2002R1605 — ET — 01.01.2007 — 001.002

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:





Parandatud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ, Euratom) nr 1605/2002,

25. juuni 2002,

mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust

SISUKORD ESIMENE OSA ÜLDSÄTTED I JAOTIS KOHALDAMISALA II JAOTIS EELARVEPÕHIMÕTTED 1. peatükk Ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtted 2. peatükk Aastasuse põhimõte 3. peatükk Tasakaalu põhimõte 4. peatükk Arvestusühiku põhimõte 5. peatükk Kõikehõlmavuse põhimõte 6. peatükk Sihtotstarbelisuse põhimõte 7. peatükk Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõte 8. peatükk Läbipaistvuse põhimõte III JAOTIS EELARVE KOOSTAMINE JA STRUKTUUR 1. peatükk Eelarve koostamine 2. peatükk Eelarve struktuur ja esitamine IV JAOTIS EELARVE TÄITMINE 1. peatükk Üldsätted 2. peatükk Täitmisviisid 3. peatükk Finantsjuhtimises osalejad 1. jagu Ülesannete lahususe põhimõte 2. jagu Eelarvevahendite käsutaja 3. jagu Peaarvepidaja 4. jagu Avansikontode haldaja 4. peatükk Finantsjuhtimises osalejate vastutus 1. jagu Üldeeskirjad 2. jagu Volitatud ja edasivolitatud eelarvevahendite käsutajate suhtes kohaldatavad sätted 3. jagu Peaarvepidajate ja avansikontode haldajate suhtes kohaldatavad sätted 5. peatükk Tulutoimingud 1. jagu Omavahendite kasutatavaks tegemine 2. jagu Saadaolevate summade eelarvestus 3. jagu Saadaolevate summade kindlaksmääramine 4. jagu Sissenõudmise kinnitamine 5. jagu Sissenõudmine 6. peatükk Kulutoimingud 1. jagu Kulukohustuste võtmine 2. jagu Kulude tõendamine 3. jagu Kulude kinnitamine 4. jagu Kulude maksmine 5. jagu Kulutoimingute tähtajad 7. peatükk Andmetöötlussüsteemid 8. peatükk Siseaudiitor V JAOTIS HANKED 1. peatükk Üldsätted 1. jagu Kohaldamisala ja lepingute sõlmimise põhimõtted 2. jagu Avalikustamine 3. jagu Hankemenetlused 4. jagu Tagatised ja järelevalve 2. peatükk Ühenduse institutsioonide oma huvides sõlmitavate lepingute suhtes kohaldatavad sätted VI JAOTIS TOETUSED 1. peatükk Toetuste ulatus ja vorm 2. peatükk Põhimõtted 3. peatükk Toetuste andmise menetlus 4. peatükk Maksmine ja järelevalve 5. peatükk Rakendamine VII JAOTIS RAAMATUPIDAMISARUANDLUS JA RAAMATUPIDAMISARVESTUS 1. peatükk Raamatupidamisaruandlus 2. peatükk Teave eelarve täitmise kohta 3. peatükk Raamatupidamisarvestus 1. jagu Üldsätted 2. jagu Üldine raamatupidamisarvestus 3. jagu Eelarve raamatupidamisarvestus 4. peatükk Vara inventarinimestikud VIII JAOTIS VÄLISAUDIT JA EELARVE TÄITMISE KINNITAMINE 1. peatükk Välisaudit 2. peatükk Eelarve täitmise kinnitamine TEINE OSA ERISÄTTED I JAOTIS EUROOPA PÕLLUMAJANDUSE TAGATISFOND II JAOTIS STRUKTUURIFONDID, ÜHTEKUULUVUSFOND, EUROOPA KALANDUSFOND JA EUROOPA MAAELU ARENGU PÕLLUMAJANDUSFOND III JAOTIS TEADUSUURINGUD IV JAOTIS VÄLISTEGEVUS 1. peatükk Üldsätted 2. peatükk Meetmete rakendamine 3. peatükk Hanked 4. peatükk Toetused 5. peatükk Auditeerimine V JAOTIS EUROOPA TALITUSED VI JAOTIS HALDUSASSIGNEERINGUD VII JAOTIS EKSPERDID KOLMAS OSA ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED I JAOTIS ÜLEMINEKUSÄTTED II JAOTIS LÕPPSÄTTED







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 279, võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 183, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 1 ) võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, ( 2 ) võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja arvamust, ( 3 ) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ( 4 ) ning arvestades järgmist: (1) Pärast Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava 21. detsembri 1977. aasta finantsmääruse ( 5 ) vastuvõtmist on olukord märgatavalt muutunud, eelkõige eelarve raamistikuks oleva finantsperspektiivi, institutsioonide ülesehituse muutumise ja mitme laienemise tõttu on seda finantsmäärust mitu korda oluliselt muudetud. Selleks et võtta arvesse eelkõige seadusandluse ja halduse lihtsustamise nõudeid ja ühenduse rahaliste vahendite haldamise rangemaks muutumist, tuleks 21. detsembri 1977. aasta finantsmäärus selguse huvides uuesti sõnastada. (2) Käesolev määrus peaks piirduma kõikide asutamislepinguga hõlmatud eelarveküsimusi käsitlevate üldpõhimõtete ja põhieeskirjade sätestamisega, samas kui rakendussätted peaksid sisalduma määruses, mis käsitleb käesoleva määruse rakenduseeskirju, et õigusnormide tähtsuse järjekord oleks selgem ja et finantsmäärus oleks arusaadavam. Seetõttu tuleks komisjonile anda volitused vastu võtta rakenduseeskirjad. (3) Eelarve koostamisel ja täitmisel tuleks järgida nelja eelarveõiguse aluspõhimõtet (ühtsus, kõikehõlmavus, sihtotstarbelisus ja aastasus) ning eelarve õigsuse ja tasakaalu, arvestusühiku, usaldusväärse finantsjuhtimise ja läbipaistvuse põhimõtteid. (4) Käesolev määrus peaks neid põhimõtteid kinnitama ja piirduma minimaalsete hädavajalike eranditega, sätestades eranditele ranged tingimused. (5) Ühtsuse põhimõttega seoses tuleks käesolevas määruses sätestada, et see kehtib ka tegevuskulude kohta, mis on seotud Euroopa Liidu lepingu nende sätete rakendamisega, mis käsitlevad ühist välis- ja julgeolekupoliitikat ning kriminaalasjades tehtavat politseikoostööd ja õigusalast koostööd, kui need kulutused tehakse eelarvest. Ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõte tähendab, et kõik ühenduse ja liidu kulud ja tulud kantakse eelarvesse, kui need laekuvad eelarvesse või tehakse eelarvest. (6) Kõikehõlmavuse põhimõttega seoses tuleks kaotada ositimaksete tagasimaksmise ja vahendite taaskasutamise võimalus; mõnel juhul tuleks need võimalused asendada sihtotstarbeliste tuludega ja võimalusega võtta vabastatud assigneeringud uuesti kasutusele. Need muudatused ei mõjuta struktuurifondide suhtes kohaldatavaid erieeskirju. (7) Sihtotstarbelisuse põhimõttega seoses on institutsioonidel vaja teataval määral halduspaindlikkust assigneeringute ümberpaigutamiseks. Käesolev määrus peaks võimaldama esitada otstarbe järgi liigitatud rahastamis- ja haldusvahendid ühe tervikuna. Assigneeringute ümberpaigutamise korda tuleks samuti ühtlustada kõikide institutsioonide vahel nii, et personali- ja tegevusassigneeringute ümberpaigutamise otsustab iga institutsioon ise. Tegevuskulusid käsitleva assigneeringute ümberpaigutamise osas võib komisjon teha ümberpaigutusi eelarve ühe ja sama jaotise peatükkide vahel kuni 10 % ulatuses eelarveaasta assigneeringutest, mis kajastuvad eelarvereal, kust ümberpaigutus tehakse. Eelarvepädevatel institutsioonidel tuleks lubada moodustada reserve üksnes kahel juhul: kui puudub põhiõigusakt või kui ei ole kindel, kas assigneeringud on piisavad. (8) Aastasuse põhimõttega seoses tuleks ka edaspidi eristada liigendatud ja liigendamata assigneeringuid. Iga institutsioon peaks ise otsustama kulukohustuste ja maksete assigneeringute ülekandmise. Täiendavad tähtajad peaksid piirduma üksnes hädavajalike juhtudega, nimelt Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi maksetega. (9) Tasakaalu põhimõte on põhiline eelarvereegel. Siinkohal tuleks rõhutada, et laenuvõtmine ei ole kooskõlas ühenduse omavahendite süsteemiga. Tasakaalu põhimõte ei takista siiski liidu üldeelarve raames tagatud laenutehingute sooritamist. (10) Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 277 esimese lõigu ja Euratomi asutamislepingu artikli 181 esimese lõigu kohaselt tuleks kindlaks määrata arvestusühik, mida kasutatakse eelarve koostamisel, samuti eelarve täitmisel ja raamatupidamisarvestuses. (11) Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõte tuleks määratleda säästlikkuse, tõhususe ja mõjususe põhimõtetest lähtuvalt ja nende põhimõtete täitmine tuleks kindlaks teha tulemusnäitajate abil, mis on kehtestatud iga meetme kohta ja mida saab mõõta tulemuste hindamist võimaldaval viisil. Institutsioonid peaksid teostama eel- ja järelhindamist kooskõlas komisjoni ettenähtud suunistega. (12) Läbipaistvuse põhimõttega seoses tuleks parandada eelarve täitmist ja raamatupidamisarvestust käsitlevat teatamist. Samuti tuleks kehtestada range tähtaeg eelarve avaldamiseks, ilma et see takistaks komisjonil seda esialgselt levitada pärast seda, kui Euroopa Parlamendi president on kuulutanud eelarve lõplikult vastuvõetuks, ja enne seda, kui see avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas. Lisaks sellele tuleks säilitada negatiivreservi võimalus. (13) Eelarve koostamise ja esitusviisi osas tuleks praegused sätted ühtlustada ja neid lihtsustada, kõrvaldades sisulise tähenduseta eristuse lisaeelarve ja paranduseelarve vahel. (14) Komisjoni osa eelarvest peaks kajastama assigneeringuid ja vahendeid otstarbe järgi (s.o tegevuspõhine eelarvestamine), et suurendada läbipaistvust eelarve haldamisel lähtuvalt usaldusväärse finantsjuhtimise eesmärkidest ning eeskätt tõhususest ja mõjususest. (15) Institutsioonid peaksid saama olla koosseisuliste töökohtade haldamisel mõnevõrra paindlikud seoses eelarve raames lubatuga, eriti kui tänapäeval pannakse haldamisel rõhku tulemustele, mitte vahenditele. Seda paindlikkust piiravad ka edaspidi ühelt poolt teatava eelarveaasta eelarve assigneeringud ja teiselt poolt koosseisuliste kohtade üldarv; samuti ei kehti paindlikkus palgaastmete A1, A2 ja A3 kohta. (16) Eelarve täitmisega seoses tuleks selgitada mitmesuguseid võimalikke viise, kuidas eelarvet täita: komisjon teeb seda kas tsentraliseeritult või koostöös liikmesriikidega või detsentraliseeritult koos välisabi saavate kolmandate riikidega või ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega. Tsentraliseeritud haldamisega peaksid saama tegelda otse komisjoni talitused või ülesanded võib delegeerida kaudselt ühenduse õigusele või siseriiklikule õigusele alluvatele avalik-õiguslikele isikutele. Täitmisviisid peaksid tagama ühenduse vahendite kaitsmise korra järgimise, olenemata sellest, milline üksus vastutab täitmise eest osaliselt või täielikult, ja kindlustama selle, et lõppvastutus eelarve täitmise eest lasub asutamislepingu artikli 274 kohaselt komisjonil. (17) Kuna komisjon vastutab eelarve täitmise eest, ei või ta delegeerida ühtki avaliku võimu teostamisega seotud ülesannet, millega kaasneb kaalutlusõiguse kasutamine. Käesolev määrus peaks seda põhimõtet kordama ja täpsustama delegeeritavate ülesannete ulatuse. Samuti tuleks sätestada, et muud eraõiguslikud organid peale nende, kes osutavad avalikke teenuseid kindlaksmääratud tingimustel, ei tohiks tegelda eelarve täitmisega, vaid üksnes osutama tehnilisi eriteenuseid või haldusteenuseid või täitma ettevalmistus- või abiülesandeid. (18) Läbipaistvuse ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete täitmiseks peaks avalik-õiguslikel asutustel või avalikke teenuseid osutavatel asutustel, kellele on komisjoni nimel delegeeritud täitmisülesanded, olema läbipaistvad hankemenetlused, tõhus sisekontroll, raamatupidamisarvestuse süsteem, mis on nende oma tegevusest eraldi, ja nad peavad korraldama välisauditeid. (19) Asutamislepingu artikli 279 punkti c kohaselt määratletakse käesolevas määruses eelarvevahendite käsutajate, peaarvepidaja ja siseaudiitori volitused ja ülesanded. Eelarvevahendite käsutajad tehakse täielikult vastutavaks kõikide tulu- ja kulutehingute eest, mis sooritatakse nende järelevalve all, ja nad peavad oma tegevusest aru andma, sealhulgas vajaduse korral distsiplinaarmenetluse raames. Seetõttu tuleks nende vastutust suurendada, kõrvaldades tsentraliseeritud eelkontrollimised ja eeskätt kaotades tava, et finantskontrolör kiidab tulu- ja kulutehingud eelnevalt heaks ja peaarvepidaja teeb kindlaks, kas makse on õige. Peaarvepidaja vastutab ka edaspidi maksete nõuetekohase sooritamise, tulude kogumise ja saadaolevate summade sissenõudmise eest. Ta haldab sularaha, hoolitseb raamatupidamisarvestuse eest ja vastutab institutsiooni raamatupidamisaruannete koostamise eest. Siseaudiitor täidab oma kohustusi kooskõlas rahvusvaheliste auditistandarditega. Tema ülesanne on kindlaks teha, kas eelarvevahendite käsutajate sisseseatud haldus- ja järelevalvesüsteemid toimivad nõuetekohaselt. Siseaudiitor ei osale finantstehingutes ja tema ülesanne ei ole kontrollida neid tehinguid enne eelarvevahendite käsutajate otsuseid; edaspidi lasub vastutus eelkontrollimise eest täielikult eelarvevahendite käsutajatel. (20) Eelarvevahendite käsutajate, peaarvepidajate ja avansikontode haldajate vastutus ei erine muude ametnike ja töötajate omast ning nende suhtes võidakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste alusel rakendada kehtivaid distsiplinaarmeetmeid ja rahalisi sanktsioone. Arvestades peaarvepidajate ja avansikontode haldajate ülesannete erilisust, tuleks alles jätta teatavad erisätted, milles määratakse kindlaks nende väära asjaajamise juhud; neil ei ole enam erihüvitisi ega erikindlustust. Lisaks tuleks selgitada eelarvevahendite käsutaja vastutust. Selleks et ametisse nimetav asutus saaks kasutada vajalikke asjatundjaid juhtumite puhul, mis ei hõlma pettust, moodustab iga institutsioon finantsrikkumiste uurimise toimkonna, kes teeb kindlaks, kas on toimunud rikkumine, mille alusel võib ametniku või muu teenistuja suhtes rakendada distsiplinaarmeedet või rahalist vastutust, ja kes teatab süsteemides tuvastatud ebakohtadest eelarvevahendite käsutajale ja siseaudiitorile. Pettusejuhtumite osas tuleks käesolevas määruses tugineda kehtivatele sätetele, mis käsitlevad Euroopa ühenduste finantshuvide kaitset ja võitlust Euroopa ühenduste ametnikke või Euroopa Liidu liikmesriikide ametnikke hõlmava korruptsiooni vastu. (21) Tuleks määratleda eelarveliste ja juriidiliste kulukohustuste võtmise mõisted ja nende kohaldamise tingimused. Selleks et piirata mittekasutatavate kohustuste mahtu, tuleks piirata tähtaega, mille jooksul võib üldiste eelarveliste kulukohustuste raames võtta individuaalseid juriidilisi kohustusi. Lisaks sellele tuleb ette näha nende individuaalkohustuste tühistamine, mille alusel ei ole kolme aasta jooksul tehtud ühtegi makset. (22) Käesolevas määruses tuleks määratleda nende maksete liigid, mida eelarvevahendite käsutajad võivad teha. Selliste maksete tegemisel tuleks peamiselt arvesse võtta meetme mõjusust ja selle tulemusi. Tuleks loobuda üsna ebamääraste ettemakse ja ositimakse mõiste kasutamisest; maksed tuleks teha eel-, vahe- ja lõppmaksetena, kui kogu summat ei maksta ühe korraga. (23) Käesolevas määruses tuleks sätestada, et kulude tõendamine, kinnitamine ja maksmine peavad toimuma tähtaja jooksul, mis kehtestatakse rakenduseeskirjadega, ja et selle tähtaja mittejärgimisel on maksesaajatel õigus saada eelarvest makstavat viivist. (24) Seoses lepingutega, mis ühenduste institutsioonid sõlmivad oma huvides, tuleks ette näha, et kohaldatakse eeskirju, mis sisalduvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivides, millega kooskõlastatakse riiklike ehitus-, tarne- ja teenuslepingute sõlmimise korda; kolmandate isikute huvides sõlmitud lepingud peaksid samuti olema kooskõlas nende direktiivide põhimõtetega. (25) Rikkumiste vältimiseks, pettuste ja korruptsiooni vastu võitlemiseks ning usaldusväärse ja tõhusa haldamise edendamiseks tuleks lepingu sõlmimisest kõrvale jätta taotlejad ja pakkujad, kes on süüdi nimetatud tegudes või kellel on vastuolulised huvid. (26) Läbipaistvuse huvides tuleks taotlejatele ja pakkujatele asjakohasel viisil teatada sellest, kellega leping sõlmiti. (27) Eelarvevahendite käsutajate vastutuse suurendamise raames tuleks kaotada praeguse hangete ja lepingute nõuandekomitee sooritatav eelkontrollimine. (28) Tuleks sisse seada raamistik ühenduse toetuste andmiseks ja nende kasutamise järele valvamiseks, sealhulgas erisätted läbipaistvuse, võrdse kohtlemise, kaasfinantseerimise, tagasiulatuvate toetuste mitteandmise ja järelevalve põhimõtete rakendamiseks. (29) Kumuleerumise vältimiseks ei tohiks olla võimalik anda kaks korda toetust sama meetme rahastamiseks või sama aasta tegevuskuludeks. (30) Samamoodi riigihankelepingute sõlmimist käsitlevate eeskirjadega tuleks institutsioonidele pettuste ja korruptsiooni vastu võitlemiseks asjakohaste vahendite andmiseks sätestada alused teatavate isikute kõrvalejätmiseks toetuste andmisest. (31) Institutsiooni ja abisaaja õiguste ja kohustuste selguse ja järgimise tagamiseks tuleks toetuse andmisel sõlmida kirjalik leping. (32) Raamatupidamisarvestuse ja raamatupidamisaruandluse osas tuleks sätestada, et raamatupidamine koosneb üldisest raamatupidamisarvestusest ja eelarve raamatupidamisarvestusest, ja lisada, et üldine raamatupidamisarvestus on tekkepõhine, samas kui eelarve raamatupidamisarvestuse eesmärk on pidada arvestust eelarve täitumise üle ja koostada eelarve täitmise aruanded. (33) Põhimõtted, mis on üldise raamatupidamisarvestuse ja raamatupidamisaruannete esitamise aluseks, tuleks määratleda lähtuvalt rahvusvaheliselt tunnustatud raamatupidamispõhimõtetest ja teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid käsitlevatest Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiividest, kuivõrd need on avalike teenuste puhul asjakohased. (34) Sätteid, mis käsitlevad teabe esitamist eelarve täitmise kohta, tuleks kohandada nii, et see teave hõlmaks ülekantud, uuesti kasutatavaks tehtud ja taaskasutatud assigneeringute kasutamist ja mitmesuguseid ühenduse õigusele alluvaid asutusi, et parandada igakuiste arvnäitajate ja kolm korda aastas eelarvepädevatele institutsioonidele saadetava eelarve täitmist käsitleva aruande esitamist. (35) Institutsioonide kasutatavad raamatupidamisarvestusmeetodid tuleks ühtlustada, kusjuures sel alal peaks komisjoni peaarvepidajal olema õigus teha algatusi. (36) Tuleks sätestada, et arvutipõhiste finantsjuhtimissüsteemide kasutamine ei tohi mingil viisil piirata kontrollikoja õigust tutvuda tõendavate dokumentidega. (37) Olgugi et komisjon vastutab täielikult eelarve täitmise eest, tähendab välisauditi ja eelarve täitmise kinnitamise puhul nende vahendite suur maht, mille haldamises liikmesriigid osalevad, et nad osalevad ka kontrollikoja auditites ja eelarvepädevate institutsioonide kinnitamismenetluses. (38) Raamatupidamisaruandluseks ja eelarve täitmise kinnitamiseks parimate tingimuste loomiseks tuleks muuta kinnitamismenetluse ajakava. (39) Euroopa Parlamendi taotluse korral peaks komisjon talle esitama EÜ asutamislepingu artikli 276 kohaselt kogu teabe, mida on vaja asjakohast eelarveaastat käsitleva eelarve täitmise kinnitamise menetluse tõrgeteta rakendamiseks. (40) Teatavate ühenduse tegevuspõhimõtete kohta tuleks kehtestada erisätted; sellised sätted peaksid olema kooskõlas käesoleva määruse aluspõhimõtetega. (41) Tundub olevat vajalik näha ette võimalus võtta Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi assigneeringute ja haldusassigneeringute suhtes eelnevaid kulukohustusi alates asjakohasele eelarveaastale eelnevast 15. novembrist. (42) Struktuurifondide osas tuleks säilitada ettemaksete tagasimaksmise ja assigneeringute uuesti kasutatavaks tegemise võimalus, mis on sätestatud komisjoni deklaratsioonis, mis on lisatud nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta, ( 6 ) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1447/2001. ( 7 ) (43) Teadusuuringute vallas tuleks eelarve esitusviisi ühtlustada sätetega, mis käsitlevad tegevuspõhist eelarvestamist, samas säilitades Teadusuuringute Ühiskeskuse (TÜK) praeguse halduspaindlikkuse. (44) Välistegevuse osas tuleks lubada välisabi haldamist detsentraliseerida, tingimusel et komisjon teab, et finantsjuhtimise usaldusväärsus on tagatud, ja et abi saav riik vastutab talle makstud vahendite eest komisjoni ees. (45) Rahastamiskokkulepped või lepingud, mis on sõlmitud abi saava riigi või riikliku, ühenduse või rahvusvahelise avalik-õigusliku asutuse või eraõiguslike füüsiliste või juriidiliste isikutega, peavad sisaldama üldisi hankepõhimõtteid, mis on sätestatud käesoleva määruse esimese osa V jaotises ja teise osa IV jaotises seoses välistegevusega. (46) Tuleks ette näha eraldi jagu, mis sisaldab üldsätteid Euroopa talituste haldamise kohta. (47) Samuti tuleks ette näha eraldi jagu, mis sisaldab haldusassigneeringute suhtes kohaldatavaid erieeskirju. Lisaks sellele tuleks võimaldada mõlemal eelarvepädeval institutsioonil esitada aegsasti arvamus kinnisvaraprojektide kohta, millel on tõenäoliselt oluline finantsmõju eelarvele. (48) Institutsioonide raamatupidamisaruannete konsolideerimise ajakava muutmine tuleks edasi lükata eelarveaastani 2005, et oleks piisavalt aega seada sisse vajalikud sisemenetlused. (49) Tuleks kehtestada selliste ühenduste asutatud asutuste suhtes, kes on juriidilised isikud ja kes saavad toetust Euroopa ühenduste üldeelarvest, kohaldatavad finantseeskirjad, mis on kohandatud nende halduslikele erivajadustele. Samas on vaja ühtlustada teatavaid küsimusi ja eeskätt eelarve täitmise kinnitamist ja raamatupidamist käsitlevate eeskirjade sisu, seejuures mingil viisil kahjustamata nendele asutustele oma ülesannete täitmiseks vajalikku sõltumatust. Komisjoni siseaudiitoril on nende asutuste suhtes samad volitused kui komisjoni talituste suhtes. Nende asutuste sisefinantseeskirju tuleb kohandada nii, et need oleksid kooskõlas käesoleva finantsmäärusega. Komisjoni tuleks vastavalt volitada koostama näidisfinantseeskirjad, millest ühenduse asutused võivad kõrvale kalduda üksnes komisjoni nõusolekul, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







