1991R3880 — ET — 08.04.2005 — 003.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EMÜ) nr 3880/91

17. detsember 1991,

Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta







EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 1 ) võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, ( 2 ) võttes arvesse statistikaprogrammi komitee arvamust ning arvestades, et: ning arvestades, et: ühenduse kalavarude majandamiseks on vaja täpset ja ajakohast statistikat liikmesriikide Kirde-Atlandil kalastavate kalalaevade saakide kohta; vastavalt Kirde-Atlandi tulevasele mitmepoolsele kalanduskoostöö konventsioonile, mis kiideti heaks otsusega 81/608/EMÜ ( 3 ) ja mille alusel moodustati Kirde-Atlandi kalanduskomisjon, on ühendus kohustatud kõnealust komisjoni varustama olemasoleva statistikaga, kui komisjoni seda taotleb; ühenduse kalalaevastiku püügistatistika kättesaadavus suurendab nõuannete usaldusväärsust, mis Rahvusvaheline Mereuurimisnõukogu annab vastavalt kõnealuse organisatsiooni ning ühenduse vahelisele koostöölepingule; ( 4 ) vastavalt Läänemere ning Suur- ja Väike-Belti kalapüügi ja elusressursside kaitse konventsioonile, mis kiideti heaks otsusega 83/414/EMÜ ( 5 ) ja mille alusel moodustati rahvusvaheline Läänemere kalanduskomisjon, on ühendus kohustatud kõnealust komisjoni varustama olemasoleva statistikaga, kui komisjon seda taotleb; vastavalt Põhja-Atlandi lõhekaitse konventsioonile, mis kiideti heaks otsusega 82/886/EMÜ ( 6 ) ja mille alusel moodustati Põhja-Atlandi lõhe kaitseorganisatsioon (Nasco), on ühendus kohustatud kõnealust organisatsiooni varustama olemasoleva statistikaga, kui organisatsioon seda taotleb; kalapüügistatistika ja Kirde-Atlandi kalapüügikorraldus vajavad täielikumaid määratlusi ja kirjeldusi, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

Liikmesriigid esitavad Euroopa Ühenduste Statistikaametile (edaspidi “Eurostat”) andmed oma riigis registreeritud või oma lipu all sõitvate, Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate laevade aastase nominaalsaagi kohta.

Nominaalsaagi andmed hõlmavad kõiki lossitavaid või merel ümberlaaditavaid kalasaadusi mis tahes kujul, ent sinna hulka ei loeta koguseid, mis on pärast püüki merre tagasi heidetud, pardal tarbitud või pardal söödana kasutatud. Nominaalsaagi andmed ei hõlma akvakultuuritooteid. Andmed registreeritakse lossitud või ümberlaaditud saagi eluskaalu ekvivalendina lähima tonnini ümardatult.

Artikkel 2

1. Andmed tuleb esitada iga I lisas loetletud liigi nominaalsaagi kohta igas statistilises püügipiirkonnas, nagu on loetletud II lisas ja määratletud III lisas.

2. Iga kalendriaasta kohta esitatakse andmed kuue kuu jooksul aasta lõpust arvates. Andmete esitamist ei nõuta selliste liikide ega püügipiirkondade kohta, mille osas ei ole aruandeaasta jooksul püüki registreeritud. Liikmesriigile vähetähtsaid liike ei ole vaja andmete esitamisel ükshaaval nimetada, vaid need võib esitada koondandmestikuna juhul, kui nende saaduste sel viisil registreeritud kaal ei ületa 10 % kõnealuse liikmesriigi kogusaagist sellel kuul.

3. Liikide ja statistiliste püügipiirkondade loetelusid, nende püügipiirkondade kirjeldusi ning andmete koondamise lubatud määra võib muuta artiklis 5 sätestatud korras.

Artikkel 3

Kui ühise kalanduspoliitika raames vastu võetud sätted ei näe ette teisiti, lubatakse liikmesriikidel kasutada püügiandmete kogumisel valikumeetodeid nende kalalaevastiku osade kohta, mille puhul andmete esitamine täies ulatuses põhjustaks liigset haldusmenetluste rakendamist. Liikmesriik peab lisama artikli 6 lõike 1 alusel esitatavale aruandele üksikasjalikud andmed proovivõtu korra ja selle kohta, kui suur osa koguandmestikust on saadud sel meetodil.

Artikkel 4

Liikmesriigid täidavad oma artiklitest 1 ja 2 tulenevad kohustused komisjoni ees, esitades andmed magnetkandjal IV lisas esitatud vormingus.

Eurostati eelneval nõusolekul võivad liikmesriigid esitada andmed teistsugusel kujul või teistsugusel kandjal.

▼M2

Artikkel 5

1. Komisjoni abistab alaline põllumajandusstatistika komitee, edaspidi “komitee”.

2. Kui viidatakse käesolevale artiklile, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ ( 7 ) artikleid 3 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

3. Komitee võtab vastu oma töökorra.

▼B

Artikkel 6

1. Liikmesriigid esitavad kaheteistkümne kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest Eurostatile üksikasjaliku aruande, milles kirjeldatakse, kuidas püügiandmeid kogutakse, ning näidatakse nende andmete representatiivsuse ja usaldusväärsuse aste. Eurostat koostab koostöös liikmesriikidega kõnealuste aruannete kokkuvõtte.

2. Liikmesriigid teatavad Eurostatile kõigist lõike 1 alusel antud teabe muudatustest kolme kuu jooksul muudatuste tegemisest arvates.

3. Kui lõike 1 alusel esitatud metoodikaaruannetest nähtub, et liikmesriigil ei ole võimalik käesoleva määruse nõudeid kohe täita ning et vaatlustehnikat ja metoodikat on vaja muuta, võib Eurostat koostöös liikmesriigiga kehtestada kuni kaheaastase üleminekuaja, mille jooksul tuleb täita käesoleva määruse programm.

4. Metoodikaaruanded, üleminekumeetmed, andmete kättesaadavus, andmete usaldusväärsus ja muud käesoleva määruse rakendamisega seotud küsimused vaadatakse läbi üks kord aastas põllumajandusstatistika komitee pädevas töörühmas.

Artikkel 7

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 1992.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

▼M1









I LISA

LOETELU LIIKIDEST, MIS TULEB ESITADA KIRDE-ATLANDI KAUBANDUSLIKU PÜÜGI STATISTILISTES ARUANNETES

Liikmesriigid peavad esitama andmed tärniga (*) tähistatud liikide nominaalsaakide kohta. Andmete esitamine ülejäänud liikide nominaalsaakide kohta ei ole liikide kaupa kohustuslik. Nende liikide andmed, mida ei esitata, peavad sisalduma koondandmetes. Liikmesriigid võivad esitada andmeid ka liikide kohta, mida ei ole loetelus nimetatud, kui need liigid on selgesti määratletud.

Märkus: lühend “m.n” tähendab “mujal nimetamata”.







