1999R1254 — ET — 02.12.2005 — 008.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:





Muudetud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1254/1999,

17. mai 1999,

veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 36 ja 37, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 1 ) võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, ( 2 ) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, ( 3 ) võttes arvesse regioonide komitee arvamust, ( 4 ) võttes arvesse kontrollikoja arvamust ( 5 ) ning arvestades, et: (1) põllumajandussaaduste ühisturu toimimise ja arenguga peaks kaasnema ühise põllumajanduspoliitika kujundamine, mis sisaldab eelkõige põllumajandusturgude ühist korraldust, mille vorm võib olla tooteti erinev; (2) ühises põllumajanduspoliitikas taotletakse asutamislepingu artiklis 33 sätestatud eesmärkide saavutamist; turgude stabiliseerimiseks ja põllumajandusega tegelevale rahvastikuosale rahuldava elatustaseme tagamiseks tuleks veise- ja vasikalihaturul ette näha siseturumeetmed, mis hõlmavad eelkõige otsetoetusi veiselihatootjatele, eraladustusabi ja riikliku ladustamise toetuskava; (3) lihatarbimise tasakaalustamiseks ühenduses veiselihasektori toetuseks ja nende toodete konkurentsivõime tõstmiseks rahvusvahelistel turgudel tuleks turutoetuste taset järk-järgult vähendada; tootjatele tekkivaid tagajärgi silmas pidades tuleks ühise turukorraldusega ette nähtud sissetulekutoetuste taset kohandada ja ümber kujundada; selleks oleks asjakohane sisse seada tootjatele makstavate otsetoetuste kava; nende toetuste suurus peaks kasvama vastavalt turutoetuse järkjärgulisele vähendamisele; (4) loomakasvatusettevõtete mitmekesisust silmas pidades peaksid otsetoetused hõlmama erilisatasusid pullide ja härgade tootjatele, lisatasu ammlehmakarjade pidamiseks ning erilisatasu kõigi veiseliikide, sealhulgas lüpsilehmade ja vasikate tapmise eest; lisatasude maksmise tagajärjel ei pea kogutoodang suurenema; selleks tuleks piirata vastavalt erilisatasudeks ja ammlehmade eest makstavaks lisatasuks kõlblike isasveiste ja ammlehmade arvu, kohaldades piirkondlikke ja individuaalülemmäärasid ning erilisatasude puhul piiranguid loomühikute põhjal talumajapidamise kohta, mida liikmesriigid peaksid saama kohandada vastavalt konkreetsele olukorrale; loomade tapmise eest makstava lisatasu puhul tuleks eelnevate toodangunäitajate alusel kehtestada siseriiklikud ülemmäärad; (5) härgade ja pullide kasvatamise tingimused on üldiselt erinevad; seepärast võib härgade puhul määrata looma kohta teistsuguse erilisatasu kui pullide puhul; härgade eest makstav erilisatasu tuleks jagada kaheks eri toetuseks konkreetsete vanuseklasside eest; (6) tapahooajal liiga suure arvu härgade tapmine liikmesriigis, kus kõnesolev tootmisliik on eriti tähtis, võib häirida turu stabiilsust ning põhjustada eelkõige turuhindade langemist; härgade tapmise soodustamiseks väljaspool iga-aastast tapahooaega tuleks lisaks erilisatasule määrata teatavatel tingimustel täiendavaid lisatasusid aasta esimese 23 nädala jooksul väljaspool hooaega tapetavate loomade eest; (7) tootjatele paindlikuma korra tagamiseks tuleks anda õigus saada ammlehmade eest makstavat lisatasu ka mullikatele, kes vastavad samadele aretusnõuetele kui ammlehmad; ammlehmakarjade abikõlblike mullikate arvu tuleks piirata tavapärase asendusmääraga; liikmesriikidel, kus üle 60 % ammlehmade eest makstavaks lisatasuks kõlblikke loomi peetakse mägipiirkondades, tuleks lubada seda lisatasu määrata ammlehmade ja mullikate osas eraldi ning kohaldada mullikate eest makstava lisatasu suhtes eraldi siseriiklikku ülempiiri eespool nimetatud määra ulatuses; (8) ammlehmade eest ettenähtud lisatasu maksmisel tuleks põhimõtteliselt piirduda tootjatega, kes ei tarni piima meiereidesse vastavalt lisamaksukavale, mis on ette nähtud nõukogu 28. detsembri 1992. aasta määrusega (EMÜ) nr 3950/92, millega piima- ja piimatootesektoris kehtestatakse lisamaks; ( 6 ) sissetulekutoetus võib olla vajalik ka lüpsikarja või ammlehmakarjaga talumajapidamistele; seepärast tuleks ammlehmade eest makstavat toetust määrata ka piima- ja ammlehmi pidavatele väikestele ja keskmise suurusega talumajapidamistele, kelle individuaalne piimakvoot kokku ei ületa 120 000 kilogrammi; ühenduse tootmisstruktuuride mitmekesisust silmas pidades tuleks liikmesriikidel lubada seda koguselist piirangut objektiivsete kriteeriumide alusel muuta või sellest loobuda; (9) ammlehmade eest makstava lisatasu puhul on asjakohane säilitada tootjate individuaalülemmäärad; individuaalülemmääradega antud lisatasu saamise õigusi ei ole täielikult ära kasutatud; need kasutamata jäänud õigused soodustaksid tõenäoliselt tootmist ja suurendaksid kulutusi, eelkõige seetõttu, et mullikate eest võib määrata ammlehmade eest makstavat lisatasu; selliste tagajärgede ärahoidmiseks tuleks igas liikmesriigis kindlaks määrata ammlehmade eest makstava lisatasu saamise õiguste arv võrdlusaastatel tegelikult makstud lisatasude alusel, millele lisandub teatav määr riigi varude säilitamiseks; liikmesriigid peaksid võtma vajalikke meetmeid, et tagada siseriiklikest ülemmääradest kinnipidamine; liikmesriigid peaksid vajaduse korral teatavate objektiivsete kriteeriumide alusel ja hüvitisi maksmata oma tootjate individuaalülemmäärasid kohandama; need kriteeriumid peaksid eelkõige tagama asjaomaste tootjate võrdse kohtlemise ja õiguspäraste ootuste täitmise; (10) tootja toodangu maht võib karja või tootmisvõimsuse muutumise tõttu olla erinev; seetõttu on soovitatav ette näha, et ammlehmade eest makstava lisatasu õigused, mis on saadud individuaalülemmäära alusel, võib teatavatel tingimustel loovutada teistele tootjatele kas koos talumajapidamisega või ilma et oleks seost lisatasu saamise õiguse ja kasutatava maa vahel; (11) lisatasu saamise õigusest ei tohi ilma jätta uusi tootjaid ja neid olemasolevaid tootjaid, kelle individuaalülemmäärad ei vasta erinevatel põhjustel muutustele nende ammlehmakarjades; seepärast tuleks ette näha vastavalt ühenduse kriteeriumidele täidetavate ja hallatavate riigi varude kasutamine; samal põhjusel on asjakohane kohaldada ilma seonduva talumajapidamise loovutamiseta lisatasu saamise õiguste loovutamise suhtes eeskirju, mille kohaselt osa loovutatavatest õigustest võetakse ära ilma hüvitiseta ning antakse riigi varudesse; (12) tuleks lubada liikmesriikidel sisse seada side tundlike alade või paikkondade ning ammlehmakasvatuse vahel, et tagada ammlehmakasvatuse säilimine eelkõige aladel, kus puuduvad muud võimalused; (13) veise- ja vasikalihatootmise intensiivistumist silmas pidades tuleks loomakasvatuse eest makstavaid lisatasusid piirata, võttes arvesse iga talumajapidamise söödatootmise võimalusi võrreldes peetavate loomade arvu ja liikidega; liiga intensiivsete tootmisliikide vältimiseks tuleks kõnesolevate lisatasude määramisel järgida talumajapidamise maksimaalset loomkoormust; tuleb siiski arvesse võtta väiketootjate olukorda; (14) tugevdamaks stiimuleid tootmise ekstensiivistamiseks ning parandamaks nende tõhusust seoses keskkonnaalaste eesmärkidega, tuleks määrata lisasumma tootjatele, kes peavad kinni rangetest ja tegelikest loomkoormusnõuetest; märkimisväärsete muutuste vältimiseks toetuste üldises tasemes ning kulutuste mõistlikuks kontrollimiseks tuleks ette näha, et vajaduse korral võib lisasumma suurust kohandada; (15) veiseliha tootmise tingimused ja tootjate sissetulekud erinevad ühenduse eri tootmispiirkondades märkimisväärselt; kogu ühendust hõlmav kava maksta kõikidele tootjatele ühtset toetust oleks liiga jäik ega arvestaks asjakohaseid struktuurilisi ja looduslikke erinevusi ning neist tulenevaid vajadusi; seetõttu on vaja ette näha ühendusepoolsete lisatoetuste paindlik süsteem, mille liikmesriigid kehtestavad ja rakendavad kinnitatud kogumäärade piires ning teatavate ühiste kriteeriumide alustel; kõnealused kogumäärad tuleks liikmesriikidele kinnitada nende osatähtsuse alusel ühenduse veiselihatootmises; ühiste kriteeriumide eesmärk on muu hulgas takistada lisatoetuste võimalikku diskrimineerivat mõju ja täielikult arvesse võtta asjaomaseid ühenduse mitmepoolseid kohustusi; eelkõige on oluline, et liikmesriigid oleksid kohustatud kasutama oma otsustusõigust üksnes objektiivsete kriteeriumide alusel, arvestades täiel määral võrdse kohtlemise põhimõtet ning vältides turu- ja konkurentsimoonutusi; on vaja ette näha, missugusel kujul võib lisatoetusi maksta; nendeks toetusteks võivad olla teatavate veiseliikide puhul hüvitised loomade kategooriate alusel ning pindalatoetused; (16) loomühikute põhjal makstavate