1976L0308 — ET — 01.05.2004 — 007.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B ▼M4 NÕUKOGU DIREKTIIV, 15. märts 1976, vastastikuse abi kohta teatavate lõivude, tollimaksude, maksude ja muude meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel (76/308/EMÜ) ▼B (EÜT L 073, 19.3.1976, p.18)

Muudetud:





Muudetud:









▼B

▼M4

NÕUKOGU DIREKTIIV,

15. märts 1976,

vastastikuse abi kohta teatavate lõivude, tollimaksude, maksude ja muude meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel

(76/308/EMÜ)

▼B







EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100, võttes arvesse nõukogu 21. aprilli 1970. aasta määrust (EMÜ) nr 729/70 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta ( 1 ) (viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 2788/72 ( 2 )), eriti selle artikli 8 lõiget 3, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse assamblee arvamust ( 3 ), võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ( 4 ) ning arvestades, et: ning arvestades, et: käesoleval ajal ei saa liikmesriigi asutuste poolt koostatud dokumendil põhinevat nõuet sisse nõuda teises liikmesriigis; nõuete sissenõudmist reguleerivate siseriiklike õigusnormide kohaldatavus ainult oma riigi territooriumil takistab ühisturu rajamist ja toimimist; selles olukorras ei saa ühenduse eeskirju eelkõige ühises põllumajanduspoliitikas täiel määral ja õiglaselt kohaldada ning see soodustab pettusi; sellepärast tuleb vastu võtta ühised eeskirjad vastastikuse abi kohta nõuete sissenõudmisel; need eeskirjad peavad kehtima nii Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi osalise või täieliku rahastamise süsteemi kuuluvatest meetmetest tulenevate nõuete kui ka põllumajandusmaksude ja tollimaksude sissenõudmisel 21. aprilli 1970. aasta otsuse 70/243/ESTÜ, EMÜ, Euratom (liikmesriikide osamaksete asendamise kohta ühenduste omavahenditega ( 5 ) artikli 2 ja ühinemisakti artikli 128 tähenduses; need eeskirjad peavad kehtima ka nõuetega kaasnevate intresside ja kulude sissenõudmisel; vastastikune abi peab seisnema selles, et asutus, kellelt abi taotletakse, esitab abi taotlevale asutusele informatsiooni, mida abi taotleval asutusel on vaja tema asukohaliikmesriigis tekkinud nõuete sissenõudmiseks ja võlgniku teavitamiseks kõigist kõnesolevast liikmesriigist pärinevate nõuetega seotud juriidilistest dokumentidest ning nõuab abi taotleva asutuse taotluse korral sisse selle asukohariigist pärinevad nõuded; asutus, kellelt abi taotletakse, peab andma eespool kirjeldatud abi vastavalt õigusnormidele, mis reguleerivad kõnesolevat valdkonda tema asukohaliikmesriigis; tuleb sätestada abitaotluste koostamise tingimused abi taotlevale asutusele ning piiritleda need asjaolud, mille korral asutus, kellelt abi taotletakse, võib selle rahuldamata jätta; kui asutusel, kellelt abi taotletakse, tuleb nõude sissenõudmisel tegutseda abi taotleva asutuse nimel, peab ta saama oma asukohariigis kehtivate seaduste alusel ja kokkuleppel abi taotleva asutusega anda võlgnikule makseaega või lubada tal maksta osade kaupa; sellistest makseviisidest saadud intressid tuleb üle kanda abi taotleva asutuse asukohaliikmesriigile; abi taotleva asutuse põhjendatud taotluse korral peab asutus, kellelt abi taotletakse, suutma rakendada oma asukohaliikmesriigis kehtivate sätete raames ettevaatusabinõusid, et tagada taotlejaliikmesriigis tekkinud nõuete sissenõudmine; sellistele nõuetele ei tohi siiski anda eelisõigusi selles liikmesriigis, kus asub asutus, kellelt abi taotletakse; on võimalik, et sissenõudmismenetluse ajal võib asjaomane isik selle asutuse asukohaliikmesriigis, kellelt abi taotletakse, vaidlustada nõude või selle täitmisele pööramist lubava juriidilise dokumendi, mis on välja antud abi taotleva asutuse asukohaliikmesriigis; selleks puhuks tuleb ette näha, et asjaomane isik peab nõude vaidlustamiseks pöörduma abi taotleva asutuse asukohaliikmesriigi pädeva organi poole ja et asutus, kellelt abi taotletakse, peab juba alustatud täitemenetluse peatama, kuni eespool nimetatud organ teeb selles küsimuses otsuse; tuleb ette näha, et sissenõudmisel osutatava vastastikuse abi käigus edastatavaid dokumente ja informatsiooni ei tohi kasutada teistel eesmärkidel; käesolev direktiiv ei tohi piirata liikmesriikide vastastikust abi kahe- või mitmepoolsete lepingute või kokkulepete alusel; tuleb tagada vastastikuse abi tõrgeteta toimimine ja kehtestada ühenduses kord, mille alusel saab kindla tähtaja jooksul vastu võtta selle abi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad; tuleb luua komitee, mis korraldab kõnesolevas valdkonnas liikmesriikide ja komisjoni vahel tihedat ja tõhusat koostööd, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:







