2007R0219 — ET — 01.01.2014 — 002.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 219/2007,

27. veebruar 2007,

ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 171, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, ning arvestades järgmist: (1) Ühtse Euroopa õhuruumi loomiseks võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu 10. märtsil 2004. aastal vastu määruse (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus), ( 1 ) määruse (EÜ) nr 550/2004 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas (teenuse osutamise määrus), ( 2 ) määruse (EÜ) nr 551/2004 õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas (õhuruumi määrus) ( 3 ) ja määruse (EÜ) nr 552/2004 Euroopa lennuliikluse korraldamisvõrgu koostalitlusvõime kohta (koostalitlusvõime määrus) ( 4 ). (2) Euroopa lennuliikluse korraldamise moderniseerimise projekt („projekt SESAR”) on ühtse Euroopa õhuruumi algatuse tehniline osa. Kõnealuse projekti eesmärk on luua 2020. aastaks ühenduses tõhus lennujuhtimise infrastruktuur, mis võimaldab välja arendada turvalise ja keskkonnasõbraliku õhutranspordi, kasutades täiel määral ära selliste programmidega nagu GALILEO seotud tehnoloogilisi edusamme. (3) Euroopa Ühenduse Eurocontroliga ühinemise järgselt allkirjastasid komisjon ja Eurocontrol koostöö raamlepingu ühtse Euroopa taeva algatuse elluviimiseks ning teadus- ja arendustegevuseks lennuliikluse juhtimise valdkonnas. (4) Konkurentsinõukogu poolt 7. juunil 2005. aastal vastu võetud Euroopa tulevase kosmoseprogrammi väljatöötamise suuniste kohaselt on Euroopa Liidu ülesandeks tagada oma poliitikale tugiteenuste järjepidevus ja kättesaadavus ning selleks toetab Euroopa Liit Euroopa kosmoseinfrastruktuuri väljaarendamist, kasutuselevõttu ja toimimist, keskendudes kosmoseprogrammidele, mis toetavad liidu poliitika elluviimist. (5) Projekti SESAR eesmärk on integreerida ja koordineerida teadus- ja arendustegevust, mida ühenduses senini on teostatud hajutatult ja koordineerimata, hõlmates ühenduse kõige äärepoolseimad piirkonnad vastavalt asutamislepingu artikli 299 lõikes 2 osutatule. (6) Et vältida dubleerimist teadus- ja arendustegevuses, ei hõlma projekt SESAR õhuruumi kasutajate osa suurendamist teadus- ja arendustegevuses. (7) Projekt SESAR koosneb kolmest etapist: määratlemisetapist, arendusetapist ning kasutuselevõtuetapist. (8) Projekti SESAR määratlemisetapp hõlmab erinevate läbitavate tehniliste etappide ja ajakohastamisprogrammide prioriteetide määratlemist ning tegeliku elluviimise kavandamist. Etapi rahastamises osalevad ühendus ja Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon (Eurocontrol). (9) Määratlemisetapp algas 2005. aasta oktoobris ja seda viib läbi avaliku pakkumismenetluse kaudu valitud ettevõtete konsortsium Eurocontroli vastutusel. Etapp lõpeb 2008. aastal ning selle tulemusena luuakse Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava. Kõnealuses kavas määratletakse sihteesmärkide, sealhulgas erinevate kasutusstrateegiate elluviimise tööprogramm. (10) Määratlemisetapile järgneb arendusetapp (2008–2013), mille jooksul töötatakse välja uusi seadmeid, süsteeme ja standardeid, et tagada lähenemine täielikult koostoimimisvõimelisele lennuliikluse korraldamise süsteemile Euroopas. (11) Arendusetapile järgneb kasutuselevõtuetapp (2014–2020), mille jooksul toimub uue lennuliikluse korraldamise infrastruktuuri laiaulatuslik rajamine ja käikulaskmine. Kõnealune infrastruktuur peaks koosnema täielikult ühtlustatud ja koostoimimisvõimelistest komponentidest, millega tagatakse tõhus õhutranspordialane tegevus Euroopas. (12) Võttes arvesse osalejate arvu, keda on tarvis käesolevasse protsessi kaasata, ning vajalike rahaliste vahendite ning tehnilise oskusteabe mahtu, on ratsionaliseerimistegevuseks hädavajalik luua juriidiline isik, kes suudaks tagada projektile SESAR selle arendusetapi käigus eraldatavate summade kasutamise. (13) Seega tuleks asutamislepingu artikli 171 alusel luua ühisettevõte, et võimaldada arendusetapis märkimisväärseid edusamme lennuliikluse juhtimissüsteemide tehnilises arengus ning valmistada ette kasutuselevõtuetapp. (14) Nimetatud ühisettevõtte peamine eesmärk on projekti SESAR teadus-, arendus- ja valideerimistegevuse juhtimine, ühendades nii oma liikmete kui väliste tehniliste allikate avaliku ja erasektori poolse rahastamise ning kasutades eelkõige Eurocontroli teadmisi ja kogemusi. (15) Ühisettevõtte projekti SESAR alane tegevus hõlmab peamiselt teadus- ja arendustegevust. Seetõttu tuleks selle ühenduse poolne rahastamine katta eelkõige ühenduse teadus- ja arendustegevuse raamprogrammidest. Lisarahastamine on võimalik üleeuroopaliste võrkude rahastamisvahenditest, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsuse nr 1692/96/EÜ (üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta) ( 5 ) artikli 4 punktile g, millega on ette nähtud teadus- ja arendustegevustegevuse rahastamise võimalus. (16) Ühisettevõtte rahastamine ühenduse vahenditest peaks praegusel projekti etapil piirduma arendusetapiga ning see peaks toimuma praeguse finantsraamistikuga 2007–2013 hõlmatud ajavahemikul. See ei tohiks siiski piirata nõukogu õigust läbi vaadata ühisettevõtte tegevusala, juhtimist, rahastamist ning kestvust arendusetapis saavutatud edu põhjal. (17) Projekti SESAR oluline element on märkimisväärne tööstuse osalemine. Seetõttu on oluliselt tähtis, et projekti SESAR arendusetapis lisanduks rahastamisele avalikust sektorist täiendavalt ka tööstuse poolne rahastamine. (18) Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava kiire elluviimise tagamiseks tuleks ühisettevõte asutada enne määratlemisetapi lõppemist, et võimaldada tal jätkata määratlemisetapi tegevust ja valmistada ette arendusetappi. (19) Euroopa lennuliikluse korraldamise moderniseerimiseks peaks nõukogu tegema otsuse Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava, sealhulgas selle ühisettevõttele üleandmise kinnitamise kohta ning sellega seoses samuti läbi vaatama projekti SESAR rahastamise, eelkõige tööstuse poolt antud lubadused toetada ühisettevõtet. (20) Sidepidamise hõlbustamiseks ettevõtte asutajaliikmetega peaks ühisettevõtte asukoht olema Brüsselis. (21) Ühisettevõte on mittetulunduslik juriidiline isik, mis kasutab kõiki oma käsutuses olevaid vahendeid Euroopa üldistes huvides elluviidava avaliku teadusprogrammi haldamiseks. Ühisettevõtte kaks asutajaliiget on rahvusvahelised organisatsioonid, kes tegutsevad oma liikmesriikide nimel. Kõnealune ettevõte tuleks seetõttu vabastada võimalikult suures ulatuses maksustamisest asukohaliikmesriigis. (22) Komisjoni peaks abistama määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 5 kohaselt moodustatud ühtse taeva komitee. Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused ( 6 ). (23) Komisjon peaks korrapäraselt teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu ühisettevõtte edusammudest. Nimetatud teavitamine peaks toimuma komisjoni poolt läbiviidavate regulaarsete hindamiste ning ühisettevõtte iga-aastaste tegevusaruannete põhjal. (24) Lisas esitatud ühisettevõtte põhikirjas tuleks määrata kindlaks ühisettevõtte töökorralduse ja tegevuse põhimõtted. (25) Kuivõrd marsruudi navigatsioonitasud on täiel määral õhuruumi kasutajate kanda, osalevad need kasutajad seega lennuliikluse korraldamise sektoris tehtava teadus- ja arendustegevuse rahastamises. Seetõttu peaksid õhuruumi kasutajad olema ühisettevõttes asjakohaselt esindatud. (26) Oluline on projekti SESAR rahastamine avalikust sektorist määratlemis- ja arendusetapil ning investeeringuid lennuliikluse korraldamise uude põlvkonda peaksid suures osas tegema liikmesriigid, sealhulgas liikmesriikide poolt nimetatud organid. Seetõttu tuleks (Euroopa Liidu ja/või Eurocontroli) liikmesriikidele anda mittekaubanduslikel eesmärkidel tasuta juurdepääs projekti töö tulemusel saadavatele teadmistele ning neil tuleks lubada kasutada neid teadmisi oma tarbeks, sealhulgas avalike pakkumismenetluste jaoks, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

