2014A2520 — ET — 01.08.2015 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

Euroopa Liidu ja Indoneesia Vabariigi

VAHELINE VABATAHTLIK PARTNERLUSLEPING,

mis käsitleb metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist







EUROOPA LIIT, edaspidi „liit”, ja INDONEESIA VABARIIK, edaspidi „Indoneesia”, edaspidi koos „lepinguosalised”, MEENUTADES Indoneesia Vabariigi ja Euroopa Ühenduse laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingut, millele kirjutati alla 9. novembril 2009 Jakartas, VÕTTES ARVESSE tihedaid koostöösidemeid liidu ja Indoneesia vahel, eelkõige Euroopa Majandusühenduse ja Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni liikmesriikide – Indoneesia, Malaisia, Filipiinid, Singapur ja Tai – vahel 1980. aastal sõlmitud partnerluslepingu raames, MEENUTADES Ida-Aasia ja teiste piirkondade riikide poolt 13. septembri 2001 Bali metsaõigusnormide täitmise järelevalvet ja metsahaldust (FLEG) käsitleva deklaratsiooniga võetud kohustust võtta viivitamatult meetmeid, et tõhustada riigisisest tööd ja tugevdada kahepoolset, piirkondlikku ja mitmepoolset koostööd metsaõigusnormide rikkumise ja metsakuritegevuse (eelkõige ebaseaduslik metsaraie, sellega seotud ebaseaduslik kauplemine ja korruptsioon ning nende negatiivne mõju õigusriigi põhimõttele) vastu võitlemiseks, MÄRKIDES, et komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust (FLEGT) käsitleva Euroopa Liidu tegevuskava kohta on esimene samm ebaseadusliku metsaraie ja sellega kaasneva kaubanduse kiireloomulise probleemi lahendamisel, VIIDATES Indoneesia Vabariigi metsandusministeeriumi ja Euroopa arengu- ja keskkonnavoliniku ühisavaldusele, millele kirjutati alla 8. jaanuaril 2007 Brüsselis, VÕTTES ARVESSE 1992. aasta õiguslikult mittesiduvat ametlikku teatist igat liiki metsade majandamise, säilitamise ja säästva arengu ülemaailmse konsensuse põhimõtete kohta ning ÜRO Peaassamblee vastu võetud õiguslikult mittesiduvat õigusakti igat liiki metsade kohta, OLLES TEADLIKUD 1992. aasta Rio keskkonna- ja arengudeklaratsioonis sätestatud põhimõtete tähtsusest metsade säästva majandamise tagamisel ning eelkõige üldsuse teadlikkuse ja keskkonnaküsimustes osalemise olulisust käsitleva 10. põhimõtte ning põlisrahvaste ja muude kohalike kogukondade olulist osa keskkonnahalduses ja -arengus käsitleva 22. põhimõtte tähtsusest, TUNNISTADES Indoneesia Vabariigi valitsuse tegevust heade metsahaldustavade, metsaõigusnormide täitmise ja seadusliku puidukaubanduse edendamisel, kasutades muu hulgas Indoneesia puidu õiguspärasuse kontrollimise süsteemi „Sistem Verifikasi Legalitas Kayu” (SVLK), mida arendatakse koostöös mitme sidusrühmaga, ja järgides head valitsemistava, usaldusväärsuse ja esindavuse põhimõtet, TUNNISTADES, et Indoneesia puidu õiguspärasuse kontrollimise süsteemi eesmärk on tagada puittooteid käsitlevate õigusnõuete täitmine, TUNNISTADES, et FLEGTi vabatahtliku partnerluslepingu rakendamine toetab säästvat metsamajandamist ja aitab kaasa kliimamuutuste vastu võitlemisele, mis toimub raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate heitkoguste vähendamise ning metsa kaitsmise ja säästva majandamise ning metsade CO2 talletamise võime suurendamise (REDD+) kaudu, VÕTTES ARVESSE ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) ning eelkõige nõuet, et CITESi osalised väljastaksid ekspordilube kõnealuse konventsiooni I, II või III liites loetletud liikide isendite jaoks üksnes teatavatel tingimustel, sealhulgas tingimusel, et selliseid isendeid ei ole omandatud vastuolus asjaomase lepinguosalise seadustega, mis käsitlevad loomastiku ja taimestiku kaitset, OLLES VEENDUNUD, et lepinguosalised peavad püüdma vähendada nii palju kui võimalik käesoleva lepingu rakendamise otsesel tagajärjel põlisrahvastele, kohalikele kogukondadele ja vaestele tekkida võivat kahjulikku mõju, ARVESTADES, kui tähtsaks peavad lepinguosalised rahvusvahelisel tasandil kokkulepitud arengueesmärke ja ÜRO aastatuhande arengueesmärke, ARVESTADES, kui oluliseks peavad lepinguosalised põhimõtteid ja eeskirju, millega reguleeritakse mitmepoolseid kauplemissüsteeme, eelkõige 1994. aasta üldises tolli- ja kaubanduskokkuleppes (GATT) ning muudes mitmepoolsetes kokkulepetes, millega on loodud Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO), sätestatud õigusi ja kohustusi, ning vajadust kohaldada neid läbipaistvalt ja mittediskrimineerivalt, ARVESTADES nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 2173/2005 FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta määrust (EL) nr 995/2010, milles sätestatakse puitu ja puittooteid turule laskvate ettevõtjate kohustused, KINNITADES vastastikuse austuse, suveräänsuse, võrdsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtet ja tunnistades lepinguosalistele käesolevast lepingust tekkivat kasu, VASTAVALT lepinguosaliste asjakohastele õigusaktidele, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:







Artikkel 1

Eesmärk

1. Kooskõlas lepinguosaliste ühise kohustusega tagada igat liiki metsa säästev majandamine on käesoleva lepingu eesmärk sätestada õiguslik raamistik tagamaks, et käesoleva lepinguga hõlmatud puittooted, mis imporditakse Indoneesiast liitu, on seaduslikult toodetud, ning seda tehes edendada puittoodete kaubandust.

2. Lisaks sellele on käesolev leping lepinguosaliste vahelise dialoogi ja koostöö alus, et lihtsustada ja edendada käesoleva lepingu täielikku rakendamist ning tõhustada metsaõigusnormide täitmise järelevalvet ja metsahaldust.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „import liitu” – puidu ja puittoodete liidus vabasse ringlusse lubamine 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) artikli 79 tähenduses, tingimusel et kõnealuseid tooteid ei saa pidada „mittekaubanduslikku laadi kaubaks”, kooskõlas komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) artikli 1 punktis 6 sätestatud määratlusega;

b) „eksport” – puittoodete füüsiline lahkumine või väljaviimine Indoneesia geograafilise territooriumi mis tahes osast;

c) „puittooted” – IA ja IB lisas loetletud tooted;

d) „HS-kood” – nelja- või kuuekohaline kood, mis on sätestatud Maailma Tolliorganisatsiooni rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooniga kehtestatud kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemis;

e) „FLEGT-litsents” – kontrollitud seaduslik Indoneesia dokument, mis kinnitab, et puittoodete saadetis, mis on ette nähtud eksportimiseks liitu, on toodetud seaduslikult (V-Legal’i dokument). FLEGT-litsents väljastatakse paberil või elektrooniliselt;

f) „litsentse väljastavad asutused” – asutused, mille Indoneesia on volitanud FLEGT-litsentse väljastama ja kinnitama;

g) „pädevad asutused” – asutused, mille liidu liikmesriigid on määranud FLEGT-litsentse vastu võtma, heaks kiitma ja kontrollima;

h) „saadetis” – FLEGT-litsentsiga puittoodete kogus, mille saadab kaubasaatja või vedaja Indoneesiast ja mis esitatakse tolliasutusele toodete vabasse ringlusse lubamiseks liidus;

i) „seaduslikult toodetud puit” – vastavalt II lisas sätestatud õigusaktidele üles töötatud või imporditud ja toodetud puittooted.

Artikkel 3

FLEGT-litsentsimissüsteem

1. Käesoleva lepingu osaliste vahel kehtestatakse metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse litsentsimissüsteem (edaspidi „FLEGT-litsentsimissüsteem”). Selles sätestatakse menetlused ja nõuded, mille eesmärk on FLEGT-litsentside abil kontrollida ja tõendada, et liitu veetud tooted on toodetud seaduslikult. Nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 2173/2005 kohaselt kiidab liit heaks üksnes FLEGT-litsentsiga Indoneesia saadetiste importimise liitu.

2. FLEGT-litsentsimissüsteemi kohaldatakse IA lisas loetletud puittoodete suhtes.

3. IB lisas loetletud puittooteid ei tohi Indoneesiast eksportida ning neile ei tohi FLEGT-litsentsi väljastada.

4. Lepinguosalised lepivad kokku, et nad võtavad kõik vajalikud meetmed FLEGT-litsentsimissüsteemi rakendamiseks vastavalt käesolevale lepingule.

Artikkel 4

Litsentse väljastavad asutused

1. Litsentse väljastav asutus kontrollib, et puittooted on toodetud seaduslikult vastavalt II lisas nimetatud õigusaktidele. Litsentse väljastav asutus väljastab FLEGT-litsentse seaduslikult toodetud puittoodete saadetistele eksportimiseks liitu.

2. Litsentse väljastav asutus ei väljasta FLEGT-litsentse puittoodetele, mis koosnevad kolmandast riigist Indoneesiasse imporditud puittoodetest või sisaldavad neid, kui kolmanda riigi seadustega on sellisel kujul puittoodete eksport keelatud või kui on tõendeid, et need puittooted toodeti vastuolus selle riigi seadustega, kus puud üles töötati.

3. Litsentse väljastav asutus haldab FLEGT-litsentside väljastamise korda ja teeb selle üldsusele kättesaadavaks. Samuti peab litsentse väljastav asutus arvestust kõigi saadetiste üle, millel on FLEGT-litsents, ning kooskõlas andmekaitset käsitlevate siseriiklike õigusaktidega teeb need andmed kättesaadavaks sõltumatu järelevalve teostamiseks, pidades samal ajal kinni eksportija ärisaladuse alla kuuluva teabe konfidentsiaalsusest.

4. Indoneesia loob litsentsiteabeüksuse, mis on pädevate asutuste ja litsentse väljastavate asutuste vaheline teabevahetuse kontaktpunkt vastavalt III ja V lisale.

5. Indoneesia teatab litsentse väljastava asutuse ja litsentsiteabeüksuse kontaktandmed Euroopa Komisjonile. Lepinguosalised avalikustavad kõnealuse teabe.

Artikkel 5

Pädevad asutused

1. Pädevad asutused kontrollivad enne saadetise lubamist liidus vabasse ringlusse, et saadetisel on olemas kehtiv FLEGT-litsents. Kui tekib kahtlusi FLEGT-litsentsi kehtivuses, võidakse saadetise ringlusse lubamine peatada ja saadetis kinni pidada.

2. Pädevad asutused koostavad ja avaldavad igal aastal ülevaate saadud FLEGT-litsentsidest.

3. Kooskõlas andmekaitset käsitlevate siseriiklike õigusaktidega võimaldavad pädevad asutused sõltumatuks turu järelevalvajaks määratud isikutele ja asutustele juurdepääsu asjaomastele dokumentidele ja andmetele.

4. Pädevad asutused ei teosta artikli 5 lõikes 1 kirjeldatud tegevust juhul, kui saadetises sisalduvad puittooted on valmistatud ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) liidetes loetletud liikidest, kuna need kuuluvad nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määruse (EÜ) nr 338/97 (looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel) kontrolli käsitlevate sätete kohaldamisalasse.

5. Euroopa Komisjon teatab Indoneesiale pädevate asutuste kontaktandmed. Lepinguosalised avalikustavad kõnealuse teabe.

Artikkel 6

FLEGT-litsents

1. FLEGT-litsentse väljastab litsentse väljastav asutus tõendina selle kohta, et puittooted on toodetud seaduslikult.

2. FLEGT-litsents koostatakse ja täidetakse inglise keeles.

3. Lepinguosalised võivad ühisel kokkuleppel luua FLEGT-litsentside väljastamise, saatmise ja kättesaamise elektroonilise süsteemi.

4. FLEGT-litsentside tehniline kirjeldus on esitatud IV lisas. FLEGT-litsentside väljastamise kord on esitatud V lisas.

Artikkel 7

Seaduslikult toodetud puidu kontrollimine

1. Indoneesia rakendab puidu õiguspärasuse kontrollimise süsteemi, et kontrollida, kas saadetiseks ette nähtud puittooted on toodetud seaduslikult, ja tagada, et liitu eksporditakse üksnes seaduslikuks tunnistatud saadetised.

2. Süsteem, mille abil kontrollitakse, et puittoodete saadetised koosnevad seaduslikult toodetud puidust, on esitatud V lisas.

Artikkel 8

FLEGT-litsentsiga saadetiste ringlusse lubamine

1. Menetlused FLEGT-litsentsiga saadetiste lubamiseks liidus vabasse ringlusesse on sätestatud III lisas.

2. Kui pädeval asutusel on põhjust oletada, et litsents ei kehti või ei ole autentne või ei vasta saadetisele, mille kohta see on väidetavalt väljastatud, võib kohaldada III lisas esitatud menetlusi.

3. Kui FLEGT-litsentsi käsitlevate konsultatsioonide käigus tekivad püsivad lahkhelid või probleemid, võib asja saata läbivaatamiseks lepingu rakendamise ühiskomiteele.

Artikkel 9

Eeskirjade eiramine

Lepinguosalised teavitavad teineteist, kui neil on kahtlusi või nad on leidnud tõendeid eeskirjade täitmisest kõrvalehoidmise või eeskirjade eiramise kohta FLEGT-litsentsimissüsteemis, sealhulgas seoses järgmiste asjaoludega:

a) kaubavahetusest kõrvalehoidmine, sealhulgas kaubavoogude ümbersuunamine Indoneesiast liitu kolmandate riikide kaudu;

b) FLEGT-litsentsid hõlmavad puittooteid, mis sisaldavad kolmandatest riikidest pärit puitu, mille kohta kahtlustatakse, et see on ebaseaduslikult toodetud või

c) pettus FLEGT-litsentsi saamisel või kasutamisel.

Artikkel 10

Indoneesia puidu õiguspärasuse kontrollimise süsteemi ja muude meetmete kohaldamine

1. Indoneesia kontrollib Indoneesia puidu õiguspärasuse kontrollimise süsteemi kasutades mujale kui liitu eksporditud puidu ja siseturul müüdava puidu seaduslikkust ning püüab kontrollida imporditud puittoodete õiguspärasust, kasutades võimaluse korral käesoleva lepingu rakendamiseks välja töötatud süsteemi.

2. Selliste püüdluste toetamiseks julgustab liit nimetatud süsteemi kasutamist muudel rahvusvahelistel turgudel ja kolmandate riikidega toimuva kaubavahetuse puhul.

3. Liit rakendab meetmeid ebaseaduslikult ülestöötatud puidu ja puittoodete turulelaskmise vältimiseks liidus.

Artikkel 11

Sidusrühmade kaasamine käesoleva lepingu rakendamisse

1. Indoneesia konsulteerib regulaarselt sidusrühmadega käesoleva lepingu rakendamise asjus ja edendab selleks sobivaid konsultatsioonistrateegiaid, -vorme ja -programme.

