2012R0044 — ET — 29.04.2012 — 001.005

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:





Parandatud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 44/2012,

17. jaanuar 2012,

millega määratakse 2012. aastaks kindlaks kalapüügivõimalused ELi vetes ning ELi laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool ELi asuvates vetes teatavate selliste kalavarude ja kalavarude rühmade püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1) Aluslepingu artikli 43 lõikega 3 sätestatakse, et nõukogu peab komisjoni ettepaneku põhjal vastu võtma meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta. (2) Nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) ( 1 ) kohaselt peavad liidu meetmed, mis reguleerivad juurdepääsu vetele ja kalavarudele ning säästvat kalandustegevust, olema võetud arvestades kättesaadavaid teadus-, tehnika ja majandusnõuandeid ning eelkõige kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) koostatud aruandeid ja piirkondlikelt nõuandekomisjonidelt saadud nõuandeid. (3) Nõukogul on kohustus võtta vastu meetmed iga kalavaru või kalavarurühma kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta ja sealhulgas määrata vajaduse korral kindlaks teatavad kalapüügivõimalustega funktsionaalselt seotud tingimused. Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide vahel nii, et kõikidele liikmesriikidele oleks tagatud kõikide kalavarude ja püügitegevuse suhteline stabiilsus ning võttes asjakohaselt arvesse määruses (EÜ) nr 2371/2002 kehtestatud ühise kalanduspoliitika eesmärke. (4) Ühetaoliste tingimuste tagamiseks käesoleva määruse rakendamisel liidu kasutada oleva moivapüügi kvoodi ülevaatamise osas ICES V ja XIV alapiirkonna Gröönimaa vetes, võttes aluseks Gröönimaaga sõlmitud kalandusalase partnerluslepingu, tuleks anda komisjonile rakendusvolitused. (5) Teatavate lühiealiste kalaliikide varude püügi piirnormide rakendamisel ühetaoliste tingimuste tagamiseks tuleks anda komisjonile rakendusvolitused seoses lubatud kogupüügi (TAC) ülevaatamisega 2012. aasta esimeses pooles kogutud teadusliku teabe valguses. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes ( 2 ). (6) Komisjon peaks seoses nimetatud lühiealiste kalaliikide varude lubatud kogupüügi ülevaatamisega võtma vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mis on seotud liidu vajadusega täita oma rahvusvahelisi kohustusi, kui seda nõuab olukorra tungiv kiireloomulisus. (7) Teatava lubatud kogupüügi puhul võib liikmesriik anda täiendava kvoodi täielikult dokumenteeritud püügialastes katsetustes osalevatele laevadele. Kõnealuste katsetuste eesmärk on testida püügikvoodi süsteemi, et vältida vette tagasi heitmist ning sellega kaasnevat muidu kasutatava kalavaru raiskamist. Kalade kontrollimatu vette tagasi heitmine ohustab kalavarude kui avaliku hüve pikaajalist jätkusuutlikust ning seega ühise kalanduspoliitika eesmärke. Seevastu õhutavad püügikvoodi süsteemid kalureid püügi selektiivsust parandama. Selleks, et kalade vette tagasi heitmist oleks võimalik otstarbekalt hallata, peaks täielikult dokumenteeritud kalapüük hõlmama pigem iga toimingut merel kui lossimist sadamas. Seepärast peaksid liikmesriikide tingimused täiendava kvoodi eraldamiseks sisaldama kohustust tagada andurite süsteemiga ühendatud valvekaamerate kasutamine. See peaks võimaldama täpselt salvestada kõik pardal hoitava ja vette tagasi lastud saagi osad. Pardal reaalajas töötavatel vaatlejatel põhinev süsteem oleks vähem tõhus, kulukam ja ebausaldusväärsem. Sellest tulenevalt on andurite süsteemiga ühendatud valvekaamerate kasutamine praegusel ajal selliste süsteemide eeltingimus, mille abil vähendatakse kalade vette tagasi heitmist (nt täielikult dokumenteeritud kalapüük) eeldusel, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) ( 3 ) nõuded on täidetud. (8) Lubatud kogupüük tuleks kehtestada olemasoleva teadusnõuande põhjal, arvestades bioloogilisi ja sotsiaalmajanduslikke aspekte ning tagades samal ajal eri kalandussektorite õiglase kohtlemise, pidades ka silmas arvamusi, mida on esitatud sidusrühmadega toimunud konsultatsioonide käigus, eelkõige kohtumistel kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomiteega ning asjaomaste piirkondlike nõuandekomisjonidega. (9) Nende kalavarude lubatud kogupüük, mille suhtes kohaldatakse mitmeaastast kava, tuleks kehtestada kooskõlas kõnealustes kavades sätestatud eeskirjadega. Sellest tulenevalt tuleks Põhjamere merikeelevaru, Põhjamere lestavaru, Põhjamere, Skagerraki ja La Manche'i idaosa tursavaru ning Atlandi ookeani idaosa ja Vahemere hariliku tuuni varude lubatud kogupüük kehtestada kooskõlas eeskirjadega, mis on sätestatud nõukogu 11. juuni 2007. aasta määruses (EÜ) nr 676/2007 (millega kehtestatakse Põhjamere lesta- ja merikeelevarude püügi mitmeaastane majandamiskava), ( 4 ) nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1342/2008 (millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava) ( 5 ) („tursapüügi kava”) ning nõukogu 6. aprilli 2009. aasta määruses (EÜ) nr 302/2009 (milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastast kava) ( 6 ). (10) Selliste kalavarude puhul, mille kohta ei ole piisavalt usaldusväärseid andmeid kalavaru suuruse hindamiseks, tuleks majandamismeetmete ja lubatud kogupüügi määramisel järgida kalavarude majandamise suhtes nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 3 punktis i määratletud ettevaatusprintsiipi, võttes samal ajal arvesse kalavarule omaseid tegureid, eelkõige kättesaadavat teavet kalavaru olukorra muutumise ning segapüügiga seotud aspektide kohta. (11) Nõukogu 6. mai 1996. aasta määruse (EÜ) nr 847/96 (millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel) ( 7 ) artikli 2 kohaselt tuleks kindlaks määrata varud, mille suhtes kohaldatakse kõnealuses artiklis osutatud meetmeid. (12) On vaja kehtestada 2012. aastaks maksimaalne lubatud püügikoormus kooskõlas määruse (EÜ) nr 1342/2008 artiklitega 11 ja 12, nõukogu määruse (EÜ) nr 676/2007 artikliga 9 ning määruse (EÜ) nr 302/2009 artiklitega 5 ja 9, võttes arvesse nõukogu 27. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 754/2009, millega jäetakse teatavad laevarühmad välja määruse (EÜ) nr 1342/2008 III peatükis sätestatud püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast ( 8 ). (13) Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) nõuande kohaselt on asjakohane säilitada ICES IIa ja IIIa rajooni ning ICES IV alapiirkonna ELi vetes tobiapüügi reguleerimise süsteem ja see läbi vaadata. (14) Mõnede liikide, näiteks mõnede hailiikide jaoks võib isegi piiratud püügitegevus kaasa tuua tõsise ohu nende säilimisele. Selliste liikide püügivõimalused tuleks nende liikide püügi üldise keelustamisega täielikult lõpetada. (15) Norra salehomaari püütakse mitmeid liike hõlmavates põhjalähedastes püügipiirkondades koos mitme teise liigiga. Iirimaast lääne poole jäävas püügipiirkonnas ehk Porcupine’i madalal soovitab teadusnõuanne selle liigi püüki 2012. aastal mitte suurendada. Varude taastamise jätkamise toetamiseks on asjakohane piirduda kõnealuse piirkonna teatud osades ja teatud ajavahemikel püügivõimaluste puhul üksnes selliste pelaagiliste liikidega, millega koos norra salehomaari ei püüta. (16) Liit on kalandussuhteid käsitlevate kokkulepete ja protokollidega ettenähtud korras kalapüügiõiguste üle nõu pidanud Norra, ( 9 ) Fääri saarte, ( 10 ) Gröönimaa ( 11 ) ja Islandiga ( 12 ). Fääri saartega peetavad konsultatsioonid ei ole veel lõpule viidud ning selle partneriga jõutakse 2012. aasta püügivõimaluste osas kokkuleppele eeldatavasti 2012. aasta alguses. Islandiga peetavad konsultatsioonid jätkuvad samuti 2012. aastal. Selleks, et vältida ELi kalalaevade püügitegevuse katkemist ning selleks, et võimaldada 2012. aastal kõnealuste kokkulepete sõlmimiseks vajalikku paindlikkust, on asjakohane, et EL kehtestab Islandi ja/või Fääri saartega sõlmitavate kokkulepete objektiks olevate liikide osas ajutised püügivõimalused. (17) Vastavalt rannikuriikide vahelistele konsultatsioonidele makrelli, merlangi, Põhjamere kilttursa ja atlandi-skandinaavia heeringa majandamise üle võib EL lubada ELi laevadel püüda ELi kasutada olevast kvoodist 10 % rohkem, kui ELi kasutada olevast kvoodist rohkem püütud kogus arvatakse maha ELi 2013. aasta kvoodist. Samuti võib EL 2013. aastal kasutada kasutamata koguseid, mis moodustavad kuni 10 % 2012. aastal ELi kasutada olevast kvoodist. Asjakohane on lubada asjaomastel liikmesriikidel nimetatud kalapüügivõimaluste haldamise sellist paindlikkust, eelkõige andes asjaomastele liikmesriikidele kvoodi paindliku kasutamise võimaluse. (18) ELi tursapüügiga ICES I ja IIB püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes on tavaliselt kaasnenud kilttursa kaaspüük. Seepärast on kõnealuse püügi jaoks vaja kindlaks määrata kilttursa kaaspüügi piirangud, mis vastavad varasemale tasemele. (19) Liit on mitme kalandusorganisatsiooni lepinguosaline ning osaleb muudes organisatsioonides mittelepinguosalise koostööpartnerina. Lisaks sellele haldab liit 2003. aasta ühinemisakti alusel alates Poola ühinemiskuupäevast kalandusalaseid lepinguid, mida Poola Vabariik on varem sõlminud, nagu näiteks Beringi mere keskosa süsikavarude kaitse ja majandamise konventsioon. Nimetatud kalandusorganisatsioonid on soovitanud kehtestada 2012. aastaks mitmeid meetmeid, sealhulgas ELi laevade kalapüügivõimalused. Kõnealused kalapüügivõimalused tuleks rakendada liidu õiguses. (20) Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioon (NAFO) võttis oma 2011. aastal peetud 33. aastakoosolekul vastu mitu otsust 2012. aasta kalapüügivõimaluste kohta seoses teatavate kalavarudega NAFO konventsiooniala alapiirkondades 1–4. Need kalapüügivõimalused, mis koosnevad teatavast lubatud kogupüügist ja krevetipüügi puhul rajoonis 3M püügivõimsuse eraldamise kavast, tuleks rakendada liidu õiguses. (21) Ameerika Troopikatuunide Komisjon (IATTC) võttis oma 2011. aastal peetud 82. aastakoosolekul vastu kulduim-tuuni, suursilm-tuuni ja vööttuuni kaitsemeetmed. Ühtlasi võttis IATTC vastu resolutsiooni pikkuim-hallhaide kaitse kohta. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. (22) Rahvusvaheline Atlandi Tuunikaitse Komisjon (ICCAT) võttis oma 2011. aasta koosolekul vastu vastavustabelid, milles määratakse kindlaks kohandatud kvoodid ja milles esitatakse ICCATi lepinguosaliste poolt kasutamata jäänud ja ettenähtust rohkem kasutatud kalapüügivõimalused. ICCAT tunnistas sellega seoses, et liit ei kasutanud 2010. aastal mõõkkala (nii põhja- kui ka lõunapiirkonnas), suursilm-tuuni ja pikkuim-tuuni kvoote täiel määral. Et arvesse võtta ICCATi kohandusi liidu kvootides, tuleb jaotada kvootide kasutamata osast tulenevad püügivõimalused, võttes aluseks iga liikmesriigi vastava kasutamata osa, ilma et muutuks aastase lubatud kogupüügi käesoleva määrusega kehtestatud jaotamispõhimõte. Lisaks muudeti samal aastakoosolekul siniste marliinide ja valgete odaninade varude taastamise kava, vähendati siniste marliinide liidu kvooti, suurendati veidi valgete odaninade liidu kvooti ning võeti vastu ICCATi soovitus siidhallhaide kaitse kohta. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. (23) India Ookeani Tuunikomisjon (IOTC) ei muutnud oma 2011. aasta aastakoosolekul meetmeid seoses kalapüügivõimalustega, mis on praegu rakendatud liidu õiguses. Praegu kohaldatavaid IOTC vastuvõetud meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. (24) Vaikse ookeani lõunaosa avamerepiirkonnas Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPRFMO) loomise kolmandal rahvusvahelisel kohtumisel 2007. aasta mais võtsid osalejad vastu ajutised meetmed, sealhulgas kalapüügivõimalused, nii pelaagilise kalapüügi kui ka põhjapüügi reguleerimiseks kõnealuses piirkonnas kuni sellise piirkondliku kalandusorganisatsiooni loomiseni. Kõnealused ajutised meetmed vaadati üle 2011. aasta jaanuaris, SPRFMO komisjoni teisel ettevalmistaval konverentsil, ning need vaadatakse uuesti üle 2012. aasta 30. jaanuarist kuni 3. veebruarini toimuval SPRFMO komisjoni kolmandal ettevalmistaval konverentsil. Need ajutised meetmed on vabatahtlikud ega ole rahvusvahelise õiguse alusel õiguslikult siduvad. Kooskõlas rahvusvahelises mereõiguses sätestatud koostöökohustuste ja kalavarude kaitse kohustustega on siiski asjakohane rakendada neid meetmeid liidu õiguses, kehtestades liidu üldkvoodi ja jaotades selle asjaomaste liikmesriikide vahel. (25) Atlandi ookeani kaguosa kalandusorganisatsioon (SEAFO) ei muutnud oma 2011. aasta aastakoosolekul patagoonia kihvkala, atlandi karekala, limapeade ja süvamere punakrabi lubatud kogupüüki, mis oli 2011. ja 2012. aastaks kooskõlastatud 2010. aasta aastakoosolekul. Praegu kohaldatavaid SEAFO vastuvõetud meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. (26) ICESi uusimate teadusnõuannete põhjal ning kooskõlas Kirde-Atlandi kalanduskonventsiooni (NEAFC) raames võetud rahvusvaheliste kohustustega on vaja piirata teatavate süvamereliikide püügikoormust. (27) Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni (WCPFC) kaheksas aastakoosolek 2011. aastal on edasi lükatud 2012. aastasse. Siiski on asjakohane, et praegused kaitse- ja majandamismeetmed jääksid kehtima kuni nimetatud aastakoosoleku toimumiseni. (28) Beringi mere keskosa süsikavarude kaitse ja majandamise konventsiooni osalisriigid ei muutnud oma iga-aastasel kohtumisel 2011. aastal oma kalapüügivõimalusi käsitlevaid meetmeid. Praegu kohaldatavaid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. (29) Teatavad liidu kalapüügivõimalusi loovad või piiravad rahvusvahelised meetmed võetakse asjaomaste piirkondlike kalandusorganisatsioonide poolt vastu käesoleva aasta lõpus ja neid hakatakse kohaldama enne käesoleva määruse jõustumist. Seega on vaja sätestada, et vastavaid sätteid, millega rakendatakse neid meetmeid liidu õiguses, kohaldatakse tagasiulatuvalt. Kuna püügihooaeg CCAMLRi (Antarktika vete elusressursside kaitse komisjon) () konventsiooni alas kestab 1. detsembrist kuni 30. novembrini ning teatavad kalapüügivõimalused või -keelud CCAMLRi konventsiooni alas kehtestatakse seepärast samuti ajavahemikuks, mis algab 1. detsembril 2011, on asjakohane, et käesoleva määruse asjaomaseid sätteid kohaldatakse alates nimetatud kuupäevast. Selline tagasiulatuv kohaldamine ei piira õiguspärase ootuse põhimõtet, kuna CCAMLRi liikmetele ei ole kalapüük CCAMLRi konventsiooni alas ilma loata lubatud. (30) Liit tegi 16. detsembril 2011 avalduse, mis käsitleb ELi vetes kalapüügivõimaluste andmist Venezuela Bolívari Vabariigi lipu all sõitvatele kalalaevadele Prantsuse Guajaana rannikulähedases majandusvööndis (EEZ). On vajalik määrata kindlaks riffahvena püügivõimalused Venezuelale ELi vetes. (31) Käesolevas määruses sätestatud ning ELi laevadele eraldatud kalapüügivõimaluste kasutamine toimub vastavalt nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks), ( 13 ) eelkõige selle artiklitele 33 ja 34, milles käsitletakse püügi ja püügikoormuse registreerimist ning andmete edastamist kalapüügivõimaluste ammendumise kohta. Seetõttu on vaja täpsustada koodid, mida liikmesriigid kasutavad komisjonile andmete saatmisel käesoleva määrusega hõlmatud kalavarude lossimise kohta. (32) Selleks et vältida püügitegevuse katkemist ja tagada liidu kaluritele elatusvahendid, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2012, välja arvatud püügikoormuse piiranguid käsitlevaid sätteid, mida tuleks kohaldada alates 1. veebruarist 2012, ning erisätteid teatud piirkondades, mida tuleks kohaldada konkreetsetel kuupäevadel vastavalt põhjenduses 29 osutatule. Olukorra kiireloomulisuse tõttu peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast avaldamist. (33) Kalapüügivõimalusi tuleks kasutada täielikus kooskõlas kohaldatava liidu õigusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







