2001E0555 — ET — 23.05.2011 — 003.002

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B NÕUKOGU ÜHISMEEDE, 20. juuli 2001, Euroopa Liidu Satelliidikeskuse loomise kohta (2001/555/ÜVJP) (EÜT L 200, 25.7.2001, p.187)

Muudetud:





Parandatud:









▼B

NÕUKOGU ÜHISMEEDE,

20. juuli 2001,

Euroopa Liidu Satelliidikeskuse loomise kohta

(2001/555/ÜVJP)







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14, ning arvestades järgmist: (1) 10. novembril 2000 kinnitas nõukogu oma põhimõttelist nõusolekut Euroopa Liidu Satelliidikeskuse loomiseks, mis koondaks Lääne-Euroopa Liidu praeguste struktuuride asjaomased osad. (2) Euroopa Liidu Satelliidikeskuse loomine on olulise tähtsusega varajase hoiatamise süsteemi ja kriisijärelevalve toetamiseks ühises välis- ja julgeolekupoliitikas (ÜVJP) ning eelkõige Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikas. (3) Keskuse põhikiri ja struktuur peaksid olema sellised, et asutus vastaks Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nõudmistele ja täidaks oma ülesandeid tihedas koostöös ühendusega, eelkõige komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskusega, ning riiklike ja rahvusvaheliste institutsioonidega. Keskuse tegevus peab olema kooskõlas Euroopa kosmosestrateegiaga, mille nõukogu kinnitas 16. novembril 2000. (4) Euroopa Liidu Satelliidikeskus peaks olema juriidiline isik, säilitades samal ajal tihedad sidemed nõukoguga ning võttes nõuetekohaselt arvesse Euroopa Liidu ja selle institutsioonide üldisi poliitilisi kohustusi. (5) Taani on Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikli 6 kohaselt teatanud, et ei osale liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ega rakendamises. See säte ei takista Taanit osalemast keskuse tsiviiltegevuses, kui Taani avaldab valmisolekut osaleda keskuse selliste kulude rahastamises, millel ei ole kaitsepoliitilist tähendust, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:







Artikkel 1

Loomine

1. Käesolevaga luuakse Euroopa Liidu Satelliidikeskus, edaspidi “keskus”. Keskus alustab tööd 1. jaanuaril 2002.

2. Keskuse peakontor asub Hispaanias Torrejón de Ardozis.

▼M1 —————

▼C1

Artikkel 2

Ülesanded

1. Keskus toetab kooskõlas Euroopa julgeolekustrateegiaga ( 1 ) liidu otsuste tegemist ühise välis- ja julgeolekupoliitika, eelkõige Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas, sealhulgas Euroopa Liidu kriisiohjamise operatsioonide osas, pakkudes vastavalt vajadusele tooteid satelliitkujutiste ja nendega seotud andmete, muu hulgas aerokujutiste analüüsimise tulemusena, ja osutades seotud teenuseid, kooskõlas artiklitega 3 ja 4.

2. Nende ülesannete raames annab peasekretär/kõrge esindaja vastava taotluse alusel ja juhul, kui keskuse töövõime seda võimaldab, keskusele korralduse pakkuda tooteid või osutada teenuseid

i) liikmesriigile või komisjonile;

ii) kolmandatele riikidele, kes on heaks kiitnud lisas esitatud sätted keskuse tegevusega ühinemise kohta;

iii) kui taotlus on asjakohane ühise välis- ja julgeolekupoliitika, eelkõige Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas, rahvusvahelistele organisatsioonidele, näiteks Ühinenud Rahvaste Organisatsioonile (ÜRO), Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile (OSCE) ja Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsioonile (NATO).

▼C3

3. Alates 1. juulist 2011, pärast Lääne-Euroopa Liidu tegevuse lõpetamist, täidab artiklis 23a loetletud haldusülesandeid keskus.

▼B

Artikkel 3

Poliitiline kontroll

Poliitika- ja julgeolekukomitee teostab oma ühise välis- ja julgeolekupoliitika, eelkõige Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikaga seotud kohustuste kohaselt keskuse tegevuse poliitilist kontrolli ja annab kõrge esindajana tegutsevale peasekretärile suuniseid keskuse prioriteetide kohta.

