lahtrid 13a–13e  
Lahtreid 13a–13e käsitlevad üldnõuded. Ei kasutata hooldustõend i korral. Varju­
tada, tumedaks värvida või muul viisil ära märkida, et vältida tahtmatut või 
lubamatut kasutust.  
▼M6 
▼C2 
Lahter 14a  
Asjakohas(t)esse lahtri(te)sse märgitakse lõpuleviidud tööde su htes kehtivad 
nõuded. Kui märgitakse ära lahter „muud lahtris 12 täpsustatud nõuded“, tuleb 
lahtris 12 nimetada muu(de) lennukõlblikkuse järelevalveasutus( t)e nõuded. Ära 
tuleb märkida vähemalt üks lahter; vajaduse korral võib ära mär kida mõlemad 
lahtrid.  
Kõikide hooldustööde kohta, mida on teinud määruse (EL) nr 1321 /2014 I lisa 
(osa M) A jao F alajao või Vd lisa (osa CAO) kohaselt sertifits eeritud hooldu­
sorganisatsioonid, tuleb ära märkida lahter „muud lahtris 12 tä psustatud nõuded“ 
ning esitada lahtris 12 hooldustõendi deklaratsioon. Sel juhul viitab väljend „kui 
käesolevas lahtris ei ole täpsustatud teisiti“ järgmistele juht udele:  
a) hooldustöid ei ole jõutud lõpetada;  
b) hooldustööd on kaldunud kõrvale I lisas (osa M) või Vd lisas  (osa CAO) 
nõutud standardist;  ▼B
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 73  
c) hooldustööd on tehtud kooskõlas mõne muu kui I lisas (osa M)  või Vd lisas 
(osa CAO) kindlaksmääratud nõudega; sel juhul tuleb lahtris 12 viidata 
konkreetsele siseriiklikule õigusaktile.  
Kõigi hooldustööde puhul, mida teevad määruse (EL) nr 1321/2014  II lisa 
(osa 145) A jao kohaselt sertifitseeritud hooldusorganisatsioon id, viitavad 
sõnad „kui lahtris 12 ei ole täpsustatud teisiti“ järgmistele j uhtudele:  
a) hooldustöid ei ole jõutud lõpetada;  
b) hooldustööd on kaldunud kõrvale II lisas (osa 145) nõutud st andardist;  
c) hooldustööd on tehtud kooskõlas mõne muu kui II lisas (osa 1 45) kindlaks­
määratud nõudega; sel juhul tuleb lahtris 12 viidata konkreetse le siseriiklikule 
õigusaktile.  
▼B 
Lahter 14b. Volitatud isiku allkiri  
Sellesse lahtrisse märkida volitatud isiku allkiri. Lahtri tohi vad allkirjastada 
üksnes isikud, kes on selleks pädeva asutuse eeskirjade ja põhi mõtete alusel 
volitatud. Identifitseerimise hõlbustamiseks võib lisada volita tud isiku kordumatu 
numbri.  
Lahter 14c. Hooldustõendi/loa number  
Märkida hooldustõendi/loa number/viide. Selle numbri või viite annab pädev 
asutus.  
Lahter 14d. Nimi  
Märkida loetavalt lahtri 14b allkirjastanud isiku nimi.  
Lahter 14e. Kuupäev  
Märkida lahtri 14b allkirjastamise kuupäev, mis peab olema vorm is pp = kuupäev 
kahekohalisena, kkk = kuu kolm esimest tähte, aaaa = aasta nelj akohalisena.  
Kasutaja/paigaldaja kohustused  
Lisada hooldustõendile järgmine märge lõppkasutajate teavitamis eks sellest, et 
vorm ei vabasta neid nende kohustustest seoses artikli paigalda mise ja 
kasutamisega:  
„KÄESOLEV HOOLDUSTÕEND EI ANNA AUTOMAATSELT ÕIGUST 
PAIGALDADA.  
KUI KÄITAJA/PAIGALDAJA TÖÖTAB KOOSKÕLAS LAHTRIS 1 
TÄPSUSTATUD LENNUNDUSASUTUSEST ERINEVA LENNUNDUSA­
SUTUSE NÕUETEGA, ON OLULINE, ET KÄITAJA/PAIGALDAJA 
TAGAB, ET TEMA LENNUNDUSASUTUS AKTSEPTEERIB LAHTRIS 
1 NIMETATUD LENNUNDUSASUTUSE ARTIKLEID.  
LAHTRID 13A JA 14A EI OLE PAIGALDUSTÕENDID. IGAL JUHUL 
PEAVAD ÕHUSÕIDUKI HOOLDUSTÖÖDE KIRJED SISALDAMA 
PAIGALDUSTÕENDIT, MIS ON VÄLJA ANTUD KOOSKÕLAS KÄITA­
JA/PAIGALDAJA SISERIIKLIKE ÕIGUSAKTIDEGA, ENNE KUI 
ÕHUSÕIDUK VÕIB LENNATA.”  ▼C2
 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 74
 ▼B
 
► (1) M6 
► (2) C2
 ▼C2 
III liide  
Lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaat – EASA vorm 15  
► (1) (2) M8 ▼M6 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 75
 
▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 76
 
IV liide  
Klassi- ja pädevussüsteem I lisa (osa M) F alajaos ja II lisas (osa 145) 
osutatud hooldusorganisatsioonide sertifitseerimiseks  
1. Välja arvatud väiksemate organisatsioonide puhul, millele os utatakse punktis 
12, sätestatakse punktis 13 osutatud tabelis I lisa (osa M) F a lajao ja II lisa 
(osa 145) kohaste hooldusorganisatsioonide sertifitseerimise st andardsüsteem. 
Organisatsioonile tuleb anda sertifikaat, millega antud õigused  ulatuvad ühest 
klassist ja pädevusest koos piirangutega kuni kõigi klasside ja  pädevusteni 
koos piirangutega.  
2. Lisaks punktis 13 osutatud tabelile peab sertifitseeritud ho oldusorganisat­
sioon määratlema organisatsiooni käsiraamatus oma  tööde ulatuse . Vt ka 
punkt 11.  
3. Hooldusorganisatsiooni käsiraamatus määratletud tööd piiritl evad pädeva 
asutuse kinnitatud sertifikaadi klassi(de) ja pädevus(t)e raame s sertifikaadiga 
antud õiguste täpsed piirid. Seepärast on oluline, et sertifika adiklass(id) ja 
pädevus(ed) ning organisatsiooni tööde ulatus on oleksid vastav uses.  
4. A-kategooria A-klassi pädevus  tähendab, et sertifitseeritud hooldusorganisat­
sioon võib kooskõlas õhusõiduki tehniliste normdokumentidega võ i pädeva 
asutuse nõusoleku korral kooskõlas komponendi tehniliste normdo kumenti­
dega hooldada õhusõidukit ja kõiki komponente (sealhulgas mooto reid ja 
abijõuseadmeid) ainult siis, kui need komponendid on õhusõiduki le paigal­
datud. Sellele vaatamata võib selline sertifitseeritud A-klassi  hooldusorgani­
satsioon komponendi hoolduseks ajutiselt eemaldada, et hooldust öid oleks 
parem teha, välja arvatud juhul, kui selline eemaldamine tekita b vajaduse 
lisahoolduseks, mis ei ole hõlmatud käesoleva punkti sätetega. Selleks 
puhuks on hooldusorganisatsiooni käsiraamatus määratletud kontr ollime­
netlus, mille peab heaks kiitma pädev asutus. Sellised hooldust ööd on 
määratletud piirangute osas, mis tähistab ühtlasi sertifikaadi kehtivusala 
ulatust.  
5. A-kategooria B-klassi pädevus  tähendab, et sertifitseeritud hooldusorganisat­
sioon võib kooskõlas mootori ja/või abijõuseadme tehniliste nor mdokumen­
tidega või pädeva asutuse nõusoleku korral kooskõlas komponendi  tehniliste 
normdokumentidega hooldada paigaldamata mootorit ja/või abijõus eadet 
ning mootori ja/või abijõuseadme komponente ainult siis, kui ne ed kompo­
nendid on mootorile ja/või abijõuseadmele paigaldatud. Sellele vaatamata 
võib selline sertifitseeritud B-klassi hooldusorganisatsioon ko mponendi hool­
duseks ajutiselt eemaldada, et hooldustöid oleks parem teha, vä lja arvatud 
juhul, kui selline eemaldamine tekitab vajaduse lisahoolduseks,  mis ei ole 
hõlmatud käesoleva punkti sätetega. Sellised hooldustööd on mää ratletud 
piirangute osas, mis tähistab ühtlasi sertifikaadi kehtivusala ulatust. 
B-klassi pädevusega sertifitseeritud hooldusorganisatsioon võib  baas- ja liini­
hoolduse käigus samuti hooldada paigaldatud mootoreid, tingimus el et tema 
käsiraamatus on selleks puhuks määratletud asjakohane kontrolli menetlus, 
mille on heaks kiitnud pädev asutus. Hooldusorganisatsiooni käs iraamatus 
määratletud tööde ulatus peab sellise tegevusega kooskõlas olem a, kui pädev 
asutus seda lubab.  
6. A-kategooria C-klassi pädevus  tähendab, et sertifitseeritud hooldusorganisat­
sioon võib hooldada paigaldamata komponente (välja arvatud moot orid ja 
abijõuseadmed), mis on mõeldud paigaldamiseks õhusõidukile või mootori­
le/abijõuseadmele. Sellised hooldustööd on määratletud piirangu te osas, mis 
tähistab ühtlasi sertifikaadi kehtivusala ulatust. C-klassi päd evusega sertifit­
seeritud hooldusorganisatsioon võib baas- ja liinihoolduse käig us või mooto­
ri/abijõuseadme hooldustöökojas samuti hooldada paigaldatud kom ponente, 
tingimusel et tema käsiraamatus on selleks puhuks määratletud a sjakohane 
kontrollimenetlus, mille on heaks kiitnud pädev asutus. Hooldus organisat­
siooni käsiraamatus määratletud tööde ulatus peab sellise tegev usega koos­
kõlas olema, kui pädev asutus seda lubab.  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 77
 
7. A-kategooria D-klassi pädevus  on iseseisev klassipädevus, mis ei pruugi olla 
seotud konkreetse õhusõiduki, mootori või muu komponendiga. D1 pädevus­
märge ehk mittepurustavate katsete pädevus on sertifitseeritud hooldusorga­
nisatsioonile vajalik üksnes juhul, kui ta teeb sellised katsed  eriülesandena 
teise organisatsiooni jaoks. A-, B- või C-kategooria klassipäde vusega serti­
fitseeritud hooldusorganisatsioon võib mittepurustavaid katseid  teha toode­
tega, mida ta hooldab vastavalt selliste katsete menetlusi sisa ldavale hooldu­
sorganisatsiooni käsiraamatule, omamata D1-klassi pädevust.  
8. II lisa (osa 145) kohase sertifitseeritud hooldusorganisatsi ooni puhul jagu­
nevad  A-kategooria klassipädevused  baashoolduseks ja liinihoolduseks. 
Sellise organisatsiooni võib sertifitseerida kas baas- või liin ihoolduseks või 
mõlemaks. Tuleks märkida, et liinihooldustöökojal, mis asub baa shoolduse 
põhitöökojas, peab olema liinihoolduse sertifikaat.  
9. Piirangute  osa annab pädevatele asutustele vajaliku paindlikkuse, et koha n­
dada sertifikaat iga konkreetse organisatsiooni vajadustele. Pä devused märgi­
takse sertifikaadile üksnes juhul, kui need on asjakohaste piir angutega. 
Punktis 13 osutatud tabelis täpsustatakse võimalikud piirangute  liigid. 
Kuigi hooldust nimetatakse kõigis klassipädevustes viimasena, v õib õhusõi­
duki või mootoritüübi või tootja asemel rõhutada hooldustööd, k ui see on 
organisatsiooni puhul asjakohasem (nt avioonikasüsteemide paiga ldus ja 
seonduv hooldus). Sellekohane märge piirangute osas näitab, et hooldusor­
ganisatsioon on sertifitseeritud tegema hooldust kuni kõnealuse  tüübini/tööni 
(see kaasa arvatud).  
10. A- ja B-klassi piirangute osas  seeriale, tüübile ja rühmale  viitamise puhul 
tähendab seeria teatavat tüüpi seeriat nagu Airbus 300 või 310 või 319 või 
Boeing 737-300-seeriat või RB211-524-seeriat või Cessna 150 või  Cessna 
172 või Beech 55-seeriat või Continental O-200-seeriat, jne; tü üp tähendab 
teatavat tüüpi või mudelit nagu Airbus 310-240-tüüp või RB 211- 524 B4- 
tüüp või Cessna 172RG-tüüp (loetleda võib mis tahes arvul seeri aid või 
tüüpe); rühm tähendab nt ühe kolbmootoriga õhusõidukit Cessna v õi Lyco­
ming vabalthingavaid kolbmootoreid jne.  
11. Kui kasutatakse  pikka hooldustööde loetelu , mida võidakse sagedasti muuta, 
võib selliste muudatuste tegemiseks kasutada punkti M.A.604 ala punktis c ja 
punkti M.B.606 alapunktis c või punkti 145.A.70 alapunktis c ja  punktis 
145.B.40 osutatud kaudse heakskiitmise menetlust.  
12. Kui  hooldusorganisatsioonis  vastutab kõigi hooldustööde planeerimise ja 
tegemise eest  üks inimene , on sellise organisatsiooni sertifikaadi õiguste 
ulatus piiratud. Suurimad lubatud piirangud on järgmised:  
KLASS  PÄDEVUS  PIIRANG  
KLASS: ÕHUSÕIDUKID  PÄDEVUS: A2, LENNUKID 
KUNI 5 700 KG  KOLBMOOTOR, KUNI 5 700 
KG 
KLASS: ÕHUSÕIDUKID  PÄDEVUS: A3, KOPTERID  ÜKS KOLBMOOTOR, KUNI 
3 175 KG  
KLASS: ÕHUSÕIDUKID  PÄDEVUS: A4, MUUD 
KUI PÄDEVUSEGA A1, 
A2 JA A3 ÕHUSÕIDUKID  PIIRANGUTETA  
KLASS: MOOTORID  PÄDEVUS: B2, 
KOLBMOOTORID  ALLA 450 HJ  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 78
 
KLASS  PÄDEVUS  PIIRANG  
KLASS: MUUD KOMPO­
NENDID KUI TÄISKOM­
PLEKTSED MOOTORID 
JA ABIJÕUSEADMED  C1 — C22  VASTAVALT HOOLDUS­
TÖÖDE LOETELULE  
KLASS: ERITÖÖD  D1, MITTEPURUSTAVAD 
KATSED  KATSEMETOODIKA 
TÄPSUSTADA  
Tuleks märkida, et pädev asutus võib konkreetse organisatsiooni  suutlikku­
sest sõltuvalt organisatsiooni sertifikaadiga antavate õiguste ulatust veelgi 
piirata.  
13. Tabel  
KLASS  PÄDEVUS  PIIRANG  BAASHOOLDUS  LIINIHOOLDUS  
▼M1 
ÕHUSÕIDUK  A1: Lennukid (üle 
5 700 kg)  [pädevus kehtib üksnes II lisa (osa 
145) kohaselt sertifitseeritud hooldu­
sorganisatsioonide kohta] 
[märgitakse lennuki tootja või rühm 
või seeria või tüüp ja/või hooldus­
tööd]  
Näide:  Airbus A320-seeria  [JAH/EI] (*)  [JAH/EI] (*)  
▼M8 
A2: Lennukid kuni 
5 700 kg  [märgitakse lennuki tootja või rühm 
või seeria või tüüp ja/või hooldus­
tööd]  
näide: DHC-6 Twin Otter-seeria  
Märkida, kas lennukõlblikkuse sertifi­
kaadi väljaandmine on lubatud või 
mitte.  [JAH/EI]  [JAH/EI]  
▼M1 
A3: Kopterid  [märgitakse kopteri tootja või rühm 
või seeria või tüüp ja/või hooldus­
töö(d)]  
Näide:  Robinson R44  [JAH/EI] (*)  [JAH/EI] (*)  
▼M8 
A4: Muud kui A1, A2 
ja A3 õhusõidukid  [märkida õhusõiduki kategooria (puri­
lennuk, õhupall, õhulaev jne) tootja 
või rühm või seeria või tüüp ja/või 
hooldustöö(d)] 
Märkida, kas lennukõlblikkuse sertifi­
kaadi väljaandmine on lubatud või 
mitte.  [JAH/EI] (*)  [JAH/EI] (*)  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 79
 
KLASS  PÄDEVUS  PIIRANG  BAASHOOLDUS  LIINIHOOLDUS  
MOOTORID  B1: Turbiinmootorid  [märgitakse mootori seeria või tüüp ja/või hooldustöö(d)]  
Näide: PT6A-seeria  
B2 Kolbmootorid  [märgitakse mootori tootja või rühm või seeria või tüüp ja/või  
hooldustöö(d)]  
B3: abijõuseadmed 
(APU)  [märgitakse mootori tootja või rühm või seeria või tüüp ja/või 
hooldustöö(d)]  
MUUD 
KOMPO­
NENDID KUI 
TÄISKOM­
PLEKTSED 
MOOTORID JA 
ABIJÕUSEAD­
MED (APU)  C1: Konditsioneerid 
ja 
hermetiseerimiss­
üsteemid  [märgitakse õhusõiduki tüüp või tootja või komponendi tootja võ i 
konkreetne komponent ja/või viide hooldustööde loetelule käsira amatus 
ja või hooldustöö(d)]  
Näide: PT6A kütuse kontrollsüsteem  
C2: Auto­
maatjuhtimine  
C3: Raadio- 
navigatsioon  
C4: Uksed — luugid  
C5: Elektrisüsteemid 
ja tuled  
C6: Varustus  
C7: Mootor — 
abijõuseadmed  
C8: Juhtimisseadmed  
C9: Kütus  
C10: Kopter — 
rootorid  
C11: Kopter — 
ülekandesüsteem  
C12: Hüdraulika  
C13: Mõõteriistad  
C14: Telik  
C15: Hapnikusüsteem  
C16: Propellerid  
C17: Pneumosüsteem  
C18: Jää-, vihma-, 
tuletõrjesüstee­
mid 
C19: Aknad  
C20: Konstruktsioonid  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 80
 
KLASS  PÄDEVUS  PIIRANG  BAASHOOLDUS  LIINIHOOLDUS  
C21: Ballastvesi  
C22: Veojõu 
suurendamine  
ERITÖÖD  D1: Mittepurustavad 
katsed  [märgitakse konkreetsed mittepurustavad katsemeetodid]  
▼M1 
(*) Mittevajalik läbi kriipsutada.  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 81
 
V liide  
I lisa (osa M) F alajaos osutatud hooldusorganisatsiooni sertifikaat – EASA vorm 3-MF  
Lk 1/2  
[LIIKMESRIIK (*)]  
Euroopa Liidu liikmesriik (**)  
HOOLDUSORGANISATSIOONI SERTIFIKAAT  
Viide: [LIIKMESRIIGI KOOD (*)].MF.[XXXX]  
Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/113 9 ja komisjoni määrusele (EL) nr 1321/2014 
ning allpool sätestatud tingimustel sertifitseerib [LIIKMESRIIG I PÄDEV ASUTUS (*)] järgmise äriühingu:  
[ORGANISATSIOONI NIMI JA AADRESS]  
komisjoni määruse (EL) nr 1321/2014 I lisa (osa M) A jao F alaj aole vastava hooldusorganisatsioonina, kellel on 
lubatud hooldada lisatud sertifitseerimistingimustes loetletud tooteid, osi ja seadmeid ning anda välja nendega 
seotud hooldustõendeid, kasutades eespool osutatud viitenumbrei d, ja anda vastava loa olemasolu korral välja 
lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaate pärast lisatud sertifit seerimistingimustes loetletud õhusõidukite lennukõlblik­
kuse kontrollimist vastavalt komisjoni määruse (EL) nr 1321/201 4 Vb lisa (osa ML) punktile ML.A.903.  
TINGIMUSED:  
1. sertifikaat kehtib üksnes komisjoni määruse (EL) nr 1321/201 4 I lisa (osa M) A jao F alajaos osutatud 
sertifitseeritud hooldusorganisatsiooni käsiraamatu osas „Tööde  maht“ määratletud valdkonnas ja  
2. sertifikaat nõuab sertifitseeritud hooldusorganisatsiooni kä siraamatus kirjeldatud protseduuride täitmist 
ning 
3. sertifikaat kehtib seni, kuni sertifitseeritud hooldusorgani satsioon täidab komisjoni määruse (EL) 
nr 1321/2014 I lisa (osa M) ja Vb lisa (osa ML) nõudeid.  
4. Kui eespool nimetatud tingimused on täidetud, kehtib käesole v sertifikaat kuni 24. septembrini 2021, 
välja arvatud juhul, kui sertifikaadist on enne kõnealust kuupä eva loobutud, see on asendatud teise 
sertifikaadiga, peatatud või kehtetuks tunnistatud.  
Algse väljaandmise kuupäev:  
Käesoleva versiooni kuupäev:  
Versiooni nr:  
Allkiri:  
Pädeva asutuse nimel: [LIIKMESRIIGI PÄDEV ASUTUS (*)]  
EASA vormi 3-MF versioon 5  
(*) Või EASA, kui EASA on pädev asutus.  
(**) Kolmanda riigi või EASA puhul maha tõmmata.  ▼M8 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 82
 
Lk 2/2  
HOOLDUSORGANISATSIOONI SERTIFITSEERIMISTINGIMUSED  
Viide: [LIIKMESRIIGI KOOD (*)].MF.XXXX  
Organisatsioon: [ORGANISATSIOONI NIMI JA AADRESS]  
KLASS  PÄDEVUS  PIIRANG  
ÕHUSÕIDUK (**)  (***)  (****)  
(***)  (****)  
MOOTORID  (**)  (***)  (***)  
(***)  (***)  
MUUD KOMPONENDID KUI 
TÄISKOMPLEKTSED 
MOOTORID VÕI ABIJÕU ­
SEADMED  (**)  (***)  (***)  
(***)  (***)  
(***)  (***)  
(***)  (***)  
(***)  (***)  
(***)  (***)  
ERITÖÖD  (**)  (***)  (***)  
(***)  (***)  
Käesolevad sertifitseerimistingimused kehtivad üksnes sertifits eeritud hooldusorganisatsiooni käsiraamatu osas 
„Tööde maht“ määratletud toodete, osade ja seadmete ning tegevu se suhtes.  
Hooldusorganisatsiooni käsiraamatu viitenumber:  
Algse väljaandmise kuupäev:  
Viimase kinnitatud versiooni kuupäev:  Versiooni nr:  
Allkiri:  
Pädeva asutuse nimel: [LIIKMESRIIGI PÄDEV ASUTUS (*)]  
EASA vormi 3-MF versioon 5  
(*) Või EASA, kui EASA on pädev asutus.  
(**) Mittevajalik maha tõmmata, kui organisatsiooni ei sertifit seerita.  
(***) Lisada asjakohane pädevus ja piirang.  
(****) Lisada asjakohane piirang ja märkida, kas lennukõlblikku se kontrolli sertifikaatide väljaandmine on lubatud või mitte ( võimalik 
vaid äriliseks lennutranspordiks mittekasutatavate ELA1 õhusõid ukite puhul, kui organisatsioon kontrollib lennukõlblikkust 
õhusõiduki hooldusprogrammi kohase aastaülevaatusega samal ajal ). ▼M8 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 83
 
VI liide  
I lisa (osa M) G alajaos osutatud jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni sertifikaat – EASA vorm 
14-MG  
[LIIKMESRIIK (*)]  
Euroopa Liidu liikmesriik (**)  
JÄTKUVAT LENNUKÕLBLIKKUST KORRALDAVA ORGANISATSIOONI SERTIFIKAAT  
Viide: [LIIKMESRIIGI KOOD (*)].MG.XXXX (viide: AOC XX.XXXX)  
Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu kehtivale määrusele (EL ) 2018/1139, komisjoni kehtivale määrusele (EL) 
nr 1321/2014 ning allpool täpsustatud tingimustel sertifitseeri b [LIIKMESRIIGI PÄDEV ASUTUS (*)] järgmise 
äriühingu:  
[ORGANISATSIOONI NIMI JA AADRESS]  
komisjoni määruse (EL) nr 1321/2014 I lisa (osa M) A jao G alaj aos osutatud jätkuvat lennukõlblikkust korraldava 
organisatsioonina, kellel on lubatud korraldada lisatud sertifi tseerimistingimustes loetletud õhusõidukite jätkuvat 
lennukõlblikkust ja anda pärast nimetatud määruse I lisa (osa M ) punktis M.A.901 või Vb lisa (osa ML) punktis 
ML.A.901 määratletud lennukõlblikkuse kontrollimist soovitusi j a anda välja lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaate 
ning anda välja sama määruse I lisa (osa M) punkti M.A.711 alap unktis c täpsustatud lennulube.  
TINGIMUSED  
1. Sertifikaat kehtib üksnes määruse (EL) nr 1321/2014 I lisa ( osa M) A jao G alajaos osutatud jätkuva 
lennukõlblikkuse heakskiidetud käsiraamatu osas „Tööde maht“ mä äratletud valdkonnas.  
2. Sertifikaat nõuab komisjoni määruse (EL) nr 1321/2014 I lisa  (osa M) G alajao kohaselt heaks kiidetud 
jätkuva lennukõlblikkuse käsiraamatus kirjeldatud protseduuride  täitmist.  
3. Sertifikaat kehtib seni, kuni jätkuvat lennukõlblikkust korr aldav sertifitseeritud organisatsioon täidab 
määruse (EL) nr 1321/2014 I lisa (osa M) ja vajaduse korral ka Vb lisa (osa ML) nõudeid.  
4. Kui jätkuvat lennukõlblikkust korraldav organisatsioon sõlmi b oma kvaliteedisüsteemi alusel alltöövõ­
tulepingu teenuse saamiseks ühelt või mitmelt organisatsioonilt , jääb käesolev sertifikaat kehtima tingi­
musel, et lepingu sõlminud organisatsioon(id) ei riku kohaldata vaid lepingujärgseid kohustusi.  
5. Kui tingimused 1–4 on täidetud, kehtib käesolev sertifikaat kuni 24. septembrini 2021, välja arvatud 
juhul, kui sertifikaadist on eelnevalt loobutud, see on asendat ud teise sertifikaadiga, peatatud või kehte­
tuks tunnistatud.  
Kui käesolev vorm antakse välja ka määruse (EÜ) nr 1008/2008 ko haselt lennutegevusloa saanud 
lennuettevõtjatele, kirjutatakse viitesse lisaks standardnumbri le ka lennuettevõtja sertifikaadi number ja 
tingimus 5 asendatakse järgmiste lisatingimustega 6, 7 ja 8:  
6. Käesolev sertifikaat ei anna õigust käitada tingimuses nr 1 osutatud õhusõidukitüüpe. Selle õiguse annab 
lennuettevõtja sertifikaat.  
7. Lennuettevõtja sertifikaadi lõppemisel, peatamisel või kehte tuks tunnistamisel kaotab käesolev sertifikaat 
lennuettevõtja sertifikaadile märgitud õhusõidukite suhtes auto maatselt kehtivuse, välja arvatud juhul, 
kui pädev asutus on selgesõnaliselt sätestanud teisiti.  
8. Kui tingimused 1–4, 6 ja 7 on täidetud, kehtib käesolev sert ifikaat kuni 24. septembrini 2021, välja 
arvatud juhul, kui sertifikaadist on eelnevalt loobutud, see on  asendatud teise sertifikaadiga, peatatud või 
kehtetuks tunnistatud.  
Algse väljaandmise kuupäev:  
Allkiri:  
Käesoleva versiooni kuupäev:  Versiooni nr:  
Pädeva asutuse nimel: [LIIKMESRIIGI PÄDEV ASUTUS (*)]  
Lk 1/2  
EASA vormi 14-MG versioon 5  ▼M8 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 84
 
Lk 2/2  
JÄTKUVAT LENNUKÕLBLIKKUST KORRALDAVA ORGANISATSIOONI  
SERTIFITSEERIMISTINGIMUSED  
Viide: [LIIKMESRIIGI KOOD (*)].MG.XXXX  
(Viitenumber: AOC XX.XXXX)  
Organisatsioon: [ORGANISATSIOONI NIMI JA AADRESS]  
Õhusõiduki tüüp/seeria/rühm  Lennukõlblikkuse kontrolli­
mine lubatud  Kinnitatud lennuload  Kvaliteedisüsteemi alusel 
töötav(ad) organisatsioon(id)  
[JAH/EI] (***)  [JAH/EI] (***)  
[JAH/EI] (***)  [JAH/EI] (***)  
[JAH/EI] (***)  [JAH/EI] (***)  
[JAH/EI] (***)  [JAH/EI] (***)  
Käesolevad sertifitseerimistingimused kehtivad üksnes jätkuvat lennukõlblikkust korraldava sertifitseeritud organi­
satsiooni käsiraamatu osas  määratletud tööde suhtes  
Jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni käsiraamat u viide:  
Algse väljaandmise kuupäev:  
Allkiri:  
Käesoleva versiooni kuupäev:  Versiooni nr:  
Pädeva asutuse nimel: [LIIKMESRIIGI PÄDEV ASUTUS*]  
EASA vormi 14-MG versioon 5  
(*) Või EASA, kui EASA on pädev asutus.  
(**) Kolmanda riigi või EASA puhul maha tõmmata.  
(***) Mittevajalik maha tõmmata, kui organisatsiooni ei sertifi tseerita.  ▼M8 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 85
 
VII liide  
Keerulised hooldustööd  
▼M6 
▼C2 
Punkti M.A.801 alapunkti b alapunktis 2 ja alapunktis c osutatu d keerulised 
hooldustööd on järgmised:  
▼B 
1. Järgmiste plaaneriosade muutmine, parandamine või asendamine  neetimise, 
kokkuliitmise, lamineerimise või keevitamise teel:  
a) karptala;  
b) stringer või kõõluosa;  
c) tala;  
d) tala vöö;  
e) sõrestiktala osa;  
f) tala sein;  
g) paatlennuki kere või ujuki kiilu- või külgkiilu osa;  
h) tiiva või saba laineplekist surveelement;  
i) tiiva pearibi;  
j) tiiva või saba pinna kaldtugi;  
k) mootori kinnitus;  
l) kere pikitala või sõrestik;  
m) külgtala, rõhttala või vaheseina osa;  
n) istme kinnitusalus või konsool;  
o) istme siinide asendamine;  
p) teliku konsool või kaldtugi;  
q) telg;  
r) ratas; ja  
s) suusk või suusakarkass, välja arvatud vähehõõrduva pinde väl javaheta­
mine.  
2. Järgmiste osade muutmine või remont:  
a) õhusõiduki või õhusõiduki ujuki väliskest, kui töös on vaja kasutada tuge, 
alust või kinnitust;  
b) õhusõiduki väliskest, millele avalduvad hermetiseerumisel su ured surve­
koormused, kui kesta vigastus on mis tahes suunas üle 15 cm (6 tolli);  
c) juhtimissüsteemi koormust kandev osa, kaasa arvatud juhisesa mbad, 
pedaalid, võllid, kvadrandid, nookurid, pöördtorud, juhtsarved ning sepis- 
või valukonsoolid, kuid välja arvatud  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 86
 
i) remondipleisside või kaabliarmatuuri vormpinnidega stantsimi ne; ning  
ii) neediga kinnitatud vastastakttoru otsiku väljavahetamine ja  
d) mis tahes muu punktis 1 nimetamata konstruktsiooniosa, mille  tootja on 
oma hoolduskäsiraamatus, konstruktsiooniremonditööde käsiraamat us või 
jätkuva lennukõlblikkuse juhendis määranud põhikonstruktsioonio saks.  
3. Järgmised kolbmootorile tehtavad hooldustööd:  
a) kolbmootori lahtivõtmine ja hilisem kokkupanemine muul eesmä rgil kui 
selleks, et i) pääseda ligi silinder-kolb seadistele või ii) ee maldada tagu­
mine lisakate õlipumba seadiste kontrollimiseks ja/või asendami seks, juhul 
kui sellise töö käigus ei asendata ega paigutata tagasi sisemis i telikuid;  
b) reduktorite lahtivõtmine ja hilisem kokkupanemine;  
c) liidete keevitamine ja kõvajoodisega jootmine, mis ei ole vä iksed keevi­
tustööd, mida teeb asjakohaselt sertifitseeritud või volitatud keevitaja välja­
laskekomponentidele, kuid mille puhul komponente ei asendata;  
d) seadmete üksikute osade liigutamine, mida tarnitakse stendik atsete seadme­
tena, välja arvatud hoolduses tavapäraselt asendatavate või koh andatavate 
osade asendamine või kohandamine.  
4. Propelleri tasakaalustamine, välja arvatud:  
a) staatilise tasakaalustamise sertifitseerimiseks, kui see on nõutav hooldus­
käsiraamatus;  
b) paigaldatud propellerite dünaamiline tasakaalustamine elektr oonilist tasa­
kaalustamisseadet kasutades, kui see on lubatud hoolduskäsiraam atus või 
muudes heakskiidetud lennukõlblikkuse dokumentides.  
5. Kõik lisatööd, mis nõuavad:  
a) eritööriistu, -seadmeid või -vahendeid; või  
b) olulist kooskõlastamist tööde pika kestuse ja paljude isikut e kaasatuse 
tõttu. ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 87
 
VIII liide  
Omanik-piloodi piiratud mahus hooldustööd  
Peale I lisas (osa M) sätestatud nõuete peavad enne omanik-pilo odi hooldustöö­
dena tehtavaid mis tahes hooldustöid olema täidetud järgmised a luspõhimõtted.  
a) Pädevus ja vastutus  
1. Omanik-piloot vastutab alati kõigi enda tehtud hooldustööde eest. 
2. Enne mis tahes omanik-piloodi hooldustööde tegemist peab oma nik-piloot 
veenduma, et ta on asjaomase töö tegemiseks pädev. Omanik-piloo did 
peavad ennast kurssi viima oma õhusõidukile tehtavate standards ete hool­
dustöödega ning õhusõiduki hooldusprogrammiga. Kui omanik-piloo t ei 
ole teostatava töö tegemiseks pädev, ei tohi ta seda ise ette v õtta. 
▼M8 
3. Omanik-piloot (või jätkuvat lennukõlblikkust korraldav organ isatsioon 
(CAMO) või kombineeritud lennukõlblikkust korraldav organisatsi oon 
(CAO), kellega omanik-piloot on sõlminud lepingu) on vastutav s elle 
eest, et kooskõlas nende aluspõhimõtetega määratakse omanik-pil oodi 
hooldustööd kindlaks hooldusprogrammis ning tagatakse dokumendi  õige­
aegne ajakohastamine.  
▼B 
4. Hooldusprogrammi peab heaks kiitma kooskõlas punktiga M.A.30 2. 
b) Hooldustööd  
Omanik-piloot võib teha lihtsaid visuaalseid ülevaatusi või toi minguid, et 
kontrollida plaaneri, mootorite, süsteemide ja komponentide üld ist seisukorda, 
ilmseid kahjustusi ja normaalset toimimist.  
Omanik-piloot ei tohi teostada hooldustööd juhul, kui:  
▼M2 
1. on kriitiline hooldusülesanne  
▼B 
2. see nõuab suurte komponentide või suurte seadiste eemaldamis t; ja/või  
3. seda tehakse vastavalt lennukõlblikkusdirektiividele või len nukõlblikkuse 
piirangule, välja arvatud juhul, kui see on lennukõlblikkusdire ktiivis või 
lennukõlblikkuse piirangus konkreetselt lubatud; ja/või  
4. see nõuab eritööriistade ja kalibreeritud tööriistade kasuta mist (välja 
arvatud dünamomeetriline võti ja kinnituspress); ja/või  
5. see nõuab katseseadmete kasutamist või erikatsete tegemist ( nt mittepurus­
tavad katsed, süsteemide testid või avioonikaseadmete töökõlbli kkuse kont­
rollid); ja/või  
6. see koosneb mis tahes planeerimata eriülevaatustest (nt rask e maandumise 
kontroll); ja/või  
7. see mõjutab süsteeme, mis on olulised instrumentaallennureeg lite (IFR) 
järgi teostatavatel lendudel; ja/või  
8. see sisaldub käesoleva lisa VII liites või komponentide hool dustööde 
loetelus kooskõlas punkti M.A.502 alapunktidega a, b, c või d ;  ja/või  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 88
 
▼C2 __________  
▼M1 
Punktides 1–9 loetletud kriteeriume ei saa tühistada vähem piir avate suunis­
tega, mis on välja antud kooskõlas punkti M.A.302 alapunktis d osutatud 
hooldusprogrammiga.  
▼B 
Õhusõiduki lennukäsiraamatus kirjeldatud mis tahes töid õhusõid uki lennuks 
ettevalmistamiseks (näiteks purilennuki tiibade kinnitamine või  lennueelne 
lennukõlblikkuskontroll) käsitatakse piloodi ülesannetena ning mitte 
omanik-piloodi hooldustöödena, seepärast ei ole nende puhul hoo ldustõend 
nõutav.  
c) Omanik-piloodi hooldustööd ja nende dokumenteerimine  
Punktis M.A.401 osutatud tehnilised normdokumendid peavad olema  
omanik-piloodi tehtavate hooldustööde ajal alati kättesaadavad ning neid 
tuleb hooldustööde tegemisel järgida. Omanik-piloodi hooldustöö des osutatud 
andmete üksikasjad peab lisama hooldustõendile kooskõlas punkti  M.A.803 
alapunktiga d.  
Omanik-piloot peab teavitama jätkuvat lennukõlblikkust korralda vat sertifit­
seeritud organisatsiooni, kes vastutab õhusõiduki jätkuva lennu kõlblikkuse 
eest (kui sellise organisatsiooniga on leping sõlmitud), mitte hiljem kui 30 
päeva pärast omanik-piloodi hooldustööde lõpetamist kooskõlas p unkti 
M.A.305 alapunktiga a.  ▼M6 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 89
 
II LISA  
(osa 145)  
SISUKORD  
145.1  Üldsätted  
A JAGU – TEHNILISED NÕUDED  
145.A.10 Reguleerimisala  
145.A.15 Taotlemine  
145.A.20 Sertifikaadi tingimused  
145.A.25 Nõuded tööruumidele  
145.A.30 Nõuded töötajatele  
145.A.35 Volitatud lennundustehnilised töötajad ja tugitöötajad  
▼M1 
145.A.36 Lennukõlblikkust kontrollivaid töötajaid käsitlevad ki rjed 
▼M5 
145.A.40 Seadmed ja tööriistad  
145.A.42 Komponendid  
▼B 
145.A.45 Tehnilised normdokumendid  
145.A.47 Hoolduse planeerimine  
▼M2 
145.A.48 Hooldamine  
▼B 
145.A.50 Hooldustõendite väljaandmine  
▼M1 
145.A.55 Hooldustöid ja lennukõlblikkuse kontrolli käsitlevad k irjed 
▼B 
145.A.60 Juhtumitest teatamine  
145.A.65 Ohutuse- ja kvaliteedipoliitika, hooldustööde tegemise  kord ning 
kvaliteedisüsteem  
145.A.70 Hooldusorganisatsiooni käsiraamat  
145.A.75 Organisatsiooni õigused  
145.A.80 Organisatsiooni piirangud  
145.A.85 Muudatused organisatsioonis  
145.A.90 Organisatsiooni sertifikaadi kehtivus  
145.A.95 Puudused  
B JAGU – MENETLUSKORD PÄDEVATELE ASUTUSTELE  
145.B.1 Reguleerimisala  
145.B.10 Pädev asutus  
145.B.15 Mitmes liikmesriigis asuvad organisatsioonid  
145.B.20 Esialgne sertifikaat  
145.B.25 Sertifikaadi väljaandmine  
145.B.30 Sertifikaadi pikendamine  
145.B.35 Muudatused  
145.B.40 Muudatused hooldusorganisatsiooni käsiraamatus  
145.B.45 Sertifikaatide kehtetuks tunnistamine, peatamine ja ne ndele piiran­ 
gute kehtestamine  
145.B.50 Puudused  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 90
 
145.B.55 Dokumentide säilitamine  
145.B.60 Erandid  
I liide — Komponendi hooldustõend — EASA vorm 1  
II liide — Klassi- ja pädevussüsteem I lisa (osa M) F alajaos j a II lisas (osa 145) 
osutatud hooldusorganisatsioonide sertifitseerimiseks  
III liide — Hooldusorganisatsiooni sertifikaat – EASA vorm 3-14 5 
IV liide — Punkti 145.A.30 alapunkti j alapunktides 1 ja 2 osut atud kvalifitsee­ 
rimata töötajate kasutamise tingimused vastavalt III lisale (os a 66)  
145.1  Üldosa  
Käesolevas osas tähendab pädev asutus:  
1. organisatsioonide puhul, mille peamine tegevuskoht on liikme sriigis, kõnealu­
se liikmesriigi määratud asutust; või  
2. organisatsioonide puhul, mille peamine tegevuskoht on kolman das riigis, 
ametit.  
A JAGU  
TEHNILISED NÕUDED  
145.A.10  Reguleerimisala  
Käesolevas alajaos on sätestatud nõuded, millele organisatsioon  peab 
vastama, et saada õhusõidukite ja komponentide hooldusorganisat ­
siooni sertifikaat või et seda pikendataks.  
145.A.15  Taotlemine  
Sertifikaadi või selle muutmise taotlus tuleb esitada pädevale asutusele 
pädeva asutuse kehtestatud vormis ja viisil.  
145.A.20  Sertifikaadi tingimused  
Organisatsioon täpsustab sertifikaadiga hõlmatud tööd oma käsir aa­
matus (kõikide klasside ja pädevuste tabel on esitatud I lisa ( osa M) 
IV liites).  
145.A.25  Nõuded tööruumidele  
Organisatsioon tagab, et:  
a) kõikide plaanijärgsete tööde jaoks on olemas tööruumid ja ee lkõige 
selle, et need on kaitstud ilmastiku eest. Vajaduse korral asuv ad 
eritöökojad ja -ruumid eraldi, tagamaks, et töökoha ja keskkonn a 
saastumine on ebatõenäoline.  
1. Õhusõidukite plaanijärgseks baashoolduseks peavad olemas 
olema piisavalt suured angaarid;  
2. komponentide plaanijärgseks hoolduseks peavad olemas olema 
piisavalt suured töökojad.  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 91
 
b) Alapunktis a osutatud plaanijärgse töö juhtimiseks ja volita tud 
lennundustehniliste töötajate jaoks peavad olemas olema kontori ­
ruumid, et viimased saaksid oma kohustusi täita nii, et see toe tab 
õhusõidukite heade hooldusstandardite täitmist.  
c) Kogu töökeskkond, kaasa arvatud õhusõidukite angaarid, kompo ­
nentide hooldustöökojad ja kontoriruumid peavad sobima nendes 
tehtavateks töödeks ning eelkõige vastama erinõuetele. Töökesk­
kond peab olema selline, et see ei kahjustaks töötajate efektii vsust, 
välja arvatud juhul, kui see on tingitud konkreetse töö erilaad ist: 
1. temperatuur peab olema selline, et töötajad saavad oma kohus ­
tusi täita tarbetu ebamugavustundeta;  
2. tolmu ja muud õhusaastet tohib olla üksnes minimaalselt ja 
töökohas mitte kunagi nii palju, et seda on võimalik näha 
õhusõiduki/komponendi pinnal. Kui tolm või muu õhusaaste 
on moodustanud nähtava pinnasaaste, tuleb kõik tundlikud 
süsteemid kinni katta, kuni vastuvõetavad tingimused on 
taastatud;  
3. valgustus peab olema selline, et kõiki ülevaatus- ja hooldus töid 
on võimalik teha tulemuslikult;  
4. müra ei tohi häirida töötajad ülevaatustööde tegemisel. Kui 
müraallikat ei ole võimalik vaiksemaks reguleerida, tuleb asja­
omastele töötajatele anda kuulmiskaitsevahendid, et liigmüra ei  
häiriks neid ülevaatustööde tegemise ajal;  
5. kui mõne töö jaoks on vaja eespool sätestatust erinevaid kes k­
konnatingimusi, lähtutakse nendest tingimustest. Eritingimused 
on kindlaks määratud tehnilistes normdokumentides;  
6. liinihoolduse töökeskkond peab olema selline, et iga konkree tset 
hooldus- või ülevaatustööd on võimalik teha häirimatult. Seepä­
rast tuleb hooldus- või ülevaatustööde tegemine juhul, kui 
töökeskkonna tingimused langevad temperatuuri, niiskuse, rahe, 
jää, tuule, valguse, tolmu või muu õhusaaste poolest vastuvõe­
tamatule tasemele, peatada, kuni rahuldavad tingimused on 
taastatud.  
d) Komponentide, seadmete, tööriistade ja materjalide hoidmisek s 
peavad olema eraldatud turvalised hoiuruumid. Hoidmisel tuleb 
tagada, et kasutuskõlblikud komponendid ja materjalid on eralda tud 
kõikidest kasutuskõlbmatutest komponentidest, materjalidest, se ad­
metest ja tööriistadest. Hoiutingimused peavad vastama tootja j uhis­
tele, et hoitavad esemed ei kahjustuks. Juurdepääs hoiuruumidel e 
on üksnes volitatud töötajatel.  
145.A.30  Nõuded töötajatele  
a) Organisatsioon nimetab ametisse tegevjuhi, kes vastutab orga nisat­
siooni esindajana selles eest, et kõik kliendi poolt tellitud h ooldus­
tööd on rahastatud ning läbi viidud käesoleva osa nõuete kohase lt. 
Tegevjuht:  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 92
 
1. tagab, et hooldustööde tegemiseks kooskõlas punkti 145.A.65 
alapunktiga b ja organisatsiooni sertifikaadiga on olemas kõik 
vajalikud vahendid;  
2. kehtestab ja viib ellu punkti 145.A.65 alapunktis a kindlaks  
määratud ohutus- ja kvaliteedipoliitikat;  
3. tõendab, et tal on olemas põhiteadmised käesoleva lisa (osa 145) 
kohta.  
b) Organisatsioon nimetab ametisse isiku või isikute rühma, kel le 
kohustuste hulka kuulub selle tagamine, et organisatsioon täida b 
käesoleva osa nõudeid. See isik või isikute rühm allub tegevjuh ile. 
1. Kõnealune isik või isikute rühm esindab organisatsiooni hool ­
dustööde juhtimise struktuuri ning vastutab kõikide käesolevas 
osas kindlaksmääratud ülesannete täitmise eest.  
2. Kõnealuse isiku või isikute rühma liikmete nimed ja tunnistu sed 
tuleb esitada pädevale asutusele selle kehtestatud vormis ja 
viisil.  
3. Kõnealune isik või isikute rühma liikmed peavad suutma tõen­
dada, et neil on olemas asjaomased teadmised ning piisavad 
kogemused õhusõidukite ja komponentide hooldamisel ja et 
nad tunnevad hästi käesolevat osa.  
4. Kodukorras tuleb kindlaks määrata, kes asendab eespool 
osutatud isikut või isikute rühma liiget pikema äraoleku korral . 
c) Alapunktis a nimetatud tegevjuht määrab ametisse isiku, kes 
vastutab kvaliteedisüsteemi, kaasa arvatud sellega seotud punkt i 
145.A.65 alapunktis c nõutava tagasiside andmise korra täitmise  
eest. Sellel isikul peab olema võimalik suhelda tegevjuhiga vah e­
tult, et tegevjuht saaks olla nõuetekohaselt kursis kvaliteedi ja 
nõuete täitmisega seotud küsimustega.  
d) Organisatsioonil peab olema hooldusega seotud inimtöötundide  
plaan, milles nähtub, et organisatsioonil on piisavalt töötajai d 
planeerimiseks, tööde tegemiseks, juhatamiseks, ülevaatuste teg emi­
seks ja kvaliteedi kontrollimiseks kooskõlas organisatsiooni se rtifi­
kaadiga. Peale selle peab organisatsioonil olema kord nende töö de 
ülehindamiseks, mida tehakse siis, kui töötajaid on mis tahes v ahe­
tuses või muul ajavahemikul plaanijärgsest vähem.  
e) ►M8 Organisatsioon peab pädeva asutusega kooskõlastatud korras 
ja tingimustel kindlaks määrama mis tahes hooldustööde, õhusõi­
dukite lennukõlblikkuse kontrollimise ning juhtimise ja/või kva li­
teediaudititega tegelevate töötajate pädevuse ja seda kontrolli ma. ◄ 
Peale konkreetse töö tegemiseks vajalike eriteadmiste peab päde vus 
hõlmama teadmisi inimfaktorite ja inimvõimete kohta, mis vastav ad 
selle isiku ülesannetele organisatsiooni ees. Inimfaktorid on p õhi­
mõtted, mis kehtivad lennunduses õhusõidukite ehitamise, sertif it­
seerimise, käitamise ning hooldamise ja töötajate koolitamise s uhtes 
ning millega püütakse saavutada inimeste ja muude süsteemiosade  
ohutut vastastikust toimimist, võttes asjakohaselt arvesse inim või­
meid. Inimvõimed on inimese võimekus ja piiratus, mis mõjutab 
lennunduses ohutust ja efektiivsust.  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 93
 
f) Organisatsioon tagab, et töötajad, kes teevad või kontrolliv ad mitte­
purustavaid katseid, mis on seotud õhusõidukite konstruktsiooni  või 
komponentide või mõlema jätkuva lennukõlblikkusega, on selleks 
kvalifitseeritud vastavalt Euroopa standardile või mõnele muule , 
sellega samaväärsele ja ameti poolt tunnustatud standardile. 
Töötajad, kes täidavad muid eriülesandeid, peavad olema kvalifi t­
seeritud vastavalt ametlikult tunnustatud normidele. Erandina 
käesolevast punktist võivad alapunktis g ning alapunkti h alapu nk­
tides 1 ja 2 osutatud töötajad, kellel on III lisa (osa 66) koh ane B1-, 
B3- või L-kategooria kvalifikatsioon, teha ja/või kontrollida m itte­
purustavaid katseid värvimeetodil.  
g) Kui alapunktis j ei ole sätestatud teisiti, peavad igal õhus õidukeid 
hooldaval organisatsioonil olema liinihoolduseks asjaomase õhus õi­
dukitüübipädevusega volitatud lennundustehnilised töötajad, kel lel 
on III lisa (osa 66) ja punkti 145.A.35 kohane B1-, B2-, B2L-, B3- 
ja L-kategooria (vastavalt asjaoludele) kvalifikatsioon.  
Peale selle võib õhusõidukeid hooldav organisatsioon kasutada 
väiksemateks plaanijärgseteks liinihooldustöödeks ja lihtsamate  
defektide kõrvaldamiseks asjakohase koolituse saanud volitatud 
lennundustehnilisi töötajaid, kellel on punkti 66.A.20 alapunkt i a 
alapunktis 1 ja punkti 66.A.20 alapunkti a alapunkti 3 alapunkt is ii 
nimetatud õigused ning III lisa (osa 66) ja punkti 145.A.35 koh ane 
kvalifikatsioon. Selliste volitatud lennundustehniliste töötaja te 
olemasolu ei tähenda, et puudub vajadus B1-, B2-, B2L-, B3- ja 
L-kategooria (vastavalt asjaoludele) kvalifikatsiooniga volitat ud 
lennundustehniliste töötajate järele.  
h) Kui alapunktis j ei ole sätestatud teisiti, peab igal õhusõi dukeid 
hooldaval organisatsioonil:  
1) olema keerukate mootoriga õhusõidukite baashoolduse jaoks 
vastava õhusõidukitüübi pädevusega volitatud lennundustehni­
lised töötajad, kel on III lisa (osa 66) ja punkti 145.A.35 jär gi 
C-kategooria kvalifikatsioon. Peale selle peab organisatsioonil  
olema piisaval arvul vastava õhusõidukitüübipädevusega tööta­
jaid, kellel on III lisa (osa 66) ja punkti 145.A.35 kohane B1-  ja 
B2-kategooria (vastavalt asjaoludele) kvalifikatsioon, et toeta da 
C-kategooria volitatud lennundustehnilisi töötajaid.  
i) Enne seda, kui C-kategooria volitatud lennundustehnilised 
töötajad annavad välja hooldustõendi, tagavad B1- ja B2- 
kategooria tugitöötajad, et kõik asjaomased tööd või kont­
rollid on tehtud vastavalt kehtivatele nõuetele.  
ii) Organisatsioon peab selliste B1- ja B2-kategooria tugitööta ­
jate nimekirja.  
iii) C-kategooria volitatud lennundustehnilised töötajad tagava d, 
et alapunkti i nõuded on täidetud ning kõik kliendi nõutud 
tööd konkreetse baashoolduse või töödepaketi raames on 
tehtud, samuti hindavad nad iga tegemata jäänud töö 
puhul, kas seda on vaja teha või lepitakse õhusõiduki käita­
jaga kokku töö edasilükkamises mõne teise kontrolli või 
tähtajani,  
2) olema muude õhusõidukite kui keerukate mootoriga õhusõidu­
kite baashoolduseks üks järgmistest:  
i) asjaomase õhusõidukitüübipädevuse ja III lisa (osa 66) ja 
punkti 145.A.35 kohase B1-, B2-, B2L-, B3- ja 
L-kategooria (vastavalt asjaoludele) kvalifikatsiooniga voli­
tatud lennundustehniline töötaja;  ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 94
 
ii) asjaomase õhusõidukitüübipädevuse ja C-kategooria kvalifi­
katsiooniga volitatud lennundustehniline töötaja, keda abis­
tavad punkti 145.A.35 alapunkti a alapunkti i kohased tugi­
töötajad.  
i) Komponentidega tegelevad volitatud lennundustehnilised tööta jad 
peavad olema kvalifitseeritud vastavalt artikli 5 lõikele 6 ja punktile 
145.A.35.  
▼B 
j) Erandina alapunktidest g ja h ning seoses kohustusega järgid a III 
lisa (osa 66) nõudeid võib organisatsioon kasutada järgmiselt k vali­
fitseeritud volitatud lennundustehnilisi töötajaid:  
1. kui organisatsiooni tööruumid asuvad väljaspool ühendust ja 
käesoleva lisa IV liite tingimused täidetud, võivad tema voli­
tatud lennundustehnilised töötajad olla kvalifitseeritud vastav alt 
selle riigi lennunduseeskirjadele, mille registrisse on organis at­
siooni tööruumid kantud;  
2. kui liinihooldust tehakse mõne sellise organisatsiooni tööru u­
mides, mille asukoht on väljaspool ühendust, ja käesoleva osa 
IV liite tingimused on täidetud, võivad volitatud lennundusteh­
nilised töötajad olla kvalifitseeritud vastavalt selle riigi le nnun­
duseeskirjadele, kus asub liinihoolduskoht;  
3. sellise lennukõlblikkusdirektiivi puhul, millega nähakse ett e 
korduvad lennueelsed lennukõlblikkuskontrollid ja konkreetselt,  
et seda direktiivi tohib järgida lennumeeskond, võib organisat­
sioon anda õhusõiduki komandörile ja/või pardainsenerile selle 
lennumeeskonna liikme loa põhjal piiratud kehtivusega hooldus­
tõendite väljaandmise volituse. Organisatsioon peab aga tagama,  
et kõnealused lennumeeskonna liikmed on saanud piisavalt prak­
tilist väljaõpet, et täita lennukõlblikkusdirektiive vastavalt kehti­
vatele nõuetele;  
4. kui õhusõidukit käitatakse eemal hooldusteenust pakkuvast 
asukohast, võib organisatsioon anda komandörile ja/või pardain­
senerile nende lennumeeskonna liikme loa põhjal piiratud kehti­
vusega hooldustõendite väljaandmise õiguse, kui ta on veen­
dunud, et nad on saanud piisavalt praktilist väljaõpet, et täit a 
konkreetseid ülesandeid vastavalt kehtivatele nõuetele. Käesole ­
va punkti sätteid tuleb üksikasjalikult kirjeldada käsiraamatu 
protseduuris;  
5. järgmistel ettenägematutel juhtudel, kui õhusõidukit hoitaks e 
maal mujal kui oma põhibaasis, kus ei ole asjakohaseid volitatu d 
lennundustehnilisi töötajaid, võib organisatsioon, millega on 
sõlmitud leping tehnilise toetuse pakkumise kohta, anda välja 
erandvolituse hooldustõendite väljaandmiseks:  
i) ühele oma töötajatest, kellel on sarnase tehnilise varustuse , 
konstruktsiooni ja süsteemidega õhusõiduki tüübi volitus; või  
ii) isikule, kellel on vähemalt viis aastat hoolduskogemusi nin g 
rahvusvahelise tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) kehtiv 
lennundustehnilise töötaja luba, mis on antud välja selle 
õhusõidukitüübi kohta, mille kohta on vaja hooldustõendeid 
välja anda, tingimusel et samas kohas ei ole ühtki käesoleva 
osa alusel sertifitseeritud organisatsiooni ning organisat­
sioonil, millega on leping sõlmitud, on olemas tõendid 
selle isiku kogemuste ja loa kohta.  ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 95
 
►M1 Igal käesolevas alapunktis kindlaksmääratud juhul tuleb seitsm e 
päeva jooksul pärast eespool nimetatud volituse väljaandmist te atada 
sellest pädevale asutusele. ◄ Hooldustõendite väljaandmise eran dvoli­
tuse välja andnud organisatsioon tagab, et mõni asjakohase sert ifikaa­
diga organisatsioon kontrollib üle kõik hooldustööd, mis võivad  mõju­
tada lennuohutust.  
▼M8 
k) Organisatsioonil, kes kontrollib õhusõidukite lennukõlblikku st ja 
annab välja asjakohaseid lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaat e 
vastavalt Vb lisa (osa ML) punktile ML.A.903, peavad olema 
lennukõlblikkust kontrollivad töötajad, kelle volitused ja kval ifikat­
sioon peavad vastama kõikidele järgmistele nõuetele:  
1. neil on vastava õhusõiduki volitatud lennundustehnilise tööt aja 
luba;  
2. neil on vähemalt kolm aastat volitatud lennundustehnilise tö ötaja 
kogemust;  
3. nad on kontrollitava õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse kor ral­
damise menetlusest sõltumatud või neil on kontrollitava õhusõi­
duki jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise menetluse üldine 
ametivolitus;  
4. nad on omandanud käesoleva lisa (osa M) C alajao või Vb lisa  
(osa ML) C alajao kohased teadmised;  
5. nad on tõendatult omandanud teadmised hooldusorganisatsiooni  
poolt lennukõlblikkuse kontrollimiseks ja lennukõlblikkuse kont ­
rolli sertifikaadi väljaandmiseks kasutatavate menetluste kohta ; 
6. pädev asutus on asjaomased töötajad ametlikult heaks kiitnud  
pärast seda, kui nad on pädeva asutuse või asjaomase organisat­
siooni lennukõlblikkuskontrollitöötajate järelevalve all pädeva  
asutuse kinnitatud protseduuri kohaselt rahuldavalt sooritanud 
lennukõlblikkuskontrolli;  
7. nad on viimase 12-kuulise ajavahemiku jooksul sooritanud väh e­
malt ühe lennukõlblikkuskontrolli.  
▼M6 
▼C2 __________  
▼B 
145.A.35  Volitatud lennundustehnilised töötajad ja tugitöötajad  
▼M5 
a) Lisaks punkti 145.A.30 alapunktides g ja h sätestatud nõuete  täit­
misele peab organisatsioon tagama, et volitatud lennundustehni­
listel töötajatel ning tugitöötajatel on olemas piisavad teadmi sed 
hooldatava õhusõiduki ja/või selle komponentide ning nendega 
seotud organisatsiooniliste protseduuride kohta. Volitatud lenn un­
dustehniliste töötajate puhul tuleb selles veenduda enne hooldu s­
tõendite väljaandmise volituse andmist või taasandmist.  
1. Tugitöötajad on need III lisa (osa 66) kohast B1-, B2-, B2L- , 
B3- ja/või L-kategooria lennundustehnilise töötaja luba omavad 
töötajad, kellel on asjaomase õhusõiduki tüübipädevusmärge, 
kes on seotud baashoolduse tegemisega ja kellel ei pea tingi­
mata olema hooldustõendite väljaandmise õigust.  
2. Asjaomased õhusõidukid ja/või komponendid on hooldustõen­
dite väljaandmise volituses kindlaksmääratud õhusõidukid või 
komponendid.  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 96
 
3. Hooldustõendite väljaandmise volitus on luba, mille organisa t­
sioon annab volitatud lennundustehnilistele töötajatele selle 
kohta, et nad võivad volituses kindlaksmääratud ulatuses allkir ­
jastada hooldustõendeid sertifitseeritud organisatsiooni nimel.  
b) Organisatsioon võib volitatud lennundustehnilistele töötajat ele 
anda hooldustõendite väljaandmise volituse üksnes nende baas- 
ja alamkategooriate ning (v.a A-kategooria loa puhul) mis tahes  
tüübipädevusmärgete kohta, mis on III lisa (osa 66) kohaselt lo et­
letud lennundustehnilise töötaja loas, ja üksnes tingimusel, et  see 
luba kehtib kogu volituse kehtivusajal ning et asjaomased voli­
tatud lennundustehnilised töötajad täidavad pidevalt III lisa 
(osa 66) nõudeid, välja arvatud punkti 145.A.30 alapunktis j ja  
punkti 66.A.20 alapunkti a alapunkti 3 alapunktis ii loetletud 
juhud.  
▼B 
c) Organisatsioon tagab, et kõik volitatud lennundustehnilised 
töötajad ning tugitöötajad on mis tahes kahe järjestikuse aasta  
jooksul saanud vähemalt kuuekuulise kogemuse asjaomase õhusõi­
duki või komponendi tegelikul hooldamisel.  
Käesolevas alapunktis tähendab asjaomase õhusõiduki või kompo­
nendi tegelik hooldamine seda, et vastav isik on tegutsenud asj a­
omase õhusõiduki või komponendi hooldamisega seotud töökesk­
konnas ning kasutanud hooldustõendite väljaandmise volitusest 
tulenevaid õigusi ja/või teinud tegelikult hooldustöid vähemalt  
mõnedele asjaomase õhusõidukitüübi või -grupi süsteemidele, 
mis on kindlaks määratud konkreetses hooldustõendite väljaand­
mise volituses.  
d) Organisatsioon tagab, et kõik volitatud lennundustehnilised 
töötajad ja tugitöötajad saavad iga kaheaastase perioodi jooksu l 
piisavalt jätkukoolitust, et neil oleksid ajakohased teadmised asja­
omasest tehnikast, organisatsiooni kodukorrast ning inimfaktori ­
tega seotud küsimustest.  
e) Organisatsioon koostab volitatud lennundustehniliste töötaja te ja 
tugitöötajate jätkukoolituse kava, kaasa arvatud punkti 145.A.3 5 
asjaomaste alapunktide täitmise korra, mille alusel volitatud 
lennundustehnilistele töötajatele antakse hooldustõendite välja and­
mise volitused vastavalt käesolevale osale, ning III lisa (osa 66) 
nõuete täitmise korra.  
f) Kui tegemist ei ole ühegi punkti 145.A.30 alapunkti j alapun ktis 5 
kirjeldatud ettenägematu olukorraga, hindab organisatsioon voli ­
tatud lennundustehniliste töötajate kandidaatide pädevust, kval ifi­
katsiooni ja hooldustõendite väljaandmise oskusi organisatsioon i 
käsiraamatus kindlaksmääratud korras enne, kui ta annab neile 
esmakordselt või uuesti hooldustõendite väljaandmise volituse 
vastavalt käesolevale osale.  
g) Kui volitatud lennundustehnilised töötajad täidavad alapunkt ides a, 
b, d, f ja vajaduse korral alapunktis c sätestatud tingimusi, a nnab 
organisatsioon neile hooldustõendite väljaandmise volituse, mil les 
määratleb selgesõnaliselt selle volituse kehtivusulatuse ja 
piirangud. Selleks, et hooldustõendite väljaandmise volitus pid e­
valt kehtiks, on vaja, et pidevalt täidetaks alapunktides a, b,  d ja 
vajaduse korral alapunktis c sätestatud tingimusi.  ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 97
 
h) Hooldustõendite väljaandmise volitus peab olema koostatud ni i, et 
nii volitatud lennundustehnilised töötajad kui ka kõik muud vol i­
tatud isikud, kes võivad nõuda selle esitamist, näeksid sellest  
üheselt selle kehtivusulatuse. Kui kehtivusulatuse kindlaksmäär a­
miseks kasutatakse lühendeid, peab organisatsioon tegema lühen­
dite tõlked hõlpsasti kättesaadavaks. Volitatud isikud on pädev ate 
asutuste, ameti ja selle liikmesriigi ametnikud, mis vastutab h ool­
datava õhusõiduki või komponendi hoolduse üle tehtava järele­
valve eest.  
i) Kvaliteedisüsteemi järgimise eest vastutav isik vastutab org anisat­
siooni nimel ühtlasi volitatud lennundustehnilistele töötajatel e 
hooldustõendite väljaandmise volituste andmise eest. See isik 
võib käsiraamatus määratletud korras määrata neid volitusi tege li­
kult välja andma või kehtetuks tunnistama teise isiku.  
j) Organisatsioon peab kõikide volitatud lennundustehniliste tö ötajate 
ning tugitöötajate nimekirja, mis hõlmab:  
1. kõikide III lisa (osa 66) kohaste lennundustehniliste töötaj ate 
lubade üksikasju ning  
2. andmeid kõikide asjakohaste läbitud koolituste kohta ning  
3. vajaduse korral hooldustõendite väljaandmiseks antud volitus te 
piire ning  
4. piiratud kehtivusega või ühekordsete hooldustõendite väljaan d­
mise volitustega töötajate andmeid.  
Organisatsioon säilitab nimekirja vähemalt kolm aastat pärast s eda, 
kui käesolevas alapunktis osutatud töötajad on lahkunud organi­
satsioonist või kui volitus tühistati. Peale selle peab hooldus orga­
nisatsioon väljastama käesolevas alapunktis osutatud töötajatel e 
nende lahkumisel soovi korral väljavõtte nende isiklike andmete  
toimikust.  
Käesolevas alapunktis osutatud töötajatele tuleb soovi korral a nda 
juurdepääs nende eespool kirjeldatud andmetele.  
k) Organisatsioon väljastab volitatud lennundustehnilistele töö tajatele 
koopia nende hooldustõendite väljaandmise volitusest kas paber­
kandjal või elektroonilisel kujul.  
l) Volitatud lennundustehnilised töötajad peavad oma hooldustõe n­
dite väljaandmise volituse esitama igale volitatud isikule 24 t unni 
jooksul.  
m) Volitatud lennundustehniliste töötajate ning tugitöötajate v anuse 
alampiir on 21 aastat.  
n) A-kategooria lennundustehnilise töötaja loa omanik võib 
konkreetset tüüpi õhusõidukitele hooldustõendite väljaandmise 
õigusi kasutada alles siis, kui ta on edukalt läbinud A-kategoo ria 
õhusõidukite töökoolituse, mille on korraldanud II lisa (osa 14 5) 
või IV lisa (osa 147) nõuete kohaselt sertifitseeritud organisa t­
sioon. Kõnealune koolitus peab sisaldama iga volitatud töö 
puhul nii praktilist kui ka teoreetilist õpet. Koolituse edukat  läbi­
mist kontrollitakse organisatsiooni korraldatud eksami ja/või p rak­
tilise hindamise kaudu töökohal.  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 98
 
o) B2-kategooria lennundustehnilise loa omanik võib kasutada II I lisa 
(osa 66) punkti 66.A.20 alapunkti a alapunkti 3 alapunktis ii 
kirjeldatud hooldustõendite väljaandmise õigusi alles siis, kui  ta 
i) on edukalt läbinud A-kategooria õhusõidukite töökoolituse ja  ii) 
omab kuus kuud tõendatud praktilist kogemust väljaantava voli­
tuse rakendusala piires. Kõnealune töökoolitus peab sisaldama i ga 
volitatud töö puhul nii praktilist kui ka teoreetilist õpet. Ko olituse 
edukat läbimist kontrollitakse organisatsiooni korraldatud eksa mi 
ja/või praktilise hindamise kaudu töökohal. Töökoolituse ja eks ami 
ja/või hindamise korraldab see hooldusorganisatsioon, kes voli­
tatud lennundustehnilise töötaja volituse välja annab. Ka prakt iline 
kogemus tuleb omandada kõnealuses hooldusorganisatsioonis.  
▼M1 
145.A.36  Lennukõlblikkust kontrollivaid töötajaid käsitlevad kirjed  
Organisatsioon dokumenteerib kõikide lennukõlblikkust kontrolli vate 
töötajate andmed ning haldab lennukõlblikkust kontrollivate töö tajate 
ajakohastatud nimekirja, kuhu on märgitud ka nende volituste ul atus; 
see nimekiri on osa organisatsiooni käsiraamatust vastavalt pun kti 
145.A.70 alapunkti a alapunktile 6.  
Organisatsioon säilitab nimekirja vähemalt kolm aastat pärast s eda, kui 
käesolevas punktis osutatud töötajad on lahkunud organisatsioon ist 
(või lõpetanud töö alltöövõtja või vabatahtlikuna) või niipea, kui 
luba tühistati. Peale selle peab hooldusorganisatsioon käesolev as 
punktis osutatud töötajatele nende lahkumisel organisatsioonist  soovi 
korral välja andma koopia nende isiklike andmete toimikust.  
Käesolevas punktis osutatud töötajatele tuleb soovi korral võim aldada 
juurdepääs nende isiklike andmete toimikule.  
▼M5 
145.A.40  Seadmed ja tööriistad  
a) Organisatsioonil peavad olemas olema ettenähtud tööde tegemi seks 
vajalikud seadmed ja tööriistad ning ta peab neid kasutama.  
i) Kui tootja on ette näinud mõne konkreetse tööriista või sead me, 
peab organisatsioon seda kasutama, välja arvatud juhul, kui ta 
on oma käsiraamatus kindlaksmääratud protseduuride kohaselt 
leppinud pädeva asutusega kokku muude tööriistade või sead­
mete kasutamises.  
ii) Seadmed ja tööriistad peavad kogu aeg olema kättesaadavad, 
välja arvatud juhul, kui mõnda tööriista või seadet kasutatakse  
nii harva, et selle pidev kättesaadavus ei ole vajalik. Need 
juhud tuleb käsiraamatu protseduurides kindlaks määrata.  
iii) Organisatsioonil, kellele on luba teha baashooldustöid, pe ab 
olema piisavalt seadmeid õhusõidukile juurde pääsemiseks 
ning hoolduse tegemise platvorme, mis on vajalikud õhusõiduki 
nõuetekohaseks kontrollimiseks.  
▼B 
b) Organisatsioon tagab, et kõiki tööriistu, seadmeid ja vajadu se korral 
eelkõige testimisseadmeid kontrollitakse ja kalibreeritakse vas tavalt 
ametlikult tunnustatud nõuetele nii sageli, kui on vaja nende t öökõl­
blikkuse ja täpsuse tagamiseks. Organisatsioon dokumenteerib ig a 
sellise kalibreerimise ja kasutatud standardi andmed.  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 99
 
145.A.42  Komponendid  
a) Komponentide liigitamine Kõik komponendid tuleb liigitada jä rg­
mistesse kategooriatesse.  
i) Rahuldavas seisukorras komponendid, mille kohta on välja 
antud hooldustõend EASA vormil 1 või sellega samaväärne 
dokument ning mis on tähistatud kooskõlas määruse (EL) 
nr 748/2012 I lisa (osa 21) alajaoga Q, kui määruse (EL) 
nr 748/2012 I lisas (osa 21) või käesolevas II lisas (osa 145) 
ei ole kindlaks määratud teisiti.  
ii) Kasutuskõlbmatud komponendid, mida tuleb hooldada koos­
kõlas käesoleva määrusega.  
▼M6 
▼C2 
iii) Komponendid, mis on liigitatud praakkomponentideks, kuna 
nende ettenähtud kasutusiga on ületatud või neil on paranda­
matud defektid.  
▼M5 
iv) Õhusõidukite, mootorite, propellerite või õhusõidukite muud e 
komponentide standardvaruosad, kui need on kindlaks määratud 
tehnilistes normdokumentides ja nendega on kaasas tõend 
nende vastavuse kohta kohaldatavale standardile.  
v) Hoolduses kasutatavad toor- ja tarbimisvalmis materjalid, ku i 
organisatsioon on veendunud, et need vastavad nõutavatele 
spetsifikatsioonidele ja nende päritolu on asjakohaselt jälgita v. 
Iga materjaliga peavad kaasas olema dokumendid, mis on selle 
materjaliga otseselt seotud ja mille hulgas on deklaratsioon 
spetsifikatsioonile vastavuse kohta ning tootja ja tarnija 
andmed.  
b) Paigaldamiseks ette nähtud komponendid, standardvaruosad ja 
materjalid  
i) Organisatsioon määrab kindlaks komponentide, standardvaruo­
sade ja materjalide paigaldamise protseduurid, millega taga­
takse, et komponendid, standardvaruosad ja materjalid on rahu­
ldavas seisukorras ja vastavad alapunkti a kohastele kohaldata­
vatele nõuetele;  
ii) organisatsioon määrab kindlaks protseduurid, millega tagata kse, 
et komponendid, standardvaruosad ja materjalid paigaldatakse 
õhusõidukile või selle komponendile ainult juhul, kui need on 
rahuldavas seisukorras, vastavad alapunkti a kohastele kohalda­
tavatele nõuetele ja kui asjaomane komponent, standardvaruosa 
või materjal on kohaldatavates tehnilistes normdokumentides 
konkreetselt märgitud;  
iii) organisatsioon võib käimasolevate tööde jaoks valmistada o ma 
tööruumides piiratud koguses osi, tingimusel et valmistamis­
protseduurid on käsiraamatus kindlaks määratud;  
iv) määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) punkti 21.A.307 
alapunktis c osutatud komponente võib paigaldada üksnes 
juhul, kui õhusõiduki omaniku arvates on need paigaldamiskõl­
blikud.  
c) Komponentide eraldamine  
i) Kasutuskõlbmatud ja praakkomponendid eraldatakse kasutuskõl­
blikest komponentidest, standardvaruosadest ja materjalidest.  ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 100
 
▼C2 
ii) Praakkomponente ei tohi lubada liikuda tagasi komponentideg a 
varustamise süsteemi, välja arvatud juhul, kui nende ettenähtud  
kasutusiga on pikendatud või nende remontimise viis on heaks 
kiidetud kooskõlas määrusega (EL) nr 748/2012.  
▼B 
145.A.45  Tehnilised normdokumendid  
a) Organisatsioonil peab hoolduse, kaasa arvatud muudatus- ja r emon­
ditööde tegemiseks olema kehtivad ja aktuaalsed tehnilised norm ­
dokumendid ning ta peab neid kasutama. „Kehtiv” tähendab seda, 
et dokument on seotud õhusõiduki, komponendi või protsessiga, 
mis on kindlaks määratud organisatsiooni sertifikaadi klassipäd e­
vuse tabelis ning mis tahes sellega seotud hooldustööde loetelu s. 
Kui tehnilised normdokumendid esitab käitaja või klient, peavad  
need dokumendid organisatsioonil olemas olema tööde tegemise 
ajal, mis ei mõjuta punkti 145.A.55 alapunkti c täitmise vajadu st. 
b) Käesoleva osa tähenduses on kehtivad tehnilised normdokumend id 
järgmised:  
1. iga kehtiv nõue, protseduur, käitamiseeskiri või õhusõiduki või 
komponendi üle tehtava järelevalve eest vastutava pädeva 
asutuse poolt välja antud teave;  
2. iga õhusõiduki või komponendi üle tehtava järelevalve eest 
vastutava pädeva asutuse poolt välja antud kehtiv lennukõlblik­
kusdirektiiv;  
3. iga tüübisertifikaadi, täiendava tüübisertifikaadi või mis t ahes 
muu määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) kohast avalda­
miskohustust omava organisatsiooni poolt välja antud jätkuva 
lennukõlblikkuse juhend, ning kolmandast riigist pärit õhusõidu ­
kite või komponentide korral õhusõiduki või komponendi üle 
tehtava järelevalve eest vastutava pädeva asutuse määratud 
lennukõlblikkusandmed;  
4. iga kehtiv norm, nagu näiteks (kuid mitte ainult) hooldussta n­
dardid, mida amet tunnistab headeks hooldusstandarditeks;  
5. kõik alapunkti d kohaselt välja antud kehtivad andmed.  
c) Organisatsioon kehtestab korra tagamaks, et avastamise korra l 
dokumenteeritakse ja teatatakse asjaomaste tehniliste normdoku­
mentide autorile iga ebatäpsus, puudulikkus või selgusetus hool dus­
töötajate poolt kasutatavates tehnilistes normdokumentides.  
d) Organisatsioon võib hooldusjuhendeid muuta üksnes oma käsira a­
matus kindlaksmääratud korras. Muutmise korral peab organisat­
sioon tõendama, et tulemuseks on sama head või paremad hool­
dusstandardid, ning teatama sellest tüübisertifikaadi omanikule . 
Hooldusjuhend on käesoleva alapunkti tähenduses juhend selle 
kohta, kuidas teha mingit konkreetset tööd; see ei hõlma 
remondi- ja muudatustööde tehnilist projekti.  ▼M6 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 101
 
e) Organisatsioon loob ühtse töökaartide või -lehtede süsteemi,  mida 
tuleb kasutada organisatsiooni kõigis osades. Peale selle peab orga­
nisatsioon kandma nendele töökaartidele või -lehtedele kas alap unk­
tides b ja d osutatud tehnilised normdokumendid või täpse viite  
konkreetsele hooldustööle või tehnilistes normdokumentides sisa l­
duvatele töödele. Töökaarte ja -lehti võib luua arvuti abil nin g 
hoida elektroonilises andmebaasis, kui on tagatud, et neid ei o le 
võimalik volitamata muuta, ning andmebaasist on olemas elektroo ­
niline varund, mida tuleb uuendada 24 tunni jooksul pärast iga 
muudatust. Keerulised hooldustööd tuleb kanda töökaartidele või  
-lehtedele ning jaotada etappideks, et oleks võimalik dokumente e­
rida iga keerulise hooldustöö lõpetamist.  
Kui organisatsioon osutab hooldusteenust õhusõiduki käitajale, kes 
nõuab, et organisatsioon kasutaks tema töökaartide või -lehtede  
süsteemi, siis kasutab organisatsioon seda süsteemi. Sellisel j uhul 
peab organisatsioon kehtestama korra, tagamaks et õhusõiduki 
käitaja töökaarte või -lehti täidetakse nõuetekohaselt.  
f) Organisatsioon tagab, et kõik kehtivad tehnilised normdokume ndid 
on hooldustöötajate nõudmisekorral hõlpsasti kättesaadavad.  
g) Organisatsioon kehtestab korra, tagamaks et tema käes olevai d 
tehnilisi normdokumente hoitakse ajakohastena. Kui tehnilisi no rm­
dokumente kontrollib või esitab käitaja/klient, peab organisats ioonil 
olema võimalik tõendada, et tal on kas käitaja või kliendi kirj alik 
kinnitus selle kohta, et kõik tehnilised normdokumendid on ajak o­
hased, või töökäsud, millele on märgitud kasutatavate tehnilist e 
normdokumentide muudatuste seis, või tal on võimalik tõendada, 
et see muudatuste seis on märgitud käitaja/kliendi tehniliste n orm­
dokumentide muudatuste loetelus.  
145.A.47  Hoolduse planeerimine  
a) Organisatsioonil peab olemas olema tööde mahule ja keerukuse le 
vastav süsteem kõikide vajalike töötajate, tööriistade, seadmet e, 
materjalide tehniliste normdokumentide ja tööruumide planeerimi ­
seks, et hooldustööd saaksid kindlasti tehtud.  
b) Hooldustööde planeerimisel ja vahetuste korraldamisel tuleb arves­
tada inimvõimete piire.  
c) Kui hooldustööde jätkamist või lõpetamist tuleb vahetuse või  tööta­
jate vahetumise tõttu üle anda, peavad saabuvad ja lahkuvad 
töötajad vahetama piisavalt asjaomast teavet.  
▼M2 
145.A.48  Hooldamine  
Organisatsioon peab kehtestama protseduurid, millega tagatakse,  e t 
a) pärast hooldustöid viiakse läbi üldkontroll selle tagamiseks , et 
õhusõidukisse ega ühtki selle komponenti ei ole jäänud ühtki 
tööriista, seadet ega võõrkeha, ning et kõik teisaldatud juurde pääsu 
paneelid on tagasi paigaldatud;  
b) kriitiliste hooldusülesannete järel rakendatakse vigade iden tifitseeri­
mise meetodit;  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 102
 
c) minimeeritakse mitmekordsete vigade tekkimise oht hooldustöö de 
ajal ja vigade kordumise oht identsetel hooldustöödel; ning  
▼M8 
d) kahjusid hinnatakse ning muudatus- ja remonditöid tehakse I lisa 
(osa M) punktis M.A.304 või Vb lisa (osa ML) punktis ML.A.304 
(vastavalt vajadusele) osutatud andmete põhjal.  
▼B 
145.A.50  Hooldustõendite väljaandmine  
a) Asjakohaste volitustega volitatud lennundustehnilised töötaj ad 
annavad välja hooldustõendi organisatsiooni nimel siis, kui nad  
on tuvastanud, et organisatsioon on punktis 145.A.70 kindlaks 
määratud korras teinud ära kõik tellitud hooldustööd, võttes 
seejuures arvesse, et punktis 145.A.45 kindlaks määratud tehni­
lised normdokumendid on olemas ning neid on kasutatud, ja et 
täitmata ei ole jäänud ühtki nõuet, mille kohta oleks teada, et  see 
ohustab lennuohutust.  
b) Hooldustõend antakse välja enne lendu pärast hooldustöid.  
c) Eespool osutatud hooldustööde käigus avastatud uutest defekt idest 
või mittetäielikest töökäskudest tuleb teatada õhusõiduki käita jale 
konkreetselt selleks, et saavutada temaga kokkulepe nende defek ­
tide kõrvaldamiseks või töökäskude nõuetekohaseks vormistami­
seks. Kui õhusõiduki käitaja keeldub hooldustöid käesoleva 
alapunkti alusel teha laskmast, kohaldatakse alapunkti e.  
▼M6 
▼C2 
d) Hooldustõend väljastatakse pärast seda, kui komponendil on 
õhusõidukilt mahavõetuna tehtud nõuetekohased hooldustööd.  
►M8 I lisa (osa M) II liites osutatud komponendi hooldustõend 
(EASA vorm 1) on ühtlasi hooldustõend, välja arvatud juhul, kui  I 
lisa (osa M) punkti M.A.502 või Vb lisa (osa ML) punktis 
ML.A.502 (vastavalt vajadusele) on sätestatud teisiti. ◄ Kui or ga­
nisatsioon hooldab komponenti oma tarbeks, ei pruugi olla vaja 
EASA vormi 1 sõltuvalt organisatsiooni enda käsiraamatu koha­
sest komponentide kasutusse laskmise korrast.  
▼B 
e) Erandina alapunktist a võib organisatsioon siis, kui tal ei ole 
võimalik kõiki tellitud hooldustöid teha, anda hooldustõendi 
välja õhusõiduki heakskiidetud piirangute raames. Enne hooldus­
tõendi väljaandmist märgib organisatsioon selle asjaolu tõendil e. 
f) Erandina alapunktist a ja punktist 145.A.42 on olukorras, ku i 
õhusõiduk asub seetõttu, et vajaliku hooldustõendiga komponent 
ei ole kättesaadav, mujal kui oma põhiliinihoolduskohas või põh i­
hooldusbaasis, lubatud paigaldada õhusõidukile asjakohase hool­
dustõendita komponenti kõige rohkem kuni 30 lennutunniks või 
kuni õhusõiduk naaseb kas oma põhiliinihoolduskohta või põhi­
hooldusbaasi, olenevalt sellest, kumba ta varem jõuab, ja tingi ­
musel, et õhusõiduki käitaja on sellega nõus ning kõnealusel 
komponendil on vajalik hooldustõend olemas, muudel juhtudel 
aga peavad kõik kehtivad hooldus- ja üldnõuded olema täidetud. 
Sellised komponendid tuleb pärast eespool kindlaksmääratud aja 
möödumist eemaldada, välja arvatud juhul, kui vahepeal on 
komponendile alapunkti a ja punkti 145.A.42 alusel hangitud asj a­
kohane hooldustõend.  ▼M2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 103
 
145.A.55  Hooldustöid ja lennukõlblikkuse kontrolli käsitlevad kirjed  
▼M8 
a) Organisatsioon dokumenteerib kõikide tehtud hooldustööde üks ik­
asjad. Organisatsioon peab alles hoidma vähemalt need kirjed, m ida 
on vaja selle tõendamiseks, et kõik hooldustõendi (sh alltöövõt ja 
hooldustõendi) saamiseks vajalikud nõuded ning lennukõlblikkuse  
kontrolli sertifikaatide saamiseks vajalikud nõuded on täidetud . 
b) Organisatsioon esitab õhusõiduki omanikule või käitajale kõi kide 
hooldustõendite koopiad, samuti koopiad kõikidest tehtud hooldu s­
töödega seotud üksikasjalikest kirjetest, mis on vajalikud sell eks, et 
tõendada vastavust I lisa (osa M) punkti M.A.305 või Vb lisa (o sa 
ML) punkti ML.A.305 (vastavalt vajadusele) nõuetele.  
▼M6 
▼C2 
c) ►M8 Organisatsioon säilitab kõikide hooldustööde üksikasjalike 
kirjete ja kõikide nendega seotud tehniliste normdokumentide 
koopiaid kolm aastat alates kuupäevast, mil anti välja hooldust õend 
õhusõidukile või komponendile, millega tehtud tööd on seotud. 
Lisaks säilitab ta kõikide lennukõlblikkuse kontrolli sertifika atide 
väljaandmisega seotud kirjete koopiaid kolm aastat alates nende  
väljaandmise kuupäevast ning esitab nende koopiad ka õhusõiduki  
omanikule. ◄  
1. Kõnealuseid dokumente tuleb säilitada nii, et need oleksid 
kaitstud kahjustuste, muutmise ja varguse eest.  
2. Kogu varundamiseks kasutatavat arvutiriistvara hoitakse tööa nd­
meid sisaldavast riistvarast eraldi ja keskkonnas, mis tagab se lle 
säilimise heas seisukorras.  
3. Kui käesoleva lisa alusel sertifitseeritud organisatsioon lõ petab 
tegevuse, annab ta kõik organisatsiooni tegevuse lõpetamisele 
eelnenud kolme aasta jooksul säilitatud hooldustööde kirjed üle  
asjaomase õhusõiduki või komponendi viimasele omanikule või 
kliendile või säilitab neid pädeva asutuse korralduse kohaselt.  
▼B 
145.A.60  Juhtumitest teatamine  
a) Organisatsioon peab teatama pädevale asutusele, registreerij ariigile 
ning õhusõiduki või komponendi projekteerinud organisatsioonile  
igast õhusõiduki või komponendi puhul avastatud ohtlikust või p otent­
siaalselt ohtlikust seisukorrast, mis ohustab tõsiselt lennuohu tust. 
b) Organisatsioon kehtestab sisemise juhtumitest teatamise korr a, mis 
tuleb kindlaks määrata tema käsiraamatus, et selliseid teateid oleks 
võimalik koguda ja hinnata, sealhulgas teateid juhtumite kohta,  
millest tuleb teatada vastavalt alapunktile a. Selles korras tu leb 
kindlaks määrata negatiivsed suundumused ja parandusmeetmed, 
mida organisatsioon on võtnud või peab võtma puuduste kõrvalda­
miseks, ning see peab hõlmama kogu kõnealuste kõrvalekallete 
kohta teada oleva teabe hindamist ja selle teabe vahetamist.  
c) Organisatsioon edastab selliseid teateid ameti kehtestatud v ormis ja 
viisil ning tagab, et need sisaldavad kogu teavet organisatsioo nile 
teadaoleva seisukorra ja hindamise tulemuste kohta.  ▼M1 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 104
 
d) Kui organisatsioon teeb hooldustöid äriliseks lennutranspord iks 
kasutatava õhusõiduki käitajaga sõlmitud lepingu alusel, peab t a 
igast kõnealusest kõrvalekaldest, mis mõjutab selle käitaja õhu sõi­
dukit või selle komponenti, teatama ka käitajale.  
e) Organisatsioon koostab ja edastab kõnealuseid teateid võimal ikult 
kiiresti, kuid igal juhul 72 tunni jooksul pärast seda, kui org anisat­
sioon on seisundi, mille kohta teade antakse, kindlaks teinud.  
145.A.65  Ohutuse- ja kvaliteedipoliitika, hooldustööde tegemise kord ning 
kvaliteedisüsteem  
a) Organisatsioon kehtestab ohutuse- ja kvaliteedipoliitika, mi lle ta 
peab vastavalt punktile 145.A.70 kindlaks määrama oma käsiraa­
matus.  
▼M2 
b) Organisatsioon kehtestab pädeva asutusega kooskõlastatud kor ra, 
mille puhul võetakse headest hooldustavadest kinnipidamiseks ja  
punktidega 145.A.25 kuni 145.A.95 sätestatud asjaomaste nõuete 
täitmiseks arvesse inimfaktoreid ja -võimeid. Kõnealune kord pe ab: 
1. tagama, et tehtavate hooldustööde konkreetselt kindlaksmäära ­
miseks koostavad organisatsioon ja hooldust taotlev organisat­
sioon selge töökäsu või -lepingu, nii et õhusõiduki ja selle 
komponentide hooldustõendeid saaks välja anda kooskõlas 
punktiga 145.A.50; ning  
2. hõlmama hooldustööde kõiki aspekte, kaasa arvatud eritööde 
tegemine ja kontrollimine, ning standardeid, mille kohaselt org a­
nisatsioon kavatseb kõnealuseid töid teha.  
▼B 
c) Organisatsioon kehtestab kvaliteedisüsteemi, mis hõlmab järg mist:  
1. sõltumatud kontrollid õhusõidukite või nende komponentidega 
seotud nõuete täitmise ning protseduuride sobivuse jälgimiseks,  
tagamaks, et nende protseduuride tulemuseks on head hooldus­
tavad ning lennukõlblikud õhusõidukid või kasutuskõlblikud 
komponendid. Kõige väiksemad organisatsioonid võivad oma 
kvaliteedisüsteemis sõlmida sõltumatute kontrollide tegemiseks 
lepingu mõne teise käesoleva osa järgi sertifitseeritud organis at­
siooniga või isikuga, kellel on asjaomased tehnilised teadmised  
ning piisavalt kogemusi kontrollide tegemisega, mida peab 
olema võimalik tõendada; ja  
2. kvaliteeditagasiside punkti 145.A.30 alapunktis b nimetatud 
isikule või isikute rühmale ning lõpuks tegevjuhile andmise 
kord, mis tagab alapunktis 1 sätestatud nõuete täitmise kontrol ­
limiseks tehtavate sõltumatute kontrollide käigus esitatavate 
nõuete järgimiseks asjakohaste ja õigeaegsete parandusmeetmete 
võtmise.  
145.A.70  Hooldusorganisatsiooni käsiraamat  
a) Hooldusorganisatsiooni käsiraamat  on dokument või dokumendid, 
milles on kindlaks määratud tööd, mida asjaomase hooldusorgani­
satsiooni sertifikaat hõlmab, ning samuti see, kuidas organisat sioon 
kavatseb käesolevat lisa (osa 145) täita. Organisatsioon esitab  päde­
vale asutusele hooldusorganisatsiooni käsiraamatu, mis sisaldab  
järgmist:  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 105
 
