02021R0092 — ET — 16.04.2022 — 004.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:





Parandatud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2021/92,

28. jaanuar 2021,

millega määratakse 2021. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarude rühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu







I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

1. Käesoleva määrusega määratakse kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarude rühmade püügi võimalused liidu vetes ning liidu kalalaevadele teatavates vetes väljaspool liitu.

2. Lõikes 1 osutatud kalapüügivõimalused hõlmavad järgmist: a) 2021. aasta püügi piirnormid ning kui käesolevas määruses on nii sätestatud, siis ka 2022. aasta püügi piirnormid; b) 2021. aasta püügikoormuse piirangud, välja arvatud II lisas esitatud püügikoormuse piirangud, mida kohaldatakse 1. veebruarist 2021 kuni 31. jaanuarini 2022; c) teatavate kalavarude püügi võimalused CCAMLRi konventsiooni alal ajavahemikul 1. detsembrist 2020 kuni 30. novembrini 2021.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1. Käesolevat määrust kohaldatakse järgmiste laevade suhtes: a) liidu kalalaevad; b) liidu vetes tegutsevad kolmandate riikide laevad.

2. Käesolevat määrust kohaldatakse: a) harrastuskalapüügi suhtes, kui sellisele püügile on käesoleva määruse asjaomastes sätetes sõnaselgelt osutatud, ja b) kaldalt toimuva tööndusliku püügi suhtes.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 4 sätestatud mõisteid. Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „kolmanda riigi laev“ – kolmanda riigi lipu all sõitev ja kolmandas riigis registreeritud kalalaev;

b) „harrastuskalapüük“ – mittetöönduslikud püügitoimingud, mille puhul mere bioloogilisi ressursse kasutatakse meelelahutuslikul, turismi või sportlikul eesmärgil;

c) „rahvusvahelised veed“ – veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänse õiguse või jurisdiktsiooni alla;

d) „lubatud kogupüük“ (TAC) – i) igast kalavarust aastas püüda lubatud kala kogus püügi puhul, mille suhtes on kehtestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõigetes 4–7 osutatud erand lossimiskohustusest; ii) igast kalavarust aastas püüda lubatud kala kogus igasuguse muu püügi puhul;

e) „kvoot“ – liidule, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud osa lubatud kogupüügist;

f) „analüütiline hinnang“ – teatava kalavaru olukorra muutumist käsitlev kvantitatiivne hinnang, mis põhineb kalavaru bioloogiat ja kasutust käsitlevatel andmetel, mis on teadusliku läbivaatamise tulemusel hinnatud kvaliteedilt piisavaks, et anda teaduslikke nõuandeid tulevaste püügivõimaluste kohta;

g) „võrgusilma suurus“ – kalavõrgu silmasuurus, mis on määratletud määruse (EL) 2019/1241 artikli 6 punktis 34;

h) „liidu kalalaevade register“ – register, mille on loonud komisjon kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 24 lõikega 3;

i) „püügipäevik“ – määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 14 osutatud püügipäevik;

j) „mõõtevahenditega varustatud poi“ – poi, mis on selgelt tähistatud kordumatu viitenumbriga, mis võimaldab tuvastada selle omaniku, ja on varustatud satelliitseiresüsteemiga selle asukoha jälgimiseks;

k) „toimiv poi“ – mis tahes eelnevalt aktiveeritud, sisselülitatud ja merel triivival peibutuspüügivahendil või triivival alusel kasutatav mõõtevahenditega varustatud poi, mis edastab asukohti ja mis tahes muud kättesaadavat teavet, näiteks kajaloodi prognoose.

Artikkel 4

Kalapüügipiirkonnad

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi püügipiirkondade määratlusi:

a) „ICESi (Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu) püügipiirkonnad“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 218/2009 ( 1 ) III lisas kindlaks määratud geograafilised alad;

b) „Skagerrak“ – geograafiline ala, mis piirneb läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani ulatuva joonega ning lõunas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega;

c) „Kattegat“ – geograafiline ala, mis piirneb põhjas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega ning lõunas Hasenørest Gnibenini, Korshagest Spodsbjergini ja Gilbjerg Hovedist Kullenini ulatuva joonega;

d) „ICESi 7. alapiirkonna funktsionaalne üksus 16“ – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: — 53°30' N 15°00' W, — 53°30' N 11°00' W, — 51°30' N 11°00' W, — 51°30' N 13°00' W, — 51°00' N 13°00' W, — 51°00' N 15°00' W;

e) „ICESi 8.c rajooni funktsionaalne üksus 25“ – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: — 43°00' N 9°00' W, — 43°00' N 10°00' W, — 43°30' N 10°00' W, — 43°30' N 9°00' W, — 44°00' N 9°00' W, — 44°00' N 8°00' W, — 43°30' N 8°00' W;

f) „ICESi 9.a rajooni funktsionaalne üksus 26“ – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: — 43°00' N 8°00' W, — 43°00' N 10°00' W, — 42°00' N 10°00' W, — 42°00' N 8°00' W;

g) „ICESi 9.a rajooni funktsionaalne üksus 27“ – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: — 42°00' N 8°00' W, — 42°00' N 10°00' W, — 38°30' N 10°00' W, — 38°30' N 9°00' W, — 40°00' N 9°00' W, — 40°00' N 8°00' W;

h) „ICESi 9.a rajooni funktsionaalne üksus 30“ – geograafiline ala, mis asub Cádizi lahes ja sellega piirnevates 9.a rajooni vetes ning kuulub Hispaania jurisdiktsiooni alla;

i) „ICESi 8.c rajooni funktsionaalne üksus 31“ – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: — 43°30' N 6°00' W, — 44°00' N 6°00' W, — 44°00' N 2°00' W, — 43°30' N 2°00' W;

j) „Cádizi laht“ – ICESi 9.a rajooni geograafiline ala, mis jääb 7o23'48″ läänepikkusest ida poole;

k) „CCAMLRi (Antarktika vete elusressursside kaitse komisjoni) konventsiooni ala“ – nõukogu määruse (EÜ) nr 601/2004 ( 2 ) artikli 2 punktis a määratletud geograafiline ala;

l) „CECAFi (Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee) püügipiirkonnad“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2009 ( 3 ) II lisas kindlaks määratud geograafilised alad;

m) „IATTC (Ameerika Troopikatuunide Komisjoni) konventsiooni ala“ – Ameerika Ühendriikide ja Costa Rica Vabariigi vahelise 1949. aasta konventsiooniga moodustatud Ameerika Troopikatuunide Komisjoni tugevdamise konventsioonis ( 4 ) kindlaks määratud geograafiline ala;

n) „ICCATi (Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni) konventsiooni ala“ – rahvusvahelises Atlandi tuunikala kaitse konventsioonis ( 5 ) kindlaks määratud geograafiline ala;

o) „IOTC (India Ookeani Tuunikomisjoni) pädevusalasse kuuluv ala“ – India Ookeani Tuunikomisjoni moodustamise lepingus ( 6 ) kindlaks määratud geograafiline ala;

p) „NAFO (Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni) püügipiirkonnad“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 217/2009 ( 7 ) III lisas kindlaks määratud geograafilised alad;

q) „SEAFO (Atlandi ookeani kaguosa kalandusorganisatsiooni) konventsiooni ala“ – Atlandi ookeani kaguosa kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis ( 8 ) kindlaks määratud geograafiline ala;

r) „SIOFA (India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe) kokkuleppega hõlmatud piirkond“ – India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppes ( 9 ) kindlaks määratud geograafiline ala;

s) „SPRFMO (Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni) konventsiooni ala“ – Vaikse ookeani lõunaosa avamere kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis ( 10 ) kindlaks määratud geograafiline ala;

t) „WCPFC (Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni) konventsiooni ala“ – Vaikse ookeani lääne- ja keskosa pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis ( 11 ) kindlaks määratud geograafiline ala;

u) „Beringi mere avameri“ – Beringi mere avamere geograafiline ala, mis on kaugemal kui 200 meremiili lähtejoontest, millest mõõdetakse Beringi mere rannikuriikide territoriaalmere laiust;

v) „IATTC ja WCPFC vaheline kattuv piirkond“ – järgmiste koordinaatidega määratletud geograafiline ala: — 150 o läänepikkust, — 130 o läänepikkust, — 4 o lõunalaiust, — 50 o lõunalaiust.







II JAOTIS

LIIDU KALALAEVADE PÜÜGIVÕIMALUSED







I PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 5

Lubatud kogupüük ja selle eraldamine

1. Liidu kalalaevadele liidu vetes või teatavates vetes väljaspool liitu lubatud kogupüük, selle eraldamine liikmesriikidele ning asjakohasel juhul sellega funktsionaalselt seotud tingimused on esitatud I lisas.

2. Liidu kalalaevadele võib anda loa kala püüda käesoleva määruse I lisas kindlaks määratud lubatud kogupüügi ulatuses Fääri saarte, Gröönimaa ja Norra kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes ning Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas vastavalt käesoleva määruse artiklis 22 ja V lisa A osas ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2017/2403 ( 12 ) ja selle rakendussätetes esitatud tingimustele.

3. Liidu kalalaevadele võib anda loa püüda kala käesoleva määruse I lisas ette nähtud lubatud kogupüügi piires Ühendkuningriigi kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes vastavalt tingimustele, mis on sätestatud käesoleva määruse artiklis 22 ning määruses (EL) 2017/2403 ja selle rakendussätetes.

Artikkel 6

Liikmesriikide poolt kindlaks määratav lubatud kogupüük

1. Teatavate kalavarude lubatud kogupüügi määrab kindlaks asjaomane liikmesriik. Need kalavarud on kindlaks määratud I lisas.

2. Liikmesriik määrab lubatud kogupüügi kindlaks järgmiselt: a) see on kooskõlas ühise kalanduspoliitika põhimõtete ja eeskirjadega, eelkõige varude säästva kasutamise põhimõttega, ning b) selle tulemusena: i) kasutatakse varusid võimalikult suure tõenäosusega MSY tasemel, kui analüütiline hinnang on olemas, või ii) kui analüütiline hinnang puudub või ei ole täielik, kasutatakse varusid vastavalt kalavarude majandamise suhtes võetavale ettevaatusprintsiibil põhinevale lähenemisviisile.

3. Kõik asjaomased liikmesriigid esitavad komisjonile 15. märtsiks 2021 järgmise teabe: a) vastuvõetud lubatud kogupüügid; b) asjaomase liikmesriigi kogutud ja hinnatud andmed, millel vastuvõetud lubatud kogupüügid põhinevad; c) üksikasjalik teave selle kohta, kuidas vastuvõetud lubatud kogupüügid vastavad lõikele 2.

▼M4 —————

▼M2

Artikkel 7a

Kalapüügivõimaluste kohaldamine Gröönimaa vetes

Kui IB lisas esitatud kalapüügivõimaluste tabelis on osutatud käesolevale artiklile, kohaldatakse kõnealuses tabelis esitatud kalapüügivõimalusi alates ühelt poolt Euroopa Liidu ning teiselt poolt Gröönimaa valitsuse ja Taani valitsuse vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu ajutise kohaldamise kuupäevast kuni 31. detsembrini 2021.

▼B

Artikkel 8

Püügi ja kaaspüügi lossimise tingimused

1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 kohast lossimiskohustuseta saaki võib pardal hoida või lossida ainult juhul, kui: a) selle on püüdnud sellise liikmesriigi lipu all sõitvad laevad, millel on kvoot ja kõnealune kvoot ei ole ammendatud, või b) see moodustab osa liidu kvoodist, mis ei ole kvoodina liikmesriikidele eraldatud ja kõnealune liidu kvoot ei ole ammendatud.

2. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 8 kohane sihtliiki mittekuuluva liigi varu, mis on ohututes bioloogilistes piirides, on kindlaks määratud käesoleva määruse I lisas, selleks et teha erand kohustusest arvestada saak asjakohasest kvoodist maha, nagu on ette nähtud kõnealuses artiklis.

Artikkel 9

Kvootide vahetamise mehhanism lubatud kogupüükide puhul vältimatu kaaspüügi korral seoses lossimiskohustusega

1. Selleks et võtta arvesse lossimiskohustuse kehtestamist ja teha teatavate kaaspüükide kvoodid kättesaadavaks nende liikmesriikide jaoks, kellel neid kvoote ei ole, kohaldatakse IA lisas kindlaks määratud lubatud kogupüükide suhtes lõigetes 2–5 kindlaks määratud kvootide vahetamise mehhanismi.

2. ►M2 ◄ . Igale liikmesriigile eraldatud kvootidest tehakse 6 % tursa ajutisest lubatud kogupüügist Keldi meres ja Šotimaast läände jäävates vetes, merlangi ajutisest lubatud kogupüügist Iiri meres ning atlandi merilesta ajutisest lubatud kogupüügist ICESi 7.h, 7.j ja 7.k rajoonis ning 3 % merlangi ajutisest lubatud kogupüügist Šotimaast läände jäävates vetes kättesaadavaks kvootide vahetamise reservi jaoks, mis avatakse 1. jaanuarist 2021. Ilma kvootideta liikmesriikidel on kvoodireservile ainujuurdepääs kuni31. juulini 2021

3. ►M2 ◄ tagasi neile liikmesriikidele, kes algselt kvootide vahetamise reservi panustasid. Reservist võetud koguseid ei või vahetada ega järgmisesse aastasse üle kanda. Kõik kasutamata kogused antakse pärast31. juulit 2021tagasi neile liikmesriikidele, kes algselt kvootide vahetamise reservi panustasid.

4. Vastu antavad kvoodid võetakse eelistatavalt lubatud kogupüükide loetelust, mille iga reservi panustanud liikmesriik kindlaks määrab ning mis on esitatud IA lisa liites.

5. Lõikes 4 osutatud kvootidel on samaväärne kaubanduslik väärtus turul kehtiva vahetuskursi või muu vastastikku vastuvõetava vahetuskursi alusel. Alternatiivide puudumise korral kasutatakse Euroopa kalandus- ja vesiviljelustoodete turu seirekeskuse esitatud samaväärset majanduslikku väärtust kooskõlas liidu keskmiste hindadega eelmisel aastal.

6. Juhul kui käesoleva artikli lõigetes 2–5 osutatud kvootide vahetamise mehhanism ei võimalda liikmesriikidel oma vältimatut kaaspüüki sarnases ulatuses katta, püüavad liikmesriigid leppida kokku kvootide vahetamises määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 alusel, tagades et vahetatavad kvoodid oleksid sama kaubandusliku väärtusega.

