1980L0181 — ET — 09.02.2000 — 003.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B NÕUKOGU DIREKTIIV, 20. detsember 1979, mõõtühikuid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise ja direktiivi 71/354/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (80/181/EMÜ) (EÜT L 039, 15.2.1980, p.40)

Muudetud:







(*) Käesolevat akti ei ole eesti keeles avaldatud.









▼B

NÕUKOGU DIREKTIIV,

20. detsember 1979,

mõõtühikuid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise ja direktiivi 71/354/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta

(80/181/EMÜ)







EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100, võttes arvesse nõulogu 18. oktoobri 1971. aasta direktiivi 71/354/EMÜ mõõtühikuid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, ( 1 ) mida on viimati muudetud nõukogu direktiiviga 76/770/EMÜ, ( 2 ) võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 3 ) võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, ( 4 ) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ( 5 ) ning arvestades, et: ning arvestades, et: mõõtühikud on hädavajalikud kõikide mõõtevahendite kasutamisel mõõtmistulemuste ja suurusnäitude väljendamiseks; mõõtühikuid kasutatakse enamikus inimtegevuse valdkondades; on tarvis tagada võimalikult suur selgus nende kasutamisel; sellepärast on tarvis koostada eeskirjad nende kasutamiseks ühenduse piires majanduse, rahvatervise, avaliku turvalisuse ja halduse alal; rahvusvahelise transpordi valdkonnas on siiski olemas ühenduse või liikmesriikide suhtes siduvad rahvusvahelised konventsioonid või kokkulepped; kõnealuseid konventsioone või kokkuleppeid tuleb järgida; mõõtühikute kasutamist reguleerivad liikmesriikide õigusaktid on liikmesriigiti erinevad ning takistavad seetõttu kaubandust; kõnealuses olukorras on selliste takistuste ületamiseks tarvis ühtlustada õigus- ja haldusnormid; mõõtühikute suhtes kehtivad rahvusvahelised resolutsioonid, mis on vastu võetud 20. mail 1875. aastal Pariisis allakirjutatud meetrikonventsiooni alusel asutatud kaalude ja mõõtude peakonverentsil (CGPM) ja millega on liitunud kõik liikmesriigid; rahvusvaheline mõõtühikute süsteem (SI) koostati kõnealuste resolutsioonide alusel; 18. oktoobril 1971. aastal võttis nõukogu vastu direktiivi 71/354/EMÜ liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, et rahvusvahelise mõõtühikute süsteemi vastuvõtmise abil kõrvaldada kaubandustakistused ühenduse tasandil; direktiivi 71/354/EMÜ muudeti ühinemisaktiga ja direktiiviga 76/770/EMÜ; ühenduse poolt sätestatu ei ole kõrvaldanud kõiki takistusi kõnealuses valdkonnas; direktiivis 76/770/EMÜ sätestatu alusel vaadatakse üle enne 31. detsembrit 1979 lisa D peatükis loetletud mõõtühikute, nimetuste ja tähiste kasutamist; on osutunud vajalikuks läbi vaadata ka teatavad teised mõõtühikud; tõsiste raskuste vältimiseks tuleb sisse seada üleminekuaeg, mille jooksul saab rahvusvahelisele süsteemile mittevastavad mõõtühikud kasutusest kõrvaldada; sellest hoolimata on väga oluline, et selleks soovi avaldavatel liikmesriikidel oleks võimalik jõustada lisa I peatüki sätted oma territooriumil nii kiiresti kui võimalik; seetõttu on tarvis piirata üleminekuaja kestust ühenduse tasandil ning samal ajal jätta liikmesriikidele vabadus kõnealust ajavahemikku lühendada; üleminekuaja kestel on eelkõige tarbijakaitse tõttu oluline, et mõõtühikute kasutamisel säiliks selgus liikmesriikidevahelises kaubanduses; liikmesriikide kohustus lubada kõnealuse üleminekuaja jooksul teistest liikmesriikidest imporditud toodete ja seadmete puhul täiendavate suurusnäitude kasutamist näib oma otstarvet hästi täitvat; sellist laadi lahenduse süstemaatiline rakendamine ei ole kõigi mõõtevahendite, sealhulgas mõõtmisfunktsiooniga meditsiiniseadmete puhul, siiski tingimata soovitav; seetõttu peaks liikmesriikidel olema õigus nõuda, et nende territooriumil oleksid mõõtevahendite suurusnäidud väljendatud ühes ametlikus mõõtühikus; käesolev direktiiv ei mõjuta juba turule viidud toodete edasist tootmist; see mõjutab siiski selliste toodete ja seadmete turule viimist ja kasutamist, mille suurusnäidud on mõõtühikutes, mis enam ei ole ametlikud mõõtühikud, kui selliseid tooteid ja seadmeid vajatakse juba turul olevate toodete, seadmete ja mõõtevahendite koostide või osade täiendamiseks või asendamiseks; seetõttu peavad liikmesriigid lubama selliste toodete ja seadmete turule viimist ja kasutamist, millega saab kooste täiendada või asendada isegi siis, kui nende suurusnäidud on mõõtühikutes, mis enam ei ole ametlikud mõõtühikud, et juba turul olevaid tooteid, seadmeid ja mõõtevahendeid oleks jätkuvalt võimalik kasutada; Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (ISO) võttis 1. märtsil 1974. aastal vastu rahvusvahelise standardi SI ja teiste ühikute kasutamiseks piiratud märgistikuga süsteemides; ühendusel on soovitav vastu võtta lahendused, mis vastavalt 1. märtsi 1974. aasta ISO standardile 2955 on juba laiemal rahvusvahelisel tasandil heaks kiidetud; mõõtühikutega seotud ühenduse sätteid leidub mitmetes ühenduse tekstides; mõõtühikute probleem on nii tähtis, et võimalus viidata ühele ühenduse tekstile oleks esmavajalik; seega ühendatakse käesoleva direktiiviga ühenduse kõik asjakohased sätted ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 71/354/EMÜ, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:







Artikkel 1

Ametlikud mõõtühikud, mida käesolevas direktiivis kasutatakse suuruste väljendamisel, on järgmised:

a) lisa I peatükis loetletud mõõtühikud;

▼M2

b) lisa II peatükis loetletud mõõtühikud ainult nendes liikmesriikides, kus neid lubati kasutada 21. aprillil 1973, ning kuni kuupäevani, mille määravad kindlaks kõnealused liikmesriigid;

c) lisa III peatükis loetletud mõõtühikud ainult nendes liikmesriikides, kus neid lubati kasutada 21. aprillil 1973, ning kuni kuupäevani, mille määravad kindlaks kõnealused liikmesriigid. Kõnealune kuupäev ei või olla hilisem kui 31. detsember 1994;

d) lisa IV peatükis loetletud mõõtühikud ainult nendes liikmesriikides, kus neid lubati kasutada 21. aprillil 1973, ning kuni kuupäevani, mille määravad kindlaks kõnealused liikmesriigid. Kõnealune kuupäev ei või olla hilisem kui 31. detsember 1999.

▼B

Artikkel 2

a) Artiklist 1 tulenevad kohustused on seotud majanduse, rahvatervise, avaliku turvalisuse või halduse alal kasutatud mõõtevahenditega, tehtud mõõtmistega ja mõõtühikutes väljendatud suurusnäitudega.

b) Käesolev direktiiv ei mõjuta ühenduse või liikmesriikide suhtes siduvate rahvusvaheliste konventsioonide ja kokkulepete põhjal ettenähtud ühikute kasutamist õhu- ja meretranspordis ning raudteeliikluses, välja arvatud käesoleva direktiivi alusel kohustuslikud ühikud.

Artikkel 3

1. Käesolevas direktiivis tähendab “täiendav suurusnäit” lisa I peatükis loetletud mõõtühikus väljendatud suurusnäitu, millega kaasneb üks või mitu suurusnäitu, mis on väljendatud mõõtühikutes, mida kõnealuse lisa I peatükk ei sisalda.

2. Täiendavate suurusnäitude kasutamine on lubatud kuni ►M3 31. detsember 2009 ◄ .

3. Liikmesriikidel on õigus nõuda suurusnäitude märkimist mõõtevahenditele ühte ametlikku mõõtühikut kasutades.

4. Lisa I peatükis loetletud mõõtühikus väljendatud näit peab olema valdav. Näitude puhul, mis on väljendatud mõõtühikutes, mida ei sisalda lisa I peatükk, kasutatakse eelkõige arve, mis pole suuremad kui I peatükis loetletud mõõtühikute näidud.