lisatoetuste puhul on vaja teatavaid koguselisi piiranguid, et tagada toodangukontrolli vajalik tase; peale selle peaksid liikmesriigid kontrollima loomkoormusnõuete täitmist; (17) täiendavaid pindalatoetusi tuleks määrata üksnes pikaajalistele kultuurkarjamaadele, mis ei saa toetusi muude turutoetusmeetmete kaudu; pindalatoetusi tuleks kohaldada pikaajaliste kultuurkarjamaade piirkondlike põhikasvupindade piires, mille liikmesriigid kinnitavad ajalooliste võrdlusandmete põhjal; hektari kohta määratava pindalatoetuse ülemmäär, sealhulgas veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse raames makstav täiendav pindalatoetus, peaks olema võrreldav teatavate põllukultuuride tootjate toetussüsteemi alusel hektari kohta keskmiselt makstava toetusega; (18) otsetoetuste saamiseks peavad asjaomaste loomade pidajad järgima ühenduse asjakohaseid veiste identifitseerimist ja registreerimist käsitlevaid eeskirju; soovitud majandusliku mõju saavutamiseks tuleb otsetoetusi maksta teatavate ajavahemike jooksul; (19) ühenduse õigusega on keelatud teatavate ainete kasutamine veiseliha tootmisel; asjassepuutuvate sätete rikkumisel tuleks kohaldada asjakohaseid sanktsioone; (20) vastavalt käesoleva määrusega ettenähtud hinna- ja sissetulekutoetuste korrale ei ole turu tasakaalustamiseks enam vaja olemasolevat riiklikku sekkumist sekkumisasutustepoolse kokkuostmise ja riikliku ladustamise kujul, millega kaasneksid märkimisväärsed kulutused; seepärast tuleks see järk-järgult lõpetada; tuleks ette näha eraladustusabi, et toetada turuhindade püsimist baashinna tasemel, mis väljendab turutoetuse soovitavat taset; selleks tuleks lubada komisjonil teha otsus eraladustusabi määramise kohta, kui turuhind langeb alla 103 % baashinnast; tuleks sisse seada ‘turvavõrgu’ sekkumiskava, et toetada veise- ja vasikalihaturgu liikmesriikides või liikmesriikide piirkondades, kus turuhinnad jäävad kriitilisest hinnatasemest allapoole; tuleks ette näha, et eraladustusabi ja sekkumiskava rakendatakse liigitusskaala alusel, mis on sätestatud nõukogu 28. aprilli 1981. aasta määruses (EMÜ) nr 1208/81, millega määratakse kindlaks ühenduse täiskasvanud veiste rümpade liigitusskaala ( 7 ); (21) ühenduse ühtse veise- ja vasikalihaturu loomine nõuab ühtse kaubandussüsteemi sisseseadmist ühenduse välispiiril; lisaks siseturumeetmetele imporditollimakse ja eksporditoetusi hõlmav kaubandussüsteem peaks põhimõtteliselt ühenduse turgu stabiliseerima; kaubandussüsteem peaks põhinema mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus võetud kohustustel; (22) kolmandate riikidega toimuva veiselihakaubanduse mahu kontrollimiseks tuleks teatavate toodete suhtes ette näha impordi- ja ekspordilitsentside süsteem, kuhu kuulub tagatise esitamine, mis garanteerib, et toimingud, mille kohta need litsentsid on väljastatud, sooritatakse; (23) teatavate põllumajandustoodete impordist ühenduse turul tuleneda võivate kahjulike mõjude vältimiseks või kõrvaldamiseks tuleks ühe või mitme sellise toote impordi puhul kohaldada täiendavat imporditollimaksu, kui teatavad tingimused on täidetud; (24) teatavatel tingimustel on asjakohane anda komisjonile volitused avada ja hallata tariifikvoote, mis tulenevad vastavalt asutamislepingule sõlmitud rahvusvahelistest lepingutest või muudest nõukogu õigusaktidest; (25) sätted, millega kolmandatesse riikidesse eksportimisel määratakse ühenduse piirides ja maailmaturul kehtivate hindade erinevusel põhinev eksporditoetus vastavalt WTO põllumajanduslepingule, ( 8 ) peaksid tagama ühenduse osalemise rahvusvahelises veise- ja vasikalihakaubanduses; niisuguste eksporditoetuste suhtes peaksid kehtima koguse- ja väärtuspiirangud; (26) väärtuspiirangute järgimine tuleks tagada toetuste määramise ajal, kontrollides makseid Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondiga seotud eeskirjade alusel; järelevalvet võib hõlbustada toetuste kohustuslik ettemääramine, lubades diferentseeritud toetuste puhul võimalust muuta ettenähtud sihtkohta geograafilises piirkonnas, mille suhtes kehtib sama toetuse määr; sihtkoha muutmise korral tuleks maksta tegeliku sihtkoha suhtes kehtivat toetust, mis ei või olla suurem kui alguses ettenähtud sihtkoha suhtes kohaldatav summa; (27) kogusepiirangute järgimine eeldab usaldusväärse ja tõhusa järelevalvesüsteemi loomist; selleks tuleks toetuse andmisel nõuda ekspordilitsentsi; toetust tuleks anda kasutatavate limiitide piires sõltuvalt iga kõnealuse toote konkreetsest olukorrast; sellest reeglist tuleks erandeid lubada üksnes toiduabiprogrammide puhul, mis on vabastatud kõikidest piirangutest; WTO põllumajanduslepingus osutatud majandusaastate jooksul toetusega eksporditud koguseid tuleks kontrollida igaks majandusaastaks väljaantud ekspordilitsentside põhjal; (28) lisaks eespool kirjeldatud süsteemile ja niisugusel määral, mis on vajalik selle ladusaks toimimiseks, tuleks seestöötlemise korda reguleerida või see keelata, kui turuolukord seda nõuab; (29) tollimaksusüsteem võimaldab loobuda kõikidest muudest kaitsemeetmetest ühenduse välispiiridel; siseturu- ja tollimaksumehhanism võib erandlike asjaolude korral siiski ebapiisavaks osutuda; sel juhul, et mitte jätta oma turgu kaitseta sellest tingitud võimalike häirete vastu, peaks ühendus saama viivitamata võtta kõiki vajalikke meetmeid; need meetmed peaksid olema kooskõlas asjakohastest WTO lepingutest tulenevate kohustustega; (30) käesolevas määruses sätestatud vahendite nõuetekohase kohaldamise tagamiseks tuleks komisjoni täielikult teavitada hindade arengust ühisel veise- ja vasikalihaturul; seepärast tuleks ette näha veiste ja veiseliha hindade registreerimise süsteem; (31) on asjakohane ette näha meetmed, mida võetakse siis, kui oluline hinnatõus või -langus põhjustab häireid ühenduse turul või ähvardab neid esile kutsuda; need meetmed võivad hõlmata ka ad hoc sekkumiskokkuostu; (32) loomahaiguste leviku tõkestamiseks kavandatud meetmete rakendamisest tulenevad vaba liikumise piirangud võivad ühe või mitme liikmesriigi turul raskusi põhjustada; sellise olukorra leevendamiseks on tarvis luua võimalus võtta erandlikke turutoetusmeetmeid; (33) teatava abi andmine kahjustaks ühistel hindadel põhineva ühtse turu loomist; seetõttu tuleks veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse puhul kohaldada asutamislepingu sätteid, mis võimaldavad anda hinnangut liikmesriikidepoolsele abile ja keelata niisugune abi, mis on ühisturuga kokkusobimatu; (34) on vaja, et ühise veise- ja vasikalihaturu arenedes annaksid liikmesriigid ja komisjon üksteisele käesoleva määruse rakendamiseks vajalikku teavet; (35) kavandatud meetmete hõlpsamaks rakendamiseks tuleks ette näha kord, mis seab korralduskomitee raames sisse tiheda koostöö liikmesriikide ja komisjoni vahel; (36) kulutused, mis liikmesriikidel tekivad seoses käesoleva määruse kohaldamisega, peaks kandma ühendus vastavalt nõukogu 17. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1258/1999 ühise põllumajanduspoliitika finantseerimise kohta; ( 9 ) (37) samal ajal peaks veise- ja vasikalihaturu ühine korraldus asjakohasel viisil arvesse võtma asutamislepingu artiklites 33 ja 131 sätestatud eesmärke; (38) nõukogu määruses (EMÜ) nr 805/68 ( 10 ) sätestatud veise- ja vasikalihaturu ühist korraldust on mitmel korral muudetud; asjakohaste dokumentide arvukus, keerulisus ja hajutatud avaldamine mitmetes EÜT numbritesmuudab nende kasutamise raskeks ning kaob selgus, mis peaks olema kõigi õigusaktide põhiline tunnus; nimetatud asjaolude tõttu tuleks need tekstid konsolideerida uude määrusesse ja eespool nimetatud määrus (EMÜ) nr 805/68 kehtetuks tunnistada; nõukogu 16. jaanuari 1969. aasta määrus (EMÜ) nr 98/69 (sekkumisasutuste poolt kokku ostetud külmutatud veiseliha müügi üldeeskirjade kohta), ( 11 )15. juuli 1968. aasta määrus (EMÜ) nr 989/68 (veise- ja vasikalihasektoris eraladustusabi andmise üldeeskirja kohta) ( 12 ) ja 2. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 1892/87 (veise- ja vasikalihasektori turuhindade registreerimise kohta), ( 13 ) mille õiguslikuks aluseks oli määrus (EMÜ) nr 805/68, asendatakse käesolevas määruses sätestatud uue korraga ning need tuleb seetõttu kehtetuks tunnistada; (39) üleminek määruse (EMÜ) nr 805/68 korralt käesoleva määruse korrale võib põhjustada raskusi, mida käesolev määrus ei käsitle; selliste võimalike juhtumite käsitlemiseks tuleks ette näha, et komisjon võib vastu võtta vajalikud üleminekumeetmed; komisjonile tuleks anda ka õigus lahendada konkreetseid praktilisi küsimusi, ning arvestades, et: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