I

JAOTIS

REGULEERIMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Sisu

1. Käesoleva määrusega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused ELi vetes ning ELi laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool ELi asuvates vetes teatavate selliste kalavarude ja kalavarurühmade püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse.

2. Lõikes 1 osutatud kalapüügivõimalused hõlmavad järgmist:

a) 2012. aasta püügipiirangud;

b) püügikoormuse piirangud ajavahemikul 1. veebruar 2012 – 31. jaanuar 2013;

c) püügivõimalused teatavate kalavarude püügiks CCAMLR konventsiooni alas ajavahemikul 1. detsember 2011 – 30. november 2012 ning

d) IATTC konventsiooni ala teatavate kalavarude püügi võimalused artiklis 27 sätestatud ajavahemikeks.

▼M2 —————

▼B

Artikkel 2

Reguleerimisala

Käesolevat määrust kohaldatakse:

a) ELi laevade ning

b) ELi vetes tegutsevate kolmandate riikide laevade suhtes.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „ELi laev” – liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registreeritud kalalaev;

b) „kolmanda riigi laev” – kolmanda riigi lipu all sõitev ja kolmandas riigis registreeritud kalalaev;

c) „ELi veed” – liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed, välja arvatud aluslepingu II lisas loetletud ülemeremaade ja -territooriumidega külgnevad veed;

d) „lubatud kogupüük” (TAC) – igast kalavarust aastas püüda ja lossida lubatav kogus;

e) „kvoot” – liidule, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud osa lubatud kogupüügist;

f) „rahvusvahelised veed” – veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänse õiguse või jurisdiktsiooni alla;

g) „võrgusilma suurus” – kalavõrgu silmasuurus, mis on kindlaks määratud vastavalt määrusele (EÜ) nr 517/2008 ( 14 ).

Artikkel 4

Püügipiirkonnad

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi püügipiirkondade määratlusi:

a) ICESi (Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu) püügipiirkonnad – määrus (EÜ) nr 218/2009 ( 15 ) III lisas määratletud geograafiline ala;

b) „Skagerrak” – geograafiline ala, mis piirneb läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani ulatuva joonega ning lõunas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega;

c) „Kattegat” – geograafiline ala, mis piirneb põhjas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega ning lõunast Hasenørest Gnibenini, Korshagest Spodsbjergini ja Gilbjerg Hovedist Kullenini ulatuva joonega;

d) CECAFi (Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee) püügipiirkonnad – määruse (EÜ) nr 216/2009 ( 16 ) II lisas määratletud geograafilised alad;

e) NAFO (Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioon) püügipiirkonnad – määruse (EÜ) nr 217/2009 ( 17 ) III lisas määratletud geograafilised alad;

f) SEAFO (Atlandi ookeani kaguosa kalandusorganisatsioon) konventsiooni ala – Atlandi ookeani kaguosa kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis ( 18 ) määratletud geograafiline ala;

g) ICCATi (Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon) konventsiooni ala – rahvusvahelises Atlandi tuunikala kaitse konventsioonis ( 19 ) määratletud geograafiline ala;

h) CCAMLRi (Antarktika vete elusressursside kaitse komisjon) konventsiooni ala – määruse (EÜ) nr 601/2004 ( 20 ) artikli 2 punktis a määratletud geograafiline ala;

i) IATTC (Ameerika Troopikatuunide Komisjoni) konventsiooni ala – Ameerika Ühendriikide ja Costa Rica Vabariigi vahelise 1949. aasta konventsiooniga moodustatud Ameerika Troopikatuunide Komisjoni tugevdamise konventsioonis ( 21 ) määratletud geograafiline ala;

j) IOTC (India Ookeani Tuunikomisjon) konventsiooni ala – India Ookeani Tuunikomisjoni moodustamise lepingus ( 22 ) määratletud geograafiline ala;

k) „SPRFMO (Vaikse ookeani lõunaosa piirkondlik kalandusorganisatsioon) konventsiooni ala” – 10° põhjalaiusest lõuna poole jääva avamerepiirkonna geograafiline ala SIOFA konventsiooni alast ida pool, nagu on määratletud India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppes, ( 23 ) ning avamerepiirkond Lõuna-Ameerika riikide kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluvatest piirkondadest lääne pool;

l) WCPFC (Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjon) konventsiooni ala – Vaikse ookeani lääne- ja keskosa pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis ( 24 ) määratletud geograafiline ala;

m) „Beringi mere avameri” – Beringi mere avamere piirkonna geograafiline ala, mis on kaugemal kui 200 meremiili lähtejoontest, millest mõõdetakse Beringi mere rannikuäärsete riikide territoriaalmere laiust.







II

JAOTIS

ELi LAEVADE KALAPÜÜGIVÕIMALUSED







I

PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 5

Lubatud kogupüük ja selle eraldamine

1. ELi laevade lubatud kogupüügi tasemed ELi vetes ja teatavates väljaspool ELi asuvates vetes, kõnealuste lubatud kogupüügi tasemete jaotus liikmesriikide vahel ning vajaduse korral nendega funktsionaalselt seotud tingimused on esitatud I lisas.

2. ELi laevadel on lubatud kala püüda I lisas sätestatud lubatud kogupüügi piires vastavalt käesoleva määruse artiklis 14 ja III lisas ning nõukogu määruses (EÜ) nr 1006/2008 ( 25 ) ja selle rakendussätetes sätestatud tingimustele vetes, mis kuuluvad Fääri saarte, Gröönimaa, Islandi ja Norra kalandusjurisdiktsiooni alla ning Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonda.

3. Komisjon vaatab läbi liidu kasutada oleva moivapüügi kvoodi ICES V ja XIV alapiirkonna Gröönimaa vetes, võttes aluseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelise kalandusalase partnerluslepingu ning sellele lisatud protokolli kohaselt Gröönimaa kehtestatud lubatud kogupüügi ja liidule eraldatud osa.

4. 2012. aasta esimesel poolel kogutud teaduslikke andmeid silmas pidades võib komisjon artikli 38 lõikes 2 osutatud menetluse teel vastuvõetud rakendusaktidega läbi vaadata I lisas sätestatud lubatud kogupüügi seoses järgmiste varudega:

a) tobiavarud ja seotud kaaspüük ICES IIa ja IIIa rajooni ning ICES IV alapiirkonna ELi vetes vastavalt käesoleva määruse IIB lisale;

b) norra tursiku varud ja seotud kaaspüük ICES IIIa alapiirkonnas ning ICES IIa rajooni ja ICES IV alapiirkonna ELi vetes ning

c) kiluvarud ja seotud kaaspüük ICES IIa rajooni ja ICES IV alapiirkonna ELi vetes.

5. Nõuetekohaselt põhjendatud tungivalt kiireloomulistel juhtudel, mis on seotud liidu kohustusega täita oma rahvusvahelisi kohustusi, vaatab komisjon käesoleva artikli lõikes 4 osutatud varude kogupüügi, mis on sätestatud I lisas, läbi viivitamata kohaldatavate rakendusaktidega kooskõlas artikli 38 lõikes 3 osutatud menetlusega. Need aktid jäävad kehtima käesoleva määruse kohaldamisajaks ning igal juhul mitte kauemaks kui 31. detsembrini 2012.

Artikkel 6

Täiendava püügiosa andmine täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele

1. Teatavate kalavarude puhul võib liikmesriik anda oma lipu all sõitvatele täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa. Kõnealune täiendav püügiosa on kindlaks määratud I lisas. Täiendav püügiosa ei ületa I lisas sätestatud üldist piirväärtust protsendina kõnealusele liikmesriigile eraldatud kvoodist.

2. Lõikes 1 osutatud täiendava püügiosa andmist lubatakse üksnes järgmistel tingimustel:

a) laevad kasutavad andurite süsteemiga ühendatud valvekaameraid (CCTV), mis salvestavad kõik püügi- ja töötlemistoimingud laeva pardal;

b) ühele täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevale laevale antud täiendav püügiosa ei ole rohkem kui 75 % sellist liiki laeva hinnangulisest tagasiheitest ning mingil juhul ei tohi see suurendada kõnealusele laevale eraldatud põhiosa rohkem kui 30 % ning

c) kogu täiendava püügiosa alusel kõnealuse laeva poolt püütud asjaomane saak arvestatakse maha kogu talle eraldatud püügiosast.

Olenemata käesoleva lõike punktist b võib liikmesriik erandkorras lubada oma lipu all sõitvale laevale täiendava püügiosa, mis on suurem kui 75 % sellist liiki laevade hinnangulisest tagasiheitest, tingimusel et:

i) sellist liiki laevade hinnanguline tagasiheide on väiksem kui 10 %;

ii) saab tõendada, et sellist liiki laevade kaasamine on oluline CCTV süsteemi kontrollialase potentsiaali hindamiseks, ning

iii) nimetatud katsetustes osalevate kõikide laevade täiendav püügiosa ei ole rohkem kui 75 % nende hinnangulisest tagasiheitest.

3. Kui liikmesriik tuvastab, et täielikult dokumenteeritud kalapüügis osalev laev ei täida lõikes 2 sätestatud tingimusi, tühistab liikmesriik kohe sellele laevale antud täiendava püügiosa ning keelab tal 2012. aasta ülejäänud aja jooksul kõnealustes katsetes osaleda.

