1.

II jaotis asendatakse järgmisega: „II JAOTIS Kaubandus kolmandate riikidega Artikkel 13 1. Artikli 1 lõike 1 punktides a, b, c, d, f, g ja h loetletud toodete importimisel ühendusse või eksportimisel ühendusest tuleb esitada impordi- või ekspordilitsents. Liikmesriigid võivad litsentsi anda igale taotlejale, olenemata tema ettevõtte registrisse kantud asukohast ühenduses ning ilma et see piiraks artiklite 16 ja 17 kohaldamiseks võetud meetmeid. Impordi- või ekspordilitsents kehtib kogu ühenduses. Selliste litsentside väljaandmine sõltub tagatise esitamisest, mis garanteerib toodete ekspordi või impordi litsentsi kehtivusaja jooksul; kui selle aja jooksul importi või eksporti ei toimu või toimub ainult osaliselt, jääb tagatise esitaja sellest täielikult või osaliselt ilma, välja arvatud vääramatu jõu korral. 2. Artiklis 41 sätestatud korras: a) võidakse käesolevas artiklis ettenähtud skeemi laiendada artikli 1 lõike 1 punktis e loetletud toodetele; b) võetakse vastu litsentside kehtivusaeg ja muud käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad, millega võidakse eelkõige ette näha litsentside väljaandmise ajaline piir. Artikkel 14 1. Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse artiklis 1 loetletud toodete puhul ühise tollitariifistiku tollimäärasid. 2. Olenemata lõikest 1 võib komisjon selleks, et tagada ühenduse turu piisav varustatus toodetega, mis on loetletud artikli 1 lõike 1 punktis a (CN-koodide 1701 11 10 ja 1701 12 10 alla kuuluv rafineeritav toorsuhkur) ning artikli 1 lõike 1 punktis c (melass), impordi abil kolmandatest riikidest, artiklis 41 sätestatud korras täielikult või osaliselt peatada imporditollimaksude kohaldamise nende toodete suhtes ning luua korra mis tahes selliseks peatamiseks. Peatamine võib kehtida aja suhtes, mil maailmaturuhind pluss ühise tollitariifistiku alusel arvutatud tollimaks: — toorsuhkru korral ületavad toote sekkumishinna, — melassi puhul ületavad hinnataseme, mis vastab melassi hinnale, mille põhjal määratakse vaadeldaval suhkru turustusaastal kindlaks melassi müügist saadav tulu vastavalt artikli 4 lõike 2 sätetele. Artikkel 15 1. Et vältida või kõrvaldada kahjulikke mõjusid ühenduse turul, mis võivad tuleneda teatavate põllumajandustoodete impordist, kohaldatakse ühe või mitme sellise toote impordi puhul artiklis 10 sätestatud tollimaksumäärade alusel täiendavat imporditollimaksu, kui mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus kooskõlas asutamislepingu artikliga 228 sõlmitud põllumajanduslepingu artiklis 5 sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud juhul, kui import usutavasti ei häiri ühenduse turu toimimist või kui toime oleks kavatsetava eesmärgi suhtes ebaproportsionaalne. 2. Käivitushinnad, millest madalamal võib kehtestada täiendava tollimaksu, teatab ühendus Maailma Kaubandusorganisatsioonile. Käivituskogused, mille ületamise korral kohaldatakse täiendavat imporditollimaksu, kinnitatakse eelkõige ühenduse impordi alusel kolme aasta jooksul, mis eelnevad aastale, kui tekivad või võivad tekkida lõikes 1 nimetatud kahjulikud mõjud. 3. Impordihinnad, mida arvestatakse täiendava imporditollimaksu määramisel, määratletakse asjaomase saadetise CIF-impordihinna alusel. CIF-impordihindu kontrollitakse sel eesmärgil kõnealuse toote tüüpiliste maailmaturu- või ühenduse impordituru hindade alusel. 4. Käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad võtab komisjon vastu artiklis 41 sätestatud korras. Eriti käsitlevad sellised üksikasjalikud eeskirjad: a) tooteid, mille puhul võib vastavalt põllumajanduslepingu artiklile 5 kohaldada täiendavaid imporditollimakse; b) muid kriteeriume, mis on vajalikud lõike 1 kohaldamiseks vastavalt põllumajanduslepingu artiklile 5. Artikkel 15a Melassi puhul kehtib: — artikli 14 lõikes 2 osutatud maailmaturuhind ja — artikli 15 lõikes 3 osutatud tüüpiline hind standardkvaliteedi puhul. Standardkvaliteedi võib määratleda vastavalt artiklis 41 sätestatud korrale. Artikkel 16 1. Artiklis 1 loetletud toodete tariifikvoodid, mis tulenevad mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud lepingutest, avatakse ja neid hallatakse vastavalt üksikasjalikele eeskirjadele, mis võetakse vastu artiklis 41 sätestatud korras. 2. Kvootide haldamisel võib kasutada üht järgmistest meetoditest või nende kombinatsiooni: — meetod, mis põhineb taotluste saabumise järjekorral (põhimõttel „kes ees, see mees”), — meetod, mis jaotab kvoodid taotluste esitamisel taotletud koguste alusel („üheaegse läbivaatamise” meetod), — meetod, mis põhineb tavapärastel kaubavoogudel (vanad olijad/taotlejad). Kehtestada võib muid kohaseid meetodeid. Need peavad vältima vahetegemist asjaomaste ettevõtjate vahel. 3. Vastuvõetud haldusmeetodi puhul võetakse vajaduse korral arvesse ühenduse turu tarnevajadusi ja selle turu tasakaalu valvamise vajadust, tuginedes samal ajal meetoditele, mida minevikus kohaldati lõikes 1 nimetatud kvootidele vastavate kvootide puhul, ilma et see piiraks kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud lepingutest tulenevaid õigusi. 4. Lõikes 1 nimetatud üksikasjalikes eeskirjades sätestatakse aastakvoodid, mis on sobivalt järgustatud läbi kogu aasta, ja kinnitatakse kasutatav juhtimismeetod ning vajaduse korral sisaldavad need: a) toote laadi, lähteriiki ja päritolu kinnitavaid tagatisi; b) punktis a nimetatud tagatiste tõendamiseks kasutatava dokumendi tunnustamist; c) impordilitsentside väljaandmise tingimusi ja kehtivusaega. Artikkel 17 1. Määral, mis on vajalik, et võimaldada artikli 1 lõike 1 punktides a, c ja d loetletud toodete eksporti ilma edasise töötlemiseta või I lisas loetletud kauba kujul, võttes aluseks nende artikli 1 lõike 1 punktides a ja c loetletud toodete noteeringud või hinnad maailmaturul ning piirides, mis tulenevad kooskõlas asutamislepingu artikliga 228 sõlmitud lepingutest, võidakse nende noteeringute või hindade ja ühenduse hindade vahe katta eksporditoetusega. Toorsuhkru puhul antav eksporditoetus ei tohi olla suurem valge suhkru suhtes antavast eksporditoetusest. 2. Eksporditoetust võidakse ette näha toodete suhtes, mis on loetletud artikli 1 lõike 1 punktides f, g ja h ning mida eksporditakse ilma edasise töötlemiseta või I lisas nimetatud kauba kujul. Toetuse summa kindlaksmääramisel iga 100 kg kuivaine suhtes võetakse eriti arvesse: a) koondnomenklatuuri alamrubriiki 1702 30 91 kuuluvate toodete ekspordi puhul kohaldatavat toetust; b) artikli 1 lõike 1 punktis d osutatud toodete ekspordi puhul kohaldatavat toetust; c) kavandatava ekspordi majandusaspekte. 3. Eksporditoetus artiklis 1 loetletud toodetelt I lisas loetletud kauba kujul ei tohi olla suurem kui see, mis kehtib selliste toodete suhtes, mida eksporditakse ilma edasise töötlemiseta. 4. Koguste määramiseks, mida võib eksportida eksporditoetuse eest, kohaldatakse meetodit, mis: a) sobib kõige paremini toote laadiga ja olukorraga kõnealusel turul, võimaldab kättesaadavate ressursside võimalikult tõhusat kasutamist ja võtab igati arvesse ühenduse ekspordi tõhusust ja struktuuri, tegemata siiski vahet suur- ja väikeettevõtjate vahel; b) on halduslikult ettevõtjatele kõige vähem tülikas, võttes arvesse haldusnõudeid; c) väldib igasugust vahetegemist asjaomaste ettevõtjate vahel. 