2. Liit konsulteerib regulaarselt sidusrühmadega käesoleva lepingu rakendamise asjus, võttes arvesse oma kohustusi kooskõlas 1998. aasta Århusi konventsiooniga, mis käsitleb teabe kättesaadavust ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemist ning neis asjus kohtu poole pöördumist.

Artikkel 12

Sotsiaalne kaitse

1. Käesolevast lepingust tuleneva võimaliku kahjuliku mõju vähendamiseks lepivad lepinguosalised kokku, et püüavad paremini mõista lepingu mõju puidutööstusele ja potentsiaalselt mõjutatud põliselanike ja kohalike kogukondade eluviisile, nagu seda on kirjeldatud nende vastavates siseriiklikes õigusaktides.

2. Lepinguosalised jälgivad käesoleva lepingu mõju nendele kogukondadele ja teistele lõikes 1 nimetatud osalejatele, võttes samal ajal mõistlikke meetmeid kahjuliku mõju vähendamiseks. Lepinguosalised võivad kahjuliku mõju kõrvaldamiseks leppida kokku täiendavate meetmete rakendamises.

Artikkel 13

Turustiimulid

Võttes arvesse oma rahvusvahelisi kohustusi, seab liit eesmärgiks edendada käesoleva lepinguga hõlmatud puittoodete soodsat positsiooni liidu turul. Kõnealused jõupingutused hõlmavad meetmeid, mis toetavad:

a) sellist riigi- ja erahangete poliitikat, milles tunnustatakse seaduslikult ülestöötatud puittoodete tarnet ja selle turu tagamist ja

b) FLEGT-litsentsiga toodete soodsamat kuvandit liidu turul.

Artikkel 14

Lepingu rakendamise ühiskomitee

1. Lepinguosalised moodustavad käesoleva lepingu järelevalve ja hindamisega seotud küsimuste arutamiseks ühise üksuse (edaspidi „lepingu rakendamise ühiskomitee”).

2. Kumbki lepinguosaline nimetab lepingu rakendamise ühiskomiteesse oma esindajad. Komitee teeb otsuseid konsensuse alusel. Lepingu rakendamise ühiskomiteed juhivad ühiselt kõrgemad ametnikud – üks liidust ja üks Indoneesiast.

3. Lepingu rakendamise ühiskomitee kehtestab oma töökorra.

4. Lepingu rakendamise ühiskomitee tuleb kokku vähemalt kord aastas, kusjuures kohtumise kuupäeva ja päevakorra lepivad lepinguosalised eelnevalt kokku. Lepinguosaliste nõudmisel võib kokku kutsuda täiendavaid koosolekuid.

5. Lepingu rakendamise ühiskomitee teeb järgmist:

a) vaatab läbi ja võtab vastu ühismeetmed käesoleva lepingu rakendamiseks;

b) vaatab üle ja jälgib artiklis 15 kehtestatud tegevuste tulemuste ja aruannete põhjal käesoleva lepingu rakendamise üldist protsessi, muu hulgas puidu õiguspärasuse kontrollimise süsteemi ja turuga seotud meetmete toimimist;

c) hindab käesoleva lepingu rakendamisest tulenevat kasu ja piiranguid ning otsustab parandusmeetmete üle;

d) vaatab läbi aruanded ja kaebused FLEGT-litsentsimissüsteemi rakendamise kohta mõlema lepinguosalise territooriumil;

e) lepib pärast puidu õiguspärasuse kontrollimise süsteemi toimimise hindamist, mis põhineb VIII lisas kehtestatud kriteeriumidel, kokku FLEGT-litsentsimissüsteemi alguskuupäeva;

f) teeb kindlaks koostöövaldkonnad, mis toetavad käesoleva lepingu rakendamist;

g) moodustab vajaduse korral konkreetseid eriteadmisi nõudvaks tööks allorganid;

h) koostab, kinnitab, levitab ja avalikustab aastaaruanded, kohtumiste aruanded ja muud komitee tööst tulenevad dokumendid;

i) täidab muid endale võetud ülesandeid.

Artikkel 15

Järelevalve ja hindamine

Lepinguosalised lepivad kokku kahe järgmise tegevuse aruannete ja tulemuste kasutamise, et hinnata käesoleva lepingu täitmist ja tulemuslikkust:

a) Indoneesia palkab VI lisas loetletud ülesannete täitmiseks korralise hindaja, konsulteerides selles küsimuses liiduga;

b) liit palkab VII lisas loetletud ülesannete täitmiseks sõltumatu turujärelevalveasutuse, konsulteerides selles küsimuses Indoneesiaga.

Artikkel 16

Toetavad meetmed

1. Käesoleva lepingu täitmise toetamise meetmeteks, mis on määratletud artikli 14 lõike 5 punkti f kohaselt, vajalike ressursside andmine otsustatakse liidu ja selle liikmesriikide Indoneesiaga koostööd käsitleva programmitöö raames.

2. Lepinguosalised jälgivad, et käesoleva lepingu rakendamisega seotud meetmed kooskõlastatakse olemasolevate või tulevaste arenguprogrammide ja -algatustega.

Artikkel 17

Aruanded ja teabe avalikustamine

1. Lepinguosalised tagavad lepingu rakendamise ühiskomitee tegevuse võimalikult suure läbipaistvuse. Komitee tööst tulenevad aruanded koostatakse ja avalikustatakse ühiselt.

2. Lepingu rakendamise ühiskomitee avalikustab iga-aastase aruande, mis sisaldab muu hulgas järgmisi andmeid:

a) FLEGT-litsentsimissüsteemi alusel liitu eksporditud puittoodete kogused vastavalt asjaomastele HS-rubriikidele;

b) Indoneesia väljastatud FLEGT-litsentside arv;

c) käesoleva lepingu eesmärkide saavutamise edenemine ja lepingu rakendamisega seotud küsimused;

d) meetmed, mis on võetud ebaseaduslikult toodetud puittoodete eksportimise ja importimise ja siseturule laskmise või siseturul kauplemise välistamiseks;

e) Indoneesiasse imporditud puidu ja puittoodete kogused ja meetmed, mis on võetud ebaseaduslikult toodetud puittoodete importimise välistamiseks ja FLEGT-litsentsimissüsteemi terviklikkuse säilitamiseks;

f) FLEGT-litsentsimissüsteemi rikkumise juhud ja meetmed olukorra lahendamiseks;

g) liitu FLEGT-litsentsimissüsteemi alusel imporditud puittoodete kogused asjaomaste HS-rubriikide lõikes ja liidu liikmesriikide kaupa, mille kaudu tooted liitu imporditi;

h) liitu vastu võetud FLEGT-litsentside arv;

i) selliste juhtumite arv ja vastavad puittoodete kogused, mille puhul on toimunud artikli 8 lõike 2 kohased konsultatsioonid.

3. Lepinguosalised lepivad kokku, et IX lisas kirjendatud teave tuleb teha avalikult kättesaadavaks, et saavutada metsandussektori halduse parandamise eesmärk ja jälgida käesoleva lepingu rakendamist ja lepingu mõju nii Indoneesias kui ka liidus.

4. Lepinguosalised lepivad kokku, et ei avalikusta kooskõlas oma seadustega käesoleva lepingu raames vahetatud konfidentsiaalset teavet. Kumbki lepinguosaline ei avalikusta ega luba oma ametiasutustel avalikustada käesoleva lepingu alusel vahetatud teavet, mis käsitleb ärisaladust või konfidentsiaalset äriteavet.

Artikkel 18

Rakendamist käsitlevad teatised

1. Käesoleva lepingu rakendamisega seonduvate ametlike teatiste eest vastutavad lepinguosaliste esindajad on:







Indoneesia nimel: liidu nimel: metsakasutuse peadirektor metsandusministeerium delegatsiooni juht Euroopa Liidu delegatsioon Indoneesias

2. Lepinguosalised edastavad üksteisele õigeaegselt käesoleva lepingu rakendamiseks vajaliku teabe, sealhulgas lõike 1 muudatused.

Artikkel 19

Territoriaalne kohaldamine

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt territooriumil, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingut selles sätestatud tingimustel, ning teiselt poolt Indoneesia territooriumil.

Artikkel 20

Erimeelsuste lahendamine

1. Lepinguosalised püüavad lahendada kõik käesoleva lepingu tõlgendamise ja kohaldamisega seotud vaidlused viivitamata nõupidamise teel.

2. Kui vaidlust ei ole nõupidamise teel lahendatud kahe kuu jooksul pärast esimese konsulteerimistaotluse esitamist, võib kumbki lepinguosaline edastada vaidluse lepingu rakendamise ühiskomiteele, kes püüab vaidluse lahendada. Lepingu rakendamise ühiskomiteele esitatakse olukorra põhjalikuks uurimiseks kogu asjakohane teave, et tal oleks võimalik leida vastuvõetav lahendus. Lepingu rakendamise ühiskomitee peab sel eesmärgil uurima kõiki võimalusi käesoleva lepingu tõhusa rakendamise jätkamiseks.

3. Kui lepingu rakendamise ühiskomitee ei suuda vaidlust lahendada kahe kuu jooksul, võivad lepinguosalised ühiselt taotleda kolmandalt isikult abi või vahendust.

4. Kui vaidlust ei suudeta lahendada vastavalt lõikele 3, võib kumbki lepinguosaline teatada teisele lepinguosalisele vahekohtuniku määramisest; teine lepinguosaline peab seejärel määrama kolmekümne kalendripäeva jooksul pärast esimese vahekohtuniku määramist teise vahekohtuniku. Lepinguosalised määravad ühiselt kolmanda vahekohtuniku kahe kuu jooksul pärast teise vahekohtuniku määramist.

5. Vahekohtunikud teevad otsuse häälteenamusega kuue kuu jooksul pärast kolmanda vahekohtuniku määramist.

6. Otsus on lepinguosaliste jaoks siduv ja seda ei ole võimalik edasi kaevata.

7. Lepingu rakendamise ühiskomitee kehtestab vahekohtumenetluse töökorralduse.

Artikkel 21

Peatamine

1. Kui lepinguosaline soovib käesoleva lepingu peatada, peab ta teist lepinguosalist sellest soovist kirjalikult teavitama. Seejärel arutatakse seda küsimust lepinguosaliste vahel.

2. Mõlemad lepinguosalised võivad peatada käesoleva lepingu kohaldamise. Peatamise otsus ja selle põhjused teatatakse kirjalikult teisele lepinguosalisele.

3. Käesoleva lepingu tingimuste kohaldamine peatatakse kolmekümne kalendripäeva möödumisel pärast sellise teate edastamist.

4. Käesoleva lepingu kohaldamine jätkub kolmkümmend kalendripäeva pärast seda, kui kohaldamise peatanud lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele, et peatamise põhjused ei kehti enam.

Artikkel 22

Muudatused

1. Käesolevat lepingut muuta sooviv lepinguosaline esitab ettepaneku vähemalt kolm kuud enne lepingu rakendamise ühiskomitee järgmist koosolekut. Lepingu rakendamise ühiskomitee vaatab ettepaneku läbi ja konsensuse korral esitab soovituse. Kui lepinguosalised on soovitusega nõus, kiidavad nad selle oma asjakohase sisemenetluse kohaselt heaks.

2. Kõik muudatused, mille lepinguosalised sel viisil heaks kiidavad, jõustuvad alates sellele kuupäevale järgneva kuu esimesest päevast, mil lepinguosalised on teatanud teineteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

3. Lepingu rakendamise ühiskomitee võib muuta käesoleva lepingu lisasid.

4. Muudatuste teatis saadetakse diplomaatiliste kanalite kaudu Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile ja Indoneesia Vabariigi välisministrile.

Artikkel 23

Jõustumine, kestus ja lõpetamine

1. Käesolev leping jõustub alates järgmise kuu esimesest päevast pärast kuupäeva, mil lepinguosalised on teatanud teineteisele kirjalikult selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

2. Teatis saadetakse diplomaatiliste kanalite kaudu Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile ja Indoneesia Vabariigi välisministrile.

3. Käesolev leping kehtib viis aastat. Seda pikendatakse järjestikuste viieaastaste ajavahemike kaupa, välja arvatud juhul, kui üks lepinguosaline loobub pikendamisest, teavitades sellest teist lepinguosalist kirjalikult ette vähemalt kaksteist kuud enne käesoleva lepingu tähtaja möödumist.

4. Lepinguosalised võivad käesoleva lepingu lõpetada, teavitades sellest teist lepinguosalist kirjalikult. Käesoleva lepingu kohaldamine lõpetatakse kaksteist kuud pärast osutatud teate esitamist.

Artikkel 24

Lisad

Käesoleva lepingu lisad moodustavad selle lahutamatu osa.

Artikkel 25

Autentsed tekstid

Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaatia, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, sloveeni, slovaki, soome, taani, tšehhi, ungari ja indoneesia (Bahasa Indonesia) keeles ning kõik tekstid on autentsed. Tõlgendamise lahknevuste korral on ülimuslik ingliskeelne tekst.

SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesoleva lepingu allkirjastanud.

Съставено в Брюксел на тридесети септември две хиляди и тринадесета година.

Hecho en Bruselas, el treinta de septiembre de dos mil trece.

V Bruselu dne třicátého září dva tisíce třináct.

Udfærdiget i Bruxelles den tredivte september to tusind og tretten.

Geschehen zu Brüssel am dreißigsten September zweitausenddreizehn.

Kahe tuhande kolmeteistkümnenda aasta septembrikuu kolmekümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις τριάντα Σεπτεμβρίου δύο χιλιάδες δεκατρία.

Done at Brussels on the thirtieth day of September in the year two thousand and thirteen.

Fait à Bruxelles, le trente septembre deux mille treize.

Sastavljeno u Bruxellesu tridesetog rujna dvije tisuće trinaeste.

Fatto a Bruxelles, addì trenta settembre duemilatredici.

Briselē, divi tūkstoši trīspadsmitā gada trīsdesmitajā septembrī.

Priimta du tūkstančiai tryliktų metų rugsėjo trisdešimtą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenharmadik év szeptember havának harmincadik napján.

Magħmul fi Brussell, fit-tletin jum ta’ Settembru tas-sena elfejn u tlettax.

Gedaan te Brussel, de dertigste september tweeduizend dertien.

Sporządzono w Brukseli dnia trzydziestego września roku dwa tysiące trzynastego.

Feito em Bruxelas, em trinta de setembro de dois mil e treze.

Întocmit la Bruxelles la treizeci septembrie două mii treisprezece.

V Bruseli tridsiateho septembra dvetisíctrinásť.

V Bruslju, dne tridesetega septembra leta dva tisoč trinajst.

Tehty Brysselissä kolmantenakymmenentenä päivänä syyskuuta vuonna kaksituhattakolmetoista.

Som skedde i Bryssel den trettionde september tjugohundratretton.

Dibuat di Brussel, pada tanggal tiga puluh bulan September tahun dua ribu tiga belas.

