1993R3680 — ET — 05.05.1994 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EMÜ) nr 3680/93,

20. detsember 1993,

milles sätestatakse Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsioonis määratletud reguleeritava tsooni kalavarude kaitse- ja majandamismeetmed







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 3760/92, millega luuakse ühenduse kalanduse ja akvakultuuri süsteem, ( 1 ) eriti selle artikli 8 lõiget 4, võttes arvesse komisjoni ettepanekut ning arvestades, et: ning arvestades, et: ühendus on alla kirjutanud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguste konventsioonile, milles on esitatud rannikuäärsete riikide majandusvööndite ja avamere elusressursside kaitse ja majandamise põhimõtted ning eeskirjad; Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsioon, edaspidi NAFO konventsioon, on komisjoni määrusega (EMÜ) nr 3179/78 ( 2 ) heaks kiidetud ning see jõustus 1. jaanuaril 1979; määratletud reguleeritav piirkond on konventsiooniga reguleeritud piirkond, mis asub väljaspool neid alasid, mis kuuluvad rannikuäärsete riikide kalastusalase jurisdiktsiooni alla. NAFO konventsiooniga luuakse sobiv raamistik reguleeritava piirkonna kalavarude ratsionaalseks kaitseks ja majandamiseks, et saavutada nende varude optimaalne kasutamine; selleks kohustuvad lepingupooled rakendama ühismeetmeid; praeguste teaduslike hinnangute alusel tuleks reguleeritava piirkonna teatavates osades teatavate liikide püüki piirata; vastavalt määruse (EMÜ) nr 3760/92 artiklile 8 peab nõukogu kehtestama kalavarude või kalavarurühmade lõikes lubatud kogupüügi (TAC), ühenduse kasutuses oleva osa ja kalapüügi eritingimused ning jagama ühenduse kasutuses oleva osa liikmesriikide vahel; kalavarude kaitse ja tasakaalustatud kasutamise tagamiseks tuleks määratleda tehnilised kaitsetingimused, muu hulgas võrgusilma suurused, kaaspüügi määrad ja kalade lubatud mõõdud; reguleeritavast piirkonnast pärit loomuste kontrollimise võimaldamiseks peale määruses (EMÜ) nr 2847/93 ( 3 ) sätestatud järelevalvemeetmete, tuleb määratleda konkreetsed kontrollimeetmed, muu hulgas saagi deklareerimise, teabe edastamise, keelatud võrkude hoidmise ja loomuse töötlemist ja säilitamist käsitleva teabe ja abi osutamise kohta, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

Reguleerimisala

1. Reguleeritavas piirkonnas tegutsevad ühenduse kalalaevad, mis hoiavad pardal selle piirkonna kalavarudest püütud kala, peavad seda tegema kooskõlas NAFO konventsiooni eesmärkide ja põhimõtetega.

2. Selleks et tagada lepingupoolte ühistegevuse kaudu reguleeritava piirkonna kalavarude ratsionaalne kaitse ja majandamine ja saavutada seeläbi kalavarude optimaalne kasutamine, kehtestatakse käesoleva määrusega:

— püügipiirangud,

— tehnilised kaitsemeetmed,

— rahvusvahelised kontrollimeetmed,

— teatavate teaduslike ja statistiliste andmete töötlemist ja edastamist käsitlevad sätted.

Artikkel 2

Ühenduse osalus

1. Liikmesriigid edastavad komisjonile nimistu nende sadamates registreeritud või nende lipu all sõitvate laevade kohta, millel on kavas osaleda reguleeritava piirkonna kalastustegevuses, vähemalt 30 päeva enne nimetatud tegevuse kavandatavat algust või vajaduse korral hiljemalt 20 päeva pärast käesoleva määruse jõustumist. Edastatav teave peab sisaldama:

a) laeva nime;

b) pädeva siseriikliku asutuse poolt antud laeva ametliku registreerimisnumbri;

c) laeva kodusadama nime;

d) laeva omaniku või prahtija nime;

e) kinnituse selle kohta, et laeva kapten on saanud reguleeritavas piirkonnas kehtivate eeskirjade eksemplari;

f) peamised kalaliigid, mida laev reguleeritavas piirkonnas püüab;

g) alapiirkonnad, kus laev kavatseb kalastada.