4. Enne lõikes 1 osutatud täiendava püügiosa andmist esitavad liikmesriigid järgmise teabe:

a) nende lipu all sõitvate täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevate laevade nimekiri;

b) nimetatud laevade pardale paigaldatud elektroonilise kaugseiresüsteemi spetsifikatsioonid;

c) nimetatud laevadel kasutatavate püügivahendite maht, liik ja spetsifikatsioon;

d) iga katsetustes osaleva laevaliigi hinnanguline tagasiheide ning

e) katsetustes osalevate laevade poolt 2011. aastal püütud sellise kalavaru saagi kogus, mille suhtes kohaldatakse vastavat lubatud kogupüüki.

5. Komisjon võib nõuda, et hinnang lõike 2 punktis b osutatud laevade hinnangulise saagi tagasiheite kohta saadetaks teaduslikule nõuandeorganile läbivaatamiseks. Kui hinnangut ei kinnitata, teavitab asjaomane liikmesriik komisjoni kirjalikult võetud meetmetest, mille eesmärk on tagada, et asjaomased laevad järgivad lõike 2 punktis b kehtestatud hinnangulise tagasiheitega seotud tingimust.

Artikkel 7

Paindlikkus teatavate kalavarude majandamisel

1. Teatavate I lisas määratletud kalavarude suhtes võib liikmesriik otsustada suurendada oma I lisas sätestatud esialgset kvooti 10 % võrra. Asjaomane liikmesriik teatab oma otsusest komisjonile. Sellise teatamise korral loetakse suurendatud kvooti asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodiks.

2. Kogused, mis on püütud 2012. aastal nimetatud suurendatud kvoodi kohaselt ja mis on suuremad esialgsest kvoodist, arvatakse asjaomase liikmesriigi asjaomase varu 2013. aasta kvoodist maha.

3. Kogused, mida ei ole püütud algse kvoodi kohaselt kuni 10 % ulatuses nimetatud kvoodist lisatakse asjaomase liikmesriigi asjaomase varu 2013. aasta kvoodile.

Artikkel 8

Saagi ja kaaspüügi lossimise tingimused

Kalavarusid, mille suhtes on kehtestatud lubatud kogupüük, võib pardal hoida või laevalt lossida ainult juhul, kui:

a) saagi on püüdnud sellise liikmesriigi lipu all sõitvad laevad, millel on kvoot, ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud või

b) saak moodustab osa ELile kuuluvast püügiosast, mis ei ole kvootidena liikmesriikide vahel ära jaotatud, ning kõnealune ELi kvoot ei ole ammendatud.

Artikkel 9

Püügikoormuse piirangud

Alates 1. veebruarist 2012 kuni 31. jaanuarini 2013 kohaldatakse IIA lisas sätestatud püügikoormuse meetmeid teatavate tursa-, lesta- ja merikeelevarude majandamiseks järgmistes piirkondades:

a) Skagerrak;

b) ICES IIIa rajooni see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat;

c) ICES IV alapiirkond;

d) ICES IIa rajooni ELi veed ja

e) ICES VIId rajoon.

Artikkel 10

Süvamerepüügi piirnormid ja püügikoormuse piirangud

1. Süvalesta suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 2347/2002, ( 26 ) millega kehtestatakse süvamere kalapüügiloa omamise nõue, artikli 3 lõiget1. Süvalesta püügi, pardal hoidmise, ümberlaadimise ja lossimise suhtes kohaldatakse kõnealuses artiklis osutatud tingimusi.

2. Liikmesriigid tagavad, et 2012. aastal ei ületa määruse (EÜ) nr 2347/2002 artikli 3 lõikes 1 osutatud süvamerepüügi luba omavate laevade püügikoormuse tasemed (mõõdetuna sadamast äraoldud kilovatt-püügipäevades) 65 % keskmisest aastasest püügikoormusest, mida asjaomase liikmesriigi laevad kasutasid 2003. aastal püügireisidel, mille jaoks neil oli süvamerepüügi luba või mille jooksul püüti kõnealuse määruse I ja II lisas loetletud süvamereliike. Käesolevat lõiget kohaldatakse ainult nende püügireiside suhtes, kus püüti üle 100 kg süvamereliike, välja arvatud põhja-atlandi hõbekala.

Artikkel 11

Kalapüügivõimaluste eraldamist käsitlevad erisätted

1. Käesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et need ei piira:

a) määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist;

b) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37 või määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10 lõike 4 kohast ümberjaotamist;

c) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 kohast lubatud lisakoguste lossimist;

d) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 kohast koguste peatamist;

e) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 37, 105, 106 ja 107 kohast mahaarvamist.

2. Kui käesoleva määruse I lisas ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse ennetuslikku lubatud kogupüüki, ning kõnealuse määruse artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 4 kohaldatakse selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse lubatud analüütilist kogupüüki.

Artikkel 12

Kalapüügi keeluaeg

1. Porcupine’i madalal on 1. maist kuni 31. juulini 2012 keelatud püüda või pardal hoida järgmisi liike: meriluts, sinine molva ja harilik molva.

2. Käesoleva artikli kohaldamisel hõlmab Porcupine’i madal ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:







Punkt Laiuskraad Pikkuskraad 1 52° 27′ N 12° 19′ W 2 52° 40′ N 12° 30′ W 3 52° 47′ N 12° 39,600′ W 4 52° 47′ N 12° 56′ W 5 52° 13,5′ N 13° 53,830′ W 6 51° 22′ N 14° 24′ W 7 51° 22′ N 14° 03′ W 8 52° 10′ N 13° 25′ W 9 52° 32′ N 13° 07,500′ W 10 52° 43′ N 12° 55′ W 11 52° 43′ N 12° 43′ W 12 52° 38,800′ N 12° 37′ W 13 52° 27′ N 12° 23′ W 14 52° 27′ N 12° 19′ W

3. Erandina lõikest 1 lubatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 50 lõigetele 3, 4 ja 5 Porcupine’i madalalt läbisõidul hoida pardal nimetatud lõikes osutatud liike.

Artikkel 13

Keelud

1. ELi laevadel on keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike:

a) hiidhai (Cetorhinus maximus) ja mõrtsukhai (Carcharodon carcharias) ELi ja ELi välistes vetes;

b) harilik heeringahai (Lamna nasus) kõikides vetes, välja arvatud neis, kus määruse (EL) nr 43/2012 ( 27 ) I lisa B osas on ette nähtud teisiti;

c) euroopa ingelhai (Squatina squatina) ELi vetes;

d) harilik rai (Dipturus batis) ICES IIa rajooni ja ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna ELi vetes;

e) musterrai (Raja undulata) ja valgerai (Rostroraja alba) ICES VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna ELi vetes;

f) logardrailased (Rhinobatidae) ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ja XII alapiirkonna ELi vetes;

▼M2

g) hiid-sarvikrai (Manta birostris) kõikides vetes.

▼B

2. Kui lõikes 1 osutatud liike püütakse juhuslikult, ei tohi neid kahjustada. Need tuleb viivitamata vette tagasi lasta.

Artikkel 14

Andmete edastamine

Kui liikmesriigid edastavad komisjonile püütud koguste lossimisandmeid määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohaselt, tuleb selleks kasutada käesoleva määruse I lisas sätestatud kalavarude koode.







II

PEATÜKK

Kalapüügi lubamine kolmandate riikide vetes

Artikkel 15

Kalapüügiload

1. Kolmanda riigi vetes kala püüdvatele ELi laevadele antavate kalapüügilubade maksimaalne arv on sätestatud III lisas.

2. Kui üks liikmesriik kannab määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 alusel kvoodi üle teisele liikmesriigile („vahetusleping”) III lisas sätestatud püügipiirkondades, tuleb üle kanda ka asjaomased püügiload ja teatada sellest komisjonile. III lisas sätestatud püügilubade üldarvu püügipiirkonna kohta ei tohi siiski ületada.







III

PEATÜKK

Kalapüügivõimalused piirkondlike kalandusorganisatsioonide reguleeritavates vetes







1.

jagu

ICCATi konventsiooni ala

Artikkel 16

Hariliku tuuni püüdmise, kasvatamise ja nuumamise võimsuse piirangud

1. Nende ELi söödalaevade ja veoõngedega laevade arvu, millel on lubatud Atlandi ookeani idaosas aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille suurus ja kaal on vahemikus 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm, piiratakse IV lisa punkti 1 kohaselt.

2. Nende rannalähedase püügiga tegelevate ELi laevade arvu, millel on lubatud Vahemeres aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille suurus ja kaal on vahemikus 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm, piiratakse IV lisa punkti 2 kohaselt.

3. Nende ELi laevade arvu, mis püüavad kasvatamise eesmärgil Aadria meres harilikku tuuni, mille kaal ja suurus on vahemikus 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm, piiratakse IV lisa punkti 3 kohaselt.

4. Nende kalalaevade arvu ja kogumahutavuse abil väljendatud püügivõimsust, millel on luba Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres harilikku tuuni püüda, pardal hoida, ümber laadida, transportida või lossida, piiratakse IV lisa punkti 4 kohaselt.

5. Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel harilikku tuuni püüdvate tuunimõrdade arvu piiratakse IV lisa punkti 5 kohaselt.

6. Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni kasvatamis- ja nuumamisvõimsust ning kalakasvandustesse viidava loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalset kogust piiratakse IV lisa punkti 6 kohaselt.

Artikkel 17

ID lisas eraldatud hariliku tuuni kvootidega seotud lisatingimused

Lisaks määruse (EÜ) nr 302/2009 artikli 7 lõikes 2 sätestatud keeluperioodile on hariliku tuuni püük seinnoodaga Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel keelatud 15. aprillist kuni 15. maini 2012.

Artikkel 18

Harrastus- ja sportpüük

Liikmesriigid eraldavad ID lisa kohaselt neile eraldatud kvootide arvelt erikvoodi hariliku tuuni harrastus- ja sportpüügiks.

Artikkel 19

Haid

1. Suursilm-rebashaide (Alopias superciliosus) rümpade või nende osade pardalhoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud mis tahes püügi puhul.

2. Keelatud on perekonda Alopias spp kuuluvate rebashaide sihtpüük.

3. Sphyrnidae perekonna (v.a Sphyrna tiburo) vasarhai rümpade või nende osade pardalhoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud seoses ICCATi konventsiooni alas toimuva püügiga.

4. Pikkuim-hallhaide (Carcharhinus longimanus) rümpade või nende osade pardalhoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud mis tahes püügi puhul.

5. Siidhallhaide (Carcharhinus falciformis) pardalhoidmine on keelatud mis tahes püügi puhul.







2.

jagu

CCAMLRi konventsiooni ala

Artikkel 20

Keelud ja püügipiirangud

1. V lisa A osas nimetatud liikide sihtpüük on kõnealuses lisas nimetatud piirkondades ja ajavahemikel keelatud.

2. Teadusuuringutega seotud püügi puhul kohaldatakse V lisa B osas sätestatud lubatud kogupüüke ja kaaspüügi piirnorme kõnealuses osas nimetatud alapiirkondades.

Artikkel 21

Uurimuslik kalapüük

1. Ainult CCAMLRi komisjoni liikmeks olevad liikmesriigid võivad 2012. aastal osaleda Dissostichus spp. õngejadaga uurimuslikus püügis FAO alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning rajoonides 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a väljaspool riikliku jurisdiktsiooni all olevaid piirkondi. Kui liikmesriik kavatseb sellises püügis osaleda, teavitab ta CCAMLRi sekretariaati kooskõlas määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklitega 7 ja 7a ning igal juhul hiljemalt 1. juuniks 2012.

2. FAO alapiirkondade 88.1 ja 88.2 ning rajoonide 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a lubatud kogupüük ja kaaspüügi piirnormid ning nende jaotus iga alapiirkonna või rajooni väikeste uurimisalade (SSRU) vahel määratakse kindlaks V lisa B osas. Kalapüük mis tahes väikeses uurimisalas lõpetatakse niipea, kui deklareeritud saak ulatub kindlaksmääratud lubatud kogupüügini, ning uurimisala suletakse ülejäänud püügihooajaks püügiks.

3. Kalapüük toimub võimalikult suures geograafilises ja batümeetrilises ulatuses, et saada teavet, mis on vajalik püügipotentsiaali kindlaksmääramiseks, ning vältida saagi ja püügikoormuse liiga tihedat koondumist. Alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning samuti rajoonides 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a on keelatud püük 550 m sügavusjoonest kõrgemal.

Artikkel 22

Tavalise hiilgevähi püük 2012/2013. püügihooajal

1. Üksnes CCAMLRi komisjoni liikmeteks olevad liikmesriigid võivad 2012/2013. püügihooajal püüda tavalist hiilgevähki (Euphausia superba) CCAMLRi konventsiooni alas. Kui liikmesriik kavatseb püüda tavalist hiilgevähki CCAMLRi konventsiooni alas, teavitab ta CCAMLRi sekretariaati kooskõlas määruse (EÜ) nr 601/2004 artikliga 5a, ja komisjoni ning igal juhul hiljemalt 1. juuniks 2012:

a) oma kavatsusest püüda tavalist hiilgevähki, kasutades selleks V lisa C osas esitatud vormi;

b) püügivahendite kujust, kasutades selleks V lisa D osas esitatud vormi.

2. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teatis sisaldab teavet, mis tuleb määruse (EÜ) nr 601/2004 artikli 3 kohaselt esitada iga laeva kohta, millele liikmesriik tavalise hiilgevähi püügis osalemiseks loa annab.

