02004A0206(02) — ET — 01.09.2017 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:









▼B

LEPING

Euroopa Ühenduse ja Kanada vahel veinide ja piiritusjookidega kauplemise kohta







EUROOPA ÜHENDUS, edaspidi „ühendus”, ja KANADA, edaspidi koos nimetatud „lepinguosalised”, TÕDEDES, et lepinguosalised soovivad luua veini- ja piiritusjookide sektoris tihedamaid sidemeid, SOOVIDES luua soodsamaid tingimusi kaubandussuhete harmooniliseks arenguks veini- ja piiritusjookide sektoris, mis põhineksid võrdõiguslikkusel ja mõlemapoolsel kasul, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:







I JAOTIS

ESMASED SÄTTED

Artikkel 1

Eesmärgid

1. Lepinguosalised hõlbustavad ja edendavad mittediskrimineerimise ja vastastikkuse põhimõttel Kanadas ja ühenduses toodetud veinide ja piiritusjookidega kauplemist käesolevas lepingus sätestatud tingimustel.

2. Lepinguosalised võtavad kõik põhjendatud meetmed, et tagada käesolevas lepingus sätestatud kohustuste täitmine ja püstitatud eesmärkide saavutamine.

Artikkel 2

Kehtivus- ja rakendusala

Käesolevat lepingut kohaldatakse 14. juunil 1983. aastal Brüsselis allkirjastatud rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooni („harmoneeritud süsteemi”) rubriiki 22.04 kuuluvate veinide ja rubriiki 22.08 kuuluvate piiritusjookide suhtes, mida valmistatakse veinide ja piiritusjookide valmistamist lepinguosalise territooriumil reguleerivate õigusnormide kohaselt.

Artikkel 3

Mõisted

1. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kasutatakse käesolevas lepingus järgmisi mõisteid:

— märgistamine – mis tahes veini või piiritusjoogi pakendile kirjutatud, trükitud, šablooni abil värvitud, kohrutatud, tembeldatud või külgekinnitatud silt, märk, tähis, kujundus- või muud kirjeldavad elemendid,

— WTO leping viitab Maailmakaubandusorganisatsiooni asutamislepingule (Marrakeši lepingule),

— TRIPS-leping viitab intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingule, mis on esitatud WTO lepingu lisas 1C,

— 1989. aasta leping viitab alkohoolsete jookidega kauplemist käsitlevale Euroopa Majandusühenduse ja Kanada vahelisele lepingule, mis sõlmiti 28. veebruaril 1989.

2. Käesolevas lepingus näitab väljend „päritolu”, kui seda kasutatakse seoses ühenduses või selle ühes liikmesriigis või Kanadas kasutatava nimega, et vein või piiritusjook on toodetud asjaomase jurisdiktsiooni all, ja veini puhul, et see on toodetud üksnes kõnealuse jurisdiktsiooni territooriumil koristatud viinamarjadest.

Artikkel 4

Üldised impordi- ja turustuseeskirjad

Kui käesoleva lepinguga ei ole ette nähtud teisiti, toimub import ja turustamine kooskõlas importiva lepinguosalise territooriumil kohaldatavate õigusaktidega.







II JAOTIS

VEINIVALMISTUSTAVAD JA -VIISID NING TOOTEKIRJELDUSED

Artikkel 5

Veinivalmistustavade ja -viiside ning tootekirjelduste vastastikune tunnustamine

1. Ühendus lubab oma territooriumile importida ja seal turustada Kanadast pärit veine, mis on toodetud kooskõlas:

— I lisa A osas loetletud veinivalmistustavade ja -viisidega ja

— II lisa A osas sätestatud tootekirjeldustega.

2. Kanada lubab oma territooriumile importida ja seal turustada ühendusest pärit veine, mis on toodetud kooskõlas:

— I lisa B osas loetletud veinivalmistustavade ja -viisidega ja

— II lisa B osas sätestatud tootekirjeldustega.

3. Lepinguosalised tunnistavad, et I lisas loetletud veinivalmistustavad ja -viisid vastavad artikli 6 lõikes 2 sätestatud nõuetele.

Artikkel 6

Uued valmistustavad või valmistustavade muudatused

1. Iga lepinguosaline püüab teatada teisele lepinguosalisele VII jaotises sätestatud korras esimesel võimalusel arengutest, mis võivad viia selleni, et lepinguosalise territooriumil toodetud veinide puhul on lubatud veinivalmistustava ja -viis või nende muudatus, mida ei ole loetletud I lisa asjaomases lõikes, eesmärgiga kokku leppida ühises lähenemisviisis.

2. Ilma et see piiraks artikli 35 kohaldamist, peavad veini tootmiseks kasutatavad veinivalmistustavad ja -viisid või nende muudatused vastama järgmistele nõuetele:

a) need peavad kaitsma tarbijaid ebaõigete või eksitavate valmistustavade eest, mis võivad tekitada eksliku mulje toote karakterist, koostisest, kvaliteedist või väärtusest;

b) need peavad vastama hea veinivalmistustava standardile. Veinivalmistustavad ja -viisid või nende muudatused vastavad eelkõige järgmistele tingimustele:

— need ei ole päritoluriigi õigusnormidega keelatud,

— need kaitsevad toote ehtsust sellega, et veini tüüpilised omadused on tingitud koristatud viinamarjade päritolust ning et samuti oleks võetud arvesse viljeluspiirkonda ja eelkõige klimaatilisi, geoloogilisi ja muid tootmistingimusi,

— need põhinevad põhjendatul tehnoloogilisel või praktilisel vajadusel parandada veini säilivust, stabiilsust või vastuvõttu tarbijate poolt ja

— need tagavad, et valmistusviisid või lisamised piiratakse kogustega, mida on vaja soovitud mõju saavutamiseks.

3. Lepinguosaline teavitab 90 päeva jooksul teist lepinguosalist, et tema territooriumil toodetud veinide puhul on lubatud I lisa asjaomases lõikes loetlemata veinivalmistustava ja -viis või nende muudatus.

4. Teade sisaldab I lisa asjaomases lõikes loetlemata veinivalmistustava ja -viisi või nende muudatuse kirjeldust.

5. Teadet esitav lepinguosaline esitab teise lepinguosalise taotluse korral tehnilise toimiku, mis põhjendab veinivalmistustava ja -viisi või nende muudatuse lubamist, eelkõige seoses lõikes 2 sätestatud nõuetega.

Artikkel 7

Ajutise loa andmine

Ilma et see piiraks artiklis 35 ettenähtud meetmete kohaldamist, lubatakse lepinguosalise poolt artikli 6 lõike 3 kohaselt teatatud veinivalmistustava või -viisi või nende muudatuse kohaldamisel toodetud veine ajutiselt teise lepinguosalise territooriumile importida ja neid seal turustada.

Artikkel 8

Vastuväidete esitamise kord

1. Lepinguosaline võib 10 kuu jooksul pärast teise lepinguosalise poolt artikli 6 lõike 3 kohaselt esitatud teate saamist esitada kirjalikult vastuväite teatatud veinivalmistustava ja -viisi või nende muudatuse kohta põhjendusega, et see ei vasta artikli 6 lõike 2 punktides a ja b sätestatud nõuetele. ►M1 Lepinguosaline võib taotleda konsultatsioone Kanada ja Euroopa Liidu vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu artikli 29.4 (Konsultatsioonid) sätete kohaselt. Kui konsultatsioonide abil ei suudeta küsimust lahendada, siis võib üks lepinguosaline esitada teisele lepinguosalisele kirjaliku teate oma otsuse kohta anda küsimus lahendamiseks vahekohtule laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu artiklite 29 .6–29.10 kohaselt. ◄

2. Lepinguosaline ei või vaidlustada teatatud veinivalmistustava ja -viisi või nende muudatuse vastuvõetavust, kui see on juba heaks kiidetud territooriumil turustatud veinide sama veinivalmistustava või -viisi või nende muudatusena muuks kui ajutiseks katseliseks kasutamiseks; kõnealuse veinivalmistustava ja -viisi või nende muudatuse põhjenduseks on klimaatilised, geoloogilised või muud tootmistingimused aladel, kus seda kasutatakse.

3. Käesolev leping ei piira mis tahes veinivalmistustava ja -viisi või nende muudatuse kohaldamist, mida lepinguosaline ei ole käesoleva lepingu korra kohaselt heaks kiitnud, juhtudel, kui toodet turustatakse teise lepinguosalise siseturul või kolmanda riigi turul.

Artikkel 9

I lisa muutmine

1. Lepinguosalised muudavad I lisa asjakohast lõiget artikli 6 lõike 3 kohaselt teatatud veinivalmistustava ja -viisi või nende muudatuse lisamise teel 12 kuu jooksul alates sellise teatamise kuupäevast.

2. ►M1 Juhul, kui üks lepinguosaline on algatanud artiklis 8 (Vastuväidete esitamise menetlus) sätestatud vastuväidete esitamise menetluse, tegutsevad lepinguosalised erandina lõikest 1 vastavalt konsultatsioonide tulemustele, välja arvatud siis, kui küsimus antakse laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu artiklite 29.6–29.10 alusel lahendamiseks vahekohtule, millisel juhul: ◄

a) kui vahekohtunikud otsustavad, et teatatud veinivalmistustava ja -viis või nende muudatus vastab artikli 6 lõike 2 punktides a ja b sätestatud nõuetele, muudavad lepinguosalised I lisa asjakohast lõiget, lisades sinna veinivalmistustava või -viisi 90 päeva jooksul alates sellise otsuse tegemise kuupäevast;

b) kui vahekohtunikud siiski otsustavad, et teatatud veinivalmistustava ja -viis või nende muudatus ei vasta artikli 6 lõike 2 punktide a ja b nõuetele, siis lõpeb teate esitanud lepinguosalise territooriumilt pärit ning kõnealuse veinivalmistustava ja -viisi või nende muudatuse kohaselt valmistatud veinide impordi ja turustamise ajutine luba 30 päeva pärast sellise otsuse tegemise kuupäeva. Selline otsus ei mõjuta artikli 7 kohaldamise jätkamist seoses lepinguosalise territooriumile enne otsuse tegemise kuupäeva imporditud veinide turustamisega.

▼M1

3. Kui laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu artikleid 29.6–29.10 kohaldatakse lõikes 2 osutatud menetluse käigus, siis kohaldatakse neid mutatis mutandis.

▼B







III JAOTIS

VEINI GEOGRAAFILISED TÄHISED

Artikkel 10

Registreerimine ja kaitsmine Kanadas

1. IIIa lisas loetletud nimetusi, mis identifitseerivad veini ühenduse territooriumilt pärit oleva veinina, võib registreerida veinide kaitstud geograafiliste tähistena Kanadas juhul, kui veini kvaliteet, maine või muu iseloomustav tunnus on olulisel määral seostatav kauba geograafilise päritoluga ja on ühenduses kohaldavate õigusaktidega ametlikult tunnustatud kaitstud geograafilise tähisena TRIPS-lepingu artikli 22 lõike 1 tähenduses.

2. Kaitstud geograafilist tähist ei või kasutada selliste veinide kirjeldamiseks ja esitlemiseks, mis ei ole pärit kõnealuse kaitstud geograafilise tähisega tähistatavast kohast, sealhulgas tõlgetena, millele võivad järgneda sellised märked nagu „liik”, „tüüp”, „stiil”, „imitatsioon” vms, ja olenemata sellest, kas kaitstud geograafilisele tähisele lisatakse viide tegelikule päritolukohale.

3. Kooskõlas Kanada seadustes sätestatud kohaldamismenetlusega võtab Kanada vajalikud meetmed, et IIIa lisas loetletud nimetused lisataks kaitstud geograafiliste tähiste loetellu Kanadas pärast seda, kui need on kehtivalt ja vormikohaselt registreeritud.

Artikkel 11

Kaitsmine ühenduses

1. IIIb lisas loetletud nimetusi, mis identifitseerivad veini Kanada territooriumilt pärit oleva veinina, võib kaitsta geograafilise tähisena ühenduses juhul, kui veini kvaliteet, maine või muu iseloomustav tunnus on olulisel määral seostatav kauba geograafilise päritoluga ja on Kanadas kohaldatavate õigusaktidega ametlikult tunnustatud geograafilise tähisena TRIPS-lepingu artikli 22 lõike 1 tähenduses.

2. Lõikes 1 nimetatud kaitstud geograafilist tähist ei või kasutada selliste veinide kirjeldamiseks ja esitlemiseks, mis ei pärine kõnealuse kaitstud geograafilise tähisega tähistatavast kohast, sealhulgas tõlgetena, millele võivad järgneda sellised märked nagu „liik”, „tüüp”, „stiil”, „imitatsioon” vms, ja olenemata sellest, kas kaitstud geograafilisele tähisele lisatakse viide tegelikule päritolukohale.

3. Lõigete 1 ja 2 kohaldamisel võtab ühendus pärast Kanadalt diplomaadilise noodi kujul ametliku taotluse saamist, milles esitatakse põhjendused, et lõikes 1 esitatud nimetused on geograafilised tähised, vajalikud meetmed IIIb lisas loetletud nimetuste kaitsmiseks rakendamise eest vastutavate pädevate asutuste poolt, nii et Kanada kaitstud geograafilise tähisega valesti esitletud või kirjeldatud veine ei viidaks turule ega kõrvaldataks sealt.

Artikkel 12

Tavapärased tingimused ja üleminekukord

1. Edaspidi nimetatud üleminekuperioodi lõppedes ei pea Kanada järgmisi veininimetusi veinide üldnimetuseks Kanada tavakeeles, nagu on TRIPS-lepingu artikli 24 lõikes 6 ette nähtud.







Nimetus Üleminekuperioodi lõpp Bordeaux Lepingu jõustumine Chianti Lepingu jõustumine Claret Lepingu jõustumine Madeira Lepingu jõustumine Malaga Lepingu jõustumine Marsala Lepingu jõustumine Medoc Lepingu jõustumine Médoc Lepingu jõustumine Mosel Lepingu jõustumine Moselle Lepingu jõustumine Chablis 31. detsember 2013 Champagne 31. detsember 2013 Bourgogne 31. detsember 2008 Burgundy 31. detsember 2008 Port 31. detsember 2013 Porto 31. detsember 2013 Rhin 31. detsember 2008 Rhine 31. detsember 2008 Sauterne 31. detsember 2008 Sauternes 31. detsember 2008 Sherry 31. detsember 2013

2. Alates käesoleva lepingu jõustumiskuupäevast ei või ühtegi lõikes 1 loetletud veininimetust kasutada VQA-eeskirjadele vastavaks tunnistatud Kanada veinide kirjeldamiseks või esitlemiseks.

Artikkel 13

III lisa muudatused

Lepinguosalised võivad emma-kumma lepinguosalise taotlusel muuta III lisa siseriiklike õigusaktide muudatuste arvesse võtmiseks.







IV JAOTIS

PIIRITUSJOOGID

Artikkel 14

Registreerimine ja kaitsmine Kanadas

1. IVa lisas loetletud nimetusi, mis identifitseerivad piiritusjoogi ühenduse territooriumilt pärit oleva piiritusjoogina, võib registreerida piiritusjookide kaitstud geograafiliste tähistena Kanadas juhul, kui piiritusjoogi kvaliteet, maine või muu iseloomustav tunnus on olulisel määral seostatav selle geograafilise päritoluga ja on ühenduses kohaldavate õigusaktidega ametlikult tunnustatud kaitstud geograafilise tähisena TRIPS-lepingu artikli 22 lõike 1 tähenduses.

2. Kaitstud geograafilist tähist ei või kasutada selliste piiritusjookide kirjeldamiseks ja esitlemiseks, mis ei pärine kõnealuse kaitstud geograafilise tähisega tähistatavast kohast, sealhulgas tõlgetena, millele võivad järgneda sellised märked nagu „liik”, „tüüp”, „stiil”, „imitatsioon” vms, ja olenemata sellest, kas kaitstud geograafilisele päritolule lisatakse viide tegelikule päritolukohale.

