02015D1046 — ET — 17.08.2021 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:









▼B

ELi-COLOMBIA-PERUU KAUBANDUSKOMITEE OTSUS nr 2/2014,

16. mai 2014,

ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Colombia ja Peruu vahelise kaubanduslepingu artikli 13 lõike 1 punktis h ja artiklis 315 osutatud vahekohtu töökorra ja vahekohtunike tegevusjuhendi vastuvõtmine [2015/1046]







KAUBANDUSKOMITEE, võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Colombia ja Peruu vahelist kaubanduslepingut (edaspidi „leping”), mis allkirjastati 26. juunil 2012 Brüsselis, eriti selle artikli 13 lõike 1 punkti h ja artiklit 315, ning arvestades järgmist: (1) Kaubanduskomitee võtab oma esimesel koosolekul vastu vahekohtu töökorra ja tegevusjuhendi. (2) Kaubanduskomiteel on ainuõigus anda hinnanguid ja teha otsuseid, nagu on ette nähtud lepingus, kõikides küsimustes, mille on talle suunanud lepingu kohaselt asutatud eriorganid, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:







1. Töökord ja vahekohtu tegevusjuhend on sätestatud lisas.

2. Käesolev otsus jõustub 7. oktoobril 2014.

Lima, 16. mai 2014

Kaubanduskomitee nimel

Colombia kaubanduse, tööstuse ja turismi minister

Cecilia ÁLVAREZ-CORREA

Euroopa Komisjoni kaubandusvolinik

Karel DE GUCHT

Peruu väliskaubanduse ja turismi minister

Blanca Magali SILVA VELARDE-ÁLVAREZ

LISA

TÖÖKORD

ÜLDSÄTTED

1. Vastavalt XII jaotisele („Vaidluste lahendamine”) ja käesolevas töökorras kasutatakse järgmisi mõisteid:

▼M1

a) „leping” – ühelt poolt Colombia ja Peruu ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vaheline kaubandusleping, mis allkirjastati 26. juunil 2012 Brüsselis ja mida on muudetud 11. novembril 2016 Ecuadori lepinguga ühinemise protokolliga;

▼B

b) „nõustaja” – isik, kelle vaidluse osapool on palganud ennast vahekohtumenetluses nõustama või abistama;

c) „vahekohtunik” – lepingu artikli 303 („Vahekohtu moodustamine”) alusel moodustatud vahekohtu liige;

d) „assistent” – isik, kes vahekohtuniku poolt ametisse nimetamise tingimuste kohaselt teostab uurimist või abistab kõnealust vahekohtunikku;

e) „kaebuse esitanud pool” – pool, kes taotleb vahekohtu moodustamist lepingu artikli 302 („Vahekohtumenetluse algatamine”) alusel;

f) „pool, kelle vastu kaebus esitati” – pool, kes väidetavalt rikub lepingu artiklis 299 („Kohaldamisala”) osutatud sätteid;

g) „vahekohus” – lepingu artikli 303 („Vahekohtu moodustamine”) kohaselt moodustatud kohus;

h) „poole esindaja” – töötaja või isik, kelle on ametisse nimetanud vaidluses osaleva poole ministeerium või valitsusasutus või mis tahes muu avalik-õiguslik üksus;

i) „päev” – kalendripäev;

j) „kolmas isik” – pool, kes ei ole vaidluse osapool, kuid kes osaleb konsultatsioonides ja/või vahekohtumenetluses vastavalt kas lepingu XII jaotise („Vaidluste lahendamine”) artikli 301 („Konsultatsioonid”) lõike 10 ja/või artikli 302 („Vahekohtumenetluse algatamine”) lõike 4 alusel.

2. Pool, kelle vastu kaebus esitati, vastutab vaidluse lahendamise menetluse logistilise korraldamise eest, eelkõige istungite korraldamise eest, kui ei ole kokku lepitud teisiti. Mõlemad vaidluse osapooled jagavad aga vahekohtumenetluse korraldamisega seotud kulud, sealhulgas vahekohtunike tasud. Vahekohus võib siiski otsustada, et kõnealused halduskulud, välja arvatud vahekohtunike tasud, jagatakse teistmoodi, võttes arvesse juhtumi üksikasju ja teisi asjaolusid, mida võidakse oluliseks pidada.

