01994A0103(01) — ET — 07.02.2019 — 016.006

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:





Parandatud:







(*) Käesolevat akti ei ole eesti keeles avaldatud.









▼B

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONNA LEPING

SISUKORD PREAMBUL I OSA EESMÄRGID JA PÕHIMÕTTED II OSA KAUPADE VABA LIIKUMINE 1. peatükk Põhiprintsiibid 2. peatükk Põllumajandus-ja kalandustooted 3. peatükk Koostöö tolliküsimustes ja kaubanduse hõlbustamisega seotud küsimustes 4. peatükk Muud kaupade vaba liikumisega seotud eeskirjad 5. peatükk Söe-ja terasetooted III OSA ISIKUTE, TEENUSTE JA KAPITALI VABA LIIKUMINE 1. peatükk Töötajad ja füüsilisest isikust ettevõtjad 2. peatükk Asutamisõigus 3. peatükk Teenused 4. peatükk Kapital 5. peatükk Majanduslik ja rahapoliitiline koostöö 6. peatükk Transport IV OSA KONKURENTSIEESKIRJAD JA MUUD ÜHISEESKIRJAD 1. peatükk Ettevõtjate suhtes kohaldatavad eeskirjad 2. peatükk Riigiabi 3. peatükk Muud ühiseeskirjad V OSA NELJA VABADUSEGA SEOTUD HORISONTAALSÄTTED 1. peatükk Sotsiaalpoliitika 2. peatükk Tarbijakaitse 3. peatükk Keskkond 4. peatükk Statistika 5. peatükk Äriühinguõigus VI OSA KOOSTÖÖ NELJA VABADUSEGA HÕLMAMATA VALDKONDADES VII OSA INSTITUTSIOONILISED SÄTTED 1. peatükk Assotsiatsiooni struktuur 2. peatükk Otsustamismenetlus 3. peatükk Ühtsus, järelevalvemenetlus ja vaidluste lahendamine 4. peatükk Kaitsemeetmed VIII OSA FINANTSMEHHANISM IX OSA ÜLD- JA LÕPPSÄTTED PROTOKOLLID LISAD LÕPPAKT







PREAMBUL ▼M187 EUROOPA ÜHENDUS, BELGIA KUNINGRIIK, BULGAARIA VABARIIK, TŠEHHI VABARIIK, TAANI KUNINGRIIK, SAKSAMAA LIITVABARIIK, EESTI VABARIIK, IIRIMAA, KREEKA VABARIIK, HISPAANIA KUNINGRIIK, PRANTSUSE VABARIIK, ▼M268 HORVAATIA VABARIIK, ▼M187 ITAALIA VABARIIK, KÜPROSE VABARIIK, LÄTI VABARIIK, LEEDU VABARIIK, LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK, UNGARI ►M268 ————— ◄ , MALTA ►M268 VABARIIK ◄ , MADALMAADE KUNINGRIIK, AUSTRIA VABARIIK, POOLA VABARIIK, PORTUGALI VABARIIK, RUMEENIA, SLOVEENIA VABARIIK, SLOVAKI VABARIIK, SOOME VABARIIK, ROOTSI KUNINGRIIK, SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK ning ISLAND, LIECHTENSTEINI VÜRSTIRIIK, NORRA KUNINGRIIK, ▼B OLLES VEENDUNUD, et Euroopa Majanduspiirkond annab oma panuse rahul, demokraatial ja inimõigustel põhineva Euroopa rajamisse; TAASKINNITADES suurt tähtust, mida omistatakse lähedusel, pikaajalistel ühistel väärtustel ja Euroopa identiteedil põhinevatele eesõiguslikele suhetele Euroopa Ühenduse, selle liikmesriikide ja EFTA riikide vahel; OLLES OTSUSTANUD turumajanduse alusel kaasa aidata kaubanduse ülemaailmsele liberaliseerimisele ja koostööle, eelkõige kooskõlas üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe ning Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooni konventsiooni sätetega; VÕTTES ARVESSE eesmärki luua dünaamiline ja ühtne Euroopa Majanduspiirkond, mis põhineb ühistel konkurentsieeskirjadel ja võrdsetel konkurentsitingimustel ning tagab piisavad täideviimisvahendid, sealhulgas kohtu tasandil, ning rajatakse võrdõiguslikkuse, vastastikkuse ja lepinguosaliste hüvede, õiguste ja kohustuste üldise tasakaalu alusel; OLLES OTSUSTANUD võimalikult täiel määral ellu viia kaupade, isikute , teenuste ja kapitali vaba liikumise kogu Euroopa Majanduspiirkonna territooriumil, samuti tugevdada ja laiendada koostööd kõrval- ja horisontaalpoliitika valdkonnas; SEADES EESMÄRGIKS edendada Euroopa Majanduspiirkonna harmoonilist arengut ja olles veendunud vajaduses aidata käesoleva lepingu kohaldamise kaudu kaasa majanduslikku ja sotsiaalset laadi piirkondlike erinevuste vähendamisele; SOOVIDES kaasa aidata Euroopa Parlamendi liikmete ja EFTA riikide parlamentide liikmete vahelise koostöö, samuti Euroopa Ühenduse ja EFTA riikide töösuhtepoolte omavahelise koostöö tugevdamisele; OLLES VEENDUNUD, et lepinguga antud õigusi ja nende õiguste kohtulikku kaitset kasutades on üksikisikutel etendada Euroopa Majanduspiirkonnas tähtis osa; OLLES OTSUSTANUD säilitada, kaitsta ja parandada keskkonna kvaliteeti ja tagada loodusvarade kaalutletud ja mõistlik kasutamine eelkõige säästva arengu põhimõtte ning ettevaatus- ja ennetusmeetmete võtmise põhimõtte alusel; OTSUSTADES eeskirjade täiustamisel võtta aluseks tervise, turvalisuse ja keskkonna kaitstuse kõrge taseme; MÄRKIDES sotsiaalse mõõtme arendamise, sealhulgas meeste ja naiste võrdse kohtlemise tähtsust Euroopa Majanduspiirkonnas, soovides tagada majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning edendada Euroopa Majanduspiirkonnas tingimusi täieliku tööhõive saavutamiseks, elatustaseme ja töötingimuste parandamiseks; OLLES OTSUSTANUD toetada tarbijate huve ja tugevdada nende turuseisundit, seades eesmärgiks kõrgetasemelise tarbijakaitse; SEOSES ühiste eesmärkidega, mis on suunatud Euroopa tööstuse teaduslike ja tehnoloogiliste aluste tugevdamisele ja selle muutmisele rahvusvahelisel tasandil konkurentsivõimelisemaks; VÕTTES ARVESSE, et käesoleva lepingu sõlmimine ei kahjusta mingil määral EFTA riikide võimalust ühineda Euroopa ühendustega; ARVESTADES, et täie lugupidamisega kohtute sõltumatuse suhtes on lepinguosaliste eesmärgiks saavutada ja säilitada käesoleva lepingu ja ühenduse õiguse niisuguste sätete ühetaoline tõlgendamine ja kohaldamine, mis on olulisel kujul üle võetud käesolevasse lepingusse, samuti jõuda üksikisikute ja ettevõtjate võrdse kohtlemiseni nelja vabaduse kohaldamise ja konkurentsitingimuste osas; ARVESTADES, et käesolev leping ei piira lepinguosaliste sõltumatust otsuste tegemisel ega lepingute sõlmimise õigust vastavalt käesolevale lepingule ja rahvusvahelises õiguses sätestatud piirangutele, ON OTSUSTANUD sõlmida järgmise lepingu:







I OSA

EESMÄRGID JA PÕHIMÕTTED

Artikkel 1

1. Käesoleva assotsieerumislepingu eesmärk on lepinguosaliste vaheliste kaubandus- ja majandussuhete püsiv ja tasakaalustatud tugevdamine võrdsetes konkurentsitingimustes ja ühesuguste eeskirjade järgimine, et luua ühtne Euroopa Majanduspiirkond, edaspidi „EMP”.

2. Lõikes 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks hõlmab assotsiatsioon vastavalt käesolevale lepingule järgmist: a) kaupade vaba liikumine; b) isikute vaba liikumine; c) teenuste vaba liikumine; d) kapitali vaba liikumine; e) sellise süsteemi loomine, mis tagab, et konkurentsi ei kahjustata ja konkurentsieeskirju austatakse ühtviisi; ning f) tihedam koostöö muudes valdkondades, näiteks uurimis- ja arendustegevuse, keskkonna, hariduse ja sotsiaalpoliitika alal.

Artikkel 2

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

(a) mõiste „leping” tähendab põhilepingut, selle protokolle ja lisasid, samuti neis nimetatud dokumente;

(b) ►M135 the term ‘EFTA States’ means the ►M187 ————— ◄ Iceland, the Principality of Liechtenstein and the Kingdom of Norway; ◄

(c) mõiste „lepinguosalised” tähendab ühenduse ja EÜ liikmesriikide suhtes ühendust ja EÜ liikmesriike või ühendust või EÜ liikmesriike. Sellele mõistele igal konkreetsel juhul omistatav tähendus tuleb kindlaks teha lepingu asjakohaste sätete ning ühenduse ja EÜ liikmesriikide vastava pädevuse alusel, nii nagu see tuleneb Euroopa Majandusühenduse asutamislepingust või Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingust;

▼M135

(d) the term ‘Act of Accession of 16 April 2003’ shall mean the Act concerning the conditions of Accession of the Czech Republic, the Republic of Estonia, the Republic of Cyprus, the Republic of Latvia, the Republic of Lithuania, the Republic of Hungary, the Republic of Malta, the Republic of Poland, the Republic of Slovenia and the Slovak Republic and the adjustments to the Treaties on which the European Union is founded, adopted in Athens on 16 April 2003;

▼M187

(e) mõiste „25. aprilli 2005. aasta ühinemisakt” tähendab akti Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohta, mis võeti vastu 25. aprillil 2005 Luxembourgis;

▼M268 —————

▼M268

(f) mõiste „9. detsembri 2011. aasta ühinemisakt” tähendab Horvaatia Vabariigi ühinemistingimusi ning Euroopa Liidu lepingus, Euroopa Liidu toimimise lepingus ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus tehtavaid muudatusi käsitlevat akti, mis kirjutati alla Brüsselis 9. detsembril 2011.

▼B

Artikkel 3

Lepinguosalised võtavad asjakohaseid üld- või erimeetmeid, et kindlustada käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmine.

Nad hoiduvad kõigist meetmetest, mis võiksid kahjustada käesoleva lepingu eesmärkide saavutamist.

Lisaks aitavad nad kaasa käesoleva lepingu raames toimuvale koostööle.

Artikkel 4

Käesoleva lepingu reguleerimisalas, piiramata selle mis tahes erisätete kohaldamist, on keelatud igasugune diskrimineerimine kodakondsuse alusel.

Artikkel 5

Lepinguosaline võib artikli 92 lõikes 2 ja artikli 89 lõikes 2 sätestatud korras igal ajal tõstatada probleeme vastavalt kas EMP Ühiskomitee või EMP Nõukogu tasandil.

Artikkel 6

Ilma et see piiraks kohtupraktika edasist arengut, käsitletakse käesoleva lepingu sätteid, niivõrd kui nende sisu langeb kokku Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu ja Euroopa Söe-ja Teraseühenduse asutamislepingu vastavate eeskirjadega ja nende kahe lepingu kohaldamiseks vastuvõetud õigusaktidega, lepingu rakendamisel ja kohaldamisel vastavalt Euroopa Ühenduste Kohtu asjakohastele otsustele, mis on tehtud enne käesoleva lepingu allakirjutamise kuupäeva.

Artikkel 7

Käesoleva lepingu lisades või EMP Ühiskomitee otsustes nimetatud dokumendid on lepinguosalistele kohustuslikud ja peavad kuuluma nende siseriiklikku õiguskorda järgmiselt:

a) EMÜ määrusele vastav õigusakt tuleb sellisena üle võtta lepinguosaliste siseriiklikku õiguskorda;

b) EMÜ direktiivile vastava õigusakti puhul on lepinguosaliste ametiasutustel õigus valida nimetatud akti rakendamise vorm ja viis.







II OSA

KAUPADE VABA LIIKUMINE







1. PEATÜKK

PÕHIPRINTSIIBID

Artikkel 8

1. Käesoleva lepingu sätete kohaselt kehtestatakse lepinguosaliste vahel kaupade vaba liikumine.

2. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse artikleid 10–15, 19, 20 ja 25–27 üksnes lepinguosalistest riikidest pärinevate toodete suhtes.

3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesoleva lepingu sätteid üksnes toodete suhtes, mis: a) kuuluvad kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi rubriikidesse 25–29, välja arvatud protokollis nr 2 loetletud tooted; b) on kindlaks määratud protokollis nr 3 vastavalt selles sätestatud erikorrale.

Artikkel 9

1. Päritolureeglid sätestatakse protokollis nr 4. Nimetatud reeglid ei piira mis tahes rahvusvaheliste kohustuste täitmist, mida lepinguosalised on ette näinud või võivad ette näha vastavalt üldisele tolli- ja kaubanduskokkuleppele.

2. Lepinguosalised jätkavad jõupingutusi käesoleva lepinguga saavutatud tulemuste arendamiseks, et veelgi parandada ja lihtsustada kõiki päritolureeglitega seotud aspekte ja tõhustada koostööd tolliküsimustes.

3. Esimene läbivaatamine toimub enne 1993. aasta lõppu. Järgmised läbivaatamised toimuvad iga kahe aasta järel. Lepinguoalised kohustuvad nende läbivaatamiste alusel otsustama, missuguseid asjakohaseid meetmeid lisada käesolevasse lepingusse.

Artikkel 10

Lepinguosaliste vahel on keelatud impordi- ja eksporditollimaksud ning samaväärse toimega maksud. Ilma et see piiraks protokollis nr 5 sätestatud korra kohaldamist, kehtib see ka fiskaalsete tollimaksude suhtes.

Artikkel 11

Lepinguosaliste vahel on keelatud koguselised impordipiirangud ja samaväärse toimega meetmed.

Artikkel 12

Lepinguosaliste vahel on keelatud koguselised ekspordipiirangud ja samaväärse toimega meetmed.

Artikkel 13

Artiklid 11 ja 12 ei välista selliste impordi-, ekspordi- või transiidikeeldude või -piirangute kohaldamist, mis on õigustatud kõlbluse, avaliku korra või julgeoleku seisukohast, seotud inimeste, loomade või taimede elu ja tervise kaitsega, kunstilise, ajaloolise või arheoloogilise väärtusega rahvusliku rikkuse või tööstus- ja kaubandusomandi kaitsega. Sellised keelud või piirangud ei kujuta endast siiski meelevaldse diskrimineerimise vahendit ega lepinguosaliste vahelise kaubanduse varjatud piiramist.

Artikkel 14

Lepinguosalised ei kehtesta teiste lepinguosaliste toodete suhtes otseselt või kaudselt mingeid riigimakse lisaks neile, mida kohaldatakse otseselt või kaudselt samasuguste kodumaiste toodete suhtes.

