1962R0031 — ET — 01.01.2006 — 003.002

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:







(*) Käesolevat akti ei ole eesti keeles avaldatud.









▼B

REGULATION No 31 (EEC), 11 (EAEC),

laying down the Staff Regulations of Officials and the Conditions of Employment of Other Servants of the European Economic Community and the European Atomic Energy Community







THE COUNCIL OF THE EUROPEAN ECONOMIC COMMUNITY, THE COUNCIL OF THE EUROPEAN ATOMIC ENERGY COMMUNITY, Having regard to the Treaty establishing the European Economic Community, and in particular Articles 179, 212 and 215 thereof; Having regard to the Treaty establishing the European Atomic Energy Community, and in particular Articles 152, 186 and 188 thereof; Having regard to the Protocol on the Privileges and Immunities of the European Economic Community, and in particular Articles 6 and 14 thereof; Having regard to the Protocol on the Privileges and Immunities of the European Atomic Energy Community, and in particular Articles 6 and 14 thereof; Having regard to the proposals submitted by the Commissions in accordance with Article 14 of the Protocols on the Privileges and Immunities of the European Economic Community and of the European Atomic Energy Community; Having regard to the Opinion of the European Parliament; Having regard to the Opinion of the Court of Justice of the European Communities; Whereas it is for the Councils, acting unanimously, in co-operation with the Commissions and after consulting the other institutions concerned, to lay down the Staff Regulations of officials and the Conditions of Employment of other servants of the European Economic Community and the European Atomic Energy Community; Whereas those Staff Regulations and Conditions of Employment should be such as to secure for the Communities the services of staff of the highest standard of independence, ability, efficiency and integrity, recruited on the broadest possible geographical basis from among nations of Member States of the Communities, and at the same time to enable such staff to discharge their duties in conditions which will ensure maximum efficiency; HAS ADOPTED THIS REGULATION:







Sole Article

The Staff Regulations of officials and the Conditions of Employment of other servants of the European Economic Community and the European Atomic Energy Community are laid down in the Annex, which forms an integral part of this Regulation.

This Regulation shall enter into force on 1 January 1962.

This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States.









▼M15

EUROOPA ÜHENDUSTE AMETNIKE PERSONALIEESKIRJAD

▼B

SISUKORD I jaotis: Üldsätted 1 – 10c II jaotis: Ametnike õigused ja kohustused 11 – 26a III jaotis: Ametnike teenistuskäik 1. peatükk: Töölevõtmine 27 – 34 2. peatükk: Halduslik seisund 35 1. jagu: Teenistus 36 2. jagu: Lähetus 37 – 39 3. jagu: Puhkuse võtmine isiklikel põhjustel 40 4. jagu: Reservi arvamine 41 5. jagu: Puhkus seoses sõjaväeteenistusega 42 6. jagu: Lapsehooldus- või perepuhkus 42a ja 42b 3. peatükk: Aruanded, kõrgemale ametijärgule tõusmine ja ametialane edutamine 43 – 46 4. peatükk: Teenistuse lõpetamine 47 1. jagu: Ametist lahkumine 48 2. jagu: Tagandamine 49 3. jagu: Teenistuse huvides teenistusest vabastamine 50 4. jagu: Ebapädevust käsitlevad menetlused 51 5. jagu: Pensionilejäämine 52 ja 53 6. jagu: Aunimetus 54 IV jaotis: Ametnike töötingimused 1. peatükk: Tööaeg 55 – 56c 2. peatükk: Puhkus 57 – 60 3. peatükk: Riigipühad 61 V jaotis: Ametnike töötasud ja sotsiaalkindlustushüvitised 1. peatükk: Töötasu ja kulude korvamine 1. jagu: Töötasu 62 – 70 2. jagu: Kulude korvamine 71 2. peatükk: Sotsiaalkindlustushüvitised 72 – 76a 3. peatükk: Pensionid ja invaliidsustoetus 77 – 84 4. peatükk: Alusetult makstud summade tagasimaksmine 85 5. peatükk: Õiguste üleminek ühendustele 85a VI jaotis: Distsiplinaarmeetmed 86 VII jaotis: Edasikaebamine 90 – 91a VIII jaotis: Ühenduste teaduslike või tehniliste teenistusüksuste ametnike suhtes kohaldatavad erisätted 92 – 94 VIIIa jaotis: Kolmandates riikides töötavate ametnike suhtes kohaldatavad eri- ja erandsätted 101a IX jaotis: Ülemineku- ja lõppsätted 1. peatükk: Üleminekusätted 107a 2. peatükk: Lõppsätted 110 I lisa: A. Artikli 5 lõikes 3 sätestatud ametikohtade liigid igas tegevusüksuses B. Keskmise teenistuskäigu vastavust määravad protsendimäärad II lisa: Personalieeskirjade artiklis 9 ettenähtud organite koosseis ja töökord III lisa Konkursid IV lisa Personalieeskirjade artiklite 41 ja 50 kohaselt antav toetus IVa lisa Osalise tööajaga töö V lisa Puhkus VI lisa Hüvitav puhkus ja tasu ületunnitöö eest VII lisa Töötasu ja kulude hüvitamine VIII lisa Pensioniskeem IX lisa Distsiplinaarmenetlus X lisa Kolmandates riikides töötavate ametnike suhtes kohaldatavad eri- ja erandsätted XI lisa Personalieeskirjade artiklite 64 ja 65 rakenduseeskirjad XII lisa Personalieeskirjade artikli 83 a rakenduseeskirjad XIII lisa Ühenduste ametnike suhtes kohaldatavad üleminekumeetmed (personalieeskirjade artikkel 107a) XIII.1 lisa Ametikohad üleminekuajal

I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

▼M112

Artikkel 1

Neid personalieeskirju kohaldatakse ühenduste ametnike suhtes.

Artikkel 1a

1. Käesolevate personalieeskirjade kohaldamisel tähendab “ühenduste ametnik” iga isikut, kes on vastavalt käesolevatele personalieeskirjadele mõne ühenduste institutsiooni ametisse nimetava asutuse või ametiisiku otsusega nimetatud selle institutsiooni koosseisulisele ametikohale.

2. Lõikes 1 toodud määratlust kohaldatakse samuti isikute suhtes, kelle on ametisse nimetanud ühenduse asutused (edaspidi “asutused”), kelle suhtes kohaldatakse kõnealuseid personalieeskirju nende asutamisaktide kohaselt. Kui käesolevates personalieeskirjades ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse asutuste suhtes käesolevate personalieeskirjade viiteid “institutsioonidele.”

▼M112

Artikkel 1b

Kui käesolevates personalieeskirjades ei ole sätestatud teisiti, käsitletakse

a) Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteed,

b) regioonide komiteed,

c) Euroopa ombudsmani ja

d) Euroopa andmekaitseinspektorit

käesolevate personalieeskirjade kohaldamisel ühenduste institutsioonidena.

Artikkel 1c

Mis tahes käesolevate personalieeskirjade viidet meessoost isikule käsitatakse samuti viitena naissoost isikule ja vastupidi, kui kontekstis ei ole selgelt tähistatud teisiti.

▼M93

Artikkel 1 ►M112 d ◄

▼M112

1. Käesolevate personalieeskirjade kohaldamisel on keelatud igasugune diskrimineerimine soo, rassi, nahavärvi, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste eripärade, keeleoskuse, usu või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, rahvusvähemusse kuulumise, varanduse, sünni, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse põhjal.

Käesolevates personalieeskirjades käsitatakse vabaabielusid abieludena tingimusel, et kõik VII lisa artikli 1 lõike 2 punktis c loetletud tingimused on täidetud.

▼M93

2. Pidades silmas meeste ja naiste täieliku ja tegeliku võrdõiguslikkuse tagamist tööea jooksul, ►M112 mis on üks kesksetest arvessevõetavatest teguritest käesolevate personalieeskirjade kõikide aspektide rakendamisel, ◄ ei takista võrdse kohtlemise põhimõte Euroopa ühenduste institutsioone säilitamast või võtmast meetmeid, mis annavad erilisi eeliseid alaesindatud soole, et hõlbustada tegutsemist oma kutsealal ja ära hoida või heastada halvemusi tööalases karjääris.

3. Institutsioonid määravad pärast nõupidamist personalieeskirjade komiteega ühisel kokkuleppel kindlaks meetmed ja abinõud meeste ja naiste võrdsete võimaluste edendamiseks käesolevate personalieeskirjadega reguleeritavates valdkondades ning võtavad vastu vajalikud sätted, et heastada tegelik ebavõrdsus, mis kahjustab naiste võimalusi kõnealustes valdkondades.

▼M112

4. Lõike 1 tähenduses on inimesel puue, kui tal on kehaline või vaimne vaegus, mis on või võib olla püsiv. Vaegus määratakse kindlaks artiklis 33 sätestatud korras.

Puudega inimene vastab artikli 28 punktis e sätestatud tingimustele, kui ta suudab sooritada olulised tööülesanded mõistlike abinõude abil.

“Mõistlikud abinõud” seoses oluliste tööülesannetega tähendavad asjakohaseid, konkreetsel juhul vajalikke meetmeid, et võimaldada puuetega inimesel tööle pääseda, töös osaleda või edeneda või saada koolitust, kui sellised meetmed ei põhjusta tööandjale ebaproportsionaalselt suurt koormust.

5. Kui käesolevate personalieeskirjadega hõlmatud isikud, kes leiavad, et neid on õigusvastaselt koheldud, kuna eespool sätestatud võrdse kohtlemise põhimõtet ei ole nende suhtes kohaldatud, tuvastavad fakte, millest võib järeldada, et on toimunud otsene või kaudne diskrimineerimine, on institutsiooni kohustuseks tõendada, et võrdse kohtlemise põhimõtet ei ole rikutud. Käesolevat sätet ei kohaldata distsiplinaarmenetluse korral.

6. Kõiki mittediskrimineerimise põhimõtte ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise piiranguid peab objektiivselt ja otstarbekalt põhjendama ja need peavad vastama personalipoliitika üldise huvi kohastele seaduslikele eesmärkidele. Sellised eesmärgid võivad eelkõige põhjendada kohustusliku pensioniea ja vanaduspensioni saamiseks vajaliku miinimumea sätestamist.

Artikkel 1e

1. Töötavatel ametnikel on juurdepääs institutsioonide poolt vastuvõetud sotsiaalmeetmetele ja artiklis 9 nimetatud sotsiaalhoolekandeasutuste poolt pakutavatele teenustele. Endistel ametnikel on juurdepääs teatud osale sotsiaalse iseloomuga erimeetmetele.

2. Töötavatele ametnikele tagatakse sellised tervishoiu- ja ohutusnormidele vastavad töötingimused, mis on vähemalt samaväärsed asutamislepingute kohaselt neis valdkondades vastuvõetud meetmete alusel kohaldatavate miinimumnõuetega.

3. Iga institutsioon rakendab käesoleva artikli kohaselt vastuvõetud sotsiaalmeetmeid tihedas koostöös personalikomiteega mitmeaastaste kavandatud toimingute põhjal. Kõnealustest kavandatud toimingutest teatatakse igal aastal eelarvepädevatele institutsioonidele eelarvemenetluse raames.

▼B

Artikkel 2

►M112 1. ◄ Iga institutsioon määrab kindlaks, kes kasutab käesolevate personalieeskirjade kohaselt ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule antud volitusi.

▼M112 —————

▼M112

2. Üks või mitu institutsiooni võivad siiski usaldada ühele endi seast või institutsioonidevahelisele organile osa või kõik ametisse nimetava asutuse või ametiisiku volitused, välja arvatud ametnike ametisse nimetamist, ametialast edutamist või üleviimist käsitlevad otsused.

▼B

Artikkel 3

Ametnikku ametisse nimetavas dokumendis on märgitud kuupäev, mil ametissenimetamine jõustub; see kuupäev ei tohi olla ametniku tööleasumise kuupäevast varasem.

Artikkel 4

Ametnikke nimetatakse ametisse ja edutatakse üksnes vaba ametikoha täitmiseks ja järgides käesolevaid personalieeskirju.

Institutsioon teatab vabast ametikohast oma töötajatele pärast seda, kui ametisse nimetav asutus või ametiisik on otsustanud, et koht tuleb täita.

▼M112

Kui vaba ametikohta ei ole võimalik täita üleviimise, artikli 45a kohase ametisse nimetamise või ametialase edutamise teel, teatatakse sellest teiste institutsioonide töötajatele ja/või korraldatakse sisekonkurss.

Artikkel 5

1. Personalieeskirjadega hõlmatud ametikohad liigitatakse vastavalt nendega seotud ülesannete laadile ja tähtsusele administraatorite tegevusüksuseks (edaspidi “AD”) ja abiteenistujate tegevusüksuseks (edaspidi “AST”).

2. Tegevusüksus AD koosneb kaheteistkümnest palgaastmest, mis hõlmavad haldus-, nõuandvaid, keelevaldkonna- ja teaduslikke ülesandeid. Tegevusüksus AST koosneb üheteistkümnest palgaastmest, mis hõlmavad täitev-, tehnilisi või bürooülesandeid.

3. Ametisse nimetamiseks on nõutav vähemalt:

a) tegevusüksuse AST puhul: i) diplomiga tõendatud keskharidusjärgne haridus, või ii) diplomiga tõendatud keskharidus, mis võimaldab õpinguid jätkata keskharidusjärgses õppeasutuses, ja vähemalt kolmeaastane asjakohane töökogemus, või iii) kui see on teenistuse huvides põhjendatud, erialane koolitus või erialane töökogemus samaväärsel tasemel;

b) tegevusüksuse AD puhul palgaastmetel 5 ja 6: i) haridustase, mis vastab diplomiga tõendatud vähemalt kolmeaastasele ülikoolikursusele; või ii) kui see on teenistuse huvides õigustatud, erialane koolitus samaväärsel tasemel;

c) tegevusüksuse AD puhul palgaastmetel 7-16: i) ülikooliõpingutele vastava haridustaseme läbimisel antav diplom, kui ülikooliõpingute tavaline kestus on neli või enam aastat, või ii) ülikooliõpingutele vastava haridustaseme läbimisel antav diplom ja vähemalt aastane asjaomane töökogemus, kui ülikooliõpingute tavaline kestus on vähemalt kolm aastat, või iii) kui see on teenistuse huvides õigustatud, erialane koolitus samaväärsel tasemel.

4. Ametikoha liike kirjeldav tabel on toodud I lisa punktis A. Selle tabeli põhjal kinnitab iga institutsioon pärast nõupidamist personalieeskirjade komiteega iga ametikoha liigiga kaasnevad kohustused ja volitused.

5. Kõikide sama tegevusüksuse ametnike suhtes kohaldatakse samu töölevõtmis- ja teenistuskarjääri tingimusi.

Artikkel 6

1. Eelarve igat institutsiooni käsitleva osa ametikohtade loetelus on näidatud iga palgaastme või tegevusüksuse ametikohtade arv.