1. Veise- ja vasikalihaturu ühine korraldus hõlmab siseturgu ja kaubandust kolmandate riikidega ning reguleerib järgmisi tooteid:







CN-kood Kauba kirjeldus a) 0102 90 05 kuni 0102 90 79 Elus koduveised, v.a tõuveised 0201 Veiseliha, värske või jahutatud 0202 Veiseliha, külmutatud 0206 10 95 Paks vaheliha ja õhuke vaheliha, värske või jahutatud 0206 29 91 Paks vaheliha ja õhuke vaheliha, külmutatud 0210 20 Veiseliha, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud 0210 90 41 Paks vaheliha ja õhuke vaheliha, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud 0210 90 90 Toiduks kasutatav jahu ja pulber lihast või rupsist 1602 50 10 Muud veiselihast või veiseliharupsist valmistatud tooted ja konservid, kuumtöötlemata; segud kuumtöödeldud ja kuumtöötlemata lihast või rupsist 1602 90 61 Muud lihast või rupsist valmistatud tooted ja konservid, mis sisaldavad veiseliha või rupsi, kuumtöötlemata; segud kuumtöödeldud ja kuumtöötlemata lihast või rupsist b) 0102 10 Elus tõuveised 0206 10 91 0206 10 99 Toidukõlblik veiseliharups, välja arvatud paks vaheliha ja õhuke vaheliha, värske või jahutatud, välja arvatud farmaatsiatoodete tooraineks 0206 21 00 0206 22 90 0206 29 99 Toidukõlblik veiseliharups, välja arvatud paks vaheliha ja õhuke vaheliha, külmutatud, välja arvatud farmaatsiatoodete tooraineks 0210 90 49 Toidukõlblik veiseliharups, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud, välja arvatud paks vaheliha ja õhuke vaheliha ex150200 90 Veiserasv, sulatamata või sulatatud, pressitud või pressimata, lahuses ekstraheeritud või ekstraheerimata 1602 50 31 kuni 1602 50 80 Muud veiselihast või veiseliharupsist valmistatud tooted ja konservid, välja arvatud kuumtöötlemata liha või liharups ning segud kuumtöödeldud ja kuumtöötlemata lihast või rupsist 1602 90 69 Muud lihast või rupsist valmistatud tooted ja konservid, mis sisaldavad veiseliha või rupsi, välja arvatud kuumtöötlemata; segud kuumtöödeldud ja kuumtöötlemata lihast või rupsist

2. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) veised – CN-koodide ex01 02 10 ning 0102 90 05 kuni 0102 90 79 alla kuuluvad elus koduveised;

b) täiskasvanud veised – veised, kelle eluskaal on üle 300 kilogrammi.







I JAOTIS

SISETURG

Artikkel 2

Et soodustada tootmisharusiseste ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide tegevust, mis hõlbustaks pakkumist turunõuetega kohandada, võib artiklis 1 loetletud toodete suhtes võtta ühenduses järgmisi meetmeid:

a) täiustada karjakasvatust;

b) edendada tootmis-, töötlemis- ja turustuskorraldust;

c) parandada kvaliteeti;

d) kujundada kasutatud tootmisvahenditel põhinevaid lühi- ja pikaajalisi prognoose;

e) hõlbustada turuhinnadünaamika registreerimist.

Nõukogu võtab kõnealuseid meetmeid käsitleva üldeeskirja vastu asutamislepingu artikli 37 lõikes 2 sätestatud korras.







1. PEATÜKK

OTSETOETUSED

▼M4 —————

▼B







2. PEATÜKK

ERALADUSTAMINE JA RIIKLIK LADUSTAMINE

Artikkel 26

1. Alates 1. juulist 2002 võib teha otsuse eraladustusabi määramise kohta, kui määruses (EMÜ) nr 1208/81 sätestatud ühenduse täiskasvanud veiste rümpade liigitusskaala (edaspidi ‘ühenduse skaala’) alusel registreeritud ühenduse keskmine turuhind on alla 103 % baashinnast ja jääb tõenäoliselt sellele tasemele.