Eestikeelne nimi 3-täheline kood Teaduslik nimi Ingliskeelne nimi latikad, m.n FBR Abramis spp. Freshwater breams n.e.i. säinas FID Leuciscus (= Idus) idus Ide (Orfe) harilik särg FRO Rutilus rutilus Roach sasaan FCP Cyprinus carpio Common carp koger FCC Carassius carassius Crucian carp linask FTE Tinca tinca Tench karpkalalased, m.n FCY Cyprinidae Cyprinids n.e.i. harilik haug FPI Esox Indus Northern pike harilik koha FPP Stizostedion lucioperca Pikeperch harilik ahven FPE Perca fluviatilis European perch luts FBU Lota Iota Burbot mageveekalad, m.n FRF ex Osteichthyes Freshwater fishes n.e.i. tuurlased, m.n STU Acipenseridae Sturgeons n.e.i. harilik angerjas ELE (*) Anguilla anguilla European eel euroopa rääbis FVE Coregonus albula Vendace siiad, m.n WHF Coregonus spp. Whitefishes n.e.i. lõhe SAL (*) Salmo salar Atlantic salmon meriforell TRS Salmo trutta Sea trout lõhed, m.n TRO Salmo spp. Trouts n.e.i. paaliad, m.n CHR Salvelinus spp. Chars n.e.i. harilik meritint SME Osmerus eperlanus European smelt lõhelased, m.n SLX Salmonoidei Salmonids n.e.i. harilik siig PLN Coregonus lavaretus European whitefish siig HOU Coregonus oxyrinchus Houting silmlased LAM Petromyzon spp. Lampreys euroopa aloosa, vintaloosa, m.n SHD Alosa alosa, A. fallax Shads n.e.i. pärisheeringalised, m.n DCX Clupeoidei Diadromous clupeoids n.e.i. diadroomsed kalad, m.n DIA ex Osteichthyes Diadromous fishes n.e.i. kotkakeel, m.n MEG (*) Lepidorhombus whiffiagonis Megrim n.e.i. nelitäpp-kenakammeljas LDB Lepidorhombus boscii Fourspot megrim kammellased, m.n LEZ (*) Lepidorhombus spp. Megrims n.e.i. harilik kammeljas TUR (*) Psetta maxima Turbot sile kammeljas BLL (*) Scophthalmus rhombus Brill harilik hiidlest e paltus HAL (*) Hippoglossus hippoglossus Atlantic halibut atlandi merilest PLE (*) Pleuronectes platessa European plaice süvalest GHL (*) Reinhardtius hippoglossoides Greenland halibut pikklest WIT (*) Glyptocephalus cynoglossus Witch flounder harilik karelest PLA (*) Hippoglossoides platessoides Long-rough dab harilik soomuslest DAB (*) Limanda limanda Common dab väikesuulest LEM (*) Microstomus kitt Lemon sole lest FLE (*) Platichthys flesus European flounder harilik merikeel SOL (*) Solea vulgaris Common sole kõversuu-merikeel SOS Solea lascaris Sand sole senegali merikeel OAL Solea senegalensis Senegalese sole merikeellased, m.n SOO (*) Solea spp. Soles n.e.i. lestalised, m.n FLX Pleuronectiformes Flatfishes n.e.i. meriluts USK (*) Brosme brosme Tusk (= cusk) tursk COD (*) Gadus morhua Atlantic cod euroopa merluus HKE (*) Merluccius merluccius European hake harilik molva LIN (*) Molva molva Ling sinine molva BLI (*) Molva dypterygia (= byrkelange) Blue ling niituimluts GFB Phycis blennoides Greater forkbeard kilttursk HAD (*) Melanogrammus aeglefinus Haddock põhjanavaaga COW Eleginus navaga Wachna cod (= navaga) süsikas POK (*) Pollachius virens Saithe (= pollock = coalfish) pollak POL (*) Pollachius pollachius Pollack polaartursk POC Boreogadus saida Polar cod tursik NOP (*) Trisopterus esmarki Norway pout tursik BIB Trisopterus luscus Pouting (= bib) põhjaputassuu WHB (*) Micromesistius poutassou Blue whiting (= poutassou) merlang WHG (*) Merlangius merlangus Whiting kalju-tömppeakala RNG Coryphaenoides rupestris Roundnose grenadier morilased MOR Moridae Morid cods tursik POD Trisopterus minutus Poor cod valge mere tursk GRC Gadus ogac Greenland cod harilik jäätursk ATG Arctogadus glacialis Arctic cod tursalised, m.n GAD Gadiformes Gadiformes n.e.i. põhjaatlandi hõbekala ARU Argentina silos Greater argentine hõbekala ARY Argentina sphyraenia Argentine hõbekalad ARG Argentina spp. Argentines harilik meriangerjas COE Conger Conger European conger harilik peetrikala JOD Zeus faber Atlantic John Dory kiviahvenad BSS Dicentrarchus labrax Sea bass kivikoha GPD Epinephalus guaza Dusky grouper ameerika vrakkahven WRF Polyprion americanus Wreckfish kiviahvenlased BSX Serranidae Sea basses, sea perches urisejalased, m.n GRX Haemulidae (= Pomadasyidae) Grunts n.e.i. kotkaskala MGR Argyrosomus regius Meagre besuugo SBR Pagellus bogaraveo Red (= common) sea bream punane besuugo PAC Pagellus erythrinus Common pandora suursilm hammasahven DEL Dentex macrophthalmus Large-eye dentex hammasahvenad, m.n DEX Dentex spp. Dentex n.e.i. merikoger RPG Sparus pagrus (= sedicum) Red porgy kuld-merikoger SBG Sparus aurata Gilthead sea bream suursilm-kuldvöötahven BOG Boops boops Bogue merikogerlased, m.n SBX Sparidae Porgies, sea breams n.e.i. vahemere meripoisur MUR Mullus surmuletus Red mullet harilik merilohe WEG Tiachinus draco Greater weaver harilik merihunt CAA (*) Anarhichas lupus Atlantic wolf-fish (= catfish) tähniline merihunt CAS (*) Anarhichas minor Spotted wolf-fish euroopa emakala ELP Zoarces viviparus Eel-pout tobiad SAN (*) Ammodytes spp. Sand eels (= sand lances) mudilad GOB Gobius spp. Atlantic gobies meriahvenad RED (*) Sebastes spp. Atlantic redfishes meripuuklased, m.n SCO Scorpaeuidae Scorpion fishes n.e.i. merikuklased GUX (*) Triglidae Gurnards n.e.i. merivarblane LUM Cyclopterus lumpus Lumpfish (= lumpsucker) euroopa merikurat MON (*) Lophius piscatorius Monk (= anglerfish) mustkõht-merikurat ANK Lophius budegassa Blackbellied angler merikuradid, m.n MNZ (*) Lophius spp. Monkfishes n.e.i. ogalikud SKB Gasterosteus spp. Sticklebacks besuugo SBA Pagellus acarne Axillary (= Spanish) seabream hammasahven DEC Dentex dentex Common dentex kurvitskalalased SNI Macrorhamphosidae Snipe fishes triipahven STB Morone saxatilis Striped bass merihundid, m.n CAT (*) Anarhichas spp. Wolf-fishes (= catfishes) n.e.i. nokk-meriahven REB (*) Sebastes mentella Beaked redfish kuldne meriahven REG (*) Sebastes marinus Golden redfish merikukk GUR (*) Aspitrigla (= Trigla) cuculus Red gurnard hall merikukk GUG (*) Eutrigla (= Trigla) gurnardus Grey gurnard pikauimeline merikukeke GUM Chelidonichthys obscura Long-finned gurnard triibuline merikukeke CTZ Chelidonichthys lastiviza Streaked gurnard euroopa paelkala CBC Cepola rubescens Red bandfish St Pauli sõrmuimahven TLD Acantholatris monodactylus St Paul's fingerfin lõuna-aafrika sintsüoptermudil IYL Sicyopterus lagocephalus … must kardinal EPI Epigonus telescopus Black cardinal fish vahemere saagkõht HPR Hoplostethus mediterraneus Mediterranean slimehead atlandi astelpea TJX Trachyscorpia cristulata Atlantic thornyhead sädelev huulkala USB Labrus bergylta Ballan wrasse pruun huulkala WRM Labrus merula Brown wrasse harilik limapea BYS Beryx splendens Splendid alfonsino põhjalähedased ahvenalised, m.n DPX Perciformes Demersal percomorphs n.e.i. moiva CAP (*) Mallotus villosus Capelin harilik tuulehaug GAR Belone belone Garfish makrellhaug SAU Scomberesox saurus Atlantic saury kefaallased, m.n MUL Mugilidae Mullets n.e.i. sinikala e lufar BLU Pomatomus saltatrix Bluefish harilik stauriid HOM (*) Trachurus trachurus Atlantic horse mackerel stauriid JAA Trachurus picturatus Blue jack mackerel vahemere stauriid HMM Trachurus mediterraneus Mediterranean horse mackerel stauriidid, m.n JAX (*) Trachurus spp. Jack and horse mackerels n.e.i. harilik lihhia LEE Lichia amia Leerfish atlandi merilatikas POA Brama brama Atlantic pomfret ateriinlased SIL Atherinidae Silversides (= sandsmelt) pelaagilised ahvenalised, m.n PPX Perciformes Pelagic percomorphs n.e.i. harilik heeringas HER (*) Clupea harengus Atlantic herring sardinellid, m.n SIX Sardinella spp. Sardinellas n.e.i. sardiin PIL (*) Sardina pilchardus European sardine (= pilchard) kilu SPR (*) Sprattus sprattus Sprat euroopa anšoovis ANE (*) Engraulis encrasicholus European anchovy pärisheeringalised, m.n CLU Clupeoidei Clupeoids n.e.i. atlandi pelamiid BON Sarda sarda Atlantic bonito mõõkkala SWO Xiphias gladius Swordfish makrelltuun FRI Auxis thazard Frigate tuna harilik tuun BFT Thunnus thynnus Northern bluefin tuna pikkuim-tuun ALB Thunnus alalunga Albacore kulduim-tuun YFT Thunnus albacares Yellowfin tuna vööttuun SKJ Katsuwonus pelamis Skipjack tuna suursilm-tuun BET Thunnus obesus Bigeye tuna makrellilised, m.n TUX Scombroidei Tuna-like fishes n.e.i. jaapani makrell MAS (*) Scomber japonicus Chub mackerel makrell MAC (*) Scomber scombrus Atlantic mackerel Makrelllased, m.n MAX Scombridae Mackerels n.e.i. lintuim SFS Lepidopus caudatus Silver scabbardfish süsisaba BSF Aphanopus carbo Black scabbardfish makrellilised, m.n MKX Scombroidei Mackerel-like fishes n.e.i. harilik e atlandi heeringahai POR (*) Lamna nasus Porbeagle hiidhai BSK Cetorrhinus maximus Basking shark harilik ogahai DGS (*) Squalus acauthias Picked (= spiny) dogfish atlandi polaarhai GSK Somniosus microcephalus Greenland shark ogahailased, m.n DGX (*) Squalidae Dogfish sharks n.e.i. raid, m.n SKA (*) Raja spp. Skates n.e.i. ogahailased ja koerhailased DGH (*) Squalidae, Scyliorhinidae Dogfishes and hounds hailaadsed, m.n SKH Selachimorpha (Pleurotremata) Various sharks n.e.i. saagsaba-koerhaid GAU Galeus spp. Crest-tail catsharks n.e.i. mustsuu-koerhai SHO Galeus melastomus Blackmouth catshark koerhai SYC Scyliorhinus canicula Small-spotted catshark musthaid API Apristurus spp. Deep-water catsharks atlandi ebanugishai PTM Pseudotriakis microdon False catshark väike polaarhai SOR Somniosus rostratus Little sleeper shark kare ogahai GUP Centrophorus granulosus Gulper shark roostjas lühiogahai CPU Centrophorus uyato Little gulper shark hall lühiogahai GUQ Centrophorus squamosus Leafscale gulper shark portugali lühiogahai CPL Centrophorus lusitanicus Lowfin gulper shark harilik tumehai ETX Etmopterus spinax Velvet belly suur tumehai ETR Etmopterus princeps Great lanternshark ronkjas tumehai ETP Etmopterus pusillus Smooth lanternshark tumehaid, m.n SHL Etmopterus spp. Lantern sharks n.e.i. deaniahaid DNA Deania spp. Deania dogfishes n.e.i. rokk-koon deaniahai DCA Deania calcea Birdbeak dogfish portugali süvahai CYO Centroscymnus coelolepis Portuguese dogfish pikk-koon-süvahai CYP Centroscymnus crepidater Longnose velvet dogfish lühikoon-süvahai CYY Centroscymnus cryptacauthus Shortnose velvet dogfish väikesuu-hammashai SYO Scymnodon obscurus Smallmouth knifetooth dogfish lühikoon-hammashai SYR Scymnodon ringens Knifetooth dogfish šokolaadogahai SCK Dalatias licha Kitefin shark must koletishai CFB Centroscyllium fabricii Black dogfish nurkjas sigahai OXY Oxynotus centrina Angular roughshark puriuim-sigahai OXN Oxynotus paradoxus Sailfin roughshark tähishai SHB Echinorhinus brucus Bramble shark raid, m.n RAJ Rajidae Rays and skates n.e.i. okkaline rai RJR Amblyraja radiata Starry ray blondrai RJH Raja brachyura Blonde ray liivrai RJI Raja circularis Sandy ray väikesilmrai RJE Raja microocellata Small-eyed ray musterrai RJU Raja undulata Undulate ray valgerai RJA Raja alba White skate ümarrai RJY Raja fyllae Round ray euroopa meritont CMO Chimaera monstrosa Rabbit fish merijänesed HYD Hydrolagus spp. Ratfishes n.e.i. nokistondid RHC Rhinochimaera spp. Knife-nosed chimaeras harriotid HAR Harriotta spp. Longnose chimaeras kõhrkalad, m.n CAR Chondrichthyes Cartilaginous fishes n.e.i. põhjakalad GRO ex Osteichthyes Groundfishes n.e.i. pelaagilised kalad, m.n PEL ex Osteichthyes Pelagic fishes n.e.i. luukalad, m.n MZZ ex Osteichthyes Marine fishes n.e.i. muud kalad (v.a koorikloomad) FIN ex Osteichthyes Finfishes n.e.i. harilik taskukrabi CRE (*) Cancer pagurus Edible crab tavaline rannakrabi CRG Carcinus maenas Green crab roosa ämblikkrabi SCR Maja squinado Spinous spider crab ronivähilised, m.n CRA Reptantia Marine crabs n.e.i. sametkrabid, m.n CRS Portunus spp. Swimcrabs n.e.i. langustid, m.n CRW (*) Palinurus spp. Palinurid spiny lobsters n.e.i. euroopa homaar LBE (*) Homarus gammarus European lobster norra salehomaar NEP (*) Nephrops norvegicus Norway lobster krevett CPR (*) Palaemon serratus Common prawn harilik süvameregarneel PRA (*) Pandalus borealis Northern prawn põhjamere garneel CSH (*) Crangon crangon Common shrimp viburhännakud, m.n PEN (*) Penaeus spp. Penaeus shrimps n.e.i. krevetlased PAL (*) Palaemonidae Palaemonid shrimps süvameregarneelid PAN (*) Pandalus spp. Pink (= pandalid) shrimps garneellased CRN (*) Crangonidae Crangonid shrimps krevetilised, m.n DCP Natantia Natantian decapods n.e.i. nuivähid GOO Lepasspp. Goose barnacles elegantne krevett PNQ Palaemon elegens Rockpool prawn pikanokiseline krevett PIQ Palaemon longirostris Delta prawn St. Pauli kaljulangust JSP Jasus paulensis St Paul rock lobster ronivähilised LOX Reptantia Lobsters n.e.i. vöödikvähklased, m.n LOQ Galatheidae Craylets, squat lobsters n.e.i. vähid, m.n CRU ex Crustacea Marine crustaceans n.e.i. tavaline tõrikodalane WHE Buccinium undatum Whelk harilik ranniklane PEE Littorina littorea Periwinkle ranniklased, m.n PER Littorina spp. Periwinkles n.e.i. söödav auster OYF (*) Ostrea edulis European flat oyster suur hiidauster OYG Crassostrea gigas Pacific cupped oyster hiidaustrid, m.n OYC (*) Crassostrea spp. Cupped oyster n.e.i. söödav rannakarp MUS (*) Mytilus edulis Blue mussel rannakarplased, m.n MSX Mytilidae Sea mussels n.e.i. suur kammkarp SCE (*) Pecten maximus Common scallop kammkarplane QSC (*) Chlamys opercularis Queen scallop kammkarplased, m.n SCX (*) Pectinidae Scallops n.e.i. söödav südakarp COC Cardium edule Common cockle veenuskarplane CTG Tapes decussatus Grooved carpet shell islandi hiilakarp CLQ Arctica islandica Ocean quahog karbid, m.n CLX Bivalvia Clams n.e.i. kaunkarbid RAZ Solen spp. Razor clams veenuskarplane CTS Tapes pullastra Carpet shell veenuskarp SVE Venus gallina Striped venus veenuskarplased, m.n CLV Veneridae Venus clams n.e.i. mõhkkarplased, m.n MAT Mactridae Mactra surf clams n.e.i. veenuskarp KFA Circomphalus casinus Chamber venus harilik merimandel GKL Glycymeris glycymeris Common European bittersweet kolmnurk-karbid DON Donax spp. Donax clams südakarplased COZ Cardiidae Cockles n.e.i. paksuseinaline norrasüdakarp LVC Laevicardium crassum Norwegian egg cockle mereliuad LPZ Patella spp. Limpets n.e.i. merikõrvad ABX Haliotis spp. Abalones n.e.i. kõhtjalgsed e teod, m.n GAS Gastropoda Gastropods n.e.i. ovaalne valgekarp ULV Spisula ovalis Oval surf clam pärislamekarbid TWL Tellina spp. Tellins n.e.i. harilik seepia CTC (*) Sepia officinalis Common cuttlefish ebakalmaarid SQC (*) Loligo spp. Common squids kalmaariline SQI (*) Illex illecebrosus Short-finned squid kaheksajalglased OCT Octopodidae Octopuses n.e.i. ebakalmaarlased, kalmaarlased, m.n SQU (*) Loliginidae, Ommastrephidae Squids n.e.i. seepialased, m.n CTL (*) Sepiidae, Sepiolidae Cuttlefishes n.e.i. kalmaar SQE (*) Todarodes sag. Sagittatus European flying squid peajalgsed, m.n CEP Cephalopoda Cephalopods n.e.i. limused, m.n MOL ex Mollusca Marine molluscs n.e.i. verev meritäht STH Asterias rubens Starfish meritähed, m.n STF Asteroidae Starfishes n.e.i. söödav merisiilik URS Echinus esculentus Sea urchin tavaline kaljusiilik URM Paracentrotus lividus Stony sea urchin merisiilikud, m.n URX Echinoidea Sea urchins n.e.i. meripurad, m.n CUX Holothurioidea Sea cucumbers n.e.i. okasnahksed, m.n ECH Echinodermata Echinoderms n.e.i. mantelloom SSG Microcosmus sulcatus Grooved sea squirt merituped, m.n SSX Ascidiacea Sea squirts n.e.i. odasaba HSC Limulus polyphemus Horseshoe crab veeselgrootud, m.n INV ex Invertebrata Aquatic invertebrates n.e.i. pruunvetikad SWB Phaeophyceae Brown seaweeds iiri sammal e karrageen IMS Chondrus crispus Carragheen geliidium GEL Gelidium spp. Gelidium spp. gigartina GIG Gigartina spp. Gigartina spp. lubivetikad LIT Lithothamnion spp. Lithothamnion spp. punavetikad SWR Rhodophyceae Red seaweeds põisadrud, m.n UCU Fucus spp. Wracks n.e.i. … ASN Ascophyllum nodosum North Atlantic rockweed … FUU Fucus serratus Toothed wrack … UVU Ulva lactuca Sea lettuce merevetikad, m.n SWX ex Algae Seaweeds n.e.i.