ESIMENE OSA

ÜLDSÄTTED







I JAOTIS

KOHALDAMISALA

Artikkel 1

▼M1

määrusega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve (edaspidi “eelarve”) koostamise ja täitmise ning aruandluse esitamise ja auditeerimise eeskirjad.

▼B

Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse majandus- ja sotsiaalkomiteed, regioonide komiteed, ombudsmani ja Euroopa andmekaitseinspektorit ühenduse institutsioonidena.

Artikkel 2

Kõik mõnes muus õigusaktis sisalduvad sätted, mis käsitlevad eelarve täitmist tulude ja kuludena, peavad olema kooskõlas II jaotises sätestatud eelarvepõhimõtetega.







II JAOTIS

EELARVEPÕHIMÕTTED

▼M1

Artikkel 3

Eelarve koostatakse ja seda täidetakse ühtsuse, eelarve õigsuse, aastasuse, tasakaalu, arvestusühiku, kõikehõlmavuse, sihtotstarbelisuse, tulemuslikku ja tõhusat sisekontrolli nõudva usaldusväärse finantsjuhtimise ja läbipaistvuse põhimõtete kohaselt, nagu need on sätestatud käesolevas määruses.

▼B







1. PEATÜKK

Ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtted

Artikkel 4

1. Eelarve on dokument, milles prognoositakse ja kinnitatakse igaks eelarveaastaks kõik Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vajalikuks peetavad tulud ja kulud.

2. Ühenduste tuludesse ja kuludesse kuuluvad:

a) Euroopa Ühenduse tulud ja kulud, sealhulgas halduskulud, mis tulenevad institutsioonidele Euroopa Liidu lepingu sätetest, mis käsitlevad ühist välis- ja julgeolekupoliitikat ning kriminaalasjades tehtavat politseikoostööd ja õigusalast koostööd, ja nende sätete rakendamisest tulenevad tegevuskulud, kui need kulutused tehakse eelarvest;

b) Euroopa Aatomienergiaühenduse kulud ja tulud.

3. Eelarvesse kirjendatakse ühenduste laenutehingutega seotud tagatised, samuti maksed välistegevuse tagatisfondi.

Artikkel 5

1. Kui artiklist 74 ei tulene teisiti, ei tohi tulusid sisse nõuda ega kulusid maksta, kui neid ei ole kirjendatud mõnele eelarvereale.

2. Ei tohi võtta ega heaks kiita kulukohustusi, mis ületavad kinnitatud assigneeringuid.

3. Eelarvesse võib kirjendada üksnes need assigneeringud, mis vastavad vajalikuks peetavatele kuludele.

▼M1

4. Kui artiklitest 5a, 18 ja 74 ei tulene teisiti, kirjendatakse Euroopa ühendustele kuuluvatelt vahenditelt saadud intressid eelarvesse muu tuluna.

▼M1

Artikkel 5a

1. Eelmaksetest saadud intressid kirjendatakse asjakohasesse programmi või meetmesse ning arvatakse maksmisel makse saajale võlgnetavate summade saldost maha.

Määruses, millega sätestatakse eeskirjad käesoleva määruse rakendamiseks (edaspidi “rakenduseeskirjad”), täpsustatakse juhud, mille korral vastutav eelarvevahendite käsutaja nõuab erandina sellised intressid iga-aastaselt sisse. Sellised intressid kirjendatakse eelarvesse muu tuluna.

2. Intresse ei tasuta Euroopa ühendustele järgmistel juhtudel:

a) eelmaksete korral, mille summa rakenduseeskirjade kohaselt ei ole märkimisväärne;

b) artiklis 88 nimetatud hankelepingute alusel tehtavate eelmaksete korral;

c) liikmesriikidele tehtavate eelmaksete korral;

d) ühinemiseelse abi raames tehtavate eelmaksete korral;

e) institutsioonide liikmetele ja personalile Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste (edaspidi “personalieeskirjad”) kohaselt tehtavate palga ettemaksete korral;

f) eelmaksete korral, mis tehakse eelarve täitmisel ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu on osutatud artikli 53 lõike 1 punktis c.

▼B







2. PEATÜKK

Aastasuse põhimõte

Artikkel 6

Eelarvesse kirjendatud assigneeringud kiidetakse heaks üheks eelarveaastaks, mis kestab 1. jaanuarist 31. detsembrini.

Artikkel 7

1. Eelarve sisaldab liigendatud assigneeringuid, mis koosnevad kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest, ning liigendamata assigneeringuid.

2. Kulukohustuste assigneeringud hõlmavad jooksval eelarveaastal võetud juriidiliste kohustuste koguväärtust, kui artikli 77 lõikest 2 ja artikli 166 lõikest 2 ei tulene teisiti.