Artikkel 3

Püügipiirangud

Käesoleva määruse I lisas sätestatud kalaliikide püüki liikmesriikide sadamates registreeritud või nende lippude all sõitvate laevade poolt piiratakse 1994. aastal samas lisas nimetatud reguleeritava piirkonna rajoonides kvootidega, mis on samuti sätestatud kõnealuses lisas.

Artikkel 4

Tehnilised meetmed

1. Võrgusilma suurus

Käesoleva määruse II lisas nimetatud liikide spetsialiseeritud püügil on keelatud kasutada traalnootasid, mille mõnes osas on võrgusilma suurus alla 130 mm. Lühiuimelise ebakalmaari spetsialiseeritud püügil peab võrgusilm olema 60 mm.

Kuni 1. juunini 1994 on II lisas loetletud kalaliikide osas siiski lubatud kasutada kanepist, polüamiid- või polüesterkiust valmistatud traalnootasid või traalnooda osi, mille väikseim silmasuurus on 120 mm.

▼M1

Polüamiidkiust võrkude puhul on väiksem võrgusilma suurus vastavalt 120 mm. Neid materjale kasutavatel laevadel peab olema lipuliikmesriigi pädeva asutuse väljastatud sertifikaat, mis tõendab, et kasutatavad võrgud on valmistatud polüamiidkiust.

▼B

Krevette (Pandalus borealis) püüdvad laevad peavad kasutama võrke, mille väikseim silmasuurus on 40 mm.

2. Võrkpüüniste tarindid

Keelatud on kasutada vahendeid ja meetodeid, mida käesolevas lõigus pole kirjeldatud ja mis ummistavad võrgusilmi või vähendavad nende suurust.

Kahjustuste vähendamiseks või vältimiseks võib noodapära alla kinnitada purjeriiet, võrku või muid materjale.

Noodapära ülaossa võib kinnitada vahendeid tingimusel, et need ei ummista noodapära võrgusilmi. Päraülakaitsete kasutamine piirdub käesoleva määruse III lisas nimetatud kaitsetega.

Krevette (Pandalus borealis) püüdvad laevad peavad kasutama sorteerimisvõresid või -reste, mille trellide maksimaalne vahe on 28 mm.

3. Kaaspüük

I lisas nimetatud kalaliikide kaaspüük, mille kohta ühendus ei ole reguleeritava piirkonna mingis osas kvoote kehtestanud, juhul kui püütakse:

— üht või enamat I lisas nimetatud kalaliiki, või

— üht või enamat muud I lisas nimetamata kalaliiki,

ei tohi olla üle 2 500 kg iga pardal oleva kalaliigi kohta või üle 10 % kogu pardal oleva kala kaalust, olenevalt sellest, kumb on suurem. Reguleeritava piirkonna niisuguses osas, kus teatud liikide spetsialiseeritud püük on keelatud, ei tohi I lisas nimetatud kalaliikide kaaspüük olla suurem kui vastavalt 1 250 kg või 5 %.

Krevette (Pandalus borealis) püüdvad laevad peavad juhul, kui I lisas loetletud kalaliikide kaaspüügi kogumäär ühe noodaveo kohta ületab 10 % kaalust, viivitamata vahetama püügipiirkonda (vähemalt 5 meremiili kaugusele), et vältida nende kalaliikide edaspidist kaaspüüki.

4. Kalade alammõõt

Reguleeritavast piirkonnast pärit kalu, mille suurus ei vasta IV lisas esitatud nõuetele, ei tohi pardal hoida ega ümber laadida, lossida, transportida, säilitada, müüa, esitleda ega müügiks pakkuda, vaid need tuleb kohe merre tagasi heita. Kui alamõõduliste kalade kogus teatud kalastusvetes ületab 10 % kogu püütud kalakogusest, peab laev enne kalapüügi jätkamist siirduma sealt vähemalt 5 meremiili kaugusele.