Artikkel 1

Käesoleva direktiiviga nähakse ette eeskirjad, mis lülitatakse liikmesriikide õigusnormidesse, et tagada artiklis 2 nimetatud ja teises liikmesriigis tekkinud nõuete sissenõudmine kõigis liikmesriikides.

▼M4

Artikkel 2

Käesolevat direktiivi kohaldatakse kõigi nõuete suhtes, mis on seotud:

a) toetuste, sekkumise ja teiste meetmetega, mis kuuluvad Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) täieliku või osalise rahastamise süsteemi, sealhulgas nende meetmetega seonduvalt sissenõutavad summad;

b) maksude ja tollimaksudega, mis on ette nähtud suhkruturu ühise korralduse alusel;

c) impordimaksudega;

d) ekspordimaksudega;

e) käibemaksuga;

f) aktsiisiga järgmistelt toodetelt: — tubakatooted, — alkohol ja alkohoolsed joogid, — mineraalõlid;

g) tulu- ja kapitalimaksudega;

h) kindlustusmaksetelt tasutavate maksudega;

i) punktides a–h nimetatud nõuetega kaasnevate intresside, halduskaristuste ja -trahvidega ning kuludega, välja arvatud kõik kriminaalõiguslikud karistused, mis on määratud taotluse saanud asutuste asukohaliikmesriikide kehtivate õigusaktidega.

▼B

Artikkel 3

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

— abi taotlev asutus — liikmesriigi pädev asutus, kes esitab artiklis 2 nimetatud nõudega seotud abitaotluse;

— asutus, kellelt abi taotletakse — liikmesriigi pädev asutus, kellele abitaotlus esitatakse;

▼M4

— impordimaksud — tollimaksud ja importimisel tasutavad samaväärse toimega maksud ning impordimaksud, mis on ette nähtud ühise põllumajanduspoliitika või sellise erikorra raames, mida kohaldatakse teatavate põllumajandussaaduste töötlemisel saadud kaupade suhtes;

— ekspordimaksud — tollimaksud ja eksportimisel tasutavad samaväärse toimega maksud ning ekspordimaksud, mis on ette nähtud ühise põllumajanduspoliitika või sellise erikorra raames, mida kohaldatakse teatavate põllumajandussaaduste töötlemisel saadud kaupade suhtes;

— tulu- ja kapitalimaksud — direktiivi 77/799/EMÜ ( 6 ) artikli 1 lõikes 3 loetletud maksud, mida tuleb tõlgendada kooskõlas kõnealuse direktiivi artikli 1 lõikega 4;