TEATED

3. Vaidluse osapooled ja vahekohus edastavad kõik taotlused, teatised, kirjalikud esildised ja muud dokumendid kättesaamistõendi vastu, tähitud kirjana, kulleriga, faksi, teleksi või telegrammi teel või muu telekommunikatsioonivahendi abil, mis tagab kõnealuse saatmise registreerimise.

4. Vaidluse osapool esitab koopia igast oma kirjalikust esildisest teisele vaidluse osapoolele, igale vaidlusega seotud kolmandale isikule ja igale vahekohtunikule. Vaidluse osapool esitab dokumendist ka elektroonilise koopia.

5. Kõik teated peavad olema adresseeritud lepingu koordinaatoritele.

6. Kõigi taotlustes, teadetes, kirjalikes esildistes või muudes vahekohtumenetlusega seotud dokumentides esinevate kirjavigade parandamiseks võib saata uue dokumendi, milles on muudatused selgelt välja toodud.

▼M1

7. Kui dokumendi kättetoimetamise tähtaja viimane päev langeb Colombia, Peruu, Ecuadori või Euroopa Liidu ametlikule pühale, võib dokumendi kätte toimetada järgmisel tööpäeval.

▼B

VAHEKOHTUMENETLUSE ALGATAMINE

8. Väites, et meede rikub mõnda lepingu sätet, peab kaebuse esitanud pool artikli 302 („Vahekohtumenetluse algatamine”) lõike 2 kohaselt selgitama, kuidas kõnealune meede rikub lepingu sätteid viisil, mis annab selge õigusliku aluse kaebuse esitamiseks, et anda vastaspoolele võimalus esitada oma vastuväited.

KOLMANDAD ISIKUD

9. Lepingu artikli 302 („Vahekohtumenetluse algatamine”) lõike 4 kohaselt võib iga kolmas isik esitada vahekohtule kirjaliku avalduse, mille koopia esitatakse vaidluse osapooltele ja kõigile kolmandatele isikutele.

10. Samuti võib kolmas isik osaleda vahekohtu istungi(te)l ja vahekohus saadab talle kirjaliku kutse istungi(te)l oma arvamuse avaldamiseks.

VAHEKOHTUNIKE NIMEKIRI

11. Kui üks pool pakub lepingu artikli 304 („Vahekohtunike nimekiri”) alusel välja kandidaadid vahekohtunike nimekirja kandmiseks, võivad teised pooled esitada nende kandidaatide kohta vastuväiteid ainult siis, kui need ei täida lepingu artikli 304 („Vahekohtunike nimekiri”) lõikes 3 sätestatud nõudeid ja vahekohtu liikmete tegevusjuhendit.

12. Kui ühe poole esitatud kandidaat ei kuulu enam nimekirja, esitab see pool uue kandidaadi. Vahekohtu eesistuja kandidaatide puhul lepivad pooled kokku talle asendaja leidmises.

VAHEKOHTU MOODUSTAMINE

13. Kui lepingu artikli 303 („Vahekohtu moodustamine”) kohaselt valitakse vahekohtu liige loosi teel, saadetakse vaidluse mõlema osapoole esindajatele piisava etteteatamisega kutse olla loosi tõmbamise ajal kohal. Igal juhul toimub loosi tõmbamine ühe vaidluse osapoole kohalolekul ja viie päeva jooksul pärast seda, kui kaubanduskomitee eesistuja on esitanud vahekohtuniku valimise taotluse.

14. Vaidluse osapooled teatavad vahekohtunikele nende ametisse nimetamisest.

15. Lepingu artiklis 303 („Vahekohtu moodustamine”) sätestatud korra kohaselt ametisse nimetatud vahekohtunik teatab viie päeva jooksul pärast oma ametisse nimetamise kohta teate saamist kaubanduskomiteele, kas ta võtab ameti vastu.

16. Kui vaidluse osapooled ei lepi kokku teisiti, kohtuvad nad vahekohtuga seitsme päeva jooksul pärast kohtu moodustamist, et määrata kindlaks küsimused, mida vaidluse osapooled või vahekohus vajalikuks peavad. Kui kaubanduskomitee ei ole määranud kindlaks vahekohtunike tasu ega neile hüvitatavaid kulutusi, määratakse tasu ja hüvitatavad kulutused vastavalt Maailma Kaubandusorganisatsiooni tavale.

