02016R0799 — ET — 26.05.2016 — 000.002

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/799, 18. märts 2016, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 165/2014, millega sätestatakse sõidumeerikute ja nende komponentide konstruktsiooni, katsetamise, paigaldamise, kasutamise ja parandamise nõuded (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 139 26.5.2016, lk 1)





Parandatud:









▼B

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/799,

18. märts 2016,

millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 165/2014, millega sätestatakse sõidumeerikute ja nende komponentide konstruktsiooni, katsetamise, paigaldamise, kasutamise ja parandamise nõuded

(EMPs kohaldatav tekst)







Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

1. Käesoleva määrusega nähakse ette sätted, mis on vajalikud sõidumeerikut käsitlevate selliste nõuete ühetaoliseks kohaldamiseks, mis hõlmavad järgmisi aspekte:

a) sõiduki asukoha salvestamine sõidukijuhi igapäevase tööaja konkreetsetel hetkedel;

b) aruka sõidumeerikuga seotud võimaliku manipuleerimise või väärkasutuse varajane avastamine kaugside teel;

c) liides intelligentsete transpordisüsteemidega;

d) sõidumeerikut käsitleva tüübikinnitusmenetlusega seotud haldus- ja tehnilised nõuded, mis muu hulgas hõlmavad turvamehhanisme.

2. Aruka sõidumeeriku ja selle komponentide konstruktsiooni, katsetamise, paigaldamise, kontrollimise, kasutamise ja parandamise puhul järgitakse käesoleva määruse IC lisas sätestatud tehnilisi nõudeid.

3. Muu sõidumeeriku kui aruka sõidumeeriku konstruktsiooni, katsetamise, paigaldamise, kontrollimise, kasutamise ja parandamise puhul järgitakse jätkuvalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 3821/85 ( 1 ) I või IB lisa asjaomaseid nõudeid.

4. Vastavalt nõukogu direktiivi 96/53/EÜ artiklile 10d edastab varajase avastamise kaugsideseade pettuste varajase tuvastamise võimaldamiseks ka sõidukisisese kaalumissüsteemi abil saadud massiandmed.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EL) nr 165/2014 artiklis 2 sätestatud mõisteid.

Peale selle kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) digitaalne sõidumeerik või esimese põlvkonna sõidumeerik – digitaalne sõidumeerik, mis ei ole arukas sõidumeerik;

2) GNSSi välisseade – mitmeosalise sõidukiseadme osa, mis sisaldab GNSSi vastuvõtjat ja muid komponente, mis on vajalikud sõidukiseadme muusse osasse edastatavate asukohaandmete kaitsmiseks;

3) teatmik – täielik elektrooniline või paberkandjal toimik, mis sisaldab kõiki andmeid, mille tootja või tema esindaja on esitanud tüübikinnitusasutusele sõidumeeriku või selle komponendi tüübikinnituse saamiseks ning mis sisaldab määruse (EL) nr 165/2014 artikli 12 lõikes 3 nimetatud sertifikaate ja käesoleva määruse IC lisas määratletud katsete tulemusi, samuti jooniseid, fotosid ja muid asjakohaseid dokumente;

4) teabepakett – elektrooniline või paberkandjal teatmik, millele tüübikinnitusasutus on oma ülesannete täitmise käigus lisanud mis tahes muid dokumente, sealhulgas tüübikinnitusmenetluse lõppedes antava EÜ tüübikinnitustunnistuse sõidumeeriku või selle komponendi kohta;

5) teabepaketi sisukord – dokument, mis sisaldab teabepaketi sisu nummerdatud loetelu kõikide selle paketi asjakohaste osade kohta; nimetatud dokumendis tuuakse eraldi välja EÜ tüübikinnitusmenetluse järjestikused etapid, sealhulgas teabepaketi võimaliku muutmise ja ajakohastamise kuupäevad;

6) varajase avastamise kaugsideseade – sõidukiseadme osa, mida kasutatakse sihtotstarbeliseks teeäärseks kontrollimiseks;

7) arukas sõidumeerik või teise põlvkonna sõidumeerik – digitaalne sõidumeerik, mis vastab määruse (EL) nr 165/2014 artiklite 8, 9 ja 10 ning käesoleva määruse IC lisa sätetele;

8) sõidumeeriku komponent või komponent – üks järgmistest elementidest: sõidukiseade, liikumisandur, sõidumeerikukaart, salvestusleht, GNSSi välisseade ja varajase avastamise kaugsideseade;

9) tüübikinnitusasutus – liikmesriigi asutus, kes on pädev viima läbi sõidumeerikut või selle komponenti käsitleva tüübikinnitusmenetluse, andma loa, andma välja tüübikinnitustunnistuse ja vajaduse korral selle tühistama, toimima teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutuste kontaktpunktina ning tagama, et tootjad täidavad oma kohustusi seoses käesoleva määruse nõuete järgimisega.

Artikkel 3

Asukohapõhised teenused

1. Tootjad tagavad aruka sõidumeeriku ühilduvuse Galileo süsteemi ja Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemi (EGNOS) positsioneerimisteenustega.

2. Tootjad võivad lisaks lõikes 1 nimetatud süsteemidele tagada ühilduvuse ka muude satelliitnavigatsioonisüsteemidega.

Artikkel 4

Sõidumeerikut või selle komponenti käsitlev tüübikinnitusmenetlus

1. Tootja või tema esindaja esitab sõidumeerikut, selle komponenti või komponentide rühma käsitleva tüübikinnitustaotluse liikmesriigi määratud tüübikinnitusasutusele. Taotlus koosneb teatmikust, mis sisaldab teavet kõikide asjaomaste komponentide kohta, sealhulgas vajaduse korral muude sõidumeeriku koosseisu kuuluvate komponentide tüübikinnitustunnistusi, samuti kõiki muid asjakohaseid dokumente.

2. Liikmesriik annab tüübikinnituse iga sõidumeeriku, selle komponendi või komponentide rühma puhul, mis vastab artikli 1 lõikes 2 või lõikes 3 osutatud haldus- ja tehnilistele nõuetele. Sellisel juhul väljastab tüübikinnitusasutus taotlejale tüübikinnitustunnistuse, mis vastab käesoleva määruse II lisas sätestatud näidisele.

3. Tüübikinnitusasutus võib tootjalt või tema esindajalt nõuda lisateabe esitamist.

4. Tootja või tema esindaja teeb tüübikinnitusasutusele ja määruse (EL) nr 165/2014 artikli 12 lõikes 3 nimetatud sertifikaatide väljaandmise eest vastutavatele üksustele kättesaadavaks tüübikinnitusmenetluse rahuldavaks läbiviimiseks vajaliku arvu sõidumeerikuid või sõidumeeriku komponente.

5. Kui tootja või tema esindaja taotleb sõidumeeriku konkreetse komponendi või komponentide rühma tüübikinnitust, esitab ta tüübikinnitusasutusele sõidumeeriku muud komponendid, mille kohta on juba antud tüübikinnitus, samuti muud sõidumeeriku komplekteerimiseks vajalikud osad, et võimaldada tüübikinnitusasutusel viia läbi vajalikke katseid.

Artikkel 5

Tüübikinnituse muutmine

1. Tootja või tema esindaja teavitab algse tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutust viivitamata kõikidest muudatustest sõidumeeriku tarkvaras või riistvaras või selle tootmisel kasutatud materjalide omadustes, mis on esitatud teabepaketis, ning esitab taotluse tüübikinnituse muutmiseks.

2. Tüübikinnitusasutus võib vastavalt muudatuse olemusele kehtivat tüübikinnitust muuta või laiendada või anda välja uue tüübikinnituse.

Tüübikinnitust muudetakse juhul, kui muudatus sõidumeeriku tarkvaras või riistvaras või selle tootmisel kasutatud materjalide omadustes on tüübikinnitusasutuse hinnangul väike. Sellisel juhul väljastab tüübikinnitusasutus teabepaketi muudetud dokumendid, milles on esitatud tehtud muudatuse sisu ja heakskiitmise kuupäev. Selle nõude täitmiseks piisab teabepaketi ajakohastatud konsolideeritud versioonist, millele on lisatud tehtud muudatuse üksikasjalik kirjeldus.

Tüübikinnitust laiendatakse juhul, kui muudatus sõidumeeriku tarkvaras või riistvaras või selle tootmisel kasutatud materjalide omadustes on tüübikinnitusasutuse hinnangul ulatuslik. Sellisel juhul võib tüübikinnitusasutus nõuda uute katsete tegemist ja teavitada sellest tootjat või tema esindajat. Kui kõnealuste katsete tulemused on rahuldavad, annab tüübikinnitusasutus välja muudetud tüübikinnitustunnistuse, mis sisaldab heakskiidetud laiendusele viitavat numbrit. Tüübikinnitustunnistuses esitatakse laienduse põhjendus ja heakskiitmise kuupäev.

3. Teabepaketi sisukorras esitatakse tüübikinnituse viimase laiendamise või muutmise või selle ajakohastatud versiooni viimase konsolideerimise kuupäev.

4. Uus tüübikinnitus on vajalik juhul, kui tüübikinnitusega sõidumeeriku või selle komponendi puhul taotletava muudatuse tõttu tuleb välja anda uus turvasertifikaat või koostalitlusvõime sertifikaat.

Artikkel 6

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 2. märtsist 2016.

Lisasid kohaldatakse alates 2. märtsist 2019, välja arvatud 16. liide, mida kohaldatakse alates 2. märtsist 2016.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









IC LISA

Konstruktsiooni-, katsetus-, paigaldus- ja kontrollinõuded

SISSEJUHATUS 1. MÕISTED 2. SÕIDUMEERIKU ÜLDOMADUSED JA FUNKTSIOONID 2.1. Üldomadused 2.2. Funktsioonid 2.3. Kasutusrežiimid 2.4. Turvalisus 3. SÕIDUMEERIKU KONSTRUKTSIOONI- JA FUNKTSIONAALSED NÕUDED 3.1. Kaartide sisestamise ja väljavõtmise seire 3.2. Kiiruse, asukoha ja vahemaa mõõtmine 3.2.1. Läbitud vahemaa mõõtmine 3.2.2. Kiiruse mõõtmine 3.2.3. Asukoha mõõtmine 3.3. Aja mõõtmine 3.4. Juhi tegevuse seire 3.5. Juhtimisstaatuse seire 3.6. Juhtide sissekanded 3.6.1. Sissekanne tööpäeva algus- ja/või lõppkoha kohta 3.6.2. Käsitsi tehtavad sissekanded juhi tegevuse kohta ja juhi nõusolek ITSiga liidestamiseks 3.6.3. Eritingimuste sisestamine 3.7. Ettevõttelukkude haldamine 3.8. Kontrollitegevuse seire 3.9. Sündmuste ja/või vigade avastamine 3.9.1. Sündmus „kehtetu kaardi sisestamine“ 3.9.2. Sündmus „kaardikonflikt“ 3.9.3. Sündmus „aja kattumine“ 3.9.4. Sündmus „vajaliku kaardita juhtimine“ 3.9.5. Sündmus „kaardi sisestamine juhtimise ajal“ 3.9.6. Sündmus „viimane kaardiseanss nõuetekohaselt sulgemata“ 3.9.7. Sündmus „kiiruse ületamine“ 3.9.8. Sündmus „voolukatkestus“ 3.9.9. Sündmus „kaugsideseadmega side pidamise viga“ 3.9.10. Sündmus „asukohateabe mittelaekumine GNSSi vastuvõtjast“ 3.9.11. Sündmus „GNSSi välisseadmega side pidamise viga“ 3.9.12. Sündmus „liikumisandmete viga“ 3.9.13. Sündmus „vastuolu sõiduki liikumisandmetes“ 3.9.14. Sündmus „turvalisuse rikkumise katse“ 3.9.15. Sündmus „ajakonflikt“ 3.9.16. Viga „kaart“ 3.9.17. Viga „sõidumeerik“ 3.10. Sisseehitatud ja enesekontrollitestid 3.11. Andmemälust lugemine 3.12. Andmete registreerimine ja salvestamine andmemällu 3.12.1. Seadme identimisandmed 3.12.1.1. Sõidukiseadme identimisandmed 3.12.1.2. Liikumisanduri identimisandmed 3.12.1.3. Globaalsete satelliitnavigatsioonisüsteemide identimisandmed 3.12.2. Võtmed ja sertifikaadid 3.12.3. Juhi- või töökojakaardi sisestamise ja väljavõtmise andmed 3.12.4. Andmed juhi tegevuse kohta 3.12.5. Tööpäeva alguskoht, lõppkoht ja/või kolme järjestikuse sõidutunni täitumise koht 3.12.6. Läbisõidumõõdiku andmed 3.12.7. Üksikasjalikud andmed kiiruse kohta 3.12.8. Andmed sündmuste kohta 3.12.9. Andmed vigade kohta 3.12.10. Kalibreerimisandmed 3.12.11. Andmed aja korrigeerimise kohta 3.12.12. Andmed kontrollitegevuse kohta 3.12.13. Andmed ettevõttelukkude kohta 3.12.14. Andmed allalaadimistegevuse kohta 3.12.15. Andmed eritingimuste kohta 3.12.16. Sõidumeerikukaardi andmed 3.13. Sõidumeerikukaartidelt lugemine 3.14. Registreerimine ja salvestamine sõidumeerikukaartidele 3.14.1. Registreerimine ja salvestamine esimese põlvkonna sõidumeerikukaartidele 3.14.2. Registreerimine ja salvestamine teise põlvkonna sõidumeerikukaartidele 3.15. Kuvamine 3.15.1. Vaikekuva 3.15.2. Hoiatuskuva 3.15.3. Pääs menüüsse 3.15.4. Muud kuvad 3.16. Trükkimine 3.17. Hoiatused 3.18. Andmete allalaadimine välisandmekandjale 3.19. Sihipärastes teeäärsetes kontrollides kasutatav kaugside 3.20. Andmete väljastamine lisavälisseadmetele 3.21. Kalibreerimine 3.22. Teeäärne kalibreerimiskontroll 3.23. Aja korrigeerimine 3.24. Tööomadused 3.25. Materjalid 3.26. Märgistus 4. SÕIDUMEERIKUKAARTIDE KONSTRUKTSIOONI- JA FUNKTSIONAALSED NÕUDED 4.1. Nähtavad andmed 4.2. Turvalisus 4.3. Standardid 4.4. Keskkonnaalased ja elektrilised spetsifikatsioonid 4.5. Andmete salvestamine 4.5.1. Identimiseks ja kaardihalduseks kasutatavad elementaarfailid 4.5.2. Kiipkaardi identimine 4.5.2.1. Kiibi identimine 4.5.2.2. DIR (ainult teise põlvkonna sõidumeerikukaartidel) 4.5.2.3. ATRi teave (tingimuslik, ainult teise põlvkonna sõidumeerikukaartidel) 4.5.2.4. Laiendatud teave (tingimuslik, ainult teise põlvkonna sõidumeerikukaartidel) 4.5.3. Juhikaart 4.5.3.1. Rakendus Tachograph (kasutatav esimese ja teise põlvkonna sõidukiseadmetes) 4.5.3.1.1. Rakenduse identimisandmed 4.5.3.1.2. Võtmed ja sertifikaadid 4.5.3.1.3. Kaardi identimisandmed 4.5.3.1.4. Kaardi omaniku identimisandmed 4.5.3.1.5. Kaardilt alla laadimine 4.5.3.1.6. Teave juhiloa kohta 4.5.3.1.7. Andmed sündmuste kohta 4.5.3.1.8. Andmed vigade kohta 4.5.3.1.9. Andmed juhi tegevuse kohta 4.5.3.1.10. Andmed kasutatud sõidukite kohta 4.5.3.1.11. Tööpäeva algus- ja/või lõppkoht 4.5.3.1.12. Andmed kaardiseansi kohta 4.5.3.1.13. Andmed kontrollitegevuse kohta 4.5.3.1.14. Andmed eritingimuste kohta 4.5.3.2. Teise põlvkonna rakendus Tachograph (ei ole kasutatav esimese põlvkonna sõidukiseadmes) 4.5.3.2.1. Rakenduse identimisandmed 4.5.3.2.2. Võtmed ja sertifikaadid 4.5.3.2.3. Kaardi identimisandmed 4.5.3.2.4. Kaardi omaniku identimisandmed 4.5.3.2.5. Kaardilt alla laadimine 4.5.3.2.6. Teave juhiloa kohta 4.5.3.2.7. Andmed sündmuste kohta 4.5.3.2.8. Andmed vigade kohta 4.5.3.2.9. Andmed juhi tegevuse kohta 4.5.3.2.10. Andmed kasutatud sõidukite kohta 4.5.3.2.11. Tööpäeva algus- ja/või lõppkoht 4.5.3.2.12. Andmed kaardiseansi kohta 4.5.3.2.13. Andmed kontrollitegevuse kohta 4.5.3.2.14. Andmed eritingimuste kohta 4.5.3.2.15. Andmed kasutatud sõidukiseadmete kohta 4.5.3.2.16. Kolme järjestikuse sõidutunni täitumiskohtade andmed 4.5.4. Töökojakaart 4.5.4.1. Rakendus Tachograph (kasutatav esimese ja teise põlvkonna sõidukiseadmetes) 4.5.4.1.1. Rakenduse identimisandmed 4.5.4.1.2. Võtmed ja sertifikaadid 4.5.4.1.3. Kaardi identimisandmed 4.5.4.1.4. Kaardi omaniku identimisandmed 4.5.4.1.5. Kaardilt alla laadimine 4.5.4.1.6. Andmed kalibreerimise ja aja korrigeerimise kohta 4.5.4.1.7. Andmed sündmuste ja vigade kohta 4.5.4.1.8. Andmed juhi tegevuse kohta 4.5.4.1.9. Andmed kasutatud sõidukite kohta 4.5.4.1.10. Andmed tööpäeva alguse ja/või lõpu kohta 4.5.4.1.11. Andmed kaardiseansi kohta 4.5.4.1.12. Andmed kontrollitegevuse kohta 4.5.4.1.13. Andmed eritingimuste kohta 4.5.4.2. Teise põlvkonna rakendus Tachograph (ei ole kasutatav esimese põlvkonna sõidukiseadmes) 4.5.4.2.1. Rakenduse identimisandmed 4.5.4.2.2. Võtmed ja sertifikaadid 4.5.4.2.3. Kaardi identimisandmed 4.5.4.2.4. Kaardi omaniku identimisandmed 4.5.4.2.5. Kaardilt alla laadimine 4.5.4.2.6. Andmed kalibreerimise ja aja korrigeerimise kohta 4.5.4.2.7. Andmed sündmuste ja vigade kohta 4.5.4.2.8. Andmed juhi tegevuse kohta 4.5.4.2.9. Andmed kasutatud sõidukite kohta 4.5.4.2.10. Andmed tööpäeva alguse ja/või lõpu kohta 4.5.4.2.11. Andmed kaardiseansi kohta 4.5.4.2.12. Andmed kontrollitegevuse kohta 4.5.4.2.13. Andmed kasutatud sõidukiseadmete kohta 4.5.4.2.14. Kolme järjestikuse sõidutunni täitumiskohtade andmed 4.5.4.2.15. Andmed eritingimuste kohta 4.5.5. Kontrollikaart 4.5.5.1. Rakendus Tachograph (kasutatav esimese ja teise põlvkonna sõidukiseadmetes) 4.5.5.1.1. Rakenduse identimisandmed 4.5.5.1.2. Võtmed ja sertifikaadid 4.5.5.1.3. Kaardi identimisandmed 4.5.5.1.4. Kaardi omaniku identimisandmed 4.5.5.1.5. Andmed kontrollitegevuse kohta 4.5.5.2. Rakendus Tachograph G2 (ei ole kasutatav esimese põlvkonna sõidukiseadmes) 4.5.5.2.1. Rakenduse identimisandmed 4.5.5.2.2. Võtmed ja sertifikaadid 4.5.5.2.3. Kaardi identimisandmed 4.5.5.2.4. Kaardi omaniku identimisandmed 4.5.5.2.5. Andmed kontrollitegevuse kohta 4.5.6. Ettevõttekaart 4.5.6.1. Rakendus Tachograph (kasutatav esimese ja teise põlvkonna sõidukiseadmetes) 4.5.6.1.1. Rakenduse identimisandmed 4.5.6.1.2. Võtmed ja sertifikaadid 4.5.6.1.3. Kaardi identimisandmed 4.5.6.1.4. Kaardi omaniku identimisandmed 4.5.6.1.5. Andmed ettevõtte tegevuse kohta 4.5.6.2. Rakendus Tachograph G2 (ei ole kasutatav esimese põlvkonna sõidukiseadmes) 4.5.6.2.1. Rakenduse identimisandmed 4.5.6.2.2. Võtmed ja sertifikaadid 4.5.6.2.3. Kaardi identimisandmed 4.5.6.2.4. Kaardi omaniku identimisandmed 4.5.6.2.5. Andmed ettevõtte tegevuse kohta 5. SÕIDUMEERIKU PAIGALDAMINE 5.1. Paigaldamine 5.2. Paigaldustahvel 5.3. Plommid 6. KONTROLL, ÜLEVAATUS JA REMONT 6.1. Paigaldajate, töökodade ja sõidukitootjate tunnustamine 6.2. Uute või parandatud seadmete kontroll 6.3. Paigaldusjärgne kontroll 6.4. Perioodiline kontroll 6.5. Vigade mõõtmine 6.6. Remont 7. KAARDI VÄLJAANDMINE 8. SÕIDUMEERIKU JA SÕIDUMEERIKUKAARDI TÜÜBIKINNITUS 8.1. Üldnõuded 8.2. Turvasertifikaat 8.3. Funktsionaalsuse sertifikaat 8.4. Koostalitlusvõime sertifikaat 8.5. Tüübikinnitustunnistus 8.6. Erandkord: esimeste koostalitlusvõime sertifikaatide andmine 2. põlvkonna sõidumeerikutele ja sõidumeerikukaartidele

