2015R2424 — ET — 24.12.2015 — 000.004

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2015/2424, 16. detsember 2015, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta ja komisjoni määrust (EÜ) nr 2868/95 (millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta) ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 2869/95 siseturu harmoneerimisametile makstavate lõivude kohta (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 341 24.12.2015, lk 21)





Parandatud:









▼B

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2015/2424,

16. detsember 2015,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta ja komisjoni määrust (EÜ) nr 2868/95 (millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta) ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 2869/95 siseturu harmoneerimisametile makstavate lõivude kohta (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

(EMPs kohaldatav tekst)







Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 207/2009 muudetakse järgmiselt.

1) Pealkirjas asendatakse mõiste „ühenduse kaubamärk” mõistega „Euroopa Liidu kaubamärk” ja tehakse vajalikud grammatilised muudatused.

2) Artikli 1 lõikes 1 asendatakse mõiste „ühenduse kaubamärk” mõistega „Euroopa Liidu kaubamärk” („ELi kaubamärk”) ning mujal määruses asendatakse see mõistega „ELi kaubamärk” ja tehakse vajalikud grammatilised muudatused.

3) Kogu määruses asendatakse mõiste „ühenduse kaubamärkide kohus” mõistega „ELi kaubamärkide kohus” ja tehakse vajalikud grammatilised muudatused.

4) Artikli 66 lõikes 1 asendatakse mõiste „ühenduse kollektiivkaubamärk” mõistega „Euroopa Liidu kollektiivkaubamärk” („ELi kollektiivkaubamärk”) ning mujal määruses asendatakse see mõistega „ELi kollektiivkaubamärk” ja tehakse vajalikud grammatilised muudatused.

5) Kogu määruses, välja arvatud punktides 2, 3 ja 4 osutatud juhtudel, asendatakse mõisted „ühendus”, „Euroopa Ühendus” ja „Euroopa ühendused” mõistega „liit” ning tehakse vajalikud grammatilised muudatused.

6) Kogu määruses asendatakse mõiste „ameti juhataja” ning kõik viited nimetatud juhatajale vastavalt mõistetega „ameti tegevdirektor” või „tegevdirektor”, nagu asjakohane, ja tehakse vajalikud grammatilised muudatused.

7) Artikkel 2 asendatakse järgmisega: „Artikkel 2 Amet 1. Käesolevaga luuakse Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet („amet”). 2. Kõiki viiteid liidu õigusaktides Siseturu Ühtlustamise Ametile (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) käsitatakse viidetena ametile.”

8) Artikkel 4 asendatakse järgmisega: „Artikkel 4 Tähised, millest ELi kaubamärk võib koosneda ELi kaubamärgi võivad moodustada mis tahes tähised, eelkõige sõnad, sealhulgas isikunimed, või kujutised, tähed, numbrid, värvid, kaupade või kaubapakendi kuju või helid, kui: a) selliste tähiste põhjal on võimalik eristada ühe ettevõtja kaupu või teenuseid teiste ettevõtjate omadest ning b) selliseid tähiseid on võimalik esitada ELi kaubamärkide registris („register”) viisil, mis võimaldab pädevatel asutustel ja üldsusel teha kindlaks tähiste omanikule tagatud õiguskaitse selge ja täpse sisu.”

9) Artikli 7 lõiget 1 muudetakse järgmiselt: a) punkt e asendatakse järgmisega: „e) tähiseid, mis koosnevad ainult: i) kujust või muust omadusest, mis tuleneb kaupade endi olemusest; ii) kaupade kujust või muust omadusest, mis on vajalik tehnilise tulemuse saavutamiseks; iii) kujust või muust omadusest, mis annab kaubale märkimisväärse väärtuse;”; b) punktid j ja k asendatakse järgmisega: „j) kaubamärke, mis ei kuulu registreerimisele vastavalt liidu õigusaktidele või siseriiklikule õigusele või liidu või asjaomase liikmesriigi osalusega rahvusvahelistele lepingutele, millega nähakse ette päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitse; k) kaubamärke, mida ei registreerita vastavalt liidu õigusaktidele või rahvusvahelistele kokkulepetele, milles liit on osaline ja millega nähakse ette traditsiooniliste veininimetuste kaitse;”; c) lisatakse järgmised punktid: „l) kaubamärke, mida ei registreerita vastavalt liidu õigusaktidele või rahvusvahelistele kokkulepetele, milles liit on osaline ja millega nähakse ette traditsiooniliste veininimetuste ja garanteeritud traditsiooniliste toodete kaitse; m) kaubamärke, mis koosnevad varasematest sordinimedest või mille peamistes elementides sisalduvad varasemad sordinimed, mis on registreeritud vastavalt liidu õigusaktidele või siseriiklikule õigusele või liidu või asjaomase liikmesriigi osalusega rahvusvahelistele lepingutele, millega nähakse ette sordikaitse, ja mis on seotud sama liigi või sugulasliigi sortidega.”

10) Artiklit 8 muudetakse järgmiselt: a) lisatakse järgmine lõige: „4a. Kui isik, kes on asjakohase õiguse kohaselt volitatud kasutama päritolunimetustest või geograafilistest tähistest tulenevaid õigusi, esitab vastulause, ei registreerita taotletavat kaubamärki, kui, ja sellisel määral, kui päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitset tagavate liidu õigusaktidega või siseriikliku õigusega: i) mõni päritolunimetuse või geograafilise tähise taotlus on liidu õigusaktide või siseriikliku õiguse kohaselt esitatud juba enne ELi kaubamärgi registreerimise taotluse kuupäeva või taotlusele nõutud prioriteedikuupäeva, tingimusel et see hiljem registreeritakse; ii) see päritolunimetus või geograafiline tähis annab õiguse keelata hilisema kaubamärgi kasutamise.”; b) lõige 5 asendatakse järgmisega: „5. Lõike 2 tähenduses registreeritud varasema kaubamärgi omaniku vastulause korral ei registreerita taotletavat kaubamärki, kui see on identne või sarnane varasema kaubamärgiga, sõltumata sellest, kas seda tahetakse registreerida kaupade või teenuste jaoks, mis on identsed, sarnased või ei ole sarnased nendega, mille jaoks varasem kaubamärk on registreeritud, kui varasema ELi kaubamärgi olemasolu korral on see liidus üldtuntud ja varasema riigisisese kaubamärgi olemasolu korral on see üldtuntud asjaomases liikmesriigis ning kui taotletava kaubamärgi kasutamine ilma asjakohase põhjuseta tähendaks varasema kaubamärgi eristatavuse või maine ebaausat ärakasutamist või kahjustamist.”

11) Artikkel 9 asendatakse järgmisega: „Artikkel 9 ELi kaubamärgiga antavad õigused 1. ELi kaubamärgi registreerimine annab kaubamärgiomanikule selle suhtes ainuõiguse. 2. Ilma et see piiraks kaubamärgiomanike õigusi, mis on omandatud enne ELi kaubamärgi taotluse esitamise kuupäeva või prioriteedikuupäeva, on sama ELi kaubamärgi omanikul õigus takistada kõiki kolmandaid isikuid kasutamast äritegevuse käigus ilma tema loata kaupade või teenustega seoses mis tahes tähist, kui: a) tähis on identne ELi kaubamärgiga ja seda kasutatakse kaupade või teenuste puhul, mis on identsed nendega, mille suhtes ELi kaubamärk on registreeritud; b) tähis on identne või sarnane ELi kaubamärgiga ning seda kasutatakse kaupade või teenuste puhul, mis on identsed või sarnased selliste kaupade või teenustega, mille suhtes ELi kaubamärk on registreeritud, kui nende äravahetamine üldsuse poolt on tõenäoline; äravahetamise tõenäosus hõlmab ka tõenäosust, et tähist seostatakse kaubamärgiga; c) tähis on identne või sarnane ELi kaubamärgiga, sõltumata sellest, kas seda kasutatakse seoses kaupade või teenustega, mis on identsed, sarnased või ei ole sarnased nende kaupade või teenustega, mille suhtes kõnealune ELi kaubamärk on registreeritud, juhul kui ELi kaubamärk on liidus üldtuntud ja juhul kui kõnealuse tähise põhjuseta kasutamine tähendaks ELi kaubamärgi eristusvõime või omandatud maine ebaausat ärakasutamist või kahjustamist. 3. Lõike 2 alusel võib eelkõige keelata järgmised toimingud: a) tähise kandmine kaupadele või nende pakendile; b) tähisega kaupade pakkumine, turulelaskmine või ladustamine nimetatud otstarbel või tähisega teenuste pakkumine või nendele osutamine; c) tähisega kaupade importimine ja eksportimine; d) tähise kasutamine kaubandusliku nimetusena või äriühingu nimena või kaubandusliku nimetuse või äriühingu nime osana; e) tähise kasutamine äridokumentidel või reklaamis; f) tähise kasutamine võrdlevas reklaamis viisil, mis on vastuolus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/114/EÜ ( *1 ). 4. Ilma et see piiraks kaubamärgiomanike õigusi, mis on omandatud enne ELi kaubamärgi taotluse esitamise kuupäeva või prioriteedikuupäeva, peab kõnealuse ELi kaubamärgi omanikul olema ka õigus takistada mis tahes kolmandaid isikuid toomast äritegevuse käigus kaupu liidu tolliterritooriumile ilma neid vabasse ringlusse laskmata, kui sellised kaubad, sealhulgas pakendid, pärinevad kolmandatest riikidest ja kannavad ilma loata kaubamärki, mis on identne ELi kaubamärgiga, mis on selliste kaupade suhtes registreeritud, või mida ei ole võimalik olulistes aspektides eristada kõnealusest kaubamärgist. ELi kaubamärgi omaniku esimese lõigu kohane õigus lõppeb, kui kauba deklareerija või valdaja esitab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 608/2013 ( *2 ) kohaselt ELi kaubamärgi rikkumise kindlakstegemiseks algatatud menetluse käigus tõendeid selle kohta, et ELi kaubamärgi omanikul ei ole õigust keelata kauba turule laskmist lõppsihtkohariigis.

12) Lisatakse järgmised artiklid: „Artikkel 9a Õigus keelata ettevalmistavaid tegevusi seoses pakendi või muude vahendite kasutamisega Kui on olemas oht, et pakendit, märgistusi, silte, turva- või autentimiselemente või -seadmeid või mis tahes muid vahendeid, millele kaubamärk on kantud, võidakse kasutada seoses kaupade ja teenustega, ning nende kaupade ja teenustega seotud kasutamise korral võidakse rikkuda artikli 9 lõigete 2 ja 3 kohaseid ELi kaubamärgi omaniku õigusi, on ELi kaubamärgi omanikul õigus keelata järgmisi toiminguid, kui need tehakse äritegevuse käigus: a) ELi kaubamärgiga identse või sarnase tähise kandmine pakendile, märgistustele, siltidele, turva- või autentimiselementidele või -seadmetele või mis tahes muudele vahenditele, millele kaubamärki saab kanda; b) pakendi, märgistuste, siltide, turva- või autentimiselementide või -seadmete või mis tahes muude selliste vahendite, millele kaubamärgi saab kanda, pakkumine, turuleviimine või ladustamine nimetatud otstarbel või importimine või eksportimine. Artikkel 9b Kuupäev, millest alates jõustuvad õigused kolmandate isikute suhtes 1. ELi kaubamärgiga antud õigused jõustuvad kolmandate isikute suhtes alates kuupäevast, mil avaldatakse teave kaubamärgi registreerimise kohta. 2. Mõistlikku kompensatsiooni võib nõuda seoses toimingutega, mis leiavad aset pärast ELi kaubamärgi taotluse avaldamise kuupäeva, kui need toimingud oleksid pärast kaubamärgi registreeringu avaldamist kõnealuse avaldamise tõttu keelatud. 3. Juhtumiga tegelev kohus ei tee sisulist otsust enne, kui registreering avaldatakse.”

13) Artikkel 12 asendatakse järgmisega: „Artikkel 12 ELi kaubamärgi mõju piirangud 1. ELi kaubamärk ei anna selle omanikule õigust keelata kolmandal isikul kasutada äritegevuse käigus: a) kolmanda isiku nime või aadressi, kui kolmas isik on füüsiline isik; b) tähiseid või märke, millel puudub eristusvõime või mis tähistavad liiki, kvaliteeti, hulka, otstarvet, väärtust, geograafilist päritolu, kaupade tootmise või teenuste pakkumise aega või muid kauba või teenuse omadusi; c) ELi kaubamärki selle kaubamärgi omaniku kaupade või teenuste identifitseerimiseks või neile osutamiseks, eelkõige juhul, kui selle kaubamärgi kasutamine on vajalik toote või teenuse kavandatud otstarbe näitamiseks eelkõige lisaseadme või varuosa puhul. 2. Lõiget 1 kohaldatakse ainult juhul, kui kolmas isik järgib kasutamisel ausat tööstus- või kaubandustava.”

14) Artikli 13 lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. ELi kaubamärk ei anna selle omanikule õigust keelata kaubamärgi kasutamist seoses kaupadega, mille kõnealuse kaubamärgi all on Euroopa Majanduspiirkonna turule lasknud kaubamärgi omanik või mis on seal turule lastud tema loal.”

15) Lisatakse järgmine artikkel: „Artikkel 13a Hiljem registreeritud kaubamärgi omaniku sekkumisõigus kui kaitse rikkumismenetluses 1. Rikkumismenetluses ei ole ELi kaubamärgi omanikul õigust keelata hiljem registreeritud ELi kaubamärgi kasutamist juhul, kui kõnealust hilisemat kaubamärki ei tunnistataks kehtetuks vastavalt käesoleva määruse artikli 53 lõikele 1, 3 või 4, artikli 54 lõikele 1 või 2 või artikli 57 lõikele 2. 2. Rikkumismenetluses ei ole ELi kaubamärgi omanikul õigust keelata hiljem registreeritud siseriikliku kaubamärgi kasutamist juhul, kui kõnealust hiljem registreeritud siseriiklikku kaubamärki ei tunnistataks kehtetuks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/2436 ( *3 ) artiklile 8 või artikli 9 lõikele 1 või 2 või artikli 46 lõikele 3. 3. Kui ELi kaubamärgi omanikul ei ole õigust keelata hiljem registreeritud kaubamärgi kasutamist vastavalt lõikele 1 või 2, ei ole kõnealuse hiljem registreeritud kaubamärgi omanikul õigust keelata rikkumismenetlustes asjaomase varasema ELi kaubamärgi kasutamist.