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Untuk Uni Eropa

За Република Индонезия

Por la República de Indonesia

Za Indonéskou republiku

For Republikken Indonesien

Für die Republik Indonesien

Indoneesia Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία της Ινδονησίας

For the Republic of Indonesia

Pour la République d'Indonésie

Za Republiku Indoneziju

Per la Repubblica di Indonesia

Indonēzijas Republikas vārdā –

Indonezijos Respublikos vardu

Az Indonéz Köztársaság részéről

Għar-Repubblika tal-Indoneżja

Voor de Republiek Indonesië

W imieniu Republiki Indonezji

Pela República da Indonésia

Pentru Republica Indonezia

Za Indonézsku republiku

Za Republiko Indonezijo

Indonesian tasavallan puolesta

För Republiken Indonesien

Untuk Republik Indonesia

▼M1

I LISA

TOODETE LOETELU

Käesolevas lisas esitatud loetelu viitab kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemile, mis on kehtestatud Maailma Tolliorganisatsiooni rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooniga.

IA LISA

FLEGT-LITSENTSIMISSÜSTEEMIGA HÕLMATUD PUIDU JA PUITTOODETE ÜHTLUSTATUD KAUBAKOODID

Grupp 44







HS-KOOD KIRJELDUS Küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul; puitlaastud või -pilpad; saepuru ja puidujäätmed, aglomeeritud pakkudeks, brikettideks, graanuliteks vms või aglomeerimata 4401 21 – Puitlaastud või -pilpad – – okaspuidust Ex 4401 22 – Puitlaastud või -pilpad – – lehtpuidust (mitte bambusest ega rotangist) 4403 Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud. (Eksport on Indoneesia õigusaktide kohaselt keelatud. Kooskõlas vabatahtliku partnerluslepingu artikli 3 lõikega 3 ei tohi selle HS-koodi alla kuuluvatele toodetele FLEGT-litsentsi väljastada ja seega ei tohi neid liitu importida). Ex 4404 10 Puitlaastud jms – okaspuidust Ex 4404 20 Puitlaastud jms – lehtpuidust – – Puitlaastud Ex 4404 Vitsapuit; lõhestatud teibad; pikuti saagimata vaiad, tulbad ja aiateibad, teritatud otstega; puittoorikud jalutuskeppide, vihmavarju- ja tööriistakäepidemete vms valmistamiseks, jämedalt tahutud, kuid treimata, painutamata ja muul viisil töötlemata. (Eksport on Indoneesia õigusaktide kohaselt keelatud. Kooskõlas vabatahtliku partnerluslepingu artikli 3 lõikega 3 ei tohi selle HS-koodi alla kuuluvatele toodetele FLEGT-litsentsi väljastada ja seega ei tohi neid liitu importida). 4406 Raudteede ja trammiteede puitliiprid. (Eksport on Indoneesia õigusaktide kohaselt keelatud. Kooskõlas vabatahtliku partnerluslepingu artikli 3 lõikega 3 ei tohi selle HS-koodi alla kuuluvatele toodetele FLEGT-litsentsi väljastada ja seega ei tohi neid liitu importida). Ex 4407 Pikikiudu saetud või lõhestatud ja spoonihööveldatud või -kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, pikijätkatud, paksusega üle 6 mm. Ex 4407 Pikikiudu saetud või lõhestatud ja spoonihööveldatud või -kooritud puit, hööveldamata, lihvimata või pikijätkamata, paksusega üle 6 mm. (Eksport on Indoneesia õigusaktide kohaselt keelatud. Kooskõlas vabatahtliku partnerluslepingu artikli 3 lõikega 3 ei tohi selle HS-koodi alla kuuluvatele toodetele FLEGT-litsentsi väljastada ja seega ei tohi neid liitu importida). Spoon vineerimiseks (k.a spoonihööveldatud kihtpuitmaterjal), vineeri ja samalaadse kihtpuitmaterjali valmistamiseks ning muu pikuti saetud, spoonihööveldatud või kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, servjätkatud, pikijätkatud või mitte, paksusega kuni 6 mm 4408 10 Okaspuidust 4408 31 Tumepunane soorea (dark red meranti), hiigelsoorea (light red meranti) ja lodusoorea (meranti bakau) 4408 39 Muud, v.a okaspuit, tumepunane soorea (dark red meranti), hiigelsoorea (light red meranti) ja lodusoorea (meranti bakau) Ex 4408 90 Muud, v.a selle grupi alamrubriikide märkuses 2 nimetatud okaspuit ja troopiline puit (mitte bambusest ega rotangist) Puit pidevprofiiliga (keeled, sooned, punnid, kald- või ümarservad, V-punnid, helmestus, lekaalprofiil vms) ühel või mitmel küljel, otsal või serval (sealhulgas kokku ühendamata parketilipid ja -liistud) hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata, pikijätkatud või mitte. 4409 10 – Okaspuidust Ex 4409 29 – Lehtpuidust – muud (mitte rotangist) Puitlaastplaadid, orienteeritud kihtidega plaadid (OSB) jms plaadid (näiteks vahvelplaadid) puidust või muust puitmaterjalist, vaikude vms orgaaniliste sideainetega aglomeeritud või aglomeerimata Ex 4410 11 – Puidust – Puitlaastplaadid (mitte bambusest ega rotangist) Ex 4410 12 – Puidust – Orienteeritud kihtidega plaadid (OSB) (mitte bambusest ega rotangist) Ex 4410 19 – Puidust – – Muud (mitte bambusest ega rotangist) Ex 4411 Puitkiudplaadid puidust või muust puitmaterjalist, vaikude vms orgaaniliste sideainete abil kokku ühendatud või mitte (mitte bambusest ega rotangist) Vineer, spoonitud plaadid jms kihtpuitmaterjal 4412 31 – Muu vineer, mis koosneb eranditult spoonilehtedest (v.a bambus), kusjuures iga kihi paksus on kuni 6 mm: – – Millel vähemalt üks välimine kiht on alamrubriikide märkuses 2 nimetatud troopilisest puidust 4412 32 – Muu vineer, mis koosneb eranditult spoonilehtedest (v.a bambus), kusjuures iga kihi paksus on kuni 6 mm: – – Muud, millel vähemalt üks välimine kiht on lehtpuidust 4412 39 – Muu vineer, mis koosneb eranditult spoonilehtedest (v.a bambus), kusjuures iga kihi paksus on kuni 6 mm: – – Muud Ex 4412 94 – Muud: – – Tisleriplaat, lamell- ja laiaribiline tisleriplaat (mitte rotangist) Ex 4412 99 – Muud: – – Muud: – – – Barecore (kokkuliimitud puidujäätmed) (mitte rotangist) ja – – – Muud (mitte rotangist) Ex 4413 Presspuit plokkide, plaatide, prusside või profiilvormidena (mitte bambusest ega rotangist) Ex 4414 Puitraamid maalidele, fotodele, peeglitele jms (mitte bambusest ega rotangist) Ex 4415 Puidust pakk-kastid, karbid, salved, trumlid jms puitpakendid; puidust kaablitrumlid; puitalused, äärtega puitalused jms kaubaalused; kaubaaluste puidust ääred (mitte bambusest ega rotangist) Ex 4416 Vaadid, pütid, tõrred, tünnid jm puidust püttsepatooted ja nende puitosad (mitte bambusest ega rotangist) Ex 4417 Puidust tööriistad, tööriistade korpused ja käepidemed, pintslite ja harjade puitosad ja -käepidemed; puidust saapa- ja kingaliistud ning -toed (mitte bambusest ega rotangist) Ex 4418 Puidust tisleri- ja puusepatooted, sh puidust kärgpaneelid, koostepõrandaplaadid, katusesindlid ja katuselaastud (mitte bambusest ega rotangist) Ex 4419 Puidust lauanõud ja köögitarbed (mitte bambusest ega rotangist) Puitmarketrii ja -intarsia; puitlaekad ja -kastikesed juveeltoodete, terariistade jms hoidmiseks. Ex 4420 90 – Muud – – Lihtsalt töödeldud pealispinnaga pakkude või nurgeliste pakkude kujul puit, nikerdatud või peenelt keermestatud või värvitud, puudub märkimisväärne lisaväärtus ja kuju ei ole märkimisväärselt muudetud (Indoneesias HS ex 4420 90 90 00 ) (Eksport on Indoneesia õigusaktide kohaselt keelatud. Kooskõlas vabatahtliku partnerluslepingu artikli 3 lõikega 3 ei tohi selle HS-koodi alla kuuluvatele toodetele FLEGT-litsentsi väljastada ja seega ei tohi neid liitu importida). Muud puittooted Ex 4421 90 – Muud – – Tuletikutoorikud (mitte bambusest ega rotangist) ja – – Muud – – – Puidust sillutusplokid (mitte bambusest ega rotangist) Ex 4421 90 – Muud – – Muud – – – lihtsalt töödeldud pealispinnaga pakkude või nurgeliste pakkude kujul puit, nikerdatud või peenelt keermestatud või värvitud, puudub märkimisväärne lisaväärtus ja kuju ei ole märkimisväärselt muudetud (Indoneesias HS ex 4421 90 99 00 ) (Eksport on Indoneesia õigusaktide kohaselt keelatud. Kooskõlas vabatahtliku partnerluslepingu artikli 3 lõikega 3 ei tohi selle HS-koodi alla kuuluvatele toodetele FLEGT-litsentsi väljastada ja seega ei tohi neid liitu importida).

Grupp 47







HS-KOOD KIRJELDUS Kiumass puidust vm kiulisest tselluloosmaterjalist; ringlusse võetud paberi- või papijäätmed ja -jäägid: 4701 Puitmass 4702 Puidutselluloos, lahustuv 4703 Naatron- või sulfaattselluloos puidust, v.a lahustuv tselluloos 4704 Sulfittselluloos puidust, v.a lahustuv tselluloos 4705 Puidutselluloos, mis on saadud mehaaniliste ja keemiliste meetodite kombineerimisel

Grupp 48







HS-KOOD KIRJELDUS Ex 4802 Pinnakatteta paber ja papp kirjutamiseks, trükkimiseks või muudeks graafilisteks töödeks, perforeerimata perfokaardid ja perfolindimaterjal, rullides või ristkülikukujuliste (k.a ruut) lehtedena, mis tahes formaadis, v.a rubriigis 4801 või 4803 kirjeldatud paber; käsitsi valmistatud paber ja papp (v.a muust kui puidust saadud materjalist ja ringlusse võetud materjalist) Ex 4803 Tualettpaber, kosmeetiliste salvrätikute paber, käterätiku-, salvrätiku- jms majapidamis- või hügieenipaber, tselluloosvatt ja tsellulooskiudkangas, krepitud, kortsutatud, surutrükiga, perforeeritud, värvitud või trükimustrilise pealispinnaga või mitte, rullides või lehtedena (v.a muust kui puidust saadud materjalist ja ringlusse võetud materjalist) Ex 4804 Pinnakatteta jõupaber ja papp rullides või lehtedena (v.a rubriigis 4802 või 4803 nimetatud) (v.a muust kui puidust saadud materjalist ja ringlusse võetud materjalist) Ex 4805 Muu katmata paber ja papp, rullides või lehtedena, töödeldud mitte rohkem kui selle grupi märkuses 3 näidatud ulatuses (v.a muust kui puidust saadud materjalist ja ringlusse võetud materjalist) Ex 4806 Taimne pärgament, rasvakindlad paberid, kalkad, pärgamiin jm läikega läbipaistvad või poolläbipaistvad paberid, rullides või lehtedena (v.a muust kui puidust saadud materjalist ja ringlusse võetud materjalist) Ex 4807 Kihiline paber ja papp (valmistatud siledate paberikihtide kokkuliimimise teel), pinnakatte või immutuseta, tugevdatud või tugevdamata, rullides või lehtedena (v.a muust kui puidust saadud materjalist ja ringlusse võetud materjalist) Ex 4808 Lainepaber ja lainepapp (sileda liimitud pinnakihiga või ilma), krepitud, kortsutatud, surutrükiga või perforeeritud, rullides või lehtedena, v.a rubriigis 4803 kirjeldatud paber (v.a muust kui puidust saadud materjalist ja ringlusse võetud materjalist) Ex 4809 Söepaber, isekopeeruv paber jm kopeerpaber või paber kujutise ülekandmiseks (sh kaetud või immutatud paber paljundusšabloonideks või ofsetivormideks), pealetrükiga või pealetrükita, rullides või lehtedena (v.a muust kui puidust saadud materjalist ja ringlusse võetud materjalist) Ex 4810 Paber ja papp, kaetud ühelt või mõlemalt küljelt sideaine abil või ilma selleta kaoliini või muude anorgaaniliste ainetega, ilma muu katteta, värvitud või dekoreeritud pinnaga või ilma, pealetrükiga või pealetrükita, rullides või ristkülikukujuliste (k.a ruut) lehtedena, mis tahes formaadis (v.a muust kui puidust saadud materjalist ja ringlusse võetud materjalist) Ex 4811 Paber, papp, tselluloosvatt ja tsellulooskiudkangas, kaetud, immutatud, pealistatud, värvitud või dekoreeritud pinnaga või pealetrükiga, rullides või ristkülikukujuliste (k.a ruut) lehtedena, v.a rubriigi 4803 , 4809 või 4810 kaubad (v.a muust kui puidust saadud materjalist ja ringlusse võetud materjalist) Ex 4812 Paberimassist filtriplokid, -tahvlid ja -plaadid (v.a muust kui puidust saadud materjalist ja ringlusse võetud materjalist) Ex 4813 Sigaretipaber, mõõtu lõigatud või lõikamata, raamatuks volditud või voltimata, toruks vormitud või vormimata (v.a muust kui puidust saadud materjalist ja ringlusse võetud materjalist) Ex 4814 Tapeet jms seinakattematerjalid; paberist aknatransparendid (v.a muust kui puidust saadud materjalist ja ringlusse võetud materjalist) Ex 4816 Söepaber, isekopeeruv paber jm kopeerpaber või paber kujutise ülekandmiseks (v.a rubriigis 4809 nimetatud), paberist paljundusšabloonid ja ofsetivormid, karpides või lahtiselt (v.a muust kui puidust saadud materjalist ja ringlusse võetud materjalist) Ex 4817 Paberist või papist ümbrikud, kaartkirjad, lihtpostkaardid ja korrespondentskaardid; paberist või papist karbid, kotid, taskud ja kirjakomplektid, mis sisaldavad valiku paberikaupu (v.a muust kui puidust saadud materjalist ja ringlusse võetud materjalist) Ex 4818 Tualettpaber ja samalaadne paber, tselluloosvatt või tsellulooskiudkangas, kasutamiseks majapidamises või hügieenitarbena, rullides laiusega kuni 36 cm või mõõtu või vormi lõigatud; taskurätikud, puhastus- ja käterätikud, laudlinad, salvrätikud, voodilinad jms paberist, paberimassist, tselluloosvatist või tsellulooskiudkangast majapidamis-, hügieeni- või haiglatarbed, rõivad ja rõivamanused (v.a muust kui puidust saadud materjalist ja ringlusse võetud materjalist) Ex 4821 Mitmesugused paberist või papist etiketid, pealetrükiga või pealetrükita (v.a muust kui puidust saadud materjalist ja ringlusse võetud materjalist) Ex 4822 Poolid, rullid, bobiinid jms alused paberimassist, paberist või papist (perforeeritud või perforeerimata, tugevdatud või tugevdamata) (v.a muust kui puidust saadud materjalist ja ringlusse võetud materjalist) Ex 4823 Muu paber, papp, tselluloosvatt ja tsellulooskiudkangas, mõõtu või vormi lõigatud; muud tooted paberimassist, paberist, papist, tselluloosvatist või tsellulooskiudkangast (v.a muust kui puidust saadud materjalist ja ringlusse võetud materjalist) Märkus: muust kui puidust saadud materjalist ja ringlusse võetud materjalist pabertoodetele on lisatud Indoneesia tööstusministri ametlik kiri, millega kinnitatakse muust kui puidust saadud materjali ja ringlusse võetud materjali kasutamist. Sellistele toodetele FLEGT-litsentsi ei väljastata.

