2006R0198 — ET — 08.10.2010 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 198/2006, 3. veebruar 2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1552/2005 ettevõtetes korraldatavat kutseõpet käsitleva statistika kohta (EMPs kohaldatav tekst) (EÜT L 032, 4.2.2006, p.15)

Muudetud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 198/2006,

3. veebruar 2006,

millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1552/2005 ettevõtetes korraldatavat kutseõpet käsitleva statistika kohta

(EMPs kohaldatav tekst)







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1552/2005 (ettevõtetes korraldatavat kutseõpet käsitleva statistika kohta), ( 1 ) eriti selle artikli 7 lõiget 3, artikli 8 lõiget 2, artikli 9 lõiget 4, artikli 10 lõiget 2 ja artikli 11 lõiget 3, ning arvestades järgmist: (1) Määrusega (EÜ) nr 1552/2005 kehtestatakse ettevõtetes korraldatavat kutseõpet käsitleva ühenduse statistika koostamise ühine raamistik. (2) Määruse (EÜ) nr 1552/2005 rakendamiseks tuleks võtta meetmeid seoses valimile kehtestatud nõuetega, täpsusnõuetega ja valimi vajaliku suurusega vastamaks nendele nõuetele, ning üksikasjalike NACE ja suuruskategooriatega, kuhu tulemusi saab jagada. (3) Komisjon peaks määratlema konkreetsed andmed, mida on vaja koguda kutseõpet andvate ja mitteandvate ettevõtete kohta ning kutseõppe erinevate vormide kohta. (4) Tuleks võtta rakendusmeetmeid seoses ettevõtetes korraldatava kutseõppe kohta kogutavate ja komisjonile statistilisel otstarbel edastatavate andmete kvaliteedinõuete, kvaliteediaruannete ülesehituse ja andmete kvaliteedi hindamiseks või parandamiseks vajalike meetmetega. (5) Tuleks määrata kindlaks esimene vaatlusaasta, mille kohta andmeid kogutakse. (6) Tuleks võtta vastu ka sätted asjakohase tehnilise vormingu ja elektroonilise edastamise andmevahetusstandardite kohta. (7) Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas statistikaprogrammi komitee arvamusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

Käesoleva määrusega kehtestatakse meetmed määruse (EÜ) nr 1552/2005 (ettevõtetes korraldatavat kutseõpet käsitleva statistika kohta) rakendamiseks.

Artikkel 2

Esimene vaatlusaasta, mille kohta andmeid kogutakse, on kalendriaasta 2005.

Artikkel 3

Spetsiifilised muutujad, mis edastatakse komisjonile (Eurostatile), määratletakse I lisas.

Artikkel 4

II lisas määratletakse valimile kehtestatud nõuded ja täpsusnõuded ning nendele nõuetele vastava valimi vajalik suurus, samuti üksikasjalikud NACE kategooriad ja suuruskategooriad, kuhu tulemusi saab jagada.

Artikkel 5

Liikmesriigid vastutavad andmete kontrollimise, vigade parandamise, arvestamise ja kaalumise eest.

Muutujate arvestamine ja kaalumine peab vastama III lisas sätestatud põhimõtetele. Nimetatud põhimõtetest kõrvalekaldumine peab olema täielikult põhjendatud ning see tuleb esitada kvaliteediaruandes.

Artikkel 6

Andmed tuleb edastada komisjonile (Eurostatile) IV lisas määratletud vahenditega ja vormingus.

Artikkel 7

Iga liikmesriik peab kontrollima oma andmete kvaliteeti ja esitama selle kohta kvaliteediaruande. Kvaliteediaruanne tuleb koostada ja esitada komisjonile (Eurostatile) V lisas määratud vormis.

Artikkel 8

Uurimuse tulemuste kõrgetasemelise ühtlustamise saavutamiseks kõikides riikides annab komisjon (Eurostat) tihedas koostöös liikmesriikidega välja „Euroopa Liidu käsiraamatu” metoodiliste ja praktiliste soovituste ning juhistega uurimuse esitamiseks.

