1970R1108 — ET — 01.07.2013 — 004.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:





Muudetud:

►A1 L 73 14 27.3.1972 ►A2 L 291 17 19.11.1979 ►A3 L 302 23 15.11.1985 ►A4 C 241 21 29.8.1994 ►A5 L 236 33 23.9.2003









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EMÜ) nr 1108/70,

4. juuni 1970,

millega kehtestatakse infrastruktuurikulude raamatupidamissüsteem raudtee-, maantee- ja siseveetranspordi suhtes







EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 75, võttes arvesse nõukogu 22. juuni 1964. aasta otsust raudtee-, maantee- ja siseveetranspordi infrastruktuurikulusid käsitleva uuringu korraldamise kohta, ( 1 ) eriti selle artiklit 7, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, ( 2 ) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ( 3 ) ning arvestades, et: ning arvestades, et: ühise transpordipoliitika kohase infrastruktuuri kasutamise maksustamissüsteemi sisseseadmiseks on vaja eelkõige teada, milliseid kulusid kantakse seoses infrastruktuuriga; seda teavet võib kõige paremini hankida kindla raamatupidamissüsteemi kehtestamise abil, kasutades iga transpordiliigi puhul kõikides liikmesriikides standardset raamatupidamisaruande vormi; infrastruktuurikulusid käsitlev raamatupidamine peaks hõlmama kõiki transpordi infrastruktuure avalikuks kasutamiseks määratud raudteedel, maanteedel ja siseveeteedel; teatavad teisejärgulise tähtsusega infrastruktuuriliigid ja teatavad merelaevadele laevatatavad veeteed võib siiski välja jätta; on asjakohane jätta liikmesriikidele võimalus sätestada infrastruktuurikulusid käsitleva raamatupidamise üksikasjalik kord, et saaks võtta arvesse konkreetsete juhtumite eritegureid ja -asjaolusid; infrastruktuuri kasutamise maksustamissüsteemi sisseseadmiseks on vaja andmeid infrastruktuuri kasutamise kohta ning tuleks koostada selliseid andmeid käsitlev ajakava; liikmesriigid peaksid komisjonile korrapäraselt saatma infrastruktuurikulusid käsitlevad raamatupidamisaruanded ja komisjon peaks nende raamatupidamisaruannete aastakokkuvõtte esitama nõukogule; käesoleva määruse sätete võimalikult ühtse kohaldamise tagamiseks peaks komisjon valitsuste ekspertidest koosneva komitee abiga käesolevast määrusest tulenevad erinevad meetmed kooskõlastama; tuleks sätestada menetlus, mille alusel võib raamatupidamisaruande vorme, infrastruktuuri liikide nimekirja ja infrastruktuuri kasutamist käsitlevate andmete loetelu pidevalt kohandada, pidades silmas kogemusi ja ühise transpordipoliitika arengut; tuleks sätestada teatavad erandid üldreeglitest, et võtta arvesse raskusi, millega teatavad liikmesriigid käesoleva määruse kohaldamise esimestel aastatel kokku puutuvad, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

Alates 1. jaanuarist 1971 võetakse raudtee-, maantee- ja siseveetranspordi suhtes käesolevas määruse sätestatud viisil kasutusele standardne ja kindel infrastruktuurikulude raamatupidamissüsteem.

Artikkel 2

1. Raamatupidamisse kantavad kulud hõlmavad nii konkreetselt infrastruktuuri transpordiülesandega seotud kulusid kui ka selle ülesande ja muude transpordiülesandega seotud ülesannete täitmisest tulenevaid kulusid.

2. Sõltumata liikmesriikides kohaldatavatest raamatupidamiseeskirjadest kirjendatakse ühe aasta kuludeks kõnealuse aasta jooksul kantud infrastruktuuri ehitus-, kasutamis- ja halduskulud. Infrastruktuurikulude rahastamiseks võetud laenude tagasimakseid ja intresse kaasa ei arvata.

