1983L0477 — ET — 28.06.2007 — 004.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B NÕUKOGU DIREKTIIV, 19. september 1983, töötajate kaitsmise kohta asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl (teine üksikdirektiiv direktiivi 80/1107/EMÜ artikli 8 tähenduses) (83/477/EMÜ) (EÜT L 263, 24.9.1983, p.25)

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU DIREKTIIV,

19. september 1983,

töötajate kaitsmise kohta asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl (teine üksikdirektiiv direktiivi 80/1107/EMÜ artikli 8 tähenduses)

(83/477/EMÜ)







EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 1 ) võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, ( 2 ) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ( 3 ) ning arvestades, et: ning arvestades, et: nõukogu 29. juuni 1978. aasta resolutsioon Euroopa ühenduste tööohutust ja töötervishoidu käsitlevate tegevusprogrammide kohta ( 4 ) näeb ette asbestiga kokkupuutuvate töötajate kaitse ühtlustatud erikorra rakendamise; nõukogu 27. novembri 1980. aasta direktiivis 80/1107/EMÜ töötajate kaitse kohta keemiliste, füüsikaliste ja bioloogiliste mõjuritega kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl ( 5 ) on ette nähtud teatavad sätted, mida tuleb sellise kaitse puhul arvesse võtta; kõnealuses direktiivis on sätestatud, et üksikdirektiividega tuleb kehtestada piirväärtused ja konkreetsed nõuded I lisas loetletud ainete, sealhulgas asbesti kohta; asbest on kahjulik aine, mida kasutatakse mitmesuguste tööde puhul; seega puutuvad paljud töötajad kokku võimaliku ohuga tervisele; eriti ohtlikuks asbesti liigiks peetakse kroküdoliiti; ehkki praegused teaduslikult põhjendatud teadmised ei ole piisavad, et kindlaks määrata tase, millest allpool tervisele enam ohtu ei ole, vähendab asbestiga kokkupuute piiramine siiski asbestiga seotud haiguste tekkimise ohtu; käesolev direktiiv sisaldab miinimumnõudeid, mis vaadatakse läbi omandatud kogemuste ja kõnealuse valdkonna tehnoloogia arengu põhjal; kuigi optilise mikroskoopia abil ei saa loendada väikseimaid tervisele kahjulikke kiude, on see praegu kõige kasutatavam meetod asbesti korrapärasel mõõtmisel; seepärast on olulised asbestiga kokkupuutuvate töötajate tervise kaitseks võetavad ennetavad meetmed ja liikmesriikide kindel kavatsus jälgida töötajate tervislikku seisundit, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:







Artikkel 1

1. Käesolev direktiiv ►M2 ————— ◄ ning selle eesmärk on kaitsta töötajate tervist ohtude eest ja hoida ära sellised ohud, mis tekivad või võivad tekkida asbestiga kokkupuutumisel töökohas. Käesolevas direktiivis sätestatakse piirväärtused ja muud konkreetsed nõudmised.

▼M3 —————

▼B

3. Käesolev direktiiv ei piira liikmesriikide õigusi kohaldada või kehtestada õigusnorme, millega tagataks töötajate parem kaitse eelkõige sellega, et asbest asendatakse vähem ohtlike ainetega.

▼M3

Artikkel 2

Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab “asbest” järgmisi kiulisi silikaate:

— asbestaktinoliit, CASi nr 77536-66-4, ( 6 )

— asbestamosiit, CASi nr 12172-73-5, (6)

— asbestantofülliit, CASi nr 77536-67-5, (6)

— krüsotiil, CASi nr 12001-29-5, (6)

— kroküdoliit, CASi nr 12001-28-4, (6)

— asbesttremoliit, CASi nr 77536-68-6 (6) .

▼B

Artikkel 3

1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse tegevuste suhtes, mille käigus töötajad puutuvad kokku või võivad kokku puutuda asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga.

2. Kui mingi tegevusega kaasneb tõenäoliselt oht kokku puutuda asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga, tuleb seda ohtu hinnata selliselt, et saaks kindlaks teha, mil viisil ja kui suures ulatuses töötajad asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga kokku puutuvad.