2. Ühenduse skaala kvaliteediklassi R3 kuuluvate isasveiste rümpade baashinnaks määratakse 2 224 eurot tonni kohta.

3. Eraladustusabi võib määrata vastavalt ühenduse skaalale liigitatud täiskasvanud veiste värske või jahutatud liha eest, mis on esitatud rümpade, poolrümpade, komplekteeruvate ees- ja tagaveerandite, eesveerandite või tagaveerandite kujul.

4. Nõukogu, tegutsedes asutamislepingu artikli 37 lõikes 2 sätestatud korras, võib:

— muuta baashinda, võttes arvesse eelkõige vajadust määrata see hind tasemel, mis aitab kaasa turuhindade stabiliseerimisele, siiski viimata struktuuriliste ülejääkide tekkimiseni ühenduses,

— muuta lõikes 3 esitatud eraladustusabiks kõlblike toodete loetelu.

5. Komisjon võtab käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad vastu ja teeb otsuse eraladustusabi määramise kohta artiklis 43 sätestatud korras.

Artikkel 27

1. Alates 1. juulist 2002 alustatakse riiklikku sekkumist, kui kahe järjestikuse nädala jooksul on määruses (EMÜ) nr 1208/81 sätestatud ühenduse skaala alusel registreeritud keskmine turuhind liikmesriigis või liikmesriigi piirkonnas langenud alla 1 560 euro tonni kohta; sel juhul võivad sekkumisasutused kokku osta CN-koodide 0201 10 00 ja 0201 20 20 kuni 0201 20 50 alla kuuluvat ühendusest pärit ühe või mitme kategooria, kvaliteedi või kvaliteediklassi värsket või jahutatud liha.

2. Kokkuostmisel vastavalt lõikele 1 võib vastu võtta ainult lisatasukõlblikke pakkumisi, mis on võrdsed liikmesriigis või liikmesriigi piirkonnas registreeritud keskmise turuhinnaga või sellest väiksemad ja millele lisandub objektiivsete kriteeriumide alusel kindlaksmääratav summa.

3. Kokkuostuhinnad ja sekkumiseks vastuvõetavad kogused määratakse kindlaks pakkumismenetluse käigus ning need võib erandlikel asjaoludel kindlaks määrata liikmesriigi või liikmesriigi piirkonna kohta keskmiste registreeritud turuhindade alusel. Pakkumismenetluste puhul tagatakse kõigi asjaomaste isikute võrdne ligipääs. Need alustatakse tingimustel, mis määratakse kindlaks, võttes vajaduse korral arvesse kaubandusstruktuure.

4. Artiklis 43 sätestatud korras:

— määratakse kindlaks sekkumiskõlblike toodete kategooriad, kvaliteet ja kvaliteediklassid,

— määratakse kindlaks kokkuostuhinnad ja sekkumiseks vastuvõetavad kogused,

— määratakse kindlaks lõikes 2 osutatud lisasumma,

— võetakse vastu käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad,

— võetakse vastu kõik selle korra rakendamiseks vajalikud üleminekusätted.

Komisjon teeb otsuse:

— kokkuostu alustamise kohta, kui kahe järjestikuse nädala jooksul on täidetud lõikes 1 osutatud tingimus,

— kokkuostu lõpetamise kohta, kui vähemalt ühe nädala jooksul ei ole lõikes 1 osutatud tingimust enam täidetud.

Artikkel 28

1. Sekkumisametite poolt kooskõlas käesoleva määruse artiklitega 27 ja 47 ning määruse (EMÜ) nr 805/68 artiklitega 5 ja 6 kokku ostetud tooteid müües tuleb vältida turu häirimist ning tagada ostjate võrdne ligipääs kaupadele ja võrdne kohtlemine.

2. Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad, eelkõige müügihindade, laost väljastamise tingimuste ja vajadusel sekkumisametite poolt kokku ostetud toodete töötlemise kohta, võtab komisjon vastu artiklis 43 sätestatud korras.







II JAOTIS

KAUPLEMINE KOLMANDATE RIIKIDEGA

Artikkel 29

1. Artikli 1 lõike 1 punktis a loetletud toodete importimisel ühendusse võidakse nõuda impordilitsentsi.

Mis tahes artikli 1 lõike 1 punktis b loetletud toote importimiseks ühendusse ning artikli 1 lõike 1 punktides a ja b loetletudtoodete eksportimiseks ühendusest võidakse nõuda impordi- või ekspordilitsentsi.

Liikmesriigid annavad litsentsi igale taotlejale, olenemata tema registrijärgsest asukohast ühenduses ning piiramata artiklite 32 ja 33 kohaldamiseks võetud meetmeid.

Impordi- ja ekspordilitsents kehtib kogu ühenduses. Selliste litsentside väljaandmine sõltub tagatise esitamisest, mis garanteerib toodete ekspordi või impordi litsentsi kehtivusaja jooksul; kui selle aja jooksul importi või eksporti ei toimu või toimub ainult osaliselt, jääb tagatise esitaja sellest täielikult või osaliselt ilma, välja arvatud vääramatu jõu korral.

2. Komisjon võtab käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad vastu artiklis 43 sätestatud korras. Need eeskirjad võivad eelkõige sisaldada:

a) litsentside kehtivusaega;

b) nende toodete loetelu, mille suhtes taotletakse impordi- või ekspordilitsentsi vastavalt lõike 1 teisele lõigule.

Artikkel 30

Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse artiklis 1 loetletud toodete suhtes ühise tollitariifistiku tollimaksumäärasid.

Artikkel 31

1. Et vältida või kõrvaldada kahjulikke mõjusid ühenduse turul, mis võivad tuleneda teatavate artiklis 1 loetletud toodete impordist, kohaldatakse ühe või mitme sellise toote impordi puhul artiklis 30 sätestatud tollimaksumäärade alusel täiendavat imporditollimaksu, kui mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus kooskõlas asutamislepingu artikliga 300 sõlmitud põllumajanduslepingu artiklis 5 sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud juhul, kui import usutavasti ei häiri ühenduse turu toimimist või kui toime oleks kavatsetava eesmärgi suhtes ebaproportsionaalne.

2. Ühendus teatab Maailma Kaubandusorganisatsioonile käivitushinnad, millest madalamal võib kehtestada täiendava tollimaksu.

Käivituskogused, mille ületamise korral kohaldatakse täiendavat imporditollimaksu, kinnitatakse eelkõige ühenduse impordi alusel kolme aasta jooksul, mis eelnevad aastale, kui tekivad või võivad tekkida lõikes 1 nimetatud kahjulikud mõjud.

3. Impordihinnad, mida arvestatakse täiendava imporditollimaksu kehtestamisel, määratakse kindlaks asjaomase saadetise CIF-impordihinna alusel.

CIF-impordihindu kontrollitakse sel eesmärgil kõnealuse toote tüüpiliste maailmaturu- või ühenduse impordituru hindade alusel.

4. Komisjon võtab käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad vastu artiklis 43 sätestatud korras. Eelkõige käsitlevad sellised üksikasjalikud eeskirjad:

a) tooteid, mille puhul võib vastavalt põllumajanduslepingu artiklile 5 kohaldada täiendavaid imporditollimakse;

b) muid kriteeriume, mis on vajalikud lõike 1 kohaldamiseks vastavalt põllumajanduslepingu artiklile 5.

Artikkel 32

1. Artiklis 1 loetletud toodete tariifikvoodid, mis tulenevad asutamislepingu artiklist 300 või muudest nõukogu õigusaktidest, avab ja neid haldab komisjon vastavalt üksikasjalikele eeskirjadele, mis võetakse vastu artiklis 43 ettenähtud korras.