Artikkel 4

Tegevusjuhised

1. Kõrge esindajana tegutsev peasekretär annab keskusele tegevusjuhised, piiramata käesolevas ühismeetmes sätestatud keskuse juhatuse ja direktori vastutust.

2. Kõrge esindajana tegutsev peasekretär annab käesoleva artikli kohaste ülesannete täitmisest aru poliitika- ja julgeolekukomiteele vastavalt vajadusele ja vähemalt üks kord kuue kuu jooksul.

Artikkel 5

Keskuse koostatud materjalid

1. Materjalid, mille keskus on koostanud ►M1 ►C2 artikli 2 lõikele 1 ning lõike 2 punktidele ii ja iii ◄ ◄ kohaselt esitatud taotluse alusel, tehakse liikmesriikidele, komisjonile ja taotluse esitajale kättesaadavaks nõukogu peasekretariaadis kooskõlas kehtivate julgeolekusätetega. Materjalid tehakse kättesaadavaks kolmandatele riikidele, kes on heaks kiitnud lisas esitatud sätted, kooskõlas kõnealuste sätetega.

2. Läbipaistvuse huvides teeb kõrge esindajana tegutsev peasekretär kõik artikli 2 kohaselt esitatud taotlused kättesaadavaks liikmesriikidele ja komisjonile ning neile kolmandatele riikidele, kes on lisas esitatud sätted heaks kiitnud, kõnealustes sätetes kindlaksmääratud üksikasjalike eeskirjade kohaselt.

3. Keskuse materjalid, mis on koostatud ►M1 ►C2 artikli 2 lõike 2 punktile i ◄ ◄ kohaselt esitatud taotluse alusel, tehakse kättesaadavaks liikmesriikidele, komisjonile ja/või kolmandatele riikidele, kes on lisas esitatud sätted heaks kiitnud, vastavalt taotluse esitaja otsusele.

▼M2

4. Poliitika- ja julgeolekukomitee võib anda peasekretärile/kõrgele esindajale suunise teha iga üksikjuhtumi puhul eraldi kindlaks määratud mis tahes kolmandale riigile kättesaadavaks keskuse materjalid, mis on koostatud artikli 2 lõike 1 kohaselt esitatud taotluste alusel.

▼B

Artikkel 6

Juriidiline isik

Keskusel on iseseisev õigus- ja teovõime, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks ja eesmärkide saavutamiseks. Iga liikmesriik astub samme, et anda keskusele õigus- ja teovõime, mis vastavalt tema õigusakti-ele antakse juriidilisele isikule; eelkõige võib keskus omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtus hagejaks ja kostjaks. Keskus on mittetulunduslik asutus.

Artikkel 7

Juhatus

1. Keskusel on juhatus, kes kinnitab iga-aastase ja pikaajalise tööprogrammi ning asjakohase eelarve. Juhatus arutab keskuse tegevuse, töötajate ja seadmetega seotud küsimusi.

2. Juhatuse tööd juhib kõrge esindajana tegutsev peasekretär või tema äraolekul tema asetäitja. Kõrge esindajana tegutsev peasekretär esitab nõukogule aruande juhatuse tegevuse kohta.

3. Juhatusse kuuluvad üks esindaja igast liikmesriigist ja üks komisjoni esindaja. Iga juhatuse liiget võib esindada või temaga koos juhatuse töös osaleda asendusliige. Liikmeks määramise kirjad, mille liikmesriik või komisjon on nõuetekohaselt kinnitanud, antakse kõrge esindajana tegutsevale peasekretärile.

4. Keskuse direktor või tema esindaja osaleb enamasti juhatuse koosolekutel. Sõjaväelise personali peadirektor ja sõjaväelise komitee esimees või nende esindajad võivad samuti juhatuse koosolekutel osaleda.