3. Kooskõlas Kanada seadustes sätestatud kohaldamismenetlusega võtab Kanada vajalikud meetmed, et IVa lisas loetletud nimetused lisataks kaitstud geograafiliste tähiste loetellu Kanadas pärast seda, kui need on kehtivalt ja vormikohaselt registreeritud.

Artikkel 15

Kaitsmine ühenduses

1. IVb lisas loetletud nimetusi, mis identifitseerivad piiritusjoogi Kanada territooriumilt pärit oleva piiritusjoogina, võib kaitsta geograafilise tähisena ühenduses juhul, kui piiritusjoogi kvaliteet, maine või muu iseloomustav tunnus on olulisel määral seostatav kauba geograafilise päritoluga ja on Kanadas kohaldatavate õigusaktidega ametlikult tunnustatud geograafilise tähisena TRIPS-lepingu artikli 22 lõike 1 tähenduses.

2. Lõikes 1 nimetatud kaitstud geograafilist tähist ei või kasutada selliste piiritusjookide kirjeldamiseks ja esitlemiseks, mis ei pärine kõnealuse kaitstud geograafilise tähisega tähistatavast kohast, sealhulgas tõlgetena, millele võivad järgneda sellised märked nagu „liik”, „tüüp”, „stiil”, „imitatsioon” vms, ja olenemata sellest, kas kaitstud geograafilisele tähisele lisatakse viide tegelikule päritolukohale.

3. Lõigete 1 ja 2 kohaldamisel võtab ühendus pärast Kanadalt diplomaadilise noodi kujul ametliku taotluse saamist, milles esitatakse põhjendused, et lõikes 1 esitatud nimetused on geograafilised tähised, vajalikud meetmed IVb lisas loetletud nimetuste kaitsmiseks rakendamise eest vastutavate pädevate asutuste poolt, nii et Kanada kaitstud geograafilise tähisega valesti esitletud või kirjeldatud piiritusjooke ei viidaks turule ega kõrvaldataks sealt.

Artikkel 16

IV lisa muudatused

Lepinguosalised võivad emma-kumma lepinguosalise taotlusel muuta IV lisa siseriiklike õigusaktide muudatuste arvesse võtmiseks.

Artikkel 17

Piiritusjookide nimetused

1. Käesoleva lepingu jõustumisele järgneva kahe aasta pikkuse üleminekuperioodi lõppedes tunnistab Kanada, et järgmiste piiritusjookide nimetused viitavad üksnes allpool loetletud riikides täielikult valmistatud piiritusjookidele, ja ei luba neid nimetusi kasutada piiritusjookide puhul, mis ei ole asjaomases riigis täielikult valmistatud:







Grappa: Itaalia Jägertee, Jagertee, Jagatee: Austria Korn, Kornbrand: Saksamaa, Austria Ouzo, Ουζο: Kreeka Pacharán: Hispaania.

2. Käesoleva lepingu jõustumisele järgneva kahe aasta pikkuse üleminekuperioodi lõppedes tunnistab ühendus, et nimetus „Rye whisky” viitab üksnes Kanadast pärit piiritusjookidele, ning ei luba kasutada seda nimetust piiritusjookide puhul, mis ei ole Kanadast pärit.

3. Erandina lõigetest 1 ja 2 võib lepinguosaline ühiskomitee soovitust järgides lubada lõigetes 1 ja 2 nimetatud piiritusjookide nimetusi kasutada kolmandates riikides toodetud piiritusjookide puhul, tingimusel et:

a) kõnealuste piiritusjookide maine ei sõltu emma-kumma lepinguosalise territooriumil toodetud piiritusjoogi mainest ja

b) selline käitumine ei eksita tarbijaid.

Artikkel 18

Piiritusjookide märgistamine

1. Kanada territooriumil ei või piiritusjooke märgistada terminiga, mis on vale, võlts või eksitav või mis võib luua eksliku mulje piiritusjooki karakterist, koostisest, kvaliteedist, päritolust või väärtusest, eelkõige siis, kui piiritusjooke märgistatakse ühenduse liikmesriigi nimega või viitega sellele.

2. Ühenduse territooriumil ei või piiritusjooke märgistada terminiga, mis on vale või võib tekitada segadust või eksitada inimesi, kellele see on suunatud, eelkõige siis, kui piiritusjoogid märgistatakse Kanada nimega või viitega sellele.

Artikkel 19

Viski valmistamine

1. Kanada tagab, et Kanadast ühendusse eksporditav viski, sealhulgas Canadian whisky, Canadian rye whisky ja rye whisky, on teraviljameski destilleerimisel saadud piiritusjook:

— mida on magustatud selles sisalduva linnasediastaasiga koos teiste looduslike ensüümidega või ilma nendeta,

— mida on pärmi abil kääritatud,

— mille alkoholisisaldus on mitte üle 94,8 mahuprotsendi ja mille destillaadil on kasutatud toorainest tulenev lõhn ja maitse,

— mis on laagerdunud mitte suuremates kui 700 liitristes puuvaatides vähemalt kolm aastat,

— mis on villitud kangusega üle 40 mahuprotsendi ja

— millele ei ole lisatud muud kui vett ja karamelli.

2. Viski suurima destilleerimiskanguse puhul peetakse Kanadas ajavahemikus 31. detsembrist 1990 kuni 31. detsembrini 2002 toodetud sellise kangusega destillaati, millel on kasutatud toorainest tulenev lõhn ja maitse, lõike 1 kolmandas taandes kirjeldatud suurima destilleerimiskangusega destillaadiks ja see võib sisalduda viskis, mida eksporditakse Kanadast ühendusse kuni 31. detsembrini 2008, olenemata sellest, et andmed tegeliku destilleerimiskanguse kohta ei ole kättesaadavad.







V JAOTIS

VEINI MÄRGISTAMINE

Artikkel 20

Veini märgistamise põhimõtted

Lepinguosalised lepivad kokku, et teave veinietikettide kohta:

— ei ole vale ega ebatäpne,

— ei peta, ei aja segadusse ega eksita isikuid, kellele teave suunatud on, ega jäta ekslikku muljet veini karakteri, koostise, kvaliteedi, päritolu või väärtuse osas.

Artikkel 21

Uued märgistamist käsitlevad sätted

Lepinguosalised jätkavad ühiskomitees läbirääkimisi veinide märgistamisel kohaldatavate eeskirjade kohta, et jõuda kokkuleppele.

Artikkel 22

Ajutised sätted

V lisas sätestatud ajutiste tingimuste kohaselt märgistatud veine võib turustada lepinguosaliste territooriumidel kuni artiklis 21 osutatud läbirääkimistel kokkuleppele jõudmiseni.







VI JAOTIS

VEINI IMPORDISERTIFIKAADID JA TURUSTUSNÕUDED

Artikkel 23

Veine käsitlevad ühenduse sertifikaadid

1. Kanadast pärit veine, mis on toodetud mõne VI lisas loetletud pädeva asutuse järelevalve ja kontrolli all, võib importida ühenduse eeskirjades ettenähtud lihtsustatud sertifitseerimist käsitlevate sätete kohaselt.

2. Üksiktootjad võivad koostada ja alla kirjutada tõendusdokumendile, kui mõni pädevatest asutustest on neile selleks loa andnud.

3. Kanada tagab, et pädev asutus teostab volitatud üksiktootjate üle järelevalvet ja kontrollib neid, ja on veendunud, et tootjad suudavad koostada tõendusdokumente ja analüüsiaruandeid.

4. Kanada teatab ühendusele taotluse korral nende tootjate nimed ja aadressid, kes on volitatud koostama lõikes 2 nimetatud tõendusdokumente.

5. Ühendus ei rakenda Kanadast pärit veini impordi suhtes piiravamat ja ulatuslikumat tõendamissüsteemi kui see, mis kehtis käesoleva lepingu jõustumispäeval, ja süsteemi, mida võidakse kohaldada muudest sellistest riikidest imporditavate veinide suhtes, kes kohaldavad samaväärseid järelevalve- ja kontrollimeetmeid, välja arvatud ajutised täiendavad tõendamisnõuded õiguspärase avaliku korra huvides.

Artikkel 24

Veine käsitlevad Kanada sertifikaadid

1. Kanada ei rakenda ühendusest pärit veini impordi suhtes käesoleva lepingu jõustumispäeval kehtivast süsteemist piiravamat ja ulatuslikumat tõendamis-, analüüsi- või katsesüsteemi, mida tarnija või Kanada pädevad asutused tarnija kulul teostavad, välja arvatud ajutised täiendavad tõendamisnõuded õiguspärase avaliku korra huvides.

2. Kanada pädevad asutused leevendavad üheaastase ajavahemiku jooksul alates käesoleva lepingu jõustumiskuupäevast lõikes 1 nimetatud tõendamis-, analüüsi- ja katsenõudeid, et nõuded ei oleks piiravamad, kui on nõutud.

Artikkel 25

Viinapuu küljes külmunud viinamarjadest valmistatud vein

Termineid „Icewine” või, kui vein on valmistatud Kanadas või Luksemburgis, „Vin de glace” või, kui vein on valmistatud Austrias või Saksamaal, „Eiswein” võib kasutada üksnes viinapuu küljes külmunud viinamarjadest valmistatud veini kirjeldamiseks järgmistel tingimustel:

a) viinamarjad peavad olema külmunud koristamise ja pressimise ajal, eelistatavalt temperatuuril mitte üle –7 °C;

b) mis tahes kunstlik külmutamine ei ole lubatud;

c) kõik valmistamisel kasutatavad viinamarjad peavad pärinema samast piirkonnast;

d) rikastamine ei ole lubatud;

e) naturaalse alkoholi sisaldus peab olema vähemalt 15 mahuprotsenti;

f) tegeliku alkoholi sisaldus peab olema vähemalt 5,5 mahuprotsenti;

g) vääveldioksiidi üldsisaldus ei või ületada 400 mg/l;

h) lenduvate hapete sisaldus ei või ületada 2,1 g/l.







VII JAOTIS

KOOSTÖÖ

Artikkel 26

Lepinguosaliste ülesanded

1. Lepinguosalised peavad kas otseselt või artikli 27 kohaselt loodud ühiskomitee kaudu omavahel ühendust kõikides küsimustes seoses käesoleva lepingu rakendamise ja toimimisega.

2. Lepinguosalised teevad eelkõige vastastikku järgmist:

a) muudavad lisasid käesolevas lepingus ettenähtud korras;

b) teavitavad üksteist kavatsusest võtta vastu uusi meetmeid või teha muudatusi olemasolevatesse avalikkusele huvi pakkuvatesse meetmetesse, näiteks tervise- või tarbijakaitsega seotud meetmed, millel on mõju veini- või piiritusjookide sektorile;

c) teavitavad üksteist käesoleva lepingu kohaldamisega seotud seadusandlikest meetmetest, haldusmeetmetest ja juriidilistest otsustest ning nende otsuste alusel vastuvõetud meetmetest.

Artikkel 27

Ühiskomitee

1. Käesoleva lepingu alusel moodustatakse ühiskomitee, mis koosneb ühenduse ja Kanada esindajatest.

2. Ühiskomitee võib anda soovitusi konsensuse alusel. Ta võtab vastu oma töökorra. Ühiskomitee tuleb kokku emma-kumma lepinguosalise taotlusel hiljemalt 90 päeva jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast vaheldumisi ühenduses ja Kanadas lepinguosaliste vahel kokkulepitud ajal ja kohas ning viisil, sealhulgas videokonverentsi vahendusel.

3. Ühiskomitee jälgib käesoleva lepingu nõuetekohast täitmist ja võib arutada kõiki selle täitmise ja toimimisega seotud küsimusi. Eelkõige vastutab ta järgmise eest:

— ►M1 käesoleva kokkuleppe lisade muudatuste vastuvõtmine ühiskomitee otsusega; ◄

— soovituste andmine, mis aitaksid kaasa käesoleva lepingu või 1989. aasta lepingu eesmärkide saavutamisele,

— teabevahetus, et optimeerida käesoleva lepingu toimimist,

— veini- või piiritusjookide sektoris mõlemale lepinguosalisele huvi pakkuvate küsimuste kohta ettepanekute soovitamine ja

— VII lisa lõikes 9 osutatud tasude ja kulude kava kehtestamine.

Artikkel 28

Lepingu rikkumine

1. Kui lepinguosalisel on põhjust kahelda, et:

a) vein või piiritusjook, millega on kaubeldud lepinguosaliste vahel või mida on turustatud emma-kumma territooriumil, ei vasta käesolevale lepingule või 1989. aasta lepingule, nagu seda on muudetud, ja

b) see mittevastavus on eelkõige teise lepinguosalise huvides,

siis teatab ta sellest viivitamata teisele lepinguosalisele asjaoludest olenevalt käesoleva lepingu või 1989. aasta lepingu (nagu seda on muudetud) sätete kohaselt.

2. Lõike 1 kohaselt edastatavale teabele lisatakse asjaomased dokumendid ja see sisaldab eelkõige järgmisi asjaomase veini või piiritusjoogiga seotud üksikasju juhul, kui need on lepinguosalisele teada:

a) tootja ja isik, kellel on veini või piiritusjoogi käsutusõigus, ja

b) väidetava rikkumise üksikasjad.

▼M1 —————

▼B







IX JAOTIS

ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 32

Väikeste koguste transiitvedu

Käesoleva lepingu II, III, IV, V ja VI jaotist ei kohaldata:

a) veinide või piiritusjookide suhtes, mida viiakse transiitveosena läbi ühe lepinguosalise territooriumi;

b) veinide või piiritusjookide suhtes, mis on pärit ühe lepinguosalise territooriumilt ja mida lepinguosalised saadavad üksteisele väikestes kogustes lepinguosaliste õigusnormides kehtestatud tingimustel ja korras.

Artikkel 33

Territoriaalne kohaldatavus

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt Kanada territooriumi suhtes ja teiselt poolt territooriumi suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, asutamislepingus sätestatud tingimustel.

Artikkel 34

Erandid

1. Homonüümsete geograafilise tähiste puhul:

a) tagatakse igale tähisele kaitse artikli 10 lõike 2, artikli 11 lõike 2, artikli 14 lõike 2 ja artikli 15 lõike 2 kohaselt, tingimusel et geograafiline tähis, ehkki need on täht-tähelt õiged selles osas, mis puutub territooriumi, piirkonda või paikkonda, kust vein või piiritusjook on pärit, ei tekita üldsuses vale arusaama, et vein või piiritusjook on pärit muust riigist;

b) lepinguosalised võivad vastastikku kindlaks määrata otstarbekohased kasutustingimused, mille alusel eristatakse käesolevas lõikes osutatud homonüümseid nimetusi, arvestades vajadust tagada asjaomaste tootjate õiglane kohtlemine ning pidades silmas, et tarbijaid ei eksitataks.

2. Käesolev leping ei kohusta lepinguosalist kaitsma teise lepinguosalise geograafilist tähist TRIPS-lepingu artikli 24 lõike 6 teises lauses ning artikli 24 lõigetes 7-9 ettenähtud asjaoludel.

3. Artikli 17 lõige 1 ei kohusta Kanada valitsust tõkestama teatavate Šveitsi Ticino piirkonnas valmistatud piiritusjookide puhul sellise registreeritud kaubamärgi kasutamist, mis on registreeritud või mille registreerimistaotlus on esitatud enne 1. jaanuari 1996, ja nimetuse „Grappa di Ticino” kasutamist.

4. Artikli 17 lõige 2 ei kohusta ühendust tõkestama nimetuse „rye whisky” kasutamist teatavate määruse (EMÜ) nr 1576/89 (nagu seda on muudetud) sätetele vastavate Ameerika Ühendriikides valmistatud piiritusjookide puhul.