Lepinguosalised ei kehtesta teiste lepinguosaliste toodete suhtes mingeid selliseid riigimakse, mis võimaldaksid muid tooteid kaudselt kaitsta.

Artikkel 15

Kui tooteid eksporditakse ühe lepinguosalise territooriumile, ei tohi riigimaksude tagasimaksed ületada nendele otseselt või kaudselt kehtestatud riigimakse.

Artikkel 16

1. Lepinguosalised tagavad, et mis tahes kaubanduslikke riigimonopole kohandatakse nii, et kaupade hankimis- ja turustamistingimustes ei esineks diskrimineerimist EÜ liikmesriikide ja EFTA riikide kodanike vahel.

2. Käesoleva artikli sätteid kohaldatakse kõikide organite suhtes, mille kaudu lepinguosaliste pädevad asutused juriidiliselt või faktiliselt, otseselt või kaudselt kontrollivad, määravad või mõjutavad olulisel määral lepinguosaliste vahelist importi või eksporti. Neid sätteid kohaldatakse ka riigilt teistele delegeeritud monopolide suhtes.







2. PEATÜKK

PÕLLUMAJANDUS- JA KALANDUSTOOTED

Artikkel 17

I lisas on esitatud veterinaar- ja fütosanitaarküsimusi käsitlevad erisätted ja erikord.

Artikkel 18

Ilma et see piiraks põllumajandustoodetega kauplemise erikorra kohaldamist, tagavad lepinguosalised, et artiklis 17 ja artikli 23 punktides a ja b sätestatud korda, mida kohaldatakse muude kui artikli 8 lõikes 3 nimetatud toodete suhtes, ei ohustaks muud tehnilised kaubandustõkked. Kohaldatakse artiklit 13.

Artikkel 19

1. Lepinguosalised vaatavad läbi kõik raskused, mis võivad tekkida põllumajandustoodetega kauplemisel, ning püüavad leida sobivaid lahendusi.

2. Lepinguosalised kohustuvad jätkama jõupingutusi, et põllumajandustoodetega kauplemist järkjärguliselt liberaliseerida.

3. Sel eesmärgil korraldavad lepinguosalised enne 1993. aasta lõppu ja edaspidi iga kahe aasta järel põllumajandustoodetega kauplemise tingimuste läbivaatamise.

4. Nimetatud läbivaatamiste tulemuste alusel, oma vastava põllumajanduspoliitika raames ja Uruguay vooru tulemusi arvestades teevad lepinguosalised käesoleva lepingu raames sooduskohtlemise, kahe- või mitmepoolsuse, vastastikkuse ja vastastikuse kasu alusel otsuse põllumajandussektori mis tahes liiki kaubandustõkete edasise vähendamise kohta, sealhulgas selliste kaubandustõkete osas, mis tulenevad põllumajandusvaldkonna kaubanduslikest riigimonopolidest.

Artikkel 20

Kalu ja meresaadusi käsitlevad sätted ja kord on esitatud protokollis nr 9.







3. PEATÜKK

KOOSTÖÖ TOLLIKÜSIMUSTES JA KAUBANDUSE HÕLBUSTAMISEGA SEOTUD KÜSIMUSTES

Artikkel 21

1. Lepinguosalised lihtsustavad omavahelise kaubanduse hõlbustamiseks piirikontrolli ja -formaalsusi. Sellekohane kord sätestatakse protokollis nr 10.

2. Lepinguosalised abistavad üksteist tolliküsimustes, et tagada tollialaste õigusaktide õige kohaldamine. Sellekohane kord sätestatakse protokollis nr 11.

3. Kooskõlas VI osas sätestatud eeskirjadega tugevdavad ja laiendavad lepinguosalised koostööd, et eelkõige kaubanduse hõlbustamiseks ettenähtud ühenduse programmide, projektide ja meetmete kaudu lihtsustada kaubavahetusega seotud toiminguid.

4. Olenemata artikli 8 lõikest 3 kohaldatakse käesolevat artiklit kõikide toodete suhtes.

Artikkel 22

Lepinguosaline, kes kavatseb enamsoodustusrežiimi alla kuuluvate kolmandate riikide suhtes kohaldatavaid tollimakse või muid samaväärse toimega makse oluliselt vähendada või nimetatud maksude kohaldamise peatada, teatab sellest, kui võimalik, EMP Ühiskomiteele hiljemalt 30 päeva enne kõnealuse vähendamise või peatamise jõustumist. Ühiskomitee võtab arvesse kõiki teiste lepinguosaliste vastuväiteid, mis käsitlevad selle tegevuse tagajärjel tekkida võivaid moonutusi.







4. PEATÜKK

MUUD KAUPADE VABA LIIKUMISEGA SEOTUD EESKIRJAD

Artikkel 23

Erisätted ja erikord on esitatud:

a) tehniliste normide, standardite, katsetamise ja sertifitseerimise osas protokollis nr 12 ja II lisas;

b) veinikaubanduselt tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamise osas protokollis nr 47;

c) tootevastutuse osas III lisas.

Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse neid kõikide toodete suhtes.

Artikkel 24

IV lisas on esitatud energeetikat käsitlevad erisätted ja erikord.

Artikkel 25

Kui artiklite 10 ja 12 sätete täitmisega kaasneb:

a) reeksport kolmandasse riiki, mille suhtes eksportiv riik säilitab asjaomase toote osas koguselisi ekspordipiiranguid, eksporditollimakse või samaväärse toimega meetmeid; või

b) eksportiva lepinguosalise jaoks olulise toote tõsine puudus või selle oht;

ja kui eespool nimetatud olukorrad põhjustavad või võivad tõenäoliselt põhjustada eksportivale lepinguosalisele suuri raskusi, võib see lepinguosaline võtta sobivaid meetmeid artiklis 113 sätestatud korras.

Artikkel 26

Dumpinguvastaseid abinõusid, tasakaalustavaid tollimakse ja kolmandatele riikidele omaste lubamatute kaubandustavade vastaseid abinõusid ei kohaldata lepinguosaliste omavahelistes suhetes, kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti.







5. PEATÜKK

SÖE- JA TERASETOOTED

Artikkel 27

Söe- ja terasetooteid käsitlevad sätted ja kord on esitatud protokollides nr 14 ja nr 25.







III OSA

ISIKUTE, TEENUSTE JA KAPITALI VABA LIIKUMINE







1. PEATÜKK

TÖÖTAJAD JA FÜÜSILISEST ISIKUST ETTEVÕTJAD

Artikkel 28

1. EÜ liikmesriikide ja EFTA riikide piires tagatakse töötajate liikumisvabadus.

2. Selline liikumisvabadus nõuab igasuguse kodakondsusel põhineva liikmesriikide ja EFTA riikide töötajate diskrimineerimise kaotamist nii töölevõtmisel, töö tasustamisel kui ka muude töötingimuste puhul.

3. Alludes piirangutele, mis on õigustatud avaliku korra või julgeoleku või rahvatervise seisukohast, toob see endaga kaasa õiguse: a) võtta vastu tegelikult tehtud tööpakkumisi; b) sel eesmärgil vabalt liikuda EÜ liikmesriikide ja EFTA riikide territooriumil; c) viibida EÜ liikmesriigi või EFTA riigi territooriumil töötamise eesmärgil kooskõlas selle riigi kodanike töösuhteid reguleerivate õigus- ja haldusnormidega; d) jääda EÜ liikmesriigi või EFTA riigi territooriumile pärast seal töötamist.

4. Käesoleva artikli sätted ei hõlma avalikus teenistuses töötamist.

5. Tööjõu vaba liikumist käsitlevad erisätted on esitatud V lisas.

Artikkel 29

Töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate liikumisvabaduse kehtestamiseks tagavad lepinguosalised, nagu ette nähtud VI lisas, töötajatele, füüsilisest isikust ettevõtjatele ja nende ülalpeetavatele sotsiaalkindlustuse vallas eelkõige järgmist:

a) kõigi eri riikide õigusaktide kohaselt arvessevõetavad perioodid liidetakse kokku, et omandada ja säilitada õigus hüvitisele ja arvutada hüvitise suurus;

b) hüvitist makstakse isikutele, kes elavad lepinguosaliste territooriumil.

Artikkel 30

Selleks et hõlbustada tegevuse alustamist ja jätkamist töötaja või füüsilisest isikust ettevõtjana, võtavad lepinguosalised VII lisas kirjeldatud meetmeid, mis käsitlevad diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsioonitõendite vastastikust tunnustamist ja lepinguosalistes riikides õigus- ja haldusnormidega ettenähtud sätete kooskõlastamist, mis käsitlevad töötajaks või füüsilisest isikust ettevõtjaks hakkamist ja sellena tegutsemist.







2. PEATÜKK

ASUTAMISÕIGUS

Artikkel 31

1. Käesoleva lepingu raames ei seata mingeid piiranguid EÜ liikmesriikide või EFTA riikide kodanike asutamisvabadusele mis tahes teise kõnealuse riigi territooriumil. See kehtib ka esinduste, filiaalide ja tütarettevõtjate rajamise suhtes, mis kuuluvad mis tahes EÜ liikmesriigi või EFTA riigi kodanikele, kes on asunud mis tahes kõnealuse riigi territooriumile.

Vastavalt 4. peatüki sätetele hõlmab asutamisvabadus õigust alustada ja jätkata tegutsemist füüsilisest isikust ettevõtjana ning asutada ja juhtida ettevõtteid, eelkõige äriühinguid artikli 34 teise lõigu tähenduses, neil tingimustel, mida oma kodanike jaoks sätestavad selle riigi seadused, kus niisugune asutamine toimub.

2. Asutamisõigust käsitlevad erisätted on esitatud VIII–XI lisas.

Artikkel 32

Käesoleva peatüki sätteid ei kohaldata lepinguosaliste niisuguse tegevuse puhul, mis on kas või ajutiselt seotud avaliku võimu teostamisega.

Artikkel 33

Käesoleva peatüki sätted ja nende alusel võetud meetmed ei piira nende õigusnormide kohaldatavust, mis sätestavad välisriigi kodanike teistsuguse kohtlemise avaliku korra, avaliku julgeoleku või rahvatervise huvides.

Artikkel 34

EÜ liikmesriikide või EFTA riikide seaduste kohaselt asutatud äriühinguid, mille registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht või peamine tegevuskoht on lepinguosaliste territooriumil, käsitletakse käesolevas peatükis samamoodi, kui EÜ liikmesriikide või EFTA riikide kodanikest füüsilisi isikuid.

Äriühingutena mõistetakse tsiviil- või kaubandusõiguslikke äriühinguid, samuti ühistuid ja muid avalik-õiguslikke või eraõiguslikke juriidilisi isikuid, välja arvatud mittetulundusühingud.

Artikkel 35

Käesolevas peatükis käsitletud küsimuste suhtes kohaldatakse artikli 30 sätteid.







3. PEATÜKK

TEENUSED

Artikkel 36

1. Järgnevate sätete kohaselt ei seata mingeid piiranguid lepinguosaliste territooriumil teenuste osutamise vabadusele nende EÜ liikmesriikide või EFTA riikide kodanike puhul, kes asuvad EFTA riigis või mõnes teises liikmesriigis kui isik, kellele teenuseid pakutakse.

2. Teenuste osutamise vabadust käsitlevad erisätted on esitatud IX–XI lisas.

Artikkel 37

Teenustena mõistetakse käesolevas lepingus tavaliselt tasulist tegevust niivõrd, kuivõrd see ei ole reguleeritud kaupade, kapitali ja isikute vaba liikumist käsitlevate sätetega.

Teenuste hulka kuuluvad eelkõige:

a) tööstuslik tegevus;

b) kaubanduslik tegevus;

c) käsitöönduslik tegevus;

d) vabakutseline tegevus.

Ilma et see piiraks 2. peatüki sätete kohaldamist, võib mingit teenust osutav isik ajutiselt jätkata oma tegevust riigis, kus seda teenust osutatakse, samadel tingimustel, mis see riik on seadnud oma kodanikele.

Artikkel 38

Transporditeenuste osutamise vabadust reguleerivad 6. peatüki sätted.

Artikkel 39

Käesolevas peatükis käsitletud küsimuste suhtes kohaldatakse artiklite 30 ja 32–34 sätteid.







4. PEATÜKK

KAPITAL

Artikkel 40

Käesoleva lepingu raames ei seata lepinguosalistele mingeid piiranguid EÜ liikmesriikides või EFTA riikides asuvatele isikutele kuuluva kapitali liikumise suhtes ega diskrimineerita poolte kodakondsuse, elukoha või kapitali investeerimiskoha alusel. Käesoleva artikli kohaldamiseks vajalikud sätted on esitatud XII lisas.

Artikkel 41

Käesoleva lepingu raames lepinguosaliste vahel tehtavad jooksvad maksed, mis on seotud kaupade, teenuste või isikute liikumisega, vabastatakse kõigist piirangutest.

Artikkel 42

1. Kui käesoleva lepingu sätete kohaselt liberaliseeritud kapitali liikumise suhtes kohaldatakse kapitaliturgu ja krediidisüsteemi reguleerivad siseriiklikke eeskirju, tehakse seda kedagi diskrimineerimata.

2. Laene EÜ liikmesriigi või EFTA riigi või nende regionaalsete või kohalike organite otseseks või kaudseks rahastamiseks ei anta välja teistes EÜ liikmesriikides või EFTA riikides ega paigutata nendesse, kui asjassepuutuvad riigid ei ole saavutanud selle kohta kokkulepet.

Artikkel 43

1. Kui EÜ liikmesriikide ja EFTA riikide valuutaeeskirjade erinevused võimaldaksid ühes nimetatud riigis asuvatel isikutel kasutada artiklis 40 sätestatud vabamaid ülekandevõimalusi lepinguosaliste territooriumil, selleks et vältida mõne kõnealuse riigi eeskirju kapitali liikumise kohta kolmandatesse riikidesse või kolmandatest riikidest, võib lepinguosaline võtta asjakohaseid meetmeid selliste raskuste kõrvaldamiseks.

2. Kui kapitali liikumisega kaasnevad kapitalituru toimimise häired mis tahes EÜ liikmesriigis või EFTA riigis, võib asjaomane lepinguosaline võtta kaitsemeetmeid kapitali liikumise valdkonnas.

3. Kui lepinguosalise pädevad asutused muudavad vahetuskurssi selliselt, et see kahjustab oluliselt konkurentsitingimusi, võivad teised lepinguosalised võtta rangelt piiratud tähtajaks vajalikke meetmeid selleks, et kõnealuse muudatuse tagajärgedest üle saada.

4. Kui EÜ liikmesriik või EFTA riik on raskustes või teda ähvardavad tõsised maksebilansiga seotud raskused, mis on põhjustatud maksebilansi üldisest tasakaalustamatusest või tema käsutuses oleva vääringu liigist, ning kui need raskused võivad ohustada käesoleva lepingu toimimist, võib asjaomane lepinguosaline võtta kaitsemeetmeid.

Artikkel 44

Ühendus ja EFTA riigid rakendavad artikli 43 sätete kohaldamiseks protokolliga nr 18 ettenähtud siseriiklikke menetlusi.