Artikkel 5

Kontrollimeetmed

1. Lisaks sellele, et kalalaevade kaptenid peavad tegutsema kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklitega 6, 8, 11, ja 12, peavad nad kandma logiraamatusse käesoleva määruse V lisas loetletud andmed.

Nimetatud määruse artikli 15 kohaselt peavad liikmesriigid komisjoni teavitama ka nende kalaliikide saagi suurusest, mille kohta ei ole kehtestatud kvoote.

2. II lisas loetletud ühe või enama kalaliigi spetsialiseeritud püügi ajal ei tohi laeval olla võrke, mille võrgusilma suurus on väiksem, kui sätestatud artikli 4 lõikes 1.

Kalalaevadel, mis ühel ja samal püügireisil püüavad ka muudes piirkondades peale reguleerimisala, võib siiski niisuguseid võrke olla, tingimusel et need on kindlalt soritud (kokku seotud) ja stoovitud (pakitud) ja et neid ei ole võimalik kohe kasutada, see tähendab:

a) võrgud peavad olema oma traallaudadeküljest lahti võetud ja ilma nooda- või traalitrosside ja -nöörideta;

b) tekil või teki kohal olevad võrgud peavad olema kindlalt tekiehitise osa külge kinnitatud.

3. Liikmesriigi lipu all sõitvate või liikmesriigi sadamas registreeritud kalalaevade kaptenid peavad I lisas loetletud kalaliikide saagi kohta pidama:

a) toodangu päevaraamatut, kuhu kantakse kogutoodang kalaliikide ja töödeldud toodete kaupa; või

b) töödeldud toodete lastiplaani kalaliikide kaupa, kus on esitatud toodete paiknemine hoidlas.

Kalalaevade kaptenid peavad osutama vajalikku abi toodangu päevaraamatus esitatud koguste ja pardal säilitatavate töödeldud toodete kontrollimiseks.

Artikkel 6

Statistilised ja teaduslikud andmed

1. Selleks, et saada reguleeritava piirkonna rajoonis 3LNO Ameerika karelesta ja ruske soomuslesta noorkalade asukohaliste ja aastaajaliste koguste kohta soovitust:

a) peavad liikmesriigid artikli 5 lõike 1 kohaselt toodangu päevaraamatusse tehtud asjakohaste sissekannete alusel esitama kuude kaupa mitte suuremate kui 1 laiuskraadi ja 1 pikkuskraadi suuruste piirkonna osade kohta nominaalsaaki ja tagasiheidetud koguseid käsitleva statistika;

b) nii nominaalsaagist kui ka tagasiheidetud kogustest võetud suurusproovid punktis a vastuvõetud jaotusskeemi järgi tuleb esitada kuude kaupa.

2. Tursa kaaspüügi mõju hindamiseks meriahvena ja lestaliste püügil Flemish Capi piirkonnas:

a) esitavad liikmesriigid lisaks tavapärastele aruannetele vastavalt artikli 5 lõikele 1 toodangu päevaraamatusse tehtud asjakohaste sissekannete alusel kuude kaupa statistilised andmed eespool nimetatud piirkonnas meriahvena ja lestaliste püügil kaaspüügina saadud tursa tagasiheitmise kohta;

b) esitatakse kuude kaupa eespool nimetatud piirkonnas meriahvena ja lestaliste püügil kaaspüügina saadud tursa suurusproovid eraldi kummagi kalaliigi kohta, kusjuures igale proovile lisatakse andmed sügavuse kohta.

3. Suurusproovid tuleb võtta iga asjaomase kalaliigi vastava loomuse kõikidest osadest niiviisi, et vähemalt üks statistiliselt ilmekas proov võetakse iga päeva esimesest loomusest. Kala suurust mõõdetakse ninamiku tipust sabauime lõpuni.