5. Liikmesriikide esindajad võtavad juhatuse otsused vastu kvalifitseeritud häälteenamusega, kusjuures hääli arvestatakse Euroopa Liidu lepingu artikli 23 lõike 2 kolmanda taande kohaselt, ilma et see piiraks käesoleva ühismeetme artikli 13 lõike 2 kohaldamist. Juhatus võtab vastu oma töökorra.

6. Esimees kutsub juhatuse kokku vähemalt kaks korda aastas ning vähemalt ühe kolmandiku liikmete taotlusel.

7. Juhatus võib otsustada moodustada ajutisi töörühmi või alalisi komiteesid, mille ülesehitus on samalaadne kui juhatusel ning mis tegelevad juhatuse vastutusalasse kuuluvate konkreetsete teemade või probleemidega ja tegutsevad juhatuse järelevalve all. Töörühma või komitee moodustamise otsuses sätestatakse selle volitused, koosseis ja tegutsemisaeg.

Artikkel 8

Direktor

1. Juhatus nimetab keskuse direktori liikmesriikide kodanike hulgast. Liikmesriigid esitavad direktori kandidaadid kõrge esindajana tegutsevale peasekretärile, kes edastab need juhatusele. Direktor nimetatakse kolmeks aastaks ja tema ametiaega võib pikendada ühe kaheaastase ametiaja võrra.

▼M1

2. Direktor nimetab pärast juhatuse heakskiidu saamist ametisse keskuse asedirektori. Asedirektor nimetatakse ametisse kolmeks aastaks ja tema ametiaega võib pikendada ühe kolmeaastase ametiaja võrra. Direktor vastutab keskuse muude töötajate töölevõtmise eest.

▼B

3. Direktor tagab keskuse ülesannete täitmise vastavalt artiklile 2. Lisaks sellele hoolitseb direktor keskuse kõrgetasemelise asjatundlikkuse ja professionaalsuse eest ning tagab ülesannete tõhusa ja tulemusliku täitmise. Direktor võtab selleks vajalikke meetmeid, kaasa arvatud töötajate koolitamine ning keskuse ülesannete täitmist toetavate uurimis- ja arendusprojektide korraldamine.

4. Direktori ülesanded on veel:

— juhatuse töö ettevalmistamine, eelkõige keskuse iga-aastase tööprogrammi eelnõu koostamine,

— keskuse igapäevane juhtimine,

— tulude ja kulude kalkulatsiooni koostamine ning keskuse eelarve täitmine,

— julgeolekuaspektid,

— kõik personaliküsimused,

— poliitika- ja julgeolekukomitee teavitamine iga-aastasest tööprogrammist,

— tiheda koostöö ja teabevahetuse tagamine ühenduse kosmose valdkonna teenistustega, eelkõige komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskusega,

— kontaktide loomine muude riiklike ja rahvusvaheliste kosmose valdkonna institutsioonidega.

5. Keskuse kokkulepitud tööprogrammi ja eelarve piires on direktoril õigus sõlmida lepinguid, võtta tööle eelarves kinnitatud töötajaid ja teha mis tahes kulutusi, mis on keskuse toimimiseks vajalikud.

6. Direktor koostab keskuse tegevuse aastaaruande järgmise aasta 31. märtsiks. Aruanne edastatakse juhatusele ja nõukogule, kes edastab selle Euroopa Parlamendile, komisjonile ja liikmesriikidele.

7. Direktor annab oma tegevusest aru juhatusele.

8. Direktor on keskuse seaduslik esindaja.

Artikkel 9

Töötajad

1. Keskuse töötajateks, direktor kaasa arvatud, on lepingulised töötajad, kes võetakse teenistusse liikmesriikide kodanike hulgast võimalikult laial alusel. ►M1 ————— ◄

2. Töötajad nimetab ametisse direktor vastavalt teenetele ning kui nad on läbinud ausa ja läbipaistva konkursi.

3. Nõukogu võtab direktori soovituse põhjal vastu sätted keskuse töötajate kohta.

Artikkel 10

Julgeolek

1. Keskus kohaldab nõukogu julgeolekueeskirju, mis on sätestatud otsuses 2001/264/EÜ. ( 2 )

2. Keskus tagab enda ja nõukogu peasekretariaadi (sealhulgas sõjaväeline personal) vahelise teabevahetuse nõuetekohase turvalisuse ja kiiruse.