2. Enne 1. maid 2004 kehtiva karjääristruktuuri (edaspidi “vana karjääristruktuur”) ja alates 1. maist 2004 kehtiva karjääristruktuuri (edaspidi “uus karjäärisüsteem”) keskmise teenistuskäigu samaväärsuse tagamiseks ja ilma et see piiraks personalieeskirjade artiklis 45 sätestatud teenetel põhineva ametialase edutamise põhimõtte kohaldamist, tagab käesolev loetelu, et igas institutsioonis vastab ametikohtade loetelu iga palgaastme vabade ametikohtade arv iga aasta 1. jaanuaril eelmise aasta 1. jaanuaril madalamal palgaastmel töötavate ametnike arvule, korrutatuna I lisa punktis B kõnealusele palgaastmele sätestatud määradega. Kõnealuseid määrasid kohaldatakse viie aasta keskmise põhjal alates 1. maist 2004.

3. Komisjon esitab lõikes 5 määratletud meetodite põhjal eelarvepädevatele institutsioonidele igal aastal aruande, milles käsitletakse kõikides institutsioonides kahe tegevusüksuse keskmise teenistuskäigu muutumist ja selgitatakse, kas samaväärsuse põhimõttest on kinni peetud, ja kui ei ole, siis millises ulatuses on seda rikutud. Kui põhimõttest ei ole kinni peetud, võib eelarvepädev asutus võtta sellised parandavad kaitsemeetmed, mis on vajalikud samaväärsuse taaskehtestamiseks.

4. Selle tagamiseks, et kõnealune süsteem oleks jätkuvalt vastavuses ametikohtade loetelu, vana ja uue karjääristruktuuri vahelise samaväärsuse ja eelarvedistsipliiniga, vaadatakse I lisa punktis B sätestatud määrad uuesti üle viie aasta pärast alates 1. maist 2004, võttes aluseks komisjoni poolt nõukogule esitatud aruande ja komisjoni ettepaneku.

Nõukogu otsustab EÜ asutamislepingu artikli 283 kohaselt.

5. Samaväärsust hinnatakse ametialase edutamise ja teenistusstaaži põhjal konkreetse võrdlusperioodi jooksul eeldusel, et töötajate arv jääb muutumatuks enne 1. maid 2004 keskmise teenistuskäigu ja pärast seda kuupäeva värvatud ametnike keskmise teenistuskäigu vahel.

Artikkel 7

1. Ametisse nimetav asutus või ametiisik määrab üksnes teenistusüksuse huvides tegutsedes ja kodakondsust arvestamata iga ametniku ametissenimetamise või üleviimise teel selle tegevusüksuse ametikohale, mis vastab selle ametniku palgaastmele.

Ametnik võib taotleda üleviimist teisele ametikohale selles institutsioonis, mille teenistuses ta on.

2. Ametnikule võidakse teha ettepanek asuda ajutiselt oma tegevusüksuse ametikohale palgaastmel, mis on kõrgem tema põhilisest palgaastmest. Alates neljanda kuu algusest pärast sellist ajutist tööleasumist saab ametnik diferentseeritud hüvitist, mis võrdub tema palgaastme ja -järgu alusel saadava töötasu ja selle töötasu vahega, mida ta saaks palgajärgu alusel, mis talle määrataks ajutise töökoha palgaastmel.

Ajutine töö ei tohi kesta kauem kui üks aasta, välja arvatud juhul, kui sellise töö otsene või kaudne eesmärk on asendada ametnikku, kes on omakorda saadetud teenistuse huvides mõnele teisele ametikohale, kutsutud ajateenistusse või viibib pikaajalisel haiguspuhkusel.

▼B

Artikkel 8

Mõnda teise Euroopa ühenduste institutsiooni lähetatud ametnik võib kuue kuu möödudes taotleda oma üleviimist sellesse institutsiooni.

Kui ametniku koduinstitutsioon ja institutsioon, kuhu ta on lähetatud, on mõlemad üleviimisega nõus, loetakse, et ametnik on töötanud kogu oma ühenduse teenistuskarjääri jooksul viimases institutsioonis. Sellise üleviimise korral ei saa ta rahalisi hüvitisi, mida ametnikul on vastavalt käesolevatele personalieeskirjadele õigus saada teenistuse lõppemise korral mõnes ühenduste institutsioonis.

Kui taotlust rahuldava otsuse kohaselt tuleb ametnik määrata kõrgemale palgaastmele kui ta oli oma koduinstitutsioonis, käsitatakse seda ametialase edutamisena; sellist otsust tohib teha üksnes artiklis 45 sätestatud tingimustel.

Artikkel 9

1. Moodustatakse järgmised organid:

a) igas institutsioonis: — personalikomitee, mille tööd võib erinevate töötamiskohtade korral korraldada sektsioonide kaupa; — töötamiskohtades töötavate ametnike arvust olenevalt üks või mitu ühiskomiteed; — töötamiskohtades töötavate ametnike arvust olenevalt üks või mitu distsiplinaarnõukogu; ▼M112 — töötamiskohtades töötavate ametnike arvust olenevalt üks või mitu ametialast ebapädevust käsitlevat ühist nõuandekomiteed; ▼B — vajaduse korral hindamiskomitee;

b) ühenduste jaoks: — töövõimetuskomitee,

mis täidab talle käesolevate personalieeskirjadega määratud ülesandeid.

▼M85

1a. Käesolevate personalieeskirjade teatavate sätete kohaldamiseks võib kahe või enama institutsiooni jaoks luua ühtse ühiskomitee.

▼B

2. Organite koosseisu ja töökorra määrab iga institutsioon kindlaks kooskõlas II lisa sätetega.

▼M112

Institutsiooni töötajatele edastatakse kõnealuste asutuste liikmete loetelu.

▼B

3. Personalikomitee esindab töötajate huve institutsiooni ees ning hoiab pidevat kontakti institutsiooni ja töötajate vahel. Ta annab oma panuse teenistusüksuse töö laabumisse, luues töötajatele võimaluse väljendada oma arvamust.

Komitee juhib institutsiooni pädevate organite tähelepanu kõigile käesolevate personalieeskirjade tõlgendamise ja rakendamisega seotud üldprobleemidele. Komiteega võib konsulteerida kõigi selliste probleemide ilmnemisel.

Komitee esitab institutsiooni pädevatele organitele ettepanekuid töökorralduse ja töö toimimise kohta ning personali töötingimuste või üldiste elamistingimuste parandamiseks.

Komitee võtab osa institutsiooni poolt oma töötajate huvides moodustatud sotsiaalhoolekandeorganite juhtimisest ja järelevalvest. Ta võib institutsiooni nõusolekul ise selliseid hoolekandeteenuseid luua.

4. Lisaks ühiskomiteele või -komiteedele käesolevate personalieeskirjadega määratud ülesannete võib ametisse nimetav asutus või ametiisik või personalikomitee konsulteerida kõnealuse komiteega või kõnealuste komiteedega mis tahes üldist laadi küsimustes.

▼M112

5. Hindamiskomitee arvamust taotletakse järgmistel juhtudel:

a) pärast katseaja läbimist võetavate meetmete kohta; ja

b) nende töötajate väljavalimise korral, keda võib igasugune teenistusüksuse tegevusulatuse vähendamine mõjutada.

Ametisse nimetav asutus või ametiisik võib anda juhtnööre tagamaks, et igas institutsioonis koostatakse korralisi aruandeid töötajate kohta ühtlustatud viisil.

▼M112

6. Ametialast ebapädevust käsitleva ühise nõuandekomitee arvamust taotletakse artikli 51 kohaldamiseks.

▼M112

Artikkel 10

Personalieeskirjade komitee koosneb ühenduste institutsioonide esindajatest ja samast arvust nende personalikomiteede esindajatest. Personalieeskirjade komitee liikmete ametissenimetamise kord määratakse kindlaks institutsioonide ühisel kokkuleppel. Asutusi esindatakse ühiselt vastavalt nende ja komisjoni vahel kokkulepitud eeskirjadele.

Komisjon peab komiteega nõu kõikide ettepanekute üle, mis käsitlevad personalieeskirjade läbivaatamist; viimane teeb oma arvamuse teatavaks komisjoni kehtestatava tähtaja jooksul. Lisaks komiteele käesolevate personalieeskirjadega antud ülesannetele võib komitee esitada ettepanekuid personalieeskirjade parandamiseks. Komitee tuleb kokku esimehe, institutsiooni või mõne institutsiooni personalikomitee taotlusel.

Komitee koosolekute protokollid saadetakse asjaomastele organitele.

▼M23

Artikkel 10a

Institutsioonid näevad ette ajavahemikud, mille jooksul personalikomitee, ühiskomitee ja personalieeskirjade komitee peavad esitama neilt palutud seisukohad; kõnealused ajavahemikud ei tohi olla lühemad kui viisteist tööpäeva. Kui ettenähtud aja jooksul ei ole seisukohta esitatud, teeb institutsioon oma otsuse.

▼M112

Artikkel 10b

Artiklis 24b nimetatud ametiühingud ja kutseorganisatsioonid tegutsevad töötajate üldistes huvides, ilma et need piiraks personalikomiteede seadusjärgseid volitusi.

Artiklis 10 nimetatud komisjoni ettepanekuid võib esindavate ametiühingute ja kutseorganisatsioonide nõupidamistel arutada.

Artikkel 10c

Iga institutsioon võib sõlmida oma töötajaid käsitlevaid kokkuleppeid teda esindavate ametiühingute ja kutseorganisatsioonidega. Sellised kokkulepped ei või kaasa tuua personalieeskirjade või mis tahes eelarvekohustuste muutmist ning samuti ei või need mõjutada kõnealuses institutsioonis töötamist. Allakirjutajad esindavad ametiühingud ja kutseorganisatsioonid tegutsevad igas institutsioonis, mille suhtes kehtivad personalikomitee seadusjärgsed volitused.

▼B







II JAOTIS

AMETNIKE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED

Artikkel 11

Ametnik täidab oma kohustusi ja tegutseb ainult ühenduste huve silmas pidades; ta ei palu ega võta vastu juhiseid üheltki institutsiooniväliselt valitsuselt, asutuselt, organisatsioonilt ega isikult. ►M112 Ta täidab talle pandud kohustusi objektiivselt, erapooletult ja kooskõlas lojaalsuskohustustega ühenduste vastu. ◄

Ametnik ei võta ilma ametisse nimetava asutuse või ametiisiku loata üheltki valitsuselt ega mujalt väljastpoolt oma institutsiooni vastu mingit autasu, teenetemärki, soodustust, kinki või ükskõik millist tasu, välja arvatud teenete eest, mis on osutatud kas enne tema ametisse nimetamist või eripuhkuse ajal sõjaväe- või muus riiklikus teenistuses ja sellise teenistusega seoses.

▼M112

Artikkel 11a

1. Kui allpool ei ole sätestatud teisiti, ei tegele ametnik oma kohustuste täitmisel küsimustega, milles tal on otseselt või kaudselt tema sõltumatust kahjustada võivad isiklikud huvid, eelkõige perekondlikud ja finantshuvid.

2. Ametnikud, kelle ülesandeks on eespool mainitud küsimusega tegelemine, teatavad sellest viivitamata ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule. Ametisse nimetav asutus või ametiisik võtab mis tahes asjaomased meetmed ja võib eelkõige vabastada ametniku vastutusest käesoleva küsimuse käsitlemisel.

3. Ametnik ei tohi otseselt ega kaudselt omada ega omandada üheski ettevõttes, mis kuulub tema institutsiooni alla või mis teeb selle institutsiooniga tehinguid, ühtki sedalaadi või sedavõrd suurt huvi, et see hakkaks kahjustama tema sõltumatust oma kohustuste täitmisel.

▼M112

Artikkel 12

Ametnik hoidub mis tahes tegevusest või käitumisest, mis võib kahjustada tema seisundit.

▼M112

Artikkel 12a

1. Ametnikud hoiduvad igasugusest psühholoogilisest või seksuaalsest ahistamisest.

2. Institutsioon ei tee kahju ametnikule, kes on olnud psühholoogilise või seksuaalse ahistamise ohver. Institutsioon ei tee kahju ametnikule, kes on olnud psühholoogilise või seksuaalse ahistamise tunnistajaks, eeldusel et ametnik on käitunud ausalt.

3. Psühholoogiline ahistamine – sobimatu käitumine, mis leiab aset aja jooksul, on korduv või süstemaatiline ja hõlmab füüsilist käitumist, kõne- või kirjakeelt, žeste vm tegevusi, mis on tahtlikud ja mis võivad kahjustada inimeste isiksust, väärikust või füüsilist ja psühholoogilist terviklikkust.

4. Seksuaalne ahistamine – seksuaalse alatooniga käitumine, mis on sellele isikule, kellele see on suunatud, soovimatu ja mille eesmärk või tegelik toime on isiku solvamine või ähvardava, vaenuliku, solvava või häiriva õhkkonna loomine. Seksuaalset ahistamist käsitatakse soolise diskrimineerimisena.

Artikkel 12b

1. Vastavalt artiklile 15 taotleb ametnik, kes soovib tegutseda väljaspool oma teenistuskohustusi palga eest või tasuta või minna lähetusse väljaspool ühendusi, esmalt ametisse nimetava asutuse või ametiisiku loa. Luba ei anta ainult juhul, kui kõnealune töö või lähetus takistaks ametniku kohustuste täitmist või kui see ei sobi kokku institutsiooni huvidega.

2. Ametnik teatab ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule kõikidest väljaspool oma teenistuskohustusi lubatud töö või lähetuse muutustest, mis leiavad aset pärast seda, kui ametnik on ametisse nimetavalt asutuselt või ametiisikult lõike 1 kohaselt luba taotlenud. Loa võib tühistada, kui töö või lähetus ei vasta enam lõike 1 viimases lauses nimetatud tingimustele.

▼B

Artikkel 13

Kui ametniku abikaasa on tasustataval töökohal, teatab ametnik sellest oma institutsiooni ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule. Kui abikaasa töö laad osutub sobimatuks ametniku tööga ja kui ametnik ei saa kinnitada, et see töö lõpeb kindlaksmääratud aja jooksul, otsustab ametisse nimetav asutus või ametiisik pärast nõupidamist ühiskomiteega, kas ametnik ►M112 jätkab tööd oma ametikohal või viiakse üle teisele ametikohale ◄ .

▼M112 —————

▼M112

Artikkel 15

1. Ametnik, kes kandideerib avalikule ametikohale, teatab sellest ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule. Ametisse nimetav asutus või ametiisik otsustab teenistuse huvisid silmas pidades, kas:

a) asjaomane ametnik peaks taotlema puhkust isiklikel põhjustel, või

b) asjaomasele ametnikule tuleks anda iga-aastane puhkus, või

c) asjaomane ametnik võib täita oma ülesandeid osalise tööajaga, või

d) asjaomane ametnik võib täita oma ülesandeid nii nagu enne.

2. Avalikule ametikohale valitud või nimetatud ametnik teavitab sellest viivitamata ametisse nimetavat asutust või ametiisikut. Pidades silmas teenistuse huvisid, ameti tähtsust, sellega kaasnevaid kohustusi ning töötasu ja kõnealuste kohustuste täitmisega seotud kulude hüvitamist, teeb ametisse nimetav asutus või ametiisik ühe lõikes 1 nimetatud otsuse. Kui ametnik peab võtma puhkuse isiklikel põhjustel või kui tal lubatakse täita oma kohustusi osalise tööajaga, vastab sellise puhkuse kestus või osalise tööajaga töötamine ametniku ametiajale.

