2007R0423 — ET — 27.07.2010 — 010.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:





Parandatud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) Nr 423/2007,

19. aprill 2007,

mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 60 ja 301, võttes arvesse nõukogu 27. veebruari 2007. aasta ühist seisukohta 2007/140/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid, ( 1 ) võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ning arvestades järgmist: (1) ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 23. detsembril 2006 vastu resolutsiooni 1737 (2006), millega otsustati, et Iraan peaks viivitamatult peatama kogu uraani rikastamise ja ümbertöötamisega seotud tegevuse, samuti kõik raske veega seotud projektid ning võtma teatavaid Rahvusvahelise Aatomienergia Agentuuri („IAEA”) direktorite nõukogu nõutud meetmeid, mida ÜRO Julgeolekunõukogu peab oluliseks usalduse loomisel Iraani tuumaprogrammi rahumeelse eesmärgi suhtes. Et veenda Iraani järgima kõnealust kohustuslikku otsust, otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu, et kõik ÜRO liikmesriigid peaksid kohaldama teatavaid piiravaid meetmeid. (2) Ühises seisukohas 2007/140/ÜVJP on kooskõlas resolutsiooniga 1737 (2006) ette nähtud teatavad Iraani vastu suunatud piiravad meetmed. Kõnealused meetmed hõlmavad piiranguid selliste kaupade ja tehnoloogia ekspordile ja impordile, mis võivad kaasa aidata Iraani uraani rikastamise, ümbertöötamise või raske veega seotud tegevusele või tuumarelvade kandesüsteemide väljatöötamisele, keeldu sellega seotud teenuste osutamisele, keeldu samalaadsete kaupade ja tehnoloogiaga seotud investeeringutele, keeldu vastavate kaupade ja tehnoloogia hangetele Iraanist, samuti nimetatud tegevuses või tuumarelva kandesüsteemide väljatöötamises osalevate, sellega otseselt seotud või seda toetavate isikute, üksuste või asutuste varade ja majandusressursside külmutamist. (3) Kõnealused meetmed kuuluvad Euroopa Ühenduse asutamislepingu reguleerimisalasse ning seetõttu on nende rakendamiseks ühenduses vaja ühenduse õigusakti, eelkõige tagamaks nimetatud meetmete ühetaolist kohaldamist ettevõtjate poolt kõikides liikmesriikides. (4) Käesolev määrus on erandiks kehtivatest ühenduse õigusaktidest, millega nähakse ette kolmandatest riikidest ekspordi ja kolmandatesse riikidesse impordi üldeeskirjad, ning eelkõige nõukogu 22. juuni 2000. aasta määrusest (EÜ) nr 1334/2000, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia ekspordi kontrollimiseks, ( 2 ) kuivõrd käesolev määrus hõlmab samu kaupu ja tehnoloogiat. (5) Otstarbekuse huvides tuleks komisjonile anda õigus avaldada keelatud kaupade ja tehnoloogiate loetelu ning kõik sellesse tehtavad muudatused, mille võtab vastu sanktsioonide komitee või ÜRO Julgeolekunõukogu, ning muuta nende isikute, üksuste ja asutuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid tuleks külmutada ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee otsuste alusel. (6) Käesoleva määruse artikli 7 lõikes 2 osutatud loetelu kehtestamise ja muutmise korra osas peaks nõukogu kasutama vastavaid rakendusvolitusi ise, pidades silmas resolutsiooni 1737 (2006) eesmärke, eelkõige Iraani tuuma- ja raketiprogramme toetavate tundlike tehnoloogiate väljatöötamise piiramist ning neid programme toetavate isikute ja üksuste tuumarelva leviku tõkestamise seisukohast tundlikku tegevust. (7) Liikmesriigid peaksid kindlaks määrama karistused, mida kohaldatakse käesoleva määruse sätete rikkumise korral. Ettenähtud karistused peaksid olema proportsionaalsed, tõhusad ja hoiatavad. (8) Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks see jõustuma selle avaldamise päeval, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) sanktsioonide komitee – ÜRO Julgeolekunõukogu komitee, mis loodi vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1737 (2006) punktile 18;

b) tehniline abi – igasugune tehniline abi, mis on seotud parandamise, arendamise, tootmise, komplekteerimise, katsetamise, hoolduse ja muude tehniliste teenustega ning mida võib osutada juhendamise, nõustamise, koolituse, oskusteabe ja tööoskuste edastamise või konsultatsiooniteenuste kaudu, sealhulgas suuline abi;

c) kaubad – esemed, materjalid ja seadmed;

d) tehnoloogia – hõlmab tarkvara;

e) investeering – ettevõtete omandamine või osaluse laiendamine nendes, kaasa arvatud ettevõtete täielik omandamine ning osakute ja kasumijaotusega väärtpaberite omandamine;

f) vahendusteenused – isikute, üksuste ja partnerluste tegevus, kes tegutsevad vahendajatena kaupade ja tehnoloogia ostmisel ja müümisel või üleandmise korraldamisel, või peavad läbirääkimisi või korraldavad tehinguid, mis hõlmavad kaupade ja tehnoloogia üleandmist;

g) rahalised vahendid – igasugused finantsvarad ja tulud, sealhulgas: i) sularaha, tšekid, rahalised nõuded, käskvekslid, maksekorraldused ja muud maksevahendid; ii) hoiused finantsasutustes või muudes asutustes, kontode saldod, võlad ja võlakohustused; iii) avalikult ja eraviisiliselt kaubeldavad väärtpaberid ja võlainstrumendid, sealhulgas aktsiad ja osakud, väärtpaberite sertifikaadid, võlakirjad, vekslid, optsioonitunnistused, võlaväärtpaberid ja tuletisväärtpaberite lepingud; iv) intressid, dividendid või muu varadelt saadud või neilt kogunenud tulu; v) krediit, tasaarvestusõigus, tagatised, täitmisgarantiid või muud finantskohustused; vi) akreditiivid, veokirjad ja ostukirjad; ning vii) fondides või finantsvahendites osalemist tõendavad dokumendid;

h) rahaliste vahendite külmutamine – toimingud, millega tõkestatakse rahaliste vahendite igasugune liigutamine, ülekandmine, muutmine, kasutamine, juurdepääs neile ja tehingud nendega, mis võiks kaasa tuua muudatusi nende mahus, suuruses, asukohas, omandilises kuuluvuses, valduses, iseloomus, otstarbes või muid muudatusi, mis võimaldaksid kõnealuseid rahalisi vahendeid kasutada, sealhulgas portfelli hallata;

i) majandusressursid – igasugused varad, nii materiaalsed kui immateriaalsed, nii kinnis- kui vallasasjad, mis ei ole rahalised vahendid, kuid mida on võimalik kasutada rahaliste vahendite, kaupade või teenuste hankimiseks;

j) majandusressursside külmutamine – toimingud, millega tõkestatakse majandusressursside mis tahes viisil kasutamine rahaliste vahendite, kaupade või teenuste hankimiseks, sealhulgas neid müües, rentides või neile hüpoteeki seades;

k) ühenduse territoorium – liikmesriikide territooriumid, kus kohaldatakse asutamislepingut selles kindlaksmääratud tingimuste alusel, sealhulgas õhuruum;

▼M7

l) leping või tehing – igasugune tehing mis tahes vormis ning mis tahes õiguse alusel, mis hõlmab kas ühte või mitut lepingut või samalaadset kohustust samade või eri poolte vahel; selles kontekstis hõlmab mõiste „leping” igasuguseid tagatisi ja vastutagatisi, eriti finantstagatisi, ja krediite, olenemata sellest, kas need on juriidiliselt iseseisvad või mitte, ning igasugust kaasnevat tingimust, mis tuleneb tehingust või on sellega seotud;

m) nõue – igasugune hüvitisnõue või mis tahes muu seda tüüpi nõue, näiteks tasaarvestusnõue, tagatisnõue, eelkõige igasugune nõue, mille eesmärgiks on saada pikendust või mis tahes kujul tagatist või vastutagatist, eriti finantstagatist;

n) isikud, üksused ja asutused Iraanis – i) Iraani riik või Iraani ametiasutus; ii) füüsiline isik, kes asub või kelle alaline elukoht on Iraanis; iii) juriidiline isik, üksus või asutus, kelle peakorter on Iraanis; iv) juriidiline isik, üksus või asutus, kelle tegevust eespool nimetatud isikud või asutused kas otseselt või kaudselt kontrollivad.

▼B

Artikkel 2

►M3 1. ◄ Keelatud on

a) järgmiste ühendusest või väljastpoolt ühendust pärinevate kaupade ja tehnoloogia müümine, tarnimine, üleandmine või eksportimine otse või kaudselt ühelegi füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Iraanis või kasutamiseks Iraanis: i) kõik kaubad ja tehnoloogia, mis sisalduvad tuumatarneriikide grupi ja raketitehnoloogia kontrollrežiimi loendites. Kõnealused kaubad ja tehnoloogia on loetletud I lisas; ii) muud kaubad ja tehnoloogia, mida sanktsioonide komitee või ÜRO Julgeolekunõukogu on määratlenud kaupadeks ja tehnoloogiaks, mis võiks kaasa aidata uraani rikastamise, ümbertöötamise või raske veega seotud tegevusele või tuumarelva kandesüsteemide väljatöötamisele Iraanis. Kõnealused kaubad ja tehnoloogia on samuti loetletud I lisas; ▼M7 iii) teatavad muud kaubad ja muu tehnoloogia, mis võivad kaasa aidata uraani rikastamise, ümbertöötlemise või raske veega seotud tegevusele, tuumarelva kandesüsteemide väljatöötamisele või muude Rahvusvahelisele Aatomienergiaagentuurile (IAEA) muret tekitavate või IAEA poolt lahendust vajavaks tunnistatud küsimustega seotud tegevusele. Kõnealused kaubad ja tehnoloogia on loetletud IA lisas; ▼B

b) osaleda teadlikult ja tahtlikult tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on kõrvalehoidmine punktis a nimetatud keelust.

▼M3

2. I lisa ei sisalda kaupu ja tehnoloogiat, mis on kantud sõjaliste kaupade ühisesse Euroopa Liidu nimekirja. ( 3 )

▼B

Artikkel 3

1. II lisas loetletud, ühendusest või väljastpoolt ühendust pärinevate kaupade ja tehnoloogia müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või eksportimiseks otse või kaudselt füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Iraanis või nende kasutamiseks Iraanis on vaja eelnevat luba.

▼M10

1a. Ekspordiks, mille jaoks käesoleva määruse kohaselt on vaja luba, annavad loa eksportija asukohaliikmesriigi pädevad asutused kooskõlas nõukogu 5. mai 2009. aasta määruse (EÜ) nr 428/2009 (millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks) ( 4 ) artiklis 11 sätestatud üksikasjalike eeskirjadega. Luba kehtib kogu liidus.

▼B

2. II lisa hõlmab I lisas loetlemata kaupu ja tehnoloogiat, mis võivad kaasa aidata uraani rikastamise, ümbertöötamise või raske veega seotud tegevusele, tuumarelvade kandesüsteemide väljatöötamisele või muude Rahvusvahelisele Aatomienergiaagentuurile (IAEA) muret tekitavate või IAEA poolt lahendust vajavaks tunnistatud küsimustega seotud tegevusele.

3. Eksportijad esitavad pädevale asutusele kõik ekspordiloa taotlemiseks nõutavad asjakohased andmed.

4. Liikmesriikide pädevad asutused, mis on nimetatud III lisas loetletud veebilehekülgedel, ei anna luba II lisas loetletud kaupade või tehnoloogia müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks, kui nad on otsustanud, et nende müük, tarne, üleandmine või eksport aitaks kaasa ühele järgmistest tegevustest:

a) uraani rikastamise, ümbertöötamise või raske veega seotud tegevus Iraanis;

b) tuumarelvade kandesüsteemide väljatöötamine Iraanis; või

c) muude IAEAle muret tekitavate või IAEA poolt lahendust vajavaks tunnistatud küsimustega seotud tegevus Iraanis.

5. Lõikes 4 sätestatud tingimuste kohaselt võivad III lisas loetletud veebilehekülgedel nimetatud liikmesriikide pädevad asutused nende poolt juba välja antud ekspordiloa tühistada, peatada või kehtetuks tunnistada või seda muuta.

6. Kui loa andmisest vastavalt lõikele 4 keeldutakse, luba tühistatakse, peatatakse, tunnistatakse kehtetuks või seda piiratakse oluliselt, teatab asjaomane liikmesriik sellest teistele liikmesriikidele ja komisjonile ning vahetab teiste liikmesriikide ja komisjoniga asjakohast teavet, järgides nõukogu 13. märtsi 1997. aasta määruse (EÜ) nr 515/97 (liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks) sätteid sellise teabe konfidentsiaalsuse kohta. ( 5 )

7. Enne seda, kui liikmesriik annab välja ekspordiloa, mille väljaandmisest teine liikmesriik või teised liikmesriigid on vastavalt lõikele 4 põhimõtteliselt identse tehingu puhul keeldunud ning nimetatud keeldumine veel kehtib, konsulteerib ta kõigepealt liikmesriigi või liikmesriikidega, kes on vastavalt lõigetes 5 ja 6 ettenähtud korrale loa andmisest keeldunud. Kui asjaomane liikmesriik otsustab pärast sellist konsulteerimist siiski loa anda, teavitab ta sellest teisi liikmesriike ja komisjoni ning esitab kogu asjakohase teabe, millel otsus põhineb.

Artikkel 4

▼M7

Keelatud on omandada, importida või transportida I ja IA lisas loetletud kaupu ja tehnoloogiaid, olenemata kas tegemist on Iraanist pärineva kaubaga või mitte.

▼M7

Artikkel 4a

I ja IA lisas loetletud kaupade ja tehnoloogia ülekandmise vältimiseks peavad Iran Cargole või Islamic Republic of Iran Shipping Line'ile kuuluvad või nende hallatavad kaubalennukid ja kaubalaevad saabumise või väljumise eel esitama asjaomase liikmesriigi tolliasutusele teabe kõikide ühendusse sissetoodavate või sealt väljaviidavate kaupade kohta.

Saabumis- või väljumiseelse teabe andmise kohustust reguleerivad eeskirjad, eelkõige järgitavad tähtajad ja nõutavad andmed, on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. aprilli 2005. aasta määruse (EÜ) nr 648/2005 (millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) ( 6 ) ja komisjoni 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1875/2006 (millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted määrusele (EMÜ) nr 2913/92) ( 7 ) asjaomaste sätetega, mis käsitlevad sisenemise ja väljumise ülddeklaratsioone ning tollideklaratsioone.

Lisaks sellele teevad Iran Air Cargo ja Islamic Republic of Iran Shipping Line või nende esindajad deklaratsiooni selle kohta, kas nende kaubad kuuluvad määruse (EÜ) nr 1334/2000 või käesoleva määruse kohaldamisalasse ning esitavad ekspordiloa nõude kohaldamise korral väljastatud ekspordiloa üksikasjad.