5. Toetus on kogu ühenduses ühesuurune. Seda võidakse muuta vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel seda tingivad. Toetused määratakse artiklis 41 sätestatud korras. Toetusi võidakse määrata: a) korrapäraste ajavahemike järel; b) pakkumiskutsega toodetele, mille suhtes selline kord on enne olnud ette nähtud. Vajaduse korral võib komisjon korrapäraste ajavahemike järel määratud toetusi liikmesriigi taotlusel või omal algatusel vahepeal muuta. Pakkumismenetluses esitatud pakkumisi ei arvestata, kui ei esitata tagatist. Kui pakkumise esitajad ei ole täitnud või on ainult osaliselt täitnud nendele seatud kohustusi, jääb ta kõnealusest tagatisest ilma, välja arvatud vääramatu jõu korral. Lisaks sellele kohaldatakse artiklite 17a, 17b ja 17c sätteid, mis käsitlevad denatureerimata ja edasise töötlemiseta eksporditud tooteid, mis on loetletud artikli 1 lõike 1 punktides a, c ja d. 6. Toetuse summa määramisel võetakse arvesse eelkõige vajadust tasakaalustada ühenduse põhiliste põllumajandustoodete kasutamine töödeldud kaubana ekspordiks kolmandatesse riikidesse ning nendest riikidest töötlemiseks vastu võetud põhiliste põllumajandustoodete kasutamine. 7. Artiklis 1 loetletud ja ilma edasise töötlemiseta eksporditud toodete suhtes antakse toetust üksnes taotluse korral ja asjakohase ekspordilitsentsi esitamisel. 8. Artiklis 1 loetletud ilma edasise töötlemiseta eksporditud toodete ekspordi suhtes kohaldatakse toetust, mis kehtis litsentsi taotlemise päeval, ja diferentseeritud toetuse korral seda, mis kehtib samal päeval: a) litsentsil osutatud sihtkoha suhtes või b) tegeliku sihtkoha suhtes, kui see ei ole sama, mis litsentsil osutatud. Sel juhul ei tohi kohaldatav summa ületada litsentsil näidatud sihtkoha suhtes kehtivat summat. Käesoleva lõike paindlikkuse kuritarvitamise vältimiseks võidakse võtta asjakohaseid meetmeid. 9. Lõikeid 7 ja 8 võidakse kohaldada artiklis 1 loetletud toodete suhtes, mida eksporditakse määruse (EÜ) nr 3448/93 artiklis 16 sätestatud korras I lisas loetletud kauba kujul. 10. Lõigete 7 ja 8 kohaldamisest võidakse artiklis 41 sätestatud korras loobuda nende artiklis 1 loetletud toodete puhul, mille suhtes makstakse toetust toiduabiprogrammide alusel. 11. Toetuse saamiseks tuleb tõendada, et: — kõnealuse tooted on ühendusest eksporditud ja — diferentseeritud toetuse korral on tooted jõudnud litsentsil osutatud sihtkohta või muusse sihtkohta, mille suhtes oli määratud toetus, ilma et see piiraks lõike 6 punkti b kohaldamist. Sellest reeglist võidakse teha erandeid artiklis 41 sätestatud korras, kui sätestatakse tingimused, mis pakuvad samaväärseid tagatisi. Lisasätteid võidakse vastu võtta artiklis 41 sätestatud korras. 12. Artikli 1 lõike 1 punktis a osutatud denatureerimata toodete naturaalkujul eksportimise suhtes ei anta toetust, kui need ei ole sõltuvalt asjaoludest: a) saadud ühenduses koristatud suhkrupeedist või suhkruroost; b) imporditud ühendusse vastavalt artiklile 33; c) saadud ühest vastavalt lõikele b imporditud tootest. 13. Artikli 1 lõike 1 punktides c ja d osutatud denatureerimata toodete naturaalkujul eksportimise puhul ei anta toetust, kui need tooted ei ole pärit ühendusest ega saadud suhkrust, mis on ühendusse imporditud vastavalt lõike 12 punktile b, või toodetest, millele on osutatud lõike 12 punktis c. 14. Kooskõlas asutamislepingu artikliga 228 sõlmitud lepingutest tulenevate koguseliste piirangute järgimine tagatakse ekspordisertifikaatidega, mida antakse välja lepingutes sätestatud võrdlusperioodideks ja mis kehtivad kõnealuste toodete suhtes. 15. Käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad, sealhulgas korraldused jaotamata ja kasutamata koguste ümberjaotamiseks ning I lisa muudatused võetakse vastu artiklis 41 sätestatud korras. Lõike 6 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad toodete suhtes, millele on osutatud artiklis 1 ja mida eksporditakse kõnealuses lisas osutatud kauba kujul, võetakse siiski vastu määruse (EÜ) nr 3448/93 artiklis 16 sätestatud korras. Artikkel 17a 1. Käesolevat artiklit kohaldatakse artikli 1 lõike 1 punktis a osutatud denatureerimata toodete naturaalkujul eksportimise suhtes. 2. Artikli 1 lõike 1 punktis a osutatud toodete puhul toetuse määramisel: a) määratakse toetus iga kahe nädala järel. Selline määramine võidakse artiklis 41 sätestatud korras siiski lõpetada, kui avastatakse, et ühenduses ei ole saadaval suhkru ülejääki ekspordiks maailmaturuhindade põhjal. Sel juhul toetust ei anta; b) võetakse arvesse ühenduse ja maailma suhkruturu olukorda ja eelkõige: — valge suhkru sekkumishinda ühenduse suurima ülejäägiga alal või toorsuhkru sekkumishinda ühenduse alal, mida peetakse tüüpiliseks seda tüüpi suhkru eksportimise suhtes, — suhkru transportimise kulusid esimeses taandes osutatud aladelt sadamatesse või muudesse ekspordikohtadesse ühenduses, — turustuskulusid ning mis tahes ümberlaadimise, transpordi- ja pakendamiskulusid, mis tekivad suhkru turustamisel maailmaturul, — suhkru noteeringuid või hindu, mis on registreeritud maailmaturul, ja — kavandatud ekspordi majandusaspekti. 3. Kui toetus määratakse artikli 1 lõike 1 punktis a osutatud toodete pakkumismenetluse teel: a) on pakkumismenetluse eesmärk toetuse summa kindlaksmääramine; b) avaldavad liikmesriikide pädevad ametiasutused pakkumiskutseid kooskõlas kõikide liikmesriikide jaoks siduva õigusaktiga. Selles õigusaktis sätestatakse pakkumiskutse tingimused. Nende tingimustega tuleb tagada võrdne juurdepääs kõikidele ühenduse isikutele; c) sisaldavad pakkumiskutse tingimused pakkumiste esitamise tähtaega. Maksimaalne toetuse summa kõnealuse pakkumise suhtes määratakse kindlaks artiklis 41 sätestatud korras kolme tööpäeva jooksul, mis järgnevad tähtaja möödumisele, ning võttes aluseks saadud pakkumised. Maksimumsumma arvutamisel võetakse arvesse pakkumiste olukorda ja hindu ühenduses, hindu ja potentsiaalseid väljundeid maailmaturul ning suhkru eksportimisel tekkivaid kulusid. Samas korras võidakse määrata maksimumkogus; d) kui eksportida võidakse toetuse alusel, mis on madalam sellest, mis saadaks, arvestades ühenduse hindade ja maailmaturuhindade vahet, ja kui eksporditakse konkreetsesse sihtkohta, võidakse nõuda, et liikmesriikide pädevad ametiasutused avaldaksid spetsiaalse pakkumiskutse, mille tingimused sisaldavad: — võimalust esitada pakkumisi igal ajal, kuni pakkumismenetlus lõpetatakse, ja — toetuse maksimumsummat, mis on arvutatud, pidades silmas nõudeid kõnealuse ekspordi suhtes; e) kui pakkumises osutatud toetuse summa: — ületab määratud maksimumi, lükkavad liikmesriikide pädevad ametiasutused selle pakkumise tagasi, — ei ületa kõnealust maksimumi, määravad need ametiasutused toetuse summas, mis võrdub taotluses osutatud toetusega. 4. Toetus toorsuhkru suhtes: a) määratakse määruse (EMÜ) nr 431/68 artiklis 1 määratletud standardkvaliteedi suhtes; b) mis määratakse korrapäraselt vastavalt lõike 2 punktile a: — ei tohi ületada 92 % sama perioodi toetusest valge suhkru suhtes. See piirang ei kehti siiski kristalliseerunud suhkru jaoks määratavate toetuste suhtes, — korrutatakse iga kaalumisel oleva eksporditehingu puhul paranduskoefitsiendiga, mis saadakse, jagades eksporditud toorsuhkrutoodangu, mis arvutatakse vastavalt määruse (EMÜ) nr 431/68 artiklile 1, arvuga 92; c) vastavalt lõike 3 punktile c pakkumise raames määratud maksimumsumma ei tohi ületada 92 % maksimumsummast, mis on samal ajal ja