Artikkel 9

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

▼M1









I LISA

MUUTUJAD

Märkused tabeli juurde

Tulbas „muutuja rühm” leiduvate väärtuste „tuumikmuutuja” ja „võtmemuutuja” kohta antakse selgitusi III lisas. Väärtus „ID” tähistab määratud muutujat (ei tohi puududa). Tulbas „muutuja liik” tähistab „QL” jah/ei tüüpi kvalitatiivset muutujat, „QM” kvalitatiivset muutujat, millel on mitu kategooriat, nagu on kirjeldatud tabelis, ja „QT” kvantitatiivset muutujat. Täiendõppe all mõeldakse kutsealast täiendkoolitust. NACE viitab tegevusalale vastavalt NACE Rev 2-le.

1. Kõikide ettevõtete kohta kogutavad muutujad: valimi karakteristikud







Muutuja Muutuja rühm Muutuja liik Muutuja kirjeldus COUNTRY ID Riigikood REGION ID Piirkonna määraja NUTS – 1. tasand REFYEAR ID Vaatlusaasta RESPID ID Ettevõtte registrikood RESPWEIGHT ID Statistiline kaal Kaks kohta pärast koma; eraldamiseks kasutada „.” RESPEXTRA1 ID Lisamuutuja 1 (vt III lisa) RESPEXTRA2 ID Lisamuutuja 2 (vt III lisa) RESPEXTRA3 ID Lisamuutuja 3 (vt III lisa) SP_NACE ID Valikukava tegevusvaldkonna kategooria SP_SIZE ID Valikukava suuruskategooria SP_NSTRA ID Valikukava – ettevõtete arv kihis, muutujatega NACE_SP ja SIZE_SP määratletud kihis, s.t üldkogum SP_N ID Valikukava – valimi raamistikust valitud ettevõtete arv muutujatega NACE_SP ja SIZE_SP määratletud kihis SP_SUB ID Alavalimi indikaator, mis näitab, kas ettevõte kuulub alavalimisse N_RESPST ID Vastanud ettevõtete arv kihis muutujatega NACE_SP ja SIZE_SP määratletud kihis N_EMPREG ID Tööga hõivatud isikute arv vastavalt registrile INTRESP ID Vastamise indikaator (valimiühiku liik) INTMETHOD ID Andmete kogumise meetod INTLANG ID Andmete kogumise keel

2. Kõikide ettevõtete kohta kogutavad muutujad: taustandmed







Muutuja Muutuja rühm Muutuja liik Muutuja kirjeldus A1 Tuumik QL Kehtiv NACE CODE A2tot Tuumik QT Töötajate koguarv vaatlusaasta 31. detsembril A2m QT Meestöötajate koguarv vaatlusaasta 31. detsembril A2f QT Naistöötajate koguarv vaatlusaasta 31. detsembril A3 Võtme QT Töötajate koguarv eelneva aasta 31. detsembril A4 Võtme QT Tööga hõivatud isikute töötatud töötundide arv vaatlusaastal A5 Võtme QT Kõikide tööga hõivatud isikute tööjõukulu (otsene + kaudne) kokku vaatlusaastal A6 QL Uute või märkimisväärselt paranenud toodete või teenuste või tootmismeetodite kasutuselevõtt või toodete või teenuste turustamine vaatlusaastal