3. Liikmesriigid, kes kavatsevad püüda tavalist hiilgevähki CCAMLRi konventsiooni alas, esitavad teatise oma vastavast kavatsusest üksnes oma nende laevade kohta, millel on selleks luba ning mis teatamise ajal sõidavad tema lipu all või teise CCAMLRi liikme lipu all, kuid mis püügi ajal eeldatavalt sõidavad nimetatud liikmesriigi lipu all.

4. Liikmesriigid võivad lubada tavalise hiilgevähi püügis osaleda muul kui käesoleva artikli lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt CCAMLRi sekretariaadile teatatud laeval, juhul kui laeval, millel on luba, ei ole võimalik osaleda põhjendatud funktsionaalsetel põhjustel või vääramatu jõu tõttu. Sellisel juhul teavitab asjaomane liikmesriik viivitamatult CCAMLRi sekretariaati ja komisjoni, esitades:

a) täielikud andmed asenduslaeva(de) kohta, sealhulgas määruse (EÜ) nr 601/2004 artikliga 3 ette nähtud teabe;

b) põhjaliku aruande asendamise põhjuste kohta ning kõik asjakohased täiendavad dokumendid või viited.

5. Liikmesriigid ei luba tavalise hiilgevähi püügis osaleda laevadel, kes on kantud CCAMLRi nimekirja ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevatest laevadest.







3.

jagu

IOTC konventsiooni ala

Artikkel 23

IOTC konventsiooni alas kala püüdvate laevade püügivõimsuse piiramine

1. IOTC piirkonnas troopikatuuni püüdvate ELi laevade maksimaalne arv ja nende vastav kogumahutavusena (GT) väljendatud püügivõimsus on sätestatud VI lisa punktis 1.

2. IOTC konventsiooni alas mõõkkala (Xiphias gladius) ja pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) püüdvate ELi laevade maksimaalne arv ja nende vastav kogumahutavusena (GT) väljendatud püügivõimsus on sätestatud VI lisa punktis 2.

3. Liikmesriigid võivad lõigete 1 ja 2 kohaselt ühes või teises püügipiirkonnas tegutsevad laevad ümber jaotada, kui nad tõendavad komisjonile, et see muutus ei suurenda asjaomase kalavaru püügikoormust.

4. Liikmesriigid tagavad, et nende laevastikus kavandatava püügivõimsuse ülekandmise puhul oleksid asjaomased laevad IOTC laevade registris või mõne muu piirkondliku kalandusorganisatsiooni tuunipüügi registris. Laevu, mis on mõne piirkondliku kalandusorganisatsiooni nimekirjas kui teatamata, ebaseadusliku ja reguleerimata kalapüügiga tegelenud laevad, üle ei kanta.

5. Liikmesriigid võivad IOTC-le esitatud arengukavade rakendamise arvessevõtmiseks suurendada oma püügivõimsust üle lõigetes 1 ja 2 osutatud ülemmäärade, kuid üksnes neis kavades kehtestatud piiride ulatuses.

Artikkel 24

Haid

1. Kõikide perekonda Alopiidae kuuluvate rebashaide liikide rümpade või nende osade pardalhoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud mis tahes püügi puhul.

2. Kui lõikes 1 osutatud liike püütakse juhuslikult, ei tohi neid kahjustada. Need tuleb viivitamata vette tagasi lasta.







4.

jagu

SPRFMO konventsiooni ala

Artikkel 25

Pelaagiline kalapüük – püügivõimsuse piirangud

Liikmesriigid, kes 2007., 2008. või 2009. aastal tegelesid SPRFMO konventsiooni alas aktiivselt pelaagilise kalapüügiga, piiravad 2012. aastal oma lipu all sõitvate pelaagilisi kalavarusid püüdvate laevade kogumahutavuse taset kõnealuses piirkonnas tasemeni kogumahutavusega 78 610, nii et oleks tagatud pelaagiliste kalavarude säästev kasutamine Vaikse ookeani lõunaosas.

Artikkel 26

Pelaagiline kalapüük – lubatud kogupüük

1. Üksnes liikmesriigid, kes 2007., 2008. või 2009. aastal tegelesid SPRFMO konventsiooni alas aktiivselt pelaagilise kalapüügiga, nagu on määratletud artiklis 25, võivad kõnealuses piirkonnas püüda pelaagilisi kalavarusid kooskõlas IJ lisas sätestatud lubatud kogupüügiga.

2. Liikmesriigid teatavad igal kuul komisjonile käesolevas artiklis osutatud kalapüügiga tegelevate oma lipu all sõitvate laevade nimed ja tunnused, sealhulgas kogumahutavuse.

3. Käesolevas artiklis osutatud kalapüügi järelevalveks saadavad liikmesriigid komisjonile hiljemalt järgneva kuu viieteistkümnendaks kuupäevaks SPRFMO ajutisele sekretariaadile edastamiseks igakuised püügiaruanded, laevaseiresüsteemi (VMS) aruanded ja olemasolu korral andmed sadamakülastuste kohta.

Artikkel 27

Põhjapüük

Liikmesriigid, kellel tõendatult oli põhjalähedase kalapüügi püügikoormus või saak SPRFMO konventsiooni alas ajavahemikul 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006, piiravad oma laevade püügikoormust või saaki järgmiselt:

a) hoiavad püügikoormuse või saagi kõnealuse ajavahemiku keskmisel tasemel ning

b) püüavad üksnes neis SPRFMO konventsiooni alas osades, kus põhjalähedane kalapüük on toimunud eelneval kalapüügihooajal.







5.

jagu

IATTC konventsiooni ala

Artikkel 28

Seinnoodapüük

1. Kulduim-tuuni (Thunnus albacares), suursilm-tuuni (Thunnus obesus) ja vööttuuni (Katsuwonus pelamis) püük on seinnoota kasutavate laevadega keelatud järgmiselt:

a) 29. juulist kuni 28. septembrini 2012 või 18. novembrist 2012 kuni 18. jaanuarini 2013 järgmiste piiridega määratud alal: — Vaikse ookeani Ameerika rannik, — 150° läänepikkust, — 40° põhjalaiust, — 40° lõunalaiust;

b) 29. septembrist kuni 29. oktoobrini 2012 järgmiste piiridega määratud alal: — 96° läänepikkust, — 110° läänepikkust, — 4° põhjalaiust, — 3° lõunalaiust.

2. Asjaomased liikmesriigid teavitavad komisjoni lõike 1 kohaselt valitud keeluajast enne 1. aprilli 2012. Kõik asjaomaste liikmesriikide seinnoodalaevad lõpetavad lõikes 1 määratud piirkonnas valitud perioodiks seinnoodapüügi.

3. IATTC konventsiooni alas tuuni püüdvad seinnoodalaevad hoiavad pardal ja seejärel lossivad või laadivad ümber kogu kulduim-tuuni, suursilm-tuuni ja vööttuuni saagi.

4. Lõiget 3 ei kohaldata järgmistel juhtudel:

a) kui kala on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu või

b) kui reisi lõpuosa viimase püügikorraga püütud tuuni mahutamiseks ei pruugi olla piisavalt vaba lastiruumi.

5. IATTC konventsiooni alas on keelatud püüda pikkuim-hallhaisid (Carcharhinus longimanus) ning pardal hoida, ümber laadida, ladustada, müügiks pakkuda, müüa või lossida pikkuim-hallhaide rümpasid või mis tahes osi.

6. Juhusliku püügi korral ei tohi lõikes 5 osutatud liike kahjustada. Laeva käitaja peab need viivitamata vette tagasi laskma, samuti peab ta:

a) registreerima vettelastud kalade arvu, märkides nende seisukorra (surnud või elus);

b) edastama punktis a märgitud teabe oma lipuliikmesriigile; Liikmesriigid edastavad selle teabe komisjonile 31. jaanuariks 2013.







6.

jagu

SEAFO konventsiooni ala

Artikkel 29

Süvamerehaide püügi keeld

SEAFO konventsiooni alas on keelatud järgmiste süvamerehaide sihtpüük:

— railased (Rajidae),

— harilik ogahai (Squalus acanthias),

— tumehai (Etmopterus bigelowi),

— hai (Etmopterus brachyurus),

— suur tumehai (Etmopterus princeps),

— ronkjas tumehai (Etmopterus pusillus),

— hai (Apristurus manis),

— hai (Scymnodon squamulosus)

— ning Selachimorpha seltsi kuuluvad süvamerehaid.







7.

jagu

WCPFC konventsiooni ala

Artikkel 30

Suursilm-tuuni, kulduim-tuuni, vööttuuni ja Vaikse ookeani lõunaosa pikkuim-tuuni püügikoormuse piirangud

Liikmesriigid tagavad, et suursilm-tuuni (Thunnus obesus), kulduim-tuuni (Thunnus albacares), vööttuuni (Katsuwonus pelamis) ja Vaikse ookeani lõunaosa pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) püügikoormus WCPFC konventsiooni alas piirdub üksnes selle püügikoormusega, mis on ette nähtud liidu ja kõnealuse piirkonna rannikuriikide vahel sõlmitud kalanduse partnerluslepingutes.

Artikkel 31

Peibutuspüügivahenditega püügiks suletud piirkond

1. WCPFC konventsiooni ala selles osas, mis asub 20° põhjalaiuse ja 20° lõunalaiuse vahel, on püük peibutusvahendeid kasutavate seinnoodalaevadega keelatud 1. juulist 2012 (kell 00.00) kuni 30. septembrini 2012 (kell 24.00). Sellel ajal võib seinnoodalaev WCPFC konventsiooni ala nimetatud osas püügiga tegeleda üksnes juhul, kui selle pardal on vaatleja, kes jälgib, et laev mitte mingil ajahetkel:

a) ei kasuta peibutuspüügivahendit ega seonduvaid elektroonilisi seadmeid;

b) ei püüa kalaparvi peibutuspüügivahenditega.

2. Kõik lõikes 1 osutatud WCPFC konventsiooniala osas püügiga tegelevad seinnoodalaevad hoiavad pardal ning lossivad või laadivad ümber kõik püütud suursilm-tuunid, kulduim-tuunid ja vööttuunid.

3. Lõiget 2 ei kohaldata järgmistel juhtudel:

a) reisi lõpuosas, kui laeval ei ole piisavalt vaba lastiruumi kogu püütud kala mahutamiseks;

b) kui kala on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu või

c) kui külmutusseadmetel tekib tõsine rike.

▼M2 —————

▼B

Artikkel 33

Mõõkkala püügiks luba omavate ELi laevade arvu piiramine

WCPFC konventsioonialas, paralleelist 20° lõunalaiust lõuna pool asuvates piirkondades mõõkkala (Xiphias gladius) püügiks luba omavate ELi laevade maksimaalne arv on esitatud VII lisas.







8.

jagu

Beringi meri

Artikkel 34

Püügikeeld Beringi mere avamerepiirkonnas

Beringi mere avamerepiirkonnas on keelatud vaikse ookeani mintai (Theragra chalcogramma) püük.







III

JAOTIS

KOLMANDATE RIIKIDE LAEVADE KALAPÜÜGIVÕIMALUSED ELi VETES

Artikkel 35

Lubatud kogupüük

Norra lipu all sõitvatel kalalaevadel ning Fääri saartel registreeritud kalalaevadel on lubatud püüda ELi vetes kala käesoleva määruse I lisas sätestatud lubatud kogupüügi piires ning käesoleva jaotisega ja määruse (EÜ) nr 1006/2008 III peatükiga ette nähtud tingimustel.

Artikkel 36

Kalapüügiload

1. ELi vetes kala püüdvatele kolmanda riigi laevadele antavate püügilubade maksimaalne arv on sätestatud VIII lisas.

2. Kalu liigist, millele on kehtestatud lubatud kogupüük, ei tohi pardal hoida ega lossida, välja arvatud juhul, kui saagi on püüdnud kolmanda riigi laevad, millel on kvoot ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud.

Artikkel 37

Keelud

1. Kolmandate riikide laevadel on keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike:

a) hiidhai (Cetorhinus maximus) ja mõrtsukhai (Carcharodon carcharias) kõikides ELi vetes;

b) euroopa ingelhai (Squatina squatina) kõikides ELi vetes;

c) harilik rai (Dipturus batis) ICES IIa rajooni ja ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna ELi vetes;

d) musterrai (Raja undulata) ja valgerai (Rostroraja alba) ICES VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna ELi vetes;

e) harilik heeringahai (Lamna nasus) kõigis ELi vetes ning;

f) logardrailased (Rhinobatidae) ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ja XII alapiirkonna ELi vetes ning

▼M2

g) hiid-sarvikrai (Manta birostris) ELi vetes.

▼B

2. Kui lõikes 1 osutatud liike püütakse juhuslikult, ei tohi neid kahjustada. Need tuleb viivitamata vette tagasi lasta.







IV

JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 38

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab määrusega (EÜ) nr 2371/2002 asutatud kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

3. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes selle artikliga 5.

Artikkel 39

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012.

Artiklit 9 kohaldatakse siiski 1. veebruarist 2012.

