Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle 
teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu 
Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse 
dokumenti lisatud linkide kaudu  
►B EUROOPA LIIDU KOMBINEERITUD NOMENKLATUURI SELGITAVAD MÄRKUSED  
(2015/C 076/01)  
Avaldatud vastavalt nõukogu 23. juuli 1987 aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 artikli 9 lõike 1 
määratletud menetlusele tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (  1 ) 
(ELT C 76, 4.3.2015, lk 1)  
Muudetud:  
Euroopa Liidu Teataja  
nr lehekülg  kuupäev  
►M1 Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2015/C 143/04  C 143  3  30.4.2015  
►M2 Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2015/C 214/04  C 214  4  30.6.2015  
►M3 Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2015/C 266/04  C 266  2  14.8.2015  
►M4 Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2015/C 319/02  C 319  1  26.9.2015  
►M5 Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2016/C 30/04  C 30  3  27.1.2016  
►M6 Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2016/C 121/03  C 121  3  6.4.2016  
►M7 Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2016/C 121/04  C 121  3  6.4.2016  
►M8 Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2016/C 121/05  C 121  4  6.4.2016  
►M9 Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2016/C 214/05  C 214  22  15.6.2016  
►M10  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2016/C 214/06  C 214  22  15.6.2016  
►M11  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2016/C 214/07  C 214  23  15.6.2016  
►M12  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2016/C 214/08  C 214  24  15.6.2016  
►M13  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2016/C 214/09  C 214  25  15.6.2016  
►M14  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2016/C 273/05  C 273  9  27.7.2016  02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 1  
( 1 ) EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.
 ►M15  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2016/C 273/06  C 273  9  27.7.2016  
►M16  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2016/C 334/03  C 334  3  10.9.2016  
►M17  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2016/C 357/04  C 357  5  29.9.2016  
►M18  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2016/C 415/05  C 415  5  11.11.2016  
►M19  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2016/C 427/03  C 427  3  19.11.2016  
►M20  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2016/C 445/02  C 445  2  30.11.2016  
►M21  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2016/C 457/04  C 457  6  8.12.2016  
►M22  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2017/C 33/02  C 33  2  2.2.2017  
►M23  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2017/C 35/04  C 35  3  3.2.2017  
►M24  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2017/C 45/05  C 45  4  11.2.2017  
►M25  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2017/C 48/03  C 48  2  15.2.2017  
►M26  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2017/C 52/05  C 52  5  18.2.2017  
►M27  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2017/C 89/06  C 89  21  22.3.2017  
►M28  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2017/C 92/04  C 92  9  24.3.2017  
►M29  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2017/C 111/04  C 111  3  8.4.2017  
►M30  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2017/C 111/05  C 111  4  8.4.2017  
►M31  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2017/C 180/05  C 180  34  8.6.2017  
►M32  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2017/C 180/06  C 180  34  8.6.2017  
►M33  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2017/C 180/07  C 180  35  8.6.2017  
►M34  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2017/C 205/05  C 205  54  29.6.2017  
►M35  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2017/C 205/06  C 205  55  29.6.2017  
►M36  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2017/C 205/07  C 205  56  29.6.2017  
►M37  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2017/C 226/04  C 226  5  14.7.2017  
►M38  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2017/C 305/05  C 305  5  15.9.2017  
►M39  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2017/C 321/04  C 321  6  28.9.2017  02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 2
 
►M40  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2017/C 370/02  C 370  2  31.10.2017  
►M41  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2017/C 370/03  C 370  3  31.10.2017  
►M42  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2018/C 7/03  C 7 3  10.1.2018  
►M43  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2018/C 34/09  C 34  26  31.1.2018  
►M44  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2018/C 51/04  C 51  5  10.2.2018  
►M45  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2018/C 55/04  C 55  3  14.2.2018  
►M46  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2018/C 95/05  C 95  5  13.3.2018  
►M47  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2018/C 186/02  C 186  2  31.5.2018  
►M48  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2018/C 191/04  C 191  6  5.6.2018  
►M49  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2018/C 191/05  C 191  6  5.6.2018  
►M50  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2018/C 191/06  C 191  7  5.6.2018  
►M51  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2018/C 305/04  C 305  3  30.8.2018  
►M52  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2018/C 305/05  C 305  4  30.8.2018  
►M53  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2018/C 327/06  C 327  10  17.9.2018  
►M54  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2018/C 327/07  C 327  11  17.9.2018  
►M55  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2018/C 327/08  C 327  12  17.9.2018  
►M56  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2018/C 362/04  C 362  5  8.10.2018  
►M57  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2018/C 372/02  C 372  2  15.10.2018  
►M58  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2018/C 466/04  C 466  12  28.12.2018  
►M59  Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused 
2019/C 2/02  C 2 2  4.1.2019  
Parandatud:  
►C1 Parandus, ELT C 134, 15.4.2016, lk 4 (2015/C 076/01)  02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 3
02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 4  
EUROOPA LIIDU KOMBINEERITUD NOMENKLATUURI 
SELGITAVAD MÄRKUSED  
(2015/C 076/01)  
Avaldatud vastavalt nõukogu 23. juuli 1987 aasta määruse (EMÜ) 
nr 2658/87 artikli 9 lõike 1 määratletud menetlusele tariifi- ja 
statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta  ( 1 ) 
SISUKORD  
Eessõna  
A. Kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid  
C. Nii nomenklatuuri kui ka tollimaksude kohta kohaldatavad üldreeg ­ 
lid 
I jaotis  
Elusloomad ja loomsed tooted  
1. Elusloomad  
2. Liha ja söödav rups  
3. Kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud  
4. Piim ja piimatooted; linnumunad; naturaalne mesi; mujal nimeta ­ 
mata loomse päritoluga toiduained  
5. Mujal nimetamata loomsed tooted  
II jaotis  
Taimsed tooted  
6. Eluspuud ja muud taimed; taimesibulad, -juured jms; lõikelilled ja 
dekoratiivne taimmaterjal  
7. Köögivili ning söödavad juured ja mugulad  
8. Söödavad puuviljad, marjad ja pähklid; tsitrusviljade ja melonite 
koor 
9. Kohv, tee, mate ja vürtsid  
10. Teravili  
11. Jahvatustööstuse tooted; linnased; tärklis; inuliin; nisugluteen  
12. Õliseemned ja õliviljad; mitmesugused terad, seemned ja viljad; 
tööstuses kasutatavad taimed ja ravimtaimed; õled ja sööt  
13. Šellak; kummivaigud, vaigud ja muud taimemahlad ja -ekstraktid  
14. Taimne punumismaterjal; mujal nimetamata taimsed tooted  
III jaotis  
Loomsed ja taimsed rasvad ja õlid ning nende lõhustamissaadused; 
töödeldud toidurasvad; loomsed ja taimsed vahad  
15. Loomsed ja taimsed rasvad ja õlid ning nende lõhustamissaadused; 
töödeldud toidurasvad; loomsed ja taimsed vahad  ▼B 
( 1 ) EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 5  
IV jaotis  
Valmistoidukaubad; joogid, alkohol ja äädikas; tubakas ja 
tööstuslikud tubakaasendajad  
16. Tooted lihast, kalast, vähkidest, limustest või muudest veeselgroo ­ 
tutest  
17. Suhkur ja suhkrukondiitritooted  
18. Kakao ja kakaotooted  
19. Tooted teraviljast, jahust, tärklisest või piimast; valikpagaritooted  
20. Tooted köögi- ja puuviljadest, marjadest, pähklitest või muudest 
taimeosadest  
21. Mitmesugused toiduvalmistised  
22. Joogid, alkohol ja äädikas  
23. Toiduainetetööstuse jäägid ja jäätmed; tööstuslikult toodetud looma ­ 
söödad  
24. Tubakas ja tööstuslikud tubakaasendajad  
V jaotis  
Mineraalsed tooted  
25. Sool; väävel; mullad ja kivimid; krohvimismaterjalid, lubi ja tsement  
26. Maagid, räbu ja tuhk  
27. Mineraalkütused, mineraalõlid ja nende destilleerimissaadused; 
bituumenained; mineraalvahad  
VI jaotis  
keemiatööstuse ja sellega seotud tööstusharude tooted  
28. Anorgaanilised kemikaalid; väärismetallide, haruldaste muldmetal ­ 
lide, radioaktiivsete elementide ja isotoopide orgaanilised ja anor ­ 
gaanilised ühendid  
29. Orgaanilised kemikaalid  
30. Farmaatsiatooted  
31. Väetised  
32. Park- ja värvaineekstraktid; tanniinid ja nende derivaadid; värvained 
ja pigmendid; värvid ja lakid; kitt ja muud mastiksid; tint  
33. Eeterlikud õlid ja resinoidid; parfümeeria- ja kosmeetikatooted ning 
hügieenivahendid  
34. Seep, orgaanilised pindaktiivsed ained, pesemisvahendid, määr ­ 
deained, tehisvahad ja vahavalmistised, poleerimis- ja puhastusva ­ 
hendid, küünlad jms tooted, voolimispastad, stomatoloogiline vaha 
ja hambaravis kasutatavad kipsisegud  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 6  
35. Valkained; modifitseeritud tärklis; liimid; ensüümid  
36. Lõhkeained; pürotehnilised tooted; tuletikud; pürofoorsed sulamid; 
teatavad kergsüttivad valmistised  
37. Foto- ja kinokaubad  
38. Mitmesugused keemiatooted  
VII jaotis  
Plastid ja plasttooted; kautšuk ja kummitooted  
39. Plastid ja plasttooted  
40. Kautšuk ja kummitooted  
VIII jaotis  
Toornahad, nahk, karusnahk ja tooted nendest; sadulsepatooted ja 
rakmed; reisitarbed, käekotid jms tooted; tooted loomasooltest (v. a 
jämesiidist)  
41. Toornahad (v.a karusnahad) ja nahk  
42. Nahktooted; sadulsepatooted ja rakmed; reisitarbed, käekotid jms 
tooted; tooted loomasooltest (v.a jämesiidist)  
43. Karusnahk, tehiskarusnahk; nendest valmistatud tooted  
IX jaotis  
Puit ja puittooted; puusüsi; kork ja korgist tooted; õlgedest, 
espartost ja muudest punumismaterjalidest tooted; korv- ja 
vitspunutised  
44. Puit ja puittooted; puusüsi  
45. Kork ja korgist tooted  
46. Õlgedest, espartost ja muudest punumismaterjalidest tooted; korv- 
ja vitspunutised  
X jaotis  
Kiumass puidust vm kiulisest tselluloosmaterjalist; ringlusse võetud 
paberi- või papijäätmed ja -jäägid; paber ja papp ning tooted 
nendest  
47. Kiumass puidust vm kiulisest tselluloosmaterjalist; ringlusse võetud 
paberi- või papijäätmed ja -jäägid;  
48. Paber ja papp; paberimassist, paberist või papist tooted  
49. Raamatud, ajalehed, pildid jm trükitooted; käsikirjad, masinakirja ­ 
tekstid ning plaanid ja joonised  
XI jaotis  
Tekstiil ja tekstiiltooted  
50. Siid  
51. Lambavill ja muude loomade vill ning loomakarvad; hobusejõhvist 
lõng ja riie  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 7  
52. Puuvill  
53. Muud taimsed tekstiilkiud, paberlõng ja paberlõngast riie  
54. Keemilised Filamentkiud; Keemiliste Tekstiilmaterjalide Ribad Jms 
Vormid  
55. Keemilised staapelkiud  
56. Vatt, vilt ja lausriie; erilõngad; nöörid, paelad, köied ja trossid ning 
tooted nendest  
57. Vaibad ja muud tekstiilpõrandakatted  
58. Eririie; taftingriie; pits; seinavaibad; posamendid; tikandid  
59. Impregneeritud, pealistatud, kaetud või lamineeritud tekstiilriie; teks ­ 
tiiltooted tööstuslikuks otstarbeks  
60. Silmkoelised ja heegeldatud kangad (trikookangad)  
61. Silmkoelised ja heegeldatud rõivad ning rõivamanused (trikoo ­ 
tooted)  
62. Rõivad ning rõivamanused, v. a silmkoelised või heegeldatud  
63. Muud tekstiilist valmistooted; komplektid; kantud rõivad ja kasu ­ 
tatud tekstiiltooted; kaltsud  
XII jaotis  
Jalatsid, peakatted, vihma- ja päevavarjud, jalutuskepid, istmega 
jalutuskepid; piitsad, ratsapiitsad ja nende osad; töödeldud suled 
ja sulgedest tooted; tehislilled; tooted juustest  
64. Jalatsid, kedrid jms tooted; nende osad  
65. Peakatted ja nende osad  
66. Vihma- ja päevavarjud, jalutuskepid, istmega jalutuskepid, piitsad, 
ratsapiitsad ja nende osad  
67. Töödeldud suled ja udusuled ning tooted nendest; tehislilled; tooted 
juustest  
XIII jaotis  
Kivist, kipsist, tsemendist, asbestist, vilgust jms materjalist tooted; 
keraamikatooted; klaas ja klaastooted  
68. Kivist, kipsist, tsemendist, asbestist, vilgust jms materjalist tooted  
69. Keraamikatooted  
70. Klaas ja klaastooted  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 8  
XIV jaotis  
Looduslikud ja kultiveeritud pärlid, vääris- ja poolvääriskivid, 
väärismetallid, väärismetalliga plakeeritud metallid, nendest 
valmistatud tooted; juveeltoodete imitatsioonid; mündid  
71. Looduslikud ja kultiveeritud pärlid, vääris- ja poolvääriskivid, 
väärismetallid, väärismetalliga plakeeritud metallid, nendest valmis ­ 
tatud tooted; juveeltoodete imitatsioonid; mündid  
XV jaotis  
Mitteväärismetallid ja nendest valmistatud tooted  
72. Raud ja teras  
73. Raud- ja terastooted  
74. Vask ja vasktooted  
75. Nikkel ja nikkeltooted  
76. Alumiinium ja alumiiniumtooted  
78. Plii ja pliitooted  
81. Muud mitteväärismetallid; metallkeraamika; tooted nendest  
82. Mitteväärismetallist tööriistad, terariistad, lusikad ja kahvlid; nende 
mitteväärismetallist osad  
83. Mitmesugused mitteväärismetallist tooted  
XVI jaotis  
Masinad ja mehaanilised seadmed; elektriseadmed; nende osad; 
helisalvestus- ja taasesitusseadmed, telepildi ja -heli salvestus- ja 
taasesitusseadmed, nende osad ja tarvikud  
84. Tuumareaktorid, katlad, masinad ja mehaanilised seadmed; nende 
osad 
85. Elektrimasinad ja -seadmed, nende osad; helisalvestus- ja taasesitus ­ 
seadmed, telepildi ja -heli salvestus- ja taasesitusseadmed, nende 
osad ja tarvikud  
XVII jaotis  
Sõidukid, õhusõidukid, veesõidukid ja muud transpordivahendid  
86. Raudtee- või trammivedurid, -veerem ning nende osad; raudtee- või 
trammiteeseadmed ja -tarvikud ning nende osad; mitmesugused 
mehaanilised (sh elektromehaanilised) liikluskorradldusseadmed  
87. Sõidukid, v.a raudtee- ja trammiteeveerem, ning nende osad ja 
tarvikud  
88. Õhusõidukid, kosmoseaparaadid ja nende osad  
89. Laevad, paadid ja ujuvkonstruktsioonid  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 9  
XVIII jaotis  
Optika-, foto-, kino-, mõõte-, kontroll-, täppis-, meditsiini- ja 
kirurgiainstrumendid ning -aparatuur; kellad; muusikariistad; 
nende osad ja tarvikud  
90. Optika-, foto-, kino-, mõõte-, kontroll-, täppis-, meditsiini- ja kirur ­ 
giainstrumendid ning -aparatuur; nende osad ja tarvikud  
91. Kellad ja nende osad  
92. Muusikariistad; nende osad ja tarvikud  
XIX jaotis  
Relvad ja laskemoon; nende osad ja tarvikud  
93. Relvad ja laskemoon; nende osad ja tarvikud  
XX jaotis  
Mitmesugused tööstustooted  
94. Mööbel; madratsid, madratsialused, padjad ja muud täistopitud 
mööblilisandid; mujal nimetamata lambid ja valgustid; sisevalgustu ­ 
sega sildid, valgustablood jms; kokkupandavad ehitised  
95. Mänguasjad, mängud ja spordiinventar; nende osad ja tarvikud  
96. Mitmesugused tööstustooted  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 10  
EESSÕNA  
Nõukogu 23. juuli 1987 määrusega (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statis ­
tikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku (  1 ) kohta kehtestati nomen ­
klatuur, mida tuntakse kombineeritud nomenklatuurina või lühendatult 
KN-na ja mille aluseks on rahvusvaheline konventsioon kaupade kirjel ­
damise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (  2 ) kohta, mida tuntakse 
ka kui harmoneeritud süsteemi või lühendatult HS-i.  
HS-le on täiendavalt lisatud selgitavad märkused (HSEN). Inglis- ja 
prantsuskeelset versiooni avaldab ja ajakohastab:  
MAAILMA TOLLIORGANISATSIOON (WCO)  
Tollikoostöö Nõukogu (CCC)  
30, rue du Marché,  
B-1210 Brüssel  
Määruse (EMÜ) nr 2658/87 artikli 9 lõike 1 punkti a teise alapunkti ­
kohaselt võtab komisjon vastu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad 
märkused (CNEN) pärast arutelu Tolliseadustiku komitee tariifi- ja 
statistikanomenklatuuri sektsioonis. Kuigi kombineeritud nomenklatuuri 
selgitavates märkustes võidakse viidata harmoneeritud süsteemi selgita ­
vatele märkustele, ei asenda need viimaseid, vaid kombineeritud no ­
menklatuuri märkusi tuleb lugeda harmoneeritud süsteemi selgitavate 
märkuste täienduseks ja kasutada koos nendega.  
Kombineeritud nomenklatuuri selgitavate märkuste käesolev versioon 
hõlmab ja vajadusel asendab  Euroopa Liidu Teataja  C-seerias 
kuni 16. september 2014 (  3 ) avaldatud selgitavad märkused. Pärast 
seda kuupäeva  Euroopa Liidu Teataja  C-seerias avaldatud kombinee ­
ritud nomenklatuuri selgitavad märkused jäävad jõusse ja lisatakse 
kombineeritud nomenklatuuri selgitavate märkuste uude redaktsiooni.  
Rubriikide ja alamrubriikide CN-koodid, millele viidatakse, on komis ­
joni rakendusmääruse (EL) nr 1101/2014 (  4 ) järgsed 2015. aasta kombi ­
neeritud nomenklatuuri koodid.  
„Suuniseid jaekaubanduse jaoks mõeldud komplektina esitatud kaupade 
klassifitseerimiseks kombineeritud nomenklatuuri” käsitlev teave on 
avaldatud  Euroopa Liidu Teataja  C-seerias (  5 ). ▼B 
( 1 ) EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1. 
( 2 ) EÜT L 198, 20.7.1987, lk 1. 
( 3 ) ELT C 316, 16.9.2014, lk 2. 
( 4 ) ELT L 312, 31.10.2014, lk 1. 
( 5 ) ELT C 105, 11.4.2013, lk 1.
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 11  
A. Kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üld ­
reeglid  
Üldreegel 5 b  Pakendid, mida tavaliselt kasutatakse jookide, džem ­
mide, sinepi, maitseainete jne turustamiseks, tuleb 
klassifitseerida nii nagu neis sisalduvad kaubad, 
isegi kui need ilmselt sobivad mitmekordseks 
kasutamiseks.  
C. Nii nomenklatuuri kui ka tollimaksude kohta kohaldatavad üld ­
reeglid  
Üldreegel 3  1. „Tööpäevad” nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/ 
92 (  1 ) artikli 18 punktide 1 ja 2 mõistes, on kõik 
päevad peale laupäevade ja pühapäevade ning 
Euroopa Komisjoni Brüsselis teenistuste vabade 
päevade. 
2. Kui eelpool nimetatud määruse artikli 18 punktis 1 
osundatud valuutakurssi, mida kasutatakse euro 
konverteerimisel omavaluutadeks, ei avaldata  
Euroopa Liidu Teatajas  mingi kuu eelviimasel 
tööpäeval või enne mingi kuu 15. päeva eelvii ­
masel tööpäeval, tuleb kasutada vahetuskurssi, 
mis on viimasena avaldatud enne kõnealuse kuu 
eelviimast tööpäeva või 15. kuupäeva eelviimast 
tööpäeva.  ▼B 
( 1 ) EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 12  
I JAOTIS  
ELUSLOOMAD JA LOOMSED TOOTED  
GRUPP 1  
ELUSLOOMAD 
0101  Elushobused, -eeslid, -muulad ja -hobueeslid  
0101 29 10 ja 
0101 29 90  Hobused  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka ulukhobused, nagu 
prževalski hobune või tarpan (mongoolia hobune). Sebrad 
(Equus zebra , Equus grevyi , Equus burchelli , Equus quagga  
jne) klassifitseeritakse siiski alamrubriiki 0106 19 00, kuigi 
nad kuuluvad hobuslaste sugukonda. 
Mära ja sebratäku ristand (sebroid) klassifitseeritakse alam ­
rubriiki 0106 19 00.  
0101 30 00  Eeslid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad nii kodustatud kui ka kodus ­
tamata eeslid. Viimaste hulka kuuluvad ka eeslikud, nagu 
näiteks mongoolia džigetai, tiibeti kiang, onager ning kulaan 
(liigi  Equus hemionus  alamliigid:  E.h.hemionus , E.h.kiang , 
E.h.onager , E.h.kulan ). 
Märaeesli ja sebratäku ristand (sebroid) klassifitseeritakse 
alamrubriiki 0106 19 00.  
0101 90 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste 
rubriigi 0101 viimases lõigus kirjeldatud loomad.  
0102  Elusveised  
0102 21 10 kuni 
0102 29 99  Veised  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate 
märkuste rubriigi 0102 esimese lõigu punktis 1 kirjeldatud 
loomad. 
Jakkidel on 14 roidepaari, samas kui kõigil teistel veislase ­
liikidel (v.a. euroopa ja ameerika piison) on ainult 
13 roidepaari.  
0102 31 00 kuni 
0102 39 90  Pühvlid  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate 
märkuste rubriigi 0102 esimese lõigu punktis 2 kirjeldatud 
loomad. 
Euroopa piisonil ( Bison bonasus ) ja ameerika piisonil ( Bison 
bison ) on 14 roidepaari, samas kui kõigil teistel veislaselii ­
kidel (v.a jakid) on ainult 13 roidepaari.  
0102 39 10  Koduveised  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad kõik kodustatud veis ­
laseliigid perekonnast  Bubalus , sõltumata nende kasutusalast 
(piimakarjakasvatus, tõuaretus, nuumamine, lihaloomakas ­
vatus jms). Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu tõupuhtad 
aretusloomad (alamrubriik 0102 31 00).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 13  
0102 39 90  Muud  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad veislaseliigid perekon ­
dadest  Syncerus  ja Bison . Nendesse alamrubriikidesse ei 
kuulu tõupuhtad aretusloomad (alamrubriik 0102 31 00).  
0102 90 20 kuni 
0102 90 99  Muud  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate 
märkuste rubriigi 0102 esimese lõigu punktis 3 kirjeldatud 
loomad.  
0102 90 91  Kodustatud liigid  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad kõik eespool nimeta ­
mata kodustatud veislaseliigid, sõltumata nende kasutusalast 
(piimakarjakasvatus, tõuaretus, nuumamine, lihaloomakas ­
vatus jms). Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu tõupuhtad 
aretusloomad (alamrubriik 0102 90 20).  
0103  Elussead  
0103 91 90  Muud  
Kodustamata elussigade hulka kuuluvad: 
1. metssiga ( Sus scrofa ); 
2. tüügassiga ( Phacochoerus aethiopicus ), jõesiga ( Pota­
mochoerus porcus ) ja laanesiga ( Hylochoerus meinertz ­
hagen ); 
3. babirussa e hirvsiga ( Babyrousa babyrussa ); 
4. pekaari e nabasiga ( Dicotyles tajacu ). 
0103 92 90  Muud  
Vaata alamrubriigi 0103 91 90 selgitavad märkused.  
0104  Eluslambad ja -kitsed  
0104 10 10 kuni 
0104 10 80  Lambad  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka kodulammas ( Ovis 
aries ), erinevad mufloni vormid, nagu euroopa muflon ( Ovis 
musimon ), lumelammas e pakssarv ( Ovis canadensis ), aasia 
(küprose) muflon (e urial) ( Ovis orientalis ), mägilammas 
(Ovis ammon ) ning lakklammas ( Ammotragus lervia ). 
0104 20 10 ja 
0104 20 90  Kitsed  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka kodukitsed, alpi 
kaljukits ( Capra ibex ) ja pulstikkits ( Capra aegagrus  e 
Capra hircus ). 
Alljärgnevad loomad ei kuulu siiski nendesse alamrubriiki ­
desse, vaid nad klassifitseeritakse alamrubriiki 0106 19 00: 
muskushirv ( Moschus moschiferus ), vesihirvik ( Hyemoschus 
aquaticus ) ja kantšilid ( Tragulus ), kes ei kuulu kitsede 
hulka. Nendesse alamrubriikidesse ei arvata ka loomi, kes 
kuuluvad kitsantiloopide ( Rupicaprini ) hulka (nt himaalaja 
taar ( Hemitragus jemlahicus ), mägikits jne).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 14  
0105  Eluskodulinnud, s.o kanad liigist  Gallus domesticus , 
pardid, haned, kalkunid ja pärlkanad  
Sellesse rubriiki kuuluvad üksnes rubriigi pealkirjas nime ­
tatud eluskodulinnud (liigi  Gallus domesticus  kanade hulka 
kuuluvad ka kanapojad ja kohikuked e kabunid), keda 
kasvatatakse munade, liha, sulgede pärast või muuks otstar ­
beks (nt puuris, parkides või järvedel pidamiseks). 
Metslinnud, nt metskalkunid ( Meleagris gallopavo ) klassi­
fitseeritakse alamrubriiki 0106 39 80, isegi kui neid peetakse 
ja tapetakse nagu käesoleva rubriigi kodulinde. 
Kodutuvid klassifitseeritakse alamrubriiki 0106 39 10.  
0106  Muud elusloomad  
0106 13 00  Kaamelid ja muud kaamellased ( Camelidae ) 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kaamelid, dromedarid ja 
teised kaamellased (laama, alpaka, guanaako, vikunja).  
0106 14 10  Koduküülikud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad üksnes koduküülikud, keda 
peetakse kas nende liha või karusnaha pärast (nt angoora 
küülik) või muuks otstarbeks.  
0106 14 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ulukküülikud ( Oryctolagus 
cuniculus ) ja jänesed.  
0106 19 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kõik elusimetajad, v. a 
kodustatud või kodustamata hobused, eeslid, muulad ja 
hobueeslid (rubriik 0101), veised (rubriik 0102), sead 
(rubriik 0103) lambad ja kitsed (rubriik 0104), esiklooma ­
lised (alamrubriik 0106 11 00), vaalad, delfiinid, pringlid, 
lamantiinid ja dugongid, hülged, merilõvid ja morsad (alam ­
rubriik 0106 12 00) ning küülikud ja jänesed (alamru ­
briigid 0106 14 10 ja 0106 14 90). 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad imetajad on näiteks: 
1. punahirv, kabehirv ( Cervus dama ), metskits e kaber 
(kabris) ( Capreolus capreolus ), mägikits ( Rupicapra 
rupicapra ), põder ( Alces alces ), kitsantiloobid (goral 
(Naemorhedus goral ), taar või harksarvik) ja pärisanti ­
loobid; 
2. lõvid, tiigrid, karud, ninasarvikud, jõehobud, elevandid, 
kaelkirjakud, okaapid, kängurud, sebrad jne; 
3. oravad, rebased, mingid (ameerika naaritsad), ümisejad, 
koprad, ondatrad, saarmad, merisead; 
4. põhjapõder; 
5. koerad ja kassid.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 15  
0106 20 00  Roomajad (kaasa arvatud maod ja kilpkonnad)  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kõik roomajad, sisalikud, 
maismaa- ja veekilpkonnad (nii mere- kui ka magevees 
elavad).  
0106 39 10  Tuvid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kõik tuvilased, nii mets- kui 
ka kodutuvid, sõltumata viimaste kasutusalast (linnufarmide 
tuvid, dekoratiivtuvid, postituvid). 
Kodustamata tuvide hulka kuuluvad kaelustuvi e meigas 
(Columba palumbus ), õõnetuvi e melekas ( Columba 
oenas ), kaljutuvi ( Columba livia ), valjastuvid, turteltuvid 
(Streptopelia turtur ) ja leetturteltuvid ( Streptopelia risoria ). 
Teatavad kanalistega lähisuguluses olevad liigid, nagu lakk ­
tuvi ( Caloenas nicobarica ), rohetuvid ( Ptilinopus  spp.), 
kroontuvid ( Goura  spp.) ja vurilid ( Syrrhaptes  spp.) ei 
kuulu siiski sellesse alamrubriiki ja nad klassifitseeritakse 
alamrubriiki 0106 39 80.  
0106 39 80  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kõik eluslinnud, v. a kanad 
liigist  Gallus domesticus , pardid, haned, kalkunid ja pärl ­
kanad (rubriik 0105), röövlinnud (alamrubriik 0106 31 00), 
papagoilised (alamrubriik 0106 32 00), jaanalinnud ja emud 
(alamrubriik 0106 33 00) ning kodustatud ja kodustamata 
tuvid (alamrubriik 0106 39 10). 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad linnud on näiteks: 
1. hallhani ( Anser anser ), mustlagle ( Branta bernicla ), rist­
part ( Tadorna tadorna ), sinikael-part ( Anas platyr ­
hynchos ), rääkspart ( Anas strepera ), viupart ( Anas 
penelope ), soopart ( Anas acuta ), luitsnokk-part ( Anas 
clypeata ), rägapart ( Anas querquedula ), piilpart  Anas 
crecca ), vaerad ja hahad; 
2. luiged ja paabulinnud; 
3. nurmkanad, põldpüüd, faasanid, vutid, kurvitsalised, 
nepid, metsised, laanepüüd, metspardid, metshaned, tsiit ­
sitajad, laulurästad, rästad, lõokesed; 
4. vindid, tihased, kanaarilinnud, koolibrid jne.  
0106 49 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad siidiussid, liblikad, mardikad 
jm putukad.  
0106 90 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. kõik teised elusloomade liigid, välja arvatud kalad, vähid, 
limused ja muud veeselgrootud (3. grupp) ning mikro ­
organismide kultuurid (rubriik 3002); 
2. konnad.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 16  
GRUPP 2  
LIHA JA SÖÖDAV RUPS  
Üldist  
1. Inimtoiduks sobiv liha ja rups klassifitseeritakse sellesse gruppi isegi 
siis, kui seda kasutatakse lemmikloomade toidu valmistamiseks.  
2. Käesolevas grupis tähistavad terminid „liha” ja „rups” sama mis 
käesoleva jaotise HS selgitavates üldmärkustes.  
3. Käesoleva grupi HS selgitavates üldmärkustes on juhised selle kohta, 
millisel viisil selle grupi liha ja rups (värskelt, jahutatult, külmutatult, 
kuiv- või märgsoolatult, kuivatatult või suitsutatult) võivad olla. 
Tuleb märkida, et sügavkülmutatud liha ja osaliselt või täielikult 
ülessulatatud liha klassifitseeritakse samal viisil kui külmutatud 
liha. Peale selle ei tähista termin „külmutatud” üksnes värsket külmu ­
tatud liha, vaid ka liha, mida on enne külmutamist veidi kuivatatud ja 
seejärel külmutatud, kui külmutamine on liha pikemaaegseks säilita ­
miseks hädavajalik.  
4. Käesoleva grupi HS selgitavates üldmärkustes on juhised ka selle 
grupi liha ja rupsi eristamise kohta 16. grupi vastavatest toodetest. 
Käesolevasse gruppi kuulub siiski hakitud või peeneks tükeldatud, 
kuid mitte rohkem töödeldud toores liha ja rups, mis on pakendatud 
plastkilesse (ka vorstidena), üksnes käsitlemise või transportimise 
hõlbustamiseks.  
5. Luudega ja luudeta jaotustükkide eristamisel ei loeta kõhresid ega 
kõõluseid luudeks.  
▼M16  
6. Liha ja rups, millele on riknemise peatamiseks lisatud säilitusaineid, 
stabilisaatoreid või antioksüdante, klassifitseeritakse jätkuvalt sellesse 
gruppi.  
▼B 
Lisamärkused 
1 A d ja 1 A e  Selleks et kohaldada käesoleva grupi lisamärkusi 1 A d ja 
1 A e (koostoimes käesoleva grupi lisamärkusega 1 C, 
võetakse siis, kui kontrollitakse, kas ribide minimaalse ja 
maksimaalse arvu kohta esitatud tingimused on täidetud, 
arvesse ainult selliseid terveid või osaliselt läbi lõigatud 
ribisid, mis on selgrooga vahetult ühendatud. 
Selle selgituse kohaselt esitatakse järgmisel joonisel veise 
sellise eesveerandi näidis, mis vastab lisamärkuste 1 A d 
ja 1 A e tingimustele (koostoimes käesoleva grupi lisamär ­
kusega 1 C.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 17  
EESVEERAND TAGAVEERAND
  
Lisamärkus 2 C  Alljärgnevatel joonistel selgitatakse käesoleva grupi lisamär ­
kuses 2 C esitatud kahte erinevat lõikamisviisi ning termi ­
neid „põseliha”, „põsed” ja „põsed koos põselihaga”.
  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 18  
Lisamärkus 6 a  Selles lisamärkuses ei loeta soola maitseaineks. 
Vaata ka selle grupi lisamärkus 7.  
0201  Värske või jahutatud veiseliha  
Sellesse rubriiki kuulub üksnes rubriigi 0102 loomade 
värske või jahutatud liha. 
