02020D1515 — ET — 18.10.2021 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2020/1515, 19. oktoober 2020, millega luuakse Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledž ning tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2016/2382





I PEATÜKK Loomine, missioon, eesmärgid ja ülesanded Artikkel 1 Loomine Luuakse Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledž (ESDC). Artikkel 2 Missioon ESDC pakub koolitust ja väljaõpet ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) laiemas kontekstis liidu ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) valdkonnas Euroopa tasandil, et arendada ja edendada tsiviilisikute ja sõjaväelaste ühist arusaamist ÜVJPst ja ÜJKPst, ning et koolitus- ja väljaõppealase tegevuse kaudu määrata kindlaks ja levitada parimaid tavasid mitmes ÜVJP ja ÜJKP küsimuses (edaspidi „ESDC koolitus- ja väljaõppealane tegevus“). Artikkel 3 Eesmärgid ESDC-l on järgmised eesmärgid: a) täiendavalt parandada Euroopa ühist julgeoleku- ja kaitsekultuuri liidus ja edendada Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 21 lõikes 1 sätestatud põhimõtteid väljaspool liitu; b) edendada paremat arusaamist ÜJKPst kui ÜVJP olulisest osast; c) varustada liidu asutusi asjatundlike töötajatega, kes suudavad töötada tulemuslikult kõigis ÜJKP küsimustes ÜVJP laiemas kontekstis; d) varustada liikmesriikide valitsusasutusi ja personali asjatundlike töötajatega, kes tunnevad liidu poliitikavaldkondi, institutsioone ja menetlusi ÜJKP alal; e) anda ÜJKP missioonide ja operatsioonide isikkoosseisu liikmetele ühine arusaam ÜJKP missioonide ja operatsioonide toimimise põhimõtetest ning ühise Euroopa identiteedi tunne; f) pakkuda koolitust ja väljaõpet, järgides ÜJKP missioonide ja operatsioonide koolituse ja väljaõppe vajadusi; g) toetada liidu partnerlusi ÜJKP valdkonnas, eriti partnerlusi ÜJKP missioonidel osalevate riikidega; h) toetada tsiviilkriisiohjet, muu hulgas konfliktide ennetamise valdkonnas ning luua või säilitada kestlikuks arenguks vajalikud tingimused; i) edendada Euroopa noorte ohvitseride vahetamise algatust; j) edendada doktoriõppe tasemel teadusuuringuid ÜJKPga seotud valdkondades; k) varustada liikmesriikide ja liidu haldusasutusi asjatundlike töötajatega, kes tunnevad liidu poliitikavaldkondi, institutsioone, menetlusi ja parimaid tavasid küberturvalisuse ja -kaitse valdkonnas; l) aidata edendada ametialaseid suhteid ja kontakte koolitusel ja hariduses osalejate vahel. Kui see on asjakohane, pööratakse tähelepanu kooskõla tagamisele teiste liidu tegevustega. Artikkel 4 ESDC ülesanded 1. ESDC peamised ülesanded vastavalt tema missioonile ja eesmärkidele on korraldada ja viia läbi ESDC koolitus- ja väljaõppealast tegevust ÜJKP valdkonnas ÜVJP laiemas kontekstis. 2. ESDC koolitus- ja väljaõppealane tegevus hõlmab järgmist: a) alg- ja edasijõudnute tasemel kursused, millega edendatakse üldist arusaamist ÜVJPst ja ÜJKPst; b) juhioskusi arendavad kursused; c) ÜJKP missioone ja operatsioone otseselt toetavad kursused, sealhulgas lähetamiseelne ja missiooni/operatsiooni ajal toimuv koolitus ja väljaõpe; d) ELi partnerlusi ning ÜJKP missioonides ja operatsioonides osalevaid riike toetavad kursused; e) ÜJKP valdkonnas toimuvat tsiviil- ja sõjalist koolitust ja väljaõpet toetavad õppemoodulid; f) konkreetsele sihtrühmale suunatud või konkreetset teemat käsitlevad ÜJKP valdkonna kursused, seminarid, programmid ja konverentsid; g) Erasmuse programmist inspireeritud Euroopa noorte ohvitseride vahetamise algatuse alusel läbi viidavad ühtsed õppemoodulid; peale selle toetab ja edendab ESDC käesolevas punktis osutatud ühiseid õppemooduleid kasutades Euroopa poolaastaid ja ühiseid magistriõppekavasid, kuigi ametlikult ei ole see ESDC koolitus- ja väljaõppealane tegevus; h) küberteadlikkuse ja kõrgema taseme kursused, sealhulgas ÜJKP missioonide ja operatsioonide toetamiseks; i) kursused ja seminarid, mille eesmärk on toetada doktoriõppe tasemel teadusuuringuid parimate tavade ja kogemuste vahetamise kaudu. Muu koolitus- ja väljaõppealase tegevuse korraldamise otsustab artiklis 9 osutatud juhtkomitee. 