3. Maksete assigneeringud hõlmavad makseid, mis tehakse jooksval eelarveaastal ja/või eelmistel eelarveaastatel võetud juriidiliste kohustuste täitmiseks.

4. Lõiked 1 ja 2 ei piira teise osa I, IV ja VI jaotise erisätete kohaldamist. Need ei takista assigneeringute üldist sidumist ega eelarveliste kulukohustuste võtmist aastaste osamaksetena.

Artikkel 8

1. Eelarveaasta tulud kirjendatakse kõnealuse eelarveaasta kontodele selle jooksul laekunud summade alusel. Järgneva eelarveaasta jaanuarikuu omavahendid võib maksta ette nõukogu määruse kohaselt, millega rakendatakse ühenduse omavahendite süsteemi käsitlevat otsust.

2. Lisandväärtusmaksust laekuvaid omavahendeid, täiendavaid RKT-põhiseid vahendeid ja võimalikke osamakseid käsitlevaid kirjeid võib kohandada lõikes 1 osutatud määruse kohaselt.

3. Teatavaks eelarveaastaks kinnitatud assigneeringuid võib kasutada üksnes selliste kulukohustuste katmiseks, mis makstakse sellel eelarveaastal, ja eelmiste eelarveaastate kulukohustustest tulenevate summade katmiseks.

4. Kulukohustused kirjendatakse 31. detsembrini võetud juriidiliste kohustuste põhjal, kui artikli 77 lõikes 2 osutatud üldistest kulukohustustest ja artikli 166 lõikes 2 osutatud rahastamiskokkulepetest, mis kirjendatakse 31. detsembrini võetud eelarveliste kulukohustuste põhjal, ei tulene teisiti.

5. Maksed kirjendatakse eelarveaasta kontodele maksete alusel, mis peaarvepidaja on sooritanud hiljemalt selle eelarveaasta 31. detsembril.

6. Erandina lõigetest 3–5 kirjendatakse Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu kulud eelarveaasta kontodele teise osa I jaotises sätestatu kohaselt.

Artikkel 9

1. Assigneeringud, mida ei ole kasutatud selle eelarveaasta lõpuks, mille eelarves need on kavandatud, annulleeritakse.

Need võib siiski üle kanda kooskõlas lõigetega 2 ja 3 üksnes järgmisesse eelarveaastasse asjaomase institutsiooni otsusega, mis on tehtud hiljemalt 15. veebruaril, või kanda automaatselt üle lõike 4 kohaselt.

►C1 2. Liigendatud kulukohustuste assigneeringutest ja ◄ liigendamata assigneeringutest, mis on jäänud eelarveaasta lõpuks veel sidumata, võib üle kanda:

a) summad, mis vastavad kulukohustuste assigneeringutele, mille puhul enamik kohustuse võtmise menetluse ettevalmistusjärkudest on 31. detsembriks lõpule viidud. Seejärel võib need summad siduda järgneva aasta 31. märtsini;

b) summad, mida on tarvis juhul, kui seadusandja on eelarveaasta viimasel veerandil vastu võtnud põhiõigusakti, kuid komisjon ei ole jõudnud 31. detsembriks siduda eelarves selleks ette nähtud assigneeringuid.

3. ►M1 Maksete assigneeringutest ◄ võib üle kanda summad, mida on vaja olemasolevate kulukohustuste või nende katmiseks, mis on seotud ülekantud kulukohustuste assigneeringutega, kui järgneva eelarveaasta asjakohastel ridadel ettenähtud assigneeringud ei kata vajadust. Asjaomane institutsioon kasutab kõigepealt jooksvaks eelarveaastaks kinnitatud assigneeringuid ega kasuta ülekantud assigneeringuid enne, kui esimesena nimetatud on ammendunud.

4. Liigendamata assigneeringud, mis eelarveaasta lõpus vastavad nõuetekohaselt võetud kohustustele, kantakse automaatselt üle üksnes järgnevasse eelarveaastasse.

5. Asjaomane institutsioon teatab Euroopa Parlamendile ja nõukogule (edaspidi “eelarvepädevad institutsioonid”) hiljemalt 15. märtsil oma otsusest assigneeringuid üle kanda ja täpsustab iga eelarverea kohta, kuidas lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimusi on iga ülekandmise puhul kohaldatud.

6. Reservi arvatud assigneeringuid ja personalikuludeks mõeldud assigneeringuid ei või üle kanda.

Artikkel 10

Kasutamata tulud ja artiklis 18 nimetatud sihtotstarbelisest tulust tulenevad assigneeringud, mis on kasutatavad 31. detsembril, kantakse automaatselt üle. Kõigepealt tuleb kasutada neid assigneeringuid, mis vastavad ülekantud sihtotstarbelisele tulule.

Artikkel 11

Kui assigneeringud vabastatakse nendega rahastatavate meetmete täieliku või osalise rakendamata jätmise tõttu pärast seda eelarveaastat, mil assigneeringud eelarvesse kavandati, annulleeritakse asjakohased assigneeringud, ilma et see piiraks ►M1 artiklite 157 ja 160a ◄ kohaldamist.

Artikkel 12

Eelarvesse kavandatud assigneeringud võib kulukohustustega siduda alates 1. jaanuarist pärast seda, kui eelarve on lõplikult vastu võetud, välja arvatud teise osa I ja VI jaotises ettenähtud juhtudel.

Artikkel 13

1. Kui eelarvet ei ole eelarveaasta alguseks lõplikult vastu võetud, kohaldatakse EÜ asutamislepingu artikli 273 esimest lõiku ja Euratomi asutamislepingu artikli 178 esimest lõiku nende kuludega seotud kulukohustuse võtmise ja väljamaksmise suhtes, mida on olnud võimalik kirjendada teatavale eelarvereale viimase nõuetekohaselt vastuvõetud eelarve täitmise raames.

2. Kulukohustusi võib võtta iga peatüki kohta kõige rohkem ühe neljandiku piires eelnenud eelarveaastaks asjakohases peatükis määratud assigneeringute kogusummast pluss üks kaheteistkümnendik iga möödunud kuu eest.

Makseid võib teha iga kuu iga peatüki kohta kõige rohkem ühe kaheteistkümnendiku ulatuses eelnenud eelarveaastaks asjakohases peatükis määratud assigneeringutest.

Koostatavas eelarveprojektis ettenähtud assigneeringuid ei tohi ületada.

3. Kui ühenduste tegevuse järjepidevus ja haldusvajadused seda nõuavad:

a) võib nõukogu komisjoni taotluse korral ja pärast Euroopa Parlamendiga nõupidamist kvalifitseeritud häälteenamusega anda loa kasutada nii kulukohustuste kui ka maksete puhul samal ajal kahte või enamat ajutist kaheteistkümnendikku lisaks nendele, mis muutuvad automaatselt kasutatavaks lõigete 1 ja 2 alusel;

b) kohaldatakse kulude suhtes, mis ei tulene vahetult asutamislepingutest või nende alusel vastuvõetud õigusaktidest, EÜ asutamislepingu artikli 273 kolmandat lõiku ja Euratomi asutamislepingu artikli 178 kolmandat lõiku.

Täiendavad kaheteistkümnendikud kinnitatakse tervikuna ja need ei ole jagatavad.

4. Kui teatava peatüki puhul ei piisa kahest või enamast lõikes 3 sätestatud asjaoludel ja korras kinnitatud kaheteistkümnendikust asjakohase peatükiga hõlmatud valdkonnas ühenduste tegevuse järjepidevuse katkemise vältimiseks vajalike kulude katmiseks, võib erandkorras anda loa ületada eelnenud eelarveaastal vastavasse eelarvepeatükki kavandatud assigneeringute summat. Eelarvepädevad institutsioonid toimivad lõikes 3 sätestatud korras. Siiski ei või mingil juhul ületada eelnenud eelarveaastal kasutada olnud assigneeringute kogusummat.







3. PEATÜKK

Tasakaalu põhimõte

Artikkel 14

1. Eelarve tulud ja maksete assigneeringud peavad olema tasakaalus.

2. Ilma et see piiraks artikli 46 lõike 1 punkti 4 kohaldamist, ei või Euroopa Ühendus, Euroopa Aatomienergiaühenduse ega artikli 185 kohased ühenduste asutatud asutused võtta laenu.

Artikkel 15

1. Iga eelarveaasta saldo kirjendatakse järgneva eelarveaasta eelarvesse tuluna või maksete assigneeringutena olenevalt sellest, kas tegu on eelarve ülejäägi või puudujäägiga.

2. Arvestuslikud tulud ja maksete assigneeringud kantakse eelarvesse eelarvemenetluse käigus ja artikli 34 kohaselt esitatavate muutmiskirjade abil. Viimased koostatakse kooskõlas nõukogu määrusega, millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlevat otsust.

3. Pärast eelarveaasta raamatupidamisaruande esitamist kantakse järgmise eelarveaasta eelarvesse kõik eelarvestustega võrreldes tekkinud lahknevused paranduseelarve abil, mis käsitleb üksnes neid lahknevusi. Sel juhul peab komisjon esitama paranduseelarve esialgse projekti 15 päeva jooksul esialgse raamatupidamisaruande esitamisest.







4. PEATÜKK

Arvestusühiku põhimõte

Artikkel 16

Eelarve koostatakse ja seda täidetakse ning raamatupidamisaruandlus toimub eurodes.

▼M1

Artiklis 61 osutatud rahavoogude haldamiseks lubatakse peaarvepidajal ja avansikontode puhul nende haldajatel ja komisjoni välistalituse haldusjuhtimise puhul vastutaval eelarvevahendite käsutajal teha tehinguid omavääringutes, nagu on sätestatud rakenduseeskirjades.

▼B







5. PEATÜKK

Kõikehõlmavuse põhimõte

Artikkel 17

Kogutulu katab maksete assigneeringute kogusumma, kui artiklist 18 ei tulene teisiti. Kõik tulud ja kulud kirjendatakse täies mahus neid vastastikku korrigeerimata, kui artiklist 20 ei tulene teisiti.

Artikkel 18

1. ►M1 lma et see piiraks artikli 160 lõike 1 punkti a ja artikli 161 lõike 2 kohaldamist, kasutatakse järgmisi tulusid teatavate kululiikide rahastamiseks: ◄

a) liikmesriikide osamaksud, mis on seotud teatavate uurimisprogrammidega, nõukogu määruse kohaselt, millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlevat otsust;

▼M1

aa) osamaksed, mida liikmesriigid ja teised doonorriigid, sealhulgas mõlemal juhul nende avalik-õiguslikud ja riigi osalusega asutused, või rahvusvahelised organisatsioonid teevad asjakohase põhiõigusakti kohaselt teatavatesse välisabiprojektidesse või programmidesse, mida rahastab ühendus ja haldab komisjon nende nimel;

▼B

b) intressid hoiustelt ja viivised trahvidelt, mis on ette nähtud määrusega, mis käsitleb ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamist ja selgitamist;

c) sihtotstarbelised tulud, nagu näiteks tulu fondidelt, toetused, kinked ja annakud, kaasa arvatud iga institutsiooni sihtotstarbelised tulud;

d) kolmandate riikide ja mitmesuguste organisatsioonide rahalised panused ühenduse meetmetesse;

e) tulu kolmandatelt isikutelt, mis on saadud nende tellimusel tarnitud kaupade, osutatud teenuste või tehtud tööde eest;

▼M1

ea) tulu väljavahetatavate või mahakantavate sõidukite, seadmete, sisseseade, materjalide ning teadusliku ja tehnilise aparatuuri müügist, kui bilansiline väärtus on täielikult amortiseerunud;

▼B

f) tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest;

g) tulu teistele institutsioonidele või asutustele tarnitud kaupade, osutatud teenuste ja tehtud tööde eest, sealhulgas nende institutsioonide või asutuste nimel makstud päevaraha tagasimaksed nendelt;

h) laekunud kindlustusmaksed;

i) rendilepingute alusel saadud tulu;

j) väljaannete ja filmide, sealhulgas elektroonilisel andmekandjal olevate väljaannete ja filmide müügist saadud tulu.

2. Kohaldatava põhiõigusaktiga võidakse samuti ette näha, et selle põhjal saadavat tulu kasutatakse teatavateks kuludeks.

3. Eelarve sisaldab ridu, millele on liikide järgi kirjendatud lõigetes 1 ja 2 osutatud sihtotstarbelised tulud ja võimaluse korral märgitud ka summad.

Artikkel 19

1. Komisjon võib vastu võtta kõik ühendustele tehtud annetused, eelkõige fondid, toetused, kinked ja annakud.

2. ►M1 Annetusi, mille väärtus on 50 000 EUR või üle selle, millega kaasnevad rahalised kulutused, sealhulgas järelkulud, ja mis ületavad 10 % tehtud annetuse väärtusest, võib komisjon vastu võtta ainult Euroopa Parlamendi ja nõukogu loal, kusjuures mõlemad teevad otsuse kahe kuu jooksul komisjoni taotluse saamise kuupäevast. ◄ Kui selle aja jooksul ei ole vastuväidet esitatud, teeb komisjon vastuvõtmise kohta lõpliku otsuse.

Artikkel 20

1. Rakenduseeskirjades võidakse täpsustada juhtumid, mil teatavad tulud võib maha arvata arvetest või maksetaotlustest, mis seejärel kinnitatakse maksmiseks netosumma alusel.

2. Ühendustele tarnitud toodete või osutatud teenuste hinnad, mis sisaldavad makse, mille tagastavad liikmesriigid Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli kohaselt või kolmandad riigid asjakohaste kokkulepete põhjal, kirjendatakse eelarvesse maksudeta summadena.

3. Eelarve täitmisel ilmnevaid vahetuskursierinevusi võib korrigeerida. Lõplik kasum või kahjum kajastatakse aastabilansis.







6. PEATÜKK

Sihtotstarbelisuse põhimõte

Artikkel 21

Assigneeringud kirjendatakse sihtotstarbelistena jagude ja peatükkide kaupa; peatükid jaotatakse omakorda artikliteks ja punktideks.

▼M1

Artikkel 22

1. Iga institutsioon, välja arvatud komisjon, võib oma eelarvejao piires assigneeringuid ümber paigutada:

a) ühest jaotisest teise maksimaalselt 10 % ulatuses selle aasta assigneerinutest, mis on näidatud eelarvereal, millelt ümberpaigutus tehakse;

b) ühest peatükist teise ja ühest artiklist teise ilma piiranguteta.

2. Kolm nädalat enne lõikes 1 osutatud ümberpaigutuste tegemist teatavad institutsioonid eelarvepädevatele institutsioonidele oma kavatsustest. Kui ükskõik kumb eelarvepädev institutsioon esitab kõnealuse aja jooksul nõuetekohaselt põhjendatud argumente, kohaldatakse artiklis 24 sätestatud korda.

