1975L0106 — ET — 01.05.2004 — 002.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B NÕUKOGU DIREKTIIV, 19. detsember 1974, teatud vedelike mahu järgi kinnispakkidesse villimist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (75/106/EMÜ) (EÜT L 042, 15.2.1975, p.1)

Muudetud:





Muudetud:









▼B

NÕUKOGU DIREKTIIV,

19. detsember 1974,

teatud vedelike mahu järgi kinnispakkidesse villimist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

(75/106/EMÜ)







EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, ( 1 ) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ( 2 ) ning arvestades, et: ning arvestades, et: enamikus liikmesriikides on pakendatud vedelike müügiks pakkumise tingimused reguleeritud kohustuslike eeskirjadega, mis liikmesriigiti erinevad, takistades seega selliste kinnispakkidega kauplemist; seetõttu tuleks selliseid sätteid ühtlustada; et võimaldada tarbijate korrektset teavitamist, tuleks ette näha meetod, mille kohaselt kinnispakile märgitakse selles sisalduva vedeliku nimimaht; samuti on vaja määratleda kinnispakkide sisu suurim lubatud hälve ja määratleda sellise kontrolli standardmeetod, mis võimaldaks tagada, et kinnispakid vastavad ettenähtud sätetele; vaja on võimalikult palju vähendada sama toote teistele mahtudele liiga lähedaste mahtude arvu, mis seega võivad tarbijat eksitada; pidades silmas kinnispakkide äärmiselt suuri varusid ühenduses saab selline vähendamine toimuda ainult järk-järgult; nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivi 71/316/EMÜ (liikmesriikide õigusaktide mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete ühtlustamise kohta, ( 3 ) viimati muudetud ühinemisaktiga ( 4 )) artikkel 16 näeb ette, et teatavate toodete turustamisnõuete ühtlustamist, eelkõige kinnispakkide nimikoguste kindlaksmääramise, mõõtmise ja märgistamise osas võib reguleerida üksikdirektiividega; kuna liiga kiire muudatus siseriiklike õigusaktidega sätestatud koguse määratlemise vahendite osas, uute kontrollsüsteemide organiseerimisel ja ka uue mõõtesüsteemi kehtestamisel võib teatavates liikmesriikides tekitada raskusi, tuleks nende liikmesriikide jaoks ette näha üleminekuperiood; sellised sätted ei tohiks siiski takistada ühendusesisest kauplemist vastavate toodetega ega piirata käesoleva direktiivi rakendamist teistes liikmesriikides, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:







▼M2

Artikkel 1

Käesolev direktiiv käsitleb kinnispakke, mis sisaldavad III lisas loetletud vedelikke, mida mõõdetakse mahu alusel ja müüakse üksikute kogustena 5 milliliitrist 10 liitrini (kaasa arvatud).

▼M5

Käesolevat direktiivi ei kohaldata kinnispakkide suhtes, mis sisaldavad tooteid, mida on loetletud III lisas:

— punkti 1 alapunktis a, kui need tooted on kääritatud, villitud ja sildistatud mahtudes, mis ei ületa 0,25 liitrit ja on mõeldud erialaseks kasutamiseks,

— punkti 2 alapunktis a ja punktis 4, kui need tooted on mõeldud kas tarbimiseks õhusõidukites, laevadel ja rongides või siis müügiks tollimaksuvabades kauplustes.

▼B

Artikkel 2

1. Kinnispakk tähendab käesolevas direktiivis kombinatsiooni tootest ja individuaalpakendist, millesse see on pakendatud.

▼M2

2. Toode on kinnispakis, kui see pannakse ükskõik millisesse pakendisse ilma ostja kohalviibimiseta ja pakendis sisalduva toote kogus on eelnevalt kindlaks määratud ning seda ei saa muuta ilma pakendi avamiseta või märgatava muutmiseta.