Artikkel 16

Ka pärast teenistusest lahkumist on ametnik kohustatud käituma ausameelselt ja diskreetselt teatavate ametissenimetamiste või soodustuste vastuvõtmisel.

Ametnikud, kes kavatsevad hakata tegelema palga eest või tasuta kutsealaste tegevustega kahe aasta jooksul pärast teenistusest lahkumist, teatavad sellest oma institutsioonile. Kui selline tegevus on seotud ametniku poolt viimasel kolmel aastal teenistuses tehtud tööga ja võiks viia konfliktini institutsiooni õigustatud huvidega, võib ametisse nimetav asutus või ametiisik teenistuse huvisid silmas pidades kas keelata tal võtmast sellist kohustust või annab oma nõusoleku vastavalt talle sobivatele tingimustele. Institutsioon teatab pärast nõupidamist ühiskomiteega oma otsuse 30 tööpäeva jooksul pärast vastava teate saamist. Kui sellist teatamist pole tehtud kõnealuse perioodi lõpuks, siis loetakse see vaikivaks nõusolekuks.

Artikkel 17

1. Ametnik hoidub tööülesannete täitmisel saadud teabe loata avaldamisest, kui seda teavet ei ole juba avaldatud või kui see pole kättesaadav avalikkusele.

2. Ametnik järgib seda kohustust ka pärast töölt lahkumist.

▼M112

Artikkel 17a

1. Ametnikul on õigus sõnavabadusele lojaalsus- ja erapooletuspõhimõtteid nõuetekohaselt arvesse võttes.

2. Ilma et see piiraks artiklite 12 ja 17 kohaldamist, teatab ametnik, kes kavatseb ühenduste tööd käsitleva mis tahes küsimuse üksi või koos teistega avaldada või avaldamiseks anda, sellest eelnevalt ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule.

Kui ametisse nimetav asutus või ametiisik suudab tõendada, et küsimus piirab märkimisväärselt ühenduste õigustatud huvisid, teatab ametisse nimetav asutus või ametiisik ametnikule oma otsusest 30 tööpäeva jooksul alates teatise saamisest. Kui sellisest otsusest pole kindlaksmääratud ajal teatatud, tõlgendatakse seda nii, et ametisse nimetaval asutusel või ametiisikul ei olnud vastuväiteid.

▼M112

Artikkel 18

1. Kõik õigused mis tahes kirjutistele või muule tööle, mida ametnik on teinud oma kohustuste täitmisel, on selle ühenduse vara, mille tegevusega need kirjutised või töö on seotud. Ühendustel on õigus selliste tööde autoriõigused sundvõõrandada.

2. Iga leiutis, mille ametnik on leiutanud oma ametikohustuste täitmise käigus või sellega seoses, loetakse ühenduste vaieldamatuks varaks. Institutsioon võib oma kulul ja ühenduste nimel taotleda ja võtta sellele patente kõikides riikides. Iga leiutis, mis on seotud ühenduste tööga ning mille ametnik on leiutanud oma ametiaja lõppemisele järgneval aastal, loetakse leiutatuks ametniku ametikohustuste täitmise käigus või sellega seoses, kui ei ole tõestatud vastupidist. Kui leiutisele on võetud patent, näidatakse ära leiutaja nimi või leiutajate nimed.

3. Institutsioon võib asjakohastel juhtudel määrata ametnikule, kes on patenteeritud leiutise autor, preemia, mille suuruse määrab kindlaks institutsioon.

▼B

Artikkel 19

Kohtumenetluses ei avalda ametnik ilma ametisse nimetava asutuse või ametiisiku loata mingil alusel teavet, mida ta teab oma kohustuste tõttu. Luba ei anta ainult juhul, kui seda nõuavad ühenduste huvid ja kui keeldumine ei too ametniku suhtes kaasa kriminaalõiguslikke tagajärgi. Ametnik järgib seda kohustust ka pärast töölt lahkumist.

Eelmise lõigu sätteid ei kohaldata ametniku või endise ametniku suhtes, kes annab Euroopa Kohtule või mõne institutsiooni distsiplinaarnõukogule tunnistusi asjas, mis käsitleb kolmest Euroopa ühendusest ühe teenistujat või endist teenistujat.

Artikkel 20

Ametnik elab kas teenistuskohas või sellele piisavalt lähedal, et korralikult täita oma kohustusi. ►M112 Ametnik teatab ametisse nimetavale asutusele oma aadressi ja teavitab viivitama aadressi muutmisest. ◄

Artikkel 21

Ametiastmest olenemata abistab ametnik oma ülemusi ja annab neile nõu; ta vastutab talle määratud kohustuste täitmise eest.

Teenistusüksuse juhtiv ametnik vastutab oma ülemuste ees talle antud volituste ja juhiste täitmise eest. Tema alluvate vastutus ei vabasta teda mingil viisil tema enda vastutusest.

▼M112 —————

▼M112

Artikkel 21a

1. Kui ametnik saab korraldused, mida ta peab ebatavaliseks või tõenäoliselt suuri raskusi tekitavateks, teatab ta sellest viivitamata oma vahetule ülemusele, kes juhul, kui teave on edastatud kirjalikult, vastab kirjalikult. Kui vahetu ülemus kinnitab korraldusi, aga ametnik on veendunud, et selline kinnitus ei ole mõistlik vastus tema põhjendatud murele, edastab ametnik viivitamata küsimuse kirjalikult vahetult kõrgemale ülemusele, kui lõikes 2 ei sätestata teisiti. Kui viimane kinnitab korraldusi kirjalikult, peab ametnik need ellu viia, välja arvatud siis, kui need on ilmselgelt seadusevastased või on vastuolus asjakohaste ohutusnormidega.

2. Kui vahetu ülemus leiab, et korraldused tuleb täita viivitamata, viib ametnik need ellu, välja arvatud siis, kui need on ilmselgelt seadusevastased või on vastuolus asjakohaste ohutusnormidega. Ametniku taotlusel on vahetul ülemusel kohustus anda sellised korraldused kirjalikult.

▼B

Artikkel 22

Ametnikult võib nõuda, et ta hüvitaks tervikuna või osaliselt ühenduste kahju, mis tuleneb tema kohustuste täitmisel või seoses nende täitmisega toimunud tõsisest üleastumisest.

Ametisse nimetav asutus või ametiisik teeb põhjendatud otsuse distsiplinaarküsimustes sätestatud korra kohaselt.

Selle sätte põhjal tekkivad vaidlused kuuluvad Euroopa Ühenduste Kohtu piiramatu jurisdiktsiooni alla.

▼M112

Artikkel 22a

1. Ametnik, kellele saavad tema ametikohustuste täitmise käigus või sellega seoses teatavaks asjaolud, mille alusel võib eeldada võimaliku ebaseadusliku tegevuse olemasolu, sealhulgas pettuse- või korruptsioonijuhtumid, mis kahjustavad ühenduste huvisid, või raskeid olukordi seoses ametikohustuste täitmisega, mis võivad endast kujutada ühenduste ametnike kohustuste täitmata jätmist, teatab sellest viivitamata oma vahetule ülemusele või peadirektorile või juhul, kui ta peab seda vajalikuks, peasekretärile või samaväärsetel ametikohtadel olevatele isikutele või otse Euroopa Pettustevastasele Ametile.

Esimeses lõigus nimetatud teave edastatakse kirjalikult.

Käesolevat lõiget kohaldatakse ka sel juhul, kui institutsiooni töötaja, muu institutsiooni teenistuses olev või institutsiooni heaks töid tegev isik on jätnud kohustused täitmata.

2. Ametnik, kes saab lõikes 1 nimetatud teabe, edastab Euroopa Pettustevastasele Ametile viivitamata kõik talle teadaolevad tõendid, mille alusel võib eeldada esimeses lõigus nimetatud eeskirjade eiramist.

3. Institutsioon ei tee ametnikule kahju lõigetes 1 ja 2 nimetatud teabe edastamise tõttu, tingimusel et ametnik tegutses põhjendatult ja ausalt.

4. Lõikeid 1-3 ei kohaldata mis tahes kujul dokumentide, aktide, aruannete, märkmete või teabe suhtes, mida hoitakse käimasolevate või lõpetatud kohtumenetluste otstarbel või luuakse või avaldatakse ametnikule nende menetluste käigus.

Artikkel 22b

1. Institutsioon ei tee kahju oma teenistuses olevale ametnikule, kes avalikustab artiklis 22a määratletud teabe komisjoni või kontrollikoja presidendile, nõukogu eesistujale, Euroopa Parlamendi presidendile või Euroopa ombudsmanile, tingimusel et järgmised tingimused on täidetud:

a) ametnik usub ausalt ja põhjendatult, et avaldatud teave ja selles sisalduvad väited on valdavalt õiged; ja

b) ametnik on eelnevalt avaldanud sama teabe Euroopa Pettustevastasele Ametile või oma institutsioonile ning on võimaldanud Euroopa Pettustevastasel Ametil või oma institutsioonil võtta asjakohaseid meetmeid ameti või institutsiooni poolt määratud ajavahemiku jooksul, arvestades juhtumi keerukust. Ametnikku teavitatakse kõnealusest ajavahemikust nõuetekohaselt 60 päeva jooksul.

2. Lõikes 1 nimetatud ajavahemikku ei kohaldata, kui ametnik suudab tõendada, et see on põhjendamatu juhtumi kõiki asjaolusid arvesse võttes.

3. Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata mis tahes kujul dokumentide, aktide, aruannete, märkmete või teabe suhtes, mida hoitakse käimasolevate või lõpetatud kohtumenetluste otstarbel või luuakse või avaldatakse ametnikule nende menetluste käigus.

▼B

Artikkel 23

Ametnikele on antud privileegid ja immuniteedid üksnes ühenduste huvides. Kui privileegide ja immuniteetide ►M15 protokollist ei ◄ tulene teisiti, ei ole ametnikud vabastatud oma isiklike kohustuste täitmisest ega kehtivate seaduste ja politseieeskirjade järgimisest.

Kui ametniku privileegid ja immuniteedid on vaidlustatud, teatab asjaomane ametnik sellest kohe ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule .

Privileegide ja immuniteetide ►M15 protokollis ◄ ettenähtud reisiluba väljastatakse ►M112 palgaastmete AD 12-AD 16 ◄ või nendega võrdväärse järgu ametnikele. ►M39 Kui see on teenistuse huvides vajalik, võib ametisse nimetava asutuse või ametiisiku vastava eriotsusega kõnealuse reisiloa väljastada teiste palgaastmete ametnikele, kelle teenistuskoht asub väljaspool liikmesriikide territooriume. ◄

Artikkel 24

►M15 Ühendused aitavad iga ametnikku ◄ , eelkõige menetluses sellise isiku vastu, kes esineb ähvarduste, solvavate või laimavate tegude või rünnakutega isiku või omandi vastu, mille all ametnik või tema pereliige kannatab ametniku ametiseisundi ja kohustuste tõttu.

►M15 Ühendused kompenseerivad ametnikule ◄ sellistel juhtudel kantud kahju niivõrd, kuivõrd töötaja ise ei ole teadlikult ega tõsise hooletuse tõttu kahju tekitanud ega ole saanud hüvitist kahju põhjustanud isikult.

▼M112

Artikkel 24a

▼M23

Ühendused hõlbustavad ametnike täiendõpet sel määral, mil see on vajalik teenistusüksuse laitmatuks toimimiseks ja on kooskõlas teenistusüksuse enda huvidega.

Sellist täiendõpet võetakse arvesse nende ametialasel edutamisel.

Artikkel ►M112 24b ◄

Ametnikel on õigus kasutada oma ühinemisvabadust; eelkõige võivad nad kuuluda Euroopa ametnike ametiühingutesse või kutseorganisatsioonidesse.

▼B

Artikkel 25

▼M112

Ametnikud võivad esitada käesolevate personalieeskirjadega hõlmatud küsimusi käsitlevaid taotlusi ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule selles institutsioonis, mille teenistuses nad on.

▼B

Igast käesolevate personalieeskirjade kohaselt tehtud konkreetsest otsusest teatatakse kohe kirjalikult asjaomasele töötajale. Igas ametniku kahjuks tehtud otsuses peab sisalduma põhjendus.

▼M112

Konkreetsed otsused ametnike ametisse nimetamise, alaliselt töölevõtmise, ametialase edutamise, üleviimise, haldusliku seisundi määramise ning teenistuse lõpetamise kohta avaldatakse institutsioonis, mille teenistuses ametnik on. Avaldatud andmed on kõikidele töötajatele kättesaadavad sobiva aja jooksul.

▼B

Artikkel 26

Ametniku isikutoimik sisaldab järgmist:

a) kõiki dokumente ametniku haldusliku seisundi kohta ja kõiki aruandeid tema pädevuse, tulemuslikkuse ja käitumise kohta;

b) kõiki ametniku märkusi nende dokumentide kohta.

Dokumendid registreeritakse, nummerdatakse ja kantakse toimikusse järjekorras; punktis a osutatud dokumente tohib institutsioon ametniku vastu kasutada või tsiteerida üksnes juhul, kui ta on nendest dokumentidest enne nende toimikusse kandmist ametnikule teatanud.

Ametnik tõendab iga talle edastatud dokumendi kättesaamist oma allkirjaga, või siis edastatakse dokument tähtkirja teel ►M112 viimasel aadressil, mille ametnik on teatanud ◄ .

▼M112

Ametniku isikutoimik ei sisalda ühtki viidet ametniku poliitiliste, ametiühinguga seotud, filosoofiliste ega usuliste tegevuste ja vaadete kohta või tema rassilise või etnilise päritolu ega seksuaalse sättumuse kohta.

Eelmine lõik ei keela siiski ametnikele teadaolevate, käesolevate personalieeskirjade kohaldamiseks vajalike haldusaktide ja -dokumentide toimikusse lisamist.

▼B

Iga ametniku kohta on üksnes üks isikutoimik.

Ametnikul on ka pärast teenistusest lahkumist õigus tutvuda kõikide oma toimikus olevate dokumentidega ►M112 ja teha neist koopiaid ◄ .

Isikutoimik on konfidentsiaalne ning sellega võib tutvuda üksnes asutuse ruumides ►M112 või turvalisel elektroonilisel andmekandjal ◄ . Sellegipoolest saadetakse see Euroopa Kohtule, kui seal on algatatud ametnikuga seotud ►M112 ————— ◄ .

▼M112

Artikkel 26a

Ametnikel on õigus tutvuda oma tervisekaartidega institutsioonide poolt kehtestatud korras.

▼B







III JAOTIS

AMETNIKE TEENISTUSKÄIK







1. PEATÜKK

Töölevõtmine

Artikkel 27

Ametnike töölevõtmisel lähtutakse eesmärgist saada institutsiooni teenistusse võimalikult võimekad, tulemuslikud ja sõltumatud ametnikud, kes valitakse Euroopa ühenduste liikmesriikide kodanike hulgast võimalikult laialt geograafiliselt alalt.