▼M3









II LISA

KIRDE-ATLANDI STATISTILISED PÜÜGIPIIRKONNAD, MILLE KOHTA TULEB ANDMED ESITADA

ICES rajoon I a

ICES rajoon I b

ICES alarajoon II a 1

ICES alarajoon II a 2

ICES alarajoon II b 1

ICES alarajoon II b 2

ICES rajoon III a

ICES rajoon III b, c

ICES rajoon IV a

ICES rajoon IV b

ICES rajoon IV c

ICES alarajoon V a 1

ICES alarajoon V a 2

ICES alarajoon V b 1 a

ICES alarajoon V b 1 b

ICES alarajoon V b 2

ICES rajoon VI a

ICES alarajoon VI b 1

ICES alarajoon VI b 2

ICES rajoon VII a

ICES rajoon VII b

ICES alarajoon VII c 1

ICES alarajoon VII c 2

ICES rajoon VII d

ICES rajoon VII e

ICES rajoon VII f

ICES rajoon VII g

ICES rajoon VII h

ICES alarajoon VII j 1

ICES alarajoon VII j 2

ICES alarajoon VII k 1

ICES alarajoon VII k 2

ICES rajoon VIII a

ICES rajoon VIII b

ICES rajoon VIII c

ICES alarajoon VIII d 1

ICES alarajoon VIII d 2

ICES alarajoon VIII e 1

ICES alarajoon VIII e 2

ICES rajoon IX a

ICES alarajoon IX b 1

ICES alarajoon IX b 2

ICES alarajoon X a 1

ICES alarajoon X a 2

ICES rajoon X b

ICES alarajoon XII a 1

ICES alarajoon XII a 2

ICES alarajoon XII a 3

ICES alarajoon XII a 4

ICES rajoon XII b

ICES rajoon XII c

ICES rajoon XIV a

ICES alarajoon XIV b 1

ICES alarajoon XIV b 2

BAL 22

BAL 23

BAL 24

BAL 25

BAL 26

BAL 27

BAL 28-1

BAL 28-2

BAL 29

BAL 30

BAL 31

BAL 32

Märkused

1. Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu on identifitseerinud ja määratlenud ICES statistilised püügipiirkonnad.