▼B

Artikkel 3

▼M2

1. Kinnispakid, mida võib märgistada I lisa punktis 3.3 nimetatud EMÜ tähisega, peavad vastama I lisa nõuetele.

▼B

2. Nende suhtes kohaldatakse metroloogilist kontrolli I lisa punktis 5 ja II lisas määratletud tingimustel.

▼M2

Artikkel 4

1. Kõigil artiklis 3 nimetatud kinnispakkidel peab olema I lisa kohaselt märge neis sisalduva vedeliku mahu kohta, mida nimetatakse “nimimahuks”.

2. Kuni nende ajavahemike lõpuni, mis on sätestatud nõukogu 18. oktoobri 1971. aasta direktiivis 71/354/EMÜ (mõõtühikuid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, ( 5 ) viimati muudetud direktiiviga 76/770/EMÜ ( 6 ), peab käesoleva direktiivi I lisa punktis 3.1 ettenähtud SI mõõtühikutes väljendatud nimimahu märkele Ühendkuningriigi ja Iirimaa soovi korral nende riikide territooriumil kaasnema märge inglise süsteemi mõõtühikutes väljendatud nimimahu kohta, kui need mõõtühikud on esitatud käesoleva direktiivi I lisas.

▼M3

Artikkel 5

1. Liikmesriigid ei tohi käesoleva direktiivi nõuetele vastavate kinnispakkide turuleviimisest keelduda, seda keelata või piirata põhjustel, mis on seotud nende mahtude määramisega, nende kontrollimise meetoditega või nimimahtudega, kui need on esitatud III lisa I veerus.

2. Liikmesriigid, kes 31. detsembril 1973 lubasid III lisa II veerus loetletud nimimahtusid, jätkavad nende lubamist kuni 31. detsembrini 1988 või mahu 0,73 liitrit puhul kuni 31. detsembrini 1985 ►M4 ja punktis 4 loetletud toodete osas mahtude 0,375 liitrit ja 0,75 liitrit puhul kuni 31. detsembrini 1991 ◄ .

3.

▼M5 —————

▼M4

b) III lisa punkti 1 alapunktides a ja b loetletud tooteid sisaldavaid kinnispakke võib pärast 31. detsembrit 1988 turustada ainult juhul, kui nende nimimaht on selle lisa I veerus sätestatud. III lisa punkti 2 alapunktis a loetletud tooteid sisaldavaid pakendeid võib pärast 31. detsembrit 1990 turustada ainult juhul, kui nende nimimaht on selle lisa I veerus sätestatud. III lisa punktis 4 esitatud kinnispakke võib pärast 31. detsembrit 1991 turustada ainult juhul, kui nende nimimahud on sätestatud nimetatud I veerus.

▼M3

c) Piiramata punkti a võib III lisa punkti 1 alapunktis a loetletud tooteid, kui need on tagastuspakendites, turustada järgmistes mahtudes: ▼M5 — 0,68 liitrit, 0,70 liitrit ja 0,98 liitrit Hispaanias kuni 31. detsembrini 1992, — 0,46 liitrit ja 0,70 liitrit Kreekas kuni 31. detsembrini 1992.

▼M4

d) Piiramata punkti b, tohib III lisa punktis 4 loetletud tooteid mahuga 0,071 liitrit turustada Iirimaal ja Ühendkuningriigis.

▼A1

e) Ilma et see piiraks punkti b kohaldamist, võib Ungaris turustada III lisa esimese osa punktis a loetletud tooteid, mis on Ungaris toodetud ja villitud enne 1. jaanuari 1993 ja mille maht on 0,70 liitrit, tingimusel et Ungari annab ühinemiskuupäevaks komisjonile teada varude kogused.

▼M4 —————

▼B

Artikkel 6

Muudatused, mis on vajalikud käesoleva direktiivi I ja II lisa sätete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu nõukogu direktiivi 71/316/EMÜ artiklites 18 ning 19 ettenähtud korras.

Artikkel 7

1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 18 kuu jooksul alates käesoleva direktiivi teatavakstegemisest ja teatavad sellest viivitamata komisjonile.

