1989R2159 — ET — 26.01.2002 — 002.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:







(*) Käesolevat akti ei ole eesti keeles avaldatud.







Käesolev konsolideeritud versioon sisaldab viiteid Euroopa arveldusühikule ja/või eküüle, mida alates 1. jaanuarist 1999 peaks käsitlema viitena eurole – nõukogu määrus (EMÜ) nr 3308/80 (EÜT L 345, 20.12.1980, lk 1) ja nõukogu määrus (EMÜ) nr 1103/97 (EÜT L 162, 19.6.1997, lk 1).









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EMÜ) nr 2159/89,

18. juuli 1989,

pähkleid ja jaanikaunasid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1035/72 IIa jaotises sätestatud erimeetmete üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 18. mai 1972. aasta määrust (EMÜ) nr 1035/72 puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta ( 1 ), viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 1119/89 ( 2 ), eriti selle artiklit 14g, võttes arvesse nõukogu 11. juuni 1985. aasta määrust (EMÜ) nr 1676/85 ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatava arvestusühiku väärtuse ja ümberarvestuskursside kohta, ( 3 ) viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 1636/87 ( 4 ), eriti selle artikli 5 lõiget 3, ning arvestades, et: ning arvestades, et: määruse (EMÜ) nr 1035/72 IIa jaotises on sätestatud erimeetmed teatavate pähklite ja jaanikaunade ebapiisavate tootmis- ja turustamisvõimaluste parandamiseks; ettenähtud toetused antakse tootjaorganisatsioonidele, kes on saanud eritunnustuse ja kes on esitanud oma toodangu kvaliteedi ja turustamise parandamise kava, mille riigi pädevad asutused on kinnitanud; tuleks täpsustada, et see eritunnustus ei eelda määruse (EMÜ) nr 1035/72 artikli 13 kohast eelnevat tunnustamist; see antakse eelnevast tunnustamisest hoolimata kohe, kui selle andmise eritingimused on täidetud; tunnustamise tingimused peavad andma piisava tagatise, et ühenduse toetust saavad tootjaorganisatsioonid aitavad oma tegevuse mahu ja kestuse ning tööstiiliga kaasa kõnealuste toodete tootmis- ja turustamisvõimaluste soovitud parandamisele; nende tootjaorganisatsioonide minimaalse stabiilsuse tagamiseks tuleks sätestada liikmete miinimumarv ning pähklite ja jaanikaunade tootmiskoguste alammäärad vastavalt ühenduse eri piirkondade omapärale; samal eesmärgil tuleks nõuda, et nende organisatsioonide põhikiri peab sisaldama klauslit, mis selgelt tagab tootjate kontrolli organisatsiooni otsuste ja tegevuse üle, ning klauslit, millega kehtestatakse sanktsioonid kokkulepitud eeskirjade rikkumise puhul; efektiivsuse ja hea juhtimise huvides tuleks liikmesriigi ja ühenduse toetust anda ainult pähkleid ja jaanikaunu kasvatavate istandike kvaliteedi ja turustamise parandamise kavade rahastamiseks, välja arvatud tähtsusetud istandikud; tuleks määratleda eripuuviljaaia miinimumpindala tootmispiirkondade kaupa; tuleks määratleda meetmete liigid, mida kava võib sisaldada, mille põhieesmärk on parandada toodangu kvaliteeti määruse (EMÜ) nr 1035/72 artikli 14d kohaselt; kuigi riigi ametiasutused peavad kavad kinnitama, tuleb komisjoniga konsulteerides ja halduskoostööd tehes hea seista selle eest, et määruste eesmärke täidetakse ja et komisjon saaks vajaduse korral taotleda kava projekti muutmist või isegi keelduda riigi- või ühenduse toetuse andmise kinnitamisest; tuleks täpsustada, milliste meetmete puhul, millega pähklite ja jaanikaunade tarbimist ja kasutamist suurendatakse ja parandatakse, saab taotleda ühenduse rahalist toetust; selleks peavad esitatud kavad sisaldama tagatisi selle kohta, et nendega kaitstakse ühenduse huve, et võetud meetmed on efektiivsed ning nende otsesel või kaudsel mõjul asjaomaste toodete tarbimine ja kasutamine suureneb; kavad peavad esitama tehniliste kogemustega majandusorganisatsioonid või -rühmad või asjaomaste majandussektorite esindajad; kui komisjon ei ole sätestanud teisiti, siis see, et kava esitanud organisatsioon või rühmitus teeb tööd või kontrollib seda vahetult, võib käsitleda komisjoniga lepingu sõlminud poole heausksuse tõendina; tuleks ette näha, et kohustuste täitmisega seotud mitmesugused eeskirjad tuleb lepingus sätestada; tuleks ette näha üld- ja finantssätted nende toetuste kohta, mida maksab EAGGF tagatisrahastu määruse (EMÜ) nr 1035/72 IIa jaotise tingimuste kohaselt; tuleks meeles pidada, et iga juhu puhul võib liikmesriik maksta ühenduse toetust alles pärast riikliku toetuse maksmist või sellega üheaegselt pärast nõuetekohase kontrolli tegemist; kvaliteedi ja turustamise parandamise kavade rakendamise toetust tuleks maksta kord aastas tegelikult tehtud tööde alusel kooskõlas kinnitatud kavaga; nõukogu määruses (EMÜ) nr 790/89 ( 5 ) kinnitatud toetuse maksimumsumma hektari kohta tuleks konverteerida asjaomasesse omavääringusse iga turustusaasta esimesel päeval kehtiva põllumajandusliku ümberarvestuskursi alusel määruse (EMÜ) nr 1676/85 sätete kohaselt; mitmesuguste kõnealuste erimeetmete rakendamine tähendab toetust saavatele tootjaorganisatsioonidele kohustust edastada üksikasjalikud ja täpsed andmed liikmesriigi määratud asutusele eelnevalt kehtestatud ajavahemike järel, nii et mainitud asutus saab jälgida kohustuste täitmist, mida tootjaorganisatsioonid on endale võtnud; toetuse saajate kohustus esitada andmed ei taga veel asjaomaste meetmete nõuetekohast võtmist; seetõttu tuleks täpsustada, missugust dokumentide kontrolli ja kohapealset kontrolli peavad riigi ametiasutused tegema määruse (EMÜ) nr 1035/72 IIa jaotises sätestatud eri liiki toetuste puhul; määruses (EMÜ) nr 1035/72 või käesolevas määruses nimetatud kohustuste olulise rikkumise puhul tuleks määrata asjakohane karistus; käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas puu- ja köögiviljaturu korralduskomitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