2. Rahvusvaheline Läänemere Kalanduskomisjon on identifitseerinud ja määratlenud BAL statistilised püügipiirkonnad.

3. Esitada tuleb võimalikult üksikasjalikud andmed. “Teadmata” ja koondnimestikuga piirkonnad võivad esineda ainult juhul, kui üksikasjalikud andmed ei ole kättesaadavad. Üksikasjalike andmete esitamise korral ei tohiks koondandmestikke kasutada.

Kirde-Atlandi statistilised püügipiirkonnad









III LISA

ICES ALAPIIRKONDADE JA RAJOONIDE KIRJELDUSED, MIDA KASUTATAKSE KIRDE-ATLANDI KALANDUSSTATISTIKAS JA KALANDUSALASTES MÄÄRUSTES

ICES STATISTILINE PIIRKOND (ATLANDI OOKEANI KIRDEOSA )

Kõik Atlandi ookeani ja Põhja-Jäämere ning nende ääremerede veed, mis piirnevad joonega, mis kulgeb geograafiliselt põhjapooluselt piki meridiaani 40° 00′ läänepikkust Gröönimaa põhjarannikuni; sealt ida ja lõuna suunas mööda Gröönimaa rannikut punktini 44° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 59° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 42° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 36° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5° 36′ läänepikkust Hispaania rannikul (Punta Marroqui maakitsus); sealt loode ja põhja suunas mööda Hispaania edelarannikut, Portugali rannikut, Hispaania loode- ja põhjarannikut, Prantsuse, Belgia, Madalmaade ja Saksamaa rannikut kuni Saksamaa ja Taani läänepoolse piiritähiseni; sealt piki Jüütimaa läänerannikut Thyborønini; sealt lõuna ja ida suunas piki Limfjordi lõunarannikut Egenseklosteri neemeni; sealt lõuna suunas piki Jüütimaa idarannikut Taani ja Saksamaa idapoolse piiritähiseni; sealt piki Saksamaa, Poola, Venemaa, Leedu, Läti, Eesti, Venemaa, Soome, Rootsi ja Norra rannikut ning Venemaa põhjarannikut Habarovskini; sealt üle Jugorski Šari väina läänesuudme; sealt lääne ja põhja suunas piki Vaigatši saare rannikut; sealt üle Kara Värava väina läänesuudme; sealt lääne ja põhja suunas piki Novaja Zemlja lõunapoolse saare rannikut; sealt üle Matotškin Šari väina läänesuudme; sealt piki Novaja Zemlja põhjapoolse saare läänerannikut punktini 68° 30′ idapikkust; sealt otse põhja suunas geograafilise põhjapooluseni.

See piirkond vastab ka FAO rahvusvahelise kalapüügipiirkondade statistilise klassifikatsiooni 27. statistilisele piirkonnale (Kirde-Atlandi statistiline piirkond).

ICES I statistiline alapiirkond

Veed, mis piirnevad joonega, mis kulgeb geograafiliselt põhjapooluselt piki meridiaani 30° 00′ idapikkust punktini 72° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 26° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas Norra rannikuni; sealt ida suunas piki Norra ja Venemaa rannikut Habarovskini; sealt üle Jugorski Šari väina läänesuudme; sealt lääne ja põhja suunas piki Vaigatši saare rannikut; sealt üle Kara Värava väina läänesuudme; sealt lääne ja põhja suunas piki Novaja Zemlja lõunapoolse saare rannikut; sealt üle Matotškin Šari väina läänesuudme; sealt piki Novaja Zemlja põhjapoolse saare läänerannikut punktini 68° 30′ idapikkust; sealt otse põhja suunas geograafilise põhjapooluseni.

— ICES I a statistiline rajoon — See alapiirkonna I osa, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega: —



Laiuskraad Pikkuskraad 73.98 N 33.70 E 74.18 N 34.55 E 74.36 N 35.28 E 74.71 N 36.38 E 75.14 N 37.57 E 75.45 N 38.31 E 75.84 N 39.05 E 76.26 N 39.61 E 76.61 N 41.24 E 76.96 N 42.81 E 76.90 N 43.06 E 76.75 N 44.48 E 75.99 N 43.51 E 75.39 N 43.18 E 74.82 N 41.73 E 73.98 N 41.56 E 73.17 N 40.66 E 72.20 N 40.51 E 72.26 N 39.76 E 72.62 N 38.96 E 73.04 N 37.74 E 73.37 N 36.61 E 73.56 N 35.70 E 73.98 N 33.70 E

— ICES I b statistiline rajoon — Need alapiirkonna I osad, mis ei kuulu I a rajooni.

ICES II statistiline alapiirkond

Veed, mis piirnevad joonega, mis kulgeb geograafiliselt põhjapooluselt piki meridiaani 30° 00′ idapikkust punktini 72° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 26° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas Norra rannikuni; sealt lääne ja edela suunas piki Norra rannikut punktini 62° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 4° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 63° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas geograafilise põhjapooluseni.

— ICES II a statistiline rajoon — Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktis 62° 00′ põhjalaiust Norra rannikul ning kulgeb otse lääne suunas punktini 4° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 63° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 72° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 30° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 72° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 26° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas Norra rannikuni; sealt lääne ja edela suunas piki Norra rannikut lähtepunktini. — — ICES II a 1. statistiline alarajoon — See osa II rajoonist, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega: —



Laiuskraad Pikkuskraad 73.50 N 00.20 W 73.50 N 07.21 E 73.45 N 07.28 E 73.14 N 07.83 E 72.76 N 08.65 E 72.49 N 09.33 E 72.31 N 09.83 E 72.18 N 10.29 E 71.98 N 09.94 E 71.91 N 09.70 E 71.64 N 08.75 E 71.36 N 07.93 E 71.13 N 07.42 E 70.79 N 06.73 E 70.17 N 05.64 E 69.79 N 05.01 E 69.56 N 04.74 E 69.32 N 04.32 E 69.10 N 04.00 E 68.86 N 03.73 E 68.69 N 03.57 E 68.46 N 03.40 E 68.23 N 03.27 E 67.98 N 03.19 E 67.77 N 03.16 E 67.57 N 03.15 E 67.37 N 03.18 E 67.18 N 03.24 E 67.01 N 03.31 E 66.84 N 03.42 E 66.43 N 03.27 E 66.39 N 03.18 E 66.23 N 02.79 E 65.95 N 02.24 E 65.64 N 01.79 E 65.38 N 01.44 E 65.32 N 01.26 E 65.08 N 00.72 E 64.72 N 00.04 E 64.43 N 00.49 W 64.84 N 01.31 W 64.92 N 01.56 W 65.13 N 02.17 W 65.22 N 02.54 W 65.39 N 03.19 W 65.47 N 03.73 W 65.55 N 04.19 W 65.59 N 04.56 W 65.69 N 05.58 W 65.96 N 05.60 W 66.22 N 05.67 W 66.47 N 05.78 W 67.09 N 06.25 W 67.61 N 06.62 W 67.77 N 05.33 W 67.96 N 04.19 W 68.10 N 03.42 W 68.33 N 02.39 W 68.55 N 01.56 W 68.86 N 00.61 W 69.14 N 00.08 E 69.44 N 00.68 E 69.76 N 01.18 E 69.97 N 01.46 E 70.21 N 01.72 E 70.43 N 01.94 E 70.63 N 02.09 E 70.89 N 02.25 E 71.14 N 02.35 E 71.35 N 02.39 E 71.61 N 02.38 E 71.83 N 02.31 E 72.01 N 02.22 E 72.24 N 02.06 E 72.43 N 01.89 E 72.60 N 01.68 E 72.75 N 01.48 E 72.99 N 01.08 E 73.31 N 00.34 E 73.50 N 00.20 W — ICES II a 2. statistiline alarajoon — See osa II a rajoonist, mis ei kuulu II a 1 alarajooni.

— ICES II b statistiline rajoon — Veed, mis piirnevad joonega, mis kulgeb geograafiliselt põhjapooluselt piki meridiaani 30° 00′ idapikkust punktini 73° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas geograafilise põhjapooluseni. — — ICES II b 1. statistiline alarajoon — See osa II b rajoonist, mis piirneb järgmiste koordinaatidega: —



Laiuskraad Pikkuskraad 73.50 N 07.21 E 73.50 N 00.20 W 73.60 N 00.48 W 73.94 N 01.88 W 74.09 N 02.70 W 74.21 N 05.00 W 74.50 N 04.38 W 75.00 N 04.29 W 75.30 N 04.19 W 76.05 N 04.30 W 76.18 N 04.09 W 76.57 N 02.52 W 76.67 N 02.10 W 76.56 N 01.60 W 76.00 N 00.80 E 75.87 N 01.12 E 75.64 N 01.71 E 75.21 N 03.06 E 74.96 N 04.07 E 74.86 N 04.55 E 74.69 N 05.19 E 74.34 N 06.39 E 74.13 N 06.51 E 73.89 N 06.74 E 73.60 N 07.06 E 73.50 N 07.21 E — ICES II b 2. statistiline alarajoon — See osa II b rajoonist, mis ei kuulu II b 1 alarajooni.