Ühisettevõtte asutamine

1. Euroopa õhuruumi lennuliikluse korraldamise moderniseerimise projekti („projekt SESAR”) arendusetapi tegevuse juhtimiseks ning turvalisuse suurendamiseks asutatakse ühisettevõte SESAR („ühisettevõte”).

▼M2

2. Ühisettevõte lõpetab tegevuse 31. detsembril 2024. Et võtta arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1291/2013 ( 7 ) loodud teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020” aastateks 2014–2020 (raamprogramm „Horisont 2020”) kestust, algatatakse ühisettevõtte projektikonkursid hiljemalt 31. detsembriks 2020. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib projektikonkursse algatada kuni 31. detsembrini 2021.

▼M2 —————

▼B

4. Komisjoni ettepaneku põhjal vaatab nõukogu vajadusel läbi ühisettevõtte tegevusala, juhtimise, rahastamise ja kestvuse vastavalt projekti ja ATM üldkava arengule, võttes arvesse artiklis 7 osutatud hindamist.

5. Ühisettevõtte eesmärk on tagada Euroopa lennuliikluse juhtimissüsteemi moderniseerimine, koordineerides ning koondades selleks kõik asjakohase teadus- ja arendustegevuse kogu ühenduse ulatuses. Ühisettevõte vastutab ATM üldkava ja eelkõige järgmiste ülesannete täitmise eest:

— projekti SESAR arendusetapi korraldamine ja koordineerimine vastavalt ATM üldkavale, mis põhineb Eurocontroli juhitava projekti määratlemisetapi tulemustel, ühitades ja hallates ühisesse struktuuri ühendatud avalikult ja erasektorilt saadavaid rahalisi vahendeid,

— projekti SESAR arendusetapi tegevuse rakendamiseks vajaliku rahastamise tagamine vastavalt ATM üldkavale,

— Euroopa lennuliikluse korraldamise sektori sidusrühmade kaasamise tagamine, eelkõige: aeronavigatsiooniteenuse pakkujad, õhuruumi kasutajad, kutseühingud, lennuväljad ja töötlev tööstus, samuti asjaomased teadusasutused või asjaomased teadusringkonnad,

— tehniliste teadus- ja arendustegevuste, hindamiste ja uuringute korraldamine, mida saab viia ellu ühisettevõtte raames, vältides nende killustatust,

▼M2

— ATM üldkavas nõuetekohaselt määratletud ühiste toodete arenduse ja järelevalve tagamine liikmete toetamise ja kõige asjakohasemate meetmete, näiteks riigihanke või projektikonkursside põhjal toetuse määramise kaudu, et saavutada programmi eesmärgid kooskõlas määrusega (EL) nr 1291/2013.

▼B

6. Ühisettevõte alustab tegevust hiljemalt siis, kui ATM üldkava on ühisettevõttele üle antud.

7. Ühisettevõtte asukoht on Brüsselis.