▼M112 —————

▼B

Ühtki töökohta ei eraldata konkreetse liikmesriigi kodanikele.

Artikkel 28

Ametnikku võib ametisse nimetada üksnes tingimusel, et:

a) ta on ühe Euroopa ühenduste liikmesriigi kodanik, kui ametisse nimetav asutus või ametiisik ei luba erandit, ja tal on kõik asjaomase liikmesriigi kodaniku õigused;

b) ta täidab kõiki talle sõjaväeteenistust reguleerivate seadustega pandud kohustusi;

c) ta esitab asjakohased iseloomustused, mis näitavad tema sobivust kõnealuste kohustuste täitmiseks;

d) ta on vastavalt artikli 29 lõikele 2 läbinud III lisas ettenähtud konkursi, mis põhineb kas kvalifikatsioonidel või katsetel või nii kvalifikatsioonidel kui ka katsetel;

e) ta on füüsiliselt võimeline täitma oma kohustusi ja

f) ta esitab tõendi ühe ühenduste keele põhjaliku tundmise ja teise ühenduste keele rahuldava oskuse kohta oma kohustuste täitmiseks vajalikul tasemel.

▼M112

Artikkel 29

1. Enne vaba ametikoha täitmist mõnes institutsioonis kaalub ametisse nimetav asutus või ametiisik kõigepealt:

a) kas seda kohta on võimalik täita: i) üleviimise teel või ii) ametisse nimetamise teel vastavalt artiklile 45a või iii) ametialase edutamise teel institutsiooni sees;

b) kas teiste institutsioonide sama palgaastme ametnikud on esitanud üleviimistaotlusi ja/või kas korraldada institutsioonis sisekonkurss, mis on avatud üksnes ametnikele ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 2 määratletud ajutistele töötajatele;

ning rakendab siis konkursimenetlust kas kvalifikatsioonide või katsete või nii kvalifikatsioonide kui ka katsete põhjal. Konkursimenetlus on sätestatud III lisas.

Menetlust võib rakendada ka tulevaste ametnike reservi moodustamiseks.

2. Kõrgemate ametnike (peadirektorid või vastavad palgaastmete AD 16 või AD 15 ametnikud ja direktorid või vastavad palgaastmete AD 15 või AD 14 ametnikud) töölevõtmiseks ja erandjuhtudel ka erikvalifikatsiooni eeldavate ametikohtade täitmiseks võib ametisse nimetav asutus või ametiisik kasutada muud menetlust kui konkursimenetlus.

3. Institutsioonid võivad korraldada asjaomase institutsiooni kvalifikatsioonide ja katsete põhjal igale tegevusüksusele vähemalt palgaastme AST 6 või sellest kõrgema astme või palgaastme AD 9 või sellest kõrgema astme sisekonkursse.

Kõnealused konkursid on avatud üksnes Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2 punkti c kohaselt kõnealuses institutsioonis töötavatele ajutistele töötajatele. Institutsioonid seavad selliste konkursside minimaalseks kvalifikatsiooninõudeks vähemalt kümneaastase teenistusstaaži ajutise teenistujana ja selle, et isik on võetud tööle ajutiseks teenistujaks valikumenetluse põhjal, mis on taganud samade normide kohaldamise, mida kohaldatakse ametnike valimisel muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 4 kohaselt. Erandina käesoleva artikli lõike 1 punktist a kaalub selle institutsiooni ametisse nimetav asutus või ametiisik, mille teenistuses ajutine teenistuja on, enne vaba ametikoha täitmist kõnealuses institutsioonis nende sisekonkursside võitjate kõrval ka ametnike üleviimist institutsiooni sees.

4. Kord viie aasta jooksul korraldab Euroopa Parlament kvalifikatsiooni ja katsete põhjal igale tegevusüksusele palgaastme AST 6 või sellest kõrgema astme ja palgaastme AD 9 või sellest kõrgema astme sisekonkursi lõike 3 teises lõigus sätestatud tingimuste kohaselt.

▼B

Artikkel 30

Ametisse nimetav asutus või ametiisik nimetab iga konkursi puhuks ametisse valimiskomisjoni. See koostab sobivate kandidaatide nimekirja.

Ametisse nimetav asutus või ametiisik otsustab, millised nendest kandidaatidest määrata vabadele ametikohtadele.

▼M112

Artikkel 31

1. Väljavalitud kandidaadid nimetatakse läbitud konkursi teadaandes nimetatud tegevusüksuse palgaastmele.

2. Ilma et see piiraks artikli 29 lõike 2 kohaldamist, võetakse ametnikke tööle vaid palgaastmetele AST 1-AST 4 või AD 5-AD 8. Konkursiteate palgaastme määrab kindlaks institutsioon järgmiste kriteeriumide alusel:

a) eesmärk võtta tööle artikli 27 määratluse kohaselt võimalikult kõrgetele normidele vastavad ametnikud;

b) nõutava töökogemuse kvaliteet.

Institutsioonide erivajaduste rahuldamiseks võib ametnike värbamisel samuti arvesse võtta ühenduses valitsevaid tööturutingimusi.

3. Olenemata lõikest 2, võib institutsioon vajaduse korral anda loa korraldada konkursi palgaastmetele AD 9, AD 10, AD 11 või erandjuhtudel palgaastmele AD 12. Kõnealuste palgaastmete vabadele ametikohtadele määratud ametnike koguarv ei ületa 20 % artikli 30 teise lõike kohaselt tegevusüksuses AD tehtud iga-aastaste ametissenimetamiste koguarvust.

▼B

Artikkel 32

Ametnik võetakse tööle oma palgaastme esimeses järgus.

▼M112

Ametisse nimetav asutus või ametiisik võib ametniku töökogemuse arvessevõtmiseks võimaldada staažilisa kuni 24 kuud. Käesoleva artikli jõustamiseks võetakse vastu üldised rakendussätted.

▼M85

Institutsiooni kehtestatud palgaastmekriteeriumide kohaselt liigitatud ajutistel töötajatel säilib ajutise töötajana omandatud staaž, kui nad nimetatakse sama palgaastme ametnikeks kohe pärast ajutise teenistuse lõppu.

▼B

Artikkel 33

Enne ametisse nimetamist vaatab institutsiooni teenistuses olev arst konkursi võitja läbi, tõendamaks institutsioonile, et kõnealune isik vastab artikli 28 punkti e nõuetele.

▼M39

Kui esimeses lõigus ette nähtud tervisekontrolli põhjal antakse negatiivne meditsiiniline arvamus, võib kandidaat kahekümne päeva jooksul pärast seda, kui institutsioon on talle sellest arvamusest teatanud, taotleda, et tema juhtum esitataks läbivaatamiseks arstlikule komisjonile, mis koosneb kolmest arstist, kelle ametisse nimetav asutus või ametiisik valib institutsiooni teenistuses olevate arstide hulgast. Arstlik komisjon kuulab ära algse negatiivse arvamuse eest vastutava meditsiinitöötaja. Kandidaat võib arstlikule komisjonile esitada enda valitud arsti arvamuse. Kui arstliku komisjoni arvamus kinnitab esimeses lõigus ette nähtud tervisekontrolli otsust, maksab kandidaat 50 % arstitasudest ja lisakuludest.

▼M85

Artikkel 34

1. ►M112 Ametnikud peavad enne ametisse kinnitamist läbima üheksakuulise katseaja. ◄

Kui ametnik ei saa katseaja jooksul haiguse, artiklis 58 nimetatud rasedus- ja sünnituspuhkuse või õnnetuse tõttu täita oma kohustusi järjest vähemalt ühe kuu jooksul, võib ametisse nimetav asutus või ametiisik katseaega vastava ajavahemiku võrra pikendada.

2. Kui katseajal olev teenistuja osutub selgelt nõuetele mittevastavaks, võib tema kohta teha aruande ükskõik millal tema katseaja vältel.

See aruanne edastatakse asjaomasele isikule, kellel on õigus teha kirjalikult oma märkused kaheksa päeva jooksul. Katseajal oleva teenistuja otsene ülemus edastab aruande koos märkustega viivitamata ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule, kes küsib ühiselt hindamiskomiteelt kolme nädala jooksul arvamuse selle kohta, milliseid meetmeid tuleb võtta. Ametisse nimetav asutus või ametiisik võib otsustada katseajal oleva teenistuja teenistusest vabastada enne katseaja lõppu, teatades talle sellest kuu aega ette; teenistuse kestus ei tohi aga ületada tavalist katseaega.

Erandlike asjaolude korral võib ametisse nimetav asutus või ametiisik lubada katseaega jätkata ja määrata ametniku tööle muusse talitusse. Sellisel juhul peab uus määramine olema vähemalt kuueks kuuks; selle suhtes kohaldatakse lõikes 4 sätestatud maksimumtähtaega.

3. Vähemalt üks kuu enne katseaja lõppu tehakse aruanne katseajal oleva teenistuja suutlikkuse kohta täita oma töökohustusi, samuti tema võimekuse ja käitumise kohta teenistuses. See aruanne edastatakse katseajal olevale teenistujale, kellel on õigus teha kirjalikult oma märkused kaheksa päeva jooksul.

Kui aruandes soovitatakse teenistusest vabastada või erandlike asjaolude korral katseaega pikendada, edastab katseajal oleva teenistuja otsene ülemus aruande koos märkustega viivitamatult ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule, kes peab ühise hindamiskomiteega kolme nädala jooksul nõu selle üle, milliseid meetmeid tuleb võtta.

Kui katseajal olev teenistuja ei osutu vastavaks oma ametikohale, lõpetatakse temaga teenistussuhe. Erandlike asjaolude korral võib ametisse nimetav asutus või ametiisik pikendada katseaega kuni kuue kuu võrra ja määrata katseajal oleva teenistuja tööle muusse talitusse.

4. Kogu katseaeg ei tohi mingil juhul olla pikem kui 15 kuud.

5. Kui katseajal olev teenistuja vabastatakse teenistusest ja tal ei ole võimalust viivitamatult asuda tööle mujal, saab katseajal teenistusest vabastatu hüvitist kolme kuu põhipalga ulatuses, kui ta on olnud teenistuses rohkem kui aasta, kahe kuu põhipalga ulatuses, kui ta on olnud teenistuses vähemalt kuus kuud, ja ühe kuu põhipalga ulatuses, kui ta on olnud teenistuses alla kuue kuu.

6. Lõikeid 2, 3, 4 ja 5 ei kohaldata ametnike suhtes, kes lahkuvad ametist omal soovil enne katseaja lõppu.

▼B







2. PEATÜKK

Halduslik seisund

Artikkel 35

Ametnikele omistatakse üks järgmistest halduslikest seisunditest:

a) teenistuses;

b) lähetuses;

c) isiklikel põhjustel võetud puhkusel;

d) reservi arvatud;

e) puhkusel seoses sõjaväeteenistusega;

▼M112

f) lapsehoolduspuhkusel või perepuhkusel.

▼B







1. jagu.

TEENISTUS

Artikkel 36

Teenistuses olev ametnik on ametnik, kes täidab IV jaotises sätestatud tingimustel kohustusi, mis kaasnevad ametikohaga, millele ta on alaliselt või ajutiselt määratud.







2. jagu.

LÄHETUS

Artikkel 37

▼M23

Lähetuses olev ametnik ►M56 on alaline ametnik ◄ , kes on ametisse nimetava asutuse või ametiisiku otsusega:

a) suunatud teenistuse huvides: — täitma ajutiselt ülesandeid ametikohal väljaspool institutsiooni, mille teenistuses ta on, või ▼M112 — abistama ajutiselt isikut, kes töötab asutamislepingutega ettenähtud ametikohal, või mõne ühenduste institutsiooni või organi valitud presidenti või mõnd Euroopa Parlamendi poliitilist fraktsiooni või regioonide komiteed või Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee gruppi; ▼M85 — töötama ajutiselt ametikohal, mis kuulub nende ametikohtade loetellu, mida rahastatakse teadusuuringute ja investeeringute assigneeringutest ja mille eelarvepädevad institutsioonid on liigitanud ajutiseks ametikohaks.

▼M56

b) tema oma soovi kohaselt: — suunatud Euroopa ühenduste mõne muu institutsiooni teenistusse või — suunatud sellise ühenduse huvide edendamisega tegeleva organisatsiooni teenistusse, mis on kantud nimekirja, mis koostatakse ühenduse institutsioonide kokkuleppel pärast nõupidamist personalieeskirjade komiteega.

▼B

Lähetuses viibivale ametnikule säilivad vastavalt artiklites 38 ja 39 sätestatud tingimustele kõik tema õigused ning ta on kohustatud täitma edasi kõiki oma kohustusi oma koduinstitutsiooni ametnikuna. ►M23 Võttes arvesse artikli 77 kolmanda lõigu pensionialaseid sätteid, kohaldatakse esimese lõigu punkti a teises taandes nimetatud lähetuses olevate ametnike suhtes siiski samu sätteid kui nende ametnike suhtes, kelle palgaaste on sama kui ametikohal, millel asjaomane isik lähetuse ajal töötab. ◄

▼M112

Iga alaliselt töötav ametnik või isiklikel põhjustel puhkusel viibiv ametnik võib taotleda või talle võib pakkuda lähetust üksuse teenistuse huvides. Kui ametnik on lähetusse saadetud, peatatakse tema isiklikel põhjustel võetud puhkus.

▼B

Artikkel 38

Lähetust teenistusüksuse huvides reguleeritakse järgmiste eeskirjadega:

a) lähetusotsuse teeb ametisse nimetav asutus või ametiisik pärast asjaomase ametniku ärakuulamist;

b) lähetuse kestuse määrab kindlaks ametisse nimetav asutus või ametiisik;

c) iga kuue kuu möödudes võib asjaomane ametnik taotleda lähetuse lõpetamist;

▼M23

d) artikli 37 punkti a esimese taande kohases lähetuses oleval ametnikul on õigus saada palgalisa, kui kogu töötasu ametikohal, kuhu ta on lähetatud, on väiksem kui tema palgaastme ja -järgu puhul selles institutsioonis, mis ta lähetusse saatis; lisaks sellele on tal õigus saada hüvitist kõigi muude lähetusega seotud lisakulude katteks;

e) artikli 37 punkti a esimese taande kohases lähetuses olev ametnik jätkab pensionimaksete tasumist oma palgast ametikohal, mis vastab tema palgaastmele ja -järgule institutsioonis, mis ta lähetusse saatis;

▼B

f) lähetuses viibivale ametnikule säilib tema ametikoht, õigus tõusta kõrgemale astmele ning õigus ametialasele edutamisele;

g) lähetuse lõppemise korral ennistatakse ametnik kohe ametikohale, millel ta töötas enne lähetust.