▼M8

Kuni 31. detsembrini 2010 võib sisenemise ja väljumise ülddeklaratsioonid ning käesolevas artikli nõutavad lisaandmed esitada kirjalikult, kasutades kaubandus-, sadama- või veodokumente tingimusel, et need sisaldavad vajalikke andmeid.

Alates 1. jaanuarist 2011 esitatakse käesolevas artiklis nõutavad lisaandmed kas kirjalikult või kasutades sobivaid sisenemise ja väljumise ülddeklaratsioone.

▼B

Artikkel 5

▼M7

1. Keelatud on:

a) osutada mis tahes Iraanis asuvale füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele, selles riigis kasutamise eesmärgil otseselt või kaudselt tehnilist abi seoses sõjaliste kaupade Euroopa Liidu ühises nimekirjas loetletud kaupade ja tehnoloogiatega või seoses selles nimekirjas loetletud kaupade tarnimise, tootmise, hoolduse ja kasutamisega;

b) osutada mis tahes Iraanis asuvale füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele, selles riigis kasutamise eesmärgil otseselt või kaudselt tehnilist abi või vahendusteenuseid seoses I ja IA lisas loetletud kaupade ja tehnoloogiatega või seoses I ja IA lisas loetletud kaupade tarnimise, tootmise, hoolduse ja kasutamisega;

c) teha investeeringuid ettevõtetesse, mis osalevad Iraanis I ja IA lisas või sõjaliste kaupade Euroopa Liidu ühises nimekirjas loetletud kaupade ja tehnoloogiate tootmises;

d) anda mis tahes Iraanis asuvale füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele, selles riigis kasutamise eesmärgil otseselt või kaudselt finantsabi või neid rahastada, pidades sealhulgas silmas toetusi, laenusid või ekspordikrediidikindlustust, seoses sõjaliste kaupade Euroopa Liidu ühises nimekirjas või I ja IA lisas loetletud kaupade ja tehnoloogiatega nende toodete müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või eksportimiseks või sellega kaasneva tehnilise abi osutamiseks.

e) osaleda teadlikult ja tahtlikult niisuguses tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on kõrvalehoidmine punktides a kuni d nimetatud keeldudest.

▼B

2. Järgmiste tegevuste puhul:

a) II lisas loetletud kaupade ja tehnoloogiaga ning nendega varustamise, nende tootmise, hoolduse ja kasutamisega seotud tehnilise abi või vahendusteenuste otsene või kaudne osutamine mis tahes isikutele, üksustele või asutustele Iraanis või kasutamiseks Iraanis;

b) investeerimine Iraani ettevõtetesse, mis tegelevad II lisas loetletud kaupade ja tehnoloogia tootmisega;

c) II lisas nimetatud kaupade ja tehnoloogiaga seotud rahastamine või rahalise abi, sealhulgas eelkõige toetused, laenud ja ekspordikrediidikindlustused nimetatud esemete müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või nendega seotud tehnilise abi osutamiseks, otsene või kaudne osutamine mis tahes isikutele, üksustele või asutustele Iraanis või kasutamiseks Iraanis;

on vaja asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse luba.

3. III lisas loetletud veebilehekülgedel nimetatud liikmesriikide pädevad asutused ei anna luba lõikes 2 viidatud tehinguteks, kui nad on otsustanud, et kõnealune tehing aitaks kaasa ühele järgmistest tegevustest:

a) uraani rikastamise, ümbertöötamise või raske veega seotud tegevus Iraanis;

b) tuumarelvade kandesüsteemide väljatöötamine Iraanis; või

c) muude IAEAle muret tekitavate või IAEA poolt lahendust vajavaks tunnistatud küsimustega seotud tegevus Iraanis.

Artikkel 6

III lisas loetletud veebilehekülgedel nimetatud liikmesriikide pädevad asutused võivad anda neile sobivatel tingimustel loa artiklis 2 või artikli 5 lõikes 1 nimetatud kaupade ja tehnoloogia, abi, investeeringute või vahendusteenustega seotud tehinguteks, kui sanktsioonide komitee on otsustanud eelnevalt ja iga üksikjuhtumi korral eraldi, et kõnealune tehing ei aita kindlasti kaasa massihävitusrelvade leviku tõkestamise seisukohast tundlikku tuumaenergiaalast tegevust toetavate tehnoloogiate ega tuumarelvade kandesüsteemide väljatöötamisele Iraanis, sealhulgas juhul, kui kõnealused kaubad ja tehnoloogia, abi, investeeringud või vahendusteenused on seotud toidu, põllumajanduse, ravi või muude humanitaareesmärkidega, tingimusel et:

a) kaupade või tehnoloogia tarneleping või abi osutamist käsitlev leping sisaldab asjakohaseid lõppkasutaja tagatisi, ning

b) Iraan on kohustunud mitte kasutama kõnealuseid kaupu või tehnoloogiat või vajadusel kõnealust abi massihävitusrelvade leviku tõkestamise seisukohast tundlikus tuumaenergiaalases tegevuses ega tuumarelvade kandesüsteemide väljatöötamisel.

Artikkel 7

▼M7

1. Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad IV lisas loetletud isikutele, üksustele või asutustele või mis on nende valduses või kontrolli all. IV lisa sisaldab ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee poolt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1737 (2006) punkti 12 ja resolutsiooni 1803 (2008) punkti 7 kohaselt määratud isikuid, üksusi ja asutusi.

▼B

2. Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mida V lisas loetletud isikud, üksused või asutused omavad või mis on nende valduses või kontrolli all. V lisa sisaldab IV lisas loetlemata füüsilisi ja juriidilisi isikuid, üksusi ja asutusi, kes on nimetatud vastavalt ühise seisukoha 2007/140/ÜVJP artikli 5 lõike 1 punktile b, kuna

a) nad osalevad või on otseselt seotud Iraani massihävitusrelvade leviku tõkestamise seisukohast tundliku tuumaenergiaalase tegevusega või toetavad seda, või

b) nad osalevad või on otseselt seotud tuumarelvade kandesüsteemide väljatöötamisega Iraanis või toetavad seda, või

c) tegutsevad punktis a või b viidatud isiku, üksuse või asutuse nimel või juhtimisel, või

d) on juriidilised isikud, üksused või asutused, kes on punktis a või b viidatud isiku, üksuse või asutuse omanduses või tema kontrolli all, sealhulgas ebaseaduslike vahendite abil.

3. Rahalisi vahendeid ega majandusressursse ei tehta otseselt või kaudselt kättesaadavaks IV ja V lisas loetletud füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele või nende kasuks.

4. Keelatud on teadlikult ja tahtlikult osaleda niisuguses tegevuses, mille otsene või kaudne eesmärk või tagajärg on lõigetes 1–3 nimetatud meetmetest kõrvalehoidmine.

Artikkel 8

Erandina artiklist 7 võivad III lisas loetletud veebilehtedel nimetatud liikmesriikide pädevad asutused lubada teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamist järgmistel tingimustel:

▼M3

a) kohus, haldusorgan või vahekohus on rahaliste vahendite või majandusressursside suhtes kasutanud kinnipidamisõigust enne kuupäeva, millal artiklis 7 osutatud isik, üksus või asutus on sanktsioonide komitee, ÜRO Julgeolekunõukogu või nõukogu poolt kindlaks määratud, või teinud nende kohta enne nimetatud kuupäeva otsuse;

▼B

b) rahalisi vahendeid või majandusressursse kasutatakse ainult sellise kinnipidamisõigusega tagatud või sellise otsusega tunnustatud nõuete rahuldamiseks kõnealuseid nõudeid omavate isikute õigusi reguleerivate õigusnormidega seatud piires;

c) kõnealusest kinnipidamisõigusest või otsusest ei saa kasu IV või V lisas loetletud isikud, üksused või asutused;

d) kinnipidamisõiguse või otsuse tunnustamine ei ole vastuolus asjaomase liikmesriigi avaliku korraga; ja

e) artikli 7 lõike 1 kohaldamisel on liikmesriik kinnipidamisõiguse või otsuse sanktsioonide komiteele teatavaks teinud.

Artikkel 9

Erandina artiklist 7 ja tingimusel, et IV või V lisas loetletud isiku, üksuse või asutuse sooritatud makse toimub vastavalt lepingule, kokkuleppele või kohustusele, mis sõlmiti või mis tekkis asjaomasele isikule, üksusele või asutusele enne kuupäeva, mil sanktsioonide komitee, julgeolekunõukogu või nõukogu kõnealuse isiku, üksuse või asutuse kindlaks määras, võivad III lisas loetletud veebilehtedel nimetatud liikmesriikide pädevad asutused anda loa neile sobivatel tingimustel teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks, kui on täidetud järgmised tingimused:

a) asjaomane pädev asutus on kindlaks teinud, et: i) rahalisi vahendeid või majandusressursse kasutatakse makseteks IV või V lisas loetletud isiku, üksuse või asutuse poolt; ii) leping, kokkulepe või kohustus ei aita kaasa I ja II lisas loetletud kaupade ja tehnoloogia tootmisele, müügile, ostmisele, üleandmisele, ekspordile, impordile, kasutamisele või transpordile; ja iii) makse ei ole vastuolus artikli 7 lõikega 3;

b) artikli 7 lõike 1 kohaldamisel on asjaomane liikmesriik teavitanud sanktsioonide komiteed kõnealusest otsusest ja oma kavatsusest anda luba ning sanktsioonide komitee ei ole esitanud selle kohta vastuväiteid kümne tööpäeva jooksul alates teavitamisest ning

c) artikli 7 lõike 2 kohaldamisel on asjaomane liikmesriik oma pädeva asutuse kõnealusest otsusest ja oma kavatsusest anda luba teavitanud teisi liikmesriike ja komisjoni vähemalt kaks nädalat enne loa andmist.

Artikkel 10

1. Erandina artiklist 7 võivad III lisas loetletud veebilehtedel nimetatud liikmesriikide pädevad asutused tingimustel, mida nad asjakohaseks peavad, lubada teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamist või teatavate rahaliste vahendite või majandusressursside kättesaadavaks tegemist, kui on täidetud järgmised tingimused:

a) pädev asutus on kindlaks teinud, et asjaomased rahalised vahendid või majandusressursid on: i) vajalikud IV või V lisas loetletud isikute ja nende ülalpeetavate pereliikmete põhivajaduste rahuldamiseks, sealhulgas toiduainete, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude, maksude, kindlustusmaksete ning kommunaalteenuste eest tasumiseks; ii) ette nähtud üksnes õigusabiteenuste osutamisega seotud töötasude maksmiseks mõistlikus ulatuses ja nendest teenustest tulenevate kulude hüvitamiseks; või iii) ette nähtud üksnes tasude või teenustasude maksmiseks külmutatud rahaliste vahendite või muude majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise eest; ja

b) kui luba on seotud IV lisas loetletud isiku, üksuse või asutusega, on asjaomane liikmesriik teavitanud sanktsioonide komiteed kõnealusest otsusest ja oma kavatsusest anda luba ning sanktsioonide komitee ei ole esitanud selle kohta vastuväiteid viie tööpäeva jooksul alates teavitamisest.

2. Erandina artiklist 7 võivad III lisas loetletud veebilehtedel nimetatud liikmesriikide pädevad asutused anda loa teatud külmutatud rahaliste vahendite või muude majandusressursside vabastamiseks või teatud rahaliste vahendite või muude majandusressursside kättesaadavaks tegemiseks pärast seda, kui nad on kindlaks teinud, et need rahalised vahendid või muud majandusressursid on vajalikud erakorraliste kulutuste katmiseks:

a) kui luba on seotud IV lisas loetletud isiku, üksuse või asutusega, on asjaomane liikmesriik teavitanud sanktsioonide komiteed kõnealusest otsusest ja kõnealune komitee on selle heaks kiitnud, ning

b) kui luba on seotud V lisas loetletud isiku, üksuse või asutusega, on asjaomane pädev asutus vähemalt kaks nädalat enne loa andmist teavitanud teiste liikmesriikide pädevaid asutusi ja komisjoni põhjustest, mille alusel pädev asutus peab vajalikuks konkreetse loa andmist.

3. Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni kõigist lõigete 1 ja 2 alusel antud lubadest.

Artikkel 11

1. Artikli 7 lõige 3 ei takista ühenduse finants- või krediidiasutustel külmutatud kontode krediteerimist, kui kolmandad isikud kannavad loetelus nimetatud füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse kontole üle rahalisi vahendeid, tingimusel et ka kõik neile kontodele lisatavad summad külmutatakse. Finants- või krediidiasutus peab pädevatele asutustele sellistest ülekannetest viivitamata teatama.

2. Artikli 7 lõiget 3 ei kohaldata külmutatud kontodele lisatud järgmiste summade suhtes:

a) nende kontode intressid või muud tulud; või

▼M3

b) maksed, mis tulenevad lepingutest, kokkulepetest või kohustustest, mis sõlmiti või tekkisid enne kuupäeva, millal artiklis 7 osutatud isik, üksus või asutus on sanktsioonide komitee, ÜRO Julgeolekunõukogu või nõukogu poolt kindlaks määratud.

▼B

tingimusel et kõnealused intressid, muud tulud või maksed on külmutatud artikli 7 lõikes 1 või 2 sätestatud korras.

▼M7

Artikkel 11a

1. Artikli 18 kohaldamisalasse kuuluvad krediidi- ja finantseerimisasutused täidavad oma tegevuses, mis on seotud lõikes 2 viidatud krediidi- ja finantseerimisasutustega ning vältimaks, et see tegevus aitab kaasa tuumarelva leviku tõkestamise seisukohast ohtlikule tuumaenergiaalastele tegevustele või tuumarelva kandesüsteemide väljatöötamisele, järgmisi nõudeid:

a) jälgivad pidevalt kontode kasutamist, sealhulgas oma kliendikontrolli programmide abil ning tulenevalt võetud kohustustest, mis on seotud rahapesu ja terrorismi rahastamisega;

b) nõuavad, et maksekorralduste andmeväljad, mis on seotud korralduse andja ja asjaomase makse saajaga, oleksid täidetud ning nimetatud teabe esitamata jätmisel keelduvad tehingu sooritamisest;

c) säilitavad kõik tehingutega seotud andmed viie aasta jooksul ja teevad need riiklikele asutustele nende taotlusel kättesaadavaks;

d) kui on kahtlus või põhjendatud alus kahtlustada, et rahalised vahendid on seotud massihävitusrelvade levitamise rahastamisega, teatavad oma kahtlusest kiiresti asjaomase liikmesriigi rahapesu andmebüroole või muule pädevale asutusele, kes on nimetatud III lisas loetletud veebilehtedel, ilma et see piiraks artiklites 5 ja 7 sätestatut. Rahapesu andmebüroo või muu pädev asutus tegutseb riikliku keskusena, kes saab ja analüüsib kahtlasi tehinguid puudutavaid teateid seoses võimaliku massihävitusrelvade levitamise rahastamisega. Rahapesu andmebürool või muul pädeval asutusel on otsene või kaudne ning õigeaegne juurdepääs finants-, haldus- ja õiguskaitseteabele, mida ta vajab oma ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks, sealhulgas kahtlaseid tehinguid puudutavate teadete analüüsimiseks.