1. tegevjuhi allkirjastatud kinnitus selle kohta, et hooldusorg ani­
satsiooni käsiraamatus ja selles viidatud asjakohastes käsiraa­
matutes on kindlaks määratud, kuidas organisatsioon täidab 
käesoleva lisa (osa 145) nõudeid, ja et ta täidab neid nõudeid 
kogu aeg. Kui tegevjuht ei ole organisatsiooni peadirektor, 
kirjutab sellele kinnitusele alla ka organisatsiooni peadirekto r; 
2. organisatsiooni punktis 145.A.65 kindlaks määratud ohutuse- ja 
kvaliteedipoliitika;  
3. punkti 145.A.30 alapunkti b alusel ametisse nimetatud isikut e 
ametinimetused ja nimed;  
4. punkti 145.A.30 alapunkti b alusel ametisse nimetatud isikut e 
ülesanded ja kohustused, sealhulgas küsimused, mida nad 
võivad organisatsiooni nimel käsitleda otse pädeva asutusega;  
5. punkti 145.A.30 alapunkti b alusel ametisse nimetatud isikut e 
omavahelisi vastutussuhteid kirjeldav joonis;  
▼M6 
▼C2 
6. volitatud lennundustehniliste töötajate, tugitöötajate ja (v aja­
duse korral) lennukõlblikkust kontrollivate töötajate nimekiri,  
kuhu on märgitud ka nende volituste ulatus;  
▼B 
7. inimressursside üldkirjeldus;  
8. organisatsiooni sertifikaadil märgitud aadressidel asuvate 
tööruumide üldkirjeldus;  
9. organisatsiooni sertifikaadi ulatusega seotud tööde maht;  
10. punktis 145.A.85 osutatud organisatsiooni muutustest teatam ise 
kord;  
11. hooldusorganisatsiooni käsiraamatu muutmise kord;  
▼M8 
12. organisatsiooni poolt kõikide käesoleva lisa (osa 145) punk tide 
145.A.25–145.A.90 ja kõikide I lisa (osa M) ning Vb lisa (osa 
ML) (vastavalt vajadusele) kohaste täiendavate protseduuride 
alusel kehtestatud protseduurid ja kvaliteedisüsteem;  
▼B 
13. olemasolu korral nende äriliseks lennutranspordiks kasutata vate 
õhusõidukite käitajate nimekiri, kellele organisatsioon osutab 
õhusõidukite hooldamise teenust;  
14. olemasolu korral punkti 145.A.75 alapunktis b kindlaks 
määratud allettevõtjate nimekiri;  
15. olemasolu korral punkti 145.A.75 alapunktis d kindlaks 
määratud liinihoolduskohtade nimekiri;  
16. olemasolu korral lepinguliste organisatsioonide nimekiri.  
b) Käsiraamatut muudetakse vastavalt vajadusele, et säilitada o rgani­
satsiooni ajakohane kirjeldus. Käsiraamatu ja selle mis tahes 
muudatused kiidab heaks pädev asutus.  
c) Alapunkti b sätetest olenemata võidakse käsiraamatu väiksema id 
muudatusi kiita heaks käsiraamatu protseduuri kaudu (edaspidi 
„kaudne heakskiitmine”).  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 106
 
145.A.75  Organisatsiooni õigused  
Organisatsioonil on õigus teha kooskõlas käsiraamatuga järgmisi  töid:  
a) oma sertifikaadil ja käsiraamatus kindlaks määratud kohtades  hool­
dada iga õhusõidukit ja/või komponenti, milleks ta on sertifits ee­
ritud;  
b) sõlmida iga õhusõiduki või komponendi hooldamiseks, milleks ta 
on sertifitseeritud, lepingu mõne teise organisatsiooniga, mis 
töötab oma kvaliteedisüsteemi kohaselt. Selline hooldus tähenda b 
töid, mida teeb organisatsioon, millel endal ei ole selleks käe sole­
va osa kohast luba, ning üksnes töid, mida lubatakse teha punkt i 
145.A.65 alapunktis b sätestatud korras. Need tööd ei hõlma 
õhusõidukite baashoolduse kontrolle ega töökojas tehtavate hool ­
dustööde täielikke kontrolle ega mootorite või mootorimoodulite  
kapitaalremonte;  
c) hooldada käsiraamatus määratletud tingimustel iga õhusõiduki t või 
komponenti, milleks ta on sertifitseeritud, mis tahes kohas, ku i 
vajadus selle järele tekib kas seetõttu, et õhusõiduk on töökõl b­
matu, või on vaja teha plaaniväliseid liinihooldustöid;  
d) hooldada iga õhusõidukit ja/või komponenti, milleks ta on se rti­
fitseeritud, kohas, mida käsitatakse liinihoolduskohana ja kus on 
võimalik teha lihtsamaid hooldustöid, ning üksnes juhul, kui or ga­
nisatsiooni käsiraamatu järgi on see lubatud ja käsiraamatus on  
need kohad loetletud;  
e) anda kooskõlas punktiga 145.A.50 välja hooldustõendeid hoold us­
tööde lõpetamise kohta ;  
▼M6 
▼C2 
f) Vb lisaga (osa ML) hõlmatud õhusõidukite puhul ja konkreetse  
loa olemasolu korral võib organisatsioon kontrollida õhusõiduki te 
lennukõlblikkust ja anda välja asjakohaseid lennukõlblikkuse 
kontrolli sertifikaate vastavalt käesoleva määruse Vb lisa (osa  
ML) punktis ML.A.903 sätestatud tingimustele;  
__________  
▼B 
145.A.80  Organisatsiooni piirangud  
Organisatsioon tohib hooldada üksnes selliseid õhusõidukeid või  
komponente, milleks ta on sertifitseeritud, ja üksnes siis, kui  tal on 
olemas kõik selleks vajalikud tööruumid, seadmed, tööriistad, m ater­
jalid, tehnilised normdokumendid ning volitatud lennundustehnil ised 
töötajad.  
145.A.85  Muudatused organisatsioonis  
Organisatsioon peab teatama pädevale asutusele igast järgmisest  
muudatusest enne selle elluviimist, et pädeval asutusel oleks v õimalik 
tuvastada, kas käesoleva osa nõudeid täidetakse ka pärast muuda tuse 
elluviimist, ja muuta vajaduse korral organisatsiooni sertifika ati, välja 
arvatud muudatuste korral töötajate koosseisus, keda organisats iooni 
juhatus ei tunne, millisel juhul tuleb muudatustest teatada esi mesel 
võimalusel:  
1. organisatsiooni nimi;  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 107
 
2. organisatsiooni põhiasukoht;  
3. organisatsiooni muud asukohad;  
4. tegevjuht;  
5. punkti 145.A.30 alapunkti b alusel ametisse nimetatud isikud ; 
▼M1 
6. tööruumid, seadmed, tööriistad, materjalid, protseduurid, tö öde 
maht ning volitatud lennundustehnilised töötajad ja lennukõlbli k­
kust kontrollivad töötajad, kes või mis võivad mõjutada sertifi kaadi 
kehtivust.  
▼B 
145.A.90  Organisatsiooni sertifikaadi kehtivuse kestvus  
a) Hooldusorganisatsiooni sertifikaat antakse välja määramata a jaks. 
Selle tingimuseks on, et:  
1. organisatsioon täidab jätkuvalt II lisa (osa 145) nõudeid va sta­
valt punkti 145.B.50 sätetele puuduste kõrvaldamise kohta; ja  
2. pädeval asutusel lubatakse organisatsiooni külastada, et kon trol­
lida käesoleva osa nõuete jätkuvat täitmist selle poolt; ja  
3. sertifikaadist ei ole loobutud ja seda ei ole kehtetuks tunn istatud.  
b) Kui sertifikaadist loobutakse või see kehtetuks tunnistataks e, tuleb 
see pädevale asutusele tagastada.  
145.A.95  Puudused  
▼M6 
▼C2 
a) Esimese astme puudus on iga käesoleva lisa nõude oluline täi tmata 
jätmine, mis vähendab ohutustaset ja ohustab tõsiselt lennuohut ust. 
b) Teise astme puudus on iga käesoleva lisa nõude täitmata jätm ine, 
mis võib vähendada ohutustaset ja ohustada tõsiselt lennuohutus t. 
▼B 
c) Pärast punkti 145.B.50 kohaste puuduste teatavakstegemist ko ostab 
hooldusorganisatsiooni sertifikaadi omanik parandusmeetmete kav a 
ja tõendab pädevale asutusele sellega kokkulepitud aja jooksul 
veenvalt, et parandusmeetmed on ellu viidud.  
B JAGU  
MENETLUS PÄDEVATELE ASUTUSTELE  
145.B.01  Reguleerimisala  
Käesolevas jaos on kehtestatud haldusmenetlused, mida pädev asu tus 
peab oma ülesannete ja kohustuste täitmisel järgima seoseskäeso leva 
lisa (osa 145) kohaselt välja antud hooldusorganisatsioonide se rtifikaa­
tide väljaandmise, pikendamise, muutmise, peatamise või kehtetu ks 
tunnistamisega.  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 108
 
145.B.10  Pädev asutus  
1. Üldosa  
Liikmesriik nimetab pädeva asutuse ja määrab kindlaks selle koh us­
tused seoses hooldusorganisatsioonide sertifikaatide väljaandmi se, 
pikendamise, muutmise, peatamise või kehtetuks tunnistamisega. 
Pädev asutus kehtestab oma töökorra ja struktuuri, mis tuleb 
dokumenteerida.  
2. Vahendid  
Pädeval asutusel on piisavalt töötajaid käesolevas jaos kindlak smää­
ratud nõuete täitmiseks.  
3. Pädevus ja väljaõpe  
Kõik käesoleva lisa (osa 145) kohaste sertifikaatidega tegeleva d 
töötajad peavad:  
a) olema asjakohaselt kvalifitseeritud ja neil peavad olema oma  
ülesannete täitmiseks kõik vajalikud teadmised, kogemused ja 
väljaõpe;  
b) olema vajaduse korral saanud käesoleva lisa (osa 145) nõuete  
kohta, kaasa arvatud nende kavandatud tähenduse ja standardi 
kohta koolitust/jätkukoolitust.  
4. Kord  
Pädev asutus kehtestab korra, mille järgi käesolevat B jagu täi detakse.  
Seda tuleb nõuete jätkuva täitmise tagamiseks läbi vaadata ja m uuta.  
145.B.15  Mitmes liikmesriigis asuvad organisatsioonid  
Kui hoolduse tegemiseks kasutatavad tööruumid asuvad mitmes lii k­
mesriigis, tuleb sertifikaadi tingimuste täitmist kontrollida j a pidevat 
järelevalvet selle üle teha koos nende liikmesriikide pädevate asutus­
tega, mille territooriumil kõnealused tööruumid asuvad.  
145.B.20  Esialgne sertifikaat  
1. Kui punkti 145.A.30 alapunktide a ja b nõuded on täidetud, t eatab 
pädev asutus sertifikaadi taotlejale kirjalikult samades alapun ktides 
osutatud töötajate heakskiitmisest.  
2. Pädev asutus veendub, et hooldusorganisatsiooni käsiraamatus  kind­
laksmääratud protseduurid on kooskõlas osa 145 nõuetega ning 
tegevjuht on kirjutanud alla kohustusedeklaratsioonile.  
3. Pädev asutus kontrollib, kas organisatsioon täidab osa 145 n õudeid.  
4. Vähemalt üks kord sertifikaadi taotluse rahuldamise uurimise  ajal 
tuleb korraldada kohtumine tegevjuhiga, tagamaks et ta mõistab 
täielikult sertifikaadi tähtsust ning seda, miks ta kirjutab or ganisat­
siooni nimel alla kohustusele täita organisatsiooni käsiraamatu s 
määratletud korda.  
5. Kõikide puuduste kohta tuleb organisatsioonile anda kirjalik  
kinnitus.  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 109
 
6. Pädev asutus dokumenteerib kõik puudused, nende kõrvaldamise ks 
võetud meetmed ja tehtud soovitused.  
7. Esialgse sertifikaadi korral tuleb kõik puudused kõrvaldada enne 
sertifikaadi väljaandmist  
145.B.25  Sertifikaadi väljaandmine  
1. Pädev asutus kinnitab käsiraamatu ning annab taotlejale vorm il 3 
välja sertifikaadi koos kategooriatega, mille suhtes sertifikaa t kehtib. 
Pädev asutus annab sertifikaadi välja üksnes siis, kui organisa tsioon 
täidab käesoleva lisa (osa 145) nõudeid.  
2. Pädev asutus märgib sertifikaadi tingimused sertifikaadile ( vorm 3).  
3. Viitenumber lisatakse sertifikaadile (vorm 3) ameti täpsusta tud 
viisil.  
145.B.30  Sertifikaadi pikendamine  
Sertifikaadi pikendamist arutatakse vastavalt punktis 145.B.20 osutatud 
esialgse sertifikaadi väljaandmise kohaldatavale korrale. Peale  selle:  
1. peab pädev asutus pidama ja ajakohasena hoidma nimekirja, ku hu 
on kantud kõik tema järelevalve all olevad sertifitseeritud hoo ldu­
sorganisatsioonid ning tehtud ja kavandatavate kontrollvisiitid e 
kuupäevad;  
2. iga organisatsiooni tuleb vähemalt iga 24 kuu järel kontroll idaosa 
145 nõuete täitmise suhtes;  
3. vähemalt iga 24 kuu järel tuleb korraldada kohtumine tegevju higa, 
tagamaks et ta on kursis kontrollvisiitide käigus tekkivate täh tsate 
küsimustega.  
145.B.35  Muudatused  
1. Organisatsioon peab teatama pädevale asutusele igast punktis  
145.A.85 loetletud muudatusest.  
Pädev asutus lähtub kõikide muudatuste puhul organisatsioonis 
esialgse sertifikaadi väljaandmist käsitlevatest sätetest.  
2. Kui pädev asutus ei tuvasta, et hooldusorganisatsiooni serti fikaat 
tuleks peatada, võib ta määrata kindlaks tingimused, mille koha selt 
organisatsioon võib kõnealuste muudatuste kinnitamise ajal 
tegutseda.  
145.B.40  Hooldusorganisatsiooni käsiraamatu muutmine  
Hooldusorganisatsiooni käsiraamatusse mis tahes muudatuste tege ­
misel:  
1. Muudatuste otsese heakskiitmise korral punkti 145.A.70 alapu nkti b 
alusel veendub pädev asutus enne heakskiitmisest sertifitseerit ud 
organisatsioonile teatamist, et käsiraamatus määratletud menetl used 
on kooskõlas II lisa (osa 145) nõuetega.  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 110
 
2. Kui muudatuste heakskiitmiseks kasutatakse punkti 145.A.70 
alapunkti c alusel kaudse heakskiitmise menetlust, veendub päde v 
asutus, et i) tegemist on väiksemate muudatustega ja et ii) tal  on 
küllaldane kontroll muudatuste heakskiitmise üle, et tagada nen de 
jätkuv vastavus II lisa (osa 145) nõuetele.  
145.B.45  Sertifikaatide kehtetuks tunnistamine, peatamine ja nendele piiran ­
gute kehtestamine  
Pädev asutus:  
a) peatab sertifikaadi olulisel põhjusel võimaliku ohu korral o hutusele; 
või 
b) peatab sertifikaadi, tunnistab selle kehtetuks või kehtestab  sellele 
piirangud vastavalt punktile 145.B.50.  
145.B.50  Puudused  
a) Kui kontrollide käigus või muul moel leiab kinnitust tõsiasi , et 
käesoleva lisa osa 145 nõudeid ei täideta, võtab pädev asutus j ärg­
mised meetmed:  
1. esimese astme puuduste puhul võtab pädev asutus puuduse täht ­
susest olenevalt kohe meetmeid hooldusorganisatsiooni sertifi­
kaadi kehtetuks tunnistamiseks, selle suhtes piirangute kehtest a­
miseks või selle osaliseks või täielikuks peatamiseks kuni ajan i, 
mil organisatsioon on edukalt rakendanud parandusmeetmed;  
2. teise astme puuduste puhul annab pädev asutus parandusmeet­
mete elluviimiseks aja, mis vastab puuduse laadile, kuid ei üle ta 
esialgu kolme kuud. Teatavatel asjaoludel ja sõltuvalt puuduse 
laadist võib pädev asutus pikendada kõnealust kolmekuulist 
ajavahemikku vastavalt pädevat asutust rahuldavale parandus­
meetmete kavale.  
b) Kui pädeva asutuse poolt määratud ajakavast kinni ei peeta, võtab 
pädev asutus meetmeid sertifikaadi osaliseks või täielikuks 
peatamiseks.  
145.B.55  Dokumentide säilitamine  
1. Pädev asutus kehtestab dokumentide säilitamise korra koos mi ini­
mumnõuetega, mis võimaldab iga organisatsiooni sertifikaadi 
väljaandmise, pikendamise, muutmise, peatamise või kehtetuks 
tunnistamise menetluste piisavat jälgimist.  
2. Kõnealuste dokumentide hulka kuuluvad vähemalt järgmised:  
a) organisatsiooni sertifikaadi taotlus, kaasa arvatud selle pi kenda­
mise taotlus;  
b) pädeva asutuse jätkuva järelevalve kava koos kõikide auditit e 
dokumentidega;  
c) organisatsiooni sertifikaat koos mis tahes muudatustega;  
d) koopia auditikavast koos kavandatavate ja tehtud auditite 
kuupäevadega;  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 111
 
e) koopiad kõikidest kirjavahetusdokumentidest, kaasa arvatud 
vormil 4 või sellega samaväärsetel vormidel;  
f) andmed kõikide erandi andmiseks ja jõustamiseks võetud meet­
mete kohta;  
g) kõik muud pädeva asutuse auditiaruanded;  
h) hooldusorganisatsiooni käsiraamatud.  
3. Eespool nimetatud dokumente tuleb säilitada vähemalt neli aa stat. 
4. Pädev asutus võib dokumente säilitada kas paberkandjatel või  elek­
troonilisel kujul või kummagi kombinatsioonina, tingimusel et a sja­
kohased kontrolliabinõud on rakendatud.  
▼M6 
▼C2 
145.B.60  Erandid  
Kui liikmesriik lubab teha erandeid käesoleva lisa nõuetest koo skõlas 
määruse (EL) 2018/1139 artikliga 71, peab pädev asutus asjaomas e 
erandi dokumenteerima. Pädev asutus säilitab asjaomaseid dokume nte 
punkti 145.B.55 alapunktis 3 sätestatud ajavahemiku jooksul.  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 112
 
I liide  
Komponendi hooldustõend — EASA vorm 1  
Kohaldatakse I lisa (osa M) II liite sätteid.  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 113
 
II liide  
Klassi- ja pädevussüsteem I lisa (osa M) F alajaos ja II lisas (osa 145) osutatud 
hooldusorganisatsioonide sertifitseerimiseks  
Kohaldatakse I lisa (osa M) IV liite sätteid.  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 114
 
▼C2 
III liide  
Hooldusorganisatsiooni sertifikaat – EASA vorm 3-145
  
► (1) M8 ▼M6 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 115
 
► (1) M8 ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 116
 
IV liide  
Kvalifitseerimata töötajate kasutamise tingimused vastavalt III lisa (osa 66) 
punkti 145.A.30 alapunkti j alapunktidele 1 ja 2  
1. Volitatud lennundustehnilisi töötajaid, kes täidavad kõik jä rgmised nõuded, 
käsitatakse töötajatena, kes vastavad punkti 145.A.30 alapunkti  j alapunktide 
1 ja 2 mõttele:  
a) töötajal peab olema luba või volitatud lennundustehnilise tö ötaja volitus, 
mis on talle antud siseriiklike õigusaktide kohaselt kooskõlas ICAO 1. 
lisaga;  
b) töötajal on lubatud teha üksnes neid toiminguid, mis jäävad tema sise­
riikliku loa või volitatud lennundustehnilise töötaja volituse rakendusa­
lasse, olenevalt sellest, kumb neist sisaldab rangemaid piirang uid; 
c) töötaja tõendab, et ta on läbinud III lisa (osa 66) I liite moodulite 9 ja 10 
kohase koolituse inimfaktori ja lennundusalaste õigusaktide val dkonnas;  
d) liinihoolduse puhul peab volitatud lennundustehniline töötaj a tõendama, et 
tal on viis aastat liinihooldustööde kogemust ja baashoolduse p uhul peab 
volitatud lennundustehniline töötaja tõendama, et tal on kaheks a aastat 
baashooldustööde kogemust. Need töötajad, kes on volitatud täit ma 
ülesandeid, mis jäävad osa 66 kohase A-kategooria volitatud len nundus­
tehnilise töötaja ülesannete piiridesse, peavad tõendama, et ne il on kolm 
aastat hooldustööde kogemust;  
e) liinihooldusega tegelevad volitatud lennundustehnilised tööt ajad ja baas­
hooldusega tegelevad tugitöötajad peavad tõendama, et nad on lä binud 
tüübikoolituse ning sooritanud III lisa (osa 66) III liite koha se B1-, B2- 
või B3-kategooria (vastavalt vajadusele) tasemel eksami iga ala punktis b 
osutatud toimingutega seotud õhusõidukitüübi kohta. Need töötaj ad, kes 
on volitatud tegema toiminguid, mis jäävad A-kategooria volitat ud 
lennundustehnilise töötaja ülesannete piiridesse, võivad täieli ku tüübikoo­
lituse asemel läbida töökoolituse;  
f) baashooldusega tegelevad volitatud lennundustehnilised tööta jad peavad 
tõendama, et nad on läbinud tüübikoolituse ja sooritanud III li sa (osa 66) 
III liite kohase C-kategooria tasemel eksami iga alapunktis b o sutatud 
toimingutega seotud õhusõidukitüübi kohta, kuid esimese õhusõid ukitüübi 
puhul tuleb koolitus läbida ja eksam sooritada III liite kohase l B1-, B2- 
või B3-kategooria tasemel.  
2. Kaitstud õigused  
a) Töötajad, kes omandasid õigused enne asjaomaste III lisa (os a 66) kohaste 
nõuete jõustumist, võivad jätkata õiguste kasutamist, ilma et n ad peaksid 
täitma alapunkti 1 alapunktide c–f nõudeid.  
b) Pärast seda kuupäeva peavad kõik volitatud lennundustehnilis ed töötajad, 
kes soovivad oma loa rakendusala laiendada, täitma alapunkti 1 nõuded.  
c) Olenemata alapunkti 2 alapunkti b sätetest ei ole alapunkti 1 alapunktide c 
ja d nõuete täitmine täiendava tüübikoolituse puhul kohustuslik . ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 117
 
III LISA  
(Osa 66)  
SISUKORD  
66.1. Pädev asutus  
A JAGU — TEHNILISED NÕUDED  
A ALAJAGU — LENNUNDUSTEHNILISE TÖÖTAJA LUBA  
66.A.1 Reguleerimisala  
66.A.3 Lubade kategooriad ja alamkategooriad  
66.A.5 Õhusõidukite grupid  
66.A.10 Taotlemine  
66.A.15 Taotleja vanuse alampiir  
66.A.20 Õigused  
66.A.25 Nõutavad baasteadmised  
66.A.30 Nõutav kogemus  
66.A.40 Lennundustehnilise töötaja loa kehtivus  
66.A.45 Õhusõidukitüübipädevuse märkimine  
66.A.50 Piirangud  
66.A.55 Kvalifikatsiooni tõendamine  
66.A.70 Kvalifikatsiooni muutmine  
B JAGU — MENETLUSKORD PÄDEVATELE ASUTUSTELE  
A ALAJAGU — ÜLDSÄTTED  
66.B.1 Reguleerimisala  
66.B.10 Pädev asutus  
66.B.20 Dokumentide säilitamine  
66.B.25 Vastastikune teabevahetus  
66.B.30 Erandid  
B ALAJAGU — LENNUNDUSTEHNILISE TÖÖTAJA LOA VÄLJAAND­ 
MINE  
66.B.100 Lennundustehniliste töötajate lubade pädeva asutuse po olt väljaand­ 
mise kord  
66.B.105 Lennundustehniliste töötajate lubade väljaandmise kord  osa 145 
nõuete kohaselt sertifitseeritud hooldusorganisatsioonide kaudu  
66.B.110 Lennundustehniliste töötajate lubade muutmise kord täi endavate baas- 
või alamkategooriate lisamiseks  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 118
 
66.B.115 Lennundustehniliste töötajate lubade muutmise kord täi endavate 
õhusõidukitüübipädevusmärgete lisamiseks või piirangute tühista mi­ 
seks.  
66.B.120 Lennundustehniliste töötajate lubade kehtivuse taastam ise kord  
66.B.125 Lubade ja grupipädevuse muutmise kord  
66.B.130 Õhusõidukitüübikoolituse otsese heakskiitmise kord  
C ALAJAGU — EKSAMID  
66.B.200 Pädeva asutuse korraldatavad eksamid  
D ALAJAGU — VOLITATUD LENNUNDUSTEHNILISE TÖÖTAJA KVALI­ 
FIKATSIOONI MUUTMINE  
66.B.300 Üldsätted  
66.B.305 Siseriiklike kvalifikatsioonide muutmise aruanne  
66.B.310 Sertifitseeritud hooldusorganisatsioonide väljaantud v olituste muut­ 
mise aruanded  
E ALAJAGU — EKSAMITULEMUSTE ARVESTAMINE  
66.B.400 Üldsätted  
66.B.405 Eksamitulemuste arvestamise aruanne  
66.B.410 Eksamitulemuste kehtivus  
F ALAJAGU — PIDEV JÄRELEVALVE  
66.B.500 Lennundustehnilise töötaja loa kehtetuks tunnistamine,  peatamine või 
sellele piirangute kehtestamine  
LIITED  
I liide — Nõutavad baasteadmised (v.a. L-kategooria loa korral)  
II liide — Baasteadmiste eksami nõuded (välja arvatud L-kategoo ria loa puhul)  
III liide — Õhusõidukitüübikoolituse ja eksami nõuded — Väljaõp e töökohal  
IV liide — Osa 66 kohase lennundustehnilise töötaja loa laienda miseks nõutav 
kogemus  
V liide — Taotluse vorm – EASA vorm 19  
VI liide — III lisas (osa 66) osutatud lennundustehnilise tööta ja luba – EASA 
vorm 26  
▼M5 
VII liide — L-kategooria lennundustehnilise töötaja loa saamise ks vajalikud 
baasteadmised  
VIII liide — L-kategooria lennundustehnilise töötaja loa saamis eks nõutav baas­ 
teadmiste eksam  
▼B 
66.1 Pädev asutus  
a) Käesolevas lisas (osa 66) tähendab pädev asutus järgmist:  
1. liikmesriigi määratud ametiasutus, kuhu esitatakse esmane ta otlus 
lennundustehnilise töötaja loa saamiseks, või  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 119
 
2. mõne muu liikmesriigi (kui tegemist on muu liikmesriigiga) 
määratud ametiasutus vastavalt alapunktis 1 osutatud ametiasutu sega 
sõlmitud kokkuleppele. Sel juhul tunnistatakse alapunktis 1 osu tatud 
luba kehtetuks, kõik punktis 66.B.20 nimetatud dokumendid 
kantakse üle ja nende dokumentide alusel antakse välja uus luba . 
b) Pädev astus vastutab selle eest, et määrata kindlaks järgmin e: 
1. õhusõidukitüüpide loetelu ja  
2. missuguse õhusõidukitüübipädevuse alla iga plaaneri/mootori kombi­
natsioon kuulub.  
A JAGU  
TEHNILISED NÕUDED  
A ALAJAGU  
LENNUNDUSTEHNILISE TÖÖTAJA LUBA  
66.A.1  Reguleerimisala  
Käesolevas punktis esitatakse lennundustehnilise töötaja loa mä äratlus 
ning sätestatakse nõuded lennundustehnilise töötaja loa taotlem iseks, 
väljaandmiseks ja selle kehtivuse pikendamiseks.  
▼M5 
66.A.3  Lubade kategooriad ja alamkategooriad  
Lennundustehniliste töötajate load hõlmavad järgmisi kategooria id ning 
vajaduse korral alamkategooriaid ja süsteemipädevusmärkeid.  
a) A-kategooria, mis jaguneb järgmisteks alamkategooriateks:  
— A1 – turbiinmootoriga lennukid;  
— A2 – kolbmootoriga lennukid;  
— A3 – turbiinmootoriga kopterid;  
— A4 – kolbmootoriga kopterid;  
b) B1-kategooria, mis jaguneb järgmisteks alamkategooriateks:  
— B1.1 – turbiinmootoriga lennukid;  
— B1.2 – kolbmootoriga lennukid;  
— B1.3 – turbiinmootoriga kopterid;  
— B1.4 – kolbmootoriga kopterid;  
c) B2-kategooria  
B2-kategooria luba hõlmab kõiki õhusõidukeid;  
d) B2L-kategooria  
B2L-kategooria luba hõlmab kõiki õhusõidukeid (välja arvatud 
gruppi 1 kuuluvad õhusõidukid, nagu on sätestatud punkti 66.A.5  
alapunktis 1) ja see jaguneb järgmisteks süsteemipädevusmärgete ks: 
— side- ja navigatsioonisüsteemid (com/nav);  
— mõõteriistad;  
— automaatse juhtimisega lend;  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 120
 
— seire;  
— plaanerisüsteemid.  
B2L-kategooria luba sisaldab vähemalt üht süsteemipädevusmärget ; 
e) B3-kategooria  
B3-kategooria luba hõlmab kolbmootoriga hermetiseerimata lennu­
keid maksimaalse stardimassiga (MTOM) kuni 2 000 kg;  
f) L-kategooria, mis jaguneb järgmisteks alamkategooriateks:  
— L1C: komposiitkonstruktsiooniga purilennukid;  
— L1: purilennukid;  
— L2C: komposiitkonstruktsiooniga mootorpurilennukid ja kompo­
siitkonstruktsiooniga ELA1 lennukid;  
— L2: mootorpurilennukid ja ELA1 lennukid;  
— L3H: kuumaõhu-õhupallid;  
— L3G: gaasiõhupallid;  
— L4H: kuumaõhu-õhulaevad;  
— L4G: ELA2 gaasiõhulaevad;  
— L5: muud kui ELA2 gaasiõhulaevad;  
g) C-kategooria  
C-kategooria luba hõlmab lennukeid ja koptereid.  
66.A.5  Õhusõidukigrupid  
Lennundustehnilise töötaja loale kantud pädevusmärgetega seoses  liigi­
tatakse õhusõidukid järgmistesse gruppidesse:  
1) grupp 1: keerukad mootoriga õhusõidukid, mitme mootoriga 
kopterid, lennukid, mille suurim lubatud lennukõrgus ületab len nu­
tasandi FL290, elektroonilise juhtimissüsteemiga õhusõidukid, m uud 
kui ELA2 gaasiõhulaevad ja muud õhusõidukid, mille puhul amet 
nõuab õhusõidukitüübi pädevusmärke olemasolu.  
Amet võib vajaduse korral otsustada liigitada esimeses lõigus s ätes­
tatud tingimustele vastava õhusõiduki kas gruppi 2, 3 või 4, ku i ta 
leiab, et see on konkreetse õhusõiduki väiksema keerukuse tõttu  
õigustatud;  
2) grupp 2: õhusõidukid (v.a gruppi 1 kuuluvad õhusõidukid), mi s 
kuuluvad järgmistesse alamgruppidesse:  
i) alamgrupp 2a:  
— ühe mootoriga turbopropellerlennukid;  ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 121
 
— sellised turboreaktiivmootoriga lennukid ja mitme turbopro­
pellermootoriga lennukid, mille amet on liigitanud kõnealu­
sesse alamgruppi nende väiksema keerukuse tõttu;  
ii) alamgrupp 2b:  
— ühe turbiinmootoriga kopterid;  
— sellised mitme turbiinmootoriga kopterid, mille amet on liigi ­
tanud kõnealusesse alamgruppi nende väiksema keerukuse 
tõttu;  
iii) alamgrupp 2c:  
— ühe kolbmootoriga kopterid;  
— sellised mitme kolbmootoriga kopterid, mille amet on liigi­
tanud kõnealusesse alamgruppi nende väiksema keerukuse 
tõttu;  
3) grupp 3: muud kui gruppi 1 kuuluvad kolbmootoriga lennukid;  
4) grupp 4: muud kui gruppi 1 kuuluvad purilennukid, mootorpuri len­
nukid, õhupallid ja õhulaevad.  
▼B 
66.A.10  Taotlemine  
a) Lennundustehnilise töötaja luba või selle muutmist taotletak se EASA 
vormil 19 (vt V liide) ning pädeva asutuse kehtestatud korras n ing 
taotlus esitatakse pädevale asutusele.  
b) Lennundustehnilise töötaja loa muutmise taotlus tuleb esitad a selle 
liikmesriigi pädevale asutusele, kes loa välja andis.  
c) Lisaks punkti 66.A.10 alapunkti a, punkti 66.A.10 alapunkti b või 
punkti 66.B.105 kohaselt (vastavalt vajadusele) nõutavatele dok u­
mentidele peab lennundustehnilise töötaja loale täiendavate baa s- 
või alamkategooriate lisamise taotleja esitama pädevale asutuse le 
oma kehtiva loa originaali koos EASA vormiga 19.  
d) Kui loa baaskategooriate muutmise taotlejal on punkti 66.B.1 00 
alusel õigus taotleda loa baaskategooriate muutmist mõnes muus 
liikmesriigis kui talle loa välja andnud liikmesriigis, tuleb l oa muut­
mise taotlus saata punktis 66.1 osutatud pädevale asutusele.  
e) Kui loa baaskategooriate muutmise taotlejal on punkti 66.B.1 05 
alusel õigus taotleda loa baaskategooriate muutmist mõnes muus 
liikmesriigis kui talle loa välja andnud liikmesriigis, saadab II lisa 
(osa 145) kohaselt sertifitseeritud hooldusorganisatsioon lennu ndus­
tehnilise töötaja loa koos EASA vormiga 19 punktis 66.1 osutatu d 
pädevale asutusele muutmise kinnitamiseks pitseri ja allkirjaga  või 
vajaduse korral uue loa väljaandmiseks.  
f) Igale taotlusele peavad olema lisatud dokumendid, mis tõenda vad, et 
taotleja vastab nendele teoreetiliste teadmiste, praktiliste os kuste ja 
kogemustega seotud nõuetele, mida taotluse esitamise ajal 
kohaldatakse.  
66.A.15  Taotleja vanuse alampiir  
Lennundustehnilise töötaja loa taotleja peab olema vähemalt 18- aastane.  ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 122
 
66.A.20  Õigused  
a) Kohaldatakse järgmisi õigusi:  
1. A-kategooria lennundustehnilise töötaja loa omanikul on luba tud 
anda välja hooldustõendeid lihtsamate plaanijärgsete liinihoold us­
tööde ja lihtsamate defektide kõrvaldamise kohta vastavalt II l isa 
(osa 145) punktis 145.A.35 osutatud hooldustõendi väljaandmise 
volituses konkreetselt kindlaks määratud piirangutele. Hooldus­
tõendite väljaandmise õigused kehtivad üksnes nende toimingute 
suhtes, mida loaomanik on isiklikult teinud lennundustehnilise 
töötaja loa väljaandnud hooldusorganisatsioonis;  
2. B1-kategooria lennundustehnilise töötaja loa omanikul on lub atud 
anda välja hooldustõendeid ja tegutseda B1-kategooria tugitööta ­
jana järgmistes valdkondades:  
— õhusõidukite konstruktsiooni, jõuseadmete ning mehhaaniliste 
ja elektrisüsteemide hooldustööd;  
— selliste avioonikasüsteemide hooldus, mille töökõlblikkuse 
saab kindlaks teha lihtsate katsete abil, mis ei hõlma vigade 
leidmist.  
B1-kategooria hõlmab vastavat A-alamkategooriat;  
3. B2-kategooria lennundustehnilise töötaja loa omanikul on lub atud 
teha järgmist:  
i) anda välja hooldustõendeid ja tegutseda B2-kategooria tugi­
töötajana järgmistes valdkondades:  
— avioonika- ja elektrisüsteemide hooldustööd ning  
— elektri- ja avioonikaseadmete hooldustööd sellistes 
jõuseadme- ja mehaanilistes süsteemides, mille töökõlblik­
kuse saab kindlaks teha lihtsate katsete abil, ning  
ii) anda välja hooldustõendeid lihtsamate plaanijärgsete liinih ool­
dustööde ja lihtsamate defektide kõrvaldamise kohta vastavalt 
II lisa (osa 145) punktis 145.A.35 osutatud hooldustõendite 
väljaandmise volituses konkreetselt kindlaks määratud piiran­
gutele. Hooldustõendite väljaandmise õigused kehtivad üksnes 
nende toimingute suhtes, mida loaomanik on isiklikult teinud 
lennundustehnilise töötaja loa väljaandnud hooldusorganisat­
sioonis ning mis kuuluvad B2-kategooria loale märgitud päde­
vuse rakendusalasse.  
B2-kategooria luba ei hõlma ühtki A-kategooria alamkategooriat;  
▼M5 
4. B2L-kategooria lennundustehnilise töötaja loa omanikul on 
lubatud anda välja hooldustõendeid ja tegutseda B2L-kategooria 
tugitöötajana järgmistes valdkondades:  
— elektrisüsteemide hooldus;  
— avioonikasüsteemide hooldus vastavalt loas konkreetselt kind­
laks määratud süsteemipädevusmärke piirangutele ja  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 123
 
— plaaneri süsteemipädevusmärke korral elektri- ja avioonika­
seadmete hooldus sellistes jõuseadme- ja mehaanilistes süstee­
mides, mille töökõlblikkuse saab kindlaks teha lihtsate katsete  
abil. 
5. B3-kategooria lennundustehnilise töötaja loa omanikul on lub atud 
anda välja hooldustõendeid ja tegutseda B3-kategooria tugitööta ­
jana järgmistes valdkondades:  
— lennukite konstruktsiooni, jõuseadmete ning mehaaniliste ja 
elektrisüsteemide hooldus ja  
— selliste avioonikasüsteemide hooldus, mille töökõlblikkuse 
saab kindlaks teha lihtsate katsete abil, mis ei hõlma vigade 
leidmist.  
6. L-kategooria lennundustehnilise töötaja loa omanikul on luba tud 
anda välja hooldustõendeid ja tegutseda L-kategooria tugitööta­
jana järgmistes valdkondades:  
— õhusõidukite konstruktsiooni, jõuseadmete ning mehaaniliste 
ja elektrisüsteemide hooldus;  
— raadioside-, avariimajaka- (ELT) ja transpondrisüsteemide 
hooldus ning  
— muude avioonikasüsteemide hooldus, mille töökõlblikkuse 
saab kindlaks teha lihtsate katsete abil.  
L2-alamkategooria hõlmab L1-alamkategooriat. Seega kehtivad 
kõik punkti 66.A.45 alapunkti h kohaselt L2-alamkategooria 
suhtes kohaldatavad piirangud ka L1-alamkategooria suhtes.  
L2C-alamkategooria hõlmab L1C-alamkategooriat.  
7. C-kategooria lennundustehnilise töötaja loa omanikul on luba tud 
anda välja hooldustõendeid õhusõidukite baashoolduse kohta. 
Neid õigusi kohaldatakse kogu õhusõiduki suhtes.  
▼B 
b) Lennundustehnilise töötaja loa omanik võib oma loast tulenev aid 
õigusi kasutada üksnes juhul, kui:  
1. ta vastab I lisa (osa M) ja II lisa (osa 145) asjaomastele n õuetele 
ning 
2. tal on eelneva kahe aasta jooksul saanud kuuekuulise kogemus e 
lennundustehnilise töötaja loaga antud õiguste kohaselt tehtava tel 
hooldustöödel või vastanud asjaomaste õiguste saamise nõuetele 
ning 
3. tal on asjaomasele õhusõidukile hooldustõendi väljaandmiseks  
piisav pädevus ning  
4. ta oskab lugeda, kirjutada ja rääkida arusaadavalt nendes ke eltes, 
milles on koostatud hooldustõendi väljaandmiseks vajalikud 
tehnilised dokumendid ja menetlused.  ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 124
 
66.A.25  Nõutavad baasteadmised  
▼M5 
a) Muu kui B2L- ja L-kategooria lennundustehnilise töötaja loa taot­
leja või sellise loa omanik, kes taotleb, et tema loale lisatak s uus 
kategooria või alamkategooria, peab eksamil tõendama, missuguse l 
tasemel on tema teadmised III lisa (osa 66) I liite kohastes ai ne­
moodulites. Eksam peab vastama III lisa (osa 66) II liites säte statud 
nõuetele ja selle peab korraldama IV lisa (osa 147) kohaselt se rti­
fitseeritud koolitusorganisatsioon või pädev asutus.  
b) L-kategooria konkreetse alamkategooria lennundustehnilise tö ötaja 
loa taotleja või sellise loa omanik, kes taotleb, et tema loale  lisataks 
uus kategooria või alamkategooria, peab eksamil tõendama, missu ­
gusel tasemel on tema teadmised III lisa (osa 66) VII liite koh astes 
ainemoodulites. Eksam peab vastama III lisa (osa 66) VIII liite s 
sätestatud nõuetele ja selle peab korraldama IV lisa (osa 147) koha­
selt sertifitseeritud koolitusorganisatsioon või pädev asutus v õi seda 
tuleb teha pädeva asutusega kokku lepitud korras.  
B1.2-alamkategooria või B3-kategooria lennundustehnilise töötaj a 
loa omanike puhul loetakse L1C-, L1-, L2C- ja L2-alamkategooria  
saamiseks vajalikud teadmiste baasnõuded täidetuks.  
L4H-alamkategooria lennundustehnilise töötaja loa saamiseks vaj a­
likud teadmiste baasnõuded hõlmavad L3H-alamkategooria lennun­
dustehnilise töötaja loa saamiseks vajalikke teadmiste baasnõud eid. 
L4G-alamkategooria lennundustehnilise töötaja loa saamiseks vaj a­
likud teadmiste baasnõuded hõlmavad L3G-alamkategooria lennun­
dustehnilise töötaja loa saamiseks vajalikke teadmiste baasnõud eid. 
c) Konkreetset süsteemipädevusmärget sisaldava B2L-kategooria 
lennundustehnilise töötaja loa taotleja või sellise loa omanik,  kes 
taotleb, et tema loale lisataks uus süsteemipädevusmärge, peab 
eksamil tõendama, missugusel tasemel on tema teadmised III lisa  
(osa 66) I liite kohastes ainemoodulites. Eksam peab vastama II I 
lisa (osa 66) II liites sätestatud nõuetele ja selle peab korra ldama IV 
lisa (osa 147) kohaselt sertifitseeritud koolitusorganisatsioon  või 
pädev asutus.  
d) Koolitus tuleb läbida ja eksam tuleb sooritada kümne aasta j ooksul 
enne lennundustehnilise töötaja loa taotluse või lennundustehni lise 
töötaja loale uue kategooria või alamkategooria lisamise taotlu se 
esitamist. Kui koolitus on läbitud ja eksam on sooritatud varem , 
võib eksamitulemusi arvestada vastavalt alapunktile e.  
e) Taotleja võib esitada pädevale asutusele taotluse täielikult  või osali­
selt arvestada baasteadmistealaseid eksamitulemusi seoses järgm i­
sega:  
i) baasteadmiste eksamid, mis ei vasta punkti d nõuetele, ja  
ii) mis tahes muu tehniline kvalifikatsioon, mis pädeva asutuse  
hinnangul vastab III lisa (osa 66) kohastele teadmisalastele 
nõuetele.  
Eksamitulemusi arvestatakse vastavalt käesoleva lisa (osa 66) B  jao 
E alajaole.  
f) Pädeva asutuse poolt taotlejale edastatud teade eksamitulemu ste kohta 
kehtib kümme aastat. Pärast eksamitulemuste kehtivuse lõppu või b 
taotleja esitada uue taotluse eksamitulemuste arvestamiseks.  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 125
 
66.A.30  Nõutav kogemus  
a) Lennundustehnilise töötaja loa taotlejal peab olema:  
1. A-kategooria, B1.2- ja B1.4-alamkategooria ning B3-kategoori a 
puhul:  
i) kolm aastat praktilist kogemust käitatava õhusõiduki hoolda­
misega, kui ta ei ole varem saanud vastavat tehnilist 
väljaõpet, või  
ii) kaks aastat praktilist kogemust käitatava õhusõiduki hoolda ­
misega; lisaks peab ta olema läbinud tehnilise oskustöölise 
väljaõppe, mida pädev asutus peab asjakohaseks, või  
iii) üks aasta praktilist kogemust käitatava õhusõiduki hoolda­
misega; lisaks peab ta olema läbinud IV lisa (osa 147) 
nõuete kohaselt heakskiidetud baaskursuse;  
2. B2-kategooria ning B1.1- ja B1.3-alamkategooriate puhul:  
i) viis aastat praktilist kogemust käitatava õhusõiduki hoolda­
misega, kui ta ei ole varem saanud vastavat tehnilist 
väljaõpet, või  
ii) kolm aastat praktilist kogemust käitatava õhusõiduki hoolda ­
misega; lisaks peab ta olema läbinud tehnilise oskustöölise 
väljaõppe, mida pädev asutus peab asjakohaseks, või  
iii) kaks aastat praktilist kogemust käitatava õhusõiduki hoold a­
misega; lisaks peab ta olema läbinud IV lisa (osa 147) 
nõuete kohaselt heakskiidetud baaskursuse;  
▼M5 
2a. B2L-kategooria puhul:  
i) kolm aastat asjakohas(t)e süsteemipädevus(t)ega seotud 
praktilist kogemust käitatava õhusõiduki hooldamisega, kui 
ta ei ole varem saanud sellekohast tehnilist väljaõpet, või  
ii) kaks aastat asjakohas(t)e süsteemipädevus(t)ega seotud prak ­
tilist kogemust käitatava õhusõiduki hooldamisega, millele 
lisaks peab ta olema läbinud tehnilise oskustöölise 
väljaõppe, mida pädev asutus peab asjakohaseks, või  
iii) üks aasta asjakohas(t)e süsteemipädevus(t)ega seotud prakt i­
list kogemust käitatava õhusõiduki hooldamisega, millele 
lisaks peab ta olema läbinud osa 147 kohaselt heaks kiidetud 
baaskoolituse.  
Uu(t)e süsteemipädevusmärke (-märgete) lisamiseks B2L-kate­
gooria loale kolm kuud asjaomase uue süsteemiga seotud prak­
tilist hoolduskogemust iga lisatava pädevuse kohta.  
2b. L-kategooria puhul:  
i) kaks aastat praktilist kogemust käitatava õhusõiduki hoolda­
misega, mis sisaldab representatiivset läbilõiget asjaomasele 
loale märgitava alamkategooriaga seotud hooldustöödest;  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 126
 
ii) erandina alapunktist i üks aasta praktilist kogemust käitat ava 
õhusõiduki hooldamisega, mis hõlmab representatiivset läbi­
lõiget asjaomasele loale märgitava alamkategooriaga seotud 
hooldustöödest, kui punkti 66.A.45 alapunkti h alapunkti ii 
alapunktis 3 sätestatud piirangust ei tulene teisiti.  
Uue alamkategooria lisamiseks L-kategooria loale peab alapunk­
tide i ja ii kohaselt nõutav kogemus olema vastavalt kaksteist ja 
kuus kuud.  
B1.2-alamkategooria või B3-kategooria lennundustehnilise 
töötaja loa omanike puhul loetakse L1C-, L1-, L2C- ja L2-alam­
kategooria saamiseks vajalikud teadmiste baasnõuded täidetuks.  
▼M2 
3. C-kategooriasse kuuluvate keerukate mootoriga õhusõidukite 
puhul:  
i) kolm aastat kogemust B1.1- ja B1.3-alamkategooria või B2- 
kategooria õiguste kasutamisega keerukate mootoriga õhusõi­
dukite puhul või kolm aastat kogemust punkti 145.A.35 
kohase tugitöötajana, või mõlema kombinatsioonina, või  
ii) viis aastat kogemust B1.2- või B1.4-alamkategooria õiguste 
kasutamisega keerukate mootoriga õhusõidukite puhul või 
viis aastat kogemust punkti 145.A.35 kohase tugitöötajana, 
või mõlema kombinatsioonina;  
4. C-kategooriasse kuuluvate muude õhusõidukite kui keerukate 
mootoriga õhusõidukite puhul: kolm aastat kogemust B1- või 
B2-kategooria õiguste kasutamisega muude õhusõidukite kui 
keerukate mootoriga õhusõidukite puhul või kolm aastat koge­
must punkti 145.A.35 kohase tugitöötajana, või mõlema 
kombinatsioonina;  
▼B 
5. kõrgharidusena omandatud C-kategooria kvalifikatsiooni puhul : 
sellise loataotleja puhul, kes on mõnes pädeva asutuse tunnus­
tatud ülikoolis või muus kõrgkoolis omandanud mõnel tehnilisel 
erialal akadeemilise kraadi, kolm aastat kogemust tsiviilõhusõi ­
dukite hooldamisega, mis peab hõlmama representatiivset 
valikut otseselt õhusõidukite hooldamiseks tehtud toimingutest,  
kaasa arvatud kuus kuud baashooldustööde tegemise jälgimist.  
b) Lennundustehnilise töötaja loa omanikul, kes taotleb oma loa  raken­
dusala laiendamist, peab olema vähemalt selline tsiviilõhusõidu kite 
hooldamise kogemus, mis vastab käesoleva lisa IV liite (osa 66)  
kohaselt taotletavale lisakategooriale või alamkategooriale.  
c) Taotlejal peab olema praktiline kogemus, mis hõlmab represen ta­
tiivset läbilõiget õhusõiduki hooldustöödest.  
d) Vähemalt üks aasta nõutavat kogemust peab olema hiljuti oman datud 
ja seotud selle kategooria või alamkategooria õhusõidukite hool da­
misega, mille jaoks esialgset lennundustehnilise töötaja luba t aotle­
takse. Kui lennundustehnilise töötaja loale taotletakse täienda vaid 
kategooriaid või alamkategooriaid, võib hiljuti omandatud kogem us 
olla lühem kui üks aasta, kuid siiski mitte lühem kui kolm kuud . 
Nõutav kogemus sõltub olemasoleva ja taotletava loa kategooriat e/a­
lamkategooriate vahelistest erinevustest. Selline täiendav koge mus 
peab olema taotletava loakategooria või alamkategooria suhtes t üüpi­
line. ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 127
 
e) Olenemata alapunkti a sätetest võib arvestada ka väljaspool tsiviilõ­
husõidukite hooldamise valdkonda omandatud õhusõidukite hoolda­
mise kogemust, kui pädev asutus leiab, et kõnealune hooldus on 
samaväärne käesoleva lisa (osa 66) kohaselt nõutava hooldusega.  
Siiski peab taotlejal olema täiendav tsiviilõhusõidukite hoolda mise 
kogemus, et tagada tsiviilõhusõidukite hooldamisega seotud töök esk­
konna piisav tundmine.  
f) Kogemus peab olema omandatud kümne aasta jooksul enne lennun ­
dustehnilise töötaja loa taotluse või lennundustehnilise töötaj a loale 
täiendava kategooria või alamkategooria lisamise taotluse esita mist.  
66.A.40  Lennundustehnilise töötaja loa kehtivus  
a) Lennundustehnilise töötaja luba kaotab kehtivuse viis aastat  pärast 
selle viimast väljaandmist või muutmist, kui omanik ei esita lu ba loa 
välja andnud pädevale asutusele, et kontrollida loale märgitud teabe 
vastavust pädeva asutuse dokumentides sisalduvale teabele koosk õlas 
punktiga 66.B.120.  
b) Lennundustehnilise töötaja loa omanik peab täitma EASA vormi  19 
(vt V liide) asjaomased osad ning esitama selle koos tema valdu ses 
oleva loaga loa originaali väljaandnud pädevale asutusele, välj a 
arvatud juhul, kui loa omanik töötab II lisa (osa 145) kohaselt  serti­
fitseeritud hooldusorganisatsioonis, mille käsiraamatus on säte statud, 
et kõnealune organisatsioon võib vajalikud dokumendid esitada 
lennundustehnilise töötaja loa omaniku nimel.  
c) Kõik lennundustehnilise töötaja loast tulenevad hooldustõend ite 
väljaandmise õigused kaotavad kehtivuse loa kehtetuks muutumise l. 
d) Lennundustehnilise töötaja luba kehtib üksnes siis, kui i) s elle on 
andnud välja ja/või seda on muutnud pädev asutus ning kui ii) l oa 
omanik on sellele alla kirjutanud.  
▼M5 
66.A.45  Õhusõidukitüübipädevuse märkimine  
a) Selleks et lennundustehnilise töötaja loa omanik saaks kasut ada 
hooldustõendi väljaandmise õigusi konkreetse õhusõidukitüübi 
suhtes, tuleb lennundustehnilise töötaja loale märkida asjaomas te 
õhusõidukitüüpidega seotud pädevused:  
— B1-, B2- või C-kategooria puhul on asjaomased tüübipädevused 
järgmised:  
i) gruppi 1 kuuluvate õhusõidukite puhul asjaomane õhusõidu­
kitüübipädevus;  
ii) gruppi 2 kuuluvate õhusõidukite puhul asjaomane õhusõidu­
kitüübipädevus, tootja alamgrupipädevus või täielik alamgru­
pipädevus;  
iii) gruppi 3 kuuluvate õhusõidukite puhul asjaomane õhusõidu­
kitüübipädevus või täielik grupipädevus;  
iv) gruppi 4 kuuluvate õhusõidukite puhul B2-kategooria loa 
korral täielik grupipädevus;  
— B2L-kategooria puhul on asjaomased tüübipädevused järgmised:  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 128
 
i) gruppi 2 kuuluvate õhusõidukite puhul asjaomane tootja 
alamgrupipädevus või täielik alamgrupipädevus;  
ii) gruppi 3 kuuluvate õhusõidukite puhul täielik grupipädevus;  
iii) gruppi 4 kuuluvate õhusõidukite puhul täielik grupipädevus ; 
— B3-kategooria puhul hõlmab asjaomane pädevus kolbmootoriga 
hermetiseerimata lennukeid maksimaalse stardimassiga (MTOM) 
kuni 2 000 kg.“  
— L-kategooria puhul on asjaomased tüübipädevused järgmised:  
i) L1C-alamkategooria puhul komposiitkonstruktsiooniga 
purilennukitega seotud pädevus;  
ii) L1-alamkategooria puhul purilennukitega seotud pädevus;  
iii) L2C-alamkategooria puhul komposiitkonstruktsiooniga 
mootorpurilennukitega ja komposiitkonstruktsiooniga 
ELA1 lennukitega seotud pädevus;  
iv) L2-alamkategooria puhul mootorpurilennukitega ja ELA1 
lennukitega seotud pädevus;  
v) L3H-alamkategooria puhul kuumaõhu-õhupallidega seotud 
pädevus;  
vi) L3G-alamkategooria puhul gaasiõhupallidega seotud 
pädevus;  
vii) L4H-alamkategooria puhul kuumaõhu-õhulaevadega seotud 
pädevus;  
viii) L4G-alamkategooria puhul ELA2 gaasiõhulaevadega seotud 
pädevus;  
ix) L5-alamkategooria puhul asjakohane õhulaevatüübipädevus.  
— A-kategooria puhul vastavalt II lisa (osa 145) punkti 145.A.3 5 
sätetele pädevusnõuet ei kohaldata.  
b) Õhusõidukitüübipädevuse saamiseks tuleb edukalt läbida üks j ärg­
mistest koolitustest:  
— asjakohane B1-, B2- või C-kategooria õhusõidukitüübikoolitus 
vastavalt III lisa (osa 66) III liitele;  
— B2-kategooria või L5-alamkategooria loale kantava gaasiõhu­
laeva tüübipädevusmärke puhul pädeva asutuse poolt punkti 
66.B.130 kohaselt heaks kiidetud tüübikoolitus.  
c) muude kui C-kategooria lubade puhul peab loataotleja esimese  
õhusõidukitüübi pädevusmärke saamiseks konkreetses kategoorias 
või alamkategoorias lisaks alapunkti b nõuete täitmisele läbima  
edukalt asjakohase väljaõppe töökohal. See väljaõpe peab vastam a 
III lisa (osa 66) III liitele, välja arvatud juhul, kui tegemis t on 
gaasiga täidetud õhulaevadega, mille puhul pädev asutus peab 
väljaõppe otseselt heaks kiitma.  ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 129
 
▼C2 
d) Erandina alapunktidest b ja c võib gruppi 2 ja 3 kuuluvate õ husõi­
dukite puhul lisada loale õhusõidukitüübipädevusmärkeid pärast järg­
miste nõuete täitmist:  
— taotleja on edukalt sooritanud eksami asjakohase B1-, B2- või  
C-kategooria õhusõidukitüübi kohta vastavalt käesoleva lisa (os a 
66) III liitele;  
— taotleja on läbinud B1- ja B2-kategooria õhusõidukitüübiga 
seotud praktiliste oskuste kontrolli. Sel juhul peavad õhusõidu ­
kitüübiga seotud praktilised oskused hõlmama representatiivset 
läbilõiget loale märgitava asjakohase kategooriaga seotud hool­
dustöödest.  
Need C-kategooria pädevusega töötajad, kes on kvalifikatsiooni 
omandanud punkti 66.A.30 alapunkti a alapunktis 5 osutatud kõrg ­
hariduse omandamise kaudu, peavad esimese asjaomase õhusõiduki­
tüübieksami sooritama B1- või B2-kategooria tasemel.  
▼M5 
e) Gruppi 2 kuuluvate õhusõidukite puhul kohaldatakse järgmist:  
i) B1- ja C-kategooria loa omanikud peavad tootja alamgrupipäde ­
vusmärke saamiseks täitma õhusõidukitüübipädevuse saamise 
nõuded vähemalt kahe ühte ja samasse tootjagruppi kuuluva 
õhusõidukitüübi suhtes, mis kombineerituna esindavad asjaomase 
tootja alamgruppi;  
ii) B1- ja C-kategooria loa omanikud peavad täieliku alamgrupip ä­
devusmärke saamiseks täitma õhusõidukitüübipädevuse saamise 
nõuded eri tootjate vähemalt kolme sellise eri õhusõidukitüübi 
puhul, mis kombineerituna esindavad asjaomast alamgruppi;  
iii) B2- ja B2L-kategooria loa omanikud peavad tootja alamgrupi pä­
devusmärke ja täieliku alamgrupipädevusmärke saamiseks 
läbima praktiliste oskuste kontrolli, mis hõlmab representatiiv set 
läbilõiget asjaomasele loale märgitava kategooriaga ja asjaomas e 
õhusõidukite alamgrupiga seotud hooldustöödest ning B2L-kate­
gooria loa puhul asjaomase süsteemipädevusega seotud hooldus­
töödest;  
iv) erandina alapunkti e alapunktist iii on B2- või B2L- katego oria 
loa omanikul, kellel on kogu alamgruppi 2b hõlmav pädevus­
märge, õigus saada ka kogu alamgruppi 2c hõlmav pädevus­
märge.  
f) Gruppidesse 3 ja 4 kuuluvate õhusõidukite puhul kohaldatakse  järg­
mist:  
i) B1-, B2-, B2L ja C-kategooria loaomanikud peavad grupi 3 
täieliku pädevuse saamiseks ning B2- ja B2L-kategooria loao­
manikud grupi 4 täieliku pädevuse saamiseks läbima praktiliste 
oskuste kontrolli, mis hõlmab representatiivset läbilõiget asja ­
omasele loale märgitava kategooriaga ja gruppi 3 või 4 kuulu­
vate õhusõidukitega seotud hooldustöödest (vastavalt asja­
oludele);  
ii) kui taotleja ei tõenda asjaomase kogemuse olemasolu, kohald a­
takse B1-kategooria loa omanikele grupi 3 kohta antud pädevus­
märke suhtes piiranguid, mis tuleb märkida ka loale ja mis 
hõlmavad järgmisi õhusõidukeid:  
— hermetiseeritud lennukid;  ▼M6 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 130
 
— metallkonstruktsiooniga lennukid;  
— komposiitkonstruktsiooniga lennukid;  
— puitkonstruktsiooniga lennukid;  
— metalltorudest konstruktsiooni ja riidest pealistusega 
lennukid;  
iii) erandina alapunkti f alapunktist i on B2L-kategooria loa 
omanikul, kellel on kogu alamgruppi 2a või 2b hõlmav päde­
vusmärge, õigus saada ka gruppe 3 ja 4 hõlmav pädevusmärge.  
g) B3-kategooria lubade puhul kohaldatakse järgmist:  
i) kolbmootoriga hermetiseerimata lennukeid maksimaalse 
stardimassiga (MTOM) kuni 2 000 kg hõlmava pädevusmärke 
saamiseks peab taotleja läbima praktiliste oskuste kontrolli, m is 
hõlmab representatiivset läbilõiget asjaomasele loale märgitava  
kategooriaga seotud hooldustöödest;  
ii) kui taotleja ei tõenda asjaomase kogemuse olemasolu, kohald a­
takse alapunktis i osutatud pädevusmärke suhtes järgmisi piiran ­
guid, mis märgitakse ka loale:  
— puitkonstruktsiooniga lennukid,  
— metalltorudest konstruktsiooni ja riidest pealistusega lennuk id; 
— metallkonstruktsiooniga lennukid;  
— komposiitkonstruktsiooniga lennukid.  
h) Kõikide L-alamkategooriate (v.a. L5-alamkategooria) puhul:  
i) tüübipädevusmärke saamiseks peab taotleja läbima praktiliste  
oskuste kontrolli, mis hõlmab representatiivset läbilõiget asja ­
omasele loale märgitava alamkategooriaga seotud hooldustöödest;  
ii) kui taotleja ei tõenda asjaomase kogemuse olemasolu, kohald a­
takse pädevusmärke suhtes järgmisi piiranguid, mis märgitakse k a 
loale:  
1) purilennukitega, mootorpurilennukitega ja ELA1 lennukitega 
seotud pädevuse puhul:  
— puitkonstruktsiooni ja riidest pealistusega õhusõidukid;  
— metalltorudest konstruktsiooni ja riidest pealistusega 
õhusõidukid;  
— metallkonstruktsiooniga õhusõidukid;  
— komposiitkonstruktsiooniga õhusõidukid;  
2) gaasiõhupallidega seotud pädevuse puhul:  
— muud kui ELA1 gaasiõhupallid ja  ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 131
 
3) kui taotleja on tõendanud vaid üheaastase kogemuse olema­
solu vastavalt punkti 66.A.30 alapunkti a alapunkti 2b 
alapunktis ii kindlaksmääratud erandile, märgitakse loale järg­
mised piirangud:  
„I lisa (osa M) VII liite kohased keerukad hooldustööd, 
määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) punkti 21.A.90B 
kohased standardmuudatused ja määruse (EL) nr 748/2012 I 
lisa (osa 21) punkti 21.A.431B kohased standardsed remondi­
tööd.“  
B1.2-alamkategooria lennundustehnilise töötaja loa omanike 
puhul, kellel on grupi 3 pädevusmärge või B3-kategooria 
lennundustehnilise töötaja loa omanike puhul, kellel on kolb­
mootoriga hermetiseerimata lennukeid maksimaalse 
stardimassiga (MTOM) kuni 2 000 kg hõlmav pädevusmärge, 
loetakse L1- ja L2-alamkategooria ning nendega seotud täie­
liku grupipädevuse saamiseks vajalikud nõuded täidetuks ja 
nende suhtes kohaldatakse samu piiranguid, mis asjaomase 
B1.2-alamkategooria või B3-kategooria lennundustehnilise 
töötaja loa puhul.  
▼B 
66.A.50  Piirangud  
▼M5 
a) Lennundustehnilise töötaja loale märgitud piirangud tähistav ad hool­
dustõendi väljaandmise õiguste puudumist ning punktis 66.A.45 
osutatud piiranguid kohaldatakse kogu õhusõiduki suhtes.  
▼B 
b) Punktis 66.A.45 osutatud piirangud tühistatakse järgmisel ju htudel:  
1. pärast asjaomase kogemuse olemasolu tõendamist või  
2. pärast pädeva astutuse korraldatud praktiliste oskuste hinda mise 
edukat läbimist.  
c) Punktis 66.A.70 osutatud piirangud tühistatakse juhul, kui l oaomanik 
sooritab edukalt eksami punktis 66.B.300 osutatud asjaomases mu ut­
misaruandes nimetatud moodulite või ainete kohta.  
66.A.55  Kvalifikatsiooni tõendamine  
Hooldustõendite väljaandmise õigust omavad töötajad ja tugitööt ajad 
esitavad kvalifikatsiooni tõendamiseks lennundustehnilise tööta ja loa 
24 tunni jooksul pärast pädeva isiku esitatud asjakohast nõuet.  
66.A.70  Kvalifikatsiooni muutmine  
a) Nendele volitatud lennundustehnilistele töötajatele, kes oma vad liik­
mesriigis kehtivat kvalifikatsiooni, annab asjaomase liikmesrii gi 
pädev asutus lennundustehnilise töötaja loa enne III lisa (osa 66) 
jõustumist B jao D alajaos kindlaksmääratud tingimustel ilma 
eksamita.  
b) Isik, kes on omandamas liikmesriigis kehtivat volitatud lenn undus­
tehnilise töötaja kvalifikatsiooni, võib jätkata selle omandami st enne 
III lisa (osa 66) jõustumist. Kõnealustel tingimustel omandatud  voli­
tatud lennundustehnilise töötaja kvalifikatsiooni omanikule ann ab 
asjaomase liikmesriigi pädev asutus välja lennundustehnilise tö ötaja 
loa B jao D alajaos kindlaksmääratud tingimustel ilma eksamita.  ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 132
 
c) Vajaduse korral hõlmab lennundustehnilise töötaja luba punkt i 
66.A.50 kohaseid piiranguid, et kajastada erinevusi  
i) enne käesolevas lisas (osa 66) sätestatud kohaldatava loakat e­
gooria või -alamkategooria jõustumist asjaomases liikmesriigis 
kehtinud ja volitatud lennundustehnilise töötaja kvalifikatsioo nist 
tulenevate õiguste ning  
ii) käesoleva lisa (osa 66) I ja II liites baasteadmiste ja sel lekohase 
eksami suhtes kehtestatud nõuete vahel.  
d) Erandina alapunktist c tuleb selliste õhusõidukite puhul, mi da kasu­
tavad muud kui määruse (EÜ) nr 1008/2008 kohaselt lennutege­
vusloa saanud lennuettevõtjad ja mis ei ole keerukad mootoriga 
õhusõidukid, ning õhupallide, purilennukite, mootorpurilennukit e ja 
õhulaevade puhul märkida lennundustehnilise töötaja loale punkt i 
66.A.50 kohased piirangud, et tagada kooskõla nende lennunduste h­
nilistele töötajatele antud õiguste, mis kehtisid liikmesriigis  enne osa 
66 kohase kohaldatava loakategooria või loa alamkategooria jõus tu­
mist, ning muudetud osa 66 kohase lennundustehnilise töötaja lo aga 
antavate õiguste vahel.  
▼B 
B JAGU  
MENETLUSKORD PÄDEVATELE ASUTUSTELE  
A ALAJAGU  
ÜLDSÄTTED  
66.B.1  Reguleerimisala  
Käesolevas jaos sätestatakse menetluskord ja haldusnõuded nende le 
pädevatele asutustele, kes vastutavad käesoleva lisa (osa 66) A  jao 
rakendamise ja jõustamise eest.  
66.B.10  Pädev asutus  
a) Üldsätted  
Liikmesriik nimetab pädeva asutuse ja määrab kindlaks selle koh ustused 
seoses lennundustehnilise töötaja loa väljaandmise, pikendamise , muut­
mise, peatamise või kehtetuks tunnistamisega.  
Kõnealune pädev asutus loob käesoleva lisa (osa 66) nõuete täit miseks 
vastava organisatsioonilise struktuuri.  
b) Vahendid  
Pädeval asutusel peab olema piisav arv töötajaid, et tagada käe soleva 
lisa (osa 66) nõuete rakendamine.  
c) Menetluskord  
Pädev asutus kehtestab ja dokumenteerib menetluskorra, mille ko haselt 
käesolevat lisa (osa 66) täidetakse. Seda vaadatakse läbi ja mu udetakse, 
et tagada käesoleva lisa pidev järgmine.  
66.B.20  Dokumentide säilitamine  
a) Pädev asutus kehtestab dokumentide säilitamise süsteemi, mis  
võimaldab piisaval määral jälgida iga lennundustehnilise töötaj a loa 
väljaandmise, uuendamise, muutmise, peatamise või kehtetuks 
tunnistamisega seotud menetlusi.  ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 133
 
b) Kõnealused dokumendid sisaldavad iga loa kohta järgmist:  
1. lennundustehnilise töötaja loa või selle muutmise taotlus ko os 
kõikide täiendavate dokumentidega;  
2. lennundustehnilise töötaja loa koopia koos kõikide muudatust ega; 
3. kogu asjaomase kirjavahetuse koopiad;  
4. kõikide erandite ja täitemeetmete üksikasjad;  
5. kõik lennundustehnilise töötaja loa omanikuga seotud aruande d, 
mille on koostanud muud pädevad asutused;  
6. pädeva asutuse tehtud kontrollide aruanded;  
7. loa muutmise aluseks olnud asjaomane muutmisaruanne;  
8. eksamitulemuste arvestamise aluseks olnud asjaomane eksamitu ­
lemuste arvestamise aruanne.  
c) Alapunkti b alapunktides 1–5 osutatud dokumente tuleb pärast  loa 
kehtivuse lõppemist säilitada vähemalt viis aastat.  
d) Alapunkti b alapunktides 6, 7 ja 8 osutatud dokumente tuleb säili­
tada määramatu aja.  
66.B.25  Vastastikune teabevahetus  
▼M6 
▼C2 
a) Pädevad asutused osalevad vastastikuses teabevahetuses koosk õlas 
määruse (EL) 2018/1139 artikli 72 lõikega 1.  
▼B 
b) Ilma et see piiraks liikmesriikide pädevust, abistavad asjao mased 
pädevad asutused üksteist vajalike järelevalvemeetmete rakenda­
misel, kui tekib mitut liikmesriiki hõlmav võimalik oht 
lennuohutusele.  
▼M6 
▼C2 
66.B.30  Erandid  
Pädev asutus registreerib ja säilitab kõik määruse (EL) 2018/11 39 
artikli 71 lõike 1 alusel tehtud erandid.  
▼B 
B ALAJAGU  
LENNUNDUSTEHNILISE TÖÖTAJA LOA VÄLJAANDMINE  
Käesolevas alajaos sätestatakse menetluskord, mida pädev asutus  peab järgima 
lennundustehniliste töötajate lubade väljaandmisel, muutmisel v õi pikendamisel.  
66.B.100  Lennundustehniliste töötajate lubade väljaandmise kord pädevale 
asutusele  
a) Pädev asutus kontrollib EASA vormi 19 ja mis tahes täiendava te 
dokumentide vastuvõtmisel, kas vorm on korrektselt täidetud nin g 
tagab, et loataotleja kogemus vastaks käesoleva lisa (osa 66) n õue­
tele. ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 134
 
b) Pädev asutus kontrollib, kas taotluse esitaja on sooritanud asjako­
hase eksami, ja/või kinnitab eksamitulemuste kehtivuse, et taga da 
kõikide I või VII liite kohaste moodulitega (vastavalt asjaolud ele) 
seotud nõuete täitmine vastavalt käesolevale lisale (osa 66).  
▼B 
c) Pärast seda, kui pädev asutus on kontrollinud, kas taotlejal  on käes­
oleva lisa (osa 66) nõuetele vastavad teadmised ja kogemused, 
annab ta taotlejale välja asjakohase lennundustehnilise töötaja  loa. 
Pädev asutus säilitab sama teabe.  
d) Kui lennundustehnilise töötaja loa esmakordsel väljaandmisel  
märgitakse loale õhusõidukitüübid või -grupid, peab pädev asutu s 
kontrollima, kas punkti 66.B.115 nõuded on täidetud.  
66.B.105  Lennundustehniliste töötajate lubade väljaandmise kord II lisa (osa 
145) nõuete kohaselt sertifitseeritud hooldusorganisatsioonide 
kaudu  
a) II lisa (osa 145) nõuete kohaselt sertifitseeritud hooldusor ganisat­
sioon, millele pädev asutus on andnud vastava loa, võib i) lenn undus­
tehnilise töötaja loa pädeva asutuse nimel ette valmistada või ii) anda 
soovitusi lennundustehnilise töötaja loa taotleja kohta, nii et  pädev 
asutus saab loa ette valmistada ja välja anda.  
b) Alapunktis a osutatud hooldusorganisatsioon peab tagama, et punkti 
66.B.100 alapunktide a ja b nõuded oleksid täidetud.  
c) Igal juhul võib lennundustehnilise loa taotlejale välja anda  ainult 
pädev asutus.  
▼M5 
66.B.110  Lennundustehniliste töötajate lubade muutmise kord täiendavate 
baas- või alamkategooriate lisamiseks  
a) Punktides 66.B.100 või 66.B.105 kindlaksmääratud korra kohal da­
misel kinnitab pädev asutus täiendava baas- või alamkategooria või 
B2L-kategooria puhul süsteemipädevusmärke pitseri ja allkirjaga  
lennundustehnilise töötaja loal või annab välja uue loa.  
b) Pädeva asutuse kirjetesse tehakse vastav muudatus.  
c) Taotleja taotluse korral asendab pädev asutus B2L-kategooria  loa 
samu õhusõidukitüübipädevusi sisaldava B2-kategooria loaga, kui  
loaomanik on tõendanud järgmise kahe nõude täitmist:  
i) I liite kohane eksam olemasoleva B2L-kategooria loa saamisek s 
nõutavate baasteadmiste ja B2-kategooria loa saamiseks nõuta­
vate baasteadmiste vaheliste erinevuste kohta;  
ii) liite IV kohaselt nõutav praktiline kogemus.  
d) B1.2-alamkategooria lennundustehnilise töötaja loa omanikele , 
kellel on grupi 3 pädevusmärge, või B3-kategooria lennundustehn i­
lise töötaja loa omanikele, kellel on kolbmootoriga hermetiseer imata 
lennukeid maksimaalse stardimassiga (MTOM) kuni 2 000 kg 
hõlmav pädevusmärge, annab pädev asutus taotluse korral välja 
L1- ja L2-alamkategooriate täieliku grupipädevusega loa, mille 
suhtes kohaldatakse samu piiranguid, mis olemasoleva B1.2-alam­
kategooria või B3-kategooria lennundustehnilise töötaja loa suh tes. ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 135
 
66.B.115  Lennundustehniliste töötajate lubade muutmise kord täiendavate 
õhusõidukitüübipädevusmärgete lisamiseks ja piirangute tühistami ­
seks.  
a) Pärast seda, kui pädevale asutusele on esitatud nõuetekohase lt 
täidetud EASA 19 vorm koos täiendavate dokumentidega, mis tõen­
davad, et taotleja vastab asjaomase pädevusmärke ja sellega kaa s­
neva lennundustehnilise töötaja loa saamiseks nõutavatele tingi mus­
tele, teeb pädev asutus järgmist:  
1. lisab taotluse esitaja lennundustehnilise töötaja loale taot letava 
õhusõidukipädevusmärke või  
2. annab välja uue loa, millele on lisatud asjaomane õhusõiduki pä­
devusmärge, või  
3. tühistab loale kehtestatud piirangud kooskõlas punktiga 66.A .50. 
Pädeva asutuse registreerimissüsteemis tehakse vastavad 
muudatused.  
b) Kui täieliku tüübikoolituse korraldab mõni muu organisatsioo n kui 
IV lisa (osa 147) kohast koolitusluba omav lennundustehniliste 
töötajate koolitusorganisatsioon, kontrollib pädev asutus enne tüübi­
pädevusmärke väljaandmist, kas kõik tüübikoolitusega seotud 
nõuded on täidetud.  
c) Kui nõuet väljaõppe kohta töökohal ei kohaldata, antakse õhu sõi­
dukitüübi pädevusmärge välja IV lisa (osa 147) kohast koolitusl uba 
omava lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni tun nis­
tuse alusel.  
d) Kui õhusõidukitüübi pädevuskoolitus läbitakse rohkem kui ühe  
kursuse raames, kontrollib pädev asutus enne tüübipädevusmärke 
väljaandmist, kas kursuste sisu ja pikkus vastab täielikult loa kate­
gooria rakendusalale ja kas eri teemade vahelisi kokkupuutepunk te 
on nõuetekohaselt käsitletud.  
e) Erinevuskoolituse puhul kontrollib pädev asutus, kas i) taot leja 
varasem kogemus koos ii) IV lisa (osa 147) kohaselt sertifitsee ritud 
kursuse või pädeva asutuse sertifitseeritud kursusega vastab tü übi­
pädevusmärke väljaandmiseks sätestatud nõuetele.  
▼M5 
f) Pädev asutus tagab, et tüübikoolituse nõuetekohaste praktili ste 
oskuste olemasolu tõendatakse ühel järgmisel viisil:  
i) esitatakse praktiliste oskuste omandamist kirjeldavad üksika sja­
likud dokumendid või logiraamat, mille on välja andnud orga­
nisatsioon, kes korraldas pädeva asutuse poolt punkti 66.B.130 
kohaselt heaks kiidetud koolituse;  
ii) võimaluse korral esitatakse praktilise õppe läbimist hõlmav  kooli­
tustõend, mille on välja andnud IV lisa (osa 147) kohaselt sert ifit­
seeritud lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioon.  
▼B 
g) Õhusõidukitüübi märkimisel kasutatakse ameti poolt kindlaks 
määratud õhusõidukitüübipädevusmärkeid.  
66.B.120  Lennundustehniliste töötajate lubade kehtivuse taastamise kord  
a) Pädev asutus võrdleb lennundustehnilise töötaja luba kõnealu se 
asutuse käsutuses olevate andmetega ning veendub, et loa suhtes  
ei kohaldata ühtki punkti 66.B.500 kohast kehtetuks tunnistamis e, 
peatamise või muutmise menetlust. Kui andmed on identsed ning 
punkti 66.B.500 alusel ei ole rakendatud ühtki meedet, taastata kse 
loa kehtivus viieks aastaks ning tehakse vastav märge pädeva 
asutuse käsutuses olevatesse andmetesse.  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 136
 
b) Kui pädeva asutuse andmed erinevad lennundustehnilise töötaj a loal 
olevatest andmetest, peab pädev asutus tegema järgmist:  
1. uurima välja erinevuste põhjused; vajaduse korral võib pädev  
asutus vastu võtta otsuse loa kehtivust mitte taastada;  
2. teavitama loa omanikku ja I lisa (osa M) F alajao või II lis a (osa 
145) kohaselt teadaolevat sertifitseeritud hooldusorganisatsioo ni, 
keda selline asjaolu võib otseselt mõjutada;  
3. vajaduse korral võtma punkti 66.B.500 kohased meetmed asja­
omase loa kehtetuks tunnistamiseks, muutmiseks või selle kehi­
vuse peatamiseks.  
66.B.125  Lubade ja grupipädevuste muutmise kord  
a) Artikli 5 lõikes 4 osutatud lennundustehnilise töötaja loale  juba 
varem kantud konkreetsed õhusõidukitüübi pädevusmärked jäävad 
kehtima ja neid ei muudeta uuteks pädevusmärgeteks, välja arvat ud 
juhul, kui loaomanik vastab täielikult käesoleva lisa (osa 66) 
punktis 66.A.45 vastava grupi/alamgrupipädevuse kohta sätestatu d 
nõuetele.  
b) Muutmine toimub vastavalt järgmisele tabelile:  
▼M5 
1. B1- või C-kategooria puhul muudetakse märkeid järgmiselt:  
— „kolbmootoriga kopterid, kogu grupp“ asendatakse järgmi­
sega: „kogu alamgrupp 2c“ ja gruppi 1 kuuluvaid ühe kolb­
mootoriga koptereid hõlmav õhusõidukitüübipädevus;  
— „kolbmootoriga kopterid, tootja grupp“ asendatakse järgmi­
sega: „tootja alamgrupp 2c“ ja selle tootja gruppi 1 kuulu­
vaid ühe kolbmootoriga koptereid hõlmav õhusõidukitüübi­
pädevus;  
— „turbiinmootoriga kopterid, kogu grupp“ asendatakse järgmi­
sega: „kogu alamgrupp 2b“ ja gruppi 1 kuuluvaid ühe 
turbiinmootoriga koptereid hõlmav õhusõidukitüübipädevus;  
— „turbiinmootoriga kopterid, tootja grupp“ asendatakse järgmi­
sega: „tootja alamgrupp 2b“ ja asjaomase tootja gruppi 1 
kuuluvaid ühe turbiinmootoriga koptereid hõlmav õhusõidu­
kitüübipädevus;  
— „ühe kolbmootoriga lennukid – metallkonstruktsioon, kogu 
grupp või tootja grupp“ asendatakse järgmisega: „kogu 
grupp 3“. B1-kategooria loale märgitakse järgmised 
piirangud: komposiitkonstruktsiooniga lennukid, puitkons­
truktsiooniga lennukid ning metalltorudest konstruktsiooni 
ja riidest pealistusega lennukid;  
— „mitme kolbmootoriga lennukid – metallkonstruktsioon, 
kogu grupp või tootja grupp“ asendatakse järgmisega: 
„kogu grupp 3“ ja kogu gruppi või selle tootja gruppi 1 
kuuluvaid mitme kolbmootoriga lennukeid hõlmav õhusõidu­
kitüübipädevus; B1-kategooria loale märgitakse järgmised 
piirangud: komposiitkonstruktsiooniga lennukid, puitkons­
truktsiooniga lennukid ning metalltorudest konstruktsiooni 
ja riidest pealistusega lennukid;  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 137
 
— „ühe kolbmootoriga lennukid – puitkonstruktsioon, kogu 
grupp või tootja grupp“ asendatakse järgmisega: „kogu 
grupp 3“. B1-kategooria loale märgitakse järgmised 
piirangud: hermetiseeritud lennukid, metallkonstruktsiooniga 
lennukid, komposiitkonstruktsiooniga lennukid ning metallto­
rudest konstruktsiooni ja riidest pealistusega lennukid;  
— „mitme kolbmootoriga lennukid – puitkonstruktsioon, kogu 
grupp või tootja grupp“ asendatakse järgmisega: „kogu grupp 
3“. B1-kategooria loale märgitakse järgmised piirangud: 
hermetiseeritud lennukid, metallkonstruktsiooniga lennukid, 
komposiitkonstruktsiooniga lennukid ning metalltorudest 
konstruktsiooni ja riidest pealistusega lennukid;  
— „ühe kolbmootoriga lennukid – komposiitkonstruktsioon, 
kogu grupp või tootja grupp“ asendatakse järgmisega: 
„kogu grupp 3“. B1-kategooria loale märgitakse järgmised 
piirangud: hermetiseeritud lennukid, metallkonstruktsiooniga 
lennukid, puitkonstruktsiooniga lennukid ning metalltorudest 
konstruktsiooni ja riidest pealistusega lennukid;  
— „mitme kolbmootoriga lennukid – komposiitkonstruktsioon, 
kogu grupp või tootja grupp“ asendatakse järgmisega: „kogu 
grupp 3“. B1-kategooria loale märgitakse järgmised 
piirangud: hermetiseeritud lennukid, metallkonstruktsiooniga 
lennukid, puitkonstruktsiooniga lennukid ning metalltorudest 
konstruktsiooni ja riidest pealistusega lennukid;  
— „ühe turbiinmootoriga lennukid, kogu grupp“ asendatakse 
järgmisega: „kogu alamgrupp 2a“ ja neid ühe turbopropeller­
mootoriga lennukeid hõlmav õhusõidukitüübipädevus, mille 
suhtes eelmise süsteemi puhul õhusõidukitüübipädevust ei 
kohaldatud ja mis kuuluvad gruppi 1;  
— „ühe turbiinmootoriga lennukid, tootja grupp“ asendatakse 
järgmisega: „tootja alamgrupp 2a“ ja neid ühe turbopropel­
lermootoriga lennukeid hõlmav õhusõidukitüübipädevus, 
mille suhtes eelmise süsteemi puhul õhusõidukitüübipädevust 
ei kohaldatud ja mis kuuluvad gruppi 1;  
— „mitme turbiinmootoriga lennukid, kogu grupp“ asendatakse 
järgmisega: „neid mitme turbopropellermootoriga lennukeid 
hõlmav õhusõidukitüübipädevus, mille suhtes eelmise 
süsteemi puhul õhusõidukitüübipädevust ei kohaldatud.“;  
▼B 
2. B2-kategooria puhul muudetakse märked järgmiselt:  
— „lennukid” asendatakse järgmisega „kogu alamgrupp 2a” ja 
„kogu grupp 3” ning neid lennukeid hõlmav õhusõidukitüü­
bipädevus, mille suhtes eelmise süsteemi puhul õhusõiduki­
tüübipädevust ei kohaldatud ja mis kuuluvad gruppi 1;  
— „kopterid” asendatakse järgmisega „kogu alamgrupp 2b ja 
kogu alamgrupp 2c” ning neid koptereid hõlmav õhusõidu­
kitüübipädevus, mille suhtes eelmise süsteemi puhul õhusõi­
dukitüübipädevust ei kohaldatud ja mis kuuluvad gruppi 1.  ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 138
 
3. C-kategooria puhul muudetakse märked järgmiselt:  
— „lennukid” asendatakse järgmisega „kogu alamgrupp 2a” ja 
„kogu grupp 3” ning neid lennukeid hõlmav õhusõidukitüü­
bipädevus, mille suhtes eelmise süsteemi puhul õhusõiduki­
tüübipädevust ei kohaldatud ja mis kuuluvad gruppi 1;  
— „kopterid” asendatakse järgmisega „kogu alamgrupp 2b ja 
kogu alamgrupp 2c” ning neid koptereid hõlmav õhusõidu­
kitüübipädevus, mille suhtes eelmise süsteemi puhul õhusõi­
dukitüübipädevust ei kohaldatud ja mis kuuluvad gruppi 1.  
c) Kui loa suhtes kohaldati pärast punktis 66.A.70 osutatud kva lifikatsioo­
nimuutmise menetlust piiranguid, jäävad need piirangud kehtima,  välja 
arvatud juhul, kui need tühistatakse vastavalt punktis 66.B.300  osutatud 
asjaomases muutmisaruandes sätestatud tingimusele.  
▼M5 
66.B.130  Õhusõidukitüübikoolituse otsese heakskiitmise kord  
a) Muude õhusõidukite kui õhulaevade tüübikoolituse korral võib  
pädev asutus vastavalt käesoleva lisa (osa 66) III liite punkti le 1 
kiita heaks tüübipädevuskoolituse, mida korraldab organisatsioo n, 
kellel ei ole IV lisa (osa 147) kohast koolitusluba. Sel juhul 
kohaldab pädev asutus korda, millega tagatakse õhusõidukitüübi­
koolituse vastavus käesoleva lisa (osa 66) III liite nõuetele.  
b) Gruppi 1 kuuluvate õhulaevade tüübikoolituse korral peab päd ev 
asutus koolituse kõikidel juhtudel otseselt heaks kiitma. Pädev  
asutus kehtestab korra, millega tagatakse, et õhulaeva tüübikoo lituse 
õppekava hõlmab kõiki projekti omaniku (DAH) tehnilistes norm­
dokumentides sisalduvaid elemente.  
▼B 
C ALAJAGU  
EKSAMID  
Käesolevas alajaos on sätestatud pädeva asutuse korraldatavate eksamite kord.  
66.B.200  Pädeva asutuse korraldatavad eksamid  
a) Kõiki eksamiküsimusi tuleb enne eksamit hoida turvalisel vii sil, et 
kandidaadid ei teaks, milliseid küsimusi eksamil kasutatakse.  
b) Pädev asutus määrab kindlaks järgmise:  
1. isikud, kes vastutavad igal eksamil kasutatavate küsimuste e est; 
2. eksamineerijad, kes viibivad kõikidel eksamitel, et kindlust ada 
eksamite nõuetekohane korraldus.  
▼M5 
c) Baasteadmiste eksamid peavad toimuma vastavalt käesoleva lis a 
(osa 66) I ja II liites või VII ja VIII liites (vastavalt asjao ludele) 
kindlaksmääratud nõuetele.  
▼B 
d) Tüübikoolitused ja tüübieksamid toimuvad käesoleva lisa (osa  66) 
III liites kindlaksmääratud nõuete kohaselt.  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 139
 
e) Iga kuue kuu järel tuleb koostada uued teemaarendusküsimused  
ning juba kasutatud küsimused tuleb kas täielikult või ajutisel t 
kasutuselt kõrvaldada. Kasutatud küsimused tuleb dokumenteerida  
ja kontrollimiseks alles hoida.  
f) Kõik eksamidokumendid tuleb kandidaatidele väljastada eksami  
alguses ning kandidaadid peavad need eksamiks ettenähtud aja 
möödudes eksamineerijale tagastama. Eksamiks ettenähtud aja 
jooksul ei tohi ühtki eksamidokumenti eksamiruumist välja viia.  
g) Kandidaat tohib eksami ajal kasutada üksnes eksamidokumente,  
välja arvatud teatavad eridokumendid, mida on vaja tüübieksamil . 
h) Kandidaadid tuleb paigutada nii, et neil ei oleks võimalik l ugeda 
üksteise eksamidokumente. Nad tohivad kõneleda üksnes 
eksamineerijaga.  
i) Kandidaadid, kes tõendatult kasutavad eksamil keelatud abima ter­
jale, saavad eksamikeelu, mis kehtib 12 kuud alates selle eksam i 
kuupäevast, mille ajal nad kõnealuseid materjale kasutasid.  
D ALAJAGU  
VOLITATUD LENNUNDUSTEHNILISTE TÖÖTAJATE KVALIFIKATSIOONI 
MUUTMINE  
Käesolevas alajaos sätestatakse volitatud lennundustehniliste t öötajate punktis 
66.A.70 osutatud kvalifikatsioonide muutmise kord.  
66.B.300  Üldsätted  
a) Pädev asutus võib muuta ainult neid kvalifikatsioone, mis i)  on 
saadud asjaomast pädevust omavas liikmesriigis, ilma et see pii raks 
kahepoolsete lepingute kohaldamist, ning ii) mis kehtisid enne käes­
oleva lisa (osa 66) asjaomaste nõuete jõustumist.  
b) Pädev asutus võib muutmist teostada üksnes punkti 66.B.305 v õi 
66.B.310 kohaselt koostatud muutmisaruande alusel.  
c) Muutmisaruanne peab olema i) pädeva asutuse koostatud või ii ) 
pädeva asutuse poolt heaks kiidetud, et tagada kooskõla käesole va 
lisa (osa 66) sätetega.  
d) Pädev asutus peab muutmisaruannet ja selle muudatusi säilita ma 
kooskõlas punktiga 66.B.20.  
66.B.305  Siseriiklike kvalifikatsioonide muutmise aruanne  
a) Volitatud lennundustehnilise töötaja siseriiklike kvalifikat sioonide 
muutmise aruandes kirjeldatakse iga kvalifikatsiooniliigi raken du­
sala, sealhulgas asjaomase kvalifikatsiooniga seotud siseriikli ku 
loa (kui see on olemas) rakendusala ja asjaomase kvalifikatsioo niga 
seotud õigusi ning sellele lisatakse nende siseriiklike õigusak tide 
koopiad, millega asjaomased õigused on kindlaks määratud.  
b) Muutmisaruanne sisaldab iga alapunktis a osutatud kvalifikat siooni­
liigi kohta järgmist:  
1. missuguseks lennundustehnilise töötaja loaks kvalifikatsioon  
muudetakse;  
2. missugused punkti 66.A.70 alapunktis c või d nimetatud 
piirangud loale märgitakse;  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 140
 