16) Artikli 15 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega: „Kasutamisena esimese lõigu tähenduses käsitatakse ka järgmist: a) ELi kaubamärgi kasutamine kujul, mis erineb registreeritud kujust selliste elementide poolest, mis ei muuda kaubamärgi eristusvõimet, sõltumata sellest, kas kaubamärk kasutatud kujul on ka kaubamärgiomaniku nimel registreeritud; b) ELi kaubamärgi kandmine kaubale või selle pakendile liidus ainult eksportimise eesmärgil.”

17) Artikli 16 lõike 1 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega: „1. Kui artiklites 17–24 ei ole sätestatud teisiti, käsitatakse ELi kaubamärki kui omandiõiguse eset tervikuna ning kogu liidu territooriumil siseriikliku kaubamärgina, mis on registreeritud selles liikmesriigis, kus registri kohaselt:”.

18) Artiklit 17 muudetakse järgmiselt: a) lõige 4 jäetakse välja; b) lisatakse järgmised lõiked: „5a. Ülemineku registreerimise taotlus sisaldab teavet, mis võimaldab teha kindlaks ELi kaubamärki, uut omanikku ning üleminekuga seotud kaupu ja teenuseid, samuti üleminekut nõuetekohaselt tõendavaid dokumente kooskõlas lõigetega 2 ja 3. Taotlus võib vajaduse korral täiendavalt sisaldada teavet, mis võimaldab teha kindlaks kaubamärgi uue omaniku esindajat. 5b. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles täpsustatakse: a) ülemineku registreerimise taotluse üksikasjad; b) ülemineku tõendamiseks nõutavad dokumendid, võttes arvesse registreeritud omaniku ja õigusjärglase antud nõusolekut; c) üksikasjad osalise ülemineku taotluste menetlemiseks, tagades, et järelejäänud registreeringu moodustavad kaubad ja teenused ning uus registreering ei kattu ning et uue registreerimise puhul luuakse eraldi toimik, mis sisaldab uut registreerimisnumbrit. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 163 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. 5c. Kui lõigetes 1–3 sätestatud tingimused või lõikes 5b osutatud rakendusaktides sätestatud tingimused, mida kohaldatakse ülemineku registreerimise suhtes, ei ole täidetud, teavitab amet taotlejat puudustest. Kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, lükkab amet ülemineku registreerimise taotluse tagasi. 5d. Kahe või enama kaubamärgi ülemineku registreerimiseks võib esitada ühe taotluse, kui registreeritud omanik ja õigusjärglane on kõigil juhtudel samad. 5e. Lõikeid 5a kuni 5d kohaldatakse ka ELi kaubamärgitaotluste suhtes. 5f. Osalise ülemineku puhul loetakse esialgse omaniku poolt esialgse registreeringu kohta tehtud taotlust menetluses olevaks nii järelejäänud registreeringu kui ka uue registreeringu suhtes. Kui sellise taotluse eest tuleb tasuda lõiv ja esialgne omanik on lõivu tasunud, ei ole uus omanik kohustatud tasuma sellise taotluse eest täiendavat lõivu.”

19) Artikkel 18 asendatakse järgmisega: „Artikkel 18 Agendi nimele registreeritud kaubamärgi üleminek 1. Kui ELi kaubamärk on registreeritud kaubamärgi omaniku agendi või esindaja nimele ilma selle omaniku loata, on kaubamärgiomanikul õigus nõuda ELi kaubamärgi loovutamist tema kasuks, kui agent või esindaja ei suuda oma tegevust põhjendada. 2. Omanik võib esitada käesoleva artikli lõike 1 kohase loovutamise taotluse: a) artikli 53 lõike 1 punkti b kohaselt ametile kehtetuks tunnistamise taotluse asemel; b) artiklis 95 osutatud Euroopa Liidu kaubamärkide kohtule („ELi kaubamärkide kohus”) artikli 100 lõike 1 kohase kehtetuks tunnistamise vastuhagi asemel.”

20) Artiklit 19 muudetakse järgmiselt: a) lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Ühe poole taotluse alusel kantakse lõikes 1 osutatud õigused või kõnealuste õiguste üleminek registrisse ja avaldatakse.”; b) lisatakse järgmine lõige: „3. Lõike 2 kohaselt registrisse tehtud kanne kustutatakse või seda muudetakse ühe poole taotluse alusel.”

21) Artiklile 20 lisatakse järgmine lõige: „4. Lõike 3 kohaselt registrisse tehtud kanne kustutatakse või seda muudetakse ühe poole taotluse alusel.”

22) Artiklile 22 lisatakse järgmine lõige: „6. Lõike 5 kohaselt registrisse tehtud kanne kustutatakse või seda muudetakse ühe poole taotluse alusel.”

23) Lisatakse järgmine artikkel: „Artikkel 22a Menetlus litsentside ja muude õiguste kandmiseks registrisse 1. Artikli 17 lõikeid 5a ja 5b ning nende kohaselt vastu võetud eeskirju ning artikli 17 lõiget 5d kohaldatakse mutatis mutandis artikli 19 lõikes 2 osutatud asjaõiguse seadmise või ülemineku registreerimise, artikli 20 lõikes 3 osutatud sundtäitmise, artikli 21 lõikes 3 osutatud maksejõuetusmenetluses oleku ning artikli 22 lõikes 5 osutatud litsentsi registreerimise või ülemineku suhtes järgmistel tingimustel: a) üleminekuga seotud kaupade ja teenuste identifitseerimisega seotud nõudeid ei kohaldata asjaõiguse, sundtäitmise ega maksejõuetusmenetluse registreerimise taotluste suhtes; b) üleminekut tõendavate dokumentidega seotud nõuet ei kohaldata, kui taotluse on teinud ELi kaubamärgi omanik. 2. Lõikes 1 osutatud õiguste registreerimise taotlus loetakse esitatuks alles siis, kui nõutud lõiv on tasutud. 3. Litsentsi registreerimise taotlus võib sisaldada taotlust litsentsi registrisse kandmiseks ühe või mitmena järgmistest: a) ainulitsentsina; b) all-litsentsina, juhul kui selle annab litsentsi saaja, kelle litsents on registrisse kantud; c) litsentsina, mis on antud vaid osale kaupadest või teenustest, mille jaoks kaubamärk registreeritakse; d) litsentsina, mis on piiratud vaid osaga liidust; e) ajutise litsentsina. Kui esitatakse taotlus litsentsi registrisse kandmiseks esimese lõigu punktides c, d ja e nimetatud litsentsina, tuleb litsentsi registreerimise taotluses märkida need kaubad ja teenused ning liidu osa ja ajavahemik, mille jaoks litsents väljastatakse. 4. Kui artiklites 19–22, käesoleva artikli lõigetes 1 ja 3 ning muudes käesoleva määruse kohaselt vastu võetud kohaldatavates normides sätestatud registreerimise tingimused ei ole täidetud, teavitab amet taotlejat puudustest. Kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, lükkab amet registreerimistaotluse tagasi. 5. Lõikeid 1 ja 3 kohaldatakse mutatis mutandis ELi kaubamärgi taotluste suhtes.”

24) Lisatakse järgmine artikkel: „Artikkel 24a Litsentse ja muid õigusi käsitleva registrikande kustutamise või muutmise kord 1. Artikli 22a lõike 1 kohaselt jõustunud registreering kustutatakse või muudetakse ühe asjaomase isiku taotlusel. 2. Taotlus peab sisaldama asjaomase ELi kaubamärgi registreerimisnumbrit ja selle õiguse üksikasju, mille registreeringu kustutamist või muutmist taotletakse. 3. Litsentsi, asjaõiguse või sundtäitmise kande kustutamise taotlus loetakse esitatuks pärast nõutava lõivu tasumist. 4. Taotlusele tuleb lisada dokumendid, mis näitavad, et registreeritud õigust ei ole enam olemas või et litsentsi või muu õiguse omanik nõustub registreeringu kustutamise või muutmisega. 5. Kui registreeringu kustutamise või muutmise nõuded ei ole täidetud, teatab amet taotlejale puudustest. Kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, lükkab amet registreeringu kustutamise või muutmise taotluse tagasi. 6. Käesoleva artikli lõikeid 1–5 kohaldatakse mutatis mutandis artikli 22a lõike 5 kohaselt toimikutesse tehtud kannete suhtes.”

25) Artikkel 25 asendatakse järgmisega: „Artikkel 25 Taotluse esitamine 1. ELi kaubamärgi taotlus esitatakse ametile. 2. Amet väljastab taotlejale viivitamata kättesaamistõendi, mis sisaldab vähemalt toimiku numbrit, kaubamärgi kujutist, kirjeldust või muud identifitseerimisvahendit, dokumentide liiki ja arvu ning nende vastuvõtmise kuupäeva. Kõnealuse tõendi võib väljastada elektrooniliselt.”

26) Artiklit 26 muudetakse järgmiselt: a) lõike 1 punkt d asendatakse järgmisega: „d) kaubamärgi kujutis viisil, mis vastab artikli 4 punkti b nõuetele.”; b) lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmistega: „2. ELi kaubamärgi taotluse esitamisel tuleb tasuda taotluse esitamise lõiv ühe kaupade või teenuste klassi eest ja vajaduse korral ühe või mitme klassi lõiv iga kaupade ja teenuste klassi eest, mis ületab esimest klassi, ning vajaduse korral otsingutasu. 3. Lisaks lõigetes 1 ja 2 osutatud nõuetele peab ELi kaubamärgi taotlus vastama käesolevas määruses ja selle kohaselt vastu võetud rakendusaktides sätestatud vorminõuetele. Kui kõnealuste vorminõuetega on ette nähtud, et kaubamärk esitatakse elektrooniliselt, võib tegevdirektor määrata kindlaks sellise elektroonilise faili vormingud ja maksimumsuuruse.”; c) lisatakse järgmine lõige: „4. Komisjon võtab vastu rakendusakti, millega määratakse kindlaks taotluse sisu üksikasjad. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 163 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.”

27) Artikkel 27 asendatakse järgmisega: „Artikkel 27 Taotluse esitamise kuupäev ELi kaubamärgi taotluse esitamise kuupäev on kuupäev, mil taotleja esitab ametile dokumendid artikli 26 lõikes 1 sätestatud teabega, tingimusel et taotluse esitamise lõiv tasutakse ühe kuu jooksul alates eespool nimetatud dokumentide esitamisest.”

28) Artikkel 28 asendatakse järgmisega: „Artikkel 28 Kaupade ja teenuste määramine ja klassifitseerimine 1. Kaubad ja teenused, mille suhtes kaubamärgi registreerimist taotletakse, klassifitseeritakse kooskõlas klassifitseerimissüsteemiga, mis on kehtestatud 15. juuni 1957. aasta märkide registreerimisel kasutatava kaupade ja teenuste rahvusvahelise klassifikatsiooni Nizza kokkuleppega („Nizza klassifikatsioon”). 2. Taotluse esitaja identifitseerib piisavalt selgelt ja täpselt kaubad ja teenused, mille suhtes taotletakse kaubamärgi õiguskaitset, et pädevad asutused ja ettevõtjad saaksid ainult selle alusel määrata kindlaks taotletava õiguskaitse ulatuse. 3. Lõike 2 kohaldamisel võib kasutada Nizza klassifikatsiooni klassipäistes esitatud üldnimetusi või muid üldmõisteid, kui need vastavad käesolevas artiklis sätestatud selguse ja täpsuse nõuetele. 4. Amet lükkab taotluse tagasi ebaselgete või ebatäpsete nimetuste või mõistete osas, kui taotleja ei esita vastuvõetavat sõnastust ameti poolt selleks määratud ajavahemiku jooksul. 5. Üldmõistete, sealhulgas Nizza klassifikatsiooni klassipäistes esitatud üldnimetuste kasutamist tõlgendatakse nii, et see hõlmaks kõiki nimetuse või mõiste sõnasõnalise tähendusega selgelt kaetud kaupu või teenuseid. Selliste mõistete või nimetuste kasutamist ei tõlgendata nii, et see hõlmaks nõuet seoses kaupade või teenustega, mida ei saa nii mõista. 6. Kui taotleja taotleb registreerimist rohkem kui ühe klassi puhul, rühmitab taotleja kaubad ja teenused vastavalt Nizza klassifikatsiooni klassidele, kusjuures iga rühma ette märgitakse selle klassi number, kuhu kaubad või teenused kuuluvad, ja esitab rühmad klasside järjekorras. 7. Kaupu ja teenuseid ei peeta üksteisega sarnasteks selle põhjal, et nad kuuluvad samasse Nizza klassifikatsiooni klassi. Kaupu ja teenuseid ei peeta üksteisest erinevaks selle põhjal, et nad kuuluvad Nizza klassifikatsiooni erinevatesse klassidesse. 8. Selliste ELi kaubamärkide omanikud, mis on taotletud enne 22. juunit 2012 ja mis on registreeritud seoses Nizza klassifikatsiooni klassi kogu päisega, võivad avaldada, et nende kavatsus taotluse esitamise kuupäeval oli taotleda kaitset seoses kaupade või teenustega, mis ei ole hõlmatud kõnealuse klassi päise sõnasõnalise tähendusega, kui nii määratud kaubad ja teenused kuuluvad Nizza klassifikatsiooni sellise redaktsiooni kõnealuse klassi tähestikulisse loetellu, mis kehtis taotluse esitamise kuupäeval. Avaldus esitatakse ametile hiljemalt 24. septembriks 2016 ning selles märgitakse selgelt, täpselt ja konkreetselt omaniku algse kavatsusega hõlmatud kaubad ja teenused, mis ei ole selgelt hõlmatud klassi päises esitatud nimetuste sõnasõnalise tähendusega. Amet võtab asjakohaseid meetmeid registri vastavalt muutmiseks. Võimalus esitada avaldus kooskõlas käesoleva lõike esimese lõiguga ei piira artikli 15, artikli 42 lõike 2, artikli 51 lõike 1 punkti a ega artikli 57 lõike 2 kohaldamist. ELi kaubamärgid, mille kohta ei ole teises lõigus osutatud tähtaja jooksul avaldust esitatud, laienevad alates kõnealuse tähtaja lõpust ainult nendele kaupadele ja teenustele, mis on selgelt hõlmatud asjaomase klassi päises esitatud nimetuste sõnasõnalise tähendusega. 9. Kui registrit muudetakse, ei takista artikli 9 alusel ELi kaubamärgist tulenevad ainuõigused mis tahes kolmandal isikul jätkata kaupade või teenuste kaubamärgi kasutamist, kui nimetatud kaupade või teenuste kaubamärgi kasutamine: a) algas enne seda, kui registrit muudeti, ja b) ei rikutud kaubamärgi omaniku õigusi, mis põhinevad sel ajal registrisse kantud kaupade ja teenuste sõnasõnalisel tähendusel. Lisaks ei anna registrisse kantud kaupade või teenuste loetelu muutmine ELi kaubamärgi omanikule õigust vaidlustada hiljem registreeritud kaubamärki või taotleda selle kehtetuks tunnistamist järgmistel juhtudel ja tingimustel: a) kaupade või teenuste hilisemat kaubamärki kasutati või kaubamärgi registreerimise taotlus esitati enne seda, kui registrit muudeti, ja b) kõnealuste kaupade või teenuste kaubamärgi kasutamisega ei rikutud või ei oleks rikutud kaubamärgi omaniku õigusi, mis põhinevad sel ajal registrisse kantud kaupade ja teenuste sõnasõnalisel tähendusel.”