ICES III statistiline alapiirkond

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 7° 00′ idapikkust Norra rannikul ning kulgeb otse lõuna suunas punktini 57° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 8° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 57° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Taani rannikuni; sealt piki Jüütimaa loode- ja idarannikut Halsini; sealt üle Limfjordi idasuudme Egenseklosteri neemeni; sealt lõuna suunas piki Jüütimaa rannikut Taani ja Saksamaa idapoolse piiritähiseni; sealt piki Saksamaa, Poola, Venemaa, Leedu, Läti, Eesti, Venemaa, Soome, Rootsi ja Norra rannikut lähtepunktini.

— ICES III a statistiline rajoon — Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 7° 00′ idapikkust Norra rannikul ning kulgeb otse lõuna suunas punktini 57° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 8° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 57° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Taani rannikuni; sealt piki Jüütimaa loode- ja idarannikut Halsini; sealt üle Limfjordi idasuudme Egenseklosteri neemeni; sealt lõuna suunas piki Jüütimaa rannikut kuni Hasenøre neemeni; sealt üle Suur-Belti väina Gnibeni neemeni; sealt piki Sjællandi põhjarannikut Gilbjergi neemeni; sealt läbi Oeresundi põhjasuudme Kullenini Rootsi rannikul; sealt ida ja põhja suunas piki Rootsi läänerannikut ja Norra lõunarannikut lähtepunktini.

— ICES III b ja c statistiline rajoon — Veed, mis piirnevad joonega, mis kulgeb Hasenøre neemest Jüütimaa idarannikul kuni Gnibeni neemeni Sjællandi läänerannikul ja Gilbjergi neemeni; sealt üle Oeresundi põhjasuudme Kullenini Rootsi rannikul; sealt lõuna suunas piki Rootsi rannikut Falsterbo majakani; sealt üle Oeresundi lõunasuudme Stevnsi majakani; sealt piki Sjællandi kagurannikut; sealt üle Storstrømi väina idasuudme; sealt piki Falsteri saare idarannikut Gedserini; sealt Darsser Ortini Saksamaa rannikul; sealt edela suunas piki Saksamaa rannikut ja Jüütimaa idarannikut lähtepunktini. — — ICES 22. statistiline alarajoon (BAL 22) — Veed, mis piirnevad joonega, mis algab Hasenøre neemest (56° 09′ põhjalaiust, 10° 44′ idapikkust) Jüütimaa idarannikul kuni Gnibeni neemeni (56° 01′ põhjalaiust, 11° 18′ idapikkust) Sjællandi läänerannikul; sealt piki Sjællandi lääne- ja lõunarannikut punktini 12° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas Falsteri saareni; sealt piki Falsteri saare idarannikut Gedser Oddeni (54° 34′ põhjalaiust, 11° 58′ idapikkust); sealt otse ida suunas punktini 12° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas Saksamaa rannikuni; sealt edela suunas piki Saksamaa rannikut ja Jüütimaa idarannikut lähtepunktini. — ICES 23. statistiline alarajoon (BAL 23) — Veed, mis piirnevad joonega, mis algab Gilbjergi neemest (56° 08′ põhjalaiust, 12° 18′ idapikkust) Sjællandi põhjarannikul Kullenini (56° 18′ põhjalaiust, 12° 28′ idapikkust) Rootsi rannikul; sealt lõuna suunas piki Rootsi rannikut Falsterbo majakani (55° 23′ põhjalaiust, 12° 50′ idapikkust); sealt üle Sundi lõunasuudme Stevnsi majakani (55° 19′ põhjalaiust, 12° 29′ idapikkust) Sjællandi rannikul; sealt põhja suunas piki Sjællandi idarannikut lähtepunktini. — ICES 24. statistiline alarajoon (BAL 24) — Veed, mis piirnevad joonega, mis algab Stevnsi majakast (55° 19′ põhjalaiust, 12° 29′ idapikkust) Sjællandi idarannikul ja kulgeb üle Sundi lõunasuudme Falsterbo majakani (55° 23′ põhjalaiust, 12° 50′ idapikkust) Rootsi rannikul; sealt piki Rootsi lõunarannikut Sandhammareni majakani (55 24′ põhjalaiust, 14° 12′ idapikkust); sealt Hammerodde majakani (55° 18′ põhjalaiust, 14° 47′ idapikkust) Bornholmi põhjarannikul; sealt piki Bornholmi lääne- ja lõunarannikut punktini 15° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas Poola rannikuni; sealt lääne suunas piki Poola ja Saksamaa rannikut punktini 12° 00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas punktini 54° 34′ põhjalaiust ja 12° 00′ idapikkust; sealt otse lääne suunas Gedser Oddeni (54° 34′ põhjalaiust, 11° 58′ idapikkust); sealt piki Falsteri saare ida- ja põhjarannikut punktini 12° 00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas Sjællandi lõunarannikuni; sealt lääne ja põhja suunas piki Sjællandi läänerannikut lähtepunktini. — ICES 25. statistiline alarajoon (BAL 25) — Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 56° 30′põhjalaiust Rootsi idarannikul ja kulgeb otse ida suunas Ölandi saare läänerannikuni; kulgeb Ölandi saarest lõuna poolt mööda punktini 56° 30′ põhjalaiust Ölandi idarannikul; sealt otse ida suunas punktini 18° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas Poola rannikuni; sealt lääne suunas piki Poola rannikut punktini 15° 00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas Bornholmi saareni; sealt piki Bornholmi lõuna- ja läänerannikut Hammerodde majakani (55° 18′ põhjalaiust, 14° 47′ idapikkust); sealt Sandhammareni majakani (55° 24′ põhjalaiust, 14° 12′ idapikkust) Rootsi lõunarannikul; sealt põhja suunas piki Rootsi idarannikut lähtepunktini. — ICES 26. statistiline alarajoon (BAL 26) — Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 56° 30′ põhjalaiust, 18° 00′ idapikkust ning kulgeb otse ida suunas Läti läänerannikuni; sealt lõuna suunas piki Läti, Leedu, Venemaa ja Poola rannikut punktini 18° 00′ idapikkust Poola rannikul; sealt otse põhja suunas lähtepunktini. — ICES 27. statistiline alarajoon (BAL 27) — Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 59° 41′ põhjalaiust ja 19° 00′ idapikkust Rootsi maismaa idarannikul ning kulgeb otse lõuna suunas Ojamaa saare põhjarannikuni; sealt lõuna suunas piki Ojamaa läänerannikut punktini 57° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 18° 00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 56° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas Ölandi saare idarannikuni; sealt pärast Ölandi lõunapoolsest küljest möödumist punktini 56° 30′ põhjalaiust Ölandi läänerannikul; sealt otse lääne suunas Rootsi rannikuni; sealt põhja suunas piki Rootsi idarannikut lähtepunktini. — ICES 28. statistiline alarajoon (BAL 28) — Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 58° 30′ põhjalaiust ja 19° 00′ idapikkust ning kulgeb otse ida suunas Saaremaa läänerannikuni; sealt pärast Saaremaa põhjapoolsest küljest möödumist punktini 58° 30′ põhjalaiust Saaremaa idarannikul; sealt otse ida suunas Eesti rannikuni; sealt lõuna suunas piki Eesti ja Läti läänerannikut punktini 56° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 18° 00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas punktini 57° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Ojamaa saare läänerannikuni; sealt põhja suunas punktini 19° 00′ idapikkust Ojamaa põhjarannikul; sealt otse põhja suunas lähtepunktini. — — ICES statistiline alarajoon 28-1 (BAL 28.1) — Veed, mis piirnevad läänes Ovisi majakast (57° 34.1234′N, 21° 42.9574′E) Läti läänerannikul Saaremaa Loodeneeme kaljurahuni (57° 57.4760′N, 21° 58.2789′E), sealt lõuna suunas Sõrve poolsaare lõunatipuni ning sealt kirde suunas piki Saaremaa rannikut kulgeva joonega ning põhjas joonega, mis kulgeb punktist 58° 30.0′ N, 23° 13.2′ E punktini 58° 30′ N, 23o 41.1′ E. — ICES statistiline alarajoon 28-2 (BAL 28.2) — Need 28. alarajooni osad, mis ei kuulu alarajooni 28-1. — ICES 29. statistiline alarajoon (BAL 29) — Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 60° 30′ põhjalaiust Rootsi maismaa idarannikul ja kulgeb otse ida suunas Soome maismaarannikuni; sealt lõuna suunas piki Soome lääne- ja lõunarannikut punktini 23° 00′ idapikkust maismaa lõunarannikul; sealt otse lõuna suunas punktini 59° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Eesti maismaarannikuni; sealt lõuna suunas piki Eesti läänerannikut punktini 58° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas Saaremaa idarannikuni; sealt pärast Saarema põhjapoolsest küljest möödumist punktini 58° 30′ põhjalaiust Saaremaa läänerannikul; sealt otse lääne suunas punktini 19° 00′ idapikkust; siis otse põhja suunas punktini 59° 41′ põhjalaiust Rootsi maismaa idarannikul; sealt põhja suunas piki Rootsi idarannikut lähtepunktini. — ICES 30. statistiline alarajoon (BAL 30) — Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 63° 30′ põhjalaiust Rootsi idarannikul ja kulgeb otse ida suunas Soome maismaarannikuni; sealt lõuna suunas piki Soome rannikut punktini 60° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas Rootsi maismaarannikuni; sealt põhja suunas piki Rootsi idarannikut lähtepunktini. — ICES statistiline alarajoon 31 (BAL 31) — Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 63° 30′ põhjalaiust Rootsi idarannikul, kulgeb pärast põhjas Põhjalahest möödumist punktini 63° 30′ põhjalaiust Soome maismaa läänerannikul; sealt otse lääne suunas lähtepunktini. — ICES statistiline alarajoon 32 (BAL 32) — Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 23° 00′ idapikkust Soome lõunarannikul ja kulgeb pärast idas Soome lahest möödumist punktini 59° 00′ põhjalaiust Eesti läänerannikul; sealt otse lääne suunas punktini 23° 00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.