SISSEJUHATUS

Digitaalse sõidumeeriku süsteemi esimene põlvkond on kasutusel alates 1. maist 2006. Seda on lubatud kasutada riigisisestel vedudel kuni selle kasutusea lõpuni. Seevastu rahvusvaheliste vedude puhul peab 15 aastat pärast komisjoni käesoleva määruse jõustumist olema kõigile sõidukitele paigaldatud nõuetekohane teise põlvkonna arukas sõidumeerik, mis võetakse kasutusele käesoleva määruse alusel.

Käesolev lisa sisaldab teise põlvkonna sõidumeerikutele ja sõidumeerikukaartidele esitatavaid nõudeid. Alates kõnealuste meerikute kasutuselevõtu kuupäevast peab esmakordselt registreeritavatele sõidukitele olema paigaldatud teise põlvkonna sõidumeerik ning tuleb hakata välja andma teise põlvkonna sõidumeerikukaarte.

Teise põlvkonna sõidumeerikusüsteemi tõrgeteta kasutuselevõtu soodustamiseks

— konstrueeritakse teise põlvkonna sõidumeerikukaardid nii, et neid saab kasutada ka esimese põlvkonna sõidukiseadmetes, ning

— ei nõuta kehtivate esimese põlvkonna sõidumeerikukaartide väljavahetamist kasutuselevõtu kuupäeval.

See võimaldab juhtidel jätta alles oma kordumatu juhikaart ja kasutada seda mõlemas süsteemis.

Teise põlvkonna sõidumeerikute kalibreerimiseks kasutatakse siiski ainult teise põlvkonna töökojakaarte.

Käesolev lisa sisaldab kõiki nõudeid, mis on seotud esimese ja teise põlvkonna sõidumeerikusüsteemide koostalitlusvõimega.

15. liide sisaldab täiendavaid üksikasju kahe süsteemi samaaegse kasutamise kohta.

Liidete loetelu 1. liide: ANDMESÕNASTIK 2. liide: SÕIDUMEERIKUKAARTIDE SPETSIFIKAAT 3. liide: PIKTOGRAMMID 4. liide: VÄLJATRÜKID 5. liide: EKRAAN 6. liide: ESIPISTMIK KALIBREERIMISEKS JA ALLALAADIMISEKS 7. liide: ANDMETE ALLALAADIMISE PROTOKOLLID 8. liide: KALIBREERIMISPROTOKOLL 9. liide: TÜÜBIKINNITUS: MINIMAALSELT NÕUTAVATE KATSETE NIMEKIRI 10. liide: TURVANÕUDED 11. liide: ÜHISED TURBEMEHHANISMID 12. liide: ÜLEMAAILMSEL SATELLIITNAVIGATSIOONISÜSTEEMIL (GNSS) PÕHINEV POSITSIONEERIMINE 13. liide: INTELLIGENTSE TRANSPORDISÜSTEEMI LIIDES 14. liide: KAUGSIDEFUNKTSIOON 15. liide: ÜLEMINEK: ERI PÕLVKONNA SEADMETE ÜHEAEGNE KASUTAMINE 16. liide: M1- JA N1-KATEGOORIA SÕIDUKITE ADAPTER

1. MÕISTED

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) aktiveerimine –

etapp, kus töökojakaardi kasutamisel sõidumeerik täielikult käivitub ning rakenduvad kõik selle funktsioonid, kaasa arvatud turvafunktsioonid;

b) autentimine –

funktsioon, mille eesmärk on väidetav isikusamasus kindlaks teha ja tõendada;

c) autentsus –

omadus, mille puhul teave pärineb allikast, mille puhul saab isikusamasust tõendada;

d) sisseehitatud test –

vajaduse korral tehtav test, mille käivitab kasutaja või välisseade;

e) kalendripäev –

ööpäev kellaajast 00.00 kellaajani 24.00. Kõik kalendripäevad on seotud koordineeritud maailmaajaga (UTC);

f) aruka sõidumeeriku kalibreerimine –

andmemälus sisalduvate sõiduki parameetrite ajakohastamine või kinnitamine. Sõiduki parameetrid on sõiduki identimisandmed (VIN (valmistajatehase tähis), VRN (sõiduki registreerimisnumber) ja sõiduki registreerinud liikmesriik) ning sõiduki omadused (sõidukit iseloomustav koefitsient, sõidumeeriku konstant, rehvide efektiivümbermõõt, rehvimõõt, kiiruspiiriku seadistus (kui piirik on olemas), tegelik koordineeritud maailmaaeg, läbisõidumõõdiku hetkenäit); sõidumeeriku kalibreerimise käigus salvestatakse andmemällu kõigi tüübikinnitusega seotud plommide tüübid ja identifikaatorid;

kui ajakohastatakse või kinnitatakse üksnes koordineeritud maailmaaega, loetakse seda aja korrigeerimiseks ja mitte kalibreerimiseks, eeldusel et see ei ole vastuolus nõudega 409;

sõidumeeriku kalibreerimiseks on vaja kasutada töökojakaarti;

g) kaardi number –

16-kohaline tähtnumbriline number, millega idenditakse üheselt sõidumeerikukaart asjaomases liikmesriigis. Kaardi number sisaldab kaardi järjekorraindeksit (kui see on olemas) ning kaardi asendus- ja pikendusindeksit;

seega saab kaarti üheselt identida väljaandnud liikmesriigi koodi ja kaardi numbri abil;

h) kaardi järjekorraindeks –

kaardi numbri 14. tähtnumbriline märk, mida kasutatakse selliste kaartide eristamiseks, mis on välja antud ettevõttele, töökojale või kontrolliasutusele, kellele võib välja anda mitu sõidumeerikukaarti. Kaardi numbri esimese 13 märgi abil saab asjaomase ettevõtte, töökoja või kontrolliasutuse üheselt identida;

i) kaardi pikendusindeks –

kaardi numbri 16. tähtnumbriline märk, mis sõidumeerikukaardi igal pikendamisel suureneb;

j) kaardi asendusindeks –

kaardi numbri 15. tähtnumbriline märk, mis sõidumeerikukaardi igal asendamisel suureneb;

k) sõidukit iseloomustav koefitsient –

numbriline parameeter, mis vastab sõidukit sõidumeerikuga ühendava osa (käigukasti väljundvõll või -telg) tekitatud väljundsignaali väärtusele, kui sõiduk läbib nõudes 414 määratletud standardsetes katsetingimustes ühe kilomeetri pikkuse vahemaa. Kõnealust koefitsienti väljendatakse impulssides kilomeetri kohta (w = … imp/km);

l) ettevõttekaart –

sõidumeerikukaart, mille liikmesriigi ametiasutus väljastab veoettevõtjale, kellel on vaja käitada sõidukeid, millele on paigaldatud sõidumeerik, ning mis võimaldab tuvastada veoettevõtjat ning kuvada, alla laadida ja trükkida asjaomase veoettevõtja lukustatud sõidumeerikusse salvestatud andmeid;

m) sõidumeeriku konstant –

numbriline parameeter, mis vastab ühe kilomeetri pikkuse vahemaa näitamiseks ja registreerimiseks vajaliku sisendsignaali väärtusele; konstanti väljendatakse impulssides kilomeetri kohta (k = … imp/km);

n) sõidumeerikus arvutatud pidev juhtimisaeg ( 2 ) –

pidev juhtimisaeg arvutatakse konkreetse juhi jooksva kumulatiivse juhtimisajana alates viimasest 45-minutilisest või pikemast VALMISOLEKU või PUHKEPAUSI/PUHKUSE või TEADMATA ( 3 ) perioodist (see periood võib olla jagatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 561/2006 ( 4 )). Arvutustes võetakse vajaduse korral arvesse juhikaardile salvestatud eelnevaid tegevusi. Kui juht ei ole oma kaarti sisestanud, tehakse arvutused mälus olevate andmete põhjal, mis on seotud asjaomase kaardipesaga ja jooksva perioodiga, mil kaarti ei ole sisestatud;

o) kontrollikaart –

liikmesriigi ametiasutuse poolt riiklikule pädevale kontrolliasutusele väljastatud sõidumeerikukaart, mille abil on võimalik kontrolliasutust ning vajaduse korral kontrolliametnikku tuvastada ning mis võimaldab juurdepääsu mällu või juhikaardile salvestatud andmetele ja vajaduse korral töökojakaardi andmetele nende lugemiseks, trükkimiseks ja/või allalaadimiseks.

Samuti võimaldab see juurdepääsu teeäärse kalibreerimiskontrolli funktsioonile ja varajase avastamise kaugsidelugejas olevatele andmetele;

p) sõidumeerikus arvutatud kumulatiivne puhkepauside aeg (2) –

kumulatiivne puhkepauside aeg arvutatakse konkreetse juhi jooksva kumulatiivse ajana 15 minutit või kauem kestvate VALMISOLEKU või PUHKEPAUSI/PUHKUSE või TEADMATA (3) perioodide põhjal alates viimasest 45-minutilisest või pikemast VALMISOLEKU või PUHKEPAUSI/PUHKUSE või TEADMATA (3) perioodist (see periood võib olla jagatud vastavalt määrusele (EÜ) nr 561/2006).

Arvutustes võetakse vajaduse korral arvesse juhikaardile salvestatud eelnevaid tegevusi. Negatiivse pikkusega teadmata perioode (teadmata perioodi algus > teadmata perioodi lõpp), mis on seotud kahe eri sõidumeeriku kattuvate aegadega, ei võeta arvutamisel arvesse.

Kui juht ei ole oma kaarti sisestanud, tehakse arvutused mälus olevate andmete põhjal, mis on seotud asjaomase kaardipesaga ja jooksva perioodiga, mil kaarti ei ole sisestatud;

q) andmemälu –

sõidumeerikusse ehitatud elektrooniline mäluseade;

r) digitaalallkiri –

andmeplokile lisatud andmed või andmeploki krüptograafiline muundamine, mille põhjal andmeploki saajal on võimalik tõendada andmeploki autentsust ja terviklust;

s) allalaadimine –

sõidukiseadme andmemällu või sõidumeeriku mälukaardile salvestatud andmefailide osaline või täielik kopeerimine koos digitaalse allkirjaga, tingimusel et selle protsessiga ei muudeta ega kustutata salvestatud andmeid.