Artiklites 20, 21 ja 22 ning IE ja V lisas sätestatud kalapüügivõimalusi või püügikeelde CCAMLRi konventsioonialas kohaldatakse alates nimetatud kalapüügivõimaluste või -keeldude vastavate kohaldamisperioodide algusest.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









LISADE NIMEKIRI

I LISA : ELi laevadele lubatud kogupüük (TAC) püügipiirangutega piirkondades, liikide ja piirkondade kaupa

IA LISA : Skagerrak, Kattegat, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV alapiirkond, CECAFi ELi veed

IB LISA : Atlandi ookeani kirdeosa ja Gröönimaa, ICES I, II, V, XII JA XIV alapiirkond ning NAFO piirkondade 0 ja 1 Gröönimaa veed

IC LISA : Atlandi ookeani loodeosa – NAFO konventsiooni ala

ID LISA : Pika rändega liigid – kõik püügipiirkonnad

IE LISA : Antarktika – CCAMLRi konventsiooni ala

IF LISA : Atlandi ookeani kaguosa – SEAFO konventsiooni ala

IG LISA : Siniuim-tuun – kõik piirkonnad

IH LISA : WCPFC konventsiooni ala

IJ LISA : SPRFMO konventsiooni ala

IIA LISA : Kalalaevade püügikoormus seoses teatavate tursa-, lesta- ja merikeelevarude majandamisega Skagerrakis, ICES IIIa püügipiirkonna selles osas, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat, ICES IV alapiirkonnas, ICES IIa rajooni ELi vetes ning ICES VIId rajoonis

IIB LISA : Kalalaevade püügivõimalused tobiapüügil ICES IIa ja IIIa rajoonis ning IV alapiirkonnas

III LISA : Kolmanda riigi vetes kala püüdvate ELi laevade püügilubade maksimaalne arv

IV LISA : ICCATi konventsiooni ala

V LISA : CCAMLRi konventsiooni ala

VI LISA : IOTC konventsiooni ala

VII LISA : WCPFC konventsiooni ala

VIII LISA : ELi vetes kala püüdvate kolmanda riigi laevade püügilubadega seotud kvantitatiivsed piirangud









I LISA

ELi LAEVADE LUBATUD KOGUPÜÜK (TAC) PÜÜGIPIIRANGUTEGA PIIRKONDADES, LIIKIDE JA PIIRKONDADE KAUPA

IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG, IH ja IJ lisade tabelites sätestatakse kalavarude kaupa lubatud kogupüük (TAC) ja kvoodid (eluskaalu tonnides, kui ei ole sätestatud teisiti) ning vajaduse korral nende kasutamisega seotud funktsionaalsed tingimused. Kõigi käesolevas lisas sätestatud kalapüügivõimaluste suhtes kohaldatakse määruses (EÜ) nr 1224/2009 sätestatud eeskirju, eelkõige selle artikleid 33 ja 34.

Viited püügipiirkondadele on viited ICES püügipiirkondadele, kui ei ole määratletud teisiti. Igas piirkonnas osutatakse kalavarudele liigi ladinakeelse nimetuse tähestikulises järjekorras. Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist tavanimetuste ja ladinakeelsete nimetuste vastavustabelit.







Teaduslik nimetus Kolmetäheline kood Tavanimetus Amblyraja radiata RJR Tähtrai Ammodytes spp. SAN Tobiad Argentina silus ARU Põhjaatlandi hõbekala Beryx spp. ALF Limapead Brosme brosme USK Meriluts Caproidae BOR Hirvkalalased Centrophorus squamosus GUQ Hall lühiogahai Centroscymnus coelolepis CYO Portugali süvahai Chaceon maritae CGE Süvamere punakrabi Champsocephalus gunnari ANI Haugjääkala Chionoecetes spp. PCR Arktikakrabid Clupea harengus HER Heeringas Coryphaenoides rupestris RNG Kalju-tömppeakala Dalatias licha SCK Šokolaad-ogahai Deania calcea DCA Pikkkoon-hai Dipturus batis RJB Harilik rai Dissostichus eleginoides TOP Patagoonia kihvkala Dissostichus mawsoni TOA Antarktika kihvkalad Engraulis encrasicolus ANE Anšoovis Etmopterus princeps ETR Suur tumehai Etmopterus pusillus ETP Ronkjas tumehai Euphausia superba KRI Tavaline hiilgevähk Gadus morhua COD Tursk Galeorhinus galeus GAG Supi-nugishai Glyptocephalus cynoglossus WIT Pikklest Hippoglossoides platessoides PLA Harilik karelest Hippoglossus hippoglossus HAL Harilik hiidlest Hoplostethus atlanticus ORY Atlandi karekala Illex illecebrosus SQI Lühiuimkalmaar Lamna nasus POR Harilik heeringahai Lepidonotothen squamifrons NOS Hall nototeenia Lepidorhombus spp. LEZ Megrimid Leucoraja circularis RJI Liivrai Leucoraja fullonica RJF Šagräänrai Leucoraja naevus RJN Kägurai Limanda ferruginea YEL Ruske soomuslest Limanda limanda DAB Harilik soomuslest Lophiidae ANF Merikuratlased Macrourus spp. GRV Pikksabad Makaira nigricans BUM Sinine marliin Mallotus villosus CAP Moiva ▼M2 Manta birostris RMB Hiid-sarvikrai ▼B Martialia hyadesi SQS Tähtkalmaar Melanogrammus aeglefinus HAD Kilttursk Merlangius merlangus WHG Merlang Merluccius merluccius HKE Merluus Micromesistius poutassou WHB Põhjaputassuu Microstomus kitt LEM Väikesuulest Molva dypterygia BLI Sinine molva Molva molva LIN Harilik molva Nephrops norvegicus NEP Norra salehomaar Pandalus borealis PRA Harilik süvameregarneel Paralomis spp. PAI Krabid Penaeus spp. PEN Viburhännakud Platichthys flesus FLE Lest Pleuronectes platessa PLE Atlandi merilest Pleuronectiformes FLX Lestalised Pollachius pollachius POL Pollak Pollachius virens POK Põhjaatlandi süsikas Psetta maxima TUR Harilik kammeljas Raja brachyura RJH Blondrai Raja clavata RJC Ogarai Raja (Dipturus) nidarosiensis JAD Norra rai Raja microocellata RJE Väikesilmrai Raja montagui RJM Tähnikrai Raja undulata RJU Musterrai Rajiformes SRX Railased Reinhardtius hippoglossoides GHL Süvalest Rostroraja alba RJA Valgerai Scomber scombrus MAC Makrell Scophthalmus rhombus BLL Sile kammeljas Sebastes spp. RED Meriahvenad Solea solea SOL Harilik merikeel Solea spp. SOO Merikeeled Sprattus sprattus SPR Kilu Squalus acanthias DGS Harilik ogahai Tetrapturus albidus WHM Valge odanina Thunnus maccoyii SBF Siniuim-tuun Thunnus obesus BET Suursilm-tuun Thunnus thynnus BFT Harilik tuun Trachurus spp. JAX Stauriidid Trisopterus esmarkii NOP Norra tursik Urophycis tenuis HKW Valge ameerikaluts Xiphias gladius SWO Mõõkkala

Järgmine tavanimetuste ja ladinakeelsete nimetuste vastavustabel on esitatud üksnes selgitamiseks.







Anšoovis ANE Engraulis encrasicolus Antarktika kihvkalad TOA Dissostichus mawsoni Arktikakrabid PCR Chionoecetes spp. Atlandi karekala ORY Hoplostethus atlanticus Atlandi merilest PLE Pleuronectes platessa Blondrai RJH Raja brachyura Hall lühiogahai GUQ Centrophorus squamosus Hall nototeenia NOS Lepidonotothen squamifrons Harilik heeringahai POR Lamna nasus Harilik hiidlest HAL Hippoglossus hippoglossus Harilik kammeljas TUR Psetta maxima Harilik karelest PLA Hippoglossoides platessoides Harilik merikeel SOO Solea solea Harilik molva LIN Molva molva Harilik ogahai DGS Squalus acanthias Harilik rai RJB Dipturus batis Harilik soomuslest DAB Limanda limanda Harilik süvameregarneel PRA Pandalus borealis Harilik tuun BFT Thunnus thynnus Haugjääkala ANI Champsocephalus gunnari Heeringas HER Clupea harengus ▼M2 Hiid-sarvikrai RMB Manta birostris ▼B Hirvkalalased BOR Caproidae Kalju-tömppeakala RNG Coryphaenoides rupestris Kilttursk HAD Melanogrammus aeglefinus Kilu SPR Sprattus sprattus Krabid PAI Paralomis spp. Kägurai RJN Leucoraja naevus Lest FLE Platichthys flesus Lestalised FLX Pleuronectiformes Liivrai RJI Leucoraja circularis Limapead ALF Beryx spp. Lühiuimkalmaar SQI Illex illecebrosus Makrell MAC Scomber scombrus Megrimid LEZ Lepidorhombus spp. Meriahvenad RED Sebastes spp. Merikeeled SOX Solea spp. Merikuratlased ANF Lophiidae Meriluts USK Brosme brosme Merlang WHG Merlangius merlangus Merluus HKE Merluccius merluccius Moiva CAP Mallotus villosus Musterrai RJU Raja undulata Mõõkkala SWO Xiphias gladius Norra rai JAD Raja (Dipturus) nidarosiensis Norra salehomaar NEP Nephrops norvegicus Norra tursik NOP Trisopterus esmarkii Ogarai RJC Raja clavata Patagoonia kihvkala TOP Dissostichus eleginoides Pikkkoon-hai DCA Deania calcea Pikklest WIT Glyptocephalus cynoglossus Pikksabad GRV Macrourus spp. Pollak POL Pollachius pollachius Portugali süvahai CYO Centroscymnus coelolepis Põhjaatlandi hõbekala ARU Argentina silus Põhjaatlandi süsikas POK Pollachius virens Põhjaputassuu WHB Micromesistius poutassou Railased SRX Rajiformes Ronkjas tumehai ETP Etmopterus pusillus Ruske soomuslest YEL Limanda ferruginea Sile kammeljas BLL Scophthalmus rhombus Sinine marliin BUM Makaira nigricans Sinine molva BLI Molva dypterygia Siniuim-tuun SBF Thunnus maccoyii Stauriidid JAX Trachurus spp. Supi-nugishai GAG Galeorhinus galeus Suur tumehai ETR Etmopterus princeps Suursilm-tuun BET Thunnus obesus Süvalest GHL Reinhardtius hippoglossoides Süvamere punakrabi CGE Chaceon maritae Šagräänrai RJF Leucoraja fullonica Šokolaad-ogahai SCK Dalatias licha Tavaline hiilgevähk KRI Euphausia superba Tobiad SAN Ammodytes spp. Tursk COD Gadus morhua Tähnikrai RJM Raja montagui Tähtkalmaar SQS Martialia hyadesi Tähtrai RJR Amblyraja radiata Valge ameerikaluts HKW Urophycis tenuis Valge odanina WHM Tetrapturus albidus Valgerai RJA Rostroraja alba Viburhännakud PEN Penaeus spp. Väikesilmrai RJE Raja microocellata Väikesuulest LEM Microstomus kitt









IA LISA

Skagerrak, Kattegat, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV alapiirkond, CECAFi ELi veed







Liik: Tobiad Ammodytes spp. Püügipiirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (SAN/04-N.) Taani 0 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Ühendkuningriik 0 Euroopa Liit 0 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata

▼M2







Liik: Tobiad ja seotud kaaspüük Ammodytes spp. Püügipiirkond: IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (1) (SAN/2A3A4.) Taani 34 072 (2) Analüütiline TAC Ühendkuningriik 745 (2) Saksamaa 52 (2) Rootsi 1 251 (2) Euroopa Liit 36 120 Norra 2 300 Lubatud kogupüük (TAC) 38 420 (1) Välja arvatud kuue meremiili kaugusel Ühendkuningriigi lähtejoonest Shetlandi, Fair Isle’i ja Foula lähedal asuvad veed. (2) Vähemalt 98 % lossitud saagist võrreldes TACiga peab olema tobiasaak. Hariliku soomuslesta, makrelli ja merlangi kaaspüük arvestatakse maha ülejäänud 2 % TACist. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid järgmistes IIB lisas määratletud tobiavarude majandamispiirkondades.



Püügipiirkond: tobiavarude majandamispiirkonna ELi veed (1) 1 2 3 4 5 6 7 (SAN/*234_1) (SAN/*234_2) (SAN/*234_3) (SAN/*234_4) (SAN/*234_5) (SAN/*234_6) (SAN/*234_7) Taani 19 526 4 717 4 717 4 717 0 395 0 Ühendkuningriik 427 103 103 103 0 9 0 Saksamaa 30 7 7 7 0 1 0 Rootsi 717 173 173 173 0 15 0 Euroopa Liit 20 700 5 000 5 000 5 000 0 420 0 Norra 2 300 0 0 0 0 0 0 Kokku 23 000 5 000 5 000 5 000 0 420 0 (1) Võib läbi vaadata kooskõlas käesoleva määruse artikli 5 lõikega 4.

▼B







Liik: Meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: I, II ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (USK/1214EI) Saksamaa 6 (1) Analüütiline TAC Prantsusmaa 6 (1) Ühendkuningriik 6 (1) Muu 3 (1) Euroopa Liit 21 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 21 (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi raames lubatud.







Liik: Meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: IV püügipiirkonna ELi veed (USK/04-C.) Taani 53 Analüütiline TAC Saksamaa 16 Prantsusmaa 37 Rootsi 5 Ühendkuningriik 80 Muu 5 (1) Euroopa Liit 196 Lubatud kogupüük (TAC) 196 (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi raames lubatud.