CN-koodide 0202 20 30, 0202 30 ja 0206 29 91 alla kuuluva töötlemiseks mõeldud külmutatud liha 50 000 tonni impordikvoodi puhul võib nõukogu komisjoni ettepanekul ja kvalifitseeritud häälteenamusega ette näha, et kogu kõnealune kvoot või osa sellest hõlmab samaväärseid kvaliteetliha koguseid, mis vastavad ümberarvestuskursile 4,375.

2. Kvootide haldamisel võib kasutada üht järgmistest meetoditest või nende kombinatsiooni:

— meetod, mis põhineb taotluste saabumise järjekorral (põhimõttel ‘kes ees, see mees’),

— meetod, mis jaotab kvoodid taotletud koguste alusel (‘üheaegse läbivaatamise’ meetod),

— meetod, mis põhineb tavapärastel kaubavoogude arvessevõtmisel (vanad olijad/uued taotlejad).

Kasutada võib muid kohaseid meetodeid.

Meetmed peavad ära hoidma igasuguse asjaomaste ettevõtjate diskrimineerimise.

3. Vastuvõetud haldusmeetodi puhul võetakse vajaduse korral arvesse ühenduse turu tarnevajadusi ja selle turu tasakaalu valvamise vajadust, tuginedes samal ajal meetoditele, mida minevikus kohaldati lõikes 1 nimetatud kvootidele vastavate kvootide puhul, ilma et see piiraks kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud lepingutest tulenevaid õigusi.

4. Lõikes 1 nimetatud üksikasjalikes eeskirjades sätestatakse aastakvoodid, mis on vajaduse korral sobivalt järgustatud läbi kogu aasta, ja määratakse kasutatav haldamismeetod ning vajaduse korral sisaldavad need:

a) toote laadi, lähteriiki ja päritolu kinnitavaid tagatisi,

b) punktis a nimetatud tagatiste tõendamiseks kasutatava dokumendi tunnustamist ja

c) impordilitsentside väljaandmise tingimusi ja kehtivusaega.

Artikkel 33

1. Määral, mis on vajalik, et võimaldada artiklis 1 loetletud toodete eksporti nende toodete maailmaturunoteeringute või -hindade alusel ning piirides, mis tulenevad kooskõlas asutamislepingu artikliga 300 sõlmitud lepingutest, võidakse nende noteeringute või hindade ja ühenduse hindade vahe katta eksporditoetusega.

2. Eksporditoetust saavate koguste määramiseks kohaldatakse meetodit, mis:

a) sobib kõige paremini toote laadiga ja olukorraga kõnealusel turul, võimaldab kättesaadavate ressursside kõige tõhusamat kasutamist ja võtab igati arvesse ühenduse ekspordi tõhusust ja struktuuri, tegemata siiski vahet suur- ja väikeettevõtjate vahel;

b) on halduslikult ettevõtjatele kõige vähem tülikas, võttes arvesse haldusnõudeid;

c) väldib igasugust diskrimineerimist asjaomaste ettevõtjate vahel.

3. Eksporditoetus on kogu ühenduses ühesuurune.

See võib erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad.

Komisjon määrab toetused artiklis 43 sätestatud korras. Eksporditoetusi võidakse eelkõige määrata:

a) korrapäraste ajavahemike järel;

b) lisaks sellele ja piiratud koguste puhul pakkumiskutsega toodetele, millele selline kord sobib.

Eksporditoetust saavate toodete nimekiri ning toetuse suurus määratakse vähemalt kord kolme kuu jooksul, kui seda ei määrata pakkumismenetluse kaudu. Sellest hoolimata võib toetuse summa rohkem kui kolmeks kuuks samale tasemele jääda ning vajaduse korral võib komisjon seda liikmesriigi taotlusel või omal algatusel vahepeal muuta.

4. Toetuste määramisel võetakse arvesse järgmist:

a) senine olukord ja tulevikusuundumused, pidades silmas: — veise- ja vasikalihasektori toodete hindu ja kättesaadavust ühenduse turul, — veise- ja vasikalihasektori toodete hindu maailmaturul,

b) veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse eesmärgid, s.o tasakaalu tagamine ning hindade ja kaubanduse loomulik areng sellel turul;

c) asutamislepingu artikli 300 alusel sõlmitud lepingutest tulenevad piirangud;

d) vajadus vältida häireid ühenduse turul;

e) kavandatava ekspordi majanduslik aspekt.

Eelkõige tuleb arvesse võtta vajadust tasakaalustada töödeldud kaubana kolmandatesse riikidesse eksporditavate ühenduse põhiliste põllumajandustoodete ja neist riikidest seestöötlemise tolliprotseduuri alusel toodavate toodete kasutamine.

5. Lõikes 1 loetletud hindade kindlaksmääramisel ühenduses võetakse arvesse:

— tüüpilistel ühenduse turgudel valitsevaid hindu,

— valitsevaid ekspordihindu.

Lõikes 1 loetletud maailmaturuhindade kindlaksmääramisel võetakse arvesse:

— hindu kolmandate riikide turgudel,

— kõige soodsamaid hindu importimiseks kolmandast riigist kolmandasse sihtkohariiki,

— eksportivates kolmandates riikides registreeritud tootjahindu, võttes vajaduse korral arvesse nende riikide antavaid subsiidiume,

— vabu pakkumishindu ühenduse piiril.

6. Toetusi antakse ainult taotluse ja vastava ekspordilitsentsi esitamise põhjal.

7. Artiklis 1 loetletud toodete ekspordi puhul kohaldatakse toetust, mis kehtis litsentsi taotlemise päeval, ja diferentseeritud toetuse korral seda, mis kehtib samal päeval:

a) litsentsil osutatud sihtkoha suhtes või

b) tegeliku sihtkoha suhtes, kui see erineb litsentsil osutatud sihtkohast. Sel juhul ei tohi kohaldatav summa ületada litsentsil näidatud sihtkoha suhtes kohaldatavat summat.

Et vältida käesolevas lõikes sätestatud paindlikkuse kuritarvitamist, võib võtta asjakohaseid meetmeid.

8. Lõigete 6 ja 7 kohaldamisest võidakse artiklis 43 sätestatud korras kõrvale kalduda nende artiklis 1 loetletud toodete puhul, millele makstakse toetust toiduabiprogrammide alusel.

9. Toetuse saamiseks tuleb tõendada, et:

— tooted on ühendusest pärit,

— tooted on ühendusest eksporditud ja

— diferentseeritud toetuse korral on tooted jõudnud litsentsil osutatud sihtkohta või muusse sihtkohta, mille suhtes toetus oli määratud, ilma et see piiraks lõike 3 punkti b kohaldamist. Sellest reeglist võidakse teha erandeid artiklis 43 sätestatud korras, kui sätestatakse tingimused, mis pakuvad samaväärseid tagatisi.

Peale selle peavad elusloomade eksporditoetuse maksmisel olema täidetud tingimused, mis on kehtestatud ühenduse sätetega, mis käsitlevad loomade heaolu ja eelkõige loomade kaitset transportimisel.

10. Kui artiklis 43 ettenähtud korras ei ole tehtud erandit, ei anta eksporditoetust toodetele, mida imporditakse kolmandatest riikidest ja reeksporditakse kolmandatesse riikidesse; see ei piira lõike 9 esimese taande kohaldamist.

11. Kooskõlas asutamislepingu artikliga 300 sõlmitud lepingutest tulenevate koguseliste piirangute järgimine tagatakse ekspordilitsentsidega, mida antakse välja lepingutes sätestatud võrdlusperioodideks ja mis kehtivad kõnealuste toodete suhtes. Mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru raames tekkivate kohustuste täitmisega seoses ei mõjuta võrdlusperioodi lõpp ekspordilitsentside kehtivust.

12. Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad, sealhulgas eeskirjad jaotamata või kasutamata ekspordikoguste ümberjaotamise kohta, võtab komisjon vastu artiklis 43 sätestatud korras.

Seoses lõike 9 viimase lõiguga võivad üksikasjalikud rakenduseeskirjad sisaldada ka tingimusi, mis käsitlevad eelkõige importi kolmandatesse riikidesse.

