2005R1043 — ET — 06.07.2008 — 007.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1043/2005,

30. juuni 2005,

millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 seoses teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemiga ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumidega







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 6. detsembri 1993. aasta määrust (EÜ) nr 3448/93, millega nähakse ette põllumajandussaaduste töötlemisel saadud teatavate kaupadega kauplemise kord, ( 1 ) eriti selle artikli 8 lõike 3 esimest lõiku, ning arvestades järgmist: (1) Komisjoni 15. detsembri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 3615/92 nõukogu määruses (EMÜ) nr 3035/80 osutatud kaupade eksportimisel makstavate toetuste arvutamisel arvesse võetavate põllumajandussaaduste ja -toodete koguste kindlaksmääramise kohta, ( 2 ) komisjoni 25. novembri 1993. aasta määrus (EÜ) nr 3223/93 statistilise teabe kohta, mis on seotud eksporditoetuste maksmisega nõukogu määrusega (EMÜ) nr 3035/80 reguleeritud kaupadena eksporditavatele teatavatele põllumajandustoodetele, ( 3 ) ja 13. juuli 2000. aasta komisjoni määrus (EÜ) nr 1520/2000, milles sätestatakse teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ühised üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumid, ( 4 ) on seotud teatavate põllumajandussaaduste ja -toodete ekspordiga asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena. Enamikku neist määrustest on mitmel korral oluliselt muudetud. Kõiki neid õigusakte on vaja muuta ning selguse, lihtsustamise ja tõhusa haldamise huvides on asjakohane asendada kõnealused määrused ühe määrusega. (2) Muna-, piima- ja piimatoote- ning suhkru-, teravilja- ja riisituru ühist korraldust käsitlevate nõukogu määrustega (EMÜ) nr 2771/75 ( 5 ) ja (EÜ) nr 1255/1999, ( 6 ) 1260/2001, ( 7 ) 1784/2003 ( 8 ) ja 1785/2003 ( 9 ) on ette nähtud, et määral, mis on vajalik, et võimaldada kõnealuste toodete eksporti teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata töödeldud kaupade kujul, võttes aluseks selliste toodete noteeringud või hinnad maailmaturul, võib kõnealuste noteeringute või hindade ja ühenduse hindade vahe katta eksporditoetusega. Eksporditoetuste andmisel tuleks kõikide asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete suhtes kohaldada ühiseeskirju. (3) Eksporditoetusi tuleks maksta kaupade puhul, mis on saadud otse põhisaadustest, põhisaaduste töötlemisel saadud toodetest ja neist kahest rühmast ühega samalaadsetest toodetest. Kõikidel juhtudel tuleks sätestada eksporditoetuse summa kindlaksmääramise eeskirjad. (4) Turgude ühist korraldust käsitlevate määruste eksporditoetuste andmisega seotud sätete nõuetekohase kohaldamise tagamiseks ei tohiks selliseid toetusi anda kolmandatest riikidest pärit kaupade puhul, mida kasutatakse selliste kaupade valmistamisel, mis eksporditakse pärast ühenduses vabasse ringlusse lubamist. (5) Komisjoni määrusega (EÜ) nr 800/1999 ( 10 ) on sätestatud põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ühised rakenduseeskirjad. On vaja selgitada kõnealuste eeskirjade kohaldamise viisi asutamislepingu I lisas loetlemata kaupade suhtes. (6) Ühenduse rahvusvahelistest kohustustest kinnipidamine eeldab, et asutamislepingu I lisas loetlemata kaupade koostisesse kuuluvate põllumajandussaaduste ja -toodete ekspordiks antavad toetused ei või ületada toetusi, mida makstaks kõnealuste toodete eksportimisel muutmata kujul. Toetusemäärade kinnitamisel ja võrdsustamiseeskirjade koostamisel tuleks seda arvesse võtta. (7) Komisjoni 15. oktoobri 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 2825/92, ( 11 ) millega sätestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kohandatud toetuste kindlaksmääramise ja andmisega eksportimiseks ettenähtud teatavate alkohoolsete jookide valmistamiseks kasvatatavale teraviljale, on ette nähtud, kohaldatakse selle kuupäeva eksporditoetusmäära, mil teravili suunati tollikontrolli alla piiritusjookide tootmise eesmärgil. Seepärast tuleks teravilja tollikontrolli alla suunamist määruse (EMÜ) nr 2825/93 artiklis 2 osutatud piiritusjookide tootmise eesmärgil käsitada ekspordiga samaväärsena eksporditoetuste andmise eesmärgil. (8) Piiritusjooke käsitatakse vähem sõltuvana nende tootmisel kasutatavate põllumajandustoodete hinnast kui teisi kaupu. Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Taani ühinemislepingu protokollis nr 19 nähakse ette, et ühenduse teravilja kasutamise hõlbustamiseks teraviljast saadud piiritusjookide tootmisel tuleb jõuda otsusele vajalike meetmete osas. (9) Kartulitärklist tuleks eksporditoetuste kindlaksmääramisel käsitada maisitärklisega samalaadsena. Turuolukorras, kus kartulitärklise hind on maisitärklise hinnast märkimisväärselt madalam, peaks olema siiski võimalus kinnitada kartulitärklise suhtes toetuse erimäär. (10) Kasutatud põllumajandussaadused ja -tooted ning eelkõige nendest valmistatud kaubad tuleb toetuse saamise tingimustele vastamiseks eksportida. Igasuguseid erandeid sellest reeglist tuleks tõlgendada kitsendavalt. Kaupade valmistamise ajal tekivad tootjatel kaod toormaterjalide osas, mille eest on makstud ühenduse hinda, samal ajal kui väljaspool ühendust asuvad tootjatel tekkivad kaod on piiratud maailmaturuhindadega. Lisaks sellele tekivad teatavate kaupade valmistamise käigus kõrvalsaadused, mille väärtus erineb oluliselt põhisaaduste väärtusest; mõningatel juhtudel saab selliseid kõrvalsaadusi kasutada ainult loomasöödana. Seepärast tuleb sätestada ühiseeskirjad eksporditud kaupade valmistamise käigus tegelikult kasutatud toodete koguse mõiste määratlemiseks. (11) Paljude kaupade puhul, mida ettevõte toodab selgelt määratletud tehnilistes tingimustes ning millel on püsivad omadused ja kindel kvaliteet, on eksport reeglipärane. Ekspordiformaalsuste lihtsustamiseks tuleks vastu võtta lihtsustatud kord selliste kaupade suhtes, mille puhul tootja esitab pädevale asutusele kõnealuse asutuse poolt vajalikuna käsitatavad andmed kaupade valmistamistingimuste kohta. Eksporditavate kaupade valmistamisel tegelikult kasutatud põllumajandussaaduste ja -toodete koguste registreerimise puhul pädevas asutuses tuleks sätestada sellise registreerimise iga-aastane kinnitamine, et vähendada riski, mis on seotud kõnealuste koguste muutumisest teatamata jätmisega. (12) Paljud põllumajandustooted võivad laadilt ja hooajati erineda. Seega võib põllumajandustoodete osa ekspordikauba koostises varieeruda. Seepärast tuleks toetussumma kindlaks määrata nende põllumajandustoodete ja -saaduste koguste alusel, mida eksporditavate kaupade valmistamisel tegelikult kasutatakse. Teatavate lihtsa ja suhteliselt püsiva koostisega kaupade puhul tuleks toetussumma haldamise lihtsustamiseks siiski kindlaks määrata põllumajandussaaduste ja -toodete kindlaksmääratud koguste alusel. (13) Põhisaaduste või samaväärsete toodete toetusemäära kindlaksmääramisel tuleks võtta arvesse tootmistoetusi, abi või muid samalaadse toimega meetmeid, mida kohaldatakse vastavalt tooteturu ühist korraldust käsitlevale määrusele. (14) Teatavad samalaadsete omadustega kaubad võivad olla saadud mitmesuguste tehnoloogiatega erinevatest algainetest. Eksportijatelt tuleks nõuda algainete laadi määratlemist ja kindlate deklaratsioonide esitamist tootmisprotsessi kohta, kui kõnealune teave on vajalik toetuse saamise õiguse kindlaksmääramiseks või asjakohase toetusemäära kohaldamiseks. (15) Põllumajandussaaduste tegelikult kasutatavate koguste arvutamisel on tärkliste ning teatavate glükoosi- ja maltodekstriinisiirupite puhul vaja arvesse võtta kuivainesisaldust. (16) Kui maailmakaubanduse olukord, konkreetsed nõuded teatavatel turgudel või rahvusvahelised kaubanduskokkulepped seda nõuavad, peaks olema võimalik teatavate kaupade toetuse diferentseerimine sihtkoha alusel. (17) Teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete puhul eelarveaasta jooksul antavate toetussummade haldamine võib tekitada vajaduse kehtestada ühenduse ja maailmaturu arengu põhjal eri määrad toetuse eelneva kinnitamisega ja toetuse eelneva kinnitamiseta toimuva ekspordi jaoks. (18) Toetussummad, mida võib eelarveaasta jooksul anda, on piiratud vastavalt ühenduse rahvusvahelistele kohustustele. Asutamislepingu I lisas loetlemata kauba eksportimine tuleks teha võimalikuks varem teadaolevatel tingimustel. Eelkõige peaks olema võimalik saada kinnitust selle kohta, et kõnealuse ekspordi puhul on õigus saada toetust, mis on kooskõlas ühenduse kohustustega. Juhul kui see ei ole enam nii, tuleks eksportijaid sellest piisavalt vara teavitada. Toetuse sertifikaatide väljaandmine võimaldab toetuse taotlusi jälgida ja tagada omanikele toetus summas, mille kohta sertifikaat on välja antud, tingimusel et omanikud täidavad toetuse saamiseks muid ühenduse eeskirjadega ettenähtud nõudeid. Toetuse sertifikaatide süsteemi jaoks tuleks ette näha korraldusmeetmed. Eelkõige tuleks sätestada vähenduskoefitsiendi kohaldamine juhul, kui toetuse sertifikaatide taotlused ületavad saadaolevaid koguseid ning teatavatel tingimustel tuleks ette näha toetuse sertifikaatide väljastamise peatamine. (19) Toetuse sertifikaatide eesmärk on tagada ühenduse rahvusvaheliste kohustuste täitmine. Toetuse sertifikaadid võimaldavad samuti määrata eelnevalt kindlaks toetus, mida saab anda kolmandatesse riikidesse eksporditavate kaupade valmistamisel kasutatavate põllumajandussaaduste ja -toodete puhul. See eesmärk erineb mõnes osas selliste muutmata kujul eksporditavate põhisaaduste kohta väljaantud ekspordilitsentside eesmärkidest, mille puhul kehtivad koguselisi piiranguid hõlmavad rahvusvahelised kohustused. Seepärast on vaja täpsustada, milliseid 9. juuni 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1291/2000 (millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad) ( 12 ) põllumajandussektoris kasutatavate litsentside ja sertifikaatide suhtes kohaldatavaid üldsätteid ei tuleks kohaldada toetuse sertifikaatide suhtes. (20) Lisaks on vaja täpsustada, kuidas tuleks toetuse sertifikaatide suhtes kohaldada määrust (EÜ) nr 1291/2000, mis on seotud importivas kolmandas riigis väljakuulutatud pakkumismenetlusega seoses taotletud eksporditoetuse eelneva kinnitamise sertifikaatidega. Enamasti kinnitatakse ja muudetakse toetusemäärasid neljapäeviti. Spekulatiivsetel põhjustel toodete eelkinnitustaotluste esitamise ohu vähendamiseks tuleks ette näha, et kui eelkinnitustaotlus esitatakse neljapäeval, käsitatakse taotlust järgmisel tööpäeval esitatuna. (21) Tuleks sätestada komisjoni 22. juuli 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 2220/85 (milles sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete tagatissüsteemi ühised üksikasjalikud rakenduseeskirjad) ( 13 ) kohased sertifikaadiga seotud tagatise vabastamise nõuded. Esmanõuetena käsitatavad kohustused, mille vastu esitatakse tagatis, tuleks määratleda koos tõenditega, mis tuleb esitada kohustuste täitmisel ja mille esitamisel võib vabastada asjakohase tagatise. (22) On väga tõenäoline, et esitatavad sertifikaaditaotlused ületavad jaotatavaid koguseid. Seepärast tuleks eelarveaasta jagada perioodideks, et sertifikaate oleks võimalik saada nii eelarveaasta lõpus kui eelarveaasta alguses eksportivatel ettevõtjatel. Vajaduse korral tuleks kõigi konkreetse perioodi jooksul taotletud koguste suhtes kohaldada vähenduskoefitsienti. (23) Teatavat liiki ekspordi suhtes ei kehti toetuse maksmise piirnormid ühenduse poolt võetud rahvusvaheliste kohustuste tõttu. Sellise ekspordi korral tuleks anda vabastus toetuse sertifikaadi esitamise kohustusest. (24) Enamik eksportijaid saab aastas toetust alla 75 000 euro. Eespool nimetatud eksport moodustab kokku vaid väikese osa asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete toetustest. Sellise ekspordi korral tuleks anda vabastus sertifikaadi esitamise kohustusest. Erandi kasutamise piiramiseks on vaja piirata kõnealuse erandi kohaldamist eksportija asukohaliikmesriigiga. (25) Tuleks kehtestada järelevalve kord, mis põhineb põhimõttel, et eksportija deklareerib pädevale asutusele eksporditavate kaupade valmistamiseks kasutatud tootekogused iga kord, kui kaupu eksporditakse. Pädevad asutused peaksid võtma kõik meetmed, mida nad peavad vajalikuks, et kontrollida selliste deklaratsioonide täpsust. (26) Eksportijate deklaratsioonide kontrollimise eest vastutavatel asutustel ei ole alati piisavalt tõendeid kasutatud koguseid käsitleva deklaratsiooni heakskiitmiseks isegi juhul, kui deklaratsioon põhineb keemilisel analüüsil. Selline olukord võib tekkida eelkõige siis, kui eksporditavad kaubad on valmistatud teises liikmesriigis kui eksportiv liikmesriik. Seepärast peaksid eksportiva liikmesriigi pädevad asutused vajaduse korral saama otse teiste liikmesriikide pädevatelt asutustelt kogu neile kättesaadava teabe kaupade valmistamistingimuste kohta. (27) Ettevõtjatel tuleks lubada koostada kaupade tootjaliikmesriikide pädevate asutustega konsulteerides lihtsustatud deklaratsioon kasutatud toodete üldkoguste kohta, tingimusel et nad peavad kasutatud toodete kohta üksikasjalikku arvestust ja esitavad selle nimetatud asutustele. (28) Eksportijatel, eriti neil, kes ei ole ise tootjad, ei ole alati võimalik teada nende kasutatud põllumajandussaaduste ja -toodete täpseid koguseid, mille puhul neil on õigus toetust saada. Seepärast ei saa eksportija alati selliseid koguseid deklareerida. Seepärast tuleb ette näha alternatiivne toetuse arvutamise meetod, mille kohaldamist asjaomane isik võib taotleda teatavate kaupade suhtes ning mis põhineb kaupade keemilisel analüüsil ja mille puhul kasutatakse selleks koostatud tabelit. (29) Komisjoni 15. detsembri 1997. aasta määruses (EÜ) nr 2571/97 või müügi kohta alandatud hindadega ning toetuse andmise kohta koore, või ja kontsentreeritud või kasutamise korral pagaritoodete, jäätise ja teiste toiduainete valmistamiseks ( 14 ) on sätestatud, et teatavaid kaupu valmistavad tööstusettevõtted võivad saada võid ja koort alandatud hindadega. Toetuste arvutamisel keemilise analüüsi põhjal tuleks seda arvesse võtta. (30) Määruse (EÜ) nr 800/1999 artikliga 21 on ette nähtud, et toetust ei anta toodetele, mis ei ole ekspordideklaratsiooni vastuvõtmise kuupäeval veatu ja standardse turustuskvaliteediga. Kõnealuse eeskirja ühtse kohaldamise tagamiseks tuleks selgitada, et nõukogu 16. juuni 1992. aasta direktiivi 92/46/EMÜ (millega sätestatakse toorpiima, kuumtöödeldud piima ja piimapõhiste toodete tootmise ja turuleviimise tervishoiueeskirjad) ( 15 ) artiklis 1 või nõukogu 20. juuni 1989. aasta direktiivi 89/437/EMÜ (munatoodete tootmist ja turuleviimist mõjutavate hügieeni- ja tervishoiuküsimuste kohta) ( 16 ) artiklis 1 märgitud ja käesoleva määruse II lisas esitatud toodete puhul toetuse saamiseks peavad tooted olema kõnealuste direktiivide kohaselt valmistatud ning neil peab olema nõutav tervisemärk. (31) Vastavalt määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 31 lõikele 10, koostoimes sama määruse artikli 31 lõikega 12, piirdub nõue, mille kohaselt eksporditoetust saavad piimatooted peavad olema ühenduse päritolu, teatavate kõrge piimasisaldusega toodetega. Seepärast tuleks näha ette meetmed kõnealuse nõude rakendamise ja järelevalve jaoks. (32) Määruse (EÜ) nr 800/1999 artikliga 28 piiritletakse ajavahemik, mille jooksul põhilised põllumajandussaadused või -kaubad võivad jääda toetuse eelrahastamise menetluse alla kuni ekspordilitsentside kehtivusaja lõpuni. Eelarveperioodi lõpus väljastatud toetuse sertifikaatidel on siiski lühem kehtivusaeg, mis ühenduse rahvusvaheliste kohustuste tõttu ei saa kesta kauem kui 30. septembrini. Piisava paindlikkuse tagamiseks nii, et eksportijatel oleks võimalik selliseid lühikese kehtivusajaga toetuse sertifikaate täielikult kasutada, tuleks nende sertifikaatide jaoks kehtestada erimeetmed, kuna nendega piiritletakse ajavahemik, mille jooksul põhilised põllumajandussaadused või –kaubad võivad jääda toetuse eelrahastamise menetluse alla kuni ekspordilitsentside kehtivusaja lõpuni. (33) On asjakohane tagada asutamislepingu I lisas loetlemata kaupade puhul toetuste andmist käsitlevate sätete ühetaoline kohaldamine kogu ühenduses. Selleks peaks iga liikmesriik teavitama komisjoni kaudu teisi liikmesriike järelevalvekorrast, mida kohaldatakse tema territooriumil eksporditavate kaubaliikide suhtes. (34) On vaja võimaldada komisjonil rahuldavalt kontrollida eksporditoetustega seoses võetud meetmeid. Seepärast peaks komisjoni käsutuses olema teatav statistiline teave, mille peaksid talle edastama liikmesriikide pädevad asutused. Tuleks määratleda kõnealuse teabe formaat ja ulatus. (35) Määruse (EÜ) nr 1520/2000 alusel tuleks toetuse sertifikaatide halduskorralt käesolevas määruses ettenähtud halduskorrale üleminekuga kohanemiseks anda piisav aeg. Seepärast tuleks käesolevat määrust kohaldada taotluste suhtes, mis on esitatud alates 8. juulist 2005 sertifikaatide saamiseks, mida kasutatakse alates 1. oktoobrist 2005. (36) Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas asutamislepingu I lisas loetlemata töödeldud põllumajandussaadustega kauplemise horisontaalküsimusi käsitleva korralduskomitee arvamusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







