02011R0404 — ET — 14.07.2020 — 005.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:





Parandatud:









▼B

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 404/2011,

8. aprill 2011,

millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad







I JAOTIS







ÜLDSÄTTED

REGULEERIMISALA

Artikkel 1

Sisu

Käesolevas määruses sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad kontrollimäärusega kehtestatud Euroopa Liidu kontrollisüsteemi kohaldamiseks.

Artikkel 2

Selgitused

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

▼M1

(1) „liidu kalalaev” – liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registreeritud kalalaev;

(2) „liidu veed” – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 ( 1 ) artikli 4 lõike 1 punktis 1 määratletud veed;

▼B

(3) „kalalaevatunnistuse omanik” – füüsiline või juriidiline isik, kellele on väljastatud kontrollimääruse artiklis 6 osutatud kalalaevatunnistus;

(4) „ELi inspektorid” – kontrollimääruse artikli 4 punktis 7 määratletud inspektorid;

(5) „peibutuspüügivahend” – merepinnal hõljuv või ankurdatud vahend, mille eesmärk on kalu ligi meelitada;

(6) „passiivpüünis” – püügivahend, mida kalapüügi ajal ei ole vaja liigutada, sealhulgas a) seisevvõrgud, nakkevõrgud, abarad, lõkspüünised, b) triivivad nakkevõrgud ja triivivad abarad, mis võivad olla varustatud ankurdamis-, ujuv- ja navigatsiooniseadmetega; c) õngejadad, lõksud ja mõrrad;

(7) „piimtraal” – veetav traal, mille suud hoitakse lahti piimi või muu sarnase seadmega, olenemata sellest, kas seda mööda merepõhja vedades toetatakse või mitte;

(8) „laevaseiresüsteem” – kontrollimääruse artikli 9 lõikes 1 osutatud satelliitsidel põhinev kalalaevade seiresüsteem, mille vahendusel teavitatakse kalandusasutusi regulaarselt laevade asukohast, kursist ja kiirusest;

(9) „satelliitseireseade” – kontrollimääruse artikli 4 punktis 12 osutatud kalalaeva pardal olev seade, mis edastab vastavalt õigusaktidest tulenevatele nõuetele asukoha ja seonduvad andmed automaatselt kalapüügi seirekeskusele ning mis võimaldab kogu aeg kalalaeva asukoha määrata ja seda identifitseerida;

(10) „püügireis” – kalalaeva retk, mille jooksul tegeletakse kalapüügiga ning mis algab kalalaeva sadamast lahkumisel ja lõpeb sadamasse jõudmisel;

(11) „püügitoiming” – mis tahes tegevus, mis on seotud kalade otsimise, aktiivpüüniste vettelaskmise, vedamise ja pardalehiivamise, passiivpüüniste paigaldamise, veesoleku, eemaldamise või uuesti paigaldamise ning saagi üleviimisega püügivahendist, võrgust või veoks ettenähtud sumbast nuumamis- või kasvatamissumpadesse;

(12) „elektrooniline püügipäevik” – kalalaeva kapteni poolt elektrooniliselt registreeritud püügitoimingu üksikasjad, mis edastatakse liikmesriigi ametiasutustele;

(13) „toote esitusviis” – kalandustoote või selle osa töödeldud kuju kirjeldus vastavalt I lisas esitatud koodidele ja kirjeldustele;

(14) ►C2 „Euroopa Kalanduskontrolli Amet” – nõukogu määruse (EÜ) nr 768/2005 ( 2 ) artiklis 1 määratletud amet; ◄

(15) „täheldamine” – kalalaeva visuaalsel teel kindlaks tegemine liikmesriigi pädeva asutuse poolt;

(16) „tundlik äriteave” – teave, mille avaldamine võib ohustada käitaja ärihuve;

(17) „arvutipõhine kontrollisüsteem” – süsteem, mis on võimeline kontrollima seda, et kõik liikmesriikide andmebaasides registreeritud andmed on täpsed, täielikud ning esitatud tähtaja jooksul;

(18) „veebiteenus” – tarkvarasüsteem, mis on loodud masinatevahelise koostalitlusvõimelise võrgupõhise suhtluse toetamiseks.







II JAOTIS

VETELE JA VARUDELE JUURDEPÄÄSU ÜLDTINGIMUSED







I

PEATÜKK

Kalalaevatunnistused

Artikkel 3

Kalalaevatunnistuste väljastamine ja haldamine

1. Kontrollimääruse artiklis 6 osutatud kalalaevatunnistus kehtib üksnes ühe ►M1 liidu kalalaeva ◄ kohta.

2. Liikmesriigid väljastavad oma kalalaevadele kontrollimääruse artiklis 6 osutatud kalalaevatunnistusi, kontrollivad ja võtavad neid ära vastavalt käesolevale määrusele.

3. Kontrollimääruse artiklis 6 osutatud kalalaevatunnistused sisaldavad vähemalt II lisas sätestatud teavet.

4. Määruse (EÜ) nr 1281/2005 kohaselt välja antud kalalaevatunnistusi käsitatakse käesoleva määruse kohaselt välja antud kalalaevatunnistustena, kui need sisaldavad käesoleva artikli lõikes 3 nõutud miinimumteavet.

5. Kalalaevatunnistus kehtib üksnes siis, kui tingimused, mille alusel see väljastati, on jätkuvalt täidetud.

6. Kui kalalaevatunnistus on ajutiselt peatatud või jäädavalt ära võetud, teavitavad lipuliikmesriigi ametiasutused sellest viivitamata kalalaevatunnistuse omanikku.

▼M1

7. Liikmesriigi väljastatud kalalaevatunnistustele vastav koguvõimsus kogumahutavusena (GT) või kilovattides (kW) ei tohi mingil ajal olla suurem kui kõnealuse liikmesriigi maksimaalsed võimsustasemed, mis on kindlaks määratud vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 22 lõikele 7.

▼B







II

PEATÜKK

Kalapüügiload

Artikkel 4

Kalapüügiload

1. Kontrollimääruse artiklis 7 osutatud kalapüügiluba kehtib üksnes ühe ►M1 liidu kalalaeva ◄ kohta.

2. Kontrollimääruse artiklis 7 osutatud kalapüügiload sisaldavad vähemalt III lisas sätestatud teavet. Lipuliikmesriik tagab, et kalapüügiloal sisalduv teave on täpne ning kooskõlas ühise kalanduspoliitika eeskirjadega.

3. Nõukogu määruse (EÜ) nr 1627/94 ( 3 ) kohaselt välja antud kalapüügilube käsitatakse käesoleva määruse kohaselt välja antud kalapüügilubadena, kui need sisaldavad käesoleva artikli lõikes 2 nõutud miinimumteavet.

4. Lõikes 2 osutatud kalapüügiluba ja käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 osutatud kalalaevatunnistus võivad olla samas dokumendis.

5. Ilma et see piiraks erieeskirju, ei nõuta kalapüügiluba ►M1 liidu kalalaevadelt ◄ , mille kogupikkus on alla 10 m ja mis püüavad kala üksnes lipuriigiks oleva liikmesriigi territoriaalvetes.

6. Käesoleva määruse artikli 3 lõikeid 2 ja 5 kohaldatakse vastavalt.

Artikkel 5

Kalapüügilubade nimekiri

1. Ilma et see piiraks erieeskirju, teevad liikmesriigid pärast kontrollimääruse artiklis 114 osutatud veebisaitide tööle hakkamist ning mitte hiljem kui 1. jaanuaril 2012 oma ametliku veebisaidi turvalises osas kättesaadavaks nimekirja kalalaevadest, mis on saanud kontrollimääruse artiklis 7 osutatud kalapüügiloa, enne nimetatud püügiloa kehtima hakkamist. Liikmesriigid ajakohastavad seda nimekirja, viies sisse kõik muudatused enne nende jõustumist.

2. Ajavahemiku 1. jaanuar 2011 kuni 31. detsember 2011 kohta teevad liikmesriigid komisjonile taotluse korral kättesaadavaks lõpliku nimekirja kalalaevadest, mis on saanud aastaks 2011 kalapüügiload. Liikmesriigid teavitavad komisjoni kõikidest muudatustest enne nende jõustumist.







III

PEATÜKK

►M1 Liidu kalalaevade ◄ ja nende püügivahendite märgistamine ja identifitseerimine







1.

jagu

Kalalaevade märgistamine ja identifitseerimine

Artikkel 6

Kalalaevade märgistamine

►M1 Liidu kalalaevu ◄ märgistatakse järgmiselt:

a) ►M1 liidu kalalaeva ◄ registreerimissadama või -piirkonna täht (tähed) ja laeva registreerimisnumber (-numbrid) kantakse värviga või märgitakse vööri mõlemale küljele veepinnast nii kõrgele kui võimalik, nii et need on nii merelt kui õhust selgelt nähtavad, ning nende värv peab eristuma taustast, millele need on kantud;

b) ►M1 liidu kalalaevadel ◄ , mille kogupikkus on üle 10 m, kuid alla 17 m, on tähtede ja numbrite kõrgus vähemalt 25 cm ja joone jämedus vähemalt 4 cm. ►M1 liidu kalalaevadel ◄ , mille kogupikkus on 17 m või rohkem, on tähtede ja numbrite kõrgus vähemalt 45 cm ja joone jämedus vähemalt 6 cm;

c) lipuliikmesriik võib nõuda rahvusvahelise raadiokutsungi (IRCS) või pardatähise (tähed ja numbrid) kandmist roolikambri ülemisele osale värviga, mis eristub pinnast, millele tähed on kantud, et need oleksid õhust selgelt nähtavad;

d) vastandvärvid on valge ja must;

e) ►M1 liidu kalalaeva ◄ kerele värviga kantud või märgitud pardatähist (tähed ja numbrid) ei või eemaldada, kustutada ega muuta ning see ei tohi olla loetamatu, kaetud või varjatud.

▼M1

Alates 1. jaanuarist 2016 kohaldatakse Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni laeva identifitseerimisnumbri kava, mis võeti vastu 4. detsembril 2013 resolutsiooniga A.1078(28) ja millele on osutatud 1974. aasta SOLASe konventsiooni XI-1 peatüki eeskirjas 3:

a) liidu kalalaevade või prahilepingu alusel liidu käitajate kontrolli all olevate kalalaevade suhtes, mille kogumahutavus on 100 tonni või mille brutoregistermahutavus on 100 tonni ja rohkem või mille kogupikkus on 24 meetrit või rohkem ja mis tegutsevad ainult liidu vetes;

b) kõikide liidu kalalaevade või prahilepingu alusel liidu käitajate kontrolli all olevate kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on 15 meetrit või rohkem ja mis tegutsevad liidu vetest väljaspool;

c) kõikide kolmandate riikide kalalaevade suhtes, millel on luba liidu vetes kalapüügiga tegeleda.

▼B

Artikkel 7

►M1 Liidu kalalaeva ◄ pardal hoitavad dokumendid

1. ►M1 Liidu kalalaeva ◄ kapten, kelle laeva kogupikkus on 10 m või rohkem, hoiab pardal registreerimisjärgse liikmesriigi pädeva asutuse poolt välja antud dokumente, milles on esitatud vähemalt järgmised andmed:

a) nimi, kui see on olemas;

b) registreerimissadama või -piirkonna tähed ja number (numbrid), mille all laev on registreeritud;

c) rahvusvaheline raadiokutsung, kui see on olemas;

d) omaniku nimi (omanike nimed) või, kus kohaldatav, prahtija (prahtijad);

e) kogupikkus, peajõuseadme võimsus, kogumahutavus ja pärast 1. jaanuari 1987 kasutusele võetud ►M1 liidu kalalaevade ◄ puhul kasutuselevõtu kuupäev.

2. Kalahoiuruumidega ►M1 liidu kalalaevad ◄ , mille kogupikkus on 17 m või rohkem, hoiavad pardal oma kalahoiuruumide täpseid jooniseid koos kirjeldustega, märkides sealhulgas ära juurdepääsukohad hoiuruumidele ja nende mahutavuse kuupmeetrites.

3. Sellise ►M1 liidu ◄ laeva kapten, mis omab jahutatud merevee tanke, hoiab pardal ajakohast dokumenti, milles on esitatud tankide mahutavus kuupmeetrites 10-sentimeetrise täpsusega mõõdetuna.

4. Lõigetes 2 ja 3 osutatud dokumendid peavad olema tõendatud lipuliikmesriigi pädeva asutuse poolt. Lõigetes 1–3 osutatud dokumentides sisalduvate andmete muudatused tõendab lipuliikmesriigi pädev asutus.

5. Käesolevas artiklis osutatud dokumendid esitakse kontrolli ja inspekteerimise eesmärgil ametnike nõudmisel.







2.

jagu

Püügivahendite ja aluste märgistamine ja identifitseerimine

Artikkel 8

Aluste ja peibutuspüügivahendite märgistamine

►M1 Liidu kalalaevade ◄ pardal veetavad veesõidukid ja peibutuspüügivahendid märgistatakse selle ►M1 liidu kalalaeva ◄ pardatähisega (tähed ja numbrid), kes neid kasutavad.

Artikkel 9

Üldeeskirjad passiivpüüniste ja piimtraalide kohta

1. Käesoleva määruse artiklite 9–12 sätteid kohaldatakse selliste ►M1 liidu kalalaevade ◄ suhtes, mis püüavad kala kõigis ►M1 liidu vetes ◄ , ning käesoleva määruse artiklite 13–17 sätteid ►M1 liidu vete ◄ suhtes, mis asuvad kaugemal kui 12 meremiili mõõdetuna rannikuäärsete liikmesriikide lähtejoontest.

2. Lõikes 1 sätestatud ►M1 liidu vetes ◄ on püügitegevuse teostamisel keelatud kasutada passiivpüüniseid, poisid ja piimtraale, mis ei ole märgistatud ja mida ei ole võimalik identifitseerida käesoleva määruse artiklite 10–17 alusel.

3. Lõikes 1 sätestatud ►M1 liidu vetes ◄ on pardal keelatud hoida:

a) piimtraali piime, mis ei ole märgistatud pardatähisega (tähed ja numbrid) käesoleva määruse artikli 10 kohaselt;

b) passiivpüüniseid, mis ei ole märgistatud käesoleva määruse artikli 11 lõike 2 kohaselt;

c) poisid, mis ei ole märgistatud käesoleva määruse artikli 13 lõike 2 kohaselt.

Artikkel 10

Eeskirjad piimtraalide kohta

►M1 Liidu kalalaeva ◄ kapten või tema esindaja tagab, et igal pardal hoitaval või püügiks kasutataval kokku monteeritud piimtraalil on piimil selgelt näha asjaomase kalalaeva pardatähis (tähed ja numbrid).

Artikkel 11

Eeskirjad passiivpüüniste kohta

1. ►M1 Liidu kalalaeva ◄ kapten või tema esindaja tagab, et iga pardal hoitav või püügiks kasutatav passiivpüünis on käesoleva artikli sätete kohaselt selgelt märgistatud ja seda on võimalik identifitseerida.