3. Kõikide ettevõtete kohta kogutavad muutujad: täiendõppe strateegiad







Muutuja Muutuja rühm Muutuja liik Muutuja kirjeldus A7 QL Oma või ühiskasutuses koolituskeskus A8 QL Ettevõttes täiendõppe korraldamise eest vastutav isik või üksus A9 QL Ettevõtte tulevase oskuste vajaduse hindamine A10 QM Tulevastele vajadustele reageerimine, kasutades Praeguste töötajate pidev täiendõpe Uute töötajate värbamine, kellel on sobiv kvalifikatsioon, oskused ja pädevus Uute töötajate värbamine koos spetsiaalse koolitusega Ettevõttesisene ümberkorraldus, et paremini kasutada olemasolevaid oskusi ja pädevusi A11a QM Töötajate tulevaste oskus- ja koolitusvajaduste selgitamine Jah, põhiliselt struktureeritud intervjuu abil Jah, põhiliselt muude meetodite abil Ei A11b QM Töötajate tulevaste oskus- ja koolitusvajaduste selgitamine keskendub järgmisele: Ametid ja ametirühmad Oskused ja pädevused Tööülesanded ja tegevused Formaalsed kvalifikatsioonid A12 QM Oskused ja pädevused, mis on olulised paari järgmise aasta jooksul Üldine IT oskus Professionaalne IT oskus Juhtimisoskus Meeskonnatöö-, klienditeeninduse-, sotsiaaloskus Probleemide lahendamise oskus Kontorijuhatamise oskus Võõrkeeleoskus Tehnilised, praktilised või tööga seotud oskused Suulise või kirjaliku väljenduse oskus Arvutamis- ja/või kirjaoskus Ei ükski neist Ei tea A13 QL Täiendõppe kavandamine ettevõttes kirjaliku koolituskava või -programmi koostamise abil A14 QL Iga-aastane koolituseelarve, mis hõlmab eraldisi täiendõppele A15 QL Riigi, sektori või muul tasandil sotsiaalpartnerite vahel sõlmitud kokkulepped, mis hõlmasid täiendõppe pakkumist A16a QL Töötajate esindajad/komiteed, kes on hõlmatud pideva täiendõppe juhtimises A16b QM Aspektid, mida töötajate esindajad/komiteed käsitlevad Koolituse eesmärgi püstitamine Kriteeriumide kehtestamine osalejate või spetsiaalsete sihtrühmade valimiseks Koolituse vorm/tüüp (nt sise-/väliskursused; muud vormid, nagu juhendajaga töö käigus õppimine) Koolituse sisu Koolituse eelarve Väliste koolitajate valimine Koolitustulemuste hindamine A17 QM Teabeallikad täiendõppe kohta Avalikud teabekeskused/-talitused ja ametiasutused Erakoolitajad Töötajad/töötajate esindajad Muu Ei kasuta ühtki neist teabeallikaist

4. Kõikide ettevõtete kohta kogutavad muutujad: täiendõppe karakteristikud







Muutuja Muutuja rühm Muutuja liik Muutuja kirjeldus B1a Tuumik QL Ettevõttesiseste täiendõppekursuste pakkumine vaatlusaastal B1b Tuumik QL Väliste täiendõppekursuste pakkumine vaatlusaastal B2a Tuumik QL Juhendajaga töö käigus õppimise pakkumine vaatlusaastal QT Juhendajaga töö käigus õppimises osalejate arv B2b Tuumik QL Tööalase rotatsiooni pakkumine vaatlusaastal QT Osalejate arv tööalases rotatsioonis, vahetustes, lähetustes ja õppekülastustes B2c Tuumik QL Osalemine konverentsidel/töörühmades vaatlusaastal QT Osalejate arv konverentsidel/töörühmades B2d Tuumik QL Osalemine õppe- ja kvaliteediringides vaatlusaastal QT Õppe- ja kvaliteediringides osalejate arv B2e Tuumik QL Kavandatud koolitus iseõppimise/e-õppe teel vaatlusaastal QT Iseõppimises/e-õppes osalejate arv B3 QL Täiendõppekursuste pakkumine vaatlusaastale eelnenud aastal B4 QL Täiendõppe muude vormide pakkumine vaatlusaastale eelnenud aastal B5a QL Täiendõppe rahastamiseks tehtud maksed vaatlusaastal QT Täiendõppe rahastamiseks ette nähtud maksete maht (eurodes) B5b QL Täiendõppe läbiviimiseks saadud summad vaatlusaastal QT Täiendõppe läbiviimiseks saadud summade maht (eurodes) B6 QM Meetmed, millest ettevõte kasu saab Maksustiimulid (maksutoetused, maksuvabastused, maksukrediidid, maksusoodustused, maksu edasilükkamised) Summad koolitusfondidelt (riiklikelt, piirkondlikelt, sektoripõhistelt) ELi toetused (nt Euroopa Sotsiaalfond) Valitsuse toetused Muud allikad Ei ükski neist

5. ja 6. osa tuleb kasutada ettevõtete puhul, kes pakkusid vaatlusaastal täiendõppekursusi [(B1a või B1b) = JAH].

7. osa tuleb kasutada kõikide koolitusettevõtete puhul vaatlusaastal, s.t:

— ettevõtted, kes pakkusid täiendõppekursusi 2010. aastal [(B1a või B1b) = JAH], või

— ettevõtted, kes pakkusid teisi täiendõppe vorme [(B2a või B2b või B2c või B2d või B2e) = JAH].

8. osa tuleb kasutada ettevõtete puhul, kes täiendõpet ei paku.