— kindlustusmaksetelt tasutavad maksud: —



Austrias: i) Versicherungssteuer ii) Feuerschutzsteuer Belgias: i) Taxe annuelle sur les contrats d'assurance ii) Jaarlijkse taks op de verzekeringscontracten Saksamaal: i) Versicherungssteurer ii) Feuerschutzsteuer Taanis: i) Afgift af lystfartøjsforsikringer ii) Afgift af ansvarsforsikringer for motorkøretøjer m.v. iii) Stempelafgift af forsikringspræmier Hispaanias: Impuesto sobre la prima de seguros Kreekas: i) Φόρος κύκλου εργασιών (Φ.Κ.Ε) ii) Τέλη Χαρτοσήμου Prantsusmaal: Taxe sur les conventions d'assurances Soomes: i) Eräistä vakuutusmaksuista suoritettava vero/skatt på vissa försäkringspremier ii) Palosuojelumaksu/brandskyddsavgift Itaalias: Imposte sulle assicurazioni private ed i contratti vitalizi di cui alla legge 29.10.1967 No 1216 Iirimaal: Levy on insurance premiums Luksemburgis: i) Impôt sur les assurances ii) Impôt dans l'intérêt du service d'incendie Madalmaades: Assurantiebelasting Portugalis: Imposto de selo sobre os prémios de seguros Rootsis: ei ole Ühendkuningriigis: Insurance Premium Tax (IPT). ▼A4 Maltal: Taxxa fuq Dokumenti u Trasferimenti Sloveenias: i) davek od prometa zavarovalnih poslov ii) požarna taksa. ▼M4 — Käesolevat direktiivi kohaldatakse ka nende identsete või analoogsete maksudega seotud nõuete suhtes, mis täiendavad või asendavad kuuendas taandes nimetatud kindlustusmaksetelt tasutavaid makse. Liikmesriikide pädevad asutused edastavad üksteisele ja komisjonile selliste maksude täitmisele pööramise kuupäevad.

▼B

Artikkel 4

1. Abi taotleva asutuse taotluse korral esitab asutus, kellelt abi taotletakse, kogu informatsiooni, mida abi taotlev asutus nõude sissenõudmiseks vajab.

Selle informatsiooni saamiseks kasutab asutus, kellelt abi taotletakse, volitusi, mis on talle antud tema asukohaliikmesriigis tekkinud samalaadsete nõuete suhtes kohaldatavate õigusnormidega.

2. Informatsioonitaotluses tuleb esitada selle isiku ►M4 nimi, aadress ja muu identifitseerimiseks vajalik asjakohane teave, millele taotluse esitanud asutusel tavaliselt juurdepääs on ◄ , keda informatsioon puudutab, ning selle nõude laad ja suurus, millega seoses taotlus esitatakse.

3. Asutus, kellelt abi taotletakse, ei ole kohustatud esitama informatsiooni:

a) mida tal ei oleks võimalik saada oma asukohaliikmesriigis tekkinud samalaadsete nõuete sissenõudmiseks;

b) mis avalikustaks äri-, tootmis- või ametisaladusi;

c) mille avalikustamine ohustaks riigi julgeolekut või kahjustaks selle avalikku korda.

4. Asutus, kellelt abi taotletakse, teatab abi taotlevale asutusele informatsiooni andmisest keeldumise põhjustest.

Artikkel 5

1. Asutus, kellelt abi taotletakse, teatab abi taotleva asutuse palvel kooskõlas oma asukohaliikmesriigis samalaadsete dokumentide ja otsuste teatamist reguleerivate seadustega adressaadile kõigist juriidilistest dokumentidest ja otsustest, sealhulgas kohtudokumentidest ja -otsustest, mis pärinevad abi taotleva asutuse asukohaliikmesriigist ning on seotud nõude ja/või selle sissenõudmisega.

2. Teavitamispalves tuleb esitada adressaadi ►M4 nimi, aadress ja muu identifitseerimiseks vajalik asjakohane teave, millele taotluse esitanud asutusel tavaliselt juurdepääs on ◄ , teatatava juriidilise dokumendi või otsuse laad ja teema ning vajaduse korral ka võlgniku ►M4 nimi, aadress ja muu identifitseerimiseks vajalik asjakohane teave, millele taotluse esitanud asutusel tavaliselt juurdepääs on ◄ ning nõue, mida juriidiline dokument või otsus puudutab, samuti muu asjassepuutuv informatsioon.