2. Lõikes 1 sätestatud meetmeid kohaldatakse krediidi- ja finantseerimisasutuste suhtes nende tegevuses:

a) krediidi- ja finantseerimisasutustega, kelle asukoht on Iraanis, eelkõige pangaga Bank Saderat;

b) VI lisas loetletud Iraanis asuvate krediidi- ja finantseerimisasutuste filiaalide ja tütarettevõtjatega, mis kuuluvad artikli 18 kohaldamisalasse;

c) VI lisas loetletud Iraanis asuvate krediidi- ja finantseerimisasutuste filiaalide ja tütarettevõtjatega, mis ei kuulu artikli 18 kohaldamisalasse;

d) VI lisas loetletud krediidi- ja finantseerimisasutustega, mille asukoht ei ole Iraanis ja mis ei kuulu artikli 18 kohaldamisalasse, kuid mis on Iraanis asuvate isikute või üksuste kontrolli all.

Artikkel 11b

1. Panga Bank Saderat filiaalid ja tütarettevõtjad, mis kuuluvad artikli 18 kohaldamisalasse, teatavad asutamiskoha liikmesriigi pädevale asutusele, mis on nimetatud III lisas loetletud veebilehtedel, igast tehtud rahaülekandest või selle kaudu saadud rahalistest vahenditest, osapoolte nimed, ülekande summad ning ülekande kuupäeva viie tööpäeva jooksul alates ülekande sooritamisest või rahaliste vahendite saamisest. Kui andmed on kättesaadavad, tuleb teates täpsustada ülekande iseloom ja vajaduse korral ülekandega seotud kaupade iseloom ning esitada teave selle kohta, kas kaubad kuuluvad määruse (EÜ) nr 1334/2000 või käesoleva määruse kohaldamisalasse, ning kui nende eksportimiseks on vaja ekspordiluba, märkida ekspordiloa number.

2. Teabevahetuse korra kohaselt edastavad teate saanud pädevad asutused asjaomased andmed vajaduse korral viivitamata asjaomase tehingu teise osapoole asutamiskohaks oleva teise liikmesriigi pädevatele asutustele, et vältida ülekandeid, mis võiksid kaasa aidata tuumarelva leviku tõkestamise seisukohast ohtlikele tuumaenergiaalastele tegevustele või tuumarelva kandesüsteemide väljatöötamisele.

▼B

Artikkel 12

1. Rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamisest või nende kättesaadavaks tegemisest keeldumisest, mis on tehtud heas usus, et selline tegevus on kooskõlas käesoleva määrusega, ei tulene määrust rakendavale füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele või selle juhtidele või töötajatele mingit vastutust, välja arvatud juhul, kui tõendatakse, et rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamise või kinnipidamise põhjustas hooletus.

▼M7

2. Artikli 5 lõike 1 punktis d ja artikli 7 lõikes 3 sätestatud keeldudest ei tulene asjaomastele füüsilistele või juriidilistele isikutele ega üksustele mingit vastutust, juhul kui nad ei teadnud ja neil ei olnud põhjendatud alust kahtlustada, et nende tegevus võiks eirata kõnealuseid keelde.

▼M7

3. Kui asutus või isik, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määruse sätteid, või sellise asutuse või isiku töötaja või juht avaldab heauskselt vastavalt artiklitele 11a ja 11b artiklites 11a ja 11b osutatud teavet, ei kanna asutus või isik või tema juht või töötaja selle eest mingit vastutust.

Artikkel 12a

1. Keelatud on igasugune hüvitisnõue või mis tahes muu seda tüüpi nõue, nagu tasaarvestusnõue ja tagatisnõue, eelkõige igasugune nõue, mille eesmärgiks on saada pikendust või mis tahes kujul tagatist või vastutagatist, eelkõige finantstagatist, kui selle esitajaks on:

a) IV, V ja VI lisas loetletud isikud, üksused või asutused;

b) mis tahes muu isik, üksus või asutus Iraanis, sealhulgas Iraani valitsus;

c) mis tahes isik, üksus või asutus, kes otseselt või kaudselt tegutseb mõne kõnealuse isiku või üksuse kasuks;

lepingu või tehingu puhul, mille täitmist on otseselt või kaudselt, tervikuna või osaliselt mõjutanud selle määrusega kehtestatud meetmed.

2. Lepingu täitmist või tehingu sooritamist loetakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmetest mõjutatuks, kui nõue või selle sisu tuleneb otseselt või kaudselt kõnealustest meetmetest.

3. Igas nõude täitmise menetluses jääb kõnealuse nõude täitmist taotleva isiku kohustuseks tõendada, et nõude täitmine ei ole lõike 1 alusel keelatud.

▼B

Artikkel 13

1. Ilma et see piiraks kehtivate aruandlust, konfidentsiaalsust ja ametisaladust käsitlevate eeskirjade kohaldamist, peavad füüsilised ja juriidilised isikud, üksused ning organisatsioonid:

a) esitama viivitamata käesoleva määruse järgimist hõlbustava teabe, näiteks artikli 7 kohaselt külmutatud arvete ja rahasummade kohta, III lisas loetletud veebilehtedel nimetatud liikmesriikide pädevatele asutustele, mis asuvad nende elu- või asukohaks olevas liikmesriigis, ja edastama nimetatud teabe kas otse või liikmesriikide kaudu komisjonile;

b) tegema koostööd III lisas loetletud veebilehtedel nimetatud pädevate asutustega kõnealuse teabe kontrollimisel.

2. Komisjonile otse esitatud lisateave edastatakse asjaomasele liikmesriigile.

3. Kogu käesoleva artikli kohaselt edastatud või saadud teavet kasutatakse ainult sel otstarbel, milleks see edastati või saadi.

Artikkel 14

Komisjon ja liikmesriigid teatavad üksteisele viivitamata käesoleva määruse alusel võetud meetmetest ning edastavad üksteisele nende käsutuses oleva käesoleva määrusega seotud mis tahes muu asjakohase teabe, eelkõige teabe määruse rikkumise ja jõustamisprobleemide ning liikmesriikide kohtute tehtud otsuste kohta.

Artikkel 15

▼M10

1. Komisjon:

a) muudab I lisa kas ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee otsuste alusel;

b) muudab liikmesriikide esitatud teabe põhjal IA lisa ja II lisa;

c) muudab liikmesriikide esitatud teabe põhjal III lisa;

d) muudab IV lisa kas ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee otsuste alusel;

e) muudab VI lisa nõukogu ühise seisukoha 2007/140/ÜVJP III ja IV lisa suhtes tehtud otsuste alusel.

▼B

2. Nõukogu koostab, vaatab läbi ja muudab kvalifitseeritud häälteenamusega artikli 7 lõikes 2 nimetatud isikute, üksuste ja asutuste loetelu täielikus kooskõlas ühise seisukoha 2007/140/ÜVJP II lisa suhtes tehtud nõukogu otsustega. V lisa loend vaadatakse korrapäraselt ja vähemalt iga 12 kuu tagant läbi.

3. Nõukogu esitab lõike 2 alusel tehtud otsuste aluseks olevad individuaalsed ja konkreetsed põhjused ning teeb need asjaomastele isikutele, üksustele ja asutustele teatavaks.

Artikkel 16

1. Liikmesriigid sätestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

2. Liikmesriigid teatavad kõnealustest eeskirjadest komisjonile kohe pärast käesoleva määruse jõustumist ning annavad teada nende edaspidistest muudatustest.

Artikkel 17

1. Liikmesriigid määravad käesolevas määruses osutatud pädevad asutused ja märgivad need ära III lisas loetletud veebilehtedel või nende veebilehtede kaudu.

2. Liikmesriigid teatavad oma pädevatest asutustest komisjonile kohe pärast käesoleva määruse jõustumist ning annavad teada nende edaspidistest muudatustest.

Artikkel 18

Käesolevat määrust kohaldatakse:

a) ühenduse territooriumil;

b) liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate õhusõidukite ja laevade pardal;

c) kõikide liikmesriikide kodanike suhtes ühenduse territooriumil või väljaspool seda;

d) juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste suhtes, mis on asutatud või moodustatud liikmesriigi seaduste alusel;

e) juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste äritegevuse suhtes, mis tervikuna või osaliselt leiab aset ühenduse territooriumil.

Artikkel 19

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

▼M4









I LISA

Artiklis 2, artiklis 4 ja artikli 5 lõikes 1 osutatud kaubad ja tehnoloogia

SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED

Käesolevas lisas loetletud kaubad ja tehnoloogia määratletakse võimaluse korral viitega nõukogu määruse (EÜ) nr 1334/2000 (mida on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1183/2007) ( 8 ) I lisas esitatud kahesuguse kasutusega kaupade loetelule.

Käesolevas lisas loetletud kaupade ja tehnoloogia kirjeldus kattub sageli (ent mitte alati) kahesuguse kasutusega kaupade loetelus esitatud kaupade ja tehnoloogia kirjeldusega või sarnaneb sellele. Kõik kirjeldused põhinevad võimalikult suures ulatuses viites osutatud kahesuguse kasutusega kaupade kirjeldusel. Kirjelduste erinevuse korral võetakse aluseks käesolevas lisas loetletud kaupade või tehnoloogia kirjeldus. Selguse huvides märgitakse tärniga * kirjeldused, mis põhinevad viites osutatud kahesuguse kasutusega kauba kirjeldusel, ent milles on kasutatud tehniliste parameetrite teistsuguseid väärtusi või milles on välja jäetud või juurde lisatud konkreetseid elemente.

Kui käesolevas lisas sisalduv kanne kattub ainult osaliselt viites osutatud kahesuguse kasutusega kauba kasutusalaga, tehakse kahesuguse kasutusega kaupade loetelust pärineva ühiku viitenumbri ette märge „ex”.

Jutumärkides „ … ” terminite määratlused leiab määrusest (EÜ) nr 1183/2007.

Käesolev lisa ei hõlma kaupu ega tehnoloogiat (sealhulgas tarkvara), mis on kantud Euroopa Liidu ühisesse sõjaliste kaupade nimekirja. ( 9 ) Selliste kaupade ja tehnoloogia otsene või kaudne tarnimine, müümine või üleandmine Iraani on Euroopa Liidu liikmesriikides vastavalt ühise seisukoha 2007/140/ÜVJP ( 10 ) artikli 1 lõike 1 punktile c keelatud.

Üldmärkused

1. Sõjaliseks kasutuseks ettenähtud või kohandatud kaupade kontrolli või keelustamise osas palume vaadata üksikute liikmesriikide sõjaliste kaupade kontrollimist või keelustamist käsitlevat/käsitlevaid loetelu/-sid. Käesolevas lisas leiduvad viited „Vt ka sõjaliste kaupade nimekiri” osutavad kõnealustele loeteludele.

2. Käesolevas lisas käsitletava keelustamise eesmärki ei tohiks kahjustada selliste keelustamisele mittekuuluvate kaupade (kaasa arvatud tehas) ekspordiga, mis sisaldavad üht või mitut keelustatud komponenti ning mille puhul keelustatud komponent või komponendid on kaupade põhiliseks koostisosaks ja seda (neid) on võimalik kergesti eraldada või kasutada muudel eesmärkidel. NB! Otsustades, kas keelustatud komponenti või komponente võib pidada põhiliseks koostisosaks, on vaja kaaluda koguse, väärtuse ja tehnoloogilise oskusteabega seotud tegureid ning muid konkreetseid asjaolusid, mis võiksid tõendada, et keelustatud komponent või komponendid on hangitavate kaupade põhiliseks koostisosaks.

3. Käesolevas lisas määratletud kaubad hõlmavad nii uusi kui ka kasutatud kaupu.

Tuumatehnoloogiat käsitlev märkus (NTN)

(Lugeda koos I jao 0. kategooria B osaga)

I jao 0. kategooria A osas loetletud kaupadega (mille müük, tarnimine, üleandmine või eksport on keelatud) otseselt seotud „tehnoloogia” müük, tarnimine, üleandmine või eksport on I jao 0. kategooria sätete kohaselt keelatud.

„Tehnoloogia”, mis on ette nähtud keelustatud kaupade „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”, on keelustatud ka siis, kui seda kohaldatakse keelustamata kaupade suhtes.

Kaupade lubamine ekspordiks vastavalt määruse (EÜ) nr 423/2007 artiklile 6 annab loa eksportida samale lõppkasutajale ka kõnealuste kaupade paigaldamiseks, kasutamiseks, hoolduseks ja remondiks vajalikku minimaalset „tehnoloogiat”.

Tehnosiirde keelustamist ei kohaldata „üldkasutatava” teabe ega „fundamentaalteaduslike uuringute” suhtes.

Üldmärkus tehnoloogia kohta (GTN)

(Lugeda koos I jao 1.–7. ja 9. kategooria B osaga)

Sellise „tehnoloogia” müük, tarnimine või eksport, mis on „vajalik” I jao 1.–9. kategoorias nimetatud kaupade (mille müük, tarnimine või eksport on keelatud) „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”, on I jao 1.–9. kategooria sätete kohaselt keelatud.

„Tehnoloogia”, mis on „vajalik” keelustatud kaupade „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”, on keelustatud ka siis, kui seda kohaldatakse keelustamata kaupade suhtes.

Keelustamist ei kohaldata sellise „tehnoloogia” suhtes, mis on minimaalselt vajalik selliste kaupade paigaldamiseks, kasutamiseks, hoolduseks (kontrolliks) ja remondiks, mis ei ole keelustatud või mille eksport on vastavalt määrusele (EÜ) nr 423/2007 lubatud.

Tehnosiirde keelustamist ei kohaldata „üldkasutatava” teabe või „fundamentaalteaduslike uuringute” või patenditaotluste tegemiseks vajaliku miinimumteabe suhtes.

Üldmärkus tarkvara kohta (GSN)

(Käesoleva märkusega tühistatakse kõik I jao 0.–7. ja 9. kategooria B osas sätestatud keelud)

Käesoleva loetelu I jao 0.–9. kategoorias ei keelustata „tarkvara”, mis on:

a. üldiselt avalikkusele kättesaadav, kuna: 1. seda müüakse varudest jaemüügikohtades piiramatult järgmistel viisidel: a. käsimüük; b. postimüük; c. elektronkaubandus või d. telefonimüük ning 2. nad on ette nähtud paigaldamiseks kasutaja oma jõududega, ilma tarnija olulise abita või

b. „üldkasutatav”.