Arukate sõidumeerikute sõidukiseadmete ning andmefailide allalaadimiseks ette nähtud seadmete tootjad võtavad kõik asjakohased meetmed tagamaks, et selliste andmete allalaadimine põhjustab transpordiettevõtjale ja juhile minimaalselt viivitusi.

Üksikasjaliku kiirusfaili allalaadimine ei pruugi olla määruse (EÜ) nr 561/2006 nõuete täitmise kindlakstegemiseks vajalik, kuid seda faili võib kasutada muul eesmärgil, näiteks õnnetuse uurimisel;

t) juhikaart –

liikmesriigi ametiasutuse poolt konkreetsele juhile väljastatud sõidumeerikukaart, mille abil on võimalik juhti tuvastada ja mis võimaldab juhi tegevuse andmete salvestamist;

u) rehvide efektiivümbermõõt –

iga sõidukit vedava ratta (veoratta) ühe täispöördega läbitud keskmine vahemaa. Vahemaad tuleb mõõta nõudes 414 määratletud standardsetes katsetingimustes ning seda väljendatakse kujul „l = … mm“. Sõidukitootja võib asendada vahemaa mõõtmise teoreetiliste arvutustega, milles võetakse arvesse normaalses sõidukorras koormata sõiduki massi jaotumist telgede vahel ( 5 ). Teoreetiliste arvutuste meetodid kinnitab liikmesriigi pädev asutus ning see peab toimuma enne sõidumeeriku aktiveerimist;

v) sündmus –

aruka sõidumeeriku tuvastatud väärtalitlus, mille põhjuseks võib olla pettusekatse;

w) GNSSi välisseade –

mitmeosalise sõidukiseadme puhul seade, mis sisaldab GNSSi vastuvõtjat ning sõidukiseadme muule osale edastatavate asukohaandmete kaitsmiseks vajalikke muid komponente;

x) viga –

aruka sõidumeeriku tuvastatud väärtalitlus, mille põhjuseks võib olla seadme rike või tõrge;

y) GNSSi vastuvõtja –

elektroonikaseade, mis võtab vastu ühe või mitme globaalse satelliitnavigatsioonisüsteemi (ingliskeelne lühend GNSS) signaale ja töötleb neid digitaalselt, et saada teavet asukoha, kiiruse ja aja kohta;

z) paigaldamine –

sõidumeeriku paigaldamine sõidukisse;

aa) koostalitlusvõime –

süsteemide ja nende aluseks olevate äriprotsesside võime andmeid vahetada ning teavet jagada;

bb) liides –

süsteemide vahel asuv seade, mille kaudu on võimalik süsteemide ühendamine ja vastastoime;

cc) asukoht –

sõiduki geograafilised koordinaadid kindlal ajahetkel;

dd) liikumisandur –

sõidumeeriku osa, mis edastab sõiduki kiirust ja/või läbitud vahemaad kajastavat signaali;

ee) kehtetu kaart –

kaart, millel on avastatud rike või mille esialgne autentimine ebaõnnestus või mille kehtivusaeg ei ole veel alanud või on juba lõppenud;

ff) avatud standard –

standardit kirjeldavas dokumendis sätestatud standard, mis on tasuta või sümboolse tasu eest kättesaadav ning mida on lubatud paljundada, levitada ja kasutada tasuta või sümboolse tasu eest;

gg) sõidumeerik mittevajalik –

sõidumeeriku kasutamist ei nõuta vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 561/2006 sätetele;

hh) kiiruse ületamine –

sõiduki suurima lubatud kiiruse ületamine, mis on määratletud kui olukord, kus sõiduki mõõdetud kiirus ületab 60 sekundist pikema perioodi vältel kiiruspiiriku puhul ette nähtud ülemmäära, mis on sätestatud nõukogu direktiivi 92/6/EMÜ ( 6 ) uusimas muudetud redaktsioonis;

ii) perioodiline kontroll –

selliste toimingute kogum, mille eesmärk on kontrollida, kas sõidumeerik töötab nõuetekohaselt, kas selle seaded vastavad sõiduki parameetritele ning kas sõidumeeriku külge ei ole kinnitatud manipulatsiooniseadmeid;

jj) printer –

sõidumeeriku osa, mis trükib välja salvestatud andmed;

kk) varajase avastamise eesmärgil toimuv kaugside –

sihipäraste teeäärsete kontrollide ajal varajase avastamise kaugsideseadme ja varajase avastamise kaugsidelugeja vahel toimuv side, mille eesmärk on kaugelt tuvastada sõidumeeriku võimalikku manipuleerimist või väärkasutamist;

ll) kaugsideseade –

sõidukiseadmel olev varustus, mida kasutatakse sihipäraste teeäärsete kontrollide tegemiseks;

mm) varajase avastamise kaugsidelugeja –

süsteem, mida kontrolliametnikud sihipäraste teeäärsete kontrollide käigus kasutavad;

nn) pikendamine –

uue sõidumeerikukaardi väljaandmine, kui olemasoleva kaardi kehtivusaeg hakkab lõppema või kui kaart ei ole töökorras ja on tagastatud kaarte välja andvale asutusele. Pikendamise puhul tuleb alati olla kindel, et üheaegselt ei ole kasutatavad kaks kehtivat kaarti;

oo) remont –

liikumisanduri, sõidukiseadme või juhtme remont, mille käigus asjaomane osa tuleb toiteallikast või muudest sõidumeeriku osadest lahti ühendada või avada või mis eeldab liikumisanduri või sõidukiseadme avamist;

pp) kaardi asendamine –

uue sõidumeerikukaardi väljaandmine eesmärgiga asendada olemasolev kaart, mille kohta on teatatud, et see on kadunud, varastatud või ei ole töökorras ning mida ei ole kaarte välja andvale asutusele tagastatud. Asendamisega kaasneb alati risk, et üheaegselt eksisteerib kaks kehtivat kaarti;

qq) turvalisuse sertifitseerimine –

protsess, mille käigus ühiste kriteeriumide täitmist kontrolliv sertifitseerimisasutus tõendab, et uurimisalune sõidumeerik (või selle osa) või sõidumeerikukaart vastab sellega seotud kaitseprofiilis määratletud turvanõuetele;

rr) enesekontrollitest –

sõidumeeriku tehtavad regulaarsed ja automaatsed katsed vigade avastamiseks;

ss) aja mõõtmine –

koordineeritud maailmaaja (UTC) kuupäeva ja kellaaja pidev digitaalne salvestamine;

tt) aja korrigeerimine –

regulaarne hetkeaja automaatne korrigeerimine maksimaalselt ühe minuti võrra või kalibreerimise ajal toimuv korrigeerimine;

uu) rehvimõõt –

rehvide (väliste veorataste) mõõtmed, nagu on määratud vastavalt nõukogu direktiivi 92/23/EMÜ ( 7 ) uusimale muudetud redaktsioonile;

vv) sõiduki identimisandmed –

sõiduki identimise numbrid: sõiduki registreerimisnumber (VRN) koos viitega sõiduki registreerinud liikmesriigile ja valmistajatehase tähis (VIN) ( 8 );

ww) nädal sõidumeerikus tehtavate arvutuste jaoks –

ajavahemik alates UTC kellaajast 00.00 esmaspäeval kuni UTC kellaajani 24.00 pühapäeval;

xx) töökojakaart –

sõidumeerikukaart, mille liikmesriigi ametiasutus väljastab asjaomases liikmesriigis tunnustatud sõidumeerikutootja, paigaldaja, sõidukitootja või töökoja määratud töötajatele ja mis võimaldab kaardiomanikku tuvastada ning sõidumeerikut katsetada, kalibreerida, aktiveerida ja/või sellest andmeid alla laadida;

yy) adapter –

seade, mis edastab sõiduki kiirust ja/või läbitud vahemaad pidevalt kajastavat signaali ja mida ei kasutata sõltumatuks liikumise tuvastamiseks ning

— mis paigaldatakse ja mida kasutatakse ainult selliste M1- ja N1-kategooria sõidukite puhul (nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ( 9 ) II lisa uusimas muudetud redaktsioonis), mis on kasutusele võetud pärast 1. maid 2006;

— mis paigaldatakse sõidukile juhul, kui tehniliselt ei ole võimalik paigaldada ühtki olemasolevat muud tüüpi liikumisandurit, mis muus osas vastab käesoleva lisa ja selle 1.–15. liite sätetele;

— mis paigaldatakse sõidukiseadme ning kiiruse-/vahemaaimpulsse genereeriva sisseehitatud anduri või muu liidestatud seadme vahele;

— mis sõidukiseadme seisukohalt toimib samal viisil nagu käesoleva lisa ja selle 1.–16. liite sätetele vastav sõidukiseadmega ühendatud liikumisandur.

Sellise adapteri kasutamine eespool kirjeldatud sõidukites võimaldab paigaldada ja nõuetekohaselt kasutada kõigile käesoleva lisa nõuetele vastavaid sõidukiseadmeid.

Selliste sõidukite puhul koosneb arukas sõidumeerik juhtmetest, adapterist ja sõidukiseadmest;

zz) andmeterviklus –

salvestatud andmete õigsus ja kooskõla, mida näitab asjaolu, et andmekirje kahe uuenduse vahel ei ole andmeid mingil viisil muudetud. Terviklus eeldab, et andmed on originaali täpne koopia, st neid ei ole sõidumeerikukaardile või eriotstarbelisse seadmesse kirjutamise või sealt lugemise või mis tahes sidekanali kaudu edastamise käigus rikutud;

aaa) andmekaitse –

üldised tehnilised meetmed, millega tagatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 95/46/EÜ ( 10 ) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/58/EÜ ( 11 ) sätestatud põhimõtete nõuetekohane rakendamine;

bbb) aruka sõidumeeriku süsteem –

sõidumeerik, sõidumeerikukaardid ning kõik konstrueerimise, paigaldamise, kasutamise, katsetamise ja kontrollimise käigus otseselt või kaudselt vastastoimes olevad seadmed, näiteks kaardid, kaugsidelugeja ning mis tahes muud seadmed, mis on vajalikud andmete allalaadimiseks, analüüsimiseks, kalibreerimiseks, genereerimiseks, turvaelementide haldamiseks või kasutuselevõtuks jne;

ccc) kasutuselevõtu kuupäev –

36 kuud pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 165/2014 ( 12 ) artiklis 11 osutatud üksikasjalike sätete jõustumist.

Nimetatud tähtaja möödumisel peavad esmakordselt registreeritavad sõidukid vastama järgmistele nõuetele:

— neile on paigaldatud satelliitnavigatsioonisüsteemil põhineva positsioneerimisteenusega ühendatud sõidumeerik,

— need peavad suutma sõiduki liikumise ajal edastada sihipäraseks teeäärseks kontrolliks kasutatavaid andmeid pädevale kontrolliasutusele

— ja need võivad olla varustatud standarditud liidesega, mis võimaldab välisel seadmel töörežiimis kasutada sõidumeerikuga salvestatud või genereeritud andmeid;

ddd) kaitseprofiil –

ühistele kriteeriumidele vastavas sertifitseerimisprotsessis kasutatav dokument, milles esitatakse rakendusest sõltumatu kirjeldus teabe kaitset tagavate turvanõuete kohta;

eee) GNSSi täpsus –

sõidumeeriku abil toimuva globaalsel satelliitnavigatsioonisüsteemil (GNSS) põhineva asukoha salvestamisega seotud horisontaalse täpsuse kadu (HDOP), milleks võetakse kasutatavate GNSSide puhul saadud HDOP väärtustest väikseim.

2. SÕIDUMEERIKU ÜLDOMADUSED JA FUNKTSIOONID

2.1. Üldomadused

Sõidumeeriku eesmärk on juhi tegevusega seotud andmete registreerimine, salvestamine, kuvamine, trükkimine ja väljastamine.

Käesoleva lisa sätetele vastava sõidumeerikuga varustatud sõidukil peavad olema kiirusekuvar ja läbisõidumõõdik. Need funktsioonid võivad olla integreeritud sõidumeerikusse.

1) Sõidumeerik koosneb juhtmetest, liikumisandurist ja sõidukiseadmest.

2) Liikumisanduri ja sõidukiseadme vaheline liides peab vastama 11. liites esitatud nõuetele.

3) Sõidukiseade peab olema ühendatud globaalse(te) satelliitnavigatsioonisüsteemi(de)ga, nagu on kirjeldatud 12. liites.

4) Sõidukiseade peab pidama sidet 14. liites kirjeldatud varajase avastamise kaugsidelugejaga.

5) Sõidukiseade võib sisaldada 13. liites kirjeldatud ITSi liidest.

Sõidukiseade võib olla täiendavate liideste ja/või valikulise ITSi liidese kaudu ühendatud muude seadmetega.

6) Sõidumeerikule muu funktsiooni, seadme või seadmete lisamine või külge ühendamine, olenemata sellest, kas neil on tüübikinnitus või mitte, ei tohi segada ega võimaldada segada sõidumeeriku nõuetekohast ja turvalist tööd ega olla vastuolus käesoleva määruse sätetega.

Sõidumeeriku kasutajad idendivad seadmes oma isiku sõidumeerikukaardi abil.

7) Sõidumeerik annab vastavalt kasutaja tüübile ja/või isikusamasusele valikulised õigused andmetele ja funktsioonidele juurdepääsuks.

Sõidumeerik registreerib ja salvestab andmed andmemällu, kaugsideseadmesse ja sõidumeerikukaartidele.

Seda tehakse vastavalt 24. oktoobri 1995. aasta direktiivile 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) ( 13 ), 12. juuli 2002. aasta direktiivile 2002/58/EÜ (milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris) ( 14 ) ning määruse (EL) nr 165/2014 artiklile 7.

2.2. Funktsioonid

8) Sõidumeerikuga tagatakse järgmised funktsioonid:

— kaartide sisestamise ja väljavõtmise seire,

— kiiruse, vahemaa ja asukoha mõõtmine,

— aja mõõtmine,

— juhi tegevuse seire,

— juhtimisstaatuse seire,

— juhi tegevuse käsitsi sissekandmine: — — tööpäeva algus- ja/või lõppkoha sissekandmine, — juhi tegevuse sissekandmine, — eritingimuste sissekandmine,

— ettevõttelukkude haldamine,

— kontrollitegevuse seire,

— sündmuste ja/või vigade tuvastamine,

— sisseehitatud ja enesekontrollitestid,

— andmemälust lugemine,

— andmete registreerimine ja säilitamine mälus,

— sõidumeerikukaartidelt lugemine,

— registreerimine ja säilitamine sõidumeerikukaartidel,

— kuvamine,

— trükkimine,

— hoiatamine,

— andmete allalaadimine välisandmekandjale,

— kaugside pidamine sihipäraseks teeäärseks kontrolliks,

— andmete väljastamine lisaseadmetele,

— kalibreerimine,

— teeäärne kalibreerimiskontroll,

— aja korrigeerimine.

2.3. Kasutusrežiimid

9) Sõidumeerikul on neli kasutusrežiimi:

— töörežiim,

— kontrollirežiim,

— kalibreerimisrežiim,

— ettevõtterežiim.

10) Vastavalt kaardiliidesesse sisestatud kehtivale sõidumeerikukaardile peab sõidumeerik lülituma allpool nimetatud kasutusrežiimi. Kui sisestatud kaart on kehtiv, ei ole sõidumeerikukaardi põlvkond kasutusrežiimi kindlakstegemisel oluline. Teise põlvkonna sõidukiseadmesse sisestatud esimese põlvkonna töökojakaart loetakse alati kehtetuks.