▼M1

Artikkel 2

Õiguslik seisund

Ühisettevõte on ühenduse asutus ja juriidiline isik. Ühisettevõttel on igas liikmesriigis kõige laialdasem õigus- ja teovõime, mis juriidilistele isikutele vastavalt selle riigi õigusele antakse. Ühisettevõttel on eelkõige õigus omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtus menetlusosaliseks.

▼M1

Artikkel 2a

Töötajad

1. Ühisettevõtte töötajate ja tegevdirektori suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi ning Euroopa ühenduste institutsioonide ühiselt vastu võetud eeskirju nende personalieeskirjade ja teenistustingimuste kohaldamiseks.

2. Ilma et see piiraks ühisettevõtte põhikirja artikli 7 lõike 2 kohaldamist, kasutab ühisettevõte oma töötajate suhtes volitusi, mis on antud ametisse nimetavale asutusele Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjadega ning töölepingute sõlmimise volitustega asutusele Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimustega.

3. Haldusnõukogu võtab kokkuleppel komisjoniga vastu Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade artikli 110 lõikes 1 ning Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimustes osutatud vajalikud rakenduseeskirjad.

4. Töötajate koosseis määratakse kindlaks ühisettevõtte ametikohtade loetelus, mis sätestatakse ühisettevõtte aastaeelarves.

▼M2

5. Ühisettevõtte personal koosneb ajutistest ja lepingulistest töötajatest. Teenistusaja kogukestus ei ole ühelgi juhul pikem kui ühisettevõtte tegevusaeg.

▼M1

6. Kõik personalikulud kannab ühisettevõte.

Artikkel 2b

Privileegid ja immuniteedid

1. Ühisettevõtte suhtes ning selle töötajate ja tegevdirektori suhtes niivõrd, kuivõrd nende suhtes kohaldatakse artikli 2a lõikes 1 osutatud eeskirju, kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli. Maksude ja tollimaksudega seoses kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli ühisettevõtte suhtes alates 15. oktoobrist 2008.

2. Ühisettevõtte ja Belgia vahel sõlmitakse halduskokkulepe Belgia poolt ühisettevõttele antavate privileegide ja immuniteetide ning muu toetuse kohta.

Artikkel 2c

Vastutus

1. Ühisettevõtte lepingulist vastutust reguleeritakse asjakohaste lepingusätetega ning kõnealuste kokkulepete ja lepingute suhtes kohaldatavate õigusaktidega.

2. Lepinguvälise vastutuse korral heastab ühisettevõte kõik oma töötajate poolt nende ülesannete täitmisel tekitatud kahjud vastavalt liikmesriikide õigusaktide ühistele üldpõhimõtetele.

3. Kõiki ühisettevõtte makseid seoses lõigetes 1 ja 2 osutatud vastutusega ning nendega kaasnevaid kulusid ja väljaminekuid käsitatakse ühisettevõtte kuludena ning need kaetakse ühisettevõtte vahenditest.

4. Ühisettevõte kannab ainuvastutust kõikide oma kohustuste täitmise eest.

Artikkel 2d

Euroopa Kohtu pädevus ja kohaldatav õigus

1. Euroopa Kohtu pädevusse kuulub:

a) liikmetevaheliste käesoleva määruse sisuga ja/või artiklis 3 osutatud põhikirjaga seotud vaidluste lahendamine;

b) vaidluste lahendamine ühisettevõttega sõlmitud kokkulepetes ja lepingutes sisalduvate vahekohtuklauslite alusel;

c) asutamislepingu artiklites 230 ja 232 sätestatud tingimustel ühisettevõtte, sealhulgas selle organite otsuste vastu esitatud hagide menetlemine;

d) ühisettevõtte töötajate poolt nende ülesannete täitmisel tekitatud kahju heastamisega seotud vaidluste lahendamine.

2. Käesoleva määruse või ühenduse muude õigusaktidega reguleerimata küsimustes kohaldatakse ühisettevõtte asukohariigi õigust.

▼B

Artikkel 3

Ühisettevõtte põhikiri

Käesolevaga võetakse vastu käesoleva määruse lisas esitatud ühisettevõtte põhikiri, mis on käesoleva määruse lahutamatu osa.

Artikkel 4

Rahastamisallikad

1. Ühisettevõtet rahastatakse selle liikmete, sealhulgas eraõiguslike ettevõtjate osamaksudest vastavalt põhikirja artiklitele 1 ja 12.

▼M2

2. Liidu mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) alusel makstava toetuse suurus kaasa arvatud EFTA osalus), on 585 000 000 eurot, mis makstakse raamprogrammile „Horisont 2020” eraldatud eelarveassigneeringust.

Liidu toetuse eraldamise kord kehtestatakse üldise kokkuleppega ja iga-aastaste rahastamislepingutega, mis sõlmitakse liidu nimel tegutseva komisjoni ja ühisettevõtte vahel. Kord sisaldab selliste andmete esitamist, mida on vaja tagamaks, et komisjon saab täita oma levitamis- ja aruandluskohustusi, muu hulgas ühtses osalejate portaalis ning raamprogrammi „Horisont 2020” teiste elektrooniliste teavitusvahendite kaudu, mida haldab komisjon; samuti sätteid selle kohta, et ühisettevõtte projektikonkursid avaldatakse ühtlasi ühtses osalejate portaalis ning raamprogrammi „Horisont 2020” teiste elektrooniliste teavitusvahendite kaudu, mida haldab komisjon.

▼M1

Üldise kokkuleppega nähakse ette komisjoni õigus vaidlustada ühenduse toetuse kasutamine eesmärkidel, mida ta arvab olevat vastuolus esimeses lõigus nimetatud ühenduse programmide põhimõtete või finantsmäärusega või peab ühenduse huve kahjustavaks. Komisjoni poolse vastuseisu korral ei saa ühisettevõte ühenduse toetust sellistel eesmärkidel kasutada.