Grupp 94







HS-KOOD KIRJELDUS Istmed (v.a rubriigis 9402 nimetatud), voodiks teisendatavad või mitte, ja nende osad 9401 61 – Muud puitkarkassiga istmed: – – Polsterdatud 9401 69 – Muud puitkarkassiga istmed: – – Muud Muu mööbel ja selle osad 9403 30 – Puidust kontorimööbel 9403 40 – Puidust köögimööbel 9403 50 – Puidust magamistoamööbel 9403 60 – Muu puitmööbel Ex 9403 90 – Osad: – – Muud (Indoneesias HS 9403 90 90 ) Kokkupandavad ehitised Ex 9406 00 – Muud kokkupandavad ehitised: – – Puidust (Indoneesias HS 9406 00 92 )

Grupp 97







HS-KOOD KIRJELDUS Originaalgravüürid, -estambid ja -litograafiad. Ex 9702 00 Lihtsalt töödeldud pealispinnaga pakkude või nurgeliste pakkude kujul puit, nikerdatud või peenelt keermestatud või värvitud, puudub märkimisväärne lisaväärtus ja kuju ei ole märkimisväärselt muudetud (Indoneesias HS ex 9702 00 00 00 ) (Eksport on Indoneesia õigusaktide kohaselt keelatud. Kooskõlas vabatahtliku partnerluslepingu artikli 3 lõikega 3 ei tohi selle HS-koodi alla kuuluvatele toodetele FLEGT-litsentsi väljastada ja seega ei tohi neid liitu importida).

IB LISA

SELLISE PUIDU ÜHTLUSTATUD KAUBAKOODID, MILLE EKSPORT ON INDONEESIA ÕIGUSAKTIDE KOHASELT KEELATUD

Grupp 44







HS-KOOD KIRJELDUS 4403 Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud. Ex 4404 Vitsapuit; lõhestatud teibad; pikuti saagimata vaiad, tulbad ja aiateibad, teritatud otstega; puittoorikud jalutuskeppide, vihmavarju- ja tööriistakäepidemete vms valmistamiseks, jämedalt tahutud, kuid treimata, painutamata ja muul viisil töötlemata. 4406 Raudteede ja trammiteede puitliiprid. Ex 4407 Pikikiudu saetud või lõhestatud ja spoonihööveldatud või -kooritud puit, hööveldamata, lihvimata või pikijätkamata, paksusega üle 6 mm. Puitmarketrii ja -intarsia; puitlaekad ja -kastikesed juveeltoodete, terariistade jms hoidmiseks. Ex 4420 90 – Muud – – Lihtsalt töödeldud pealispinnaga pakkude või nurgeliste pakkude kujul puit, nikerdatud või peenelt keermestatud või värvitud, puudub märkimisväärne lisaväärtus ja kuju ei ole märkimisväärselt muudetud (Indoneesias HS ex 4420 90 90 00 ). Muud puittooted. Ex 4421 90 – Muud – – Muud – – – Lihtsalt töödeldud pealispinnaga pakkude või nurgeliste pakkude kujul puit, nikerdatud või peenelt keermestatud või värvitud, puudub märkimisväärne lisaväärtus ja kuju ei ole märkimisväärselt muudetud (Indoneesias HS ex 4421 90 99 00 ). Originaalgravüürid, -estambid ja -litograafiad. Ex 9702 00 Lihtsalt töödeldud pealispinnaga pakkude või nurgeliste pakkude kujul puit, nikerdatud või peenelt keermestatud või värvitud, puudub märkimisväärne lisaväärtus ja kuju ei ole märkimisväärselt muudetud (Indoneesias HS ex 9702 00 00 00 ).

II LISA

ÕIGUSPÄRASUSE MÄÄRATLUS

SISSEJUHATUS

Indoneesia puitu loetakse õiguspäraseks, kui on tõendatud, et puidu päritolu, tootmisprotsess ning sellele järgnev töötlemine, transport ja kaubandustegevus vastavad kõigile kohaldatavatele Indoneesia õigusnormidele.

Indoneesias on kehtestatud viide rühma jaotatud õiguslikud nõuded, mis väljenduvad asjaomastel õigusnormidel ja menetlustel põhinevate mitmesuguste põhimõtete, kriteeriumide, näitajate ja tõendusmaterjalidena. Need nõuded jaotuvad omakorda alanõueteks, mida on kirjeldatud TLASi juhistes.

Indoneesia õigusraamistikus on ka säästva metsamajandamise nõuded, mida peavad järgima majandataval riigimetsamaal tegutsevad loaomanikud. Kõik loaomanikud peavad vastama õiguslikes nõuetes sätestatud õiguspärasuskriteeriumidele. Majandataval riigimetsamaal tegutsevad loaomanikud peavad hiljemalt kuupäevaks, mil lõpeb nende algne õiguspärasuse sertifikaat, vastama nii õiguslikele nõuetele kui ka säästva metsamajandamise nõuetele vastavalt TLASi juhistele.

Indoneesia on kohustunud õiguslikud nõuded mitme sidusrühma koostöös korrapäraselt läbi vaatama ja neid täiustama.

Nimetatud viis õigusliku nõude rühma on järgmised:

— 1. rühma õiguslikud nõuded : nõuded majandataval riigimetsamaal kehtivale kontsessioonile: looduslik mets, metsaistandik, ökosüsteemi taastamine, metsa majandamise õigus (Hak Pengelolaan);

— 2. rühma õiguslikud nõuded : nõuded majandataval riigimetsamaal asuvatele kogukonna metsaistandikele ja kogukonnametsadele;

— 3. rühma õiguslikud nõuded : nõuded erametsadele;

— 4. rühma õiguslikud nõuded : nõuded puidukasutusõigustele riigile kuuluval mittemetsamaal või riigile kuuluval majandataval metsamaal, mille kasutust muudetakse;

— 5. rühma õiguslikud nõuded : nõuded metsandusel põhinevale tooraine- ja järelsektorile ja kauplejatele.

Neid viit õigusliku nõude rühma kohaldatakse eri tüüpi puidulubade suhtes vastavalt järgmisele tabelile.







Loatüüp või õigus Kirjeldus Maaomand/ressursside majandamine või kasutamine Kohaldatav õiguslik nõue IUPHHK-HA/HPH Looduslikust majandatavast metsast pärit puidu kasutamise luba Riigiomandis/ettevõtte majandatud 1 IUPHHK-HTI/HPHTI Tööstusliku metsaistandiku rajamise ja majandamise luba Riigiomandis/ettevõtte majandatud 1 IUPHHK-RE Metsa ökosüsteemi taastamise luba Riigiomandis/ettevõtte majandatud 1 Metsa majandamise õigus (Perum Perhutani) Metsaistandiku majandamise õigus Riigiomandis/ettevõtte majandatud (riigiettevõte) 1 IUPHHK- HTR Kogukonnametsa või erametsa istutamise luba Riigiomandis/kogukonna või eraisiku majandatud 2 IUPHHK-HKM Kogukonnametsa majandamise luba Riigiomandis/kogukonna majandatud 2 IUPHHK-HD Asulale kuuluva metsa majandamise luba Riigiomandis/ühe asula majandatud 2 IUPHHK-HTHR Taasmetsastatud aladelt pärit puidu kasutamise luba Riigiomandis/kogukonna või eraisiku majandatud 2 Eramaa Luba ei nõuta Eraomandis/eraisiku kasutuses 3 IPK/ILS Mittemetsamaalt või muudetava kasutusega majandatavalt metsamaalt pärit puidu kasutamise õigus Riigiomandis/eraisiku kasutuses 4 IUIPHHK Toorainetöötlusettevõtte rajamise ja majandamise luba Ei kohaldata 5 IUI Lanjutan või IPKL Töötleva tööstuse ettevõtte rajamise ja majandamise luba Ei kohaldata 5 TPTd (TPT, TPT-KB, TPT-KO) Registreeritud puidu/töödeldud puidu hoidlad Ei kohaldata 5 IRT Kodumajapidamisettevõtted Ei kohaldata 5 ETPIK – mittetootja Registreeritud mittetootvad eksportijad Ei kohaldata 5

1. RÜHMA ÕIGUSLIKUD NÕUDED: NÕUDED MAJANDATAVAL METSAMAAL KEHTIVALE KONTSESSIOONILE







Nr Põhimõtted Kriteeriumid Näitajad Tõendusmaterjal Seotud õigusaktid (1) 1. P1. Ala õiguslik seisund ja selle kasutamise õigus K1.1. Metsa haldusüksus (kontsessiooni omanik) asub majandataval metsamaal. 1.1.1. Loaomanik on võimeline tõendama, et puidu kasutamise luba (IUPHHK) on kehtiv. Metsakontsessiooniõiguse tõend. Valitsuse määrus PP72/2010 Metsandusministri määrus P12/2010 Metsandusministri määrus P.30/2014 Metsandusministri määrus P.31/2014 Metsandusministri määrus P.33/2014 Metsandusministri määrus P.76/2014 Tõend metsast saadavate puittoodete kasutamise loa eest tasumise kohta. Tõend muust seaduslikust ala kasutamise loast (kui neid on). 2. P2. Ülestöötamise süsteemi ja korra nõuete täitmine K2.1. Loaomanikul on raielangi ülestöötamise kava, mille on kinnitanud pädev haldusasutus. 2.1.1. Pädev haldusasutus on heaks kiitnud töökava dokumendid: üldkava, iga-aastane töökava ja nende lisad. Heakskiidetud üldkava ja lisad (koostatud tehniliselt pädevate isikute tehtud põhjaliku metsainventuuri põhjal). Metsandusministri määrus P62/2008 Metsandusministri määrus P56/2009 Metsandusministri määrus P60/2011 Metsandusministri määrus P.33/2014 Heakskiidetud iga-aastane töökava (koostatud üldkava põhjal). Kaardid (mille on koostanud tehniliselt pädevad isikud ja mis kirjeldavad töökavaga hõlmatud alade skeemi ja piire). Kaart, millele on märgitud iga-aastase töökavaga hõlmatud metsaraie keelualad, ja tõendid töökava kohapeal rakendamise kohta. Ülestöötamispunktid (sektsioonid või piirkonnad) on kaardil selgelt märgitud ja kohapeal kontrollitud. K2.2. Töökava kehtib. 2.2.1. Metsaloa omanikul on kehtiv töökava, mis vastab kohaldatavate õigusaktide nõuetele. Metsast saadavate puittoodete kasutamise üldkava dokument ja lisad (sobivad ka menetluses olevad taotlused). Metsandusministri määrus P62/2008 Metsandusministri määrus P56/2009 Metsandusministri määrus P60/2011 Ülestöötataval alal asuva loodusliku metsa raie asukohad ja palkide väljaviidav maht vastavad töökavas esitatule. 3. P3. Ümarpalkide transpordi või omandi muutuse õiguspärasus K3.1. Loaomanikud tagavad, et kõik metsas asuvalt puidu laoplatsilt metsatoodete esmatöötlemisele või registreeritud palgiettevõtjale (sh vahelaoplatsi kaudu) transporditud palgid on füüsiliselt tuvastatud ja varustatud kehtivate dokumentidega. 3.1.1. Kõigi ülestöötatud või ärilisel eesmärgil väljaveetud suure läbimõõduga palkide andmed on esitatud puidutootmisaruandes. Heakskiidetud puidutootmisaruande dokumendid. Metsandusministri määrus P41/2014 Metsandusministri määrus P42/2014 3.1.2. Kogu loa piirkonnast väljaviidud puit on varustatud kehtivate veodokumentidega. Palgid on nende transportimisel puidu laoplatsilt metsatoodete esmatöötlemisele või registreeritud palgiettevõtjale (sh vahelaoplatsi kaudu) varustatud kehtivate veodokumentide ja lisadega. Metsandusministri määrus P41/2014 Metsandusministri määrus P42/2014 3.1.3. Ümarpalgid on üles töötatud metsakasutusloas määratud aladel. Puiduameti märgis/vöötkood (PUHH) palkidel. Metsandusministri määrus P41/2014 Metsandusministri määrus P42/2014 Puiduameti märgise/vöötkoodi kasutamine. 3.1.4. Kõik laoplatsilt veetud palgid on varustatud kehtiva veodokumendiga. Kehtiv veodokument. Metsandusministri määrus P41/2014 Metsandusministri määrus P42/2014 K3.2. Loaomanik on maksnud ärilisel eesmärgil toimunud puiduväljaveo eest kohaldatavad tasud ja lõivud. 3.2.1. Loaomanik tõendab, et on maksnud palgitoodangule ja kohaldatavale tariifile vastava metsauuendusmaksu ja/või metsaressursimaksu. Metsauuendusmaksu ja/või metsaressursimaksu maksekorraldus. Valitsuse määrus PP22/1997 Valitsuse määrus PP51/1998 Valitsuse määrus PP59/1998 Metsandusministri määrus P18/2007 Kaubandusministri määrus 22/2012 Metsauuendusmaksu ja/või metsaressursimaksu maksmiseks tehtud hoiuse tõend ja maksekinnitused. Metsauuendusmaksu ja/või metsaressursimaksu maksmine on kooskõlas palgitoodangu ja kohaldatava tariifiga. K3.3. Saartevaheline transport ja kaubandus 3.3.1. Palke transportivad loaomanikud on registreeritud saartevahelised puiduettevõtjad (PKAPT). PKAPT dokumendid. Tööstus- ja kaubandusministri määrus 68/2003 Metsandusministri, transpordiministri ning tööstus- ja kaubandusministri ühismäärus 22/2003 3.3.2. Ümarpalkide transportimiseks kasutatav alus sõidab Indoneesia lipu all ja sellel on kehtiv tegutsemisluba. Registreerimisdokumendid, kuhu on kantud aluse andmed, ja kehtiv luba. Tööstus- ja kaubandusministri määrus 68/2003 Metsandusministri, transpordiministri ning tööstus- ja kaubandusministri ühismäärus 22/2003 K.3.4. V-Legal'i märgise vastavus nõuetele. 3.4.1. V-Legal'i märgise rakendamine. V-Legal'i märgist kasutatakse nõuetekohaselt. Metsandusministri määrus P43/2014 4. P4. Kooskõla metsa ülestöötamisega seotud keskkonna- ja sotsiaalsete aspektidega K4.1. Loaomanikul on kohaldatav keskkonnamõju hindamise (KMH) heakskiidetud dokument ja ta on rakendanud selles loetletud meetmed. 4.1.1. Loaomanikul on pädeva asutuse heakskiidetud kohaldatavad KMH dokumendid, mis katavad kogu tema töövaldkonna. Kohaldatavad KMH dokumendid. Valitsuse määrus PP27/2012 Keskkonnaministri määrus 05/2012 4.1.2. Loaomanikul on keskkonnajuhtimiskava ja keskkonnaseirekava rakendamise aruanded, kus on kirjeldatud keskkonnamõju leevendamiseks ja sotsiaalse kasu tagamiseks võetud meetmed. Keskkonnajuhtimiskava ja keskkonnaseirekava dokumendid. Valitsuse määrus PP27/2012 Keskkonnaministri määrus 05/2012 Keskkonnajuhtimiskava ning oluliste keskkonna- ja sotsiaalsete aspektide seire rakendamise tõendid. 5. P5. Kooskõla tööhõivet käsitlevate õigusnormidega K5.1. Töötervishoiu ja -ohutuse nõuete täitmine. 5.1.1. Töötervishoiu ja -ohutuse korra kättesaadavus ja rakendamine. Töötervishoiu ja -ohutuse korra rakendamine. Valitsuse määrus PP50/2012 Tööjõu- ja migratsiooniministri määrus 8/2010 Tööjõu- ja migratsiooniministri määrus 609/2012 Töötervishoiu ja -ohutuse tagamise vahendid. Andmed toimunud õnnetusjuhtumite kohta. K5.2. Töötajate õiguste täitmine. 5.2.1. Töötajate ühinemisvabadus. Töötajad on ametiühinguliikmed või ettevõtte poliitika kohaselt on töötajatel õigus ametiühingut luua või selle töös osaleda. Seadus 13/2003 Tööjõu- ja migratsiooniministri määrus 16/2011 5.2.2. Kollektiivtöölepingute olemasolu. Kollektiivtöölepingute dokumendid või ettevõtte töötajate õigusi käsitlevad poliitikadokumendid. Seadus 13/2003 Tööjõu- ja migratsiooniministri määrus 16/2011 5.2.3. Ettevõte ei palka alaealisi töötajaid. Ettevõttes ei ole alaealisi töötajaid. Seadus 23/2002 Seadus 13/2003 (1) Peamised õigusaktid, hõlmab ka hilisemaid muudatusi.