I PEATÜKK

SISU JA MÄÄRATLUSED

Artikkel 1

1. Käesoleva määrusega sätestatakse määruse (EÜ) nr 3448/93 rakendusmeetmed seoses määruse (EMÜ) nr 2771/75, määruse (EÜ) nr 1255/1999, ►M6 määruse (EÜ) nr 318/2006, ( 17 ) ◄ määruse (EÜ) nr 1784/2003 ja määruse (EÜ) nr 1785/2003 kohaselt kehtestatud eksporditoetuste andmise süsteemiga.

Käesolevat määrust kohaldatakse käesoleva määruse I lisas loetletud põhisaaduste (edaspidi “põhisaadused”), nende töötlemissaaduste või käesoleva määruse artikli 3 kohaselt neist kahest rühmast ühega samalaadsete toodete ekspordi suhtes, kui kõnealuseid tooteid eksporditakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupade kujul ja need on loetletud ühes järgmistest dokumentidest:

a) määruse (EMÜ) nr 2771/75 I lisa;

b) määruse (EÜ) nr 1255/1999 II lisa;

▼M6

c) määruse (EÜ) nr 318/2006 VII lisa;

▼B

d) määruse (EÜ) nr 1784/2003 III lisa;

e) määruse (EÜ) nr 1785/2003 IV lisa.

Sellised kaubad, edaspidi “kaubad” on loetletud käesoleva määruse II lisas.

2. Lõikes 1 nimetatud eksporditoetust ei anta vastavalt asutamislepingu artiklile 24 vabasse ringlusse lubatud ning reeksporditavate kaupade puhul.

Kõnealuste kaupade puhul ei anta toetust, kui kaubad eksporditakse pärast töötlemist või teiste kaupade osana.

3. Toetust ei anta toodete puhul, mida kasutatakse II lisas nimetatud ja CN-koodi 2208 alla kuuluvates kangetes alkohoolsetes jookides sisalduva alkoholi tootmiseks, välja arvatud teravilja puhul.

Artikkel 2

1. Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

1. eelarveperiood - ajavahemik 1. oktoobrist kuni järgmise aasta 30. septembrini;

2. eelarveaasta - ajavahemik 16. oktoobrist kuni järgmise aasta 15. oktoobrini;

3. toiduabi - toiduabiprogrammid, mis vastavad mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud põllumajanduslepingu (edaspidi “leping”) artikli 10 lõikes 4 sätestatud tingimustele;

4. jäägid - asjaomase tootmisprotsessi käigus tekkinud ja oma koostiselt tegelikult eksporditud kaupadest selgelt erinevad tooted, mida ei ole võimalik turustada;

5. kõrvalsaadused - asjaomase tootmisprotsessi käigus saadud tooted ja kaubad, mis erinevad oma koostiselt või omadustelt tegelikult eksporditud kaupadest ja mida on võimalik turustada;

6. kadu - toodete või kaupade kogused, mis on saadud asjaomase töötlemise käigus etapis, kus põllumajandussaadusi ja -tooteid kasutatakse tootmiseks töötlemata kujul, välja arvatud tegelikult eksporditud kaupade kogused, jäägid ja kõrvalsaadused, ning mida ei ole võimalik turustada.

2. Lõike 1 punktide 4, 5 ja 6 kohaldamisel ei käsitata turustatuna asjaomase tootmisprotsessi käigus saadud tooteid, mis erinevad oma koostiselt tegelikult eksporditud kaupadest ning mis müüakse summa eest, mis hõlmab üksnes kõnealuste toodete realiseerimisel tekkivaid kulutusi.

Lõike 1 punkti 6 kohaldamisel arvatakse kao hulka asjaomase tootmisprotsessi käigus saadud tooted või kaubad, mida on võimalik (tasu eest või tasuta) realiseerida ainult loomasöödana.

Artikkel 3

1. CN-koodi 1108 13 00 alla kuuluvat kartulitärklist, mis on toodetud otse kartulist, välja arvatud kõrvalsaadused, käsitatakse samalaadsena maisi töötlemisel saadud tootega.

2. CN-koodide 0404 10 48 kuni 0404 10 62 alla kuuluvat kontsentreerimata ning külmutatud või külmutamata vadakut käsitatakse samalaadsena I lisas loetletud vadakupulbriga, edaspidi “tooterühm 1”.

3. Järgmisi tooteid käsitatakse samalaadsena piimapulbriga, mille rasvasisaldus ei ületa 1,5 % - loetletud I lisas, edaspidi “tooterühm 2”:

a) CN-koodide 0403 10 11, 0403 90 51 ja 0404 90 21 alla kuuluv kontsentreerimata piim ja piimatooted, mis ei sisalda suhkru- ega magusainelisandit, mis on külmutatud või külmutamata ja mille piimarasva sisaldus ei ületa 0,1 massiprotsenti;

b) CN-koodide 0403 10 11, 0403 90 11 ja 0404 90 21 alla kuuluv pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul esinev piim ja piimatooted, mis ei sisalda suhkru- ega magusainelisandit ja mille piimarasva sisaldus ei ületa 1,5 massiprotsenti.

4. Järgmisi tooteid käsitatakse samalaadsena I lisas loetletud piimapulbriga, mille rasvasisaldus on 26 %, edaspidi “tooterühm 3”:

a) CN-koodide 0403 10 11, 0403 10 13, 0403 90 51, 0403 90 53, 0404 90 21 ja 0404 90 23 alla kuuluv kontsentreerimata piim, koor ja piimatooted, mis ei sisalda suhkru- ega magusainelisandit, mis on külmutatud või külmutamata ja mille piimarasva sisaldus on vähemalt 0,1 massiprotsenti, kuid ei ületa 6 massiprotsenti;

b) CN-koodide 0403 10 11, 0403 10 13, 0403 10 19, 0403 90 13, 0403 90 19, 0404 90 23 ja 0404 90 29 alla kuuluv pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul esinev piim, koor ja piimatooted, mis ei sisalda suhkru- ega magusainelisandit ja mille piimarasva sisaldus on vähemalt 1,5 massiprotsenti, kuid alla 45 massiprotsendi.

▼M6 —————

▼B

5. Järgmisi tooteid käsitatakse samalaadsena tooterühmaga 6:

a) CN-koodide 0403 10 19, 0403 90 59, 0404 90 23 ja 0404 90 29 alla kuuluv kontsentreerimata piim, koor ja piimatooted, mis ei sisalda suhkru- ega magusainelisandit ja mille piimarasva sisaldus ületab 6 massiprotsenti;

b) CN-koodide 0403 10 19, 0403 90 19 ja 0404 90 29 alla kuuluv pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul esinev piim, koor ja piimatooted, mis ei sisalda suhkru- ega magusainelisandit ja mille piimarasva sisaldus on vähemalt 45 massiprotsenti;

c) CN-koodide 0405 10, 0405 20 90, 0405 90 10, 0405 90 90 alla kuuluv või ja muud piimarasvad, mille piimarasva sisaldus ei ole 82 massiprotsenti, kuid on vähemalt 62 massiprotsenti.

6. CN-koodide 0403 10 11–0403 10 19, 0403 90 51– 0403 90 59 ja 0404 90 21–0404 90 29 alla kuuluvat kontsentreeritud piima, koort ja piimatooteid, mis ei esine pulbrina, graanulitena ega muul tahkel kujul ning mis ei sisalda suhkru- ega magusainelisandit, käsitatakse kuivaine sisalduse poolest samalaadsena tooterühmaga 2. Piimarasva sisalduse poolest käsitatakse sellist toodet samalaadsena tooterühmaga 6.

Esimest lõiku kohaldatakse ka juustu ja kohupiima suhtes.

7. CN-koodi 1006 20 alla kuuluvat kooritud riisi ja CN-koodide 1006 30 21–1006 30 48 alla kuuluvat poolkroovitud riisi käsitatakse samalaadsena CN-koodide 1006 30 61– 1006 30 98 alla kuuluva kroovitud riisiga

8. Kui järgmised tooted vastavad ►M6 määruse (EÜ) nr 318/2006 ◄ ja komisjoni määruses (EÜ) nr 2135/95 ( 18 ) sätestatud toetuse saamise tingimustele eksportimisel töötlemata kujul, käsitatakse neid samalaadsena CN-koodi 1701 99 10 alla kuuluva valge suhkruga:

a) CN-koodi 1701 11 90 või CN-koodi 1701 12 90 alla kuuluv toorpeedisuhkur või toor-roosuhkur, mille sahharoosisisaldus kuivaines polarimeetri näidu järgi on vähemalt 92 massiprotsenti;

b) CN-koodide 1701 91 00 või 1701 99 90 alla kuuluv suhkur;

▼M6

c) määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 1 lõike 1 punktis c nimetatud tooted, välja arvatud määrusega (EÜ) nr 1784/2003 hõlmatud toodete osalisel kasutamisel saadud segud;

d) määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 1 lõike 1 punktides d ja g nimetatud tooted, välja arvatud määrusega (EÜ) nr 1784/2003 hõlmatud toodete osalisel kasutamisel saadud segud.

▼B

Artikkel 4

Lisaks käesoleva määruse sätetele kohaldatakse määrust (EÜ) nr 800/1999.







II PEATÜKK

EKSPORDITOETUSED







1. JAGU

Arvutusmeetod

Artikkel 5

1. Toetussumma, mis antakse üht liiki kaupade kujul eksporditava põhisaaduse 2. jao kohaselt kindlaksmääratava koguse puhul, saadakse selle koguse korrutamisel 3. jao kohaselt arvutatud põhisaaduste toetusemääraga massiühiku kohta.

2. Kui teatava põhisaaduse suhtes kohaldatakse vastavalt artikli 15 lõikele 2 erinevaid toetusemäärasid, arvutatakse erinev toetusemäär põhisaaduse kõigi koguste kohta, mille suhtes kohaldatakse erinevat toetusemäära.

3. Kui kaupu on kasutatud eksporditavate kaupade valmistamisel, kasutatakse eksporditavate kaupade valmistamisel kasutatud põhisaaduste, nende töötlemissaaduste või vastavalt artiklile 3 neist kahest rühmast ühega samalaadsete toodete suhtes kohaldatava toetusemäära arvutamisel toetusemäära, mida kohaldatakse selliste kaupade eksportimisel töötlemata kujul.







2. JAGU

Individuaalne kvoot

Artikkel 6

Kaupade puhul, välja arvatud juhul, kui viidatakse III lisale või kui kohaldatakse artikli 51 teist lõiget, määratakse kindlaks iga põhisaaduse kogus, mida võetakse arvesse toetussumma arvutamisel, edaspidi “individuaalne kvoot”, vastavalt artiklitele 7, 8 ja 9.