▼M2

3. Kõigi ühisettevõttele antavate liidu rahaliste toetuste maksmine lõpetatakse 2014–2020 finantsraamistiku lõppemisel, kui nõukogu ei otsusta komisjoni ettepanekul teisiti.

▼M1

Artikkel 4a

Finantseeskirjad

▼M2

1. Haldusnõukogu võtab pärast komisjoniga konsulteerimist vastu ühisettevõtte suhtes kohaldatavad finantseeskirjad. Need ei tohi lahkneda raamfinantsmäärusest, välja arvatud juhul, kui see on konkreetselt vajalik ühisettevõtte toimimiseks ja kui komisjon on eelnevalt andnud oma nõusoleku.

▼M2 —————

▼M1

Artikkel 4b

Eelarve täitmisele heakskiidu andmine

Euroopa Parlament annab ühisettevõtte n aasta eelarve täitmisele heakskiidu nõukogu soovituse põhjal enne aasta n + 2 15. maid. Haldusnõukogu sätestab ühisettevõtte finantseeskirjades heakskiidu andmise korra, võttes arvesse ühisettevõtte eripära, mis tuleneb avaliku ja erasektori partnerlusest ning eelkõige erasektori panusest eelarvesse.

▼B

Artikkel 5

Komitee

1. Ühisettevõtte tööst teavitatakse korrapäraselt määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 5 kohaselt loodud ühtse taeva komiteed („komitee”). Selleks lisab komisjon projekti SESAR käsitleva punkti komitee koosolekute päevakorda.

▼M2

2. Komisjon võtab vastu liidu seisukoha haldusnõukogus.

▼M2 —————

▼M2

4. Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 2 kohaldamist, võtab komisjon liidu seisukoha haldusnõukogus selliste otsuste korral, milles käsitletakse ATM üldkava olulisi muudatusi, vastu rakendusaktidega, mis võetakse vastu kooskõlas artikli 6 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 6

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab ühtse taeva komitee, mis on loodud määrusega (EÜ) nr 549/2004. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. Kui komitee arvamust ei esita, ei võta komisjon rakendusakti eelnõu vastu ning kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 4 kolmandat lõiku.

Artikkel 7

Vahehindamine

Komisjon viib 30. juuniks 2017 sõltumatute ekspertide abiga läbi käesoleva määruse rakendamise ning ühisettevõtte saavutatud tulemuste vahehindamise, keskendudes kooskõlas ATM üldkavaga eelkõige antud ajaks saavutatud konkreetsete tulemuste mõjule ja tõhususele. Samuti antakse hinnang ühisettevõtte töömeetodite ja üldise finantsolukorra kohta. Komisjon koostab hindamisaruande, milles on esitatud hindamise järeldused ja komisjoni tähelepanekud. Komisjon saadab kõnealuse aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule 31. detsembriks 2017. Ühisettevõtte vahehindamise tulemusi võetakse arvesse määruse (EL) nr 1291/2013 artiklis 32 osutatud põhjalikul hindamisel ja vahehindamisel.

▼B

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









LISA

ÜHISETTEVÕTTE PÕHIKIRI

Artikkel 1

Liikmed

1. Ühisettevõtte asutajaliikmed on:

— Euroopa Ühendus, keda esindab Euroopa Komisjon („komisjon”),

— Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon (Eurocontrol), keda esindab tema amet.

2. Ühisettevõtte liikmeteks võivad saada:

— Euroopa Investeerimispank,

— muu avalik-õiguslik või eraõiguslik ettevõtja või asutus, sealhulgas nendest kolmandatest riikidest, kes on Euroopa Ühendusega sõlminud vähemalt ühe kokkuleppe õhutranspordi valdkonnas.

3. Kõik käesoleva lõike alusel esitatavad ühinemistaotlused saadetakse tegevdirektorile, kes edastab need haldusnõukogule. Haldusnõukogu otsustab, kas anda luba läbirääkimisteks. Loa andmise korral lepib tegevdirektor liitujaga kokku ühinemistingimused ning esitab need haldusnõukogule. Need tingimused sisaldavad eelkõige sätteid tasutavate osamaksete ja haldusnõukogus esindatuse kohta. Lepingu projekt esitatakse artikli 5 lõike 1 punkti d kohaselt haldusnõukogule heakskiitmiseks.

4. Otsustades, kas anda avalik-õiguslikule või eraõiguslikule ettevõtjale või asutusele ühinemisläbirääkimisteks luba, võtab haldusnõukogu eelkõige arvesse järgmiseid kriteeriume:

— dokumenteeritud teadmised ja kogemus lennuliikluse korraldamise ja/või seadmete tootmise ja/või lennuliikluse korraldamises kasutatavate teenuste alal,

— panus, mida asjaomane ettevõte või asutus võib tõenäoliselt anda ATM üldkava täideviimiseks,

— asjaomase ettevõtja või asutuse finantsseisu usaldusväärsust,

— võimalik huvide konflikt.

5. Ühisettevõtte liikmelisust ei saa loovutada kolmandale isikule ilma haldusnõukogu eelneva ja ühehäälse nõusolekuta.

Artikkel 2

Ühisettevõtte juhtorganid

Ühisettevõtte juhtorganiteks on haldusnõukogu ja tegevdirektor.

Artikkel 3

Haldusnõukogu esimees ja koosseis

1. Haldusnõukogu liikmed on:

a) ühisettevõtte iga liikme üks esindaja;

b) sõjaline esindaja;

c) õhuruumi tsiviilkasutajate esindaja, kelle nimetab nende esindusorganisatsioon Euroopa tasandil;

d) aeronavigatsiooniteenuse osutajate esindaja, kelle nimetab nende esindusorganisatsioon Euroopa tasandil;

e) tarnijate esindaja, kelle nimetab nende esindusorganisatsioon Euroopa tasandil;

f) lennuväljade esindaja, kelle nimetab nende esindusorganisatsioon Euroopa tasandil;

g) lennuliikluse korraldamise sektori töötajate esindusorganisatsioonide esindaja, kelle nimetab nende esindusorganisatsioon Euroopa tasandil;

h) asjaomaste teadusasutuste või asjaomaste teadusringkondade esindaja, kelle nimetab nende esindusorganisatsioon Euroopa tasandil.