▼M1

Artikkel 11

Tööprogramm

1. Direktor koostab iga aasta 30. septembriks järgmise aasta tööprogrammi kavandi koos pikaajalise tööprogrammi kavandiga, mis sisaldab veel järgneva kahe aasta soovituslikke perspektiive, ja esitab selle juhatusele.

2. Juhatus kinnitab aasta tööprogrammi ja pikaajalise tööprogrammi iga aasta 30. novembriks.

▼B

Artikkel 12

Eelarve

1. Kõik keskuse tulu- ja kuluartiklid peavad kajastuma igaks eelarveaastaks (mis vastab kalendriaastale) koostatavates kalkulatsioonides ja need tuleb esitada keskuse eelarves, kuhu kuulub ka töötajate loetelu.

2. Keskuse eelarve tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.

▼M1

3. Keskuse tulud koosnevad liikmesriikide (välja arvatud Taani) osamaksudest, mis arvutatakse kogurahvatulu astmiku järgi, osutatud teenuste eest saadud tasudest ja muudest tuludest.

4. Artikli 2 lõigete 2, 3 ja 4 kohaselt esitatud taotluste puhul võib võtta tasu kulude katmiseks vastavalt artiklis 15 viidatud keskuse finantseeskirjades sätestatud suunistele.

▼M1 —————

▼M1

Artikkel 13

Eelarvemenetlus

1. Direktor esitab iga aasta 30. septembriks juhatusele keskuse aastaeelarve projekti, mis sisaldab järgmise eelarveaasta halduskulusid, tegevuskulusid ja prognoositavaid tulusid ning pikaajalist prognoosi pikaajalise tööprogrammi kavandiga seotud kulude ja tulude kohta.

2. Juhatus võtab keskuse aastaeelarve vastu liikmesriikide esindajate ühehäälse otsusega iga aasta 30. novembriks.

3. Vältimatute, erakorraliste või ettenägematute asjaolude korral võib direktor esitada juhatusele paranduseelarve projekti. Võttes asjakohaselt arvesse olukorra kiireloomulisust, võtab juhatus paranduseelarve vastu liikmesriikide esindajate ühehäälse otsusega.

▼B

Artikkel 14

Eelarve täitmise kontroll

1. Kõikide kohustuste võtmist ja kulude maksmist ning kõikide tulude arvestust ja laekumist kontrollib juhatuse määratud sõltumatu sisekontrolör.

2. Hiljemalt iga aasta 31. märtsiks esitab direktor nõukogule teadmiseks ja juhatusele üksikasjaliku arvestuse keskuse eelmise eelarveaasta kõikide tulude ja kulude kohta, sealhulgas keskuse tegevusaruande.

3. Juhatus annab kinnituse direktori tegevusele eelarve täitmisel.

Artikkel 15

Finantseeskirjad

Juhatus koostab nõukogu nõusolekul ja direktori ettepaneku põhjal üksikasjalikud finantseeskirjad, milles täpsustatakse eelkõige keskuse eelarve koostamise ja täitmise kord.

Artikkel 16

Privileegid ja immuniteet

Keskuse, selle direktori ja töötajate ülesannete täitmiseks vajalikud privileegid ja immuniteet nähakse ette liikmesriikidevahelise kokkuleppega.

▼M1

Artikkel 17

Lähetused

1. Direktori nõusolekul võib keskusse lähetada liikmesriikide eksperte ning Euroopa Liidu institutsioonide või asutuste ametnikke kindlaksmääratud ajavahemikuks kas kohtadele keskuse organisatsioonilises struktuuris ja/või konkreetsete ülesannete täitmiseks ning projektides osalemiseks.