Kasutusrežiim Juhikaardi pesa Kaart puudub Juhikaart Kontrollikaart Töökojakaart Ettevõttekaart Kaasjuhikaardi pesa Kaart puudub Töörežiim Töörežiim Kontrollirežiim Kalibreerimisrežiim Ettevõtterežiim Juhikaart Töörežiim Töörežiim Kontrollirežiim Kalibreerimisrežiim Ettevõtterežiim Kontrollikaart Kontrollirežiim Kontrollirežiim Kontrollirežiim (*1) Töörežiim Töörežiim Töökojakaart Kalibreerimisrežiim Kalibreerimisrežiim Töörežiim Kalibreerimisrežiim (*1) Töörežiim Ettevõttekaart Ettevõtterežiim Ettevõtterežiim Töörežiim Töörežiim Ettevõtterežiim (*1) (*1) Sellisel juhul kasutab sõidumeerik vaid juhikaardi pesasse sisestatud sõidumeerikukaarti.

11) Sõidumeerik eirab sisestatud kehtetuid kaarte, ent kehtivusaja ületanud kaartidel olevate andmete kuvamine, trükkimine ja allalaadimine on võimalik.

12) Kõik punktis 2.2 loetletud funktsioonid peavad toimima igas kasutusrežiimis, välja arvatud järgmised erandid:

— kalibreerimisfunktsioon on võimalik ainult kalibreerimisrežiimis,

— teeäärse kalibreerimiskontrolli funktsioon on võimalik ainult kontrollirežiimis,

— ettevõttelukkude haldamise funktsioon on võimalik ainult ettevõtterežiimis,

— kontrollitegevuse seire funktsioon toimib ainult kontrollirežiimis,

— allalaadimisfunktsioon ei ole võimalik töörežiimis, välja arvatud nõudes 193 sätestatud juhtudel ning välja arvatud juhul, kui andmeid laaditakse alla juhikaardilt ja sõidukiseadmesse ei ole sisestatud ühtki teist kaarti.

13) Sõidumeerik võib väljastada kuvarile, printerisse või välisliidese kaudu mis tahes andmeid, välja arvatud järgmised erandid:

— töörežiimis jäetakse sisestatud sõidumeerikukaardile mittevastavad isikuandmed (perekonnanimi ja eesnimi või eesnimed) esitamata ja sisestatud sõidumeerikukaardile mittevastava kaardi number jäetakse osaliselt esitamata (esitamata jäetakse iga teine tähemärk vasakult paremale),

— ettevõtterežiimis saab juhiga seotud andmeid (nõuded 102, 105 ja 108) esitada ainult aegade kohta, mida ükski ettevõte ei ole lukustanud (see on määratud ettevõttekaardi numbri esimese 13 kohaga),

— kui sõidumeerikus kaarti ei ole, saab juhiga seotud andmeid esitada ainult jooksva ning kaheksa viimase kalendripäeva kohta,

— sõidukiseadmest pärit isikuandmeid esitatakse sõidukiseadme ITSi liidese kaudu üksnes juhul, kui selle kohta on olemas selle juhi kontrollitud nõusolek, kellega andmed on seotud,

— sõidukiseadme kasutusaeg tavakasutuses on 15 aastat alates sõidukiseadme sertifikaadi väljaandmise kuupäevast, kuid seejärel võib sõidukiseadet kasutada veel kolme kuu jooksul üksnes andmete allalaadimise eesmärgil.

2.4. Turvalisus

Süsteemi turbe-eesmärk on kaitsta andmemälu, et takistada lubamatut juurdepääsu andmetele ja nendega manipuleerimist ning avastada kõik katsed seda teha, kaitsta liikumisanduri ja sõidukiseadme vahel vahetatud andmete terviklust ja autentsust, kaitsta sõidumeeriku ja sõidumeerikukaartide vahel vahetatavate andmete terviklust ja autentsust, kaitsta sõidumeeriku ja GNSSi välisseadme vahel vahetatavate andmete terviklust ja autentsust, kaitsta kontrolli eesmärgil kaugside teel toimuva varajase avastamise käigus vahetatavate andmete konfidentsiaalsust, terviklust ja autentsust ning tõendada allalaaditud andmete terviklust ja autentsust.

14) Süsteemi turvalisuse saavutamiseks peavad järgmised osad vastama turvanõuetele, mida on vastavalt 10. liitele kirjeldatud nende kaitseprofiilis:

— sõidukiseade,

— sõidumeerikukaart,

— liikumisandur,

— GNSSi välisseade (asjaomane profiil on vajalik ja kohaldatav üksnes GNSSi välisseadme olemasolu korral).

3. SÕIDUMEERIKU KONSTRUKTSIOONI- JA FUNKTSIONAALSED NÕUDED

3.1. Kaartide sisestamise ja väljavõtmise seire

15) Sõidumeerik seirab kaardiliideseid, et tuvastada kaartide sisestamine ja väljavõtmine.

16) Kaardi sisestamisel kontrollib sõidumeerik, kas sisestatud kaart on kehtiv sõidumeerikukaart ning kui on, idendib kaardi tüübi ja kaardi põlvkonna.

Kui sama kaardinumbri, aga suurema pikendusindeksiga kaart on juba sõidumeerikusse sisestatud, tunnistatakse kaart kehtetuks.

Kui sama kaardinumbri ja pikendusindeksiga, aga suurema asendusindeksiga kaart on juba sõidumeerikusse sisestatud, tunnistatakse kaart kehtetuks.

17) Sõidumeerik loeb esimese põlvkonna sõidumeerikukaardi kehtetuks pärast seda, kui esimese põlvkonna sõidumeerikukaardi kasutamise võimalus on töökojas tõkestatud kooskõlas 15. liitega (nõue MIG_003).

18) Teise põlvkonna sõidumeerikusse sisestatud esimese põlvkonna töökojakaart loetakse alati kehtetuks.

19) Sõidumeerik konstrueeritakse nii, et kui sõidumeerikukaart sisestatakse nõuetekohaselt kaardiliidesesse, lukustatakse see kindlasse asendisse.

20) Sõidumeerikukaardi saab välja võtta ainult siis, kui sõiduk on peatunud ja asjaomased andmed on kaardile salvestatud. Kaardi väljavõtmiseks on vaja kasutajapoolset konkreetset tegevust.

3.2. Kiiruse, asukoha ja vahemaa mõõtmine

21) Põhilised kiiruse ja vahemaa mõõtmised tehakse liikumisanduriga (mis võib olla sisse ehitatud adapterisse).

22) Funktsioon mõõdab pidevalt vahemaad ning peab suutma esitada läbisõidumõõdiku näidu, mis vastab sõiduki läbitud kogu vahemaale, kasutades liikumisanduri edastatud impulsse.

23) Funktsioon mõõdab pidevalt sõiduki kiirust ja peab suutma esitada selle näidu, kasutades liikumisanduri edastatud impulsse.

24) Kiiruse mõõtmise funktsioon annab teavet ka selle kohta, kas sõiduk liigub või seisab. Sõiduk loetakse liikuvaks kohe, kui funktsioon tuvastab liikumisandurilt rohkem kui ühe impulsi sekundis vähemalt viie sekundi jooksul, muudel juhtudel loetakse sõiduk seisvaks.

25) Käesoleva määruse sätetele vastava sõidumeerikuga varustatud sõidukitesse paigaldatud kiiruse (kiirusmõõdik) ja kogu läbitud vahemaa (läbisõidumõõdik) kuvamisseadmed peavad vastama käesolevas lisas (vt punktid 3.2.1 ja 3.2.2) sätestatud suurima lubatud hälbe nõuetele.

26) Selleks et avastada liikumisandmetega manipuleerimine, toetatakse liikumisandurist saadud teavet GNSSi vastuvõtjast ning variandina liikumisandurist sõltumatust allikast saadud sõiduki liikumist käsitleva teabega.

27) Funktsioon mõõdab sõiduki asukohta, et võimaldada järgmiste andmete automaatset registreerimist:

— juhi ja/või kaasjuhi tööpäeva alguskoht;

— juhi iga kolme tunni pideva juhtimisaja täitumise asukohad;

— juhi ja/või kaasjuhi tööpäeva lõppkoht.

3.2.1. Läbitud vahemaa mõõtmine

28) Läbitud vahemaad võib mõõta kas

— nii edaspidi kui tagurpidi sõitmise summana või

— ainult edaspidi sõitmisena.

29) Sõidumeerik mõõdab vahemaad vahemikus 0 kuni 9 999 999,9 km.

30) Vahemaad mõõdetakse järgmise hälbe piires (vahemaa vähemalt 1 000 m):

— ± 1 % enne paigaldamist,

— ± 2 % paigaldamisel ja perioodilise kontrolli ajal,

— ± 4 % kasutamisel.

31) Mõõdetud vahemaa puhul on eristusvõime vähemalt 0,1 km.

3.2.2. Kiiruse mõõtmine

32) Sõidumeerik mõõdab kiirust vahemikus 0 kuni 220 km/h.

33) Et tagada kasutamisel kuvatava kiiruse jäämine suurima lubatud hälbe ± 6 km/h piiresse ning võttes arvesse

— sisendandmete erinevustest (rehvierinevused, …) tingitud hälvet ± 2 km/h,

— paigaldamisel või perioodilise kontrolli käigus tehtud mõõtmiste hälvet ± 1 km/h,

mõõdab sõidumeerik püsival kiirusel vahemikus 20 kuni 180 km/h ja sõidukit iseloomustava koefitsiendi vahemikus 4 000 kuni 25 000 imp/km kiirust hälbega ± 1 km/h.

Märkus: andmesalvestusega seotud eristusvõimest tulenevalt on sõidumeeriku salvestatud kiiruse lisahälve ± 0,5 km/h.

34) Kiirust mõõdetakse korrektselt tavahälbe raames kahe sekundi jooksul alates kiiruse muutumise lõpphetkest, kui kiirus on muutunud kiirusega kuni 2 m/s2.

35) Kiiruse mõõtmisel on eristusvõime vähemalt 1 km/h.

3.2.3. Asukoha mõõtmine

36) Sõidumeerik mõõdab GNSSi vastuvõtja abil sõiduki absoluutset asukohta.

37) Absoluutset asukohta mõõdetakse geograafilistes laius- ja pikkuskraadides ja -minutites eristusvõimega 1/10 minutit.

3.3. Aja mõõtmine

38) Aja mõõtmise funktsioon mõõdab aega pidevalt ning esitab digitaalselt kuupäeva ja kellaaja koordineeritud maailmaajas.

39) Koordineeritud maailmaajas kuupäeva ja kellaaega kasutatakse andmete dateerimiseks sõidumeerikus (salvestused, andmevahetus) ja kõikides 4. liites „Väljatrükid“ täpsustatud väljatrükkides.

40) Kohaliku aja näitamiseks peab saama kuvatava aja nihet muuta poole tunni kaupa. Kuvatavat aega võib muuta üksnes pooltundide lisamise või mahaarvamise kaudu.

41) Tüübikinnitustingimustele vastav ajanihe ei tohi ületada ± 2 sekundit päevas ilma aja korrigeerimiseta.

42) Mõõdetud aja puhul peab eristusvõime olema vähemalt 1 sekund.

43) Tüübikinnitustingimustes ei tohi aja mõõtmist mõjutada alla 12 kuu pikkune välise toitevoolu katkestus.

3.4. Juhi tegevuse seire

44) Funktsioon seirab pidevalt ja eraldi ühe juhi ja ühe kaasjuhi tegevust.

45) Juhi tegevus on JUHTIMINE, TÖÖ, VALMISOLEK ja PUHKEPAUS/PUHKUS.

46) Juht ja/või kaasjuht peavad saama käsitsi valida TÖÖ, VALMISOLEKU ja PUHKEPAUSI/PUHKUSE.

47) Kui sõiduk liigub, valitakse juhi tarvis automaatselt JUHTIMINE ja kaasjuhi tarvis valitakse automaatselt VALMISOLEK.

48) Kui sõiduk peatub, valitakse juhi tarvis automaatselt TÖÖ.

49) Kui sõiduk peatus ja toimus automaatne üleminek TÖÖLE, loetakse sellele järgneva 120 sekundi jooksul toimuvat tegevuse esimest muudatust PUHKUSEKS või VALMISOLEKUKS sõiduki seisaku ajal toimunuks (sellega võib kaasneda TÖÖLE ülemineku tühistamine).

50) See funktsioon väljastab salvestusfunktsioonidele tegevuse muudatusi ühe minuti täpsusega.

51) Kui mis tahes JUHTIMISE tegevus on toimunud nii kalendriminutile vahetult eelneva kui ka järgneva minuti jooksul, läheb terve minut JUHTIMISE alla.

52) Kui kalendriminutit ei saa nõude 051 alusel lugeda JUHTIMISE minutiks, läheb kogu minut selles minutis toimunud pikima kestva tegevuse alla (võrdse pikkusega tegevuste puhul arvestatakse viimast tegevust).

53) Funktsioon jälgib püsivalt ka pidevat juhtimisaega ja juhi kumulatiivset puhkepauside aega.

3.5. Juhtimisstaatuse seire

54) Funktsioon seirab püsivalt ja automaatselt juhtimisstaatust.

55) Kui meerikusse sisestatakse kaks kehtivat juhikaarti, valitakse automaatselt juhtimisstaatus MEESKOND, igal muul juhul valitakse juhtimisstaatus ÜKSI.

3.6. Juhtide sissekanded

3.6.1. Sissekanne tööpäeva algus- ja/või lõppkoha kohta

56) Funktsioon võimaldab juhil ja/või kaasjuhil sisestada oma tööpäeva algus- ja/või lõppkohad.

57) Kohad on määratletud riikidena ja vajaduse korral ka piirkondadena, mis sisestatakse või kinnitatakse käsitsi.

58) Juhikaardi väljavõtmisel soovitab sõidumeerik (kaas)juhil sisestada „tööpäeva lõppkoha“.

59) Seejärel sisestab juht sõiduki asukoha sel hetkel ning seda käsitatakse ajutise sissekandena.

60) Tööpäeva algus- ja/või lõppkohti saab sisestada menüükäskude abil. Kui kalendriminuti jooksul tehakse rohkem kui üks selline sissekanne, salvestatakse püsivalt üksnes selle aja jooksul viimasena sisestud alguskoht ja viimasena sisestatud lõppkoht.

3.6.2. Käsitsi tehtavad sissekanded juhi tegevuse kohta ja juhi nõusolek ITSiga liidestamiseks

61) Juhikaardi (või töökojakaardi) sisestamisel ja üksnes sel ajal on võimalik sisestada sõidumeerikusse tegevusi käsitsi. Tegevuste käsitsi sisestamisel kasutatakse sõidukiseadme seadistusele vastava ajavööndi (reguleeritud koordineeritud maailmaaeg) kohalikku kellaaega ja kuupäeva.

Juhi- või töökojakaardi sisestamisel meenutatakse kaardi omanikule,

— mis kuupäeval ja ajal ta viimati oma kaardi välja võttis ja

— variandina seda, milline on sõidukiseadmes seadistatud kohalik aeg.

Sõidukiseadme jaoks tundmatu juhikaardi või töökojakaardi esmakordsel sisestamisel küsitakse kaardi omanikult nõusolekut sõidumeerikuga seotud isikuandmete edastamiseks valikulise ITSi liidese kaudu.

Kui juhikaart (töökojakaart) on sisestatud, saab juhi (töökoja) nõusoleku küsimise menüükäskudega igal ajal sisse või välja lülitada.

Tegevuste sisestamisel kehtivad järgmised piirangud:

— tegevuse liik peab olema TÖÖ, VALMISOLEK või PUHKEPAUS/PUHKUS;

— iga tegevuse algus- ja lõpuaeg peab jääma kaardi eelmise väljavõtmise ja praeguse sisestamise vahelisse perioodi;

— tegevused ei tohi omavahel ajaliselt kattuda.

Vajaduse korral on sissekandeid võimalik käsitsi teha varem kasutamata juhikaardi (või töökojakaardi) esimest korda sisestamisel.