2. Erandina lõikest 1 võivad Belgia, Iirimaa, Madalmaad ja Ühendkuningriik käesoleva direktiivi ja selle lisade rakendamist edasi lükata hiljemalt 31. detsembrini 1979.

3. Ajavahemikul, kui käesolev direktiiv pole liikmesriigis jõustunud, ei tohi see liikmesriik kehtestada direktiivi vastuvõtmise ajal kehtivatest meetmetest rangemaid kontrollimeetmeid teistest liikmesriikidest pärinevates ja käesoleva direktiiviga reguleeritud kinnispakkides sisalduva koguse kohta.

4. Sama ajavahemiku jooksul võtavad käesoleva direktiivi kehtestanud liikmesriigid vastu käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud erandit kasutavatest liikmesriikidest pärinevad kinnispakid, mis vastavad käesoleva direktiivi I lisa punkti 1 ja III lisa nõuetele, isegi kui neil pole I lisa punktis 3.3 nimetatud EMÜ tähist, samal alusel ja samadel tingimustel kui kinnispakid, mis vastavad kõigile käesoleva direktiivi sätetele.

5. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide tekst edastatakse komisjonile.

Artikkel 8

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.









I LISA

1. EESMÄRGID

Käesoleva direktiiviga hõlmatud kinnispakid on valmistatud nii, et täidetud kinnispakid vastavad järgmistele nõuetele:

1.1. täitemaht ei ole keskmiselt väiksem kui nimimaht;

1.2. kinnispakkide osa, mille negatiivne hälve on punktis 2.4 sätestatud lubatud negatiivsest hälbest suurem, on piisavalt väike, et kinnispakkide partiid vastaksid II lisas nimetatud kontrolli nõuetele;

1.3. ükski kinnispakk, mille negatiivne hälve on suurem kui punkti 2.4 tabelis esitatud kahekordne lubatud negatiivne hälve, ei tohi kanda punktis 3.3 sätestatud EMÜ tähist.

2. MÄÄRATLUSED JA PÕHISÄTTED

2.1. Kinnispaki nimimaht on kinnispakil näidatud maht, st vedeliku maht, mida kinnispakk loetakse sisaldavat.

2.2. Kinnispaki täitemaht on vedeliku maht, mida see tegelikult sisaldab. Kõigi kontrollitoimingute puhul mõõdetakse või korrigeeritakse kasutatav täitemahu väärtus temperatuuril 20 °C.

2.3. Negatiivne hälve on kogus, mille võrra täitemaht on väiksem kinnispaki nimimahust.

▼M2

2.4. Lubatud negatiivne hälve kinnitatakse vastavalt järgmisele tabelile:



Nimimaht Vn millimeetrites Lubatud negatiivne hälve Vn protsentidena milliliitrites 5–50 9 — 50–100 — 4,5 100–200 4,5 — 200–300 — 9 300–500 3 — 500–1 000 — 15 1 000–10 000 1,5 — Tabeli kasutamisel ümardatakse tabelis protsentidena näidatud lubatud negatiivse hälbe väärtused, mis on arvutatud mahuühikutes, ülespoole lähima kümnendiku milliliitrini.

▼B

3. SILDID JA MARKEERINGUD

Kõigil vastavalt käesolevale direktiivile koostatud kinnispakkidel peab olema järgmine markeering, mis on kinnitatud nii, et see oleks kustumatu, kergesti loetav ja harilikes müügitingimustes kinnispakil nähtav:

▼M1

3.1. Nimimaht, mis on väljendatud liitrites, sentiliitrites või milliliitrites ja märgitud vähemalt 6 mm kõrguses kirjas, kui nimimaht on suurem kui 100 cl, 4 mm kõrguses kirjas, kui see on alla 100 cl, aga suurem kui 20 cl, 3 mm kõrguses kirjas, kui see on alla 20 cl, aga suurem kui 5 cl, 2 mm kõrguses kirjas, kui see ei ületa 5 cl, koos kasutatud mõõtühiku sümboliga või vajaduse korral mõõtühiku nimetusega vastavalt nõukogu direktiivile 71/354/EMÜ (viimati muudetud direktiiviga 76/770/EMÜ); ▼M2 kuni direktiivis 71/354/EMÜ (muudetud direktiiviga 76/770/EMÜ) sätestatud ajavahemike lõppemiseni võib vastavalt esimesele lõikele SI ühikutes väljendatud nimimahu näidu juures olla sama väärtus inglise süsteemi (Ühendkuningriik) mõõtühikutes, mis arvutatakse järgmiste ümberarvestuskoefitsientide alusel: üks milliliiter = 0,0352 vedelikuuntsi üks liiter = 1,760 pinti või 0,220 gallonit. ▼M1 Kui liikmesriigid vajalikuks peavad, võivad nad nõuda, et nende territooriumil müügiks pakutavatel toodetel oleks see teine märge. Märked inglise süsteemi mõõtühikutes (Ühendkuningriik) peavad olema tähtede ja arvudega, mille mõõtmed pole suuremad vastavatest märgetest SI ühikutes;

▼B

3.2. tähis või silt, mis võimaldab asjaomasel ametil identifitseerida pakendaja või pakendamise eest vastutava isiku või ühenduses tegutseva importija;

3.3. vähemalt 3 mm kõrgune väike “e”, mis asub nimimahu märke lähedal ja millega tõendatakse, et kinnispakk vastab käesoleva direktiivi nõuetele. Tähe kuju on näidatud nõukogu direktiivi 71/316/EMÜ II lisa punktis 3 esitatud joonisel. Selle direktiivi artiklit 12 kohaldatakse mutatis mutandis. Kui pakend on mõõtemahuti, mis vastab asjakohase direktiivi nõuetele, ja kui selle nimimahu märge on kinnispakil harilikes müügitingimustes nähtav, pole käesolevas direktiivis nõutaval viisil vaja näidata kinnispaki nimimahtu nagu see on sätestatud punktis 3.1. Seda ei kohaldata juhul, kui kinnispaki nimimaht erineb kuni 0,05 liitri võrra III lisas sama tooteliigi jaoks ettenähtud teisest nimimahust.

▼M1

4. PAKENDAJA VÕI IMPORTIJA VASTUTUS

Pakendaja või importija vastutus on tagada, et kinnispakid vastavad käesoleva direktiivi nõuetele.

“Täitemahuks” nimetatava kinnispakis sisalduva vedeliku koguse mõõtmise ja kontrollimise eest vastutab pakendaja või importija. Mõõtmisel või kontrollimisel kasutatakse ametlikku mõõtevahendit, mis sobib vajalike toimingute tegemiseks.

Kontrollida võib proovide võtmise teel.

Kui täitemahtu ei mõõdeta, korraldab pakendaja käesoleva direktiivi sätteid järgides kontrollimise viisil, mis tõhusalt tagab nimetatud nimimahu.

Selle tingimuse täitmiseks teeb pakendaja toodangu kontrolli liikmesriigi pädevate ametite poolt heakskiidetud korras ja säilitab neile asutustele kättesaadavalt selliste kontrollide tulemusi sisaldavad dokumendid, millega tõestatakse, et need kontrollid koos nende põhjal vajalikuks osutunud täpsustuste ja mugandustega on tehtud nõuetekohaselt ja täpselt.

Kui kaupu imporditakse kolmandatest riikidest, võib importija mõõtmise ja kontrollimise asemel esitada tõendi, et tal on kõik vastutuse võtmiseks vajalikud tagatised.

Üks mitmest mõõtmis- ja kontrollinõude täitmise meetodist on kinnispaki koostamisel mõõtemahuteid käsitlevas direktiivis määratletud tüüpi mõõtemahuti kasutamine, mis täidetakse käesolevas direktiivis ja mõõtemahutitena kasutatavaid pakendeid käsitlevas direktiivis ettenähtud tingimustel.