▼M1

Artikkel 3

Infrastruktuurikulusid käsitlevat raamatupidamist peetakse iga II lisa punktis A.1 loetletud raudteevõrgu kohta ja kõikide muude II lisa punktis A.2 loetletud võrkude kohta kokku, samuti kõikide avalikuks kasutamiseks määratud maanteede ja siseveeteede kohta, välja arvatud järgmised:

a) teed, mis on suletud mootorsõidukitele, s.o sõidukitele silindrimahuga 50 cm3 või rohkem;

b) teed, mida kasutavad ainult põllu- või metsatöömasinad või mis on ainult juurdepääsuteed põllu- või metsatööde tegemiseks;

c) siseveeteed, kus ei tohi liigelda laevad kandevõimega üle 250 tonni;

d) merelaevadele laevatatavad veeteed, mis on loetletud määruses (EMÜ) nr 281/71 ( 4 ).

▼B

Artikkel 4

Infrastruktuurikulusid käsitlevat raamatupidamist peetakse vastavalt I lisas esitatud vormidele.

Iga liikmesriik sätestab selle raamatupidamise üksikasjaliku korra.

Artikkel 5

1. Liikmesriigid saadavad komisjonile hiljemalt iga aasta 31. detsembriks eelmise aasta infrastruktuurikulusid käsitlevad raamatupidamisaruanded ja esitavad need raamatupidamisaruanded I lisas esitatud vormi kujul.

▼M1

2. Eraldi raamatupidamisaruanded esitatakse:

a) raudteede suhtes: i) iga II lisa punktis A.1 nimetatud võrgu kohta; ii) kõikide muude II lisa punktis A.2 loetletud võrkude kohta kokku. Andmed nimetatud võrkude kohta saadetakse ainult kord viie aasta jooksul, alates 1980. aastast;

▼B

b) maanteede suhtes iga II lisa punktis B nimetatud maanteeklassi kohta, tuues eraldi välja arvud hoonestatud ja hoonestamata aladel asuvate teelõikude kohta;

c) siseveeteede suhtes vastavalt II lisa punktis C sätestatud kululiikidele.

Artikkel 6

Liikmesriigid saadavad komisjonile koos artiklis 5 nimetatud raamatupidamisaruannetega sellesama ajavahemiku jooksul tehtud iga transpordiliigi infrastruktuurikulude kogusummad järgmiste kirjete suhtes:

— aasta jooksul infrastruktuurikulude rahastamiseks võetud laenud,

▼M1

— varem võetud laenude põhiosa tagasimaksed ja eraldi intressid nendelt laenudelt.

▼B

Nende kogusummade koostamisel võtavad liikmesriigid arvesse ainult neid laene, mis on selgesõnaliselt määratud infrastruktuurikulude rahastamiseks.

▼M1

Artikkel 7

Liikmesriigid saadavad komisjonile koos artiklis 5 nimetatud raamatupidamisaruannetega sellesama ajavahemiku jooksul saadud infrastruktuuride kasutamisega seotud andmed kooskõlas III lisa tabeliga A, tabeli B punktiga 1.1 ja tabeliga C.

Selle lisa tabeli B punktides 1.2 ja 2 sisalduvad andmed saadetakse ainult kord viie aasta jooksul. Tabeli B punktis 1.2 sisalduvad andmed saadetakse esimest korda 1980. aasta kohta, tabeli B punktis 2 sisalduvad andmed saadetakse alles siis, kui neid on vaja infrastruktuuri kasutamise maksustamissüsteemiga seotud töös.

▼B

Artikkel 8

1. Kuni komisjon on vastavalt artikli 9 lõikele 1 sätestanud ühised kriteeriumid, millega määratakse kindlaks transpordiülesande täitmiseks tehtavate kulude osa, mis on ühine sellele ülesandele ja muudele infrastruktuuri ülesannetele, ja liikmesriigid on neid kriteeriume kohaldanud, kantakse konkreetselt transpordiülesande täitmiseks tehtud kulud ja sellest ühiste kulude kogusummad eraldi raamatupidamisaruande vormide erinevatesse kululiikidesse.