5. Täiendõpet pakkunud ettevõtetelt kogutavad muutujad: täiendõppes osalejad, teemad ja koolitajad







Muutuja Muutuja rühm Muutuja liik Muutuja kirjeldus C1tot Võtme QT Täiendõppekursustel osalejate arv C2m QT Täiendõppekursustel osalejate arv – mehed C2f QT Täiendõppekursustel osalejate arv – naised C3tot Võtme QT Kõikidel täiendõppekursustel veedetud tasustatud tööaeg (tundides) C3i QT Asutusesisestel täiendõppekursustel veedetud tasustatud tööaeg (tundides) C3e QT Asutusevälistel täiendõppekursustel veedetud tasustatud tööaeg (tundides) C4 QT Töötervishoidu ja -ohutuse käsitlevatel kohustuslikel kursustel osalemiseks kasutatud koolitustundide osakaal C5 QL Käsitletud teemad Üldised IT oskused Professionaalsed IT oskused Juhtimisoskused Meeskonnatöö-, klienditeeninduse-, sotsiaaloskus Probleemide lahendamise oskus Kontorijuhatamise oskus Võõrkeeleoskus Tehnilised, praktilised või tööga seotud oskused Suulise või kirjaliku väljenduse oskus Arvutamis- ja/või kirjaoskus Ei ükski neist C5Main QL Peamine teema (koolitustundide mahu alusel) C6 QL Koolitajad (välised kursused) Koolid, kolledžid, ülikoolid ja muud kõrgharidusasutused Avalik-õiguslikud õppeasutused (rahastatakse või juhitakse valitsuse poolt, näiteks täiskasvanute hariduskeskus) Erakoolitusasutused Eraettevõtted, kelle põhitegevusala ei ole koolituse korraldamine Tööandjate ühendused, kaubanduskojad, sektorisse kuuluvad asutused Ametiühingud Muud koolitajad C6Main QL Peamine koolitaja (koolitustundide mahu alusel)

6. Täiendõpet pakkunud ettevõtetelt kogutavad muutujad: täiendõppe maksumus







Muutuja Muutuja rühm Muutuja liik Muutuja kirjeldus C7a QL Tasud QT Täiendõppekursuste kulud – tasud ja maksed töötajatele korraldatud kursuste eest (eurodes) C7b QL Reisikulud QT Täiendõppekursuste kulud – reisi- ja elamiskulud (eurodes) C7c QL Asutusesiseste koolitajate töötasud QT Täiendõppekursuste kulud – asutusesiseste koolitajate töötasud (eurodes) C7d QL Kulud koolituskeskusele, õppematerjalidele jne. QT Täiendõppekursuste kulud – koolituskeskus või ruumid ja õppematerjalid täiendõppekursuste läbiviimiseks (eurodes) C7sub QL Ainult vahesumma olemasolu (alakategooriad puuduvad) Võtme QT Täiendõppekursuste kulud, vahesumma (eurodes) PAC Võtme QT Töötaja eemaloleku kulud – arvutatakse (PAC=C3tot*A5/A4 (eurodes) C7tot Võtme QT Täiendõppe kogukulu – arvutatakse (C7sub + B5a – B5b (eurodes)

7. Täiendkõppekursusi või muid täiendõppe vorme pakkunud ettevõtetelt kogutavad muutujad: täiendõppe kvaliteet, tulemused ja probleemid







Muutuja Muutuja rühm Muutuja liik Muutuja kirjeldus D1 QM Aspektid, mis peaksid tagama täiendõppe kvaliteedi Asutuseväliste koolitajate sertimine (nt riiklike registrite kasutamine) Asutusesiseste koolitajate pidev koolitamine Täiendõpe ja sertimine põhinevad riiklikel/sektoripõhistel standarditel või raamistikel Muu Konkreetseid aspekte ei ole D2a QM Täiendõppe tulemuste hindamine Jah, kõigi tegevuste puhul Jah, mõne tegevuse puhul Ei, tõend osalemise kohta on piisav D2b QM Hindamismeetodid Sertimine pärast kirjalikku või praktilist testi Rahulolu-uuring osalejate hulgas Osalejate käitumise või tulemuslikkuse hindamine seoses koolituse eesmärkidega Koolituse mõju hindamine/mõõtmine seoses asjaomaste üksuste või kogu ettevõtte tulemuslikkusega Muu D3 QM Faktorid, mis piirasid täiendõppe pakkumist vaatlusaastal Piiravad faktorid puuduvad: koolituste tase vastas ettevõtte vajadustele Vajaliku kvalifikatsiooni, oskuste ja pädevustega inimeste värbamine Raskused ettevõtte koolitusvajaduste hindamisel Sobivate täiendõppekursuste puudumine turul Täiendõppekursuste kõrge hind Kutsealgõppele pööratakse suuremat tähelepanu kui täiendõppele Täiendõppele on eelnevatel aastatel pandud suurt rõhku Töötajatel on vähe aega täiendõppes osalemiseks Muud põhjused