Artikkel 45

1. Artiklis 43 sätestatud meetmetega seotud otsustest, arvamustest ja soovitustest teatatakse EMP Ühiskomiteele.

2. Kõikide meetmete puhul on vajalikud eelnevad konsultatsioonid ja infovahetus EMP Ühiskomitees.

3. Artikli 43 lõikes 2 kirjeldatud olukorras võib lepinguosaline siiski vajaduse korral võtta nimetatud meetmeid eelnevate konsultatsioonide või infovahetuseta, kui see on põhjendatud kiireloomulisuse või salastatusega.

4. Artikli 43 lõikes 4 kirjeldatud olukorras, kus esineb ootamatu maksebilansi kriis ja lõike 2 sätestatud menetlust ei saa kasutada, võib asjaomane lepinguosaline ettevaatusabinõuna võtta vajalikke kaitsemeetmeid. Need meetmed peavad võimalikult vähe häirima käesoleva lepingu toimimist ega tohi olla laiema ulatusega, kui on vältimatult vaja ootamatult tekkinud raskuste ületamiseks.

5. Kui meetmeid võetakse vastavalt lõigetele 3 ja 4, tuleb neist teatada hiljemalt nende jõustumise kuupäeval ning lõikes 1 nimetatud konsultatsioonid ja infovahetus toimuvad võimalikult peatselt pärast seda.







5. PEATÜKK

MAJANDUS- JA RAHAPOLIITILINE KOOSTÖÖ

Artikkel 46

Lepinguosalised vahetavad arvamusi ja teavet, mis käsitleb käesoleva lepingu rakendamist ning integreerumise mõju majandustegevusele ja majandus- ja rahapoliitika teostamisele. Peale selle võivad nad arutada makromajanduslikku olukorda, poliitikat ja väljavaateid. Arvamus- ja infovahetus ei ole siduv.







6. PEATÜKK

TRANSPORT

Artikkel 47

1. Artikleid 48–52 kohaldatakse raudtee-, maantee- ja siseveetranspordi suhtes.

2. Kõiki transpordiliike käsitlevad erisätted on esitatud XIII lisas.

Artikkel 48

1. EÜ liikmesriigi või EFTA riigi sätted, mis käsitlevad raudtee-, maantee- ja siseveetransporti ning mis ei sisaldu XIII lisas, peavad oma otsese või kaudse mõju poolest olema teiste riikide vedajate suhtes vähemalt niisama soodsad, kui selle riigi kodanikest vedajate suhtes.

2. Kui lepinguosaline kaldub kõrvale lõikes 1 sätestatud põhimõttest, teatab ta sellest EMP Ühiskomiteele. Teised lepinguosalised, kes kõrvalekaldega nõus ei ole, võivad võtta vastavaid vastumeetmeid.

Artikkel 49

Toetus on käesoleva lepinguga kooskõlas, kui see vastab transpordi koordineerimise vajadustele või kujutab endast avalike teenuste hulka kuuluvate teatavate kohustuste täitmise kulude katmist.

Artikkel 50

1. Lepinguosaliste territooriumil toimuvate vedude korral on keelatud diskrimineerimine, mis seisneb selles, et vedajad kehtestavad veetavate kaupade päritolu- või sihtriigi alusel erinevad veohinnad või erinevad veotingimused ühtede ja samade kaupade transportimisel ühtedel ja samadel ühendusteedel.

2. Vastavalt VII osale uurib pädev asutus kas omal algatusel või EÜ liikmesriigi või EFTA riigi taotlusel kõiki käesoleva artikli reguleerimisalasse kuuluvaid diskrimineerimisjuhtumeid ja võtab oma siseriiklike eeskirjade alusel vastu vajalikud otsused.

Artikkel 51

1. Lepinguosaliste territooriumil osutatavatele transporditeenustele selliste hindade või tingimuste kehtestamine, mis sisaldavad toetus- või kaitseelementi ühe või mitme konkreetse ettevõtja või tootmisharu huvides, on keelatud, välja arvatud juhul, kui artikli 50 lõikes 2 nimetatud pädev asutus on andnud selleks loa.

2. Pädev asutus vaatab omal algatusel või EÜ liikmesriigi või EFTA riigi taotlusel läbi lõikes 1 märgitud hinnad ja tingimused, võttes eelkõige arvesse ühelt poolt sobiva regionaalse majanduspoliitika nõudeid, vähearenenud piirkondade vajadusi ja poliitilistest asjaoludest tugevasti mõjutatud piirkondade probleeme ning teiselt poolt selliste hindade ja tingimuste mõju eri transpordiliikide omavahelisele konkurentsile.

Pädev asutus võtab siseriiklike eeskirjade alusel vastu vajalikud otsused.

3. Lõikes 1 sätestatud keeld ei kehti konkurentsitariifide suhtes.

Artikkel 52

Maksud või lõivud, mida vedaja nõuab piiriületamise eest lisaks veohindadele, ei tohi ületada mõistlikku taset, kui on võetud arvesse piiriületamisega tegelikult seotud kulud. Lepinguosalised püüavad neid kulusid järk-järgult vähendada.







IV OSA

KONKURENTSIEESKIRJAD JA MUUD ÜHISEESKIRJAD







1. PEATÜKK

ETTEVÕTJATE SUHTES KOHALDATAVAD EESKIRJAD

Artikkel 53

1. Käesoleva lepingu toimimisega on kokkusobimatu ja keelatud järgmine: kõik ettevõtjatevahelised kokkulepped, ettevõtjate ühenduste otsused ja kooskõlastatud tegevus, mis võivad mõjutada lepinguosaliste vahelist kaubandust ning mille eesmärgiks või tagajärjeks on takistada, piirata või kahjustada konkurentsi käesoleva lepinguga hõlmatud territooriumil, eelkõige need kokkulepped, otsused ja tegevus, millega: a) otseselt või kaudselt määratakse kindlaks ostu- või müügihinnad või muud tehingutingimused; b) piiratakse või kontrollitakse tootmist, turgusid, tehnilist arengut või investeeringuid; c) jagatakse turge või tarneallikaid; d) rakendatakse võrdväärsete tehingute puhul erinevaid tingimusi, pannes kaubanduspartnerid sellega ebasoodsasse konkurentsiolukorda; e) seatakse lepingu sõlmimise eeltingimuseks teiste osapoolte nõusolek võtta endale lisakohustusi, mis oma laadilt või kaubandustavade kohaselt ei ole seotud sellise lepingu objektiga.

2. Kõik käesoleva artikli põhjal keelatud kokkulepped või otsused on algusest peale tühised.

3. Lõike 1 sätted võib kuulutada kohaldamatuks: — ettevõtjatevaheliste kokkulepete või kokkuleppeliikide suhtes; — ettevõtjate ühenduste otsuste või otsuseliikide suhtes; — kooskõlastatud tegevuse või kooskõlastatud tegevuse liikide suhtes, mis aitavad parandada kaupade tootmist või levitamist või edendada tehnilist või majanduslikku progressi, võimaldades samal ajal tarbijatel saada sellest tulenevast kasust õiglase osa, ilma et a) kehtestataks asjassepuutuvatele ettevõtjatele piiranguid, mis ei ole nimetatud eesmärkide saavutamiseks hädavajalikud; b) annaks sellistele ettevõtjatele võimalust kõrvaldada konkurentsi kõnesolevate toodete olulise osa suhtes.

Artikkel 54

Turgu valitseva seisundi kuritarvitamine käesoleva lepinguga reguleeritaval territooriumil või selle olulisel osal ühe või mitme ettevõtja poolt on keelatud kui käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see võib mõjutada lepinguosaliste vahelist kaubandust.

Sellised kuritarvitused võivad seisneda iseäranis:

a) ebaõiglaste ostu- või müügihindade või muude ebaõiglaste tehingutingimuste otseses või kaudses kehtestamises;

b) toodangu, turgude või tehnilise arengu piiramises tarbijate kahjuks;

c) erinevate tingimuste rakendamises võrdväärsete tehingute puhul, pannes kaubanduspartnerid sellega ebasoodsasse konkurentsiolukorda;

d) selles, et lepingute sõlmimise eeltingimuseks seatakse teise osapoole nõusolek võtta endale lisakohustusi, mis oma laadilt või kaubandustavade kohaselt ei ole seotud lepingu objektiga.

Artikkel 55

1. Ilma et see piiraks protokolli nr 21 ja XIV lisa nende sätete kohaldamist, millega jõustatakse artiklid 53 ja 54, tagavad Euroopa Ühenduste Komisjon ja artikli 108 lõikes 1 sätestatud EFTA järelevalveamet artiklites 53 ja 54 esitatud põhimõtete rakendamise.

Artiklis 56 sätestatud pädev järelevalveasutus uurib omal algatusel või vastaval territooriumil asuva riigi või teise järelevalveasutuse taotlusel juhtumeid, mille puhul kahtlustatakse nimetatud põhimõtete rikkumist. Pädev järelevalveasutus uurib neid juhtumeid koostöös vastava territooriumi pädevate siseriiklike asutustega ja teiste järelevalveasutustega, kes pakuvad oma abi vastavalt siseriiklikele eeskirjadele.

Kui pädev järelevalveasutus leiab, et põhimõtteid on rikutud, paneb ta ette kohased meetmed rikkumiste lõpetamiseks.

2. Kui rikkumist ei lõpetata, sedastab pädev järelevalveasutus kõnealuse põhimõtete rikkumise oma põhjendatud otsuses.

Pädev järelevalveasutus võib oma otsuse avaldada ja volitada vastava territooriumi riike võtma olukorra parandamiseks vajalikke meetmeid, mille tingimused ja üksikasjad määrab tema. Ta võib ka nõuda teiselt järelevalveasutuselt, et see volitaks vastava territooriumi riike selliseid meetmeid võtma.

Artikkel 56

1. Artikliga 53 reguleeritavate üksikjuhtude puhul teevad otsuse järelevalveasutused järgmiste sätete alusel: a) üksikjuhtude kohta, mis mõjutavad kaubandust ainult EFTA riikide vahel, teeb otsuse EFTA järelevalveamet; b) juhtude kohta, mille puhul asjaomaste ettevõtjate käive EFTA riikide territooriumil on 33 % või rohkem nende käibest käesoleva lepinguga reguleeritaval territooriumil, teeb otsuse EFTA järelevalveamet vastavalt artiklis 58, protokollis nr 21 ja selle rakenduseeskirjades, protokollis nr 23 ja XIV lisas sätestatule, ilma et see piiraks punkti c kohaldamist; c) muude juhtude ning punktis b sätestatud juhtude kohta, kus mõjutatud on kaubandus Euroopa Ühenduse liikmesriikide vahel, teeb otsuse Euroopa Ühenduste Komisjon, võttes arvesse artiklit 58, protokolli nr 21, protokolli nr 23 ja XIV lisa sätteid.

2. Artiklis 54 sätestatud üksikjuhtude kohta teeb otsuse selle territooriumi järelevalveasutus, millel turgu valitsev seisund avastatakse. Lõike 1 punktides b ja c sätestatud eeskirju kohaldatakse ainult juhul, kui turgu valitsev seisund esineb mõlema järelevalveasutuse territooriumil.

3. Lõike 1 punktis c sätestatud üksikjuhtude kohta, mis ei avalda Euroopa Ühenduse liikmesriikide vahelisele kaubandusele või konkurentsile ühenduses arvestatavat mõju, teeb otsuse EFTA järelevalveamet.

4. Terminid „ettevõtja” ning „käive” on käesoleva artikli tähenduses määratletud protokollis nr 22.

Artikkel 57

1. Ettevõtjate koondumised, mille kontrollimine on sätestatud lõikes 2 ja mis loovad või tugevdavad turguvalitsevat seisundit, mille tagajärjel tõhus konkurents käesoleva lepinguga reguleeritud territooriumi või selle olulise osa turul oleks oluliselt takistatud, on käesoleva lepinguga kokkusobimatu.

2. Lõike 1 kohaseid ettevõtjate koondumiste kontrollimisi teostab: a) Euroopa Ühenduste Komisjon juhtudel, mis kuuluvad määruse (EMÜ) nr 4046/89 reguleerimisalasse vastavalt sellele määrusele ja kooskõlas protokollidega nr 21 ja 24 ning käesoleva lepingu XIV lisaga. Euroopa Ühenduste Komisjonil on ainupädevus niisuguste juhtude üle otsustada; komisjoni otsuste peale võib edasi kaevata Euroopa Ühenduste Kohtusse; b) EFTA järelevalveamet juhtudel, mis ei kuulu punkti a alla, kui XIV lisas sätestatud asjakohased künnised on EFTA riikide territooriumil täidetud kooskõlas protokollidega nr 21 ja 24 ja XIV lisaga. See ei piira EÜ liikmesriikide pädevust.

Artikkel 58

Kooskõlas protokollide nr 23 ja 24 sätetega teevad pädevad asutused koostööd selleks, et töötada välja ja säilitada kogu Euroopa Majanduspiirkonnas konkurentsi valdkonnas ühtne järelevalve ning rakendada, kohaldada ja tõlgendada ühetaoliselt käesoleva lepingu sätteid.

Artikkel 59

1. Lepinguosalised tagavad riigi osalusega äriühingute ja nende ettevõtjate puhul, kellele EÜ liikmesriigid või EFTA riigid annavad eri- või ainuõigused, et nad ei jõusta ega säilita ühtegi meedet, mis on vastuolus käesolevas lepingus esitatud eeskirjadega, eelkõige artiklis 4 ja artiklites 53–63 sätestatud eeskirjadega.

2. Ettevõtjad, kellele on usaldatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine või kes on fiskaalmonopolid, alluvad käesoleva lepingu eeskirjadele, eelkõige konkurentsieeskirjadele niivõrd, kuivõrd nimetatud eeskirjade kohaldamine ei takista juriidiliselt ega faktiliselt nendele määratud eriülesannete täitmist. Kaubanduse arengut ei tohi mõjutada määral, mis oleks vastuolus lepinguosaliste huvidega.

3. Euroopa Ühenduste Komisjon ja EFTA järelevalveamet tagavad oma pädevuse piires käesoleva artikli sätete kohaldamise ja võtavad vajaduse korral oma territooriumil asuvate riikide suhtes asjakohaseid meetmeid.

Artikkel 60

Erisätted, millega rakendatakse artiklites 53, 54, 57 ja 59 sõnastatud põhimõtted, on esitatud XIV lisas.







2. PEATÜKK

RIIGIABI

Artikkel 61

1. Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubandust.

2. Käesoleva lepinguga sobib kokku: a) üksiktarbijatele antav sotsiaalabi, kui sellist abi antakse ilma asjaomaste toodete päritolul põhineva diskrimineerimiseta; b) loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antav abi; c) Saksamaa jagamisest kahjustatud Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondade majandusele antav abi määral, mis on vajalik nimetatud jagamisest põhjustatud majandusliku halvemuse korvamiseks.

3. Käesoleva lepinguga kokkusobivaks võib pidada järgmist: a) abi majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus; b) abi üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks või tõsise häire kõrvaldamiseks mõne EÜ liikmesriigi või EFTA riigi majanduses; c) abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei kahjusta kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega; d) muud liiki abi, mida kooskõlas VII osaga võib kindlaks määrata EMP Ühiskomitee.