2. Kuni vastavalt artikli 9 lõikele 1 on jõutud kokkuleppele kriteeriumides, mida kohaldatakse hoonestatud ja hoonestamata aladel asuvate teede eristamise suhtes, valivad liikmesriigid ise artikli 5 lõike 2 punktis b ja III lisa tabelis B nimetatud arvude koostamisel kriteeriumid, mille üksikasjad lisatakse teabele, mille nad saadavad artiklite 5 ja 7 kohaselt komisjonile.

3. Saksamaa Liitvabariigi jaoks on II lisa punktis C sätestatud teabe edastamine komisjonile kohustuslik alles alates 1972. aastast.

4. III lisa tabeli B punktis 1 ettenähtud infrastruktuuri kasutamisega seotud andmete edastamine komisjonile 1972.-1974. aasta kohta on kohustuslik ühekohaliste arvudega tähistatud sõidukiliikide suhtes ja vabatahtlik teiste liikide suhtes.

5. Madalmaadele on III lisa tabelis B ettenähtud infrastruktuuri kasutamisega seotud andmete edastamine komisjonile kõnealuse riigi II lisa punkti B 5. liigi alla kuuluvate teede suhtes kohustuslik alles alates 1975. aastast.

6. Itaalia edastab III lisa tabeli B punktis 2 ettenähtud infrastruktuuri kasutamisega seotud andmed komisjonile esimest korda 1971. aasta kohta. Selle tabeliga seotud andmete edasine edastamine toimub artikli 7 teises lõigus sätestatud aastatel.

7. III lisa tabelis C ettenähtud infrastruktuuri kasutamisega seotud andmete edastamine komisjonile on kohustuslik:

— Belgiale e- ja f-liiki kuuluvate laevade ning liikluse suhtes Schelde suudmes alles alates 1973. aastast,

— Saksamaa Liitvabariigile alles alates 1973. aastast,

— Prantsusmaale e- ja f-liiki kuuluvate laevade ning läbi lüüside sõitnud laevade arvu suhtes alles alates 1974. aastast,

— Madalmaadele reguleeritud jõgede suhtes alles alates 1972. aastast.

Artikkel 9

1. Komisjon vastutab käesolevast määrusest tulenevate erinevate meetmete üleüldise kooskõlastamise ja käesoleva määruse sätete ühtse kohaldamise eest. Eelkõige määratleb komisjon I lisas esitatud raamatupidamisaruande vormide erinevate kululiikide sisu ja sätestab ühised kriteeriumid, millega määratakse kindlaks transpordiülesande täitmiseks tehtavate kulude suhe sellest ülesandest tulenevatesse kuludesse ja muudesse infrastruktuuri ülesannetesse tehtud kuludesse.

Samuti üritab komisjon järk-järgult ühtlustada liikmesriikides järgitavat üksikasjalikku raamatupidamiskorda, ühtlustada hoonestatud ja hoonestamata aladel asuvate teede eristamise kriteeriume ning parandada ja ühtlustada infrastruktuuri kasutamisega seotud andmete koostamise meetodeid.

2. Nõukogu 13. mai 1965. aasta otsuse (millega rakendatakse raudtee-, maantee- ja siseveetranspordi infrastruktuurikuludega seotud uurimuse korraldamist käsitleva nõukogu 22. juuni 1964. aasta otsuse 64/389/EMÜ ( 5 ) artiklit 4 artiklis 5 nimetatud valitsuste ekspertidest koosnev komitee abistab komisjoni nende ülesannete täitmisel ja artikli 3 punktis e nimetatud siseveeteede loetelu koostamisel.

