2010R0920 — ET — 04.05.2013 — 002.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 920/2010, 7. oktoober 2010, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele nr 280/2004/EÜ luuakse liidu register ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kauplemisperioodideks, mis lõppevad 31. detsembril 2012 (EMPs kohaldatav tekst) (EÜT L 270, 14.10.2010, p.1)

Muudetud:









▼B

▼M1

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 920/2010,

7. oktoober 2010,

millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele nr 280/2004/EÜ luuakse liidu register ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kauplemisperioodideks, mis lõppevad 31. detsembril 2012

▼B

(EMPs kohaldatav tekst)







EUROOPA KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ, ( 1 ) eriti selle artiklit 19, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta otsust nr 280/2004/EÜ ühenduse kasvuhoonegaaside heitmete järelevalve ja Kyoto protokolli rakendamise süsteemi kohta, ( 2 ) eriti selle artikli 6 lõike 1 esimese lõigu teist lauset, olles konsulteerinud Euroopa andmekaitseinspektoriga ning arvestades järgmist: (1) Vastavalt otsuse nr 280/2004/EÜ artiklile 6 peavad liit ja selle liikmesriigid kohaldama registrite ja ühenduse sõltumatu tehingute registri loomiseks ja töötamiseks Kyoto protokolli kohaste registrisüsteemide andmevahetusstandardite funktsionaalseid ja tehnilisi kirjeldusi, mis on vastu võetud Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimiva ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi otsusega 12/CMP.1 (edaspidi „otsus 12/CMP.1”). (2) Direktiivi 2003/87/EÜ (millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem) artikli 19 lõike 1 kohaselt peavad kõik saastekvoodid olema liidu registris liikmesriikide hallatavatel kontodel. Selleks et Kyoto ühikuid ja saastekvoote saaks hoida liidu registris samadel kontodel, peab liidu register vastama ka Kyoto protokolli kohaste registrisüsteemide andmevahetusstandardite funktsionaalsetele ja tehnilistele kirjeldustele, mis on vastu võetud otsusega 12/CMP.1. (3) Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 20 kohaselt tuleb kvootide väljaandmise, ülekandmise ja tühistamise kohta arvestuse pidamiseks luua sõltumatu tehingute register (edaspidi „Euroopa Liidu tehingulogi” ehk „ELi tehingulogi”). Otsuse nr 280/2004/EÜ artikli 6 lõikes 2 on nõutud, et tehingulogile tehakse kättesaadavaks teave lubatud koguse ühikute, heitkoguste neeldumise ühikute, heitkoguste vähendamise ühikute ja tõendatud heitkoguste vähendamise ühikute väljaandmise, omamise, ülekandmise, omandamise, tühistamise ja kehtetuks tunnistamise kohta ning teave lubatud koguse ühikute, heitkoguste vähendamise ühikute ja tõendatud heitkoguste vähendamise ühikute ühest perioodist teise ülekandmise kohta. (4) Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 19 lõike 3 kohaselt tuleb vastu võtta määrus registrite standarditud ja turvatud süsteemi kohta, mis luuakse standarditud elektrooniliste andmebaaside kujul, mis sisaldavad ühiseid andmeelemente saastekvootide väljaandmise, omamise, ülekandmise ja tühistamise jälgimiseks, et tagada vajaduse korral üldsuse juurdepääs ja süsteemi konfidentsiaalsus ning kindlustada, et Kyoto protokollist tulenevaid kohustusi eiravaid ülekandmisi ei toimuks. (5) Iga kooskõlas otsuse nr 280/2004/EÜ artikliga 6 loodud register peaks sisaldama vähemalt üht osalise arvelduskontot, üht mahakandmiskontot ja vastavalt Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimiva ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi otsusele 13/CMP.1 (edaspidi „otsus 13/CMP.1”) tühistamis- ja asendamiskontosid, ning direktiivi 2003/87/EÜ artikli 19 kohaselt loodud liidu register, milles peetakse arvestust saastekvootidega seotud kõikide tehingute kohta, peaks sisaldama halduskontosid ja kasutajakontosid, mis on vajalikud kõnealuse direktiivi nõuete täitmiseks. Kõik kontod tuleb luua standardmenetluste kohaselt, et tagada registrisüsteemi terviklikkus ja üldsuse juurdepääs selles süsteemis hoitavale teabele. (6) Iga kooskõlas otsuse nr 280/2004/EÜ artikliga 6 loodud register peaks välja andma lubatud koguse ühikuid vastavalt otsusele 13/CMP.1, samal ajal kui saastekvoote peaks välja andma liidu register. Tuleks tagada, et kooskõlas otsuse nr 280/2004/EÜ artikliga 6 loodud registrites hoitav LKÜde reserv on võrdne nende poolt liidu registris välja antud saastekvootide kogusega tagamaks, et iga perioodi lõpus saaks tasaarveldussüsteemi kaudu üle kanda kõikidele saastekvootidega seotud tehingutele vastava koguse LKÜsid. (7) Kuna liikmesriigid ei saa mõjutada saastekvootide kogust, mida kontoomanikud otsustavad registrites hoida, põhjustaksid kõik tulevased rahvusvahelised piirangud, mis seatakse väljaantud saastekvootide tagatisena kehtivate LKÜde registris hoidmisele, tõsiseid raskusi registritele, kus hoitakse tavapärasest suuremat kogust selliseid saastekvoote. Tagamaks, et riskid, mida liikmesriigid sellega seoses peavad võtma, jaotuksid nende vahel võrdselt, tuleks tasaarveldussüsteem kehtestada selliselt, et pärast tasaarveldust oleks liidu registri tasaarvelduskontol hoitavate LKÜde kogus võrdne 2008–2012 kohustusteperioodist ülekantavate saastekvootide kogusega. (8) Liidu registri sisesed tehingud saastekvootidega tuleb sooritada ELi tehingulogi hõlmava sideühenduse kaudu, samal ajal kui tehingud Kyoto ühikutega tuleb sooritada sideühenduse kaudu, mis hõlmab nii ELi tehingulogi kui ka ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni rahvusvahelist tehingulogi. Tuleks vastu võtta sätted selle tagamiseks, et liikmesriigid, kes ei saa Kyoto protokolli kohaseid LKÜsid välja anda, kuna neil ei ole siduvat heitkoguste vähendamise kohustust, saaksid jätkata võrdset osalemist liidu heitkogustega kauplemise süsteemis. Selline osalemine ei oleks võimalik 2008–2012 kohustusteperioodil, sest erinevalt teistest liikmesriikidest ei saa need liikmesriigid välja anda saastekvoote, mis on seotud Kyoto protokolli kohaste LKÜdega. Selline võrdne osalus tuleks võimaldada liidu registri spetsiaalsete mehhanismide abil. (9) Eeskirjade eiramise vältimiseks peaks ELi tehingulogi kontrollima automaatselt kõiki liidu registrisüsteemis toimuvaid protsesse, mis on seotud saastekvootide, tõendatud heitkoguste, kontode ja Kyoto ühikutega, ning rahvusvaheline tehingulogi peaks automaatselt kontrollima Kyoto ühikutega seotud protsesse. Protsessid, mis kõnealust kontrolli ei läbi, tuleks lõpetada, et tagada liidu registrisüsteemis tehtavate tehingute vastavus direktiivi 2003/87/EÜ nõuetele ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Kyoto protokolli alusel koostatud nõuetele. (10) Ühtses registrisüsteemis hoitava teabe turvalisuse kaitsmiseks tuleks kohaldada piisavaid ja ühtlustatud nõudeid autentimise ja juurdepääsuõiguste kohta ning kõiki registrisüsteemiga seotud protsesse, käitajaid ja isikuid käsitlevaid andmeid tuleks säilitada. (11) Põhihaldaja peaks tagama, et ühtse registrisüsteemi töös esinevate tõrgete arv on minimaalne, võttes kõik põhjendatud meetmed liidu registri ja ELi tehingulogi kättesaadavuse tagamiseks ning kindlustades kogu teabe kaitseks vastupidavad süsteemid ja menetlused. (12) Registrisüsteemi peaks olema võimalik lisada lennundus, mis kuulub ELi heitkogustega kauplemise süsteemi alates 1. jaanuarist 2012. Suurem osa nõuetest, mis tulenevad heitkogustega kauplemise süsteemi läbivaatamisest, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivis 2009/29/EÜ (millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et täiustada ja laiendada ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi), ( 3 ) tuleb täita alles pärast 1. jaanuari 2013. Kõnealused nõuded on lahus funktsioonidest, mis peavad olema valmis 2012. aastal, kui heitkogustega kauplemise süsteemi kaasatakse lennundus. (13) Kuna õhusõiduki käitajatel on õigus tagastada erinevaid saastekvoote kui käitiste käitajatel, peaks õhusõiduki käitajate jaoks olema eri liiki konto, õhusõiduki käitaja arvelduskonto. ELi heitkogustega kauplemise süsteemi direktiivi II peatüki (lennundus) kohaselt välja antud saastekvoodid erinevad varem välja antud saastekvootidest, kuna need hõlmavad heitkoguseid, mis suuremalt osalt ei kuulu Kyoto protokolli reguleerimisalasse. Seepärast tuleks neid muudest saastekvootidest erinevalt märgistada. (14) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivis 2008/101/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi, ( 4 ) on nõutud, et õhusõiduki käitajate tagastatud Kyoto ühikud või Kyoto ühikutega tagatud saastekvoodid võib kõrvaldada üksnes koguses, mis on võrdne riigisisese lennunduse heitkogusega. Kuna liikmesriigid ei saa mõjutada õhusõiduki käitajate otsust selle suhtes, kas nad tagastavad II peatüki saastekvoote või ühikuid, mida võib kõrvaldada, tuleks kehtestada tsentraliseeritud tagastamis- ja ümberjagamissüsteem, millega tagatakse, et õhusõiduki käitajate tagastatud ühikuid, mida võib tagasi vahetada, kogutakse ja kasutatakse eelkõige selleks, et katta võrdselt kõikide liikmesriikide riigisisese lennunduse heitkogused. Liikmesriigid peaksid hiljem otsustama, kuidas kasutada sellisel viisil kogutud ühikuid, mida võib kõrvaldada. (15) Heitkogustega kauplemise süsteemi läbivaatamiseks ning lennunduse kaasamiseks aastal 2012 piisab, kui ühendada tehnilisel tasemel liikmesriikide praegused heitkogustega kauplemise süsteemi registrifunktsioonid ning jätta Kyoto protokolli registrifunktsioonide tehniline rakendamine liikmesriikide hallatavate Kyoto protokolli (edaspidi KP) registrite hooleks. (16) Selleks et rakendada direktiiviga 2009/29/EÜ kehtestatud muudatused ning kaasata 2012. aastal lennundus heitkogustega kauplemise süsteemi, piisab kui ühendada tehnilisel tasemel liikmesriikide praegused heitkogustega kauplemise süsteemi registrifunktsioonid ning jätta registrifunktsioonide tehniline rakendamine liikmesriikide hallatavate KP registrite hooleks nii kauaks, kui see on vajalik. Kuid selline lahendus ei oleks kulutõhus, sest see nõuaks ulatuslike, kuid samas vähe kasutust leidvate IT-vahendite samaaegset käigushoidmist igas liikmesriigis. Seega on komisjoni ja liikmesriikide eesmärk teha koostööd Euroopa registrite konsolideeritud süsteemi nimel, mis ühendaks kõikide liikmesriikide KP registritega seotud IT-funktsioonid. (17) Käesoleva määruse sätted saastekvootide ja Kyoto ühikute arvestamiseks ning Euroopa registrite konsolideeritud süsteemi loomise võimalus ei piira Euroopa Liidu tulevasi otsuseid selle kohta, kas järgitakse liidu ühtset heite vähendamise eesmärki või eraldatakse liikmesriikide heite vähendamise eesmärgid mis tahes tulevase rahvusvahelise kliimaleppe kohaselt. (18) Vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 19 lõikele 4 on vaja sätestada liidu registri muutmise ja vahejuhtumite haldamise protsessid ning asjakohased üksikasjad, millega tagatakse ühenduse registris liikmesriikidele võimalus algatusteks, mis on seotud tõhususe suurendamise, halduskulude juhtimise ja kvaliteedikontrolli meetmetega. Saastekvootide hoidmine liidu registris ei tohiks piirata riiklike registrite pidamist selliste heitkoguste jaoks, mis ei kuulu heitkogustega kauplemise süsteemi, ning liidu register peaks tagama riiklike registritega võrdse teenuste kvaliteedi. (19) Kuna alates 2009. aastast on kogu registrisüsteemis märkimisväärselt suurenenud käibemaksupettused, rahapesu ja muud kriminaalsed toimingud, on vaja ette näha üksikasjalikumad ja rangemad eeskirjad kontoomanike ja kontode avamist taotlevate isikute esitatud isikuandmete kontrollimiseks. Lisaks peab liikmesriikide ametiasutustel olema võimalus keelduda konto avamisest sellistele isikutele, keda on alust kahtlustada soovis kasutada registrisüsteemi pettuste eesmärgil. Samuti tuleb ette näha üksikasjalikud eeskirjad, mille abil oleks võimalik kiiresti ja tõhusalt edastada andmed õiguskaitseorganitele, kes saaksid saadud teavet uurimise eesmärgil kasutada. (20) Komisjoni 8. oktoobri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 994/2008 (registrite standarditud ja turvatud süsteemi kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele nr 280/2004/EÜ ( 5 ) on tunnistatud kehtetuks ja asendatud alates 2012. aastast komisjoni 21. detsembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 2216/2004 registrite standarditud ja turvatud süsteemi kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele 280/2004/EÜ ( 6 ). Kuna käesoleva määrusega muudetakse oluliselt 1. jaanuarist 2012 kohaldatavaid sätteid mitmes reguleeritud valdkonnas, tuleb määrus (EÜ) nr 994/2008 selguse huvides tunnistada kehtetuks ja tervikuna asendada, kuid määruse (EÜ) nr 2216/2004 kehtetuks tunnistamine ja asendamine, mis on ette nähtud määrusega (EÜ) nr 994/2008, jääb kehtima. (21) Kuna määrus (EÜ) nr 2216/2004 on jõus 2011. aasta lõpuni, on kõnealuses määruses vaja teha teatavad osalised muudatused, mis jõustuksid viivitamata. Muudatused on seotud pettuste ja muu kuritegevuse vastase võitlusega ning ühikute tagastamisprotsessiga. Samuti tuleks selguse huvides välja jätta vananenud sätted. Kuna pettusevastaste toimingute ja tagastamisprotsessiga seotud muudatusi tuleks kohaldada nii kiiresti kui võimalik, peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata pärast selle avaldamist. (22) Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 2216/2004 vastavalt muuta ning muudatused peaksid jõustuma viivitamata. Nimetatud määrus tuleks tunnistada kehtetuks alates 1. jaanuarist 2012. (23) Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivile 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu ja nõukogu direktiivi 90/313/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta ( 7 ) ning otsusele 13/CMP.1 tuleks teatavad aruanded korrapäraselt avaldada, et tagada üldsuse juurdepääs ühtses registrisüsteemis hoitavale teabele, võttes arvesse teatavaid konfidentsiaalsusnõudeid. (24) Juhul kui liidu õigusaktid on kohaldatavad käesoleva määruse kohaselt hoitava ja töödeldava teabe suhtes, tuleks arvesse võtta neid õigusaktide, mis käsitlevad üksikisikute kaitset isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumist, eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivist 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta, ( 8 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivist 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv), ( 9 ) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusest (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta ( 10 ). (25) Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