▼M2 —————

▼B

Artikkel 4

Mõõtühikuid, mis ei ole või enam ei ole ametlikud, on lubatud kasutada:

— toodete ja seadmete ja/või teenuste puhul, mis käesoleva direktiivi vastuvõtmise kuupäeval on juba turule viidud või kasutusele võetud,

— toodete ja seadmete koostide või osade juures, mis on vajalikud eespool märgitud toodete ja seadmete koostide või osade täiendamiseks või asendamiseks.

Mõõtevahendite indikaatorites võib siiski nõuda ametlike mõõtühikute kasutamist.

Artikkel 5

►M2 15. mai 1983 ◄ . aasta rahvusvahelist standardit ISO 2955 “Infotöötlus – SI ja teiste ühikute esitamine piiratud märgistikuga süsteemides kasutamiseks” kohaldatakse lõikes 1 reguleeritava valdkonna suhtes.

Artikkel 6

Direktiiv 71/354/EMÜ tunnistatakse kehtetuks 1. oktoobrist 1981.

▼M2 —————

▼M3

Artikkel 6a

Käesoleva direktiivi rakendamisküsimusi ja eelkõige lisatähiseid puudutavaid küsimusi uuritakse edasi ning vajaduse korral võetakse lisameetmeid nõukogu direktiivi 71/316/EMÜ ( 6 ) artiklis 18 sätestatud korras.

▼B

Artikkel 7

a) Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid enne 1. juulit 1981 ja teatavad sellest viivitamata komisjonile. Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 1. oktoobrist 1981.

b) Niipea kui käesolev direktiiv on teatavaks tehtud, tagavad liikmesriigid, et komisjonile teatatakse piisavalt aegsasti õigus- või haldusnormide eelnõudest, mida liikmesriigid kavatsevad käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võtta, et komisjon saaks esitada oma märkused.

Artikkel 8

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.









LISA

I PEATÜKK

ARTIKLI 1 PUNKTIS A NIMETATUD AMETLIKUD MÕÕTÜHIKUD

1. SI ÜHIKUD NING NENDE DETSIMAALSED KORDÜHIKUD JA OSAÜHIKUD

1.1 SI põhiühikud







Suurus Ühik Nimetus Tähis Pikkus meeter m Mass kilogramm kg Aeg sekund s Elektrivoolu tugevus amper A Termodünaamiline temperatuur kelvin K Ainehulk mool mol Valgustugevus kandela cd

SI põhiühikute määratlused:

▼M1

A metre is the length of the path travelled in a vacuum by light during 1/299 792 458 seconds.

(Seventeenth CGPM (1983), Resolution 1).

▼B

Kilogramm on massiühik; kilogramm võrdub rahvusvahelise kilogrammietaloni massiga.

[3. CGPM (1901), konverentsi ettekanne, lk 70].

Sekund võrdub tseesium-133 aatomi põhioleku kahe ülipeenstruktuurinivoo vahelisele siirdele vastava kiirguse 9 192 631 770 perioodiga.

[13. CGPM (1967), resolutsioon nr 1].

1 amper on sellise muutumatu elektrivoolu tugevus, mis kahte lõpmatult pikka ja paralleelset, teineteisest vaakumis 1 m kaugusel asetsevat kaduvväikese ringikujulise ristlõikega sirgjuhet läbides tekitab nende juhtmete vahel iga meetripikkuse lõigu kohta jõu 2 × 10-7 N.

[CIPM (1946), resolutsioon nr 2, heaks kiidetud 9. CGPM (1948)].

Kelvin on 1/273,16 vee kolmikpunkti termodünaamilisest temperatuurist.

[13. CGPM (1967), resolutsioon nr 4].

Mool on aine hulk, mis sisaldab niisama palju struktuurielemente, kui on aatomeid 0,012 kg süsiniku isotoobis 12C.

Mooli kasutamise korral tuleb nimetada, missuguste struktuurielementidega on tegemist. Need võivad olla aatomid, molekulid, ioonid, elektronid või muud osakesed või osakesterühmad.

[14. CGPM (1971), resolutsioon nr 3].