vastavalt sellele lõikele määratud valge suhkru suhtes. Artikkel 17b 1. Artikli 1 lõike 1 punktis c loetletud denatureerimata ja naturaalsel kujul eksporditavate toodete suhtes määratakse toetus igal kuul, võttes arvesse: a) melassi hinda, mida kasutatakse, et määrata kindlaks melassi müügist saadud tulu kõnealusel suhkru turustusaastal vastavalt artikli 4 lõikele 2; b) melassi hindu ja potentsiaalseid müügivõimalusi ühenduse turul; c) melassi noteeringuid või hindu, mis on registreeritud maailmaturul; d) kavandatud ekspordi majandusaspekti. Selline määramine võidakse artiklis 41 sätestatud korras siiski lõpetada, kui avastatakse, et ühenduses ei ole saadaval melassi ülejääki ekspordiks maailmaturuhindade põhjal. Sel juhul toetust ei anta. 2. Eriasjaoludel võidakse toetuse summa määrata pakkumise teel konkreetsete koguste ja konkreetsete ühenduse alade suhtes. Pakkumise eesmärk on toetuse summa kindlaksmääramine. Asjaomaste liikmesriikide pädevad ametiasutused teevad pakkumiskutsed loa alusel, milles on sätestatud pakkumiskutse tingimused. Nende tingimustega tuleb tagada võrdne juurdepääs kõikidele ühenduse isikutele. Artikkel 17c 1. Artikli 1 lõike 1 punktis d loetletud denatureerimata ja naturaalsel kujul eksporditavate toodete suhtes määratakse toetuse põhisumma igal kuul. Selline korrapärane määramine võidakse artiklis 41 sätestatud korras siiski lõpetada, kui peatatakse korrapärane toetuse määramine edasise töötlemiseta valge suhkru suhtes. Sel juhul toetust ei anta. 2. Lõikes 1 osutatud toodete suhtes on toetuse põhisumma, välja arvatud sorboosi puhul, võrdne ühe sajandikuga summast, mis on saadud, arvestades: a) ühenduse ala, kus on suurim valge suhkru ülejääk kuul, mille suhtes kõnealust põhisummat määratakse, valge suhkru sekkumishinna ning maailmaturul registreeritud valge suhkru noteeringute või hindade vahet; b) vajadust tasakaalustada: — ühenduse põhiliste toodete kasutamine töödeldud kauba valmistamisel ekspordiks kolmandatesse riikidesse ja — kolmandatest riikidest töötlemise korra alusel vastuvõetud toodete kasutamine. 3. Sorboosi puhul võrdub toetuse põhisumma kõnealuse toetuse põhisummaga, millest on lahutatud üks sajandik tootmistoetusest, mis kehtib vastavalt määrusele (EMÜ) nr 1010/86 selle määruse I lisas loetletud toodete suhtes. 4. Toetuse põhisumma kohaldamisel võidakse piirduda teatavate artikli 1 lõike 1 punktis d loetletud toodetega. Artikkel 18 1. Kuivõrd seda on vaja suhkrusektori turgude ühise korralduse ladusaks toimimiseks, võib nõukogu komisjoni ettepanekul ja vastavalt asutamislepingu artikli 43 lõikes 2 sätestatud hääletuskorrale täielikult või osaliselt keelata sisese töötlemise korra kasutamise: — artikli 1 lõike 1 punktides a ja d loetletud toodete suhtes ja — erijuhtudel artikli 1 lõikes 1 loetletud toodete suhtes, mis on ette nähtud I lisas loetletud kauba valmistamiseks. 2. Erandina lõikest 1 otsustab komisjon liimesriigi taotluse põhjal või omal algatusel vajalikud meetmed, kui lõikes 1 nimetatud olukord tekib erandlikult kiiresti ja seesttöötlemise kord häirib või võib häirida ühenduse turgu; nõukogule ja liikmesriikidele teatatakse sellistest meetmetest, mis ei tohi jõus olla kauem kui kuus kuud ja mida kohaldatakse viivitamata. Kui komisjon saab liikmesriigilt taotluse, teeb ta selle kohta otsuse nädala jooksul pärast taotluse saamist. 3. Iga liikmesriik võib esitada komisjoni võetud meetmed nõukogule nädala jooksul alates nende teatavakstegemisest. Nõukogu võib kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni otsuse kinnitada, muuta või tühistada. Kui nõukogu ei ole teinud otsust kolme kuu jooksul, loetakse komisjoni otsus tühistatuks. Artikkel 19 1. Käesolevas määruses käsitletud toodete tariifse klassifikatsiooni suhtes kohaldatakse koondnomenklatuuri tõlgendamise üldeeskirju ja selle kohaldamise erieeskirju; käesoleva määruse kohaldamisest tulenev tariifne nomenklatuur lisatakse ühisesse tollitariifistikku. 