I

PEATÜKK

SISU JA MÕISTED

Artikkel 1

Sisu

►M1 Käesolevas määruses kehtestatakse üldnõuded ning registrite tööd ja hooldamist käsitlevad nõuded, mida kohaldatakse 31. detsembril 2012 lõppevatel kauplemisperioodidel ning otsuse nr 280/2004/EÜ artiklis 6 nimetatud registritest koosneva standarditud ja turvatud registrisüsteemi suhtes ning direktiivi 2003/87/EÜ artikli 20 lõikega 1 ettenähtud sõltumatu tehingulogi suhtes. ◄ Määrusega nähakse ette ka sidesüsteem registrisüsteemi ning sõltumatu tehingulogi vahel, mille on loonud ning mida hoiab käigus ja hooldab Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaat.

▼M1

Artikkel 1a

Reguleerimisala

Käesolevat määrust kohaldatakse selliste saastekvootide suhtes, mis on loodud ELi heitkogustega kauplemise süsteemis 31. detsembril 2012 lõppevateks kauplemisperioodideks, ning Kyoto ühikute suhtes.

▼B

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse direktiivi 2003/87/EÜ artiklis 3 sätestatud mõisteid. Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) „kontoomanik” – registrisüsteemis kontot omav isik;

2) „põhihaldaja” – direktiivi 2003/87/EÜ artikli 20 kohaselt komisjoni poolt määratud isik;

3) „pädev asutus” – asutus või asutused, mille liikmesriik on nimetanud vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 18;

4) „KP osaline” – Kyoto protokolli osaline;

5) „kauplemisplatvorm” – mis tahes tüüpi mitmepoolne süsteem, mis viib kokku mitmed kolmandate poolte ostu- ja müügihuvid või lihtsustab neid, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ ( 11 ) artiklis 4; nimetatud ostu- ja müügihuvid on väljendatud saastekvootides või Kyoto ühikutes;

6) „tõendaja” – komisjoni otsuse 2007/589/EÜ ( 12 ) I lisa lõike 5 punktis m määratletud tõendaja.

7) „lubatud koguse ühik” ehk „LKÜ” – otsuse nr 280/2004/EÜ artikli 7 lõike 3 kohaselt välja antud ühik;

8) „II peatüki saastekvoodid” – direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki kohaselt välja antud saastekvoodid;

9) „III peatüki saastekvoodid” – kõik saastekvoodid, mis ei ole välja antud direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki kohaselt;

10) „pikaajaline tõendatud heitkoguste vähendamise ühik” ehk „pTHV” – ühik, mis on välja antud puhta arengu mehhanismi kohaselt ellu viidavateks metsastamis- või taasmetsastamisprojektideks ning mis Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimiva konventsiooniosaliste konverentsi otsuse nr 5/CMP.1 kohaselt kaotab kehtivuse puhta arengu mehhanismi kohaselt ellu viidavate metsastamis- või taasmetsastamisprojektide selle heitkoguste vähendamise arvestusperioodi lõpus, mille jaoks see välja anti;

11) „heitkoguste neeldumise ühik” ehk „HNÜ” – Kyoto protokolli artikli 3 alusel välja antud ühik;

12) „ajutine tõendatud heitkoguste vähendamise ühik” ehk „aTHV” – ühik, mis on välja antud puhta arengu mehhanismi kohaselt ellu viidavateks metsastamis- või taasmetsastamisprojektideks ning mis otsuse nr 5/CMP.1 kohaselt kaotab kehtivuse Kyoto protokolli selle kohustusteperioodi lõpus, mis järgneb perioodile, mille jooksul see ühik välja anti;

13) „protsess” – automaatne tehniline menetlus, mille abil sooritatakse registris konto või ühikuga seotud toiming;

14) „tehing” – protsess, mis hõlmab saastekvoodi või Kyoto ühiku ülekandmist ühelt kontolt teisele;

15) „tagastamine” – käitaja või õhusõiduki käitaja arvestab maha sellise koguse saastekvoote või Kyoto ühikuid, mis vastab tema käitise või õhusõiduki tõendatud heitkogustele;

16) „tühistamine” – Kyoto ühiku omanik eemaldab Kyoto ühiku lõplikult, ilma et seda arvestataks maha tõendatud heitkoguste võrra;

17) „kustutamine” – saastekvoodi omanik eemaldab saastekvoodi lõplikult, ilma et seda arvestataks maha tõendatud heitkoguste võrra;

18) „kõrvaldamine” – Kyoto protokolli osaline arvestab maha sellise koguse Kyoto ühikuid, mis vastab kõnealuse osalise teatatud heitkogustele;

19) „rahapesu” – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/60/EÜ ( 13 ) artikli 1 lõikes 2 määratletud tegu;

20) „raske kuritegu” – direktiivi 2005/60/EÜ artikli 3 lõikes 5 määratletud tegu;

21) „terrorismi rahastamine” – direktiivi 2005/60/EÜ artikli 1 lõikes 4 määratletud tegevus;

22) „registri haldaja” – liidu registri või mis tahes muu Kyoto protokolli registri haldaja;

23) „riiklik haldaja” – kooskõlas artikliga 6 määratud üksus, kes vastutab liikmesriigi nimel liikmesriigi jurisdiktsiooni all olevate kasutajakontode haldamise eest liidu registris;

24) „konto haldaja” – I lisa tabeli I-I kolmandas tulbas teatavat tüüpi konto haldamiseks määratud haldaja;

▼M1

25) „juht” – isik, kes tulemuslikult juhib juriidilise isiku igapäevast tööd;

26) „Kesk-Euroopa aeg” – Kesk-Euroopa suveaeg Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/84/EÜ ( 14 ) artiklites 1, 2 ja 3 määratletud suveaja perioodil.

▼B







II

PEATÜKK

REGISTRISÜSTEEM

▼M2 —————

▼B







III

PEATÜKK

ÜHIKUD

▼M2 —————

▼B







IV

PEATÜKK

KONTOD







1.

JAGU

Kõikide kontode suhtes kohaldatavad sätted

▼M2 —————

▼B







2.

JAGU

Kontode avamine ja ajakohastamine

▼M2 —————

▼B







3.

JAGU

Kontode sulgemine

▼M2 —————

▼B







4.

JAGU

Kontodele juurdepääsu peatamine

▼M2 —————

▼B







V

PEATÜKK

TÕENDATUD HEITKOGUSED JA NÕUETELE VASTAVUS

Artikkel 29

Käitise või õhusõiduki käitaja tõendatud heitkoguseid käsitlevad andmed

1. Iga käitaja ja õhusõiduki käitaja valib enne, kui ta edastab tõendatud heitkoguseid käsitlevad aastaandmed liidu registrisse, tema kontot haldava riikliku haldaja juures registreeritud tõendajate seast endale tõendaja. Kui käitaja või õhusõiduki käitaja on ise ka tõendaja, ei saa ta ennast tõendajaks valida.

2. Riiklik haldaja sisestab heitkoguseid käsitlevad aastaandmed järgmise aasta 1. jaanuari ja 31. märtsi vahelisel ajal. Käitise heitkoguseid käsitlevad aastaandmed võib sisestada ka sama aasta jooksul, kui käitise kasvuhoonegaaside heiteloa kehtivusaeg on juba lõppenud. Pädev asutus võib otsustada, et heitkoguseid käsitlevad andmed sisestab riikliku haldaja asemel eespool nimetatud tähtaja jooksul kontoomanik või tõendaja (sealhulgas tõendajatena tegutsevad pädevad asutused).

3. Heitkoguseid käsitlevate aastaandmete edastamiseks kasutatakse X lisas sätestatud vormi.

▼M1

4. Kui käitaja aruanne käitise eelmise aasta heitkoguste kohta või õhusõiduki käitaja aruanne kogu eelmise aasta lennutegevusest tulenevate heitkoguste kohta on tunnistatud rahuldavaks vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 15 esimesele lõigule, kinnitab tõendaja või pädev asutus iga-aastased tõendatud heitkogused.

5. Riiklik haldaja või pädev asutus märgib kooskõlas lõikega 4 kinnitatud heitkogused liidu registris tõendatuks. Pädev asutus võib otsustada, et riikliku haldaja asemel märgib tõendaja heitkogused liidu registris tõendatuks.

▼B

6. Pädev asutus võib anda riiklikule haldajale korralduse teha parandus käitise või õhusõiduki käitaja iga-aastastes tõendatud heitkogustes, et tagada vastavus direktiivi 2003/87/EÜ V lisa kohaselt liikmesriigi kehtestatud üksikasjalikele nõuetele; selleks sisestatakse asjaomase käitise või õhusõiduki käitaja vastava aasta parandatud ja tõendatud või prognoositud heitkogused liidu registrisse.

7. Kui iga aasta 1. mail ei ole liidu registrisse käitise või õhusõiduki käitaja eelmise aasta tõendatud heitkoguste arvnäitajat sisestatud, või kui tõendatud heitkoguste arvnäitaja on tunnistatud valeks, sisestatakse liidu registrisse asendav hinnanguline heitkoguste arvnäitaja, mis arvutatakse võimalikult täpselt ja järgides liikmesriigi vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ V lisale kehtestatud üksikasjalikke nõudeid.

Artikkel 30

Kontode blokeerimine tõendatud heitkoguste esitamata jätmise tõttu

1. Kui iga aasta 1. aprillil ei ole käitise või õhusõiduki käitaja tõendatud heitkoguste aastaandmed eelmise aasta kohta liidu registrisse kantud, blokeeritakse vastava käitaja või õhusõiduki käitaja arvelduskonto liidu registris.

2. Kui kõik käitise või õhusõiduki käitaja tõendatud heitkoguste aastaandmed, mille sisestamise tähtaeg on ületatud, on liidu registrisse kantud, avatakse kõnealune konto liidu registris uuesti.

Artikkel 31

Nõuetele vastavuse arvnäitajate arvutamine

1. Iga aasta 1. mail määrab liidu register igale käitisele ja õhusõiduki käitajale, kellel on avatud või blokeeritud käitaja arvelduskonto või õhusõiduki käitaja arvelduskonto, nõuetele vastavuse arvnäitaja, arvutades kõigi sellel ajavahemikul tagastatud saastekvootide, THVde ja HVÜde summa, millest lahutatakse kõigi selle ajavahemiku kuni jooksva aastani (kaasa arvatud) tõendatud heitkoguste summa ning liidetakse parandustegur.

2. Lõikes 1 nimetatud parandustegur on null, kui eelmise ajavahemiku viimase aasta nõuetele vastavuse arvnäitaja oli nullist suurem, kuid jääb sama suureks kui eelmise ajavahemiku viimase aasta arvnäitaja, kui nimetatud arvnäitaja oli nullist väiksem või võrdne nulliga.