Artikkel 7

Kui põhisaadust või sellega samalaadset toodet kasutatakse töötlemata kujul, on kõnealuseks koguseks eksporditavate kaupade valmistamisel tegelikult kasutatud kogus, võttes arvesse VII lisas sätestatud ümberarvestuskursse.

Artikkel 8

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 või määruse (EÜ) nr 1785/2003 artikliga 1 reguleeritud toote kasutamisel on individuaalseks kvoodiks eksporditavate kaupade valmistamisel tegelikult kasutatud kogus, mida on korrigeeritud, et see vastaks põhisaaduse kogusele, rakendades käesoleva määruse V lisas sätestatud koefitsiente, kui asjaomase toote suhtes kehtib üks järgmistest:

a) toode on saadud põhisaaduse või sellega samalaadse toote töötlemisel;

b) toode on samalaadne põhisaaduse töötlemissaadusega; või

c) toode on saadud põhisaaduse töötlemissaadusega samalaadse toote töötlemisel.

CN-koodi 2208 alla kuuluvates kangetes alkohoolsetes jookides sisalduva teraviljapiirituse puhul on individuaalne kvoot 3,4 kg otra teraviljapiirituse mahuprotsendi kohta eksporditava kange alkohoolse joogi hektoliitris.

Artikkel 9

Kui artiklist 11 ei tulene teisiti, siis ükskõik kumma järgmise toote kasutamisel on individuaalne kvoot kummagi kõnealuse põhisaaduse puhul võrdne pädevate asutuste poolt artikli 49 kohaselt kehtestatud kogusega:

a) asutamislepingu I lisas loetlemata toode, mis on saadud ühe käesoleva määruse artiklites 7 või 8 nimetatud toote töötlemisel;

b) toode, mis on saadud mitme artiklites 7 või 8 nimetatud toote või käesoleva lõike punktis a nimetatud toote segamisel või töötlemisel.

Individuaalne kvoot määratakse kindlaks eksporditavate kaupade valmistamisel tegelikult kasutatava tootekoguse alusel. Selle koguse arvutamisel kohaldatakse vastavalt VII lisas nimetatud ümberarvestuskursse või artiklis 8 nimetatud arvutamise erieeskirju, võrdväärsussuhteid või koefitsiente.

CN-koodi 2208 alla kuuluvates kangetes alkohoolsetes jookides sisalduvate teraviljapõhiste alkohoolsete jookide puhul on individuaalne kvoot 3,4 kg otra teraviljapiirituse mahuprotsendi kohta eksporditava kange alkohoolse joogi hektoliitris.

Artikkel 10

Artiklite 6 - 9 kohaldamisel käsitatakse eksporditavate kaupade valmistamisel töötlemata kujul kasutatud tooteid tegelikult kasutatud toodetena. Kui selliste kaupade teataval valmistamisetapil töödeldakse põhisaadus mõneks teiseks rohkem töödeldud põhisaaduseks, mida kasutatakse mõnel hilisemal etapil, käsitatakse tegelikult kasutatuna ainult viimast nimetatud põhisaadust.

Tegelikult kasutatud toodete kogused esimeses lõigus määratletud tähenduses määratakse kindlaks iga eksporditava kauba puhul.

Kui tegemist on selliste kaupade regulaarse ekspordiga, mida teatav ettevõte toodab selgelt määratletud tehnilistes tingimustes ning millel on püsivad omadused ja kindel kvaliteet, võib kogused pädevate asutuste nõusolekul kindlaks määrata vastavalt kõnealuste kaupade tootmise reglemendile või keskmistele tootekogustele, mida on konkreetse ajavahemiku jooksul kasutatud nende kaupade teatava koguse valmistamiseks. Sel viisil kindlaksmääratud tootekogused võetakse arvutamisel aluseks seni, kuni kõnealuste kaupade valmistamistingimused ei ole muutunud.

Sel viisil kindlaksmääratud tootekogused kinnitatakse vähemalt kord aastas, välja arvatud juhul, kui pädev asutus annab ametliku loa toimida teisiti.

Artikkel 11

III lisas loetletud kaupade puhul on põhisaaduse individuaalseks kvoodiks kilogrammides 100 kg kaupade kohta kvoot, mis on kõnealuses lisas esitatud kõigi nimetatud kaupade kohta.

Värskete pastatoodete puhul tuleb III lisas loetletud põhisaaduste kogused ümber arvutada kuivatatud pastatoodete samaväärseks koguseks, korrutades need kogused pastatoodete kuivaine protsendiga ja jagades arvuga 88.

Kui kõnealused kaubad on osaliselt valmistatud toodetest, mille puhul on eksporditoetuse maksmine on hõlmatud artikli 1 lõikes 1 osutatud määrustega, ja osaliselt muudest toodetest, määratakse viimati nimetatud toodete individuaalne kvoot kindlaks vastavalt artiklitele 6-10.

Artikkel 12

1. Põllumajandussaaduste ja -toodete tegelikult kasutatud koguste kindlaksmääramisel kohaldatakse lõikeid 2 ja 3.

2. Kõik põllumajandussaadused ja -tooted, mida on kasutatud artiklis 10 määratletud tähenduses ja mis annavad õiguse saada toetust, kuid mis tavapärase tootmisprotsessi käigus kaovad näiteks auru või suitsuna või muutudes pulbriks või tuhaks, mida ei ole võimalik uuesti kasutada, vastavad kõnealuse toetuse saamise tingimustele kogu kasutatud koguste piires.

3. Ilma et see piiraks artikli 13 lõike 1 sätete kohaldamist, ei vasta tegelikult eksportimata kaupade kogused tegelikult kasutatud põllumajandussaaduste ja -toodete osas makstava toetuse saamise tingimustele.

Kui selliste kaupade koostis on sama mis tegelikult eksporditud kaupadel, võib eksporditud kaupade valmistamisel tegelikult kasutatud põllumajandussaaduste ja -toodete kogust võrdeliselt vähendada.

Artikkel 13

1. Erandina artikli 12 lõikest 3 võib kuni 2 massiprotsendi ulatuses jätta arvestamata kaupade tootmisega seotud kadusid.

2 % künnise arvutamiseks jagatakse kogu kasutatud tooraine kuivaine mass, millest on lahutatud artikli 12 lõikes 2 osutatud kogused, tegelikult eksporditud kaupade kuivaine massiga või kasutatakse muud sobivat arvutusmeetodit, mis vastab kaupade tootmistingimustele.

2. Kui tootmisest tulenevad kaod ületavad 2 %, ei vasta ülemäärane kadu tegelikult kasutatud põllumajandussaaduste ja -toodete osas makstava toetuse saamise tingimustele. Liikmesriikide pädevad asutused võivad siiski heaks kiita suurema kao, kui see on põhjendatud. Liikmesriigid teatavad komisjonile juhtudest, mil pädevad asutused on heaks kiitnud suuremad kaod, samuti sellise heakskiitmise põhused.

3. Toetuste andmisel võetakse arvesse tegelikult kasutatud põllumajandussaaduste ja -toodete koguseid, mis sisalduvad jääkides.

4. Kõrvalsaaduste tekkimise korral määratakse kindlaks, milline osa tegelikult kasutatud põllumajandussaaduste ja -toodete kogusest vastab eksporditud kaupadele ja milline osa kõrvalsaadustele.







3. JAGU

Toetusemäärad

▼M8

Artikkel 14

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 13 lõikes 3 ning teiste käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 nimetatud määruste vastavates sätetes ette nähtud toetusemäär määratakse kindlaks igal kuul 100 kg põhisaaduste kohta.

Erandina esimesest lõigust:

a) käesoleva määruse I lisas loetletud põhisaaduste puhul võib toetussumma kindlaks määrata vastavalt määruse (EÜ) nr 3448/93 artikli 16 lõikes 2 osutatud korra kohaselt kinnitatud ajakavale;

b) koorega värskete või konserveeritud kodulinnumunade ning toidukõlblike värskete, kuivatatud või muul viisil konserveeritud magustamata ja kooreta munade ja munakollaste puhul antava toetuse määr määratakse kindlaks ajavahemikuks, mis võrdub ajavahemikuga, mis on ette nähtud toetuste määramiseks nende toodete eksportimisel töötlemata kujul.

▼B

Artikkel 15

1. Toetusemäära kindlaksmääramisel võetakse arvesse eriti järgmist:

a) töötleva tööstuse keskmised kulud põhisaaduste hankimisel ühenduse turgudelt ning maailmaturuhinnad;

b) eksporditoetuse määr, mis on kehtestatud samalaadsetes tingimustes valmistatud ja asutamislepingu I lisas loetletud töödeldud põllumajandussaadustele ja -toodetele;

c) vajadus tagada võrdsed konkurentsitingimused ühenduse tooteid kasutava tööstuse ning vastavalt seestöötlemise korrale kolmandate riikide tooteid kasutava tööstuse vahel;

d) ühelt poolt kulude suundumus ja teiselt poolt hinnasuundumus ühenduses ja maailmaturul;

e) asutamislepingu artikli 300 alusel sõlmitud lepingutest tulenevate piirangute järgimine.

2. Toetusemäärade kindlaksmääramisel võetakse vajaduse korral arvesse tootmistoetusi, abi või muid samaväärse toimega meetmeid, mida kohaldatakse kõigis liikmesriikides põhisaaduste või samalaadsete toodete suhtes vastavalt kõnealuste toodete turu ühist korraldust käsitlevale määrusele.

3. CN-koodi 3505 10 50 alla kuuluvate kaupade eksportimisel kohaldatakse vähendatud määra, kui kasutatud põhisaaduse suhtes kohaldatakse kaupade eeldatava valmistamisperioodi jooksul komisjoni määruse (EMÜ) nr 1722/93 ( 19 ) kohaselt tootmistoetust. Vähendatud määrad kinnitatakse vastavalt käesoleva määruse artiklile 14.

Artikkel 16

CN-koodi 1108 13 00 alla kuuluva kartulitärklise toetusemäär määratakse eraldi kindlaks maisi ekvivalendina määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 25 lõikes 2 viidatud korras, kohaldades käesoleva määruse artikli 15 lõikes 1 esitatud kriteeriume. Kasutatud kartulitärklise kogused arvutatakse ümber maisi võrdväärseteks kogusteks vastavalt käesoleva määruse artiklile 8.

Kui asjaomane pool ei koosta artiklis 49 nimetatud deklaratsiooni, milles esitatakse artikli 52 lõike 1 punktis d nõutud teave, või ei lisa deklaratsioonile piisavalt tõendavaid dokumente, on CN-koodide 2905 44 and 3824 60 alla kuuluvate D-glütsitooli (sorbitooli) segude puhul toetusemääraks sellise põhisaaduse toetusemäär, mille suhtes kohaldatakse madalaimat toetusemäära.

Artikkel 17

CN-koodide 1108 11 00–1108 19 90 alla kuuluvate tärkliste või nende tärkliste määruse (EÜ) nr 1784/2003 I lisas loetletud töötlemissaaduste puhul antakse toetust ainult siis, kui toodete tarnijad esitavad deklaratsiooni, milles on tõendatud, et kõnealused tooted on toodetud otse teraviljast, kartulist või riisist, välja arvatud muude põllumajandussaaduste ja -toodete või -kaupade tootmise kõrvalsaaduste kasutamine.

Deklaratsiooni kohaldatakse kuni kehtetuks tunnistamiseni kõigi sama tootja tarnete suhtes. Seda kontrollitakse vastavalt artiklile 49.

Artikkel 18

1. Kui artikli 3 lõike 1 kohaselt maisitärklisega samalaadsena käsitatava kartulitärklise kuivaine sisaldus on vähemalt 80 %, on eksporditoetuse määraks vastavalt artiklile 14 sätestatud eksporditoetuse määr. Kui kuivaine sisaldus on alla 80 %, vastab toetusemäär artiklis 14 sätestatule, mis on korrutatud 1/80ndikuga tegeliku kuivaine sisalduse protsentuaalsest väärtusest.

Kõigi teiste tärkliste puhul, mille kuivainesisaldus on vähemalt 87 %, on eksporditoetuse määraks artikli 14 kohaselt sätestatud eksporditoetuse määr. Kui kuivaine sisaldus on alla 87 %, vastab toetusemäär artiklis 14 sätestatud määrale, mis on korrutatud 1/87ndikuga tegeliku kuivaine sisalduse protsentuaalsest väärtusest.

Kui CN-koodide 1702 30 59, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50 või 2106 90 55 alla kuuluva glükoosi- või maltodekstriinisiirupi kuivaine sisaldus on vähemalt 78 %, on eksporditoetuse määraks artikli 14 kohaselt sätestatud eksporditoetuse määr. Kui kõnealuste siirupite kuivaine sisaldus on alla 78 %, vastab toetusemäär artiklis 14 sätestatule, mis on korrutatud 1/78ndikuga tegeliku kuivaine sisalduse protsentuaalsest väärtusest.

2. Lõike 1 kohaldamisel määratakse tärkliste kuivaine sisaldus kindlaks kasutades komisjoni määruse (EÜ) nr 824/2000 ( 20 ) IV lisas nimetatud meetodit; glükoosi- ja maltodekstriinisiirupi kuivaine sisalduse kindlaksmääramisel kasutatakse komisjoni direktiivi 79/796/EMÜ ( 21 ) II lisas nimetatud meetodit nr 2 või mõnda muud asjakohast ning vähemalt sama täpset analüüsimeetodit.

3. Artiklis 49 nimetatud deklaratsiooni esitamisel peab taotleja deklareerima kasutatud tärkliste või glükoosi- või maltodekstriinisiirupi kuivaine sisalduse.

Artikkel 19

1. Toetusemäära võib vastavalt otstarbele muuta, kui seda tehakse CN-koodi 3501 10 alla kuuluva kaseiiniga, CN-koodi 3501 90 90 alla kuuluvate kaseinaatidega või CN-koodide 3502 11 90 ja 3502 19 90 alla kuuluva ovoalbumiiniga seotud rahvusvahelise kaubanduse olukorrast või teatavate turgude erinõudmistest tulenevalt.

2. CN-koodide 1902 11 00, 1902 19 ja 1902 40 10 alla kuuluvate kaupade toetusemäära võib vastavalt otstarbele diferentseerida.

3. Toetust võib diferentseerida vastavalt sellele, kas toetusemäär on eelnevalt artikli 29 kohaselt kinnitatud.

Artikkel 20

1. Kohaldatakse kaupade eksportimise kuupäeval kehtivat toetusmäära, välja arvatud järgmistel juhtudel:

a) artikli 29 kohaselt on tehtud eelkinnituse taotlus;

b) taotlus on tehtud artikli 41 lõike 2 kohaselt ja toetusemäär on eelnevalt kinnitatud kuupäeval, mil esitati toetuse sertifikaadi taotlus.