Lõigete 1 ja 2 kohaldamisel käsitletakse käesolevas määruses kirjeldatud meetodil võetud proove kõnealuse kalaliigi kõiki loomuseid esindavate proovidena.

Artikkel 7

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 1994.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









▼M1

I LISA







Varud Liikmesriik 1994. aasta kvoot (tonnid) Liik Geograafiline piirkond Tsoon Tursk Loode-Atlant NAFO 2 J + 3 KL Belgia Taani Saksamaa Kreeka Hispaania Prantsusmaa Iirimaa Itaalia Luksemburg Madalmaad Portugal Ühendkuningriik Liikmesriikidele saadaval EÜ kokku 0 Tursk Loode-Atlant NAFO 3 NO (1) Belgia Taani Saksamaa 5 Kreeka Hispaania 1 832 Prantsusmaa 28 Iirimaa Itaalia Luksemburg Madalmaad Portugal 345 Ühendkuningriik 3 Liikmesriikidele saadaval EÜ kokku 2 213 Tursk Loode-Atlant NAFO 3 M Belgia Taani Saksamaa 513 Kreeka Hispaania 1 574 Prantsusmaa 221 Iirimaa Itaalia Luksemburg Madalmaad Portugal 2 155 Ühendkuningriik 1 022 Liikmesriikidele saadaval EÜ kokku 5 485 ▼B Kuldne meriahven Loode-Atlant NAFO 3 M Belgia Taani Saksamaa Kreeka Hispaania Prantsusmaa Iirimaa Itaalia Luksemburg Madalmaad Portugal Ühendkuningriik Liikmesriikidele saadaval EÜ kokku 4 030 Kuldne meriahven Loode-Atlant NAFO 3 LN Belgia Taani Saksamaa 476 Kreeka Hispaania Prantsusmaa Iirimaa Itaalia Luksemburg Madalmaad Portugal Ühendkuningriik Liikmesriikidele saadaval EÜ kokku 476 Harilik karelest Loode-Atlant NAFO 3 M (1) Belgia Taani Saksamaa Kreeka Hispaania Prantsusmaa Iirimaa Itaalia Luksemburg Madalmaad Portugal Ühendkuningriik Liikmesriikidele saadaval EÜ kokku 175 Harilik karelest Loode-Atlant NAFO 3 LNO (1) Belgia Taani Saksamaa Kreeka Hispaania Prantsusmaa Iirimaa Itaalia Luksemburg Madalmaad Portugal Ühendkuningriik Liikmesriikidele saadaval EÜ kokku 61 Ruske soomuslest Loode-Atlant NAFO 3 LNO (1) Belgia Taani Saksamaa Kreeka Hispaania Prantsusmaa Iirimaa Itaalia Luksemburg Madalmaad Portugal Ühendkuningriik Liikmesriikidele saadaval EÜ kokku 140 Pikklest Loode-Atlant NAFO 3 NO Belgia Taani Saksamaa Kreeka Hispaania Prantsusmaa Iirimaa Itaalia Luksemburg Madalmaad Portugal Ühendkuningriik Liikmesriikidele saadaval EÜ kokku 0 Moiva Loode-Atlant NAFO 3 NO Belgia Taani Saksamaa Kreeka Hispaania Prantsusmaa Iirimaa Itaalia Luksemburg Madalmaad Portugal Ühendkuningriik Liikmesriikidele saadaval EÜ kokku 0 Harilik ebakalmaar Loode-Atlant NAFO allvööndid 3 + 4 Belgia Taani Saksamaa Kreeka Hispaania Prantsusmaa Iirimaa Itaalia Luksemburg Madalmaad Portugal Ühendkuningriik Liikmesriikidele saadaval EÜ kokku p.m. (1) Selle liigi spetsialiseeritud püüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina, ilma et see piiraks artikli 4 lõike 3 sätete kohaldamist.