3. piirangute tühistamise tingimused, kus on märgitud moodu­
l/ained, milles piirangu tühistamiseks ja lennundustehnilise 
töötaja täieõigusliku loa saamiseks nõutav eksam tuleb sooritad a, 
või täiendava (alam)kategooria lisamise tingimused. Muutmisaru­
anne peab sisaldama ka neid käesoleva lisa (osa 66)  ►M5 I  
liites ◄ kindlaksmääratud mooduleid, mida siseriiklik kvalifit­
seerimine ei hõlma.  
66.B.310  Sertifitseeritud hooldusorganisatsioonide väljaantud volituste 
muutmise aruanded  
a) Muutmisaruandes tuleb kirjeldada kõikide asjaomase sertifits eeritud 
hooldusorganisatsiooni poolt väljaantavate eri liiki volituste raken­
dusala ning aruandele lisatakse koopia asjaomases sertifitseeri tud 
hooldusorganisatsioonis kehtivast volitatud lennundustehniliste  
töötajate kvalifitseerimise korrast, mille alusel volitust muud etakse.  
b) Muutmisaruanne sisaldab iga alapunktis a osutatud eri liiki volituse 
kohta järgmist:  
1. missuguseks lennundustehnilise töötaja loaks asjaomane volit us 
muudetakse;  
2. missugused punkti 66.A.70 alapunktis c või d nimetatud 
piirangud loale märgitakse ning  
3. piirangute tühistamise tingimused, kus on märgitud moodu­
l/ained, milles piirangu tühistamiseks ja lennundustehnilise 
töötaja täieõigusliku loa saamiseks nõutav eksam tuleb sooritad a, 
või täiendava (alam)kategooria lisamise tingimused. Muutmisaru­
anne peab sisaldama ka neid käesoleva lisa (osa 66) III liites 
kindlaksmääratud mooduleid, mida siseriiklik kvalifitseerimine ei 
hõlma.  
E ALAJAGU  
EKSAMITULEMUSTE ARVESTAMINE  
Käesolevas alajaos on sätestatud punkti 66.A.25 alapunktis c os utatud eksamitu­
lemuste arvestamise kord.  
66.B.400  Üldsätted  
a) Pädev asutus võib eksamitulemusi arvestada üksnes punkti 
66.B.405 kohaselt koostatud eksamitulemuste arvestamise aruande  
alusel.  
b) Eksamitulemuste arvestamise aruanne peab olema i) pädeva asu tuse 
koostatud või ii) pädeva asutuse poolt heaks kiidetud, et tagad a 
kooskõla käesoleva lisa (osa 66) sätetega.  
c) Pädev asutus peab eksamitulemuste arvestamise aruannet ja se lle 
muudatusi säilitama kooskõlas punktiga 66.B.20.  
▼M5 
66.B.405  Eksamitulemuste arvestamise aruanne  
a) Eksamitulemuste arvestamise aruandes võrreldakse järgmist:  
i) käesoleva lisa (osa 66) I või VII liites nimetatud mooduleid , 
alammooduleid, aineid ja teadmiste tasemeid (vastavalt asja­
oludele) ning  
ii) taotletava kategooriaga seotud tehnilist kvalifikatsiooni k äsitleva 
koolituse kava.  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 141
 
Võrdlus peab sisaldama märget selle kohta, kas taotleja on tõen ­
danud vastavust nõuetele, ning selgitust iga väite kohta.  
b) Muid eksamitulemusi kui IV lisa (osa 147) kohast koolituslub a 
omavas lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioonis s oori­
tatud baasteadmiste eksamite tulemused võib arvestada ainult se lle 
liikmesriigi pädev asutus, kus kvalifikatsioon anti, kui kõneal use 
pädeva asutusega ei ole sõlmitud ametlikku kokkulepet, et asjao ma­
ne pädev asutus on otsustanud teisiti.  
c) Eksamitulemuste arvestamiseks peab iga mooduli ja alammoodul i 
puhul märkima, et asjaomased nõuded on täidetud, ja lisama märk e 
selle kohta, kus tehnilises kvalifikatsioonis võib leida samavä ärseid 
nõudeid.  
d) Pädev asutus kontrollib korrapäraselt, kas on muudetud järgm ist: 
i) siseriiklikud kvalifikatsiooninõuded;  
ii) käesoleva lisa (osa 66) I või VII liide (vastavalt asjaolud ele). 
Pädev asutus hindab ka seda, kas eksamitulemuste aruannet oleks  
seetõttu vaja muuta. Kõnealused muudatused tuleb dokumenteerida , 
kuupäevastada ja registreerida.  
▼B 
66.B.410  Eksamitulemuste kehtivus  
a) Pädev asutus teavitab taotlejat kirjalikult tema eksamitulem uste 
arvestamisest ning lisab viite aruandele, mille alusel tulemusi  
arvestati.  
b) Eksamitulemused kehtivad asjakohase teate väljaandmisest ala tes 
kümme aastat.  
▼M5 
c) Pärast eksamitulemuste kehtivuse lõppu võib taotleja esitada  uue 
taotluse eksamitulemuste arvestamiseks. Kui käesoleva lisa (osa  
66) I või VII liites (vastavalt asjaoludele) sätestatud nõudeid  baas­
teadmiste kohta ei ole muudetud, taastab pädev asutus eksamitul e­
muste kehtivuse täiendava menetluseta veel kümneks aastaks.  
▼B 
F ALAJAGU  
PIDEV JÄRELEVALVE  
Käesolevas alajaos sätestatakse lennundustehnilise töötaja luba de suhtes pideva 
järelevalve teostamise kord, eelkõige seoses lubade kehtetuks t unnistamise, peata­
mise või neile piirangute kehtestamisega.  
66.B.500  Lennundustehnilise töötaja loa kehtetuks tunnistamine, peatamine 
või sellele piirangute kehtestamine  
Pädev asutus tunnistab lennundustehnilise töötaja loa kehtetuks , peatab 
selle või kehtestab sellele piirangud, kui ta on avastanud ohut usalase 
puudujäägi või kui tal on kindlad tõendid selle kohta, et loa o manik on 
teinud järgmist või olnud seotud järgmisega:  
1. lennundustehnilise töötaja loa ja/või hooldustõenditega anta vate 
õiguse saamine võltsitud dokumentide abil;  
2. nõutavate hooldustööde tegemata jätmine ja kõnealused tööd 
tellinud organisatsioonile või isikule sellest teatamata jätmin e; ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 142
 
3. töötaja enda poolt tehtud kontrolli käigus tuvastatud vajali ke hool­
dustööde tegemata jätmine ja organisatsioonile või isikule, kel le 
õhusõidukile hooldust tehti, sellest teatamata jätmine;  
4. hooldustööde hooletu tegemine;  
5. hooldustööde kirje võltsimine;  
6. hooldustõendi väljaandmine teadmisega, et tõendil märgitud h ool­
dustöid ei ole tehtud, või kontrollimata, kas need tööd on teht ud; 
7. hooldustööde tegemine või hooldustõendi väljaandmine alkohol i või 
uimastite mõju all;  
8. hooldustõendi väljaandmine vaatamata sellele, et I lisa (osa  M), II 
lisa (osa 145) või III lisa (osa 66) nõuded on täitmata.  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 143
 
I liide  
Nõutavad baasteadmised  
(v.a. L-kategooria loa korral)  
1. Teadmiste tasemed – A-, B1-, B2-, B2L-, B3- ja C-kategooria lennundus ­
tehnilise töötaja luba  
A-, B1-, B2-, B2L ja B3-kategooria baasteadmiste taset tähistat akse iga asja­
omase aine puhul vastava hindega (1, 2 või 3). C-kategooria loa  taotleja 
teadmiste tase peab vastama B1- või B2-kategooria baasteadmiste  tasemele.  
▼B 
Teadmiste kolm taset ja neid tähistavad hinded on järgmised:  
— 1. TASE: aine põhielementide tundmine.  
Eesmärgid:  
a) taotleja peaks tundma aine põhielemente;  
b) taotleja peaks oskama lihtsate sõnade ja näidete abil kirjel dada lühidalt 
kogu ainet;  
c) taotleja peaks kasutama aine tüüpilisi termineid.  
— 2. TASE: üldteadmised aine teoreetilistest ja praktilistest aspektidest ning 
oskus neid teadmisi rakendada.  
Eesmärgid:  
a) taotleja peaks tundma aine teoreetilisi põhialuseid;  
b) taotleja peaks oskama vajaduse korral tüüpiliste näidete abi l üldiselt 
kirjeldada kogu ainet;  
c) taotleja peaks oskama kasutada ainet kirjeldavate füüsikasea dustega 
seotud matemaatilisi valemeid;  
d) taotleja peaks oskama lugeda ja mõista aines kasutatavaid es kiise, 
jooniseid ja skeeme;  
e) taotleja peaks üksikasjalikke protseduure järgides oskama om a teadmisi 
praktikas rakendada.  
— 3. TASE: üksikasjalikud teadmised aine teoreetiliste ja praktiliste aspek ­
tide kohta ning oskus kombineerida ja kohaldada teadmiste eri elemente 
loogilisel ning üldistaval viisil.  
Eesmärgid:  
a) taotleja peaks tundma aine teooriaosa ning asjaomase aine se oseid 
teiste ainetega;  
b) taotleja peaks oskama teoreetiliste põhialuste ja konkreetse te näidete 
abil kirjeldada üksikasjalikult kogu ainet;  
c) taotleja peaks mõistma ja oskama kasutada ainega seotud mate maatilisi 
valemeid;  ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 144
 
d) taotleja peaks oskama lugeda, mõista ja koostada aines kasut atavaid 
eskiise, lihtsaid jooniseid ja skeeme;  
e) taotleja peaks tootja juhendi abil oskama rakendada oma tead misi 
praktikas;  
f) taotleja peaks oskama tõlgendada eri allikatest saadud mõõtm istule­
musi ning rakendada vajaduse korral parandusmeetmeid.  
▼M5 
2. Moodulid  
Lennundustehnilise töötaja loa kategooria või alamkategooriaga seotud kvali­
fikatsiooni omandamiseks nõutavad põhiained on esitatud järgmis es tabelis ja 
tähistatud ristiga (X):  
A-, B1- ja B3-kategooria puhul:  
Ainemoodul  A- või B1-kategooria, lennukid  A- või B1-kategooria, kopterid  B 3  
Turbiinmootori(te)ga 
lennukid  Kolbmootori(te)ga 
lennukid  Turbiinmootori(te)ga 
kopterid  Kolbmootori(te)ga 
kopterid  Kolbmootoriga 
hermetiseerimata 
lennukid maksi­
maalse 
stardimassiga (MTO­
M) kuni 2 000 kg  
1 X  X  X  X  X  
2 X  X  X  X  X  
3 X  X  X  X  X  
4 X  X  X  X  X  
5 X  X  X  X  X  
6 X  X  X  X  X  
7A X  X  X  X  
7B X 
8 X  X  X  X  X  
9A X  X  X  X  
9B X 
10 X  X  X  X  X  
11A X  
11B X  
11C X 
12 X  X  
13 
14 
15 X  X  
16 X  X  X  
17A X  X  
17B X ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 145
 
B2- või B2L-kategooria puhul:  
Ainemoodul/alammoodulid  B 2  B2L  
1 X  X  
2 X  X  
3 X  X  
4 X  X  
5 X  X  
6 X  X  
7A X  X  
7B 
8 X  X  
9A X  X  
9B 
10 X  X  
11A 
11B 
11C 
12 
13.1 ja 13.2  X  X  
13.3 alapunkt a  X  X (automaatse juhtimisega lendu 
hõlmav süsteemipädevus)  
13.3 alapunkt b  X  
13.4 alapunkt a  X  X (side- ja navigatsioonisüsteeme 
hõlmav süsteemipädevus)  
13.4 alapunkt b  X  X (seiret hõlmav süsteemipädevus)  
13.4 alapunkt c  X  
13.5 X  X  
13.6 X  
13.7 X  X (automaatse juhtimisega lendu 
hõlmav süsteemipädevus)  
13.8 X  X (mõõteriistu hõlmav 
süsteemipädevus)  
13.9 X  X  
13.10  X  
13.11–13.18  X  X (plaanerisüsteeme hõlmav 
süsteemipädevus)  
13.19–13.22  X  
14 X  X (mõõteriistu ja plaanerisüsteeme 
hõlmav süsteemipädevus)  
15 
16 
17A 
17B ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 146
 
MOODUL 1. MATEMAATIKA  
TASE  
A B 1  ►M5 B2 
B2L ◄  B3 
1.1. Aritmeetika  1  2  2  2  
Mõisted ja tähised, korrutamis- ja jagamismeetodid, murd- ja kü mnendarvud, 
tegurid ja kordsed, kaalu- ja mõõtühikud ning teisendustegurid,  suhe ja võrdelisus, 
keskmised ja protsendid, pindalad ja ruumalad, ruut- ja kuupast endajad, ruut- ja 
kuupjuured  
1.2. Algebra  
a) Lihtsate algebraavaldiste arvutamine, liitmine, lahutamine, korrutamine ja jaga­
mine, sulgude kasutamine, lihtsad murdavaldised  1 2  2  2  
b) Lineaarvõrrandid ja nende lahendid 
Astmed, negatiivsed ja murdarvulised astmed 
Kahend- ja muud kasutatavad numbrisüsteemid 
Võrrandisüsteemid ja ühe tundmatuga ruutvõrrandid 
Logaritmid  — 1  1  1  
1.3. Geomeetria  
a) Lihtsad geomeetrilised kujundid  —  1  1  1  
b) Graafiline kujutamine; graafikute laad ja kasutamine, võrran dite/funktsioonide 
graafikud  2 2  2  2  
c) Lihtne trigonomeetria; trigonomeetrilised seosed, tabelite k asutamine ning rist- ja 
polaarkoordinaadid  — 2  2  2  
MOODUL 2. FÜÜSIKA  
TASE  
A B 1  ►M5 B2 
B2L ◄  B3 
2.1. Aine  1 1  1  1  
Aine olemus: keemilised elemendid, aatomite ja molekulide ehitu s 
Keemilised ühendid  
Olekud: tahke, vedel ja gaasiline  
Olekumuutused  
2.2. Mehaanika  
2.2.1.  Staatika  1  2  1  1  
Jõud, momendid ja jõupaarid, kujutamine vektorina  
Raskuskese  
Tugevusõpetuse, deformatsiooni ja elastsuse põhimõisted: pinge,  surve, nihe ja 
vääne  
Tahkete, vedelate ja gaasiliste ainete olemus ja omadused  
Surve- ja ülestõukejõud vedelikes (baromeetrid)  
2.2.2.  Kineetika  1  2  1  1  
Sirgjooneline liikumine: ühtlane sirgjooneline liikumine, liiku mine konstantse 
kiirendusega (liikumine raskusjõu toimel)  
Ringliikumine: ühtlane ringliikumine (kesktõuke- ja kesktõmbejõ ud) ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 147
 
TASE  
A B 1  ►M5 B2 
B2L ◄  B3 
Perioodiline liikumine: pendelliikumine  
Lihtne võnketeooria, harmoonilised sagedused ja resonants  
Kangi õlgade liikumiskiirus ja võit jõu suuruses, kasutegur  
2.2.3.  Dünaamika  
a) Mass 
Jõud, inerts, töö, võimsus, energia (potentsiaalne, kineetiline  ja koguenergia), 
soojus, kasutegur  1 2  1  1  
b) Impulss, impulsi jäävuse seadus 
Jõuimpulss 
Güroskoopiliste näidikute tööpõhimõtted 
Hõõrdejõud: olemus ja mõjud, hõõrdetegur (veeretakistus).  1 2  2  1  
2.2.4.  Hüdrodünaamika  
a) Erikaal ja tihedus  2  2  2  2  
b) Viskoossus, voolamistakistus, pindpinevus 
Vedelike kokkusurutavus 
Staatiline, dünaamiline ja kogurõhk: Bernoulli teoreem, Venturi  toru  1 2  1  1  
2.3. Termodünaamika  
a) Temperatuur: termomeetrid ja temperatuuriskaalad: Celsiuse, Fahrenheiti ja 
Kelvini temperatuuriskaalad, soojuse määratlus  2 2  2  2  
b) Soojusmahtuvus, erisoojus 
Soojusliikumine: soojuskiirgus ja -juhtimine 
Soojuspaisumine 
Termodünaamika esimene ja teine seadus 
Gaasid: ideaalgaasid; erisoojus jääva mahu ja jääva rõhu korral , gaasipaisu­
misel tehtav töö 
Isotermiline, adiabaatiline paisumine ja kokkusurumine, mootori taktid, jääv 
maht ja jääv rõhk, külmutid ja soojuspumbad 
Sulamis- ja aurustumissoojus, soojusenergia, põlemissoojus  — 2  2  1  
2.4. Optika (valgus)  —  2  2  —  
Valguse olemus; valguse kiirus  
Peegeldumis- ja murdumisseadused: peegeldus tasapinnalt, peegel dus sfääriliselt 
peeglilt, murdumine, läätsed  
Kiudoptika  
2.5. Lainete levimine ja heli  —  2  2  —  
Lainete levimine: mehaanilised lained, siinuslaine levimine, in terferents, 
seisulained  
Heli: helikiirus, heli tekkimine, tugevus, lainepikkus ja kvali teet, Doppleri efekt  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 148
 
MOODUL 3. ELEKTROTEHNIKA ALUSED  
TASE  
A B 1  ►M5 B2 
B2L ◄  B3 
3.1. Elektronteooria  1  1  1  1  
Elektrilaengute ehitus ja jaotumine: aatomites, molekulides, io onides, ühendites  
Juhtide, pooljuhtide ja isolaatorite molekulstruktuur  
3.2. Staatiline elektriväli ja juhtivus  1  2  2  1  
Staatiline elektriväli ja elektrostaatiliste laengute jaotumine  
Elektrostaatika külgetõmbe- ja tõukejõuseadused  
Laenguühikud, Coulombi seadus  
Elektrijuhtivus tahketes ainetes, vedelikes, gaasides ja vaakum is 
3.3. Elektrotehnika mõisted  1  2  2  1  
Järgmised mõisted, nende ühikud ja neid mõjutavad tegurid: pote ntsiaalide vahe, 
elektromotoorjõud, pinge, vool, takistus, juhtivus, laeng, kokk uleppeline voolu­
suund, elektronide voog.  
3.4. Elektri genereerimine  1  1  1  1  
Elektri tootmine järgmistel meetoditel: valgus, soojus, hõõrdum ine, surve, keemi­
lised reaktsioonid, magnetväli ja liikumine  
3.5. Alalisvoolu allikad  1  2  2  2  
Järgmiste vooluallikate ehitus ja põhilised keemilised reaktsio onid: primaarele­
ment, sekundaarelement, pliiakuelement, nikkelkaadmiumelement, muud 
leeliselemendid  
Elementide jada- ja rööpühendused  
Sisetakistus ja selle mõju patareile  
Termopaaride ehitus, materjalid ja tööpõhimõte  
Fotoelemendi tööpõhimõte  
3.6. Alalisvooluahelad  —  2  2  1  
Ohmi seadus, Kirchoffi pinge- ja vooluseadused,  
samade seaduste kasutamine takistuse, pinge ja voolu arvutamise l 
Vooluallika sisetakistuse tähendus  
3.7. Takistus/takisti  
a) Takistus ja seda mõjutavad tegurid 
Eritakistus 
Takisti värvikood, väärtused ja tolerantsid, väärtuste eelisrid a, nimivõimsus 
Takistite jada- ja rööpühendused 
Kogutakistuse arvutamine jada- ja rööp- ning segaühenduste korr al 
Potentsiomeetrite ja reostaatide tööpõhimõte ning kasutamine 
Wheatstone'i silla tööpõhimõte  — 2  2  1  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 149
 
TASE  
A B 1  ►M5 B2 
B2L ◄  B3 
b) Positiivse ja negatiivse temperatuuriteguriga juhtivus 
Püsitakistid, stabiilsus, tolerantsid ja piirangud, ehitus 
Muudetavad takistid, termistorid, varistorid 
Potentsiomeetrite ja reostaatide ehitus 
Wheatstone'i silla ehitus  — 1  1  —  
3.8. Võimsus  —  2  2  1  
Võimsus, töö ja energia (kineetiline ja potentsiaalne)  
Võimsuskadu takistis  
Võimsuse valem  
Võimsuse, töö ja energiaga seotud arvutused  
3.9. Mahtuvus ja kondensaator  —  2  2  1  
Kondensaatori tööpõhimõte ja kasutamine  
Mahtuvust mõjutavad tegurid: plaatide pindala, plaatide vahekau gus, plaatide arv, 
isolatsioonimaterjal ja dielektriline läbitavus, tööpinge, nimi pinge  
Kondensaatorite liigid, ehitus ja tööpõhimõte  
Kondensaatorite tunnusvärvid  
Kondensaatori mahtuvuse ja pinge arvutamine jada- ja rööpahelat es 
Kondensaatori eksponentsiaalne laadimine ja mahalaadimine, ajak onstandid  
Kondensaatorite testimine  
3.10.  Magnetism  
a) Magnetismi teooria 
Magneti omadused 
Magneti ja maa magnetvälja vastastikune toime 
Magnetiseerumine ja demagnetiseerumine 
Magnetiline varjestus 
Magnetmaterjalide liigid 
Elektromagnetite ehitus ja tööpõhimõte 
Parema ja vasaku käe reegel: magnetväli vooluga juhi ümber  — 2  2  1  
b) Magnetjõud, magnetvälja tugevus, magnetvoo tihedus, magnetil ine läbitavus, 
hüstereesisilmus, jääkmagnetism, koertsitiivjõu vastumõju, küll astuspunkt, 
pöörisvoolud 
Ettevaatusabinõud magnetmaterjalide hooldamisel ja ladustamisel  — 2  2  1  
3.11.  Induktiivsus/induktor  —  2  2  1  
Faraday seadus  
Indutseeriva pinge toime magnetväljas liikuvale juhile  
Induktsiooni olemus  
Indutseeritud pinge väärtus sõltuvalt järgmistest teguritest: m agnetvälja tugevus, 
magnetvoo muutumiskiirus, pooli keerdude arv  
Vastastikune induktsioon  
Primaarvoolu muutumise kiiruse ja vastastikuse induktsiooni mõj u indutseeritud 
pingele  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 150
 
TASE  
A B 1  ►M5 B2 
B2L ◄  B3 
Vastastikust induktsiooni mõjutavad tegurid: pooli keerdude arv , pooli reaalne 
surus, pooli südamiku magnetiline läbitavus, pooli mähiste asen d üksteise suhtes  
Lenzi seadus ja polaarsuse määramise reeglid  
Vastuelektromotoorjõud, eneseinduktsioon  
Küllastuspunkt  
Induktiivelementide peamised kasutusalad  
3.12.  Alalisvoolu mootor/generaatorite teooria  —  2  2  1  
Mootorite ja generaatorite teooria alused  
Alalisvoolugeneraatori ehitus ja komponentide otstarve  
Alalisvoolugeneraatorite tööpõhimõte ja tegurid, mis mõjutavad väljundparamee­
treid ning voo suunda  
Alalisvoolumootorite tööpõhimõte ja tegurid, mis mõjutavad välj undvõimsust, 
pöördemomenti, kiirust ja pöörlemissuunda  
Järjestikmähistega, lühiskeeruga ja kombineeritud mootorid  
Startergeneraatori ehitus  
3.13.  Vahelduvvoolu teooria  1  2  2  1  
Siinusvool: faas, periood, sagedus, nurksagedus  
Hetk-, keskmine-, ruutkeskmine- ja tippväärtus, amplituud ning nende arvutamine 
pinge, voolu ja võimsuse suhtes  
Kolmnurk- ja ristkülikvool  
Ühe- ja kolmefaasiline vool  
3.14.  Aktiiv- (R), mahtuvus- (C) ja induktiiv- (L) ahelad  —  2  2  1  
Pinge- ja voolufaasi suhted L-, C- ja R-ahelates, rööp-, jada- ja segalülitused  
Võimsuskadu L-, C- ja R-ahelates  
Näivtakistuse, faasinurga, võimsusteguri ja voolu arvutamine  
Tegeliku võimsuse, näivvõimsuse ja reaktiivvõimsuse arvutamine  
3.15.  Trafod  — 2  2  1  
Trafode ehitus ja tööpõhimõte  
Kaod trafodes ja meetmed nende vähendamiseks  
Koormusega ja koormuseta trafo töötamine  
Võimsuse ülekanne, kasutegur, polaarsuse tähistamine  
Liini- ja faasipinge ja -voolu arvutamine  
Voolu arvutamine kolmefaasisüsteemis  
Primaar- ja sekundaarvool, primaar- ja sekundaarpinge, keerdude  suhe, võimsus ja 
kasutegur  
Autotrafod  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 151
 
TASE  
A B 1  ►M5 B2 
B2L ◄  B3 
3.16.  Filtrid  — 1  1  —  
Järgmiste filtrite tööpõhimõte, rakendused ja kasutamine: madal pääs-, kõrgpääs-, 
riba- ja ribatakistusfiltrid.  
3.17.  Vahelduvvoolugeneraatorid  —  2  2  1  
Silmusjuhtme pöörlemine magnetväljas ja selle tekitatud voolukõ ver 
Pöörleva armatuuri ja pöörleva välja tüüpi vahelduvvoolugeneraa torite tööpõhi­
mõte ja ehitus  
Ühe-, kahe- ja kolmefaasilised generaatorid  
Kolmefaasiline täht- ja kolmnurkühendus, nende eelised ja kasut amine  
Püsimagnetgeneraatorid  
3.18.  Vahelduvvoolumootorid  —  2  2  1  
Ühe- ja mitmefaasiliste vahelduvvoolu sünkroon- ja induktsioonm ootorite ehitus, 
tööpõhimõte ja tehnilised andmed  
Pöörlemissuuna ja kiiruse reguleerimine  
Pöörisvälja tekitamine: kondensaatori, pooli, kaetud või poolek s pooliga  
MOODUL 4. ELEKTROONIKA ALUSED  
TASE  
A B 1  ►M5 B2 
B2L ◄  B3 
4.1. Pooljuhid  
4.1.1.  Dioodid  
a) Dioodide tähised 
Dioodi omadused ja andmed 
Dioodide jada- ja rööpühendused 
Trioodtüristorid, valgusdioodid, fotodioodid, varistorid, alald usdioodid, nende 
põhilised tehnilised andmed ja kasutamine 
Dioodide funktsionaalne testimine  — 2  2  1  
b) Materjalid, elektronide paiknemine, elektrilised omadused 
P- ja N-tüüpi juhtivusega materjalid: lisandite mõju juhtivusel e, enamus- ja 
vähemuskandjad 
pooljuhtide pn-siire, pn-siirde potentsiaalijaotus pingestamata , päri- või vastu­
pingestatud siirde korral 
Dioodi parameetrid: suurim lubatav vastupinge, suurim lubatav p ärivool, 
töötemperatuur, sagedus, lekkevool, võimsuskadu 
Dioodide kasutamine ja funktsioonid järgmistes ahelates: lihtpi irikud, pinges­
tabilisaatorid, täis- ja poolperioodalaldid, sildalaldid ja pin gekordistid 
Järgmiste seadiste tööpõhimõtte ja tehniliste andmete üksikasja lik kirjeldus: 
trioodtüristor, valgusdiood, Schottky diood, fotodiood, varakto r, varistor, alal­
dusdioodid, stabilitron  — —  2  —  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 152
 
TASE  
A B 1  ►M5 B2 
B2L ◄  B3 
4.1.2.  Transistorid  
a) Transistoride tähised 
Komponentide kirjeldus ja paigutus 
Transistori andmed ja omadused  — 1  2  1  
b) PNP- ja NPN-transistoride ehitus ja tööpõhimõte 
Baasi, kollektori ja emitteri paigutus 
Transistorite testimine 
Muude transistoriliikide põhilised omadused ja kasutamine 
Transistorite rakendused: eri töörežiimidega (A, B, C) võimendi d 
Lihtsad ahelad, sealhulgas: eelpingestamine, lahtiühendamine, t agasiside ja 
stabiliseerimine 
Mitmeastmelise ahela põhimõte: mitmeastmelised võimendid, vasta staktvõi­
mendid, ostsillaatorid, multivibraatorid, trigerid  — —  2  —  
4.1.3.  Integraallülitused  
a) Loogika- ja lineaarahelad/operatsioonivõimendid, nende kirje ldus ja 
tööpõhimõte  — 1  —  1  
b) Loogika- ja lineaarahelate kirjeldus ja tööpõhimõte 
Operatsioonivõimendite tööpõhimõte ja kasutamine järgmistes rak endustes: 
integraator, diferentsiaator, pingejärgur, komparaator 
Operatsiooniahelate ja võimendusastmete ühendusviisid: resistii vne, mahtu­
vuslik, induktiivne (transformatiivne), induktiivresistiivne (I R), otsene 
Positiivse ja negatiivse tagasiside eelised ja puudused  — —  2  —  
4.2. Trükkplaadid  —  1  2  —  
Trükkplaatide kirjeldus ja kasutamine  
4.3. Servomehhanismid  
a) Arusaamine järgmistest mõistetest: avatud ja suletud ahelaga  süsteemid, taga­
siside, jälgimine, analoogmuundurid 
Järgmiste sünkroonsüsteemi komponentide/omaduste tööpõhimõte ja  raken­
dused: selsüünid, diferentsiaatorid, juhtimine ja moment, muund urid, 
induktiiv- ja mahtuvusandurid  — 1  —  —  
b) Arusaamine järgmistest mõistetest: avatud ja suletud ahel, j älgimine, servo­
mehhanism, analoogmuundur, mõõtemuundur, nullimine, summutamine , taga­
siside, tundetusala 
Järgmiste sünkroonsüsteemi komponentide ehitus, tööpõhimõte ja kasutamine: 
selsüünid, diferentsiaatorid, juhtimine ja moment, pinge- ja vo olumuundurid, 
induktiivandurid, mahtuvusandurid, sünkroonmuundurid 
Servomehhanismide defektid, sünkroonsignaali tagasisidestus, de sünkronisatsioon.  — —  2  —  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 153
 
MOODUL 5. DIGITAALTEHNIKA JA ELEKTROONILISTE MÕÕTERIISTADE SÜST EEMID  
TASE  
A B1-1 
B1-3  B1-2 
B1-4  ►M5 B2 
B2L ◄  B3 
5.1. Elektrooniliste mõõteriistade süsteemid  1  2  2  3  1  
Tüüpiline süsteemide asetus ja elektrooniliste mõõteriistade pa igutus 
kabiinis  
5.2. Arvusüsteemid  —  1  —  2  —  
Arvusüsteemid: kahend-, kaheksand- ja kuueteistkümnendsüsteem  
Oskus teisendada kümnend- ning kahend-, kaheksand- ja kuueteist ­
kümnendsüsteemi vahel  
5.3. Signaalide muundamine  —  1  —  2  —  
Analoogsignaal, digitaalsignaal  
Analoogdigitaal- ja digitaalanaloogmuundurid, nende tööpõhimõte  ja 
kasutamine, sisendid ja väljundid, mitmesugused piirangud  
5.4. Andmesiinid  —  2  —  2  —  
Andmesiinide kasutamine õhusõiduki mõõteriistasüsteemides, seal ­
hulgas teadmised ARINC-süsteemi ja teist tehniliste andmete koh ta 
Õhusõidukite võrgusüsteemid/juhtmetega kohtvõrgu tehnoloogia 
Ethernet  
5.5. Loogikaahelad  
a) Tavaliste loogikalülituste tähised, tabelid ja asendusskeemi d 
Õhusõiduki süsteemides kasutatavad rakendused, skeemijoonised  — 2  —  2  ►M5 —  ◄  
b) Loogikaskeemide tõlgendamine  —  —  —  2  —  
5.6. Arvuti põhistruktuur  
a) Arvutimõisted (sh bitt, bait, tarkvara, riistvara, protsesso r, inte­
graallülitus ja mitmesugused mäluseadmed, nt muutmälu (RAM), 
püsimälu (ROM), programmeeritav püsimälu (PROM)) 
Arvutitehnika (mida kasutatakse õhusõidukisüsteemides)  1 2  —  —  —  
b) Arvutitega seotud mõisted 
Personaalarvuti põhisõlmede ja nende siinisüsteemide tööpõhi­
mõte, paiknemine ning kokkupuutepunktid 
Üksik- ja mitme aadressiga käskudes sisalduv teave 
Mäluga seotud mõisted 
Tavaliste mäluseadmete tööpõhimõte 
Mitmesuguste andmesalvestussüsteemide tööpõhimõte, eelised ja 
puudused  — —  —  2  —  
5.7. Mikroprotsessorid  —  —  —  2  —  
Mikroprotsessori funktsioonid ja üldine tööpõhimõte  
Järgmiste mikroprotsessorielementide tööpõhimõte: juht- ja tööt lemis­
seade, kell, register, aritmeetikaseade  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 154
 
TASE  
A B1-1 
B1-3  B1-2 
B1-4  ►M5 B2 
B2L ◄  B3 
5.8. Integraallülitused  —  —  —  2  —  
Kodeerimis- ja dekodeerimisseadiste tööpõhimõte ja kasutamine  
Mitmesuguste kodeerimisseadiste töötamine  
Keskmise, suure ja väga suure integratsiooniastmega mikrolülitu ste 
kasutamine  
5.9. Multipleksimine  —  —  —  2  —  
Multiplekserite ja demultiplekserite tööpõhimõte, rakendamine j a 
tähistamine loogikaskeemidel  
5.10.  Kiudoptika  —  1  1  2  —  
Kiudoptika eelised ja puudused andmete edastamisel võrreldes 
elektersidega;  
Kiudoptiline andmesiin  
Kiudoptikaga seotud mõisted  
Liidesed  
Liitmikud, juhtimisterminalid, kaugjuhtimisterminalid  
Kiudoptika kasutamine õhusõiduki süsteemides  
5.11.  Elektroonilised näidikud  —  2  1  2  ►M5 —  ◄  
Nüüdisaegsetes õhusõidukites kasutatavate tavaliste näidikute t ööpõ­
himõtted, sealhulgas elektronkiiretorud, valgusdiood- ja 
vedelkristallnäidikud  
5.12.  Staatilise elektrivälja suhtes tundlikud seadmed  1  2  2  2  ►M5 —  ◄  
Elektrostaatilise laengu suhtes tundlike komponentide erikäsits emine  
Ohtude ja võimalike kahjustuste tundmine, komponentide ja inime ste 
antistaatilised kaitsevahendid  
5.13.  Tarkvara haldamine  —  2  1  2  ►M5 —  ◄  
Tarkvarapiirangutest arusaamine, lennukõlblikkusnõuded ja tarkv ara 
omavolilise muudatuse võimalikud katastroofilised tagajärjed  
5.14.  Elektromagnetiline keskkond  —  2  2  2  ►M5 —  ◄  
Järgmiste nähtuste mõju elektroonikasüsteemide hooldamisele: 
elektromagnetiline ühilduvus (EMC) 
elektromagnetiline häiritus (EMI) 
suure intensiivsusega kiirgusväli (HIRF) 
välk ja piksekaitse  
5.15.  Tüüpilised elektroonilised/digitaalsed õhusõidukisüsteemid  —  2  2  2  ►M5 —  ◄  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 155
 
TASE  
A B1-1 
B1-3  B1-2 
B1-4  ►M5 B2 
B2L ◄  B3 
Järgmiste tüüpiliste elektrooniliste/digitaalsete õhusõidukisüs teemide 
üldseadistus ja testimine sisseehitatud testimisseadmega. 
a) Ainult B1- ja B2-kategooria puhul: 
ACARS-ARINC (Communication and Addressing and Reporting 
System): õhusõiduki side-, adresseerimis- ja ettekandesüsteem 
EICAS (Engine Indication and Crew Alerting System): mootori 
seisundi ja meeskonna häiresüsteem 
FBW (Fly by Wire): elektrooniline lennujuhtimissüsteem 
FMS (Flight Management System): lennukorraldussüsteem 
IRS (Inertia Reference System): inertsnavigatsioonisüsteem 
b) B1-, B2- ja B3-kategooria puhul: 
ECAM (Electronic Centralised Aircraft Monitoring): elektrooni­
line õhusõiduki keskjälgimissüsteem 
EFIS (Electronic Flight Instrument System): elektrooniliste len nu­
juhtimismõõdikute süsteem; 
GPS (Global Positioning System): globaalne asukoha määramise 
süsteem 
TCAS (Traffic Alert Collision Avoidance System): liiklusohust 
hoiatamise ja kokkupõrke vältimise süsteem 
Integreeritud modulaaravioonika 
Salongisüsteemid 
Infosüsteemid  
MOODUL 6. MATERJALID JA DETAILID  
TASE  
A B 1  ►M5 B2 
B2L ◄  B3 
6.1. Õhusõidukite materjalid — rauasulamid  
a) Õhusõidukites kasutatavate tavaliste rauasulamite tehnilised  andmed, omadused 
ja tähistused 
Legeeritud teraste termotöötlus ja kasutamine  1 2  1  2  
b) Rauasulamite kõvaduse, tõmbetugevuse, väsimustugevuse ja löö gikindluse 
katsetamine  — 1  1  1  
6.2. Õhusõidukite materjalid — muud (peale rauasulamite)  
a) Õhusõidukites kasutatavate tavaliste mitterauasulamite tehni lised andmed, 
omadused ja tähistused 
Mitterauasulamite termotöötlus ja kasutamine  1 2  1  2  
b) Mitterauasulamite kõvaduse, tõmbetugevuse, väsimustugevuse j a löögikindluse 
katsetamine  — 1  1  1  
6.3. Õhusõidukite materjalid — komposiitmaterjalid ja mittemetallid  
6.3.1.  Komposiitmaterjalid ja mittemetallid, välja arvatud puit ja riie  
a) Õhusõidukites kasutatavate tavaliste komposiitmaterjalide ja  mittemetallide 
(välja arvatud puit) tehnilised andmed, omadused ja tähistused 
Tihendusained ja sideained  1 2  2  2  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 156
 
TASE  
A B 1  ►M5 B2 
B2L ◄  B3 
b) Komposiitmaterjalide ja mittemetallide defektide/kulumise tu vastamine 
Komposiitmaterjalide ja mittemetallide parandamine  1 2  —  2  
6.3.2.  Puitkonstruktsioonid  1  2  —  2  
Puitplaaneri konstruktsiooni ehitusmeetodid  
Lennukites kasutatavate puidu- ja liimiliikide tehnilised andme d, omadused ja 
liigid  
Puitkonstruktsiooni konserveerimine ja hooldamine  
Puidu ja puitkonstruktsioonide defektide liigid  
Puitkonstruktsiooni defektide avastamine  
Puitkonstruktsiooni parandamine  
6.3.3.  Riidest pealistus  1  2  —  2  
Lennukites kasutatavate riiete tehnilised andmed, omadused ja l iigid 
Riide kontrollimise viisid  
Riidedefektide liigid  
Riidest pealistuse parandamine  
6.4. Korrosioon  
a) Keemiline olemus 
Galvaaniline, mikrobioloogiline, pingekorrosioon  1 1  1  1  
b) Korrosiooni liigid ja nende tunnused 
Korrosiooni tekkepõhjused 
Materjalide liigid ja nende korrosioonikindlus  2 3  2  2  
6.5. Kinnitusvahendid  
6.5.1.  Keermesliited  2  2  2  2  
Kruvide tüübid ja tähistus  
Õhusõidukites kasutatavate keermete kuju, mõõtmed ja tolerantsi d 
Keermete mõõtmine  
6.5.2.  Poldid, tikkpoldid ja kruvid  2  2  2  2  
Poltide tüübid: õhusõidukite poltide tehnilised andmed ja tähis tus, rahvusvahelised 
standardid  
Mutrid: iselukustuvad, ankurdusmutrid, standardtüübid  
Metallikruvid: õhusõidukites kasutatavate metallikruvide tehnil ised andmed  
Tikkpoldid: tüübid ja kasutamine, paigaldamine ja eemaldamine  
Isekeermestavad kruvid, tüüblid  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 157
 
TASE  
A B 1  ►M5 B2 
B2L ◄  B3 
6.5.3.  Lukustusseadmed  2  2  2  2  
Painduvad lukustusseibid, vedruseibid, ketilukud, splindid, kon tramutrid, traatlu­
kustus, kiiravatavad klambrid, tihvtid, lukustusrõngad, vedrurõ ngad, lõhised  
6.5.4.  Õhusõidukite needid  1  2  1  2  
Tavaliste ja pimeneetide tüübid: tehnilised andmed ja tähistus,  termotöötlus  
6.6. Torud ja liitmikud  
a) Õhusõidukites kasutatavate jäikade torude ja voolikute ning nende liitmike 
tähistus ja tüübid  2 2  2  2  
b) Õhusõidukite hüdraulika-, kütuse-, õli-, suruõhu- ja õhusüst eemide torude 
standardliitmikud  2 2  1  2  
6.7. Vedrud  —  2  1  1  
Vedrude tüübid, materjalid, omadused ja kasutamine  
6.8. Laagrid  1  2  2  1  
Laagrite otstarve, koormused, materjal, ehitus  
Laagrite tüübid ja kasutamine  
6.9. Jõuülekanded  1  2  2  1  
Ülekannete tüübid ja kasutamine  
Ülekandearvud, aeglustavad ja kiirendavad ülekanded, veetavad j a vedavad 
hammasrattad, pingutusrattad, hambumine  
Rihmad ja rihmarattad, ketid ja ketirattad  
6.10.  Juhtimistrossid  1  2  1  2  
Trosside tüübid  
Otsakud, pingutid ja kompensatsiooniseadised  
Plokirattad ja trossisüsteemi komponendid  
Kõritrossid  
Õhusõidukite paindjuhtimissüsteemid  
6.11.  Elektrikaablid ja ühendused  1  2  2  2  
Kaablite tüübid, ehitus ja omadused  
Kõrgpinge- ja koaksiaalkaablid  
Kaablite jätkamine  
Ühenduste tüübid, kontakttihvtid, pistikud, pistikupesad, isola atorid, nimipinge ja 
-voolud, ühendamine, tähistamine  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 158
 
MOODUL 7A. TAVALISED HOOLDUSTÖÖD  
Märkus:  seda moodulit ei kohaldata B3-kategooria suhtes. B3-kategooria ga seotud asjaomased ained on loetletud 
moodulis 7B.  
TASE  
A B 1  ►M5 B2 
B2L ◄  
7.1. Ohutusnõuded õhusõidukis ja töökojas  3  3  3  
Ohutusnõuded, sh ohutusnõuded töötamisel elektri, gaaside (erit i hapniku), õlide ja 
kemikaalidega  
Samuti meetmed tulekahju või muu õnnetuse korral, kui sellega k aasneb vähemalt üks 
eespoolnimetatud ohutegur, kaasa arvatud tulekustutusvahendite tundmine  
7.2. Töökorraldus töökojas  3  3  3  
Töövahendite hooldamine ja kontrollimine, toormaterjalide kasut amine  
Mõõtmed, lubatud piirmäärad ja tolerantsid, töökvaliteedi stand ardid  
Tööriistade ja varustuse kalibreerimine, kalibreerimisstandardi d 
7.3. Tööriistad  3 3  3  
Tavalised käsitööriistad  
Tavalised elektritööriistad  
Täppismõõtevahendite tööpõhimõte ja kasutamine  
Määrimisseadmed ja -meetodid  
Elektrilised üldtestrid, nende tööpõhimõte ja kasutamine  
7.4. Üldotstarbelised avioonika testseadmed  —  2  3  
Üldotstarbeliste avioonika testseadmete tööpõhimõte ja kasutami ne 
7.5. Tehnilised joonised, skeemid ja normdokumendid  1  2  2  
Jooniste ja skeemide tüübid, nende tähised, mõõtmed, tolerantsi d ja projektsioonid  
Joonise kirjanurga andmed  
Mikrofilm, mikrokaart ja arvutipresentatsioonid  
Ameerika Lennutranspordiassotsiatsiooni (Air Transport Associat ion of America — 
ATA) spetsifikatsioon 100  
Lennunduse ja muud kehtivad standardid, kaasa arvatud ISO, AN, MS, NAS ja MIL;  
elektrilised ühendusskeemid ja skeemdiagrammid  
7.6. Istud ja lõtkud  1  2  1  
Puuride läbimõõdud, istude liigid  
Ühtne istude ja lõtkude süsteem  
Õhusõidukite ja mootorite istude ja lõtkude skeem  
Painde, väände ja kulumise piirväärtused  
Võllide, laagrite ja muude osade kontrollimise standardmeetodid  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 159
 
TASE  
A B 1  ►M5 B2 
B2L ◄  
7.7. Õhusõiduki elektriühendused (Electrical Wiring Interconnection System — EWIS)  1  3  3  
Juhtivus, isoleerimis- ja liitetehnikad ja katsetamine  
Juhtmete kinnituspresside kasutamine: käsi- ja hüdraulilised se adised  
Pressühenduste katsetamine  
Ühendusklemmi eemaldamine ja paigaldamine  
Koaksiaalkaablid: testimine ja ohutusnõuded paigaldamisel  
Juhtmetüübid, nende kontrollimise kriteeriumid ja vigastustoler ants 
Juhtmete kaitsetehnikad: kaablid/juhtmekimbud ja nende kaitse, kaabliklemmid, kaabli 
kaitseümbrised, sealhulgas termokahanevad isolatsioonid või ter morüüž  
EWIS-süsteemide paigaldamise, kontrollimise, parandamise, hoold use ja puhtuse 
standardid  
7.8. Neetimine  1 2  —  
Neetliited, neetide vahekaugus ja samm  
Neetimisvahendid ja lehtmaterjali lohkude venitamise vahendid  
Neetliidete kontrollimine  
7.9. Torud ja voolikud  1  2  —  
Õhusõidukite torude painutamine ja väljundavade laiendamine  
Õhusõidukite torude ja voolikute katsetamine ning kontrollimine  
Torude paigaldamine ja kohalekinnitamine  
7.10.  Vedrud  1 2  —  
Vedrude kontrollimine ja testimine  
7.11.  Laagrid  1 2  —  
Laagrite katsetamine, puhastamine ja kontrollimine  
Laagrite määrimisnõuded  
Laagrite defektid ja nende tekkepõhjused  
7.12.  Jõuülekanded  1  2  —  
Hammasrataste ja hambumislõtku kontrollimine  
Rihmade ja rihmarataste ning kettide ja ketirataste kontrollimi ne 
Kruvitungraudade, kangseadiste ja tõukurtõmbevarrassüsteemide k ontrollimine  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 160
 
TASE  
A B 1  ►M5 B2 
B2L ◄  
7.13.  Juhtimistrossid  1  2  —  
Otsakute paigalestantsimine  
Juhtimistrosside kontrollimine ja testimine  
Kõritrossid; õhusõidukite paindjuhtimissüsteemid  
7.14.  Materjalide töötlemine  
7.14.1.  Lehtmetall  — 2  —  
Lubatud painde määra arvutamine ja märkimine  
Lehtmetalli töötlemine, sh painutamine ja vormimine  
Lehtmetallist detailide kontrollimine  
7.14.2.  Komposiitmaterjalid ja mittemetallid  —  2  —  
Liimimisvõtted  
Keskkonnatingimused  
Kontrollimise viisid  
7.15.  Keevitamine, kõva- ja pehmejoodisega jootmine ning liimimine  
a) Pehmejoodisega jootmise viisid; pehmejoodisliidete kontrolli mine  —  2  2  
b) Keevitusmeetodid ja kõvajoodisega jootmise viisid 
Keevisliidete ja kõvajoodisliidete kontrollimine 
Liimimismeetodid ja liimliidete kontrollimine  — 2  —  
7.16.  Õhusõiduki kaal ja tasakaal  
a) Raskuskeskme/tasakaalupiirangute arvutamine: asjakohaste dok umentide kasutamine  —  2  2  
b) Õhusõiduki ettevalmistamine kaalumiseks 
Õhusõiduki kaalumine  — 2  —  
7.17.  Õhusõiduki käitlemine ja hoidmine  2  2  2  
Õhusõiduki ruleerimine/pukseerimine ja sellega seotud ohutusnõu ded 
Õhusõiduki tõstmine, tõkistamine, paigalekinnitamine ja sellega  seotud ohutusnõuded  
Õhusõidukite parkimismeetodid  
Kütuse tankimine ja paakide kütusest tühjendamine  
Jäätõrje ja jäätumisvastane töötlus  
Maapealsed elektri-, hüdraulika- ja suruõhusüsteemid  
Keskkonnatingimuste mõju õhusõiduki teenindamisele ja käitamise le ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 161
 
TASE  
A B 1  ►M5 B2 
B2L ◄  
7.18.  Õhusõiduki lahtivõtmise, ülevaatuse, remondi ja kokkupaneku võtted  
a) Defektide tüübid ja visuaalse ülevaatuse viisid 
Korrosiooni eemaldamine, korrosiooniseisundi hindamine ja korro sioonitõrje uuen­
damine  2 3  3  
b) Üldised remondimeetodid, konstruktsioonielementide remondi k äsiraamat (Structural 
Repair Manual) 
Materjalide vananemise, väsimise ja korrosioonitõrje programmid  — 2  —  
c) Mittepurustava kontrollimise võtted, kaasa arvatud läbitungi v, radiograafia-, pööris­
vool-, ultraheli- ja endoskoopiameetod  — 2  1  
d) Seadmete lahtimonteerimise ja koostamise võtted  2  2  2  
e) Vigade leidmine  —  2  2  
7.19.  Erakorralised juhtumid  
a) Ülevaatus pärast piksetabamust või suure intensiivsusega kii rgusvälja (HIRF) 
läbimist  2 2  2  
b) Ülevaatus pärast erakorralisi juhtumeid, nt rasket maandumis t või turbulentsi 
sattumist  2 2  —  
7.20.  Hooldustööde tegemine  1  2  2  
Hooldustööde planeerimine  
Muudatustööde tegemine  
Hoiustamine  
Hooldustõendite väljaandmine  
Seos hooldustööde ja õhusõiduki kasutamise vahel  
Hooldustööde kontrollimine/kvaliteedi kontrollimine/kvaliteedi tagamine  
Täiendavad hooldustööd  
Kapitaalremontide vahelise ressursiga komponentide kontrollimin e 
MOODUL 7B. HOOLDUSTÖÖD  
Märkus:  selles moodulis käsitletakse B3-kategooriasse kuuluvate lennuk itega seotud tehnoloogiat.  
TASE  
B3 
7.1. Ohutusnõuded õhusõidukis ja töökojas  3  
Ohutusnõuded, sh ohutusnõuded töötamisel elektri, gaaside (erit i hapniku), õlide ja 
kemikaalidega  
Samuti meetmed tulekahju või muu õnnetuse korral, kui sellega k aasneb vähemalt üks eespool 
nimetatud ohutegur, kaasa arvatud tulekustutusvahendite tundmin e ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 162
 
TASE  
B3 
7.2. Töökorraldus töökojas  3 
Töövahendite hooldamine ja kontrollimine, toormaterjalide kasut amine  
Mõõtmed, lubatud piirmäärad ja tolerantsid, töökvaliteedi stand ardid  
Tööriistade ja varustuse kalibreerimine, kalibreerimisstandardi d 
7.3. Tööriistad  3 
Tavalised käsitööriistad  
Tavalised elektritööriistad  
Täppismõõtevahendite tööpõhimõte ja kasutamine  
Määrimisseadmed ja -meetodid  
Elektrilised üldtestrid, nende tööpõhimõte ja kasutamine  
7.4. Üldotstarbelised avioonika testseadmed  ►M5 1  ◄  
Üldotstarbeliste avioonika testseadmete tööpõhimõte ja kasutami ne 
7.5. Tehnilised joonised, skeemid ja normdokumendid  2  
Jooniste ja skeemide tüübid, nende tähised, mõõtmed, tolerantsi d ja projektsioonid  
Joonise kirjanurga andmed  
Mikrofilm, mikrokaart ja arvutipresentatsioonid  
Ameerika Lennutranspordiassotsiatsiooni (Air Transport Associat ion of America — ATA) spet­
sifikatsioon 100  
Lennundusstandardid ja muud kehtivad standardid, kaasa arvatud ISO, AN, MS, NAS ja MIL  
Elektrilised ühendusskeemid ja skeemdiagrammid  
7.6. Istud ja lõtkud  2 
Puuride läbimõõdud, istude liigid  
Ühtne istude ja lõtkude süsteem  
Õhusõidukite ja mootorite istude ja lõtkude skeem  
Painde, väände ja kulumise piirväärtused  
Võllide, laagrite ja muude osade kontrollimise standardmeetodid  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 163
 
TASE  
B3 
7.7. Elektrikaablid ja ühendused  2  
Juhtivus, isoleerimis- ja liitetehnikad ja katsetamine  
Juhtmete kinnituspresside kasutamine: käsi- ja hüdraulilised se adised  
Pressühenduste katsetamine  
Ühendusklemmi eemaldamine ja paigaldamine  
Koaksiaalkaablid: testimine ja ohutusnõuded paigaldamisel  
Juhtmete kaitsetehnikad: kaablid/juhtmekimbud ja nende kaitse, kaabliklemmid, kaabli kaitseüm­
brised, sealhulgas termokahanevad isolatsioonid või termorüüž  
7.8. Neetimine  2 
Neetliited, neetide vahekaugus ja samm  
Neetimisvahendid ja lehtmaterjali lohkude venitamise vahendid  
Neetliidete kontrollimine  
7.9. Torud ja voolikud  2 
Õhusõidukite torude painutamine ja väljundavade laiendamine  
Õhusõidukite torude ja voolikute katsetamine ning kontrollimine  
Torude paigaldamine ja kohalekinnitamine  
7.10.  Vedrud  ►M5 2  ◄  
Vedrude kontrollimine ja testimine  
7.11.  Laagrid  2 
Laagrite katsetamine, puhastamine ja kontrollimine  
Laagrite määrimisnõuded  
Laagrite defektid ja nende tekkepõhjused  
7.12.  Jõuülekanded  2 
Hammasrataste ja hambumislõtku kontrollimine  
Rihmade ja rihmarataste ning kettide ja ketirataste kontrollimi ne 
Kruvitungraudade, kangseadiste ja tõukurtõmbevarrassüsteemide k ontrollimine  
7.13.  Juhtimistrossid  2 
Otsakute paigalestantsimine  
Juhtimistrosside kontrollimine ja testimine  
Kõritrossid; õhusõidukite paindjuhtimissüsteemid  
7.14.  Materjalide töötlemine  
7.14.1.  Lehtmetall  2 
Lubatud painde määra arvutamine ja märkimine  
Lehtmetalli töötlemine, sh painutamine ja vormimine  
Lehtmetallist detailide kontrollimine  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 164
 
TASE  
B3 
7.14.2.  Komposiitmaterjalid ja mittemetallid  2  
Liimimisvõtted  
Keskkonnatingimused  
Kontrollimise viisid  
7.15.  Keevitamine, kõva- ja pehmejoodisega jootmine ning liimimine  
a) Pehmejoodisega jootmise viisid; pehmejoodisliidete kontrolli mine  2  
b) Keevitusmeetodid ja kõvajoodisega jootmise viisid 
Keevisliidete ja kõvajoodisliidete kontrollimine 
Liimimismeetodid ja liimliidete kontrollimine  2 
7.16.  Õhusõiduki kaal ja tasakaal  
a) Raskuskeskme/tasakaalupiirangute arvutamine: asjakohaste dok umentide kasutamine  2  
b) Õhusõiduki ettevalmistamine kaalumiseks 
Õhusõiduki kaalumine  2 
7.17.  Õhusõiduki käitlemine ja hoidmine  2  
Õhusõiduki ruleerimine/pukseerimine ja sellega seotud ohutusnõu ded 
Õhusõiduki tõstmine, tõkistamine, paigalekinnitamine ja sellega  seotud ohutusnõuded  
Õhusõidukite parkimismeetodid  
Kütuse tankimine ja paakide kütusest tühjendamine  
Jäätõrje ja jäätumisvastane töötlus  
Maapealsed elektri-, hüdraulika- ja suruõhusüsteemid  
Keskkonnatingimuste mõju õhusõiduki teenindamisele ja käitamise le 
7.18.  Õhusõiduki lahtivõtmise, ülevaatuse, remondi ja kokkupaneku võtted  
a) Defektide tüübid ja visuaalse ülevaatuse viisid 
Korrosiooni eemaldamine, korrosiooniseisundi hindamine ja korro sioonitõrje uuendamine  3 
b) Üldised remondimeetodid, konstruktsioonielementide remondi k äsiraamat (Structural Repair 
Manual) 
Materjalide vananemise, väsimise ja korrosioonitõrje programmid  2 
c) Mittepurustava kontrollimise võtted, kaasa arvatud läbitungi v, radiograafia-, pöörisvool-, 
ultraheli- ja endoskoopiameetod  2 
d) Seadmete lahtimonteerimise ja koostamise võtted  2  
e) Vigade leidmine  2 
7.19.  Erakorralised juhtumid  
a) Ülevaatus pärast piksetabamust või suure intensiivsusega kii rgusvälja (HIRF) läbimist  2  
b) Ülevaatus pärast erakorralisi juhtumeid, nt rasket maandumis t või turbulentsi sattumist  2  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 165
 
TASE  
B3 
7.20.  Hooldustööde tegemine  2 
Hooldustööde planeerimine  
Muudatustööde tegemine  
Hoiustamine  
Hooldustõendite väljaandmine  
Seos hooldustööde ja õhusõiduki kasutamise vahel  
Hooldustööde kontrollimine/kvaliteedi kontrollimine/kvaliteedi tagamine  
Täiendavad hooldustööd  
Kapitaalremontide vahelise ressursiga komponentide kontrollimin e 
MOODUL 8. AERODÜNAAMIKA ALUSED  
TASE  
A B 1  ►M5 B2 
B2L ◄  B3 
8.1. Atmosfäärifüüsika  1  2  2  1  
Rahvusvaheline standardatmosfäär (ISA), selle rakendamine aerod ünaamikas  
8.2. Aerodünaamika  1  2  2  1  
Õhuvool ümber tahke keha  
Piirkiht, laminaarne ja turbulentne vool, vaba vool, õhuvoolu s uhteline liikumine, 
õhuvoolu üles- või allasuune, keerisjälg, õhuvoolu seiskumus  
Mõisted: tiivaprofiili kumerus, kõõl, keskmine aerodünaamiline kõõl, profiili aero­
dünaamiline takistus, induktiivtakistus, kohtumisnurk, rõhukese , tiiva asetusnurga 
positiivne ja negatiivne vääne, suhteline paksus, tiiva kuju ja  saleduse suhe  
Tõmme, raskusjõud, aerodünaamiline resultantjõud  
Aerodünaamilise takistuse ja tõstejõu tekkimine: kohtumisnurk, tõstejõutegur, 
õhutakistustegur, polaarkõver, varisemine  
Aerodünaamilise kandepinna saastumine, sealhulgas jää, lume või  härmatisega  
8.3. Lennuteooria  1  2  2  1  
Tõstejõu, raskusjõu, tõmbe ja aerodünaamilise takistuse seosed  
Planeerimissuhe  
Lennu stabiilne osa, selle lennutehnilised parameetrid  
Pööranguteooria  
Tiiva koormusteguri mõju: õhusõiduki varisemine, lennurežiimist  ja õhusõiduki 
ehitusest lähtuvad piirangud  
Aerodünaamilise tõstejõu suurendamine  
8.4. Lennu stabiilsus ja dünaamika  1  2  2  1  
Pikipüsivus, põikpüsivus ja teekonnapüsivus (aktiivne ja passii vne) ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 166
 
MOODUL 9A. INIMFAKTORID  
Märkus:  käesolevat moodulit ei kohaldata B3-kategooria suhtes. B3-kate gooriaga seotud asjaomased ained on loetletud 
moodulis 9B.  
TASE  
A B 1  ►M5 B2 
B2L ◄  
9.1. Üldist  1 2  2  
Inimfaktori arvestamise vajalikkus  
Inimfaktorist/inimlikust eksimusest tulenevad juhtumid  
„Murphy seadus”  
9.2. CRM põhimõtted ja eesmärgid  1  2  2  
Nägemine  
Kuulmine  
Teabe vastuvõtmise ja töötlemise võime  
Tähelepanu ja taju  
Mälu  
Klaustrofoobia ja füüsiline ligipääs  
9.3. Sotsiaalpsühholoogia  1  1  1  
Vastutus: isiklik ja rühma  
Motiveeritus ja motivatsiooni kadumine  
Töökaaslaste mõju  
Kultuuriküsimused  
Meeskonnatöö  
Juhtimine, järelevalve ja juhtimisoskused  
9.4. Töövõimet mõjutavad tegurid  2  2  2  
Tervis  
Stress: koduse olukorraga ja tööga seotud  
Ajanappus ja töö lõpptähtajad  
Töökoormus: üle- või alakoormatus  
Magamatus ja väsimus, vahetustega tööaeg  
Alkoholi ja ravimite liigtarvitamine  
9.5. Füüsiline töökeskkond  1  1  1  
Müra ja gaasid  
Valgustus  
Töökoha mikrokliima ja temperatuur  
Liikumine ja vibratsioon  
Töökeskkond  
9.6. Tööülesanded  1 1  1  
Füüsiline töö  
Korduvad tööoperatsioonid  
Visuaalne ülevaatus  
Komplekssed süsteemid  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 167
 
TASE  
A B 1  ►M5 B2 
B2L ◄  
9.7. Suhtlemine  2 2  2  
Meeskonnasisene ja meeskondadevaheline  
Töö jäädvustamine ja dokumenteerimine  
Kursisolek, ajakohasus  
Teabelevi  
9.8. Inimlik eksimus  1  2  2  
Eksimuste mudelid ja teooriad  
Tüüpilised eksimused hoolduses  
Eksimuste (st õnnetuste) tagajärjed  
Eksimuste vältimine ja toimetulek nendega  
9.9. Ohud töökohal  1 2  2  
Ohutegurite tuvastamine ja vältimine  
Tegutsemine hädaolukordades  
MOODUL 9B. INIMFAKTORID  
Märkus:  selles moodulis käsitletakse B3-kategooria loaomanike vähem ke erukat hoolduskeskkonda.  
TASE  
B3 
9.1. Üldist  2 
Inimfaktori arvestamise vajalikkus  
Inimfaktorist/inimlikust eksimusest tulenevad juhtumid  
„Murphy seadus”  
9.2. Inimvõimed ja nende piirid  2  
Nägemine  
Kuulmine  
Teabe vastuvõtmise ja töötlemise võime  
Tähelepanu ja taju  
Mälu  
Klaustrofoobia ja füüsiline ligipääs  
9.3. Sotsiaalpsühholoogia  1 
Vastutus: isiklik ja rühmavastutus  
Motiveeritus ja motivatsiooni kadumine  
Töökaaslaste mõju  
Kultuuriküsimused  
Meeskonnatöö  
Juhtimine, järelevalve ja juhtimisoskused  
9.4. Töövõimet mõjutavad tegurid  2  
Tervis  
Stress: koduse olukorraga ja tööga seotud stress  
Ajanappus ja töö lõpptähtajad  
Töökoormus: üle- või alakoormatus  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 168
 
TASE  
B3 
Magamatus ja väsimus, vahetustega tööaeg  
Alkoholi ja ravimite liigtarvitamine, uimastite tarvitamine  
9.5. Füüsiline töökeskkond  1 
Müra ja gaasid  
Valgustus  
Töökoha mikrokliima ja temperatuur  
Liikumine ja vibratsioon  
Töökeskkond  
9.6. Tööülesanded  1 
Füüsiline töö  
Korduvad tööoperatsioonid  
Visuaalne ülevaatus  
Komplekssed süsteemid  
9.7. Suhtlemine  2 
Meeskonnasisene ja meeskondadevaheline suhtlemine  
Töö jäädvustamine ja dokumenteerimine  
Kursisolek, ajakohasus  
Teabelevi  
9.8. Inimlik eksimus  2 
Eksimuste mudelid ja teooriad  
Tüüpilised eksimused hoolduses  
Eksimuste (st õnnetuste) tagajärjed  
Eksimuste vältimine ja nendega toimetulek  
9.9. Ohud töökohal  2 
Ohutegurite tuvastamine ja vältimine  
Tegutsemine hädaolukordades  
▼M8 
MOODUL 10. LENNUNDUSALASED ÕIGUSAKTID  
TASE  
A B 1  B2 
B2L B3 
10.1.  Õigusraamistik  
Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni roll 
Euroopa Komisjoni roll 
Euroopa Lennundusohutusameti roll 
Liikmesriikide ja riiklike lennuametite roll 
Määrus (EL) 2018/1139, määrus (EL) nr 748/2012, määrus (EL) nr 1321/2014 ja 
määrus (EL) nr 376/2014 
Seosed määruse (EL) nr 748/2012, määruse (EL) nr 1321/2014 ja m ääruse (EL) 
nr 965/2012 eri lisade (osade) vahel  1 1  1  1  
10.2.  Volitatud lennundustehnilised töötajad — Hooldus  
Osa 66 nõuete üksikasjalik tundmine  2 2  2  2  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 169
 
TASE  
A B 1  B2 
B2L B3 
10.3.  Sertifitseeritud hooldusorganisatsioonid  
Osa 145 ja osa M F alajao nõuete üksikasjalik tundmine  2 2  2  2  
10.4.  Lennutegevus  
Määruse (EL) nr 965/2012 nõuete üldine tundmine 
Lennuettevõtjate sertifitseerimine 
Lennuettevõtjate kohustused, eelkõige jätkuva lennukõlblikkuse ja hooldusega 
seotud kohustused 
Õhusõiduki hooldusprogramm 
Muudatuste loetelu (MEL)/miinimumvarustuse loetelu (CDL) 
Dokumendid, mis peavad pardal olema 
Õhusõidukite sildid (tähistused)  1 1  1  1  
10.5.  Teatavate õhusõidukite, osade ja seadmete sertifitseerimine  
a) Üldist 
Osa 21 ja EASA sertifitseerimistingimuste CS-23, 25, 27, 29 nõu ete üldine 
tundmine.  — 1  1  1  
b) Dokumendid 
Lennukõlblikkussertifikaat; piirangutega lennukõlblikkussertifi kaadid ja lennu­
luba 
Registreerimissertifikaat 
Mürasertifikaat 
Kaalumisplaan (Weight Schedule) 
Raadioluba ja -sertifikaat (Radio Station Licence and Approval)  — 2  2  2  
10.6.  Jätkuv lennukõlblikkus  
Osas 21 sätestatud jätkuvat lennukõlblikkust käsitlevate sätete  üksikasjalik tund­
mine 
Osa M nõuete üksikasjalik tundmine  2 2  2  2  
10.7.  Riiklikud ja rahvusvahelised nõuded (kui neid ei asenda asjakohased ELi nõuded)  
a) Hooldusprogrammid, hoolduskontrollid ja ülevaatused 
Lennukõlblikkusdirektiivid 
Hooldusbülletäänid, tootja hooldusteave 
Muudatus- ja remonditööd 
Hooldustööde dokumentatsioon: hoolduskäsiraamatud, konstruktsio onielemen­
tide remondi käsiraamat (Structural Repair Manual), varuosade i llustreeritud 
kataloog jms 
Ainult A- kuni B2-kategooria lubade puhul 
Õhusõidukitüübi tootja minimaalvarustuse loetelu (MMEL), minima alvarustuse 
loetelu (MEL), väljalennu kõrvalekallete loetelud (Dispatch Dev iation Lists)  1 2  2  2  
b) Jätkuv lennukõlblikkus 
Minimaalvarustusega seotud nõuded — katselennud 
Ainult B1- ja B2-kategooria lubade puhul 
Kahe turbiinmootoriga lennukite lennud suurendatud kaugustele ( ETOPS), 
hooldus- ja väljalennunõuded 
Nõuded lendamiseks erinevates ilmastikutingimustes, õhusõidukit e käitamine II 
ja III kategooria kohaselt  — 1  1  1  ▼M8 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 170
 
MOODUL 11A. TURBIINMOOTORIGA LENNUKITE AERODÜNAAMIKA, EHITUS JA  SÜSTEEMID  
TASE  
A1 B1.1  
11.1.  Lennuteooria  
11.1.1.  Lennuki aerodünaamika ja juhtimisseadmed  1  2  
Lennuki juhtpindade kasutamine ja nende toime: 
— pööramine ümber pikitelje (x): kaldtüürid ja spoilerid 
— pööramine ümber põiktelje (y): kõrgustüürid, tüürstabilisaato rid, juhitavad stabi­
lisaatorid ning partlennukid 
— pööramine ümber vertikaaltelje (z), pöördetüüri piirikud  — —  
Lennuki juhtimine elevoonidega, V-kiilu pöördekõrgustüüridega  
Tiiva tõstejõudu suurendavad seadised, mittereguleeritavad pilu d, eestiivad, taga­
tiivad, kaldtüürtagatiivad  
Vajaduse korral õhutakistust suurendavad seadised, spoilerid, t õstejõu hälvitid, 
pidurdusklapid  
Tiiva aerodünaamiliste ribide ja tiiva astmelise esiserva toime  
Õhuvoolu juhtimine tiiva piirkihil: turbulisaatorite, varisemis t takistavate abinõude 
kasutamine või tiiva esiserva mehhaniseerimine  
Trimmerite, tüürpindu tasakaalustavate kompensaatorite ja antik ompensaatorite, 
servotrimmerite, vedru- ja masskompensaatorite, juhtpindade kal denurga ja aerodü­
naamiliste kompensatsioonisektsioonide kasutamine ja toime  
11.1.2.  Lendamine suurtel kiirustel  1  2  
Lend helikiirusel, lend eelhelikiirusel, lend helikiirusele läh edasel kiirusel, lend 
ülehelikiirusel  
Machi arv, kriitiline Machi arv, lennukiosade rõhulaine tekitat ud võnkumine, löök­
laine, aerodünaamiline kuumenemine, ristlõike pindalareegel  
Kiire õhusõiduki mootori õhu sisselaskes õhu voolamist mõjutava d tegurid  
Positiivse noolsusega tiiva eelisomadused kriitilise Machi arvu ga lennul  
11.2.  Plaaneri konstruktsioon — üldised põhimõtted  
a) Konstruktsiooni tugevusele esitatavad lennukõlblikkusnõuded 
Konstruktsioonielementide liigitus, esma-, teise- ja kolmandajä rgulised 
Veakindlus, ohutu kasutusiga, lubatavad kahjustused 
Piirkondlikud ja paiksed materjalikontrolli seadmed 
Mehaaniline pinge (deformatsioonid, painded, surved, lõiked, vä änded, tõmme, 
ringpinge, väsimus)  2 2  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 171
 
TASE  
A1 B1.1  
Drenaaž ja ventilatsioon 
Süsteemide paigaldamise nõuded 
Piksekaitsenõuded 
Õhusõiduki sidumine  
b) Järgmiste komponentide valmistusviisid: kandva väliskattega kere, pikiliistud, 
pikitalad, vaheseinad, raamid, tugevdused, toed, kinnitussõlmed , põiktalad, 
põrandad, jäikus- ja tugevduselemendid, väliskatte kinnitusviis id, korrosiooni­
tõrje, tiiva, sabaosa ja mootori kinnitussõlmed ning lisaseadme dKonstruktsiooni 
koostevõtted: neetimine, keermesliited, liimimine 
Pinnakaitseviisid: nt kroomimine, anodeerimine, värvkatted 
Pindade puhastamine 
Plaaneri sümmeetria: joondamisviisid ja sümmeetrilisuse kontrol limine  1 2  
11.3.  Õhusõiduki konstruktsioon — lennukid  
11.3.1.  Lennukikere (ATA 52/53/56)  1  2  
Kere ehitus ja selle hermetiseerimine  
Tiib, stabilisaator, püloon ja telik, nende kinnitussõlmed ja l isaseadmed  
Istmete paigaldus ja veoste paigaldamine laadimisel  
Uksed ja varuväljapääsud: ehitus, mehhanismid, töötamine ja ohu tusseadmed  
Akende ja esiklaasi ehitus ja mehhanismid  
11.3.2.  Tiivad (ATA 57)  1  2  
Ehitus  
Kütusepaagid  
Telik, püloonid, juhtpinnad ja tiiva aerodünaamilist väärtust s uurendavad seadised, 
nende kinnitussõlmed ja lisaseadmed  
11.3.3.  Stabilisaatorid (ATA 55)  1  2  
Ehitus  
Juhtpinna kinnitus  
11.3.4.  Juhtpinnad (ATA 55/57)  1  2  
Ehitus ja kinnitus  
Tasakaalustamine — mass- ja aerodünaamiline kompensatsioon  
11.3.5.  Gondlid/püloonid (ATA 54)  1  2  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 172
 
TASE  
A1 B1.1  
Gondlid/püloonid: 
— ehitus 
— tulekindlad seinad 
— mootoriraamid  — —  
11.4.  Kliimaseadmed ja salongi hermetiseerimine (ATA 21)  
11.4.1.  Õhu juurdevool  1  2  
Õhu juurdevoolu allikad, sh juurdevool mootorist, abijõuseadmes t (APU) või 
maapealsest suruõhutoitest  
11.4.2.  Kliimaseadmed  1  3  
Kliimaseadmesüsteemid  
Õhu ja auru regenereerimise seadmed  
Jaotussüsteemid  
Õhuvoolu, temperatuuri ja niiskuse reguleerimise süsteem  
11.4.3.  Hermetiseerimine  1  3  
Hermetiseerimissüsteemid  
Juhtimine ja näidikud, sh juht- ja kaitseventiilid  
Salongi ülerõhu regulaatorid  
11.4.4.  Ohutus- ja hoiatusseadmed  1  3  
Kaitse- ja hoiatusseadmed  
11.5.  Mõõdikud ja avioonikasüsteemid  
11.5.1.  Mõõdikusüsteemid (ATA 31)  1  2  
Pitot' toru rõhku kasutavad mõõturid: baromeetriline kõrgusmõõt ur, õhkkiiruse 
näidik, vertikaalkiiruse näidik  
Güroskoopilised mõõdikud: aviohorisont, güroaviohorisont, kursi näidik, horisontaa­
lasendi näidik, pöörangu- ja libisemisnäidik, pöörangukoordinaa tor 
Kompassid: magnetkompass, distantslugemiga kompass  
Kohtumisnurga näidik, varisemisohu signalisatsioonisüsteemid  
Kuvarkabiin  
Muud õhusõidukisüsteemi mõõturid  
11.5.2.  Avioonikasüsteemid  1  1  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 173
 
TASE  
A1 B1.1  
Süsteemi koostamise põhialused ja töö: 
— automaatne piloteerimine (ATA 22), 
— sidevahendid (ATA 23), 
— navigatsioonisüsteemid (ATA 34)  — —  
11.6.  Elektrisüsteemid (ATA 24)  1  3  
Akumulaatorite paigaldus ja kasutamine  
Alalisvoolu genereerimine  
Vahelduvvoolu genereerimine  
Avariivoolu genereerimine  
Pinge reguleerimine  
Vaheldid, muundurid, alaldid  
Vaheldid, muundurid, alaldid  
Kaitsmed  
Elektritoide pardavälisest vooluallikast/maapealsest toitevõrgu st 
11.7.  Lisavarustus ja sisustus (ATA 25)  
a) Avariipäästevarustusele esitatavad nõuded 
Istmed, rihmad ja turvavööd  2 2  
b) Salongi planeering 
Varustuse paigaldamise skeem 
Sisustuse paigaldamise skeem 
Reisijatesalongi meelelahutusseadmed 
Lennukikambüüsi paigaldus 
Veose käitlemise ja kinnitamise varustus 
Lennukitrepid  1 1  
11.8.  Tulekaitse (ATA 26)  1  3  
a) Tulekahju- ja suitsusignalisatsiooni- ning häiresüsteemid 
Tulekustutussüsteemid 
Süsteemide testimine  
b) Käsitulekustutusvahendid  1  ►M5 2  ◄  
11.9.  Lennujuhtimisseadmed (ATA 27)  1  3  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 174
 
TASE  
A1 B1.1  
Esmased juhtimisseadmed: kaldtüürid, kõrgustüürid, pöördetüürid , spoilerid  
Trimmeerimine  
Toimiva koormuse reguleerimine  
Tõstejõudu suurendavad seadmed  
Tõstejõu vähendamine, pidurdusklapid  
Süsteemide kasutamine: käsitsijuhtimissüsteemid, hüdro-, pneumo -, elektri-, elek­
troonilised juhtimissüsteemid  
Kunstlik juhisetunnetus, lengerdussummuti, Machi arvu järgiv tr immer, pöördetüüri 
piirik, tüüride lukustus  
Juhtpindade tasakaalustamine ja seadistus  
Varisemisvastane kaitsesüsteem/hoiatussüseem  
11.10.  Kütusesüsteemid (ATA 28)  1  3  
Süsteemi üldskeem  
Kütusepaagid  
Toitesüsteemid  
Kütuse väljalaskmine avariiolukorras, ventilatsioon ja normaaln e kütuse väljalase  
Ringtoide ja ülepumpamine  
Rõhu jaotumine  
Kütuse tankimine ja kütusest tühjendamine  
Lennuki pikitasakaalu säilitav automaatika, mis reguleerib kütu se kasutamist  
11.11.  Hüdraulikaseadmed (ATA 29)  1  3  
Süsteemi üldskeem  
Hüdraulikavedelikud  
Hüdropaagid ja -akud  
Surve tekitamine: elektriline, mehaaniline ja pneumaatiline sur ve 
Hädasurvestamissüsteem  
Filtrid  
Surve reguleerimine  
Vaheldid, muundurid, alaldid  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 175
 
TASE  
A1 B1.1  
Näidikud ja hoiatussignalisatsiooni süsteemid  
Seos muude süsteemidega  
11.12.  Kaitse jää ja vihma eest (ATA 30)  1  3  
Jää moodustumine, jää tüübid ja jää tuvastamine  
Jäätumisvastased süsteemid: elektrilised, kuumaõhu- ja keemilis ed süsteemid  
Jäätõrjesüsteemid: elektrilised, suruõhu- ja lahuseid kasutavad  süsteemid  
Vihmavee tõrjevahend  
Kollektori ja drenaaži äravoolu soojendamine  
Esiklaasipuhasti  
11.13.  Telik (ATA 32)  2  3  
Ehitus, amortisaatorid  
Teliku väljalaske- ja sissetõmbesüsteemid: tavalised ja avariio lukorras kasutamiseks  
Näidikud ja hoiatussignalisatsioon  
Rattad, pidurid, blokeerumisvastased seadised ja automaatne pid urdamine  
Rehvid  
Teliku juhtimine  
Telikulüliti  
11.14.  Tuled (ATA 33)  2  3  
Välimised tuled: navigatsioonituled, kokkupõrke hoiatustuled, m aandumistuled, 
ruleerimistuled, tuled jäätumise tuvastamiseks öisel lennul  
Sisetuled: reisijatesalongi, kabiini, lastiruumi valgustid  
Avariituled  
11.15.  Hapnikusüsteem (ATA 35)  1  3  
Süsteemi üldskeem: kabiin, reisijatesalong  
Hapnikuallikad, hapniku säilitamine, laadimine ja jaotamine  
Hapnikuvaru reguleerimine  
Rõhu jaotumine  
►M5 11.16.  Suruõhu- ja vaakumsüsteem (ATA 36)  ◄ 1  3  
►M5 Süsteemi üldskeem ◄  
►M5 Allikad: mootor/abijõuseade (APU), kompressorid, suruõhuballoo nid, 
maapealne suruõhutoide ◄  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 176
 
TASE  
A1 B1.1  
►M5 Suru- ja vaakumpumbad ◄  
►M5 Rõhu reguleerimine ◄  
►M5 Rõhu jaotumine ◄  
►M5 Näidikud ja hoiatussignaalid ◄  
►M5 Seos muude süsteemidega ◄  
11.17.  Veesüsteem ja heitveesüsteem (ATA 38)  2  3  
Veevarustussüsteemi paigaldamise süsteem, toide, jaotamine, hoo ldus ja 
tühjendamine  
Tualettruumide paigaldamise skeem, läbipesu ja hooldus  
Korrosioonitõrje  
11.18.  Pardal asuvad hooldussüsteemid (ATA 45)  1  2  
Hoolduse keskarvutid  
Andmelaadimissüsteemid  
Elektrooniline andmevaramu  
Trükkimine  
Konstruktsiooni diagnostika (lubatud piiridesse jäävate rikete jälgimine)  
11.19.  Integreeritud modulaaravioonika (ATA 42)  1  2  
Integreeritud modulaaravioonika (IMA) moodulitesse integreeritu d tüüpilised funkt­
sioonid hõlmavad muu hulgas järgmist: 
Mootorist tuleva suruõhu juhtimine, õhurõhu reguleerimine, õhu ventileerimine ja 
juhtimine, avioonika ja juhikabiini ventileerimine, temperatuur i reguleerimine, 
lennuliiklusalane side, avioonikaalase side ruuter, elektrikoor muse reguleerimine, 
kaitselüliti kontrollisüsteem, elektrisüsteemi kuuluv automaatn e kontrollsüsteem 
BITE, kütuse juhtimine, pidurite kontrollisüsteem, esiratta juh timissüsteem, teliku 
väljalaske- ja sissetõmbesüsteem, rehvide rõhunäidik, õlirõhunä idik, pidurite tempe­
ratuuri kontrollisüsteem jne.  
Põhisüsteem, võrgu komponendid  
►M5 11.20  Salongisüsteemid (ATA 44)  ◄ 1  2  
►M5 Seadmed ja komponendid reisijatele meelelahutuse pakkumiseks, õhusõidu­
kisiseseks teabevahetuseks ( Cabin Intercommunication Data System , CIDS) ning 
teabe vahetamiseks õhusõiduki salongi ja maapealsete jaamade va hel ( Cabin 
Network Service , CNS). See hõlmab nii kõne, andmete, muusika kui ka videote 
edastamist. ◄  
►M5 Õhusõidukisisese teabevahetuse süsteem (CIDS), mis ühendab 
piloodikabiini-, salongipersonali- ja salongisüsteeme. Need süs teemid toetavad 
andmevahetust üksteisega seotud vahetatavate moodulite (LRU) va hel ning neid 
juhitakse tavaliselt salongimeeskonna paneelide (FAP) kaudu. ◄  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 177
 
TASE  
A1 B1.1  
►M5 Õhusõiduki salongi ja maapealsete jaamade vaheline teabevahetu ssüsteem 
(CNS) koosneb tavaliselt serverist, mis üldjuhul ühildub muu hu lgas järgmiste 
süsteemidega: 
— andme- või raadioside; 
— salongi põhisüsteem (CCS); 
— parda-meelelahutussüsteem (IFES); 
— välissidesüsteem (ECS); 
— salongi massimälusüsteem (CMMS); 
— salongi kontrollisüsteem (CMS); 
— mitmesugused eri salongisüsteemid (MCS). ◄  — —  
►M5 Õhusõiduki salongi ja maapealsete jaamade vahelisel teabevahet ussüsteemil 
(CNS) võivad olla järgmised funktsioonid: 
— juurdepääs väljumiseelsetele või väljumisega seotud aruannete le; 
— juurdepääs e-posti, intraneti- ja internetiteenustele; reisij ate andmebaas. ◄  — —  
Salongi põhisüsteem  
Parda-meelelahutussüsteem  
Välissidesüsteem  
Salongi massmälusüsteem  
Salongi kontrollisüsteem  
Mitmesugused salongisüsteemid  
11.21.  Teabesüsteemid (ATA 46)  1  2  
Seadmed ja komponendid, mis võimaldavad salvestada, ajakohastad a ja otsida digi­
taalset teavet, mida traditsiooniliselt esitati paberkandjal, m ikrofilmil või mikro­
kaardil. Hõlmavad süsteeme, mis on loodud teabe salvestamiseks ja otsimiseks, 
näiteks elektroonilise raamatukogu massmälu ja kontroller. Ei h õlma seadmeid 
või komponente, mis on installeeritud muuks otstarbeks ja mida kasutavad ka teised 
süsteemid, näiteks piloodikabiini printer või üldotstarbeline k uvar 
Tüüpilised näited on lennuliikluse korraldamise ja teabe haldam ise süsteemid (Air 
Traffic and Information Management Systems) ning võrguserverisü steemid 
(Network Server Systems)  
Õhusõiduki üldteabesüsteem  
Piloodikabiini teabesüsteem  
Hooldusalane teabesüsteem  
Reisijatesalongi teabesüsteem  
Muud teabesüsteemid  
MOODUL 11B. KOLBMOOTORIGA LENNUKITE AERODÜNAAMIKA, EHITUS JA SÜ STEEMID  
Märkus 1:  seda moodulit ei kohaldata B3-kategooria suhtes. B3-kategooria ga seotud asjaomased ained on loetletud 
moodulis 11C.  
Märkus 2:  selles moodulis käsitletakse A2-kategooriasse ja B1.2 alamkate gooriasse kuuluvate lennukitega seotud 
tehnoloogiat.  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 178
 
TASE  
A2 B1.2  
11.1.  Lennuteooria  
11.1.1.  Lennuki aerodünaamika ja juhtimisseadmed  1  2  
Lennuki juhtpindade kasutamine ja nende toime: 
— pööramine ümber pikitelje (x): kaldtüürid ja spoilerid 
— pööramine ümber põiktelje (y): kõrgustüürid, tüürstabilisaato rid, juhitavad stabi­
lisaatorid ning partlennukid 
— pööramine ümber vertikaaltelje (z), pöördetüüri piirikud  — —  
Lennuki juhtimine elevoonidega, V-kiilu pöördekõrgustüüridega  
Tiiva tõstejõudu suurendavad seadised, mittereguleeritavad pilu d, eestiivad, taga­
tiivad, kaldtüürtagatiivad  
Vajaduse korral õhutakistust suurendavad seadised, spoilerid, t õstejõu hälvitid, 
pidurdusklapid  
Tiiva aerodünaamiliste ribide ja tiiva astmelise esiserva toime  
Õhuvoolu juhtimine tiiva piirkihil: turbulisaatorite, varisemis t takistavate abinõude 
kasutamine või tiiva esiserva mehhaniseerimine  
Trimmerite, tüürpindu tasakaalustavate kompensaatorite ja antik ompensaatorite, 
servotrimmerite, vedru- ja masskompensaatorite, juhtpindade kal denurga ja aerodü­
naamiliste kompensatsioonisektsioonide kasutamine ja toime  
11.1.2.  Lend suurel kiirusel — puudub  —  —  
11.2.  Plaaneri konstruktsioon — üldised põhimõtted  
a) Konstruktsiooni tugevusele esitatavad lennukõlblikkusnõuded 
Konstruktsioonielementide liigitus, esma-, teise- ja kolmandajä rgulised 
Veakindlus, ohutu kasutusiga, lubatavad kahjustused 
Piirkondlikud ja paiksed materjalikontrolli seadmed 
Mehaaniline pinge (deformatsioonid, painded, surved, lõiked, vä änded, tõmme, 
ringpinge, väsimus) 
Drenaaž ja ventilatsioon 
Süsteemide paigaldamise nõuded 
Piksekaitsenõuded 
Õhusõiduki sidumine  2 2  
b) Järgmiste komponentide valmistusviisid: kandva väliskattega kere, pikiliistud, 
pikitalad, vaheseinad, raamid, tugevdused, toed, kinnitussõlmed , põiktalad, 
põrandad, jäikus- ja tugevduselemendid, väliskatte kinnitusviis id, korrosiooni­
tõrje, tiiva, sabaosa ja mootori kinnitussõlmed ning lisaseadme d 
Konstruktsiooni koostevõtted: neetimine, keermesliited, liimimi ne 
Pinnakaitseviisid: nt kroomimine, anodeerimine, värvkatted 
Pindade puhastamine 
Plaaneri sümmeetria: joondamisviisid ja sümmeetrilisuse kontrol limine  1 2  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 179
 
TASE  
A2 B1.2  
11.3.  Õhusõiduki konstruktsioon — lennukid  
11.3.1.  Lennukikere (ATA 52/53/56)  1  2  
Kere ehitus ja selle hermetiseerimine  
Tiib, stabilisaator, püloon ja telik, nende kinnitussõlmed ja l isaseadmed  
Istmete paigaldamine  
Uksed ja varuväljapääsud: ehitus ja kasutamine  
Akende ja tuuleklaasi kinnitamine  
11.3.2.  Tiivad (ATA 57)  1  2  
Ehitus  
Kütusepaagid  
Telik, püloonid, juhtpinnad ja tiiva aerodünaamilist väärtust s uurendavad seadised, 
nende kinnitussõlmed ja lisaseadmed  
11.3.3.  Stabilisaatorid (ATA 55)  1  2  
Ehitus  
Juhtpinna kinnitus  
11.3.4.  Juhtpinnad (ATA 55/57)  1  2  
Ehitus ja kinnitus  
Tasakaalustamine — mass- ja aerodünaamiline kompensatsioon  
11.3.5.  Gondlid/püloonid (ATA 54)  1  2  
Gondlid/püloonid: 
— ehitus 
— tulekindlad seinad 
— mootoriraamid  — —  
11.4.  Kliimaseadmed ja salongi hermetiseerimine (ATA 21)  1  3  
Ülerõhu- ja kliimaseadmesüsteemid  
Salongirõhu regulaatorid ning kaitse- ja hoiatusseadmed  
Küttesüsteemid  
11.5.  Mõõdikud ja avioonikasüsteemid  
11.5.1.  Mõõdikusüsteemid (ATA 31)  1  2  
Pitot' toru rõhku kasutavad mõõturid: baromeetriline kõrgusmõõt ur, õhkkiiruse 
näidik vertikaalkiiruse näidik  
Güroskoopilised mõõturid: aviohorisont, güroaviohorisont, kursi näidik, horisontaala­
sendi näidik, pöörangu- ja libisemisnäidik, pöörangukoordinaato r ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 180
 
TASE  
A2 B1.2  
Kompassid: magnetkompass, distantslugemiga kompass  
Kohtumisnurga näidik, varisemisohu signalisatsioonisüsteemid  
Kuvarkabiin  
Muud õhusõidukisüsteemi näidikud  
11.5.2.  Avioonikasüsteemid  1  1  
Süsteemi koostamise põhialused ja töö: 
— automaatne piloteerimine (ATA 22) 
— sidevahendid (ATA 23) 
— navigatsioonisüsteemid (ATA 34)  — —  
11.6.  Elektrisüsteemid (ATA 24)  1  3  
Akumulaatorite paigaldus ja kasutamine  
Alalisvoolu genereerimine  
Pinge reguleerimine  
Vaheldid, muundurid, alaldid  
Kaitsmed  
Vaheldid, muundurid  
11.7.  Lisavarustus ja sisustus (ATA 25)  
a) Avariipäästevarustusele esitatavad nõuded 
Istmed, rihmad ja turvavööd  2 2  
b) Salongi planeering 
Varustuse paigaldamise skeem 
Sisustuse paigaldamise skeem 
Reisijatesalongi meelelahutusseadmed 
Lennukikambüüsi paigaldus 
Veose käitlemise ja kinnitamise varustus 
Lennukitrepid  1 1  
11.8.  Tulekaitse (ATA 26)  
a) Tulekahju- ja suitsusignalisatsiooni- ning häiresüsteemid 
Tulekustutussüsteemid 
Süsteemide testimine  1 3  
b) Käsitulekustutusvahendid  1  ►M5 2  ◄  
11.9.  Lennujuhtimisseadmed (ATA 27)  1  3  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 181
 