Eesveerandi ja tagaveerandi määratluse kohta kohaldatakse 
alljärgnevat: 
a) kaelalõiketükk ja kael on poolitatud lihaseline kaelatükk 
ja seitse poolitatud kaelalüli; 
b) abaosa on eesveerandiku tükk, kuhu kuuluvad abaluu, 
õlavarreluu, kodarluu ja küünarluu neid ümbritseva 
lihaga; 
c) seljatükk tähendab sisefileed ja välisfileed; tagatükk võib 
sisaldada või mitte sisaldada kubemeliha ( gooseskirt ). 
0201 10 00  Rümbad ja poolrümbad  
Terminid „rümp” ja „poolrümp” on määratletud selle grupi 
lisamärkuse 1 A lõikudes a ja b. Esimesed kaheksa või 
üheksa rinnalüli luujätket võib jätta kas parema või vasaku 
poolrümba külge.  
0201 20 20  Komplekteeruvad ees- ja tagaveerandid  
Termin „komplekteeruvad ees- ja tagaveerandid” on määrat ­
letud selle grupi lisamärkuse 1 A lõigus c.  
0201 20 30  Poolitamata või poolitatud eesveerandid  
Terminid „poolitamata eesveerandid” ja „poolitatud eesvee ­
randid” on määratletud selle grupi lisamärkuse 1 A 
lõikudes d ja e. Sellest lisamärkusest tuleneb, et näiteks 
poolrümpade eesveerandid koos kõigi kontidega, milles on 
vähem kui neli ribi või millel puudub kael või abaosa või 
millest on üks luu, näiteks kaela kandelüli, eemaldatud, ei 
kuulu sellesse alamrubriiki ning need klassifitseeritakse 
alamrubriiki 0201 20 90.  
0201 20 50  Poolitamata või poolitatud tagaveerandid  
Terminid „poolitamata tagaveerandid” ja „poolitatud taga ­
veerandid” on määratletud selle grupi lisamärkuse 1 A 
lõikudes f ja g. Sellest lisamärkusest tuleneb, et näiteks 
poolrümpade tagaosad koos kõigi kontidega, milles on 
vähem kui kolm ribi või millel puudub reie- või seljatükk 
(sirloin), k.a filee, ei kuulu siiski sellesse alamrubriiki ning 
need klassifitseeritakse alamrubriiki 0201 20 90. Tagavee ­
randid ilma neeru või neerurasvata, kas kubemeosaga 
või ilma, klassifitseeritakse siiski tagaveeranditena.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 19  
0201 20 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad näiteks abaosa, reie- ja selja ­
tükk (sirloin), kondiga. Siia kuuluvad samuti poolrümpade 
kondiga ees- või tagatükid, mis ei vasta komplekteeruvate 
ees- ja tagaveerandite määratlusele.  
0201 30 00  Kondita  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kõik värske või jahutatud 
veiseliha jaotustükid, millest kõik kondid on eemaldatud, 
näiteks kondita filee ja kubemeosa.  
0202  Külmutatud veiseliha  
Sellesse rubriiki kuulub üksnes rubriigi 0102 loomade 
külmutatud liha.  
0202 10 00  Rümbad ja poolrümbad  
Terminid „rümp” ja „poolrümp” on määratletud selle grupi 
lisamärkuse 1 A lõikudes a ja b.  
0202 20 10  Komplekteeruvad ees- ja tagaveerandid  
Termin „komplekteeruvad ees- ja tagaveerandid” on määrat ­
letud selle grupi lisamärkuse 1 A lõigus c.  
0202 20 30  Rümpade või poolrümpade poolitamata või poolitatud 
eesveerandid  
Terminid „poolitamata eesveerandid” ja „poolitatud eesvee ­
randid” on määratletud selle grupi lisamärkuse 1 A 
lõikudes d ja e.  
0202 20 50  Rümpade või poolrümpade poolitamata või poolitatud 
tagaveerandid  
Terminid „poolitamata tagaveerandid” ja „poolitatud taga ­
veerandid” on määratletud selle grupi lisamärkuse 1 A 
lõikudes f ja g.  
0202 20 90  Muud  
Kohaldada alamrubriigi 0201 20 90 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
0202 30 50  Õlatükid; abaluuga turjatükid ja rinnatükid  
Terminid „õlatükk”, „abaluuga turjatükk” ja “rinnatükk” on 
määratletud selle grupi lisamärkuse 1 A lõigus h.  
0202 30 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kõik veiseliha jaotustükid, 
mis on täiesti ilma kondita, v.a alamrubriigis 0202 30 10 
nimetatud külmutatud plokid ja alamrubriigi 0202 30 50 
jaotustükid.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 20  
0203  Värske, jahutatud või külmutatud sealiha  
Sellesse rubriiki kuulub üksnes rubriigi 0103 loomade liha. 
Sealiha, mille Austraalia pädevad ametiasutused on tunnis ­
tanud päritolevaks Austraalias metsikult elavatelt sigadelt, 
klassifitseeritakse muu kui kodusealihana.  
0203 11 10 kuni 
0203 19 90  Värske või jahutatud  
Nendesse alamrubriikidesse kuulub üksnes rubriigi 0103 
loomade värske või jahutatud liha.  
0203 11 10  Kodusea  
Termin „rümbad või poolrümbad” on määratletud selle 
grupi lisamärkuse 2 A lõigus a.  
0203 12 11  Tagaosad ja nende jaotustükid  
Termin „tagaosa” on määratletud selle grupi lisamärkuse 2 A 
lõigus b. 
Sellesse alamrubriiki kuulub ka kondiga tagakoot.  
0203 12 19  Abatükid ja nende jaotustükid  
Termin „abatükk” on määratletud selle grupi lisamärkuse 2 A 
lõigus d. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka eesveerandi ribikondid 
(„mini ribitükk” e „riblet”) ja kondiga esikoot.  
0203 19 11  Eesosad ja nende jaotustükid  
Termin „eesosa” on määratletud selle grupi lisamärkuse 2 A 
lõigus c. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu kondiga esikoot ega eesvee ­
randi ribikondid („mini ribitükk” e „riblet”) (alamru ­
briik 0203 12 19).  
0203 19 13  Seljatükid ja nende jaotustükid, kondiga  
Termin „seljatükk” on määratletud selle grupi lisamär ­
kuse 2 A lõigus e. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka seljatüki ribikondid.  
0203 19 15  Kõhutükid (läbikasvanud) ja nende jaotustükid  
Terminid „kõhutükk” ja „jaotustükk” on määratletud selle 
grupi lisamärkuse 2 A lõigus f ja lisamärkuses 2 B.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 21  
Nende jaotustükid klassifitseeritakse sellesse alamrubriiki 
üksnes siis, kui neil on kamar ja nahaalune rasvkude. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu plaadina eraldatud ribitükk e 
grill-ribi ilma kamara või nahaaluse rasvkoeta (alamru ­
briik 0203 19 59).  
0203 19 59  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka plaadina eraldatud ribi ­
tükid e grill-ribi ilma kamara või nahaaluse rasvkoeta.  
0203 19 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuulub üksnes alamrubrii ­
kide 0103 91 90 või 0103 92 90 loomade liha, (eelkõige 
metssealiha), v.a rümbad, poolrümbad, tagaosad ja nende 
osad ning abatükid ja nende osad.  
0203 21 10 kuni 
0203 29 90  Külmutatud  
Kohaldada alamrubriikide 0203 11 10 – 0203 19 90 selgita ­
vaid märkusi vastavate muudatustega.  
0204  Värske, jahutatud või külmutatud lamba- või kitseliha  
Sellesse rubriiki kuulub üksnes rubriigi 0104 kodu- ja mets ­
loomade värske, jahutatud või külmutatud liha, eelkõige 
lambaliha (nii kodu- kui ka mägilammaste liha) ning 
kaljukitseliha.  
0204 10 00  Lambatallede värsked või jahutatud rümbad ja pool ­
rümbad  
Terminid „rümp” ja „poolrümp” on määratletud selle grupi 
lisamärkuse 3 A lõikudes a ja b. 
Talleliha on määratletud HS selgitavate märkuste alamrubrii ­
kides 0204 10 ja 0204 30.  
0204 21 00  Rümbad ja poolrümbad  
Terminid „rümp” ja „poolrümp” on määratletud selle grupi 
lisamärkuse 3 A lõikudes a ja b.  
0204 22 10  Poolitamata või poolitatud lühikesed eesosad  
Termin „poolitamata või poolitatud lühikesed eesosad” on 
määratletud selle grupi lisamärkuse 3 A lõikudes c ja d.  
0204 22 30  Poolitamata või poolitatud neeru- ja/või seljatükid  
Termin „poolitamata või poolitatud neeru- ja/või seljatükid” 
on määratletud selle grupi lisamärkuse 3 A lõikudes e ja f.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 22  
0204 22 50  Poolitamata või poolitatud tagaosad  
Termin „poolitamata või poolitatud tagaosad” on määrat ­
letud selle grupi lisamärkuse 3 A lõikudes g ja h.  
0204 30 00  Lambatallede külmutatud rümbad ja poolrümbad  
Kohaldada alamrubriigi 0204 10 00 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
0204 41 00 kuni 
0204 43 90  Muu külmutatud lambaliha  
Alamrubriikide 0204 21 00, 0204 22 10, 0204 22 30 ja 
0204 22 50 selgitavad märkused vastavate muudatustega 
kehtivad vastavalt alamrubriikide 0204 41 00, 0204 42 10, 
0204 42 30 ja 0204 42 50 kohta.  
0204 50 11 kuni 
0204 50 79  Kitseliha  
Terminid „rümp” ja „poolrümp” (alamrubriigid 0204 50 11 
ja 0204 50 51), „poolitamata või poolitatud lühikesed 
eesosad” (alamrubriigid 0204 50 13 ja 0204 50 53), „pooli ­
tamata või poolitatud neeru- ja/või seljatükid” (alamru ­
briigid 0204 50 15 ja 0204 50 55) ning „poolitamata või 
poolitatud tagaosad” (alamrubriigid 0204 50 19 ja 
0204 50 59) on määratletud vastavalt käesoleva grupi lisa ­
märkuse 3 A lõikudes a ja b, c ja d, e ja f ning h.  
0206  Veise, sea, lamba, kitse, hobuse, eesli, muula või 
hobueesli söödav rups, värske, jahutatud või külmutatud  
Sellesse rubriiki kuulub rubriikide 0101–0104 loomade 
rups. Farmaatsiatoodete valmistamiseks kasutatav rups 
kuulub selle rubriigi asjaomastesse alamrubriikidesse üksnes 
siis, kui see vastab pädevate asutuste esitatavatele nõudmis ­
tele. 
Muud juhised on antud HS selgitavate märkuste 
rubriigis 0206.  
0206 10 10 kuni 
0206 10 98  Veise rups, värske või jahutatud  
Nendesse alamrubriikidesse kuulub üksnes rubriigi 0102 
loomade värske või jahutatud rups.  
0206 10 95  Paks vaheliha ja õhuke vaheliha  
Paks ja õhuke vaheliha on vahelihase lihaselised osad.  
0206 21 00 kuni 
0206 29 99  Veise rups, külmutatud  
Nendesse alamrubriikidesse kuulub üksnes rubriigi 0102 
loomade külmutatud rups.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 23  
0206 30 00  Sea rups, värske või jahutatud  
Sellesse alamrubriiki kuulub üksnes rubriigi 0103 loomade 
värske või jahutatud rups. 
Kohaldada alamrubriigi 0206 49 00 selgitavate märkuste 
esimest lõiku vastavate muudatustega. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka jalad, sabad, maks, 
neerud, südamed, keeled, kopsud, söödav kamar, ajud ja 
suurrasvik.  
0206 41 00 ja 
0206 49 00  Sea rups, külmutatud  
Sellesse rubriiki kuulub üksnes rubriigi 0103 loomade 
külmutatud rups.  
0206 49 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad terved või poolitatud pead 
koos ajude, põseliha ja keelega või ilma nendeta ja nende 
osad (käesoleva grupi lisamärkuses 2 C); termin „pea osad” 
on määratletud nimetatud lisamärkuse kolmandas lõigus. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka jalad, sabad, neerud, 
südamed, keeled, kopsud, söödav kamar, ajud ja suurrasvik. 
Sellesse alamrubriiki kuulub ka metssea rups.  
0206 80 91  Hobuse, eesli, muula või hobueesli rups  
Sellesse alamrubriiki kuulub üksnes rubriigi 0101 loomade 
värske või jahutatud rups.  
0206 80 99  Lamba ja kitse rups  
Sellesse alamrubriiki kuulub üksnes rubriigi 0104 loomade 
värske või jahutatud rups.  
0206 90 91  Hobuse, eesli, muula või hobueesli rups  
Sellesse alamrubriiki kuulub üksnes rubriigi 0101 loomade 
külmutatud rups.  
0206 90 99  Lamba ja kitse rups  
Sellesse alamrubriiki kuulub üksnes rubriigi 0104 loomade 
külmutatud rups.  
0207  Rubriigi 0105 kodulindude värske, jahutatud või külmu ­
tatud liha ja söödav rups  
0207 11 10  Kitkutud, soolikad välja võetud, lõplikult rookimata, pea 
ja jalgadega, nn 83 % kanad  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 24  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka kitkutud kanad koos pea 
ja jalgadega, kuid millest soolikad on välja võetud, muu 
sisikond (eelkõige kopsud, maks, liivapugu, süda, ovaar ­
näärmed) aga alles.  
0207 11 30  Kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, kuid kaela, 
südame, maksa ja puguga, nn 70 % kanad  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka küpsetusvalmis kitkutud 
kanad ilma pea ja jalgadeta, kuid kaelaga, ning mis on 
täielikult puhastatud, kuid mille rümba sisemusse on süda, 
maks ja liivapugu tagasi asetatud.  
0207 11 90  Kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, ilma kaela, 
südame, maksa ja puguta, nn 65 % kanad, või muul 
kujul  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka küpsetusvalmis kitkutud 
kanad ilma pea ja jalgadeta ning mis on täielikult puhas ­
tatud. Siia kuuluvad ka kanad muul kujul kui alamrubrii ­
kides 0207 11 10 ja 0207 11 30 nimetatud, nt kitkumata, 
soolikad välja võtmata, pea ja jalgadega.  
0207 12 10 ja 
0207 12 90  Külmutatud rümbad  
Kohaldada alamrubriikide 0207 11 30 ja 0207 11 90 selgita ­
vaid märkusi vastavate muudatustega.  
0207 13 10  Kondita  
Sellesse alamrubriiki kuulub kondita kanaliha, sõltumata 
sellest, millisest rümba osast see on pärit.  
0207 13 20  Pool- või veerandrümbad  
Termin „poolrümbad” on määratletud selle grupi lisamär ­
kuse 4 punktides a ja b. 
Termin „veerandrümbad” on määratletud selle grupi lisa ­
märkuse 4 punktides a ja c. Sellesse alamrubriiki kuuluvad 
ka tagaveerandid, mis koosnevad sääretükist (sääreluu ja 
pindluu), koivast (reieluu), selja- ja tagatüki tagaosast ning 
eesveerandid, mis koosnevad peamiselt poolest rinnatükist 
koos tiivaga.  
0207 13 30  Tiivad koos tiivaotstega või ilma nendeta  
Termin „tiivad koos tiivaotstega või ilma nendeta” on 
määratletud selle grupi lisamärkuse 4 punktides a ja d.  
0207 13 40  Seljatükid, kaelatükid, seljatükid koos kaeltega, taga ­
tükid, tiivaotsad  
Vaata selle grupi lisamärkus 4 punkt a.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 25  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka seljatükid koos kaeltega, 
mis koosnevad kaela-, selja- ja võimalusel tagatükist; selja ­
tükid; kaelad; tagatükid (saba-alad); tiivaotsad.  
0207 13 50  Rinnatükid ja nende jaotustükid  
Termin „rinnatükid” on määratletud selle grupi lisamärkuse 4 
punktides a ja e.  
0207 13 60  Koivad ja nende jaotustükid  
Termin „koivad” on määratletud selle grupi lisamärkuse 4 
punktides a ja f. 
Koiba seljatükist eraldav lõige peab olema tehtud kahe liige ­
seid piiristava joone vahelt nagu näidatud alljärgneval 
skeemil:
  
0207 13 91  Maks  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0207, viimane lõik.  
0207 13 99  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuulub söödav rups, eelkõige 
südamed, harjad ja lokutid, mitte aga maks. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka kana jalad.  
0207 14 10 kuni 
0207 14 99  Külmutatud tükid ja rups  
Kohaldada alamrubriikide 0207 13 10 – 0207 13 99 selgita ­
vaid märkusi vastavate muudatustega.  
0207 24 10  Kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, kuid kaela, 
südame, maksa ja puguga, nn 80 % kalkunid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka kitkutud kalkunid ilma 
pea ja jalgadeta, kuid kaelaga, ning mis on täielikult puhas ­
tatud, kuid mille rümba sisemusse on kael, süda, maks ja 
liivapugu tagasi asetatud.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 26  
0207 24 90  Kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, ilma kaela, 
südame, maksa ja puguta, nn 73 % kalkunid, või muul 
kujul  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka küpsetusvalmis kitkutud 
kalkunid ilma pea, kaela ja jalgadeta ning mis on täielikult 
puhastatud. Siia kuuluvad ka muul kujul tollile esitatud 
kalkunid kui alamrubriikides 0207 24 10 ja 0207 24 90 
nimetatud.  
0207 25 10 ja 
0207 25 90  Külmutatud rümbad  
Kohaldada alamrubriikide 0207 24 10 ja 0207 24 90 selgita ­
vaid märkusi vastavate muudatustega.  
0207 26 10  Kondita  
Kohaldada alamrubriigi 0207 13 10 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
0207 26 20  Pool- või veerandrümbad  
Kohaldada alamrubriigi 0207 13 20 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
0207 26 30  Tiivad koos tiivaotstega või ilma nendeta  
Termin „tiivad koos tiivaotstega või ilma nendeta” on 
määratletud selle grupi lisamärkuse 4 punktides a ja d.  
0207 26 40  Seljatükid, kaelatükid, seljatükid koos kaeltega, taga ­
tükid ja tiivaotsad  
Kohaldada alamrubriigi 0207 13 40 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
0207 26 50  Rinnatükid ja nende jaotustükid  
Termin „rinnatükid” on määratletud selle grupi lisamärkuse 4 
punktides a ja e.  
0207 26 60  Sääred ja nende jaotustükid  
Termin „sääretükid” on määratletud selle grupi lisamärkuse 4 
punktides a ja g. 
Sääretükki reietükist eraldav lõige peab olema tehtud kahe 
liigeseid piiristava joone vahelt nagu näidatud alljärgneval 
skeemil:
  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 27  
0207 26 70  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka jaotustükid, mis on 
määratletud käesoleva grupi lisamärkuse 4 punktides a ja h. 
Kintsutükki (mille kohta kasutatakse sageli ingliskeelset 
kaubanimetust “thigh”) või koiba seljatükist eraldav lõige 
peab olema tehtud kahe liigeseid piiristava joone vahelt, 
nagu näidatud alamrubriigi 0207 13 60 selgitavates 
märkustes oleval skeemil. 
Kintsutükki koivast eraldav lõige peab olema tehtud kahe 
liigeseid piiristava joone vahelt, nagu näidatud alamru ­
briigi 0207 26 60 selgitavates märkustes oleval skeemil.  
0207 26 91  Maks  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0207, viimane lõik.  
0207 26 99  Muud  
Kohaldada alamrubriigi 0207 13 99 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
0207 27 10 kuni 
0207 27 99  Külmutatud tükid ja rups  
Kohaldada alamrubriikide 0207 26 10 – 0207 26 99 selgita ­
vaid märkusi vastavate muudatustega.  
0207 41 30  Kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, kuid kaela, 
südame, maksa ja puguga, nn 70 % pardid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka kitkutud pardid ilma pea 
ja jalgadeta, kuid kaelaga, ning mis on täielikult puhastatud, 
kuid mille rümba sisemusse on süda, maks ja liivapugu 
tagasi asetatud.  
0207 41 80  Kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, ilma kaela, 
südame, maksa ja puguta, nn 63 % pardid, või muul 
kujul  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka kitkutud pardid ilma pea, 
kaela ja jalgadeta ning mis on täielikult puhastatud. Siia 
kuuluvad ka muul kujul tollile esitatud pardid kui alamru ­
briikides 0207 41 20, 0207 41 30 ja 0207 41 80 nimetatud.  
0207 42 30  Kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, kuid kaela, 
südame, maksa ja puguga, nn 70 % pardid  
Kohaldada alamrubriigi 0207 41 30 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
0207 42 80  Kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, ilma kaela, 
südame, maksa ja puguta, nn 63 % pardid, või muul 
kujul  
Kohaldada alamrubriigi 0207 41 80 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 28  
0207 43 00  Rasvane maks, värske või jahutatud  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0207, viimane lõik.  
0207 44 10  Kontideta  
Kohaldada alamrubriigi 0207 13 10 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
0207 44 21  Pool- või veerandrümbad  
Kohaldada alamrubriigi 0207 13 20 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
0207 44 31  Tiivad koos tiivaotstega või ilma nendeta  
Termin „tiivad koos tiivaotstega või ilma nendeta” on 
määratletud selle grupi lisamärkuse 4 punktides a ja d.  
0207 44 41  Seljatükid, kaelatükid, seljatükid koos kaeltega, taga ­
tükid, tiivaotsad  
Kohaldada alamrubriigi 0207 13 40 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
0207 44 51  Rinnatükid ja nende jaotustükid  
Termin „rinnatükid” on määratletud selle grupi lisamärkuse 4 
punktides a ja e.  
0207 44 61  Koivad ja nende jaotustükid  
Termin „koivad” on määratletud selle grupi lisamärkuse 4 
punktides a ja f.  
0207 44 71  Pardi paletotid (tükeldatud osaliselt konditustatud 
rümbad)  
Termin „pardi paletotid” on määratletud selle grupi lisamär ­
kuse 4 punktis ij.  
0207 44 91  Maks, v.a rasvane maks  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0207, viimane lõik.  
0207 44 99  Muud  
Kohaldada alamrubriigi 0207 13 99 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
0207 45 10  Kontideta  
Kohaldada alamrubriigi 0207 13 10 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
0207 45 21 kuni 
0207 45 81  Kontidega  
Kohaldada alamrubriikide 0207 13 20 – 0207 13 60 ja 
0207 44 71 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 29  
0207 45 93 ja 
0207 45 95  Maks  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0207, viimane lõik.  
0207 45 99  Muud  
Kohaldada alamrubriigi 0207 13 99 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
0207 51 90  Kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, kaela, 
südame ja puguga või ilma, nn 75 % haned, või muul 
kujul  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka kitkutud haned ilma pea 
ja jalgadeta ning mis on täielikult puhastatud, kuid mille 
rümba sisemusse on süda ja liivapugu tagasi asetatud ning 
küpsetusvalmis kitkutud haned ilma pea ja jalgadeta ning 
mis on täielikult puhastatud. Siia kuuluvad ka muul kujul 
tollile esitatud haned kui alamrubriikides 0207 51 10 ja 
0207 51 90 nimetatud, nt tapahaned, mis on kitkutud, vere ­
tustatud, kuid mitte roogitud, ilma pea ja jalgadeta.  
0207 52 90  Kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, kaela, 
südame ja puguga või ilma, nn 75 % haned, või muul 
kujul  
Kohaldada alamrubriigi 0207 51 90 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
0207 53 00  Rasvane maks, värske või jahutatud  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0207, viimane lõik.  
0207 54 10  Kontideta  
Kohaldada alamrubriigi 0207 13 10 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
0207 54 21  Pool- või veerandrümbad  
Kohaldada alamrubriigi 0207 13 20 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
0207 54 31  Tiivad koos tiivaotstega või ilma nendeta  
Termin „tiivad koos tiivaotstega või ilma nendeta” on 
määratletud selle grupi lisamärkuse 4 punktides a ja d.  
0207 54 41  Seljatükid, kaelatükid, seljatükid koos kaeltega, taga ­
tükid, tiivaotsad  
Kohaldada alamrubriigi 0207 13 40 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
0207 54 51  Rinnatükid ja nende jaotustükid  
Termin „rinnatükid” on määratletud selle grupi lisamärkuse 4 
punktides a ja e.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 30  
0207 54 61  Koivad ja nende jaotustükid  
Termin „koivad” on määratletud selle grupi lisamärkuse 4 
punktides a ja f.  
0207 54 71  Hane paletotid (tükeldatud osaliselt konditustatud 
rümbad)  
Termin „hane paletotid” on määratletud selle grupi lisamär ­
kuse 4 punktis ij.  
0207 54 91  Maks, v.a rasvane maks  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0207, viimane lõik.  
0207 54 99  Muud  
Kohaldada alamrubriigi 0207 13 99 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
0207 55 10  Kontideta  
Kohaldada alamrubriigi 0207 13 10 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
0207 55 21 kuni 
0207 55 81  Kontidega  
Kohaldada alamrubriikide 0207 13 20 – 0207 13 60 ja 
0207 44 71 selgitavaid märkusi vastavate muudatustega.  
0207 55 93 ja 
0207 55 95  Maks  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0207, viimane lõik.  
0207 55 99  Muud  
Kohaldada alamrubriigi 0207 13 99 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
0207 60 10  Kontideta  
Kohaldada alamrubriigi 0207 13 10 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
0207 60 21  Pool- või veerandrümbad  
Kohaldada alamrubriigi 0207 13 20 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
0207 60 31  Tiivad koos tiivaotstega või ilma nendeta  
Termin „tiivad koos tiivaotstega või ilma nendeta” on 
määratletud selle grupi lisamärkuse 4 punktides a ja d.  
0207 60 41  Seljatükid, kaelatükid, seljatükid koos kaeltega, taga ­
tükid, tiivaotsad  
Kohaldada alamrubriigi 0207 13 40 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
0207 60 51  Rinnatükid ja nende jaotustükid  
Termin „rinnatükid” on määratletud selle grupi lisamärkuse 4 
punktides a ja e.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 31  
0207 60 61  Koivad ja nende jaotustükid  
Termin „koivad” on määratletud selle grupi lisamärkuse 4 
punktides a ja f.  
0207 60 99  Muud  
Kohaldada alamrubriigi 0207 13 99 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
0208  Muu liha ja söödav rups, värske, jahutatud või külmu ­
tatud  
Sellesse rubriiki kuulub üksnes rubriigi 0106 loomade 
värske, jahutatud või külmutatud liha ja söödav rups.  
0208 10 10  Koduküüliku  
Sellesse alamrubriiki kuulub alamrubriigi 0106 14 10 
loomade liha ja söödav rups.  
0208 90 10  Kodutuvi  
Sellesse alamrubriiki kuulub kodutuvide (linnufarmide 
tuvid, dekoratiivtuvid, postituvid) liha ja söödav rups. Alam ­
rubriigi 0106 39 10 selgitavates märkustes kirjeldatud metsi ­
kult elutsevate tuvide liha ja söödav rups ei kuulu sellesse 
alamrubriiki ja need klassifitseeritakse seetõttu alamru ­
briiki 0208 90 30.  
0208 90 30  Ulukiliha, v.a küüliku ja jänese  
Sellesse alamrubriiki kuulub ka alljärgnevate loomade ja 
lindude liha ja söödav rups: 
1. karvkattega ulukid: kabehirv, metskits e kaber (kabris), 
mägikits ( Rupicapra rupicapra ), põder, taar, antiloobid, 
gasellid, karud ja kängurud; 
2. jahilinnud: metstuvid, metshaned, metspardid, põldpüüd, 
faasanid, metskurvitsad, nepid, metsislased, põldtsiitsi ­
tajad ja jaanalinnud. 
Tavaliselt jahtimise ja laskmise objektiks olevate ulukite ja 
jahilindude (faasanid, kabehirv, jaanalinnud jne) liha ja 
söödav rups klassifitseeritakse sellesse alamrubriiki ka siis, 
kui nad on vangistuses kasvatatud. 
Põhjapõdra liha ja söödav rups ei kuulu sellesse alamrubriiki 
(alamrubriik 0208 90 60). Teatavate põhjapõtrade (nt 
karibuu) liha ja söödav rups klassifitseeritakse siiski sellesse 
alamrubriiki, kui esitatakse tõendusmaterjal selle kohta, et 
kõne all olev liha ja söödav rups on pärit metsikult elanud 
ja kütitud loomadelt. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu ulukküülikute ( Oryctolagus 
cuniculus ) ja jäneste liha ja söödav rups, mis klassifitseeri ­
takse alamrubriiki 0208 10 90.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 32  
0208 90 60  Põhjapõdra  
Vaata alamrubriigi 0208 90 30 selgitavad märkused, kolmas 
lõik. 
0209  Seapekk ilma tailihata või muu sea- ja kodulindude rasv, 
sulatamata või muul viisil ekstraheerimata, värske, jahu ­
tatud, külmutatud, soolatud, soolvees, kuivatatud või 
suitsutatud  
0209 10 11 ja 
0209 10 19  Seapekk  
Termin „seapekk” on määratletud selle grupi lisamär ­
kuses 2 D.  
0209 10 90  Searasv, muu kui alamrubriikidesse 0209 10 11 ja 
0209 10 19 kuuluv  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0209, teine lõik.  
0209 90 00  Muud  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0209, kolmas lõik.  
0210  Liha ja söödav rups, soolatud, soolvees, kuivatatud või 
suitsutatud; toiduks kasutatav lihast või rupsist valmis ­
tatud jahu või pulber  
Sellesse rubriiki kuuluvad rubriikide 0101–0106 kõikide 
loomade liha ja söödav rups, soolatud, soolvees, kuivatatud 
või suitsutatud, v.a rubriigi 0209 seapekk ja muu rasv. 
Terminite „kuivatatud või suitsutatud” ja „soolatud, sool ­
vees” kohta vaata selle grupi lisamärkusi 2 E ja 7.  
0210 11 11 kuni 
0210 11 90  Tagaosad, abatükid ja nende jaotustükid, kondiga  
Mõiste „kondiga” määratlemiseks vaata harmoneeritud 
süsteemi (HS) selgitavad märkused, alamrubriik 0210 11.  
0210 11 11 kuni 
0210 11 39  Kodusea  
Terminid „tagaosad” ja „abatükid” on määratletud selle 
grupi lisamärkuse 2 A punktides b ja d.  
0210 11 11 ja 
0210 11 19  Soolatud või soolvees  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad üksnes kodusea taga-, 
aba- ja nende jaotustükid, kondiga, millede säilivust on 
parandatud kas tugeva kuivsoolamise või soolvees säilitami ­
sega. Need võivad olla siiski veel veidi kuivatatud või suit ­
sutatud, kuid mitte sel määral, et neid klassifitseerida kuiva ­
tatuina või suitsutatuina alamrubriikidesse 0210 11 31 ja 
0210 11 39 (nagu on määratletud käesoleva grupi lisamär ­
kuses 2 E).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 33  
0210 11 31 ja 
0210 11 39  Kuivatatud või suitsutatud  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad üksnes kodusea taga-, 
aba- ja nende jaotustükid, kondiga, mida on säilitatud 
kuivatus- või suitsutusprotsessiga, isegi kui säilimismeetodid 
on ühendatud eelneva kuiv- või märgsoolamisega. See 
kehtib eriti sinkide puhul, mida on soolatud enne osalist 
veetustamist, kas vabas õhus kuivamise (Parma singid või 
Bayonne-tüüpi singid) või suitsutamisega (Ardenne-tüüpi 
singid). 
Taga-, aba- ja nende jaotustükid, mis on osaliselt veetus ­
tatud, kuid mille tegelik säilivus tagatakse külmutamise 
või sügavkülmutamisega, kuuluvad alamrubriiki 0203 22 11 
või 0203 22 19.  
0210 12 11 ja 
0210 12 19  Kodusea  
Terminid „kõhutükk” ja „jaotustükk” on määratletud selle 
grupi lisamärkuse 2 A lõigus f ja lisamärkuses 2 B.  
0210 12 11  Soolatud või soolvees  
Kohaldada alamrubriikide 0210 11 11 ja 0210 11 19 selgita ­
vaid märkusi vastavate muudatustega.  
0210 12 19  Kuivatatud või suitsutatud  
Kohaldada alamrubriikide 0210 11 31 ja 0210 11 39 selgita ­
vaid märkusi vastavate muudatustega.  
0210 19 10  Peekoniküljed või spenserosad  
Terminid „peekonikülg” ja “spenserosa” on määratletud 
selle grupi lisamärkuse 2 A lõikudes g ja h.  
0210 19 20  3/4 peekonikülge või peekonikülje keskosad  
Terminid „3/4 peekonikülge” ja „peekonikülje keskosa” on 
määratletud selle grupi lisamärkuse 2 A lõikudes ij ja k.  
0210 19 30  Eesosad ja nende jaotustükid  
Termin „eesosa” on määratletud selle grupi lisamärkuse 2 A 
lõigus c.  
0210 19 40  Seljaosad ja nende jaotustükid  
Termin „seljatükk” on määratletud selle grupi lisamär ­
kuse 2 A lõigus e.  
0210 19 60  Eesosad ja nende jaotustükid  
Termin „eesosa” on määratletud selle grupi lisamärkuse 2 A 
lõigus c.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 34  
0210 20 10 ja 
0210 20 90  Veiseliha  
Nendesse alamrubriikidesse kuulub üksnes rubriigi 0102 
loomade soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud 
liha; veise rups kuulub alamrubriiki 0210 99 51 või 
0210 99 59  
0210 99 10  Hobuseliha, soolatud, soolvees või kuivatatud  
Sellesse alamrubriiki kuulub üksnes alamrubrii ­
kide 0101 21 00 – 0101 29 90 loomade soolatud, soolvees 
või kuivatatud liha. Suitsutatud hobuseliha kuulub alamru ­
briiki 0210 99 39. Hobuse rups kuulub alamru ­
briiki 0210 99 85.  
