8. Kaubafutuure ja tähtajalisi kohustusi osta või müüa üksikuid kaupu võetakse mõõtmissüsteemis arvesse normühikutes väljendatud nimisummadena ja neile määratakse kehtivusaja põhjal tähtaeg. Pädevad asutused võivad lubada, et börsil kaubeldava futuuri kapitalinõue on võrdne börsi nõutava tagatisega, kui nad on täiesti veendunud, et see vastab täpselt futuuriga seotud riskile ja on vähemalt võrdne futuuri kapitalinõudega, mis tuleneks käesolevas lisas edaspidi sätestatud meetodiga tehtud arvutusest või VIII lisas kirjeldatud sisemudelite meetodi kohaldamisest. Samuti võivad pädevad asutused 31. detsembrini 2006 lubada, et nende tunnustatud arvelduskoja arveldatud ja käesolevas punktis nimetatud liiki börsivälise kauba tuletisinstrumentide lepingu kapitalinõue võib olla võrdne arvelduskoja nõutava tagatisega, kui nad on täiesti veendunud, et see vastab täpselt tuletisinstrumentide lepinguga seotud riskile ja on vähemalt võrdne kõnealuse lepingu kapitalinõudega, mis tuleneks käesolevas lisas edaspidi sätestatud meetodiga tehtud arvutusest või VIII lisas kirjeldatud sisemudelite meetodi kohaldamisest. 9. Kaubavahetuslepinguid, kus tehingu üks pool on fikseeritud hinnaga ja teine jooksva turuhinnaga, võetakse lõpptähtajal põhinevas meetodis arvesse lepingu nimisummaga võrdsete positsioonide jadana, kusjuures üks positsioon vastab igale vahetuslepingu maksele ja paigutub punktis 13 esitatud tabelis sätestatud tähtaegade jaotusse. Positsioonid on pikad, kui asutus maksab fikseeritud hinna ja saab ujuva hinna, või lühikesed, kui asutus saab kindla hinna ja maksab ujuva hinna. Kaubavahetuslepingud, kus tehingu poolteks on erinevad kaubad, esitatakse lõpptähtajal põhineva meetodi asjakohases aruandetabelis. 10. Käesoleva lisa kohaldamisel käsitletakse kaubaoptsioone või kauba tuletisinstrumentide optsioone positsioonidena, mille väärtus võrdub optsiooni alusvara väärtusega, mis on korrutatud selle deltaga. Need positsioonid võib nettida nende aluseks olevate ühesuguste kaupade või kauba tuletisinstrumentide tasakaalustavate positsioonide suhtes. Kasutatakse asjaomase börsi või pädevate asutuste arvutatud deltat või kui kumbki ei ole kättesaadav või on tegemist börsiväliste optsioonidega, kasutatakse asutuse enda arvutatud deltat, tingimusel et pädevad asutused on veendunud asutuse valitud mudeli sobivuses. Pädevad asutused võivad siiski nõuda, et asutused arvutaksid oma deltad pädevate asutuste ettenähtud meetoditega. Pädevad asutused nõuavad kõikide kaubaoptsioonidega seotud muude riskide kui deltariski katmist. Pädevad asutused võivad lubada, et börsil kaubeldava väljaantud kaubaoptsiooni kapitalinõue on võrdne börsi nõutava tagatisega, kui nad on täiesti veendunud, et see vastab täpselt optsiooniga seotud riskile ja on vähemalt võrdne optsiooni kapitalinõudega, mis tuleneks käesolevas lisas edaspidi sätestatud meetodiga tehtud arvutusest või VIII lisas kirjeldatud sisemudelite meetodi kohaldamisest. Samuti võivad pädevad asutused 31. detsembrini 2006 lubada, et nende tunnustatud arvelduskoja arveldatud börsivälise kaubaoptsiooni kapitalinõue võib olla võrdne arvelduskoja nõutava tagatisega, kui nad on täiesti veendunud, et see vastab täpselt optsiooniga seotud riskile ja on vähemalt võrdne börsivälise optsiooni kapitalinõudega, mis tuleneks käesolevas lisas edaspidi sätestatud meetodiga tehtud arvutusest või VIII lisas kirjeldatud sisemudelite meetodi kohaldamisest. Lisaks võivad nad lubada, et börsil kaubeldava või börsivälise ostetud kaubaoptsiooni kapitalinõue on sama, mis tema aluseks oleval kaubal, tingimusel et tekkiv nõue ei ületa optsiooni turuväärtust. Väljaantud börsivälise optsiooni kapitalinõue seotakse selle aluseks oleva kaubaga. 11. Kaupadega seotud varrante käsitletakse samamoodi kui punkti 10 alusel kaubaoptsioone. 12. Repotehingute kohane kaupade või kaupade omandiõigusega seotud tagatud õiguste võõrandaja ja kaupade laenuksandmise lepingu kohane laenuandja võtavad selliseid kaupu käesoleva lisa kohaselt arvesse oma kapitalinõude arvutamisel. a) Lõpptähtajal põhinev meetod 13. Asutus kasutab iga kauba puhul eraldi tähtaegade jaotust kooskõlas järgmise tabeliga. Selle kauba kõik positsioonid ja kõik positsioonid, mida käsitletakse punkti 7 kohaselt sama kauba positsioonidena, paigutatakse asjakohastesse lõpptähtajavöönditesse. Füüsilised varud paigutatakse esimesse lõpptähtajavööndisse.