1. Pähklite ja/või jaanikaunade tootmise ja turustamisega tegelevad tootjaorganisatsioonid, kes on

— saanud eritunnustuse I jaotise kohaselt, ja

— esitanud II jaotise nõuete kohase kvaliteedi ja turustamise parandamise kava, mille on kinnitanud asjaomane liikmesriik,

võivad kasutada määruse (EMÜ) nr 1035/72 IIa jaotises ettenähtud erimeetmeid käesoleva määruse II, III ja IV jaotises ettenähtud eeskirjade kohaselt.

2. Ühendus osaleb eespool nimetatud toodete tarbimise ja kasutamise laiendamise ja parandamise tööde rahastamises IV ja V jaotises sätestatud tingimuste kohaselt.







I

JAOTIS

Pähklite ja/või jaanikaunade tootjaorganisatsioonidele eritunnustuse andmine

Artikkel 2

Liikmesriigid annavad eritunnustuse tootjaorganisatsioonidele ja -rühmadele (edaspidi “tootjaorganisatsioonid”), kes tegelevad pähklite ja/või jaanikaunade tootmise ja turustamisega ja:

1. mille on asutanud tootjad omal algatusel määruse (EMÜ) nr 1035/72 artikli 13 lõike 1 punktis a nimetatud eesmärkide saavutamiseks pähkli- ja jaanikaunasektoris;

2. kes nõuavad oma liikmetelt selles artiklis loetletud kohustuste täitmist;

3. kes annavad oma liikmete kasutusse tehnilised vahendid müügieelseks tegevuseks, kaasa arvatud asjaomaste toodete ladustamine ja pakendamine;

4. kelle põhikiri: a) kohustab kõiki tootjaid müüma kogu oma pähkli- ja/või jaanikaunatoodangu tootjaorganisatsiooni kaudu; b) tagavad tootjatele kontrolli organisatsiooni üle ja otsustusõiguse; c) kehtestab sanktsioonid, kui organisatsiooni liikmed rikuvad eeskirju; d) kohustab tootjaid: — kuuluma tootjaorganisatsiooni vähemalt kolm aastat, — teatama organisatsioonist väljaastumisest vähemalt 12 kuud ette; e) sisaldab sätteid liikmemaksu kohta;

5. kes suudavad tõendada piisavat majandustegevust koos — tootjate minimaalse arvuga, — minimaalse toodanguga toote ja tootmispiirkonna kohta (I lisa);

6. kes kohustuvad kirjalikult esitama II jaotise kohase kvaliteedi ja turustamise parandamise kava;

7. kes peavad eraldi raamatupidamisarvestust pähklite ja/või jaanikaunade kohta.