Liik: Meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (USK/567EI.) Saksamaa 4 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 12. Hispaania 14 Prantsusmaa 172 Iirimaa 17 Ühendkuningriik 83 Muu 4 (1) Euroopa Liit 294 Norra 2 923 (2) (3) (4) Lubatud kogupüük (TAC) 3 217 (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi raames lubatud. (2) Võib püüda IIa, IV, Vb, VI ja VII püügipiirkonna (USK/*24X7C) ELi vetes. (3) Eritingimus: selle alusel on lubatud Vb, VI ja VII püügipiirkonnas muude kalaliikide juhupüük 25 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib suurendada esimese 24 tunni jooksul pärast kalapüügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus Vb, VI ja VII püügipiirkonnas ei tohi ületada 3 000 tonni (OTH/*5B67-). (4) Kaasa arvatud harilik molva. Norra kvoodid on järgmised: harilik molva 6 490 tonni (LIN/*5B67) ja meriluts 2 923 tonni (USK/*5B67) ning need on vastastikku asendatavad kuni 2 000 tonni ulatuses ja püüda võib üksnes õngejadadega Vb, VI ja VII püügipiirkonnas.







Liik: Meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (USK/04-N.) Belgia 0 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Taani 165 Saksamaa 1 Prantsusmaa 0 Madalmaad 0 Ühendkuningriik 4 Euroopa Liit 170 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata







Liik: Heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: IIIa (HER/03A.) Taani 18 912 (2) Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Saksamaa 303 (2) Rootsi 19 783 (2) Euroopa Liit 38 998 (2) Lubatud kogupüük (TAC) 45 000 (1) Lossitud kogused, kui heeringas on püütud võrkudega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. (2) Eritingimus: kuni 50 % sellest võib püüda IV püügipiirkonna ELi vetes (HER/*04-C.).







Liik: Heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: IV püügipiirkonna ELi ja Norra veed põhja pool 53° 30’ N (HER/4AB.) Taani 64 369 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Saksamaa 41 852 Prantsusmaa 21 286 Madalmaad 53 537 Rootsi 4 120 Ühendkuningriik 57 836 Euroopa Liit 243 000 Norra 117 450 (2) Lubatud kogupüük (TAC) 405 000 (1) Lossitud kogused, kui heeringas on püütud võrkudega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. Liikmesriigid peavad komisjonile eraldi teatama IVa (HER/04A) ja IVb (HER/04B) püügipiirkonnas püütud heeringa lossitud kogused. (2) Sellest kuni 50 000 tonni võib püüda IVa ja IVb (HER/*4AB-C) püügipiirkonna ELi vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvestatakse maha lubatud kogupüügi Norra osast. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



Norra veed lõuna pool 62°N (HER/*04N-) Liit 50 000







Liik: Heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (HER/04-N.) Rootsi 922 (1) Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Euroopa Liit 922 Lubatud kogupüük (TAC) 405 000 (1) Tursa, kilttursa, pollaki ja merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.







Liik: Heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: Kaaspüük IIIa püügipiirkonnas (HER/03A-BC) Taani 5 692 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Saksamaa 51 Rootsi 916 Euroopa Liit 6 659 Lubatud kogupüük (TAC) 6 659 (1) Lossitud kogused, kui heeringas on püütud võrkudega, mille silmasuurus on väiksem kui 32 mm.







Liik: Heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: Kaaspüük IV ja VIId püügipiirkonnas ning IIa püügipiirkonna ELi vetes (HER/2A47DX) Belgia 89 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Taani 17 134 Saksamaa 89 Prantsusmaa 89 Madalmaad 89 Rootsi 84 Ühendkuningriik 326 Euroopa Liit 17 900 Lubatud kogupüük (TAC) 17 900 (1) Lossitud kogused, kui heeringas on püütud võrkudega, mille silmasuurus on väiksem kui 32 mm.







Liik: Heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: IVc, VIId (2) (HER/4CXB7D) Belgia 8 774 (3) Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Taani 882 (3) Saksamaa 573 (3) Prantsusmaa 10 871 (3) Madalmaad 19 261 (3) Ühendkuningriik 4 189 (3) Euroopa Liit 44 550 Lubatud kogupüük (TAC) 405 000 (1) Lossitud kogused, kui heeringas on püütud võrkudega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. (2) Välja arvatud Blackwateri varu: viide heeringavarule Thamesi suudme merepiirkonnas ning piirneb joonega, mis kulgeb otse lõuna suunas Landguard Pointist (51° 56’ N, 1° 19,1’ E) laiuskraadini 51° 33’ N ning sealt otse lääne suunas Ühendkuningriigi rannikul asuva punktini. (3) Eritingimus: sellest kvoodist kuni 50 % võib püüda IVb püügipiirkonnas. Sellise eritingimuse kasutamisest tuleb siiski komisjonile eelnevalt teatada (HER/*04B.).

▼M2







Liik: Heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (1) (HER/5B6ANB) Saksamaa 2 560 Analüütiline TAC Prantsusmaa 484 Iirimaa 3 459 Madalmaad 2 560 Ühendkuningriik 13 837 Euroopa Liit 22 900 Lubatud kogupüük (TAC) 22 900 (1) Viide heeringavarudele VIa püügipiirkonnas, põhja pool 56° 00′ N ning VIa püügipiirkonna osas, mis paikneb ida pool 07° 00′ W ja põhja pool 55° 00′ N, välja arvatud Clyde.

▼B







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: Skagerrak (COD/03AN.) Belgia 9 (1) Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Taani 3 026 (1) Saksamaa 76 (1) Madalmaad 19 (1) Rootsi 530 (1) Euroopa Liit 3 660 Lubatud kogupüük (TAC) 3 783 (1) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele oma lipu all sõitvatele laevadele täiendava püügiosa 12 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklis 6 sätestatud tingimustele.







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: IV; IIa püügipiirkonna ELi veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat (COD/2A3AX4) Belgia 782 (1) Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Taani 4 495 (1) Saksamaa 2 850 (1) Prantsusmaa 966 (1) Madalmaad 2 540 (1) Rootsi 30 (1) Ühendkuningriik 10 311 (1) Euroopa Liit 21 974 Norra 4 501 (2) Lubatud kogupüük (TAC) 26 475 (1) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele oma lipu all sõitvatele laevadele täiendava püügiosa 12 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklis 6 sätestatud tingimustele. (2) Võib püüda ELi vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvestatakse maha lubatud kogupüügi Norra osast. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



IV püügipiirkonna Norra veed (COD/*04N-) Liit 19 099







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (COD/04-N.) Rootsi 382 (1) Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Euroopa Liit 382 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata (1) Kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka.







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIId (COD/07D.) Belgia 66 (1) Analüütiline TAC Prantsusmaa 1 295 (1) Madalmaad 39 (1) Ühendkuningriik 143 (1) Euroopa Liit 1 543 Lubatud kogupüük (TAC) 1 543 (1) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda oma lipu all sõitvatele täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 12 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklis 6 sätestatud tingimustele.







Liik: Harilik soomuslest ja lest Limanda limanda ja Platichthys flesus Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (D/F/2AC4-C) Belgia 503 Ennetuslik TAC Taani 1 888 Saksamaa 2 832 Prantsusmaa 196 Madalmaad 11 421 Rootsi 6 Ühendkuningriik 1 588 Euroopa Liit 18 434 Lubatud kogupüük (TAC) 18 434







Liik: Merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (ANF/2AC4-C) Belgia 324 (1) Analüütiline TAC Taani 714 (1) Saksamaa 349 (1) Prantsusmaa 66 (1) Madalmaad 245 (1) Rootsi 8 (1) Ühendkuningriik 7 455 (1) Euroopa Liit 9 161 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 9 161 (1) Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda: VI püügipiirkonnas, Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes (ANF/*56-14).







Liik: Merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (ANF/04-N.) Belgia 45 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Taani 1 152 Saksamaa 18 Madalmaad 16 Ühendkuningriik 269 Euroopa Liit 1 500 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: IIIa, alarajoonide 22–32 ELi veed (HAD/3A/BCD) Belgia 11 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Taani 1 943 Saksamaa 123 Madalmaad 2 Rootsi 229 Euroopa Liit 2 308 Lubatud kogupüük (TAC) 2 409







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: IV; IIa püügipiirkonna ELi veed (HAD/2AC4.) Belgia 224 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 7. Taani 1 539 Saksamaa 979 Prantsusmaa 1 707 Madalmaad 168 Rootsi 155 Ühendkuningriik 25 386 Euroopa Liit 30 158 Norra 9 008 Lubatud kogupüük (TAC) 39 166 Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



IV püügipiirkonna Norra veed (HAD/*04N-) Liit 22 433







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (HAD/04-N.) Rootsi 707 (1) Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Euroopa Liit 707 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata (1) Tursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka.







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: VIb, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (HAD/6B1214) Belgia 7 Analüütiline TAC Saksamaa 9 Prantsusmaa 364 Iirimaa 260 Ühendkuningriik 2 660 Euroopa Liit 3 300 Lubatud kogupüük (TAC) 3 300







Liik: Merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: IIIa (WHG/03A.) Taani 929 Ennetuslik TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Madalmaad 3 Rootsi 99 Euroopa Liit 1 031 Lubatud kogupüük (TAC) 1 050







Liik: Merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: IV; IIa püügipiirkonna ELi veed (WHG/2AC4.) Belgia 337 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Taani 1 458 Saksamaa 379 Prantsusmaa 2 191 Madalmaad 843 Rootsi 3 Ühendkuningriik 10 539 Euroopa Liit 15 750 Norra 1 306 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 17 056 (1) Võib püüda ELi vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvestatakse maha lubatud kogupüügi Norra osast. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



IV püügipiirkonna Norra veed (WHG/*04N-) Liit 10 671







Liik: Merlang ja pollak Merlangius merlangus and Pollachius pollachius Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (W/P/04-N.) Rootsi 190 (1) Ennetuslik TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Euroopa Liit 190 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata (1) Tursa, kilttursa ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka.







Liik: Põhjaputassuu Micromesistius poutassou Püügipiirkond: II ja IV püügipiirkonna Norra veed (WHB/24-N.) Taani 0 Analüütiline TAC Ühendkuningriik 0 Euroopa Liit 0 Lubatud kogupüük (TAC) 391 000

▼M2







Liik: Põhjaputassuu Micromesistius poutassou Püügipiirkond: I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (WHB/1X14) Taani 10 370 (1) Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 7. Saksamaa 4 032 (1) Hispaania 8 791 (1) (2) Prantsusmaa 7 217 (1) Iirimaa 8 030 (1) Madalmaad 12 645 (1) Portugal 817 (1) (2) Rootsi 2 565 (1) Ühendkuningriik 13 454 (1) Euroopa Liit 67 921 (1) Norra 30 000 Lubatud kogupüük (TAC) 391 000 (1) Eritingimus: sellest kuni 68 % võib püüda Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas (WHB/*NZJM1). (2) Seda kvooti võib üle kanda VIIIc, IX ja X püügipiirkonda ja CECAF 34.1.1 püügipiirkonna ELi vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb siiski eelnevalt komisjonile teatada.

▼B







Liik: Põhjaputassuu Micromesistius poutassou Püügipiirkond: VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 ELi veed (WHB/8C3411) Hispaania 8 034 Analüütiline TAC Portugal 2 009 Euroopa Liit 10 043 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 391 000 (1) Eritingimus: sellest kuni 68 % võib püüda Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas (WHB/*NZJM2).







Liik: Põhjaputassuu Micromesistius poutassou Püügipiirkond: II, IVa, V ja VI püügipiirkonna ELi veed põhja pool 56° 30’ N ja VII püügipiirkonna veed lääne pool 12° W (WHB/24A567) Norra 64 226 (1) (2) Analüütiline TAC Lubatud kogupüük (TAC) 391 000 (1) Arvestatakse rannikuäärsete riikide lepingus Norrale kehtestatud püügi piirnormide hulka. (2) Eritingimus: IV püügipiirkonna püük ei tohi ületada 20 581 tonni, s.o 25 % Norrale kehtestatud juurdepääsukvoodist.







Liik: Väikesuulest ja pikklest Microstomus kitt ja Glyptocephalus cynoglossus Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (L/W/2AC4-C) Belgia 346 Ennetuslik TAC Taani 953 Saksamaa 122 Prantsusmaa 261 Madalmaad 793 Rootsi 11 Ühendkuningriik 3 905 Euroopa Liit 6 391 Lubatud kogupüük (TAC) 6 391

▼M2







Liik: Sinine molva Molva dypterygia Püügipiirkond: Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (BLI/5B67-) ( 3 ) Saksamaa 20 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 12. Eesti 3 Hispaania 62 Prantsusmaa 1 423 Iirimaa 5 Leedu 1 Poola 1 Ühendkuningriik 362 Muud 5 (1) Euroopa Liit 1 882 Norra 150 (2) Lubatud kogupüük (TAC) 2 032 (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. (2) Võib püüda IIa, IV, Vb, VI ja VII püügipiirkonna (BLI/*24X7C) ELi vetes. (3) Erieeskirjad kehtivad vastavalt määruse (EÜ) nr 1288/2009 (4) artiklile 1 ja määruse (EÜ) nr 43/2009 (5) III lisa punktile 7. (4) ELT L 347, 24.12.2009, lk 6. (5) ELT L 22, 26.1.2009, lk 1.

▼B







Liik: Harilik molva Molva molva Püügipiirkond: I ja II püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (LIN/1/2.) Taani 8 Analüütiline TAC Saksamaa 8 Prantsusmaa 8 Ühendkuningriik 8 Muu 4 (1) Euroopa Liit 36 Lubatud kogupüük (TAC) 36 (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi raames lubatud.