0210 99 21 ja 
0210 99 29  Lamba- ja kitseliha  
Nendesse alamrubriikidesse kuulub rubriigi 0104 loomade 
soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud liha. Nende 
loomade rups kuulub alamrubriiki 0210 99 85.  
0210 99 31  Põhjapõdra  
Vaata alamrubriigi 0208 90 30 selgitavad märkused, kolmas 
lõik. 
0210 99 49  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kodusea terved või pooli ­
tatud pead koos ajude, põseliha ja keelega või ilma nendeta 
ja nende osad (käesoleva grupi lisamärkuses 2 C). Pea osad 
on määratletud eelpool nimetatud lisamärkuse kolmandas 
lõigus. 
Rupsi määratluse kohta vaata HS selgitavad märkused, 
rubriik 0206.  
0210 99 90  Toiduks kasutatav jahu ja pulber lihast või rupsist  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka sellest jahust valmistatud 
graanulid.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 35  
GRUPP 3  
KALAD JA VÄHID, LIMUSED JA MUUD VEESELGROOTUD  
Üldist  
1. Sügavkülmutatud kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud 
klassifitseeritakse samuti nagu külmutatud kalad ja vähid, limused 
ja muud veeselgrootud.  
2. Ainuüksi blanšeerimine kerge kuumtöötlemisena ilma tegeliku keet ­
miseta ei mõjuta klassifitseerimist. Blanšeerimist kasutatakse sageli 
enne külmutamist, eriti tuunikala ning vähkide ja limuste puhul.  
3. Järgmised tooted ei kuulu 3. gruppi:  
a) toored, kuivatatud või soolatud ujupõied, inimtoiduks kõlbmatud 
(rubriik 0511);  
b) kergelt soolatud kala, mida on kuivatatud või suitsutatud ja 
hoitakse lühiajalise säilimise tagamiseks taimeõlis — nn poolkon ­
servid (rubriik 1604);  
c) üksnes õlis või äädikas säilitatud kala, ka ilma muu töötluseta 
(rubriik 1604);  
d) limused, mis on läbinud kuumtöötluse, mis on piisav nende 
valkude koaguleerumiseks (rubriik 1605).  
0301  Eluskala  
0301 11 00 ja 
0301 19 00  Dekoratiivkalad  
Vaata HS alamrubriikide 0301 11 ja 0301 19 selgitavaid 
märkusi.  
0301 11 00  Mageveekalad  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. vöötsabatetra (liigist  Hemigrammus ocellifer ); 
2. hõbekoger ( Carassius auratus ) ja kuldkala; 
3. kirevkalad, sh laiuim kirevkala e must molli ( Mollienisia 
latipinna  ja velifera , roheline mõõksaba ning selle 
punased ja albiino vormid ( Xiphophorus helleri ), 
punased, kuldsed, mustad ja valged tähnilised mõõksabad 
(Platypoecilus maculatus ) ning rohelise mõõksaba ja 
tähnilise mõõksaba ( Xiphophorus  ja Okattoiecukys ) 
ristandid – must mõõksaba ja berliini mõõksaba; 
4. siiami tapluskala ( Betta splendens ), paradiisikala e 
makropood ( Macropodus opercularis  või viridi-auratus ), 
guraamid ning niitkalad (tähniline niitguraami –  Tricho­
gaster trichopterus , kääbus-niitkala –  Colisa lalia  ja niit­
kala – liigist  Colisa fasciata ); 
5. harilik sirpuim e skalaar ( Pterophyllum scalare  ja 
eimckei ). ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 36  
0301 19 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. Chaetodontidae – sugukond: harjashammaslased; 
2. Labridae – sugukond: huulkalalased; 
3. Scaridae – sugukond: papagoikalalased (nt papagoikala, 
pseudopapagoikala ja perekonna  scarichthys  liigid).  
0302  Värske või jahutatud kala (v.a rubriigis 0304 esitatud 
kalafilee ja muu kalaliha)  
0302 11 10 kuni 
0302 11 80  Forellid ja lõhed ( Salmo trutta , Oncorhynchus mykiss , 
Oncorhynchus clarki , Oncorhynchus aguabonita , Oncor­
hynchus gilae , Oncorhynchus apache  ja Oncorhynchus 
chrysogaster ) 
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad: 
1. meriforell e iherus ( Salmo trutta m. trutta ); 
2. jõeforell ( Salmo trutta m. fario ); 
3. järveforell ( Salmo trutta m. lacustris ); 
4. teraspea-lõhe e vikerforell e ameerika lõhe ( Oncor­
hynchus mykiss ); 
5. Clarki lõhe ( Oncorhynchus clarki ); 
6. kuldlõhe ( Oncorhynchus aguabonita ); 
7. Gila lõhe ( Oncorhynchus gilae ); 
8. arizona lõhe liigist  Oncorhynchus apache ; 
9. mehhiko lõhe liigist  Oncorhynchus chrysogaster . 
0302 13 00  Idalõhed (nerka –  Oncorhynchus nerka , gorbuuša –  
Oncorhynchus gorbuscha , keta –  Oncorhynchus keta , 
tšavõõtša –  Oncorhynchus tschawytscha , kisutš –  Oncor­
hynchus kisutch , sima e masu –  Oncorhynchus masou  ja 
Oncorhynchus rhodurus ) 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. nerka ( Oncorhynchus nerka ); 
2. gorbuuša ( Oncorhynchus gorbuscha ); 
3. keta ( Oncorhynchus keta ); 
4. tšavõõtša ( Oncorhynchus tschawytscha ); 
5. kisutš ( Oncorhynchus kisutch ); 
6. sima e masu ( Oncorhynchus masou ); 
7. väärislõhed liigist  Oncorhynchus rhodurus . ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 37  
0302 19 00  Muud  
Teiste magevee lõhelaste seas kuuluvad siia: 
1. ameerika siig ( Coregonus clupeaformis , Coregonus fera ), 
euroopa rääbis ( Coregonus albula ) ja harilik siig ( Core­
gonus lavaretus ); 
2. väike siig e põhjamere siig ( Coregonus oxyrhynchus ); 
3. arktika paalia e mägihõrnas ( Salvelinus alpinus ), amee­
rika paalia e oja-mägihõrnas ( Salvelinus fontinalis ), kris­
tivomer ( Salvelinus namaycush  või  Christivomer 
namaycush ). 
0302 21 10 kuni 
0302 29 80  Lestalised ( Pleuronectidae , Bothidae , Cynoglossidae , 
Soleidae , Scophthalmidae  ja Citharidae ), v.a kalamaks, 
-mari ja -niisk  
Lest ei ole lamenenud selja-kõhutasapinnas nagu raikala, 
vaid horisontaaltasapinnas ja ta mõlemad silmad on peal ­
misel küljel.  
0302 29 80  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: sile kammeljas ( Scoph­
thalmus rhombus ), harilik soomuslest ( Pleuronectes limanda  
või Limanda limanda ), väikesuulest ( Pleuronectes micro ­
cephalus  või Microstomus kitt ), jõelest e lest ( Platichthys 
flesus  või Flesus flesus ). 
0302 31 10 ja 
0302 31 90  Albakor e pikkuim-tuun ( Thunnus alalunga ) 
Pikkuim-tuuni võib ära tunda pika rinnauime järgi, mis 
ulatub pärakust tahapoole, ning tumesinise selja ja sinihal ­
lide külgede ning kõhu järgi.  
0302 32 10 ja 
0302 32 90  Kulduim-tuun ( Thunnus albacares ) 
Kulduim-tuun on kergesti äratuntav selle poolest, et tema 
päraku-uim ja teine seljauim on sirbikujulised.  
0302 33 10 ja 
0302 33 90  Vööttuun ( Euthynnus  (Katsuwonus ) pelamis ) 
Vööttuuni ( Euthynnus  (Katsuwonus ) pelamis ) eristatakse 
nelja kuni seitsme tumeda pikitriibu järgi kõhul. Tumesinist 
selga ilmestab rinnauime kohal paiknev selgesti eristuv 
roheline ala, mis hajub keha keskosa suunas. Kala küljed 
ja kõht on hõbedased ning uimed lühikesed. 
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu atlandi pelamiid ( Sarda 
sarda ), kellel on seljal kaldtriibud; see kala, kas värskelt või 
jahutatult, klassifitseeritakse alamrubriiki 0302 89 90.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 38  
0302 41 00  Heeringad ( Clupea harengus , Clupea pallasii ) 
Selles alamrubriigis tähistab termin „heeringas” üksnes 
liikide  Clupea harengus  (heeringas ja räim) ning  Clupea 
pallasii  (vaikse ookeani idaheeringas) heeringlasi. Värske 
või jahutatud imporditud harilik huntheeringas ( Chiro­
centrus dorab ) klassifitseeritakse alamrubriiki 0302 89 90.  
0302 43 10  Sardiinid ( Sardina pilchardus ) 
Sellesse alamrubriiki kuulub ka suur täiskasvanud sardiin 
(kuni 25 cm pikk), keda inglise keeles tuntakse nimetuse 
all „pilchard”.  
0302 43 90  Kilu ( Sprattus sprattus ) 
Selles alamrubriigis tähistab termin „kilud” üksnes liigi  
Sprattus sprattus  heeringlasi; seda heeringa lähedast sugu ­
last, kuid suuruselt palju väiksemat, on sageli ebaõigesti 
nimetatud „norra anšooviseks”.  
0302 51 10 ja 
0302 51 90  Tursad ( Gadus morhua , Gadus ogac , Gadus macrocep ­
halus ) 
Tursk võib olla kuni 1,5 m pikk. Neil on tumedate täppi ­
dega oliivroheline selg ja valge küljejoonega hele kõht. Neil 
on kolm seljauime, lühike kõhu-uim ja lõual poised.  
0302 53 00  Põhjaatlandi süsikas e saida ( Pollachius virens ) 
Põhjaatlandi süsika kohta kasutatakse inglise keeles tavali ­
selt nimetust „coalfish”, ka „saithe” või „coley”.  
0302 74 00  Angerjad ( Anguilla  spp.)  
Selles alamrubriigis tähistab termin „angerjad” üksnes päri ­
sangerjalisi ( Anguilla  spp.), sh hariliku e euroopa angerja 
(Anguilla anguilla ) mõlemad vormid (paikne angerjas ja 
rändangerjas), ameerika angerjas ( Anguilla rostrata ), jaapani 
angerjas ( Anguilla japonica ) ja austraalia lühiuim angerjas 
(Anguilla australis ). 
Järelikult kalad, keda ekslikult nimetatakse angerjateks, 
nagu harilik meriangerjas ( Conger conger ), vahemere 
mureen ( Muraena helena ) ja tobiad ( Ammodytes  spp.) ei 
kuulu sellesse alamrubriiki ja nad klassifitseeritakse alamru ­
briiki 0302 89 90.  
0302 81 10  Harilik ogahai ( Squalus acanthias ) 
Harilikul ogahail e katraanil, kes kuulub ogahailaste sugu ­
konda, on rinnauimede kohal lateraalsed lõpusepilud; kala 
keha on torpeedojas ja sile; selg hall ning kõht valge; ta 
võib kasvada 1 m pikkuseks.  
0302 81 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuulub supihai e hallhai ( Galeorhinus 
galeus  või Galeus canis ). ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 39  
0302 89 10  Mageveekalad  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka alljärgnevad magevee ­
kalad: 
1. linask ( Tinca tinca ); 
2. pardkalad ( Barbus  spp.); 
3. pärisahvenalised: harilik ahven ( Perca fluviatilis ), forel­
lahvenad ( Micropterus  spp.), harilik päikeseahven 
(Lepomis gibbosus ) ja harilik kiisk ( Gymnocephalus 
cernuus  e Acerina cernua ); 
4. latikas ( Abramis brama ) ja nurg ( Blicca bjoerkna ); 
5. haugid ( Esox  spp.) ja vaaphaugid ( Lepisosteus  spp.); 
6. harilik viidikas ( Alburnus alburnus ), harilik rünt ( Gobio 
gobio ), pikapoiseline rünt ( Gobio uranoscopus ), harilik 
võldas ( Cottus gobio ) ja luts ( Lota lota ); 
7. jõesilm ( Lampetra fluviatilis ) ja ojasilm ( Lampetra 
planeri ); 
8. kalad perekondadest  Leuciscus  spp.,  Rutilus  spp. ja  Idus  
spp., nt särg, säinas, turb ja harilik teib; 
9. harjused ( Thymallus  spp.); 
10. harilik koha ( Stizostedion lucioperca ). 
0302 89 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka alljärgnevad merekalad: 
1. habetursk ( Trisopterus luscus ) ja tursik ( Trisopterus 
esmarki ); 
2. kiviahvenad ( Serranus  spp.) ja kivikohad e meruud 
(Epinephelus  spp.); 
3. harilik meripoisur ( Mullus barbatus ) ja vahemere meri ­
poisur ( Mullus surmuletus ); 
4. merikuked ( Trigla , Eutrigla , Aspitrigla , Lepidotrigla  ja 
Trigloporus  spp.); 
5. meripuugid e merikiisad ( Scorpaena  spp.); 
6. merisutt ( Petromyzon marinus ); 
7. harilik tuulehaug ( Belone belone ) ja merilohed ( Trac­
hinus  spp.); 
8. tindid ( Osmerus  spp.); 
9. moiva ( Mallotus villosus ); 
10. kalad liigist  Kathetostoma giganteum . ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 40  
0302 90 00  Kalamaks, -mari ja -niisk  
Värske või jahutatud kalamaks, -mari ja –niisk, mis oma 
liigi ja kvaliteedi poolest sobivad inimtoiduks, klassifitsee ­
ritakse sellesse alamrubriiki isegi siis, kui need on mõeldud 
tööstuslikuks otstarbeks.  
0303  Külmutatud kala, v.a kalafileed ja muu rubriigi 0304 
kalaliha  
Rubriigi 0302 selgitavate märkuste tingimused vastavate 
muudatustega kehtivad ka selle rubriigi kohta.  
0304  Kalafileed ja muu kalaliha (k.a kalahakkliha), värske, 
jahutatud või külmutatud  
0304 31 00 kuni 
0304 49 90  Värske või jahutatud fileed  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0304, esimene lõik, 
punkt 1. 
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka tükeldatud fileed, 
juhul kui saab kindlaks teha, et tükid on lõigatud fileest. 
Selleks otstarbeks enamkasutatavad kalaliigid on meriforell, 
lõhe, tursk, kilttursk, põhjaatlandi süsikas, meriahvenad (nt 
kuldne meriahven), merlang, heik, kuldmakrell, merikeel, 
lest, kammeljas, molva, tuun, makrell, heeringas ja anšoovis.  
0304 49 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka heeringa- ning 
räimefileed.  
0304 61 00 kuni 
0304 89 90  Külmutatud fileed  
Vaata alamrubriikide 0304 31 00–0304 49 90 selgitavad 
märkused. 
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka sügavkülmutatud 
filee plokid või kangid või tükid (tavaliselt tursast), mille 
hulka võib olla segatud ka väikeses koguses samalt kalalii ­
gilt eraldatud lihamassi (mitte üle 20 % massist), mida kasu ­
tatakse üksnes plokkide ja kangide vaheruumi täiteks. 
Plokid ja kangid on ette nähtud väiksemateks tükkideks 
(portsjoniteks, kalapulkadeks jne) lõikamiseks, mis pakenda ­
takse jaemüügiks.  
0304 93 10  Surimi  
Surimi on külmutatult turustatav vahetoode. See koosneb 
valkjast, peaaegu lõhnata ja maitseta massist, mis on valmis ­
tatud peenekshakitud, pestud ja läbi sõela aetud kalalihast. 
Mitmekordne läbipesemine eemaldab enamuse rasvast ja 
vees lahustuvast valgust. Konsistentsi parandamiseks ja 
külmutatud toote stabiliseerimiseks lisatakse väikestes 
kogustes lisaaineid (nt suhkur, sool, D-glütsitool (sorbitool) 
ja di- või trifosfaat). 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu valmistised surimi alusel 
(alamrubriik 1604 20 05).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 41  
0304 94 10  Surimi  
Vaata alamrubriigi 0304 93 10selgitavad märkused.  
0304 95 10  Surimi  
Vaata alamrubriigi 0304 93 10selgitavad märkused.  
0304 99 10  Surimi  
Vaata alamrubriigi 0304 93 10selgitavad märkused.  
0305  Kuivatatud, soolatud või soolvees kala; külm- või kuum ­
suitsukala; inimtoiduks kõlblik kalajahu, ja -graanulid  
0305 10 00  Inimtoiduks kõlblik kalajahu ja -graanulid  
Kalajahu ja -pulber muudetakse tavaliselt söödavaks rasva ­
tustamise ja desodoreerimisega ning mõnikord nimetatakse 
seda ka „kalakontsentraadiks”. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka tooted nimetuse all 
„instant fish”, mis saadakse külmutatud värskest kalalihast, 
mis on lõigatud väikesteks tükkideks, edasi peenteks riba ­
deks ja lõpuks kuivatatud.  
0305 31 00 kuni 
0305 39 90  Kalafileed, kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsuta ­
mata  
Kohaldada alamrubriikide 0304 31 00 – 0304 49 90 selgita ­
vaid märkusi vastavate muudatustega. Suitsutatud kalafileed 
klassifitseeritakse alamrubriikidesse 0305 41 00 – 
0305 49 80.  
0305 41 00 kuni 
0305 49 80  Suitsukala, k.a filee, v.a söödav rups  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0305, neljas lõik.  
0305 63 00  Anšoovised ( Engraulis  spp.)  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad üksnes soolvees anšoovised, 
mida ei ole muul viisil töödeldud. Neid säilitatakse väikestes 
tünnides või purkides või sageli hermeetilistes konservikar ­
pides, mida ei ole pärast sulgemist kuumtöödeldud.  
0306  Vähid, puhastatud või puhastamata, elusad, värsked, 
jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolvees või 
soolatud; suitsutatud vähid, puhastatud või puhasta ­
mata, kuumtöödeldud enne suitsutamist või suitsutamise 
käigus või mitte; vees või aurus keedetud vähid (puhas ­
tamata), olenemata sellest, kas jahutatud või jahutamata, 
külmutatud, kuivatatud, soolatud, soolvees või mitte; 
inimtoiduks kõlblik jahu ja graanulid vähkidest  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 42  
Koorikust puhastatud ja keedetud vähid (nt garneelide 
keedetud ja koorikust puhastatud lakad, mis on tavaliselt 
külmutatud) klassifitseeritakse rubriiki 1605. 
Osaliselt koorikust puhastatud krabide osad (nt sõrad), mis 
on aurus või vees keedetud ja mida ei ole enne söömist vaja 
rohkem koorikust puhastada, klassifitseeritakse samuti 
rubriiki 1605.  
0306 11 05 kuni 
0306 11 90  Langustid ( Palinurus  spp.,  Panulirus  spp.,  Jasus  spp.)  
Erinevalt homaaridest, on langustid punased ja neil on 
väikesed sõrad ning hästiarenenud tundlad. Peale selle on 
neil ogaline ja kühmuline pearindmikukilp e karapaks.  
0306 11 10  Vähilakad  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad koorikuga vähilakad, ka 
kaheks osaks jagatuna, samuti koorikust puhastatud 
vähilakad.  
0306 11 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad koorikuga vähilakad, ka piki ­
suunas poolitatud, samuti vähiliha.  
0306 12 05 kuni 
0306 12 90  Homaarid ( Homarus  spp.)  
Homaarid on suurte sõrgadega vähid. Keetmata homaaride 
värvus on tumesinine, valge või kollaka marmorja mustriga; 
nad muutuvad punaseks üksnes keetmisel. 
Homaare pakendatakse samal viisil kui languste.  
0306 14 05 kuni 
0306 14 90  Krabid  
Terminiga „krabi” tähistatakse suurt hulka väga erinevas 
sõrasuuruses vähke, keda eristab langustidest, garneelidest 
ja krevettidest ning mageveevähkidest lihaselise, liigendatud 
laka puudumine.  
0306 14 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad peale Euroopa merekrabide 
nagu samet ujukrabi ( Portunus puber ) ja roosa ämblikkrabi 
(Maia squinado ), hulk teisi liike (eelkõige  Cancer , 
Carcinus , Portunus , Neptunus , Charybdis , Scylla , 
Erimacrus , Limulus , Maia  ja Menippi  spp.) ning magevees 
elav hiina villkäppkrabi ( Eriocheir sinensis ). 
0306 15 10 ja 
0306 15 90  Norra salehomaarid ( Nephrops norvegicus ) 
Norra salehomaarid, keda tuntakse ka ingliskeelse nimetuse 
all „Dublin Bay prawns” (Dublini lahe krevetid), on äratun ­
tavad pikkade, kitsaste ja nurgeliste sõrgade järgi.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 43  
0306 16 10 kuni 
0306 17 99  Külmaveegarneelid ja -krevetid ( Pandalus  spp.,  Crangon 
crangon ); muud garneelid ja krevetid  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad: 
1. sugukonna Pandalidae (süvaveegarneellased) krevetid, 
mille mõningaid vorme tuntakse „roosade garneelidena” 
(ehkki teatavad vormid muutuvad roosaks alles keet ­
misel); 
2. pruunid või hallid garneelid perekonnast  Crangon ; 
3. garneelid ja krevetid perekondadest Palaemonidae ja 
Penaeidae. Nende hulka kuuluvad krevett ( Palaemon 
serratus ) ja viburhännaku liigid  Penaeus caramota  või 
Penaeus kerathurus . 
0306 19 10  Mageveevähid  
Mageveevähid on magevees elavad koorikloomad, kellest 
tähtsaimad on perekondade  Astacus , Cambarus , Orconectes  
ja Pacifastacus  liigid. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka vähilakad.  
0306 21 10 ja 
0306 21 90  Jõevähid ja langustid ( Palinurus  spp.,  Panulirus  spp.,  
Jasus  spp.)  
Vaata alamrubriikide 0306 11 05 – 0306 11 90 selgitavad 
märkused.  
0306 22 10 kuni 
0306 22 99  Homaarid ( Homarus  spp.)  
Vaata alamrubriikide 0306 12 05 – 0306 12 90 selgitavad 
märkused.  
0306 24 10 kuni 
0306 24 80  Krabid  
Vaata alamrubriikide 0306 14 05 – 0306 14 90 selgitavad 
märkused.  
0306 24 80  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad peale Euroopa merekrabide 
nagu samet ujukrabi ( Portunus puber ) ja roosa ämblikkrabi 
(Maia squinado ), hulk teisi liike (eelkõige  Paralithodes 
chamchaticus , Callinectes sapidus , Chionoecetes  spp.,  
Cancer , Carcinus , Portunus , Neptunus , Charybdis , Scylla , 
Erimacrus , Limulus , Maia  ja Menippi  spp.) ning magevees 
elav hiina villkäppkrabi ( Eriocheir sinensis ). 
0306 25 10 ja 
0306 25 90  Norra salehomaarid ( Nephrops norvegicus ) 
Vaata alamrubriikide 0306 15 10 ja 0306 15 90 selgitavad 
märkused.  
0306 26 10 kuni 
0306 27 99  Külmaveegarneelid ja -krevetid ( Pandalus  spp.,  Crangon 
crangon ); muud garneelid ja krevetid  
Vaata alamrubriikide 0306 16 10 – 0306 17 99 selgitavad 
märkused.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 44  
0306 29 10  Mageveevähid  
Vaata alamrubriigi 0306 19 10 selgitavad märkused.  
0307  Limused, karbis või karbita, elusad, värsked, jahutatud, 
külmutatud, kuivatatud, soolvees või soolatud; suitsu ­
tatud limused, puhastatud või puhastamata, enne suitsu ­
tamist või suitsutamise käigus kuumtöödeldud või mitte; 
inimtoiduks kõlblik jahu ja graanulid limustest  
0307 11 10 kuni 
0307 19 90  Austrid  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad üksnes perekondade  
Ostrea , Crassostrea  (ka  Gryphaea ) ja Pycnodonta  kahe­
poolmelise kojaga limused. 
Tavaliselt tehakse vahet lamedate austrite (perekonnast  
Ostrea ) ja ebakorrapärase karbikujuga austrite, nt portugali 
hiidauster ( Crassostrea angulata ) ja suur hiidauster ( Cras­
sostrea gigas ) ning virgiinia hiidauster ( Crassostrea virgi ­
nica), vahel.  
0307 11 10  Lamedad austrid ( Ostrea  spp.), elusad, ühiku mass (koos 
karbiga) kuni 40 g  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad üksnes perekonna  Ostrea  
noored austrid ühiku massiga (koos karbiga) kuni 40 g. 
Euroopas püütavad lamedad austrid kuuluvad tavaliselt 
liiki Ostrea edulis  e söödav auster. Peale selle püütakse 
Põhja-Ameerika Vaikse ookeani rannikul eelkõige kalifornia 
austrit ( Ostrea lurida ) ja Tšiilis austrit liigist  Ostrea 
chilensis . 
0307 11 90 kuni 
0307 19 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad perekonna  Ostrea  austrid 
ühiku massiga (koos karbiga) üle 40 g ning kõik perekon ­
dade  Crassostrea  (ka Gryphaea ) ja Pycnodonta  austrid, nii 
noored kui ka täiskasvanud. 
Perekonda  Crassostrea  kuuluvad ka portugali hiidauster 
(Crassostrea angulata ), suur hiidauster ( Crassostrea gigas ) 
ning virgiinia hiidauster ( Crassostrea virginica ). 
0307 71 00 kuni 
0307 79 90  Sugukonda Arcidae, Arcticidae, Cardiidae, Donacidae, 
Hiatellidae, Mactridae, Mesodesmatidae, Myidae, Seme ­
lidae, Solecurtidae, Solenidae, Tridacnidae ja Veneridae 
kuuluvad limused  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad: 
1. piparkarbid (nt  Scrobicularia plana ), mõhkkarbid 
(Mactra  spp.) ja südakarbid ( Cardium  spp.); 
2. kaunkarbid ( Solen  spp.), nagu näiteks söödavad kaun ­
karbid ( Solen marginatus  e tavaline kaunkarp,  Solen 
siliqua  ja Solen ensis ) ning veenuskarbid ( Venus merce ­
naria  ja Venus verrucosa ); ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 45  
0307 91 10 kuni 
0307 99 80  Muud, k.a inimtoiduks kõlblik jahu ja graanulid  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad: 
1. mereteod, nagu tavaline tõrikodalane ( Buccinum 
undatum ); 
2. ranniklased ( Littorina  ja Lunatis  spp.); 
3. seepiad liigist  Sepia pharaonis ; 
4. Humboldti suurkalmaar ( Dosidicus gigas ) ja Jaapani 
noolkalmaar ( Todarodes pacificus ). ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 46  
GRUPP 4  
PIIM JA PIIMATOOTED; LINNUMUNAD; NATURAALNE MESI; 
MUJAL NIMETAMATA LOOMSE PÄRITOLUGA TOIDUAINED  
Üldist  
Piimakaseiinist saadud kaseinaate kasutatakse näiteks emulgaatorina 
(naatriumkaseinaat) või valguallikana (kaltsiumkaseinaat). Tooted, mis 
sisaldavad kaseinaate üle 3 % kuivaine massist, ei kuulu rubriiki ­
desse 0401–0404, kuna sellises koguses kaseinaate piimas looduslikult 
ei esine (vt eelkõige rubriik 1901).  
0401  Piim ja rõõsk koor, kontsentreerimata, suhkru- või muu 
magusainelisandita  
Sellesse rubriiki kuuluvad järgmised tooted, tingimusel et 
need ei sisalda muid lisaaineid peale HS selgitavate 
märkuste 4. grupis loetletute: 
1. värske täispiim ja osaliselt või täielikult kooritud värske 
piim; 
2. pastööritud piim, s.o piim, mille säilivust on parandatud 
kuumtöötlemisega, mis hävitab osaliselt mikroobid; 
3. steriliseeritud piim, sh kõrgkuumutatud piim, mis säilib 
kauem ja millest on ulatuslikuma kuumtöötlusega 
mikroobid peaaegu täielikult hävitatud; 
4. homogeenitud piim, milles naturaalse emulsiooni rasva ­
tilgakesed on peenestatud väiksemateks osakesteks. Piim 
homogeenitakse mehaaniliste vahenditega väga kõrge 
rõhu all, mis on seotud kuumtöötlemisega, mis osaliselt 
takistab piimale koore tekkimist; 
5. peptoniseeritud piim, s.o piim, mille omastatavust on 
parandatud pepsiinide lisamisega valkude lagundamiseks; 
6. rõõsk koor, mis tekib piima seismisel loomulikult selle 
pinnale emulsiooni rasvatilgakeste aeglasel liitumisel. 
Rõõsk koor sisaldab peale muude piimaosiste suhteliselt 
suurel määral rasva (tavaliselt üle 10 % massist), olene ­
mata sellest, kas piim on kooritud käsitsi või koorelahu ­
tiga. Teatavate tsentrifuugimismenetlustega võib saada 
koort, mille rasvasisaldus on üle 50 % massist.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 47  
Selles rubriigis loetakse koort kontsentreerimata kooreks 
rasvaprotsendist olenemata, kui see on täielikult saadud 
a) piima pealt koorimise teel, 
b) tsentrifuugimisel. 
„Kontsentreeritud” koor, mis valmistatakse eri viisil, näiteks 
vee aurustamisega kuumtöötlemisel, klassifitseeritakse siiski 
rubriiki 0402.  
0402  Piim ja rõõsk koor, kontsentreeritud või suhkru- või 
muu magusainelisandiga  
Sellesse rubriiki kuuluvad piimapulbrid, millele on tagasi 
lisatud desinfitseerimistsentrifugaat, tingimusel et naturaal ­
sete piimakoostisosade suhet ei ole rikutud (vastasel korral 
rubriik 0404). 
Tooted, mis sisaldavad sojaletsitiini (emulgaator) üle 3 % 
kuivaine massist, ei kuulu sellesse rubriiki. 
Vaata ka HS selgitavad märkused, rubriik 0404, erand d.  
0403  Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir ja 
muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor (kont ­
sentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu 
magusaine-, lõhna- ja maitseainetega, pähkli-, kakao- 
või puuviljalisandiga või ilma)  
Tooteid pasta kujul, mida tavaliselt süüakse lusikaga, ei 
klassifitseerita samal viisil kui tooteid pulbri, graanulite 
või muul tahkel kujul. 
Selles rubriigis tähistab termin „petipiim” nii värsket (s.o 
hapendamata), kui ka hapendatud petti.  
0403 10 11 kuni 
0403 10 99  Jogurt  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad üksnes tooted, mis on 
valmistatud piima kääritamise abil, kasutades ainuüksi 
bakterikultuuri  Streptococcus thermophilus  ja Lactobacillus 
delbrueckii  subsp.  bulgaricus . 
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu tooted, mida on pärast 
kääritamist kuumtöödeldud selliselt, et jogurtikultuurid on 
inaktiveerunud (alamrubriik 0403 90).  
0403 90 11 kuni 
0403 90 99  Muud  
Vaata alamrubriikide 0403 10 11 – 0403 10 99 selgitavad 
märkused. 
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu  cagliata -tüüpi tooted, 
mida on kirjeldatud alamrubriikide 0406 10 30 – 0406 10 80 
selgitavate märkuste kolmandas lõigus.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 48  
0404  Vadak, kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- 
või muu magusainelisandiga või ilma; mujal nimetamata 
tooted naturaalsetest piimakomponentidest, suhkru- või 
muu magusainelisandiga või ilma  
Vaata selgitavad märkused, rubriik 0402, esimene lõik.  
0404 90 21 kuni 
0404 90 89  Muud  
Kohaldada rubriigi 0402 selgitavaid märkusi vastavate 
muudatustega. 
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad kontsentreeritud 
piimavalgud, mis saadakse kooritud piimast laktoosi ja 
mineraalsoolade osalisel eemaldamisel ja mille valgusisaldus 
on kuni 85 % kuivaine massist. Nende valgusisaldus 
saadakse lämmastikusisalduse korrutamisel koefitsiendiga 
6,38. 
Kui kontsentreeritud piimavalgu valgusisaldus on üle 85 % 
kuivaine massist, klassifitseeritakse toode rubriiki 3504 
(vaata grupi 35 lisamärkus 1).  
0405  Või ja muud piimarasvad; piimarasvavõided  
0405 10 11 kuni 
0405 10 90  Või 
Termin „või” on määratletud selle grupi märkuses 2 a ja 
alamrubriigi märkuses 2. 
Vaata ka HS selgitavad märkused, rubriik 0405, punkt A. 
Või on vesiemulsioon piimarasvas, milles vesi on pihusfaas 
(dispersne faas) ja rasv selle pihuskeskkond (dispersiooni ­
keskkond). 
Koor (rubriigid 0401 ja 0402) seevastu, mille rasvaprotsent 
võib mõnel juhul olla võrdne või rasvaprotsendiga, on 
rasvatilgakeste emulsioon vees, milles vesi on pihuskesk ­
kond ja rasv pihusfaas. 
Sellest struktuurierinevusest järeldub, et koorest saab taas ­
tada peaaegu algupärase piima, lisades koorele sobiva 
koguse vett, kuid võist enam piima ei saa.  
0405 20 10 kuni 
0405 20 90  Piimarasvavõided  
Termin „piimarasvavõided” on määratletud selle grupi 
märkuses 2 b. 
Vaata ka HS selgitavad märkused, rubriik 0405, punkt B.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 49  
0405 90 10 ja 
0405 90 90  Muud  
Vaata selle grupi alammärkus 2 ja HS selgitavad märkused, 
rubriik 0405, punkt C.  
0406  Juust ja kohupiim  
Tooted, milles piimarasv on täielikult või osaliselt asendatud 
muud liiki rasvaga (nt taimerasvaga), ei kuulu sellesse 
rubriiki (tavaliselt rubriik 2106).  
