2000D0057 — ET — 14.07.2009 — 002.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B KOMISJONI OTSUS, 22. detsember 1999, varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi kohta nakkushaiguste profülaktikaks ja tõrjeks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele 2119/98/EÜ (teatavaks tehtud numbri K(1999) 4016 all) (2000/57/EÜ) (EÜT L 021, 26.1.2000, p.32)

Muudetud:









▼B

KOMISJONI OTSUS,

22. detsember 1999,

varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi kohta nakkushaiguste profülaktikaks ja tõrjeks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele 2119/98/EÜ

(teatavaks tehtud numbri K(1999) 4016 all)

(2000/57/EÜ)







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 1998. aasta otsust 2119/98/EÜ, millega moodustatakse ühenduses epidemioloogilise seire ja nakkushaiguste tõrje võrgustik, ( 1 ) eelkõige selle artikleid 1 ja 7, ning arvestades järgmist: (1) Vastavalt otsusele 2119/98/EÜ tuleb komisjoni abiga moodustada ühenduse tasandil võrgustik liikmesriikide vahelise koostöö ja koordineerimise edendamiseks, et parandada kõnealuse otsuse lisas osutatud kategooriatesse kuuluvate nakkushaiguste profülaktikat ja tõrjet ühenduses. Kõnealust võrgustikku kasutatakse nimetatud haiguste epidemioloogiliseks seireks ning varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi loomiseks. (2) Ühenduse tasandi varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemiga hõlmatavad haigused ja tervishoiu eriküsimused peaksid kajastama hetkevajadusi ühenduses, eriti ühenduse tasandil reageerimisega kaasnevat lisaväärtust. (3) Varajase hoiatuse ja reageerimise süsteem peab käsitlema iga liikmesriigi pädevate tervisekaitseasutuste poolt tõstatatud või vastavalt otsuse 2119/98/EÜ artiklile 4 kogutud andmetega tõendatud küsimusi. (4) Käesolev otsus peaks soodustama otsuse 2119/98/EÜ kohaselt rajatud ühenduse võrgustiku integreerimist teiste riiklikul või ühenduse tasandil rajatud kiirhoiatusvõrgustikega, mis tegelevad varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemiga hõlmatud haiguste ja eriküsimustega. Selle rakendamiseks kasutab ühenduse võrgustik eelkõige nakkushaiguste terviseseiresüsteemi Euroopa rahvatervise teabevõrgustiku raames (EUPHIN-HSSCD), mis koosneb kolmest osast: a) varajase hoiatuse ja reageerimise süsteem aruannete esitamiseks elanikkonda ähvardavate määratletud ohtude kohta, mis edastatakse iga liikmesriigi pädeva tervisekaitseasutuse poolt, kes vastutab rahvatervise kaitsmiseks vajalike meetmete määratlemise eest; b) rahvatervisega seotud teabevahetus liikmesriikide akrediteeritud struktuuride ja asutuste vahel; c) akrediteeritud struktuuride ja liikmesriikide ametiasutuste vahelised erivõrgustikud, mis tegelevad epidemioloogiliseks seireks valitud haigustega. (5) Tuleks regulaarset jälgida uute kasutatavate tehnoloogiate väljatöötamist ning võtta neid arvesse EUPHIN-HSSCD kui töösüsteemi parandamisel. (6) Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2119/98/EÜ artikli 7 alusel loodud komitee arvamusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:







Artikkel 1

1. Ühenduse võrgustiku varajase hoiatuse ja reageerimise süsteem on ette nähtud nende I lisas määratletud juhtumite, edaspidi “juhtumid”, või sellistele juhtumitele viitavate asjaolude puhuks, mis kujutavad endast eraldiseisvana või koos teiste sarnaste juhtumitega ohtu rahvatervisele või võivad selliseks ohuks kujuneda.

