2010R0053 — ET — 01.01.2010 — 000.003

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:





Parandatud:









▼B

►C1 NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 53/2010 ◄ ,

14. jaanuar 2010,

millega määratakse 2010. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes ning millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 1359/2008, (EÜ) nr 754/2009, (EÜ) nr 1226/2009 ja (EÜ) nr 1287/2009







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3, võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1342/2008, millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava, ( 1 ) eriti selle artiklit 11, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1) Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmeid kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta. (2) 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) ( 2 ) artikli 4 kohaselt peab nõukogu kehtestama meetmed, mis reguleerivad juurdepääsu vetele ja kalavarudele ning säästva kalandustegevuse, võttes arvesse kättesaadavaid teadus-, tehnika ja majandusnõuandeid ning eelkõige kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) koostatud aruandeid. (3) Nõukogu on kohustatud kehtestama iga kalavaru või kalavarurühma puhul lubatud kogupüügi (TAC). Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide vahel nii, et kõikidele liikmesriikidele oleks tagatud kõikide kalavarude ja kalastustegevuse suhteline stabiilsus ning võttes asjakohaselt arvesse määruses (EÜ) nr 2371/2002 kehtestatud ühise kalanduspoliitika eesmärke. Selleks et kalapüügivõimalused oleksid optimaalsed ning et neid kohaldataks tõhusalt, tuleks kindlaks määrata teatavad püügivõimalustega funktsionaalselt seotud ja nende jaoks olulised tingimused. (4) Lubatud kogupüük tuleks kehtestada olemasoleva teadusnõuande põhjal ja arvestades bioloogilisi ja sotsiaalmajanduslikke aspekte ning tagades samal ajal eri kalandussektorite õiglase kohtlemise. Sellega seoses tuleb arvesse võtta arvamusi, mida on esitatud sidusrühmadega toimunud konsultatsioonide käigus, eelkõige 23. juulil 2009 toimunud kohtumisel kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomiteega, asjaomaste piirkondlike nõuandekomisjonidega ja liikmesriikidega ning 29. septembril 2009 toimunud kohtumisel kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomitee ja asjaomaste piirkondlike nõuandekomisjonidega. (5) Nende kalavarude lubatud kogupüük, mille suhtes kohaldatakse mitmeaastast kava, tuleks kehtestada kooskõlas kõnealustes kavades sätestatud eeskirjadega. Sellest tulenevalt tuleks merluusivaru, norra salehomaari varu, Biskaia lahe, La Manche'i lääneosa ja Põhjamere merikeelevaru, Põhjamere lestavaru, Šotimaast läände jäävate heeringavarude, Kattegati, Põhjamere, Skagerraki, La Manche'i idaosa, Šotimaast läände jäävate ning Iiri mere tursavarude lubatud kogupüük kehtestada kooskõlas eeskirjadega, mis on sätestatud nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 811/2004, millega kehtestatakse meetmed põhjapoolse merluusi varude taastamiseks, ( 3 ) nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 2166/2005, millega kehtestatakse meetmed Kantaabria mere ja Pürenee poolsaare läänerannikuvete uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari varude taastamiseks ( 4 ), nõukogu 23. veebruari 2006. aasta määruses (EÜ) nr 388/2006, millega kehtestatakse Biskaia lahe merikeelevaru säästva kasutamise mitmeaastane kava, ( 5 ) nõukogu 7. mai 2007. aasta määruses (EÜ) nr 509/2007, millega kehtestatakse La Manche'i lääneosa merikeelevaru säästva kasutamise mitmeaastane kava, ( 6 ) nõukogu 11. juuni 2007. aasta määruses (EÜ) nr 676/2007, millega kehtestatakse Põhjamere lesta- ja merikeelevarude püügi mitmeaastane majandamiskava, ( 7 ) nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1300/2008, millega kehtestatakse Šotimaa lääneranniku vete heeringavarude ja nende püügi mitmeaastane kava, ( 8 )18. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1342/2008 ja nõukogu 6. aprilli 2009. aasta määruses (EÜ) nr 302/2009, milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastast kava, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 43/2009 ( 9 ). (6) Nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 2 kohaselt on vaja kindlaks määrata varud, mille suhtes kohaldatakse erinevaid määruses osutatud meetmeid. (7) Kalapüük, mis toimub üksnes teadusuuringute otstarbel, ei peaks olema käesoleva määruse reguleerimisalas, välja arvatud kalapüük, mida teostavad laevad, mis osalevad täielikult dokumenteeritud kalandusalgatustes. (8) Mõnede liikide, näiteks mõnede hailiikide jaoks võib isegi piiratud püügitegevus kaasa tuua tõsise ohu nende säilimisele. Selliste liikide püügivõimalused tuleks nende liikide püügi üldise keelustamisega täielikult lõpetada. (9) On vaja kehtestada 2010. aastaks maksimaalne lubatud püügikoormus kooskõlas määruse (EÜ) nr 2166/2005 artikliga 8, määruse (EÜ) nr 509/2007 artikliga 5, määruse (EÜ) nr 676/2007 artikliga 9, määruse (EÜ) nr 1342/2008 artiklitega 11 ja 12 ning määruse (EÜ) nr 302/2009 artiklitega 5 ja 9, võttes arvesse nõukogu 27. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 754/2009, millega jäetakse teatavad laevarühmad välja määruse (EÜ) nr 1342/2008 ( 10 ) III peatükis sätestatud püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast. (10) ICES nõuande kohaselt on vaja ICES püügipiirkonna IIa, IIIa ja IV ELi vetes säilitada tobiapüügi suhtes ajutine püügikoormuse reguleerimise süsteem ja see läbi vaadata. (11) ICES uusimate teadusnõuannete põhjal ning kooskõlas Kirde-Atlandi kalandusalase konventsiooni (NEAFC) raames võetud rahvusvaheliste kohustustega on vaja piirata teatavate süvamereliikide püügi koormust. (12) Kalapüügivõimalusi tuleks kasutada kooskõlas ühenduse sellekohaste õigusaktidega, eelkõige järgmistega: komisjoni 22. septembri 1983. aasta määrus (EMÜ) nr 2807/83, milles sätestatakse liikmesriikide kalasaaki käsitleva teabe registreerimise üksikasjalikud eeskirjad, ( 11 ) nõukogu 22. septembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 2930/86, kalalaevade omaduste määratlemise kohta, ( 12 ) komisjoni 20. mai 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 1381/87, millega kehtestatakse kalalaevade tähistamist ja dokumenteerimist käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad, ( 13 ) nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2847/93 (millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem) artikkel 21, ( 14 ) nõukogu 27. juuni 1994. aasta määrus (EÜ) nr 1627/94, millega nähakse ette kalapüügilube käsitlevad üldsätted, ( 15 ) nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määrus (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu ( 16 ), nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2347/2002, millega kehtestatakse süvamere kalavarude püügi suhtes kohaldatavad konkreetsed juurdepääsunõuded ja nendega seotud tingimused, ( 17 ) nõukogu 4. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1954/2003, mis käsitleb teatavate ühenduse kalastuspiirkondade ja kalavarudega seotud püügikoormuse korraldamist, ( 18 ) komisjoni 18. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2244/2003, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad laevaseire satelliitsüsteemide kohta, ( 19 ) nõukogu 22. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 601/2004, millega sätestatakse teatavad kalastustegevuse suhtes kohaldatavad kontrollimeetmed Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni alla kuuluvas piirkonnas, ( 20 ) nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2115/2005, millega kehtestatakse süvalesta varude taastamise kava Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni raames ( 21 ), määrus (EÜ) nr 2166/2005, määrus (EÜ) nr 388/2006, nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1966/2006 kalapüügi elektroonilise registreerimise ja aruandluse ning kaugseirevahendite kohta, ( 22 ) nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid, ( 23 ) määrus (EÜ) nr 509/2007, nõukogu 7. mai 2007. aasta määrus (EÜ) nr 520/2007, milles sätestatakse tehnilised meetmed teatavate pika rändega kalavarude kaitseks, ( 24 ) määrus (EÜ) nr 676/2007, nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1386/2007, milles sätestatakse Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni reguleeritavas piirkonnas kohaldatavad kaitse- ja rakendusmeetmed, ( 25 ) nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, ( 26 ) nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1006/2008, mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa andmist püügitegevuseks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele ( 27 ), komisjoni 3. novembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1077/2008 nõukogu määruse (EÜ) nr 1966/2006, kalapüügi elektroonilise registreerimise ja aruandluse ning kaugseirevahendite kohta, ( 28 ) määrus (EÜ) nr 1300/2008, määrus (EÜ) nr 1342/2008, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 216/2009 nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades (uuesti sõnastatud), ( 29 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 217/2009 Loode-Atlandi piirkonnas kalastavate liikmesriikide saagi ja kalandustegevuse statistiliste andmete esitamise kohta (uuesti sõnastatud), ( 30 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 218/2009 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta (uuesti sõnastatud), ( 31 ) määrus (EÜ) nr 302/2009 ja nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks ( 32 ). (13) Liit on kalandussuhteid käsitlevate kokkulepete ja protokollidega ettenähtud korras kalapüügiõiguste üle nõu pidanud Norra, ( 33 ) Fääri saarte ( 34 ) ja Gröönimaaga ( 35 ). Gröönimaaga peetavad konsultatsioonid viidi lõpule 25. novembril 2009, mil määrati ELi kalalaevade 2010. aasta püügivõimalused Gröönimaa vetes. Fääri saarte ja Norraga peetavad konsultatsioonid ei ole lõpule viidud ning nende partneritega jõutakse 2010. aasta püügivõimaluste osas kokkuleppele eeldatavasti 2010. aasta alguses. Selleks, et vältida ELi kalalaevade teostatava püügitegevuse katkemist ning selleks, et võimaldada 2010. aasta alguses kõnealuste kokkulepete sõlmimiseks vajalikku paindlikkust, on asjakohane, et EL kehtestab enne kõnealuste kokkulepete sõlmimist nende objektiks olevate liikide osas ajutised püügivõimalused. (14) Liit on mitme kalandusorganisatsiooni lepinguosaline ning osaleb muudes organisatsioonides mittelepinguosalise koostööpartnerina. Lisaks sellele haldab liit 2003. aasta ühinemisakti tingimusi käsitleva akti alusel alates kuupäevast, mil Poola ühines Euroopa Liiduga, kalandusalaseid lepinguid, mida Poola Vabariik on varem sõlminud, nagu Beringi mere keskosa mintaivarude kaitse ja majandamise konventsioon. Nimetatud kalandusorganisatsioonid on soovitanud kehtestada 2010. aastaks mitmeid meetmeid, sealhulgas ELi laevade kalapüügivõimalused. Kõnealused püügivõimalused peaks rakendama liit. (15) Ameerika Troopikatuunide Komisjon (IATTC) jättis 2009. aasta aastakoosolekul vastu võtmata kulduim-tuuni, suursilm-tuuni ja vööttuuni püügipiirangud ning ehkki liit ei ole IATTC liige, on siiski vaja kalapüügivõimalusi reguleerida IATTC jurisdiktsiooni alla kuuluvate ressursside säästva majandamise tagamiseks. (16) Rahvusvaheline Atlandi Tuunikaitse Komisjon (ICCAT) võttis oma 2009. aasta koosolekul vastu tabelid, milles esitatakse ICCATi lepinguosaliste poolt kasutamata jäänud ja ettenähtust rohkem kasutatud kalapüügivõimalused. ICCAT võttis sellega seoses vastu otsuse, milles märgitakse, et liit ei kasutanud 2008. aastal mõõkkala (nii põhja- kui ka lõunapiirkonnas), suursilm-tuuni ja pikkuim-tuuni kvoote täiel määral. Et arvesse võtta ICCATi kohandusi liidu kvootides, tuleks kvootide kasutamata osast tulenevate kalastusvõimaluste jaotamisel aluseks võtta iga liikmesriigi vastav kasutamata osa, ilma et muutuks aastase TACi käesoleva määrusega kehtestatud jaotamispõhimõte. Samal koosolekul muudeti hariliku tuuni varude taastamise kava. Ühtlasi võttis ICCAT vastu soovituse suursilm-rebashaide kaitse kohta. Kalavarude kaitsele kaasa aitamiseks on vaja neid meetmeid rakendada. (17) Vaikse ookeani lõunaosa avamerepiirkonnas Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPRFMO) loomise kolmandal rahvusvahelisel kohtumisel 2007. aasta mais võtsid osalejad vastu ajutised meetmed, sealhulgas kalapüügivõimalused, nii pelaagilise kalapüügi kui ka põhjalähedase püügi reguleerimiseks kõnealuses piirkonnas kuni sellise piirkondliku kalandusorganisatsiooni loomiseni. Nimetatud meetmed vaadati läbi 2009. aasta novembris toimunud SPRFMO loomise kaheksandal rahvusvahelisel kohtumisel. Osalejate poolt nimetatud saavutatud kokkuleppe kohaselt on nimetatud ajutised meetmed vabatahtlikud ega ole rahvusvahelise õiguse alusel õiguslikult siduvad. Siiski on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kalavarude kokkulepe vastavaid sätteid arvestades soovitav kõnealused meetmed liidu õigusesse üle võtta. (18) Atlandi ookeani kaguosa kalandusorganisatsioon (SEAFO) võttis 2009. aasta aastakoosolekul vastu püügi piirnormid veel kahe kalavaru suhtes SEAFO konventsiooni piirkonnas. Need püügi piirnormid on vaja rakendada liidu õiguses. (19) Järjepidevuse huvides peaks teatud kolmandate riikide kalalaevadel lubama teatud tingimustel teostada kalapüüki ELi vetes, tehes seda kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1006/2008 ja selle rakendussätetega. (20) Nõukogu võib seoses kalapüügivõimaluste kehtestamisega ja vastavalt määruse (EÜ) nr 1342/2008 artiklile 11 liikmesriikide esitatud teabe ja sellele STECFi poolt antud hinnangu alusel teatavad laevarühmad nimetatud määrusega kehtestatud püügikoormuse reguleerimise korrast välja jätta, tingimusel, et asjaomaste laevade poolt püütud tursa ja tagasilastud koguste kohta on olemas nõuetekohased andmed, et püütud tursa protsent ei ületa 1,5 % asjaomase laevade rühma kogupüügist ning et püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisega rühma suhtes kaasneks halduskoormus, mis on ebaproportsionaalne nende üldise mõjuga tursavarudele. Poola esitas teabe ühest laevast koosneva laevade rühma, mis püüab Põhjameres põhjaatlandi süsikat põhjatraaliga, mille väikseim silmasuurus on 100 mm, poolt püütud tursakoguste kohta. Ühendkuningriik esitas teabe kahe Šotimaast läänes põhjatraale kasutava laevade rühma poolt püütud tursakoguste kohta. Nimetatud teabe ja sellele STECFi poolt antud hinnangu alusel võib väita, et kõnealuste laevarühmade poolt püütud tursa kogused koos tagasilastud kogustega ei ületa 1,5 % nende kogupüügist. Võttes ühtlasi arvesse toimivaid kontrolli- ja järelevalvemeetmeid kõnealuste laevarühmade püügitegevuse üle kontrolli ja järelevalve tagamiseks ning arvestades, et püügi reguleerimise korra kohaldamisega kõnealuste rühmade suhtes kaasneks halduskoormus, mis on ebaproportsionaalne sellise kohaldamise üldise mõjuga tursavarudele, on asjakohane need laevarühmad määruse (EÜ) nr 1342/2008 III peatüki kohaldamisest välja jätta, võimaldades seega kehtestada asjaomaste liikmesriikide püügikoormuse piirangud. (21) Kooskõlas aluslepingu artikliga 291 tuleks teatavate lühiealiste kalavarude püügi piirnormide kindlaksmääramiseks vajalikud meetmed kiireloomulisuse tõttu vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsus 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused ( 36 ), ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