5. KONTROLL, MIDA PÄDEVAD AMETID TEEVAD PAKENDAJA VÕI IMPORTIJA VÕI TEMA ÜHENDUSES TEGUTSEVA ESINDAJA RUUMIDES

Et tagada kinnispakkide vastavus käesoleva direktiivi nõuetele, teevad liikmesriikide pädevad ametid kontrolli proovide võtmise teel pakendaja ruumides või juhul, kui see ei ole võimalik, importija või tema ühenduses tegutseva esindaja ruumides.

Statistiline test toimub vastavalt tunnustatud kvaliteedikontrolli meetoditele. Selle tõhusus peab olema võrreldav II lisas täpsustatud standardmeetodiga.

Liikmesriigi proovivõtuplaani vähimaks lubatud koguseks loetakse seda, mis on võrreldav II lisas soovitatuga, kui esimese plaani põhinäitaja kõvera ordinaatpunkti 0,10 abstsiss (partii vastuvõetavuse tõenäosus = 0,10) erineb vähem kui 15 % võrra II lisas soovitatud proovivõtuplaani põhinäitaja kõvera ordinaatpunkti 0,10 abstsissist.

Standardhälbe meetodil arvutatud keskväärtuse osas loetakse liikmesriigi proovivõtuplaani võrreldavaks II lisas soovitatuga, kui kahe plaani põhinäitaja kõveraid arvesse võttes abstsisstelg on

7

▼B

6. MUU PÄDEVATE AMETITE TEHTAV KONTROLL

Käesolev direktiiv ei välista mis tahes kontrolli, mida liikmesriikide pädevad ametid võivad teha turustusprotsessi käigus eriti selleks, et kontrollida kinnispakkide vastavust käesoleva direktiivi nõuetele.









▼M1

II LISA

Käesolev lisa sätestab menetlused kinnispakkide partiide statistiliseks kontrolliks, et need vastaksid käesoleva direktiivi artikli 3 ja I lisa punkti 5 nõuetele.

1. KINNISPAKKIDE TÄITEKOGUSE MÕÕTMISE NÕUDED

Kinnispakkide täitekogust võib mõõta vahetult kaalude või mõõtevahendite abil või vedelike puhul kaudselt, kaaludes pakendatud toodet ja mõõtes selle tihedust.

Olenemata kasutatud meetodist, ei tohi hälve kinnispaki täitekoguse mõõtmisel ületada üht viiendikku kinnispaki nimikoguse lubatud negatiivsest hälbest.

Kinnispaki täitekoguse mõõtmise menetlust võib igas liikmesriigis reguleerida siseriiklike sätetega.

2. KINNISPAKKIDE PARTIIDE KONTROLLI NÕUDED

Kinnispakke kontrollitakse proovide võtmise teel, mis toimub kahes osas:

— proovi iga kinnispaki täitekoguse kontroll,

— proovi kinnispakkide keskmise täitekoguse kontroll.

Kinnispakkide partii loetakse nõuetekohaseks, kui mõlema kontrolli tulemused on nõuetekohased.

Kummagi kontrolli jaoks on kaks proovivõtuplaani:

— test kinnispakke avamata,

— test, mis hõlmab kinnispaki avamist või hävitamist.

Majanduslikel ja praktilistel põhjustel on viimane test piiratud täiesti hädavajaliku miinimumiga; see ei ole nii tõhus kui kontroll kinnispakke avamata.

Testi, mis hõlmab kinnispaki avamist, kasutatakse seetõttu ainult juhtudel, kui kinnispakke on avamata kontrollida võimatu. Üldjuhul ei kohaldata seda vähem kui 100 üksusest koosnevate partiide suhtes.