2. Liikmesriikide struktuurid ja/või asutused koguvad ja vahetavad kõiki vajalikke ►M2 andmeid kõnealuste juhtumite kohta, kõnealuste juhtumitega seoses võetud või kavandatavate meetmete kohta ning sellistele juhtumitele viitavate asjaolude kohta ◄ , nt kasutades riiklikku seiresüsteemi, ühenduse võrgustiku epidemioloogilise seire moodulit või mis tahes muud ühenduse andmekogumissüsteemi.

Artikkel 2

1. Konkreetset juhtumit puudutava teabe vahetamise korda on kirjeldatud II lisa punktis 1 (tase 1: teabevahetus).

2. Menetluskorda, mida tuleb järgida, kui juhtum võib kujuneda ohuks rahvatervisele või kui juhtum ohustab kindlalt inimeste tervist, on kirjeldatud II lisa punktis 2 (tase 2: võimalik oht) ja punktis 3 (tase 3: kindel oht).

3. Elanikkonnale ja asjaomastele erialaspetsialistide edastatava teabe osas järgitavat korda on kirjeldatud II lisa punktis 4.

▼M2

Artikkel 2a

1. Lähtudes I lisas sätestatud kriteeriumidest, kohaldatakse käesolevat artiklit meetmete suhtes, mida rakendatakse nende inimeste välja selgitamiseks, kes on kokku puutunud nakkusetekitajaga ning kelle puhul on olemas oht, et nad on ühenduse tasandil olulise nakkushaiguse kandjad või põevad sellist nakkushaigust (edaspidi “kontaktide jälgimine”).

2. Kontaktide jälgimise raames varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi kaudu asjakohaste isikuandmete edastamisel, kui need andmed on vajalikud ja kättesaadavad, peavad liikmesriikide pädevad tervisekaitseasutused kasutama selektiivse teavitamise funktsiooni, mis tagab piisavad andmekaitsemeetmed. Nimetatud sidekanalit kasutatakse ainult kontaktide jälgimisega seotud liikmesriikide teavitamiseks.

3. Selektiivse teavitamise funktsiooni kasutamisel peavad liikmesriigi pädevad tervisekaitseasutused viitama juhtumile või meetmetele, millest on ühenduse võrgustiku kaudu eelnevalt teatatud.

4. Lõike 2 kohaldamiseks on III lisas esitatud isikuandmete näidisloend.

5. Kasutades isikuandmete edastamisel selektiivse teavitamise funktsiooni, peavad liikmesriigi pädevad tervisekaitseasutused ja komisjon lähtuma Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ ( 2 ) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 ( 3 ) sätetest.

▼B

Artikkel 3

▼M2

1. Igal aastal esitavad liikmesriikide pädevad asutused hiljemalt 31. märtsiks komisjonile analüütilise aruande juhtumite, kõnealuste juhtumitega seoses võetud või kavandatavate meetmete ning varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi raames kohaldatud menetluste kohta. Lisaks võivad liikmesriikide pädevad asutused regulaarselt aru anda olulistest erijuhtumitest.

▼B

2. Komisjon käsitleb aruannete alusel aastaaruandes varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi tööd ning teeb vajaduse korral ettepanekuid selle muutmiseks.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub 1. jaanuaril 2000.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.









I LISA

Juhtumid, millest tuleb varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi raames aru anda

1. Nakkushaiguste puhangud, mis hõlmavad enam kui ühte ühenduse liikmesriiki.

2. Sarnast tüüpi haiguse esinemisjuhud on ruumiliselt või ajaliselt koondunud ja võimalikuks põhjuseks on nakkusetekitajad ning on oht haiguse levimiseks ühenduse liikmesriikide vahel.

3. Sarnast tüüpi haiguse esinemisjuhud on ruumiliselt või ajaliselt koondunud väljaspool ühendust ja võimalikuks põhjuseks on nakkusetekitajad ning on oht haiguse levimiseks ühenduse riikidesse.