I JAOTIS

REGULEERIMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Sisu

1. Käesoleva määrusega määratakse kindlaks järgmised kalapüügivõimalused ning kõnealuste püügivõimaluste kasutamisega funktsionaalselt seotud tingimused:

— teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused 2010. aastaks ning

— teatavad püügikoormuse piirangud 2011. aastaks ning teatavate Antarktika kalavarude püügi võimalused II jaotise III peatüki 2. jaos ning IE ja V lisas sätestatud ajavahemikuks.

▼M1 —————

▼B

Artikkel 2

Reguleerimisala

1. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesolevat määrust

a) ELi laevade suhtes ning

b) ELi vete suhtes.

2. Erandina lõikest 1 ei kohaldata käesolevat määrust, välja arvatud V lisa B osas esitatud tabeli joonealust märkust 1, kalapüügi suhtes, mis toimub üksnes teadusuuringute otstarbel asjaomase laeva lipuliikmesriigi loal ja järelevalve all ning millest on eelnevalt teavitatud komisjoni ja liikmesriike, kelle vetes uuringud toimuvad. Teadusuuringute otstarbel kalapüüki teostavad liikmesriigid teavitavad komisjoni, liikmesriike, kelle vetes uuringud toimuvad, ICESi ja STECFi kogu püügist, mis tuleneb kõnealusest kalapüügist.

3. Lõiget 2 ei kohaldata sellise kalapüügi suhtes, mida teostavad laevad, mis osalevad täielikult dokumenteeritud kalandusalgatustes, mille osas on eraldatud lisakvoote.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse lisaks määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 3 sätestatud mõistetele järgmisi mõisteid:

a) „ELi laevad” – määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 3 lõikes d määratletud kalalaevad;

b) „ELi veed” – määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 3 lõikes a määratletud veed;

c) „lubatud kogupüük” (TAC) – igast kalavarust aastas püüda ja lossida lubatav kogus;

d) „kvoot” – liidule, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud osa lubatud kogupüügist;

e) „rahvusvahelised veed” – veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla;

f) „võrgusilma suurus” – vastavalt komisjoni 10. juuni 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 517/2008 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kalavõrkude silmasuuruse ja võrguniidi jämeduse kindlaksmääramiseks)) kindlaksmääratud võrgusilma suurus ( 37 ).

g) „ELi laevastikuregister” – kooskõlas määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 15 lõikega 3 komisjoni loodud register;

h) „kalapüügipäevik” – määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 14 osutatud päevik.

Artikkel 4

Püügipiirkonnad

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi püügipiirkondade määratlusi:

a) ICES (Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu) püügipiirkonnad vastavalt määrusele (EMÜ) nr 218/2009;

b) „Skagerrak” – ala, mis piirneb läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani ulatuva joonega ning lõunas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega;

c) „Kattegat” – ala, mis piirneb põhjas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega ning lõunast Hasenørest Gnibenini, Korshagest Spodsbjergini ja Gilbjerg Hovedist Kullenini ulatuva joonega;

d) „Cádizi laht” – ICES püügipiirkonna IXa ala, mis jääb 7° 23′48″ läänepikkusest ida poole;

e) CECAF (Kesk-Atlandi idaosa ehk FAO peamine püügipiirkond 34) püügipiirkonnad, nagu on kindlaks määratud määruses (EÜ) nr 216/2009;

f) NAFO (Loode-Atlandi kalastusorganisatsioon) püügipiirkonnad, nagu on määratletud määruses (EÜ) nr nr 217/2009;

g) SEAFO (Atlandi ookeani kaguosa kalandusorganisatsioon) konventsiooni püügipiirkond, nagu on määratletud Euroopa Ühenduse Atlandi ookeani kaguosa kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis ( 38 );

h) ICCAT (Rahvusvaheline Atlandi Tuunikaitse Komisjon) konventsiooni piirkond, nagu on määratletud rahvusvahelise Atlandi tuunikala kaitse konventsioonis ( 39 );

i) CCAMLR (Antarktika vete elusressursside kaitse konventsioon) konventsiooni piirkond, nagu on määratletud määruses (EÜ) nr 601/2004;

j) IATTC (Ameerika Troopikatuunide Komisjoni) konventsiooni piirkond, nagu on määratletud Ameerika Ühendriikide ja Costa Rica Vabariigi vahelise 1949. aasta konventsiooniga moodustatud Ameerika Troopikatuunide Komisjoni tugevdamise konventsioonis ( 40 );

k) IOTC (India Ookeani Tuunikomisjon) püügipiirkond, nagu on määratletud India Ookeani Tuunikomisjoni moodustamise lepingus ( 41 );

l) „SPRFMO (Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni) konventsiooni piirkond” –10°põhjalaiusest lõuna poole jääv avamerepiirkond SIOFA piirkonnast ida pool, nagu on määratletud India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppes, ( 42 ) ning avamerepiirkond Lõuna-Ameerika riikide kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluvatest piirkondadest lääne pool;

m) WCPFC (Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskonventsioon) konventsiooni piirkond, nagu on määratletud Vaikse ookeani lääne- ja keskosa pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis ( 43 ).

n) „Beringi mere avameri” – Beringi mere avamere piirkond, mis on kaugemal kui 200 meremiili lähtejoontest, millest mõõdetakse Beringi mere rannikuäärsete riikide territoriaalmere laiust.







II JAOTIS

ELI LAEVADE KALAPÜÜGIVÕIMALUSED







I PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 5

Püügi piirnormid ja nende jaotamine

1. ELi laevade püügi piirnormid ühenduse vetes ja teatavates vetes, mis ei kuulu ühendusele, kõnealuste piirnormide jaotus liikmesriikide vahel ning määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 2 kohased lisatingimused on esitatud I lisas.

2. ELi laevadel on lubatud kalastada I lisas sätestatud kvootide piires vastavalt käesoleva määruse artiklis 12 ja III lisas ning määruses (EÜ) nr 1006/2008 ja selle rakendussätetes sätestatud tingimustele vetes, mis kuuluvad Fääri saarte, Gröönimaa, Islandi ja Norra kalandusjurisdiktsiooni alla ning Jan Mayeni ümbruse kalastuspiirkonda.

3. Komisjon kehtestab tobiapüügi piirnormid ICES IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna EÜ vetes vastavalt IID lisa punktis 6 sätestatud korrale.

4. Komisjon kehtestab liidu kasutuses olevaks moivapüügi piirnormiks ICES V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa vetes 7,7 % moiva lubatud kogupüügist niipea, kui lubatud kogupüük on kindlaks määratud.

5. Komisjon võib määruse (EÜ) nr 2371/2010 artikli 30 lõikes 2 kehtestatud korras läbi vaadata norra tursiku püügi piirnormi ICES IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna ELi vetes ning kilu püügi piirnormi ICES IIa ja IV püügipiirkonna ELi vetes, pidades silmas 2010. aasta esimesel poolel kogutud teaduslikke andmeid.

6. Lõike 5 kohasest norra tursiku varude läbivaatamisest tulenevalt võib komisjon määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 kehtestatud korras läbi vaadata merlangipüügi piirnormi ICES IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna ELi vetes ning kilttursa püügi piirnormi ICES IIa, III ja IV püügipiirkonna ELi vetes, et võtta norra tursiku püügil arvesse töönduslikku kaaspüüki.

7. Komisjon võib kehtestada anšoovisevaru püügi piirnormi ICES VIII püügipiirkonnas vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korrale ning pidades silmas 2010. aasta esimesel poolel kogutud teaduslikke andmeid.

Artikkel 6

Keelatud liigid

ELi kalalaevadel on keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike:

a) hiidhai (Cetorhinus maximus) ja mõrtsukhai (Carcharodon carcharias) kõikides ELi vetes ja vetes väljaspool ühendust;

b) ingelhai (Squatina squatina) kõikides ELi vetes;

c) Harilik rai (Dipturus batus) IIa, III, IV, VI, VII, VIII, IX ja X ICESi püügipiirkonna ELi vetes;

d) musterrai (Raja undulate) ja valgerai (Rostroraja alba) VI, VII, VIII, IX ja X ICESi püügipiirkonna ELi vetes ning

e) harilik heeringahai (Lamna nasus) rahvusvahelistes vetes.

Artikkel 7

Püügivõimaluste jaotamist käsitlevad erisätted

1. I lisas sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et need ei piira:

a) määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist;

b) määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 21 lõike 3 või määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10 lõike 4 kohast ümberjaotamist;

c) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 kohast lubatud lisakoguste lossimist;

d) koguste peatamist kooskõlas määruse (EÜ) nr 847/96 artikliga 4;

e) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 105, 106 ja 107 kohast mahaarvamist.

2. Kui käesoleva määruse I lisas ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse ennetuslikku lubatud kogupüüki, ning artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 4 selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse lubatud analüütilist kogupüüki.

Artikkel 8

Püügikoormuse piirangud

Alates 1. veebruarist 2010 kuni 31. jaanuarini 2011 kohaldatakse püügikoormuse piiranguid järgmiselt:

a) IIA lisa kohaldatakse Kattegati, Skagerraki, ICES IIIa püügipiirkonna selle osa, mida Skagerrak ei hõlma, ning ICES IV, VIa, VIIa ja VIId püügipiirkonna ja ICES IIa ja Vb püügipiirkonna ELi vete teatavate kalavarude majandamise suhtes;

b) IIB lisa kohaldatakse merluusi- ja norra salehomaari varude taastamiseks ICES VIIIc ja IXa püügipiirkonnas, välja arvatud Cádizi lahes;

c) IIC lisa kohaldatakse ICES VIIe püügipiirkonnas merikeelevarude majandamise suhtes;

d) IID lisa kohaldatakse ICES IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna ELi vete tobiavarude majandamise suhtes.

Artikkel 9

Süvamerepüügi piirnormid ja püügikoormuse piirangud

1. Lisaks 28. novembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1359/2008, millega kehtestatakse 2009. ja 2010. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega, ( 44 ) sätestatud püügipiirnormidele on ühe merereisi jooksul keelatud püüda ja pardal hoida, ümber laadida või lossida mis tahes süvamereliike ja süvalesta üldkoguses üle 100 kg, kui laeval ei ole määruse (EÜ) nr 2347/2002 artikli 3 kohaselt antud süvamerepüügi luba.

2. Liikmesriigid tagavad, et püügitegevuse puhul, mille käigus liikmesriikide lipu all sõitvad ja nende territooriumil registreeritud laevad püüavad ja hoiavad pardal igal kalendriaastal rohkem kui 10 tonni süvamereliike ja süvalesta, nõutakse süvamerepüügi luba.

3. Liikmesriigid tagavad, et 2010. aastal ei ületa süvamerepüügi luba omavate laevade püügikoormuse tasemed (mõõdetuna sadamast äraoldud kilovatt-päevades) 65 % keskmisest aastasest püügikoormusest, mida asjaomase liikmesriigi laevad kasutasid 2003. aastal püügireisidel, mille jaoks neil oli süvamerepüügi luba ja/või mille jooksul püüti määruse (EÜ) nr 2347/2002 I ja II lisas loetletud süvamereliike. Käesolevat lõiget kohaldatakse ainult nende püügireiside suhtes, kus püüti üle 100 kg süvamereliike, välja arvatud põhjaatlandi hõbekala.

Artikkel 10

Saagi ja kaaspüügi lossimise tingimused

1. Kalavarusid, mille suhtes on kehtestatud püügi piirnormid, võib pardal hoida või laevalt lossida ainult juhul, kui:

a) saagi on püüdnud sellise liikmesriigi laevad, millel on kvoot, ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud või

b) saak moodustab osa liidule kuuluvast püügiosast, mis ei ole kvootidena liikmesriikide vahel ära jaotatud, ning kõnealune liidu kvoot ei ole ammendatud.