29) Artiklit 29 muudetakse järgmiselt: a) lõikesse 5 lisatakse järgmised laused: „Vajaduse korral palub tegevdirektor komisjonil kaaluda võimalust uurida, kas esimese lause kohane riik näeb ette sellise samaväärse kohtlemise. Kui komisjon teeb kindlaks, et vastastikune kohtlemine kooskõlas esimese lausega on ette nähtud, avaldab ta vastava teate Euroopa Liidu Teatajas.”; b) lisatakse järgmised lõiked: „6. Lõiget 5 hakatakse kohaldama alates päevast, kui Euroopa Liidu Teatajas avaldatakse teade, mille kohaselt vastastikune kohtlemine on ette nähtud, kui teates ei sätestata varasemat kohaldamise alguse kuupäeva. Lõike 5 kohaldamine lõppeb päeval, mil Euroopa Liidu Teatajas avaldatakse komisjoni teade selle kohta, et vastastikune kohtlemine ei ole enam ette nähtud, kui teates ei sätestata varasemat kohaldamise lõppemise kuupäeva. 7. Lõigetes 5 ja 6 osutatud teated avaldatakse ka ameti teatajas.”

30) Artikkel 30 asendatakse järgmisega: „Artikkel 30 Prioriteedinõude esitamine 1. Prioriteedinõuded esitatakse koos ELi kaubamärgi taotlusega ja need sisaldavad varasema taotluse kuupäeva, numbrit ja riiki. Prioriteedinõudeid tõendavad dokumendid esitatakse kolme kuu jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast. 2. Komisjon võtab vastu rakendusakti, millega täpsustatakse dokumentide liigid, mis tuleb esitada varasema taotluse prioriteedi nõudmiseks vastavalt käesoleva artikli lõikele 1. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 163 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. 3. Tegevdirektor võib ette näha, et dokumendid, mille taotleja esitab prioriteedinõude tõendamiseks, võivad sisaldada vähem teavet, kui on ette nähtud lõike 2 kohaselt vastu võetud täpsustustes, tingimusel et nõutav teave on ametile kättesaadav muudest allikatest.”

31) Artiklit 33 muudetakse järgmiselt: a) lõikesse 1 lisatakse järgmine lause: „Prioriteedinõue esitatakse koos ELi kaubamärgi taotlusega.”; b) lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Taotleja, kes soovib nõuda prioriteeti lõike 1 kohaselt, esitab tõendid selle kohta, et kaupu või teenuseid esitleti taotletava kaubamärgi all kolme kuu jooksul taotluse esitamise kuupäevast.”; c) lisatakse järgmine lõige: „4. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega täpsustatakse tõendite liigid ja üksikasjad, mis tuleb esitada käesoleva artikli lõike 2 kohase näituseprioriteedi nõudmiseks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 163 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.”

32) Artiklit 34 muudetakse järgmiselt: a) lisatakse järgmine lõige: „1a. Vanemuse nõuded esitatakse koos ELi kaubamärgi taotlusega või kahe kuu jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast ning need hõlmavad liikmesriiki või liikmesriike, kus või kelle jaoks kaubamärk on registreeritud, asjaomase registreeringu numbrit ja taotluse esitamise kuupäeva ning kaupu ja teenuseid, mille jaoks kaubamärk on registreeritud. Kui taotluses esitatakse ühe või mitme registreeritud varasema kaubamärgi vanemuse nõue, esitatakse vanemuse nõudeid tõendavad dokumendid kolme kuu jooksul alates kaubamärgi taotluse esitamise kuupäevast. Kui taotleja soovib vanemuse nõude esitada pärast kaubamärgi taotluse esitamist, tuleb vanemuse nõudeid tõendavad dokumendid esitada ametile kolme kuu jooksul alates vanemuse nõude kättesaamisest.”; b) lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. ELi kaubamärgile nõutud vanemus lakkab olemast, kui varasem kaubamärk, millele vanemust nõutakse, tunnistatakse kehtetuks või tühistatakse. Kui varasem kaubamärk tühistatakse, siis vanemus lakkab olemast, tingimusel et tühistamine jõustub enne ELi kaubamärgi taotluse esitamise kuupäeva või prioriteedikuupäeva.”; c) lisatakse järgmised lõiked: „4. Amet teavitab Beneluxi intellektuaalomandi bürood või asjaomase liikmesriigi tööstusomandi õiguskaitse keskametit tulemuslikust vanemuse nõudest. 5. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles täpsustatakse, milliseid dokumente tuleb esitada siseriikliku kaubamärgi või liikmesriigi suhtes kehtivate rahvusvaheliste lepingute kohaselt registreeritud kaubamärgi vanemuse nõudmiseks vastavalt käesoleva artikli lõikele 1a. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 163 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. 6. Tegevdirektor võib ette näha, et dokumendid, mille taotleja esitab vanemuse nõude tõendamiseks, võivad sisaldada vähem teavet, kui on ette nähtud lõike 5 kohaselt vastu võetud täpsustustes, tingimusel et nõutav teave on ametile kättesaadav muudest allikatest.”

33) Artiklit 35 muudetakse järgmiselt: a) lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Käesoleva artikli lõike 1 kohaselt esitatud vanemuse nõuded sisaldavad ELi kaubamärgi registreerimisnumbrit, kaubamärgiomaniku nime ja aadressi, liikmesriiki või liikmesriike, kus või kelle jaoks on varasem kaubamärk registreeritud, asjaomase registreeringu numbrit ja taotluse esitamise kuupäeva, kaupu ja teenuseid, mille suhtes kaubamärk on registreeritud ning mille suhtes vanemust nõutakse, ning tõendavaid dokumente, mis on ette nähtud artikli 34 lõike 5 kohaselt vastu võetud eeskirjadega.”; b) lisatakse järgmised lõiked: „3. Kui vanemuse nõudmisele esitatavad nõuded ei ole täidetud, siis teavitab amet ELi kaubamärgi omanikku puudustest. Kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, lükkab amet nõude tagasi. 4. Kohaldatakse artikli 34 lõikeid 2, 3, 4 ja 6.”

34) Artiklit 36 muudetakse järgmiselt: a) lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega: „b) ELi kaubamärgi taotlus vastab artikli 26 lõikes 3 osutatud tingimustele ja nõuetele.”; b) lõikes 2 asendatakse sõnad „ettenähtud tähtaja jooksul” sõnadega „kahe kuu jooksul alates teate saamisest”; c) lõikesse 5 lisatakse järgmised laused: „Kui puuduvad muud kriteeriumid, et otsustada, milliste klasside katmiseks on summa mõeldud, arvestab amet klasse klassifikatsiooni järjekorras. Taotlus loetakse tagasivõetuks nende klasside osas, mille eest klassilõivu ei ole tasutud või mille eest see ei ole tasutud täies ulatuses.”; d) lisatakse järgmine lõige: „8. Kui lõike 1 punktides b ja c nimetatud nõuete täitmata jätmine on seotud ainult mõningate kaupade või teenustega, siis lükkab amet taotluse tagasi, prioriteediõigus kaob või vanemusõigus lõppeb ainult nende kaupade ja teenuste suhtes.”

35) Artiklit 37 muudetakse järgmiselt: a) lõige 2 jäetakse välja; b) lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. Taotlust ei lükata tagasi enne, kui taotlejale on antud võimalus taotlus tagasi võtta, seda muuta või esitada oma märkused. Selleks teatab amet taotlejale registreerimisest keeldumise alused ja määrab tähtaja, mille jooksul ta võib taotluse tagasi võtta, seda muuta või esitada oma märkused. Kui taotleja ei suuda registreerimisest keeldumise põhjusi kõrvaldada, siis keeldub amet registreerimisest täielikult või osaliselt.”

36) Artikkel 38 asendatakse järgmisega: „Artikkel 38 Otsinguaruanne 1. Kui ELi kaubamärgi taotleja seda taotluse esitamise ajal taotleb, koostab amet Euroopa Liidu otsinguaruande („ELi otsinguaruanne”), milles ta loetleb need leitud varasemad ELi kaubamärgid või ELi kaubamärgi taotlused, millele tuginedes võib artikli 8 kohaselt saavutada taotletava ELi kaubamärgi registreerimisest keeldumise. 2. Kui taotluse esitaja taotleb ELi kaubamärgi taotluse esitamise ajal, et liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse keskametid koostaksid otsinguaruande, ja kui asjakohane otsingulõiv on taotluse esitamise lõivu maksmiseks ette nähtud tähtaja jooksul tasutud, edastab amet ELi kaubamärgi taotluse koopia viivitamata iga liikmesriigi tööstusomandi õiguskaitse keskametile, kes on teatanud ametile oma otsusest teha seoses ELi kaubamärgi taotlusega otsing oma kaubamärkide registris. 3. Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse keskametid edastavad otsinguaruande, milles loetletakse need asjaomases liikmesriigis või asjaomastes liikmesriikides kehtivad varasemad siseriiklikud kaubamärgid, siseriikliku kaubamärgi taotlused või rahvusvaheliste lepingute kohaselt registreeritud kaubamärgid, millele toetudes võib artikli 8 kohaselt keelduda taotletava ELi kaubamärgi registreerimisest, või märgitakse, et otsingu käigus selliseid õigusi ei selgunud. 4. Olles konsulteerinud artiklis 124 ette nähtud haldusnõukoguga („haldusnõukogu”), määrab amet kindlaks aruannete sisu ja nendega seotud üksikasjaliku korra. 5. Amet maksab igale tööstusomandi õiguskaitse keskametile teatava summa iga lõike 3 kohaselt esitatud otsinguaruande eest. Summa on sama suur iga tööstusomandi õiguskaitse keskameti jaoks ja see määratakse kindlaks eelarvekomitee otsusega, mille liikmesriikide esindajad peavad vastu võtma kolmeneljandikulise häälteenamusega. 6. Amet edastab ELi kaubamärgi taotlejale taotletud ELi otsinguaruande ja kõik laekunud liikmesriikide aruanded, mida taotleti. 7. Amet teatab ELi kaubamärgi taotluse avaldamise korral ELi otsinguaruandes nimetatud varasemate ELi kaubamärkide või ELi kaubamärgi taotluste omanikele ELi kaubamärgi taotluse avaldamisest. Seda tehakse sõltumata sellest, kas taotleja palus, et talle saadetakse ELi otsinguaruanne, välja arvatud juhul, kui varasema registreeringu või taotluse omanik palub end mitte teavitada.”

37) Artiklit 39 muudetakse järgmiselt: a) lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Kui tingimused, millele ELi kaubamärgi taotlus peab vastama, on täidetud, avaldatakse taotlus artikli 41 kohaldamisel selles osas, mida ei ole artikli 37 kohaselt tagasi lükatud. Taotluse avaldamine ei piira teavet, mis on juba tehtud üldsusele kättesaadavaks muul viisil vastavalt käesolevale määrusele või käesoleva määruse kohaselt vastu võetud õigusaktidele.”; b) lisatakse järgmised lõiked: „3. Kui taotluse avaldamisel tehakse ametile omistatav viga või eksimus, parandab amet omal algatusel või taotleja taotlusel vea või eksimuse ning avaldab vigade paranduse. Kui parandamist nõuab taotleja, siis kohaldatakse artikli 43 lõike 3 kohaselt vastu võetud eeskirju mutatis mutandis. 4. Artikli 41 lõiget 2 kohaldatakse ka siis, kui parandus on seotud kaupade või teenuste loetelu või kaubamärgi esitusega. 5. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles sätestatakse avaldatud taotluses sisalduvad üksikasjad. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 163 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.”

38) Artikkel 40 asendatakse järgmisega: „Artikkel 40 Kolmandate isikute märkused 1. Iga füüsiline või juriidiline isik ja iga rühm või organ, kes esindab valmistajaid, tootjaid, teenuseosutajaid, kauplejaid või tarbijaid, võib esitada ametile kirjalikke märkusi, milles selgitatakse, millistel artiklite 5 ja 7 kohastel põhjustel ei tohiks kaubamärki registreerida ex officio. Esimeses lõigus nimetatud isikud ning rühmad ja organid ei osale ameti menetlustes. 2. Kolmandate isikute märkused esitatakse enne vastulause esitamise perioodi lõppu või juhul, kui kaubamärgi vastu on esitatud vastulause, siis enne vastulause kohta lõppotsuse tegemist. 3. Lõikes 1 osutatud esitamine ei piira ameti õigust uurida omal algatusel mis tahes ajal enne registreerimist vajaduse korral uuesti absoluutseid põhjusi. 4. Lõikes 1 osutatud märkused edastatakse taotluse esitajale, kes võib neid kommenteerida.”

39) Artiklit 41 muudetakse järgmiselt: a) lõikele 1 lisatakse järgmine punkt: „d) isikud, kes on asjaomaste liidu õigusaktide või siseriikliku õiguse kohaselt volitatud kasutama artikli 8 lõikes 4a osutatud õigusi.”; b) lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. Vastulause esitatakse kirjalikult ja see peab sisaldama selle aluseks olevaid põhjusi. Vastulause loetakse nõuetekohaselt esitatuks alles pärast vastulause esitamise lõivu tasumist.”; c) lisatakse järgmine lõige: „4. Ameti määratava aja jooksul võib vastulause esitaja esitada oma vastulause toetuseks fakte, tõendeid ja argumente.”