2. Igal kalapüügiks kasutataval passiivpüünisel on püsivalt näha selle kalalaeva, mille juurde see kuulub, kerele märgitud pardatähis (tähed ja numbrid), mis paikneb:

a) võrkude puhul esimese ülemise rea külge kinnitatud märgisel;

b) õngejadade puhul kokkupuutepunktis toodriga oleval märgisel;

c) lõksude ja mõrdade puhul põhjatropile kinnitatud märgisel;

d) üle ühe meremiili pikkuste passiivpüüniste puhul püünise vastavalt punktidele a, b ja c kinnitatud märgistel korrapäraste vahemaade tagant, mis ei ületa üht meremiili, nii et püünise ükski osa ei jääks üht meremiili ületavas ulatuses tähistamata.

Artikkel 12

Eeskirjad märgiste kohta

1. Kõik märgised on:

a) valmistatud vastupidavast materjalist;

b) kindlalt püünise külge kinnitatud;

c) vähemalt 65 millimeetri laiused;

d) vähemalt 75 millimeetri pikkused.

2. Märgist ei või eemaldada, kustutada ega muuta ning see ei tohi olla loetamatu, kaetud või varjatud.

Artikkel 13

Eeskirjad toodrite kohta

1. ►M1 Liidu kalalaeva ◄ kapten või tema esindaja tagab, et iga püügiks kasutatava passiivpüünise külge on kinnitatud kaks otsatoodrit ja vahetoodrid, mis vastavad IV lisas esitatud kirjeldusele, ja et neid kasutatakse käesoleva jao sätete kohaselt.

2. Igal otsa- ja vahetoodril on näha selle ►M1 liidu kalalaeva ◄ , mille juurde see kuulub ja mis on kõnealuseid toodreid kasutanud, kerele märgitud pardatähis (tähed ja numbrid), järgmiste nõuete kohaselt:

a) tähed ja numbrid paiknevad veepinnast võimalikult kõrgel, et need oleksid selgelt näha;

b) tähtede ja numbrite värv eristub selgelt taustast.

3. Toodritel olevaid tähti ja numbreid ei tohi kustutada, muuta ega lasta neil loetamatuks muutuda.

Artikkel 14

Eeskirjad köite kohta

1. Toodreid passiivpüünisega ühendavad köied on valmistatud põhjavajuvast materjalist või raskustega uputatud.

2. Otsatoodreid püünisega ühendavad köied kinnitatakse püünise otste külge.

Artikkel 15

Eeskirjad otsatoodrite kohta

1. Otsatoodrid paigutatakse nii, et alati saaks kindlaks teha püünise mõlema otsa asukoha.

2. Mõlema otsatoodri varras peab ulatuma vähemalt 1 meetri kõrgusele merepinnast, mõõdetuna ujuki pinnalt kõige alumise lipu alumise servani.

3. Otsatoodrid on värvilised, kuid mitte punased ega rohelised.

4. Iga otsatoodri juurde kuulub:

a) üks või kaks ristkülikukujulist lippu; kui ühel toodril on nõutav kaks lippu, tuleb nende vahele jätta vähemalt 20 cm laiune vahe; ühe ja sama püügivahendi otsi tähistavad lipud on ühte värvi, mis ei tohi olla valge, ja ühesuurused;

b) üks või kaks topituld, mis on kollased, plingivad viiesekundiliste vahedega (F1 Y 5s) ja mis on nähtavad vähemalt kahe meremiili kaugusele.

5. Iga otsatoodri juurde võib kuuluda toodri tipus paiknev topitähis, mis on varustatud ühe või kahe helenduva triibuga, mis ei tohi olla punased ega rohelised ja mis on vähemalt 6 cm laiused.

Artikkel 16

Otsatoodrite kinnitamise eeskirjad

1. Otsatoodrid kinnitatakse passiivpüüniste külge järgmiselt:

a) läänesektori (kompassiringi see pool, mis ulatub lõunast lääne kaudu põhjani, põhi kaasa arvatud) tooder varustatakse kahe lipuga, kahe helendava triibuga, kahe tulega ja käesoleva määruse artiklile 12 vastava märgisega;

b) idasektori (kompassiringi see pool, mis ulatub põhjast ida kaudu lõunani, lõuna kaasa arvatud) tooder varustatakse ühe lipuga, ühe helendava triibuga, ühe tulega ja käesoleva määruse artiklile 12 vastava märgisega.

2. Märgisel on käesoleva määruse artikli 13 lõikes 2 kirjeldatud teave.

Artikkel 17

Vahetoodrid

1. Vahetoodrid kinnitatakse üle viie meremiili pikkuste passiivpüüniste külge järgmiselt:

a) vahetoodreid kasutatakse kuni viie meremiili pikkuse vahemaa tagant, nii et püünise ükski osa ei jääks viit meremiili ületavas ulatuses tähistamata;

b) vahetoodritel on üks või kaks topituld, mis on kollased, plingivad viiesekundiliste vahedega (F1 Y 5s) ja on nähtavad vähemalt kahe meremiili kaugusele. Neil on samad omadused kui idasektori otsatoodril, ainult lipud on valged.

2. Erandina lõikest 1 kinnitatakse Läänemeres vahetoodrid üle ühe meremiili pikkuste passiivpüüniste külge. Vahetoodreid kasutatakse kuni ühe meremiili pikkuse vahemaa tagant, nii et püünise ükski osa ei jääks üht meremiili ületavas ulatuses tähistamata.

Vahetoodritel on samad omadused kui idasektori otsatoodril, järgmiste erinevustega:

a) lipud on valged;

b) iga viies vahetooder on varustatud radarpeegeldiga, mis tagab radarikiirte peegeldumise vähemalt kahe meremiili kaugusele.







IV

PEATÜKK

Laevaseiresüsteem

Artikkel 18

Satelliitseireseadme olemasolu nõue ►M1 liidu kalalaevadel ◄

1. Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 25 lõike 3 kohaldamist, ei lubata ►M1 liidu kalalaeva ◄ , mille suhtes kohaldatakse laevaseiresüsteemi, sadamast lahkuda ilma selle pardale paigaldatud täielikult toimiva satelliitseireseadmeta.

2. Kui ►M1 liidu kalalaev ◄ asub sadamas, võib satelliitseireseadme välja lülitada üksnes järgmistel tingimustel:

a) lipuliikmesriigi ja rannikuäärse liikmesriigi kalapüügi seirekeskusele on saadetud eelteade ning

b) eeldusel, et järgmine teade näitab, et ►M1 liidu kalalaev ◄ ei ole eelneva teatega võrreldes oma asukohta muutnud.

Lipuliikmesriigi pädevad asutused võivad lubada asendada punktis a osutatud eelteate laevaseiresüsteemi automaatsõnumi või häirega, mis näitab, et ►M1 liidu kalalaev ◄ asub sadama eelnevalt kindlaksmääratud geograafilises piirkonnas.

3. Käesolevat peatükki ei kohaldata selliste ►M1 liidu kalalaevade ◄ suhtes, mida kasutatakse üksnes vesiviljeluse jaoks.

Artikkel 19

Satelliitseireseadmete karakteristikud

1. ►M1 Liidu kalalaeva ◄ pardale paigaldatud satelliitseireseadmega tagatakse, et lipuliikmesriigi kalapüügi seirekeskusele edastatakse automaatselt ja regulaarselt järgmised andmed:

a) kalalaeva identifitseerimisandmed;

b) kalalaeva viimati määratud geograafiline asukoht, kusjuures määramisviga on alla 500 meetri ja usaldusvahemik on 99 %;

c) kalalaeva nimetatud asukoha määramise kuupäev ja kellaaeg (väljendatuna koordineeritud maailmaajas (UTC)) ning

d) kalalaeva hetkekiirus ja kurss.

2. Liikmesriigid tagavad, et satelliitseireseadmed on kaitstud asukohaandmete võltsimise eest ning need ei tohi olla käsitsi seadistatavad.

Artikkel 20

Kaptenite kohustused seoses satelliitseireseadmetega

1. ►M1 Liidu kalalaeva ◄ kaptenid tagavad, et satelliitseireseadmed toimivad alati täielikult ja et edastatakse käesoleva määruse artikli 19 lõikes 1 osutatud andmed.

2. Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 26 lõike 1 kohaldamist, tagab ►M1 liidu kalalaeva ◄ kapten eelkõige, et:

a) andmeid ei muudeta ühelgi viisil,

b) satelliitseireseadmete antenni või antenne ei takistata ega blokeerita ühelgi viisil ega ühendata seadme küljest lahti,

c) satelliitseireseadmete elektritoidet ei katkestata ühelgi viisil ning

d) satelliitseireseadet ei eemaldata kalalaevast.

3. Satelliitseireseadet on keelatud hävitada, kahjustada, töökorrast välja viia või mõnel muul viisil mõjutada, välja arvatud juhul, kui lipuliikmesriigi pädevad asutused on andnud loa selle parandamiseks või väljavahetamiseks.

Artikkel 21

Lipuliikmesriigi poolt võetavad kontrollimeetmed

Lipuliikmesriik tagab pideva ja süstemaatilise seire ning kontrolli käesoleva määruse artiklis 19 osutatud andmete täpsuse üle ning tegutseb kiiresti, kui andmed leitakse olevat ebatäpsed või puudulikud.

Artikkel 22

Andmete edastamise sagedus

1. Liikmesriik tagab, et tema kalapüügi seirekeskus saab laevaseiresüsteemi kaudu vähemalt kord iga kahe tunni tagant käesoleva määruse artiklis 19 osutatud teabe tema kalalaevade kohta. Kalapüügi seirekeskus võib nõuda teavet lühemate ajavahemike tagant.

2. Kalapüügi seirekeskusel on võimalik kindlaks teha iga oma kalalaeva tegelik asukoht.

Artikkel 23

Teatavatesse piirkondadesse sisenemise ja neist väljumise seire

Liikmesriik tagab, et tema kalapüügi seirekeskus jälgib laevaseiresüsteemi andmete kaudu tema kalalaevade puhul järgmistesse piirkondadesse sisenemise ja neist väljumise kuupäeva ja kellaaega:

a) merepiirkonnad, mille suhtes kohaldatakse vetele ja kalavarudele juurdepääsu käsitlevaid erieeskirju;

b) kontrollimääruse artiklis 50 osutatud püügikeelualad;

c) piirkonnad, mida reguleerivad piirkondlikud kalandusorganisatsioonid, mille lepinguosaliseks on Euroopa Liit või teatavad liikmesriigid;

d) kolmanda riigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed.

Artikkel 24

Andmete edastamine rannikuäärsele liikmesriigile

▼M1

1. Iga lipuliikmesriigi kalapüügi seirekeskus tagab, et lipuliikmesriigi kalalaevade andmed edastatakse vastavalt käesoleva määruse artiklile 19 automaatselt rannikuäärse liikmesriigi kalapüügi seirekeskusele selle aja jooksul, kui laevad asuvad rannikuäärse liikmesriigi vetes. Need andmed edastatakse rannikuäärse liikmesriigi kalapüügi seirekeskusele vahetult pärast andmete vastuvõttu lipuliikmesriigi kalapüügi seirekeskuses.

▼B

2. Rannikuäärsed liikmesriigid, kes jälgivad piirkonda ühiselt, võivad käesoleva määruse artiklile 19 vastavate andmete edastamiseks nimetada ühise vastuvõtja. Nad teatavad sellest komisjonile ja teistele liikmesriikidele.

3. Liikmesriik edastab võimaluse korral elektrooniliselt teistele liikmesriikidele ja komisjonile oma majandusvööndite ja kalapüügipiirkondade piiride laius- ja pikkuskraadide täieliku loetelu, mille vormistus vastab 1984. aasta rahvusvahelisele geodeetiliste koordinaatide süsteemile (WGS 84). Samuti teatab ta muudele liikmesriikidele ja komisjonile kõigist nimetatud koordinaatide muudatustest. Teise võimalusena võivad liikmesriigid avaldada kõnealuse loetelu kontrollimääruse artiklis 115 osutatud veebisaidil.

4. Liikmesriigid tagavad oma pädevate asutuste tõhusa koostöö laevaseiresüsteemi andmete edastamisel vastavalt kontrollimääruse artikli 9 lõikele 3, sealhulgas sellekohase selge ja dokumenteeritud korra kehtestamise kaudu.

Artikkel 25

Satelliitseireseadme tehniline rike või mittetoimimine

1. ►M1 Liidu kalalaeva ◄ pardale paigaldatud satelliitseireseadme tehnilise rikke või mittetoimimise korral edastab kalalaeva kapten või tema esindaja iga nelja tunni järel alates häire avastamisest või hetkest, mil talle vastavalt käesoleva artikli lõikele 4 või käesoleva määruse artikli 26 lõikele 1 sellest teatati, lipuliikmesriigi kalapüügi seirekeskusele kalalaeva ajakohastatud geograafilised koordinaadid asjakohaste sidevahendite kaudu. Liikmesriik otsustab, milliseid sidevahendeid ta kasutab ning esitab need kontrollimääruse artiklis 115 osutatud veebisaidil.

2. Lipuliikmesriigi kalapüügi seirekeskus sisestab lõikes 1 osutatud geograafilised asukohad kohe pärast nende saamist laevaseiresüsteemi andmebaasi. Laevaseiresüsteemi käsitsi sisestatud andmed peavad olema andmebaasis automaatsetest teadetest selgelt eristatavad. Vajaduse korral edastatakse laevaseiresüsteemi käsitsi sisestatud andmed viivitamata rannikuäärsetele liikmesriikidele.

3. ►M1 Liidu kalalaev ◄ võib pärast satelliitseireseadme tehnilist riket või mittetoimimist lahkuda sadamast üksnes siis, kui pardale paigaldatud satelliitseireseade toimib täielikult ja see rahuldab lipuliikmesriigi pädevaid asutusi. Erandina võib lipuliikmesriigi kalapüügi seirekeskus lubada oma kalalaevadel lahkuda sadamast satelliitseireseadmega, millel on tehniline rike või mis ei toimi, selle parandamiseks või asendamiseks.

4. Lipuliikmesriigi või vajaduse korral rannikuäärse liikmesriigi pädevad asutused püüavad laeva kaptenile või selle eest vastutavale isikule või nende esindajale teatada, kui ►M1 liidu kalalaeva ◄ pardale paigaldatud satelliitseireseade näib olevat rikkis või mitte toimivat.

5. Satelliitseadme eemaldamise selle parandamiseks või asendamiseks kiidavad heaks lipuliikmesriigi pädevad asutused.

Artikkel 26

Andmete saamata jäämine

1. Kui lipuliikmesriigi kalapüügi seirekeskusele ei ole vastavalt käesoleva määruse artiklile 22 või artikli 25 lõikele 1 andmeid edastatud 12 järjestikuse tunni jooksul, teatab ta võimalikult kiiresti sellest ►M1 liidu kalalaeva ◄ kaptenile või käitajale või nende esindaja(te)le. Kui nimetatud olukord leiab konkreetse ►M1 liidu kalalaeva ◄ puhul aset üle kolme korra kalendriaastas, tagab lipuliikmesriik asjaomase kalalaeva satelliitseireseadme põhjaliku kontrollimise. Lipuliikmesriik uurib juhtumit, et selgitada välja, kas seadet on rikutud. Erandina käesoleva määruse artikli 20 lõike 2 punktist d võib sellega kaasneda kõnealuse seadme eemaldamine uurimise eesmärgil.