Artikkel 35

Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed

1. Käesoleva lepingu sätted ei piira lepinguosalise õigust võtta inimeste, loomade või taimede elu või tervise kaitseks vajalikke sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid, tingimusel et sellised meetmed ei ole vastuolus WTO lepingu lisas 1 A oleva sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete kohaldamist käsitleva lepingu sätetega.

2. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, püüab lepinguosaline teatada teisele lepinguosalisele VII jaotises sätestatud korras esimesel võimalusel arengutest, mis võiksid viia selleni, et lepinguosalise territooriumil turustatud veinide või piiritusjookide puhul võetakse vastu kõnealused meetmed, eelkõige saaste- ja jääkainete teatavate piirangute kehtestamist käsitlevad meetmed, et kokku leppida ühises lähenemisviisis.

Artikkel 36

Olemasolevate varude turustamine

1. Veine või piiritusjooke, mis on käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval või enne seda valmistatud lepinguosalise territooriumil või imporditud lepinguosalise territooriumile siseriiklike õigusnormide kohaselt, kuid mille turustamine kõnealuse lepinguosalise territooriumil oleks muidu käesoleva lepinguga keelatud, võib turustada järgmistel tingimustel:

a) kui vein on toodetud, kasutades üht või mitut I või II lisas osutamata veinivalmistustava või -viisi, võib neid veine turustada kõnealuse lepinguosalise territooriumil varude ammendumiseni;

b) kui veine või piiritusjooke kirjeldatakse või esitletakse viisil, mis ei vasta III, IV või V jaotisele, võivad neid kõnealuse lepinguosalise territooriumil, kasutades samasid märgistustähiseid, mille all tooted olid seaduslikult valmistatud või imporditud, jätkuvalt turustada:

i) hulgimüügiettevõtted või tootjad kolme aasta jooksul;

ii) jaekaubandusettevõtjad varude ammendumiseni.

2. Veine või piiritusjooke, mis on valmistatud lepinguosalise territooriumil või sinna imporditud käesoleva lepingu kohaselt, kuid mille turustamine kõnealuse lepinguosalise territooriumil oleks muidu keelatud käesoleva lepingu kohaselt pärast sellesse muudatuse tegemist, võib turustada kuni varude ammendumiseni, kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti.

Artikkel 37

Seos WTO asutamislepinguga

Lepinguosalised säilitavad oma WTO lepingust tulenevad õigused ja kohustused.

Artikkel 38

1989. aasta lepingu muudatus

1989. aasta lepingut muudetakse VIII lisas sätestatud viisil.

Artikkel 39

Lisad

Käesoleva lepingu lisad on selle lahutamatud osad.

Artikkel 40

Autentsed keeled

Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome ja taani keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

Artikkel 41

Jõustumine

Käesolev leping jõustub selle teise kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil lepinguosalised on vahetanud diplomaatilisi noote, mis kinnitavad käesoleva lepingu jõustumiseks vajalike kummagi poole menetluste lõpetamist.

Artikkel 42

Teatavate sätete ajutine kohaldamata jätmine ja lepingu lõppemine

1. Kui Kanadas kinnitatakse IIIa lisas loetletud geograafiliste tähiste kasutamine TRIPS-lepingu artikli 24 lõikes 4, artikli 24 lõikes 5 ning artikli 24 lõike 6 esimeses lauses ettenähtud asjaoludel, võib Kanada jätta kohaldamata käesoleva lepingu artikli 10 lõike 2 ja artikli 14 lõike 2 sätted võimalikult väikeses ulatuses. Kui tekib käesolevas lõikes kirjeldatud olukord, teatab Kanada sellest ühendusele kirjalikult esimesel võimalusel. Kui Kanada tugineb TRIPS-lepingu artikli 24 lõike 6 esimesele lausele, kohaldatakse artiklit 12.

2. Lõikes 1 osutatud teate saamisel võib ühendus nõuda ühiskomitee kokkukutsumist, mis erandina artikli 27 lõikest 2 leiab aset 10 päeva jooksul, kui seda taotletakse. Ühiskomitee istungil uuritakse kõiki lepinguosalistele kättesaadavaid võimalusi selle küsimuse lahendamiseks, mille tõttu Kanada tugineb lõikele 1.

3. Kui Kanada ei kohalda artikli 10 lõiget 2 või artikli 14 lõiget 2 lõike 1 kohaselt ning kui ühiskomitee ei jõua vastastikku kokkulepitud lahenduseni 30 päeva jooksul alates kuupäevast, mil peeti ühiskomitee istung lõike 2 kohaselt, võib ühendus otsustada jätta tervikuna või osaliselt kohaldamata teatavad käesoleva lepingu või 1989. aasta lepingu sätted. Sellised ühenduse võetud meetmed on proportsionaalsed negatiivse kaubandusliku mõjuga, mis tuleneb Kanada tuginemisest lõikele 1, ning ei või kesta kauem kui nimetatud artiklite kohaldamata jätmine Kanada poolt.

4. Ühendus ei võta lõike 3 kohaselt meetmeid, kui asjaolud, mille tõttu Kanada tugineb lõikele 1, on seotud nimetusega, mille kasutamise ühenduse turul või eksportturgudel on ühendus kiitnud heaks kolmandate riikidega tehtud lepingute kohaselt.

5. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada, teatades sellest teisele lepinguosalisele kirjalikult üks aasta ette. Kui IIIa või IVa lisas loetletud geograafilise tähise kasutamist kinnitatakse Kanadas TRIPS-lepingu artikli 24 lõike 6 esimese lause kohaselt, nagu on ette nähtud lõikes 1, võib ühendus lõpetada käesoleva lepingu, teatades sellest Kanadale kirjalikult kolm kuud ette.

6. Kui emb-kumb lepinguosaline lõpetab 1989. aasta lepingu, nagu seda on muudetud käesoleva lepinguga, siis kaotab samal ajal kehtivuse ka käesolev leping.

EN FE DE LO CUAL, los abajo firmantes, debidamente autorizados al respecto, han firmado este acuerdo.

TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede, behørigt befuldmægtiget hertil, underskrevet denne aftale.

ZU URKUND DESSEN haben die hierzu ordnungsgemäß ermächtigten Unterzeichner dieses Abkommen unterzeichnet.

ΣΕ ΠΙΣΤΩΣΗ ΤΩΝ ΑΝΩΤΕΡΩ, οι υπογεγραμμένοι, δεόντως εξουσιοδοτημένοι γι' αυτό, υπέγραψαν την παρούσα συμφωνία.

IN WITNESS WHEREOF, the undersigned, being duly authorised to that effect, have signed this Agreement.

EN FOI DE QUOI les soussignés, dûment autorisés à cet effet, ont signé le présent accord.

IN FEDE, i sottoscritti, essendo debitamente autorizzati a tal fine, hanno firmato il presente accordo.

TEN BLIJKE WAARVAN DE ONDERGETEKENDEN, hiertoe naar behoren gemachtigd, hun handtekening onder de overeenkomst hebben gesteld.

EM FÉ DO QUE, os abaixo assinados, devidamente autorizados para o efeito, apuseram as suas assinaturas no presente acordo.

TÄMÄN VAKUUDEKSI alla mainitut tätä varten asianmukaisesti valtuutetut edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.

TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta avtal.

Realizado en dos ejemplares en Niagara-on-the-Lake, el dieciseis de septiembre de 2003.

Udfærdiget i to eksemplarer i Niagara-on-the-Lake, den sekstende september 2003.

Geschehen zu Niagara-on-the-Lake, am sechzehnten September 2003 in zwei Urschriften.

Έγινε σε δύο πρωτότυπα, στο Niagara-on-the-Lake, στις δέκα έξι Σεπτεμβρίου 2003.

Done in duplicate, at Niagara-on-the-Lake, this sixteenth day of September 2003.

Fait en double exemplaire, à Niagara-on-the-Lake, ce seizième jour de septembre 2003.

Fatto in duplice copia a Niagara-on-the-Lake, addì sedici settembre 2003.

Gedaan te Niagara-on-the-Lake, de zestiende september 2003, in twee exemplaren.

Feito em duplo exemplar em Niagara-on-the-Lake, em dezasseis de Setembro de 2003.

Tehty kahtena kappaleena, Niagara-on-the-Lake:ssa, kuudentenatoista päivänä syyskuuta 2003.

Detta avtal har upprättats i två exemplar i Niagara-on-the-Lake, den sextonde september 2003.

Por la Comunidad Europea

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Voor de Europese Gemeenschap

Pela Comunidade Europeia

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Por el Gobierno de Canadá

For Canadas regering

Für die Regierung Kanadas

Για την κυβέρνηση του Καναδά

For the Government of Canada

Pour le gouvernement du Canada

Per il governo del Canada

Voor de Regering van Canada

Pelo Governo do Canadá

Kanadan hallituksen puolesta

På Kanadas regerings vägnar

I LISA

Artiklis 5 osutatud

A KANADA

Veinivalmistustavade loetelu (sealhulgas lisaained ja valmistusviisid), mis on lubatud Kanadast pärit veinide puhul järgmiste ettekirjutustega ja VI lisas loetletud pädevate asutuste eeskirjadega sätestatud tingimustel:

1. pärm,

2. kontsentreeritud viinamarjamahl,

3. suhkrud, v.a isoglükoos, viinamarjade, viinamarjavirde või veini naturaalse alkoholisisalduse suurendamiseks,

4. pärmitoidud (ühealuseline ammooniumfosfaat, kahealuseline ammooniumfosfaat, ammooniumsulfaat, kahealuseline kaaliumfosfaat, ühealuseline kaaliumfosfaat),

5. kaltsiumsulfaat sellises koguses, et lahustuvate sulfaatide sisaldus valmisveinis ei ületa 0,2 % kaalutuna mahust, arvutatud kaaliumsulfaadina,

6. kaltsiumkarbonaat sellises koguses, et viinhappe sisaldus valmisveinis ei ole väiksem kui 0,15 % kaalutuna mahust,

7. väävlishape, sealhulgas selle soolad,

8. viin- või sidrunhape,

9. amülaas ja pektinaas,

10. askorbiin- või erütorbiinhape või nende soolad. Erütorbiinhappe puhul ei ületa lisatav kogus 100 mg/l,

11. dimetüülpolüsiloksaan vahutamisvastase ainena, mitte üle 10 ppm valmisveinis,

12. mis tahes järgmistest rafineerimisainetest: aktiivsüsi, agar-agar, albumiin, kaseiin, savi/kobediatomiit, Þelatiin, kalaliim, kaaliumferrotsüaniid, parkhape ja munavalge,

13. karamell, lubatud üksnes kangendatud veinides,

14. brändi, puuviljaviin või toiduainete alkoholkäärimisel saadud alkohol, mis on destilleeritud vähemalt 94 mahuprotsendiga alkoholiks, lubatud üksnes kangendatud veinides,

15. süsinikdioksiid, hapnik, osoon või argoon,

16. sorbhape või selle soolad, kuni 200 ppm sorbhappena arvutatuna,

17. fumaarhape, kuni 2,4 g/l valmisveinis,

18. piimhape,

19. õunhape,

20. metaviinhape (kasutusaste 0,01 %),

21. kaaliumtsitraat,

22. kaaliumvesiniktartraat (kasutusaste 0,42 %),

23. polüvinüüpolüpürrolidoon ja ränidioksiid (kogus ei ületa 2 ppm valmistootes),

24. kummiaraabik,

25. vasksulfaat (0,001 %, milles vase tase on 0,0001 % valmistootes),

26. malolaktilised bakterid botaanilistest perekondadest Lactobacillus, Leuconostoc, Pediococcus,

27. kaaliumkarbonaat,

28. kaaliumvesinikkarbonaat,

29. lämmastik,

30. abiainetena kasutatavad tammepuutükid, -laastud või -osakesed, mis eemaldatakse veinist filtreerimise teel enne villimist,

31. enne lõplikku filtreerimist võib veini töödelda tugevalt happelise katioonivahetusvaiguga, mis on naatriumiooni kujul, veini viinhappelise stabiliseerimise tagamiseks,

32. tsentrifuugimine ja filtreerimine inertse filtreerimisainega või ilma, tingimusel et nii töödeldud toodetesse ei jää soovimatuid jääke,

33. osaline kontsentreerimine mehaanilise töötlusega, sealhulgas pöördosmoosiga, viinamarjavirde või veini naturaalse alkoholisisalduse suurendamiseks.

B. ÜHENDUS

Ühendusest pärit veinide puhul lubatud veinivalmistustavade ja -viiside loetelu koos järgmiste ettekirjutustega ja ühenduse eeskirjadega ettenähtud tingimustel:

1. gaseerimine hapnikuga või vahustamine argooni või lämmastikku kasutades,

2. kuumutamine,

3. veatu ja lahustamata, kuivade veinide hiljutise valmimise tulemusel pärmseeni sisaldava värske käärimissette kasutamine kuivades veinides,

4. tsentrifuugimine ja filtreerimine inertse filtreerimisainega või ilma, tingimusel et nii töödeldud toodetesse ei jää soovimatuid jääke,

5. pärmseente kasutamine veinivalmistamisel,

6. pärmseenepreparaadi kasutamine,

7. polüvinüülpolüpürrolidooni kasutamine,

8. piimhappebakterite kasutamine veinisuspensioonis,

9. ühe või mitme järgmise aine lisamine pärmseente kasvu kiirendamiseks:

i) lisatakse:

— diammooniumfosfaati või ammooniumsulfaati

— ammooniumsulfitit või ammooniumbisulfitit

ii) lisatakse tiamiinhüdrokloriidi,

10. süsinikdioksiidi, argooni või lämmastiku kasutamine kas eraldi või koos ainult selleks, et luua inertne atmosfäär ja käsitseda toodet õhukindlalt,

11. süsinikdioksiidi lisamine,

12. vääveldioksiidi, kaaliumbisulfiti või kaaliummetabisulfiti (teise nimetusega kaaliumdisulfit ehk kaaliumpürosulfit) kasutamine,

13. sorbhappe või kaaliumsorbaadi lisamine,

14. L-askorbiinhape lisamine,

15. sidrunhappe lisamine veini tasakaalustamiseks, kui selle lõplik sisaldus töödeldud veinis ei ületa 1 g/l,

16. viinhappe kasutamine hapestamiseks, tingimusel et esialgset happesisaldust ei suurendata rohkem kui 2,5 g/l viinhappes väljendatuna,

17. ühe või mitme järgmise aine kasutamine happesuse vähendamiseks:

— neutraalne kaaliumtartraat,

— kaaliumbikarbonaat,

— kaltsiumkarbonaat, mis võib väikestes kogustes sisaldada L (+) viinhappe ja L (-) õunhappe kaltsiumi kaksiksoola,

— homogeenne viinhappe ja kaltsiumkarbonaadi preparaat, mis sisaldab neid aineid pulbristatuna võrdses koguses,

— kaltsiumtartraat või viinhape,

18. selitamine ühe või mitme järgmise veinivalmistuses kasutatava ainega:

— toiduželatiin,

— bentoniit,

— kalaliim,

— kaseiin ja kaaliumkaseinaat,

— munaalbumiin, piimaalbumiin,

— kaoliin,

— pektinaas,

— silikoondioksiid geeli või kolloidlahusena,

— tanniin,

— beetaglükanaasi ensüümpreparaat,

19. tanniini lisamine,

20. töötlemine veinivalmistuses kasutatava puusöega (aktiivsüsi) valge viinamarjavirde või valgete veinide puhul,

21. töötlemine:

— valgete ja rosé-veinide töötlemine kaaliumferrotsüaniidiga,

— punaste veinide töötlemine kaaliumferrotsüaniidiga või kaltsiumfütaadiga, kui töödeldav vein sisaldab jääkrauda,

22. metaviinhape lisamine,

23. akaatsia või kummiaraabiku kasutamine üksnes pärast käärimise lõppemist,

24. DL-viinhappe (tuntud ka ratseemilise happe nime all) või selle neutraalse kaaliumsoola kasutamine liigse kaltsiumi sadestamiseks,

25. järgmiste ainete kasutamine pudelis kääritatud vahuveinide valmistamiseks, mille sete eraldatakse dégorgement-meetodil

— kaltsiumalginaat või

— kaaliumalginaat,

26. vasksulfaadi kasutamine,

27. kaaliumvesiniktartraadi või kaltsiumtartraadi lisamine viinakivi sadestamiseks,

28. karamelli lisamine, et intensiivistada liköörveinide värvi,

29. kaltsiumsulfaadi kasutamine teatavate mpv-kvaliteetliköörveinide valmistamiseks,

30. süüria männi vaigu kasutamine „retsina”-lauaveini valmistamiseks; seda veini võib valmistada üksnes Kreeka geograafilisel territooriumil ühenduse eeskirjades sätestatud tingimustel,

31. lüsosüümi lisamine,

32. elektrodialüüs veini viinhappelise stabiliseerimise tagamiseks,

33. ureaasi kasutamine veini karbamiidisisalduse vähendamiseks,

34. viinamarjavirde või puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirde lisamine veini magustamiseks,

35. osaline kontsentreerimine mehaanilise töötlusega, sealhulgas pöördosmoosiga, viinamarjavirde või veini naturaalse alkoholisisalduse suurendamiseks,

36. sahharoosi, kontsentreeritud viinamarjavirde või puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirde lisamine viinamarjade, viinamarjavirde või veini naturaalse alkoholisisalduse suurendamiseks,

37. veini, kuivatatud viinamarjade veinidestillaadi või neutraalse veinialkoholi lisamine liköörveinide valmistamisel.