3. Lisaks käesoleva artikli lõikes 2 osutatud tegevustele teeb ESDC eelkõige järgmist: a) toetab artikli 5 lõikes 1 osutatud võrgustikus (edaspidi „võrgustik“) osalevate samas lõikes osutatud instituutide vahel loodavaid suhteid; b) haldab ja arendab ÜJKP koolitus- ja väljaõppealase tegevuse toetamiseks e-õppe süsteemi, mida erakorralistel juhtudel kasutatakse eraldiseisva koolitus- ja väljaõppealase tegevuse korraldamiseks; c) töötab välja ja koostab ÜJKP valdkonna koolitus- ja väljaõppematerjali, tuginedes muu hulgas juba olemasolevale asjaomasele materjalile; d) toetab koolitustel osalenute vilistlasühendust; e) toetab liikmesriikide koolitus- ja väljaõppeinstituutide vahelisi vahetusprogramme ÜJKP valdkonnas; f) tegutseb projekti Goalkeeper mooduli Schoolmaster komponendi administraatorina ning annab selle mooduli kaudu panuse iga-aastasesse liidu koolitusprogrammi ÜJKP valdkonnas; g) tegutseb kübervaldkonna koolitusvõimaluste vahetamiseks loodud CD-TXP platvormi liidu versiooni administraatorina; h) pakub toetust konfliktide ennetamise, tsiviilkriisiohje, kestlikuks arenguks vajalike tingimuste loomise või säilitamise ning julgeolekusektori reformi algatuste ja samuti küberjulgeoleku ja hübriidohtude alase teadlikkuse edendamise valdkondades pakutava koolituse ja väljaõppe juhtimisele; i) korraldab iga-aastase võrgustiku konverentsi, mis toob kokku tsiviil- ja sõjaväelisi ÜVJP ja ÜKJP valdkonna koolitus- ja väljaõppe eksperte liikmesriikide koolitus- ja väljaõppeinstituutidest ja ministeeriumidest ning, kui see on asjakohane, asjaomaseid väljastpoolt pärit koolitajaid ja väljaõppes osalejaid; j) hoiab suhteid asjaomaste osalejatega vabaduse, turvalisuse ja õiguse ning arengu ja koostöö valdkonnas ning asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega; k) toetab kriisiohje tsiviilaspektide komiteed ja ELi tsiviilkoolituse rühma, hallates ja juhtides koolituse tsiviilkoordinaatorite tegevusega seotud reisi- ja majutuskulusid; l) osaleb liidu tsiviil- ja sõjaliste väljaõpperühmade kohtumistel, tuletab nende tööst tsiviil-sõjalise väljaõppe vajadused ning võtab ESDC tegevuse iga-aastasel prioriseerimisel ja ESDC õppekavade väljatöötamisel arvesse vajaduste analüüsi tulemusi, ning m) töötab täpsemalt välja sõjaväelaste valdkondliku kvalifikatsiooniraamistiku ning hoiab seda ülal ja edendab seda. II PEATÜKK Korraldus Artikkel 5 Võrgustik 1. ESDC organiseeritakse võrgustikuna, mis ühendab tsiviil- ja sõjaväelisi instituute, kolledžeid, akadeemiaid, ülikoole, institutsioone, tippkeskusi ning muid osalejaid, kes tegelevad liidus liikmesriikide ja Euroopa Liidu Julgeoleku-uuringute Instituudi poolt kindlaks määratud julgeoleku- ja kaitsepoliitika küsimustega. ESDC loob tihedad sidemed liidu institutsioonide ja asjaomaste liidu asutustega, eelkõige (kuid mitte üksnes) järgmistega: — Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL), — Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex), — Euroopa Kaitseagentuur (EDA), — Euroopa Liidu Satelliidikeskus (Satcen) ning — Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet (Europol). 2. Asjakohasel juhul võib rahvusvaheline, valitsustevaheline, riiklik või valitsusväline organisatsioon saada „assotsieerunud võrgustiku partneri“ (ANP) staatuse, millega seotud korra lepib kokku juhtkomitee. 