Artikkel 62

1. Kõik lepinguosaliste territooriumil eksisteerivad riigiabi süsteemid, samuti riigiabi andmise või muutmise kavad, tuleb jätkuvalt läbi vaadata, et kontrollida nende vastavust artiklile 61. Neid läbivaatamisi teostab: a) EÜ liikmesriikide puhul Euroopa Ühenduste Komisjon vastavalt Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artiklis 93 sätestatud eeskirjadele; b) EFTA riikide puhul EFTA järelevalveamet vastavalt EFTA riikide kokkuleppele, millega luuakse EFTA riikide järelevalveamet, millele antakse protokollis nr 26 sätestatud volitused ja ülesanded.

2. Vastavalt protokolli nr 27 sätetele teevad Euroopa Ühenduste Komisjon ja EFTA järelevalveamet koostööd riigiabi valdkonnas ühtse järelevalve tagamiseks käesoleva lepinguga reguleeritaval territooriumil.

Artikkel 63

Riigiabi käsitlevad erisätted on esitatud XV lisas.

Artikkel 64

1. Kui üks järelevalveasutus leiab, et teine järelevalveasutus ei rakenda käesoleva lepingu artikleid 61 ja 62 ning protokolli nr 14 käesoleva lepinguga reguleeritaval territooriumil võrdsetest konkurentsitingimustest kinni pidades, arutatakse asja kahe nädala jooksul vastavalt protokolli nr 27 punktis f sätestatud menetlusele.

Kui selle kahenädalase tähtaja lõppedes ei jõuta ühise lahenduseni, võib kahjustatud lepinguosalise pädev asutus võtta viivitamatult asjakohaseid ajutisi meetmeid, et kõrvaldada konkurentsikahjustuste tagajärjed.

Seejärel toimuvad EMP Ühiskomitees nõupidamised eesmärgiga jõuda ühiselt vastuvõetava lahenduseni.

Kui EMP Ühiskomitee ei ole kolme kuu jooksul nimetatud lahendust leidnud ja kui kõnealune tegevus põhjustab või ähvardab põhjustada lepinguosaliste vahelist kaubandust mõjutavaid konkurentsikahjustusi, võib ajutised meetmed asendada püsimeetmetega, mis on vältimatult vajalikud kõnealuste kahjustuste likvideerimiseks. Eelistatakse selliseid meetmeid, mis kõige vähem häirivad EMP toimimist.

2. Käesoleva artikli sätted kehtivad ka riigimonopolide kohta, mis asutatakse käesoleva lepingu allakirjutamise järel.







3. PEATÜKK

MUUD ÜHISEESKIRJAD

Artikkel 65

1. XVI lisas on esitatud hankemenetlust käsitlevad erisätted ja erikord, mida kohaldatakse kõikide toodete ja kindlaksmääratud teenuste suhtes, kui ei ole sätestatud teisiti.

2. Protokollis nr 28 ja XVII lisas on esitatud intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandit käsitlevad erisätted ja erikord, mida kohaldatakse kõikide toodete ja teenuste suhtes, kui ei ole sätestatud teisiti.







V OSA

NELJA VABADUSEGA SEOTUD HORISONTAALSÄTTED







1. PEATÜKK

SOTSIAALPOLIITIKA

Artikkel 66

Lepinguosalised peavad üksmeelselt vajalikuks edendada töötajate töötingimuste ja elatustaseme parandamist.

Artikkel 67

1. Lepinguosalised pööravad eriti töökeskkonnas erilist tähelepanu töötajate ohutuse ja tervise kaitseks kavandatud abinõude tõhustamisele. Et aidata seda eesmärki saavutada, kohaldatakse järkjärguliseks rakendamiseks miinimumnõudeid, arvestades iga lepinguosalise territooriumil kehtivaid tingimusi ja tehnilisi eeskirju. Need nõuded ei takista lepinguosalisi säilitamast või kehtestamast rangemaid töökaitsemeetmeid, kui need, mis on kooskõlas käesoleva lepinguga.

2. Lõikes 1 nimetatud miinimumnõuetena rakendatavad sätted määratakse kindlaks XVIII lisas.

Artikkel 68

Tööõiguse valdkonnas kehtestavad lepinguosalised käesoleva lepingu laitmatu toimimise tagamiseks vajalikud meetmed. Need meetmed täpsustatakse XVIII lisas.

Artikkel 69

1. Lepinguosalised lähtuvad jätkuvalt põhimõttest, et mehed ja naised peaksid saama võrdse töö eest võrdse tasu.

Käesolevas artiklis mõistetakse „tasu” all harilikku põhi- või miinimumpalka või mõnd muud tasumoodust kas rahas või loonusena, mida töötaja tööandjalt oma töö eest otseselt või kaudselt saab.

Võrdne tasu ilma soolise diskrimineerimiseta tähendab, et:

a) ühe ja sama tükitööna tehtava töö eest arvestatakse tasu ühe ja sama mõõtühiku alusel;

b) ajatöö eest ühel ja samal töökohal on ühesugune tasu.

2. Lõike 1 rakendamiseks mõeldud erisätted on esitatud XVIII lisas.

Artikkel 70

Lepinguosalised edendavad meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtet, rakendades XVIII lisa sätteid.

Artikkel 71

Lepinguosalised püüavad arendada tööandjate ja töövõtjate dialoogi üleeuroopalisel tasandil.







2. PEATÜKK

TARBIJAKAITSE

Artikkel 72

Tarbijakaitset käsitlevad sätted on esitatud XIX lisas.







3. PEATÜKK

KESKKOND

Artikkel 73

1. Lepinguosaliste keskkonnaalasel tegevusel on järgmised eesmärgid: a) keskkonna säilitamine, kaitsmine ja selle kvaliteedi parandamine; b) inimese tervise kaitse; c) loodusressursside kaalutletud ja mõistliku kasutamise tagamine.

2. Lepinguosaliste keskkonnaalane tegevus rajaneb põhimõtetel, mille järgi tuleb võtta ennetusmeetmeid ja tekitatud keskkonnakahjustus tuleks heastada esmajärjekorras kahjustuse kohas ja saastaja peaks maksma. Keskkonnakaitsenõuded saavad lepinguosaliste muu poliitika koostisosaks.

Artikkel 74

Artikli 73 alusel kohaldatavaid kaitsemeetmeid käsitlevad erisätted on esitatud XX lisas.

Artikkel 75

Artiklis 74 nimetatud kaitsemeetmed ei takista lepinguosalisi säilitamast või kehtestamast rangemaid kaitsemeetmeid, kui need, mis on kooskõlas käesoleva lepinguga.







4. PEATÜKK

STATISTIKA

Artikkel 76

1. Lepinguosalised tagavad EMP kõikide asjakohaste majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste aspektide kirjeldamiseks ja vaatlemiseks ette nähtud ühtse ja võrreldava statistilise teabe koostamise ja levitamise.

2. Lepinguosalised arendavad ja kasutavad selleks ühtlustatud meetodeid, määratlusi ja klassifikatsioone, samuti ühiseid programme ja menetlusi, mille kaudu korraldatakse statistilist tööd vajalikul haldustasemel ja täidetakse nõuetekohaselt statistilise konfidentsiaalsuse nõuet.

3. Statistikat käsitlevad erisätted on esitatud XXI lisas.

4. Statistikaalase koostöö korraldamist käsitlevad sätted on esitatud protokollis nr 30.







5. PEATÜKK

ÄRIÜHINGUÕIGUS

Artikkel 77

Äriühinguõigust käsitlevad erisätted on esitatud XXII lisas.







VI OSA

KOOSTÖÖ NELJA VABADUSEGA HÕLMAMATA VALDKONDADES

Artikkel 78

Lepinguosalised tugevdavad ja laiendavad ühenduse tegevuse raames toimuvat koostööd järgmistes valdkondades:

— teadusuuringute ja tehnoloogiaarendus,

— infoteenused,

— keskkond,

— haridus, kutseõpe ja noorsugu,

— sotsiaalpoliitika,

— tarbijakaitse,

— väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad,

— turism,

— audiovisuaalsektor ja

— kodanikukaitse

niivõrd, kuivõrd neid küsimusi ei reguleeri käesoleva lepingu teised osad.

Artikkel 79

1. Lepinguosalised tugevdavad omavahelist dialoogi kõigi asjakohaste vahenditega, eelkõige VII osas sätestatud menetluste kaudu, et määrata kindlaks valdkonnad ja tegevus, kus tihedam koostöö võiks kaasa aidata ühiste eesmärkide saavutamisele artiklis 78 nimetatud valdkondades.

2. Eelkõige vahetavad nad teavet ja korraldavad ühe lepinguosalise taotlusel EMP Ühiskomitees nõupidamisi artiklis 78 nimetatud valdkondade raamprogramme, eriprogramme, meetmeid ja projekte käsitlevate kavade või ettepanekute asjus.

3. VII osa kohaldatakse käesoleva osa suhtes mutatis mutandis, kui käesolevas osas või protokollis nr 31 on selgesõnaliselt nii ette nähtud.

Artikkel 80

Artikliga 78 ettenähtud koostöö toimub tavaliselt mõnel järgmisel viisil:

— EFTA riikide osalemine EÜ raamprogrammides, eriprogrammides, projektides või muudes meetmetes;

— ühistegevus konkreetsetes valdkondades, mis võib hõlmata tegevuse kooskõlastamist, mitme senise tegevuse ühendamist ja ajutise ühistegevuse algatamist;

— ametlik või mitteametlik teabevahetus või teavitamine;

— ühised püüdlused teatava tegevuse edendamiseks lepinguosaliste territooriumi kõigil paigus;

— vajaduse korral sama või sarnase sisuga paralleelsed õigusaktid;

— kui see pakub vastastikust huvi, siis jõupingutuste ja tegevuse kooskõlastamine rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu või nende raames, samuti kolmandate riikidega tehtava koostöö kooskõlastamine.

Artikkel 81

Kui koostöö vormiks on EFTA riikide osalemine EÜ raamprogrammides, eriprogrammides, projektides või muudes meetmetes, kohaldatakse järgmisi põhimõtteid.

a) EFTA riikidel on juurdepääs kõikidele programmi osadele.

b) Määrates EFTA riikide positsiooni komiteedes, mis abistavad Euroopa Ühenduste Komisjoni niisuguse ühenduse tegevuse juhtimisel või arendamisel, millele EFTA riikide osalemine võib rahaliselt kasu tuua, võetakse täiel määral arvesse nimetatud kasu.

c) Ühenduse otsuseid, välja arvatud ühenduse üldeelarvet käsitlevad otsused, mis otseselt või kaudselt mõjutavad raamprogramme, eriprogramme, projekte või muid meetmeid, kus EFTA riigid osalevad käesoleva lepingu alusel, käsitletakse artikli 79 lõike 3 kohaselt. EMP Ühiskomitee võib kõnealuses tegevuses osalemise jätkamise tingimused üle vaadata vastavalt artiklile 86.

d) Projekti tasandil on EFTA riikide institutsioonidel, ettevõtjatel, organisatsioonidel ja kodanikel ühenduse programmis või muudes meetmetes samad õigused ja kohustused, mis EÜ liikmesriikide vastavatel institutsioonidel, ettevõtjatel, organisatsioonidel ja kodanikel. Sama kehtib mutatis mutandis kõnealuse tegevuse raames EÜ liikmesriikide ja EFTA riikide vahelistes vahetustes osalejate kohta.

e) EFTA riikidel, nende institutsioonidel, ettevõtjatel, organisatsioonidel ja kodanikel on tulemuste avaldamise, hindamise ja kasutamise suhtes samad õigused ja kohustused, mis EÜ liikmesriikidel, nende institutsioonidel, ettevõtjatel, organisatsioonidel ja kodanikel.

f) Lepinguosalised kohustuvad oma asjakohaste eeskirjade ja õigusaktide kohaselt vajalikul määral hõlbustama programmis või muus tegevuses osalejate liikumist.

Artikkel 82

1. Kui käesolevas osas ettenähtud koostöö hõlmab EFTA riikide rahalist osalemist, toimub see osalemine mõnel järgmisel viisil. a) EFTA riikide osalus, mis tuleneb nende osalemisest ühenduse tegevuses, arvutatakse proportsionaalselt: — kulukohustuste assigneeringutega; ja — maksete assigneeringutega, mis igal aastal kantakse ühenduse jaoks Euroopa ühenduste üldeelarve ridadele, mis vastavad kõnealusele tegevusele. EFTA riikide rahalise osaluse suurust määrav suhtarv on ühelt poolt iga EFTA riigi turuhindades arvutatud sisemajanduse kogutoodangu suhte ja teiselt poolt EÜ liikmesriikide ja asjaomase EFTA riigi turuhindades arvutatud sisemajanduse kogutoodangu suhte summa. Nimetatud suhtarv arvutatakse iga eelarveaasta kohta, võttes aluseks kõige uuemad statistilised andmed. EFTA riikide osamaksu summa täiendab nii kulukohustuste assigneeringutes kui maksete assigneeringutes summasid, mis on kantud ühenduse üldeelarve kõnealuste tegevuste eelarveridadele. Osamaks, mida EFTA riigid igal aastal peavad tasuma, määratakse makseta assigneeringute alusel. EFTA riikide osamakse ei saa siduda kohustustega, mida ühendus on käesoleva lepingu alusel võtnud enne EFTA riikide kõnealuses tegevuses osalemise jõustumist, samuti neist tulenevate maksetega. b) EFTA riikide finantsosalus, mis on seotud nende osalemisega teatavates projektides või muus tegevuses, rajaneb põhimõttel, et iga lepinguosaline katab oma kulud asjakohase osamaksuga, mille EMP Ühiskomitee kinnitab ühenduse üldkuludesse. c) EMP Ühiskomitee võtab vastu vajalikud otsused, mis käsitlevad lepinguosaliste osamakse kõnealuse tegevuse maksumusse.

2. Üksikasjalikud sätted käesoleva artikli rakendamiseks esitatakse protokollis nr 32.

Artikkel 83

Kui koostöö toimub ametiasutuste teabevahetuse vormis, on EFTA riikidel samad õigused teavet saada ja samad kohustused teavet anda, kui EÜ liikmesriikidel, arvestades konfidentsiaalsus-nõuet, mille määrab EMP Ühiskomitee.

Artikkel 84

Konkreetsete valdkondade koostööd reguleerivad sätted esitatakse protokollis nr 31.

Artikkel 85

Kui protokollis nr 31 ei ole ette nähtud teisiti, reguleeritakse käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval artiklis 78 nimetatud valdkondades ühenduse ja EFTA riikide vahel juba toimuvat koostööd edaspidi käesoleva osa ja protokolli nr 31 sätetega.

Artikkel 86

EMP Ühiskomitee võtab vastavalt VII osale vastu kõik artiklite 78–85 rakendamiseks vajalikud otsused ja nendega seotud meetmed, mis võivad muu hulgas sisaldada protokolli nr 31 täiendamis- ja muutmissätteid, samuti artikli 85 rakendamiseks vajalikku üleminekukorda.