3. Iga institutsioon, välja arvatud komisjon, võib eelarvepädevatele institutsioonidele teha ettepaneku ümberpaigutusteks oma eelarvejao piires ühest jaotisest teise, kui need ületavad ülemmäära, milleks on 10 % eelarveaasta assigneeringutest eelarvereal, millest ümberpaigutus tehakse. Nende ümberpaigutuste suhtes kohaldatakse artiklis 24 kehtestatud korda.

4. Iga institutsioon, välja arvatud komisjon, võib oma eelarvejao piires teha ümberpaigutusi artiklite sees ilma eelarvepädevaid institutsioone sellest eelnevalt teavitamata.

▼B

Artikkel 23

1. Komisjon võib oma eelarveosa piires:

a) assigneeringuid ümber paigutada artiklite piires ja iga peatüki piires ühest artiklist teise;

▼M1

b) personali- ja halduskulude puhul paigutada assigneeringud ümber ühest jaotisest teise kuni 10 % ulatuses selle aasta assigneerinutest, mis on näidatud eelarvereal, millelt ümberpaigutus tehakse, ning kuni 30 % ulatuses selle aasta assigneeringutest, mis on näidatud eelarvereal, millele ümberpaigutus tehakse;

▼B

c) tegevuskulude puhul paigutada jao piires assigneeringuid ümber ühest peatükist teise kokku kuni 10 % ulatuses eelarveaasta assigneeringutest, mis on kirjendatud ridadele, kust ümberpaigutus tehakse;

▼M1

d) paigutada niipea, kui põhiõigusakt on vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras vastu võetud, assigneeringuid artiklis 43 viidatud “määratlemata otstarbega assigneeringute” jaotisest ümber juhul, kui asjakohase meetme kohta puudus põhiõigusakt eelarve koostamise ajal.

▼M1

Kolm nädalat enne esimese lõigu punktides b ja c osutatud ümberpaigutuste tegemist teatab komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele oma otsusest. Kui ükskõik kumb eelarvepädev institutsioon esitab kõnealuse kolmenädalase perioodi jooksul nõuetekohaselt põhjendatud argumente, kohaldatakse artiklis 24 sätestatud korda.

▼M1

Eelarveaasta kahe viimase kuu jooksul võib komisjon siiski paigutada iseseisvalt ühest jaotisest teise ümber assigneeringuid, mis seonduvad kuludega personalile, koosseisuvälistele ja muudele töötajatele, kokku kuni 5 % ulatuses eelarveaasta assigneeringutest. Komisjon teavitab eelarvepädevaid institutsioone kahe nädala jooksul, mis järgnevad tema kõnealuste ümberpaigutuste otsusele.

Komisjon teavitab eelarvepädevaid institutsioone kahe nädala jooksul, mis järgnevad tema esimese lõigu punktis d osutatud ümberpaigutuste otsusele.

▼B

2. Komisjon võib oma eelarveosa piires pakkuda eelarvepädevatele institutsioonidele välja muid kui ►M1 lõikes 1 ◄ osutatud ümberpaigutusi.

Artikkel 24

1. Eelarvepädevad institutsioonid teevad otsuse assigneeringute ümberpaigutamise kohta lõigetes 2–4 sätestatu kohaselt, kui teise osa I jaotises ei ole sätestatud teisiti.

2. Asutamislepingutest või nende alusel vastuvõetud õigusaktidest vahetult tulenevate kohustuslike kuludega seotud assigneeringute ümberpaigutamist käsitlevate ettepanekute kohta teeb nõukogu pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega kuue nädala jooksul, välja arvatud kiireloomulised juhud. Euroopa Parlament esitab oma arvamuse aja jooksul, mis võimaldab nõukogul seda arvesse võtta ja teha otsuse ettenähtud tähtaja jooksul. Kui nõukogu ei tee otsust nimetatud tähtaja jooksul, loetakse ümberpaigutamist käsitlevad ettepanekud heakskiidetuks.

3. Ettepanekute kohta selliste kulude ümberpaigutamiseks, mis ei tulene vahetult asutamislepingutest või nende alusel vastuvõetud õigusaktidest, teeb Euroopa Parlament pärast konsulteerimist nõukoguga otsuse kuue nädala jooksul, välja arvatud kiireloomulised juhud. Nõukogu esitab oma arvamuse kvalifitseeritud häälteenamusega aja jooksul, mis võimaldab Euroopa Parlamendil seda arvesse võtta ja teha otsuse ettenähtud tähtaja jooksul. Kui otsust ei tehta nimetatud tähtaja jooksul, loetakse ümberpaigutamist käsitlevad ettepanekud heakskiidetuks.

4. Ettepanekud, mis käsitlevad asutamislepingutest või nende alusel vastuvõetud õigusaktidest vahetult tulenevate kohustuslike kulude ja muude kulude ümberpaigutamist, loetakse heakskiidetuks, kui nõukogu ega Euroopa Parlament ei ole otsustanud teisiti kuue nädala jooksul alates ettepanekute kättesaamisest. Kui Euroopa Parlament ja nõukogu vähendavad sellistes ümberpaigutusi käsitlevates ettepanekutes esitatud summat eri määral, loetakse heakskiidetuks madalam määr, millega üks neist institutsioonidest on nõustunud. Kui üks institutsioonidest ei nõustu ümberpaigutamisega, ei tehta seda.

Artikkel 25

1. Assigneeringuid võib ümber paigutada ainult sellistele eelarveridadele, mis sisaldavad heakskiidetud assigneeringuid või on varustatud märkega “pro memoria” (p.m.).

2. Sihtotstarbelisele tulule vastavaid assigneeringuid võib ümber paigutada üksnes juhul, kui sellist tulu kasutatakse sellele tulule määratud otstarbel.

Artikkel 26

▼M1

1. Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondile (EAGF), struktuurifondidele, Ühtekuuluvusfondile, Euroopa Kalandusfondile, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondile (EAFRD) ja teadusuuringutele pühendatud eelarvejaotiste piires toimub ümberpaigutamine teise osa I–III jaotise erisätete alusel.

▼B

2. ►M1 Komisjoni ettepaneku põhjal otsustavad eelarvepädevad institutsioonid ümberpaigutuste üle, mille eesmärk on võimaldada hädaabireservi kasutamist. Iga toimingu kohta tuleb esitada eraldi ettepanek. ◄

Kohaldatakse artikli 24 lõigetes 2 ja 3 sätestatud korda. Kui mõlemad eelarvepädevad institutsioonid ei ole komisjoni ettepanekuga nõus ja nende reservide kasutamise suhtes ei jõuta ühisele seisukohale, ei tee Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni esitatud ümberpaigutamist käsitleva ettepaneku kohta otsust.

▼M1

3. Rahvusvaheliste humanitaarkatastroofide ja -kriisidega kaasnevates nõuetekohaselt põhjendatud eriolukordades, mis tekivad eelarveaastal pärast 15. detsembrit, võib komisjon ümber paigutada mitmeaastase finantsraamistiku 4. rubriigi eelarvejaotistes saadaolevad jooksva eelarveaasta kasutamata eelarveassigneeringud eelarvejaotistesse, mis käsitlevad häda- ja humanitaarabi meetmeid. Komisjon teavitab viivitamata mõlemat eelarvepädevat institutsiooni pärast selliste ümberpaigutuste tegemist.

▼B







7. PEATÜKK

Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõte

Artikkel 27

1. Eelarveassigneeringuid kasutatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt ehk säästlikult, tõhusalt ja mõjusalt.

2. Säästlikkus tähendab, et vahendid, mida institutsioon oma tegevuses kasutab, tehakse kättesaadavaks õigel ajal ja et nende kogus ja laad on sobivad ja nende hind võimalikult väike.

Tõhusus tähendab parimat võimalikku suhet kasutatud vahendite ja saavutatud tulemuste vahel.

Mõjusus tähendab seatud eesmärkide ja kavandatud tulemuste saavutamist.

3. Kõikidele eelarvega hõlmatud tegevusvaldkondadele seatakse täpsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt piiritletud eesmärgid. Nende eesmärkide saavutamist jälgitakse tegevuskohaste tulemusnäitajate abil ja kulude eest vastutavad asutused esitavad eelarvepädevate institutsioonidele vastava teabe. Selline artikli 33 lõike 2 punktis d osutatud teave esitatakse kord aastas ja hiljemalt esialgsele eelarveprojektile lisatavates dokumentides.

4. Otsustamise parandamiseks kohustuvad institutsioonid tegema nii eel- kui ka järelhindamisi komisjoni antud juhiste kohaselt. Selliseid hindamisi tehakse kõikide programmide ja tegevuste puhul, millega kaasnevad märkimisväärsed kulud, ja hindamistulemustest teatatakse kulude eest vastutavatele, seadusandlikele ja eelarvepädevatele institutsioonidele.

Artikkel 28

▼M1

1. Kõikidele ettepanekutele või algatustele, mille komisjon või liikmesriik esitab seadusandjale vastavalt EÜ asutamislepingu või Euroopa Liidu lepingu asjakohastele sätetele ja mis võivad mõjutada eelarvet, sealhulgas muuta ametikohtade arvu, peab olema lisatud finantsselgitus ja käesoleva määruse artikli 27 lõikes 4 osutatud hinnang.

Kõikide seadusandjale esitatud ettepanekute või algatuste muudatustele, mis võivad eelarvet märgatavalt mõjutada, sealhulgas muuta ametikohtade arvu, peab olema lisatud muudatusettepanekut esitava institutsiooni koostatud finantsselgitus.

▼B

2. Eelarvemenetluse käigus esitab komisjon vajaliku teabe rahavajaduse muutumise võrdlemiseks finantsselgitustes sisalduvate esialgsete hinnangutega. See teave käsitleb muu hulgas tehtud edusamme ja seda, kui kaugele on seadusandja jõudnud esitatud ettepanekute menetlemisel. Vajaduse korral muudetakse rahavajadust sõltuvalt põhiõigusakti käsitleva arutelu edenemisest.

▼M1

3. Pettuste ja rikkumiste ohu vältimiseks esitatakse lõikes 1 osutatud finantsselgituses kogu teave olemasolevate ja kavandatavate pettusevastase võitluse ja kaitsemeetmete kohta.

▼M1

Artikkel 28a

1. Eelarvet täidetakse iga eelarve täitmise viisi puhul asjakohast tulemuslikku ja tõhusat sisekontrolli rakendades ning vastavalt asjakohastele valdkondlikele määrustele.

2. Eelarve täitmisel tähendab sisekontroll kõigil juhtimistasanditel rakendatavat protsessi ning see on loodud piisava kindluse tagamiseks järgnevate eesmärkide saavutamisel:

a) tegevuste tulemuslikkus, tõhusus ja säästlikkus;

b) aruandluse usaldusväärsus;

c) varade ja teabe säilivuse tagamine;

d) pettuste ja rikkumiste ennetamine ja tuvastamine;

e) aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrapärasusega seotud riskide piisav haldamine, võttes arvesse programmide mitmeaastast iseloomu ja asjaomaste maksete laadi.

▼B







8. PEATÜKK

Läbipaistvuse põhimõte

Artikkel 29

1. Eelarve koostatakse ja seda täidetakse ning raamatupidamisaruandlus toimub kooskõlas läbipaistvuse põhimõttega.

▼M1

2. Euroopa Parlamendi president laseb lõplikult vastuvõetud eelarve ja paranduseelarved avaldada Euroopa Liidu Teatajas.

Eelarve avaldatakse kolme kuu jooksul alates selle lõpliku vastuvõtmise kuupäevast.

Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne ja iga institutsiooni koostatud eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanded avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

▼B

Artikkel 30

1. Teave laenutehingute kohta, mis ühendused on teinud kolmandate isikute kasuks, esitatakse eelarve lisas.

2. Välistegevuse tagatisfondi tehinguid käsitlev teave esitatakse finantsselgitustes.

▼M1

3. Komisjon teeb asjakohasel viisil kättesaadavaks tema valduses oleva teabe eelarvest tulenevatest vahenditest abisaajate kohta, kui eelarvet täidetakse tsentraliseeritult ja vahetult tema talituste poolt, ning teabe vahenditest abisaajate kohta, mille on esitanud üksused, kellele on teiste eelarve täitmise viiside kohaselt delegeeritud eelarve täitmisega seotud ülesanded.

Nimetatud teave tehakse kättesaadavaks, järgides nõuetekohaselt konfidentsiaalsuse nõuet, eelkõige isikuandmete kaitset, nagu see on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) ( 8 ) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2001. aasta määruses (EÜ) 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) ( 9 ), ja turvalisuse nõuet, võttes arvesse iga artiklis 53 osutatud täitmise viisi eripärasid ning järgides vajadusel asjakohaseid valdkondlikke eeskirju.

▼B







III JAOTIS

EELARVE KOOSTAMINE JA STRUKTUUR







1. PEATÜKK

Eelarve koostamine

Artikkel 31

Euroopa Parlament, nõukogu, Euroopa Ühenduste Kohus, Euroopa Kontrollikoda, majandus- ja sotsiaalkomitee, regioonide komitee, ombudsman ja Euroopa andmekaitseinspektor teevad oma tulude ja kulude eelarvestuse, mille nad saadavad komisjonile igal aastal enne 1. juulit.

Igal aastal saadavad kõnealused institutsioonid hiljemalt 1. juulil oma eelarvestused ka eelarvepädevatele institutsioonidele teadmiseks. Komisjon teeb oma eelarvestuse, mis saadetakse samuti eelarvepädevatele institutsioonidele samaks kuupäevaks.

Oma eelarvestuse tegemisel kasutab komisjon artiklis 32 osutatud teavet.

Artikkel 32

Iga artiklis 185 osutatud asutus saadab oma asutamist ettenägeva õigusakti kohaselt komisjonile igal aastal enne 1. aprilli oma tulude ja kulude eelarvestuse, sealhulgas ametikohtade loetelu, ja oma tööplaani.

Komisjon edastab need dokumendid eelarvepädevatele institutsioonidele teadmiseks, välja arvatud artikli 46 lõike 1 punkti 3 alapunktis d sätestatud juhul.

Artikkel 33

1. Komisjon esitab esialgse eelarveprojekti nõukogule igal aastal hiljemalt 1. septembril. Samal ajal edastab ta selle ka Euroopa Parlamendile.

Esialgses eelarveprojektis on ühenduste kulude ja tulude üldkokkuvõte ja artiklis 31 osutatud eelarvestused.