2.1. Kinnispakkide partiid

2.1.1. Partii koosneb ühesuguse nimikogusega, ühe liigi ja tootmistsükli kinnispakkidest, mis on pakitud samas kohas ja mida tuleb kontrollida. Partii suurus on piiratud allpool sätestatud kogustega.

2.1.2. Kui kinnispakke kontrollitakse pakkeliini lõpus, on iga partii suurus võrdne pakkeliini maksimumtoodanguga tunnis ning partii suurus ei ole piiratud. Muudel juhtudel piiratakse partii suurust 10 000 kinnispakiga.

2.1.3. Vähem kui 100 kinnispakist koosnevate partiide puhul peab test kinnispakke avamata olema 100 %.

2.1.4. Enne punktides 2.2 ja 2.3 nimetatud teste võetakse partiist pisteliselt piisav arv kinnispakke, et saaks teha kontrolli, mis nõuab suuremat proovi. Teiseks kontrolliks võetakse esimesest proovist pisteliselt vajalik proov ja märgistatakse. Märgistamine lõpetatakse enne mõõtmiste algust.

2.2. Kinnispaki täitekoguse kontroll

Vähima lubatud koguse arvutamiseks lahutatakse kõnealuse koguse lubatud negatiivne hälve kinnispaki nimikogusest.

Partii kinnispakid, mille täitekogus on väiksem kui vähim lubatud kogus, loetakse defektseks.

2.2.1. Test kinnispakke avamata

Test kinnispakke avamata tehakse vastavalt järgmises tabelis näidatud kaheastmelisele proovivõtuplaanile:

kontrollitavate kinnispakkide arv võrdub üksuste arvuga esimeses proovis, nagu plaanis näidatud:

— kui esimesest proovist leitud defektsete üksuste arv on väiksem või võrdne esimese nõuetekohasuse näitajaga, loetakse partii selle kontrolli seisukohalt nõuetekohaseks,

— kui esimesest proovist leitud defektsete üksuste arv on esimese tagasilükkamisnäitajaga võrdne või sellest suurem, lükatakse partii tagasi,

— kui esimesest proovist leitud defektsete üksuste arv jääb esimese nõuetekohasuse näitaja ja esimese tagasilükkamisnäitaja vahele, kontrollitakse teist proovi, mille üksuste arv on plaanis näidatud.

Esimesest ja teisest proovist leitud defektsed üksused liidetakse ja:

— kui defektsete üksuste arv kokku on väiksem või võrdne teise nõuetekohasuse näitajaga, loetakse partii selle kontrolli seisukohalt nõuetekohaseks,

— kui defektsete üksuste arv kokku on teise tagasilükkamisnäitajaga võrdne või suurem, lükatakse partii tagasi. —



Arv partiis Proovid Defektsete üksuste arv Jrk nr Arv Arv kokku Nõuetekohasuse näitaja Tagasilükkamisnäitaja 100–500 1. 30 30 1 3 2. 30 60 4 5 501–3 200 1. 50 50 2 5 2. 50 100 6 7 vähemalt 3 201 1. 80 80 3 7 2. 80 160 8 9

2.2.2. Test kinnispakke avades

Test kinnispakke avades toimub vastavalt järgmisele üheastmelisele proovivõtuplaanile ja seda kasutatakse ainult partiide puhul, milles on üle 100 paki.

Kontrollitavate kinnispakkide arv peab olema 20.

— Kui proovist leitud defektsete üksuste arv on nõuetekohasuse näitajast väiksem või sellega võrdne, loetakse kinnispakkide partii vastuvõetavaks.