3. Komisjon esitab nõukogule igal aastal kuus kuud pärast artiklites 5, 6 ja 7 sätestatud teabe kättesaamist kokkuvõtte infrastruktuurikulusid käsitleva raamatupidamise põhijoonte kohta.

Artikkel 10

Nõukogu võib komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega teha käesoleva määruse lisades selliseid muudatusi, mis on vajalikud kogemusi ja infrastruktuuri kasutamise maksustamise suhtes vastuvõetud meetmeid silmas pidades.

Artikkel 11

Liikmesriigid võtavad pärast komisjoniga konsulteerimist õigeaegselt vastu käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid.

Komisjon konsulteerib eelmises lõikes nimetatud meetmeid käsitlevate ettepanekute osas asjaomaste liikmesriikidega, kui liikmesriik seda nõuab või komisjon vajalikuks peab.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

ARTIKLIS 4 NIMETATUD KULUSID KÄSITLEVATE RAAMATUPIDAMISARUANNETE VORMID

A. RAUDTEED:

1. Investeerimiskulud

(uute ehitiste, laiendamise, rekonstrueerimise ja uuendamise kulud)

2. Jooksvad kulud

(hooldus- ja käituskulud)

3. Üldkulud

B. MAANTEED:

1. Investeerimiskulud

(uute ehitiste, laiendamise, rekonstrueerimise ja uuendamise kulud)

2. Jooksvad kulud

(hooldus- ja käituskulud)

▼M1 —————

▼B

3. Liikluspolitsei

4. Üldkulud

C. SISEVEETEED:

1. Investeerimiskulud

(uute ehitiste, laiendamise, rekonstrueerimise ja uuendamise kulud)

2. Jooksvad kulud

(hooldus- ja käituskulud)

3. Veeteede politsei

4. Üldkulud









▼M1

II LISA

ARTIKLIS 3 JA ARTIKLI 5 LÕIKES 2 NIMETATUD RAUDTEEVÕRKUDE, MAANTEE KLASSIDE JA SISEVEETEEDE LOETELU

A. 1 RAUDTEED - Peavõrgud

▼M3

— Société Nationale des Chemins de Fer Belges (SNCB)/Nationale Maatschappij der Belgische Spoorwegen (NMBS),

— Danske Statsbaner (DSB),

— Deutsche Bundesbahn (DB),

— Deutsche Reichsbahn (GRD),

— Οργανιμός Σιδηροδρόμων Ελλάδος (ΟΣΕ),

— Red Nacionale de los Ferrocarriles Españoles (RENFE),

— Société Nationale des Chemins de Fer Français (SNCF),

— Iarnród Éireann,

— Ente Ferrovie dello Stato (FS),

— Société nationale des chemins de fer luxembourgeois (CFL),

— Naamloze Vennootschap Nederlandse Spoorwegen (NS),

▼A4

— Österreichische Bundesbahnen (ÖBB),

▼M3

— Caminhos-de-Ferro Portugueses, EP (CP),

▼A4

— Valtiorautatiet/Statsjärnvägarna (VR),

— Statens järnvägar (SJ),

▼M3

— British Rail (BR),

— Northern Ireland Railways (NIR).

▼A5

Tšehhi Vabariik

— Správa železniční dopravní cesty s.o.

Eesti Vabariik

— AS Eesti Raudtee,

— Edelaraudtee AS.

Läti Vabariik

— Valsts akciju sabiedrība “Latvijas Dzelzceļš” (LDZ).

Leedu Vabariik

— Ackinė bendrovė “Lietuvos geležinkeliai”.

Ungari Vabariik

— Magyar Államvasutak Rt. (MÁV),

— Győr-Sopron-Ebenfurti Vasút Rt. (GySEV).

Poola Vabariik

— PKP Polskie Linie Kolejowe S.A.

Sloveenia Vabariik

— Slovenske železnice (SŽ).