2. Erandina lõikest 1 võib järgmistesse liikidesse kuuluvat kala pardal hoida ja lossida ka siis, kui liikmesriigil ei ole kvooti või kui kvoot või püügiosa on ammendatud:

a) muud liigid kui heeringas ja makrell, tingimusel, et i) neid püütakse segamini teiste liikidega, kasutades võrke silmasuurusega alla 32 mm, kooskõlas määruse (EÜ) nr 850/98 artikliga 4 ning ii) saaki ei sordita pardal ega lossimisel või

b) makrell, tingimusel et i) seda püütakse segamini stauriidi või sardiiniga; ii) makrelli mass ei ületa 10 % kogu pardal oleva makrelli, stauriidi ja sardiini massist ja iii) saaki ei sordita pardal ega lossimisel.

3. Kõik lossimised, välja arvatud kooskõlas lõikega 2 teostatud püük, arvatakse kvoodist või, kui liidu osa ei ole kvootidena liikmesriikide vahel ära jaotatud, liidu kvoodist maha.

4. Kaaspüügi määr ja realiseerimine määratakse kindlaks kooskõlas määruse (EÜ) nr 850/98 artiklitega 4 ja 11.

Artikkel 11

Teatud püügivõimaluste kasutamise piirangud

Ajavahemikul 1. mai – 31. juuli 2010 ei tohi piirkonnas, mis asub alltoodud koordinaatidega määratud loksodroomide vahel, püüda või pardal hoida ühtegi mereorganismi peale heeringa, makrelli, sardiini, stauriidi, kilu, põhjaputassuu ja hõbekala:







Punkt Laiuskraad Pikkuskraad 1 52o 27' N 12o 19' W 2 52o 40' N 12o 30' W 3 52o 47' N 12o 39,600' W 4 52o 47' N 12o 56' W 5 52o 13,5' N 13o 53,830' W 6 51o 22' N 14o 24' W 7 51o 22' N 14o 03' W 8 52o 10' N 13o 25' W 9 52o 32' N 13o 07,500' W 10 52o 43' N 12o 55' W 11 52o 43' N 12o 43' W 12 52o 38,800' N 12o 37' W 13 52o 27' N 12o 23' W 14 52o 27' N 12o 19' W

Artikkel 12

Sortimata lossimine ICES IIIa, IV ja VIId püügipiirkonnas ning ICES IIa püügipiirkonna ELi vetes

1. Kui liikmesriigi heeringapüügi piirnormid ICES IIIa, IV ja VIId püügipiirkonnas ning IIa püügipiirkonna ELi vetes on ammendatud, ei tohi asjaomase liikmesriigi lipu all sõitvad ühenduses registreeritud laevad, kes tegutsevad püügipiirkonnas, mille suhtes kehtivad asjaomased püügipiirangud, lossida sortimata ja heeringat sisaldavaid saake.

2. Liikmesriigid tagavad, et kasutatakse nõuetekohast proovivõtusüsteemi, mis võimaldab tulemuslikult kontrollida ICES IIIa, IV ja VIId püügipiirkonnas ning ICES IIa püügipiirkonna ELi vetes püütud, sortimata lossitud saagi koguseid liikide kaupa.

3. ICES IIIa, IV ja VIId püügipiirkonnas ning ICES IIa püügipiirkonna ELi vetes püütud, sortimata kalasaaki võib lossida ainult sadamates või lossimiskohtades, kus on kasutusel lõikes 3 osutatud proovivõtusüsteem.

Artikkel 13

Andmete edastamine

Kui liikmesriigid saadavad komisjonile püütud koguste lossimisandmeid määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohaselt, tuleb selleks kasutada käesoleva määruse I lisas sätestatud kalaliikide koode.







II PEATÜKK

Kalapüügi lubamine kolmandate riikide vetes

Artikkel 14

Kalapüügiload

1. Kolmanda riigi vetes kalastavatele ELi laevadele antavate kalapüügilubade maksimaalne arv on sätestatud III lisas.

2. Kui üks liikmesriik kannab määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 alusel kvoodi üle teisele liikmesriigile (vahetusleping) III lisas sätestatud püügipiirkondades, tuleb üle kanda ka asjaomased püügiload ja teatada sellest komisjonile. III lisas sätestatud püügilubade üldarvu püügipiirkonna kohta ei tohi siiski ületada.







III PEATÜKK

Kalapüügivõimalused piirkondlike kalandusorganisatsioonide reguleeritavates vetes







1. osa

ICCAT konventsiooni piirkond

Artikkel 15

Hariliku tuuni püügiks luba omavate laevade arvu piiramine

Järgmiste laevade arvu piiratakse vastavalt IV lisale:

— ELi söödalaevad ja veoõngedega laevad, kellel on luba aktiivselt püüda Atlandi ookeani idaosas hariliku tuuni (Thunnus thynnus) mõõtmetega 8 kg/75 cm kuni 30 kg/115 cm;

— rannalähedase püügiga tegelevad ELi kalalaevad, kellel on luba aktiivselt püüda Vahemerel harilikku tuuni mõõtmetega 8 kg/75 cm kuni 30 kg/115 cm;

— ELi laevad, kes püüavad Aadria merel harilikku tuuni kasvatamise eesmärgil ning kellel on luba püüda aktiivselt harilikku tuuni mõõtmetega 8 kg/75 cm kuni 30 kg/115 cm.

Artikkel 16

ID lisas eraldatud hariliku tuuni kvootidega seotud lisatingimused

Lisaks nõukogu määruse (EÜ) nr 302/2009 artikli 7 lõikes 2 sätestatule on hariliku tuuni püük seinnoodaga Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel keelatud ajavahemikus 15. aprillist 15. maini 2010.

Artikkel 17

Harrastus- ja sportpüük

Liikmesriigid eraldavad ID lisas sätestatud, neile eraldatud kvootide arvelt erikvoodi hariliku tuuni harrastus- ja sportpüügiks.

Artikkel 18

Haid

1. Suursilm-rebashaide (Alopias superciliosus) rümpade või nende osade pardalhoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud mis tahes püügi puhul.

2. Keelatud on rebashaide liigi perekonna Alopias spp sihtpüük.







2. osa

CCAMLR konventsiooni piirkond

Artikkel 19

Keelud ja püügipiirangud

1. V lisa A osas nimetatud liikide sihtpüük on kõnealuses lisas nimetatud piirkondades ja ajavahemikel keelatud.

2. Uutes ja teadusuuringutega seotud püügipiirkondades kohaldatakse V lisa B osas sätestatud püügi ja kaaspüügi piirnorme kõnealuses osas nimetatud alapiirkondades.

Artikkel 20

Uurimuslik kalapüük

1. Liikmesriigi lipu all sõitvad ja liikmesriigis registreeritud kalalaevad, mille kohta on CCAMLR-le esitatud teatis vastavalt määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklitele 7 ja 7a, võivad osaleda Dissostichus spp. õngejadaga uurimuslikus püügis FAO alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning rajoonides 58.4.1 ja 58.4.2 väljaspool riikliku jurisdiktsiooni all olevaid piirkondi.

2. FAO alapiirkondade 88.1 ja 88.2 ning rajoonide 58.4.1 ja 58.4.2 kogupüügi- ja kaaspüügipiirangud ning nende jaotus iga alapiirkonna või rajooni väikeste uurimisalade (SSRU) vahel määratakse kindlaks V lisa B osas. Kalastamine mis tahes väikeses uurimisalas lõpetatakse niipea, kui deklareeritud saak ulatub kindlaksmääratud püügi piirnormini, ning uurimisala suletakse kalastamiseks ülejäänud kalastushooajal.

3. Kalapüük toimub võimalikult suures geograafilises ja batümeetrilises ulatuses, et saada teavet, mis on vajalik kalastamisvõimaluste kindlaksmääramiseks, ning vältida saagi ja püügikoormuse liiga tihedat koondumist. Alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning samuti rajoonides 58.4.1 ja 58.4.2 on keelatud püük 550 m sügavusjoonest kõrgemal.

Artikkel 21

Tavalise hiigelvähi püük 2010/2011 püügihooajal

1. Üksnes CCAMLR komisjoni liikmeteks olevad liikmesriigid võivad 2010/2011 püügihooajal püüda tavalist hiilgevähki (Euphausia superba) CCAMLR konventsiooni piirkonnas. Kui liikmesriik kavatseb püüda tavalist hiilgevähki CCAMLR konventsiooni piirkonnas, teatab ta sellest CCAMLR sekretariaadile ja komisjonile kooskõlas määruse (EÜ) nr 601/2004 artikliga 5a ning hiljemalt 1. juuniks 2010:

a) oma kavatsusest püüda tavalist hiigelvähki, ning kasutavad selleks V lisa C osas esitatud vormi;

b) püügivahendite kuju, kasutades selleks V lisa D osas esitatud vormi.

2. Lõikes 1 osutatud teatis sisaldab teavet, mis tuleb määruse (EÜ) nr 601/2004 artikli 3 kohaselt esitada iga laeva kohta, millele liikmesriik tavalise hiilgevähi püügis osalemiseks loa annab.

3. Liikmesriigid, kes kavatsevad püüda tavalist hiilgevähki CCAMLR konventsiooni piirkonnas, esitavad teatise üksnes nende laevade kohta, kellel on selleks luba ning kes teatamise ajal tema lipu all sõidavad.

4. Liikmesriigid võivad lubada tavalise hiigelvähi püügis osaleda muul kui lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt CCAMLR-le teatatud laeval, kui laeval, kellel on luba, ei ole võimalik osaleda põhjendatud funktsionaalsetel põhjustel või vääramatu jõu tõttu. Sellisel juhul teavitab asjaomane liikmesriik viivitamatult CCAMLR sekretariaati ja komisjoni, esitades:

a) lõikes 2 nimetatud täielikud andmed asenduslaeva(de) kohta, sealhulgas määruse (EÜ) nr 601/2004 artikliga 3 ette nähtud teabe;

b) põhjaliku aruande asendamise põhjuste kohta ning mis tahes asjakohased täiendavad dokumendid või viited.

5. Liikmesriigid ei luba tavalise hiilgevähi püügis osaleda laevadel, kes on kantud CCAMLR ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja.

Artikkel 22

Püügikeeluaeg

1. Pärast seda, kui CCAMLRi sekretariaat on TACi ammendumisel IE lisas sätestatu kohaselt teatanud püügikeeluaja kehtestamisest, tagavad liikmesriigid, et kõik nende lipu all asjaomases piirkonnas, majandamispiirkonnas, alapiirkonnas, rajoonis, väikesel uurimisalal või muus haldusüksuses kalastavad laevad hiivavad teate saamisel püügikeeluaja algusajaks pardale kõik püügivahendid.

2. Kui kalalaev on saanud sellise teate, ei tohi ta teatatud kuupäevale ja ajale järgneva 24 tunni jooksul õngejadasid enam vette lasta. Kui selline teade saadakse vähem kui 24 tundi enne püügikeeluaja algust, ei tohi pärast sellise teate saamist õngejadasid enam vette lasta.

3. Lõikes 1 osutatud püügikeeluaja kehtestamise korral lahkuvad kõik kalalaevad püügipiirkonnast kohe pärast kõikide püügivahendite pardale hiivamist.

4. Kui kalalaev ei suuda kõiki püügivahendeid teatatud püügikeeluaja alguseks pardale hiivata põhjustel, mis on seotud:

a) laeva ja meeskonna ohutusega,

b) halbadest ilmastikuoludest tulenevate raskustega,

c) jääkattega või

d) vajadusega kaitsta Antarktika merekeskkonda,

teavitab kalalaev olukorrast oma lipuliikmesriiki. Liikmesriigid teavitavad viivitamata CCAMLRi sekretariaati ja komisjoni. Sellele vaatamata teeb kalalaev kõik endast oleneva, et hiivata kõik oma püügivahendid pardale nii kiiresti kui võimalik.

5. Lõike 4 kohaldamisel viivad liikmesriigid vastavalt oma siseriiklikele menetlustele läbi uurimise kalalaeva tegevuste kohta ning teavitavad CCALMRi sekretariaati ja komisjoni uurimise tulemustest hiljemalt CCAMLRi järgmiseks kokkusaamiseks. Lõpparuandes hinnatakse, kas kalalaev tegi kõik endast oleneva, et hiivata kõik oma püügivahendid pardale:

a) teatatud püügikeeluaja alguseks ning

b) niipea kui võimalik pärast lõikes 4 osutatud teate saamist.

6. Juhul kui kalalaev ei lahku püügikeelupiirkonnast niipea, kui püügivahendid on pardale hiivatud, tagab lipuliikmesriik CCAMLRi sekretariaadi ja komisjoni teavitamise.







3. osa

IOTC piirkond

Artikkel 23

IOTC piirkonnas kalastavate laevade püügivõimsuse piiramine

1. IOTC piirkonnas troopikatuuni püüdvate ELi laevade maksimaalne arv ja nende vastav kogumahutavuse (GT) abil väljendatud püügivõimsus on sätestatud VI lisa punktis 1.

2. IOTC piirkonnas mõõkkala (Xiphias gladius) ja pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) püüdvate ELi laevade maksimaalne arv ja nende vastav kogumahutavuse (GT) abil väljendatud püügivõimsus on sätestatud VI lisa punktis 2.

3. Liikmesriigid võivad muuta lõigetes 1 ja 2 osutatud laevade arvu püügivahendite liigi kaupa, kui nad tõendavad komisjonile, et see muutus ei suurenda asjaomase kalavaru püügi koormust.

4. Liikmesriigid tagavad, et nende laevastikus kavandatava püügivõimsuse ülekandmise puhul oleksid ülekantavad laevad IOTC laevade registris või mõne muu piirkondliku kalandusorganisatsiooni tuunipüügi registris. Laevu, mis on mõne piirkondliku kalandusorganisatsiooni nimekirjas kuiteatamata, ebaseadusliku ja reguleerimata kalapüügiga tegelenud laev, üle ei kanta.