Tegevuste käsitsi sisestamise menetlus sisaldab nii palju järjestikusi samme, kui on vaja tegevuse liigi ning algus- ja lõpuaja kindlaksmääramiseks. Kaardi eelmise väljavõtmise ja praeguse sisestamise vahelise perioodi mis tahes hetkel on kaardi omanikul võimalik tegevust mitte deklareerida.

Kaardi sisestamisega seotud sissekannete ajal ja juhul, kui see on vajalik, on kaardi omanikul võimalik esitada:

— eelmise tööpäeva lõppkoht koos asjakohase ajaga (sellega kirjutatakse üle kaardi eelmise väljavõtmise ajal tehtud sissekanne),

— praeguse tööpäeva alguskoht koos asjakohase ajaga.

Kui kaardi omanik ei sisesta kaardi sisestamisega seotud käsitsi sissekannete tegemise ajal tööpäeva alguse või lõpu kohta, siis käsitatakse seda kinnitusena, et tema vastavas tööperioodis ei ole pärast viimast kaardi väljavõtmist muutusi toimunud. Järgmisel korral, kui sisestatakse eelmise tööpäeva lõppkoht, kirjutatakse üle kaardi eelmise väljavõtmise ajal tehtud ajutine sissekanne.

Koha sisestamise korral registreeritakse see asjakohasel sõidumeerikukaardil.

Käsitsi sisestamine katkestatakse, kui:

— kaart võetakse välja või

— kui sõiduk liigub ja kaart on juhikaardi pesas.

Lubatud on lisakatkestused, nt seansi lõpetamine, kui kasutaja on olnud teatava aja jooksul tegevusetu. Kui käsitsi sisestamine katkestatakse, kinnitab sõidumeerik kõik juba tehtud terviklikud kohta ja tegevust käsitlevad sissekanded (üheselt mõistetav koht ja aeg või tegevuse liik ning algus- ja lõpuaeg).

Kui teine juhi- või töökojakaart sisestatakse ajal, kui tegevuse käsitsi sisestamine eelmisele sisestatud kaardile ei ole veel lõppenud, lubatakse lõpetada eelmisele kaardile käsitsi tehtavad sissekanded, enne kui alustatakse käsitsi sisestamist teisele kaardile.

Kaardi omanikul on võimalik teha käsitsi sissekandeid, järgides järgmist minimaalset menetlust:

— Kronoloogilises järjestuses sisestatakse käsitsi tegevused, mis on tehtud kaardi eelmise väljavõtmise ja praeguse sisestamise vahele jääval ajavahemikul.

— Esimese tegevuse algusajaks määratakse kaardi väljavõtmise aeg. Iga järgmise sissekande puhul määratakse algusaeg automaatselt, et see järgneks vahetult eelmise sissekande lõpuajale. Iga tegevuse puhul valitakse liik ja lõpuaeg.

Menetlus lõpeb, kui käsitsi sisestatud tegevuse lõpuaeg vastab kaardi sisestamise ajale. Sõidumeerik võib seejärel valikuliselt lubada kaardi omanikul käsitsi sisestatud tegevusi muuta, kuni andmed spetsiaalse käsu valimisega kinnitatakse. Pärast seda on mis tahes muudatuste tegemine keelatud.

3.6.3. Eritingimuste sisestamine

62) Sõidumeerik võimaldab juhil sisestada reaalajas kaks järgmist eritingimust:

— „SÕIDUMEERIK MITTEVAJALIK“ (algus, lõpp),

— „PARVLAEVA-/RONGISÕIT“ (algus, lõpp).

Kui tingimus „SÕIDUMEERIK MITTEVAJALIK“ on avatud, ei saa esineda tingimust „PARVLAEVA-/RONGISÕIT“.

Sõidumeerik peab avatud tingimuse „SÕIDUMEERIK MITTEVAJALIK“ automaatselt sulgema, kui juhikaart sisestatakse või võetakse välja.

Avatud tingimus „SÕIDUMEERIK MITTEVAJALIK“ välistab järgmised sündmused ja hoiatused:

— vajaliku kaardita juhtimine,

— pideva juhtimisajaga seotud hoiatused.

„PARVLAEVA-/RONGISÕIDU“ alguse tunnus määratakse enne, kui sõiduki mootor parvlaeval/rongil välja lülitatakse.

Avatud tingimus „PARVLAEVA-/RONGISÕIT“ peab lõppema mis tahes järgmise olukorra tekkimisel:

— juht lõpetab tingimuse „PARVLAEVA-/RONGISÕIT“ KÄSITSI;

— juht võtab oma kaardi välja;

Avatud tingimus „PARVLAEVA-/RONGISÕIT“ lõpeb siis, kui see ei ole vastavalt määruses (EÜ) nr 561/2006 esitatud reeglitele enam kehtiv.

3.7. Ettevõttelukkude haldamine

63) Funktsioon võimaldab ettevõtte paigaldatud lukke hallata, et ettevõtterežiimis oleks ligipääs andmetele ainult sellel ettevõttel.

64) Ettevõttelukk koosneb alguse kuupäevast/ajast (lukustamine) ja lõpu kuupäevast/ajast (luku avamine), mis on seotud ettevõtte identimisega ettevõttekaardi numbri alusel (lukustamisel).

65) Lukustada ja lukku avada saab ainult reaalajas.

66) Lukku saab avada ainult see ettevõte, kelle lukk on peal (idenditud ettevõttekaardi numbri esimese 13 koha alusel), või

67) on luku avamine automaatne, kui teine ettevõte paneb oma luku peale.

68) Juhul kui ettevõte paneb luku peale ja kui eelmine lukk oli sama ettevõtte oma, eeldatakse, et eelmine lukk ei ole avatud ja on ikka veel peal.

3.8. Kontrollitegevuse seire

69) Funktsioon seirab kontrollirežiimis tehtud KUVAMIST, TRÜKKIMIST, sõidukiseadmest ja kaardilt ALLA LAADIMIST ning TEEÄÄRSET KALIBREERIMISKONTROLLI.

70) Funktsioon seirab kontrollirežiimis ka KIIRUSE ÜLETAMISE KONTROLLI. Kiiruse ületamise kontroll loetakse toimunuks, kui kontrollirežiimis on printerile või kuvarile saadetud väljatrükk „kiiruse ületamine“ või kui „sündmuste ja vigade“ andmed on sõidukiseadme andmemälust alla laaditud.

3.9. Sündmuste ja/või vigade avastamine

71) Funktsiooniga tuvastatakse järgmised sündmused ja/või vead.

3.9.1. Sündmus „kehtetu kaardi sisestamine“

72) Sündmus käivitub mis tahes kehtetu kaardi sisestamisel, juba vahetatud juhikaardi sisestamisel ja/või sisestatud kehtiva kaardi kehtivusaja lõppemisel.

3.9.2. Sündmus „kaardikonflikt“

73) Sündmus käivitub siis, kui tekib mis tahes kehtivate kaartide kombinatsioon, mida järgmises tabelis tähistab X.







Kaardikonflikt Juhikaardi pesa Kaart puudub Juhikaart Kontrollikaart Töökojakaart Ettevõttekaart Kaasjuhikaardi pesa Kaart puudub Juhikaart X Kontrollikaart X X X Töökojakaart X X X X Ettevõttekaart X X X

3.9.3. Sündmus „aja kattumine“

74) Sündmus käivitub siis, kui kaardilt loetav juhikaardi viimase väljavõtmise kuupäev/aeg on hilisem kui jooksev kuupäev/aeg sõidumeerikus, millesse kaart sisestatakse.

3.9.4. Sündmus „vajaliku kaardita juhtimine“

75) Sündmus käivitub järgmises tabelis X-ga tähistatud mis tahes kehtivate sõidumeerikukaartide kombinatsiooni puhul, kui juhi tegevus muutub JUHTIMISEKS või kui muudetakse kasutusrežiimi sel ajal, kui juhi tegevus on JUHTIMINE.







Vajaliku kaardita juhtimine Juhikaardi pesa Kaart puudub (või kehtetu kaart) Juhikaart Kontrollikaart Töökojakaart Ettevõttekaart Kaasjuhikaardi pesa Kaart puudub (või kehtetu kaart) X X X Juhikaart X X X X Kontrollikaart X X X X X Töökojakaart X X X X Ettevõttekaart X X X X X

3.9.5. Sündmus „kaardi sisestamine juhtimise ajal“

76) Sündmus käivitub sõidumeerikukaardi sisestamisel mis tahes pesasse, kui juhi tegevus on JUHTIMINE.

3.9.6. Sündmus „viimane kaardiseanss nõuetekohaselt sulgemata“

77) Sündmus käivitub siis, kui kaardi sisestamisel tuvastab sõidumeerik, et vaatamata punkti 3.1 sätetele ei ole eelmine kaardiseanss nõuetekohaselt suletud (kaart on välja võetud enne, kui kogu asjaomane teave on kaardile salvestatud). Sündmus käivitub ainult juhi- ja töökojakaartidega.

3.9.7. Sündmus „kiiruse ületamine“

78) Sündmus käivitub kõigil lubatava kiiruse ületamise juhtudel.

3.9.8. Sündmus „voolukatkestus“

79) Sündmus käivitub liikumisanduri ja/või sõidukiseadme toitevoolu iga katkestuse korral, mis kestab kauem kui 200 millisekundit, välja arvatud kalibreerimis- ja kontrollirežiimis. Katkestusläve määratleb tootja. Sündmust ei käivita pingelangus toiteallikas seoses sõiduki mootori käivitamisega.

3.9.9. Sündmus „kaugsideseadmega side pidamise viga“

80) Sündmus käivitub juhul, kui kaugsideseade ei kinnita sõidukiseadmest saadetud kaugsideandmete vastuvõtmist rohkem kui kolmel saatmiskatsel, välja arvatud kalibreerimisrežiimis.

3.9.10. Sündmus „asukohateabe mittelaekumine GNSSi vastuvõtjast“

81) Sündmus käivitub juhul, kui rohkem kui kolme kumulatiivse juhtimisaja tunni jooksul puudub (sisemisest või välisest) GNSSi vastuvõtjast saadav asukohateave, välja arvatud kalibreerimisrežiimis.

3.9.11. Sündmus „GNSSi välisseadmega side pidamise viga“

82) Sündmus käivitub juhul, kui sõiduki liikumise ajal katkeb GNSSi välisseadme ja sõidukiseadme vaheline side rohkem kui 20 järjestikuseks minutiks, välja arvatud kalibreerimisrežiimis.

3.9.12. Sündmus „liikumisandmete viga“

83) Sündmus käivitub normaalse andmevahetuse katkemisel liikumisanduri ja sõidukiseadme vahel ja/või liikumisanduri ja sõidukiseadme vahelise andmevahetuse ajal tekkiva andmete tervikluse või andmete autentsuse vea puhul, välja arvatud kalibreerimisrežiimis.

3.9.13. Sündmus „vastuolu sõiduki liikumisandmetes“

84) Sündmus käivitub juhul, kui liikumisanduri järgi arvutatud liikumisandmed on vastuolus sisemise GNSSi vastuvõtja või GNSSi välisseadme või variandina vastavalt 12. liitele muude sõltumatute allikate järgi arvutatud liikumisandmetega, välja arvatud kalibreerimisrežiimis. Sündmus ei käivitu parvlaeva-/rongisõidu ajal, tingimuse SÕIDUMEERIK MITTEVAJALIK korral ega juhul, kui GNSSi vastuvõtjalt asukohateavet ei laeku.

3.9.14. Sündmus „turvalisuse rikkumise katse“

85) Sündmus käivitub mis tahes muu sündmuse korral, mis mõjutab liikumisanduri ja/või sõidukiseadme ja/või GNSSi välisseadme 10. liite nõuete kohast turvalisust, välja arvatud kalibreerimisrežiimis.

3.9.15. Sündmus „ajakonflikt“

86) Sündmus käivitub juhul, kui sõidukiseade tuvastab sõidukiseadme ajamõõtmisfunktsiooni ja GNSSi vastuvõtjast saadud ajateabe vahel rohkem kui ühe minuti suuruse lahknevuse, välja arvatud kalibreerimisrežiimis. Sündmus registreeritakse koos sõidukiseadme sisemise kella väärtusega ning sellega kaasneb automaatne aja korrigeerimine. Kui ajakonflikti sündmus on käivitunud, ei käivita sõidukiseade järgmise 12 tunni jooksul muid ajakonflikti sündmusi. Sündmus ei käivitu juhul, kui GNSSi vastuvõtja ei ole viimase 30 päeva jooksul tuvastanud kehtivat GNSSi signaali. Kui GNSSi vastuvõtjalt saadav asukohateave jälle kättesaadavaks muutub, toimub automaatne aja korrigeerimine.

3.9.16. Viga „kaart“

87) Viga käivitub siis, kui sõidumeerikukaardil esineb töötamise ajal tõrkeid.

3.9.17. Viga „sõidumeerik“

88) Viga käivitub iga järgneva tõrke puhul, välja arvatud kalibreerimisrežiimis:

— sõidukiseadme sisetõrge,

— printeri tõrge,

— kuvari tõrge,

— allalaadimise tõrge,

— anduri tõrge,

— GNSSi vastuvõtja või GNSSi välisseadme tõrge,

— kaugsideseadme tõrge.

3.10. Sisseehitatud ja enesekontrollitestid

89) Sõidumeerik tuvastab ise vigu enesekontrollitestide ja sisseehitatud testide abil järgmise tabeli kohaselt.







Testitav alakoost Enesekontrollitest Sisseehitatud test Tarkvara Terviklus Andmemälu Juurdepääs Juurdepääs, andmeterviklus Kaardiliidese seadmed Juurdepääs Juurdepääs Klaviatuur Käsitsi kontroll Printer (tootja otsustada) Väljatrükk Kuvar Visuaalne kontroll Allalaadimine (viiakse läbi ainult allalaadimise ajal) Nõuetekohane toimimine Andur Nõuetekohane toimimine Nõuetekohane toimimine Kaugsideseade Nõuetekohane toimimine Nõuetekohane toimimine GNSSi seade Nõuetekohane toimimine Nõuetekohane toimimine

3.11. Andmemälust lugemine

90) Sõidumeerik suudab lugeda kõiki andmeid, mis on tema andmemällu salvestatud.

3.12. Andmete registreerimine ja salvestamine andmemällu

Käesoleva lõike kohaldamisel:

— tähendab 365 päeva keskmist juhi tegevust sõidukis 365 kalendripäeva jooksul. Keskmine tegevus päeva kohta sõidukis on määratletud vähemalt kuue juhi või kaasjuhi, kuue kaardi sisestamis- ja väljavõtmistsükli ja 256 tegevuse muudatusega. Seetõttu hõlmab 365 päeva vähemalt 2 190 (kaas)juhti, 2 190 kaardi sisestamis- ja väljavõtmistsüklit ja 93 440 tegevuse muudatust;

— on keskmine asukohtade arv päeva kohta määratletud vähemalt kuue tööpäeva alguskohaga, kuue kohaga, kus juhil täitub kolm tundi pidevat juhtimisaega, ning kuue tööpäeva lõppkohaga, nii et 365 päeva hõlmab vähemalt 6 570 asukohta;

— ajad salvestatakse täpsusega üks minut, kui ei ole määratletud teisiti;

— läbisõidumõõdiku näidud salvestatakse täpsusega üks kilomeeter;

— kiirused salvestatakse täpsusega 1 km/h;

— asukohad (laiused ja pikkused) salvestatakse kraadides ja minutites täpsusega 1/10 minutit, arvestades seotud GNSSi täpsust ja andmehõive aega.

91) Tüübikinnitustingimuste kohaselt ei tohi andmemällu salvestatud andmeid mõjutada alla 12 kuu pikkune välise toitevoolu katkestus. Lisaks ei tohi 14. liites määratletud välisesse kaugsideseadmesse salvestatud andmeid mõjutada alla 28 päeva pikkune toitevoolu katkestus.

92) Sõidumeerik peab suutma registreerida ja salvestada oma andmemällu otseselt või kaudselt allpool nimetatud andmeid.