2. RÜHMA ÕIGUSLIKUD NÕUDED: NÕUDED MAJANDATAVAL METSAMAAL ASUVATELE KOGUKONNA METSAISTANDIKELE JA KOGUKONNAMETSADELE







Nr Põhimõtted Kriteeriumid Näitajad Tõendusmaterjal Seotud õigusaktid 1. P1. Ala õiguslik seisund ja selle kasutamise õigus K1.1. Metsa haldusüksus asub majandataval metsamaal. 1.1.1. Loaomanik on võimeline tõendama, et puidu kasutamise luba (IUPHHK) on kehtiv. Metsakontsessiooniõiguse tõend. Metsandusministri määrus P37/2007 Metsandusministri määrus P49/2008 Metsandusministri määrus P12/2010 Metsandusministri määrus P55/2011 Tõend metsast saadavate puittoodete kasutamise loa eest tasumise kohta. K1.2. Äriüksus tegutseb grupina. 1.2.1. Ettevõtjate grupp on seaduslikult asutatud. Asutamisdokument või asutamise tõend. Metsandusministri määrus P43/2014 2. P2. Ülestöötamise süsteemi ja korra nõuete täitmine K2.1. Loaomanikul on pädeva haldusasutuse kinnitatud raielangi ülestöötamise kava. 2.1.1. Pädev haldusasutus on heaks kiitnud iga-aastase töökava dokumendi. Heakskiidetud iga-aastase töökava dokument. Metsandusministri määrus P62/2008 Kaart, millele on märgitud iga-aastase töökavaga hõlmatud metsaraie keelualad, ja tõendid kohapeal rakendamise kohta. Ülestöötamissektsioonide asukohad on selgelt märgistatud ja neid saab kohapeal kontrollida. K2.2. Töökava kehtib. 2.2.1. Metsaloa omanikul on kehtiv töökava, mis vastab kohaldatavate õigusaktide nõuetele. Metsast saadavate puittoodete kasutamise üldkava dokument ja lisad (sobivad ka menetluses olevad taotlused). Metsandusministri määrus P62/2008 Metsaomandiks määrataval alal asuvate palkide asukoht ja väljaviidav maht peavad vastama töökavas esitatule. K2.3. Loaomanikud tagavad, et kõik metsas asuvalt puidu laoplatsilt metsatoodete esmatöötlemisele või registreeritud palgiettevõtjale (sh vahelaoplatsi kaudu) transporditud palgid on füüsiliselt tuvastatud ja varustatud kehtivate dokumentidega. 2.3.1. Kõigi ülestöötatud või ärilisel eesmärgil väljaveetud palkide andmed on esitatud puidutootmisaruandes. Heakskiidetud puidutootmisaruande dokumendid. Metsandusministri määrus P41/2014 Metsandusministri määrus P42/2014 2.3.2. Kõik loa piirkonnast väljaviidud palgid on varustatud seaduslike veodokumentidega. Seaduslikud veodokumendid ja asjakohased lisad transportimisel puidu laoplatsilt vahelaoplatsile ja vahelaoplatsilt toorainetöötlemisele või registreeritud palgiettevõtjale. Metsandusministri määrus P41/2014 Metsandusministri määrus P42/2014 2.3.3. Ümarpalgid on üles töötatud metsakasutusloas määratud aladel. Puiduameti märgis/vöötkood (PUHH) palkidel. Metsandusministri määrus P41/2014 Metsandusministri määrus P42/2014 Loaomanik märgistab puitu järjepidevalt. 2.3.4. Loaomanik esitab vajaduse korral puidu laoplatsilt transporditavate palkide kohta veodokumendid. Palgiveodokument, millele on lisatud palkide loetelu. Metsandusministri määrus P41/2014 Metsandusministri määrus P42/2014 K2.4. Loaomanik on maksnud ärilisel eesmärgil toimunud puiduväljaveo eest kohaldatavad tasud ja lõivud. 2.4.1. Loaomanik tõendab, et on maksnud palgitoodangule ja kohaldatavale tariifile vastava metsaressursimaksu. Metsaressursimaksu maksekorraldus. Metsandusministri määrus P18/2007 Kaubandusministri määrus 22/2012 Tõend metsaressursimaksu tasumise kohta. Metsaressursimaksu maksmine on kooskõlas palgitoodangu ja kohaldatava tariifiga. K2.5. V-Legal'i märgise vastavus nõuetele. 2.5.1. V-Legal'i märgise rakendamine. V-Legal'i märgist kasutatakse nõuete kohaselt. Metsandusministri määrus P43/2014 3. P3. Kooskõla metsa ülestöötamisega seotud keskkonna- ja sotsiaalsete aspektidega K3.1. Loaomanikul on kohaldatav keskkonnamõju hindamise (KMH) heakskiidetud dokument ja ta on rakendanud selles loetletud meetmed. 3.1.1. Loaomanikul on pädeva asutuse heakskiidetud kohaldatavad KMH dokumendid, mis katavad kogu tema töövaldkonna. Kohaldatavad KMH dokumendid. Valitsuse määrus PP27/2012 Keskkonnaministri määrus 05/2012 3.1.2. Loaomanikul on aruanded rakendatud keskkonnajuhtimise ja -seire kohta, mille eesmärk on leevendada keskkonnamõju ja tagada sotsiaalne kasu. Asjakohased keskkonnajuhtimis- ja seiredokumendid. Valitsuse määrus PP27/2012 Keskkonnaministri määrus 05/2012 Keskkonnajuhtimise ning oluliste keskkonna- ja sotsiaalsete aspektide seire rakendamise tõendid. 4. P4. Kooskõla tööhõivet käsitlevate õigusnormidega K4.1. Töötervishoiu ja -ohutuse nõuete täitmine. 4.1.1. Töötervishoiu ja -ohutuse korra kättesaadavus ja rakendamine. Töötervishoiu ja -ohutuse korra rakendamine. Valitsuse määrus PP50/2012 Tööjõu- ja migratsiooniministri määrus 8/2010 Tööjõu- ja migratsiooniministri määrus 609/2012 Töötervishoiu ja -ohutuse tagamise vahendid. K4.2. Töötajate õiguste täitmine. 4.2.1. Ettevõte ei palka alaealisi töötajaid. Ettevõttes ei ole alaealisi töötajaid. Seadus 23/2002 Seadus 13/2003

3. RÜHMA ÕIGUSLIKUD NÕUDED: NÕUDED ERAMETSADELE







Nr Põhimõtted Kriteeriumid Näitajad Tõendusmaterjal Seotud õigusaktid 1. P1. Metsaomand on tõendatav K1.1. Puidu ülestöötamise ala omandi või maaomandi õiguspärasus. 1.1.1. Eramaa või -metsa omanik on võimeline tõendama maa omandit või maa kasutamise õigust. Kehtivad maaomandi või rendidokumendid (pädeva asutuse tunnustatud rendidokument). Seadus 5/1960 Metsandusministri määrus P33/2010 Valitsuse määrus PP12/1998 Kaubandusministri määrus 36/2007 Kaubandusministri määrus 37/2007 Seadus 6/1983 Metsandusministri määrus P43/2014 Maaharimisõigus. Ettevõtte asutamisdokument. Kaubandusega tegeleva ettevõtte tegevusluba (SIUP). Ettevõtte registritõend (TDP). Maksukohustuslaseks registreerimise tõend (NPWP). Töötervishoiu ja -ohutuse dokument. Kollektiivtöölepingute dokumendid või ettevõtte töötajate õigusi käsitlevad poliitikadokumendid. Erametsa ala kaart ja selgelt märgitud piirid. 1.1.2. Haldusüksused (omanikuks üksikisik või isikute rühm) esitavad kehtivad puiduveodokumendid. Palgiveodokument. Metsandusministri määrus P30/2012 1.1.3. Haldusüksused esitavad tõendid ala rendiõiguse ülemineku eel olemas olnud puudega seotud kohaldatavate tasude maksmise kohta. Tõend metsauuendusmaksu ja/või metsaressursimaksu ning riigile kännuraha kompensatsiooni maksmise kohta. Metsandusministri määrus P18/2007 K.1.2. Grupina tegutsev äriüksus on seaduslikult registreeritud. 1.2.1. Ettevõtjate grupp on seaduslikult asutatud. Asutamisdokument või asutamise tõend. Metsandusministri määrus P43/2014 K.1.3. V-Legal'i märgise vastavus nõuetele. 1.3.1. V-Legal'i märgise rakendamine. V-Legal'i märgist kasutatakse nõuete kohaselt. Metsandusministri määrus P43/2014 2. P2. Kooskõla tööhõivet käsitlevate õigusnormidega maaharimisõigusega ala puhul K2.1. Töötervishoiu ja -ohutuse nõuete täitmine. 2.1.1. Töötervishoiu ja -ohutuse korra kättesaadavus ja rakendamine. Töötervishoiu ja -ohutuse korra rakendamine. Valitsuse määrus PP50/2012 Tööjõu- ja migratsiooniministri määrus 8/2010 Tööjõu- ja migratsiooniministri määrus 609/2012 Töötervishoiu ja -ohutuse tagamise vahendid. Andmed toimunud õnnetusjuhtumite kohta. K2.2. Töötajate õiguste täitmine. 2.2.1. Töötajate ühinemisvabadus. Töötajad on ametiühinguliikmed või ettevõtte poliitika kohaselt on töötajatel õigus ametiühingut luua või selle töös osaleda. Seadus 13/2003 Tööjõu- ja migratsiooniministri määrus 16/2001 2.2.2. Kollektiivtöölepingute olemasolu. Kollektiivtöölepingute dokumendid või ettevõtte töötajate õigusi käsitlevad poliitikadokumendid. Seadus 13/2003 Tööjõu- ja migratsiooniministri määrus 16/2011 2.2.3. Ettevõte ei palka alaealisi töötajaid. Ettevõttes ei ole alaealisi töötajaid. Seadus 23/2002 Seadus 13/2003 3. P3. Kooskõla metsa ülestöötamisega seotud keskkonna- ja sotsiaalsete aspektidega K3.1. Maaharimisõiguse omanikul või erametsaomanikul on kohaldatav keskkonnamõju hindamise (KMH) heakskiidetud dokument ja ta on rakendanud selles loetletud meetmed (kui õigusaktidega nõutud). 3.1.1. Maaharimisõiguse omanikul või erametsaomanikul on pädeva asutuse heakskiidetud kohaldatavad KMH dokumendid, mis katavad kogu tema töövaldkonna. Kohaldatavad KMH dokumendid. Valitsuse määrus PP27/2012 Keskkonnaministri määrus 05/2012 3.1.2. Maaharimisõiguse omanikul keskkonnajuhtimiskava ja keskkonnaseirekava rakendamise aruanded. Keskkonnajuhtimiskava ja keskkonnaseirekava dokumendid. Valitsuse määrus PP27/2012 Keskkonnaministri määrus 05/2012 Keskkonnajuhtimiskava ning seire rakendamise tõendid.

4. RÜHMA ÕIGUSLIKUD NÕUDED: NÕUDED PUIDUKASUTUSÕIGUSTELE MITTEMETSAMAAL VÕI MAJANDATAVAL METSAMAAL, MILLE KASUTUST MUUDETAKSE