2. Kriisi korral võib keskust täiendada liikmesriikide, komisjoni või nõukogu peasekretariaadi lähetatud spetsialistidega. Sellise lähetamise vajalikkuse ja kestuse otsustab peasekretär/kõrge esindaja, konsulteerides keskuse direktoriga.

3. Lähetustega seotud sätted võtab vastu juhatus direktori ettepaneku põhjal.

4. Keskuse töötajaid võib kooskõlas keskuse töötajaid käsitlevate sätetega teenistuse huvides lähetada kindlaksmääratud ajavahemikuks ametikohale väljaspool keskust.

▼B

Artikkel 18

Õiguslik vastutus

1. Keskuse lepingulist vastutust reguleerib asjaomase lepingu suhtes kohaldatav õigus.

2. Töötajate vastutust keskuse ees reguleerivad keskuse töötajate suhtes kohaldatavad asjaomased sätted.

Artikkel 19

Juurdepääs dokumentidele

Direktori ettepaneku alusel võtab juhatus 30. juuniks 2002 vastu eeskirjad üldsuse juurdepääsu kohta keskuse dokumentidele, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruses nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) ( 3 ) sätestatud põhimõtteid ja piiranguid.

Artikkel 20

Taani seisukoht

Juhatuses olev Taani esindaja osaleb juhatuse töös, võttes täiel määral arvesse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklit 6.

Taani võib vastavalt ►M1 ►C2 artikli 2 lõike 2 punktile i ◄ ◄ esitada kõrge esindajana tegutsevale peasekretärile taotlusi, millel ei ole kaitsepoliitilist tähendust.

Materjalid, mis on koostatud artiklis 2 sätestatud ülesannete täitmiseks, tehakse Taanile kättesaadavaks samadel tingimustel kui teistele liikmesriikidele, välja arvatud ►M1 ►C2 artikli 2 lõikele 2 ◄ ◄ nimetatud kaitsepoliitilise tähendusega taotlused ja nende alusel koostatud materjalid.

Taanil on õigus lähetada töötajaid keskusse vastavalt artiklile 17.

▼M1

Artikkel 20 a

Komisjoni kaasamine

Komisjon on täiel määral kaasatud keskuse töösse. Keskus kehtestab komisjoniga vajaliku halduskorralduse ja töösuhted, eelkõige selleks, et saavutada suurim koostoime ja vältida tarbetut dubleerimist, vahetades ekspertteadmisi ja soovitusi valdkondades, milles ühenduse tegevus on oluline keskuse ülesannete seisukohalt ning milles keskuse tegevus on oluline ühenduse tegevuseesmärkide seisukohalt.

▼M2

Artikkel 21

Kolmandate riikide osalemine

Olenemata artiklist 5 on Euroopa Liitu mittekuuluvatel NATO riikidel ja Euroopa Liidu kandidaatriikidel õigus osaleda keskuse tegevuses vastavalt lisas esitatud sätetele.

▼M1

Artikkel 22

Aruandmine

Peasekretär/kõrge esindaja esitab hiljemalt 31. juuliks 2011 nõukogule keskuse tööd käsitleva aruande, millele on vajaduse korral lisatud asjakohased soovitused keskuse edasise arengu kohta.

▼B

Artikkel 23

Üleminekusätted

▼M1 —————

▼B

3. Keskus asendab Lääne-Euroopa Liitu töötajate tööandjana alates 31. detsembrist 2001. Uus tööandja täidab olemasolevatest töölepingutest tulenevaid kohustusi, nagu on ette nähtud kohaldatavates õigusaktides.

▼M1 —————

▼M3

Artikkel 23a

Haldusülesanded pärast Lääne-Euroopa Liidu tegevuse lõpetamist

1. Alates 1. juulist 2011 täidab keskus Belgia, Saksamaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia Luksemburgi, Madalmaade, Portugali ja Ühendkuningriigi (edaspidi „kümme liikmesriiki”) nimel järgmisi Lääne-Euroopa Liidu haldusülesandeid:

a) Lääne-Euroopa Liidu endiste töötajate pensionide haldamine;

b) Lääne-Euroopa Liidu sotsiaalkava haldamine;

c) Lääne-Euroopa Liidu ja selle endiste töötajate vaheliste mis tahes vaidluste lahendamine ning pädeva apellatsiooninõukogu otsuste rakendamine;

d) kümne liikmesriigi abistamine seoses Lääne-Euroopa Liidu varade likvideerimisega.