TASE  
A2 B1.2  
Esmased juhtimisseadmed: kaldtüürid, kõrgustüürid, pöördetüürid  
Trimmerid  
Tõstejõudu suurendavad seadised  
Süsteemide kasutamine: manuaalne  
Tüüride lukustus  
Juhtpindade tasakaalustamine ja seadistus  
Varisemisvastane hoiatussüsteem  
11.10.  Kütusesüsteemid (ATA 28)  1  3  
Süsteemi üldskeem  
Kütusepaagid  
Toitesüsteemid  
Ringtoide ja ülepumpamine  
Näidikud ja hoiatussignaalid  
Kütuse tankimine ja kütusest tühjendamine  
11.11.  Hüdraulikaseadmed (ATA 29)  1  3  
Süsteemi üldskeem  
Hüdraulikavedelikud  
Hüdropaagid ja -akud  
Surve tekitamine: elektriline ja mehaaniline surve  
Filtrid  
Surve reguleerimine  
Vaheldid, muundurid, alaldid  
Näidikud ja hoiatussignalisatsiooni süsteemid  
11.12.  Kaitse jää ja vihma eest (ATA 30)  1  3  
Jää moodustumine, jää tüübid ja jää tuvastamine  
Jäätõrjesüsteemid: elektrilised, suruõhu- ja lahuseid kasutavad  süsteemid  
Kollektori ja drenaaži äravoolu soojendamine  
Esiklaasipuhasti  
11.13.  Telik (ATA 32)  2  3  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 182
 
TASE  
A2 B1.2  
Ehitus, amortisaatorid  
Teliku väljalaske- ja sissetõmbesüsteemid: tavalised ja avariio lukorras kasutamiseks  
Näidikud ja hoiatussignalisatsioon  
Rattad, pidurid, blokeerumisvastased seadised ja automaatne pid urdamine  
Rehvid  
Teliku juhtimine  
Telikulüliti  
11.14.  Tuled (ATA 33)  2  3  
Välistuled: navigatsioonituled, kokkupõrke hoiatustuled, maandu mistuled, ruleerimis­
tuled, tuled jäätumise tuvastamiseks öisel lennul  
Sisetuled: reisijatesalongi, piloodikabiini, lastiruumi valgust id 
Avariituled  
11.15.  Hapnikusüsteem (ATA 35)  1  3  
Süsteemi üldskeem: piloodikabiin, reisijatesalong  
Hapnikuallikad, hapniku säilitamine, laadimine ja jaotamine  
Hapnikuvaru reguleerimine  
Näidikud ja hoiatussignaalid  
►M5 11.16.  Suruõhu- ja vaakumsüsteem (ATA 36)  ◄ 1  3  
►M5 Süsteemi üldskeem ◄  
►M5 Allikad: mootor/abijõuseade (APU), kompressorid, suruõhuballoo nid, 
maapealne suruõhutoide ◄  
►M5 Suru- ja vaakumpumbad ◄  
►M5 Rõhu reguleerimine ◄  
►M5 Rõhu jaotumine ◄  
►M5 Näidikud ja hoiatussignaalid ◄  
►M5 Seos muude süsteemidega ◄  
11.17.  Veesüsteem ja heitveesüsteem (ATA 38)  2  3  
Veevarustussüsteemi paigaldamise skeem, toide, jaotamine, hoold us ja tühjendamine  
Tualettruumide paigaldamise skeem, läbipesu ja hooldus  
Korrosioonitõrje  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 183
 
MOODUL 11C. KOLBMOOTORIGA LENNUKITE AERODÜNAAMIKA, EHITUS JA SÜ STEEMID  
Märkus:  selles moodulis käsitletakse B3 alamkategooriasse kuuluvaid le nnukeid hõlmavat tehnoloogiat.  
TASE  
B3 
11.1.  Lennuteooria  
Lennuki aerodünaamika ja juhtimisseadmed  1  
Lennuki juhtpindade kasutamine ja nende toime: 
— pööramine ümber pikitelje (x): eleroonid 
— pööramine ümber põiktelje (y): kõrgustüürid, tüürstabilisaato rid, juhitavad stabilisaatorid 
ning partlennukid 
— pööramine ümber vertikaaltelje (z), pöördetüüri piirikud  — 
Lennuki juhtimine elevoonidega, V-kiilu pöördekõrgustüüridega  
Tiiva tõstejõudu suurendavad seadised, mittereguleeritavad pilu d, eestiivad, tagatiivad, 
kaldtüürtagatiivad  
Vajaduse korral õhutakistust suurendavad seadised, tõstejõu häl vitid, pidurdusklapid  
Tiiva aerodünaamiliste ribide ja tiiva astmelise esiserva toime  
Õhuvoolu juhtimine tiiva piirkihil: turbulisaatorite, varisemis t takistavate abinõude kasuta­
mine või tiiva esiserva mehhaniseerimine  
Trimmerite, tüürpindu tasakaalustavate kompensaatorite ja antik ompensaatorite, servotrim­
merite, vedru- ja masskompensaatorite, juhtpindade kaldenurga j a aerodünaamiliste kompen­
satsioonisektsioonide kasutamine ja toime  
11.2.  Plaaneri konstruktsioon — üldised põhimõtted  
a) Konstruktsiooni tugevusele esitatavad lennukõlblikkusnõuded 
Konstruktsioonielementide liigitus, esma-, teise- ja kolmandajä rgulised 
Veakindlus, ohutu kasutusiga, lubatavad kahjustused 
Piirkondlikud ja paiksed materjalikontrolli seadmed 
Mehaaniline pinge (deformatsioonid, painded, surved, lõiked, vä änded, tõmme, ring­
pinge, väsimus) 
Drenaaž ja ventilatsioon 
Süsteemide paigaldamise nõuded 
Piksekaitsenõuded 
Õhusõiduki sidumine  2 ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 184
 
TASE  
B3 
b) Järgmiste komponentide valmistusviisid: kandva väliskattega kere, pikiliistud, pikitalad, 
vaheseinad, raamid, tugevdused, toed, kinnitussõlmed, põiktalad , põrandad, jäikus- ja 
tugevduselemendid, väliskatte kinnitusviisid, korrosioonitõrje,  tiiva, sabaosa ja mootori 
kinnitussõlmed ning lisaseadmed 
Konstruktsiooni koostevõtted: neetimine, keermesliited, liimimi ne 
Pinnakaitseviisid: nt kroomimine, anodeerimine, värvkatted 
Pindade puhastamine 
Plaaneri sümmeetria: joondamisviisid ja sümmeetrilisuse kontrol limine  2 
11.3.  Õhusõiduki konstruktsioon — lennukid  
11.3.1.  Lennukikere (ATA 52/53/56)  1  
Ehitus  
Tiib, stabilisaator, püloon ja telik, nende kinnitussõlmed ja l isaseadmed  
Istmete paigaldamine  
Uksed ja varuväljapääsud: ehitus ja kasutamine  
Akende ja tuuleklaasi kinnitamine  
11.3.2.  Tiivad (ATA 57)  1 
Ehitus  
Kütusepaagid  
Telik, püloonid, juhtpinnad ja tiiva aerodünaamilist väärtust s uurendavad seadised, nende 
kinnitussõlmed ja lisaseadmed  
11.3.3.  Stabilisaatorid (ATA 55)  1  
Ehitus  
Juhtpinna kinnitus  
11.3.4.  Juhtpinnad (ATA 55/57)  1  
Ehitus ja kinnitus  
Tasakaalustamine — mass- ja aerodünaamiline kompensatsioon  
11.3.5.  Gondlid/püloonid (ATA 54)  
Gondlid/püloonid: 
— ehitus 
— tulekindlad seinad 
— mootoriraamid  1 ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 185
 
TASE  
B3 
11.4.  Kliimaseadmed (ATA 21)  
Kütte- ja ventilatsioonisüsteemid  1  
11.5.  Mõõdikud ja avioonikasüsteemid  
11.5.1.  Mõõdikusüsteemid (ATA 31)  1  
Pitot' toru rõhku kasutavad mõõturid: baromeetriline kõrgusmõõt ur, õhkkiiruse näidik, verti­
kaalkiiruse näidik  
Güroskoopilised mõõdikud: aviohorisont, güroaviohorisont, kursi näidik, horisontaalasendi 
näidik, pöörangu- ja libisemisnäidik, pöörangukoordinaator  
Kompassid: magnetkompass, distantslugemiga kompass  
Kohtumisnurga näidik, varisemisohu signalisatsioonisüsteemid  
Kuvarkabiin  
Muud õhusõidukisüsteemi näidikud  
11.5.2.  Avioonikasüsteemid  1 
Süsteemi koostamise põhialused ja töö: 
— automaatne piloteerimine (ATA 22) 
— sidevahendid (ATA 23) 
— navigatsioonisüsteemid (ATA 34)  — 
11.6.  Elektrisüsteemid (ATA 24)  2  
Akumulaatorite paigaldus ja kasutamine  
Alalisvoolu genereerimine  
Pinge reguleerimine  
Jaotusvõrk  
Kaitsmed  
Vaheldid, muundurid  
11.7.  Lisavarustus ja sisustus (ATA 25)  2  
Avariipäästevarustusele esitatavad nõuded  
Istmed, rihmad ja turvavööd  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 186
 
TASE  
B3 
11.8.  Tulekaitse (ATA 26)  2 
Käsitulekustutusvahendid  
11.9.  Lennujuhtimisseadmed (ATA 27)  3  
Esmased juhtimisseadmed: kaldtüürid, kõrgustüürid, pöördetüürid  
Trimmerid  
Tõstejõudu suurendavad seadised  
Süsteemide kasutamine: manuaalne  
Tüüride lukustus  
Juhtpindade tasakaalustamine ja seadistus  
Varisemisvastane hoiatussüsteem  
11.10.  Kütusesüsteemid (ATA 28)  2  
Süsteemi üldskeem  
Kütusepaagid  
Toitesüsteemid  
Ringtoide ja ülepumpamine  
Näidikud ja hoiatussignaalid  
Kütuse tankimine ja kütusest tühjendamine  
11.11.  Hüdraulikaseadmed (ATA 29)  2  
Süsteemi üldskeem  
Hüdraulikavedelikud  
Hüdropaagid ja -akud  
Surve tekitamine: elektriline ja mehaaniline surve  
Filtrid  
Surve reguleerimine  
Jaotusvõrk  
Näidikud ja hoiatussignalisatsiooni süsteemid  
11.12.  Kaitse jää ja vihma eest (ATA 30)  1  
Jää moodustumine, jää tüübid ja jää tuvastamine  
Jäätõrjesüsteemid: elektrilised, suruõhu- ja lahuseid kasutavad  süsteemid  
Kollektori ja drenaaži äravoolu soojendamine  
Esiklaasipuhasti  
11.13.  Telik (ATA 32)  2 ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 187
 
TASE  
B3 
Ehitus, amortisaatorid  
Teliku väljalaske- ja sissetõmbesüsteemid: tavalised ja avariio lukorras kasutamiseks  
Näidikud ja hoiatussignalisatsioon  
Rattad, pidurid, blokeerumisvastased seadised ja automaatne pid urdamine  
Rehvid  
Teliku juhtimine  
11.14.  Tuled (ATA 33)  2 
Välistuled: navigatsioonituled, kokkupõrke hoiatustuled, maandu mistuled, ruleerimistuled, 
tuled jäätumise tuvastamiseks öisel lennul  
Sisetuled: reisijatesalongi, kabiini, lastiruumi valgustid  
Avariituled  
11.15.  Hapnikusüsteem (ATA 35)  2  
Süsteemi üldskeem: piloodikabiin, reisijatesalong  
Hapnikuallikad, hapniku säilitamine, laadimine ja jaotamine  
Hapnikuvaru reguleerimine  
Näidikud ja hoiatussignaalid  
11.16.  Suruõhu- ja vaakumsüsteem (ATA 36)  2  
Süsteemi üldskeem  
Allikas: mootor/abijõuseade (APU), kompressorid, suruõhuballoon id, maapealne 
suruõhutoide  
Suru- ja vaakumpumbad  
Rõhu reguleerimine  
Rõhu jaotumine  
Näidikud ja hoiatussignaalid  
Seos muude süsteemidega  
MOODUL 12. KOPTERITE AERODÜNAAMIKA, EHITUS JA SÜSTEEMID  
TASE  
A3 
A4 B1.3 
B1.4 
12.1.  Lennuteooria — kopteri kandetiiviku aerodünaamika  1  2  
Mõisted  
Güroskoopilise pretsessiooni mõju  
Pöördemomendi tasakaalustamine ja pöördumine ümber püsttelje  
Tõstejõu ebasümmeetrilisus, õhuvoolu rebenemine tiivikulabade o tstel 
Tendents kulgliikumisele ja selle korrigeerimine  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 188
 
TASE  
A3 
A4 B1.3 
B1.4 
Coriolise jõud ja selle kompenseerimine  
Keerisrõngarežiim, võimsuse seade mootori juhtkangiga, kandetii viku üleliigne 
sammuseade  
Autorotatsioon  
Maapinna läheduse mõju  
12.2.  Lennujuhtimissüsteemid  2  3  
Tiivikulabade kaldenurga tsükliline muutmine  
Tiivikulabade kaldenurga samaaegne muutmine  
Kallutusmehhanism  
Pööramine ümber vertikaaltelje (z): pöördemomendi tasakaalustam ine, sabatiivik, saba­
poomist väljuv suruõhk  
Kandetiiviku rumm: ehitus ja kasutusomadused  
Tiivikulabade võnkesummutid: töötamine ja ehitus  
Tiivikulabad: kandetiiviku ja sabatiiviku labade ehitus ja kinn itussõlmed  
Trimmeerimine, liikumatult kinnitatud ja seadistatava asetusnur gaga stabilisaatorid  
Süsteemide kasutamine: käsitsijuhtimissüsteemid, hüdro-, elektr i-, elektroonilised 
juhtimissüsteemid  
Kunstlik juhisetunnetus  
Juhtpindade tasakaalustamine ja seadistus  
12.3.  Kandetiiviku labade asendi seadistamine ja vibratsiooni tekkepõhjuste selgitamine  1  3  
Kandetiiviku labade joondamine  
Kandetiiviku ja sabatiiviku labade asendi seadistamine  
Staatiline ja dünaamiline tasakaalustamine  
Vibratsiooni liigid, vibratsiooni vähendavad meetodid  
Maapinnaresonants  
12.4.  Jõuülekanded  1 3  
Reduktorid, kande- ja sabatiivikud  
Sidurid, vabakäigumuhvid ja kandetiiviku pidur  
Sabatiiviku veovõllid, painduvad liigendid, laagrid, vibratsioo nisummutajad ja laagrite 
riputid  
12.5.  Plaaneri konstruktsioon  
a) Konstruktsiooni tugevusele esitatavad lennukõlblikkusnõuded 
Konstruktsioonielementide liigitus, esma-, teise- ja kolmandajä rgulised. 
Veakindlus, ohutu kasutusiga, lubatavad kahjustused 
Piirkondlikud ja paiksed materjalikontrolli seadmed  2 2  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 189
 
TASE  
A3A4  B1.3 
B1.4 
Mehaaniline pinge (deformatsioonid, painded, surved, lõiked, vä änded, tõmme, 
ringpinge, väsimus) 
Drenaaž ja ventilatsioon 
Süsteemide paigaldamise nõuded 
Piksekaitsenõuded  
b) Järgmiste komponentide valmistusviisid: kandva väliskattega kere, ribid, pikiliistud, 
pikitalad, vaheseinad, raamid, tugevdused, toed, kinnitussõlmed , põiktalad, 
põrandad, jäikus- ja tugevduselemendid, väliskatte kinnitusviis id, korrosioonitõrje­
Püloon, stabilisaator ja telik, nende kinnitussõlmed ja lisasea dmed 
Istmete paigaldamine 
Uksed: ehitus, mehhanismid, töötamine ja ohutusseadmed 
Akende ja esiklaasi ehitus 
Kütusepaagid 
Tulekindlad seinad 
Mootoriraamid 
Konstruktsiooni koostevõtted: neetimine, keermesliited, liimimi ne 
Pinnakaitseviisid: nt kroomimine, anodeerimine, värvkatted 
Pindade puhastamine 
Plaaneri sümmeetria: joondamisviisid ja sümmeetrilisuse kontrol limine  1 2  
12.6.  Kliimaseadmed (ATA 21)  
12.6.1.  Õhu juurdevool  1  2  
Suruõhuallikad, sh mootorist lähtuv suruõhk või maapealne suruõ hutoide.  
12.6.2.  Kliimaseadmed  1  3  
Kliimaseadmesüsteemid  
Jaotussüsteemid  
Õhuvoolu ja temperatuuri reguleerimise süsteemid  
Kaitse- ja hoiatusseadmed  
12.7.  Mõõdikud ja avioonikasüsteemid  
12.7.1.  Mõõdikusüsteemid (ATA 31)  1  2  
Baromeetriline kõrgusmõõtur, õhkkiiruse näidik, vertikaalkiirus e näidik  
Güroskoopilised mõõdikud: aviohorisont, güroaviohorisont, kursi näidik, horisontaala­
sendi näidik, pöörangu- ja libisemisnäidik, pöörangukoordinaato r 
Kompassid: magnetkompass, distantslugemiga kompass  
Vibratsioonitaseme mõõtesüsteemid — HUMS  
Kuvarkabiin  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 190
 
TASE  
A3 
A4 B1.3 
B1.4 
Muud õhusõidukisüsteemi näidikud  
12.7.2.  Avioonikasüsteemid  1  1  
Süsteemi koostamise põhialused ja rakendamine: 
automaatne piloteerimine (ATA 22) 
sidevahendid (ATA 23) 
navigatsioonisüsteemid (ATA 34)  
12.8.  Elektrisüsteemid (ATA 24)  1  3  
Akumulaatorite paigaldus ja kasutamine  
Alalisvoolu genereerimine, vahelduvvoolu genereerimine  
Avariivoolu genereerimine  
Pinge reguleerimine, kaitsmed  
Jaotusvõrk  
Vaheldid, muundurid, alaldid  
Elektritoide pardavälisest vooluallikast/maapealsest toitevõrgu st 
12.9.  Lisavarustus ja sisustus (ATA 25)  
a) Avariipäästevarustusele esitatavad nõuded 
Istmed, rihmad ja turvavööd 
Tõstesüsteemid  2 2  
b) Hädaolukorras kasutatavad ujuvvahendid 
Siseruumide planeering, veose kinnitamine 
Varustuse paigaldamise skeem 
Sisustuse paigaldamise skeem  1 1  
12.10.  Tulekaitse (ATA 26)  1  3  
Tulekahju- ja suitsusignalisatsiooni- ning häiresüsteemid  
Tulekustutussüsteemid  
Süsteemide testimine  
12.11.  Kütusesüsteemid (ATA 28)  1  3  
Süsteemi üldskeem  
Kütusepaagid  
Toitesüsteemid  
Kütuse väljalaskmine avariiolukorras, ventilatsioon ja normaaln e kütuse väljalase  
Ringtoide ja ülepumpamine  
Näidikud ja hoiatussignaalid  
Kütuse tankimine ja kütusest tühjendamine  
12.12.  Hüdraulikaseadmed (ATA 29)  1  3  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 191
 
TASE  
A3 
A4 B1.3 
B1.4 
Süsteemi üldskeem  
Hüdraulikavedelikud  
Hüdropaagid ja -akud  
Surve tekitamine: elektriline, mehaaniline ja pneumaatiline sur ve 
Hädasurvestamissüsteem  
Filtrid  
Surve reguleerimine  
Jaotusvõrk  
Näidikud ja hoiatussignalisatsiooni süsteemid  
Seos muude süsteemidega  
12.13.  Kaitse jää ja vihma eest (ATA 30)  1  3  
Jää moodustumine, jää tüübid ja jää tuvastamine  
Jäätumisvastane töötlus ja jäätõrjesüsteemid: elektrilised, kuu maõhu- ja keemilised 
süsteemid  
Vihmavett hülgavad ained ja vihmavee eemaldamine  
Kollektori ja drenaaži äravoolu soojendamine  
Klaasipuhastisüsteemid  
12.14.  Telik (ATA 32)  2  3  
Ehitus, amortisaatorid  
Teliku väljalaske- ja sissetõmbesüsteemid: tavalised ja avariio lukorras kasutamiseks  
Näidikud ja hoiatussignalisatsioon  
Rattad, rehvid, pidurid  
Teliku juhtimine  
Telikulüliti  
Suusad, ujukid  
12.15.  Tuled (ATA 33)  2  3  
Välistuled: navigatsioonituled, maandumistuled, ruleerimistuled , tuled jäätumise tuvas­
tamiseks öisel lennul  
Sisetuled: reisijatesalongi, piloodikabiini, lastiruumi valgust id 
Avariituled  
►M5 12.16  Suruõhu- ja vaakumsüsteem (ATA 36)  ◄ 1  3  
►M5 Süsteemi üldskeem ◄  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 192
 
TASE  
A3 
A4 B1.3 
B1.4 
►M5 Allikad: mootor/abijõuseade (APU), kompressorid, suruõhuballoo nid, maapealne 
suruõhutoide ◄  
►M5 Suru- ja vaakumpumbad ◄  
►M5 Rõhu reguleerimine ◄  
►M5 Rõhu jaotumine ◄  
►M5 Näidikud ja hoiatussignaalid ◄  
►M5 Seos muude süsteemidega ◄  
12.17.  Integreeritud modulaaravioonika (ATA 42)  1  2  
Integreeritud modulaaravioonika (IMA) moodulitesse integreeritu d tüüpilised funkt­
sioonid hõlmavad muu hulgas järgmist: 
mootorist tuleva suruõhu juhtimine, õhurõhu reguleerimine, õhu ventileerimine ja juhti­
mine, avioonika ja piloodikabiini ventileerimine, temperatuuri reguleerimine, lennulii­
klusalane side, avioonikaalase side ruuter, elektrikoormuse reg uleerimine, kaitselüliti 
kontrollisüsteem, elektrisüsteemi kuuluv automaatne kontrollsüs teem BITE, kütuse 
juhtimine, pidurite kontrollisüsteem, esiratta juhtimissüsteem,  teliku väljalaske- ja sisse­
tõmbesüsteem, rehvide rõhunäidik, õlirõhunäidik, pidurite tempe ratuuri kontrollisüs­
teem jne  
Põhisüsteem  
Võrgu komponendid  
12.18.  Pardal asuvad hooldussüsteemid (ATA 45)  1  2  
Hoolduse keskarvutid  
Andmelaadimissüsteemid  
Elektrooniline andmevaramu  
Trükkimine  
Konstruktsiooni diagnostika (lubatud piiridesse jäävate rikete jälgimine)  
12.19.  Teabesüsteemid (ATA 46)  1  2  
Seadmed ja komponendid, mis võimaldavad salvestada, ajakohastad a ja otsida digi­
taalset teavet, mida traditsiooniliselt esitati paberkandjal, m ikrofilmil või mikrokaardil. 
Hõlmavad süsteeme, mis on loodud teabe salvestamiseks ja otsimi seks, näiteks elek­
troonilise raamatukogu massmälu ja kontroller. Ei hõlma seadmei d või komponente, 
mis on installeeritud muuks otstarbeks ja mida kasutavad ka tei sed süsteemid, näiteks 
piloodikabiini printer või üldotstarbeline kuvar  
Tüüpilised näited on lennuliikluse korraldamise ja teabe haldam ise süsteemid (Air 
Traffic and Information Management Systems) ning võrguserverisü steemid (Network 
Server Systems)  
Õhusõiduki üldteabesüsteem  
Piloodikabiini teabesüsteem  
Hooldusalase teabe süsteem  
Reisijatesalongi teabesüsteem  
Muud teabesüsteemid  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 193
 
MOODUL 13. ÕHUSÕIDUKITE AERODÜNAAMIKA, EHITUS JA SÜSTEEMID  
TASE  
B2 
B2L 
13.1 Lennuteooria  
(a) Lennuki aerodünaamika ja juhtimisseadmed  1  
Lennuki juhtpindade kasutamine ja nende toime: 
— pööramine ümber pikitelje: kaldtüürid ja spoilerid, 
— pööramine ümber põiktelje: kõrgustüürid, tüürstabilisaatorid,  juhitavad stabilisaatorid 
ja partlennukid, ning 
— pööramine ümber vertikaaltelje: pöördetüüri piirikud 
Lennuki juhtimine elevoonidega, V-kiilu pöördekõrgustüüridega 
Tõstejõudu suurendavad seadised: pilud, eestiivad, tagatiivad 
Vajaduse korral õhutakistust suurendavad seadised: spoilerid, t õstejõu hälvitid, pidur­
dusklapid ja 
trimmerite, servotrimmerite ja juhtpindade erisuguste asendite kasutamine ning nende 
toime  
(b) Lendamine suurel kiirusel  1  
Lend helikiirusel, lend eelhelikiirusel, lend helikiirusele läh edasel kiirusel, lend ülehe­
likiirusel, 
Machi arv, kriitiline Machi arv;  
(c) Kopteri kandetiiviku aerodünaamika  1  
Mõisted 
Tiivikulabade kaldenurga tsükliline ja samaaegne muutmine, ping utusmomenti tasakaa­
lustavad juhtseadmed, nende kasutamine ja mõju  
13.2 Konstruktsioon — Üldpõhimõtted  
Konstruktsiooni põhimõtted  1  
Piirkondlikud ja paiksed materjalikontrolli seadmed  2  
Elektriline potentsiaaliühtlustus  2  
Piksekaitsenõuded  2 
13.3.  Automaatse juhtimisega lend (ATA 22)  
a) 3 
Automaatse lennu juhtimise põhialused, sh selle põhimõtted ja k asutatavad mõisted 
Käsusignaalide töötlemine 
Juhtimisrežiimid: pööramine ümber piki-, põik- ja vertikaaltelj e ning vastavad juhtimiska­
nalid 
Lengerdussummutid 
Kopterite lennupüsivust suurendavad süsteemid 
Automaatne trimmeerimine 
Autopiloodi seos navigatsiooniseadmetega  ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 194
 
TASE  
B2 
B2L 
b) 3 
Mootori veojõu reguleerimise automaatsüsteemid 
Automaatsed maandumissüsteemid: põhimõtted ja liigitus, tööreži imid, lähenemine, laugle­
misnurk, maandumine, kordusringile minek, jälgimissüsteemid ja avariiolukorrad  
13.4.  Side- ja navigatsioonisüsteemid (ATA 23/34)  
a) 3 
Raadiolainete levimise põhimõtted, antennid, ülekandeliinid, si depidamine, raadiovastuvõtja 
ja -saatja 
Järgmiste süsteemide tööpõhimõtted: 
— ülikõrgsagedusside (VHF) 
— kõrgsagedusside (HF) 
— kuuldeside 
— avariimajakad (ELT) 
— kabiini helisalvestusseade (CVR) 
— ülikõrgsagedusala ringsuunaline raadioseade (VOR) 
— automaatpeilimisseadmed (ADF) 
— instrumentaalmaandumissüsteem (ILS) 
— piloteerimisnäidikute süsteemid (FDS), kauguse mõõtmise seadm ed (DME) 
— piirkondlik navigatsioon, piirkondlikud navigatsioonisüsteemi d (RNAV) 
— lennujuhtimissüsteemid (FMS) 
— ülemaailmne asukohamääramise süsteem (GPS), ülemaailmne satel liitnavigatsioonisüs­
teem (GNSS) 
— andmeside  
b) 3 
— lennuliikluse seireradari transponder, sekundaarseireradar (S SR) 
— liiklusohust hoiatamise ja kokkupõrke vältimise süsteem (TCAS ) 
— ilmavaatlusradar 
— raadiokõrgusmõõtur 
— üldsaatega automaatne sõltuv seire (ADS-B)  
c) 3 
— mikrolaine-maandumissüsteem (MLS) 
— ülimadalsagedusala ja hüperboolne raadionavigatsioon (VLF/Ome ga) 
— Doppler-navigatsioon 
— inertsiaalsed navigatsioonisüsteemid (INS) 
— side- ja teatesüsteem ( Aircraft Radio Incorporated , ARINC)  
13.5.  Elektrisüsteemid (ATA 24)  3  
Akumulaatorite paigaldamine ja kasutamine 
Alalisvoolu genereerimine 
Vahelduvvoolu genereerimine 
Avariivoolu genereerimine  ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 195
 
TASE  
B2 
B2L 
Pinge reguleerimine 
Jaotusvõrk 
Vaheldid, muundurid, alaldid 
Kaitsmed 
Elektritoide pardavälisest vooluallikast / maapealsest toitevõr gust 
13.6.  Lisavarustus ja sisustus (ATA 25)  
Elektroonilistele ohutusseadmetele esitatavad nõuded 
Reisijatesalongi meelelahutusseadmed  3 
13.7.  Lennujuhtimisseadmed (ATA 27)  
a) 2 
Esmased juhtimisseadmed: kaldtüürid, kõrgustüürid, pöördetüürid , spoilerid 
Trimmeerimine 
Toimiva koormuse reguleerimine 
Tõstejõudu suurendavad seadised 
Tõstejõu vähendamine, pidurdusklapid 
Süsteemide kasutamine: käsitsijuhtimis-, hüdro-, pneumojuhtimis süsteemid 
Kunstlik juhisetunnetus, lengerdussummuti, Machi arvu järgiv tr immer, pöördetüüri piirik, 
tüüride lukustus 
Varisemisvastased kaitsesüsteemid  
b) 3 
Süsteemide kasutamine: elektrilised, elektroonilised  
13.8.  Mõõteriistad (ATA 31)  3 
Liigitus 
Atmosfäär 
Mõisted 
Rõhku mõõtvad seadmed ja süsteemid 
Pitot' toru rõhke kasutavad mõõturid 
Baromeetrilised kõrgusmõõturid 
Vertikaalkiiruse näidikud 
Õhkkiiruse näidikud 
Mahhmeetrid 
Lennukõrguse näidikud / häiresüsteemid 
Lennuparameetrite arvutid 
Mõõdikute suruõhusüsteemid 
Otselugemiga manomeetrid ja termomeetrid 
Temperatuurinäidikusüsteemid 
Kütusehulga näidikusüsteemid 
Güroskoopiliste näidikute tööpõhimõtted 
Aviohorisondid 
Libisemisnäidikud 
Güroaviohorisondid 
Maapinna läheduse hoiatussüsteemid (GPWS)  ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 196
 
TASE  
B2 
B2L 
Kompassid 
Lennuparameetrite salvestamise süsteemid (FDRS) 
Elektrooniline lennuinfo süsteem (EFIS) 
Mõõdikute hoiatussüsteemid, sh põhilised hoiatussüsteemid ja ke sksed hoiatussignaalide 
paneelid 
Varisemisohu signalisatsioonisüsteemid ja kohtumisnurga näidiku d 
Vibratsiooni mõõtmine ja -näidikud 
Kuvarkabiin  
13.9.  Tuled (ATA 33)  3 
Välistuled: navigatsiooni-, maandumis- ja ruleerimistuled, tule d jäätumise avastamiseks öisel 
lennul 
Sisetuled: reisijatesalongi, piloodikabiini, lastiruumi valgust id 
Avariituled  
13.10.  Pardal asuvad hooldussüsteemid (ATA 45)  3  
Hoolduse keskarvutid 
Andmelaadimissüsteemid 
Elektrooniline andmevaramu 
Trükkimine 
Konstruktsiooni diagnostika (lubatud piiridesse jäävate rikete jälgimine)  
13.11.  Kliimaseadmed ja salongi hermetiseerimine (ATA 21)  
13.11.1.  Õhu juurdevool  2  
Õhu juurdevoolu allikad, sh mootorist, abijõuseadmest (APU) või  maapealsest 
suruõhutoitest  
13.11.2.  Kliimaseadmed  
Kliimaseadmed  2  
Õhu ja auru regenereerimise seadmed  3  
Jaotussüsteemid  1  
Õhuvoolu, temperatuuri ja niiskuse reguleerimise süsteem  3  
13.11.3.  Hermetiseerimine  3  
Ülerõhusüsteemid 
Juhtimine ja näidikud, sh juht- ja kaitseventiilid 
Salongi ülerõhu regulaatorid.  
13.11.4.  Ohutus- ja hoiatusseadmed  3  
Kaitse- ja hoiatusseadmed  
13.12  Tulekaitse (ATA 26)  
a) 3 
Tulekahju- ja suitsusignalisatsiooni- ning häiresüsteemid 
Tulekustutussüsteemid 
Süsteemide testimine  
b) 1 
Käsitulekustutusvahendid  ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 197
 
TASE  
B2 
B2L 
13.13  Kütusesüsteemid (ATA 28)  
Süsteemi üldskeem  1 
Kütusepaagid  1 
Toitesüsteemid  1 
Kütuse väljalaskmine avariiolukorras, ventilatsioon ja normaaln e kütuse väljalase  1  
Ringtoide ja ülepumpamine  2  
Näidikud ja hoiatussignaalid  3  
Kütuse tankimine ja kütusest tühjendamine  2  
Lennuki pikitasakaalu säilitav automaatika, mis reguleerib kütu se kasutamist  3  
13.14.  Hüdraulikaseadmed (ATA 29)  
Süsteemi üldskeem  1 
Hüdraulikavedelikud  1 
Hüdropaagid ja -akud  1 
Surve tekitamine: elektriline, mehaaniline ja pneumaatiline sur ve 3  
Hädasurvestamissüsteem  3  
Filtrid  1 
Rõhu reguleerimine  3 
Jaotusvõrk  1 
Näidikud ja hoiatussignalisatsiooni süsteemid  3  
Seos muude süsteemidega  3  
13.15.  Kaitse jää ja vihma eest (ATA 30)  
Jää moodustumine, jää tüübid ja jää avastamine  2  
Jäätumisvastased süsteemid: elektrilised, kuumaõhu- ja keemilis ed süsteemid  2  
Jäätõrjesüsteemid: elektrilised, kuuma- ja suruõhu- ning keemil ised süsteemid  3  
Vihmavee tõrje vahend  1  
Kollektori ja drenaaži äravoolu soojendamine  3  
Esiklaasipuhasti  1 
13.16.  Telik (ATA 32)  
Ehitus, amortisaatorid  1 
Teliku väljalaske- ja sissetõmbesüsteemid: tavalised ja avariio lukorras kasutamiseks  3  
Näidikud ja hoiatussignaalid  3  
Rattad, pidurid, blokeerumisvastased seadised ja automaatne pid urdamine  3  
Rehvid  1 
Teliku juhtimine  3 
Telikulüliti  3 
13.17.  Hapnikusüsteem (ATA 35)  
Süsteemi üldskeem: piloodikabiin, reisijatesalong  3  
Hapnikuallikad, hapniku säilitamine, laadimine ja jaotamine  3  ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 198
 
TASE  
B2 
B2L 
Hapnikuvaru reguleerimine  3  
Näidikud ja hoiatussignaalid  3  
13.18.  Suruõhu- ja vaakumsüsteem (ATA 36)  
Süsteemi üldskeem  2 
Allikad: mootor/abijõuseade (APU), kompressorid, suruõhuballoon id, maapealne 
suruõhutoide  2 
Rõhu reguleerimine  3 
Rõhu jaotumine  1 
Näidikud ja hoiatussignaalid  3  
Seos muude süsteemidega  3  
13.19.  Veesüsteem ja heitveesüsteem (ATA 38)  2  
Veevarustussüsteemi paigaldamise skeem, toide, jaotamine, hoold us ja tühjendamine 
Tualettruumide paigaldamise skeem, läbipesu ja hooldus  
13.20.  Integreeritud modulaaravioonika (IMA) (ATA 42)  3  
Põhisüsteem 
Võrgu komponendid  
Märkus: Integreeritud modulaaravioonika (IMA) moodulitesse integreeritud tüüpilised funkt ­
sioonid hõlmavad muu hulgas järgmist:  
— mootorist tuleva suruõhu juhtimine  
— õhurõhu reguleerimine  
— õhu ventileerimine ja juhtimine  
— avioonika ja piloodikabiini ventileerimine, temperatuuri reguleerimine  
— lennuliiklusalane side  
— avioonikaalase side ruuter  
— elektrikoormuse reguleerimine  
— kaitselüliti kontrollsüsteem  
— elektrisüsteemi kuuluv automaatne kontrollsüsteem (BITE)  
— kütuse juhtimine  
— pidurite kontrollisüsteem  
— esiratta juhtimissüsteem  
— teliku väljalaske- ja sissetõmbesüsteem  
— rehvide rõhunäidik  
— õlirõhunäidik  
— pidurite temperatuuri kontrollisüsteem  
13.21.  Salongisüsteemid (ATA 44)  3  
Seadmed ja komponendid reisijatele meelelahutuse pakkumiseks, õ husõidukisiseseks teabe­
vahetuseks ( Cabin Intercommunication Data System , CIDS) ning teabe vahetamiseks 
õhusõiduki salongi ja maapealsete jaamade vahel ( Cabin Network Service , CNS). See 
hõlmab nii kõne, andmete, muusika kui ka videote edastamist.  ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 199
 
TASE  
B2 
B2L 
Õhusõidukisisese teabevahetuse süsteem (CIDS), mis ühendab pilo odikabiini-, 
salongipersonali- ja salongisüsteeme. Need süsteemid toetavad a ndmevahetust üksteisega 
seotud vahetatavate moodulite (LRU) vahel ning neid juhitakse t avaliselt salongimeeskonna 
paneelide (FAP) kaudu. 
Õhusõiduki salongi ja maapealsete jaamade vaheline teabevahetus süsteem (CNS) koosneb 
tavaliselt serverist, mis üldjuhul ühildub muu hulgas järgmiste  süsteemidega: 
— andme- või raadioside 
— salongi põhisüsteem (CCS) 
— parda-meelelahutussüsteem (IFES) 
— välissidesüsteem (ECS) 
— salongi massimälusüsteem (CMMS) 
— salongi kontrollisüsteem (CMS) 
— mitmesugused eri salongisüsteemid (MCS) 
Õhusõiduki salongi ja maapealsete jaamade vahelisel teabevahetu ssüsteemil (CNS) võivad 
olla järgmised funktsioonid: 
— juurdepääs väljumiseelsetele või väljumisega seotud aruannete le 
— juurdepääs e-posti, intraneti- ja internetiteenustele 
— reisijate andmebaas  
13.22.  Teabesüsteemid (ATA 46)  3  
Seadmed ja komponendid, mis võimaldavad salvestada, ajakohastad a ja otsida digitaalset 
teavet, mida traditsiooniliselt esitati paberkandjal, mikrofilm il või mikrokaardil. Hõlmavad 
süsteeme, mis on ette nähtud teabe salvestamiseks ja otsimiseks , näiteks elektroonilise 
raamatukogu massmälu ja kontroller. Ei hõlma seadmeid ega kompo nente, mis on installee­
ritud muuks otstarbeks ja mida kasutavad ka teised süsteemid, n äiteks piloodikabiini printer 
või üldotstarbeline kuvar. 
Tüüpilised näited on 
— lennuliikluse korraldamise ja teabe haldamise süsteemid ( Air Traffic and Information 
Management Systems ) ning võrguserverisüsteemid ( Network Server Systems ) 
— Õhusõiduki üldteabesüsteem 
— Piloodikabiini teabe süsteem 
— Hooldusteabe süsteem 
— Reisijatesalongi teabe süsteem 
— Muud teabesüsteemid  
▼B 
MOODUL 14. JÕUSEADMED  
TASE  
▼M5 
B2 
B2L 
▼B 
14.1.  Turbiinmootorid  
a) Turboreaktiivmootorite, kahekontuuriliste turboreaktiivmooto rite, ajamturbiinmootorite ja 
turbopropellermootorite põhimõtteline ehitus ja töötamine  1 
b) Mootorite elektroonilised juhtimis- ja kütusedoseerimissüste emid (FADEC)  2  
14.2.  Mootori näidikusüsteemid  2  
Väljalaskegaaside temperatuuri/turbiiniastmete vahelise tempera tuuri mõõtmissüsteemid  
Mootori pöörlemissagedus  ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 200
 
TASE  
▼M5 
B2 
B2L 
▼B 
Mootori veojõu esitamine: mootori surveastme, mootoriturbiini v äljalaskerõhu või reaktiiv­
düüsirõhu mõõtmissüsteemid  
Õlirõhk ja -temperatuur  
Kütuserõhk, -temperatuur ja voolamiskiirus  
Kollektorirõhk  
Mootori pöördemoment  
Propelleri pöörlemissagedus  
14.3.  Käivitus- ja süütesüsteemid  2  
Mootori käivitussüsteemide töötamine ja selle seadmed  
Süütesüsteemid ja selle seadmed  
Ohutusnõuded hooldamisel  
MOODUL 15. GAASITURBIINMOOTOR  
TASE  
A B 1  
15.1.  Põhimõisted  1 2  
Potentsiaalne energia, kineetiline energia, Newtoni liikumissea dused, Braytoni tsükkel  
Jõu, töö, võimsuse, energia, kiiruse ja kiirenduse vahelised se osed 
Turboreaktiivmootorite, kahekontuuriliste turboreaktiivmootorit e, ajamturbiinmootorite 
ja turbopropellermootorite põhimõtteline ehitus ja töötamine  
15.2.  Mootori jõudlus  —  2  
Kogu veojõud, kasulik (neto) veojõud, ahendatud reaktiivdüüsi v eojõud, veojõu jaotus, 
summaarne veojõud, veojõud hobujõududes, mootori võllile taanda tud võimsus hobu­
jõududes, kütuse erikulu  
Mootorite kasutegurid  
Põhikontuuri ja väliskontuuri õhuvoolude suhe ning mootori surv easte  
Gaasivoolu rõhk, temperatuur ja kiirus  
Mootori nimiandmed, staatiline veojõud, kiiruse, kõrguse ja kõr ge õhutemperatuuri 
mõju, nimiandmed rõhtlennul, piirangud  
15.3.  Sisselase  2 2  
Kompressori sisselasked  
Sisselaske mitmesuguste konfiguratsioonide mõju  
Jäävastased seadised  
15.4.  Kompressorid  1 2  
Aksiaal- ja tsentrifugaalkompressor  
Ehitus, tööpõhimõte ja kasutamine  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 201
 
TASE  
A B 1  
Labade tasakaalustamine  
Süsteemi kasutamine  
Kompressori seiskumise ja pompaaži põhjused ja tagajärjed  
Õhuvoolu juhtimise meetodid: suruõhu väljalaskeklapid, õhukogur i reguleeritavad 
suundlabad, reguleeritavad ja pöörduvad staatorilabad  
Surveaste  
15.5.  Põlemiskamber  1  2  
Ehitus ja tööpõhimõte  
15.6.  Turbiin  2 2  
Mitmesuguste turbiinilabade toime ja omadused  
Turbiinilabade kinnitus  
Düüsisuunurid  
Turbiinilabade pingete ja roome põhjused ning tagajärjed  
15.7.  Väljalase  1 2  
Ehitus ja tööpõhimõte  
Ahenevad, laienevad ning reguleeritavad reaktiivdüüsid  
Mootori müra vähendamine  
Väljalaskegaaside reversseerimine  
15.8.  Laagrid ja tihendid  —  2  
Ehitus ja tööpõhimõte  
15.9.  Määrdeained ja kütused  1  2  
Omadused ja kirjeldus  
Kütuselisandid  
Ohutusnõuded  
15.10.  Määrimissüsteemid  1  2  
Süsteemi tööpõhimõte/ehitus ja sõlmed  
15.11.  Toitesüsteemid  1  2  
Mootorite elektrooniliste juhtimis- ja kütusedoseerimissüsteemi de (FADEC) 
tööpõhimõte  
Süsteemi ehitus ja sõlmed  
15.12.  Õhujuhtimissüsteemid  1  2  
Mootorist lähtuva suruõhu jaotamise ja jäätõrje süsteemid, sh s isejahutus, hermetisee­
rimine ja ventileerimine  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 202
 
TASE  
A B 1  
15.13.  Käivitus- ja süütesüsteemid  1  2  
Mootori käivitussüsteemide töötamine ja selle seadmed  
Süütesüsteemid ja selle seadmed  
Ohutusnõuded hooldamisel  
15.14.  Mootori näidikusüsteemid  1  2  
Väljalaskegaaside temperatuur/turbiiniastmete vaheline temperat uur 
Mootori veojõu esitamine: mootori surveastme, mootoriturbiini v äljalaskerõhu või 
reaktiivdüüsirõhu mõõtmissüsteemid  
Õlirõhk ja -temperatuur  
Kütuse rõhk ja voolamiskiirus  
Mootori pöörlemissagedus  
Vibratsiooni mõõtmine ja -näidikud  
Pöördemoment  
Võimsus  
15.15.  Forsseerimissüsteemid  —  1  
Tööpõhimõte ja kasutamine  
Vee ja vesimetanoolisegu sissepritse  
Forsseerimiskambri süsteemid  
15.16.  Turbopropellermootorid  1  2  
Vabaturbiin- ja mehhaanilise ülekandega turbiinmootorid  
Aeglustusülekanded (reduktorid)  
Mootori ja propelleri integreeritud juhtimissüsteem  
Ülekiiruskaitse ohutusseadmed  
15.17.  Ajamturbiinmootorid  1  2  
Põhimõtteline ehitus, ajamisüsteemid, reduktorid, sidurid, juht imissüsteemid  
15.18.  Abijõuseadmed (APU-d)  1  2  
Otstarve, tööpõhimõte, kaitsesüsteemid  
15.19.  Jõuseadme paigaldus  1  2  
Tulekindlate tõkete, mootorikatete, mürasummutuspaneelide, moot oriraamide, vibrat­
sioone summutavate mootoriraamide, voolikute, torude, toitekana lite, liitmike, kaabli­
kimpude, juhtimistrosside ja -varraste, tõstepunktide ja tühjen dustorustike paigutus  
15.20.  Tulekaitsesüsteemid  1  2  
Tulekahju tuvastus- ja kustutussüsteemide tööpõhimõte  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 203
 
TASE  
A B 1  
15.21.  Mootori jälgimine ja maapealne käitamine  1  3  
Mootori käivitamine ja maapealne käitamine  
Mootori väljundvõimsuse ja parameetrite tõlgendamine  
Suundumuste jälgimine (sh õli- ja vibratsioonianalüüs jälgimine , endoskoopia)  
Mootori ja selle sõlmede vastavuse kontrollimine mootori valmis taja poolt ettenähtud 
kriteeriumitele, tolerantsidele ja andmetele  
Kompressori pesemine/puhastamine  
Võõrkehakahjustused  
15.22.  Mootori ladustamine ja konserveerimine  —  2  
Mootori ja lisaseadmete/süsteemide konserveerimine ning uuesti kasutuselevõtmine  
MOODUL 16. KOLBMOOTOR  
TASE  
A B 1  B 3  
16.1.  Põhimõisted  1 2  2  
Mehaaniline, termiline ja mahuline kasutegur  
Tööpõhimõtted — kahetaktiline, neljataktiline, otomootor, diise lmootor  
Kolvikäik ja surveaste  
Mootori silindrite asetusskeem ja tööjärjekord  
16.2.  Mootori jõudlus  1  2  2  
Võimsuse arvutamine ja mõõtmine  
Mootori võimsust mõjutavad tegurid  
Segud, lahjad segud, eelsüüde  
16.3.  Mootori ehitus  1 2  2  
Karter, väntvõll, nukkvõllid, õlivannid  
Abiseadmete ajami ülekanne  
Silindrite ja kolbide koostud  
Kepsud, sisselaske- ja väljalaskekollektor  
Klapimehhanism  
Propelleri aeglustusreduktorid  
16.4.  Mootori toitesüsteemid  
16.4.1.  Karburaatorid  1 2  2  
Tüübid, ehitus ja tööpõhimõte  
Jäätumine ja soojendamine  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 204
 
TASE  
A B 1  B 3  
16.4.2.  Kütuse sissepritsesüsteemid  1  2  2  
Tüübid, ehitus ja tööpõhimõte  
16.4.3.  Elektroonilised juhtimisseadmed  1  2  2  
Mootorite elektrooniliste juhtimis- ja kütusedoseerimissüsteemi de (FADEC) tööpõhimõte  
Süsteemi ehitus ja sõlmed  
16.5.  Käivitus- ja süütesüsteemid  1  2  2  
Käivitussüsteemid, eelsoojendussüsteemid  
Magneetosüüde, ehitus ja tööpõhimõte  
Süütejuhtmed, süüteküünlad  
Madalpinge- ja kõrgepingesüsteemid  
16.6.  Sisselaske-, väljalaske- ja jahutussüsteemid  1  2  2  
Järgmiste süsteemide ehitus ja tööpõhimõte: sisselaskesüsteemid , sh reguleeritavad sisse­
laskesüsteemid  
Väljalaskesüsteemid ja mootori (nii õhk- kui ka vesi)jahutussüs teemid  
16.7.  Ülelaadimine ja turboülelaadimine  1  2  2  
Ülelaadimise põhimõte ja eesmärk ning selle mõju mootoriparamee tritele  
Ülelaadimis-/turboülelaadimissüsteemide ehitus ja tööpõhimõte  
Ülelaadimissüsteemide mõisted  
Juhtimissüsteemid  
Süsteemi kaitsmine  
16.8.  Määrdeained ja kütused  1  2  2  
Omadused ja kirjeldus  
Kütuselisandid  
Ohutusnõuded  
16.9.  Määrimissüsteemid  1  2  2  
Süsteemi tööpõhimõte/ehitus ja sõlmed  
16.10.  Mootori näidikusüsteemid  1  2  2  
Mootori pöörlemissagedus  
Plokikaane temperatuur  
Jahutusvedeliku temperatuur  
Õlirõhk ja -temperatuur  
Väljalaskegaaside temperatuur  
Kütuse rõhk ja voolamiskiirus  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 205
 
TASE  
A B 1  B 3  
Kollektorirõhk  
16.11.  Jõuseadme paigaldus  1  2  2  
Tulekindlate tõkete, mootorikatete, mürasummutuspaneelide, moot oriraamide, vibratsioone 
summutavate mootoriraamide, voolikute, torude, toitekanalite, l iitmike, kaablikimpude, 
juhtimistrosside ja -varraste, tõstepunktide ja tühjendustorust ike paigutus  
16.12.  Mootori jälgimine ja maapealne käitamine  1  3  2  
Mootori käivitamine ja maapealne käitamine  
Mootori väljundvõimsuse ja parameetrite tõlgendamine  
Mootori ja selle komponentide kontrollimine vastavalt mootori v almistaja poolt ettenähtud 
kriteeriumidele, tolerantsidele ja andmetele  
16.13.  Mootori ladustamine ja konserveerimine  —  2  1  
Mootori ja lisaseadmete/süsteemide konserveerimine ning uuesti kasutuselevõtmine  
MOODUL 17A. PROPELLER  
Märkus:  seda moodulit ei kohaldata B3-kategooria suhtes. B3-kategooria ga seotud asjaomased ained on loetletud 
moodulis 17B.  
TASE  
A B 1  
17.1.  Põhimõisted  1 2  
Propelleri laba osade teooria  
Labade suur/väike seadenurk, negatiivne seadenurk, kohtumisnurk , pöörlemiskiirus  
Propelleri libisemine  
Aerodünaamiline, tsentrifugaal- ja tõmbejõud  
Pöördemoment  
Suhteline õhuvool laba kohtumisnurgal  
Vibratsioon ja resonants  
17.2.  Propelleri ehitus  1  2  
Valmistamismeetodid, komposiitmaterjalidest, puidust ja metalli st propellerites 
kasutatavad materjalid  
Laba positsioon, laba esikülg, laba keskosa, laba tagakülg ja r umm  
Püsisammuga, reguleeritava sammuga, püsikiirusega propeller  
Propelleri/voolundi paigaldus  
17.3.  Propelleri sammu reguleerimine  1  2  
Pöörlemiskiiruse reguleerimise ja sammu muutmise meetodid, meha anilised ja 
elektr(oon)ilised  
Flüügersamm ja negatiivne seadenurk  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 206
 
TASE  
A B 1  
Ülekiiruskaitse  
17.4.  Propelleri sünkroniseerimine  —  2  
Sünkroniseerimis- ja sünfaseerimisseadmed  
17.5.  Propelleri jäätõrje  1  2  
Vedelikuga ja elektriga töötavad jäätõrjeseadmed  
17.6.  Propelleri hooldamine  1  3  
Staatiline ja dünaamiline tasakaalustamine  
Labaotste pöörlemistasapinna kontrollimine  
Labakahjustuste, erosiooni, korrosiooni, kokkupõrkekahjustuste ja delaminatsiooni 
hindamine  
Propelleri töötlemine/remont  
Propellermootori käitamine  
17.7.  Mootori ladustamine ja konserveerimine  1  2  
Propelleri konserveerimine ja dekonserveerimine  
MOODUL 17B. PROPELLER  
Märkus:  selles moodulis käsitletakse B3 alamkategooriasse kuuluvate le nnukite propellereid hõlmavat tehnoloogiat.  
TASE  
B3 
17.1.  Põhimõisted  2 
Propelleri laba osade teooria  
Labade suur/väike seadenurk, negatiivne seadenurk, kohtumisnurk , pöörlemiskiirus  
Propelleri libisemine  
Aerodünaamiline, tsentrifugaal- ja tõmbejõud  
Pöördemoment  
Suhteline õhuvool laba kohtumisnurgal  
Vibratsioon ja resonants  
17.2.  Propelleri ehitus  2 
Valmistamismeetodid ning komposiitmaterjalidest, puidust ja met allist propellerites kasutatavad 
materjalid  
Laba positsioon, laba esikülg, laba keskosa, laba tagakülg ja r umm  
Püsisammuga, reguleeritava sammuga, püsikiirusega propeller  
Propelleri/voolundi paigaldus  
17.3.  Propelleri sammu reguleerimine  2  
Pöörlemiskiiruse reguleerimise ja sammu muutmise meetodid, meha anilised ja elektr(oon)ilised  
Flüügersamm ja negatiivne seadenurk  
Ülekiiruskaitse  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 207
 
TASE  
B3 
17.4.  Propelleri sünkroniseerimine  2  
Sünkroniseerimis- ja sünfaseerimisseadmed  
17.5.  Propelleri jäätõrje  2 
Vedelikuga ja elektriga töötavad jäätõrjeseadmed  
17.6.  Propelleri hooldamine  2 
Staatiline ja dünaamiline tasakaalustamine  
Labaotste pöörlemistasapinna kontrollimine  
Labakahjustuste, erosiooni, korrosiooni, kokkupõrkekahjustuste ja delaminatsiooni hindamine  
Propelleri töötlemine/remont  
Propellermootori käitamine  
17.7.  Mootori ladustamine ja konserveerimine  2  
Propelleri konserveerimine ja dekonserveerimine  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 208
 
II liide  
Baasteadmiste eksami nõuded  
(välja arvatud L-kategooria loa puhul)  
▼B 
1. Üldsätted  
1.1. Kõik baasteadmiste eksamid tuleb korraldada allpool kirjel datud valikvas­
tustega küsimuste ja teemaarendusküsimuste abil. Ebaõiged vastu seva­
riandid peaksid olema ainet mittetundva inimese jaoks sama usut avad kui 
õige vastusevariant. Kõik vastusevariandid peavad olema küsimus ega otse­
selt seotud ning sarnanema üksteisega nii sõnavara, grammatilis e struktuuri 
kui ka pikkuse poolest. Arvandmeid sisaldavate küsimuste puhul peaksid 
valed vastusevariandid kajastama menetlusvigu, näiteks valedel alustel 
tehtud parandusi või valesti teisendatud ühikuid; vastusevarian did ei tohi 
sisaldada suvalisi numbreid.  
1.2. Igal küsimusel peab olema kolm valikvastust, millest ainul t üks tohib olla 
õige, ning eksamiks ettenähtud aega tuleb kõikide ainemoodulite  puhul 
arvestada nii, et ühele küsimuse vastamiseks kulub 75 sekundit.  
1.3. Teemaarendusküsimustele vastatakse kirjalikult ja ühele kü simusele vasta­
miseks tuleb arvestada 20 minutit.  
1.4. Teemaarendusküsimused tuleb koostada I liites kirjeldatud moodulite 7A, 
7B, 9A, 9B ja 10 põhjal ning ka vastuste hindamine peab toimuma  
samadel alustel.  
1.5. Igal küsimusel peab olema näidisvastus, kus kirjeldatakse ka kõiki selliseid 
teadaolevaid vastusevarinate, mis võivad muude alajaotiste puhu l asjako­
hased olla.  
1.6. Iga näidisvastus tuleb jagada üksikuteks olulisteks punkti deks, mida nime­
tatakse võtmepunktideks.  
1.7. Valikvastustega küsimuste puhul loetakse eksam sooritatuks  siis, kui 
õigesti on vastatud vähemalt 75 % iga moodulit või alamoodulit käsitleva­
test küsimustest.  
1.8. Teemaarendusküsimus loetakse õigesti vastatuks siis, kui v astus sisaldab 
vähemalt 75 % näidisvastuse võtmepunktidest ning kandidaat ei o le 
ülejäänud võtmepunktide puhul teinud ühtki olulist viga.  
1.9. Kui eksam jääb sooritamata üksnes valikvastustega küsimust e või üksnes 
teemaarendusküsimuste osas, tuleb eksam uuesti teha vastavalt k as üksnes 
valikvastustega küsimuste või teemaarendusküsimuste osas.  
1.10. Eksami sooritamise või mittesooritamise üle otsustamisel ei tohi kasutada 
trahvipunktide süsteemi.  
1.11. Kui kandidaat ei suuda mõne mooduli puhul eksami edukaks sooritamiseks 
nõutavat punktisummat koguda, võib kõnealust moodulit käsitleva le kordu­
seksamile minna alles 90 päeva pärast ebaõnnestunud eksami kuup äeva. 
Kõnealust nõuet ei kohaldata siiski selliste lennundustehnilist e töötajate 
koolitusorganisatsioonide suhtes, kes on sertifitseeritud vasta valt IV lisale 
(osa 147) ja kes korraldavad läbikukkumise põhjustanud moodulei d käsit­
levaid järeleõppekursusi; sel juhul võib eksami uuesti sooritad a 30 päeva 
pärast ebaõnnestunud eksami kuupäeva.  
1.12. Punktis 66.A.25 sätestatud ajavahemikke kohaldatakse iga konkreetset 
moodulit käsitleval eksami suhtes, v.a need moodulid, mille koh ta eksam 
sooritati mõne teise kategooria loa taotlemise käigus, ja tingi musel, et 
kõnealune luba on juba välja antud.  ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 209
 
1.13. Eksamit võib iga mooduli puhul püüda sooritada kolm korda  järjest. Kui 
kandidaat ei soorita eksamit ka kolmandal korral, võib ta uuest i eksamile 
minna pärast ühe aasta möödumist.  
Taotleja annab lennundustehniliste töötajate sertifitseeritud k oolitusorgani­
satsioonile või pädevale asutusele, kelle juures ta eksamit soo vib sooritada, 
kirjaliku kinnituse eelmisel aastal tehtud ebaõnnestunud eksami te arvu ja 
kuupäevade kohta, märkides ära ka eksami korraldanud organisats iooni või 
pädeva asutuse nime. Lennundustehniliste töötajate koolitusorga nisatsioon 
või pädev asutus peab kontrollima, kas ebaõnnestunud eksamite a rv ja 
nende sooritamise aeg vastavad kohaldatavatele nõuetele.  
2. Küsimuste arv moodulite kaupa  
2.1. MOODUL 1 — MATEMAATIKA  
A-kategooria: 16 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsi must. 
Vastamiseks on aega 20 minutit.  
B1-kategooria: 32 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküs imust. 
Vastamiseks on aega 40 minutit.  
►M5 B2- ja B2L-kategooria ◄: 32 valikvastustega küsimust ja 0 teem aa­
rendusküsimust. Vastamiseks on aega 40 minutit.  
B3-kategooria: 28 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküs imust. 
Vastamiseks on aega 35 minutit.  
2.2. MOODUL 2 — FÜÜSIKA  
A-kategooria: 32 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsi must. 
Vastamiseks on aega 40 minutit.  
B1-kategooria: 52 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküs imust. 
Vastamiseks on aega 65 minutit.  
►M5 B2- ja B2L-kategooria ◄: 52 valikvastustega küsimust ja 0 teem aa­
rendusküsimust. Vastamiseks on aega 65 minutit.  
B3-kategooria: 28 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküs imust. 
Vastamiseks on aega 35 minutit.  
2.3. MOODUL 3 — ELEKTROTEHNIKA ALUSED  
A-kategooria: 20 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsi must. 
Vastamiseks on aega 25 minutit.  
B1-kategooria: 52 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküs imust. 
Vastamiseks on aega 65 minutit.  
►M5 B2- ja B2L-kategooria ◄: 52 valikvastustega küsimust ja 0 teem aa­
rendusküsimust. Vastamiseks on aega 65 minutit.  
B3-kategooria: 24 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküs imust. 
Vastamiseks on aega 30 minutit.  
2.4. MOODUL 4 — ELEKTROONIKA ALUSED  
B1-kategooria: 20 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküs imust. 
Vastamiseks on aega 25 minutit.  
►M5 B2- ja B2L-kategooria ◄: 40 valikvastustega küsimust ja 0 teem aa­
rendusküsimust. Vastamiseks on aega 50 minutit.  
B3-kategooria: 8 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsi must. 
Vastamiseks on aega 10 minutit.  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 210
 
2.5. MOODUL 5 — DIGITAALTEHNIKA/ELEKTROONILISED NÄIDIKU­
SÜSTEEMID  
A-kategooria: 16 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsi must. 
Vastamiseks on aega 20 minutit.  
B1.1- ja B1.3-kategooria: 40 valikvastustega küsimust ja 0 teem aarendus­
küsimust. Vastamiseks on aega 50 minutit.  
B1.2- ja B1.4-kategooria: 20 valikvastustega küsimust ja 0 teem aarendus­
küsimust. Vastamiseks on aega 25 minutit.  
►M5 B2- ja B2L-kategooria ◄: 72 valikvastustega küsimust ja 0 teem aa­
rendusküsimust. Vastamiseks on aega 90 minutit.  
B3-kategooria: 16 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküs imust. 
Vastamiseks on aega 20 minutit.  
2.6. MOODUL 6 — MATERJALID JA DETAILID  
A-kategooria: 52 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsi must. 
Vastamiseks on aega 65 minutit.  
B1-kategooria: 72 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküs imust. 
Vastamiseks on aega 90 minutit.  
►M5 B2- ja B2L-kategooria ◄: 60 valikvastustega küsimust ja 0 teem aa­
rendusküsimust. Vastamiseks on aega 75 minutit.  
B3-kategooria: 60 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküs imust. 
Vastamiseks on aega 75 minutit.  
2.7. MOODUL 7A — TAVALISED HOOLDUSTÖÖD  
A-kategooria: 72 valikvastustega küsimust ja 2 teemaarendusküsi must. 
Vastamiseks on aega 90 minutit pluss 40 minutit.  
B1-kategooria: 80 valikvastustega küsimust ja 2 teemaarendusküs imust. 
Vastamiseks on aega 100 minutit pluss 40 minutit.  
►M5 B2- ja B2L-kategooria ◄: 60 valikvastustega küsimust ja 2 teem aa­
rendusküsimust. Vastamiseks on aega 75 minutit pluss 40 minutit . 
MOODUL 7B — TAVALISED HOOLDUSTÖÖD  
B3-kategooria: 60 valikvastustega küsimust ja 2 teemaarendusküs imust. 
Vastamiseks on aega 75 minutit pluss 40 minutit.  
2.8. MOODUL 8 — AERODÜNAAMIKA ALUSED  
A-kategooria: 20 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsi must. 
Vastamiseks on aega 25 minutit.  
B1-kategooria: 20 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküs imust. 
Vastamiseks on aega 25 minutit.  
►M5 B2- ja B2L-kategooria ◄: 20 valikvastustega küsimust ja 0 teem aa­
rendusküsimust. Vastamiseks on aega 25 minutit.  
B3-kategooria: 20 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküs imust. 
Vastamiseks on aega 25 minutit.  
2.9. MOODUL 9A — INIMFAKTORID  
A-kategooria: 20 valikvastustega küsimust ja 1 teemaarendusküsi mus. 
Vastamiseks on aega 25 minutit pluss 20 minutit.  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 211
 
B1-kategooria: 20 valikvastustega küsimust ja 1 teemaarendusküs imus. 
Vastamiseks on aega 25 minutit pluss 20 minutit.  
►M5 B2- ja B2L-kategooria ◄: 20 valikvastustega küsimust ja 1 teem aa­
rendusküsimus. Vastamiseks on aega 25 minutit pluss 20 minutit.  
MOODUL 9B — INIMFAKTORID  
B3-kategooria: 16 valikvastustega küsimust ja 1 teemaarendusküs imus. 
Vastamiseks on aega 20 minutit pluss 20 minutit.  
2.10. MOODUL 10 — LENNUNDUSALASED ÕIGUSAKTID  
A-kategooria: 32 valikvastustega küsimust ja 1 teemaarendusküsi mus. 
Vastamiseks on aega 40 minutit pluss 20 minutit.  
B1-kategooria: 40 valikvastustega küsimust ja 1 teemaarendusküs imus. 
Vastamiseks on aega 50 minutit pluss 20 minutit.  
►M5 B2- ja B2L-kategooria ◄: 40 valikvastustega küsimust ja 1 teem aa­
rendusküsimus. Vastamiseks on aega 50 minutit pluss 20 minutit.  
B3-kategooria: 32 valikvastustega küsimust ja 1 teemaarendusküs imus. 
Vastamiseks on aega 40 minutit pluss 20 minutit.  
2.11. MOODUL 11A — TURBIINMOOTORIGA LENNUKITE AERODÜ­
NAAMIKA, EHITUS JA SÜSTEEMID  
A-kategooria: 108 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküs imust. 
Vastamiseks on aega 135 minutit.  
B1-kategooria: 140 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarenduskü simust. 
Vastamiseks on aega 175 minutit.  
MOODUL 11B — KOLBMOOTORIGA LENNUKITE AERODÜNAA­
MIKA, EHITUS JA SÜSTEEMID  
A-kategooria: 72 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsi must. 
Vastamiseks on aega 90 minutit.  
B1-kategooria: 100 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarenduskü simust. 
Vastamiseks on aega 125 minutit.  
MOODUL 11C — KOLBMOOTORIGA LENNUKITE AERODÜNAA­
MIKA, EHITUS JA SÜSTEEMID  
B3-kategooria: 60 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküs imust. 
Vastamiseks on aega 75 minutit.  
2.12. MOODUL 12 — KOPTERITE AERODÜNAAMIKA, EHITUS JA 
SÜSTEEMID  
A-kategooria: 100 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküs imust. 
Vastamiseks on aega 125 minutit.  
B1-kategooria: 128 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarenduskü simust. 
Vastamiseks on aega 160 minutit.  
▼M5 
2.13. MOODUL 13 – Õhusõidukite aerodünaamika, ehitus ja süsteem id 
B2-kategooria: 180 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarenduskü simust. 
Vastamiseks on aega 225 minutit. Vajaduse korral võib küsimused  ja 
nende vastamiseks ettenähtud aja jagada kaheks eksamiks.  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 212
 
B2L-kategooria:  
Süsteemipädevus  Valikvastustega 
küsimuste arv  Vastamiseks on 
aega (minutit)  
Baasnõuded 
(Alammoodulid 13.1, 13.2, 13.5 ja 13.9)  28 3 5  
COM/NAV 
(Alammooduli 13.4 punkt a)  24 3 0  
MÕÕTERIISTAD 
(Alammoodul 13.8)  20 2 5  
AUTOMAATSE JUHTIMISEGA LEND 
(Alammooduli 13.3 punkt a ja alammoodul 13.7)  28 3 5  
SEIRE 
(Alammooduli 13.4 punkt b)  8 1 0  
PLAANERISÜSTEEMID 
(Alammoodulid 13.11–13.18)  32 4 0  
2.14. MOODUL 14 – JÕUSEADMED  
B2- ja B2L-kategooria: 24 valikvastustega küsimust ja 0 teemaar enduskü­
simust. Vastamiseks on aega 30 minutit.  
MÄRKUS: B2L-kategooria eksamil kohaldatakse moodulit 14 ainult 
mõõteriistade ja plaanerisüsteemidega seotud pädevuse saamiseks . 
▼B 
2.15. MOODUL 15 — GAASITURBIINMOOTOR  
A-kategooria: 60 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsi must. 
Vastamiseks on aega 75 minutit.  
B1-kategooria: 92 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküs imust. 
Vastamiseks on aega 115 minutit.  
2.16. MOODUL 16 — KOLBMOOTOR  
A-kategooria: 52 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsi must. 
Vastamiseks on aega 65 minutit.  
B1-kategooria: 72 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküs imust. 
Vastamiseks on aega 90 minutit.  
B3-kategooria: 68 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküs imust. 
Vastamiseks on aega 85 minutit.  
2.17. MOODUL 17A — PROPELLER  
A-kategooria: 20 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküsi must. 
Vastamiseks on aega 25 minutit.  
B1-kategooria: 32 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküs imust. 
Vastamiseks on aega 40 minutit.  
MOODUL 17B — PROPELLER  
B3-kategooria: 28 valikvastustega küsimust ja 0 teemaarendusküs imust. 
Vastamiseks on aega 35 minutit.  ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 213
 
III liide  
Õhusõidukitüübikoolituse ja eksamineerimise nõuded  
Väljaõpe töökohal  
1. Üldsätted  
Õhusõidukitüübi teooriakoolitus ja -eksam ning, v.a C-kategoori a pädevuse 
puhul, praktiliste oskuste omandamine ja hindamine.  
a) Teooriakoolitus ja -eksam peavad vastama järgmistele nõuetel e: 
i) neid korraldab lennundustehniliste töötajate koolitusorganis atsioon, 
mis on sertifitseeritud IV lisa (osa 147) kohaselt, või mõni mu u 
organisatsioon, mille on sertifitseerinud pädev asutus;  
▼M5 
ii) need on (v.a alapunktis c sätestatud erinevuskoolituse puhu l) koos­
kõlas liite punktis 3.1 esitatud sätestatud nõuetega ja määruse  (EL) 
nr 748/2012 kohaste käitussobivuse andmete kohustuslikus osas 
kindlaks määratud asjakohaste elementidega, kui need on kättesa a­
davad.  
▼B 
iii) C-kategooria töötaja puhul, kes on omandanud kvalifikatsio oni 
punkti 66.A.30 alapunkti a alapunktis 5 kindlaksmääratud akadee ­
milise kraadi omandamisega, peab asjaomast tüüpi õhusõidukeid 
käsitlev esimene teooriakoolitus toimuma B1- või B2-kategooria 
tasemel;  
iv) need on alanud ja lõpule viidud kolme aasta jooksul enne tü übipä­
devusmärke taotluse esitamist.  
b) Praktiliste oskuste omandamine ja hindamine peavad vastama j ärgmis­
tele nõuetele:  
i) neid teostab lennundustehniliste töötajate koolitusorganisat sioon, 
mis on sertifitseeritud IV lisa (osa 147) kohaselt, või mõni mu u 
organisatsioon, mille on sertifitseerinud pädev asutus;  
▼M5 
ii) need on (v.a alapunktis c kirjeldatud erinevuskoolituse puh ul) koos­
kõlas liite punktis 3.2 sätestatud nõuetega ja määruse (EL) 
nr 748/2012 kohaste käitussobivuse andmete kohustuslikus osas 
kindlaks määratud asjakohaste elementidega, kui need on kättesa a­
davad.  
▼B 
iii) need hõlmavad representatiivset läbilõiget asjakohase õhus õiduki­
tüübiga seotud hooldustöödest;  
iv) need sisaldavad seadmete, komponentide, imitaatorite ning m uude 
lennutreeningseadmete või õhusõiduki abil teostatavaid ülesande id; 
v) need on alanud ja lõpule viidud kolme aasta jooksul enne tüü bipä­
devusmärke taotluse esitamist.  
c) Erinevuskoolitus  
i) Erinevuskoolitus on vajalik selleks, et saada ülevaade ameti  poolt 
sama tootja kahe eri õhusõidukitüübi suhtes kohaldatavate pädev us­
märgete vahelistest erinevustest;  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 214
 
ii) erinevuskoolitus tuleb kindlaks määrata juhtumipõhiselt, võ ttes 
arvesse käesolevas III liites teoreetilise ja praktilise tüübip ädevus­
koolituse kohta kehtestatud nõudeid;  
iii) tüübipädevusmärge kantakse loale pärast erinevuskoolituse läbimist, 
kui taotleja vastab ka ühele järgmistest tingimustest:  
— loale on juba kantud sellise õhusõidukitüübi pädevusmärge, 
mille puhul erinevused on välja selgitatud, või  
— ta vastab sellise õhusõiduki suhtes kohaldatavatele tüübikool i­
tusnõuetele, mille puhul erinevused on välja selgitatud.  
2. Õhusõidukitüübikoolituse tasemed  
Järgmise kolme taseme puhul on kindlaks määratud eesmärgid, koo lituse 
ulatus ja teadmiste tase, mida koolitusega kavatsetakse saavuta da. 
— 1. tase: lühiülevaade õhusõiduki plaanerist, süsteemidest ja jõuseadme ­
test, nagu on esitatud õhusõiduki hoolduskäsiraamatu süsteemikirjel ­
duse osas/jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise juhendites.  
Kursuse eesmärgid: pärast 1. taseme koolituse läbimist peab õpi lane 
oskama teha järgmist:  
a) lihtsate sõnade ja näidete abil kirjeldama kogu ainet, kasut ades 
selleks tüüpilisi termineid, ning tundma õhusõiduki plaaneri, s üstee­
mide ja jõuseadmega seotud ohutusabinõusid;  
b) kirjeldama õhusõiduki käsiraamatuid ning õhusõiduki plaaneri l, 
süsteemidel ja jõuseadmel tehtavaid olulisemaid hooldustöid;  
c) kirjeldama õhusõiduki põhisüsteemide üldist paigutust;  
d) kirjeldama jõuseadmete üldist paigutust ja omadusi;  
e) nimetama õhusõiduki puhul kasutatavaid eritööriistu ja 
katseseadmeid.  
— 2. tase: süsteemne põhiülevaade juhtimisseadmetest, näidikutest, põhi ­
komponentidest, sh nende asukohast ja otstarbest, hooldamisest ja liht ­
samate vigade leidmisest. Üldteadmised aine teoreetilistest ja praktilis ­
test aspektidest.  
Kursuse eesmärgid: peale 1. tasemele vastavate teadmiste peab õ pilane 
pärast 2. taseme kursuse läbimist oskama teha järgmist:  
a) tundma aine teooria põhialuseid; rakendama üksikasjalikke pr otse­
duure järgides oma teadmisi praktikas;  
b) tundma ohutusnõudeid, mida tuleb järgida õhusõidukil, selle 
jõuseadmel ja süsteemidel või nende lähedal töötades;  
c) kirjeldama õhusõiduki ja selle süsteemide käitamist, eriti n ende 
juurde pääsemist, toitega varustamist ja vooluallikaid;  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 215
 
d) nimetama põhikomponentide asukohad;  
e) selgitama iga suurema süsteemi tavalist toimimist, kasutades  asja­
kohast terminoloogiat ja nimetusi;  
f) tegema õhusõiduki järgmiste süsteemidega seotud hooldustoimi n­
guid: kütus, jõuseadmed, hüdraulika, telik, vesi/heitvesi ja ha pnik;  
g) tõendama oskust hästi kasutada lennumeeskonna nimekirja ning  
raporteerimissüsteemi pardal (lihtsamate vigade leidmine) ning 
määrata kindlaks õhusõiduki lennukõlblikkus minimaalvarustuse 
loetelu (MEL)/varustatuse muudatuste loetelu (CDL) põhjal;  
h) tõendama oskust kasutada, tõlgendada ja kohaldada asjakohase id 
dokumente, sh jätkuva lennukõlblikkuse juhendit, hoolduskäsiraa ­
matut, varuosade illustreeritud kataloogi jm.  
— 3. tase: hoolduskäsiraamatule vastav üksikasjalik kirjeldus, käitamine, 
komponentide asukohad, eemaldamine/paigaldamine ning sisseehitatud 
katseseadmete kasutamine ja vigade leidmine.  
Kursuse eesmärgid: peale 1. ja 2. tasemele vastavate teadmiste peab 
õpilane pärast 3. taseme kursuse läbimist olema võimeline tegem a 
järgmist:  
a) näitama oma teoreetilisi teadmisi õhusõidukisüsteemide ja -s truktuu­
ride kohta ning nende seoste kohta teiste süsteemidega, kirjeld ama 
teoreetiliste põhialuste ja konkreetsete näidete abil üksikasja likult 
kogu ainet, tõlgendama eri allikatest saadud mõõtmistulemusi ni ng 
vajaduse korral rakendama parandusmeetmeid;  
b) kontrollima õhusõiduki hoolduskäsiraamatu kohaselt süsteeme,  
jõuseadmeid, komponente ja nende tööd;  
c) tõendama oskust kasutada, tõlgendada ja kohaldada asjakohase id 
dokumente, sh konstruktsioonielementide remondi käsiraamatut, 
vigade leidmise käsiraamatut jne;  
d) koguma hoolduskäsiraamatu tasemel teavet vigade diagnoosimis e ja 
kõrvaldamise otsustamiseks;  
e) kirjeldama õhusõidukitüübispetsiifiliste komponentide vaheta mist.  
3. Õhusõidukitüübikoolituse nõuded  
Kuigi õhusõidukitüübikoolitus hõlmab nii teoreetilist kui ka pr aktilist õpet, 
võib sertifitseerida teoreetilise või praktilise õppe või mõlem ad. 
3.1. Teoreetiline õpe  
a) Eesmärk  
Pärast teoreetilise kursuse läbimist peab õpilane olema võimeli ne III 
liites esitatud koolituskavas kindlaksmääratud tasemele vastava lt tõen­
dama oma üksikasjalikke teoreetilisi teadmisi õhusõiduki juures  kasu­
tatavate süsteemide, struktuuri, töö, hoolduse ja remondi alal ning 
vigade leidmise alal vastavalt heakskiidetud tehnilisele normdo kumen­
tatsioonile. Õpilane peab olema võimeline tõendama oma oskust k asu­
tada käsiraamatuid ja heakskiidetud protseduure, sh teadmisi as jako­
haste kontrollide ja piirangute kohta.  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 216
 
b) Koolituse tase  
Koolitustasemed vastavad eespool punktis 2 esitatud tasemetele.  
Pärast esimest tüübikoolituskursust peavad C-kategooria volitat ud 
lennundustehniliste töötajate kursused hõlmama ainult 1. taset.  
3. taseme teoreetilise õppe jooksul võib kogu peatüki temaatika  õpeta­
miseks kasutada vajaduse korral 1. ja 2. taseme koolitusmaterja le. 
Samas kasutatakse koolituse jooksul enamasti kõrgema taseme kur suse 
materjale.  
c) Kestus  
Minimaalne teoreetilise õppe tundide arv on esitatud järgmises tabelis:  
Kategooria  Tunnid  
Lennukid maksimaalse stardimassiga üle 30 000 kg  
B1.1  150  
B1.2  120  
B2 100  
C 3 0  
Lennukid maksimaalse stardimassiga 5 700 — 30 000 kg  
B1.1  120  
B1.2  100  
B2 100  
C 2 5  
5 700 kg või väiksema maksimaalse stardimassiga 
lennukid  ( 1 ) 
B1.1  8 0  
B1.2  6 0  
B2 6 0  
C 1 5  
Kopterid  ( 2 ) 
B1.3  120  
B1.4  100  
B2 100  
C 2 5  
▼M5 
( 1 ) Selliste kolbmootoriga hermetiseerimata lennukite puhul, mill e maksimaalne 
stardimass (MTOM) on alla 2 000 kg, võib koolituse miinimumkest ust 
vähendada 50 %. 
( 2 ) Gruppi 2 (kindlaks määratud punktis 66.A.5) kuuluvaid koptere id hõlmava 
koolituse miinimumkestust võib vähendada 30 %.  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 217
 
Eespool esitatud tabelis tähendab koolitustund 60 minuti pikkus t 
õpetust, v.a vaheajad, eksamid, kontrollimine, ettevalmistamine  ja 
õhusõidukiga tutvumine.  
Kõnealused koolitustunnid kehtivad üksnes sellise teoreetilise õppe 
kohta, milles käsitletakse ameti kindlaksmääratud tüübipädevuse le 
vastavaid õhusõiduki/mootori tervikkombinatsioone.  
d) Kursuse kestuse põhjendus  
Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioonis, mis on sertifit­
seeritud vastavalt IV lisale (osa 147), toimuvate koolituskursu ste ja 
pädeva asutuse sertifitseeritud kursuste koolitustundide arvu j a kogu 
koolituskava ulatust tuleb põhjendada koolitusvajaduste analüüs iga, 
mis põhineb järgmisel:  
— õhusõidukitüübi ehitus, hooldusvajadused ja käitamisliigid;  
— kohaldatavate peatükkide üksikasjalik kirjeldus — vt tagapool  
punkti 3.1 alapunktis e esitatud sisukord;  
— üksikasjalik pädevusanalüüs, millega tõendatakse, et punkti 3 .1 
alapunktis a esitatud eesmärgid on täielikult täidetud.  
Kui koolitusvajaduste analüüsist selgub, et on vaja rohkem kool itus­
tunde, kestab kursus tabelis sätestatud miinimumkestusest kauem . 
Samamoodi põhjendatakse eespool kirjeldatud koolitusvajaduste 
analüüsi abil pädevale asutusele erinevuskursuste või muude koo litus­
kursuste kombinatsioonide (nt B1- ja B2-kategooria ühendkursus)  
koolitustundide arvu ning selliste teoreetilist laadi koolitusk ursuste 
tundide arvu, mis kestavad eespool punkti 3.1 alapunktis c esit atust 
lühemat aega.  
Lisaks tuleb kursuse puhul kirjeldada ja põhjendada järgmist:  
— praktikandi jaoks kehtestatud minimaalne külastatud tundide a rv, et 
tema teadmised vastaksid kursuse eesmärkidele;  
— maksimaalne tundide arv päevas, võttes arvesse pedagoogika põ hi­
mõtteid ja inimtegureid.  
Kui õpilane ei külasta ettenähtud miinimumarvu tunde, ei anta t alle 
välja kursuse läbimist tõendavat tunnistust. Koolitusorganisats ioon 
võib miinimumarvu tundide täissaamiseks korraldada lisakoolitus e. 
e) Sisu  
Koolituskava peab hõlmama vähemalt järgmisi konkreetse õhusõidu ­
kitüübi puhul spetsiifilisi elemente. Samuti tuleb käsitleda tä iendavaid 
elemente, mis on kasutusele võetud seoses tüübierinevustega, te hnika 
arenguga jne.  
B1-kategooria töötajate puhul peab koolituskava keskenduma meha a­
nilistele ja elektrilistele aspektidele ning B2-kategooria tööt ajate puhul 
elektrilistele ja avioonikaaspektidele.  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 218
 
Tase 
Peatükid  Turbiinmootoriga 
lennukid  Kolbmootoriga 
lennukid  Turbiinmootoriga 
kopterid  Kolbmootoriga kopterid  Avioon­
ika 
Loa kategooria  B 1  C  B 1  C  B 1  C  B 1  C  B 2  
Sissejuhatav moodul  
5. Tähtajad/hoolduskontrollid  1  1  1  1  1  1  1  1  1  
6. Mõõtmed/rakendusvaldkonnad 
(maksimaalne stardimass jm)  1 1  1  1  1  1  1  1  1  
7. Tõstmine ja toestamine  1  1  1  1  1  1  1  1  1  
8. Nivelleerimine ja kaalumine  1  1  1  1  1  1  1  1  1  
9. Pukseerimine ja ruleerimine  1  1  1  1  1  1  1  1  1  
10. Parkimine/kinnitamine, ladustamine 
ja uuesti kasutusele võtmine  1 1  1  1  1  1  1  1  1  
11. Sildid ja tähised  1  1  1  1  1  1  1  1  1  
12. Teenindamine  1  1  1  1  1  1  1  1  1  
20. Standardne hooldus — üksnes 
tüübispetsiifiline  1 1  1  1  1  1  1  1  1  
Kopterid  
18. Vibratsiooni- ja müraanalüüs 
(labaotste pöörlemistasapinna kont­
rollimine)  — —  —  —  3  1  3  1  —  
60. Standardne tiivikuhooldus  —  —  —  —  3  1  3  1  —  
62. Tiivikud  —  —  —  —  3  1  3  1  1  
62.A Tiivikud — kontroll ja näidikud  —  —  —  —  3  1  3  1  3  
63. Tiivikute ajamid  —  —  —  —  3  1  3  1  1  
63.A Tiivikute ajamid — kontroll ja 
näidikud  — —  —  —  3  1  3  1  3  
64. Sabatiivik  —  —  —  —  3  1  3  1  1  
64.A Sabatiivik — kontroll ja näidikud  —  —  —  —  3  1  3  1  3  
65. Sabatiiviku ajam  —  —  —  —  3  1  3  1  1  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 219
 
Tase 
Peatükid  Turbiinmootoriga 
lennukid  Kolbmootoriga 
lennukid  Turbiinmootoriga 
kopterid  Kolbmootoriga kopterid  Avioon­
ika 
65.A Sabatiiviku ajam — kontroll ja 
näidikud  — —  —  —  3  1  3  1  3  
66. Kokkuvolditavad tiivikulabad/ 
püloon  — —  —  —  3  1  3  1  —  
67. Tiiviklennu juhtimine  —  —  —  —  3  1  3  1  —  
53. Plaaneri konstruktsioon (kopter)  —  —  —  —  3  1  3  1  —  
25. Hädaolukorras kasutatavad 
ujuvvahendid  — —  —  —  3  1  3  1  1  
Plaaneri konstruktsioon  
51. Standardmenetlused ja -struk­
tuurid (kahjustuste klassifitseeri­
mine, hindamine ja 
kõrvaldamine)  3 1  3  1  —  —  —  —  1  
53. Kere  3  1  3  1  —  —  —  —  1  
54. Gondlid/püloonid  3  1  3  1  —  —  —  —  1  
55. Tüürstabilisaatorid  3  1  3  1  —  —  —  —  1  
56. Aknad  3  1  3  1  —  —  —  —  1  
57. Tiivad  3  1  3  1  —  —  —  —  1  
27.A Juhtpinnad (kõik)  3  1  3  1  —  —  —  —  1  
52. Uksed  3  1  3  1  —  —  —  —  1  
Tsoonide ja jaamade tähistamise 
süsteemid  1 1  1  1  1  1  1  1  1  
Plaaneri süsteemid  
21. Kliimaseadmed  3  1  3  1  3  1  3  1  3  
21.A Õhu juurdevool  3  1  3  1  ►M5 3  ◄  ►M5 1  ◄  3  1  2  
21.B Rõhu reguleerimine  3  1  3  1  3  1  3  1  3  
21.C Ohutus- ja hoiatusseadmed  3  1  3  1  3  1  3  1  3  
22. Lend automaatse juhtimisega  2  1  2  1  2  1  2  1  3  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 220
 
Tase 
Peatükid  Turbiinmootoriga 
lennukid  Kolbmootoriga 
lennukid  Turbiinmootoriga 
kopterid  Kolbmootoriga kopterid  Avioon­
ika 
23. Sidevahendid  2  1  2  1  2  1  2  1  3  
24. Elektrisüsteemid  3  1  3  1  3  1  3  1  3  
25. Varustus ja sisustus  3  1  3  1  3  1  3  1  1  
25.A Elektroonikaseadmed, sh 
avariivarustus  1 1  1  1  1  1  1  1  3  
26. Tulekaitsevahendid  3  1  3  1  3  1  3  1  3  
27. Juhtimisseadmed  3  1  3  1  3  1  3  1  2  
27.A Süsteemi kasutamine: elektriline/ 
elektrooniline  3 1  —  —  —  —  —  —  3  
28. Toitesüsteemid  3  1  3  1  3  1  3  1  2  
28.A Kütusesüsteemid — kontroll ja 
näidikud  3 1  3  1  3  1  3  1  3  
29. Hüdraulikasüsteemid  3  1  3  1  3  1  3  1  2  
29.A Hüdraulikaseadmed — kontroll ja 
näidikud  3 1  3  1  3  1  3  1  3  
30. Jäätumise ja vihmavee tõrje  3  1  3  1  3  1  3  1  3  
31. Näidikud/salvestussüsteemid  3  1  3  1  3  1  3  1  3  
31.A Mõõteriistasüsteemid  3  1  3  1  3  1  ►M5 3  ◄  ►M5 1  ◄  3  
32. Telik  3  1  3  1  3  1  3  1  2  
32.A Telik — kontroll ja näidikud  3  1  3  1  3  1  3  1  3  
33. Tuled  3  1  3  1  3  1  3  1  3  
34. Navigeerimine  2  1  2  1  2  1  2  1  3  
35. Hapnikusüsteem  3  1  3  1  —  —  —  —  2  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 221
 
Tase 
Peatükid  Turbiinmootoriga 
lennukid  Kolbmootoriga 
lennukid  Turbiinmootoriga 
kopterid  Kolbmootoriga kopterid  Avioon­
ika 
36. Suruõhusüsteem  3  1  3  1  3  1  3  1  2  
36.A Suruõhusüsteem — kontroll ja 
näidikud  3 1  3  1  3  1  3  1  3  
37. Vaakumsüsteem  3  1  3  1  3  1  3  1  2  
38. Vee/heitveesüsteem  3  1  3  1  —  —  —  —  2  
41. Ballastvesi  3  1  3  1  —  —  —  —  1  
42. Integreeritud modulaaravioonika  2  1  2  1  2  1  2  1  3  
44. Salongisüsteemid  2  1  2  1  2  1  2  1  3  
45. Pardal asuvad hooldussüsteemid 
(või punktis 31 käsitletud 
süsteemid)  3 1  3  1  3  1  —  —  3  
46. Teabesüsteemid  2  1  2  1  2  1  2  1  3  
50. Lasti- ja muud ruumid  3  1  3  1  3  1  3  1  1  
Turbiinmootor  
70. Standardmenetlused — mootorid  3  1  —  —  3  1  —  —  1  
70.A Konstruktsioon ja tööpõhimõte 
(seadme sisselase, kompressorid, 
põlemiskamber, turbiin, laagrid 
ja tihendid, määrdesüsteemid)  3 1  —  —  3  1  —  —  1  
70.B Mootori jõudlus  3  1  —  —  3  1  —  —  1  
71. Jõuseade  3  1  —  —  3  1  —  —  1  
72. Mootoriturbiin/turbopropeller­
mootor/turboventilaatormootor/ 
lahtine ventilaator  3 1  —  —  3  1  —  —  1  
73. Mootori toitesüsteem ja selle 
kontroll  3 1  —  —  3  1  —  —  1  
75. Õhk  3  1  —  —  3  1  —  —  1  
76. Mootori juhtimisseadmed  3  1  —  —  3  1  —  —  1  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 222
 