17. a) Kui vaidluse osapooled ei lepi kokku teisiti, määratakse viie päeva jooksul pärast vahekohtunike valimist vahekohtu pädevuseks: „vaadata vahekohtu moodustamise taotluses nimetatud asi läbi, pidades silmas lepingu asjaomaseid sätteid, otsustada kõnealuse meetme kooskõla üle lepingu artiklis 299 („Kohaldamisala”) osutatud sätetega ja teha otsus kooskõlas lepingu artikliga 307 („Vahekohtu otsus”).” b) Vaidluse osapooled peavad teatama vahekohtule kokkulepitud pädevusest kahe päeva jooksul pärast kokkuleppe saavutamist.

ESMASED ESILDISED

18. Kaebuse esitanud pool peab oma esmase kirjaliku esildise esitama mitte hiljem kui 20 päeva pärast vahekohtu moodustamist. Pool, kelle vastu kaebus esitatakse, peab oma kirjaliku vastuse esitama mitte hiljem kui 20 päeva pärast esmase kirjaliku esildise kättetoimetamist.

VAHEKOHTUTE TÖÖ

19. Vahekohtu eesistuja juhatab kõiki istungeid. Vahekohus võib anda eesistujale volitused teha menetlusega seotud haldusotsuseid.

20. Kui lepingus või käesolevas töökorras ei ole sätestatud teisiti, võib vahekohus oma tegevuses kasutada kõiki sidevahendeid, sealhulgas telefoni, faksi või arvutisidet.

21. Vahekohtu aruteludel võivad osaleda üksnes vahekohtunikud, kuid vahekohus võib lubada oma assistentidel kõnealuste nõupidamiste ajal kohal olla.

22. Kõikide vahekohtu otsuste koostamise eest vastutab üksnes vahekohus ja seda ülesannet ei tohi delegeerida.

23. Kui tekib menetlusküsimus, mis ei ole lepingu ja selle lisadega hõlmatud, võib vahekohus võtta kasutusele sobiva menetluse, mis ei ole vastuolus kõnealuste sätetega.

24. Kui vahekohus peab vajalikuks muuta mõnda menetluses rakendatavat tähtaega või teha muid menetluslikke või haldusmuudatusi, teavitab ta vaidluse osapooli kirjalikult muudatuste põhjustest, märkides ära vajaliku tähtaja või muudatuse. Lepingu artikli 307 („Vahekohtu otsus”) lõikes 2 sätestatud ajapiiranguid muuta ei tohi.

UMBUSALDUSE AVALDAMINE, AMETIPOSTILT KÕRVALDAMINE JA ASENDAMINE

25. Vaidluse osapool peab lepingu artikli 305 („Umbusalduse avaldamine, ametipostilt kõrvaldamine ja asendamine”) lõike 1 kohase taotluse vahekohtunikule umbusalduse avaldamiseks või tema ametipostilt kõrvaldamiseks esitama kirjalikult ning selles peavad olema ära toodud taotluse alus ja tõendid selle kohta, et vahekohtunik ei järgi tegevusjuhendit. Taotlus edastatakse teisele vaidluse osapoolele ja selle koopia kaubanduskomiteele kümne päeva jooksul pärast kuupäeva, kui pool sai tõendeid asjaolude kohta, mis olid aluseks vahekohtunikule umbusalduse avaldamisele.

26. Viie päeva jooksul pärast taotluse kättesaamist konsulteerivad vaidluse osapooled teineteisega. Kui nad kokkuleppele jõuavad, valitakse uus vahekohtunik vastavalt lepingu artiklis 303 („Vahekohtu moodustamine”) sätestatud korrale.

27. Kui vaidluse osapoolte vahel ei saavutata kokkulepet vahekohtuniku ametipostilt kõrvaldamise kohta, võib mis tahes osapool nõuda, et küsimuse lahendaks vahekohtu eesistuja, kelle otsus on lõplik.