2. Komisjon lisab esialgsele eelarveprojektile:

a) eelnenud aasta finantsjuhtimise analüüsi ja ülevaate täitmata kulukohustuste kohta;

b) vajaduse korral arvamuse teiste institutsioonide eelarvestuste kohta, mis võib sisaldada teistsuguseid, nõuetekohaselt põhjendatud eelarvestusi;

c) vajalikuks peetavad töödokumendid, mis on seotud institutsioonide ametikohtade loetelude ja toetustega, mida komisjon annab artiklis 185 osutatud asutustele ja Euroopa koolidele;

▼M1

d) tegevusaruanded, mis sisaldavad järgmist: — teavet kõikide mitmesugustele meetmetele varem seatud konkreetsete, mõõdetavate, saavutatavate, asjakohaste ja ajaliselt piiritletud eesmärkide saavutamise ja näitajate abil mõõdetavate uute eesmärkide kohta; — assigneeringute tasandil kavandatavate muudatuste täielikku põhjendust ning kuludel ja tuludel põhinevat lähenemist; — selget põhjendust sekkumiseks ELi tasandil muu hulgas vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele; — teavet eelarve täitmise määrade kohta eelmise aasta meetmete osas ning jooksva aasta täitmise määrade kohta. Hindamistulemustega tutvutakse ja neid kasutatakse väljapakutud eelarvemuudatuse tõenäoliste kasutegurite tõendamiseks;

▼M1

e) kokkuvõtte nende järgnevatel eelarveaastatel tehtavate maksete ajakavadest, mis tuleb teha varasematel eelarveaastatel võetud eelarveliste kulukohustuste täitmiseks.

▼B

Artikkel 34

1. Komisjon võib omal algatusel või kui mõni teine institutsioon seda oma eelarveosa puhul taotleb, esitada nõukogule esialgse eelarveprojekti muutmiskirja, mis põhineb uuel teabel, mis ei olnud esialgse eelnõu koostamisel teada.

2. Komisjon esitab sellise muutmiskirja nõukogule vähemalt 30 päeva enne eelarveprojekti esimest lugemist Euroopa Parlamendis, välja arvatud juhul, kui institutsioonid on teisiti kokku leppinud või kui valitsevad erandlikud asjaolud. Nõukogu peab esitama muutmiskirja Euroopa Parlamendile vähemalt 15 päeva enne kõnealust esimest lugemist.

Artikkel 35

1. Nõukogu koostab eelarveprojekti EÜ asutamislepingu artikli 272 lõikes 3 ja Euratomi asutamislepingu artikli 177 lõikes 3 sätestatud korras.

2. Nõukogu esitab eelarveprojekti Euroopa Parlamendile hiljemalt eelarve täitmise aastale eelneva aasta 5. oktoobril. Nõukogu lisab sellele eelarveprojektile seletuskirja, milles põhjendab võimalikku esialgsest eelarveprojektist kõrvalekaldumist.

Artikkel 36

1. Euroopa Parlamendi president kuulutab eelarve lõplikult vastuvõetuks EÜ asutamislepingu artikli 272 lõikes 7 ja Euratomi asutamislepingu artikli 177 lõikes 7 sätestatud korras.

2. Kui eelarve on kuulutatud lõplikult vastuvõetuks, on iga liikmesriik järgneva eelarveaasta 1. jaanuarist või eelarve lõpliku vastuvõtmise päevast, kui see on pärast 1. jaanuari, kohustatud tegema ühendusele maksed, mis tuleb teha nõukogu määruse kohaselt, millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlevat otsust.

Artikkel 37

1. Kui ilmnevad vältimatud, erandlikud või ettenägematud asjaolud, võib komisjon esitada esialgseid paranduseelarve projekte.

Paranduseelarve koostamise taotlused, mille teevad eelnevas lõikes osutatud asjaoludel teised institutsioonid peale komisjoni, saadetakse komisjonile.

▼M1

Enne esialgse paranduseelarve projekti esitamist vaatavad komisjon ja teised institutsioonid peale komisjoni läbi asjakohaste assigneeringute ümberjaotamise ulatuse, võttes arvesse assigneeringute mis tahes alakasutamist.

▼B

2. Komisjon esitab kõik esialgsed paranduseelarve projektid nõukogule igal aastal hiljemalt 1. septembril, välja arvatud erandlikel asjaoludel. Ta võib lisada arvamuse paranduseelarve koostamise taotlustele, mille on esitanud teised institutsioonid.

3. Eelarvepädevad institutsioonid võtavad nende arutamisel asjakohaselt arvesse nende kiireloomulisust.

Artikkel 38

1. Kui komisjon saab esialgse paranduseelarve projekti, koostab ta artiklite 35 ja 37 kohaselt paranduseelarve projekti.

2. Paranduseelarvete suhtes kohaldatakse artikleid 35 ja 36, välja arvatud ajakava suhtes. Neid tuleb põhjendada lähtuvalt eelarvest, milles esitatud eelarvestusi nendega muudetakse.

Artikkel 39

Komisjon ja eelarvepädevad institutsioonid võivad kokku leppida, et eelarvestuste edastamise ning esialgse eelarveprojekti või eelarveprojekti vastuvõtmise ja edastamise tähtpäevad muudetakse varasemaks. Selle kokkuleppega ei või siiski lühendada ega pikendada EÜ asutamislepingu artikliga 272 ja Euratomi asutamislepingu artikliga 177 nende tekstide läbivaatamiseks ettenähtud aega.







2. PEATÜKK

Eelarve struktuur ja esitamine

Artikkel 40

Eelarve koosneb järgmistest osadest:

▼M1

a) kavandatavate tulude ja kulude koondarvestus;

▼B

b) eraldi iga institutsiooni eelarveosa, milles on esitatud tulude ja kulude eelarvestus.

Artikkel 41

1. Eelarvepädevad institutsioonid liigitavad komisjoni tulud ja teiste institutsioonide tulud ja kulud nende liigi või otstarbe järgi jagudeks, peatükkideks, artikliteks ja punktideks.

2. Komisjoni käsitleva osa kulude eelarvestus põhineb eelarvepädevate institutsioonide vastuvõetud liigendusel ja selles on kulud liigitatud otstarbe järgi.

Jagu vastab teatavale tegevusvaldkonnale ja peatükk üldjuhul teatavale tegevusele.

Iga jagu võib sisaldada tegevusassigneeringuid ja haldusassigneeringuid.

Teatavas jaos sisalduvad haldusassigneeringud koondatakse ühte peatükki.

Artikkel 42

Eelarve ei või sisaldada negatiivseid tulusid.

Ühenduse omavahendite süsteemi käsitleva nõukogu otsuse alusel makstud omavahendid on netosummalised ja need kajastatakse sellistena eelarves kavandatud tulude koondarvestuses.

Artikkel 43

1. Igas eelarveosas võib olla “määratlemata otstarbega assigneeringute” jagu. Assigneeringud kirjendatakse sellesse jakku, kui:

a) eelarve koostamisel puudub asjakohase meetme kohta põhiõigusakt;

b) on tõesti alust kahelda assigneeringute piisavuses või võimaluses kasutada usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt assigneeringuid, mis on kirjendatud asjakohastele eelarveridadele.

▼M1

Selle jaotise assigneeringuid võib kasutada alles pärast artikli 23 lõike 1 punkti d kohast ümberpaigutust, kui põhiõigusakti vastuvõtmine toimub asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, ning muudel juhtudel pärast artikli 24 kohast ümberpaigutust.

▼B

2. Tõsiste eelarve täitmise raskuste korral võib komisjon teha eelarveaasta käigus ettepanekuid assigneeringute ümberpaigutamiseks jakku “määratlemata otstarbega assigneeringud”. Eelarvepädevad institutsioonid otsustavad need ümberpaigutused artikli 24 kohaselt.

Artikkel 44

Komisjoni eelarveosa võib sisaldada “negatiivreservi”, mille ülemmääraks on 200 miljonit eurot. ►C1 See eraldi jaotist kirjendatav ◄ reserv võib sisaldada nii kulukohustuste assigneeringuid kui ka maksete assigneeringuid.

See reserv tuleb kasutusele võtta enne eelarveaasta lõppu ►M1 artiklites 23 ja 25 ◄ sätestatud korras tehtavate ümberpaigutuste teel.

▼M1

Artikkel 45

1. Komisjoni eelarvejagu sisaldab kolmandatele riikidele antava hädaabi reservi.

2. Lõikes 1 osutatud reserv tuleb kasutusele võtta enne eelarveaasta lõppu artiklites 24 ja 26 sätestatud korras tehtavate ümberpaigutuste teel.

▼B

Artikkel 46

1. Eelarves esitatakse:

1) ►M1 kavandatavate tulude ja kulude koondarvestuses: ◄ a) ühenduste kavandatud tulud asjakohasel eelarveaastal; b) eelmise eelarveaasta kavandatud tulud ja eelarveaasta n — 2 tulud; c) asjakohase eelarveaasta kulukohustuste ja maksete assigneeringud; d) eelmise eelarveaasta kulukohustuste ja maksete assigneeringud; e) eelarveaastal n — 2 võetud kulukohustused ja makstud kulud; ▼M1 ————— ▼M1 g) asjakohased selgitused iga alajaotise kohta vastavalt artikli 41 lõikes 1 sätestatule;

2) iga institutsiooni eelarvejaos tulud ja kulud punktis 1 näidatud struktuuri kohaselt.

▼B

3) personali kohta: a) iga eelarveosa puhul ametikohtade loetelu, milles on palgaastmete kaupa iga kategooria ja talituse kohta esitatud ametikohtade arv ning alaliste ja ajutiste ametikohtade arv, mis on lubatud eelarveassigneeringute piires; b) ametikohtade loetelu töötajate kohta, kellele makstakse palka otseseks tegevuseks ettenähtud teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse assigneeringutest, ja ametikohtade loetelu töötajate kohta, kellele makstakse palka kaudseks tegevuseks ettenähtud teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse assigneeringutest; ametikohtade loetelus eristatakse kategooriaid ja palgaastmeid ning alalisi ja ajutisi ametikohti, mis on lubatud eelarveassigneeringute piires; ▼M1 c) teadus- ja tehnotöötajate liigitus, mis võib põhineda nende palgaastmestikul igas eelarves sätestatud tingimuste kohaselt. Ametikohtade loetelus tuleb täpsustada nende kõrgkvalifitseeritud teadus- ja tehnotöötajate arv, kellele võimaldatakse erisoodustusi personalieeskirjade erisätete alusel; ▼B d) ametikohtade loetelu, milles esitatakse iga artiklis 185 osutatud, eelarvest toetust saava asutuse kohta ametikohtade arv palgaastmete ja kategooriate lõikes. Ametikohtade loeteludes esitatakse eelarveaastaks lubatud ametikohtade arvu kõrval ka eelnevaks aastaks lubatud ametikohtade arv;

4) laenutehingute kohta: a) kavandatavate tulude koondarvestuses asjakohastele meetmetele vastavad eelarveread, milles peaksid kajastuma kõik tagasimaksed, mis on saadud esialgu kohustused täitmata jätnud ja täitmistagatise sissenõudmise põhjustanud abisaajatelt. Nimetatud eelarveread varustatakse märkega “pro memoria” (p.m) ja asjakohaste selgitustega; b) komisjoni eelarveosas: i) eelarveread, mis sisaldavad ühenduste täitmistagatisi asjakohaste meetmete jaoks. Nimetatud eelarveread kannavad märget “pro memoria” (p.m) seni, kuni ei ole tekkinud tegelikku kulu, mis tuleks katta lõplikest eelarvevahenditest; ii) selgitused, milles viidatakse põhiõigusaktile, kavandatud tehingute mahule ja kestusele ning nende tehingute ühendustepoolsele finantstagatisele; c) komisjoni eelarveosale lisatud dokumendis teadmiseks: i) pooleliolevad kapitalitehingud ja võlahaldusega seotud toimingud; ii) kapitalitehingud ja võlahaldus asjakohasel eelarveaastal;

▼M1

5) eelarveread, kuhu on kirjendatud tulud ja kulud, mis on vajalikud välistegevuse tagatisfondi kasutamiseks.

▼B

2. Lisaks lõikes 1 osutatud dokumentidele võivad eelarvepädevad institutsioonid lisada eelarvele muid asjakohaseid dokumente.

Artikkel 47

1. Artikli 46 lõike 1 punktis 3 kirjeldatud ametikohtade loetelu kehtestab iga institutsiooni ja asutuse absoluutse ülempiiri; mida ametisse nimetamisel ei tohi ületada.

Kui ►M1 palgaastmed AD 16, AD 15 ja AD 14 ◄ välja arvata, võib iga institutsioon või asutus siiski muuta ametikohtade loetelu kuni 10 % ulatuses lubatud ametikohtade arvust, tingimusel et:

a) see ei mõjuta tervele eelarveaastale vastavate personaliassigneeringute mahtu ja

b) ametikohtade loeteluga lubatud ametikohtade koguarvu ei ületata.

Kolm nädalat enne teises lõigus osutatud muudatuste tegemist teatavad institutsioonid eelarvepädevate institutsioonidele oma kavatsustest. Kui ükskõik kumb eelarvepädev institutsioon esitab kõnealuse aja jooksul mõjuvaid põhjusi, ei tee institutsioonid muudatusi ja kohaldatakse tavalist korda.

2. Erandina lõike 1 esimesest lõigust võib osaajalised ametikohad, mis ametisse nimetav asutus on heaks kiitnud personalieeskirjade kohaselt, asendada muude ametikohtadega.







IV JAOTIS

EELARVE TÄITMINE







1. PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 48

1. Komisjon täidab eelarvet nii tulude kui ka kulude osas käesoleva määruse kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires.

2. Liikmesriigid teevad komisjoniga koostööd, et tagada assigneeringute kasutamine usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt.

▼M1

Artikkel 49

1. Ühenduste või Euroopa Liidu meetmeks eelarvesse kirjendatud assigneeringuid võib kasutada alles pärast põhiõigusakti vastuvõtmist.

Põhiõigusakt on õigusakt, mis loob õigusliku aluse meetmele ja sellele vastava eelarvesse kirjendatud kulutuse tegemisele.

2. EÜ asutamislepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaldamisel on põhiõigusakt õigusakt, mille on vastu võtnud seadusandja ja mis võib olla määruse, direktiivi, EÜ asutamislepingu artikli 249 kohase otsuse või sui generis otsuse vormis.

3. Euroopa Liidu lepingu V jaotise (mis käsitleb ühist välis- ja julgeolekupoliitikat (ÜVJP)) kohaldamisel võib põhiõigusakt olla ühes vormidest, mis on täpsustatud Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõigetes 2 ja 3, artiklis 14, artikli 18 lõikes 5, artikli 23 lõigetes 1 ja 2 ning artiklis 24.