2. Haldusnõukogu juhatajaks on ühenduse esindaja.

Artikkel 4

Hääletamine haldusnõukogus

1. Hääleõigus on artikli 3 lõike 1 punktides a ja c osutatud esindajatel.

2. Ühisettevõtte iga liikme häälte arv on võrdeline tema poolt antava osaga ühisettevõtte kapitali. Olenemata käesoleva lõike esimesest lausest on siiski nii ühendusel kui Eurocontrolil mõlemal mitte vähem kui 25 % häälte koguarvust ning artikli 3 lõike 1 punktis c osutatud õhuruumi kasutajate esindajal on vähemalt 10 % häälte koguarvust.

3. Haldusnõukogu otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega, kui käesolevas põhikirjas ei ole sätestatud teisiti.

4. Häälte võrdse jagunemise korral on otsustavaks hääleks ühenduse esindaja hääl.

5. Kõik otsused, mis käsitlevad uute liikmete liitumist (artikli 1 lõike 2 tähenduses), tegevdirektori nimetamist, käesoleva põhikirja muudatusettepanekuid, komisjonile esitatavaid ettepanekuid ühisettevõtte tegevusaja kohta, ühisettevõtte tegevuse lõpetamist ja artikli 23 alusel tehtavad otsused peavad saama haldusnõukogus ühenduse esindajalt poolthääle.

6. ATM üldkava ning selle muudatuste vastuvõtmist käsitlevad otsused peavad saama asutajaliikmete poolthääle. Olenemata lõikest 1 ei saa nimetatud otsuseid teha, kui artikli 3 lõike 1 punktides c, d, f, ja g nimetatud esindajad hääletavad ühehäälselt vastu.

Artikkel 5

Haldusnõukogu kohustused

1. Haldusnõukogu kohustuseks on eelkõige:

a) võtta vastu käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud nõukogu poolt kinnitatud ATM üldkava ning kiita heaks ettepanekud selle muutmiseks;

b) anda suunised ja teha vajalikud otsused projekti SESAR arendusetapi elluviimiseks ning teostada üldkontrolli projekti rakendamise üle;

c) kiita heaks artikli 16 lõikes 1 osutatud ühisettevõtte tööprogramm ning iga-aastane tööprogramm, samuti aastaeelarve koos ametikohtade loeteluga;

d) anda luba läbirääkimisteks ning otsustada uute liikmete ühinemise ning sellega seotud artikli 1 lõikes 3 osutatud lepingute üle;

e) kontrollida liikmete ja ühisettevõtte vahel sõlmitud lepingute täitmist;

f) nimetada ametisse ja vabastada ametist tegevdirektor ja kiita heaks organisatsiooniline struktuur; ►M1 ning teostada järelevalvet tegevdirektori töö üle; ◄

g) võtta vastu otsused liikmete poolt osamaksude maksmise suuruse ja korra ning mitterahaliste sissemaksete hindamise kohta;

h) võtta vastu ühisettevõtte finantseeskirjad;

i) kiita heaks iga-aastane raamatupidamisaruanne ja bilanss;

j) võtta vastu artikli 16 lõikes 2 osutatud aastaaruanne projekti SESAR arendusetapi edenemise ning finantsolukorra kohta;

k) teha otsused komisjonile esitatavate ühisettevõtte tegevuse jätkamist või lõpetamist käsitlevate ettepanekute kohta;

l) kehtestada ühisettevõtte omanduses olevate materiaalsete ja mittemateriaalsete varade kasutamisõiguse ning selliste varade üleandmise kord;

▼M2

m) määrata kindlaks ATM üldkava elluviimiseks vajalikud eeskirjad ja menetlused toetuste andmiseks või lepingute ja mis tahes muude kokkulepete sõlmimiseks, sealhulgas erimenetlus huvide konflikti vältimiseks;

n) teha otsuseid põhikirja muutmist käsitlevate ettepanekute esitamiseks komisjonile;

▼B

o) muude volituste teostamine ja ülesannete täitmine, sealhulgas allorganite asutamine, kui need on projekti SESAR arendusetapi jaoks vajalikud;

p) võtta vastu artikli 8 rakenduseeskirjad.

2. Haldusnõukogu võtab vastu töökorra oma menetluste sujuva ja tõhusa toimimise tagamiseks, eelkõige liikmelisuse olulise laienemise korral. Nimetatud kord sisaldab samuti järgmisi sätteid:

▼M2

a) haldusnõukogu tuleb kokku vähemalt kolm korda aastas. Erakorralisi koosolekuid võib kokku kutsuda kas haldusnõukogu ühe kolmandiku liikmete taotlusel, kes esindavad vähemalt 30 % häältest, või komisjoni või tegevdirektori taotlusel;

▼B

b) koosolekud toimuvad üldjuhul ühisettevõtte asukohas;

c) kui konkreetsetel juhtudel ei otsustata teisiti, võtab koosolekutest osa tegevdirektor;

d) erimenetlused huvide konflikti määratlemiseks ja vältimiseks.

Artikkel 6

Huvide konflikti vältimine

▼M2

1. Ühisettevõtte või haldusnõukogu liikmed ja töötajad ei tohi osaleda ühisettevõtte rahalise toetuse määramise menetluste ettevalmistamises, hindamises ega lepingute sõlmimises, eelkõige pakkumismenetluste ja projektikonkursside puhul, mille võimalikeks kandidaatideks on nende omandis olevad ettevõtjaid või kui neil on selliste ettevõtjatega partnerlusleping või kui nad esindavad selliseid ettevõtjaid.

▼B

2. Ühisettevõtte liikmetel ja haldusnõukogu liikmetel ei tohi olla otseseid, kaudseid, isiklikke või äriühingu huvisid haldusnõukogu otsuste tegemisel päevakorra mis tahes küsimusega seonduvalt. Nimetatud nõue kehtib samuti töötajate suhtes seoses neile antud ülesannete täitmisega.