Slovaki Vabariik

— Železnice Slovenskej republiky (ŽSR).

▼M4

Bulgaaria Vabariik

— Национална компания “Железопътна инфраструктура” (НК “ЖИ”).

Rumeenia

— Compania Națională de Căi Ferate “C.F.R.” — S.A. (CFR).

▼M5

Horvaatia Vabariik

— HŽ Infrastruktura d.o.o.

▼M1

A. 2. RAUDTEED - Avalikuks kasutamiseks määratud peavõrguga ühendatud võrgud (välja arvatud linnavõrgud)

Saksamaa Liitvabariik

Albtal-Verkehrs-Gesellschaft mbH

Alsternordbahn GmbH

Eisenbahn-Gesellschaft Altona-Kaltenkirchen-Neumünster

Augsburger Lokalbahn GmbH

Bayerische Landeshafenverwaltung

Bentheimer Eisenbahn AG

Birkenfelder Eisenbahn GmbH

Delmenhorst-Harpstedter Eisenbahn GmbH

DB, Bundesbahndirektion Frankfurt, Ne-Geschäftsführung

Deutsche Eisenbahn-GmbH

Dortmunder Eisenbahn

Elmshorn-Barmstedt-Oldesloer Eisenbahn AG

Verkehrsbetriebe Extertal - Extertalbahn GmbH

Filderbahn der Stuttgarter Straßenbahnen AG

Hafen- und Verkehrsbetriebe der Stadt Kiel

Häfen der Stadt Köln

Hafen- und Bahnbetriebe der Stadt Krefeld

Hersfelder Kreisbahn

Hohenzollerische Landesbahn AG

Verkehrsbetriebe Grafschaft Hoya GmbH

Hümmlinger Kreisbahn

Ilmebahn-Gesellschaft AG

Köln-Bonner Eisenbahnen AG

Kölner Verkehrs-Betriebe AG (Köln-Frechen-Benzelrather Eisenbahn)