Artikkel 3

1. Tootjaorganisatsioonid esitavad eritunnustuse taotlused liikmesriigi määratud pädevale asutusele koos põhikirja ja II lisas loetletud andmetega.

2. Pädev asutus kontrollib esitatud andmete õigsust, kontrollides dokumente ja tehes kohapealset kontrolli. Kahtlastel juhtudel teeb pädev asutus vajaliku kontrolli, et tagada artiklis 2 sätestatud tingimuste täitmine.

3. Eritunnustus antakse kolme kuu jooksul taotluse esitamisest alates, kui lisauuringud ei põhjusta selle aja pikenemist.

4. Tootjaorganisatsioonid saadavad igal aastal enne 1. novembrit pädevale asutusele II lisas loetletud ajakohastatud andmed.

Artikkel 4

Pädev asutus kontrollib perioodiliselt vähemalt kord kolme aasta jooksul artikli 3 kohaselt tunnustatud tootjaorganisatsiooni, et veenduda, kas see tegutseb nõuetekohaselt ja täidab tunnustamiseks sätestatud tingimusi.

Pädev asutus tühistab eritunnustuse, kui ta teeb kindlaks, et:

— tunnustamise tingimusi ei täideta,

— artikli 3 lõikes 4 nimetatud andmeid ei esitata, või

— esitatud andmed on tahtlikult eksitavad.

Artikkel 5

Liikmesriigid saadavad komisjonile iga aasta 31. detsembriks:

1. eritunnustuse saanud pähklite ja/või jaanikaunade tootjaorganisatsioonide nimekirja;

2. iga tootjaorganisatsiooni kohta II lisas esitatud nõuetekohaselt täidetud vormi.







II

JAOTIS

Kvaliteedi ja turustamise parandamise kava

Artikkel 6

Käesolevas määruses on pähklite ja/või jaanikaunade kasvatamiseks kasutatav ühtlane ja ühtne ala, edaspidi puuviljaaed, istandik, kus ei ole teisi taimi ega istikuid ja mis on geograafiliselt terviklik. Tee äärde või teiste kultuuride kõrvale istutatud ühte rida pähkli- või jaanikaunapuid ei loeta puuviljaaiaks.

Käesoleva jaotise sätete kohaldamisel ning liikmesriigi ja ühenduse rahalise toetuse saamiseks ei või puuviljaaia pindala olla alla 0,2 hektari.

Artikkel 7

Kvaliteedi ja turustamise parandamise kavas, edaspidi “kava”, mida tootjaorganisatsioon on kohustatud rakendama igas või mõnes tema liikmetele kuuluvas puuviljaaias, esitatakse üks või mitu järgnevat meedet tootlikkuse pikaajaliseks parandamiseks:

— pähkli- ja/või jaanikaunapuude väljajuurimine ja sellele järgnev uute puude istutamine,

— sordivahetus,

— puuviljaaedades viljelus-, hooldus- ja lõikamisvõtete parandamine,

— geneetiline parandamine ja sertifitseerimine, tolmeldamise stimuleerimine,

— mullaharimine, väetamine ja maaparandus,

— kahjuritõrje kavandamine ja rakendamine,

— organisatsiooni liikmetele tehnilise abi osutamine väljaõppe ja taimekasvatuse korraldamise juhiste andmise vormis,

— turustamiseks ettevalmistamise, ladustamise, pakendamise ja muude vahendite omandamine ja kasutuselevõtt,

— tehniline abi müügijuhtimisel.

Meetmed, mille võtmiseks antakse rahalist toetust struktuurimääruste alusel, ei ole toetuskõlblikud käesoleva määruse alusel.

▼M4

Artikkel 7a

1. Määruse (EMÜ) nr 790/89 artikli 2 punktis 1 sätestatud ülemmäära ►M7 ECU 573,57 ◄ hektari kohta makstakse viie aasta jooksul alade eest, kus kvaliteedi ja turustamise parandamise kava raames on kõik pähkli- ja jaanikaunapuud välja juuritud ning on istutatud uued puud või viidud pookimise teel läbi sordivahetus.