— Kui proovist leitud defektsete üksuste arv on tagasilükkamisnäitajaga võrdne või sellest suurem, lükatakse kinnispakkide partii tagasi. —



Arv partiis Arv proovis Defektsete üksuste arv Nõuetekohasuse näitaja Tagasilükkamisnäitaja Sõltumata hulgast (≥ 100) 20 1 2

▼B

2.3. Partii moodustavate üksikute kinnispakkide keskmise täitemahu kontroll

2.3.1. Kinnispakkide partii loetakse selle kontrolli seisukohalt nõuetekohaseks, kui proovi kinnispakkide täitemahu keskmine väärtus on suurem kui väärtus: Selles valemis: Vn = kinnispaki nimimaht, s = partii täitemahu hinnanguline standardhälve, n = kinnispakkide arv kontrollimiseks võetud proovis, t(1–a) = 0,995 Studenti jaotuse usaldusnivoo, mille vabadusaste on v = n – 1

2.3.2. Kui xi on n ühikust koosneva proovi i-nda ühiku täitemahu mõõdetud väärtus, siis: 2.3.2.1. proovi mõõdetud väärtuste keskmine saadakse järgmise tehtega: 2.3.2.2 ja standardhälbe s hinnanguline väärtus järgmise tehtega: — mõõdetud väärtuste ruutude summa: — mõõdetud väärtuste summa ruut: sel juhul sel juhul — korrigeeritud summa: — hinnanguline dispersioon:

2.3.3. Selle kontrolliga hõlmatud kinnispakkide partiide nõuetekohasuse või tagasilükkamise tingimused:



Testi tingimused kinnispakke avamata Partii suurus Proovi suurus Näitajad Nõuetekohasus Tagasilükkamine ≤ 500 30 > 500 50



Testi tingimused kinnispakke avades Partii suurus Proovi suurus Näitajad Nõuetekohasus Tagasilükkamine Ükskõik milline arv (≥100) 20