Eisenbahn Köln-Mülheim-Leverkusen der Farbenfabriken Bayer AG

Krefelder Eisenbahn-Gesellschaft AG

Kreiswerke Gelnhausen GmbH - Verkehrsbetriebe

Meppen-Haselünner Eisenbahn

Merzig-Büschfelder Eisenbahn GmbH

Mindener Kreisbahnen

Bahnen der Stadt Monheim GmbH

Neukölln-Mittenwalder Eisenbahn-Gesellschaft

Neusser Eisenbahn

Niederrheinische Verkehrsbetriebe Aktiengesellschaft NIAG

Nordfriesische Verkehrsbetriebe AG

Kreisbahn Osterode am Harz - Kreiensen

Osthannoversche Eisenbahnen AG

Osthavelländische Eisenbahn

Verkehrsbetriebe Peine-Salzgitter GmbH

Regentalbahn AG

Rhein-Sieg-Verkehrsgesellschaft

Verkehrsbetriebe des Kreises Schleswig-Flensburg

Siegener Kreisbahn GmbH

Südwestdeutsche Eisenbahnen AG

Tegernsee-Bahn AG

Trossinger Eisenbahn

Uetersener Eisenbahn-AG

Verden-Walsroder Eisenbahn GmbH

Vorwohle-Emmerthaler Verkehrsbetriebe GmbH

Bahngesellschaft Waldhof - Nebenbahn Waldhof/Sandhofen

Wanne-Bochum-Herner Eisenbahn

Werne-Bockum-Höveler Eisenbahn

Westfälische Verkehrsgesellschaft mbH

Westerwaldbahn

Wuppertaler Stadtwerke AG

Württembergische Eisenbahn-GmbH

Württembergische Nebenbahnen GmbH

Industriebahn der Stadt Zülpich

Hafenbahn Aschaffenburg

Brohltal-Eisenbahn GmbH

Kleinbahnverwaltung Gemeinde Edewecht

Hohenlimburger Kleinbahn

Oberrheinische Eisenbahn Gesellschaft AG

Wittlager Kreisbahn GmbH

Itaalia Vabariik

Torino - Ceres

Ferrovie Nord Milano

Trento - Malè

Società Veneta Autoferrovie

Società Veneta per imprese e costruzioni pubbliche

Ferrovia Suzzara - Ferrara

Gestione Governativa Ferrovie Padane

Azienda Trasporti Consorziali di Modena

Azienda Trasporti Consorziali - Bologna

Acotral

Ferrovie Adriatico Appennino

Gestione Governativa Ferrovia Cancello - Benevento

Ferrotranviaria (SpA)

Ferrovie del Sud-Est

Ferrovie del Gargano

Gestione Governativa Ferrovia Circumetnea

Azienda Consorziale Trasporti - Reggio Emilia

La Ferroviaria italiana

Società Mediterranea strade ferrate umbro-aretine

Società nazionale di ferrovie e tranvie.

▼A4

Soome Vabariik

Valtiorautatiet/Statsjärnvägarna (VR)

Rootsi Kuningriik

Inlandsbanan Aktiebolag (IBAB)

Malmö-Limhamns Järnväg (MLJ)

Växjö-Hultsfred-Västerviks Järnväg (VHVJ)

Johannesberg-Ljungaverks Järnväg (JLJ).

▼A5

Tšehhi Vabariik

Jindřichohradecké místní dráhy (JHMD) a.s.

Connex Morava, a.s.

OKD Doprava, a.s.

Viamont, a.s.

Eesti Vabariik

AS Eesti Raudtee

Edelaraudtee AS

Läti Vabariik

Valsts akciju sabiedrība “Latvijas Dzelzceļš” (LDZ)

Pašvaldību dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītājs ILDC

Leedu Vabariik

Akcinė bendrovė “Lietuvos geležinkeliai”

Ungari Vabariik

Fertővidéki Helyiérdekű Vasút Rt. (FHÉV)

Poola Vabariik

Przedsiębiorstwo Transportu Kolejowego i Gospodarki Kamieniem S.A. - Rybnik

Kopalnia Piasku “Kuźnica Warężyńska” S.A. - Dąbrowa Górnicza

Kopalnia Piasku “Szczakowa” S.A. - Jaworzno

Kopalnia Piasku “Kotlarnia” S.A. - Kotlarnia

Jastrzębska Spółka Kolejowa Sp. z o.o. w Jastrzębiu Zdroju

Kopalnia Piasku “Maczki Bór” Sp. z o.o. - Sosnowiec.

▼M4

Rumeenia

Compania Națională de Căi Ferate “C.F.R.” — S.A. (CFR)