II LISA

Osutatud artiklis 5

A. KANADA

Vastavalt käesoleva lepingu artiklile 5 lubab ühendus oma territooriumile importida ja seal turustada Kanadast pärit veine, mis vastavad järgmistele koostise kirjeldustele ja muudele tootekirjeldustele:

Määratakse kindlaks järgmiste parameetrite piirmäärad:

1. Alkoholisisaldus: a) tegelik alkoholisisaldus 8,5–24 mahuprotsenti, välja arvatud teatavate veinide puhul, mille jääksuhkrusisaldus on kõrge ilma rikastamiseta ning mille puhul tegelik alkoholisisaldus võib olla alla 8,5 %, kuid mitte alla 4,5 %; b) üldalkoholisisaldus kuni 20 mahuprotsenti, välja arvatud teatavate veinide puhul, mille jääksuhkrusisaldus on kõrge ilma rikastamiseta, mille puhul üldalkoholisisaldus võib ületada 20 % piirmäära ja millel on õigus kanda kirjeldust: i) „Icewine”, ii) „Vin du curé”, iii) „Special select late harvest wine”, iv) „Select late harvest wine”, v) „Late harvest wine”, vi) „Winter harvest wine”, vii) „Autumn harvest wine”; c) kangendatud veinide puhul tegelik alkoholisisaldus 15–24 mahuprotsenti.

2. Lenduvate hapete sisaldus: a) muude kui punktis b osutatud veinide puhul mitte üle 1,3 g/l, (21,7 meq/l) väljendatud äädikhappena; b) järgmiste konkreetsete veinide puhul: i) 1,5 g/l (25 meq/l) veinide puhul, millel on õigus kanda kirjeldust „Late harvest wine”, ii) 1,8 g/l (30 meq/l) veinide puhul, millel on õigus kanda kirjeldusi „Autumn harvest wine”, „Select late harvest wine” ja „Special select late harvest wine”, iii) 2,1 g/l (35 meq/l) veinide puhul, millel on õigus kanda kirjeldusi „Icewine”, „Winter harvest wine” ja „Vin du curé”.

3. Vääveldioksiidi üldsisaldus: a) 200 ppm veinides (sh vahuveinid), mille jääksuhkrusisaldus on kuni 5 g/l; b) 250 ppm veinides (sh vahuveinid), mille jääksuhkrusisaldus on üle 5 g/l; c) 400 ppm veinides, millel on õigus kanda kirjeldusi: i) „Late harvest wine”, ii) „Icewine”, iii) „Special select late harvest wine”, iv) „Select late harvest wine”, v) „Vin du curé”, vi) „Winter harvest wine”, vii) „Autumn harvest wine”.

4. Happesus: a) hapestumine ei ületa 4 g/l viinhappes väljendatuna; b) üldhappesus: vähemalt 3,5 g/l viinhappes väljendatuna.

5. Naturaalse alkoholisisalduse tõstmine: ei või ületada 3,5 mahuprotsenti. Erakordselt ebasoodsate ilmastikuoludega aastatel võib alkoholisisalduse tõstmise piirmäärasid ületada kõige rohkem 1 mahuprotsendi võrra.

6. Vee lisamine: keelatud, v.a juhul, kui seda nõuab tehniline erivajadus.

B. ÜHENDUS

Vastavalt käesoleva lepingu artiklile 5 lubab Kanada oma territooriumile importida ja seal turustada ühendusest pärit veine, mis vastavad järgmistele koostise kirjeldustele ja muudele tootekirjeldustele:

1. Muude kui punktis 2 osutatud veinide puhul määratakse kindlaks järgmiste parameetrite piirmäärad: 1.1. Alkoholisisaldus: a) tegelik alkoholisisaldus 8,5–20 mahuprotsenti, välja arvatud teatavate mpv-kvaliteetveinide puhul, mille jääksuhkrusisaldus on kõrge ilma rikastamiseta ning mille puhul tegelik alkoholisisaldus võib olla alla 8,5 %, kuid mitte alla 4,5 %; b) üldalkoholisisaldus kuni 20 mahuprotsenti, välja arvatud teatavate veinide puhul, mille jääksuhkrusisaldus on kõrge ilma rikastamiseta ning mille puhul üldalkoholisisaldus võib ületada 20 % piirmäära. 1.2. Lenduvate hapete sisaldus: a) muude kui punktis b osutatud veinide puhul mitte üle 1,20 g/l, (20 meq/l) väljendatud äädikhappena; b) järgmiste konkreetsete veinide puhul: i) Saksamaalt pärit veinide puhul: 1. kirjelduse „Eiswein” või „Beerenauslese” kandmise õigusega mpv-kvaliteetveinide puhul 1,8 g/l (30 meq/l); 2. kirjelduse „Trockenbeerenauslese” kandmise õigusega mpv-kvaliteetveinide puhul 2,1 g/l (35 meq/l); ii) teatavate Prantsusmaalt, Itaaliast ja Ühendkuningriigist pärit veinide puhul ühenduse eeskirjade kohaselt: 1,5 g/l (25 meq/l), iii) Austriast pärit veinide puhul: 1. kirjelduse „Beerenauslese” või „Eiswein” kandmise õigusega mpv-kvaliteetveinide puhul 1,8 g/l (30 meq/l), 2. kirjelduste „Ausbruch”, „Trockenbeerenauslese” või „Strohwein” kandmise õigusega mpv-kvaliteetveinide puhul 2,4 g/l (35 meq/l). 1.3. Üldhappesus: vähemalt 3,5 g/l viinhappes väljendatuna. 1.4. Vääveldioksiidi üldsisaldus: a) muude kui punktides b, c, d ja e osutatud veinide puhul: — punased veinid: kuni 160 mg/l. Kui jääksuhkrusisaldus on üle 5 g/l, ei ületa piirnorm 210 mg/l, — valged veinid: kuni 210 mg/l. Kui jääksuhkrusisaldus on üle 5 g/l, ei ületa piirnorm 260 mg/l; b) vahuveinide puhul: kuni 235 mg/l; c) kuni 300 mg/l teatavate veinide puhul, mille jääksuhkrusisaldus ületab 5 g/l ühenduse eeskirjade kohaselt; d) kuni 350 mg/l kirjelduse „Auslese” kandmise õigusega veinide puhul, kui jääksuhkrusisaldus ületab 5 g/l; e) kuni 400 mg/l järgmiste veinide puhul, mille jääksuhkrusisaldus ületab 5 g/l: i) kirjelduste „Ausbruch”, „Ausbruchwein”, „Beerenauslese”, „Trockenbeerenauslese” või „Eiswein” kandmise õigusega mpv-kvaliteetveinid, ii) järgmised mpv-kvaliteetveinid: — Sauternes, Barsac, Cadillac, Cérons, Loupiac, Sainte-Croix-du-Mont, Monbazillac, Bonnezeaux, Quarts de Chaume, Coteaux du Layon, Coteaux de l'Aubance, Anjou-Coteaux de la Loire, Coteaux de Saumur, Graves Supérieures, Jurançon, Pacherenc de Vic Bihl, Alsace and Alsace grand cru, mida kirjeldatakse terminiga „vendanges tardives” või „sélection de grains nobles”, iii) Kreekast pärit küpsetest viinamarjadest valmistatud magusad kvaliteetveinid ja kuivatatud viinamarjadest valmistatud magusad mpv-kvaliteetveinid, mille jääksuhkrusisaldus invertsuhkruna väljendatuna ei ole alla 45 g/l ja millel on õigus kanda ühte järgmistest päritolunimetustest: Samos, Rhodes, Patras, Rio Patron, Kephalonia, Limnos, Sitia, Santorini, Nemea, Daphnes.

2. Liköörveinide puhul määratakse kindlaks järgmiste parameetrite piirmäärad: 2.1. Alkoholisisaldus: tegelik alkoholisisaldus 15–22 mahuprotsenti. 2.2. Vääveldioksiidi üldsisaldus: kuni 150 mg/l. Kui jääksuhkrusisaldus on üle 5 g/l, ei ületa piirnorm 200 mg/l.

3. Vee lisamine: keelatud, v.a juhul, kui seda nõuab tehniline erivajadus.

C. ANALÜÜSIMEETODID

Lepinguosalised lepivad kokku, et Rahvusvahelise Veiniameti (OIV) poolt standardmeetoditena tunnustatud ja nimetatud ameti poolt avaldatud analüüsimeetodeid või Analüütilise Keemia Laboratooriumides Töötavate Pädevate Keemikute Rahvusvahelise Assotsiatsiooni (AOAC) analüüsimeetodeid käsitatakse standardmeetoditena veini analüütilise koostise kindlaksmääramiseks kontrollitoimingute raames.

IIIa LISA

Ühendusest pärit veinide geograafiliste tähiste loetelu

(artiklis 10 osutatud)

BELGIA

Järgmine loetelu kajastab Belgias 9. juulil 1997. aastal välja antud õigusakti „Arrêté ministériel portant agrément comme vin de qualité d'appellation d'origine contrôlée v.q.p.r.d.” ja 6. jaanuaril 2000. aastal välja antud õigusakti „Arrêté ministériel portant agrément de „Haspengouwse Wijn” comme vin de qualité d'appellation d'origine contrôlée v.q.p.r.d.” kohaselt kehtestatud ja kaitstud veininimetusi.

Appellation d'origine contrôlée/Gecontroleerde oorsprongsbenaming:

Hagelandse Wijn

Haspengouwse Wijn

SAKSAMAA

Järgmine loetelu kajastab Saksamaal 3. juulil 2002. aastal välja antud õigusakti „Neufassung der Bekanntmachung der geographischen Herkunftsangaben für deutschen Wein, vom 3. Juli 2002” kohaselt kehtestatud ja kaitstud veininimetusi. Nimetusi „Großlagen” ja „Einzellagen” ning omavalitsusüksusi või omavalitsusüksuste osasid võidakse kaitsta koos piirkondade ja alampiirkondade nimetustega eespool nimetatud eeskirjade kohaselt.

Määratletud piirkondade nimed

Ahr

Baden

Franken

Hessische Bergstraße

Mittelrhein

Mosel-Saar-Ruwer

Nahe

Pfalz

Rheingau

Rheinhessen

Saale-Unstrut

Sachsen

Württemberg

Alampiirkondade nimed

Määratletud piirkond Ahr

Walporzheim/Ahrtal

Määratletud piirkond Hessische Bergstraße

Starkenburg

Umstadt

Määratletud piirkond Mittelrhein

Loreley

Siebengebirge

Määratletud piirkond Mosel-Saar-Ruwer

Üldnimetused

Mosel

Ruwer

Saar

Alamregioonid

Bernkastel

Moseltor

Obermosel

Zell/Mosel

Saar

Ruwertal

Määratletud piirkond Nahe

Nahetal

Määratletud piirkond Rheingau

Johannisberg

Määratletud piirkond Rheinhessen

Bingen

Nierstein

Wonnegau

Määratletud piirkond Pfalz

Mittelhaardt Deutsche Weinstraße

Südliche Weinstraße

Määratletud piirkond Franken

Maindreieck

Mainviereck

Steigerwald

Määratletud piirkond Württemberg

Württembergischer Bodensee

Kocher-Jagst-Tauber

Oberer Neckar

Remstal-Stuttgart

Württembergisch Unterland

Bayerischer Bodensee

Määratletud piirkond Baden

Badische Bergstraße

Tauberfranken

Bodensee

Breisgau

Kaiserstuhl

Kraichgau

Tuniberg

Markgräflerland

Ortenau

Määratletud piirkond Saale-Unstrut

Schloss Neuenburg

Thüringen

Mansfelder Seen

Määratletud piirkond Sachsen

Elstertal

Meißen

Muud veininimetused

Landwein

Ahrtaler Landwein

Badischer Landwein

Bayerischer Bodensee-Landwein

Fränkischer Landwein

Landwein der Mosel

Landwein der Ruwer

Landwein der Saar

Mitteldeutscher Landwein

Nahegauer Landwein

Pfälzer Landwein

Regensburger Landwein

Rheinburgen-Landwein

Rheingauer Landwein

Rheinischer Landwein

Saarländischer Landwein der Mosel

Sächsischer Landwein

Schwäbischer Landwein

Starkenburger Landwein

Taubertäler Landwein

Tafelwein

Albrechtsburg

Bayern

Burgengau

Donau

Lindau

Main

Mosel

Neckar

Oberrhein

Rhein

Rhein-Mosel

Römertor

KREEKA

Järgmine loetelu kajastab väljaandes [kopeeritav tekst] (ametlik väljaanne) Kreeka Vabariigis kehtestatud ja kaitstud veininimetusi.