28. Kui vahekohtu eesistuja või tema asetäitja leiab, et vahekohtunik ei täida tegevusjuhendi nõudeid, valib ta uue vahekohtuniku loosi teel. Kui vaidluse osapooled valisid algse vahekohtuniku lepingu artikli 303 („Vahekohtu moodustamine”) lõike 2 kohaselt, valitakse tema asendaja loosiga lepingu artiklis 304 („Vahekohtunike nimekiri”) osutatud liikmete nimekirjast, mille esitas algse vahekohtuniku valinud pool. Kui vaidluse osapooled valisid aga algse vahekohtuniku lepingu artikli 303 („Vahekohtu moodustamine”) lõike 5 kohaselt, tõmmatakse loosi kõigi nimekirjas nimetatud liikmete seast. Valik tehakse vastavalt punktile 12 mutatis mutandis ja viie päeva jooksul pärast vahekohtu eesistujale esitatud taotlust.

29. Kui vaidluse osapooled ei jõua vahekohtu eesistuja väljavahetamise vajaduse küsimuses kokkuleppele, võib ükskõik kumb osapool taotleda, et küsimus edastataks ühele ülejäänud isikutest, kes võivad tegutseda vahekohtu eesistujana vastavalt lepingu artikli 304 („Vahekohtunike nimekiri”) lõikele 1. Kõnealuse isiku valib loosi teel kaubanduskomitee eesistuja või eesistuja määratud isik. Valik tehakse vastavalt punktile 12 ja viie päeva jooksul pärast kaubanduskomitee eesistujale esitatud taotlust. Kõnealuse isiku otsus vahekohtu eesistuja väljavahetamise küsimuses on lõplik.

30. Kui kõnealune isik otsustab, et algne eesistuja ei täitnud tegevusjuhendi nõudeid, valib ta loosiga uue eesistuja lepingu artiklis 304 („Vahekohtunike nimekiri”) osutatud ülejäänud isikute seast, kes võivad tegutseda eesistujana. Uus eesistuja valitakse vastavalt punktile 12 mutatis mutandis ja viie päeva jooksul pärast kuupäeva, mil määratud isik tegi otsuse umbusalduse avaldamise kohta.

31. Vahekohtunikule umbusalduse avaldamise ning tema ametipostilt kõrvaldamise ja väljavahetamise taotluse kohta otsuse tegemise ajaks peatatakse vahekohtu töö ja kohaldatavad tähtajad.

ISTUNGID

32. Eesistuja määrab kokkuleppel vaidluse osapoolte ja teiste vahekohtu liikmetega istungi kuupäeva ja kellaaja ning saadab selle kohta pooltele kirjaliku teate. Menetluse logistilise korraldamise eest vastutav pool teeb selle teabe avalikkusele kättesaadavaks, kui istung ei ole avalikkusele suletud.

▼M1

33. Kui vaidluse osapooled ei lepi kokku teisiti, toimub istung Brüsselis juhul, kui kaebuse esitanud pool on Colombia, Peruu või Ecuador, ja vastavalt Bogotas, Limas või Quitos, kui kaebuse esitanud pool on Euroopa Liit.

▼B

34. Vahekohus võib kokku kutsuda täiendavad istungid, kui pooled selles kokku lepivad.

35. Kõik vahekohtunikud peavad kogu istungi ajal kohal olema.

36. Järgmised isikud võivad istungil osaleda olenemata sellest, kas istungid on avalikkusele avatud või mitte:

a) vaidluse osapoolte ja kolmanda isiku esindajad;

b) vaidluse osapoolte ja kolmanda isiku nõustajad;

c) halduspersonal, tõlgid, tõlkijad ja protokollijad ning vahekohtunike assistendid.

37. Vahekohtu poole võib pöörduda vaid vaidluse osapoole või kolmanda isiku esindaja või nõustaja.

38. Iga vaidluse osapool esitab mitte hiljem kui viis päeva enne istungi kuupäeva vahekohtule nimekirja isikute kohta, kes esitavad istungil suulisi väiteid või selgitusi poole nimel, ja teiste esindajate ja nõustajate kohta, kes osalevad istungil.

39. Vastavalt punktidele 46, 47, 48 ja 49 on vahekohtu istungid avalikkusele avatud, kui vaidluse osapooled ei otsusta, et istungid on avalikkusele osaliselt või täielikult suletud.

40. Vahekohus korraldab istungi järgmisel viisil, tagades et kaebuse esitanud poolele ja poolele, kelle vastu kaebus esitati, antakse võrdselt aega:

Väited

a) kaebuse esitanud poole väited; b) selle poole väited, kelle vastu kaebus esitati.