4. Euroopa Liidu lepingu VI jaotise (mis käsitleb politseikoostööd ja õigusalast koostööd kriminaalasjades) kohaldamisel võib põhiõigusakt olla ühes vormidest, millele on viidatud Euroopa Liidu lepingu artikli 34 lõikes 2.

5. Soovitused, arvamused, resolutsioonid, järeldused, deklaratsioonid ega muud õigusliku toimeta aktid ei ole põhiõigusaktid käesoleva artikli tähenduses.

6. Erandina lõigetest 1–4 võib järgmisi assigneeringuid siiski kasutada põhiõigusaktita, tingimusel et meetmed, mille rahastamiseks need on mõeldud, kuuluvad ühenduste või Euroopa Liidu pädevusse:

a) assigneeringud katselist laadi kavadeks, mille eesmärk on kindlaks teha meetme teostatavus ja kasulikkus. Asjakohased kulukohustuste assigneeringud võib kirjendada eelarvesse üksnes kaheks järjestikuseks eelarveaastaks;

b) assigneeringud ettevalmistavateks tegevusteks, mis kuuluvad EÜ asutamislepingu, Euratomi asutamislepingu ja Euroopa Liidu lepingu VI jaotise kohaldamisalasse ja mis on välja töötatud ettepanekute koostamiseks edaspidiste meetmete vastuvõtmise eesmärgil. Ettevalmistavate meetmete puhul tuleb järgida ühtset lähenemisviisi ja need võivad olla mitmesuguses vormis. Asjakohased kulukohustuste assigneeringud võib kirjendada eelarvesse kõige rohkem kolmeks järjestikuseks eelarveaastaks. Seadusandlik menetlus tuleb lõpule viia enne kolmanda eelarveaasta lõppu. Seadusandliku menetluse käigus tuleb assigneeringute sidumisel arvesse võtta ettevalmistava meetme tunnusjooni seoses kavandatavate tegevuste, taotletavate eesmärkide ja abisaajatega. Seetõttu ei saa kasutatavate vahendite maht vastata lõpliku meetme rahastamiseks kavandatud vahendite mahule. Koos esialgse eelarveprojektiga esitab komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele punktides a ja b osutatud meetmeid käsitleva aruande, milles on ka hinnang kavandatud tulemuste ja järelmeetmete kohta;

c) assigneeringud ettevalmistavateks meetmeteks Euroopa Liidu lepingu V jaotise (mis käsitleb ÜVJPd) valdkonnas. Kõnealused meetmed on üksnes lühiajalised ja töötatakse välja selleks, et määrata kindlaks tingimused, mille alusel Euroopa Liidu meetmeid kasutatakse ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärkide täitmiseks ja vajalike õigusaktide vastuvõtmiseks. ELi kriisiohjeoperatsioonide puhul töötatakse ettevalmistavad meetmed muu hulgas välja selleks, et hinnata operatiivvajadusi, võimaldada vahendite rakendamise kiiret alustamist või luua kohapeal tingimused operatsiooni alustamiseks. Nõukogu lepib koostöös komisjoniga kokku ettevalmistavate meetmete osas. Sel eesmärgil teavitab eesistujariik, keda abistab nõukogu peasekretär/ÜVJP kõrge esindaja, komisjoni võimalikult varakult nõukogu kavatsusest käivitada ettevalmistav meede ja eelkõige sel eesmärgil vajalikest hinnangulistest vahenditest. Kooskõlas käesoleva määruse sätetega võtab komisjon kõik vajalikud meetmed, et tagada vahendite kiire väljamaksmine;

d) assigneeringud ühekordseteks või määramata kestusega meetmeteks, mida komisjon teostab ülesannete tõttu, mis tulenevad tema õigustest institutsioonide tasandil EÜ asutamislepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt, välja arvatud tema seadusandliku algatuse õigusest, millele on osutatud punktis b, ja erivolitustest, mis on talle nende asutamislepingutega otse antud ja mis on loetletud rakenduseeskirjades;

e) assigneeringud iga institutsiooni toimimiseks haldusliku iseseisvuse raames.

▼B

Artikkel 50

Komisjon annab teistele institutsioonidele vajalikud volitused nende eelarveosade täitmiseks.

▼M1

Iga institutsioon kasutab neid volitusi vastavalt käesolevale määrusele ja heakskiidetud assigneeringute piires.

▼B

Artikkel 51

Komisjon ja kõik teised institutsioonid võivad oma üksuste piires delegeerida eelarve täitmisega seotud volitusi käesolevas määruses ja oma põhikirjas ettenähtud tingimuste kohaselt ja volikirjas sätestatud ulatuses. Volitatud esindajad võivad tegutseda ainult oma otseste volituste piires.

▼M1

Artikkel 52

1. Kõigil finantsjuhtimises osalejatel ja mis tahes teistel isikutel, kes on seotud eelarve täitmise, haldamise, auditeerimise või sisekontrolliga, on keelatud võtta mis tahes meetmeid, mille tagajärjel võivad nende oma huvid sattuda vastuollu ühenduse huvidega. Sellise vastuolu tekkimisel peab asjaomane isik hoiduma sellistest meetmetest ja suunama asja pädevale asutusele.

2. Huvide vastuolu esineb siis, kui lõikes 1 märgitud finantsjuhtimises osaleja või muu isiku ülesannete erapooletut ja objektiivset täitmist ohustavad perekonna, tunnete, poliitiliste või rahvuslike sidemete või majanduslike huvidega seotud põhjused või muud põhjused, mis tulenevad ühistest huvidest abisaajaga.

▼B







2. PEATÜKK

Täitmisviisid

▼M1

Artikkel 53

Komisjon täidab eelarvet vastavalt artiklites 53a–53d sätestatud sätetele ühel järgmistest viisidest:

a) tsentraliseeritult;

b) koostöös liikmesriikidega või detsentraliseeritult;

c) ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega.

▼M1

Artikkel 53a

Kui komisjon täidab eelarvet tsentraliseeritult, täidavad täitmisülesandeid vahetult tema talitused või täidetakse neid delegeerimise teel artiklite 54–57 kohaselt.

Artikkel 53b

1. Kui komisjon täidab eelarvet koostöös liikmesriikidega, delegeeritakse täitmisülesanded liikmesriikidele. Seda meetodit kohaldatakse eelkõige teise osa I ja II jaotises osutatud tegevuse suhtes.

2. Ilma et see piiraks valdkondlikes määrustes esitatud täiendavate sätete kohaldamist ja vahendite nõuetekohase kasutamise tagamiseks eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega, võtavad liikmesriigid kõik õiguslikud, regulatiivsed, haldus- või muud meetmed, mis on vajalikud ühenduse finantshuvide kaitseks. Selleks teevad nad eelkõige järgmist:

a) veenduvad, et ühenduse eelarvest rahastatavad meetmed ka tegelikult ellu viiakse ja tagavad, et neid rakendatakse õigesti;

b) väldivad rikkumisi ja pettusi ning tegelevad nendega;

c) nõuavad tagasi valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid ja rikkumiste või vigade tagajärjel kaduma läinud vahendid;

d) tagavad asjakohaste valdkondlike määruste abil ja kooskõlas artikli 30 lõikega 3 eelarvest saadud vahenditest abi saajate asjakohase iga-aastase tagantjärele avaldamise.

Sel eesmärgil viivad liikmesriigid läbi kontrollimisi ja seavad sisse tulemusliku ja tõhusa sisekontrollisüsteemi vastavalt artikli 28a sätetele. Vajaduse korral algatavad nad asjakohaseid kohtumenetlusi.

3. Liikmesriigid koostavad iga-aastaselt kokkuvõte olemasolevatest audititest ja kinnitustest vastava riigi tasandil.

4. Selle tagamiseks, et vahendeid kasutatakse kohaldatavate eeskirjade kohaselt, kohaldab komisjon raamatupidamise kontrollimise ja heakskiitmise menetlusi või teeb finantskorrektsioone, mis võimaldavad tal võtta lõpliku vastutuse eelarve täitmise eest.

Artikkel 53c

1. Kui komisjon täidab eelarvet detsentraliseeritult, delegeeritakse täitmisülesanded kolmandatele riikidele vastavalt artiklile 56 ja teise osa IV jaotisele, ilma et see piiraks kõrvalülesannete delegeerimist artikli 54 lõikes 2 osutatud asutustele.

2. Selle tagamiseks, et vahendeid kasutatakse kohaldatavate eeskirjade kohaselt, kohaldab komisjon raamatupidamise kontrollimise ja heakskiitmise menetlusi või teeb finantskorrektsioone, mis võimaldavad tal võtta lõpliku vastutuse eelarve täitmise eest.

3. Kolmandad riigid, kellele täitmisülesanded delegeeritakse, tagavad kooskõlas artikli 30 lõikega 3 eelarvest saadud vahenditest abi saajate asjakohase iga-aastase tagantjärele avaldamise.

Artikkel 53d

1. Kui komisjon täidab eelarvet ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega, delegeeritakse teatavad täitmisülesanded rakenduseeskirjade kohaselt rahvusvahelistele organisatsioonidele järgmistel juhtudel:

a) alati, kuil komisjon ja rahvusvaheline organisatsioon on seotud pikaajalise raamlepinguga, millega on sätestatud nende koostöö halduslik ja finantskorraldus;

b) alati, kui komisjon ja rahvusvaheline organisatsioon töötavad välja ühisprojekti või -programmi;

c) kui tegemist meetmetega, mille korral mitme rahastaja vahendid ühendatakse ja neid ei kirjendata sihtotstarbelistesse kuluartiklitesse ega -kategooriatesse, st kui tegemist on mitme rahastajaga meetmetega.

Need organisatsioonid kohaldavad oma raamatupidamis-, auditi-, sisekontrolli- ja hankemenetlustes standardeid, mis annavad rahvusvaheliselt tunnustatud standarditest tulenevatega võrdväärsed tagatised.

2. Rahvusvahelise organisatsiooniga rahastamise kohta sõlmitud individuaalleping sisaldab üksikasjalikke sätteid rahvusvahelisele organisatsioonile antud ülesannete täitmise kohta.

3. Rahvusvahelised organisatsioonid, kellele täitmisülesanded delegeeritakse, tagavad kooskõlas artikli 30 lõikega 3 eelarvest saadud vahenditest abi saajate asjakohase iga-aastase tagantjärele avaldamise.

▼B

Artikkel 54

▼M1

1. Komisjon ei või delegeerida kolmandatele isikutele asutamislepingutest tulenevaid täidesaatvat võimu, kui nende volitustega kaasneb suur kaalutlusõigus põhimõtteliste valikute tegemisel. Delegeeritavad täitmisülesanded peavad olema selgelt määratletud ja nende kasutamise järele tuleb valvata täies ulatuses.

Eelarve täitmisülesannete delegeerimine peab vastama usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttele, mis nõuab tulemuslikku ja tõhusat sisekontrolli ning tagama vastavuse mittediskrimineerimise põhimõttele ja ühenduse tegevuse läbipaistvuse. Selline täitmisülesannete delegeerimine ei tohi põhjustada huvide vastuolu.

▼B

2. ►M1 Täites eelarvet tsentraliseeritult ja delegeerimise teel artikli 53 lõike 2 alusel, võib komisjon lõikes 1 sätestatud piires anda avaliku võimu teostamise ja eelkõige eelarve täitmisega seotud ülesandeid: ◄

a) artiklis 55 osutatud asutustele, mille suhtes kohaldatakse ühenduse õigust, edaspidi “täitevasutused”;

▼M1

b) artiklis 185 osutatud, ühenduste asutatud asutustele ja muudele spetsialiseeritud ühenduse asutustele, nagu Euroopa Investeerimispank ja Euroopa Investeerimisfond, tingimusel et sellised ülesanded on kooskõlas asutuse ülesannetega, mis on määratletud põhiõigusaktis;

c) siseriiklikele või rahvusvahelistele avalik-õiguslikele asutustele või eraõiguslikele asutustele, kes osutavad avalikke teenuseid, esitavad piisavad finantstagatised ning vastavad rakenduseeskirjades sätestatud tingimustele;

▼M1

d) isikutele, kellele on usaldatud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on määratletud asjakohases põhiõigusaktis käesoleva määruse artikli 49 tähenduses.

▼B

3. Kui lõikes 2 osutatud asutused täidavad täitmisülesandeid, kontrollivad nad korrapäraselt, kas eelarvest rahastatavaid meetmeid on rakendatud õigesti.

▼M1

Sellised asutused või isikud võtavad asjakohaseid meetmeid, et vältida rikkumisi ja pettusi, ja algatavad vajaduse korral kohtumenetlusi, et nõuda tagasi valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid.

Artikkel 55

1. Täitevasutused on ühenduse õigusele alluvad juriidilised isikud, kes on asutatud komisjoni otsusega ja kellele võib täielikult või osaliselt edasi anda ühenduse programmi või projekti teostamise komisjoni huvides ja vastutusel kooskõlas nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded. ( 10 )

2. Vastavate tegevusassigneeringute kasutamise õigus on asutuse juhatajal.

Artikkel 56

1. Kui komisjon täidab eelarvet kaudselt ja tsentraliseeritud korras, nõuab ta kõigepealt tõendeid, et üksustes, millele ta täitmise delegeerib, kasutatakse järgmisi asjakohaseid ja toimivaid süsteeme ja menetlusi:

a) läbipaistvad hanke- ja toetuste andmise menetlused, mis toimuvad kedagi diskrimineerimata ja välistavad huvide vastuolu ning mis on kooskõlas vastavalt V ja VI jaotise sätetega;

b) tulemuslik ja tõhus toimingute haldamise sisekontrollisüsteem, mis hõlmab eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja või neile vastavate ametikohtade ülesannete tõhusat eristamist;

c) raamatupidamisarvestuse süsteem, mis võimaldab kindlaks teha, kas ühenduse vahendeid on õigesti kasutatud, ja kajastada ühenduse raamatupidamisarvestuses vahendite kasutamist;

d) sõltumatu välisaudit;

e) teabe üldkättesaadavus ühenduse määrustega ettenähtud tasandil;

f) eelarvest saadud vahenditest abi saajate asjakohane iga-aastane tagantjärele avaldamine kooskõlas artikli 30 lõikega 3.

Komisjon võib tunnistada lõigetes 1 ja 2 osutatud üksuste auditi-, raamatupidamisarvestus- ja hankesüsteemid enda omadega samaväärseks, võttes nõuetekohaselt arvesse rahvusvaheliselt tunnustatud standardeid.

2. Detsentraliseeritud haldamise korral kohaldatakse lõikes 1 sätestatud kriteeriume, välja arvatud punktis e sätestatud kriteeriumi, kas täies ulatuses või osaliselt, olenevalt komisjoni ja asjakohase kolmanda riigi, siseriikliku või rahvusvahelise avalik-õiguslike asutuse vahel kokkulepitud detsentraliseerituse astmest.