Artikkel 10

Püügikoormuse piirangud ICESi 7.e rajoonis

1. Artikli 1 lõike 2 punktis b osutatud ajavahemikeks on II lisa kohaste õiguste ja kohustuste tehnilised aspektid, mis on seotud hariliku merikeele varu majandamisega ICESi 7.e rajoonis, sätestatud II lisas.

2. Komisjon võib rakendusaktidega eraldada taotluse esitanud liikmesriigile II lisa punktis 5 osutatud päevadele lisaks täiendava arvu merepäevi, mille jooksul võib lipuliikmesriik anda laevale loa viibida ICESi 7.e rajoonis, kui laeva pardal on kindlaksmääratud püügivahend, lähtudes kõnealuse liikmesriigi asjaomasest taotlusest vastavalt nimetatud lisa punktile 7.4. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 58 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

3. Komisjon võib rakendusaktidega eraldada taotluse esitanud liikmesriigile ajavahemikul 1. veebruarist 2021 kuni 31. jaanuarini 2022 lisaks II lisa punktis 5 osutatud päevadele kuni kolm päeva, mille jooksul võib laev viibida ICESi 7.e rajoonis tõhustatud teadusliku vaatlemiskava alusel, nagu on osutatud nimetatud lisa punktis 8.1. Kõnealune eraldis põhineb nimetatud liikmesriigi poolt II lisa punkti 8.3 kohaselt esitatud kirjeldusel ning selle esitamisele järgneval konsultatsioonil STECFiga. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 58 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 11

Hariliku huntahvena püüki käsitlevad meetmed

1. Keelatud on liidu kalalaevade teostatav ja igasugune kaldalt toimuv töönduslik hariliku huntahvena püük ICESi 4.b ja 4.c rajoonis ning 7. alapiirkonnas. Keelatud on kõnealuses piirkonnas püütud harilikku huntahvenat endale jätta, ümber laadida, ümber paigutada ja lossida.

▼M4

1a. Lõikes 1 sätestatud keeldu ei kohaldata töönduslikul rannapüügil kaaspüügina võrku sattunud huntahvena suhtes. Käesolevat erandit kohaldatakse enne 2017. aastat välja antud rannapüügi lubade suhtes. Huntahven ei tohi olla tööndusliku rannapüügi sihtliik ja lossida võib üksnes vältimatu kaaspüügina võrku sattunud huntahvenat.

▼M2

2. Erandina lõikest 1 võivad liidu kalalaevad 2021. aasta jaanuaris ning 1. aprillist kuni 31. juulini ICESi 4.b, 4.c, 7.d, 7.e, 7.f ja 7.h rajoonis püüda harilikku huntahvenat ning endale jätta, ümber laadida, ümber paigutada ja lossida harilikku huntahvenat, mis on kõnealuses piirkonnas püütud järgmiste püügivahendite abil ja järgmistes kogustes: ▼B a) põhjatraalidega püügi korral ( 13 ) vältimatut kaaspüüki mitte rohkem kui 520 kg kahe kuu kohta ja 5 % asjaomase laeva poolt ühe püügireisi ajal püütud ja pardal hoitavate mereorganismide kogupüügi kaalust; b) nootadega püügi korral ( 14 ) vältimatut kaaspüüki mitte rohkem kui 520 kg kahe kuu kohta ja 5 % asjaomase laeva poolt ühe püügireisi ajal püütud ja pardal hoitavate mereorganismide kogupüügi kaalust. ▼M4 —————

▼M4

2a. Erandina lõikest 1 võivad liidu kalalaevad 1. augustist 31. detsembrini ICESi 4.b, 4.c, 7.d, 7.e, 7.f ja 7.h rajoonis püüda harilikku huntahvenat ning pardal hoida, ümber laadida, ümber paigutada ja lossida harilikku huntahvenat, mis on kõnealuses piirkonnas püütud järgmiste püügivahendite abil ja järgmistes kogustes: a) põhjatraaliga ( 15 ) püügi korral vältimatut kaaspüüki mitte rohkem kui 380 kg kuus ja kuni 5 % asjaomase laeva poolt ühe püügireisi ajal püütud ja pardal hoitavate mereorganismide kogupüügi kaalust; b) noodaga ( 16 ) püügi korral vältimatut kaaspüüki mitte rohkem kui 380 kg kuus ja 5 % asjaomase laeva poolt ühe püügireisi ajal püütud ja pardal hoitavate mereorganismide kogupüügi kaalust;

2b. Olenemata lõigetest 2 ja 2a ei või nimetatud lõigete punktides a ja b osutatud püük ajavahemikul 1. juulist kuni 31. augustini ületada 760 kg.

2c. Erandina lõikest 1 võivad liidu kalalaevad 2021. aasta jaanuaris ja 1. aprillist kuni 31. detsembrini ICESi 4.b, 4.c, 7.d, 7.e, 7.f ja 7.h rajoonis püüda harilikku huntahvenat ning pardal hoida, ümber laadida, ümber paigutada ja lossida harilikku huntahvenat, mis on kõnealuses piirkonnas püütud järgmiste püügivahendite abil ja järgmistes kogustes: a) õngekonksude ja -nööridega ( 17 ) püügi korral mitte rohkem kui 5,7 tonni laeva kohta; b) vainakkevõrkudega ( 18 ) püügi korral vältimatut kaaspüüki mitte rohkem kui 1,4 tonni laeva kohta.

Esimeses lõigus sätestatud erandeid kohaldatakse selliste liidu kalalaevade suhtes, mille kohta on ajavahemikul 1. juulist 2015 kuni 30. septembrini 2016 registreeritud hariliku huntahvena püük: punktis a õngekonksude ja -nööridega ning punktis b vainakkevõrkudega. Liidu kalalaeva asendamise korral võivad liikmesriigid lubada erandi kohaldamist teise kalalaeva suhtes, tingimusel et nende liidu kalalaevade arv, mille suhtes erandit kohaldatakse, ja nende kogupüügivõimsus ei suurene.

▼B

3. Lõikes 2 sätestatud püügi piirnorme ei saa üle kanda ühelt laevalt teisele ning kuuajalise piirangu kohaldamise korral ühest kuust teise. Liidu kalalaevadele, mis kasutavad ühes kalendrikuus mitut püügivahendit, kohaldatakse lõikes 2 sätestatud madalaimat püügi piirnormi iga püügivahendi suhtes.

Liikmesriigid teatavad komisjonile kogu püütud hariliku huntahvena saagi püügivahendite kaupa hiljemalt 15 päeva jooksul pärast iga kuu lõppu.

4. Prantsusmaa ja Hispaania tagavad, et nende töönduslikust ja harrastuskalapüügist põhjustatud hariliku huntahvena kalastussuremus ICESi 8.a ja 8.b rajoonis ei ületa F MSY väärtust, mille tulemuseks on kogupüük 3 108 tonni, nagu on nõutud määruse (EL) 2019/472 artikli 4 lõikes 3.

5. Harrastuskalapüügi, sealhulgas kaldalt püügi korral ICESi 4.b, 4.c, 6.a, 7.a–7.k rajoonis: a) on hariliku huntahvena puhul lubatud ►M4 1. jaanuarist kuni 28. veebruarini ja 1. detsembrist kuni 31. detsembrini 2021 ◄ kasutada ainult püüa-ja-vabasta kalastamisviisi ritvõnge või ridvata õngega. Sel ajal on kõnealuses piirkonnas püütud harilikku huntahvenat keelatud endale jätta, ümber paigutada, ümber laadida või lossida; b) on ►M4 1. märtsist kuni 30. novembrini ◄ lubatud püüda ja endale jätta kõige rohkem kaks harilikku huntahvenat kaluri kohta päevas; endale jäetava hariliku huntahvena alammõõt on 42 cm.

Esimese lõigu punkti b ei kohaldata seisevvõrkudega püügi suhtes, sest nimetatud punktis osutatud ajavahemikul on keelatud seisevvõrkudega harilikku huntahvenat püüda ja kinni hoida.

6. Harrastuskalapüügi, sealhulgas kaldalt toimuva püügi puhul ICESi 8.a ja 8.b rajoonis on lubatud püüda ja endale jätta kõige rohkem kaks harilikku huntahvenat kaluri kohta päevas. Käesolevat lõiget ei kohaldata seisevvõrkudega püügi suhtes, sest seisevvõrkudega on keelatud huntahvenat püüda ja kinni hoida.

7. Lõiked 5 ja 6 ei piira rangemate riiklike meetmete kohaldamist harrastuskalapüügi suhtes.

Artikkel 12

Euroopa angerja püüki käsitlevad meetmed ICESi piirkonna liidu vetes

Igasugune euroopa angerja siht-, juhu- ja harrastuspüük keelatakse ICESi piirkonna liidu vetes, sealhulgas riimvetes, nagu estuaarid, laguunid ja üleminekuveed, kolme järjestikuse kuu pikkuseks ajavahemikuks, mille iga asjaomane liikmesriik määrab kindlaks vahemikus 1. augustist 2021 kuni 28. veebruarini 2022. Liikmesriigid teatavad kindlaksmääratud ajavahemiku komisjonile hiljemalt 1. juunil 2021.

Artikkel 13

Kalapüügivõimaluste eraldamist käsitlevad erisätted

1. Käesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimaluste eraldamine liikmesriikidele ei piira: a) määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist; b) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37 kohast mahaarvamist ega ümberjaotamist; c) määruse (EL) 2017/2403 artiklite 12 ja 47 kohast kalapüügivõimaluste ümberjaotamist; d) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 alusel lubatud lisakoguste lossimist; e) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast koguste peatamist; f) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 105, 106 ja 107 kohast mahaarvamist; g) käesoleva määruse artikli 23 kohast kvootide ülekandmist ega omavahel vahetamist.

2. Varud, mille suhtes kohaldatakse ennetuslikku või analüütilist lubatud kogupüüki, on määruses (EÜ) nr 847/96 sätestatud lubatud kogupüükide ja kvootide haldamise ühest aastast teise ülekandmise otstarbel kindlaks määratud käesoleva määruse I lisas.

3. Kui käesoleva määruse I lisaga ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse ennetuslikku lubatud kogupüüki, ning kõnealuse määruse artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 4 kohaldatakse selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse analüütilist lubatud kogupüüki.

4. Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata, kui liikmesriik kasutab määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 9 sätestatud paindlikku ühest aastast teise ülekandmist.

▼M2

Artikkel 14

Tobiapüügi keeluajad

ICESi 2.a ja 3.a rajoonis ning ICESi 4. alapiirkonnas on töönduslik tobiapüük põhjatraali, nooda või samalaadsete veetavate püünistega, mille võrgusilma suurus on alla 16 mm, keelatud 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2021 ja 1. augustist kuni 31. detsembrini 2021.

▼B

Artikkel 15

Keldi mere puhul seoses tursa ja merlangiga kohaldatavad tehnilised meetmed

1. Alljärgnevaid meetmeid kohaldatakse ►M4 liidu kalalaevade suhtes, mis püüavad põhjatraalide ja nootadega ICESi 7.g rajooni liidu vetes ◄ , ICESi 7.h rajooni osas, mis asub 49°30′ põhjalaiusest põhja pool ning ICESi 7.j rajooni osas, mis asub 49°30′ põhjalaiusest põhja pool ja 11° läänepikkusest ida pool: a) põhjatraalide või nootadega püüdvad liidu kalalaevad kasutavad järgmise suurusega võrgusilmadega püügivahendeid: i) 110 mm noodapära, millel on 120 mm ruudukujuliste silmadega selektiivsusaken; ii) 100 mm T90-tüüpi noodapära; iii) 120 mm noodapära; iv) 100 mm noodapära, millel on 160 mm ruudukujuliste silmadega selektiivsusaken; b) lisaks punktis a osutatud meetmetele kasutavad põhjatraalidega püüdvad liidu kalalaevad, mille saak mõõdetuna enne tagasiheidet koosneb vähemalt 20 % ulatuses kilttursast: i) püügivahendit, mille õngeliini ja selisekaitse vahe on vähemalt üks meeter; ii) mis tahes vahendit, mis on ICESi või STECFi hinnangul tursapüügi vältimiseks tõendatult vähemalt sama selektiivne ja mille komisjon on heaks kiitnud.

2. Liikmesriigid võivad loobuda lõike 1 punkti b kohaldamisest selliste põhjatraalidega püüdvate kalalaevade suhtes, mille saak mõõdetuna enne tagasiheidet koosneb vähem kui 1,5 % ulatuses tursast, tingimusel et nende laevade puhul suurendatakse järk-järgult vaatlemist merel vähemalt 20 %-ni kõigist püügireisidest alates 1. juulist 2021.

3. Liidu kalalaevadel, mis püüavad põhjatraalide ja nootadega ICESi 7.f – 7.k rajoonis ning lääne pool 5° läänepikkust ICESi 7.e rajoonis, on kalapüük keelatud, välja arvatud juhul, kui nad kasutavad noodapära, mille võrgusilma miinimumsuurus on vähemalt 100 mm. Nimetatud võrgusilma miinimumsuuruse nõuet ei kohaldata siiski laevade suhtes, mille tursa kaaspüük ei ole STECFi hinnangul suurem kui 1,5 %, väljaspool lõikes 1 osutatud piirkondi toimuval kalapüügil.

4. Lõikes 3 osutatud meetmeid kohaldatakse ICESi 7.b ja 7.c rajoonis põhjatraalide ja nootadega püüdvate liidu kalalaevade suhtes alates 1. juunist 2021. Nimetatud piirkondades kala püüdvad liidu kalalaevad võivad kasutada ka muid püügivahendeid, mis on STECFi hinnangul põhjalähedaste liikide segapüügil samaväärsete või paremate selekteerivate omadustega kui noodapära, mille võrgusilma miinimumsuurus on vähemalt 100 mm, ja mille komisjoni on heaks kiitnud.