▼M3

3. Eeldusel, et töötajate kokkupuude on pisteline ja väheintensiivne, ning kui lõikes 2 osutatud riskihindamise tulemusel on üheselt selge, et asbestikiudude kontsentratsioon töökoha õhus jääb lubatud piiresse, võib artiklid 4, 15 ja 16 jätta kohaldamata, kui asjaomane töö sisaldab:

a) lühiajalist, mitte pidevat tegevust, mille käigus käideldakse üksnes pudenematuid materjale;

b) selliste mitte lagunenud materjalide kõrvaldamist ilma nende kulutamiseta, milles asbestikiud on seotud tihkeks matriitsiks;

c) heas seisukorras asbesti sisaldavate materjalide hermetiseerimist või kapseldamist;

d) õhu koostise jälgimist ja kontrollimist ning proovide kogumist materjalidest, tegemaks kindlaks, kas nad sisaldavad või ei sisalda asbesti.

▼M3

3 bis Liikmesriigid kehtestavad pärast konsulteerimist tööturu osapooltega vastavalt oma siseriiklikule õigusele ja tavale praktilised juhendid lõikes 3 ettenähtud pistelise ja väheintensiivse kokkupuute kindlaksmääramiseks.

▼B

4. Lõikes 2 osutatud hinnangu üle arutletakse ettevõtte või asutuse töötajate ja/või nende esindajatega ning see vaadatakse üle, kui on alust uskuda, et see on ebatäpne või kui materjalid on oluliselt muutunud.

Artikkel 4

Arvestades artikli 3 lõike 3 sätteid, võetakse järgmised meetmed.

1. Artikli 3 lõikes 1 osutatud toimingute suhtes peab kehtima teatamise süsteem, mida haldab liikmesriigi vastutav asutus.

▼M3

2. Tööandja peab teate esitama enne töö algust liikmesriigi vastutavale asutusele vastavalt siseriiklikele õigusnormidele. Teade peab sisaldama vähemalt järgmiste asjaolude lühidat kirjeldust: a) töökoha asukoht; b) kasutatava või käideldava asbesti liik ja kogus; c) kõnealused toimingud ja protsessid; d) kaasatud töötajate arv; e) töö alguskuupäev ja kestus; f) töötajate asbestiga kokkupuute piiramiseks võetud meetmed.

▼B

3. Ettevõtete või asutuste töötajatel ja/või nende esindajatel on siseriikliku õiguse kohaselt juurdepääs dokumentidele, mis puudutavad nende ettevõtte või asutuse kohta esitatud teateid.

▼M3

4. Iga kord, kui töötingimused muutuvad ja sellega seoses on tõenäoline, et suureneb oluliselt kokkupuude asbestitolmuga või asbesti sisaldavate materjalidega, tuleb esitada uus teade.

▼M1

Artikkel 5

Asbesti pihustamine ja asbesti sisaldavate väikese tihedusega (kuni 1 g/cm3) isoleermaterjalide või helikindlate materjalide kasutamist eeldavad töövõtted tuleb keelata.

▼M3

Piiramata muude asbesti turustamist ja kasutamist käsitlevate ühenduse õigusnormide kohaldamist, keelustatakse tegevus, mille tõttu töötajad puutuvad asbesti kaevandamisel kokku asbestikiududega, või asbestitoodete tootmine ja töötlemine või tahtlikult lisatud asbesti sisaldavate toodete tootmine ja töötlemine, välja arvatud lammutamise ja asbesti kõrvaldamise saaduste käitlemine ja kõrvaldamine.

▼M3

Artikkel 6

Kõigi artikli 3 lõikes 1 osutatud toimingute puhul tuleb töötajate kokkupuude asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga töökohas viia võimalikult madalale tasemele ja igal juhul artiklis 8 sätestatud piirväärtusest allapoole ning selleks tuleb võtta eelkõige järgmisi meetmeid:

1. asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga kokkupuutuvate või kokku puutuda võivate töötajate hulka tuleb võimalikult palju vähendada;

2. töötoiminguid tuleb ette näha nii, et nende käigus ei teki asbestitolmu või, kui see on võimatu, hoida ära asbestitolmu sattumist õhku;

3. kõiki asbesti käitlemisega seotud ruume ja seadmeid peab saama korrapäraselt ja tõhusalt puhastada ja hooldada;

4. asbesti või tolmuvat asbesti sisaldavaid materjale tuleb hoida ja vedada sobivas suletud pakendites;

5. jäätmed tuleb kokku koguda ja võimalikult kiiresti töökohalt kõrvaldada nõuetekohastes suletud pakendites, mis on tähistatud siltidega, et nad sisaldavad asbesti. Seda abinõu ei kohaldata kaevandamise suhtes. Neid jäätmeid koheldakse edaspidi kooskõlas nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiiviga 91/689/EMÜ ohtlike jäätmete kohta. ( 7 )

Artikkel 7

1. Olenevalt esialgse riskihindamise tulemustest ja et artiklis 8 sätestatud piirväärtustest kinnipidamine oleks tagatud, mõõdetakse asbestikiudude sisaldust töökoha õhus korrapäraselt.