Vastuväited

a) kaebuse esitanud poole väited; b) selle poole vasturepliik, kelle vastu kaebus esitati.

41. Vahekohus võib esitada mõlemale vaidluse osapoolele küsimusi igal ajal istungi jooksul.

42. Vahekohus korraldab iga istungi protokolli koostamise ja selle edastamise vaidluse osapooltele nii kiiresti kui võimalik.

43. Kumbki vaidluse osapool võib kümne päeva jooksul pärast istungi kuupäeva esitada istungil tekkinud küsimuste kohta täiendavaid kirjalikke esildisi.

KIRJALIKUD KÜSIMUSED

44. Vahekohus võib igal ajal menetluse käigus esitada ühele või mõlemale vaidluse osapoolele ja igale kolmandale isikule kirjalikke küsimusi. Vaidluse osapooltele ja kolmandatele isikutele esitatakse koopia vahekohtu esitatud küsimustest. Kui küsimusele ei ole võimalik istungi käigus vastata, peab vahekohus andma vaidluse osapooltele küsimusele vastamiseks sobiva aja.

45. Iga vaidluse osapool või kolmas isik esitab ka teisele vaidluse osapoolele või kolmandatele isikutele koopia oma kirjalikust vastusest vahekohtu küsimustele. Vaidluse osapooled võivad esitada kirjalikke märkusi teise vaidluse osapoole vastuse kohta ja kolmanda isiku vastuste kohta viie päeva jooksul pärast vastuste kättetoimetamise kuupäeva.

KONFIDENTSIAALSUS

46. Kumbki vaidluse osapool, kõik kolmandad isikud ja nende nõustajad käsitavad teise vaidluse osapoole poolt vahekohtule esitatud ja konfidentsiaalsena märgitud teavet konfidentsiaalsena.

47. Kui vaidluse osapool esitab vahekohtule oma kirjalike esildiste konfidentsiaalse versiooni, esitab ta teise vaidluse osapoole taotluse korral hiljemalt 15 päeva pärast kas taotluse või esildise kuupäeva, sõltuvalt sellest, kumb on hilisem, mittekonfidentsiaalse ülevaate väidetes sisalduva teabe kohta.

48. Vahekohtule esitatud kirjalikke esildisi käsitatakse konfidentsiaalsetena, kuid need esitatakse vaidluse osapooltele ja kolmandatele isikutele. Käesoleva töökorra sätted ei takista vaidluse osapoolel esitada avalikkusele oma seisukohti väljendavaid avaldusi, kui need ei sisalda konfidentsiaalset teavet.

49. Vahekohtu istungid on kinnised, kui vaidluse osapoole esildis ja väited sisaldavad konfidentsiaalset teavet.

50. Vaidluse osapooled ja nende nõustajad tagavad vahekohtu istungite konfidentsiaalsuse, kui istung on kinnine vastavalt punktile 39.

ÜHEPOOLSED KONTAKTID

51. Vahekohus ei kohtu ega võta ühendust vaidluse osapoolega ilma teise vaidluse osapoole juuresolekuta.

52. Vahekohtunik ei või arutada menetlusobjekti ühtegi aspekti ühe või mõlema vaidluse osapoolega teiste vahekohtunike juuresolekuta.

AMICUS CURIAE ESILDISED

53. Iga asjast huvitatud valitsusväline isik, kelle registrijärgne asukoht on vaidluse osapoole territooriumil ja kes ei ole kummagi vaidluse osapoole valitsuse liige, võib esitada vahekohtule kirjaliku taotluse, mille koopia saadetakse vaidluse osapooltele, et saada luba amicus curiae seisukoha esitamiseks kümne päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise kuupäeva. Selline taotlus:

a) peab sisaldama esildise teinud isiku kirjeldust, sealhulgas tema asukohta, ning muid kontaktandmeid, tema tegevuse iseloomustust ja juriidilise isiku puhul teavet tema liikmete, õigusliku seisundi ja üldiste eesmärkide kohta;

b) peab sisaldama konkreetseid faktilisi ja õiguslikke küsimusi, mida esildises käsitletakse;