2. Kui lipuliikmesriigi kalapüügi seirekeskusele ei ole vastavalt käesoleva määruse artiklile 22 või artikli 25 lõikele 1 edastatud andmeid 12 tunni jooksul ja viimane edastatud asukoht oli teise liikmesriigi vetes, teatab ta sellest võimalikult kiiresti selle rannikuäärse liikmesriigi kalapüügi seirekeskusele.

3. Kui rannikuäärse liikmesriigi pädevad asutused märkavad oma vetes ►M1 liidu kalalaeva ◄ , kuid neile ei ole vastavalt käesoleva määruse artikli 24 lõikele 1 või artikli 25 lõikele 2 edastatud andmeid, teatavad nad sellest kalalaeva kaptenile ja lipuliikmesriigi kalapüügi seirekeskusele.

Artikkel 27

Püügitegevuse seire ja registreerimine

1. Liikmesriigid kasutavad vastavalt käesoleva määruse artiklile 22, artikli 24 lõikele 1 ja artiklile 25 saadud teavet kalalaevade tegevuse tõhusaks jälgimiseks.

2. Lipuliikmesriigid:

a) tagavad, et käesoleva peatüki kohaselt saadud andmed registreeritakse elektroonilisel kujul ja salvestatakse turvaliselt elektroonilistes andmebaasides vähemalt kolm aastat;

b) võtavad kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et kõnealuseid andmeid kasutatakse ainult ametikohustuste täitmiseks ning

c) võtavad kõik vajalikud tehnilised meetmed kõnealuste andmete kaitsmiseks juhusliku või ebaseadusliku hävitamise, juhusliku kaotsimineku, kahjustumise, levitamise või nendega volitamata tutvumise eest.

▼M1

Artikkel 28

Komisjoni juurdepääs andmetele

Vastavalt kontrollimääruse artikli 111 lõike 1 punktile a võib komisjon nõuda, et liikmesriigid tagaksid käesoleva määruse artikli 19 kohaselt esitatud andmete automaatse edastamise komisjonile või selle määratud asutusele teatava kalalaevade rühma kohta ja teatava aja jooksul. Need andmed edastatakse komisjonile või selle määratud asutusele vahetult pärast andmete vastuvõttu lipuliikmesriigi kalapüügi seirekeskuses.

▼B







III

JAOTIS

KALAPÜÜGI KONTROLL







I

PEATÜKK

Paberkujul püügipäevik, ümberlaadimisdeklaratsioon ja lossimisdeklaratsioon







1.

jagu

Paberkujul püügipäeviku, lossimisdeklaratsiooni ja ümberlaadimisdeklaratsiooni täitmine ning esitamine

Artikkel 29

►M1 Liidu kalalaevad ◄ , mis on kohustatud täitma ning esitama paberkujul püügipäeviku, ümberlaadimis- ja lossimisdeklaratsiooni

1. Ilma et see piiraks mitmeaastastes kavades sisalduvate erisätete kohaldamist, peab ►M1 liidu kalalaeva ◄ kapten, kelle laeva kogupikkus on 10 meetrit või rohkem, ja kes ei ole kohustatud püügipäeviku andmeid, lossimisdeklaratsioone ja ümberlaadimisdeklaratsioone täitma ning esitama elektrooniliselt, täitma ning esitama kontrollimääruse artiklites 14, 21 ja 23 osutatud püügipäeviku andmed, lossimisdeklaratsioonid ja ümberlaadimisdeklaratsioonid paberkujul. Ümberlaadimisdeklaratsioonid ja lossimisdeklaratsioonid võib täita ja esitada kapteni nimel ka tema esindaja.

2. Paberkujul püügipäeviku andmete, ümberlaadimisdeklaratsioonide ja lossimisdeklaratsioonide täitmise ning esitamise nõue kehtib ka ►M1 liidu kalalaevade ◄ suhtes, mille kogupikkus on alla 10 meetri ja mille lipuliikmesriigid nõuavad neilt püügipäeviku pidamist ning ümberlaadimis- ja/või lossimisdeklaratsioonide esitamist vastavalt kontrollimääruse artikli 16 lõikele 3 ja artikli 25 lõikele 3.

▼M1

Artikkel 30

Paberkujul püügipäevikute, ümberlaadimisdeklaratsioonide ja lossimisdeklaratsioonide näidised

1. Liidu vetes tegutsedes täidavad ja esitavad liidu kalalaevade kaptenid paberkujul püügipäeviku, ümberlaadimisdeklaratsiooni ja lossimisdeklaratsiooni VI lisas esitatud näidise kohaselt.

2. Erandina lõikest 1 võivad Vahemerel igapäevaseid püügireise tegevate liidu kalalaevade kaptenid täita ja esitada paberkujul püügipäeviku, ümberlaadimisdeklaratsiooni ja lossimisdeklaratsiooni VII lisas esitatud näidise kohaselt.

3. Kui liidu kalalaevad tegelevad kalapüügiga kolmanda riigi vetes või piirkondliku kalandusorganisatsiooni reguleeritavates vetes või väljaspool liidu vesi asuvates vetes, mida ei reguleeri piirkondlik kalandusorganisatsioon, täidavad ja esitavad liidu kalalaevade kaptenid paberkujul püügipäeviku, ümberlaadimisdeklaratsiooni ja lossimisdeklaratsiooni käesoleva määruse artikli 31 ning VI ja VII lisas esitatud näidiste kohaselt, välja arvatud juhul, kui kolmas riik või piirkondliku kalandusorganisatsiooni eeskirjad konkreetselt nõuavad teistsuguse püügipäeviku, ümberlaadimisdeklaratsiooni või lossimisdeklaratsiooni kasutamist. Kui kolmas riik ei täpsusta konkreetset püügipäevikut, ümberlaadimisdeklaratsiooni või lossimisdeklaratsiooni, kuid nõuab erinevaid andmeelemente kui nõutakse liidu eeskirjadega, tuleb kõnealused andmeelemendid registreerida.

4. Liidu kalalaevade kaptenid, kelle suhtes ei kohaldata kontrollimääruse artiklit 15, võivad kuni 31. detsembrini 2017 kasutada paberkujul püügipäevikut, ümberlaadimisdeklaratsiooni või lossimisdeklaratsiooni, mis on trükitud enne 1. jaanuari 2016.

▼B

Artikkel 31

Juhised paberkujul püügipäevikute, ümberlaadimisdeklaratsioonide ja lossimisdeklaratsioonide täitmiseks ja esitamiseks

1. Paberkujul püügipäevik, ümberlaadimisdeklaratsioon ja lossimisdeklaratsioon täidetakse ning esitatakse X lisas sätestatud juhiste kohaselt.

2. Kui X lisas sätestatud juhiste kohaselt on teatava eeskirja kohaldamine vabatahtlik, võib lipuliikmesriik teha selle kohustuslikuks.

3. Püügipäevik, ümberlaadimisdeklaratsioon või lossimisdeklaratsioon tuleb täita loetavalt ja kustumatult. Ühtegi kannet ei tohi kustutada ega muuta. Vea korral tõmmatakse ebaõige kande peale üks kriips ning kapten teeb uue kande ja märgib sellele oma initsiaalid. Kapten märgib oma initsiaalid igale reale.

4. ►M1 Liidu kalalaeva ◄ kapten või, ümberlaadimisdeklaratsiooni ja lossimisdeklaratsiooni puhul, tema esindaja tõendab oma initsiaalide või allkirjaga, et püügipäeviku, ümberlaadimisdeklaratsiooni ja lossimisdeklaratsiooni kanded on õiged.

Artikkel 32

Paberkujul püügipäeviku, ümberlaadimisdeklaratsiooni ja lossimisdeklaratsiooni esitamise tähtajad

1. ►M1 Liidu kalalaeva ◄ saagi lossimisel oma lipuliikmesriigi sadamas või selle ümberlaadimisel oma lipuliikmesriigi sadamas või selle ranniku lähistel esitab asjaomase kalalaeva kapten püügipäeviku, ümberlaadimisdeklaratsiooni ja lossimisdeklaratsiooni originaali(d) võimalikult kiiresti ning mitte hiljem kui 48 tundi pärast ümberlaadimise või lossimise lõpetamist asjaomase liikmesriigi pädevatele asutustele. Ümberlaadimisdeklaratsiooni ja lossimisdeklaratsiooni originaali(d) võib esitada kapteni nimel ka tema esindaja.

2. Kui pärast püügireisi saaki ei lossita, esitab asjaomase kalalaeva kapten püügipäeviku ja ümberlaadimisdeklaratsiooni originaali(d) võimalikult kiiresti ning mitte hiljem kui 48 tundi pärast sadamasse saabumist. Ümberlaadimisdeklaratsiooni originaali(d) võib esitada kapteni nimel ka tema esindaja.

3. ►M1 Liidu kalalaeva ◄ saagi lossimisel sellise liikmesriigi sadamas, mis ei ole kalalaeva lipuliikmesriik, sadamas või selle ümberlaadimisel kõnealuse liikmesriigi või selle ranniku lähistel esitatakse püügipäeviku, ümberlaadimisdeklaratsiooni ja lossimisdeklaratsiooni esimene koopia (esimesed koopiad) võimalikult kiiresti ning mitte hiljem kui 48 tundi pärast ümberlaadimise või lossimise lõpetamist selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kus ümberlaadimine või lossimine aset leidis. Püügipäeviku, ümberlaadimisdeklaratsiooni ja lossimisdeklaratsiooni originaal (originaalid) saadetakse võimalikult kiiresti ning mitte hiljem kui 48 tundi pärast ümberlaadimise või lossimise lõpetamist lipuliikmesriigi pädevatele asutustele

4. ►M1 Liidu kalalaeva ◄ saagi lossimisel kolmanda riigi sadamas või selle ümberlaadimisel kõnealuse riigi sadamas või vetes või avamerel esitatakse püügipäeviku, ümberlaadimisdeklaratsiooni ja lossimisdeklaratsiooni originaal (originaalid) võimalikult kiiresti ning mitte hiljem kui 48 tundi pärast ümberlaadimise või lossimise lõpetamist lipuliikmesriigi pädevatele asutustele.

5. Kui kolmas riik või piirkondliku kalandusorganisatsiooni eeskirjad nõuavad VI lisas esitatust erinevat püügipäevikut, ümberlaadimisdeklaratsiooni või lossimisdeklaratsiooni, esitab ►M1 liidu kalalaeva ◄ kapten kõnealuse dokumendi koopia võimalikult kiiresti ning mitte hiljem kui 48 tundi pärast ümberlaadimise või lossimise lõpetamist oma pädevatele asutustele.







2.

jagu

Paberkujul püügipäevikut käsitlevad erieeskirjad

Artikkel 33

Paberkujul püügipäeviku täitmine

1. Paberkujul püügipäevikusse kantakse kogu kohustuslik teave isegi siis, kui püüki ei toimunud:

a) iga päev hiljemalt kella 24.00-ks ning enne sadamasse saabumist;

b) merel toimuva mis tahes inspekteerimise ajal;

c) ELi või lipuliikmesriigi õigusaktides määratud olukorra puhul.

2. Paberkujul püügipäevikus täidetakse uus rida:

a) iga merel oldud päeva kohta;

b) kui samal päeval toimub kalapüük mõnes uues ICES rajoonis või muus püügipiirkonnas;

c) püügikoormuse andmete sisestamisel.

3. Paberkujul püügipäevikus täidetakse uus lehekülg:

a) kui kasutatakse erinevat püügivahendit või võrku, mille silma suuruskategooria erineb eelnevalt kasutatud püügivahendist;

b) kalapüügi kohta, mis toimub pärast ümberlaadimist või vahelossimist;

c) kui veergude arv ei ole piisav;

d) sadamast lahkumisel, kui lossimist ei toimunud.

4. Sadamast lahkumisel või pärast ümberlaadimise lõpetamist ja kui pardale jääb saaki, märgitakse iga liigi kogus püügipäevikus uuele leheküljele.

5. Kasutatud püügivahendite märkimiseks paberkujul püügipäeviku asjakohastesse rubriikidesse kasutatakse XI lisas esitatud koode.







3.

jagu

Paberkujul ümberlaadimisdeklaratsiooni ja lossimisdeklaratsiooni käsitlevad erieeskirjad

Artikkel 34

Paberkujul ümberlaadimisdeklaratsiooni üleandmine

1. Kui ümberlaadimine toimub ühelt ►M1 liidu kalalaevadelt ◄ teisele, annab ümberlaadiva kalalaeva kapten või tema esindaja pärast ümberlaadimise lõpetamist vastuvõtva laeva kaptenile või tema esindajale üle koopia oma laeva paberkujul ümberlaadimisdeklaratsioonist. Vastuvõtva laeva kapten või tema esindaja annab pärast ümberlaadimise lõpetamist ümberlaadiva kalalaeva kaptenile või tema esindajale samuti üle koopia oma laeva paberkujul ümberlaadimisdeklaratsioonist.

2. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud koopiad esitakse kontrolli ja inspekteerimise eesmärgil ametniku nõudmisel.

Artikkel 35

Lossimisdeklaratsiooni allkirjastamine

Enne esitamist allkirjastab kapten või tema esindaja lossimisdeklaratsiooni iga lehekülje.







II

PEATÜKK

Elektrooniline püügipäevik, lossimisdeklaratsioon ja ümberlaadimisdeklaratsioon







1.

jagu

Püügipäeviku, lossimisdeklaratsiooni ja ümberlaadimisdeklaratsiooni andmete elektrooniline täitmine ning esitamine

Artikkel 36

►M1 Liidu kalalaevadele ◄ elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi olemasolu nõue

1. Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 39 lõike 4 kohaldamist, ei lubata ►M1 liidu kalalaeva ◄ , kes on kohustatud elektrooniliselt täitma ja esitama püügipäevikut, ümberlaadimisdeklaratsioone ja lossimisdeklaratsioone kooskõlas kontrollimääruse artiklitega 15, 21 ja 24, sadamast lahkuda ilma selle pardale paigaldatud täielikult toimiva elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemita.

2. Käesolevat peatükki ei kohaldata selliste ►M1 liidu kalalaevade ◄ suhtes, mida kasutatakse üksnes vesiviljeluse jaoks.

Artikkel 37

►M1 Liidu kalalaevalt ◄ selle lipuliikmesriigi pädevatele asutustele edastatavate andmete vorming

Liikmesriigid määravad kindlaks vormi, mida kasutatakse nende lipu all sõitvate ►M1 liidu kalalaevade ◄ ja nende pädevate asutuste vahel püügipäeviku, ümberlaadimisdeklaratsiooni ja lossimisdeklaratsiooni andmete täitmiseks ning esitamiseks nagu osutatud kontrollimääruse artiklites 15, 21 ja 24.

▼M1

Elektrooniline püügipäevik, ümberlaadimisdeklaratsioon ja lossimisdeklaratsioon täidetakse X lisas sätestatud juhiste kohaselt.

▼B

Artikkel 38

Kinnitusteade

1. ►M1 Liidu kalalaevadele ◄ saadetakse püügipäeviku, ümberlaadimisandmete, eelteate ja lossimisandmete iga edastamise korral kinnitusteade. Kinnitusteade sisaldab andmete kättesaamise kinnitust.

2. ►M1 Liidu kalalaeva ◄ kapten säilitab kinnitusteate kuni püügireisi lõpuni.