2. Võetud proovid peavad iseloomustama töötaja kokkupuudet asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga.

3. Proovid võetakse pärast nõupidamist ettevõtte töötajate ja/või nende esindajatega.

4. Proove võtavad nõuetekohase erialase ettevalmistusega töötajad. Võetud proovid analüüsitakse lõike 6 kohaselt asbestikiudude loendamise vahenditega varustatud laboratooriumides.

5. Proovide võtmise ajaline kestus peab olema selline, et mõõtmistega või kasutades arvutusi kaaludega aja järgi oleks võimalik kindlaks teha representatiivset kokkupuute määra kaheksa tunni pikkuse vaatlusperioodi (ühe vahetuse) jooksul.

6. Asbestikiude loendatakse võimaluse korral alati faasikontrastimikroskoobi abil Maailma Tervishoiuorganisatsiooni (WHO) 1997. aasta soovituslikul meetodil ( 8 ) või mis tahes muul meetodil, mis annab samaväärseid tulemusi.

Eelmises lõigus osutatud asbestisisalduse kindlaksmääramiseks õhus võetakse arvesse ainult neid kiude, mis on vähemalt viis mikromeetrit pikad, alla kolme mikromeetri laiad ja mille pikkuse/laiuse suhe on suurem kui 3:1.

Artikkel 8

Tööandjad tagavad, et mitte ükski töötaja ei puutu õhus sisalduva asbestiga rohkem kui 0,1 kiudu cm3 kohta, mis on mõõdetud või arvutatud kaheksa tunni pikkuse vaatlusperioodi kaalutud keskmisena.

▼M1

Artikkel 9

▼M3 —————

▼M2

2. Käesoleva direktiivi lisade tehnilise arenguga kohandamiseks vajalikud muudatused võetakse vastu töötajate töötervishoidu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamist käsitleva nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ ( 9 ) artiklis 17 sätestatud korra kohaselt.

▼B

Artikkel 10

1. ►M3 Kui artiklis 8 sätestatud piirväärtusi ületatakse, tuleb kindlaks teha sellise ületamise põhjused ning võtta võimalikult kiiresti vajalikud meetmed olukorra parandamiseks. ◄

Mõjualusel alal tuleb töö peatada, kuni sealsete töötajate kaitseks on võetud piisavad meetmed.

2. Lõike 1 esimeses lõigus nimetatud meetmete tulemuslikkuse kontrollimiseks tuleb viivitamata uuesti kindlaks teha asbestisisaldus õhus.

▼M3

3. Kui kokkupuudet ei ole võimalik muude vahenditega vähendada ja piirväärtustest kinnipidamiseks tuleb kasutada isiklikke hingamisteede kaitsevahendeid, ei või see olla alaline ning peab iga töötaja puhul rangelt piirduma miinimumiga. Selliste kaitsevahenditega töötamise ajal peavad olema ette nähtud pausid, mis vastavad füüsikalistele ja kliimatingimustele ning on vajaduse korral töötajate ja/või nende esindajatega konsulteerides kooskõlas siseriikliku õiguse ja tavaga.

▼M3

Artikkel 10a

Enne lammutus- või hooldustöid võtavad tööandjad — vajaduse korral ruumide omanike käest teavet hankides — kõik vajalikud meetmed, et teha kindlaks oletatavasti asbesti sisaldavad materjalid.

Kui mõne materjali või raketise puhul on kahtlus, et see sisaldab asbesti, järgitakse käesoleva direktiivi kehtivaid sätteid.