8. Koolitust mitte pakkuvate ettevõtete kohta kogutavad muutujad: põhjused, miks täiendõpet ei pakuta







Muutuja Muutuja rühm Muutuja liik Muutuja kirjeldus E1 QM Põhjused, miks vaatlusaastal täiendõpet ei pakutud Olemasolevad kvalifikatsioonid, oskused ja pädevused vastavad ettevõtte praegustele vajadustele Eelistati vajaliku kvalifikatsiooni, oskuste ja pädevustega inimeste värbamist Raskused ettevõtte koolitusvajaduste hindamisel Sobivate täiendõppekursuste puudumine turul Täiendõppekursuste kõrge hind Kutsealgõppele pööratakse suuremat tähelepanu kui täiendõppele Täiendõppele on eelnenud aastatel pandud suurt rõhku Töötajatel ei ole aega täiendõppes osalemiseks Muud põhjused

9. Kõikide ettevõtete kohta kogutavad muutujad: kutsealgõpe







Muutuja Muutuja rühm Muutuja liik Muutuja kirjeldus F1tot Tuumik QT Kutsealgõppes osalenute koguarv ettevõttes vaatlusaastal F2 QM Kutsealgõppe pakkumise põhjused (kui F1Tot > 0) Anda tulevastele töötajatele ettevõtte vajadustele vastav kvalifikatsioon Valida parimad praktikandid tulevaseks tööks pärast kutsealgõppe läbimist Asutusevälise värbamise puhul vältida võimalikku sobimatust ettevõtte vajadustega Kasutada ära kutsealgõppes osalejate produktiivsust juba algõppe ajal Muu (nt muuta ettevõte potentsiaalsete töötajate jaoks atraktiivsemaks)

Vabatahtlikud muutujad

Liikmesriigid võivad komisjonile (Eurostatile) edastada täiendavaid muutujaid vabatahtlikkuse alusel harmoneeritud vormingus, nagu on kirjeldatud artiklis 8 viidatud „Euroopa Liidu käsiraamatus”.









II LISA

VALIM

1. Valikukava peamise allikana kasutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määruses (EÜ) nr 177/2008 (millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik) ( 2 ) viidatud ettevõtlusregistreid. Valikukavast võetakse üleriigiliselt representatiivne ettevõtete juhuslik kihtvalim.

2. Valim jagatakse kihtideks NACE Rev.2 kategooria ja suuruskategooria järgi, vastavalt järgmistele miinimumnõuetele: — 20 NACE Rev.2 kategooriat [B, C10-C12, C13-C15, C17-C18, C19-C23, C24-C25, C26-C28 and C33, C29-C30, C16+C31-32, D-E, F, G(45), G(46), G(47), I, H, J, K(64,65), K(66), L+M+N+R+S], — liikmesriigid võivad vabatahtlikkuse alusel katta ka muid sektoreid ning kasutada stratifitseerimiseks täiendavaid kategooriaid (nt O, P, ja Q), — 3 ettevõtete suuruskategooriat vastavalt töötajate arvule: (10–49) (50–249) (250 ja rohkem) alla 50 miljoni elanikuga riikide puhul, — 6 ettevõtete suuruskategooriat vastavalt töötajate arvule: (10–19) (20–49) (50–249) (250–499) (500–999) (1 000 ja rohkem) üle 50 miljoni elanikuga riikide puhul.

3. Valimi suuruse määramisel peab tagama, et „koolitusega tegelevate ettevõtete” osatähtsuse hinnangule arvutatud 95 %-lise protsendilise usaldusvahemiku pool pikkust oleks maksimaalselt 0,2 (pärast mittevastamise määra arvestamist valimis) igas ülalpool määratud 60 kihis (120 kihis, kui liikmesriigis on rohkem kui 50 miljonit elanikku).