2. Lääne-Euroopa Liidu endiste töötajate pensionide haldamine:

a) toimub kooskõlas 30. juunil 2011 kehtivate Lääne-Euroopa Liidu pensionieeskirjadega. Vajadusel võib lõikes 6 osutatud juhatus kõnealuseid eeskirju muuta koordineeritud organisatsioonide pensionieeskirjade raames;

b) haldamist juhib koordineeritud organisatsioonide ühine pensioniskeemide haldamise üksus. Selleks sõlmib keskus kümne liikmesriigi nimel ühise pensioniskeemide haldamise üksusega 30. juuniks 2011 vastastikuse mõistmise memorandumi. Lääne-Euroopa Liit võib kõnealuses vastastikuse mõistmise memorandumis samuti osaleda. Vastastikuse mõistmise memorandumi kiidab heaks lõikes 6 osutatud juhatus ja allkirjastab juhatuse esimees.

Kõik kõnealuste pensionidega seotud ja Lääne-Euroopa Liidu endisi töötajaid hõlmavad vaidlused lahendatakse vastavalt lõikele 3.

3. Kõik Lääne-Euroopa Liidu ja selle endiste töötajate vahelised vaidlused lahendatakse kuni 30. juunini 2011 kehtivate Lääne-Euroopa Liidu vaidluste lahendamise eeskirjade kohaselt.

Lõikes 6 osutatud juhatus ajakohastab vaidluste lahendamise eeskirju, et neid alates 1. juulist 2011 keskuse raames rakendada.

Lääne-Euroopa Liidu endiste töötajate staatust reguleeritakse 30. juunil 2011 kehtivate Lääne-Euroopa Liidu personalieeskirjade, kõigi kohaldatavate lepingute, kõigi muude kohaldatavate Lääne-Euroopa Liidu otsuste ja Lääne-Euroopa Liidu sotsiaalkavaga.

4. Lääne-Euroopa Liidu sotsiaalkava hallatakse Lääne-Euroopa Liidu poolt 22. oktoobril 2010 vastu võetud sotsiaalkava kohaselt. Lisaks sellele toimub haldamine kooskõlas pädeva apellatsiooninõukogu poolt tehtud hilisemate siduvate otsustega ning mis tahes otsustega, mille teevad Lääne-Euroopa Liit või lõikes 6 osutatud juhatus niisuguste otsuste rakendamiseks.

5. Abistamine Lääne-Euroopa Liidu varade likvideerimisel hõlmab Lääne-Euroopa Liidu tegevuse lõpetamisest tulenevate mis tahes õiguslike või finantsküsimuste haldamist lõikes 6 osutatud juhatuse juhtimisel.

6. Kõik otsused seoses käesolevas artiklis sätestatud ülesannetega, sealhulgas käesolevas artiklis nimetatud juhatuse otsused võtab ühehäälselt vastu kümne liikmesriigi esindajatest koosnev juhatus. Selline juhatuse koosseis otsustab, kuidas hakkab üks selle liikmetest juhatuse tööd juhtima. Keskuse direktor või tema esindaja võib osaleda sellise koosseisuga juhatuse koosolekutel. Juhatuse koosoleku kutsub kokku esimees vähemalt üks kord aastas ja vähemalt kolme juhatuse liikme taotlusel. Juhatuse erakorralisi koosolekuid võib kokku kutsuda eksperdi tasandil, et arutada konkreetseid teemasid või küsimusi. Juhatuse otsused võib vastu võtta kirjaliku menetluse teel.