2. Kava kohaldamise ülejäänud aastate jooksul makstakse eespool nimetatud artikli 2 punkti 1 viimases taandes sätestatud maksimumsumma ►M7 ECU 241,50 ◄ hektari kohta alade eest, mille puhul ei maksta nimetatud lõikega ettenähtud toetust.

▼B

Artikkel 8

▼M4

1. Tootjaorganisatsioonid esitavad kavade projektid III lisas esitatud vormi kohaselt liikmesriigi määratud pädevale asutusele kinnitamiseks koos kõikide tõendavate dokumentidega.

Esialgses kavas esitatakse üksikasjalikud andmed:

— viljapuuaia osade kohta, kus viiakse läbi väljajuurimine ja taasistumine või sordivahetus pookimise teel kava esimese kahe aasta jooksul ja nendele järgneva kolme aasta jooksul; kõnealused alad tähistatakse katastritunnuse või maatüki numbri abil;

— ajakava kohta, milles on esitatud artiklis 7 osutatud meetmete rakendamise üksikasjad kava iga aasta kohta koos asjaomaste maatükkide märkimisega. — Kava rakendamist ei tohi alustada enne, kui see on riigi pädeva asutuse poolt heaks kiidetud.

▼M5

1a. Enne 23. juulit 1991 heakskiidetud kvaliteedi ja turustamise parandamise kavade puhul esitatakse muutmise taotlused liikmesriigi pädevale asutusele hiljemalt 31. detsembriks 1992.

Kõnealuste kavade eest määruse (EMÜ) nr 790/89 artikli 2 lõikes 1 osutatud toetuse maksmise viieaastane ajavahemik algab 1. septembril 1993. Nende alade pindala, kus on alates kavade esialgse heakskiitmise kuupäevast tehtud väljajuurimisi, ei tohi ületada 40 % viljapuuaia kogupindalast.

▼B

2. Pädev asutus teeb otsuse kava projekti kohta viie kuu jooksul selle kättesaamisest alates. Lõike 3 punktis b nimetatud taotlused muudatuste tegemise kohta katkestavad kõnealuse ajavahemiku.

Pädev asutus:

— kasutab kõiki asjakohaseid vahendeid, kaasa arvatud kohapealne kontroll, tootjaorganisatsiooni liikmete puuviljaaedade seisukorra ja koosseisu kohta kava esitamise ajal antud andmete õigsuse kontrollimiseks,

— kontrollib, kas esitatud kava on III lisas oleva vormi kohane ja vastab käesoleva jaotise eesmärkidele,

— kontrollib kava projekti majanduslikku terviklikkust ja tehnilist kvaliteeti, kalkulatsioonide paikapidavust, rahastamiskava ja rakendamise ajakava.

Enne kava projektide kättesaamisele järgneva teise kuu lõppu saadab pädev asutus komisjonile need projektid, mida tema arvates võib määruse (EMÜ) nr 1035/72 artikli 14d kohaselt kinnitada, koos üldhinnanguga nende vastavuse kohta eelmise lõigu kolmandas taandes nimetatud kriteeriumidele.

60 päeva jooksul selle teate saamisest nõuab komisjon vajaduse korral pädevalt asutuselt kava tagasilükkamist või muutmist.

3. Pädev asutus:

a) kinnitab kava, kui see vastab määruse (EMÜ) nr 1035/72 artikli 14d tingimustele ja käesoleva jaotise nõuetele;

b) nõuab kava projekti muutmist omal algatusel või komisjoni taotlusel. Kava projekti ei tohi enne kinnitada, kui nõutud muudatused on tehtud;

c) või lükkab kava tagasi omal algatusel või komisjoni taotlusel.

▼M3

4. Kava muutmise taotluse korral teeb pädev asutus otsuse käesolevas lõikes sätestatud korras pärast seda, kui on põhjalikult uurinud esitatud täiendavaid dokumente ja on võtnud arvesse lõike 2 teises lõigus sätestatud kriteeriume. Taotluse muuta kava, et suurendada eelkõige pärast tootjaliikmete arvu suurenemist kavaga hõlmatud pindala, tohib esitada ainult ühe korra ja alates kava heakskiitmisele järgnevast neljandast aastast. Taotlusele lisatakse aruanne, milles märgitakse pärast kava esitamist uute liikmete liitumise või liikmete lahkumisest tingitud muudatused organisatsiooni viljapuuaedade pindalas ning pärast kava heakskiitmist kava kohaldamisel tehtud edusammud.