3. ESDC tegutseb liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja“) üldises alluvuses. Artikkel 6 Euroopa Liidu Julgeoleku-uuringute Instituudi roll 1. ESDC võrgustiku ühe osana teeb Euroopa Liidu Julgeoleku-uuringute Instituut ESDC-ga koostööd, tehes oma võimete piires oma eriteadmised ja teadmiste kogumise võime ESDC koolitustegevuse jaoks kättesaadavaks, muu hulgas Euroopa Liidu Julgeoleku-uuringute Instituudi väljaannete kaudu. 2. Eelkõige pakub Euroopa Liidu Julgeoleku-uuringute Instituut Euroopa Liidu Julgeoleku-uuringute Instituudi analüütikute peetavaid loenguid ja aitab kaasa ESDC e-õppe sisu arendamisele. 3. Euroopa Liidu Julgeoleku-uuringute Instituut toetab ESDC vilistlaste ühendust. Artikkel 7 Õigus- ja teovõime 1. ESDC-l on vajalik õigus- ja teovõime, et a) täita oma ülesandeid ja saavutada eesmärke; b) sõlmida lepinguid ja halduskokkuleppeid, mis on vajalikud toimimiseks, sealhulgas töötajate lähetamiseks ja lepinguliste töötajate töölevõtmiseks; soetada varustust, eelkõige õppevahendeid; c) omada pangakontosid ning d) olla kohtus menetlusosaline. 2. Igasugune vastutus, mis võib tuleneda ESDC sõlmitud lepingutest, kaetakse artiklite 16 ja 17 kohaselt kättesaadavatest vahenditest. Artikkel 8 Struktuur ESDC-le luuakse järgmine struktuur: a) juhtkomitee, mis vastutab kogu ESDC koolitus- ja väljaõppealase tegevuse kooskõlastamise ja juhtimise eest; b) akadeemiline juhatus (edaspidi „juhatus“), kes tagab ESDC koolitus- ja väljaõppealase tegevuse kvaliteedi ja sidususe; c) ESDC juht (edaspidi „juht“), kes on ESDC ainus esindaja ja vastutab ESDC finants- ja haldusjuhtimise eest ning samuti nõustab juhtkomiteed ja juhatust ESDC tegevuse korraldamisel ja juhtimisel; d) ESDC sekretariaat (edaspidi „sekretariaat“), kes abistab juhti tema ülesannete täitmisel ning eelkõige juhi ülesandes abistada juhatust, et tagada ESDC koolitus- ja väljaõppealase tegevuse üldine kvaliteet ja sidusus. Artikkel 9 Juhtkomitee 1. ESDC otsuseid tegev organ on juhtkomitee, kuhu iga liikmesriik nimetab ühe esindaja. Komitee iga liiget võib esindada või temaga koos komitee töös osaleda asendusliige. 2. Juhtkomitee liikmeid võivad komitee koosolekutel abistada eksperdid. 3. Juhtkomitee eesistuja on kõrge esindaja esindaja, kellel on vastav kogemus. Komitee koosolekud toimuvad vähemalt neli korda aastas. 4. Liiduga ühinevate riikide esindajad võivad juhtkomitee koosolekutel osaleda aktiivsete vaatlejatena. 5. Juht, teised ESDC töötajad ja juhatuse esimees ning asjakohasel juhul selle erinevate koosseisude esimehed, samuti komisjoni ja muude liidu institutsioonide, sealhulgas Euroopa välisteenistuse esindaja võtavad juhtkomitee koosolekutest osa hääleõiguseta. 6. Juhtkomitee ülesanded on järgmised: a) kiita heaks ja vaadata regulaarselt läbi ESDC koolitus- ja väljaõppealase tegevuse kontseptsioon, võttes arvesse kokkulepitud ÜJKP koolitus- ja väljaõppealase tegevuse nõudeid; b) kiita heaks ESDC iga-aastane akadeemiline programm; c) valida välja ja seada tähtsuse järjekorda ESDC raames korraldatav koolitus- ja väljaõppealane tegevus, võttes arvesse ESDC-le eraldatud vahendeid ja tuvastatud koolituse ja väljaõppe nõudeid; d) valida liikmesriik (liikmesriigid), kus ESDC koolitus- ja väljaõppealane tegevus läbi viiakse, ning instituudid, kes seda läbi viivad; e) otsustada poliitika- ja julgeolekukomitee poolt paika pandud üldises poliitilises raamistikus avada teatav ESDC koolitus- ja väljaõppealane tegevus kolmandate riikide osalejatele; f) võtta vastu õppekavad kogu ESDC koolitus- ja väljaõppealase tegevuse jaoks; g) võtta teadmiseks kursuste hindamisaruanded; h) võtta teadmiseks ESDC koolitus- ja väljaõppealast tegevust käsitlev üldine aastaaruanne ja võtta vastu selles esitatud soovitused, mis edastatakse asjaomastele nõukogu organitele; i) anda juhatuse tööks vajalikke üldiseid suuniseid; j) nimetada ametisse juhatuse