Tase 
Peatükid  Turbiinmootoriga 
lennukid  Kolbmootoriga 
lennukid  Turbiinmootoriga 
kopterid  Kolbmootoriga kopterid  Avioon­
ika 
78. Väljalase  3  1  —  —  3  1  —  —  1  
79. Õli  3  1  —  —  3  1  —  —  1  
80. Käivitamine  3  1  —  —  3  1  —  —  1  
82. Vee sissepritse  3  1  —  —  3  1  —  —  1  
83. Lisareduktorid  3  1  —  —  3  1  —  —  1  
84. Veojõu suurendamine  3  1  —  —  3  1  —  —  1  
73.A Mootori elektrooniline juhtimis- ja 
kütusedoseerimissüsteem (FADEC)  3 1  —  —  3  1  —  —  3  
74. Süüde  3  1  —  —  3  1  —  —  3  
77. Mootori näidikusüsteemid  3  1  —  —  3  1  —  —  3  
49. Abijõuseadmed  3  1  —  —  —  —  —  —  2  
Kolbmootor  
70. Standardmenetlused — mootorid  —  —  3  1  —  —  3  1  1  
70.A Konstruktsioon ja tööpõhimõte 
(paigaldus, karburaatorid, kütuse 
sissepritsesüsteemid, sisse- ja 
väljalaske- ning jahutussüsteemid, 
ülelaadimine ja turboülelaadi­
mine, määrdesüsteemid)  — —  3  1  —  —  3  1  1  
70.B Mootori jõudlus  —  —  3  1  —  —  3  1  1  
71. Jõuseade  —  —  3  1  —  —  3  1  1  
73. Mootori toitesüsteem ja selle 
kontroll  — —  3  1  —  —  3  1  1  
76. Mootori juhtimisseadmed  —  —  3  1  —  —  3  1  1  
79. Õli  —  —  3  1  —  —  3  1  1  
80. Käivitamine  —  —  3  1  —  —  3  1  1  
81. Turbiinid  —  —  3  1  —  —  3  1  1  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 223
 
Tase 
Peatükid  Turbiinmootoriga 
lennukid  Kolbmootoriga 
lennukid  Turbiinmootoriga 
kopterid  Kolbmootoriga kopterid  Avioon­
ika 
82. Vee sissepritse  —  —  3  1  —  —  3  1  1  
83. Lisareduktorid  —  —  3  1  —  —  3  1  1  
84. Veojõu suurendamine  —  —  3  1  —  —  3  1  1  
73.A Mootori elektrooniline juhtimis- ja 
kütusedoseerimissüsteem (FADEC)  — —  3  1  —  —  3  1  3  
74. Süüde  —  —  3  1  —  —  3  1  3  
77. Mootori näidikusüsteemid  —  —  3  1  —  —  3  1  3  
Propellerid  
60.A Standardmenetlused — propeller  3  1  3  1  —  —  —  —  1  
61. Propellerid/jõuseadmed  3  1  3  1  —  —  —  —  1  
61.A Propelleri ehitus  3  1  3  1  —  —  —  —  —  
61.B Propelleri sammu reguleerimine  3  1  3  1  —  —  —  —  —  
61.C Propelleri sünkroniseerimine  3  1  3  1  —  —  —  —  1  
61.D Propelleri elektrooniline juhtimine  2  1  2  1  —  —  —  —  3  
61.E Propelleri jäätõrje  3  1  3  1  —  —  —  —  —  
61.F Propelleri hooldamine  3  1  3  1  —  —  —  —  1  
f) Klassiruumis või virtuaalkeskkonnas antava teoreetilise õppe  vajaduste 
rahuldamiseks võib kasutada multimeediapõhise koolitamise meeto ­
deid, kui koolituskursuse kinnitanud pädev asutus on need heaks  
kiitnud.  
3.2. Praktiline õpe  
a) Eesmärk  
Praktilise õppe eesmärk on saavutada nõutav pädevus õhusõidukit üübile 
kohaste hooldus-, ülevaatus- ja rutiintööde ohutul tegemisel ko oskõlas 
hoolduskäsiraamatu ning muude asjaomaste juhiste ja ülesanneteg a, nt 
vigade leidmisel, remonditöödel, reguleerimisel, osade vahetami sel, 
seadistamisel ja vajaduse korral funktsionaalsete kontrollide t eostamisel. 
See hõlmab oskust kasutada nõuetekohaselt kõiki õhusõiduki tehn ilisi ja 
muid dokumente ning eritööriistu ja katseseadmeid, et kõrvaldad a ja 
vahetada õhusõidukitüübile spetsiifilisi komponente ja moodulei d, sh 
hooldustööd tiibadel.  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 224
 
b) Sisu  
Praktilise õppe ühe osana võetakse läbi vähemalt 50 % allpool t oodud 
tabelis ristiga märgitud punktidest, mis on olulised konkreetse  õhusõi­
dukitüübi puhul.  
Ristiga märgitud ained on praktilise õppe seisukohast olulised selleks, et 
piisavalt käsitleda põhiliste hooldustööde teostamise, paigaldu se ja 
ohutuse küsimusi, eriti juhtudel, kui kõnealuseid küsimusi ei o le 
võimalik üksnes teoreetilise õppe käigus täielikult selgitada. Kuigi 
loetelus on esitatud need ained, mis praktilise õppe jooksul on  igal 
juhul vaja läbi võtta, võib vajaduse korral käsitleda ka muid k onkreetse 
õhusõidukitüübiga seotud teemasid.  
Käsitletud ülesanded peavad olema õhusõiduki ja süsteemide puhu l 
representatiivsed nii oma keerukuse kui ka ülesande täitmiseks vajaliku 
tehnika poolest. Koolitus võib muu hulgas sisaldada suhteliselt  lihtsaid 
ülesandeid, kuid koolitatavad peavad õhusõidukitüübi puhul täit ma ka 
keerukamaid ülesandeid.  
Tabelis on kasutatud järgmisi lühendeid: LOC: asukoht; FOT: toi mi­
vuskatse; SGH: hooldustööd ja maapealne käitlus; R/I: eemaldami ne/­
paigaldamine; MEL: minimaalvarustus; TS: vigade leidmine.  
Peatükid  B1/B2  B 1  B 2  
LOC  FOT  SGH  R/I  MEL  T S  FOT  SGH  R/I  MEL  T S  
Sissejuhatav moodul  
5. Tähtajad/hoolduskontrollid  X/X  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  
6. Mõõtmed/rakendusvaldkonnad (maksi­
maalne stardimass jm)  X/X —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  
7. Tõstmine ja toestamine  X/X  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  
8. Nivelleerimine ja kaalumine  X/X  —  X  —  —  —  —  X  —  —  —  
9. Pukseerimine ja ruleerimine  X/X  —  X  —  —  —  —  X  —  —  —  
10. Parkimine/kinnitamine, ladustamine ja 
uuesti kasutusele võtmine  X/X —  X  —  —  —  —  X  —  —  —  
11. Sildid ja tähised  X/X  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  
12. Teenindamine  X/X  —  X  —  —  —  —  X  —  —  —  
20. Standardmenetlused — üksnes 
tüübispetsiifilised  X/X —  X  —  —  —  —  X  —  —  —  
Kopterid  
18. Vibratsiooni- ja müraanalüüs (labaotste 
pöörlemistasapinna kontrollimine)  X/—  —  —  —  —  X  —  —  —  —  —  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 225
 
Peatükid  B1/B2  B 1  B 2  
LOC  FOT  SGH  R/I  MEL  T S  FOT  SGH  R/I  MEL  T S  
60. Tiivikuga seotud standardmenetlused 
— üksnes tüübispetsiifilised  X/X —  X  —  —  —  —  X  —  —  —  
62. Tiivikud  X / —  —  X  X  —  X  —  —  —  —  —  
62.A Tiivikud — kontroll ja näidikud  X/X  X  X  X  X  X  —  —  X  —  X  
63. Tiivikute ajamid  X / —  X  —  —  —  X  —  —  —  —  —  
63.A Tiivikute ajamid — kontroll ja 
näidikud  X/X X  —  X  X  X  —  —  X  —  X  
64. Sabatiivik  X / —  —  X  —  —  X  —  —  —  —  —  
64.A Sabatiivik — kontroll ja näidikud  X/X  X  —  X  X  X  —  —  X  —  X  
65. Sabatiiviku ajam  X / —  X  —  —  —  X  —  —  —  —  —  
65.A Sabatiiviku ajam — kontroll ja 
näidikud  X/X X  —  X  X  X  —  —  X  —  X  
66. Kokkuvolditavad tiivikulabad/püloon  X / —  X  X  —  —  X  —  —  —  —  —  
67. Tiiviklennu juhtimine  X / —  X  X  —  X  X  —  —  —  —  —  
53. Plaaneri konstruktsioon (kopter) 
Märkus: käsitletakse seoses plaaneri 
konstruktsiooniga  
25. Hädaolukorras kasutatavad 
ujuvvahendid  X/X X  X  X  X  X  X  X  —  —  —  
Plaaneri konstruktsioon:  
51. Standardmenetlused ja Struktuurid 
(kahjustuste klassifitseerimine, hinda­
mine ja remont)  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 226
 
Peatükid  B1/B2  B 1  B 2  
LOC  FOT  SGH  R/I  MEL  T S  FOT  SGH  R/I  MEL  T S  
53. Kere  X / —  —  —  —  —  X  —  —  —  —  —  
54. Gondlid/püloonid  X / —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  
55. Tüürstabilisaatorid  X / —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  
56. Aknad  X / —  —  —  —  —  X  —  —  —  —  —  
57. Tiivad  X / —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  
27.A Juhtpinnad  X / —  —  —  —  —  X  —  —  —  —  —  
52. Uksed  X/X  X  X  —  —  —  —  X  —  —  —  
Plaaneri süsteemid:  
21. Õhu konditsioneerimine  X/X  X  X  —  X  X  X  X  —  X  X  
21.A Õhu juurdevool  X/X  X  —  —  —  —  X  —  —  —  —  
21.B Rõhu reguleerimine  X/X  X  —  —  X  X  X  —  —  X  X  
21.C Ohutus- ja hoiatusseadmed  X/X  —  X  —  —  —  —  X  —  —  —  
22. Lend automaatse juhtimisega  X/X  —  —  —  X  —  X  X  X  X  X  
23. Sidevahendid  X/X  —  X  —  X  —  X  X  X  X  X  
24. Elektrisüsteemid  X/X  X  X  X  X  X  X  X  X  X  X  
25. Varustus ja sisustus  X/X  X  X  X  —  —  X  X  X  —  —  
25.A Elektroonikaseadmed, sh avariivarustus  X/X  X  X  X  —  —  X  X  X  —  —  
26. Tulekaitsevahendid  X/X  X  X  X  X  X  X  X  X  X  X  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 227
 
Peatükid  B1/B2  B 1  B 2  
LOC  FOT  SGH  R/I  MEL  T S  FOT  SGH  R/I  MEL  T S  
27. Juhtimisseadmed  X/X  X  X  X  X  X  X  —  —  —  —  
27.A Süsteemi kasutamine: elektriline/ 
elektrooniline  X/X X  X  X  X  —  X  —  X  —  X  
28. Toitesüsteemid  X/X  X  X  X  X  X  X  X  —  X  —  
28.A Kütusesüsteemid — kontroll ja 
näidikud  X/X X  —  —  —  —  X  —  X  —  X  
29. Hüdraulikasüsteemid  X/X  X  X  X  X  X  X  X  —  X  —  
29.A Hüdraulikaseadmed — kontroll ja 
näidikud  X/X X  —  X  X  X  X  —  X  X  X  
30. Jäätumise ja vihmavee tõrje  X/X  X  X  —  X  X  X  X  —  X  X  
31. Mõõteriistad  X/X  X  X  X  X  X  X  X  X  X  X  
31.A Näidikusüsteemid  X/X  X  X  X  X  X  X  X  X  X  X  
32. Telik  X/X  X  X  X  X  X  X  X  X  X  —  
32.A Telik — kontroll ja näidikud  X/X  X  —  X  X  X  X  —  X  X  X  
33. Tuled  X/X  X  X  —  X  —  X  X  X  X  —  
34. Navigeerimine  X/X  —  X  —  X  —  X  X  X  X  X  
35. Hapnikusüsteem  X / —  X  X  X  —  —  X  X  —  —  —  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 228
 
Peatükid  B1/B2  B 1  B 2  
LOC  FOT  SGH  R/I  MEL  T S  FOT  SGH  R/I  MEL  T S  
36. Suruõhusüsteem  X / —  X  —  X  X  X  X  —  X  X  X  
36.A Suruõhusüsteem — kontroll ja 
näidikud  X/X X  X  X  X  X  X  X  X  X  X  
37. Vaakumsüsteem  X / —  X  —  X  X  X  —  —  —  —  —  
38. Vee-/heitveesüsteem  X / —  X  X  —  —  —  X  X  —  —  —  
41. Ballastvesi  X / —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  
42. Integreeritud modulaaravioonika  X/X  —  —  —  —  —  X  X  X  X  X  
44. Salongisüsteemid  X/X  —  —  —  —  —  X  X  X  X  X  
45. Pardapealsed hooldussüsteemid (või 
punktis 31 käsitletud süsteemid)  X/X X  X  X  X  X  X  X  X  X  X  
46. Teabesüsteemid  X/X  —  —  —  —  —  X  —  X  X  X  
50. Lasti- ja muud ruumid  X/X  —  X  —  —  —  —  —  —  —  —  
Turbiin-/kolbmootori moodul  
70. Standardmenetlused — mootorid — 
üksnes tüübispetsiifilised  — —  X  —  —  —  —  X  —  —  —  
70.A Konstruktsioon ja tööpõhimõte 
(seadme sisselase, kompressorid, 
põlemiskamber, turbiin, laagrid ja 
tihendid, määrdesüsteemid)  X/X —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  
Turbiinmootorid:  
70.B Mootori jõudlus  —  —  —  —  —  X  —  —  —  —  —  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 229
 
Peatükid  B1/B2  B 1  B 2  
LOC  FOT  SGH  R/I  MEL  T S  FOT  SGH  R/I  MEL  T S  
71. Jõuseade  X / —  X  X  —  —  —  —  X  —  —  —  
72. Mootoriturbiin/turbopropellermootor/ 
turboventilaatormootor/lahtine 
ventilaator  X/—  —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  
73. Mootori toitesüsteem ja selle kontroll  X/X  X  —  —  —  —  —  —  —  —  —  
73.A FADEC- süsteemid (FADEC 
Systems)  X/X X  —  X  X  X  X  —  X  X  X  
74. Süüde  X/X  X  —  —  —  —  X  —  —  —  —  
75. Õhk  X / —  —  —  X  —  X  —  —  —  —  —  
76. Mootori juhtimisseadmed  X / —  X  —  —  —  X  —  —  —  —  —  
77. Mootori näidikud  X/X  X  —  —  X  X  X  —  —  X  X  
78. Väljalase  X / —  X  —  —  X  —  —  —  —  —  —  
79. Õli  X / —  —  X  X  —  —  —  —  —  —  —  
80. Käivitamine  X / —  X  —  —  X  X  —  —  —  —  —  
82. Vee sissepritse  X / —  X  —  —  —  —  —  —  —  —  —  
83. Abiseadmete ajami ülekanne  X / —  —  X  —  —  —  —  —  —  —  —  
84. Veojõu suurendamine  X / —  X  —  —  —  —  —  —  —  —  —  
Abijõuseadmed (APU):  
49. Abijõuseadmed  X / —  X  X  —  —  X  —  —  —  —  —  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 230
 
Peatükid  B1/B2  B 1  B 2  
LOC  FOT  SGH  R/I  MEL  T S  FOT  SGH  R/I  MEL  T S  
Kolbmootorid:  
70. Standardmenetlused –mootorid — 
üksnes tüübispetsiifilised  — —  X  —  —  —  —  X  —  —  —  
70.A Konstruktsioon ja tööpõhimõte 
(seadme sisselase, kompressorid, 
põlemiskamber, turbiin, laagrid ja 
tihendid, määrdesüsteemid)  X/X —  —  —  —  —  —  —  —  —  —  
70.B Mootori jõudlus  —  —  —  —  —  X  —  —  —  —  —  
71. Jõuseade  X / —  X  X  —  —  —  —  X  —  —  —  
73. Mootori toitesüsteem ja selle kontroll  X/X  X  —  —  —  —  —  —  —  —  —  
73.A FADEC- süsteemid (FADEC 
Systems)  X/X X  —  X  X  X  X  X  X  X  X  
74. Süüde  X/X  X  —  —  —  —  X  —  —  —  —  
76. Mootori juhtimisseadmed  X / —  X  —  —  —  X  —  —  —  —  —  
77. Mootori näidikud  X/X  X  —  —  X  X  X  —  —  X  X  
78. Väljalase  X / —  X  —  —  X  X  —  —  —  —  —  
79. Õli  X / —  —  X  X  —  —  —  —  —  —  —  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 231
 
Peatükid  B1/B2  B 1  B 2  
LOC  FOT  SGH  R/I  MEL  T S  FOT  SGH  R/I  MEL  T S  
80. Käivitamine  X / —  X  —  —  X  X  —  —  —  —  —  
81. Turbiinid  X / —  X  X  X  —  X  —  —  —  —  —  
82. Vee sissepritse  X / —  X  —  —  —  —  —  —  —  —  —  
83. Abiseadmete ajami ülekanne  X / —  —  X  X  —  —  —  —  —  —  —  
84. Veojõu suurendamine  X / —  X  —  —  —  —  —  —  —  —  —  
Propellerid:  
60.A Tavapärased tööd — propeller  —  —  —  X  —  —  —  —  —  —  —  
61. Propellerid/jõuseadmed  X/X  X  X  —  X  X  —  —  —  —  —  
61.A Propelleri ehitus  X/X  —  X  —  —  —  —  —  —  —  —  
61.B Propelleri sammu reguleerimine  X / —  X  —  X  X  X  —  —  —  —  —  
61.C Propelleri sünkroniseerimine  X / —  X  —  —  —  X  —  —  —  X  —  
61.D Propelleri elektrooniline juhtimine  X/X  X  X  X  X  X  X  X  X  X  X  
61.E Propelleri jäätõrje  X / —  X  —  X  X  X  —  —  —  —  —  
61.F Propelleri hooldamine  X/X  X  X  X  X  X  X  X  X  X  X  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 232
 
4. Tüübikoolitusalase eksamineerimise ja hindamise nõuded  
4.1. Teoreetilise õppe alase eksamineerimise nõuded  
Pärast õhusõidukitüübikoolituse teooriaosa läbimist sooritataks e kirjalik 
eksam, mis vastab järgmistele nõuetele.  
a) Eksamineerimiseks kasutatakse valikvastustega küsimusi. Igal  küsi­
musel peab olema kolm valikvastust, millest ainult üks tohib ol la 
õige. Eksami aeg sõltub küsimuste koguarvust ja igale küsimusel e 
arvestatakse keskmiselt 90 sekundit.  
b) Ebaõiged valikvastused peaksid olema ainet mittetundva inime se jaoks 
sama usutavad kui õige vastusevariant. Kõik vastusevariandid pe avad 
olema küsimusega otseselt seotud ning sarnanema üksteisega nii sõna­
vara, grammatilise struktuuri kui ka pikkuse poolest.  
c) Arvandmeid sisaldavate küsimuste puhul peaksid valed vastuse va­
riandid sisaldama menetlusvigu, näiteks ebaõige tähenduse kasut amist 
(+ asemel –) või valesid mõõtühikuid. Vastusevariandid ei tohi sisal­
dada suvalisi numbreid.  
d) Iga peatüki (  1 ) puhul kasutatav eksamineerimistase vastab punktis 2 
„Õhusõidukitüübikoolituse tasemed” kindlaksmääratud tasemetele.  
Samas on lubatud esitada ka teatav arv madalama taseme küsimusi . 
e) Eksami ajal ei tohi kasutada abivahendeid. Samuti ei ole lub atud 
kasutada teatmeteoseid. Erandiks on eksamid, kus kontrollitakse  B1- 
ja B2-kategooria kandidaatide oskust tõlgendada tehnilisi dokum ente.  
f) Iga koolitustunni kohta tuleb esitada vähemalt üks küsimus. Iga 
peatüki kohta esitatakse küsimusi vastavalt:  
— peatüki ja taseme kohta tegelikult antud koolitustundide arvu le; 
— koolitusvajaduste analüüsis esitatud õppe-eesmärkidele.  
Kursuse heakskiitmisel hindab liikmesriigi pädev asutus küsimus te 
arvu ja taset.  
g) Eksam loetakse sooritatuks, kui õigesti on vastatud vähemalt  75 % 
küsimustest. Kui tüübikoolituse kohta korraldatakse mitu eksami t, 
loetakse sooritatuks need eksamid, mille puhul vähemalt 75 % kü si­
mustest on õigesti vastatud. Selleks et oleks võimalik õigesti vastata 
täpselt 75 % küsimustele, korrutatakse eksamiküsimuste arv nelj aga. 
h) Trahvipunktisüsteemi (st punktide mahaarvamist valesti vasta tud küsi­
muste korral) ei kasutata.  
i) Vaheeksameid tohib lõpueksami osana kasutada üksnes juhul, k ui 
nendes kasutatakse nõutavat arvu küsimusi nõutaval tasemel.  
4.2. Praktilise õppe hindamise nõuded  
Pärast õhusõidukitüübikoolituse praktilise osa läbimist tuleb t eha hinda­
mine, mis peab vastama järgmistele nõuetele.  
a) Hindamist teostavad määratud hindajad, kellel on nõuetekohan e 
kvalifikatsioon.  
b) Hinnatakse praktikandi teadmisi ja oskusi.  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 233  
( 1 ) Punkti 4 kohaldamisel on peatükk punkti 3.1 alapunkti e tabel is sisalduv nummerdatud 
rida.
 5. Tüübieksaminõuded  
Tüübieksami viib läbi koolitusorganisatsioon, kellel on osa 147  nõuetele 
vastav või pädeva asutuse väljaantud koolitusluba.  
Eksam on suuline, kirjalik või praktilistel oskustel põhinev võ i nende 
kombinatsioon ning see vastab järgmistele nõuetele.  
a) Suulise eksami küsimused peavad olema avatud.  
b) Kirjaliku eksami küsimused peavad olema valikvastustega küsi mused 
või teemaarendusküsimused.  
c) Praktiliste oskuste hindamisel määratakse kindlaks isiku osk us täita 
konkreetset tööülesannet.  
d) Eksamiteemadeks peab olema valik punktis 3 kirjeldatud tüübi koo­
litus-/eksamikava peatükkidest (  1 ) vastaval tasemel.  
e) Ebaõiged vastusevariandid peaksid olema ainet mittetundva in imese 
jaoks sama usutavad kui õige vastusevariant. Kõik vastusevarian did 
peavad olema küsimusega otseselt seotud ning sarnanema üksteise ga 
nii sõnavara, grammatilise struktuuri kui ka pikkuse poolest.  
f) Arvandmeid sisaldavate küsimuste puhul peaksid valed vastuse va­
riandid kajastama menetlusvigu, näiteks valedel alusel tehtud p arandusi 
või valesti teisendatud ühikuid; vastusevariandid ei tohi sisal dada suva­
lisi numbreid.  
g) Eksamil tuleb tagada järgmiste eesmärkide saavutamine:  
1. käsitleda tõeselt ja usaldusväärselt õhusõiduki ja selle süs teemide 
teemat;  
2. tagada õhusõidukitüübile kohaste hooldus-, ülevaatus- ja rut iinsete 
tööde ohutu tegemine kooskõlas hoolduskäsiraamatu ning muude 
asjakohaste juhiste ja ülesannetega, näiteks vigade leidmine, r emon­
ditööd, reguleerimine, osade vahetamine, seadistamine ja vajadu se 
korral funktsionaalsed kontrollid, näiteks mootori töö jms;  
3. kasutada nõuetekohaselt kõiki õhusõidukiga seotud tehnilisi ja muid 
dokumente;  
4. kasutada nõuetekohaselt eritööriistu ja katseseadmeid, kõrva ldada ja 
vahetada õhusõidukitüübispetsiifilisi komponente ja mooduleid, 
kaasa arvatud hooldustööd tiibadel.  
h) Eksam peab vastama järgmistele tingimustele.  
1. Eksamit võib püüda sooritada kolm korda järjest. Kui kandida at ei 
soorita eksamit ka kolmandal korral, võib ta uuesti eksamile mi nna 
pärast ühe aasta möödumist. Pärast esimest ebaõnnestunud katset  
ühes koolitustsüklis on vaja oodata 30 päeva ja pärast teist eb aõn­
nestunud katset on vaja oodata 60 päeva.  
Taotleja annab lennundustehniliste töötajate koolitusorganisats ioo­
nile või pädevale asutusele, kelle juures ta eksamit soovib soo ritada, 
kirjaliku kinnituse eelmisel aastal ebaõnnestunud eksamite arvu  ja 
kuupäevade kohta, märkides ära ka selle lennundustehniliste töö ta­
jate koolitusorganisatsiooni või pädeva asutuse nime, kes eksam i 
korraldas. Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioon  või 
pädev asutus peab kontrollima, kas ebaõnnestunud eksamite arv j a 
nende sooritamise aeg vastavad asjaomastele nõuetele.  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 234  
( 1 ) Punkti 5 kohaldamisel on peatükk punkti 3.1 alapunkti e ja pu nkti 3.2 alapunkti b tabelis 
sisalduv nummerdatud rida.
 2. Tüübieksam tuleb sooritada ja vajalikud praktilised oskused tuleb 
omandada kolme aasta jooksul enne seda, kui esitatakse taotlus 
lennundustehnilise töötaja loale tüübipädevusmärke saamise koht a. 
3. Tüübieksami peab vastu võtma vähemalt üks eksamineerija. Eks a­
mineerija(d) ei tohi olla seotud taotleja koolitamisega.  
i) Eksamineerija peab koostama ja allkirjastama kirjaliku aruan de, milles 
selgitatakse, miks kandidaat eksami sooritas või seda ei soorit anud.  
6. Koolitus töökohal  
Töökohal toimuva koolituse kiidab heaks loa väljaandnud pädev a sutus.  
Seda korraldatakse konkreetse õhusõidukitüübi hooldamiseks nõue tekoha­
selt sertifitseeritud hooldusorganisatsioonis ja tema kontrolli  all ning seda 
hindavad määratud hindajad, kellel on nõuetekohane kvalifikatsi oon. 
Töökohal toimuv koolitus peab olema alanud ja lõpule viidud kol me aasta 
jooksul enne tüübipädevusmärke kohta taotluse esitamist.  
a) Eesmärk  
Töökohal toimuva koolituse eesmärk on omandada ohututeks hooldu s­
töödeks vajalik pädevus ja kogemused.  
b) Sisu  
Töökohal toimuv koolitus hõlmab pädeva asutuse jaoks vastuvõeta vate 
ülesannete läbilõiget. Töökohal toimuval koolitusel käsitletava d 
ülesanded peavad olema õhusõiduki ja süsteemide puhul represent a­
tiivsed nii oma keerukuse kui ka ülesande täitmiseks vajaliku t ehnika 
poolest. Koolitus võib muu hulgas sisaldada suhteliselt lihtsai d ülesan­
deid, kuid koolitatavad peavad õhusõidukitüübi puhul täitma ka keeru­
kamaid hooldusülesandeid.  
Õpilane ja määratud järelevaataja peavad mõlemad kinnitama iga 
ülesande oma allkirjaga. Loetletud ülesanded peavad põhinema te gelikul 
töökorraldusel/töölehel jms.  
Töökohal toimuva koolituse lõplik hindamine on kohustuslik ja s eda 
peab tegema määratud hindaja, kellel on nõuetekohane kvalifikat sioon.  
Töökohal toimuva koolituse töölehtedele/logiraamatusse kantakse  järg­
mised andmed:  
1. praktikandi nimi;  
2. sünniaeg;  
3. sertifitseeritud hooldusorganisatsioon;  
4. asukoht;  
5. järelevaataja(te) ja hindaja nimi (nimed) (sh loa olemasolu korral ka 
selle number);  
6. ülesande lõpuleviimise kuupäev;  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 235
 
7. ülesande kirjeldus ning viide töökorraldusele/töökäsule/tehn ilisele 
päevikule jms;  
8. õhusõidukitüüp ja õhusõiduki registreerimisnumber;  
9. taotletav õhusõidukitüübipädevus.  
Selleks et pädeval asutusel oleks lihtsam töökohal toimuvat koo litust kont­
rollida, tuleb esitada i) üksikasjalikud töölehed/üksikasjalik logiraamat ning 
ii) vastavusaruanne, millega tõendatakse töökohal toimuva kooli tuse vasta­
vust käesoleva osa nõudele.  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 236
 
IV liide  
Osa 66 kohase lennundustehnilise töötaja loa laiendamiseks nõutav kogemus  
Järgmises tabelis on esitatud kogemustega seotud nõuded, mis es itatakse osa 66 
kohasele loale uue kategooria või alamkategooria lisamise taotl emisel.  
Kõnealune kogemus peab olema praktiline ja seotud hooldustöödeg a käitataval 
õhusõidukil, mis kuulub taotletavasse alamkategooriasse.  
Nõutav kogemus võib olla 50 % võrra väiksem, kui taotleja on ta otletava alam­
kategooriaga seoses lõpetanud osa 147 kohase sertifitseeritud k ursuse.  
Kuni 
Alates  A1 A 2  A 3  A 4  B1.1  B1.2  B1.3  B1.4  B 2  B2L  B 3  
A1 —  6 kuud  6 kuud  6 kuud  2 aastat  6 kuud  2 aastat  1 aasta  2 aastat  1 aasta  6 kuud  
A2 6 kuud  —  6 kuud  6 kuud  2 aastat  6 kuud  2 aastat  1 aasta  2 aastat  1 aasta  6 kuud  
A3 6 kuud  6 kuud  —  6 kuud  2 aastat  1 aasta  2 aastat  6 kuud  2 aastat  1 aasta  1 aasta  
A4 6 kuud  6 kuud  6 kuud  —  2 aastat  1 aasta  2 aastat  6 kuud  2 aastat  1 aasta  1 aasta  
B1.1  Puudub  6 kuud  6 kuud  6 kuud  —  6 kuud  6 kuud  6 kuud  1 aasta  1 aasta  6 kuud  
B1.2  6 kuud  Puudub  6 kuud  6 kuud  2 aastat  —  2 aastat  6 kuud  2 aastat  1 aasta  Puudub  
B1.3  6 kuud  6 kuud  Puudub  6 kuud  6 kuud  6 kuud  —  6 kuud  1 aasta  1 aasta  6 kuud  
B1.4  6 kuud  6 kuud  6 kuud  Puudub  2 aastat  6 kuud  2 aastat  —  2 aastat  1 aasta  6 kuud  
B2 6 kuud  6 kuud  6 kuud  6 kuud  1 aasta  1 aasta  1 aasta  1 aasta  —  —  1 aasta  
B2L 6 kuud  6 kuud  6 kuud  6 kuud  1 aasta  1 aasta  1 aasta  1 aasta  1 aasta  —  1 aasta  
B3 6 kuud  Puudub  6 kuud  6 kuud  2 aastat  6 kuud  2 aastat  1 aasta  2 aastat  1 aasta  —  ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 237
 
V liide  
Taotluse vorm – EASA vorm 19  
1. Käesolevas liites on esitatud näidisvorm III lisas (osa 66) osutatud lennundus­
tehnilise töötaja loa taotlemiseks.  
2. Liikmesriigi pädev asutus võib EASA vormi 19 muuta üksnes se lleks, et 
lisada täiendav teave, mida on vaja juhul, kui siseriiklike nõu etega lubatakse 
või nõutakse sellise III lisa (osa 66) kohase lennundustehnilis e töötaja loa 
kasutamist, mille suhtes I lisa (osa M) ja II lisa (osa 145) nõ uded ei kehti.  ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 238
 
▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 239
 
▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 240
 
VI liide  
III lisas (osa 66) osutatud lennundustehnilise töötaja luba – EASA vorm 26  
1. Järgmistel lehekülgedel on esitatud III lisas (osa 66) osuta tud lennundusteh­
nilise töötaja loa näidis.  
2. Dokument tuleb printida esitatud standardvormis, kuid arvuti s koostamiseks 
võib selle mõõtmeid soovi korral vähendada. Kui mõõtmeid vähend atakse, 
tuleb tagada piisav ruum nõutavate ametlike pitserite või templ ite 
jaoks. Arvutis koostatavatel dokumentidel ei pea olema tühjaks jäänud 
lahtreid, kui dokument on selgelt äratuntav III lisa (osa 66) k ohaselt välja 
antava lennundustehnilise töötaja loana.  
3. Dokumendi võib täita kas inglise keeles või selle liikmesrii gi ametlikus 
keeles, kus asub asjaomane pädev asutus. Viimasel juhul tuleb s ellise loao­
maniku puhul, kes peab luba kasutama väljaspool asjaomast liikm esriiki, 
lisada dokumendi ingliskeelne koopia, et tagada vastastikuse tu nnustamise 
jaoks vajalik loa tekstist arusaamine.  
4. Igal loaomanikul peab olema kordumatu loanumber, mis koosneb  siseriikli­
kust identifikaatorist ja tähtnumbrilisest tunnusest.  
5. Dokumendi lehekülgede järjekord võib erineda siinses näidise s esitatust ning 
sellel ei pea tingimata olema vahejooni, kui esitatav teave on paigutatud 
lehekülgedele selliselt, et iga lehekülge võib selgelt samastad a lisatud 
lennundustehnilise töötaja loa näidisega.  
6. Dokumendi koostab pädev astutus. Pädeva asutuse nõusolekul v õib doku­
mendi koostada ka II lisa (osa 145) kohaselt sertifitseeritud h ooldusorganisat­
sioon, kui järgitakse II lisa (osa 145) punktis 145.A.70 osutat ud hooldusor­
ganisatsiooni käsiraamatus kirjeldatud menetlust. Dokumendi ann ab igal 
juhul välja asjaomane pädev asutus.  
7. Kehtiva lennundustehnilise töötaja loa muutmise valmistab et te liikmesriigi 
pädev asutus. Pädeva asutuse nõusolekul võib muutmise ette valm istada ka II 
lisa (osa 145) kohaselt sertifitseeritud hooldusorganisatsioon,  kui järgitakse II 
lisa (osa 145) punktis 145.A.70 osutatud hooldusorganisatsiooni  käsiraa­
matus kirjeldatud menetlust. Dokumenti muudab igal juhul asjaom ane 
pädev asutus.  
8. Lennundustehnilise töötaja loa omanik peab hoidma seda heas korras ning 
tagama, et sinna ei lisataks volitusteta kandeid. Selle nõude r ikkumine võib 
kaasa tuua loa kehtetuks tunnistamise või loa omanikult hooldus tõendite 
väljaandmise õiguse äravõtmise. Samuti võib see kaasa tuua vast utusele 
võtmise liikmesriigi õigusaktide alusel.  
9. III lisa (osa 66) kohaselt välja antud lennundustehnilise tö ötaja luba peavad 
tunnustama kõik liikmesriigid ning seda ei ole teises liikmesri igis töötades 
vaja vahetada.  
10. EASA vormi 26 lisa ei ole kohustuslik ja seda võib kasutada  ainult siseriik­
like õiguste märkimiseks, kui kõnealuste õiguste suhtes kohalda takse selli­
seid siseriiklikke õigusakte, mis jäävad III lisa (osa 66) koha ldamisalast 
välja.  ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 241
 
11. Pädev asutus võib otsustada lennundustehnilise töötaja loa õhusõidukitüübi 
pädevusmärgete lehekülge mitte välja anda kuni esimese õhusõidu kitüübi 
pädevusmärke kinnitamiseni, ning võib vajaduse korral anda välj a rohkem 
kui ühe õhusõidukitüübi pädevusmärgete lehekülje, sõltuvalt loe tletavate 
pädevusmärgete arvust.  
12. Punkti 11 sätetest olenemata peab iga väljaantav lehekülg o lema siinse näidi­
sega ettenähtud vormingus ning sisaldama selle lehekülje jaoks ette nähtud 
teavet.  
13. Lennundustehnilise töötaja loal peab olema selgelt märgitud , et piirangud 
tähistavad hooldustõendi väljaandmise õiguse puudumist. Kui pii ranguid ei 
ole, tehakse leheküljele „PIIRANGUD“ märge „piiranguid ei ole“.  
14. Kui lennundustehnilise töötaja loa väljaandmiseks kasutatak se eelnevalt 
väljatrükitud vormi, tehakse igasse kategooria, alamkategooria või tüübipä­
devusmärke lahtrisse, mille kohta pädevusteavet ei ole, märge: „pädevus 
puudub“.  ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 242
 
▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 243
 
▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 244
 
VII liide  
L-kategooria lennundustehnilise töötaja loa saamiseks vajalikud 
baasteadmised  
Käesoleva liite kohaselt nõutavad eri teadmiste tasemete määrat lused on samad, 
mis III lisa (osa 66) I liite punktis 1.  
Alamkategooriad  Nõutavad moodulid alamkategooriate kaupa 
(osutatakse allpool tabelis esitatud kooli­
tuskavadele)  
L1C: komposiitkonstruktsiooniga 
purilennukid  1L, 2L, 3L, 5L, 7L ja 12L  
L1: purilennukid  1L, 2L, 3L, 4L, 5L, 6L, 7L ja 12L  
L2C: komposiitkonstruktsiooniga 
mootorpurilennukid ja komposiitkons­
truktsiooniga ELA1 lennukid  1L, 2L, 3L, 5L, 7L, 8L ja 12L  
L2: mootorpurilennukid ja ELA1 
lennukid  1L, 2L, 3L, 4L, 5L, 6L, 7L, 8L ja 12L  
L3H: kuumaõhu-õhupallid  1L, 2L, 3L, 9L ja 12L  
L3G: gaasiõhupallid  1L, 2L, 3L, 10L ja 12L  
L4H: kuumaõhu-õhulaevad  1L, 2L, 3L, 8L, 9L, 11L ja 12L  
L4G: ELA2 gaasiõhulaevad  1L, 2L, 3L, 8L, 10L, 11L ja 12L  
L5: kõrgemasse kui ELA2 kategoo­
riasse kuuluvad gaasiõhulaevad  Mis tahes B1-alamkategooria saamiseks 
vajalikud baasteadmised 
ning 
8L (B1.1 ja B1.3), 10L, 11L ning 12L  
SISUKORD:  
Mooduli nimetus  
MOODUL 1L – Baasteadmised  
MOODUL 2L – Inimtegurid  
MOODUL 3L – Lennundusalased õigusaktid  
MOODUL 4L – Puidust/metalltorudest ja riidest plaanerid  
MOODUL 5L – Komposiitplaanerid  
MOODUL 6L – Metallplaanerid  
MOODUL 7L – Plaanerid (üldosa)  
MOODUL 8L – Jõuallikas  
MOODUL 9L – Kuumaõhu-õhupallid/kuumaõhu-õhulaevad  
MOODUL 10L – Gaasiõhupallid/gaasiõhulaevad (vabalennu-/ankurdat ud) 
MOODUL 11L – Kuumaõhu-õhulaevad/gaasiõhulaevad  
MOODUL 12L – Raadioside/avariimajakad/transpondrid/mõõteriistad  ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 245
 
MOODUL 1L – BAASTEADMISED  
Tase 
1L.1. Matemaatika 
Aritmeetika 
— Aritmeetikamõisted ja -tähised 
— Korrutamis- ja jagamismeetodid 
— Murd- ja kümnendarvud 
— Tegurid ja kordsed 
— Kaalu- ja mõõtühikud ning teisendustegurid 
— Suhe ja võrdelisus 
— Keskmised ja protsendid 
— Pindalad ja ruumalad, ruudud ja kuubid 
Algebra 
— Algebra lihtavaldised: liitmine, lahutamine, korrutamine ja j agamine 
— Sulgude kasutamine 
— Lihttehted murdudega 
Geomeetria 
— Lihtsad geomeetrilised kujundid 
— Graafiline kujutamine: graafikute laad ja kasutamine  1 
1L.2. Füüsika 
Aine 
— Aine olemus: keemilised elemendid 
— Keemilised ühendid 
— Olek: tahke, vedel ja gaasiline 
— Oleku muutumine 
Mehaanika 
— Jõud, momendid ja jõupaarid, kujutamine vektorina 
— Raskuskese 
— Pinge, surve, nihe ja vääne 
— Tahkete, vedelate ja gaasiliste ainete olemus ja omadused 
Temperatuur 
— Termomeetrid ja temperatuuriskaalad: Celsiuse, Fahrenheiti ja  Kelvini temperatuuriskaalad; 
— Soojuse määratlus  1 
1L.3. Elektrisüsteem 
Alalisvooluahelad 
— Ohmi seadus, Kirchoffi pinge- ja vooluseadused 
— Vooluallika sisetakistuse tähendus 
— Takistus/takisti 
— Takisti värvikood, väärtused ja tolerantsid, väärtuste eelisr ida, nimivõimsus 
— Takistite jada- ja rööpühendused  1 
1L.4. Aerodünaamika/aerostaatika 
Rahvusvaheline standardatmosfäär (ISA), selle rakendamine aerod ünaamikas ja aerostaatikas  1 ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 246
 
Tase 
Aerodünaamika 
— Õhuvool ümber tahke keha 
— Piirkiht, laminaarne ja turbulentne vool 
— Tõmme, raskusjõud, aerodünaamiline resultantjõud 
— Aerodünaamilise takistuse ja tõstejõu tekkimine: kohtumisnurk , polaarkõver, varisemine 
AerostaatikaMõju kestale, tuule mõju, lennukõrguse ja temperatu uriga seotud mõju  
1L.5. Tööohutus ja keskkonnakaitse 
— Ohutud töötavad ning ohutusnõuded töötamisel elektri, gaaside  (eriti hapniku), õlide ja kemi­
kaalidega 
— (Julgeoleku seisukohast ja keskkonnale) ohtlike materjalide m ärgistamine, ladustamine ja kõrval­
damine 
— Meetmed tulekahju või muu õnnetuse korral, kui sellega kaasne b vähemalt üks eespool nime­
tatud ohutegur; tulekustutusvahendite tundmine  2 
MOODUL 2L – INIMTEGURID  
Tase 
2L.1. Üldist 
— Inimteguri arvestamise vajalikkus 
— Inimtegurist / inimlikust eksimusest tulenevad juhtumid 
— Murphy seadus  1 
2L.2. Inimtegevus ja selle piiratus 
Nägemine, kuulmine, teabe töötlemine, tähelepanu ja taju, mälu  1 
2L.3. Sotsiaalpsühholoogia 
Vastutus, motivatsioon, töökaaslaste mõju, meeskonnatöö  1 
2L.4. Töövõimet mõjutavad tegurid 
Tervis, stress, uni, väsimus, alkohol, ravimid, uimastite tarvi tamine  1 
2L.5. Füüsiline töökeskkond 
Töökeskkond (mikrokliima, müra, valgustus)  1 
MOODUL 3L – LENNUNDUSALASED ÕIGUSAKTID  
Tase 
3L.1. Õigusraamistik 
— Euroopa Komisjoni, EASA ja riiklike lennuametite roll 
— Osa M ja osa 66 kohaldatavad osad.  1 
3L.2. Remondi- ja muudatustööd 
— Muudatuste heakskiitmine (remondi- ja muudatustööd) 
— Standardmuudatused ja -remonditööd  2 
3L.3. Tehnilised normdokumendid 
— Lennukõlblikkusdirektiivid (AD), jätkuva lennukõlblikkuse juh endid (ICA) (AMM, IPC jne) 
— Lennukäsiraamat 
— Hooldustööde dokumendid  2 ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 247
 
MOODUL 4L – PUIDUST PLAANERID / METALLTORUDEST JA RIIDEST PLAAN ERID  
Tase 
4L.1. Puidust/metalltorude ja riide kombinatsioonist plaanerid 
— Puit, vineer, liimid, konserveerimine, elektrisüsteem, omadus ed, mehaaniline töötlemine 
— Katted (kattematerjalid, liimid, viimistlusained, looduslikud  ja sünteetilised pinnakattematerjalid 
ja liimid 
— Värvimis-, kokkupaneku- ja parandustööd 
— Puidust/metalltorudest ja riidest konstruktsioonide ülepingek ahjustuste kindlakstegemine 
— Puitkomponentide ja katete kulumine 
— Metallkomponentide pragunemise kontroll (optiline kontroll, n äiteks luubiga) Korrosioon ja selle 
vältimise meetodid Tervise- ja tuleohutuse kaitse  2 
4L.2. Materjal 
— Puidu liigid, stabiilsus ja mehaaniline töödeldavus 
— Teras- ja kergsulamtorud ja -liitmikud, keevisliidete pragude  kontroll 
— Plastid (ülevaade, omaduste tundmine) 
— Värvid ja värvi eemaldamine 
— Liimid 
— Kattematerjalid ja -meetodid (looduslikud ja sünteetilised po lümeerid)  2 
4L.3. Kahjustuse kindlakstegemine 
— Puidust/metalltorudest ja riidest konstruktsioonide ülepinge kahjustused 
— Koormuste ülekanne 
— Väsimustugevus- ja pragunemiskontroll  3 
4L.4. Praktiline töö 
— Tihvtide, kruvide, mutrite ja kruvipingutite kinnitamine 
— Trossi jätkamine 
— Klamberliited (Nicopress ja Talurit) 
— Katete parandamine 
— Kupli ja akende parandamine 
— Remondiharjutused (vineer, pikiliistud, käepidemed, pealiskat ted) 
— Õhusõiduki plaaneri seadistamine Juhtpinna massikompensatsioo ni arvutamine ja juhtpindade 
liikumisvahemikud, mõjutavate jõudude mõõtmine 
— Puidust või metalltorude ja riide kombinatsioonist plaaneri k ontrollimine pärast 100 lennutundi 
või aastaülevaatuse käigus  2 
MOODUL 5L – KOMPOSIITPLAANERID  
Tase 
5L.1. Kiudplastplaaner 
— Kiudplastplaaneri tööpõhimõtted 
— Vaigud (epoksiid-, polüester-, fenool-, vinüülestervaigud) 
— Sarrusmaterjalid (klaas-, aramiid- ja süsinikkiud), nende oma dused 
— Täiteained 
— Kandevsisud (balsa, kärgmaterjalid, vahtplastid) 
— Konstruktsioonid, koormuste ülekanne (täismass-kiudplastkered , kihtpaneelid)  2 ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 248
 
Tase 
— Osade ülepingekahjustuste kindlakstegemine 
— Kiudplastprojektide teostamine (vastavalt hooldusorganisatsio oni käsiraamatule), sealhulgas 
materjali säilitamine  
5L.2. Materjal 
— Termoreaktiivplastid, termoplastsed polümeerid, katalüsaatori d 
— Materjalide omaduste tundmine, mehaanilise töötlemise meetodi d, eraldamine, liitmine ja keevi­
tamine 
— Kiudplastvaigud: epoksiid-, polüester-, vinüülester-, fenoolv aigud 
— Sarrusmaterjalid 
— Elementaarkiududest filamentideni (vormimäärded, viimistlusma terjalid), koetehnikad 
— Eri sarrusmaterjalide omadused (E-klaaskiud, aramiidkiud, süs inikkiud) 
— Mitmest materjalist süsteemide probleemid, maatriks 
— Nakkumine/kohesioon, kiudmaterjalide muud käitumisviisid 
— Täitematerjalid ja pigmendid 
— Täitematerjalide tehnilised nõuded 
— Vaigu omaduste muutumine E-klaasi, mikrokerade, aerosoolide, puuvilla, mineraalide, metalli­
pulbri, orgaaniliste ainete kasutamise korral 
— Värvimis-, kokkupaneku- ja parandusmeetodid 
— Tugimaterjalid 
— Kärgmaterjalid (paber, kiudplast, metall), balsa, Divinycell (Contizell), arengusuundumused  2 
5L.3. Komposiitkonstruktsiooniga kiudplastplaaneri kokkupanek 
— Täismasskered 
— Kihtpaneelid 
— Aerodünaamiliste pindade, kerede, juhtpindade kokkupanek  2 
5L.4. Kahjustuse kindlakstegemine 
— Kiudplastkomponentide käitumine ülepinge korral 
— Delaminatsiooni ja liidete pragunemise kindlakstegemine 
— Aerodünaamiliste pindade paindevibratsiooni sagedus 
— Koormuste ülekanne 
— Hõõrdliited ja sundlukustus 
— Metallosade väsimustugevus ja korrosioon 
— Metalliliited, teras- ja alumiiniumkomponentide pinnaviimistl us kiudplastiga liitmise korral  3 
5L.5. Vormide valmistamine 
— Kipsvormid, vormikeraamika 
— Klaasplastvormid, geelkate, sarrusmaterjalid, jäikusprobleemi d 
— Metallvormid 
— Positiiv- ja negatiivvormid  2 
5L.6. Praktiline töö 
— Tihvtide, kruvide, mutrite ja kruvipingutite kinnitamine 
— Trossi jätkamine 
— Klamberliited (Nicopress ja Talurit) 
— Katete parandamine 
— Täismass-kiudplastkerede parandamine  2 ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 249
 
Tase 
— Vormi valmistamine, komponendi (näiteks kere ninaosa, telikut e, tiivaotsa ja tiivaotsavoolundi) 
vormimine 
— Kahjustunud sise- ja väliskihiga kihtpaneeli parandamine 
— Kihtpaneeli parandamine vaakumkotiga pressides 
— Akende parandamine (PMMA) ühe- ja kahekomponendilise liimiga 
— Akende liitmine kupli raami külge 
— Akende ja muude komponentide karastamine 
— Kihtpaneeli parandamine (alla 20 cm parandus) 
— Õhusõiduki plaaneri seadistamine Juhtpinna massikompensatsioo ni arvutamine ja juhtpindade 
liikumisvahemikud, mõjutavate jõudude mõõtmine 
— Kiudplastplaaneri 100 tunni ülevaatus / iga-aastane ülevaatus  
MOODUL 6L – METALLPLAANERID  
Tase 
6L.1. Metallplaanerid 
— Metallmaterjalid ja metallist pooltooted, mehaanilise töötlem ise meetodid 
— Väsimustugevus- ja pragunemiskontroll 
— Metallkonstruktsiooni komponentide kokkupanek, neetliited, li imliited 
— Ülepinget talunud komponentide kindlakstegemine, korrosiooni mõju 
— Tervise- ja tulekaitse  2 
6L.2. Materjal 
— Teras ja terasesulamid 
— Kergmetallid ja -sulamid 
— Needimaterjalid 
— Plastid 
— Värvid ja lakid 
— Metalliliimid 
— Korrosiooni liigid 
— Kattematerjalid ja -meetodid (looduslikud ja sünteetilised)  2 
6L.3. Kahjustuse kindlakstegemine 
— Ülepinget talunud metallplaanerid, õgvendamine, sümmeetria mõ õtmine 
— Koormuste ülekanne 
— Väsimustugevus- ja pragunemiskontroll 
— Vabanenud neetliidete kindlakstegemine  3 
6L.4. Metall- ja komposiitkonstruktsiooniga plaanerite kokkupan ek 
— Pealiskatted 
— Raamid 
— Pikilatid ja -talad 
— Raami konstruktsioon 
— Mitmest materjalist süsteemide probleemid  2 
6L.5. Kinnitusvahendid 
— Istude ja lõtkude liigitamine 
— Meetermõõdustik ja inglise mõõdustik 
— Ülegabariitne polt  2 ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 250
 
Tase 
6L.6. Praktiline töö 
— Tihvtide, kruvide, mutrite ja kruvipingutite kinnitamine 
— Trossi jätkamine 
— Klamberliited (Nicopress ja Talurit) 
— Katete ja pinnakahjustuste parandamine, meetodid pragude levi mise peatamiseks puuravaga 
— Kupli ja akende parandamine 
— Lehtmetalli lõikamine (alumiinium, kergsulamid, teras ja tera sesulamid) 
— Painutamine, servamine, löökvenitamine, lamestamine, profilee rimine 
— Metallplaanerite neetliidete remontimine remondijuhendi või - jooniste järgi 
— Neetimisvigade hindamine 
— Õhusõiduki plaaneri seadistamine Juhtpinna massikompensatsioo ni arvutamine ja juhtpindade 
liikumisvahemikud, mõjutavate jõudude mõõtmine 
— Metallplaaneri 100 tunni ülevaatus / iga-aastane ülevaatus  2 
MOODUL 7L – PLAANERID (ÜLDOSA)  
Tase 
7L.1. Lennujuhtimissüsteem 
— Piloodikabiini juhised: juhised piloodikabiinis, värvitähistu s, nuppude kuju 
— Juhtpinnad, tagatiivad, õhupidurite pinnad, juhised, liigendi d, laagrid, kronsteinid, juhiste vardad, 
nookurid, sarved, rihmarullikud, trossid, ketid, torud, rullid,  trossi jooksurajad, tigukruvi-või 
jõukruvitungrauad, pinnad, liikumine, määrimine, stabilisaatori d, juhiste tasakaalustamine 
— Juhiste kombinatsioonid: tagatiiva kaldtüürid, tagatiiva õhup idurid 
— Trimmerisüsteemid  3 
7L.2. Plaaner 
— Telik: telikute ja amortisaatorite tugede iseloomustus, välja laskmine, pidurid, trumlid, kettad, 
rattad, rehvid, sissetõmbemehhanism, elektriline sissetõmbesüst eem, avariisüsteem 
— Tiiva ühenduspunktid lennukikerega, sabaosa (kiil ja stabilis aator) ühenduspunktid lennukike­
rega, tüürpindade ühenduspunktid 
— Lubatud hooldusmeetmed 
— Pukseerimine: pukseerimis- või tõstmisseadmed ja -mehhanismid  
— Reisijatesalong: istmed ja ohutusrihmad, salongi paigutus, tu uleklaasid, aknad, sildid, pagasi­
ruum, juhtimisseadmed piloodikabiinis, salongi õhusüsteem, vent ilaator 
— Ballastvesi: veepaagid, juhtmed, klapid, tühjendustorustikud,  ventilatsiooniavad, testid 
— Kütusesüsteem: paagid, ühendustorud, filtrid, ventilatsioonia vad, tühjendustorustikud, tankimine, 
selektorklapp, pumbad, näidikud, testid, liited 
— Hüdraulika: süsteemi paigaldamise skeem, akud, rõhu ja võimsu se jaotamine, indikatsioonid 
— Vedelik ja gaas: hüdraulika, muud vedelikud, tasemed, reservu aar, torustik, klapid, filtrid 
— Kaitsevahendid: tulemüürid, tulekaitse, piksekaitseühendus, k ruvipingutid, lukustusseadmed, 
(elektrilised) lahendid  2 
7L.3. Kinnitusvahendid 
— Tihvtide, neetide ja kruvide töökindlus 
— Juhtimistrossid, kruvipingutid 
— Kiirliitmik (L'Hotellier, SZD, Poola)  2 ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 251
 
Tase 
7L.4. Lukustusvahendid 
— Lukustusmeetodite lubatavus, lukustustihvtid, terasest vedrut ihvtid, kontreerimistraat, kontramu­
trid, värv 
— Kiirliitmikud  2 
7L.5. Massi ja tasakaalu reguleerimine  2  
7L.6. Päästesüsteemid  2 
7L.7. Pardamoodulid 
— Pitot' staatikasüsteem, vaakum-/dünaamikasüsteem, hüdrostaati line test 
— Lennumõõteriistad: õhkkiiruse näidik, kõrgusmõõtur, vertikaal kiiruse näidik, ühendused ja funkt­
sioneerimine, tähistused 
— Seade ja kuvamine, paneel, elektrijuhtmed 
— Güroskoobid, filtrid, muud näidikud, toimivuse katsetamine 
— Magnetkompass: paigaldamine ja kalibreerimine 
— Purilennukid: akustilised vertikaalkiiruse näidikud, lennuand mete pardasalvestid, kokkupõrke 
vältimise abiseade 
— Hapnikusüsteem  2 
7L.8. Pardamoodulite paigaldamine ja ühendamine 
— Lennumõõteriistad, nende paigaldusnõuded (hädamaandumise ting imused sertifitseerimisnõuetele 
CS-22 järgi) 
— Elektrijuhtmed, toiteallikad, akude liigid, elektrilised tööp arameetrid, voolugeneraator, kaitsmed, 
energiabilanss, mass/maandus, liitmikud, terminalid, hoiatused,  sulavkaitsmed, lambid, valgustid, 
lülitid, voltmeetrid, ampermeetrid, elektrilised mõõturid  2 
7L.9. Kolbmootori jõuseade 
Seos plaaneri ja jõuseadme vahel  2 
7L.10. Propeller 
— Kontrollimine 
— Asendamine 
— Tasakaalustamine  2 
7L.11. Tagasitõmbesüsteem 
— Propelleri asendi juhtimine 
— Mootori ja/või propelleri tagasitõmbesüsteem  2 
7L.12. Füüsilise kontrolli protseduurid 
— Puhastamine, valgustuse ja peeglite kasutamine 
— Mõõtmisvahendid 
— Juhtpindade kaldenurkade mõõtmine 
— Kruvide ja poltide pingutusmoment 
— Laagrite kulumine 
— Inspekteerimisvarustus 
— Mõõtevahendite kalibreerimine  2 
MOODUL 8L – JÕUALLIKAS  
Tase 
8L.1. Mürapiirangud 
— Mõiste „müratase“ selgitus 
— Mürasertifikaat 
— Parandatud helikindlus 
— Müratekke vähendamise võimalused  1 ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 252
 
Tase 
8L.2. Kolbmootorid 
— Neljataktiline sädesüütemootor, õhkjahutusega mootor, vedelik jahutusega mootor 
— Kahetaktiline mootor 
— Rootorkolbmootor 
— Kasu- ja mõjutegurid (rõhu ja mahu diagramm, võimsuskõver) 
— Mürasummutusvahendid  2 
8L.3 Propeller 
— Laba, voolund, tugiplaat, akukambri rõhk, rumm 
— Propelleri tööpõhimõte 
— Reguleeritava sammuga propellerid, seisu ja lennu ajal regule eritavad propellerid – mehaanilised, 
elektrilised ja hüdraulilised 
— Tasakaalustamine (staatiline, dünaamiline) 
— Müraprobleemid  2 
8L.4. Mootori juhtseadised 
— Mehaanilised juhtseadised 
— Elektrilised juhtseadised 
— Paaginäiturid 
— Funktsioonid, omadused, tüüpvead ja veaindikatsioon  2 
8L.5. Voolikud 
— Kütuse- ja õlivoolikute materjal ja mehaaniline töötlemine 
— Kasutusea kontroll  2 
8L.6. Lisaseadmed 
— Magneetosüüte tööpõhimõte 
— Hoolduspiirangute kontroll 
— Karburaatorite tööpõhimõte 
— Põhiomaduste hooldusjuhendid 
— Elektrilised kütusepumbad 
— Propelleri juhtseadiste tööpõhimõte 
— Propelleri elektriline juhtimine 
— Propelleri hüdrauliline juhtimine  2 
8L.7. Süütesüsteem 
— Ehitus: süütepool, süütemagneeto, süütetüristor 
— Süüte- ja eelsoojendussüsteemide kasutegur 
— Süüte- ja eelsoojendussüsteemide moodulid 
— Süüteküünalde kontroll ja katsetamine  2 
8L.8. Sisse- ja väljalaskesüsteemid 
— Tööpõhimõte ja kokkupanek 
— Helisummutid ja kütteseadmed 
— Gondlid ja mootorikatted 
— Kontroll ja katsetamine 
— CO-heite test  2 ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 253
 
Tase 
8L.9. Kütused ja määrded 
— Kütuste omadused 
— Märgistus, keskkonnasõbralik ladustamine 
— Mineraalsed ja sünteetilised määrdeõlid ning nende näitajad: märgistus ja omadused, kasutamine 
— Vanaõlide keskkonnahoidlik ladustamine ja nõuetekohane kõrval damine  2 
8L.10. Dokumendid 
— Mootori ja propelleri tootja dokumendid 
— Jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise juhendid (ICA) 
— Õhusõiduki lennukäsiraamat (AFM) ja õhusõiduki hoolduskäsiraa mat (AMM) 
— Kapitaalremontide vaheline lennuaeg (TBO) 
— Lennukõlblikkusdirektiivid (AD), tehnilised märkmed ja hooldu sbülletäänid  2 
8L.11. Illustreeriv materjal 
— Silinder koos klapiga 
— Karburaator; 
— Kõrgepingemagneeto 
— Silindrite survetester 
— Ülekuumenenud/kahjustunud kolvid 
— Eri viisil kasutatud mootorite süüteküünlad  2 
8L.12. Praktilised kogemused 
— Tööohutus / õnnetuste ärahoidmine (kütuste ja määrdeainete kä sitsemine, mootorite käivitamine) 
— Mootori juhtimisvarraste ja kõritrosside seadistamine 
— Tühikäigu seadmine 
— Süütepunkti kontroll ja seadmine 
— Magneetode töökindluskatse 
— Süütesüsteemi kontroll 
— Süüteküünalde kontroll ja puhastamine 
— Lennukis asuva mootori hooldustööd, 100 tunni ülevaatus / iga -aastane ülevaatus 
— Silindri surveproovi tegemine 
— Staatilise koormuskatse tegemine ja mootori käigu hindamine 
— Hooldustööde, sh osade vahetuse dokumenteerimine  2 
8L.13. Gaasivahetus sisepõlemismootoris 
— Neljataktiline mootor ja selle juhtimisseadised 
— Energiakaod 
— Süüte ajastus 
— Juhtimisseadiste käitumine otsevoolu korral 
— Pöördkolbmootor ja selle juhtimisseadised 
— Kahetaktiline mootor ja selle juhtimisseadised 
— Läbipuhe 
— Läbipuhkekompressor 
— Tühikäiguvahemik ja töövahemik  2 ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 254
 
Tase 
8L.14. Süüde, põlemine ja karburatsioon 
— Süüde 
— Süüteküünlad 
— Süütesüsteem 
— Kütuse põlemise protsess; 
— Normaalne põlemine 
— Kasutegur ja keskmine rõhk 
— Detonatsioon ja oktaanarv 
— Põlemiskambri kuju 
— Kütuse-õhusegu karburaatoris 
— Karburaatori tööpõhimõte, karburaatorivalem 
— Lihtkarburaator 
— Lihtkarburaatori probleemid ja nende lahendused 
— Karburaatorimudelid 
— Kütuse-õhusegu sissepritse ajal 
— Mehaaniliselt juhitav sissepritse 
— Elektrooniliselt juhitav sissepritse 
— Pidevsissepritse 
— Karburaatori ja sissepritse võrdlus  2 
8L.15. Sissepritsemootoriga õhusõidukite mõõteriistad 
— Erimõõteriistad (sissepritsemootor) 
— Indikatsioonide tõlgendamine staatilisel koormuskatsel 
— Indikatsioonide tõlgendamine eri lennutasanditel  2 
8L.16. Sissepritsemootoriga õhusõidukite hooldus 
— Dokumendid, tootja dokumentatsioon jne 
— Üldine hooldusjuhend (tunnipõhine kontroll) 
— Funktsionaalsed katsed 
— Maapealne proovkäivitamine 
— Katselennud 
— Sissepritsesüsteemi rikete kindlakstegemine ja parandamine  2 
8L.17. Tööohutus ja ohutusmeetmed 
Tööohutus ja ohutusmeetmed sissepritsesüsteemidega töötamisel  2 
8L.18. Näitvahendid: 
— Karburaator; 
— Sissepritsesüsteemi komponendid 
— Sissepritsemootoriga õhusõiduk 
— Vahend sissepritsesüsteemide hoolduseks/remondiks  2 
8L.19. Elektrilised jõuseadmed 
— Energiasüsteem, akud, paigaldamine 
— Elektrimootor 
— Kuumuse, müra ja vibratsiooni kontrollimine 
— Testmähised 
— Elektriühendused ja kontrollisüsteemid  2 ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 255
 
Tase 
— Püloon, teliku väljalaske- ja sissetõmbesüsteemid: 
— Mootori/propelleri pidurdussüsteemid 
— Mootori ventilatsioonisüsteemid 
— 100 tunni ülevaatuse / iga-aastase ülevaatuse praktiline koge mus 
8L.20. Reaktiivmootor 
— Mootori paigaldamine 
— Püloon, teliku väljalaske- ja sissetõmbesüsteemid: 
— Tulekaitse 
— Kütusesüsteem koos määrimisega 
— Mootori käivitamise süsteemid, gaasivõimendi 
— Mootorikahjustuse hindamine 
— Mootori hooldus 
— Mootori mahavõtmine / tagasipanek ja testimine 
— Seisukorrajärgse, käitamisjärgse ja iga-aastase hoolduse prak tiline kogemus 
— Seisukorrajärgne kontroll  2 
8L.21. Täisautomaatne digitaalne mootorijuhtimine (FADEC)  2  
MOODUL 9L — KUUMAÕHU-ÕHUPALLID/KUUMAÕHU-ÕHULAEVAD  
Tase 
9L.1. Kuumaõhu-õhupalli/kuumaõhu-õhulaeva tööpõhimõtted ja kokk upanek 
— Koostis ja üksikosad 
— Kestad 
— Kesta materjal 
— Kestasüsteemid 
— Tavaline ja erikuju 
— Kütusesüsteem 
— Põleti, põleti raam ja põleti toed 
— Surugaasiballoonid ja surugaasivoolikud 
— Gondel ja alternatiivne varustus (istmed) 
— Seadistamise abivahendid 
— Hooldus- ja remonditööd 
— Iga-aastane ülevaatus / 100 tunni ülevaatus 
— Logiraamatud 
— Õhusõiduki lennukäsiraamat (AFM) ja õhusõiduki hoolduskäsiraa mat (AMM) 
— Seadistamine ja õhkutõusuks ettevalmistamine (õhkutõusu tõkes tus) 
— Õhkutõus  3 
9L.2. Praktiline koolitus 
Juhtimisseadised, hooldus- ja remonditööd (lennukäsiraamatu jär gi) 3 
9L.3. Kest 
— Riidesordid 
— Õmblused 
— Koormusvööd, rebenemistõkked 
— Kroonrõngad  3 ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 256
 
Tase 
— Langevarjuventiil ja kiirtühjendussüsteemid 
— Tühjendusventiil 
— Pöördedüüs 
— Diafragmad/trossisüsteemid (erikujulised õhupallid ja õhulaev ad) 
— Rullid, rihmarattad 
— Juhtimis- ja kattetrossid 
— Sõlmed 
— Temperatuuriindikaator, temperatuuriklapp, kesta termomeeter 
— Juhtimistrossid 
— Liitmikud, karabiinid  
9L.4. Põleti ja kütusesüsteem 
— Põleti spiraalid 
— Ülelaadimise-, vedeliku- ja juhtventiil 
— Põletid/düüsid 
— Valvepõleti/aurustid/düüsid 
— Põleti raam 
— Kütusetorud/-voolikud 
— Kütuseballoonid, ventiilid ja lisaseadmed  3 
9L.5. Gondel ja rippsüsteem (sh alternatiivne varustus) 
— Gondliliigid (sh alternatiivne varustus) 
— Gondli materjalid: roog ja pajuvitsad, loomanahk, puit, viimi stlusmaterjalid, kandetrossid 
— Istmed, rullikud 
— Karabiin, haakesilmus ja tihvtid 
— Põleti toed 
— Kütuseballooni rihmad 
— Lisavarustus  3 
9L.6. Seadmed 
— Tulekustutusvahendid, tulekustutustekk 
— Mõõteriistad (üksikud või kombineeritud)  3 
9L.7. Pisiremont 
— Õmblemine 
— Liimimine 
— Gondli naha/viimistluse parandamine  3 
9L.8. Füüsiline kontroll 
— Puhastamine, valgustuse ja peeglite kasutamine 
— Mõõtevahendid 
— Juhtpindade kaldenurkade mõõtmine (ainult õhulaevade puhul) 
— Kruvide ja poltide pingutusmoment 
— Laagrite kulumine (ainult õhulaevade puhul) 
— Kontrollivarustus 
— Mõõtevahendite kalibreerimine 
— Riide tugevuse kontrollimine ( grab test ) 2 ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 257
 
MOODUL 10L – GAASIÕHUPALLID/GAASIÕHULAEVAD (VABALENNU-/ANKURDAT UD)  
Tase 
10L.1. Gaasiõhupallide/gaasiõhulaevade aluspõhimõtted ja kokkup anek 
— Üksikute osade kokkupanek 
— Kest ja võrgumaterjal 
— Kest, tühjendusklapp, hädatühjendusklapp, trossid ja rihmad 
— Jäik gaasiventiil 
— Painduv gaasiventiil (langevari) 
— Võrk 
— Kanderõngas 
— Gondel ja lisavarustus (sh alternatiivne varustus) 
— Elektrostaatilise lahenduse kanalid 
— Kinnitus- ja veotross 
— Hooldus ja remont 
— Iga-aastane kontroll 
— Lennudokumendid 
— Õhusõiduki lennukäsiraamat (AFM) ja õhusõiduki hoolduskäsiraa mat (AMM) 
— Seadistamine ja õhkutõusuks ettevalmistamine 
— Õhkutõus  3 
10L.2. Praktiline koolitus 
— Juhtimisseadised 
— Hooldus- ja remonditööd (õhusõiduki hoolduskäsiraamatu ja len nukäsiraamatu järgi) 
— Ohutuseeskirjad vesiniku kasutamise korral  3 
10L.3. Kest 
— Riidesordid 
— Vardad ja varraste toestus 
— Tühjendusventiil ja -tross 
— Langevarju- ja kattetrossid 
— Ventiilid ja köied 
— Täitetoru, Poeschel-rõngas ja köied 
— Elektrostaatilise lahenduse kanalid  3 
10L.4. Ventiil 
— Vedrud 
— Tihendusmansetid 
— Keermesliitmed 
— Juhttrossid 
— Elektrostaatilise lahenduse kanalid  3 
10L.5. Võrk või trossid (võrguta) 
— Võrkude ja trosside liigid 
— Võrgusilma suurused ja nurgad 
— Võrgurõngas 
— Sõlmimisviisid 
— Elektrostaatilise lahenduse kanalid  3 ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 258
 
Tase 
10L.6. Kanderõngas  3 
10L.7. Gondel (sh alternatiivne varustus) 
— Gondlite liigid (sh alternatiivne varustus) 
— Köied ja pöörad 
— Ballastisüsteem (kotid ja riputid) 
— Elektrostaatilise lahenduse kanalid  3 
10L.8. Väljalaskeköis ja ventiiliköied  3  
10L.9. Kinnitus- ja veotross  3 
10L.10. Väikesed parandused 
— Kokkuliitmine 
— Kanepiköite jätkamine  3 
10L.11. Varustus 
Mõõteriistad (üksikud või kombineeritud)  3 
10L.12. Ankruköis (ainult ankurdatud gaasiõhupallid (TGB)) 
— Trossitüübid 
— Lubatud köiekahjustused 
— Trossipöörel 
— Trossiklambrid  3 
10L.13. Vints (ainult ankurdatud gaasiõhupallid) 
— Vintside liigid 
— Mehaaniline süsteem 
— Elektrisüsteem 
— Avariisüsteem 
— Vintsi maakinnitus  3 
10L.14. Füüsiline kontroll 
— Puhastamine, valgustuse ja peeglite kasutamine 
— Mõõtevahendid 
— Juhtpindade kaldenurkade mõõtmine (ainult õhulaevade puhul) 
— Kruvide ja poltide pingutusmoment 
— Laagrite kulumine (ainult õhulaevade puhul) 
— Kontrollivarustus 
— Mõõtevahendite kalibreerimine 
— Riide tugevuse kontrollimine ( grab test ) 2 
MOODUL 11L — KUUMAÕHU-ÕHULAEVAD/GAASIÕHULAEVAD  
Tase 
11L.1. Väikeste õhulaevade tööpõhimõtted ja kokkupanek 
— Kest, ballonett 
— Ventiilid, avad 
— Gondel 
— Jõuseade 
— Õhusõiduki lennukäsiraamat (AFM) ja õhusõiduki hoolduskäsiraa mat (AMM) 
— Seadistamine ja õhkutõusuks ettevalmistamine  3 ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 259
 
Tase 
11L.2. Praktiline koolitus 
— Juhtimisseadised 
— Hooldus- ja remonditööd (õhusõiduki hoolduskäsiraamatu ja len nukäsiraamatu järgi)  3 
11L.3. Kest 
— Riidesordid 
— Tühjendusventiil ja -tross 
— Ventiilid 
— Trossisüsteem  3 
11L.4. Gondel (sh alternatiivne varustus) 
— Gondlite liigid (sh alternatiivne varustus) 
— Plaaneri tüübid ja materjalid 
— Kahjustuse kindlakstegemine  3 
11L.5. Elektrisüsteem 
— Pardal asuvate vooluahelate algpõhimõtted 
— Elektriallikad (akud, fikseerumine, ventilatsioon, korrosioon ) 
— Pliiakud, nikkelkaadmiumakud jm akud, kuivakud 
— Generaatorid 
— Juhtmestik, elektriühendused 
— Sulavkaitsmed 
— Välisjõuallikas 
— Energiatasakaal  3 
11L.6. Jõuseade 
— Toitesüsteem: paagid, ühendustorud, filtrid, ventilatsiooniav ad, tühjendustorustikud, tankimine, 
selektorklapp, pumbad, näidikud, testid, liited 
— Veojõumõõteriistad 
— Baasteadmised mõõtmise ja mõõteriistade kohta 
— Pöörete mõõtmine 
— Rõhu mõõtmine 
— Temperatuuri mõõtmine 
— Olemasoleva kütuse/toite mõõtmine  3 
11L.7. Varustus 
— Tulekustutusvahendid, tulekustutustekk 
— Mõõteriistad (üksikud või kombineeritud)  3 
MOODUL 12L – RAADIOSIDE/AVARIIMAJAKAD/TRANSPONDRID/MÕÕTERIISTAD  
Tase 
12L.1. Raadioside/avariimajakad 
— Kanalisamm: 
— Töökorrasoleku kontroll 
— Akud 
— Testimis- ja hooldusnõuded  2 ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 260
 
Tase 
12L.2. Transponder 
— Tööpõhimõte 
— Tüüpiline kaasaskantav konfiguratsioon koos antenniga 
— Režiimide A, C ja S selgitus 
— Testimis- ja hooldusnõuded  2 
12L.3. Mõõteriistad 
— Käsikõrgusmõõtur/variomeetrid 
— Akud 
— Töökorrasoleku kontroll  2 ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 261
 
VIII liide  
L-kategooria lennundustehnilise töötaja loa saamiseks nõutav baasteadmiste 
eksam  
(a) Liite VII kohaselt nõutavate baasteadmiste eksami normid on  järgmised:  
i) kõik eksamid tuleb korraldada allpool kirjeldatud valikvastu stega küsi­
muste abil kooskõlas punktiga ii. Ebaõiged vastusevariandid pea vad 
olema ainet mittetundva inimese jaoks sama usutavad kui õige va stu­
sevariant. Kõik vastusevariandid peavad olema küsimusega otsese lt 
seotud ning sarnanema üksteisega nii sõnavara, grammatilise str uktuuri 
kui ka pikkuse poolest. Arvandmeid sisaldavate küsimuste puhul peavad 
valed vastusevariandid kajastama menetlusvigu, näiteks valedel alustel 
tehtud parandusi või valesti teisendatud ühikuid; vastusevarian did ei 
tohi sisaldada suvalisi numbreid;  
ii) igal küsimusel peab olema kolm valikvastust, millest ainult  üks tohib olla 
õige, ning eksamiks ettenähtud aega tuleb kõikide ainemoodulite  puhul 
arvestada nii, et ühele küsimusele vastamiseks kulub 75 sekundi t; 
iii) eksam loetakse sooritatuks, kui õigesti on vastatud vähema lt 75 % iga 
moodulit käsitlevatest küsimustest;  
iv) trahvipunktisüsteemi (st punktide mahaarvamist valesti vast atud küsi­
muste korral) ei kasutata;  
v) küsimuste kohaselt nõutav teadmiste tase peab olema proports ionaalne 
asjaomase tehnoloogia või õhusõidukikategooria tasemega.  
(b) Küsimuste arv moodulite kaupa on järgmine:  
i) moodul 1L – Baasteadmised: 12 küsimust. Vastamiseks on aega 15 
minutit;  
ii) moodul 2L – Inimtegurid: 8 küsimust. Vastamiseks on aega 10  minutit;  
iii) moodul 3L – Lennundusalased õigusaktid: 24 küsimust. Vasta miseks on 
aega 30 minutit;  
iv) moodul 4L – Puidust plaanerid / metalltorudest ja riidest p laanerid: 32 
küsimust. Vastamiseks on aega 40 minutit;  
v) moodul 5L – Komposiitplaanerid: 32 küsimust. Vastamiseks on aega 40 
minutit;  
vi) moodul 6L – Metallplaanerid: 32 küsimust. Vastamiseks on ae ga 40 
minutit;  
vii) moodul 7L – Plaanerid (üldosa): 64 küsimust. Vastamiseks o n aega 80 
minutit;  
viii) moodul 8L – Jõuallikas: 48 küsimust. Vastamiseks on aega 60 minutit;  
ix) moodul 9L – Kuumaõhu-õhupallid/kuumaõhu-õhulaevad: 36 küsim ust. 
Vastamiseks on aega 45 minutit;  
x) moodul 10L – Gaasiõhupallid/gaasiõhulaevad (vabalennu-/ankur datud): 
40 küsimust. Vastamiseks on aega 50 minutit;  
xi) moodul 11L – Kuumaõhu-õhulaevad/gaasiõhulaevad: 36 küsimust . 
Vastamiseks on aega 45 minutit;  
xii) moodul 12L – Raadioside/avariimajakad/transpondrid/mõõteri istad: 16 
küsimust. Vastamiseks on aega 20 minutit.  ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 262
 
IV LISA  
(OSA 147)  
SISUKORD  
147.1  
A JAGU — TEHNILISED NÕUDED  
A ALAJAGU — ÜLDSÄTTED  
147.A.05 Reguleerimisala  
147.A.10 Üldsätted  
147.A.15 Taotlemine  
B ALAJAGU — NÕUDED ORGANISATSIOONIDELE  
147.A.100 Nõuded tööruumidele  
147.A.105 Nõuded töötajatele  
147.A.110 Õpetajate, eksamineerijate ja hindajate andmed  
147.A.115 Õppevahendid  
147.A.120 Hoolduskoolituse materjalid  
147.A.125 Koolituse dokumenteerimine  
147.A.130 Õppemeetodid ja kvaliteedisüsteem  
147.A.135 Eksamid  
147.A.140 Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni  käsiraamat  
147.A.145 Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni  õigused  
147.A.150 Muudatused lennundustehniliste töötajate koolitusorga nisatsioonis  
147.A.155 Organisatsiooni sertifikaadi kehtivus  
147.A.160 Puudused  
C ALAJAGU — HEAKSKIIDETUD BAASKOOLITUS  
147.A.200 Heakskiidetud baaskoolitus  
147.A.205 Baasteadmiste kontroll  
147.A.210 Praktiliste baasoskuste hindamine  
D ALAJAGU — TÜÜBI-/TÖÖKOOLITUS  
147.A.300 Tüübi-/töökoolitus  
147.A.305 Tüübieksamid ja tööoskuste hindamised  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 263
 
B JAGU — MENETLUSKORD PÄDEVATELE ASUTUSTELE  
A ALAJAGU — ÜLDSÄTTED  
147.B.05 Reguleerimisala  
147.B.10 Pädev asutus  
147.B.20 Dokumentide säilitamine  
147.B.25 Erandid  
B ALAJAGU — SERTIFIKAADI VÄLJAANDMINE  
147.B.110 Sertifikaadi väljaandmise menetlus ja sertifikaadi mu udatused  
147.B.120 Sertifikaadi pikendamise kord  
147.B.125 Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni  sertifikaat  
147.B.130 Puudused  
C ALAJAGU — LENNUNDUSTEHNILISTE TÖÖTAJATE KOOLITUSOR­ 
GANISATSIOONI SERTIFIKAADI KEHTETUKS TUNNISTAMINE, PEATA­ 
MINE JA SELLELE PIIRANGUTE KEHTESTAMINE  
147.B.200 Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni  sertifi­ 
kaadi kehtetuks tunnistamine, peatamine ja sellele piirangute 
kehtestamine  
I liide — Baaskoolituse kestus  
II liide — Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioon i sertifikaadid 
(MTOA) - EASA vorm 11  
III liide — IV lisas (osa 147) osutatud tunnistused — EASA vorm id 148 ja 149  
147.1  
Käesolevas osas tähendab pädev asutus:  
1. organisatsioonide puhul, kelle peamine tegevuskoht asub liik mesriigi territoo­
riumil, kõnealuse liikmesriigi määratud asutust;  
2. organisatsioonide puhul, mille peamine tegevuskoht on kolman das riigis, 
ametit.  
A JAGU  
TEHNILISED NÕUDED  
A ALAJAGU  
ÜLDOSA  
147.A.05  Reguleerimisala  
Käesolevas osas on sätestatud nõuded, mida organisatsioonid pea vad 
täitma, kui taotlevad heakskiitu III lisas (osa 66) kindlaks mä äratud 
koolituse ja eksamite korraldamiseks.  
147.A.10  Üldosa  
Koolitusorganisatsioon peab olema organisatsioon või selle osa,  mis 
on kantud juriidiliste isikute registrisse.  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 264
 
147.A.15  Taotlemine  
a) Koolitusorganisatsiooni sertifikaadi väljaandmist või muutmi st 
taotletakse pädeva asutuse kehtestatud vormis ja viisil.  
b) Sertifikaadi või selle muutmise taotlus peab sisaldama järgm isi 
andmeid:  
1. taotleja registrijärgne nimi ja aadress;  
2. sertifikaadi väljaandmist või muutmist vajava organisatsioon i 
aadress;  
3. sertifikaadi või selle muutmise taotletav ulatus;  
4. tegevjuhi nimi ja allkiri;  
5. taotluse esitamise kuupäev.  
B ALAJAGU  
NÕUDED ORGANISATSIOONIDELE  
147.A.100  Nõuded tööruumidele  
a) Ruumid peavad olema piisavalt suured ja sellise planeeringug a, 
et oleks tagatud kaitse ilmastikuolude eest ning kõikide kavako ­
haste koolituste ja eksamite toimumine mis tahes päeval.  
b) Teooriaõppeks ja teadmiste kontrollimiseks peavad olema asja ­
kohased ruumid, mis on täiesti kinnised ja eraldatud muudest 
ruumidest.  
1. Mitte ühelgi kursusel ei tohi õpilaste arv ületada 28.  
2. Eksamiruumid peavad olema nii suured, et mitte ükski 
õpilane ei saa eksami ajal oma kohalt lugeda teise õpilase 
materjale või arvutiekraani.  
c) Alapunktis b kindlaks määratud ruumide kliimatingimused 
peavad olema sellised, et õpilased saavad keskenduda oma õpin­
gutele või eksamitele ilma segavate tegurite või 
ebamugavustundeta.  
d) Baashoolduse koolituse korral peavad klassiruumidest eraldi 
olema koolituse jaoks asjakohased õppetöökojad ja/või hooldus­
töökojad. Kui aga organisatsioonil ei ole võimalust neid tööko­
dasid tagada, võib ta selleks sõlmida kokkuleppe mõne teise 
organisatsiooniga, mis tuleb teha kirjalikult ja kus tuleb määr at­
leda nende töökodade kasutamise tingimused. Pädeval asutusel 
peab olema õigus sellist lepingulist organisatsiooni külastada 
ning kõnealuses kirjalikus kokkuleppes tuleb see õigus määrat­
leda.  
e) Tüübi/töökoolituse korral peab olema võimalik kasutada asjak o­
haseid ruume, kus asuvad punkti 147.A.115 alapunktis d 
osutatud õhusõidukitüüpide näidised.  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 265
 
f) Mitte ühelgi kursusel ei tohi praktilise õppe ajal õpilaste arv 
ületada järelevaataja või hindaja kohta 15.  
g) Õpetajatele, eksamineerijatele ja standardi tundmise hindaja tele 
tuleb tagada kontoriruumid, kus nad saavad segamatult ja ebamu­
gavustundeta valmistuda oma ülesannete täitmiseks.  
h) Eksami- ja koolitusdokumentidele tuleb tagada turvalised hoi u­
ruumid. Kliimatingimused neis peavad olema sellised, et doku­
mendid püsivad punktis 147.A.125 nimetatud säilitamisaja 
jooksul heas korras. Hoiu- ja kontoriruumid võib asjakohaste 
turvaabinõude rakendamise korral omavahel ühendada.  
i) Olemas peab olema raamatukogu, mis sisaldab kogu koolituse 
mahule ja tasemele vastavat tehnilist materjali.  
147.A.105  Nõuded töötajatele  
a) Organisatsioon nimetab ametisse tegevjuhi, kes vastutab orga ni­
satsiooni esindajana selles eest, et kõik koolituskohustused on  
rahastatud ning täidetud käesoleva osa nõuete kohaselt.  
b) Ametisse määratakse isik või isikute rühm, kelle kohustuseks  on 
muuhulgas tagada, et lennundustehniliste töötajate koolitusorga ­
nisatsioon täidab käesoleva osa nõudeid. See isik või isikute 
rühm allub tegevjuhile. Kõnealune isik või üks isik kõnealusest  
isikute rühmast võib samuti olla tegevjuhiks, tingimusel et ta 
vastab tegevjuhi nõuetele, mis on kindlaks määratud 
alapunktis a.  
c) Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioon võtab t ööle 
piisavalt töötajaid, kes planeerivad/viivad läbi kooskõlas orga ni­
satsiooni tegevusloaga õppetööd ja praktilisi harjutusi, teadmi ste 
kontrolle ning praktilisi hindamisi.  
d) Erandina alapunktist c võib olukorras, kus praktilisi harjut usi ja 
hindamisi on palutud tegema mõni teine organisatsioon, määrata 
praktilisi harjutusi ja hindamisi tegema sellise organisatsioon i 
töötajaid.  
e) Iga isik võib tingimusel, et alapunkti f sätted on täidetud,  olla 
õpetaja, eksamineerija ja hindaja rollis.  
f) Õpetajate, eksamineerijate ja praktiliste oskuste hindajate koge­
mused ja kvalifikatsioon tehakse kindlaks vastavalt avaldatud 
kriteeriumidele või pädeva asutusega kooskõlastatud korras ja 
tingimustel.  
g) Eksamineerijad ja praktiliste oskuste hindajad peavad sellek s, et 
neid tunnustada, olema määratletud organisatsiooni käsiraamatus . ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 266
 
h) Õpetajad ja eksamineerijad peavad iga vähemalt 24 kuu järel 
läbima ajakohastuskoolituse tehnika arengu, praktiliste oskuste , 
inimtegurite ja uusimate koolitusmeetodite kohta seoses teema­
dega, mille suhtes koolitatakse või mida eksamineeritakse.  
147.A.110  Õpetajate, eksamineerijate ja hindajate andmed  
a) Organisatsioon peab kõikide õpetajate, eksamineerijate ja pr akti­
liste oskuste hindajate kohta nimekirja. Sellesse tuleb kanda 
õpetajate, eksamineerijate ja praktiliste oskuste hindajate kva lifi­
katsioon ja kogemus, varasem väljaõpe ning kõik edaspidi läbitu d 
koolitused.  
b) Kõikide õpetajate, eksamineerijate ja praktiliste oskuste hi ndajate 
tööülesanded tuleb kirjalikult fikseerida.  
147.A.115  Õppevahendid  
a) Igas klassiruumis peavad olema sellised esitlusvahendid, mil lega 
on tagatud, et õpilased näevad esitletavaid tekste/jooniseid/di a­
gramme ja arve hõlpsasti igalt poolt klassiruumis.  
Esitlusvahendite hulgas peavad olema esinduslikud sünteetilised  
harjutusseadmed, mis aitavad õpilastel teemast aru saada, kui 
need seadmed sobivad selleks.  
b) Punkti 147.A.100 alapunktis d nimetatud baashoolduse õppetöö ­
kodades ja/või hooldustöökodades peavad olema kõik tööriistad j a 
seadmed, mida on vaja koolituse läbiviimiseks koolitusorganisat ­
siooni sertifikaadil näidatud mahus.  
c) Punkti 147.A.100 alapunktis d nimetatud baashoolduse õppetöö ­
kodades ja/või hooldustöökodades peab olema esinduslik valik 
õhusõidukeid, mootoreid, õhusõidukite osi ja avioonikaseadmeid.  
d) Punkti 147.A.100 alapunktis e nimetatud õhusõidukitüübi alas t 
koolitust pakkuval organisatsioonil peab olema võimalik kasutad a 
asjaomast õhusõidukitüüpi. Kasutada tohib sünteetilisi õppesead ­
meid, kui nende puhul on tagatud koolitusnormide täitmine.  
147.A.120  Hoolduskoolituse materjalid  
a) Hoolduskursuse materjalid antakse õpilasele ja nad hõlmavad 
olenevalt olukorrast:  
1. III lisas (osa 66) asjaomase lennundustehnilise töötaja loa kate­
gooria või alamkategooriaga seotud alusteadmiste moodulit 
ning 
2. III lisa (osa 66) järgi asjaomase õhusõidukitüübi ning lennu n­
dustehnilise töötaja loa kategooria või alamkategooria kohta 
nõutavat tüübikursuse sisu.  
b) Õpilastel peab olema punkti 147.A.100 alapunktis i osutatud 
raamatukogus võimalik tutvuda kõikide hooldusdokumentide 
näidiste ja tehniliste dokumentidega.  
147.A.125  Koolituse dokumenteerimine  
Organisatsioon säilitab kõiki õpilaste koolitamise, eksamineeri mise ja 
hindamisega seotud dokumente  määramatu aja . ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 267
 