Artikkel 87

Lepinguosalised võtavad vajalikke meetmeid ühenduse tegevuse raames toimuva koostöö arendamiseks, tugevdamiseks ja laiendamiseks artiklis 78 loetlemata valdkondades, kui see koostöö võiks kaasa aidata käesoleva lepingu eesmärkide saavutamisele või näib lepinguosalistele muul viisil vastastikku kasulik. Nimetatud sammud võivad hõlmata artikli 78 muutmist nii, et seal loetletud valdkondadele lisatakse uusi.

Artikkel 88

Ilma et see piiraks käesoleva lepingu teiste osade kohaldamist, ei välista käesoleva osa sätted ühegi lepinguosalise puhul võimalust iseseisvalt meetmeid ette valmistada, vastu võtta ja kohaldada.







VII OSA

INSTITUTSIOONILISED SÄTTED







1. PEATÜKK

ASSOTSIATSIOONI STRUKTUUR







1. jagu

EMP Nõukogu

Artikkel 89

1. Käesolevaga asutatakse EMP Nõukogu. Nõukogu ülesandeks on eelkõige anda poliitiline tõuge käesoleva lepingu rakendamisele ja kehtestada EMP Ühiskomitee üldsuunised.

Sel eesmärgil hindab EMP Nõukogu lepingu üldist toimimist ja arengut. Nõukogu võtab vastu poliitilise otsused, mis toovad kaasa käesoleva lepingu muutmise.

2. Lepinguosalised, silmas pidades ühendust ja EÜ liikmesriike nende pädevuse piires, võivad pärast nõupidamist EMP Ühiskomitees või erakorraliselt kiireloomulistel juhtudel vahetult pöörduda EMP Nõukogusse mis tahes raskusi tekitavate küsimustega.

3. EMP Nõukogu võtab otsusega vastu oma töökorra.

Artikkel 90

1. EMP Nõukogu koosneb Euroopa Ühenduste Nõukogu liikmetest ja Euroopa Ühenduste Komisjoni liikmetest ning iga EFTA riigi ühest valitsuse liikmest.

EMP Nõukogu liikmeid võib esindada vastavalt selle töökorras sätestatud tingimustele.

2. EMP Nõukogu otsused võetakse vastu ühenduse ja EFTA riikide vahelise kokkuleppe alusel.

Artikkel 91

1. EMP Nõukogu eesistujaks on kuuekuulise tähtaja jooksul vaheldumisi Euroopa Ühenduste Nõukogu liige ja EFTA riigi valitsuse liige.

2. Eesistuja kutsub EMP Nõukogu kokku kaks korda aastas. EMP Nõukogu tuleb vastavalt oma töökorrale kokku ka siis, kui olukord seda nõuab.







2. jagu

EMP Ühiskomitee

Artikkel 92

1. Käesolevaga asutatakse EMP Ühiskomitee. Ühiskomitee tagab käesoleva lepingu tõhusa rakendamise ja toimimise. Sel eesmärgil korraldab ta arvamuste- ja teabevahetust ning võtab vastu otsuseid käesolevas lepingus sätestatud juhtudel.

2. Lepinguosalised, silmas pidades ühendust ja EÜ liikmesriike nende pädevuse piires, korraldavad EMP Ühiskomitee raames nõupidamisi lepinguga seotud küsimustes, mis tekitavad raskusi ja mille on tõstatanud üks lepinguosalistest.

3. EMP Ühiskomitee võtab otsusega vastu oma töökorra.

Artikkel 93

1. EMP Ühiskomitee koosneb lepinguosaliste esindajatest.

2. EMP Ühiskomitee otsused võetakse vastu ühenduse ja ühehäälselt esinevate EFTA riikide vahelise kokkuleppe alusel.

Artikkel 94

1. EMP Ühiskomitee eesistujaks on kuuekuulise tähtaja jooksul vaheldumisi ühenduse esindaja, s.t Euroopa Ühenduste Komisjon ja ühe EFTA riigi esindaja.

2. EMP Ühiskomitee tuleb oma ülesannete täitmiseks kokku põhimõtteliselt vähemalt korra kuus. Ühiskomitee tuleb vastavalt oma töökorrale kokku ka eesistuja või ühe lepinguosalise nõudel.

3. EMP Ühiskomitee võib vastu võtta otsuse luua mis tahes allkomitee või töörühm, kes abistaks teda ülesannete täitmisel. EMP Ühiskomitee sätestab oma töökorras selliste allkomiteede või töörühmade koosseisu ja tööviisi. Nende ülesanded määrab EMP Ühiskomitee kindlaks igal üksikjuhul eraldi.

4. EMP Ühiskomitee esitab aastaaruande käesoleva lepingu toimimise ja arengu kohta.







3. jagu

Parlamentaarne koostöö

Artikkel 95

1. Käesolevaga asutatakse EMP parlamentaarne ühiskomitee. EMP parlamentaarne ühiskomitee koosneb Euroopa Parlamendi liikmetest ja EFTA riikide parlamentide liikmetest. Komitee liikmete üldarv on sätestatud protokollis nr 36 esitatud põhikirjas.

2. EMP parlamentaarne ühiskomitee peab istungeid vaheldumisi ühenduses ja EFTA riikides vastavalt protokolli nr 36 sätetele.

3. EMP parlamentaarne ühiskomitee aitab dialoogi ja arutelude kaudu kaasa ühenduse ja FTA riikide vahelise parema mõistmise saavutamisele käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades.

4. EMP parlamentaarne ühiskomitee võib väljendada oma seisukohti vastavalt vajadustele kas aruannete või resolutsioonide vormis. EMP parlamentaarne ühiskomitee tutvub eelkõige vastavalt artikli 94 lõikele 4 esitatud EMP Ühiskomitee aastaaruandega käesoleva lepingu toimimise ja arengu kohta.

5. EMP Nõukogu eesistuja võib minna EMP parlamentaarse ühiskomitee ette, et teda ära kuulataks.

6. EMP parlamentaarne ühiskomitee võtab vastu oma töökorra.







4. jagu

Majanduspartnerite ja töösuhte poolte vaheline koostöö

Artikkel 96

1. Majandus- ja sotsiaalkomitee ja muude töösuhtepooli esindavate organite liikmed ning EFTA riikide vastavate organite liikmed töötavad selle nimel, et tugevdada omavahelisi kontakte ja teha organiseeritud ja regulaarset koostööd, et tõsta teadlikkust lepinguosaliste rahvamajanduste vahelise üha suureneva vastastikuse sõltuvuse majanduslike ja sotsiaalsete aspektide kohta ja nende EMPga seotud huvide suhtes.

2. Sel eesmärgil asutatakse EMP nõuandekomitee. EMP nõuandekomitee koosneb võrdsel arvul ühenduse majandus- ja sotsiaalkomitee liikmetest ja EFTA nõuandekomitee liikmetest. EMP nõuandekomitee võib väljendada oma seisukohti vastavalt vajadustele kas aruannete või resolutsioonide vormis.

3. EMP nõuandekomitee võtab vastu oma töökorra.







2. PEATÜKK

OTSUSTAMISMENETLUS

Artikkel 97

Käesolev leping ei mõjuta ühegi lepinguosalise õigust, ilma et see piiraks mittediskrimineerimise põhimõtte kohaldamist ja pärast teiste lepinguosaliste teavitamist, muuta oma siseriiklikke õigusakte käesoleva lepinguga reguleeritud valdkondades:

— kui EMP Ühiskomitee leiab, et muudetud õigusaktid ei kahjusta käesoleva lepingu laitmatut toimimist; või

— kui on järgitud artiklis 98 nimetatud menetlust.

Artikkel 98

Käesoleva lepingu lisasid ja protokolle nr 1–7, 9–11, 19–27, 30–32, 37, 39, 41 ja 47 võib vastavalt vajadusele muuta EMP Ühiskomitee otsusega vastavalt artikli 93 lõikele 2, artiklitele 99, 100, 102 ja 103.

Artikkel 99

1. Niipea, kui Euroopa Ühenduste Komisjon on koostanud uue õigusakti käesoleva lepinguga reguleeritud valdkonna kohta, küsib ta mitteametlikult nõu EFTA riikide ekspertidelt samamoodi nagu ta küsib oma ettepanekute väljatöötamiseks nõu EÜ liikmesriikide ekspertidelt.

2. Kui Euroopa Ühenduste Komisjon edastab oma ettepaneku Euroopa Ühenduste Nõukogule, saadab ta selle koopiad EFTA riikidele.

Ühe lepinguosalise nõudmisel toimub EMP Ühiskomitees eelnev arvamustevahetus.

3. Euroopa Ühenduste Nõukogu otsusele eelneva etapi jooksul, pideva teavitamis- ja konsulteerimisprotsessi käigus, konsulteerivad lepinguosalised tähtsatel hetkedel üksteisega uuesti EMP Ühiskomitees, kui üks neist seda nõuab.

4. Lepinguosalised teevad teavitamis- ja konsulteerimisetapi ajal heas usus koostööd, et aidata kaasa EMP Ühiskomitee otsuste vastuvõtmisele protsessi lõppemisel.

Artikkel 100

Nende meetmete eelnõude ettevalmistusjärgus, mis tuleb edaspidi esitada komiteedele, kes abistavad Euroopa Ühenduste Komisjoni täidesaatva võimu teostamisel, tagab Euroopa Ühenduste Komisjon EFTA riikide ekspertidele vastavalt asjaomastele valdkondadele võimalikult laiaulatusliku osaluse. Seoses sellega pöördub Euroopa Ühenduste Komisjon meetmete eelnõusid koostades EFTA riikide ekspertide poole samadel alustel nagu EÜ liikmesriikide ekspertide poole.

Juhtudel, kui Euroopa Ühenduste Nõukogu tegeleb eelkõige vastavalt asjaomase komitee liigi suhtes kohaldatavale menetlusele, edastab Euroopa Ühenduste Komisjon Euroopa Ühenduste Nõukogule EFTA riikide ekspertide seisukohad.

Artikkel 101

1. Artiklites 81 ja 100 käsitlemata komiteede töösse kaasatakse EFTA riikide eksperte juhul, kui käesoleva lepingu laitmatu toimimine seda nõuab.

Need komiteed on loetletud protokollis nr 37. Kõnealuse kaasamise üksikasjad on sätestatud seda küsimust käsitlevates asjaomaste valdkondade protokollides ja lisades.

2. EMP Ühiskomitee võib protokolli nr 37 muuta, kui lepinguosalised leiavad, et kaasamine peaks laienema ka muudele samade tunnusjoontega komiteedele.

Artikkel 102

1. EMP õiguskindluse ja ühtsuse tagamiseks võtab EMP Ühiskomitee vastu otsuse käesoleva lepingu lisa muutmise kohta võimalikult samal ajal, kui ühendus võtab vastu vastavad uued ühenduse õigusaktid, et nii viimaseid kui ka lepingu muudatusi oleks võimalik üheaegselt kohaldada. Sel eesmärgil teavitab ühendus EMP Ühiskomitee raames võimalikult peatselt teisi lepinguosalisi käesoleva lepinguga reguleeritud valdkondi käsitlevate õigusaktide vastuvõtmisest.

2. Käesoleva lepingu lisa sellele osale, mida uus õigusakt otseselt mõjutab, annab hinnangu EMP Ühiskomitee.

3. Lepinguosalised teevad kõik selleks, et jõuda käesoleva lepinguga seotud küsimustes kokkuleppele.

EMP Ühiskomitee teeb kõik eeskätt selleks, et leida vastastikku vastuvõetav lahendus, kui tekib tõsine probleem niisuguses valdkonnas, mis EFTA riikides kuulub seadusandja pädevusse.

4. Kui hoolimata eelmise lõigu kohaldamisest ei jõuta käesoleva lepingu lisa muutmise suhtes kokkuleppele, uurib EMP Ühiskomitee edaspidiseid võimalusi lepingu laitmatu toimimise säilitamiseks ja võtab vastu mis tahes selleks vajaliku otsuse, sealhulgas võimaluse jälgida õigusaktide samaväärsust. Nimetatud otsus võetakse vastu hiljemalt EMP Ühiskomiteele teatamise kuupäevast möödunud kuuekuise tähtaja lõpus või vastava ühenduse õigusakti jõustumise kuupäeval, kui see on hilisem.

5. Kui EMP Ühiskomitee ei ole lõikes 4 sätestatud tähtaja jooksul vastu võtnud otsust käesoleva lepingu lisa muutmise kohta, loetakse selle lõike 2 alusel kindlaks määratud mõjutatud osa ajutiselt peatatuks, kui EMP Ühiskomitee ei otsusta teisiti. Kõnealune peatamine jõustub kuue kuu möödumisel lõikes 4 nimetatud tähtaja lõpust, kuid mitte mingil juhul varem, kui sel kuupäeval, mil vastavat EÜ akti ühenduses rakendatakse. EMP Ühiskomitee jätkab jõupingutusi, et saavutada vastastikku vastuvõetav kokkulepe peatamise võimalikult kiireks lõpetamiseks.

6. Lõikes 5 nimetatud peatamise praktilisi tagajärgi arutatakse EMP Ühiskomitees. Üksikisikute ja ettevõtjate käesoleva lepingu alusel omandatud õigused ja kohustused säilivad. Lepinguosalised teevad vajaduse korral otsuse peatamise tõttu vajalikuks osutuvate kohanduste kohta.

Artikkel 103

1. Kui EMP Ühiskomitee otsus on lepinguosalistele siduv üksnes pärast põhiseadusest tulenevate nõuete täitmist, siis jõustub otsus kuupäeval, mis on märgitud otsuses, tingimusel et asjaomane lepinguosaline on selleks kuupäevaks teavitanud teisi lepinguosalisi põhiseadusest tulenevate nõuete täitmisest.

Kui selleks kuupäevaks ei ole teisi lepinguosalisi teavitatud, jõustub otsus viimasest teavitamisest möödunud ülejärgmise kuu esimesel päeval.

2. Kui kuue kuu jooksul pärast kuupäeva, mil EMP Ühiskomitee võttis vastu otsuse, ei ole teisi lepinguosalisi teavitatud, kohaldatakse EMP Ühiskomitee otsust kuni põhiseadusest tulenevate nõuete täitmiseni ajutiselt, välja arvatud juhul, kui lepinguosaline teatab, et selline ajutine kohaldamine ei ole lubatud. Viimasel juhul, või kui lepinguosaline teatab EMP Ühiskomitee otsuse ratifitseerimata jätmisest, jõustub artikli 102 lõikes 5 nimetatud peatamine ühe kuu möödumisel sellisest teatest, kuid mitte mingil juhul varem, kui sel kuupäeval, mil vastavat EÜ akti ühenduses rakendatakse.

Artikkel 104

Kui ei ole sätestatud teisiti, on käesolevas lepingus nimetatud EMP Ühiskomitee otsused jõustumise järel lepinguosalistele siduvad ja viimased peavad astuma vajalikke samme otsuste rakendamise ja kohaldamise tagamiseks.