4. Valimi suuruse määramiseks võib kasutada järgmist valemit: nh = 1/[c2 × teh + 1/Nh] / rh kus: rh = arvatav vastuste määr kihis h c = poole usaldusvahemiku maksimaalne pikkus teh = arvatav kutseõpet läbiviivate ettevõtete osakaal kihis h Nh = ettevõtete koguarv (kutseõpet läbiviivad ja mitte läbiviivad ettevõtted) kihis h









III LISA

ARVESTAMISE PÕHIMÕTTED JA TULEMUSTE KAALUMINE

Riigid peavad võtma kõik võimalikud meetmed, et osaline või täielik vastamata jätmine oleks minimaalne. Enne arvestamist peavad riigid kasutama kõiki mõistlikke vahendeid teiste andmeallikate kasutamiseks.

Tuumikmuutujad, mille korral ei ole väärtuste puudumine ega arvestamine lubatud, on järgmised:

— A1, A2tot, B1a, B1b, B2a(QL), B2b(QL) B2c(QL), B2d(QL) B2e(QL), F1tot.

Võtmemuutujad, mille puhul tuleb vältida väärtuste puudumist ja mille puhul on arvestamine soovitatav, on järgmised:

— A3, A4, A5, C1tot, C3tot, C7sub, C7tot, PAC.

Osalise vastamata jätmise korral soovitatakse arvestamist järgmistes üldistes piirides:

1. kui andmed hõlmavad esitatud muutujatest alla 50 %, tuleb neid üldjuhul käsitleda täieliku vastamatajätmisena;

2. eraldiseisva NACE Rev.2/suuruskategooria hindamine ei ole lubatud, kui rohkem kui 50 protsendil vastanud ettevõtetel puudub üle 25 % kvantitatiivsetest muutujatest;

3. eraldiseisva NACE Rev.2/suuruskategooria hindamine ei ole kvantitatiivse muutuja korral lubatud, kui seoses konkreetse muutujaga vastused esitanud ettevõtete osakaal on alla 50 %;

4. eraldiseisva NACE Rev.2/suuruskategooria hindamine ei ole kvalitatiivse muutuja korral lubatud, kui seoses konkreetse muutujaga vastused esitanud ettevõtete osakaal on alla 80 %.

Kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed muutujad on määratletud I lisas.

Liikmesriigid peavad arvutama välja ja esitama kõikidele andmekirjetele omistatava kaalu koos abimuutujatega, mida võidi kaalumisel kasutada. Need abimuutujad tuleb vajadusel tähistada kui muutujad RESPEXTRA1, RESPEXTRA2, RESPEXTRA3. Kaalumismetoodikat tuleb üksikasjalikult kirjeldada kvaliteediaruandes.

▼B









IV LISA

Andmefaili vorming ja edastamiseeskirjad

Andmeid tuleb edastada komisjonile (Eurostatile) elektroonilisel kujul komisjoni (Eurostati) turvalise andmeedastuse tarkvararakenduse (STADIUM/EDAMIS) vahendusel.

Riigid peavad edastama ESTATile kaks kontrollitud andmekogumit:

a) enne arvestamist esialgselt kontrollitud andmekogumi;

b) pärast arvestamist täielikult kontrollitud andmekogumi.

Mõlemad andmekogumid peavad sisaldama I lisas määratletud muutujaid.

Mõlemad failid tuleb esitada vormingus comma separated variable (.csv). Esimene kirje igas failis peab olema päis ning sisaldama muutujate nimetusi, nagu on määratletud I lisas. Järgnevad kirjed peavad kajastama üksikasjalikult muutujate väärtust iga vastanud ettevõtte kohta.

▼M1









V LISA

KVALITEEDIARUANDE VORM

Liikmesriigid saadavad komisjonile kvaliteediaruanded, mis on koostatud vastavalt komisjoni (Eurostati) esitatud standardse kvaliteediaruande vormile. Kvaliteediaruandele tuleb lisada riikliku küsimustiku koopia.

1. OLULISUS

Uurimuse rakendamine ja asjaolu, mil määral vastab statistika praeguste ja võimalike kasutajate vajadustele. See hõlmab kasutajate ja nende individuaalsete vajaduste kirjeldust, samuti hinnangut, kui suures ulatuses on neid vajadusi rahuldatud.