2. Toetusemäära eelneva kinnitamise süsteemi kohaldamisel kohaldatakse eelkinnituse taotluse esitamispäeval kehtivat määra kaupade suhtes, mis eksporditakse toetuse sertifikaadi kehtivusajal pärast kõnealust kuupäeva artikli 39 lõike 2 teise lõigu kohaselt. Neljapäeval esitatud eelkinnituse taotlusi käsitatakse järgmisel tööpäeval esitatuna.

Toetusemäära kohandamisel kasutatakse samu eeskirju kui töötlemata kujul eksporditavate põhisaaduste toetuste eelneval kinnitamisel, kuid kasutades töödeldud teravilja- ja riisitoodete puhul V lisas sätestatud koefitsiente.

3. Määruses (EÜ) nr 1291/2000 määratletud tähenduses toetuse sertifikaatide väljavõtteid ei kinnitata eelnevalt eraldi sertifikaadist, millest väljavõte on tehtud.

Artikkel 21

Kui eksporditavatele kaupadele viidatakse määruse (EÜ) nr 2571/97 artikli 4 lõikes 1, on piimatoodete puhul makstava toetuse määraks alandatud hinnaga piimatoodete kasutamisel kohaldatav määr, kui eksportija ei tõenda, et kaupade hulgas ei ole alandatud hinnaga piimatooteid.







III PEATÜKK

TOETUSE SERTIFIKAADID







1. JAGU

Üldsätted

Artikkel 22

1. Liikmesriigid väljastavad kogu ühenduses kehtiva toetuse sertifikaadi kõigile taotlejatele, olenemata nende asukohast ühenduses.

Toetuse sertifikaadid tagavad toetuse maksmise, tingimusel et V peatükis sätestatud tingimused on täidetud. Sertifikaadid võivad sisaldada toetusemäära eelkinnitust. Sertifikaadid kehtivad ainult ühel eelarveperioodil.

2. II lisas loetletud kaupade kujul eksporditavate põhisaaduste või määruse (EMÜ) nr 2825/93 artiklis 2 nimetatud kangete piiritusjookide tootmiseks tollikontrolli alla suunatud teravilja puhul toetuste andmise tingimuseks on käesoleva määruse artikli 24 kohaselt väljastatud toetuse sertifikaadi esitamine.

Esimest lõiku ei kohaldata määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 4 lõike 1 kolmandas taandes ja artiklites 36 lõige 1, 40 lõige 1, 44 lõige 1 ja 46 lõige 1 nimetatud tarnete ning käesoleva määruse IV peatükis nimetatud ekspordi suhtes.

3. Artikli 20 lõikes 2 sätestatud eelkinnitamise süsteemi alusel antakse toetust toetusemäärade eelnevat kinnitamist tõendava toetuse sertifikaadi esitamisel.

Artikkel 23

1. Määrust (EÜ) nr 1291/2000 kohaldatakse käesolevas määruses osutatud toetuse sertifikaatide suhtes.

2. Määruse (EÜ) nr 1291/2000 sätteid koguste puhul väljaantud toetuse sertifikaatidest tulenevate õiguste ja kohustuste kohta kohaldatakse mutatis mutandis käesolevas määruses nimetatud, eurodes väljendatud summade puhul väljaantud toetuse sertifikaatidest tulenevate õiguste ja kohustuste suhtes, võttes arvesse käesoleva määruse VI lisa sätteid.

3. Erandina käesoleva artikli lõigetest 1 ja 2 ei kohaldata määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 8 lõikeid 2 ja 4, artikleid 9, 12 ja 14, artikli 18 lõiget 1, artikleid 21, 24, 32, 33 ja 35, artikli 36 lõiget 5 ning artikleid 42, 46, 47 ja 50 käesolevas määruses nimetatud toetuse sertifikaatide suhtes.

4. Määruse (EÜ) nr 1291/2000 artiklite 40 ja 41 kohaldamisel ei või pikendada 30. septembrini kehtivaid sertifikaate. Sellistel juhtudel sertifikaat tühistatakse nende summade osas, mille kohta ei ole taotlust esitatud vääramatu jõu tõttu, ning asjakohane tagatis tuleb vabastada.

Artikkel 24

1. Toetuse sertifikaadi taotlus ja toetuse sertifikaat peavad põhinema määruse (EÜ) nr 1291/2000 I lisas sätestatud vormil ja summa märgitakse eurodes.

Kõnealused dokumendid täidetakse vastavalt käesoleva määruse VI lisas sätestatud juhistele.

2. Kui taotleja kavatseb eksportida üksnes sellest liikmesriigist, kus ta toetuse sertifikaati taotleb, võib pädev asutus toetuse sertifikaadi säilitada, eelkõige arvutifaili kujul. Sel juhul teatab pädev asutus taotlejale, et tema toetuse sertifikaat on registreeritud ja esitab talle toetuse sertifikaadi omanikule antavas koopias (edaspidi “esimene koopia”) sätestatud teabe. Väljaandva asutuse koopiat toetuse sertifikaadist, edaspidi “teine koopia”, välja ei anta.

Pädev asutus registreerib VI lisa III ja IV jaos nimetatud toetuse sertifikaatide andmed ja sertifikaatides nimetatud summad.

Artikkel 25

Määruse (EMÜ) nr 2825/93 artiklis 2 nimetatud kangete alkohoolsete jookide tootmiseks tollikontrolli alla suunatud teravilja puhul toetuste andmise tingimuseks on käesoleva määruse artikli 24 kohaselt väljastatud toetuse sertifikaadi esitamine.

Artikli 22 kohaldamisel käsitatakse kõnealust teravilja ekspordituna.

Artikkel 26

Ilma et see piiraks artikli 27 kohaldamist, ei saa toetuse sertifikaati edasi anda.

▼M9

Artikkel 27

1. Sertifikaatidest tulenevad kohustused ei ole loovutatavad. Sertifikaatidest tulenevad õigused võib omanik nende kehtivusaja jooksul üle anda tingimusel, et igast sertifikaadist või selle väljavõttest tulenevad õigused antakse üle ainult ühele ülevõtjale. Selline üleandmine on seotud summadega, mida ei ole veel sertifikaadile või väljavõttele märgitud.

2. Õiguste omandajad ei või oma õigusi edasi üle anda, ent võivad need tagastada sertifikaadiomanikule. Õiguste tagastamine sertifikaadiomanikule on seotud kogustega, mis ei ole veel sertifikaadile või vastavale väljavõttele kantud.

Sel juhul teeb väljaandev asutus sertifikaadi lahtrisse 6 ühe VIII lisas sätestatud kannetest.

▼B

Artikkel 28

1. Kui sertifikaadiomanik taotleb õiguste loovutamist või õiguste omandaja nende tagastamist sertifikaadiomanikule, kannab väljaandev asutus või liikmesriigi poolt määratud asutus sertifikaati või vajaduse korral selle väljavõttesse järgmised andmed:

a) õiguste omandaja nimi ja aadress vastavalt artikli 27 lõikele 1 või artikli 27 lõikes 3 nimetatud kanne;

b) õiguste üleandmise kuupäev või sertifikaadiomanikule tagastamise kuupäev, mis on kinnitatud asutuse pitseriga.

2. Õiguste üleandmine või tagastamine sertifikaadiomanikule jõustub lõike 1 punktis b nimetatud kande tegemise kuupäevast.

Artikkel 29

Toetusemäära eelkinnituse taotlustes käsitletakse kõiki kohaldatavaid toetusemäärasid.

Eelkinnituse taotluse võib esitada toetuse sertifikaadi taotlemise ajal või igal ajal alates toetuse sertifikaadi andmise päevast.

Eelkinnituse taotlused koostatakse vastavalt VI lisa II jaole, kasutades määruses (EÜ) nr 1291/2000 I lisas ette nähtud vormi. Eelkinnitust ei kohaldata enne taotluse esitamise kuupäeva toimunud ekspordi suhtes.

Neljapäeval esitatud eelkinnituse taotlusi käsitatakse järgmisel tööpäeval esitatuna.

Artikkel 30

Toetuse sertifikaadi omanik võib taotleda sertifikaadist väljavõtet, mis on koostatud määruse (EÜ) nr 1291/2000 I lisas sätestatud vormis. Taotlus sisaldab käesoleva määruse VI lisa II jao punktis 3 osutatud teavet.

Summa, mille kohta väljavõtet taotletakse, märgitakse originaalsertifikaadile.

Artikkel 31

1. Toetuse sertifikaadi väljaandmine kohustab sertifikaadi omanikku taotlema toetuse sertifikaadi kehtivusajal toimunud ekspordi eest toetust summas, mille kohta sertifikaat on välja antud. Selle kohustuse täitmise tagamiseks esitatakse artiklis 43 nimetatud tagatis.

2. Lõikes 1 nimetatud kohustused on esmanõuded määruse (EMÜ) nr 2220/85 artikli 20 lõikes 2 määratletud tähenduses.

Esmanõuet käsitatakse täidetuna, kui eksportija on edastanud eritaotluse, milles käsitletakse toetuse sertifikaadi kehtivusaja jooksul käesoleva määruse artiklis 32 ja VI lisa V jaos sätestatud tingimuste kohaselt eksporditud kaupu.

Kui eritaotlus ei ole ekspordideklaratsioon, peab eksportija selle esitama kolme kuu jooksul alates eritaotlusele märgitud numbriga toetuse sertifikaadi kehtivuse lõppemise kuupäevast, välja arvatud vääramatu jõu korral.

Kui kolmandas lõigus kindlaksmääratud kolmekuulisest tähtajast ei peeta kinni, ei saa lõike 1 esimeses lauses nimetatud kohustust käsitada täidetuna. Sellest tulenevalt ei tagastata artiklis 43 sätestatud tagatist asjaomase summa ulatuses.

3. Esmanõude täitmise tõendamiseks esitatakse pädevale asutusele vastavalt artikli 32 lõikele 2 nõuetekohaselt registreeritud toetuse sertifikaadi esimene koopia. See tõend tuleb esitada toetuse sertifikaadi kehtivusaja lõpule järgneva üheksanda kuu lõpuks. Artiklis 43 sätestatud tagatist ei tagastata osas, mis on võrdeline summaga, mille kohta ei esitatud nimetatud tähtaja jooksul nõutud tõendeid.

Artikkel 32

1. Iga eksportija koostab eraldi maksetaotluse määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 49 lõikes 1 määratletud tähenduses. See esitatakse maksmise eest vastutavale asutusele koos vastavate sertifikaatidega, välja arvatud sertifikaatide registreerimise korral käesoleva määruse artikli 24 lõikes 2 määratletud tähenduses.

Pädev asutus ei pea käsitama kõnealust taotlust määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 49 lõikes 2 osutatud maksedokumendina.

Pädev asutus võib käsitada kõnealust taotlust määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 5 lõikes 1 määratletud ekspordideklaratsioonina. Sel juhul on taotluse käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud maksmise eest vastutavasse asutusse laekumise kuupäevaks ekspordideklaratsiooni kõnealusesse asutusse laekumise kuupäev. Muudel juhtudel peab taotlus sisaldama ekspordideklaratsiooni andmeid.

2. Maksmise eest vastutav asutus määrab taotletud summa kindlaks taotluses esitatud teabe põhjal, võttes aluseks üksnes eksporditud põhisaadus(t)e koguse ja laadi ning kohaldatava(d) toetusemäära(d). Need andmed või viide neile peavad olema ekspordideklaratsioonis selgelt esitatud.

▼M9

Maksmise eest vastutav asutus märgib kõnealuse summa toetussertifikaadile kuue kuu jooksul alates taotluse laekumise kuupäevast.

▼B

Summad märgitakse esimese koopia tagaküljele; lahtritesse 28, 29 ja 30 kantakse koguse asemel summa eurodes.

Kolmandat lõiku kohaldatakse elektroonilisel kujul säilitatavate sertifikaatide suhtes mutatis mutandis.

3. Kui sertifikaat ei ole pärast koguste märkimist registreeritud, tuleb sertifikaadi esimene koopia tagastada omanikule või säilitada eksportija taotlusel väljamakseasutuses.

4. Selle summa osas kinnipeetud tagatise, mille eest toetuse sertifikaat on antud kaupade ekspordiks, võib vabastada või selle võib üle anda toetuse ettemakse tagamiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 800/1999 peatükile 2.

Artikkel 33

Toetuse sertifikaate, mis antakse välja ühe eelarveperioodi kohta, võib taotleda kuues eraldi osas. Toetuse sertifikaatide taotlused tuleb esitada hiljemalt:

a) 7. septembril alates 1. oktoobrist kehtivate sertifikaatide puhul;

b) 7. novembril alates 1. detsembrist kehtivate sertifikaatide puhul;

c) 7. jaanuaril alates 1. veebruarist kehtivate sertifikaatide puhul;

d) 7. märtsil alates 1. aprillist kehtivate sertifikaatide puhul;

e) 7. mail alates 1. juunist kehtivate sertifikaatide puhul;

f) 7. juulil alates 1. augustist kehtivate sertifikaatide puhul.

Ettevõtjad võivad esitada toetuse sertifikaadi taotluse üksnes selle osa kohta, mis vastab esimesele tähtajale, mis on sätestatud esimese lõigu punktides a–f ja mis järgneb taotluse esitamise kuupäevale.

Artikkel 34

Liikmesriikide puhul kehtib komisjonile sertifikaaditaotluste kohta teatise esitamiseks järgmine tähtaeg:

a) artikli 33 lõike 1 punktis a nimetatud sertifikaatide puhul 14. september;

b) artikli 33 lõike 1 punktis b nimetatud sertifikaatide puhul 14. november;

c) artikli 33 lõike 1 punktis c nimetatud sertifikaatide puhul 14. jaanuar;

d) artikli 33 lõike 1 punktis d nimetatud sertifikaatide puhul 14. märts;

e) artikli 33 lõike 1 punktis e nimetatud sertifikaatide puhul 14. mai;

f) artikli 33 lõike 1 punktis f nimetatud sertifikaatide puhul 14. juuli.

Artikkel 35

1. Toetuse üldsumma, mille kohta võib iga eelarveperioodi puhul toetuse sertifikaate anda, määratakse kindlaks vastavalt lõikele 2.

2. Lepingu artikli 9 lõike 2 kohaselt kindlaksmääratud toetuste maksimumsummat väljendavast arvust lahutatakse järgmised elemendid:

a) summa, mis ületab maksimumsummat, mis on antud põhjendamatult eelmise eelarveaasta jooksul;

b) käesoleva määruse IV peatükis nimetatud ekspordiks reserveeritud summa;

c) summad, mille kohta on välja antud asjaomasel eelarveperioodil kehtivad toetuse sertifikaadid.

Summa, mille kohta väljastatud artiklis 45 nimetatud sertifikaadid on tagastatud, liidetakse arvule, mis on saadud käesoleva lõike esimese lõigu kohaselt.

Saadud summat suurendatakse vastavalt, kui IV peatükis nimetatud ekspordiks reserveeritud summa on alakasutatud.

Kui esimese lõigu punktides a, b ja c osutatud summade osas esineb ebakindlust, võetakse seda lõppsumma määramisel arvesse.