Artikkel 39

Lähetust ametniku enda taotlusel reguleeritakse järgmiste eeskirjadega:

a) lähetusotsuse teeb ametisse nimetav asutus või ametiisik, kes määrab kindlaks lähetuse kestuse;

b) kuue kuu jooksul alates uuele tööle asumisest võib ametnik taotleda lähetuse lõpetamist; sellisel juhul ennistatakse ta kohe ametikohale, millel ta töötas enne lähetust;

c) pärast kõnealust kuut kuud tohib ametniku ametikohale nimetada kellegi teise;

▼M23

d) lähetuse ajal arvutatakse pensionimaksed ja võimalik pensioniõigus palga alusel ametikohal, mis vastab tema palgaastmele ja -järgule institutsioonis, mis ta lähetusse saatis. Artikli 37 lõike 1 punkti b alusel lähetuses viibiv ametnik, kes omandab pensioniõiguse organis, millesse ta on lähetatud, ei ole kõnealuse lähetuse kestel seotud pensioniskeemiga selles institutsioonis, mis ta lähetusse saatis. Artikli 37 lõike 1 punkti b teise taande kohases lähetuses viibimise ajal töövõime kaotanud ametnikul ja sama ajavahemiku jooksul surnud ametniku ülalpeetavatel on käesolevate personalieeskirjade alusel õigus saada ►M112 invaliidsustoetust või toitjakaotuspensioni ◄ , millest arvatakse maha summad, mida neile maksab samadel alustel ja samal ajal organ, kuhu ametnik oli lähetatud. Nimetatud sätte põhjal ei teki ametnikul ega tema ülalpeetavatel õigust saada pensioni, mis on kokku suurem kui maksimumsumma, mida ta käesolevate personalieeskirjade kohaselt võiks saada;

▼M112

e) lähetuse ajal säilib ametnikul õigus tõusta kõrgemale ametijärgule;

▼M23

►M112 f) ◄ pärast lähetuse lõppu tuleb ametnik ennistada tööle esimesele tema palgaastmele vastavale ja tema ►M112 tegevusüksuses ◄ vabanevale ametikohale, tingimusel et ta vastab kõnealusel ametikohal töötamise nõuetele. Kui ametnik loobub talle pakutud ametikohast, säilib tal õigus ennistamisele järgmisele tema palgaastmele vastavale ja tema ►M112 tegevusüksuses ◄ vabanevale ametikohale samadel tingimustel; kui ametnik loobub ka teisest pakutud ametikohast, võib pärast nõupidamist ühiskomiteega paluda tal teenistusest lahkuda. Kuni tegeliku tööleennistamiseni on ametnik jätkuvalt lähetuses, kuid selle eest ei maksta.

▼B







3. jagu.

PUHKUSE VÕTMINE ISIKLIKEL PÕHJUSTEL

Artikkel 40

1. ►M56 Alalisele ◄ ametnikule tohib erandlikel asjaoludel ja tema enda taotlusel anda isiklikel põhjustel palgata puhkust.

▼M112

2. Selline puhkus ei kesta üle ühe aasta, ilma et see piiraks artikli 15 sätteid. Puhkust võib pikendada.

Pikendada võib kuni aasta võrra. Isiklikel põhjustel võetud puhkuse kogukestus ei või ületada 15 aastat kogu ametniku ametiaja jooksul.

Kui aga ametnik taotleb sellist puhkust selleks, et:

i) tegeleda sellise lapse kasvatamisega, kes on ametniku ülalpeetav VII lisa artikli 2 lõike 2 tähenduses ja kellel on institutsiooni meditsiinitöötaja tuvastatud raske vaimne või füüsiline puue ja kes vajab pidevat hooldamist või järelevalvet; või

ii) saata oma abikaasat, kes on samuti ühenduste ametnik või muu teenistuja ning kes peab oma tööülesannete tõttu asuma alaliselt elama niivõrd kaugele taotluse esitanud ametniku teenistuskohast, et ühise kodu loomine sellisesse kohta kahjustaks taotluse esitanud ametniku töökohustuste täitmist,

võib puhkust pikendada piiranguteta, tingimusel et iga pikendamise ajal on täidetud tingimused, mille tõttu puhkust anti.

▼B

3. Puhkuse ajal ei ole ametnikul õigust tõusta kõrgemale palgaastmele või ametijärgule; tema osalus artiklites 72 ja 73 ettenähtud sotsiaalkindlustusskeemis ning sellest tulenev riskikate peatatakse.

▼M39

►M112 Ametnik, kes ei tee tasustatavat tööd, võib pärast isiklikel põhjustel võetud puhkuse alguskuule järgneva kuu jooksul siiski taotleda, et tema suhtes jätkataks nende artiklite kohase kindlustuse kohaldamist, tingimusel et ta teeb isiklikel põhjustel võetud puhkuse esimese aasta jooksul pooled artikli 72 lõikes 1 ja artikli 73 lõikes 1 osutatud riskide katmiseks mõeldud sissemaksetest ja ülejäänud puhkuse jooksul kõik sissemaksed. Artikli 73 kohane kindlustuskate on olemas üksnes siis, kui tal on artikli 72 kohane kindlustuskate. Sissemaksed arvutatakse ametniku viimase põhipalga alusel. ◄ Peale selle võib ametnik, kes tõendab, et tal ei ole võimalik omandada pensioniõigust mõne muu pensioniskeemi alusel, taotluse korral omandada kuni ühe aasta jooksul uuesti pensioniõiguse, tingimusel et ta teeb sissemakse, mis võrdub kolmekordse ►M56 artikli 83 lõikes 2 ettenähtud määraga; sissemaksed arvutatakse töötaja palgaastmele ja -järgule vastava põhipalga alusel ◄ .

▼B

4. Isiklikel põhjustel antakse puhkust järgmiste eeskirjade kohaselt:

a) selle annab asjaomase ametniku taotlusel ametisse nimetav asutus või ametiisik;

b) pikendustaotlus tuleb esitada kaks kuud enne puhkuse lõppu;

c) ametniku kohale võib määrata kellegi teise;

▼M23

d) pärast puhkuse lõppu tuleb ametnik ennistada tööle esimesele tema palgaastmele vastavale ja tema ►M112 tegevusüksuses ◄ vabanevale ametikohale, tingimusel et vastab kõnealusel ametikohal töötamise nõuetele. Kui ametnik loobub talle pakutud ametikohast, säilib tal õigus ennistamisele järgmisele tema palgaastmele vastavale ja tema ►M112 tegevusüksuses ◄ vabanevale ametikohale samadel tingimustel; kui ametnik loobub ka teisest pakutud ametikohast, võib pärast nõupidamist ühiskomiteega paluda tal teenistusest lahkuda. Kuni tegeliku tööle ennistamiseni ►M112 või lähetusse saatmiseni ◄ on ametnik jätkuvalt isiklikel põhjustel võetud palgata puhkusel.

▼B







4. jagu.

RESERVI ARVAMINE

Artikkel 41

1. Reservi arvatud ametnik on ametnik, kes on ametikohtade arvu vähendamise tõttu oma institutsiooni koosseisust välja arvatud.

2. Konkreetse palgaastme ametikohtade arvu vähendamise üle otsustab asjaomane eelarvepädev institutsioon eelarvemenetluse korras.

Ametisse nimetav asutus või ametiisik otsustab pärast nõupidamist ühiskomiteega, mis liiki ametikohti sellised meetmed mõjutavad.

Ametisse nimetav asutus või ametiisik koostab pärast nõupidamist ühiskomiteega nimekirja ametnikest, keda sellised meetmed mõjutavad, võttes arvesse ametnike pädevust, tulemuslikkust, tööalast käitumist, pereolusid ja teenistusstaaži. Iga ametnik, kes töötab mõnel eelmises lõigus osutatud ametikohal ja kes avaldab soovi, et ta kantaks reservi, kantakse kohe sellesse nimekirja.

Selles nimekirjas olevad ametnikud kantakse ametisse nimetava asutuse või ametiisiku otsusega reservi.

3. Reservis ei täida ametnik oma kohustusi ning jääb ilma oma õigustest tasule või tõusta kõrgemale ametijärgule, kuid kogub mitte üle viie aasta edasi oma palgaastmel ja ametijärgul põhinevat vanaduspensioni.

Kahe aasta jooksul alates reservi arvamise kuupäevast on ametnikul eesõigus olla ennistatud oma ►M112 tegevusüksuse ◄ mis tahes vabanevale või tekkivale ametikohale, mis vastab tema palgaastmele, tingimusel et tal on selleks vajalik erialane ettevalmistus.

Reservi arvatud ametnik saab toetust, mida arvutatakse IV lisa järgi.

▼M23

Eelmises lõigus sätestatud toetusest arvatakse maha kõnealusel ajavahemikul ametniku uuel ametikohal makstav töötasu, kui see töötasu koos toetusega ületab kogutöötasu, mida ametnik viimati sai ja mis on arvutatud palgatabeli põhjal sellisena, nagu see tabel kehtib selle kuu esimesel päeval, mille eest toetust makstakse.

▼M62

Ametnik esitab vastavalt vajadusele kirjalikud tõendid ja teatab institutsioonile asjaoludest, mis võivad mõjutada tema õigusi.

▼M112

Toetuse suhtes ei kohaldata paranduskoefitsienti.

Käesoleva artikli neljandas lõigus osutatud toetuse ja viimati saadud kogutöötasu suhtes kohaldatakse XI lisa artikli 3 lõike 5 esimeses lõigus osutatud paranduskoefitsienti, mis on kehtestatud liikmesriigi jaoks, kus toetuse või töötasu saaja tõendab oma viimase elukoha olevat, tingimusel et kõnealune liikmesriik oli saaja viimane teenistuskoht. Sellisel juhul, kui liikmesriigi vääringuks ei ole euro, arvutatakse kõnealune toetus käesolevate personalieeskirjade artiklis 63 sätestatud vahetuskursside alusel.

▼B

4. Toetuse saamise aja lõpus nõutakse ametnikult tagasiastumist. Vajaduse korral saab ta pensioniskeemis ettenähtud vanaduspensioni.

5. Ametnikult, kellele pakutakse lõikes 3 osutatud kahe aasta jooksul tema palgaastmele vastavat ametikohta ja kes lükkab selle pakkumise hea põhjuseta tagasi, võidakse pärast nõupidamist ühiskomiteega võtta ära tema eelmistest sätetest tulenevad õigused ja nõuda temalt tagasiastumist.







5. jagu.

PUHKUS SEOSES SÕJAVÄETEENISTUSEGA

Artikkel 42

Ametnik, kes kutsutakse sõjaväeteenistusse või kordusõppustele või kes kutsutakse relvajõudude teenistusse, määratakse eriseisundisse “puhkus seoses sõjaväeteenistusega”.

Ametnik, kes kutsutakse sõjaväeteenistusse, lakkab saamast töötasu, kuid säilitab oma õiguse tõusta kõrgemale ametijärgule või saada ametialast edutust vastavalt käesolevatele personalieeskirjadele. Samuti säilib tema õigus vanaduspensionile, kui ta pärast ajateenistuse lõppu maksab tagantjärele oma pensionimaksed.

Ametnik, kes kutsutakse kordusõppustele või relvajõudude teenistusse, saab õppuste ajal või relvajõudude teenistuses olles jätkuvalt oma töötasu, millest lahutatakse tema teenistustasuga võrdne summa.

▼M112







6. jagu.

LAPSEHOOLDUS- VÕI PEREPUHKUS

Artikkel 42a

Ametnikul on õigus saada kuni kuus kuud põhipalgata lapsehoolduspuhkust iga lapse puhul, ja see tuleb võtta esimese kaheteistkümne aasta jooksul pärast lapse sündi või lapsendamist. Puhkuse kestust võib kahekordistada institutsioonide poolt vastuvõetud üldiste rakendussätete põhjal üksikvanemana tunnustatud vanemate puhul. Korraga võetav miinimumpuhkus ei saa olla lühem kui üks kuu.

Lapsehoolduspuhkuse ajal jääb ametnik jätkuvalt kaetuks sotsiaalkindlustussüsteemiga; tal säilib õigus pensioni ning ülalpeetava lapse toetuse ja õppetoetuse saamiseks. Ametnikul säilib tema ametikoht ja tal on jätkuvalt õigus tõusta kõrgemale palgaastmele või -järgule. Puhkus võetakse sellisel kujul, et jäädakse täielikult tööst kõrvale või tehakse poole kohaga tööd. Juhul, kui võetud lapsehoolduspuhkus on sellisel kujul, et tehakse poole kohaga tööd, kahekordistatakse esimeses lõigus sätestatud maksimumperioodi. Lapsehoolduspuhkuse ajal on ametnikul õigus saada ►M116 822,06 EUR ◄ euro suurust toetust kuus või 50 % sellest summast puhkuse ajal poole kohaga töötamise korral, kuid ta ei või teha muud tasustatavat tööd. Institutsioon maksab artiklites 72 ja 73 sätestatud sotsiaalkindlustusmaksed täies ulatuses ja need maksed arvutatakse ametniku põhipalga põhjal. Kui puhkuse ajal tehakse poole kohaga tööd, kohaldatakse käesolevat sätet siiski üksnes kogu põhipalga ja proportsionaalselt vähendatud põhipalga vahe suhtes. Tegelikult saadud põhipalga osas arvutatakse ametniku sissemakse samasid protsendimäärasid kasutades nagu siis, kui ta töötaks täistööajaga.

Toetus on ►M116 1 096,07 EUR ◄ eurot kuus või 50 % sellisest summast, kui ametnik töötab puhkuse ajal poole kohaga, esimeses lõigus nimetatud üksikvanemate puhul ja lapsehoolduspuhkuse esimese kolme kuu jooksul, kui sellise puhkuse võtab isa ema sünnituspuhkuse ajal või emb-kumb vanematest kohe pärast sünnituspuhkust või selle ajal või kohe pärast lapsendamispuhkust. Käesolevas artiklis nimetatud summasid kohandatakse samadel tingimustel nagu töötasu.

Artikkel 42b

Kui ametniku abikaasal, ülenejal sugulasel, alanejal sugulasel, vennal või õel on arstitõendiga kinnitatud raske haigus või puue, on ametnikul õigus saada põhipalgata perepuhkust. Sellise puhkuse kogukestus ei ületa üheksat kuud kogu ametniku ametiaja jooksul.

Kohaldatakse artikli 42a teist lõiku.

▼B







3. PEATÜKK

Aruanded, kõrgemale ametijärgule tõusmine ja ametialane edutamine

▼M112

Artikkel 43

Iga ametniku pädevuse, tulemuslikkuse ja tööalase käitumise kohta koostatakse korrapäraselt, kuid vähemalt üks kord kahe aasta jooksul aruanne iga institutsiooni poolt vastavalt artiklile 110 ettenähtud tingimustel. Iga institutsioon kehtestab sätted, mis tulenevad õigusest esitada kaebus aruandemenetluses, mida tuleb rakendada enne artikli 90 lõikes 2 nimetatud kaebuse esitamist.

Alates palgaastmest 4 võib tegevusüksuse AST ametnike kohta tehtavas aruandes sisalduda ka arvamus, et tulemuslikkuse põhjal võib ametnik täita ka administraatori ülesandeid.

Aruanne tehakse ametnikule teatavaks. Tal on õigus seda kommenteerida, kui ta seda vajalikuks peab.