Kandela on valgustugevus, millega teatavas kindlas sihis kiirgab 540 × 1012 hertsise sagedusega monokromaatilise kiirguse allikas, kui tema kiirgustugevus selles sihis on 1/683 W/sr.

[16. CGPM (1979), resolutsioon nr 3].

1.1.1. SI temperatuuriühiku erinimetus ja -tähis Celsiuse temperatuuri väljendamiseks







Suurus Ühik Nimetus Tähis Celsiuse temperatuur Celsiuse kraad °C

▼M3

Celsiuse temperatuuri t määratletakse kui erinevust t = T — T0 kahe termodünaamilise temperatuuri T ja T0 vahel, kui T0 = 273,15 K. Temperatuuride vahet või erinevust võib väljendada kas kelvinites või Celsiuse kraadides. Ühikud “Celsiuse kraad” ja “kelvin” on võrdsed.

▼B

1.2. Teised SI ühikud

1.2.1. SI lisaühikud







Suurus Ühik Nimetus Tähis Tasanurk radiaan rad Ruuminurk steradiaan sr

[11. CGPM (1960), resolutsioon nr 12].

▼M3

Radiaan on kesknurk, mille haarade vahele jääva ringjoonekaare pikkus on võrdne selle kaare raadiusega.

(Rahvusvaheline standard ISO 31 — 1: 1992).

Steradiaan on ruuminurk, mis eraldab oma tipu ümber kujundatud sfäärist osa, mille pindala võrdub sfääri raadiuse ruuduga.

(Rahvusvaheline standard ISO 31 — 1: 1992).

▼B

1.2.2. Tuletatud SI ühikud

SI põhiühikutest ja SI lisaühikutest koherentselt tuletatud ühikuid väljendatakse algebraliselt SI põhiühikute ja/või SI lisaühikute astme korrutiste vormis numbrilise koefitsiendiga 1.

1.2.3. Tuletatud SI ühikud, millel on nimetus ja tähis







Suurus Ühik Väljendus Nimetus Tähis Muudes SI ühikutes SI põhiühikutes või SI lisaühikutes Sagedus herts Hz s-1 Jõud njuuton N m · kg · s-2 Rõhk, pinge paskal Pa N · m-2 m-1 · kg · s-2 Energia, töö; soojushulk džaul J N · m m2 · kg · s-2 Võimsus (1), kiirgusvoog vatt W J · s-1 m2 · kg · s-3 Elektrihulk, elektrilaeng kulon C s · A Elektripotentsiaal, potentsiaalide vahe, elektromotoorjõud volt V W · A-1 m2 · kg · s-3 · A-1 Elektritakistus oom Q V · A-1 m2 · kg · s-3 · A-2 Elektrijuhtivus siimens S A · V-1 m-2 · kg-1 · s3 · A2 Elektrimahtuvus farad F C · V-1 m-2 · kg-1 · s4 · A2 Magnetvoog veeber Wb V · s m2 · kg · s-2 · A-1 Magnetvoo tihedus tesla T Wb · m-2 kg · s-2 · A-1 Induktiivsus henri H Wb · A-1 m2 · kg · s-2 · A-2 Valgusvoog luumen lm cd · sr Valgustatus luks lx lm · m-2 m-2 · cd · sr Radioaktiivsus bekrell Bq s-1 Neeldumisdoos, ioniseeriv kiirgus kerma, neeldumisdoosi indeks grei Gy J · kg-1 m2 · s-2 Kiiritusdoos siivert Sv J · kg-1 m2 · s-2 (1) Võimsusühiku eri nimetused: nimetus voltamper (tähis “VA”), kui seda kasutatakse vahelduvvoolu näivvõimsuse väljendamiseks, ning varr (tähis “var”), kui seda kasutatakse vahelduvvoolu reaktiivvõimsuse väljendamiseks. “Var” ei sisaldu CGPMi resolutsioonides.

SI põhiühikutest või SI lisaühikutest tuletatud ühikuid võib väljendada I peatükis loetletud ühikutes.

Tuletatud SI ühikuid võib eelkõige väljendada eespool esitatud tabelis märgitud eri nimetuste ja tähistega. Näiteks SI dünaamilise viskoossuse ühikut võib väljendada järgmiselt: m-1 · kg · s-1 või N · s · m-2 või Pa · s.