3. Asutus, kellelt abi taotletakse, informeerib kohe abi taotlevat asutust teavitamispalve järel alustatud tegevusest ning eelkõige juriidilise dokumendi või otsuse adressaadile edastamise kuupäevast.

Artikkel 6

1. Asutus, kellelt abi taotletakse, nõuab abi taotleva asutuse taotluse korral kooskõlas oma asukohariigis samalaadsete nõuete suhtes kohaldatavate õigusnormidega sisse nõuded, mille kohta on olemas nende täitmisele pööramist lubav juriidiline dokument.

2. Sel eesmärgil tuleb kõiki nõudeid, mille kohta on esitatud sissenõudmistaotlus, käsitleda selle liikmesriigi nõuetena, kus asub asutus, kellelt abi taotletakse; välja arvatud juhul, kui kohaldatakse artiklit 12.

▼M4

Artikkel 7

1. Nõude sissenõudmistaotlusele, mille taotluse esitanud asutus esitab asutusele, kellelt abi taotletakse, tuleb lisada taotluse esitanud asutuse asukohaliikmesriigis välja antud vastava nõude täitmisele pööramist lubav ametlik dokument või selle kinnitatud koopia ning vajaduse korral ka muude sissenõudmiseks vajalike dokumentide originaal või kinnitatud koopia.

2. Taotluse esitanud asutus võib esitada sissenõudmistaotluse ainult juhul, kui:

a) nõuet ja/või selle täitmisele pööramist lubavat juriidilist dokumenti ei ole tema asukohaliikmesriigis vaidlustatud, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse artikli 12 lõike 2 teist lõiku;

b) ta on oma asukohaliikmesriigis kohaldanud asjakohast sissenõudmismenetlust, mis on lubatav lõikes 1 nimetatud juriidilise dokumendi alusel, ja nõuet ei ole võetud meetmete tulemusel täielikult tasutud.

3. Sissenõudmistaotlusel tuleb märkida:

a) nimi, aadress ja muu asjaomase isiku ja/või tema varasid hoidva kolmanda isiku identifitseerimisega seotud asjakohane teave;

b) nimi, aadress ja muu taotluse esitanud isiku identifitseerimisega seotud asjakohane teave;

c) viide juriidilise dokumendile, mis lubab nõude täitmisele pööramist ja mis on välja antud taotluse esitanud asutuse asukohaliikmesriigis;

d) nõude laad ja suurus, sealhulgas peanõue, intress ja muud karistusmaksed, trahvid ja kulud, mis on esitatud kummagi asutuse asukohaliikmesriigi vääringus;

e) kuupäev, kui taotluse esitanud asutus ja/või taotluse saanud asutus juriidilise dokumendi adressaadile teatavaks tegi;

f) kuupäev, millest alates, ja ajavahemik, mille jooksul on täitmisele pööramine taotluse esitanud asutuse asukohaliikmesriigis kehtivate õigusaktide kohaselt võimalik;

g) muu asjakohane teave.

4. Sissenõudmistaotlus sisaldab ka taotluse esitanud asutuse deklaratsiooni, milles kinnitatakse, et lõikes 2 sätestatud tingimused on täidetud.

5. Taotluse esitanud asutus edastab taotluse saanud asutusele viivitamata kogu asjakohase teabe, mille ta on saanud sissenõudmistaotluse põhjuste kohta.

Artikkel 8

1. Nõude täitmisele pööramist lubavat juriidilist dokumenti tunnustatakse otseselt ja seda käsitatakse automaatselt kui juriidilist dokumenti, mis lubab taotluse saanud asutuse asukohaliikmesriigi nõude täitmisele pööramist.

2. Esimesest lõikest olenemata tuleb nõude täitmisele pööramist lubav juriidiline dokument vajaduse korral ja kooskõlas taotluse saanud asutuse asukohaliikmesriigis kehtivate seadustega vastu võtta ja kinnitada dokumendina, mis lubab nõude täitmisele pööramist kõnesoleva liikmesriigi territooriumil, ning sellise dokumendiga asendada või täiendada.