147.A.130  Õppemeetodid ja kvaliteedisüsteem  
a) Organisatsioon kehtestab pädevale asutusele vastuvõetava koo li­
tuskorra, tagamaks, et koolitus toimub nõuetekohaselt ning kõik  
käesoleva osa asjaomased nõuded on täidetud.  
b) Organisatsioon kehtestab kvaliteedisüsteemi, mis sisaldab:  
1. sõltumatuid kontrolle, koolitusnõuete täitmise, eksamite ja 
praktiliste oskuste hindamiste tervikluse ning koolituskorrast 
kinnipidamise ja selle piisavuse jälgimiseks, ning  
2. korda, mille alusel antakse sõltumatute kontrollide käigus 
leitud puuduste kohta tagasisidet punkti 147.A.105 
alapunktis a osutatud isikule või isikute rühmale ja nende 
kaudu tegevjuhile, et need saaksid vajaduse korral võtta 
parandusmeetmeid.  
147.A.135  Eksamid  
a) Eksamineerijad peavad tagama kõikide küsimuste turvalisust.  
b) Igalt õpilaselt, kes avastatakse eksamil kasutamast eksamite emaga 
seotud muid materjale kui eksamidokumente ja nendega seotud 
lubatud dokumente, võetakse õigus eksamit sooritada ning samuti  
ei tohi see õpilane teha vähemalt 12 kuud pärast sellist vaheju h­
tumit ühtki eksamit. Pädevale asutusele teatatakse igast sellis est 
vahejuhtumist koos uurimistulemustega ühe kalendrikuu jooksul.  
c) Igalt eksamineerijalt, kes avastatakse eksami ajal andmast e ksami­
neeritavatele õpilastele küsimuste vastuseid, võetakse õigus ol la 
eksamineerija ning eksam tunnistatakse kehtetuks. Pädevale asut u­
sele tuleb igast sellisest juhtumist teatada ühe kalendrikuu jo oksul.  
147.A.140  Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni käsiraamat  
a) Organisatsioon koostab endale kasutamiseks käsiraamatu, mill es 
kirjeldab organisatsiooni ülesehitust ja selle tegutsemiskorda ning 
mis sisaldab järgmist:  
1. tegevjuhi allkirjastatud kinnitus selle kohta, et lennundust eh­
niliste töötajate koolitusorganisatsiooni käsiraamatus ja 
sellega seonduvates käsiraamatutes on määratletud, kuidas 
organisatsioon täidab käesoleva osa nõudeid, ja et ta täidab 
neid nõudeid alati;  
2. punkti 147.A.105 alapunkti b alusel ametisse nimetatud 
isikute ametinimetused ja nimed;  
3. alapunkti 2 alusel ametisse nimetatud isikute ülesanded ja 
kohustused, sealhulgas küsimused, mida nad võivad lennun­
dustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni nimel arutada 
otse pädeva asutusega;  
4. alapunkti a alapunktis 2 kindlaksmääratud isikute omavahelis i 
vastutussuhteid kirjeldav joonis;  
5. õpetajate, eksamineerijate ja praktiliste oskuste hindajate 
nimekiri;  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 268
 
6. üldkirjeldus iga lennundustehniliste töötajate koolitusorgan i­
satsiooni sertifikaadile märgitud koolitus- ja eksamiruumi 
kohta, mis asub sertifikaadil märgitud aadressidel või punkti 
147.A.145 alapunkti b nõude kohaselt mõnes teises asukohas;  
7. tegevusloa moodustavate hoolduskursuste nimekiri;  
8. lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni käsira a­
matu muutmise kord;  
9. punkti 147.A.130 alapunkti a kohane lennundustehniliste 
töötajate koolitusorganisatsiooni tegevuskord;  
10. punkti 147.A.145 alapunkti c kohane lennundustehniliste 
töötajate koolitusorganisatsiooni kontrollimise kord, kui 
koolitusorganisatsioon on volitatud korraldama koolitust, 
eksameid ja hindamisi mujal kui punkti 147.A.145 
alapunktis b kindlaksmääratud kohtades;  
11. punkti 147.A.145 alapunktis b osutatud kohtade nimekiri;  
12. olemasolu korral punkti 147.A.145 alapunktis d osutatud 
organisatsioonide nimekiri.:  
b) Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni käsira amatu 
ja selle edasised muudatused kinnitab pädev asutus.  
c) Alapunkti b sätetest olenemata võidakse käsiraamatu väiksema id 
muudatusi heaks kiita käsiraamatu protseduuri teel (edaspidi 
„kaudne heakskiitmine”).  
147.A.145  Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni õigused  
▼M5 
a) Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioon võib ko os­
kõlas oma käsiraamatuga teha järgmist, mis peab käsiraamatus 
olema lubatud:  
i) korraldada baaskoolitust III lisas (osa 66) või selle osas k ind­
laksmääratud mahus;  
ii) korraldada õhusõidukitüübi/töö alast koolitust kooskõlas II I 
lisaga (osa 66);  
iii) korraldada eksameid nendele õpilastele, kes on läbinud 
lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni baaskoo­
lituse või õhusõidukitüübi alase koolituse;  
iv) korraldada eksameid nendele õpilastele, kes ei ole läbinud 
lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni õhusõi­
dukitüübi alast koolitust;  
v) korraldada eksameid nendele õpilastele, kes ei ole läbinud 
lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni baaskoo­
lituskursust, tingimusel et:  
1) eksam korraldatakse ühes hooldusorganisatsiooni sertifi­
kaadis märgitud kohtadest või  
2) kui eksam korraldatakse mõnes muus kui hooldusorgani­
satsiooni sertifikaadil märgitud kohas, nagu on lubatud 
alapunktides b ja c, kohaldatakse järgmist:  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 269
 
— eksam korraldatakse Euroopa keskse küsimustepanga 
(ECQB) kaudu või  
— kui Euroopa keskset küsimustepanka (ECQB) ei ole 
võimalik kasutada, valib eksamiküsimused pädev 
asutus  
vi) anda kooskõlas III liitega pärast alapunkti a alapunktides i, ii, 
iii, iv ja v (vastavalt asjaoludele) kindlaksmääratud baashool­
duse või õhusõidukitüübi alase koolituse edukat lõpetamist ja 
eksamite edukat sooritamist välja tõendeid.  
▼B 
b) Koolitust, eksamineerimist ja praktiliste oskuste hindamist tohib 
teha üksnes lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioo ni 
sertifikaadil märgitud kohtades ja/või mis tahes muus organisat ­
siooni käsiraamatus määratletud kohas.  
c) Erandina alapunktist b tohib lennundustehniliste töötajate k ooli­
tusorganisatsioon korraldada mujal kui alapunktis b kindlaks 
määratud kohtades üksnes koolitust, eksamineerimisi ja prakti­
liste oskuste hindamisi oma käsiraamatus kindlaks määratud 
kontrollikorra kohaselt. Neid kohti ei ole vaja lennundustehnil iste 
töötajate koolitusorganisatsiooni käsiraamatus kindlaks määrata . 
d) 1. Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioon võib  
teoreetilise õppe, tüübikoolituse ja nendega seotud eksamite 
korraldamiseks sõlmida lepingu organisatsiooniga, mis ei ole 
lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioon, ainult 
juhul, kui see organisatsioon töötab tema kvaliteedisüsteemi 
kohaselt.  
2. Teoreetilise õppe ja sellega seotud eksamite korraldamiseks 
tohib lepinguid sõlmida üksnes III lisa (osa 66) I liites määra t­
letud moodulite 1, 2, 3, 4, 5, 6, 8, 9 ja 10 puhul.  
3. Tüübikoolituse ja sellega seotud eksamite korraldamiseks 
tohib lepinguid sõlmida üksnes jõuseadmete ja avioonikasead­
mete puhul.  
e) Organisatsioonile ei tohi anda luba korraldada eksameid, kui  talle 
ei ole antud luba korraldada vastavat koolitust.  
f) Erandina alapunktist e võib organisatsioonile, kellele on an tud 
luba korraldada baasteadmistega seotud koolitusi või tüübikooli ­
tust, anda loa tüübieksamite korraldamiseks juhul, kui tüübikoo ­
litust ei nõuta.  
147.A.150  Muudatused lennundustehniliste töötajate koolitusorganisat ­
sioonis  
a) Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioon teatab päde­
vale asutusele ette igast muudatusest endas, mis mõjutavad tema  
tegevusluba, et pädeval asutusel oleks võimalik veenduda, et or ga­
nisatsioon vastab ka pärast muudatuste elluviimist käesoleva os a 
nõuetele, ja vajaduse korral muuta organisatsiooni sertifikaati . 
b) Pädev asutus võib määrata kindlaks tingimusi, mil lennundust eh­
niliste töötajate koolitusorganisatsioon võib kõnealuste muudat uste 
tegemise ajal tegutseda, välja arvatud juhul, kui pädev asutus teeb 
kindlaks, et lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsio oni 
sertifikaat tuleb peatada.  ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 270
 
c) Kui lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioon kõn ealus­
test muudatustest pädevale asutusele ette ei teata, võidakse te ma 
sertifikaat peatada või tunnistada tagasiulatuvalt muudatuste e else 
ajani kehtetuks.  
147.A.155  Organisatsiooni sertifikaadi kehtivus  
a) Sertifikaat antakse välja määramata ajaks. Selle tingimuseks  
on, et:  
1. organisatsioon täidab jätkuvalt käesoleva osa nõudeid seoses  
punktis 147.B.130 kindlaksmääratud puudustega tegelemise 
tingimustega; ja  
2. pädeval asutusel lubatakse organisatsiooni külastada, et kon t­
rollida käesoleva lisa (osa 147) nõuete jätkuvat täitmist selle  
poolt; ja  
3. sertifikaadist ei ole loobutud ja seda ei ole kehtetuks 
tunnistatud.  
b) Kui sertifikaadist loobutakse või see kehtetuks tunnistataks e, tuleb 
see pädevale asutusele tagastada.  
147.A.160  Puudused  
a) Esimese astme puudus on üks või mitu järgmistest:  
1. eksamineerimisprotsessi mis tahes nõude oluline rikkumine, 
mis võib eksami kehtetuks muuta;  
2. pädevale asutusele pärast kaht kirjalikku palvet organisatsi ooni 
ruumide tavalisel tööajal külastamise loa andmata jätmine;  
3. tegevjuhi puudumine;  
4. mis tahes koolitusnõude oluline rikkumine.  
b) Teise astme puudus on mis tahes koolitusnõude oluline rikku­
mine, mis ei moodusta esimese astme puudust.  
c) Pärast punktile 147.B.130 vastavate puuduste teatavakstegemi st 
koostab lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni s erti­
fikaadi omanik parandusmeetmete kava ja tõendab pädevale 
asutusele sellega kokkulepitud aja jooksul veenvalt, et parandu s­
meetmed on ellu viidud.  
C- ALAJAGU  
HEAKSKIIDETUD BAASKOOLITUS  
147.A.200  Heakskiidetud baaskoolitus  
a) Heakskiidetud baaskoolitus seisneb õppetöös, omandatud tead­
miste kontrollimises ning praktiliste oskuste harjutamises ja 
hindamises.  
b) Õppetöös tuleb käsitleda kategooria või alamkategooria lennu n­
dustehnilise töötaja loaga seotud ainet vastavalt III lisale (o sa 66).  
c) Eksamil tuleb kontrollida esinduslikku läbilõiget alapunktis  b  
osutatud aine alases õppetöös omandatud teadmistest.  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 271
 
d) Praktiliste oskuste harjutamisel tuleb õppida praktikas kasu tama 
tavalisi tööriistu/seadmeid, õhusõiduki tüüpiliste osade mahavõ t­
mist/koostamist ning osalema tüüpilistes hooldustöödes, mida 
tehakse seoses asjaomase osa 66 järgse mooduliga.  
e) Praktiliste oskuste hindamisel tuleb hinnata harjutamisel om an­
datud oskusi ning teha kindlaks, kas õpilane on pädev kasutama 
asjakohaseid tööriistu ja seadmeid ning töötama kooskõlas hool­
duskäsiraamatutega.  
f) Baaskoolituse kestus on kooskõlas I liitega.  
g) Täiendavate (alam)kategooriate saamiseks korraldatava koolit use 
kestus määratakse kindlaks vastavalt sellele, mis mahus on läbi tud 
baaskoolitus ja kui palju on seoses sellega vaja harjutada prak tilisi 
oskusi.  
147.A.205  Baasteadmiste kontrollid  
Baasteadmiste kontrollid:  
a) peavad toimuma III lisas (osa 66) kindlaks määratud nõude 
kohaselt;  
b) peavad toimuma ilma koolitusmaterjalide abita;  
c) peavad hõlmama esinduslikku läbilõiget läbitud koolituses kä sit­
letud moodulite hõlmatud ainetest kooskõlas III lisaga (osa 66) . 
147.A.210  Praktiliste baasoskuste hindamine  
a) Praktiliste baasoskuste hindamist teevad baashoolduse koolit use 
ajal selleks määratud praktiliste oskuste hindajad iga kord pär ast 
seda, kui õppetöö asjaomases õppe- või hooldustöökojas on 
lõppenud.  
b) Õpilane peab hindamise läbima kooskõlas punkti 147.A.200 
alapunktiga e.  
D ALAJAGU  
TÜÜBI-/TÖÖKOOLITUS  
147.A.300  Tüübi/töökoolitus  
Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioonile antakse  luba 
korraldada III lisa (osa 66) järgset tüübi/töökoolitust tingimu sel, et 
ta täidab seejuures punktis 66.A.45 kindlaks määratud nõuet.  
147.A.305  Tüübieksamid ja tööoskuste hindamised  
Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioon, millel on  vasta­
valt punktile 147.A.300 õigus korraldada tüübikoolitust, korral dab III 
lisas (osa 66) kindlaksmääratud tüübieksameid või tööoskuste hi nda­
misi, tingimusel et ta täidab III lisa (osa 66) punktis 66.A.45  kindlaks 
määratud tüübi-/töökoolituse nõudeid.  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 272
 
B JAGU  
MENETLUSKORD PÄDEVATELE ASUTUSTELE  
A ALAJAGU  
ÜLDOSA  
147.B.05  Reguleerimisala  
Käesoleva jaoga kehtestatakse haldusnõuded pädevatele asutustel e, mis 
vastutavad käesoleva osa A jao kohaldamise ja jõustamise eest.  
147.B.10  Pädev asutus  
a) Üldosa  
Liikmesriik nimetab pädeva asutuse ja määrab kindlaks selle koh us­
tused seoses käesoleva lisa (osa 147) kohaste sertifikaatide vä ljaand­
mise, pikendamise, muutmise, peatamise või kehtetuks tunnistami sega. 
See pädev asutus kehtestab oma töökorra ja struktuuri, mis tule b 
dokumenteerida.  
b) Vahendid  
Pädeval asutusel peab olema käesoleva osa nõuete täitmiseks pii savalt 
töötajaid.  
c) Kord  
Pädev asutus kehtestab korra, mille järgi käesolevat lisa (osa 147) 
täidetakse.  
Seda vaadatakse läbi ja muudetakse, tagamaks, et käesolevat lis a (osa 
147) täidetakse pidevalt.  
d) Kvalifikatsioon ja koolitus  
Kõik käesoleva lisaga seotud sertifikaatidega tegelevad töötaja d 
peavad:  
1. olema asjakohaselt kvalifitseeritud ja neil peavad olema oma  ülesan­
nete täitmiseks kõik vajalikud teadmised, kogemused ja väljaõpe ; 
2. olema vajaduse korral saanud koolitust ja jätkukoolitust III  lisa (osa 
66) ja IV lisa (osa 147) nõuete kohta, kaasa arvatud nende kava n­
datud tähenduse ja standardi kohta.  
147.B.20  Dokumentide säilitamine  
a) Pädev asutus kehtestab dokumentide säilitamise süsteemi, mis  
võimaldab iga sertifikaadi väljaandmise, säilitamise, uuendamis e, 
pikendamise, muutmise, peatamise või kehtetuks tunnistamise 
menetluste piisavat jälgimist.  
b) Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioonide üle tehtava 
järelevalve dokumentide hulka kuulub vähemalt:  
1. organisatsiooni sertifikaadi taotlus;  
2. organisatsiooni sertifikaat koos mis tahes muudatustega;  
3. koopia auditikavast koos kavandatavate ja tehtud auditite 
kuupäevadega;  
4. pideva järelevalve dokumendid koos kõikide kontrollidokumen­
tidega;  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 273
 
5. koopia kogu asjaomasest kirjavahetusest;  
6. kõikide erandi andmiseks ja jõustamiseks võetud meetmete ük­
sikasjad;  
7. kõikide teiste pädevate asutuste poolt organisatsiooni üle t ehtava 
järelevalvega seoses antud teated;  
8. organisatsiooni käsiraamat koos muudatustega.  
c) Alapunktis b loetletud dokumente tuleb säilitada vähemalt ne li 
aastat.  
147.B.25  Erandid  
a) Pädev asutus võib teha riiklikule õppeasutusele erandi nõude st 
1. olla punktis 147.A.10 määratletud organisatsioon;  
2. omada tegevjuhti, selle erandiga, et õppeasutus võib määrata  
koolitusorganisatsiooni juhtima vanemtöötaja, kellel peab olema  
piisavalt eelarvevahendeid organisatsiooni juhtimiseks vastaval t 
käesoleva lisa (osa 147) nõuetele;  
3. omada kvaliteedisüsteemis sõltumatute kontrollide osa, tingi ­
musel et õppeasutusel on olemas sõltumatu inspektsiooniosa­
kond, mis kontrollib lennundustehniliste töötajate koolitusorga ni­
satsiooni käesolevas osas nõutava sagedusega.  
▼M6 
▼C2 
b) Pädev asutus registreerib ja hoiab alles kõik määruse (EL) 
2018/1139 artikli 71 lõike 1 alusel tehtud erandid.  
▼B 
B ALAJAGU  
SERTIFIKAADI VÄLJAANDMINE  
Käesolevas alajaos on sätestatud nõuded, mis peavad olema täide tud volitatud 
lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni sertifika adi väljaandmisel 
või muutmisel.  
147.B.110  Sertifikaadi väljaandmise menetlus ja sertifikaadi muudatused  
a) Taotluse saamisel pädev asutus:  
1. vaatab läbi lennundustehniliste töötajate koolitusorganisats iooni 
käsiraamatu; ning  
2. kontrollib, kas organisatsioon täidab IV lisa (osa 147) nõud eid. 
b) Kõik leitud puudused dokumenteeritakse ja nende kohta antaks e 
taotlejale kirjalik kinnitus.  
c) Kõik puudused tuleb enne sertifikaadi väljaandmist punkti 
147.B.130 kohaselt kõrvaldada.  
d) Viitenumber lisatakse sertifikaadile ameti täpsustatud viisi l. 
147.B.120  Sertifikaadi pikendamise kord  
a) Iga organisatsiooni tuleb vähemalt iga 24 kuu järel kontroll ida 
käesoleva lisa (osa 147) nõuete täitmise suhtes. Kontrollimine 
hõlmab vähemalt ühe asjaomase lennundustehniliste töötajate 
koolitusorganisatsiooni korraldatud koolituskursuse ja ühe eksa mi 
jälgimist.  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 274
 
b) Puudusi käsitletakse vastavalt punktile 147.B.130.  
147.B.125  Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni sertifikaat  
Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni sertifika adi 
formaati on kirjeldatud II liites.  
147.B.130  Puudused  
a) Kui lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsioon ei 
kõrvalda 1. astme puudust kolme päeva jooksul pärast vastava 
kirjaliku teate saamist, tunnistab pädev asutus tema sertifikaa di 
täielikult või osaliselt kehtetuks, peatab selle või kehtestab sellele 
piirangud.  
b) Kui pädeva asutuse poolt teise astme puuduste kõrvaldamiseks  
määratud ajakavast kinni ei peeta, võtab pädev asutus meetmed 
sertifikaadi osaliseks või täielikuks kehtetuks tunnistamiseks,  
peatamiseks või sellele piirangute kehtestamiseks.  
C ALAJAGU  
LENNUNDUSTEHNILISTE TÖÖTAJATE KOOLITUSORGANISATSIOONI 
SERTIFIKAADI KEHTETUKS TUNNISTAMINE, PEATAMINE JA SELLELE 
PIIRANGUTE KEHTESTAMINE  
147.B.200  Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni sertifikaadi 
kehtetuks tunnistamine, peatamine ja sellele piirangute kehtesta ­
mine  
Pädev asutus:  
a) peatab sertifikaadi olulisel põhjusel võimaliku ohu korral o hutu­
sele; või  
b) peatab sertifikaadi, tunnistab selle kehtetuks või kehtestab  sellele 
piirangud vastavalt punktile 147.B.130.  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 275
 
I liide  
Baaskursuse kestus  
Täismahus baaskursuse miinimumkestus on järgmine:  
Baaskursus  Kestus (tundides)  Teoreetilise õppe osa (%)  
A1 800  3 0 – 3 5  
A2 650  3 0 – 3 5  
A3 800  3 0 – 3 5  
A4 800  3 0 – 3 5  
B1.1  2 400  5 0 – 6 0  
B1.2  2 000  5 0 – 6 0  
B1.3  2 400  5 0 – 6 0  
B1.4  2 400  5 0 – 6 0  
B2 2 400  5 0 – 6 0  
B2L 1 500 (*)  5 0 – 6 0  
B3 1 000  5 0 – 6 0  
(*) seda tundide arvu suurendatakse vastavalt valitud täiendava te süsteemipädevuste 
arvule järgmiselt: 
Süsteemipädevus  Kestus (tundides)  Teoreetilise õppe osa (%)  
side- ja 
navigatsioonisüsteemid  90 5 0 – 6 0  
MÕÕTERIISTAD  5 5  
AUTOMAATSE 
JUHTIMISEGA LEND  80 
SEIRE  4 0  
PLAANERI 
SÜSTEEMID  100 ▼M5 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 276
 
▼C2 
II liide  
Lennundustehniliste töötajate koolitusorganisatsiooni sertifikaadid (MTOA) - EASA vorm 11
  ▼M6 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 277
 
► (1) M8 ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 278
 
III liide  
▼M6 
▼C2 
1. Baaskoolitus ja eksam  
Allpool esitatud tunnistuse vormi kasutatakse baaskoolituse läb imise, baas­
teadmiste eksami sooritamise või mõlema tõendamiseks.  
Tunnistusel on selgelt märgitud iga mooduli kohta sooritatud ek samid, eksami 
sooritamise kuupäev ja III lisa (osa 66) I liite vastav versioo n.“;
 ▼M1 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 279
 
2. Tüübikoolitus ja eksam  
Tüübikoolituse tunnistuse vormi kasutatakse tüübikoolituse teor eetilise õppe, 
tüübikoolituse praktilise õppe või mõlema läbimise tõendamiseks . 
Tunnistusele märgitakse ka plaaneri/mootori kombinatsioon, mida  koolituse 
jooksul kasutati.  
Asjakohased viited tuleb vajaduse korral kustutada ning koolitu se liigi 
lahtrisse tuleb märkida, kas koolitus hõlmas ainult teoreetilis t õpet või nii 
teoreetilist kui ka praktilist õpet.  
Koolitustunnistusel tuleb selgelt märkida, kas koolitus oli täi elik või osaline 
(nt plaanerit või jõuseadet või avioonika- ja elektrisüsteeme k äsitlev kursus), 
või taotleja varasemal kogemusel põhinev erinevuskoolitus, nt A 340 (CFM) 
koolitus A320 kogemust omavatele lennundustehnilistele töötajat ele. Kui tege­
mist ei ole täieliku koolitusega, tuleb tunnistusel näidata, ka s kursuse jooksul 
käsitleti eri teemade vahelisi kokkupuutepunkte või mitte.
  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 280
 
V LISA  
Kehtetuks tunnistatud määrus koos muudatustega  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 2042/2003  (ELT L 315, 28.11.2003, lk 1)  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 707/ 
2006  (ELT L 122, 9.5.2006, lk 17)  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 376/ 
2007  (ELT L 94, 4.4.2007, lk 18)  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 1056/ 
2008  (ELT L 283, 28.10.2008, lk 5)  
Komisjoni määrus (EL) nr 127/ 
2010  (ELT L 40, 13.2.2010, lk 4)  
Komisjoni määrus (EL) nr 962/ 
2010  (ELT L281, 27.10.2010, lk 78)  
Komisjoni määrus (EL) nr 1149/ 
2011  (ELT L 298, 16.11.2011, lk 1)  
Komisjoni määrus (EL) nr 593/ 
2012  (ELT L 176, 6.7.2012, lk 38)  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 281
 
Va LISA  
OSA T  
▼M6 
▼C2 
SISUKORD  
T.1 Pädev asutus  
A jagu – Tehnilised nõuded  
A alajagu – ÜLDSÄTTED  
T.A.101 Reguleerimisala  
B alajagu – NÕUDED  
T.A.201 Kohustused  
E alajagu – HOOLDUSORGANISATSIOON  
T.A.501 Hooldusorganisatsioon  
G alajagu – LISANÕUDED Vc LISA (OSA CAMO) KOHASELT SERTIFIT­ 
SEERITUD JÄTKUVAT LENNUKÕLBLIKKUST KORRALDAVATELE 
ORGANISATSIOONIDELE  
T.A.701 Reguleerimisala  
T.A.704 Jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni kä si­ 
raamat  
T.A.706 Töötajatele esitatavad nõuded  
T.A.708 Jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni kä si­ 
raamat  
T.A.709 Dokumendid  
T.A.711 Õigused  
T.A.712 Juhtimissüsteem  
T.A.714 Kirjete säilitamine  
T.A.715 Sertifikaadi kehtivus  
T.A.716 Puudused  
B jagu – Täiendav menetlus pädevatele asutustele  
▼M8 
A alajagu – Üldsätted  
T.B.101 Kohaldamisala  
T.B.102 Pädev asutus  
T.B.104 Arvestuse pidamine  
T.B.105 Vastastikune teabevahetus  
▼M6 
▼C2 
B alajagu – Pädevus  
T.B.201 Kohustused  
T.B.202 Puudused  
G alajagu – LISANÕUDED Vc LISA (OSA CAMO) KOHASELT SERTIFIT­ 
SEERITUD JÄTKUVAT LENNUKÕLBLIKKUST KORRALDAVATELE 
ORGANISATSIOONIDELE  
T.B.702 Algne sertifitseerimismenetlus  
T.B.704 Pidev järelevalve  
T.B.705 Puudused ja parandusmeetmed  ▼M2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 282
 
T.1 Pädev asutus  
Käesolevas osas tähendab õhusõidukite ja organisatsioonide üle järelevalvet 
tegev pädev asutus käitajale lennuettevõtja sertifikaadi väljaa ndnud liikmes­
riigi määratud asutust.  
A JAGU  
TEHNILISED NÕUDED  
A ALAJAGU  
ÜLDNÕUDED  
▼M6 
▼C2 
T.A.101  Reguleerimisala  
Käesolevas jaos sätestatakse nõuded, et tagada artikli 1 punkti s b 
osutatud õhusõidukite jätkuva lennukõlblikkuse säilitamine koos kõlas 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1139 V lisa olu liste 
nõuetega.  
Samuti täpsustatakse tingimusi, mida peavad täitma isikud ja or ganisat­
sioonid, kes vastutavad selliste õhusõidukite jätkuva lennukõlb likkuse 
korraldamise ja hooldamise eest.  
▼M2 
B ALAJAGU  
JÄTKUV LENNUKÕLBLIKKUS  
T.A.201  Kohustused  
1. a) Käitaja vastutab õhusõiduki lennukõlblikkuse eest ja taga b, et 
seda käitatakse üksnes juhul, kui õhusõidukil on ameti poolt 
välja antud või kinnitatud tüübisertifikaat;  
b) õhusõiduk on lennukõlblikus seisukorras;  
c) õhusõiduki kehtiv lennukõlblikkussertifikaat on välja antud vasta­
valt ICAO 8. lisale;  
d) õhusõiduki hooldust viiakse läbi vastavalt hooldusprogrammil e, 
mis on kooskõlas registreerijaliikmesriigi nõuetega ja ICAO 6. 
lisa kohaldatavate nõuetega;  
e) õhusõiduki turvalist käitamist mõjutav mis tahes defekt või viga 
kõrvaldatakse registreerijaliikmesriigile vastuvõetava standard i 
järgi;  
f) õhusõiduk vastab ühele järgmistest:  
i) registreerijaliikmesriigi poolt välja antud või vastu võetud  
kohaldatavatele lennukõlblikkusdirektiividele või jätkuva 
lennukõlblikkuse nõuetele ja  
ii) ameti poolt välja antud kohaldatavale kohustuslikule ohutus ­
teabele, sealhulgas lennukõlblikkusdirektiividele;  
g) õhusõidukile on kvalifitseeritud organisatsioon välja andnud  
hooldustõendi kooskõlas registreerijaliikmesriigi nõuetega. All kir­
jastatud hooldustõendil peavad olema esitatud eelkõige tehtud 
hoolduse põhiandmed;  
h) õhusõiduk läbib lennueelse ülevaatuse enne igat lendu;  ▼M2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 283
 
i) kõik muudatus- ja remonditööd vastavad registreerijaliikmesr iigi 
sätestatud lennukõlblikkusnõuetele;  
j) järgmised õhusõiduki kirjed on saadaval seni, kuni neis sisa lduv 
teave on asendatud uue sama ulatusliku ja üksikasjaliku teabega , 
kuid mitte vähem kui 24 kuud:  
1) õhusõiduki ja kõikide selle kapitaalremontide vahelise ressu r­
siga komponentide üldlennuaeg (vastavalt vajadusele tunnid, 
lennutsüklid ja kalendriaeg);  
2) punkti T.A.201 alapunkti 1 alapunkti f nõuete täitmise 
hetkeseis;  
3) hooldusprogrammi täitmise hetkeseis;  
4) muudatus- ja remonditööde hetkeseis koos asjakohaste üksi­
kasjade ja tõendavate andmetega, et näidata tööde vastavust 
registreerijaliikmesriigi poolt sätestatud nõuetele.  
2. Punkti T.A.201 alapunktis 1 osutatud kohustuste järgimist ko ntrollib 
käitaja jätkuvat lennukõlblikkust korraldav organisatsioon. Sel  
eesmärgil peab organisatsioon täitma osa T A jao G alajao lisan õu­
deid. 
▼M5 
3. Alapunktis 2 osutatud jätkuvat lennukõlblikkust korraldav or ganisat­
sioon tagab, et õhusõiduki hoolduse teeb ja hooldustõendi annab  
välja käesoleva lisa (osa T) E alajao nõuetele vastav hooldusor gani­
satsioon. Kui jätkuvat lennukõlblikkust korraldav organisatsioo n ise 
eespool nimetatud nõuetele ei vasta, sõlmib ta asjakohase hoold u­
sorganisatsiooniga sel eesmärgil lepingu.  
▼M2 
E ALAJAGU  
HOOLDUSORGANISATSIOON  
▼M5 
T.A. 501  Hooldusorganisatsioon  
▼M2 
Jätkuvat lennukõlblikkust korraldav organisatsioon tagab, et õh usõidu­
keid ja nende komponente hooldavad organisatsioonid vastavad jä rg­
mistele nõuetele:  
1) organisatsioon omab hooldusorganisatsiooni sertifikaati, mil le on 
välja andnud registreerijaliikmesriik või mis on registreerijal iikmes­
riigi jaoks vastuvõetav;  
2) sertifikaat hõlmab asjakohaste õhusõidukite ja/või komponent ide 
hooldustööde loetelu;  
3) organisatsioon on kasutusele võtnud juhtumitest teatamise sü steemi, 
millega tagatakse, et õhusõiduki või selle komponendi mis tahes  
kindlakstehtud seisundist, mis tõsiselt ohustab lennuohutust, t eata­
takse käitajale, käitaja pädevale asutusele, tüübiprojekti või täien­
dava tüübiprojekti eest vastutavale organisatsioonile ja jätkuv at 
lennukõlblikkust korraldavale organisatsioonile;  
4) organisatsioon on koostanud käsiraamatut, milles kirjeldatak se 
organisatsiooni kõiki protseduure.  ▼M2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 284
 
G ALAJAGU  
▼M6 
▼C2 
LISANÕUDED Vc LISA (OSA CAMO) KOHASELT SERTIFITSEERITUD 
JÄTKUVAT LENNUKÕLBLIKKUST KORRALDAVATELE 
ORGANISATSIOONIDELE  
T.A.701  Reguleerimisala  
Käesolevas alajaos on kehtestatud nõuded, millele Vc lisa (osa CAMO) 
kohaselt sertifitseeritud organisatsioon peab lisaks Vc lisa (o sa CAMO) 
nõuetele vastama, et tal oleks õigus kontrollida punktis T.A.20 1 
osutatud ülesannete täitmist.  
T.A.704  Jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni käsiraamat  
Lisaks punkti CAMO.A.300 nõuetele peab käsiraamat sisaldama pro t­
seduure, mille järgi organisatsioon tagab käesoleva lisa nõuete  täitmise.  
T.A.706  Töötajatele esitatavad nõuded  
Lisaks punkti CAMO.A.305 nõuetele peavad punkti CAMO.A.305 
alapunkti a alapunktides 3–5 ja alapunkti b alapunktis 2 osutat ud tööta­
jatel olema piisavad teadmised sellistes kolmandates riikides k ohaldata­
vate õigusaktide kohta, kus asjaomane õhusõiduk on registreerit ud. 
▼M2 
T.A.708  Jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni käsiraamat  
▼M6 
▼C2 
Olenemata punkti CAMO.A.315 sätetest peab jätkuvat lennukõlblik kust 
korraldav organisatsioon käesoleva lisa alusel hallatava õhusõi duki 
puhul tegema järgmist:  
▼M2 
a) tagama, et õhusõiduk antakse alati vajaduse korral üle 
hooldusorganisatsioonile;  
b) tagama, et kogu hooldus viiakse läbi hooldusprogrammi alusel ; 
c) tagama, et kohaldatakse punkti T.A.201 alapunkti 1 alapunkti s f 
osutatud kohustuslikku teavet;  
d) tagama, et kõik defektid, mis avastatakse korralise hoolduse  käigus 
või millest teatatakse, kõrvaldab hooldusorganisatsioon kooskõl as 
registreerijaliikmesriigi jaoks vastuvõetavate tehniliste 
normdokumentidega;  
e) koordineerima korralist hooldust, punkti T.A.201 alapunkti 1  
alapunktis f osutatud kohustusliku teabe rakendamist, kapitaalr e­
montide vahelise ressursiga osade väljavahetamist ning komponen ­
tide ülevaatusi selle tagamiseks, et kõiki töid tehakse nõuetek oha­
selt; 
f) haldama ja säilitama punkti T.A.201 alapunkti 1 alapunktis j  
nõutud jätkuva lennukõlblikkuse kirjeid;  
g) tagama, et muudatus- ja remonditööd kinnitatakse kooskõlas r egis­
treerijaliikmesriigi nõuetega.  
▼M6 
▼C2 
T.A.709  Dokumendid  
Olenemata punkti CAMO.A.325 sätetest peab jätkuvat lennukõlblik kust 
korraldav organisatsioon iga käesoleva lisa alusel hallatava õh usõiduki 
puhul säilitama ja kasutama registreerijaliikmesriigi jaoks vas tuvõeta­
vaid kohaldatavaid tehnilisi normdokumente.  ▼M2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 285
 
T.A.711  Õigused  
Vc lisa (osa CAMO) kohaselt sertifitseeritud jätkuvat lennukõlb likkust 
korraldav organisatsioon võib lennuettevõtja sertifikaadis sisa lduva 
õhusõiduki puhul täita punktis T.A.708 osutatud ülesandeid, kui  ta on 
kehtestanud pädeva asutuse poolt heaks kiidetud protseduurid, e t tagada 
kooskõla käesoleva lisa nõuetega.  
T.A.712  Juhtimissüsteem  
Lisaks punkti CAMO.A.200 nõuete täitmisele peab organisatsioon 
tagama, et ta vastab käesoleva lisa nõuetele.  
T.A.714  Kirjete säilitamine  
Lisaks punkti CAMO.A.220 alapunkti a nõuetele peab organisatsio on 
säilitama punkti T.A.201 alapunkti 1 alapunktis j osutatud kirj eid. 
T.A.715  Sertifikaadi kehtivus  
Jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni sertifikaa t kehtib 
seni, kuni lisaks punktis CAMO.A.135 sätestatud tingimustele on  
täidetud järgmised tingimused:  
a) organisatsioon vastab käesoleva lisa kohaldatavatele nõuetel e ja 
b) organisatsioon tagab, et pädeva asutuse volitatud isikule võ imalda­
takse juurdepääs kõikidele rajatistele, õhusõidukitele või doku menti­
dele, mis on seotud tema tegevusega (sh allhanketegevusega), et  teha 
kindlaks vastavus käesoleva lisa nõuetele.  
T.A.716  Puudused  
a) Pärast seda, kui organisatsioon on saanud puudusi käsitleva teate 
kooskõlas punktiga T.B.705, peab ta tegema järgmist:  
1) selgitama välja nõuetele mittevastavuse algpõhjuse(d) ja sel le 
tekkimist soodustavad tegurid;  
2) valmistama ette, vastu võtma ja rakendama parandusmeetmete 
kava;  
3) tõendama pädevale asutusele veenvalt, et puuduse kõrvaldami­
seks võetud parandusmeetmed on rakendatud.  
b) Pädev asutus teostab alapunkti a alapunktides 1–3 osutatud 
toimingud punkti T.B.705 kohaselt kindlaksmääratud ajavahemiku 
jooksul.  
▼M2 
B JAGU  
▼M6 
▼C2 
LISAPROTSEDUURID PÄDEVALE ASUTUSELE  
▼M2 
A ALAJAGU  
ÜLDNÕUDED  
T.B.101  Reguleerimisala  
Reguleerimisala Käesolevas jaos on kehtestatud haldusnõuded päd eva­
tele asutustele, mis vastutavad käesoleva osa A jao kohaldamise  ja 
jõustamise eest.  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 286
 
T.B.102  Pädev asutus  
1. Üldosa  
Liikmesriik nimetab punktis T.1 määratletud pädeva asutuse ja 
määrab kindlaks selle kohustused. Pädev asutus kehtestab oma 
töökorra ja struktuuri, mis tuleb dokumenteerida.  
2. Vahendid  
Pädeval asutusel on nii palju töötajaid, kui on vaja käesolevas  
alajaos kindlaksmääratud nõuete täitmiseks.  
3. Kvalifikatsioon ja koolitus  
Kõikidel osas T käsitletud toimingutega seotud töötajatel on as jako­
hane kvalifikatsioon, teadmised, kogemused ning nad on saanud 
asjakohast alg- ja jätkukoolitust oma ülesannete täitmiseks.  
4. Protseduurid  
Pädev asutus kehtestab protseduurid, mille järgi käesolevat osa  
täidetakse.  
T.B.104  Kirjete säilitamine  
1. Kohaldatakse I lisa punkti M.B.104 alapunktide a, b ja c nõu deid.  
2. Iga õhusõiduki üle tehtava järelevalve kirjete hulka kuulub vähemalt 
koopia:  
a) õhusõiduki lennukõlblikkussertifikaadist;  
b) kogu õhusõidukiga seotud asjakohasest kirjavahetusest;  
c) õhusõiduki mis tahes ülevaatuste ja kontrollide aruannetest;  
d) kõikide erandi andmiseks ja jõustamiseks võetud meetmete üks i­
kasjadest.  
3. Kõik punktis T.B.104 osutatud kirjed tuleb nõudmise korral t eha kätte­
saadavaks teisele liikmesriigile, ametile või registreerijaliik mesriigile.  
4. Alapunktis 2 osutatud kirjeid tuleb alles hoida neli aastat pärast 
kuivrendile võtmise perioodi lõppemist.  
T.B.105  Vastastikune teabevahetus  
Kohaldatakse I lisa punkti M.B.105 nõudeid.  
B ALAJAGU  
PÄDEVUS  
T.B.201  Kohustused  
1. Punktis T.1 määratletud pädev asutus on kohustatud viima läb i 
ülevaatusi ja uurimisi, kaasa arvatud õhusõidukite kontrolle, e t kont­
rollida käesoleva osa nõuete täitmist.  
2. Pädev asutus teeb enne punkti ARO.OPS.110 alapunkti a alapun kti 1 
kohase kuivrendi lepingu heakskiitmist ülevaatusi ja uurimisi, et 
kontrollida punkti T.A.201 nõuete täitmist.  
3. Pädev asutus tagab tegevuse kooskõlastamise registreerijalii kmesrii­
giga, mis on vajalik järelevalveülesannete täitmiseks käesoleva s Va 
lisas (osa T) käsitletud õhusõidukite suhtes.  ▼M2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 287
 
T.B.202  Puudused  
1. Esimese astme puudus on iga osa T nõude oluline täitmata jät mine, 
mis vähendab ohutustaset ja ohustab tõsiselt lennuohutust.  
2. Teise astme puudus on iga osa T nõude täitmata jätmine, mis võib 
vähendada ohutustaset ja ohustada lennuohutust.  
3. Kui ülevaatuse, uurimise, õhusõiduki kontrolli või muu tegev use 
käigus avastatakse puudus, peab pädev asutus  
a) võtma kasutusele vajalikud meetmed, näiteks lennukeelu kehte s­
tamine, et vältida nõuete edasist täitmata jätmist;  
b) nõudma puuduse laadile vastavate parandusmeetmete 
rakendamist.  
4. Esimese astme puuduste puhul peab pädev asutus nõudma vastav ate 
parandusmeetmete rakendamist enne järgmist lendu ja teatama 
sellest registreerijaliikmesriigile.  
G ALAJAGU  
▼M6 
▼C2 
LISANÕUDED Vc LISA (OSA CAMO) KOHASELT SERTIFITSEERITUD 
JÄTKUVAT LENNUKÕLBLIKKUST KORRALDAVATELE 
ORGANISATSIOONIDELE  
T.B.702  Algne sertifitseerimismenetlus  
Pädev asutus peab lisaks punkti CAMO.B.310 nõuetele kontrollima  ja 
tagama, et kõnealused protseduurid vastavad käesoleva lisa nõue tele 
ning veenduma, et organisatsioon vastab käesoleva lisa nõuetele . 
T.B.704  Pidev järelevalve  
Lisaks punkti CAMO.B.305 nõuete täitmisele peab pädev asutus ig a 
järelevalve planeerimistsükli jooksul kontrollima asjakohast va limit 
artikli 1 punktis b osutatud õhusõidukitest, mida organisatsioo n haldab.  
T.B.705  Puudused ja parandusmeetmed  
Pädev asutus, kes kontrollib artikli 1 punktis b osutatud õhusõ idukite 
jätkuvat lennukõlblikkust korraldavate organisatsioonide vastav ust käes­
oleva lisa nõuetele, peab kohaldama punktis CAMO.B.350 sisalduv aid 
nõudeid.  ▼M2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 288
 
Vb LISA  
(Osa ML)  
SISUKORD  
ML.1  
A JAGU — TEHNILISED NÕUDED  
A ALAJAGU — ÜLDSÄTTED  
ML.A.101 Reguleerimisala  
B ALAJAGU — PÄDEVUS  
ML.A.201 Kohustused  
ML.A.202 Lennuohutust mõjutavatest juhtumitest teatamine  
C ALAJAGU — JÄTKUV LENNUKÕLBLIKKUS  
ML.A.301 Jätkuva lennukõlblikkuse korraldamisega seotud ülesand ed 
ML.A.302 Õhusõiduki hooldusprogramm  
ML.A.303 Lennukõlblikkusdirektiivid  
ML.A.304 Muudatus- ja remonditööde tehnilised normdokumendid  
ML.A.305 Õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse kirjete süsteem  
ML.A.307 Õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse kirjete üleandmine  
D ALAJAGU — HOOLDUSSTANDARDID  
ML.A.401 Tehnilised normdokumendid  
ML.A.402 Hoolduse tegemine  
ML.A.403 Õhusõiduki defektid  
E ALAJAGU — KOMPONENDID  
ML.A.501 Liigitamine ja paigaldamine  
ML.A.502 Komponentide hooldamine  
ML.A.503 Kapitaalremontide vahelise ressursiga komponendid  
ML.A.504 Kontroll kasutuskõlbmatute komponentide üle  
H ALAJAGU — HOOLDUSTÕENDID  
ML.A.801 Õhusõiduki hooldustõend  
ML.A.802 Komponendi hooldustõend  
ML.A.803 Omanik-piloodi volitus  
I ALAJAGU — LENNUKÕLBLIKKUSE KONTROLLI SERTIFIKAAT  
ML.A.901 Õhusõiduki lennukõlblikkuse kontroll  
ML.A.902 Lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaadi kehtivus  
ML.A.903 Lennukõlblikkuse kontrolli protsess  
ML.A.904 Lennukõlblikkust kontrollivate töötajate kvalifikatsio on 
ML.A.905 Õhusõiduki registrikannete üleviimine liidu piires  
ML.A.906 Liitu imporditud õhusõidukite lennukõlblikkuse kontrol limine  
ML.A.907 Puudused  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 289
 
B JAGU — MENETLUS PÄDEVATELE ASUTUSTELE  
A ALAJAGU — ÜLDSÄTTED  
ML.B.101 Reguleerimisala  
ML.B.102 Pädev asutus  
ML.B.104 Dokumentide säilitamine  
ML.B.105 Vastastikune teabevahetus  
B ALAJAGU — PÄDEVUS  
ML.B.201 Kohustused  
C ALAJAGU — JÄTKUV LENNUKÕLBLIKKUS  
ML.B.302 Erandid  
ML.B.303 Õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse jälgimine  
ML.B.304 Kehtetuks tunnistamine, peatamine ja piirangute kehtes tamine  
I ALAJAGU — LENNUKÕLBLIKKUSE KONTROLLI SERTIFIKAAT  
ML.B.902 Pädeva asutuse tehtav lennukõlblikkuse kontroll  
ML.B.903 Puudused  
I liide — Jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise leping  
II liide — Omanik-piloodi piiratud mahus hooldustööd  
III liide — Keerulised hooldustööd, mille kohta omanik-piloot e i anna välja 
hooldustõendit  
IV liide — Lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaat (EASA vorm 15 c) 
ML.1  
a) Kooskõlas artikli 3 lõikega 2 kohaldatakse käesolevat lisa ( osa ML) järgmiste 
õhusõidukite suhtes, mis ei ole keerukad mootoriga õhusõidukid ja mis ei ole 
loetletud määruse (EÜ) nr 1008/2008 kohaselt lennutegevusloa sa anud 
lennuettevõtja sertifikaadil:  
(1) lennukid maksimaalse stardimassiga kuni 2 730 kg;  
(2) tiivikõhusõidukid maksimaalse stardimassiga kuni 1 200 kg, mis on serti­
fitseeritud maksimaalselt nelja sõitja poolt kasutamiseks;  
(3) muud ELA2 õhusõidukid.  
b) Käesoleva lisa kohaldamisel on pädevaks asutuseks õhusõiduki  registreerija­
liikmesriigi määratud asutus.  
c) Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:  
(1) „sõltumatud volitatud lennundustehnilised töötajad“ –  
volitatud lennundustehnilised töötajad, kes ei tegutse sertifit seeritud hool­
dusorganisatsiooni nimel ja kes järgivad  
i) III lisas (osa 66) sätestatud nõudeid või  
ii) õhusõidukite puhul, mille suhtes III lisa (osa 66) ei kohal data, õhusõi­
duki registreerijaliikmesriigis kehtivaid nõudeid volitatud len nundus­
tehnilistele töötajatele;  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 290
 
(2) „hooldusorganisatsioon“ –  
organisatsioon, millele on antud sertifikaat vastavalt  
i) I lisa (osa M) F alajaole või  
ii) II lisa (osa 145) A jaole või  
iii) Vd lisa (osa CAO) A jaole;  
(3) „omanik“ –  
isik, kes vastutab õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse eest, se alhulgas:  
i) õhusõiduki registreeritud omanik või  
ii) rendilepingu korral rendilevõtja või  
iii) käitaja.  
A JAGU  
TEHNILISED NÕUDED  
A ALAJAGU  
ÜLDOSA  
ML.A.101  Reguleerimisala  
Käesolevas jaos on kindlaks määratud meetmed, mida tuleb võtta 
õhusõidukite jätkuva lennukõlblikkuse tagamiseks. Samuti on sel les 
kindlaks määratud tingimused, millele peavad vastama õhusõiduki  
lennukõlblikkusega seotud tegevuses osalevad isikud või 
organisatsioonid.  
B ALAJAGU  
PÄDEVUS  
ML.A.201  Kohustused  
a) Õhusõiduki omanik vastutab õhusõiduki jätkuva lennukõlblik­
kuse eest ning tagab, et lennud sellega toimuvad üksnes juhul, 
kui on täidetud kõik järgmised nõuded:  
(1) õhusõiduk on lennukõlblikus seisukorras;  
(2) kogu käitamis- ja avariivarustus on paigaldatud nõuetekoha­
selt ning on töökorras või selle töökõlbmatus on selgelt tähis­
tatud;  
(3) lennukõlblikkussertifikaat on kehtiv;  
(4) õhusõidukit hooldatakse vastavalt õhusõiduki hoolduspro­
grammile, mis on kindlaks määratud punktis ML.A.302.  
b) Erandina alapunktist a kohaldatakse juhul, kui õhusõiduk on 
renditud, alapunktis a sätestatud kohustusi rendilevõtja suhtes , 
kui rendilevõtja on märgitud õhusõiduki registreerimisdoku­
mendis või rendilepingus.  
c) Iga õhusõiduki ja selle osade hooldust teostav isik või orga nisat­
sioon vastutab tehtud hooldustööde eest.  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 291
 
d) Õhusõiduki kapten vastutab lennueelse ülevaatuse rahuldava l äbi­
mise eest. Selle ülevaatuse peab tegema piloot või mõni teine 
kvalifitseeritud isik, kuid seda ei pea tegema sertifitseeritud  hool­
dusorganisatsioon ega volitatud lennundustehnilised töötajad.  
e) Õhusõidukite puhul, mida käitavad määruse (EL) nr 1178/2011 
artiklis 10a osutatud äritegevuses osalevad sertifitseeritud ko oli­
tusorganisatsioonid ja äritegevuses osalevad deklaratsiooni 
esitanud koolitusorganisatsioonid, või mida ei käitata vastaval t 
määruse (EL) nr 965/2012 VII lisale (osa NCO) või mida käita­
takse vastavalt määruse (EL) 2018/395 II lisa (osa BOP) 
ADD alajaole või määruse (EL) 2018/1976 (  1 ) II lisa (osa SAO) 
DEC alajaole, peab käitaja:  
▼M8 
(1) olema oma õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse korraldami­
seks sertifitseeritud jätkuvat lennukõlblikkust korraldava 
organisatsioonina (CAMO) või kombineeritud lennukõlblik­
kust korraldava organisatsioonina (CAO) vastavalt I lisa (osa 
M) Vc lisa (osa CAMO) G alajaole või Vd lisale (osa CAO) 
või sõlmima vastava organisatsiooniga lepingu, kasutades 
käesoleva lisa I liites esitatud lepingut;  
▼C2 
(2) tagama, et kogu hooldus teostatakse punkti ML.1 alapunkti c  
alapunkti 2 kohaselt sertifitseeritud hooldusorganisatsioonide 
poolt;  
(3) tagama alapunkti a nõuete täitmise.  
f) ►M8 Alapunktis e nimetamata õhusõidukite puhul võib õhusõi­
duki omanik alapunktis a sätestatud nõuete järgimiseks sõlmida 
jätkuva lennukõlblikkuse korraldamisega seotud ülesannete täit­
miseks lepingu organisatsiooniga, mis on sertifitseeritud jätku vat 
lennukõlblikkust korraldava organisatsioonina (CAMO) või 
kombineeritud lennukõlblikkust korraldava 
organisatsioonina (CAO) vastavalt Vc lisale (osa CAMO), I 
lisa (osa M) G alajaole või Vd lisale (osa CAO). ◄ Sellisel 
juhul vastutab nende ülesannete nõuetekohase täitmise eest orga ­
nisatsioon, kellega asjakohane leping sõlmitakse, ja kirjalik 
leping tuleb sõlmida kooskõlas käesoleva lisa I liitega. Kui 
omanik ei sõlmi lepingut sellise organisatsiooniga, vastutab ta  
ise jätkuva lennukõlblikkuse korraldamisega seotud ülesannete 
nõuetekohase täitmise eest.  
g) Omanik tagab pädevale asutusele juurdepääsu õhusõidukile ja 
õhusõiduki dokumentidele, et võimaldada pädeval asutusel kind­
laks teha, kas õhusõiduk vastab käesoleva lisa nõuetele.  
▼M8 
h) Kui lennuettevõtja sertifikaadis loetletud õhusõidukit kasut atakse 
mitteärilisteks lendudeks või erilendudeks vastavalt määruse (E L) 
nr 965/2012 (  2 ) III lisa punktile ORO.GEN.310 või VII lisa 
punktile NCO.GEN.104, peab käitaja tagama, et jätkuva lennu­
kõlblikkusega seotud ülesandeid teostab vastavalt vajadusele ka s 
asjaomase lennuettevõtja sertifikaadi omaniku jätkuvat lennukõl ­
blikkust korraldav organisatsioon (CAMO), mis on sertifitsee­
ritud Vc lisa (osa CAMO) või I lisa (osa M) G alajao kohaselt, 
või kombineeritud lennukõlblikkust korraldav 
organisatsioon (CAO), mis on sertifitseeritud Vd lisa (osa 
CAO) kohaselt.  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 292  
( 1 ) Komisjoni 14. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/ 1976, milles sätestatakse 
üksikasjalikud eeskirjad purilennukilendude suhtes vastavalt Eu roopa Parlamendi ja 
nõukogu määrusele (L) 2018/1139 (ELT L 326, 20.12.2018, lk 64).  
( 2 ) Komisjoni 5. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 965/2012, mi llega kehtestatakse 
lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused va stavalt Euroopa Parla­
mendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 296, 25.10.2 012, lk 1).
 ML.A.202  Lennuohutust mõjutavatest juhtumitest teatamine  
a) Ilma, et see piiraks II lisas (osa 145) ja Vc lisas (osa CAM O) 
sätestatud aruandlusnõuete kohaldamist, teatab iga punkti 
ML.A.201 kohaselt vastutav isik või organisatsioon õhusõiduki 
või selle komponendi igast kindlakstehtud seisundist, mis ohust ab 
lennuohutust,  
(1) õhusõiduki registreerijaliikmesriigi määratud pädevale asut u­
sele ja lisaks käitaja liikmesriigi määratud pädevale asutusele , 
kui käitaja liikmesriik ei ole sama, mis õhusõiduki 
registreerijaliikmesriik;  
(2) konstruktsioonitüübi või lisakonstruktsioonitüübi eest vast uta­
vale organisatsioonile.  
b) Alapunktis a osutatud teated tuleb edastada alapunktis a osu tatud 
pädeva asutuse kehtestatud korras ja need peavad sisaldama kogu  
asjakohast teavet teate edastanud isikule või organisatsioonile  
teadaoleva seisundi kohta.  
c) Kui õhusõiduki hooldust või lennukõlblikkuse kontrolli teost a­
takse kirjaliku lepingu alusel, on selle tegevuse eest vastutav  
isik või organisatsioon kohustatud teatama igast alapunktis a 
osutatud seisundist õhusõiduki omanikule ja lisaks asjaomasele 
CAMO-le või CAO-le, kui see ei ole sama isik.  
d) See isik või organisatsioon edastab alapunktides a ja c osut atud 
teated võimalikult kiiresti, kuid hiljemalt 72 tunni jooksul al ates 
hetkest, mil ta tegi kindlaks seisundi, mille kohta teade edast a­
takse, v.a juhul, kui erakorralised asjaolud seda takistavad.  
C ALAJAGU  
JÄTKUV LENNUKÕLBLIKKUS  
ML.A.301  Jätkuva lennukõlblikkuse korraldamisega seotud ülesanded  
Õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse ning käitamis- ja avariivar us­
tuse töökõlblikkuse tagamiseks:  
a) tehakse lennueelseid ülevaatusi;  
b) kõrvaldatakse kõik õhusõiduki ohutut käitamist mõjutavad 
defektid ja vead vastavalt punktis ML.A.304 ja punktis 
ML.A.401 (vastavalt vajadusele) sätestatud normdokumentidele, 
võttes arvesse miinimumvarustuse loetelu ja konfiguratsioonist 
lubatud kõrvalekallete loetelu, kui sellised loetelud on olemas ; 
c) teostatakse kogu hooldus vastavalt õhusõiduki hooldusprogram ­
mile, millele osutatakse punktis ML.A.302;  
d) järgitakse kõiki kohaldatavaid  
(1) lennukõlblikkusdirektiive;  
(2) jätkuvat lennukõlblikkust mõjutavaid käitamisdirektiive;  
(3) ameti kehtestatud jätkuva lennukõlblikkuse nõudeid;  
(4) meetmeid, mida pädev asutus on nõudnud vahetu reaktsioo­
nina ohutusprobleemile;  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 293
 
e) tehakse muudatus- ja remonditöid vastavalt punktile ML.A.304 ; 
f) vajaduse korral tehakse tehnilisi kontroll-lende.  
ML.A.302  Õhusõiduki hooldusprogramm  
a) Iga õhusõiduki hooldamine korraldatakse kooskõlas õhusõiduki  
hooldusprogrammiga.  
b) Õhusõiduki hooldusprogramm ja selle võimalikud edaspidised 
muudatused peavad olema:  
(1) deklareeritud omaniku poolt vastavalt punkti ML.A.302 
alapunkti c alapunktile 7, kui õhusõiduki jätkuvat lennukõl­
blikkust ei korralda CAMO või CAO; või  
(2) heaks kiidetud õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse korralda ­
mise eest vastutava CAMO või CAO poolt.  
Õhusõiduki hooldusprogrammi peab ajakohastama omanik, kes 
deklareeris hooldusprogrammi vastavalt alapunkti b alapunktile 1, 
või organisatsioon, kes kiitis hooldusprogrammi heaks vastavalt  
alapunkti b alapunktile 2.  
c) Õhusõiduki hooldusprogrammi suhtes kohaldatakse järgmisi 
nõudeid:  
(1) hooldusprogrammis tuleb selgelt kindlaks määrata õhusõiduki  
omanik ja õhusõiduk, mille kohta hooldusprogramm on koos­
tatud, sealhulgas kõik õhusõidukile paigaldatud mootorid ja 
propellerid (vastavalt vajadusele);  
(2) hooldusprogrammis tuleb esitada kas  
a) alapunktis d osutatud kohaldatavas minimaalses ülevaatus­
programmis sisalduvad ülesanded või ülevaatused või  
b) konstruktsioonitüübi sertifikaadi omaniku väljastatud 
jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise juhised;  
(3) hooldusprogrammis võib omaniku, CAMO või CAO ettepa­
nekul näha ette hooldusmeetmed, mis lisanduvad alapunkti c 
alapunktis 2 osutatud hooldusmeetmetele või mis asendavad 
alapunkti c alapunkti 2 alapunktis b osutatud hooldusmeet­
meid, tingimusel et need lisanduvad või asendavad hooldus­
meetmed on alapunkti b kohaselt heaks kiidetud või deklaree­
ritud. Alapunkti c alapunkti 2 alapunktis b osutatud hooldus­
meetmeid asendavad hooldusmeetmed ei või olla vähem 
piiravad kohaldatavas minimaalses ülevaatusprogrammis ette 
nähtud meetmetest;  
(4) hooldusprogrammis tuleb esitada kogu kohustuslik teave 
jätkuva lennukõlblikkuse kohta, nagu korduvaid lennukõlblik­
kuskontrolle käsitlevad direktiivid, jätkuva lennukõlblikkuse 
korraldamise juhiste lennukõlblikkuspiirangute osa ja tüübiser­
tifikaadi andmelehel loetletud konkreetsed hooldusnõuded;  
(5) hooldusprogrammis tuleb kindlaks määrata kõik konkreetse 
õhusõidukitüübi, õhusõiduki konfiguratsiooni ja liigi ning 
käitamise iseärasustest tulenevad täiendavad hooldustööd, 
võttes seejuures arvesse vähemalt järgmist:  
a) õhusõidukile paigaldatud konkreetsed seadmed ja õhusõi­
duki modifikatsioonid;  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 294
 
b) õhusõidukile tehtud remonditööd;  
c) kapitaalremontide vahelise ressursiga komponendid ja 
lennuohutuse seisukohalt olulised komponendid;  
d) hooldusbülletäänides, hooldusdokumentides ja muus mitte­
kohustuslikus hooldusteabes sisalduvad hooldussoovitused, 
näiteks kapitaalremontide vahelise lennuaja pikkus;  
e) teatavate seadmete korrapärase ülevaatusega seoses kohal­
datavad käitamisdirektiivid või -nõuded;  
f) käitamisalase heakskiitmise erimenetlused;  
g) õhusõiduki kasutamine ja käitamiskeskkond;  
(6) hooldusprogrammis tuleb määratleda, kas omanik-piloodil on 
volitus teha hooldustöid;  
(7) hooldusprogramm peab omaniku poolt deklareerimise korral 
sisaldama omaniku allkirjastatud kinnitust selle kohta, et tege ­
mist on konkreetse registreerimistunnusega õhusõiduki hool­
dusprogrammiga ja et omanik kannab täielikku vastutust hool­
dusprogrammi sisu eest ning võimalike kõrvalkallete eest 
konstruktsioonitüübi sertifikaadi omaniku soovitustest;  
(8) kui CAMO või CAO hooldusprogrammi heaks kiidab, peab 
asjaomane organisatsioon selle allkirjastama ja säilitama doku­
mendid, mis sisaldavad põhjendusi konstruktsioonitüübi serti­
fikaadi omaniku soovitustest võimalike kõrvalekallete kohta;  
(9) hooldusprogramm tuleb vähemalt üks kord aastas läbi vaadata , 
et hinnata selle tõhusust. Hooldusprogrammi vaatab läbi kas  
a) õhusõiduki lennukõlblikkust kontrolliv isik lennukõlblik­
kuse kontrollimisega samaaegselt või  
b) õhusõiduki jätkuvat lennukõlblikkust korraldav CAMO või 
CAO, kui õhusõiduki hooldusprogrammi ei vaadata läbi 
samaaegselt lennukõlblikkuse kontrollimisega.  
Kui kontrollimise käigus leitakse õhusõidukil puudusi, mis on 
seotud õhusõiduki hooldusprogrammi sisu puudustega, tuleb 
õhusõiduki hooldusprogrammi asjakohaselt muuta. Sellisel 
juhul teavitab kontrolli teostanud isik registreerijaliikmesrii gi 
pädevat asutust, kui ta ei nõustu omaniku, CAMO või CAO 
võetud meetmetega õhusõiduki hooldusprogrammi muutmi­
seks. Pädev asutus otsustab, millised õhusõiduki hoolduspro­
grammi muudatused on vajalikud, lähtudes väljatoodud 
puudustest ja vajaduse korral reageerides vastavalt punktile 
ML.B.304.  
d) Minimaalse ülevaatusprogrammi suhtes kohaldatakse järgmisi 
nõudeid:  
(1) ülevaatusprogrammis peavad olema kindlaks määratud järg­
mised kontrollivahemikud:  
a) lennukite, fikseeritud jõuallikaga motopurilennukite ja 
õhupallide puhul üks aasta või 100 lennutundi, sõltuvalt 
sellest, kumb vahemik on lühem. Kontrollivahemiku suhtes 
võib kohaldada ühe kuu või kümne tunni pikkust lubatud 
hälvet. Järgmine kontrollivahemik arvutatakse alates 
ülevaatuse toimumise ajast;  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 295
 
b) purilennukite ja motopurilennukite puhul, mis ei ole fiksee­
ritud jõuallikaga motopurilennukid, üks aasta. Kontrolliva­
hemiku suhtes võib kohaldada ühe kuu pikkust lubatud 
hälvet. Järgmine kontrollivahemik arvutatakse alates 
ülevaatuse toimumise ajast;  
(2) ülevaatusprogramm peab olenevalt õhusõiduki tüübist sisal­
dama järgmisi elemente:  
a) konstruktsioonitüübi sertifikaadi omaniku nõuete kohased 
hooldustööd;  
b) märgistuste ülevaatus;  
c) kaalumisandmete ülevaatus ja kaalumine vastavalt 
määrusele (EL) nr 965/2012, määrusele (EL) 2018/395 ja 
määrusele (EL) 2018/1976;  
d) transpondri (kui see on paigaldatud) korrasoleku testimine;  
e) Pitot' toru rõhku kasutavate mõõturite toimivuskatse;  
f) lennukite puhul:  
i) võimsuse, pöörete arvu (rpm), magneetode, kütuse- ja 
õlirõhu ning mootoritemperatuuride testimine;  
ii) automaatjuhtimisega mootorite puhul avaldatud tule­
mustega kiirenduskatse;  
iii) kuivkartermootorite, turboülelaaduriga mootorite ja 
vedelikjahutusega mootorite testimine vedelikuringlus­
häiretele viitavate näitajate väljaselgitamiseks;  
g) konstruktsioonielementide, süsteemide ja komponentide 
seisukorra ja paigalduse kontrollimine järgmistes piirkon­
dades:  
i) lennukite puhul:  
plaaner, salong ja kabiin, telik, tiiva- ja kesksektsioon, 
õhusõiduki juhtimisseadmed, sabaosa, avioonika- ja 
elektrisüsteem, jõuseade, sidurid ja ajamikastid, 
propeller ja mitmesugused süsteemid, näiteks ballisti­
line päästesüsteem;  
ii) purilennukite ja mootorpurilennukite puhul:  
plaaner, salong ja kabiin, telik, tiiva- ja kesksektsioon, 
sabaosa, avioonika- ja elektrisüsteem, jõuseade 
(mootorpurilennukite puhul) ja mitmesugused 
süsteemid, näiteks eemaldatav ballast ja/või pidurdus­
vari, juhtimisseadmed ning vesiballastisüsteem;  
iii) kuumaõhu-õhupallide puhul:  
kest, põleti, korv, kütusemahutid, varustus ja mõõte­
riistad;  
iv) gaasiõhupallide puhul:  
kest, korv, varustus ja mõõteriistad.  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 296
 
Niikaua kui käesolevas lisas ei määrata kindlaks õhulaevade ja 
tiivikõhusõidukite minimaalset ülevaatusprogrammi, peab 
nende hooldusprogramm põhinema konstruktsioonitüübi serti­
fikaadi omaniku väljastatud jätkuva lennukõlblikkuse korral­
damise juhistel, millele viidatakse alapunkti c alapunkti 2 
alapunktis b.  
e) Erandina alapunktidest b ja c ei ole omaniku poolt deklareer imine 
ega CAMO või CAO poolt heakskiitmine nõutav ning õhusõiduki 
hooldusprogrammi dokumenti ei pea esitama, kui on täidetud järg ­
mised tingimused:  
(1) kõiki konstruktsioonitüübi sertifikaadi omaniku väljastatud  
jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise juhiseid järgitakse 
ilma kõrvalekalleteta;  
(2) kõiki hooldusbülletäänides, hooldusdokumentides ja muus 
mittekohustuslikus hooldusteabes sisalduvaid hooldussoovi­
tusi, näiteks kapitaalremontide vahelise lennuaja pikkust, järg i­
takse ilma kõrvalekalleteta;  
(3) ei ole vaja teha täiendavaid hooldustöid, mis tulenevad jär g­
misest:  
a) õhusõidukile paigaldatud konkreetsed seadmed ja õhusõi­
duki modifikatsioonid;  
b) õhusõidukile tehtud remonditööd;  
c) kapitaalremontide vahelise ressursiga komponendid ja 
lennuohutuse seisukohalt olulised komponendid;  
d) käitamisalase heakskiitmise erimenetlused;  
e) õhusõiduki kasutamine ja käitamiskeskkond;  
(4) omanik-piloodil on volitus teha omanik-piloodi hooldustöid.  
Seda erandit ei kohaldata, kui omanik-piloodil või ühisomandis 
oleva õhusõiduki puhul ühelgi omanik-piloodil ei ole volitust 
teha omanik-piloodi hooldustöid, kuna see õigus tuleb määratled a 
deklareeritud või heakskiidetud õhusõiduki hooldusprogrammis.  
f) Kui alapunkti e alapunktides 1–4 sätestatud tingimused on 
täidetud, koosneb õhusõiduki suhtes kohaldatav hooldusprogramm 
järgmistest osadest:  
(1) konstruktsioonitüübi sertifikaadi omaniku väljastatud jätku va 
lennukõlblikkuse korraldamise juhised;  
(2) hooldusbülletäänides, hooldusdokumentides ja muus mitteko­
hustuslikus hooldusteabes sisalduvad hooldussoovitused, 
näiteks kapitaalremontide vahelise lennuaja pikkus;  
(3) kohustuslik teave jätkuva lennukõlblikkuse kohta, nagu kord u­
vaid lennukõlblikkuskontrolle käsitlevad direktiivid, jätkuva 
lennukõlblikkuse korraldamise juhiste lennukõlblikkuspiiran­
gute osa ja tüübisertifikaadi andmelehel loetletud konkreetsed 
hooldusnõuded;  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 297
 
(4) hooldustööd, mis tulenevad konkreetsetest käitamist või 
õhuruumi käsitlevatest direktiividest või teatavate mõõteriis­
tade ja seadmetega seotud nõuetest.  
ML.A.303  Lennukõlblikkusdirektiivid  
Iga kohaldatavat lennukõlblikkusdirektiivi tuleb täita vastaval t selles 
sätestatud nõuetele, välja arvatud juhul, kui amet on määranud teisiti.  
ML.A.304  Muudatus- ja remonditööde tehnilised normdokumendid  
Õhusõidukit või komponenti remontiv isik või organisatsioon hin dab 
kõiki kahjustusi. Muudatus- ja remonditööde tegemisel lähtutaks e 
järgmistest tehnilistest normdokumentidest vastavalt nende koha ldata­
vusele:  
a) dokumendid, mille on heaks kiitnud amet;  
b) dokumendid, mille on heaks kiitnud määruse (EL) nr 748/2012 
I lisa (osa 21) kohane projekteerimisorganisatsioon;  
c) dokumendid, mis sisalduvad määruse (EL) nr 748/2012 I lisa 
(osa 21) punktis 21.A.90B või punktis 21.A.431B osutatud 
nõuetes.  
ML.A.305  Õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse kirjete süsteem  
a) Pärast iga hooldust kantakse punkti ML.A.801 kohane hooldus­
tõend õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse kirjete süsteemi. Iga  
kanne tehakse võimalikult kiiresti, kuid hiljemalt 30 päeva pär ast 
hooldustöö lõpuleviimise päeva.  
b) Õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse kirjed peavad (vastavalt  
vajadusele) sisaldama õhusõiduki logiraamatut, mootori logiraa­
matut (logiraamatuid) või mootorimoodulite komponendikaarte, 
propelleri logiraamatut (logiraamatuid) ja kapitaalremontide va he­
lise ressursiga komponentide kaarte.  
c) Õhusõiduki logiraamatutesse kantakse õhusõiduki tüüp ja regi s­
treerimistunnus ning kuupäev koos üldlennuaja ning lennutsüklit e 
ja maandumistega.  
d) Õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse kirjed peavad sisaldama 
teavet järgmise kohta:  
(1) lennukõlblikkusdirektiivide ja pädeva asutuse poolt vahetu 
reaktsioonina ohutusprobleemile määratud meetmete hetkeseis;  
(2) muudatus- ja remonditööde ning konstruktsioonitüübi sertifi ­
kaadi omaniku muude hooldussoovituste hetkeseis;  
(3) õhusõiduki hooldusprogrammi täitmise hetkeseis;  
(4) kapitaalremontide vahelise ressursiga komponentide hetkesei s; 
(5) aktuaalne massi ja balansseeringu aruanne;  
(6) ülekantud hooldustööde loetelu hetkeseis.  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 298
 
e) Peale hooldustõendi (EASA vorm 1, mis on esitatud I lisa (os a M) 
II liites, või samaväärne vorm) kantakse paigaldatud komponen­
tide, näiteks mootori, propelleri, mootorimooduli või kapitaalr e­
montide vahelise ressursiga komponendi kohta vastavasse mootori  
või propelleri logiraamatusse või mootorimooduli või kapitaalre ­
montide vahelise ressursiga komponendi kaardile järgmine teave:  
(1) komponendi tähistus;  
(2) selle õhusõiduki, mootori, propelleri, mootorimooduli või 
kapitaalremontide vahelise ressursiga komponendi tüüp, 
seerianumber ja registreerimistunnus (vastavalt kohaldatavu­
sele), millele konkreetne komponent on paigaldatud, ning 
viide komponendi paigaldamisele ja mahavõtmisele;  
(3) kuupäev koos komponendi kumulatiivsete üldlennuaja, lennut­
süklite, maandumiste ja kalendripäevadega (vastavalt vajadu­
sele konkreetse komponendi puhul);  
(4) alapunktis d osutatud aktuaalne teave komponendi kohta.  
f) Isik või organisatsioon, kes vastutab jätkuva lennukõlblikku se 
korraldamise ja sellega seotud ülesannete täitmise eest vastava lt 
punktile ML.A.201, haldab punktis ML.A.305 loetletud kirjeid ja  
esitab need taotluse korral pädevale asutusele.  
g) Kõik kanded õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse kirjetes pea vad 
olema selged ja täpsed. Kui kannet on vaja parandada, tehakse 
parandus nii, et algkanne jääb selgelt näha.  
h) Omanik tagab süsteemi loomise järgmiste kirjete säilitamisek s 
allpool kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul:  
(1) kõik õhusõiduki ja sellele paigaldatud kapitaalremontide va he­
lise ressursiga komponentide hooldustööde üksikasjalikud 
kirjed: seni, kuni neis sisalduv teave asendatakse uue samas 
mahus ja sama üksikasjaliku teabega, kuid vähemalt 36 kuud 
pärast õhusõiduki või komponendi hooldusjärgselt kasutami­
seks üle andmist;  
(2) õhusõiduki ja kõikide selle kapitaalremontide vahelise ress ur­
siga komponentide käitamisaeg kokku, s.t tunnid, kalendri­
päevad, lennutsüklid ja maandumised: vähemalt 12 kuud 
pärast õhusõiduki või komponendi käitamise lõpetamist;  
(3) kapitaalremontide vahelise ressursiga komponendi käita­
misaeg, s.t tunnid, kalendripäevad, lennutsüklid ja maandu­
mised (vastavalt vajadusele), pärast komponendi viimast 
korralist hooldust: vähemalt niikaua, kuni kõnealusele korrali­
sele hooldusele järgneb teine, töömahu ja üksikasjalikkuse 
poolest samaväärne korraline hooldus;  
(4) õhusõiduki hooldusprogrammi täitmise hetkeseis: vähemalt 
niikaua, kuni õhusõiduki või komponendi korralisele hooldu­
sele järgneb teine, töömahu ja põhjalikkuse poolest sama­
väärne korraline hooldus;  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 299
 
(5) õhusõiduki ja selle komponentide suhtes kohaldatavate lennu ­
kõlblikkusdirektiivide täitmise hetkeseis: vähemalt 12 kuud 
pärast õhusõiduki või komponendi käitamise lõpetamist;  
(6) õhusõiduki, selle mootori(te), propelleri(te) ja muude lenn uo­
hutuse seisukohast oluliste komponentide muudatus- ja remon­
ditööde hetkeseis: vähemalt 12 kuud pärast nende käitamise 
lõpetamist.  
ML.A.307  Õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse kirjete üleandmine  
a) Omanik tagab oma õhusõiduki alalise ülemineku korral teisele  
omanikule, et punktis ML.A.305 osutatud jätkuva lennukõlblik­
kuse kirjed antakse samuti üle.  
b) Kui omanik sõlmib jätkuva lennukõlblikkuse korraldamisega 
seotud ülesannete täitmiseks lepingu CAMOga või CAOga, 
tagab ta, et sellele organisatsioonile antakse üle punktis 
ML.A.305 osutatud jätkuva lennukõlblikkuse kirjed.  
c) Punkti ML.A.305 alapunktis h sätestatud kirjete säilitamise 
tähtajad jäävad kehtima uue omaniku, CAMO või CAO suhtes.  
D ALAJAGU  
HOOLDUSSTANDARDID  
ML.A.401  Tehnilised normdokumendid  
a) Õhusõidukit hooldav isik või organisatsioon kasutab õhusõidu ki 
hooldamisel üksnes kohaldatavaid tehnilisi normdokumente.  
b) Käesoleva lisa tähenduses on „kohaldatavad tehnilised normdo ku­
mendid“ järgmised:  
(1) kõik pädeva asutuse või ameti kehtestatud nõuded, protse­
duurid, standardid või andmed;  
(2) kohaldatavad lennukõlblikkusdirektiivid;  
(3) kohaldatavad jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise juhised,  
mille on välja andnud tüübisertifikaatide või täiendavate tüübi ­
sertifikaatide omanikud või mis tahes muud organisatsioonid, 
kes avaldavad sellist teavet kooskõlas määruse (EL) 
nr 748/2012 I lisaga (osa 21);  
(4) punkti 145.A.45 alapunkti d kohaselt välja antud kohaldatav ad 
tehnilised normdokumendid.  
ML.A.402  Hoolduse tegemine  
a) Sertifitseeritud hooldusorganisatsioonide teostatav hooldus peab 
olema kooskõlas I lisa (osa M) F alajaoga, II lisaga (osa 145) 
või Vd lisaga (osa CAO) (vastavalt vajadusele).  
b) Kui hooldust ei teostata alapunkti a kohaselt, peab hooldust  
teostav isik:  
(1) olema hooldustööde tegemiseks kvalifitseeritud vastavalt 
käesolevale lisale;  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 300
 
(2) tagama, et hooldustööde tegemiseks kasutatav ala on korras 
ning mustusest ja saastest puhas;  
(3) kasutama punktis ML.A.401 osutatud tehnilistes normdoku­
mentides kindlaksmääratud meetodeid, võtteid, standardeid ja 
juhendeid;  
(4) kasutama punktis ML.A.401 osutatud tehnilistes normdoku­
mentides kindlaksmääratud tööriistu, materjale ja seadmeid. 
Vajaduse korral tuleb tööriistad ja seadmed üle kontrollida 
ning ametlikult tunnustatud standardi järgi kalibreerida;  
(5) tagama, et hooldustöid tehakse punktis ML.A.401 osutatud 
tehnilistes normdokumentides kindlaksmääratud keskkonnaa­
laseid piiranguid arvesse võttes;  
(6) tagama, et halva ilma või pikemate hooldustööde korral 
kasutatakse asjakohaseid ruume;  
(7) tagama, et minimeeritakse mitmekordsete vigade tekkimise 
oht hooldustööde ajal ja vigade kordumise oht identsetel 
hooldustöödel;  
(8) tagama, et oluliste hooldustoimingute järel rakendatakse 
vigade identifitseerimise meetodit;  
(9) viima pärast hooldustöid läbi üldkontrolli tagamaks, et 
õhusõidukisse ega ühtegi selle komponenti ei ole jäänud 
ühtki tööriista, seadet ega muud võõrkeha ning et kõik teisal­
datud juurdepääsupaneelid on tagasi paigaldatud.  
(10) tagama kõigi tehtud hooldustööde nõuetekohase registreeri­
mise ja dokumenteerimise.  
ML.A.403  Õhusõiduki defektid  
a) Õhusõiduki iga defekt, mis ohustab tõsiselt lennuohutust, tu leb 
kõrvaldada enne järgmist lendu.  
b) Järgmised isikud võivad otsustada, et defekt ei ohusta tõsis elt 
lennuohutust ja selle kõrvaldamise võib edasi lükata:  
(1) piloot juhul, kui defekt mõjutab õhusõiduki mittekohustus­
likku varustust;  
(2) piloot juhul, kui defekt mõjutab õhusõiduki kohustuslikku 
varustust ja piloot kasutab minimaalvarustuse loetelu; vastasel  
juhul võivad sellise defekti kõrvaldamise edasi lükata ainult 
volitatud lennundustehnilised töötajad;  
(3) piloot juhul, kui tegemist on defektiga, millele ei ole osu tatud 
alapunkti b alapunktides 1 ja 2, ning kõik järgmised tingi­
mused on täidetud:  
i) õhusõidukit käitatakse määruse (EL) nr 965/2012 VII lisa 
(osa NCO) kohaselt või – õhupallide või purilennukite 
puhul – õhusõidukit ei käitata määruse (EÜ) nr 2018/395 
II lisa (osa BOP) ADD alajao kohaselt või ei see ei vasta 
määruse (EL) 2018/1976 II lisa (osa SAO) DEC alajaole;  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 301
 
ii) piloot lükkab defekti kõrvaldamise edasi kokkuleppel 
õhusõiduki omanikuga või (kui see on kohaldatav) 
CAMOga või CAOga, kellega on sõlmitud asjakohane 
leping;  
(4) asjakohaselt kvalifitseeritud volitatud lennundustehnilised  
töötajad juhul, kui tegemist on defektiga, millele ei ole 
osutatud alapunkti b alapunktides 1 ja 2, ning kui alapunkti 3 
alapunktides i ja ii tingimused ei ole täidetud.  
c) Õhusõiduki iga defekt, mis ei ohusta tõsiselt lennuohutust, tuleb 
kõrvaldada võimalikult kiiresti pärast defekti esmakordset avas ta­
mist ning võttes arvesse tehnilistes normdokumentides sätestatu d 
piiranguid.  
d) Kõik defektid, mida ei ole enne lendu kõrvaldatud, registree ritakse 
punktis ML.A.305 osutatud õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse 
kirjete süsteemis ja vastav teave tehakse kättesaadavaks pilood ile. 
E ALAJAGU  
KOMPONENDID  
ML.A.501  Liigitamine ja paigaldamine  
a) Kui käesoleva määruse I lisa (osa M) F alajaos, II lisas (os a 145) 
ja Vd lisas (osa CAO) ning määruse (EL) nr 748/2012 I lisas 
(osa 21) ei ole sätestatud teisiti, võib komponendi paigaldada 
ainult siis, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:  
i) see on rahuldavas seisukorras;  
ii) selle kohta on välja antud nõuetekohane hooldustõend I lisa  
(osa M) II liites esitatud EASA vormil 1 või muu samaväärne 
hooldustõend;  
iii) see on tähistatud kooskõlas määruse (EL) nr 748/2012 I lis a 
(osa 21) Q alajaoga.  
b) Enne komponendi paigaldamist õhusõidukile tagab õhusõidukit 
hooldav isik või sertifitseeritud hooldusorganisatsioon, et kom po­
nent sobib paigaldamiseks, kui rakendada võib erinevaid modifi­
katsioone või kohaldatavate lennukõlblikkusdirektiivide järgsei d 
konfiguratsioone.  
c) Standardosi paigaldatakse õhusõidukile või selle komponentid ele 
üksnes siis, kui nad on tehnilistes normdokumentides konkreetse lt 
ära näidatud. Standardosi paigaldatakse üksnes siis, kui nendeg a 
on kaasas tõend nende vastavuse kohta kohaldatavale standardile  
ja nad on asjakohaselt jälgitavad.  
d) Toor- või tarbematerjale võib õhusõidukis või selle komponen tides 
kasutada üksnes järgmistel tingimustel:  
i) õhusõiduki või komponendi tootja lubab toor- või tarbemater­
jali kasutamist asjaomastes tehnilistes normdokumentides või 
see on lubatud vastavalt I lisa (osa M) F alajaole, II lisale 
(osa 145) või Vd lisale (osa CAO);  
ii) materjal vastab nõutavale materjali spetsifikatsioonile ja on 
asjakohaselt jälgitav;  
iii) materjaliga on kaasas dokumendid, mis on selle materjaliga  
otseselt seotud ja mille hulgas on deklaratsioon spetsifikatsio o­
nile vastavuse kohta ning tootja ja tarnija andmed.  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 302
 
e) Õhupallide puhul, kui konkreetse kestaga on võimalik kasutad a 
erinevaid korvide, põletite ja kütusemahutite kombinatsioone, 
peab nende paigaldaja tagama järgmise:  
(1) korv, põleti ja/või kütusemahutid sobivad paigaldamiseks 
vastavalt tüübisertifikaadi andmelehele või sellel viidatud 
muudele dokumentidele;  
(2) korv, põleti ja/või kütusemahutid on töökorras ning nendega  
on kaasas nõuetekohased hooldusdokumendid.  
ML.A.502  Komponentide hooldamine  
a) Komponente, mille kasutamisega omanik on nõustunud vastavalt  
määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) punkti 21.A.307 
alapunktile c, võib hooldada iga isik või organisatsioon tingi­
musel, et omanik kordab nõustumist kõnealuse lisa punkti 
21.A.307 alapunkti c tingimuste kohaselt. Sellise hoolduse puhu l 
ei anta välja I lisa (osa M) II liites esitatud EASA vormi 1 ni ng 
selle suhtes kohaldatakse õhusõiduki hooldustõendi väljaandmise  
nõudeid.  
b) Komponentide kohta antakse välja hooldustõendid vastavalt jä rg­
misele tabelile:  
Hooldustõend EASA vormil 1  [I lisa (osa 
M) II liide]  Õhusõiduki hooldustõend vastavalt punk ­
tile ML.A.801 (EASA vormi 1 ei ole 
võimalik välja anda)  
Komponentide hooldamine kooskõlas  komponendi tehniliste normdokumentidega (mille on 
väljastanud komponendi tootja)  
Hooldus, mis ei ole 
kapitaalremont  Mootorite (mootori puhul) või 
komponentide (muude komponentide 
puhul) hooldamise pädevusega 
hooldusorganisatsioonid  (i) Õhusõiduki hooldamise pädevu­
sega hooldusorganisatsioonid ja/ 
või 
(ii) sõltumatud volitatud lennundusteh­
nilised töötajad  
Muude komponen ­
tide kui mootorite ja 
propellerite 
kapitaalremont  Komponentide hooldamise pädevu­
sega hooldusorganisatsioonid  Ei ole võimalik  
CS-VLA, CS-22 ja 
LSA õhusõidukite 
mootorite ja propel ­
lerite kapitaalremont  Mootorite (mootori puhul) või 
komponentide (propelleri puhul) hool­
damise pädevusega 
hooldusorganisatsioonid  (iii) Õhusõiduki hooldamise pädevu­
sega hooldusorganisatsioonid ja/ 
või 
(iv) sõltumatud volitatud lennundus­
tehnilised töötajad  
Muude õhusõidukite 
kui CS-VLA, CS-22 
ja LSA mootorite ja 
propellerite 
kapitaalremont  Mootorite (mootori puhul) või 
komponentide (propelleri puhul) hool­
damise pädevusega 
hooldusorganisatsioonid  Ei ole võimalik  
Komponentide hooldamine kooskõlas  õhusõiduki tehniliste normdokumentidega (mille on väljas ­
tanud õhusõiduki tootja)  
Kõik komponendid 
ja iga liiki hooldus  Mootorite (mootori puhul) või 
komponentide (muude komponentide 
puhul) hooldamise pädevusega 
hooldusorganisatsioonid  — Õhusõiduki hooldamise pädevu­
sega hooldusorganisatsioonid ja/ 
või 
— sõltumatud volitatud lennundus­
tehnilised töötajad  
ML.A.503  Kapitaalremontide vahelise ressursiga komponendid  
a) Mõiste „kapitaalremontide vahelise ressursiga komponendidFGI “ 
hõlmab järgmisi komponente:  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 303
 
(1) määratud ressursiga komponendid, mis ressursi ammendu­
misel tuleks kasutusest kõrvaldada; ja  
(2) piiratud kasutuseaga komponendid, mida kasutusea lõppedes 
tuleb hooldada, et taastada nende kasutuskõlblikkus.  
b) Paigaldatud kapitaalremontide vahelise ressursiga osad ei võ i 
ületada ettenähtud kasutusea piiri, mis on kindlaks määratud 
õhusõiduki hooldusprogrammis ja lennukõlblikkusdirektiivides, 
välja arvatud punkti ML.A.504 alapunktis c sätestatud juhtudel.  
c) Ettenähtud kasutusiga väljendatakse kas kalendripäevade, len nu­
tundide, maandumiste või lennutsüklitena (vastavalt vajadusele) . 
d) Ettenähtud kasutusea lõppedes tuleb komponent õhusõidukist 
eemaldada kas hoolduseks või määratud ressursiga komponentide 
puhul kõrvaldamiseks.  
ML.A.504  Kontroll kasutuskõlbmatute komponentide üle  
a) Komponent loetakse kasutuskõlbmatuks ükskõik millistel alljä rg­
nevalt loetletud asjaoludel:  
(1) komponendi kasutusiga, mis on kindlaks määratud õhusõiduki 
hooldusprogrammis, on ületatud;  
(2) komponent ei vasta kohaldatavatele lennukõlblikkusdirektiiv i­
dele või muudele ameti kehtestatud jätkuva lennukõlblikkuse 
nõuetele;  
(3) puudub teave, mille põhjal on võimalik kindlaks määrata 
komponendi lennu- või paigalduskõlblikkust;  
(4) komponendil on ilmsed defektid või rikked;  
(5) komponent on osalenud intsidendis või õnnetuses, mis võib 
mõjutada tema kasutuskõlblikkust.  
b) Kasutuskõlbmatuid komponente käsitletakse järgmiselt:  
(1) tähistatakse kasutuskõlbmatutena ja pannakse sertifitseerit ud 
hooldusorganisatsiooni või sõltumatute volitatud lennundus­
tehniliste töötajate vastutusel turvalisse kohta hoiule, kuni 
tehakse otsus nende edasise staatuse kohta; või  
(2) tähistatakse kasutuskõlbmatutena isiku või organisatsiooni 
poolt, kes nad kasutuskõlbmatuks tunnistas, ja antakse hoiule 
õhusõiduki omanikule pärast seda, kui selline üleandmine on 
kajastatud punktis ML.A.305. osutatud hooldustööde kirjete 
süsteemis.  
c) Komponendid, mille määratud ressurss on ammendunud või mille l 
on parandamatu defekt või rike, tuleb lugeda praagiks ning neid  ei 
tohi lubada liikuda tagasi komponentidega varustamise süsteemi,  
välja arvatud juhul, kui nende määratud ressurssi on pikendatud  
või kui nende remontimise viis on punkti ML.A.304 alusel heaks 
kiidetud.  
d) Iga punkti ML.A.201 kohaselt vastutav isik või organisatsioo n 
teeb alapunktis c osutatud praakkomponentide puhul järgmist:  
(1) hoiab selliseid komponente alapunkti b alapunktis 1 osutatu d 
kohas või  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 304
 
(2) laseb iga sellise komponendi moonutada nii, et seda ei ole 
enam võimalik majanduslikult kasutada ega remontida, enne 
kui tema vastutus selle komponendi eest lõpeb.  
e) Olenemata alapunktist d võib punkti ML.A.201 kohaselt vastut av 
isik või organisatsioon anda vastutuse praagiks liigitatud komp o­
nentide eest ilma neid moonutamata üle koolitust pakkuvale või 
teadustööd tegevale organisatsioonile.  
H ALAJAGU  
HOOLDUSTÕENDID  
ML.A.801  Õhusõiduki hooldustõend  
a) Pärast õhusõiduki nõutava hoolduse asjakohast teostamist ant akse 
välja hooldustõend.  
b) Hooldustõendi annab välja kas:  
(1) asjakohaselt volitatud lennundustehniline töötaja sertifits ee­
ritud hooldusorganisatsiooni nimel;  
(2) sõltumatu volitatud lennundustehniline töötaja või  
(3) omanik-piloot vastavalt punktile ML.A.803.  
c) Erandina alapunktist b võib omanik ettenägematute asjaolude 
korral, kui õhusõiduk maandatakse kohta, kus asjakohaselt serti ­
fitseeritud hooldusorganisatsioon või asjakohased volitatud 
lennundustehnilised töötajad ei ole kättesaadavad, volitada iga  
isikut, kellel on vähemalt kolmeaastane kogemus asjakohase hool ­
dustöö alal ja nõuetekohane kvalifikatsioon, hooldama õhusõiduk it 
kooskõlas käesoleva lisa D alajaos sätestatud standarditega ja 
andma välja õhusõiduki hooldustõendi. Sellisel juhul teeb omani k 
järgmist:  
(1) hangib ja säilitab õhusõiduki kirjete hulgas teabe kõigi te htud 
tööde ja hooldustõendi välja andnud isiku kvalifikatsiooni 
kohta;  
(2) tagab, et sellised hooldustööd kontrollitakse üle ja nende kohta 
antakse välja hooldustõend vastavalt punkti ML.A.801 
alapunktile b esimesel võimalusel, kuid mitte hiljem kui 
seitsme päeva jooksul, või hiljemalt 30 päeva jooksul, kui 
tegemist on õhusõidukiga, mida käitatakse määruse (EL) 
nr 965/2012 VII lisa (osa NCO) kohaselt, või kui tegemist 
on õhupalliga, mida ei käitata määruse (EL) 2018/395 II lisa 
(osa BOP) ADD alajao kohaselt, või kui tegemist on purilen­
nukiga, mis ei vasta määruse (EL) 2018/1976 II lisa (osa 
SAO) DEC alajaole;  
(3) teatab seitsme päeva jooksul sellise volituse andmisest 
CAMO-le või CAO-le, kellega on sõlmitud asjakohane leping, 
või nimetatud lepingu puudumise korral pädevale asutusele.  
d) Kui hooldustõend antakse välja alapunkti b alapunkti 1 või 2  
alusel, võib volitatud lennundustehnilisel töötajal hooldustööd e 
tegemisel olla üks või mitu abilist, kes töötavad tema vahetu j a 
pideva kontrolli all.  
e) Hooldustõendile peavad olema kantud vähemalt:  
(1) tehtud hooldustööde põhilised üksikasjad;  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 305
 