5. Erandina lõikest 1 kasutavad ICESi 7.f ja 7.g rajoonis, ICESi 7.h rajooni osas, mis asub 49°30′ põhjalaiusest põhja pool ning ICESi 7.j rajooni osas, mis asub 49°30′ põhjalaiusest põhja pool ja 11° läänepikkusest ida pool: a) põhjatraalide või nootadega püüdvad laevad, mille puhul üle 30 % püügist moodustab norra salehomaari püük, üht järgmistest püügivahenditest: i) 300 mm ruudukujuliste silmadega selektiivsusaken; laevadel, mille kogupikkus on alla 12 meetri, võib siiski kasutada 200 mm ruudukujuliste silmadega selektiivsusakent; ii) selektiivtraali paneel; iii) kuni 35 mm võresammuga sortimisvõre, nagu on määratletud määruse (EL) 2019/1241 VI lisa B osas või sarnane sortimisrestiga sortimisseade; iv) 100 mm noodapära, millel on 100 mm ruudukujuliste silmadega selektiivsusaken; v) kahekordne noodapära, mille kõige ülemine noodapära on T90-tüüpi võrgusilma suurusega vähemalt 90 mm ning see on varustatud eralduspaneeliga, mille võrgusilma suurus on kuni 300 mm; b) põhjatraalide või nootadega püüdvad laevad, mille puhul üle 55 % püügist moodustab merlangi püük või euroopa merikuradi, euroopa merluusi ja megrimi püük kokku, üht järgmistest püügivahenditest: i) 100 mm noodapära, millel on 100 mm ruudukujuliste silmadega selektiivsusaken; ii) 90 mm T90-tüüpi noodapära ja pikendus.

6. Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artiklile 15 ja määruse (EL) 2019/1241 artikli 27 lõikele 2 arvutatakse saagi protsendimäär suhtarvuna kõikide pärast iga püügireisi lossitud mere bioloogiliste ressursside eluskaalust.

Artikkel 16

Iiri mere puhul kohaldatavad tehnilised meetmed

ICESi 7.a rajoonis (Iiri merel) põhjatraalide või nootadega püüdvate liidu kalalaevade suhtes rakendatakse alljärgnevaid meetmeid:

a) laevad, mis püüavad põhjatraalide või nootadega, mille noodapära võrgusilm on 70 mm või suurem, kuid väiksem kui 100 mm ja mille püügist üle 30 % moodustab norra salehomaari püük, kasutavad üht järgmistest püügivahenditest: i) 300 mm ruudukujuliste silmadega selektiivsusaken; laevadel, mille kogupikkus on alla 12 meetri, võib kasutada 200 mm ruudukujuliste silmadega selektiivsusakent; ii) selektiivtraali paneel; iii) 35 mm võresammuga sortimisvõre; iv) keskkonna, kalanduse ja vesiviljeluse teaduse keskus (CEFASi) sortimisrest; v) üles-alla veetavate võrgutrossidega traal;

b) põhjatraalide või nootadega püüdvad laevad, mille kogupikkus on 12 meetrit või üle selle ja mille kogupüügist üle 10 % moodustab kilttursa, tursa ja railaste püük kokku, kasutavad 120 mm noodapära;

c) põhjatraalide või nootadega püüdvad kalalaevad, mille kogupikkus on 12 meetrit või üle selle ja mille kogupüügist alla 10 % moodustab kilttursa, tursa ja railaste püük kokku, kasutavad 100 mm noodapära, millel on 100 mm ruudukujuliste silmadega selektiivsusaken.

Esimese lõigu punkti c ei kohaldata nende laevade suhtes, mille püügist moodustab üle 30 % norra salehomaari või üle 85 % väikese sugakarbi (Aequipecten opercularis) püük.

Artikkel 17

Šotimaa lääneranniku vete puhul kohaldatavad tehnilised meetmed

ICESi 6.a ja 5.b rajoonis liidu vetes ida pool 12° läänepikkust (Šotimaa lääneranniku veed) põhjatraalide või nootadega püüdvate liidu kalalaevade suhtes rakendatakse norra salehomaari (Nephrops norvegicus) püügil alljärgnevaid meetmeid:

a) laevad, mis kasutavad noodapära, mille võrgusilma suurus on alla 100 mm, kasutavad vähemalt 300 mm ruudukujuliste silmadega selektiivsusakent (fikseeritud paigutusega); laevade suhtes, mille kogupikkus on alla 12 m või mille mootori võimsus on kuni 200 kW, võib selektiivsusakna kogupikkus olla 2 m ja selle võrgusilma suurus 200 mm;

b) laevad, mis kasutavad noodapära, mille võrgusilma suurus on 100–119 mm, ja mille püügist moodustab üle 30 % norra salehomaar, kasutavad vähemalt 160 mm ruudukujuliste silmadega selektiivsusakent (fikseeritud paigutusega).

Artikkel 18

Põhjamere puhul seoses tursaga kohaldatavad heastamismeetmed

1. Püügikeelualad, välja arvatud pelaagiliste püügivahendite jaoks (seinnoodad ja traalid), ning keeluajad on sätestatud IV lisas.

2. Laevadel, mis püüavad põhjatraalide ja nootadega, mille väikseim võrgusilma suurus on ICESi 4.a ja 4.b rajooni puhul vähemalt 70 mm ning ICESi 3.a rajooni puhul vähemalt 90 mm, ning õngejadadega, ( 19 ) on keelatud püüda kala ICESi 4.a rajooni liidu vetes 58° 30′ 00′′ põhjalaiusest põhja pool ja 61° 30′ 00′′ põhjalaiusest lõuna pool ning ICESi 3a.20 rajooni (Skagerrak), 4.a ja 4.b rajooni liidu vetes, 57° 00′ 00′′ põhjalaiusest põhja pool ja 5 00′ 00′′ idapikkusest ida pool.

3. Erandina lõikest 2 võivad nimetatud lõikes osutatud kalalaevad püüda kala nimetatud lõikes osutatud piirkondades, tingimusel et nad vastavad vähemalt ühele järgmistest kriteeriumidest: a) tursapüügi osakaal ei ületa 5 % kogupüügist püügireisi kohta; laevad, mille tursapüügi osakaal ajavahemikul 2017–2019 ei ületanud 5 % kogupüügist, loetakse sellele kriteeriumile vastavaks, kui nad kasutavad ka edaspidi kõnealusel ajavahemikul kasutatud püügivahendit; selle eelduse võib ümber lükata; b) kasutatakse reguleeritud ja väga selektiivset põhjatraali või noota, mille tulemusena väheneb tursapüük teadusliku uuringu kohaselt vähemalt 30 % võrreldes laevadega, mis püüavad määruse (EL) 2019/1241 V lisa B osa punktis 1.1 määratletud standardsuuruses võrgusilmaga veetavate püünistega; STECF võib selliseid uuringuid hinnata; STECFi negatiivse hinnangu korral ei peeta neid püügivahendeid enam kasutuskõlbulikeks käesoleva artikli lõikes 2 osutatud piirkondades; c) laevadel, mis kasutavad põhjatraale ja nootasid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 100 mm (TR1), kasutatakse järgmisi väga selektiivseid püügivahendeid: i) pauntraalid (belly trawls), mille väikseim võrgusilma suurus on 600 mm; ii) traali tõstetud põhjatross (0,6 m); iii) horisontaalne eralduspaneel suure võrgusilmaga selektiivsusaknaga; d) laevade puhul, mis kasutavad põhjatraale ja nootasid, mille võrgusilma suurus on ICESi 4.a rajoonis vähemalt 70 mm ja ICESi 3.a rajoonis vähemalt 90 mm, kuid alla 100 mm (TR2), kasutatakse järgmisi väga selektiivseid püügivahendeid: i) lapikkalu ja ümarkalu eraldav horisontaalne sortimisvõre, mille võresamm on kuni 50 mm ja millel on vaba väljapääsuava ümarkala jaoks; ii) selektiivtraali paneel, mille ruudukujulise võrgusilma suurus on 300 mm; iii) sortimisvõre, mille võresamm on kuni 35 mm ja millel on vaba väljapääsuava kaladele; e) laevade suhtes kohaldatakse tursapüügi vältimise riiklikku kava, et ruumiliste või tehniliste meetmete või nende kombinatsiooni abil hoida tursapüük jätkuvalt kooskõlas kalastussuremuse määraga, mis vastab kindlaksmääratud püügivõimalustele, mis põhinevad teaduslikus nõuandes esitatud tasemetel; STECF (liikmesriikide puhul) ja asjaomane riiklik teadusasutus (kolmandate riikide puhul) peaksid selliseid kavasid hindama hiljemalt kaks kuud pärast kava rakendamist ning vajaduse korral neid täiendavalt muutma, kui sellistes hinnangutes leitakse, et tursapüügi vältimise riiklik kava eesmärki ei saavutata.

4. Liikmesriigid tõhustavad lõikes 2 osutatud laevade seiret, kontrolli ja järelevalvet, et kontrollida lõike 3 punktides a–e sätestatud tingimuste täitmist.

5. Käesolevas artiklis sätestatud meetmeid ei kohaldata üksnes teadusuuringute eesmärgil toimuvate püügitoimingute suhtes, tingimusel et uuringud toimuvad täielikus kooskõlas määruse (EL) 2019/1241 artiklis 25 sätestatud tingimustega.

Artikkel 19

Kattegatis seoses tursaga kohaldatavad heastamismeetmed

1. Liidu laevad, mis püüavad Kattegatis põhjatraalidega (püügivahendite koodid: OTB, OTT, OT, TBN, TBS, TB, TX ja PTB), mille võrgusilma suurus on vähemalt 70 mm, kasutavad ühte järgmistest selektiivsetest püügivahenditest: a) sortimisvõre, mille võresamm on kuni 35 mm ja millel on vaba väljapääsuava kaladele; b) lapikkalu ja ümarkalu eraldav sortimisvõre, mille võresamm on kuni 50 mm ja millel on vaba väljapääsuava ümarkala jaoks; c) selektiivtraali paneel, mille ruudukujulise võrgusilma suurus on 300 mm; d) kindlaksmääratud väga selektiivne püügivahend, mille tehnilised omadused võimaldavad vastavalt STECFi poolt hinnatud teadusuuringule püüda turska vähem kui 1,5 % saagist, kui see on ainuke püügivahend laeva pardal.

2. Need asjaomase liikmesriigi projektis osalevad liidu laevad, millel on täielikult dokumenteeritud kalapüügiks vajalik toimiv varustus, võivad püügivahendit kasutada vastavalt määruse (EL) 2019/1241 V lisa B osale. Asjaomased liikmesriigid edastavad kõnealuste laevade nimekirja komisjonile.

3. Käesolevas artiklis sätestatud meetmeid ei kohaldata üksnes teadusuuringute eesmärgil toimuvate püügitoimingute suhtes, tingimusel et uuringud toimuvad täielikus kooskõlas määruse (EL) 2019/1241 artiklis 25 sätestatud tingimustega.

Artikkel 20

Keelatud liigid

1. Liidu kalalaevadel on keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike: a) täht-sünkrai (Raja radiata) ICESi 2.a, 3.a ja 7.d rajooni ning ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes; b) harilik limapea (Beryx splendens) NAFO 6. alapiirkonnas; c) soomus-astelhai (Centrophorus squamosus) ICESi 2.a rajooni ja ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes ning ICESi 1. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; d) portugali süvahai (Centroscymnus coelolepis) ICESi 2.a rajooni ja ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes ning ICESi 1. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; e) šokolaadhai (Dalatias licha) ICESi 2.a rajooni ja ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes ning ICESi 1. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; f) luits-nokkhai (Deania calcea) ICESi 2.a rajooni ja ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes ning ICESi 1. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; g) sileda tiibrai (Dipturus batis) kompleks (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) ICESi 2.a rajooni ning ICESi 3., 4., 6., 7., 8., 9. ja 10. alapiirkonna liidu vetes; h) suur tumehai (Etmopterus princeps) ICESi 2.a rajooni ja ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes ning ICESi 1. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; i) õngejadadega püütud supi-nugishai (Galeorhinus galeus) ICESi 2.a rajooni ja ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes ning ICESi 1., 5., 6., 7., 8., 12. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; j) harilik heeringahai (Lamna nasus) kõigis vetes; k) ogarai (Raja clavata) ICESi 3.a rajooni liidu vetes; l) laineline rai (Raja undulata) ICESi 6. ja 10. alapiirkonna liidu vetes; m) vaalhai (Rhincodon typus) kõigis vetes; n) harilik logardrai (Rhinobatos rhinobatos) Vahemeres; o) harilik ogahai (Squalus acanthias) ICESi 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. ja 10. alapiirkonna liidu vetes, välja arvatud kaaspüügi vältimise programmi puhul, nagu on ette nähtud IA lisas.

2. Lõikes 1 osutatud liikide isendite juhupüügi korral ei tohi neid kahjustada. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.

Artikkel 21

Andmete edastamine

Kui liikmesriigid edastavad komisjonile määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohaselt andmed püütud koguste lossimise ja püügikoormuse kohta, tuleb selleks kasutada käesoleva määruse I lisas esitatud kalavarukoode.







II PEATÜKK

Load kalapüügiks kolmandate riikide vetes

Artikkel 22

Kalapüügiload

1. Kolmanda riigi vetes viibivatele liidu kalalaevadele antavate kalapüügilubade maksimaalne arv on sätestatud V lisa A osas.

2. Kui üks liikmesriik kannab vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõikele 8 kvoodi üle teisele liikmesriigile käesoleva määruse V lisa A osas kindlaks määratud püügipiirkondades, tuleb üle anda ka asjaomased kalapüügiload ja teatada sellest komisjonile. Sellegipoolest ei tohi ületada käesoleva määruse V lisa A osas esitatud kalapüügilubade üldarvu püügipiirkonna kohta.







III PEATÜKK

Kalapüügivõimalused piirkondlike kalandusorganisatsioonide reguleeritavates vetes







1. jagu

Üldsätted

Artikkel 23

Kvootide ülekandmine ja vahetamine

1. Kui piirkondliku kalandusorganisatsiooni eeskirjade kohaselt on lubatud kvoote selle organisatsiooni osaliste vahel üle kanda või vahetada, võib liikmesriik (edaspidi „asjaomane liikmesriik“) seda arutada piirkondliku kalandusorganisatsiooni osalisega ning vajaduse korral kehtestada kavandatava kvootide ülekandmise või vahetamise võimalikud piirid.

2. Komisjon võib asjaomase liikmesriigi teatise alusel kinnitada sellise kavandatava kvootide ülekandmise või vahetamise piirid, mida kõnealune liikmesriik on arutanud piirkondliku kalandusorganisatsiooni vastava osalisega. Seejärel annab komisjon piirkondliku kalandusorganisatsiooni asjaomasele osalisele põhjendamatu viivituseta oma nõusoleku kvoodid üle kanda või neid vahetada. Komisjon teavitab piirkondliku kalandusorganisatsiooni sekretariaati kvootide kokkulepitud ülekandmisest või vahetamisest vastavalt selle organisatsiooni eeskirjadele.