3. Liidu registrisse sisestatakse iga käitise ja iga õhusõiduki käitaja nõuetele vastavuse arvnäitaja iga aasta kohta.

▼M2

Artikkel 32

Õhusõiduki käitaja väljaarvatud arvelduskonto

1. Kui direktiivi 2003/87/EÜ artikli 12 lõikes 2a saastekvootide tagastamiseks kehtestatud tähtaja möödudes on õhusõiduki käitaja artikli 29 kohaselt liidu registrisse kantud eelmise aasta tõendatud heitkoguste väärtuseks null, viiakse vastava õhusõiduki käitaja arvelduskonto liidu registris väljaarvatud olekusse.

2. Konto olek muudetakse liidu registris avatuks, kui jooksvale aastale eelnenud aasta tõendatud heitkoguste väärtus ei ole null.

▼B







VI

PEATÜKK

TEHINGUD







1.

JAGU

Saastekvootide eraldamine ja väljaandmine

▼M1

Artikkel 32a

Tehingute sooritamine

1. Kõigi selliste VI peatüki tehingute puhul, mida ei ole algatanud kauplemisplatvorm, nõuab liidu register enne tehingu algatamist ribavälist kinnitust. Tehing algatatakse üksnes juhul, kui täiendav volitatud esindaja, kelle heakskiitu on artikli 19 lõike 2 kohaselt vaja, on ribavälise tehingu kinnitanud.

2. Artiklites 43 ja 44 osutatud saastekvootide ja Kyoto ühikute ülekanded algatatakse viivitamata juhul, kui need on kinnitatud ajavahemikul esmaspäevast reedeni (k.a) kella 10.00 ja 16.00 vahel Kesk-Euroopa aja järgi, välja arvatud riigipühad liikmesriikides, kes otsustavad viivitusaja arvestamise vastavalt lõikele 3 peatada. Mis tahes muul ajal kinnitatud ülekanne algatatakse järgmisel päeval, esmaspäevast reedeni kell 10.00 Kesk-Euroopa aja järgi.

3. Kõigi artiklites 43 ja 44 osutatud saastekvootide ja Kyoto ühikute ülekannete (v.a ülekanded kauplemiskontolt kõnealuse konto usalduskontode nimekirjas olevale kontole) suhtes kohaldatakse 26-tunnist viivitusaega tehingu algatamisest kuni ülekande toimumiseni, mille kohta on artikli 70 kohaselt edastatud teade protsessi lõpetamiseks. Nimetatud viivitusaja arvestamine peatatakse kella 00.00st kuni 24.00ni Kesk-Euroopa aja järgi laupäeviti ja pühapäeviti. Liikmesriigid võivad otsustada peatada viivitusaja arvestamise ka antud aasta riigipühadel kella 00.00st kuni 24.00ni Kesk-Euroopa aja järgi; kõnealune otsus tuleb avaldada eelneva aasta 1. detsembriks.

4. Kui konto esindaja kahtlustab, et tehingu algatamisega on seotud pettus, võib ta hiljemalt kaks tundi enne lõikega 3 ette nähtud viivitusaja lõppu taotleda riiklikult haldajalt oma nimel ülekande tühistamist, enne kui edastatakse teade ülekande lõpetamiseks. Kontoomanik edastab viivitamata pärast taotluse esitamist aruande võimaliku pettuse kohta pädevale õiguskaitseasutusele. Kõnealune aruanne edastatakse seitsme päeva jooksul riiklikule haldajale.

5. Lõigete 1 ja 2 kohasel tehingu algatamisel saadetakse kõigile konto esindajatele teade ülekande kavandatud algatamise kohta.

Artikkel 32b

Saastekvootide olemus ja tehingute lõplikkus

1. Saastekvoot või Kyoto ühik on turul kaubeldav asendatav ja immateriaalne vahend.

2. Saastekvoodi ja Kyoto ühiku immateriaalsus tähendab, et liidu registri kanne on esmapilgul usutav ja piisav tõend saastekvoodi või Kyoto ühiku või mis tahes muu sellise eseme omamise kohta, mida käesoleva määruse kohaselt tuleb või on lubatud kõnealusesse registrisse kanda.

3. Saastekvoodi ja Kyoto ühiku asendatavus tähendab, et kõiki saastekvoodi või Kyoto ühikuga seotud tagasisaamis- või tagasiandmiskohustusi, mis võivad tuleneda siseriiklikust õigusest, kohaldatakse ainult sama liiki saastekvootide või Kyoto ühikute suhtes. Eelkõige:

a) kui käesoleva määruse artiklist 51 ja artikliga 69 ettenähtud kooskõlastusprotsessist ei tulene teisiti, muutub tehing lõplikuks ja pöördumatuks selle lõpetamisel artikli 70 kohaselt. Ilma et see mõjutaks siseriikliku õiguse mis tahes sätet või siseriikliku õigusega ettenähtud edasikaebamisõigust, millest võib tuleneda mingi nõue või käsk sooritada registris uus tehing, ei tohiks ükski lepingute või tehingute peatamist käsitlev õigusnorm, eeskiri ega tava viia sellise registris sooritatud tehingu tühistamiseni, mis on käesoleva määruse kohaselt lõplikuks ja pöördumatuks muutunud.

b) käesolevas artiklis sätestatu ei takista kontoomanikku ega kolmandat isikut kasutamast aluseks olevast tehingust tulenevaid seadusjärgseid õigusi või esitamast nõudeid, sealhulgas tagasisaamiseks, tagasiandmiseks või kahju eest seoses registris lõplikuks muutunud tehinguga, näiteks pettuse või tehnilise vea korral, kui see ei põhjusta tehingu tagasipööramist, tühistamist või likvideerimist registris.

4. Heas usus tegutsev saastekvoodi või Kyoto ühiku ostja ja omanik omandab ülekandjalt saastekvoodi või Kyoto ühiku ilma omandiõiguse puudusteta.

▼B

Artikkel 33

Siseriikliku saastekvootide eraldamise kava tabelid

1. ELi tehingulogi sisaldab iga liikmesriigi jaoks üht siseriiklikku saastekvootide eraldamise kava tabelit 2008–2012 kohustusteperioodi kohta. Siseriikliku saastekvootide eraldamise kava tabelid sisaldavad järgmist teavet:

a) käitistele välja antavate saastekvootide koguarv: siseriikliku saastekvootide eraldamise kavaga hõlmataval ajavahemikul käitistele välja antavate saastekvootide koguarv ühes lahtris esitatuna;

b) süsteemis osalevatele käitistele välja andmata saastekvootide koguarv (reserv): siseriikliku saastekvootide eraldamise kavaga hõlmatud ajavahemikuks uute osalevate käitiste ja enampakkumise jaoks kõrvale pandud saastekvootide (välja antud või ostetud) koguarv ühes lahtris esitatuna;

c) aastad: iga siseriikliku saastekvootide eraldamise kavaga hõlmatud aasta, kasvavas järjestuses eraldi lahtrites;

d) iga kehtivat luba omava käitise tunnuskood, eraldi lahtrites kasvavas järjekorras. Loetletud käitised hõlmavad käitisi, mis on vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 24 ühepoolselt lisatud, ning ei hõlma käitisi, mis on vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 27 ajutiselt välja arvatud;

e) eraldatud saastekvoodid: saastekvoodid, mis eraldatakse konkreetsel aastal konkreetsele käitisele, sisestatakse lahtrisse, mis ühendab nimetatud aasta nimetatud käitise tunnuskoodiga.

2. Siseriikliku saastekvootide eraldamise kava tabelid esitatakse XI lisas sätestatud vormis.

Artikkel 34

Liidu lennunduse saastekvootide eraldamise tabel

1. Euroopa Liidu tehingulogi sisaldab ühte liidu lennunduse saastekvootide eraldamise tabelit 2012. aasta kohta. See tabel sisaldab järgmist teavet:

a) liidus 2012. aastal eraldatavate II peatüki saastekvootide koguarv;

b) selliste II peatüki saastekvootide arv, mis on igale tabelis nimetatud kontoomanikule juba eraldatud tasuta;

c) selliste II peatüki saastekvootide arv, mida liikmesriigid ei ole veel eraldanud, esitatuna iga liikmesriigi kohta eraldi;

▼M1

d) saastekvootide saaja isikuandmed (kui saastekvoodid eraldatakse enampakkumise teel, on saajaks komisjoni määrusega (EL) nr 1193/2011 ( 15 ) selleks otstarbeks loodud konto).

▼B

2. Liidu lennunduse saastekvootide eraldamise tabelid esitatakse XII lisas sätestatud vormis.

Artikkel 35

Siseriikliku saastekvootide eraldamise kava tabelite sisestamine ELi tehingulogisse

1. Liikmesriigid esitavad vähemalt 12 kuud enne 2008–2012 kohustusteperioodi algust komisjonile oma siseriikliku saastekvootide eraldamise kava tabeli, mis vastab direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11 lõike 2 kohaselt vastuvõetud otsusele.

2. Kui siseriikliku saastekvootide eraldamise kava tabel põhineb komisjonile esitatud siseriiklikul saastekvootide eraldamise kaval, mida direktiivi 2003/87/EÜ artikli 9 lõike 3 alusel tagasi ei lükatud või mille parandusettepanekud komisjon on heaks kiitnud, annab komisjon põhihaldajale korralduse sisestada siseriikliku saastekvootide eraldamise kava tabel ELi tehingulogisse.

Artikkel 36

Eraldamisotsuste sisestamine liidu lennunduse saastekvootide eraldamise tabelisse

Kui liikmesriikide poolt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3e lõike 4 kohaselt vastuvõetud otsused II peatüki saastekvootide eraldamise kohta aastaks 2012 vastavad direktiivi 2003/87/EÜ nõuetele, annab komisjon põhihaldajale korralduse sisestada eraldamisotsused liidu lennunduse saastekvootide eraldamise tabelisse ELi tehingulogis.

Artikkel 37

Siseriiklike saastekvootide eraldamise kava tabelite parandused

1. Riiklik haldaja teeb 2008–2012 kohustusteperioodi kohta siseriikliku saastekvootide eraldamise kava tabelisse ELi tehingulogis parandusi komisjoni sellest eelnevalt teavitamata, kui:

a) saastekvoote eraldati uuele süsteemis osalejale;

b) liikmesriik on suurendanud reservi saastekvootide ostmise teel;

c) käitise heiteloa kehtivus on lõppenud ning kõik saastekvoodid, mida ei ole veel kõnealuse käitise kontole kantud, kantakse reservi;

d) käitis on jagatud kaheks või enamaks käitiseks;

e) kaks või enam käitist on ühendatud üheks käitiseks.

Kõnealused parandused ei muuda väljaantud saastekvootide üldkogust, mis on esitatud siseriikliku saastekvootide eraldamise kava tabelis.

2. Liikmesriik teavitab komisjoni eelnevalt kõikidest muudest kui lõikes 1 osutatud parandustest siseriiklikus saastekvootide eraldamise kavas ning igast vastavast parandusest siseriikliku saastekvootide eraldamise kava tabelis. Kui parandus siseriikliku saastekvootide eraldamise kava tabelis põhineb komisjonile esitatud siseriiklikul saastekvootide eraldamise kaval, mida direktiivi 2003/87/EÜ artikli 9 lõike 3 alusel tagasi ei lükatud või mille osas komisjon on muudatused heaks kiitnud, ning see parandus tuleneb andmete täiustamisest, siis annab komisjon põhihaldajale korralduse kanda vastav parandus siseriikliku saastekvootide eraldamise kava tabelisse ELi tehingulogis.

3. Kui lõike 2 kohaseid parandusi tehakse pärast saastekvootide väljaandmist või eraldamist, ning kui parandused vähendavad 2008–2012 kohustusteperioodi saastekvootide üldkogust, kannab riiklik haldaja liidu registri poolt kindlaksmääratud liiki saastekvoodid ettenähtud koguses üle liidu vastava ajavahemiku kustutamiskontole.

Artikkel 38

Liidu lennunduse saastekvootide eraldamise tabeli parandused

1. Riiklik haldaja võib teha ELi tehingulogisse sisestatud liidu lennunduse saastekvootide eraldamise tabelisse parandusi komisjoni sellest eelnevalt teavitamata, kui:

a) uus õhusõiduki käitaja on alustanud tegevust;

b) enampakkumise korraldajale anti II peatüki saastekvoote enampakkumisel müümiseks;

c) õhusõiduki käitaja on jagatud kaheks või enamaks õhusõiduki käitajaks;

d) kaks või enam õhusõiduki käitajat on ühinenud üheks õhusõiduki käitajaks.

2. Kõnealused parandused ei muuda II peatüki saastekvootide väljaantud üldkogust, mis on esitatud liidu lennunduse saastekvootide eraldamise tabelis.

3. Liikmesriik teavitab komisjoni igast direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3e lõike 4 kohaselt II peatüki saastekvootide eraldamise kohta vastuvõetud otsuse parandusest, mis on vajalik komisjoni või liikmesriigi eksimusest tuleneva üleliigselt eraldatud saastekvootide koguse korrigeerimiseks ning mis ei ole lõikes 1 osutatud parandus. Kui parandus on kooskõlas direktiiviga 2003/87/EÜ, annab komisjon põhihaldajale korralduse liidu lennunduse saastekvootide eraldamise tabel kõnealuse otsuse alusel parandada ning sisestada see ELi tehingulogisse.