4. Nakkushaiguse või nakkusetekitaja ilmnemine või taaslevimine, mille ohjeldamiseks võivad olla vajalikud õigeaegsed ja kooskõlastatud ühenduse meetmed.

▼M1

5. Haiguse ilmnemine või juhtum, mis loob haiguseriski vastavalt rahvusvaheliste tervise-eeskirjade (2005) artiklile 1, kui tegemist on nakkushaigusega otsuse nr 2119/98/EÜ lisa tähenduses, ning nendega seotud meetmed, millest vastavalt rahvusvaheliste tervise-eeskirjade (2005) artiklile 6 tuleb teatada Maailma Terviseorganisatsioonile.

▼B









II LISA

Teabeedastus-, nõustamis- ja koostöökord varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemis

1. Aktiveerimistase 1: teabevahetus

1) Kui ühes või enamas liikmesriigis kogutud või muudest tunnustatud allikatest pärinev teave viitab juhtumi tõenäosusele, teatab asjaomases liikmesriigis rahvatervise kaitseks mõeldud meetmete määratlemise eest vastutav pädev asutus võrgustiku kaudu viivitamata asjaoludest ja taustast sarnastele asutustele teistes liikmesriikides ja komisjonile. Kõnealuse teabe saamisel väljendavad asjaomase liikmesriigi pädevad asutused oma arvamust teiste liikmesriikide poolt võetavate meetmete või komisjoni abil võetavate ühenduse kooskõlastatud meetmete vajalikkuse kohta.

2) Komisjon ja asjaomased liikmesriigid tagavad saadud teabe pideva vastastikuse ja operatiivse vahetamise ning hoiavad teisi liikmesriike asjaga kursis.

3) Asjaomaste liikmesriikide pädevad tervisekaitseasutused hindavad koostöös struktuuride ja/või asutustega viivitamata kogutud teavet, et teha kindlaks, kas tegu on rahvatervist ohustava juhtumiga.

4) Komisjon võib mis tahes võetud meetmete läbipaistvuse ja mõjususe tagamiseks kokku kutsuda võrgustikukomitee või komitee poolt väljapakutud ekspertide erakorralise koosoleku.

2. Aktiveerimistase 2: võimalik oht

Kui teave juhtumi kohta või märgid juhtumi esinemise kohta viitavad võimalikule rahvatervist ähvardavale ohule, teavitavad asjaomaste liikmesriikide pädevad ametivõimud viivitamata sarnaseid asutusi teistes liikmesriikides ja komisjoni võimaliku ohu laadist ja ulatusest ning meetmetest, mida nad kavatsevad ise või koostöös teiste asjaomaste liikmesriikidega, komisjoniga või muude osapooltega võtta.

2.1. Tõendamine ja hindamine

Asjaomaste liikmesriikide pädevad tervisekaitseasutused hindavad koostöös struktuuride ja/või asutustega viivitamata kogutud teavet, et teha kindlaks, kas tegu on rahvatervist ohustava juhtumiga.

Mistahes liikmesriikides läbiviidava täiendava uurimise puhuks tehakse tehnilise abi raames kättesaadavaks praktiline epidemioloogia-alane ekspertabi, laboratooriumiteenused, kliiniline ja muu vajalik ekspertabi. Ühendus või üksikud liikmesriigid võivad need asjaomase liikmesriigi taotluse korral tagada.

Komisjon aitab kooskõlastada ettevaatusabinõusid võimalikeks tervist ähvardavateks ohtudeks valmistumisel.

Komisjon võib vajaliku tegevuse kooskõlastamiseks kokku kutsuda võrgustikukomitee või komitee poolt väljapakutud ekspertide erakorralise koosoleku.

2.2. Aktiveerimise lõpetamine

Kui lõplikust riskianalüüsist järeldub, et rahvatervist ähvardavat ohtu ei ole välja kujunenud ning meetmete võtmine ei ole vajalik või piisab üksnes kohalikest meetmetest, teatavad asjaomaste liikmesriikide tervisekaitseasutused viivitamata sarnastele asutustele teistes liikmesriikides ja komisjonile võetud või kavandatavate meetmete laadist ja ulatusest.