▼B

Artikkel 11

▼M3

1. Kui teatavate tegevuste, nagu näiteks lammutamise, kõrvaldamise, remondi ja hoolduse puhul on ette näha, et artiklis 8 sätestatud piirväärtused ületatakse vaatamata sellele, et rakendatakse tehnilisi ennetusmeetmeid asbestisisalduse piiramiseks õhus, määrab tööandja kindlaks sellise töö ajal töötajate kaitse tagamiseks vajalikud meetmed, eelkõige järgmised:

a) töötajatele antakse sobivad hingamisteede kaitsevahendid ja muud isiklikud kaitsevahendid, mille kasutamine on kohustuslik; ja

b) pannakse üles hoiatussildid selle kohta, et tõenäoliselt ületatakse artiklis 8 sätestatud piirväärtusi ja

c) ära hoitakse asbestist või asbesti sisaldavast materjalist tekkiva tolmu levimist töökohast või -ruumist välja.

▼B

2. Enne kõnealuste meetmete elluviimist arutatakse need läbi ettevõtte või asutuse töötajate ja/või nende esindajatega.

Artikkel 12

1. Enne lammutustööde alustamist või ehitistest, rajatistest, seadmetest või masinatest või laevadest asbesti ja/või asbesti sisaldavate toodete eemaldamist koostatakse töökava.

▼M3

Lõikes 1 osutatud kavas tuleb ette näha töötajate ohutuse ja tervise kaitsmiseks vajalikud meetmed töökohal.

Eelkõige tuleb kavas täpsustada järgmised üksikasjad:

— asbest ja/või asbesti sisaldavad tooted tuleb kõrvaldada enne lammutamist, välja arvatud juhul, kui selle tõttu muutuks oht töötajate jaoks suuremaks kui siis, kui asbest ja/või asbesti sisaldavad tooted jäetaks alles,

— vajaduse korral varustatakse töötajad artikli 11 lõike 1 punktis a nimetatud isiklike kaitsevahenditega,

— kui asbesti lammutamine või kõrvaldamine on lõpetatud, kontrollitakse asbestiga kokkupuute ohtude puudumist töökohal vastavalt siseriiklikule õigusele ja tavale.

▼M1

Pädevate asutuste nõudel peab kava sisaldama järgmist teavet:

— töö iseloom ja võimalik kestus,

— töö teostamise koht,

— kasutatavad tööviisid, kui töö on seotud asbesti või asbesti sisaldavate materjalide käsitsemisega,

— selliste seadmete omadused, mida kasutatakse: — — töötajate kaitseks ja saastusest puhastamiseks, — teiste töökohal või selle läheduses viibivate isikute kaitseks.

3. Pädevate asutuste nõudel tuleb neile lõikes 1 nimetatud kavast enne kavandatud töö algust teatada.

▼M3

Artikkel 12a

1. Tööandjad annavad kõikidele töötajatele, kes puutuvad või võivad puutuda kokku asbestitolmuga, asjakohast koolitust. Seda koolitust tuleb anda korrapäraselt ja töötajatele tasuta.

2. Koolituse sisu peab olema töötajatele hõlpsasti arusaadav. Neil peab selle abil olema võimalik omandada vajalikke tööõnnetuste ennetamise ja tööohutuse alaseid teadmisi ja oskusi eelkõige seoses järgmisega:

a) asbesti omadused ja tema mõju tervisele, sealhulgas tema koosmõju suitsetamisega;

b) asbesti sisaldada võivate toodete või materjalide liigid;

c) toimingud, mille käigus võidakse asbestiga kokku puutuda, ning selle ärahoidmiseks rakendatavate abinõude tähtsus;

d) ohutud töövõtted, meetmed ja kaitsevahendid;

e) hingamisseadmete otstarve, sortiment, valimine, piirangud ja nõuetekohane kasutamine;

f) juhised hädaolukorraks;

g) saastatusest puhastamise kord;

h) jäätmete kõrvaldamine;

i) tervisekontrolli nõuded.

3. Asbesti kõrvaldavate töötajate koolitamise praktilised suunised töötatakse välja ühenduse tasandil.

Artikkel 12b

Enne asbesti lammutamist või kõrvaldamist peavad ettevõtted tõestama oma oskusi selles valdkonnas. Seda tehakse vastavalt siseriiklikule õigusele ja/või tavale.