Määratletud piirkondade nimed

Σάμος/Samos

Μοσχάτος Πατρών/Moschatos Patron

Μοσχάτος Ρίου — Πατρών/Moschatos Riou Patron

Μοσχάτος Κεφαλληνίας/Moschatos Kephalinias

Μοσχάτος Λήμνου/Moschatos Lemnou

Μοσχάτος Ρόδου/Moschatos Rhodou

Μαυροδάφνη Πατρών/Mavrodafni Patron

Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας/Mavrodafni Kephalinias

Σητεία/Sitia

Νεμέα/Nemea

Σαντορίνη/Santorini

Δαφνές/Dafnes

Ρόδος/Rhodos

Νάουσα/Naoussa

Ρομπόλα Κεφαλληνίας/Robola Kephalinias

Ραψάνη/Rapsani

Μαντινεία/Mantinia

Μεσενικόλα/Mesenicola

Πεζά/Peza

Αρχάνες/Archanes

Πάτρα/Patra

Ζίτσα/Zitsa

Αμύνταιο/Amynteon

Γουμένισσα/Goumenissa

Πάρος/Paros

Λήμνος/Lemnos

Αγχίαλος/Anchialos

Πλαγιές Μελίτωνα/Playies Melitona

Geograafilise tähisega lauaveinide nimetused

Ρετσίνα Μεσογείων/Ρετσίνα Μεσογείων Αττικής/Retsina Mesogion/Retsina Mesogion Attikis

Ρετσίνα Κρωπίας/Ρετσίνα Κορωπίου/Ρετσίνα Κρωπίας Αττικής/Ρετσίνα Κορωπίου Αττικής/Retsina Kropias/Retsina Koropiou/Retsina Kropias Attikis/Retsina Koropiou Attikis

Ρετσίνα Μαρκοπούλου/Ρετσίνα Μαρκοπούλου Αττικής/Retsina Markopoulou/Retsina Markopoulou Attikis

Ρετσίνα Μεγάρων/Ρετσίνα Μεγάρων Αττικής/Retsina Megaron/Retsina Megaron Attikis

Ρετσίνα Παιανίας/Ρετσίνα Λιοπεσίου/Ρετσίνα Παιανίας Αττικής/Ρετσίνα Λιοπεσίου Αττικής/Retsina Peanias/Retsina Liopessiou/Retsina Peanias Attikis/Retsina Liopessiou Attikis

Ρετσίνα Παλλήνης/Ρετσίνα Παλλήνης Αττικής/Retsina Pallinis/Retsina Pallinis Attikis

Ρετσίνα Πικερμίου/Ρετσίνα Πικερμίου Αττικής/Retsina Pikermiou/Retsina Pikermiou Attikis

Ρετσίνα Σπάτων/Ρετσίνα Σπάτων Αττικής/Retsina Spaton/Retsina Spaton Attikis

Ρετσίνα Θηβών/Ρετσίνα Θηβών Βοιωτίας/Retsina Thivon/Retsina Thivon Viotias

Ρετσίνα Γιάλτρων/Ρετσίνα Γιάλτρων Ευβοίας/Retsina Yialtron/Retsina Yialtron Evias

Ρετσίνα Καρύστου/Ρετσίνα Καρύστου Ευβοίας/Retsina Karystou/Retsina Karystou Evias

Ρετσίνα Χαλκίδας/Ρετσίνα Χαλκίδας Ευβοίας/Retsina Chalkidas/Retsina Chalkidas Evias

Βερντεα Ζακύνθου/Verntea Zakynthou

Αγιορείτικος Τοπικός Οίνος/Agioritikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Αναβύσσου/Topikos Oinos Anavyssou

Αττικός Τοπικός Οίνος/Attikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Βιλίτσας/Topikos Oinos Vilitsas

Τοπικός Οίνος Γρesseνών/Topikos Oinos Grevenon

Τοπικός Οίνος Δράμας/Topikos Oinos Dramas

Δωδεκανησιακός Τοπικός Οίνος/Dodekanesiakos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Επανομής/Topikos Oinos Epanomis

Ηρακλειώτικος Τοπικός Οίνος/Herakliotikos Topikos Oinos

Θεσσαλικός Τοπικός Οίνος/Thessalikos Topikos Oinos

Θηβαϊκός Τοπικός Οίνος/Thivaikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Κισσάμου/Topikos Oinos Kissamou

Τοπικός Οίνος Κρανιάς/Topikos Oinos Kranias

Κρητικός Τοπικός Οίνος/Kritikos Topikos Oinos

Λασιθιώτικος Τοπικός Οίνος/Lassithiotikos Topikos Oinos

Μακεδονικός Τοπικός Οίνος/Makedonikos Topikos Oinos

Μεσημβριώτικος Τοπικός Οίνος/Mesimvriotikos Topikos Oinos

Μεσσηνιακός Τοπικός Οίνος/Messiniakos Topikos Oinos

Παιανίτικος Τοπικός Οίνος/Peanitikos Topikos Oinos

Παλληνιώτικος Τοπικός Οίνος/Palliniotikos Topikos Oinos

Πελοποννησιακός Τοπικός Οίνος/Peloponnisiakos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αμπέλου/Topikos Oinos Playies Ambelou

Τοπικός Οίνος Πλαγιές Βερτίσκου/Topikos Oinos Playies Vertiskou

Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κιθαιρώνα/Topikos Oinos Playion Kitherona

Κορινθιακός Τοπικός Οίνος/Korinthiakos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πάρνηθας/Topikos Oinos Playion Parnithas

Τοπικός Οίνος Πυλίας/Topikos Oinos Pylias

Τοπικός Οίνος Τριφυλίας/Topikos Oinos Trifilias

Τοπικός Οίνος Τυρνάβου/Topikos Oinos Tyrnavou

Σιατιστινός Τοπικός Οίνος/Siatistinos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Ριτσώνας Αυλίδος/Topikos Oinos Ritsonas Avlidos

Τοπικός Οίνος Λετρίνων/Topikos Oinos Letrinon

Τοπικός Οίνος Σπάτων/Topikos Oinos Spaton

Τοπικός Οίνος Βορείων Πλαγιών Πεντελικού/Topikos Oinos Vorion Playion Pentelikou

Αιγαιοπελαγίτικος Τοπικός Οίνος/Egeopelagitikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Ληλάντιου πεδίου/Topikos Oinos Lilantiou Pediou

Τοπικός Οίνος Μαρκόπουλου/Topikos Oinos Markopoulou

Τοπικός Οίνος Τεγέας/Topikos Oinos Tegeas

Τοπικός Οίνος Ανδριανής/Topikos Oinos Andrianis

Τοπικός Οίνος Χαλικούνας/Topikos Oinos Chalikounas

Τοπικός Οίνος Χαλκιδικής/Topikos Oinos Chalkidikis

Καρυστινός Τοπικός Οίνος/Karystinos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Πέλλας/Topikos Oinos Pellas

Τοπικός Οίνος Σερρών/Topikos Oinos Serron

Συριανός Τοπικός Οίνος/Syrianos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πετρωτού/Topikos Oinos Playion Petrotou

Τοπικός Οίνος Γερανείων/Topikos Oinos Geranion

Τοπικός Οίνος Οπουντίας Λοκρίδος/Topikos Oinos Opountias Lokridos

Τοπικός Οίνος Στερεάς Ελλάδος/Topikos Oinos Stereas Ellados

Τοπικός Οίνος Αγοράς/Topikos Oinos Agoras

Τοπικός Οίνος Κοιλάδος Αταλάντης/Topikos Oinos Kilados Atalantis

Τοπικός Οίνος Αρκαδίας/Topikos Oinos Arkadias

Παγγαιορείτικος Τοπικός Οίνος/Pageoritikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Μεταξάτων/Topikos Oinos Metaxaton

Τοπικός Οίνος Ημαθίας/Topikos Oinos Imathias

Τοπικός Οίνος Κλημέντι/Topikos Oinos Klimenti

Τοπικός Οίνος Κέρκυρας/Topikos Oinos Kerkyras

Τοπικός Οίνος Σιθωνίας/Topikos Oinos Sithonias

Τοπικός Οίνος Μαντζαβινάτων/Topikos Oinos Mantzavinaton

Ισμαρικός Τοπικός Οίνος/Ismarikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Αβδήρων/Topikos Oinos Avdiron

Τοπικός Οίνος Ιωαννίνων/Topikos Oinos Ioanninon

Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αιγιαλείας/Topikos Oinos Playies Egialias

Τοπικός Οίνος Πλαγιές του Αίνου/Topikos Oinos Playies tou Enou

Θρακικός Τοπικός Οίνος/Τοπικός Οίνος Θράκης/Thrakikos Topikos Oinos/Topikos Oinos Thrakis

Τοπικός Οίνος Ιλίου/Topikos Oinos Iliou

Μετσοβίτικος Τοπικός Οίνος/Metsovitikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Κορωπίου/Topikos Oinos Koropiou

Τοπικός Οίνος Φλώρινας/Topikos Oinos Florinas

Τοπικός Οίνος Θαψανών/Topikos Oinos Thapsanon

Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κνημίδος/Topikos Oinos Playion Knimidos

Ηπειρωτικός Τοπικός Οίνος/Ipirotikos Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Πισάτιδος/Topikos Oinos Pisatidos

Τοπικός Οίνος Λευκάδας/Topikos Oinos Lefkadas

Μονεμβάσιος Τοπικός Οίνος/Monemvasios Topikos Oinos

Τοπικός Οίνος Βελβεντού/Topikos Oinos Velvendou

Λακωνικός Τοπικός Οίνος/Lakonikos Topikos Oinos

HISPAANIA

Järgmine loetelu kajastab 31. märtsil 2003. aastal väljaandes „Boletín Oficial” avaldatud eeskirjade kohaselt kehtestatud ja kaitstud veininimetusi Hispaanias. Kõnealuste sätetega sätestatakse samuti omavalitsusüksuste ja muude piirkondade nimetused või mõisted, mida on õigus kasutada koos järgmiste veininimetustega.

Määratletud piirkondade ja alampiirkondade nimetused

Abona

Alella

Alicante/Alicante Marina Alta

Almansa

Ampurdán-Costa Brava

Arabako Txakolina-Txakolí de Alava/Chacolí de Álava

Bierzo

Binissalem

Bullas

Calatayud

Campo de Borja

Cariñena

Cataluña

Cava

Chacolí de Bizkaia-Bizkaiko Txakolina

Chacolí de Getaria-Getariako Txakolina

Cigales

Conca de Barberá

Condado de Huelva

Costers del Segre/Costers del Segre Raimat/Costers del Segre Artesa/Costers del Segre Valls de Riu Corb/Costers del Segre Les Garrigues

Dominio de Valdepusa

El Hierro

Jumilla

La Mancha

La Palma/La Palma Hoyo de Mazo/La Palma Fuencaliente/La Palma Norte de la Palma

Lanzarote

Málaga

Manzanilla

Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda

Méntrida

Mondéjar

Monterrei/Monterrei Ladera de Monterrei/Monterrei Val de Monterrei

Montilla-Moriles

Montsant

Navarra/Navarra Baja Montaña/Navarra Ribera Alta/Navarra Ribera Baja/Navarra Tierra Estella/Navarra Valdizarbe

Penedés

Pla de Bages

Pla i Llevant

Priorato

Rías Baixas/Rías Baixas Condado do Tea/Rías Baixas O Rosal/Rías Baixas Ribera do Ulla/Rías Baixas Soutomaior/Rías Baixas Val do Salnés

Ribeira Sacra/Ribeira Sacra Amandi/Ribeira Sacra Chantada/Ribeira Sacra Quiroga-Bibei/Ribeira Sacra Ribeiras do Miño/Ribeira Sacra Ribeiras do Sil

Ribeiro

Ribera del Duero

Ribera del Guadiana/Ribera del Guadiana Cañamero/Ribera del Guadiana Matanegra/Ribera del Guadiana Montánchez/Ribera del Guadiana Ribera Alta/Ribera del Guadiana Ribera Baja/Ribera del Guadiana Tierra de Barros

Rioja/Rioja Alavesa/Rioja Alta/Rioja Baja

Rueda

Sierras de Málaga/Sierras de Málaga Serranía de Ronda

Somontano

Tacoronte-Acentejo/Tacoronte-Acentejo Anaga

Tarragona

Terra Alta

Toro

Utiel-Requena

Valdeorras

Valdepeñas

Valencia/Valencia Alto Turia/Valencia Clariano/Valencia Moscatel de Valencia/Valencia Valentino

Valle de Güímar

Valle de la Orotava

Vinos de Madrid/Vinos de Madrid Arganda/Vinos de Madrid Navalcarnero/Vinos de Madrid San Martín de Valdeiglesias

Ycoden-Daute-Isora

Yecla

Lauaveinide nimetused (Vinos de la tierra)

Junta de Andalucía

Vino de la Tierra de Bailén

Vino de la Tierra de Cádiz

Vino de la Tierra de Contraviesa-Alpujarra

Vino de la Tierra de Laujar-Alapujarra

Vino de la Tierra de Norte de Granada

Vino de la Tierra de Ribera del Andarax

Vino de la Tierra de Los Palacios

Diputación General de Aragón

Vino de la Tierra de Bajo Aragón

Vino de la Tierra de Campo de Belchite

Vino de la Tierra de Ribera del Gállego-Cinco Villas

Vino de la Tierra de Valdejalón

Vino de la Tierra de Valle del Cinca

Vino de la Tierra de Valle del Jiloca

Principado de Asturias

Vino de la Tierra de Cangas

Comunidad Autónoma de las Illes Balears

Vino de la Tierra de Ibiza

Vino de la Tierra de Isla de Menorca

Vino de la Tierra de Serra de Tramuntana-Costa Nord

Vino de la Tierra de Illes Balears

Gobierno de Canarias

Vino de la Tierra de La Gomera

Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha

Vino de la Tierra de Castilla

Vino de la Tierra de Gálvez

Vino de la Tierra de Pozohondo

Vino de la Tierra de Sierra de Alcaraz

Junta de Castilla y León

Vino de la Tierra de Arribes del Duero

Vino de la Tierra de Castilla y León

Vino de la Tierra de Ribera del Arlanza

Vino de la Tierra de León

Tierra del Vino de Zamora

Vino de la Tierra de Valles de Benavente

Junta de Extremadura

Vino de la Tierra de Extremadura

Xunta de Galícia

Vino de la Tierra de Betanzos

Vino de la Tierra del Valle del Miño-Ourense

Gobierno de La Rioja

Vino de la Tierra Valles de Sadacia

Región de Murcia

Vino de la Tierra de Abanilla

Vino de la Tierra de Campo de Cartagena

Generalidad Valenciana

Vino de la Terra de Castelló

PRANTSUSMAA

Järgmine loetelu kajastab väljaandes „Décrets et Arrêtés des Vins et Eaux-de-Vie, Tomes 1 et 2”, Institut National des Appellations d'Origine, Version du 27.2.2002, kehtestatud ja kaitstud veininimetusi Prantsusmaal.

Alsace jt Ida-Prantsusmaa piirkonnad

Alsace, millele võib järgneda „lieu-dit”

Côtes de Toul

Moselle

Alsace/Vin d'Alsace, millele võib järgneda Edelzwicker/„dénomination de cépage”/„appellation sous régionale”/„appellation communale”/„appellation locale”

Alsace, millele järgneb „lieu-dit”

Crémant d'Alsace

Champagne piirkond

Coteaux Champenois, millele võib järgneda „commune d'origine”:

Rosé des Riceys

Burgundia piirkond

Aloxe-Corton

Auxey-Duresses/Auxey-Duresses Côte de Beaune

Bâtard-Montrachet

Beaujolais, millele võib järgneda „commune d'origine”

Beaujolais Supérieur

Beaujolais-Villages

Beaune

Bienvenues Bâtard-Montrachet

Blagny

Bonnes Mares

Bourgogne (*2) , millele võib järgneda „Clairet”/„Rosé”/„appellation sous régionale”/„commune d'origine”/„nom de climat”/„lieu-dit”

Bourgogne Aligoté

Bouzeron

Brouilly

Chablis (*2) , millele võib järgneda „climat d'origine”/„premier cru”

Chablis (*2) Grand Cru, millele võib järgneda „climat d'origine”

Chambertin

Chambertin Clos de Bèze

Chambolle-Musigny

Chapelle-Chambertin

Charlemagne

Charmes-Chambertin

Chassagne-Montrachet/Chassagne-Montrachet Côte de Beaune

Chenas

Chevalier-Montrachet

Chiroubles

Chorey-lés-Beaune

Clos de la Roche

Clos des Lambrays

Clos de Tart

Clos de Vougeot

Clos Saint-Denis

Corton

Corton-Charlemagne

Côte de Beaune, millele võib järgneda „commune d'origine”

Côte de Beaune-Villages

Côte de Brouilly

Côte-de-Nuits-Villages

Côtes du Forez

Côte Roannaise

Crémant de Bourgogne

Criots Bâtard-Montrachet

Echezeaux

Fixin

Fleurie

Gevrey-Chambertin

Givry

Grands Echezeaux

Griotte-Chambertin

Irancy

Juliénas

La Grande Rue

Ladoix/Ladoix Côte de Beaune

Latricières-Chambertin

Mâcon, millele võib järgneda „commune d'origine”

Mâcon/Pinot-Chardonnay-Macôn

Mâcon-Villages

Maranges, millele võib järgneda „climat d'origine”/„premier cru climat”