c) peab sisaldama selgitust isiku huvide kohta ja mil moel on need menetluse seisukohalt olulised ning seda, kuidas esildis aitaks vahekohtul lahendada vaidlusega seotud faktilist või õiguslikku küsimust;

d) peab sisaldama teavet kõigi otseste ja kaudsete sidemete kohta, mis esildise teinud isikul lepingu osapoolega on või on olnud, ning tema rahastamise allika;

e) peab sisaldama kinnitust, kas isik on saanud või saab tulevikus rahalist või muud toetust lepingu osapoolelt, isikult või muult organisatsioonilt seisukoha esitamise taotluse ettevalmistamisel või seisukoha koostamisel;

f) ei tohi olla pikem kui viis kahekordse reavahega trükilehekülge, ja

g) peab olema kirjutatud menetluse keeles.

54. Vahekohus määrab sobiva tähtaja, mille jooksul saavad vaidluse osapooled esitada oma märkused loa taotluse kohta.

55. Vahekohus vaatab loa taotluse läbi ja teeb taotlust, selles esitatud teabe tõepärasust ja iga vaidluse osapoole esitatud märkusi arvesse võttes viivitamatult otsuse asjast huvitatud valitsusvälisele isikule kirjaliku esildise tegemiseks loa andmise kohta. Vahekohtu luba kirjaliku esildise tegemise kohta ei tähenda, et vahekohus võtab oma otsuses arvesse esildises toodud õiguslikke väiteid.

56. Amicus curiae esildis edastatakse vahekohtule ja selle koopia vaidluse osapooltele viie päeva jooksul pärast seda, kui vahekohus on andnud loa esildise tegemiseks. Esildis peab:

a) olema varustatud kuupäeva ja esildise teinud isiku või tema esindaja allkirjaga;

b) olema lühike ja mitte mingil juhul pikem kui 15 kahekordse reavahega lehekülge, sealhulgas lisad;

c) mitte tooma vaidlusesse uusi küsimusi, ning hõlmama ainult vahekohtu arutatavate faktiliste ja õiguslike küsimuste seisukohalt olulisi küsimusi, mis on esitatud esildise tegemise loa taotluses, selgitades, kuidas esildis aitab vahekohtul neid küsimusi lahendada;

d) olema esitatud menetluskeeltes.

57. Vahekohus tagab, et lepingu osapooltel oleks võimalus kõikidele amicus curiae esildistele enne istungi kuupäeva kirjalikult vastata.

58. Vahekohus loetleb oma otsuses kõik amicus curiae esildised, mis ta on saanud. Vahekohus ei ole kohustatud oma otsuses arvesse võtma kõnealustes esildistes esitatud väiteid.

59. Esildise tegemise loa taotlusi või amicus curiae esildisi kaaludes peab vahekohus vältima menetluse katkestamist ja tagama vaidluse osapoolte võrdsuse.

TEAVE JA TEHNILINE NÕUSTAMINE

60. Vahekohus teavitab lepingu osapooli oma kavatsusest hankida teavet või tehnilist nõustamist ekspertidelt, nagu on sätestatud lepingu artikli 316 lõikes 1 („Teave ja tehniline nõustamine”).

61. Vahekohus esitab vaidluse osapooltele saadud teabe või tehnilise nõustamise koopia ning annab vaidluse osapooltele mõistliku aja märkuste tegemiseks. Ekspertide arvamus on ainult nõuandva iseloomuga.

62. Kui vahekohus võtab arvesse saadud teabe või tehnilise nõustamise, võtab ta arvesse ka kõik vaidluse osapoolte kõnealuse teabe või tehnilise nõustamisega seoses esitatud märkused või tähelepanekud.

63. Vahekohus tagab, et kogub teavet ja taotleb tehnilist nõustamist akrediteeritud isikutelt, kellel on kogemused vastavas valdkonnas. Lisaks sellele on eksperdid sõltumatud ja erapooletud, ei ole kummagi vaidluse osapoole alluvuses ega nendest otseselt või kaudselt sõltuvad ega saa nendelt või mõnelt muult organisatsioonilt juhiseid.

KIIRELOOMULISED JUHTUMID

64. Lepingu artikli 307 („Vahekohtu otsus”) lõikes 2 osutatud kiireloomuliste juhtumite korral kohandab vahekohus käesolevas töökorras nimetatud tähtaegu vastavalt vajadusele.