40) Artikli 42 lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Taotleja nõudmisel peab vastulause esitanud varasema ELi kaubamärgi omanik tõendama, et varasemat ELi kaubamärki on liidus tegelikult kasutatud kaupade või teenuste puhul, mille jaoks see on registreeritud, viie aasta jooksul enne ELi kaubamärgi taotluse esitamis- või prioriteedikuupäeva ning et see on vastulause aluseks või et mittekasutamine on õigustatud, tingimusel et varasem ELi kaubamärk on selleks kuupäevaks olnud registreeritud vähemalt viis aastat. Selliste tõendite puudumise korral lükatakse vastulause tagasi. Kui varasemat ELi kaubamärki on kasutatud vaid osa kaupade või teenuste puhul, mille jaoks see on registreeritud, loetakse see vastulause menetlemisel registreerituks ainult nende kaupade või teenuste jaoks.”

41) Lisatakse järgmine artikkel: „Artikkel 42a Volituste delegeerimine Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 163a vastu delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks artiklites 41 ja 42 sätestatud vastulausete esitamise ja menetlemise korra üksikasjad.”

42) Artiklile 43 lisatakse järgmine lõige: „3. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 163a vastu delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks taotluste muutmist reguleeriva korra üksikasjad.”

43) Artiklit 44 muudetakse järgmiselt: a) lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega: „b) enne artikli 27 kohase taotluse esitamise kuupäeva kinnitamist ameti poolt ja artikli 41 lõikega 1 ette nähtud vastulause esitamise perioodi jooksul.”; b) lõige 3 jäetakse välja; c) lisatakse järgmine lõige: „4a. Kui amet leiab, et lõikes 1 ja lõike 9 punkti a kohaselt vastu võetud eeskirjades sätestatud nõuded pole täidetud, palub ta taotlejal kõrvaldada leitud puudused ameti määratud tähtaja jooksul. Kui puudusi pole enne määratud tähtaja lõppemist kõrvaldatud, lükkab amet jagamisavalduse tagasi.”; d) lisatakse järgmised lõiked: „8. Kui osadeks jagamist käsitlev avaldus on seotud taotlusega, mis on artikli 39 kohaselt juba avaldatud, avaldatakse teave jagamise kohta. Jagatud taotlus avaldatakse. Avaldamine ei tähenda uue vastulausete esitamise tähtaja kulgemise algust. 9. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega täpsustatakse: a) lõike 1 kohase taotluse osadeks jagamist käsitleva avalduse sisu üksikasjad; b) taotluse osadeks jagamist käsitleva avalduse menetlemise üksikasjad, misläbi tagatakse, et jagatud taotluse puhul luuakse eraldi toimik, mis sisaldab uut taotluse numbrit; c) jagatud taotluse lõike 8 kohaselt avaldamise üksikasjad. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 163 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.”

44) Artikkel 45 asendatakse järgmisega: „Artikkel 45 Registreerimine 1. Kui taotlus vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele ja kui artikli 41 lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul ei ole esitatud vastulauset või kui mis tahes esitatud vastulaused on lõplikult kõrvaldatud tagasivõtmise, tagasilükkamise või muu meetme tulemusel, kantakse kaubamärk ja artikli 87 lõikes 2 osutatud üksikasjad registrisse. Registreering avaldatakse. 2. Amet väljastab registreerimistunnistuse. Kõnealuse registreerimistunnistuse võib väljastada elektrooniliselt. Amet väljastab tunnistuste kinnitatud või kinnitamata väljavõtteid, mille eest tuleb tasuda lõiv, kui kõnealuseid väljavõtteid ei väljastata elektrooniliselt. 3. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks käesoleva artikli lõikes 2 osutatud registreerimistunnistuse sisu üksikasjad ja vorm. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 163 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.”

45) Artikkel 47 asendatakse järgmisega: „Artikkel 47 Pikendamine 1. ELi kaubamärgi registreeringu kehtivust pikendatakse ELi kaubamärgi omaniku või tema poolt vahetult volitatud isiku taotlusel, kui lõivud on tasutud. 2. Amet teatab registreeringu kehtivuse lõppemisest ühenduse kaubamärgi omanikule ja kõigile isikutele, kellel on seoses ELi kaubamärgiga registreeritud õigused, vähemalt kuus kuud enne kõnealuse kehtivuse lõppemist. Kui nimetatud teavet ei edastata, ei vastuta amet selle eest ning see ei mõjuta registreeringu kehtivuse lõppemist. 3. Pikendamistaotlus esitatakse kuue kuu jooksul enne registreeringu kehtivuse lõppemist. Pikendamise baaslõiv ja asjakohasel juhul ühe või mitme klassi lõiv iga kaupade ja teenuste klassi eest, mis ületab esimest klassi, makstakse samuti selle tähtaja jooksul. Kui seda ei ole tehtud, võib taotluse esitada ja lõivu tasuda ka kuue kuu jooksul pärast registreeringu kehtivuse lõppemist, tingimusel et selle täiendava tähtaja jooksul tasutakse pikendamislõivu tasumisega hilinemise eest või pikendamistaotluse hilise esitamise eest täiendav lõiv. 4. Pikendamistaotluses märgitakse: a) kehtivuse pikendamist taotleva isiku nimi; b) ELi kaubamärgi registreerimisnumber, mille pikendamist taotletakse; c) kui pikendamist taotletakse vaid osale registreeritud kaupadest ja teenustest, siis märge nende klasside või kaupade ja teenuste kohta, mille jaoks pikendamist taotletakse, või märge nende klasside või kaupade ja teenuste kohta, millele pikendamist ei taotleta, grupeerituna vastavalt Nizza klassifikatsiooni klassidele, kusjuures iga rühma ees on klassi number, kuhu antud kaupade või teenuste rühm kuulub, ning rühmad esitatakse Nizza klassifikatsiooni klasside järjestuses. Kui tehakse lõikes 3 osutatud makse, loetakse see pikendamistaotluseks juhul, kui see sisaldab kogu vajalikku teavet makse sihtotstarbe kindlakstegemiseks. 5. Kui taotlus esitatakse või lõiv tasutakse ainult seoses osa kaupade või teenustega, mille suhtes ELi kaubamärk on registreeritud, pikendatakse registreeringut ainult nende kaupade või teenuste suhtes. Kui tasutud lõiv ei ole piisav kõigi nende kauba- ja teenuseklasside katmiseks, mille suhtes pikendust taotletakse, siis pikendatakse registreeringut juhul, kui on selge, millist klassi või milliseid klasse lõiv katma peab. Muude kriteeriumide puudumise korral arvestab amet klasse klassifitseerimise järjekorra alusel. 6. Registreeringu pikendamine jõustub järgmisel päeval pärast senise registreeringu kehtivuse lõppu. Pikendamise kohta tehakse registrikanne. 7. Kui pikendamistaotlus esitatakse lõikes 3 osutatud tähtaegade jooksul, kuid muud käesolevas artiklis sätestatud registreeringu pikendamist käsitlevad tingimused ei ole täidetud, teavitab amet taotlejat puudustest. 8. Kui pikendamistaotlust ei esitata või kui see esitatakse pärast lõikes 3 ette nähtud tähtaja möödumist või kui lõivu pole tasutud või kui see tasutakse alles pärast kõnealuse tähtaja möödumist või kui lõikes 7 osutatud puudused ei ole nimetatud ajavahemiku jooksul kõrvaldatud, teeb amet kindlaks, et registreering on kehtivuse kaotanud, ja teavitab sellest asjakohaselt ELi kaubamärgi omanikku. Kui registreeringu kehtivuse kaotamise kindlakstegemise otsus on muutunud lõplikuks, kustutab amet kaubamärgi registrist. Kustutamine jõustub järgmisel päeval pärast senise registreeringu kehtivuse lõppemist. Kui pikendamislõiv on tasutud, kuid registreeringut ei pikendata, makstakse lõiv tagasi. 9. Kui kahel või enamal kaubamärgil on samad omanikud või esindajad, võib pärast seda, kui kõikide kaubamärkide eest nõutav lõiv on tasutud, esitada nende kohta ühe pikendamistaotluse.”

46) Artiklit 48 muudetakse järgmiselt: a) lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. Muutmise taotlus sisaldab kaubamärgi kujutise elementi, mida soovitakse muuta, ning selle muudetud versiooni. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega täpsustatakse muutmise taotluse sisu üksikasjad. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 163 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.”; b) lisatakse järgmised lõiked: „4. Taotlust ei loeta esitatuks enne, kui nõutud lõiv on tasutud. Kui lõiv ei ole tasutud või ei ole täielikult tasutud, siis teavitab amet sellest taotlejat. Kui samale omanikule kuuluvas kahes või enamas registreeringus soovitakse muuta sama elementi, võib selle kohta esitada ühe taotluse. Nõutav lõiv tuleb maksta iga muudetava registreeringu eest. Kui registreeringu muutmisele esitatavad nõuded ei ole täidetud, siis teavitab amet taotlejat puudustest. Kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, lükkab amet taotluse tagasi. 5. Muutmise registreeringu avaldamine sisaldab muudetud ELi kaubamärgi esitust. Kolmandad isikud, kelle õigusi muutmine võib mõjutada, võivad kaubamärgi registreerimise vaidlustada kolme kuu jooksul pärast avaldamist. Muutmise registreeringu avaldamise suhtes kohaldatakse artikleid 41 ja 42 ning artikli 42a kohaselt vastu võetud eeskirju.”

47) Lisatakse järgmine artikkel: „Artikkel 48a Nime või aadressi muutmine 1. ELi kaubamärgi omaniku nime või aadressi muutmine, mis ei tähenda ELi kaubamärgi muutmist artikli 48 lõike 2 kohaselt ja mis ei ole ELi kaubamärgi täieliku või osalise ülemineku tagajärg, kantakse omaniku nõudel registrisse. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud nime või aadressi muutmise taotluse sisu üksikasjad. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 163 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. 2. Kui samale omanikule kuuluvas kahes või enamas registreeringus soovitakse muuta nime või aadressi, võib selle kohta esitada ühe taotluse. 3. Kui muutmise registrisse kandmiseks esitatavad nõuded ei ole täidetud, siis teavitab amet ELi kaubamärgi omanikku puudustest. Kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, lükkab amet taotluse tagasi. 4. Lõikeid 1–3 kohaldatakse ka registreeritud esindaja nime või aadressi muutmise suhtes. 5. ELi kaubamärgi taotlustele kohaldatakse lõikeid 1–4. Muudatus kantakse ameti peetavasse ELi kaubamärgitaotluse toimikusse.”

48) Artiklit 49 muudetakse järgmiselt: a) lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. Kui lõikes 1 sätestatud ja lõikes 8 osutatud rakendusaktide nõuded ei ole täidetud või jagatud registreeringu moodustavate kaupade ja teenuste loetelu kattub algsesse registreeringusse jäävate kaupade ja teenustega, siis palub amet ELi kaubamärgi omanikul kõrvaldada leitud puudused ameti määratud tähtaja jooksul. Kui puudusi pole enne määratud tähtaja lõppemist kõrvaldatud, lükkab amet jagamisavalduse tagasi.”; b) lisatakse järgmine lõige: „8. Komisjon võtab vastu rakendusakti, milles täpsustatakse: a) lõike 1 kohase registreerimise osadeks jagamist käsitleva avalduse sisu üksikasjad; b) registreerimise osadeks jagamist käsitleva avalduse menetlemise üksikasjad, misläbi tagatakse, et jagatud registreerimise puhul luuakse eraldi toimik, mis sisaldab uut registreerimisnumbrit. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 163 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.”

49) Artiklit 50 muudetakse järgmiselt: a) lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmistega: „2. Kaubamärgiomanik teatab loobumisest kirjalikult ametile. Loobumine jõustub registrisse kandmisel. ELi kaubamärgist loobumine, millest on ametile teatatud pärast kõnealuse kaubamärgi tühistamise taotluse esitamist artikli 56 lõike 1 kohaselt, kehtib sõltuvalt tühistamise taotluse lõplikust tagasilükkamisest või selle tagasivõtmisest. 3. Loobumine registreeritakse üksnes ELi kaubamärgiga seotud ja registrisse kantud õiguse omaniku nõusolekul. Kui registrisse on kantud litsents, kantakse loobumine registrisse üksnes juhul, kui ELi kaubamärgi omanik tõendab, et ta on litsentsisaajat loobumiskavatsusest teavitanud. Loobumise kanne tehakse kolme kuu möödumisel kuupäevast, mil omanik tõendab ametile, et ta on litsentsiaati loobumiskavatsusest teavitanud, või enne selle ajavahemiku lõppemist kohe, kui ta tõendab, et litsentsiaat on andnud oma nõusoleku.”; b) lisatakse järgmised lõiked: „4. Kui loobumise suhtes kohaldatavaid nõudeid ei ole täidetud, siis teavitab amet avalduse esitajat puudustest. Kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, lükkab amet loobumise registrisse kandmise tagasi. 5. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles määratakse kindlaks käesoleva artikli lõike 2 kohase loobumise avalduse ja lõike 3 kohase kolmanda poole nõusolekut tõendavate dokumentide sisu üksikasjad. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 163 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.”

50) Artikli 53 lõiget 1 muudetakse järgmiselt: a) lisatakse järgmine punkt: „d) on olemas artikli 8 lõikes 4a osutatud varasem registreeritud päritolunimetus või geograafiline tähis ja kui nimetatud lõikes osutatud tingimused on täidetud.”; b) lisatakse järgmine lõik: „Kõik esimeses lõigus osutatud tingimused peavad olema täidetud ELi kaubamärgi taotluse esitamise kuupäeval või prioriteedikuupäeval.”