4. Kui lõike 2 kohaseid parandusi tehakse pärast II peatüki saastekvootide eraldamist kooskõlas artikliga 41 ning kui parandused vähendavad 2008–2012 kohustusteperioodi II peatüki saastekvootide üldkogust, kannab riiklik haldaja põhihaldaja kindlaksmääratud koguses II peatüki saastekvoote üle liidu selle ajavahemiku saastekvootide kustutamiskontole.

5. Kui õhusõiduki käitajate ühinemine hõlmab käitajaid, keda haldavad erinevad liikmesriigid, algatab lõike 1 punkti d kohase paranduse seda õhusõiduki käitajat haldav riiklik haldaja, kellele eraldatud saastekvoodid liidetakse teisele õhusõiduki käitajale eraldatud saastekvootidele. Enne paranduse tegemist on vaja seda õhusõiduki käitajat haldava riikliku haldaja nõusolekut, kellele eraldatud saastekvootidele liidetakse ühinenud õhusõiduki käitajale eraldatud saastekvoodid.

Artikkel 39

III peatüki saastekvootide väljaandmine

1. Kui siseriikliku saastekvootide eraldamise kava tabel on sisestatud ELi tehingulogisse, teeb riiklik haldaja 2008–2012 kohustusteperioodi esimese aasta 28. veebruariks järgmist:

a) kannab KP osalise arvelduskontolt HKSi LKÜde hoiukontole üle 2008–2012 kohustusteperioodi LKÜsid koguses, mis on võrdne väljaantavate III peatüki saastekvootide kogusega;

b) annab riiklikule saastekvootide arvelduskontole liidu registris välja III peatüki saastekvoote üldkoguses, mis on ette nähtud siseriikliku saastekvootide eraldamise kava tabelis.

2. Enne lõikes 1 osutatud toiminguid teatavad KP registri haldajad põhihaldajale oma KP registri asjaomase HKSi LKÜde hoiukonto tunnuskoodi.

3. Saastekvootide lõike 1 kohasel väljaandmisel määratakse igale saastekvoodile liidu registris ühiku kordumatu tunnuskood.

4. KP registrita liikmesriigid ei tee lõike 1 punkti a kohast toimingut.

Artikkel 40

III peatüki saastekvootide eraldamine

1. Ilma et see piiraks artiklite 37 ja 47 kohaldamist, kannab riiklik haldaja iga aasta 28. veebruariks riiklikult saastekvootide arvelduskontolt vastavale käitaja avatud arvelduskontole üle III peatüki saastekvootide väljaantud üldkogusest selle osa, mis on siseriikliku saastekvootide eraldamise kava tabeli vastava jao kohaselt asjaomasele käitisele vastavaks aastaks eraldatud.

2. Riiklik haldaja võib vastava osa üle kanda igal aastal mõnel hilisemal kuupäeval, kui mõne käitise puhul on liikmesriigi siseriiklikus saastekvootide eraldamise kavas nii ette nähtud.

3. Kui käitisele on siseriikliku saastekvootide eraldamise kava tabelis eraldatud täiendavalt III peatüki saastekvoote kooskõlas artikliga 37 tehtud paranduste tulemusena, kannab riiklik haldaja pädeva asutuse korraldusel riiklikult saastekvootide arvelduskontolt vastavale käitaja avatud arvelduskontole üle käitisele jooksvaks aastaks täiendavalt eraldatud III peatüki saastekvoodid.

Artikkel 41

II peatüki saastekvootide eraldamine

1. Kui liidu lennunduse saastekvootide eraldamise tabel on ELi tehingulogisse sisestatud, loob riiklik haldaja 28. veebruariks 2012 igale õhusõiduki käitaja avatud arvelduskontole II peatüki saastekvoote koguses, mis on võrdne liidu lennunduse saastekvootide eraldamise tabelis kõnealuse konto omanikule kõnealuseks aastaks eraldatud saastekvootide kogusega.

2. Saastekvootide lõike 1 kohasel loomisel määratakse igale saastekvoodile liidu registris ühiku kordumatu tunnuskood.

3. Kui kontoomanikule eraldatakse siseriikliku saastekvootide eraldamise kava tabelis täiendavalt II peatüki saastekvoote kooskõlas artikliga 38 tehtud paranduste tulemusena, eraldab riiklik haldaja pädeva asutuse korraldusel igale õhusõiduki käitaja avatud arvelduskontole II peatüki saastekvoote koguses, mis on võrdne liidu lennunduse saastekvootide eraldamise tabelis kõnealuse konto omanikule jooksvaks aastaks täiendavalt eraldatud saastekvootide kogusega.

▼M2

4. Kui õhusõiduki käitaja väljaarvatud arvelduskonto ei võta vastu lõike 1 kohaselt üle kantud saastekvoote, ei looda kõnealuseid saastekvoote kontole isegi siis, kui selle olek muudetaks seejärel avatuks.

▼B

Artikkel 42

III peatüki saastekvootide eraldamine pärast nende müüki liikmesriigi poolt

2008–2012 kohustusteperioodil ja juhul, kui pädev asutus annab vastava korralduse pärast seda, kui liikmesriik on müünud 2008–2012 kohustusteperioodi III peatüki saastekvoote, kannab riiklik haldaja nimetatud saastekvoodid riiklikult saastekvootide arvelduskontolt üle pädeva asutuse määratud kontole.







2.

JAGU

Saastekvootide ja kyoto ühikute ülekandmine

▼M1

Artikkel 43

Kontoomanike tehtavad saastekvootide ülekanded

1. Võttes arvesse lõiget 2, teeb liidu register kontoomaniku taotluse korral kontoomaniku kontolt saastekvootide ülekande mis tahes muule liidu registris olevale kontole, välja arvatud juhul, kui kõnealuse ülekande tegemist takistab ülekannet algatava konto olek või nende saastekvootide liik, mida võib sihtkontol vastavalt artikli 8 lõikele 3 hoida.

2. Alates 30. juunist 2012 võib käitaja arvelduskontodelt, õhusõiduki käitaja arvelduskontodelt, isiku arvelduskontodelt ja kauplemisplatvormidelt kanda saastekvoote üle üksnes kontole, mis kuulub vastavalt artiklile 21a koostatud usalduskontode nimekirja.

Artikkel 44

Kontoomanike tehtavad Kyoto ühikute ülekanded

1. Võttes arvesse lõiget 2, teeb liidu register kontoomaniku taotluse korral liidu registri kontol hoitavate Kyoto ühikute ülekande mis tahes muule liidu registri või KP registri kontole, välja arvatud juhul, kui kõnealuse ülekande tegemist takistavad ülekannet algatava konto olek või see, milliseid Kyoto ühikuid võib sihtkontol vastavalt artikli 8 lõikele 3 hoida.

2. Alates 30. juunist 2012 võib käitaja arvelduskontodelt, õhusõiduki käitaja arvelduskontodelt, isiku arvelduskontodelt ja kauplemisplatvormidelt kanda Kyoto ühikuid üle üksnes kontole, mis kuulub vastavalt artiklile 21a koostatud usalduskontode nimekirja.

▼B

Artikkel 45

Sama liikmesriigi hallatavatel liidu registri arvelduskontodel hoitavate III peatüki saastekvootide miinimumkogus

1. Kui kontoomaniku kooskõlas artikliga 43 kavandatud saastekvootide ülekande tulemusena oleks teatava liikmesriigi riikliku haldaja hallatavatel liidu registri kontodel hoitavate 2008–2012 kohustusteperioodi III peatüki saastekvootide üldkogus väiksem, kui see Kyoto ühikute kogus, mida tuleb otsuse 11/CMP.1 kohaselt hoida kõnealuse liikmesriigi KP registris kohustusteperioodi reservina ning millest on juba lahutatud kõnealuse liikmesriigi Kyoto ühikud, mida parasjagu hoitakse selle liikmesriigi KP registris mujal kui HKSi LKÜde hoiukontol ja tühistamiskontol, lükkab ELi tehingulogi kavandatud ülekande tagasi.

2. Kui kontoomaniku kooskõlas artikliga 43 kavandatud saastekvootide ülekande tulemusena oleks vanade EL 15 liikmesriikide riiklike haldajate hallatavatel liidu registri kontodel hoitavate 2008–2012 kohustusteperioodi III peatüki saastekvootide üldkogus väiksem, kui see Kyoto ühikute kogus, mida tuleb otsuse 11/CMP.1 kohaselt hoida kõnealuste liikmesriikide KP registrites kohustusteperioodi reservina ning millest on juba lahutatud nende liikmesriikide Kyoto ühikud, mida parasjagu hoitakse nende liikmesriikide KP registrites mujal kui HKSi LKÜde hoiukontodel ja tühistamiskontodel, lükkab ELi tehingulogi kavandatud ülekande tagasi.







3.

JAGU

Saastekvootide, HVÜde ja THVde tagastamine

Artikkel 46

Saastekvootide tagastamine

1. Käitaja või õhusõiduki käitaja tagastab 2008-2012 kohustusteperioodi saastekvoodid, taotledes liidu registrilt järgmist:

a) teatava hulga 2008–2012 kohustusteperioodi saastekvootide ülekandmist asjaomaselt käitaja arvelduskontolt või õhusõiduki käitaja arvelduskontolt liidu saastekvootide kustutamiskontole;

b) nende ülekantud saastekvootide arvu ja liigi registreerimist, mis on tagastatud käitaja käitise või õhusõiduki käitaja vastava ajavahemiku heitkoguste eest.

2. II peatüki saastekvoote võivad tagastada üksnes õhusõidukite käitajad.

3. Saastekvooti, mis on juba tagastatud, ei saa enam uuesti tagastada.

Artikkel 47

Saastekvootide tagastamine pädeva asutuse korraldusel

Pädeva asutuse korraldusel tagastab riiklik haldaja väljaantud saastekvootide üldkogusest selle osa, mis on teatavale käitisele või õhusõiduki käitajale teatavaks aastaks eraldatud, kas osaliselt või täielikult, registreerides need saastekvoodid asjaomase käitise või õhusõiduki käitaja poolt vastava ajavahemiku eest tagastatuks.

Artikkel 48

THVde ja HVÜde tagastamine

1. Käitaja tagastab HVÜd ja THVd vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 11a, taotledes liidu registrilt järgmist:

a) teatava hulga 2008–2012 kohustusteperioodi THVde või HVÜde ülekandmist asjaomase käitaja arvelduskontolt: i) haldava liikmesriigi KP osalise arvelduskontole selliste kontode puhul, mida haldavad KP registriga liikmesriigid; ii) liidu registri tühistamiskontole selliste kontode puhul, mida haldavad KP registrita liikmesriigid;

b) ülekantud THVde ja HVÜde hulga registreerimist tagastatuks käitaja käitise vastava ajavahemiku heitkoguste eest.

2. Õhusõiduki käitaja tagastab HVÜd ja THVd vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 11a, taotledes liidu registrilt järgmist:

a) teatava hulga 2008–2012 kohustusteperioodi THVde või HVÜde ülekandmist asjaomase õhusõiduki käitaja arvelduskontolt lennunduses tagastamise reservikontole liidu registris;

b) ülekantud THVde ja HVÜde hulga registreerimist tagastatuks õhusõiduki käitaja vastava ajavahemiku heitkoguste eest.

3. Liidu register võimaldab tagastada THVsid ja HVÜsid järgmistes kogustes:

a) käitajad: käitaja arvelduskonto riikliku haldaja kehtestatud ülemmääras;

b) õhusõiduki käitajad: 2012. aasta puhul 15 % nende saastekvootide kogusest, mis tuleb tagastada vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 12 lõikele 2a.

4. Liidu register lükkab tagasi kõik taotlused THVde ja HVÜde tagastamiseks, mis ületavad seda THVde ja HVÜde koguse ülemmäära, mis liikmesriigi käitajatel on lubatud tagastada kooskõlas liikmesriigi siseriikliku saastekvootide eraldamise kavaga.

5. Liidu register lükkab tagasi kõik taotlused THVde ja HVÜde tagastamiseks, mille kasutamine on direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11a kohaselt heitkogustega kauplemise süsteemis keelatud.

6. THVsid või HVÜsid, mis on juba tagastatud, ei saa enam uuesti tagastada ega üle kanda käitaja või isiku arvelduskontole ELi heitkogustega kauplemise süsteemis.

7. Liidu register tagab automaatsete protsesside abil, et kontoomanikud ei saa ühikuid kooskõlas artiklitega 46 ja 48 tagastada valedele kontodele.







4.

JAGU

Saastekvootide kustutamine ja Kyoto ühikute tühistamine

Artikkel 49

Saastekvootide kustutamine

1. Liidu register rahuldab vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 12 lõikele 4 kontoomaniku taotluse kustutada kontoomaniku kontodel hoitavad saastekvoodid:

a) kandes nimetatud koguse saastekvoote asjaomaselt kontolt üle liidu saastekvootide kustutamiskontole ning

b) registreerides ülekantud saastekvootide koguse selle aasta kohta kui kustutatud koguse.