ICES IV statistiline alapiirkond

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 62° 00′ põhjalaiust Norra rannikul ja kulgeb otse lääne suunas punktini 4° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas Šotimaa rannikuni; sealt ida ja lõuna suunas piki Šotimaa ja Inglismaa rannikut punktini 51° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Prantsusmaa rannikuni; sealt kirde suunas piki Prantsusmaa, Belgia, Madalmaade ja Saksamaa rannikut Saksamaa ja Taani läänepoolse piiritähiseni; sealt piki Jüütimaa läänerannikut Thyborønini; sealt lõuna ja ida suunas piki Limfjordi lõunarannikut Egenseklosteri neemeni; sealt üle Limfjordi idasuudme Halsini; sealt lääne suunas piki Limfjordi põhjarannikut Agger Tange lõunapoolseima tipuni; sealt põhja suunas piki Jüütimaa läänerannikut punktini 57° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 8° 00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas punktini 57° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 7° 00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas Norra rannikuni; sealt loode suunas piki Norra rannikut lähtepunktini.

— ICES IV a statistiline rajoon — Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 62° 00′ põhjalaiust Norra rannikul ja kulgeb otse lääne suunas punktini 3° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas Šotimaa rannikuni; sealt ida ja lõuna suunas piki Šotimaa rannikut punktini 57° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 7° 00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas Norra rannikuni; sealt loode suunas piki Norra rannikut lähtepunktini.

— ICES IV b statistiline rajoon — Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 57° 00′ põhjalaiust Taani läänerannikul ja kulgeb otse lääne suunas punktini 8° 00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas punktini 57° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas Šotimaa rannikuni; sealt lõuna suunas piki Šotimaa ja Inglismaa rannikut punktini 53° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Saksamaa rannikuni; sealt kirde suunas piki Jüütimaa rannikut Thyborønini; sealt lõuna ja ida suunas piki Limfjordi lõunarannikut Egenseklosteri neemeni; sealt üle Limfjordi idasuudme Halsini; sealt lääne suunas piki Limfjordi põhjarannikut Agger Tange lõunapoolseima tipuni; sealt põhja suunas piki Jüütimaa läänerannikut lähtepunktini.

— ICES IV c statistiline rajoon — Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 53° 30′ põhjalaiust Saksamaa läänerannikul ja kulgeb otse lääne suunas Inglismaa rannikuni; sealt lõuna suunas punktini 51° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Prantsusmaa rannikuni; sealt kirde suunas piki Prantsusmaa, Belgia, Madalmaade ja Saksamaa rannikut lähtepunktini.

ICES V statistiline alapiirkond

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 68° 00′ põhjalaiust ja 11° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 27° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 62° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 15° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 60° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 4° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 63° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.

— ICES V a statistiline rajoon — Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 68° 00′ põhjalaiust ja 11° 00′ läänepikkust; sealt otse lääne suunas punktini 27° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 62° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 15° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 63° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini. — — ICES V a 1. statistiline alarajoon — Ala, mis jääb järgmiste koordinaatidega ristküliku sisse: —



Laiuskraad Pikkuskraad 63.00 N 24.00 W 62.00 N 24.00 W 62.00 N 27.00 W 63.00 N 27.00 W 63.00 N 24.00 W — ICES V a 2. statistiline alarajoon — V a rajooni ülejäänud osa, mis ei kuulu V a 1 alarajooni. .

— ICES V b statistiline rajoon — Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 63° 00′ põhjalaiust ja 4° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 15° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 60° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 4° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini. — — ICES V b 1. statistiline alarajoon — Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 63° 00′ põhjalaiust ja 4° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 15° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 10° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 61° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 8° 00′ läänepikkust; sealt piki loksodroomi punktini 61° 15′ põhjalaiust ja 7° 30′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 8° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 60° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 4° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini. — — ICES V b 1 a statistiline alarajoon — V b 1 alarajooni osad, mis piirnevad järgmisi koordinaate ühendava joonega: —



Laiuskraad Pikkuskraad 60.49 N 15.00 W 60.71 N 13.99 W 60.15 N 13.29 W 60.00 N 13.50 W 60.00 N 15.00 W 60.49 N 15.00 W — ICES V b 1 b statistiline alarajoon — V b 1 alarajooni osad, mis ei kuulu V b 1 a alarajooni. — ICES V b 2. statistiline alarajoon — Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 60° 00′ põhjalaiust ja 10° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse põhja suunas punktini 61° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 8° 00′ läänepikkust; sealt piki loksodroomi punktini 61° 15′ põhjalaiust ja 7° 30′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 8° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60° 00′ põhjaliust; sealt otse lääne suunas lähtepunktini.

ICES VI statistiline alapiirkond

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 4° 00′ läänepikkust Šotimaa põhjarannikul ja kulgeb otse põhja suunas punktini 60° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 5° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 18° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 54° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Iirimaa rannikuni; sealt põhja ja ida suunas piki Iirimaa ja Põhja-Iirimaa rannikut punktini 55° 00′ põhjalaiust Põhja-Iirimaa idarannikul; sealt otse ida suunas Šotimaa rannikuni; sealt põhja suunas piki Šotimaa läänerannikut lähtepunktini.

— ICES VI a statistiline rajoon — Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 4° 00′ läänepikkust Šotimaa rannikul ja kulgeb otse põhja suunas punktini 60° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 5° 00′ läänpikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 12° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 54° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Iirimaa rannikuni; sealt põhja ja ida suunas piki Iirimaa ja Põhja-Iirimaa rannikut punktini 55° 00′ põhjalaiust Põhja-Iirimaa idarannikul; sealt otse ida suunas Šotimaa rannikuni; sealt põhja suunas piki Šotimaa läänerannikut lähtepunktini.

— ICES VI b statistiline rajoon — Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 60° 00′ põhjalaiust ja 12° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 18° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 54° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 12° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini. — — ICES VI b 1. statistiline alarajoon — VI b rajooni osad, mis piirnevad järgmisi koordinaate ühendava joonega: —



Laiuskraad Pikkuskraad 54.50 N 18.00 W 60.00 N 18.00 W 60.00 N 13.50 W 60.15 N 13.29 W 59.65 N 13.99 W 59.01 N 14.57 W 58.51 N 14.79 W 57.87 N 14.88 W 57.01 N 14.63 W 56.57 N 14.34 W 56.50 N 14.44 W 56.44 N 14.54 W 56.37 N 14.62 W 56.31 N 14.72 W 56.24 N 14.80 W 56.17 N 14.89 W 56.09 N 14.97 W 56.02 N 15.04 W 55.95 N 15.11 W 55.88 N 15.19 W 55.80 N 15.27 W 55.73 N 15.34 W 55.65 N 15.41 W 55.57 N 15.47 W 55.50 N 15.54 W 55.42 N 15.60 W 55.34 N 15.65 W 55.26 N 15.70 W 55.18 N 15.75 W 55.09 N 15.79 W 55.01 N 15.83 W 54.93 N 15.87 W 54.84 N 15.90 W 54.76 N 15.92 W 54.68 N 15.95 W 54.59 N 15.97 W 54.51 N 15.99 W 54.50 N 15.99 W 54.50 N 18.00 W — ICES VI b 2. statistiline alarajoon — Rajooni VI b ülejäänud osa, mis ei kuulu VI b 1. alarajooni.

ICES VII statistiline alapiirkond

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 54° 30′ põhjalaiust Iirimaa läänerannikul ja kulgeb otse lääne suunas punktini 18° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 48° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Prantsusmaa rannikuni; sealt põhja ja kirde suunas piki Prantsusmaa rannikut punktini 51° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas Inglismaa kagurannikuni; sealt lääne ja põhja suunas piki Inglismaa, Walesi ja Šotimaa rannikut punktini 55° 00′ põhjalaiust Šotimaa läänerannikul; sealt otse lääne suunas Põhja-Iirimaa rannikuni; sealt põhja ja lääne suunas piki Põhja-Iirimaa ja Iirimaa rannikut lähtepunktini.

— ICES VII a statistiline rajoon — Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 55° 00′ põhjalaiust Šotimaa läänerannikul ja kulgeb otse lääne suunas Põhja-Iirimaa rannikuni; sealt lõuna suunas piki Põhja-Iirimaa ja Iirimaa rannikut punktini 52° 00′ põhjalaiust Iirimaa kagurannikul; sealt otse ida suunas Walesi rannikuni; sealt kirde ja põhja suunas piki Walesi, Inglismaa ja Šotimaa rannikut lähtepunktini.

— ICES VII b statistiline rajoon — Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 54° 30′ põhjalaiust Iirimaa läänerannikul ja kulgeb otse lääne suunas punktini 12° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 52° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Iirimaa rannikuni; sealt põhja suunas piki Iirimaa läänerannikut lähtepunktini.