2. Kui käesolevas määruses või vastavalt sellele võetud sätetele ei ole sätestatud teisiti, on kolmandate riikidega kauplemisel keelatud: a) kehtestada ühtegi maksu, millel on tollimaksuga samaväärne mõju; b) kohaldada ühtegi kvantitatiivset piirangut või samaväärse mõjuga meedet. Artikkel 20 1. Kui suhkru maailmaturuhind ületab sekkumishinna, võidakse kõnealuse suhkru suhtes ette näha ekspordimaksu kohaldamine. Seda maksu tuleb kohaldada, kui valge või toorsuhkru CIF-hind on suurem kui sekkumishind, millele on liidetud sekkumishinnast 10 %ga võrduv summa ning vaadeldava aasta jooksul kohaldatav laomaks. Ekspordimaks võidakse kindlaks määrata pakkumismenetluse teel. Muudel juhtudel tuleb tasuda impordimaks, mis kehtib ekspordipäeval. 2. Kui valge või toorsuhkru CIF-hind on suurem kui sekkumishind, millele on liidetud sekkumishinnast 10 %ga võrduv summa ning vaadeldava aasta jooksul kohaldatav laomaks, võib nõukogu komisjoni ettepanekul ja vastavalt asutamislepingu artikli 43 lõikes 2 sätestatud hääletuskorrale otsustada, et kõnealuse toote suhtes antakse impordisubsiidiumi. Kui tehakse kindlaks, et: a) tarnet ühendusse või b) tarnet ühenduse suuremale tarbimispiirkonnale ei ole võimalik tagada ühenduses kättesaadavatest varudest, teeb nõukogu komisjoni ettepanekul ja vastavalt asutamislepingu artikli 43 lõikes 2 sätestatud hääletuskorrale otsuse anda impordisubsiidiumi ning määrab kindlaks selle kohaldamise tingimused. Need tingimused on eelkõige seotud valge või toorsuhkru kogusega, mida subsiidium hõlmab, subsiidiumi kestusega ning vajaduse korral importivate piirkondadega. 3. Artiklis 41 sätestatud korras otsustatakse: a) CIF-hinnad, millele on osutatud lõigetes 1 ja 2; b) muud käesoleva artikli rakenduskorrad. Artikli 1 lõike 1 punktides b, c, d, f, g ja h osutatud toodete puhul võidakse artiklis 41 sätestatud korras vastu võtta lõigetega 1 ja 2 samalaadseid sätteid. 4. Käesoleva artikli kohaldamisega seotud summad määrab komisjon. Pakkumismenetluse teel kindlaksmääratud ekspordimaksud määratakse siiski artiklis 41 sätestatud korras. Artikkel 21 1. Kui import või eksport põhjustab või võib põhjustada artiklis 1 nimetatud ühe või mitme toote turul ühenduses tõsiseid häireid, mis võivad ohustada asutamislepingu artiklis 39 sätestatud eesmärke, võib kauplemisel kolmandate riikidega kohaldada asjakohaseid meetmeid, kuni häired või häirete oht on möödunud. Nõukogu võtab komisjoni ettepanekul ja vastavalt asutamislepingu artikli 43 lõikes 2 sätestatud hääletuskorrale vastu käesoleva lõike rakendamise üldeeskirjad ja määratleb, millisel juhul ja millises ulatuses võivad liikmesriigid võtta kaitsemeetmeid. 2. Lõikes 1 mainitud olukorra puhul võtab komisjon liikmesriigi taotluse korral või omal algatusel vajalikud meetmed; meetmetest teatatakse liikmesriikidele ja neid tuleb viivitamata kohaldada. Kui komisjon saab liikmesriigilt taotluse, võtab ta otsuse selle kohta vastu kolme tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest. 3. Iga liikmesriik võib komisjoni poolt võetud meetmed esitada nõukogule kolme tööpäeva jooksul alates nende teatavakstegemise päevast. Nõukogu tuleb viivitamata kokku. Nõukogu võib kvalifitseeritud häälteenamusega kõnealuseid meetmeid muuta või need tühistada. 4. Käesoleva artikli kohaldamisel võetakse arvesse kohustusi, mis tulenevad kooskõlas asutamislepingu artikli 228 lõikega 2 sõlmitud lepingutest.”