3.12.1. Seadme identimisandmed

3.12.1.1. Sõidukiseadme identimisandmed

93) Sõidumeerik suudab salvestada oma andmemällu järgmisi sõidukiseadme identimisandmeid:

— tootja nimi,

— tootja aadress,

— osa number,

— seerianumber,

— sõidukiseadme põlvkond,

— suutlikkus kasutada esimese põlvkonna sõidumeerikukaarte,

— tarkvaraversiooni number,

— tarkvaraversiooni installeerimise kuupäev,

— seadme tootmisaasta,

— tüübikinnitusnumber.

94) Sõidukiseadme tootja registreerib ja salvestab sõidukiseadme identimisandmed üks kord ja alatiseks, välja arvatud tarkvaraga seotud andmed ja tüübikinnitusnumber, mida võib muuta tarkvara ajakohastamisel, ning teave esimese põlvkonna sõidumeerikukaartide kasutamise suutlikkuse kohta.

3.12.1.2. Liikumisanduri identimisandmed

95) Liikumisandur suudab salvestada oma mällu järgmisi identimisandmed:

— tootja nimi,

— seerianumber,

— tüübikinnitusnumber.

— sisseehitatud turvakomponendi identifikaator (nt sisekiibi/protsessori osa number),

— operatsioonisüsteemi identifikaator (nt tarkvaraversiooni number).

96) Liikumisanduri tootja registreerib ja salvestab liikumisanduri identimisandmed üks kord ja alatiseks liikumisandurisse.

97) Sõidukiseade suudab salvestada oma andmemällu järgmisi andmeid liikumisandurite 20 viimase ühendamise kohta (kui ühel kalendripäeval tehakse mitu ühendamist, salvestatakse mällu ainult selle päeva esimene ja viimane ühendamine).

Iga ühendamise kohta registreeritakse järgmised andmed:

— liikumisanduri identimisandmed: — — seerianumber, — tüübikinnitusnumber;

— liikumisanduri ühendamisandmed: — — ühendamise kuupäev.

3.12.1.3. Globaalsete satelliitnavigatsioonisüsteemide identimisandmed

98) GNSSi välisseade suudab salvestada oma mällu järgmisi identimisandmed:

— tootja nimi,

— seerianumber,

— tüübikinnitusnumber.

— sisseehitatud turvakomponendi identifikaator (nt sisekiibi/protsessori osa number),

— operatsioonisüsteemi identifikaator (nt tarkvaraversiooni number).

99) GNSSi välisseadme tootja registreerib ja salvestab identimisandmed üks kord ja alatiseks GNSSi välisseadmesse.

100) Sõidukiseade suudab salvestada oma andmemällu järgmisi andmeid GNSSi välisseadmete 20 viimase ühendamise kohta (kui ühel kalendripäeval tehakse mitu ühendamist, salvestatakse mällu ainult selle päeva esimene ja viimane ühendamine).

Iga ühendamise kohta registreeritakse järgmised andmed:

— GNSSi välisseadme identimisandmed: — — seerianumber, — tüübikinnitusnumber.

— GNSSi välisseadme ühendamisandmed: — — ühendamise kuupäev.

3.12.2. Võtmed ja sertifikaadid

101) Sõidumeerik suudab salvestada mitmeid krüptograafilisi võtmeid ja sertifikaate, mida on kirjeldatud 11. liite A ja B osas.

3.12.3. Juhi- või töökojakaardi sisestamise ja väljavõtmise andmed

102) Juhi- või töökojakaardi iga sisestamis- ja väljavõtmistsükli kohta registreerib ja salvestab sõidumeerik oma andmemällu:

— kaardi omaniku perekonnanime ja eesnime(d), nagu need on kaardile salvestatud,

— kaardi numbri, kaardi välja andnud liikmesriigi ja kaardi kehtivusaja lõpu, nagu need on kaardile salvestatud,

— kaardi põlvkonna,

— sisestamise kuupäeva ja aja,

— sõiduki läbisõidumeeriku näidu kaardi sisestamise ajal,

— pesa, millesse kaart sisestati,

— väljavõtmise kuupäeva ja aja,

— sõiduki läbisõidumeeriku näidu kaardi väljavõtmise ajal,

— järgmise teabe juhi poolt enne seda kasutatud sõiduki kohta, nagu see on kaardile salvestatud: — — VRN ja sõiduki registreerinud liikmesriik, — sõidukiseadme põlvkond (kui on teada), — kaardi väljavõtmise kuupäev ja kellaaeg,

— kaardi väljavõtmise kuupäev ja kellaaeg, tunnuse, mis näitab, kas juht on tegevusi käsitsi sisestanud või mitte.

103) Need andmed peavad andmemälus säilima vähemalt 365 päeva.

104) Kui salvestusmaht on ammendatud, asendatakse vanimad andmed uute andmetega.

3.12.4. Andmed juhi tegevuse kohta

105) Sõidumeerik registreerib ja salvestab oma andmemällu iga muudatuse korral juhi ja/või kaasjuhi tegevuses ja/või juhtimisstaatuses ja/või iga juhi- või töökojakaardi sisestamisel või väljavõtmisel:

— juhtimisstaatuse (MEESKOND, ÜKSI),

— kaardipesa (JUHT, KAASJUHT),

— kaardi staatuse asjaomases pesas (SISESTATUD, SISESTAMATA),

— tegevuse (JUHTIMINE, VALMISOLEK, TÖÖ, PUHKEPAUS/PUHKUS),

— muudatuse kuupäeva ja aja.

SISESTATUD tähendab, et pesasse on sisestatud kehtiv juhi- või töökojakaart. SISESTAMATA tähendab vastupidist, st et pesasse ei ole sisestatud kehtivat juhi- või töökojakaarti (nt on sisestatud ettevõttekaart või pole ühtegi kaarti sisestatud).

Juhi käsitsi sisestatud andmeid tegevuse kohta andmemälus ei salvestata.

106) Andmemälus peavad andmed juhi tegevuse kohta säilima vähemalt 365 päeva.

107) Kui salvestusmaht on ammendatud, asendatakse vanimad andmed uute andmetega.

3.12.5. Tööpäeva alguskoht, lõppkoht ja/või kolme järjestikuse sõidutunni täitumise koht

108) Sõidumeerik registreerib ja salvestab oma andmemällu:

— juhi ja/või kaasjuhi tööpäeva alguskohad;

— juhi iga kolme tunni pideva juhtimisaja täitumise asukohad;

— juhi ja/või kaasjuhi tööpäeva lõppkohad.

109) Kui vastaval ajal ei ole GNSSi vastuvõtja teave sõiduki asukoha kohta saadaval, kasutab sõidumeerik viimast teadaolevat asukohta ning sellega seotud kuupäeva ja kellaaega.

110) Koos iga asukohaga registreerib ja salvestab sõidumeerik oma andmemällu:

— (kaas)juhi kaardi numbri ja kaardi välja andnud liikmesriigi,

— kaardi põlvkonna,

— sisestamise kuupäeva ja kellaaja,

— sissekande liik (algus, lõpp või kolm tundi pidevat juhtimisaega),

— vajaduse korral seotud GNSSi täpsuse, kuupäeva ja kellaaja,

— sõiduki läbisõidumõõdiku näidu.

111) Tööpäeva alguskohtade, lõppkohtade ja/või kolme järjestikuse sõidutunni täitumise kohtade andmed peavad andmemälus säilima vähemalt 365 päeva.

112) Kui salvestusmaht on ammendatud, asendatakse vanimad andmed uute andmetega.

3.12.6. Läbisõidumõõdiku andmed

113) Sõidumeerik registreerib oma andmemällu sõiduki läbisõidumõõdiku näidu ja vastava kuupäeva iga kalendripäeva keskööl.

114) Andmemälus peavad läbisõidumõõdiku kesköised näidud säilima vähemalt 365 kalendripäeva.

115) Kui salvestusmaht on ammendatud, asendatakse vanimad andmed uute andmetega.

3.12.7. Üksikasjalikud andmed kiiruse kohta

116) Sõidumeerik registreerib ja salvestab oma andmemällu sõiduki hetkekiiruse ning vastava kuupäeva ja aja kord sekundis vähemalt viimase 24 tunni jooksul, mil seda sõidukit on juhitud.

3.12.8. Andmed sündmuste kohta

Käesoleva lõigu kohaldamisel registreeritakse aega sekundilise täpsusega.

117) Sõidumeerik registreerib ja salvestab oma andmemällu iga tuvastatud sündmuse kohta järgmised andmed järgmiste salvestusreeglite kohaselt:







Sündmus Salvestusreegel Sündmuse kohta registreeritavad andmed Kehtetu kaardi sisestamine — 10 viimast sündmust — sündmuse kuupäev ja kellaaeg, — sündmuse tekitanud kaardi tüüp, number, väljaandnud liikmesriik ja põlvkond, — samasuguste sündmuste arv sellel päeval Kaardikonflikt — 10 viimast sündmust — sündmuse alguse kuupäev ja kellaaeg, — sündmuse lõpu kuupäev ja kellaaeg, — kummagi konflikti tekitanud kaardi tüüp, number, väljaandnud liikmesriik ja põlvkond Vajaliku kaardita juhtimine — pikim sündmus iga kümne viimase päeva kohta, mil sündmus toimus, — viis kõige pikemat sündmust viimase 365 päeva jooksul — sündmuse alguse kuupäev ja kellaaeg, — sündmuse lõpu kuupäev ja kellaaeg, — sündmuse alguses ja/või lõpus sisestatud kaardi tüüp, number, väljaandnud liikmesriik ja põlvkond, — samasuguste sündmuste arv sellel päeval Kaardi sisestamine juhtimise ajal — viimane sündmus iga kümne viimase päeva kohta, mil sündmus toimus — sündmuse kuupäev ja kellaaeg, — kaardi tüüp, number, väljaandnud liikmesriik ja põlvkond, — samasuguste sündmuste arv sellel päeval Viimane kaardiseanss nõuetekohaselt sulgemata — 10 viimast sündmust — kaardi sisestamise kuupäev ja kellaaeg, — kaardi tüüp, number, väljaandnud liikmesriik ja põlvkond, — kaardilt loetud andmed viimase seansi kohta: — — kaardi sisestamise kuupäev ja kellaaeg, — VRN, sõiduki registreerinud liikmesriik ja sõidukiseadme põlvkond Kiiruse ületamine (1) — kõige tõsisem sündmus (st suurima keskmise kiirusega sündmus) iga kümne viimase päeva kohta, mil sündmusi toimus, — viis kõige tõsisemat sündmust viimase 365 päeva jooksul, — esimene sündmus pärast viimast kalibreerimist — sündmuse alguse kuupäev ja kellaaeg, — sündmuse lõpu kuupäev ja kellaaeg, — sündmuse ajal mõõdetud suurim kiirus, — sündmuse ajal mõõdetud kiiruste aritmeetiline keskmine, — juhikaardi tüüp, number, väljaandnud liikmesriik ja põlvkond (vajaduse korral), — samasuguste sündmuste arv sellel päeval Voolukatkestus (2) — pikim sündmus iga kümne viimase päeva kohta, mil sündmus toimus, — viis kõige pikemat sündmust viimase 365 päeva jooksul — sündmuse alguse kuupäev ja kellaaeg, — sündmuse lõpu kuupäev ja kellaaeg, — sündmuse alguses ja/või lõpus sisestatud kaardi tüüp, number, väljaandnud liikmesriik ja põlvkond, — samasuguste sündmuste arv sellel päeval Kaugsideseadmega side pidamise viga — pikim sündmus iga kümne viimase päeva kohta, mil sündmus toimus, — viis kõige pikemat sündmust viimase 365 päeva jooksul — sündmuse alguse kuupäev ja kellaaeg, — sündmuse lõpu kuupäev ja kellaaeg, — sündmuse alguses ja/või lõpus sisestatud kaardi tüüp, number, väljaandnud liikmesriik ja põlvkond, — samasuguste sündmuste arv sellel päeval Asukohateabe mittelaekumine GNSSi vastuvõtjast — pikim sündmus iga kümne viimase päeva kohta, mil sündmus toimus, — viis kõige pikemat sündmust viimase 365 päeva jooksul — sündmuse alguse kuupäev ja kellaaeg, — sündmuse lõpu kuupäev ja kellaaeg, — sündmuse alguses ja/või lõpus sisestatud kaardi tüüp, number, väljaandnud liikmesriik ja põlvkond, — samasuguste sündmuste arv sellel päeval Liikumisandmete viga — pikim sündmus iga kümne viimase päeva kohta, mil sündmus toimus, — viis kõige pikemat sündmust viimase 365 päeva jooksul — sündmuse alguse kuupäev ja kellaaeg, — sündmuse lõpu kuupäev ja kellaaeg, — sündmuse alguses ja/või lõpus sisestatud kaardi tüüp, number, väljaandnud liikmesriik ja põlvkond, — samasuguste sündmuste arv sellel päeval Vastuolu sõiduki liikumisandmetes — pikim sündmus iga kümne viimase päeva kohta, mil sündmus toimus, — viis kõige pikemat sündmust viimase 365 päeva jooksul — sündmuse alguse kuupäev ja kellaaeg, — sündmuse lõpu kuupäev ja kellaaeg, — sündmuse alguses ja/või lõpus sisestatud kaardi tüüp, number, väljaandnud liikmesriik ja põlvkond, — samasuguste sündmuste arv sellel päeval Turvalisuse rikkumise katse — 10 viimast sündmust iga sündmuse tüübi kohta. — sündmuse alguse kuupäev ja kellaaeg, — sündmuse lõpu kuupäev ja kellaaeg vajaduse korral, — sündmuse alguses ja/või lõpus sisestatud kaardi tüüp, number, väljaandnud liikmesriik ja põlvkond, — sündmuse tüüp Ajakonflikt — pikim sündmus iga kümne viimase päeva kohta, mil sündmus toimus, — viis kõige pikemat sündmust viimase 365 päeva jooksul — sõidumeeriku kuupäev ja kellaaeg, — GNSSi kuupäev ja kellaaeg, — sündmuse alguses ja/või lõpus sisestatud kaardi tüüp, number, väljaandnud liikmesriik ja põlvkond, — samasuguste sündmuste arv sellel päeval

(1) Sõidumeerik registreerib ja salvestab oma andmemällu ka:

— viimase KIIRUSE ÜKLETAMISE KONTROLLI kuupäeva ja aja,

— sellele KIIRUSE ÜLETAMISE KONTROLLILE järgneva esimese kiiruse ületamise kuupäeva ja aja,

— pärast viimast KIIRUSE ÜLETAMISE KONTROLLI toimunud kiiruse ületamise sündmuste arvu.

(2) Neid andmeid võib registreerida alles toiteallika taasühendamisel, kusjuures aega saab teada minutilise täpsusega.

3.12.9. Andmed vigade kohta

Käesoleva lõigu kohaldamisel registreeritakse aega sekundilise täpsusega.

118) Sõidumeerik püüab registreerida ja salvestada oma andmemällu iga tuvastatud vea kohta järgmised andmed järgmiste salvestusreeglite kohaselt:







Viga Salvestusreegel Vea kohta registreeritavad andmed Kaardi viga — 10 viimast juhikaardi viga — vea alguse kuupäev ja kellaaeg, — vea lõpu kuupäev ja kellaaeg, — kaardi tüüp, number, väljaandnud liikmesriik ja põlvkond, Sõidumeeriku vead — 10 viimast viga iga veatüübi kohta, — esimene viga pärast viimast kalibreerimist — vea alguse kuupäev ja kellaaeg, — vea lõpu kuupäev ja kellaaeg, — vea tüüp, — sündmuse alguses ja/või lõpus sisestatud kaardi tüüp, number, väljaandnud liikmesriik ja põlvkond

3.12.10. Kalibreerimisandmed

119) Sõidumeerik registreerib ja salvestab oma andmemällu andmed, mis on seotud:

— teadaolevate kalibreerimisparameetritega aktiveerimise ajal,

— esimese kalibreerimisega pärast aktiveerimist,

— esimese kalibreerimisega selles sõidukis (määratakse kindlaks VINi alusel),

— 20 viimase kalibreerimisega (kui ühel kalendripäeval tehakse mitu kalibreerimist, salvestatakse mällu ainult selle päeva esimene ja viimane kalibreerimine).