0406 10 30 kuni 
0406 10 80  Toorjuust (valmimata või laagerdamata), sh vadakujuust 
ja kohupiim  
Vadakujuustude kohta vaata HS selgitavad märkused, 
rubriik 0406, teine lõik. 
Kohupiim või „valge juust” on kalgendatud piimast valmis ­
tatud toode, millest enamus vadakust on eemaldatud (nt 
kurnamise või pressimisega). Kohupiim (v.a pulbrina), 
millele on lisatud suhkrut ja puuvilju kuni 30 % massist, 
säilitab kohupiima põhiomadused ja see klassifitseeritakse 
nendesse alamrubriikidesse. 
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad  cagliata -tüüpi tooted, 
s.o tooted, mis on saadud laabi, muude ensüümide või 
happe lisamisega täispiima, osaliselt või täielikult kooritud 
piima kalgendamisel, millest enamus vadakust on eemal ­
datud. Need tooted esitatakse tollile pehme pastana, mis ei 
ole veel kiudjas ja mis laguneb kergesti teradeks ning millel 
on iseloomulik tugev lõhn. Toodete naatriumkloriidisisaldus 
on kuni 0,3 % massist. Need on edasist töötlemist vajavad 
vahetooted peamiselt juustu valmistamiseks.  
0406 20 00  Riivitud juust või juustupulber  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. riivitud juustud, mida kasutatakse toiduainetööstuses 
tavaliselt maitseainena või muuks otstarbeks. Enamalt 
jaolt valmistatakse neid kõvadest juustudest (nt Grana, 
Parmigiano Reggiano, Emmental, Reggianito, Sbrinz, 
Asiago, Pecorino jne). Võimalikult pika säilimisaja taga ­
miseks võivad need juustud olla osaliselt veetustatud. 
Siia klassifitseeritakse ka juustud, mida on pärast riivi ­
mist aglomeeritud; 
2. juustupulbrid, mida kasutatakse tavaliselt toiduainetöös ­
tuses. Neid valmistatakse igat liiki juustust, mida on kas 
sulatatud ja seejärel pulbristatud või pastaks kokku 
surutud ja kuivatatud ning jahvatatud.  
0406 30 10 kuni 
0406 30 90  Sulatatud juust, riivimata, pulbristamata  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0406, esimene lõik, 
punkt 3.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 50  
0406 40 10 kuni 
0406 40 90  Sinihallitusjuust ja muud juustud, mis sisaldavad  Peni­
cillium roqueforti  tekitatud hallitust  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 0406 40. 
Nendele juustudele on omane hallitusseeneniidistiku teki ­
tatud ebakorrapärane pigmentatsioon juustu sisemuses.  
0406 40 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka juustud selgesti nähtava 
valge/hallika ebakorrapärase pigmentatsiooniga juustu sise ­
muses, mis on saadud värvitu  Penicillium roqueforti  -tüve 
kasutamisel.  
0407  Linnumunad (koorega), värsked, konserveeritud või 
kuumtöödeldud  
Sellesse rubriiki kuuluvad ka koorega mädamunad ja 
munad, milles haudeprotsess on juba alanud. 
Säilimist võib tagada, määrides munakoored rasva, vaha või 
parafiiniga, või kastes munad lubja- või vesiklaasilahusesse 
või muul viisil. 
Termin „kodulinnud” tähistab rubriigi 0105 kodulinde.  
0407 11 00 kuni 
0407 19 90  Viljastatud munad inkubeerimiseks  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad üksnes kodulindude 
munad, mis vastavad pädevate asutuste kehtestatud 
nõudmistele.  
0408  Kooreta linnumunad ja munakollased, värsked, kuiva ­
tatud, vees või aurus keedetud, külmutatud või muul 
viisil töödeldud (suhkru- või muu magusainelisandiga 
või ilma)  
0408 11 80  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad söödavad munakollased ja 
mittesöödavad munakollased peale alamrubriiki 0408 11 20 
kuuluvate. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka kuivatatud munakollased, 
millele on säilimiseks juurde lisatud vähesel määral kemi ­
kaale ja mida kasutatakse kookide ja küpsetiste ning 
makaroni- jms toodete valmistamisel.  
0408 19 81 ja 
0408 19 89  Muud  
Alamrubriigi 0408 11 80 selgitavate märkuste esimene lause 
vastavate muudatustega kehtib ka nende alamrubriikide 
kohta.  
0408 91 80  Muud  
Kohaldada alamrubriigi 0408 11 80 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 51  
0408 99 80  Muud  
Kohaldada alamrubriigi 0408 11 80 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega. 
Peale kooreta täismunade, mida võidakse tollile esitada värs ­
ketena, kuulub sellesse alamrubriiki ka täismunadest muna ­
melanž, mida on säilitatud näiteks soola või keemiliste säili ­
tusainete lisamisega või külmutatud täismunad. Sellesse 
alamrubriiki kuuluvad ka aurus või vees keedetud munad 
ja vormitud munad (nt silindrilised „pikad munad”, mis on 
valmistatud paljude munade munakollastest ja -valgetest).  
►M31  Sellesse alamrubriiki kuuluvad tooted lindude pastö ­
riseeritud vedelatest tervikmunadest (vähemalt 99 % massi ­
protsenti), millele on lisatud väikeses koguses vett ja sidrun ­
hapet, et vältida värvuse kahvatuks muutumist. Sellistel 
toodetel on värskete linnumunadega samaväärsed organolep ­
tilised omadused. ◄ ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 52  
GRUPP 5  
MUJAL NIMETAMATA LOOMSED TOOTED 
0505  Linnunahad jm sulgede või udusulgedega kaetud 
kehaosad, suled (sh kärbitud servadega) ja udusuled, 
töötlemata või töödeldud puhastamise, desinfitseerimise 
või säilitusmaterjaliga immutamise teel; sulgedest või 
nende osadest pulber ja jäätmed  
0505 10 10 ja 
0505 10 90  Suled täite- ja polstrimaterjaliks; udusuled  
Nende alamrubriikide tooted on määratletud HS selgitavates 
märkustes, alamrubriik 0505 10.  
0505 10 10  Töötlemata kujul  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad täitematerjalina kasutatavad 
suled ja udusuled, nii nagu need otse linnult kitkutuna 
saadakse, isegi kui need on märjalt kitkutud. Siia kuuluvad 
ka suled ja udusuled, millest on pärast kitkumist tolm 
eemaldatud, mida on kas desinfitseeritud või üksnes säilimi ­
seks töödeldud. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka korjatud (või kasutatud) 
suled, mida ette valmistamata ei saa täitematerjalina taas ­
kasutada. Selle alamrubriigi tooted esitatakse tollile tavali ­
selt kokkupressitult kaubapallidena.  
0505 10 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad täitematerjalina kasutatavad 
suled ja udusuled, mida on hoolikamalt puhastatud kui 
alamrubriigi 0505 10 10 selgitavates märkustes nimetatuid, 
näiteks vees või aurus pestes ja kuumas õhus kuivatades.  
0505 90 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. Sulgede ja udusulgedega linnunahad ja muud lindude 
kehaosad (pead, tiivad, kaelad jne), mis on mõeldud 
näiteks peakatete ja soengute valmistamiseks. 
2. kattesulgedeta linnunahad, eelkõige hanenaha osa, mida 
tuntakse nimetuse all “swan skin”, millest valmistatakse 
puudritupse; 
3. suured tiiva- või sabasuled, samuti suled sulestiku muust 
osast, mida ei saa nende suuruse ja suleroodude jäikuse 
tõttu täitematerjalina kasutada;  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 53  
4. ehissuled, mis pärast töötlemist on mõeldud peakatete ja 
soengute kaunistuste, tehislillede jms valmistamiseks. 
Sellised on näiteks jaanalinnu, hõbehaigru, hallhaigru, 
faasani, marabu, iibise, paabulinnu, paradiisilinnu, 
flamingo, pasknääri, koolibri, haraka, raisakotka, kajaka 
ja toonekure suled; 
5. suled, tavaliselt ühesuguse pikkusega, tolmulehvikute ja 
-harjade valmistamiseks; 
6. teatavad sulgede osad, nt sulerood ja -putked, ka lõhes ­
tatud (nt hambaorkide, ujukite valmistamiseks), sulee ­
bemed e nopitud suled (ka tasandatud servadega), mis 
on suleroodu küljest lahti lõigatud või suleroodu 
peenema otsaga koos. Kui need osad on töötlemisviisist 
olenemata säilitanud sulgede põhiomadused täitematerja ­
lina, kuuluvad need alamrubriiki 0505 10 10 või 
0505 10 90; 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka tooted nimetusega 
“gerissene Hahnenhälse”, s.o suleputked, mille küljest 
on suleebemed ära lõigatud, peale suleroodu peenema 
ülemise otsa, kuhu on pärast lõikamist jäänud väikesi 
sulgi ja suleebemeid; 
7. sulepulber ja sulgedest või nende osadest jäätmed.  
0506  Loomakondid ja sarvesäsi, töötlemata, rasvatustatud, 
eeltöödeldud (kuid vormimata), happega töödeldud või 
deželatiniseeritud; nendest valmistatud pulber ja 
jäätmed  
0506 10 00  Osseiin ja happega töödeldud loomakondid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0506, teine lõik, 
punkt 3.  
0506 90 00  Muud  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0506, teine lõik 
punktid 1, 2, 4 ja 5.  
0510 00 00  Hall ambra, kopranõre, näärmeeritis ja muskus; kanta ­
riidid (hispaania kärbsed); sapp, kuivatatud või kuivata ­
mata; näärmed jm farmaatsiatööstuses kasutatavad 
loomsed saadused (värsked, jahutatud, külmutatud või 
muul moel eelsäilitatud)  
Peale HS selgitavate märkuste rubriigis 0510 nimetatud 
toodete kuulub sellesse rubriiki ka jahutatud või külmutatud 
platsenta kude, ka steriilses pakendis.  
0511  Mujal nimetamata loomsed tooted; inimtoiduks kõlb ­
matud surnud loomad grupist 1 või 3  
0511 91 10  Kalajäätmed  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0511, punkt 6, 
lõigud i–iv.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 54  
0511 91 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. mittesöödav kalamari ja niisk (vaata HS selgitavad 
märkused, rubriik 0511, punkt 5, lõigud i ja ii; 
2. vähkide, limuste või muude veeselgrootute jäätmed, nt 
garneelide ja krevettide kestad, kas pulbrina või 
pulbristamata; 
3. 3. grupi surnud loomad, mittesöödavad või inimtoiduks 
sobimatud, nt kiivrikud e vesikirbud ja teised karpvähi ­
lised või lehtjalalised, kuivatatud, akvaariumikalade 
toiduks.  
0511 99 31 ja 
0511 99 39  Looduslikud loomsed käsnad  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0511, punkt 14.  
0511 99 31  Töötlemata kujul  
Peale merest püütud looduslikus olekus käsnade kuuluvad 
sellesse alamrubriiki ka looduslikud käsnad, millelt on peks ­
mise, kloppimise või purustamise ning merevees pesemisega 
väline nahk, pehmed viskoossed koed ning osa võõrlisandi ­
test (nt lubjakoorik, liiv) eemaldatud. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka looduslikud käsnad, 
millelt on näiteks lõikamisega kõlbmatud osad (nt mäda ­
nenud osad) eemaldatud, ja tavaliselt kõik keemiliselt tööt ­
lemata käsnad.  
0511 99 39  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad käsnad, mida on täiendavalt 
töödeldud, et täielikult eemaldada lubiskelett valgendami ­
seks (töödeldes broom- või naatriumtiosulfaadiga), punane 
värvus eemaldatud (ammoniaagilahusega), pleegitatud (2 % 
oksaalhappelahuse vannis) või muu keemilise töötlemisega 
kasutuskõlblikuks muudetud.  
0511 99 85  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste 
rubriigi 0511 punktides 2, 3, 4, 7, 8 ja 13 kirjeldatud mitte ­
söödavad või inimtoiduks sobimatud tooted. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu loomade vereplasma (nt 
rubriik 3002).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 55  
II JAOTIS  
TAIMSED TOOTED  
GRUPP 6  
ELUSPUUD JA MUUD TAIMED; TAIMESIBULAD, -JUURED JMS; 
LÕIKELILLED JA DEKORATIIVNE TAIMMATERJAL 
0601  Puhke-, kasvu- või õitsemisstaadiumis taimesibulad, 
varre- ja juuremugulad, mugulsibulad, juurmise leheko ­
darikuga lühivõsud ja risoomid; siguritaimed ja -juured, 
v.a juured rubriigist 1212  
0601 20 30  Orhideed, hüatsindid, nartsissid ja tulbid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka epifüütsed orhideed (nt 
orhideed perekonnast  Cattleya  ja Dendrobium ). 
0602  Muud elustaimed (sh nende juured), pistikud ja 
pookoksad; seeneniidistik  
0602 10 10 ja 
0602 10 90  Juurdumata pistikud ja pookoksad  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad: 
1. taimede elusad, ilma juurteta, emataimest eraldatud osad 
iseseisvate taimede (pistikute) kasvatamiseks; 
2. taimede elusad, pungadega (silmadega) osad taimedele 
pookimiseks (pookoksad).  
0602 40 00  Roosid, poogitud või pookimata  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad nii kultuurroosid kui ka 
koer-kibuvits ja metsroosid.  
0602 90 10  Seeneniidistik  
Terminiga „seeneniidistik” tähistatakse sageli maa-alust 
peent niitide võrgustikku [ thallus  (= tallus, rakis) või  myce­
lium (= mütseel, seeneniidistik), mis elab ja kasvab laguneva 
loomse või taimse ainese pinnal, areneb ise koestikus edasi 
ja kasvatab seeni. 
Kaubanduslikel eesmärkidel kasvatatud seeneniidistikud 
müüakse nelinurksete tükkidena, mis koosnevad poolkõdu ­
nenud õlerestidele istutatud mütseelikihtidest. 
Sellesse alamrubriiki kuulub ka toode, mida valmistatakse 
selliselt, et mikroskoopilistes kogustes noort seeneniidistikku 
istutatakse viljaterade kihile, mis külvatakse steriliseeritud, 
õlgedega segatud hobusesõnnikukompostile.  
0602 90 41  Metsapuud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka noored seemnest kasva ­
tatud okas- või lehtpuud, mida tavaliselt kasutatakse 
metsaistutuseks. Tavaliselt toimetatakse need kohale ilma 
mullapallita.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 56  
0602 90 45  Juurdunud pistikud ja noored taimed  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad mujal nimetamata noored 
taimed, s.o taimed, mida tuleb enne tegelikku istutamist 
veel puukoolis kasvatada. Sellised on 1–2-aastased 
seemikud, ka juurdunud pistikud, poogitud või silmastatud 
pookealused või taimed, (look)võrsikud ja taimed, mis ei ole 
tavaliselt üle 2–3 aasta vanad.  
0602 90 49  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka euroopa ja eksootilised, 
mujal nimetamata puud ja põõsad, mida tavaliselt kasuta ­
takse metsaistutuseks. Tavaliselt toimetatakse need kohale 
mullapalliga.  
0602 90 50  Muud avamaataimed  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka püsitaimed, talvituvad 
rohukõrrelised taimed, mille maapealsed osad sügisel 
surevad ja mis kasvatavad kevadel uue varre. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka sõnajalad, soo- ja 
veetaimed (v.a rubriiki 0601 ja alamrubriiki 0602 90 99 
kuuluvad). 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka murumätaste rullid ja 
-tahvlid muru rajamiseks.  
0603  Lõikelilled ja lillepungad lillekimpude valmistamiseks ja 
kaunistuseks (värsked, kuivatatud, värvitud, pleegitatud, 
impregneeritud või muul viisil töödeldud)  
0603 11 00 kuni 
0603 19 80  Värsked  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka lilled ja lille ­
pungad, mille loomulikku värvust on muudetud või tugev ­
datud, eelkõige lastes värvilahusel enne või pärast lõikamist 
varresse imenduda või lihtsalt sisse kastes, juhul kui need 
tooted imporditakse värskeina.  
0603 19 80  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka päevalilled ja reseeda. 
Nende taimede varred ja lehed (ilma õiteta) klassifitseeri ­
takse siiski alamrubriiki 1404 90 00. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka pajuoksad pungade või 
õitega. Pajuoksad ilma pungade või õiteta klassifitseeritakse 
siiski alamrubriiki 1401 90 00.  
0604  Taimelehed, oksad ja muud taimeosad (õiteta ja õienup ­
pudeta) ning heintaimed, samblad ja samblikud lillekim ­
pude valmistamiseks ja kaunistuseks (värsked, kuiva ­
tatud, värvitud, pleegitatud, impregneeritud või muul 
viisil töödeldud)  
0604 20 11  Põdrasamblik  
See taim kuulub  Cladoniaceae -sugukonda ( Cladonia rangi ­
ferina , Cladonia silvatica  ja Cladonia alpestris ). ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 57  
0604 20 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki ei kuulu suhkrumaisi ( Zea mays  var.  
saccharata ) (grupp 7) värsked tõlvikud ja pöörised või kõrs ­
vilja (grupp 10) värsked viljapead ja pöörised.  
0604 90 11  Põdrasamblik  
Vaata alamrubriigi 0604 20 11 selgitavad märkused.  
0604 90 91  Kuivatatud, muul viisil töötlemata  
Sellesse alamrubriiki ei kuulu kuivatatud oksad, mis on 
kokku põimitud või keerdu koolutatud, arvestamata seda, 
et need võisid olla kokku põimitud või keerdu koolutatud 
enne kuivamist (alamrubriik 0604 90 99). 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu suhkrumaisi ( Zea mays  var.  
saccharata ) (grupp 7) tõlvikud ja pöörised, mis on ainult 
kuivatatud, ning ka kõrsvilja (grupp 10) ainult kuivatatud 
viljapead ja pöörised.  
0604 90 99  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka kõrsviljade (nt maisi) 
kuivatatud viljapead, tõlvikud ja pöörised, mida on pleegi ­
tatud, värvitud, immutatud või muul viisil dekoratiivseks 
otstarbeks töödeldud. Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka 
kuivatatud oksad, mis on kokku põimitud või keerdu 
koolutatud.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 58  
GRUPP 7  
KÖÖGIVILI NING SÖÖDAVAD JUURED JA MUGULAD  
Üldist 
▼M11  
Blanšeerimine ei ole selle grupis lubatud, v.a järgmiste toodete puhul:  
— rubriiki 0710 kuuluv külmutatud köögivili (toores või eelnevalt 
aurutatud või keedetud);  
— rubriiki 0713 kuuluvad kuivatatud kaunviljad, poetatud, kooritud või 
koorimata, tükeldatud või tükeldamata.  
▼B 
Idud (köögivilja- ja muud idud) on idandatud seemned, mida kasuta ­
takse inimtoiduks kas toorelt või keedetult. Idandamine on seemnete 
idanema panemine neid niisutades (see suurendab seemnete veesisaldust 
ja lõpetab nende puhkeperioodi), nii et seemnest hakkab välja kasvama 
uus taim, ja arenevad lehed.  
Valmistoiduks ette nähtud idusid saab tavaliselt tollile esitada kolmel 
kujul:  
a) idulehtedega (kotüledoonid, esimesed väljaarenemata lehed) idaneva 
taimena, seemne- ja juurejääkidega;  
b) idanevast viljaterast koosneva taimena, nt idandatud oder ehk rohe ­
lised linnased (vaata ka alamrubriikide 1107 10 11–1107 10 99 selgi ­
tavad märkused), mida võib kasutada toorelt salatites või pärast 
täiendavat töötlemist peamiselt õlle või viski tootmiseks;  
c) ainult idulehtedest koosneva noortaimena (seemne- ja juurejääki ­
deta), millel ei ole täiskasvanud taimele iseloomulikke lehti (päris ­
lehed, mis tekivad pärast taime väljaarenemist). Seda liiki idud esita ­
takse tollile tavaliselt väikestes kastides koos kasvualustega.  
Idude klassifitseerimisel tuleb kohaldada alljärgnevaid põhimõtteid:  
— grupis 7 nimetatud köögiviljaidud klassifitseeritakse värskete köögi ­
viljadena grupi 7 asjaomastesse rubriikidesse, kuna värsked köögi ­
viljad kuuluvad siia gruppi olenemata sellest, kas neid kasutatakse 
toiduks, külvamiseks või istutamiseks, välja arvatud rubriiki 0602 
kuuluvad seemikköögiviljad, mis on ümberistutamiseks sobivas 
konditsioonis (vaata selle grupi HS üldine selgitav märkus, 10. lõik);  
— oaidude tootmiseks kasutatavad oad klassifitseeritakse kui kuivatatud 
kaunviljad rubriiki 0713 (vaata HS selgitavad märkused, alamru ­
briik 0713 31). Siiski klassifitseeritakse oaidude tootmiseks kasuta ­
tavatest ubadest ning teistest kuivatatud kaunviljadest saadud oaidud 
kui värsked kaunviljad rubriiki 0708;  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 59  
— ehkki mõned ainult seemne kujul olevad taimed klassifitseeritakse 
kombineeritud nomenklatuuri muudesse gruppidesse, näiteks 
gruppi 9 või gruppi 12, muutuvad need pärast idandamist tarbimi ­
seks sobivaks köögiviljaks ja tuleb klassifitseerida vastavalt gruppi 7, 
kuna nad on kaotanud grupi 9 ja grupi 12 objektiivsed omadused. 
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0709, esimene lõik, punkt 14 
bambusevõsude ja sojaoaidude kohta;  
— gruppi 10 kuuluvatest teraviljadest idandatud idud (rubriik 1001, 
1002, 1003, 1004, 1006 või 1008), näiteks idandatud oder klassifit ­
seeritakse alamrubriiki 1107 10 (idandatud oder ei kuulu gruppi 10, 
vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1003, erand a), mis on kõige 
täpsem idandatud teravilju käsitlev rubriik, mis ei piirdu ainult 
kuivatatud ja idandatud teraviljaga (linnased). „Rohelised linnased” 
klassifitseeritakse alamrubriikidesse 1107 10 11 – 1107 10 99 (vaata 
alamrubriikide 1107 10 11 – 1107 10 99 selgitavad märkused, 
esimene lõik) ja neid iseloomustatakse kui idanema hakanud vilja ­
teri, mida ei ole veel kuivatatud;  
— Zea mays  var.  saccharata -sordist (suhkrumais) idandatud idud, mis 
klassifitseeritakse grupi 7 märkust 2 ja grupi 10 märkust 2 kohal ­
dades gruppi 7, tuleb klassifitseerida rubriiki 0709 (alamru ­
briik 0709 99 60).  
Idude  mittetäielik  nimekiri koos vastavate CN-koodidega:  
CN-kood  Kauba kirjeldus ( ladinakeelne nimi ) 
0703 10 19  sibulaidud ( Allium cepa ) 
0703 20 00  küüslauguidud ( Allium sativum ) 
0703 90 00  porrulauguidud ( Allium porrum ) 
0704 90 90  spargelkapsa (brokoli) idud ( Brassica oleracea  var.  italica ) 
0704 90 90  põld-võõrkapsa (rukola) idud ( Eruca sativa ; sünonüümid:  
Eruca vesicaria  ssp.  sativa  (Miller) Thell.,  Brassica 
eruca  L.) 
0706 90 90  punapeediidud ( Beta vulgaris  ssp.  vulgaris ) 
0706 90 90  aedrõika (redise) idud ( Raphanus sativus ) 
0708 10 00  herneidud ( Pisum sativum ) 
0708 20 00  adzukioaidud ( Phaseolus angularis ) 
0708 20 00  mungoaidud ( Vigna radiata ) 
0708 20 00  riisioaidud ( Phaseolus pubescens ) 
0708 90 00  kikerherneidud ( Cicer arietinum ) 
0708 90 00  niidu-asparherne idud ( Lotus maritimus ) 
0708 90 00  läätseidud ( Lens culinaris ) 
0708 90 00  tuviherneidud ( Cajanus cajan ) 
0709 99 50  salat-apteegitilliidud ( Foeniculum vulgare  var.  azoricum ) ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 60  
0709 99 60  suhkrumaisiidud ( Zea mays  var.  saccharata ) 
0709 99 90  basiilikuidud ( Ocimum  spp.)  
0709 99 90  musta kapsasrohu (musta sinepi) idud ( Brassica nigra ; süno­
nüümid:  Sinapis nigra  L., Sisymbrium nigrum  (L.) Prantl.)  
0709 99 90  aniisi-hiidiisopi idud ( Agastache foeniculum ) 
0709 99 90  kurgirohuidud ( Borago officinalis ) 
0709 99 90  hiina toona idud ( Toona sinensis ) 
0709 99 90  soolarohuidud ( Salicornia europaea ) 
0709 99 90  aedkoriandriidud ( Coriandrum sativum ) 
0709 99 90  salatkressi (aedkressi) idud ( Lepidium sativum ) 
0709 99 90  põld-lambaläätse idud ( Trigonella foenum-graecum ) 
0709 99 90  pronks-lutiklille idud ( Perilla frutescens ) 
0709 99 90  päevalilleidud ( Helianthus annuus ) 
0709 99 90  valge sinepi idud ( Sinapis alba ) 
1107 10 19  rohelised nisulinnased ( Triticum aestivum ) 
1107 10 99  rohelised odralinnased ( Hordeum vulgare ) 
1107 10 99  rohelised hirsilinnased ( Panicum miliaceum ) 
1107 10 99  rohelised kaeralinnased ( Avena sativa ) 
1107 10 99  rohelised riisilinnased ( Oryza sativa ) 
1107 10 99  rohelised rukkilinnased ( Secale cereale ) 
1214 90 90  lutserniidud ( Medicago sativa ) 
0701  Kartulid, värsked või jahutatud  
0701 90 50  Varajane kartul, 1. jaanuar – 30. juuni  
Varajase kartuli iseärasuseks on hele värvus (tavaliselt valge 
või roosa) ja õhuke koor, mis ei ole kinni ja mis on kaapi ­
misega kergesti eemaldatav. Varajasel kartulil ei ole 
iduauke.  
0703  Sibul, šalott, küüslauk, porrulauk jm laugud, värsked 
või jahutatud  
0703 10 11 kuni 
0703 10 90  Sibul ja šalott  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad kõik hariliku sibula 
(Allium cepa ) ja šalottsibula ( Allium ascalonicum ) liigid.  
0703 10 11  Tippsibul  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad üheaastased, seemnest kasva ­
tatud sibulad istutamiseks. Nende läbimõõt on tavaliselt 
1–2 cm.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 61  
0703 20 00  Küüslauk  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad küüslaugu ( Allium sativum ) 
kõik inimtoiduks sobivad liigid. 
Sellesse alamrubriiki kuulub ka küüslauk, millel on üks 
eraldi osasibulateta (küünteta) 25–50 mm läbimõõduga 
sibul ja mille kohta kasutatakse kaubanduses nimetusi 
nagu „soolo-küüslauk” või „üheküüneline küüslauk” (või 
mõnda muud samalaadset kaubanduslikku nimetust). 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu hobulauk ( Allium ampelo ­
prasum , kuulub alamrubriiki 0703 90 00), millel on üks 
umbes 60 mm või suurema läbimõõduga sibul (s.t on tundu ­
valt suurem ja raskem kui mitmeküüneline küüslauk). Liigid  
Allium sativum  ja Allium ampeloprasum  erinevad ka 
geneetiliselt.  
0703 90 00  Porrulauk jm laugud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka porrulauk ( Allium 
porrum ), talisibul ( Allium fistulosum ) ja murulauk ( Allium 
schoenoprasum ). 
0704  Kapsas, lillkapsas, nuikapsas, lehtkapsas ja muu söödav 
kapsas perekonnast  Brassica , värske või jahutatud  
0704 10 00  Lillkapsas ja spargelkapsas  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0704, esimene lõik, 
punkt 1.  
0704 90 10  Valge peakapsas ja punane peakapsas  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad valge peakapsas ( Brassica 
oleracea L.  var.  capitata L. f. alba D. C .), sh koonuskapsas 
(teravapealine kapsas) ( Brassica oleracea L.  var. capitata L. 
f. var.  alba D. C.  subvar.  conica  ja subvar.  piramidalis ) ja 
punane peakapsas  (Brassica oleracea L.  var.  capitata L. f. 
rubra (L. Thell) . 
0704 90 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kähar peakapsas (savoia 
kapsas) ( Brassica oleracea L.  var.  bullata D. C . ja var.  
sabauda L .), hiina kapsas (nt  Brassica sinensis  ja Brassica 
pekinensis ), nuikapsas (koolrabi) ( Brassica oleracea  var.  
gongylodes ) ja lillkapsas  (Brassica oleracea L.  convar.  
botrytis (L.) Alef  var.  italica Plenck) . 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu siiski: 
a) söödav juurvili perekonnast  Brassica  (naerid klassifitsee ­
ritakse rubriiki 0706 ja kaalikad ( Brassica napus  var.  
napobrassica ) rubriiki 1214); 
b) söödakapsad, nagu punane ja valge üdikapsas ( Brassica 
oleracea  var.  medullosa ) ja lehtkapsas ( Brassica 
oleracea  var.  viridis , klassifitseeritakse rubriiki 1214.  
0706  Porgand, naeris, söögipeet, aed-piimjuur, juurseller, 
redis jms söödav juurvili, värske või jahutatud  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 62  
0706 10 00  Porgand ja naeris  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad üksnes inimtoiduks sobivad 
naeri ja porgandi liigid (punased või roosad). Söödaporgand, 
mis on tavaliselt valge või kahvatukollane, söödanaeris 
(Brassica campestris  var.  rapa ) ja -kaalikas ( Brassica 
napus  var.  napobrassica ) klassifitseeritakse alamru ­
briiki 1214 90 10.  
0706 90 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. punapeet e söögipeet ( Beta vulgaris  var.  conditiva ); 
2. aed-piimjuur ( Tragopogon porrifolius ) ja aed-mustjuur 
(Scorzonera hispanica ); 
3. kõik redised ja rõikad: valged, mustad, roosad jne 
(eelkõige  Raphanus sativus  var.  sativus  ja niger ); 
4. juurpetersell ( Petroselinum crispum  var.  tuberosum ) ja 
mugul-varesputk ( Chaerophyllum bulbosum ); 
5. aed-moorputk e pastinaak ( Pastinaca sativa ); 
6. mugul-nõianõges ( Stachys affinis  või Stachys sieboldii ), 
mis on kollakasvalge, pikergune ja tavaliselt väikese 
sõrme suurune risoom lüliliste mugulatega. 
Suure tärklise- või inuliinisisaldusega söödavad juured ja 
mugulad, näiteks maapirn e topinambur, bataat e magus ­
kartul, taro ja jamss, klassifitseeritakse rubriiki 0714.  
0707 00  Kurgid ja kornišonid, värsked või jahutatud  
0707 00 90  Kornišonid  
Sellesse alamrubriiki kuulub väikese kurgi liik, kornišon 
(ühte kilogrammi mahub vähemalt 85 kornišoni).  
0708  Kaunviljad, poetatud või poetamata, värsked või 
jahutatud  
0708 10 00  Herned ( Pisum sativum ) 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kõik söögiherned liigist  
Pisum sativum , sh hall hernes ( Pisum sativum  var. arvense ). 
Siia ei kuulu lehmahernes (sh musta silmaga variant), mis 
on alamrubriiki 0708 20 00 kuuluv uba, või kikerhernes 
perekonnast  Cicer , mis kuulub alamrubriiki 0708 90 00.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 63  
0708 90 00  Muud kaunviljad  
Need alamrubriigid hõlmavad HS selgitavate märkuste 
rubriigi 0708 esimese lõigu punktides 3, 4, 5 ja 6 nimetatud 
tooteid.  
0709  Muu köögivili, värske või jahutatud  
0709 20 00  Spargel  
Sellesse rubriiki kuuluvad üksnes spargli ( Asparagus offici ­
nalis ) noored võrsed.  
0709 40 00  Seller (v.a juurseller)  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad selleriliigid  Apium graveo ­
lens L.  var. dulce (Mill.) Pers . (varsseller) ja  Apium graveo ­
lens var.  secalinium Alef . (lehtseller).  
0709 59 10  Kukeseened  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad üksnes kukeseened liikidest  
Cantharellus cibarius Fries  ja Cantharellus friesii Quélet , 
mis on tavaliselt munakollast värvi. Samalaadsed söödavad 
liigid nagu valekukeseen ( Clitocybe aurantiaca ) ja torbik ­
seen ( Craterellus cornucopioides ), mida kasutatakse mõni ­
kord trühvlite asendajana vorstitoodetes, klassifitseeritakse 
alamrubriiki 0709 59 90.  
0709 59 30  Puravikud  
Sellesse rubriiki kuuluvad üksnes puravikud perekonnast  
Boletus , eelkõige harilik kivipuravik ( Boletus edulis ). 
0709 60 10 kuni 
0709 60 99  Perekonna  Capsicum  või Pimenta  viljad  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0709, esimene lõik, 
punkt 5.  
0709 92 10 ja 
0709 92 90  Oliivid  
Oliivid, millest õli on välja pressitud, kuid mille rasvasi ­
saldus on üle 8 %, klassifitseeritakse nendesse 
alamrubriikidesse.  
0709 99 10  Salatid, v.a aedsalat ( Lactuca sativa ) ja sigur ( Cichorium  
spp.)  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kõik salati liigid, v.a aedsalat 
(Lactuca sativa ), sigur ja endiivid ( Cichorium  spp.). Sellesse 
alamrubriiki kuuluvad ka: 
1. põldkännak; 
2. võilill ( Taraxacum officinale ). 
0709 99 20  Lehtpeet e mangold ja hispaania artišokid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka lehtpeet e mangold ( Beta 
vulgaris  subvar.  cicla ) ja hispaania artišokk e kardi ( Cynara 
cardunculus ). ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 64  
0709 99 40  Kapparid  
Kapparid on mitmeaastase okkalise põõsa, torkava kappari 
(Capparis spinosa ) noored, avanemata õienupud.  