Maranges Côte de Beaune/Maranges Côtes de Beaune-Villages

Marsannay

Mazis-Chambertin

Mazoyères-Chambertin

Mercurey

Meursault/Meursault Côte de Beaune

Montagny

Monthélie/Monthélie Côte de Beaune

Montrachet

Morey-Saint-Denis

Morgon

Moulin-à-Vent

Musigny

Nuits

Nuits-Saint-Georges

Pernand-Vergelesses/Pernand-Vergelesses Côte de Beaune

Petit Chablis, millele võib järgneda „commune d'origine”

Pommard

Pouilly-Fuissé

Pouilly-Loché

Pouilly-Vinzelles

Puligny-Montrachet/Puligny-Montrachet Côte de Beaune

Régnié

Richebourg

Romanée (La)

Romanée Conti

Romanée Saint-Vivant

Ruchottes-Chambertin

Rully

Saint-Amour

Saint-Aubin/Saint-Aubin Côte de Beaune

Saint-Bris

Saint-Romain/Saint-Romain Côte de Beaune

Saint-Véran

Santenay/Santenay Côte de Beaune

Savigny-lès-Beaune

Tâche (La)

Vin Fin de la Côte de Nuits

Volnay

Volnay Santenots

Vosne-Romanée

Vougeot

Jura ja Savoie piirkond

Arbois

Arbois Pupillin

Château Châlon

Côtes du Jura

Coteaux du Lyonnais

Crémant du Jura

Crépy

L'Etoile

Macvin du Jura

Vin de Savoie/Vin de Savoie-Ayze, millele võib järgneda „commune d'origine”/„nom du cru”

Roussette de Savoie, millele võib järgneda „nom du cru”

Seyssel

Vin du Bugey, millele võib järgneda „nom du cru”

Roussette du Bugey, millele võib järgneda „nom du cru”

Côtes du Rhône'i piirkond

Beaumes-de-Venise

Château-Grillet

Châteauneuf-du-Pape

Châtillon-en-Diois

Clairette de Die

Condrieu

Cornas

Côte Rôtie

Coteaux de Die

Coteaux de Pierrevert

Coteaux du Tricastin

Côtes du Lubéron

Côtes du Rhône

Côtes du Rhône Villages, millele võib järgneda „commune d'origine”

Côtes du Ventoux

Côtes du Vivarais

Crozes-Hermitage

Crozes Ermitage

Crémant de Die

Ermitage

Gigondas

Hermitage

Lirac

Saint-Joseph

Saint-Péray

Tavel

Vacqueyras

Provence'i ja Korsika piirkonnad

Ajaccio

Bandol

Bellet

Muscat du Cap Corse

Cassis

Vin de Corse, millele võib järgneda „appellation locale”

Coteaux d'Aix-en-Provence

Les-Baux-de-Provence

Coteaux Varois

Côtes de Provence

Palette

Patrimonio

Languedoc-Roussillon'i piirkond

Banyuls

Blanquette de Limoux

Clairette de Bellegarde

Cabardès

Clairette du Languedoc, millele võib järgneda „commune d'origine”

Collioure

Corbières

Costières de Nîmes

Coteaux du Languedoc Picpoul de Pinet

Coteaux du Languedoc, millele võib järgneda „commune d'origine”

Côtes du Roussillon

Côtes du Roussillon Villages

Côtes du Roussillon Villages Caramany

Côtes du Roussillon Villages Latour de France

Côtes du Roussillon Villages Lesquerde

Côtes du Roussillon Villages Tautavel

Crémant de Limoux

Faugères

Fitou

Frontignan

Grand Roussillon

Languedoc, millele võib järgneda „commune d'origine”

Limoux

Lunel

Maury

Minervois

Minervois-la-Livinière

Mireval

Saint-Jean-de-Minervois

Rasteau

Rasteau Rancio

Rivesaltes

Rivesaltes Rancio

Saint-Chinian

Côtes de la Malepère

Edelapiirkond

Béarn/Béarn Bellocq

Bergerac

Buzet

Cahors

Côtes de Bergerac

Côtes de Duras

Côtes du Frontonnais

Côtes du Frontonnais Fronton

Côtes du Frontonnais Villaudric

Côtes du Marmandais

Côtes de Montravel

Floc de Gascogne

Gaillac

Gaillac Premières Côtes

Haut-Montravel

Irouléguy

Jurançon

Madiran

Marcillac

Monbazillac

Montravel

Pacherenc du Vic-Bilh

Pécharmant

Rosette

Saussignac

Coteaux du Quercy

Côtes de Brulhois

Côtes de Millau

Côtes de Saint-Mont

Tursan

Vin d'Entraygues et du Fel

Vin d'Estaing

Vin de Lavilledieu

Bordeaux piirkond

Barsac

Blaye

Bordeaux/Bordeaux Clairet

Bordeaux Côtes de Francs

Bordeaux Haut-Benauge

Bordeaux Supérieur

Bordeaux Rosé

Bordeaux mousseux

Bourg

Bourgeais

Côtes de Bourg

Cadillac

Cérons

Côtes Canon-Fronsac

Canon-Fronsac

Côtes de Blaye

Côtes de Bordeaux Saint-Macaire

Côtes de Castillon

Crémant de Bordeaux

Entre-Deux-Mers

Entre-Deux-Mers Haut-Benauge

Fronsac

Graves

Graves de Vayres

Haut-Médoc

Lalande de Pomerol

Listrac-Médoc

Loupiac

Lussac Saint-Émilion

Margaux

Médoc

Montagne Saint-Émilion

Moulis

Moulis-en-Médoc

Néac

Pauillac

Pessac-Léognan

Pomerol

Premières Côtes de Blaye

Premières Côtes de Bordeaux, millele võib järgneda „commune d'origine”

Puisseguin Saint-Émilion

Sainte-Croix-du-Mont

Saint-Émilion

Saint-Emilion Grand Cru

Saint-Estèphe

Sainte-Foy Bordeaux

Saint-Georges Saint-Émilion

Saint-Julien

Val de Loire'i piirkond

Anjou/Anjou Val de Loire

Anjou Coteaux de la Loire

Anjou-Gamay

Anjou-Mousseux

Anjou-Villages

Anjou-Villages Brissac

Blanc Fumé de Pouilly

Bourgueil

Bonnezeaux

Cabernet d'Anjou

Cabernet de Saumur

Cheverny

Chinon

Coteaux de l'Aubance

Coteaux du Giennois

Coteaux du Layon, millele võib järgneda „commune d'origine”

Coteaux du Layon Chaume

Coteaux du Loir

Coteaux de Saumur

Cour-Cheverny

Crémant de Loire

Jasnières

Menetou Salon, millele võib järgneda „commune d'origine”

Montlouis/Montlouis mousseux/Montlouis pétillant

Muscadet

Muscadet Coteaux de la Loire

Muscadet Sèvre-et-Maine

Muscadet Côtes de Grandlieu

Pouilly-sur-Loire

Pouilly Fumé

Quarts-de-Chaume

Quincy

Reuilly

Sancerre

Saint-Nicolas-de-Bourgueil

Saumur

Saumur Champigny

Savennières

Savennières-Coulée-de-Serrant

Savennières-Roche-aux-Moines

Touraine/Touraine mousseux/Touraine pétillant

Touraine Azay-le-Rideau

Touraine Amboise

Touraine Mesland

Touraine Noble Joue

Vouvray/Vouvray mousseux/Vouvray pétillant

Châteaumeillant

Coteaux d' Ancenis, millele võib järgneda „nom de cépage”

Coteaux du Vendômois

Côtes d' Auvergne, millele võib järgneda „appellation locales”

Fiefs Vendéens/Fiefs Vendéens Mareuil/Fiefs Vendéens Brem/Fiefs Vendéens Vix/Fiefs Vendéens-Pissotte

Gros Plant du Pays Nantais

Haut Poitou

Orléans

Orléans-Cléry

Saint-Pourçain

Thouarsais

Valençay

Cognac'i piirkond

Pineau des Charentes

"Vins de pays" veininimetused

Vin de pays de l'Agenais

Vin de pays d'Aigues

Vin de pays de l'Ain

Vin de pays de l'Allier

Vin de pays d'Allobrogie

Vin de pays des Alpes de Haute-Provence

Vin de pays des Alpes Maritimes

Vin de pays de l'Ardailhou

Vin de pays de l'Ardèche

Vin de pays d'Argens

Vin de pays de l'Ariège

Vin de pays de l'Aude

Vin de pays de l'Aveyron

Vin de pays des Balmes dauphinoises

Vin de pays de la Bénovie

Vin de pays du Bérange

Vin de pays de Bessan

Vin de pays de Bigorre

Vin de pays des Bouches du Rhône

Vin de pays du Bourbonnais

Vin de pays de Cassan

Vin de pays Catalan

Vin de pays de Caux

Vin de pays de Cessenon

Vin de pays des Cévennes/Vin de pays des Cévennes Mont Bouquet

Vin de pays Charentais, millele võib järgneda Ile de Ré/Ile d'oléron/Saint-Sornin

Vin de pays de la Charente

Vin de pays des Charentes-Maritimes

Vin de pays du Cher

Vin de pays de la Cité de Carcassonne

Vin de pays des Collines de la Moure

Vin de pays des Collines rhodaniennes

Vin de pays du Comté de Grignan

Vin de pays du Comté tolosan

Vin de pays des Comtés rhodaniens

Vin de pays de Corrèze

Vin de pays de la Côte Vermeille

Vin de pays des coteaux charitois

Vin de pays des coteaux d'Enserune

Vin de pays des coteaux de Besilles

Vin de pays des coteaux de Cèze

Vin de pays des coteaux de Coiffy

Vin de pays des coteaux Flaviens

Vin de pays des coteaux de Fontcaude

Vin de pays des coteaux de Glanes

Vin de pays des coteaux de l'Ardèche

Vin de pays des coteaux de l'Auxois

Vin de pays des coteaux de la Cabrerisse

Vin de pays des coteaux de Laurens

Vin de pays des coteaux de Miramont

Vin de pays des coteaux de Murviel

Vin de pays des coteaux de Narbonne

Vin de pays des coteaux de Peyriac

Vin de pays des coteaux des Baronnies

Vin de pays des coteaux des Fenouillèdes

Vin de pays des coteaux du Cher et de l'Arnon

Vin de pays des coteaux du Grésivaudan

Vin de pays des coteaux du Libron

Vin de pays des coteaux du Littoral Audois

Vin de pays des coteaux du Pont du Gard

Vin de pays des coteaux du Quercy

Vin de pays des coteaux du Salagou

Vin de pays des coteaux du Verdon

Vin de pays des coteaux et terrasses de Montauban

Vin de pays des côtes catalanes

Vin de pays des côtes de Gascogne

Vin de pays des côtes de Lastours

Vin de pays des côtes de Montestruc

Vin de pays des côtes de Pérignan

Vin de pays des côtes de Prouilhe

Vin de pays des côtes de Thau

Vin de pays des côtes de Thongue

Vin de pays des côtes du Brian

Vin de pays des côtes de Ceressou

Vin de pays des côtes du Condomois

Vin de pays des côtes du Tarn

Vin de pays des côtes du Vidourle

Vin de pays de la Creuse

Vin de pays de Cucugnan

Vin de pays des Deux-Sèvres

Vin de pays de la Dordogne

Vin de pays du Doubs

Vin de pays de la Drôme

Vin de pays du Duché d'Uzès

Vin de pays de Franche-Comté/Vin de pays de Franche-Comté Coteaux de Champlitte

Vin de pays du Gard

Vin de pays du Gers

Vin de pays des Gorges de l'Hérault

Vin de pays des Hautes-Alpes

Vin de pays de la Haute-Garonne

Vin de pays de la Haute-Marne

Vin de pays des Hautes-Pyrénées

Vin de pays d'Hauterive, millele võib järgneda Val d'orbieu/Coteaux du Termenès/Côtes de Lézignan

Vin de pays de la Haute-Saône

Vin de pays de la Haute-Vienne

Vin de pays de la Haute vallée de l'Aude

Vin de pays de la Haute vallée de l'Orb

Vin de pays des Hauts de Badens

Vin de pays de l'Hérault

Vin de pays de l'Ile de Beauté

Vin de pays de l'Indre et Loire

Vin de pays de l'Indre

Vin de pays de l'Isère

Vin de pays du Jardin de la France, millele võib järgneda Marches de Bretagne/Pays de Retz

Vin de pays des Landes

Vin de pays de Loire-Atlantique

Vin de pays du Loir et Cher

Vin de pays du Loiret

Vin de pays du Lot

Vin de pays du Lot et Garonne

Vin de pays des Maures

Vin de pays de Maine et Loire

Vin de pays de la Meuse

Vin de pays du Mont Baudile

Vin de pays du Mont Caume

Vin de pays des Monts de la Grage

Vin de pays de la Nièvre

Vin de pays d'Oc

Vin de pays du Périgord/Vin de pays du Périgord Vin de Domme

Vin de pays de la Petite Crau

Vin de pays de Pézenas

Vin de pays de la Principauté d'Orange

Vin de pays du Puy de Dôme

Vin de pays des Pyrénées-Atlantiques

Vin de pays des Pyrénées-Orientales

Vin de pays des Sables du Golfe du Lion

Vin de pays de Saint-Sardos

Vin de pays de Sainte Marie la Blanche

Vin de pays de Saône et Loire

Vin de pays de la Sarthe

Vin de pays de Seine et Marne

Vin de pays du Tarn

Vin de pays du Tarn et Garonne

Vin de pays des Terroirs landais, millele võib järgneda „Coteaux de Chalosse/Côtes de L'Adour/Sables Fauves/Sables de l'Océan”

Vin de pays de Thézac-Perricard

Vin de pays du Torgan

Vin de pays d'Urfé

Vin de pays du Val de Cesse

Vin de pays du Val de Dagne

Vin de pays du Val de Montferrand

Vin de pays de la Vallée du Paradis

Vin de pays des Vals d'Agly

Vin de pays du Var

Vin de pays du Vaucluse

Vin de pays de la Vaunage

Vin de pays de la Vendée

Vin de pays de la Vicomté d'Aumelas

Vin de pays de la Vienne

Vin de pays de la Vistrenque

Vin de pays de l'Yonne

ITAALIA

Järgmine loetelu kajastab 2002. aasta väljaande „Codice denominazioni di origine dei vini” kohaselt kehtestatud ja kaitstud veininimetusi Itaalias.