ja selle erinevate koosseisude esimehed; k) võtta vastu ESDC toimimiseks vajalikke otsuseid, kui see ei ole teistele organitele määratud; l) kiita heaks aastaeelarve ja kõik paranduseelarved, tehes seda juhi ettepanekute alusel; m) kiita heaks raamatupidamise aastaaruanne ja anda heakskiit juhi tegevusele; n) kiita heaks täiendavad reeglid, mida kohaldatakse ESDC hallatavatele kuludele; o) kiita heaks kõik ESDC kulude rahastamise ja/või kandmisega seotud rahastamislepingud ja/või tehnilised kokkulepped komisjoni, Euroopa välisteenistuse, liidu ameti või liikmesriigiga; p) aidata kaasa juhi valikuprotsessis, millele on osutatud artikli 11 lõikes 3; q) hinnata juhi ülesannete täitmist seoses tema volituste võimaliku pikendamisega, nagu on osutatud artikli 11 lõikes 4. 7. Juhtkomitee kiidab heaks oma töökorra. 8. Komitee võtab otsused vastu kvalifitseeritud häälteenamusega, nagu on kindlaks määratud ELi lepingu artikli 16 lõikes 4, välja arvatud käesoleva otsuse lisas esitatud ESDC kuludele ja ESDC kulude rahastamisele kohaldatavate finantsreeglite (edaspidi „finantsreeglid“) artikli 2 lõikes 6 sätestatud juhul. Artikkel 10 Akadeemiline juhatus 1. Juhatus koosneb tsiviil- ja sõjaliste instituutide ja muude liikmesriikide poolt ESDC koolitus- ja väljaõppealase tegevuse läbiviimist toetama määratud osalejate juhtivatest esindajatest ning ELi Julgeoleku-uuringute Instituudi direktorist või direktori esindajast. 2. Juhtkomitee nimetab juhatuse esimehe juhatuse liikmete hulgast. 3. Juhatuse koosolekutele kutsutakse osalema komisjoni ja Euroopa välisteenistuse esindajad. 4. Assotsieerunud võrgustiku partnerite kõrgemad esindajad kutsutakse osalema juhatuse koosolekutel aktiivsete vaatlejatena. 5. Juhatuse koosolekutele võib kutsuda vaatlejatena osalema liidu ja riikide institutsioonide akadeemilisi eksperte ja kõrgemaid ametnikke. Vajaduse korral ja üksikjuhtumipõhiselt võib kutsuda juhatuse koosolekutel osalema akadeemilisi eksperte ja kõrgemaid ametnikke, kes esindavad instituute, mis ei ole võrgustiku liikmed. 6. Juhatuse ülesanded on järgmised: a) anda juhtkomiteele akadeemilist laadi nõu ja soovitusi; b) viia võrgustiku kaudu ellu heakskiidetud iga-aastane akadeemiline programm; c) teha järelevalvet e-õppe süsteemi üle; d) töötada välja õppekavad kogu ESDC koolitus- ja väljaõppealase tegevuse jaoks; e) tagada kõigi instituutide vahel ESDC koolitus- ja väljaõppealase tegevuse üldine kooskõlastamine; f) vaadata läbi eelmise akadeemilise aasta koolitus- ja väljaõppealase tegevuse standardid; g) esitada juhtkomiteele järgmise akadeemilise aasta koolitus- ja väljaõppealase tegevuse ettepanekud; h) tagada kogu ESDC koolitus- ja väljaõppealase tegevuse süstemaatiline hindamine ning kiita heaks kursuste hindamisaruanded; i) aidata kaasa ESDC tegevust käsitleva üldise aastaaruande projekti koostamisele; j) toetada Erasmuse programmist inspireeritud Euroopa noorte ohvitseride vahetamise algatuse rakendamist. 7. Oma ülesannete täitmiseks võib juhatus tulla kokku erinevates projektipõhistes koosseisudes. Juhatus koostab nende koosseisude loomisele ja nendes koosseisudes kokku tuleva juhatuse tegevusele kehtivad reeglid ja korra, millele annab nõusoleku juhtkomitee. Iga koosseis annab oma tegevusest üldisele juhatusele aru vähemalt üks kord aastas, misjärel võib selle volitusi pikendada. 8. Sekretariaadi liikmed toetavad ja abistavad juhatust ja iga selle koosseisu. Need liikmed osalevad koosolekutel hääleõiguseta. Liige võib ühtlasi koosolekut juhatada, kui teisi kandidaate ei leita. 9. Juhatuse ja iga selle koosseisu töökorra võtab vastu juhtkomitee. Artikkel 11 ESDC juht 1. Juht a) vastutab ESDC tegevuse eest; b) on ESDC ainus esindaja; c) vastutab ESDC finants- ja haldusjuhtimise eest; d) annab komiteele ja juhatusele nõu ning toetab nende tööd ning e) tegutseb ESDC esindajana nii võrgustiku siseses kui ka väljaspool seda toimuvas koolitus- ja väljaõppealases tegevuses. 