Pädev asutus teeb otsuse taotluste kohta pärast seda, kui ta on kontrollinud kohapeal lõike 2 teises lõigus osutatud erinevaid aspekte ja kava rakendamise edusamme, samuti kava muutmiseks esitatud taotlusega seotud täiendavaid dokumente. Sellise kontrolli aruanne lisatakse komisjonile edastatavale teatisele kooskõlas eespool nimetatud lõikega.

Muudetud kava rakendamise tähtaeg ei või mitte mingil juhul ületada algselt sätestatud tähtaega.

▼B

5. Iga kava rakendamise ajal kontrollib pädev asutus perioodiliselt asjaomaste tootjaorganisatsioonide poolt saadetavate aruannete ja kohapealse kontrolli alusel kinnitatud kavade rakendamist, tehtud tööde tehnilistele ja finantsnõuetele vastavust ning esitatud tõendavate dokumentide õigsust.

Iga kava kontrollitakse selle rakendamise ajal vähemalt kaks korda kohapeal.

▼M3

Pädev asutus teatab kavaga hõlmatud viljapuuaedade pindala vähenemisest, mille on tinginud tootjaorganisatsiooni liikmete arvu vähenemine.

▼B

Artikkel 9

Iga aasta 31. detsembriks saadab pädev asutus komisjonile aruande kinnitatud kavade rakendamise seisu ja kontrolli tulemuste kohta ning esitab komisjonile kõik vajalikud andmed, kui rakendamise ajal tekib raskusi, mis võivad takistada tootjaorganisatsioonide võetud kohustuste täitmist.







III

JAOTIS

Tootjaorganisatsioonide asutamise ning käibefondi loomise toetus

Artikkel 10

Määruse (EMÜ) nr 1035/72 artiklis 14b sätestatud tootjaorganisatsioonide asutamise kindlasummalise lisatoetuse arvutamiseks:

1. võetakse arvesse purustamata toodete kogused; jaanikaunade puhul võetakse arvesse kaunades olevaid ube;

2. turustatud kogusteks loetakse koguseid, mis on tegelikult müüdud eritunnustuse andmisele järgneva esimese turustusaasta jooksul. Määruse (EMÜ) nr 790/89 artikli 1 viimase lõigu kohaldamisel mõeldakse turustatud koguste all eritunnustuse saamise kuupäevale järgneva teise turustusaasta jooksul tegelikult müüdud koguseid.

Artikkel 11

Määruse (EMÜ) nr 1035/72 artiklis 14c ettenähtud käibefondi loomise eritoetuse saamiseks teatavad tootjaorganisatsioonid pädevale asutusele:

1. käibefondi kapitali struktuuri ja tõendid tootjaorganisatsiooni panuse kohta nimetatud kapitali;

2. fondi rahastamise korra, nii et see saab tegutseda nõuetekohasel viisil artikli 4c lõikes 2 ettenähtud eesmärkide saavutamiseks; need tõendid võivad olla eraldi pangakonto väljavõtted;

3. tõendavad dokumendid, mis näitavad turustatud toodangu väärtust:

— eritunnustuse andmise kuupäevale järgneva esimese turustusaasta jooksul,

— või tunnustuse andmisele järgneva teise turustusaasta jooksul.

Turustatud toodangu väärtus määratakse kindlaks:

— nimetatud turustusaasta müügimahu alusel,

— selle turustusaasta keskmise tootjahinna alusel.

Artikkel 12

Artikli 18 kohase toetuse maksmisele järgneva kolme turustusaasta jooksul kontrollib pädev asutus:

— kas fond on tegutsenud ja fondi varad on kasvanud artikli 11 lõike 2 kohaselt koostatud teate kohaselt,

— kas iga turustusaasta algul fond taastatakse. Laos oleva kauba väärtust võib selle kohustuse täitmise hindamisel arvesse võtta.

Kontrollimise jaoks hoiab tootjaorganisatsioon igal ajal pädeva asutuse jaoks valmis konto väljavõtted ja dokumendid, mis tõendavad fondi tegevuseks vajalike tehingute tegemist.

▼M8 —————

▼B







V

JAOTIS

Üld- ja rahandussätted

Artikkel 18

Käibefondi loomise eritoetuse, mis koosneb liikmesriigi ja ühenduse toetusest, maksab riigi pädev ametiasutus tootjaorganisatsioonidele välja hiljemalt kolme kuu möödumisel toetusetaotluse esitamisest, kui artikli 11 sätete täitmist on kontrollitud.