7. Keskus võtab tööle lõikes 1 nimetatud ülesannete täitmiseks vajalikud töötajad. Kui mõni kümnest liikmesriigist pakub välja, et lähetab töötaja kõnealuste ülesannete täitmiseks, siis see isik võetakse tööle. Kui see nii ei ole või kui lähetamine ei võimalda kõiki nõutud ametikohti täita, võetakse tööle vajalikke lepingulisi töötajaid. Keskuse personalieeskirju kohaldatakse vastavalt käesoleva artikli sätetele.

8. Kõik käesoleva artikli rakendamisega seonduvad kulud või tulud moodustavad osa keskuse eraldi eelarvest. Eelarve koostatakse igaks eelarveaastaks, mis vastab kalendriaastale, ning selle võtab vastu lõikes 6 osutatud juhatus esimehe ettepanekul iga aasta 1. septembriks. Eelarve tulud ja kulud peavad olema tasakaalus. Eelarve sisaldab lõikes 7 osutatud ülesannete täitmiseks tööle võetud töötajate nimekirja. Tulud koosnevad kümne liikmesriigi osamaksetest, mis määratakse kindlaks vastavalt 30. juunil 2011 kehtivatele eeskirjadele, millega reguleeritakse liikmesriikide osamakseid Lääne-Euroopa Liitu, ning muust tulust. 5,3 miljoni euro suuruse käivitusfondi loomiseks tuleb maksta 1. juuniks 2011 esialgsed osamaksed, mis moodustavad nimetatud summast 20 %. Lõikes 6 osutatud juhatus võtab vastu vajalikud finantseeskirjad, tuginedes võimalikult palju keskuse finantseeskirjadele, ning eelarve kontrolli ja eelarve täitmise heakskiitmise eeskirjad. Kuni selliste eeskirjade vastuvõtmiseni kohaldatakse Lääne-Euroopa Liidu eeskirju.

9. Keskus võib seoses käesoleva artikli rakendamisega sõlmida Lääne-Euroopa Liiduga 30. juuniks 2011 lepingu või halduskokkuleppe, mille kiidab heaks lõikes 6 osutatud juhatus ja allkirjastab juhatuse esimees.

▼B

Artikkel 24

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 25

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas.









LISA

SÄTTED KOLMANDATE RIIKIDE OSALEMISE KOHTA EUROOPA SATELLIIDIKESKUSE TEGEVUSES

Artikkel 1

Eesmärk

Käesolevate sätetega nähakse ette kolmandate riikide osalemise ulatus keskuse tegevuses ja selle üksikasjalikud eeskirjad.

Artikkel 2

Ulatus

Ühismeetme artiklis 21 nimetatud kolmandatel riikidel on õigus:

— esitada riiklikke taotlusi kujutiste analüüsimiseks keskuses,

— esitada kandidaate, keda lähetada keskusse piiratud ajaks kujutiste analüüsijaks,

— omada juurdepääsu keskuse materjalidele vastavalt käesolevate sätete artiklile 5.

Artikkel 3

Taotlused

1. Kolmandad riigid võivad esitada kõrge esindajana tegutsevale peasekretärile taotlusi kujutiste analüüsimiseks keskuses vastavalt ühismeetme ►M1 ►C2 artikli 2 lõike 2 punktile ii ◄ ◄ .

2. Kui keskuse töövõime seda võimaldab, annab kõrge esindajana tegutsev peasekretär keskusele vastava korralduse vastavalt ühismeetme artiklile 4.

3. Kolmandad riigid peavad iga taotlusega koos esitama asjakohased lisaandmed ning maksma keskusele tasu vastavalt ühismeetme artikli 12 lõikele 4 ja keskuse finantseeskirjades kindlaksmääratud kulude katmise eeskirjadele. Kolmandad riigid teatavad, kas taotlused ja/või materjalid peaks muudele kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele kättesaadavaks tegema või mitte.

Artikkel 4

Kujutiste analüüsijate lähetamine

1. Kolmandad riigid võivad esitada keskusele kandidaate, keda lähetada keskusse piiratud ajaks kujutiste analüüsijaks, et nad tutvuksid keskuse tööga.