Liikmesriigid püüavad vastuvõtmise, kinnitamise, täiendamise või asendamisega seotud vorminõuded täita kolme kuu jooksul alates sissenõudmistaotluse saamisest, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse kolmandat lõiku. Kui täitmisele pööramist lubav juriidiline dokument on nõuekohaselt koostatud, ei või kõnealuste vorminõuete täitmisest keelduda. Taotluse saanud asutus teavitab taotluse esitanud asutust kolmekuulise tähtaja ületamise põhjustest.

Kui nende vorminõuete täitmine põhjustab nõude ja/või taotluse esitanud asutuse poolt väljastatud nõude täitmisele pööramist lubava juriidilise dokumendi vaidlustamise, kohaldatakse artiklit 12.

Artikkel 9

1. Nõuded nõutakse sisse taotluse saanud asutuse asukohaliikmesriigi vääringus. Taotluse saanud asutuse poolt sissenõutud nõude kogusumma kannab taotluse saanud asutus üle taotluse esitanud asutusele.

2. Taotluse saanud asutus võib vastavalt oma asukohaliikmesriigis kehtivatele õigusnormidele ja pärast konsulteerimist taotluse esitanud asutusega anda võlgnikule makseaega või lubada tal maksta osade kaupa. Taotluse saanud asutuse poolt antud lisamakseaja eest nõutud intressid tuleb üle kanda ka taotluse esitanud asutuse asukohaliikmesriigile.

Alates kuupäevast, kui nõude sissenõudmise täitmisele pööramist võimaldav juriidiline dokument on otseselt tunnustatud või vastu võetud, kinnitatud, täiendatud või asendatud kooskõlas artikliga 8, nõutakse hilinenud maksete eest intressi taotluse saanud asutuse asukohaliikmesriigis kehtivate õigusnormide kohaselt ja need kantakse samuti üle taotluse esitanud asutuse asukohaliikmesriigile.

Artikkel 10

Artikli 6 lõikest 2 olenemata ei pruugi sissenõutavate nõuete suhtes tingimata kohaldada neid eeliseid, mida antakse samalaadsetele nõuetele, mis tekivad taotluse saanud asutuse asukohaliikmesriigis.

▼B

Artikkel 11

Asutus, kellelt abi taotletakse, informeerib kohe abi taotlevat asutust sissenõudmistaotluse järel alustatud tegevusest.

Artikkel 12

1. Kui sissenõudmismenetluse ajal vaidlustab huvitatud isik nõude ja/või selle täitmisele pööramist lubava juriidilise dokumendi, mis on välja antud abi taotleva asutuse asukohaliikmesriigis, peab nimetatud isik pöörduma abi taotleva asutuse asukohaliikmesriigi pädeva organi poole vastavalt selles liikmesriigis kehtivatele seadustele. Abi taotlev asutus peab sellest teatama asutusele, kellelt abi taotletakse. Kõnesolevast pöördumisest võib asutusele, kellelt abi taotletakse, teatada ka asjaomane isik.

2. Niipea kui asutus, kellelt abi taotletakse, on abi taotlevalt asutuselt või huvitatud isikult saanud lõikes 1 nimetatud teate, peatab ta täitemenetluse kuni selles valdkonnas pädeva organi otsuseni ►M4 , kui taotluse esitanud asutus kooskõlas teise lõiguga teisiti ei nõua ◄ . Asutus, kellelt abi taotletakse, võib vajaduse korral ja lähtuvalt sellest, milline tegevus on tema asukohaliikmesriigi õigusnormidega lubatud samalaadsete nõuete puhul, rakendada nõude sissenõudmist tagavaid ettevaatusabinõusid, ilma et see piiraks artikli 13 kohaldamist.