Artikkel 36

Toetuse üldsumma, mille kohta võib iga artiklis 33 nimetatud osa puhul sertifikaate anda, on järgmine:

a) artikli 33 lõike 1 punktis a nimetatud osa puhul 30 % 14. septembril kindlaksmääratud summast, mis on arvutatud vastavalt artiklile 35;

b) artikli 33 lõike 1 punktis b nimetatud osa puhul 27 % 14. novembril kindlaksmääratud summast, mis on arvutatud vastavalt artiklile 35;

c) artikli 33 lõike 1 punktis c nimetatud osa puhul 32 % 14. jaanuaril kindlaksmääratud summast, mis on arvutatud vastavalt artiklile 35;

d) artikli 33 lõike 1 punktis d nimetatud osa puhul 44 % 14. märtsil kindlaksmääratud summast, mis on arvutatud vastavalt artiklile 35;

e) artikli 33 lõike 1 punktis e nimetatud osa puhul 67 % 14. mail kindlaksmääratud summast, mis on arvutatud vastavalt artiklile 35;

f) artikli 33 lõike 1 punktis f nimetatud osa puhul 100 % 14. juulil kindlaksmääratud summast, mis on arvutatud vastavalt artiklile 35.

Artikkel 37

1. Kui kõikideks asjaomasteks ajavahemikeks taotletud toetuste üldsumma ületab artiklis 35 nimetatud maksimumsumma, kinnitab komisjon vähenduskoefitsiendi, mida kohaldatakse kõikide enne artiklis 33 sätestatud vastavaid kuupäevi esitatud taotluste suhtes nii, et võetakse arvesse artiklis 35 sätestatud maksimumsummat.

Komisjon avaldab koefitsiendi Euroopa Liidu Teatajas viie tööpäeva jooksul alates artiklis 34 nimetatud kuupäevast.

2. Kui komisjon kinnitab vähenduskoefitsiendi, antakse välja sertifikaat taotletud summa kohta, korrutades seda summat arvuga, mis saadakse käesoleva artikli lõike 1 või artikli 38 lõike 3 punkti a kohaselt määratud vähenduskoefitsiendi lahutamisel ühest.

Artikli 33 lõike 1 punktis f nimetatud osa puhul võivad taotlejad oma taotlused tagasi võtta viie tööpäeva jooksul alates koefitsiendi avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas.

3. Liikmesriigid teatavad komisjonile 1. augustiks summad, mille suhtes on taotlejad toetuse sertifikaatide taotlused lõike 2 teise lõigu kohaselt tagasi võtnud.

Artikkel 38

1. Kui artikli 35 kohaselt määratud summad jäävad kasutatavaks, võib komisjon anda Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 10 augustil avaldatava teadaandega loa esitada alates järgmisest esmapäevast enne 1 oktoobrit eksporditava kauba puhul toetuse sertifikaatide taotlusi.

Kõnealuse teadaande avaldamisel kohaldatakse lõigete 2 ja 3 sätteid.

2. Liikmesriigid teatavad iga nädala jooksul esitatud taotlustest komisjonile järgmisel teisipäeval. Vastavaid sertifikaate võib välja anda alates teatamisele järgnevast esmapäevast, välja arvatud juhul, kui komisjon annab vastupidised juhised.

3. Kui konkreetsel taotlemisnädalal esitatud taotluste kogusumma ületab lõike 1 alusel ülejäänud saadaolevad kogused, komisjon võtab vähemalt ühe järgmistest meetmetest:

a) sätestab vähenduskoefitsiendi, mida kohaldatakse konkreetsel taotlemisnädalal esitatud toetuse sertifikaatide taotluste suhtes, millest on komisjonile teatatud ja mille kohta ei ole veel toetuse sertifikaati välja antud;

b) juhendab liikmesriike tagasi lükkama kõnealusel konkreetsel taotlemisnädalal esitatud taotlusi, millest ei ole veel komisjonile teatatud;

c) peatab toetussertifikaatide taotluste esitamise.

4. Lõike 3 alusel vastuvõetud otsused avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas nelja päeva jooksul alates lõike 2 kohaselt esitatud taotlustest teatamisest.

▼M2

Artikkel 38a

1. Kui vähenduskoefitsienti ei ole artikli 37 lõike 2 kohaselt avaldatud artikli 33 esimese lõigu punktides a–f osutatud osade toetussertifikaatide taotluste esitamise tähtaja täitumise järel, siis võivad ettevõtted esitada taotlusi toetussertifikaadi väljaandmiseks mis tahes järelejäänud summa suhtes, mis on eraldatud sellele osale ning mille suhtes pole veel taotlust esitatud.

Taotlus tuleb esitada enne artikli 33 lõike 1 punktides a–f sätestatud järgmist tähtaega.

▼M9

2. Liikmesriigid teatavad iga nädala jooksul esitatud taotlustest komisjonile järgneval esmaspäeval. Vastavaid sertifikaate võib välja anda alates teatamisele järgnevast kolmapäevast, välja arvatud juhul, kui komisjon annab vastupidised juhised.

▼M2

3. Kui konkreetsel taotlemisnädalal esitatud taotluste kogusumma ületab lõikes 1 nimetatud ülejäänud saada olevad kogused, võtab komisjon vähemalt ühe järgmistest meetmetest:

a) sätestab vähenduskoefitsiendi, mida kohaldatakse konkreetsel taotlemisnädalal esitatud toetussertifikaatide taotluste suhtes, millest on komisjonile teatatud ja mille kohta ei ole veel toetussertifikaati välja antud;

b) juhendab liikmesriike tagasi lükkama kõnealusel konkreetsel taotlemisnädalal esitatud taotlusi, millest ei ole veel komisjonile teatatud;

c) peatab toetussertifikaatide taotluste esitamise.

▼B

Artikkel 39

1. Toetuse sertifikaadid kehtivad alates määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 23 lõikes 1 määratletud väljaandmiskuupäevast.

▼M9

2. Kui teisest ja kolmandast lõigust ei tulene teisiti, kehtivad toetussertifikaadid sertifikaadi taotlemise kuule järgneva viienda kuu viimase päevani või kuni eelarveperioodi viimase päevani, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.

Toetussertifikaadid, mille taotlus esitatakse artikli 33 punkti a või artikli 38a kohaselt hiljemalt 7. novembril, kehtivad sertifikaadi taotlemise kuule järgneva kümnenda kuu viimase päevani.

Artiklis 40 nimetatud toetuse sertifikaadid kehtivad sertifikaadi taotlemise kuule järgneva viienda kuu viimase päevani.

Kui toetuse määrad on kooskõlas artikliga 29 eelnevalt kindlaks määratud, jäävad need määrad kehtima sertifikaadi kehtivuse viimase päevani.

▼B

Artikkel 40

Komisjoni määrust (EÜ) nr 2298/2001 ( 22 ) kohaldatakse toetuse sertifikaatide taotluste ja lepingu artikli 10 lõikes 4 määratletud rahvusvaheliste toiduabitehingute osaks olevate kaupade eksportimiseks välja antud toetuse sertifikaatide suhtes.

Artikkel 41

1. Määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 49 kohaldamisel kehtivad käesoleva artikli lõigete 2–11 sätted.

2. Iga eelarveperioodi 1. oktoobrist võib käesoleva artikli kohaselt esitada sertifikaatide taotlusi seoses importivas kolmandas riigis avaldatud pakkumiskutsega, millega eksporditoetus kinnitatakse eelnevalt taotluse esitamise kuupäeval, väljaspool artiklites 33 ja 38 sätestatud ajavahemikke, kui nende summade kogusumma, mis vastavad ühele pakkumismenetlusele, mille alusel üks eksportija või mitu eksportijat on esitanud ühe või mitu toetuse sertifikaadi taotlust ja mille kohta sertifikaate ei ole veel välja antud, ei ületa 2 miljonit eurot.

Seda piirmäära võib siiski suurendada 4 miljoni euroni, kui ükski alates artikli 37 lõikes 1 nimetatud eelarveperioodi algusest avaldatud vähenduskoefitsient ei ületa 50 %.

3. Summa, mille jaoks sertifikaati või sertifikaate taotletakse, ei tohi ületada pakkumismenetluse teadaandes märgitud kogust, mis on korrutatud vastava(te) toetusemäära(de)ga, mis on taotluse esitamise kuupäeval eelnevalt kinnitatud. Lubatud kõikumisi või pakkumismenetluse teadaandes ettenähtud võimalusi arvesse ei võeta.

4. Lisaks määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 49 lõikes 10 määratletud teabele teatavad liikmesriigid komisjonile viivitamata iga taotletud sertifikaadi summad ning taotluse esitamiskuupäeva ja -kellaaja.

5. Kui lõike 4 alusel teatatud summad koos summadega, mille jaoks on juba üht või mitut sertifikaati taotletud sama pakkumismenetluse osana, ületab lõikes 2 sätestatud kohaldatavat piirmäära, teatab komisjon kahe tööpäeva jooksul alates lõikes 4 nimetatud lisateabe saamisest, et ettevõtjale ei väljastata toetuse sertifikaati.

6. Komisjon võib peatada lõike 2 kohaldamise, kui toetuse sertifikaatide, mida võib määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 49 kohaselt väljastada, kogusumma ületab eelarveperioodil 4 miljonit eurot. Peatamisotsused avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

7. Erandina käesoleva määruse artikli 39 lõigetest 1 ja 2, kehtivad määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 49 kohaselt väljastatud toetuse sertifikaadid alates kuupäevast, mil nad väljastatakse määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 23 lõikes 2 määratletud tähenduses. Toetuse sertifikaadid kehtivad kuni väljaandmise kuule järgneva kaheksanda kuu lõpuni või kuni 30. septembrini, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem. Seepärast kehtivad eelnevalt kinnitatud määrad kuni sertifikaadi kehtivusaja viimase päevani.

8. Kui pädev asutus on saanud määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 49 lõike 9 punkti a kohaselt rahuldavad tõendid, et pakkumismenetluse väljakuulutanud asutus, on lepingu üles öelnud edukast pakkujast olenemata põhjustel, mida ei loeta vääramatuks jõuks, vabastab ta tagatise juhul, kui põhisaaduse jaoks eelnevalt kinnitatud toetuse määr, mis on võrreldes muude kasutatud põhisaaduste toetusemääradega suurim, on sertifikaadi kehtivusaja viimasel päeval kehtivast toetuse määrast suurem või sellega võrdne.

9. Kui pädev asutus on saanud määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 49 lõike 9 punkti b kohaselt rahuldavad tõendid, et pakkumismenetluse väljakuulutanud asutus kohustas edukat pakkujat aktsepteerima lepingu muudatusi pakkujast olenemata põhjustel, mida ei loeta vääramatuks jõuks, võib pädev asutus pikendada sertifikaadi ja eelneva kinnituse kehtivusaega kuni 30. septembrini.

10. Kui edukas pakkuja esitab määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 49 lõike 9 punkti c kohaselt tõendid, et pakkumismenetluse teadaandes või pärast pakkumismenetlust sõlmitud lepingus nähti ette 5 %st suurem lubatud kõikumine ja pakkumismenetluse väljakuulutanud asutus toetub vastavale punktile, loetakse eksportimiskohustus täidetuks, kui eksporditud kogus ei ole rohkem kui 10 % väiksem kogusest, mille kohta sertifikaat välja anti.

Esimest lõiku rakendatakse tingimusel, et põhisaaduse jaoks eelnevalt kinnitatud toetuse määr, mis on võrreldes muude kasutatud põhisaaduste toetusemääradega suurim, on sertifikaadi kehtivusaja viimasel päeval kehtivast toetuse määrast suurem või sellega võrdne. Sellisel juhul asendatakse käesoleva määruse artikli 44 lõikes 4 nimetatud 95 % määr 90 % määraga.

11. Käesoleva artikli kohaldamisel on määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 49 lõikes 5 määratletud 21-päevane tähtaeg 44 päeva.

Artikkel 42

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 10 kohaldamist, võib ühes liikmesriigis kehtivatest registreeritud sertifikaatidest teha kogu ühenduses kehtivaid väljavõtteid.







2. JAGU

Tagatised

Artikkel 43

Muud kui artiklis 40 nimetatud toiduabiprogrammidega seotud toetuse sertifikaatide taotlused kehtivad ainult siis, kui nende kohta on esitatud määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 15 tingimustele vastav tagatis, mis on ►M6 15 % ◄ taotletud summast.

Tagatis vabastatakse käesoleva määruse artiklis 44 sätestatud tingimustel.

Artikkel 44

1. Kui artikli 37 lõike 2 või artikli 38 lõike 3 punkti a alusel kohaldatakse vähenduskoefitsienti, vabastatakse tagatis viivitamata summa ulatuses, mis arvutatakse esitatud summa korrutamisel vähenduskoefitsiendiga.

2. Kui taotleja võtab sertifikaaditaotluse artikli 37 lõike 2 kohaselt tagasi, vabastatakse 80 % algsest tagatisest.

3. Tagatis vabastatakse täielikult, kui sertifikaadiomanik on taotlenud toetust vähemalt 95 % ulatuses summast, mille kohta sertifikaat on välja antud. Liikmesriigid võivad sertifikaadiomaniku taotlusel vabastada tagatise osade kaupa vastavalt summadele, mille kohta on täidetud artikli 31 lõigetes 2 ja 3 nimetatud tingimused, tingimusel et on esitatud tõendid selle kohta, et on taotletud summat, mis moodustab vähemalt 5 % sertifikaadis märgitud summast.

4. Kui taotlusi on tehtud vähem kui 95 % ulatuses summast, mille kohta sertifikaat on välja antud, jääb sertifikaadiomanik ilma tagatise osast, mis moodustab väljaantud sertifikaadis käsitletud koguse 95 % ja tegelikult kasutatud toetussumma vahest ►M6 15 %. ◄

Kui summa, mille kohta on täidetud artikli 31 lõigetes 2 ja 3 nimetatud tingimused, moodustab alla 5 % sertifikaadis märgitud summast, jäädakse tagatisest täielikult ilma.

Kui tagatise kogusumma, millest võidakse ilma jääda, on kõige rohkem 100 eurot vastava sertifikaadi kohta, vabastab asjaomane liikmesriik kogu tagatise.

Artikkel 45

1. Kui sertifikaat või selle väljavõte tagastatakse väljaandvale asutusele sertifikaadi kehtivusaja esimese kahe kolmandiku jooksul, vähendatakse vastavat tagatise summat, millest ilma jäädakse, 40 %, kusjuures sel eesmärgil käsitatakse iga päeva osa terve päevana.

Kui sertifikaat või selle väljavõte tagastatakse väljaandvale asutusele sertifikaadi kehtivusaja viimase kolmandiku või selle kehtivusaja lõpule järgneva kuu jooksul, vähendatakse vastavat tagatise summat, millest ilma jäädakse, 25 %.