2. Kandidaatuure arutatakse vastavalt vabade töökohtade olemasolule.

3. Lähetus algab kuuekuulise perioodiga, mida võib keskuse direktori ettepaneku põhjal pikendada kõige rohkem kuue kuu võrra olenevalt keskuse võimalustest. Arvestatakse, et huvitatud kolmandate riikide kandidaatide ringlus oleks võimalikult lai.

4. Kandidaadid peavad olema kogenud kujutiste analüüsijad, kellel on vajalik kutsekvalifikatsioon digitaalkujutistega töötamiseks. Lähetatud eksperdid osalevad tavaliselt sellises keskuse tegevuses, kus kasutatakse ärilist laadi kujutisi.

5. Kolmandatest riikidest pärit kujutiste analüüsijad täidavad keskuse asjaomaseid julgeolekueeskirju ja sõlmivad keskusega konfidentsiaalsuse tagamise lepingu.

6. Kolmandad riigid maksavad lähetatud kujutiste analüüsijale palka ning katavad kõik muud lähetusega seotud kulud nagu toetused, sotsiaalkindlustusmaksud, sisseseadmis- ja reisikulud ning mis tahes lisakulud keskuse eelarves vastavalt lõikes 8 sätestatud üksikasjalikele eeskirjadele.

7. Kolmandatest riikidest lähetatud kujutiste analüüsijate keskuse tegevusega seotud lähetuskulud kaetakse keskuse eelarvest.

8. Lähetamist käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad kehtestab keskuse direktor.

Artikkel 5

Keskuse materjalide kättesaadavus

1. Kõrge esindajana tegutsev peasekretär teatab kolmandatele riikidele, kui ühismeetme artikli 2 kohaselt taotletud materjalid on tehtud kättesaadavaks nõukogu peasekretariaadis.

2. Taotlused ja materjalid, mis on koostatud vastavalt ühismeetme artikli 2 lõikele 1, tehakse kolmandatele riikidele kättesaadavaks juhul, kui kõrge esindajana tegutsev peasekretär peab seda vajalikuks Euroopa Liidu julgeoleku- ja kaitsepoliitika alaste dialoogide, konsultatsioonide ja koostöö jaoks.

3. Keskuse taotlused ja materjalid, mis on koostatud ühismeetme ►M1 ►C2 artikli 2 lõikele 2 ◄ ◄ kohaselt esitatud taotluste alusel, tehakse kolmandatele riikidele kättesaadavaks vastavalt taotluse esitaja otsusele.

Artikkel 6

Julgeolek

Suhtlemisel keskusega ja keskuse materjale puudutavates küsimustes peavad kolmandad riigid keskusega peetavas kirjavahetuses kinnitama, et nad kohaldavad nõukogu otsuses 2001/264/EÜ kindlaksmääratud julgeolekustandardeid ning võimalike salastatud andmete esitajate nõutavaid standardeid.

Artikkel 7

Nõuandekomitee

1. Luuakse nõuandekomitee, mille tegevust juhib keskuse direktor või tema esindaja ning mille koosseisu kuuluvad juhatuse liikmete esindajad ja nende kolmandate riikide esindajad, kes on käesolevad sätted heaks kiitnud. Nõuandekomitee võib kokku tulla erinevates koosseisudes.

2. Komitee tegeleb käesolevate sätete reguleerimisalasse kuuluvate ühist huvi pakkuvate küsimustega.

3. Esimees kutsub komitee kokku keskuses omal algatusel või vähemalt ühe kolmandiku liikmete taotlusel ning vähemalt kaks korda aastas.

Artikkel 8

Jõustumine

1. Käesolevad sätted jõustuvad iga kolmanda riigi suhtes selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kuule, mil kõrge esindajana tegutsev peasekretär sai kolmanda riigi pädevalt asutuselt teate käesolevates sätetes sisalduvate tingimuste heakskiitmise kohta.

2. Kolmas riik teatab kõrge esindajana tegutsevale peasekretärile vähemalt üks kuu ette oma otsusest käesolevatest sätetest enam mitte juhinduda.