2. TÄPSUS

2.1. Valikuvead

See hõlmab järgmist:

— valikukava ja võetud valimi kirjeldus;

— lõpliku kaalu arvestamise kirjeldus, mis hõlmab vastamata jätmise mudelit ja kasutatud abimuutujaid, nt Horvitzi-Thompsoni hinnangfunktsioon, hinnangute dispersioon sõltuvalt valimi kihtidest, dispersiooni hindamiseks kasutatav tarkvara. Abimuutujate või kasutatud teabe kirjeldus tuleb esitada aruandes, et Eurostat saaks uuesti arvutada lõpliku kaalu, kuna see on dispersiooni hindamiseks vajalik;

— vastamata jätmise analüüsi korral kõrvalekallete kirjeldus valimis ja tulemustes.

Esitatavad tabelid (jaotatud NACE Rev.2 kategooriatesse ja suuruskategooriatesse riigi valikukava kohaselt):

— valimi aluseks võetud ettevõtete arv;

— valimisse kuuluvate ettevõtete arv.

Esitatavad tabelid (jaotatud NACE Rev.2 kategooriatesse ja suuruskategooriatesse vastavalt riigi valikukavale, rühmitamine toimub siiski sõltuvalt vaadeldava ettevõtte näitajatest):

— variatsioonikordajad ( 3 ) järgmise võtmestatistika korral:

— töötajate koguarv, täiendõpet pakkunud ettevõtete koguarv, täiendõpet pakkunud ettevõtete koguarvu osakaal ettevõtete koguarvust;

— täiendõppekursusi pakkunud ettevõtete koguarv, täiendõppekursusi pakkuvate ettevõtete arvu osakaal ettevõtete koguarvust;

— täiendõpet pakkunud ettevõtetes töötavate inimeste koguarv, täiendõppekursustel osalenute koguarv, täiendõppekursustel osalenute koguarvu osakaal töötajate koguarvust, täiendõppekursustel osalenute koguarvu osakaal täiendõpet pakkuvate ettevõtete töötajate koguarvust;

— täiendõppekursuste kogukulud;

— kutsealgõpet pakkuvate ettevõtete koguarv, kutsealgõppes osalenute koguarv, kutsealgõpet pakkuvate ettevõtete koguarvu osakaal ettevõtete koguarvust.

2.2. Valimist sõltumatu viga

2.2.1. Katvusvead

See hõlmab järgmist:

— valimi koostamiseks kasutatud registri ja selle üldise kvaliteedi kirjeldus, registris sisalduv teave ja selle ajakohastamise sagedus;

— vead, mis tulenevad valikukava ning sihtrühma ja alamrühmade vahelistest lahknevustest (ülekatvus, alakatvus, klassifikatsioonivead);

— teabe saamise meetodid ja märkused klassifikatsioonivigade töötlemise kohta.

Esitatavad tabelid (jaotatud NACE Rev.2 kategooriatesse ja suuruskategooriatesse vastavalt riigi valikukavale, rühmitamine toimub siiski sõltuvalt vaadeldava ettevõtte näitajatest):

— ettevõtete arv;

— selliste ettevõtete osakaal, mille puhul vaadeldud kihtide arv võrdub valimi kihtide arvuga.

2.2.2. Mõõtevead

Vajaduse korral hinnata andmete kogumise käigus ilmnenud vigu, mis on põhjustatud näiteks järgnevast:

— küsimustiku kavandamine (eeltestide tulemused või laboratoorsed meetodid; küsitlusstrateegiad);

— aruannet esitav üksus/vastaja, võttes arvesse kasutatud andmete kogumise viisi (nt probleemid ettevõttest õige(te) vastaja(te) leidmisega ja sellega seotud strateegiad, mäluprobleemid, vead küsimustiku täitmisel, abi vastajatele). See hõlmab meetmete kirjeldust ja hinnangut neile meetmetele, mida võeti osalejaid käsitleva teabe kvaliteedi kindlustamiseks ja selle tagamiseks, et andmeid ei kogutaks osalejate sündmuste kohta;

— vastava teabesüsteemi ja haldusallikate olemasolu/kasutamine ettevõttes, nt halduskontseptsiooni ja uuringukontseptsiooni vastavus (vaatlusperiood, üksikandmete kättesaadavus);

— meetodid mõõtevigade arvu vähendamiseks, probleemid küsimustiku kui tervikuga või üksikute küsimustega.