0709 99 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. söödav hibisk e okra ( Hibiscus esculentus ); 
2. rabarber; 
3. hapuoblikas ( Rumex acetosa ); 
4. jänesekapsas ( Oxalis crenata ); 
5. suhkurjuur ( Sium sisarum ); 
6. erinevad kressiliigid: salatkress ( Lepidium sativum ), ürt- 
allikkress ( Nasturtium officinale ), talikress ( Barbarea 
verna ), suur mungalill ( Tropaeolum majus ) jne; 
7. harilik portulak ( Portulaca oleracea ); 
8. lehtpetersell ja aed-harakputk, v.a juurpetersell ja 
mugul-varesputk, mis kuuluvad alamrubriiki 0706 90 90; 
9. estragonpuju ( Artemisia dracunculus ) ja piparrohi 
(Satureja hortensis  e aed-piparrohi ja  Satureja montana  
e mägi-piparrohi); 
10. aedmajoraan ( Origanum majorana ); 
11. sibulad liilialiste perekonna liikidest  Muscari comosum  
(e tutt-kobarhüatsindid). 
Tuleb märkida, et: 
a) suure tärklise- või inuliinisisaldusega juured ja mugulad 
klassifitseeritakse rubriiki 0714. 
b) teatavad maitsetaimed ei kuulu sellesse alamrubriiki, 
kuigi neid kasutatakse inimtoiduks; see kehtib eriti 
alljärgnevate kohta: 
1. aed-liivatee (alamrubriigid 0910 99 31 – 0910 99 39); 
2. loorberilehed (alamrubriik 0910 99 50); 
3. harilik pune e oregano ( Origanum vulgare ), aedsalvei 
(Salvia officinalis ), vürtsbasiilik ( Ocimum basilicum ), 
münt (kõik liigid), raudürt ( Verbena  spp.), aedruut 
(Ruta graveolens ), harilik iisop ( Hyssopus officinalis ) 
ja harilik kurgirohi ( Borago officinalis ), mis kõik 
klassifitseeritakse rubriiki 1211.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 65  
0710  Külmutatud köögivili, toores või eelnevalt aurutatud või 
keedetud  
HSi selgitavate märkuste käesolevat gruppi käsitlevate 
märkuste üldosa kolmandas lõigus määratletud väljendit 
„külmutatud” tuleb vaadelda ka, arvestades Euroopa Liidu 
Kohtu otsuses kohtuasjas 120/75 sätestatud kriteeriume. 
Kohtuasja C-423/09 otsuses esitatud kõnealuste kriteeriu ­
mide tõlgendusest tuleneva analoogia põhjal tekitab külmu ­
tamisprotsess olulisi ja pöördumatuid muutusi, mille taga ­
järjel toode ei ole enam loomulikus olekus. 
Seepärast on tooted „külmutatud”, kui toodetes, mida 
külmutatakse, toimuvad just selle külmutamise tulemusena 
pöördumatud muutused (eelkõige rakkude struktuuris), mille 
tagajärjel tooted ei ole enam loomulikus olekus isegi siis, 
kui need on hakanud sulama või üles sulanud.  
0711  Ajutiseks säilitamiseks konserveeritud köögivili (näiteks 
gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees 
või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks 
kõlbmatud  
0711 20 10 ja 
0711 20 90  Oliivid  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad tavaliselt soolvees 
säilitatud oliivid, millest ei ole veel kibe maitse eemaldatud. 
Söödavaks muudetud oliivid – isegi üksnes pikemaaegse 
säilitamisega soolvees – ei kuulu nendesse alamrubriikides ­
se ning need klassifitseeritakse alamrubriiki 2005 70 00  
0711 40 00  Kurgid ja kornišonid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kurgid ja kornišonid, mis on 
säilitatud suurtes nõudes soolvees, millele võib olla lisatud 
äädikat või äädikhapet, tagamaks nende lühiajalist säilimist 
transportimisel ja hoiustamisel niikaua, kuni need ei ole veel 
tarvitamiskõlblikud. Need tooted sisaldavad tavaliselt vähe ­
malt 10 % massist soola. 
Enne tegelikku kasutamist töödeldakse neid tooteid järg ­
misel viisil, mil nende klassifitseerimine muutub ja need 
klassifitseeritakse 20. gruppi: 
— toodetest eemaldatakse osaliselt sool ja neile lisatakse 
maitseaine (tavaliselt äädikamarinaad), 
— tooted pannakse väiksematesse säilitusanumatesse 
(konservi- või klaaspurkidesse, pudelitesse jne) ja 
pastööritakse, parandamaks säilimist soola ja äädika 
toimel. 
Kurgid ja kornišonid, ka soolvees säilitatavad, milles on 
toimunud täielik piimhappe käärimine, klassifitseeritakse 
siiski gruppi 20. Kurgid ja kornišonid, milles on toimunud 
täielik piimhappe käärimine, on äratuntavad sellepoolest, et 
kurgi kogu ristlõike pind on klaasjas, s.o mingil määral 
läbipaistev.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 66  
0711 51 00  Seened perekonnast  Agaricus  
Käesolevasse alamrubriiki kuuluvad seened võivad olla 
säilitatud tugevas soolalahuses, millele on lisatud äädikat 
või äädikhapet.  
0711 90 70  Kapparid  
Selle alamrubriigi kapparid säilitatakse tavaliselt vaatides 
soolvees.  
0712  Kuivatatud köögivili (tervelt, tükeldatult, viilutatult, 
purustatult või pulbrina), muul viisil töötlemata  
Sellesse rubriiki ei kuulu kuivatatud aedvili, mida ei kasu ­
tata köögiviljana, vaid peamiselt parfümeerias, farmaatsias 
või putukatõrjeks, seenhaiguste tõrjeks vms otstarbeks 
(rubriik 1211).  
0712 90 30  Tomatid  
Tomatipulbri klassifitseerimise kohta vaata alamrubrii ­
kide 2002 90 11 – 2002 90 99 selgitavad märkused.  
0712 90 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki ei kuulu võilille ( Taraxacum offici ­
nale) kuivatatud lehed ja juured, kuivatatud hapuoblikas 
(Rumex acetosa ) ja kuivatatud suur mungalill ( Tropaeolum 
majus ), mida kasutatakse raviotstarbel (alamru ­
briik 1211 90 86).  
0713  Kuivatatud kaunviljad (poetatud, kooritud või koori ­
mata, tükeldatud või tükeldamata)  
Selle rubriigi tooted, mis on mõeldud külvamiseks, on 
sordiaretuse tooted ja on tavaliselt äratuntavad pakendi 
järgi (nt kotid, millel on kasutust näitav märgistus) ning 
nende kõrge hinna poolest.  
0713 10 10 ja 
0713 10 90  Herned ( Pisum sativum ) 
Kohaldada alamrubriigi 0708 10 00 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
0713 20 00  Kikerherned (nuudid)  
Selle alamrubriigi kikerherned on perekonnast  Cicer  (peami­
selt Cicer arietinum ), hoolimata sellest, kas need on külva ­
miseks, inimtoiduks või loomasöödaks.  
0713 31 00  Aedoad sordist  Vigna mungo (L.)  Hepper või  Vigna 
radiata (L.)  Wilczek  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 0713 31.  
0713 32 00  Kandilised aedoad e adzukioad ( Phaseolus  või  Vigna 
angularis ) 
Adzukioad turustatakse alati kuivadena. Enne kui adzukioad 
on saavutanud täisküpsuse, on need rohelised ja nende 
veesisaldus on suur. Kui taim on saavutanud täisküpsuse, 
muutuvad oad punaseks ja kuivaks.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 67  
0713 35 00  Silmoad ( Vigna unguiculata ) 
Sellesse alamrubriiki kuulub harilik lehmahernes (varem 
„spargeluba”  Dolichos sinensis  ssp.  sesquipedalis ), mida 
peetakse lehmaherne  Vigna  liiki kuuluvaks. Nimed 
„Dolichos unguiculata ” ja „ Dolichos sinensis ” ei ole enam 
samatähenduslikud liigi  Vigna  lehmaherne tähistamisel. 
Vastavalt sellele on hariliku lehmaherne õige nimetus 
„Vigna unguiculata  (L.) Walp. ssp.  sesquipedalis ”. 
0713 40 00  Läätsed  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad üksnes läätsed perekonnast  
Ervum  või Lens , näiteks paljud tavalise läätse ( Ervum lens  
e Lens esculenta ) liigid ja hiirehernes ( Ervum ervilia ). 
0713 90 00  Muud  
Käesolevasse alamrubriiki kuulub perekonna Dolichos 
punauba (v.a alamrubriigi 0713 35 00 harilik lehmahernes 
ja alamrubriigi 0713 60 00 harilik tuvihernes ( Cajanus 
cajan )), nt lobauba ( Dolichos lablab ), mõõkjas kanavaalia 
(Canavalia ensiformis ), bengali rasvauba ( Mucuna utilis ) ja 
guaaraoa ( Cyamopsis tetragonoloba ) seemned. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu muude hiireherneste seemned 
nagu põlduba ( Vicia faba ) (alamrubriik 1209 29 45) lupiini ­
seemned ( Lupinus ) (alamrubriik 1209 29 50).  
0714  Maniokk, maranta, saalep, maapirn, bataat jms kõrge 
tärklise- või inuliinisisaldusega juured ja mugulad 
(värsked, jahutatud, külmutatud või kuivatatud, tükel ­
damata või tükeldatud või graanulitena); saagopalmi 
säsi 
Termin „graanulitena” on määratletud selle grupi 
märkuses 1.  
0714 10 00  Maniokk  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. manioki juuremugulad, mida on kaks põhiliiki ( Manihot 
utilissima  ja Manihot aipi ); mugulad on asetunud ratta 
kodaratena; saagiküpsete mugulate mass on 500 g – 3 kg 
või rohkem; 
2. kokkupressitud maniokijuurte tükkidest või kokkupres ­
situd maniokijuurejahust või -pulbrist valmistatud graa ­
nulid (vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0714, teine 
lõik).  
0714 20 10 ja 
0714 20 90  Bataadid  
Bataadid on ronirohttaime ( Ipomea batatas ) juuremugulad 
valge, kollase või punase viljalihaga, olenevalt liigist.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 68  
0714 90 20  Maranta, saalep jms kõrge tärklisesisaldusega juured ja 
mugulad  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. maranta e aroruudi juured, mis kuuluvad erinevatesse 
juurviljade liikidesse, vastavalt oma päritolule: roogma ­
ranta ( Maranta arundinacea ), india maranta ( Maranta 
indica ), nahkhiirelill ( Tacca pinnatifida ), söödav kanna 
(Canna edulis ); 
2. saalepi juured, mis on pärit erinevate liikide taimedelt 
perekonnast  Orchis ; 
3. daalia surnud juured ja muude lillede surnud 
juuremugulad; 
4. söödava lõikheina ( Cyperus esculentus ) mugulad, tuntud 
ka kui maamandlid.  
0714 90 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad maapirni erinevad liigid 
(näiteks  Helianthus tuberosus , Helianthus strumosus  ja 
Helianthus decapetalus ) ning tärklistsisaldav saago, mida 
saadakse teatavate palmide ( Metroxylon , Rumphii , Raphia 
ruffia , Arenga , etc.) tüve südamikust.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 69  
GRUPP 8  
SÖÖDAVAD PUUVILJAD, MARJAD JA PÄHKLID; TSITRUSVILJADE 
JA MELONITE KOOR  
Üldist  
Sellesse gruppi kuuluvad ka destilleerimiseks purukspressitud puuviljad 
pudrutaolise massina, isegi kui loomulik käärimine on alanud.  
▼M2 
Pastöriseerimine ei ole selle grupi puhul lubatud, v.a:  
— sellesse gruppi kuuluvad kuivatatud puuviljad ja pähklid;  
— rubriiki 0812 kuuluvad lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud 
puuviljad ja pähklid;  
— rubriiki 0811 kuuluvad külmutatud puuviljad ja pähklid.  
Sellesse grupp ei kuulu steriliseeritud puuviljad ja pähklid (üldiselt 
rubriik 2008).  
▼B 
0801  Kookospähklid, brasiilia pähklid ja kašupähklid, 
värsked või kuivatatud, lüditud või lüdimata, kooritud 
või koorimata  
0801 21 00 ja 
0801 22 00  Brasiilia pähklid  
Brasiilia pähklid e parapähklid on tugeva koorega pähklid, 
mille kuju ja suurus meenutab mandariinilõiku; koore sees 
on kolmnurksed suured tuumad pruunide kiuliste 
viljakapslitega.  
0802  Muud pähklid, värsked või kuivatatud, lüditud või lüdi ­
mata, kooritud või koorimata  
0802 21 00 ja 
0802 22 00  Sarapuupähklid ( Corylus  spp.)  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka hariliku sarapuu 
pähklid ( Corylus avellana  viljad), kõrgetüvelise sarapuu 
pähklid ( Corylus colurna  viljad) ja filbertpähklid ( Corylus 
maxima  viljad).  
0802 41 00 ja 
0802 42 00  Kastanid ( Castanea  spp.)  
Nendesse alamrubriikidesse kuulub üksnes söödav kastan 
perekonnast  Castanea ; seetõttu ei kuulu siia vesipähkel 
(Trapa natans 'i vili), mis klassifitseeritakse alamru ­
briiki 0802 90 85, ja hobukastan ( Aesculus hippocastanum 'i 
vili), mis klassifitseeritakse rubriiki 2308.  
0802 51 00 ja 
0802 52 00  Pistaatsiad  
Pistaatsiad on hariliku pistaatsia ( Pistacia vera ) viljad, mida 
kasvatatakse peamiselt Sitsiilias, Kreekas ja Lähis-Idas. 
Pistaatsiapähkel on väikese oliivi suurune ja koosneb 
pehmest, õhukesest viljaluust (mis on tavaliselt niiske, puna ­
kaspruun, väga ebatasane ja kergelt aromaatne) ja heledast 
puitjast kahepoolmelisest kestast ning piklikust tuumast 
(pistaatsiamandlist) punakaspruuni seemnekesta ja helerohe ­
lise sisu ning meeldiva, maheda lõhnaga.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 70  
0802 90 50  Piiniapähklid ( Pinus  spp.)  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad piiniapähklid (perekonda  
Pinus  kuuluvate taimede, nt  Pinus pinea , Pinus cembra  ja 
Pinus koraiensis ’e viljad, ka käbidega.  
__________  
▼B 
0803  Värsked või kuivatatud banaanid, k.a jahubanaanid  
0803 10 10  Värsked  
Jahubanaanid e keedubanaanid võivad kasvada kuni 50 cm 
pikaks. Need on alamrubriigi 0803 90 10 banaanidest 
suuremad ja nende läbilõige on nurgelisem. Jahubanaanides 
sisalduv tärklis erineb tavaliste banaanide tärklisest selle 
poolest, et see valmimisel ei suhkrustu. Jahubanaanidel ei 
ole iseloomulikku lõhna. Need ei ole toorelt söödavad. Need 
koristatakse tavaliselt rohelistena ja süüakse keedetult.  
0804  Värsked või kuivatatud datlid, viigimarjad, ananassid, 
avokaadod, guajaavid, mangod ja mangostanid  
0804 40 00  Avokaadod  
Avokaadod on avokaadopuu e ameerika pirnloorberi 
(Persea americana Mill .) viljad. Need on sageli suhteliselt 
suured ja sordist olenevalt ümmargused, pirnikujulised või 
pika kaelaga pudeli kujulised luuviljad, milles on mõnikord 
üsna suur luuseeme. Koor on kas tumeroheline, karmiinpu ­
nane, purpurpunane või kollane. Koore all olev tihke vilja ­
liha on küpsena rohekasvalge (kivi ümbert heledam).  
0804 50 00  Guajaavid, mangod ja mangostanid  
Guajaavid e guaavid on hariliku guajaavipuu ( Psidium 
guayava L .) viljad. Guajaavid on marjad, mille viljaliha 
on erineva värvusega (valkjas, roosa, kreemjas, punakas 
või roheline) ja paljude väikeste seemnetega. 
Mangod e mangoploomid on mangopuu e india mangopuu 
(Mangifera indica ) viljad. Mangod on lameda, kiulise kiviga 
luuviljad. Mango sorte on palju, need erinevad üksteisest 
massi (150 g – 1 kg), magususe ja lõhna poolest (mõnedel 
sortidel on nõrk tärpentini maitse). 
Mangostanid on mangostanipuu e hariliku gartsiinia 
(Garcinia mangostana ) viljad. Küpsena on need violetsed 
marjad paksu viljakestaga, milles on palju seemneid, mida 
ümbritseb eriti hõrgu maitsega käsnataoline valge, suhkur ­
magus seemnerüü.  
0805  Värsked või kuivatatud tsitrusviljad  ▼M7
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 71  
0805 10 22 kuni 
0805 10 28  Magusad apelsinid, värsked  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad üksnes apelsinid 
liigist  Citrus sinensis . 
0805 10 22  Nabaapelsinid  
Nabaapelsinidele on iseloomulik vilja tipus kasvav lisavili, 
mis ulatub veidi esile ja meenutab inimese naba. Need on 
magusad, suured, seemneteta apelsinid, millel on rikkalik ja 
mahlakas maitse. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad näiteks sordid „Navel“, 
„Navels sanguinas“, „Lane late“, „Navelate“, „Navelina“, 
„Thomson“, „Washington“.  
0805 10 24  Heledad apelsinid  
Heledaid apelsine nimetatakse ka „harilikeks apelsinideks“ 
ja neid kasutatakse sageli mahlatööstuses. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad näiteks sordid „Salustiana“, 
„Valencia“, „Valencia late“, „Delta seedless“, „Midknight“, 
„Shamouti“.  
0805 10 28  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad veriapelsinid ehk pigmentee ­
runud apelsinid. 
Veriapelsinide viljaliha ja mahl (ja mõnikord ka koor) on 
antotsüaniinide sisalduse tõttu pigmenteerunud. 
Veriapelsinide hulka kuuluvad sordid „Maltaise“, „Moro“, 
„Sanguinelli“ / „Sanguinello“, „Tarocco“, „Blood ovals“, 
„Sanguinas redondas“, „Doubles fines“, „Washington 
sanguines“ või „Improved doubles fines“ või „Large 
sanguines“ ja „Portuguese“.  
▼B 
0805 10 80  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka pomerantsid, pomerant ­
sipuu ( Citrus aurantium ) viljad. Neid kasutatakse peamiselt 
hoidiste valmistamiseks.  
0805 20 30  Monrealid ja satsumad  
Satsumad ( Citrus reticulata Blanco  var.  unshiu (Swing) ) on 
mandariini üks algseid sorte. Suur, kollakasoranž vili on 
mahlane, magusavõitu ja ilma seemneteta.  
0805 20 50  Mandariinid ja vilkingid  
Mandariine ( Citrus nobilis Lour . või  Citrus reticulata 
Blanco ) võib tavalistest apelsinidest eristada nende väik ­
sema, pisut laiaks litsutud kuju poolest, neid on kergem 
koorida. Mandariinilõigud on selgesti eraldatavad ja nende 
maitse on magusam ja aromaatsem.  ▼M39
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 72  
Vilkingid on mandariinisortide „Willow leaf” ja „Temple 
mandarin e King mandarin” (mis on ise mandariini ja pome ­
rantsi hübriid) hübriidid. Vilkingid on mandariinide 
sarnased, kuid suuremad ja ühest otsast teravamad.  
0805 20 70  Tangeriinid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad tangeriinid ( Citrus reticulata 
Blanco  var.  tangerina ). 
0805 20 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka: 
1. tangelo ning tangeriini ja greibi e kreebu (k.a pomelo) 
hübriid; 
2. ortaniik, apelsini ja tangeriini hübriid; 
3. „malaquina”, apelsini ja mandariini hübriid; 
4. tangor, mandariini ja tangelo ning tangeriini hübriid.  
0805 40 00  Greibid, k.a. pomelid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka greibipuu ( Citrus grandis  
ja Citrus paradisi ) viljad. Nendel tsitrusviljadel on helekol ­
lane koor ja need on tavaliselt apelsinidest suuremad, 
ümmargused, pisut laiaks litsutud kujuga, kollase või 
roosaka viljaliha ja hapuka maitsega.  
0805 50 90  Laimid ( Citrus aurantifolia , Citrus latifolia ) 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kõik sordid liikidest  Citrus 
aurantifolia  ja Citrus latifolia . 
Laimid on väikesed, peaaegu ümmargused või ovaalsed 
puuviljad, mille õhuke roheline või rohekaskollane koor 
on viljaliha küljes tugevasti kinni. Mahlane sisu on roheline 
ja väga hapu.  
0805 90 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka: 
1. näsasidrunid ( Citrus medica ), suur sidrunisarnane puuvili 
väga paksu ja kühmulise koorega; viljaliha on hapukas ja 
väga aromaatne. Suhkurdatud kujul kasutatakse nende 
koort (sukaadi) palju kookide ja kondiitritoodete 
valmistamisel; 
2. kinkanid ( Fortunella japonica ,F. hindsii  ja F. marga ­
rita), suure oliivi suurused, ümmargused või piklikud 
(ka otstest ümarad) puuviljad, millel on sile koor. Vilja ­
liha on vähe ja see on kergelt hapukas. Koor on magus ja 
seda süüakse toorelt või püreena. Kinkaneid kasutatakse 
ka kondiitritööstuses;  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 73  
3. „chinotto” ( Citrus aurantium  var.  myrtifolia ); 
4. bergamotid ( Citrus aurantium  var.  bergamia ) moodus ­
tavad kahvatukollaste ja pirnikujuliste kergelt hapuka 
maitsega apelsinide liigi ja neid kasutatakse peamiselt 
eeterliku õli saamiseks; 
5. sviiti ( Citrus grandis Osbeck  × Citrus paradisi Macf. ), 
vähehapu pomeli ja valge viljalihaga greibi hübriid, 
erkrohelist või kuldset värvi paksu koorega; veidi suurem 
kui greip, kuid tal on vähem seemneid ja magusam 
maitse.  
0806  Värsked või kuivatatud viinamarjad  
0806 10 10  Lauaviinamarjad  
Lauaviinamarjad erinevad üldiselt veiniviinamarjadest nii 
välisilme kui ka pakkimisviisi poolest. Kui lauaviinamarjad 
pakitakse tavaliselt kastidesse, pappkastidesse, kandealus ­
tele, lattkastidesse või väikestesse suletud pakk-korvidesse, 
siis veiniviinamarjad pakitakse suurtesse korvidesse, lahtis ­
tesse pakk-kastidesse või toobritesse, milles viinamarjad on 
sageli tihedalt pakituina, purustatuina või pooleldi mahlaks 
pressituina.  
0806 20 10  Korindid  
Korindid on kuivatatud tooted, mis on saadud hariliku 
viinapuu ( Vitis vinifera  L.) sortide (kultivaride) „Korin ­
thiaki N.” („Black Corinth”) marjadest. Need on väikesed, 
ümmargused, ilma õieraagudeta ja peaaegu seemneteta väga 
magusad rosinad, mille tume punakaslilla värvus on musta 
varjundiga.  
0806 20 30  Sultanad  
Sultanad on kuivatatud tooted, mis on saadud hariliku 
viinapuu ( Vitis vinifera  L.) sortide (kultivaride) „Soultanina 
B.” (või „Thompson seedless”) marjadest. Need on seemne ­
teta, keskmise suurusega magusad rosinad, mille kuldkol ­
lane värvus on pruunika varjundiga.  
0806 20 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kõik muud rosinad peale 
korintide ja sultanade. 
Kuivatatud muskaatviinamarjad on kuivatatud tooted, mis 
on saadud hariliku viinapuu ( Vitis vinifera  L.) sortide (kulti ­
varide) „Moschato Alexandreias B.” (või „Muscatel” või 
„Malaga”) marjadest. Need on seemnetega rosinad.  
0807  Värsked melonid (k.a arbuusid) ja papaiad  
0807 11 00  Arbuusid  
Arbuusid on puuviljad liigist  Citrullus vulgaris Schrad . 
Need võivad kasvada kuni 20 kg raskuseks. Väga mahlane 
viljaliha, mis ei ole väga magus, on tavaliselt erepunase 
värvusega ja sisaldab musti seemneid.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 74  
0807 19 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad puuviljad liigist  Cucumis 
melo  paljude sortidega, eelkõige võrkmelon (var.  reticulatus 
Naud .), mille koor on võrkja mustriga, zardmelonid (var.  
saccharus Naud .), mille koor on samuti võrkja mustriga, 
kantaluupmelonid (var.  cantalupensis Naud .), mille koor 
on sügavate pikivagudega, talimelonid e kassabamelonid 
(var. inodorus Naud .) ja siledakoorelised melonid. Vili on 
tavaliselt kogukas, kerakujuline või ovaalne, kas sileda või 
kareda koorega; viljaliha on tihe ja mahlane, kollakasoranž 
või valge, magusa maitsega ja aromaatne. Puuvilja kiulises 
ja õõnsas säsis on rohkesti lamedaid ovaalseid seemneid, 
mis on läikivad ja kollakasvalged.  
0807 20 00  Papaiad  
Papaiad ( Carica papaya ) on pikergused või ümmargused, 
kas siledad või veidi soonilised puuviljad. Küpse puuvilja 
värvus varieerub kollakasrohelisest oranžini, ja mass võib 
olla mõnesajast grammist mitme kilogrammini. Konsistent ­
silt melonile sarnane kollakasoranži viljaliha magusus ja 
aromaatsus on varieeruv ja selle sees olev õõnsus sisaldab 
arvukalt ümmargusi, musti, viljalihasse kinnitunud 
seemneid.  
0808  Värsked õunad, pirnid ja küdooniad  
0808 10 10  Siidriõunad, lahtiselt, 16. september – 15. detsember  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad õunad, mida oma väljanäge ­
mise ja omaduste poolest (suuruse ja kvaliteedi järgi sortee ­
rimata, dessertõuntest tavaliselt väiksemad, maitselt hapud 
või ebameeldivad, halva kvaliteediga jne õunad) saab kasu ­
tada üksnes kas kääritatud või kääritamata jookide valmis ­
tamiseks. Neid transporditakse lahtiselt, ilma eraldajateta (nt 
raudteevagunites, suurtes konteinerites, veoautodes või 
praamidel).  
0808 30 10  Siidripirnid, lahtiselt, 1. august – 31. detsember  
Kohaldada alamrubriigi 0808 10 10 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
0809  Värsked aprikoosid, kirsid, virsikud (k.a nektariinid), 
ploomid ja laukaploomid  
0809 21 00 ja 
0809 29 00  Kirsid  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad kõik kirsisordid, sh 
metsikud kirsid ja eelkõige hapukirsid ( Prunus cerasus 'e 
viljad), murelid ( Prunus cerasus  var.  austera  viljad), süda ­
kirsid ( Prunus avium  var.  juliana  viljad), kõhrkirsid e biga ­
rookirsid ( Prunus avium  var.  duracina  viljad) ja magus ­
kirsid ( Prunus avium 'i e Cerasus avium 'i viljad).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 75  
0809 30 10 ja 
0809 30 90  Virsikud, k.a nektariinid  
Vastupidi virsikutele on nektariinid sileda koorega.  
0809 40 90  Laukaploomid  
Laukaploomid on metsploomipuu e laukapuu ( Prunus 
spinosa ) viljad.  
0810  Muud värsked marjad ja puuviljad  
0810 20 10  Vaarikad  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad  Rubus idaeus 'e, Rubus ille ­
cebrosus 'e, Rubus occidentalis 'e ja Rubus strigosus 'e viljad. 
Ühtedel sortidel on punased, teistel valged viljad.  
0810 30 10  Mustad sõstrad  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad liigi  Ribes nigrum  L. 
ümmargused marjad.  
0810 30 30  Punased sõstrad  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad liigi  Ribes rubrum  L. 
marjad.  
0810 40 10  Pohlad (marjad liigist  Vaccinium vitis-idaea ) 
Marjad on punased või roosad.  
0810 40 30  Mustikad (marjad liigist  Vaccinium myrtillus ) 
Marjad on sinikasmustad.  
0810 50 00  Kiivid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kiivid liigist  Actinidia 
chinensis Planch . või  Actinidia deliciosa . 
Need munasuurused viljad on pudrutaolise viljalihaga, kibe ­
magusa maitsega ja nende karvane koor on rohekaspruuni 
värvusega.  
0810 90 20  Tamarindid, kašuõunad, litšid, jakad, sapotilli ploomid, 
kannatuslille viljad, karamboolad ja pitahaiad  
Tamarindid ( Tamarindus indica  ja Tamarindus officinalis 'e 
viljad) klassifitseeritakse alamrubriiki 0813 40 65, juhul kui 
need on sellisel kujul nagu rahvusvahelises kaubavahetuses 
tavaliselt tollile esitatakse (kaunad või üksnes sisu, kuhu ei 
ole lisatud suhkrut ega muid aineid ning mida ei ole muul 
viisil töödeldud). 
Jaka on erilehise leivapuu  Artocarpus heterophylla  või Arto­
carpus integrifolia  vili. Litš on hiina litšipuu  Litchi 
chinensis  vili. Sapotilli ploomid on sapotillipuu e kummi ­
manilkaara  Achras sapota  viljad.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 76  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kannatuslille viljad e grana ­
dillid e passioonid (nt „maracuja”), nagu näiteks järgmised 
liigid: purpur-kannatuslill ( Passiflora edulis ), suureviljaline 
kannatuslill ( Passiflora quadrangularis ) ja keeljas kannatus ­
lill (Passiflora ligularis ). 
0810 90 75  Muud  
Lisaks toodetele, mis on nimetatud HS selgitavate märkuste 
rubriigi 0810 teise lõigu punktis 8 (v.a litšid ja sapotilli 
ploomid), kuuluvad sellesse alamrubriiki: 
1. hariliku maasikapuu ( Arbutus unedo ) viljad; 
2. hariliku kukerpuu ( Berberis vulgaris ) marjad; 
3. hariliku astelpaju ( Hippophäe rhamnoides ) marjad; 
4. aedpihlaka marjad (nt  Sorbus domestica  ja Sorbus aria  
marjad); 
5. annoona viljad: suhkurõunapuu e peruu annoona 
(Annona cherimola ) viljad (suhkurannoonad e keri ­
moiad), ja võrkannoona ( Annona reticulata ) viljad 
(võrkannoonad); 
6. eri sordid liigist  Physalis  või hariliku füüsali e juudi ­
kirsi ( Physalis alkekengi ) viljad (hiina laternad) või 
maasikafüüsali ( Physalis pubescens ) viljad; 
7. „flacourtia” ( Flacourtia cataphracta ) ja ideesia ( Idesia 
polycarpa ) viljad; 
8. hariliku astelpihlaka ( Mespilus germanica ) viljad ja 
jaapani villpöörise ( Eriobotrya japonica ) viljad 
(nisperod); 
9. Sapotaceae -liigi viljade eri sordid, nt sapotad ( Lucuma 
mammosa  viljad), välja arvatud sapotilli ploomid, mis 
klassifitseeritakse alamrubriiki 0810 90 20; 
10. Aktiniidia söödavad liigid, v.a kiivid ( Actinidia 
chinensis Planch . või Actinidia deliciosa ), mis kuuluvad 
alamrubriiki 0810 50 00; 
11. Sapindaceae -liigi viljade eri sordid, nt takjasnefeelium e 
rambutan ( Nephelium lappaceum 'i vili) ja  Nephelium 
mutabile  viljad, välja arvatud litšid, mis klassifitseeri ­
takse alamrubriiki 0810 90 20;  
0811  Külmutatud puuviljad, marjad ja pähklid, kuumtöötle ­
mata, aurutatud või vees keedetud, suhkru- või muu 
magusainelisandiga või ilma  
HSi selgitavate märkuste käesolevat gruppi käsitlevate 
märkuste üldosa teises lõigus määratletud väljendit „külmu ­
tatud” tuleb vaadelda ka, arvestades Euroopa Liidu Kohtu 
otsuses kohtuasjas 120/75 sätestatud kriteeriume. 
Kohtuasja C-423/09 otsuses esitatud kõnealuste kriteeriu ­
mide tõlgendusest tuleneva analoogia põhjal tekitab külmu ­
tamisprotsess olulisi ja pöördumatuid muutusi, mille taga ­
järjel toode ei ole enam loomulikus olekus.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 77  
Seepärast on tooted „külmutatud”, kui toodetes, mida 
külmutatakse, toimuvad just selle külmutamise tulemusena 
pöördumatud muutused (eelkõige rakkude struktuuris), mille 
tagajärjel tooted ei ole enam loomulikus olekus isegi siis, 
kui need on hakanud sulama või üles sulanud. 
Alamrubriikides kasutatud termini „suhkrusisaldus” kohta 
vaata selle grupi lisamärkus 1.  
0811 20 31  Vaarikad  
Vaata alamrubriigi 0810 20 10 selgitavad märkused.  
0811 20 39  Mustad sõstrad  
Vaata alamrubriigi 0810 30 10 selgitavad märkused.  
0811 20 51  Punased sõstrad  
Vaata alamrubriigi 0810 30 30 selgitavad märkused.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 78  
GRUPP 9  
KOHV, TEE, MATE JA VÜRTSID  
Üldist  
Vürtsisegude ja vürtside, millele on lisatud muid aineid, klassifitseeri ­
mine määratakse selle grupi märkusega 1.  
Selle märkuse kohaselt ei kuulu käesolevasse gruppi vürtsisegud muude 
ainetega, millel ei ole vürtside olulisi omadusi. Kui sellised segud on 
maitsestamissegud, kuuluvad need rubriiki 2103. Vahetult jookide mait ­
sestamiseks ja aromatiseerimiseks või jookide valmistamiseks kasutata ­
vate ekstraktide valmistamiseks kasutatavate segude kohta, mis koos ­
nevad vürtsidest või taimedest, taimeosadest, seemnetest, puuviljadest 
või pähklitest (terve, viilutatud, purustatud või jahvatatud) või muudesse 
gruppidesse (7, 11, 12 jne) kuuluvatest maitseainetest, vaata käesoleva 
grupi HS selgitavate märkuste üldosa, kuues ja seitsmes lõik.  