2. Juhi kandidaat peab olema isik, kellel on koolituse ja väljaõppe valdkonnas pika aja jooksul omandatud tunnustatud eriteadmised ja kogemused. Liikmesriigid võivad esitada kandidaate juhi kohale. Liidu institutsioonide ja Euroopa välisteenistuse töötajad võivad vastavalt kohaldatavatele normidele sellele kohale kandideerida. 3. Eelvalikumenetlus korraldatakse kõrge esindaja vastutusel. Eelvalikukomisjon koosneb kolmest Euroopa välisteenistuse esindajast. Seda juhatab juhtkomitee eesistuja. Eelvaliku tulemuste põhjal esitab kõrge esindaja juhtkomiteele soovituse koos vähemalt kolmest kandidaadist koosneva nimekirjaga, kes esitatakse eelvalikukomisjoni eelistusele vastavas järjekorras. Vähemalt pooled selles nimekirjas esitatavatest kandidaatidest peaksid olema liikmesriikide kandidaadid. Valimisprotsessi käigus esitavad kandidaadid juhtkomiteele oma nägemuse ESDC-st, pärast mida palutakse liikmesriikidel seada kandidaadid kirjalikul salajasel hääletamisel pingeritta. Kõrge esindaja nimetab juhi ametisse Euroopa välisteenistuse töötajana kuni kolmeks aastaks. 4. Enne lõikes 3 osutatud ajavahemiku lõppu hindab juhtkomitee juhi ülesannete täitmist, lähtudes eelkõige tema poolt valimisprotsessi käigus esitatud visioonis seatud eesmärkidest. Selle hindamise alusel teeb juhtkomitee ettepaneku kas pikendada ametis oleva juhi volitusi või algatada uue juhi valimiseks uus valikumenetlus. Viimasel juhul ei või ametis olev juht sellele ametikohale kandideerida. Pikendamise korral ei tohi juhi volituste kogukestus ületada viit aastat. 5. Juht peab eelkõige a) võtma ESDC tegevuse tõhusa toimimise tagamiseks kõik vajalikud meetmed, sealhulgas sisemiste haldusjuhendite vastuvõtmine ja teatiste avaldamine; b) koostama juhatuse esitatud ettepaneku alusel juhtkomiteele esitamiseks esialgse ESDC aastaaruande projekti ja esialgse tööprogrammi projekti; c) koordineerima ESDC tööprogrammi elluviimist; d) hoidma kontakti liikmesriikide asjaomaste asutustega; e) hoidma kontakti asjaomaste väliste ÜVJP ja ÜJKP valdkonna koolitus- ja väljaõppealases tegevuses osalejatega; f) sõlmima vajaduse korral asjaomaste asutuste ning ÜVJP ja ÜJKP valdkonnas koolitus- ja väljaõppealases tegevuses osalejatega tehnilisi kokkuleppeid ESDC koolitus- ja väljaõppealase tegevuse kohta; g) täitma kõiki muid ülesandeid, mille juhtkomitee talle annab. 6. Juht vastutab ESDC finants- ja haldusjuhtimise eest ning teeb eelkõige järgmist: a) koostab ja esitab juhtkomiteele kõik eelarveprojektid; b) võtab pärast juhtkomitee heakskiitu eelarve vastu; c) on ESDC eelarvevahendite käsutaja; d) avab ESCD nimel ühe või mitu pangakontot; e) peab komisjoni, Euroopa välisteenistuse või liikmesriigiga ESDC kulude rahastamist ja/või kandmist käsitleva rahastamislepingu ja/või tehnilise kokkuleppe sõlmimiseks läbirääkimisi, esitab need lepingud ja/või kokkulepped juhtkomiteele ning sõlmib need; f) valib valikukomisjoni abiga sekretariaadi töötajad; g) peab seoses ESDC-sse lähetatavate sekretariaadi töötajatega ESDC nimel läbirääkimisi kirjavahetuse üle ning kirjutab ESDC nimel kirjavahetusele alla; h) peab seoses ESDC eelarvest töötasu saavate töötajatega ESDC nimel läbirääkimisi töölepingute üle ja kirjutab neile alla; i) üldiselt esindab ESDC-d kõigis juriidilistes toimingutes, millel on rahalised tagajärjed; j) esitab juhtkomiteele ESDC raamatupidamise aastaaruande. 7. Juht vastutab oma tegevuse eest juhtkomitee ees. Artikkel 12 ESDC sekretariaat 1. Sekretariaat abistab juhti tema ülesannete täitmisel. 2. Sekretariaat toetab juhtkomiteed, juhatust, sealhulgas selle koosseise, ja instituute ESDC koolitus- ja väljaõppealase tegevuse juhtimisel, koordineerimisel ja organiseerimisel. 