KIRJALIK JA SUULINE TÕLGE

65. Vaidluse osapooltel on õigus esitada ja saada kirjalikke teatisi ning esitada ja kuulda suulisi väiteid nende valitud keeles. Kumbki vaidluse osapool korraldab viivitamatult oma kirjalike esildiste tõlke teise vaidluse osapoole valitud keelde ja kannab sellega seotud kulud. Pool, kelle vastu on kaebus esitatud, korraldab suuliste esildiste tõlke vaidluse osapoolte valitud keeltesse.

66. Vahekohtu otsused tehakse teatavaks vaidluse osapoolte valitud keeltes.

67. Vaidluse osapooled kannavad vahekohtu otsuse tõlkimise kulud võrdses ulatuses.

68. Kumbki vaidluse osapool võib esitada arvamusi iga käesoleva töökorra kohaselt koostatud dokumendi tõlkeversiooni kohta.

TÄHTAEGADE ARVUTAMINE

69. Kui punkti 7 kohaldamisega seotud asjaolude tõttu saab vaidluse osapool dokumendi kätte muul kuupäeval kui see kuupäev, mil teine vaidluse osapool sama dokumendi kätte saab, arvestatakse sellisest kättesaamisest sõltuvas ajaarvestuses päevi alates sellise dokumendi viimasest kättesaamise kuupäevast.

MUUD MENETLUSED

70. Käesolevat töökorda kohaldatakse ka artikli 308 („Vahekohtu otsuse rakendamine”) lõike 3, artikli 309 („Kõigi selliste meetmete läbivaatamine, mis on võetud vahekohtu otsuse täitmiseks”) lõike 2, artikli 310 („Ajutised meetmed otsuse täitmata jätmise korral”) lõike 4 ja artikli 311 („Pärast hüvitiste või muude kohustuste peatamist vastu võetud meetmete läbivaatamine”) lõike 2 alusel sätestatud menetluste suhtes. Käesolevas töökorras sätestatud tähtaegu aga kohandatakse vastavalt konkreetsete tähtaegadega, mis on sätestatud kõnealustes menetlustes vahekohtu otsuse vastuvõtmiseks.

TEGEVUSJUHEND

MÕISTED

1. Käesolevas tegevusjuhendis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „vahekohtunik” – lepingu artikli 303 („Vahekohtu moodustamine”) kohaselt moodustatud vahekohtu liige;

b) „vahendaja” – isik, kes korraldab vahendusmenetlust kooskõlas lepingu artikliga 322 („Vahendusmehhanism”) ja vastavalt XIV lisale („Mittetariifsete meetmete vahendusmehhanism”);

c) „kandidaat” – isik, kelle nimi on kantud lepingu artiklis 304 („Vahekohtunike nimekiri”) osutatud vahekohtunike nimekirja ja kelle valimist vahekohtu liikmeks kaalutakse lepingu artikli 303 („Vahekohtu moodustamine”) alusel;

d) „ekspert” – isik, kellel on tehnilisi eriteadmisi või kes on spetsialiseerunud teatavatele lepingu eri jaotistega hõlmatud valdkondadele;

e) „assistent” – isik, kes vastavalt vahekohtuniku määratud tingimustele teostab uurimist ja abistab vahekohtunikku;

f) „menetlus” – lepingu kohane vahekohtumenetlus, kui ei ole ette nähtud teisiti;

g) „töötajad” – vahekohtuniku puhul vahekohtuniku juhtimisel ja alluvuses töötavad isikud, välja arvatud assistendid.

MENETLUSEGA SEOTUD KOHUSTUSED

2. Iga kandidaat ja vahekohtunik väldib ebasobivat käitumist või ebasobivana tunduvat käitumist, on sõltumatu ja erapooletu, väldib otseseid ja kaudseid huvide konflikte ja järgib kõrgeid käitumisnorme, et tagada vaidluste lahendamise korra usaldusväärsus ja erapooletus. Endised vahekohtunikud peavad järgima käesoleva tegevusjuhendi punktides 15, 16, 17 ja 18 sätestatud kohustusi.