I.0

TUUMAMATERJAL, RAJATISED JA SEADMED







I.0A Kaubad Nr Asjaomane punkt/asjaomased punktid määruse (EÜ) nr 1183/2007 lisas Kirjeldus I.0A.001 0A001 „Tuumareaktorid” ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud või valmistatud seadmed ja komponendid: a. „tuumareaktorid”, mis on võimelised käigus hoidma kontrollitavat isekulgevat tuumade lõhastumise ahelreaktsiooni; b. metallanumad või nende olulised osad, spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud hoidma „tuumareaktori” südamikku, kaasa arvatud reaktorianuma kaas reaktori surveanuma jaoks; c. manipuleeritavad seadmed, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud tuumakütuse „tuumareaktorisse” sisseviimiseks või sealt eemaldamiseks; d. reaktori kontrollvardad, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud „tuumareaktoris” toimuva tuuma lõhustumise protsessi kontrollimiseks, nende toetus- ja riputustarindid, varraste ajamid ning varraste juhiktorud; e. reaktori survetorud, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud sisaldama „tuumareaktoris” kütuseelemente ja primaarjahutit töörõhul üle 5,1 MPa; f. tsirkooniumist ja selle sulamitest valmistatud torud või torusõlmed, milles hafniumi ja tsirkooniumi suhe kaalu järgi on väiksem kui 1:500 ja mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kasutamiseks „tuumareaktorites”; g. jahuti pumbad, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud primaarjahuti tsirkulatsiooni tekitamiseks „tuumareaktoris”; h. „Tuumareaktori siseosad”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kasutamiseks „tuumareaktoris”, sealhulgas südamiku kandetarindid, kütusekanalid, soojusekraanid, deflektorid, südamiku restplaadid ja hajutiplaadid; Märkus: Punktis I.0A.001.h tähendavad „reaktori siseosad” kõiki olulisi struktuure reaktorianumas, millel on üks või enam ülesannet, nagu südamiku toestamine, kütuse asetuse säilitamine, primaarjahuti voolu suunamine, reaktorianuma kiirgusvarje ning südamikusiseste seadmete juhtimine. i. soojusvahetid (aurugeneraatorid), mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kasutamiseks „tuumareaktori” primaarjahutusringis; j. neutronite detekteerimis- ja mõõteriistad, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud neutronvoo taseme kindlaksmääramiseks „tuumareaktori” südamikus. I.0A.002 ex 0B001* (0B001.a, 0B001.b.1-13, 0B001.c, 0B001.d 0B001.e 0B001.f 0B001.g 0B001.h 0B001.i ja 0B001.j) Isotoopide eraldustehased „loodusliku uraani” isotoopide, „vaesestatud uraani” isotoopide ja „lõhustuvate erimaterjalide” isotoopide eraldamiseks ning nende jaoks spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud seadmed ja komponendid: a. tehased, mis on spetsiaalselt kavandatud „loodusliku uraani” isotoopide, „vaesestatud uraani” isotoopide, „lõhustuvate erimaterjalide” isotoopide eraldamiseks järgnevalt: 1. gaastsentrifugaaleraldustehas; 2. gaasdifusiooneraldustehas; 3. aerodünaamiline eraldustehas; 4. keemilise vahetusprotsessiga eraldustehas; 5. ioonvahetuseraldustehas; 6. atomaarse gaasi isotoopide „laser”eraldustehas (AVLIS); 7. molekulaarne isotoopide „laser”eraldustehas (MLIS); 8. plasmaeraldustehas; 9. elektromagnetiline eraldustehas; b.* gaasitsentrifuugid, komplektid ja komponendid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud gaasilise tsentrifugaaleraldusprotsessi jaoks, nagu: Märkus: Punktis I.0A.002.b tähendab „kõrge tugevuse/tiheduse suhtega materjal” järgmist: a. martensiitvanandatud teras, mille tõmbetugevus on 2 050 MPa või rohkem; b. alumiiniumisulamid, mille tõmbetugevus on 460 MPa või rohkem või c. „kiud- või niitmaterjalid”, mille „erimoodul” on suurem kui 3,18 × 106 m ning mille „eritõmbetugevus” on suurem kui 76,2 × 103 m; 1. gaasitsentrifuugid; 2. terviklikud rootorsõlmed; 3. „kõrge tugevuse/tiheduse suhtega materjalist” valmistatud rootori torusilindrid seinapaksusega 12 mm või vähem ja diameetriga 75–400 mm; 4. „kõrge tugevuse/tiheduse suhtega materjalist” valmistatud rõngad või lõõtsad seinapaksusega 3 mm või vähem ja diameetriga 75–400 mm, mis on mõeldud rootortoru kohalikuks toetamiseks või mitme sellise ühendamiseks; 5. „kõrge tugevuse/tiheduse suhtega materjalist” valmistatud ja rootortoru sisse paigaldamiseks mõeldud tõkestid diameetriga 75–400 mm; 6. „kõrge tugevuse/tiheduse suhtega materjalist” valmistatud ja rootortoru otstele mõeldud ülemised ja alumised korgid diameetriga 75–400 mm; 7. magnetilised ripplaagrid, milles rõngasmagnet hõljub „UF6 korrosioonile vastupidavatest materjalidest” valmistatud ümbrises, sisaldades summutavat keskkonda ja omades magnetilist sidestust magnetpooluse või teise, rootori ülemisele kaanele sobitatud magnetiga; 8. spetsiaalselt valmistatud laagrid, mis sisaldavad poolkerakujulisi vastaslaagreid (pivot-cup) ning on monteeritud summutile; 9. molekulaarpumbad, mis koosnevad silindritest, millel on sisse freesitud või pressitud spiraalsed sooned ning puuritud augud; 10. rõngakujulised mootori staatorid mitmefaasiliste vahelduvvoolu hüsterees- (või reluktants-) mootorite sünkroonseks tööks vaakumis sagedusvahemikus 600–2 000 Hz ja võimsuse vahemikus 50–1 000 VA; 11. „UF6 korrosioonile vastupidavatest materjalidest” valmistatud või nendega kaitstud gaasitsentrifuugi rootortoru agregaadi korpus/vastuvõtja, mis koosneb jäigast silindrist seinapaksusega kuni 30 mm ja on täpselt töödeldud otstega; 12. „UF6 korrosioonile vastupidavatest materjalidest” valmistatud või nendega kaitstud kulbid, mis koosnevad kuni 12mm sisediameetriga torudest ja on ette nähtud UF6 gaasi eraldamiseks tsentrifuugrootortorust Pitot’ toru meetodil; 13. gaasi tsentrifuugrikastamise mootorite staatorite toiteks spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud sagedusmuundurid (konverterid või inverterid) ja nende spetsiaalselt konstrueeritud osad, millel on kõik järgmised tunnused: a. mitmefaasiline väljund 600–2 000 Hz; b. sageduse stabiilsus on parem kui 0,1 %; c. harmoonmoonutused on alla 2 % ning d. efektiivsus on üle 80 %; c. seadmed ja komponendid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud gaasilise difusiooneraldusprotsessi jaoks: 1. gaasilise difusiooni tõkked, mis on valmistatud „UF6 korrosioonile vastupidavatest materjalidest”: poorsest metallist, polümeerist või keraamikast, pooride suurusega 10–100 nm, paksusega 5 mm või vähem ja torukujulised diameetriga 25 mm või vähem; 2. „UF6 korrosioonile vastupidavatest materjalidest” valmistatud või nendega kaitstud gaasi difuusori korpused; 3. kompressorid (sundtoitega, tsentrifugaalse ja teljesihilise vooluga) või gaasipuhurid imivõimsusega 1 m3/min või rohkem ja väljundrõhuga kuni 666,7 kPa ning mis on valmistatud „UF6 korrosioonile vastupidavatest materjalidest” või nendega kaitstud; 4. punktis I.0A.002.c.3 nimetatud pöörleva võlli tihendid kompressoritele ja puhuritele, mille kavandatud puhvergaasi sisselekke kiirus on väiksem kui 1 000 cm3/min; 5. soojusvahetid, mis on valmistatud alumiiniumist, vasest, niklist või sulamitest, mis sisaldavad rohkem kui 60 massiprotsenti niklit, või nende metallide kombinatsioonidest kattetorudena, mis on kavandatud tööks alarõhul sellise lekkekiirusega, mis piirab rõhutõusu väiksemaks kui 10 Pa tunnis, rõhuerinevusel 100 kPa; 6. „UF6 korrosioonile vastupidavatest materjalidest” valmistatud või nendega kaitstud lõõtsklapid diameetriga 40–1 500 mm; d. seadmed ja komponendid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud aerodünaamilise eraldusprotsessi jaoks: 1. „UF6 korrosioonile vastupidavatest materjalidest” eraldusdüüsid, mis koosnevad pilukujulistest kumeratest kanalitest kõverusraadiusega alla 1 mm, millel on düüsi sees eralduslaba düüsist läbivoolava gaasi jaotamiseks kaheks vooks; 2. „UF6 korrosioonile vastupidavatest materjalidest” valmistatud või nendega kaitstud tangentsiaalse sissevooluga juhitavad silindrilised või koonilised torud (turbulentstorud) diameetriga 0,5–4 cm ning pikkuse-diameetri suhtega 20:1 või vähem, mis on ühe või mitme tangentsiaalse sissevooluavaga; 3. „UF6 korrosioonile vastupidavatest materjalidest” valmistatud või nendega kaitstud kompressorid (sundtoitega, tsentrifugaalse ja teljesihilise vooluga) või gaasipuhurid imivõimsusega 2 m3/min või enam ja pöörleva võlli tihendid nende jaoks; 4. „UF6 korrosioonile vastupidavatest materjalidest” valmistatud või nendega kaitstud soojusvahetid; 5. „UF6 korrosioonile vastupidavatest materjalidest” valmistatud või nendega kaitstud aerodünaamilise eralduselemendi korpused turbulentstorude või eraldusdüüside jaoks; 6. „UF6 korrosioonile vastupidavatest materjalidest” valmistatud või nendega kaitstud lõõtsklapid diameetriga 40–1 500 mm; 7. protsessisüsteemid UF6 eraldamiseks kandevgaasist (vesinik või heelium) UF6 sisaldusega kuni üks miljondikosa või vähem, kaasa arvatud: a. krüogeensed soojusvahetid ja krüoseparaatorid, mis taluvad – 120 °C (153 K) või madalamat temperatuuri; b. krüogeensed jahutusseadmed, mis taluvad – 120 °C (153 K) või madalamat temperatuuri; c. eraldusdüüsi- või turbulentstoruseadmed UF6 eraldamiseks kandevgaasist; d. UF6 külmlõksud, mis taluvad – 20 °C (253 K) või madalamat temperatuuri; e. seadmed ja komponendid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud keemilisel vahetusel põhineva eraldusprotsessi jaoks: 1. kontsentreeritud soolhappele vastupidavad kiirvahetuse vedelik-vedelik impulsskolonnid ühel astmel viibimisajaga 30 s või vähem (valmistatud või vooderdatud sobivate plastmaterjalidega, nt fluorosüsivesinikpolümeerid või klaas); 2. kontsentreeritud soolhappele vastupidavad kiirvahetuse vedelik-vedelik tsentrifugaalsed kontaktorid töölava resideerimisajaga 30 s või vähem (valmistatud või vooderdatud sobivate plastmaterjalidega, nt fluorosüsivesinikpolümeerid või klaas); 3. kontsentreeritud soolhappe lahusele vastupidavad elektrokeemilise reduktsiooni kambrid uraani taandamiseks ühest valentsolekust teise; 4. sobivatest materjalidest (nt klaas, fluorosüsivesinikpolümeerid, polüfenüülsulfaat, polüeetersulfoon ja vaiguga immutatud grafiit) valmistatud või nendega kaitstud elektrokeemilise reduktsiooni kambrite etteandmise seadmed U+4 võtmiseks orgaanilisest voost ja nende protsessivooga kontaktis olevad osad; 5. etteannet ettevalmistavad süsteemid kõrge puhtusega uraankloriidlahuse valmistamiseks, mis koosnevad lahustamise, lahusti eraldamise ja/või ioonvahetuse seadmetest lahuse puhastamiseks, ja elektrolüütilised rakud U+6 või U+4 taandamiseks U+3-ks; 6. uraani oksüdeerimissüsteemid U+3 oksüdeerimiseks U+4; f. seadmed ja komponendid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud ioonvahetusega eraldusprotsessi jaoks: 1. kiirelt reageerivad ioonvahetusvaigud, membraanikujulised või poorsed makrovõrgustikuga vaigud, milles aktiivsed keemilised vahetusrühmad piirduvad mitteaktiivse poorse tugistruktuuri pinnakattega ning teised komposiitstruktuurid mis tahes sobival kujul, kaasa arvatud osakesed või kiud diameetriga 0,2 mm või vähem, vastupidavad kontsentreeritud soolhappele ning projekteeritud omama väiksemat vahetuskiiruse poolaega kui 10 sekundit ja on töövõimelised temperatuuride vahemikus 100–200 °C (373–473 K); 2. kontsentreeritud soolhappele vastupidavatest materjalidest (nt titaan või fluorosüsinikplast) valmistatud või nendega kaitstud ja temperatuuride vahemikus 100–200 °C (373–473 K) ning rõhul üle 0,7 MPa töövõimelised (silindrilised) ioonvahetuskolonnid, mille diameeter on üle 1 000 mm; 3. ioonvahetuse tagasijooksu süsteemid (keemilised või elektrokeemilised oksüdatsioon- või reduktsioonsüsteemid) ioonvahetuse rikastuskaskaadides kasutatavate keemilise redutseerimise või oksüdeerumise toimeainete regenereerimiseks; g. seadmed ja komponendid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud atomaarse gaasi isotoopide „laser” eraldusprotsessi (AVLIS) jaoks, nagu: 1. uraani aurustamissüsteemides kasutamiseks mõeldud suure võimsusega riba või skaneerivad elektronkiirte kahurid väljastatava võimsusega üle 2,5 kW/cm; 2. sulauraani või uraanisulamite käsitlemiseks sobivad sulauraani kuumusele ja korrosioonile vastupidavatest materjalidest käitlemissüsteemid, mis koosnevad sobivatest korrosiooni- ja kuumakindlatest või nendega kaitstud materjalidest (nt tantaal, ütriumiga kaetud grafiit, grafiit, mis on kaetud teiste haruldaste muldmetallide oksiididega või nende segudega) valmistatud tiiglitest ning tiiglite jahutusseadmetest; NB! Vt ka punkt I.2A.002. 