Artikkel 19

Kvaliteedi ja turustamise parandamise kava jaoks ühenduse toetuse saamiseks esitavad tootjaorganisatsioonid riigi pädevale ametiasutusele toetusetaotluse iga võrdlusperioodi lõpus.

“Võrdlusperiood” on iga kava rakendamise aasta, mida arvestatakse kava kinnitamisest alates.

Toetusetaotlused esitatakse igal aastal IV lisa kohaselt kahe kuu jooksul pärast kava kinnitamise kuupäeva ning neile lisatakse arved ja muud võetud meetmetega seotud dokumentaalsed tõendid. ►M3 Abitaotlustes märgitakse kogu kõnealuse aastase ajavahemiku jooksul tehtud töödega hõlmatud viljapuuaedade osade geograafilise asukoha kindlakstegemiseks vajalik teave. Arved ja tõendavad dokumendid peavad üksikasjalikult osutama viljapuuaia osale, kus kõnealune töö on läbi viidud. ◄

▼M2

Välja arvatud vääramatu jõu korral, põhjustab taotluse esitamine pärast eespool nimetatud tähtaega toetuse vähendamise 5 %; üle 30 päeva viibinud taotlusi ei saa vastu võtta.

▼B

Artikkel 20

Pärast toetusetaotluste ning tõendamiseks esitatud dokumentaalsete tõendite kontrollimist maksavad liikmesriikide pädevad asutused igal aastal kahe kuu jooksul alates toetusetaotluse esitamisest välja määruse (EMÜ) nr 1035/72 artikli 14d lõike 2 kohaselt määratud liikmesriigi ja ühenduse toetuse.

▼M1 —————

▼B

Artikkel 22

1. Alusetult makstud toetuse puhul nõuavad liikmesriigid makstud summad tagasi, koos intressiga, mis arvutatakse alates toetuse maksmise kuupäevast kuni selle tagasisaamise kuupäevani, välja arvatud vääramatu jõu korral. Kohaldatakse intressimäära, mis kehtib siseriiklike õigusaktide alusel samasuguste sissenõudmistoimingute suhtes.

Liikmesriigid nõuavad tagasi kõik toetused, mis on makstud määruse (EMÜ) nr 1035/72 IIa jaotise alusel tootjaorganisatsioonidele, kes lõpetavad tegevuse enne kolmanda aasta lõppu alates käesoleva määruse I jaotises nimetatud eritunnustuse andmisest või kelle eritunnustus on artikli 4 kohaselt tühistatud.

2. Tagasinõutud toetus makstakse makseasutustele ja -talitustele, kes arvavad need maha Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi rahastatavatest kuludest võrdeliselt ühenduse panusega.

3. Kui makstud summasid ei ole võimalik tagasi nõuda, kannab kulud komisjon võrdeliselt ühenduse toetusega.

▼M2

Artikkel 22a

1. Liikmesriigid võivad teha käibefondi loomise toetuse ning kvaliteedi ja turustamise parandamise kava rakendamiseks antava toetuse ettemakseid tootjaorganisatsioonidele, kes on seda taotlenud.

2. Käibefondi loomise toetuse puhul võib teha vaid ühe ettemakse:

— selliste taotluste puhul, mis on esitatud hiljemalt 18 kuud pärast eritunnustuse saamist V lisas sätestatud kujul,

— kui taotluse esitanud tootjaorganisatsioon esitab tõendi selle kohta, et fondi käibekapital on moodustatud vastavalt määruse (EMÜ) nr 1035/72 artikli 14c lõikele 3.

Ettemakse ei tohi ületada 60 % liikmesriigi ja ühenduse kogu rahalisest panusest käibefondi rahastamisesse, mis määratakse eritunnustuse saamisele järgneva turustusaasta hinnanguliste müügiandmete põhjal vastavalt V lisa punktile 6.

Ettemaksete tegemise korral esitatakse toetuse jääksumma taotlus VI lisas sätestatud kujul.

▼M3

3. Kava rakendamise jaoks antava toetuse puhul tohib ettemaksetaotlusi esitada VII lisas sätestatud kujul pärast kava heakskiitmist. Iga kava rakendusaasta kohta tohib esitada vaid ühe taotluse, kui esitatakse tõend selle kohta, et kava rakendamine on asjaomasel aastal alanud. Selliseks tõendiks on täiendavad dokumendid, mis käsitlevad vähemalt 50 % VII lisa punktis 7 nimetatud hinnangust. Taotlus sisaldab aastase ajavahemiku jooksul eri liiki töödega hõlmatud viljapuuaia osa identifitseerimiseks vajalikku teavet.