3. PEATÜKK

ÜHTSUS, JÄRELEVALVEMENETLUS JA VAIDLUSTE LAHENDAMINE







1. jagu

Ühtsus

Artikkel 105

1. Saavutamaks lepinguosaliste eesmärki jõuda käesoleva lepingu sätete ja olulisel kujul käesolevasse lepingusse üle võetud ühenduse õigusaktide sätete võimalikult ühtse tõlgendamiseni, tegutseb EMP Ühiskomitee kooskõlas käesoleva artikliga.

2. EMP Ühiskomitee jälgib pidevalt Euroopa Ühenduste Kohtu ja EFTA Kohtu praktika arengut. Sel eesmärgil edastatakse nimetatud kohtute otsused EMP Ühiskomiteele, kes kannab hoolt, et säiliks lepingu ühtne tõlgendamine.

3. Kui EMP Ühiskomitee ei ole suutnud kahe kuu jooksul pärast seda, kui talle anti lahendada kahe kohtu praktika erinevuse küsimus, säilitada lepingu ühtset tõlgendamist, võib kohaldada artiklis 111 sätestatud korda.

Artikkel 106

Käesoleva lepingu võimalikult ühtse kohaldamise tagamiseks ja täie lugupidamisega kohtute sõltumatuse suhtes, loob EMP Ühiskomitee EFTA Kohtu, Euroopa Ühenduste Kohtu, Euroopa ühenduste esimese astme kohtu ja EFTA riikide viimase astme kohtute otsuseid käsitleva teabevahetussüsteemi. See süsteem hõlmab järgmist:

a) Euroopa Ühenduste Kohtu kohtusekretärile edastatakse nimetatud kohtute sellised otsused, mis käsitlevad ühelt poolt käesolevat lepingut ja teiselt poolt Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut ja Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingut koos muudatuste või täiendustega, samuti nende alusel vastuvõetud õigusakte niivõrd, kuivõrd need käsitlevad sätteid, mis on sisuliselt samased käesoleva lepingu sätetega.

b) Euroopa Ühenduste Kohtu kohtusekretär klassifitseerib nimetatud kohtuotsused, sealhulgas koostades ja avaldades vajadust mööda tõlkeid ja kokkuvõtteid;

c) Euroopa Ühenduste Kohtu kohtusekretär teatab asjaomastest dokumentidest iga lepinguosalise kindlaksmääratud pädevatele siseriiklikele asutustele.

Artikkel 107

Sätted, mis käsitlevad EFTA riigi võimalust lubada kohtul pöörduda Euroopa Ühenduste Kohtu poole, et viimane langetaks otsuse EMP eeskirja tõlgendamise kohta, on esitatud protokollis nr 34.







2. jagu

Järelevalvemenetlus

Artikkel 108

1. EFTA riigid loovad sõltumatu järelevalveameti (EFTA järelevalveamet) ja kehtestavad ühenduses kasutatavate menetlustega sarnased menetlused, sealhulgas menetluse, mis tagab käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmise ja konkurentsi käsitlevate EFTA järelevalveameti õigusaktide seaduslikkuse kontrolli.

2. EFTA riigid asutavad kohtu (EFTA Kohus).

Vastavalt EFTA riikide vahelisele eraldi lepingule on EFTA Kohtu pädevuses käesoleva lepingu kohaldamisel eelkõige järgmine:

a) EFTA riike puudutava järelevalvemenetlusega seotud hagid;

b) edasikaebused konkurentsi valdkonnas tehtud EFTA järelevalveameti otsuste peale;

c) vaidluste lahendamine kahe või enama EFTA riigi vahel.

Artikkel 109

1. Käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmist kontrollivad ühelt poolt EFTA järelevalveamet ja teiselt poolt Euroopa Ühenduste Komisjon, kes teeb otsused Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu, Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu ja käesoleva lepingu alusel.

2. Kogu EMP territooriumil ühtse järelevalve tagamiseks teevad EFTA järelevalveamet ja Euroopa Ühenduste Komisjon koostööd, vahetavad teavet ja peavad teineteisega nõu järelevalvepoliitika küsimustes ja üksikjuhtude asjus.

3. Euroopa Ühenduste Komisjon ja EFTA võtavad vastu kaebusi käesoleva lepingu kohaldamise kohta. Nad teatavad teineteisele saadud kaebustest.

4. Kumbki nimetatud organ kontrollib kõiki kaebusi, mis kuuluvad tema pädevusse, ja edastab teisele organile need kaebused, mis kuuluvad selle organi pädevusse.

5. Kui nende kahe organi vahel esineb lahkarvamusi kaebuste või kontrolli tulemuste suhtes võetavate meetmete osas, võib kumbki pool pöörduda selles küsimuses EMP Ühiskomitee poole, kes tegeleb sellega vastavalt artiklile 111.

Artikkel 110

Käesoleva lepingu alusel tehtud EFTA järelevalveameti ja Euroopa Ühenduste Komisjoni otsused, millega pannakse rahalisi kohustusi muudele isikutele peale riikide, pööratakse täitmisele. Sama kehtib käesoleva lepingu alusel tehtud Euroopa Ühenduste Kohtu, Euroopa ühenduste esimese astme kohtu ja EFTA Kohtu otsuste suhtes.

Otsuste täitmist reguleerivad selles riigis kehtivad tsiviilmenetlusnormid, mille territooriumil täitmine aset leiab. Korralduse otsuse täitmise kohta ilma muude formaalsusteta peale otsuse autentsuse tõestamise lisab otsusele iga lepinguosalise ametiasutus, kelle ta selleks otstarbeks määrab, ning teeb selle korralduse teatavaks teistele lepinguosalistele, EFTA järelevalveametile, Euroopa Ühenduste Komisjonile, Euroopa Ühenduste Kohtule, Euroopa ühenduste esimese astme kohtule ja EFTA Kohtule.

Kui need formaalsused on asjassepuutuva poole avalduse põhjal lõpetatud, võib nimetatud pool taotleda otsuse täitmist kooskõlas selle riigi õigusaktidega, mille territooriumil täitmine aset leiab, saates küsimuse otse pädevale asutusele.

Otsusetäitmist võib peatada ainult Euroopa Ühenduste Kohtu otsusega, kui tegemist on Euroopa Ühenduste Komisjoni, Euroopa ühenduste esimese astme kohtu või Euroopa Ühenduste Kohtu otsustega, või EFTA Kohtu otsusega, kui tegemist on EFTA järelevalveamet või EFTA Kohtu otsustega. Asjassepuutuvate riikide kohtute pädevusse kuuluvad siiski kaebused otsuse täitmise ebaõige viisi kohta.







3. jagu

Vaidluste lahendamine

Artikkel 111

1. Ühendus või EFTA riik võib pöörduda käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega seotud küsimusega EMP Ühiskomitee poole vastavalt edaspidi esitatud sätetele.

2. EMP Ühiskomitee võib vaidluse lahendada. Talle esitatakse kõik andmed, mis võivad osutuda vajalikuks olukorra põhjalikul uurimisel, et leida vastuvõetav lahendus. Sel eesmärgil teeb EMP Ühiskomitee kindlaks kõik käesoleva lepingu laitmatu toimimise säilitamise võimalused.

3. Kui vaidlus puudutab käesoleva lepingu nende sätete tõlgendamist, mis on sisult identsed Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu ja Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu ja nende kahe lepingu alusel vastuvõetud õigusaktide vastavate eeskirjadega, ning kui vaidlust ei ole lahendatud kolme kuu jooksul pärast selle esitamist EMP Ühiskomiteele, võivad vaidlevad lepinguosalised taotleda Euroopa Ühenduste Kohtult eelotsuse tegemist asjaomaste eeskirjade tõlgendamise kohta.

Kui EMP Ühiskomitee ei ole sellise vaidluse asjus jõudnud lahenduse suhtes kokkuleppele kuue kuu jooksul pärast menetluse alustamisest, või kui selle tähtaja jooksul ei ole vaidlevad lepinguosalised otsustanud taotleda Euroopa Ühenduste Kohtult eelotsuse tegemist, võib lepinguosaline võimalike tasakaalustamatuste kõrvaldamiseks:

— võtta artikli 112 lõikega 2 ettenähtud kaitsemeetmeid artiklis 133 sätestatud korras, või

— kohaldada artiklit 102 mutatis mutandis.

4. Kui vaidlus puudutab vastavalt artikli 111 lõikele 3 või artiklile 112 võetud kaitsemeetmete ulatust või ajalist kehtivust või vastavalt artiklile 114 võetud proportsionaalsus- või tasakaalustamismeetmeid ning kui EMP Ühiskomitee ei ole suutnud kolme kuu jooksul alates vaidlusküsimuse esitamisest seda vaidlust lahendada, võib lepinguosaline edastada vaidluse vahekohtule protokollis nr 33 sätestatud korras. Lõikes 3 nimetatud käesoleva lepingu sätete tõlgendamisega seotud küsimuste suhtes niisugust menetlust rakendada ei tohi. Vahekohtu otsus on vaidluspoolte jaoks siduv.







4. PEATÜKK

KAITSEMEETMED

Artikkel 112

1. Kui mis tahes sektoris või piirkonnas tekib tõsiseid ja püsima kippuvaid majanduslikke, ühiskondlikke või keskkonnaalaseid raskusi, võib lepinguosaline ühepoolselt võtta asjakohaseid meetmeid artiklis 113 sätestatud tingimustel ja korras.

2. Sellised kaitsemeetmed on ulatuselt ja kestuselt piiratud olukorra parandamiseks vajalikuga. Eelistatakse selliseid meetmeid, mis kõige vähem häirivad käesoleva lepingu toimimist.

3. Kaitsemeetmed kehtivad kõikide lepinguosaliste suhtes.

Artikkel 113

1. Lepinguosaline, kes kaalub kaitsemeetmete võtmist vastavalt artiklile 112, teatab sellest EMP Ühiskomitee kaudu viivitamata teistele lepinguosalistele ja esitab kogu sellega seotud teabe.

2. Lepinguosalised asuvad kohe EMP Ühiskomitees nõu pidama, et jõuda ühiselt vastuvõetava lahenduseni.

3. Asjaomased lepinguosalised ei tohi kaitsemeetmeid võtta enne, kui lõikes 1 nimetatud teatamisest on möödunud üks kuu, välja arvatud juhul, kui lõikes 2 nimetatud nõupidamismenetlus on lõppenud enne nimetatud tähtaja möödumist. Kui erandlike asjaolude tõttu on eelnev läbivaatamine võimatu, võib asjaomane lepinguosaline viivitamata kohaldada kaitsemeetmeid, mis on vältimatult vajalikud olukorra lahendamiseks.

Ühenduse nimel võtab kaitsemeetmeid Euroopa Ühenduste Komisjon.

4. Asjaomane lepinguosaline teatab võetud meetmetest viivitamata EMP Ühiskomiteele ja esitab kogu asjakohase teabe.

5. Võetud kaitsemeetmed arutatakse EMP Ühiskomitees iga kolme kuu möödumisel nende vastuvõtmisest, eesmärgiga kaotada need enne ettenähtud tähtaja lõppu või piirata nende kohaldamisala.

Iga lepinguosaline võib igal ajal taotleda EMP Ühiskomiteelt nimetatud meetmete läbivaatamist.

Artikkel 114

1. Kui lepinguosalise võetud kaitsemeede rikub käesolevast lepingust tulenevate õiguste ja kohustuste tasakaalu, võib mis tahes teine lepinguosaline võtta kõnealuse lepinguosalise suhtes tasakaalustavaid meetmeid, mis on vältimatult vajalikud tasakaalustamatuse likvideerimiseks. Eelistatakse selliseid meetmeid, mis kõige vähem häirivad EMP toimimist.

2. Kohaldatakse artiklis 113 sätestatud menetlust.







VIII OSA

FINANTSMEHHANISM

Artikkel 115

Eesmärgiga tugevdada lepinguosaliste vahelisi pidevaid ja tasakaalustatud kaubandus- ja majandussuhteid, nagu sätestatud artiklis 1, tunnistavad lepinguosalised vajadust vähendada majanduslikke ja sotsiaalseid piirkondlikke erinevusi. Selles osas juhivad nad tähelepanu käesoleva lepingu ja selle protokollide asjaomastele sätetele, sealhulgas teatavatele põllumajandust ja kalandust reguleerivale meetmetele.

Artikkel 116

EFTA riigid kehtestavad seoses EMPga ja lisaks vastavatele ühendusepoolsetele jõupingutustele finantsmehhanismi, et kaasa aidata artiklis 115 nimetatud eesmärkide saavutamisele.

Artikkel 117

▼M301

Finantsmehhanisme reguleerivad sätted on esitatud protokollis nr 38, protokollis nr 38a, protokolli nr 38a lisandis, protokollis 38b, protokolli nr 38b lisandis ja protokollis 38c.

▼B







IX OSA

ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 118

1. Kui lepinguosaline leiab, et kõikide lepinguosaliste huvides oleks käesoleva lepinguga loodud suhteid edasi arendada, laiendades neid lepingus käsitlemata valdkondadele, esitab ta EMP Nõukogu kaudu teistele lepinguosalistele sellekohase põhjendatud taotluse. EMP Nõukogu võib teha EMP Ühiskomiteele korralduse uurida taotluse kõiki aspekte ja esitada vastav aruanne.

EMP nõukogu võib vajaduse korral teha poliitilisi otsuseid, et alustada lepinguosaliste vahelisi läbirääkimisi.

2. Lepinguosalised peavad lõikes 1 nimetatud läbirääkimiste tulemusena saavutatud kokkulepped ratifitseerima või heaks kiitma oma menetluste kohaselt.

Artikkel 119

Lisad ja neis nimetatud käesoleva lepingu jaoks kohandatud dokumendid ning protokollid moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa.

Artikkel 120

Kui käesoleva lepinguga, eriti selle protokollidega nr 41 ja 43

▼B

ei ole ette nähtud teisti, on käesoleva lepingu sätted ülimuslikud ühelt poolt Euroopa Majandusühendusele kohustuslike kahe- või mitmepoolsete lepingute või kokkulepete, ja teiselt poolt ühele või mitmele EFTA riigile kohustuslike kahe- või mitmepoolsete lepingute või kokkulepete sätete suhtes niivõrd, kuivõrd käesolev leping reguleerib sama küsimust.

Artikkel 121

Käesoleva lepingu sätted ei välista koostööd:

a) Põhjamaade koostöö raames sellisel määral, mis ei kahjusta käesoleva lepingu laitmatut toimimist;

b) Šveitsi ja Liechtensteini regionaalliidu raames sellisel määral, mil käesolev leping ei ole saavutanud nimetatud liidu eesmärke ja kuivõrd see ei kahjusta käesoleva lepingu laitmatut toimimist;

▼M135 —————

▼B

Artikkel 122

Lepinguosaliste delegaadid, esindajad, eksperdid, samuti käesoleva lepingu kohaselt tegutsevad ametnikud ja teised teenistujad ei tohi ka pärast ametikohustuste lõppemist avaldada mingisugust ametisaladuse hoidmise kohustusega seotud teavet, eelkõige teavet ettevõtjate, nende ärisidemete või nende kulukomponentide kohta.