Olenemata lõike 1 punktis a ja artiklis 169a sätestatust võib komisjon:

— vahendite ühiskasutuse korral ja

— põhiõigusaktis sätestatud tingimuste kohaselt otsustada,

kasutada abi saava partnerriigi või rahastajate vahel kokkulepitud hanke- või toetuste andmise menetlusi.

Enne sellise otsuse tegemist peab komisjon eelnevalt iga üksikjuhtumi kohta eraldi saama tõendid selle kohta, et asjaomased menetlused vastavad läbipaistvuse, võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõttele, välistavad igasuguse huvide konflikti, pakuvad rahvusvaheliselt tunnustatud standarditega võrdväärseid garantiisid ja tagavad vastavuse tulemuslikku ja tõhusat sisekontrolli nõudva usaldusväärse finantsjuhtimise sätetele.

Asjakohane kolmas riik, siseriiklik või rahvusvaheline avalik-õiguslik asutus täidab järgmisi kohustusi:

a) täidab lõikes 1 sätestatud tingimusi, kui käesoleva lõike esimesest lõigust ei tulene teisiti;

b) tagab, et lõike 1 punktis d osutatud auditi viib läbi siseriiklik sõltumatu välisauditi tegemise asutus;

c) kontrollib korrapäraselt, kas ühenduse eelarvest rahastatavaid meetmeid on rakendatud õigesti;

d) võtab vastu asjakohaseid meetmeid, et vältida rikkumisi ja pettusi, ning vajaduse korral algatab kohtumenetlusi, et nõuda valesti makstud vahendid tagasi.

3. Komisjon tagab delegeeritud ülesannete täitmise järelevalve, hindamise ja kontrolli. Ta võtab oma kontrollisüsteemide abil kontrollimiste tegemisel arvesse kontrollisüsteemide võrdväärsust.

▼B

Artikkel 57

▼M1

1. Komisjon ei või anda eelarvest saadavate vahendite kasutamist, sealhulgas maksmise ja sissenõudmisega seotud ülesandeid välistele eraõiguslikele üksustele või asutustele, välja arvatud artikli 54 lõike 2 punktis c osutatud juhul või erijuhtudel, kui asjaomased maksed, millele kohaldatakse komisjoni määratud tingimusi ja summasid, tehakse komisjoni määratud abisaajatele ja nendega ei kaasne kaalutlusõiguse kasutamist makseid tegeva üksuse või asutuse poolt.

▼B

2. Välistele eraõiguslikele üksustele peale nende, kes osutavad avalikke teenuseid, võib lepingu alusel anda tehnilisi erialaseid ülesandeid ja haldus-, ettevalmistus- või abiülesandeid, mis ei hõlma avaliku võimu ega kaalutlusõiguse kasutamist.







3. PEATÜKK

Finantsjuhtimises osalejad







1. jagu

Ülesannete lahususe põhimõte

Artikkel 58

Eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja ülesanded on lahutatud ja neid ei või omavahel ühendada.







2. jagu

Eelarvevahendite käsutaja

Artikkel 59

1. Institutsioon täidab eelarvevahendite käsutaja ülesandeid.

▼M1

1a. Käesolevas jaotises kasutatakse mõistet “personal” isikute kohta, kellele kohaldatakse personalieeskirju.

▼M1

2. Iga institutsioon määrab oma sisehalduseeskirjades asjakohase tasandi töötajad, keda ta volitab oma töökorras sisalduvate tingimuste kohaselt täitma eelarvevahendite käsutaja ülesanded, delegeeritavate volituste ulatuse ja volitatud esindajate võimaluse neid omakorda edasi volitada.

3. Eelarvevahendite käsutaja volitusi delegeeritakse või delegeeritud volitusi delegeeritakse edasi üksnes personalile.

▼B

4. Volitatud või edasivolitatud eelarvevahendite käsutajad võivad tegutseda üksnes volikirjas või edasivolitamiskirjas sätestatud ulatuses. Vastutavat volitatud või edasivolitatud eelarvevahendite käsutajat võib tema ülesannete täitmisel abistada üks töötaja või mitu töötajat, kellele usaldatakse eelarvevahendite käsutaja vastutusel teatavate eelarve täitmiseks ja raamatupidamisaruandluseks vajalike toimingute tegemine.

Artikkel 60

1. Igas institutsioonis vastutab eelarvevahendite käsutaja tulude ja kulude usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohase haldamise ning seaduslikkuse ja korrakohasuse tagamise eest.

2. Kulude haldamisel võtab volitatud ja edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja eelarvelisi ja juriidilisi kulukohustusi, tõendab kulusid ja kinnitab makseid ning valmistab ette assigneeringute kasutamist.

3. Tulude haldamine hõlmab saadaolevate summade eelarvestuste koostamist, nõuete kindlaksmääramist ja sissenõudekorralduste väljastamist. See võib hõlmata ka kindlaksmääratud nõuetest loobumist.

4. Juhtimiskeskkonna ja rahastatavate meetmete laadiga seotud ohte asjakohaselt arvesse võttes kehtestab volitatud eelarvevahendite käsutaja institutsiooni vastuvõetud miinimumnõuete kohaselt organisatsioonilise struktuuri ja oma ülesannete täitmiseks kohandatud haldus- ja sisekontrollimenetlused, sealhulgas vajaduse korral järelkontrollimise. Enne toimingu heakskiitmist kontrollitakse selle teostus- ja finantsaspekte; kontrollijaks ei või olla toimingu algatanud isik. Toimingu algatamine ning selle eel- ja järelkontrollimine on eraldiseisvad ülesanded.

5. Kõikidel töötajatel, kes vastutavad finantstoimingute kontrollimise eest, peavad olema vajalikud kutseoskused. Nad täidavad asjaomase institutsiooni kehtestatud kutsenorme.

6. Kui töötaja, kes osaleb finantsjuhtimises ja tehingute kontrollimises, leiab, et otsus, mille täitmist või millega nõustumist tema ülemus temalt nõuab, on eeskirjavastane või vastuolus usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete või kutse-eeskirjadega, mida ta peab täitma, teatab ta sellest volitatud eelarvevahendite käsutajale kirjalikult ja kui viimane ei võta meetmeid, artikli 66 lõikes 4 osutatud toimkonnale. Õigusvastase tegevuse, pettuse või korruptsiooni korral, mis võib kahjustada ühenduse huve, teatab ta sellest kohaldatava õigusega määratud võimu- ja muudele organitele.

▼M1

7. Volitatud eelarvevahendite käsutaja annab oma institutsioonile oma ülesannete täitmisest aru iga-aastase tegevusaruande vormis, millele on lisatud finants- ja haldusteave, mis kinnitab, et aruandes sisalduv teave annab tõese ja erapooletu ülevaate, välja arvatud kui kulude ja tulude määratletud valdkondadega seotud reservatsioonides ei ole teisiti määratletud.

Kõnealuses aruandes võrreldakse tegevuse tulemusi seatud eesmärkidega ja esitatakse tegevusega seotud riskid ning kirjeldatakse käsutusse antud vahendite kasutamist ning sisekontrollisüsteemi tulemuslikkust ja tõhusust. Siseaudiitor tutvub aastaaruande ja muude üksikasjalike andmetega. Komisjon saadab igal aastal hiljemalt 15. juunil eelarvepädevatele institutsioonidele eelmise aasta tegevusaruannete kokkuvõtte.

▼B







3. jagu

Peaarvepidaja

Artikkel 61

1. Iga institutsioon nimetab ametisse peaarvepidaja, kes vastutab institutsioonis järgmiste ülesannete eest:

a) maksete nõuetekohane sooritamine, tulude kogumine ja kinnitatud saadaolevate summade sissenõudmine;

b) raamatupidamisaruannete koostamine ja esitamine VII jaotise kohaselt;

c) raamatupidamisarvestus VII jaotise kohaselt;

d) raamatupidamisarvestuse korra ja kontoplaani kehtestamine VII jaotise kohaselt;

e) raamatupidamisarvestuse süsteemide kehtestamine ja heakskiitmine ning vajaduse korral selliste eelarvevahendite käsutaja sisseseatud süsteemide kehtestamine, mis on mõeldud raamatupidamisandmete koostamiseks või põhjendamiseks; ►M1 peaarvepidajal on õigus kontrollida heakskiitmise kriteeriumite järgimist; ◄

f) sularahahaldus.

2. Peaarvepidaja hangib eelarvevahendite käsutajatelt kogu vajaliku teabe, mida on vaja ühenduste varasid ja eelarve täitmist tõeselt kajastavate raamatupidamisaruannete koostamiseks, kusjuures eelarvevahendite käsutajad tagavad sellise teabe usaldusväärsuse.

▼M1

2a. Enne institutsioonipoolset heakskiitmist allkirjastab peaarvepidaja raamatupidamisaruanded, tõendades seega, et ta on piisavalt kindel, et raamatupidamisaruanded annavad institutsiooni finantsolukorrast tõese ja erapooletu ülevaate.

Sel eesmärgil veendub peaarvepidaja selles, et raamatupidamisaruanded on koostatud kooskõlas tema vastutusel kehtestatud raamatupidamisarvestuse korra, meetodite ja süsteemidega vastavalt käesolevas määruses tema institutsiooni raamatupidamisarvestuse kohta sätestatule ning et kõik tulud ja kulud on raamatupidamises kajastatud.

Volitatud eelarvevahendite käsutajad edastavad kogu teabe, mida peaarvepidajal on oma kohustuste täitmiseks vaja.

Eelarvevahendite käsutajad jäävad täielikult vastutavaks nende hallatavate vahendite nõuetekohase kasutamise ning nende kontrolli all olevate kulude seaduslikkuse ja korrapärasuse eest.

2b. Peaarvepidajal on õigus saadud teavet kontrollida ja viia läbi mis tahes täiendavaid kontrolle, mida ta peab raamatupidamisaruannete allkirjastamiseks vajalikuks.

Vajadusel teeb peaarvepidaja reservatsioone, selgitades täpselt kõnealuste reservatsioonide iseloomu ja ulatust.

2c. Teiste institutsioonide ja asutuste peaarvepidajad allkirjastavad oma raamatupidamise aastaaruanded ja saadavad need komisjoni peaarvepidajale.

▼M1

3. Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, on ainuüksi peaarvepidajal õigus hallata sularaha ja selle ekvivalente. Ta vastutab nende säilimise eest.

▼B

Artikkel 62

▼M1

Peaarvepidaja võib oma ülesannete täitmisel delegeerida teatavad ülesanded alluvale personalile.

▼B

Volikirjas täpsustatakse volitatutele usaldatud ülesanded.







4. jagu

Avansikontode haldaja

▼M1

Artikkel 63

1. Muude tulude kogumiseks peale omavahendite ja väikeste summade maksmiseks vastavalt rakenduseeskirjades määratule võib sisse seada avansikontod.

Artiklis 110 nimetatud häda- ja humanitaarabi valdkonnas võib avansikontosid siiski kasutada summa suurusele piiranguid seadmata, arvestades samas eelarvepädevate institutsioonide otsustatud jooksva eelarveaasta vastaval eelarvereal esitatud assigneeringute taset.

2. Avansikontosid varustab vahenditega institutsiooni peaarvepidaja ja nende eest vastutavad tema määratud avansikontode haldajad.

▼B







4. PEATÜKK

Finantsjuhtimises osalejate vastutus







1. jagu

Üldeeskirjad

Artikkel 64

1. Ilma et see piiraks distsiplinaarmeetmete võtmist, võib volitatud ja edasivolitatud eelarvevahendite käsutajad ametisse nimetanud asutus nende volitamise või edasivolitamise ajutiselt või lõplikult tühistada.

2. Ilma et see piiraks distsiplinaarmeetmete võtmist, võib peaarvepidaja ametisse nimetanud asutus igal ajal ajutiselt või lõplikult peatada tema ametivolitused.

3. Ilma et see piiraks distsiplinaarmeetmete võtmist, võib avansikontode haldajad ametisse nimetanud asutus igal ajal ajutiselt või lõplikult peatada nende ametivolitused.

Artikkel 65

▼M1

1. Käesoleva peatüki sätted ei piira kriminaalvastutust, mida võidakse artiklis 64 osutatud finantsjuhtimises osalejate suhtes kohaldada asjakohaste siseriiklike õigusaktide ja samuti kehtivate sätete alusel, mis käsitlevad Euroopa ühenduste finantshuvide kaitset ja võitlust Euroopa ühenduste ametnikke või liikmesriikide ametnikke hõlmava korruptsiooni vastu.

▼B

2. Ilma et see piiraks artiklite 66-68 kohaldamist, võib eelarvevahendite käsutaja, peaarvepidaja ja avansikontode haldaja suhtes rakendada distsiplinaarmeetmeid ja rahalist vastutust, nagu sätestatud personalieeskirjades. Õigusvastase tegevuse, pettuse või korruptsiooni korral, mis võib kahjustada ühenduse huve, suunatakse küsimus kohaldatava õigusega määratud võimu- ja muule organile.







2. jagu

Volitatud ja edasivolitatud eelarvevahendite käsutajate suhtes kohaldatavad sätted

Artikkel 66

▼M1

1. Eelarvevahendite käsutaja on personalieeskirjade kohaselt rahaliselt vastutav kahju hüvitamise eest.

▼M1

1a. Kahju hüvitamise kohustust kohaldatakse eriti siis, kui:

a) eelarvevahendite käsutaja kas tahtlikult või omapoolse raske hooletuse tõttu määrab kindlaks sissenõutavaid summasid, väljastab sissenõudekorraldusi, võtab kulukohustusi või allkirjastab maksekorraldusi käesolevat finantsmäärust ja rakenduseeskirju eirates;

b) eelarvevahendite käsutaja kas tahtlikult või omapoolse raske hooletuse tõttu jätab koostamata dokumendi, mis määrab kindlaks saadaoleva summa, ei väljasta sissenõudekorraldust või jääb selle väljastamisega hiljaks või jääb hiljaks maksekorralduse väljastamisega, mille tagajärjel võivad kolmandad isikud institutsiooni vastu tsiviilhagi esitada.

▼B

2. Kui volitatud või edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja leiab, et otsus, mille tegemine on tema ülesanne, on eeskirjavastane või vastuolus usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega, teatab sellest volitajale kirjalikult. Kui volitaja annab volitatud või edasivolitatud eelarvevahendite käsutajale põhjendatud ja kirjalikud juhised kõnealuse otsuse tegemiseks, ei saa eelarvevahendite käsutajat vastutusele võtta.