3. Haldusnõukogu võib lõikes 2 nimetatud keelule tuginedes otsustada eemaldada liikmed, osalejad või töötajad otsuste langetamisest või ülesannete täitmisest, mille puhul on tõenäoline huvide konflikti ilmnemine. Neil ei ole juurdepääsu teabele seoses valdkondadega, mis võivad tõenäoliselt osutuda huvide konflikti põhjustajaks.

Artikkel 7

Tegevdirektor

1. Tegevdirektor on ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastutav tegevjuht ning selle seaduslik esindaja. ►M1 Tegevdirektor kasutab töötajate suhtes määruse (EÜ) nr 219/2007 artikli 2a lõikes 2 sätestatud volitusi. ◄

▼M2

2. Tegevdirektor võetakse tööle ajutise töötajana vastavalt muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2 punktile a. Tegevdirektori nimetab ametisse haldusnõukogu komisjoni esitatud kandidaatide nimekirjast pärast avatud ja läbipaistvat valikumenetlust.

Tegevdirektoriga lepingu sõlmimisel esindab ühisettevõtet haldusnõukogu esimees.

Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat. Selle aja lõpus hindab komisjon tegevdirektori tööd, võttes arvesse hinnangut tegevdirektori tegevusele ning ühisettevõtte edasisi ülesandeid ja probleeme.

Komisjoni ettepanekul, milles võetakse arvesse käesoleva lõike kolmandas lõigus osutatud hinnangut, võib haldusnõukogu pikendada tegevdirektori ametiaega üks kord maksimaalselt kuni viis aastat.

Tegevdirektor, kelle ametiaega on pikendatud, ei või kogu oma ametiaja lõpus osaleda samale ametikohale uue direktori valimises.

Tegevdirektori võib ametist tagandada üksnes otsusega, mille haldusnõukogu teeb komisjoni ettepaneku alusel.

▼B

3. Tegevdirektor täidab oma ametikohustusi täiesti sõltumatult talle antud volituste piires.

4. Tegevdirektor juhib projekti SESAR ellurakendamist haldusnõukogu määratletud suuniste raames ning on vastutav haldusnõukogu ees. Ta esitab haldusnõukogule kogu teabe, mida see oma ülesannete täitmiseks vajab.

5. Eelkõige on tegevdirektoril järgmised ülesanded:

▼M1

a) ühisettevõtte töötajate, sh artiklis 8 osutatud töötajate töölevõtmine, juhtimine ja kontrollimine;

▼B

b) ühisettevõtte tegevuse korraldamine, juhtimine ja kontrollimine;

c) haldusnõukogule organisatsioonilise struktuuri kohta ettepanekute esitamine;

d) ühisettevõtte üldise ja iga-aastase tööprogrammi, sealhulgas programmi eeldatavate kulude koostamine ja korrapärane ajakohastamine ning nende esitamine haldusnõukogule;

e) iga-aastase eelarveprojekti, sealhulgas ametikohtade loetelu koostamine vastavalt finantseeskirjadele ning nende esitamine haldusnõukogule;

f) ühisettevõtte lepingute ja kokkulepetega võetud kohustuste täitmise tagamine;

g) ühisettevõtte tegevuse sõltumatuse ja mis tahes huvide konflikti vältimise tagamine;

h) projekti SESAR iga-aastase eduaruande ja finantsaruande ning muude haldusnõukogu poolt nõutavate aruannete koostamine ning esitamine haldusnõukogule;

i) raamatupidamise aastaaruande ja bilansi esitamine haldusnõukogule;

j) kõikide projektis SESAR muudatuste tegemist nõudvate ettepanekute esitamine haldusnõukogule.

▼M1

Artikkel 7a

Siseauditi ülesanne

Finantsmääruse artikli 185 lõikega 3 komisjoni siseaudiitorile usaldatud ülesandeid teostatakse haldusnõukogu vastutusel, kes näeb selleks ette asjakohased sätted, võttes arvesse ühisettevõtte suurust ja tegutsemisulatust.

▼M1

Artikkel 8

Töötajate lähetamine ühisettevõttesse

Ühisettevõtte igal liikmel on õigus teha tegevdirektorile ettepanek töötajate lähetamiseks ühisettevõttesse vastavalt käesoleva põhikirja artikli 1 lõikes 3 osutatud lepingus sätestatud tingimustele. Ühisettevõttesse lähetatud töötajad peavad tegutsema sõltumatult ja tegevdirektori järelevalve all.

▼B

Artikkel 9

Kokkulepped

▼M2

1. Käesoleva määruse artikli 1 lõikes 5 kindlaksmääratud ülesannete täitmiseks võib ühisettevõte sõlmida oma liikmetega erikokkuleppeid ja anda neile toetusi kooskõlas kohaldatavate finantsmäärustega.

▼B

2. Eurocontroli roll ja panus määratletakse ühisettevõtte ja Eurocontroli vahelises kokkuleppes. Nimetatud kokkuleppes:

a) kehtestatakse üksikasjalik kord määratlemisetapi tulemuste ühisettevõttele ülekandmiseks ning kasutamiseks;

b) sätestatakse Eurocontroli ülesanded ja kohustused ATM üldkava elluviimisel ühisettevõtte järelevalve all, näiteks: i) teadus-, arendus- ja valideerimistegevuse korraldamine vastavalt ühisettevõtte tööprogrammile; ii) Europoli vastutuses oleva tulevase süsteemi ühise arendamise kooskõlastamine; iii) ettepanekute tegemine pärast käesoleva määruse artikli 1 lõikes 5 osutatud sidusrühmadega konsulteerimist ATM üldkava võimalikeks muudatusteks; iv) konvergentsiindikaatorite ajakohastamine (üleeuroopaline konvergentsi- ja elluviimiskava, kohalik konvergentsi- ja elluviimiskava); v) side Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooniga.