120) Iga kalibreerimise kohta registreeritakse järgmised andmed:

— kalibreerimise eesmärk (aktiveerimine, esimene paigaldamine, paigaldamine, perioodiline kontroll),

— töökoja nimi ja aadress,

— töökojakaardi number, kaardi välja andnud liikmesriik ja kaardi aegumise kuupäev,

— sõiduki identimistunnus,

— ajakohastatud või kinnitatud parameetrid: sõidukit iseloomustav koefitsient, sõidumeeriku konstant, rehvide efektiivümbermõõt, rehvimõõt, kiiruspiiriku seadistus, läbisõidumõõdik (vana ja uus näit), kuupäev ja kellaaeg (vana ja uus näit),

— kõigi paigaldatud plommid liigid ja identifikaatorid.

121) Lisaks registreerib ja salvestab sõidumeerik oma andmemällu selle, kas ta suudab kasutada esimese põlvkonna sõidumeerikukaarte (mis on veel aktiivsed või mitte).

122) Liikumisandur registreerib ja salvestab oma mällu järgmised andmed liikumisanduri paigaldamise kohta:

— esimene sõidukiseadmega ühendamine (kuupäev, aeg, sõidukiseadme tüübikinnitusnumber, sõidukiseadme seerianumber),

— viimane sõidukiseadmega ühendamine (kuupäev, aeg, sõidukiseadme tüübikinnitusnumber, sõidukiseadme seerianumber).

123) GNSSi välisseade registreerib ja salvestab oma mällu järgmised andmed GNSSi välisseadme paigaldamise kohta:

— esimene sõidukiseadmega ühendamine (kuupäev, aeg, sõidukiseadme tüübikinnitusnumber, sõidukiseadme seerianumber),

— viimane sõidukiseadmega ühendamine (kuupäev, aeg, sõidukiseadme tüübikinnitusnumber, sõidukiseadme seerianumber).

3.12.11. Andmed aja korrigeerimise kohta

124) Sõidumeerik registreerib ja salvestab oma andmemällu andmed, mis on seotud kalibreerimisrežiimis väljaspool korralist kalibreerimist (mõiste f) tehtud aja korrigeerimistega:

— viimane aja korrigeerimine,

— viis suurimat aja korrigeerimist.

125) Aja iga korrigeerimise kohta registreeritakse järgmised andmed:

— kuupäev ja kellaaeg, vana näit,

— kuupäev ja kellaaeg, uus näit,

— töökoja nimi ja aadress,

— töökojakaardi number, kaardi välja andnud liikmesriik, kaardi põlvkond ja kaardi aegumise kuupäev.

3.12.12. Andmed kontrollitegevuse kohta

126) Sõidumeerik registreerib ja salvestab oma andmemällu andmed, mis on seotud viimase 20 kontrollitegevusega:

— kontrolli kuupäev ja kellaaeg,

— kontrollikaardi number, kaardi välja andnud liikmesriik ja kaardi põlvkond,

— kontrolli tüüp (kuvamine ja/või trükkimine ja/või sõidukiseadme andmete allalaadimine ja/või kaardi andmete allalaadimine ja/või teeäärne kalibreerimiskontroll).

127) Allalaadimise korral registreeritakse ka esimese ja viimase allalaadimise kuupäev.

3.12.13. Andmed ettevõttelukkude kohta

128) Sõidumeerik registreerib ja salvestab oma andmemällu viimase 255 ettevõtteluku kohta järgmised andmed:

— lukustamise kuupäev ja aeg,

— luku avamise kuupäev ja aeg,

— ettevõttekaardi number, kaardi välja andnud liikmesriik ja kaardi põlvkond,

— ettevõtte nimi ja aadress.

Andmed, mis on varem lukustatud lukuga, mis kõrvaldatakse mälust eespool sätestatud piiri tõttu, loetakse mittelukustatuks.

3.12.14. Andmed allalaadimistegevuse kohta

129) Sõidumeerik registreerib ja salvestab oma andmemällu järgmised andmed, mis on seotud viimase andmemälu allalaadimisega väliskandjale ettevõtte- või kalibreerimisrežiimis:

— allalaadimise kuupäev ja kellaaeg,

— ettevõtte- või töökojakaardi number, kaardi välja andnud liikmesriik ja kaardi põlvkond,

— ettevõtte või töökoja nimi.

3.12.15. Andmed eritingimuste kohta

130) Sõidumeerik registreerib oma andmemälus järgmised andmed, mis on seotud eritingimustega:

— sisestamise kuupäev ja kellaaeg,

— eritingimuse tüüp.

131) Andmemälu peab suutma säilitada eritingimuste andmeid vähemalt 365 päeva (eeldusel et päevas avatakse ja suletakse keskmiselt üks tingimus). Kui salvestusmaht on ammendatud, asendatakse vanimad andmed uute andmetega.

3.12.16. Sõidumeerikukaardi andmed

132) Sõidumeerik salvestab sõidukiseadmes kasutatud erinevate sõidumeerikukaartide kohta järgmised andmed:

— sõidumeerikukaardi number ja seerianumber,

— sõidumeerikukaardi tootja,

— sõidumeerikukaardi tüüp,

— sõidumeerikukaardi versioon.

133) Sõidumeerik peab suutma salvestada vähemalt 88 sellist kirjet.

3.13. Sõidumeerikukaartidelt lugemine

134) Sõidumeerik suudab lugeda esimese ja teise põlvkonna sõidumeerikukaartidelt vajaduse korral vajalikke andmeid:

— kaardi tüübi, kaardi omaniku, varem kasutatud sõiduki, kaardi viimase väljavõtmise kuupäeva ja aja ning sel ajal valitud tegevuse identimiseks,

— kontrollimaks, kas viimane kaardiseanss on nõuetekohaselt suletud,

— arvutamaks juhi pidevat juhtimisaega, kumulatiivset puhkepauside aega ning eelmise ja jooksva nädala kumulatiivset juhtimisaega,

— trükkimaks vajalikud väljatrükid, mis on seotud juhikaardile salvestatud andmetega,

— laadimaks alla juhikaardi andmed välisandmekandjatele.

Kõnealust nõuet kohaldatakse esimese põlvkonna sõidumeerikukaartide suhtes üksnes juhul, kui töökoda ei ole nende kasutamist tõkestanud.

135) Lugemisvea korral üritab sõidumeerik veel maksimaalselt kolm korda kasutada sama lugemiskäsku; kui see ikkagi ei õnnestu, tunnistatakse kaart vigaseks ja kehtetuks.

3.14. Registreerimine ja salvestamine sõidumeerikukaartidele

3.14.1. Registreerimine ja salvestamine esimese põlvkonna sõidumeerikukaartidele

136) Kui töökoda ei ole esimese põlvkonna sõidumeerikukaartide kasutamist tõkestanud, registreerib ja salvestab sõidumeerik andmeid täpselt samuti, nagu seda teeks esimese põlvkonna sõidumeerik.

137) Sõidumeerik määrab „kaardiseansi andmed“ juhi- või töökojakaardil kohe pärast kaardi sisestamist.

138) Sõidumeerik ajakohastab kehtival juhi-, töökoja-, ettevõtte- ja/või kontrollikaardil salvestatud andmed kõigi vajalike andmetega, mis on seotud ajaga, mil kaart on sisestatud, ja kaardi omanikuga. Neile kaartidele salvestatavaid andmeid on kirjeldatud 4. peatükis.

139) Sõidumeerik ajakohastab andmed juhi tegevuse ja asukoha kohta (punktide 4.5.3.1.9 ja 4.5.3.1.11 kohaselt), mis on salvestatud kehtivatele juhi- ja/või töökojakaartidele, kaardi omaniku käsitsi sisestatud andmetega tegevuse ja asukoha kohta.

140) Esimese põlvkonna sõidumeerikute jaoks määratlemata sündmusi juhi- ja töökojakaartidele ei salvestata.

141) Sõidumeerikukaartide ajakohastamine toimub nii, et vajaduse korral ja võttes arvesse kaardi tegelikku salvestusmahtu asendatakse vanimad andmed uusimate andmetega.

142) Kirjutamisvea korral üritab sõidumeerik maksimaalselt kolm korda kasutada sama kirjutamiskäsku; kui see ikkagi ei õnnestu, tunnistatakse kaart vigaseks ja kehtetuks.

143) Enne juhikaardi vabastamist ja pärast kõigi asjakohaste andmete salvestamist kaardile lähtestab sõidumeerik „kaardiseansi andmed“.

3.14.2. Registreerimine ja salvestamine teise põlvkonna sõidumeerikukaartidele

144) Teise põlvkonna sõidumeerikukaardid sisaldavad kahte erinevat kaardirakendust, millest esimene langeb kokku esimese põlvkonna sõidumeerikukaartide rakendusega TACHO ning teine on 4. peatükis ja 2. liites kirjeldatud rakendus „TACHO_G2“.

145) Sõidumeerik määrab „kaardiseansi andmed“ juhi- või töökojakaardil kohe pärast kaardi sisestamist.

146) Sõidumeerik ajakohastab kehtiva juhi-, töökoja-, ettevõtte- ja/või kontrollikaardi kahes kaardirakenduses salvestatud andmed kõigi vajalike andmetega, mis on seotud ajaga, mil kaart on sisestatud, ja kaardi omanikuga. Neile kaartidele salvestatavaid andmeid on kirjeldatud 4. peatükis.

147) Sõidumeerik ajakohastab kehtivale juhi- ja/või töökojakaardile salvestatud andmed juhi tegevuse kohtade ja asukohtade kohta (punktide 4.5.3.1.9, 4.5.3.1.11, 4.5.3.2.9 ja 4.5.3.2.11 kohaselt) kaardi omaniku käsitsi sisestatud tegevuse ja kohtade andmetega.

148) Sõidumeerikukaartide ajakohastamine toimub nii, et vajaduse korral ja kaardi tegelikku salvestusmahtu arvesse võttes asendatakse vanimad andmed uusimate andmetega.

149) Kirjutamisvea korral üritab sõidumeerik maksimaalselt kolm korda kasutada sama kirjutamiskäsku; kui see ikkagi ei õnnestu, tunnistatakse kaart vigaseks ja kehtetuks.

150) Enne juhikaardi vabastamist ja pärast kõigi asjakohaste andmete salvestamist kahte kaardirakendusse lähtestab sõidumeerik „kaardiseansi andmed“.

3.15. Kuvamine

151) Kuvaril on vähemalt 20 tähemärki.

152) Tähemärk on vähemalt 5 mm kõrge ja 3,5 mm lai.

153) Kuvar toetab 1. liite 4. peatükis „Märgistikud“ kirjeldatud märgistikke. Kuvar võib kasutada lihtsustatud glüüfe (nt rõhumärkidega tähemärke võib kuvada rõhumärkideta või väiketähti võib näidata suurtähtedena).

154) Kuvar on varustatud piisava mittepimestava valgustusega.

155) Suuruste näidud on nähtavad väljastpoolt sõidumeerikut.

156) Sõidumeerik suudab kuvada:

— vaikeandmeid,

— hoiatustega seotud andmeid,

— menüüpääsuga seotud andmeid,

— muid andmeid, mida kasutaja soovib.

Sõidumeerik võib kuvada lisateavet, eeldusel et see on selgesti eristatav eespool esitatud nõutavast teabest.

157) Sõidumeeriku kuvaril kasutatakse 3. liites loetletud piktogramme või piktogrammikombinatsioone. Kuvaril võib olla ka lisapiktogramme või piktogrammikombinatsioone, kui need on selgesti eristatavad eespool nimetatud piktogrammidest ja piktogrammikombinatsioonidest.

158) Sõiduki liikumise ajal on kuvar alati SISSE lülitatud.

159) Sõidumeerikul võib olla ka manuaalne või automaatne funktsioon kuvari VÄLJA lülitamiseks, kui sõiduk ei liigu.

Kuvamisvorming on määratletud 5. liites.

3.15.1. Vaikekuva

160) Kui muud teavet ei ole tarvis kuvada, näitab sõidumeeriku kuvar vaikimisi järgmisi andmeid:

— kohalik aeg (koordineeritud maailmaaeg + juhipoolne reguleerimine),

— kasutusrežiim,

— juhi hetketegevus ja kaasjuhi hetketegevus,

— Teave juhi kohta:

— kui juhi hetketegevus on JUHTIMINE, siis jooksev pidev juhtimisaeg ja jooksev kumulatiivne puhkepauside aeg,

— kui juhi hetketegevus ei ole JUHTIMINE, siis tegevuse jooksev kestus (alates selle valimisajast) ja jooksev kumulatiivne puhkepauside aeg.

161) Iga juhiga seotud andmete kuva on selge, lihtne ja üheselt mõistetav. Juhul kui juhi ja kaasjuhiga seotud teavet ei saa kuvada üheaegselt, kuvab sõidumeerik vaikimisi juhiga seotud teavet ja võimaldab kasutajal kuvada kaasjuhiga seotud teavet.

162) Juhul kui kuvari laius ei võimalda vaikimisi kuvada kasutusrežiimi, kuvab sõidumeerik uut kasutusrežiimi lühidalt režiimi muutumise korral.

163) Kaardi sisestamisel kuvab sõidumeerik lühidalt kaardi omaniku nime.

164) Kui avatakse tingimus „SÕIDUMEERIK MITTEVAJALIK“ või „PARVLAEVA-/RONGISÕIT“, peab kuvar vaikimisi näitama, et see tingimus on avatud, kasutades asjaomast piktogrammi (on lubatav, et juhi hetketegevust sel ajal ei näidata).

3.15.2. Hoiatuskuva

165) Sõidumeerik kuvab hoiatusteavet, kasutades peamiselt 3. liite piktogramme, millele on vajaduse korral lisatud numbriliselt kodeeritud teave. Võib lisada hoiatuse selgesõnalise kirjelduse juhi valitud keeles.

3.15.3. Pääs menüüsse

166) Sõidumeerikul on kohases menüüstruktuuris vajalikud käsud.

3.15.4. Muud kuvad

167) Soovi korral peab valikuliselt saama kuvada:

— kuupäeva ja kellaaega koordineeritud maailmaajas ning määratud kohalikku aega,

— kuue väljatrüki sisu samas vormingus kui väljatrükk ise,

— juhi pidevat juhtimisaega ja kumulatiivset puhkepauside aega,

— kaasjuhi pidevat juhtimisaega ja kumulatiivset puhkepauside aega,

— juhi kumulatiivset juhtimisaega eelmisel ja jooksval nädalal,

— kaasjuhi kumulatiivset juhtimisaega eelmisel ja jooksval nädalal,

valikuliselt:

— kaasjuhi tegevuse jooksvat kestust (alates selle valimisajast),

— juhi kumulatiivset juhtimisaega jooksval nädalal,

— kaasjuhi kumulatiivset juhtimisaega jooksval tööpäeval,

— juhi kumulatiivset juhtimisaega jooksval tööpäeval.

168) Väljatrüki sisu kuva on järjestikune ja rea kaupa. Kui kuvari laius on alla 24 tähemärgi, esitatakse kasutajale kogu teave kohase vahendi (mitu rida, kerimine, …) abil.

Käsitsi kirjutatud teabe tarvis jäetud väljatrüki read võib kuvamisel välja jätta.

3.16. Trükkimine

169) Sõidumeerik suudab trükkida andmeid oma andmemälust ja/või sõidumeerikukaartidelt vastavalt seitsmele järgmisele väljatrükile:

— juhi ühe päeva tegevuste väljatrükk kaardilt,

— juhi ühe päeva tegevuste väljatrükk sõidukiseadmest,

— sündmuste ja vigade väljatrükk kaardilt,

— sündmuste ja vigade väljatrükk sõidukiseadmest,

— tehniliste andmete väljatrükk,

— kiiruse ületamise väljatrükk,

— sõidumeerikukaardi andmete ajalugu seoses konkreetse sõidukiseadmega (vt punkt 3.12.16).