▼M4

Lõike 2 esimesest lõigust olenemata võib taotluse esitanud asutus kooskõlas oma asukohaliikmesriigis kehtivate õigusnormidega nõuda, et taotluse esitanud asutus nõuaks vaidlustatud nõude sisse, kui taotluse saanud asutuse liikmesriigis kehtivad õigusnormid seda lubavad. Kui vaidlustamise tulemus on võlgnikule soodne, vastutab taotluse esitanud asutus sissenõutud summade tagasimaksmise ja vajaduse korral kooskõlas taotluse saanud asutuse asukohaliikmesriigis kehtivate õigusaktide kohaselt tasumisele kuuluva hüvitise maksmise eest.

▼B

3. Liikmesriigis, kus asub asutus, kellelt abi taotletakse, võetud täitemeetmete vaidlustamisel tuleb pöörduda selle liikmesriigi pädeva organi poole vastavalt seal kehtivatele õigusnormidele.

4. Kui pädev organ, kelle poole pöördutakse vastavalt lõikele 1, on kohtuorgan ning see organ teeb abi taotlevale asutusele soodsa otsuse, mis võimaldab abi taotleva asutuse asukohaliikmesriigis nõude sisse nõuda, käsitatakse seda otsust “nõude täitmisele pööramist lubava juriidilise dokumendina” artiklite 6, 7 ja 8 tähenduses ning lähtutakse sellest nõude sissenõudmisel.

Artikkel 13

Abi taotleva asutuse põhjendatud taotluse korral rakendab asutus, kellelt abi taotletakse, vastavalt oma asukohaliikmesriigi kehtivatele õigusnormidele ettevaatusabinõusid, et tagada nõude sissenõudmine.

Esimese lõigu sätete jõustamiseks kohaldatakse artiklit 6, artikli 7 lõikeid 1, 3 ja 5 ning artikleid 8, 11, 12 ja 14 mutatis mutandis.

Artikkel 14

▼M4

Taotluse saanud asutus ei ole kohustatud:

a) andma artiklites 6-13 sätestatud abi, kui nõude sissenõudmine põhjustaks võlgniku seisundi tõttu tõsiseid majanduslikke või sotsiaalseid raskusi selle asutuse asukohaliikmesriigis, juhul kui taotluse saanud liikmesriigis kehtivad õigusnormid võimaldavad selliseid meetmeid võtta samalaadsete siseriiklike nõuete puhul;

b) anda artiklites 4-13 sätestatud abi, kui vastavalt artiklile 4, 5 või 6 esitatud esmase taotluse nõuded on seotud rohkem kui viis aastat vanade nõuetega, alates ajast, kui kooskõlas taotluse esitanud asutuse asukohaliikmesriigis kehtivate õigusnormidega koostati sissenõudmist lubav juriidiline dokument, kuni taotluse esitamise kuupäevani. Juhul, kui nõue või juriidiline dokument vaidlustatakse, loetakse kõnealust ajavahemikku alates ajast, kui taotluse esitanud riik teeb kindlaks, et nõuet või sissenõudmist lubavat täitmisele pööramise korraldust ei või enam vaidlustada.

▼B

Asutus, kellelt abi taotletakse, teatab abi taotlevale asutusele abitaotluse tagasilükkamise põhjustest. Tagasilükkamise põhjused tuleb esitada ka komisjonile.

Artikkel 15

1. Aegumistähtaega puudutavaid küsimusi reguleerivad ainuüksi abi taotleva asutuse asukohaliikmesriigis kehtivad seadused.

2. Kui asutuse poolt, kellelt abi taotletakse, vastavalt abitaotlusele nõude sissenõudmiseks võetud meetmeid oleks võtnud abi taotlev asutus ja need oleksid põhjustanud aegumistähtaja peatumise või katkemise kooskõlas nimetatud asutuse asukohaliikmesriigi kehtivate seadustega, käsitatakse kõnesolevaid meetmeid nende mõju seisukohalt nimetatud liikmesriigis võetud meetmetena.

Artikkel 16

Asutus, kellelt abi taotletakse, võib talle käesoleva direktiivi kohaselt saadetud dokumente ja informatsiooni edasi anda ainult:

a) abitaotluses nimetatud isikule;

b) nõuete sissenõudmise eest vastutavatele isikutele ja asutustele ainult selle ülesande täitmiseks;

c) kohtuorganitele, kes käsitlevad nõuete sissenõudmisega seotud küsimusi.