3. Komisjon teavitab liikmesriike kvootide kokkulepitud ülekandmisest või vahetamisest.

4. Kvootide ülekandmise või vahetamisega asjaomaselt piirkondliku kalandusorganisatsiooni osaliselt saadud või sellele üle kantud kalapüügivõimalusi käsitatakse asjaomasele liikmesriigile eraldatud või tema püügivõimalustest maha arvestatud kvoodina alates hetkest, mil kvootide ülekandmine või vahetamine jõustub kooskõlas piirkondliku kalandusorganisatsiooni asjaomase osalisega saavutatud kokkuleppe tingimustega või asjakohasel juhul asjaomase piirkondliku kalandusorganisatsiooni eeskirjadega. Selline eraldamine ei muuda kehtivat kalapüügivõimaluste jaotust liikmesriikide vahel kooskõlas püügitegevuse suhtelise stabiilsuse põhimõttega.

5. Käesolevat artiklit kohaldatakse kuni 31. jaanuarini 2022, kui tegemist on kvootide ülekandmisega piirkondliku kalandusorganisatsiooni osaliselt liidule ja nende kvootide edasise liikmesriikidele eraldamisega.







2. jagu

NEAFCi konventsiooni ala

Artikkel 24

Meriahvena püügi keelud Irmingeri mere puhul

Kogu püügitegevus on keelatud järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega piiratud alal:







Laiuskraad Pikkuskraad 63°00' -30°00' 61°30' -27°35' 60°45' -28°45' 62°00' -31°35' 63°00' -30°00'







3. jagu

ICCATi konventsiooni ala

Artikkel 25

Püügi-, kasvatamis- ja nuumamisvõimsuse piirangud

1. Selliste liidu söödaga õngelaevade ja lantpüügipaatide arvu, millel on lubatud Atlandi ookeani idaosas aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille kaal ja suurus on vahemikus 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm, piiratakse VI lisa punkti 1 kohaselt.

2. Selliste rannalähedase väikesemahulise kalapüügiga tegelevate liidu kalalaevade arvu, millel on lubatud Vahemeres aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille kaal ja suurus on vahemikus 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm, piiratakse VI lisa punkti 2 kohaselt.

3. Selliste liidu kalalaevade arvu, mis püüavad kasvatamise eesmärgil Aadria meres harilikku tuuni ja millel on lubatud aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille kaal ja suurus on vahemikus 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm, piiratakse VI lisa punkti 3 kohaselt.

4. Selliste kalalaevade arvu, millel on lubatud Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres harilikku tuuni püüda, pardal hoida, ümber laadida, transportida või lossida, piiratakse VI lisa punkti 4 kohaselt.

5. Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni püüdmiseks kasutatavate lõkspüüniste arvu piiratakse VI lisa punkti 5 kohaselt.

6. Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni kasvatamise ja nuumamise koguvõimsust ning kalakasvandustesse viidava loodusest püütud hariliku tuuni suurimat kogust piiratakse VI lisa punkti 6 kohaselt.

7. Maksimaalset liidu kalalaevade arvu, millel on kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 520/2007 ( 20 ) artikliga 12 lubatud püüda sihtliigina põhjapoolset pikkuim-tuuni, piiratakse käesoleva määruse VI lisa punkti 7 kohaselt.

8. ICCATi konventsiooni alal suursilm-tuuni püüdvate vähemalt 20 meetri pikkuste liidu kalalaevade maksimaalset arvu piiratakse VI lisa punkti 8 kohaselt.

Artikkel 26

Harrastuskalapüük

Vajaduse korral eraldavad liikmesriigid ID lisa kohaselt neile eraldatud kvootide arvelt erikvoodi harrastuskalapüügiks.

Artikkel 27

Haid

1. Suursilm-rebashaide ( Alopias superciliosus ) rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine on keelatud igasuguse püügi korral.

2. Keelatud on perekonda Alopias kuuluvate rebashaide sihtpüük.

3. Sugukonda Sphyrnidae (v.a Sphyrna tiburo ) kuuluvate vasarhaide rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine on keelatud ICCATi konventsiooni alal toimunud püügi korral.

4. Pikkuim-hallhaide ( Carcharhinus longimanus ) rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine on keelatud igasuguse püügi korral.

5. Siid-hallhaide ( Carcharhinus falciformis ) pardal hoidmine on keelatud igasuguse püügi korral.







4. jagu

CCAMLRi konventsiooni ala

Artikkel 28

Kihvkalade uurimuslikust püügist teavitamine

Liikmesriigid võivad 2021. aastal osaleda kihvkalade (Dissostichus spp.) uurimuslikus õngejadapüügis FAO 88.1. ja 88.2. alapiirkonnas ning FAO 58.4.1., 58.4.2. ja 58.4.3.a rajoonis väljaspool riikliku jurisdiktsiooni all olevaid piirkondi. Sellises uurimuslikus püügis osaleda kavatsev liikmesriik teavitab sellest CCAMLRi sekretariaati kooskõlas määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklitega 7 ja 7a hiljemalt 1. juunil 2021.

Artikkel 29

Kihvkalade uurimusliku püügi piirangud

1. Kihvkalade püük on 2020.–2021. aasta püügihooajal VII lisa tabelis B sätestatud liikide, lubatud kogupüügi ja kaaspüügi piirnormide puhul piiratud nimetatud lisa tabelis A sätestatud liikmesriikide, alapiirkondade ja laevade arvuga.

2. Hailiikide sihtpüük muudel eesmärkidel kui teadusuuringud on keelatud. Kihvkalade püügil juhusliku kaaspüügina püütud haid, eriti noorkalad ja marja heitmiseks valmis emaskalad, lastakse elusana vette tagasi.

3. Kui see on kohaldatav, siis kalapüük mis tahes väikeses uurimisalas (SSRU) lõpeb niipea, kui deklareeritud saak ulatub kindlaksmääratud lubatud kogupüügini, ning asjaomases uurimisalas keelatakse püük püügihooaja lõpuni.

4. Kala püütakse võimalikult suures geograafilises ja batümeetrilises ulatuses, et saada püügivõime kindlaksmääramiseks vajalikku teavet ning vältida saagi ja püügikoormuse liiga suurt koondumist. Kuid kui FAO 88.1. ja 88.2. alapiirkonnas ning FAO 58.4.1., 58.4.2. ja 58.4.3.a rajoonis on püük artikli 28 kohaselt lubatud, siis on see keelatud 550 meetri sügavusjoonest kõrgemal.

Artikkel 30

Tavalise hiilgevähi püük 2020.–2021. aasta püügihooajal

1. CCAMLRi konventsiooni alal 2020.–2021. aasta püügihooajal tavalist hiilgevähki ( Euphausia superba ) püüda kavatsev liikmesriik teavitab komisjoni hiljemalt 1. mail 2021 oma kavatsusest tavalist hiilgevähki püüda, kasutades selleks käesoleva määruse VII lisa liite B osas esitatud vormi. Liikmesriikidelt saadud teabe põhjal esitab komisjon teated CCAMLRi sekretariaadile hiljemalt 30. mail 2021.

2. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teade sisaldab teavet, mis tuleb määruse (EÜ) nr 601/2004 artikli 3 kohaselt esitada iga sellise laeva kohta, millele liikmesriik tavalise hiilgevähi püügis osalemiseks loa annab.

3. CCAMLRi konventsiooni alal tavalist hiilgevähki püüda kavatsev liikmesriik teatab oma kavatsusest üksnes nende laevade kohta, millel on selleks luba ja mis teatamise ajal sõidavad tema lipu all või CCAMLRi mõne teise liikme lipu all, kuid mis püügi ajal eeldatavalt sõidavad tema lipu all.

4. Liikmesriik võib lubada tavalise hiilgevähi püügis osaleda muul kui käesoleva artikli lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt CCAMLRi sekretariaadile teatatud laeval, kui luba omaval laeval ei ole võimalik osaleda põhjendatud funktsionaalsetel põhjustel või vääramatu jõu tõttu. Sel juhul teavitab asjaomane liikmesriik viivitamata CCAMLRi sekretariaati ja komisjoni ning esitab järgmise teabe: a) täielikud andmed asenduslaeva(de) kohta, sealhulgas määruse (EÜ) nr 601/2004 artikliga 3 ette nähtud teave; b) põhjaliku aruande asendamise põhjuste kohta ning asjakohased täiendavad dokumendid või viited.

5. Liikmesriik ei luba tavalise hiilgevähi püügis osaleda laevadel, mis on kantud CCAMLRi nimekirja ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegeleva kalalaevana.







5. jagu

IOTC pädevusalasse kuuluv ala

Artikkel 31

IOTC pädevusalasse kuuluval alal kala püüdvate laevade püügivõimsuse piiramine

1. IOTC pädevusalasse kuuluval alal troopikatuune püüdvate liidu kalalaevade suurim arv ja nende vastav kogumahutavusena väljendatud püügivõimsus vastab VIII lisa punktile 1.

2. IOTC pädevusalasse kuuluval alal mõõkkala ( Xiphias gladius ) ja pikkuim-tuuni ( Thunnus alalunga ) püüdvate liidu kalalaevade suurim arv ja nende vastav kogumahutavusena väljendatud püügivõimsus vastab VIII lisa punktile 2.

3. Liikmesriigid võivad lõigete 1 ja 2 kohaselt ühes või teises püügipiirkonnas tegutsevad laevad ümber jaotada, kui nad tõendavad komisjonile, et see muutus ei suurenda asjaomase kalavaru püügi koormust.

4. Liikmesriigid tagavad, et kui kavandatakse püügivõimsuse ülekandmist nende laevastikku, on ülekantavad laevad IOTC poolt lubatud laevade registris või mõne muu tuunipüüki käsitleva piirkondliku kalandusorganisatsiooni laevaregistris. Üle ei tohi kanda selliseid laevu, mis on mõne piirkondliku kalandusorganisatsiooni nimekirjas kui ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevad laevad.

5. Liikmesriigid võivad oma püügivõimsust suurendada üle lõigetes 1 ja 2 osutatud püügivõimsuse üksnes IOTC-le esitatud arengukavas kehtestatud piiride ulatuses.

Artikkel 32

Triivivad peibutuspüügivahendid ja varustuslaevad

1. Triivivad peibutuspüügivahendid peavad olema varustatud mõõtevahenditega varustatud poidega. Muude poide, näiteks raadiopoide kasutamine on keelatud.

2. Seinnoodalaev ei tohi korraga jälgida rohkem kui 300 toimivat poid.

3. Igale seinnoodalaevale aastas hangitavate mõõtevahenditega varustatud poide maksimumarv on 500. Ühelgi seinnoodalaeval ei tohi kunagi olla üle 500 mõõtevahenditega varustatud poi (varus olev poi ja toimiv poi).

4. Varustuslaevade maksimumarv on kaks varustuslaeva vähemalt viie seinnoodalaeva kohta, mis kõik sõidavad ühe liikmesriigi lipu all. Käesolevat sätet ei kohaldata liikmesriikide suhtes, kes kasutavad ainult ühte varustuslaeva.

5. Ühte seinnoodalaeva ei toeta ühelgi ajal rohkem kui üks liikmesriigi lipu all sõitev varustuslaev.

6. Liit ei kanna ühtegi uut või täiendavat varustuslaeva IOTC püügiluba omavate laevade registrisse.

Artikkel 33

Haid

1. Kõigi sugukonda Alopiidae kuuluvate rebashaide liikide rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine on keelatud igasuguse püügi korral.

2. Kõigi pikkuim-hallhaide ( Carcharhinus longimanus ) rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine on keelatud igasuguse püügi korral, välja arvatud laevade puhul, mille kogupikkus on alla 24 meetri ning mis teevad püügitoiminguid üksnes selle liikmesriigi majandusvööndis, kelle lipu all nad sõidavad, ja püüavad kala üksnes kohalikuks tarbimiseks.

3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud liikide juhupüügi korral ei tohi neid kahjustada. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.

Artikkel 34

Merisarviklased

1. Liidu kalalaevadel, välja arvatud elatuskalapüügiga tegelevad kalalaevad (nt kui püütud kala tarbivad otse kalurite perekonnad), on keelatud püüda merisarviklasi ( Mobulidae sugukond, sh perekonnad Manta ja Mobula ) ning pardal hoida, ümber laadida, lossida, ladustada, müügiks pakkuda või müüa merisarviklaste rümpasid või mis tahes osi.

Erandina esimesest lõigust võib väikesemahulisel kalapüügil (nt muu kui õngejada- või pinnapüük, st püük seinnootade, ritvõngede, nakkevõrkude, ridvata õnge- ja lantpüügipaatidega, mis on IOTC püügiluba omavate laevade registris) tahtmatult püütud merisarviklasi lossida üksnes kohalikuks tarbimiseks.

2. Kõik kalalaevad, välja arvatud elatuskalapüügiga tegelevad kalalaevad, peavad kohe, kui võrgus, konksu otsas või tekil märgatakse merisarviklasi, need võimaluse korral viivitamata elusana ja vigastamata vette tagasi laskma ning tegema seda nii, et see tekitaks püütud isenditele võimalikult vähe kahju.







6. jagu

SPRFMO konventsiooni ala

Artikkel 35

Pelaagiline kalapüük

1. Üksnes need liikmesriigid, kes tegelesid 2007., 2008. või 2009. aastal SPRFMO konventsiooni alal aktiivselt pelaagilise kalapüügiga, võivad selles piirkonnas püüda pelaagilisi liike kooskõlas IH lisas kindlaks määratud lubatud kogupüügiga.

2. Lõikes 1 osutatud liikmesriigid kehtestavad 2021. aastal oma lipu all sõitvate pelaagilisi liike püüdvate laevade kogumahutavuse taseme piirmäärana kõnealusel alal kehtiva liidu kogumahutavuse taseme 78 600 GT.

3. IH lisas kindlaks määratud püügivõimalusi võib kasutada üksnes tingimusel, et liikmesriigid saadavad komisjonile hiljemalt järgmise kuu viiendaks päevaks SPRFMO konventsiooni alal aktiivse kalapüügi või ümberlaadimisega tegelevate laevade nimekirja, laevaseiresüsteemi aruanded, igakuised püügiaruanded ja olemasolu korral andmed sadamakülastuste kohta eesmärgiga edastada see teave SPRFMO sekretariaadile.