Artikkel 34

1. Veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse nõuetekohaseks toimimiseks vajalikul määral võib nõukogu komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega erijuhul keelata täielikult või osaliselt seestöötlemise ja välistöötlemise tolliprotseduuri artiklis 1 loetletud toodete puhul.

2. Erandina lõikest 1 otsustab komisjon liikmesriigi taotluse põhjal või omal algatusel vajalikud meetmed, kui lõikes 1 nimetatud olukord tekib erakordselt kiiresti ja sees- või välistöötlemise tolliprotseduur häirib või võib häirida ühenduse turgu; nõukogule ja liikmesriikidele teatatakse sellistest meetmetest, mis ei tohi jõus olla kauem kui kuus kuud ja mida kohaldatakse viivitamata. Kui komisjon saab liikmesriigilt taotluse, teeb ta selle kohta otsuse nädala jooksul pärast taotluse saamist.

3. Iga liikmesriik võib komisjoni poolt võetud meetmed esitada nõukogule nädala jooksul alates nende teatavakstegemise päevast. Nõukogu võib kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni otsuse kinnitada, muuta või tühistada. Kui nõukogu ei ole teinud otsust kolme kuu jooksul, loetakse komisjoni otsus tühistatuks.

Artikkel 35

1. Käesoleva määrusega reguleeritud toodete klassifitseerimise suhtes kohaldatakse koondnomenklatuuri tõlgendamise üldeeskirja ja selle üksikasjalikke rakenduseeskirju; käesoleva määruse kohaldamisest lähtuv tariifinomenklatuur moodustab osa ühisest tollitariifistikust.

2. Kui käesolevas määruses või vastavalt sellele võetud sätetes ei ole ette nähtud teisiti, on kolmandate riikidega kauplemisel keelatud:

— kehtestada tollimaksudega samaväärse toimega makse,

— kohaldada koguselisi piiranguid või samaväärse toimega meetmeid.

Artikkel 36

1. Kui import või eksport põhjustab või võib põhjustada artiklis 1 nimetatud ühe või mitme toote turul ühenduses tõsiseid häireid, mis võivad ohustada asutamislepingu artiklis 33 sätestatud eesmärke, võib kauplemisel kolmandate riikidega kohaldada asjakohaseid meetmeid, kuni häired või häirete oht on möödunud.

Nõukogu võtab komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega vastu käesoleva lõike üldised rakenduseeskirjad ja määratleb, millisel juhul ja millises ulatuses võivad liikmesriigid võtta kaitsemeetmeid.

2. Lõikes 1 mainitud olukorra puhul võtab komisjon liikmesriigi taotluse korral või omal algatusel vajalikud meetmed; meetmetest teatatakse liikmesriikidele ja neid tuleb viivitamata kohaldada. Kui komisjon saab liikmesriigilt taotluse, võtab ta otsuse selle kohta vastu kolme tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest.

3. Iga liikmesriik võib komisjoni poolt võetud meetmed esitada nõukogule kolme tööpäeva jooksul alates nende teatavakstegemise päevast. Nõukogu tuleb viivitamata kokku. Nõukogu võib kvalifitseeritud häälteenamusega kõnealuseid meetmeid muuta või need tühistada ühe kuu jooksul alates nõukogule teatavakstegemisest.

4. Käesoleva artikli kohaldamisel võetakse arvesse kohustusi, mis tulenevad kooskõlas asutamislepingu artikli 300 lõikega 2 sõlmitud lepingutest.







III JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 37

Liikmesriigid registreerivad veiste ja veiseliha hinnad komisjoni poolt artiklis 43 sätestatud korras kehtestatavate eeskirjade alusel.

Artikkel 38

1. Kui ühenduse turul hinnad oluliselt tõusevad või langevad ja selline olukord tõenäoliselt jätkub, põhjustades turuhäireid või ähvardades neid esile kutsuda, võib võtta vajalikke meetmeid.

2. Komisjon võtab käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad vastu artiklis 43 sätestatud korras.

▼M5

Artikkel 39

1. Et arvestada loomahaiguste leviku tõkestamiseks võetud meetmetest tulenevaid vaba ringluse piiranguid, võib sellistest piirangutest mõjutatud turgude toetamiseks võtta erakorralisi meetmeid artiklis 43 nimetatud korras. Need meetmed võetakse asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide palvel. Selliseid meetmeid võib võtta ainult juhul, kui asjaomane liikmesriik või asjaomased liikmesriigid on võtnud loomahaiguste puhangute kiireks tõkestamiseks vajalikud tervishoiu- ja veterinaarmeetmed, ning nii suures ulatuses ja nii pikaks ajaks, kui on asjaomase turu toetamiseks tingimata vajalik.

2. Ühendus rahastab lõikes 1 nimetatud erakorralisi meetmeid, mis on otseselt seotud veterinaar- ja sanitaarmeetmetega, 50 % ulatuses liikmesriikide kantavatest kuludest ning suu- ja sõrataudi vastu võitlemisel 60 % ulatuses nimetatud kuludest.

3. Liikmesriigid tagavad, et kui tootjad kannavad osa liikmesriigi kantud kuludest, ei kaasne sellega konkurentsi moonutamist erinevate liikmesriikide tootjate vahel.

4. Asutamislepingu artikleid 87, 88 ja 89 ei kohaldata liikmesriikide rahalise toetuse suhtes lõikes 1 osutatud meetmetele.

▼B

Artikkel 40

Kui käesolevas määruses pole sätestatud teisiti, kohaldatakse artiklis 1 loetletud toodete valmistamise ja nendega kauplemise suhtes asutamislepingu artikleid 87, 88 ja 89.

Artikkel 41

Liikmesriigid ja komisjon edastavad üksteisele käesoleva määruse rakendamiseks vajalikku teavet. Vajalik teave otsustatakse artiklis 43 sätestatud korras. Teabe edastamise ja levitamise kord võetakse vastu samas korras.

Artikkel 42

Käesolevaga moodustatakse veise- ja vasikalihaturu korralduskomitee (edaspidi ‘komitee’), kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad ja eesistujana komisjoni esindaja.

▼M3

Artikkel 43

1. Komisjoni abistab veiseliha- ja vasikalihaturu korralduskomitee.

2. Kui viidatakse käesolevale artiklile, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ ( 14 ) artikleid 4 ja 7.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 ettenähtud tähtajaks kehtestatakse üks kuu.

3. Komitee võtab vastu oma töökorra.

▼B

Artikkel 44

Komitee võib käsitleda teisi küsimusi, mis komitee eesistuja suunab talle omal algatusel või liikmesriigi esindaja taotlusel.

Artikkel 45

Artiklis 1 loetletud toodete suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 1258/1999 ja selle rakendussätteid.

Artikkel 46

Käesolevat määrust kohaldades võetakse samal ajal asjakohaselt arvesse asutamislepingu artiklites 33 ja 131 sätestatud eesmärke.







IV JAOTIS

ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 47

1. Sekkumisasutused võivad olulise hinnalanguse vältimiseks või leevendamiseks osta kuni 30. juunini 2002 kokku lõikes 2 seoses artikli 26 lõikega 1 nimetatud tooteid vastavalt käesoleva artikli sätetele.

2. Kui lõikes 3 sätestatud tingimused on täidetud, võivad sekkumisasutused ühes või mitmes liikmesriigis või liikmesriigi piirkonnas kokku osta CN-koodide 0201 10 00 ja 0201 20 20 kuni 0201 20 50 alla kuuluvat ühendusest pärit ühe või mitme kategooria, kvaliteedi või kvaliteediklassi värsket või jahutatud liha turu mõistlikuks toetuseks korraldatud pakkumismenetluste raames, võttes arvesse loomade tapmisega seotud hooajalisi muutusi.

▼M2

Selline kokkuostmine kogu ühenduses ei tohi ületada 350 000 tonni aastas. Aastaks 2001 fikseeritakse kokkuostmise ülemmääraks siiski 500 000 tonni.