1.3. Teatavate detsimaalsete kordühikute ja osaühikute tähistamisel kasutatavad eesliited ja nende tähised

▼M3







Tegur Eesliide Tähis 1024 yotta Y 1021 zetta Z 1018 eksa E 1015 peta P 1012 tera T 109 giga G 106 mega M 103 kilo k 102 hekto h 101 deka da 10-1 detsi d 10-2 senti c 10-3 milli m 10-6 mikro ì 10-9 nano n 10-12 piko p 10-15 femto f 10-18 ato a 10-21 zepto z 10-24 yocto y

▼B

Massiühiku detsimaalsete kordühikute ja osaühikute nimetused ja tähised moodustatakse eesliite lisamisega sõnale “gramm” ja nende tähise lisamisega tähisele “g”.

Murruga väljendatud tuletatud ühikute detsimaalseid kordühikuid ja osaühikuid võib tähistada eesliite lisamisega ühikule murru lugejas või nimetajas või mõlemas kõnealuses osas.

Liiteesliiteid, s.t mitme eespool märgitud eesliite kõrvuti seadmise tulemusena saadud eesliiteid, ei tohi kasutada.

1.4 SI ühikute detsimaalsete kordühikute ja osaühikute erinimetused ja -tähised







Suurus Ühik Nimetus Tähis Väärtus Ruumala liiter l või L (1) 1 l = 1 dm3 = 10-3 m3 Mass tonn t 1 t = 1 Mg = 103 kg Rõhk, pinge baar bar (2) 1 bar = 105 Pa (1) Kahte tähist “l” ja “L” võib kasutada liitri ühikuna (2) Ühik, mis esineb Rahvusvahelise Kaalude ja Mõõtude Büroo brošüüri loetelus ajutiselt lubatud ühikute hulgas.

Märkus:Punktis 1.3 loetletud eesliiteid ja nende tähiseid võib kasutada koos punktis 1.4 esitatud tabelis olevate ühikute ja tähistega.

2. ÜHIKUD, MIDA MÄÄRATLETAKSE SI ÜHIKUTE ALUSEL, KUID MIS EI OLE NENDE DETSIMAALSED KORDÜHIKUD EGA OSAÜHIKUD







Suurus Ühik Nimetus Tähis Väärtus Tasanurk täispööre* (1) () 1 täispööre = 2 π rad uus kraad* või goon* gon* aste ° nurgaminut ’ nurgasekund ” Aeg minut min 1 min = 60 s tund h 1 h = 3 600 s päev d 1 d = 86 400 s (1) Märk * ühiku nimetuse või tähise järel näitab, et ühik ei esine CGPMi, CIPMi või BIPMi koostatud loeteludes. See kehtib kogu käesoleva lisa kohta. (2) Rahvusvahelist tähist ei ole olemas.

Märkus:Punktis 1.3 loetletud eesliiteid võib kasutada ainult koos nimetustega “uus kraad” või “goon” ning tähisega “gon”.

▼M3

3. SI-SÜSTEEMIS KASUTATAVAD ÜHIKUD, MILLE VÄÄRTUSED SI-SÜSTEEMIS SAADAKSE KATSELISELT







Kogus Ühik Nimetus Sümbol Mõiste Energia Elektronvolt eV Elektronvolt on elektroni omandatud kineetiline energia, mida ta saab, läbides vaakumis 1-voldilise potentsiaalse erinevuse. Mass Ühtne aatommassiühik u Ühtne aatommassiühik on 1/12 süsiniku isotoobi 12C aatomi massist.

Märkus: Punktis 1.3 loetletud eesliiteid ja nende sümboleid võib kasutada koos kõnealuse kahe ühikuga ja nende sümbolitega.