2. Kustutatud saastekvoote ei registreerita tagastatuks mis tahes heitkoguste eest.

3. Liidu register lükkab tagasi taotluse saastekvootide kustutamiseks, kui selle algatab KP registrita liikmesriigi konto haldaja ning kui kustutamise tulemusel oleks kõnealuse liikmesriigi jaoks kooskõlas artikliga 52 arvutatud hoiustatav miinimumkogus väiksem kui kõnealuse liikmesriigi jaoks kooskõlas artikliga 53 arvutatud sisenemiskogus.

▼M1

Artikkel 50

Kyoto ühikute tühistamine

Liidu register rahuldab vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 12 lõikele 4 kontoomaniku taotluse tühistada kontoomaniku kontodel hoitavad Kyoto ühikud, kandes nimetatud liiki Kyoto ühikuid soovitud hulgal asjaomaselt kontolt üle konto haldaja KP registri tühistamiskontole või liidu registri tühistamiskontole.

▼B







5.

JAGU

Tehingu tagasipööramine

Artikkel 51

Ekslikult algatatud lõpetatud protsesside tagasipööramine

1. Kui kontoomanik või kontoomaniku nimel tegutsev registri haldaja on tahtmatult või ekslikult algatanud ühe lõikes 2 nimetatud tehingutest, võib kontoomanik esitada oma konto haldajale kirjaliku taotluse lõpetatud tehingu tagasipööramiseks. Taotlusele kirjutavad nõuetekohaselt alla kontoomaniku volitatud esindaja või esindajad, kes on volitatud algatama seda liiki tehingut, mille tagasipööramist taotletakse, ning taotlus postitatakse viie tööpäeva jooksul alates protsessi lõpetamisest. Taotlus peab sisaldama kinnitust selle kohta, et tehing algatati ekslikult või tahtmatult.

2. Kontoomanikud võivad taotleda järgmiste tehingute tagasipööramist:

a) III peatüki saastekvootide eraldamine;

b) II peatüki saastekvootide eraldamine;

c) saastekvootide tagastamine;

d) THVde ja HVÜde tagastamine;

e) saastekvootide kustutamine;

f) Kyoto ühikute tühistamine.

3. Kui konto haldaja teeb kindlaks, et taotlus vastab lõikes 1 sätestatud tingimustele, ning haldaja on taotlusega nõus, võib ta taotleda tehingu tagasipööramist liidu registris.

4. Liidu register kinnitab tagasipööramise taotluse, blokeerib ühikud, mis tuleb tehingu tagasipööramisega üle kanda ning edastab taotluse põhihaldajale eeldusel, et täidetud on kõik järgmised tingimused:

▼M1

a) tehing, mille tagasipööramist taotletakse, on lõpetatud kuni 30 tööpäeva enne konto haldaja kooskõlas lõikega 3 esitatud taotlust, välja arvatud III peatüki saastekvootide eraldamine ja II peatüki saastekvootide eraldamine;

▼B

b) ükski käitaja ei osutu tagasipööramise tulemusel varasema aasta osas nõuetele mittevastavaks;

c) tagasipööratava tehingu sihtkontol on endiselt vajalik kogus seda liiki ühikuid, mis on seotud tagasipööratava tehinguga;

d) tagasipööratava tehingu alusel ei ole veel toimunud vastavat ülekannet ega sellele omakorda järgnevat artikli 52 kohast saastekvootide mahaarvamist hoiustatavast miinimumkogusest;

e) III peatüki saastekvootide eraldamine, mille tagasipööramist taotletakse, toimus pärast käitise heiteloa kehtivusaja lõppu.

5. Põhihaldaja kinnitab taotluse kümne tööpäeva jooksul. Kui tagasipööratav tehing on seotud Kyoto ühikute ülekandmisega ühest KP registrist teise KP registrisse, kinnitatakse taotlus üksnes juhul, kui rahvusvahelise tehingulogi haldaja nõustus tehingut rahvusvahelises tehingulogis tagasi pöörama.

6. Liidu register võib tehingu tagasi pöörata samasse ühiku liiki kuuluvate eri ühikutega, mis on tagasipööratava tehingu sihtkontol.







6.

JAGU

Arvestusmehhanismid

Artikkel 52

HKSi LKÜde hoiukontol hoiustatav miinimumkogus

1. ELi tehingulogi registreerib iga liikmesriigi jaoks hoiustatava miinimumkoguse. KP registriga liikmesriikide puhul takistab ELi tehingulogi selliseid Kyoto ühikute ülekandeid kõnealuste riikide HKSi LKÜde hoiukontolt, mille tulemusena oleks Kyoto ühikute kogus HKSi LKÜde hoiukontol väiksem kui hoiustatav miinimumkogus. KP registrita liikmesriikide puhul on hoiustatav miinimumkogus väärtus, mida kasutatakse tasaarveldusprotsessis.

2. Pärast seda, kui III peatüki saastekvoodid on kooskõlas artikliga 39 välja antud, lisab ELi tehingulogi hoiustatavale miinimumkogusele väljaantud III peatüki saastekvootidega võrdse koguse ühikuid.

3. ELi tehingulogi arvab hoiustatavast miinimumkogusest maha teatava koguse ühikuid kohe pärast järgmisi toiminguid:

a) pärast seda, kui III peatüki saastekvootide kogust on nende eraldamise järel korrigeeritud allapoole ning selle tulemusena on kõnealused saastekvoodid kooskõlas artikli 37 lõikega 3 üle kantud liidu saastekvootide kustutamiskontole; mahaarvatav kogus on võrdne ülekantud III peatüki saastekvootide kogusega;

b) pärast Kyoto ühikute reservi panemist koguses, mis vastab õhusõiduki käitajate poolt kooskõlas artikliga 54 tagastatud III peatüki saastekvootide kogusele; mahaarvatav kogus on võrdne reservi pandud kogusega;

c) pärast Kyoto ühikute tühistamist koguses, mis vastab kooskõlas artikli 55 lõikega 1 kustutatud III peatüki saastekvootide kogusele; mahaarvatav kogus on võrdne tühistatud kogusega;

d) pärast saastekvootide kustutamist artikli 55 lõike 2 kohaselt; mahaarvatav kogus on võrdne kustutatud kogusega.

▼M2

4. Põhihaldaja registreerib ühikute mahaarvamise ELi tehingulogis registreeritud hoiustatavast miinimumkogusest pärast artikli 56 kohaste tasaarveldustehingute toimumist. Mahaarvamine on võrdne III peatüki saastekvootide üldkogusega, mille liikmesriigi riikliku haldaja hallatavad käitajate arvelduskontod on tagastanud 2008–2012 kohustusperioodi eest, millele on lisatud artikli 56 lõike 3 kohaselt arvutatud kliiringväärtus.

▼B

Artikkel 53

Sisenemiskogus ja sisenemishoiukonto

1. ELi tehingulogi registreerib igale KP registrita liikmesriigile sisenemiskoguse.

2. ELi tehingulogi lisab sisenemiskogusele teatava koguse ühikuid pärast seda, kui III peatüki saastekvoodid on üle kantud KP registrita liikmesriigi kasutajakontolt teise liikmesriigi hallatavale kasutajakontole, kusjuures lisatav kogus on võrdne ülekantud III peatüki saastekvootide kogusega.

3. ELi tehingulogi arvab sisenemiskogusest maha teatava koguse ühikuid pärast seda, kui III peatüki saastekvoodid on üle kantud liikmesriigi hallatavalt kasutajakontolt KP registrita liikmesriigi kasutajakontole, kusjuures mahaarvatav kogus on võrdne ülekantud III peatüki saastekvootide kogusega.

4. ELi tehingulogi ei luba ühtegi sellist III peatüki saastekvootide ülekannet KP registrita liikmesriigi hallatavalt kontolt, mille tulemusena oleks sisenemiskogus suurem, kui kõnealuse liikmesriigi sisenemishoiukontol hoitavate Kyoto ühikute kogus.

5. Kuni 1. juulini 2013 või artiklis 56 sätestatud tasaarvelduse lõpuleviimiseni, olenevalt kumb kuupäev on hilisem, ei luba ELi tehingulogi KP registrita liikmesriigi sisenemishoiukontolt teha ühtegi Kyoto ühiku ülekannet, mille tulemusena oleks kõnealuse liikmesriigi sisenemishoiukontol hoitav ühikute kogus väiksem kui sisenemiskogus.

6. Pärast 1. juulit 2013 või artiklis 56 sätestatud tasaarvelduse lõpuleviimist, olenevalt kumb kuupäev on hilisem, määrab põhihaldaja sisenemiskoguseks nulli ning tühjendab sisenemishoiukonto ülekannetega, mis tehakse järgmises järjekorras:

a) ülekanded kooskõlas artikli 54 lõikega 2;

b) ülekanded sisenemishoiukontot kasutanud liikmesriigi HKSi LKÜde hoiukontole koguses, mis on vajalik selleks, et tagada kõikide III peatüki saastekvootide ülekandmine artikli 57 kohaselt;

c) ülekanded Euroopa Liidu KP osalise arvelduskontole koguses, mis ei ületa mis tahes eelmise ülekande käigus kõnealuselt kontolt sisenemiskontole üle kantud kogust;

d) ülekanded sisenemishoiukontot kasutanud liikmesriigi KP osalise arvelduskontole.

Artikkel 54

LKÜde reservipanek õhusõiduki käitajate tagastatud III peatüki saastekvootide vastu

1. 5. maiks 2013 ja igal sellele järgneval aastal kannavad KP registriga liikmesriikide KP registri haldajad lennunduses tagastamise reservikontole liidu registris LKÜsid koguses, mis on võrdne õhusõiduki käitaja poolt vastavalt artiklile 46 eelmise aasta 1. mai ja asjaomase aasta 30. aprilli vahelise ajavahemiku eest tagastatud III peatüki saastekvootide kogusega.

2. 1. juuliks 2013 või pärast artikli 56 kohase tasaarveldusprotsessi lõpuleviimist, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem, kannab põhihaldaja KP registrita liikmesriigi sisenemishoiukontolt lennunduses tagastamise reservikontole liidu registris Kyoto ühikuid koguses, mis on võrdne järgmiste kogustega või väiksem nendest:

a) KP registrita liikmesriigi hallatavalt õhusõiduki käitaja arvelduskontolt tagastatud III peatüki saastekvootide üldkogus;

b) sisenemishoiukontol hoitavate ühikute üldkogus.

Artikkel 55

Kyoto ühikute tühistamine kustutatud III peatüki saastekvootide eest

1. 5. maiks 2013 ja igal sellele järgneval aastal kannab iga KP registri haldaja teatava koguse LKÜsid, HVÜsid, THVsid, kuid mitte pTHVsid või aTHVsid, tühistamiskontole liidu registris. Ülekantav kogus on võrdne asjaomase liikmesriigi hallatavatelt kasutajakontodelt kooskõlas artikliga 49 eelmise aasta 1. mai ja asjaomase aasta 30. aprilli vahelisel ajavahemikul kustutatud III peatüki saastekvootide kogusega.

2. Erandina lõikest 1 ei ole registri haldaja kohustatud liidu registri tühistamiskontole üle kandma LKÜsid, HVÜsid või THVsid kustutatud saastekvootidega võrdses koguses, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:

a) kustutamine toimus KP registrita liikmesriigi hallataval kontol;

b) kustutamine toimus pärast selle aasta 30. aprilli, mis järgnes kohustusteperioodi viimasele aastale.

Artikkel 56

Saastekvootide ülekannete tasaarveldamine

1. Selle tagamiseks, et erinevate liikmesriikide riiklike haldajate hallatavate kontode vahel ülekantud III peatüki saastekvootide kogus oleks võrdne KP registrite vahel ülekantud Kyoto ühikute kogusega, kohaldatakse pärast 2008–2012 kohustusteperioodi lõppu lõikeid 2–4.

2. Esimesel tööpäeval, mis järgneb 1. juunile 2013, või päeval pärast seda, kui hoiustatavad miinimumkogused on lõplikult parandatud saastekvootide allapoole korrigeerimise tulemusel artikli 52 lõike 3 punkti a kohaselt, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem, arvutab põhihaldaja iga liikmesriigi jaoks tasaarveldusväärtuse ning teatab sellest riiklikele haldajatele.

3. KP registriga liikmesriigi puhul on tasaarveldusväärtus võrdne järgmisega:

a) hoiustatav miinimumkogus 1. juuni seisuga, millest lahutatakse

b) III peatüki saastekvootide üldkogus, mille liikmesriigi riikliku haldaja hallatavad käitajad on tagastanud 2008–2012 kohustusteperioodi eest.

4. KP registrita liikmesriigi puhul on tasaarveldusväärtus võrdne artikli 53 kohaselt arvutatud sisenemiskogusega 1. juunil 2013.

5. Viie tööpäeva jooksul pärast lõike 2 kohase teate saamist kannab iga sellise KP registri haldaja, mille liikmesriigi tasaarveldusväärtus on positiivne, HKSi kesksele tasaarvelduskontole liidu registris üle LKÜsid koguses, mis on võrdne tasaarveldusväärtusega. KP registrita liikmesriikide puhul teeb põhihaldaja kõnealuse ülekande KP registrita liikmesriigi sisenemishoiukontolt.

6. Viie tööpäeva jooksul alates lõikes 5 sätestatud ülekannete lõpuleviimist kannab põhihaldaja liidu registri HKSi keskselt tasaarvelduskontolt sellisele KP registri KP osalise arvelduskontole, mille tasaarveldusväärtus on negatiivne, üle sellise koguse LKÜsid, mis on võrdne tasaarveldusväärtuse positiivse ekvivalendiga. KP registrita liikmesriikide puhul kantakse kõnealune kogus sisenemishoiukontole.