Nr Põhimõtted Kriteeriumid Näitajad Tõendusmaterjal Seotud õigusaktid 1. P1. Ala õiguslik seisund ja selle kasutamise õigus K1.1. Puidu ülestöötamise luba mittemetsamaal ilma metsa õiguslikku seisundit muutmata. 1.1.1. Ülestöötamine lubatud renditud alal muu seadusliku loa (ISL)/maakasutuse muutmise loa (IPK) alusel. Märkused: see kehtib ka varem taasmetsastatud alaks (HTHR) liigitatud ala suhtes. ILS/IPK load ülestöötamiseks renditud alal (sh kohaldatav keskkonnamõju hindamise (KMH) dokument muu kui metsandusettevõtte puhul). Valitsuse määrus PP27/2012 Metsandusministri määrus P18/2011 Metsandusministri määrus P59/2011 Keskkonnaministri määrus 05/2012 ILS/IPK lubadele lisatud renditud ala kaardid ja tõend nõuete täitmise kohta kohapeal. K1.2. Puidu ülestöötamise luba mittemetsamaal, mis toob kaasa metsa õigusliku seisundi muutmise. 1.2.1. Ülestöötamine lubatud maakasutuse muutmise loa (IPK) alusel. Märkused: see kehtib ka varem taasmetsastatud alaks (HTHR) liigitatud ala suhtes. Tegevusluba ja sellele lisatud kaardid (sh kohaldatav keskkonnamõju hindamise (KMH) dokument muu kui metsandusettevõtte puhul). Valitsuse määrus PP27/2012 Metsandusministri määrus P33/2010 Metsandusministri määrus P14/2011 Metsandusministri määrus P59/2011 Keskkonnaministri määrus 05/2012 IPK maakasutuse muutmise aladel. IPK-le lisatud kaardid. Metsa õigusliku seisundi muutmist lubavad dokumendid (see nõue kehtib nii IPK lubade omanikele kui ka tegevusloa omanikele). 1.2.2. Maakasutuse muutmise luba (IPK) ümberasustamise tulemusel loodava asula jaoks. IPK maakasutuse muutmise aladel. Metsandusministri määrus P14/2011 IPK-le lisatud kaardid. K1.3. Puidu ülestöötamise luba mittemetsamaal. 1.3.1. Ülestöötamine lubatud renditud alal maakasutuse muutmise loa (IPK) alusel. IPK kavandamisdokument. Valitsuse määrus PP27/2012 Metsandusministri määrus P14/2011 Keskkonnaministri määrus 05/2012 Tegevusluba ja sellele lisatud kaardid (sh kohaldatav keskkonnamõju hindamise (KMH) dokument muu kui metsandusettevõtte puhul). IPK maakasutuse muutmise aladel. IPK-le lisatud kaardid. 1.3.2. Maakasutuse muutmise luba (IPK) ümberasustamise tulemusel loodava asula jaoks. IPK maakasutuse muutmise aladel. Metsandusministri määrus P14/2011 IPK-le lisatud kaardid. 2. P2. Kooskõla puidu ülestöötamise ja palgiveo õigusliku süsteemi ja korraga K2.1. IPK/ILSi kava ja selle rakendamine on kooskõlas maakasutuskavaga. 2.1.1. Heakskiidetud töökava, mis käsitleb IPK/ILSiga hõlmatud alasid. IPK/ILSi töökava dokumendid. Metsandusministri määrus P62/2008 Metsandusministri määrus P53/2009 2.1.2. Loaomanik on võimeline tõendama, et veetud palgid pärinevad alalt, mille kohta on välja antud kehtiv maakasutuse muutmise luba või muu kasutusluba (IPK/ILS). Metsainventuuridokumendid. Metsandusministri määrus P62/2008 Metsandusministri määrus P41/2014 Puidutootmisaruande dokumendid (LHP). K2.2. Riiklike tasude ja lõivude tasumine ning puiduveonõuete täitmine. 2.2.1. Tõendid tasude maksmise kohta. Metsaressursimaksu maksekorraldus. Metsandusministri määrus P18/2007 Tõend metsaressursimaksu tasumise kohta. Metsaressursimaksu maksmine on kooskõlas palgitoodangu ja kohaldatava tariifiga. 2.2.2. Loaomanikul on kehtivad puiduveodokumendid. Palgiveoarve (FAKB) ja väikese läbimõõduga palkide loetelu. Metsandusministri määrus P41/2014 Palkide õiguspärasuse dokument (SKSKB) ja suure läbimõõduga palkide loetelu. K2.3. V-Legal'i märgise vastavus nõuetele. 2.3.1. V-Legal'i märgise rakendamine. V-Legal'i märgist kasutatakse nõuete kohaselt. Metsandusministri määrus P43/2014 3. P3. Kooskõla tööhõivet käsitlevate õigusnormidega K3.1. Töötervishoiu ja -ohutuse nõuete täitmine. 3.1.1. Töötervishoiu ja -ohutuse korra kättesaadavus ja rakendamine. Töötervishoiu ja -ohutuse kord. Valitsuse määrus PP50/2012 Tööjõu- ja migratsiooniministri määrus 8/2010 Tööjõu- ja migratsiooniministri määrus 609/2012 Töötervishoiu ja -ohutuse tagamise vahendid. Andmed toimunud õnnetusjuhtumite kohta. K3.2. Töötajate õiguste täitmine. 3.2.1. Ettevõte ei palka alaealisi töötajaid. Ettevõttes ei ole alaealisi töötajaid. Seadus 23/2002 Seadus 13/2003

5. RÜHMA ÕIGUSLIKUD NÕUDED: NÕUDED METSANDUSEL PÕHINEVALE TOORAINE- JA JÄRELSEKTORILE JA KAUPLEJATELE







Nr Põhimõtted Kriteeriumid Näitajad Tõendusmaterjal Seotud õigusaktid 1. P1. Äriüksused toetavad seaduslikku metsakaubandust K1.1. Metsast saadavate puittoodete töötlemise sektoril on järgmised kehtivad load: a) töötlev tööstus ja/või b) töödeldud toodete eksportija. 1.1.1. Töötleva tööstuse üksustel on kehtivad load. Ettevõtte asutamisdokument ja selle viimased muudatused. Seadus 6/1983 Seadus 3/2014 Valitsuse määrus PP74/2011 Valitsuse määrus PP27/2012 Justiits- ja inimõigusteministri määrus M.01-HT.10/2006 Kaubandusministri määrus 36/2007 Kaubandusministri määrus 37/2007 Tööstusministri määrus 41/2008 Siseministri määrus 27/2009 Kaubandusministri määrus 39/2011 Keskkonnaministri määrus 05/2012 Kaubandusministri määrus 77/2013 Metsandusministri määrus P9/2014 Metsandusministri määrus P55/2014 Kaubandustegevuses osalemise luba (ärilitsents/SIUP) või kauplemisluba, mis võib olla tööstusäriluba (IUI) või tööstusregistri tõend (TDI). Häirimisluba (ettevõttele väljastatud luba mõjutada tema tegevusega seotud keskkonda). Ettevõtte registritõend (TDP). Maksukohustuslase tunnuskood (NPWP). Kohaldatavate keskkonnamõju hindamise dokumentide kättesaadavus. Tööstusäriloa (IUI) või püsiva äriloa (IUT) või tööstusregistri tõendi (TDI) kättesaadavus. Toorainetööstuse toorainevaru kava (RPBBI) kättesaadavus. 1.1.2. Töödeldud puittoodete eksportijatel on kehtivad load nii puittoodete tootjatena kui ka eksportijatena. Eksportijad kuuluvad metsandustööstustoodete registreeritud eksportijate (ETPIK) hulka. Kaubandusministri määrus 97/2014 K1.2. Kodumajapidamisettevõte on Indoneesia juriidiline isik. 1.2.1. Kodumajapidamisettevõtte omanik tõendab oma isikut. Isikutunnistus. Metsandusministri määrus P.43/2014 K1.3. Puittoodete importijatel on kehtivad load ja nad rakendavad nõuetekohast hoolsust. 1.3.1. Puittoodete importijatel on kehtivad load. Importijad on registreeritud importijad. Kaubandusministri määrus 78/2014 1.3.2. Importijad rakendavad nõuetekohase hoolsuse süsteemi. Importijatel on nõuetekohase hoolsuse juhised/kord ja tõendid süsteemi rakendamise kohta. Metsandusministri määrus P.43/2014 K1.4. Registreeritud hoidlatel või registreeritud mittetootvatel eksportijatel on kehtivad load. 1.4.1. Registreeritud hoidlatel on kehtiv luba. Provintsi/piirkonna metsandusameti juhatajalt saadud luba. Metsandusministri määrus P30/2012 Metsandusministri määrus P41/2014 Metsandusministri määrus P42/2014 1.4.2. Registreeritud mittetootvatel eksportijatel on kehtivad load. Ettevõtte asutamisdokument ja selle viimased muudatused. Seadus 6/1983 Valitsuse määrus PP74/2011 Justiits- ja inimõigusteministri määrus M.01-HT.10/2006 Kaubandusministri määrus 36/2007 Kaubandusministri määrus 37/2007 Kaubandusministri määrus 39/2011 Kaubandusministri määrus 77/2013 Metsandusministri määrus P43/2014 Kaubandusministri määrus 97/2014 Kaubandustegevuses osalemise luba (ärilitsents/SIUP) või kauplemisluba. Ettevõtte registritõend (TDP). Maksukohustuslase tunnuskood (NPWP). Ettevõtte registritõend metsandustööstuse toodete mittetootvate eksportijate (ETPIK Non Produsen) hulka kuulumise kohta. Tarneleping, mis on sõlmitud ETPIK-mittetootva väikeettevõtjaga, kellel on puidu õiguspärasuse sertifikaat (S-LK) või tarnija vastavusdeklaratsioon (DKP). 1.4.3. Äriüksustel on kohaldatavad keskkonnamõju hindamise (KMH) dokumendid. Kohaldatavad KMH dokumendid. Valitsuse määrus PP27/2012 Keskkonnaministri määrus 13/2010 Keskkonnaministri määrus 05/2012 K1.5. Äriüksused, kes tegutsevad (VKEde või käsitööliste/kodumajapidamisettevõtete või hoidlate) grupi või ühistu (käsitöölised/kodumajapidamisettevõtted) kujul, on seaduslikult registreeritud või neil on asutamise tõend. Märkus: ei kohaldata registreeritud mittetootvate eksportijate suhtes. 1.5.1. Grupi või ühistu kujul tegutsevad äriüksused on seaduslikult asutatud. Asutamisdokument või asutamise tõend. Metsandusministri määrus P.43/2014 Ühistu puhul maksukohustuslaseks registreerimise tõend (NPWP). 1.5.2. Ühistu organisatsiooniline ülesehitus. Ühistu otsus organisatsioonilise ülesehituse kohta. Metsandusministri määrus P.43/2014 1.5.3. Ühistu liik. Ühistu ärikava dokumendid või ühistu liiki tõendav dokument. Metsandusministri määrus P.43/2014 1.5.4. Kõigi ühistuliikmete isik. Isikutunnistused. Metsandusministri määrus P.43/2014 2. P2. Äriüksused kohaldavad puidujälgimissüsteemi, mis tagab puidu päritolu jälgitavuse K2.1. Puiduseiresüsteemi olemasolu ja kohaldamine. 2.1.1. Äriüksused on võimelised tõendama, et saadud puit pärineb seaduslikust allikast. Müügi- ja ostudokumendid ja/või materjali tarneleping ja/või ostutõend. Metsandusministri määrus P30/2012 Metsandusministri määrus P.9/2014 Metsandusministri määrus P41/2014 Metsandusministri määrus P42/2014 Kaubandusministri määrus P78/2014 Puidu üleandmise kinnitatud aruanne ja/või üleandmise tõend ja/või puidu analüüsi ametlik aruanne; puittoodete õiguspärasuse tõend. Imporditud puit on varustatud tarnija vastavusdeklaratsiooni või õiguspärasuse sertifikaadiga (S-LK). Märkus: kohaldatakse vaid käsitööliste/kodumajapidamisettevõtete suhtes. Puiduveodokumendid. Veodokumendid (Nota) koos kohalike ametiasutuste vastavate ametlike aruannetega lammutatud ehitistest pärineva, üleskaevatud ja mahamaetud puidu kasutamise kohta. Tööstusjäätmepuidu veo dokumendid Nota kujul. Dokumendid/aruanded palkide/puidu/toodete varude muutumise kohta. Õiguspärasuse sertifikaat (S-PHPL/S-LK) või tarnija vastavusdeklaratsioon (DKP). Toorainetööstuse toorainevaru kava (RPBBI) toetavad dokumendid. 2.1.2. Importijatel on kehtivad dokumendid, mis tõendavad imporditud puidu pärinemist seaduslikust allikast. Märkus: ei kohaldata käsitööliste/kodumajapidamisettevõtete suhtes. Imporditeatis (PIB) Presidendi dekreet 43/1978 Kaubandusministri määrus 78/2014 Pakkenimekiri Arve B/L (veokiri) Impordideklaratsioon ja impordisoovitus. Tõend impordimaksu tasumise kohta. Muud asjakohased dokumendid (sh CITESi load), juhul kui asjaomase puidutüübi kaubandust on piiratud. Tõend imporditud puidu kasutamise kohta. 2.1.3. Äriüksused kohaldavad puidujälgimissüsteemi ja töötavad lubatud tootmismahu piires. Märkus: ei kohaldata hoidlate ega registreeritud mittetootjate suhtes. Tooraine kasutamise ja toodangu arvestuslehed. Märkus: ei kohaldata käsitööliste/kodumajapidamisettevõtete suhtes. Tööstusministri määrus 41/2008 Metsandusministri määrus P30/2012 Metsandusministri määrus P41/2014 Metsandusministri määrus P42/2014 Metsandusministri määrus P55/2014 Töödeldud toodete toodanguaruanded. Üksuse toodang ei ületa lubatud tootmismahtu. Märkus: ei kohaldata käsitööliste/kodumajapidamisettevõtete suhtes. Toodetud toodete eraldamine/eristamine arestitud puidust. 2.1.4. Kolmanda isikuga (muu tööstus või käsitöölised/kodumajapidamisettevõtted) ühises tootmisprotsessis nähakse ette puidu jälgimine. Märkus: ei kohaldata käsitööliste/kodumajapidamisettevõtete. hoidlate ega registreeritud mittetootjate suhtes. Õiguspärasuse sertifikaat (S-LK) või tarnija vastavusdeklaratsioon (DKP). Metsandusministri määrus P48/2006 Kaubandusministri määrus 36/2007 Tööstusministri määrus 41/2008 Metsandusministri määrus P.43/2014 Metsandusministri määrus P55/2014 Kolmanda isikuga sõlmitud teenuseleping toodete töötlemiseks. Tooraine kinnitusdokument. Toodetud toodete eraldamine/eristamine. Dokumendid tooraine, tootmisprotsessi ja vajaduse korral ekspordi kohta, kui eksport toimub muu ettevõttega sõlmitud teenuselepingu kaudu. K2.2. Töödeldud puittoodete üleandmine tarnijalt registreeritud mittetootvatele eksportijatele. 2.2.1. Äriüksused suudavad tõendada, et saadud tooted pärinevad seaduslikust allikast. Tooted ostetakse loetletud ETPIK-mittetootjatest partneritelt, kellel on puidu õiguspärasuse sertifikaat (S-LK) või tarnija vastavusdeklaratsioon (DKP). Metsandusministri määrus P.43/2014 Veodokument. Dokumendid/aruanded toodete varude muutumise kohta. 3. P3. Töödeldud puiduga kauplemise või omandi muutuse õiguspärasus K3.1. Siseturule mõeldud puittoodetega kaubeldakse või need antakse üle kohaldatavate õigusaktide kohaselt. Märkus: ei kohaldata registreeritud mittetootvate eksportijate suhtes. 3.1.1. Siseturule mõeldud puit on kauplemisel või selle üleandmisel varustatud veodokumendiga. Veodokument. Metsandusministri määrus 22/2003, transpordiministri määrus KM3/2003 ning tööstus- ja kaubandusministri määrus 33/2003 Metsandusministri määrus P30/2012 Metsandusministri määrus P41/2014 Metsandusministri määrus P42/2014 K3.2. Töödeldud puidu vedamine ekspordi eesmärgil on kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega. Märkus: ei kohaldata käsitööliste/kodumajapidamisettevõtete ega hoidlate suhtes. 3.2.1. Töödeldud puidu vedamine ekspordi eesmärgil koos ekspordidokumentidega (PEB). Eksporditavad tooted. Seadus 17/2006 (toll) Presidendi dekreet 43/1978 Metsandusministri määrus 447/2003 Rahandusministri määrus 223/2008 Tolli peadirektoraadi määrus P-40/2008 Tolli peadirektoraadi määrus P-06/2009 Kaubandusministri määrus P50/2013 Kaubandusministri määrus P97/2014 PEB Pakkenimekiri Arve B/L (veokiri) Ekspordilitsentsi dokumendid (V-Legal'i dokument). Tehnilise kontrolli tulemused (kontrollija aruanne) juhul, kui nõutakse toodete tehnilist kontrolli. Vajaduse korral tõend ekspordimaksu tasumise kohta. Muud asjakohased dokumendid (sh CITESi load), juhul kui asjaomase puidutüübi kaubandust on piiratud. K.3.3. V-Legal'i märgise vastavus nõuetele. 3.3.1. V-Legal'i märgise rakendamine. V-Legal'i märgist kasutatakse nõuetekohaselt. Metsandusministri määrus P43/2014 4. P4. Tööhõivet käsitlevate õigusnormide täitmine töötleva tööstuse osas K.4.1. Töötervishoiu ja -ohutuse nõuete täitmine. 4.1.1. Töötervishoiu ja -ohutuse korra kättesaadavus ja rakendamine. Töötervishoiu ja -ohutuse kord või käsitööliste/kodumajapidamisettevõtete puhul esmaabi- ja ohutusvahendid. Valitsuse määrus PP50/2012 Tööjõu- ja migratsiooniministri määrus 8/2010 Tööjõu- ja migratsiooniministri määrus 609/2012 Töötervishoiu ja -ohutuse korra rakendamine. Andmed toimunud õnnetusjuhtumite kohta. Märkus: ei kohaldata käsitööliste/kodumajapidamisettevõtete suhtes. K.4.2. Töötajate õiguste täitmine. Märkus: ei kohaldata käsitööliste/kodumajapidamisettevõtete suhtes. 4.2.1. Töötajate ühinemisvabadus. Ametiühing või ettevõtte poliitika, mille kohaselt on töötajatel õigus asutada ametiühingut või osaleda ametiühingu tegevuses. Tööjõu- ja migratsiooniministri määrus 16/2001 4.2.2. Kollektiivtöölepingu või ettevõtte töötajate õiguste poliitika olemasolu. Kollektiivtöölepingu või ettevõtte töötajate õigusi käsitlevate poliitikadokumentide kättesaadavus. Seadus 13/2003 Tööjõu- ja migratsiooniministri määrus 16/2011 4.2.3. Ettevõte ei palka alaealisi töötajaid. Ettevõttes ei ole alaealisi töötajaid. Seadus 23/2002 Seadus 13/2003

▼B

III LISA

FLEGT-LITSENTSIGA VARUSTATUD INDONEESIA PUITTOODETE LIIDUS VABASSE RINGLUSSE LUBAMISE TINGIMUSED

1. LITSENTSI ESITAMINE

1.1. Litsents esitatakse selle liidu liikmesriigi pädevale asutusele, kus litsentsiga hõlmatud saadetis lubatakse vabasse ringlusse. Seda võib teha elektrooniliselt või muu kiire vahendi kaudu.