Artikkel 123

Käesolevas lepingus sätestatu ei takista lepinguosalisel võtmast meetmeid:

a) mida ta peab vajalikuks, et vältida oma oluliste julgeolekuhuvidega vastuolus oleva teabe avalikustamist;

b) mis on seotud relvade, laskemoona või sõjatarvikute tootmise või nendega kauplemise või kaitsevajadusteks asendamatu teadus- või arendustöö või tootmisega, tingimusel et need meetmed ei halvenda konkurentsitingimusi selliste toodete suhtes, mis ei ole eriomaselt sõjalise otstarbega;

c) mida ta peab oma julgeoleku seisukohalt vajalikuks avaliku korra ja julgeoleku säilitamist mõjutavate tõsiste siseriiklike rahutuste, sõja või sõjaohtu kujutavate tõsiste rahvusvaheliste pingete korral või selleks, et täita kohustusi, mis ta on endale võtnud rahu ja rahvusvahelise julgeoleku säilitamiseks.

Artikkel 124

Lepinguosalised kohtlevad EÜ liikmesriikide ja EFTA riikide kodanikke võrdselt oma kodanikega artiklis 34 määratletud äriühingute kapitalis osalemise suhtes, ilma et see piiraks käesoleva lepingu teiste sätete kohaldamist.

Artikkel 125

Käesolev leping ei mõjuta mingil viisil omandi õiguslikku režiimi lepinguosalistes riikides.

Artikkel 126

1. ►M187 ◄ , Soome ►M187 ◄ , Islandi ►M187 ◄ , Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Rootsi Kuningriigi territooriumi suhtes. Käesolevat lepingut kohaldatakse nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingut nendes asutamislepingutes sätestatud tingimustel, ja Austria—————, Soome—————, Islandi—————, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Rootsi Kuningriigi territooriumi suhtes.

2. Olenemata lõikest 1, ei kohaldata käesolevat lepingut Ahvenamaa suhtes. Soome valitsus võib siiski teatada käesoleva lepingu ratifitseerimisel depositaari kätte hoiuleantavas deklaratsioonis, mille kinnitatud koopia edastab depositaar igale lepinguosalisele, et käesolevat lepingut kohaldatakse Ahvenamaa suhtes samadel tingimustel, mis kehtivad teiste Soome osade suhtes, vastavalt järgmistele sätetele: a) käesoleva lepingu sätted ei välista Ahvenamaal mis tahes ajal kehtivate sätete kohaldamist, mis käsitlevad: i) piiranguid, mis keelavad Ahvenamaa piirkondliku kodakondsuseta füüsilistel isikutel ja juriidilistel isikutel omandada ja omada kinnisvara Ahvenamaal ilma saarestiku pädevate asutuste loata; ii) piiranguid, mis keelavad Ahvenamaa piirkondliku kodakondsuseta füüsilistel isikutel ja mis tahes juriidilistel isikutel kasutada asutamisõigust ja osutada teenuseid ilma saarestiku pädevate asutuste loata. b) Käesolev leping ei mõjuta ahvenamaalaste õigusi Soomes. c) Ahvenamaa ametivõimud kohtlevad võrdselt kõiki lepinguosaliste füüsilisi ja juriidilisi isikuid.

Artikkel 127

Iga lepinguosaline võib käesoleva lepingu osalisriikide hulgast välja astuda, teatades sellest teistele lepinguosalistele kirjalikult vähemalt kaksteist kuud ette.

Kohe pärast kavandatavast väljaastumisest teadasaamist kutsuvad teised lepinguosalised kokku diplomaatilise konverentsi, et ette näha muudatused, mis tuleb lepingusse sisse viia.

Artikkel 128

►M1

Any European State becoming a member of the Community shall, and the Swiss Confederation or any European State becoming a member of EFTA may, apply to become a party to this Agreement. It shall address its application to the EEA Council.

◄

2. Sellise osalemise tingimusi reguleeritakse lepinguosaliste ja taotlejariigi vahelise kokkuleppega. Lepinguosalised esitavad kõnealuse kokkuleppe ratifitseerimiseks või kinnitamiseks oma menetluse kohaselt.

Artikkel 129

1. Käesolev leping on koostatud ühes eksemplaris hispaania, hollandi, inglise, islandi, itaalia, kreeka, norra, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome ja taani keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

▼M268

Tulenevalt Euroopa Majanduspiirkonna laienemisest on käesoleva lepingu bulgaaria-, eesti-, horvaadi-, läti-, leedu-, malta-, poola-, rumeenia-, sloveeni-, slovaki-, tšehhi- ja ungarikeelne tekst võrdselt autentsed.

Lisades nimetatud dokumentide tekstid on Euroopa Liidu Teatajas avaldatud kujul võrdselt autentsed bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, soome, slovaki, sloveeni, taani, tšehhi ja ungari keeles ning koostatakse nendega autentselt islandi ja norra keeles ja avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes.

▼B

2. Lepinguosalised ratifitseerivad või kinnitavad käesoleva lepingu vastavalt oma sellekohastele põhiseadusest tulenevatele nõuetele.

Leping antakse hoiule Euroopa Ühenduste Nõukogu peasekretäri juurde ning kõikidele teistele lepinguosalistele edastatakse selle tõestatud koopiad.

Ratifitseerimis- või kinnitamiskirjad antakse hoiule Euroopa Ühenduste Nõukogu peasekretäri juurde, kes teavitab sellest kõiki teisi lepinguosalisi.

▼M1

3. This Agreement shall enter into force on the date and under the conditions provided for in the Protocol adjusting the Agreement on the European Economic Area.

▼B

En fe de lo cual, los plenipotenciarios abajo firmantes suscriben el presente acuerdo.

Til bekræftelse heraf har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne aftale.

Zu Urkund dessen haben die unterzeichneten Bevollmächtigten ihre Unterschriften unter dieses Abkommen gesetzt.

??? p?st?s? t?? a??t???, ?? ?p??e??aμμ???? p???e???s??? ??esa? t?? ?p???a??? t??? st?? pa???sa s?μ????a.

In witness whereof, the undersigned Plenipotentiaries have signed this Agreement.

En foi de quoi, les plénipotentiaires soussignés ont apposé leurs signatures au bas du présent accord.

þEssu til staðfestingar hafa undirritaðir fulltrúar, sem til þess hafa fullt umboð, undirritað samning þennan.

In fede di che, i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto le loro firme in calce al presente accordo.

Ten blijke waarvan de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder deze Overeenkomst hebben gesteld.

Som bevitnelse på dette har de undertegnede befullmektigede undertegnet denne avtale.

Em fé do que, os plenipotenciários abaixo assinados apuseram as suas assinaturas no final do presente acordo.

Tämän vakuudeksi alla mainitut täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.

Till bestyrkande härav har undertecknade befullmäktigade ombud undertecknat detta avtal.

Hecho en Oporto, el dos de mayo de mil novecientos noventa y dos.

Udfærdiget i Porto, den anden maj nitten hundrede og tooghalvfems.

Geschehen zu Porto am zweiten Mai neunzehnhundertzweiundneunzig.

????e st? ???t?, st?? d?? ?a??? ????a e???a??s?a e?e???ta d??.

Done at Oporto on the second day of May in the year one thousand nine hundred and ninety-two.

Fait à Porto, le deux mai mil neuf cent quatre-vingt-douze.

Gjört í Oporto annan dag maímánaðar árið nítján hundruð níutíu og tvö.

Fatto a Porto, addì due maggio millenovecentonovantadue.

Gedaan te Oporto, de tweede mei negentienhonderd tweeënnegentig.

Gitt i Oporte på den annen dag i mai i året nittenhundre og nitti to.

Feito no Porto, em dois de Maio de mil novecentos e noventa e dois.

Tehty portossa toisena päivänä toukokuuta tuhat yhdeksänsataayhdeksänkymmentäkaksi.

Undertecknat i Oporto de 2 maj 1992.

Por el Consejo y la Comisión de las Comunidades Europeas

For Rådet og Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber

Für den Rat und die Kommission der Europäischen Gemeinschaften

G?a t? S?μß????? ?a? t?? ?p?t??p? t?? ????pa???? ?????t?t??

For the Council and the Commission of the European Communities

Pour le Conseil et la Commission des Communautés européennes

Per il Consiglio e la Commissione delle Comunità europee

Voor de Raad en de Commissie van de Europese Gemeenschappen

Pelo Conselho e pela Comissão das Comunidades Europeias

Pour le royaume de Belgique

Voor het Koninkrijk België

På Kongeriget Danmarks vegne

Für die Bundesrepublik Deutschland

G?a t?? ???????? ??μ???at?a

Por el Reino de España

Pour la République française

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Per la Repubblica italiana

Pour le grand-duché de Luxembourg

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Pela República Portuguesa

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Für die Republik Österreich

Suomen tasavallan puolesta

Fyrir Lýðveldið Ísland

Für das Fürstentum Liechtenstein

For Kongeriket Norge

För Konungariket Sverige

Für die Schweizerische Eidgenossenschaft

Pour la Confédération suisse

Per la Confederazione svizzera

PROTOKOLLID

PROTOKOLL nr 1

horisontaalsete kohanduste kohta

Lepingu lisades nimetatud õigusaktide sätteid kohaldatakse vastavalt lepingule ja käesolevale protokollile, kui vastavas lisas ei ole ette nähtud teisiti. Konkreetsed kohandused, mis üksikutesse õigusaktidesse tuleb teha, on sätestatud lisas, kus asjaomast õigusakti on nimetatud.

1. ÕIGUSAKTIDE SISSEJUHATAVAD OSAD

Nimetatud õigusaktide preambuleid käesolevas lepingu tähenduses ei kohandata. Neid arvestatakse lepingu raames sel määral, kui on vaja kõnealustes õigusaktides sisalduvate sätete nõuetekohaseks tõlgendamiseks ja kohaldamiseks.

2. EÜ KOMITEESID KÄSITLEVAD SÄTTED

Kõnealustes õigusaktides nimetatud EÜ komiteesid käsitlev menetlus, institutsiooniline kord ja muud sätted on esitatud lepingu artiklites 81, 100 ja 101 ning protokollis nr 31.

3. ÜHENDUSE ÕIGUSAKTIDE KOHANDAMISE/MUUTMISE KORDA KÄSITLEVAD SÄTTED

Kui nimetatud õigusaktiga on ette nähtud ühenduse menetlus selle kohandamiseks, laiendamiseks, muutmiseks või ühenduse uute poliitikate, algatuste või õigusaktide väljatöötamiseks, kohaldatakse lepinguga ettenähtud asjakohast otsustamismenetlust.

4. TEABEVAHETUS JA TEATAMISE KORD

▼M2

a) Kui EÜ liikmesriik peab esitama teabe Euroopa Ühenduste Komisjonile, siis EFTA riik peab esitama teabe EFTA järelevalveametile, kes edastab selle EFTA riikide alalisele komiteele. Sama kehtib siis, kui teavet peavad edastama pädevad asutused. Euroopa Ühenduste Komisjon ja EFTA järelevalveamet vahetavad teavet, mille nad on saanud EÜ liikmesriikidelt või EFTA riikidelt või pädevatelt asutustelt.

▼B

b) Kui EÜ liikmesriik peab esitama teabe ühele või mitmele teisele EÜ liikmesriigile, siis esitab ta sama teabe ka Euroopa Ühenduste Komisjonile, kes saadab selle levitamiseks edasi EFTA riikide alalisele komiteele. EFTA riik esitab vastava teabe ühele või mitmele teisele EFTA riigile ja alalisele komiteele, kes saadab selle edasi Euroopa Ühenduste Komisjonile levitamiseks EÜ liikmesriikidele. Sama kehtib siis, kui teavet peavad esitama pädevad asutused.

c) Valdkondades, kus kiireloomulisuse tõttu on vajalik kiire teabevahetus, kohaldatakse asjaomaseid valdkonnaspetsiifilisi lahendusi, mis näevad ette otsese teabevahetuse.

d) Euroopa Ühenduste Komisjoni ülesandeid seoses kontrolli- ja kinnitusmenetluse, teavitamise, teatamise või konsulteerimise ja muude samalaadsete küsimustega täidetakse EFTA riikide puhul vastavalt nende vahel kokkulepitud korrale. See ei piira lõigete 2, 3 ja 7 kohaldamist. Euroopa Ühenduste Komisjon ja vastavalt vajadusele kas EFTA järelevalveamet või alaline komitee vahetavat kõnealustes küsimustes kõikvõimalikku teavet. Iga neis asjus tekkinud probleemiga võib pöörduda EMP Ühiskomitee poole.

5. LÄBIVAATAMISE JA ARUANDLUSE KORD

Kui kõnealuse õigusakti kohaselt peab Euroopa Ühenduste Komisjon või muu Euroopa ühenduste organ valmistama ette aruande või hinnangu või muu samalaadse dokumendi, siis vastavalt vajadusele peavad kas EFTA järelevalveamet või alaline komitee üheaegselt ette valmistama vastava aruande või hinnangu või muu samalaadse dokumendi EFTA riikide kohta. Euroopa Ühenduste Komisjon ja vastavalt vajadusele kas EFTA riikide järelevalveamet või alaline komitee annavad teineteisele nõu ja vahetavad teavet valmistades ette asjaomaseid aruandeid, mille koopiad saadetakse EMP Ühiskomiteele.

6. TEABE AVALDAMINE

a) Kui kõnealuse õigusakti kohaselt peab EÜ liikmesriik avaldama teatavaid fakte, menetlusi või muud taolist käsitlevat teavet, peavad lepingu kohaselt asjaomase teabe samasugusel viisil avaldama ka EFTA riigid.

b) Kui kõnealuse õigusakti kohaselt tuleb teatavaid fakte, menetlusi või muud taolist käsitlev teave avaldada Euroopa Ühenduste Teatajas,avaldatakse vastav teave EFTA riikide kohta selle väljaande eraldi EMP osas. ( 3 )

7. ÕIGUSED JA KOHUSTUSED

EÜ liikmesriikidele või nende avalik-õiguslikele isikutele, ettevõtjatele või üksikisikutele antud õigusi ja pandud kohustusi käsitletakse kui lepinguosalistele antud õigusi ja pandud kohustusi, kusjuures lepinguosalisi käsitletakse vastavalt vajadusele pädevate asutustena, avalik-õiguslike isikutena, ettevõtjatena või üksikisikutena.

8. VIITED TERRITOORIUMILE

Kui kõnealustes õigusaktides on viidatud „ühenduse“ või „ühisturu“ territooriumile, mõistetakse neid viiteid käesolevas lepingus viidetena lepingu artiklis 126 määratletud lepinguosaliste territooriumile.

9. VIITED EÜ LIIKMESRIIKIDE KODANIKELE

Kui kõnealused õigusaktid sisaldavad viiteid EÜ liikmesriikide kodanikele, mõistetakse neid viiteid käesolevas lepingus viidetena ka EFTA riikide kodanikele.