▼M9

2. Lõiget 1 kohaldatakse üksnes sertifikaatide ja sertifikaatide väljavõtete suhtes, mis on tagastatud väljaandvale asutusele selle eelarveperioodi jooksul, mille jaoks sertifikaadid välja anti, tingimusel et need tagastatakse hiljemalt kõnealuse perioodi 31. augustil.

▼B







IV PEATÜKK

SERTIFIKAATIDETA EKSPORT

Artikkel 46

Iga eelarveperioodi kohta alates 1. oktoobrist 2004 võib ilma sertifikaadita ekspordi puhul maksta igal eelarveaastal eksporditoetust 40 miljoni euro suuruse kogusumma piires.

Artikkel 47

1. Artiklit 46 ei kohaldata siiski lepingu artikli 10 lõikes 4 määratletud rahvusvahelise toiduabiprogrammi osana toimuva ekspordi suhtes ega määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 4 lõike 1 teise lõigu kolmandas taandes ning artiklites 36 lg 1, 40 lg 1, 44 lg 1 ja artikli 46 lõikes 1 nimetatud ekspordi suhtes.

▼M9

2. Artiklit 46 kohaldatakse ekspordi suhtes, mille kogusumma taotluste puhul, mille ettevõtja on esitanud artikli 32 lõikes 1 sätestatud tingimustel asjaomase eelarveperioodi jooksul, kaasa arvatud asjaomast eksporti käsitleva taotluse esitamine, ei loo alust 100 000 eurot ületavaks makseks.

▼B

Kui pädev asutus käsitab eritaotlust tollideklaratsioonina määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 5 lõikes 1 määratletud tähenduses, võib taotlemiskuupäevaks olla pädeva asutuse nõusolekul kuupäev, mil tolliasutus võttis asjaomase ekspordideklaratsiooni vastu.

3. Artiklit 46 kohaldatakse üksnes liikmesriigis, kus ettevõtja on registrisse kantud.

Artikkel 48

Liikmesriigid teatavad komisjonile hiljemalt iga kuu viiendal kuupäeval toetuste summad, mis on antud artikli 46 kohaselt eelmise kuu 16. kuupäevast kuni eelmise kuu lõpuni, ja hiljemalt iga kuu kahekümnendal kuupäeval toetuste summad, mis on antud artikli 46 kohaselt jooksva kuu esimesest kuupäevast kuni 15. kuupäevani. Liikmesriigid teatavad komisjonile vajaduse korral, et asjaomaste päevade vahel ei ole toetusi antud.

Kui liikmesriikide teatatud kogusumma ulatub 30 miljoni euroni, võib komisjon oma rahvusvahelisi kohustusi arvesse võttes peatada kuni 20 tööpäevaks artikli 46 kohaldamise ilma toetuse sertifikaadita ekspordi suhtes.

Samadel tingimustel võib komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 3448/93 artikli 8 lõikele 3 peatada kauemaks kui 20 tööpäevaks käesoleva määruse artikli 46 kohaldamise ilma toetuse sertifikaadita ekspordi suhtes.







V PEATÜKK

EKSPORTIJA KOHUSTUSED

Artikkel 49

1. Kaupade eksportimisel peab asjaomane isik deklareerima nende kaupade valmistamisel artiklis 10 määratletud tähenduses tegelikult kasutatud põhisaaduste, nende töötlemissaaduste või vastavalt artiklile 3 neist kahest rühmast ühega samalaadsete toodete kogused, mille puhul toetust taotletakse, või viitama muul viisil nende koostisele, kui see on kindlaks määratud vastavalt artikli 10 kolmandale lõigule.

2. Kui kaupu on kasutatud eksporditavate kaupade valmistamisel, esitab asjaomane isik deklaratsioonis tegelikult kasutatud kaupade koguse ning kõigi kõnealuste kaupade valmistamisel kasutatud põhisaaduste, nende töötlemissaaduste ja/või vastavalt artiklile 3 neist kahest rühmast ühega samalaadsete toodete laadi ja koguse.

Asjaomane isik esitab pädevatele asutustele koos deklaratsiooniga kõik tõendavad dokumendid ja kogu teabe, mida viimased asjakohaseks peavad.

Pädevad asutused kontrollivad neile esitatud deklaratsioonide õigsust kõiki asjakohaseid vahendeid kasutades.

3. Selle liikmesriigi pädevate asutuste taotluse korral, kelle territooriumil täidetakse ekspordiga seotud tolliformaalsused, edastavad teiste liikmesriikide pädevad asutused neile kogu kättesaadava teabe, mis võimaldab asjaomase isiku deklaratsiooni kontrollida.

Artikkel 50

Erandina artiklist 49 ja konsulteerides pädevate asutustega, võib kasutatud toodete või kaupade deklaratsiooni asendada kasutatud toodete koguste lihtsustatud deklaratsiooniga või viitega kõnealuste koguste deklaratsioonile, kui kogused on artikli 10 kolmanda lõigu kohaselt juba kindlaks määratud ja tingimusel, et tootja esitab pädevatele astutustele kogu deklaratsiooni kontrollimiseks vajaliku teabe.

Artikkel 51

Kui eksportija ei koosta artiklis 49 nimetatud deklaratsiooni või ei lisa deklaratsioonile piisavalt tõendavat teavet, ei ole tal õigust toetust saada.

Kui asjaomased kaubad on loetletud IV lisa 1. ja 2. veerus, võib asjaomane isik saada selgesõnalise soovi korral toetust. Sellise toetuse arvutamisel arvessevõetavate põhisaaduste laad ja kogus määratakse kindlaks eksporditavate kaupade analüüsimisel ja vastavalt IV lisas esitatud tabelile. Pädev asutus määrab analüüsi tegemise tingimused ja taotluse toetuseks esitatavad andmed.

Sellise analüüsi kulud kannab eksportija.

Artikkel 52

1. Artiklit 49 ei kohaldata III lisa kohaselt kindlaksmääratud põllumajandussaaduste ja -toodete koguste suhtes, välja arvatud:

a) artikli 49 lõikes 1 nimetatud toodete kogused, mida eksporditakse selliste kaupade kujul, mis on osaliselt saadud toodetest, mille eksporditoetuse maksmine on hõlmatud artikli 1 lõikes 1 nimetatud määrustega ja osaliselt muudest toodetest, vastavalt artikli 11 kolmandas lõigus sätestatud tingimustele;

b) muna- või munatoodete kogused, mida eksporditakse CN-koodi 1902 11 00 alla kuuluvate pastatoodete kujul;

c) artikli 11 teises lõigus nimetatud värskete pastatoodete kuivaine sisaldus;

d) CN-koodide 2905 44 ja 3824 60 alla kuuluva D-glütsitooli (sorbitooli) valmistamisel tegelikult kasutatud põhisaaduste laad ning vajaduse korral tärklisainetest ja sahharoosist saadud D-glütsitooli (sorbitooli) osakaal;

e) CN-koodi 3501 90 90 alla kuuluvate kaupade kujul eksporditava kaseiini kogused;

f) CN-koodi 2202 90 10 alla kuuluvatest linnastest valmistatud õlle Plato kraad;

g) pädevate asutuste poolt heakskiidetud idandamata odra kogused.

Ekspordideklaratsioonil esitatud kaupade kirjelduses ja toetuse taotlemisel III lisas loetletud kaupade suhtes võetakse arvesse kõnealuses lisas esitatud nomenklatuuri.

2. Kaupade analüüsimisel artiklite 49, 50, 51 või käesoleva artikli lõigete 1 ja 3 kohaldamisel kasutatakse komisjoni määruses (EMÜ) nr 4056/87 ( 23 ) kirjeldatud analüüsimeetodeid ning nende puudumisel selliseid meetodeid, mida kohaldatakse ühendusse imporditavate samalaadsete kaupade suhtes ühise tollitariifistiku klassifikatsioonis.

3. Eksporti tõendavas dokumendis esitatakse eksporditavate kaupade kogused ja artikli 49 lõikes 1 nimetatud toodete kogused või viidatakse vastavalt artikli 10 kolmandale lõigule kindlaksmääratud koostisele. Artikli 51 teise lõigu kohaldamisel esitatakse eespool nimetatud toodete koguste asemel IV lisa neljandas veerus loetletud põhisaaduste kogused, mis vastavad eksporditud kaupade analüüsi tulemustele.

▼M1

4. Toetuse saamiseks CN-koodide 0403 10 51 – 0403 10 99, 0403 90 71 – 0403 90 99, 0405 20 10, 0405 20 30, 2105 00 99, 3502 11 90 ja 3502 19 90 alla kuuluvatele kaupadele peab asjaomane kaup vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 852/2004 ( 24 ) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 853/2004 ( 25 ) esitatud asjakohastele nõuetele, eelkõige nõudele, et asjaomane kaup on valmistatud heaks kiidetud ettevõttes ning vastab tervisemärgistuse nõuetele, mis on täpselt määratletud määruse (EÜ) nr 853/2004 II lisa I jaos.

▼B

5. Artiklite 49 ja 50 kohaldamisel teavitab iga liikmesriik komisjoni kontrollimistest, mida tema territooriumil tehakse erinevate eksporditavate kaubaliikide puhul. Komisjon teavitab vastavalt teisi liikmesriike.

Artikkel 53

1. Artiklite 49 ja 50 kohaselt esitab asjaomane isik CN-koodide 0405 20 10, 0405 20 30, 1806 90 60 kuni 1806 90 90, 1901 või 2106 90 98 alla kuuluvate kaupade puhul, mis sisaldavad suurt määra CN-koodide 0402 10 19, 0402 21 19, 0405 või 0406 alla kuuluvaid piimatooteid, deklaratsiooni, et ükski piimatoode ei ole imporditud kolmandatest riikidest või andmed piimatoodete koguste kohta, mis on imporditud kolmandatest riikidest.

2. Lõike 1 kohaldamisel tähendab “sisaldavad suurt määra” seda, et 100 kg eksporditud kaupade puhul on kasutatud vähemalt 51 kg 1 lõikes nimetatud piimatooteid.

3. Kui taotletakse koguste kindlaksmääramist artikli 10 kolmanda lõigu kohaselt, võib pädev asutus heaks kiita asjaomase isiku kinnituse selle kohta, et ei kasutata 1 lõikes nimetatud piimatooteid, mis on imporditud kolmandatest riikidest.

4. Pädev asutus võib lõike 1 kohaselt koostatud deklaratsiooni või lõikes 3 ette nähtud kinnituse heaks kiita, kui ta on veendunud, et eksporditavates kaupades sisalduva 1 lõikes nimetatud piimatoote eest makstud hind on sama suur või peaaegu sama suur kui samaväärse toote hind ühenduse turul. Kõnealuste hindade võrdlemisel võetakse arvesse piimatoote ostmise kuupäeva.







VI PEATÜKK

TOETUSE MAKSMINE

Artikkel 54

1. Igal aastal 1. oktoobrist kuni 15. oktoobrini toimuva ekspordi puhul ei maksta toetust enne 16. oktoobrit.

Kui komisjon leiab, et ühenduse rahvusvaheliste kohustuste täitmine võib sattuda ohtu, ei maksta eelarveperioodi kohta väljaantud toetuse sertifikaadi põhjal toimuva ekspordi puhul pärast kõnealuse perioodi lõppu väljamaksmisele kuuluvat toetust enne 16. oktoobrit ning sellega seoses võib määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 49 lõikes 8 nimetatud tähtaega ajutiselt pikendada kolme kuu ja 15 päevani määrusega, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas enne 20. septembrit.

▼M4 —————

▼M3

3. ►M7 Käesoleva määruse II lisas loetletud toodete suhtes ja erandina määruse (EÜ) nr 800/1999 artiklist 17 kohaldatakse määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 17 lõike 1 punkti a alapunktis ii sätestatud summat, olenemata sellest, millisesse riiki või millisele territooriumile kaubad eksporditakse: ◄

a) kaupade puhul, mis on pakitud jaemüügiks tarbijale kontaktpakenditesse sisu netomassiga kuni 2,5 kg või konteineritesse mahuga kuni 2 liitrit, mis on märgistatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/13/EÜ ( 26 ) artikli 1 lõike 3 punkti a tähenduses ning märgistusel on nimetatud kas sihtriigi importija või märgistuse tekst on sihtriigi riigikeeles või keeles, millest selles riigis kergesti aru saadakse;

b) juhtudel kui konkreetne importija ekspordib vähemalt 12 korral lõikes 4 nimetatud loa taotlemisele eelnenud kahe aasta jooksul kaupu, mis ei sisalda rohkem kui 90 massiprotsenti igast põhitootest, mille pealt toetust makstakse, kui need kaubad klassifitseeritakse sama kaheksakohalise CN-koodi alla ja lähetatakse samale kaubasaajal.

4. Lõikes 3 sätestatud juhtudel võivad liikmesriigid taotluse korral anda ametliku loa asjaomase tootja vabastamiseks määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 16 alusel nõutavate tõendite esitamisest peale veokirja.

Esimeses lõigus nimetatud luba kehtib maksimaalselt kaks aastat, kui seda ei tühistata, ja seda on võimalik pikendada. Liikmesriigid võivad loa oma äranägemise järgi tühistada ja on kohustatud selle viivitamata tagasi võtma, kui neil on põhjendatult alust kahtlustada, et eksportija ei ole järginud konkreetse loa tingimusi.

Esimese lõigu alusel tehtud erandeid käsitletakse kui riskifaktoreid, mida võetakse arvesse nõukogu määruse (EMÜ) nr 4045/89 artikli 2 lõike 1 kohaldamisel.

Erandit kasutavad eksportijad peavad loa numbri märkima ühtsele haldusdokumendile ning käesoleva määruse artiklis 32 nimetatud eraldi maksetaotlusele.

5. Olenemata lõikest 4 võivad liikmesriigid lõike 3 punktis b nimetatud juhtudel vabastada asjaomase eksportija veodokumentide esitamisest ekspordi kohta, mille jaoks on antud luba, eeldusel et asjaomane eksportija on kohustatud esitama määruses (EÜ) nr 3122/94 sätestatud kriteeriumeid kohaldava liikmesriigi valikul veodokumendid vähemalt 10 % selliste ekspordideklaratsioonide kohta või ühe deklaratsiooni aastas, olenevalt sellest, kumb arv on suurem.

6. Käesoleva määruse II lisas loetletud kaupade puhul, mille ekspordideklaratsioon on vastu võetud hiljemalt 30. septembril 2007 ja mille kohta eksportija ei saa esitada määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 16 lõikes 1 osutatud tõendeid, loetakse toode impordituks kolmandasse riiki, kui esitatakse veokirja koopia ja kas üks määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 16 lõikes 2 loetletud dokumentidest või ühenduses asuva tunnustatud vahendaja väljastatud pangadokument, milles tõendatakse, et kõnealuse ekspordi eest on tasutud eksportija nende juures avatud kontole, või maksetõend.

Määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 20 kohaldamisel võtavad liikmesriigid arvesse esimese lõigu sätteid.