▼B

Artikkel 44

Ametnik, kes on kaks aastat olnud oma palgaastme ühes järgus, tõuseb automaatselt sama palgaastme järgmisesse järku.

▼M112

Kui ametnik nimetatakse üksuse juhatajaks, direktoriks või peadirektoriks samal palgaastmel, saab ta tagasiulatavalt ametisse nimetamise jõustumisel tõusta ühe järgu võrra kõnealusel palgaastmel, tingimusel et ta on täitnud oma kohustusi rahuldavalt esimese üheksa kuu jooksul. Sellise tõusuga kaasneb ametniku igakuise põhipalga tõus, mis vastab igal palgaastmel esimese ja teise järgu vahelisele protsendimäärale. Kui palgatõus on väiksem või kui ametnik sel hetkel on juba oma palgaastme viimases järgus, tagatakse talle põhipalga tõus, mille abil võimaldatakse talle tõus esimese ja teise palgajärgu vahel kuni järgmise edutamise jõustumiseni.

▼M112

Artikkel 45

1. Ametialane edutamine toimub ametisse nimetava asutuse või ametiisiku otsusega artikli 6 lõiget 2 silmas pidades. Selleks nimetatakse ametnik tema tegevusüksuse järgmisele kõrgemale palgaastmele. Edutamiseks valitakse välja eranditult need ametnikud, kes on oma palgaastmele vastaval ametikohal töötanud minimaalselt kaks aastat, võrreldes enne seda edutamiseks kõlblike ametnike teeneid. Kui teenete võrdlemisel võtab ametisse nimetav asutus või ametiisik eelkõige arvesse aruandeid ametnike, oma kohustuste täitmisel muude keelte kui selle keele kasutamise kohta, mille põhjaliku valdamise kohta ta on esitanud tõendid artikli 28 lõike f kohaselt, ja vajaduse korral nende poolt võetavate vastutuste määra kohta.

2. Enne esimest ametialast edutamist pärast tööle võtmist peavad ametnikud tõestama, et nad suudavad töötada kolmandas keeles, mis on üks EÜ asutamislepingu artiklis 314 nimetatud keeltest. Institutsioonid võtavad omavahelisel kokkuleppel vastu ühised eeskirjad käesoleva lõike rakendamiseks. Kõnealused eeskirjad näevad ette, et ametnikele tuleb anda võimalus kolmanda keele õppimiseks, ja kehtestavad üksikasjaliku korra selleks, et hinnata III lisa artikli 7 lõike 2 punkti d kohaselt ametnike suutlikkust töötada kolmandas keeles.

Artikkel 45a

1. Erandina artikli 5 lõike 3 punktidest b ja c võib tegevusüksuse AST ametniku alates palgaastmest 5 nimetada tegevusüksuse AD ametikohale, tingimusel et:

a) ta on valitud käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud korras osalema kohustuslikus koolituskavas, mis on kehtestatud käesoleva lõike punktis b;

b) ta on läbinud ametisse nimetava asutuse või ametiisiku määratletud koolituskava, mis sisaldab kohustuslikke koolitusetappe; ja

c) ta on ametisse nimetava asutuse või ametiisiku koostatud selliste kandidaatide nimekirjas, kes on läbinud suulise ja kirjaliku eksami, tõestades, et ta on edukalt osalenud käesoleva lõike punktis b nimetatud koolituskavas. Kõnealuse eksami sisu määratakse kindlaks III lisa artikli 7 lõike 2 punkti c kohaselt.

2. Ametisse nimetav asutus või ametiisik koostab esialgse loetelu tegevusüksuse AST ametnike kohta, kes on valitud osalema eespool nimetatud koolituskavas artiklis 43 nimetatud korrapäraste aruannete ja nende haridus- ja koolitustaseme põhjal ning tegevusüksuse vajadusi arvesse võttes. See esialgne kava esitatakse ühiskomiteele, kes avaldab selle kohta arvamust.

Kõnealune komitee võib ära kuulata ametnikud, kes on taotlenud osalemist eespool nimetatud koolituskavas, ja ametisse nimetava asutuse või ametiisiku esindajad. Komitee võtab häälteenamusega vastu põhjendatud arvamuse ametisse nimetava asutuse või ametiisiku esitatud esialgse loetelu kohta. Ametisse nimetav asutus või ametiisik võtab vastu nende ametnike loetelu, kellel on õigus osaleda eespool nimetatud koolituskavas.

3. Tegevusüksuse AD ametikohale nimetamine ei mõjuta palgaastet ja -järku, mis on ametnikul ametisse nimetamise hetkel.

4. Tegevusüksuse AD ametikohtadele nimetamiste arv, mis on sätestatud käesoleva artikli lõigetes 1-3, ei ületa 20 % artikli 30 teise lõigu kohaselt tehtud ametisse nimetamiste iga-aastasest koguarvust.

5. Institutsioonid kehtestavad üldsätted käesoleva artikli jõustamiseks artikli 110 kohaselt.

Artikkel 46

Artikli 45 kohaselt kõrgemale palgaastmele nimetatud ametnik liigitatakse kõnealuse palgaastme esimesse järku. Palgaastmete AD 9-AD 13 ametnikud, kellel on üksuse juhataja kohustused ja kes on kõrgemale palgaastmele nimetatud artikli 45 kohaselt, liigitatakse uue palgaastme teise järku. Sama korda kohaldatakse mis tahes ametniku suhtes:

a) kes ametialase edutamise järel on nimetatud direktoriks või peadirektoriks, või

b) kes on direktor või peadirektor ja kelle suhtes kohaldatakse artikli 44 teise lõigu viimast lauset.

▼B







4. PEATÜKK

Teenistuse lõpetamine

Artikkel 47

Teenistus lõpeb:

a) ametist lahkumise korral,

b) tagandamise korral,

c) teenistuse huvides teenistusest vabastamise korral,

d) ebapädevuse tõttu teenistusest vabastamise korral,

e) teenistusest vabastamise korral,

f) pensionilejäämise korral või

g) surma korral.







1. jagu.

AMETIST LAHKUMINE

Artikkel 48

Ametist lahkuda sooviv ametnik avaldab oma selgesõnalise kavatsuse lahkuda lõplikult institutsiooni teenistusest kirjalikult.

Ametisse nimetav asutus või ametiisik teeb otsuse ametist lahkumise kinnitamise kohta ühe kuu jooksul alates lahkumisavalduse saamisest. ►M23 Ametisse nimetav asutus või ametiisik võib siiski keelduda ametist lahkumist heaks kiitmast, kui lahkumisavalduse vastuvõtmise kuupäeval on ametniku vastu käimas distsiplinaarmenetlus või kui selline menetlus algatatakse järgmise kolmekümne päeva jooksul. ◄

▼M112

Lahkumine jõustub ametisse nimetava asutuse või ametiisiku määratud kuupäeval; see ei ole tegevusüksuse AD ametnike puhul hiljem kui kolm kuud ning tegevusüksuse AST ametnike puhul hiljem kui üks kuu pärast ametniku lahkumisavalduses pakutud kuupäeva.

▼B







2. jagu.

TAGANDAMINE

Artikkel 49

Ametnikku tohib tagandada üksnes juhul, kui ta ei vasta enam artikli 28 punktis a ►M23 sätestatud tingimustele, või artiklites ►M112 ————— ◄ 39 ja 40, artikli 41 lõigetes 4 ja 5 ning VIII lisa artikli 14 teises lõigus ettenähtud juhtudel. ◄

Ametisse nimetav asutus või ametiisik teeb ametniku tagandamise otsuse koos põhjendustega pärast nõupidamist ühiskomiteega ja asjaomase ametniku ärakuulamist.







3. jagu.

TEENISTUSE HUVIDES TEENISTUSEST VABASTAMINE

Artikkel 50

Ametisse nimetav asutus või ametiisik võib oma otsusega vabastada teenistuse huvides teenistusest ►M112 artikli 29 lõikes 2 määratletud vanemametniku ◄ .

Selline teenistuses vabastamine ei ole distsiplinaarmeede.

Kui sel moel teenistusest vabastatud ametnikku ei määrata ►M112 ————— ◄ mõnele teisele ametikohale, mis vastab tema palgaastmele, saab ta hüvitist, mida arvutatakse vastavalt IV lisale.

▼M23

Eelmises lõigus sätestatud hüvitisest arvatakse maha kõnealusel ajavahemikul ametniku uuel ametikohal makstav töötasu, kui see töötasu koos toetusega ületab kogutöötasu, mida ametnik viimati sai ja mis on arvutatud palgatabeli põhjal sellisena, nagu see tabel kehtib selle kuu esimesel päeval, mille eest toetust makstakse.

▼M112

Kõnealune isik on kohustatud esitama taotluse korral kirjalikud tõendid ja teatama oma institutsioonile mis tahes teguritest, mis võivad mõjutada õigust hüvitisele.

Toetuse suhtes ei kohaldata paranduskoefitsienti.

VIII lisa artikli 45 kolmandat, neljandat ja viiendat lõiku kohaldatakse analoogia põhjal.

▼B

Kui ametniku õigus hüvitist saada lõpeb ja ta on saanud 55aastaseks, on tal õigus saada pensioni, millest ei tehta VIII lisa artikli 9 kohaseid mahaarvamisi.







4. jagu.

▼M112

EBAPÄDEVUST KÄSITLEVAD MENETLUSED

Artikkel 51

1. Iga institutsioon määratleb menetlused ebapädevuse tuvastamiseks, sellega tegelemiseks ja selle lahendamiseks õigel ajal ja sobival viisil. Kui need menetlused on ära kasutatud, võib ametniku, kes artiklis 43 nimetatud järjestikuste korrapäraste aruannete põhjal osutub endiselt ebapädevaks oma kohustuste täitmisel, teenistusest vabastada, madalamale palgaastmele viia või liigitada sama või madalama palgaastme madalamasse tegevusüksusesse.

2. Ametniku teenistusest vabastamise, madalamale palgaastmele viimise või madalamasse tegevusüksusesse liigitamise ettepanekus esitatakse põhjendused, millel see ettepanek põhineb, ja ettepanekust teavitatakse asjaomast ametnikku. Ametisse nimetava asutuse või ametiisiku ettepanek edastatakse artikli 9 lõikes 6 nimetatud ühisele nõuandekomiteele.

3. Ametnikul on õigus tutvuda täies mahus oma isikutoimikuga ning teha kõikidest menetlusega seotud dokumentidest koopiaid. Tal on aega vähemalt viisteist päeva alates ettepaneku kättesaamisest ette valmistada kaitse. Teda võib abistada tema valitud isik. Ametnik võib esitada kirjalikke märkusi. Ühine nõuandekomitee kuulab ta ära. Ametnik võib kutsuda ka tunnistajaid.

4. Institutsiooni esindab ühises nõuandekomitees ametisse nimetava asutuse või ametiisiku poolt selleks määratud ametnik. Kõnealusel ametnikul on samad õigused kui asjaomasel ametnikul.

5. Ühine nõuandekomitee võtab pärast lõike 2 kohaste ettepanekute ning asjaomase ametniku või tunnistajate kirjalike või suuliste seletuste arvessevõtmist häälteenamusega vastu põhjendatud arvamuse meetme kohta, mida ta peab vajalikuks enda taotluse korral tuvastatud asjaolude valguses. Ühine nõuandekomitee edastab kõnealuse arvamuse ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule ja asjaomasele ametnikule kahe kuu jooksul alates asja komiteele esitamise kuupäevast. Esimees ei hääleta ühise nõuandekomitee otsuste tegemisel, välja arvatud menetlusküsimustes ja häälte võrdse jagunemise korral.

Ametisse nimetav asutus või ametiisik teeb otsuse kahe kuu jooksul alates ühise nõuandekomitee arvamuse saamisest pärast ametniku ärakuulamist. Otsust põhjendatakse. Tuleb ära näidata kuupäev, mil see jõustub.

6. Ebapädevuse tõttu töölt kõrvaldatud ametnikul on lõikes 7 määratletud ajavahemiku jooksul õigus igakuisele vallandamistoetusele, mis võrdub ametniku igakuise põhipalgaga palgaastme 1 esimeses järgus. Ametnikul on samuti õigus sama ajavahemiku jooksul artiklis 67 sätestatud peretoetustele. Majapidamistoetus arvutatakse palgaastmel 1 oleva ametniku igakuise põhipalga põhjal VII lisa artikli 1 kohaselt.

Toetust ei maksta siis, kui ametnik astub tagasi pärast lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud menetluste alustamist või kui tal on õigus kohe makstavale täispensionile. Kui tal on õigus riiklikule töötushüvitisele, arvatakse kõnealuse hüvitise summa eespool nimetatud toetusest maha.

7. Lõikes 6 nimetatud maksete tegemise aeg on:

a) kolm kuud, kui ametnik on teenistusest vabastamist käsitleva otsuse tegemise päevaks töötanud vähem kui viis aastat;

b) kuus kuud, kui ametnik on töötanud vähemalt viis aastat, kuid vähem kui kümme aastat;

c) üheksa kuud, kui ametnik on töötanud vähemalt kümme aastat, kuid vähem kui kakskümmend aastat;

d) 12 kuud, kui ametnik on töötanud üle 20 aasta.

8. Ametnikud, kes on ebapädevuse tõttu viidud madalamale palgaastmele või liigitatud madalamasse tegevusüksusesse, võivad kuue aasta pärast taotleda, et kõik viited kõnealusele meetmele tuleks tema isikutoimikust välja jätta.

9. Ametnikel on õigus talle menetluste käigus tekkinud põhjendatud kulude hüvitamisele, sealhulgas institutsiooni mittekuuluvale kaitsjale makstavad tasud, kui käesolevas artiklis sätestatud menetlused lõpetatakse ilma, et tehtaks otsust ametist kõrvaldamise, madalamale palgaastmele viimise või ametniku madalamasse tegevusüksusesse liigitamise kohta.

▼B







5. jagu.

PENSIONILEJÄÄMINE

▼M112

Artikkel 52

Ilma et see piiraks artikli 50 sätteid, jääb ametnik pensionile:

a) kas automaatselt selle kuu viimasel päeval, mille jooksul ta saab 65-aastaseks, või

b) tema oma taotluse põhjal selle kuu viimasel päeval, mille kohta on taotlus esitatud, kui ta on vähemalt 63-aastane või kui ta on 55–63-aastane ja vastab kohe makstava pensioni saamise tingimustele vastavalt VIII lisa artiklile 9. Artikli 48 teise lõigu teist lauset kohaldatakse analoogia põhjal. Erandjuhtudel võib ametnik siiski oma taotluse korral ja üksnes juhul, kui ametisse nimetav asutus või ametiisik peab seda üksuse huvides põhjendatuks, jätkata töötamist kuni 67-aastaseks saamiseni; sel juhul läheb ta automaatselt pensionile selle kuu viimasel päeval, mil ta saab 67-aastaseks.

▼B

Artikkel 53

Ametnik, kelle suhtes tuleb töövõimetuskomitee arvates kohaldada artikli 78 sätteid, ►M62 läheb pensionile automaatselt selle kuu viimasel päeval, mil ametisse nimetav asutus või ametiisik tunnistab, et töötaja on püsivalt võimetu oma kohuseid täitma. ◄







6. jagu.