▼M2

Artikkel 57

Ülekandmine järgmisse perioodi

Kümne tööpäeva jooksul alates artiklis 56 sätestatud tasaarveldustehingute lõpetamisest kustutab liidu register oma kasutajakontodelt kohustusperioodil 2008–2012 kehtinud II peatüki saastekvoodid ja annab kohustusperioodiks 2013–2020 samadele kontodele välja võrdse koguse II peatüki saastekvoote ning kustutab kasutajakontodelt kohustusperioodil 2008–2012 kehtinud III peatüki saastekvoodid ja annab kohustusperioodiks 2013–2020 samadele kontodele välja võrdse koguse III peatüki saastekvoote.

▼B

Artikkel 58

LKÜde, HVÜde või THVde kõrvaldamine õhusõiduki käitaja riigisisese lennunduse heitkoguste vastu

1. Selle aasta 30. septembriks, mis järgneb käesoleva määruse jõustumise aastale, kannab põhihaldaja lennunduses tagastamise reservikontolt liidu registris iga liikmesriigi KP osalise arvelduskontole üle Kyoto ühikuid koguses, mis on võrdne õhusõiduki käitajate selliste tõendatud heitkogustega, mis on kantud selle liikmesriigi kõnealuse aasta kliimamuutuste raamkonventsiooni kohasesse varusse. Sel viisil ülekantud kogused sisaldavad võimalikult palju LKÜsid. Kui lennunduses tagastamise reservikontol ei ole kõikide ülekannete tegemiseks piisavalt LKÜsid, kannab põhihaldaja LKÜsid üle eelkõige nendele liikmesriikidele, kelle riigisisese lennunduse heitkogused on väiksemad, kui nende poolt lennunduses tagastamise reservikontole kooskõlas artikli 54 lõikega 1 ülekantud LKÜde kogus.

2. Kui lennunduses tagastamise reservikontol ei ole piisavalt ühikuid lõikes 1 sätestatud ülekande tegemiseks, vähendatakse kõiki ülekantavaid koguseid teguriga, mis on võrdne lennunduses tagastamise reservikontol olevate ühikute üldkogusega, mis on jagatud ülekannete tegemiseks vajaliku ühikute üldkogusega.







VII

PEATÜKK

REGISTRISÜSTEEMILE ESITATAVAD TEHNILISED NÕUDED







1.

JAGU

Kättesaadavus

▼M2 —————

▼B







2.

JAGU

Turvalisus ja autentimine

▼M2 —————

▼B







3.

JAGU

Protsesside automaatne kontrollimine, registreerimine ja lõpuleviimine

▼M2 —————

▼B







4.

JAGU

Spetsifikatsioonid ja muutuste haldamine

▼M2 —————

▼B







VIII

PEATÜKK

REGISTREERITUD ANDMED, ARUANDED, KONFIDENTSIAALSUS JA TASUD

▼M2 —————

▼B







IX

PEATÜKK

ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

▼M2 —————

▼B

Artikkel 80

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse artikleid 2–76 ja lisasid kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ning vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA







Tabel I-I. Kontoliigid ning ühikute liigid, mida on lubatud eri liiki kontodel hoida Konto liik Konto omanik Konto haldaja Seda liiki kontode arv Saastekvoodid (ei ole Kyoto ühikud) Kyoto ühikud III ptk-i saastekvoodid II ptk-i saastekvoodid LKÜ THV HVÜ pTHV/aTHV/HNÜ I. KP osalise kontod KP registrites (sh liidu registris) KP osalise arvelduskonto KP osaline KP registri haldaja (liidu registris: põhihaldaja) vähemalt 1 Ei Ei Jah Jah Jah Jah Tühistamiskonto 1 Ei Ei Jah Jah Jah Jah Kõrvaldamiskonto 1 Ei Ei Jah Jah Jah Jah HKSi LKÜde hoiukonto 1 Ei Ei Jah Ei Ei Ei II. Halduskontod liidu registris Riiklik saastekvootide arvelduskonto Liikmesriik Kontoomanikust liikmesriigi riiklik haldaja 1 iga liikmesriigi kohta Jah Jah Ei Ei Ei Ei HKSi keskne tasaarvelduskonto EL Põhihaldaja 1 Ei Ei Jah Ei Ei Ei Sisenemishoiukonto 1 iga KP registrita liikmesriigi kohta Ei Ei Jah Ei Ei Ei Liidu saastekvootide kustutamiskonto 1 Jah Jah Ei Ei Ei Ei Lennunduses tagastamise reservikonto 1 Ei Ei Jah Jah Jah Ei III. Kasutajakontod liidu registris Käitaja arvelduskonto Käitaja Käitise asukoha liikmesriigi riiklik haldaja üks iga käitise/õhu-sõiduki käitaja/kauplemisplatvormi kohta liikmesriigis Jah Ei liikmesriik otsustab (1) Jah Jah liikmesriik otsustab (1) Õhusõiduki käitaja arvelduskonto Õhusõidu ki käitaja Õhusõiduki käitajat haldava liikmesriigi riiklik haldaja Jah Jah liikmesriik otsustab (1) Jah Jah liikmesriik otsustab (1) Isiku arvelduskonto Isik Konto avanud riiklik haldaja Jah Jah liikmesriik otsustab (1) Jah Jah liikmesriik otsustab (1) Kauplemisplatvormi arvelduskonto Kauplemisplatvorm Jah Jah liikmesriik otsustab (1) Jah Jah liikmesriik otsustab (1) Tõendajakonto Tõendaja Üks iga tõendaja kohta Ei Ei Ei Ei Ei Ei (1) Liikmesriigi riiklik haldaja võib otsustada, kas kõnealusel kontol (või kõnealust liiki kontol) võib hoida seda liiki ühikuid.









II LISA







Tehinguliigid, mida eri liiki kontodelt võib algatada ja neil vastu võtta (ning ühikuliigid, millega tehingud võivad seotud olla) Konto liik Tehingu nimi ja toimingu liik (A = algatamine, V = vastuvõtmine) Ühikute ülekandmine Ühikute tagastamine Saastekvootide kustutamine Kyoto ühikute tühistamine liidu registri kontolt liidu registri kontole (kontolt, mis ei ole liidu registri konto) kahe muu kui liidu registri konto vahel (EMPs) A V A V A V A V A V A V I. KP osalise kontod liidu registris ja kõik teised KP registrid KP osalise arvelduskonto Ei kasutata Jah Jah Ei kasutata Jah Jah Ei Jah Ei Ei Jah Ei Tühistamiskonto Ei kasutata Jah Ei Ei kasutata Ei Jah Ei Ei Ei Ei Ei Jah Kõrvaldamiskonto Ei kasutata Jah Ei Ei kasutata Ei Jah Ei Ei Ei Ei Ei Ei HKSi LKÜde hoiukonto Ei kasutata Ei kasutata Jah Ei kasutata Jah Jah Ei Ei Ei Ei Ei Ei II. Halduskontod liidu registris HKSi keskne tasaarvelduskonto Jah Jah Ei kasutata Jah Ei kasutata Ei kasutata Ei Ei Ei Ei Ei Ei Sisenemishoiukonto (KP registrita liikmesriikide puhul) Jah Jah Ei kasutata Jah Ei kasutata Ei kasutata Ei Ei Ei Ei Ei Ei Riiklik saastekvootide arvelduskonto (üksnes KP registriga liikmesriikide puhul) Jah Jah Ei kasutata Jah Ei kasutata Ei kasutata Ei Ei Jah Ei Ei Ei Liidu saastekvootide kustutamiskonto Ei Ei Ei kasutata Ei Ei kasutata Ei kasutata Ei Jah Ei Jah Ei Ei Lennunduses tagastamise reservikonto Jah Jah Ei kasutata Jah Ei kasutata Ei kasutata Ei Jah Ei Ei Jah Ei III. Kasutajakontod liidu registris Käitaja arvelduskonto Jah Jah Ei kasutata Jah Ei kasutata Ei kasutata Jah Ei Jah Ei Jah Ei Õhusõiduki käitaja arvelduskonto Jah Jah Ei kasutata Jah Ei kasutata Ei kasutata Jah Ei Jah Ei Jah Ei Isiku arvelduskonto Jah Jah Ei kasutata Jah Ei kasutata Ei kasutata Ei Ei Jah Ei Jah Ei Kauplemisplatvormi arvelduskonto Jah Jah Ei kasutata Jah Ei kasutata Ei kasutata Ei Ei Jah Ei Jah Ei Tõendajakonto Ei Ei Ei kasutata Ei Ei kasutata Ei kasutata Ei Ei Ei Ei Ei Ei









III LISA

KP osalise kontode ja halduskontode avamise taotlemisel esitatav teave

1. Tabelis III-I sätestatud teave.



Tabel III-I. Kõikide kontode kontoandmed A B C D E F Elemendi nr Kontoandmete element Kohustuslik (K) / Vabatahtlik (V) Liik Kas on ajakohastatav? Kas ajakohastamiseks on vaja riikliku haldaja kinnitust? Kas avaldatakse liidu registri avalikul veebi-saidil? 1 Konto tunnuskood (annab liidu register) K Ette määratud Ei Ei kasutata Ei 2 Konto liik K Valik Ei Ei kasutata Jah 3 Kohustusteperiood K Valik Ei Ei kasutata Jah 4 Kontoomaniku tunnuskood (annab liidu register) K Vaba Jah Jah Jah 5 Kontoomaniku nimi K Vaba Jah Jah Jah 6 Konto identifikaator (annab kontoomanik) K Vaba Jah Ei Ei 7 Kontoomaniku aadress – riik K Valik Jah Jah Jah 8 Kontoomaniku aadress – piirkond või osariik V Vaba Jah Jah Jah 9 Kontoomaniku aadress – linn K Vaba Jah Jah Jah 10 Kontoomaniku aadress – sihtnumber K Vaba Jah Jah Jah 11 Kontoomaniku aadress – tänav K Vaba Jah Jah Jah 12 Kontoomaniku aadress – majanumber K Vaba Jah Jah Jah 13 Kontoomaniku äriühingu registreerimisnumber või registritunnus K Vaba Jah Jah Jah 14 Kontoomaniku telefoninumber 1 K Vaba Jah Ei Jah 15 Kontoomaniku telefoninumber 2 K Vaba Jah Ei Jah 16 Kontoomaniku e-posti aadress K Vaba Jah Ei Jah 17 Sünniaeg (füüsiliste isikute puhul) V Vaba Ei Ei kasutata Ei 18 Sünnikoht (füüsiliste isikute puhul) V Vaba Ei Ei kasutata Ei 19 KMKR number ja riigi kood V Vaba Jah Jah Ei 20 Konto avamise kuupäev K Ette määratud Ei Ei kasutata Jah 21 Konto sulgemise kuupäev V Ette määratud Jah Jah Jah

2. Identifikaator peab olema registrisüsteemis kordumatu.

▼M1









IV LISA

Riiklikule haldajale esitatav teave isiku arvelduskonto ja kauplemisplatvormi arvelduskonto kohta

1. Esitatakse tabelis III-I sätestatud teave (konto tunnuskood ja tähtnumbriline identifikaator on registrisüsteemis kordumatud).

2. Tõend selle kohta (välja arvatud õhusõiduki käitajad), et konto avamist taotlev isik on avanud arveldusarve Euroopa Majanduspiirkonda kuuluvas liikmesriigis.

3. Tõendid konto avamist taotleva füüsilise isiku isikusamasuse tuvastamiseks, milleks võib olla koopia ühest järgmistest dokumentidest: a) isikutunnistus, mille on välja andud Euroopa Majanduspiirkonda või Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni kuuluv riik; b) pass.

4. Tõendid füüsilisest isikust kontoomaniku alalise elukoha aadressi kohta, milleks võib olla koopia ühest järgmistest dokumentidest: a) punkti 3 kohaselt esitatud isikut tõendav dokument, kui selles on märgitud isiku alalise elukoha aadress; b) riigiasutuse väljastatud muu isikut tõendav dokument, milles on märgitud isiku alalise elukoha aadress; c) kui isiku alalise elukoha riik ei väljasta selliseid isikut tõendavaid dokumente, millele on märgitud alalise elukoha aadress, kohaliku omavalitsuse tõend nimetatud isiku alalise elukoha kohta; d) mis tahes muu dokument, mida konto haldaja liikmesriigis isiku alalise elukoha tõendina tavaliselt tunnustatakse.

5. Kui konto avamist taotleb juriidiline isik, esitatakse järgmised dokumendid: a) koopia juriidilise isiku asutamisdokumentidest ja tõendist juriidilise isiku registreerimise kohta; b) pangakonto andmed; c) kinnitus käibemaksukohustuslasena registreerimise kohta; d) juriidilise isiku tegelikult kasusaav omanik vastavalt direktiivis 2005/60/EÜ sätestatud määratlusele; e) juhtide nimekiri; f) aastaaruande või viimaste auditeeritud finantsaruannete koopia, või kui auditeeritud raamatupidamisaruanded ei ole kättesaadaval, maksuameti või finantsdirektori templiga varustatud finantsaruannete koopia.