II LISA







Eestikeelne nimi Teaduslik nimi Peamised põhjakalad (välja arvatud lestalised) tursk Gadus morhua kilttursk Melanogrammus aeglefinus meriahvenad Sebastes spp. kuldne meriahven Sebastes marinus hõbemerluus e hõbeheik Sebastes mentella punane ameerikaluts Merluccius bilinearis põhjaatlandi süsikas e saida Urophucis chuss Pollachius virens Lestlased harilik karelest Hippoglossoides platessoides pikklest Glyptocephalus cynoglossus ruske soomuslest Limanda ferruginea süvalest Reinhardtius hippoglossoides harilik hiidlest e paltus Hippoglossus hippoglossus lestlased Pseudopleuronectes americanus suvi-ebapaltus Paralichthys dentatus kammeljas Scophthalmus aquosus lestalised Pleuronectiformes Muud põhjakalad ameerika merikurat Lophius americanus ogakuked Prionotus spp. atlandi pisitursk Microgadus tomcod põhjaputassuu Micromesistius poutassou huulkalalane Tautogolabrus adspersus meriluts Brosme brosme valge mere tursk Gadus ogac sinine molva Molva dypterygia harilik molva Molva molva merivarblane Cyclopterus lumpus kotkaskalalased Menticirrhus saxatilis kerakalalased Sphoeroides maculatus lükoodid Lycodes spp. ameerika emakala Macrozoarces americanus polaartursk e saika Boreogadus saida kalju-tömppeakala Coruphaenoides rupestris põhja-pikksaba Macrouris berglax tobialised Ammodytes spp. nolguslased Myoxocephalus spp. põhjaskapp Stenotomus chrysops tautoog Tautoga onitis loode-atlandi hariahven Lopholatilus chamaeleonticeps valge ameerikaluts Urophycis tenuis merihuntlased Anarhichas spp. harilik merihunt Anarhichas lupus tähniline merihunt Anarhichas minor põhjakalad …









III LISA

LUBATUD PÄRAÜLAKAITSED

1. ICNAF-tüüpi päraülakaitse

Noodapära ülaossa kahjustuste vähendamiseks või ärahoidmiseks kinnitatav ristkülikukujuline võrgutükk, mis peab vastama järgmistele nõuetele:

a) võrgutüki silmasuurus ei tohi olla väiksem kogu võrgu silmasuurusest;

b) võrgutüki võib kinnitada noodapära külge ainult selle esi- ja külgservadest ning see tuleb kinnitada niiviisi, et see ulatuks kõige rohkem nelja võrgusilma võrra üle sulgurtropi ja lõpeks vähemalt nelja võrgusilma kaugusel gaitanist; kui sulgurtroppi ei kasutata, võib võrguosa katta kõige rohkem ühe kolmandiku noodapärast, mõõdetuna vähemalt nelja võrgusilma kauguselt gaitanist;

c) võrgutüki laiuti asuvate võrgusilmade arv peab olema vähemalt poolteist korda suurem kui noodapära kaetud osal laiuti asuvate võrgusilmade arv; mõlemad mõõdud tuleb võtta noodapära pikitelje suhtes täisnurga alt.

2. Mitmeosaline päraülakaitse (multiple flap)

Võrgutükid, mille kõikides osades on võrgusilma mõõtmed nii märja kui ka kuiva võrgu puhul vähemalt sama suured kui sellel võrgul, mille külge nad kinnitatud on, tingimusel et:

i) iga võrgutükk: a) on kinnitatud noodapära külge ainult eesosast ja noodapära pikitelje suhtes täisnurga all; b) on vähemalt sama lai kui noodapära (seda laiust mõõdetakse kinnituskohast noodapära pikitelje suhtes täisnurga alt); c) on kõige rohkem 10 võrgusilma pikkune;

ii) niiviisi kinnitatud võrgutükkide kogupikkus on kõige rohkem kaks kolmandikku noodapära pikkusest.