51) Artikli 54 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega: „1. Kui ELi kaubamärgi omanik on viie järjestikuse aasta jooksul nõustunud hilisema ELi kaubamärgi kasutamisega liidus ja olnud teadlik sellisest kasutamisest, ei ole tal õigust varasema kaubamärgi põhjal taotleda hilisema kaubamärgi kehtetuks tunnistamist kaupade või teenuste puhul, mille jaoks hilisemat kaubamärki on kasutatud, kui hilisema ELi kaubamärgi registreerimist ei taotletud pahauskselt. 2. Kui artikli 8 lõikes 2 osutatud varasema siseriikliku kaubamärgi või artikli 8 lõikes 4 osutatud muu varasema tähise omanik on viie järjestikuse aasta jooksul nõustunud hilisema ELi kaubamärgi kasutamisega liikmesriigis, kus on kaitstud varasem kaubamärk või muu varasem tähis, olles sellisest kasutamisest teadlik, ei ole tal enam õigust varasema kaubamärgi või muu varasema tähise põhjal taotleda hilisema kaubamärgi kehtetuks tunnistamist kaupade või teenuste puhul, mille jaoks hilisemat kaubamärki on kasutatud, kui hilisema ELi kaubamärgi registreerimist ei taotletud pahauskselt.”

52) Artiklit 56 muudetakse järgmiselt: a) lõike 1 punktis c asendatakse väljend „asjaomase liikmesriigi õiguse kohaselt” väljendiga „liidu õigusaktide või asjaomase liikmesriigi õiguse kohaselt”; b) lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. Tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotlus on vastuvõetamatu, kui amet või artiklis 95 osutatud ELi kaubamärkide kohus on samas küsimuses, sama alusega ja samade pooltega seotud taotluse suhtes juba sisulise otsuse teinud ning see ameti otsus või kohtuotsus on saanud lõpliku otsuse mõju.”

53) Artiklis 57 asendatakse lõige 2 järgmisega: „2. ELi kaubamärgi omaniku nõudel peab kehtetuks tunnistamise menetluses osalev varasema ELi kaubamärgi omanik tõendama, et varasemat ELi kaubamärki on liidus tegelikult kasutatud kaupade või teenuste puhul, mille suhtes see on registreeritud, viie aasta jooksul enne kehtetuks tunnistamise taotluse esitamise kuupäeva ning et nimetatud varasema kaubamärgi omanik on esitanud selle taotluse alusena või et mittekasutamine on õigustatud, tingimusel et varasem ELi kaubamärk on selleks kuupäevaks olnud registreeritud vähemalt viis aastat. Kui ELi kaubamärgi taotluse esitamise kuupäevaks või ELi kaubamärgi taotluse prioriteedikuupäevaks on varasem ELi kaubamärk olnud registreeritud vähemalt viis aastat, esitab varasema ELi kaubamärgi omanik tõendid ka selle kohta, et artikli 42 lõikes 2 sätestatud tingimused olid kõnealusel kuupäeval täidetud. Selliste tõendite puudumise korral lükatakse kehtetuks tunnistamise taotlus tagasi. Kui varasemat ELi kaubamärki on kasutatud vaid osa kaupade või teenuste puhul, mille jaoks see on registreeritud, loetakse see kehtetuks tunnistamise taotluse läbivaatamisel ainult nende kaupade või teenuste jaoks registreerituks.”

54) Lisatakse järgmine artikkel: „Artikkel 57a Volituste delegeerimine Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 163a vastu delegeeritud õigusakte, millega täpsustatakse artiklites 56 ja 57 osutatud ELi kaubamärgi tühistamise või kehtetuks tunnistamise menetluslikud üksikasjad ning artiklis 18 osutatud agendi nimele registreeritud ELi kaubamärgi ülemineku menetluslikud üksikasjad.”

55) Artiklis 58 asendatakse lõige 1 järgmisega: „1. Kaebuse võib esitada ameti kõigi selliste otsuseid tegevate isikute või üksuste otsuste peale, kes on loetletud artikli 130 punktides a–d ning asjakohastel juhtudel nimetatud artikli punktis f. Need otsused jõustuvad alles artiklis 60 osutatud kaebuste esitamise tähtaja möödumise päevast. Kaebuse esitamisel on peatav mõju.”

56) Artikkel 60 asendatakse järgmisega: „Artikkel 60 Kaebuse esitamise tähtaeg ja vorm 1. Kaebus esitatakse ametile kirjalikult kahe kuu jooksul alates otsuse teatavaks tegemisest. Teadet ei loeta esitatuks enne, kui on tasutud lõiv kaebuse esitamise eest. See esitatakse selles keeles, milles toimus menetlus, kus tehti edasikaevatav otsus. Nelja kuu jooksul alates otsuse teatavaks tegemise kuupäevast esitatakse kirjalik selgitus kaebuse aluste kohta. 2. Inter partes menetlustes võib kostja taotleda oma vastuses otsuse tegemist vaidlustatava otsuse tühistamiseks või muutmiseks seoses kaebuses nimetamata küsimusega. Sellised esildised kaotavad kehtivuse, kui kaebuse esitaja lõpetab menetluse.”

57) Artikkel 62 jäetakse välja.

58) Artiklis 64 asendatakse lõige 3 järgmisega: „3. Apellatsioonikoja otsused jõustuvad alles artikli 65 lõikes 5 osutatud tähtaja möödumisel või kui selle aja jooksul kaevatakse asi edasi Üldkohtusse, siis alates kõnealuse edasikaebuse või Euroopa Kohtule Üldkohtu otsuse kohta esitatava mis tahes kaebuse rahuldamata jätmise kuupäevast.”

59) Artiklit 65 muudetakse järgmiselt: a) lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Kaebusi käsitlevate apellatsiooninõukogude otsuste kohta võib Üldkohtule esitada kaebuse.”; b) lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. Üldkohus on pädev vaidlustatud otsust tühistama või muutma.”; c) lõiked 5 ja 6 asendatakse järgmistega: „5. Kaebus esitatakse Üldkohtule kahe kuu jooksul pärast apellatsioonikoja otsuse teatavakstegemist. 6. Amet võtab vajalikud meetmed Üldkohtu otsuse täitmiseks või, kui Euroopa Kohtule esitatakse kõnealuse otsuse kohta apellatsioonikaebus, Euroopa Kohtu otsuse täitmiseks.”

60) Lisatakse järgmine artikkel: „Artikkel 65a Volituste delegeerimine Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 163a vastu delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks järgmine: a) artikli 60 kohase kaebuse esitamist käsitleva teate formaalne sisu ning kaebuse esitamise ja läbivaatamise kord; b) artikli 64 kohaste apellatsioonikoja otsuste formaalne sisu ja vorm; c) artiklis 60 osutatud kaebuse esitamise lõivu tagasimaksmine.”

61) VIII jaotise pealkiri asendatakse järgmisega: „ELi KOLLEKTIIVKAUBAMÄRKE JA SERTIFITSEERIMISMÄRKE KÄSITLEVAD ERISÄTTED”.

62) Enne artiklit 66 lisatakse järgmine pealkiri: „1. JAGU ELi kollektiivkaubamärgid”.

63) Artiklis 66 asendatakse lõige 3 järgmisega: „3. I–VII jaotist ja IX–XIV jaotist kohaldatakse ELi kollektiivkaubamärkide suhtes sel määral, mil käesoleva jaoga ei ole ette nähtud teisiti.”

64) Artiklit 67 muudetakse järgmiselt: a) lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. ELi kollektiivkaubamärgi taotleja esitab kahe kuu jooksul taotluse esitamise kuupäevast arvates kollektiivkaubamärgi põhikirja.”; b) lisatakse järgmine lõige: „3. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles täpsustatakse käesoleva artikli lõikes 2 osutatud põhikirja sisu üksikasjad. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 163 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.”

65) Artikkel 69 asendatakse järgmisega: „Artikkel 69 Kolmandate isikute märkused Kui ametile esitatakse artikli 40 kohaselt kirjalikud märkused ELi kollektiivkaubamärgi kohta, võivad kõnealused märkused põhineda ka konkreetsetel alustel, millele tuginedes tuleks ELi kollektiivkaubamärgi taotlus artikli 68 kohaselt tagasi lükata.”

66) Artikli 71 lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. Kollektiivkaubamärgi muudetud põhikirjale võib artikli 69 kohaselt esitada ka kirjalikke märkusi.”

67) VIII jaotisele lisatakse järgmine jagu: „2. JAGU ELi sertifitseerimismärgid Artikkel 74a ELi sertifitseerimismärgid 1. ELi sertifitseerimismärk on ELi kaubamärk, mida kirjeldatakse sellisena märgi taotlemisel ja mis võimaldab eristada kaupu või teenuseid, mida märgi omanik on sertifitseerinud seoses materjali, kaupade tootmise või teenuste osutamise viisi, kvaliteedi, täpsuse või muude omadustega (välja arvatud geograafiline päritolu), sertifitseerimata kaupadest ja teenustest. 2. ELi sertifitseerimismärki võivad taotleda füüsilised ja juriidilised isikud, sealhulgas avalik-õiguslikud institutsioonid, asutused ja organid, tingimusel et kõnealune isik ei tegele äritegevusega, mis on seotud sertifitseeritud kaupade tarnimise või teenuste pakkumisega. 3. I–VII jaotist ja IX–XIV jaotist kohaldatakse ELi sertifitseerimismärkide suhtes sel määral, mil käesolevas jaos ei ole ette nähtud teisiti. Artikkel 74b ELi sertifitseerimismärgi põhikiri 1. ELi sertifitseerimismärgi taotleja esitab kahe kuu jooksul taotluse esitamise kuupäevast arvates sertifitseerimismärgi põhikirja. 2. Põhikirjas määratakse kindlaks isikud, kellel on lubatud sertifitseerimismärki kasutada, sertifitseerimismärgiga sertifitseeritavad tunnused, kuidas sertifitseerimisorgan neid tunnuseid testib ja sertifitseerimismärgi kasutamist kontrollib. Põhikiri reguleerib ka sertifitseerimismärgi kasutamise tingimusi, sh karistusi. 3. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega täpsustatakse käesoleva artikli lõikes 2 osutatud põhikirja sisu üksikasjad. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 163 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Artikkel 74c Taotluse tagasilükkamine 1. Lisaks ELi kaubamärgi taotluse artiklites 36 ja 37 sätestatud tagasilükkamise põhjustele lükatakse ELi sertifitseerimismärgi taotlus tagasi, kui artiklites 74a ja 74b sätestatud tingimusi ei ole täidetud või kui sertifitseerimismärgi põhikiri on vastuolus avaliku korra või üldtunnustatud moraalipõhimõtetega. 2. ELi sertifitseerimismärgi taotlus lükatakse tagasi ka siis, kui avalikkust võidakse eksitada sertifitseerimismärgi olemuse või tähtsuse osas, eriti kui seda võidakse pidada millekski muuks kui sertifitseerimismärgiks. 3. Taotlust ei lükata tagasi, kui taotleja täidab pärast sertifitseerimismärgi põhikirja muutmist lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuded. Artikkel 74d Kolmandate isikute märkused Kui ametile esitatakse artikli 40 kohaselt kirjalikud märkused ELi sertifitseerimismärgi kohta, võivad kõnealused märkused põhineda ka konkreetsetel alustel, millele tuginedes peaks ELi sertifitseerimismärgi taotluse artikli 74c kohaselt. Artikkel 74e ELi sertifitseerimismärgi kasutamine ELi sertifitseerimismärgi kasutamine iga isiku poolt, kes on artiklis 74b osutatud põhikirja kohaselt selleks volitatud, vastab käesoleva määruse nõuetele, kui täidetud on ka muud käesolevas määruses ELi kaubamärkide kasutamise suhtes sätestatud tingimused. Artikkel 74f Sertifitseerimismärgi põhikirja muutmine 1. ELi sertifitseerimismärgi omanik peab esitama ametile muudetud põhikirja. 2. Muudatusi ei kajastata registris, kui muudetud põhikiri ei vasta artikli 74b nõuetele või kui sellele kohaldatakse üht artiklis 74c osutatud tagasilükkamise põhjustest. 3. Muudetud põhikirjale võib artikli 74d kohaselt esitada ka kirjalikke märkuseid. 4. Käesoleva määruse kohaldamisel jõustuvad sertifitseerimismärgi põhikirja muudatused kuupäeval, mil registrisse tehakse põhikirja muutmise kanne. Artikkel 74g Üleminek Erandina artikli 17 lõikest 1 võib ELi sertifitseerimismärk üle minna ainult isikule, kes täidab artikli 74a lõike 2 nõudeid. Artikkel 74h Isikud, kellel on õigus esitada õiguste rikkumise suhtes hagi 1. Rikkumise suhtes on õigus esitada hagi ainult ELi sertifitseerimismärgi omanikul või tema poolt selleks konkreetselt volitatud isikul. 2. ELi sertifitseerimismärgi omanikul on õigus nõuda hüvitist nende isikute nimel, kellel on luba kasutada sertifitseerimismärki, kui nad on kandnud kahju sertifitseerimismärgi loata kasutamise tagajärjel. Artikkel 74i Tühistamise põhjused Lisaks artikli 51 kohastele tühistamispõhjustele tühistatakse ELi sertifitseerimismärgi omaniku õigused ametile esitatud taotluse või rikkumismenetluses esitatud vastuhagi põhjal, kui täidetud on üks järgmistest tingimustest: a) omanik ei täida enam artikli 74a lõikes 2 sätestatud nõudeid; b) omanik ei võta mõistlikke meetmeid takistamaks sertifitseerimismärgi kasutamist viisil, mis ei ole kooskõlas sertifitseerimismärgi põhikirjas sätestatud kasutamistingimustega, mille muudatused on vastavalt vajadusele registris kajastatud; c) omanik on kasutanud sertifitseerimismärki nii, et see võib eksitada avalikkust artikli 74c lõikes 2 osutatud viisil; d) sertifitseerimismärgi põhikirja muutmist on kajastatud registris vastuolus artikli 74f lõikega 2, välja arvatud juhul, kui sertifitseerimismärgi omanik täidab sertifitseerimismärgi põhikirja täiendavalt muutes kõnealuse artikliga ette nähtud nõuded. Artikkel 74j Kehtetuse alused Lisaks artiklite 52 ja 53 kohastele kehtetuks tunnistamise põhjustele tunnistatakse artikli 74c sätete vastaselt registreeritud ELi sertifitseerimismärk kehtetuks ametile esitatud taotluse või rikkumismenetluses esitatud vastuhagi põhjal, välja arvatud juhul, kui sertifitseerimismärgi omanik täidab sertifitseerimismärgi põhikirja muutes artikliga 74c ette nähtud nõuded. Artikkel 74k Muutmine Ilma et see mõjutaks artikli 112 lõike 2 kohaldamist, ei muudeta ELi sertifitseerimismärgi taotlust või registreeritud ELi sertifitseerimismärki, kui asjaomase liikmesriigi siseriiklike õigusaktidega ei nähta ette garantii- või sertifitseerimismärkide registreerimist direktiivi (EL) 2015/2436 artikli 28 kohaselt.”