5. Liikmesriigid võivad IOTC-le esitatud arenguplaanide rakendamise arvessevõtmiseks suurendada käesolevas artiklis esitatud püügivõimsuse piiranguid üksnes nimetatud arenguplaanides kehtestatud piiride ulatuses.







4. osa

SPRFMO konventsiooni piirkond

Artikkel 24

Pelaagiline kalapüük – püügivõimsuse piirangud

Liikmesriigid, kes 2007., 2008. või 2009. aastal tegelesid SPRFMO konventsiooni piirkonnas aktiivselt pelaagilise kalapüügiga, piiravad 2010. aastal oma lipu all sõitvate pelaagilisi kalavarusid püüdvate laevade kogumahutavuse (GT) taset SPRFMO konventsiooni piirkonnas tasemeni 78 610 GT, nii et oleks tagatud pelaagiliste kalavarude säästev kasutamine Vaikse ookeani lõunaosas.

Artikkel 25

Pelaagiline kalapüük – püügipiirangud

1. Üksnes liikmesriigid, kes 2007., 2008. või 2009. aastal tegelesid SPRFMO konventsiooni piirkonnas aktiivselt pelaagilise kalapüügiga, nagu on osutatud artiklis 24, võivad kõnealuses piirkonnas püüda pelaagilisi kalavarusid kooskõlas IJ lisas sätestatud püügipiirangutega.

2. Liikmesriigid teatavad igal kuul komisjonile oma käesolevas artiklis osutatud kalapüügiga tegelevate laevade nimed ja omadused, sealhulgas kogumahutavuse.

3. Järelevalveks käesolevas artiklis osutatud kalapüügi üle saadavad liikmesriigid komisjonile hiljemalt järgneva kuu viieteistkümnendaks kuupäevaks SPRFMO ajutisele sekretariaadile edastamiseks igakuised püügiaruanded, laevaseiresüsteemi (VMS) aruanded ja olemasolu korral andmed sadamakülastuste kohta.

Artikkel 26

Põhjalähedane kalapüük

Liikmesriigid piiravad SPRFMO konventsiooni piirkonnas põhjalähedase kalapüügi püügikoormust või saaki aasta keskmisele tasemele ajavahemiku 1. jaanuar 2002 kuni 31. detsember 2006 põhjal, arvestades kalalaevade arvu ja muid näitajaid, mis kajastavad saagi taset, püügikoormust ja -võimsust, ning üksnes nendes SPRFMO konventsiooni piirkonna osades, kus põhjalähedane kalapüük on toimunud eelneval kalapüügihooajal.







5. osa

IATTC konventsiooni piirkond

Artikkel 27

Seinnoodapüük

1. Kulduim-tuuni (Thunnus albacares), suursilm-tuuni (Thunnus obesus) ja vööttuuni (Katsuwonus pelamis) püük on seinnoota kasutavate laevadega keelatud järgmiselt:

a) 29. juulist kuni 28. septembrini 2010 või 10. novembrist 2010 kuni 18. jaanuarini 2011 järgmiselt piiridega määratud alal: — Vaikse ookeani Ameerika rannik, — 150° läänepikkust; — 40° põhjalaiust; — 40° lõunalaiust.

b) 29. septembrist kuni 29. oktoobrini 2010 järgmiste piiridega määratud alal: — 94° läänepikkust; — 110° läänepikkust; — 3° põhjalaiust; — 5° lõunalaiust.

2. Asjaomased liikmesriigid teavitavad komisjoni lõike 1 punkti a kohaselt valitud keeluajast enne 1. aprilli 2010. Kõik asjaomaste liikmesriikide laevad, kes kasutavad seinnoota, lõpetavad määratud piirkonnas valitud perioodiks seinnoodaga kalastamise.

3. IATTC konventsiooni piirkonnas kalastavad tuunipüügiseinerid hoiavad pardal ja seejärel lossivad kogu kulduim-tuuni, suursilm-tuuni ja vööttuuni saagi, välja arvatud kala, mis on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu. Ainus erand on reisi lõpuosa, kui kogu antud püügikorraga püütud tuuni mahutamiseks ei pruugi olla piisavalt vaba lastiruumi.







6. osa

SEAFO konventsiooni piirkond

Artikkel 28

Süvamerehaide kaitse meetmed

SEAFO konventsiooni piirkonnas on keelatud järgmiste süvamerehaide sihtpüük: railased (Rajidae), harilik ogahai (Squalus acanthias), tumehai (Etmopterus bigelowi), hai (Etmopterus brachyurus), suur tumehai (Etmopterus princeps), ronkjas tumehai (Etmopterus pusillus), hai (Apristurus manis), hai (Scymnodon squamulosus) ja Selachimorpha seltsi kuuluvad süvamerehaid.







7. osa

WCPFC konventsiooni piirkond

Artikkel 29

Suursilm-tuuni, kulduim-tuuni, vööttuuni ja Vaikse ookeani lõunaosa pikkuim-tuuni püügi koormuse piirangud

Liikmesriigid tagavad, et suursilm-tuuni (Thunnus obesus), kulduim-tuuni (Thunnus albacares), vööttuuni (Katsuwonus pelamis) ja Vaikse ookeani lõunaosa pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) püügi koormus WCPFC konventsiooni piirkonnas piirdub üksnes selle püügikoormusega, mis on ette nähtud liidu ja kõnealuse piirkonna rannikuriikide vahel sõlmitud kalanduse partnerluslepingutes.

Artikkel 30

Peibutuspüügivahenditega püügiks suletud piirkond

1. WCPFC konventsiooni piirkonna osas, mis asub 20° põhjalaiuse ja 20° lõunalaiuse vahel, on püük seinnoodaga varustatud laevadega, mis kasutavad peibutusvahendeid, keelatud 1. juulist 2010 (kell 00.00) kuni 30. septembrini 2010 (kell 24.00). Sellel ajal võib seinnoodaga varustatud laev kalastada nimetatud WCPFC konventsiooni piirkonna osas üksnes juhul, kui tema pardal on vaatleja, kes jälgib, et mitte mingil ajahetkel:

a) ei kasutata peibutuspüügivahendit ega seonduvaid elektroonilisi seadmeid,

b) ei püüta kalaparvi peibutuspüügivahenditega.

2. Kõik lõikes 1 osutatud WCPFC konventsiooni piirkonna osas kalastavad seinnoodaga varustatud laevad hoiavad pardal ning lossivad või laadivad ümber kõik püütud suursilm-tuunid, kulduim-tuunid ja vööttuunid.

3. Lõiget 2 ei kohaldata järgmistel juhtudel:

a) reisi lõpuosas, kui laeval ei ole piisavalt vaba lastiruumi kogu püütud kala mahutamiseks,

b) kui kala on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu või

c) kui külmutusseadmetel tekib tõsine rike.

▼M1

Artikkel 30a

Seinnoodaga kalapüügiks suletud piirkonnad

Suursilm-tuuni ja kulduim-tuuni püük seinnoodaga varustatud laevadega on keelatud järgmistes avamerepiirkondades:

a) Indoneesia, Palau, Mikroneesia ja Paapua Uus-Guinea majandusvöönditega piirnevad rahvusvahelised veed;

b) Mikroneesia, Marshalli saarte, Nauru, Kiribati, Tuvalu, Fidži, Saalomoni saarte ja Paapua Uus-Guinea majandusvöönditega piirnevad rahvusvahelised veed.

▼B

Artikkel 31

Mõõkkala püügiks luba omavate laevade arvu piiramine

WCPFC konventsiooni piirkonnas, paralleelist 20° lõunalaiust lõuna pool asuvates piirkondades mõõkkala püügiks luba omavate ELi laevade maksimaalne arv on esitatud VII lisas.







8. osa

Beringi Meri

Artikkel 32

Beringi mere avamerepiirkonnas kalastamise keeld

Beringi mere avamerepiirkonnas on keelatud Vaikse ookeani mintai (Theragra chalcogramma) püük.







III JAOTIS

KOLMANDATE RIIKIDE LAEVADE KALAPÜÜGIVÕIMALUSED ELI VETES

Artikkel 33

Püügi piirnormid

Norra lipu all sõitvatel kalalaevadel ning Fääri saartel registreeritud kalalaevadel on lubatud kalastada ELi vetes I lisas sätestatud püügi piirnormide alusel ning määruse (EÜ) nr 1006/2008 III peatüki ning käesoleva jaotisega ettenähtud tingimustel.

Artikkel 34

Kalapüügiload

1. ELi vetes kalastavatele kolmanda riigi laevadele antavate kalapüügilubade maksimaalne arv sätestatakse VIII lisas.

2. Kalaliike, millele on kehtestatud püügi piirnormid, ei tohi pardal hoida ega lossida, välja arvatud juhul, kui saagi on püüdnud kolmanda riigi laevad, kellel on kvoot ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud.

Artikkel 35

Keelatud liigid

Kolmandate riikide laevadel on keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike:

a) hiidhai (Cetorhinus maximus) ja mõrtsukhai (Carcharodon carcharias) kõikides ELi vetes;

b) ingelhai (Squatina squatina) kõikides ELi vetes;

c) harilik rai (Dipturus batis) ICESi IIa, III, IV, VI, VII, VIII, IX ja X püügipiirkonna ELi vetes ning

d) musterrai (Raja undulata) ja valgerai (Rostroraja alba) ICESi VI, VII, VIII, IX ja X püügipiirkonna ELi vetes.







IV JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 36

Määruse (EÜ) nr 1359/2008 muudatus

Määruse (EÜ) nr 1359/2008 lisa 2. osa kanne, mis käsitleb kalju-tömppeakala püüki ühenduse vetes ja ICESi III alapiirkonna vetes, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla, asendatakse järgmisega:







„Liik: Kalju-tömppeakala Coryphaernoides rupestris Püügipiirkond: III (1) (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla) (RNG/03-) Aasta 2009 2010 Taani 804 804 Saksamaa 5 5 Rootsi 41 41 pm 850 850 (1) Kalju-tömppeakala sihtpüüki ei toimu ICES IIIa püügipiirkonnas enne Euroopa Liidu ja Norra vahel peetavate konsultatsioonide lõppemist.”

Artikkel 37

Määruse (EÜ) nr 754/2009 muudatus

Määruse (EÜ) nr 754/2009 artiklisse 1 lisatakse järgmised punktid:

„c) Ühendkuningriigi lipu all sõitvate kalalaevade rühm, kes osaleb Ühendkuningriigi 18. juuni 2009. aasta taotluses näidatud kalapüügis ning püüab põhjatraale ja nootasid võrgusilma suurusega 70 mm kuni 100 mm kasutades norra homaari Šotimaa lääneranniku vetes, eelkõige Minch'is (ICESi statistilised ruudud 42 E3, 42 E4, 43 E3, 43 E4, 44 E3, 44 E4, 45 E3);

d) Ühendkuningriigi lipu all sõitvate kalalaevade rühm, kes osaleb Ühendkuningriigi 18. juuni 2009. aasta taotluses näidatud kalapüügis ning püüab põhjatraale ja nootasid võrgusilma suurusega 70 mm kuni 100 mm kasutades norra homaari Šotimaa lääneranniku vetes, eelkõige Firth of Clyde’is (ICESi statistilised ruudud 39 E5 ja 40 E5);

e) Poola lipu all sõitvate kalalaevade rühm, kes osaleb Poola 24. aprilli 2009. aasta taotluses, mida täiendab 11. juuli 2009. aasta kirjavahetus, näidatud kalapüügis ning püüab põhjatraale võrgusilma suurusega vähemalt 100 mm kasutades põhjaatlandi süsikat Põhjameres ja ICES IIa püügipiirkonna ELi vetes, kusjuures on tagatud vaatlejate pidev kohalviibimine.”

Artikkel 38

Määruse (EÜ) nr 1226/2009 muutmine

Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1226/2009 (millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused 2010. aastaks) ( 45 ) artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Reguleerimisala

1. Käesolevat määrust kohaldatakse liidu kalalaevade („ELi laevad”) suhtes, mis püüavad kala Läänemerel.

2. Erandina lõikest 1 ei kohaldata käesolevat määrust kalapüügi suhtes, mis toimub üksnes teadusuuringute otstarbel asjaomase laeva lipuliikmesriigi loal ja järelevalve all ning millest on eelnevalt teavitatud komisjoni ja liikmesriike, kelle vetes uuringud toimuvad. Teadusuuringute otstarbel kalapüüki teostavad liikmesriigid teavitavad komisjoni, liikmesriike, kelle vetes uuringud toimuvad, ICESi ja STECFi kogu püügist, mis tuleneb kõnealusest kalapüügist.

3. Lõiget 2 ei kohaldata sellise kalapüügi suhtes, mida teostavad laevad, mis osalevad täielikult dokumenteeritud kalandusalgatustes, mille osas on eraldatud lisakvoote.”

Artikkel 39

Määruse (EÜ) nr 1287/2009 muutmine

Nõukogu 27. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1287/2009, (millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused 2010. aastaks) ( 46 ) artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Reguleerimisala

1. Käesolevat määrust kohaldatakse liidu kalalaevade („ELi laevad”) suhtes, mis püüavad kala Mustal merel.

2. Erandina lõikest 1 ei kohaldata käesolevat määrust kalapüügi suhtes, mis toimub üksnes teadusuuringute otstarbel asjaomase laeva lipuliikmesriigi loal ja järelevalve all ning millest on eelnevalt teavitatud komisjoni ja liikmesriike, kelle vetes uuringud toimuvad. Teadusuuringute otstarbel kalapüüki teostavad liikmesriigid teavitavad komisjoni, liikmesriike, kelle vetes uuringud toimuvad, ICESi ja STECFi kogu püügist, mis tuleneb kõnealusest kalapüügist.