Ühenduse rahalise toetuse ettemaks ei tohi ületada 50 % määruse (EMÜ) nr 1035/72 artikli 14d lõikes 2 määratletud ühenduse aastasest rahalisest toetusest. Ühenduse ettemaks tehakse siis, kui eespool nimetatud artiklis määratletud liikmesriigi rahalisest toetusest on makstud 50 %.

Eelmises lõigus osutatud ettemaksete üldsumma ei tohi siiski ületada 50 % määruse (EMÜ) nr 790/89 artiklis 2 sätestatud summast. Ettemakse ülemmäära omavääringusse ümberarvestamisel kasutatav kurss on ettemakse kohaldamisele eelneval 1. septembril kehtiv põllumajanduslik ümberarvestuskurss.

Ettemakset ega toetust ei maksta kava kohaldamise aastase ajavahemiku puhul enne, kui kõik eelmise aastase ajavahemiku maksed on artiklites 19 ja 20 sätestatud tingimustel makstud.

▼M2

4. Lõigetes 2 ja 3 nimetatud ettemaksed tehakse tingimusel, et taotleja esitab tõendi, et ta on esitanud tagatise, mille suurus on 110 % ettemaksest.

Tagatis esitatakse vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2220/85 ( 6 ) VIII jaotisele.

5. Tagatis vabastatakse viivitamata:

a) lõikes 2 nimetatud toetuse ettemakse puhul, kui toetuse jääksumma on välja makstud;

b) lõikes 3 nimetatud toetuse ettemakse puhul, kui iga-aastane osamakse on välja makstud.

6. Tagatisest jäädakse osaliselt ilma, kui ettemakse ületab aasta jooksul makstava toetuse summat; tagatisest jäädakse ilma valesti makstud summa ulatuses.

7. Tagatisest jäädakse täielikult ilma:

— käibefondi moodustamiseks määratud toetuse puhul, kui toetusetaotlust ei ole esitatud nelja kuu jooksul alates tootjaorganisatsioonile eritunnustuse andmise kuupäevale järgneva teise turustusaasta lõpust,

— kava rakendamiseks määratud toetuse puhul, kui asjaomase aasta toetuse jääksumma taotlust ei ole esitatud vastavalt artikli 19 kolmandale lõigule.

Ilma et see piirakse lõike 6 kohaldamist, kui asjaomase aasta toetuse jääksumma taotlus esitatakse pärast eespool nimetatud tähtaega, kuid mitte pikema kui 15päevase viivitusega, jäädakse ilma 10 % tagatisest.

▼B

Artikkel 23

Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed sanktsioonide rakendamiseks kõigi määruse (EMÜ) nr 1035/72 IIa jaotisest ja käesolevast määrusest tulenevate ülesannete ja lepingukohustuste olulise rikkumise suhtes.