3. uraani korrosioonile vastupidavatest materjalidest (nt ütriumiga kaetud grafiit või tantaal) valmistatud või nendega vooderdatud saaduse ja jäätmete kogumissüsteemid; 4. uraani auru allika, elektronkiirte kahuri ning saaduse- ja jäätmekogujate jaoks ettenähtud eraldusmoodulite korpused (silindrilised või täisnurksed anumad); 5. pikemate ajavahemike jooksul töötamiseks mõeldud spektri sagedusstabilisaatoriga „laserid” või „laser” süsteemid uraani isotoopide eraldamiseks; NB! Vt ka punktid I.6A.001 ja I.6A.008. h. seadmed ja komponendid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud isotoopide molekulaarseks „laser”eraldamiseks (MLIS) või isotoopselektiivselt laseraktiveeritud keemilise reaktsiooni (CRISLA) jaoks, järgmiselt: 1. „UF6 korrosioonile vastupidavatest materjalidest” valmistatud ülehelikiirusliku paisumise düüsid UF6 ja kandevgaasi segude jahutamiseks temperatuurini – 123 °C (150 K) või alla selle; 2. „UF5/UF6 korrosioonile vastupidavatest materjalidest” uraanpentafluoriidi (UF5) saaduse kogujad, mis sisaldavad filtrit, põrke- või tsüklon-tüüpi kogujaid või nende kombinatsioone; 3. „UF6 korrosioonile vastupidavatest materjalidest” valmistatud või nendega kaitstud kompressorid ja nende jaoks ettenähtud pöörlevate võllide tihendid; 4. seadmed UF5 (tahke) fluoreerimiseks UF6-ks (gaasiline); 5. protsessisüsteemid UF6 eraldamiseks kandevgaasist (nt lämmastik või argoon), kaasa arvatud: a. krüogeensed soojusvahetid ja krüoseparaatorid, mis taluvad – 120 °C (153 K) või madalamat temperatuuri; b. krüogeensed jahutusseadmed, mis taluvad – 120 °C (153 K) või madalamat temperatuuri; c. UF6 külmlõksud, mis taluvad – 20 °C (253 K) või madalamat temperatuuri; 6. pikemate ajavahemike jooksul töötamiseks mõeldud spektri sagedusstabilisaatoriga „laserid” või „laser”süsteemid uraani isotoopide eraldamiseks; NB! Vt ka punktid I.6A.001 ja I.6A.008. i. seadmed ja komponendid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud plasmaeraldusprotsessi jaoks: 1. üle 30 GHz väljundsagedusega ja üle 50 kW keskmise väljundvõimsusega võimsad mikrolaineallikad ja antennid ioonide tekitamiseks ja kiirendamiseks; 2. üle 40 kW keskmist võimsust käsitleda võimaldavad raadiosageduslikud ioonergastuse poolid üle 100 kHz sagedustele; 3. uraaniplasma genereerimissüsteemid; 4. sulametalli käitlemissüsteemid sulauraani või uraanisulamite käitlemiseks, mis koosnevad sobivatest korrosiooni- ja kuumakindlatest või nendega kaitstud materjalidest (nt tantaal, ütriumiga kaetud grafiit, grafiit, mis on kaetud teiste haruldaste muldmetallide oksiididega või nende segudega) valmistatud tiiglitest ning tiiglite jahutusseadmetest; NB! Vt ka punkt I.2A.002. 5. kuumusele ja uraaniaurude korrosioonile vastupidavatest materjalidest (nt ütriumiga kaetud grafiit või tantaal) valmistatud või nendega kaitstud saaduse- ja jäätmekogujad; 6. sobivast mittemagnetilisest materjalist (nt roostevaba teras) valmistatud eraldusmoodulite korpused (silindrilised) uraaniplasma allika, raadiosagedusliku ergutuspooli ning saaduse- ja jäätmekoguja jaoks; j. seadmed ja komponendid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud elektromagnetilise eraldusprotsessi jaoks: 1. sobivatest mittemagnetilistest materjalidest (nt grafiit, roostevaba teras või vask) valmistatud üksikud või kombineeritud iooniallikad, mis koosnevad auruallikatest, ionisaatorist ja kiirte kiirendist ning mis on võimelised tekitama ioonkiire koguvooluga 50 mA või enam; 2. sobivast mittemagnetilisest materjalist (nt grafiit või roostevaba teras) valmistatud, kahest või enamast pilust ja kogumistaskust koosnevad ioonkollektori plaadid rikastatud või vaesestatud uraani ioonkiirte kogumiseks; 3. mittemagnetilistest materjalidest (nt roostevaba teras) valmistatud vaakumkorpused uraani elektromagnetilistele separaatoritele, mis on kavandatud tööks rõhul 0,1 Pa ja vähem; 4. magnetpooluse detailid diameetriga üle 2 m; 5. kõrgepinge toiteallikad iooniallikatele, millel on kõik järgmised omadused: a. võimelised pidevaks tööks; b. väljundpingega 20 000 V või rohkem; c. väljundvooluga 1 A või rohkem ning d. pingetundlikkusega, mis on 8 tunni vältel parem kui 0,01 %; NB! Vt ka punkt I.3A.006. 6. magnetite toiteallikad (suure võimsusega, alalisvoolulised), millel on kõik järgmised omadused: a. võimelised pidevaks tööks väljundvooluga 500 A või rohkem ja pingega 100 V või rohkem ning b. voolu- ja pingetundlikkus on 8 tunni vältel parem kui 0,01 %. NB! Vt ka punkt I.3A.005. I.0A.003 0B002 Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud abisüsteemid, seadmed ja komponendid punktis I.0A.002 nimetatud isotoopide eraldusjaamadele, mis on valmistatud „UF6 korrosioonile vastupidavatest materjalidest” või nendega kaitstud: a. etteande autoklaavid, ahjud või süsteemid UF6 läbilaskmiseks rikastusprotsessis; b. desublimaatorid või külmlõksud, mida kasutatakse UF6 eraldamiseks rikastusprotsessist, selle järgnevaks kuumutamise abil toimuvaks edasitoimetamiseks; c. saaduse ja jäätmete jaamad UF6 toimetamiseks mahutitesse; d. veeldamis- või tahkestamisjaamad, mida kasutatakse UF6 eraldamiseks rikastusprotsessist UF6 kokkusurumise ja vedelasse või tahkesse olekusse viimise teel; e. toru- ja kogujasüsteemid, mis on spetsiaalselt ette nähtud UF6 käsitlemiseks gaasilise difusiooni, tsentrifuug- või aerodünaamilistes kaskaadides; f. 1. vaakumkollektorid või vaakumkogujad imivõimsusega 5 m3/min või rohkem või 2. vaakumpumbad, mis on spetsiaalselt ette nähtud kasutamiseks UF6 sisaldavas atmosfääris; g. järgmiste omadustega UF6 mass-spektromeetrid/iooniallikad, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud jooksvaks proovide võtmiseks etteandest, saadusest või jäätmetest UF6 gaasivoos: 1. ühe aatommassiühiku lahutusvõime üle 320 amü (aatommassiühik) massi korral; 2. iooniallikad, mis on valmistatud või vooderdatud nikroomiga, moneliga või on nikeldatud; 3. elektronpommitamisel põhinevad ionisatsiooniallikad ning 4. isotoopanalüüsiks sobivad kollektorsüsteemid. I.0A.004 0B003 Uraani konversiooniks ettenähtud tööjaam ja spetsiaalselt selleks projekteeritud või valmistatud seadmed: a. süsteemid, mis on ette nähtud uraanimaagi kontsentraatide konversiooniks UO3ks; b. süsteemid, mis on ette nähtud UO3 konversiooniks UF6ks; c. süsteemid, mis on ette nähtud UO3 konversiooniks UO2ks; d. süsteemid, mis on ette nähtud UO2 konversiooniks UF4ks; e. süsteemid, mis on ette nähtud UF4 konversiooniks UF6ks; f. süsteemid, mis on ette nähtud UF4 konversiooniks uraanimetalliks; g. süsteemid, mis on ette nähtud UF6 konversiooniks UO2ks; h. süsteemid, mis on ette nähtud UF6 konversiooniks UF4ks; i. süsteemid, mis on ette nähtud UO2 konversiooniks UCl4ks. I.0A.005 0B004 Raske vee, deuteeriumi ja selle ühendite tootmiseks või kontsentreerimiseks ettenähtud tehased ja spetsiaalselt selleks projekteeritud ja valmistatud seadmed ja komponendid: a. järgmised süsteemid raske vee, deuteeriumi ja selle ühendite tootmiseks: 1. vesi-vesiniksulfiid-vahetustehased; 2. ammoniaak-vesinik-vahetustehased; b. järgmised seadmed ja komponendid: 1. peensüsinikterasest (nt ASTM A516) valmistatud vesi-vesiniksulfiid-vahetuskolonnid diameetriga 6–9 m, mis on töövõimelised 2 MPa või kõrgemal rõhul ning materjali korrosioonivaruga, mis on 6 mm või suurem; 2. üheastmelised madalsurvelised (st 0,2 MPa) tsentrifugaalventilaatorid või kompressorid vesiniksulfiidgaasi (st gaasi, mis sisaldab enam kui 70 % H2S) ringluse tagamiseks, mille jõudlus on 56 m3/sekundis või rohkem, imedes 1,8 MPa või kõrgemal rõhul, ning mille tihendid on ette nähtud taluma niisket H2S keskkonda; 3. ammoniaak-vesinik-vahetuskolonnid kõrgusega 35 m või rohkem, diameetriga 1,5 m–2,5 m, mis on töövõimelised üle 15 MPa suurusel rõhul; 4. torni siseosad, kaasa arvatud astmereaktorid ja astmepumbad, kaasa arvatud sukelpumbad, raske vee tootmiseks ammoniaak-vesinik-vahetusprotsessi abil; 5. 3 MPa või suurema töörõhuga ammoniaagikrakkerid raske vee tootmiseks, kasutades ammoniaak-vesinik-vahetusprotsessi; 6. infrapuna-absorptsioonanalüsaatorid, mis on võimelised jätkuvaks samaaegseks vesinik/deuteeriumi suhte analüüsiks deuteeriumi kontsentratsioonil 90 % või rohkem; 7. katalüütilised põletid, ammoonium-vesinik-vahetusprotsessi abil rikastatud gaasilise deuteeriumi muutmiseks raskeks veeks; 8. täielikud raske vee parandamise süsteemid või nende kolonnid raske vee deuteeriumisisalduse muutmiseks reaktorikõlblikuks. I.0A.006 0B005 „Tuumareaktorite” kütuseelementide tootmiseks ettenähtud tehased ja spetsiaalselt selleks projekteeritud või valmistatud seadmed. Märkus:„Tuumareaktori” kütuseelementide tootmise tehas sisaldab seadmeid, mis: a. on tavaolukorras kokkupuutes tuumamaterjalide tootevooga või osalevad otseselt selle tootmisel või juhtimisel; b. hermetiseervad tuumamaterjali kattesse; c. kontrollivad katte terviklikkust või hermeetilisust või d. kontrollivad hermeetiliselt suletud kütuse lõppkäsitlemist. I.0A.007 0B006 „Tuumareaktoris” kiiritatud kütuseelementide ümbertöötamiseks ettenähtud tehased ja spetsiaalselt selleks projekteeritud või valmistatud seadmed ja komponendid. Märkus: Punkt I.0A.007 hõlmab: a. „tuumareaktori” kiiritatud kütuseelementide ümbertöötlemistehaseid, kaasa arvatud seadmeid ja nende osi, mis otseselt juhivad kiiritatud tuumakütuse ja enamiku tuumamaterjali lõhustumissaaduste käitlemisvooge ning on tavaolukorras nendega kokkupuutes; b. kütuseelemendi tükeldamise või hakkimismasinaid, st kaugjuhitavaid seadmeid „tuumareaktori” kiiritatud kütuseagregaatide, kimpude või varraste lõikamiseks, tükeldamiseks, hakkimiseks või lõikumiseks; c. lahustuspaake, kriitilisturvalisi mahuteid (nt väikse diameetriga, rõnga- või plaadikujulised mahutid), mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kasutamiseks kiiritatud „tuuma”kütuse lahustamisel ja mille tööpinnad on vastupidavad kuuma ja ülimalt korrodeeriva vedeliku suhtes ning mis on kaugjuhitavalt täidetavad ja hooldatavad; d. vastuvoolu lahustiekstraktoreid ja ioonivahetusprotsessi seadmeid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kasutamiseks kiiritatud „loodusliku uraani”, „vaesestatud uraani” või „lõhustuvate erimaterjalide” ümbertöötlemistehases; e. säilitus- ja ladustamisanumaid, mis on projekteeritud kriitilisturvaliseks ning korrosioonikindlaks lämmastikhappe söövitavale mõjule; Märkus: Säilitus- ja ladustamisanumatel võivad olla järgmised omadused: 1. seinte ja sisestruktuuride booriekvivalendi väärtus on (arvutatakse kõikide koostisosade kohta, nagu on määratletud punkti I.0A.012 märkuses) vähemalt 2 %; 2. silindriliste anumate diameeter ei ületa 175 mm või 3. plaadi- või rõngakujuliste anumate laius ei ületa 75 mm. f. protsessi juhtimisseadmeid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kiiritatud „loodusliku uraani”, „vaesestatud uraani” või „lõhustuvate erimaterjalide” ümbertöötlemisprotsessi jälgimiseks ja juhtimiseks. I.0A.008 0B007 Plutooniumi konversiooniks ettenähtud tööjaam ja spetsiaalselt selleks projekteeritud või valmistatud seadmed: a. süsteemid, mis on ette nähtud plutooniumnitraadi muutmiseks plutooniumoksiidiks; b. süsteemid, mis on ette nähtud metallilise plutooniumi tootmiseks. I.0A.009 0C001 „Looduslik uraan”, „vaesestatud uraan” või toorium metalli, sulami, keemilise ühendi või kontsentraadi kujul ja materjalid, mis sisaldavad mis tahes eelnevalt nimetatud ühendit või ühendeid. Märkus: Punkt I.0A.009 ei hõlma järgmisi materjale või tooteid: a. „looduslik uraan” või „vaesestatud uraan”, kui seda on instrumentide anduriosades neli grammi või vähem; b. „vaesestatud uraan”, mis on spetsiaalselt valmistatud tsiviilkasutuseks järgmistel mitte-tuuma eesmärkidel: 1. kaitse; 2. pakendamine; 3. ballastid massiga kuni 100 kg; 4. vastukaalud massiga kuni 100 kg; c. sulamid, mis sisaldavad alla 5 % tooriumi; d. tooriumi sisaldavad keraamikatooted, mis on valmistatud mitte-tuuma eesmärkidel kasutamiseks. I.0A.010 0C002 „Lõhustuvad erimaterjalid”. Märkus: Punkt I.0A.010 ei hõlma kogust, milleks on neli või vähem „efektiivgrammi” instrumentide anduriosades. I.0A.011 0C003 Deuteerium, raske vesi (deuteeriumoksiid) ja teised deuteeriumiühendid ning segud ja deuteeriumi sisaldavad lahused, milles deuteeriumi ja vesiniku isotoopsuhe on suurem kui 1:5 000. I.0A.012 0C004 Tuumatehnoloogilise puhtuseastmega grafiit, mille „booriekvivalent” on väiksem kui 5 miljondikku ja tihedus üle 1,5 g/cm3. NB! Vt ka punkt I.1A.028. Märkus 1: Punkt I.0A.012 ei hõlma järgmisi materjale või tooteid: a. grafiittooted, mille mass on alla 1 kg ja mis ei ole spetsiaalselt projekteeritud ega valmistatud kasutamiseks tuumareaktorites; b. grafiidipulber. Märkus 2: Punktis I.0A.012 on „booriekvivalent” (BE) määratletud kui lisandite BEz-de summa (v.a BEsüsinik, kuna süsinikku ei loeta lisandiks) koos booriga, kus: BEZ(ppm) = CF × elemendi Z kontsentratsioon ppm-des; kus CF on teisendustegur = ning σB ja σZ on vastavalt loodusliku boori ja elemendi Z soojuslike neutronite haarde ristlõige (barnides); AB ja AZ on vastavalt loodusliku boori ja elemendi Z aatommassid. I.0A.013 0C005 Gaasilise difusiooni tõkete valmistamiseks ettenähtud UF6 korrosioonile vastupidavad ühendid või pulbrid (nt nikkel või sulam, mis sisaldab 60 massiprotsenti või rohkem niklit, alumiiniumoksiid ja täielikult fluoritud süsivesinikpolümeerid) puhtusastmega 99,9 massiprotsenti või rohkem, mille osakeste suurus mõõdetuna vastavalt USA Materjalide Katsetamise Ühingu (ASTM) standardile B330 on 10 μm või vähem ning milles osakeste jaotus suuruse järgi on väga väike.