68) Artikkel 75 asendatakse järgmisega: „Artikkel 75 Ameti otsused ja teated 1. Ameti otsustes märgitakse põhjused, millel need rajanevad. Otsuste aluseks võivad olla üksnes põhjused või tõendid, mille kohta asjaomastel isikutel on olnud võimalik esitada oma seisukoht. Kui asja suuline arutamine toimub ametis, võidakse otsused esitada suuliselt. Pärast seda edastatakse pooltele kirjalik otsus. 2. Kõigis ameti otsustes, teadetes ja teatistes märgitakse ära vastava küsimuse eest vastutav osakond või üksus ja vastutava ametniku või vastutavate ametnike nimed. Otsustel, teadetel ja teatistel peab olema selle ametniku allkiri või nende ametnike allkirjad või allkirjade asemel ameti trükitud või pitsatiga löödud pitser. Tegevdirektor võib ette näha, et ameti vastutava osakonna või üksuse ja vastutava ametniku või vastutavate ametnike nimed võib identifitseerida muul viisil või et võib kasutada muid identifitseerimisvahendeid kui pitser, kui ameti otsused, teated või teatised edastatakse faksi või muude tehniliste sidevahendite abil. 3. Ameti otsustele, mille kohta võib esitada kaebuse, lisatakse kirjalik teade selle kohta, et kaebus tuleb ametile esitada kirjalikult kahe kuu jooksul pärast asjaomasest otsusest teatamise kuupäeva. Teates juhitakse poolte tähelepanu ka artiklite 58, 59 ja 60 sätetele. Pooled ei saa esitada väiteid selle kohta, et amet ei ole edastanud kaebuse menetlemise kättesaadavust käsitlevaid teatisi.”

69) Artikli 76 lõikele 1 lisatakse järgmine lause: „Artikli 52 kohastes kehtetuks tunnistamise menetlustes piirdub amet läbivaatamisel poolte esitatud põhjuste ja argumentidega.”

70) Artiklile 77 lisatakse järgmine lõige: „4. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 163a vastu delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks suulise menetluse üksikasjalikud sätted, sealhulgas keelte kasutamise üksikasjalik kord vastavalt artiklile 119.”

71) Artiklit 78 muudetakse järgmiselt: a) lõikele 3 lisatakse järgmine lause: „Kutses sisalduv etteteatamise tähtaeg on vähemalt üks kuu, kui ei ole kokku lepitud lühemat tähtaega.”; b) lisatakse järgmised lõiked: „5. Tegevdirektor määrab kindlaks kulud, sealhulgas ettemaksed, mis tuleb katta seoses käesolevas artiklis osutatud tõendite kogumise kuludega. 6. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 163a vastu delegeeritud õigusakte, millega täpsustatakse tõendite kogumise üksikasjalik kord.”

72) Artikkel 79 asendatakse järgmisega: „Artikkel 79 Teatamine 1. Amet teavitab menetluse käigus huvitatud isikuid otsustest ja kutsetest ning mis tahes teatistest või muudest teadetest, millest peale hakkab tähtaeg kulgema või millest tuleb asjaomaseid isikuid teavitada käesoleva määruse või käesoleva määruse kohaselt vastu võetud õigusaktide muude sätete kohaselt või mille on käskinud teatavaks teha tegevdirektor. 2. Tegevdirektor võib määrata kindlaks, millised muud dokumendid lisaks otsustele, mille suhtes kohaldatakse kaebuse esitamise tähtaega, ja kutsetele, tuleb edastada väljastusteatega tähtkirjaga. 3. Teatamine võib toimuda teiste vahenditega, sealhulgas elektrooniliselt. Elektrooniliste vahendite üksikasjad määrab kindlaks tegevdirektor. 4. Kui teatamine toimub avaliku teadaandega, määrab tegevdirektor kindlaks avaliku teadaande avaldamise viisi ja kuupäeva, millest algab ühekuuline tähtaeg, mille möödudes loetakse dokument teatatuks. 5. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 163a vastu delegeeritud õigusakte, millega täpsustatakse teatamise üksikasjalik kord.”

73) Lisatakse järgmised artiklid: „Artikkel 79a Õiguste kaotamisest teatamine Kui amet teeb järelduse, et õiguste kaotamine tuleneb käesolevast määrusest või käesoleva määruse kohaselt vastu võetud õigusaktidest, ilma et oleks tehtud mingit otsust, teatab ta sellest asjaomasele isikule vastavalt artiklile 79. Asjaomane isik võib taotleda selle küsimuse kohta otsuse tegemist kahe kuu jooksul pärast teatest teatamist, kui ta leiab, et ameti järeldused ei ole õiged. Amet võtab sellise otsuse vastu ainult juhul, kui ta on seda taotlevast isikust erineval arvamusel; muul juhul muudab amet oma järeldust ja teatab sellest otsust taotlevale isikule. Artikkel 79b Ametile saadetavad teated 1. Ametile võib esitada teateid elektrooniliselt. Tegevdirektor määrab kindlaks, mis määral ja millistel tehnilistel tingimustel võib kõnealuseid teateid esitada elektrooniliselt. 2. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 163a vastu delegeeritud õigusakte, millega täpsustatakse eeskirjad, mis käsitlevad sidevahendeid, sealhulgas elektroonilisi sidevahendeid, mida menetlusosalised kasutavad ametiga suhtlemisel, ja ameti poolt kättesaadavaks tehtavaid vorme. Artikkel 79c Tähtajad 1. Tähtaega arvestatakse täisaastate, -kuude, -nädalate või -päevade kaupa. Tähtaja arvestus algab asjaomasele sündmusele järgnevast päevast. Tähtaja pikkus ei ole lühem kui üks kuu ega pikem kui kuus kuud. 2. Tegevdirektor määrab enne iga kalendriaasta algust kindlaks päevad, mil amet ei ole dokumentide vastuvõtuks avatud või mil ameti asukohas ei kanta laiali tavaposti. 3. Tegevdirektor määrab kindlaks katkestusperioodi kestuse, kui posti laialikandmine ameti asukohaliikmesriigis on üldiselt katkenud või kui ameti ühendus lubatud elektrooniliste sidevahenditega on tegelikult katkenud. 4. Kui teadete saatmine menetlusosalistelt ametile ja vastupidi on katkenud või häiritud erakorralise sündmuse, näiteks loodusõnnetuse või streigi tõttu, võib tegevdirektor ette näha, et kõiki tähtaegu, mis mööduvad nimetatud sündmuste alguskuupäeval, mille ta on kindlaks määranud, või pärast seda, pikendatakse tema määratud kuupäevani isikute puhul, kelle alaline elukoht või registrijärgne asukoht on asjaomases liikmesriigis, või nende isikute poolt määratud esindajate puhul, kelle asukoht on kõnealuses liikmesriigis. Kõnealuse kuupäeva määramisel hindab tegevdirektor, millal erakorraline sündmus võib lõppeda. Kui sündmus mõjutab ka ameti asukohta, täpsustab tegevdirektor kuupäeva määramisel, et pikendamisotsust kohaldatakse kõikide menetlusosaliste suhtes. 5. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 163a vastu delegeeritud õigusakte, millega täpsustatakse tähtaegade arvutamise ja kestuse üksikasjad. Artikkel 79d Vigade ja ilmsete eksimuste parandamine 1. Amet parandab omal algatusel või poole taotlusel mis tahes keelevead, ümberkirjutamisvead ja ilmsed eksimused oma otsustes ning tehnilised vead, mille amet on teinud kaubamärgi registreerimisel või registreeringu avaldamisel. 2. Kui kaubamärgiomanik nõuab kaubamärgi registreerimisel või registreeringu avaldamisel tehtud vigade parandamist, kohaldatakse artiklit 48a mutatis mutandis. 3. Amet avaldab kaubamärgi registreerimisel või registreeringu avaldamisel tehtud vigade paranduse.”

74) Artikkel 80 asendatakse järgmisega: „Artikkel 80 Otsuste tühistamine 1. Kui amet on teinud registrisse kande või võtnud vastu otsuse, mis sisaldab ilmset ametile omistatavat viga, tagab ta kande kustutamise või otsuse tühistamise. Kui menetluses on ainult üks osaline ning kui kanne või tegu mõjutab tema õigusi, toimub kustutamine või tühistamine isegi juhul, kui viga ei olnud osapoolele teada. 2. Lõikes 1 osutatud tühistamise või kehtetuks tunnistamise teeb kas ameti enda algatusel või ühe menetlusosalise taotlusel kande või otsuse teinud osakond. Registrikande kustutamine või otsuse tühistamine toimub ühe aasta jooksul alates kuupäevast, mil registrisse tehti kanne või võeti vastu otsus, olles konsulteerinud menetlusosalistega ning asjaomase ELi kaubamärgiga seotud ja registrisse kantud õiguste mis tahes omanikega. Amet peab kõnealuste kustutamiste või kehtetuks tunnistamiste kohta registrit. 3. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 163a vastu delegeeritud õigusakte, millega täpsustatakse otsuse kehtetuks tunnistamise või registrikande kustutamise kord. 4. Käesoleva artikli kohaldamine ei piira poolte õigust esitada kaebus artiklite 58 ja 65 kohaselt ega võimalust parandada vigu ja ilmseid eksimusi artikli 79d kohaselt. Kui ameti otsuse kohta, mis sisaldab viga, on esitatud kaebus, kaob kaebuse menetlemise eesmärk, kui amet tühistab oma otsuse käesoleva artikli lõike 1 kohaselt. Viimasel juhul hüvitatakse kaebuse esitajale kaebuse esitamise lõiv.”

75) Artiklit 82 muudetakse järgmiselt: a) lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Käesolevat artiklit ei kohaldata artiklis 27, artikli 29 lõikes 1, artikli 33 lõikes 1, artikli 36 lõikes 2, artikli 41 lõigetes 1 ja 3, artikli 47 lõikes 3, artiklis 60, artikli 65 lõikes 5, artikli 81 lõikes 2 ja artiklis 112 osutatud tähtaegade ega käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud tähtaegade ega sellise tähtaja suhtes, mis on ette nähtud vanemuse nõudmiseks artikli 34 kohaselt pärast taotluse esitamist.”; b) lõige 4 asendatakse järgmisega: „4. Kui amet võtab taotluse vastu, käsitatakse tähtpäeva möödumisest tulenevaid tagajärgi mittesaabunutena. Kui otsus tehti tähtpäeva ja menetluse jätkamist käsitleva taotluse esitamise vahel, vaatab tegemata jäetud toimingu kohta otsuse tegemiseks pädev osakond otsuse läbi ja teeb uue otsuse juhul, kui tegemata jäetud toimingu tegemine on selleks piisav. Kui amet leiab pärast otsuse läbivaatamist, et algset otsust ei ole vaja muuta, kinnitatakse seda kirjalikult.”

76) Lisatakse järgmine artikkel: „Artikkel 82a Menetluse katkestamine 1. Menetlus ametis katkestatakse: a) ELi kaubamärgi taotleja või omaniku või siseriiklike õigusaktide alusel tema nimel tegutseva isiku surma või teovõimetuks muutumise korral. Kui surm või teovõimetuks muutumine ei mõjuta määruse artikli 93 kohaselt määratud esindaja volitusi, katkestatakse menetlus ainult esindaja taotluse alusel; b) kui ELi kaubamärgi taotleja või omanik on tema omandi suhtes algatatud kohtuprotsessi tõttu õiguslikel põhjustel sunnitud loobuma ametis menetluse jätkamisest; c) kui ELi kaubamärgi taotleja või omaniku esindaja sureb, kaotab teovõime või on nimetatud esindaja omandi suhtes algatatud kohtuprotsessi tõttu õiguslikel põhjustel sunnitud loobuma ametis menetluse jätkamisest. 2. Ametis toimuvat menetlust jätkatakse kohe, kui on kindlaks tehtud isik, kes on volitatud menetlust jätkama. 3. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 163a vastu delegeeritud õigusakte, millega täpsustatakse ametis menetluse jätkamise üksikasjalik kord.”

77) Artikkel 83 asendatakse järgmisega: „Artikkel 83 Viide üldpõhimõtetele Kui käesolevas määruses või käesoleva määruse kohaselt vastu võetud õigusaktides puuduvad menetlust reguleerivad sätted, võtab amet arvesse liikmesriikides üldiselt tunnustatud menetlusõiguse põhimõtteid.”