▼B







VII PEATÜKK

TEAVITAMISKOHUSTUS

Artikkel 55

1. Liikmesriigid teavitavad komisjoni enne iga kuu 10. kuupäeva järgmisest:

a) summad, mille puhul toetuse sertifikaadid on eelmise kuu jooksul artikli 45 lõike 1 kohaselt tagastatud;

b) eelmise kuu lõpptähtajaga toetuse sertifikaatide summad, mille puhul ei täidetud artikli 31 lõigete 2 või 3 kohaselt artikli 31 lõikes 1 nimetatud kohustusi;

c) artiklis 40 nimetatud toetuse sertifikaadid, mis on välja antud eelmisel kuul;

d) toetuse sertifikaadid, mis on väljastatud eelmise kuu jooksul vastavalt määruse (EÜ) nr 1291/2000 artiklile 49.

Esimese lõigu punktis b nimetatud summad diferentseeritakse, viidates nendele vastava toetuse sertifikaadi eelarveperioodile.

2. Liikmesriigid teatavad komisjonile enne iga aasta 1. novembrit eelmise kalendriaasta 30. septembril lõppenud eelarveperioodil väljastatud toetuse sertifikaatide jaoks enne kõnealuse aasta 1. oktoobrit antud kogusumma.

Artikkel 56

1. Liikmesriigid teatavad komisjonile hiljemalt igale kalendriaasta kuule järgneva kuu lõpuks turvalise veebipõhise andmevahetussüsteemi kaudu, mida tuntakse nime all DEX, statistilise teabe käesoleva määrusega hõlmatud kaupade kohta, millele anti eelmisel kuul eksporditoetust, esitades selle kaheksakohaliste CN-koodide kaupa ning hõlmates järgmist:

a) selliste kaupade kogused väljendatuna tonnides või muudes märgitud mõõtühikutes;

b) eelmisel kuul iga asjaomase põllumajandusliku põhisaaduse osas antud eksporditoetuse summa väljendatuna eurodes või omavääringus;

c) iga toetust saanud põllumajandusliku põhisaaduse kogus väljendatuna tonnides.

2. Liikmesriigid teatavad komisjonile enne iga aasta 1. jaanuari eksporditoetuste kogusumma, mis nad on kuni eelmise aasta 30. septembrini tegelikult andnud eelmistel eelarveperioodidel eksporditud kaupade eest ja millest nad ei ole veel teatanud, täpsustades eelarveperioodid.

3. Lõigete 1 ja 2 kohaldamisel sisaldavad antud toetused ettemakseid. Põhjendamatult makstud toetuste tagasimaksmisest teatatakse eraldi.







VIII PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 57

Määrused (EMÜ) nr 3615/92, (EÜ) nr 3223/93 ja (EÜ) nr 1520/2000 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrustele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ning loetakse vastavalt X lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 58

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse taotluste suhtes, mis on esitatud alates 8. juulist 2005 sertifikaatide saamiseks, mida kasutatakse alates 1. oktoobrist 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA







Põhisaadused CN-kood Toote kirjeldus ex040210 19 Piim pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, suhkru- või muu magusainelisandita, rasvasisaldusega kuni 1,5 massiprotsenti (tooterühm 2) ex040221 19 Piim pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, suhkru- või muu magusainelisandita, rasvasisaldusega 26 massiprotsenti (tooterühm 3) ex040410 02 – ex040410 16 Vadak pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, suhkru- ja muu magusainelisandita (tooterühm 1) ex04 05 10 Või, rasvasisaldusega 82 massiprotsenti (tooterühm 6) ex040700 30 Koorega kodulinnumunad, värsked või konserveeritud, välja arvatud haudemunad ex04 08 Kooreta munad ja munakollased, toidukõlblikud, värsked, kuivatatud, külmutatud või muul viisil konserveeritud, magustamata 1001 10 00 Kõva nisu 1001 90 99 Pehme nisu ja meslin, v.a seemneks 1002 00 00 Rukis 1003 00 90 Oder, v.a seemneoder 1004 00 00 Kaer 1005 90 00 Teramais, v.a maisiseeme ex10 06 30 Kroovitud riis 1006 40 00 Purustatud riis 1007 00 90 Terasorgo seemneks, välja arvatud hübriidid 1701 99 10 Valge suhkur ex170219 00 Laktoos, mis sisaldab kuivainest 98,5 % laktoosi 1703 Melass, saadud suhkru ekstraheerimisel või rafineerimisel









II LISA







Kaubad, mille puhul võib maksta eksporditoetust CN-kood Toote kirjeldus Põllumajandussaadused ja -tooted, mille puhul võib eksporditoetust anda III: vt III lisa Teravili (1) Riis (2) Munad (3) Suhkur, melass või isoglükoos (4) Piimatooted (5) 1 2 3 4 5 6 7 ex04 03 Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor (kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusaine-, lõhna- ja maitselisanditega, puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga või ilma): 0403 10 – jogurt: 0403 10 51 – 0403 10 99 – – lõhna- või maitselisandiga või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga: – – – maitselisandiga X X X X – – – muud: – – – – puuvilja- ja/või pähklilisandiga X X X – – – – kakaolisandiga X X X X 0403 90 – muud: 0403 90 71 – 0403 90 99 – – lõhna- või maitselisandiga või puuvilja- ja/või pähkli- või kakaolisandiga: – – – maitselisandiga X X X X – – – muud: – – – – puuvilja- või pähklilisandiga X X X – – – – kakaolisandiga X X X X ex04 05 Või ja muud piimarasvad ja -õlid; piimarasvavõided: 0405 20 – piimarasvavõided: 0405 20 10 – – rasvasisaldusega 39 massiprotsenti või rohkem, kuid alla 60 massiprotsendi X 0405 20 30 – – rasvasisaldusega 60 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 75 massiprotsendi X ex07 10 Köögivili, (kuumtöötlemata või aurutatud või keedetud), külmutatud: 0710 40 00 – suhkrumais – – tõlvikutena X X – – teradena III X ex07 11 Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud köögiviljad (nt gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlivees vm konserveerivas lahuses), kuid koheseks tarbimiseks kõlbmatud 0711 90 30 – – – suhkrumais – – – – tõlvikutena X X – – – – teradena III X ex15 17 Margariin; taime- või loomsetest rasvadest või õlidest või käesolevasse gruppi kuuluvate mitmesuguste rasvade ja õlide fraktsioonidest toidurasvade segud ja või nendest valmistatud tooted, v.a rubriiki 1516 kuuluvad toidurasvad ja -õlid või nende fraktsioonid: 1517 10 – margariin, v.a vedel margariin 1517 10 10 – – piimarasvasisaldusega üle 10, kuid alla 15 massiprotsendi X 1517 90 – muud: 1517 90 10 – – piimarasvasisaldusega üle 10, kuid alla 15 massiprotsendi X 1702 50 00 – Keemiliselt puhas fruktoos X ex17 04 Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei sisalda kakaod: 1704 10 – närimiskumm, suhkruga kaetud või mitte: X X 1704 90 – muud: 1704 90 30 – – valge šokolaad X X X 1704 90 51 – 1704 90 99 – – muud X X X X 1806 Šokolaad jm kakaod sisaldavad toiduained 1806 10 – kakaopulber, suhkru- või muu magusainelisandiga – – ainult sahharoosiga magustatud X X X – – muud X X X X 1806 20 – muud tooted plokkide, tahvlite või pulkadena, massiga üle 2 kg, või vedelal kujul, pastana, pulbrina, graanulitena või muul kujul, nõudes või kontaktpakendites massiga üle 2 kg: – – granuleeritud piimašokolaad (CN-kood 1806 20 70) X X X X – – muud tooted rubriigist 1806 20 X X X X X 1806 31 00 ja 1806 32 – muud tooted, plokkide, tahvlite või pulkadena X X X X X 1806 90 – muud: – – ex18 06 90 (11, 19, 31, 39, 50) X X X X X – – ex18 06 90 (60, 70, 90) X X X X ex19 01 Linnaseekstrakt; püüli- ja lihtjahust, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 40 massiprotsendi, arvestatuna täiesti rasvavabalt; rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest valmistatud mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 5 massiprotsendi, arvestatuna täiesti rasvavabalt: 1901 10 00 – jaemüügiks pakendatud imikutoidud – – rubriikides 0401–0404 esitatud toodetest valmistatud toiduained, kakaosisaldusega alla 5 massiprotsendi, arvestatuna täiesti rasvavaba kakao kohta X X X X X – – muud X X X X 1901 20 00 – segud ja taignad rubriiki 1905 kuuluvate pagaritoodete, saiakeste ja pirukate või küpsiste valmistamiseks – – rubriikides 0401–0404 esitatud toodetest valmistatud toiduained, kakaosisaldusega alla 5 massiprotsendi, arvestatuna täiesti rasvavaba kakao kohta X X X X X – – muud X X X X 1901 90 – muud: 1901 90 11 ja 1901 90 19 – – linnaseekstrakt X X 1901 90 99 – – – muud: – – – – rubriikides 0401–0404 esitatud kaupadest valmistatud toiduained, kakaosisaldusega alla 5 massiprotsendi, arvestatuna täiesti rasvavaba kakao kohta X X X X X – – – – muud X X X X ex19 02 Pastatooted, kuumtöödeldud või mitte, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, või muul viisil toiduks töödeldud nagu spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, canneloni, kuskuss, valmistoiduna või mitte: – täidiseta pastatooted, kuumtöötlemata ja muul viisil valmistoiduks töötlemata: 1902 11 00 – – muna sisaldavad – – – valmistatud kõvast nisust ja muust teraviljast valmistatud pastatooted III X – – – muud: X X 1902 19 – – muud: – – – valmistatud kõvast nisust ja muust teraviljast valmistatud pastatooted III X – – – muud: X X 1902 20 – Täidisega pastatooted, kuumtöödeldud või muul viisil valmistamata või mitte: 1902 20 91 ja 1902 20 99 – – muud: X X X X 1902 30 – muud pastatooted X X X X 1902 40 – kuskuss: 1902 40 10 – – töötlemata – – – kõvast nisust III – – – muud X 1902 40 90 – – muud X X X X 1903 00 00 Tapiokk ja selle tärklisest valmistatud asendajad, helveste, terade, kruupide, sõelmetena vms kujul X 1904 Teraviljade või teraviljasaaduste paisutamise või röstimise teel saadud toiduained (näiteks maisihelbed); teravili (v.a mais), teradena, helvestena või muul kujul (v.a püülijahu ja lihtjahu), eelnevalt kuumtöödeldud või muul viisil töödeldud, mujal nimetamata – magustamata paisutatud riis või eelnevalt kuumtöödeldud riis – – kakaosisaldusega (6) X III X X X – – ei sisalda kakaod X III X X – muud, kakaosisaldusega (6) X X X X X – muud X X X X 1905 Leiva-, saia- ja valikpagaritooted, koogid, küpsised ja muud kondiitritooted, kakaosisaldusega või ilma; armulaualeib, tühjad ravimikapslid, oblaadid, riispaber jm samalaadsed tooted: 1905 10 00 – näkileib X X X 1905 20 – piparkoogid jms X X X X – magusad küpsised; vahvlid ja lehtvahvlid 1905 31 – – magusad küpsised X X X X 1905 32 – – vahvlid ja lehtvahvlid X X X X 1905 40 – kuivikud, röstitud leiva- ja saiatooted jms röstitud tooted X X X X 1905 90 – muud: 1905 90 10 – – matsa X 1905 90 20 – – armulaualeib, tühjad ravimikapslid, oblaadid, riispaber jm samalaadsed tooted: X X 1905 90 30 – – – leiva- ja saiatooted, mis ei sisalda mett, mune, juustu või puuvilju ja mis sisaldavad kuivaine massist suhkrut kuni 5 massiprotsenti ja rasva 5 massiprotsenti X 1905 90 45 – 1905 90 90 – – – muud tooted X X X X ex20 01 Köögiviljad, puuviljad, marjad, pähklid ja muud taimede söödavad osad, äädika või äädikhappega toiduks töödeldud või konserveeritud: 2001 90 – muud: 2001 90 30 – – suhkrumais (Zea mays var. saccharata): – – – tõlvikutena X X – – – teradena III X 2001 90 40 – – jamss, maguskartul ja muud söödavad taimeosad, mis sisaldavad tärklist vähemalt 5 massiprotsenti X X ex20 04 Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutatud, v.a rubriiki 2006 kuuluvad tooted: 2004 10 – kartul: – – muud: 2004 10 91 – – – jahu või helvestena X X X X 2004 90 – muud köögiviljad ja köögiviljasegud: 2004 90 10 – – suhkrumais (Zea mays var. saccharata): – – – tõlvikutena X X – – – teradena III X ex20 05 Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutamata, v.a rubriiki 2006 kuuluvad tooted: 2005 20 – kartul: 2005 20 10 – – jahu või helvestena X X X X 2005 80 00 – suhkrumais (Zea mays var. saccharata): – – tõlvikutena X X – – teradena III X ex20 08 Puuvili, marjad, pähklid jm söödavad taimeosad, muul viisil valmistatud või konserveeritud, mujal nimetamata, suhkru-, muu magusaine- või piirituselisandiga või ilma: 2008 99 – – muud: – – – piirituselisandita: – – – – suhkrulisandita: 2008 99 85 – – – – – teramais, v.a suhkrumais (Zea mays var. saccharata): – – – – – – tõlvikutena X – – – – – – teradena III 2008 99 91 – – – – – jamss, maguskartul ja muud söödavad taimeosad, mis sisaldavad tärklist vähemalt 5 massiprotsenti X ex21 01 Kohvi-, tee- ja mateekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid, tooted kohvist, teest või matest või nende ekstraktidest, essentsidest ja kontsentraatidest; röstitud sigur jm röstitud kohviasendajad, nende ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid: – kohviekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid, tooted kohvist ning selle ekstraktidest, essentsidest ja kontsentraatidest: 2101 12 98 – – – muud X X X 2101 20 – tee- ja mateekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid, tooted teest või matest või nende ekstraktidest, essentsidest ja kontsentraatidest: 2101 20 98 – – – muud X X X 2101 30 – röstitud sigur jm röstitud kohviasendajad, nende ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid: – – röstitud sigur ja muud röstitud kohviasendajad: 2101 30 19 – – – muud X X – – ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid röstitud sigurist ja muudest röstitud kohviasendajatest: 2101 30 99 – – – muu X X ex21 02 Pärmid (aktiivsed ja mitteaktiivsed); muud üherakulised surnud mikroorganismid (v.a rubriiki 3002 kuuluvad vaktsiinid); valmis küpsetuspulbrid: 2102 10 – aktiivpärmid 2102 10 31 ja 2102 10 39 – – pagaripärm: X 2105 Jäätis, kakaoga või ilma: – kakaosisaldusega X X X X X – muud X X X X ex21 06 Mujal nimetamata tooted: 2106 90 – muud: 2106 90 10 – – fondüüjuust X X X X 2106 90 92 ja 2106 90 98 – – muud: X X X X 2202 Vesi, sh mineraalvesi ja gaseeritud vesi (suhkru- või muu magusainelisandiga või maitsestatud) ning muud mittealkohoolsed joogid, v.a rubriiki 2009 kuuluvad puu- ja köögiviljamahlad: 2202 10 00 – Vesi, sh mineraal- ja gaseeritud vesi, suhkru- vm magusainelisandiga, lõhna- ja maitseainetega X X 2202 90 – muud: 2202 90 10 – – mis ei sisalda rubriikides 0401–0404 nimetatud tooteid või rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest toodetest valmistatud rasvu: – – – Linnaseõlu, tegeliku alkoholisisaldusega mitte üle 0,5 mahuprotsendi III – – – muud X X 2202 90 91 – 2202 90 99 – – muud X X X 2205 Vermut jm taimede või muude aromaatsete ainetega maitsestatud vein värsketest viinamarjadest X X ex22 08 Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega alla 80 mahuprotsendi; kanged alkohoolsed joogid, liköörid ja muud alkohoolsed joogid: 2208 20 – destilleerimise teel viinamarjaveinist või viinamarjade pressimisjääkidest valmistatud kanged alkohoolsed joogid X 2208 30 – viski: – – muu kui Bourboni viski ex220830 32 – 2208 30 88 – – – viski, v.a määruses (EMÜ) nr 2825/93 nimetatud viski X 2208 50 11 – 2208 50 19 – džinn X 2208 50 91 – 2208 50 99 – genever X X 2208 60 – viin X 2208 70 – liköörid ja kordialid X X X X 2208 90 – muud: 2208 90 41 – – – – ouzo, nõudes mahuga kuni 2 liitrit X X 2208 90 45 – – – – – – – kalvados, nõudes mahuga kuni 2 liitrit X 2208 90 48 – – – – – – – muud puuviljadest destilleeritud kanged alkohoolsed joogid, nõudes mahuga kuni 2 liitrit X 2208 90 52 – – – – – – – Korn, nõudes mahuga kuni 2 liitrit X X 2208 90 56 – – – – – – – muud, nõudes mahuga kuni 2 liitrit X X 2208 90 69 – – – – – muud alkohoolsed joogid, nõudes mahuga kuni 2 liitrit X X X 2208 90 71 – – – – – puuviljadest destilleeritud kanged alkohoolsed joogid, nõudes mahuga üle 2 liitri X 2208 90 77 – – – – – muud, nõudes mahuga üle 2 liitri X X 2208 90 78 – – – – muud alkohoolsed joogid, nõudes mahuga üle 2 liitri X X X ex29 05 Atsükliline alkohol ja selle halogeenitud, sulfoneeritud, nitreeritud või nitroseeritud derivaadid: 2905 43 00 – – mannitool III III 2905 44 – – D-glütsitool (sorbitool) III III ex33 02 Lõhnaainesegud ning ühe või mitme lõhnaaine alusel valmistatud ained ja segud (s.h alkohollahused), mida kasutatakse tööstustoormena; muud valmistised lõhnaainete baasil, jookide valmistamiseks: 3302 10 – toiduainetetööstuses ja jookide tootmises kasutatavad: 3302 10 29 – – – – – muud X X X 3501 Kaseiin, kaseinaadid jm kaseiini derivaadid; kaseiinliimid: 3501 10 – kaseiin III 3501 90 – muud: 3501 90 10 – – kaseiinliim X 3501 90 90 – – muud: III ex35 02 Albumiinid (s.h kahe või enama vadakuvalgu kontsentraadid vadakuvalkude sisaldusega üle 80 % kuivaine massist), albuminaadid ja muud albumiini derivaadid: – ovoalbumiin: 3502 11 – – kuivatatud 3502 11 90 – – – muud III 3502 19 – – muud 3502 19 90 – – – muud III 3502 20 – piimaalbumiinid: (laktalbumiinid) 3502 20 91 ja 3502 20 99 – – muud III ex35 05 Dekstriinid jm modifitseeritud tärklised (nt eelgeelistatud või esterdatud tärklised); tärkliste, dekstriinide jm modifitseeritud tärkliste alusel valmistatud liimid, välja arvatud rubriiki 3505 10 50 kuuluvad tärklised X X 3505 10 50 – – – esterdatud ja eeterdatud tärklised X ex38 09 Viimistlusained, värvimise kiirendajad ja värvifiksaatorid ning muud tekstiili-, paberi-, naha- jms tööstuses kasutatavad mujal nimetamata tooted ja preparaadid (nt apretid ja peitsid): 3809 10 – tärklisainete alusel X X ex38 24 Valuvormide ja -kärnide tootmisel kasutatavad sideained; keemiatööstuses ja sellega seotud tööstusharudes toodetavad mujal nimetamata keemiatooted ja preparaadid (sh looduslike saaduste segudest koosnevad): 3824 60 – sorbitool (v.a alamrubriiki 2905 44 kuuluv) III III (1) Nõukogu määrus (EÜ) nr 1784/2003 (ELT L 270, 21.10.2003, lk 78). (2) Nõukogu määrus (EÜ) nr 1785/2003 (ELT L 270, 21.10.2003, lk 96). (3) Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2771/75 (EÜT L 282, 1.11.1975, lk 45). (4) Nõukogu määrus (EÜ) nr 318/2006 (ELT L 58, 28.2.2006, lk 1). (5) Nõukogu määrus (EÜ) nr 1255/1999 (EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48). (6) Kakaosisaldusega kuni 6 %.