(2) hooldustööde lõpuleviimise kuupäev;  
(3) tõendi välja andnud organisatsiooni või isiku andmed, seal­
hulgas:  
i) hooldusorganisatsiooni ja tõendi välja andnud volitatud 
lennundustehnilise töötaja loa number või  
ii) alapunkti b alapunktis 2 osutatud juhul hooldustõendi välja  
andnud sõltumatu volitatud lennundustehnilise töötaja 
andmed ja vajaduse korral tema loa number;  
(4) lennukõlblikkuse või käitamise võimalikud piirangud.  
f) Erandina alapunktist b ja vaatamata alapunktile g võib juhul , kui 
nõutavaid hooldustöid ei saa lõpule viia, hooldustõendi välja a nda 
õhusõiduki kinnitatud piirangute raames. Sellisel juhul tuleb h ool­
dustõendil märkida, et hooldust ei olnud võimalik lõpule viia, ja 
esitada kohaldatavad lennukõlblikkus- või käitamispiirangud, mi s 
on alapunkti e alapunkti 4 kohaselt nõutava teabe osaks.  
g) Mis tahes teadaoleva mittevastavuse korral käesoleva lisa nõ ue­
tele, mis ohustab lennuohutust, ei tohi hooldustõendit välja an da. 
ML.A.802  Komponendi hooldustõend  
a) Pärast õhusõiduki komponendi nõutava hoolduse nõuetekohast 
teostamist kooskõlas punktiga ML.A.502 antakse välja kompo­
nendi hooldustõend.  
b) Komponendi hooldustõendiks on EASA vorm 1, mis on esitatud 
I lisa (osa M) II liites, välja arvatud juhul, kui hooldustõend  
antakse välja õhusõiduki tasemel, nagu on sätestatud punkti 
ML.A.502 alapunktis b.  
ML.A.803  Omanik-piloodi volitus  
a) Omanik-piloodina käsitatakse isikut, kes vastab järgmistele nõue­
tele: 
(1) tal on liikmesriigi poolt õhusõiduki tüübi või klassipädevu s­
märke jaoks välja antud või kinnitatud kehtiv piloodiluba või 
samaväärne luba;  
(2) ta omab õhusõidukit kas ainuomaniku või kaasomanikuna; 
omanik on kas  
i) üks registreerimisvormile kantud füüsilistest isikutest või  
ii) mittetulundusliku, vaba aja veetmisega seotud juriidilise 
isiku liige, kui see juriidiline üksus on registreerimisdoku­
mendis märgitud omanikuna või käitajana ning kõnealune 
liige on otseselt kaasatud selle juriidilise isiku otsustamis­
protsessi ja see juriidiline isik on ta määranud teostama 
omanik-piloodi hooldustöid.  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 306
 
b) Õhusõidukite puhul, mida käitatakse määruse (EL) nr 965/2012  
VII lisa (osa NCO) kohaselt, õhupallide puhul, mida ei käitata 
määruse (EL) 2018/395 II lisa (osa BOP) ADD alajao kohaselt, 
ja purilennukite puhul, mis ei vasta määruse (EL) 2018/1976 II lisa 
(osa SAO) DEC alajaole, võib omanik-piloot hooldustõendi välja 
anda pärast omanik-piloodi piiratud mahus hooldustööde tegemist , 
nagu on ette nähtud käesoleva lisa II liites.  
c) Hooldustõendi kohta tuleb teha märge logiraamatutesse ning s ee 
peab sisaldama tehtud hooldustööde põhilisi üksikasju, kasutatu d 
tehnilisi normdokumente, kuupäeva, mil need hooldustööd lõpule 
viidi, ning tõendi väljastanud omanik-piloodi andmeid, allkirja  ja 
piloodiloa või samaväärse loa numbrit.  
I ALAJAGU  
LENNUKÕLBLIKKUSE KONTROLLI SERTIFIKAAT  
ML.A.901  Õhusõiduki lennukõlblikkuse kontroll  
Õhusõiduki lennukõlblikkussertifikaadi kehtivuse tagamiseks tul eb 
korrapäraselt kontrollida õhusõiduki lennukõlblikkust ning sell e 
jätkuva lennukõlblikkuse kirjeid.  
a) Lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaat antakse välja kooskõl as 
käesoleva lisa IV liitega (EASA vorm 15c) pärast lennukõlblik­
kuse kontrolli rahuldavat läbimist. Lennukõlblikkuse kontrolli 
sertifikaat kehtib ühe aasta.  
b) Lennukõlblikkust kontrollib ja punkti ML.A.903 kohase lennuk õl­
blikkuse kontrolli sertifikaadi annab välja kas:  
(1) pädev asutus;  
(2) asjakohaselt sertifitseeritud CAMO või CAO;  
▼M8 
(3) sertifitseeritud hooldusorganisatsioon, kui ta vastavalt õh usõi­
duki hooldusprogrammile viib läbi ülevaatuse üks kord aastas 
või iga 100 lennutunni järel;  
(4) õhusõidukite puhul, mida käitatakse määruse (EL) 
nr 965/2012 VII lisa (osa NCO) kohaselt, õhupallide puhul, 
mida ei käitata määruse (EL) 2018/395 (  1 ) II lisa (osa BOP) 
ADD alajao kohaselt, ja purilennukite puhul, mis ei vasta 
määruse (EL) 2018/1976 (  2 ) II lisa (osa SAO) DEC alajaole, 
sõltumatud volitatud lennundustehnilised töötajad, kes vasta­
valt õhusõiduki hooldusprogrammile viivad läbi ülevaatuse 
üks kord aastas või iga 100 lennutunni järel, tingimusel et 
neil on:  
▼C2 
i) III lisa (osa 66) kohaselt välja antud luba, mis hõlmab 
asjaomase õhusõidukiga seotud pädevust, või juhul, kui 
III lisa (osa 66) ei ole konkreetse õhusõiduki suhtes kohal­
datav, siis selle õhusõiduki suhtes kehtiv siseriiklik voli­
tatud lennundustehnilise töötaja kvalifikatsioon;  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 307  
( 1 ) Komisjoni 13. märtsi 2018. aasta määrus (EL) 2018/395, milles  sätestatakse üksikasja­
likud eeskirjad õhupallilendude suhtes vastavalt Euroopa Parlam endi ja nõukogu 
määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 71, 14.3.2018, lk 10). 
( 2 ) Komisjoni 14. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/ 1976, milles sätestatakse 
üksikasjalikud eeskirjad purilennukilendude suhtes vastavalt Eu roopa Parlamendi ja 
nõukogu määrusele (EL) 2018/1139 (ELT L 326, 20.12.2018, lk 64) .
 ii) volitus, mille on välja andnud kas  
A) pädev asutus, kes andis välja III lisa (osa 66) kohase 
loa, või  
B) kui III lisa (osa 66) ei kohaldata, siis pädev asutus, kes 
vastutab volitatud lennundustehniliste töötajate kvalifit­
seerimise eest.  
III lisa (osa 66) kohase loaga sõltumatud volitatud lennundus­
tehnilised töötajad võivad kontrollida ükskõik millises liikmes ­
riigis registreeritud õhusõidukite lennukõlblikkust ja anda 
välja vastavaid lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaate. 
Seevastu siseriikliku kvalifikatsiooniga sõltumatud volitatud 
lennundustehnilised töötajad võivad kontrollida ainult siseriik ­
liku kvalifitseerimise eest vastutavas liikmesriigis registreer i­
tud õhusõidukite lennukõlblikkust ja anda välja vastavaid 
lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaate.  
Siseriikliku kvalifikatsiooniga sõltumatute volitatud lennun­
dustehniliste töötajate välja antud lennukõlblikkuse kontrolli 
sertifikaatide puhul ei kohaldata vastastikuse tunnustamise 
põhimõtet, kui õhusõiduk viiakse ühest liikmesriigist üle teise . 
Kui mis tahes asjaolud viitavad võimaliku ohutusriski olemaso­
lule, teostab lennukõlblikkuse kontrolli ja annab lennukõlblikk use 
kontrolli sertifikaadi välja pädev asutus ise.  
c) Asjakohaselt sertifitseeritud CAMO või CAO võib lennukõlblik ­
kuse kontrolli sertifikaadi kehtivust pikendada maksimaalselt k aks 
korda järjest ja iga kord üheks aastaks, kui on täidetud järgmi sed 
tingimused:  
(1) vastavat õhusõidukit on viimase 12 kuu jooksul pidevalt 
hallanud sama CAMO või CAO;  
(2) vastavat õhusõidukit on viimase 12 kuu jooksul hooldanud 
sertifitseeritud hooldusorganisatsioonid; see hõlmab 
omanik-piloodi hooldustöid, mille kohta on hooldustõendi 
välja andnud omanik-piloot või sõltumatu volitatud lennun­
dustehniline töötaja;  
(3) CAMO-l või CAO-l ei ole tõendeid ega põhjust uskuda, et 
õhusõiduk on lennukõlbmatu.  
CAMO või CAO võib sertifikaadi kehtivust selliselt pikendada 
olenemata sellest, milline alapunktis b osutatud töötaja või or ga­
nisatsioon lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaadi algselt välj a 
andis.  
d) Erandina alapunktist c võib lennukõlblikkuse kontrolli serti fikaati 
pikendada kuni 30 päeva enne määratud aega, ilma et lennukõl­
blikkuse kontrollimise rütm katkeks, kui see on vajalik selleks , et 
tagada õhusõiduki olemasolu algse lennukõlblikkuse kontrolli 
sertifikaadi paigutamiseks pardale.  
e) Kui pädev asutus teostab ise lennukõlblikkuse kontrolli ja a nnab 
välja lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaadi, teeb omanik järg mist:  
(1) esitab pädevale asutusele selle poolt nõutavad dokumendid;  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 308
 
(2) majutab pädeva asutuse töötajad asjaomases kohas sobival 
viisil;  
(3) pakub vajaduse korral pädevale asutusele asjakohaste volita tud 
lennundustehniliste töötajate abi.  
ML.A.902  Lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaadi kehtivus  
a) Lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaat kaotab kehtivuse, kui : 
(1) see peatatakse või tunnistatakse kehtetuks;  
(2) lennukõlblikkussertifikaat peatatakse või tunnistatakse 
kehtetuks;  
(3) õhusõiduk ei ole kantud liikmesriigi registrisse;  
(4) tüübisertifikaat, mille alusel lennukõlblikkussertifikaat v älja 
anti, peatatakse või tunnistatakse kehtetuks.  
b) Õhusõiduk ei tohi lennata, kui tema lennukõlblikkuse kontrol li 
sertifikaat on kehtetu või kui esineb mõni järgmistest asjaolud est: 
(1) õhusõiduki või mõne sellele paigaldatud komponendi jätkuv 
lennukõlblikkus ei vasta käesoleva lisa nõuetele;  
(2) õhusõiduk ei vasta enam ameti poolt kinnitatud konstruktsio o­
nitüübile;  
(3) õhusõiduki kasutamisel on rikutud heakskiidetud lennukäsira a­
matu või lennukõlblikkussertifikaadi tingimusi, ilma et oleks 
võetud asjakohaseid meetmeid;  
(4) õhusõiduk on osalenud õnnetuses või intsidendis, mis mõjuta b 
tema lennukõlblikkust, ja pärast seda ei ole võetud asjakoha­
seid meetmeid tema lennukõlblikkuse taastamiseks;  
(5) mõni õhusõiduki või sellele paigaldatud komponendi 
muudatus- või remonditöö ei ole kooskõlas määruse (EL) 
nr 748/2012 I lisaga (osa 21).  
c) Kui lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaadist loobutakse või  see 
kehtetuks tunnistatakse, tuleb see pädevale asutusele tagastada . 
ML.A.903  Lennukõlblikkuse kontrolli protsess  
a) Punktis ML.A.901 sätestatud õhusõiduki lennukõlblikkuse kont ­
rolli nõude täitmiseks viivad lennukõlblikkust kontrollivad 
töötajad läbi õhusõiduki kirjete protokollitud kontrolli, et ve en­
duda järgmises:  
(1) plaaneri, mootori ja propelleri lennuajad ning nendega seot ud 
lennutsüklid on nõuetekohaselt dokumenteeritud;  
(2) lennukäsiraamat vastab õhusõiduki konfiguratsioonile ja on 
ajakohastatud;  
(3) kõik õhusõiduki hooldusprogrammi kohaselt vajalikud hool­
dustööd on tehtud;  
(4) kõik teadaolevad defektid on kõrvaldatud või nende kõrval­
damine on kontrollitaval viisil edasi lükatud;  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 309
 
(5) kõik kohaldatavad lennukõlblikkusdirektiivid on kohaldatud 
ja nõuetekohaselt registreeritud;  
(6) kõik õhusõidukil tehtud muudatus- ja remonditööd on regist­
reeritud ning vastavuses määruse (EL) nr 748/2012 I lisa 
(osa 21) nõuetega;  
(7) kõik õhusõidukile paigaldatud kapitaalremontide vahelise 
ressursiga komponendid on nõuetekohaselt tähistatud, regist­
reeritud ja nad ei ole ületanud oma ettenähtud ressurssi;  
(8) kõikide hooldustööde kohta on välja antud käesoleva lisa 
kohane hooldustõend;  
(9) aktuaalne massi ja balansseeringu aruanne, kui see on 
nõutav, vastab õhusõiduki konfiguratsioonile ja kehtib;  
(10) õhusõiduk vastab oma konstruktsioonitüübi viimasele ameti 
poolt kinnitatud versioonile;  
(11) kui see on nõutav, on õhusõidukil määruse (EL) nr 748/2012  
I lisa (osa 21) I alajao kohane mürasertifikaat, mis vastab 
õhusõiduki konfiguratsioonile.  
b) Alapunktis a osutatud lennukõlblikkust kontrollivad töötajad  
teevad õhusõiduki tehnilise ülevaatuse. Kui lennukõlblikkust ko nt­
rollivad töötajad ei ole III lisa (osa 66) nõuete kohaselt kval ifit­
seeritud, abistavad neid kõnealuse ülevaatuse tegemisel vastava lt 
kvalifitseeritud töötajad.  
c) Õhusõiduki tehnilise ülevaatuse käigus veenduvad lennukõlbli k­
kust kontrollivad töötajad, et:  
(1) kõik nõutavad tähised ja sildid on nõuetekohaselt paigaldat ud; 
(2) õhusõiduk vastab oma heakskiidetud lennukäsiraamatu 
tingimustele;  
(3) õhusõiduki konfiguratsioon vastab kinnitatud dokumentidele;  
(4) ei leita ühtki defekti, mida ei oleks punkti ML.A.403 nõuet e 
kohaselt käsitletud;  
(5) õhusõiduki ja alapunktis a osutatud kirjete vahel ei ole 
vastuolusid.  
d) Erandina punkti ML.A.901 alapunktist a võib lennukõlblikkuse  
kontrolli teha kuni 90 päeva enne määratud aega, ilma et lennu­
kõlblikkuse kontrollimise rütm katkeks, selleks et tehniline 
ülevaatus saaks toimuda hoolduskontrolli käigus.  
e) IV liites esitatud lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaadi ( EASA 
vorm 15c) võivad välja anda:  
(1) asjakohaselt volitatud lennukõlblikkust kontrollivad töötaj ad; 
(2) kui lennukõlblikkust on kontrollitud täies mahus ja kõik 
puudused on kõrvaldatud;  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 310
 
(3) kui õhusõiduki hooldusprogrammis avastatud võimalikku 
vastuolu on alapunkti h kohaselt rahuldavalt käsitletud.  
f) Õhusõiduki kohta välja antud või pikendatud lennukõlblikkuse  
kontrolli sertifikaadi koopia tuleb saata kümne päeva jooksul a sja­
omase õhusõiduki registreerijaliikmesriigile.  
g) Lennukõlblikkuse kontrolliga seotud töid ei tohi anda alltöö võtu 
korras edasi kolmandatele isikutele.  
h) Samaaegselt lennukõlblikkuse kontrolliga võib hinnata õhusõi duki 
hooldusprogrammi tõhusust vastavalt punkti ML.A.302 alapunkti c  
alapunktile 9. Õhusõiduki hooldusprogrammi peab läbi vaatama 
sama isik, kes kontrollis lennukõlblikkust. Kui kontrollimise 
käigus leitakse õhusõidukil puudusi, mis on seotud õhusõiduki 
hooldusprogrammi sisu puudustega, tuleb õhusõiduki hoolduspro­
grammi asjakohaselt muuta. Kontrolli teostanud isik teavitab re gis­
treerijaliikmesriigi pädevat asutust, kui ta ei nõustu omaniku,  
CAMO või CAO võetud meetmetega õhusõiduki hoolduspro­
grammi muutmiseks. Sel juhul otsustab pädev asutus, millised 
õhusõiduki hooldusprogrammi muudatused on vajalikud, lähtudes 
punktis ML.B.903 määratletud puudustest ja vajaduse korral 
reageerides vastavalt punktile ML.B.304.  
ML.A.904  Lennukõlblikkust kontrollivate töötajate kvalifikatsioon  
a) Pädeva asutuse nimel tegutsevad lennukõlblikkust kontrolliva d 
töötajad peavad olema punkti ML.B.902 kohaselt kvalifitseeritud . 
▼M8 
b) I lisa (osa M) F või G alajaos, II lisas (osa 145), Vc lisas  (osa 
CAMO) või Vd lisas (osa CAO) osutatud organisatsiooni nimel 
tegutsevad lennukõlblikkust kontrollivad töötajad peavad olema 
kvalifitseeritud vastavalt I lisa (osa M) F või G alajaole, II lisale 
(osa 145), Vc lisale (osa CAMO) või Vd lisale (osa CAO).  
▼C2 
c) Vastavalt punkti ML.A.901 alapunkti b alapunktile 4 sõltumat ult 
tegutsevatel lennukõlblikkust kontrollivatel töötajatel peab ol ema:  
(1) III lisa (osa 66) kohaselt välja antud luba, mis hõlmab asj a­
omase õhusõidukiga seotud pädevust, või juhul, kui III lisa 
(osa 66) ei ole konkreetse õhusõiduki suhtes kohaldatav, siis 
selle õhusõiduki suhtes kehtiv siseriiklik volitatud lennundus­
tehnilise töötaja kvalifikatsioon ning  
(2) volitus, mille on välja andnud kas  
i) pädev asutus, kes andis välja III lisa (osa 66) kohase loa, 
või 
ii) kui III lisa (osa 66) ei ole kohaldatav, siis pädev asutus,  
kes vastutab volitatud lennundustehniliste töötajate kvali­
fitseerimise eest.  
d) Pädev asutus annab alapunkti c alapunktis 2 nõutud volituse,  kui: ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 311
 
(1) pädeva asutuse hinnangul on isikul teadmised käesoleva lisa  
osade kohta, mis on seotud jätkuva lennukõlblikkuse korral­
damise, lennukõlblikkuse kontrollimise ja lennukõlblikkuse 
kontrolli sertifikaatide väljaandmisega;  
(2) isik on pädeva asutuse järelevalve all nõuetekohaselt viinu d 
läbi lennukõlblikkuse kontrolli.  
Kõnealune volitus kehtib viis aastat, kui selle omanik on viinu d 
läbi vähemalt ühe lennukõlblikkuse kontrolli iga 12 kuu järel. Kui 
see nii ei ole, tuleb pädeva asutuse järelevalve all nõuetekoha selt 
läbi viia uus lennukõlblikkuse kontroll.  
Volituse kehtivuse lõppemisel pikendatakse volitust veel viieks  
aastaks, kui alapunkti d alapunktide 1 ja 2 nõuded on jätkuvalt  
täidetud. Pikendamiste arv ei ole piiratud.  
Volituse omanik peab säilitama dokumendid kõikide tema poolt 
läbiviidud lennukõlblikkuse kontrollide kohta ja tegema need ta ot­
luse korral kättesaadavaks igale pädevale asutusele ja igale õh usõi­
duki omanikule, kelle jaoks ta lennukõlblikkuse kontrolli läbi viis. 
Pädev asutus võib volituse igal ajal kehtetuks tunnistada, kui ta ei 
ole rahul volituse omaniku pädevusega või volituse kasutamisega . 
ML.A.905  Õhusõiduki registrikannete üleviimine liidu piires  
a) Õhusõiduki registrikannete üleviimisel ELi piires teeb vasta va 
taotluse esitaja järgmist:  
(1) esiteks teatab endisele liikmesriigile liikmesriigi, mille regis­
trisse õhusõiduk kantakse  
(2) ning seejärel esitab uuele liikmesriigile taotluse uue lenn ukõl­
blikkussertifikaadi väljaandmiseks kooskõlas määruse (EL) 
nr 748/2012 I lisa (osa 21) nõuetega.  
b) Olenemata punkti ML.A.902 alapunkti a alapunktist 3 kehtib 
endine lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaat oma kehtivusaja 
lõpuni, välja arvatud juhul, kui lennukõlblikkuse kontrolli ser tifi­
kaadi andis välja siseriikliku volitatud lennundustehnilise töö taja 
kvalifikatsiooniga sõltumatu volitatud lennundustehniline tööta ja 
punkti ML.A.901 alapunkti b alapunkti 4 kohaselt, millisel juhu l 
kohaldatakse punkti ML.A.906.  
c) Juhul kui õhusõiduk oli endises liikmesriigis lennukõlbmatu või 
kui õhusõiduki lennukõlblikkust ei saa olemasolevate andmete 
alusel kindlaks määrata, kohaldatakse alapunktidest a ja b olen e­
mata punkti ML.A.906.  
ML.A.906  Liitu imporditud õhusõidukite lennukõlblikkuse kontrollimine  
a) Kui õhusõiduk kantakse liikmesriigi registrisse kolmandast r iigist, 
teeb vastava taotluse esitaja järgmist:  
(1) esitab registreerijaliikmesriigile pädevale asutusele taotl use 
uue lennukõlblikkussertifikaadi väljaandmiseks kooskõlas 
määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) nõuetega;  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 312
 
(2) õhusõiduki puhul, mis ei ole uus, laseb teha rahuldava lenn u­
kõlblikkuse kontrolli kooskõlas punktiga ML.A.901;  
(3) laseb teha kõik hooldustööd, mis on vajalikud heakskiidetud  
või deklareeritud õhusõiduki hooldusprogrammi täitmiseks.  
b) Kui õhusõiduk vastab asjakohastele nõuetele, on pädev asutus , 
CAMO või CAO, hooldusorganisatsioon või sõltumatud volitatud 
lennundustehnilised töötajad, kes on viinud läbi lennukõlblikku se 
kontrolli vastavalt punkti ML.A.901 alapunktile b, kohustatud 
andma välja lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaadi ja esitama 
selle koopia registreerijaliikmesriigi pädevale asutusele.  
c) Omanik tagab registreerijaliikmesriigi pädeva asutuse tehtav aks 
ülevaatuseks juurdepääsu õhusõidukile.  
d) Registreerijaliikmesriigi pädev asutus annab välja uue lennu kõl­
blikkussertifikaadi, kui õhusõiduk vastab määruse (EL) 
nr 748/2012 I lisa (osa 21) nõuetele.  
ML.A.907  Puudused  
a) Puudused liigitatakse järgmiselt.  
(1) Esimese astme puudus on iga oluline mittevastavus käesoleva  
lisa nõuetele, mis vähendab ohutustaset ja ohustab tõsiselt 
lennuohutust.  
(2) Teise astme puudus on iga mittevastavus käesoleva lisa nõue ­
tele, mis võib vähendada ohutustaset ja ohustada lennuohutust.  
b) Olles saanud teate puuduste kohta vastavalt punktile ML.B.90 3, 
koostab punkti ML.A.201 kohaselt vastutav isik või organisat­
sioon parandusmeetmete kava puuduste kordumise ja nende 
algpõhjuse taastekkimise vältimiseks ning esitab selle pädevale  
asutusele viimasega kokkulepitud aja jooksul.  
B JAGU  
MENETLUS PÄDEVATELE ASUTUSTELE  
A ALAJAGU  
ÜLDSÄTTED  
ML.B.101  Reguleerimisala  
Selles jaos on sätestatud haldusnõuded, mida peavad järgima käe s­
oleva lisa A jao rakendamise ja täitmise tagamise eest vastutav ad 
pädevad asutused.  
ML.B.102  Pädev asutus  
a) Üldosa  
Liikmesriik nimetab pädeva asutuse, kellele on pandud kohustus anda 
välja, pikendada, muuta, peatada või tunnistada kehtetuks serti fikaate 
ja kontrollida jätkuvat lennukõlblikkust. Pädev asutus kehtesta b doku­
menteeritud menetlused ja organisatsioonilise struktuuri.  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 313
 
b) Ressursid  
Pädeval asutusel peab olema nii palju töötajaid, kui on vaja kä esole­
vas jaos sätestatud nõuete täitmiseks.  
c) Kvalifikatsioon ja koolitus  
Kõikidel käesolevas lisas käsitletud toimingutes osalevatel töö tajatel 
peavad olema asjakohane kvalifikatsioon, teadmised, kogemused n ing 
nad peavad olema saanud asjakohast alg- ja jätkukoolitust oma 
ülesannete täitmiseks.  
d) Menetlused  
Pädev asutus kehtestab menetlused, mille alusel saavutatakse va stavus 
käesolevale lisale.  
Need menetlused vaadatakse läbi ja neid muudetakse selle tagami ­
seks, et nõuded oleksid jätkuvalt täidetud.  
ML.B.104  Dokumentide säilitamine  
a) Pädev asutus võtab kasutusele dokumentide säilitamise süstee mi, 
mis tagab iga sertifikaadi ja loa väljaandmise, pikendamise, mu ut­
mise, peatamise või kehtetuks tunnistamise menetluse piisava 
jälgitavuse.  
b) Iga õhusõiduki üle tehtava järelevalve dokumentide hulka 
kuuluvad vähemalt koopiad:  
(1) õhusõiduki lennukõlblikkussertifikaadist;  
(2) lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaatidest;  
(3) liikmesriigi enda poolt tehtud lennukõlblikkuse kontrollide  
aruannetest;  
(4) kogu õhusõidukiga seotud asjakohasest kirjavahetusest;  
(5) kõikide erandite ja täitemeetmete üksikasjadest;  
(6) pädeva asutuse poolt vastavalt käesolevale lisale või 
määrusele (EL) nr 965/2012 heakskiidetud dokumentidest.  
c) Alapunktis b loetletud dokumente tuleb säilitada kaks aastat  pärast 
õhusõiduki käitamise lõpetamist.  
d) Kõik punktis ML.B.104 loetletud dokumendid tuleb teise liikm es­
riigi või ameti nõudmise korral teha neile kättesaadavaks.  
ML.B.105  Vastastikune teabevahetus  
a) Lennuohutuse parandamiseks osalevad pädevad asutused vastava lt 
määruse (EL) 2018/1139 artiklile 72 kogu vajaliku teabe vastast i­
kuses vahetamises.  
b) Ilma et see piiraks liikmesriikide pädevust, abistavad asjao mased 
pädevad asutused üksteist vajalike järelevalvemeetmete rakenda­
misel, kui tekib mitut liikmesriiki hõlmav võimalik oht 
lennuohutusele.  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 314
 
B ALAJAGU  
PÄDEVUS  
ML.B.201  Kohustused  
Punkti ML.1 alapunktis b osutatud pädev asutus on kohustatud vi ima 
läbi ülevaatusi ja uurimisi, et kontrollida käesoleva lisa nõue te täit­
mist.  
C ALAJAGU  
JÄTKUV LENNUKÕLBLIKKUS  
ML.B.302  Erandid  
Pädev asutus registreerib ja säilitab teabe kõigi määruse (EL) 
2018/1139 artikli 71 alusel tehtud erandite kohta.  
ML.B.303  Õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse jälgimine  
a) Pädev asutus töötab riskipõhist lähenemisviisi kasutades väl ja järe­
levalvekava tema registrisse kantud õhusõidukite lennukõlblikku se 
jälgimiseks.  
b) Järelevalvekava peab sisaldama õhusõiduki pistelisi kontroll e ja 
hõlmama lennukõlblikkuse peamiste riskielementide kõiki aspekte . 
c) Pistelise tootekontrolli käigus tuleb kohaldatavate nõuete a lusel 
üle vaadata saavutatud lennukõlblikkuse standardid ja teha kind ­
laks kõik puudused.  
d) Kindlakstehtud puudused liigitatakse punkti ML.B.903 kohasel t ja 
nende kohta esitatakse kirjalik kinnitus punkti ML.A.201 kohase lt 
vastutavale isikule või organisatsioonile. Pädeval asutusel pea b 
olema menetlus puuduste analüüsimiseks nende ohutusalase täht­
suse seisukohast.  
e) Pädev asutus dokumenteerib kõik puudused ja nende kõrvaldami ­
seks võetud meetmed.  
f) Kui õhusõiduki jälgimise käigus leitakse tõendeid käesolevas  või 
mõnes muus lisas sätestatud nõuetele mittevastavuse kohta, käsi t­
letakse seda puudust kooskõlas asjaomase lisa nõuetega.  
g) Vajaduse korral vahetab pädev asutus asjakohaste täitemeetme te 
rakendamise tagamiseks teavet alapunkti f kohaselt kindlaks 
tehtud mittevastavuste kohta teiste pädevate asutustega.  
ML.B.304  Kehtetuks tunnistamine, peatamine ja piirangute kehtestamine  
Pädev asutus:  
a) peatab lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaadi põhjendatud 
juhtudel, kui on tekkinud võimalik oht ohutusele või  
b) peatab või tunnistab kehtetuks lennukõlblikkuse kontrolli se rtifi­
kaadi vastavalt punkti ML.B.903 alapunktile a.  
Pädev asutus, kes andis sõltumatule volitatud lennundustehnilis ele 
töötajale punkti ML.A.904 alapunkti c kohase lennukõlblikkuse k ont­
rolli volituse, tühistab selle volituse, kui volituse omaniku t ulemused 
lennukõlblikkuse kontrollimisel jätavad soovida või kui volitus t kasu­
tatakse ebakohasel viisil.  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 315
 
I ALAJAGU  
LENNUKÕLBLIKKUSE KONTROLLI SERTIFIKAAT  
ML.B.902  Pädeva asutuse tehtav lennukõlblikkuse kontroll  
a) Kui pädev asutus teostab lennukõlblikkuse kontrolli ja annab  välja 
lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaadi, mis on esitatud käesol eva 
lisa IV liites (EASA vorm 15c), on ta kohustatud lennukõlblikku st 
kontrollima kooskõlas punktiga ML.A.903.  
b) Pädeval asutusel peavad olema asjakohased lennukõlblikkust k ont­
rollivad töötajad. Neil töötajatel peab olema:  
(1) vähemalt kolmeaastane jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise  
kogemus;  
(2) III lisas (osa 66) sätestatud asjaomane luba või liikmesrii gi 
tunnustatud hoolduspersonali kvalifikatsioon, mis vastab 
õhusõiduki kategooriale (kui määruse (EL) nr 1321/2014 
artikli 5 lõikes 6 osutatakse liikmesriigi õigusnormidele), või  
lennundusalane vm samaväärne haridus;  
(3) asjakohane lennundustehniline väljaõpe ja  
(4) ametiseisund, mis annab isikule pädeva asutuse nimel allkir ja 
andmise õiguse.  
Olenemata alapunktide 1–4 sätetest võib punkti ML.B.902 
alapunkti b alapunktis 2 sätestatud nõude asendada nelja-aastas e 
kogemusega jätkuva lennukõlblikkuse korraldamisel lisaks neile 
aastatele, mida juba nõutakse punkti ML.B.902 alapunkti b 
alapunktis 1.  
c) Pädev asutus säilitab andmed kõigi lennukõlblikkust kontroll ivate 
töötajate kohta, sealhulgas andmed iga töötaja asjakohase kvali fi­
katsiooni kohta ning kokkuvõtte tema kogemustest ja koolitustes t 
jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise valdkonnas.  
▼M8 
d) Pädeval asutusel peab lennukõlblikkuse kontrollimisel olema juur­
depääs punktides ML.A.305 ja ML.A.401 kindlaks määratud asja­
kohastele andmetele.  
▼C2 
e) Lennukõlblikkuse kontrolli teostanud töötajad annavad pärast  
lennukõlblikkuse kontrolli rahuldavate tulemustega lõpuleviimis t 
välja lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaadi, mis on esitatud 
IV liites (EASA vorm 15c).  
f) Kui mis tahes asjaolud viitavad võimaliku ohutusriski olemas o­
lule, teostab lennukõlblikkuse kontrolli ja annab lennukõlblikk use 
kontrolli sertifikaadi välja pädev asutus ise.  
ML.B.903  Puudused  
Kui õhusõiduki kontrollide käigus või muul viisil leiab kinnitu st 
tõsiasi, et mõnda käesoleva lisa nõuet ei täideta, teeb pädev a sutus 
järgmist:  
a) esimese astme puuduste korral nõuab, et enne lendude jätkami st 
rakendataks asjakohaseid parandusmeetmeid, ja tunnistab lennu­
kõlblikkuse kontrolli sertifikaadi viivitamata kehtetuks või pe atab 
selle kehtivuse ning  
b) teise astme puuduste korral määrab parandusmeetmed, mis 
vastavad puuduse laadile.  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 316
 
I liide  
Jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise leping  
a) Kui õhusõiduki omanik sõlmib jätkuva lennukõlblikkuse korral damisega 
seotud ülesannete täitmiseks punkti ML.A.201 kohaselt lepingu C AMOga 
või CAOga, peab ta registreerijaliikmesriigi pädeva asutuse tao tluse korral 
kõnealusele pädevale asutusele edastama koopia mõlema lepinguos alise allkir­
jastatud lepingust.  
b) Lepingu koostamisel arvestatakse käesoleva lisa nõudeid ja s elles tuleb kind­
laks määrata allakirjutanute kohustused seoses õhusõiduki jätku va lennukõl­
blikkuse korraldamisega.  
c) Leping peab sisaldama vähemalt järgmist teavet:  
(1) õhusõiduki registreerimistunnus, tüüp ja seerianumber;  
(2) õhusõiduki omaniku või registreeritud rendilevõtja nimi või  äriühingu 
andmed koos aadressiga;  
(3) asjakohase lepingu sõlminud CAMO või CAO andmed, sealhulgas  
aadress;  
(4) tegevuse liik.  
d) Leping peab sisaldama järgmist avaldust:  
„Omanik usaldab CAMO-le/CAO-le õhusõiduki jätkuva lennukõlblikk use 
korraldamise, hooldusprogrammi väljatöötamise ja heakskiitmise ning õhusõi­
duki hooldamise korraldamise kooskõlas nimetatud hooldusprogram miga.  
Allakirjutanud kohustuvad täitma oma käesolevast lepingust tule nevaid 
kohustusi.  
Omanik kinnitab oma parimate teadmiste kohaselt, et kogu CAMO-l e/CAO-le 
antud teave õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse kohta on nüüd j a edaspidi 
õige ning et õhusõidukit ei muudeta ilma CAMO/CAO eelneva heaks kiiduta.  
Kui üks allakirjutanutest rikub käesolevat lepingut, muutub lep ing tühi­
seks. Sel juhul jääb omanikule täielik vastutus kõikide õhusõid uki jätkuva 
lennukõlblikkuse korraldamisega seotud ülesannete eest ning oma nik teatab 
lepingu lõpetamisest kahe nädala jooksul õhusõiduki registreeri jaliikmesriigi 
pädeva(te)le asutus(t)ele.“  
e) Kui omanik sõlmib lepingu CAMOga või CAOga vastavalt punktil e 
ML.A.201, jagunevad lepinguosaliste kohustused järgmiselt:  
(1) CAMO/CAO kohustused:  
i) tema sertifitseerimistingimused peavad hõlmama hallatava õhu sõi­
duki tüüpi;  
ii) ta peab õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse korraldamisel t äitma 
kõiki järgmisi tingimusi:  
A) ta peab töötama välja õhusõiduki hooldusprogrammi ja selle 
heaks kiitma;  
B) pärast seda, kui õhusõiduki hooldusprogramm on heaks kiidetu d, 
peab ta esitama õhusõiduki omanikule programmi koopia, samuti 
konstruktsioonitüübi sertifikaadi omaniku soovitustest võimalik u 
kõrvalekaldumise põhjenduste koopia;  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 317
 
C) ta peab korraldama ülevaatuse õhusõiduki varasemalt hooldus­
programmilt uuele üleminekuks;  
D) ta peab tagama kõikide hooldustööde tegemise sertifitseeritu d 
hooldusorganisatsiooni või, kui see on lubatud, sõltumatute vol i­
tatud lennundustehniliste töötajate poolt;  
E) ta peab tagama kõikide kohaldatavate lennukõlblikkusdirektii ­
vide kohaldamise;  
F) ta peab tagama kõikide hoolduse või lennukõlblikkuse kontrol li 
käigus avastatud defektide ja omaniku teatatud defektide kõrval ­
damise sertifitseeritud hooldusorganisatsiooni poolt või, kui s ee 
on lubatud, sõltumatute volitatud lennundustehniliste töötajate  
poolt;  
G) ta peab koordineerima korralist hooldust, lennukõlblikkusdir ek­
tiivide kohaldamist, kapitaalremontide vahelise ressursiga osad e 
väljavahetamist ja komponentide ülevaatuste nõuete täitmist;  
H) ta peab teatama omanikule igast juhust, kui õhusõiduk tuleb 
toimetada sertifitseeritud hooldusorganisatsiooni juurde või, k ui 
see on lubatud, sõltumatute volitatud lennundustehniliste tööta ­
jate juurde;  
I) ta peab haldama ja säilitama kõiki tehnilisi kirjeid;  
iii) ta peab korraldama õhusõiduki kõikide muudatuste heakskiit mise 
kooskõlas määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) nõuetega enn e 
muudatuste tegemist;  
iv) ta peab korraldama õhusõiduki kõikide remonditööde heakskii tmise 
kooskõlas määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) nõuetega enn e 
nende elluviimist;  
v) ta peab teatama registreerijaliikmesriigi pädevale asutusele  igast 
juhtumist, mil omanik ei esita oma õhusõidukit hoolduseks vasta valt 
asjakohase lepingu sõlminud CAMO/CAO nõudele;  
vi) ta peab teatama registreerijaliikmesriigi pädevale asutusel e igast 
juhtumist, mil käesolevat lepingut ei täideta;  
vii) ta peab tagama, et õhusõiduki lennukõlblikkuse kontroll te hakse 
nõutaval ajal ja et antakse välja lennukõlblikkuse kontrolli 
sertifikaat;  
viii) ta peab saatma kümne päeva jooksul registreerijaliikmesri igi päde­
vale asutusele koopia välja antud või pikendatud lennukõlblikku se 
kontrolli sertifikaadist;  
ix) ta peab teatama kõikidest lennuohutust mõjutavatest juhtumi test, 
millest teatamine on vastavalt kohaldatavatele õigusaktidele 
kohustuslik;  
x) ta peab registreerijaliikmesriigi pädevale asutusele teatama  igast 
juhtumist, mil üks lepinguosalistest taganeb lepingust.  
(2) Omaniku kohustused:  
i) ta peab olema üldiselt teadlik õhusõiduki hooldusprogrammi s isust;  
ii) ta peab olema üldiselt teadlik käesoleva lisa sisust;  
iii) ta peab esitama õhusõiduki hoolduseks vastavalt asjakohase  lepingu 
sõlminud CAMO/CAO nõudele;  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 318
 
iv) ta ei tohi õhusõidukit asjakohase lepingu sõlminud CAMOga v õi 
CAOga konsulteerimata muuta;  
v) ta peab asjakohase lepingu sõlminud CAMO-le/CAO-le teatama 
kõikidest hooldustöödest, mis on õhusõidukile erandkorras tehtu d 
CAMO/CAO teadmata ja väljaspool CAMO/CAO kontrolli;  
vi) ta peab logiraamatu kaudu teatama CAMO-le/CAO-le, kellega o n 
sõlmitud asjakohane leping, kõikidest õhusõiduki kasutamise käi gus 
avastatud defektidest;  
vii) ta peab teatama registreerijaliikmesriigi pädevale asutuse le igast 
juhtumist, mil üks lepinguosalistest taganeb lepingust;  
viii) õhusõiduki müügi korral peab ta sellest teatama registree rijaliikmes­
riigi pädevale asutusele ja CAMO-le/CAO-le, kellega on sõlmitud  
asjakohane leping;  
ix) ta peab teatama kõikidest lennuohutust mõjutavatest juhtumi test, 
millest teatamine on vastavalt kohaldatavatele õigusaktidele 
kohustuslik;  
x) ta peab korrapäraselt teavitama asjakohase lepingu sõlminud 
CAMOt/CAOd õhusõiduki lennutundidest ja kõikidest muudest 
kasutamisega seotud andmetest vastavalt asjaomase CAMOga/­
CAOga kokkulepitud korrale;  
xi) omanik-piloodi hooldustöid tehes peab ta tegema hooldustõen di 
kohta märke logiraamatutesse, nagu on osutatud punkti ML.A.803 
alapunktis c;  
xii) ta peab teavitama asjakohase lepingu sõlminud CAMOt/CAOd h ilje­
malt 30 päeva jooksul pärast mis tahes omanik-piloodi hooldustö öde 
lõpuleviimist.  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 319
 
II liide  
Omanik-piloodi piiratud mahus hooldustööd  
Lisaks käesolevas lisas sätestatud nõuetele peab omanik-piloot mis tahes hool­
dustööde tegemisel järgima alljärgnevaid aluspõhimõtteid.  
a) Pädevus ja vastutus  
(1) Omanik-piloot vastutab alati kõigi enda tehtud hooldustööde  eest.  
(2) Omanik-piloodil peab hoolduse teostamiseks olema piisav 
pädevus. Omanik-piloot peab ennast kurssi viima oma õhusõidukil e tehta­
vate standardsete hooldustöödega ja õhusõiduki hooldusprogrammi ga. 
b) Hooldustööd  
Omanik-piloot võib teha lihtsaid visuaalseid ülevaatusi või toi minguid, et 
kontrollida plaaneri, mootorite, süsteemide ja komponentide üld ist seisukorda, 
ilmseid kahjustusi ja normaalset toimimist.  
Omanik-piloot ei tohi anda välja hooldustõendit hooldustöö koht a, kui:  
(1) tegemist on kriitilise hooldustööga;  
(2) hooldustöö eeldab suurte komponentide või seadiste eemaldam ist; 
(3) hooldustööd tehakse vastavalt lennukõlblikkusdirektiivile v õi lennukõl­
blikkuse piirangule, välja arvatud juhul, kui see on lennukõlbl ikkusdirek­
tiivi või lennukõlblikkuse piiranguga konkreetselt lubatud;  
(4) hooldustöö eeldab eritööriistade või kalibreeritud tööriist ade kasutamist 
(välja arvatud dünamomeetriline võti ja kinnituspress);  
(5) hooldustöö eeldab katseseadmete kasutamist või erikatsete t egemist (nt 
mittepurustavad katsed, süsteemide testid või avioonikaseadmete  töökõl­
blikkuse kontrollid);  
(6) hooldustöö koosneb mis tahes planeerimata eriülevaatustest (nt raske 
maandumise kontroll);  
(7) hooldustöö mõjutab süsteeme, mis on olulised instrumentaall ennureeglite 
(IFR) järgi teostatavatel lendudel;  
(8) tegemist on III liite kohase keeruka hooldustööga või punkt i ML.A.502 
alapunkti a või b kohase komponentide hooldustööga;  
(9) hooldustöö on osa iga-aastasest või iga 100 lennutunni järe l tehtavast 
kontrollist (sellistel juhtudel ühendatakse hooldustöö hoolduso rganisat­
sioonide või sõltumatute volitatud lennundustehniliste töötajat e poolt 
läbi viidava lennukõlblikkuse kontrolliga).  
Alapunktides 1–9 loetletud kriteeriume ei või asendada vähem pi iravate 
juhistega, mis on välja antud kooskõlas punktis ML.A.302 osutat ud õhusõi­
duki hooldusprogrammiga.  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 320
 
Õhusõiduki lennukäsiraamatus (või muudes käitamisjuhendites) ki rjeldatud 
töid, näiteks õhusõiduki lennuks ettevalmistamist (purilennuki tiibade kinni­
tamine, lennueelse ülevaatuse tegemine, õhupalli korvi, põleti,  kütusemahu­
tite ja kesta kokkupanemine jne), ei loeta hooldustöödeks ja se epärast ei ole 
nende puhul hooldustõend nõutav. Sellegipoolest vastutab nende osade 
kokkupanija selle eest, et need osad oleksid paigalduskõlblikud  ja töökorras.  
c) Omanik-piloodi hooldustööde tegemine ja dokumenteerimine  
Punktis ML.A.401 kindlaks määratud tehnilised normdokumendid pe avad 
olema omanik-piloodi tehtavate hooldustööde ajal alati kättesaa davad ja 
neid tuleb hooldustööde tegemisel järgida. Hooldustõendis tuleb  punkti 
ML.A.803 alapunkti d kohaselt esitada teave omanik-piloodi hool dustöödel 
kasutatud tehniliste normdokumentide kohta.  
Omanik-piloot peab kooskõlas punkti ML.A.305 alapunktiga a teav itama 
asjakohase lepingu sõlminud CAMOt/CAOd (kui selline leping on s õlmitud) 
omanik-piloodi tehtud hooldustöödest hiljemalt 30 päeva jooksul  pärast 
nende tööde lõpuleviimist.  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 321
 
III liide  
Keerulised hooldustööd, mille kohta omanik-piloot ei anna välja 
hooldustõendit  
▼M8 
Kõik alljärgnevalt loetletud tööd on keerulised hooldustööd, mi da omanik-piloot 
ei või II liite kohaselt teha. Nende tööde kohta võib hooldustõ endi välja anda 
sertifitseeritud hooldusorganisatsioon või sõltumatu volitatud lennundustehniline 
töötaja:  
▼C2 
a) järgmiste plaaneriosade muutmine, parandamine või asendamine  neetimise, 
kokkuliitmise, lamineerimise või keevitamise teel:  
(1) karptala;  
(2) stringer või kõõluosa;  
(3) tala;  
(4) tala vöö;  
(5) sõrestiktala osa;  
(6) tala sein;  
(7) paatlennuki kere või ujuki kiilu või külgkiilu osa;  
(8) tiiva või saba laineplekist surveelement;  
(9) tiiva pearibi;  
(10) tiiva või saba pinna kaldtugi;  
(11) mootori kinnitus;  
(12) kere pikitala või sõrestik;  
(13) külgtala, rõhttala või vaheseina osa;  
(14) istme kinnitusalus või konsool;  
(15) istme siinide asendamine;  
(16) teliku konsool või kaldtugi;  
(17) telg;  
(18) ratas ning  
(19) suusk või suusakarkass, välja arvatud vähehõõrduva pinde v äljavaheta­
mine;  
b) järgmiste osade muutmine või remont:  
(1) õhusõiduki või õhusõiduki ujuki väliskest, kui töös on vaja  kasutada tuge, 
alust või kinnitust;  
(2) õhusõiduki väliskest, mida mõjutavad survekoormused, kui ke sta vigastus 
on mis tahes suunas üle 15 cm (6 tolli);  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 322
 
(3) juhtimissüsteemi koormust kandev osa, kaasa arvatud juhises ambad, 
pedaalid, võllid, kvadrandid, nookurid, pöördtorud, juhtsarved ning 
sepis- või valukonsoolid, kuid välja arvatud  
i) remondipleisside või kaabliarmatuuri vormpinnidega stantsimi ne ning  
ii) neediga kinnitatud vastastakttoru otsiku väljavahetamine;  
(4) mis tahes muu alapunktis a nimetamata konstruktsiooniosa, m ille tootja 
on oma hoolduskäsiraamatus, konstruktsiooniremonditööde käsiraa matus 
või jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise juhistes määranud põh ikons­
truktsiooniosaks;  
c) kõik järgmised kolbmootoril tehtavad hooldustööd:  
(1) kolbmootori lahtivõtmine ja hilisem kokkupanemine muul eesm ärgil kui 
selleks, et  
i) pääseda ligi silinder-kolb seadistele või  
ii) eemaldada tagumine lisakate õlipumba seadiste kontrollimise ks ja/või 
asendamiseks, juhul kui sellise töö käigus ei asendata ega paig utata 
tagasi sisemisi telikuid;  
(2) reduktorite lahtivõtmine ja hilisem kokkupanemine;  
(3) liidete keevitamine ja kõvajoodisega jootmine, mis ei ole v äikesed keevi­
tustööd ja mida teeb asjakohaselt sertifitseeritud või volitatu d keevitaja 
väljalaskekomponentidele, kuid mille puhul komponente ei asenda ta; 
(4) stendikatsete seadmetena tarnitavate seadmete üksikute osad e liigutamine, 
välja arvatud hoolduses tavapäraselt asendatavate või kohandata vate osade 
asendamine või kohandamine;  
d) propelleri tasakaalustamine, välja arvatud  
(1) staatilise tasakaalustamise sertifitseerimiseks, kui see on  nõutav hooldus­
käsiraamatus ning  
(2) paigaldatud propellerite dünaamiline tasakaalustamine elekt roonilist tasa­
kaalustamisseadet kasutades, kui see on lubatud hoolduskäsiraam atus või 
muudes heakskiidetud lennukõlblikkuse dokumentides;  
e) kõik lisatööd, mis nõuavad  
(1) eritööriistu, -seadmeid või -vahendeid või  
(2) olulist kooskõlastamist tööde pika kestuse ja paljude isiku te kaasatuse 
tõttu. ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 323
 
IV liide  
Lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaat – EASA vorm 15c  
MÄRKUS:  isikud ja organisatsioonid, kes teostavad lennukõlblikkuse kon trolli 
koos iga-aastase või iga 100 lennutunni järel tehtava ülevaatus ega, 
võivad kasutada käesoleva vormi tagakülge, et anda välja punkti s 
ML.A.801 osutatud hooldustõend iga-aastase või iga 100 lennu­
tunni järel tehtava ülevaatuse kohta.
  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 324
 
Vc LISA  
(osa CAMO)  
SISUKORD  
A JAGU — ORGANISATSIOONILE ESITATAVAD NÕUDED  
CAMO.A.005 Reguleerimisala  
CAMO.A.105 Pädev asutus  
CAMO.A.115 Organisatsiooni sertifikaadi taotlemine  
CAMO.A.120 Nõuete täitmise meetodid  
CAMO.A.125  ►M8 Organisatsiooni sertifitseerimistingimused ja õigused ◄  
CAMO.A.130 Muudatused organisatsioonis  
CAMO.A.135 Sertifikaadi kehtivus  
CAMO.A.140 Juurdepääs  
CAMO.A.150 Puudused  
CAMO.A.155 Viivitamatu reageerimine ohutusprobleemile  
CAMO.A.160 Lennuohutust mõjutavatest juhtumitest teatamine  
CAMO.A.200 Juhtimissüsteem  
CAMO.A.202 Sisemise ohutusalase aruandluse süsteem  
CAMO.A.205 Töövõtu- ja alltöövõtulepingute sõlmimine  
CAMO.A.215 Tegevusruumid  
CAMO.A.220 Dokumentide säilitamine  
CAMO.A.300  ►M8 Jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise käsiraamat ◄  
CAMO.A.305 Töötajatele esitatavad nõuded  
CAMO.A.310 Lennukõlblikkust kontrollivate töötajate kvalifikats ioon 
CAMO.A.315 Jätkuva lennukõlblikkuse korraldamine  
CAMO.A.320 Lennukõlblikkuse kontroll  
CAMO.A.325 Jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise tehnilised nor mdoku­ 
mendid  
B JAGU — ASUTUSELE ESITATAVAD NÕUDED  
CAMO.B.005 Reguleerimisala  
CAMO.B.115 Järelevalvedokumendid  
CAMO.B.120 Nõuete täitmise meetodid  
CAMO.B.125 Ameti teavitamine  
CAMO.B.135 Viivitamatu reageerimine ohutusprobleemile  
CAMO.B.200 Juhtimissüsteem  
CAMO.B.205 Ülesannete andmine kvalifitseeritud üksustele  
CAMO.B.210 Juhtimissüsteemi muudatused  
CAMO.B.220 Dokumentide säilitamine  
CAMO.B.300 Järelevalve põhimõtted  
CAMO.B.305 Järelevalveprogramm  
CAMO.B.310 Algne sertifitseerimismenetlus  
CAMO.B.330 Muudatused  
CAMO.B.350 Puudused ja parandusmeetmed  
CAMO.B.355 Peatamine, piiramine ja kehtetuks tunnistamine  
▼M8 
I liide – Jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni sertifikaat – 
EASA vorm 14  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 325
 
A JAGU  
ORGANISATSIOONILE ESITATAVAD NÕUDED  
CAMO.A.005  Reguleerimisala  
Käesolevas jaos on sätestatud nõuded, millele organisatsioon pe ab 
vastama, et saada õhusõiduki ja paigaldatavate komponentide 
jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni sertifikaa t 
või et seda pikendataks.  
CAMO.A.105  Pädev asutus  
Käesoleva lisa tähenduses on pädev asutus:  
(a) selle liikmesriigi määratud asutus, kus asub organisatsioon i 
peamine tegevuskoht, kui luba tegutseda jätkuvat lennukõl­
blikkust korraldava organisatsioonina ei sisaldu lennuettevõtja  
sertifikaadis;  
(b) käitaja liikmesriigi määratud asutus, kui luba tegutseda 
jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsioonina 
sisaldub lennuettevõtja sertifikaadis;  
(c) amet, kui organisatsiooni peamine tegevuskoht on kolmandas 
riigis.  
CAMO.A.115  Organisatsiooni sertifikaadi taotlemine  
a) Käesoleva lisa kohase sertifikaadi taotlus või olemasoleva 
sertifikaadi muutmise taotlus esitatakse pädeva asutuse kehtes­
tatud vormis ja viisil, võttes arvesse I lisa (osa M), Vb lisa 
(osa ML) ja käesoleva lisa kohaldatavaid nõudeid.  
b) Käesoleva lisa kohase algse sertifikaadi taotlejad esitavad 
pädevale asutusele järgmised andmed ja dokumendid:  
(1) organisatsiooni poolt I lisas (osa M), Vb lisas (osa ML) ja  
käesolevas lisas sätestatud kohaldatavate nõuete alusel läbi 
viidud eelaudititulemused;  
(2) dokumendid, milles kirjeldatakse käesolevas määruses 
sätestatud nõuete täitmise kavandatavaid viise.  
Need dokumendid peavad sisaldama selliste muudatuste 
korraldamise ja pädevale asutusele teatamise korda, mis ei 
nõua eelnevat heakskiitu, nagu on sätestatud punktis 
CAMO.A.130.  
CAMO.A.120  Nõuete täitmise meetodid  
a) Määruse (EL) 2018/1139 ning selle alusel vastu võetud dele­
geeritud õigusaktide ja rakendusaktide nõuetele vastavuse 
tagamiseks võib organisatsioon kasutada lisaks ameti heakskii­
detud nõuete täitmise aktsepteeritud meetoditele ka nõuete täit ­
mise alternatiivseid meetodeid.  
b) Kui organisatsioon soovib kasutada nõuete täitmise alterna­
tiivset meetodit, peab ta enne selle kasutamist esitama päde­
vale asutusele nõuete täitmise alternatiivse meetodi täieliku 
kirjelduse. Kirjeldus peab sisaldama asjakohaste käsiraamatute 
ja protseduuride võimalikke muudatusi ja määruse (EL) 
2018/1139 ning selle alusel vastu võetud delegeeritud õigus­
aktide ja rakendusaktide nõuete täitmist tõendavat hinnangut.  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 326
 
Organisatsioon võib selliseid nõuete täitmise alternatiivseid 
meetodeid rakendada pärast nende heakskiitmist pädeva 
asutuse poolt ja punkti CAMO.B.120 kohase teate saamist.  
CAMO.A.125  Organisatsiooni sertifitseerimistingimused ja õigused  
a) Sertifitseerimise kinnituseks on I liites esitatud sertifika adi 
väljaandmine pädeva asutuse poolt.  
b) Olenemata alapunktist a peab kõnealune sertifikaat määru­
se (EÜ) nr 1008/2008 kohaselt lennutegevusloa saanud 
lennuettevõtjate puhul moodustama osa lennuettevõtja sertifi­
kaadist, mille pädev asutus on käitatava õhusõidukiga seoses 
välja andnud.  
c) Tööde maht peab olema kindlaks määratud jätkuva lennukõl­
blikkuse korraldamise käsiraamatus vastavalt punktile 
CAMO.A.300.  
d) Käesoleva lisa kohaselt sertifitseeritud organisatsioon võib : 
(1) korraldada sertifikaadil loetletud õhusõidukite, välja 
arvatud määruse (EÜ) nr 1008/2008 kohaselt lennutege­
vusloa saanud lennuettevõtjate poolt kasutatavate õhusõi­
dukite jätkuvat lennukõlblikkust;  
(2) korraldada määruse (EÜ) nr 1008/2008 kohaselt lennute­
gevusloa saanud lennuettevõtjate poolt kasutatava õhusõi­
duki jätkuvat lennukõlblikkust, kui see õhusõiduk on 
näidatud nii tema kui ka lennuettevõtja sertifikaadil;  
(3) lasta jätkuva lennukõlblikkuse korraldamisega seotud 
piiratud ülesandeid täita mõnel teisel organisatsioonil, 
kes on sõlminud temaga selleks lepingu ja tegutseb tema 
juhtimissüsteemi alusel, nagu on näidatud sertifikaadil;  
▼M8 
(4) pikendada lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaati I lisa (o sa 
M) punkti M.A.901 alapunkti f või Vb lisa (osa ML) 
punkti ML.A.901 alapunkti c (vastavalt vajadusele) tingi­
muste kohaselt;  
(5) vastavalt punkti ML.A.302 alapunkti b alapunktile 2 kiita 
heaks õhusõiduki hooldusprogramm õhusõidukite puhul, 
mida hallatakse vastavalt Vb lisale (osa ML).  
▼C2 
e) Käesoleva lisa kohaselt sertifitseeritud organisatsioon, mil le 
peamine tegevuskoht on ühes liikmesriigis, võib saada lisaks 
õiguse teostada lennukõlblikkuse kontrolle kooskõlas I lisa 
(osa M) punktiga M.A.901 või Vb lisa (osa ML) punktiga 
ML.A.903 (vastavalt vajadusele) ning  
▼M8 
(1) anda välja asjaomane lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaat  
ja pikendada seda õigeaegselt kooskõlas I lisa (osa M) 
punkti M.A.901 alapunkti c alapunktis 2 või punkti 
M.A.901 alapunkti e alapunktis 2 või Vb lisa (osa ML) 
punkti ML.A.901 alapunktis c (vastavalt vajadusele) sätes­
tatud tingimustega;  
▼C2 
(2) anda registreerimisliikmesriigi pädevale asutusele soovitus i 
lennukõlblikkuse kontrolli kohta I lisa (osa M) punkti 
M.A.901 alapunkti d või punkti M.A.904 alapunkti b 
tingimuste kohaselt.  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 327
 
f) Organisatsioonile, kellele on antud alapunktis e osutatud 
õigused, võib anda täiendava õiguse välja anda 
määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) punkti 21.A.711 
alapunkti d kohane lennuluba sellisele õhusõidukile, millele 
organisatsioon võib välja anda lennukõlblikkuse kontrolli serti ­
fikaadi, kui organisatsioon kinnitab vastavust heakskiidetud 
lennutingimustele punktis CAMO.A.300 osutatud jätkuva 
lennukõlblikkuse korraldamise käsiraamatus kirjeldatud nõue­
tekohase protseduuri kohaselt.  
CAMO.A.130  Muudatused organisatsioonis  
a) Järgmised muudatused organisatsioonis nõuavad eelnevat 
heakskiitu:  
(1) muudatused, mis mõjutavad organisatsiooni sertifikaadi 
ulatust või sertifitseerimistingimusi;  
(2) muudatused punkti CAMO.A.305 alapunkti a alapunktide 
3–5 ja alapunkti b alapunkti 2 kohaselt määratud 
personalis;  
(3) muudatused punkti CAMO.A.305 alapunkti a alapunktide 
3–5 ja alapunkti b alapunkti 2 kohaselt määratud personali 
ja vastutava juhi vahelistes aruandlusahelates;  
(4) selliseid alapunktis c osutatud muudatusi hõlmav protse­
duur mis ei nõua eelnevat heakskiitmist.  
b) Organisatsioon peab pädevale asutusele heakskiidu taotlemi­
seks ja selle saamiseks esitama kõik muudatused, mis 
määruse (EL) 2018/1139 ning selle alusel vastu võetud dele­
geeritud õigusaktide ja rakendusaktide kohaselt tuleb eelnevalt  
heaks kiita. Taotlus tuleb esitada enne muudatuse tegemist, et 
pädeval asutusel oleks võimalik kontrollida jätkuvat vastavust 
määrusele (EL) 2018/1139 ning selle alusel vastu võetud dele­
geeritud õigusaktidele ja rakendusaktidele ning vajaduse korral  
muuta organisatsiooni sertifikaati ja sellele lisatud 
sertifitseerimistingimusi.  
Organisatsioon peab pädevale asutusele esitama kõik asjako­
hased dokumendid.  
Muudatus tehakse alles pärast pädevalt asutuselt punkti 
CAMO.B.330 kohase ametliku heakskiidu saamist.  
Muudatuste ajal peab organisatsioon vajaduse korral tegutsema 
pädeva asutuse poolt ette nähtud tingimustel.  
c) Kõik eelnevat heakskiitu mittevajavad muudatused korralda­
takse ja neist teatatakse pädevale asutusele punkti 
CAMO.A.115 alapunktis b osutatud korras ning need kiide­
takse pädeva asutuse poolt heaks punkti CAMO.B.310 
alapunkti h kohaselt.  
CAMO.A.135  Sertifikaadi kehtivus  
a) Organisatsiooni sertifikaat kehtib nii kaua, kui on täidetud  kõik 
järgmised tingimused:  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 328
 
(1) organisatsioon vastab jätkuvalt määruse (EL) 2018/1139 
ning selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide ja 
rakendusaktide nõuetele, võttes arvesse punkti 
CAMO.B.350 kohaseid puuduste menetlemist käsitlevaid 
sätteid;  
(2) pädevale asutusele on tagatud organisatsioonile juurdepääs 
vastavalt punktile CAMO.A.140;  
(3) sertifikaadist ei ole loobutud ja seda ei ole kehtetuks 
tunnistatud.  
b) Määruse (EÜ) nr 1008/2008 kohaselt lennutegevusloa saanud 
lennuettevõtja sertifikaadi lõppemisel, peatamisel või kehtetuk s 
tunnistamisel kaotab organisatsiooni sertifikaat lennuettevõtja  
sertifikaadil märgitud õhusõidukite suhtes automaatselt kehti­
vuse, välja arvatud juhul, kui pädev asutus on selgesõnaliselt 
sätestanud teisiti.  
c) Kui sertifikaat tunnistatakse kehtetuks või sellest loobutak se, 
tuleb sertifikaat viivitamata tagastada pädevale asutusele.  
CAMO.A.140  Juurdepääs  
Määruse (EL) 2018/1139 ning selle alusel vastu võetud delegee­
ritud õigusaktide ja rakendusaktide asjakohaste nõuete täitmise  
kontrollimiseks tagab organisatsioon igal ajal juurdepääsu kõik i­
dele rajatistele, õhusõidukitele, dokumentidele, kirjetele, and me­
tele, protseduuridele või mis tahes muudele materjalidele, mis on 
seotud tema sertifitseeritava tegevusega (olenemata sellest, ka s 
seda tehakse töövõtu-/alltöövõtulepingu alusel või mitte), sell istele 
isikutele, keda on selleks volitanud:  
a) punkti CAMO.A.105 kohane pädev asutus;  
b) punkti CAMO.B.300 alapunkti d või alapunkti e sätete koha­
selt tegutsev asutus.  
CAMO.A.150  Puudused  
a) Punkti CAMO.B.350 kohaselt puuduste kohta teate saamisel 
teeb organisatsioon järgmist:  
(1) määrab kindlaks nõuetele mittevastavuse algpõhjuse või 
-põhjused ja nõuetele mittevastavust soodustavad tegurid;  
(2) töötab välja parandusmeetmete kava;  
(3) tõendab parandusmeetmete rakendamist pädevat asutust 
rahuldaval viisil.  
b) Alapunkti a alapunktides 1, 2 ja 3 osutatud meetmeid tuleb 
rakendada selle pädeva asutusega punkti CAMO.B.350 koha­
selt kokku lepitud ajavahemiku jooksul.  
CAMO.A.155  Viivitamatu reageerimine ohutusprobleemile  
Organisatsioon rakendab:  
a) kõiki pädeva asutuse poolt punkti CAMO.B.135 kohaselt 
kehtestatud ohutusmeetmeid;  
b) ameti väljastatud asjakohast kohustuslikku ohutusteavet.  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 329
 
CAMO.A.160  Lennuohutust mõjutavatest juhtumitest teatamine  
a) Organisatsioon rakendab oma juhtimissüsteemi raames lennuo­
hutust mõjutavatest juhtumitest teatamise süsteemi, mis vastab 
määruses (EL) nr 376/2014 ja rakendusmääruses (EL) 
2015/1018 sätestatud nõuetele (  1 ). 
b) Ilma, et see piiraks alapunkti a kohaldamist, tagab organisa t­
sioon, et pädevale asutusele ja õhusõiduki projekteerimise eest  
vastutavale organisatsioonile teatatakse igast intsidendist, 
rikkest, tehnilisest defektist, lubatud tehniliste piirangute ü leta­
misest ja lennuohutust mõjutavast juhtumist, mis võib osutada 
määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) kohaste andmete 
ebatäpsusele, ebatäielikkusele või mitmetimõistetavusele, ning 
muudest eeskirjadevastastest asjaoludest, mis ohustasid või 
oleksid võinud ohustada õhusõiduki ohutut käitamist, kuid 
millega ei kaasnenud õnnetust või tõsist intsidenti.  
c) Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 376/2014 ja rakendusmää­
ruse (EL) 2015/1018 kohaldamist, edastatakse alapunktides a 
ja b osutatud teated pädeva asutuse kehtestatud vormis ja viisi l 
ning need peavad sisaldama kogu asjakohast teavet organisat­
sioonile teadaoleva asjaomase seisundi kohta.  
d) Teade edastatakse võimalikult kiiresti, kuid igal juhul 72 t unni 
jooksul pärast seda, kui organisatsioon tegi kindlaks seisundi,  
mille kohta teade edastatakse, v.a juhul, kui erakorralised asj a­
olud seda takistavad.  
e) Vajaduse korral koostab organisatsioon järelaruande, et täps e­
malt kirjeldada tulevikus selliste lennuohutust mõjutavate 
juhtumite vältimiseks kavandatavaid meetmeid, niipea kui 
need meetmed on kindlaks määratud. See aruanne koostatakse 
pädeva asutuse kehtestatud vormis ja viisil.  
CAMO.A.200  Juhtimissüsteem  
a) Organisatsioon kehtestab, rakendab ja hoiab käigus juhtimis­
süsteemi, mis hõlmab järgmist:  
(1) selgelt määratletud vastutuspiirid ja vastutavad isikud kog u 
organisatsioonis, sealhulgas vastutava juhi otsene ohutusa­
lane vastutus;  
(2) organisatsiooni üldiste ohutusalaste ideede ja põhimõtete 
kirjeldus, mida nimetatakse ohutuspoliitikaks;  
(3) organisatsiooni tegevusega kaasnevate lennuohutust mõju­
tavate ohtude kindlaksmääramine, neile antud hinnangud 
ning nendega seotud riskide juhtimine, sealhulgas riskivä­
hendusmeetmete võtmine ja nende tulemuslikkuse 
kontroll;  
(4) selle tagamine, et töötajad oleksid läbinud tööülesannete 
täitmiseks vajaliku koolituse ja pädevad neid ülesandeid 
täitma;  
(5) kõiki juhtimissüsteemi põhiprotsesse käsitlevad doku­
mendid, sealhulgas töötajatele nende ülesannete tutvusta­
mise kord ning kõnealuste dokumentide muutmise kord;  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 330  
( 1 ) Komisjoni 29. juuni 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1018 , millega kehtestatakse 
tsiviillennunduse selliste juhtumiliikide loetelu, millest vast avalt Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määrusele (EL) nr 376/2014 tuleb kohustuslikus korras t eatada (ELT L 163, 
30.6.2015, lk 1).
 (6) ülesanded, millega jälgitakse organisatsiooni vastavust 
asjakohastele nõuetele. Nõuetele vastavuse jälgimine 
hõlmab süsteemi, millega antakse puuduste kohta tagasi­
sidet vastutavale juhile, et tagada vajaduse korral tulemus­
like parandusmeetmete võtmine;  
(7) käesolevas määruses sätestatud lisanõuded.  
b) Juhtimissüsteem peab olema kooskõlas organisatsiooni suuru­
sega ning selle tegevuse laadi ja keerukusega, võttes arvesse 
asjaomase tegevusega kaasnevaid ohte ja nendega seotud riske.  
c) Kui organisatsioonil on määruse (EL) 2018/1139 ning selle 
alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide 
reguleerimisalas üks või mitu täiendavat organisatsiooni serti­
fikaati, võib kõnealuse juhtimissüsteemi integreerida täiendava  
sertifikaadi (sertifikaatide) alusel nõutava juhtimissüsteemiga . 
d) Olenemata alapunktist c peab määruse (EÜ) nr 1008/2008 
kohaselt lennutegevusloa saanud lennuettevõtjate puhul käes­
olevas lisas ette nähtud juhtimissüsteem moodustama õhusõi­
duki käitaja juhtimissüsteemi lahutamatu osa.  
CAMO.A.202  Sisemise ohutusalase aruandluse süsteem  
a) Organisatsioon võtab oma juhtimissüsteemi raames kasutusele 
sisemise ohutusalase aruandluse süsteemi, mis võimaldab 
punkti CAMO.A.160 kohaselt teatatavate lennuohutust mõju­
tavate juhtumite kohta teabe kogumist ja selle hindamist.  
b) See süsteem peab võimaldama koguda ja hinnata teavet ka 
nende vigade, ohuolukordade ja ohtude kohta, millest teata­
takse organisatsiooni siseselt, kuid mida alapunkt a ei hõlma.  
c) Organisatsioon teeb selle süsteemi kaudu järgmist:  
(1) määrab kindlaks teatatud vigade, ohuolukordade ja ohtude 
põhjused ja soodustavad tegurid ning käsitleb neid ohutus­
riskide juhtimise raames kooskõlas punkti CAMO.A.200 
alapunkti a alapunktiga 3;  
(2) tagab kogu vigu, protseduuride mittejärgimist, ohuolukordi 
ja ohte käsitleva teadaoleva ja asjakohase teabe hindamise 
ning vajaduspõhise levitamise.  
d) Organisatsioon annab igale organisatsioonile, kellega ta on 
sõlminud alltöövõtulepingu, juurdepääsu oma sisemise ohutu­
salase aruandluse süsteemile.  
e) Organisatsioon teeb ohutusalastes uurimistes koostööd teiste  
organisatsioonidega, kes annavad olulise panuse tema jätkuva 
lennukõlblikkuse korraldamisega seotud tegevuse ohutusse.  
CAMO.A.205  Töövõtu- ja alltöövõtulepingute sõlmimine  
a) Organisatsioon tagab hoolduse teostamiseks töövõtulepingute 
sõlmimisel ja jätkuva lennukõlblikkuse korraldamisega seotud 
tegevuse mis tahes osa elluviimiseks alltöövõtulepingute 
sõlmimisel järgmise:  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 331
 
(1) asjaomane tegevus vastab kohaldatavatele nõuetele ning  
(2) organisatsiooni juhtimissüsteemi raames käsitletakse 
selliste töövõtu- ja alltöövõtulepingutega kaasnevaid 
lennuohutust mõjutavaid ohte.  
b) Kui organisatsioon sõlmib jätkuva lennukõlblikkuse korralda­
misega seotud tegevuse mis tahes osa elluviimiseks alltöövõ­
tulepingu teise organisatsiooniga, peab alltöövõtupartner tegut ­
sema organisatsiooni heakskiidu alusel. Organisatsioon peab 
tagama pädeva asutuse juurdepääsu alltöövõtupartnerile, et 
veenduda jätkuvas vastavuses kohaldatavatele nõuetele.  
CAMO.A.215  Tegevusruumid  
Organisatsioon annab punktis CAMO.A.305 osutatud töötajate 
käsutusse sobivad kontoriruumid sobivas kohas.  
CAMO.A.220  Dokumentide säilitamine  
a) Jätkuva lennukõlblikkuse korraldamist käsitlevad dokumendid  
(1) Organisatsioon tagab punktides M.A.305, ML.A.305 ja 
vajaduse korral punktis M.A.306 nõutavate dokumentide 
säilitamise.  
(2) Organisatsioon dokumenteerib kõikide tehtud tööde üksik­
asjad.  
(3) Kui organisatsioonil on punkti CAMO.A.125 alapunktis e 
sätestatud õigus, säilitab ta koopiad kõikidest välja antud 
või pikendatud lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaatidest 
ja soovitustest ning nendega seotud lisadokumentidest 
(vastavalt vajadusele). Samuti hoiab organisatsioon alles 
koopiad nendest lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaatidest, 
mida ta on punkti CAMO.A.125 alapunkti d alapunktis 4 
sätestatud õiguse alusel pikendanud.  
(4) Kui organisatsioonil on punkti CAMO.A.125 alapunktis f 
sätestatud õigus, säilitab ta koopiad kõikidest 
määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) punkti 
21.A.729 sätete kohaselt välja antud lennulubadest.  
(5) Organisatsioon säilitab kõikide alapunkti a alapunktides 
2–4 osutatud dokumentide koopiaid kolme aasta jooksul 
arvates päevast, mil punkti M.A.201 või ML.A.201 
kohane vastutus õhusõiduki eest läheb püsivalt üle teisele 
isikule või organisatsioonile.  
(6) Kui organisatsioon lõpetab tegevuse, tuleb kõik säilitatud 
dokumendid anda üle õhusõiduki omanikule.  
b) Juhtimissüsteemi ning töövõtu- ja alltöövõtulepingute sõlmi­
mist käsitlevad dokumendid  
(1) Organisatsioon tagab järgmiste dokumentide säilitamise:  
i) dokumendid punktis CAMO.A.200 määratletud juhti­
missüsteemi võtmeprotsesside kohta;  
ii) punktis CAMO.A.205 kindlaks määratud töövõtu- ja 
alltöövõtulepingud.  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 332
 
(2) Juhtimissüsteemi käsitlevaid dokumente ja punkti 
CAMO.A.205 kohaseid lepinguid tuleb säilitada vähemalt 
viis aastat.  
c) Töötajaid käsitlevad dokumendid  
(1) Organisatsioon tagab järgmiste dokumentide säilitamise:  
i) dokumendid jätkuva lennukõlblikkuse korraldamises, 
nõuetele vastavuse jälgimises ja ohutuse tagamises 
osalevate töötajate kvalifikatsiooni ja kogemuste kohta;  
ii) dokumendid kõigi lennukõlblikkust kontrollivate tööta­
jate ning soovitusi ja lennulube väljastavate töötajate 
kvalifikatsiooni ja kogemuste kohta.  
(2) Dokumendid lennukõlblikkust kontrollivate töötajate ning 
soovitusi ja lennulube väljastavate töötajate kohta peavad 
sisaldama teavet asjakohase kvalifikatsiooni kohta, kokku­
võtet kogemustest ja koolitustest jätkuva lennukõlblikkuse 
korraldamise valdkonnas ning volituse koopiat.  
(3) Töötajaid käsitlevaid dokumente tuleb säilitada nii kaua, 
kui isik töötab organisatsioonis, ja seejärel kolm aastat 
arvates päevast, mil töötaja organisatsioonist lahkus.  
d) Organisatsioon võtab kasutusele dokumentide säilitamise 
süsteemi, mis võimaldab kogu arendatavat tegevust käsitlevaid 
dokumente nõuetekohaselt säilitada ja tagada tegevuse usal­
dusväärse jälgitavuse.  
e) Dokumentide vorming sätestatakse organisatsiooni 
tegevuskorras.  
f) Dokumente säilitatakse viisil, mis tagab nende kaitse kahjus ­
tuste, muutmise ja varguse eest.  
CAMO.A.300  Jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise käsiraamat  
a) Organisatsioon esitab pädevale asutusele jätkuva lennukõlbli k­
kuse korraldamise käsiraamatu ning (vastavalt vajadusele) 
selles viidatud käsiraamatud ja protseduurid, mis sisaldavad 
kogu järgmist teavet:  
(1) vastutava juhi allkirjastatud kinnitus selle kohta, et orga ­
nisatsioon tegutseb pidevalt kooskõlas käesoleva lisa, 
I lisa (osa M) ja Vb lisa (osa ML) (vastavalt kohaldata­
vusele) nõuetega ja heakskiidetud jätkuva lennukõlblik­
kuse korraldamise käsiraamatuga. Kui vastutav juht ei ole 
organisatsiooni tegevjuht, peab kinnituse allkirjastama ka 
organisatsiooni tegevjuht;  
(2) organisatsiooni ohutuspoliitika, mis on kindlaks määratud 
CAMO.A.200 alapunkti a alapunktis 2;  
(3) organisatsiooni tööde maht, mis on hõlmatud 
sertifitseerimistingimustega;  
(4) tööjõuressursside ja punkti CAMO.A.305 alapunkti d 
kohaselt töötajate olemasolu planeerimiseks kasutatava 
süsteemi üldine kirjeldus;  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 333
 
(5) punkti CAMO.A.305 alapunkti a alapunktides 3–5, 
alapunkti b alapunktis 2 ja alapunktis f osutatud isiku(te) 
ametinimetus(ed) ja nimi (nimed);  
(6) punkti CAMO.A.305 alapunkti a alapunktide 3–5, 
alapunkti b alapunkti 2 ning alapunktide e ja f alusel 
määratud isiku(te) ülesanded, vastutusalad, kohustused 
ja volitused;  
(7) organisatsiooni skeem, mis kirjeldab kõigi punkti 
CAMO.A.305 alapunkti a alapunktides 3–5, alapunkti b 
alapunktis 2 ning alapunktides e ja f osutatud isikute 
aruandlus- ja vastutusahelaid ning mis on seotud punkti 
CAMO.A.200 alapunkti a alapunktiga 1;  
(8) loetelu punkti CAMO.A.305 alapunktis e osutatud tööta­
jatest, kellel on volitus anda välja lennukõlblikkuse kont­
rolli sertifikaate või soovitusi, tuues vajaduse korral välja 
töötajad, kellel on volitus anda välja lennulube vastavalt 
punkti CAMO.A.125 alapunktile c;  
(9) tegevusruumide üldine kirjeldus ja asukoht;  
(10) punkti CAMO.A.202 kohase sisemise ohutusalase 
aruandluse süsteemi kirjeldus;  
(11) protseduurid, millest nähtub, kuidas organisatsioon tagab 
vastavuse käesoleva lisa, I lisa (osa M) ja Vb lisa 
(osa ML) (vastavalt kohaldatavusele) nõuetele, seal­
hulgas:  
i) juhtimissüsteemi võtmeprotsesse käsitlevad doku­
mendid vastavalt punkti CAMO.A.200 nõuetele;  
ii) protseduurid, millega määratakse kindlaks, kuidas 
organisatsioon kontrollib võimalikku töövõtu- ja 
alltöövõtulepingute alusel ellu viidavat tegevust 
vastavalt punkti CAMO.A.205 ja punkti 
CAMO.A.315 alapunkti c nõuetele;  
iii) jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise, lennukõlblik­
kuse kontrollimise ja lennulubade andmise protse­
duurid (vastavalt kohaldatavusele);  
iv) protseduur, millega määratakse kindlaks eelnevat 
heakskiitu mittevajavate muudatuste ulatus ning 
milles kirjeldatakse, kuidas selliseid muudatusi 
korraldatakse ja kuidas neist teatatakse, vastavalt 
punkti CAMO.A.115 alapunkti b ja punkti 
CAMO.A.130 alapunkti c nõuetele;  
v) jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise käsiraamatu 
muutmise protseduurid;  
(12) loetelu heakskiidetud õhusõiduki hooldusprogrammidest 
nende õhusõidukite puhul, mille kohta on punkti 
M.A.201 või ML.A.201 kohaselt sõlmitud jätkuva lennu­
kõlblikkuse korraldamise leping;  
(13) loetelu punkti CAMO.A.315 alapunkti c kohastest 
hoolduslepingutest;  
(14) loetelu nõuete täitmise alternatiivsetest meetoditest, mis  
on antud ajal heakskiidetud.  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 334
 
b) Jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise käsiraamatu esimese 
versiooni peab kiitma heaks pädev asutus. Käsiraamatut 
muudetakse vastavalt vajadusele, et tagada organisatsiooni 
ajakohane kirjeldus.  
▼M8 
c) Jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise käsiraamatus tehakse 
muudatusi alapunkti a alapunkti 11 alapunktides iv ja v 
osutatud protseduuri kohaselt. Muudatused, mida alapunkti a 
alapunkti 11 alapunktis iv osutatud protseduur ei hõlma, ja 
muudatused, mis on seotud punkti CAMO.A.130 
alapunktis a loetletud muudatustega, peavad saama pädeva 
asutuse heakskiidu.  
▼C2 
CAMO.A.305  Töötajatele esitatavad nõuded  
a) Organisatsioon määrab vastutava juhi, kes äriühingus vastuta b 
selle eest, et kogu jätkuva lennukõlblikkuse korraldamisega 
seotud tegevust rahastatakse ja viiakse ellu kooskõlas 
määrusega (EL) 2018/1139 ning selle alusel vastu võetud dele­
geeritud õigusaktide ja rakendusaktidega. Vastutaval juhil on 
järgmised kohustused:  
(1) tagada, et jätkuva lennukõlblikkuse korraldamiseks käes­
oleva lisa, I lisa (osa M) ja Vb lisa (osa ML) (vastavalt 
vajadusele) nõuete kohaselt ja vastavalt organisatsiooni 
sertifikaadile on olemas kõik vajalikud ressursid;  
(2) kehtestada punktis CAMO.A.200 osutatud ohutuspoliitika 
ja seda edendada;  
(3) määrata isik või isikute rühm, kelle ülesanne on tagada, et  
organisatsioon täidab alati käesoleva lisa, I lisa (osa M) ja 
Vb lisa (osa ML) kohaldatavaid nõudeid, mis on seotud 
jätkuva lennukõlblikkuse korraldamisega, lennukõlblik­
kuse kontrollimisega ja lennulubadega;  
(4) määrata isik või isikute rühm, kelle ülesanne on juhtimis­
süsteemi raames korraldada nõuetele vastavuse jälgimise 
funktsiooni toimimist;  
(5) määrata isik või isikute rühm, kelle ülesanne on juhtimis­
süsteemi raames korraldada tõhusa ohutusjuhtimise prot­
sesside väljatöötamist, haldamist ja käigushoidmist;  
(6) tagada, et punkti CAMO.A.305 alapunkti a alapunktide 
3–5 ja alapunkti b alapunkti 2 kohaselt määratud isikul 
või isikute rühmal on talle otsene juurdepääs, et hoida 
teda nõuetelevastavuse ja ohutuse küsimustega asjakoha­
selt kursis;  
(7) tõendada, et tal on olemas põhiteadmised käesoleva 
määruse kohta.  
b) Organisatsiooni puhul, mis on ühtlasi määruse (EÜ) 
nr 1008/2008 kohaselt lennutegevusloa saanud lennuettevõtja, 
on vastutaval juhil järgmised lisakohustused:  
(1) olla isik, kes on määratud lennuettevõtja vastutavaks 
juhiks vastavalt määruse (EL) nr 965/2012 III lisa (osa 
ORO) punkti ORO.GEN.210 alapunktile a;  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 335
 
(2) määrata isik, kes vastutab jätkuva lennukõlblikkuse korral­
damise ja järelevalve eest ning kes ei ole käitajaga lepin­
gulises suhtes oleva, II lisa (osa 145) kohaselt sertifitsee­
ritud organisatsiooni töötaja, kui pädev asutus ei ole 
selleks andnud eraldi nõusolekut.  
c) Punkti CAMO.A.305 alapunkti a alapunktide 3–5 ja 
alapunkti b alapunkti 2 kohaselt määratud isik või isikute 
rühma liikmed peavad suutma tõendada, et neil on olemas 
asjakohased teadmised, taust ja piisavad kogemused õhusõidu­
kite jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise valdkonnas ning et 
nad tunnevad hästi käesolevat määrust. See isik või isikute 
rühm annab lõppkokkuvõttes aru vastutavale juhile.  
d) Organisatsioonil peab olema süsteem töötajate olemasolu 
planeerimiseks, millega tagatakse, et organisatsioonil on 
piisaval arvul asjakohaselt kvalifitseeritud töötajaid organisa t­
siooni tegevuse planeerimiseks, elluviimiseks, juhtimiseks, 
kontrollimiseks ja järelevalve teostamiseks kooskõlas 
sertifitseerimistingimustega.  
e) Selleks, et organisatsioon oleks volitatud kontrollima lennu kõl­
blikkust ja andma soovitusi vastavalt punkti CAMO.A.125 
alapunktile e ning vajaduse korral andma välja lennulube 
vastavalt punkti CAMO.A.125 alapunktile f, peavad tal 
olema lennukõlblikkust kontrollivad töötajad, kes on kvalifit­
seeritud ja volitatud vastavalt punktile CAMO.A.310.  
f) Organisatsioonid, kes pikendavad lennukõlblikkuse kontrolli 
sertifikaate vastavalt punkti CAMO.A.125 alapunkti d 
alapunktile 4, peavad määrama vastavate volitustega isikud.  
g) Organisatsioon teeb kindlaks, kas nõuetelevastavuse järele­
valves, ohutusjuhtimises, jätkuva lennukõlblikkuse korralda­
mises, lennukõlblikkuse kontrollimises ja vastavate soovituste 
andmises ning (vajaduse korral) lennulubade väljaandmises 
osalevad töötajad on pädevad, ja kontrollib seda pädeva asutu­
sega kooskõlastatud korra ja standardi alusel. Peale konkreetse  
töö tegemiseks vajalike eriteadmiste peab pädevus hõlmama 
ohutusjuhtimist ja inimtegureid käsitlevaid teadmisi, mis 
vastavad asjaomase isiku ülesannetele ja kohustustele 
organisatsioonis.  
CAMO.A.310  Lennukõlblikkust kontrollivate töötajate kvalifikatsioon  
a) Lennukõlblikkust kontrollivatel töötajatel, kes annavad välj a 
lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaate või soovitusi vastavalt  
punkti CAMO.A.125 alapunktile e ning (vajaduse korral) 
lennulube vastavalt punkti CAMO.A.125 alapunktile f, peab 
olema:  
(1) vähemalt viis aastat jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise 
kogemust;  
(2) III lisa (osa 66) nõuetele vastav asjakohane luba või 
lennundusalane haridus või samaväärne siseriiklik 
kvalifikatsioon;  
(3) lennundustehniline tasemeõpe;  
(4) olnud asjaomaste kohustustega ametikoht sertifitseeritud 
organisatsioonis.  
b) Olenemata alapunkti a alapunktides 1, 3 ja 4 sätestatust või b 
alapunkti a alapunktis 2 sätestatud nõude asendada viieaastase 
kogemusega jätkuva lennukõlblikkuse korraldamisel lisaks 
neile aastatele, mida juba nõutakse alapunkti a alapunktis 1.  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 336
 
c) Lennukõlblikkust kontrollivatele töötajatele, kelle on määra nud 
organisatsioon, võib sama organisatsioon anda vastavad voli­
tused üksnes siis, kui pädev asutus on nad ametlikult heaks 
kiitnud pärast seda, kui nad on rahuldavalt viinud läbi lennu­
kõlblikkuse kontrolli kas pädeva asutuse järelevalve all või 
lennukõlblikkust kontrollivate volitatud töötajate järelevalve 
all kooskõlas protseduuriga, mille pädev asutus on kiitnud 
heaks osana jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise käsiraama­
tust. 
d) Organisatsioon tagab, et õhusõidukite lennukõlblikkust kont­
rollivatel töötajatel on tõendatavalt olemas asjakohased 
värsked kogemused jätkuva lennukõlblikkuse korraldamisel.  
CAMO.A.315  Jätkuva lennukõlblikkuse korraldamine  
a) Organisatsioon tagab, et kogu jätkuva lennukõlblikkuse korra l­
damine toimub kooskõlas I lisa (osa M) A jao C alajaoga või 
Vb lisa (osa ML) A jao C alajaoga (vastavalt vajadusele).  
b) Organisatsioon teeb iga hallatava õhusõiduki puhul eelkõige 
järgmist:  
(1) tagab õhusõiduki hooldusprogrammi, sealhulgas (vajaduse 
korral) töökindluse programmi väljatöötamise ja kontrolli­
mise kooskõlas punkti M.A.302 või ML.A.302 (vastavalt 
kohaldatavusele) nõuetega;  
(2) õhusõidukite puhul, mida ei kasuta määruse (EÜ) 
nr 1008/2008 kohaselt lennutegevusloa saanud lennuette­
võtjad, esitab koopia õhusõiduki hooldusprogrammist 
punkti M.A.201 või ML.A.201 (vastavalt vajadusele) 
kohaselt vastutavale omanikule või käitajale;  
(3) tagab, et muudatus- ja remonditöödel kasutatavad tehni­
lised normdokumendid vastavad punktile M.A.304 või 
ML.A.304 (vastavalt vajadusele);  
(4) kõigi keerukate mootoriga õhusõidukite või määruse (EÜ) 
nr 1008/2008 kohaselt lennutegevusloa saanud lennuette­
võtjate poolt kasutatavate õhusõidukite puhul võtab kasu­
tusele protseduuri mittekohustuslike modifikatsioonide 
ja/või ülevaatuste hindamiseks ning nende kohaldamise 
üle otsustamiseks, kasutades organisatsiooni ohutusriskide 
juhtimise protsessi ja järgides punkti CAMO.A.200 
alapunkti a alapunkti 3 nõudeid;  
(5) tagab, et vajaduse korral toimetatakse õhusõiduk, 
mootor(id), propeller(id) ja nende komponendid asjakoha­
selt sertifitseeritud hooldusorganisatsiooni, millele on 
osutatud I lisa (osa M) F alajaos, II lisas (osa 145) või 
Vd lisas (osa CAO);  
(6) tellib hoolduse, teostab tegevuse üle järelevalvet ja koos­
kõlastab sellega seotud otsuseid tagamaks, et kõiki hool­
dustöid teostatakse nõuetekohaselt ja nende kohta antakse 
välja nõuetekohased hooldustõendid õhusõiduki lennukõl­
blikkuse kindlaksmääramiseks.  
c) Kui organisatsioon ei ole asjakohaselt sertifitseeritud vast avalt 
I lisa (osa M) F alajaole, II lisale (osa 145) või Vd lisale 
(osa CAO), haldab ta kokkuleppel käitajaga kirjalikke hool­
duslepinguid, mis on nõutavad punkti M.A.201 alapunkti e 
alapunkti 3, alapunkti f alapunkti 3, alapunkti g alapunkti 3 
ja alapunkti h alapunkti 3 kohaselt või punkti ML.A.201 koha­
selt selle tagamiseks, et:  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 337
 