3. Kõik kokkulepped liikmetega sisaldavad asjaomaseid sätteid, mis aitavad vältida liikmete huvide võimalikke konflikte kõnealuste kokkulepete kohaste ülesannete täitmisel.

4. Ühisettevõtte liikmete esindajad ei osale ühisettevõtte aruteludel, kus käsitletakse läbirääkimisi neid puudutavate lõikes 1 osutatud kokkulepete sõlmimise kohta ning neil ei ole juurdepääsu kõnealuste arutelude dokumentidele.

▼M2

Artikkel 10

Lepingud ja toetused

1. Olenemata artiklist 9, võib ühisettevõte sõlmida teenuseosutamis- ja varustamislepinguid või toetuskokkulepped ettevõtete või ettevõtete konsortsiumidega eelkõige käesoleva määruse artikli 1 lõikes 5 nimetatud ülesannete täitmiseks.

2. Ühisettevõte tagab, et lõikes 1 osutatud lepingutes ja toetuskokkulepetes oleks sätestatud komisjoni õigus teha kontrollitoiminguid veendumaks, et liidu finantshuvid on kaitstud.

3. Lõikes 1 osutatud lepingud ja toetuskokkulepped hõlmavad kõiki artiklis 18 osutatud asjaomaseid sätteid intellektuaalse omandi kaitse kohta. Huvide konflikti vältimiseks ei või nimetatud töös osaleda liikmed, sealhulgas ka artikli 8 kohaselt lähetatud töötajad, kes on seotud riigihanke- või toetuse määramise menetluse alusel teostatavate tööde määratlemisega.

▼B

Artikkel 11

Töörühmad

1. Käesoleva määruse artikli 1 lõikes 5 ette nähtud ülesannete täitmiseks võib ühisettevõte moodustada piiratud arvu töörühmi sellisteks töödeks, mida mujal veel ei tehta. Need töörühmad tuginevad erialasele oskusteabele ning nende töö toimub läbipaistvuse põhimõttel.

2. Töörühmade töös osalevad eksperdid ei kuulu ühisettevõtte töötajate hulka.

3. Töörühma juhataja on ühisettevõtte esindaja.

Artikkel 12

Finantssätted

1. Ühisettevõtte tulud pärinevad käesoleva määruse artiklis 4 määratletud allikatest.

2. Ühisettevõtte tegevuse käivitamiseks tasuvad asutajaliikmed vähemalt 10 miljoni euro suuruse esimese osamakse ühe aasta jooksul alates ühisettevõtte asutamisest.

▼M2

3. Artikli 1 lõike 2 teises taandes osutatud liikmed kohustuvad tegema esimese osamakse suuruses vähemalt 10 miljonit eurot ühe aasta jooksul alates nende ühisettevõttega ühinemise taotluse heakskiitmisest. Liikmete jaoks, kes on märkinud ühisettevõtte aktsiaid 24 kuu jooksul pärast selle asutamist või pärast avalikku hanget uute liikmete leidmiseks, vähendatakse seda summat 5 miljoni euroni.

▼B

Nimetatud summat vähendatakse 250 000 euroni selliste üksi või ühiselt aktsiaid märkivate ettevõtete puhul, mida võib käsitada väikeste või keskmise suurusega ettevõtetena komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituse (väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratluse kohta) ( 8 ) tähenduses, sõltumata nende ettevõtete liitumise hetkest. Uutele liikmetele võib anda võimaluse maksta esimene osamakse mitmes osas nende artikli 1 lõikes 3 osutatud lepingutes kokku lepitud ja kehtestatud ajavahemikul.

4. Haldusnõukogu otsustab, kui suure osa kapitalist iga liige tema poolt märgitud osaga võrdeliselt sisse maksma peab ning määrab kindlaks ajavahemiku, mille jooksul liikmed peavad oma osamakse tegema.

5. Osamakse võib olla mitterahaline, välja arvatud lõikes 2 osutatud osamakse. Selliste osamaksete puhul hinnatakse nende väärtust ning kasulikkust ühisettevõtte kohustuste täitmiseks ning need täpsustatakse artikli 1 lõikes 3 osutatud lepingutes.

6. Ühisettevõtte liige, kes ettenähtud tähtaja jooksul ei ole täitnud oma mitterahalise osamaksega seotud kohustusi või teinud ettenähtud ajaks sissemakset kapitali, kaotab alates kõnealusest tähtajast hääleõiguse haldusnõukogus kuueks kuuks või kuni kohustuste täitmiseni. Selle kuue kuu pikkuse ajavahemiku möödudes lõpetatakse võlgnevuse püsimisel tema liikmelisus.

Artikkel 13

Tulud

1. Ühisettevõtte kõik tulud kasutatakse käesoleva määruse artikli 1 lõikes 5 määratletud ülesannete täitmiseks. Ilma et see piiraks artikli 25 kohaldamist ei tehta ühisettevõtte liikmetele väljamakseid kulusid ületavatest tuludest.

▼M2

2. Ühisettevõtte liikmete osamaksetest saadud intresse käsitatakse ühisettevõtte tuluna.

▼M1 —————

▼B

Artikkel 15

Eelarve täitmine ja kontroll

1. Eelarveaasta vastab kalendriaastale.

▼M1

2. Tegevdirektor edastab igal aastal liikmetele haldusnõukogu poolt heaks kiidetud projekti SESAR kulukalkulatsioonid. Haldusnõukogu näeb ühisettevõtte finantseeskirjades ette kulukalkulatsioonide edastamise korra.

▼B

3. Liikmed edastavad viivitamata tegevdirektorile oma märkused projekti SESAR kulukalkulatsioonide, eelkõige järgmise aasta tulu- ja kulukalkulatsioonide kohta.

▼M1

4. Heakskiidetud kulukalkulatsioonidest lähtudes ning liikmete märkusi arvesse võttes koostab tegevdirektor järgmise aasta eelarve projekti ja esitab selle haldusnõukogule vastuvõtmiseks. Haldusnõukogu näeb ühisettevõtte finantseeskirjades ette eelarve projekti esitamise korra.