▼B

4. AINULT ERIALASEKS KASUTAMISEKS LUBATUD ÜHIKUD JA ÜHIKUTE NIMETUSED







Suurus Ühik Nimetus Tähis Väärtus Optiline tugevus dioptria* 1 dioptria = 1 m-1 Vääriskivide mass karaat 1 karaat = 2 × 10-4 kg Põllumajandusliku maa ja ehitusmaa pindala aar a 1 a = 102 m2 Kiu ja lõnga lineaartiheduse ühik teks* tex* 1 tex = 10-6 kg · m-1 ▼M1 Blood pressure and pressure of other body fluids Millimetre of mercury mm Hg* 1 mm Hg = 133,322 Pa Effective cross-sectional area Barn b 1 b = 10−28 m2 ▼B

Märkus: ►M1 The prefixes and their symbols listed in 1.3 may be used in conjunction with the above units and symbols, with the exception of the millimetre of mercury and its symbol. The multiple of 102a is, however, called a “hectare”. ◄

5. LIITÜHIKUD

I peatükis loetletud ühikute kombinatsioonid moodustavad liitühikud.

▼M2

II PEATÜKK







ARTIKLI 1 PUNKTIS B MÄRGITUD AMETLIKUD MÕÕTÜHIKUD, MIDA TOHIB KASUTADA AINULT ERIOTSTARBEL Kasutusala Ühik Nimetus Ligikaudne väärtus Tähis Liiklusmärgid, kauguse ja kiiruse mõõtmine miil 1 mile = 1 609 m mile jard 1 yd = 0,9144 m yd jalg 1 ft = 0,3048 m ft toll 1 in = 2,54 × 10-2m in Vaadiõlle ja -siidri müük; tagastuspakendis piim pint 1 pt = 0,5683 × 10-3m3 pt Maa kinnistamine aaker 1 ac = 4047 m2 ac Väärismetallitehing (apteegi)unts 1 oz tr = 31,10 × 10-3 kg oz tr

Kuni artikli 1 punktis b kindlaksmääratud kuupäevani võib käesolevas peatükis loetletud ühikuid kombineerida omavahel või I peatükis loetletutega, et moodustada liitühikuid.

▼B

III PEATÜKK

ARTIKLI 1 PUNKTIS C NIMETATUD AMETLIKUD MÕÕTÜHIKUD







SUURUSED, ÜHIKUTE NIMETUSED, TÄHISED JA LIGILÄHEDASED VÄÄRTUSED Pikkus toll 1 in = 2,54 x 10-2 m jalg 1 ft = 0,3048 m ▼M2 ————— ▼B miil 1 mile = 1 609 m jard 1 yard = 0,9144 m Pindala ruutjalg 1 sq ft = 0,929 x 10-1 m2 aaker 1ac = 4 047 m2 ruutjard 1 sq yd = 0,8361 m2 Ruumala, mahutavus vedelikuunts 1 fl oz = 28,41 x 10-6 m3 gill 1 gill = 0,1421 x 10-3 m3 pint 1 pt = 0,5683 x 10-3 m3 kvart 1 qt = 1,137 x 10-3 m3 gallon 1 gal = 4,546 x 10-3 m3 Mass (kaubanduslik) unts 1 oz = 28,35 x 10-3 kg (apteegi)unts 1 oz tr = 31,10 x 10-3 kg nael 1 lb = 0,4536 kg Energia term 1 therm = 105,506 x 106 J

Liitühikute moodustamiseks võib artikli 1 punktis c kindlaksmääratud kuupäevani III peatükis loetletud ühikuid kombineerida kas omavahel või I peatükis loetletud ühikutega.

▼M2

IV PEATÜKK







ARTIKLI 1 PUNKTIS D MÄRGITUD AMETLIKUD MÕÕTÜHIKUD, MIDA TOHIB KASUTADA AINULT ERIOTSTARBEL Kasutusala Ühik nimetus ligikaudne väärtus tähis Meresõit meresüld 1 fm 1,829 m fm Õlu, siider, lauavesi, limonaad ja puuviljamahl tagastuspakendis pint 1 pt = 0,5683 × 10-3m3 pt vedelikuunts 1 fl. oz = 28,41 × 10-6m3 fl. oz Alkohoolsed joogid gill 1 gill = 0,142 × 10-3m3 gill Lahtiselt/pakendamata müüdavad kaubad unts (kaubanduslik) 1 oz = 28,35 × 10-3kg oz nael 1 lb = 0,4536 kg lb Gaasivarustus term 1 term = 105,506 × 104J therm

Kuni artikli 1 punktis d kindlaksmääratud kuupäevani võib käesolevas peatükis loetletud ühikuid kombineerida omavahel või I peatükis loetletutega, et moodustada liitühikuid.