Artikkel 39

Tegutsemine elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi tehnilise rikke või mittetoimimise korral

1. ►M1 Liidu kalalaevale ◄ paigaldatud elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi tehnilise rikke või mittetoimimise korral, edastab kalalaeva kapten või tema esindaja alates häire avastamisest või hetkest, mil talle vastavalt käesoleva määruse artikli 40 lõikele 1 sellest teatati, püügipäeviku, ümberlaadimisdeklaratsiooni ja lossimisdeklaratsiooni andmed lipuliikmesriigi pädevatele asutustele asjakohaste sidevahendite kaudu iga päev hiljemalt kella 24.00ks isegi siis, kui püüki ei toimunud. Liikmesriik otsustab, milliseid sidevahendeid ta kasutab, ning esitab need kontrollimääruse artiklis 115 osutatud veebisaidil.

2. Elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi tehnilise rikke või mittetoimimise korral edastatakse püügipäeviku ja ümberlaadimisdeklaratsiooni andmed ka järgmistel juhtudel:

a) lipuliikmesriigi pädeva asutuse nõudmisel;

b) viivitamata pärast viimase püügitoimingu või ümberlaadimise lõpetamist;

c) enne sadamasse sisenemist;

d) merel toimuva mis tahes inspekteerimise ajal;

e) ELi või lipuliikmesriigi õigusaktides määratud olukorra puhul.

Punktides a ja e osutatud juhtudel esitatakse ka eelteade ja lossimisdeklaratsiooni andmed.

3. Lipuliikmesriigi pädevad asutused sisestavad lõikes 1 osutatud andmed elektroonilisse andmebaasi kohe pärast nende saamist.

4. ►M1 Liidu kalalaev ◄ ei tohi elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi tehnilise rikke või mittetoimimise korral lahkuda sadamast enne, kui pardale paigaldatud registreerimis- ja aruandlussüsteem täielikult töötab ning see rahuldab lipuliikmesriigi pädevaid asutusi või kui lipuliikmesriigi pädevad asutused on lubanud laeval lahkuda. Lipuliikmesriik teatab viivitamata rannikuäärsele liikmesriigile, kui lipuliikmesriik on lubanud oma kalalaeval, mille elektrooniline registreerimis- ja aruandlussüsteem ei tööta, rannikuäärse liikmesriigi sadamast lahkuda.

5. Elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi eemaldamise selle parandamiseks või asendamiseks kiidavad heaks lipuliikmesriigi pädevad asutused.

Artikkel 40

Andmete saamata jäämine

1. Kui lipuliikmesriigi pädevad asutused ei ole saanud andmeid vastavalt kontrollimääruse artiklitele 15, 22 ja 24, teatavad nad sellest võimalikult kiiresti ►M1 liidu kalalaeva ◄ kaptenile või käitajale või nende esindaja(te)le. Kui nimetatud olukord leiab konkreetse ►M1 liidu kalalaeva ◄ puhul aset üle kolme korra kalendriaastas, tagab lipuliikmesriik asjaomase kalalaeva elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi põhjaliku kontrollimise. Lipuliikmesriik uurib juhtumit, et selgitada välja, miks andmeid ei ole saadud, ning võtab asjakohased meetmed.

2. Kui lipuliikmesriigi pädevad asutused ei ole saanud andmeid vastavalt kontrollimääruse artiklitele 15, 22 ja 24 ning kalalaeva viimane laevaseiresüsteemi kaudu edastatud asukoht oli rannikuäärse liikmesriigi vetes, teatavad nad sellest võimalikult kiiresti rannikuäärse liikmesriigi pädevatele asutustele.

3. ►M1 Liidu kalalaeva ◄ kapten või käitaja või nende esindaja saadab kõik andmed, mis ei ole veel edastatud ning mille kohta on saadud teade vastavalt lõikele 1, lipuliikmesriigi pädevatele asutustele viivitamatult pärast kõnealuse teate saamist.

Artikkel 41

Andmetele juurdepääsu häired

1. Kui rannikuäärse liikmesriigi pädevad asutused märkavad oma vetes teise ►M1 liidu ◄ liikmesriigi kalalaeva ning neil ei ole juurdepääsu püügipäevikule ega ümberlaadimise andmetele kooskõlas käesoleva määruse artikliga 44, taotlevad nad lipuliikmesriigi pädevatelt asutustelt kõnealustele andmetele juurdepääsu tagamist.

2. Kui lõikes 1 osutatud juurdepääsu ei tagata nelja tunni jooksul alates taotluse saatmisest, teatab rannikuäärne liikmesriik sellest lipuliikmesriigile. Teate saamisel saadab lipuliikmesriik viivitamata andmed rannikuäärsele liikmesriigile mis tahes olemasolevate elektrooniliste vahendite kaudu.

3. Kui rannikuäärne liikmesriik ei saa lõikes 2 osutatud andmeid, saadab ►M1 liidu kalalaeva ◄ kapten või käitaja või nende esindaja andmed ja käesoleva määruse artiklis 38 osutatud kinnitusteate koopia taotluse korral rannikuäärse liikmesriigi pädevatele asutustele mis tahes olemasolevate, ja võimaluse korral elektrooniliste, vahendite kaudu. Liikmesriik otsustab, milliseid vahendeid ta kasutab ning viitab neile kontrollimääruse artiklis 115 osutatud veebisaidil.

4. Kui ►M1 liidu kalalaeva ◄ kapten või käitaja või nende esindaja ei saa rannikuäärse liikmesriigi pädevatele asutustele edastada käesoleva määruse artiklis 38 osutatud kinnitusteate koopiat, keelatakse asjaomasel kalalaeval rannikuäärse liikmesriigi vetes kalapüük seni, kuni kalalaeva kapten või käitaja või tema esindaja saadab nimetatud asutustele kinnitusteate koopia või kontrollimääruse artikli 14 lõikes 1 osutatud andmed.

Artikkel 42

Andmed elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi toimimise kohta

1. Liikmesriigid peavad andmebaase oma elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi toimimise kohta. Kõnealused andmebaasid sisaldavad vähemalt ning on võimelised automaatselt looma järgmist teavet:

a) loetelu oma kalalaevadest, mille elektroonilises registreerimis- ja aruandlussüsteemis on esinenud tehnilisi rikkeid või mille elektrooniline aruandlussüsteem ei ole toiminud;

b) selliste laevade arv, kes ei ole elektroonilise püügipäeviku andmeid iga päev edastanud, ning elektroonilise püügipäeviku andmete keskmine edastuste arv kalalaeva kohta lipuliikmesriikide kaupa;

c) edastatud ümberlaadimis-, lossimis- ja ülevõtmisdeklaratsioonide ning müügiteatiste arv lipuliikmesriikide kaupa.

2. Lõike 1 kohaselt loodud kokkuvõtlik teave saadetakse komisjonile tema nõudmisel. Teise võimalusena võib kõnealuse teabe teha kättesaadavaks turvalisel veebisaidil liikmesriikide ja komisjoni vaheliste konsultatsioonide käigus kokkulepitud vormis ja sagedusega.

▼M1

Artikkel 43

Kohustuslikud andmed liikmesriikidevahelises teabevahetuses

Andmeelemendid, mida liidu kalalaevade kaptenid peavad vastavalt liidu eeskirjadele püügipäevikusse, ümberlaadimisdeklaratsiooni, eelteatesse ja lossimisdeklaratsiooni kandma, on kohustuslikud ka liikmesriikidevahelises teabevahetuses.

Artikkel 44

Juurdepääs andmetele

1. Kui teatava liikmesriigi lipu all sõitev kalalaev tegeleb kalapüügiga mõne rannikuäärse liikmesriigi juures asuvates liidu vetes, edastab lipuliikmesriik käimasolevat püügireisi käsitlevad kohustuslikud elektroonilise püügipäeviku andmed, alustades kõige viimase sadamast lahkumisega, kohe pärast nende vastuvõtmist asjaomasele rannikuäärsele liikmesriigile.

2. Kui teatava liikmesriigi lipu all sõitev kalalaev püüab kala mõne teise rannikuäärse liikmesriigi juures asuvates liidu vetes, edastab lipuliikmesriik kõik kohustuslikud elektroonilise püügipäeviku andmed kohe pärast nende vastuvõtmist asjaomasele rannikuäärsele liikmesriigile. Ühtlasi edastab lipuliikmesriik ka käimasoleva püügireisiga seotud andmete parandused, nagu on osutatud käesoleva määruse artikli 47 lõikes 2.

3. Kui lossimis- või ümberlaadimistoiming toimub mõne muu rannikuäärse liikmesriigi kui lipuliikmesriigi sadamas, edastab lipuliikmesriik kõik kohustuslikud elektroonilise lossimis- või ümberlaadimisdeklaratsiooni andmed kohe pärast nende vastuvõtmist asjaomasele rannikuäärsele liikmesriigile.

4. Kui lipuliikmesriigile teatatakse, et tema lipu all sõitev kalalaev kavatseb siseneda mõne teise rannikuäärse liikmesriigi sadamasse, edastab lipuliikmesriik elektroonilise eelteate kohe pärast selle vastuvõtmist asjaomasele rannikuäärsele liikmesriigile.

5. Kui liikmesriigi lipu all sõitev kalalaev siseneb püügireisi jooksul mõne teise rannikuäärse liikmesriigi juures asuvatesse liidu vetesse või kui rannikuäärsele liikmesriigile on edastatud lõigetes 3 või 4 osutatud mis tahes andmed konkreetse püügireisi kohta, võimaldab lipuliikmesriik juurdepääsu kõikidele kontrollimääruse artikli 111 lõikes 1 osutatud andmetele asjaomase püügireisi jooksul toimunud püügitoimingute kohta alates sadamast lahkumisest kuni lossimise lõpetamiseni ja edastab taotluse korral andmed asjaomasele rannikuäärsele liikmesriigile. Juurdepääs võimaldatakse vähemalt 36 kuu jooksul alates püügireisi algusest.

6. Sellise kalalaeva lipuliikmesriik, mida mõni teine liikmesriik kooskõlas kontrollimääruse artikliga 80 inspekteerib, edastab inspekteeriva liikmesriigi taotlusel kontrollimääruse artikli 111 lõikes 1 osutatud andmed käimasoleva püügireisi kohta alates sadamast lahkumisest kuni taotluse esitamiseni.

7. Lõigetes 5 ja 6 osutatud taotlused on elektroonilised ja neis täpsustatakse, kas vastuses tuleks esitada algsed andmed koos parandustega või ainult koondandmed. Vastus taotlusele koostatakse automaatselt ja taotluse saanud liikmesriik edastab selle viivitamata.

8. Liikmesriigid võimaldavad juurdepääsu laevaseiresüsteemi, püügipäeviku, ümberlaadimisdeklaratsioonide, eelteadete ja lossimisdeklaratsioonide andmetele, kui seda taotleb mõni teine liikmesriik, kes teostab merel inspekteerimistoiminguid ühiskasutuskava või muu kokkulepitud ühise inspekteerimise raames.

9. Liidu kalalaevade kaptenitele on igal ajal tagatud turvaline juurdepääs oma elektroonilise püügipäeviku, ümberlaadimisdeklaratsioonide, eelteadete ja lossimisdeklaratsioonide andmetele, mida säilitatakse nende lipuliikmesriigi andmebaasis.

Artikkel 45

Liikmesriikidevaheline teabevahetus

Liikmesriigid:

a) tagavad, et käesoleva peatüki kohaselt saadud andmed registreeritakse elektroonilisel kujul ja salvestatakse turvaliselt elektroonilistes andmebaasides vähemalt kolm aastat;

b) võtavad kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et kõnealuseid andmeid kasutatakse ainult käesoleva määrusega ette nähtud eesmärkidel, ja

c) võtavad kõik vajalikud tehnilised meetmed kõnealuste andmete kaitsmiseks juhusliku või ebaseadusliku hävitamise, juhusliku kaotsimineku, kahjustumise, levitamise või nendega volitamata tutvumise eest.

▼B

Artikkel 46

Vastutav ametiasutus

1. Igas liikmesriigis vastutab kõigi käesoleva peatükiga hõlmatud andmete edastuse, vastuvõtmise, haldamise ja töötlemise eest üks kontrollimääruse artikli 5 lõikes 5 osutatud ametiasutus.

2. Liikmesriigid vahetavad lõikes 1 osutatud ametiasutuste kontaktandmeid ning teavitavad neist komisjoni ja selle määratud asutust kolme kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud andmete kõigist muudatustest tuleb enne nende jõustumist teatada komisjonile, selle määratud asutusele ja teistele liikmesriikidele.







2.

jagu

Elektroonilist püügipäevikut käsitlevad erieeskirjad

Artikkel 47

Edastamise sagedus

1. ►M1 Liidu kalalaeva ◄ kapten edastab merel olles elektroonilise püügipäeviku andmed lipuliikmesriigi pädevatele asutustele vähemalt kord päevas hiljemalt kella 24.00-ks isegi siis, kui püüki ei toimunud. Ta saadab kõnealused andmed ka:

a) lipuliikmesriigi pädeva asutuse nõudmisel;

b) viivitamata pärast viimase püügitoimingu lõpetamist;

c) enne sadamasse sisenemist;

d) merel toimuva mis tahes inspekteerimise ajal;

e) ELi või lipuliikmesriigi õigusaktides määratud olukorra puhul.

Kui viimane püügitoiming leidis aset mitte rohkem kui üks tund enne sadamasse saabumist, võib punktide b ja c järgimiseks edastada ühe ja sama sõnumi.

▼M1

1a. Enne sadamast lahkumist ja enne püügireisi kohta mis tahes muu elektroonilise andmeedastuse alustamist saadab liidu kalalaeva kapten lipuliikmesriigi pädevatele asutustele elektroonilise väljumisteate.

▼B

2. Kapten võib elektroonilise püügipäeviku ja ümberlaadimisdeklaratsiooni andmete parandusi edastada kuni lõike 1 punktis c osutatud viimase andmeedastuseni. Parandused peavad olema selgelt märgistatud. Lipuliikmesriigi pädevad asutused säilitavad kõik elektroonilise püügipäeviku esialgsed andmed ja nendes andmetes tehtud parandused.

3. Kapten hoiab lõikes 1 osutatud andmete koopia kalalaeva pardal iga sadamast äraoleku jooksul kuni lossimisdeklaratsiooni esitamiseni.

4. Kui ►M1 liidu kalalaev ◄ on sadamas ja selle pardal ei ole kalatooteid ning kapten on esitanud lossimisdeklaratsiooni viimase püügireisi kõigi püügitoimingute kohta, võib käesoleva artikli lõikega 1 ettenähtud edastamise peatada tingimusel, et selle kohta on saadetud eelteade lipuriigi kalapüügi seirekeskusele. Andmeid hakatakse uuesti edastama, kui ►M1 liidu kalalaev ◄ lahkub sadamast. Need ►M1 liidu kalalaevad ◄ , mis on varustatud laevaseiresüsteemiga ning mis edastavad selle kaudu andmeid, ei pea eelteadet esitama.







III

PEATÜKK

Paberkujul või elektroonilisi püügipäevikuid, ümberlaadimisdeklaratsioone ja lossimisdeklaratsioone käsitlevad ühised eeskirjad







1.

jagu

Eluskaalu kindlaksmääramist käsitlevad ühised eeskirjad

Artikkel 48

Mõisted

Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) „esitusviis” – viis, kuidas kala on töödeldud kalalaeva pardal ja enne lossimist vastavalt I lisas kirjeldatule;

2) „ühine esitusviis” – esitusviis, mis hõlmab vähemalt kahte samalt kalalt eemaldatud osa.