AUNIMETUS

Artikkel 54

Teenistuse lõppemisel võidakse ametnikule ametisse nimetava asutuse või ametiisiku otsusega anda aunimetus kas tema enda ►M112 palgaastmelt või sellest järgmiselt kõrgemalt palgaastmelt ◄ .

Aunimetusega ei kaasne rahalisi hüvesid.







IV JAOTIS

AMETNIKE TÖÖTINGIMUSED







1. PEATÜKK

Tööaeg

Artikkel 55

Teenistuses olevad ametnikud on igal ajal oma institutsiooni käsutuses.

Tavaline töönädal ei ületa siiski ►M23 42 ◄ tundi, mis jaotatakse ametisse nimetava asutuse või ametiisiku määratud ajakava alusel. Ametisse nimetav asutus või ametiisik võib samu piiranguid arvestades pärast nõupidamist personalikomiteega määrata kindlaks teatavate erikohustustega ametnikerühmade tööaja.

▼M22

Peale ►M31 ————— ◄ selle võidakse ametnikult teenistuskoha vajadustest või ohutuseeskirjadest tulenevalt nõuda, et ta täidaks väljaspool tööaega töökohal või kodus valveajakohustust. Institutsioon kehtestab pärast nõupidamist personalikomiteega käesoleva lõike rakendamise üksikasjalikud eeskirjad.

▼M112

Artikkel 55a

1. Ametnik võib taotleda luba töötada osalise tööajaga.

Ametisse nimetav asutus või ametiisik võib anda sellise loa juhul, kui see vastab üksuse huvidele.

2. Ametnikul on õigus saada luba järgmistel juhtudel:

a) alla 9-aastase lapse eest hoolitsemiseks,

b) 9-12-aastase lapse eest hoolitsemiseks, kui tööaja vähendamine ei ole üle 20 % normaaltööajast,

c) raskelt haige või puudega abikaasa, üleneja sugulase, alaneja sugulase, õe või venna eest hoolitsemiseks,

d) täiendkoolitustel osalemiseks või

e) alates 55. eluaastast pensionile minekuks viimase viie aasta jooksul.

Kui osalise tööajaga töötamise luba taotletakse täiendkoolitusel osalemiseks või alates 55. eluaastast, võib ametisse nimetav asutus või ametiisik keelduda loa andmisest või lükata loa andmise jõustumiskuupäeva edasi üksnes erandjuhtudel ja peamistel üksuse huvide kohastel põhjustel.

Kui sellise loa saamise õigust kasutatakse raskelt haige või puudega abikaasa, üleneja sugulase, alaneja sugulase, venna või õe eest hoolitsemiseks või täiendkoolitusel osalemiseks, ei tohi sellised ajavahemikud kokku ületada viit aastat ametniku ametiaja vältel.

3. Ametisse nimetav asutus või ametiisik vastab ametniku taotlusele 60 päeva jooksul.

4. Osalise tööajaga töötamise eeskirjad ja loa andmise menetlus on sätestatud IVa lisas.

▼M112

Artikkel 55b

Ametnik võib taotleda luba töötada poole kohaga ametikohta jagades, kui ametisse nimetav asutus või ametiisik peab seda ametikohta sel eesmärgil sobivaks. Poole kohaga töötamise lubamine töö jagamise teel ei ole ajaliselt piiratud. Ametisse nimetav asutus või ametiisik võib siiski selle loa tühistada üksuse huvides, teatades ametnikule sellest kuus kuud ette. Samamoodi võib ametisse nimetav asutus või ametiisik tühistada loa asjaomase ametniku taotluse korral ja kuuekuulise etteteatamisega. Sel juhul võib ametniku üle viia teisele ametikohale.

Kohaldatakse artiklit 59a ja IVa lisa artiklit 3, välja arvatud teise lõigu kolmas lause.

Ametisse nimetav asutus või ametiisik võib kehtestada üksikasjaliku korra käesoleva artikli kohaldamiseks.

▼B

Artikkel 56

Ametnikult võib nõuda ületunnitööd ainult edasilükkamatutel juhtudel või eriti tungiva töö puhul; töötamist öösel ning pühapäevadel või riigipühadel lubatakse ainult ametisse nimetava asutuse või ametiisiku sätestatud korra kohaselt. ►M23 Kogu ületunnitöö, mida ametnikult võidakse nõuda, ei tohi kuue kuu jooksul ületada 150 tundi. ◄

►M112 Tegevusüksuse AD ning tegevusüksuste AST 5-11 ◄ töötajate ületunnitöö ei anna õigust mingile hüvitisele või lisatasule.

Nagu on sätestatud VI lisas, on ►M112 palgaastme AST 1-AST 4 ◄ ametnikel õigus saada ületunnitöö eest kas hüvitavat puhkust või lisatasu, kui üksuse töö ei võimalda hüvitavat puhkust ületunnitöö tegemise kuule järgneva kuu jooksul.

▼M22

Artikkel 56a

Ametnikul, ►M30 ————— ◄ kes peab töötama korrapäraselt öösiti, laupäeviti, pühapäeviti või riigipühadel, on õigus erihüvitistele, kui ta teeb vahetustega tööd, mida institutsioon nõuab teenistuskoha vajadustest või ohutuseeskirjadest tulenevalt ning mida ta peab korraliseks ja alaliseks tööks.

▼M30

Ettepaneku põhjal, mille komisjon esitab pärast nõupidamist personalieeskirjade komiteega, määrab nõukogu kindlaks ametnike kategooriad, kellel on õigus saada kõnealuseid hüvitisi, ning nende hüvitiste määrad ja maksmise tingimused.

▼M22

Vahetustega töötava ametniku tavaline tööaeg ei tohi ületada tavalist aastast tööaega.

Artikkel 56b

Ametnikul ►M31 ————— ◄ on õigus erihüvitistele, kui ta peab vastavalt ametisse nimetava asutuse või ametiisiku otsusele väljaspool tööaega teenistuskoha vajadustest või ohutuseeskirjadest tulenevalt täitma töökohal või kodus valveajakohustust.

▼M31

Ettepaneku põhjal, mille komisjon esitab pärast nõupidamist personalieeskirjade komiteega, määrab nõukogu kindlaks nende ametnike kategooriad, kellel on õigus saada kõnealuseid hüvitisi, ning nende hüvitiste määrad ja maksmise tingimused.

▼M112

Artikkel 56c

Teatavatele ametnikele antakse eritoetusi eriti raskete töötingimuste hüvitamiseks.

Nõukogu määrab ettepaneku põhjal, mille komisjon esitab pärast nõupidamist personalieeskirjade komiteega, kindlaks selliste erihüvitiste saajate kategooriad ning hüvitiste määrad ja maksmise tingimused.

▼B







2. PEATÜKK

Puhkus

Artikkel 57

Ametnikel on õigus saada igal kalendriaastal puhkust, mille pikkus on vähemalt 24 tööpäeva ja kõige rohkem 30 tööpäeva, vastavalt eeskirjadele, mis sätestatakse ühenduste institutsioonide ühisel kokkuleppel pärast nõupidamist personalieeskirjade komiteega.

Peale põhipuhkuse võib ametnikule erandjuhtudel taotluse põhjal anda eripuhkust. Sellise puhkusega seotud eeskirjad on sätestatud V lisas.

▼M112

Artikkel 58

Rasedatel on arstitõendi esitamise korral lisaks artiklis 57 nimetatud puhkusele õigus saada kakskümmend nädalat puhkust. See puhkus algab mitte varem kui kuus nädalat enne tõendile märgitud eeldatavat sünnituskuupäeva ja lõpeb mitte varem kui 14 nädalat pärast sünnituskuupäeva. Mitmikute, enneaegse või puuetega lapse sünni korral kestab see puhkus 24 nädalat. Käesoleva sätte tähenduses on “enneaegne sünd” sünd, mis toimub enne 34. rasedusnädala lõppu.

▼B

Artikkel 59

▼M112

1. Ametnikul, kes esitab tõendi oma võimetuse kohta täita oma kohustusi haiguse või õnnetuse tõttu, on õigus saada haiguspuhkust.

Asjaomane ametnik teatab oma töövõimetusest oma institutsioonile niipea kui võimalik ning teatab seejuures ka oma hetkel kehtiva aadressi. Ta esitab arstitõendi, kui ta puudub töölt rohkem kui kolm päeva. Kõnealune tõend tuleb saata hiljemalt viiendal puudumise päeval; arvestatakse postitemplil olevat kuupäeva. Kui seda ei tehta ja kui tõendi mittesaatmine ei ole tingitud ametnikust sõltumatutest põhjustest, käsitatakse ametniku puudumist loata puudumisena.

Ametnikult võib igal ajal nõuda institutsiooni korraldatud tervisekontrolli läbimist. Kui kontrolli ei saa läbi viia ametnikust sõltuvatel põhjustel, käsitatakse tema puudumist loata puudumisena alates kuupäevast, mil kontroll oleks pidanud toimuma.

Kui kontrolli käigus tuvastatakse, et ametnik suudab oma kohustusi täita, käsitatakse tema puudumist vastavalt järgmisele lõigule põhjendamatuna alates kontrolli tegemise kuupäevast.

Kui ametnik peab ametisse nimetava asutuse või ametiisiku korraldatud tervisekontrolli tulemusi meditsiiniliselt põhjendamatuteks, võib tema või tema nimel tegutsev arst kahe päeva jooksul esitada institutsioonile taotluse, et asi suunataks sõltumatule arstile arvamuse esitamiseks.

Institutsioon edastab viivitamata taotluse ametniku arsti ja institutsiooni meditsiinitöötaja vahel kokku lepitud teisele arstile. Kui sellist kokkulepet ei saavutata viie päeva jooksul alates taotluse esitamisest, valib institutsioon isiku sõltumatute arstide loetelust, mille sel eesmärgil koostavad ametisse nimetav asutus või ametiisik ja personalikomitee igal aastal ühisel nõusolekul. Ametnik võib kahe tööpäeva jooksul institutsiooni valiku vaidlustada, mille järel valib institutsioon loetelust uue isiku ja see valik on lõplik.

Sõltumatu arsti arvamus, mille ta esitab pärast ametniku arsti ja institutsiooni meditsiinitöötajaga nõupidamist, on siduv. Kui sõltumatu arsti arvamus kinnitab institutsiooni korraldatud kontrolli tulemusi, käsitatakse puudumist põhjendamatuna alates kõnealuse kontrolli toimumise päevast. Kui sõltumatu arsti arvamus ei kinnita kõnealuse kontrolli tulemusi, käsitatakse puudumist kõikidel eesmärkidel põhjendatuna.

2. Kui ametnik puudub kaheteistkümne kuu pikkuse ajavahemiku jooksul töölt haiguse tõttu korraga kuni kolme päeva kaupa kokku rohkem kui kaksteist päeva, peab ta edaspidi esitama haiguse tõttu puudumise kohta arstitõendi. Tema puudumist loetakse põhjendamatuks alates kolmeteistkümnendast sellisest haiguse tõttu puudumise päevast, mille kohta ei ole esitatud arstitõendit.

3. Ilma et see piiraks distsiplinaarmenetluseeskirjade kohaldamist, arvatakse kõik lõigete 1 ja 2 alusel põhjendamatuks loetud puudumised maha asjaomase ametniku iga-aastasest põhipuhkusest. Kui ametnikul ei ole enam puhkusepäevi järel, kaotab ta vastaval ajavahemikul hüvitise oma töötasust.

4. Ametisse nimetav asutus või ametiisik võib töövõimetuskomiteele suunata iga ametniku asja, kes on kolme aasta jooksul haiguspuhkusel viibinud kokku rohkem kui 12 kuud.

5. Ametnikult võidakse nõuda pärast seda, kui institutsiooni meditsiinitöötaja on ta läbi vaadanud, et ta võtaks puhkuse, kui see on vajalik tema tervisliku seisundi tõttu või kui mõni tema leibkonna liige põeb mõnda nakkushaigust.

Vaidluse korral kohaldatakse lõike 1 lõikudes 5-7 sätestatud menetlust.

6. Iga ametnik läbib igal aastal tervisekontrolli, mille viib läbi kas institutsiooni meditsiinitöötaja või ametniku valitud arst.

Viimasel juhul tasub arsti tasud institutsioon maksimaalselt kuni summani, mille ametisse nimetav asutus või ametiisik määrab kuni kolmeks aastaks kindlaks pärast nõupidamist personalieeskirjade komiteega.

Artikkel 59a

Kui ametnikul on lubatud töötada osalise tööajaga, lühendatakse tema põhipuhkust võrdeliselt töötatud ajaga senikaua, kui tal on see luba.

▼B

Artikkel 60

Välja arvatud haiguse või õnnetusjuhtumi korral, ei või ametnik puududa töölt ilma oma vahetu ülemuse eelneva loata. Piiramata võimalikke kohaldatavaid distsiplinaarmeetmeid, lahutatakse kõik asjakohaselt tõendatud loata puudumised asjaomase ametniku põhipuhkusest. Kui töötaja on oma põhipuhkuse ära kasutanud, kaotab ta selle ajavahemiku eest oma tasu.

Kui ametnik soovib veeta puhkuse mujal kui kohas, kus ta töötab, peab ta selleks saama ametisse nimetava asutuse või ametiisiku eelneva nõusoleku.







3. PEATÜKK

Riigipühad

Artikkel 61

Riigipühade loetelu koostavad ühenduste institutsioonid ühisel kokkuleppel pärast nõupidamist personalieeskirjade komiteega.







V JAOTIS

AMETNIKE TÖÖTASUD JA SOTSIAALKINDLUSTUSHÜVITISED







1. PEATÜKK

Töötasu ja kulude korvamine







1. jagu

TÖÖTASU

Artikkel 62

Vastavalt VII lisale on nõuetekohaselt ametisse nimetatud ametnikul õigus oma palgaastmele ja -järgule vastavale töötasule, välja arvatud juhul, kui selgesõnaliselt on sätestatud teisiti.

Ametnik ei tohi oma õigust töötasule loovutada.

Töötasu koosneb põhipalgast, peretoetustest ja muudest toetustest.

▼M43

Artikkel 63

Ametniku töötasu väljendatakse ►M94 eurodes ◄ . Seda makstakse selle riigi vääringus, kus ametnik oma kohuseid täidab.

Muus vääringus kui ►M94 eurodes ◄ makstavat töötasu arvutatakse vahetuskursside põhjal, mida kasutati ►M116 1. juuli 2005 ◄ Euroopa ühenduste üldeelarve täitmisel.

Seda kuupäeva muudab artiklis 65 ettenähtud töötasu iga-aastase läbivaatamise ajal nõukogu, tehes vastava otsuse vastavalt EMÜ asutamislepingu artikli 148 lõike 2 teise lõigu esimesele taandele ja Euratomi asutamislepingu artikli 118 lõikele 2 kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni ettepaneku põhjal.

Ilma et see piiraks artiklite 64 ja 65 kohaldamist, kohandab nõukogu eespool nimetatud kuupäeva muutmise korral nende artiklite järgi kindlaksmääratud paranduskoefitsiente ning korrigeerib seejuures kolmandas lõigus kirjeldatud korras mõjusid, mis tulenevad ►M94 euro ◄ varieerumisest teises lõigus osutatud vahetuskursside suhtes.