Taimeosade jäänused ja jäägid, mis paratamatult tekivad maitseainete 
koristamisel ja sellele järgneval töötlemisel (nt sortimisel või kuivata ­
misel) või säilitamise või transportimise ajal, klassifitseeritakse alamru ­
briiki „purustamata ja jahvatamata”, v.a juhul, kui toode on ilmselgelt 
tahtliku purustamise tulemus (ilmneb nt ühtlasest koostisest).  
Käesoleva grupi eri rubriikides kasutatud termin „purustatud või jahva ­
tatud” ei hõlma tükkideks lõigatud tooteid.  
0901  Kohv (röstitud või röstimata, kofeiiniga või ilma); 
kohviubade kestad ja koored; ükskõik mis vahekorras 
kohvi sisaldavad kohviasendajad  
0901 11 00 ja 
0901 12 00  Röstimata kohv  
Nendesse alamrubriikidesse kuulub röstimata kohv igasu ­
gusel kujul, kas kofeiiniga või ilma (sh oad või sortimisel, 
sõelumisel jne eraldatud purunenud osad), isegi kui see on 
mõeldud muuks kui kohvi valmistamiseks (nt kofeiini 
ekstraheerimiseks).  
0901 11 00  Kofeiiniga  
Sellesse alamrubriiki kuulub röstimata kohv, kui sellest ei 
ole kofeiin ekstraheeritud.  
0901 12 00  Kofeiinivaba  
Sellesse alamrubriiki kuulub röstimata kohv, millest on 
kofeiin ekstraheeritud. Tavaliselt on selliselt töödeldud 
kohvi kofeiinisisaldus kuni 0,2 % kuivaine massist.  
0901 21 00 ja 
0901 22 00  Röstitud kohv  
Nendesse alamrubriikidesse kuulub alamrubrii ­
kide 0901 11 00 ja 0901 12 00 selgitavates märkustes nime ­
tatud röstitud kohv, ka enne röstimist märgmenetlusel 
töödeldud, ka jahvatatud või kokku pressitud.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 79  
0901 21 00  Kofeiiniga  
Kohaldada alamrubriigi 0901 11 00 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
0901 22 00  Kofeiinivaba  
Kohaldada alamrubriigi 0901 12 00 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
0901 90 10  Kohviubade kestad ja koored  
Kestad on õhukesed sarvkestad, mis ümbritsevad kohvikirsi 
viljaliha sees olevat tavaliselt kahte seemet (kohviuba). 
Kohvioa koor on iga kohvioa ümber olev hõbejas sarvkest, 
mis eemaldatakse röstimisega.  
0901 90 90  Kohvi sisaldavad kohviasendajad  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste 
rubriigi 0901 esimese lõigu punktis 5 nimetatud tooted. 
Need segud võivad olla jahvatatud või jahvatamata või 
isegi kokku pressitud.  
0904  Piprad perekonnast  Piper ; perekonda  Capsicum  või  
Pimenta  kuuluvad kuivatatud, purustatud või jahvatatud 
viljad  
0904 11 00  Purustamata ja jahvatamata  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste 
rubriigi 0904 punktis 1 nimetatud tooted. Tuleb märkida, 
et sellesse alamrubriiki klassifitseeritakse ka purunenud 
pipraterad ja pipraosakesed, kui need silmnähtavalt ei ole 
tahtliku jahvatamise või purustamise tulemus. See kehtib 
ka ebapuhtast piprast koosneva vürtsitolmu või -jääkide 
kohta. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka äädikalahuses või sool ­
vees säilitatavad rohelised pipraterad, ka siis, kui on lisatud 
väheses koguses sidrunhapet.  
0904 21 10 kuni 
0904 22 00  Perekonda  Capsicum  või Pimenta  kuuluvad viljad  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka HS selgitavate 
märkuste rubriigi 0904 punktis 2 nimetatud tooted, kui 
need on kuivatatud, purustatud või jahvatatud.  
0904 21 10  Paprika ( Capsicum annuum ) 
Sellesse alamrubriiki kuulub paprika ( Capsicum annuum ), 
suhteliselt suur köögivili, maheda (mitte põletava) maitsega. 
Paprikaid võib olla erivärvilisi. Sellesse alamrubriiki kuulub 
üksnes kuivatatud paprika, kas tervena või tükeldatult, kuid 
mitte purustatud ega jahvatatud.  
0906  Kaneel ja kaneelipuu õied  
0906 11 00 ja 
0906 19 00  Purustamata ja jahvatamata  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad näiteks: 
1. torukesed üksteise ümber keerdunud kaneelikoore liista ­
kutest, mis võivad olla kuni 110 cm pikad;  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 80  
2. teatavasse pikkusesse (nt 5–10 cm) lõigatud 
kaneelitorukesed; 
3. eri pikkuse ja laiusega kooretükid nagu „quillings” 
(kaneelitorukeste standardsesse pikkusesse lõikamisest 
tekkivad killud ja jäägid), „featherings” ja „chips” 
(kaneelikoore tükikesed, mis tekivad koorimisel ja mida 
kasutatakse eelkõige kaneeliõli valmistamiseks).  
0906 11 00  Kaneel ( Cinnamomum zeylanicum Blume ) 
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 0906 11.  
0907  Nelk (kogu vili, pungad ja varred)  
Sellesse alamrubriiki kuulub ka purustatud ja jahvatatud 
nelk.  
0908  Muskaatpähkel, muskaatõis ja kardemon  
0908 11 00  Purustamata ja jahvatamata  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0908, lõik a. 
Sellesse alamrubriiki kuuluv muskaatpähkel on muskaatpäh ­
klipuu e lõhnava muskaadipuu ( Myristica fragrans ) seeme. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka eeterlike õlide või 
lõhnaainete tööstuslikuks tootmiseks kasutatavad terved 
muskaatpähklid, mis on kahjurite tõrjeks sageli lubjapiimaga 
töödeldud, ning halvema kvaliteediga muskaatpähklid, nagu 
näiteks kuivetunud või saagikoristamisel purunenud ja mis 
turustatakse nimetuse all „puru”, „BWP” (purunenud, ussi ­
tanud, pehkinud) või „defektne”.  
0908 21 00 ja 
0908 22 00  Muskaatõis  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0908, punkt b.  
0908 31 00 ja 
0908 32 00  Kardemon  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0908, lõik c, 
punktid 1–4.  
0909  Aniisi, tähtaniisi, apteegitilli, koriandri, ristiköömne või 
köömne seemned; kadakamarjad  
0909 21 00 ja 
0909 22 00  Koriandri seemned  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0909, esimene ja 
kolmas lõik. 
Koriandri seemned on kerajad, kollakaspruuni värvi. Need 
on magusa ja veidi kirbe maitsega.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 81  
0909 31 00 ja 
0909 32 00  Ristiköömne seemned  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0909, esimene ja 
kolmas lõik. 
Ristiköömned ( Cuminum cyminum ) on ovaalsed ja 
konarlikud.  
0909 61 00 ja 
0909 62 00  Aniisi, tähtaniisi, köömne või apteegitilli seemned; kada ­
kamarjad  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0909, esimene ja 
kolmas lõik. 
Köömned ( Carum carvi ) on ovaalsed, piklikud ja 
konarlikud.  
0910  Ingver, safran, kollajuur e kurkum, aed-liivatee, loorbe ­
rilehed, karri ja muud vürtsid  
0910 11 00 ja 
0910 12 00  Ingver  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0910, lõik a. 
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ingveri ( Amomum 
zingiber L .) värsked, kuivatatud või purustatud risoomid. 
Nendesse alamrubriikidesse kuulub nii must ingver (koori ­
mata risoom) kui ka valge ingver (kooritud risoom).  
0910 20 10 ja 
0910 20 90  Safran  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0910, punkt b.  
0910 30 00  Kollajuur e kurkum  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0910, punkt c. 
Tavaliselt turustatakse ümaraid kollajuuri, mis on suured ja 
ümarad esmased risoomid peajuurest, kuna aga pikad kolla ­
juured on teisesed risoomid kõrvaljuurtest ja on ovaalsed 
või silindrilised.  
0910 91 05 kuni 
0910 91 90  Selle grupi märkuse 1 punktis b määratletud segud  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 0910, punktid e ja g.  
0910 91 05  Karri  
Karripulber on kirjeldatud HS selgitavate märkuste 
rubriigi 0910 punktis e; nendesse segudesse lisatud vähesed 
kogused muid aineid (sool, sinepiseemned, jahvatatud kaun ­
viljad) ei muuda karripulbrite klassifitseerimist.  
0910 99 31 kuni 
0910 99 39  Aed-liivatee  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad paljud aed-liivatee 
liigid ( Thymus vulgaris , Thymus zygis , Thymus serpyllum  
L. e nõmm-liivatee), kuivatatud või mitte.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 82  
0910 99 31  Nõmm-liivatee ( Thymus serpyllum  L.) 
Sellesse alamrubriiki kuulub üksnes liigi  Thymus serpyllum  
L. nõmm-liivatee.  
0910 99 33  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka korjatud ja kuivatatud 
lehed ning õied liikidest  Thymus vulgaris  ja Thymus zygis . 
0910 99 50  Loorberilehed  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad hariliku loorberipuu ( Laurus 
nobilis ) lehed, ka kuivatatud.  
0910 99 91 ja 
0910 99 99  Muud  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad aedtilli ( Anethum 
graveolens ) seemned, kani ja mauripipar, mida saadakse 
etioopia ksüloopia e etioopia mauripipra e kumba ( Xylopia 
aethiopica ) viljadest. 
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu siiski alljärgnevad 
tooted, kuigi neid kasutatakse üldiselt maitseainetena: 
a) sinepiseemned (rubriik 1207); 
b) kõigi kalganiliikide risoomid (rubriik 1211); 
c) värvisafloori ( Carthamus tinctorius  või Carthamus oxya ­
cantha  või  Carthamus palaestinus ) õitest valmistatud 
värvaine, mis on pärissafranist punasem (rubriik 1404). 
Paljud maitsetaimed, mis ei ole rangelt võttes vürtsid, klas ­
sifitseeritakse selle grupi asemel eelkõige gruppidesse 7 ja 
12 (vaata nende gruppide selgitavaid märkusi).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 83  
GRUPP 10  
TERAVILI  
Üldist  
Kuivatatud kõrsviljade (nt maisi) viljapead, tõlvikud ja pöörised, mida 
on pleegitatud, värvitud, immutatud või muul viisil dekoratiivseks 
otstarbeks töödeldud, klassifitseeritakse alamrubriiki 0604 90 99.  
Teravili klassifitseeritakse käesolevasse gruppi ka siis, kui seda on säili ­
tamise otstarbel kuumtöödeldud, mille tulemusena terad võivad osaliselt 
geelistuda ja mõnikord ka lõhkeda. Osaline geelistumine (eelželatinisee ­
rumine) toimub kuivatusprotsessi käigus ainult väga väikesel osal tera ­
dest. Tärklise selline muundamine ei ole kuumtöötlemise eesmärk, vaid 
üksnes kõrvalmõju. Kõnealust töötlemisviisi ei tule 10. grupi 
märkuse 1 B tähenduses pidada väljendiks „muul viisil töödeldud”.  
1001  Nisu ja meslin  
1001 11 00 ja 
1001 19 00  Kõva nisu  
Vaata selle grupi alamrubriigi märkus 1 ja HS selgitavad 
märkused, rubriik 1001, esimene lõik punkt 2.  
1001 91 20  Harilik nisu ja meslin seemneks  
Seemnevili on selekteeritud teravili ja see on tavaliselt 
äratuntav pakendi järgi (nt kotid, millel on kasutust näitav 
märgistus) ning kõrge hinna poolest. 
Seemnevilja võib puhtida, kaitseks kahjurite ja lindude eest.  
1003  Oder  
1003 10 00  Seemneks  
Vaata alamrubriigi 1001 91 20 selgitavad märkused.  
1006  Riis  
Vaata selle grupi lisamärkus 1.  
1008  Tatar, hirss ja kanaari paelrohi; muu teravili  
1008 60 00  Tritikale  
Tritikale on hübriidsort, mis on saadud nisu ja rukki rista ­
mise tulemusena. Tera on tavaliselt rukkiterast suurem ja 
pikem ning sageli nisuterast suurem ja pikem; pealmine 
kiht on krobeline.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 84  
GRUPP 11  
JAHVATUSTÖÖSTUSE TOOTED; LINNASED; TÄRKLIS; INULIIN; 
NISUGLUTEEN 
Lisamärkus 2  Kookospähkli puhul kohaldatakse selle grupi lisamärkust 2 
ainult kookosjahu, -manna ja -pulbri suhtes. Riivitud ja 
kuivatatud kookospähkel klassifitseeritakse alamru ­
briiki 0801 11 00, see ei kuulu rubriiki 1106, isegi kui see 
vastab selle grupi lisamärkuse 2 punktis b sätestatud kritee ­
riumidele. 
Riivitud ja kuivatatud kookospähkel esitatakse tollile viilu ­
dena, väikeste tükkidena või õhukeste ribadena. Kookos ­
jahu, -manna ja -pulber koosnevad peeneteralistest 
osakestest.  
1101 00  Püülijahu nisust või meslinist  
Vaata selle grupi märkus 2. 
Selle rubriigi püülijahu võib sisaldada vähese määral soola 
(tavaliselt kuni 0,5 %) ning vähesel määral amülaasi, jahva ­
tatud idusid ja röstitud linnaseid.  
1102  Püülijahu muust teraviljast, v.a nisust ja meslinist  
Vaata selle grupi märkus 2. 
Selle rubriigi püülijahu võib sisaldada vähese määral soola 
(tavaliselt kuni 0,5 %) ning vähesel määral amülaasi, jahva ­
tatud idusid ja röstitud linnaseid.  
1102 20 10 ja 
1102 20 90  Maisijahu  
Rasvasisalduse määramiseks kohaldatakse komisjoni 
määruse (EÜ) nr 152/2009 (ELT L 54, 26.2.2009, lk 1) 
lisa III osas H sätestatud analüütilist meetodit komisjoni 
määruse (EMÜ) nr 1748/85 (EÜT EÜT L 167, 27.6.1985, 
lk 26) kohaselt. 
Nendesse alamrubriikidesse kuulub ka „masa-jahuks” nime ­
tatav maisijahu, mis saadakse „seisutamisel” („nikstamali ­
seerimine”), millele on iseloomulik maisiterade keetmine 
ja leotamine kaltsiumhüdroksiidilahuses ning sellele järgnev 
kuivatamine ja jahvatamine. 
Mis tahes täiendav töötlemine, näiteks röstimine, viib siiski 
selleni, et kõnealust toodet ei klassifitseerita enam 
rubriiki 1102 (tavaliselt 19. grupp).  
1103  Teraviljatangud, lihtjahu ja graanulid  
1103 11 10 kuni 
1103 19 90  Tangud ja lihtjahu  
1. Vaata selle grupi märkused 2 ja 3.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 85  
2. Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1103, esimesed 
kuus lõiku. 
3. — Tooted, mis ei vasta selle grupi märkuses 3 sätestatud 
sõelanalüüsi nõuetele, klassifitseeritakse rubriiki 1104. 
— Tooted, mis vastavad selle grupi märkuses 3 sätes ­
tatud sõelanalüüsi nõuetele, kuid mis on poleeritud ja 
ümardatud (kruupideks jahvatatud), s.t on kruupi ­
dena, klassifitseeritakse rubriigi 1104 vastavasse 
poleeritud teri käsitlevasse alamrubriiki.  
1103 13 10 ja 
1103 13 90  Maisist  
Rasvasisalduse määramise kohta vaata alamrubrii ­
kide 1102 20 10 ja 1102 20 90 selgitavad märkused. 
Nendesse alamrubriikidesse kuulub ka „masa-jahuks” nime ­
tatav maisitang ja -jahu, mis saadakse „seisutamisel” („niks ­
tamaliseerimine”), millele on iseloomulik maisiterade keet ­
mine ja leotamine kaltsiumhüdroksiidilahuses ning sellele 
järgnev kuivatamine ja jahvatamine. 
Mis tahes täiendav töötlemine, näiteks röstimine, viib siiski 
selleni, et kõnealust toodet ei klassifitseerita enam 
rubriiki 1103 (tavaliselt 19. grupp).  
1103 20 25 kuni 
1103 20 90  Graanulid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1103, viimane lõik.  
1104  Muul viisil töödeldud teravili (näiteks kroovitud, valt ­
situd, helvestatud, kruupideks jahvatatud, lõigatud või 
jämejahvatusega), v.a rubriigi 1006 riis; terved, valt ­
situd, helvestatud või jahvatatud teraviljaidud  
Teraviljahelbed, mis kuuluvad alamrubriikidesse 1104 12 90, 
1104 19 69 ja 1104 19 91, on enne kroovitud ja siis valt ­
situd teravili.  
1104 22 40 kuni 
1104 29 89  Muul viisil töödeldud teravili (näiteks kroovitud, kruu ­
pideks jahvatatud, lõigatud või jämejahvatusega)  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1104, teine lõik 
punktid 2–5.  
1104 22 50  Kruubid  
Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 1104 teise lõigu 
punktis 4 nimetatud kruupide (poleeritud terade) kuuluvad 
sellesse alamrubriiki viljatera tükikesed, mis on kujult 
ümmargused graanulid.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 86  
1104 22 95  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kroovimata teravilja tükikes ­
test tooted, mis ei vasta selle grupi märkuses 3 sätestatud 
sõelanalüüsi nõuetele.  
1104 23 40  Kroovitud (lüditud või kestast vabastatud), ka lõigatud 
või jämejahvatusega; kruubid  
Mõiste „kruubid” määratlemiseks vaata alamru ­
briigi 1104 22 50 selgitavad märkused.  
1104 23 98  Muud  
Vaata alamrubriigi 1104 22 95 selgitavad märkused. 
Kroovimata puhastatud maisiterade sõelumisel saadud puru ­
nenud maisiterad, mis vastavad käesoleva grupi 
märkuses 2 A sätestatud kriteeriumidele, klassifitseeritakse 
käesolevasse alamrubriiki „jämejahvatusega, muul viisil 
töötlemata” teraviljana.  
1104 29 05  Kruubid  
Vaata alamrubriigi 1104 22 50 selgitavad märkused.  
1104 29 08  Muud  
Vaata alamrubriigi 1104 22 95 selgitavad märkused.  
1104 29 30  Kruubid  
Vaata alamrubriigi 1104 22 50 selgitavad märkused.  
1104 29 51 kuni 
1104 29 59  Jämejahvatusega, muul viisil töötlemata  
Vaata alamrubriigi 1104 22 95 selgitavad märkused.  
1104 30 10 ja 
1104 30 90  Teraviljaidud, terved, valtsitud, helvestatud või jahva ­
tatud  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1104, teine lõik, 
punkt 6.  
1106  Rubriigi 0713 kuivatatud kaunviljadest, rubriigi 0714 
saagost, juurtest või mugulatest valmistatud peen- ja 
jämejahu ning pulber; grupi 8 toodetest valmistatud 
peen- ja jämejahu ning pulber  
Terminid „peenjahu”, „jämejahu” ja „pulber” on määratletud 
selle grupi lisamärkuses 2. 
Pastakujul olevad tooted ei kuulu sellesse rubriiki.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 87  
1107  Linnased, röstitud või röstimata  
1107 10 11 kuni 
1107 10 99  Röstimata  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad kõik linnased, milles 
on teraviljatärklise suhkruks lagundamiseks vajalik diastaa ­
tiline aktiivsus. Taolisteks linnasteks on näiteks rohelised 
linnased, leotamisfaasis olevad õhustatud linnased ja kuiva ­
tatud linnased, millest viimaseid jagatakse (kaubanduslikus 
mõttes) sageli heledateks (Pilsner-tüüpi) ja tumedateks 
(München-tüüpi) linnasteks. 
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka inimtoiduks ette 
nähtud rohelised linnased, mida kasutatakse samal viisil 
kui köögiviljaidusid, kuna tegemist on viljateradega, mis 
on hakanud idanema, kuid mida ei ole veel kuivatatud. 
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvatele kõikide linnaste 
teradele on omane jahune ja mure valge sisu. Tumedate 
linnaste (München-tüüpi) puhul on siiski umbes 10 % tera ­
dest sisu värvus kollasest pruunini. Terade sisu on kuiv ja 
mure. Jahvatamisel saadakse neist pehme peenjahu.  
1107 20 00  Röstitud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kõik röstimise tagajärjel 
vähenenud või täielikult kadunud diastaatilise aktiivsusega 
linnased ja mida kasutatakse seetõttu õlletegemisel üksnes 
röstitud linnaste lisandina, et anda õllele spetsiifiline värvus 
ja maitse. 
Taoliste linnaste terade sisu värvus varieerub määrdunudval ­
gest mustani, olenevalt linnaste tüübist. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka: 
1. röstitud linnased, mis on röstitud enne kui tärklis on 
jõudnud muutuda linnasesuhkruks või pärast tärklise 
osalist lagunemist, olenevalt kasutatud heledate linnaste 
niiskusastmest. Sellistel linnastel on läikiv pealispind ja 
nende endosperm on must, kuid mitte klaasjas; 
2. karamell-linnased, milles tärklise lagunemisel tekkinud 
linnasesuhkur on karamellistunud. Selliste linnaste värvus 
võib olla tuhmkollasest kahvatupruunini; vähemalt 90 % 
teradest on klaasjas endosperm, mille värvus varieerub 
määrdunudvalgest tumepruunini. Väga heledates 
karamell-linnastes on diastaatiline aktiivsus mingil 
määral säilinud. Nende seas võib olla umbes 10 % kara ­
mellistumata linnaseid.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 88  
GRUPP 12  
ÕLISEEMNED JA ÕLIVILJAD; MITMESUGUSED TERAD, SEEMNED 
JA VILJAD; TÖÖSTUSES KASUTATAVAD TAIMED JA 
RAVIMTAIMED; ÕLED JA SÖÖT 
1201  Sojauba, purustatud või purustamata  
Sojaubade ( Glycine max 'i seemnete) värvus varieerub pruu ­
nist rohelise ja mustani. Need praktiliselt ei sisalda tärklist, 
kuid on rikkad valgu ja õli poolest. 
Erilist tähelepanu tuleb pöörata mõnede seemnete, mida 
turustatakse nimetusega „rohelised sojaoad” või „rohelised 
oad”, klassifitseerimisel. Need ei ole sageli sojaoad, vaid 
rubriiki 0713 klassifitseeritavad oad.  
1202  Maapähkel (röstimata või muul viisil kuumtöötlemata, 
lüdimata või lüditud, purustatud või purustamata)  
Maapähkel e arahhis ( Arachis hypogaea  seeme) sisaldab 
rohkesti söödavat õli.  
1205  Rapsi- või rüpsiseemned, purustatud või purustamata  
1205 10 10 ja 
1205 10 90  Madala eruukhappesisaldusega rapsi- või rüpsiseemned  
Vaata selle grupi alammärkus 1 ja HS selgitavad märkused, 
rubriik 1205.  
1206 00  Päevalilleseemned, purustatud või purustamata  
1206 00 91  Kestaga; halli- ja valgetriibulise kestaga  
Selle alamrubriigi päevalilleseemned on tavaliselt mõeldud 
maiustuste valmistamiseks, linnutoiduks või vahetuks tarbi ­
miseks. Seemnete pikkus on tavaliselt vaid pool kesta 
pikkusest, mis võib olla üle 2 cm. Nende seemnete õlisi ­
saldus on tavaliselt umbes 30–35 % massist.  
1206 00 99  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka päevalilleseemned 
söögiõli valmistamiseks. Need seemned tarnitakse tavaliselt 
kestaga, mis on ühtlast musta värvi. Seemne ja kesta pikkus 
on tavaliselt peaaegu sama. Nende seemnete õlisisaldus on 
tavaliselt umbes 40–45 % massist.  
1207  Muud õliseemned ja õliviljad, purustatud või 
purustamata  
1207 40 10 ja 
1207 40 90  Seesamiseemned  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad hariliku seesami 
(Sesamum indicum ) seemned.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 89  
1207 50 10 ja 
1207 50 90  Sinepiseemned  
Sinepiseemneid saadakse erinevatelt sinepiliikidelt, nt valge 
sinep ( Sinapis alba  ja Brassica hirta ), must kapsasrohi 
(Brassica nigra ) või sarepta sinep ( Brassica juncea ). 
1207 99 96  Muud  
HS selgitavate märkuste rubriigi 1207 teises lõigus nime ­
tatud puuviljad ja seemned kuuluvad sellesse alamrubriiki, 
kui need ei ole klassifitseeritud mujal rubriigi 1207 alamru ­
briikides. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka pehme koorega rohelise 
kõrvitsa seemned, milles geneetiliselt puudub seemnekesta 
korgitaoline väliskiht ( Cucurbita pepo  L. convar.  citrullinia  
Greb. var.  styriaca  ja Cucurbita pepo  L. var.  oleifera  
Pietsch). Neid kõrvitsaid viljeldakse peamiselt õli pärast, 
mitte aga aed- või köögiviljana; viimase seemned kuuluvad 
alamrubriiki 1209 91 80. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu röstitud kõrvitsaseemned 
(alamrubriik 2008 19 või 2008 97).  
1208  Peen- ja jämejahu õliseemnetest või õliviljadest (v.a 
sinep)  
Vaata selle grupi märkus 2.  
1209  Seemned, viljad ja eosed külviks  
1209 10 00  Suhkrupeediseemned  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad üksnes suhkrupeedi ( Beta 
vulgaris  var.  altissima ) seemned. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka üheseemnelised e üheidu ­
lised seemneviljad, mis on saadud kas geenitehnika abil või 
seemnevilja päsmakeste (glomeerulite) jaotamisega (nimeta ­
takse segmenteeritud või lõigustatud seemneviljaks) ja mis 
on seejärel tavaliselt kaetud saviga segatud ainega või ilma 
sellise kattekihita.  
1209 29 60  Söödapeediseemned ( Beta vulgaris  var.  alba ) 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka üheseemnelised e üheidu ­
lised seemneviljad, mis on saadud kas geenitehnika abil või 
seemnevilja päsmakeste (glomeerulite) jaotamisega (nimeta ­
takse segmenteeritud või lõigustatud seemneviljaks) ja mis 
on seejärel tavaliselt kaetud saviga segatud ainega või ilma 
sellise kattekihita.  
1209 30 00  Õite saamiseks kasvatatavate rohttaimede seemned  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka rohttaimede seemned, 
mida kasvatatakse üksnes või peamiselt õite pärast (seemned 
lõikelillede, dekoratiivlillede jne saamiseks). Sellist liiki 
seemned võidakse tollile esitada kasvualusel, nt tselluloos ­
vatil või turbal. Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka lõhnava 
lillherne ( Lathyrus odoratus ) seemned.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 90  
1209 91 80  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka külviks kasutatavad 
kõrvitsaseemned. 
Vt ka alamrubriikide 1207 99 96 ja 1212 99 95 selgitavad 
märkused.  
1209 99 10  Metsapuude seemned  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad metsapuude seemned ja 
muud seemneviljad, isegi kui need importivas riigis on 
mõeldud ehispuude või -põõsaste kasvatamiseks. 
Selles alamrubriigis tähistab termin „puud” kõiki puid, 
põõsaid või madalakasvulisi puid, mille tüved, varred ja 
oksad on puitunud. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kõik külviks kasutatavad 
seemned ja viljad: 
1. nii euroopa kui ka eksootiliste liikide puudelt, mis on 
mõeldud maa metsastamiseks puidu saamiseks, aga ka 
pinnase säilitamiseks või kaitseks erosiooni vastu. 
2. dekoratiivpuudelt või puudelt maastikukujunduseks 
parkide, avalike ja eraaedade jaoks või avalike väljakute, 
linnatänavate, teede, kanalite jne ääristamiseks. 
Teise rühma puude hulka – kuhu kuulub suur osa samu 
liike mis esimesse rühmagi – kuuluvad ka puud, mida 
kasvatatakse üksnes nende kuju või lehestiku värvuse pärast 
(nt teatavad papli, vahtra, okaspuude jne liigid), aga ka 
nende õite pärast (nt mimoos, tamarisk, magnoolia, sirel, 
kuldvihm, jaapani kirsipuu, harilik juudapuu, roosid) või 
eredavärviliste viljade pärast (nt loorberkirsipuu, tuhkpuu, 
tuliastel). 
Alljärgnevad seemned ja viljad, isegi kui need on külvami ­
seks mõeldud, ei kuulu siiski sellesse alamrubriiki: 
a) 8. gruppi kuuluvad viljad ja pähklid (eelkõige pähklid, nt 
kastanid, kreeka pähklid, sarapuupähklid, pekanipähklid, 
mandlid jne); 
b) 9. grupi kuuluvad seemned ja viljad (nt kadakamarjad); 
c) rubriikidesse 1201–1207 kuuluvad õliseemned ja 
-pähklid (nt pöögipähklid, palmituumad). 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka: 
a) tamarindipuu seemned (alamrubriik 1209 99 99) ja 
b) tammetõrud ja hobukastanid (alamrubriik 2308 00 40).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 91  
1210  Humalakäbid, värsked või kuivatatud, ka jahvatatud, 
pulbristatud või graanulitena; lupuliin  
1210 20 10  Humalakäbid kõrge lupuliinisisaldusega, jahvatatud, 
pulbristatud või graanulitena; lupuliin  
Peale lupuliini kuuluvad sellesse alamrubriiki kõrge lupulii ­
nisisaldusega tooted, mis on saadud humalakäbide jahvata ­
misel pärast lehtede, varte, kandelehtede ja õisikutelgede 
mehaanilist eemaldamist.  
1211  Taimed ja taimeosad (sh seemned ja viljad), mida kasu ­
tatakse peamiselt parfümeerias ja farmaatsias, insektit ­
siididena, fungitsiididena vms otstarbel, värsked või 
kuivatatud, ka tükeldatud, purustatud, pulbristatud  
1211 20 00  Ženšennijuured  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ameerika ženšenni ( Panax 
quinquefolium ) ja ženšenni ( Panax ginseng ) juured. Juured 
võivad olla silindrilisest kuni süstikukujuliseni, ringikujuliste 
paksenditega ülemisel kolmandikul, ja on sageli mitmeks 
haruks jagunenud. Välispinna värvus on kollakasvalgest 
kuni pruunikaskollaseni, lõikepind on valge ja jahune (keet ­
misel muutub kõvaks „sarveks”). Sellesse alamrubriiki 
kuuluvad ka purustatud või jahvatatud ženšennijuured.  
1211 90 30  Tonkaoad  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad Leguminosae- sugukonda 
kuuluva lõhnava tonkapuu ( Dipteryx odorata ) seemned. 
Neid nimetatakse ka tonkaubadeks. Need sisaldavad kuma ­
riini, mida kasutatakse parfümeeriatööstuses ja dieetjookide 
essentside valmistamisel.  
1211 90 86  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste 
rubriigi 1211 üheteistkümnendas lõigus nimetatud taimed, 
taimeosad, seemned ja viljad, kui need ei ole klassifitsee ­
ritud mujal rubriigi 1211 alamrubriikides, ja ka alljärgnevad: 
1. india kanepitaime osad, ka anorgaaniliste või orgaaniliste 
ainetega segatult, mida kasutatakse tavaliselt täiteaine ­
tena; 
2. „orange peas” või „orangettes”, mis on toored, mittesöö ­
davad apelsinivilja algmed, mis varsti pärast puu õitse ­
mist maha varisevad ja mida kogutakse kuivanult 
eelkõige neis sisalduvate eeterlike õlide (petit-grain) 
ekstraheerimiseks; 
3. kuivatatud võilillelehed ( Taraxacum officinale ); 
4. kuivatatud hapuoblikas ( Rumex acetosa ); 
5. kuivatatud suur mungalill ( Tropaeolum majus ); 
►M10  6. kõrbe-teelehe ( Plantago ovata ) peksmisel saadud 
seemnekestad heterogeensete fragmentidena; ◄ ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 92  
►M48  7. läikvaabiku ( Ganoderma lucidum ) pulber. ◄ 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu vetikad (rubriik 1212) või 
kõrvitsaseemned (rubriik 1207 või 1209).  
1212  Jaanileivapuu kaunad, mere- ja muud vetikad, suhkru ­
peet ja suhkruroog, värsked, jahutatud, külmutatud või 
kuivatatud, jahvatatud või jahvatamata; puuviljade 
kivid ja tuumad ning mujal nimetamata, inimtoiduks 
kasutatavad taimsed tooted (k.a sigurisordi  Cichorium 
intybus sativum  röstimata juured)  
1212 21 00 ja 
1212 29 00  Mere- ja muud vetikad  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1212, punkt A.  
1212 91 20 ja 
1212 91 80  Suhkrupeet  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad üksnes suhkrupeedid, 
millest suhkur on ekstraheerimata, suhkrusisaldusega tavali ­
selt üle 60 % kuivaine massist. Suhkrupeedid, millest 
suhkur on osaliselt või täielikult ekstraheeritud, klassifitsee ­
ritakse alamrubriikidesse 2303 20 10 või 2303 20 90.  
1212 92 00  Jaanikaunad  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1212, punkt C, 
esimene ja teine lõik.  
1212 99 41 ja 
1212 99 49  Jaanileivapuu seemned  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1212, punkt C, 
kolmas lõik.  