Artikkel 49

Ümberarvestustegurid

1. Kontrollimääruse artiklites 14 ja 15 osutatud püügipäevikute täitmisel ja edastamisel kohaldatakse säilitatud või töödeldud kala kaalu ümberarvestamisel eluskaaluks XIII, XIV ja XV lisas sätestatud ELi ümberarvestustegureid. Neid kohaldatakse ►M1 liidu kalalaevade ◄ pardal hoitavate või nende poolt ümberlaaditavate või lossitavate kalandustoodete suhtes.

2. Kui sellised piirkondlikud kalandusorganisatsioonid, mille lepinguosaline või mittelepinguosaline koostööpartner on Euroopa Liit, on oma reguleeritava piirkonna suhtes või kolmas riik, millega Euroopa Liidul on kalapüügi kokkulepe, on oma suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvate vete suhtes kehtestanud ümberarvestustegurid, kohaldatakse erandina lõikest 1 kõnealuseid ümberarvestustegureid.

3. Kui teatava liigi ja esitusviisi kohta puuduvad lõigetes 1 ja 2 osutatud ümberarvestustegurid, kohaldatakse lipuliikmesriigi kehtestatud ümberarvestustegurit.

4. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, kasutavad liikmesriigi pädevad asutused lõikes 1 osutatud ümberarvestustegureid ümberlaaditud ja lossitud saagi eluskaalu arvutamisel, et jälgida kvootide kasutamist.

Artikkel 50

Arvutusmeetod

1. Kala eluskaalu arvutamiseks korrutatakse töödeldud kala kaal käesoleva määruse artiklis 49 osutatud iga kalaliigi ja esitusviisi suhtes kehtestatud ümberarvestusteguriga.

2. Ühise esitusviisi puhul kasutatakse ainult üht kala ühise esitusviisi ühele osale vastavat ümberarvestustegurit.







2.

jagu

Püügipäeviku täitmise ja esitamise ühised eeskirjad

Artikkel 51

Püügipäevikuid käsitlevad üldeeskirjad

1. Kontrollimääruse artikli 14 lõikes 3 osutatud lubatud kõikumist iga pardal oleva kalaliigi koguse hindamiseks eluskaalu kilogrammides väljendatakse protsendina püügipäevikus esitatud arvudest.

2. Sorteerimata lossitava saagi puhul võib pardal hoitavate üldkoguste lubatud kõikumise arvutada ühe või mitme representatiivse valimi alusel.

3. Kontrollimääruse artikli 14 kohaldamisel käsitatakse elussöödaks püütud liike püütud ja pardal hoitavate liikidena.

4. Läbides kalapüügivööndit, kus ►M1 liidu kalalaeval ◄ on lubatud kala püüda, registreerib ja esitab kapten kontrollimääruse artikli 14 lõikes 5 osutatud kohaldatavad andmed isegi siis, kui kõnealuses vööndis kalapüüki ei toimu.







3.

jagu

Ümberlaadimis- ja lossimisdeklaratsioonide täitmise ja esitamise ühised eeskirjad

Artikkel 52

Lubatud kõikumine ümberlaadimisdeklaratsiooni puhul

Kontrollimääruse artikli 21 lõikes 3 osutatud lubatud kõikumist iga ümberlaaditud või vastuvõetud kalaliigi koguse hindamiseks eluskaalu kilogrammides väljendatakse protsendina ümberlaadimisdeklaratsioonil esitatud arvudest.

Artikkel 53

Erinevus ümberlaaditud saagi kogustes

Kui ümberlaadivalt laevalt ümberlaaditud saagi kogus erineb vastuvõtva laeva pardale võetud kogusest, loetakse suurem kogus ümberlaadituks. Liikmesriigid tagavad järelmeetmete võtmise, et määrata kindlaks ümberlaadivalt laevalt vastuvõtvale laevale ümberlaaditud kalandustoodete tegelik kaal.

Artikkel 54

Lossimise lõpuleviimine

Kui kontrollimääruse artikli 61 kohaselt transporditakse kalandustooted lossimiskohast enne nende kaalumist, peetakse kontrollimääruse artikli 23 lõike 3 ja artikli 24 lõike 1 kohaldamisel lossimist lõpetatuks siis, kui kalandustooted on kaalutud.

Artikkel 55

Püügitoiminguid, mis hõlmavad kahte või enamat ►M1 liidu kalalaeva ◄

Ilma et see piiraks erieeskirjade kohaldamist, omistatakse püügitoimingute puhul, mis hõlmavad kahte või enamat ►M1 liidu kalalaeva ◄

— erinevast liikmesriigist või

— samast liikmesriigist, kuid juhul, kui saak lossitakse liikmesriikides, kelle lipu all need laevad ei sõida,

lossitud saak ►M1 liidu kalalaevale ◄ , mis kalandustooted lossis.







IV

PEATÜKK

Proovivõtukavad ning andmete kogumine seoses ►M1 liidu kalalaevadega ◄ , mille suhtes ei kohaldata püügipäeviku ja lossimisdeklaratsiooni nõudeid

Artikkel 56

Proovivõtukavade kehtestamine

Selliste ►M1 liidu kalalaevade ◄ jälgimiseks, mille suhtes ei kohaldata püügipäeviku ja lossimisdeklaratsiooni nõudeid, kehtestavad liikmesriigid kontrollimääruse artikli 16 lõikes 2 ja artikli 25 lõikes 2 osutatud proovivõtukavad kooskõlas käesoleva peatükiga, et määrata kindlaks teatava kalavaru või kalavarude rühma lossimine asjaomaste kalalaevade poolt ning vajaduse korral nende püügikoormus. Kõnealuseid andmeid kasutatakse saagi ja vajaduse korral püügikoormuse registreerimiseks, nagu osutatud kontrollimääruse artiklis 33.

Artikkel 57

Proovivõtumetoodika

1. Käesoleva määruse artiklis 56 osutatud proovivõtukavad koostatakse vastavalt XVI lisale.

2. Inspekteeritava valimi suurus määratakse kindlaks riskitegurite alusel järgmiselt:

a) „väga väike” risk: 3 % valimist;

a) „väike” risk: 5 % valimist;

b) „keskmine” risk: 10 % valimist;

d) „suur” risk: 15 % valimist;

e) „väga suur” risk: 20 % valimist.

3. Laevastikusektori püütud konkreetse kalavaru päevasaak arvutatakse, korrutades asjaomase laevastikusektori aktiivsete ►M1 liidu kalalaevade ◄ koguarvu ja inspekteeritud ►M1 liidu kalalaevade ◄ valimist pärineva ►M1 liidu kalalaeva ◄ püütud konkreetse kalavaru keskmise päevasaagi.

►C1

4. Liikmesriikide puhul loetakse käesoleva määruse artiklis 56 osutatud proovivõtukava nõue täidetuks, kui nad koguvad süstemaatiliselt vähemalt kord kuus iga oma sellise kalalaeva kohta, mille suhtes ei kohaldata püügipäeviku ega lossimisdeklaratsiooni nõudeid, andmeid

a) iga liigi kõigi lossitud koguste kohta kilogrammides, sealhulgas juhtumite kohta, kus lossitavat saaki ei ole;

b) statistiliste ruutude kohta, kust kõnealune saak püüti.

◄







V

PEATÜKK

Püügikoormuse kontrollimine

Artikkel 58

Püügikoormust käsitlev aruanne

1. Kontrollimääruse artiklis 28 osutatud püügikoormust käsitlev aruanne saadetakse vastavalt XVII lisale.

2. Kui ►M1 liidu kalalaeva ◄ kapten edastab pädevatele asutustele kontrollimääruse artikli 28 lõike 1 kohase teate raadio teel, otsustavad liikmesriigid, milliseid raadiojaamu kasutatakse ning avaldavad need kontrollimääruse artiklis 115 osutatud veebisaidil.







VI

PEATÜKK

Parandusmeetmed

Artikkel 59

Üldpõhimõtted

Kontrollimääruse artiklis 37 osutatud parandusmeetmete kasutamiseks teatavad liikmesriigid tekitatud kahju ulatuse komisjonile niipea kui võimalik ning hiljemalt ühe kuu jooksul pärast kontrollimääruse artikli 36 kohase püügikeelu kehtestamise teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 60

Saadaolevate kalapüügivõimaluste jaotamine

▼M1

1. Kui kahju ei ole määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 kohase meetmega täielikult või osaliselt korvatud, võtab komisjon niipea kui võimalik pärast käesoleva määruse artiklis 59 osutatud teabe saamist vajalikud meetmed tekitatud kahju korvamiseks.

▼B

2. Lõikes 1 osutatud meetmega täpsustatakse:

a) millised liikmesriigid kahju kandsid („kahju kandnud liikmesriigid”) ja kahju suurus (vähendatud mis tahes kvoodivahetustega);

▼M1

b) vajaduse korral millised liikmesriigid on kalapüügivõimalusi ületanud („kalapüügivõimalusi ületanud liikmesriigid”) ja ületamise ulatus (vähendatud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 kohaste võimalike vahetustega);

▼B

c) vajaduse korral kalapüügivõimalusi ületanud liikmesriikide kalapüügivõimalustest tehtavad mahaarvamised proportsionaalselt ületatud püügivõimalustega;

d) vajaduse korral kahju kandnud liikmesriikide kalapüügivõimalustele lisatavad kogused proportsionaalselt tekitatud kahjuga;

e) vajaduse korral kuupäev või kuupäevad, mil lisamised ja mahaarvamised jõustuvad;

f) vajaduse korral muud vajalikud meetmed kantud kahju korvamiseks.







VII

PEATÜKK

Mootorivõimsus

Artikkel 61

Peajõuseadme võimsuse sertifitseerimine

1. Sertifikaat kontrollimääruse artikli 40 lõigetes 1 ja 2 osutatud uue peajõuseadme, asenduspeajõuseadme ja tehniliselt muudetud peajõuseadme maksimumvõimsuse kohta pideval töörežiimil väljastatakse kooskõlas nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2930/86 ( 4 ).

2. Peajõuseade loetakse lõike 1 kohaselt tehniliselt muudetuks, kui mõnda selle põhiosa, muu hulgas (kuid mitte ainult) sissepritseseadmeid, klappe, turboülelaadurit, kolbe, silindrihülsse, kepse või silindripäid on muudetud või asendatud teistsuguste tehniliste spetsifikatsioonidega uute osadega, mille tulemusena võimsusklass muutub, või kui on muudetud mootoriseadeid, näiteks sissepritseseadistust, turboülelaaduri konfiguratsiooni või gaasijaotusfaase. Tehnilise muudatuse laadi selgitatakse lõikes 1 osutatud sertifikaadis.

3. Kalalaevatunnistuse omanik teavitab pädevaid asutusi enne uue peajõuseadme paigaldamist või enne olemasoleva peajõuseadme asendamist või tehnilist muutmist.

4. Käesolevat artiklit kohaldatakse selliste kalalaevade suhtes, mis on hõlmatud püügikoormuse reguleerimise korraga alates 1. jaanuarist 2012. Teiste kalalaevade suhtes kohaldatakse seda alates 1. jaanuarist 2013. Seda kohaldatakse üksnes selliste kalalaevade suhtes, millele uued peajõuseadmed on paigaldatud või mille olemasolevad peajõuseadmed on asendatud või tehniliselt muudetud pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 62

Kontrollimine ja proovivõtukava

1. Mootorivõimsuse kontrollimiseks vastavalt kontrollimääruse artiklile 41 koostavad liikmesriigid proovivõtukava oma laevastiku selliste kalalaevade või kalalaevade rühmade tuvastamiseks, mille puhul võib tekkida peajõuseadme võimsuse aladeklareerimise oht. Proovivõtukava põhineb vähemalt järgmistel kõrge riski kriteeriumidel:

a) kalalaevad, mis tegutsevad püügipiirkondades, mille suhtes kohaldatakse püügikoormuse reguleerimise korda, eelkõige kalalaevad, kellele on jaotatud individuaalne püügikoormus kilovatt-püügipäevades;

b) kalalaevad, kelle suhtes kohaldatakse riiklikest või Euroopa Liidu õigusaktidest tulenevaid laeva võimsuse piiranguid;

c) kalalaevad, mille laeva võimsuse (kW) ja laeva kogumahutavuse (GT) suhe on 50 % madalam sama kalalaeva liigi, püügivahendi liigi ja sihtliigi keskmisest suhtest. Kõnealuse analüüsi eesmärgil võivad liikmesriigid jagada oma laevastiku vastavalt ühele või mitmele järgmistest kriteeriumidest: i) siseriiklikus õiguses määratletud laevastiku jaotus- või haldusühikud; ii) pikkusekategooriad; iii) mahutavuse kategooriad; iv) kasutatud püügivahendid; v) sihtliigid.

2. Liikmesriigid võivad arvestada täiendavaid riskikriteeriume oma äranägemise järgi.

3. Liikmesriigid koostavad nimekirja oma kalalaevadest, mis vastavad ühele või mitmele lõikes 1 osutatud riskikriteeriumile ja vajaduse korral lõikes 2 osutatud riskikriteeriumidele.

4. Igast kalalaevade rühmast, mis vastavad ühele lõigetes 1 ja 2 osutatud riskikriteeriumidest, võtavad liikmesriigid kalalaevade juhuvalimi. Valimi suurus võrdub asjaomase rühma kalalaevade arvu ruutjuurega ümardatuna lähima täisarvuni.

5. Liikmesriik kontrollib iga juhuvalimisse kuuluva kalalaeva valduses olevaid kontrollimääruse artikli 41 lõikes 1 osutatud tehnilisi dokumente. Kontrollimääruse artikli 41 lõike 1 punktis g osutatud muude dokumentide hulgas pööravad liikmesriigid erilist tähelepanu mootorivalmistaja kataloogi kohastele spetsifikatsioonidele, viimaste olemasolu korral.

6. Käesolevat artiklit kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012. Kontrollimääruse artikli 41 lõikes 2 osutatud füüsilist kontrolli tehakse eelkõige sellistel traaleritel, mis püüavad kala püügikoormuse reguleerimise korraga hõlmatud püügipiirkonnas.

Artikkel 63

Füüsiline kontroll

1. Kui peajõuseadme võimsuse mõõtmine viiakse läbi kalalaeva pardal kontrollimääruse artikli 41 lõikes 2 osutatud peajõuseadme võimsuse füüsilise kontrolli raames, võib peajõuseadme võimsust mõõta kõige ligipääsetavamas kohas sõukruvi ja mootori vahel.

2. Kui peajõuseadme võimsust mõõdetakse reduktori tagant, tuleb mõõtmistulemuses teha asjakohane parandus, et arvutada peajõuseadme võimsus väljundvõlli äärikult määruse (EMÜ) nr 2930/86 artikli 5 lõike 1 määratluse kohaselt. Kõnealuses paranduses võetakse arvesse reduktorist tulenevat võimsuse kadu reduktori valmistaja esitatud ametlike tehniliste andmete põhjal.