Nende väljatrükkide üksikasjalikku vormingut ja sisu on kirjeldatud 4. liites.

Väljatrüki lõpus võib esitada täiendavaid andmeid.

Sõidumeerik võib esitada ka lisaväljatrükke, kui need on selgesti eristatavad eespool nimetatud seitsmest väljatrükist.

170) „Juhi ühe päeva tegevuste väljatrükk kaardilt“ ning „sündmuste ja vigade väljatrükk kaardilt“ on võimalikud ainult siis, kui sõidumeerikusse on sisestatud juhi- või töökojakaart. Enne trükkimise alustamist ajakohastab sõidumeerik asjaomasele kaardile salvestatud andmed.

171) Selleks et teha „juhi ühe päeva tegevuste väljatrükk kaardilt“ või „sündmuste ja vigade väljatrükk kaardilt“, sõidumeerik:

— valib automaatselt juhi- või töökojakaardi, kui ainult üks neist kaartidest on sisestatud,

— või annab käsu valida allikkaart või valida kaart juhikaardi pesas, kui sõidumeerikusse on korraga sisestatud kaks kaarti.

172) Printer suudab trükkida ühes reas 24 tähemärki.

173) Tähemärk on vähemalt 2.1 mm kõrge ja 1,5 mm lai.

174) Printer toetab 1. liite 4. peatükis „Märgistikud“ kirjeldatud märgistikke.

175) Printerid konstrueeritakse nii, et väljatrükkide kujutustäpsus välistab lugemisel igasugused arusaamatused.

176) Väljatrükid säilitavad normaalsetes niiskus- (10–90 %) ja temperatuuritingimustes oma mõõtmed ja kirjed.

177) Sõidumeerikus kasutataval tüübikinnitusega paberil on asjaomane tüübikinnitusmärk ja viide, millist tüüpi sõidumeerikus (sõidumeerikutes) seda võib kasutada.

178) Tavalistes säilitustingimustes, pidades silmas valguse intensiivsust, niiskust ja temperatuuri, jäävad väljatrükid selgelt loetavaks ja idenditavaks vähemalt kahe aasta jooksul.

179) Väljatrükid peavad vastama vähemalt 9. liites määratletud testikirjeldusele.

180) Neile dokumentidele peab olema võimalik lisada ka käsitsi kirjutatud märkusi, näiteks juhi allkirja.

181) „Paberi lõppemise“ sündmuse korral alustab sõidumeerik paberi lisamisel väljatrükki uuesti algusest või jätkab trükkimist, esitades üheselt mõistetava viite eelnevalt trükitud osale.

3.17. Hoiatused

182) Mis tahes sündmuse ja/või vea tuvastamise korral annab sõidumeerik juhile hoiatuse.

183) Hoiatuse voolukatkestuse sündmuse kohta võib lükata edasi ajani, mil toiteallikas taas külge ühendatakse.

184) Sõidumeerik hoiatab juhti 15 minutit enne lubatud pikima pideva juhtimisaja täitumist ja selle täitumisel.

185) Hoiatused on visuaalsed. Lisaks nähtavatele hoiatustele võib esitada ka kuuldavaid hoiatusi.

186) Visuaalsed hoiatused on kasutajale selgelt äratuntavad, need asuvad juhi vaateväljas ning on selgesti loetavad nii päeval kui ka öösel.

187) Visuaalsed hoiatused võivad olla sõidumeeriku sees ja/või olla sellest väljaspool.

188) Viimasel juhul on hoiatusel sümbol „T“.

189) Hoiatus kestab vähemalt 30 sekundit, kui kasutaja ei ole sellele sõidumeeriku ühele või mitmele eriklahvile vajutades reageerinud. Esimene reageerimine ei kustuta hoiatuse põhjuse kuva, millele on viidatud järgmises lõikes.

190) Hoiatuse põhjus kuvatakse sõidumeerikul ja see jääb nähtavaks, kuni kasutaja on sellele reageerinud, kasutades sõidumeeriku eriklahvi või -käsku.

191) Võib anda lisahoiatusi, kui need ei aja juhti segadusse seoses eelnevalt määratletud hoiatustega.

3.18. Andmete allalaadimine välisandmekandjale

192) Vajaduse korral suudab sõidumeerik alla laadida oma andmemälust või juhikaardilt andmeid välisandmekandjale kalibreerimise/allalaadimise pistmiku kaudu. Enne allalaadimise alustamist ajakohastab sõidumeerik asjaomasele kaardile salvestatud andmed.

193) Lisaks sellele ja valitava funktsioonina võib sõidumeerik mis tahes kasutusrežiimis muul teel alla laadida andmeid ettevõttele, mis on autenditud kõnealuse kanali kaudu. Sellisel juhul kohaldatakse allalaadimise puhul ettevõtterežiimis kehtivaid andmetele juurdepääsu õigusi.

194) Allalaadimine ei tohi salvestatud andmeid muuta ega kustutada.

195) Kalibreerimise/allalaadimise pistiku elektrilist liidest on kirjeldatud 6. liites.

196) Allalaadimisprotokolle on kirjeldatud 7. liites.

3.19. Sihipärastes teeäärsetes kontrollides kasutatav kaugside

197) Kui süüde on sisse lülitatud, salvestab sõidukiseade iga 60 sekundi järel kaugsideseadmesse kõige uuemad andmed, mis on vajalikud sihipäraste teeäärsete kontrollide tegemiseks. Sellised andmed krüpteeritakse ja allkirjastatakse vastavalt 11. ja 14. liitele.

198) Kaugside teel kontrollitavad andmed peavad olema kaugsidelugejatele kättesaadavad juhtmevaba sideühenduse kaudu vastavalt 14. liitele.

199) Sihipärasteks teeäärseteks kontrollideks vajalikud andmed on seotud järgmisega:

— viimane turvarikkumise katse;

— pikim voolukatkestus;

— anduri tõrge,

— liikumisandmete viga,

— vastuolu sõiduki liikumisandmetes,

— sõitmine ilma kehtiva kaardita;

— kaardi sisestamine juhtimise ajal,

— aja korrigeerimise andmed,

— kalibreerimisandmed, sealhulgas kahe viimase salvestatud kalibreerimiskirje kuupäevad,

— sõiduki registreerimisnumber,

— sõidumeerikuga salvestatud kiirus.

3.20. Andmete väljastamine lisavälisseadmetele

200) Sõidumeerik võib olla varustatud ka standarditud liidesega, mis võimaldab välisseadmel tava- või kalibreerimisrežiimis kasutada sõidumeerikuga salvestatud või esitatud andmeid.

13. liites on esitatud valitava intelligentse transpordisüsteemi (ITS) liidese kirjeldus ja standardnõuded. Samal ajal võib kasutusel olla muid sarnaseid liideseid, kui need vastavalt täielikult 13. liites esitatud nõuetele minimaalse andmeloendi, turvalisuse ja juhi nõusoleku kohta.

Kõnealuse liidese kaudu kättesaadavaks tehtavate ITSi andmete suhtes kohaldatakse järgmisi nõudeid:

— need andmed valitakse sõidumeeriku andmesõnastiku olemasolevate andmete seast (1. liide);

— andmete üks alamhulk on märgistatud „isikuandmetena“;

— „isikuandmete“ alamhulk on kasutatav üksnes juhul, kui võimaldatud on juhi kontrollitav nõusolek, millega ta annab loa oma isikuandmete väljumiseks sõiduki võrgust;

— kui juhikaart on sisestatud, saab juhi nõusoleku menüükäskudega igal ajal sisse või välja lülitada;

— andmete hulka ja alamhulka edastatakse Bluetoothi traadita protokolliga sõiduki kabiini ümbruses värskendussagedusega 1 minut;

— välisseadme ühendus ITSi liidesega kaitstakse vähemalt neljakohalise spetsiaalse juhusliku PIN-koodiga, mis on salvestatud iga sõidukiseadme kuvarisse ja on selle kaudu kasutatav;

— ITSi liidese olemasolu ei tohi ühelgi juhul häirida sõidukiseadme nõuetekohast toimimist ja turvalisust.

Lisaks olemasolevate andmete seast valitud andmetele, mida käsitatakse miinimumloendina, võidakse väljastada muid andmeid, mis ei kuulu isikuandmete hulka.

Sõidumeerik teatab juhi nõusolekust muudele välisseadmetele.

Kui sõiduki süüde on SISSE lülitatud, edastatakse neid andmeid pidevalt.

201) Tagasiühilduvuse saavutamiseks võib sõidumeerikuid varustada määruse (EMÜ) nr 3821/85 uusima muudetud redaktsiooni lisas 1B kirjeldatud jadaühenduse liidesega. Sellegipoolest on isikuandmete edastamise korral siiski nõutav juhi nõusolek.

3.21. Kalibreerimine

202) Kalibreerimisfunktsioon võimaldab:

— ühendada liikumisanduri automaatselt sõidukiseadmega,

— ühendada vajaduse korral GNSSi välisseadme automaatselt sõidukiseadmega,

— kohandada sõidumeeriku konstanti (k) digitaalselt vastavalt sõidukit iseloomustavale koefitsiendile (w),

— korrigeerida hetkeaega sisestatud töökojakaardi kehtivusaja piires,

— korrigeerida läbisõidumõõdiku hetkenäitu,

— ajakohastada andmemällu salvestatud liikumisanduri identimisandmeid,

— ajakohastada vajaduse korral andmemällu salvestatud GNSSi välisseadme identimisandmeid,

— ajakohastada kõigi paigaldatud plommide tüüpe ja identifikaatoreid,

— ajakohastada või kinnitada muid sõidumeerikule tuntud parameetreid: sõiduki identimisandmeid, sõidukit iseloomustavat koefitsienti, rehvide efektiivümbermõõtu, rehvimõõtu ja kiiruspiiriku seadeid (vajaduse korral).

203) Lisaks võimaldab kalibreerimisfunktsioon tõkestada sõidumeerikus esimese põlvkonna sõidumeerikukaartide kasutamise, kui on täidetud 15. liites esitatud tingimused.

204) Liikumisanduri ühendamine sõidukiseadmega hõlmab vähemalt:

— liikumisanduris olevate liikumisanduri paigaldusandmete ajakohastamist (vajaduse korral),

— vajalike liikumisanduri identimisandmete kopeerimist liikumisandurist sõidukiseadme andmemällu.

205) GNSSi välisseadme ühendamine sõidukiseadmega hõlmab vähemalt:

— GNSSi välisseadmes olevate GNSSi välisseadme paigaldusandmete ajakohastamist (vajaduse korral),

— vajalike GNSSi välisseadme identimisandmete, sh GNSSi välisseadme seerianumbri, kopeerimist GNSSi välisseadmest sõidukiseadme andmemällu.

Ühendamisele järgneb GNSSi asukohateabe kontrollimine.

206) Kalibreerimisfunktsioon peab suutma sisestada vajalikke andmeid kalibreerimise/allalaadimise pistiku kaudu vastavalt 8. liites määratletud kalibreerimisprotokollile. Kalibreerimisfunktsioon võib sisestada vajalikke andmeid ka muul viisil.

3.22. Teeäärne kalibreerimiskontroll

207) Teeäärse kalibreerimiskontrolli funktsioon võimaldab vastava päringu tegemise ajal lugeda liikumisanduri seerianumbrit (võib olla sisse ehitatud adapterisse) ja sõidukiseadmega ühendatud GNSSi välisseadme seerianumbrit (vajaduse korral).

208) Kõnealune lugemine peab olema võimalik vähemalt sõidukiseadme kuvaril menüükäskude abil.

209) Teeäärse kalibreerimiskontrolli funktsioon võimaldab ka K-liini liidese kaudu valida 6. liites kirjeldatud kalibreerimise sisend-/väljundsignaaliliini sisend-/väljundrežiimi. Seda tehakse seansiga ECUAdjustmentSession, nagu on kirjeldatud 8.liite 7. jaos „Testimpulsside juhtimine – Sisend-/väljundsignaali juhtimise funktsionaalne üksus“.

3.23. Aja korrigeerimine

210) Aja korrigeerimise funktsioon võimaldab hetkeaega automaatselt korrigeerida. Sõidumeerikus kasutatakse aja korrigeerimiseks kahte kellaaja allikat: 1) sõidukiseadme sisemine kell, 2) GNSSi vastuvõtja.

211) Sõidukiseadme sisemise kella aega korrigeeritakse automaatselt uuesti maksimaalselt 12tunniste intervallidega. Kui nimetatud aeg on möödunud ja GNSSi signaal puudub, seadistatakse aega kohe, kui sõidukiseade saab vastavalt sõiduki süüte lülitusolekule juurdepääsu GNSSi vastuvõtjast lähtuvale kehtivale ajateabele. Sõidukiseadme sisemise kella aja automaatseks seadistamiseks kasutatav etalonaeg saadakse GNSSi vastuvõtjast. Ajakonflikti sündmus käivitub juhul, kui hetkeaeg erineb GNSSi vastuvõtja edastatud ajateabest rohkem kui ühe (1) minuti võrra.

212) Kalibreerimisrežiimis võimaldab aja korrigeerimise funktsioon hetkeaega ka käsitsi korrigeerida.

3.24. Tööomadused

213) Sõidukiseade on täielikult toimiv temperatuurivahemikus – 20 °C kuni 70 °C, GNSSi välisseade temperatuurivahemikus – 20 °C kuni 70 °C ja liikumisandur temperatuurivahemikus – 40 °C kuni 135 °C. Andmemälu sisu säilib temperatuuril kuni – 40 °C.

214) Sõidumeerik on täielikult toimiv õhuniiskuse vahemikus 10–90 %.

215) Arukal sõidumeerikul kasutatavad plommid peavad taluma samasuguseid tingimusi nagu need sõidumeeriku osad, millele nad on kinnitatud.

216) Sõidumeerik on kaitstud ülepinge, toiteallika polaarsuse vahetuse ja lühiste eest.

217) Liikumisandurid kas:

— reageerivad magnetväljale, mis häirib sõiduki liikumise jälgimist – sel juhul registreeritakse ja salvestatakse sõidukiseadmes anduri tõrge (nõue 88), või

— sisaldavad tajurit, mis on magnetvälja vastu kaitstud või mida magnetväli ei mõjuta.

218) Sõidumeerik ja GNSSi välisseade vastavad ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjale nr 10 ning on kaitstud elektrostaatiliste lahenduste ja siirete eest.

3.25. Materjalid

219) Sõidumeeriku kõik koostisosad on tehtud piisavalt stabiilsetest ja piisava mehaanilise tugevusega materjalidest, millel on stabiilsed elektrilised ja magnetilised omadused.

220) Normaalsete kasutustingimuste tagamiseks tuleb seadme kõiki sisemisi osi kaitsta niiskuse ja tolmu eest.

221) Sõidukiseade ja GNSSi välisseade vastavad standardi IEC 60529:1989 (sh 1. muudatus: 1999 ja 2. muudatus: 2013) kohaselt kaitseklassile IP 40 ja liikumisandur kaitseklassile IP 64.

222) Sõidumeerik peab ergonoomilise väliskujunduse poolest vastama kohaldatavale tehnilisele kirjeldusele.

223) Sõidumeerikut kaitstakse juhusliku rikkumise eest.

3.26. Märgistus

224) Kui sõidumeerik kuvab sõiduki läbisõidumõõdiku näitu ja kiirust, kasutatakse selle kuvaril järgmist märgistust:

— vahemaa näidu lähedal vahemaa mõõtühik, mida näidatakse lühendiga km,

— kiiruse näidu lähedal lühend km/h.

Sõidumeeriku võib lülitada kuvama kiirust miilides tunnis, sellisel juhul näidatakse kiiruse mõõtühikut lühendi mph abil. Sõidumeeriku võib lülitada kuvama vahemaad miilides, sellisel juhul näidatakse vahemaa mõõtühikut lühendi mi abil.

225) Sõidumeerik