▼M2









III LISA







Vedelikud Nimimaht liitrites I Lõplikult lubatud II Ajutiselt lubatud 1.a)Värsketest viinamarjadest valmistatud vein; värske viinamarjavirre, mille käärimine on peatatud alkoholi lisamise teel, sealhulgas vein, mis on valmistatud kääritamata viinamarjamahlale alkoholi lisamise teel, välja arvatud veinid, mis kuuluvad ühise tollitariifistiku alamrubriikidesse 22.05 A ja B, ning liköörveinid (ühise tollitariifistiku alamrubriik ex 22.05 C); viinamarjavirre, käärimisprotsessis või muul viisil kui alkoholi lisamisega peatatud käärimisprotsessiga (ühise tollitariifistiku rubriik 22.04) 0,10 –0,25 –0,375 0,50 –0,75 –1 1,5 –2 –3 5 ►M3 6, 9 ja 10 ◄ ►M5 0,187 (2) –4 –8 ◄ ►M5 0,187 (tarbimiseks ainult õhusõidukite ja laevade pardal) ◄ 0,35 –0,70 –0,73 1,25 b)“Kuldsed” veinid, millel on õigus ühele järgmistest päritolunimetustest: “Côtes du Jura”, “Arbois”, “L’Étoile” ja “Château-Chalon” 0,62 c)Muud kääritatud mittevahutavad joogid, näiteks siider, pirnisiider ja mõdu (ühise tollitariifistiku alamrubriik 22.07 B II) 0,10 –0,25 –0,375 0,50 –0,75 –1 1,5 –2 –5 0,35 –0,70 d)Vermutid ja muud värsketest viinamarjadest valmistatud veinid, lõhnaekstraktidega (ühise tollitariifistiku rubriik 22.06); liköörveinid (ühise tollitariifistiku alamrubriik ex 22.05 C) 0,05 kuni 0,10 0,10 –0,20 –0,375 0,50 –0,75 –1 1,5 ►M4 3 –5 ◄ 2.a) — Vahuveinid (ühise tollitariifistiku alamrubriik 22.05 A) — Vein pudelites, mille seenekujulisi korke hoiavad kinni seosed või kinnitused, ning muus pakendis vein rõhu all, mis on temperatuuril 20 °C vähemalt 1 baar, kuid vähem kui 3 baari (ühise tollitariifistiku alamrubriik 22.05 B) 0,125 –0,20 –0,375 0,75 –1,5 –3 ►M4 4,5 –6 –9 ◄ 0,10 –0,25 –0,70 b)Muud kääritatud vahujoogid, näiteks siider, pirnisiider ja mõdu (ühise tollitariifistiku alamrubriik 22.07 B I) 0,10 –0,20 –0,375 0,75 –1 –1,5 3 0,125 3.a)Linnaseõlu (ühise tollitariifistiku rubriik 22.03), v.a hapud õlled 0,25 –0,33 –0,50 0,75 –1 –2 3 –4 –5 0,35 b)Hapud õlled, gueuze 0,25 –0,375 –0,75 4.Kanged alkohoolsed joogid (v.a ühise tollitariifistiku rubriigis 22.08 nimetatud); liköörid ja muud alkohoolsed joogid; alkoholtoodete segud, mida kasutatakse jookide valmistamiseks (ühise tollitariifistiku rubriik 22.09) 0,02 –0,03 –0,04 0,05 –0,10 (1) 0,20 –0,50 –1 1,5 –2 –2,5 3 ►M4 0,35 –0,70 –1,125 (3) –4,5 –5 (3) –10 (3) ◄ ►M4 – ◄ 0,375 ►M4 – ◄ 0,75 5.Äädikas ja selle asendajad (ühise tollitariifistiku rubriik 22.10) 0,25 –0,50 –0,75 1 –2 –5 6.Oliiviõli (ühise tollitariifistiku alamrubriik 15.07 A), muud toiduõlid (ühise tollitariifistiku alamrubriik 15.07 D II) 0,25 –0,50 –0,75 1 –2 –3 5 –10 7. — Piim, värske, kontsentreerimata ja magustamata (ühise tollitariifistiku rubriik 04.01), v.a jogurt, keefir, kalgendatud piim, vadak ja muu fermenteeritud või hapendatud piim — Piimapõhised joogid (ühise tollitariifistiku alamrubriik 22.02 B) 0,20 –0,25 –0,50 0,75 –1 –2 0,10 8.a)Veed, sealhulgas mineraalveed ja karboniseeritud veed (ühise tollitariifistiku rubriik 22.01) 0,125 –0,20 –0,25 0,33 –0,50 –0,75 1 –1,5 –2 kõik mahud alla 0,20 –0,35 –0,45 0,46 –0,70 –0,90 0,92 –1,25 b)Limonaad, lõhna- ja maitseainelisandiga mineraalveed ja karboniseeritud veed ning muud karastusjoogid, mis ei sisalda piima või piimarasvu (ühise tollitariifistiku alamrubriik 22.02 A), v.a puu- ja köögiviljamahlad ühise tollitariifistiku rubriigis 22.07 ning kontsentraadid 0,125 –0,20 –0,25 0,33 –0,50 –0,75 1 –1,5 –2 kõik mahud alla 0,20 –0,70 c)Joogid, mis on märgistatud kui alkoholivabad aperitiivid 0,10 9.Kääritamata, piirituselisandita puuvilja- ja marjamahlad (sh viinamarjavirre) ning köögiviljamahlad, suhkrulisandiga või ilma, mis kuuluvad ühise tollitariifistiku alamrubriiki 20.07 B, puuviljanektar (nõukogu 17. novembri 1975. aasta direktiiv 75/726/EMÜ puuviljamahlu ja teatavaid samalaadseid tooteid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (4) 0,125 –0,20 –0,25 0,33 –0,50 –0,75 1 –1,5 –2 kõik mahud alla 0,125 –0,70 –0,18 –0,35 (ainult purkides) (1) Alkohoolsete jookide puhul, kuhu on lisatud gaseeritud vett, on lõplikult lubatud kõik mahud alla 0,10 liitri. (2) Väärtus käsitleb ainult tarbimist õhusõidukites, laevadel ja rongidel ning müüki tollimaksuvabades kauplustes. (3) Eranditult kaubanduslikuks kasutamiseks mõeldud väärtused. (4) EÜT L 311, 1.12.1975, lk 40.