III LISA







Artiklis 11 nimetatud individuaalne kvoot CN-kood Toote kirjeldus Pehme nisu Kõva nisu Mais (terad) Pikateraline kroovitud riis Ümarateraline kroovitud riis Oder Valge suhkur Vadak (TR 1) Lõssipulber (TR 2) Koorega munad 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 0710 Köögivili, (kuumtöötlemata või aurutatud või keedetud), külmutatud: 0710 40 00 – suhkrumais – – teradena 100 (1) 0711 Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud köögivili (nt gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlivees vm konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatu: 0711 90 30 – – – suhkrumais – – – – teradena 100 (1) 1902 Pastatooted, kuumtöödeldud või mitte, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või ilma või muul viisil toiduks töödeldud, näiteks spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, cannelloni; kuskuss, valmistoiduna või mitte: – täidiseta pastatooted, kuumtöötlemata ja muul viisil töötlemata 1902 11 00 – – muna sisaldavad – – – valmistatud kõvast nisust, ei sisalda muid teravilju või sisaldavad neid kuni 3 massiprotsenti, kuivaine tuhasus (2) – – – – kuni 0,95 % 160 (3) (4) – – – – üle 0,95 %, kuid mitte üle 1,10 % 150 (3) (4) – – – – üle 1,10 %, kuid mitte üle 1,30 % 140 (3) (4) – – – – üle 1,30 % 0 – – – muud, teraviljast – – – – sisaldavad kõva nisu 80 massiprotsenti või rohkem, kuivaine tuhasus: (2) – – – – – kuni 0,87 % 32 128 (3) (4) – – – – – üle 0,87 %, kuid mitte üle 0,99 % 30 120 (3) (4) – – – – – üle 0,99 %, kuid mitte üle 1,15 % 28 112 (3) (4) – – – – – üle 1,15 % 0 0 – – – – sisaldavad kõva nisu alla 80 massiprotsendi, kuivaine tuhasus: (2) – – – – – mitte üle 0,75 % 80 80 (3) (4) – – – – – üle 0,75 %, kuid mitte üle 0,83 % 75 75 (3) (4) – – – – – üle 0,83 %, kuid mitte üle 0,93 % 70 70 (3) (4) – – – – – üle 0,93 % 0 0 – – – muud (v.a teraviljast valmistatud): vt II lisa 1902 19 – – muud (st v.a muna sisaldavad): – – – valmistatud kõvast nisust, ei sisalda muid teravilju või sisaldavad neid kuni 3 massiprotsenti, kuivaine tuhasus: – – – – kuni 0,95 % 160 – – – – üle 0,95 %, kuid mitte üle 1,10 % 150 – – – – üle 1,10 %, kuid mitte üle 1,30 % 140 – – – – üle 1,30 % 0 – – – muud, teraviljast – – – – sisaldavad kõva nisu 80 massiprotsenti või rohkem, kuivaine tuhasus: – – – – – mitte üle 0,87 % 32 128 – – – – – üle 0,87 %, kuid mitte üle 0,99 % 30 120 – – – – – üle 0,99 %, kuid mitte üle 1,15 % 28 112 – – – – – üle 1,15 % 0 0 – – – – sisaldavad kõva nisu alla 80 massiprotsendi, kuivaine tuhasus: – – – – – mitte üle 0,75 % 80 80 – – – – – üle 0,75 %, kuid mitte üle 0,83 % 75 75 – – – – – üle 0,83 %, kuid mitte üle 0,93 % 70 70 – – – – – üle 0,93 % 0 0 – – – muud (v.a teraviljast valmistatud): vt II lisa 1902 40 – kuskuss: 1902 40 10 – – töötlemata – – – valmistatud kõvast nisust, ei sisalda muid teravilju või sisaldavad neid kuni 3 massiprotsenti, kuivaine tuhasus: (2) – – – – kuni 0,95 % 160 – – – – üle 0,95 %, kuid mitte üle 1,10 % 150 – – – – üle 1,10 %, kuid mitte üle 1,30 % 140 – – – – üle 1,30 % 0 – – – muud (v.a kõvast nisust valmistatud): vt II lisa 1902 40 90 – – muud (töödeldud): vt II lisa 1904 Teraviljade või teraviljasaaduste paisutamise või röstimise teel saadud toiduained (näiteks maisihelbed); teravili (v.a mais), teradena, helvestena või muul kujul (v.a püülijahu ja lihtjahu), kuumtöödeldud või muul viisil töödeldud, mujal nimetamata: 1904 10 – teraviljade või teraviljasaaduste paisutamise või röstimise teel saadud toiduained: ex190410 30 – – riisist: – – – magustamata paisutatud riis 165 1904 20 – röstimata teraviljahelvestest või nende segudest ja röstitud teraviljahelvestest või paisutatud teradest valmistatud toiduained ex190420 95 – – – riisist: – – – – magustamata paisutatud riis 165 1904 90 – muud: ex190490 10 – – riis: – – – eelnevalt kuumtöödeldud riis (5) 120 2001 Köögiviljad, puuviljad, marjad, pähklid ja muud taimede söödavad osad, äädika või äädikhappega toiduks töödeldud või konserveeritud: ex200190 30 – – suhkrumais (Zea mays var. saccharata) – – – teradena 100 (1) 2004 Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutatud, v.a rubriiki 2006 kuuluvad tooted: ex200490 10 – – suhkrumais (Zea mays var. saccharata) – – – teradena 100 (1) 2005 Muud köögiviljad, ilma äädika või äädikhappeta toiduks töödeldud või konserveeritud, külmutamata, v.a rubriiki 2006 kuuluvad tooted: ex200580 00 – suhkrumais (Zea mays var. saccharata) – – teradena 100 (1) 2008 Puuvili, marjad, pähklid jm söödavad taimeosad, muul viisil töödeldud või konserveeritud, mujal nimetamata, suhkru-, muu magusaine- või piirituselisandiga või ilma: ex200899 85 – – – – – mais (teradena), v.a suhkrumais (Zea mays var. saccharata): – – – – – – teradena 60 (1) ex220290 10 – – – Linnaseõlu, tegeliku alkoholisisaldusega mitte üle 0,5 mahuprotsendi: – – – – valmistatud odra- või nisulinnastest, millele ei ole lisatud idandamata teri, riisi (või selle töötlemissaadusi) ega suhkrut (sahharoosi või invertsuhkrut) 23 (6) (9) – – – – – muud 22 (6) (9) 2905 Atsükliline alkohol ja selle halogeenitud, sulfoneeritud, nitreeritud või nitroseeritud derivaadid: – mitmehüdroksüülsed alkoholid: 2905 43 00 – – mannitool: – – – ►M6 saadud määrusega (EÜ) nr 318/2006 hõlmatud sahharoosist ◄ 102 – – – saadud määrusega (EMÜ) nr 1784/2003 hõlmatud tärklisetoodetest 242 2905 44 – – D-glütsitool (sorbitool) – – – vesilahusena 2905 44 11 – – – – D-mannitooli sisaldusega kuni 2 massiprotsenti, D-glütsitooli sisalduse suhtes – – – – – tärklisetoodetest 169 (7) – – – – – sahharoosist 71 (7) 2905 44 19 – – – – muud: – – – – – tärklisetoodetest 148 (7) – – – – – sahharoosist 71 (7) 2905 44 91 – – – – D-mannitooli sisaldusega kuni 2 massiprotsenti, D-glütsitooli sisalduse suhtes – – – – – tärklisetoodetest 242 – – – – – sahharoosist 102 2905 44 99 – – – – muud: – – – – – tärklisetoodetest 242 – – – – – sahharoosist 102 3501 Kaseiin, kaseinaadid jm kaseiini derivaadid; kaseiinliimid: 3501 10 – kaseiin 291 (8) 3501 90 90 – – muud 3502 Albumiinid, albuminaadid ja muud albumiini derivaadid: – ovoalbumiin: 3502 11 – – kuivatatud: 3502 11 90 – – – muud 406 3502 19 – – muud: 3502 19 90 – – – muud 55 3502 20 – piimaalbumiin: (laktalbumiin) 3502 20 91 – – – kuivatatud (nt lehtedena, tahvlitena, helvestena, pulbrina) 900 3502 20 99 – – – muud 127 3824 Valuvormide ja -kärnide tootmisel kasutatavad sideained; keemiatööstuses ja sellega seotud tööstusharudes toodetavad mujal nimetamata keemiatooted ja preparaadid (sh looduslike saaduste segudest koosnevad); keemiatööstuse ja sellega seotud tööstusharude mujal nimetamata tootmisjäägid: 3824 60 – Sorbitool, mille CN-kood ei ole 2905 44: – – vesilahusena 3824 60 11 – – – D-mannitooli sisaldusega kuni 2 massiprotsenti D-glütsitooli sisalduse suhtes – – – – tärklisetoodetest 169 (7) – – – – sahharoosist 71 (7) 3824 60 19 – – – muud: – – – – tärklisetoodetest 148 (7) – – – – sahharoosist 71 (7) 3824 60 91 – – – D-mannitooli sisaldusega kuni 2 massiprotsenti D-glütsitooli sisalduse suhtes – – – – tärklisetoodetest 242 – – – – sahharoosist 102 3824 60 99 – – – muud: – – – – tärklisetoodetest 242 – – – – sahharoosist 102 (1) See kogus viitab teramaisile ning on kohandatud vastavaks niiskusesisaldusele 72 massiprotsenti. (2) Selle sisalduse kindlaksmääramiseks lahutatakse toote üldisest tuhasusest tootesse lisatud munade tuhasus, tuhasus 0,04 massiprotsenti 50 g kohta arvestatult, ümardatuna allapoole lähima 50 grammini. (3) Seda kogust vähendatakse 1,6 kg/100 kg 1 kg pastatoodetes sisalduva 50 g koorega munade (v