D.O.C.G. (Denominazioni di Origine Controllata e Garantita)

Regione Piemonte

Asti Spumante/Asti/Moscato D'Asti

Barbaresco

Barolo

Brachetto d'Acqui/Acqui

Gattinara

Gavi/Cortese di Gavi

Ghemme

Regione Lombardia

Franciacorta

Sforzato di Valtellina/Sfursat di Valtellina

Valtellina Superiore, millele võivad järgneda Grumello, Inferno, Maroggia, Sassella, Stagafassli või Valgella

Regione Veneto

Bardolino superiore

Recioto di Soave

Soave superiore

Regione Friuli Venezia Giulia

Ramandolo

Regione Emilia Romagna

Albana di Romagna

Regione Toscana

Brunello di Montalcino

Carmignano

Chianti, millele võivad järgneda Colli Aretini, Colli Fiorentini, Colline Pisane, Colli Senesi, Montalbano, Montespertoli või Rufina

Chianti Classico

Vernaccia di San Gimignano

Vino Nobile di Montepulciano

Regione Umbria

Montefalco Sagrantino

Torgiano

Regione Abruzzo

Montepulciano d'Abruzzo Colline Teramane

Regione Campania

Taurasi

Regione Sardegna

Vermentino di Gallura/Sardegna Vermentino di Gallura

D.O.C. (Denominazioni di Origine Controllata)

Regione Valle d'Aosta

Valle d'Aosta/Vallée d'Aoste, millele võivad järgneda Arnad-Montjovet, Donnas, Enfer d'Arvier, Torrette, Blanc de Morgex et de la Salle, Chambave või Nus

Regione Piemonte

Alta Langa

Albugnano

Barbera d'Alba

Barbera d'Asti

Barbera del Monferrato

Boca

Bramaterra

Canavese

Carema

Cisterna d'Asti

Collina Torinese

Colline Novaresi

Colline Saluzzesi

Colli Tortonesi

Cortese dell'Alto Monferrato

Coste della Sesia

Dolcetto d'Acqui

Dolcetto d'Alba

Dolcetto d'Asti

Dolcetto delle Langhe Monregalesi

Dolcetto di Diano d'Alba/Diano d'Alba

Dolcetto di Dogliani

Dolcetto di Ovada

Erbaluce di Caluso/Caluso

Fara

Freisa d'Asti

Freisa di Chieri

Gabiano

Grignolino d'Asti

Grignolino del Monferrato Casalese

Langhe

Lessona

Loazzolo

Malvasia di Casorzo d'Asti

Malvasia di Castelnuovo Don Bosco

Monferrato/Monferrato Casalese

Nebbiolo d'Alba

Piemonte

Pinerolese

Roero

Rubino di Cantavenna

Ruchè di Castagnole Monferrato

Sizzano

Valsusa

Verduno Pelaverga/Verduno

Regione Liguria

Cinque Terre/Cinque Terre Sciacchetrà, millele võivad järgneda Costa de sera, Costa de Campu või Costa da Posa

Colli di Luni

Colline di Levanto

Golfo del Tigullio

Riviera Ligure di Ponente, millele võivad järgneda: Riviera dei Fiori, Albenga o Albenganese, Finale/Finalese, Ormeasco

Rossese di Dolceacqua/Dolceacqua

Val Polcevera/Val Polcevera Coronata

Regione Lombardia

Botticino

Capriano del Colle

Cellatica

Garda

Garda Colli Mantovani

Lambrusco Mantovano, millele võivad järgneda Oltrepò Mantovano või Viadanese-Sabbionetano

Lugana

Oltrepò Pavese

Riviera del Garda Bresciano/Garda Bresciano

San Colombano al Lambro/San Colombano

San Martino della Battaglia

Scanzo/Moscato di Scanzo

Terre di Franciacorta

Valcalepio

Valtellina

Regione Trentino Alto Adige

Alto Adige/dell' Alto Adige (Südtirol/Südtiroler), millele võivad järgneda: — Colli di Bolzano (Bozner Leiten), — Meranese di Collina/Meranese (Meraner Hugel/Meraner), — Santa Maddalena (St. Magdalener), — Terlano (Terlaner), — Valle Isarco (Eisacktal/Eisacktaler), — Valle Venosta (Vinschgau)

Caldaro (Kalterer)/Lago di Caldaro (Kalterersee), millele võib järgneda „Classico”

Casteller

Teroldego Rotaliano

Trentino, millele võivad järgneda: Sorni, Isera/d'Isera, Ziresi/dei Ziresi

Trento

Valdadige (Etschaler)

Regione Veneto

Arcole

Bagnoli di Sopra/Bagnoli

Bardolino

Bianco di Custoza

Breganze

Colli di Conegliano/Colli di Conegliano Refrontolo/Colli di Conegliano Torchiato di Fregona

Colli Berici/Colli Berici Barbarano

Colli Euganei

Gambellara

Garda

Lison-Pramaggiore

Lugana

Merlara

Montello e Colli Asolani

Monti Lessini/Lessini

Conegliano-Valdobbiadene/Conegliano-Valdobbiadene Cartizze

Soave

San Martino della Battaglia

Valdadige (Etschtaler)/Valdadige Terra dei Forti

Valpolicella/Valpolicella Valpantena

Vicenza

Vini del Piave/Piave

Regione Friuli Venezia Giulia

Carso

Collio Goriziano/Collio

Colli Orientali del Friuli/Colli Orientali del Friuli Cialla/Colli Orientali del Friuli Rosazzo

Friuli Annia

Friuli Aquileia

Friuli Grave

Friuli Isonzo/Isonzo del Friuli

Friuli Latisana

Lison-Pramaggiore

Regione Emilia Romagna

Bosco Eliceo

Cagnina di Romagna

Colli Bolognesi, millele võivad järgneda Colline di Riosto, Colline Marconiane, Zola Predosa, Monte San Pietro, Colline di Oliveto, Terre di Montebudello või Serravalle

Colli Bolognesi Classico-Pignoletto

Colli di Faenza

Colli d'Imola

Colli di Parma

Colli di Rimini

Colli di Scandiano e di Canossa

Colli Piacentini, millele võivad järgneda Vigoleno, Gutturnio or Monterosso Val d'Arda, Trebbianino Val Trebbia, Val Nure

Colli Romagna Centrale

Lambrusco di Sorbara

Lambrusco Grasparossa di Castelvetro

Lambrusco Salamino di Santa Croce

Pagadebit di Romagna/Pagadebit di Romagna Bertinoro

Reggiano

Reno

Romagna Albana spumante

Sangiovese di Romagna

Trebbiano di Romagna

Regione Toscana

Ansonica Costa dell'Argentario

Barco Reale di Carmignano/Rosato di Carmignano/Vin Santo di Carmignano/Vin Santo di Carmignano Occhio di Pernice

Bianco della Valdinievole

Bianco dell'Empolese

Bianco di Pitigliano

Bianco Pisano di S. Torpè

Bolgheri e Bolgheri Sassicaia

Candia dei Colli Apuani

Capalbio

Colli dell'Etruria Centrale

Colli di Luni

Colline Lucchesi

Cortona

Elba

Montecarlo

Montecucco

Monteregio di Massa Marittima

Montescudaio

Morellino di Scansano

Moscadello di Montalcino

Orcia

Parrina

Pomino

Rosso di Montalcino

Rosso di Montepulciano

San Gimignano

Sant'Antimo

Sovana

Val d'Arbia

Valdichiana

Val di Cornia/Val di Cornia Suvereto

Vin Santo del Chianti

Vin Santo del Chianti Classico

Vin Santo di Montepulciano

Regione Marche

Bianchello del Metauro

Colli Maceratesi

Colli Pesaresi/Colli Pesaresi Focara/Colli Pesaresi Roncaglia

Esino

Falerio dei Colli Ascolani/Falerio

Lacrima di Morro/Lacrima di Morro d'Alba

Offida

Rosso Conero

Rosso Piceno

Verdicchio dei Castelli di Jesi

Verdicchio di Matelica

Vernaccia di Serrapetrona

Regione Umbria

Assisi

Colli Alto Tiberini

Colli Amerini

Colli del Trasimeno/Trasimeno

Colli Martani/Colli Martani Todi

Colli Perugini

Lago di Corbara

Montefalco

Orvieto

Rosso Orvietano/Orvietano Rosso

Torgiano

Regione Abruzzo

Controguerra

Montepulciano d'Abruzzo

Trebbiano d'Abruzzo

Regione Molise

Biferno

Molise

Pentro di Isernia

Regione Lazio

Aleatico di Gradoli

Aprilia

Atina

Bianco Capena

Castelli Romani

Cerveteri

Cesanese di Affile/Affile

Cesanese di Olevano Romano

Cesanese del Piglio

Circeo

Colli Albani

Colli della Sabina

Colli Etruschi Viterbesi

Colli Lanuvini

Cori

Est! Est!! Est!!! di Montefiascone

Frascati

Genazzano

Marino

Montecompatri Colonna

Nettuno

Orvieto

Tarquinia

Velletri

Vignanello

Zagarolo

Regione Campania

Aversa

Campi Flegrei

Capri

Castel San Lorenzo

Cilento

Costa d'Amalfi/Costa d'Amalfi Furore/Costa d'Amalfi Ravello/Costa d'Amalfi Tramonti

Falerno del Massico

Fiano di Avellino

Galluccio

Greco di Tufo

Guardia Sanframondi o Guardiolo

Ischia

Penisola Sorrentina/Penisola Sorrentina Gragnano/Penisola Sorrentina Lettere/Penisola Sorrentina Sorrento

Sannio

Sant'Agata de Goti

Solopaca

Aglianico del Taburno/Taburno

Vesuvio

Regione Puglia

Aleatico di Puglia

Alezio

Brindisi

Cacc'e mmitte di Lucera

Castel del Monte

Copertino

Galatina

Gioia del Colle

Gravina

Leverano

Lizzano

Locorotondo

Martina/Martina Franca

Matino

Moscato di Trani

Nardò

Orta Nova

Ostuni

Primitivo di Manduria

Rosso Barletta

Rosso Canosa

Rosso di Cerignola

Salice Salentino

San Severo

Squinzano

Regione Basilicata

Aglianico del Vulture

Regione Calabria

Bivongi

Cirò

Donnici

Greco di Bianco

Lamezia

Melissa

Pollino

Sant'Anna di Isola di Capo Rizzuto

San Vito di Luzzi

Savuto

Scavigna

Verbicaro

Regione Sicilia

Alcamo

Cerasuolo di Vittoria

Contessa Entellina

Contea di Sclafani

Delia Nivolelli

Eloro/Eloro Pachino

Etna

Faro

Malvasia delle Lipari

Marsala

Menfi/Menfi Feudo/Menfi Fiori/Menfi Bonera

Monreale

Moscato di Noto

Moscato di Pantelleria/Passito di Pantelleria/Pantelleria

Moscato di Siracusa

Riesi

Sambuca di Sicilia

Santa Margherita di Belice

Sciacca/Sciacca Rayana

Regione Sardegna

Alghero/Sardegna Alghero

Arborea/Sardegna Arborea

Campidano di Terralba/Terralba/Sardegna Campidano di Terralba/Sardegna Terralba

Cannonau di Sardegna, millele võivad järgneda Capo Ferrato, Oliena või Nepente di Oliena Jerzu

Carignano del Sulcis/Sardegna Carignano del Sulcis

Girò di Cagliari/Sardegna Girò di Cagliari

Malvasia di Bosa/Sardegna Malvasia di Bosa

Malvasia di Cagliari/Sardegna Malvasia di Cagliari

Mandrolisai/Sardegna Mandrolisai

Monica di Cagliari/Sardegna Monica di Cagliari

Monica di Sardegna

Moscato di Cagliari/Sardegna Moscato di Cagliari

Moscato di Sardegna, millele võivad järgneda Gallura, Tempio Pausania või Tempio

Moscato di Sorso-Sennori/Moscato di Sorso/Moscato di Sennori/Sardegna Moscato di Sorso-Sennori/Sardegna Moscato di Sorso/Sardegna Moscato di Sennori

Nasco di Cagliari/Sardegna Nasco di Cagliari

Nuragus di Cagliari/Sardegna Nuragus di Cagliari

Sardegna Semidano/Sardegna Semidano Mogoro

Vermentino di Sardegna

Vernaccia di Oristano/Sardegna Vernaccia di Oristano

Indicazioni Geografiche Tipiche (IGT) dei vini Italiani

Regione Lombardia

Alto Mincio

Benaco bresciano

Bergamasca

Collina del Milanese

Montenetto di Brescia

Provincia di Mantova

Provincia di Pavia

Quistello

Ronchi di Brescia

Sabbioneta

Sebino

Terrazze Retiche di Sondrio

Regione Trentino - Alto Adige

Delle Venezie

Mitterberg/Mitterberg tra Cauria e Tel/Mitterberg zwischen Gfrill und Toll

Vallagarina

Vigneti delle Dolomiti/Weinberg Dolomiten

Regione Veneto

Alto Livenza

Colli Trevigiani

Conselvano

Delle Venezie

Marca Trevigiana

Provincia di Verona/Veronese

Vallagarina

Veneto

Veneto Orientale

Vigneti delle Dolomiti/Weinberg Dolomiten

Regione Friuli Venezia Giulia

Alto Livenza

Delle Venezie

Venezia Giulia

Regione Liguria

Colline del Genovesato

Colline Savonesi

Golfo dei Poeti La Spezia/Golfo dei Poeti

Regione Emilia Romagna

Bianco di Castelfranco Emilia

Emilia/dell'Emilia

Forlì

Fortana del Taro

Modena/Provincia di Modena

Ravenna

Rubicone

Sillaro/Bianco del Sillaro

Terre di Veleja

Val Tidone

Regione Toscana

Alta Valle della Greve

Colli della Toscana centrale

Maremma toscana

Toscana/Toscano

Val di Magra

Regione Umbria

Allerona

Bettona

Cannara

Narni

Spello

Umbria

Regione Marche

Marche

Regione Lazio

Civitella d'Agliano

Colli Cimini

Frusinate/del Frusinate

Lazio

Regione Abruzzo

Alto Tirino

Colli Aprutini

Colli del Sangro

Colline Frentane

Colline Pescaresi

Colline Teatine

Del Vastese/Histonium

Terre di Chieti

Valle Peligna

Regione Molise

Osco/Terre degli Osci

Rotae

Regione Campania

Beneventano

Colli di Salerno

Dugenta

Epomeo

Irpinia

Paestum

Pompeiano

Roccamonfina

Terre del Volturno

Regione Puglia

Daunia

Murgia

Puglia

Salento

Tarantino

Valle d'Itria

Regione Basilicata

Basilicata

Grottino di Roccanova

Regione Calabria

Arghillà

Calabria

Condoleo

Costa Viola

Esaro

Lipuda

Locride

Palizzi

Pellaro

Scilla

Valdamato

Val di Neto

Valle del Crati

Regione Sicilia

Camarro

Colli Ericini

Fontanarossa di Cerda

Salemi

Salina

Sicilia

Valle Belice

Regione Sardegna

Barbagia

Colli del Limbara

Isola dei Nuraghi

Marmilla

Nurra

Ogliastra

Parteolla

Planargia

Provincia di Nuoro

Romangia

Sibiola

Tharros

Trexenta

Valle del Tirso

Valli di Porto Pino

LUKSEMBURG

Järgmine loetelu kajastab väljaandes „Mémorial - Journal officiel du Grand-Duché de Luxembourg no 46 du 19 juillet 1971” avaldatud eeskirjade kohaselt kehtestatud ja kaitstud veininimetusi Luksemburgi Suurhertsogiriigis.

Määratletud piirkonna nimi

Moselle Luxembourgeoise

Omavalitsusüksuste või nende osade nimed

Ahn

Assel

Bech-Kleinmacher

Born

Bous

Burmerange

Canach

Ehnen

Ellingen

Elvange

Erpeldingen

Gostingen

Greiveldingen

Grevenmacher

Lenningen

Machtum

Mertert

Moersdorf

Mondorf

Niederdonven

Oberdonven

Oberwormeldingen

Remerschen

Remich

Rolling

Rosport

Schengen

Schwebsingen

Stadtbredimus

Trintingen

Wasserbillig

Wellenstein

Wintringen

Wormeldingen

AUSTRIA

Järgmine loetelu kajastab väljaande „Bundesgesetz über den Verkehr mit Wein und Obstwein - Weingesetz 1999” kohaselt kehtestatud ja kaitstud veininimetusi Austrias. Viinamarjakasvatuspiirkondade nimesid võib kasutada koos nimetustega Großlagen, Rieden, Fluren, Einzellagen ning omavalitsusüksuste ja nende osade nimedega eespool nimetatud eeskirjade kohaselt.

Viinamarjakasvatuspiirkondade nimed

Weinland

Bergland

Steirerland

Wien

Viinamarjakasvatusalade nimed

Weinlandi määratletud alad

Niederösterreich

Burgenland

Neusiedlersee

Neusiedlersee-Hügelland

Mittelburgenland

Südburgenland

Carnuntum

Donauland

Kamptal

Kremstal

Thermenregion

Traisental

Wachau

Weinviertel

Berglandi määratletud alad

Salzburg

Oberösterreich

Kärnten

Tirol

Vorarlberg

Steirerlandi määratletud alad

Süd-Oststeiermark

Südsteiermark

Weststeiermark

Steiermark

Wieni määratletud alad

Wien

PORTUGAL

Järgmine loetelu kajastab 31. märtsi 2003. aasta väljaandes „Diário da República” avaldatud eeskirjade (Decreto-Lei) kohaselt kehtestatud ja kaitstud veininimetusi Portugalis.