I.0B Tehnoloogia, sealhulgas tarkvara Nr Asjaomane punkt/asjaomased punktid määruse (EÜ) nr 1183/2007 lisas Kirjeldus I.0B.001 0D001 „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud I jao 0. kategooria A osas nimetatud kaupade „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”. I.0B.002 0E001 Tuumatehnoloogia märkusele vastav „tehnoloogia”, mis on ette nähtud I. jao 0. kategooria A osas nimetatud kaupade „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.

I.1

MATERJALID, KEMIKAALID, „MIKROORGANISMID” JA „TOKSIINID”







I.1A Kaubad Nr Asjaomane punkt/asjaomased punktid määruse (EÜ) nr 1183/2007 lisas Kirjeldus I.1A.001 1A102 Korduvküllastatud pürolüüsitud süsinik-süsinik-komponendid, mis on ette nähtud kasutamiseks punktis I.9A.001 nimetatud kanderakettides või punktis I.9A.005 nimetatud sondrakettides. NB! Vt ka sõjaliste kaupade nimekirjast rakettide ja rakettmürskude komponendid. I.1A.002 1A202 Komposiitstruktuurid torudena, millel on mõlemad järgmised omadused: NB! Vt ka punkt I.9A.011. a. sisediameeter 75–400 mm ning b. valmistatud punktis I.1A.024 või I.1A.034.a nimetatud „kiud- või niitmaterjalist” või punktis I.1A.034.c nimetatud süsinikprepregmaterjalist. I.1A.003 1A225 Platineeritud katalüsaatorid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud vesiniku isotoopidevahetusreaktsiooni aktiveerimiseks vesiniku ja vee vahel, triitiumi tagasisaamiseks raskest veest või raske vee tootmiseks. I.1A.004 1A226 Spetsiaalsed topendid, mida võib kasutada raske vee eraldamiseks tavalisest veest ja millel on mõlemad järgmised omadused: a. valmistatud fosforpronksvõrgust, mida on märguvuse parandamiseks keemiliselt töödeldud ning b. kavandatud kasutamiseks vaakumdestillatsioonikolonnides. I.1A.005 1A227 Kõrgtihedad (pliiklaasist vms) kiirgusvarjeaknad, millel on kõik järgmised omadused, ning spetsiaalselt selliste akende jaoks projekteeritud raamid: a. „külm (kiirgusvaba) piirkond” on suurem kui 0,09 m2; b. tihedus on üle 3 g/cm3 ning c. paksus on 100 mm või rohkem. Tehniline märkus: Punktis I.1A.005 tähendab „külm piirkond” akna väljavaateala, mis on kavandatud kasutuse korral avatud madalaimale kiirgustasemele. I.1A.006 ex 1B001* (1B001.a, ex 1B001.b ja 1B001.c) Järgmised seadmed punktis I.1A.024 nimetatud kiudude, prepregmaterjalide, eelvormide ja „komposiitide” tootmiseks ning nende jaoks ettenähtud komponendid ja lisaseadmed: NB! Vt ka punktid I.1A.007 ja I.1A.014. a. elementaarkiu poolimispingid, mille liikumine positsioneerimiseks, kiudude poolimiseks ja mähkimiseks on koordineeritud ja programmeeritud kolme või enama telje suhtes ja mis on spetsiaalselt ette nähtud „komposiit”struktuuride või -laminaatide tootmiseks „kiud- või niitmaterjalidest”; b.* lintimispingid, mille liikumine lindi või lehtede positsioneerimiseks ja paigaldamiseks on koordineeritud ja programmeeritud kahe või enama telje suhtes ja mis on spetsiaalselt ette nähtud „komposiitsete” õhusõiduki plaanerite või „rakettmürskude” tarindite tootmiseks; Märkus: Punktis I.1A.006.b tähendab „rakettmürsk” terviklikke raketisüsteeme ja mehitamata õhusõidukisüsteeme. c. mitmesuunalised ja -dimensioonilised kudumisteljed või põimimispingid kiudude kudumiseks, põimimiseks või punumiseks komposiitstruktuuride tootmise eesmärgil ning nende adapterid ja ümberseadistamiskomplektid; Tehniline märkus: Punkti I.1A.006.c tähenduses hõlmab põimimine kudumist. Märkus: Punkt I.1A.006.c ei hõlma tekstiilitööstuses kasutatavaid seadmeid, mida ei ole seadistatud eespool nimetatud lõppkasutuseks. I.1A.007 1B101 ja ex 1B001.d Muud kui punktis I.1A.006 nimetatud seadmed, mis on ette nähtud järgmiste struktuurkomposiitide „tootmiseks” ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud komponendid: Märkus: Punktis I.1A.007 määratletud komponendid ja lisaseadmed hõlmavad valuvorme, torne, stantse, rakiseid ning tööriistasid komposiitstruktuuride, -laminaatide ja nende toodete eelvormi pressimiseks, tahkestamiseks, valamiseks, paagutamiseks või kleepimiseks. a. elementaarkiu poolimispingid, mille liikumine positsioneerimiseks, kiudude poolimiseks ja mähkimiseks on koordineeritud ja programmeeritud kolme või enama telje suhtes ja mis on spetsiaalselt ette nähtud komposiitstruktuuride või -laminaatide tootmiseks kiud- või niitmaterjalidest, ning koordineerimise ja programmeerimise juhtseadmed; b. lintimispingid, mille liikumine lindi või lehtede positsioneerimiseks ja paigaldamiseks on koordineeritavad ja programmeeritavad kahe või enama telje suhtes ja mis on spetsiaalselt ette nähtud komposiitsete õhusõiduki plaanerite või „rakettmürskude” tarindite tootmiseks; c. järgmised „kiud- või niitmaterjalide”„tootmiseks” kavandatud või seadistatud seadmed: 1. seadmed polümeerkiudude (nt polüakrüülnitriil, raion või polükarbosilaan) muutmiseks, kaasa arvatud spetsiaalne varustus kiudude pingutamiseks kuumutamise jooksul; 2. kuumutatud kiudsubstraatidele elementide või ühendite aursadestamise seadmed; 3. seadmed kuumuskindla portselani (nt alumiiniumoksiid) märgketruseks; d. seadmed, mis on kavandatud või seadistatud spetsiaalseks kiudude pinnatöötluseks või punktis I.9A.026 nimetatud prepregmaterjalide ja eelvormide tootmiseks. Märkus: Punktis I.1A.007.d nimetatud seadmete hulka kuuluvad rullid, venitus-, pindamis- ja lõikeseadmed ning matriitsid. I.1A.008 1B102 Metallpulbri „tootmisseaded” ja järgmised komponendid: NB! Vt ka punkt I.1A.009.b. a. metallipulbri „tootmisseadmed”, mida saab kasutada punktides I.1A.025.a, I.1A.025.b, I.1A.029.a.1, I.1A.029.a.2 või sõjaliste kaupade nimekirjas nimetatud sfääriliste või pihustatud materjalide „tootmiseks” kontrollitavas keskkonnas; b. spetsiaalselt kavandatud punktis I.1A.008.a nimetatud „tootmisseadmed”. Märkus: Punkt I.1A.008 hõlmab: a. plasmageneraatoreid (kõrgsageduslik kaarleek), mida kasutatakse pihustatud või sfääriliste metallipulbrite saamiseks argoon-vesi keskkonnas teostatava menetlusega; b. elektrilahendusseadmeid, mida kasutatakse pihustatud või sfääriliste metallipulbrite saamiseks argoon-vesi keskkonnas teostatava menetlusega; c. seadmeid, mida kasutatakse sfääriliste alumiiniumipulbrite „tootmiseks”, pihustades sulametalli inertsesse keskkonda (nt lämmastik). I.1A.009 1B115 Muud kui punktis I.1A.008 nimetatud seadmed raketikütuse ja raketikütuse koostisosade tootmiseks ja nende jaoks ettenähtud komponendid: a. „tootmisseadmed” punktides I.1A.025.a, I.1A.025.b, I.1A.029 või sõjaliste kaupade nimekirjas nimetatud vedelate raketikütuste või raketikütuse koostisosade „tootmiseks”, käitlemiseks või heakskiidukatseteks; b. „tootmisseadmed” punktides I.1A.025.a, I.1A.025.b, I.1A.029 või sõjaliste kaupade nimekirjas nimetatud tahkete raketikütuste või raketikütuse koostisosade „tootmiseks”, käitlemiseks, segamiseks, tahkestamiseks, valuks, pressimiseks, töötlemiseks, ekstrusiooniks või heakskiidukatseteks. Märkus: Punkt I.1A.009.b ei hõlma perioodilisi segisteid, pidevsegisteid ega paiskveskeid. Perioodiliste segistite, pidevsegistite ja paiskveskite keelustamist vaata punktidest I.1A.011, I.1A.012 ja I.1A.013. Märkus 1: Vt sõjaliste kaupade nimekirjast sõjaliste kaupade tootmiseks spetsiaalselt kavandatud seadmed. Märkus 2: Punkt I.1A.009 ei hõlma boorkarbiidi „tootmise”, käitlemise ja heakskiidukatsete seadmeid. I.1A.010 1B116 Düüsid, mis on spetsiaalselt kavandatud pürolüütiliselt saadud materjalide tootmiseks, mis on moodustunud valuvormil, spindlil või muul alusel lähtegaasidest, mis lagunevad temperatuurivahemikus 1 300 °C (1 573 K) kuni 2 900 °C (3 173 K), rõhul 130 Pa – 20 kPa. I.1A.011 1B117 Perioodilised segistid segamiseks vaakumis rõhuvahemikus 0–13326 kPa võimalusega reguleerida segamiskambri temperatuuri, millel on kõik järgmised omadused: a. kogumaht 110 liitrit või rohkem ning b. vähemalt üks ekstsentriline segamis-/sõtkumisvõll. I.1A.012 1B118 Pidevsegistid segamiseks vaakumis rõhuvahemikus 0–13326 kPa reguleeritava temperatuuriga segamiskambris, millel on mis tahes järgmised omadused: a. kaks või rohkem segamis-/sõtkumisvõlli või b. üks pöörlev võnkliikuv võll, millel on sõtkumishambad/-sõrmed nii võllil kui ka segamiskambri seinte siseküljel. I.1A.013 1B119 Paiskveskid punktides I.1A.025.a, I.1A.025.b, I.1A.029 või sõjaliste kaupade nimekirjas nimetatud ainete peenestamiseks või jahvatamiseks ja spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad. I.1A.014 1B201 Elementaarkiu poolimispingid, muud kui punktis I.1A.006 või I.1A.007 nimetatud, ja nendega seotud järgmised seadmed: a. elementaarkiu poolimispingid, millel on kõik järgmised omadused: 1. mille liikumine positsioneerimiseks, kiudude poolimiseks ja mähkimiseks on koordineeritud ja programmeeritud kahe või enama telje suhtes; 2. mis on ette nähtud komposiitstruktuuride või -laminaatide tootmiseks „kiud- või niitmaterjalidest” ning 3. mis võimaldavad 75–400 mm diameetriga ja 600 mm pikkuste või pikemate silindriliste rootorite mähkimist; b. punktis I.1A.014.a nimetatud elementaarkiu poolimispinkide koordineerimis- ja programmeerimisseadmed; c. punktis I.1A.014.a nimetatud elementaarkiu poolimispinkide täpsustornid. I.1A.015 1B225 Elektrolüüsivannid fluori tootmiseks, mille tootmisvõimsus on enam kui 250 g fluori tunnis. I.1A.016 1B226 Elektromagnetilised isotoopseparaatorid, mis on kavandatud või varustatud ühe või mitme iooniallikaga, võimaldades maksimaalset ioonkiirte voolu 50 mA või rohkem. Märkus: Punkt I.1A.016 hõlmab separaatoreid, mis: a. võimaldavad rikastada stabiilseid isotoope; b. millel mõlemad, nii iooniallikad kui ka kollektorid, võivad asuda kas magnetväljas või väljaspool magnetvälja. I.1A.017 1B227 Ammoniaagi sünteesimiskonverterid või ammoniaagi sünteesiseadmed, milles sünteesgaas (lämmastik ja vesinik) eemaldatakse kõrgsurve ammoniaak/vesinik-vahetuskolonnist ja sünteesitud ammoniaak suunatakse tagasi samasse kolonni. I.1A.018 1B228 Vesiniku krüodestillatsiooni kolonnid, millel on kõik järgmised omadused: a. ette nähtud tööks temperatuuril – 238 °C (35 K) või vähem; b. ette nähtud töötama siserõhul 0,5–5 MPa; c. valmistatud: 1. vähese väävlisisaldusega 300-seeria roostevabast terasest, mille austeniitse tera suurus on 5 või suurem ASTMi (või samaväärse standardi) järgi, või 2. samalaadsetest ülimadalat temperatuuri ja H2 keskkonda taluvatest materjalidest ning d. sisediameetriga 1 m või rohkem ning tegeliku pikkusega 5 m või üle selle. I.1A.019 1B229 Järgmised vesi-vesiniksulfiid-vahetuskolonnid ja nende „sisekontaktorid”: NB! Spetsiaalselt raske vee tootmiseks kavandatud või valmistatud kolonnide kohta vt punkt I.0A.005. a. vesi-vesiniksulfiid-taldrikvahetuskolonnid, millel on kõik järgmised omadused: 1. võivad töötada rõhul 2 MPa või rohkem; 2. valmistatud süsinikterasest, mille austeniitse tera suurus on 5 või suurem ASTMi (või samaväärse standardi) järgi ning 3. diameetriga 1,8 m või rohkem; b. punktis I.1A.019.a määratletud vesi-vesiniksulfiid-taldrikvahetuskolonnide jaoks ettenähtud „sisekontaktorid”. Tehniline märkus: Kolonnide „sisekontaktoriteks” on segmenditud taldrikud efektiivdiameetriga 1,8 m või rohkem, mis on konstrueeritud hõlbustama vastuvoolukontakti ning on valmistatud roostevabast terasest süsinikusisaldusega 0,03 % või vähem. Need võivad olla sõeltaldrikud, ventiiltaldrikud, kellakujulised või turbovõretaldrikud. I.1A.020 1B230 Pumbad, mis tsirkuleerivad kontsentreeritud või lahjendatud kaaliumamiidi katalüsaatorlahuseid vedelas ammoniaagis (KNH2/NH3) ja millel on kõik järgmised omadused: a. õhutihedad (st hermeetiliselt suletud); b. tootlikkusega 8,5 m3/h või rohkem ning c. üks järgmistest omadustest: 1. kontsentreeritud kaaliumamiidilahuste (üle 1 %lise kontsentratsiooniga) jaoks on töörõhk 1,5–60 MPa või 2. lahjendatud kaaliumamiidilahuste (alla 1 %lise kontsentratsiooniga) jaoks on töörõhk 20–60 MPa. I.1A.021 1B231 Triitiumi tootmisrajatised või -tehased ning seadmed nende jaoks: a. tootmisrajatised või -tehased triitiumi tootmiseks, taastamiseks, ekstraheerimiseks, kontsentreerimiseks või käitlemiseks; b. seadmed triitiumi tootmisrajatiste või -tehaste jaoks järgmiselt: 1. vesinik- või heeliumijahutusmoodulid jahutusvõimega – 250 °C (23 K) või sellest madalamale ning soojusärastamisvõimega 150 W või rohkem; 2. vesiniku isotoopide kogumis- ja puhastussüsteemid, mis koguvad ja puhastavad metallhüdriidide keskkonnas. I.1A.022 1B232 Turboekspandrid või turboekspander-kompressorgarnituurid, millel on järgmised omadused: a. projekteeritud töötamiseks väljundtemperatuuril – 238 °C (35 K) või madalamal ning b. projekteeritud vesinikgaasi tootlikkus 1 000 kg/h või rohkem. I.1A.023 1B233 Liitiumi isotoopide eraldusrajatised või -tehased ning seadmed nende jaoks: a. rajatised või tehased liitiumi isotoopide eraldamiseks; b. seadmed liitiumi isotoopide eraldamiseks järgmiselt: 1. täidetud vedelik-vedelik-vahetuskolonnid, mis on spetsiaalselt kavandatud liitiumamalgaamidele; 2. elavhõbeda või liitiumamalgaami pumbad; 3. liitiumamalgaami elektrolüüsikambrid; 4. aurustid kontsentreeritud liitiumhüdroksiidilahuste jaoks. I.1A.024 1C010.b „Kiud- või niitmaterjalid”, mida võidakse kasutada orgaanilise, metallilise või süsinik „põhimassi”„komposiit”struktuurides või -laminaatides: NB! Vt ka punktid I.1A.034 ja I.9A.026. b. süsinikust „kiud- või niitmaterjalid”, millel on kõik järgmised omadused: 1. „erimoodul” üle 12,7 × 106 m ning 2. „eritõmbetugevus” üle 23,5 × 104 m; Märkus: Punkt I.1A.024.b ei hõlma „kiud- või niitmaterjalidest” kangast, mis on ette nähtud „tsiviilõhusõiduki” tarindite või laminaatide parandamiseks eeldusel, et iga üksiku kangatüki mõõtmed ei ületa 100 cm × 100 cm. Tehniline märkus: Punktis I.1A.024.b nimetatud materjalide omadused määratakse SACMA poolt soovitatud meetoditel SRM 12–17 või vastavate siseriiklike vedamiskatsetega nagu Jaapani tööstusstandard JIS-R-7601, punkt 6.6.2, mis põhinevad kõigi katsetulemuste keskmistamisel. I.1A.025 1C011.a ja 1C011.b Metallid ja ühendid: NB! Vt ka sõjaliste kaupade nimekiri ja punkt I.1A.029. a. metallid, mille osakeste suurus ei ületa 60 μm, kas sfäärilistena, pihustatutena, sferoidsetena, helvestatutena või jahvatatutena, ja mis on valmistatud materjalidest, mis koosnevad 99 % või suuremas ulatuses tsirkooniumist, magneesiumist või nende sulamitest; Tehniline märkus: Hafniumi loomulik sisaldus tsirkooniumis (tüüpiliselt 2–7 %) arvestatakse koos tsirkooniumiga. Märkus: Punktis I.1A.025.a loetletud metallid või sulamid keelustatakse, olenemata sellest, kas metallid või sulamid on kapseldatud alumiiniumis, magneesiumis, tsirkooniumis või berülliumis. b. boor või boorkarbiid 85 % puhtusega või puhtam, mille osakeste suurus ei ületa 60 μm; Märkus: Punktis I.1A.025.b loetletud metallid või sulamid keelustatakse, olenemata sellest, kas metallid või sulamid on kapseldatud alumiiniumis, magneesiumis, tsirkooniumis või berülliumis. I.1A.026 1C101 „Rakettmürskudes”, nende alamsüsteemides või punktis I.9A.003 nimetatud mehitamata õhusõidukites kasutatavad materjalid ja seadmed, mis vähendavad nende märgatavust, nagu radarikiirte tagasipeegeldumine, ultraviolett-/infrapuna-ja akustilised signaalid. Märkus 1: Punkt I.1A.026 hõlmab: a. konstruktsioonimaterjale ja pinnakatteid, mis on spetsiaalselt ette nähtud vähendama radarikiirte tagasipeegeldumist; b. pinnakatteid, sh värvid, mis on ette nähtud vähendama või muundama peegeldavust või kiiratavust elektromagnetilise spektri mikrolaine, infrapuna või ultravioleti piirkonnas. Märkus 2: Punkt I.1A.026 ei hõlma pinnakatteid, mida kasutatakse satelliitide soojuse reguleerimiseks. Tehniline märkus: Punktis I.1A.026 tähendab „rakettmürsk” terviklikke raketisüsteeme ja mehitamata õhusõidukisüsteeme, mille lennuulatus ületab 300 km. I.1A.027 1C102 Korduvküllastatud pürolüüsitud süsinik-süsinik-materjalid, mis on ette nähtud kasutamiseks punktis I.9A.001 nimetatud kanderakettides või punktis I.9A.005 nimetatud sondrakettides. NB! Vt ka sõjaliste kaupade nimekirjast rakettide ja rakettmürskude materjalid. I.1A.028 ex 1C107* (1C107.a, ex 1C107.b, ex 1C107.c ja ex 1C107.d) Grafiit- ja keraamilised materjalid: a. peeneteraline rekristalliseeritud grafiit puistetihedusega 1,72 g/cm3 või rohkem, mõõdetud temperatuuril 15 °C (288 K), mille tera suurus on 100 μm või vähem ja mida kasutatakse raketidüüside ja atmosfääri taassisenevate lennuaparaatide ninamike otste valmistamisel mis tahes järgneva toote jaoks: 1. silindrid diameetriga 120 mm või rohkem ja pikkusega 50 mm või rohkem; 2. torud sisediameetriga 65 mm või rohkem ja seinapaksusega 25 mm või rohkem ning pikkusega 50 mm või rohkem või 3. plokid mõõtudega 120 mm × 120 mm × 50 mm või rohkem; NB! Vt ka punkt I.0A.012. b.