Lõpptähtajavöönd 1 Hinnavahe määr (%) 2 0 = 1 kuu 1,50 > 1 = 3 kuud 1,50 > 3 = 6 kuud 1,50 > 6 = 12 kuud 1,50 > 1 = 2 aastat 1,50 > 2 = 3 aastat 1,50 > 3 aastat 1,50 14. Pädevad asutused võivad lubada, et positsioonid, mis on sama kauba positsioonid või mida käsitletakse sellistena punkti 7 kohaselt, võib tasaarvestada ja paigutada netopositsioonidena asjakohastesse lõpptähtajavöönditesse: — sama tähtpäevaga lepinguid käsitlevate positsioonide puhul, — ja — üksteisest kõige rohkem 10 päeva kaugusel oleva tähtpäevaga lepinguid käsitlevate positsioonide puhul, kui nende lepingutega kaubeldakse turgudel, kus tehingupäevad on igapäevased. 15. Seejärel arvutab asutus igas lõpptähtajavööndis pikkade positsioonide summa ja lühikeste positsioonide summa. Teatavas lõpptähtajavööndis esimestena (viimastena) nimetatud positsioonidega kattuvate viimastena (esimestena) nimetatud positsioonide summa on selle vööndi netitud positsioon, kusjuures ülejääv pikk või lühike positsioon on sama vööndi nettimata positsioon. 16. Teatava lõpptähtajavööndi nettimata pika (lühikese) positsiooni see osa, mis kattub pikemat tähtaega esindava lõpptähtajavööndi nettimata lühikese (pika) positsiooniga, on kahe lõpptähtajavööndi netitud positsioon. Nettimata pika või lühikese positsiooni see osa, mis sel viisil ei kattu, on nettimata positsioon. 17. Asutuse iga kauba kapitalinõue arvutatakse asjakohase tähtaegade jaotuse põhjal järgmiste summana: i) netitud pikkade ja lühikeste positsioonide summa korrutatuna punktis 13 esitatud tabeli teises tulbas igale lõpptähtajavööndile määratud asjakohase hinnavahe määra ja kauba hetkehinnaga; ii) kahe lõpptähtajavööndi netitud positsioon iga lõpptähtajavööndi puhul, kuhu nettimata positsioon on edasi kantud, korrutatuna 0,6 % (tehingute ülekande kulumäär) ja kauba hetkehinnaga; iii) ülejäänud nettimata positsioonid korrutatuna 15 % (ostu-müügi tehingumäär) ja kauba hetkehinnaga. 18. Asutuse üldine kaubariski kapitalinõue arvutatakse punkti 17 kohaselt igale kaubale arvutatud kapitalinõuete summana. b) Lihtsustatud meetod 19. Asutuse iga kauba kapitalinõue arvutatakse järgmiste summana: i) 15 % pikast või lühikesest netopositsioonist korrutatuna kauba hetkehinnaga; ii) 3 % pika ja lühikese brutopositsiooni summast korrutatuna kauba hetkehinnaga. 20. Asutuse üldine kaubariski kapitalinõue arvutatakse punkti 19 kohaselt igale kaubale arvutatud kapitalinõuete summana.