3. Lõiget 2 ei kohaldata sellise kalapüügi suhtes, mida teostavad laevad, mis osalevad täielikult dokumenteeritud kalandusalgatustes, mille osas on eraldatud lisakvoote.”

Artikkel 40

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010.

Enne 1. jaanuari 2010 algavateks ajavahemikeks kehtestatud kalapüügivõimaluste suhtes CCAMLR konventsiooni piirkonnas kohaldatakse II jaotise III peatüki 2. jagu ning IE ja V lisa alates nimetatud püügivõimaluste vastavate kohaldamisperioodide algusest.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

LIIDUKALALAEVADE PÜÜGI PIIRNORMID PÜÜGIPIIRANGUTEGA PIIRKONDADES JA KOLMANDATE RIIKIDE KALALAEVADE PÜÜGI PIIRNORMID EUROOPA LIIDU VETES KALALIIKIDE JA PIIRKONDADE KAUPA (ELUSKAALU TONNIDES, KUI EI OLE ETTE NÄHTUD TEISITI)

Kõiki käesolevas lisas sätestatud püügi piirnorme käsitatakse kvootidena käesoleva määruse artikli 5 tähenduses ning seetõttu kehtivad nende suhtes eeskirjad, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 1224/2009, eriti selle artiklites 33 ja 34.

Viited püügipiirkondadele on viited ICES püügipiirkondadele, kui ei ole määratletud teisiti.

Igas piirkonnas osutatakse kalavarudele liigi ladinakeelse nimetuse tähestikulises järjekorras. Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist tavanimetuste ja ladinakeelsete nimetuste vastavustabelit.







Teaduslik nimetus Kolmetäheline kood Tavanimetus Amblyraja radiata RJR Tähtrai Ammodytes spp. SAN Tobiad Argentina silus ARU Põhjaatlandi hõbekala Beryx spp. ALF Limapead Brosme brosme USK Meriluts Centrophorus squamosus GUQ Hall lühiogahai Centroscymnus coelolepis CYO Portugali süvahai Chaceon (Geyron) quinquedens CRR Süvamere punakrabid Champsocephalus gunnari ANI Haugjääkala Chionoecetes spp. PCR Arktikakrabid Clupea harengus HER Heeringas Coryphaenoides rupestris RNG Kalju-tömppeakala Dalatias licha SCK Šokolaad-ogahai Deania calcea DCA Pikkkoon-hai Dipturus batis RJB Harilik rai Dissostichus eleginoides TOP Patagoonia kihvkala Engraulis encrasicolus ANE Anšoovis Etmopterus princeps ETR Suur tumehai Etmopterus pusillus ETP Ronkjas tumehai Euphausia superba KRI Tavaline hiilgevähk Gadus morhua KHT Tursk Galeorhinus galeus GAG Supi-nugishai Glyptocephalus cynoglossus WIT Pikklest Hippoglossoides platessoides PLA Harilik karelest Hippoglossus hippoglossus HAL Harilik hiidlest Hoplostethus atlanticus ORY Atlandi karekala Illex illecebrosus SQI Lühiuimkalmaar Lamna nasus POR Harilik heeringahai Lepidonotothen squamifrons NOS Hall nototeenia Lepidorhombus spp. LEZ Megrimid Leucoraja circularis RJI Liivrai Leucoraja fullonica RJF Šagräänrai Leucoraja naevus RJN Kägurai Limanda ferruginea YEL Ruske soomuslest Limanda limanda DAB Harilik soomuslest Lophiidae ANF Merikuratlased Macrourus spp. GRV Pikksabad Makaira nigricans BUM Sinine marliin Mallotus villosus CAP Moiva Martialia hyadesi SQS Kalmaar Melanogrammus aeglefinus HAD Kilttursk Merlangius merlangus WHG Merlang Merluccius merluccius HKE Euroopa merluus Micromesistius poutassou WHB Põhjaputassuu Microstomus kitt LEM Väikesuulest Molva dypterygia BLI Sinine molva Molva molva LIN Harilik molva Nephrops norvegicus NEP Norra salehomaar Pandalus borealis PRA Harilik süvameregarneel Paralomis spp. PAI Krabid Penaeus spp. PEN Viburhännakud Platichthys flesus FLE Lest Pleuronectes platessa PLE Atlandi merilest Pleuronectiformes FLX Lestalised Pollachius pollachius POL Pollak Pollachius virens POK Põhjaatlandi süsikas Psetta maxima TUR Harilik kammeljas Raja brachyura RJH Blondrai Raja clavata RJC Ogarai Raja (Dipturus) nidarosiensis JAD Norra rai Raja microocellata RJE Väikesilmrai Raja montagui RJM Tähnikrai Raja undulata RJA Musterrai Rajiformes - Rajidae SRX-RAJ Railased Reinhardtius hippoglossoides GHL Liik: Süvalest Rostroraja alba RJA Valgerai Scomber scombrus MAC Makrell Scophthalmus rhombus BLL Sile kammeljas Sebastes spp. RED Meriahvenad Solea solea SOL Harilik merikeel Soleidae SOX Merikeeled Sprattus sprattus SPR Kilu Squalus acanthias DGS Harilik ogahai Tetrapturus albidus WHM Valge odanina Thunnus maccoyii SBF Siniuim-tuun Thunnus obesus BET Suursilm-tuun Thunnus thynnus BFT Harilik tuun Trachurus spp. JAX Stauriidid Trisopterus esmarkii NOP Norra tursik Urophycis tenuis HKW Valge ameerikaluts Xiphias gladius SWO Mõõkkala

Järgmine tavanimetuste ja ladinakeelsete nimetuste vastavustabel on esitatud üksnes selgitamiseks.







Anšoovis ANE Engraulis encrasicolus Arktikakrabid PCR Chionoecetes spp. Atlandi karekala ORY Hoplostethus atlanticus Atlandi merilest PLE Pleuronectes platessa Blondrai RJH Raja brachyura Euroopa merluus HKE Merluccius merluccius Hall lühiogahai GUQ Centrophorus squamosus Hall nototeenia NOS Lepidonotothen squamifrons Harilik heeringahai POR Lamna nasus Harilik hiidlest HAL Hippoglossus hippoglossus Harilik kammeljas TUR Psetta maxima Harilik karelest PLA Hippoglossoides platessoides Harilik merikeel SOL Solea solea Harilik molva LIN Molva molva Harilik ogahai DGS Squalus acanthias Harilik rai RJB Dipturus bBatis Harilik soomuslest DAB Limanda limanda Harilik süvameregarneel PRA Pandalus borealis Harilik tuun BFT Thunnus thynnus Haugjääkala ANI Champsocephalus gunnari Heeringas HER Clupea harengus Kägurai RJN Leucoraja naevus Kalju-tömppeakala RNG Coryphaenoides rupestris Kalmaar SQS Martialia hyadesi Kilttursk HAD Melanogrammus aeglefinus Kilu SPR Sprattus sprattus Krabid PAI Paralomis spp. Lest FLE Platichthys flesus Lestalised FLX Pleuronectiformes Liivrai RJI Leucoraja circularis Limapead ALF Beryx spp. Lühiuimkalmaar SQI Illex illecebrosus Makrell MAC Scomber scombrus Megrimid LEZ Lepidorhombus spp. Meriahvenad RED Sebastes spp. Merikeeled SOX Soleidae Merikuratlased ANF Lophiidae Meriluts USK Brosme brosme Merlang WHG Merlangius merlangus Moiva CAP Mallotus villosus Mõõkkala SWO Xiphias gladius Musterrai RJA Raja undulata Norra rai JAD Raja (Dipturus) nidarosiensis Norra salehomaar NEP Nephrops norvegicus Norra tursik NOP Trisopterus esmarkii Ogarai RJC Raja clavata Patagoonia kihvkala TOP Dissostichus eleginoides Pikkkoon-hai DCA Deania calcea Pikklest WIT Glyptocephalus cynoglossus Pikksabad GRV Macrourus spp. Põhjaatlandi hõbekala ARU Argentina silus Põhjaatlandi süsikas POK Pollachius virens Põhjaputassuu WHB Micromesistius poutassou Pollak POL Pollachius pollachius Portugali süvahai CYO Centroscymnus coelolepis Railased SRX-RAJ Rajiformes - Rajidae Ronkjas tumehai ETP Etmopterus pusillus Ruske soomuslest YEL Limanda ferruginea Šagräänrai RJF Leucoraja fullonica Sile kammeljas BLL Scophthalmus rhombus Sinine marliin BUM Makaira nigricans Sinine molva BLI Püügipiirkond: Siniuim-tuun SBF Thunnus maccoyii Šokolaad-ogahai SCK Dalatias licha Stauriidid JAX Trachurus spp. Supi-nugishai GAG Galeorhinus galeus Suur tumehai ETR Etmopterus princeps Suursilm-tuun BET Thunnus obesus Süvalest GHL Reinhardtius hippoglossoides Süvamere punakrabid CRR Chaceon spp. Tähnikrai RJM Raja montagui Tähtrai RJR Ambliraja radiata Tavaline hiilgevähk KRI Euphausia superba Tobiad SAN Ammodytes spp. Tursk KHT Gadus morhua Väikesilmrai RJE Raja microocellata Väikesuulest LEM Microstomus kitt Valge ameerikaluts HKW Urophycis tenuis Valge odanina WHM Tetrapturus albidus Valgerai RJA Rostroraja alba Viburhännakud PEN Penaeus spp.









IA LISA

Skegerrak, Kattegat, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkond, CECAF EL veed, Prantsuse Guajaana veed







Liik: Tobiaslased Ammodytes spp Püügipiirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (SAN/04-N.) Taani 0 (1) Ühendkuningriik 0 (1) EL 0 (1) Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Analüütiline TAC. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Ajutine kvoot artikli 1 lõike 2 kohaselt.

▼M1







Liik: Tobiaslased Ammodytidae Püügipiirkond: IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (1) (SAN/2A3A4.) Taani 167 436 Ühendkuningriik 3 660 Saksamaa 256 Rootsi 6 148 EL 177 500 Norra 20 000 (2) Fääri saared 2 500 (2) Lubatud kogupüük (TAC) 200 000 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Välja arvatud kuue miili kaugusel Ühendkuningriigi lähtejoonest Shetlandi, Fair Isle’i ja Foula lähedal asuvad veed. (2) Püütakse IV püügipiirkonnas.

▼B







Liik: Põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Püügipiirkond: I ja II püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (ARU/1/2.) Saksamaa 30 Prantsusmaa 10 Madalmaad 24 Ühendkuningriik 48 EL 112 Lubatud kogupüük (TAC) 112 Ennetuslik TAC.







Liik: Põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Püügipiirkond: III ja IV püügipiirkonna ELi veed (ARU/3/4.) Taani 1 131 Saksamaa 11 Prantsusmaa 8 Iirimaa 8 Madalmaad 53 Rootsi 44 Ühendkuningriik 20 EL 1 278 Lubatud kogupüük (TAC) 1 278 Ennetuslik TAC.







Liik: Põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Püügipiirkond: V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (ARU/567.) Saksamaa 389 Prantsusmaa 8 Iirimaa 360 Madalmaad 4 057 Ühendkuningriik 285 EL 5 099 Lubatud kogupüük (TAC) 5 099 Ennetuslik TAC.







Liik: Meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: I, II ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (USK/1214EI.) Saksamaa 6 (1) Prantsusmaa 6 (1) Ühendkuningriik 6 (1) Muu 3 (1) EL 21 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 21 Analüütiline TAC. (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi raames lubatud.







Liik: Meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: III püügipiirkonna ELi veed (USK/03-C.) Taani 12 Rootsi 6 Saksamaa 6 EL 24 Lubatud kogupüük (TAC) 24 Analüütiline TAC.







Liik: Meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: IV püügipiirkonna ELi veed (USK/04-C.) Taani 53 Saksamaa 16 Prantsusmaa 37 Rootsi 5 Ühendkuningriik 80 Muu 5 (1) EL 196 Lubatud kogupüük (TAC) 196 Analüütiline TAC. (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi raames lubatud.

▼M1







Liik: Meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (USK/567EI) Saksamaa 4 Hispaania 14 Prantsusmaa 172 Iirimaa 17 Ühendkuningriik 83 Muu 4 (1) EL 294 Norra (2) 2 923 (3) (4) Lubatud kogupüük (TAC) 3 217 Analüütiline TAC (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi raames lubatud. (2) Võib püüda IIa, IV, Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi vetes. (3) Selle alusel on lubatud Vb, VI ja VII püügipiirkonnas muude kalaliikide juhupüük 25 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib suurendada esimese 24 tunni jooksul pärast kalastamise algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus Vb, VI ja VII püügipiirkonnas ei tohi ületada 3 000 tonni. (4) Kaasa arvatud harilik molva. Norra kvoodid on järgmised: harilik molva 6 140 tonni ja meriluts 2 923 tonni ning need on vastastikku asendatavad kuni 2 000 tonni ulatuses ja püüda võib üksnes õngejadadega Vb, VI ja VII püügipiirkonnas.







Liik: Meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (USK/04-N.) Belgia 0 Taani 165 Saksamaa 1 Prantsusmaa 0 Madalmaad 0 Ühendkuningriik 4 EL 170 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.







Liik: Heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: IIIa püügipiirkond (HER/03 A.) Taani 14 010 Saksamaa 224 Rootsi 14 656 EL 28 890 Fääri saared 450 (2) Lubatud kogupüük (TAC) 33 855 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Lossitud kogused, kui heeringas on püütud võrkudega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. (2) Tohib püüda Skagerrakis.