VIII

PEATÜKK

Harrastuskalapüügi kontroll

Artikkel 64

Proovivõtukavade kehtestamine

1. Ilma et see piiraks lõikes 5 osutatud andmete kasutamist, nähakse kontrollimääruse artikli 55 lõike 3 kohaselt liikmesriikide poolt kehtestatavate proovivõtukavadega, mille eesmärk on teostada seiret harrastuskalapüügiga tegelevate laevade poolt püütavate taastamiskavadega hõlmatud kalavarude üle, ette andmete kogumine iga kahe aasta tagant.

2. Proovivõtukavades kasutatavad meetodid määratletakse selgelt ja on võimaluse korral:

a) ajalises lõikes võimalikult stabiilsed;

b) piirkondade lõikes võimalikult standarditud;

c) kooskõlas kvaliteedistandarditega, mille on kehtestanud asjaomased rahvusvahelised teadusasutused ja vajaduse korral asjaomased piirkondlikud kalandusorganisatsioonid, mille lepinguosaline või vaatleja Euroopa Liit on.

3. Proovivõtukavas esitatakse valimikavand taastamiskavadega hõlmatud kalavarude saagi hindamiseks, kasutatud püügivahendid ja taastamiskavaga hõlmatud geograafiline piirkond, kust saak püüti.

4. Liikmesriigid hindavad kogutud andmete õigsust ja täpsust süstemaatiliselt.

5. Lõikes 1 osutatud proovivõtukavade puhul võivad liikmesriigid kasutada nõukogu määruses (EÜ) nr 199/2008 ( 5 ) sätestatud ühenduse mitmeaastase programmi kohaselt kogutud andmeid, sel määral, mil need on kättesaadavad.

6. Käesolevat sätet ei kohaldata juhul, kui liikmesriik on keelanud taastamiskavaga hõlmatud kalavarude harrastuskalapüügi.

Artikkel 65

Proovivõtukavadest teatamine ja nende hindamine

1. Liikmesriigid teatavad komisjonile oma proovivõtukavad 12 kuud pärast taastamiskava jõustumist. Taastamiskavade puhul, mis on käesoleva määruse jõustumise hetkel juba jõus, teatatakse proovivõtukava 12 kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist. Proovivõtukava muudatustest teatatakse enne nende jõustumist.

2. Lisaks kontrollimääruse artikli 55 lõikes 4 nõutud hindamisele hindab kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee ka:

a) pärast lõikes 1 osutatud teatist ja seejärel iga viie aasta tagant teatatud proovivõtukavade vastavust käesoleva määruse artikli 64 lõigetes 2 ja 3 nimetatud kriteeriumidele ja nõuetele;

b) lõikes 1 osutatud proovivõtukava muudatuste vastavust käesoleva määruse artikli 64 lõigetes 2 ja 3 nimetatud kriteeriumidele ja nõuetele.

3. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee annab vajaduse korral soovitusi proovivõtukava täiustamiseks.







IV

JAOTIS

TURUSTAMISE KONTROLL







I

PEATÜKK

Jälgitavus

▼M1

Artikkel 66

Mõiste

Käesolevas peatükis kasutatakse järgmist mõistet:

„kalandus- ja vesiviljelustooted” – mis tahes saadused, mis kuuluvad nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2658/87 ( 6 ) kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri grupi 3, grupi 12 alamrubriigi 1212 21 00 ning grupi 16 rubriikide 1604 ja 1605 alla.

▼B

Artikkel 67

Partiidel esitatav teave

1. Käitajad esitavad kontrollimääruse artikli 58 lõikes 5 osutatud teabe kalandus- ja vesiviljelustoodete kohta kalandus- ja vesiviljelustoodetest partiide koostamise hetkel ning hiljemalt esmamüügi toimumisel.

2. Lisaks lõikele 1 ajakohastavad käitajad kontrollimääruse artikli 58 lõikes 5 osutatud asjaomast teavet, mis tuleneb kalandus- ja vesiviljelustoodete partiide ühendamisest või mitmeks jagamisest pärast esmamüüki, selle teabe kättesaadavaks muutumisel.

3. Juhul kui kalandus- ja vesiviljelustoodete partiide esmamüügi järgse ühendamise või mitmeks jagamise tulemusena mitmelt kalalaevalt või vesiviljelustootmisüksusest pärit kalandus- ja vesiviljelustooted omavahel segatakse, suudavad käitajad kindlaks teha iga partii päritolu vähemalt kontrollimääruse artikli 58 lõike 5 punktis a osutatud identifitseerimisnumbri järgi ning võimaldavad partiisid tagantjärele jälgida kuni püügi või saagikoristuseni vastavalt kontrollimääruse artikli 58 lõikele 3.

4. Kontrollimääruse artikli 58 lõikes 4 osutatud süsteemid ja menetlused võimaldavad käitajatel kindlaks teha kalandus- ja vesiviljelustoodete vahetud tarnijad ja vahetud ostjad (v.a juhul, kui nad on lõpptarbijad).

5. Kontrollimääruse artikli 58 lõikes 5 osutatud teave kalandus- ja vesiviljelustoodete kohta esitatakse partii märgistusel või pakendil või partiile füüsiliselt lisatud saatedokumendil. Selle võib partiile kinnitada identifitseerimisvahendiga, nagu näiteks kood, vöötkood, elektrooniline kiip või sarnane seade või märgistamissüsteem. Teave partii kohta jääb kõikidel tootmis-, töötlemis- ja levitamisetappidel kättesaadavaks sellisel viisil, et liikmesriigi pädevad asutused saavad sellele igal ajal juurde pääseda.

6. Käitajad kinnitavad partiile kontrollimääruse artikli 58 lõikes 5 osutatud teabe kalandus- ja vesiviljelustoodete kohta identifitseerimisvahendiga, nagu näiteks kood, vöötkood, elektrooniline kiip või sarnane seade või märgistamissüsteem:

a) alates 1. jaanuarist 2013 mitmeaastaste kavadega hõlmatud kalavarudest saadud toodete puhul,

b) alates 1. jaanuarist 2015 muude kalandus- ja vesiviljelustoodete puhul.

7. Kui kontrollimääruse artikli 58 lõikes 5 osutatud teave kalandus- ja vesiviljelustoodete kohta esitatakse partiile füüsiliselt lisatud saatedokumendil, kinnitatakse vastavale partiile vähemalt identifitseerimisnumber.

8. Liikmesriigid teevad üksteisega koostööd selle tagamiseks, et partiile kinnitatud ja/või sellele füüsiliselt lisatud teabele saaksid juurde pääseda muu liikmesriigi pädevad asutused kui selle, kus kalandus- või vesiviljelustoodetest partii koostati, eelkõige juhul, kui teave on partiile kinnitatud identifitseerimisvahendiga, nagu näiteks kood, vöötkood, elektrooniline kiip või sarnane seade. Selliseid vahendeid kasutavad käitajad, tagavad, et need on välja töötatud rahvusvaheliselt tunnustatud standardite ja spetsifikatsioonide alusel.

9. Kontrollimääruse artikli 58 lõike 5 punktis d osutatud teave saagi saamise või tootmise kuupäeva kohta võib sisaldada mitut kalendripäeva või ühte mitmele saagi saamise kuupäevale vastavat ajavahemikku.

10. Kontrollimääruse artikli 58 lõike 5 punktis f osutatud teave esitatakse käitajate vahetute, käesoleva artikli lõikes 4 osutatud tarnijate kohta. Selle teabe võib vajaduse korral esitada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) ( 7 ) II lisa I jaos osutatud eraldusmärgisega.

11. Kontrollimääruse artikli 58 lõike 5 punktides a–f esitatud teabenõue ei kehti:

a) imporditud kalandus- ja vesiviljelustoodete suhtes, mis ei kuulu vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 ( 8 ) artikli 12 lõikele 5 püügisertifikaadi kohaldamisalasse;

b) mageveest püütud või seal kasvatatud kalandus- ja vesiviljelustoodete suhtes ning

c) dekoratiivkalade, koorikloomade ja limuste suhtes.

▼M1

12. Kontrollimääruse artikli 58 lõikes 5 esitatud teabenõue ei kehti kalandus- ja vesiviljelustoodete suhtes, mis kuuluvad kombineeritud nomenklatuuri grupi 16 rubriikide 1604 ja 1605 alla.

13. Kontrollimääruse artikli 58 lõike 5 kohaldamisel tähendab teave piirkonna kohta, kus toode püüti või kasvatati, järgmist:

a) kontrollimääruse artikli 4 punktis 30 määratletud asjakohane geograafiline piirkond selliste kalavarude või kalavarurühmade saagi puhul, mille suhtes kohaldatakse vastavalt liidu õigusaktidele kvooti ja/või alammõõte;

b) muude kalavarude või kalavarurühmade saagi, mageveekogust püütud kalandustoodete ja vesiviljelustoodete puhul püügi- või tootmispiirkonna nimi kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1379/2013 ( 9 ) artikli 38 lõikega 1.

▼B

14. Kontrollimääruse artikli 58 lõikes 8 osutatud väikeste koguste ostuväärtust kohaldatakse vahetult kalalaevalt müüdavate koguste suhtes kalendriaasta ja lõpptarbija kohta.

▼M1 —————

▼B







II

PEATÜKK

Kalandustoodete kaalumine







1.

jagu

Kaalumise üldeeskirjad

Artikkel 69

Reguleerimisala

Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikleid 78–89, kohaldatakse käesoleva peatüki sätteid ►M1 liidu kalalaevadelt ◄ liikmesriigis toimuvate lossimiste suhtes ja ►M1 liidu kalalaevu ◄ hõlmavate ümberlaadimiste suhtes, mis leiavad aset liikmesriigi ranniku lähedastes sadamates või kohtades, ning ►M1 liidu vetes ◄ asuvate ►M1 liidu kalalaevade ◄ pardal toimuva kalandustoodete kaalumise suhtes.

Artikkel 70

Kaalumisdokumendid

1. Registreeritud ostjad, registreeritud enampakkumiste korraldajad või muud kalandustoodete esmaturustuse või esmaturustuse eelse ladustamise eest vastutavad asutused või isikud või vajaduse korral ►M1 liidu kalalaeva ◄ kapten registreerivad kontrollimääruse artiklite 60 ja 61 kohaselt läbiviidud kaalumise, esitades vastavas dokumendis järgmise teabe:

a) kaalutud liigi FAO kolmetäheline kood;

b) iga liigi koguse kaalumise tulemus toote massi kilogrammides;

c) selle kalalaeva pardatähis ja nimi, kust kaalutud kogus pärineb;

d) kaalutud kalandustoodete esitusviis;

e) kaalumise kuupäev (AAAA.KK.PP).

2. Registreeritud ostjad, registreeritud enampakkumiste korraldajad või muud kalandustoodete esmaturustuse või esmaturustuse eelse ladustamise eest vastutavad asutused või isikud või vajaduse korral ►M1 liidu kalalaeva ◄ kapten säilitavad lõikes 1 osutatud dokumente kolm aastat.

Artikkel 71

Kaalumise ajastus

1. Kui kalandustooted laaditakse ümber ühelt ►M1 liidu kalalaevalt ◄ teisele ja ümberlaaditud kalandustoodete esmakordne lossimine toimub Euroopa Liidust väljaspool asuvas sadamas, kaalutakse kalandustooted enne ümberlaadimissadamast või -kohast transportimist.

2. Kui kalandustooteid kaalutakse ►M1 liidu kalalaeva ◄ pardal kooskõlas kontrollimääruse artikli 60 lõikega 3, ning neid kaalutakse maal pärast lossimist uuesti, kasutatakse kontrollimääruse artikli 60 lõike 5 kohaldamisel maal toimunud kaalumise tulemusel saadud arvu.

3. Ilma et see piiraks erisätete kohaldamist ►M1 liidu kalalaevade ◄ suhtes, millele ei kehti kontrollimääruse artiklis 15 osutatud püügipäeviku andmete elektroonilise täitmise ja edastamise nõue, võib liikmesriik nõuda, et kapten esitaks enne kaalumist püügipäevikulehe koopia selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kus lossimine toimub.

Artikkel 72

Kaalumissüsteemid

1. Kõik kaalumissüsteemid kalibreeritakse ja plommitakse vastavalt riiklikele süsteemidele liikmesriigi pädevate asutuste poolt.

2. Kaalumissüsteemi eest vastutav füüsiline või juriidiline isik registreerib kalibreerimise.

3. Kui kaalumine toimub konveierilindiga kaalumissüsteemis, tuleb paigaldada nähtav mõõdik, mis registreerib kumuleeruva kogukaalu. Registreeritakse nii mõõdiku näit kaalumise alguses kui ka kumuleeruv kogukaal. Kaalumise eest vastutav füüsiline või juriidiline isik registreerib kogu süsteemi kasutamise kaalumispäevikus.

Artikkel 73

Külmutatud kalandustoodete kaalumine

1. Ilma et see piiraks erisätete ja eelkõige käesoleva määruse artiklite 70 ja 74 kohaldamist, võib lossitud külmutatud kalandustoodete koguste kaalumisel kastides või plokkides lossitud külmutatud kalandustoodete kaalu kindlaks määrata iga kalaliigi ja vajaduse korral esitusviisi kohta eraldi, korrutades kastide või plokkide koguarvu XVIII lisas sätestatud metoodika järgi arvutatud kasti või ploki keskmise netokaaluga.

2. Füüsilisest või juriidilisest isikust kalandustoodete kaaluja peab iga lossimise kohta registrit, kus on kirjas:

a) kalandustooted lossinud laeva nimi ja pardatähis (tähed ja numbrid);

b) lossitud kala liigid ja vajaduse korral nende esitusviis;

c) partii suurus ja kaubaaluste valim kalaliigi kohta ja vajaduse korral kala esitusviisi järgi XVIII lisa punkti 1 sätete kohaselt;

d) iga valimisse kuuluva kaubaaluse kaal ja kaubaaluste keskmine kaal;

e) kastide või plokkide arv igal valimisse kuuluval kaubaalusel;

f) kastide omakaal, kui see erineb XVIII lisa punktis 4 sätestatust;

g) tühja kaubaaluse keskmine kaal XVIII lisa punkti 3 alapunkti b kohaselt;

h) kasti või ploki keskmine kaal kalaliigi kohta ja vajaduse korral kala esitusviisi järgi.

Artikkel 74

Jää ja vesi

1. Registreeritud ostjad, registreeritud enampakkumiste korraldajad või muud kalandustoodete esmaturustuse eest vastutavad asutused või isikud tagavad, et kalandustooted puhastatakse enne kaalumist jääst mõistlikkuse piires, ilma et see põhjustaks nende riknemist ja halvendaks nende kvaliteeti.

▼M1

2. Ilma et see piiraks käesoleva määruse artiklites 78–89 osutatud erieeskirju, mida kohaldatakse pelaagiliste liikide suhtes, mida lossitakse esmaturustuse, ladustamise või töötlemise kohta üleviimiseks pakendamata kogustena, ei ületa vee ja jää mahaarvamine kogukaalust 2 %. Igal juhul registreeritakse mahaarvatud vee ja jää protsendimäär kaalumiskviitungil koos kaaluga. Vee või jää mahaarvamist ei kohaldata tööstuslikul eesmärgil toimuva lossimise ega mitte-pelaagiliste liikide puhul.

▼B

Artikkel 75

Pädevate asutuste juurdepääs

Pädevatel asutustel on igal ajal täielik juurdepääs kaalumissüsteemidele, kaalumisdokumentidele, kirjalikele deklaratsioonidele ja kõigile rajatistele, kus kalandustooteid ladustatakse või töödeldakse.