6. Tõendid juriidilisest isikust kontoomaniku registreeritud asukoha kohta, kui see ei selgu vastavalt punktile 5 esitatud dokumendist.

7. Karistusregistri väljavõte konto avamist taotleva füüsilise isiku kohta, või kui konto avamist taotleb juriidiline isik, siis karistusregistri väljavõte selle juhtide kohta.

8. Kõigi käesoleva lisa kohaselt esitatud dokumentide õigsust peab tõestama notar või muu selline riikliku haldaja poolt määratud isik. Kui dokument on välja antud mujal kui koopiat taotlevas liikmesriigis, tuleb koopia legaliseerida. Tõestamise või legaliseerimise kuupäev ei tohi olla varasem kui kolm kuud enne taotlemise kuupäeva.

9. Konto haldaja võib nõuda, et esitatud dokumentidele lisatakse vandetõlge haldaja poolt määratud keelde.

10. Paberkandjal dokumentide asemel võib konto haldaja kasutada kooskõlas käesoleva lisaga esitatavate tõendite kontrollimiseks elektroonilisi vahendeid.

▼B









V LISA

Riiklikule haldajale esitatav täiendav teave kauplemisplatvormi arvelduskonto kohta

1. Kontot avava riikliku haldaja liikmesriigi pädeva finantsasutuse allkirjastatud avaldus, milles on märgitud, et konto avamist taotlev isik on liikmesriigilt saanud selleks loa kui järgmine isik: a) reguleeritud turg, mis on määratletud direktiivi 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude kohta) artikli 4 lõike 1 punktis 14; b) mitmepoolne kauplemissüsteem, mis on määratletud direktiivi 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude kohta) artikli 4 lõike 1 punktis 15; c) mis tahes muu mitmepoolne süsteem, mida korraldab ja/või juhib turu korraldaja, kes viib kokku mitmete kolmandate poolte saatekvootide või Kyoto ühikute ostu- ja müügihuvid või hõlbustab nende kokkuviimist, sealhulgas igasugune arveldussüsteem, mille ülesandeks on saastekvootide eest maksete tegemine ja saastekvootide tarnimine ning sellise tagatise haldamine, mida asjaomane reguleeritud turg või mitmepoolne kauplemissüsteem või muu süsteem kasutab.

Riiklikule haldajale esitatav täiendav teave tõendajakonto kohta

2. Dokument, mis tõendab, et konto avamist taotlev isik on akrediteeritud selle liikmesriigi tõendajana, kelle riiklikult haldajalt ta konto avamist taotleb.









VI LISA

Põhitingimused

Põhitingimuste struktuur ja mõju

1. Suhted konto omanike ja registri haldajate vahel.

Konto omaniku ja volitatud esindaja kohustused

2. Konto omaniku ja volitatud esindaja kohustused registri veebisaidi turvalisuse, kasutajanimede ja salasõnade ning juurdepääsu suhtes.

3. Konto omaniku ja volitatud esindaja kohustus saata registri veebisaidile andmeid ja tagada saadetud andmete õigsus.

4. Konto omaniku ja volitatud esindaja kohustus täita registri veebisaidi kasutustingimusi.

Registri haldaja kohustused

5. Registri haldaja kohustus täita konto omaniku korraldusi.

6. Registri haldaja kohustus registreerida konto omaniku andmed.

7. Registri haldaja kohustus konto avada, ajakohastada või sulgeda kooskõlas käesoleva määruse sätetega.

Protsessi menetlus

8. Protsessi lõpetamise ja kinnitamise sätted.

Maksed

9. Kontode loomise ja hooldamise eest registritasude võtmise tingimused.

Registri veebisaidi töö

10. Sätted, mis käsitlevad registri haldaja õigust teha registri veebisaidil muudatusi.

11. Registri veebisaidi kasutustingimused.

Garantii ja kindlustushüvitised

12. Teabe õigsus.

13. Volitused protsesside algatamiseks.

Põhitingimuste muutmine vastavalt käesoleva määruse või siseriikliku õiguse muutumisele

Turvalisus ja reageerimine turvarikkumistele

14. Riiklikel haldajatel tuleks kõik tehingutega seotud kahtlased teated anda edasi siseriiklikele õiguskaitseorganitele.

Vaidluste lahendamine

15. Kontode omanike vaheliste vaidlustega seotud sätted.

Vastutus

16. Registri haldaja vastutuse määr.

17. Konto omaniku vastutuse määr.

Kolmanda isiku õigused

Esindaja, etteteatamine ja kohaldatavad õigusaktid









VII LISA

Riiklikule haldajale esitatav teave käitajate arvelduskontode kohta

1. Tabelis III-I sätestatud teave.

2. Käitise käitaja määratakse kontoomanikuks tabeli III-I kohaselt esitatud andmete alusel. Kontoomaniku nimena esitatud nimi peab olema sama kui selle füüsilise või juriidilise isiku nimi, kes on asjaomase kasvuhoonegaaside heiteloa omanik.

3. Tabelites VII-I ja VII-II sätestatud teave.



Tabel VII-I. Käitaja arvelduskontode kontoandmed A B C D E F Elemendi nr Kontoandmete element Kohustuslik (K) / Vabatahtlik (V) Liik Kas on ajakohastatav? Kas ajakohastamiseks on vaja riikliku haldaja kinnitust? Kas avaldatakse liidu registri avalikul veebisaidil? 1 Käitise tunnuskood K Ette määratud Ei Ei kasutata Jah 2 Loa tunnuskood K Vaba Jah Jah Jah 3 Loa jõustumise kuupäev K Vaba Ei Ei kasutata Jah 4 Loa kehtivuse lõppemise kuupäev V Vaba Jah Jah Jah 5 Käitise nimi K Vaba Jah Jah Jah 6 Käitise tegevusala K Valik Jah Jah Jah 7 Käitise aadress – riik K Ette määratud Jah Jah Jah 8 Käitise aadress – piirkond või osariik V Vaba Jah Jah Jah 9 Käitise aadress – linn K Vaba Jah Jah Jah 10 Käitise aadress – sihtnumber K Vaba Jah Jah Jah 11 Käitise aadress – tänav K Vaba Jah Jah Jah 12 Käitise aadress – majanumber K Vaba Jah Jah Jah 13 Käitise telefoninumber 1 K Vaba Jah Ei Jah 14 Käitise telefoninumber 2 K Vaba Jah Ei Jah 15 Käitise e-posti aadress K Vaba Jah Ei Jah 16 Emaettevõte V Vaba Jah Ei Jah 17 Tütarettevõte V Vaba Jah Ei Jah 18 EPRTRi tunnuskood K Vaba Jah Ei Jah 19 Laiuskraad V Vaba Jah Ei Jah 20 Pikkuskraad V Vaba Jah Ei Jah



Tabel VII-II. Konto tõendaja ja kontaktisiku andmed A B C D E F Elemendi nr Kontoandmete element Kohustuslik (K) / Vabatahtlik (V) Liik Kas on ajakohastatav? Kas ajakohastamiseks on vaja riikliku haldaja kinnitust? Kas avaldatakse liidu registri avalikul veebisaidil? 1 Tõendaja V Valik Jah Ei Jah Äriühingu nimi V Vaba Jah Ei Jah (1) Äriühingu osakond V Vaba Jah Ei Jah (1) 2 Kontaktisik liikmesriigis – eesnimi V Vaba Jah Ei Jah (1) 3 Kontaktisik liikmesriigis – perekonnanimi V Vaba Jah Ei Jah (1) 4 Kontaktisiku aadress – riik V Ette määratud Jah Ei Jah (1) 5 Kontaktisiku aadress – piirkond või osariik V Vaba Jah Ei Jah (1) 6 Kontaktisiku aadress – linn V Vaba Jah Ei Jah (1) 7 Kontaktisiku aadress – sihtnumber V Vaba Jah Ei Jah (1) 8 Kontaktisiku aadress – tänav V Vaba Jah Ei Jah (1) 9 Kontaktisiku aadress – majanumber V Vaba Jah Ei Jah (1) 10 Kontaktisiku telefoninumber 1 V Vaba Jah Ei Jah (1) 11 Kontaktisiku telefoninumber 2 V Vaba Jah Ei Jah (1) 12 Kontaktisiku e-posti aadress V Vaba Jah Ei Jah (1) (1) Neid andmeid ei esitata juhul, kui kontoomanik taotleb kooskõlas artikliga 75 nende hoidmist konfidentsiaalsena.

4. Käitise nimi peab olema sama, mis on märgitud asjaomasel kasvuhoonegaaside heiteloal.









VIII LISA

Registri haldajale esitatav teave õhusõiduki käitajate arvelduskontode kohta

1. Tabelites III-I ja VII-II sätestatud teave.

2. Õhusõiduki käitaja määratakse kontoomanikuks tabeli III-I kohaselt esitatud andmete alusel. Kontoomaniku nimena registreeritud nimi peab olema sama, mis seirekavas märgitud nimi. Kui seirekavas märgitud nimi on vananenud, kasutatakse nime, mis on märgitud kauplemisregistris või mida kasutab Eurocontrol.

3. Tabelis VIII-I sätestatud teave.



Tabel VIII-I. Õhusõiduki käitaja arvelduskontode kontoandmed A B C D E F Elemendi nr Kontoandmete element Kohustuslik (K) / Vabatahtlik (V) Liik Kas on ajakohastatav? Kas ajakohastamiseks on vaja riikliku haldaja kinnitust? Kas avaldatakse liidu registri avalikul veebisaidil? 1 Õhusõiduki käitaja tunnuskood (annab liidu register) K Vaba Ei Ei kasutata Jah 2 Komisjoni määruse (EÜ) nr 748/2009 kohane kordumatu kood K Vaba Jah Jah Jah 3 Kutsung (ICAO tähis) V Vaba Jah Jah Jah 4 Seirekava tunnuskood K Vaba Jah Jah Jah 5 Seirekava – kohaldamise esimene aasta K Vaba Ei Ei kasutata Jah 6 Seirekava – lõppemise aasta V Vaba Jah Jah Jah

4. Nimetatud kutsung on Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) kasutatav tähis lennuplaani lahtris 7 või, kui nimetatud tähis ei ole kättesaadav, õhusõiduki registreerimistähis.

▼M1









IX LISA

Konto haldajale esitatav teave volitatud esindajate ja täiendavate volitatud esindajate kohta

1. Tabelis IX-I sätestatud teave.



Tabel IX-I. Volitatud esindaja andmed A B C D E F Elemendi nr Kontoandmete element Kohustuslik (K)/vabatahtlik (V) Väljundi liik Kas on ajakohastatav? Kas ajakohastamiseks on vaja riikliku haldaja kinnitust? Kas avaldatakse liidu registri avalikul veebisaidil? 1 Isikukood K Vaba Ei Ei kohaldata Ei 2 Volitatud esindaja liik K Valik Jah Ei Jah 3 Eesnimi K Vaba Jah Jah Ei (1) 4 Perekonnanimi K Vaba Jah Jah Ei (1) 5 Tiitel V Vaba Jah Ei Ei (1) 6 Ametinimetus V Vaba Jah Ei Ei (1) Äriühingu nimi V Vaba Jah Ei Ei (1) Äriühingu osakond V Vaba Jah Ei Ei (1) 7 Riik K Ette määratud Ei Ei kohaldata Ei (1) 8 Piirkond või osariik V Vaba Jah Jah Ei (1) 9 Linn K Vaba Jah Jah Ei (1) 10 Sihtnumber K Vaba Jah Jah Ei (1) 11 Aadressirida 1 K Vaba Jah Jah Ei (1) 12 Aadressirida 2 V Vaba Jah Jah Ei (1) 13 Telefoninumber 1 K Vaba Jah Ei Ei (1) 14 Mobiiltelefon K Vaba Jah Jah Ei (1) 15 E-posti aadress K Vaba Jah Jah Ei 16 Sünniaeg K Vaba Ei Ei kohaldata Ei 17 Sünnikoht – linn K Vaba Ei Ei kohaldata Ei 18 Sünnikoht – riik K 18 Eelistatud keel V Valik Jah Ei Ei 19 Konfidentsiaalsuse tase V Valik Jah Ei Ei 20 Täiendava volitatud esindaja õigused K Mitu valikut Jah Ei Ei (1) Need elemendid avaldatakse ainult siis, kui konto omanik on taotlenud nende avaldamist kooskõlas artikliga 75.

2. Konto omaniku allkirjastatud avaldus selle kohta, et ta soovib teatava isiku nimetada oma volitatud esindajaks või täiendavaks volitatud esindajaks ja kinnitab, et volitatud esindajal on õigus konto omaniku nimel tehinguid algatada või täiendaval volitatud esindajal on õigus konto omaniku nimel tehinguid heaks kiita, ning märgib ka sellele õigusele kehtivad piirangud.

3. Tõendid ametisse nimetatava esindaja isikusamasuse tuvastamiseks, milleks võib olla koopia ühest järgmistest dokumentidest: a) isikutunnistus, mille on välja andud Euroopa Majanduspiirkonda või Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni kuuluv riik; b) pass.