* pürolüütiline või kiudarmeeritud grafiit, mida kasutatakse „rakettmürskude” raketidüüside ja atmosfääri taassisenevate sõidukite ninamike otstes; NB! Vt ka punkt I.0A.012. c.* keraamilised komposiitmaterjalid (dielektrilise läbitavuse konstandiga 6 ja vähem, sagedusvahemikus 100 Hz kuni 100 GHz), mida kasutatakse „rakettmürskude” radoomides; d.* masintöödeldavad mahulised ränikarbiidiga tugevdatud põletamata keraamilised materjalid, mida kasutatakse „rakettmürskude” ninamike otstes. I.1A.029 ex 1C111* (1C111.a.1–3, 1C111.a.4, 1C111.b.1–4 ja 1C111.c) Raketikütused ja raketikütuste keemilised komponendid, muud kui punktis I.1A.025 nimetatud: a. tõukeained: 1. sfäärilistest osakestest alumiiniumipulber, muu kui sõjalise otstarbega kaupade nimekirjas nimetatud, mille osakeste ühtlane diameeter on vähem kui 200 μm ja alumiiniumisisaldus 97 massiprotsenti või rohkem, kui vähemalt 10 % kogukaalust moodustavad vähema kui 63 μm läbimõõduga osakesed, vastavalt standardile ISO 2591:1988 või vastavale siseriiklikule standardile; Tehniline märkus: Osakese suurus 63 μm (ISO R-565) vastab 250 mešile (Tyler) või 230 mešile (ASTM standard E-11). 2. metallilised kütused, muud kui sõjaliste kaupade nimekirjas nimetatud, kas sfäärilised, pihustatud, helbekujulised või sferoidsed, mille osakesed on väiksemad kui 60 μm ja mis sisaldavad 97 massiprotsenti või rohkem mis tahes järgmist elementi: a. tsirkoonium; b. berüllium; c. magneesium või d. eespool punktides a–c nimetatud metallide sulamid; Tehniline märkus: Hafniumi loomulik sisaldus tsirkooniumis (tüüpiliselt 2–7 %) arvestatakse koos tsirkooniumiga. 3. vedelkütuse rakettmootorites kasutatavad järgmised oksüdeerivad ained: a. dilämmastiktrioksiid; b. lämmastikdioksiid/dilämmastiktetroksiid; c. dilämmastikpentoksiid; d. lämmastikoksiidide segud (MON – Mixed Oxides of Nitrogen); Tehniline märkus: Lämmastikoksiidide segud (MON) on lämmastikoksiidi (NO) lahused dilämmastiktetroksiidis/lämmastikdioksiidis (N2O4/NO2), mida on võimalik kasutada raketisüsteemides. On olemas hulk erineva kontsentratsiooniga segusid, millele saab viidata lühendiga MONi või MONij, kus i ja j on täisarvud, mis näitavad lämmastikoksiidi kaalulist sisaldust protsentides asjaomases segus (nt MON3 sisaldab 3 % lämmastikoksiidi, MON25 sisaldab 25 % lämmastikoksiidi). Ülempiiriks on MON40 ehk 40 % lämmastikoksiidi). NB! Vt sõjaliste kaupade nimekirjast inhibeeritud suitsev lämmastikhape (IRFNA). NB! Vt sõjaliste kaupade nimekirjast ja punktist I.1A.049 fluorist ja ühest või enamast muust halogeenist, hapnikust või lämmastikust koosnevad ühendid. 4. järgmised hüdrasiini derivaadid: a. trimetüülhüdrasiin; b. tetrametüülhüdrasiin; c. N,N diallüülhüdrasiin; d. allüülhüdrasiin; e. etüleendihüdrasiin; f. monometüülhüdrasiindinitraat; g. asümmeetriline dimetüülhüdrasiinnitraat; h. hüdrasiiniumasiid; i. dimetüülhüdrasiiniumasiid; NB! Vt sõjaliste kaupade nimekirjast hüdrasiiniumnitraat. k. diimido-oksaalhappe dihüdrasiin; l. 2-hüdroksüetüülhüdrasiinnitraat (HEHN); NB! Vt sõjaliste kaupade nimekirjast hüdrasiiniumperkloraat. n. hüdrasiiniumdiperkloraat; o. metüülhüdrasiinnitraat (MHN); p. dietüülhüdrasiinnitraat (DEHN); q. 1,4-dihüdrasiinnitraat (DHTN); b.* polümeersed ained: 1. karboksüül-otsaga polübutadieen (CTPB); 2. hüdroksüül-otsaga polübutadieen (HTPB), muu kui sõjaliste kaupade nimekirjas nimetatud; 3. polübutadieen-akrüülhape (PBAA); 4. polübutadieen-akrüülhape-akrüülnitriil (PBAN); c. muud raketikütuse lisandid ja toimeained: NB! Vt sõjaliste kaupade nimekirjast karboraanid, dekaboraanid, pentaboraanid ja nende derivaadid. 2. trietüleenglükooldinitraat (TEGDN); 3. 2-nitrodifenüülamiin (CAS 119-75-5); 4. trimetüüloletaantrinitraat (TMETN) (CAS 3032-55-1); 5. dietüleenglükooldinitraat (DEGDN); 6. ferrotseeni derivaadid: NB! Vt sõjaliste kaupade nimekirjast katotseen. b. etüülferrotseen; c. propüülferrotseen (CAS 1273-89-8); NB! Vt sõjaliste kaupade nimekirjast n-butüülferrotseen. e. pentüülferrotseen (CAS 1274-00-6); f. ditsüklopentüülferrotseen; g. ditsükloheksüülferrotseen; h. dietüülferrotseen; i. dipropüülferrotseen; j. dibutüülferrotseen; k. diheksüülferrotseen; l. atsetüülferrotseenid; NB! Vt sõjaliste kaupade nimekirjast ferrotseenkarboksüülhapped. NB! Vt sõjaliste kaupade nimekirjast butatseen. o. muud ferrotseeni derivaadid, mida kasutatakse raketikütuse põlemiskiiruse modifikaatorina, v.a. sõjaliste kaupade nimekirjas nimetatud. Märkus: Vt sõjaliste kaupade nimekirjast raketikütuste ja raketikütuste koostisse kuuluvad kemikaalid, mida ei ole punktis I.1A.029 nimetatud. I.1A.030 1C116 Vanandatud martensiitterased (terased, mida reeglina iseloomustab kõrge nikli- ja väga madal süsinikusisaldus ning asenduselementide ja pretsipitaatide kasutamine vanandamise eesmärgil) lehtede, plaatide ja torude kujul, mille paksus või seinapaksus ei ületa 5 mm ning mille tõmbetugevus on 1 500 MPa ja rohkem temperatuuril 293 K (20 °C). NB! Vt ka punkt I.1A.035. I.1A.031 ex 1C117* Volfram, molübdeen ja nende sulamid samakujuliste sfääriliste või pihustatud osakeste kujul, mille osakeste diameeter ei ületa 500 mikromeetrit, puhtusastmega 97 % või rohkem, mis on ette nähtud „rakettmürskude” mootorite komponentide (soojusekraanide, düüsipõhimike, düüsikõride ja tõukevektori juhtimispindade) valmistamiseks. I.1A.032 1C118 Titaanstabiliseeritud roostevaba dupleksteras (Ti-DSS), millel on: a. kõik järgmised omadused: 1. sisaldab 17,0–23,0 massiprotsenti kroomi ja 4,5–7,0 massiprotsenti niklit; 2. selle titaanisisaldus on üle 0,10 massiprotsendi ning 3. selle raua-austeniidi mikrostruktuur (samuti viidatud kui kahefaasiline mikrostruktuur), millest vähemalt 10 mahuprotsenti on austeniiti (kooskõlas standardi ASTM E-1181-87 või vastavate siseriiklike standarditega) ning b. mis tahes järgmine omadus: 1. kangid või varvad mõõtmetega 100 mm või rohkem igas suunas; 2. lehed laiusega 600 mm või rohkem ja paksusega 3 mm või vähem või 3. torud välisläbimõõduga 600 mm või rohkem ja seinapaksusega 3 mm või vähem. I.1A.033 1C202 Sulamid: a. alumiiniumisulamid, millel on mõlemad järgmised omadused: 1. tõmbetugevus 460 MPa või rohkem temperatuuril 20 °C (293 K) ning 2. torud või silindrikujulised täismaterjalid (sh sepised), mille välisläbimõõt on üle 75 mm; b. titaanisulamid, millel on mõlemad järgmised omadused: 1. tõmbetugevus 900 MPa või rohkem temperatuuril 20 °C (293 K) ning 2. torud või silindrikujulised täismaterjalid (sh sepised), mille välisläbimõõt on üle 75 mm. Tehniline märkus: „Sulam” tähistab antud juhul sulamit enne ja pärast termotöötlust. I.1A.034 1C210 ja ex 1C010.a „Kiud- või niitmaterjalid” või prepregmaterjalid, muud kui punktis I.1A.024 nimetatud: a. süsinik- või aramiid„kiud või -niidid”, millel on üks järgmistest omadustest: 1. „erimoodul” 12,7 × 106 m või rohkem või 2. „eritõmbetugevus” 235 × 103 m või rohkem; Märkus: Punkt I.1A.034.a ei hõlma aramiid„kiude ja -niitmaterjale”, mis sisaldavad 0,25 massiprotsenti või rohkem estril põhinevat kiupinna modifikaatorit; b. klaas„kiud või -niidid”, millel on mõlemad järgmised omadused: 1. „erimoodul” 3,18 × 106 m või rohkem ning 2. „eritõmbetugevus” 76,2 × 103 m või rohkem; c. temperatuurikindla vaiguga impregneeritud pidevad „lõngad”, „heided”, „köisikud” ja „lindid”, mille laius ei ületa 15 mm (prepregmaterjalid) ja mis on valmistatud punktis I.1A.024 või I.1A.034.a või b nimetatud süsinik- või klaas„kiududest- või -niitmaterjalidest”. Tehniline märkus: Vaik moodustab siin komposiidi põhimassi. Märkus: Punktis I.1A.034 piirduvad „kiud- ja niitmaterjalid” pidevate „monokiudude”, „lõngade”, „heiete”, „köisikute” ja „lintidega”. I.1A.035 1C216 Vanandatud martensiitteras, muu kui punktis I.1A.030 nimetatud, mille tõmbetugevus on temperatuuril 20 °C (293 K) 2 050 MPa või rohkem. Märkus: Punkt I.1A.035 ei hõlma detaile, mille ükski lineaarmõõde ei ületa 75 mm. Tehniline märkus: „Vanandatud martensiitteras” tähistab antud juhul vanandatud martentsiitterast enne ja pärast termotöötlust. I.1A.036 1C225 Boor, mida on boor-10 isotoobi (10B) suhtes rikastatud üle selle isotoobi looduslikult esineva sisalduse, järgmiselt: elementkujul, ühenditena, boori sisaldavate segudena, nendest valmistatud toodetena, kõigi eelkirjeldatute heitmete või jäätmetena. Märkus: Punktis I.1A.036 boori sisaldavate segude hulka loetakse ka boori sisaldavad materjalid. Tehniline märkus: Boor-10 looduslik sisaldus on ligikaudu 18,5 massiprotsenti (20 aatomprotsenti). I.1A.037 1C226 Volfram, volframkarbiid ja sulamid, mis sisaldavad üle 90 massiprotsendi volframi, ja millel on mõlemad järgmised omadused: a. silindrikujulise sümmeetriaga detailid (sh silindrite segmendid) siseläbimõõduga üle 100 mm, kuid vähem kui 300 mm ning b. kogumass üle 20 kg. Märkus: Punkt I.1A.037 ei hõlma spetsiaalselt kaaluvihtidena või gammakiirguse kollimaatoritena kasutamiseks valmistatud tooteid. I.1A.038 1C227 Kaltsium, millel on mõlemad järgmised omadused: a. sisaldab kaaluliselt vähem kui 1 000 miljondikosa muid metallilisi lisandeid kui magneesium ning b. sisaldab kaaluliselt vähem kui 10 miljondikosa boori. I.1A.039 1C228 Magneesium, millel on mõlemad järgmised omadused: a. sisaldab kaaluliselt vähem kui 200 miljondikosa muid metallilisi lisandeid kui kaltsium ning b. sisaldab kaaluliselt vähem kui 10 miljondikosa boori. I.1A.040 1C229 Vismut, millel on mõlemad järgmised omadused: a. puhtusaste 99,99 massiprotsenti või rohkem ning b. kaaluline hõbedasisaldus on vähem kui 10 miljondikosa. I.1A.041 1C230 Berüllium metallina ja sulamitena, mis sisaldavad üle 50 massiprotsendi berülliumi, berülliumiühendid, tooted nendest ning nende heitmed või jäätmed. Märkus: Punkt I.1A.041 ei hõlma järgmisi materjale või tooteid: a. metallaknad röntgeniseadmetele või puuraukude sondidele; b. oksiidina kas valmistoodete või pooltoodete kujul, mis on spetsiaalselt ette nähtud elektroonika komponentide osadeks või elektronlülituste põhimikeks; c. berüll (berüllium- ja alumiiniumsilikaat) smaragdide või akvamariinide kujul. I.1A.042 1C231 Hafnium metallina ja sulamitena, mis sisaldavad üle 60 massiprotsendi hafniumi, hafniumiühendid, mis sisaldavad üle 60 massiprotsendi hafniumi, tooted nendest ning nende heitmed või jäätmed. I.1A.043 1C232 Heelium-3 (3He) või seda sisaldavad segud ning tooted ja seadmed, mis neid sisaldavad. Märkus: Punkt I.1A.043 ei hõlma tooteid ega seadmeid, mis sisaldavad vähem kui 1 g heelium-3. I.1A.044 1C233 Liitium, mida on liitium-6 isotoobi (6Li) suhtes rikastatud üle selle isotoobi looduslikult esineva sisalduse, ning tooted ja seadmed, mis sisaldavad rikastatud liitiumi järgmiselt: elementkujul, sulamitena, ühenditena, liitiumi sisaldavate segudena, nendest valmistatud toodetena, kõigi eelkirjeldatute heitmete või jäätmetena. Märkus: Punkt I.1A.044 ei hõlma termoluminestsentsdosimeetreid. Tehniline märkus: Liitium-6 looduslik sisaldus on ligikaudu 6,5 massiprotsenti (7,5 aatomprotsenti). I.1A.045 1C234 Tsirkoonium, milles hafniumi on kaaluliselt vähem kui 1 osa hafniumi 500 osa tsirkooniumi kohta järgmiselt: tsirkoonium metallina, sulamitena, mis sisaldavad üle 50 massiprotsendi tsirkooniumi, ühendid, tooted nendest ning nende heitmed või jäätmed. Märkus: Punkt I.1A.045 ei hõlma tsirkooniumi fooliumi kujul, mille paksus on 0,10 mm või vähem. I.1A.046 1C235 Triitium, triitiumiühendid, triitiumi sisaldavad segud, milles triitiumiaatomite suhe vesinikuaatomite suhtes on suurem kui 1:1 000, ning neid sisaldavad tooted ja seadmed. Märkus: Punkt I.1A.046 ei hõlma kaupu ega seadmeid, milles triitiumisisaldus on kuni 1,48 × 103 GBq (40 Ci). I.1A.047 1C236 Alfa-aktiivsed radionukliidid, poolestusajaga 10 päeva või rohkem, kuid vähem kui 200 aastat, järgmisel kujul: a. elementkujul; b. ühenditena, mille summaarne alfa-aktiivsus on 37 GBq/kg (1 Ci/kg) või rohkem; c. segudena, mille summaarne alfa-aktiivsus on 37 GBq/kg (1 Ci/kg) või rohkem; d. eelnimetatuid sisaldavate toodete või seadmetena. Märkus: Punkt I.1A.047 ei hõlma kaupu ja seadmeid, milles sisalduv alfa-aktiivsus on kuni 3,7 GBq (100 milliküriid). I.1A.048 1C237 Raadium-226 (226Ra), raadium-226 sulamid, raadium-226 ühendid ja segud, mis sisaldavad raadium-226, nendest valmistatud tooted ning neid sisaldavad tooted ja seadmed. Märkus: Punkt I.1A.048 ei hõlma järgmisi materjale või tooteid: a. meditsiinilised seadmed; b. toode või seade, mis sisaldab vähem kui 0,37 GBq (10 milliküriid) raadium-226. I.1A.049 1C238 Kloortrifluoriid (ClF3). I.1A.050 1C239 Brisantlõhkeained, muud kui sõjaliste kaupade nimekirjas nimetatud, või ained või segud, mis sisaldavad neid üle 2 massiprotsendi ja mille kristalne tihedus on üle 1,8 g/cm3 ja detonatsiooni kiirus üle 8 000 m/s. I.1A.051 1C240 Niklipulber või poorne (käsn) nikkel, muu kui punktis I.0A.013 nimetatud: a. niklipulber, millel on mõlemad järgmised omadused: 1. puhtusaste 99,0 massiprotsenti või rohkem ning 2. keskmine osakese suurus alla 10 μm mõõdetuna vastavalt ASTM standardile B330; b. poorne (käsn) nikkel, mis on toodetud punktis I.1A.051.a nimetatud materjalist. Märkus: Punkt I.1A.051 ei hõlma järgmisi materjale või tooteid: a. kiuline niklipulber; b. üksikud poorsest niklist lehed pindalaga 1 000 cm2 või vähem lehe kohta. Tehniline märkus: Punktis I.1A.051.b peetakse silmas poorset metalli, mis saadakse punktis I.1A.051.a nimetatud materjalide kokkusurumisel ja paagutamisel metalseks materjaliks, mis sisaldab omavahel ühendatud peeneid poore läbi kogu selle struktuuri.