▼B

5. Kahe kuu jooksul alates iga majandusaasta lõpust esitab tegevdirektor eelmise aasta raamatupidamise aastaaruande ja bilansi Euroopa Kontrollikojale. Kontrollikoda teeb audiitorkontrolli dokumentide põhjal ja kohapeal.

6. Tegevdirektor esitab raamatupidamise aastaaruande ja bilansi koos kontrollikoja aruandega haldusnõukogule 75 % häälteenamusega heakskiitmiseks. Tegevdirektoril on õigus ning haldusnõukogu nõudmisel ka kohustus aruande kohta selgitusi anda.

7. Kontrollikoda edastab oma aruande ühisettevõtte liikmetele.

Artikkel 16

Tööprogramm ja aruanded

▼M2

1. Ühisettevõte koostab oma tööprogrammi, lähtudes käesoleva määruse artikli 4 lõikes 2 osutatud finantsraamistikust ning usaldusväärse juhtimise ja aruandluse põhimõttest, sätestades selged lõpp- ja vahe-eesmärgid. Nendeks on:

▼B

a) 36kuuliseks ajavahemikuks jaotatud üldine tööprogramm;

b) igaks aastaks kehtestatud tööprogrammid, mis hõlmavad ühisettevõtte tegevust, ajakava ning kulusid kõnealusel ajavahemikul.

2. Aastaaruandes antakse ülevaade projekti SESAR edenemisest, eelkõige projekti ajakava, kulude ja tulemustega seonduvalt.

▼M2

Artikkel 17

Liidu finantshuvide kaitse

1. Ühisettevõte astub vajalikke samme selle tagamiseks, et käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse liidu finantshuve kelmuse/pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetustegevusega, tõhusa kontrolliga ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning vajaduse korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega.

2. Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda on rahastatud liidu vahenditest.

3. Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) antakse volitus teha sellise rahastamisega otseselt või kaudselt seotud ettevõtjate tööruumides kohapealset kontrolli ja inspekteerimist kooskõlas nõukogu määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ( 9 ) sätestatud korraga, et teha kindlaks, kas toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või liidupoolset rahastamist käsitleva lepinguga seoses esineb kelmust/pettust, korruptsiooni või mis tahes muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.

4. Ilma et see piiraks lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist, antakse rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud koostöölepingutega, toetuslepingutega, toetuse määramise otsustega ja käesoleva määruse rakendamisest tulenevate lepingutega komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile sõnaselgelt õigus viia vastavalt oma pädevusele läbi selliseid auditeid, kohapealseid kontrolle ja inspekteerimist.

▼B

Artikkel 18

Omandiõigus

Vastavalt ühisettevõtte sõlmitud ja artikli 1 lõikes 3 ja artiklis 9 osutatud lepingutele on ühisettevõte kõigi tema poolt projekti SESAR arendusetapiks loodud või talle ülekantud materiaalse ja immateriaalse põhivara omanik. Ühisettevõte võib anda projekti töö tulemusel saadud teadmiste kasutusõigusi eelkõige oma liikmetele ja ka Euroopa Liidu ja/või Eurocontroli liikmesriikidele nende tarbeks ja mittekaubanduslikel eesmärkidel.

▼M1

Artikkel 19

Läbipaistvus

1. Ühisettevõtte valduses olevate dokumentide suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele ( 10 ).

2. Ühisettevõte võtab määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamise praktilise korra vastu hiljemalt 1. juuliks 2009.

3. Ühisettevõtte poolt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 8 kohaselt vastu võetud otsuste peale võib esitada kaebuse ombudsmanile või esitada hagi Euroopa Kohtule vastavalt asutamislepingu artiklites 195 ja 230 sätestatud tingimustele;

▼B

Artikkel 20

Pettusevastased meetmed

1. Pettuse, korruptsiooni ja muude ebaseaduslike toimingute vastu võitlemiseks kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta ( 11 ).

2. Ühisettevõte ühineb 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduse Komisjoni vahel, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdlust, ( 12 ) ja võtab viivitamatult vastu asjaomased sätted, mida kohaldatakse ühisettevõtte kõikidele töötajatele.

3. Kontrollikojal ja OLAFil on vajadusel õigus viia ühisettevõtte rahaliste vahendite kasutajate ning nende rahaliste vahendite eraldamise eest vastutavate isikute juures läbi kontrollitoiminguid.

▼M1

Artikkel 21

Kindlustus

Tegevdirektor teeb haldusnõukogule ettepaneku vajaliku kindlustuse kohta ning ühisettevõte sõlmib haldusnõukogu poolt määratud kindlustuslepingu.

▼B

Artikkel 22

Konfidentsiaalsus

Ühisettevõte tagab tundliku teabe kaitse, mille loata avalikustamine võiks kahjustada lepinguosaliste huve. Ühisettevõtte suhtes kohaldatakse minimaalseid julgeoleku põhimõtteid ja eeskirju, mis on määratletud nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusega 2001/264/EÜ (millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad) ( 13 ).

Artikkel 23

Ühisettevõtte materiaalse ja immateriaalse vara üleandmine

Käesoleva määruse artiklis 1 osutatud ajavahemiku lõppedes lepib ühisettevõtte kogu või osa materiaalse ja immateriaalse vara teisele asutusele üleandmise osas kokku haldusnõukogu.

▼M2 —————

▼B

Artikkel 25

Ühisettevõtte tegevuse lõpetamine

Ühisettevõtte tegevuse lõpetamiseks määrab haldusnõukogu ühe või mitu likvideerijat, kes tegutsevad vastavalt haldusnõukogu otsustele.

Artikkel 26

Kohaldatav õigus

Käesoleva põhikirjaga reguleerimata küsimustes kohaldatakse ühisettevõtte asukohariigi õigust.