▼B

Nõukogu võib kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni ettepaneku põhjal seda kogust muuta.

3. Lõikes 8 sätestatud pakkumismenetlust võib alustada iga kokkuostetava kvaliteedi ja kvaliteediklassiga, kui liikmesriigis või liikmesriigi piirkonnas on kahe järjestikuse nädala jooksul täidetud kaks järgmist tingimust:

— ühenduse täiskasvanud veiste rümpade liigitusskaala alusel registreeritud ühenduse keskmine turuhind on alla 84 % sekkumishinnast,

— kõnesoleva skaala alusel registreeritud keskmine turuhind liikmesriigis, liikmesriikides või liikmesriigi piirkondades on alla 80 % sekkumishinnast.

Sekkumishind on:

— 3 475 eurot tonni kohta ajavahemikus 1. jaanuar kuni 30. juuni 2000,

— 3 242 eurot tonni kohta ajavahemikus 1. juuli 2000 kuni 30. juuni 2001,

— 3 013 eurot tonni kohta ajavahemikus 1. juuli 2001 kuni 30. juuni 2002.

4. Ühe või mitme kvaliteedi või kvaliteediklassi pakkumismenetlused peatatakse mõlemal järgmisel juhul:

— kahe järjestikuse nädala jooksul ei ole enam samaaegselt täidetud kaks lõikes 3 nimetatud tingimust,

— sekkumiskokkuost ei ole lõikes 2 sätestatud kriteeriume arvesse võttes enam asjakohane.

5. Sekkumist alustatakse ka siis, kui kahe järjestikuse nädala jooksul on ühenduse täiskasvanud veiste rümpade liigitusskaala alusel registreeritud alla kaheaastaste kastreerimata noorte isasloomade või kastreeritud isasloomade ühenduse keskmine turuhind alla 78 % sekkumishinnast ning kui liikmesriigis või liikmesriigi piirkonnas on ühenduse täiskasvanud veiste rümpade liigitusskaala alusel registreeritud alla kaheaastaste kastreerimata noorte isasloomade või kastreeritud isasloomade keskmine turuhind alla 60 % sekkumishinnast; sel juhul toimub asjaomaste kategooriate puhul kokkuost nendes liikmesriikides või selles liikmesriigi piirkonnas, kus hinnatase on nimetatud ülemmäärast väiksem.

Selle kokkuostmise puhul võetakse vastu kõik pakkumised, ilma et see piiraks lõike 6 kohaldamist.

Vastavalt käesolevale lõikele kokkuostetavaid koguseid ei võeta arvesse lõikes 2 nimetatud kokkuostu ülemmäära kohaldamisel.

6. Kokkuostmisel vastavalt lõigetele 2 ja 5 võib vastu võtta ainult selliseid pakkumisi, mis on võrdsed liikmesriigis või liikmesriigi piirkonnas registreeritud keskmise turuhinnaga või sellest väiksemad ja millele lisandub objektiivsete kriteeriumide alusel kindlaksmääratav summa.

7. Iga sekkumiskõlbliku kvaliteedi ja kvaliteediklassi puhul määratakse kokkuostuhinnad ja sekkumiseks vastuvõetavad kogused kindlaks pakkumismenetluse käigus ning need võib erandlikel asjaoludel kindlaks määrata liikmesriigi või liikmesriigi piirkonna kohta keskmiste registreeritud turuhindade alusel. Pakkumismenetlused peavad tagama kõigi asjaomaste isikute võrdse ligipääsu. Neid alustatakse tingimustel, mis määratakse kindlaks, võttes vajaduse korral arvesse kaubandusstruktuure.

8. Artiklis 43 sätestatud korras:

— määratakse kindlaks sekkumiskõlblike toodete kategooriad, kvaliteet ja kvaliteediklassid,

— tehakse otsus pakkumismenetluste alustamise ja taasalustamise kohta ning nende peatamise kohta lõike 4 viimases alapunktis osutatud juhul,

— määratakse kindlaks kokkuostuhinnad ja sekkumiseks vastuvõetavad kogused,

— määratakse kindlaks lõikes 6 osutatud lisasumma,

— võetakse vastu käesoleva artikli rakendamise kord ning eelkõige eeskirjad turuhindade järkjärgulise languse vältimiseks,

— võetakse vastu kõik nende kordade rakendamiseks vajalikud üleminekusätted.

Komisjon teeb otsuse:

— lõikes 5 nimetatud sekkumise alustamise kohta ja selle peatamise kohta, kui üks või mitu selles lõikes nimetatud tingimust ei ole enam täidetud,

— kokkuostmise peatamise kohta vastavalt lõike 4 esimesele alapunktile.

Artikkel 48

1. Eraladustusabi määramise kohta artikli 26 lõikes 3 nimetatud toodete puhul võib teha otsuse kuni 30. juunini 2002.

2. Komisjon võtab eraladustusabi üksikasjalikud rakenduseeskirjad vastu ja teeb otsuse eraladustusabi määramise kohta artiklis 43 sätestatud korras.

Artikkel 49

1. Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 805/68, määrus (EMÜ) nr 989/68, määrus (EMÜ) nr 98/69 ja määrus (EMÜ) nr 1892/87.

2. Viiteid määrusele (EMÜ) nr 805/68 tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid loetakse vastavalt V lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 50

Komisjon võtab artiklis 43 sätestatud korras vastu:

— meetmed määruses (EMÜ) nr 805/68 sätestatud korralt käesoleva määrusega kehtestatud korrale ülemineku hõlbustamiseks,

— praktiliste eriprobleemide lahendamiseks vajalikud meetmed. Need meetmed võivad asjakohaselt põhjendatud juhtudel käesoleva määruse teatavatest osadest erineda.

Artikkel 51

Käesolev määrus jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2000, välja arvatud artiklit 18, mida kohaldatakse alates käesoleva määruse jõustumisest.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

▼A1









I LISA

ERILISATASU







Artikli 4 lõikes 4 osutatud liikmesriikide piirkondlikud ülemmäärad Belgia 235 149 Tšehhi Vabariik 244 349 Taani 277 110 Saksamaa 1 782 700 Eesti 18 800 Kreeka 143 134 Hispaania 713 999 (1) Prantsusmaa 1 754 732 (2) Iirimaa 1 077 458 Itaalia 598 746 Küpros 12 000 Läti 70 200 Leedu 150 000 Luksemburg 18 962 Ungari 94 620 Malta 3 201 Madalmaad 157 932 Austria 423 400 Poola 926 000 Portugal 175 075 (3) Sloveenia 92 276 Slovakkia 78 348 Soome 250 000 Rootsi 250 000 Ühendkuningriik 1 419 811 (4) (1) Piiramata erieeskirjade kohaldamist, mis on sätestatud nõukogu 28. juuni 2001. aasta määruses (EÜ) 1454/2001, millega kehtestatakse Kanaari saarte jaoks erimeetmed teatavate põllumajandustoodete suhtes ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 1601/92 (Poseican). (2) Piiramata erieeskirjade kohaldamist, mis on sätestatud nõukogu 28. juuni 2001. aasta määruses (EÜ) 1452/2001, millega kehtestatakse Prantsuse ülemeredepartemangude jaoks erimeetmed teatavate põllumajandustoodete suhtes ning millega muudetakse direktiivi 72/462/EMÜ ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 525/77 ja (EMÜ) nr 3763/91 (Poseidom). (3) Piiramata erieeskirjade kohaldamist, mis on sätestatud nõukogu 28. juuni 2001. aasta määruses (EÜ) 1453/2001, millega kehtestatakse Assooride ja Madeira jaoks erimeetmed teatavate põllumajandustoodete suhtes ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 1600/92 (Poseima). Välja arvatud ekstensiivistamisprogramm, mis on sätestatud nõukogu 26. aprilli 1994. aasta määruses (EÜ) nr 1017/94 põllukultuuride kasvatamiseks kasutatava maa ekstensiivse loomakasvatuse maaks muutmise kohta Portugalis (EÜT L 112, 3.5.1994, lk 2). Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2582/2001 (EÜT L 345, 29.12.2001, lk 5). (4) Seda ülemmäära tõstetakse ajutiselt 100 000 võrra arvuni 1 519 811 kuni selle ajani, mil võib eksportida alla kuue kuu vanuseid loomi.