▼M1

3. Oma üksuse piires edasivolitamise korral vastutab volitatud eelarvevahendite käsutaja sisseseatud haldus- ja sisekontrollisüsteemide tulemuslikkuse ja tõhususe ning edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja valimise eest ka edaspidi.

4. Iga institutsioon moodustab finantsrikkumiste uurimise eritoimkonna või osaleb mitme institutsiooni ühiselt moodustatud toimkonnas. Toimkonnad tegutsevad sõltumatult ja teeb kindlaks, kas on toimunud finantsrikkumine, ja missugused on võimalikud tagajärjed.

▼B

Selle toimkonna arvamuse põhjal otsustab institutsioon, kas algatada menetlus distsiplinaarvastutuse kohaldamiseks või kohustada asjaosalisi hüvitist maksma. Kui toimkond avastab süsteemseid probleeme, saadab ta aruande koos soovitustega eelarvevahendite käsutajale ja volitatud eelarvevahendite käsutajale, tingimusel et viimane ei ole asjaosaline, ning siseaudiitorile.







3. jagu

Peaarvepidajate ja avansikontode haldajate suhtes kohaldatavad sätted

Artikkel 67

Peaarvepidaja kannab distsiplinaarvastutust ja peab hüvitama kahju personalieeskirjade sätete ja nendega ettenähtud korra kohaselt. Teda võib vastutusele võtta eeskätt järgmistel juhtudel:

a) tema valduses olev raha, vara või dokumendid lähevad kaduma või kahjustuvad;

b) ta muudab alusetult pangakontosid või postižiirokontosid;

c) tema sissenõutavad või makstavad summad ei ole kooskõlas vastavate sissenõude- või maksekorraldustega;

d) ta ei nõua sisse saadaolevat tulu.

Artikkel 68

Avansikontode haldaja kannab distsiplinaarvastutust ja peab hüvitama kahju personalieeskirjade sätete ja nendega ettenähtud korra kohaselt. Teda võib vastutusele võtta eeskätt järgmistel juhtudel:

a) tema valduses olev raha, vara või dokumendid lähevad kaduma või kahjustuvad;

b) ta ei suuda esitada nõuetekohaseid tõendavaid dokumente enda tehtud maksete kohta;

c) ta teeb makseid isikutele, kellel ei ole õigust neid saada;

d) ta ei nõua sisse saadaolevat tulu.







5. PEATÜKK

Tulutoimingud







1. jagu

Omavahendite kasutatavaks tegemine

Artikkel 69

Eelarvesse kirjendatakse eurodes ühenduste omavahendite süsteemi käsitlevas nõukogu otsuses osutatud omavahenditest moodustuv arvestuslik tulu. See tehakse kasutatavaks kõnealust otsust rakendava nõukogu määrusega.







2. jagu

Saadaolevate summade eelarvestus

Artikkel 70

1. Vastutav eelarvevahendite käsutaja koostab saadaolevate summade eelarvestuse kõikide meetmete või olukordade kohta, millest võib tuleneda ühendustele võlgnetav summa või mis võivad seda summat muuta.

2. Erandina lõikest 1 ei koostata ühtki saadaolevate summade eelarvestust enne, kui liikmesriigid teevad komisjonile kättesaadavaks ühenduste omavahendite süsteemi käsitlevas nõukogu otsuses määratletud omavahendid, mida liikmesriigid maksavad kindlaksmääratud ajavahemike tagant. Vastutav eelarvevahendite käsutaja väljastab nende summade sissenõudmise korralduse.







3. jagu

Saadaolevate summade kindlaksmääramine

Artikkel 71

1. Saadaoleva summa kindlaksmääramine on toiming, millega volitatud või edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja:

a) kontrollib võla olemasolu;

b) määrab kindlaks võla olemasolu ja suuruse või kontrollib seda;

c) kontrollib võla maksmisele kuulumise tingimusi.

2. Komisjonile kättesaadavaks tehtud omavahendid ja kõik saadaolevad summad, mis on kindlad, kindlasummalised ja kuuluvad maksmisele, tuleb kindlaks määrata peaarvepidajale antavas sissenõudekorralduses, millele järgneb võlgnikule saadetav võlateade; mõlemad koostab vastutav eelarvevahendite käsutaja.

3. Valesti makstud summad nõutakse tagasi.

4. Tingimused, mille alusel tuleb ühendustele maksta viivist, sätestatakse rakenduseeskirjades.







4. jagu

Sissenõudmise kinnitamine

Artikkel 72

1. Sissenõudmise kinnitamine on toiming, millega vastutav volitatud või edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja annab peaarvepidajale sissenõudekorralduse väljastamise teel käsu nõuda sisse saadaolev summa, mille esimesena nimetatu on kindlaks määranud.

2. Institutsioon võib EÜ asutamislepingu tähenduses täitmisele pööratava otsusega kindlaks määrata summasid, mis on saada teistelt isikutelt peale riikide.







5. jagu

Sissenõudmine

Artikkel 73

1. Peaarvepidaja täidab sissenõudekorraldusi, mis käsitlevad vastutava eelarvevahendite käsutaja nõuetekohaselt kindlaksmääratud saadaolevaid summasid. Ta hoolitseb selle eest, et ühendused saavad oma tulu ja et nende õigusi kaitstakse.

Summade sissenõudmisel tasaarvestab peaarvepidaja ühenduste nõuded võlgnikele samaväärsete nõuetega, mis viimastel on ühenduste suhtes ja mis on kindlad, kindlasummalised ja kuuluvad maksmisele.

▼M1

2. Kui vastutav volitatud eelarvevahendite käsutaja kavatseb loobuda või osaliselt loobuda kindlaksmääratud saadaoleva summa sissenõudmisest, tagab ta, et loobumine on korrakohane ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise ja proportsionaalsuse põhimõttega rakenduseeskirjades sätestatud korra ja tingimuste kohaselt. Loobumisotsust tuleb põhjendada. Eelarvevahendite käsutaja võib selle otsuse tegemist delegeerida üksnes rakenduseeskirjade kohaselt.

Vastutav volitatud eelarvevahendite käsutaja võib kindlaksmääratud saadaoleva summa ka tühistada või seda korrigeerida vastavalt rakenduseeskirjades sätestatud tingimustele.

▼M1

Artikkel 73a

Ilma et see mõjutaks erimääruste sätete ja ühenduste omavahendite süsteemi käsitleva nõukogu otsuse kohaldamist, kohaldatakse kolmandatele isikutele esitatavate ühenduste nõuete ja ühendustele esitatavate kolmandate isikute nõuete suhtes viieaastast aegumistähtaega.

Aegumistähtaja arvutamise kuupäev ja selle arvestusperioodi katkestamise tingimused sätestatakse rakenduseeskirjades.

▼B

Artikkel 74

Trahvidest ja karistusmaksetest saadud tulu ning kogunenud viivis kirjendatakse lõplikult eelarvetuluna alles siis, kui nende määramise otsuseid ei ole enam võimalik Euroopa Kohtus tühistada.

Esimene lõiku ei kohaldata raamatupidamisarvestuse kontrollimist ja heakskiitmist või finantskorrektsioone käsitlevate otsuste suhtes.







6. PEATÜKK

Kulutoimingud

Artikkel 75

1. Iga kuluartikkel seotakse, kulu tõendatakse, kinnitatakse ja makstakse.

2. Kulukohustuse võtmisele eelneb rahastamisotsus, mille teeb institutsioon või asutus, kelle institutsioon on selleks volitanud, välja arvatud assigneeringute puhul, mida ►M1 artikli 49 lõike 6 punkti e ◄ kohaselt võib kasutada põhiõigusaktita.







1. jagu

Kulukohustuste võtmine

Artikkel 76

1. Eelarveliste kulukohustuste võtmine on toiming, millega seotakse assigneering, mida on vaja hilisemateks makseteks, et täita juriidilist kohustust.

Juriidilise kohustuse võtmine on toiming, mille abil eelarvevahendite käsutaja võtab kohustuse või kinnitab kohustust, millest tuleneb kulu.

Eelarvelise ja juriidilise kulukohustuse võtab üks ja sama eelarvevahendite käsutaja, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, nagu sätestatud rakenduseeskirjades.

2. Eelarveline kulukohustus on individuaalne, kui abisaaja ja kulu suurus on teada.

Eelarveline kulukohustus on üldine, kui vähemalt üks individuaalse kohustuse tunnustest on kindlaks määramata.

Eelarveline kulukohustus on esialgne, kui see on mõeldud artiklis 150 osutatud kulude või jooksvate halduskulude katmiseks ja kui summa või lõplik abisaaja ei ole teada.

3. Eelarvelised kulukohustused, mis on seotud rohkem kui üht eelarveaastat hõlmavate meetmetega, võib jaotada mitme eelarveaasta peale aastasteks osamakseteks üksnes põhiõigusaktiga ettenähtud juhtudel ja halduskulude puhul. Kui eelarveline kulukohustus on niiviisi aastasteks osamakseteks jagatud, sätestatakse see juriidilises kohustuses, välja arvatud personalikulude puhul.

Artikkel 77

1. Iga meetme puhul, mis võib põhjustada eelarvest tehtava kulutuse, peab vastutav eelarvevahendite käsutaja esmalt võtma eelarvelise kulukohustuse enne juriidilise kohustuse võtmist kolmandate isikute suhtes.

2. Kui teise osa IV jaotise erisätetest ei tulene teisiti, hõlmavad üldised eelarvelised kulukohustused aasta n + 1 31. detsembrini võetud vastavate individuaalsete juriidiliste kohustuste koguväärtust.

Kui artikli 76 lõikest 3 ja artikli 179 lõikest 2 ei tulene teisiti, võetakse individuaalsete või esialgsete eelarveliste kulukohustustega seotud individuaalsed juriidilised kohustused hiljemalt aasta n 31. detsembril.

Esimeses ja teises lõigus osutatud tähtpäevade möödumisel tühistab vastutav eelarvevahendite käsutaja kasutamata jäänud osaga seotud eelarvelised kulukohustused.

Enne üldise kulukohustuse alusel võetud individuaalse juriidilise kohustuse allakirjutamist kirjendab vastutav eelarvevahendite käsutaja selle summa eelarve raamatupidamisarvestusse ja arvab selle maha üldisest kulukohustusest.

3. Juriidilistel kohustustel, mis on võetud seoses meetmetega, mis hõlmavad rohkem kui ühte eelarveaastat, ja vastavatel eelarvelistel kulukohustustel on täitmise lõpptähtpäev, mis on kehtestatud kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega, välja arvatud juhul, kui tegemist on personalikuludega.

Kõnealuste kulukohustuste osad, mida ei ole täidetud kuue kuu jooksul kõnealusest kuupäevast, tühistatakse artikli 11 kohaselt.

▼M1

Eelarvelise kulukohustuse summa, millele vastava juriidilise kohustuse kohta ei ole kolme aasta jooksul pärast juriidilise kohustuse allkirjastamist tehtud ühtegi makset artikli 81 tähenduses, vabastatakse.

▼B

Artikkel 78

1. Eelarvelise kulukohustuse võtmisel tagab vastutav eelarvevahendite käsutaja, et:

a) kulud on kirjendatud õigesse eelarvepunkti;

b) assigneeringud on kasutatavad;

c) kulud on kooskõlas asutamislepingute, eelarve, käesoleva määruse, rakenduseeskirjade ja kõikide, asutamislepingute ja määruste kohaselt vastuvõetud õigusnormidega;

d) järgitakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet.

2. Juriidilise kohustuse kirjendamisel tagab vastutav eelarvevahendite käsutaja, et:

a) kohustus on kaetud vastava eelarvelise kulukohustusega;

b) kulud on korrakohased ja kooskõlas asutamislepingute, eelarve, käesoleva määruse, rakenduseeskirjade ja kõikide, asutamislepingute ja määruste kohaselt vastuvõetud õigusnormidega;

c) järgitakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet.







2. jagu

Kulude tõendamine

Artikkel 79

Kulude tõendamine on toiming, mille käigus vastutav eelarvevahendite käsutaja:

a) kontrollib kreeditori nõudeõigust;

b) määrab kindlaks nõude seisu ja summa või kontrollib seda;

c) kontrollib nõude tasumisele vastavuse tingimusi.







3. jagu

Kulude kinnitamine

Artikkel 80

Kulude kinnitamine on toiming, mille käigus vastutav eelarvevahendite käsutaja, olles kindlaks teinud, et assigneeringud on kasutatavad, annab peaarvepidajale maksekorralduse väljastamise teel käsu teha kulutus, mille esimesena nimetatu on tõendanud.

▼M1

Perioodiliste maksete tegemisel seoses osutatud teenuste, sealhulgas renditeenuste või tarnitud kaupadega, võib eelarvevahendite käsutaja anda riskianalüüsi alusel korralduse otsekorralduse süsteemi kohaldamiseks.

▼B







4. jagu

Kulude maksmine

Artikkel 81

1. Maksmine toimub siis, kui tõendatakse, et asjakohane meede on kooskõlas põhiõigusakti või lepingu sätetega, ja see hõlmab üht või mitut järgmistest toimingutest:

a) kogu maksmisele kuuluva summa tasumine;

b) maksmisele kuuluva summa tasumine mõnel järgmistest viisidest: i) üks eelmakse või mitu eelmakset; ii) üks vahemakse või mitu vahemakset; iii) lõppmakse.

2. Lõikes 1 nimetatud eri liiki maksed eristatakse raamatupidamisarvestuses nende tegemise ajal.

Artikkel 82

Peaarvepidaja tasub kulud kasutatavate vahendite piires.







5. jagu

Kulutoimingute tähtajad

Artikkel 83

Kulude tõendamine, kinnitamine ja maksmine peab toimuma tähtaegade jooksul, mis on sätestatud rakenduseeskirjades, milles täpsustatakse ka asjaolud, mille korral on kreeditoril õigus saada hilinenud makse eest viivist, mis kirjendatakse samale eelarvereale kui põhisumma.







7. PEATÜKK

Andmetöötlussüsteemid

Artikkel 84

Kui tulu- ja kulutoiminguid hallatakse arvutisüsteemide abil, võib dokumente allkirjastada elektrooniliselt.







8. PEATÜKK

Siseaudiitor

Artikkel 85

Iga institutsioon näeb ette siseauditi ülesande, mida tuleb täita asjakohaste rahvusvaheliste standardite kohaselt. Institutsiooni nimetatud siseaudiitor vastutab institutsiooni ees eelarve täitmise süsteemide ja menetluste nõuetekohase toimimise kontrollimise eest. Siseaudiitoriks ei või olla eelarvevahendite käsutaja ega peaarvepidaja.

Artikkel 86

1. Siseaudiitor nõustab oma institutsiooni riski