1.2. Litsents aktsepteeritakse, kui see vastab kõigile IV lisas sätestatud nõuetele ja täiendavat kontrollimist vastavalt käesoleva lisa punktidele 3, 4 ja 5 ei peeta vajalikuks.

1.3. Litsentsi võib esitada enne selles käsitletud saadetise saabumist.

2. LITSENTSI AKTSEPTEERIMINE

2.1. Litsents, mis pole kooskõlas lisas IV esitatud nõuete ja andmetega, ei kehti.

2.2. Mahatõmbamisi ja parandusi litsentsil aktsepteeritakse ainult siis, kui litsentse väljastav asutus on need kinnitanud.

2.3. Litsents loetakse kehtetuks, kui selle pädevale asutusele esitamise kuupäev on hilisem kui litsentsil märgitud kehtivusaeg. Litsentsi kehtivusaja pikendamist ei aktsepteerita, kui litsentse väljastav asutus ei ole pikendust kinnitanud.

2.4. Duplikaati või asenduslitsentsi ei aktsepteerita, kui seda ei ole välja andnud ja kinnitanud litsentse väljastav asutus.

2.5. Kui litsentsi või saadetise kohta nõutakse lisateavet vastavalt käesolevale lisale, võib litsentsi aktsepteerida alles pärast nõutud teabe saamist.

2.6. Kui vabasse ringlusse lubamiseks esitatud saadetises sisalduvate puittoodete maht või kaal ei erine asjaomases litsentsis märgitud mahust või kaalust rohkem kui kümme protsenti, loetakse saadetis mahu või kaalu poolest litsentsis esitatud andmetele vastavaks.

2.7. Pädev asutus teavitab kooskõlas kohaldatavate õigusaktide ja korraga tolliasutusi litsentsi aktsepteerimisest kohe pärast selle toimumist.

3. LITSENTSI KEHTIVUSE JA AUTENTSUSE KONTROLL

3.1. Kui pädeval asutusel tekib litsentsi, duplikaadi või asenduslitsentsi kehtivuse või autentsuse suhtes kahtlusi, võib ta taotleda litsentsiteabeüksuselt lisateavet.

3.2. Litsentsiteabeüksus võib nõuda pädevalt asutuselt kahtluse alla seatud litsentsi koopia saatmist.

3.3. Vajaduse korral tühistab litsentse väljastav asutus litsentsi ning väljastab parandatud eksemplari, mille autentsust kinnitab tempel märkega „Duplicate” (Duplikaat), ning edastab selle pädevale asutusele.

3.4. Kui pädev asutus ei saa vastust kahekümne ühe kalendripäeva jooksul pärast käesoleva lisa punkti 3.1 kohast täiendava teabe nõude esitamist litsentsiteabeametile, ei aktsepteeri pädev asutus litsentsi ja tegutseb vastavalt kohaldatavatele õigusaktidele ja korrale.

3.5. Juhul kui litsentsi kehtivus on kinnitatud, teavitab litsentsiteabeüksus sellest pädevat asutust, eelistatavalt elektrooniliste vahendite abil. Tagasi saadetud eksemplarid peavad olema autenditud templiga, mis kannab märget „Validated on” (Kehtivus kinnitatud (kuupäev)).

3.6. Kui pärast lisateabe saamist ja täiendavat uurimist tehakse kindlaks, et litsents ei kehti või pole autentne, ei aktsepteeri pädev asutus litsentsi ja tegutseb vastavalt kohaldatavatele õigusaktidele ja korrale.

4. LITSENTSI JA SAADETISE VASTAVUSE KONTROLL

4.1. Kui pädev asutus leiab, et enne litsentsi aktsepteerimist tuleb saadetist täiendavalt kontrollida, võib ta kontrolli teostada, et teha kindlaks, kas asjaomane saadetis vastab litsentsis esitatud andmetele ja/või litsentse väljastava asutuse andmetele vastava litsentsi kohta.

4.2. Kui tekib kahtlus, et saadetis ei vasta litsentsile, võib asjakohane pädev asutus nõuda litsentsiteabeüksuselt täiendavat selgitust.

4.3. Litsentsiteabeüksus võib nõuda pädevalt asutuselt kahtluse alla seatud litsentsi või asenduslitsentsi koopia saatmist.

4.4. Vajaduse korral tühistab litsentse väljastav asutus litsentsi ning väljastab parandatud eksemplari, mille autentsust peab kinnitama tempel märkega „Duplicate” (Duplikaat), ning edastab selle pädevale asutusele.

4.5. Kui pädev asutus ei saa vastust kahekümne ühe kalendripäeva jooksul pärast käesoleva lisa puntki 4.2 kohast täiendava selgituse nõude esitamist, ei aktsepteeri pädev asutus litsentsi ja tegutseb vastavalt kohaldatavatele õigusaktidele ja korrale.

4.6. Kui pärast lisateabe saamist ja täiendavat uurimist tehakse kindlaks, et kõnealune saadetis ei vasta litsentsile ja/või selle litsentsiga seotud litsentse väljastava asutuse andmetele, ei aktsepteeri pädev asutus litsentsi ja tegutseb vastavalt kohaldatavatele õigusaktidele ja korrale.

5. MUUD KÜSIMUSED

5.1. Kontrolli käigus tekkinud kulud kannab importija, kui asjaomase liikmesriigi õigusaktides ega korras ei ole teisiti sätestatud.

5.2. Kui litsentside kontrollimise käigus tekivad püsivad lahkhelid või probleemid, võib asja saata läbivaatamiseks lepingu rakendamise ühiskomiteele.

6. ELI TOLLIDEKLARATSIOON

6.1. Toodete vabasse ringlusse lubamisel tollideklaratsiooni esitamiseks kasutatava ühtse haldusdokumendi lahtrisse 44 märgitakse deklareeritavate puittoodete litsentsi number.

6.2. Kui tollideklaratsioon esitatakse automaatse andmetöötlussüsteemi abil, märgitakse see number vastavasse lahtrisse.

7. VABASSE RINGLUSESSE LUBAMINE

7.1. Puittoodete saadetised lubatakse vabasse ringlusse alles pärast punktis 2.7 kirjeldatud menetluse õigeaegset lõpuleviimist.

IV LISA

FLEGT-LITSENTSI NÕUDED JA TEHNILINE KIRJELDUS

1. FLEGT-LITSENTSI ÜLDNÕUDED

1.1. FLEGT-litsents väljastatakse paberil või elektrooniliselt.

1.2. Nii paberlitsents kui ka elektrooniline litsents peab sisaldama 1. liites kirjeldatud teavet kooskõlas 2. liites esitatud juhistega.

1.3. FLEGT-litsents tuleb nummerdada nii, et oleks võimalik eristada liidu turule määratud saadetisi katvaid FLEGT-litsentse mujale kui liitu suunduvate saadetiste dokumentidest (V-Legal’i dokument).

1.4. FLEGT-litsents kehtib alates selle väljastamise kuupäevast.

1.5. FLEGT-litsentsi kehtivusaeg on kuni neli kuud. Lõppkuupäev on märgitud litsentsil.

1.6. Pärast litsentsi lõppkuupäeva möödumist loetakse FLEGT-litsents kehtetuks. Vääramatu jõu või muu mõjuva põhjuse korral, mille üle litsentsiomanikul puudub kontroll, võib litsentse väljastav asutus pikendada litsentsi kehtivusaega kahe täiendava kuu võrra. Kui litsentse väljastav asutus nimetatud pikenduse teeb, sisestab ja kehtestab ta uue lõppkuupäeva.

1.7. Kui litsentsiga hõlmatud puittooted on enne nende sisenemist liitu läinud kaduma või hävinud, loetakse FLEGT-litsents kehtetuks ja tagastatakse litsentse väljastavale asutusele.

2. FLEGT-PABERLITSENTSI TEHNILINE KIRJELDUS

2.1. Paberlitsentsid vastavad 1. liites kirjeldatud vormile.

2.2. Paber on A4-formaadis. Lisaks pitserile on paberil reljeefsed logoga vesimärgid.

2.3. FLEGT-litsentsid koostatakse kirjutusmasinal või arvutis. Vajaduse korral võib need täita käsitsi.

2.4. Litsentse väljastava asutuse pitserid lüüakse pitsatiga. Litsentse väljastava asutuse pitseri võib asendada surutrüki või perforeeringuga.

2.5. Lubatud koguse märgib litsentse väljastav asutus, kasutades võltsimiskindlaid võtteid, mis teevad võimatuks numbrite või sõnade lisamise.

2.6. Vormil ei tohi olla mahatõmbamisi ega parandusi, välja arvatud juhul, kui need mahatõmbamised ja parandused on kinnitatud litsentse väljastava asutuse pitseri ja allkirjaga.

2.7. FLEGT-litsentsid trükitakse ja täidetakse inglise keeles.

3. FLEGT-LITSENTSIDE EKSEMPLARID

3.1. Litsents koostatakse seitsmes eksemplaris järgmiselt: i) märkega „Original” (originaal) pädevale asutusele valgel paberil; ii) märkega „Copy for Customs at destination” (eksemplar sihtkoha tollile) kollasel paberil; iii) märkega „Copy for the Importer” (importija eksemplar) valgel paberil; iv) märkega „Copy for the Licensing Authority” (litsentse väljastava asutuse eksemplar) valgel paberil; v) märkega „Copy for the Licensee” (litsentsiomaniku eksemplar) valgel paberil; vi) märkega „Copy for the Licence Information Unit” (litsentsiteabeüksuse eksemplar) valgel paberil; vii) märkega „Copy for Indonesian Customs” (Indoneesia tolli eksemplar) valgel paberil.

3.2. Eksemplarid märgetega „Original”, „Copy for Customs at destination” ja „Copy for the Importer” tuleb anda litsentsiomanikule, kes edastab need importijale. Importija esitab originaali pädevale asutusele ja asjakohase eksemplari selle liidu liikmesriigi tolliasutusele, kus litsentsiga hõlmatud saadetis vabasse ringlusse lubatakse. Kolmanda eksemplari, märkega „Copy for the Importer”, arhiveerib importija oma dokumentatsioonina.

3.3. Neljanda eksemplari, märkega „Copy for the Licensing Authority”, arhiveerib litsentse väljastav asutus oma dokumentatsioonina ja võimaliku hilisema väljastatud litsentside kontrolli tarbeks.

3.4. Viies eksemplar, märkega „Copy for the Licensees”, antakse litsentsiomanikule arhiveerimiseks.

3.5. Kuues eksemplar, märkega „Copy for the Licence Information Unit”, antakse litsentsiteabeüksusele arhiveerimiseks.

3.6. Seitsmes eksemplar, märkega „Copy for Indonesian Customs”, antakse Indoneesia tollile ekspordi tarbeks.

4. FLEGT-LITSENTSI KADUMINE, VARGUS VÕI HÄVIMINE

4.1. Märkega „Original” või „Copy for Customs at destination” või mõlema märkega eksemplari kadumise, varguse või hävimise korral võib litsentsiomanik või tema volitatud esindaja taotleda, et litsentse väljastav asutus väljastaks talle asendusdokumendi. Koos taotlusega esitab litsentsiomanik või tema volitatud esindaja selgituse eksemplari kadumise kohta.

4.2. Kui litsentse väljastav asutus jääb selgitusega rahule, väljastab ta asenduslitsentsi viie tööpäeva jooksul pärast litsentsiomaniku taotluse kättesaamist.

4.3. Asenduslitsents sisaldab asendataval litsentsil märgitud teavet ja märkusi, sealhulgas selle litsentsi numbrit, ja kannab märget „Replacement Licence” (asenduslitsents).

4.4. Kui kadunud või varastatud litsents leitakse üles, ei tohi seda kasutada ning see tuleb saata tagasi litsentse väljastavale asutusele.

5. ELEKTROONILISE FLEGT-LITSENTSI TEHNILINE KIRJELDUS

5.1. FLEGT-litsentsi võib väljastada ja töödelda elektrooniliste süsteemide abil.

5.2. Liidu liikmesriikides, kus elektroonilisi süsteemi ei kasutata, tehakse kättesaadavaks paberlitsents.

Liited

1. Litsentsi vorm

2. Juhised

1. liide

LITSENTSI VORM

2. liide

JUHISED

Üldised märkused

— Vorm tuleb täita trükitähtedega.

— ISO-koodid osutavad iga riigi puhul ühtsele rahvusvahelisele kahetähelisele koodile.

— Lahtrit 2 kasutavad ainult Indoneesia ametiasutused.

— Rubriike A ja B kasutatakse ainult ELi suunduva saadetiste FLEGT-litsentsisüsteemi jaoks.







Rubriik A Sihtkoht Sisestada „Euroopa Liit”, kui litsents hõlmab Euroopa Liitu suunduvat saadetist. Rubriik B FLEGT-litsents Sisestada „FLEGT”, kui litsents hõlmab Euroopa Liitu suunduvat saadetist.