3. Sekretariaat toetab ja abistab juhatust tema tegevuses tagada ESDC koolitus- ja väljaõppealase tegevuse üldine kvaliteet ja sidusus ning see, et need on jätkuvalt kooskõlas liidu poliitika arenguga. Eelkõige peavad nad aitama tagada, et koolitus- ja väljaõppealase tegevuse kõigis etappides – alates õppekava väljatöötamisest ja sisust kuni metodoloogilise lähenemiseni – võetakse arvesse võimalikult kõrgeid standardeid. 4. Iga ESDC võrgustiku instituut nimetab sekretariaadiga suhtlemiseks kontaktisiku, kes tegeleb ESDC koolitus- ja väljaõppealase tegevusega seotud organisatsiooniliste ja haldusküsimustega. 5. Sekretariaat teeb tihedat koostööd komisjoni ja Euroopa välisteenistusega. Artikkel 13 ESDC töötajad 1. ESDC töötajate hulka kuuluvad a) liidu institutsioonidest, Euroopa välisteenistusest ja liidu asutustest ESDC-sse lähetatud töötajad; b) liikmesriikide poolt ESDC-sse lähetatud riiklikud eksperdid; c) lepingulised töötajad, kui riiklikku eksperti ei ole määratud ja juhtkomitee on selle heaks kiitnud. 2. ESDC võib vastu võtta praktikante ja külalisteadureid. 3. ESDC töötajate arvu kohta teeb juhtkomitee otsuse koos otsusega järgmise aasta eelarve kohta ning sellel on selge seos ESDC koolitus- ja väljaõppealase tegevuse mahuga ja muude artiklis 4 osutatud ülesannetega. 4. mutatis mutandis kõrge esindaja otsust, millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistusse lähetatud riiklike ekspertide suhtes kohaldatavad eeskirjad. Liidu institutsioonide poolt ESDC-sse lähetatud töötajate suhtes, sealhulgas lepinguliste töötajate suhtes, kelle töötasu makstakse ESDC eelarvest, kohaldatakse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju ning Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimusi ( Liikmesriikide poolt ESDC-sse lähetatud riiklike ekspertide suhtes kohaldataksekõrge esindaja otsust, millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistusse lähetatud riiklike ekspertide suhtes kohaldatavad eeskirjad. Liidu institutsioonide poolt ESDC-sse lähetatud töötajate suhtes, sealhulgas lepinguliste töötajate suhtes, kelle töötasu makstakse ESDC eelarvest, kohaldatakse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju ning Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimusi ( 1 ). 5. Juhtkomitee, tegutsedes kõrge esindaja ettepaneku alusel, määrab vajaduse piires kindlaks praktikantidele ja külalisteaduritele kohaldatavad tingimused. 6. ESDC töötajad ei saa sõlmida lepinguid ega võtta finantskohustusi ESDC nimel ilma juhi eelneva kirjaliku loata. III PEATÜKK Rahastamine Artikkel 14 Mitterahaline panus koolitus- ja väljaõppealasesse tegevusse 1. Iga liikmesriik, liidu institutsioon, liidu asutus ja instituut ning Euroopa välisteenistus kannavad kõik oma ESDC tegevuses osalemisega seotud kulud, sealhulgas töötasud, toetused, sõidu- ja elamiskulud ning ESDC koolitus- ja väljaõppealase tegevuse organisatsioonilise ja haldustoega seotud kulud. 2. Iga ESDC koolitus- ja väljaõppealases tegevuses osaleja kannab kõik oma osalemisega seotud kulud. Artikkel 15 Euroopa välisteenistuse toetus 1. Euroopa välisteenistus kannab kõik kulud, mis on seotud juhile ja sekretariaadile ruumide andmisega välisteenistuse hoonetes, sealhulgas infotehnoloogiaga seotud kulud, juhi lähetamisega ja ühe assistendist personaliliikme lähetamisega sekretariaati. 