Artikkel 36

Põhjapüük

1. Liikmesriigid piiravad 2021. aastal oma laevade põhjapüüki või põhjapüügi koormust SPRFMO konventsiooni alal, piirdudes selle ala nende osadega, kus põhjapüük ajavahemikul 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006 toimus, ning hoides püügi ja püügikoormuse tasemel, mis ei ületa püügi või püügikoormuse näitajate aasta keskmist taset nimetatud ajavahemikul. Nad võivad sellisest keskmisest rohkem püüda üksnes siis, kui SPRFMO kinnitab nende kava keskmisest rohkem püüda.

2. Liikmesriigid, kes ei ole tõendatult tegelenud põhjapüügiga või kellel ei ole olnud selle püügi koormust SPRFMO konventsiooni alal ajavahemikul 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006, kala püüda ei tohi, välja arvatud juhul, kui SPRFMO kinnitab nende kava püüda kala ilma varasema püügi või püügikoormuseta.

Artikkel 37

Uurimuslik kalapüük

1. Liikmesriigid võivad 2021. aastal osaleda kihvkalade ( Dissostichus spp.) õngejadaga uurimuslikus kalapüügis SPRFMO konventsiooni alal üksnes siis, kui SPRFMO on kinnitanud nende vastava püügi taotluse koos kalapüügi tegevuskavaga ja võetud kohustusega rakendada andmekogumiskava.

2. Kala püütakse üksnes SPRFMO poolt täpsustatud uurimisjaotistes. Kalapüük on keelatud 750 meetri sügavusjoonest kõrgemal ja 2 000 meetri sügavusjoonest madalamal.

3. Lubatud kogupüük määratakse kindlaks IH lisas. Kala püütakse ühe, maksimaalselt 21 järjestikkuse päeva pikkuse püügireisi jooksul, kusjuures ühe loomuse kohta on maksimaalselt 5 000 õngekonksu ja ühe uurimisjaotise kohta on maksimaalselt 20 loomust. Püük tuleb lõpetada lubatud kogupüügi ammendumisel või kui 100 loomust on vette lastud ja pardale hiivatud, olenevalt sellest, kumb juhtub varem.







7. jagu

IATTC konventsiooni ala

Artikkel 38

Seinnoodapüük

1. Kulduim-tuuni (Thunnus albacares), suursilm-tuuni (Thunnus obesus) ja triiptuuni (Katsuwonus pelamis) püük seinnoodalaevadega on keelatud järgmiselt: a) 29. juulist 2021 (kell 00.00) kuni 8. oktoobrini 2021 (kell 24.00) või 9. novembrist 2021 (kell 00.00) kuni 19. jaanuarini 2022 (kell 24.00) järgmiste piiridega määratud alal: — Vaikse ookeani Ameerika rannik, — 150 o läänepikkust, — 40 o põhjalaiust, — 40 o lõunalaiust; b) 9. oktoobrist 2021 (kell 00.00) kuni 8. novembrini 2021 (kell 24.00) järgmiste piiridega määratud alal: — 96 o läänepikkust, — 110 o läänepikkust, — 4 o põhjalaiust, — 3 o lõunalaiust.

2. Asjaomased liikmesriigid teatavad iga laeva kohta komisjonile valitud keeluaja vastavalt lõike 1 punktile a enne 1. aprilli 2021. Kõik asjaomaste liikmesriikide seinnoodalaevad lõpetavad lõikes 1 kindlaks määratud aladel valitud perioodiks seinnoodapüügi.

3. IATTC konventsiooni alal tuuni püüdvad seinnoodalaevad hoiavad pardal ja seejärel lossivad või laadivad ümber kogu kulduim-tuuni, suursilm-tuuni ja triiptuuni saagi.

4. Lõiget 3 ei kohaldata järgmistel juhtudel: a) kui kala on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu või b) kui reisi lõpuosa viimase püügikorraga püütud tuuni mahutamiseks ei pruugi olla piisavalt vaba lastiruumi.

Artikkel 39

Triivivad peibutuspüügivahendid

1. Seinnoodalaev ei tohi IATTC konventsiooni alal korraga kasutada rohkem kui 450 aktiivset peibutuspüügivahendit. Peibutuspüügivahend loetakse aktiivseks, kui see on merel kasutusele võetud, hakkab edastama oma asukoha kohta teavet ja seda jälgib laev, selle omanik või käitaja. Peibutuspüügivahendi võib aktiveerida üksnes seinnoodalaeva pardal.

2. Seinnoodalaev ei tohi peibutuspüügivahendeid kasutada 15 päeva jooksul enne artikli 38 lõike 1 punktis a osutatud valitud keeluaja algust ja laev korjab 15 päeva jooksul enne keeluaja algust merest välja sama arvu peibutuspüügivahendeid, kui ta algselt vette lasi.

3. Liikmesriik esitab komisjonile igakuiselt päevade kaupa IATTC nõutud aruande kõigi aktiivsete peibutuspüügivahendite kohta. Aruanded esitatakse vähemalt 60 päeva hiljem, aga mitte rohkem kui 75 päeva hiljem. Komisjon edastab selle teabe viivitamata IATTC sekretariaadile.

Artikkel 40

Suursilm-tuuni püügi piirnormid õngejadapüügil

Kõigi liikmesriikide suursilm-tuuni aastane kogupüük õngejadalaevadega IATTC konventsiooni alal on ette nähtud IL lisas.

Artikkel 41

Pikkuim-hallhaide püügi keeld

1. IATTC konventsiooni alal on keelatud püüda pikkuim-hallhaisid ( Carcharhinus longimanus ) ning nimetatud alal püütud pikkuim-hallhaide rümpasid või mis tahes osi pardal hoida, ümber laadida, lossida, ladustada, müügiks pakkuda või müüa.

2. Lõikes 1 osutatud liikide isendite juhupüügi korral ei tohi neid kahjustada. Laeva käitajad peavad need isendid viivitamata vette tagasi laskma.

3. Laeva käitajad peavad a) registreerima vette tagasi lastud kalade arvu ja märkima nende seisukorra (surnud või elus); b) edastama punktis a märgitud teabe liikmesriigile, mille kodanikud nad on. Liikmesriigid edastavad eelmise aasta jooksul kogutud teabe komisjonile 31. jaanuariks.

Artikkel 42

Merisarviklaste püügi keeld

IATTC konventsiooni alal on liidu kalalaevadel keelatud püüda merisarviklasi (Mobulidae sugukond, sh perekonnad Manta ja Mobula) ning pardal hoida, ümber laadida, lossida, ladustada, müügiks pakkuda või müüa merisarviklaste rümpasid või mis tahes osi. Kohe kui nad märkavad, et nad on püüdnud merisarviklasi, peavad nad need kalad võimaluse korral viivitamata vette tagasi laskma elusana ja vigastamata.







8. jagu

SEAFO konventsiooni ala

Artikkel 43

Süvamerehaide püügi keeld

SEAFO konventsiooni alal on keelatud järgmiste süvamerehaide sihtpüük:

a) tont-musthai (Apristurus manis),

b) sile tumehai (Etmopterus bigelowi),

c) lühisaba-tumehai (Etmopterus brachyurus),

d) suur tumehai (Etmopterus princeps),

e) ühtlane tumehai (Etmopterus pusillus),

f) railased (Rajidae),

g) harilik samethai (Scymnodon squamulosus),

h) Selachimorpha seltsi kuuluvad süvamerehaid,

i) harilik ogahai (Squalus acanthias).







9. jagu

WCPFC konventsiooni ala

Artikkel 44

Suursilm-tuuni, kulduim-tuuni, vööttuuni ja Vaikse ookeani lõunaosas pikkuim-tuuni püügi tingimused

1. Liikmesriigid tagavad, et seinnoodalaevadele avamerel WCPFC konventsiooni ala selles osas, mis asub 20° põhjalaiuse ja 20° lõunalaiuse vahel, suursilm-tuuni ( Thunnus obesus ), kulduim-tuuni ( Thunnus albacares ) ja triiptuuni ( Katsuwonus pelamis ) püügiks eraldatud päevade arv ei ületa 403 päeva.

2. Liidu kalalaevad ei tohi püüda Vaikse ookeani lõunaosas pikkuim-tuuni ( Thunnus alalunga ) WCPFC konventsiooni alal 20° lõunalaiusest lõuna pool.

3. Liikmesriigid tagavad, et 2021. aastal ei püüta suursilm-tuuni ( Thunnus obesus ) õngejadalaevadega rohkem, kui IG lisa tabelis sätestatud piirnormid.

Artikkel 45

Peibutuspüügivahenditega toimuvat püüki käsitlevad meetmed

1. WCPFC konventsiooni ala selles osas, mis asub 20° põhjalaiuse ja 20° lõunalaiuse vahel, on seinnoodalaevadel keelatud kasutada või üles seada peibutuspüügivahendeid vahemikus 1. juulist 2021 (kell 00.00) kuni 30. septembrini 2021 (kell 24.00).

2. Lisaks lõikes 1 sätestatud keelule on 20° põhjalaiuse ja 20° lõunalaiuse vahel asuva WCPFC konventsiooni ala avamerel keelatud üles seada peibutuspüügivahendeid veel kahe lisakuu jooksul: kas siis 1. aprillist 2021 (kell 00.00) kuni 31. maini 2021 (kell 24.00) või 1. novembrist 2021 (kell 00.00) kuni 31. detsembrini 2021 (kell 24.00).

3. Lõiget 2 ei kohaldata järgmistel juhtudel: a) reisi lõpuosas, kui laeval ei ole piisavalt vaba lastiruumi kogu püütud kala mahutamiseks; b) kui kala on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu või c) kui külmutusseadmetel tekib tõsine rike.

4. Liikmesriigid tagavad, et ükski nende seinnoodalaev ei kasutaks ühelgi ajal merel rohkem kui 350 peibutuspüügivahendit, millel on mõõtevahenditega varustatud aktiveeritud poi. Poi aktiveeritakse ainult laeva pardal.

5. Kõik lõike 1 kohases WCPFC konventsiooni ala osas püügiga tegelevad seinnoodalaevad hoiavad pardal ning laadivad ümber ja lossivad kõik püütud suursilm-tuunid, kulduim-tuunid ja vööttuunid.

Artikkel 46

Mõõkkala püügi luba omavate liidu kalalaevade arvu piiramine

WCPFC konventsiooni alal 20° lõunalaiusest lõuna pool asuvates piirkondades mõõkkala (Xiphias gladius) püügiks luba omavate liidu kalalaevade suurim arv on esitatud IX lisas.

Artikkel 47

Mõõkkala püügi piirnormid õngejadapüügil 20° lõunalaiusest lõuna pool

Liikmesriigid tagavad, et mõõkkala (Xiphias gladius) püük õngejadadega 20° lõunalaiusest lõuna pool ei ületa 2021. aastal IG lisas sätestatud piirmäära. Samuti tagavad liikmesriigid, et selle meetme tulemusel ei kandu mõõkkala püügikoormus 20° lõunalaiusest põhja poole.

Artikkel 48

Siid-hallhaid ja pikkuim-hallhaid

1. WCPFC konventsiooni alal on keelatud pardal hoida, ümber laadida, lossida või ladustada järgmiste liikide rümpasid või nende osi: a) siid-hallhaid (Carcharhinus falciformis), b) pikkuim-hallhaid (Carcharhinus longimanus).

2. Lõikes 1 osutatud liikide isendite juhupüügi korral ei tohi neid kahjustada. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.

Artikkel 49

IATTC ja WCPFC vaheline kattuv piirkond

1. Laevad, mis on kantud üksnes WCPFC registrisse, peavad järgima käesolevas jaos sätestatud meetmeid, kui need püüavad kala IATTC ja WCPFC vahelises kattuvas piirkonnas.

2. Laevad, mis on kantud nii WCPFC kui ka IATTC registrisse, samuti laevad, mis on kantud üksnes IATTC registrisse, peavad järgima artikli 38 lõike 1 punktis a, artikli 38 lõigetes 2, 3 ja 4 ning artiklites 39, 40 ja 41 sätestatud meetmeid, kui need püüavad kala IATTC ja WCPFC vahelises kattuvas piirkonnas.







10. jagu

Beringi meri

Artikkel 50

Kalapüügikeeld Beringi mere avamerel

Beringi mere avamerel on keelatud püüda vaikse ookeani mintaid (Gadus chalcogrammus).







11. jagu

SIOFA kokkuleppega hõlmatud piirkond

Artikkel 51

Põhjapüügi piirangud

Liikmesriigid tagavad, et nende lipu all sõitvad laevad, mis püüavad kala SIOFA kokkuleppega hõlmatud piirkonnas:

a) piiravad oma iga-aastast põhjapüügi koormust ja saaki nende aastate keskmisele aastasele tasemele, mil nende laevad kõnealuses SIOFA kokkuleppega hõlmatud piirkonnas tegutsesid, vaatlusperioodi jooksul, mille kohta on olemas komisjonile deklareeritud andmed;

b) ei laienda põhjapüügi koormuse ruumilist jaotust, välja arvatud õngejadade ja mõrdade kasutamise meetodid, kaugemale piirkondadest, kus viimastel aastatel püük toimus;

c) ei tohi kalastada IK lisas kindlaks määratud Atlantis Banki, Corali, Fools Flati, Middle of Whati, Walter’s Shoali ajutistel kaitsealadel, välja arvatud püük õngejadade ja lõkspüünistega ning tingimusel, et kõnealustes piirkondades kala püüdes peab alati pardal olema teadusvaatleja.







III JAOTIS

KOLMANDATE RIIKIDE LAEVADE KALAPÜÜGIVÕIMALUSED LIIDU VETES

Artikkel 52

Norra lipu all sõitvad kalalaevad ja Fääri saartel registreeritud kalalaevad

Norra lipu all sõitvatele kalalaevadele ja Fääri saartel registreeritud kalalaevadele võib anda loa püüda liidu vetes kala käesoleva määruse I lisas kindlaks määratud lubatud kogupüügi piires ning nende suhtes kohaldatakse käesolevas määruses ja määruse (EL) 2017/2403 III jaotises sätestatud tingimusi.

Artikkel 53

Ühendkuningriigi lipu all sõitvad, Ühendkuningriigis registreeritud ja Ühendkuningriigi kalandusametilt püügiloa saanud kalalaevad

Ühendkuningriigi lipu all sõitvatele kalalaevadele, mis on registreeritud Ühendkuningriigis ja mis on saanud Ühendkuningriigi kalandusametilt püügiloa, võib anda loa püüda liidu vetes kala käesoleva määruse I lisas kindlaks määratud lubatud kogupüügi piires ning nende suhtes kohaldatakse käesolevas määruses ja määruse (EL) 2017/2403 III jaotises sätestatud tingimusi.