10. VIITED KEELTELE

Kui kõnealune õigusakt annab EÜ liikmesriikidele või nende avalik-õiguslikele isikutele, ettevõtjatele või üksikisikutele õiguse või paneb kohustuse mõne Euroopa ühenduste ametliku keele kasutamise suhtes, käsitletakse seda lepinguosaliste, nende avalik-õiguslike isikute, ettevõtjate või üksikisikute õiguse või kohustusena kasutada mis tahes lepinguosalise ametlikku keelt.

11. ÕIGUSAKTIDE JÕUSTUMINE JA RAKENDAMINE

Käesoleva lepingu seisukohast ei ole tähtsust lepingu lisades nimetatud õigusaktide jõustumist või rakendamist käsitlevatel sätetel. EFTA riikidele seatud ajalised piirangud ja tähtajad asjaomaste õigusaktide jõustamiseks ja rakendamiseks tulenevad lepingu jõustumiskuupäevast, samuti üleminekukorra sätetest.

12. ÜHENDUSE ÕIGUSAKTIDE ADRESSAADID

Käesoleva lepingu seisukohast ei ole tähtust sätetel, mis märgivad, et ühenduse õigusakt on suunatud liikmesriikidele.

▼M108

PROTOKOLL nr 2

TOODETE KOHTA, MIS JÄETAKSE ARTIKLI 8 LÕIKE 3 PUNKTI A KOHASELT KÄESOLEVA LEPINGU REGULEERIMISALAST VÄLJA







HS rubriik Tootekirjeldus 3502 Albumiinid, albuminaadid ja muud albumiini derivaadid: – ovoalbumiin: ex11 – – kuivatatud, välja arvatud inimtoiduks kõlbmatu või sellisena käsitatav ex19 – – muu ovoalbumiin, välja arvatud inimtoiduks kõlbmatu või sellisena käsitatav ex20 – piimaalbumiin, sh kahe või enama vadakuvalgu kontsentraadid, välja arvatud inimtoiduks kõlbmatu või sellisena käsitatav 3823 Tööstuslikud monokarboksüülrasvhapped; rafineerimisel saadud happelised õlid või tööstuslikud rasvalkoholid: – tööstuslikud monokarboksüülrasvhapped; rafineerimisel saadud happelised õlid: ex11 – – steariinhape, loomatoiduks mõeldud ex12 – – oleiinhape, loomatoiduks mõeldud ex13 – – tallõli rasvhapped, loomatoiduks mõeldud ex19 – – muud loomatoiduks mõeldud tooted ex70 – tööstuslikud rasvalkoholid, loomatoiduks mõeldud

PROTOKOLL nr 3

MIS KÄSITLEB LEPINGU ARTIKLI 8 LÕIKE 3 B OSAS NIMETATUD TOOTEID













Artikkel 1

1. Vastavalt käesoleva protokolli sätetele kohaldatakse lepingu sätteid I ja II tabelis loetletud toodete suhtes.

2. ►M153 ◄ . Käesoleva protokolli sätteid ei kohaldata Liechtensteini suhtes—————

Artikkel 2

1. I tabelis nimetatud toodete suhtes kohaldatakse selle tabeli lisades sätestatud tollimakse.

▼M320

I tabelis esitatud toodete suhtes, mis pärinevad Islandilt või Euroopa Liidust vastavalt Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni sätetele, kohaldatakse vastavalt I tabeli I lisa punktis 4a ja I tabeli II lisa punktis 1a kehtestatud tollimakse.

▼M108

2. Need tollimaksud tuleb igal kalendriaastal üle vaadata. Ühiskomitee võib neid kohandada arvestades lepinguosaliste territooriumil toimunud põhiliste põllumajandussaaduste ja -toodete hindade arengut ja/või vastastikuseid soodustusi.

Artikkel 3

1. Käesolev protokoll ei takista lepinguosalisi kohaldamast I tabelis loetletud toodete suhtes oma eksporditoetuste süsteemi, võttes arvesse põhiliste põllumajandussaaduste ja -toodete maailmaturuhindade ja lepinguosaliste turgude hindade erinevuste mõju.

2. Kui eksporditud toodete valmistamiseks kasutatud põhiliste põllumajandussaaduste või -toodetega seoses antakse tootmistoetusi või otseseid subsiidiume, vähendatakse vastavalt eksporditoetust.

Artikkel 4

Lepinguosalised teevad perioodiliselt üksteisele teatavaks põhiliste põllumajandussaaduste ja -toodete toetuste suuruse, mida I tabelis loetletud toodetel on õigus saada, ja vastavad muudatused põllumajanduspoliitikas, sealhulgas institutsionaalsed hinnad.

Artikkel 5

1. Lepinguosalised ei tohi maksustada II tabelis loetletud tooteid imporditollimaksude või samaväärse toimega maksudega, samuti ei tohi neile määrata eksporditoetusi.

2. II tabelis loetletud toodete suhtes kohaldatakse mutatis mutandis artikli 4 sätteid.

Artikkel 6

Lepinguosalise nõudmisel võib EMP Ühiskomitee käesoleva protokolli läbi vaadata. Läbivaatamisega võib kaasneda I ja II tabeli muutmine hõlmatud toodete mahu ja kohaldatavate tollimaksude suhtes.

Artikkel 7

1. Lepinguosalised teatavad EMP Ühiskomiteele käesoleva protokolli kohaldamiseks vastuvõetud üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

2. Iga lepinguosaline võib igal ajal nõuda käeoleva protokolli toimimise arutamist EMP Ühiskomitees.







I TABEL HS rubriik Toote kirjeldus 0403 Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor (kondenseeritud või kondenseerimata, suhkru- või muu magusaine-, aromatiseerivate ainete, puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga või ilma): 10 – jogurt: ex 10 – – lõhna- või maitseainetega või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga 90 – muud: ex 90 – – lõhna- või maitseainetega või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga 0501 Töötlemata juuksed, puhastatud, pestud või mitte; juuksejäätmed 0502 Kodu- ja metssigade harjased ning karvad; mägrakarvad jm karvad harjatoodete valmistamiseks; eelnimetatud karvade jäätmed 0503 Hobusejõhv ja selle jäätmed, sh kihtidena kas tugimaterjalil või ilma selleta 0505 Linnunahad jm sulgede või udusulgedega kaetud kehaosad, suled ja sulgede osad (sh kärbitud servadega) ja udusuled, töötlemata või töödeldud üksnes puhastamise, desinfitseerimise või säilitusmaterjalidega immutamise teel; sulepulber, sulgede osad ja jäätmed 0507 Elevandiluu, kilpkonnaluu, vaalaluu ja vaalakiused, sarved, kabjad, küüned, nokad (töötlemata või eeltöödeldud, kuid vormimata); eelnimetatud materjalide jäätmed ja neist valmistatud pulber 0508 Korallid jms materjalid, töötlemata või eeltöödeldud; merekarbid, kooriklaste ja okasnahksete mereloomade koorikkestad, seepia luukestad, töötlemata või eeltöödeldud, kuid vormimata; eelnimetatud materjalide jäätmed ja neist valmistatud pulber 0509 Looduslikud loomsed käsnad 0510 Hall ambra, kopranõre, näärmeeritis ja muskus; kantariidid (hispaania kärbsed); sapp, kuivatatud või mitte; näärmed jm farmaatsiatööstuses kasutatavad loomsed saadused (värsked, jahutatud, külmutatud või muul moel eelsäilitatud) 0710 Köögivili (kuumtöötlemata või aurutatud või vees keedetud), külmutatud: 40 – suhkrumais (Zea mays var. saccharata) 0711 Köögiviljad, lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud (nt gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees vm konserveerivas lahuses), kuid sellisena koheseks tarbimiseks kõlbmatud: 90 – muud köögiviljad; köögiviljasegud: ex 90 – – suhkrumais (Zea mays var. saccharata) 1302 Taimemahlad ja -ekstraktid; pektiinid, pektinaadid ja pektiidid; agar jm taimsed liimid ja paksendajad, modifitseeritud või mitte: – taimemahlad ja -ekstraktid: 14 – – püreetrist või rotenooni sisaldavatest taimejuurtest 19 – – muud: ex 19 – – – taimse päritoluga ekstraktide segud jookide ja toiduainete tootmiseks ex 19 – – – muud raviained peale juurviljaekstraktide segude, mida kasutatakse jookide, toidu või vanilje õlivaigu valmistamiseks 20 – pektiinid, pektinaadid ja pektiidid: ex 20 – – lisatud suhkru sisaldusega massist 5 % või rohkem 1401 Peamiselt punumiseks kasutatav taimne materjal (näiteks bambus, rotang, pilliroog, kõrkjad, pajuvitsad, raffia, puhastatud, pleegitatud või värvitud õled ja niinekoor) 1402 Peamiselt polstriks kasutatavad taimsed materjalid (näiteks kapokk, taimne vill ja merihein), kihtidesse laotatuna või mitte, alusmaterjaliga või ilma 1403 Peamiselt luudadeks või harjadeks kasutatav taimne materjal (näiteks luuasorgo, piassaava, orashein ja istle), vihtades või mitte 1404 Mujal nimetamata taimne materjal: 10 – taimsed toormaterjalid, mida kasutatakse peamiselt värvimiseks või parkimiseks 90 – muud 1517 Margariin; toidusegud ja tooted taimsetest ja loomsetest rasvadest või õlidest või käesolevasse gruppi kuuluvate mitmesuguste rasvade ja õlide fraktsioonidest, v.a rubriiki 1516 kuuluvad toidurasvad ja -õlid või nende fraktsioonid: 10 – margariin, v.a vedel margariin: ex 10 – – piimarasvade sisaldusega üle 10 %, kuni 15 % 90 – muud: ex 90 – – piimarasvade sisaldusega üle 10 %, kuni 15 % ex 90 – – toidukõlblikud segud või tooted, mida võib kasutada vormimäärdena 1520 Toorglütserool; glütserooliveed ja glütseroolileelised: ex 00 söödana kasutamiseks (1) 1522 Parkerasv (degraa) loomsete või taimsete vahade või rasvainete töötlemise jäägid: ex 00 – degraa söödana kasutamiseks (1) 1702 Muu suhkur, sh keemiliselt puhas laktoos, maltoos, glükoos ja fruktoos, tahkel kujul; maitse-, lõhnaja värvainelisandita suhkrusiirupid; tehismesi, naturaalse meega segatud või mitte; karamell: 50 – keemiliselt puhas fruktoos 90 – muud, k.a invertsuhkur: ex 90 – – keemiliselt puhas maltoos 1704 Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), kakaosisalduseta 1806 Šokolaad ja muud kakaod sisaldavad toidupreparaadid 1901 Linnaseekstrakt; püüli- ja lihtjahust, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 40 % massist, arvestatuna täiesti rasvavabalt ning mida pole mujal nimetatud; rubriikides 0401—0404 esitatud toodetest valmistatud mujal nimetamata toiduained, kakaosisaldusega alla 5 % massist, arvestatuna täiesti rasvavabalt 1902 Makarontooted, keedetud, küpsetatud või muul viisil toiduks valmistatud või mitte, täidisega (näiteks liha või muu täidisega) või täidiseta: spageti, makaronid, sarvekesed, lasagne, gnocchi, raviooli, canneloni, nuudlid, klimbid, pelmeenid jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte: – täidiseta makarontooted, keetmata ja muul viisil valmistoiduks töötlemata: 11 – – munasisaldusega 19 – – muud 20 – täidisega makarontooted, sh keedetud ja muul viisil valmistoiduks töödeldud: ex 20 – – välja arvatud tooted, mis sisaldavad rohkem kui 20 % massist vorsttooteid, liha, subprodukte või verd või nende komponentide segusid 30 – muud makarontooted 40 – kuskuss 1903 Tapiokk ja selle tärklisest valmistatud asendajad helveste, terade, kruupide, sõelmete vms kujul 1904 Teravilja või teraviljatoodete paisutamise või röstimise teel saadud toiduained (nt maisihelbed); eelnevalt kuumtöödeldud vm viisil töödeldud teravili (v.a mais) terade, helveste vm töödeldud teradena (v.a püüli- ja lihtjahu), mujal nimetamata 1905 Leiva-, saia- ja kondiitritooted (koogid, küpsised jne), kakaosisaldusega või ilma; armulaualeib, ravimikapslid, pitseroblaat, riispaber jms tooted 2001 Köögiviljad, puuviljad, pähklid jm taimede söödavad osad, äädika või äädikhappega töödeldud või konserveeritud: 90 – muud: ex 90 – – suhkrumais (Zea mays var. saccharata); palmisäsi; — jamss, maguskartul ja muud söödavad taimeosad, mis sisaldavad tärklist vähemalt 5 % massist, 2004 Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutatud, v.a rubriiki 2006 kuuluvad tooted: 10 – kartulid: ex 10 – – jahu või helvestena 90 – muu köögivili ja köögiviljasegud: ex 90 – – suhkrumais (Zea mays var. saccharata) 2005 Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutamata, v.a rubriiki 2006 kuuluvad tooted: 20 – kartulid: ex 20 – – jahu või helvestena 80 – suhkrumais (Zea mays var. saccharata) 2006 Köögiviljad, puuviljad, pähklid, puuviljakoored jm taimeosad, suhkrus säilitatuna (kuivatatud, suhkrustatud või glasuuritud): ex 2006 – suhkrumais (Zea mays var. saccharata) 2007 Keedised, puuviljaželeed, marmelaadid, puuvilja- või pähklipüreed ja -pastad, kuumtöödeldud, suhkru- vm magusainelisandiga või ilma 2008 Puuviljad, pähklid jm söödavad taimeosad, muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud, suhkru-, muu magusaine- või piirituselisandiga või ilma, mujal kirjeldamata või klassifitseerimata: – pähklid, maapähklid (arahhis) ja muud seemned, omavahel segatud või mitte: 11 – – maapähklid (arahhis): ex 11 – – – maapähklivõi (pasta röstitud arahhisest) ex 11 – – – maapähklid (arahhis), röstitud – – muud, sh segud, v.a alamrubriiki 2008 19 kuuluvad segud: ex 91 – – palmipungad söödana kasutamiseks (1) 99 – – muud: ex 99 – – – teramais, v.a suhkrumais (Zea mays var. saccharata) 2101 Kohvi-, tee- ja mateekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid ning nendel toodetel või kohvil, teel või matel põhinevad valmistised; röstitud sigur jm röstitud kohviasendajad ning nende ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid: – kohviekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid, tooted kohvist ning selle ekstraktidest, essentsidest ja kontsentraatidest: 12 – – tooted, mis põhinevad neil ekstraktidel, essentsidel ja kontsentraatidel või kohvil: ex 12 – – – piimarasva sisaldusega 1,5 %, piimavalgu sisaldusega 2,5 % või rohkem, suhkrusisaldusega 5 % ja tärklisesisaldusega 5 % või rohkem massist 20 – tee- ja mateekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid, tooted teest või matest või nende ekstraktidest, essentsidest ja kontsentraatidest: ex 20 – – piimarasva sisaldusega 1,5 % või rohkem, piimavalgu sisaldusega 2,5 % või rohkem, suhkrusisaldusega 5 % ja tärklisesisaldusega 5 % või rohkem massist 30 – röstitud sigur jm röstitud kohviasendaj