▼B

Artikkel 13

1. Kõigi artikli 3 lõikes 1 osutatud tööde puhul ja võttes arvesse artikli 3 lõiget 3, tuleb võtta vajalikud meetmed tagamaks, et:

a) eespool nimetatud toimingute i) koht on selgelt piiritletud ja tähistatud ohumärkidega; ii) kohale on juurdepääs ainult neil töötajatel, kes oma töö või kohustuste tõttu peavad seal viibima; iii) kohas ei tohi suitsetada;

b) töötajad saavad süüa ja juua selleks eraldi ettenähtud aladel, ilma et neil oleks oht puutuda kokku asbestitolmuga;

i) töötajatele antakse sobiv töö- või kaitseriietus; ii) nimetatud töö- või kaitseriietust ei viida ettevõttest välja. Kui ettevõte ei tegele ise riiete puhastamisega, võib riided siiski viia pesemiseks väljaspool ettevõtet paiknevatesse asutustesse, kus on olemas selliseks tööks vajalikud seadmed; sellisel juhul transporditakse riideid suletud konteinerites; iii) töö- või kaitseriietuse ja tänavariietuse jaoks nähakse ette eraldi hoiukohad; iv) töötajate jaoks luuakse otstarbekohased ja piisavad pesemisvõimalused ning tualettruumid, mille juurde kuuluvad tolmuga seotud töö puhul ka duširuumid; v) kaitsevahendid paigutatakse selleks ettenähtud kohta ning neid kontrollitakse ja need puhastatakse pärast iga kasutamiskorda; defektsed vahendid parandatakse või asendatakse uutega enne järgmist kasutamist. c)

2. Lõike 1 kohaste meetmetega seotud kulusid ei tohi sisse nõuda töötajatelt.

Artikkel 14

1. Kõigi artikli 3 lõikes 1 nimetatud tööde puhul võetakse vajalikud meetmed tagamaks, et ettevõtte või asutuse töötajad ja nende esindajad saavad piisavalt teavet:

— võimalike ohtude kohta, mida põhjustab kokkupuutumine asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga,

— seadustega ettenähtud piirväärtuste olemasolu ja õhu kvaliteedi jälgimise vajaduse kohta,

— hügieeninõuete, sealhulgas suitsetamiskeelu kohta,

— ettevaatusabinõude, eelkõige kaitsevahendite ja -riietuse kandmise ning kasutamise kohta,

— asbestiga kokkupuute minimeerimiseks kavandatud spetsiaalsete ettevaatusabinõude kohta.

2. Lisaks lõikes 1 osutatud meetmetele ja võttes arvesse artikli 3 lõiget 3, tuleb võtta vajalikud meetmed tagamaks, et:

a) ettevõtte või asutuse töötajatel ja/või nende esindajatel on juurdepääs õhu asbestisisalduse mõõtmise tulemustele ning neile selgitataks kõnealuste tulemuste tähendust;

▼M3

b) kui tulemused ületavad artiklis 8 sätestatud piirväärtusi, teatatakse sellest ja selle põhjustest võimalikult kiiresti ettevõtte või asutuse asjaomastele töötajatele ja nende esindajatele ning arutatakse ettevõtte või asutuse töötajate ja/või nende esindajatega läbi võetavad meetmed või hädaolukorras teatatakse neile, millised meetmed on võetud.

▼B

Artikkel 15

Arvestades artikli 3 lõike 3 sätteid, võetakse järgmised meetmed.

1. Enne, kui töökohal tekib kokkupuude asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga, peab olemas olema hinnang iga töötaja tervisliku seisundi kohta. See hinnang peab sisaldama rindkere eriuuringute tulemusi. II lisas on esitatud praktilised soovitused, millele liikmesriigid võivad töötajate tervise kontrollimisel toetuda; neid soovitusi kohandatakse vastavalt tehnika arengule ►M2 direktiivi 89/391/EMÜ artiklis 17 sätestatud korras ◄ . Töötaja tervist tuleb uuesti hinnata vähemalt iga kolme aasta järel niikaua, kuni kestab kokkupuude. Vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja tavadele seatakse sisse iga esimeses lõigus osutatud töötaja isiklik tervisekontrolli kaart.

2. Pärast punktis 1 osutatud tervisekontrolli peaks arst või töötajate tervisekontrolli eest vastutav asutus siseriiklike õigusaktide kohaselt andma nõu isiklike kaitse- või ennetusmeetmete kohta või sellised meetmed määrama; kõnealuste meetmete hulka võib vajaduse korral kuuluda asjaomase töötaja eemaldamine alalt, kus ta asbestiga kokku puutub.