4. Tõendid ametisse nimetatava esindaja alalise elukoha aadressi kohta, milleks võib olla koopia ühest järgmistest dokumentidest. a) punkti 3 kohaselt esitatud isikut tõendav dokument, kui selles on märgitud isiku alalise elukoha aadress; b) riigiasutuse väljastatud muu isikut tõendav dokument, milles on märgitud isiku alalise elukoha aadress; c) kui isiku alalise elukoha riik ei väljasta selliseid isikut tõendavaid dokumente, millele on märgitud alalise elukoha aadress, kohaliku omavalitsuse tõend nimetatud isiku alalise elukoha kohta; d) mis tahes muu dokument, mida konto haldaja liikmesriigis isiku alalise elukoha tõendina tavaliselt tunnustatakse.

5. karistusregistri väljavõte ametisse nimetatava esindaja kohta.

6. Kõigi käesoleva lisa kohaselt esitatud dokumentide õigsust peab tõestama notar või muu selline riikliku haldaja poolt määratud isik. Kui dokument on välja antud mujal kui koopiat taotlevas liikmesriigis, tuleb koopia legaliseerida. Tõestamise või legaliseerimise kuupäev ei tohi olla varasem kui kolm kuud enne taotlemise kuupäeva.

7. Konto haldaja võib nõuda, et esitatud dokumentidele lisatakse vandetõlge riikliku haldaja poolt määratud keelde.

8. Paberkandjal dokumentide asemel võib konto haldaja kasutada kooskõlas käesoleva lisaga esitatavate tõendite kontrollimiseks elektroonilisi vahendeid.

▼B









X LISA

Vormid heitkoguseid käsitlevate aastaandmete edastamiseks

1. Käitajate heitkoguseid käsitlevad andmed sisaldavad tabelis X-I sätestatud teavet.



Tabel X-I. Käitajate heitkoguseid käsitlevad andmed A B C 1 Käitise tunnuskood: 2 Aruandeaasta Kasvuhoonegaaside heide tonnides CO2 ekvivalenttonnides 3 CO2 heide 4 N2O heide 5 PFC heide 6 Koguheide — Σ (C2 + C3 + C4)

2. Õhusõiduki käitajate heitkoguseid käsitlevad andmed sisaldavad otsuse 2007/589/EÜ XIV lisa 8. punkti alapunktides 8 ja 9 sätestatud andmeid.

3. Heitkoguseid käsitlevate andmete edastamiseks kasutatav elektrooniline vorm esitatakse artikli 71 kohases andmevahetust ja tehnilisi spetsifikatsioone käsitlevas dokumendis.









XI LISA







Siseriikliku saastekvootide eraldamise kava tabel ajavahemikuks 2008–2012 Rea nr Nimetus III ptk saastekvootide kogus Sisestus („r” märgib „rida”) Liikmesriigi kood Käsitsi sisestus 1 Käitistele eraldatavate saastekvootide koguarv Σ (r5–r9, r12–r16) 2 Reservis olevate saastekvootide koguarv Käsitsi sisestus 3 Käitis A – konto tunnuskood Käsitsi sisestus 4 Käitisele A eraldatav kogus 5 aastal 2008 Käsitsi sisestus 6 aastal 2009 Käsitsi sisestus 7 aastal 2010 Käsitsi sisestus 8 aastal 2011 Käsitsi sisestus 9 aastal 2012 Käsitsi sisestus 10 Käitis B – konto tunnuskood Käsitsi sisestus 11 Käitisele B eraldatav kogus 12 aastal 2008 Käsitsi sisestus 13 aastal 2009 Käsitsi sisestus 14 aastal 2010 Käsitsi sisestus 15 aastal 2011 Käsitsi sisestus 16 aastal 2012 Käsitsi sisestus









XII LISA







Liidu lennunduse saastekvootide eraldamise tabel ajavahemikuks 2008–2012 Rea nr Nimetus II ptk saastekvootide kogus Sisestus („r” märgib „rida”) 1 2012. aastal liidus eraldatavate II ptk saastekvootide kogus Käsitsi sisestus 2 2012. aastal eraldatav kogus (r1 × 0,15) = Σ (r3, r4, r5) 3 Liikmesriigilt 1: Käsitsi sisestus 4 Liikmesriigilt 2: Käsitsi sisestus 5 Liikmesriigilt n: Käsitsi sisestus 6 2012. aastaks juba eraldatud kogus (r1 – r2) = Σ (r7, r8, r9) 7 Õhusõiduki käitajale 1: Käsitsi sisestus 8 Õhusõiduki käitajale 2: Käsitsi sisestus 9 Kontoomanikule n: Käsitsi sisestus









XIII LISA

Põhihaldaja aruandluse nõuded

Üldsusele kättesaadav teave

1. ELi tehingulogi näitab oma avalikul veebisaidil iga konto kohta järgmist teavet: a) kõik teave, mille kohta tabelites III-I, VII-I, VII-II, VIII-I, IX-I on märgitud „jah” lahtrisse „Kas näidatakse liidu registri avalikul veebisaidil?”. Seda teavet ajakohastatakse iga 24 tunni järel; b) saastekvoodid, mis on eraldatud igale kontoomanikule vastavalt artiklitele 40 41. Seda teavet ajakohastatakse iga 24 tunni järel; c) konto olek vastavalt artikli 9 lõikele 1. Seda teavet ajakohastatakse iga 24 tunni järel; d) saastekvootide, HVÜde ja THVde hulk, mis on tagastatud kooskõlas artikliga 46, ning tagastatud HVÜde ja CERide ühiku tunnuskoodid. Nende saastekvootide, HVÜde ja THVde arv, mis on tagastatud 1. jaanuarist 15. maini vältava ajavahemiku eest, avaldatakse alles pärast 15. maid. Ajavahemikul 15. maist 31. detsembrini uuendatakse kõnealust teavet iga 24 tunni järel; e) tõendatud heitkoguste arvnäitaja koos parandustega käitaja arvelduskontoga seotud käitise kohta aastal X tuleb avaldada alates aasta (X+1) 1. aprillist; f) sümbol ja lause, millest on näha, kas käitaja arvelduskontoga seotud käitise või õhusõiduki käitaja on tagastanud 30. aprilliks sellisel hulgal Kyoto ühikuid või saastekvoote, mis vähemalt võrdub kõikide tema eelmiste aastate heitkogustega. Avaldatavad sümbolid ja laused on sätestatud tabelis XIII-I. Sümbolit ajakohastatakse 1. mail ning see ei muutu enne järgmise aasta 1. maid, välja arvatud *-ga märgitud juhtudel, mida kirjeldatakse tabeli XIII-I reas nr 5.



Tabel XIII-I. Nõuetele vastavuse laused Rida nr Nõuetele vastavuse arvnäitaja vastavalt artiklile 31 Kas tõendatud heitkogused on registreeritud terve eelmise aasta eest? Sümbol Lause avaldatakse ELi tehingulogi avalikul veebisaidil 1 0 või mis tahes positiivne arv Jah A „30. aprilliks tagastatud saastekvootide ja HVÜde/THVde arv on suurem kui tõendatud heitkoguste arv või sellega võrdne.” 2 mis tahes negatiivne arv Jah B „30. aprilliks tagastatud saastekvootide ja HVÜde/THVde arv on väiksem kui tõendatud heitkoguste arv.” 3 mis tahes arv Ei C „Eelmise aasta tõendatud heitkoguste arv ei olnud 30. aprilliks sisestatud.” 4 mis tahes arv Ei (sest liikmesriigi registris oli saastekvootide tagastamisprotsess ja/või tõendatud heitkoguste arvu ajakohastamise protsess peatatud) X „Tõendatud heitkoguste arvu sisestamine ja/või tagastamine ei olnud kuni 30. aprillini võimalik, sest liikmesriigi registris oli saastekvootide tagastamisprotsess ja/või tõendatud heitkoguste arvu ajakohastamise protsess peatatud.” 5 mis tahes arv Jah või ei (kuid seejärel ajakohastatud pädeva asutuse poolt) * [lisatakse esialgsele sümbolile] „Pädev asutus on esitanud tõendatud heitkoguste hinnangulise arvu või tõendatud heitkoguste arvu korrigeerinud.”

2. ELi tehingulogi avaldab oma avalikul veebisaidil järgmise üldise teabe, mida ajakohastatakse iga 24 tunni järel: a) iga liikmesriigi siseriiklik saastekvootide eraldamise kava tabel, kus on näidatud ka kõik tabelisse artikli 37 kohaselt tehtud parandused; b) liidu lennunduse saastekvootide eraldamise tabel, kus on näidatud ka kõik tabelisse artikli 38 kohaselt tehtud parandused; c) kõik reservitabelid, mis on koostatud komisjoni otsuse 2006/780/EÜ ( 16 ) kohaselt; d) liidu registri kõikidel kasutajakontodel hoitavate saastekvootide, HVÜde ja THVde arv kokku, eelmise päeva seisuga; e) kõikide tagastatud saastekvootide, HVÜde ja THVde ühiku tunnuskoodide nimekiri, kus on ära märgitud need ühikud, mis on ära viidud kontolt, millele nad tagastati ja mida hoitakse nüüd isiku arvelduskontol või käitaja arvelduskontol. THVde ja HVÜde puhul avaldatakse ka projekti nimi, päritoluriik ja projekti tunnuskood; f) selliste Kyoto ühikute liikide loend, mis ei ole THVd ega HVÜd ja mida võib hoida kasutajakontodel, mida kooskõlas I lisa punktiga 1 haldab teatav riiklik haldaja; g) selliste THVde ja HVÜde arv kokku, mida iga liikmesriigi käitajatel on iga ajavahemiku eest lubatud tagastada vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11a lõikele 1; h) tasud, mida riiklikud haldajad vastavalt artiklile 76 võtavad.

3. ELi tehingulogi avaldab iga aasta 30. aprillil oma avalikul veebisaidil järgmise üldteabe: a) selliste eelmisel kalendriaastal igas liikmesriigis tagastatud saastekvootide osatähtsus protsentides, mis olid tagastatud nendelt kontodelt, millele nad olid eraldatud; b) liikmesriigi eelmisel kalendriaastal tõendatud heitkoguste summa, mida väljendatakse protsendina sellele eelnenud aasta tõendatud heitkoguste summast; c) teatava liikmesriigi hallatavatel kontodel olnud protsentuaalne osa kõikide saastekvootide ja Kyoto ühikute ülekannete arvust ja mahust eelmisel kalendriaastal; d) teatava liikmesriigi hallatavatel kontodel olnud protsentuaalne osa kõikide saastekvootide ja Kyoto ühikute ülekannete arvust ja mahust eelmisel kalendriaastal, mis on tehtud eri liikmesriikide hallatavate kontode vahel.

4. ELi tehingulogi avaldab oma avalikul veebisaidil järgmise teabe ELi tehingulogis registreeritud iga läbiviidud tehingu kohta teabe registreerimisele järgneva viienda aasta 1. jaanuaril: a) ülekannet tegeva kontoomaniku nimi ja kontoomaniku tunnuskood; b) sihtkonto kontoomaniku nimi ja kontoomaniku tunnuskood; ▼M1 c) tehingus osalevate saastekvootide või Kyoto ühikute kogus, ilma saastekvoodi kordumatu tunnuskoodita ja Kyoto ühiku kordumatu seerianumbrita; ▼B d) tehingu tunnuskood; e) tehingu lõpuleviimise kuupäev ja kellaaeg (Kesk-Euroopa aja järgi); f) tehingu liik.

Kontoomanikele kättesaadav teave

5. Liidu register avaldab liidu registri veebisaidi selles osas, mis on kättesaadav ainult kontoomanikele, järgmise teabe, mida ajakohastatakse reaalajas: ▼M1 a) kontodel hoitavad saastekvoodid ja Kyoto ühikud, ilma saastekvoodi kordumatu tunnuskoodita ja Kyoto ühiku kordumatu seerianumbrita; ▼B b) asjaomase kontoomaniku algatatud kavandatavate tehingute nimekiri koos järgmiste andmetega iga kavandatava tehingu kohta: i) punktis 4 osutatud elemendid; ii) tehingu algatamise ettepaneku tegemise kuupäev ja kellaaeg (Kesk-Euroopa aja järgi); iii) selle kavandatava tehingu praegune olek; iv) kõik vastusekoodid, mis on saadud pärast registri ja ELi tehingulogi tehtud kontrolli; c) nende saastekvootide või Kyoto ühikute nimekiri, mis lõpuleviidud tehingute tulemusena on sellele kontole kantud, koos punktis 4 osutatud elementidega iga tehingu kohta; d) nende saastekvootide või Kyoto ühikute nimekiri, mis lõpuleviidud tehingute tulemusena on sellelt kontolt üle kantud, koos punktis 4 osutatud elementidega iga tehingu kohta.

Riiklikele haldajatele kättesaadav teave

6. Liidu register avaldab liidu registri veebisaidi selles osas, mis on kättesaadav ainult riiklikele haldajatele, järgmise teabe: a) HKSi keskse tasaarvelduskonto, sisenemishoiukonto, Liidu saastekvootide kustutamiskonto ja lennunduses tagastamise reservikonto saldo ja tehingute ajalugu; b) kontoomanikud ja volitatud esindajad, kelle juurdepääsu liidu registri mis tahes kontole on riiklik haldaja peatanud vastavalt artiklile 27.