3. Suuresilmaline päraülakaitse (muudetud Poola mudel)

Ristkülikukujuline võrgutükk samast niidist kui noodapära või ühekordsest jämedast sõlmedeta niidist, sel on kinnitatud noodapära ülaosa tagumise osa külge niiviisi, et katab noodapära tervenisti või osaliselt, selle silmasuurus on märjalt mõõdetuna kõikides osades kaks korda suurem kui noodapära silmasuurus ja see on noodapära külge kinnitatud ainult esi-, külg- ja tagaservast niiviisi, et iga võrgutüki silm katab täpselt neli noodapära võrgusilma.









IV LISA







Kalaliik Alammõõt Määratlus Tursk 41 cm Pikkus ninamiku tipust kuni sabauime keskmiste kiirte alguseni Harilik karelest 25 cm Kogupikkus Ruske soomuslest 25 cm Kogupikkus









V LISA







Logiraamatusse kantavad andmed Andmed Kood Laeva nimi 01 Laeva riikkondsus 02 Laeva registreerimisnumber 03 Registreerimissadam 04 (Igapäevaselt) kasutatava püünise tüüp 10 Püünise tüüp 2 (1) Kuupäev: — päev 20 — kuu 21 — aasta 22 Asukoht: — laiuskraad 31 — pikkuskraad 32 — statistiline vöönd 33 Kalastusoperatsioonide arv ööpäevas (2) 40 Püünistega kalapüügi tundide arv ööpäevas (2) 41 Kalaliikide nimetused 2 (2) Päevane saak kalaliikide kaupa (eluskaalu tonnides) 50 Inimtoiduks mõeldud päevane saak kalaliikide kaupa 61 Päevas tagasiheidetud kogused kalaliikide kaupa 63 Ümberlaadimise koht 70 Ümberlaadimise kuupäev(ad) 71 Kapteni allkiri 80 (1) Märkida ühega lühenditest, mis on esitatud käesoleva lisa teises osas. (2) Kui ühes ööpäevas kasutatakse kahte või mitut tüüpi püüniseid, tuleb iga püünise kohta teha eraldi sissekanne.







NAFO ala peamiste kalaliikide standardlühendid Lühend Kalaliikide nimetused eesti keeles ladina keeles ALE Hallselg-aloosa Alosa pseudoharengus ARG Põhjaatlandi hõbekala Argentina silus BUT Hall müntkala Peprilus triacanthus CAP Moiva Mallotus villosus COD Tursk Gadus morhua GHL Süvalest Reinhardtius hippoglossoides HAD Kilttursk Melanogrammus aeglefinus HER Heeringas Culpea harengus HKR Punane ameerikaluts Urophycis chuss HKS Hõbemerluus e hõbeheik Merluccius bilinearis MAC Makrell Scomber scombrus PLA Harilik karelest Hippoglossoides platessoides POK Põhjaatlandi süsikas e saida Pollachius virens RED Kuldne meriahven Sebastes marinus RMG Kalju-tömppeakala Macrourus rupestris SHR Krevetid Pandalus spp. SQU Harilik ebakalmaar Loligo pealei — Illex illecebrosus WIT Pikklest Glyptocephalus cynoglossus YEL Ruske soomuslest Limanda ferruginea







Püügivahendite standardlühendid Lühend Püügivahend OTB Põhjatraalnoot (ei ole määratletud, kas külg- või tagatraalnoot) OTB 1 Põhjatraalnoot (külgmine) OTB 2 Põhjatraal (tagumine) OTM Pelaagiline traal (ei ole määratletud, kas külgmine või tagumine) OTM 1 Pelaagiline traalnoot (külgmine) OTM 2 Pelaagiline traalnoot (tagumine) PTB Paarispõhjatraal (2 laeva) PTM Pelaagiline paaristraal (2 laeva) GM Nakkevõrgud (määratlemata) GNS Seisevnakkevõrgud LL Õngejadad (ei ole määratletud, kas põhja- või triivõngejadad) LLS Põhjaõngejada LLD Triivõngejada MIS Segapüünised NK Tundmatud püügivahendid