▼M4

Artikkel 53a

Kvootide ülekandmine ja vahetamine liidu ja Ühendkuningriigi vahel

1. Kvootide ülekandmine või vahetamine liidu ja Ühendkuningriigi vahel toimub kooskõlas lõigetega 2–4.

2. Liikmesriik, kellel on kavas kvoote Ühendkuningriigile üle kanda või Ühendkuningriigiga vahetada, võib Ühendkuningriigiga arutada kvootide ülekandmise või vahetamise piire.

3. Kui komisjon kiidab heaks lõikes 2 osutatud kvootide ülekandmise või vahetamise piirid, millest asjaomane liikmesriik on teatanud, annab komisjon põhjendamatu viivituseta oma nõusoleku kvootide ülekandmiseks või vahetamiseks. Komisjon teavitab Ühendkuningriiki ja liikmesriike kvootide kokkulepitud ülekandmisest või vahetamisest.

4. Ühendkuningriigilt saadud või Ühendkuningriigile üle kantud kvooti, mille suhtes on kokku lepitud kvootide ülekandmine või vahetamine, käsitatakse asjaomasele liikmesriigile eraldatud või eraldatud kogusest maha arvestatud kvoodina alates hetkest, mil kvootide ülekandmisest või vahetamisest on lõike 3 kohaselt teavitatud. Kooskõlas püügitegevuse suhtelise stabiilsuse põhimõttega ei muuda selline kvootide vahetamine kehtivat kalapüügivõimaluste jaotust liikmesriikide vahel.DEL

▼B

Artikkel 54

Venezuela lipu all sõitvad kalalaevad

Venezuela lipu all sõitvate kalalaevade suhtes kohaldatakse käesolevas määruses ja määruse (EL) 2017/2403 III jaotises sätestatud tingimusi.

Artikkel 55

Kalapüügiload

Liidu vetes kala püüdvatele kolmandate riikide kalalaevadele antavate kalapüügilubade suurim arv on esitatud V lisa B osas.

Artikkel 56

Püügi ja kaaspüügi lossimise tingimused

Artiklis 8 sätestatud tingimusi kohaldatakse kolmandate riikide selliste laevade püügi ja kaaspüügi suhtes, mis püüavad kala artiklis 55 osutatud lubade alusel.

Artikkel 57

Keelatud liigid

1. Kolmandate riikide laevadel on liidu vetes keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike: a) täht-sünkrai (Raja radiata) ICESi 2.a, 3.a ja 7.d rajooni ning ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes; b) sileda tiibrai (Dipturus batis) kompleks (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) ICESi 2.a rajooni ning ICESi 3., 4., 6., 7., 8., 9. ja 10. alapiirkonna liidu vetes; c) õngejadadega püütud supi-nugishai (Galeorhinus galeus) ICESi 2.a rajooni ning ICESi 1., 4., 5., 6., 7., 8., 12. ja 14. alapiirkonna liidu vetes; d) šokolaadhai (Dalatias licha), luits-nokkhai (Deania calcea), soomus-astelhai (Centrophorus squamosus), suur tumehai (Etmopterus princeps) ja portugali süvahai (Centroscymnus coelolepis) ICESi 2.a rajooni ning ICESi 1., 4. ja 14. alapiirkonna liidu vetes; e) harilik heeringahai (Lamna nasus) liidu vetes; f) ogarai (Raja clavata) ICESi 3.a rajooni liidu vetes; g) laineline rai (Raja undulata) ICESi 6., 9. ja 10. alapiirkonna liidu vetes; h) harilik logardrai (Rhinobatos rhinobatos) Vahemeres; i) vaalhai (Rhincodon typus) kõigis vetes; j) harilik ogahai (Squalus acanthias) ICESi 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. ja 10. alapiirkonna liidu vetes.

2. Lõikes 1 osutatud liikide isendite juhupüügi korral ei tohi neid kahjustada. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.







IV JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 58

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab määrusega (EL) nr 1380/2013 asutatud kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 59

Üleminekusäte

Artikleid 11, 19, 20, 27, 33, 34, 41, 42, 43, 48, 50 ja 57 kohaldatakse mutatis mutandis ka 2022. aastal, kuni jõustub määrus, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused 2022. aastaks.

Artikleid 15, 16 ja 17 kohaldatakse kuupäevani, mil hakatakse kohaldama määruse (EL) 2019/1241 artikli 15 lõike 2 kohast delegeeritud õigusakti, millega muudetakse nimetatud määruse VI lisa, kehtestades vastavad tehnilised meetmed seoses loodepiirkonna vetega.

Artikkel 60

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

Artikli 11 lõikeid 1, 2, 3 ja 5 ning artikleid 14 ja 18 kohaldatakse 1. jaanuarist kuni ►M2 31. juulini 2021 ◄ .

Artiklite 28, 29 ja 30 ning VII lisa sätteid selles lisas osutatud kalavarude püügi võimaluste kohta CCAMLRi konventsiooni alal kohaldatakse alates 1. detsembrist 2020.

II lisas esitatud püügikoormuse piiranguid käsitlevaid sätteid kohaldatakse alates 1. veebruarist 2021 kuni 31. jaanuarini 2022.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









LISA

LISADE NIMEKIRI







I LISA: Liidu kalalaevadele lubatud kogupüük (TAC) püügipiirangutega piirkondades, liikide ja piirkondade kaupa IA LISA: Skagerrak, Kattegat, ICESi 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. ja 14. alapiirkond, CECAFi liidu veed, Prantsuse Guajaana veed IB LISA: Atlandi ookeani kirdeosa ja Gröönimaa, ICESi 1., 2., 5., 12. ja 14. alapiirkond ning NAFO 1. piirkonna Gröönimaa veed IC LISA: Atlandi ookeani loodeosa – NAFO konventsiooni ala ID LISA: ICCATi konventsiooni ala IE LISA: Atlandi ookeani kaguosa – SEAFO konventsiooni ala IF LISA: Ringhoovuse tuun – levikualad IG LISA: WCPFC konventsiooni ala IH LISA: SPRFMO konventsiooni ala IJ LISA: IOTC pädevusalasse kuuluv ala IK LISA: SIOFA kokkuleppega hõlmatud piirkond IL LISA: IATTC konventsiooni ala II LISA: Laevade püügikoormus seoses hariliku merikeele varude majandamisega La Manche’i lääneosas ICESi 7.e rajoonis III LISA: Tobiavarude majandamise piirkonnad ICESi 2.a ja 3.a rajoonis ning ICESi 4. alapiirkonnas IV LISA: Kudeva tursa kaitseks kehtestatud hooajalised püügikeelud V LISA: Kalapüügiload VI LISA: ICCATi konventsiooni ala VII LISA: CCAMLRi konventsiooni ala VIII LISA: IOTC pädevusalasse kuuluv ala IX LISA: WCPFC konventsiooni ala









I LISA

LIIDU KALALAEVADELE LUBATUD KOGUPÜÜK (TAC) PÜÜGIPIIRANGUTEGA PIIRKONDADES, LIIKIDE JA PIIRKONDADE KAUPA

Lisade tabelites esitatakse kalavarude kaupa lubatud kogupüük (TAC) ja kvoodid (eluskaalu tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti) ning vajaduse korral nende kasutamisega seotud tingimused.

Kõigi lisades esitatud kalapüügivõimaluste suhtes kohaldatakse määruses (EÜ) nr 1224/2009 sätestatud norme, eelkõige selle artikleid 33 ja 34.

Lisades toodud viited püügipiirkondadele on viited ICESi püügipiirkondadele, kui ei ole määratletud teisiti. Igas piirkonnas viidatakse kalavarudele liigi teadusliku nimetuse tähestikulises järjekorras. Regulatiivsetel eesmärkidel identifitseeritakse liike ainult teaduslike nimetuste alusel. Tavanimetused on antud selguse huvides.

IA–IL lisa kuuluvad I lisa alla.

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist liikide teaduslike nimetuste ja tavanimetuste vastavuse tabelit:







Teaduslik nimetus Kolmetäheline kood Tavanimetus Ammodytes spp. SAN Tobiad Argentina silus ARU Põhjaatlandi hõbekala Beryx spp. ALF Limapead Brosme brosme USK Meriluts Caproidae BOR Hirvkalalased Centrophorus squamosus GUQ Soomus-astelhai Centroscymnus coelolepis CYO Portugali süvahai Chaceon spp. GER Kuldkrabid Chaenocephalus aceratus SSI Krokodilljääkala Champsocephalus gunnari ANI Gunnari haugjääkala Channichthys rhinoceratus LIC Kerguéleni jääkala Chionoecetes spp. PCR Lumekrabid Clupea harengus HER Heeringas Coryphaenoides rupestris RNG Kalju-tömppeakala Dalatias licha SCK Šokolaadhai Deania calcea DCA Luits-nokkhai Dicentrarchus labrax BSS Harilik huntahven Dipturus batis (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) RJB Sileda tiibrai kompleks Dissostichus eleginoides TOP Patagoonia kihvkala Dissostichus mawsoni TOA Antarktika kihvkala Dissostichus spp. TOT Kihvkalad Engraulis encrasicolus ANE Euroopa anšoovis Etmopterus princeps ETR Suur tumehai Etmopterus pusillus ETP Ühtlane tumehai Euphausia superba KRI Tavaline hiilgevähk Gadus morhua COD Tursk Galeorhinus galeus GAG Supi-nugishai Glyptocephalus cynoglossus WIT Harilik pikklest Hippoglossoides platessoides PLA Harilik karelest Hoplostethus atlanticus ORY Oranž karekala Illex illecebrosus SQI Lühiuimkalmaar Lamna nasus POR Harilik heeringahai Lepidorhombus spp. LEZ Kenakammeljad Leucoraja naevus RJN Kägu-helerai Limanda ferruginea YEL Ruske soomuslest Lophiidae ANF Merikuratlased Macrourus spp. GRV Pikksabad Makaira nigricans BUM Sinine marliin Mallotus villosus CAP Moiva Manta birostris RMB Hiid-sarvikrai Martialia hyadesi SQS Tähtkalmaar Melanogrammus aeglefinus HAD Kilttursk Merlangius merlangus WHG Merlang Merluccius HKE Euroopa merluus Micromesistius poutassou WHB Põhjaputassuu Microstomus kitt LEM Väikesuulest Molva dypterygia BLI Sinine molva Molva molva LIN Harilik molva Nephrops norvegicus NEP Norra salehomaar Notothenia gibberifrons NOG Küürlaup-rüntnototeen Notothenia rossii NOR Marmornototeenia Notothenia squamifrons NOS Hall soomusnototeen Pandalus borealis PRA Harilik süvameregarneel Paralomis spp. PAI Ogakrabid Penaeus spp. PEN Viburhännakud Pleuronectes platessa PLE Atlandi merilest Pleuronectiformes FLX Lestalised Pollachius pollachius POL Pollak Pollachius virens POK Põhjaatlandi süsikas Scophthalmus maximus TUR Harilik kammeljas Pseudochaenichthys georgianus SGI Tume ebajääkala Pseudopentaceros spp. EDW Kultkala Raja alba RJA Valgerai Raja brachyura RJH Valgetäpp-rai Raja circularis RJI Ümar helerai Raja clavata RJC Ogarai Raja fullonica RJF Šagrään-helerai Raja (Dipturus) nidarosiensis JAD Mustkõht-tiibrai Raja microocellata RJE Peentäpp-rai Raja montagui RJM Täpiline rai Raja radiata RJR Täht-sünkrai Raja undulata RJU Musterrai Rajiformes SRX Railised Reinhardtius hippoglossoides GHL Süvalest Sardina pilchardus PIL Sardiin Scomber scombrus MAC Harilik makrell Scophthalmus rhombus BLL Sile kammeljas Sebastes spp. RED Meriahvenad Solea solea SOL Harilik merikeel Solea spp. SOO Merikeeled Sprattus sprattus SPR Kilu Squalus acanthias DGS Harilik ogahai Tetrapturus albidus WHM Valge piikkoon Thunnus alalunga ALB Pikkuim-tuun Thunnus maccoyii SBF Ringhoovuse tuun Thunnus obesus BET Suursilm-tuun Thunnus thynnus BFT Harilik tuun Trachurus murphyi CJM Tšiili stauriid Trachurus spp. JAX Stauriidid Trisopterus esmarkii NOP Norra tursik Urophycis tenuis HKW Valge ameerikaluts Xiphias gladius SWO Mõõkkala

Järgmine tavanimetuste ja teaduslike nimetuste vastavuse tabel on esitatud üksnes selgitamiseks:







Tavanimetus Kolmetäheline kood Teaduslik nimetus Antarktika kihvkala TOA Dissostichus mawsoni Atlandi merilest PLE Pleuronectes platessa Euroopa anšoovis ANE Engraulis encrasicolus Euroopa merluus HKE Merluccius Gunnari haugjääkala ANI Champsocephalus gunnari Hall soomusnototeen NOS Notothenia squamifrons Harilik heeringahai POR Lamna nasus Harilik huntahven BSS Dicentrarchus labrax Harilik kammeljas TUR Scophthalmus maximus Harilik karelest PLA Hippoglossoides platessoides Harilik makrell MAC Scomber scombrus Harilik merikeel SOL Solea solea Harilik molva LIN Molva molva Harilik ogahai DGS Squalus acanthias Harilik pikklest WIT Glyptocephalus cynoglossus Harilik süvameregarneel PRA Pandalus borealis Harilik tuun BFT Thunnus thynnus Heeringas HER Clupea harengus Hiid-sarvikrai RMB Manta birostris Hirvkalalased BOR Caproidae Kalju-tömppeakala RNG Coryphaenoides rupestris Kenakammeljad LEZ Lepidorhombus spp. Kerguéleni jääkala LIC Channichthys rhinoceratus Kihvkalad TOT Dissostichus spp. Kilttursk HAD Melanogrammus aeglefinus Kilu SPR Sprattus sprattus Krokodilljääkala SSI Chaenocephalus aceratus Kuldkrabid GER Chaceon spp. Kultkala EDW Pseudopentaceros spp. Kägu-helerai RJN Leucoraja naevus Küürlaup-rüntnototeen NOG Notothenia gibberifrons Lestalised FLX Pleuronectiformes Limapead ALF Beryx spp. Luits-nokkhai DCA Deania calcea Lumekrabid PCR Chionoecetes spp. Lühiuimkalmaar SQI Illex illecebrosus Marmornototeenia NOR Notothenia rossii Meriahvenad RED Sebastes spp. Merikeeled SOO Solea spp. Merikuratlased ANF Lophiidae Meriluts USK Brosme brosme Merlang WHG Merlangius merlangus Moiva CAP Mallotus villosus Musterrai RJU Raja undulata Mustkõht-tiibrai JAD Raja (Dipturus) nidarosiensis Mõõkkala SWO Xiphias gladius Norra salehomaar NEP Nephrops norvegicus Norra tursik NOP Trisopterus esmarkii Ogakrabid PAI Paralomis spp. Ogarai RJC Raja clavata Oranž karekala ORY Hoplostethus atlanticus Patagoonia kihvkala TOP Dissostichus eleginoides Peentäpp-rai RJE Raja microocellata Pikksabad GRV Macrourus spp. Pikkuim-tuun ALB Thunnus alalunga Pollak POL Pollachius pollachius Portugali süvahai CYO Centroscymnus coelolepis Põhjaatlandi hõbekala ARU Argentina silus Põhjaatlandi süsikas POK Pollachius virens Põhjaputassuu WHB Micromesistius poutassou Railised SRX Rajiformes Ringhoovuse tuun SBF Thunnus maccoyii Ruske soomuslest YEL Limanda ferruginea Sardiin PIL Sardina pilchardus Sile kammeljas BLL Scophthalmus rhombus Sileda tiibrai kompleks RJB Dipturus batis (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) Sinine marliin BUM Makaira nigricans Sinine molva BLI Molva dypterygia Soomus-astelhai GUQ Centrophorus squamosus Stauriidid JAX Trachurus spp. Supi-nugishai GAG Galeorhinus galeus Suur tumehai ETR Etmopterus princeps Suursilm-tuun BET Thunnus obesus Süvalest GHL Reinhardtius hippoglossoides Šagrään-helerai RJF Raja fullonica Šokolaadhai SCK Dalatias licha Tavaline hiilgevähk KRI Euphausia superba Tobiad SAN Ammodytes spp. Tšiili stauriid CJM Trachurus murphyi Tume ebajääkala SGI Pseudochaenichthys georgianus Tursk COD Gadus morhua Tähtkalmaar SQS Martialia hyadesi Täht-sünkrai RJR Raja radiata Täpiline rai RJM Raja montagui Valge ameerikaluts HKW Urophycis tenuis Valge piikkoon WHM Tetrapturus albidus Valgerai RJA Raja alba Valgetäpp-rai RJH Raja brachyura Viburhännakud PEN Penaeus spp. Väikesuulest LEM Microstomus kitt Ühtlane tumehai ETP Etmopterus pusillus Ümar helerai RJI Raja circularis









IA LISA

SKAGERRAK, KATTEGAT, ICESi 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. JA 14. ALAPIIRKOND, CECAFi LIIDU VEED, PRANTSUSE GUAJAANA VEED

▼M4







Liik: tobiad ja seotud kaaspüük Ammodytes spp. Püügipiirkond: 4. püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja liidu veed; 2.a püügipiirkonna Ühendkuningriigi veed; 3.a püügipiirkonna liidu veed(1) Taani 86 652 (2) (3) Analüütiline TAC Saksamaa 132 (2) (3) Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Rootsi 3 182 (2) (3) Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Liit 89 966 (2) Ühendkuningriik 2 534 (2) TAC 92 500 (2) (1) Välja arvatud veed, mis asuvad kuue meremiili kaugusel Ühendkuningriigi lähtejoonest Shetlandi, Fair Isle'i ja Foula juures. (2) Majandamispiirkondades 1r ja 2r võib TACi püüda üksnes kontroll-TACina ning sellega seoses tuleb kasutada püügi proovivõtuprotokolli. (3) Merlangi ja hariliku makrelli kaaspüük võib moodustada kuni 2 % kvoodist (OT1/*2A3A4X). Merlangi ja hariliku makrelli kaaspüük, mis arvatakse kvoodist maha vastavalt sellele sättele, ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 8 kohaselt kvoodist maha arvatav liikide kaaspüük ei tohi kokku ületada 9 % kvoodist.

Eritingimus: eespool nimetatud kvootide alusel ei tohi püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid järgmistes III lisas määratletud tobiavarude majandamise piirkondades:

Püügipiirkond: tobiavarude majandamise piirkondade Ühendkuningriigi ja liidu veed







1r 2r 3r 4 5r 6 7r (SAN/234_1R) (SAN/234_2R) (SAN/234_3R) (SAN/234_4) (SAN/234_5R) (SAN/234_6) (SAN/234_7R) Taani 5 118 4 684 12 091 64 627 0 131 0 Saksamaa 8 7 18 99 0 0 0 Rootsi 188 172 444 2 373 0 5 0 Liit 5 314 4 863 12 553 67 099 0 136 0 Ühendkuningriik 150 137 354 1 889 0 4 0 Kokku 5 464 5 000 12 907 68 989 0 140 0







Liik: põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Püügipiirkond: 1. ja 2. püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja rahvusvahelised veed (ARU/1/2.) Saksamaa 16 Ennetuslik TAC Prantsusmaa 5 Madalmaad 13 Liit 34 Ühendkuningriik 25 TAC 59







Liik: põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Püügipiirkond: 4. püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja liidu veed; 3.a püügipiirkonna liidu veed (ARU/3A4-C) Taani 717 Ennetuslik TAC Saksamaa 7 Prantsusmaa 5 Iirimaa 5 Madalmaad 34 Rootsi 28 Liit 796 Ühendkuningriik 13 TAC 809







Liik: põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Püügipiirkond: 6. ja 7. püügipiirkond; 5. püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja rahvusvahelised veed (ARU/567.) Saksamaa 283 Ennetuslik TAC Prantsusmaa 6 Iirimaa 262 Madalmaad 2 958 Liit 3 509 Ühendkuningriik 220 TAC 3 729







Liik: meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: 1., 2. ja 14. püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja rahvusvahelised veed (USK/1214EI) Saksamaa 6 (1) Ennetuslik TAC Prantsusmaa 6 (1) Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Muud 3 (1) (2) Liit 16 (1) Ühendkuningriik 6 (1) TAC 22 (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi alusel ei ole lubatud. (2) Sellest jagatud kvoodist maha arvatavatest püütud kogustest teatatakse eraldi (USK/1214EI_AMS).







Liik: meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: 4. püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja liidu veed (USK/04-C.) Taani 68 Ennetuslik TAC Saksamaa 20 (1) Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Prantsusmaa 47 (1) Rootsi 7 (1) Muud 7 (2) Liit 149 (1) Ühendkuningriik 102 (1) TAC 251 (1) Eritingimus: sellest kuni 25 % võib püüda 6.a püügipiirkonna Ühendkuningriigi, liidu ja rahvusvahelistes vetes 58’30’ põhjalaiusest põhja pool (USK/*6AN58). (2) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi alusel ei ole lubatud. Sellest jagatud kvoodist maha arvatavatest püütud kogustest teatatakse eraldi (USK/04-C_AMS).







Liik: meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: 6. ja 7. püügipiirkond; 5. püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja rahvusvahelised veed (USK/567EI.) Saksamaa 60 (1) Ennetuslik TAC Hispaania 208 (1) Prantsusmaa 2 471 (1) Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Iirimaa 238 (1) Muud 60 (2) Liit 3 037 (1) Norra 0 (3) (4) (5) Ühendkuningriik 1 257 (1) TAC 4 294 (1) Eritingimus: sellest kuni 10 % võib püüda 4. püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja liidu vetes (USK/*04-C.). (2) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi alusel ei ole lubatud. Sellest jagatud kvoodist maha arvatavatest püütud kogustest teatatakse eraldi (USK/567EI_AMS). (3) Eritingimus: selle alusel on lubatud 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonnas muude kalaliikide juhupüük 25 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib siiski ületada esimese 24 tunni jooksul pärast kalapüügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonnas ei tohi ületada allpool esitatud kogust tonnides (OTH/*5B67-). Selle sätte alusel ei või kaaspüügil püütud turska 6.a püügipiirkonnas olla rohkem kui 5 %. 0 (4) Kaasa arvatud harilik molva. Järgmised Norra kvoodid on ainult õngejadadega püügiks 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonnas: harilik molva (LIN/*5B67-) 0 meriluts (USK/*5B67-) 0 (5) Merilutsu ja hariliku molva Norra kvoodid on vastastikku asendatavad kuni järgmiste kogusteni (tonnides): 0

▼M2







Liik: meriluts Brosme brosme Püügi piirkond: 4. püügipiirkonna Norra veed (USK/04-N.) Belgia 0 Ennetuslik TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 1. Taani 75 Saksamaa 0 Prantsusmaa 0 Madalmaad 0 Liit 75 TAC Ei ole asjakohane

▼M4







Liik: hirvkalalased Caproidae Püügipiirkond: 6., 7. ja 8. püügipiirkond (BOR/678-) Taani 4 700 Ennetuslik TAC Iirimaa 13 234 Liit 17 934 Ühendkuningriik 1 218 TAC 19 152







Liik: Heeringas(1) Clupea harengus Püügipiirkond: 3.a püügipiirkond (HER/03A.) Taani 9 080 (2) Analüütiline TAC Saksamaa 145 (2) Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Rootsi 9 498 (2) Liit 18 723 (2) Norra 2 881 Fääri saared 0 (3) TAC 21 604 (1) Püütud kogused, kui heeringas on püütud püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm. (2) Eritingimus: kuni 50 % sellest kogusest võib püüda 4. püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja liidu vetes (HER/*04-C.). (3) Võib püüda üksnes Skagerrakis (HER/*03AN.).







Liik: Heeringas(1) Clupea harengus Püügipiirkond: 4. püügipiirkonna Ühendkuningriigi, liidu ja Norra veed 53o30′ põhjalaiusest põhja pool (HER/4AB.) Taani 49 993 Analüütiline TAC Saksamaa 33 852 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Prantsusmaa 18 838 Madalmaad 46 381 Rootsi 3 449 Liit 152 513 Fääri saared 0 Norra 103 344 (2) Ühendkuningriik 61 301 TAC 356 357 (1) Püütud kogused, kui heeringas on püütud püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm. (2) Selle kvoodi piires püütud saak arvutatakse maha TACi Norra osast. Selle kvoodi piires ei tohi 4.a ja 4.b püügipiirkonna (HER/*4AB-C) Ühendkuningriigi ja liidu vetes püüda suuremaid koguseid kui järgnevalt esitatud: 3 000

Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi liit Norra vetes 62° põhjalaiusest lõuna pool püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

Norra veed 62° põhjalaiusest lõuna pool (HER/*4N-S62)





Liit 3 000

▼M2







Liik: heeringas Clupea harengus Püügi piirkond: Norra veed 62° põhjalaiusest lõuna pool (HER/4N-S62) Rootsi 878 ( 1 ) Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Liit 878 TAC 356 357 (1) Tursa, kilttursa, pollaki ning merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvatakse nende kalaliikide kvoodist maha.

▼M4







Liik: Heeringas(1) Clupea harengus Püügi-piirkond: 3.a püügipiirkond (HER/03A-BC) Taani 5 692 (2) Analüütiline TAC Saksamaa 51 (2) Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Rootsi 916 (2) Liit 6 659 (2) TAC 6 659 (2) (1) Üksnes kogused, kui heeringas on kaaspüügina püütud võrkudega, mille silmasuurus on väiksem kui 32 mm. (2) Eritingimus: kuni 50 % sellest kvoodist võib püüda 4. püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja liidu vetes (HER/*04-C-BC).







Liik: Heeringas(1) Clupea harengus Püügipiirkond: 4. ja 7.d püügipiirkond ning 2.a püügipiirkonna Ühendkuningriigi veed (HER/2A47DX) Belgia 38 Analüütiline TAC Taani 7 421 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Saksamaa 38 Prantsusmaa 38 Madalmaad 38 Rootsi 36 Liit 7 609 Ühendkuningriik 141 TAC 7 750 (1) Üksnes kogused, kui heeringas on kaaspüügina püütud võrkudega, mille silmasuurus on väiksem kui 32 mm.







Liik: Heeringas(1) Clupea harengus Püügipiirkond: 4.c ja 7.d püügipiirkond(2) (HER/4CXB7D) Belgia 8 257 (3) Analüütiline TAC Taani 668 (3) Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Saksamaa 452 (3) Prantsusmaa 9 274 (3) Madalmaad 16 142 (3) Liit 34 793 (3) Ühendkuningriik Ei ole asjakohane. TAC 356 357 (1) Üksnes sellise heeringa kogused, mis on püütud püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm. (2) Välja arvatud Blackwateri kalavaru: viide heeringavarule Thamesi suudme merepiirkonnas, mis piirneb joonega, mis kulgeb otse lõuna suunas Landguard Pointist (51°56′ N, 1°19,1′ E) laiuskraadini 51°33′ N ning sealt otse lääne suunas Ühendkuningriigi rannikul asuva punktini. (3) Eritingimus: sellest kvoodist kuni 50 % võib püüda 4.b püügipiirkonnas (HER/*04B.).







Liik: heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: 6.b ja 6.aN püügipiirkond; 5.b püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja rahvusvahelised veed(1) (HER/5B6ANB) Saksamaa 353 (2) Ennetuslik TAC Prantsusmaa 67 (2) Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Iirimaa 478 (2) Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Madalmaad 353 (2) Liit 1 251 (2) Ühendkuningriik 2 229 (2) TAC 3 480 (1) Viide heeringavarudele ICESi 6.a püügipiirkonna selles osas, mis asub 7° läänepikkusest ida pool ja 55° põhjalaiusest põhja pool või 7° läänepikkusest lääne pool ja 56° põhjalaiusest põhja pool, välja arvatud Clyde’i piirkond. (2) Heeringat on keelatud püüda või pardal hoida selle TACi kohaldamisalasse jäävate ICESi püügipiirkondade neis vetes, mis asuvad vahemikus 56° N ja 57°30′ N, välja arvatud kuuemeremiiline vöönd mõõdetuna Ühendkuningriigi territoriaalvete lähtejoonest.







Liik: heeringas Clupea harengus Püügi-piirkond: 6.aS(1), 7.b ja 7.c püügipiirkond (HER/6AS7BC) Iirimaa 1 236 Ennetuslik TAC Madalmaad 124 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Liit 1 360 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. TAC 1 360 (1) Viide heeringavarudele 6.a püügipiirkonnas, 56°00′ põhjalaiusest lõuna pool ja 07°00′ läänepikkusest lääne pool.