1212 99 95  Muud  
Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 1212 punkti D 
kolmandas, neljandas ja viiendas lõigus nimetatud toodete 
kuuluvad sellesse alamrubriiki ka: 
1. terved, jahvatatud või pulbristatud „konjaku” või 
konnyaku taime mugulad; 
2. õietolm – väikesed kerajad tükikesed, mis koosnevad 
mesilaste kogutud õietolmust ja mis on kokku kleepunud 
nektari, mee ja mesilaste süljega ;  
►M45  3. jahvatatud guaraanaseemned ( Paullinia cupana ), 
röstimata või muul viisil töötlemata. ◄ 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu kõrvitsaseemned (rubriik 1207 
või 1209), v.a kooritud kõrvitsaseemned, mis vastavalt 
Euroopa Liidu kohtu otsusele C-229/06 klassifitseeritakse 
rubriiki 1212.  
1214  Kaalikas, söödapeet ja muud söödajuurviljad, hein, 
lutsern, ristik, esparsett, söödakapsas, lupiin, vikk jms 
söödad, ka graanulitena  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 93  
1214 90 10  Söödapeet, kaalikas ja muud söödajuurviljad  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. varspeet (või söödapeet) ( Beta vulgaris  var.  alba ); 
2. kaalikas või kollane kaalikas ( Brassica napus  var.  napo­
brassica ); 
3. muud söödajuurviljad, nt söödanaeris ja söödaporgand. 
Maapirni (nt  Helianthus tuberosus ) eri liigid ja sordid klas ­
sifitseeritakse rubriiki 0714, kuna aga aed-moorputk ( Pasti­
naca sativa ) klassifitseeritakse 7. grupi köögiviljana (värs ­
kelt või jahutatuna rubriiki 0706).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 94  
GRUPP 13  
ŠELLAK; KUMMIVAIGUD, VAIGUD JA MUUD TAIMEMAHLAD JA 
-EKSTRAKTID 
1301  Šellak; vaigud, looduslikud kummivaigud ja õlivaigud 
(näiteks palsamid)  
1301 20 00  Kummiaraabik  
Kummiaraabik (e akaatsia kummivaik) esitatakse tollile 
kollakate või punakate tükkidena, mis on läbipaistvad ja 
lahustuvad vees, mitte aga alkoholis.  
1302  Taimemahlad ja -ekstraktid; pektiinid, pektinaadid ja 
pektaadid; agar-agar, taimeliimid ja paksendajad, modi ­
fitseeritud või modifitseerimata  
Rubriigi 1302 taimeekstraktid on taimsed toorained, mis on 
näiteks lahustitega ekstraheeritud ega ole järgnevalt keemi ­
liselt modifitseeritud ega töödeldud. Inertsed lisaained (nt 
paakumisvastased ained) ja standardimisega seotud või 
füüsiline töötlemine (nt kuivatamine või filtrimine) on siiski 
lubatud.  
1302 11 00  Oopium  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1302, A osa, 
punkt 1.  
1302 12 00  Lagritsast  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1302, A osa, 
punkt 2.  
1302 19 70  Muud  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1302, A osa 
punktid 4–20.  
1302 20 10 ja 
1302 20 90  Pektiinid, pektinaadid ja pektaadid  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate 
märkuste rubriigi 1302 B osas nimetatud tooted.  
▼M10  
1302 31 00 
kuni 
1302 39 00  Taimeliimid ja paksendajad, modifitseeritud või modifit ­
seerimata  
Niikaua kui toode paisub külmas vees või lahustub kuumas 
vees, on rubriiki 1302 käsitleva HSi selgitava märkuse 
punkti C esimese lõigu tingimused täidetud.  
▼B 
1302 31 00  Agar-agar  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1302, punkt C 1.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 95  
1302 32 10 ja 
1302 32 90  Jaanileivapuu kaunadest ja seemnetest või guaaraoa 
seemnetest taimeliimid ja paksendajad, modifitseeritud 
või modifitseerimata  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1302, punkt C 2. 
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu guaaraoa seemnete 
endosperm (“guar splits”) väikeste helekollaste, ebakorrapä ­
raste helvestena (rubriik 1404).  
1302 39 00  Muud  
Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 1302 C osa punk ­
tides 3–5 nimetatud toodete, kuuluvad sellesse alamrubriiki 
ka: 
1. Taani rannikult kogutud vetikast  Furcellaria fastigiata  
valmistatud ekstrakt, mis on saadud samal viisil ja paken ­
datud samal kujul nagu agar-agar; 
2. küdooniaseemnetest saadud taimeliim; 
3. islandi samblikust e islandi käokõrvast saadud taimeliim; 
4. karrageen e iiri samblik ning kaltsium-, naatrium- ja 
kaaliumkarragenaat, isegi kui neile on lisatud suhkrut 
(nt sahharoosi, glükoosi), et tagada pideva toimeaktiiv ­
suse säilimist. Lisatud suhkru sisaldus ei ületa tavaliselt 
25 % massist;  
►M10  5. kõrbe-teelehe ( Plantago ovata ) seemnekestadest 
ekstraheeritud hüdrokolloidid. ◄ ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 96  
GRUPP 14  
TAIMNE PUNUMISMATERJAL; MUJAL NIMETAMATA TAIMSED 
TOOTED 
1401  Peamiselt punumiseks kasutatav taimne materjal 
(näiteks bambus, rotang, pilliroog, kõrkjad, pajuvitsad, 
raffia, puhastatud, pleegitatud või värvitud õled ja 
niinekoor)  
1401 10 00  Bambus  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1401, teine lõik, 
punkt 1.  
1401 20 00  Rotang  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1401, teine lõik, 
punkt 2.  
1401 90 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste 
rubriigi 1401 teise lõigu punktides 3–7 nimetatud tooted. 
Eri hundinuialiikide (nt  Typha latifolia  e laialehine 
hundinui) lehed klassifitseeritakse samuti sellesse 
alamrubriiki.  
1404  Mujal nimetamata taimne materjal  
1404 20 00  Puuvillalinter  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1404, teine lõik, 
punkt A.  
1404 90 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka HS selgitavate märkuste 
rubriigi 1404 teise lõigu punktides B–F nimetatud tooted. 
HS selgitavate märkuste rubriigi 1404 teise lõigu F osa 
punktis 7 nimetatud uniohakanupud on kangru-uniohaka 
(Dipsacus sativus ) nutid; 
Sellesse alamrubriiki kuulub ka guaaraoa seemnete endos ­
perm („guar splits”) väikeste helekollaste, ebakorrapäraste 
helvestena.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 97  
III JAOTIS  
LOOMSED JA TAIMSED RASVAD JA ÕLID NING NENDE 
LÕHUSTAMISSAADUSED; TÖÖDELDUD TOIDURASVAD; LOOMSED 
JA TAIMSED VAHAD  
GRUPP 15  
LOOMSED JA TAIMSED RASVAD JA ÕLID NING NENDE 
LÕHUSTAMISSAADUSED; TÖÖDELDUD TOIDURASVAD; LOOMSED 
JA TAIMSED VAHAD  
Üldist  
Termin „kasutamine tööstusliku toorainena” selle grupi alamrubriikides 
tähistab üksnes selliseid kasutusviise, millega seoses põhitoodet 
muudetakse.  
Teisest küljest, mõnedes alamrubriikides esinev termin „tehnilisel 
otstarbel” ei sisalda taolist muutumist.  
Terminitega „kasutamine tööstusliku toorainena” ja „tehnilisel otstarbel” 
ei tähistata puhastamist, rafineerimist ega hüdrogeenimist.  
Tuleb rõhutada, et ka inimtoidus kasutamiseks kõlblikud tooted võivad 
olla mõeldud kasutamiseks tehnilisel otstarbel või tööstusliku 
toorainena.  
Selle grupi alamrubriikidesse kuuluvad tooted, mis on mõeldud kasuta ­
miseks tehnilisel otstarbel või tööstusliku toorainena, v.a toiduainete 
tootmisel, hõlmavad ka õlid ja rasvad loomatoidu tootmiseks.  
Lisamärkus 1 a)  Taimeõlide voolavat fraktsiooni, mis on saadud tahkete 
koostisosade eraldamisel, näiteks jahutamisel, orgaaniliste 
lahustite, pindiste jne kasutamisega, ei saa lugeda toorõliks.  
1502  Veise-, lamba- või kitserasv ja -rasvkude, v.a 
rubriiki 1503 kuuluv  
Sellesse rubriiki kuuluvad peale sulatatud rasva ka sulata ­
mata rasv, s.o rakumembraani küljes kinni olev rasv. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad seega alljärgnevad tooted: 
1. sulatamata toorrasv või ploomirasv (nii nagu see tapama ­
jades, lihapoodides lihakehade töötlemisel või siseelun ­
dite ümbertöötlemisel kõrvalsaadusena tekib); 
2. sulatatud rasv, sh: 
a) „Premier jus”, mis on söödavatest tahketest rasvadest 
kõige parema kvaliteediga; 
b) kõrnerasv; 
c) happerasv, mis saadakse madala kvaliteediga sulata ­
mata rasva keetmisel väävelhappe vesilahuses, kus 
raku valkained hüdrolüüsuvad, vabastades rasva;  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 98  
3. veiste, lammaste või kitsede kontidest ja jäätmetest 
saadud rasv. 
Sellesse rubriiki ei kuulu siiski kondiõli ja luuüdiõli ning 
sõraõli (rubriik 1506 00 00).  
1503 00  Rasvasteariin, sulatatud searasva õli, oleosteariin, oleoõli 
ja rasvõli (emulgeerimata, segamata või muul viisil 
töötlemata)  
1503 00 11 ja 
1503 00 19  Rasvasteariin ja oleosteariin  
Need alamrubriigid hõlmavad HS selgitavate märkuste 
rubriigi 1503 teises ja eelviimases lõigus nimetatud tooteid.  
1503 00 30  Rasvõli tööstusliku toorainena, v.a toiduainete toot ­
miseks  
Sellesse alamrubriiki kuulub HS selgitavate märkuste 
rubriigi 1503 viiendas lõigus kirjeldatud toode, kui see on 
mõeldud kasutamiseks tööstusliku toorainena, v.a toiduai ­
nete tootmisel (vaata selle grupi üldmärkused).  
1503 00 90  Muud  
Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 1503 kolmandas ja 
neljandas lõigus nimetatud toodete kuulub sellesse alamru ­
briiki ka rasvõli (mittesöödav oleoõli), mis ei vasta alamru ­
briigis 1503 00 30 sätestatud tingimustele, näiteks rasvõli 
tehniliseks otstarbeks.  
1504  Kalade või mereimetajate rasvad, õlid ja nende frakt ­
sioonid (rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt 
modifitseerimata)  
Vaata käesoleva grupi HS selgitavad üldmärkused, A osa, 
kuues ja seitsmes lõik.  
1504 10 10 kuni 
1504 10 99  Kalamaksaõli ja selle fraktsioonid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1504, teine lõik.  
1504 10 10  A-vitamiini sisaldusega kuni 2 500 RÜ/g  
Tursklastelt (tursk, kilttursk, molva, heik jne) saadud kala ­
maksaõli A-vitamiini sisaldus on tavaliselt kuni 2 500 RÜ/g.  
1504 10 91 ja 
1504 10 99  Muud  
Näiteks tuunikaladelt, hiidlestalt ja erinevatelt haidelt saadud 
kalamaksaõli A-vitamiini sisaldus on tavaliselt üle 
2 500 RÜ/g.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 99  
Suurendatud vitamiinisisaldusega õlid klassifitseeritakse 
nendesse alamrubriikidesse juhul, kui need on säilitanud 
oma kalamaksaõli põhiomadused. Sellised on näiteks kala ­
maksaõlid, mille A-vitamiini sisaldus on kuni 100 000 RÜ/ 
g. 
1504 20 10 ja 
1504 20 90  Kalarasvad ja -õlid ning nende fraktsioonid (v.a kala ­
maksaõli)  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad kalarasvad ja -õlid 
ning nende fraktsioonid, mis on saadud kõikidelt kalaliiki ­
delt, v.a nende maksast ekstraheeritud õli. Siia kuuluvad 
näiteks: 
1. õli, mida saadakse heeringalt ja räimelt ning menhedenilt 
(heeringlane, mida püütakse ainuüksi õli pärast); 
2. kalakonservide valmistamisjääkidest saadud õli, mis on 
halvema kvaliteediga kui eelpool nimetatu. Kaubanduslik 
tähtsus on heeringlaste, tuunikalade, boniidi ja lõhelaste 
jääkidest saadud õlil; 
3. kalatööstuse jääkidest saadud õli, mille koostis on väga 
erinev ja kvaliteet eelmise rühmaga võrreldes veelgi 
halvem; 
4. „kalasteariin”, mida on kirjeldatud HS selgitavate 
märkuste rubriigi 1504 viiendas lõigus. 
Selle alamrubriigi rasvad ja õlid on peamiselt kasutamiseks 
tehnilisel otstarbel või tööstusliku toorainena näiteks parki ­
miseks, maalrivärvide ja jahutus-määrdevedelike 
valmistamiseks.  
1504 30 10 ja 
1504 30 90  Mereimetajate rasvad, õlid ja nende fraktsioonid  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka: 
1. vaalaõli ja toorspermatseetõli, mida on kirjeldatud HS 
selgitavate märkuste rubriigi 1504 kolmandas ja 
neljandas lõigus; 
2. mereimetajate traan; 
3. loivalistelt (hülged, morsad ja merilõvid) saadud õli. 
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad kõik mereimetajatelt 
saadud õlid ja nende fraktsioonid, sh mereimetajate maksast 
ekstraheeritud õli, nagu kašeloti maksast saadud õli, mis on 
väga rikas A-vitamiini poolest ja oma omadustelt samasu ­
gune kui alamrubriikide 1504 10 10, 1504 10 91 ja 
1504 10 99 kalamaksaõlid.  
1505 00  Villarasv ja sellest saadud rasvained (k.a lanoliin)  
1505 00 10  Villarasv, töötlemata  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1505, esimene lõik.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 100  
1505 00 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. lanoliin, mida on kirjeldatud HS selgitavate märkuste 
rubriigi 1505 kolmandas ja neljandas lõigus; 
2. villarasvast saadud vedelad ja tahked rasvained (villa ­
rasva oleiin ja villarasva steariin), mis on villarasva 
auruga destilleerimisel ja seejärel pressimisel saadud.  
1506 00 00  Muud loomsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid, 
rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifit ­
seerimata  
Sellesse alamrubriiki ei kuulu loomsete rasvade või õlide 
toidukõlbmatud segud või valmistised, nt erinevatelt looma ­
delt pärit tapamajarasvad või loomsete ja taimsete rasvade ja 
õlide segud ning valmistised, nt kasutatud praadimisrasv 
(rubriik 1518).  
1507  Sojaõli ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineeri ­
mata, kuid keemiliselt modifitseerimata  
1507 10 10 ja 
1507 10 90  Toorõli, hüdratiseeritud või hüdratiseerimata  
Termini „toorõli” määratluse kohta vaata selle grupi lisa ­
märkus 1, lõigud a, b ja c.  
1507 90 10 ja 
1507 90 90  Muud  
Nendesse alamrubriikidesse kuulub ka rafineeritud sojaõli.  
1508  Maapähkliõli (arahhiseõli) ja selle fraktsioonid, rafinee ­
ritud või rafineerimata, kuid keemiliselt 
modifitseerimata  
1508 10 10 ja 
1508 10 90  Toorõli  
Vaata selle grupi lisamärkus 1 a ja b.  
1508 90 10 ja 
1508 90 90  Muud  
Nendesse alamrubriikidesse kuulub ka rafineeritud maapäh ­
kliõli (arahhiseõli).  
1509  Oliiviõli ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineeri ­
mata, kuid keemiliselt modifitseerimata  
Sellesse rubriiki klassifitseeritav oliiviõli peab vastama 
kolmele alljärgnevale tingimusele: 
1. see on saadud üksnes euroopa õlipuu e hariliku õlipuu 
(Olea europaea  L.) viljade töötlemisel; 
2. see on saadud üksnes mehaanilisel või muul füüsikalisel 
menetlusel (nt pressimisel), seega välistades lahustite 
kasutamise (vaata selle grupi märkus 2). 
3. see ei ole taasesterdatud ega sellesse ei ole segatud muid 
õlisid, sh oliivide pressimisjäätmetest saadud õli (puuõli), 
mis klassifitseeritakse rubriiki 1510 00.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 101  
1509 10 10  Lampides kasutatav oliivi neitsiõli  
Vaata selle grupi lisamärkus 2, B osa, punkt 1.  
1509 10 90  Muud  
Vaata selle grupi lisamärkus 2, B osa, punkt 2.  
1509 90 00  Muud  
Vaata selle grupi lisamärkus 2, C osa. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu ainuüksi rafineeritud oliiviõli, 
vaid ka rafineeritud oliiviõli segud neitsiõliga.  
1510 00  Muud oliividest saadud õlid ja nende fraktsioonid, rafi ­
neeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseeri ­
mata, k.a nende õlide või fraktsioonide segud 
rubriigi 1509 õlide või nende fraktsioonidega  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad üksnes need õlid, mis 
vastavad rubriigi 1509 selgitavate märkuste punktis 1 sätes ­
tatud tingimustele. Nii nagu rubriiki 1509 kuuluvad õlid, ei 
tohi ka rubriigi 1510 00 õlid olla taasesterdatud ega neisse 
segatud muid õlisid, v.a oliiviõli, kuid: 
— need võivad olla ekstraheeritud lahusteid kasutades või 
füüsikalisel meetodil; 
— neisse võib olla segatud rubriigi 1509 õlisid või frakt ­
sioone; kõige tavalisem segu koosneb oliivi puuõlist 
(pressimisjäätmetest saadud õlist) ja oliivi neitsiõlist.  
1510 00 10  Toorõlid  
Vaata selle grupi lisamärkus 2, D osa.  
1510 00 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad oliivi rafineeritud puuõli 
(oliivide pressimisjäätmetest saadud õli) ja rafineeritud 
puuõli segud neitsiõliga.  
1511  Palmiõli ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineeri ­
mata, kuid keemiliselt modifitseerimata  
1511 10 10 ja 
1511 10 90  Toorõli  
Vaata selle grupi lisamärkus 1 a ja b. 
Palmi toorõli räästub kiiremini kui muud õlid ja järelikult on 
selle vabade rasvhapete sisaldus kõrge.  
1511 90 11 ja 
1511 90 19  Tahked fraktsioonid  
Nendesse alamrubriikidesse kuulub ka palmisteariin.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 102  
1511 90 91 ja 
1511 90 99  Muud  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka: 
1. rafineeritud palmiõli; 
2. palmiõli voolav fraktsioon, mis on saadud tahkete koos ­
tisosade eraldamisel, näiteks jahutamisel, orgaaniliste 
lahustite või pindiste (pindaktiivsete ainete) kasutami ­
sega. Selle fraktsiooni (palmioleiini) rasvhappekoostis 
võib olla väga sarnane fraktsioonimata palmiõliga, kuid 
fraktsiooni on tavaliselt võimalik eristada, võrreldes selle 
triglütseriidide koostist tüüpilise fraktsioonimata palmiõli 
triglütseriidide koostisega. Voolava fraktsiooni triglütse ­
riidid sisaldavad rohkem süsinikuaatomeid (C  52 ja C  54 ) 
kui fraktsioonimata õli triglütseriidid, kuna aga tahkes 
fraktsioonis on ülekaalus suhteliselt vähem süsinikuaato ­
meid sisaldavad triglütseriidid (C  50 ja C  48 ). 
1512  Päevalille-, safloori- või puuvillaõli ja nende fraktsioonid, 
rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt 
modifitseerimata  
1512 11 91  Päevalilleõli  
Vaata selle grupi lisamärkus 1 a ja b ning HS selgitavate 
märkuste rubriigi 1512 A osa.  
1512 11 99  Saflooriõli  
Vaata selle grupi lisamärkus 1 a ja b ning HS selgitavate 
märkuste rubriigi 1512 B osa.  
1512 19 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad rafineeritud päevalilleõli ja 
rafineeritud saflooriõli.  
1512 21 10 kuni 
1512 29 90  Puuvillaõli ja selle fraktsioonid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1512, punkt C.  
1514  Rapsi-, rüpsi- või sinepiõli ja nende fraktsioonid, rafinee ­
ritud või rafineerimata, kuid keemiliselt 
modifitseerimata  
1514 11 10 kuni 
1514 19 90  Madala eruukhappesisaldusega rapsi- või rüpsiõli ja 
selle fraktsioonid  
Vaata selle grupi alammärkus 1 ja HS selgitavate märkuste 
rubriigi 1514 A osa teise lõigu teine lause.  
1515  Muud mittelenduvad taimerasvad ja -õlid (k.a jojoobiõli) 
ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, 
kuid keemiliselt modifitseerimata  
1515 30 10 ja 
1515 30 90  Riitsinusõli e kastoorõli ja selle fraktsioonid  
Riitsinusõli tuntakse ka nimetusega kastoorõli, ingliskeelse 
nimetusega „palma Christi oil” ja „kerva oil”.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 103  
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu piimalillede sugukonda 
kuuluva oksepähkli-jatrofa e purgatiivpähkli e pinooni 
(Jatropha curcas ) seemnetest ekstraheeritud „curcas oil” e 
purgatiivõli, mida sageli tuntakse ingliskeelse nimetusega 
„American castor oil” või „wild castor oil” (alamru ­
briigid 1515 90 40 – 1515 90 99).  
1517  Margariin; söödavad segud või valmistised loomsetest 
või taimsetest rasvadest või õlidest või selle grupi erine ­
vate rasvade või õlide fraktsioonidest, v.a rubriigi 1516 
toidurasvadest või -õlidest ning nende fraktsioonidest  
Mõiste „margariin” määratluseks vt HS selgitavad 
märkused, alamrubriigid 1517 10 ja 1517 90.  
1517 10 10 ja 
1517 10 90  Margariin, v.a vedel margariin  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1517, viies lõik, 
punkt A. 
Tuleb märkida, et veesisaldus ei ole toodete puhul nendesse 
alamrubriikidesse klassifitseerimisel otsustav asjaolu.  
1517 90 91  Mittelenduvate taimeõlide vedelad segud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka keemiliselt modifitsee ­
ritud taimeõlide segud.  
1521  Taimsed vahad (v.a triglütseriidid), meevaha, muud 
putukavahad ja spermatseet, rafineeritud või rafineeri ­
mata, värvitud või värvimata  
1521 10 00  Taimevahad  
Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 1521 punktis I kirjel ­
datud toodete kuulub sellesse alamrubriiki kohvivaha, mis 
esineb looduslikult kohvipõõsa kõikides osades (ubades, 
ubade sarvkestas, lehtedes jne) ja tekib kofeiinivaba kohvi 
tootmisel kõrvaltootena. Kohvivaha on värvuselt must, 
kohvi lõhnaga ja seda kasutatakse teatavate puhastusvahen ­
dite valmistamisel.  
1521 90 91  Toorvaha  
Sellesse alamrubriiki kuulub ka looduslike kärgede vaha.  
1521 90 99  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuulub sulatatud, kokkupressitud või 
rafineeritud vaha, ka pleegitatud või värvitud.  
1522 00  Degraa; loomsete või taimsete vahade või rasvainete 
töötlemise jäägid  
1522 00 31 ja 
1522 00 39  Oliiviõli omadustega õlisid sisaldavad  
Vaata selle grupi lisamärkus 3, mis täpsustab nendesse 
alamrubriikidesse mittekuuluvad jäägid.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 104  
IV JAOTIS  
VALMISTOIDUKAUBAD; JOOGID, ALKOHOL JA ÄÄDIKAS; 
TUBAKAS JA TÖÖSTUSLIKUD TUBAKAASENDAJAD  
GRUPP 16  
TOOTED LIHAST, KALAST, VÄHKIDEST, LIMUSTEST VÕI 
MUUDEST VEESELGROOTUTEST  
Üldist  
Toiduvalmististe (sh nn „valmistoidud”), mis sisaldavad näiteks vorsti, 
liha, rupsi, kala, vähke, limuseid või muid veeselgrootuid või mis tahes 
nende kombinatsioone koos köögiviljade, makaronitoodete, kastmega 
jne, klassifitseerimise kohta vaata käesoleva grupi märkus 2 ja selle 
grupi HS selgitavate üldmärkuste eelviimast lõiku.  
Märkuse 2 esimese lõigu teine lause (klassifitseeritakse grupi 16 rubrii ­
kides komponendi järgi, mille mass on kõige suurem) kehtib ka alam ­
rubriikide määramisel. Eelöeldu ei kehti siiski rubriikide 1601 00 ja 
1602 maksa sisaldavate valmististe kohta (vaata märkuse 2 lõik 2).  
Lisamärkus 2  Jaotustükk, millest osa on saadud, on reeglina äratuntav 
üksnes siis, kui osa mõõtmed on vähemalt 
100 × 80 × 2 mm. 
Termin „nende osad” kehtib üksnes osade kohta jaotustükist 
(nt tagaosad), mida saab otse kindlaks teha, aga mitte teiste 
võimaluste välistamise kaudu.  
1601 00  Vorstid jms tooted lihast, rupsist või verest; nende baasil 
valmistatud toiduained  
Asjaolu, et tooteid võidakse lugeda „vorstideks jms toode ­
teks” kaubanduslikus mõttes, ei ole käesolevasse rubriiki 
klassifitseerimisel määrav. 
Selles rubriigis terminiga „vorst” ei tähistata tükeldatud või 
peeneks hakitud lihatooteid, mis on konservikarpidesse või 
muudesse jäikadesse anumatesse pakendades omandanud 
vormimisega kindla kuju, sh silindrilise kuju.  
1601 00 10  Maksast  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka maksa sisaldavad vorstid 
jms tooted, ka need, millesse on lisatud liha, rupsi, rasva jne, 
juhul kui maks annab tootele tema põhiomaduse. Need, tava ­
liselt keedetud ja mõnikord suitsutatud tooted, on äratuntavad 
eelkõige maksale omase lõhna tõttu.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 105  
1601 00 91  Vorstid, kuiv- või määrdevorstid, kuumtöötlemata  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad keetmata vorstid, juhul kui 
need on valminud muul viisil (nt õhu käes kuivamisel) ja 
on valmis vahetuks tarbimiseks. 
Taolised tooted võivad olla ka suitsutatud, juhul kui suitsu ­
tamine kuumtöötlemisel (nt suitsutamine kõrgel tempera ­
tuuril) ei põhjusta lihavalgu täielikku kalgendumist. 
Järelikult kuuluvad sellesse alamrubriiki vorstid, mida 
süüakse tavaliselt lõikudena (nt salaami, „Saucisson d'Arles”, 
„Plockwurst”), samuti määrdevorstid (nt „Teewurst”).  
1601 00 99  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka: 
1. toored vorstid jms tooted, mis ei ole läbinud mingisugust 
küpsemisprotsessi; 
2. keeduvorstid, näiteks frankfurterid, Strasbourgi vorsti ­
kesed, viinivorstid e viinerid, mortadellad, rupskitest 
valmistatud vorstid nimetusega „andouilles” ja „andouil ­
lettes”, kaerajahust ja neeru ploomirasvast valmistatud 
vorstid („white puddings”), verivorstid („black puddings”) 
jms eritooted.  
1602  Muud lihast, rupsist või verest tooted või konservid  
Vaata grupi 2 lisamärkus 6 punktis a, mille kohaselt kuum ­
töötlemata maitsestatud kodulinnuliha klassifitseeritakse 
gruppi 16. See, kas kuumtöötlemata kodulinnuliha on mait ­
sestatud või mitte, tehakse kindlaks kuumtöötlemata maitses ­
tatud kodulinnuliha organoleptilise hindamise meetoditega, 
mis on sätestatud komisjoni rakendusmääruses (EL) 
nr 1362/2013 (  1 ). 
1602 10 00  Homogeenitud tooted  
Vaata selle grupi alamrubriikide märkus 1.  
1602 20 10 ja 
1602 20 90  Mis tahes looma maksast  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka maksa sisaldavad valmis ­
tised või konservid, ka segatuna liha või rupsiga, juhul kui 
maks annab tootele tema põhiomaduse. Nende alamrubriikide 
põhilised tooted saadakse hane- või pardimaksast (alamru ­
briik 1602 20 10).  
_____________  
( 1 ) Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1362/2013, 11. detsember 2013, millega sätestatakse 
kuumtöötlemata maitsestatud kodulinnuliha organoleptilise hindamise meetodid toodete 
klassifitseerimiseks kombineeritud nomenklatuuris (ELT L 343, 19.12.2013, lk 9).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 106  
1602 31 11 kuni 
1602 39 85  Rubriigi 0105 kodulindudest  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad kodulindude liha ja 
pärast keetmist konserveeritud, kodulindudelt saadud muud 
osad, v.a liha. 
Nende toodete hulka kuuluvad: 
1. kana tarrendis („chicken in jelly”); 
2. kanapooled või -veerandid kastmes ning terved kalkuni-, 
hane- või kanakoivad, ka külmutatud; 
3. kodulinnupasteet (koosneb peamiselt kodulinnulihast, 
kuhu on lisatud vasikaliha, searasva, trühvleid ja vürtse), 
ka külmutatud; 
4. valmistoidud, mis sisaldavad põhikoostisosana kodulinnu ­
liha ja lisandina muid tooteid nagu köögivili, riis või 
makaronitooted. Siia kuuluvad valmistised nimetusega 
„kana riisiga” ja „kana seentega”, samuti külmutatud 
kanalihast valmistoidud, mis on pakendatud kandikulaad ­
sesse jaemüügipakendisse, milles liha ja lisandid asetsevad 
eraldi. 
Linnuliha või rupsi protsendi kindlaksmääramisel ei arvestata 
kontide massi.  
1602 31 11  Mis sisaldavad eranditult kuumtöötlemata kalkuniliha  
Vaata selle grupi lisamärkus 1.  
1602 32 11  Kuumtöötlemata  
Vaata selle grupi lisamärkus 1.  
1602 39 21  Kuumtöötlemata  
Vaata selle grupi lisamärkus 1.  
1602 41 10 ja 
1602 41 90  Tagaosad ja nende jaotustükid  
Termini „nende jaotustükid” määratluse kohta vaata selle 
grupi lisamärkus 2 ja asjakohaseid selgitavaid märkusi. 
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu tükeldatud või peeneks ­
hakitud valmistised, isegi kui need on valmistatud tagaosast 
või selle jaotustükkidest.  
1602 42 10 ja 
1602 42 90  Abatükid ja nende jaotustükid  
Termini „nende jaotustükid” määratluse kohta vaata selle 
grupi lisamärkus 2 ja asjakohaseid selgitavaid märkusi.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 107  
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu tükeldatud või peeneks ­
hakitud valmistised, isegi kui need on valmistatud abatükist 
või selle jaotustükkidest.  
1602 49 11 kuni 
1602 49 50  Koduseast  
Liha ja mis tahes rupsi (kaasa arvatud mis tahes või kust 
tahes pärit rasvad) protsendi määramiseks tootes vaata komis ­
joni määrust (EMÜ) nr 226/89 (EÜT L 29, 31.1.1989, 
lk 11). 
Protsendi määramisel ei võeta arvesse želatiini ega kastmeid.  
1602 49 15  Muud segud, mis sisaldavad tagaosi, aba- või seljatükke 
või kaelakarbonaadi ja nende jaotustükke  
Termini „nende jaotustükid” määratluse kohta vaata selle 
grupi lisamärkus 2 ja asjakohaseid selgitavaid märkusi. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad segud peavad sisaldama vähe ­
malt üht selles alamrubriigis nimetatud tükki (ja/või selle 
jaotustükke), kuigi jaotustükk ei tarvitse anda segule selle 
põhiomadust. Need segud võivad sisaldada ka muude 
loomade liha või rupsi.  
1602 50 10  Kuumtöötlemata; segud kuumtöödeldud ja kuumtöötle ­
mata lihast või rupsist  
Vaata selle grupi lisamärkus 1.  
1602 50 31  Soolaliha õhukindlas pakendis  
Alamrubriigis 1602 50 31 tähistab termin „õhukindlas 
pakendis” tooteid sellises pakendis, mis on suletud (ka 
vaakumpakendis) selliselt, et õhk ega muud gaasid ei pääseks 
sisse ega välja (hermeetiliselt suletud pakendis). Kui pakend 
avatakse, siis on õhukindel tõke jäädavalt rikutud. 
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad muu hulgas kinnikee ­
vitatud plastkottidesse pakendatud tooted, ka 
vaakumpakendis.  
1602 90 61  Kuumtöötlemata; segud kuumtöödeldud ja kuumtöötle ­
mata lihast või rupsist  
Vaata selle grupi lisamärkus 1.  
1604  Kalatooted ja -konservid; kaaviar ja kalamarjast valmis ­
tatud kaaviariasendajad  
Vaata selle grupi alamrubriikide märkus 2.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 108  
1604 12 91  Õhukindlas pakendis  
Vaata alamrubriigi 1602 50 31 selgitavad märkused.  
1604 14 26  Nn seljafileed  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad üksnes kalafileed, HS selgita ­
vate märkuste rubriigi 0304 punkti 1 tähenduses, millel on 
kolm järgmist iseloomulikku tunnust: 
— need on kuumtöödeldud; 
— on pakendatud toiduainetepakkimiseks kasutatavatesse 
plastkottidesse (või kilesse), ka vaakumpakendisse või 
kuumkeevitusega pakendisse ilma vedelikulisandita; ja 
— on külmutatud.  
1604 14 36  Nn seljafileed  
Vaata alamrubriigi 1604 14 26 selgitavad märkused.  
1604 14 46  Nn seljafileed  
Vaata alamrubriigi 1604 14 26 selgitavad märkused.  
1604 19 31  Nn seljafileed  
Vaata alamrubriigi 1604 14 26 selgitavad märkused.  
1604 20 05  Surimitooted  
Vaata alamrubriigi 0304 93 10 selgitavad märkused. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad valmistised on tehtud surimist, 
millesse on segatud muid tooteid (nt jahu, tärklist, valku, 
vähkide liha, vürtse, maitse- ja lõhna- ning värvaineid). 