Artikkel 76

Proovivõtukavad

1. Liikmesriigid võtavad kontrollimääruse artikli 60 lõikes 1 osutatud proovivõtukava ja kõik selle olulised muudatused vastu XIX lisas kirjeldatud riskipõhise metoodika kohaselt.

2. Liikmesriigid võtavad kontrollimääruse artikli 60 lõikes 3 osutatud proovivõtukava ja kõik selle olulised muudatused vastu XX lisas kirjeldatud riskipõhise metoodika kohaselt. Kui saak kaalutakse kalalaeva pardal, ei kohaldata kontrollimääruse artikli 14 lõikes 3 ja artikli 21 lõikes 3 osutatud lubatud kõikumist juhul, kui pärast lossimist toimunud kaalumise tulemusel saadud arv on suurem kui pardal toimunud kaalumise tulemusel saadud arv.

3. Kui liikmesriigid kavatsevad vastu võtta kontrollimääruse artikli 60 lõigetes 1 ja 3 osutatud proovivõtukava, esitavad nad eelistatavalt kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist kolmeaastaseks ajavahemikuks ühtse proovivõtukava, mis hõlmab kõiki asjaomaseid kaalumismenetlusi. Proovivõtukava võib koosneda eri osadest, mis käsitlevad erinevate kalavarude püüki.

4. Uued proovivõtukavad, mis võetakse vastu pärast lõikes 3 osutatud tähtaega, või selliste kavade muudatused esitatakse kinnitamiseks kolm kuud enne asjaomase aasta lõppu.

Artikkel 77

Kontrollikavad ja -programmid kalandustoodete kaalumiseks pärast lossimiskohast transportimist

1. Liikmesriigid võtavad kontrollimääruse artikli 61 lõikes 1 osutatud kontrollikava ja kõik selle olulised muudatused vastu XXI lisas kirjeldatud riskipõhise metoodika kohaselt.

2. Kui liikmesriigid kavatsevad vastu võtta kontrollimääruse artikli 61 lõikes 1 osutatud kontrollikava, esitavad nad liikmesriigi kohta ühtse kontrollikava, mis hõlmab pärast transportimist kaalutavate kalandustoodete kogu transpordi. Selline kontrollikava esitatakse kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist. Ühtne kontrollikava võib koosneda eri osadest, mis käsitlevad erinevate kalavarude püüki.

3. Liikmesriigid võtavad kontrollimääruse artikli 61 lõikes 2 osutatud ühise kontrolliprogrammi ja kõik selle olulised muudatused vastu XXII lisas kirjeldatud riskipõhise metoodika kohaselt.

4. Kui liikmesriigid kavatsevad vastu võtta kontrollimääruse artikli 61 lõikes 2 osutatud ühise kontrolliprogrammi, peavad nad selle esitama kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

5. Lõikes 2 osutatud uus kontrollikava või lõikes 4 osutatud ühine kontrolliprogramm, mis võetakse vastu pärast lõikes 2 või lõikes 4 osutatud tähtaega, või sellise kava või programmi mis tahes muudatus esitatakse kolm kuud enne kõnealuse kava või programmi jõustumisele eelneva aasta lõppu.







2.

jagu

Teatavate pelaagiliste liikide kaalumise erieeskirjad

▼M1

Artikkel 78

Heeringa, makrelli, stauriidi ja põhjaputassuu kaalumise korra ulatus

Käesolevas jaos sätestatud eeskirju kohaldatakse liidus või liidu kalalaevade poolt kolmandates riikides lossitud heeringa- (Clupea harengus), makrelli- (Scomber scombrus), stauriidi- (Trachurus spp.) ja põhjaputassuusaagi (Micromesistius poutassou) või nende liikide segasaagi kaalumise suhtes, kui need on püütud järgmistes püügipiirkondades:

a) heeringas ICESi I, II, IIIa, IV, Vb, VI ja VII püügipiirkonnas;

b) makrell ICESi IIa, IIIa, IV, Vb, VI, VII, VIII, IX, XII, XIV püügipiirkonnas ja CECAFi piirkonna liidu vetes;

c) stauriid ICESi IIa, IV, Vb, VI, VII, VIII, IX, X, XII, XIV püügipiirkonnas ja CECAFi piirkonna liidu vetes;

d) põhjaputassuu ICESi IIa, IIIa, IV, Vb, VI, VII, VIII, IX, X, XII, XIV püügipiirkonnas ja CECAFi piirkonna liidu vetes,

ja kui lossitavad kogused on üle 10 tonni.

Artikkel 79

Heeringa-, makrelli-, stauriidi- ja põhjaputassuusaagi kaalumise sadamad

▼B

1. Käesoleva määruse artiklis 78 osutatud liikide saak kaalutakse kohe lossimisel. Liikide saagi võib kaaluda pärast transportimist juhul, kui:

— sihtkoht asub liikmesriigis ning asjaomane liikmesriik on võtnud vastu kontrollimääruse artikli 61 lõikes 1 osutatud kontrollikava XXI lisas kirjeldatud riskipõhise metoodika kohaselt;

— sihtkoht asub muus liikmesriigis ning asjaomased liikmesriigid on võtnud vastu kontrollimääruse artikli 61 lõikes 2 osutatud ühise kontrolliprogrammi XXII lisas kirjeldatud riskipõhise metoodika kohaselt,

ning komisjon on kõnealuse kontrollikava või ühise kontrolliprogrammi kinnitanud.

2. Iga asjaomane liikmesriik määrab kindlaks, millistes tema sadamates toimub käesoleva määruse artiklis 78 osutatud liikide kaalumine, ning tagab, et neid liike lossitakse üksnes kõnealustes sadamates. Sellistes sadamates on:

a) kehtestatud lossimis- ja ümberlaadimisajad;

b) kehtestatud lossimis- ja ümberlaadimiskohad;

c) kehtestatud inspekteerimis- ja järelevalvekord.

3. Asjaomased liikmesriigid edastavad komisjonile selliste sadamate nimekirja ning neis sadamates kohaldatava inspekteerimis- ja järelevalvekorra, sealhulgas kõnealuste liikide koguste registreerimise ja edastamise tingimused lossimisel.

4. Kõik muudatused lõikes 3 osutatud sadamate nimekirjades ning inspekteerimis- ja järelevalvekorras edastatakse komisjonile vähemalt 15 päeva enne nende jõustumist.

5. Liikmesriigid tagavad, et väljaspool Euroopa Liitu lossivad nende laevad käesoleva määruse artiklis 78 osutatud liike üksnes nendes sadamates, mis Euroopa Liiduga kõnealuseid liike käsitleva kokkuleppe sõlminud kolmandad riigid on otseselt lossimiseks määranud.

6. Komisjon edastab lõigetes 3 ja 4 osutatud teabe ning kolmandate riikide määratud sadamate nimekirja kõigile asjaomastele liikmesriikidele.

7. Komisjon ja asjaomased liikmesriigid avaldavad määratud sadamate nimekirja ja selle muudatused oma ametlikel veebisaitidel.

Artikkel 80

Liikmesriigi sadamasse sisenemine

1. Laeva kapten või tema esindaja edastab selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kelle sadamas kavatsetakse lossida, vähemalt neli tundi enne sadamasse saabumist kaalumise eesmärgil järgmised andmed:

a) sadam, kuhu kavatsetakse siseneda, laeva nimi ja pardatähis (tähed ja numbrid);

b) eeldatav sadamasse saabumise aeg;

▼M1

c) pardal olevad heeringa-, makrelli-, stauriidi- ja põhjaputassuukogused eluskaalu kilogrammides;

▼B

d) geograafiline piirkond, kust saaki püüti; see viitab alapiirkonnale ja rajoonile või alarajoonile, kus ühenduse õigusaktide kohaselt kehtivad püügipiirangud.

2. ►M1 Liidu kalalaeva ◄ kapten, kellel on kohustus sisestada püügipäevikusse andmeid elektrooniliselt, esitab lõikes 1 osutatud teabe elektrooniliselt oma laeva lipuliikmesriigile. Liikmesriik edastab selle teabe viivitamata liikmesriigile, kus saak lossitakse. Kontrollimääruse artiklis 15 osutatud elektroonilise püügipäeviku andmed ning lõikes 1 osutatud teabe võib saata ühe elektroonilise edastusena.

3. Liikmesriigid võivad ette näha lühema teatamistähtaja, kui on sätestatud lõikes 1. Sellisel juhul teatavad need liikmesriigid komisjonile sellest 15 päeva enne lühema teatamistähtaja jõustumist. Komisjon ja asjaomased liikmesriigid avaldavad kõnealuse teabe oma vastavatel veebisaitidel.

Artikkel 81

Saagi lossimine

Asjaomase liikmesriigi pädevad asutused nõuavad, et käesoleva määruse artiklis 78 osutatud saagi lossimist ei alustataks enne, kui see on selgesõnaliselt lubatud. Kui saagi lossimine katkestatakse, on selle uuesti alustamiseks vaja luba.

Artikkel 82

Püügipäevik

1. Kohe pärast sadamasse saabumist ja enne lossimise alustamist esitab sellise laeva kapten, kellel ei ole kohustust registreerida püügipäeviku andmeid elektrooniliselt, püügipäeviku asjakohase(d) täidetud lehekülje(d) lossimissadamas liikmesriigi pädevale asutusele inspekteerimiseks.

▼M1

2. Laeva pardal olevad heeringa-, makrelli-, stauriidi- ja põhjaputassuukogused, millest on teatatud käesoleva määruse artikli 80 lõike 1 punkti c kohaselt enne lossimist, peavad vastama lossimise järel püügipäevikusse märgitud kogustele.

Artikkel 83

Riiklikud kaalukojad värske heeringa, makrelli, stauriidi ja põhjaputassuu kaalumiseks

▼B

Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 72 kohaldamist, väljastab füüsilisest või juriidilisest isikust kalakaaluja käesoleva määruse artiklis 78 osutatud saagi kaalumisel riikliku kaalukoja kasutamise korral ostjale kaalumiskviitungi, millel on kirjas kaalumise kuupäev ja kellaaeg ning paakauto registreerimisnumber. Kaalumiskviitungi koopia lisatakse müügiteatisele või ülevõtmisdeklaratsioonile.

Artikkel 84

Eraomandis kaalukojad värske kala kaalumiseks

1. Lisaks käesoleva määruse artikli 72 sätetele kohaldatakse eraomandis olevate kaalukodade suhtes ka käesolevas artiklis sätestatud nõudeid.

2. Käesoleva määruse füüsilisest või juriidilisest isikust kalakaaluja peab iga artiklis 78 osutatud saagi kaalumisel kaalumissüsteemi kohta köidetud ja nummerdatud lehtedega registrit. See dokument täidetakse kohe pärast iga lossimise käigus lossitud kala kaalumise lõpetamist ning hiljemalt kella 23.59-ks kohaliku aja järgi kaalumise lõpetamise päeval. Selles esitatakse järgmised andmed:

a) käesoleva määruse artiklis 78 osutatud mis tahes saaki lossinud laeva nimi ja pardatähis (tähed ja numbrid);

b) paakautode registreerimisnumbrid ja last, juhul kui käesoleva määruse artiklis 78 osutatud saak on lossimissadamast transporditud enne käesoleva määruse artikli 79 kohast kaalumist. Iga paakauto last kaalutakse ja registreeritakse eraldi. Samalt laevalt pärit lasti puhul võib registreerida paakautode lasti kogukaalu, juhul kui paakautode last kaalutakse üksteise järel ning ilma katkestusteta;

c) kalaliigid;

d) iga lossitud koguse kaal;

e) kaalumise alguse ja lõpu kuupäev ning kellaaeg.

3. Kui kaalumine toimub konveierilindiga kaalumissüsteemis, registreeritakse kaalumissüsteemi iga kasutamine köidetud ja nummerdatud lehtedega kaalumisregistris, ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 72 lõike 3 kohaldamist.

▼M1

Artikkel 85

Külmutatud kala kaalumine

Külmutatud heeringa, makrelli, stauriidi ja põhjaputassuu lossitud koguste kaalumisel määratakse kastides lossitud külmutatud kala kaal kindlaks iga kalaliigi kohta vastavalt käesoleva määruse artiklile 73.

Artikkel 86

Kaalumisdokumentide säilitamine

Kõiki käesoleva määruse artikli 84 lõikega 3 ja artikliga 85 ette nähtud kaalumisdokumente ning kõigi veodokumentide koopiaid säilitatakse käesoleva määruse artikli 79 lõikes 1 osutatud konkreetse kontrollikava või ühise kontrolliprogrammi osana vähemalt kolm aastat.

▼B

Artikkel 87

Müügiteatis ja ülevõtmisdeklaratsioon

Müügiteatiste ja ülevõtmisdeklaratsioonide esitamise eest vastutavad füüsilised või juriidilised isikud esitavad need dokumendid käesoleva määruse artiklis 78 osutatud liikide kohta asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele selle nõudmisel.

▼M1

Artikkel 88

Ristkontroll

Kuni kontrollimääruse artiklis 109 osutatud arvutipõhise andmebaasi loomiseni võrdlevad pädevad asutused iga lossimise administratiivse ristkontrolli käigus järgmisi andmeid:

a) käesoleva määruse artikli 80 lõike 1 punktis c osutatud lossimiseelses teatises märgitud heeringa-, makrelli-, stauriidi- ja põhjaputassuukogused liikide kaupa ja püügipäevikusse kantud kogused;

b) püügipäevikusse kantud heeringa-, makrelli-, stauriidi- ja põhjaputassuukogused liikide kaupa ja lossimisdeklaratsioonis märgitud kogused;

c) lossimisdeklaratsioonis märgitud heeringa-, makrelli-, stauriidi- ja põhjaputassuukogused liikide kaupa ja ülevõtmisdeklaratsioonis või müügiteatises märgitud kogused;

d) laeva püügipäevikusse märgitud püügipiirkond ja asjaomase laeva laevaseiresüsteemi andmed.

Artikkel 89

Kaalumise seire

1. Laevalt pärineva heeringa-, makrelli-, stauriidi- ja põhjaputassuusaagi kaalumist jälgitakse liikide kaupa. Kui saak pumbatakse laevalt kaldale, jälgitakse kogu lossitud saagi kaalumist. Külmutatud heeringa, makrelli, stauriidi ja põhjaputassuu lossimisel loetakse üle kõik kastid ning jälgitakse kastide keskmise netokaalu arvutamiseks XVIII lisas sätestatud metoodika kasutamist.

2. Lisaks käesoleva määruse artiklis 88 osutatud andmetele tuleb kontrollida järgmiste andmete omavahelist vastavust:

a) avalik-õiguslike või eraettevõtete kaalumisdokumentides märgitud heeringa-, makrelli-, stauriidi- ja põhjaputassuukogused liikide kaupa ja ülevõtmisdeklaratsioonis või müügiteatises märgitud kogused liikide kaupa;

b) liikide kaupa heeringa-, makrelli-, stauriidi- ja põhjaputassuukogused, mis on registreeritud mis tahes veodokumentides osana käesoleva määruse artikli 79 lõikes 1 osutatud kontrollikavast või ühisest kontrolliprogrammist;

c) paakautode kordumatud registreerimisnumbrid, mis on käesoleva määruse artikli 84 lõike 2 punkti b kohaselt kaalumisdokumentidesse kantud.