2.2.3. Töötlusvead

Andmete redigeerimisprotsessi kirjeldus, näiteks töötlemissüsteem ja kasutatavad vahendid, kodeerimis-, redigeerimis-, kaalumis- või tabulatsioonivead, kvaliteedikontroll makro-/mikrotasandil ning parandused ja halb redigeerimine.

2.2.4. Vastamatajätmisest tulenevad vead

Täieliku vastamatajätmise hindamine ja osalise vastamatajätmise hindamine ning seoses korduvkontaktidega võetud meetmete kirjeldus:

— terviklik aruanne arvestusprotsessi, sealhulgas arvestamisel ja/või kaalumisel kasutatud meetodite kohta;

— metoodilised märkused ja vastamatajätmise analüüsi tulemused või muud meetodid vastamatajätmise mõju hindamiseks.

Esitatavad tabelid (jaotatud NACE Rev.2 kategooriatesse ja suuruskategooriatesse vastavalt riigi valikukavale, rühmitamine toimub siiski sõltuvalt vaadeldava ettevõtte näitajatest):

— täieliku vastamise määr ( 4 );

— osalise vastamise määr ( 5 ) alljärgneva kohta, võttes arvesse kõiki vastajaid. Töötundide koguarv kõigi vastanute kohta ning summeeritud tööjõukulud kõigi vastanute kohta;

— osaliselt vastanute osakaal ettevõtete hulgas, kes pakuvad täiendõppekursusi, järgnevate andmete osas: — — kursustel osalejate koguarv (mehed ja naised) täiendõppe kursusi pakkuvate ettevõtete kohta; — täiendõppekursuste tundide koguarv täiendõppekursusi pakkuvate ettevõtete kohta, ettevõttesiseselt ja -väliselt korraldatud täiendõppe kursuste tundide arv täiendõppekursusi pakkuvate ettevõtete osas; — täiendõppekursuste kogukulud täiendõppekursusi pakkuvate ettevõtete osas;

— osaliselt vastanute osakaal ettevõtete hulgas, kes pakuvad kutsealgõpet, järgnevate andmete osas: kutsealgõppes osalejate arv kutsealgõpet pakkuvate ettevõtete kohta.

3. AJAKOHASUS JA ÕIGEAEGSUS

Tabel, mis kajastab projekti kõikide etappide algus- ja lõppkuupäevi, näiteks välitööd (arvestades erinevaid andmete kogumise viise), meeldetuletused ja järelmeetmed, andmete kontrollimine ja redigeerimine, täiendav kinnitamine ja arvestamine, uuring vastamatajätmise kohta (vajaduse korral) ning hinnangud ja andmete edastamine Eurostatile ning riiklike tulemuste levitamine.

4. KÄTTESAADAVUS JA SELGUS

Ettevõtetele saadetavad tulemused, tulemuste levitamise kava, metoodiliste dokumentide koopia esitatud statistika kohta.

5. VÕRRELDAVUS

Kõrvalekalded Euroopa standardküsimustikust ja artiklis 8 viidatud käsiraamatus esitatud määratlustest ning seotus teiste statistiliste allikatega (teatavate registrist kättesaadavate andmete kasutamine, uuringu seotus mõne teise riikliku uuringuga).

6. KOHERENTSUS

Sama nähtuse või näitaja kohta tehtud statistika võrdlus teiste uuringute või allikatega ja töötajate arvu kooskõla hindamine struktuurilise ettevõtlusstatistikaga NACE Rev.2 rühma ja suurusrühma kohta.

Esitatavad tabelid (jaotatud NACE Rev.2 kategooriatesse ja suuruskategooriatesse vastavalt riigi valikukavale, rühmitamine toimub siiski sõltuvalt vaadeldava ettevõtte näitajatest):

— töötajate arv vastavalt struktuurilisele ettevõtlusstatistikale ja tööga hõivatud isikute arv CVTS kaudu;

— erinevuste osakaal protsentides (SBS – CVTS) / SBS.

7. KULUD JA KOORMUS

Koormuse ja tasuvuse analüüs riigi tasandil, võttes näiteks arvesse küsimustikule vastamiseks kulunud keskmist aega, probleemseid küsimusi ja muutujaid, muutujaid, mis on kõige kasulikumad/kasutumad täiendõppe kirjeldamisel riigi tasandil, riigisiseste andmekasutajate hinnangulist või tegelikku rahulolu taset, erinevat koormust väikestele ja suurtele ettevõtetele ning koormuse vähendamiseks tehtud pingutusi.