▼B

Artikkel 64

Ametniku ►M94 eurodes ◄ väljendatud tasu suhtes kohaldatakse pärast käesolevates personalieeskirjades või nende rakendusmäärustes ettenähtud kohustuslikke kinnipidamisi paranduskoefitsienti, mis on suurem, väiksem või võrdne 100 %ga sõltuvalt elamistingimustest erinevates teenistuskohtades.

Nõukogu võtab kõnealused paranduskoefitsiendid vastu ►M15 komisjoni ettepaneku ◄ põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega, mis on sätestatud Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 148 lõike 2 teises lõigus ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 118 lõikes 2. Ühenduste ajutistel ametikohtadel töötavate ametnike töötasu suhtes kohaldatav paranduskoefitsient on 1. jaanuari 1962. aasta seisuga 100 %.

Artikkel 65

1. ►M15 Nõukogu ◄ vaatab ametnike ja ühenduste muude teenistujate töötasu igal aastal läbi. Ta teeb seda septembrikuus ►M15 komisjoni ◄ ühisaruande põhjal, mis põhineb Euroopa Ühenduste Statistikaameti poolt kokkuleppel liikmesriikide statistikaametitega koostatud ühisindeksil; indeks vastab igas ühenduste liikmesriigis 1. juuli seisule.

Läbivaatamisel kaalub ►M15 nõukogu ◄ , kas töötasusid tuleks ühenduste majandus- ja sotsiaalpoliitika osana kohandada. Ta võtab eriti arvesse igasugust palgatõusu avalikus teenistuses ja vajadust uute ametnike järele.

2. Elukalliduse olulise suurenemise korral otsustab ►M15 nõukogu ◄ kahe kuu jooksul, kuidas paranduskoefitsiente kohandada ja, vajaduse korral, kas neid tuleb kohaldada tagasiulatuvalt.

3. Käesoleva artikli kohaldamisel teeb ►M15 nõukogu otsuse komisjoni ettepaneku ◄ põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega, mis on sätestatud Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 148 lõike 2 teise lõigu esimeses taandes ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 118 lõikes 2.

▼M78

Artikkel 65a

Artiklite 64 ja 65 rakenduseeskirjad on sätestatud XI lisas.

▼M3

Artikkel 66

▼M16

Igakuine põhipalk (eurodes) määratakse igale palgaastmele ja -järgule järgmise tabeli kohaselt:

▼M116







1.7.2005 Palgajärk Palgaaste 1 2 3 4 5 16 15 255,00 15 896,04 16 564,01 15 13 482,88 14 049,45 14 639,82 15 047,12 15 255,00 14 11 916,61 12 417,36 12 939,16 13 299,15 13 482,88 13 10 532,30 10 974,88 11 436,06 11 754,22 11 916,61 12 9 308,79 9 699,96 10 107,56 10 388,77 10 532,30 11 8 227,42 8 573,15 8 933,40 9 181,94 9 308,79 10 7 271,67 7 577,23 7 895,64 8 115,30 8 227,42 9 6 426,94 6 697,01 6 978,42 7 172,57 7 271,67 8 5 680,34 5 919,04 6 167,76 6 339,36 6 426,94 7 5 020,47 5 231,44 5 451,27 5 602,93 5 680,34 6 4 437,26 4 623,72 4 818,01 4 952,06 5 020,47 5 3 921,80 4 086,60 4 258,32 4 376,79 4 437,26 4 3 466,22 3 611,87 3 763,65 3 868,36 3 921,80 3 3 063,56 3 192,29 3 326,43 3 418,98 3 466,22 2 2 707,67 2 821,45 2 940,01 3 021,81 3 063,56 1 2 393,13 2 493,69 2 598,48 2 670,77 2 707,67

▼M112

Artikkel 66a

1. Erandina nõukogu 1968. aasta veebruari määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68 (millega kehtestatakse Euroopa ühendustele makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord) ( 1 ) artikli 3 lõikest 1 kohaldatakse ühenduste poolt oma teenistuses olevatele töötajatele makstava töötasu suhtes 1. maist 2004 kuni 31. detsembrini 2012 ajutist meedet, mida nimetatakse “erimaksuks”.

2.







1.5.2004-31.12.2004 2,50 % 1.1.2005-31.12.2005 2,93 % 1.1.2006-31.12.2006 3,36 % 1.1.2007-31.12.2007 3,79 % 1.1.2008-31.12.2008 4,21 % 1.1.2009-31.12.2009 4,64 % 1.1.2010-31.12.2010 5,07 % 1.1.2011-31.12.2012 5,50 %.

3.

a) Erimaksu arvutamisel kasutatav põhitöötasu on töötasu arvutamiseks kasutatav põhipalk, millest on maha arvatud: i) sotsiaalkindlustusmaks ja pensionimaksed ning maksud, mida sama palgaastme ja -järgu ametnik, kellel ei ole ülalpeetavaid VII lisa artikli 2 tähenduses, peab maksma enne erimaksu tasumist, ning ii) palgaastme 1 järgu 1 ametniku põhipalk.

b) Erimaksu baasi määramiseks kasutatavaid komponente väljendatakse eurodes ja nende suhtes kohaldatakse paranduskoefitsienti 100.

4. Erimaks arvatakse iga kuu palgast maha; sellest laekuv raha kantakse tuluna Euroopa Liidu üldeelarvesse.

▼B

Artikkel 67

▼M16

1. Peretoetused on järgmised:

▼M56

a) majapidamistoetus;

b) ülalpeetava lapse toetus;

▼M16

c) õppetoetus.

▼M23

2. Käesolevas artiklis sätestatud peretoetusi saav ametnik teatab mujalt saadavatest samalaadsetest toetustest; sellised toetused arvatakse VII lisa artiklite 1, 2 ja 3 alusel makstavatest toetustest maha.

▼M23

3. Ülalpeetava lapse toetust võib ametisse nimetava asutuse või ametiisiku põhjendatud eriotsusega kahekordistada, kui arstitõenditega on tõendatud, et asjaomane laps kannatab vaimse või füüsilise puude all, mis tekitab ametnikule suuri kulusid.

▼M56

4. ►M95 Kui neid peretoetusi makstakse VII lisa artiklite 1, 2 ja 3 kohaselt muule isikule kui ametnik, makstakse need toetused asjaomase isiku elukohariigi vääringus ja arvutatakse vajaduse korral artikli 63 teises lõigus nimetatud vahetuskursside alusel. Nende toetuste suhtes kohaldatakse kõnealuse riigi paranduskoefitsienti, kui see riik asub ühendustes, või paranduskoefitsienti 100, kui elukohariik on väljaspool ühendusi. ◄

Kui sellisele isikule makstakse peretoetusi, kohaldatakse lõikeid 2 ja 3.

▼B

Artikkel 68

▼M23

Artikli 67 lõikes 1 sätestatud peretoetuste maksmist jätkatakse, kui ametnikul on õigus saada toetust Euroopa Söe- ja Teraseühenduse endiste personalieeskirjade artikli 41 või artikli 34 või 42 alusel.

Asjaomane isik teatab sama lapse jaoks mujalt saadavatest samalaadsetest toetustest; sellised toetused arvatakse VII lisa artiklite 1, 2 ja 3 alusel makstavatest toetustest maha.

▼M112

Artikkel 68a

Ametnikul, kellel on lubatud töötada osalise tööajaga, on õigus saada töötasu, mis arvutatakse IVa lisas sätestatud korras.

▼B

Artikkel 69

▼M16

Kodumaalt lahkumise toetus moodustab 16 % ametniku põhipalga, ►M25 majapidamistoetuse ja ülalpeetava ◄ lapse toetuse kogusummast, mida ametnikul on õigus saada. Kodumaalt lahkumise toetus on vähemalt ►M116 455,69 eurot ◄ kuus.

▼M112

Artikkel 70

Ametniku surma korral makstakse tema elusolevale abikaasale või ülalpeetavatele lastele lahkunu täistöötasu kolme kuu vältel alates tema surma kuule järgnevast kuust.

Kui sureb isik, kellel on õigus saada pensioni või invaliidsustoetust, kohaldatakse eespool esitatud sätteid lahkunu pensioni või toetuse suhtes.

▼M112 —————

▼B







2. jagu

KULUDE KORVAMINE

Artikkel 71

Ametnikul on vastavalt VII lisa sätetele õigus saada tööleasumisel, üleviimisel või teenistusest lahkumisel talle tekkinud kulude eest hüvitist, samuti on tal õigus saada hüvitist kohustuste täitmise käigus või sellega seoses tekkinud kulude eest.







2. PEATÜKK

Sotsiaalkindlustushüvitised

Artikkel 72

▼M56

1. Ametnik, tema abikaasa, kui abikaasal ei ole muu õigusnormi kohaselt õigust saada samasuguseid ja sama tasandi hüvitisi, ning ametniku lapsed ja muud ülalpeetavad VII lisa artikli 2 tähenduses on haiguste vastu kindlustatud 80 % ulatuses kuludest, võttes arvesse eeskirju, mis on koostatud ühenduse institutsioonide kokkuleppel pärast nõupidamist personalieeskirjade komiteega. Seda määra tõstetakse 85 %ni järgmiste teenuste puhul: konsultatsioonid ja visiidid, kirurgilised operatsioonid, haiglaravi, farmaatsiatooted, radioloogia, analüüsid, laboratoorsed uuringud ja arsti retsepti alusel antud proteesid, välja arvatud hambaproteesid. Seda määra tõstetakse 100 %ni tuberkuloosi, lastehalvatuse, vähktõve, vaimuhaiguste ja muude haiguste puhul, mida ametisse nimetav asutus või ametiisik peab sama raskeks haiguseks, ning varase diagnoosi uuringute ja sünnituse puhul. 100 %list hüvitist ei kohaldata siiski kutsehaiguse või õnnetuse korral, mille korral kohaldatakse artiklit 73.

▼M112

Ametniku elukaaslast käsitatakse ravikindlustusskeemis abikaasana, kui VII lisa artikli 1 lõike 2 punkti c esimesed kolm tingimust on täidetud.

Institutsioonid võivad esimeses lõigus nimetatud eeskirjade kohaselt anda ühele institutsioonile volitused kehtestada kulude hüvitamist reguleerivad eeskirjad artiklis 110 sätestatud menetluse kohaselt.;

▼M56

Üks kolmandik sellise kindlustuskaitse jaoks vajalikust sissemaksest tuleb maksta ametnikul, kuid nõutav summa ei tohi ületada 2 % tema põhipalgast.

▼M23

1a. Kui ametniku teenistus lõpeb ja ta tõendab, et ►M112 ta ei tee tasustatavat tööd ◄ , võib ta teenistuse lõppemise kuule järgneva kuu jooksul taotleda, et tema suhtes jätkataks lõike 1 kohase ravikindlustuse kohaldamist kuni kuue kuu jooksul pärast teenistuse lõppemist. Eelmises lõikes nimetatud sissemakse arvutatakse ametniku viimase põhipalga alusel ja poole sissemaksest tasub ametnik ise.

Ametisse nimetava asutuse või ametiisiku otsusega, mille see teeb pärast nõupidamist institutsiooni meditsiinitöötajaga, ei kohaldata eelmises lõigus sätestatud taotluse esitamise ühekuulist tähtaega ja kuuekuulist tähtaega, kui asjaomasel isikul on raske või pikaajaline haigus, millesse ta on haigestunud enne teenistusest lahkumist ja millest ta on institutsioonile teatanud enne eelmises lõigus ettenähtud kuuekuulise tähtaja lõppu, tingimusel et asjaomane isik läbib institutsiooni korraldatud tervisekontrolli.

▼M56

1b. Ametniku endine abikaasa või laps, kes lakkab olemast ametniku ülalpeetav, või isik, keda enam ei käsitata ülalpeetava lapsena personalieeskirjade VII lisa artikli 2 tähenduses, kes tõendab, et ►M112 ta ei tee tasustatavat tööd ◄ , võib kõige rohkem üheks aastaks saada jätkuvalt lõikes 1 nimetatud ravikindlustuse isikuna, kes on kindlustatud ametniku kindlustusega; selle kindlustuskaitse alusel ei nõuta sissemakse tasumist. Ühe aasta pikkune ajavahemik algab lahutuse jõustumise või ülalpeetava lapse seisundi või ülalpeetava lapsena käsitatava isiku seisundi kaotamise kuupäevast.

▼M112

2. Ametnikul, kes on olnud ühenduste teenistuses kuni 63-aastaseks saamiseni või kes saab invaliidsustoetust, on pärast teenistusest lahkumist õigus saada lõikes 1 sätestatud hüvitisi. Sissemakse suurus arvutatakse tema pensioni või toetuse alusel.

Neid hüvitisi kohaldatakse ka isiku suhtes, kellel on õigus saada toitjakaotuspensioni pärast sellise ametniku surma, kes oli korralises teenistuses või oli ühenduste teenistuses kuni 63-aastaseks saamiseni või sai invaliidsustoetust. Sissemakse suurus arvutatakse tema toitjakaotuspensioni alusel.

2a. Järgmistel isikutel on samuti õigus saada lõikes 1 sätestatud hüvitisi, kui nad ei tee tasustatavat tööd:

i) endised ametnikud, kellel on õigus saada vanaduspensioni ja kes on lahkunud ühenduste teenistusest enne 63-aastaseks saamist,

ii) isikud, kellel on õigus saada toitjakaotuspensioni sellise endise ametniku surma korral, kes lahkus ühenduste teenistusest enne 63-aastaseks saamist.

Lõikes 1 nimetatud sissemakse suurus arvutatakse endise ametniku pensioni alusel enne personalieeskirjade VIII lisa artiklis 9 sätestatud vähenduskoefitsiendi kohaldamist vajaduse korral.

Orvupensioni saama õigustatud isikud ei saa siiski lõikes 1 sätestatud hüvitisi, kui nad seda ei taotle. Sissemakse suurus arvutatakse orvupensioni alusel.

▼M112

2b. Isikute puhul, kellel on õigus saada vanaduspensioni või toitjakaotuspensioni, ei või lõigetes 2 ja 2a nimetatud sissemakse olla väiksem kui palgaastme 1 esimesele järgule vastava põhipalga alusel arvutatud sissemakse.

2c. Artikli 51 kohaselt ametist vabastatud ametnikel, kellel ei ole õigust saada vanaduspensioni, on samuti õigus lõikes 1 sätestatud hüvitistele, tingimusel et nad ei tee tasustatavat tööd ja et nad teevad pooled nende viimase põhipalga alusel arvutatud sissemaksetest.

▼B

3. Kui 12 kuu jooksul kogunenud hüvitamata kulusid on kokku rohkem kui pool ametniku igakuisest põhipalgast või pensionist, võib ametisse nimetav asutus või ametiisik määrata lõikes 1 osutatud eeskirjades ettenähtud korras erihüvitise, võttes arvesse asjaomase isiku pereolusid.

▼M23

4. ►M