(1) lõppkokkuvõttes teeb kõiki hooldustöid asjakohaselt serti­
fitseeritud hooldusorganisatsioon;  
▼M8 
(2) I lisa (osa M) punkti M.A.301 alapunktide b, c, f ja g või 
Vb lisa (osa ML) punkti ML.A.301 (vastavalt vajadusele) 
kohaselt nõutavad funktsioonid on selgelt kindlaks 
määratud.  
▼C2 
d) Olenemata alapunktist c võib leping olla sõlmitud hooldusor­
ganisatsioonile antavate individuaalsete töökäskude vormis, 
kui tegemist on  
(1) õhusõidukiga, mis vajab plaanivälist liinihooldust;  
(2) komponentide, kaasa arvatud mootori ja propelleri (vasta­
valt vajadusele) hooldusega.  
e) Organisatsioon tagab, et jätkuva lennukõlblikkuse korralda­
misel, sealhulgas võimaliku töövõtu- ja alltöövõtulepingute 
alusel ellu viidava tegevuse puhul, võetakse arvesse inimtegu­
reid ja inimvõimete piire.  
CAMO.A.320  Lennukõlblikkuse kontroll  
Punkti CAMO.A.125 alapunkti e kohaselt sertifitseeritud organi­
satsioon teostab lennukõlblikkuse kontrolle kooskõlas I lisa 
(osa M) punktiga M.A.901 või Vb lisa (osa ML) punktiga 
ML.A.903 (vastavalt vajadusele).  
▼M8 
CAMO.A.325  Jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise tehnilised normdoku ­
mendid  
Organisatsioonil peavad käesoleva lisa (osa CAMO) punktis 
CAMO.A.315 osutatud jätkuva lennukõlblikkuse korraldamisega 
seotud ülesannete täitmiseks olema I lisa (osa M) punktis 
M.A.401 või Vb lisa (osa ML) punktis ML.A.401 (vastavalt vaja­
dusele) kindlaks määratud kohaldatavad ja aktuaalsed tehnilised  
normdokumendid ning ta peab neid kasutama. Need tehnilised 
normdokumendid võib esitada omanik või käitaja, kui sellise 
omaniku või käitajaga on sõlmitud asjakohane leping. Sel juhul 
peab jätkuvat lennukõlblikkust korraldav organisatsioon kõnealu ­
seid dokumente säilitama ainult lepingu kehtivuse vältel, kui 
punkti CAMO.A.220 alapunktist a ei tulene teisiti.  
▼C2 
B JAGU  
ASUTUSELE ESITATAVAD NÕUDED  
CAMO.B.005  Reguleerimisala  
Selles jaos on sätestatud haldusnõuded ja juhtimissüsteemile es ita­
tavad nõuded, mida peavad järgima käesoleva lisa A jao raken­
damise ja täitmise tagamise eest vastutavad pädevad asutused.  
CAMO.B.115  Järelevalvedokumendid  
Pädev asutus esitab asjaomastele töötajatele kõik nende ülesann ete 
ja kohustuste täitmiseks vajalikud õigusaktid, standardid, norm id, 
tehnilised väljaanded ja nendega seotud dokumendid.  
CAMO.B.120  Nõuete täitmise meetodid  
a) Amet töötab välja nõuete täitmise aktsepteeritud meetodid, 
mida võib kasutada määruse (EL) 2018/1139 ning selle alusel 
vastu võetud delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide täit­
mise tõendamiseks.  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 338
 
b) Määruse (EL) 2018/1139 ning selle alusel vastu võetud dele­
geeritud õigusaktide ja rakendusaktide nõuetelevastavuse tõen­
damiseks võib kasutada nõuete täitmise alternatiivseid 
meetodeid.  
c) Selleks et järjepidevalt hinnata, kas kõik pädeva asutuse võ i 
tema järelevalve all olevate organisatsioonide kasutatavad 
nõuete täitmise alternatiivsed meetodid võimaldavad tõendada 
vastavust määrusele (EL) 2018/1139 ning selle alusel vastu 
võetud delegeeritud õigusaktidele ja rakendusaktidele, 
kehtestab pädev asutus hindamissüsteemi.  
d) Pädev asutus hindab vastavalt punktile CAMO.A.120 kõiki 
organisatsiooni kavandatavaid nõuete täitmise alternatiivseid 
meetodeid, analüüsides esitatud dokumente ning vajaduse 
korral inspekteerides organisatsiooni.  
Kui pädev asutus leiab, et nõuete täitmise alternatiivsed 
meetodid on kooskõlas määrusega (EL) 2018/1139 ning selle 
alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktidega ja rakendusak­
tidega, teavitab ta viivitamata:  
(1) taotlejat, et nõuete täitmise alternatiivseid meetodeid või b 
rakendada, ning vajaduse korral muudab vastavalt taotleja 
tunnistust või sertifikaati;  
(2) ametit nõuete täitmise alternatiivsete meetodite sisust, 
lisades kõigi asjaomaste dokumentide koopiad.  
e) Kui pädev asutus ise kasutab määrusele (EL) 2018/1139 ning 
selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktidele ja raken­
dusaktidele vastavuse tagamiseks nõuete täitmise alternatiiv­
seid meetodeid, siis ta:  
(1) teeb need kättesaadavaks kõikidele oma järelevalvealustele 
organisatsioonidele ja isikutele;  
(2) teatab neist viivitamata ametile.  
Pädev asutus esitab ametile nõuete täitmise alternatiivsete 
meetodite täieliku kirjelduse, sealhulgas kõik võimalikud asja­
kohased muudatused protseduurides, ning määrusele (EL) 
2018/1139 ning selle alusel vastu võetud delegeeritud õigus­
aktidele ja rakendusaktidele vastavust kinnitava hinnangu.  
CAMO.B.125  Ameti teavitamine  
a) Pädev asutus teavitab ametit viivitamata kõikidest 
määruse (EL) 2018/1139 ning selle alusel vastu võetud dele­
geeritud õigusaktide ja rakendusaktide kohaldamisega seotud 
olulistest probleemidest.  
b) Pädev asutus esitab ametile ohutuse seisukohalt olulise teab e, 
mis pärineb talle punkti CAMO.A.160 kohaselt edastatud 
lennuohutust mõjutavate juhtumite teadetest.  
CAMO.B.135  Viivitamatu reageerimine ohutusprobleemile  
a) Ilma, et see piiraks määruse (EL) nr 376/2014 ja rakendusmää ­
ruse (EL) 2015/1018 (  1 ) kohaldamist, rakendab pädev asutus 
ohutusalase teabe nõuetekohaseks kogumiseks, analüüsimiseks 
ja levitamiseks vajalikku süsteemi.  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 339  
( 1 ) Komisjoni 29. juuni 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1018 , millega kehtestatakse 
tsiviillennunduse selliste juhtumiliikide loetelu, millest vast avalt Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määrusele (EL) nr 376/2014 tuleb kohustuslikus korras t eatada (ELT L 163, 
30.6.2015, lk 1).
 b) Amet rakendab kogu talle laekunud asjakohase ohutusalase 
teabe nõuetekohaseks analüüsimiseks vajalikku süsteemi ning 
edastab liikmesriikidele ja komisjonile viivitamata kogu teabe,  
sealhulgas soovitused ja võetavad parandusmeetmed, mida 
viimased vajavad määruse (EL) 2018/1139 ning selle alusel 
vastu võetud delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide regu­
leerimisalasse kuuluvate toodete, osade, seadmete, isikute või 
organisatsioonidega seotud ohutusprobleemidele õigeaegselt 
reageerimiseks.  
c) Alapunktides a ja b nimetatud teabe saamisel võtab pädev 
asutus nõuetekohased meetmed ohutusprobleemi 
lahendamiseks.  
d) Alapunkti c alusel võetavad meetmed tehakse viivitamata 
teatavaks kõikidele isikutele ja organisatsioonidele, kes vasta ­
valt määrusele (EL) 2018/1139 ning selle alusel vastu võetud 
delegeeritud õigusaktidele ja rakendusaktidele peavad neid 
täitma. Pädev asutus teeb need meetmed teatavaks ka ametile 
ning ühise tegutsemise vajaduse tekkimise korral teistele asja­
omastele liikmesriikidele.  
CAMO.B.200  Juhtimissüsteem  
a) Pädev asutus kehtestab ja hoiab käigus juhtimissüsteemi, mis  
hõlmab vähemalt järgmist:  
(1) dokumenteeritud põhimõtted ja protseduurid, mis kirjel­
davad süsteemi korraldust ning vahendeid ja meetodeid 
määrusele (EL) 2018/1139 ning selle alusel vastu võetud 
delegeeritud õigusaktidele ja rakendusaktidele vastavuse 
tagamiseks. Protseduurid peavad olema ajakohased ja 
neid tuleb pädevas asutuses kasutada alusdokumentidena 
kõikide asjaomaste ülesannete täitmiseks;  
(2) piisav arv töötajaid asutuse ülesannete ja kohustuste täit­
miseks. Kõikide ülesannete nõuetekohase täitmise tagami­
seks on nõutav töötajate kättesaadavuse planeerimise 
süsteem;  
(3) töötajad, kes on neile määratud ülesannete täitmiseks 
kvalifitseeritud, omavad vajalikke teadmisi ja kogemusi, 
on saanud esmaõppe ning jätkuva pädevuse tagamiseks 
läbinud korduvkoolituse;  
(4) nõuetekohased töövahendid ja büroopinnad ettenähtud 
ülesannete täitmiseks;  
(5) funktsioon, mille abil jälgitakse juhtimissüsteemi vastavus t 
asjaomastele nõuetele ja protseduuride asjakohasust ning 
mis muu hulgas hõlmab siseauditi korra ja ohutusriskide 
juhtimise korra väljatöötamist. Nõuetele vastavuse jälgi­
mine peab hõlmama ka süsteemiauditi tulemusi käsitleva 
tagasiside andmist pädeva asutuse juhtkonnale, et tagada 
vajaduse korral parandusmeetmete rakendamine;  
(6) isik või isikute rühm, kes lõppkokkuvõttes vastutab nõue­
tele vastavuse jälgimise funktsiooni täitmise eest pädeva 
asutuse kõrgema juhtkonna ees.  
b) Pädev asutus määrab iga tegevusvaldkonna, sh juhtimissüs­
teemi jaoks ühe või mitu isikut, kes kannavad üldist vastutust 
asjaomase ülesande või asjaomaste ülesannete juhtimise eest.  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 340
 
c) Pädev asutus kehtestab protseduurid, et osaleda teiste asja­
omaste pädevate asutustega kogu vajaliku teabe ja abi vastas­
tikuses vahetamises, mis muu hulgas hõlmab selliste isikute ja 
organisatsioonide järelevalve raames avastatud puudusi ja 
võetud järelmeetmeid, kes tegutsevad ühe liikmesriigi territoo­
riumil, kuid kelle on sertifitseerinud teise liikmesriigi pädev  
asutus või amet.  
d) Juhtimissüsteemiga seotud protseduuride ja nende muudatuste 
koopiad tehakse standardimise eesmärgil taotluse alusel kätte­
saadavaks ametile, samuti käesoleva määruse reguleerimisalas­
se kuuluvatele organisatsioonidele.  
CAMO.B.205  Ülesannete andmine kvalifitseeritud üksustele  
a) Liikmesriik võib määruse (EL) 2018/1139 ning selle alusel 
vastu võetud delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide regu­
leerimisalasse kuuluvate isikute või organisatsioonide esmase 
sertifitseerimise või pideva järelevalvega seotud ülesandeid 
anda ainult kvalifitseeritud üksustele. Ülesannete andmisel 
tagab pädev asutus, et ta on teinud järgmist:  
(1) võtnud kasutusele süsteemi, mille abil antakse nii esmane 
kui ka jooksev hinnang selle kohta, kas kvalifitseeritud 
üksus vastab määruse (EL) 2018/1139 VI lisale „Kvalifit­
seeritud üksustele esitatavad olulised nõuded“. See 
süsteem ja hindamistulemused dokumenteeritakse;  
(2) sõlminud kvalifitseeritud üksusega mõlema poole asjako­
hasel juhtimistasandil heakskiidetud dokumenteeritud 
kokkuleppe, milles on selgelt sätestatud järgmine:  
i) täidetavad ülesanded;  
ii) esitatavad deklaratsioonid, aruanded ja muud 
dokumendid;  
iii) ülesannete täitmise tehnilised tingimused;  
iv) täidetavate ülesannetega seotud vastutus;  
v) ülesannete täitmise käigus saadud andmete kaitse.  
b) Pädev asutus tagab, et punkti CAMO.B.200 alapunkti a 
alapunktiga 5 ette nähtud siseauditi kord ja ohutusriskide juht i­
mise kord hõlmab kõiki tema nimel täidetavaid sertifitseerimis-  
ja pideva järelevalve ülesandeid.  
CAMO.B.210  Juhtimissüsteemi muudatused  
a) Pädeval asutusel peab olema süsteem selliste muudatuste kind ­
lakstegemiseks, mis mõjutavad tema suutlikkust täita 
määruses (EL) 2018/1139 ning selle alusel vastu võetud dele­
geeritud õigusaktides ja rakendusaktides määratletud ülesan­
deid ja kohustusi. See süsteem peab võimaldama tal vastavalt 
vajadusele astuda samme oma juhtimissüsteemi sobivuse ja 
tõhususe säilitamiseks.  
b) Tõhusa rakendamise tagamiseks ajakohastab pädev asutus 
õigeaegselt oma juhtimissüsteemi vastavalt määruse (EL) 
2018/1139 ning selle alusel vastu võetud delegeeritud õigus­
aktide ja rakendusaktide muudatustele.  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 341
 
c) Pädev asutus teavitab ametit muudatustest, mis mõjutavad 
tema suutlikkust täita määruses (EL) 2018/1139 ning selle 
alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktides ja rakendusakti­
des määratletud ülesandeid ja kohustusi.  
CAMO.B.220  Dokumentide säilitamine  
a) Pädev asutus võtab kasutusele dokumentide säilitamise 
süsteemi, mis võimaldab järgmistele andmetele juurde pääseda, 
neid nõuetekohaselt säilitada ja usaldusväärselt jälgida järg­
mist:  
(1) juhtimissüsteemi dokumenteeritud põhimõtted ja 
protseduurid;  
(2) töötajate koolitus, kvalifikatsioon ja volitused;  
(3) ülesannete jaotus, mis hõlmab punktis CAMO.B.205 
nõutavaid elemente, ning määratud ülesannete üksikasjad;  
(4) sertifitseerimismenetlused ja sertifitseeritud organisatsio o­
nide pidev järelevalve, sealhulgas:  
i) organisatsiooni sertifikaadi taotlus;  
ii) pädeva asutuse pideva järelevalve programm koos 
kõikide hindamis-, auditi- ja inspekteerimisdokumen­
tidega;  
iii) organisatsiooni sertifikaat ja selle võimalikud 
muudatused;  
iv) koopia järelevalveprogrammist koos kavandatavate ja 
tehtud auditite kuupäevadega;  
v) kogu ametliku kirjavahetuse koopiad;  
vi) puuduste ja parandusmeetmete üksikasjad, meetmete 
lõpuleviimise kuupäevad ning erandite ja täitemeet­
mete üksikasjad;  
vii) hindamis-, auditi- ja ülevaatusaruanded, mille on 
välja andnud mõni muu pädev asutus punkti 
CAMO.B.300 alapunkti d kohaselt;  
viii) koopiad organisatsiooni kõikidest jätkuva lennukõl­
blikkuse korraldamise käsiraamatutest ja nende 
muudatustest;  
ix) koopiad kõikidest muudest pädeva asutuse heakskii­
detud dokumentidest;  
(5) organisatsioonide väljapakutud nõuete täitmise alternatiiv­
sete meetodite hindamine ja ametile teatamine ning pädeva 
asutuse enda kasutatavate nõuete täitmise alternatiivsete 
meetodite hindamine;  
(6) ohutusteave ja järelmeetmed vastavalt punktile 
CAMO.B.125;  
(7) määruse (EL) 2018/1139 ning selle alusel vastu võetud 
delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide kohaste paind­
likkussätete kasutamine.  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 342
 
b) Pädev asutus peab kõikide organisatsioonidele välja antud 
sertifikaatide nimekirja.  
c) Kõiki alapunktides a ja b osutatud andmeid säilitatakse vähe ­
malt viis aastat kooskõlas kohaldatavate andmekaitsealaste õi­
gusaktidega.  
d) Kõik alapunktides a ja b osutatud andmed tehakse taotluse 
korral kättesaadavaks ametile või teise liikmesriigi pädevale 
asutusele.  
CAMO.B.300  Järelevalve põhimõtted  
a) Pädev asutus kontrollib järgmist:  
(1) organisatsioonide suhtes kohaldatavatele nõuetele vastavus 
enne organisatsiooni sertifikaadi väljaandmist;  
(2) tema sertifitseeritud organisatsioonide jätkuv vastavus 
kohaldatavatele nõuetele;  
(3) asjakohaste ohutusmeetmete rakendamine, mida pädev 
asutus nõuab vastavalt punkti CAMO.B.135 alapunkti­
dele c ja d.  
b) Nimetatud kontrolli suhtes kohaldatakse järgmisi nõudeid:  
(1) selle läbiviimist toetatakse dokumentidega, milles ohutus­
järelevalve eest vastutavatele töötajatele antakse juhiseid 
ülesannete täitmiseks;  
(2) asjaomastele organisatsioonidele antakse teavet ohutusjäre­
levalve tulemuste kohta;  
(3) selle aluseks on hindamised, auditid ja ülevaatused, seal­
hulgas etteteatamata ülevaatused;  
(4) kontrolli tulemusel saab pädev asutus vajalikud tõendid 
juhuks, kui on vaja võtta täiendavaid meetmeid, sealhulgas 
punkti CAMO.B.350 „Puudused ja parandusmeetmed“ 
kohaseid meetmeid.  
c) Alapunktides a ja b kirjeldatud järelevalve ulatus määrataks e 
kindlaks varasema järelevalvetegevuse ning ohutusalaste prio­
riteetide alusel.  
d) Kui organisatsiooni tegevusruumid asuvad mitmes riigis, võib  
punktis CAMO.A.105 määratletud pädev asutus leppida kokku 
järelevalveülesannete täitmises nende liikmesriikide pädevate 
asutuste poolt, kus tegevusruumid asuvad, või kolmandas riigis 
asuvate tegevusruumide korral ameti poolt. Sellise kokkulep­
pega hõlmatud organisatsiooni teavitatakse kokkuleppe olema­
solust ja reguleerimisalast.  
e) Teises riigis asuvates tegevusruumides teostatava järelevalv e 
korral teavitab punktis CAMO.A.105 määratletud pädev asutus 
enne kohapealset auditit või tegevusruumide inspekteerimist 
sellest asjaomase riigi pädevat asutust või organisatsioonide 
puhul, mille peamine tegevuskoht on kolmandas riigis, ametit.  
f) Pädev asutus kogub ja töötleb mis tahes teavet, mida ta peab  
järelevalve, sealhulgas etteteatamata ülevaatuste puhul 
vajalikuks.  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 343
 
CAMO.B.305  Järelevalveprogramm  
a) Pädev asutus kehtestab punktiga CAMO.B.300 ette nähtud 
järelevalvetegevust hõlmava järelevalveprogrammi ja haldab 
seda.  
b) Järelevalveprogrammi väljatöötamisel võetakse arvesse organi ­
satsiooni konkreetset olemust, tema tegevuse keerukust, vara­
sema sertifitseerimise ja/või järelevalvetegevuse tulemusi ning  
seonduvate riskide analüüsi. Programm sisaldab iga järelevalve 
planeerimistsükli puhul järgmist:  
(1) hindamised, auditid ja ülevaatused, sealhulgas etteteata­
mata ülevaatused, ning vajaduse korral:  
i) juhtimissüsteemi hindamised ja protsessi auditid;  
ii) organisatsiooni hallatavate õhusõidukite tooteauditid 
asjakohase valimi alusel;  
iii) läbiviidud lennukõlblikkuse kontrollide valimipõhine 
kontroll;  
iv) väljaantud lennulubade valimipõhine kontroll;  
(2) vastutava juhi ja pädeva asutuse kohtumised, mille 
eesmärk on tagada mõlema pidev informeeritus olulistest 
küsimustest.  
c) Pädeva asutuse sertifitseeritud organisatsioonide suhtes koh al­
datakse kuni 24-kuulist järelevalve planeerimise tsüklit.  
d) Olenemata alapunktist c võib järelevalve planeerimistsüklit 
pikendada kuni 36 kuuni, kui pädev asutus on kindlaks teinud, 
et eelnenud 24 kuu jooksul:  
(1) organisatsioon on tõhusalt kindlaks teinud lennuohutusega 
seotud ohte ja juhtinud sellega seotud riske;  
(2) organisatsioon on kooskõlas punktiga CAMO.A.130 järje­
pidevalt tõendanud, et kõik muudatused on tema täieliku 
kontrolli all;  
(3) ei ole avastatud esimese astme puudusi;  
(4) kõik parandusmeetmed on rakendatud pädeva asutuse 
poolt heakskiidetud või pikendatud aja jooksul vastavalt 
punktile CAMO.B.350.  
Olenemata alapunktist c võib järelevalve planeerimistsüklit 
täiendavalt pikendada kuni 48 kuuni, kui organisatsioon on 
lisaks esimese lõigu alapunktides 1–4 loetletule kehtestanud 
ja pädev asutus on heaks kiitnud tõhusa süsteemi pädevale 
asutusele organisatsiooni ohutustasemest ja vastavuskontrollist  
pidevaks aruandmiseks.  
e) Järelevalve planeerimise tsüklit võib lühendada, kui organis at­
siooni ohutustase on tõendite kohaselt halvenenud.  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 344
 
f) Järelevalveprogramm sisaldab kavandatud ja toimunud audi­
tite, ülevaatuste ja kohtumiste kuupäevi.  
g) Iga järelevalve planeerimise tsükli lõppedes annab pädev 
asutus välja soovitus-aruande järelevalve jätkamise kohta, 
lähtudes järelevalve tulemustest.  
CAMO.B.310  Algne sertifitseerimismenetlus  
a) Organisatsiooni sertifikaadi esmase väljaandmise taotluse 
saamisel kontrollib pädev asutus organisatsiooni vastavust 
kohaldatavatele nõuetele.  
b) Algse sertifitseerimisega seotud uurimise ajal korraldatakse  
vähemalt üks kohtumine organisatsiooni vastutava juhiga, 
veendumaks, et viimane mõistab täielikult sertifitseerimisprot­
sessi tähendust ja seda, miks allkirjastab organisatsioon kinni ­
tuse, et ta järgib jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise käsi­
raamatus kindlaks määratud protseduure.  
c) Pädev asutus dokumenteerib kõik puudused, nende kõrvalda­
miseks võetud meetmed ja soovitused.  
d) Pädev asutus kinnitab organisatsioonile kirjalikult kõik kon t­
rolli käigus avastatud puudused. Algse sertifitseerimise korral  
võib sertifikaadi välja anda alles siis, kui kõik puudused on 
pädevat asutust rahuldaval viisil kõrvaldatud.  
e) Kui pädev asutus on veendunud, et organisatsioon vastab 
kohaldatavatele nõuetele, teeb ta järgmist:  
(1) annab välja käesoleva lisa I liite „EASA vorm 14“ kohase 
sertifikaadi;  
(2) kiidab jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise käsiraamatu 
ametlikult heaks.  
f) Viitenumber lisatakse sertifikaadile (EASA vorm 14) ameti 
määratud viisil.  
g) Sertifikaat antakse välja määramata ajaks. Organisatsiooni 
õigused, sertifikaadiga hõlmatud tegevuse ulatus ja võimalikud 
piirangud (vastavalt vajadusele) määratakse kindlaks sertifikaa ­
dile lisatud sertifitseerimistingimustes.  
h) Selleks et organisatsioon saaks punkti CAMO.A.130 
alapunkti c kohaselt teha muudatusi pädeva asutuse eelneva 
heakskiiduta, peab pädev asutus kiitma heaks jätkuva lennu­
kõlblikkuse korraldamise käsiraamatu kohase protseduuri, 
millega määratakse kindlaks kõnealuste muudatuste ulatus 
ning kirjeldatakse muudatuste korraldamist ja neist teatamist.  
CAMO.B.330  Muudatused  
a) Eelnevat heakskiitu eeldava muudatuse taotluse saamisel kont ­
rollib pädev asutus enne heakskiidu andmist, kas organisat­
sioon vastab kohaldatavatele nõuetele.  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 345
 
b) Pädev asutus kehtestab tingimused, mille kohaselt organisat­
sioon võib kõnealuste muudatuste tegemise ajal tegutseda, 
välja arvatud juhul, kui pädev asutus leiab, et organisatsiooni  
sertifikaat tuleb peatada.  
c) Kui pädev asutus on veendunud, et organisatsioon vastab 
kohaldatavatele nõuetele, kiidab pädev asutus muudatuse 
heaks.  
d) Ilma, et see piiraks täiendavate täitemeetmete kohaldamist, 
peatab või tühistab pädev asutus organisatsiooni sertifikaadi 
või kehtestab sellele piirangud, kui organisatsioon rakendab 
eelnevat heakskiitu nõudvaid muudatusi ilma, et pädev asutus 
oleks need alapunkti c kohaselt heaks kiitnud.  
e) Selliste muudatuste puhul, mis eelnevat heakskiitu ei nõua, 
hindab pädev asutus kohaldatavatele nõuetele vastavuse kont­
rollimiseks organisatsiooni poolt punkti CAMO.A.130 
alapunkti c kohaselt esitatud teates sisalduvat teavet. Nõuetel e 
mittevastavuse korral teeb pädev asutus järgmist:  
(1) teatab organisatsioonile nõuetele mittevastavusest ja nõuab  
täiendavate muudatuste tegemist;  
(2) esimese või teise astme puuduste korral tegutseb punkti 
CAMO.B.350 kohaselt.  
CAMO.B.350  Puudused ja parandusmeetmed  
a) Pädeval asutusel peab olema süsteem puuduste ohutusalase 
tähtsuse analüüsimiseks.  
b) Pädev asutus annab välja esimese astme puuduse teatise, kui 
avastatakse selline oluline mittevastavus määruse (EL) 
2018/1139 ning selle alusel vastu võetud delegeeritud õigus­
aktide ja rakendusaktide kohaldatavatele nõuetele, organisat­
siooni protseduuridele ja käsiraamatutele või heakskiidu või 
sertifikaadi tingimustele, mis vähendab ohutustaset või 
kahjustab tõsiselt lennuohutust.  
Esimese astme puudused hõlmavad muu hulgas järgmist:  
(1) pädevale asutusele ei anta pärast kaht kirjalikku taotlust 
CAMO.A.140 kohaselt organisatsiooni tegevusruumidele 
tavalisel tööajal juurdepääsu;  
(2) organisatsioon on sertifikaadi saanud või selle kehtivust 
pikendanud kirjalike tõendite võltsimise teel;  
(3) on tõendeid eeskirjade eiramise või organisatsiooni sertifi ­
kaadi pettuse eesmärgil kasutamise kohta;  
(4) puudub vastutav juht.  
c) Pädev asutus annab välja teise astme puuduse teatise, kui av as­
tatakse selline mittevastavus määruse (EL) 2018/1139 ning 
selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide ja rakendu­
saktide kohaldatavatele nõuetele, organisatsiooni protseduuri­
dele ja käsiraamatutele või heakskiidu või sertifikaadi tingi­
mustele, mis võib vähendada ohutustaset või kahjustada 
lennuohutust.  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 346
 
d) Kui järelevalve käigus või muul viisil avastatakse puudus, 
teatab pädev asutus nimetatud puudusest kirjalikult organisat­
sioonile ning nõuab kindlakstehtud mittevastavus(t)e kõrvalda­
miseks parandusmeetmete võtmist, ilma et see piiraks 
määruse (EL) 2018/1139 ning selle alusel vastu võetud dele­
geeritud õigusaktidega ja rakendusaktidega ette nähtud täien­
davate meetmete kohaldamist. Kui puudus on otseselt seotud 
õhusõidukiga, teavitab pädev asutus õhusõiduki registreerimis­
riiki.  
(1) Esimese astme puuduste korral võtab pädev asutus viivi­
tamata asjakohaseid meetmeid tegevuse keelamiseks või 
piiramiseks; vajaduse korral võtab pädev asutus olenevalt 
esimese astme puuduse ulatusest meetmeid sertifikaadi 
tühistamiseks, täielikuks või osaliseks peatamiseks või 
sellele piirangute kehtestamiseks, kuni organisatsioon on 
edukalt rakendanud parandusmeetmed.  
(2) Teise astme puuduste korral teeb pädev asutus järgmist:  
i) annab organisatsioonile parandusmeetmete rakendami­
seks tähtaja, mis vastab puuduse laadile ning ei tohi 
algselt ületada kolme kuud. See algab kuupäevast, 
mil organisatsioonile teatati puudusest kirjalikult ja 
nõuti avastatud mittevastavuse kõrvaldamiseks paran­
dusmeetmete võtmist. Sõltuvalt puuduse laadist ja orga­
nisatsiooni varasemast ohutustasemest võib pädev 
asutus nimetatud kolmekuulist tähtaega selle lõpus 
pikendada tingimusel, et pädeva asutusega on kokku 
lepitud rahuldavas parandusmeetmete kavas;  
ii) hindab organisatsiooni pakutud parandusmeetmete kava 
ja selle rakendamise korda ning kinnitab need, kui need 
on tema hinnangu kohaselt asjaomas(t)e mittevasta­
vus(t)e kõrvaldamiseks piisavad.  
(3) Kui organisatsioon ei esita nõuetekohast parandusmeet­
mete kava või ei rakenda parandusmeetmeid pädeva 
asutuse kinnitatud või pikendatud tähtaja jooksul, tunnista­
takse puudus esimese astme puuduseks ja võetakse 
meetmed vastavalt alapunkti d alapunkti 1 sätetele.  
(4) Pädev asutus registreerib kõik avastatud või talle 
alapunkti e kohaselt teatatud puudused ning vajaduse 
korral tema poolt võetud täite- ja parandusmeetmed ning 
puudustega seotud meetmete lõpuleviimise tähtajad.  
e) Liikmesriigi asutus, kes punkti CAMO.B.300 alapunkti d 
sätete alusel tegutsedes on ameti või teise liikmesriigi pädeva  
asutuse sertifitseeritud organisatsiooni puhul kindlaks teinud 
mittevastavuse määruse (EL) 2018/1139 ning selle alusel 
vastu võetud delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide kohal­
datavatele nõuetele, teavitab asjaomast pädevat asutust ning 
märgib ära puuduse raskusastme, ilma et see piiraks võimalike 
täiendavate täitemeetmete kohaldamist.  
CAMO.B.355  Peatamine, piiramine ja kehtetuks tunnistamine  
Pädev asutus:  
a) peatab sertifikaadi olulisel põhjusel võimaliku ohutusriski 
korral;  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 347
 
b) peatab sertifikaadi, tunnistab selle kehtetuks või kehtestab  
sellele piirangud vastavalt punktile CAMO.B.350;  
c) peatab sertifikaadi juhul, kui pädeva asutuse inspektoritel ei 
ole 24 kuu jooksul võimalik täita oma järelevalveülesandeid 
kohapealse(te) auditi(te) kaudu ja selle põhjuseks on julgeole­
kuolukord riigis, kus tegevusruumid asuvad.  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 348
 
I liide  
Jätkuvat lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni sertifikaat – EASA vorm 14
  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 349
 
▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 350
 
Vd LISA  
(Osa CAO)  
SISUKORD  
CAO.1 Üldsätted  
A JAGU — ORGANISATSIOONILE ESITATAVAD NÕUDED  
CAO.A.010 Reguleerimisala  
CAO.A.015 Taotlemine  
CAO.A.017 Nõuete täitmise meetodid  
CAO.A.020 Sertifitseerimistingimused  
CAO.A.025 Kombineeritud lennukõlblikkuse korraldamise käsiraama t 
CAO.A.030 Tegevusruumid  
CAO.A.035 Töötajatele esitatavad nõuded  
CAO.A.040 Volitatud lennundustehnilised töötajad  
CAO.A.045 Lennukõlblikkust kontrollivad töötajad  
CAO.A.050 Komponendid, seadmed ja tööriistad  
CAO.A.055 Tehnilised normdokumendid ja töökäsud  
CAO.A.060 Hooldusstandardid  
CAO.A.065 Õhusõiduki hooldustõend  
CAO.A.070 Komponendi hooldustõend  
CAO.A.075 Jätkuva lennukõlblikkuse korraldamine  
CAO.A.080 Jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise tehnilised norm doku­ 
mendid  
CAO.A.085 Lennukõlblikkuse kontroll  
CAO.A.090 Dokumentide säilitamine  
CAO.A.095 Organisatsiooni õigused  
CAO.A.100 Kvaliteedisüsteem ja organisatsiooni ülevaatused  
CAO.A.105 Muudatused organisatsioonis  
CAO.A.110 Sertifikaadi kehtivus  
CAO.A.115 Puudused  
B JAGU — ASUTUSELE ESITATAVAD NÕUDED  
CAO.B.010 Reguleerimisala  
▼M8 __________  
▼C2 
CAO.B.017 Nõuete täitmise meetodid  
CAO.B.020 Dokumentide säilitamine  
CAO.B.025 Vastastikune teabevahetus  
CAO.B.030 Kohustused  
CAO.B.035 Erandid  
CAO.B.040 Taotlemine  
CAO.B.045  ►M8 Algne sertifitseerimismenetlus ◄  
CAO.B.050  ►M8 Algse sertifikaadi väljaandmine ◄  
CAO.B.055 Pidev järelevalve  
CAO.B.060 Puudused  
CAO.B.065 Muudatused  
CAO.B.070 Peatamine, piiramine ja kehtetuks tunnistamine  
I liide —  ►M8 Kombineeritud lennukõlblikkust korraldava organisat­ 
siooni sertifikaat – EASA vorm 3-CAO ◄  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 351
 
CAO.1  Üldsätted  
Käesolevas lisas (osa CAO) kasutatakse järgmisi mõisteid:  
1) Pädev asutus on:  
a) organisatsioonide puhul, mille peamine tegevuskoht on liikme s­
riigis, asjaomase liikmesriigi määratud asutus;  
b) organisatsioonide puhul, mille peamine tegevuskoht on 
kolmandas riigis, amet.  
2) Omanik on isik, kes vastutab õhusõiduki jätkuva lennukõlblik kuse 
eest, sealhulgas järgmised isikud:  
i) õhusõiduki registreeritud omanik;  
ii) rendilepingu korral rendilevõtja;  
iii) käitaja.  
A JAGU  
ORGANISATSIOONILE ESITATAVAD NÕUDED  
CAO.A.010  Reguleerimisala  
Käesolevas lisas on sätestatud nõuded, millele kombineeritud le nnu­
kõlblikkust korraldav organisatsioon (CAO) peab vastama, et tao t­
luse alusel saada õhusõidukite ja neile paigaldatavate komponen tide 
hooldamise ja jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise sertifikaat  või 
et seda pikendataks, kui tegemist on õhusõidukitega, mis ei ole  
keerukad mootoriga õhusõidukid ja mis ei ole loetletud 
määruse (EÜ) nr 1008/2008 kohaselt lennutegevusloa saanud 
lennuettevõtja sertifikaadil.  
▼M8 __________  
▼C2 
CAO.A.017  Nõuete täitmise meetodid  
▼M8 
a) Määruse (EL) 2018/1139 ning selle alusel vastu võetud delege e­
ritud õigusaktide ja rakendusaktide nõuetele vastavuse tõendami ­
seks võib organisatsioon kasutada lisaks ameti heakskiidetud 
nõuete täitmise aktsepteeritud meetoditele ka nõuete täitmise 
alternatiivseid meetodeid.  
▼C2 
b) Kui organisatsioon soovib kasutada nõuete täitmise alternati iv­
seid meetodeid, peab ta enne nende rakendamist esitama päde­
vale asutusele nõuete täitmise alternatiivsete meetodite täieli ku 
kirjelduse. See kirjeldus peab sisaldama hinnangut, mis kinnita b 
nõuete täitmise alternatiivsete meetodite vastavust määruse (EL ) 
2018/1139 ning selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusak­
tide ja rakendusaktide nõuetele.  
Organisatsioon võib selliseid nõuete täitmise alternatiivseid 
meetodeid rakendada pärast nende heakskiitmist pädeva asutuse 
poolt ja punkti CAO.B.017 kohase teate saamist.  
CAO.A.020  Sertifitseerimistingimused  
a) CAO määrab sertifikaadiga hõlmatud tööde mahu kindlaks oma 
kombineeritud lennukõlblikkuse korraldamise käsiraamatus 
vastavalt punktile CAO.A.025.  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 352
 
(1) Lennukite puhul, mille maksimaalne stardimass on üle 
2 730 kg, ja kopterite puhul, mille maksimaalne stardimass 
on üle 1 200 kg või mis on sertifitseeritud enam kui nelja 
sõitja poolt kasutamiseks, tuleb tööde mahu kirjelduses 
märkida konkreetsed õhusõidukitüübid. Sellise tööde mahu 
kirjelduse muudatused peab heaks kiitma pädev asutus vasta­
valt punkti CAO.A.105 alapunktile a ja punkti CAO.B.065 
alapunktile a.  
(2) Täiskomplektsete turbiinmootorite puhul tuleb tööde mahu 
kirjelduses märkida mootori tootja, rühm, seeria või tüüp 
või hooldustöö(d). Sellise tööde mahu kirjelduse muudatused 
peab heaks kiitma pädev asutus vastavalt punkti CAO.A.105 
alapunktile a ja punkti CAO.B.065 alapunktile a.  
(3) CAO, kes kasutab kõikide hooldustööde planeerimiseks ja 
teostamiseks ainult ühte töötajat, ei saa omada õigusi järg­
miste õhusõidukite hooldamiseks:  
a) turbiinmootoriga lennukid (õhusõidukite hooldamise 
pädevusega organisatsioonide puhul);  
b) turbiinmootoriga või enam kui ühe kolbmootoriga 
kopterid (õhusõidukite hooldamise pädevusega organisat­
sioonide puhul);  
c) täiskomplektsed kolbmootorid alates 450 hj (mootorite 
hooldamise pädevusega organisatsioonide puhul) ning  
d) täiskomplektsed turbiinmootorid (mootorite hooldamise 
pädevusega organisatsioonide puhul).  
(4) Alapunktis 1 nimetamata õhusõidukite, muude komponen­
tide kui täiskomplektsete turbiinmootorite ja mittepurusta­
vates katsetes seisnevate eritööde puhul kontrollib CAO 
tööde mahtu punkti CAO.A.025 alapunkti a alapunktis 11 
osutatud protseduuri kohaselt. Muude komponentide kui täis­
komplektsete mootorite hooldamisel liigitatakse sertifikaa­
diga hõlmatud tööd vastavalt järgmistele pädevusmärgetele:  
(i) C1: õhu konditsioneerimine ja hermetiseerimine;  
(ii) C2: automaatne piloteerimine;  
(iii) C3: side ja navigatsioon;  
(iv) C4: uksed ja luugid;  
(v) C5: elektrisüsteemid ja tuled;  
(vi) C6: seadmed;  
(vii) C7: mootor;  
(viii) C8: õhusõiduki juhtimisseadmed;  
(ix) C9: kütus;  
(x) C10: kopter ja tiivikud;  
(xi) C11: kopteri jõuülekanne;  
(xii) C12: hüdraulika;  
(xiii) C13: mõõteriistad;  
(xiv) C14: telik;  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 353
 
(xv) C15: hapnikusüsteem;  
(xvi) C16: propellerid;  
(xvii) C17: suruõhu- ja vaakumsüsteemid;  
(xviii) C18: jää-, vihma- ja tuletõrjesüsteemid;  
(xix) C19: aknad;  
(xx) C20: konstruktsioonid;  
(xxi) C21: ballastvesi; ning  
(xxii) C22: veojõu suurendamine.  
Organisatsioonid, kes saavad käesoleva lisa kohase sertifikaadi  
olemasoleva organisatsioonisertifikaadi alusel, mis on välja an tud 
vastavalt I lisa (osa M) G alajaole või F alajaole või vastaval t 
II lisale (osa 145) artikli 4 lõike 4 kohaselt, peavad sertifik aadiga 
hõlmatud tööde mahu kirjelduses kajastama kõik vajalikud ük­
sikasjad selle tagamiseks, et neile antavad õigused on identsed  
olemasolevas sertifikaadis sisalduvate õigustega.  
b) CAO sertifikaadi väljaandmiseks kasutatakse käesoleva lisa 
I liites esitatud näidist.  
c) CAO võib vastavalt kombineeritud lennukõlblikkuse korralda­
mise käsiraamatule ja kooskõlas tehniliste normdokumentidega 
valmistada piiratud valikus osi kasutamiseks tööks omaenda 
tegevusruumides.  
CAO.A.025  Kombineeritud lennukõlblikkuse korraldamise käsiraamat  
a) CAO koostab käsiraamatu, mis sisaldab vähemalt järgmist 
teavet:  
(1) vastutava juhi allkirjastatud kinnitus selle kohta, et orga ni­
satsioon tegutseb pidevalt kooskõlas käesoleva lisa nõue­
tega ja kombineeritud lennukõlblikkuse korraldamise käsi­
raamatuga;  
(2) kombineeritud lennukõlblikkuse korraldamise käsiraamatu 
kohane tööde maht;  
(3) punkti CAO.A.035 alapunktides a ja b osutatud isiku(te) 
ametinimetus(ed) ja nimi (nimed);  
(4) punkti CAO.A.035 alapunktides a ja b osutatud isikute 
aruandlusahelaid kirjeldav organisatsiooni skeem;  
(5) volitatud lennundustehniliste töötajate nimekiri, kus on 
märgitud ka nende volituste ulatus (kui sellised töötajad 
on olemas);  
(6) õhusõidukite hooldusprogrammide koostamise ja heakskiit­
mise eest vastutavate töötajate nimekiri, kus on märgitud ka 
nende volituste ulatus (kui sellised töötajad on olemas);  
(7) lennukõlblikkust kontrollivate töötajate nimekiri, kus on 
märgitud ka nende volituste ulatus (kui sellised töötajad 
on olemas);  
(8) lennulubade väljaandmise eest vastutavate töötajate nime­
kiri (kui sellised töötajad on olemas);  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 354
 
(9) tegevusruumide üldine kirjeldus ja asukoht;  
(10) protseduurid, mille kohaselt CAO tagab vastavuse käesole­
va lisa nõuetele;  
(11) kombineeritud lennukõlblikkuse korraldamise käsiraamatu 
muutmise protseduur, nagu on ette nähtud punkti 
CAO.A.105. alapunktis b.  
b) Kombineeritud lennukõlblikkuse korraldamise käsiraamatu 
esimese versiooni peab kiitma heaks pädev asutus.  
c) Kombineeritud lennukõlblikkuse korraldamise käsiraamatus 
tehakse muudatusi vastavalt punktile CAO.A.105.  
CAO.A.030  Tegevusruumid  
CAO tagab, et tal on kogu kavandatud töö tegemiseks vajalikud 
tegevusruumid, sealhulgas piisavad kontoriruumid.  
Kui organisatsiooni sertifikaadi tingimused hõlmavad õigust teh a 
hooldustöid, peab CAO lisaks tagama järgmise:  
a) eritöökojad, -angaarid ja -ruumid tagavad piisava kaitse saa stuse 
eest ja keskkonnakaitse;  
b) komponentide, seadmete, tööriistade ja materjalide hoidmisek s 
on olemas turvalised hoiuruumid ning kasutuskõlbmatud kompo­
nendid ja materjalid on eraldatud kõigist teistest komponentide st, 
materjalidest, seadmetest ja tööriistadest, järgitakse tootja h oius­
tamisjuhised ning juurdepääs hoiuruumidele on ainult volitatud 
töötajatel.  
CAO.A.035  Töötajatele esitatavad nõuded  
a) CAO määrab vastutava juhi, kes vastutab selle eest, et organ i­
satsiooni kogu tegevust rahastatakse nii, et seda tegevust viia kse 
ellu vastavalt käesoleva lisa nõuetele.  
b) Vastutav juht määrab isiku või isikute rühma, kes vastutab s elle 
eest, et CAO täidab alati käesoleva lisa nõudeid. See isik või 
isikute rühm annab aru vastutavale juhile.  
c) Kõigil alapunktis b osutatud isikutel peavad olema oma ülesa n­
nete täitmiseks vajalikud teadmised, taust ja kogemused jätkuva  
lennukõlblikkuse korraldamise või hoolduse teostamise 
valdkonnas.  
d) CAO-l peab olema kavandatud töö tegemiseks piisaval arvul 
asjakohaselt kvalifitseeritud töötajaid. CAO-l on õigus kasutad a 
ajutiselt alltöövõtu korras palgatud töötajaid.  
e) CAO peab hindama kõigi töötajate kvalifikatsiooni ja selle 
dokumenteerima.  
f) Töötajad, kes teevad eritöid, nagu keevitamine või mittepuru sta­
vatel katsetel põhinevad ülevaatused (välja arvatud värvimee­
todil), peavad olema kvalifitseeritud vastavalt mõnele ametliku lt 
tunnustatud standardile.  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 355
 
CAO.A.040  Volitatud lennundustehnilised töötajad  
a) Volitatud lennundustehnilised töötajad peavad vastama artikl i 5 
nõuetele. Need töötajad võivad kasutada oma õigust anda välja 
hooldustõendeid üksnes siis, kui CAO on taganud, et:  
(1) need volitatud lennundustehnilised töötajad vastavad III li sa 
(osa 66) punkti 66.A.20 alapunktis b sätestatud nõuetele, 
välja arvatud juhul, kui artikli 5 lõikes 6 viidatakse liikmes­
riigi õigusaktile, millisel juhul nad peavad vastama selles 
õigusaktis sätestatud nõuetele;  
(2) neil volitatud lennundustehnilistel töötajatel on piisavad tead­
mised asjaomase hooldatava õhusõiduki või selle kompo­
nendi või komponentide kohta ning hooldustööde tegemisel 
järgitavate organisatsiooni protseduuride kohta.  
b) Erandina alapunktist a võib CAO, millega on sõlmitud leping 
tehnilise toetuse pakkumise kohta, ettenägematute asjaolude 
korral, kui õhusõiduk maandatakse mujal kui oma põhibaasis, 
kus ei ole asjakohaseid volitatud lennundustehnilisi töötajaid,  
anda välja ühekordse hooldustõendite väljastamise volituse kas:  
(1) ühele oma töötajatest, kellel on sarnase tehnilise varustus e, 
konstruktsiooni ja süsteemidega õhusõidukitüübi kvalifikat­
sioon; või  
(2) isikule, kellel on vähemalt kolm aastat hoolduskogemusi ja 
Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) 
kehtiv lennundustehnilise töötaja luba, mis on antud välja 
selle õhusõiduki tüübi kohta, millele on vaja hooldustõend 
välja anda, tingimusel et selles kohas ei ole ühtki käesoleva 
lisa kohaselt sertifitseeritud organisatsiooni ning CAO, 
kellega on leping sõlmitud, hangib ja säilitab tõendid selle 
isiku kogemuste ja loa kohta.  
CAO peab ühekordse hooldustõendite väljastamise volituse 
andmisest teatama pädevale asutusele seitsme päeva jooksul 
alates volituse andmisest. Ühekordse hooldustõendite väljasta­
mise volituse andnud CAO peab tagama, et kõik hooldustööd, 
mis võivad mõjutada lennuohutust, kontrollitakse üle.  
c) Erandina alapunktist a võib CAO kasutada alljärgnevalt sätes ­
tatud nõuete kohaselt kvalifitseeritud volitatud lennundustehni lisi 
töötajaid, kui osutatakse tehnilist toetust äritegevuses osalev atele 
käitajatele, tingimusel et vastavad protseduurid on kombineerit ud 
lennukõlblikkuse korraldamise käsiraamatu ühe osana heaks 
kiidetud:  
(1) sellise lennukõlblikkusdirektiivi puhul, millega nähakse et te 
korduvad lennueelsed lennukõlblikkuse kontrollid ja 
konkreetselt, et seda direktiivi tohib täita lennumeeskond, 
võib CAO õhusõiduki kaptenile asjaomase lennumeeskonna 
loa põhjal välja anda volitatud lennundustehniliste töötajate 
piiratud kehtivusega loa, tingimusel et CAO tagab piisava 
praktilise väljaõppe, mis võimaldab õhusõiduki kaptenil 
täita lennukõlblikkusdirektiivi vastavalt kehtivatele nõuetele;  
(2) kui õhusõidukit käitatakse hoolduskohast kaugel, võib CAO 
õhusõiduki kaptenile asjaomase lennumeeskonna loa põhjal 
välja anda volitatud lennundustehniliste töötajate piiratud 
kehtivusega loa, tingimusel et organisatsioon tagab piisava 
praktilise väljaõppe, mis võimaldab õhusõiduki kaptenil 
ülesande täita vastavalt kehtivatele nõuetele.  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 356
 
d) CAO dokumenteerib kõik andmed volitatud lennundustehniliste 
töötajate kohta ning peab volitatud lennundustehniliste töötaja te 
ajakohastatud nimekirja, kus on märgitud ka nende volituste 
ulatus; see nimekiri moodustab ühe osa organisatsiooni käsiraa­
matust.  
CAO.A.045  Lennukõlblikkust kontrollivad töötajad  
a) Selleks et CAO oleks volitatud kontrollima lennukõlblikkust ja 
vajaduse korral andma välja lennulube, peavad tal olema asjako­
hased lennukõlblikkust kontrollivad töötajad, kes vastavad 
kõigile järgmistele nõuetele:  
(1) neil on vähemalt üheaastane jätkuva lennukõlblikkuse korral ­
damise kogemus purilennukite ja õhupallide puhul ning 
vähemalt kolmeaastane jätkuva lennukõlblikkuse korralda­
mise kogemus kõigi teiste õhusõidukite puhul;  
(2) neil on käesoleva määruse artikli 5 kohaselt välja antud 
asjakohane luba või lennundusalane vm samaväärne haridus 
või lisaks alapunktis 1 osutatule vähemalt kaheaastane 
jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise kogemus purilennu­
kite ja õhupallide puhul ning vähemalt nelja-aastane jätkuva 
lennukõlblikkuse korraldamise kogemus kõigi teiste õhusõi­
dukite puhul;  
(3) nad on saanud asjakohase lennundustehnilise väljaõppe.  
b) Enne kui CAO annab volituse lennukõlblikkuse kontrollimiseks , 
määrab ta isiku, kes viib läbi õhusõiduki lennukõlblikkuse kont ­
rolli kas pädeva asutuse järelevalve all või sellise isiku järe le­
valve all, kes on juba tunnistatud CAO lennukõlblikkust kont­
rollivaks volitatud töötajaks. Kui järelevalve tulemused on rah ul­
davad, aktsepteerib pädev asutus ametlikult seda töötajat lennu ­
kõlblikkust kontrolliva töötajana.  
c) CAO tagab, et lennukõlblikkust kontrollivatel töötajatel on tõen­
datavalt olemas asjakohased jätkuva lennukõlblikkuse korralda­
mise värsked kogemused.  
d) Kõik lennukõlblikkust kontrollivad töötajad esitatakse kombi nee­
ritud lennukõlblikkuse korraldamise käsiraamatus sisalduvas 
nimekirjas koos viitega alapunktis b osutatud lennukõlblikkuse 
kontrolli volitusele.  
e) CAO säilitab andmed kõigi lennukõlblikkust kontrollivate töö ta­
jate kohta, sealhulgas andmed iga töötaja asjakohase kvalifikat ­
siooni kohta, kokkuvõtte tema kogemustest ja koolitustest 
jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise valdkonnas ning koopia 
tema volitusest. Neid andmeid tuleb säilitada vähemalt kaks 
aastat alates kuupäevast, mil isiku töösuhe CAOga lõppes.  
CAO.A.050  Komponendid, seadmed ja tööriistad  
a) CAO:  
(1) peab omama punktis CAO.A.055 osutatud tehnilistes norm­
dokumentides kindlaksmääratud seadmeid ja tööriistu või 
kombineeritud lennukõlblikkuse korraldamise käsiraamatus 
loetletud samaväärseid kontrollitud seadmeid ja tööriistu, 
mis on vajalikud organisatsiooni sertifikaadiga hõlmatud 
igapäevaste hooldustööde tegemiseks;  
(2) peab omama protseduuri, millega tagatakse, et CAO-l on 
juurdepääs kõikidele muudele tööülesannete täitmiseks vaja­
likele seadmetele ja tööriistadele, mida läheb vaid harva 
vaja. ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 357
 
b) CAO tagab, et tema kasutatavaid tööriistu ja seadmeid kontro lli­
takse ja kalibreeritakse ametlikult tunnustatud standardi kohas elt. 
CAO säilitab kalibreerimise andmed ja kasutatud standardid ning  
tagab vastavuse punktile CAO.A.090.  
c) CAO kontrollib üle, liigitab ja eraldab asjakohaselt kõik 
saabunud komponendid vastavalt I lisa (osa M) punktidele 
M.A.501 ja M.A.504 või Vb lisa (osa ML) punktidele 
ML.A.501 ja ML.A.504 (vastavalt vajadusele).  
CAO.A.055  Tehnilised normdokumendid ja töökäsud  
a) CAO-l peavad hoolduse, sealhulgas muudatus- ja remonditööde 
teostamiseks olema I lisa (osa M) punktis M.A.401 või Vb lisa 
(osa ML) punktis ML.A.401 (vastavalt vajadusele) kindlaksmää­
ratud kohaldatavad ja aktuaalsed tehnilised normdokumendid 
ning ta peab neid kasutama. Kliendi esitatavad tehnilised norm­
dokumendid peavad organisatsioonil olema ainult hooldustööde 
tegemise ajal.  
b) Enne hooldustööde alustamist lepivad CAO ja hooldust taotlev  
isik või organisatsioon kirjalikult kokku töökäsus, milles on 
selgelt määratletud tehtavad hooldustööd.  
CAO.A.060  Hooldusstandardid  
Hooldustööde tegemisel peab CAO täitma kõiki järgmisi nõudeid:  
a) tagama, et hooldust teostav isik on kvalifitseeritud vastava lt 
käesoleva lisa nõuetele;  
b) tagama, et hooldustööde tegemiseks kasutatav ala on korras n ing 
mustusest ja saastest puhas;  
c) kasutama punktis CAO.A.055 osutatud tehnilistes normdoku­
mentides ja töökäskudes kindlaksmääratud meetodeid, võtteid, 
standardeid ja juhendeid;  
d) kasutama punktis CAO.A.050 osutatud tööriistu, seadmeid ja 
materjale;  
e) tagama, et hooldustöid tehakse punktis CAO.A.055 osutatud 
tehnilistes normdokumentides kindlaksmääratud keskkonnaala­
seid piiranguid arvesse võttes;  
f) tagama, et halva ilma või pikemate hooldustööde korral kasut a­
takse asjakohaseid ruume;  
g) tagama, et minimeeritakse mitmekordsete vigade tekkimise oht  
hooldustööde ajal ja vigade kordumise oht identsetel hooldus­
töödel;  
h) tagama, et oluliste hooldustoimingute järel rakendatakse vig ade 
identifitseerimise meetodit;  
i) viima pärast hooldustöid läbi üldkontrolli selle tagamiseks,  et 
õhusõidukisse ega ühtegi selle komponenti ei ole jäänud ühtki 
tööriista, seadet ega muud võõrkeha ning et kõik teisaldatud 
juurdepääsupaneelid on tagasi paigaldatud;  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 358
 
j) tagama kõigi tehtud hooldustööde nõuetekohase registreerimis e 
ja dokumenteerimise.  
CAO.A.065  Õhusõiduki hooldustõend  
Kui käesoleva lisa kohane õhusõiduki hooldus on lõpule viidud, 
antakse välja õhusõiduki hooldustõend vastavalt I lisa (osa M) 
punktile M.A.801 või Vb lisa (osa ML) punktile ML.A.801 (vasta­
valt vajadusele).  
CAO.A.070  Komponendi hooldustõend  
a) Kui kõik nõutavad komponendi hooldustööd on kooskõlas käes­
oleva lisaga lõpule viidud, antakse välja komponendi hooldus­
tõend vastavalt I lisa (osa M) punktile M.A.802 või Vb lisa 
(osa ML) punktile ML.A.802 (vastavalt vajadusele). Välja 
tuleb anda I lisa (osa M) II liite kohane EASA vorm 1, kui 
I lisa (osa M) punkti M.A.502 alapunktist b või d ja Vb lisa 
(osa ML) punktist ML.A.502 ei tulene teisiti ning välja arvatud  
komponentide puhul, mis on valmistatud kooskõlas punkti 
CAO.A.020 alapunktiga c.  
b) Alapunktis a osutatud EASA vormi 1 võib genereerida 
arvutiandmebaasist.  
CAO.A.075  Jätkuva lennukõlblikkuse korraldamine  
a) Kogu jätkuva lennukõlblikkuse korraldamine peab toimuma 
kooskõlas I lisa (osa M) C alajao või Vb lisa (osa ML) C alajao  
(vastavalt vajadusele) nõuetele.  
b) CAO teeb iga hallatava õhusõiduki puhul järgmist:  
(1) töötab välja õhusõiduki hooldusprogrammi ja haldab seda 
ning 
i) Vb lisale (osa ML) vastava õhusõiduki korral kiidab 
heaks õhusõiduki hooldusprogrammi ja selle muuda­
tused või  
ii) I lisale (osa M) vastava õhusõiduki korral esitab õhusõi­
duki hooldusprogrammi ja selle muudatused pädevale 
asutusele heakskiitmiseks, välja arvatud juhul, kui see 
on hõlmatud kaudse heakskiitmise menetlusega vasta­
valt I lisa (osa M) punkti M.A.302 alapunktile c;  
(2) esitab omanikule õhusõiduki hooldusprogrammi koopia;  
(3) tagab, et muudatus- ja remonditöödel kasutatav tehniline 
normdokumentatsioon vastab punktile M.A.304 või 
ML.A.304 (vastavalt vajadusele);  
(4) tagab, et kõiki hooldustöid tehakse vastavalt õhusõiduki 
hooldusprogrammile ja nende kohta antakse välja hooldus­
tõendid kooskõlas I lisa (osa M) A jao H alajaoga, II lisa 
(osa 145) A jaoga või Vb lisa (osa ML) A jao H alajaoga 
(vastavalt vajadusele);  
(5) tagab, et rakendatakse kõiki kohaldatavaid lennukõlblikkus­
direktiive ja käitamisdirektiive, mis mõjutavad jätkuvat 
lennukõlblikkust;  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 359
 
(6) tagab kõikide hoolduse käigus avastatud defektide ja talle 
teatatud defektide kõrvaldamise asjakohaselt sertifitseeritud 
hooldusorganisatsiooni poolt või sõltumatute volitatud 
lennundustehniliste töötajate poolt;  
(7) tagab, et vajaduse korral toimetatakse õhusõiduk hoolduseks  
asjakohaselt sertifitseeritud hooldusorganisatsiooni või sõltu­
matute volitatud lennundustehniliste töötajate juurde;  
(8) koordineerib plaanijärgset hooldust, lennukõlblikkusdirek­
tiivide kohaldamist, kapitaalremontide vahelise ressursiga 
osade väljavahetamist ja komponentide ülevaatusi, et tagada 
kõikide tööde nõuetekohane teostamine;  
(9) haldab ja hoiab alles kõiki jätkuva lennukõlblikkusega 
seotud andmeid ja (vajaduse korral) õhusõiduki tehnilist 
päevikut;  
(10) tagab, et massi ja balansseeringu aruanne vastab õhusõiduk i 
hetkeseisule.  
▼M8 
CAO.A.080  Jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise tehnilised normdoku ­
mendid  
Kombineeritud lennukõlblikkust korraldaval organisatsioonil (CA O) 
peavad käesoleva lisa (osa CAO) punktis CAO.A.075 osutatud 
jätkuva lennukõlblikkuse korraldamisega seotud ülesannete täit­
miseks olema I lisa (osa M) punktis M.A.401 või Vb lisa (osa 
ML) punktis ML.A.401 (vastavalt vajadusele) kindlaks määratud 
kohaldatavad ja aktuaalsed tehnilised normdokumendid ning ta 
peab neid kasutama. Need dokumendid võib esitada omanik I lisa 
(osa M) punkti M.A.201 alapunkti h alapunktis 2 või punkti 
M.A.201 alapunkti i alapunktis 1 või punkti M.A.201 alapunkti i  
alapunktis 3 või Vb lisa (osa ML) alapunkti ML.A.201 alapunkti e 
alapunktis 1 või punkti ML.A.201 alapunktis f osutatud lepingu 
alusel, millisel juhul peavad need dokumendid CAO-l olema üksne s 
lepingu kehtivusaja jooksul, välja arvatud juhul, kui ta peab n eid 
dokumente säilitama vastavalt käesoleva lisa (osa CAO) punkti 
CAO.A.090 alapunktile b.  
CAO.A.085  Lennukõlblikkuse kontroll  
Kombineeritud lennukõlblikkust korraldav organisatsioon (CAO) 
peab lennukõlblikkuse kontrolle teostama kooskõlas I lisa (osa M) 
punktiga M.A.901 või Vb lisa (osa ML) punktiga ML.A.903 (vasta­
valt vajadusele).  
▼C2 
CAO.A.090  Dokumentide säilitamine  
a) CAO säilitab järgmised dokumendid:  
(1) hooldustööde kirjed, mida on vaja selle tõendamiseks, et 
kõik käesoleva lisa nõuded hooldustõendi (kaasa arvatud 
alltöövõtja hooldustõendi) väljaandmiseks on täidetud; 
CAO esitab õhusõiduki omanikule koopia igast hooldustõen­
dist ning koopiad kõigist remondi- või muudatustööde tege­
misel kasutatud tehnilistest normdokumentidest;  
(2) jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise kirjed, mis on 
nõutavad järgmiste punktide kohaselt:  
i) I lisa (osa M) punkt M.A.305 ja vajaduse korral punkt 
M.A.306;  
ii) Vb lisa (osa ML) punkt ML.A.305;  
(3) kui CAO-l on punkti CAO.A.095 alapunktis c sätestatud 
õigus, säilitab ta koopiad kõikidest Vb lisa (osa ML) punkti 
ML.A.901 alapunkti a kohaselt välja antud või (vastavalt 
vajadusele) pikendatud lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaa­
tidest ja soovitustest ning nendega seotud lisadokumentidest;  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 360
 
(4) kui CAO-l on punkti CAO.A.095 alapunktis d sätestatud 
õigus, säilitab ta koopiad kõikidest määruse (EL) 
nr 748/2012 I lisa (osa 21) punkti 21.A.729 kohaselt välja 
antud lennulubadest.  
b) CAO säilitab alapunkti a alapunktis 1 osutatud kirjete ja ne ndega 
seotud tehniliste normdokumentide koopiaid kolm aastat alates 
kuupäevast, mil ta andis välja hooldustõendi õhusõidukile või 
selle komponendile, millega tehtud tööd on seotud.  
c) CAO säilitab alapunkti a alapunktides 2–4 osutatud dokumenti de 
koopiaid kaks aastat pärast õhusõiduki käitamise lõpetamist.  
d) Kõiki dokumente säilitatakse viisil, mis tagab nende kaitse 
kahjustuste, muutmise ja varguse eest.  
e) Hooldustööde kirjete varundamiseks kasutatavat arvutiriistva ra 
tuleb hoida neid kirjeid sisaldavast riistvarast eraldi ja kesk ­
konnas, mis tagab nende säilimise heas seisukorras.  
f) Kui õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse korraldamine antakse  
üle teisele organisatsioonile või isikule, tuleb sellele organi sat­
sioonile või isikule üle anda ka kõik alapunkti a alapunktide 2 –4 
kohaselt säilitatud dokumendid. Alates üleandmise hetkest 
kehtivad alapunktid b ja c selle organisatsiooni või isiku suht es. 
g) Kui CAO lõpetab tegevuse, tuleb kõik säilitatud dokumendid 
anda üle järgmiselt:  
(1) alapunkti a alapunktis 1 osutatud dokumendid antakse üle 
vastava õhusõiduki või komponendi viimasele omanikule või 
kliendile või hoiustatakse vastavalt pädeva asutuse 
korraldusele;  
(2) alapunkti a alapunktides 2–4 osutatud dokumendid antakse 
üle õhusõiduki omanikule.  
CAO.A.095  Organisatsiooni õigused  
CAO-l on järgmised õigused.  
a) Hooldus  
(1) Õigus oma sertifikaadil ja kombineeritud lennukõlblikkuse 
korraldamise käsiraamatus kindlaks määratud kohtades hool­
dada iga õhusõidukit või komponenti, milleks ta on 
sertifitseeritud.  
(2) Õigus korraldada eritööde tegemist CAO järelevalve all 
teises nõuetekohaselt kvalifitseeritud organisatsioonis vasta­
valt kombineeritud lennukõlblikkuse korraldamise käsiraa­
matus kirjeldatud ja pädeva asutuse poolt heakskiidetud 
protseduuridele.  
(3) Õigus hooldada iga õhusõidukit või komponenti, milleks ta 
on sertifitseeritud, mis tahes kohas, kui vajadus selle järele 
tekib põhjusel, et õhusõiduk on töökõlbmatu või et on vaja 
teha plaaniväliseid hooldustöid, kooskõlas kombineeritud 
lennukõlblikkuse korraldamise käsiraamatus kindlaks 
määratud tingimustega.  
(4) Õigus anda pärast hooldustööde lõpetamist välja hooldus­
tõendeid kooskõlas punktiga CAO.A.065 või CAO.A.070.  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 361
 
b) Jätkuva lennukõlblikkuse korraldamine  
(1) Õigus korraldada selliste õhusõidukite jätkuvat lennukõlbli k­
kust, milleks ta on sertifitseeritud.  
(2) Õigus kiita vastavalt punkti ML.A.302 alapunkti b alapunk­
tile 2 heaks õhusõiduki hooldusprogramm õhusõidukite 
puhul, mida hallatakse vastavalt Vb lisale (osa ML).  
(3) Õigus lasta jätkuva lennukõlblikkuse korraldamisega seotud 
piiratud ülesandeid täita teisel organisatsioonil, kes on 
sõlminud temaga lepingu ja töötab tema kvaliteedisüsteemi 
järgi, nagu on näidatud sertifikaadil.  
▼M8 
(4) Õigus pikendada pädeva asutuse, muu organisatsiooni või 
töötaja (vastavalt vajadusele) poolt välja antud lennukõlblik­
kuse kontrolli sertifikaati vastavalt I lisa (osa M) punkti 
M.A.901 alapunktile f või Vb lisa (osa ML) punkti 
ML.A.901 alapunktile c.  
▼C2 
c) Lennukõlblikkuse kontroll  
(1) CAO, mille peamine tegevuskoht on ühes liikmesriigis ja 
mille sertifikaat näeb ette alapunktis b osutatud õigused, 
võib saada õiguse teostada lennukõlblikkuse kontrolle koos­
kõlas I lisa (osa M) punktiga M.A.901 või Vb lisa (osa ML) 
punktiga ML.A.903 (vastavalt vajadusele) ja  
i) anda välja vastavaid lennukõlblikkuse kontrolli sertifi­
kaate või selliste sertifikaatide väljaandmise soovitusi;  
ii) pikendada olemasoleva lennukõlblikkuse kontrolli sertifi­
kaadi kehtivust.  
(2) CAO, mille peamine tegevuskoht on ühes liikmesriigis ja 
mille sertifikaat näeb ette alapunktis a osutatud õigused, 
võib saada õiguse teostada lennukõlblikkuse kontrolle koos­
kõlas Vb lisa (osa ML) punktiga ML.A.903 ja anda välja 
vastavaid lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaate.  
d) Lennuluba  
CAO, mille peamine tegevuskoht on ühes liikmesriigis ja mille 
sertifikaat näeb ette alapunktis c osutatud õigused, võib saada  
õiguse anda välja lennulube kooskõlas määruse (EL) 
nr 748/2012 I lisa (osa 21) punkti 21.A.711 alapunktiga d 
õhusõidukitele, millele tal on õigus anda välja lennukõlblikkus e 
kontrolli sertifikaate, kui ta kinnitab vastavust heakskiidetud  
lennutingimustele kombineeritud lennukõlblikkuse korraldamise 
käsiraamatus kirjeldatud nõuetekohase protseduuri kohaselt.  
e) CAO sertifikaadil võib ette näha ühe või mitu õigust.  
CAO.A.100  Kvaliteedisüsteem ja organisatsiooni ülevaatused  
a) Selleks et tagada jätkuv vastavus käesoleva lisa nõuetele, 
kehtestab CAO kvaliteedisüsteemi ja määrab kvaliteedijuhi.  
b) Kvaliteedisüsteemi raames tehakse järelevalvet käesoleva lis aga 
hõlmatud organisatsiooni tegevuse elluviimise üle. Järelevalve 
eesmärk on eelkõige tagada, et:  
(1) kogu nimetatud tegevust viiakse ellu vastavalt heakskiidetu d 
protseduuridele;  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 362
 
(2) kõiki lepingulisi hooldustöid tehakse vastavalt lepingule;  
(3) organisatsioon vastab jätkuvalt käesoleva lisa nõuetele.  
c) Kõnealuse järelevalve andmeid säilitatakse vähemalt kahe 
eelnenud aasta kohta.  
d) Kui CAO sertifikaadiga organisatsioon on lisaks sertifitseer itud 
mõne muu lisa alusel, võib ta kõnealuse kvaliteedisüsteemi ühen ­
dada vastava lisa kohaselt nõutava kvaliteedisüsteemiga.  
e) CAOd loetakse väikeseks CAOks, kui on täidetud mõni järgmis­
test tingimustest:  
(1) CAO tegevuse maht hõlmab ainult osa ML kohaseid õhusõi­
dukeid;  
(2) CAOs hooldustööga tegelevate täistööajale taandatud tööta­
jate arv ei ole suurem kui kümme;  
(3) CAOs jätkuva lennukõlblikkuse korraldamisega tegelevate 
täistööajale taandatud töötajate arv ei ole suurem kui viis.  
f) Väikese CAO puhul võib pädeva asutuse heakskiidul kvaliteedi ­
süsteemi asendada organisatsiooni korrapäraste ülevaatustega. 
Sel juhul ei tohi CAO jätkuva lennukõlblikkuse korraldamise 
ülesannete täitmiseks sõlmida alltöövõtulepinguid teiste 
organisatsioonidega.  
CAO.A.105  Muudatused organisatsioonis  
a) Selleks et pädeval asutusel oleks võimalik kontrollida käeso leva 
osa nõuete jätkuvat täitmist, teatab sertifitseeritud hooldusor ga­
nisatsioon pädevale asutusele igast kavatsusest teha järgmisi 
muudatusi enne nende elluviimist:  
(1) muudatused, mis mõjutavad käesoleva lisa I liites sätestatu d 
sertifikaadis ja selle tingimustes sisalduvat teavet;  
(2) muudatused punkti CAO.A.035 alapunktides a ja b osutatud 
isikute ringis;  
(3) muudatused punkti CAO.A.020 alapunkti a alapunktis 1 
osutatud tööde mahus, mis puudutavad lennukeid, mille 
maksimaalne stardimass on üle 2 730 kg, ja koptereid, 
mille maksimaalne stardimass on üle 1 200 kg või mis on 
sertifitseeritud enam kui nelja sõitja poolt kasutamiseks;  
(4) muudatused punkti CAO.A.020 alapunkti a alapunktis 2 
osutatud tööde mahus, mis puudutavad täiskomplektseid 
turbiinmootoreid;  
(5) muudatused käesoleva punkti alapunktis b osutatud 
kontrolliprotseduuris.  
b) CAO haldab mis tahes muid asukohtade, tegevusruumide, sead­
mete, tööriistade, materjalide, protseduuride, töö mahu ja tööt a­
jatega seotud muudatusi kombineeritud lennukõlblikkuse korral­
damise käsiraamatus ette nähtud kontrolliprotseduuri kaudu. 
CAO esitab pädevale asutusele nende muudatuste ja vastavate 
kombineeritud lennukõlblikkuse korraldamise käsiraamatu 
muudatuste kirjelduse 15 päeva jooksul alates muudatuse toimu­
mise päevast.  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 363
 
CAO.A.110  Sertifikaadi kehtivus  
a) Sertifikaat antakse välja määramata ajaks ja kehtib tingimus el, et:  
(1) organisatsioon vastab jätkuvalt käesoleva lisa nõuetele, 
eelkõige seoses puuduste käsitlemisega vastavalt punktile 
CAO.A.115;  
(2) pädevale asutusele antakse juurdepääs organisatsioonile, et  
kontrollida jätkuvat vastavust käesoleva lisa nõuetele;  
(3) sertifikaadist ei ole loobutud ja seda ei ole pädeva asutus e 
poolt kehtetuks tunnistatud.  
b) Kui sertifikaadist loobutakse või see tunnistatakse kehtetuk s, 
peab organisatsioon sertifikaadi pädevale asutusele tagastama.  
CAO.A.115  Puudused  
a) Esimese astme puudus on iga oluline mittevastavus osa CAO 
nõuetele, mis vähendab ohutustaset ja ohustab tõsiselt 
lennuohutust.  
b) Teise astme puudus on iga mittevastavus osa CAO nõuetele, mi s 
võib vähendada ohutustaset ja ohustada lennuohutust.  
c) Olles saanud teate punktis CAO.B.060 osutatud puuduse kohta,  
võtab CAO vastu parandusmeetmete kava ja tõendab pädevale 
asutusele, et ta on võtnud puuduse kõrvaldamiseks vajalikud 
parandusmeetmed pädeva asutuse määratud aja jooksul.  
B JAGU  
ASUTUSELE ESITATAVAD NÕUDED  
CAO.B.010  Reguleerimisala  
Selles jaos on sätestatud haldusnõuded, mida peavad järgima 
pädevad asutused seoses organisatsioonidele esitatavate nõueteg a, 
mis on kindlaks määratud A jaos.  
CAO.B.017  Nõuete täitmise meetodid  
a) Amet töötab välja nõuete täitmise aktsepteeritud meetodid, m ida 
võib kasutada määruse (EL) 2018/1139 ning selle alusel vastu 
võetud delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide täitmise tõen ­
damiseks.  
b) Määruse (EL) 2018/1139 ning selle alusel vastu võetud delege e­
ritud õigusaktide ja rakendusaktide nõuetele vastavuse tõendami ­
seks võib kasutada nõuete täitmise alternatiivseid meetodeid.  
c) Selleks et järjepidevalt hinnata, kas kõik pädeva asutuse jä rele­
valve all olevate organisatsioonide kasutatavad nõuete täitmise  
alternatiivsed meetodid võimaldavad tõendada vastavust 
määrusele (EL) 2018/1139 ning selle alusel vastu võetud dele­
geeritud õigusaktidele ja rakendusaktidele, kehtestab pädev 
asutus hindamissüsteemi.  
d) Pädev asutus hindab vastavalt punktile CAO.A.017 kõiki orga­
nisatsiooni kavandatavaid nõuete täitmise alternatiivseid meeto ­
deid, analüüsides esitatud dokumente ning vajaduse korral 
inspekteerides organisatsiooni.  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 364
 
Kui pädev asutus leiab, et nõuete täitmise alternatiivsed meeto did 
on kooskõlas määrusega (EL) 2018/1139 ning selle alusel vastu 
võetud delegeeritud õigusaktidega ja rakendusaktidega, teavitab  
ta viivitamata:  
(1) taotlejat, et nõuete täitmise alternatiivseid meetodeid või b 
kasutada, ning vajaduse korral muudab vastavalt taotleja 
tunnistust või sertifikaati;  
(2) ametit nõuete täitmise alternatiivsete meetodite sisust, li sades 
kõigi asjaomaste dokumentide koopiad.  
CAO.B.020  Dokumentide säilitamine  
a) Pädev asutus kehtestab dokumentide säilitamise süsteemi, mis  
tagab iga sertifikaadi väljaandmise, pikendamise, muutmise, 
peatamise või kehtetuks tunnistamise menetluse piisava jälgita­
vuse.  
b) Pädeva asutuse dokumentide hulka, mis puudutavad käesoleva 
lisa kohaselt sertifitseeritud organisatsioonide üle tehtavat j ärele­
valvet, kuuluvad vähemalt:  
(1) organisatsiooni sertifikaadi taotlus;  
(2) organisatsiooni sertifikaat ja selle võimalikud muudatused;  
(3) koopia organisatsiooni kontrollikavast koos kavandatavate 
ja tehtud auditite kuupäevadega;  
(4) pideva järelevalve dokumendid, sealhulgas kõik punktis 
CAO.B.055 ette nähtud audititega seotud dokumendid;  
(5) kõik puudused, nende kõrvaldamiseks nõutud meetmed ja 
antud soovitused;  
(6) koopiad kogu asjaomasest kirjavahetusest 
organisatsiooniga;  
(7) kõikide punkti CAO.B.035 kohaselt tehtud erandite ja täite­
meetmete üksikasjad;  
(8) teiste pädevate asutuste poolt organisatsiooni üle tehtava 
järelevalvega seoses edastatud teated;  
(9) kombineeritud lennukõlblikkuse korraldamise käsiraamat ja 
selle muudatused;  
(10) koopiad kõikidest muudest pädeva asutuse heakskiidetud 
dokumentidest.  
c) Alapunktis b loetletud dokumente tuleb säilitada vähemalt vi is 
aastat.  
d) Kõik dokumendid tuleb ameti või teise liikmesriigi pädeva 
asutuse taotluse korral teha neile kättesaadavaks.  
CAO.B.025  Vastastikune teabevahetus  
a) Kui see on käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmiseks 
vajalik, vahetavad pädevad asutused omavahel teavet.  
b) Kui tekib mitut liikmesriiki hõlmav võimalik oht lennuohutus ele, 
abistavad asjaomased pädevad asutused üksteist vajalike järele­
valvemeetmete rakendamisel.  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 365
 
CAO.B.030  Kohustused  
Pädev asutus viib läbi vajalikud ülevaatused ja uurimised, et k ont­
rollida ja veenduda, et punkti CAO.1 kohaselt tema vastutusalas  
olevad organisatsioonid vastavad käesoleva lisa A jao nõuetele.  
CAO.B.035  Erandid  
Kui liikmesriik teeb määruse (EL) 2018/1139 artikli 71 lõike 2 
kohaselt erandi käesoleva lisa nõuetest, dokumenteerib ta selle  
erandi. Pädev asutus säilitab asjakohased dokumendid vastavalt 
punkti CAO.B.020 alapunkti b alapunktile 6.  
CAO.B.040  Taotlemine  
Kui CAO tegevusruumid asuvad mitmes liikmesriigis, toimub algne  
sertifitseerimismenetlus ja pidev järelevalve sertifikaadi ting imuste 
täitmise üle koostöös nende liikmesriikide määratud pädevate 
asutustega, mille territooriumil kõnealused tegevusruumid asuva d. 
CAO.B.045  Algne sertifitseerimismenetlus  
a) Kui on kindlaks tehtud, et organisatsioon vastab punkti 
CAO.A.035 alapunktides a ja b sätestatud nõuetele, teatab 
pädev asutus taotlejale ametlikult tema töötajate 
aktsepteerimisest.  
b) Pädev asutus veendub, et kombineeritud lennukõlblikkuse korr al­
damise käsiraamatus kindlaksmääratud protseduurid on koos­
kõlas A jaoga ja et vastutav juht on allkirjastanud punkti 
CAO.A.025 alapunkti a alapunktis 1 osutatud kinnituse.  
c) Pädev asutus veendub, et organisatsioon vastab A jao nõuetel e. 
d) Sertifikaadi taotluse menetlemise ajal korraldab pädev asutu s 
vähemalt ühe kohtumise vastutava juhiga, veendumaks, et 
viimane mõistab täielikult sertifikaadi ja punkti CAO.A.025 
alapunkti a alapunktis 1 osutatud kinnituse tähendust.  
e) Kõikide punktis CAO.B.060 osutatud puuduste kohta antakse 
sertifikaati taotlevale organisatsioonile kirjalik kinnitus.  
g) Enne sertifikaadi väljaandmist veendub pädev asutus, et orga ni­
satsioon on kõrvaldanud kõik puudused.  
▼M8 __________  
▼C2 
CAO.B.050  Algse sertifikaadi väljaandmine  
▼M8 
a) Kui pädev asutus on kindlaks teinud, et taotleja vastab punk t 
CAO.B.045 nõuetele, annab ta välja sertifikaadi, kasutades I 
liites esitatud EASA vormi 3-CAO ja kehtestades 
sertifitseerimistingimused.  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 366
 
b) Pädev asutus lisab CAO viitenumbri, nagu on näidatud I liite s 
esitatud EASA vormi 3-CAO näidisel.  
CAO.B.055  Pidev järelevalve  
a) Pädev asutus kehtestab ja hoiab ajakohasena järelevalvepro­
grammi, mis hõlmab kõiki CAOsid, millele ta on andnud välja 
sertifikaadi ning kajastab nende CAOde suhtes kavandatavate ja 
tehtud auditite kuupäevi.  
b) Pädev asutus kontrollib vähemalt iga 24 kuu järel iga CAOd, 
millele ta on andnud välja sertifikaadi. Need auditid peavad 
keskenduma eelkõige organisatsioonis toimunud muudatustele, 
millest on pädevale asutusele teatatud punkti CAO.A.105 
alapunktis b sätestatud korras.  
c) Kui CAO-le välja antud sertifikaat hõlmab õhusõidukite halda ­
mist, tuleb iga 24 kuu järel kontrollida organisatsiooni hallat a­
vaid õhusõidukeid asjakohase valimi alusel. Pädev asutus 
otsustab valimimahu üle varasemate auditite ja tootekontrollide  
tulemuste põhjal.  
d) Pädev asutus esitab CAO-le kõikide selliste auditite käigus avas­
tatud puuduste kohta kirjaliku kinnituse.  
e) Pädev asutus dokumenteerib kõik auditite käigus avastatud 
puudused, nende kõrvaldamiseks nõutavad meetmed ja antud 
soovitused.  
f) Pädev asutus korraldab vähemalt iga 24 kuu järel kohtumise 
CAO vastutava juhiga.  
CAO.B.060  Puudused  
a) Kui auditite käigus või muul moel leiab kinnitust mittevasta vus 
osa CAO nõuetele, võtab pädev asutus järgmised meetmed:  
(1) esimese astme puuduste korral võtab pädev asutus puuduse 
ulatusest olenevalt viivitamata meetmeid CAO sertifikaadi 
kehtetuks tunnistamiseks, selle suhtes piirangute kehtestami­
seks või selle osaliseks või täielikuks peatamiseks kuni ajani,  
mil organisatsioon on edukalt rakendanud parandusmeetmed, 
ning 
(2) teise astme puuduste korral annab pädev asutus parandus­
meetmete rakendamiseks tähtaja, mis vastab puuduse laadile 
ja mis ei ole pikem kui kolm kuud; teatavate asjaolude korral 
võib pädev asutus seda kolmekuulist tähtaega selle lõpus ja 
puuduse laadist olenevalt pikendada tingimusel, et pädeva 
asutusega on kokku lepitud rahuldavas parandusmeetmete 
kavas.  
b) Kui pädeva asutuse poolt määratud ajakavast kinni ei peeta, 
võtab pädev asutus meetmed sertifikaadi osaliseks või täielikuk s 
peatamiseks.  
CAO.B.065  Muudatused  
a) Punkti CAO.A.105 alapunkti a kohase muudatust käsitleva taot ­
luse saamise korral kontrollib pädev asutus enne muudatuse 
heakskiitmist organisatsiooni vastavust kohaldatavatele nõuetel e. ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 367
 
b) Pädev asutus võib määrata tingimused, mille kohaselt CAO või b 
kõnealuse muudatuse tegemise ajal tegutseda, välja arvatud 
juhul, kui pädev asutus leiab, et muudatuse laadi või ulatuse 
tõttu tuleb organisatsiooni sertifikaat peatada.  
c) Selliste muudatuste puhul, mis eelnevat heakskiitu ei nõua, 
hindab pädev asutus järelevalvetegevuse käigus, kas CAO järgib 
punkti CAO.A.105 alapunktis b osutatud heakskiidetud kontrol­
liprotseduuri ja vastab kohaldatavatele nõuetele.  
CAO.B.070  Peatamine, piiramine ja kehtetuks tunnistamine  
Pädev asutus:  
a) peatab sertifikaadi olulisel põhjusel võimaliku ohutusriski korral 
või 
b) peatab sertifikaadi, tunnistab selle kehtetuks või kehtestab  sellele 
piirangud vastavalt punktile CAO.B.060.  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 368
 
I liide  
Kombineeritud lennukõlblikkust korraldava organisatsiooni sertifikaat – 
EASA vorm 3-CAO  
(a) Kombineeritud lennukõlblikkuse korraldamise käsiraamatus ki ndlaksmää­
ratud tööde maht piiritleb pädeva asutuse kinnitatud sertifikaa di klassi(de) 
ja pädevus(t)e raames sertifikaadiga antud õiguste täpse ulatus e. Seepärast 
on oluline, et sertifikaadi klass(id) ja pädevus(ed) ning organ isatsiooni tööde 
maht oleksid omavahel vastavuses.  
(b) Õhusõiduki hooldamise pädevus  tähendab, et CAO võib kooskõlas õhusõi­
duki tehniliste normdokumentidega või pädeva asutuse nõusoleku korral 
kooskõlas komponentide tehniliste normdokumentidega hooldada õh usõi­
dukit, samuti kõiki komponente (sealhulgas mootoreid), kui need  kompo­
nendid on õhusõidukile paigaldatud. Sellele vaatamata võib  õhusõiduki 
hooldamise pädevusega  CAO komponendi hoolduseks ajutiselt eemaldada, 
et hooldustöid oleks parem teha, välja arvatud juhul, kui eemal damine tekitab 
vajaduse lisahoolduseks, mis ei vasta alapunkti b nõuetele. Sel leks puhuks 
peab kombineeritud lennukõlblikkuse korraldamise käsiraamatus o lema ette 
nähtud kontrolliprotseduur, mille on heaks kiitnud pädev asutus . 
(c) Mootorite (turbiin-, kolb- või elektrimootori) hooldamise pädevus  
tähendab, et CAO võib kooskõlas mootori tehniliste normdokument idega 
või pädeva asutuse nõusoleku korral kooskõlas komponentide tehn iliste 
normdokumentidega hooldada paigaldamata mootorit, samuti mootor i 
komponente, kui need komponendid on mootorile paigaldatud. Sell ele vaata­
mata võib  mootori hooldamise pädevusega  CAO komponendi hoolduseks 
ajutiselt eemaldada, et hooldustöid oleks parem teha, välja arv atud juhul, kui 
eemaldamine tekitab vajaduse lisahoolduseks, mis ei vasta alapu nkti c nõue­
tele. Mootori hooldamise pädevusega  CAO võib baas- ja liinihoolduse 
käigus samuti hooldada paigaldatud mootoreid, tingimusel et kom bineeritud 
lennukõlblikkuse korraldamise käsiraamatus on selleks puhuks et te nähtud 
asjakohane kontrolliprotseduur, mille on heaks kiitnud pädev as utus.  
(d) Komponentide (muud kui täiskomplektsed mootorid) hooldamise 
pädevus  tähendab, et CAO võib hooldada paigaldamata komponente (v.a 
täiskomplektsed mootorid), mis on mõeldud paigaldamiseks õhusõi dukile 
või mootorile. See CAO võib baas- ja liinihoolduse käigus või m ootorite 
hooldustöökojas samuti hooldada paigaldatud komponente (muud ku i täis­
komplektsed mootorid), tingimusel et kombineeritud lennukõlblik kuse korral­
damise käsiraamatus on selleks puhuks ette nähtud asjakohane ko ntrolliprot­
seduur, mille on heaks kiitnud pädev asutus.  
(e) Mittepurustavate katsete pädevus  on iseseisev pädevus, mis ei pruugi olla 
seotud konkreetse õhusõiduki, mootori või muu komponendiga. Mit tepurus­
tavate katsete pädevus on CAO-le vajalik üksnes juhul, kui ta t eeb selliseid 
katseid eriülesandena teise organisatsiooni jaoks. Õhusõiduki, mootorite või 
komponentide hooldamise pädevusega CAO võib mittepurustavaid ka tseid 
teha toodetega, mida ta hooldab, vastavalt selliste katsete pro tseduure sisal­
davale kombineeritud lennukõlblikkuse korraldamise käsiraamatul e, ilma et 
talle peaks olema omistatud mittepurustavate katsete pädevus.  ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 369
 
▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 370
 
► (1) M8 ▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 371
 
▼C2 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 372
 
VI LISA  
Korrelatsioonitabel  
Määrus (EÜ) nr 2042/2003  Käesolev määrus  
Artikkel 1  Artikkel 1  
Artikkel 2  Artikkel 2  
Artikli 3 lõiked 1, 2 ja 3  Artikli 3 lõiked 1, 2 ja 3  
Artikli 3 lõige 4  —  
Artikkel 4  Artikkel 4  
Artikkel 5  Artikkel 5  
Artikkel 6  Artikkel 6  
— Artikkel 7  
Artikli 7 lõige 1  Artikli 8 lõige 1  
Artikli 7 lõige 2  —  
Artikli 7 lõige 3, sissejuhatav lause  Artikli 8 lõige 2, sissejuhatav lause  
Artikli 7 lõike 3 punktid a kuni g  —  
Artikli 7 lõike 3 punkt h  Artikli 8 lõike 2 punkt a  
Artikli 7 lõike 3 punkt i  Artikli 8 lõike 2 punkt b  
Artikli 7 lõige 4  —  
Artikli 7 lõige 5  Artikli 8 lõige 3  
Artikli 7 lõige 6  —  
Artikli 7 lõige 7  —  
Artikli 7 lõige 8  Artikli 8 lõige 4  
Artikli 7 lõige 9  Artikli 8 lõige 5  
Artikkel 8  Artikkel 9  
I lisa  I lisa  
II lisa  II lisa  
III lisa  III lisa  
IV lisa  IV lisa  
— V lisa  
— VI lisa  ▼B 02014R1321 — ET — 26.02.2021 — 009.001 — 373