Liik: Heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: IV püügipiirkonna ELi ja Norra veed põhja pool 53° 30′ N (HER/4AB.) Taani 22 497 Saksamaa 14 147 Prantsusmaa 9 653 Madalmaad 21 581 Rootsi 1 672 Ühendkuningriik 24 223 EL 93 773 Norra 47 647 (2) Lubatud kogupüük (TAC) 164 300 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Lossitud kogused, kui heeringas on püütud võrkudega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. Liikmesriigid peavad komisjonile eraldi teatama IVa ja IVb püügipiirkonnas püütud heeringa lossitud kogused. (2) Võib püüda ELi vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvestatakse maha lubatud kogupüügi Norra osast.







Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: Norra veed lõuna pool 62°N (HER/*04N-) EL 50 000







Liik: Heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (HER/04-N.) Rootsi 846 (1) EL 846 Lubatud kogupüük (TAC) 164 300 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Tursa, kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka.







Liik: Heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: Kaaspüük IIIa püügipiirkonnas (HER/03 A-BC) Taani 6 424 Saksamaa 57 Rootsi 1 034 EL 7 515 Lubatud kogupüük (TAC) 7 515 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Lossitud kogused, kui heeringas on püütud võrkudega, mille silmasuurus on väiksem kui 32 mm.







Liik: Heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: Kaaspüük IV ja VIId püügipiirkonnas ning IIa püügipiirkonna ELi vetes (HER/2A47DX) Belgia 67 Taani 13 008 Saksamaa 67 Prantsusmaa 67 Madalmaad 67 Rootsi 64 Ühendkuningriik 247 EL 13 587 Lubatud kogupüük (TAC) 13 587 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Lossitud kogused, kui heeringas on püütud võrkudega, mille silmasuurus on väiksem kui 32 mm.







Liik: Heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: VIId ja IVc püügipiirkond (2) (HER/4CXB7D) Belgia 7 100 (3) Taani 321 (3) Saksamaa 202 (3) Prantsusmaa 5 235 (3) Madalmaad 8 193 (3) Ühendkuningriik 1 830 (3) EL 22 881 Lubatud kogupüük (TAC) 164 300 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Lossitud kogused, kui heeringas on püütud võrkudega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. (2) Välja arvatud Blackwateri varu: viide heeringavarule merepiirkonnas, mis asub Thamesi suudme meresõidupiirkonnas ning piirneb joonega, mis kulgeb otse lõuna suunas Landguard Pointist (51° 56′ N, 1° 19,1′ E) laiuskraadini 51° 33′ N ning sealt otse lääne suunas Ühendkuningriigi rannikul asuva punktini. (3) Sellest kvoodist võib kuni 50 % püüda IVb püügipiirkonnas. Sellise eritingimuse kasutamisest tuleb siiski komisjonile eelnevalt teatada (HER/*04B.).







Liik: Heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (1) (HER/5B6ANB) Saksamaa 2 656 Prantsusmaa 503 Iirimaa 3 589 Madalmaad 2 656 Ühendkuningriik 14 356 EL 23 760 Fääri saared 660 (2) Lubatud kogupüük (TAC) 24 420 Analüütiline TAC (1) Viide heeringavarudele VIa püügipiirkonnas, põhja pool 56° 00′ N ning VIa püügipiirkonna osas, mis paikneb ida pool 07° 00′ W ja põhja pool 55° 00′ N, välja arvatud Clyde. (2) Selle kvoodi alusel võib püüda üksnes VIa püügipiirkonnas põhja pool 56° 30′ N.

▼B







Liik: Heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VIIbc püügipiirkond; VIaS püügipiirkond (1) (HER/6AS7BC) Iirimaa 6 774 Madalmaad 677 EL 7 451 Lubatud kogupüük (TAC) 7 451 Analüütiline TAC. (1) Viide heeringavarudele VIa püügipiirkonnas, lõuna pool 56° 00’ N ja lääne pool 07° 00’ W.







Liik: Heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VI püügipiirkond, Clyde (1) (HER/06ACL.) Ühendkuningriik 720 EL 720 Lubatud kogupüük (TAC) 720 Ennetuslik TAC. (1) Clyde’i varu: viide heeringavarule merepiirkonnas, mis asub Mull of Kintyre’i ja Corsewall Pointi vahele tõmmatud joonest kirde pool.







Liik: Heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VIIa püügipiirkond (1) (HER/07A/MM) Iirimaa 1 250 Ühendkuningriik 3 550 EL 4 800 Lubatud kogupüük (TAC) 4 800 Analüütiline TAC. (1) Käesolevat püügipiirkonda on vähendatud piirkondade võrra, mis on lisatud VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk püügipiirkonnale, ja selle piirid on järgmised: — põhjas laiuskraad 52° 30’ N, — lõunas laiuskraad 52° 00’ N, — läänes Iirimaa rannik, — idas Ühendkuningriigi rannik.







Liik: Heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VIIe ja VIIf püügipiirkond (HER/7EF.) Prantsusmaa 500 Ühendkuningriik 500 EL 1 000 Lubatud kogupüük (TAC) 1 000 Ennetuslik TAC.







Liik: Heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VIIg, (1) VIIh, (1) VIIj (1) ja VIIk (1) püügipiirkond (HER/7G-K.) Saksamaa 113 Prantsusmaa 627 Iirimaa 8 770 Madalmaad 627 Ühendkuningriik 13 EL 10 150 Lubatud kogupüük (TAC) 10 150 Analüütiline TAC. (1) Seda püügipiirkonda on suurendatud alaga, mille piirid on järgmised: — põhjas laiuskraad 52° 30’ N, — lõunas laiuskraad 52° 00’ N, — läänes Iirimaa rannik, — idas Ühendkuningriigi rannik.







Liik: Anšoovis Engraulis encrasicolus Püügipiirkond: VIII püügipiirkond (ANE/08.) Hispaania 6 300 Prantsusmaa 700 EL 7 000 Lubatud kogupüük (TAC) 7 000 Analüütiline TAC.







Liik: Anšoovis Engraulis encrasicolus Püügipiirkond: IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 ELi veed (ANE/9/3411) Hispaania 3 826 Portugal 4 174 EL 8 000 Lubatud kogupüük (TAC) 8 000 Analüütiline TAC.

▼M1







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: Skagerraki veed (COD/03AN.) Belgia 12 (1) (2) Taani 3 835 (1) (2) Saksamaa 96 (1) (2) Madalmaad 24 (1) (2) Rootsi 671 (1) (2) EL 4 638 Lubatud kogupüük (TAC) 4 793 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Selle kvoodi kasutamisel tuleb täita käesoleva lisa liite punktis 1 sätestatud tingimusi. (2) Sellele kvoodile lisaks võivad liikmesriigid lubada täielikult dokumenteeritud kalapüügiga seotud algatustes osalevatel laevadel püüda täiendavalt 5 % ulatuses kõnealusele liikmesriigile eraldatud kvoodist, eeldusel et: — laeval kasutatakse andurite süsteemiga ühendatud valvekaameraid (CCTV), mis salvestavad kõik püügi- ja töötlemistoimingud laeva pardal; — kvoodi hulka arvestatakse kogu kõnealuse laeva tursasaak, sealhulgas kalad, kelle mõõdud on lossitava kala lubatud alammõõdust väiksemad; — täiendav püük võib olla kuni 30 % kõnealuse laeva suhtes tavaliselt kohaldatavast püüginormist või kogus, mille puhul tagatakse, et tursavarude kalastussuremus ei suurene; — kui liikmesriik tuvastab, et algatuses osalev laev ei täida eespool nimetatud tingimusi, tühistab ta kõnealusele laevale eraldatud täiendava püügi õiguse ning keelab sellel edaspidi kõnealuses algatuses osaleda.

▼B







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: Kattegat (COD/03AS.) Taani 234 Saksamaa 5 Rootsi 140 EL 379 Lubatud kogupüük (TAC) 379 Analüütiline TAC.

▼M1







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: IV püügipiirkond; IIa püügipiirkonna ELi veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat (COD/2A3AX4) Belgia 991 (1) (2) Taani 5 696 (1) (2) Saksamaa 3 612 (1) (2) Prantsusmaa 1 225 (1) (2) Madalmaad 3 219 (1) (2) Rootsi 38 (1) (2) Ühendkuningriik 13 067 (1) (2) EL 27 848 (1) Norra 5 704 (3) Lubatud kogupüük (TAC) 33 552 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Selle kvoodi kasutamisel tuleb täita käesoleva lisa liite punktis 1 sätestatud tingimusi. (2) Sellele kvoodile lisaks võivad liikmesriigid lubada täielikult dokumenteeritud kalapüügiga seotud algatustes osalevatel laevadel püüda täiendavalt 5 % ulatuses kõnealusele liikmesriigile eraldatud kvoodist, eeldusel et: — laeval kasutatakse andurite süsteemiga ühendatud valvekaameraid (CCTV), mis salvestavad kõik püügi- ja töötlemistoimingud laeva pardal; — kvoodi hulka arvestatakse kogu kõnealuse laeva tursasaak, sealhulgas kalad, kelle mõõdud on lossitava kala lubatud alammõõdust väiksemad; — täiendav püük võib olla kuni 30 % kõnealuse laeva suhtes tavaliselt kohaldatavast püüginormist või kogus, mille puhul tagatakse, et tursavarude kalastussuremus ei suurene; — kui liikmesriik tuvastab, et algatuses osalev laev ei täida eespool nimetatud tingimusi, tühistab ta kõnealusele laevale eraldatud täiendava püügi õiguse ning keelab sellel edaspidi kõnealuses algatuses osaleda. (3) Võib püüda ELi vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvestatakse maha lubatud kogupüügi Norra osast.







Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: IV püügipiirkonna Norra veed (COD/*04N-) EL 24 204







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (COD/04-N.) Rootsi 382 (1) EL 382 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka.

▼B







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIb püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed lääne pool 12° 00 W ning XII ja XIV püügipiirkond (COD/561214) Belgia 0 Saksamaa 1 Prantsusmaa 13 Iirimaa 18 Ühendkuningriik 48 EL 80 Lubatud kogupüük (TAC) 80 Ennetuslik TAC.







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIa püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed ida pool 12° 00’ W. (COD/5B6A-C) Belgia 0 Saksamaa 4 Prantsusmaa 38 Iirimaa 53 Ühendkuningriik 145 EL 240 Lubatud kogupüük (TAC) 240 Analüütiline TAC.







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIIa püügipiirkond (COD/07A.) Belgia 9 Prantsusmaa 25 Iirimaa 444 Madalmaad 2 Ühendkuningriik 194 EL 674 Lubatud kogupüük (TAC) 674 Analüütiline TAC.







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIIb–c, VIIe–k, VIII, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 ELi veed (COD/7XAD34) Belgia 167 Prantsusmaa 2 735 Iirimaa 825 Madalmaad 1 Ühendkuningriik 295 EL 4 023 Lubatud kogupüük (TAC) 4 023 Analüütiline TAC.

▼M1







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIId püügipiirkond (COD/07D.) Belgia 84 (1) (2) Prantsusmaa 1 641 (1) (2) Madalmaad 49 (1) (2) Ühendkuningriik 181 (1) (2) EL 1 955 Lubatud kogupüük (TAC) 1 955 Analüütiline TAC (1) Selle kvoodi kasutamisel tuleb täita käesoleva lisa liite punktis 2 sätestatud tingimusi. (2) Sellele kvoodile lisaks võivad liikmesriigid lubada täielikult dokumenteeritud kalapüügiga seotud algatustes osalevatel laevadel püüda täiendavalt 5 % ulatuses kõnealusele liikmesriigile eraldatud kvoodist, eeldusel et: — laeval kasutatakse andurite süsteemiga ühendatud valvekaameraid (CCTV), mis salvestavad kõik püügi- ja töötlemistoimingud laeva pardal; — kvoodi hulka arvestatakse kogu kõnealuse laeva tursasaak, sealhulgas kalad, kelle mõõdud on lossitava kala lubatud alammõõdust väiksemad; — täiendav püük võib olla kuni 30 % kõnealuse laeva suhtes tavaliselt kohaldatavast püüginormist või kogus, mille puhul tagatakse, et tursavarude kalastussuremus ei suurene; — kui liikmesriik tuvastab, et algatuses osalev laev ei täida eespool nimetatud tingimusi, tühistab ta kõnealusele laevale eraldatud täiendava püügi õiguse ning keelab sellel edaspidi kõnealuses algatuses osaleda.

▼B







Liik: Harilik heeringhai Lamna nasus Püügipiirkond: III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ja XII püügipiirkonna ELi veed (POR/3-12) Taani 0 Prantsusmaa 0 Saksamaa 0 Iirimaa 0 Hispaania 0 Ühendkuningriik 0 EL 0 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Ennetuslik TAC.







Liik: Megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (LEZ/2AC4-C) Belgia 5 Taani 5 Saksamaa 5 Prantsusmaa 29 Madalmaad 23 Ühendkuningriik 1 690 EL 1 757 Lubatud kogupüük (TAC) 1 757 Ennetuslik TAC.







Liik: Megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: VI püügipiirkond; Vb piirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (LEZ/561 214) Hispaania 350 Prantsusmaa 1 364 Iirimaa 399 Ühendkuningriik 966 EL 3 079 Lubatud kogupüük (TAC) 3 079 Ennetuslik TAC.







Liik: Megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: VII püügipiirkond (LEZ/07.) Belgia 494 Hispaania 5 490 Prantsusmaa 6 663 Iirimaa 3 029 Ühendkuningriik 2 624 EL 18 300 Lubatud kogupüük (TAC) 18 300 Ennetuslik TAC.







Liik: Megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond (LEZ/8ABDE.) Hispaania 1 176 Prantsusmaa 949 EL 2 125 Lubatud kogupüük (TAC) 2 125 Ennetuslik TAC.







Liik: Megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 ELi veed (LEZ/8C3411) Hispaania 1 188 Prantsusmaa 59 Portugal 40 EL 1 287 Lubatud kogupüük (TAC) 1 287 Analüütiline TAC.