— ICES VII c statistiline rajoon — Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 54° 30′ põhjalaiust ja 12° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 18° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 52° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 12° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini. — — ICES VII c 1. statistiline alarajoon — VII c rajooni osa, mis piirneb järgmiste koordinaatidega: —



Laiuskraad Pikkuskraad 54.50 N 15.99 W 54.42 N 15.99 W 54.34 N 16.00 W 54.25 N 16.01 W 54.17 N 16.01 W 54.08 N 16.01 W 53.99 N 16.00 W 53.91 N 15.99 W 53.82 N 15.97 W 53.74 N 15.96 W 53.66 N 15.94 W 53.57 N 15.91 W 53.49 N 15.90 W 53.42 N 15.89 W 53.34 N 15.88 W 53.26 N 15.86 W 53.18 N 15.84 W 53.10 N 15.88 W 53.02 N 15.92 W 52.94 N 15.95 W 52.86 N 15.98 W 52.77 N 16.00 W 52.69 N 16.02 W 52.61 N 16.04 W 52.52 N 16.06 W 52.50 N 16.06 W 52.50 N 18.00 W 54.50 N 18.00 W 54.50 N 15.99 W — ICES VII c 2. statistiline alarajoon — VII c rajooni osa, mis ei kuulu VII c 1 alarajooni.

— ICES VII d statistiline rajoon — Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 51° 00′ põhjalaiust Prantsusmaa läänerannikul ning kulgeb otse lääne suunas Inglismaa rannikuni; sealt lääne suunas piki Inglismaa lõunarannikut punktini 2° 00′ läänepikkust; sealt lõuna suunas Cap de la Hague′ini Prantsusmaa rannikul; sealt kirde suunas piki Prantsusmaa rannikut lähtepunktini.

— ICES VII e statistiline rajoon — Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 2° 00′ läänepikkust Inglismaa lõunarannikul ning kulgeb lõuna ja lääne suunas piki Inglismaa rannikut punktini 50° 00′ põhjalaiust edelarannikul; sealt otse lääne suunas punktini 7° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 49° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 48° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Prantsusmaa rannikuni; sealt põhja ja kirde suunas piki Prantsusmaa rannikut Cap de la Hague′ni; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.

— ICES VII f statistiline rajoon — Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 5° 00′ läänepikkust Walesi lõunarannikul ning kulgeb otse lõuna suunas punktini 51° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 6° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 50° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 7° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 50° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Inglismaa rannikuni; sealt piki Inglismaa edelarannikut ja Walesi lõunarannikut lähtepunktini.

— ICES VII g statistiline rajoon — Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 52° 00′ põhjalaiust Walesi läänerannikul ning kulgeb otse lääne suunas Iirimaa kagurannikuni; sealt edela suunas piki Iirimaa rannikut punktini 9° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 50° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 7° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 50° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 6° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 51° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas Walesi lõunarannikuni; sealt loode suunas piki Walesi rannikut lähtepunktini.

— ICES VII h statistiline rajoon — Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 50° 00′ põhjalaiust ja 7° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 9° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 48° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 49° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 7° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.

— ICES VII j statistiline rajoon — Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 52° 30′ põhjalaiust Iirimaa läänerannikul ning kulgeb otse lääne suunas punktini 12° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 48° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 9° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas Iirimaa lõunarannikuni; sealt põhja suunas piki Iirimaa rannikut lähtepunktini. — — ICES VII j 1. statistiline alarajoon — VII j rajooni osa, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega: —



Laiuskraad Pikkuskraad 48.43 N 12.00 W 48.42 N 11.99 W 48.39 N 11.87 W 48.36 N 11.75 W 48.33 N 11.64 W 48.30 N 11.52 W 48.27 N 11.39 W 48.25 N 11.27 W 48.23 N 11.14 W 48.21 N 11.02 W 48.19 N 10.89 W 48.17 N 10.77 W 48.03 N 10.68 W 48.00 N 10.64 W 48.00 N 12.00 W 48.43 N 12.00 W — ICES VII j 2. statistiline alarajoon — VII j rajooni osa, mis ei kuulu VII j 1. alarajooni.

— ICES VII k statistiline rajoon — Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 52° 30′ põhjalaiust ja 12° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 18° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 48° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 12° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini. — — ICES VII k 1. statistiline alarajoon — VII k rajooni osa, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega: —



Laiuskraad Pikkuskraad 48.00 N 18.00 W 52.50 N 18.00 W 52.50 N 16.06 W 52.44 N 16.07 W 52.36 N 16.08 W 52.27 N 16.09 W 52.19 N 16.09 W 52.11 N 16.09 W 52.02 N 16.08 W 51.94 N 16.07 W 51.85 N 16.07 W 51.77 N 16.05 W 51.68 N 16.04 W 51.60 N 16.02 W 51.52 N 15.99 W 51.43 N 15.96 W 51.34 N 15.93 W 51.27 N 15.90 W 51.18 N 15.86 W 51.10 N 15.82 W 51.02 N 15.77 W 50.94 N 15.73 W 50.86 N 15.68 W 50.78 N 15.63 W 50.70 N 15.57 W 50.62 N 15.52 W 50.54 N 15.47 W 50.47 N 15.42 W 50.39 N 15.36 W 50.32 N 15.30 W 50.24 N 15.24 W 50.17 N 15.17 W 50.10 N 15.11 W 50.03 N 15.04 W 49.96 N 14.97 W 49.89 N 14.89 W 49.82 N 14.82 W 49.75 N 14.74 W 49.69 N 14.65 W 49.62 N 14.57 W 49.56 N 14.48 W 49.50 N 14.39 W 49.44 N 14.30 W 49.38 N 14.22 W 49.32 N 14.13 W 49.27 N 14.04 W 49.21 N 13.95 W 49.15 N 13.86 W 49.10 N 13.77 W 49.05 N 13.67 W 49.00 N 13.57 W 48.95 N 13.47 W 48.90 N 13.37 W 48.86 N 13.27 W 48.81 N 13.17 W 48.77 N 13.07 W 48.73 N 12.96 W 48.69 N 12.85 W 48.65 N 12.74 W 48.62 N 12.64 W 48.58 N 12.54 W 48.55 N 12.43 W 48.52 N 12.32 W 48.49 N 12.22 W 48.46 N 12.11 W 48.43 N 12.00 W 48.00 N 18.00 W — ICES VII k 2. statistiline alarajoon — VII k rajooni osa, mis ei kuulu VII k 1 alarajooni.

ICES VIII statistiline alapiirkond

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 48° 00′ põhjalaiust Prantsusmaa läänerannikul ning kulgeb otse lääne suunas punktini 18° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 43° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Hispaania läänerannikuni; sealt põhja suunas piki Hispaania ja Prantsusmaa rannikut lähtepunktini.

— ICES VIII a statistiline rajoon — Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 48° 00′ põhjalaiust Prantsusmaa läänerannikul ning kulgeb otse lääne suunas punktini 8° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 47° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 6° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 47° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 46° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Prantsusmaa rannikuni; sealt loode suunas piki Prantsusmaa rannikut lähtepunktini.

— ICES VIII b statistiline rajoon — Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 46° 00′ põhjalaiust Prantsusmaa läänerannikul ning kulgeb otse lääne suunas punktini 4° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 45° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 3° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 44° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 2° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas Hispaania põhjarannikuni; sealt piki Hispaania põhjarannikut ja Prantsusmaa läänerannikut lähtepunktini.

— ICES VIII c statistiline rajoon — Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 2° 00′ läänepikkust Hispaania põhjarannikul ning kulgeb otse põhja suunas punktini 44° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas 43° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Hispaania läänerannikuni; sealt põhja ja ida suunas piki Hispaania rannikut lähtepunktini.

— ICES VIII d statistiline rajoon — Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 48° 00′ põhjalaiust ja 8° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 44° 30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 3° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 45° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 4° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 46° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 5° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 47° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 6° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 47° 30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 8° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini. — — ICES VIII d 1. statistiline alarajoon — VIII d rajooni osa, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega: —



Laiuskraad Pikkuskraad 48.00 N 11.00 W 48.00 N 10.64 W 47.77 N 10.37 W 47.45 N 09.89 W 46.88 N 09.62 W 46.34 N 10.95 W 46.32 N 11.00 W 48.00 N 11.00 W — ICES VIII d 2. statistiline alarajoon — VIII d rajooni osa, mis ei kuulu VIII d 1. alarajooni.

— ICES VIII e statistiline rajoon — Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 48° 00′ põhjalaiust ja 11° 00′ idapikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 18° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 43° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini. — — ICES VIII e 1. statistiline alarajoon — VIII e rajooni osa, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega: —



Laiuskraad Pikkuskraad 43.00 N 18.00 W 48.00 N 18.00 W 48.00 N 11.00 W 46.32 N 11.00 W 44.72 N 13.31 W 44.07 N 13.49 W 43.00 N 13.80 W — ICES VIII e 2. statistiline alarajoon — VIII e rajooni osa, mis ei kuulu VIII e 1 alarajooni.

ICES IX statistiline alapiirkond

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 43° 00′ põhjalaiust Hispaania looderannikul ning kulgeb otse lääne suunas punktini 18° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 36° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5° 36′ läänepikkust Hispaania lõunarannikul (Punta Marroqui maakitsus); sealt loode suunas piki Hispaania edelarannikut, Portugali rannikut ja Hispaania looderannikut lähtepunktini.

— ICES IX a statistiline rajoon — Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 43° 00′ põhjalaiust Hispaania looderannikul ning kulgeb otse lääne suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 36° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5° 36′ läänepikkust Hispaania lõunarannikul (Punta Marroqui maakitsus); sealt loode suunas piki Hispaania edelarannikut, Portugali rannikut ja Hispaania looderannikut lähtepunktini.