78) Artiklit 85 muudetakse järgmiselt: a) lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Vastulausemenetluse, tühistamismenetluse, kehtetuks tunnistamise menetluse või kaebuse menetluse kaotanud pool kannab teise poole tasutud lõivud. Ilma et see piiraks artikli 119 lõike 6 kohaldamist, kannab kaotanud pool ka kõik teise poole menetluskulud, sealhulgas sõidu- ja elamiskulud ning artikli 93 lõike 1 tähenduses esindaja tasud käesoleva artikli lõike 1a kohaselt vastu võetud rakendusmääruses sätestatud iga kulukategooria astmestiku piires. Lõiv, mille peab tasuma menetluse kaotanud pool, piirdub teise poole tasutud lõivudega vastulause esitamise, ELi kaubamärgi tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotlemise või kaebuse esitamise eest.”; b) lisatakse järgmine lõige: „1a. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles määratakse kindlaks menetluse võitnud poole tegelike menetluskulude maksimummäärad. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 163 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Sõidu- ja elamiskuludega seonduvate summade kindlaksmääramisel võtab komisjon arvesse vahemaad poole, esindaja või tunnistaja või eksperdi elukoha või tegevuskoha ja suulise menetluse toimumise koha vahel ning menetluse etappi, mille käigus kulud tekivad, ning artikli 93 lõike 1 tähenduses esindamise kuludega seoses ka vajadust tagada, et teine pool ei kuritarvita kulude kandmise kohustust taktikalistel põhjustel. Elamiskulud arvutatakse liidu ametnike personalieeskirjade ja liidu muude teenistujate teenistustingimuste kohaselt, mis on kehtestatud nõukogu määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 ( *4 ). Menetluse kaotanud pool kannab ainult ühe vastuväite esitaja ja, kui see on asjakohane, ühe esindaja kulud. c) lõige 6 asendatakse järgmisega: „6. Vastulausete osakond või tühistamisosakond või apellatsiooninõukogu määrab kindlaks käesoleva artikli lõigete 1–5 kohaselt tasutavad kulud, kui neid piiratakse ametile tasutavate lõivude ja esindamiskuludega. Muudel juhtudel määrab apellatsiooninõukogu kantselei või vastulausete osakonna või tühistamisosakonna töötaja taotluse korral kindlaks hüvitatavate kulude summa. Taotlus võetakse vastu üksnes kahe kuu jooksul alates kuupäevast, mil taotlusega hõlmatud kulude kindlaksmääramise otsus muutub lõplikuks, ning taotlusele on lisatud arve ja nõuet põhjendavad tõendid. Artikli 93 lõike 1 kohase esindamise kulude osas piisab esindaja kinnitusest kulude kandmise kohta. Muude kulude osas piisab nende usaldusväärsuse kindlakstegemisest. Kui kulude summa määratakse kindlaks käesoleva lõike esimese lause kohaselt, määratakse esindamiskulud sellises ulatuses, mis on sätestatud käesoleva artikli lõike 1a kohaselt vastu võetud õigusaktiga ning hoolimata sellest, kas neid on tegelikult kantud.”; d) lisatakse järgmine lõige: „7. Otsus kulude kindlaksmääramise kohta, mis sisaldab põhjendusi, millel otsus põhineb, võidakse läbi vaadata vastulausete osakonna või tühistamisosakonna või apellatsiooninõukogu otsusega, mis tehakse taotluse alusel, mis esitatakse ühe kuu jooksul alates menetluskulude teate saamisest. Taotlust ei loeta esitatuks enne, kui on tasutud kulusummade läbivaatamise lõiv. Olenevalt asjaoludest teeb vastulausete osakond, tühistamisosakond või apellatsiooninõukogu kulude kindlaksmääramise otsuse läbivaatamise taotlust käsitleva otsuse suulise menetluseta.”

79) Artikli 86 lõike 2 teine lause asendatakse järgmisega: „Iga liikmesriik määrab ühe ametiasutuse, kes vastutab lõikes 1 osutatud otsuse autentsuse kontrollimise eest, ja edastab kõnealuse asutuse kontaktandmed ametile, Euroopa Kohtule ja komisjonile. Kõnealune ametiasutus lisab otsusele korralduse otsuse täitmise kohta ainukese formaalsusena peale otsuse autentsuse tõestamise.”

80) Artikkel 87 asendatakse järgmisega: „Artikkel 87 ELi kaubamärkide register 1. Amet peab ELi kaubamärkide registrit ja ajakohastab seda. 2. Register sisaldab ELi kaubamärgi taotluste ja registreerimise kohta järgmisi kandeid: a) taotluse esitamise kuupäev; b) taotluse toimiku number; c) taotluse avaldamise kuupäev; d) taotleja nimi ja aadress; e) esindaja nimi ja tegevuskoht, välja arvatud artikli 92 lõike 3 esimese lauses osutatud esindaja; f) kaubamärgi kujutis koos märkusega kaubamärgi olemuse kohta ning kaubamärgi kirjeldus, kui see on asjakohane; g) toodete ja teenuste nimetused; h) andmed artikli 30 kohaselt esitatud prioriteedinõuete kohta; i) andmed artikli 33 kohaselt esitatud näituseprioriteeti käsitlevate nõuete kohta; j) andmed artiklis 34 osutatud registreeritud varasema kaubamärgi vanemust käsitlevate nõuete kohta; k) kinnitus selle kohta, et kaubamärk on kasutamise käigus omandanud eristusvõime artikli 7 lõike 3 kohaselt; l) märge selle kohta, et kaubamärk on kollektiivmärk; m) märge selle kohta, et kaubamärk on sertifitseerimismärk; n) keel, milles taotlus on esitatud, ja taotleja poolt taotluses märgitud teine keel artikli 119 lõike 3 kohaselt; o) kaubamärgi registris registreerimise kuupäev ja registrinumber; p) teatis selle kohta, et taotlus tuleneb Euroopa Liitu nimetava rahvusvahelise registreeringu muutumisest lähtuvalt käesoleva määruse artiklist 161, lisaks rahvusvahelise registreeringu kuupäev lähtuvalt Madridi protokolli artikli 3 lõikest 4 või rahvusvahelisele registreerimisele järgnev territoriaalse kaitse Euroopa Liidule laiendamise registreerimise kuupäev lähtuvalt Madridi protokolli artikli 3ter lõikest 2 ning vajaduse korral rahvusvahelise registreeringu prioriteedikuupäev. 3. Lisaks sisaldab register järgmisi kandeid koos iga sellise kande tegemise kuupäevaga: a) ELi kaubamärgi omaniku nime, aadressi või kodakondsuse muutus ja taotleja elu-, asu- või tegevuskoha riigi muutus; b) muu kui artikli 92 lõike 3 esimeses lauses osutatud esindaja nime või tegevuskoha aadressi muutus; c) kui määratakse uus esindaja, siis selle esindaja nimi ja tegevuskoha aadress; d) kaubamärgi muutmine artiklite 43 ja 48 kohaselt ning vigade parandused; e) teatis kollektiivkaubamärgi põhikirja muutmise kohta artikli 71 kohaselt; f) andmed määruse artiklis 34 osutatud registreeritud varasema kaubamärgi vanemust käsitlevate nõuete kohta artikli 35 kohaselt; g) täielik või osaline üleminek artikli 17 kohaselt; h) asjaõiguse seadmine või üleminek artikli 19 kohaselt ja asjaõiguse olemus; i) sundtäitmine artikli 20 kohaselt ja maksejõuetusmenetlus artikli 21 kohaselt; j) litsentsi andmine või üleminek artikli 22 kohaselt ja kui see on kohaldatav litsentsi liik; k) registreeringu pikendamine artikli 47 kohaselt, pikendamise jõustumise kuupäev ja piirangud artikli 47 lõike 4 kohaselt; l) märge registreeringu kehtivuse lõppemise kindlakstegemise kohta artikli 47 kohaselt; m) kaubamärgiomaniku avaldus taotluse tagasivõtmise või kaubamärgist loobumise kohta vastavalt artiklitele 43 ja 50; n) vastulause esitamise kuupäev ja vastulause üksikasjad artikli 41 kohaselt või taotluse esitamise kuupäev artikli 56 kohaselt või tühistamist või kehtetuks tunnistamist käsitleva vastuhagi esitamise kuupäev artikli 100 lõike 4 kohaselt või kaebuse esitamise kuupäev artikli 60 kohaselt; o) vastulause või taotluse või vastuhagi kohta tehtud otsuse kuupäev ja sisu artikli 57 lõike 6 või artikli 100 lõike 6 kolmanda lause kohaselt või kaebuse kohta tehtud otsuse kuupäev ja sisu artikli 64 kohaselt; p) märge muutmistaotluse saamise kohta artikli 113 lõike 2 kohaselt; q) käesoleva artikli lõike 2 punkti e kohaselt registrisse kantud esindaja registrist kustutamine; r) siseriikliku kaubamärgi vanemuse kustutamine; s) käesoleva lõike punktides h, i ja j osutatud kannete muutmine või registrist kustutamine; t) ELi kaubamärgi asendamine rahvusvahelise registreeringuga artikli 157 kohaselt; u) ELi kaubamärgi taotlusel põhineva rahvusvahelise registreeringu kuupäev ja number, mis on registreeritud ELi kaubamärgina artikli 148 lõike 1 kohaselt; v) ELi kaubamärgil põhineva rahvusvahelise registreeringu kuupäev ja number artikli 148 lõike 2 kohaselt; w) taotluse jagamine artikli 44 kohaselt ja registreeringu jagamine artikli 49 kohaselt koos käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud kannetega jagatud registreeringu kohta ning algse registreeringu kaupade ja teenuste muudetud loetelu; x) otsuse või registrisse kandmise tühistamine artikli 80 kohaselt, kui tühistamine puudutab avaldatud otsust või registrisse kandmist; y) teatis sertifitseerimismärgi põhikirja muutmise kohta artikli 74f kohaselt. 4. Tegevdirektor võib otsustada, et registrisse kantaks artikli 123 lõike 4 kohaselt ka muid andmeid peale käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 nimetatud andmete. 5. Registrit võib pidada elektrooniliselt. Amet kogub, organiseerib, avalikustab ja säilitab lõike 9 kohastel eesmärkidel lõigetes 2 ja 3 nimetatud andmeid, kaasa arvatud isikuandmed. Amet hoiab registri avalikkusele kergesti kättesaadavana. 6. ELi kaubamärgi omanikule teatatakse kõigist registris tehtud muudatustest. 7. Taotluse alusel väljastab amet registrist kinnitatud või kinnitamata väljavõtteid, mille eest tuleb tasuda lõiv. 8. Lõigetes 2 ja 3 esitatud kannete andmeid, kaasa arvatud isikuandmeid, töödeldakse järgmistel eesmärkidel: a) käesolevas määruses ja selle kohaselt vastu võetud õigusaktides kirjeldatud taotluste ja/või registreeringute haldamine; b) ametiasutustele ja ettevõtjatele tutvumiseks ja teabe hankimiseks mõeldud avaliku registri pidamine eesmärgiga võimaldada neil kasutada käesoleva määrusega neile antud õiguseid ja saada teavet kolmandatele isikutele kuuluvate varasemate õiguste kohta ning c) aruannete ja statistika koostamine, et võimaldada ametil optimeerida oma tegevust ja parandada süsteemi toimimist. 9. Kõik lõigete 2 ja 3 kohaste kannete andmeid, kaasa arvatud isikuandmeid, peetakse avalikkusele huvi pakkuvateks andmeteks ja neile on juurdepääs kõigil kolmandatel isikutel. Õiguskindluse huvides säilitatakse registri kandeid määramata aja jooksul.”

81) Lisatakse järgmised artiklid: „Artikkel 87a Andmebaas 1. Lisaks kohustusele pidada registrit artikli 87 tähenduses kogub amet kõik andmed, mille käesoleva määruse või selle kohaselt vastu võetud õigusaktide kohaselt esitavad taotlejad või teised menetluses osalevad isikud, ja säilitab need elektroonilises andmebaasis. 2. Elektrooniline andmebaas võib lisaks artikli 87 kohaselt registrisse kantud isikuandmetele sisaldada selliseid andmeid, mis on nõutavad käesoleva määruse või selle kohaselt vastu võetud õigusaktide kohaselt. Selliste andmete kogumine, säilitamine ja töötlemine toimub järgmistel eesmärkidel: a) käesolevas määruses ja selle kohaselt vastu võetud õigusaktides kirjeldatud taotluste ja/või registreeringute haldamine; b) asjaomaste menetluste läbiviimiseks vajalikule teabele juurdepääsu lihtsustamine ja tõhustamine; c) taotluse esitajate ja teiste menetluses osalevate isikutega suhtlemine; d) aruannete ja statistika koostamine, et võimaldada ametil optimeerida oma tegevust ja parandada süsteemi toimimist. 3. Tegevdirektor määrab kindlaks elektroonilisele andmebaasile juurdepääsu tingimused ja viisi, kuidas võib teha masinloetaval kujul kättesaadavaks andmebaasi sisu, välja arvatud käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud isikuandmed, kuid kaasa arvatud artiklis 87 loetletud isikuandmed, sealhulgas tasud sellise juurdepääsu eest. 4. Juurdepääs lõikes 2 nimetatud isikuandmetele on piiratud ja neid andmeid ei avalikustata ilma asjaomase isiku selgesõnalise nõusolekuta. 5. Kõiki andmeid säilitatakse tähtajatult. Asjaomane isik võib siiski taotleda kõigi isikuandmete kustutamist andmebaasist 18 kuu möödumisel kaubamärgi kehtivusaja või asjaomase inter partes menetluse lõppemisest. Tal on õigus igal ajal lasta parandada ebaõigeid või valeandmeid. Artikkel 87b Internetijuurdepääs otsustele 1. Läbipaistvuse ja prognoositavuse huvides tehakse ameti otsused kättesaadavaks internetis üldsusele teadmiseks ja tutvumiseks. Kõik otsuse vastuvõtmisega lõppenud menetluses osalenud isikud võivad taotleda otsuses sisalduvate isikuandmete kustutamist. 2. Amet võib teha internetis kättesaadavaks oma ülesannetega seotud siseriiklike ja Euroopa Liidu kohtute otsused, et suurendada üldsuse teadlikkust intellektuaalomandialastes küsimustes ja edendada tavade ühtlustamist. Amet järgib esialgsel avaldamisel isikuandmete suhtes sätestatud tingimusi.”

82) Artiklit 88 muudetakse järgmiselt: a) lõige 4 asendatakse järgmisega: „4. Kui toimikutega tutvutakse käesoleva artikli lõike 2 või 3 kohaselt, võib tutvumiseks mitte anda artikli 137 kohase väljaarvamise või taandamisega seotud dokumente, otsuste ja arvamuste kavandeid ning kõiki teisi ametisiseseid dokumente, mida kasutatakse otsuste ja arvamuste ettevalmistamiseks, ning toimikute osi, mida asjaomane pool soovis enne toimikuga tutvumise taotluse esitamist säilitada konfidentsiaalsena, kui toimiku sellise osaga tutvumine ei ole põhjendatud tutvumist taotleva isiku ülekaaluka õigustatud huviga.”; b) lisatakse järgmised lõiked: „5. ELi kaubamärgitaotlustega ja ELi registreeritud kaubamärkide toimikutega tutvumisel võimaldatakse tutvuda originaali või ärakirjaga, või kui toimik on salvestatud muude tehniliste vahenditega, siis nende salvestistega. Tegevdirektor määrab kindlaks tutvumise viisi. 6. Kui toimikutega tutvumine toimub lõikes 7 sätestatu kohaselt, ei loeta toimikutega tutvumise taotlust esitatuks enne, kui nõutud lõiv on tasutud. Lõivu ei pea tasuma, kui tutvumine tehniliste vahenditega tehtud salvestistega toimub võrgukeskkonnas. 7. Toimikutega tutvutakse ameti tööruumides. Taotluse korral väljastatakse toimikuga tutvumiseks toimiku dokumentide ärakirjad. Ärakiri väljastatakse pärast lõivu tasumist. Taotluse korral väljastab amet pärast lõivu tasumist ka ELi kaubamärgi taotluse kinnitatud või kinnitamata ärakirja. 8. Ameti toimikutega, mis on seotud liitu nimetavate rahvusvaheliste registreeringutega, võib tutvuda, esitades selleks taotluse, alates artikli 152 lõikes 1 osutatud teate avaldamise kuupäevast ning kooskõlas käesoleva artikli lõigetes 1, 3 ja 4 sätestatud tingimustega. 9. Kohaldades lõikes 4 sätestatud piiranguid, võib amet taotluse põhjal ja pärast vastava lõivu tasumist edastada teavet kõigist taotletava ELi kaubamärgi või registreeritud ELi kaubamärgi toimikutest. Amet võib siiski nõuda, et kasutataks võimalust tutvuda toimiku endaga, kui see on edastatava teabe hulka arvestades otstarbekas.”