Liik: heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: 7.a(1) püügipiirkond (HER/07A/MM) Iirimaa 808 Analüütiline TAC Liit 808 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Ühendkuningriik 6 533 TAC 7 341 (1) Käesolevat püügipiirkonda on vähendatud ala võrra, mis on piiritletud järgmiselt: — põhjas laiuskraad 52o30' N, — lõunas laiuskraad 52o00' N, — läänes Iirimaa rannik, — idas Ühendkuningriigi rannik.







Liik: heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: 7.e ja 7.f püügipiirkond (HER/7EF.) Prantsusmaa 465 Ennetuslik TAC Liit 465 Ühendkuningriik 465 TAC 930







Liik: heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: 7.a püügipiirkond 52°30’põhjalaiusest lõuna pool; 7.g(1), 7.h(1), 7.j(1) ja 7.k(1) püügipiirkond (HER/7G-K.) Saksamaa 10 (2) Analüütiline TAC Prantsusmaa 54 (2) Iirimaa 750 (2) Madalmaad 54 (2) Liit 868 (2) Ühendkuningriik 1 (2) TAC 869 (2) (1) Käesolevat püügipiirkonda on suurendatud ala võrra, mis on piiritletud järgmiselt: — põhjas laiuskraad 52o30' N, — lõunas laiuskraad 52o00' N, — läänes Iirimaa rannik, — idas Ühendkuningriigi rannik. (2) Seda kvooti võib eraldada üksnes kontrollpüüki tegevatele laevadele, et võimaldada kõnealuse kalavaru kohta ICESi hinnangu koostamiseks vajalike kalandusandmete kogumist. Asjaomased liikmesriigid peavad enne püügi lubamist teatama komisjonile laeva(de) nime(d).

▼B







Liik: euroopa anšoovis Engraulis encrasicolus Püügipiirkond: 8 (ANE/08.) Hispaania 29 700 Analüütiline TAC Prantsusmaa 3 300 Liit 33 000 TAC 33 000

▼M4







Liik: euroopa anšoovis Engraulis encrasicolus Püügipiir-kond: 9. ja 10. püügipiirkond; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed (ANE/9/3411) Hispaania 7 176 (1) Ennetuslik TAC Portugal 7 829 (1) Liit 15 005 (1) TAC 15 005 (1) (1) Selle kvoodi alusel võib püüda ainult 1. juulist 2021 kuni 30. juunini 2022.







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: Skagerrak (COD/03AN.) Belgia 5 Analüütiline TAC Taani 1 515 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Saksamaa 38 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Madalmaad 9 Rootsi 265 Liit 1 832 TAC 1 893

▼B







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: Kattegat (COD/03AS.) Taani 75 (1) Ennetuslik TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Saksamaa 2 (1) Rootsi 46 (1) Liit 123 (1) TAC 123 (1) (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.

▼M4







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: 4. püügipiirkond; 2.a püügipiirkonna Ühendkuningriigi veed; 3.a püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat (COD/2A3AX4) Belgia 347 (1) Analüütiline TAC Taani 1 993 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Saksamaa 1 263 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Prantsusmaa 428 (1) Madalmaad 1 126 (1) Rootsi 13 Liit 5 170 Norra 2 252 (2) Ühendkuningriik 5 824 (1) TAC 13 246 (1) Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda: 7.d püügipiirkonnas (COD/*07D.). (2) Võib püüda liidu vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvutatakse maha TACi Norra osast.

Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmises püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

4. püügipiirkonna Norra veed (COD/*04N-)





Liit 4 494

▼M2







Liik: tursk Gadus morhua Püügi piirkond: Norra veed 62° põhjalaiusest lõuna pool (COD/4N-S62) Rootsi 382 ( 1 ) Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Liit 382 TAC Ei ole asjakohane (1) Kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.

▼M4







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: 6.b püügipiirkond; 5.b püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja rahvusvahelised veed 12°00′ läänepikkusest lääne pool ning 12. ja 14. püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja rahvusvahelised veed (COD/5W6-14) Belgia 0 (1) Ennetuslik TAC Saksamaa 1 (1) Prantsusmaa 8 (1) Iirimaa 16 (1) Liit 25 (1) Ühendkuningriik 49 (1) TAC 74 (1) (1) Üksnes kaaspüük. Tursa sihtpüük ei ole selle TACi raames lubatud.







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: 6.a püügipiirkond; 5.b püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja rahvusvahelised veed 12°00′ läänepikkusest ida pool (COD/5BE6A) Belgia 2 (1) Analüütiline TAC Saksamaa 12 (1) Prantsusmaa 130 (1) Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Iirimaa 243 (1) Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 9. Liit 387 (1) Ühendkuningriik 892 (1) TAC 1 279 (1) (1) Üksnes tursa kaaspüük muude liikide püügi puhul. Tursa sihtpüük selle kvoodi alusel ei ole lubatud.







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: 7.a püügipiirkond (COD/07A.) Belgia 3 (1) Ennetuslik TAC Prantsusmaa 7 (1) Iirimaa 104 (1) Madalmaad 1 (1) Liit 115 (1) Ühendkuningriik 91 (1) TAC 206 (1) (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi alusel ei ole lubatud.







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: 7.b, 7.c, 7.e–k, 8., 9. ja 10. püügipiirkond; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed (COD/7XAD34) Belgia 18 (1) Analüütiline TAC Prantsusmaa 290 (1) Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 9. Iirimaa 422 (1) Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Madalmaad 0 (1) Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit Liit 730 (1) Ühendkuningriik 75 (1) TAC 805 (1) (1) Üksnes tursa kaaspüük muude liikide püügi puhul. Tursa sihtpüük selle kvoodi alusel ei ole lubatud.

▼M5







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: 7d (COD/07D.) Belgia 33 ( 1 ) Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Prantsusmaa 649 ( 1 ) Madalmaad 19 ( 1 ) Liit 701 ( 1 ) Ühendkuningriik 71 ( 2 ) Lubatud kogupüük (TAC) 772 ( 1 ) Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda 4. püügipiirkonnas, 3.a püügipiirkonna selles osas, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat ning 2.a püügipiirkonna Ühendkuningriigi vetes (COD/*2A3X4). ( 2 ) Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda 4. püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja liidu vetes, 3.a püügipiirkonna selles osas, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat ning 2.a püügipiirkonna Ühendkuningriigi vetes (COD/*2A3X4).

▼M4







Liik: kenakammeljad Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: 4. püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja liidu veed; 2.a püügipiirkonna Ühendkuningriigi veed (LEZ/2AC4-C) Belgia 8 (1) Analüütiline TAC Taani 7 (1) Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Saksamaa 7 (1) Prantsusmaa 42 (1) Madalmaad 33 (1) Liit 97 (1) Ühendkuningriik 2 490 (1) TAC 2 587 (1) Eritingimus: sellest kuni 20 % võib püüda 6.a püügipiirkonna Ühendkuningriigi, liidu ja rahvusvahelistes vetes 58’30’ põhjalaiusest põhja pool (LEZ/*6AN58).







Liik: kenakammeljad Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: 6. püügipiirkond; 5.b püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed (LEZ/56-14) Hispaania 526 (1) Analüütiline TAC Prantsusmaa 2 053 (1) Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Iirimaa 600 (1) Liit 3 179 (1) Ühendkuningriik 2 046 (1) TAC 5 225 (1) Eritingimus: sellest kuni 25 % võib püüda: 2.a ja 4. püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja liidu vetes (LEZ/*2AC4C).







Liik: kenakammeljad Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: 7. püügipiirkond (LEZ/07.) Belgia 464 (1) Analüütiline TAC Hispaania 5 154 (2) Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Prantsusmaa 6 256 (2) Iirimaa 2 844 (2) Liit 14 718 Ühendkuningriik 3 421 (2) TAC 18 365 (1) 10 % sellest kvoodist võib kasutada 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e püügipiirkonnas (LEZ/*8ABDE) kaaspüügiks hariliku merikeele sihtpüügil. (2) 35 % sellest kvoodist võib püüda 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e püügipiirkonnas (LEZ/*8ABDE).







Liik: kenakammeljad Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e püügipiirkond (LEZ/8ABDE.) Hispaania 1 005 Analüütiline TAC Prantsusmaa 811 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Liit 1 816 TAC 1 816

▼B







Liik: kenakammeljad Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: 8.c, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed (LEZ/8C3411) Hispaania 1 912 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Prantsusmaa 96 Portugal 64 Liit 2 072 TAC 2 158

▼M4







Liik: merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: 4. püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja liidu veed; 2.a püügipiirkonna Ühendkuningriigi veed (ANF/2AC4-C) Belgia 312 (1) (2) Ennetuslik TAC Taani 688 (1) (2) Saksamaa 336 (1) (2) Prantsusmaa 64 (1) (2) Madalmaad 236 (1) (2) Rootsi 8 (1) (2) Liit 1 644 (1) (2) Ühendkuningriik 10 328 (1) (2) TAC 11 972 (1) Eritingimus: sellest kuni 30 % võib püüda 6.a püügipiirkonna Ühendkuningriigi, liidu ja rahvusvahelistes vetes 58’30’ põhjalaiusest põhja pool (ANF/*6AN58). (2) Eritingimus: sellest kuni 10 % võib püüda 6.a püügipiirkonna Ühendkuningriigi vetes 58’30’ põhjalaiusest lõuna pool, 5.b püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja rahvusvahelistes vetes ning 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes (ANF/*56-14).

▼M2







Liik: merikuratlased Lophiidae Püügi piirkond: 4. püügipiirkonna Norra veed (ANF/04-N.) Belgia 37 Ennetuslik TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Taani 935 Saksamaa 15 Madalmaad 13 Liit 1 000 TAC Ei ole asjakohane

▼M4







Liik: merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: 6. püügipiirkond; 5.b püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed (ANF/56-14) Belgia 202 (1) Ennetuslik TAC Saksamaa 230 (1) Hispaania 216 (1) Prantsusmaa 2 485 (1) Iirimaa 562 (1) Madalmaad 194 (1) Liit 3 889 (1) Ühendkuningriik 2 488 (1) TAC 6 377 (1) Eritingimus: sellest kuni 20 % võib püüda: 2.a ja 4. püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja liidu vetes (ANF/*2AC4C).







Liik: merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: 7. püügipiirkond (ANF/07.) Belgia 3 384 (1) Analüütiline TAC Saksamaa 377 (1) Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Hispaania 1 345 (1) Prantsusmaa 21 714 (1) Iirimaa 2 775 (1) Madalmaad 438 (1) Liit 30 033 (1) Ühendkuningriik 8 090 (1) TAC 38 123 (1) Eritingimus: sellest kuni 10 % võib püüda 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e. püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja liidu vetes (ANF/*8ABDE).







Liik: merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e püügipiirkond (ANF/8ABDE.) Hispaania 1 556 Analüütiline TAC Prantsusmaa 8 659 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Liit 10 215 TAC 10 215

▼B







Liik: merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: 8.c, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed (ANF/8C3411) Hispaania 2 934 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Prantsusmaa 3 Portugal 584 Liit 3 521 TAC 3 672

▼M4







Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: 3.a püügipiirkond (HAD/03A.) Belgia 12 Analüütiline TAC Taani 2 120 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Saksamaa 135 Madalmaad 2 Rootsi 250 Liit 2 519 TAC 2 630







Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: 4. püügipiirkond; 2.a püügipiirkonna Ühendkuningriigi veed (HAD/2AC4.) Belgia 287 (1) Analüütiline TAC Taani 1 970 (1) Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Saksamaa 1 254 (1) Prantsusmaa 2 185 (1) Madalmaad 215 (1) Rootsi 169 (1) Liit 6 080 (1) Norra 9 841 Ühendkuningriik 26 865 (1) TAC 42 785 (1) Eritingimus: sellest kuni 10 % võib püüda 6.a püügipiirkonna Ühendkuningriigi, liidu ja rahvusvahelistes vetes 58’30’ põhjalaiusest põhja pool (HAD/*6AN58).

Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmistes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

4. püügipiirkonna Norra veed (HAD/*04N-)





Liit 4 523

▼M2







Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügi piirkond: Norra veed 62° põhjalaiusest lõuna pool (HAD/4N-S62) Rootsi 707 ( 1 ) Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Liit 707 TAC Ei ole asjakohane. (1) Tursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.

▼M4







Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: 6.b püügipiirkonna Ühendkuningriigi, liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed (HAD/6B1214) Belgia 16 Analüütiline TAC Saksamaa 19 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Prantsusmaa 799 Iirimaa 570 Liit 1 404 Ühendkuningriik 6 971 TAC 8 375







Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: 6.a püügipiirkond; 5.b püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja rahvusvahelised veed (HAD/5BC6A.) Belgia 6 (1) Analüütiline TAC Saksamaa 6 (1) Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Prantsusmaa 264 (1) Iirimaa 648 (1) Liit 924 (1) Ühendkuningriik 3 843 (1) TAC 4 767 (1) Eritingimus: sellest kuni 25 % võib püüda 2.a ja 4. püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja liidu vetes (HAD/*2AC4).







Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: 7b–k, 8., 9. ja 10. püügipiirkond; CECAFi rajooni 34.1.1 liidu veed (HAD/7X7A34) Belgia 148 Analüütiline TAC Prantsusmaa 8 876 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Iirimaa 2 959 Liit 11 983 Ühendkuningriik 2 400 TAC 15 000







Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: 7.a püügipiirkond (HAD/07A.) Belgia 49 Analüütiline TAC Prantsusmaa 221 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Iirimaa 1 322 Liit 1 592 Ühendkuningriik 1 779 TAC 3 371







Liik: merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: 3.a püügipiirkond (WHG/03A.) Taani 649 Ennetuslik TAC Madalmaad 2 Rootsi 69 Liit 720 TAC 929







Liik: merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: 4. püügipiirkond; 2.a püügipiirkonna Ühendkuningriigi veed (WHG/2AC4.) Belgia 413 Analüütiline TAC Taani 1 785 Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 2. Saksamaa 464 Prantsusmaa 2 682 Madalmaad 1 032 Rootsi 3 Liit 6 379 Norra 2 131 (1) Ühendkuningriik 12 502 TAC 21 306 (1) Võib püüda liidu vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvutatakse maha TACi Norra osast.

Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmistes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

4. püügipiirkonna Norra veed (WHG/*04N-)





Liit 4 518







Liik: merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: 6. püügipiirkond; 5.b püügipiirkonna Ühendkuningriigi ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed (WHG/56-14) Saksamaa 3 (1) Analüütiline TAC Prantsusmaa 50 (1) Kohaldatakse käesoleva määruse artik