— ICES IX b statistiline rajoon — Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 43° 00′ põhjalaiust ja 11° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 18° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 36° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini. — — ICES IX b 1. statistiline alarajoon — IX b rajooni osa, mis piirneb järgmisi punkte ühendava joonega: —



Laiuskraad Pikkuskraad 43.00 N 18.00 W 43.00 N 13.80 W 42.88 N 13.84 W 42.04 N 13.64 W 41.38 N 13.27 W 41.13 N 13.27 W 40.06 N 13.49 W 38.75 N 13.78 W 38.17 N 13.69 W 36.03 N 12.73 W 36.04 N 15.30 W 36.02 N 17.90 W 36.00 N 18.00 W 43.00 N 18.00 W — ICES IX b 2. statistiline alarajoon — IX b rajooni osa, mis ei kuulu IX b 1. alarajooni.

ICES X statistiline alapiirkond

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 48° 00′ põhjalaiust ja 18° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 42° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 36° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 18° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.

— ICES X a statistiline rajoon — See osa X alapiirkonnast, mis jääb 43o põhjalaiusest lõuna poole. — — ICES X a 1. statistiline alarajoon — X a rajooni osa, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega: —



Laiuskraad Pikkuskraad 36.00 N 18.00 W 36.00 N 22.25 W 37.58 N 20.62 W 39.16 N 21.32 W 40.97 N 23.91 W 41.35 N 24.65 W 41.91 N 25.79 W 42.34 N 28.45 W 42.05 N 29.95 W 41.02 N 35.11 W 40.04 N 35.26 W 38.74 N 35.48 W 36.03 N 31.76 W 36.00 N 32.03 W 36.00 N 42.00 W 43.00 N 42.00 W 43.00 N 18.00 W 36.00 N 18.00 W — ICES X a 2. statistiline alarajoon — X a rajooni osa, mis ei kuulu X a 1. alarajooni.

— ICES X b statistiline rajoon — See osa X alapiirkonnast, mis jääb 43o põhjalaiusest põhja poole.

ICES XII statistiline alapiirkond

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 62° 00′ põhjalaiust ja 15° 00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 27° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 59° 00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 42° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 48° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 18° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 60° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 15° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.

— ICES XII a statistiline rajoon — See osa XII alapiirkonnast, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega: —



Laiuskraad Pikkuskraad 62.00 N 15.00 W 62.00 N 27.00 W 59.00 N 27.00 W 59.00 N 42.00 W 52.50 N 42.00 W 52.50 N 18.00 W 54.50 N 18.00 W 54.50 N 24.00 W 60.00 N 24.00 W 60.00 N 18.00 W 60.00 N 15.00 W 62.00 N 15.00 W — ICES XII a 1. statistiline alarajoon — See osa XII a rajoonist, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega: —



Laiuskraad Pikkuskraad 52.50 N 42.00 W 56.55 N 42.00 W 56.64 N 41.50 W 56.75 N 41.00 W 56.88 N 40.50 W 57.03 N 40.00 W 57.20 N 39.50 W 57.37 N 39.00 W 57.62 N 38.50 W 57.78 N 38.25 W 57.97 N 38.00 W 58.26 N 37.50 W 58.50 N 37.20 W 58.63 N 37.00 W 59.00 N 36.77 W 59.00 N 27.00 W 60.85 N 27.00 W 60.69 N 26.46 W 60.45 N 25.09 W 60.37 N 23.96 W 60.22 N 23.27 W 60.02 N 21.76 W 60.00 N 20.55 W 60.05 N 18.65 W 60.08 N 18.00 W 60.00 N 18.00 W 60.00 N 24.00 W 54.50 N 24.00 W 54.50 N 18.00 W 52.50 N 18.00 W 52.50 N 42.00 W — ICES XII a 2. statistiline alarajoon — See osa XII a rajoonist, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega: —



Laiuskraad Pikkuskraad 60.00 N 20.55 W 60.00 N 15.00 W 60.49 N 15.00 W 60.44 N 15.22 W 60.11 N 17.32 W 60.05 N 18.65 W 60.00 N 20.55 W — ICES XII a 3. statistiline alarajoon — See osa XII a rajoonist, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega: —



Laiuskraad Pikkuskraad 59.00 N 42.00 W 56.55 N 42.00 W 56.64 N 41.50 W 56.75 N 41.00 W 56.88 N 40.50 W 57.03 N 40.00 W 57.20 N 39.50 W 57.37 N 39.00 W 57.62 N 38.50 W 57.78 N 38.25 W 57.97 N 38.00 W 58.26 N 37.50 W 58.63 N 37.00 W 59.00 N 36.77 W 59.00 N 42.00 W — ICES XII a 4. statistiline alarajoon — See osa XII a rajoonist, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega: —



Laiuskraad Pikkuskraad 62.00 N 27.00 W 60.85 N 27.00 W 60.69 N 26.46 W 60.45 N 25.09 W 60.37 N 23.96 W 60.22 N 23.27 W 60.02 N 21.76 W 60.00 N 20.55 W 60.05 N 18.65 W 60.11 N 17.32 W 60.44 N 15.22 W 60.49 N 15.00 W 62.00 N 15.00 W 62.00 N 27.00 W

— ICES XII b statistiline rajoon — See osa XII alapiirkonnast, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega: —



Laiuskraad Pikkuskraad 60.00 N 18.00 W 54.50 N 18.00 W 54.50 N 24.00 W 60.00 N 24.00 W 60.00 N 18.00 W

— ICES XII c statistiline rajoon — See osa XII alapiirkonnast, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega: —



Laiuskraad Pikkuskraad 52.50 N 42.00 W 48.00 N 42.00 W 48.00 N 18.00 W 52.50 N 18.00 W 52.50 N 42.00 W

ICES XIV statistiline alapiirkond

Veed, mis piirnevad joonega, mis kulgeb geograafiliselt põhjapooluselt piki meridiaani 40° 00′ läänepikkust Gröönimaa põhjarannikuni; sealt ida ja lõuna suunas piki Gröönimaa rannikut punktini 44° 00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 59° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 27° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 68° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas geograafilise põhjapooluseni.

— ICES XIV a statistiline rajoon — Veed, mis piirnevad joonega, mis kulgeb geograafiliselt põhjapooluselt piki meridiaani 40° 00′ läänepikkust Gröönimaa põhjarannikuni; sealt ida ja lõuna suunas piki Gröönimaa rannikut punktini 68° 30′ põhjalaiust Cape Savaryl; sealt otse lõuna suunas piki meridiaani 27° 00′ läänepikkust kuni punktini 68° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 11° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas geograafilise põhjapooluseni.

— ICES XIV b statistiline rajoon — Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 44°00′ läänepikkust Gröönimaa lõunarannikul ning kulgeb otse lõuna suunas punktini 59° 00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 27° 00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 68° 30′ põhjalaiust Cape Savaryl; sealt loode suunas piki Gröönimaa rannikut lähtepunktini. — — ICES XIV b 1. statistiline alarajoon — See osa XIV b rajoonist, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega: —



Laiuskraad Pikkuskraad 59.00 N 27.00 W 59.00 N 36.77 W 59.35 N 36.50 W 59.50 N 36.35 W 59.75 N 36.16 W 60.00 N 35.96 W 60.25 N 35.76 W 60.55 N 35.50 W 60.75 N 35.37 W 61.00 N 35.15 W 61.25 N 34.97 W 61.50 N 34.65 W 61.60 N 34.50 W 61.75 N 34.31 W 61.98 N 34.00 W 62.25 N 33.70 W 62.45 N 33.53 W 62.50 N 33.27 W 62.56 N 33.00 W 62.69 N 32.50 W 62.75 N 32.30 W 62.87 N 32.00 W 63.03 N 31.50 W 63.25 N 31.00 W 63.31 N 30.86 W 63.00 N 30.61 W 62.23 N 29.87 W 61.79 N 29.25 W 61.44 N 28.61 W 61.06 N 27.69 W 60.85 N 27.00 W 59.00 N 27.00 W — ICES XIV b 2. statistiline rajoon — See osa XIV b rajoonist, mis ei kuulu XIV b 1. alarajooni.

▼B









IV LISA

ATLANDI OOKEANI KIRDEOSA PÜÜGIANDMETE ESITAMISE VORMING

Magnetkandja

Arvutilindid: Üheksarajaline tihedusega 1 600 või 6 250 bitti tollil ning EBCDIC- või ASCII-koodis, eelistatavalt märgendamata. Märgendamise korral tuleks lisada faililõpukood.

Disketid: MS-DOS-vormindusega 3,5-tollised 720-kilobaidised või 1,4-megabaidised disketid või 5,25-tollised 360-kilobaidised või 1,2-megabaidised disketid.

Kirje vorming







Baidi number Andmeelement Märkused 1–4 riik (ISO 3-täheline kood) nt FRA = Prantsusmaa 5–6 aasta nt 90 = 1990 7–8 FAO põhipüügipiirkond 27 = Atlandi kirdeosa 9–15 rajoon nt IV a = ICES IV a rajoon 16–18 liik 3-täheline tähis 19–26 saak tonnides Märkused: a) Arvväljad tuleb joondada paremale ja tühikud lisada nende ette. Kõik tärkväljad peavad olema joondatud vasakule ning tühikud peavad olema nende järel. b) Saak tuleb märkida lossitud saagi eluskaalu ekvivalendina ja lähima tonnini ümardatult. c) Kogused (baidid 19–26), mis on väiksemad kui pool ühikut, tuleb märkida kui “1”. d) Teadmata kogused (baidid 19–26) tuleb märkida kui “2”.