Artikkel 17

Abitaotlustele ja ►M4 täitmisele pööramist lubavatele ja muudele asjakohastele dokumentidele ◄ tuleb lisada tõlge selle liikmesriigi ametlikus keeles või ühes ametlikus keeles, kus asub asutus, kellelt abi taotletakse, ilma et see piiraks nimetatud asutuse õigust tõlkest loobuda.

▼M4

Artikkel 18

1. Taotluse saanud asutus nõuab asjaomaselt isikult sisse ja säilitab kõik sissenõudmisega seoses tekkinud kulud kooskõlas õigusnormidega, mida asutuse asukohaliikmesriigis kohaldatakse samalaadsete nõuete suhtes.

2. Liikmesriigid loobuvad vastastikku kõigist nõuetest käesoleva direktiivi kohaselt antava vastastikuse abiga seotud kulutuste tagasimaksmiseks.

3. Kui sissenõudmine põhjustab erilisi probleeme, on seotud väga suurte summadega või organiseeritud kuritegevuse vastase võitlusega, võivad taotleja ja taotluse saanud asutused kokku leppida kõnealust juhtumit käsitlevas tagasimaksmiskorras.

4. Taotluse esitanud asutuse asukohaliikmesriik on taotluse saanud asutuse asukohaliikmesriigi ees vastutav põhjendamatuks osutunud toimingutest tulenevate kulutuste ja kadude eest, kui toimingute põhjendamatus oli seotud nõude alusega või taotluse esitanud asutuse poolt väljastatud dokumendi kehtivusega.

▼B

Artikkel 19

Liikmesriigid peavad üksteisele esitama loetelu asutustest, kellel on õigus abitaotlusi koostada või vastu võtta.

▼M4

Artikkel 20

1. Komisjoni abistab sissenõudmise komitee (edaspidi “komitee”), mis koosneb liikmesriikide esindajatest ja mille eesistujaks on komisjoni esindaja.

2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.

3. Komitee võtab vastu oma töökorra.

▼B

Artikkel 21

Komitee vaatab läbi kõik käesoleva direktiivi kohaldamisega seotud küsimused, mille eesistuja on talle suunanud omal algatusel või liikmesriigi esindaja taotluse korral.

▼M4

Artikkel 22

Üksikasjalikud eeskirjad selleks, et rakendada artikli 4 lõikeid 2 ja 4, artikli 5 lõikeid 2 ja 3, artikleid 7, 8, 9 ja 11, artikli 12 lõikeid 1 ja 2, artiklit 14, artikli 18 lõiget 3 ja artiklit 25 ning määrata kindlaks vahendid, mille abil asutused omavahel teavet vahetavad, eeskirjad sissenõutud summade ümberarvestamise ja ülekandmise kohta ning abitaotluse esitamist õigustava minimaalse nõudesumma määramise kohta võetakse vastu artikli 20 lõikes 2 sätestatud korras.

▼B

Artikkel 23

Käesoleva direktiivi sätetega ei takistata ulatuslikumat vastastikust abi, mida liikmesriigid annavad või hakkavad üksteisele andma lepingute ja kokkulepete alusel, kaasa arvatud kokkulepped kohtudokumentidest ja muudest juriidilistest dokumentidest teatamise kohta.

Artikkel 24

Liikmesriigid peavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud meetmed jõustama hiljemalt 1. jaanuariks 1978.

Artikkel 25

Liikmesriigid teatavad komisjonile käesoleva direktiivi rakendamiseks vastu võetud meetmetest. Komisjon teatab nendest teistele liikmesriikidele.

▼M4

Kõik liikmesriigid teatavad igal aastal komisjonile aasta jooksul saadetud ja saadud teabe-, teavitamis- ja sissenõudmistaotluste arvu, nendega seotud nõuete summad ja sissenõutud summad. Komisjon annab Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga kahe aasta järel aru kõnealuse korra kasutamise ja saavutatud tulemuste üle.

▼B

Artikkel 26

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.