83) Lisatakse järgmine artikkel: „Artikkel 88a Toimikute pidamine 1. Amet peab toimikut iga menetluse kohta, mis on seotud ELi kaubamärgi taotlusega või ELi kaubamärgi registreerimisega. Tegevdirektor määrab kindlaks, millises vormis kõnealuseid toimikuid peetakse. 2. Elektroonilise säilitamise korral säilitatakse elektroonilisi toimikuid või nende varukoopiaid tähtajatult. Menetlusosaliste esitatud originaaldokumendid, mis moodustavad elektrooniliste toimikute aluse, kõrvaldatakse pärast tegevdirektori määratud ajavahemiku möödumist. 3. Kui toimikuid või toimikute osi peetakse muul viisil kui elektrooniliselt, siis säilitatakse selliste toimikute osaks olevaid dokumente või tõendeid vähemalt viis aastat pärast selle aasta lõppu, mil taotlus tagasi lükatakse või tagasi võetakse või loetakse tagasivõetuks, ELi kaubamärgi registreeringu kehtivus lõpeb täielikult määruse artikli 47 kohaselt, täielik loobumine ELi kaubamärgist registreeritakse artikli 50 kohaselt või ELi kaubamärk kustutatakse lõplikult registrist artikli 57 lõike 6 või artikli 100 lõike 6 kohaselt.”

84) Artikkel 89 asendatakse järgmisega: „Artikkel 89 Perioodilised väljaanded 1. Amet annab perioodiliselt välja: a) ELi kaubamärgibülletääni, mis sisaldab avaldatud taotlusi ja registrisse tehtud kandeid ning muid andmeid, mis on seotud ELi kaubamärkide taotluste või registreeringutega, mille avaldamine on ette nähtud käesoleva määrusega või selle kohaselt vastu võetud õigusaktidega; b) ameti teatajat, mis sisaldab tegevdirektori üldisi teadaandeid ning muud käesoleva määruse või selle rakendamisega seotud teavet. Esimese lõigu punktides a ja b osutatud väljaanded võib avaldada elektrooniliselt. 2. Euroopa Liidu kaubamärgibülletääni väljaandmise viisi ja sageduse peab kindlaks määrama tegevdirektor. 3. Ameti teatajat antakse välja ameti ametlikes keeltes. Tegevdirektor võib siiski ette näha, et teatavad andmed avaldatakse ameti teatajas kõigis liidu ametlikes keeltes. 4. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles täpsustatakse: a) kuupäev, mida käsitatakse ELi kaubamärgibülletäänis avaldamise kuupäevana; b) viis, kuidas avaldatakse kanded seoses sellise kaubamärgi registreerimisega, mis ei sisalda muudatusi võrreldes taotluse avaldamisega; c) ameti teataja väljaannete avalikkusele kättesaadavaks tegemise vormid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 163 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.”

85) Artiklit 90 muudetakse järgmiselt: a) enne esimest lõiget lisatakse „1”; b) lisatakse järgmised lõiked: „2. Amet ei nõua lõivu teabe edastamise või toimikute tutvumiseks andmise eest. 3. Komisjon võtab vastu rakendusakti, milles täpsustatakse üksikasjalikud eeskirjad ameti ja liikmesriikide asutuste vahelise teabevahetuse ning toimikute tutvumiseks andmise kohta, võttes arvesse piiranguid, mida vastavalt artiklile 88 kohaldatakse ELi kaubamärkide taotluste või registreeringutega seonduvate toimikute tutvumise suhtes, kui need on avatud kolmandatele isikutele. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 163 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.”

86) Artikli 92 lõiked 2 kuni 4 asendatakse järgmisega: „2. Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 3 teise lause kohaldamist, peab füüsilistel ja juriidilistel isikutel, kelle alaline asukoht või peamine tegevuskoht või tegelik ja toimiv tööstus- või kaubandusettevõte ei asu Euroopa Majanduspiirkonnas, olema artikli 93 lõike 1 kohane esindaja kõikideks ametis tehtavateks käesoleva määruse kohasteks toiminguteks, välja arvatud ELi kaubamärgi taotluse esitamiseks. 3. Füüsilisi ja juriidilisi isikuid, kelle alaline asukoht või peamine tegevuskoht või tegelik ja toimiv tööstus- või kaubandusettevõte asub Euroopa Majanduspiirkonnas, võib ametiga suhtlemisel esindada nende töötaja. Käesoleva lõikega hõlmatud juriidilise isiku töötaja võib esindada ka teisi juriidilisi isikuid, kel on eespool nimetatud juriidilise isikuga majandussidemed, isegi juhul, kui nimetatud teiste juriidiliste isikute alaline asukoht või peamine tegevuskoht või tegelik ja toimiv tööstus- või kaubandusettevõte ei asu Euroopa Majanduspiirkonnas. Töötajad, kes esindavad isikuid käesoleva lõike tähenduses, esitavad ametile ameti taotlusel või asjakohasel juhul menetlusosalise taotlusel toimikusse lisamiseks allkirjastatud volituse. 4. Kui rohkem kui üks taotleja või rohkem kui üks kolmas isik tegutsevad ühiselt, määratakse ühine esindaja.”

87) Artiklit 93 muudetakse järgmiselt: a) lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega: „1. Füüsilisi ja juriidilisi isikuid võib ametis esindada üksnes: a) Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis kutsenõuetele vastav õigusala töötaja, kelle tegevuskoht on Euroopa Majanduspiirkonnas, kuivõrd ta on nimetatud riigis pädev olema esindajaks kaubamärgiga seotud küsimustes; b) kutseline esindaja, kelle nimi on kantud nimekirja, mida sel otstarbel peab amet. Ametiga suhtlevad esindajad esitavad ameti või, kui see on asjakohane, teise menetlusosalise nõudel ametile toimikusse lisamiseks allkirjastatud volituse. 2. Kutseliste esindajate nimekirja võib kanda iga füüsilise isiku, kes vastab järgmistele tingimustele: a) ta on Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi kodanik; b) tema tegevuskoht või töökoht asub Euroopa Majanduspiirkonnas; c) tal on õigus esindada Beneluxi intellektuaalomandi büroos või Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi tööstusomandi õiguskaitse keskametis kaubamärki käsitlevates küsimustes füüsilisi ja juriidilisi isikuid. Kui asjaomases riigis ei ole sellise õiguse eelduseks erilised kutseoskused, peavad nimekirja kandmist taotlevad isikud, kes tegutsevad kaubamärgiküsimustes esindajana Beneluxi intellektuaalomandi büroos või kõnealuse liikmesriigi tööstusomandi õiguskaitse keskametis, olema seda teinud vähemalt viis aastat. Seevastu isikutelt, kelle kutseoskusi tegutseda füüsilise või juriidilise isiku esindajana kaubamärgiküsimustes Beneluxi intellektuaalomandi büroos või mõne Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi tööstusomandi õiguskaitse keskametis on tunnustatud asjaomase riigi õigusaktide kohaselt, ei nõuta nimetatud ameti pidamise kogemust.”; b) lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega: „4. Tegevdirektor võib teha erandi: a) lõike 2 punkti c teises lauses sätestatud nõudest, kui taotleja tõendab, et ta on omandanud nõutava kvalifikatsiooni muul viisil; b) lõike 2 punktis a sätestatud nõudest kõrgelt kvalifitseeritud spetsialistide puhul, kui lõike 2 punktide b ja c nõuded on täidetud. 5. Isiku võib kutseliste esindajate nimekirjast välja arvata tema soovil või siis, kui tema pädevus esindajana tegutseda lõpeb. Kutseliste esindajate nimekirja muudatused avaldatakse ameti teatajas.”

88) Lisatakse järgmine artikkel: „Artikkel 93a Volituste delegeerimine Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 163a vastu delegeeritud õigusakte, milles määratakse kindlaks järgmine: a) artikli 92 lõikes 4 osutatud ühise esindaja nimetamise tingimused ja kord; b) tingimused, mille kohaselt peavad artikli 92 lõikes 3 osutatud töötajad ja artikli 93 lõikes 1 osutatud kutselised esindajad esitama ametile esindamise õiguse saamiseks allkirjastatud volituse, ning kõnealuse volituse sisu; c) asjaolud, mille kohaselt kõrvaldatakse isik artikli 93 lõikes 5 osutatud kutseliste esindajate nimekirjast.”

89) X jaotise 1. jao pealkiri asendatakse järgmisega: „Kohtualluvust ja kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades käsitlevate liidu õigusnormide kohaldamine”.

90) Artiklit 94 muudetakse järgmiselt: a) pealkiri asendatakse järgmisega. „Kohtualluvust ja kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades käsitlevate liidu õigusnormide kohaldamine”; b) lõikes 1 asendatakse tekst „määrust (EÜ) nr 44/2001” tekstiga „kohtualluvust ja kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades käsitlevaid liidu õigusnorme” ning tehakse vajalikud grammatilised kohandused; c) lisatakse järgmine lõige: „3. Käesoleva määruse viited määrusele (EÜ) nr 44/2001 hõlmavad vajaduse korral Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahel 19. oktoobril 2005 sõlmitud lepingut kohtualluvuse ja kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades.”

91) Artikli 96 punktis c asendatakse tekst „artikli 9 lõike 3 teises lauses” tekstiga „artikli 9b lõikes 2”.

92) Artikli 99 lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. Artikli 96 punktides a ja c osutatud toimingute puhul võetakse muul viisil kui vastuhagina esitatud taotlus ELi kaubamärgi tühistamise kohta vastu, kui kostja väidab, et ELi kaubamärgi võib tühistada tegeliku kasutamise puudumise tõttu rikkumismenetluse hagi esitamise ajal.”

93) Artiklit 100 muudetakse järgmiselt: a) lõige 4 asendatakse järgmisega: „4. ELi kaubamärkide kohus, kellele on esitatud vastuhagi ELi kaubamärgi tühistamiseks või kehtetuks tunnistamiseks, ei vaata vastuhagi läbi enne, kui huvitatud isik või kohus on teatanud ametile vastuhagi esitamise kuupäeva. Amet kannab kõnealuse teabe registrisse. Kui ELi kaubamärgi tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotluse käsitlemine on ametis alanud enne vastuhagi esitamist, teatab amet sellest kohtule, kes peatab menetluse kooskõlas artikli 104 lõikega 1 seniks, kuni taotluse kohta tehakse lõppotsus või see võetakse tagasi.”; b) lõige 6 asendatakse järgmisega: „6. Kui ELi kaubamärkide kohus on teinud ELi tühistamise või kehtetuks tunnistamise vastuhagi puhul jõustunud kohtuotsuse, saadab kohus või siseriiklike menetluste mis tahes osapool viivitamata otsuse koopia ametile. Amet või mõni muu huvitatud pool võivad sellise saatmise kohta nõuda teavet. Amet teeb otsuse kohta registrisse kande ja võtab vajalikud meetmed resolutiivosa täitmiseks.”

94) Artikli 101 lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Käesoleva määrusega reguleerimata kaubamärgiküsimustes kohaldab asjaomane ELi kaubamärkide kohus kohaldatava siseriikliku õiguse sätteid.”

95) Artikli 102 lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. ELi kaubamärkide kohus võib samuti kohaldada asjaomase õiguse kohaseid meetmeid või otsuseid, mida ta peab juhtumi asjaolude puhul asjakohaseks.”

96) Pealkiri „4. jagu. Üleminekusäte” ja artikkel 108 jäetakse välja.

97) Artikkel 113 asendatakse järgmisega: „Artikkel 113 Muutmisavalduse esitamine, avaldamine ja edastamine 1. Muutmisavaldus esitatakse ametile artikli 112 lõikes 4, 5 või 6 ette nähtud aja jooksul ning selles märgitakse muutmise alused vastavalt artikli 112 lõike 1 punktile a või b, liikmesriigid, kelle osas muutmist taotletakse, ning muutmisega seotud kaubad ja teenused. Kui muutmist nõutakse pärast seda, kui registreeringut ei õnnestunud pikendada, algab artikli 112 lõikes 5 sätestatud kolmekuuline ajavahemik päevast, mis järgneb viimasele päevale, mil pikendustaotlust artikli 47 lõike 3 alusel on veel võimalik esitada. Muutmisavaldust ei loeta esitatuks enne, kui muutmislõiv on tasutud. 2. Kui muutmisavaldus seondub ELi kaubamärgi juba avaldatud taotlusega või ELi kaubamärgiga, registreeritakse iga sellise avalduse laekumine registris ning muutmisavaldus avaldatakse. 3. Amet kontrollib, kas taotletud muudatus vastab käesolevas määruses, eelkõige artikli 112 lõigetes 1, 2, 4, 5 ja 6 ning käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud tingimustele ning käesoleva artikli lõike 6 kohaselt vastu võetud rakendusaktis sätestatud vorminõuetele. Kui taotlust reguleerivad tingimused ei ole täidetud, teavitab amet taotlejat nendest puudustest. Kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, lükkab amet muutmisavalduse tagasi. Kui kohaldatakse artikli 112 lõiget 2, lükkab amet muutmisavalduse vastuvõetamatuna tagasi vaid nende liikmesriikide puhul, kelle jaoks muutmine selle sätte kohaselt on välistatud. Kui muutmisavalduse lõivu ei ole tasutud artikli 112 lõike 4, 5 või 6 kohaselt kolme kuu jooksul, teatab amet taotlejale, et muutmistaotlust ei loeta esitatuks. 4. Kui amet või ELi kaubamärgi kohus on ELi kaubamärgitaotlu