VI

JAGU

Lõppsäte

Artikkel 24

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA







ARTIKLI 2 LÕIKES 5 NIMETATUD MAJANDUSTEGEVUST ESINDAVAD MIINIMUMANDMED CN-kood Toode Tootjate ühistu Piirkond Liikmete miinimumarv Miinimum- toodang (1) 0802 11 Mandlid Prantsusmaa: 10 100 tonni kõik piirkonnad Hispaania: 50 1 000 tonni — mägipiirkonnad ja vähemsoodsad piirkonnad (2) ning saared 50 2 000 tonni — muud Portugal: 10 150 tonni kõik piirkonnad Kreeka: 30 50 tonni kõik piirkonnad Itaalia: 40 3 000 tonni — Sitsiilia 40 2 500 tonni — Puglia 30 1 000 tonni — Sardiinia ja teised piirkonnad 10 50 tonni muud liikmesriigid 0802 21 00 Sarapuupähklid Prantsusmaa: 100 1 000 tonni kõik piirkonnad Hispaania: 50 1 000 tonni — mägipiirkonnad ja vähemsoodsad piirkonnad (2) ning saared 50 2 000 tonni — muud Portugal: 10 50 tonni kõik piirkonnad Kreeka: 30 40 tonni kõik piirkonnad Itaalia: 30 1 000 tonni — Sitsiilia 40 3 000 tonni — Campania 40 2 500 tonni — Lazio 30 1 000 tonni — Piemonte ja teised piirkonnad 10 40 tonni muud liikmesriigid 0802 31 00 Kreeka pähklid Prantsusmaa: 25 250 tonni kõik piirkonnad Hispaania: 25 250 tonni — mägipiirkonnad ja vähemsoodsad piirkonnad (2) ning saared 25 500 tonni — muud Portugal: 10 50 tonni kõik piirkonnad Luksemburg: 5 10 tonni kõik piirkonnad Kreeka: 40 15 tonni kõik piirkonnad Itaalia: 30 2 000 tonni kõik piirkonnad 5 10 tonni muud liikmesriigid 0802 50 00 Pistaatsiad Kreeka: 30 25 tonni kõik piirkonnad Itaalia: 20 150 tonni kõik piirkonnad 20 25 tonni muud liikmesriigid 1212 10 10 Jaanikaunad Hispaania: 50 1 000 tonni — mägipiirkonnad ja vähemsoodsad piirkonnad (2) ning saared 50 2 000 tonni — muud Portugal: 25 100 tonni kõik piirkonnad Kreeka: 50 25 tonni kõik piirkonnad Itaalia: 20 500 tonni kõik piirkonnad 20 25 tonni muud liikmesriigid (1) Kui tootjaorganisatsioon tegeleb erinevate pähklite ja/või jaanikaunadega, peab miinimumtoodang olema iga toote ja asjaomaste piirkondade puhul ettenähtud miinimumkoguste summa. (2) Nõukogu 14. juuli 1986. aasta direktiivis 86/466/EMÜ ettenähtud vähemsoodsad põllumajanduspiirkonnad on direktiivis 75/268/EMÜ (Hispaania) ettenähtud piirkonnad – EÜT L 273, 24.9.1986, lk 104.









II LISA

▼M4









III LISA

KVALITEEDI JA TURUSTAMISE PARANDAMISE KAVA KIRJELDUS (ARTIKLI 8 LÕIGE 1)

A. Geograafilise piirkonna piiritlemine

B. Lähteolukorra kirjeldus 1. Tootmine — põllumajandusettevõtete arv, haritav maa-ala, keskmine saagikus hektari kohta, tootmismaht ja selle protsent kodumaisest toodangust (eraldi välja tuua pähklite ja jaanikaunade liigid ja sordid), — viljapuuaedade seisukord (vanus, tihedus, lõikamine, pookoksad, muud viljapuud jne), — põllumajandusettevõtte tehniline infrastruktuur. 2. Tehniline abi 3. Turustamine Olemasolevate rajatiste, seadmete ja tootmisvõimsuse lühikirjeldus.

C. Tootmispotentsiaal: eesmärgid ja müügivõimalused

D. Kava eesmärgid seoses lähteolukorra ja turunõuetega: 1. Tootmine — väljajuurimine ja taasistutamine (uute sortide istutamine või asendamine muude viljapuudega), — sordivahetus (sortide ja istikute valimine), — kujundamine ja lõikamine, viljapuuaia harvendamine, — tolmeldamine (tolmeldavad puud, mesilased), — mullaharimine, mullaviljakuse tõstmine ja mullaomaduste parandamine (mullaanalüüsid, toiteelementide lisamine, mullaviljakuse säilitamine), — geneetiline parandamine (uute hübriidide loomine), — uute sortide kohandamine (katseaiad sortide omaduste ja saagikuse uurimiseks), — sertifitseeritud materjali tootmine (puukoolid ning aretamiseks ja kloonaretuseks pookeoksi kasvatavad puuviljaaiad), — kahjuritõrje. Kavas peab olema selgelt märgitud, millistel aladel viiakse läbi konkreetset tegevust. 2. Tehniline abi (töötajate abistamine tootmise, väljaõppe, müügi ja haldamisega seotud küsimustes). 3. Turustamine (turustamiseks ettevalmistamise, pakendamise, ladustamise, elektroonilise andmetöötluse ja varude majandamisega seotud vahendite ost).

E. Vajalikud investeeringud 1. Hinnangulised kulud meetme tüübi ja aasta kaupa, märkides ära iga meetme ja selle osade ühikuhinna. 2. Kava üldmaksumus kogu ajavahemikul meetmete kaupa.

F. Ajakava: Eri meetmete jaotus aastas alade kaupa.

▼M5









IV LISA

ARTIKLIS 19 ETTENÄHTUD TOETUSETAOTLUS

►(1) M7

►(2) M7

►(2) M7

▼M2









V LISA









VI LISA









VII LISA

►(2) M3

►(2) M3









VIII LISA