2. Euroopa välisteenistus osutab ESDC-le vajalikku haldusabi personali värbamiseks ja juhtimiseks ning eelarve täitmiseks. Artikkel 16 Toetus Euroopa Liidu üldeelarvest 1. ESDC saab Euroopa Liidu üldeelarvest iga-aastast või mitmeks aastaks antavat toetust. Nimetatud toetus võib eelkõige katta koolitus- ja väljaõppealase tegevuse toetamise kulud, liikmesriikide poolt ESDC-sse lähetatud riiklike ekspertidega seotud kulud ning ühe lepingu alusel tööle võetud töötajaga seotud kulud. ▼M1 2. Lähtesumma, mis on ette nähtud ESDC kulude katmiseks ajavahemikul 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2022, on 1 975 752,04 eurot. Lähtesumma ESDC kulude katmiseks järgnevateks perioodideks otsustab nõukogu. ▼B 3. Pärast lõikes 2 osutatud nõukogu otsuse tegemist peab juht läbirääkimisi komisjoniga sõlmitava rahastamislepingu üle. Artikkel 17 Vabatahtlikud maksed 1. ESDC võib vastu võtta ja hallata liikmesriikide ja instituutide või teiste panustajate poolt tehtud vabatahtlikke makseid, mille eesmärk on rahastada konkreetseid tegevusi. ESDC käsitab neid makseid sihtotstarbelistena. 2. Lõikes 1 osutatud makseid käsitlevate tehniliste kokkulepete üle peab läbirääkimisi juht. Artikkel 18 Projektide elluviimine 1. ESDC saab esitada taotlusi teadusuuringute ja muude projektide läbiviimiseks ÜVJP valdkonnas. ESDC võib tegutseda projekti koordinaatori või liikmena. Juht võib liituda sellise projekti „nõuandekoguga“. Juht võib delegeerida selle ülesande juhatuse mõne koosseisu esimehele või sekretariaadi liikmele. 2. Nendest projektidest tulenevad maksed tehakse nähtavaks ESDC paranduseelarves ning neid kasutatakse vastavalt ESDC ülesannetele ja eesmärkidele. Artikkel 19 Finantsreeglid Finantsreegleid kohaldatakse ESDC kantud kuludele ning nende rahastamisele. IV PEATÜKK Muud sätted Artikkel 20 ESDC koolitus- ja väljaõppealases tegevuses osalemine 1. Kogu ESDC koolitus- ja väljaõppealasest tegevusest võivad osa võtta kõikide liikmesriikide ja ühinevate riikide kodanikud. Koolitust organiseerivad ja läbi viivad instituudid tagavad, et nimetatud põhimõtet kohaldatakse eranditeta. 2. Peale selle võivad ESDC koolitus- ja väljaõppealasest tegevusest põhimõtteliselt osa võtta kandidaatriikide kodanikud ja asjakohasel juhul muude kolmandate riikide kodanikud ja organisatsioonid, eelkõige artikli 4 lõike 2 punktis d osutatud koolitus- ja väljaõppealase tegevuse puhul. 3. Osalejateks on ÜJKP ja ÜVJP valdkonna aspektidega tegelevad tsiviil-, diplomaatia, politsei- ja sõjalise valdkonna töötajad ning eksperdid, kes lähetatakse ÜJKP missioonidele või operatsioonidele. ESDC koolitus- ja väljaõppealases tegevuses osalema võib kutsuda muu hulgas rahvusvaheliste organisatsioonide, valitsusväliste organisatsioonide, akadeemiliste õppeasutuste ja meedia, samuti äriringkondade esindajaid. 4. ESDC koolituskursuse lõpetanule antakse kõrge esindaja allkirjastatud tunnistus. Tunnistuse andmise korda jälgib juhtkomitee. Liikmesriigid ja liidu institutsioonid tunnustavad nimetatud tunnistust. Artikkel 21 Koostöö ESDC teeb koostööd rahvusvaheliste organisatsioonide ja teiste asjakohaste osalejatega, nagu kolmandate riikide koolitus- ja väljaõppeinstituudid, eelkõige artikli 5 lõikes 2 osutatud üksustega, kuid ka muudega, ja tugineb nende erialastele teadmistele. Artikkel 22 Julgeolekureeglid ESDC-le kohaldatakse nõukogu otsust 2013/488/EL ( 2 ). V PEATÜKK Lõppsätted Artikkel 23 Järjepidevus Nõukogu otsuse (ÜVJP) 2016/2382 rakendamiseks vastu võetud õigus- ja haldusnormid jäävad käesoleva otsuse rakendamiseks jõusse selles ulatuses, milles nad on käesoleva otsusega kooskõlas, ja kuni neid muudetakse või need kehtetuks tunnistatakse. Artikkel 24 Kehtetuks tunnistamine Otsus (ÜVJP) 2016/2382 tunnistatakse kehtetuks. Artikkel 25 Läbivaatamine 1. Hiljemalt 20. oktoobril 2024 algatab juht kõigi sidusrühmadega konsulteerides koolitus- ja väljaõppealase tegevuse läbivaatamise. 2. Läbivaatamise tulemused esitatakse juhtkomiteele. Artikkel 26 Jõustumine Käesolev otsus jõustub vastuvõtmise päeval. Artikkel 27 Avaldamine Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.