Määratletud piirkondade nimed

Alcobaça

Alenquer

Alentejo

Arruda

Bairrada

Beira Interior

Biscoitos

Bucelas

Carcavelos

Chaves

Colares

Dão/Dão Nobre

Douro/Vinho do Douro/Moscatel do Douro

Encostas de Aire

Graciosa

Lafões

Lagoa

Lagos

Lourinhã

Madeira/Madère/Madera/Vinho da Madeira/Madeira Weine/Madeira Wine/Vin de Madère/Vino di Madera/Madera Wijn

Óbidos

Palmela

Pico

Planalto Mirandês

Portimão

Porto ( *4 ) /Port (*4) /Oporto/Portwein/Portvin/Portwijn/Vinho do Porto (*4) /Vin de Porto (*4) /Port (*4) Wine

Ribatejo

Setúbal

Tavira

Távora-Vorosa

Torres Vedras

Valpaços

Vinho Verde/Vinho Verde Alvarinho/Vinho Verde Espumante/Vinho Verde Alvarinho Espumante

Alampiirkondade nimed

Määratletud piirkond Alentejo

Borba

Évora

Granja-Amareleja

Moura

Portalegre

Redondo

Reguengos

Vidigueira

Määratletud piirkond Beira Interior

Castelo Rodrigo

Cova da Beira

Pinhel

Määratletud piirkond Dão

Alva

Besteiros

Castendo

Serra da Estrela

Silgueiros

Terras de Azurara

Terras de Senhorim

Määratletud piirkond Douro

Baixo Corgo

Cima Corgo

Douro Superior

Määratletud piirkond Ribatejo

Almeirim

Cartaxo

Chamusca

Coruche

Santarém

Tomar

Määratletud piirkond Vinho Verde

Amarante

Ave

Baião

Basto

Cávado

Lima

Monção

Paiva

Sousa

Lauaveinide nimetused

Alentejano

Algarve

Beira Litoral

Beira Alta

Beiras

Estremadura

Ribatejano

Minho

Terras de Sicó

Terras do Sado

Trás-os-Montes

Määratletud piirkond Estremadura

Alta Estremadura

Palhete de Ourém vinho regional Estremadura

Määratletud piirkond Trás-os-Montes

Terras Durienses

ÜHENDKUNINGRIIK

Järgmine loetelu kajastab väljaannete „Statutory Instrument 2003, nr 114 The Common Agricultural Policy (Wine) (England and Northern Ireland) (Amendment) Regulations 2003” ja „Statutory Instrument 1998, nr 453 Agriculture, The Common Agricultural Policy (Wine) (Amendment) Regulations 1998” kohaselt kehtestatud ja kaitstud veininimetusi Ühendkuningriigis.

Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid

English vineyards

Welsh vineyards

IIIb LISA

Kanadast pärit veinide geograafiliste tähiste loetelu

(osutatud artiklis 11)

Fraser Valley

Lake Erie North Shore

Niagara Peninsula

Okanagan Valley

Pelee Island

Similkameen Valley

Vancouver Island

IVa LISA

Järgmine loetelu sätestab ühendusest pärit piiritusjookide määruse (EMÜ) nr 1576/89 kohaselt kehtestatud ja kaitstud geograafiliste tähiste loetelu

(osutatud artiklis 14)

1. Rumm

Rhum de la Martinique/Rhum de la Martinique traditionnel

Rhum de la Guadeloupe/Rhum de la Guadeloupe traditionnel

Rhum de la Réunion/Rhum de la Réunion traditionnel

Rhum de la Guyane/Rhum de la Guyane traditionnel

Ron de Málaga

Ron de Granada

Rum da Madeira

2. a) Viski

Scotch Whisky

Irish Whisky

Whisky español

(Neid nimetusi võib täiendada mõistetega „malt” või „grain”.)

2. b) Viski

Irish Whiskey

Uisce Beatha Eireannach/Irish Whiskey

(Neid nimetusi võib täiendada mõistega „Pot Still”)

3. Teraviljapiiritus

Eau-de-vie de seigle de marque nationale luxembourgeoise

4. Veinipiiritus

Eau-de-vie de Cognac

Eau-de-vie des Charentes

Cognac (nimetust „Cognac” võidakse täiendada järgmiste mõistetega: — Fine — Grande Fine Champagne — Grande Champagne — Petite Champagne — Petite Fine Champagne — Fine Champagne — Borderies — Fins Bois — Bons Bois)

Fine Bordeaux

Armagnac

Bas-Armagnac

Haut-Armagnac

Ténarèze

Eau-de-vie de vin de la Marne

Eau-de-vie de vin originaire d’Aquitaine

Eau-de-vie de vin de Bourgogne

Eau-de-vie de vin originaire du Centre-Est

Eau-de-vie de vin originaire de Franche-Comté

Eau-de-vie de vin originaire du Bugey

Eau-de-vie de vin de Savoie

Eau-de-vie de vin originaire des Coteaux de la Loire

Eau-de-vie de vin des Côtes-du-Rhône

Eau-de-vie de vin originaire de Provence

Eau-de-vie de Faugères/Faugères

Eau-de-vie de vin originaire du Languedoc

Aguardente do Minho

Aguardente do Douro

Aguardente da Beira Interior

Aguardente da Bairrada

Aguardente do Oeste

Aguardente do Ribatejo

Aguardente do Alentejo

Aguardente do Algarve

5. Brändi

Brandy de Jerez

Brandy del Penedés

Brandy italiano

Brandy Αττικής/Brandy of Attica

Brandy Πελοποννήσου/Brandy of the Peloponnese

Brandy Κεντρικής Ελλάδας/Brandy of Central Greece

Deutscher Weinbrand

Wachauer Weinbrand

Weinbrand Dürnstein

6. Viinamarjade pressimisjääkidest valmistatud piiritusjook

Eau-de-vie de marc de Champagne

Marc de Champagne

Eau-de-vie de marc originaire d’Aquitaine

Eau-de-vie de marc de Bourgogne

Eau-de-vie de marc originaire du Centre-Est

Eau-de-vie de marc originaire de Franche-Comté

Eau-de-vie de marc originaire de Bugey

Eau-de-vie de marc originaire de Savoie

Marc de Bourgogne

Marc de Savoie

Marc d’Auvergne

Eau-de-vie de marc originaire des Coteaux de la Loire

Eau-de-vie de marc des Côtes du Rhône

Eau-de-vie de marc originaire de Provence

Eau-de-vie de marc originaire du Languedoc

Marc d’Alsace Gewürztraminer

Marc de Lorraine

Bagaceira do Minho

Bagaceira do Douro

Bagaceira da Beira Interior

Bagaceira da Bairrada

Bagaceira do Oeste

Bagaceira do Ribatejo

Bagaceira do Alentejo

Bagaceira do Algarve

Orujo gallego

Grappa di Barolo

Grappa piemontese/Grappa del Piemonte

Grappa lombarda/Grappa di Lombardia

Grappa trentina/Grappa del Trentino

Grappa friulana/Grappa del Friuli

Grappa veneta/Grappa del Veneto

Südtiroler Grappa/Grappa dell’Alto Adige

Τσικοuδιά Κρήτης/Tsikoudia of Crete

Τσίπουρο Μακεδονίας/Tsipouro of Macedonia

Τσίπουρο Θεσσαλίας/Tsipouro of Thessaly

Τσίπουρο Τuρνάβου/Tsipouro of Tyrnavos

Eau-de-vie de marc de marque nationale luxembourgeoise

7. Puuviljaviin

Schwarzwälder Kirschwasser

Schwarzwälder Himbeergeist

Schwarzwälder Mirabellenwasser

Schwarzwälder Williamsbirne

Schwarzwälder Zwetschgenwasser

Fränkisches Zwetschgenwasser

Fränkisches Kirschwasser

Fränkischer Obstler

Mirabelle de Lorraine

Kirsch d’Alsace

Quetsch d’Alsace

Framboise d’Alsace

Mirabelle d’Alsace

Kirsch de Fougerolles

Südtiroler Williams/Williams dell’Alto Adige

Südtiroler Aprikot/Aprikot dell’Alto Adige/Südtiroler Marille/Marille dell’Alto

Adige

Südtiroler Kirsch/Kirsch dell’Alto Adige

Südtiroler Zwetschgeler/Zwetschgeler dell’Alto Adige

Südtiroler Obstler/Obstler dell’Alto Adige

Südtiroler Gravensteiner/Gravensteiner dell’Alto Adige

Südtiroler Golden Delicious/Golden Delicious dell’Alto Adige

Williams friulano/Williams del Friuli

Sliwovitz del Veneto

Sliwovitz del Friuli-Venezia Giulia

Sliwovitz del Trentino-Alto Adige

Distillato di mele trentino/Distillato di mele del Trentino

Williams trentino/Williams del Trentino

Sliwovitz trentino/Sliwovitz del Trentino

Aprikot trentino/Aprikot del Trentino

Medronheira do Algarve

Medronheira do Buçaco

Kirsch Friulano/Kirschwasser Friulano

Kirsch Trentino/Kirschwasser Trentino

Kirsch Veneto/Kirschwasser Veneto

Aguardente de pêra da Lousã

Eau-de-vie de pommes de marque nationale luxembourgeoise

Eau-de-vie de poires de marque nationale luxembourgeoise

Eau-de-vie de kirsch de marque nationale luxembourgeoise

Eau-de-vie de quetsch de marque nationale luxembourgeoise

Eau-de-vie de mirabelle de marque nationale luxembourgeoise

Eau-de-vie de prunelles de marque nationale luxembourgeoise

Wachauer Marillenbrand

8. Siidriviin ja pirniviin

Calvados

Calvados du Pays d’Auge

Eau-de-vie de cidre de Bretagne

Eau-de-vie de poiré de Bretagne

Eau-de-vie de cidre de Normandie

Eau-de-vie de poiré de Normandie

Eau-de-vie de cidre du Maine

Aguardiente de sidra de Asturias

Eau-de-vie de poiré du Maine

9. Emajuureviin

Bayerischer Gebirgsenzian

Südtiroler Enzian/Genziana dell’Alto Adige

Genziana trentina/Genziana del Trentino

10. Puuviljadest valmistatud piiritusjoogid

Pacharán navarro

11. Kadakamarjamaitselised piiritusjoogid

Ostfriesischer Korngenever

Genièvre Flandres Artois

Hasseltse jenever

Balegemse jenever

Péket de Wallonie

Steinhäger

Plymouth Gin

Gin de Mahón

12. Köömnemaitselised piiritusjoogid

Dansk Akvavit/Dansk Aquavit

Svensk Aquavit/Svensk Akvavit/Swedish Aquavit

13. Aniisimaitselised piiritusjoogid

Anis español

Évora anisada

Cazalla

Chinchón

Ojén

Rute

14. Liköör

Berliner Kümmel

Hamburger Kümmel

Münchener Kümmel

Chiemseer Klosterlikör

Bayerischer Kräuterlikör

Cassis de Dijon

Cassis de Beaufort

Irish Cream

Palo de Mallorca

Ginjinha portuguesa

Licor de Singeverga

Benediktbeurer Klosterlikör

Ettaler Klosterlikör

Ratafia de Champagne

Ratafia catalana

Anis português

Finnish berry/Finnish fruit liqueur

Grossglockner Alpenbitter

Mariazeller Magenlikör

Mariazeller Jagasaftl

Puchheimer Bitter

Puchheimer Schlossgeist

Steinfelder Magenbitter

Wachauer Marillenlikör

15. Piiritusjoogid

Pommeau de Bretagne

Pommeau du Maine

Pommeau de Normandie

Svensk Punsch/Swedish Punch

16. Viin

Svensk Vodka/Swedish Vodka

Suomalainen Votka/Finsk Vodka/Vodka of Finland

IVb LISA

Kanadast pärit piiritusjookide geograafiliste tähiste loetelu

(osutatud artiklis 15)

Canadian Rye Whisky

Canadian Whisky

V LISA

VEINIDE MÄRGISTAMIST KÄSITLEVAD AJUTISED SÄTTED

Artikkel A

Üldsätted

1. Kui käesolevas lisas ei ole sätestatud teisiti, märgistatakse veinid importiva lepinguosalise seaduste kohaselt.

2. Ühenduse territooriumil ei või veini märgistada mõistega, mis on vastavalt ühenduse õigusele väär või võib põhjustada segadust või eksitada inimesi, kellele see on adresseeritud, eelkõige siis, kui veine märgistatakse Kanada nimega või viitega sellele.

3. Kanada territooriumil ei või veine märgistada mõistega, mis on vastavalt Kanada õigusele väär, petlik või eksitav või võib luua väära mulje veini karakteri, koostise, kvaliteedi, päritolu või väärtuse kohta, eelkõige siis, kui veine märgistatakse:

— 1. liite i lõikes esitatud mõistega või

— ühenduse liikmesriigi nimega või viitega sellele.

Artikkel B

Kanadasse imporditavate ühendusest pärit veinide märgistamine (valikulised üksikasjad)

1. Lõiget 2 kohaldatakse artikli A lõiget 3 piiramata ja üksnes veinide suhtes, mida imporditakse Kanada territooriumile ja turustatakse seal kooskõlas käesoleva lepinguga.

2. Ühendusest pärit veine võib märgistada ühenduse õiguse kohaselt järgmiste mõistete osas:

a) magususaste;

b) turustamisel osalenud juriidiliste või füüsiliste isikute nimed, ametinimetused ja aadressid;

c) geograafiline tähis;

d) erivärvus;

e) aastakäik;

f) üks või enam viinamarjasorti;

g) märge tootmismeetodi kohta;

h) villimiskoht;

i) auhinnad, medalid või konkursid;

j) viinamarjaistanduse nimi;

k) ettevõtte või asutuse nimi;

l) üks või enam 1. liite lõikes ii esitatud mõistetest ja

m) veinikategooria.

Artikkel C

Ühendusse imporditavate Kanadast pärit veinide märgistamine (valikulised üksikasjad)

1. Lõikeid 2, 3 ja 4 kohaldatakse artikli A lõiget 2 piiramata ja üksnes veinide suhtes, mida imporditakse ühenduse territooriumile ja turustatakse seal kooskõlas käesoleva lepinguga.

2. Kanadast pärit veine võib märgistada järgmiste mõistetega:

a) magususaste Kanada õigusaktide kohaselt;

b) turustamisel osalenud juriidiliste või füüsiliste isikute nimed, ametinimetused ja aadressid Kanada õigusaktide kohaselt;

c) geograafiline tähis, tingimusel et vähemalt 85 % kõnealusest veinist on saadud nimetatud geograafilises piirkonnas korjatud viinamarjadest Kanada õigusaktide kohaselt;

d) erivärvus, Kanada õigusaktide kohaselt või mitte.

3. Kanadast pärit veine, mis on varustatud geograafilise tähisega, võib märgistada järgmiste mõistetega Kanada õigusaktide või 2. liite määratluste kohaselt:

a) aastakäik, mis vastab viinamarjade koristusaastale, tingimusel et 85 % veinist on saadud märgitud aastal korjatud viinamarjadest;

b) kui viinamarjad on korjatud uuel aastal, on punktis a märgitud aastakäiguks viinamarjade kasvatusaasta;

c) viinamarjasordi nimi või kahe või kolme 5. liites loetletud viinamarjasordi nimed;

d) märge veinitootmisvahendite ja -meetodi kohta või muu 2. liites loetletud mõiste märgitud keeles või keeltes Kanada õigusaktide või liite määratluste kohaselt;

e) viinamarjaistanduse nimi;

f) märge auhinna, medali või konkursi kohta.

4. Kanadast pärit geograafilise tähisega veine võib märgistada 3. liites loet