Liik: Harilik soomuslest ja lest Limanda limanda ja Platichthys flesus Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (D/F/2AC4-C) Belgia 513 Taani 1 927 Saksamaa 2 890 Prantsusmaa 200 Madalmaad 11 654 Rootsi 6 Ühendkuningriik 1 620 EL 18 810 Lubatud kogupüük (TAC) 18 810 Ennetuslik TAC.







Liik: Merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (ANF/2AC4-C) Belgia 401 (1) Taani 884 (1) Saksamaa 432 (1) Prantsusmaa 82 (1) Madalmaad 303 (1) Rootsi 10 (1) Ühendkuningriik 9 233 (1) EL 11 345 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 11 345 Ennetuslik TAC. (1) Sellest kuni 5 % võib püüda VI püügipiirkonnas; Vb piirkonna EL ja rahvusvahelistes vetes; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes (ANF/561214)

▼M1







Liik: Merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (ANF/04-N.) Belgia 46 Taani 1 182 Saksamaa 19 Madalmaad 17 Ühendkuningriik 276 EL 1 540 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

▼B







Liik: Merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: VI püügipiirkond; Vb piirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (ANF/561214) Belgia 200 Saksamaa 228 Hispaania 214 Prantsusmaa 2 462 Iirimaa 557 Madalmaad 193 Ühendkuningriik 1 713 EL 5 567 Lubatud kogupüük (TAC) 5 567 Ennetuslik TAC.







Liik: Merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: VII püügipiirkond (ANF/07.) Belgia 2 984 (1) Saksamaa 333 (1) Hispaania 1 186 (1) Prantsusmaa 19 149 (1) Iirimaa 2 447 (1) Madalmaad 386 (1) Ühendkuningriik 5 807 (1) EL 32 292 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 32 292 (1) Analüütiline TAC. (1) Sellest kuni 5 % võib püüda VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas (ANF/*8ABDE).







Liik: Merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond (ANF/8ABDE.) Hispaania 1 387 Prantsusmaa 7 721 EL 9 108 Lubatud kogupüük (TAC) 9 108 Analüütiline TAC.







Liik: Merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 ELi veed (ANF/8C3411) Hispaania 1 247 Prantsusmaa 1 Portugal 248 EL 1 496 Lubatud kogupüük (TAC) 1 496 Analüütiline TAC.

▼M1







Liigid: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: IIIa püügipiirkond ning IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna ELi veed (HAD/3 A/BCD) Belgia 9 Taani 1 551 Saksamaa 99 Madalmaad 2 Rootsi 183 EL 1 844 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 2 201 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Välja arvatud 264 arvestuslikku tonni tööstuslikku kaaspüüki.







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: IV püügipiirkond; IIa püügipiirkonna ELi veed (HAD/2AC4.) Belgia 200 Taani 1 376 Saksamaa 876 Prantsusmaa 1 526 Madalmaad 150 Rootsi 139 Ühendkuningriik 22 698 EL 26 965 (1) Norra 8 083 Lubatud kogupüük (TAC) 35 794 Analüütiline TAC (1) Välja arvatud 746 arvestuslikku tonni tööstuslikku kaaspüüki.







Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: IV püügipiirkonna Norra veed (HAD/*04N-) EL 20 613







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (HAD/04-N.) Rootsi 707 (1) EL 707 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Tursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka.

▼B







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: VIb, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (HAD/6B1214) Belgia 11 Saksamaa 13 Prantsusmaa 551 Iirimaa 393 Ühendkuningriik 4 029 EL 4 997 Lubatud kogupüük (TAC) 4 997 Analüütiline TAC.







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: Vb ja VIa püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (HAD/5BC6A.) Belgia 3 Saksamaa 4 Prantsusmaa 147 Iirimaa 438 Ühendkuningriik 2 081 EL 2 673 Lubatud kogupüük (TAC) 2 673 Analüütiline TAC.







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: VIIb–k, VIII, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 ELi veed (HAD/7X7A34) Belgia 129 Prantsusmaa 7 719 Iirimaa 2 573 Ühendkuningriik 1 158 EL 11 579 Lubatud kogupüük (TAC) 11 579 Analüütiline TAC.







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: VIIa püügipiirkond (HAD/07A.) Belgia 23 Prantsusmaa 103 Iirimaa 617 Ühendkuningriik 681 EL 1 424 Lubatud kogupüük (TAC) 1 424 Ennetuslik TAC.

▼M1







Liik: Merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: IIIa püügipiirkond (WHG/03 A.) Taani 232 Madalmaad 1 Rootsi 25 EL 258 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 1 050 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Välja arvatud 773 arvestuslikku tonni tööstuslikku kaaspüüki.







Liik: Merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: IV püügipiirkond; IIa püügipiirkonna ELi veed (WHG/2AC4.) Belgia 236 (1) Taani 1 022 (1) Saksamaa 266 (1) Prantsusmaa 1 536 (1) Madalmaad 591 (1) Rootsi 2 (1) Ühendkuningriik 7 391 (1) EL 11 044 (2) Norra 790 (3) Lubatud kogupüük (TAC) 12 897 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Selle kvoodi kasutamisel tuleb täita käesoleva lisa liite punktis 3 sätestatud tingimusi. (2) Välja arvatud 1 063 arvestuslikku tonni tööstuslikku kaaspüüki. (3) Võib püüda ELi vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvestatakse maha lubatud kogupüügi Norra osast.







Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: IV püügipiirkonna Norra veed (WHG/*04N-) EL 8 203

▼B







Liik: Merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: VI püügipiirkond; Vb piirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (WHG/561 214) Saksamaa 3 Prantsusmaa 53 Iirimaa 129 Ühendkuningriik 246 EL 431 Lubatud kogupüük (TAC) 431 Analüütiline TAC.







Liik: Merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: VIIa püügipiirkond (WHG/07A.) Belgia 0 Prantsusmaa 5 Iirimaa 91 Madalmaad 0 Ühendkuningriik 61 EL 157 Lubatud kogupüük (TAC) 157 Analüütiline TAC.







Liik: Merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh ja VIIk püügipiirkond (WHG/7X7A.) Belgia 133 Prantsusmaa 8 180 Iirimaa 4 565 Madalmaad 66 Ühendkuningriik 1 463 EL 14 407 Lubatud kogupüük (TAC) 14 407 Analüütiline TAC.







Liik: Merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: VIII püügipiirkond (WHG/08.) Hispaania 1 296 Prantsusmaa 1 944 EL 3 240 Lubatud kogupüük (TAC) 3 240 Ennetuslik TAC.







Liik: Merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 ELi veed (WHG/9/3411) Portugal 588 EL 588 Lubatud kogupüük (TAC) 588 Ennetuslik TAC.

▼M1







Liik: Merlang ja pollak Merlangius merlangus ja Pollachius pollachius Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (W/P/04-N.) Rootsi 190 (1) EL 190 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Ennetuslik TAC (1) Tursa, kilttursa ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka.

▼B







Liik: Euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: IIIa püügipiirkond; IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna ELi veed (HKE/3A/BCD) Taani 1 531 Rootsi 130 EL 1 661 Lubatud kogupüük (TAC) 1 661 (1) Analüütiline TAC. (1) Põhjapoolsete merluusivarude 55 105-tonnise TACi piires.







Liik: Euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (HKE/2AC4-C) Belgia 28 Taani 1 119 Saksamaa 128 Prantsusmaa 248 Madalmaad 64 Ühendkuningriik 348 EL 1 935 Lubatud kogupüük (TAC) 1 935 (1) Analüütiline TAC. (1) Põhjapoolsete merluusivarude 55 105-tonnise TACi piires.







Liik: Euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: VI ja VII püügipiirkond; Vb piirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (HKE/571214) Belgia 284 (1) Hispaania 9 109 Prantsusmaa 14 067 (1) Iirimaa 1 704 Madalmaad 183 (1) Ühendkuningriik 5 553 (1) EL 30 900 Lubatud kogupüük (TAC) 30 900 (2) Analüütiline TAC. (1) Seda kvooti võib üle kanda IIa ja IV püügipiirkonna ELi vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb siiski eelnevalt komisjonile teatada. (2) Põhjapoolsete merluusivarude 55 105-tonnise TACi piires.







Eritingimus Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond (HKE/*8ABDE) Belgia 37 Hispaania 1 469 Prantsusmaa 1 469 Iirimaa 184 Madalmaad 18 Ühendkuningriik 827 EL 4 004







Liik: Euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond (HKE/8ABDE.) Belgia 9 (1) Hispaania 6 341 Prantsusmaa 14 241 Madalmaad 18 (1) EL 20 609 Lubatud kogupüük (TAC) 20 609 (2) Analüütiline TAC. (1) Seda kvooti võib üle kanda IV püügipiirkonda ja IIa püügipiirkonna EL vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb siiski eelnevalt komisjonile teatada. (2) Põhjapoolsete merluusivarude 55 105-tonnise TACi piires.







Eritingimus Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: VI ja VII püügipiirkond; Vb piirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (HKE/*57-14) Belgia 2 Hispaania 1 837 Prantsusmaa 3 305 Madalmaad 6 EL 5 150







Liik: Euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 ELi veed (HKE/8C3411) Hispaania 5 952 Prantsusmaa 571 Portugal 2 777 EL 9 300 Lubatud kogupüük (TAC) 9 300 Analüütiline TAC.

▼M1







Liik: Põhjaputassuu Micromesistius poutassou Püügipiirkond: II ja IV püügipiirkonna Norra veed (WHB/4AB-N.) Taani 1 900 Ühendkuningriik 100 EL 2 000 Lubatud kogupüük (TAC) 540 000 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.







Liik: Põhjaputassuu Micromesistius poutassou Püügipiirkond: I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (WHB/1X14) Taani 10 128 (1) (2) Saksamaa 3 938 (1) (2) Hispaania 8 586 (1) (2) Prantsusmaa 7 048 (1) (2) Iirimaa 7 843 (1) (2) Madalmaad 12 350 (1) (2) Portugal 798 (1) (2) Rootsi 2 505 (1) (2) Ühendkuningriik 13 141 (1) (2) EL 66 337 (1) (2) Norra 59 900 (3) (4) Fääri saared 9 000 (5) (6) Lubatud kogupüük (TAC) 540 000 Analüütiline TAC (1) Sellest kuni 68 % võib püüda Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas (WHB/*NZJM1). (2) Võib püüda Fääri saarte vetes ELi kasutatava 14 000 tonni suuruse kogukoguse raames (WHB/*05B-F). (3) Püütakse ELi vetes II, IVa, VIa püügipiirkonnas põhja pool 56° 30′ N, VIb ja VII püügipiirkonnas lääne pool 12°W (WHB/*8CX34). IVa püügipiirkonna püük ei ületa 40 000 tonni. (4) Sellest kuni 500 tonni võib olla hõbekala (Argentina spp.). (5) Põhjaputassuu saak võib sisaldada hõbekala (Argentina spp.) vältimatut kaaspüüki. (6) Võib püüda ELi vetes II, IVa, V, VIa püügipiirkonnas põhja pool 56° 30′ N, VIb ja VII püügipiirkonnas lääne pool 12° 00′ W. IVa püügipiirkonna püük ei ületa 2 250 tonni.







Liigid: Põhjaputassuu Micromesistius poutassou Püügipiirkond: VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 ELi veed (WHB/8C3 411) Hispaania 11 096 Portugal 2 774 EL 13 870 (1) (2) Lubatud kogupüük (TAC) 540 000 Analüütiline TAC (1) Sellest kuni 68 % võib püüda Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas (WHB/*NZJM2). (2) Võib püüda Fääri saarte ümbruse vetes ELi kasutatava 14 000 tonni suuruse kogukoguse raames (WHB/*05B-F).







Liigid: Põhjaputassuu Micromesistius poutassou Püügipiirkond: II, IVa, V ja VI püügipiirkonna ELi veed põhja pool 56° 30′ N ja VII püügipiirkonna veed lääne pool 12° W (WHB/24A567) Norra 88 701 (1) (2) Fääri saared 14 000 (3) (4) Lubatud kogupüük (TAC) 540 000 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Arvestatakse rannikuäärsete riikide lepingus Norrale kehtestatud püügi piirnormide hulka. (2) IV püügipiirkonna püük ei tohi ületada 21 753 tonni, s.o 25 % Norrale kehtestatud juurdepääsupiirangust. (3) Arvestatakse rannikuäärsete riikide lepingus Fääri saartele kehtestatud püügi piirnormide hulka. (4) Võib püüda ka VIb püügipiirkonnas. IV püügipiirkonna püük ei tohi ületada 3 500 tonni.

▼B







Liik: Väikesuulest ja pikklest Microstomus kitt ja Glyptocephalus cynoglossus Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (L/W/2AC4-C) Belgia 353 Taani 973 Saksamaa 125 Prantsusmaa 266 Madalmaad 810 Rootsi 11 Ühendkuningriik 3 983 EÜ 6 521 Lubatud kogupüük (TAC) 6 521 Ennetuslik TAC.

▼M1







Liik: Sinine molva Molva dypterygia Püügipiirkond: VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (BLI/67-) Saksamaa 18 Eesti 3 Hispaania 57 Prantsusmaa 1 309 Iirimaa 5 Leedu 1 Poola 1 Ühendkuningriik 333 Muu 5 (1) EL 1 732 Norra 150 (2) Fääri saared 150 (3) Lubatud kogupüük (TAC) 2 032 Analüütiline TAC (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi raames lubatud. (2) Võib püüda IIa, IV, Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi vetes. (3) Kalju-tömppeakala ja süsisaba kaaspüük arvestatakse käesoleva kvoodi hulka. Selle kvoodi alusel võib püüda VIa püügipiirkonna ELi vetes põhja pool 56° 30′ N ja VIb püügipiirkonnas.