LISA

FINANTSREEGLID, MIDA KOHALDATAKSE ESDC RAHASTATUD KULUDELE JA ESDC KULUDE RAHASTAMISELE

Artikkel 1

Eelarvepõhimõtted

1. ESDC eelarve, mis koostatakse eurodes, on dokument, millega nähakse igaks eelarveaastaks ette ja kiidetakse heaks kõik ESDC tulud ja kulud.

2. Eelarve tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.

3. ESDC-l ei või olla muid tulusid ja kulusid kui need, mis on kantud ESDC eelarve rubriiki.

Artikkel 2

Eelarve vastuvõtmine

1. Juht koostab igal aastal eelarveprojekti järgmiseks eelarveaastaks, mis algab 1. jaanuaril ja lõpeb sama aasta 31. detsembril. Eelarveprojekt sisaldab assigneeringuid, mida peetakse vajalikuks ESDC kulude katmiseks kõnealusel perioodil, ning kulude katmiseks vajatavate tulude prognoosi.

2. Assigneeringud liigitatakse vajaduse korral vastavalt liigile või eesmärgile peatükkidesse ja artiklitesse. Eelarveprojekt sisaldab iga artikli kohta üksikasjalikke märkusi.

3. Tulud koosnevad liikmesriikide või teiste rahastajate vabatahtlikest maksetest ning Euroopa Liidu üldeelarvest makstavatest iga-aastastest maksetest.

4. Juht esitab eelmise eelarveaasta kohta üksikasjaliku eelarve aruande 31. märtsiks. Juht esitab juhtkomiteele järgmise eelarveaasta eelarveprojekti 31. juuliks.

5. Juhtkomitee kiidab eelarveprojekti heaks 31. oktoobriks.

6. Kui ESDC saab Euroopa Liidu üldeelarvest makse mitmeks aastaks, kiidab juhtkomitee aastaeelarve heaks konsensuse alusel.

Artikkel 3

Assigneeringute ümberpaigutamine

Ettenägematute asjaolude korral võib juht teha otsuse paigutada artiklis 16 osutatud maksete assigneeringuid eelarveridade või eelarverubriikide vahel ümber, ületamata 25 % nende eelarveridade või rubriikide assigneeringutest, teavitades juhtkomiteed sellisest ümberpaigutamisest. Assigneeringute ümberpaigutamine eelarveridade või -rubriikide vahel, mis ületab 25 % eelarverea või -rubriigi assigneeringust, tuleb esitada juhtkomiteele ESDC eelarve parandusena heakskiitmiseks.

Artikkel 4

Assigneeringute ülekandmine järgmisse eelarveaastasse

1. Assigneeringud, mida on vaja eelarveaasta 31. detsembriks võetud juriidiliste kohustuste eest tasumiseks, kantakse üle järgmisse eelarveaastasse.

2. Vabatahtlikest maksetest tulenevad assigneeringud kantakse üle järgmisse eelarveaastasse.

3. Projektidest tulenevad assigneeringud kantakse üle järgmisse eelarveaastasse.

4. Juht võib juhtkomitee heakskiidul kanda muid eelarve assigneeringuid üle järgmisse eelarveaastasse.

5. Ülejäänud assigneeringud tuleb eelarveaasta lõpus tühistada.

Artikkel 5

Eelarve täitmine ja personali juhtimine

Käesoleva eelarve täitmiseks ja personali juhtimiseks kasutab ESDC võimalikult suures ulatuses olemasolevaid liidu haldusstruktuure, eelkõige Euroopa välisteenistust.

Artikkel 6

Pangakontod

1. ESDC pangakonto avatakse esmaklassilises finantsasutuses, mille peakontor asub liikmesriigis, ja see peab olema arvelduskonto või lühikese tähtajaga konto, mille vääringuks on euro.

2. Ühegi ESDC pangakonto kaudu ei tohi võtta arvelduskrediiti.

Artikkel 7

Väljamaksed

Igaks väljamakseks ESDC pangakontolt on vaja juhi ja mõne teise ESDC töötaja allkirja.

Artikkel 8

Raamatupidamine

1. Juht tagab, et raamatupidamisarvestust, milles näidatakse ESDC tulusid, kulusid ja varade loetelu, peetakse kooskõlas rahvusvaheliselt heakskiidetud avaliku sektori raamatupidamisstandarditega.

2. Juht esitab juhtkomiteele vastava eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande koos käesolevate finantsreeglite artikli 2 lõikes 4 osutatud üksikasjaliku aruandega hiljemalt järgmise aasta 31. märtsiks.

3. Vajaduse korral võib raamatupidamisteenuste jaoks kasutada allhanget.

Artikkel 9

Auditeerimine

1. ESDC raamatupidamist auditeeritakse igal aastal.

2. Vajalike auditeerimisteenuste jaoks võib kasutada allhanget.

3. Auditiaruanne koos käesolevate finantsreeglite artikli 2 lõikes 4 osutatud üksikasjaliku aruandega tehakse juhtkomiteele kättesaadavaks.

Artikkel 10

Eelarve täitmisele heakskiidu andmine

1. Juhtkomitee otsustab üksikasjaliku aruande, raamatupidamise aastaaruande ja iga-aastase auditiaruande alusel, kas anda juhile heakskiit ESDC eelarve täitmisele.

2. Juht võtab kõik asjakohased meetmed tõendamaks juhtkomiteele, et eelarvele täitmisele võib heakskiidu anda, ning juhul, kui eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusega kaasnevad märkused, nende järgimiseks.