II LISA

LISATASU AMMLEHMA EEST







Artikli 7 lõikes 2 osutatud siseriiklikud ülemmäärad, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2000 Belgia 394 253 Tšehhi Vabariik (1) 90 300 Taani 112 932 Saksamaa 639 535 Eesti (1) 13 416 Kreeka 138 005 Hispaania (2) 1 441 539 Prantsusmaa (3) 3 779 866 Iirimaa 1 102 620 Itaalia 621 611 Küpros (1) 500 Läti (1) 19 368 Leedu (1) 47 232 Luksemburg 18 537 Ungari (1) 117 000 Malta (1) 454 Madalmaad 63 236 Austria 325 000 Poola (1) 325 581 Portugal (4) 277 539 Sloveenia (1) 86 384 Slovakkia (1) 28 080 Soome 55 000 Rootsi 155 000 Ühendkuningriik 1 699 511 (1) Kohaldatakse alates ühinemiskuupäevast. (2) Välja arvatud määruse (EÜ) nr 1454/2001 artikli 5 lõikes 3 sätestatud spetsiaalne ülemmäär ja määruse (EÜ) nr 1017/94 artiklis 2 sätestatud erireserv. (3) Välja arvatud määruse (EÜ) nr 1452/2001 artikli 9 lõike 4 punktis b sätestatud spetsiaalne ülemmäär. (4) Välja arvatud määruse (EÜ) nr 1453/2001 artikli 13 lõikes 3 ja artikli 22 lõikes 3 sätestatud spetsiaalne ülemmäär.

▼B









III LISA







Loomühikuteks (lü) ümberarvestamise tabel, millele on viidatud artiklites 12 ja 13 Isasveised ja üle 24kuused mullikad, ammlehmad ja lüpsilehmad 1,0 lü Isasveised ja 6–24 kuu vanused mullikad 0,6 lü Lambad 0,15 lü Kitsed 0,15 lü

▼A1









IV LISA

LISATOETUSED







Artiklis 14 osutatud kogumäärad (miljonites eurodes) 2002 ja järgnevad aastad Belgia 39,4 Tšehhi Vabariik 8,776017 Taani 11,8 Saksamaa 88,4 Eesti 1,13451 Kreeka 3,8 Hispaania 33,1 Prantsusmaa 93,4 Iirimaa 31,4 Itaalia 65,6 Küpros 0,308945 Läti 1,33068 Leedu 4,942267 Luksemburg 3,4 Ungari 2,936076 Malta 0,0637 Madalmaad 25,3 Austria 12,0 Poola 27,3 Portugal 6,2 Sloveenia 2,964780 Slovakkia 4,500535 Soome 6,2 Rootsi 9,2 Ühendkuningriik 63,8

▼B









V LISA

VASTAVUSTABEL







Määrus (EMÜ) nr 805/68 Käesolev määrus Artikkel 1 Artikkel 1 Artikkel 2 Artikkel 2 Artikkel 4 – Artikli 4a esimene ja teine taane Artikli 3 punktid a ja b Artikli 4b lõige 1 Artikli 4 lõige 1 Artikli 4b lõike 2 esimene lõik Artikli 4 lõige 2 Artikli 4b lõike 2 teine lõik Artikli 4 lõike 3 punkt a Artikli 4b lõike 3 kolmanda lõigu punkt a Artikli 3 punkt c Artikli 4b lõige 3a – Artikli 4b lõige 4 – Artikli 4b lõige 5 Artikli 4 lõige 6 Artikli 4b lõige 7a – Artikli 4b lõige 8 Artikli 4 lõige 8 Artikli 4c lõike 1 teine lõik Artikli 5 lõige 4 Artikli 4c lõike 1 kolmas lõik Artikli 5 lõike 1 teine lõik Artikli 4c lõike 2 teine lõik Artikli 5 lõige 2 Artikli 4c lõike 2 kolmas lõik Artikli 5 lõige 4 Artikli 4c lõike 3 kolmas lõik Artikli 5 lõike 3 kolmas lõik Artikli 4c lõige 4 Artikli 5 lõige 5 Artikli 4d lõike 1 esimene lause Artikli 6 lõike 1 esimene lause Artikli 4d lõige 1a – Artikli 4d lõike 2 esimene lause Artikli 6 lõige 3 Artikli 4d lõige 3a – Artikli 4d lõige 5 Artikli 6 lõike 2 punkt a Artikli 4d lõike 6 esimene lõik Artikli 6 lõike 2 punkti b esimene lause Artikli 4d lõike 6 teine kuni neljas lõik – Artikli 4d lõike 6 viies lõik Artikli 6 lõike 2 teine lõik Artikli 4d lõike 8 teine taane Artikli 6 lõige 7 Artikli 4e lõike 1 esimese lõigu esimene lause Artikli 8 lõike 1 esimene lõik Artikli 4e lõike 1 esimese lõigu teine lause Artikli 8 lõike 4 teise lõigu teine taane Artikli 4e lõike 1 teine lõik Artikli 8 lõike 1 teine lõik Artikli 4e lõige 2 Artikli 8 lõige 2 Artikli 4e lõige 3 Artikli 8 lõige 3 Artikli 4e lõige 4 – Artikli 4e lõige 5 Artikli 8 lõike 4 esimene lõik ja teise lõigu esimene alapunkt Artikli 4f lõike 4 teise lõigu esimene ja teine taane Artikli 9 lõike 4 esimene ja teine lõik Artikli 4g lõige 3 Artikli 12 lõige 2 Artikli 4g lõige 4a – Artikli 4g lõige 5 Artikli 12 lõige 3 Artikkel 4i – Artikli 4j lõiked 1–3 Artikli 23 lõiked 1–3 Artikkel 4k – Artikkel 4l Artikkel 25 Artikkel 5 – Artikli 6 lõige 1 Artikli 47 lõige 2 Artikli 6 lõige 2 Artikli 47 lõige 3 Artikli 6 lõige 3 Artikli 47 lõige 4 Artikli 6 lõige 4 Artikli 47 lõige 5 Artikli 6 lõige 5 Artikli 47 lõige 6 Artikli 6 lõige 6 Artikli 47 lõige 7 Artikli 6 lõige 7 Artikli 47 lõige 8 Artikkel 6a – Artikkel 7 – Artikkel 8 Artikkel 48 Artikkel 9 Artikkel 29 Artikkel 10 Artikkel 30 Artikkel 11 Artikkel 31 Artikli 12 lõike 1 teine lõik Artikli 32 lõike 1 teine lõik Artikli 12 lõiked 2–4 Artikli 32 lõiked 2–4 Artikli 13 lõiked 1–3 Artikli 33 lõiked 1–3 Artikli 13 lõike 4 esimene ja teine lõik Artikli 33 lõike 4 esimene ja teine lõik Artikli 13 lõiked 5–12 Artikli 33 lõiked 5–12 Artikkel 14 Artikkel 34 Artikkel 15 Artikkel 35 Artikkel 16 Artikkel 36 Artikkel 22 – Artikli 22a lõige 1 Artikli 38 lõige 1 Artikli 22a lõige 2 – Artikli 22a lõige 3 Artikli 38 lõige 2 Artikkel 23 Artikkel 39 Artikkel 24 Artikkel 40 Artikkel 25 Artikkel 41 Artikli 26 lõige 1 Artikkel 42 Artikli 26 lõige 2 – Artikkel 27 Artikkel 43 Artikkel 28 Artikkel 44 Artikkel 29 – Artikkel 30 Artikkel 45 Artikkel 30a – Artikkel 31 Artikkel 46 Artikkel 32 – Artikkel 33 – Lisa – II lisa –