AVALIKUSTAMISKOHUSTUS

3. Enne lepingu alusel vahekohtunikuks valimise kinnitamist avalikustab kandidaat kõik huvid, suhted või küsimused, mis võivad mõjutada tema sõltumatust ja erapooletust või mis võivad tõenäoliselt luua menetluses ebasobiva käitumise või erapoolikuse mulje. Sel eesmärgil teeb kandidaat mõistlikes piirides kõik endast sõltuva, et selgitada välja kõik sellised huvid, suhted ja küsimused.

4. Kui vahekohtunik on valitud, teeb ta jätkuvalt mõistlikes piires kõik endast sõltuva, et selgitada välja kõik tegevusjuhendi punktis 3 osutatud huvid, suhted või küsimused, ja avalikustab need. Avalikustamiskohustus on pidev ülesanne, mis nõuab vahekohtunikult kõikide selliste huvide, suhete ja küsimuste avalikustamist, mis võivad tekkida ükskõik millises menetluse etapis.

5. Kandidaat või vahekohtunik teavitab kaubanduskomiteed käesoleva tegevusjuhendi tegelikust või võimalikust rikkumisest, et pooled saaksid seda arutada.

VAHEKOHTUNIKE ÜLESANDED

6. Valituks osutunud vahekohtunik täidab oma ülesandeid põhjalikult, kiiresti, ausalt ja hoolikalt kogu menetluse jooksul.

7. Vahekohtunik käsitleb üksnes neid küsimusi, mis menetluses tõstatatakse ja mis on otsuse tegemisel vajalikud, ega delegeeri seda ülesannet ühelegi muule isikule.

8. Vahekohtunik peab võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tema assistent ja töötajad on teadlikud käesolevast tegevusjuhendist ja täidavad seda vajaduse korral.

9. Vahekohtunik ei astu menetlusega seoses ühepoolsetesse kontaktidesse.

VAHEKOHTUNIKE SÕLTUMATUS JA ERAPOOLETUS

10. Vahekohtunik peab olema sõltumatu ja erapooletu, väldib ebasobiva või erapoolikuse mulje teket ega tohi lasta ennast mõjutada isiklikest huvidest, välisest survest, poliitilistest tõekspidamistest, avalikust kuulsusest, lojaalsusest pooltele ega kriitikakartusest.

11. Vahekohtunik ei võta ei kaudselt ega otseselt ühtegi kohustust ega võta vastu ühtegi hüve, mis võiks takistada või tunduda takistavat liikme ülesannete nõuetekohast täitmist.

12. Vahekohtunik ei tohi kasutada oma ametiseisundit vahekohtus isiklike või erahuvide edendamiseks ning väldib tegevusi, mis võivad tekitada mulje, et teised on liikme suhtes eriseisundis, mis võimaldab teda mõjutada.

13. Vahekohtunik ei tohi lasta rahalistel, ärilistel, erialastel, perekondlikel, isiklikel ega sotsiaalsetel suhetel või kohustustel mõjutada oma käitumist ega otsuseid.

14. Vahekohtunik peab vältima selliste suhete tekkimist või rahaliste huvide omandamist, mis võivad mõjutada tema erapooletust või mis võivad põhjendatult luua ebasobiva käitumise või erapoolikuse mulje.

ENDISTE VAHEKOHTUNIKE KOHUSTUSED

15. Kõik endised vahekohtunikud peavad vältima tegevusi, mis võivad jätta mulje, et nad olid oma ülesannete täitmisel erapoolikud või said kasu vahekohtu otsusest.

KONFIDENTSIAALSUS

16. Vahekohtunik või endine vahekohtunik ei avalda ega kasuta menetlusega seotud või menetluse käigus saadud mitteavalikku teavet, välja arvatud menetluse huvides, ning ta ei avalda ega kasuta mitte mingil juhul seda teavet isikliku kasu saamiseks või kasu saamiseks teistele või teiste huvide kahjustamiseks.

17. Vahekohtunik ei avalikusta vahekohtu otsust ega selle osa enne selle avalikustamist vastavalt lepingu artikli 318 („Vahekohtu otsused”) lõikele 4.

18. Vahekohtunik või endine vahekohtunik ei avalda kunagi teavet vahekohtu nõupidamiste ega ühegi vahekohtuniku seisukohtade kohta.

VAHENDAJAD, EKSPERDID