I.1B Tehnoloogia, sealhulgas tarkvara Nr Asjaomane punkt/asjaomased punktid määruse (EÜ) nr 1183/2007 lisas Kirjeldus I.1B.001 ex 1D001 „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud punktis I.1A.006 nimetatud seadmete „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”. I.1B.002 1D101 „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud punktides I.1A.007 kuni I.1A.009 või I.1A.011 kuni I.1A.013 nimetatud kaupade „kasutamiseks”. I.1B.003 1D103 „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt ette nähtud selliste vähendatud märgatavusega signaalide analüüsiks nagu radarikiirte tagasipeegeldumine, ultraviolett-/infrapuna- või akustilised signaalid. I.1B.004 1D201 „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt ette nähtud punktis I.1A.014 nimetatud kaupade „kasutamiseks”. I.1B.005 1E001 Tehnoloogia üldmärkusele vastav „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktides I.1A.006 kuni I.1A.051 nimetatud seadmete või materjalide „arendamiseks” või „tootmiseks”. I.1B.006 1E101 Tehnoloogia üldmärkustele vastav „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktides I.1A.001, I.1A.006 kuni I.1A.013, I.1A.026, I.1A.028, I.1A.029 kuni I.1A.032, I.1B.002 või I.1B.003 nimetatud kaupade „kasutamiseks”. I.1B.007 ex 1E102 Tehnoloogia üldmärkusele vastav „tehnoloogia” punktides I.1B.001 kuni I.1B.003 nimetatud „tarkvara”„arendamiseks”. I.1B.008 1E103 „Tehnoloogia” temperatuuri, rõhu või atmosfääri reguleerimiseks autoklaavides või hüdroklaavides „komposiitide” või osaliselt töödeldud „komposiitide”„tootmisel”. I.1B.009 1E104 „Tehnoloogia” pürolüütiliselt saadud materjalide „tootmiseks”, mis on moodustunud valuvormil, spindlil või muul alusel lähtegaasidest, mis lagunevad temperatuurivahemikus 1 300 °C (1 573 K) kuni 2 900 °C (3 173 K), rõhkudel 130 Pa kuni 20 kPa. Märkus: Punkt I.1B.009 hõlmab „tehnoloogiat” lähtegaaside koostise jaoks, voolukiirusi ja protsessi juhtimise programmi ning parameetreid. I.1B.010 ex 1E201 Tehnoloogia üldmärkustele vastav „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktides I.1A.002 kuni I.1A.005, I.1A.014 kuni I.1A.023, I.1A.024.b, I.1A.033 kuni I.1A.051 või I.1B.004 nimetatud kaupade „kasutamiseks”. I.1B.011 1E202 Tehnoloogia üldmärkusele vastav „tehnoloogia” punktides I.1A.002 kuni I.1A.005 nimetatud kaupade „arendamiseks” või „tootmiseks”. I.1B.012 1E203 Tehnoloogia üldmärkusele vastav „tehnoloogia” punktis I.1B.004 nimetatud „tarkvara”„arendamiseks”.

I.2

MATERJALIDE TÖÖTLEMINE







I.2A Kaubad Nr Asjaomane punkt/asjaomased punktid määruse (EÜ) nr 1183/2007 lisas Kirjeldus I.2A.001 ex 2A001* Veerelaagrid ja laagrisüsteemid ning nende komponendid: Märkus: Punkt I.2A.001 ei hõlma kuule, mille tootja poolt määratud tolerantsid ISO 3290 standardi kohaselt vastavad täpsusklassile 5 või on halvemad. Radiaalsed kuullaagrid, mille tootja määratletud tolerantsid vastavad ISO 492 täpsusklassile 2 (või ANSI/ABMA Std 20 täpsusklassile ABEC-9 või RBEC-9 või vastavatele siseriiklikele normidele) või on paremad ning millel on kõik järgmised omadused: a. sisediameeter 12–50 mm; b. välisdiameeter 25–50 mm ning c. laius 10–20 mm. I.2A.002 2A225 Tiiglid, mis on valmistatud vedelatele aktiniidmetallidele vastupidavatest materjalidest: a. tiiglid, millel on mõlemad järgmised omadused: 1. mahutavus 150–8 000 cm3 ning 2. valmistatud järgmistest materjalidest või kaetud mis tahes järgmiste materjalidega, mille puhtusaste on 98 massiprotsenti või rohkem: a. kaltsiumfluoriid (CaF2); b. kaltsiumtsirkonaat (metatsirkonaat) (CaZrO3); c. tseeriumsulfiid (Ce2S3); d. erbiumoksiid (Er2O3); e. hafniumoksiid (HfO2); f. magneesiumoksiid (MgO); g. nitriiditud nioobiumi-titaani-volframisulam, mis sisaldab ligikaudu 50 % Nb, 30 % Ti ja 20 % W; h. ütriumoksiid (Y2O3) või i. tsirkooniumoksiid (ZrO2); b. tiiglid, millel on mõlemad järgmised omadused: 1. mahutavus 50–2 000 cm3 ning 2. valmistatud tantaalist või kaetud tantaaliga, mille puhtusaste on 99,9 massiprotsenti või rohkem; c. tiiglid, millel on kõik järgmised omadused: 1. mahutavus 50–2 000 cm3; 2. valmistatud tantaalist või kaetud tantaaliga, mille puhtusaste on 98 massiprotsenti või rohkem ning 3. kaetud tantaalkarbiidi, -nitriidi või -boriidiga või nende kombinatsiooniga. I.2A.003 2A226 Klapid, millel on kõik järgmis