▼M3

3. Töötajatele tuleb anda teavet ja nõu tervisekontrolli kohta, mille nad pärast kokkupuute lõppu võivad läbida. Arst või töötajate tervisekontrolli eest vastutav asutus võib määrata, et tervisekontroll peab pärast kokkupuute lõppu kestma edasi nii kaua, kui kõnealune arst või asutus seda asjaomase isiku tervise kaitseks vajalikuks peab. Sellist tervisekontrolli tehakse kooskõlas vastava liikmesriigi õiguse ja tavaga.

▼B

4. Asjaomane töötaja või tööandja võib siseriiklike õigusaktide kohaselt taotleda punktis 2 osutatud hinnangu läbivaatamist.

Artikkel 16

Arvestades artikli 3 lõike 3 sätteid, võetakse järgmised meetmed.

1. Tööandja peab artikli 3 lõikes 1 osutatud tööülesannetega tegelevad töötajad kandma registrisse, märkides ära töö laadi ja kestuse ning selle, milline on olnud nende kokkupuude. Arstil ja/või tervisekontrolli eest vastutaval asutusel on juurdepääs nimetatud registrile. Igal töötajal on registris juurdepääs tema enda kohta käivatele andmetele. Töötajatel ja/või nende esindajatel on juurdepääs registris sisalduvale anonüümsele kollektiivsele teabele.

▼M3

2. Punktis 1 nimetatud register ja artikli 15 lõikes 1 nimetatud töötaja tervisekaarti säilitatakse vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavale pärast kokkupuute lõppu vähemalt 40 aastat.

▼M3

3. Kui ettevõte lõpetab tegevuse, tuleb punktis 2 osutatud dokumendid vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavale anda vastutava asutuse käsutusse.

Artikkel 16a

Liikmesriigid näevad ette küllaldased sanktsioonid juhuks, kui rikutakse käesoleva direktiivi kohaselt vastuvõetud siseriiklikke õigusakte. Need sanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

▼B

Artikkel 17

Liikmesriigid peavad registrit kõigi teada olevate asbestoosi ja mesotelioomi juhtude kohta.

▼M4

Artikkel 17a

Rakendamisaruanne

Iga viie aasta järel esitavad liikmesriigid komisjonile käesoleva direktiivi praktilise rakendamise aruande eraldi peatükina direktiivi 89/391/EMÜ artikli 17a lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud ühtses aruandes, mille alusel komisjon peab teostama hindamise kooskõlas nimetatud direktiivi artikli 17a lõikega 4.

▼B

Artikkel 18

1. Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid vastu 1. jaanuariks 1987. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile. Asbesti kaevandamisega seotud tegevuste puhul lükatakse tähtaeg 1. jaanuarilt 1987 siiski edasi 1. jaanuarini 1990.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile siseriiklike õigusaktide sätted, mis nad käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võtavad.

Artikkel 19

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

▼M3 —————

▼B









II LISA

Praktilised soovitused töötajate tervisekontrolliks artikli 15 lõike 1 kohaselt

1. Praeguste teadmiste kohaselt võib kokkupuude asbestikiududega põhjustada järgmisi haigusi: — asbestoos, — mesotelioom, — kopsutoruvähk, — mao-soolestikuvähk.

2. Asbestiga kokkupuutuvate tööliste tervisekontrolli eest vastutav arst ja/või asutus peab iga töötaja puhul tundma tema kokkupuutetingimusi või -olusid.

▼M3

3. Töötajate tervisekontroll peab toimuma vastavalt töötervishoiu põhimõtetele ja tavadele. See peaks sisaldama vähemalt järgmisi meetmeid: — arvestuse pidamine töötaja haigusloo ja töö kohta, — isiklik vestlus, — eelkõige rindkere kliiniline läbivaatus, — kopsude talitluse (hingamismahtude ja -kiiruse) kontrollimine. Arst ja/või tervisekontrolli eest vastutav asutus peaks otsustama edasiste kontrollide, nagu näiteks röga tsütoloogiliste uuringute või rindkere röntgenülesvõtete või tomodensitomeetriliste uuringute vajaduse üle uusimate olemasolevate töötervishoiualaste teadmiste põhjal.