3. Kontrollitakse, kas laev on pärast saagi lossimise lõpetamist täielikult tühjendatud kalast, mille suhtes kehtivad käesolevas jaos esitatud erieeskirjad.

4. Kogu käesolevas artiklis ja käesoleva määruse artiklis 107 käsitletud seiretegevus dokumenteeritakse. Asjaomaseid dokumente säilitatakse vähemalt kolm aastat.







III PEATÜKK

Müügiteatised ja ülevõtmisdeklaratsioonid

▼B

Artikkel 90

Üldeeskirjad

▼M1

1. Müügiteatisesse ja ülevõtmisdeklaratsiooni märgitakse kontrollimääruse artikli 64 lõike 1 punkti f ja artikli 66 lõike 3 punkti e kohaselt isendite arv, kui asjaomast kvooti hallatakse isendite põhjal.

▼B

2. Kontrollimääruse artikli 64 lõike 1 punktis g osutatud esitusviis hõlmab I lisas sätestatud esitusviisi.

3. Kontrollimääruse artikli 64 lõike 1 punktis l osutatud hind esitatakse selle liikmesriigi vääringus, kus müük toimub.

▼M1

Artikkel 91

Müügiteatiste ja ülevõtmisdeklaratsioonide vorm

1. Liikmesriigid määravad kindlaks vormi, mida kasutatakse kontrollimääruse artiklite 63 ja 67 kohaseks müügiteatiste ja ülevõtmisdeklaratsioonide elektrooniliseks täitmiseks ja edastamiseks registreeritud ostjate, registreeritud enampakkumiste korraldajate või muude liikmesriigi volitatud asutuste või isikute ning pädevate asutuste vahel.

2. Andmeelemendid, mida registreeritud ostjad, registreeritud enampakkumiste korraldajad või muud liikmesriigi volitatud asutused või isikud peavad vastavalt liidu eeskirjadele oma müügiteatistele või ülevõtmisdeklaratsioonidele kandma, on kohustuslikud ka liikmesriikidevahelises teabevahetuses.

3. Liikmesriik, kelle territooriumil esmamüük või ülevõtmine toimus, teeb kättesaadavaks kontrollimääruse artikli 111 lõikes 2 osutatud teabe, mille ta on viimase 36 kuu jooksul aset leidnud toimingute kohta edastanud, kui seda taotleb lipuliikmesriik või liikmesriik, kelle territooriumil kalandustooted lossiti. Vastus taotlusele koostatakse automaatselt ja edastatakse viivitamata.

4. Liikmesriigid:

a) tagavad, et käesoleva peatüki kohaselt saadud andmed registreeritakse elektroonilisel kujul ja salvestatakse turvaliselt elektroonilistes andmebaasides vähemalt kolm aastat;

b) võtavad kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et kõnealuseid andmeid kasutatakse ainult käesoleva määrusega ette nähtud eesmärkidel, ja

c) võtavad kõik vajalikud tehnilised meetmed kõnealuste andmete kaitsmiseks juhusliku või ebaseadusliku hävitamise, juhusliku kaotsimineku, kahjustumise, levitamise või nendega volitamata tutvumise eest.

5. Igas liikmesriigis vastutab kõigi käesoleva peatükiga hõlmatud andmete edastuse, vastuvõtmise, haldamise ja töötlemise eest üks kontrollimääruse artikli 5 lõikes 5 osutatud ametiasutus.

6. Liikmesriigid vahetavad lõikes 5 osutatud ametiasutuste kontaktandmeid ning teavitavad neist komisjoni ja selle määratud asutust kolme kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

7. Lõigetes 5 ja 6 osutatud andmete kõigist muudatustest tuleb enne nende jõustumist teatada komisjonile, selle määratud asutusele ja teistele liikmesriikidele.

▼B







V

JAOTIS

JÄRELEVALVE







I

PEATÜKK

Järelevalvearuanded

Artikkel 92

Järelevalvearuandes registreeritav teave

1. Kontrollimääruse artikli 71 lõigetes 3 ja 4 osutatud järelevalvearuanded koostatakse vastavalt käesoleva määruse XXIII lisale.

2. Liikmesriigid laevad oma järelevalvearuannetes sisalduvad andmed üles kontrollimääruse artiklis 78 osutatud elektroonilisse andmebaasi ja tagavad käesoleva määruse XXIV lisas punktis 2 osutatud funktsioonid. Kõnealuses andmebaasis registreeritakse vähemalt XXIII lisas sätestatud teave. Järelevalve paberaruanded võib lisaks skaneerida ka andmebaasi.

3. Aruannetes sisalduvaid andmeid säilitatakse andmebaasis vähemalt kolm aastat.

4. Pärast lõikes 1 osutatud järelevalvearuande saamist algatab lipuliikmesriik niipea kui võimalik uurimise nende lipu all sõitvate kalalaevade tegevuse suhtes, millele järelevalvearuandes osutatakse.

5. Lõike 1 kohaldamine ei piira nende piirkondlike kalandusorganisatsioonide eeskirjade kohaldamist, milles Euroopa Liit on lepinguosaline.







II

PEATÜKK

Kontrolliülesandega vaatlejad

Artikkel 93

Üldeeskirjad kontrolliülesandega vaatlejate kohta

1. Ilma et see piiraks piirkondlike kalandusorganisatsioonide kehtestatud või kolmandate riikidega kokkulepitud erieeskirjade kohaldamist, peab vaatluskava rakendava ►M1 liidu kalalaeva ◄ pardal viibima vaatluskavas määratud aja jooksul vähemalt üks kontrolliülesandega vaatleja.

2. Liikmesriigid määravad kontrolliülesandega vaatlejad ja tagavad, et nad saaksid oma ülesandeid korralikult täita. Liikmesriigid tagavad eelkõige kontrolliülesandega vaatlejate saatmise asjaomasele ►M1 liidu kalalaevale ◄ ja nende tagasituleku.

3. Kontrolliülesandega vaatlejad ei täida muid ülesandeid kui neid, mis on ette nähtud kontrollimääruse artikliga 73 ja käesoleva määruse artikliga 95, välja arvatud juhul, kui tuleb täita muid ülesandeid ELi kontrolli- ja vaatluskava kohaselt või osana vaatluskavast piirkondliku kalandusorganisatsiooni raames või kolmanda riigiga sõlmitud kahepoolse kokkuleppe raames.

4. Pädevad asutused tagavad, et kontrolliülesandega vaatlejatel oleksid nende missiooni täitmiseks kalalaeva sidesüsteemist sõltumatud sidevahendid.

5. Nimetatud eeskirjad ei mõjuta kalalaeva kapteni volitusi vastutada ainsana laeva tegevuse eest.

Artikkel 94

Kontrolliülesandega vaatlejate sõltumatus

Selleks et kontrolliülesande vaatleja oleks kontrollimääruse artikli 73 lõike 2 kohaselt ►M1 liidu kalalaeva ◄ omanikust, käitajast, kaptenist ja igast laevapere liikmest sõltumatu, ei tohi ta olla:

— ►M1 ◄ kapteni või laevapere liikme sugulane ega kapteni, laevaomaniku või ►M1 ◄ käitaja esindaja sugulane; tema tööpaigaks määratudliidu kalalaevakapteni või laevapere liikme sugulane ega kapteni, laevaomaniku võiliidu kalalaevakäitaja esindaja sugulane;

— ►M1 ◄ kapten, laevapere liige, kapteni või laevaomaniku või laeva käitaja esindaja. töötaja ettevõttes, mida kontrollib tema tööpaigaks määratudliidu kalalaevakapten, laevapere liige, kapteni või laevaomaniku või laeva käitaja esindaja.

Artikkel 95

Kontrolliülesandega vaatlejate ülesanded

1. Kontrolliülesandega vaatlejad kontrollivad asjaomaseid dokumente ja registreerivad ►M1 liidu kalalaeva ◄ püügitegevuse vastavalt XXV lisale.

2. ►M1 Liidu kalalaeva ◄ pardal viibivad kontrolliülesandega vaatlejad annavad vajaduse korral kalalaeva inspekteerima tulnud ametnikele viimaste pardale saabudes ülevaate olukorrast. Vajaduse korral ja juhul, kui ►M1 liidu kalalaeval ◄ on selleks võimalused, antakse ülevaade olukorrast kinnisel koosolekul.

3. Kontrolliülesandega vaatlejad koostavad kontrollimääruse artikli 73 lõikes 5 osutatud aruande, kasutades XXVI lisas osutatud vormi. Nad edastavad selle aruande viivitamata ja mitte hiljem kui 30 päeva jooksul pärast ülesande täitmist oma riigi pädevatele ametiasutustele ja lipuliikmesriigi pädevatele ametiasutustele. Nende riigi pädevad ametiasutused teevad selle aruande taotluse korral kättesaadavaks rannikuäärsele liikmesriigile, komisjonile või komisjoni määratud asutusele. Teistele liikmesriikidele kättesaadavaks tehtud aruande koopias ei pea märkima asukohti, kust saak püüti, st iga püügitoimingu algus- ja lõpp-punkti, kuid võib märkida päeva kogusaagi eluskaalu kilogrammides liigiti ja ICES rajooni või vastavalt vajadusele muu püügipiirkonna.

▼M1 —————

▼B







VI

JAOTIS

INSPEKTEERIMINE







I

PEATÜKK

Inspekteerimise teostamine







1.

jagu

Üldsätted

Artikkel 97

Ametnikud, kes on volitatud teostama inspekteerimist nii merel kui ka maal

1. Ametnikel, kes vastutavad kontrollimääruse artikli 74 kohase inspekteerimise eest, peab olema liikmesriigi pädevate asutuste volitus. Seepärast annavad liikmesriigid oma vastavatele ametnikele teenistuskaardi, mis kinnitab nende isikut ja ametialast pädevust, mille kohaselt nad tegutsevad. Iga tööülesandeid täitev ametnik kannab nimetatud teenistuskaarti kaasas ja esitab selle inspekteerimise jooksul esimesel võimalusel.

2. Liikmesriigid annavad oma ametnikele piisavad volitused, et teostada käesolevale määrusele vastavat kontrolli, inspekteerimist ja jõustamist, ning et tagada ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimine.

Artikkel 98

Üldpõhimõtted

1. Ilma et see piiraks mitmeaastaste kavade sätete kohaldamist, võtavad liikmesriikide pädevad asutused inspekteerimiseesmärkide valimiseks kasutusele riskipõhise lähenemisviisi, kasutades kogu kättesaadavat teavet. Ametnikud teostavad inspekteerimist kõnealuse lähenemisviisi kohaselt ja kooskõlas käesolevas peatükis sätestatud eeskirjadega.

2. Ilma et see piiraks mitmeaastaste kavade rakendamist, koordineerivad liikmesriigid oma kontrolli-, inspekteerimis- ja jõustamistegevust. Selleks võtavad nad vastu ja pööravad täitmisele kontrollimääruse artiklis 46 osutatud riikliku kontrollimeetmete programmi ja kontrollimääruse artiklis 94 osutatud ühised kontrolliprogrammid, mis hõlmavad tegevust nii maal kui ka merel ja on vajalikud ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks.

3. Vastavalt riskipõhisele kontrolli- ja jõustamisstrateegiale teostab iga liikmesriik vajalikke inspekteerimistegevusi objektiivselt, et vältida ühise kalanduspoliitika eeskirjadele mittevastava tegevusega saadud kalandustoodete pardalejätmist, ümberlaadimist, lossimist, sumpadesse ja kasvandustesse üleviimist, töötlemist, transporti, ladustamist, turustamist ja vesiviljelusrajatisse asustamist.

4. Inspekteerimisel välditakse nii palju kui võimalik negatiivset mõju inspekteeritavate kalandustoodete hügieenile ja kvaliteedile.

5. Liikmesriigid tagavad, et kalandusega seotud riiklikud teabesüsteemid võimaldavad sadamariigi inspekteerimisi käsitleva teabe omavahelist vahetut elektroonilist vahetamist, samuti vahetut teabevahetust teiste liikmesriikide, komisjoni ja vajaduse korral tema poolt määratud asutusega vastavalt kontrollimääruse artiklile 111.

Artikkel 99

Ametnike kohustused inspekteerimisele eelneval etapil

Inspekteerimisele eelneval etapil koguvad ametnikud võimaluse korral kogu asjakohase teabe, sealhulgas:

a) kalalaevatunnistuste ja kalapüügilubade andmed;

b) laevaseiresüsteemi andmed jooksva püügireisi kohta;

c) õhuseire andmed ja muud täheldamised;

d) eelmised inspekteerimisprotokollid ja kättesaadava teabe asjaomase ►M1 liidu kalalaeva ◄ kohta lipuriigi veebisaidi turvalisest osast.

Artikkel 100

Inspekteerima volitatud ametnike kohustused

1. Inspekteerima volitatud ametnikud kontrollivad XXVII lisa vastavas inspekteerimismoodulis määratletud asjaomaseid punkte ja märgivad tulemused üles. Selleks võivad nad teha fotosid, videoid ja audiosalvestusi vastavalt siseriiklikule õigusele ning vajaduse korral võtta proove.

2. Ametnikud ei tohi rikkuda käitaja õigust võtta inspekteerimise ajal ühendust lipuliikmesriigi pädevate asutustega.

3. Ametnikud võtavad arvesse käesoleva määruse artikli 95 lõike 2 kohaselt esitatud kogu teabe, mida annab inspekteerimisele kuuluva laeva pardal viibiv kontrolliülesandega vaatleja.

4. Inspekteerimise lõppedes annavad ametnikud käitajatele ülevaate asjaoludele vastavate kalandust käsitlevate määruste kohta.

5. Ametnikud lahkuvad pärast inspekteerimise lõpetamist nii kiiresti kui võimalik kalalaevalt või inspekteeritud ruumist, kui ei ole avastatud ilmset rikkumist.

Artikkel 101

Liikmesriikide, komisjoni ja ►C2 Euroopa Kalanduskontrolli Ameti ◄ kohustused

1. Liikmesriikide pädevad asutused ja vajaduse korral komisjon ja ►C2 Euroopa Kalanduskontrolli Amet ◄ tagavad, et nende ametnikud viivad inspekteerimise läbi erialase asjatundlikkusega ja kõrgel tasemel, jäädes viisakaks ja delikaatseks.

2. Iga liikmesriigi pädevad asutused kehtestavad vastavad menetlused, millega tagatakse, et käitajate iga kaebust ametnike käitumise kohta inspekteerimise ajal uuritakse ausalt ja põhjalikult kooskõlas siseriikliku õigusega.

3. Vastavalt asjakohastele kokkulepetele kalalaeva lipuriigiga võivad rannikuäärsed liikmesriigid kutsuda asjaomase liikmesriigi pädevate asutuste ametnikke osalema selle liikmesriigi kalalaeva inspekteerimisel, kui laev tegutseb rannikuäärse liikmesriigi vetes või lossib saaki tema sadamas.







2.

jagu

Inspekteerimine merel

Artikkel 102

Üldsätted merel inspekteerimise kohta

1. Iga laev, mida kasutatakse kontrollieesmärkidel, sealhulgas järelevalveks, heiskab vastavalt XXVIII lisale vimpli või paneb sümboli nii, et see oleks selgelt näha.

2. In