Lahter 1 Väljastav asutus Märkida litsentse väljastava asutuse nimi, aadress ja registrikood. Lahter 2 Teave Indoneesiale kasutamiseks Märkida importija nimi ja aadress, saadetise koguväärtus (USA dollarites), sihtriigi ja vajaduse korral transiitriigi nimi ja kahetäheline ISO-kood. Lahter 3 V-Legal’i dokumendi/litsentsi number Märkida väljaandmisnumber. Lahter 4 Kehtivusaja lõppkuupäev Litsentsi kehtivusaeg Lahter 5 Ekspordiriik Partnerriik, kust puittooted EL-i eksporditi. Lahter 6 ISO-kood Märkida lahtris 5 nimetatud partnerriigi kahetäheline kood. Lahter 7 Transpordivahend Märkida eksportimisel kasutatav veovahend. Lahter 8 Litsentsiomanik Märkida eksportija nimi ja aadress, sh registreeritud eksportija EPTIK-kood ja maksukohustuslase kood. Lahter 9 Kaubanduslik kirjeldus Märkida puittoo(de)te kaubanduslik kirjeldus. Kirjeldus peaks olema piisavalt detailne, et toodet oleks võimalik HS-klassi paigutada. Lahter 10 HS-kood Originaali, sihtkoha tolli eksemplari ja importija eksemplari puhul märkida kauba neljakohaline või kuuekohaline kood vastavalt kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemile. Indoneesias kasutatavate eksemplaride (IV lisa punktis 3.1 esitatud eksemplarid iv–vii) puhul märkida kauba kümnekohaline kood vastavalt Indoneesia tollitariifitoimikule. Lahter 11 Teaduslik või tavanimi Märkida tootes kasutatud puiduliigi teaduslik või tavanimi. Kui liittootes on kasutatud mitut puiduliiki, tuleb need märkida eraldi ridadele. Lahtri võib tühjaks jätta sellise liittoote või koostisosa puhul, milles on kasutatud mitut puiduliiki, mille liigiehtsus on kaduma läinud (nt puitlaastplaat). Lahter 12 Ülestöötamisriigid Märkida riigid, kus lahtris 10 osutatud puiduliigid üles töötati. Liittoote puhul märkida kõik kasutatud puidu päritoluriigid. Lahtri võib tühjaks jätta sellise liittoote või koostisosa puhul, milles on kasutatud mitut puiduliiki, mille liigiehtsus on kaduma läinud (nt puitlaastplaat). Lahter 13 ISO-koodid Märkida lahtris 12 nimetatud riikide ISO-koodid. Lahtri võib tühjaks jätta sellise liittoote või koostisosa puhul, milles on kasutatud mitut puiduliiki, mille liigiehtsus on kaduma läinud (nt puitlaastplaat). Lahter 14 Maht (m3) Märkida kogumaht kuupmeetrites. Lahtri võib tühjaks jätta, välja arvatud juhul, kui lahtris 15 osutatud teave on jäetud esitamata. Lahter 15 Netomass (kg) Märkida saadetise kogumass mõõtmise hetke seisuga kilogrammides. See on puittoodete netomass ilma kontaktmahutite või muu pakendita, v.a aluspuu, tugipostid, kleepmärgid jne. Lahter 16 Ühikute arv Märkida ühikute arv, kui toote kogust on sel viisil kõige parem määratleda. Lahtri võib tühjaks jätta. Lahter 17 Eristusmärgid Vajaduse korral märkida eristusmärgid, nt partii number, veokirja või konossemendi number. Lahtri võib tühjaks jätta. Lahter 18 Allkiri ja väljastava asutuse tempel Volitatud ametnik kirjutab sellesse lahtrisse oma allkirja ja paneb litsentse väljastava asutuse ametliku pitseri. Lisaks tuleb märkida allakirjutanute nimed, allakirjutamise koht ja kuupäev.

▼M1

V LISA

INDONEESIA PUIDU ÕIGUSPÄRASUSE KONTROLLIMISE SÜSTEEM

1. Sissejuhatus

Eesmärk: tagada, et ümarpalkide ja töödeldud puittoodete ülestöötamine, transport, töötlemine ja müük on kooskõlas kõigi asjakohaste Indoneesia õigusnormidega.

Indoneesia, mis on tuntud oma teedrajava rolli poolest ebaseadusliku metsaraiega ja ebaseaduslikult ülestöötatud puidu ja puittoodetega kauplemisega võitlemisel, korraldas 2001. aasta septembris Balis Ida-Aasia ministrite konverentsi metsaõigusnormide täitmise järelevalve ja metsahalduse (Forest Law Enforcement and Governance, FLEG) teemal. Konverentsi tulemusena võeti vastu metsaõigusnormide täitmise järelevalve ja metsahalduse deklaratsioon (Bali deklaratsioon). Pärast seda on Indoneesia jätkanud juhtpositsiooni ebaseaduslikku metsaraiet ja sellega seonduvat kaubandust käsitlevas rahvusvahelises koostöös.

Kõnealuste probleemide lahendamiseks tehtava rahvusvahelise koostöö raames on üha enam tarbijariike kohustunud võtma meetmeid, et tõkestada ebaseadusliku puidu pääsu nende turule. Samas on tootjariigid võtnud endale kohustuse luua puittoodete õiguspärasuse kontrollimise kord. Oluline on luua usaldusväärne süsteem, mis tagab puidu ülestöötamise ning puidu ja töödeldud puittoodete töötlemise ja kaubanduse õiguspärasuse.

Indoneesia puidu õiguspärasuse kontrollimise süsteem (Timber Legality Assurance System, TLAS) tagab, et Indoneesias toodetud ja töödeldud puit ja puittooted pärinevad seaduslikest allikatest ning on täielikult kooskõlas asjakohaste Indoneesia õigusnormidega, kontrollitud sõltumatute audititega ja selle üle on järelevalvet teinud kodanikuühiskonna rühmad.

1.1. Indoneesia õigusnormid kui TLASi alus

TLAS loodi Indoneesia määrusega „Säästva metsamajandamise ning riigi- ja erametsa puidu õiguspärasuse kontrollimise nõuded ja juhised” (metsandusministri määrus P.38/Menhut-II/2009). TLAS hõlmab ka Indoneesia säästlikkuskava ning selle eesmärk on parandada metsahaldust ja vähendada ebaseaduslikku metsaraiet ja sellega seonduvat puidukaubandust, et tagada Indoneesia puittoodete usaldusväärsus ja parandada nende kuvandit.

TLAS koosneb järgmistest elementidest.

1. Õiguslikud nõuded

2. Tarneahela kontroll

3. Kontrollimenetlus

4. Litsentsimissüsteem

5. Järelevalve

TLAS on Indoneesias Euroopa Liitu ja muudele turgudele eksportimiseks toodetud puidu ja puittoodete õiguspärasuse tagamise põhisüsteem.

1.2. TLASi arendamine mitme sidusrühma koostöös

Alates 2003. aastast on erinevad Indoneesia metsanduse sidusrühmad aktiivselt tegelenud TLASi arendamise, rakendamise ja hindamisega ning taganud seeläbi parema järelevalve, läbipaistvuse ja usaldusväärsuse. 2009. aastal võeti sidusrühmade koostöö tulemusena vastu metsandusministri määrus P.38/Menhut-II/2009 ning seejärel metsakasutamise peadirektoraadi tehnilised juhised No.6/VI-SET/2009 ja No.02/V-BPPHH/2010, mida muudeti metsandusministri määrustega P.68/Menhut-II/2011, P.45/Menhut-II/2012 ja P.42/Menhut-II/2013 ning metsakasutamise peadirektoraadi tehniliste juhistega P.8/VI-SET/2011 ja P.8/VI-BPPHH/2012.

TLASi algsest rakendamisest saadud kogemuste, käesoleva lepingu VIII lisa kohase ühise hindamise tulemuste ja mitmesuguste sidusrühmade soovituste põhjal muudeti kõnealuseid määruseid mitme sidusrühma koostöös veelgi. Tulemuseks olid metsandusministri määrused P.43/Menhut-II/2014 juunis 2014 ja P.95/Menhut-II/2014 detsembris 2014 ning seejärel metsakasutamise peadirektoraadi tehnilised juhised No.P.14/VI-BPPHH/2014 detsembris 2014 ja No.P.1/VI-BPPHH/2015 jaanuaris 2015 (edaspidi „TLASi juhised”).

TLASi rakendamise jooksul jätkub koostöö kõigi sidusrühmadega.

2. TLASi kohaldamisala

Indoneesia majandatav metsaressurss on üldjoontes kaht tüüpi omandis: riigimets ja eramets/-maa. Riigimets koosneb majandatavast metsast, kus puitu toodetakse säästlikult ja pikaajaliselt erinevate lubade alusel, ja metsaalast, mida võib muuta mittemetsanduslikul eesmärgil, nt asulakoha või istanduste jaoks. TLASi kohaldamine riigi-/erametsas ning eramaal on esitatud II lisas.

TLAS hõlmab kõigi loatüüpidega käsitletud puitu ja puittooteid ning kõigi puiduettevõtjate, järelsektori töötlejate, eksportijate ja importijate tegevust.

TLAS hõlmab siseturule ja rahvusvahelistele turgudele saadetavaid puittooteid. Kõigi Indoneesia tootjate, töötlejate ja kauplejate õiguspärasust tuleb kontrollida, ka nende oma, kes varustavad siseturgu.

TLASi kohaselt tuleb imporditud puit ja puittooted vormistada tollis ning need peavad olema kooskõlas Indoneesia impordinõuetega. Vastavalt kõnealustele nõuetele tuleb imporditud puit ja puittooted varustada puidu õiguspärasust selle ülestöötamisriigis tagavate dokumentide ja muu tõendava materjaliga. Kogu Indoneesiasse imporditud puit ja kõik sellised puittooted peavad läbima tarneahela, mida kontrollitakse kõiki asjakohaseid Indoneesia õigusnorme järgides.

Teatavad puittooted võivad sisaldada ringlussevõetud materjale. Ringlussevõetud puidule kehtivaid õiguslikke erinõudeid on kirjeldatud õiguslike nõuete osas ja TLASi juhistes.

Arestitud puitu võib müüa üksnes Indoneesia siseturul kasutamiseks, v.a arestitud puit, mis on üles töötatud kaitsealuses metsas – selline puit tuleb hävitada. Kõik ettevõtjad, kelleni jõuab arestitud puit, peavad võtma meetmeid sellise puidu eraldamiseks muudest tarnetest ja teavitama vastavushindamisasutust, kes korraldab viivitamata eriauditi, et takistada kõnealuse puidu jõudmist tarneahelasse. Arestitud puidule ei tohi anda ekspordilitsentsi.

Konstitutsioonikohtu otsuse nr 35/PUU-X/2012 rakendamiseks muudetakse põliselanikele kuulunud metsadest pärit puidu kasutamise ja/või haldamise korda pärast küsimusega seotud rakendusaktide vastuvõtmist.

Transiidina veetavad puit ja puittooted tuleb rangelt hoida väljaspool õiguspäraselt ettenähtud peamisi tolliterritooriume. Seega ei jõua selline transiidina veetav puit peamisele tolliterritooriumile ega ka Indoneesia puidutarneahelasse. Transiidina veetavale puidule ei anta ekspordilitsentsi.

2.1. TLASi õiguslikud nõuded

TLAS põhineb konkreetsetel puidu õiguslikel nõuetel, mis hõlmavad kõiki puiduallika liike (load ja käitajad) ning kõiki ettevõtjate tegevusi. Nimetatud nõuded ja nende kontrollijuhised on esitatud II lisas.

TLAS sisaldab ka säästva metsamajandamise hindamise nõudeid ja juhiseid. Metsamajandamise hindamisega säästva metsamajandamise nõuete abil tõendatakse, et kontrollitav käitaja vastab TLASi asjakohastele õiguslikele kriteeriumidele. Loaomanikud, kes tegutsevad majandataval riigimetsamaal (alaliselt metsamaana kasutataval alal), peavad vastama nii asjakohastele õiguslikele nõuetele kui ka säästva metsamajandamise nõuetele. Nad võivad küll algul otsustada täita vaid õiguslikud nõuded, kuid hiljemalt kuupäevaks, mil lõpeb nende algne õiguspärasuse sertifikaat, peavad nad vastama mõlematele kõnealustele nõuetele.

3. Puidutarneahela kontroll

Loaomanik (kontsessioonide puhul) või maaomanik (eramaa puhul) või ettevõte (kaupleja, töötleja või eksportija puhul) tõendab, et tarneahela iga lüli on kontrollitud ja dokumenteeritud vastavalt metsandusministri määrustele P.30/Menhut-II/2012, P.41/Menhut-II/2014 ja P.42/Menhut-II/2014 (edaspidi „määrused”). Nimetatud määruste kohaselt peavad provintsi või piirkonna metsandusametnikud tegema kohapeal kontrolli ja kinnitama loaomaniku, maaomaniku või töötleja esitatud dokumendid tarneahela igas lülis.

Tarneahela igas punktis toimuva kontrolli põhidokumendid on võetud kokku joonisel 1.

Kõik tarneahela saadetised peavad olema varustatud asjakohaste veodokumentidega, mis tõendavad, kas asjaomasel materjalil on kehtiv puidu õiguspärasuse kontrollimise süsteemi (Sistem Verifikasi Legalitas Kayu, SVLK) sertifikaat või see materjal on tunnistatud seaduslikuks tarnija vastavusdeklaratsiooniga või see pärineb arestitud allikatest. Iga puidu või puittoodete saadetise omanik või haldaja peab tarneahela igas etapis dokumenteerima, kas asjaomasel saadetisel on SVLK-sertifikaat või see saadetis on tunnistatud seaduslikuks tarnijate vastavusdeklaratsiooniga või see pärineb arestitud allikatest. Kui saadetis sisaldab arestitud puitu, peab selle saadetise omanik või haldaja kasutama hästitoimivat süsteemi, mille abil eraldada kontrollitud seaduslikest allikatest pärit puit või puittooted arestitud puidust või puittoodetest, ning säilitama dokumendid, milles on need kaks allikat eristatud.

Tarneahelas tegutsevad ettevõtjad peavad säilitama täielikud andmed saadud, hoiule võetud, töödeldud ja kohaletoimetatud puidu ja puittoodete kohta. Sellised andmed peavad olema piisavad, et võimaldada hilisemat kvantitatiivse teabe kooskõlastamist tarneahela lülides ja nende vahel. Need andmed tehakse kättesaadavaks provintsi ja piirkonna metsandusametnikele, kes andmed kooskõlastavad. Peamised tegevused ja menetlused (sh kooskõlastamine) tarneahela lülide kaupa ning vastavushindamisasutuste ülesanded tarneahela usaldusväärsuse hindamisel on detailsemalt kirjeldatud käesoleva lisa liites.

Joonis 1

Tarneahela kontroll ja peamised dokumendid, mida nõutakse tarneahela igas lülis, kus andmeid kooskõlastatakse

4. Õiguspärasuse kontrolli ja ekspordi litsentsimise institutsiooniline struktuur

4.1. Sissejuhatus

Indoneesia TLAS põhineb käitajapõhise litsentsimise põhimõttel, mis on sarnane toote või metsamajanduse sertifitseerimise süsteemidele. Indoneesia metsandusministeerium määrab vastavushindamisasutused (Lembaga Penilai, LP ja Lembaga Verifikasi, LV), mille ta volitab puidu tootjate, kauplejate, töötlejate ja eksportijate (edaspidi „käitajad”) tegevuse õiguspärasust kontrollima.

Vastavushindamisasutus