▼A1

B. MAANTEED

Belgia Kuningriik

1. Autoroutes/Autosnelwegen

2. Autres routes de l'État/Andere rijkswegen

3. Routes provinciales/Provinciale wegen

4. Routes communales/Gemeentewegen

Taani Kuningriik

1. Motorveje

2. Hovedlandeveje

3. Landeveje

4. Biveje

Saksamaa Liitvabariik

1. Bundesautobahnen

2. Bundesstraßen

3. Land-(Staats-)straßen

4. Kreisstraßen

5. Gemeindestraßen

▼A2

Kreeka Vabariik

1. Εθνικό οδικό δίκτυο

2. Επαρχιακό οδικό δίκτυο

3. Δημοτικό ή κοινοτικό οδικό δίκτυο

▼A3

Hispaania Kuningriik

1. Autopistas

2. Autovías

3. Carreteras estatales

4. Carreteras provinciales

5. Carreteras municipales

▼A1

Prantsuse Vabariik

1. Autoroutes

2. Routes nationales

3. Chemins départementaux

4. Voies communales

Iirimaa

1. National primary roads

2. Main roads

3. County roads

4. County borough roads

5. Urban roads

Itaalia Vabariik

1. Autostrade

2. Strade statali

3. Strade regionali e provinciali

4. Strade comunali

Luksemburgi Suurhertsogiriik

1. Routes d'État

2. Chemins repris

3. Chemins vicinaux

Madalmaade Kuningriik







1. Autosnelwegen van het Rijkswegenplan (primaire wegen) 2. Overige wegen van het Rijkswegenplan

3. Wegen van de secundaire wegenplannen

4. Wegen van de tertiaire wegenplannen

5. Overige verharde wegen

▼A4

Austria Vabariik

1. Bundesautobahnen

2. Bundesstraßen

3. Landesstraßen

4. Gemeindestraßen

▼A3

Portugali Vabariik

1. Auto-estradas

2. Estrades nacionais e regionais

3. Vias municipais

4. Vias florestais

▼A4

Soome Vabariik

1. Päätiet/Huvudvägar

2. Muut maantiet/Övriga landsvägar

3. Paikallistiet/Bygdevägar

4. Kadut ja kaavatiet/Gator och planlagda vägar

Rootsi Kuningriik

1. Motorvägar

2. Motortrafikleder

3. Övriga vägar

▼A1

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik

1. Motorways and trunk roads

2. Principal roads

3. Non-principal and other roads.

▼A5

Tšehhi Vabariik

1. Dálnice

2. Silnice

3. Místní komunikace

Eesti Vabariik

1. Põhimaanteed

2. Tugimaanteed

3. Kõrvalmaanteed

4. Kohalikud maanteed ja tänavad

Küprose Vabariik

1. Αυτοκινητόδρομοι

2. Κύριοι Δρόμοι

3. Δευτερεύοντες Δρόμοι

4. Τοπικοί Δρόμοι

Läti Vabariik

1. Valsts galvenie autoceļi

2. Valsts 1. šķiras autoceļi

3. Valsts 2. šķiras autoceļi

4. Pilsētu ielas un autoceļi

Leedu Vabariik

1. Magistraliniai keliai

2. Krašto keliai

3. Rajoniniai keliai

Ungari Vabariik

1. Gyorsforgalmi utak

2. Főutak

3. Mellékutak

4. Önkormányzati utak

Malta Vabariik

1. Toroq Arterjali

2. Toroq Distributorji

3. Toroq Lokali

Poola Vabariik

1. Drogi krajowe

2. Drogi wojewódzkie

3. Drogi powiatowe

4. Drogi gminne

Sloveenia Vabariik

1. Avtoceste

2. Hitre ceste

3. Glavne ceste

4. Regionalne ceste

5. Lokalne ceste

6. Javne poti

Slovaki Vabariik

1. Diaľnice

2. Rýchlostné cesty

3. Cesty I. triedy

4. Cesty II. triedy

5. Cesty III. triedy

6. Miestne komunikácie.

▼M4

Bulgaaria Vabariik

1. Автомагистрали

2. Републикански пътища

3. Общински пътища

Rumeenia

1. Autostrăzi

2. Drumuri naționale

3. Drumuri județene

4. Drumuri comunale

▼M5

Horvaatia Vabariik

1. Autoceste

2. Državne ceste

3. Županijske ceste

4. Lokalne ceste

▼B

C. SISEVEETEED:









III LISA

ARTIKLIS 7 NIMETATUD INFRASTRUKTUURI KASUTAMISEGA SEOTUD ANDMETE LOETELU

TABEL A - RAUDTEED

▼M1

TABEL B - MAANTEED

1.1. Aastas hoonestamata alade teedel läbitud sõidukilomeetrid

1.2. Aastas hoonestamata alade teedel läbitud sõidukilomeetrid

▼B

2. Suurima täismassi ja tegeliku teljekoormuse alusel liigitatud kommertsveokite läbitud vahemaa analüüs

(väljaspool hoonestatud alasid asuvad teed)

TABEL C - SISEVEETEED

►(1) M1