Kui teised liikmesriigid või komisjon ei esita kolme päeva jooksul vastuväiteid, ei ole varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi osas muid meetmeid vaja.

3. Aktiveerimistase 3: kindel oht

Kui juhtumiga kaasneb rahvatervist ähvardav oht, teatavad asjaomaste liikmesriikide pädevad tervisekaitseasutused sarnastele asutustele teistes liikmesriikides ja komisjonile viivitamata võimaliku ohu laadist ja ulatusest ning meetmetest, mida nad kavatsevad ise või koostöös teiste asjaomaste liikmesriikidega, komisjoniga või muude osapooltega võtta.

3.1. Meetmete kooskõlastamine

Asjaomaste liikmesriikide pädevad tervisekaitseasutused teatavad teistele liikmesriikidele ja komisjonile viivitamata asjade käigust ja tulemustest seoses võetud meetmetega.

Liikmesriigid ja komisjon kooskõlastavad täiendavalt ühenduse tasandil võetavaid meetmeid vastavalt otsuse 2119/98/EÜ artiklitele 3 ja 6.

Komisjon toetab liikmesriike nende püüdluste kooskõlastamisel rahvatervist ähvardava ohuga toimetulekul ja elanikkonna kaitse tagamisel.

Komisjon võib tegevuse kooskõlastamiseks kokku kutsuda võrgustikukomitee või komitee poolt määratud esindajate erakorralise koosoleku.

3.2. Aktiveerimise lõpetamine

Süsteemi aktiveerimine lõpetatakse pärast asjaomaste liikmesriikide kokkulepet, kes teatavad sellest teistele liikmesriikidele ja komisjonile.

4. Elanikkonna ja asjaomaste erialaspetsialistide teavitamine

Juhtumi esilekerkimise korral varustavad liikmesriigid viivitamata asjaomaseid erialaspetsialiste ja elanikkonda sobiva teabematerjaliga ning teatavad neile võetud meetmetest.

Komisjon ja liikmesriigid teatavad asjaomastele erialaspetsialistidele ja elanikkonnale mis tahes ühenduse tasandil kokkulepitud juhistest ning teavitavad neid viivitamata rahvatervist ähvardava ohu taandumisest.

▼M2









III LISA

Kontaktide jälgimisega seotud isikuandmete näidisloend

1. ISIKUANDMED: — perekonnanimi ja eesnimed; — kodakondsus, sünnikuupäev, sugu; — isikut tõendava dokumendi tüüp, number ja väljaandnud asutus; — kehtiv kodune aadress (tänav, maja, linn, riik, postiindeks); — telefoninumber (mobiil-, kodu-, töötelefon); — e-post (isiklik, tööalane).

2. REISIMISEGA SEOTUD TEAVE: — reisiinfo (nt lennu number, lennu kuupäev, laeva nimi, auto registreerimismärk); — istekoha number (numbrid); — kajuti number (numbrid).

3. KONTAKTIDEGA SEOTUD ANDMED: — külastatud isikute nimed/majutuskohad; — kuupäevad ja majutuskohtade aadressid (tänav, maja, linn, riik, postiindeks); — telefoninumbrid (mobiil-, kodu-, töötelefon); — e-post (isiklik, tööalane).

4. SAATVATE ISIKUTEGA SEOTUD TEAVE: — perekonnanimi ja eesnimed; — kodakondsus; — punkti 1 taanetes 3–6 nimetatud isikuandmed.

5. KONTAKTANDMED HÄDAJUHTUMI KORRAL: — kontaktisiku nimi; — aadress (tänav, maja, linn, riik, postiindeks); — telefoninumbrid (mobiil-, kodu-, töötelefon); — e-post (isiklik, tööalane).