▼B







Liik: Harilik molva Molva molva Püügipiirkond: I ja II püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (LIN/1/2.) Taani 8 Saksamaa 8 Prantsusmaa 8 Ühendkuningriik 8 Muu 4 (1) EL 38 Lubatud kogupüük (TAC) 38 Analüütiline TAC. (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi raames lubatud.







Liik: Harilik molva Molva molva Püügipiirkond: IIIa püügipiirkond; IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna ELi veed (LIN/03.) Belgia 7 (1) Taani 51 Saksamaa 7 (1) Rootsi 20 Ühendkuningriik 7 (1) EL 92 Lubatud kogupüük (TAC) 92 Analüütiline TAC. (1) Selle kvoodi alusel võib püüda üksnes IIIa, IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ vetes.







Liik: Harilik molva Molva molva Püügipiirkond: IV püügipiirkonna ELi veed (LIN/04.) Belgia 16 Taani 243 Saksamaa 150 Prantsusmaa 135 Madalmaad 5 Rootsi 10 Ühendkuningriik 1 869 EL 2 428 Lubatud kogupüük (TAC) 2 428 Analüütiline TAC.







Liik: Harilik molva Molva molva Püügipiirkond: V püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (LIN/05.) Belgia 9 Taani 6 Saksamaa 6 Prantsusmaa 6 Ühendkuningriik 6 EL 34 Lubatud kogupüük (TAC) 34 Analüütiline TAC.

▼M1







Liik: Harilik molva Molva molva Püügipiirkond: VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (LIN/6X14.) Belgia 29 Taani 5 Saksamaa 107 Hispaania 2 156 Prantsusmaa 2 299 Iirimaa 576 Portugal 5 Ühendkuningriik 2 646 EL 7 824 Norra 6 140 (1) (2) Fääri saared 200 (3) (4) Lubatud kogupüük (TAC) 14 164 Analüütiline TAC (1) Selle alusel on lubatud Vb, VI ja VII püügipiirkonnas muude kalaliikide juhupüük 25 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib suurendada esimese 24 tunni jooksul pärast kalastamise algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus VI ja VII püügipiirkonnas ei tohi ületada 3 000 tonni. (2) Kaasa arvatud meriluts. Norra kvoodid on harilik molva 6 140 tonni ja meriluts 2 923 tonni ning need on vastastikku asendatavad kuni 2 000 tonni ulatuses ja püüda võib ainult õngejadadega Vb, VI ja VII püügipiirkonnas. (3) Kaasa arvatud meriluts. Tohib püüda üksnes VIb ja VIa püügipiirkonnas põhja pool 56° 30′ N. (4) Selle alusel on lubatud VIa ja VIb püügipiirkonnas muude kalaliikide juhupüük 20 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib suurendada esimese 24 tunni jooksul pärast kalastamise algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus VI püügipiirkonnas ei tohi ületada 75 tonni.







Liik: Harilik molva Molva molva Püügipiirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (LIN/04-N.) Belgia 6 Taani 747 Saksamaa 21 Prantsusmaa 8 Madalmaad 1 Ühendkuningriik 67 EL 850 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Analüütiline TAC

▼B







Liik: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: IIIa püügipiirkond; IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna ELi veed (NEP/3A/BCD) Taani 3 800 Saksamaa 11 (1) Rootsi 1 359 EL 5 170 Lubatud kogupüük (TAC) 5 170 Ennetuslik TAC. (1) Selle kvoodi alusel võib püüda üksnes IIIa, IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ vetes.







Liik: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (NEP/2AC4-C) Belgia 1 291 Taani 1 291 Saksamaa 19 Prantsusmaa 38 Madalmaad 665 Ühendkuningriik 21 384 EL 24 688 Lubatud kogupüük (TAC) 24 688 Analüütiline TAC.

▼M1







Liik: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (NEP/04-N.) Taani 1 135 Saksamaa 1 Ühendkuningriik 64 EL 1 200 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

▼B







Liik: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (NEP/5BC6.) Hispaania 33 Prantsusmaa 130 Iirimaa 217 Ühendkuningriik 15 677 EL 16 057 Lubatud kogupüük (TAC) 16 057 Analüütiline TAC.







Liik: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: VII püügipiirkond (NEP/07.) Hispaania 1 346 Prantsusmaa 5 455 Iirimaa 8 273 Ühendkuningriik 7 358 EL 22 432 Lubatud kogupüük (TAC) 22 432 Analüütiline TAC.







Liik: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond (NEP/8ABDE.) Hispaania 234 Prantsusmaa 3 665 EL 3 899 Lubatud kogupüük (TAC) 3 899 Analüütiline TAC.







Liik: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: VIIIc püügipiirkond (NEP/08C.) Hispaania 97 Prantsusmaa 4 EL 101 Lubatud kogupüük (TAC) 101 Analüütiline TAC.







Liik: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 ELi veed (NEP/9/3411) Hispaania 84 Portugal 253 EL 337 Lubatud kogupüük (TAC) 337 Analüütiline TAC.

▼M1







Liik: Harilik süvameregarneel Pandalus borealis Püügipiirkond: IIIa püügipiirkond (PRA/03 A.) Taani 3 401 Rootsi 1 832 EL 5 233 Lubatud kogupüük (TAC) 9 800 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

▼B







Liik: Harilik süvameregarneel Pandalus borealis Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (PRA/2AC4-C) Taani 3 145 Madalmaad 29 Rootsi 127 Ühendkuningriik 932 EL 4 233 Lubatud kogupüük (TAC) 4 233 Analüütiline TAC.

▼M1







Liik: Harilik süvameregarneel Pandalus borealis Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (PRA/04-N.) Taani 420 Rootsi 138 (1) EL 558 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Tursa, kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka.

▼B







Liik: Viburhännakud Penaeus spp Püügipiirkond: Prantsuse Guajaana veed (PEN/FGU.) Prantsusmaa 4 108 (1) EL 4 108 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 4 108 (1) Ennetuslik TAC. (1) Krevettide Penaeus subtilis ja Penaeus brasiliensis püük on keelatud alla 30 meetri sügavustes vetes.

▼M1







Liik: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: Skagerraki veed (PLE/03AN.) Belgia 56 Taani 7 280 Saksamaa 37 Madalmaad 1 400 Rootsi 390 EL 9 163 Lubatud kogupüük (TAC) 9 350 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.







Liigid: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: Kattegati veed (PLE/03AS.) Taani 2 039 Saksamaa 23 Rootsi 229 EL 2 291 Lubatud kogupüük (TAC) 2 291 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.







Liigid: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: IV püügipiirkond; IIa püügipiirkonna ELi veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat (PLE/2A3AX4) Belgia 3 665 Taani 11 911 Saksamaa 3 436 Prantsusmaa 687 Madalmaad 22 907 Ühendkuningriik 16 951 EL 59 557 Norra 4 268 Lubatud kogupüük (TAC) 63 825 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.







Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: IV püügipiirkonna Norra veed (PLE/*04N-) EL 24 439

▼B







Liik: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: VI püügipiirkond; Vb piirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (PLE/561214) Prantsusmaa 10 Iirimaa 280 Ühendkuningriik 417 EL 707 Lubatud kogupüük (TAC) 707 Ennetuslik TAC.







Liik: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: VIIa püügipiirkond (PLE/07A.) Belgia 42 Prantsusmaa 18 Iirimaa 1 063 Madalmaad 13 Ühendkuningriik 491 EL 1 627 Lubatud kogupüük (TAC) 1 627 Analüütiline TAC.







Liik: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: VIIb ja VIIc püügipiirkond (PLE/7BC.) Prantsusmaa 16 Iirimaa 64 EL 80 Lubatud kogupüük (TAC) 80 Analüütiline TAC.







Liik: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: VIId ja VIIe püügipiirkond (PLE/7DE.) Belgia 699 Prantsusmaa 2 332 Ühendkuningriik 1 243 EL 4 274 Lubatud kogupüük (TAC) 4 274 Analüütiline TAC.







Liik: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: VIIf ja VIIg püügipiirkond (PLE/7FG.) Belgia 67 Prantsusmaa 120 Iirimaa 201 Ühendkuningriik 63 EL 451 Lubatud kogupüük (TAC) 451 Analüütiline TAC.







Liik: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: VIIh, VIIj ja VIIk püügipiirkond (PLE/7HJK.) Belgia 7 Prantsusmaa 14 Iirimaa 156 Madalmaad 27 Ühendkuningriik 14 EL 218 Lubatud kogupüük (TAC) 218 Analüütiline TAC.







Liik: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: VIII, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 ELi veed (PLE/8/3411) Hispaania 67 Prantsusmaa 269 Portugal 67 EL 403 Lubatud kogupüük (TAC) 403 Ennetuslik TAC.







Liik: Pollak Pollachius pollachius Püügipiirkond: VI püügipiirkond; Vb piirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (POL/561214) Hispaania 6 Prantsusmaa 194 Iirimaa 57 Ühendkuningriik 148 EL 405 Lubatud kogupüük (TAC) 405 Ennetuslik TAC.







Liik: Pollak Pollachius pollachius Püügipiirkond: VII püügipiirkond (POL/07.) Belgia 428 Hispaania 26 Prantsusmaa 9 864 Iirimaa 1 051 Ühendkuningriik 2 401 EL 13 770 Lubatud kogupüük (TAC) 13 770 Ennetuslik TAC.







Liik: Pollak Pollachius pollachius Püügipiirkond: VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond (POL/8ABDE.) Hispaania 257 Prantsusmaa 1 255 EL 1 512 Lubatud kogupüük (TAC) 1 512 Ennetuslik TAC.







Liik: Pollak Pollachius pollachius Püügipiirkond: VIIIc püügipiirkond (POL/08C.) Hispaania 212 Prantsusmaa 24 EL 236 Lubatud kogupüük (TAC) 236 Ennetuslik TAC.







Liik: Pollak Pollachius pollachius Püügipiirkond: IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 ELi veed (POL/9/3411) Hispaania 278 Portugal 10 EL 288 Lubatud kogupüük (TAC) 288 Ennetuslik TAC.

▼M1







Liik: Põhjaatlandi süsikas Pollachius virens Püügipiirkond: IIIa ja IV püügipiirkond; IIa, IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna ELi veed (POK/2A34.) Belgia 37 Taani 4 357 Saksamaa 11 002 Prantsusmaa 25 891 Madalmaad 110 Rootsi 599 Ühendkuningriik 8 435 EL 50 431 Norra 56 613 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 107 044 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Võib püüda üksnes IV püügipiirkonna ELi vetes ja IIIa püügipiirkonnas. Selle kvoodi piires püütud saak arvutatakse maha lubatud kogupüügi Norra osast.







Liik: Põhjaatlandi süsikas Pollachius virens Püügipiirkond: VI püügipiirkond, Vb, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (POK/561 214) Saksamaa 660 Prantsusmaa 6 556 Iirimaa 447 Ühendkuningriik 3 443 EL 11 106 Lubatud kogupüük (TAC) 11 106 Analüütiline TAC







Liik: Põhjaatlandi süsikas Pollachius virens Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (POK/04-N.) Rootsi 880 (1) EL 880 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Analüütiline TAC (1) Tursa, kilttursa, pollaki ja merlangi kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka.

▼B







Liik: Põhjaatlandi süsikas Pollachius virens Püügipiirkond: VII, VIII, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 ELi veed (POK/7/3411) Belgia 6 Prantsusmaa 1 428 Iirimaa 1 525 Ühendkuningriik 452 EL 3 411 Lubatud kogupüük (TAC) 3 411 Ennetuslik TAC.







Liik: Harilik kammeljas ja sile kammeljas Psetta maxima ja Scopthalmus rhombus Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (T/B/2AC4-C) Belgia 347 Taani 742 Saksamaa 189 Prantsusmaa 89 Madalmaad 2 633 Rootsi 5 Ühendkuningriik 732 EL 4 737 Lubatud kogupüük (TAC) 4 737 Ennetuslik TAC.







Liik: Skates and rays Rajidae Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (SRX/2AC4-C) Belgia 235 (1) (2) (3) Taani 9 (1) (2) (3) Saksamaa 12 (1) (2) (3) Prantsusmaa 37 (1) (2) (3) Madalmaad 201 (1) (2) (3) Ühendkuningriik 903 (1) (2) (3) EL 1 397 (1) (3) Lubatud kogupüük (TAC) 1 397 (3) Analüütiline TAC. (1) Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), ogarai (Raja clavata) (RJC/2AC4-C), blondrai (Raja brachyura) (RJH/2AC4-C), tähnikrai (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) ja tähtrai (Amblyraja radiata) (RJR/2AC4-C) püügist teatatakse eraldi. (2) Kaaspüügi kvoot. Need liigid ei tohi eluskaalu järgi moodustada rohkem kui 25 % pardal olevast püütud kalast. Seda tingimust kohaldatakse üksnes üle 15 meetri pikkuste laevade suhtes. (3) Ei kohaldata hariliku rai (Dipturus batis) puhul. Nendest liikidest kalu ei tohi hoida pardal ja need tuleb viivitamata ja kahjustusteta, niivõrd kui see on võimalik, vette tagasi lasta. Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad kõnealused liigid kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta.







Liik: Skates and rays Rajidae Püügipiirkond: IIIa püügipiirkonna ELi veed (SRX/03-C.) Taani 45 (1) (2) Rootsi 13 (1) (2) EL 58 (1) (2) Lubatud kogupüük (TAC) 58 (2) Analüütiline TAC. (1) Kägurai (Leucoraja naevus) RJN/03-C.), ogarai (Raja clavata) (RJC/03-C.), blondrai (Raja brachyura) (RJH/03-C.), tähnikrai (Raja montagui) (RJM/03-C.) ja tähtrai (Amblyraja radi