Liik: Harilik molva Molva molva Püügipiirkond: IV püügipiirkonna ELi veed (LIN/04-C.) Belgia 16 Analüütiline TAC Taani 243 Saksamaa 150 Prantsusmaa 135 Madalmaad 5 Rootsi 10 Ühendkuningriik 1 869 Euroopa Liit 2 428 Lubatud kogupüük (TAC) 2 428







Liik: Harilik molva Molva molva Püügipiirkond: V püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (LIN/05.) Belgia 9 Ennetuslik TAC Taani 6 Saksamaa 6 Prantsusmaa 6 Ühendkuningriik 6 Euroopa Liit 33 Lubatud kogupüük (TAC) 33

▼M2







Liik: Harilik molva Molva molva Püügipiirkond: VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (LIN/6X14.) Belgia 30 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 12. Taani 5 Saksamaa 109 Hispaania 2 211 Prantsusmaa 2 357 Iirimaa 591 Portugal 5 Ühendkuningriik 2 716 Euroopa Liit 8 024 Norra 6 140 (1) (2) Lubatud kogupüük (TAC) 14 164 (1) Eritingimus: selle alusel on lubatud Vb, VI ja VII püügipiirkonnas muude kalaliikide juhupüük 25 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib suurendada esimese 24 tunni jooksul pärast kalapüügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus VI ja VII püügipiirkonnas ei tohi ületada 3 000 tonni. (2) Kaasa arvatud meriluts. Norra kvoodid on järgmised: harilik molva 6 140 tonni ja meriluts 2 923 tonni ning need on vastastikku asendatavad kuni 2 000 tonni ulatuses ja püüda võib üksnes õngejadadega Vb, VI ja VII püügipiirkonnas.

▼B







Liik: Harilik molva Molva molva Püügipiirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (LIN/04-N.) Belgia 6 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Taani 747 Saksamaa 21 Prantsusmaa 8 Madalmaad 1 Ühendkuningriik 67 Euroopa Liit 850 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata







Liik: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: IIIa; Alarajoonide 22–32 ELi veed (NEP/3A/BCD) Taani 4 409 Analüütiline TAC Saksamaa 13 Rootsi 1 578 Euroopa Liit 6 000 Lubatud kogupüük (TAC) 6 000







Liik: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (NEP/04-N.) Taani 1 135 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Saksamaa 1 Ühendkuningriik 64 Euroopa Liit 1 200 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata







Liik: Harilik süvameregarneel Pandalus borealis Püügipiirkond: IIIa (PRA/03A.) Taani 2 457 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Rootsi 1 323 Euroopa Liit 3 780 Lubatud kogupüük (TAC) 7 080







Liik: Harilik süvameregarneel Pandalus borealis Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (PRA/2AC4-C) Taani 2 273 Analüütiline TAC Madalmaad 21 Rootsi 91 Ühendkuningriik 673 Euroopa Liit 3 058 Lubatud kogupüük (TAC) 3 058







Liik: Harilik süvameregarneel Pandalus borealis Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (PRA/04-N.) Taani 357 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Rootsi 123 (1) Euroopa Liit 480 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata (1) Tursa, kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka.







Liik: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: Skagerrak (PLE/03AN.) Belgia 48 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Taani 6 189 Saksamaa 32 Madalmaad 1 190 Rootsi 332 Euroopa Liit 7 791 Lubatud kogupüük (TAC) 7 950







Liik: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: Kattegat (PLE/03AS.) Taani 1 769 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Saksamaa 20 Rootsi 199 Euroopa Liit 1 988 Lubatud kogupüük (TAC) 1 988







Liik: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: IV; IIa püügipiirkonna ELi veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat (PLE/2A3AX4) Belgia 4 874 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Taani 15 840 Saksamaa 4 569 Prantsusmaa 914 Madalmaad 30 462 Ühendkuningriik 22 542 Euroopa Liit 79 201 Norra 5 209 Lubatud kogupüük (TAC) 84 410 Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



IV püügipiirkonna Norra veed (PLE/*04N-) Liit 32 500







Liik: Põhjaatlandi süsikas Pollachius virens Püügipiirkond: IIIa ja IV; IIa, IIIb, IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–23 ELi veed (POK/2A34.) Belgia 27 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Taani 3 263 Saksamaa 8 241 Prantsusmaa 19 395 Madalmaad 82 Rootsi 448 Ühendkuningriik 6 318 Euroopa Liit 37 774 Norra 41 546 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 79 320 (1) Võib püüda üksnes IV püügipiirkonna ELi vetes ja IIIa püügipiirkonnas (POK/*3A4-C). Selle kvoodi piires püütud saak arvestatakse maha lubatud kogupüügi Norra osast.







Liik: Põhjaatlandi süsikas Pollachius virens Püügipiirkond: VI; Vb, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (POK/56-14) Saksamaa 391 Analüütiline TAC Prantsusmaa 3 878 Iirimaa 407 Ühendkuningriik 3 154 Euroopa Liit 7 830 Norra 400 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 8 230 (1) Võib püüda põhja pool 56o 30’ N.







Liik: Põhjaatlandi süsikas Pollachius virens Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (POK/04-N.) Rootsi 880 (1) Analüütiline TAC Euroopa Liit 880 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata (1) Tursa, kilttursa, pollaki ja merlangi kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka.







Liik: Harilik kammeljas ja sile kammeljas Psetta maxima ja Scopthalmus rhombus Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (T/B/2AC4-C) Belgia 340 Ennetuslik TAC Taani 727 Saksamaa 186 Prantsusmaa 88 Madalmaad 2 579 Rootsi 5 Ühendkuningriik 717 Euroopa Liit 4 642 Lubatud kogupüük (TAC) 4 642







Liik: Grööni süvalest Reinhardtius hippoglossoides Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed; Vb ja VI püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (GHL/2A-C46) Taani 2 Analüütiline TAC Saksamaa 3 Eesti 2 Hispaania 2 Prantsusmaa 31 Iirimaa 2 Leedu 2 Poola 2 Ühendkuningriik 123 Euroopa Liit 169 Lubatud kogupüük (TAC) 520 (1) (1) Sellest 350 tonni on eraldatud Norrale ning seda võib püüda IIa ja VI püügipiirkonna ELi vetes. VI püügipiirkonnas võib nimetatud kogust püüda vaid õngejadadega (GHL/*2A6-C).

▼M2







Liik: Makrell Scomber scombrus Püügipiirkond: IIIa ja IV püügipiirkond; IIa, IIIb, IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–32 ELi veed (MAC/2A34.) Belgia 512 (3) Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 7. Taani 17 580 (3) Saksamaa 534 (3) Prantsusmaa 1 612 (3) Madalmaad 1 623 (3) Rootsi 4 813 (1) (2) (3) Ühendkuningriik 1 503 (3) Euroopa Liit 28 177 (1) (3) Norra 167 197 (4) Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata (1) Eritingimus: kaasa arvatud 242 tonni, mis püütakse Norra vetes lõuna pool 62° N (MAC/*04N-). (2) Kalapüügi korral Norra vetes arvestatakse tursa (COD/*2134), kilttursa (HAD/*2134), pollaki (POL/*2134), merlangi (WHG/*2134.) ja põhjaatlandi süsika (POK/*2134.) kaaspüük nende kalaliikide kvootidest maha. (3) Võib püüda ka IVa püügipiirkonna Norra vetes (MAC/*4AN.). (4) Arvestatakse maha TACi Norra osast (juurdepääsukvoot). See kogus sisaldab Norra osa Põhjamere TACis, kogumahuga 46 685 tonni. Selle kvoodi alusel tohib püüda üksnes IVa püügipiirkonnas (MAC/*04A.), välja arvatud 3 000 tonni, mida võib püüda IIIa püügipiirkonnas (MAC/*03A.). Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid.



IIIa püügi-piirkond (MAC/*03A.) IIIa ja IVbc püügi-piirkond (MAC/*3A4BC) IVb püügipiirkond (MAC/*04B.) IVc püügipiirkond (MAC/*04C.) VI püügipiirkond, IIa rahvusvahelised veed, 1. jaanuarist31. märtsini 2012 ning detsembris 2012 (MAC/*2A6.) Taani 0 4 130 0 0 9 482 Prantsusmaa 0 490 0 0 0 Madalmaad 0 490 0 0 0 Rootsi 0 0 390 10 1 829 Ühendkuningriik 0 490 0 0 0 Norra 3 000 0 0 0 0







Liik: Makrell Scomber scombrus Püügipiirkond: VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (MAC/2CX14-) Saksamaa 20 427 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 7. Hispaania 22 Eesti 170 Prantsusmaa 13 619 Iirimaa 68 089 Läti 126 Leedu 126 Madalmaad 29 788 Poola 1 438 Ühendkuningriik 187 248 Euroopa Liit 321 053 Norra 13 898 (1) (2) Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata (1) Võib püüda üksnes IIa, VIa (põhja pool 56° 30’ N), IVa, VIId, VIIe, VIIf ja VIIh püügipiirkonnas (MAC/*AX7H). (2) Norra võib täiendavalt püüda 33 437 tonni juurdepääsukvoodist põhja pool 56° 30’ N ning see arvestatakse maha tema püügi piirnormist (MAC/*N6530). Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmistes püügipiirkondades ega ajavahemikel püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid.



IVa püügipiirkonna ELi ja Norra veed (MAC/*04A-EN) Ajavahemikud 1. jaanuar – 15. veebruar 2012 ja 1. september – 31. detsember 2012 IIa püügipiirkonna Norra veed (MAC/*2AN-) Saksamaa 8 219 837 Prantsusmaa 5 479 557 Iirimaa 27 396 2 790 Madalmaad 11 985 1 220 Ühendkuningriik 75 342 7 672 Euroopa Liit 128 421 13 076







Liik: Makrell Scomber scombrus Püügipiirkond: VIIIc, IX ja X CECAF 34.1.1 ELi veed (MAC/8C3411) Hispaania 30 278 (1) Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 7. Prantsusmaa 201 (1) Portugal 6 258 (1) Euroopa Liit 36 737 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata (1) Eritingimus: teiste liikmesriikidega vahetatavaid koguseid võib püüda VIIIa, VIIIb ja VIIId püügipiirkonnas (MAC/*8ABD.). Hispaania, Portugali või Prantsusmaa poolt vahetamise eesmärgil antavad ja VIIIa, VIIIb ja VIIId püügipiirkonnas püütavad kogused ei või siiski ületada 25 % doonorliikmesriigi kvootidest. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid



VIIIb püügipiirkond (MAC/*08B.) Hispaania 2 543 Prantsusmaa 17 Portugal 526







Liik: Makrell Scomber scombrus Püügipiirkond: IIa ja IVa püügipiirkonna Norra veed (MAC/2A4A-N.) Taani 12 608 (1) Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 7. Euroopa Liit 12 608 (1) Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata (1) IIa (MAC/*02A.) ja IVa (MAC/*4A.) püügipiirkonnas püütud saak tuleb eraldi teatada.

▼B







Liik: Harilik merikeel Solea solea Püügipiirkond: II ja IV püügipiirkonna ELi veed (SOL/24-C.) Belgia 1 346 Analüütiline TAC Taani 615 Saksamaa 1 077 Prantsusmaa 269 Madalmaad 12 151 Ühendkuningriik 692 Euroopa Liit 16 150 Norra 50 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 16 200 (1) Võib püüda üksnes IV püügipiirkonna ELi vetes (SOL/*04-C).







Liik: Kilu ja seotud kaaspüük Sprattus sprattus Püügipiirkond: IIIa (SPR/03A.) Taani 34 843 (1) Ennetuslik TAC Saksamaa 73 (1) Rootsi 13 184 (1) Euroopa Liit 48 100 Lubatud kogupüük (TAC) 52 000 (1) Vähemalt 95 % lossitud saagist võrreldes TACiga peab olema kilu. Hariliku soomuslesta, merlangi ja kilttursa kaaspüük arvestatakse maha ülejäänud 5 protsendist TACist.

▼M2







Liik: Kilu ja seotud kaaspüük Sprattus sprattus Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (SPR/2AC4-C) Belgia 1 737 (4) Ennetuslik TAC Taani 137 489 (4) Saksamaa 1 737 (4) Prantsusmaa 1 737 (4) Madalmaad 1 737 (4) Rootsi 1 330 (1) (4) Ühendkuningriik 5 733 (4) Euroopa Liit 151 500 Norra 10 000 (2) Lubatud kogupüük (TAC) 161 500 (3) (1) Kaasa arvatud tobiad. (2) Võib püüda üksnes IV püügipiirkonna ELi vetes (SPR/*04-C.). (3) Võidakse läbi vaadata kooskõlas käesoleva määruse artikli 5 lõikega 4. (4) Vähemalt 98 % lossitud saagist võrreldes TACiga peab olema kilu. Hariliku soomuslesta ja merlangi kaaspüük arvestatakse maha ülejäänud 2 % TACist (OTH/*2AC4C).

▼B







Liik: Stauriidid ja seotud kaaspüük Trachurus spp. Püügipiirkond: IVb, IVc ja VIId püügipiirkonna ELi veed (JAX/4BC7D) Belgia 44 (3) Ennetuslik TAC Taani 19 339 (3) Saksamaa 1 708 (1) (3) Hispaania 359 (3) Prantsusmaa 1 604 (1) (3) Iirimaa 1 216 (3) Madalmaad 11 642 (1) (3) Portugal 41 (3) Rootsi 75 (3) Ühendkuningriik 4 602 (1) (3) Euroopa Liit 40 630 Norra 3 550 (2) Lubatud kogupüük (TAC) 44 180 (1) Eritingimus: kuni 5 % VIId püügipiirkonnas püütud kvoodist võib arvestada koguseks, mis on püütud järgmiste piirkondade kvoodi kohaselt: IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonna ELi veed; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed. Sellise eritingimuse kasutamisest tuleb siiski komisjonile eelnevalt teatada (JAX/*2A-14). (2) Võib püüda üksnes IV püügipiirkonna ELi vetes (JAX/*04-C) (3) Vähemalt 95 % lossitud saagist võrreldes TACiga peab olema stauriid. Hirvkala, kilttursa, merlangi ja makrelli kaaspüük arvestatakse maha ülejäänud 5 %st TACist (OTH/*4BC7D).

▼M2







Liik: Stauriid ja seotud kaaspüük Trachurus spp. Püügipiirkond: IIa ja IVa püügipiirkonna ELi veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (JAX/2A-14) Taani 15 702 (1) (3) Analüütiline TAC Saksamaa 12 251 (1) (2) (3) Hispaania 16 711 (3) Prantsusmaa 6 306 (1) (2) (3) Iirimaa 40 803 (1) (3) Madalmaad 49 156 (1) (2) (3) Portugal 1 610 (3) Rootsi 675 (1) (3) Ühendkuningriik 14 775 (1) (2) (3) Euroopa Liit 157 989 Lubatud kogupüük (TAC) 157 989 (1) Eritingimus: kuni 5 % kõnealusest IIa või IVa püügipiirkonna ELi vetes enne 30. juunit 2012 püütud kvoodist võib arvestada koguseks, mis on püütud IVb, IVc ja VIId püügipiirkondade ELi vete suhtes kehtestatud kvoodi kohaselt. Sellise eritingimuse kasutamisest tuleb siiski komisjonile eelnevalt teatada (JAX/*4BC7D). (2) Eritingimus: sellest kvoodist võib kuni 5 % püüda VIId püügipiirkonnas. Sellise eritingimuse kasutamisest tuleb siiski komisjonile eelnevalt teatada (JAX/*07D.). (3) Vähemalt 95 % lossitud saagist võrreldes TACiga peab olema stauriid. Hirvkala, kilttursa, merlangi ja makrelli kaaspüük arvestatakse maha ülejäänud 5 % TACist (OTH/*2A-14).

▼M3







Liik: Norra tursik ja seotud kaaspüük Trisopterus esmarki Püügipiirkond: IIIa püügipiirkond; IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (NOP/2A3A4.) Taani 70 684 (1) Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Saksamaa 14 (1) (2) Madalmaad 52 (1) (2) Euroopa Liit 75 750 (1) (3) Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata (1) Vähemalt 95 % selle kvoodi arvel lossitud saagist peab olema norra tursik. Kilttursa ja merlangi kaaspüük arvestatakse maha selle kvoodi ülejäänud 5 protsendist. (2) Selle kvoodi alusel võib püüda ainult ICES IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna EL vetes. (3) Sellest 5 000 tonni eraldatakse Norrale.

▼B







Liik: Norra tursik Trisopterus esmarki Püügipiirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (NOP/04-N.) Taani 0 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Ühendkuningriik 0 Euroopa Liit 0 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata







Liik: Töönduslikuks otstarbeks ettenähtud kala Püügipiirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (I/F/04-N.) Rootsi 800 (1) (2) Ennetuslik TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Euroopa Liit 800 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata (1) Tursa, kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka. (2) Eritingimus: sellest kuni 400 tonni stauriidi (JAX/*04-N).







Liik: Kombineeritud kvoot Püügipiirkond: Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi veed (R/G/5B67-C) Euroopa Liit Ei kohaldata Ennetuslik TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Norra 140 (1) Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata (1) Püütakse ainult õngejadaga, kaasa arvatud pikksabalased, pikksabad, mora ja niituimluts.







Liik: Muud liigid Püügipiirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (OTH/04-N.) Belgia 27 Ennetuslik TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Taani 2 500 Saksamaa 282 Prantsusmaa 116 Madalmaad 200 Rootsi Ei kohaldata (1) Ühendkuningriik 1 875 Euroopa Liit 5 000 (2) Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata (1) Kvoot, mille Norra eraldab Rootsile „muude liikide” püügiks tavapärastes kogustes. (2) Kaasa arvatud püük, millele ei ole eraldi viidatud. Kui see on asjakohane, võib pärast konsultatsioone teha erandeid.







Liik: Muud liigid Püügipiirkond: IIa, IV ja VIa püügipiirkonna ELi veed põhja pool 56° 30’ N (OTH/2A46AN) Euroopa Liit Ei kohaldata Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Norra 2 720 (1) (2) Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata (1) Üksnes IIa ja IV püügipiirkond (OTH/*2A4-C). (2) Kaasa arvatud püük, millele ei ole eraldi viidatud. Kui see on asjakohane, võib pärast konsultatsioone teha erandeid.









IB LISA

ATLANDI OOKEANI KIRDEOSA JA GRÖÖNIMAA ICES I, II, V, XII JA XIV ALAPIIRKONNAD NING NAFO PIIRKONDADE 0 JA 1 GRÖÖNIMAA VEED







Liik: Arktikakrabid Chionoecetes spp. Püügipiirkond: NAFO piirkondade 0 ja 1 Gröönimaa veed (PCR/N01GRN) Iirimaa 62 Hispaania 437 Euroopa Liit 500 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata







Liik: Heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: I ja II püügipiirkonna ELi, Norra ja rahvusvahelised veed (HER/1/2.) Belgia 19 (1) Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 7. Taani 18 580 (1) Saksamaa 3 254 (1) Hispaania 61 (1) Prantsusmaa 802 (1) Iirimaa 4 810 (1) Madalmaad 6 649 (1) Poola 940 (1) Portugal 61 (1) Soome 288 (1) Rootsi 6 885 (1) Ühendkuningriik 11 879 (1) Euroopa Liit 54 228 (1) Norra 508 130 (2) Lubatud kogupüük (TAC) 833 000 (1) Komisjonile saakide kohta aruande esitamisel tuleb teatada ka igas järgnevalt nimetatud piirkonnas püütud kogused: NEAFCi reguleeritav piirkond, ELi veed, Fääri saarte veed, Norra veed, Jan Mayeni ümbruse püügipiirkond, Svalbardi ümbruse kalapüügi kaitsevöönd. (2) Selle kvoodi alusel püütud saak arvatakse maha lubatud kogupüügi Norra osast (juurdepääsukvoot). Kõnealuse kvoodi alusel võib kala püüda ELi vetes põhja pool 62° N. Eritingimus: eespool nimetatud ELi lubatud kogupüügi piires ei tohi järgmises püügipiirkonnas püüda rohkem kui 48 805 tonni: Norra vetes põhja pool 62° N ja Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas (HER/*2AJMN)







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: I ja II püügipiirkonna Norra veed (COD/1N2AB.) Saksamaa 1 971 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Kreeka 244 Hispaania 2 198 Iirimaa 244 Prantsusmaa 1 809 Portugal 2 198 Ühendkuningriik 7 645 Euroopa Liit 16 309 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: NAFO püügipiirkondade 0 ja 1 Gröönimaa veed; V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed (COD/N01514) Saksamaa 1 636 (1) (2) (3) Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Ühendkuningriik 364 (1) (2) (3) Euroopa Liit 2 000 (1) (2) (3) Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata (1) Gröönimaa idaosa piirkonnas nimetusega Kleine Banke on igasugune püük keelatud. Nimetatud piirkonna koordinaadid on: — 64°40′ N 37°30′W, — 64°40′ N 36°30′W, — 64°15′ N 36°30′W ning — 64°15′ N 37°30′W. (2) Võib püüda idas või läänes. Gröönimaa idaosas on püük lubatud ainult 1. juulist – 31. detsembrini 2012. ( 3 ) Püük toimub vaatlejate 100 %lise kohalviibimisega ja laevaseiresüsteeme kasutades. Maksimaalselt 80 % kvoodist tuleb püüda ühes allpool nimetatud piirkonnas. Lisaks tuleb igas piirkonnas sooritada minimaalne püügikoormus 20 loomust laeva kohta.



Piirkond Piir 1. Gröönimaa idaosa (COD/N64E44) põhja pool 64° N, ida pool 44° W 2. Gröönimaa idaosa (COD/S64E44) lõuna pool 64° N, ida pool 44° W 3. Gröönimaa lääneosa (COD/GRLW44) lääne pool 44° W







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: I ja IIb (COD/1/2B.) Saksamaa 5 195 (3) Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Hispaania 11 870 (3) Prantsusmaa 2 339 (3) Poola 2 285 (3) Portugal 2 449 (3) Ühendkuningriik 3 397 (3) Muud liikmesriigid 250 (1) Euroopa Liit 27 785 (2) Lubatud kogupüük (TAC) 737 000 (1) Välja arvatud Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Poola, Portugal ja Ühendkuningriik. (2) Liidu kasutuses olevate tursavarude osa jaotamine Teravmägede ja Karusaare püügipiirkonnas ja kaasnenud kilttursa kaaspüük ei piira ühelgi viisil 1920. aasta Pariisi lepingust tulenevaid õigusi ega kohustusi. (3) Kilttursa kaaspüük võib olla kuni 19 % loomuse kohta. Kilttursa kaaspüügi kogused lisanduvad tursakvoodile.

▼M2







Liik: Tursk ja kilttursk Gadus morhua ja Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed (C/H/05B-F.) Saksamaa 0 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Prantsusmaa 0 Ühendkuningriik 0 Euroopa Liit 0 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata

▼B







Liik: Harilik hiidlest Hippoglossus hippoglossus Püügipiirkond: V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed (HAL/514GRN) Portugal 1 000 (1) Euroopa Liit 1 075 (2) Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata (1) Tohib püüda kuni kuue harilikku hiidlesta püüdva ELi põhjalähedaste õngejadadega laevaga. Sarnaste liikide püük arvestatakse selle kvoodi hulka. (2) Sellest eraldatakse Norrale 75 tonni püüdmiseks üksnes õngejadadega (HAL/*514GN).







Liik: Harilik hiidlest Hippoglossus hippoglossus Püügipiirkond: NAFO piirkondade 0 ja 1 Gröönimaa veed (HAL/N01GRN) Euroopa Liit 200 (1) Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata (1) Sellest eraldatakse Norrale 75 tonni püüdmiseks õngejadadega (HAL/*N01GN).







Liik: Moiva Mallotus villosus Püügipiirkond: IIb (CAP/02B.) Euroopa Liit 0 Lubatud kogupüük (TAC) 0







Liik: Moiva Mallotus villosus Püügipiirkond: V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed (CAP/514GRN) Euroopa Liit 56 364 (1) (2) Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata (1) Sellest 7 965 tonni eraldatakse Norrale. (2) Püük kuni 30. aprillini 2012.







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: I ja II püügipiirkonna Norra veed (HAD/1N2AB.) Saksamaa 289 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Prantsusmaa 174 Ühendkuningriik 887 Euroopa Liit 1 350 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata

▼M2







Liik: Põhjaputassuu Micromesistius poutassou Püügipiirkond: Fääri saarte veed (WHB/2A4AXF) Taani 0 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Saksamaa 0 Prantsusmaa 0 Madalmaad 0 Ühendkuningriik 0 Euroopa Liit 0 Lubatud kogupüük (TAC) 0 (1) (1) Liidu, Fääri saarte, Norra ja Islandi vahelise konsultatsioonide kohaselt kokkulepitud TAC.







Liik: harilik molva ja sinine molva Molva molva ja Molva dypterygia Püügipiirkond: Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed (B/L/05B-F.) Saksamaa 0 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Prantsusmaa 0 Ühendkuningriik 0 Euroopa Liit 0 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata







Liik: Harilik süvameregarneel Pandalus borealis Püügipiirkond: V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed (PRA/514GRN) Taani 2 550 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Prantsusmaa 2 550 Euroopa Liit 8 000 (1) Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata (1) Millest 2 900 tonni eraldatakse Norrale.

▼B







Liik: Harilik süvameregarneel Pandalus borealis Püügipiirkond: NAFO piirkondade 0 ja 1 Gröönimaa veed (PRA/N01GRN) Taani 2 000 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Prantsusmaa 2 000 Euroopa Liit 4 000 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata







Liik: Põhjaatlandi süsikas Pollachius virens Püügipiirkond: I ja II püügipiirkonna Norra veed (POK/1N2AB.) Saksamaa 2 040 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Prantsusmaa 328 Ühendkuningriik 182 Euroopa Liit 2 550 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata







Liik: Põhjaatlandi süsikas Pollachius virens Püügipiirkond: I ja II püügipiirkonna rahvusvahelised veed (POK/1/2INT) Euroopa Liit 0 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata

▼M2







Liik: Põhjaatlandi süsikas Pollachius virens Püügipiirkond: Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed (POK/05B-F.) Belgia 0 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Saksamaa 0 Prantsusmaa 0 Madalmaad 0 Ühendkuningriik 0 Euroopa Liit 0 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata

▼B







Liik: Süvalest Reinhardtius hippoglossoides Püügipiirkond: I ja II püügipiirkonna Norra veed (GHL/1N2AB.) Saksamaa 25 (1) Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Ühendkuningriik 25 (1) Euroopa Liit 50 (1) Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata (1) Üksnes kaaspüük