Need tooted on kuumtöödeldud ja esitatakse tollile tavaliselt 
külmutatuina.  
1605  Tooted ja konservid vähkidest, limustest või muudest 
veeselgrootutest  
Vaata selle grupi alamrubriikide märkus 2.  
1605 29 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad garneelidest ja krevettidest 
õhukindlas pakendis (vaata alamrubriigi 1602 50 31 selgi ­
tavad märkused).  
1605 53 10  Õhukindlas pakendis  
Vaata alamrubriigi 1602 50 31 selgitavad märkused.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 109  
GRUPP 17  
SUHKUR JA SUHKRUKONDIITRITOOTED 
1701  Roosuhkur ja peedisuhkur ning keemiliselt puhas sahha ­
roos tahkel kujul  
1701 12 10 kuni 
1701 14 90  Toorsuhkur maitse- ja värvainelisanditeta  
Vaata selle grupi alamrubriikide märkus 1. 
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka: 
1. teatav rafineerimata valge suhkur; 
2. madala polarisatsiooniastmega pruun suhkur, mis on 
saadud suhkrutootmisprotsessis teisest ja kolmandast 
kristalliseerumisfaasist ja mille värvus võib olenevalt 
melassisisaldusest olla kollane kuni tumepruun, ning 
milles sahharoosi on tavaliselt 85–98 % massist; 
3. vähema puhtusega suhkur, mis sadestub rafineerimise või 
kristalliseerunud suhkru (klaaskompvek) valmistamise 
käigus.  
1701 12 10 ja 
1701 12 90  Peedisuhkur  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriikides 1701 12, 
1701 13 ja 1701 14.  
1701 13 10 ja 
1701 13 90  Selle grupi alamrubriigi märkuses 2 nimetatud 
roosuhkur  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriikides 1701 12, 
1701 13 ja 1701 14.  
1701 14 10 ja 
1701 14 90  Muu roosuhkur  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriikides 1701 12, 
1701 13 ja 1701 14.  
1701 91 00  Maitse- või värvainelisanditega  
Maitse- või värvainelisanditega suhkur klassifitseeritakse 
sellesse alamrubriiki ka siis, kui selle sahharoosisisaldus 
on alla 99,5 % massist.  
1701 99 10  Valge suhkur  
Vaata selle grupi lisamärkus 3. 
Sellesse alamrubriiki kuulub valge suhkur, nii rafineeritud 
kui ka rafineerimata, mis on suure sahharoosisisalduse tõttu 
(vähemalt 99,5 % massist) tavaliselt valge värvusega. 
Selle rühma lisamärkuses 3 nimetatud valge suhkru sahha ­
roosisisalduse määramisel tuleb kohaldada komisjoni direk ­
tiivi 79/796/EMÜ II lisa menetluses 10 sätestatud polari ­
meetrimeetodit (EÜT L 239, 22.9.1979, lk 24).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 110  
1702  Muud suhkrud, sh keemiliselt puhas laktoos, maltoos, 
glükoos ja fruktoos, tahkel kujul; maitse- ja värvaineli ­
sanditeta suhkrusiirupid; tehismesi, naturaalse meega 
segatud või segamata; karamell  
1702 11 00 ja 
1702 19 00  Laktoos ja laktoosisiirup  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1702, A osa, punkt 1 
ja B osa, esimene lõik.  
1702 30 10  Isoglükoos  
Vaata selle grupi lisamärkus 5.  
1702 30 50 ja 
1702 30 90  Muud  
Glükoosi massiprotsendi arvutamisel tähistab termin „kuiv ­
aine massist” seda, et nii vaba kui ka kristallvett arvesse ei 
võeta.  
1702 40 10  Isoglükoos  
Vaata selle grupi lisamärkus 5.  
1702 60 10  Isoglükoos  
Vaata selle grupi lisamärkus 5.  
1702 60 80  Inuliinisiirup  
Vaata selle grupi lisamärkus 6 a.  
1702 90 30  Isoglükoos  
Vaata selle grupi lisamärkus 5.  
1702 90 80  Inuliinisiirup  
Vaata selle grupi lisamärkus 6 b.  
1702 90 95  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka: 
1. maltoos, v.a keemiliselt puhas maltoos; 
2. invertsuhkur; 
3. värv-, lõhna- ja maitseaineteta sahharoosisiirupid (v.a 
vahtrasiirup); 
4. tavalisest suurema suhkrusisaldusega tooted, mille kohta 
kasutatakse ebaõiget nimetust “high-test” melassid, mis 
on saadud toorsuhkrumahla hüdrolüüsi ja kontsentreeri ­
misega ning mida kasutatakse peamiselt mikroorganis ­
mide toitealusena antibiootikumide, samuti etüülalkoholi 
tootmisel; 
5. laktoos, v.a keemiliselt puhas laktoos;  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 111  
1703  Melass, mis on saadud suhkru ekstraheerimisel või 
rafineerimisel  
1703 10 00  Suhkruroomelass  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 1703 10.  
1704  Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei sisalda 
kakaod  
1704 10 10 ja 
1704 10 90  Närimiskumm, suhkruga kaetud või katmata  
Nendesse alamrubriikidesse kuulub magustatud närimis ­
kumm, millele on iseloomulik tšikkel-kummi (chicle gum) 
vms söögikõlbmatu toote sisaldus, olenemata sellest, millisel 
kujul närimiskumm on (tahvlid, padjakesed, suhkruga 
kaetud pastillid, dražeed jne). Nendesse alamrubriikidesse 
klassifitseeritakse ka „mullinäts”.  
1704 90 10  Lagritsaekstrakt sahharoosisisaldusega üle 10 % 
massist, kuid muude lisaaineteta  
Sellesse alamrubriiki kuulub üksnes lagritsaekstrakt, mis 
sisaldab sahharoosi üle 10 % massist, ilma mis tahes muu 
suhkrulisandi, maitse- ja lõhnaaineta või muude aineteta, ka 
tablettide, pulgakeste, pastillide jne kujul. 
Lagritsaekstrakt, mis on muude ainete lisamisega valmis ­
tatud maiustusena, klassifitseeritakse suhkrusisaldusest 
olenemata alamrubriiki 1704 90 99  
1704 90 30  Valge šokolaad  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1704, teine lõik, 
punkt VI.  
1704 90 51 kuni 
1704 90 99  Muud  
Nendesse alamrubriikidesse kuulub enamik suhkruvalmistisi, 
mida tuntakse tavaliselt nimetusega „maiustused” või 
„kondiitritooted”. Need valmistised klassifitseeritakse käeso ­
levatesse alamrubriikidesse ka siis, kui need sisaldavad 
joodavat piiritust, viina või likööri. 
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka veniste, martsipani, 
nugati jne valmistamiseks kasutatavad pastad ja massid, mis 
on kondiitritööstuse pooltooted ja esitatakse tollile tavaliselt 
lahtiselt, pätsina või plokkidena. Need pooltooted klassifit ­
seeritakse nendesse alamrubriikidesse ka siis, kui nende 
suhkrusisaldust hiljem lõpptoodete valmistamise käigus 
suurendatakse, juhul kui need oma koostise tõttu on spet ­
siaalselt mõeldud teatavat liiki maiustuse valmistamiseks. 
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu: 
a) mahlajäätis, isegi kui see esitatakse tollile pulgakaramel ­
lide kujul pulga otsas (rubriik 2105 00);  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 112  
b) kakaod sisaldavad maiustused, mis on segatud kakaod 
mittesisaldavate maiustustega ja pakendatud müügiks 
seguna (rubriik 1806).  
1704 90 51  Kondiitritootemass, k.a martsipan, kontaktpakendis 
netomassiga vähemalt 1 kg  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1704, teine lõik, 
punktid IV ja IX. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka suhkru- ja rasvaglasuurid.  
1704 90 55  Kurgupastillid ja köhatropsid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1704, teine lõik, 
punkt V.  
1704 90 61  Dražeed (kõva suhkruglasuuriga tooted)  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad suhkrukondiitritooted, nagu 
suhkruglasuuriga mandlid, millel on eriliselt kõva suhkru ­
glasuur või -kest. Suhkruglasuuriga maiustused saadakse 
selliselt, et maiustuse tuum (nt mandel) asetatakse suhkru ­
siirupiga pannile; panni pöörlemisel koguneb suhkrusiirup 
tuuma ümber. Jahutamisel moodustab suhkur eristava 
kattekihi.  
1704 90 65  Kummikompvekid, marmelaad, sefiir, pastilaa  
Kummikompvekid ja marmelaad on tarretusainetest (nt 
kummiaraabik, želatiin, pektiin ja teatavad tärklised) koos 
suhkru ja maitseainetega valmistatud tooted. Need võivad 
olla mitmesuguse kujuga, näiteks inimese- või 
loomakujulised.  
1704 90 71  Karamellkompvekid, täidisega või ilma (klaaskaramell)  
Karamellkompvekid on kõvad, mõnikord rabedad ja võivad 
olla läbipaistvad või mitteläbipaistvad. Need koosnevad 
peamiselt keedetud suhkrusiirupist, millesse on lisatud 
väheses koguses muid aineid (v.a rasvad), et saada erineva 
maitse, koostise ja värvusega tooteid. Taolised tooted 
võivad sisaldada ka täidist.  
1704 90 75  Iirised (toffee) jms maiustused  
Iirised (toffee) jms maiustused on tooted, mis sarnaselt kara ­
mellkompvekkidega saadakse suhkru keetmisel, kuid neile 
lisatakse ka rasva.  
1704 90 81  Pressitud tabletid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad pressimisega saadud erineva 
kujuga suhkrukondiitritooted, ka ilma sideaineta.  
1704 90 99  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad eelnevatesse alamrubriikides ­
se mittekuuluvad suhkrukondiitritooted. Need on: 
1. venised;  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 113  
2. vahetuks tarbimiseks pakendatud martsipan netomassiga 
alla 1 kg (muus pakendis martsipan: alamru ­
briik 1704 90 51); 
3. nugat; 
4. lagritsaekstraktist maiustused.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 114  
GRUPP 18  
KAKAO JA KAKAOTOOTED 
1801 00 00  Kakaooad (terved või purustatud, toored või röstitud)  
Kakaooad sisaldavad kakaovõiks nimetatud rasva 49–54 %, 
tärklist 8–10 %, valku 8–10 %, teobromiini 1–2 %, tanniine 
(katehhiini e kakaopunast) 5–10 %, tselluloosi 4–6 % ja 
mineraalaineid 2–3 % massist, steroole (D-vitamiini) ja 
mitmesuguseid fermente.  
1803  Kakaopasta, rasvatustatud või rasvatustamata  
Sellesse rubriiki kuulub kakaopasta (ka tükkidena), mida on 
lahustuvuse suurendamiseks leelistega töödeldud. Sellesse 
rubriiki ei kuulu sellisel viisil töödeldud kakaopasta pulbrina 
(rubriik 1805 00 00).  
1805 00 00  Kakaopulber, suhkru või muu magusainelisandita  
Kakaopulber, millele on lisatud väheses koguses letsitiini 
(umbes 5 % massist), klassifitseeritakse samuti sellesse 
rubriiki, kuna eesmärgiks on suurendada kakaopulbri võimet 
moodustada vedelikes dispersiooni ja sellega hõlbustada 
kakaol põhinevate jookide valmistamist (lahustuv kakao).  
1806  Šokolaad jm kakaod sisaldavad toiduvalmistised  
Kakaod sisaldavateks toodeteks rubriigi 1806 tähenduses 
loetakse ainult kakaoube, kakaopastat või kakaopulbrit sisal ­
davaid tooteid.  
1806 20 10  Mis sisaldavad kakaovõid või kakaovõid ja piimarasva 
kokku vähemalt 31 % massist  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka tooted, mida tuntakse 
tavaliselt nimetusega „šokolaadiglasuur” ja 
„piimašokolaadiglasuur”.  
1806 20 30  Mis sisaldavad kakaovõid või kakaovõid ja piimarasva 
kokku vähemalt 25 %, kuid alla 31 % massist  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka tooted, mida tuntakse 
tavaliselt nimetusega „piimašokolaad”.  
1806 20 50  Mis sisaldavad kakaovõid vähemalt 18 % massist  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka tooted, mida tuntakse 
tavaliselt nimetusega „harilik šokolaad”.  
1806 20 70  Granuleeritud piimašokolaad  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 115  
Granuleeritud piimašokolaad saadakse suhkru, piima ja 
kakao homogeense veedispersiooni kuivatamisel vaakumis; 
seda kasutatakse tavaliselt piimašokolaadi valmistamiseks. 
Granuleeritud piimašokolaad võib olla ebakorrapäraste, 
murenevate tükikeste või pulbrina. See sisaldab tavaliselt 
suhkrut 35–70 %, piima kuivainet 15–50 % ja kakaod 
5–30 % massist. 
Nende koostisosade kristalliseerumine toimub spetsiaalses 
valmistusprotsessis.  
1806 20 95  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad muud kakaovalmistised, 
eelkõige pralineepasta ja šokolaadimääre.  
1806 31 00  Täidisega  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 1806 31.  
1806 32 10  Teravilja-, puuvilja-, marja- või pähklilisandiga  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka šokolaadi plokid, tahvlid 
või kangid teravilja-, puuvilja-, marja- ja pähklilisandiga (ka 
tükkidena), ühtlaselt šokolaadimassis jagunenuna.  
1806 90 11 ja 
1806 90 19  Šokolaadikompvekid (k.a pralineed), täidisega või täidi ­
seta 
Termini „täidisega” kohta kehtib HS selgitavate märkuste 
alamrubriik 1806 31 vastavate muudatustega. 
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad tooted, mida tavaliselt 
tarbitakse ühe suutäie kaupa; sellised on: 
— täidisega šokolaadikompvekid või 
— šokolaadi ja mis tahes söödava aine mitmekihiline 
kombinatsioon või 
— šokolaadi ja mis tahes söödava toiduaine segu.  
1806 90 11  Alkoholi sisaldavad  
Šokolaadiassortiid, millest mõned šokolaadikompvekid sisal ­
davad alkoholi ja mõned mitte, klassifitseeritakse kombinee ­
ritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegli 3 b järgi.  
1806 90 19  Muud  
Vaata alamrubriigi 1806 90 11 selgitavad märkused.  
1806 90 31  Täidisega  
Termini „täidisega” kohta kehtib HS selgitavate märkuste 
alamrubriik 1806 31 vastavate muudatustega. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka täidetud, šokolaadist 
valmistatud lihavõttemunad ja muud viguršokolaaditooted.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 116  
1806 90 39  Täidiseta  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka šokolaadipuiste („choco ­
late vermicelli”), valtsitud šokolaadimass kildaliste helves ­
tena („chocolate flakes”) ja seest õõnsad või kompaktsed, 
vormis valatud šokolaadist kujud või munad.  
1806 90 50  Kakaod sisaldavad suhkrukondiitritooted või suhkrua ­
sendajatest valmistatud kondiitritooted  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kakaosisaldusega 
rubriigi 1704 suhkrukondiitritooted, nt iirised ja suhkrugla ­
suuriga dražeed.  
1806 90 60  Kakaovõided  
Sellesse rubriiki kuuluvad ka šokolaadivõided kontaktpa ­
kendis netomassiga kuni 2 kg.  
1806 90 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka teatavad kakaosisaldusega 
pulbrid kreemide, jäätiste, magustoitude jms toodete valmis ­
tamiseks (v.a selle grupi HS selgitavates üldmärkustes nime ­
tatud erandid).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 117  
GRUPP 19  
TOOTED TERAVILJAST, JAHUST, TÄRKLISEST VÕI PIIMAST; 
VALIKPAGARITOOTED  
Üldist  
Käesoleva grupi toodete kakaopulbrisisaldus saadakse tavaliselt 
teobromiini- ja kofeiinisisalduste summa korrutamisel teguriga 31.  
Teobromiini- ja kofeiinisisaldused määratakse kõrgefektiivse 
vedelikkromatograafia (HPLC) abil.  
Kui tooted sisaldavad muust allikast kui kakao pärit kofeiini ja teobro ­
miini, ei võeta neid kofeiini ja teobromiini lisakoguseid kakaosisalduse 
arvutamisel arvesse.  
1901  Linnaseekstrakt; jäme- ja peenjahust, tangudest, tärkli ­
sest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata 
toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 
40 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt; mujal 
nimetamata toiduained rubriikidesse 0401–0404 kuulu ­
vatest kaupadest, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad 
kakaod alla 5 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt  
Kakaod sisaldavateks toodeteks rubriigi 1901 tähenduses 
loetakse ainult kakaoube, kakaopastat või kakaopulbrit sisal ­
davaid tooteid.  
1901 20 00  Segud ja taignad rubriigis 1905 nimetatud pagaritoodete 
valmistamiseks  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste 
rubriigi 1901 osa II kaheksanda lõigu punktides 7 ja 8 
nimetatud taignasegud. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu õhukesed, kuivatatud või 
küpsetatud jahu- või tärklisetaignast lehed („riispaber”), ka 
teatavate pagaritoodete katmiseks kasutatavad 
(rubriik 1905).  
1901 90 11 ja 
1901 90 19  Linnaseekstrakt  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1901, I osa. 
Linnaseekstrakt sisaldab dekstriine, maltoosi, valke, vita ­
miine, ensüüme ning maitse-ja lõhnaaineid. 
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu linnaseekstrakti sisal ­
davad jaemüügiks pakendatud imikutoidud, isegi kui linna ­
seekstrakt on üks põhikomponente (alamru ­
briik 1901 10 00).  
1902  Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidi ­
sega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul 
viisil toiduks valmistatud või mitte: spagetid, makaronid, 
nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, canneloni jms; 
kuskuss, valmistoiduna või mitte  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 118  
1902 20 91  Kuumtöödeldud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka eelkeedetud pastatooted.  
1902 30 10  Kuivatatud  
Selles alamrubriigis osutab mõiste „kuivatatud” madala niis ­
kusesisaldusega (kuni umbes 12 %) kuivadele ja rabedatele 
toodetele, mida on kuivatatud kas otse päikese käes või 
tööstuslikult (näiteks tunnelkuivatus või röstimine või 
frittimine).  
1902 40 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuulub ka kuskuss valmistoiduna, nt 
liha, köögivilja või muid koostisosi sisaldav, juhul kui liha ­
sisaldus ei ületa 20 % valmistise massist.  
1904  Teraviljade või teraviljasaaduste paisutamise või rösti ­
mise teel saadud toidukaubad (näiteks maisihelbed); 
eelnevalt kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmis ­
tatud mujal nimetamata teravili (v.a mais) teradena, 
helvestena või muul kujul (v.a lihtjahu, püülijahu ja 
tangud) toiduks valmistatud teraviljad  
Vaata selle grupi märkused 3 ja 4. 
Kakaod sisaldavateks toodeteks rubriigi 1904 tähenduses 
loetakse ainult kakaoube, kakaopastat või kakaopulbrit sisal ­
davaid tooteid.  
1904 10 10 kuni 
1904 10 90  Teraviljade või teraviljasaaduste paisutamisel või rösti ­
misel saadud toidukaubad  
HS selgitavate märkuste rubriigi 1904 A osa neljandas 
lõigus nimetatud menetlusel valmistatud tooted, sh muudest 
teraviljadest valmistatud tooted klassifitseeritakse nendesse 
alamrubriikidesse ka siis, kui tooted pärast paisutamist 
jahvatatakse jahuks, tangudeks või graanuliteks. 
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka ebakorrapärase 
kujuga pakke-täitematerjalid, mis on valmistatud taoliste 
toodete nagu maisijahu ekstrusioonil, isegi kui need on 
söögikõlbmatuks tehtud.  
1904 20 10 kuni 
1904 20 99  Röstimata teraviljahelvestest või nende segudest ja 
röstitud teraviljahelvestest või paisteradest valmistatud 
toidukaubad  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1904, punkt B.  
1904 30 00  Bulgurnisu  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1904, punkt C.  
1904 90 10 ja 
1904 90 80  Muud  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1904, punkt D.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 119  
1905  Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised 
jms pagaritooted, kakaoga või kakaota; armulaualeib, 
tühjad kapslid farmaatsiatööstusele, oblaadid, riispaber 
jms 
Sellesse rubriiki kuuluvad kokteilisuupisted (kokteilinäksid) 
valmistoiduna, näiteks kuivatatud herned või maapähklid, 
mis on üleni tainaga kaetud, juhul kui tainast ümbris oma 
paksuse ja maitsega määrab toote põhiomaduse. 
Kakaod sisaldavateks toodeteks rubriigi 1905 tähenduses 
loetakse ainult kakaoube, kakaopastat või kakaopulbrit sisal ­
davaid tooteid. 
Sellesse rubriiki ei kuulu küpsetamata tainas mis tahes kujul 
leiva-, saiatoodete, tortide, kookide, keekside, küpsiste ja 
muude pagaritoodete valmistamiseks, samuti kakaod sisal ­
davad (alamrubriik 1901 20 00).  
1905 10 00  Kuivikleivad  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1905, lõik A, 
punkt 4. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka ekstrusiooni teel valmis ­
tatud samalaadsed tooted.  
1905 20 10 kuni 
1905 20 90  Piparkoogid jms  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1905, lõik A, 
punkt 6. 
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu „speculoos” (teatav 
kõva piparkook) ja „vene leib” (toode „patience”).  
1905 31 11 kuni 
1905 31 99  Magusad küpsised  
Vaata selle grupi lisamärkused 1 ja 2 ning HS selgitavad 
märkused, rubriik 1905, lõik A punkt 8 b. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka ekstrusiooni teel valmis ­
tatud samalaadsed tooted.  
1905 31 30  Sisaldavad piimarasva vähemalt 8 % massist  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka võiküpsised.  
1905 31 91  Kihilised küpsised  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad tooted, mis koosnevad kahest 
küpsisest täidisega nende vahel. Täidis võib olla näiteks 
šokolaad, želee, fondant, kreem või pähklipasta.  
1905 32 05 kuni 
1905 32 99  Vahvlid  
Vaata selle grupi lisamärkus 1 ning HS selgitavad 
märkused, rubriik 1905, lõik A punkt 9.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 120  
1905 32 91  Soolased, täidisega või täidiseta  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka juustuvahvlid.  
1905 40 10 ja 
1905 40 90  Kuivikud jms, röstitud leiva- ja saiatooted  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1905, lõik A, 
punkt 5.  
1905 90 20  Armulaualeib, tühjad kapslid farmaatsiatööstuse jaoks, 
oblaadid, riispaber jms  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1905, lõik B.  
1905 90 30  Leiva- ja saiatooted, mis ei sisalda mett, mune, juustu, 
marju või puuvilju ning mis sisaldavad suhkrut kuni 
5 % ja rasva kuni 5 % kuivaine massist  
Termin „leiva- ja saiatooted” tähistab erineva suurusega 
tooteid. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka mitmesuguse kujuga tava ­
lised leiva- ja saiatooted, spetsiaalsed leiva- ja saiatooted, 
nagu gluteeni sisaldavad leiva- ja saiatooted diabeetikutele 
ja laevakuivikud.  
1905 90 45  Küpsised (kreekerid jms)  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1905, lõik A, 
punktid 8 a ja 8 c.  
1905 90 55  Pressitud või paisutatud tooted, maitseainetega või 
soolased  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 1905, lõik A, 
punktid 7 ja 15.  
1905 90 60  Magusainelisanditega  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kõik kondiitritooted, mida ei 
klassifitseerita eelnevatesse alamrubriikidesse, nt koogid, 
valikpagari- ja beseetooted.  
1905 90 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka keedukreemi ja erineva 
täidisega pirukad („quiches”), pitsad ja alamrubriikides ­
se 1905 90 30 ja 1905 90 60 mittekuuluvad leiva- ja saia ­
tooted. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka tärklisest ekstrusiooni teel 
valmistatud ebakorrapärase kujuga pakke-täitematerjalid, 
isegi kui need on söögikõlbmatuks tehtud.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 121  
GRUPP 20  
TOOTED KÖÖGI- JA PUUVILJADEST, MARJADEST, PÄHKLITEST 
VÕI MUUDEST TAIMEOSADEST  
Üldist  
Sellesse gruppi kuuluvad suupisted (näksid) valmistoiduna, näiteks 
kuivatatud herned või maapähklid, mis on osaliselt tainaga kaetud, ja 
kui toote põhiomaduse määrab seetõttu köögivili, puuvili, pähkel vm 
taimeosa.  
Sellesse gruppi kuuluvad ka kurgid ja kornišonid, milles on toimunud 
täielik piimhappe käärimine.  
Kurgid ja kornišonid, milles ei ole toimunud täielikku piimhappe kääri ­
mist ning mida säilitatakse lühiajaliselt soolvees, tuleb siiski klassifit ­
seerida alamrubriiki 0711 40 00, kui need on kohe tarbimiseks kõlb ­
matud. Tavaliselt sisaldavad need tooted vähemalt 10 % massist soola.  
Märkus 4  Tomatimahla kuivainemassi määramisel kohaldatakse 
komisjoni määruse (EMÜ) nr 1979/82 lisas kirjeldatud 
analüüsimeetodit (EÜT L 214, 22.7.1982, lk 12).  
Lisamärkus 1  Happesuse määramiseks tuleb homogeenida toote vedeliku 
ja tahkete osade alikvootne osa.  
2001  Köögiviljad, puuviljad, marjad, pähklid jm taimede 
söödavad osad, äädika või äädikhappega toiduks valmis ­
tatud või konserveeritud  
Vaata selle grupi märkus 3.  
2001 90 10  Mangost valmistatud teravamaitseline segu (chutney)  
Käesolevas alamrubriigis ja alamrubriigis 2103 90 10 tähis ­
tatakse terminiga „mango chutney” valmistist konserveeritud 
mangodest, millele on lisatud erinevaid tooteid, nagu ingver, 
rosinad, pipar ja suhkur. 
Käesolevasse alamrubriiki kuuluv mango chutney sisaldab 
puuviljatükikesi, kuna aga alamrubriiki 2103 90 10 klassifit ­
seeritav mango chutney on täiesti ühtlase konsistentsiga 
kaste, mille paksus võib olla erinev.  
2001 90 50  Seened  
Sellesse alamrubriiki ei kuulu seened, mida on rubriigis 0711 
sätestatud menetlusel säilitatud üksnes lühiajaliselt, nt 
kanges soolvees äädika või äädikhappe lisandiga.  
2002  Tomatid, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma 
äädika või äädikhappeta  
2002 10 10 ja 
2002 10 90  Terved või tükeldatud tomatid  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka terved või tükel ­
datud tomatid (ka kooritud), mis on steriliseerimisega 
konserveeritud.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 122  
2002 90 11 kuni 
2002 90 99  Muud  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka tomatipüree (ka 
tahkena), tomatikontsentraat ja tomatimehu, millede kuivai ­
nesisaldus on vähemalt 7 % massist. Nendesse alamrubrii ­
kidesse kuulub ka tomatipulber, mis on valmistatud kuiva ­
tatud tomatimahlast. Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu 
siiski viilutatud tomatitest kuivamisel saadud helvestest 
jahvatatud pulber, mis kuulub alamrubriiki 0712 90 30.  
2004  Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konservee ­
ritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutatud, v.a 
rubriigis 2006 nimetatud tooted  
Vaata selle grupi märkus 3. 
Sellesse rubriiki ei kuulu valmistised rubriigi 0714 toode ­
test, mida ei loeta köögiviljadeks (alamrubriik 2001 90 40, 
2006 00 38, 2006 00 99 või 2008 99 91).  
2004 10 10  Kuumtöödeldud, muul viisil valmistamata  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka HS selgitavate märkuste 
rubriigi 2004 teise lõigu punktis 1 nimetatud tooted.  
2004 10 91 ja 
2004 10 99  Muud  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka HS selgitavate 
märkuste rubriigi 2004 teise lõigu punktis 3 nimetatud 
tooted.  
2004 90 50  Herne- ( Pisum sativum ) ja piimküpsuses aedoakaunad 
liikidest  Phaseolus  spp.  
Selles alamrubriigis tähistab termin „aedoakaunad” üksnes 
aedube sugukonnast  Phaseolus  ja Vigna , mis on korjatud 
piimküpsuses ja mille kogu kaun on söödav. Kaun võib 
olla erineva värvusega, nt üleni roheline, roheline hallide 
või siniste joontega või kollane („vahaoad”).  
2005  Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konservee ­
ritud ilma äädikata või äädikhappeta, külmutamata, 
v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted  
Kohaldada rubriigi 2004 selgitavaid märkusi selle rubriigi 
kohta. 
Sellesse rubriiki kuulub ka kuivatatud taignalehtedest toode 
nimetusega „papad”, mis on valmistatud kaunviljadest 
tehtud peenjahust, soolast, vürtsidest, õlist, kergitusainetest 
ja mõnel juhul väikesest kogusest teravilja või riisi 
peenjahust.  
2005 10 00  Homogeenitud köögivili  
Vaata selle grupi alamrubriikide märkus 1.  
2005 20 80  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka viilutatud või ribadeks 
lõigatud kartulid, mis on eelnevalt rasvas või õlis praetud, 
jahutatud ja vaakumpakendatud („kartulikrõpsud”).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 123  
2005 70 00  Oliivid  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate 
märkuste rubriigi 2005 neljanda lõigu punktis 1 nimetatud 
oliivid, ka köögiviljadega (nt vürts- või maguspipraga), 
puuviljade või pähklitega (nt mandlitega) või köögi- ja 
puuvilja või pähkli seguga täidetud.  
2006 00  Köögiviljad, puuviljad, pähklid, puuviljakoored jm 
taimeosad, suhkrus säilitatud (nõrutatud ja kuivanud, 
glasuuritud või suhkrustatud)  
2006 00 31 kuni 
2006 00 38  Suhkrusisaldusega üle 13 % massist  
Suhkrusisalduse kohta vaata selle grupi lisamärkus 2 a.  
2007  Džemmid, keedised, puuvilja- või marjaželeed, marme ­
laadid, puuvilja-, marja- või pähklipüreed ja pastad, 
saadud kuumtöötlemisel, suhkru- või muu magusaineli ­
sandiga või ilma  
„Saadud kuumtöötlemisel” kohta vaata selle grupi märkus 5. 
Suhkrusisalduse kohta vaata selle grupi lisamärkus 2 a.  
2007 10 10 kuni 
2007 10 99  Homogeenitud tooted  
Vaata selle grupi alamrubriikide märkus 2.  
2008  Puuviljad ja marjad, pähklid jm söödavad taimeosad, 
muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud, 
mujal nimetamata, suhkru-, muu magusaine- või alkoho ­
lilisandiga või ilma  
Suhkrusisalduse kohta vaata selle grupi lisamärkus 2 a. 
Suhkrulisandi kohta vaata selle grupi lisamärkus 3. 
Alkoholisisalduse kohta vaata selle grupi lisamärkus 4.  
2008 11 10 kuni 
2008 19 99  Pähklid, maapähklid ja muud seemned, omavahel 
segatud või mitte  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka HS selgitavate 
märkuste rubriigi 2008 teise lõigu punktides 1 ja 2 nime ­
tatud tooted ning nende segud. 
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka: 
1. õhukesteks laastudeks lõigatud või tükkideks purustatud 
ja eelkõige küpsetistes kasutatavad tooted või 
2. jahvatatud või muul viisil purustatud, pasta kujul, ka 
muid lisandeid sisaldavad tooted.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 124  
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu siiski pastad martsi ­
pani, nugati jne valmistamiseks (rubriik 1704).  
2008 19 12 kuni 
2008 19 99  Muud, sh segud  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad pähklid ja muud 
seemned, v.a maapähklid, ning pähklite ja muude seemnete 
segud, ka need, milles maapähkel on ülekaalus.  
2008 30 51  Greibi- ja pomelosektorid  
Selles alamrubriigis tähistab termin „sektorid” puuviljade 
looduslikke, terveid osajaotusi (lõike). 
Klassifitseerimist sellesse alamrubriiki ei mõjuta väike 
kogus purunenud sektoreid, kui see ei ole tahtlikult 
tekitatud.  
2008 30 71  Greibi- ja pomelosektorid  
Vaata alamrubriigi 2008 30 51 selgitavad märkused.  
2009  Kääritamata, piirituselisandita marjamahlad, puu- ja 
köögiviljamahlad (k.a viinamarjavirre), suhkru- või 
muu magusainelisandiga või ilma  
Kääritamata piirituselisandita mahlade kohta vaata selle 
grupi märkus 6. 
Brixi arvu kohta vaata selle grupi alamrubriigi märkus 3. 
Suhkrulisandi kohta vaata selle grupi lisamärkus 5 a. 
Selle grupi lisamärkuse 5 b mõistes kaotavad tooted 
rubriiki 2009 kuuluvate puuviljamahlade esialgsed põhioma ­
dused siis, kui neile lisatakse sellisel hulgal suhkrut, et need 
sisaldavad puuviljamahla alla 50 % massist. 
Et kindlaks teha, kas tooted on kaotanud suhkru lisamisega 
oma esialgsed põhiomadused, tuleb kohaldada üksnes selle 
grupi lisamärkusi 2 ja 5. Sahharoosina väljendatud erinevate 
suhkrute sisaldus määratakse vastavuses nimetatud lisamär ­
kusega 2. Kui selle grupi lisamärkuse 5 a kohaselt arvutatud 
lisatud suhkru sisaldus ületab 50 % massist, on arvutatava 
puuviljamahla sisaldus alla 50 % massist ning toodet ei või 
klassifitseerida rubriiki 2009. 
Selle grupi lisamärkust 5 b ei kohaldata kontsentreeritud 
naturaalsete puuviljamahlade puhul.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 125  
Kontsentreeritud naturaalsed puuviljamahlad klassifitseeri ­
takse järelikult rubriiki 2009. 
Muude ainete lisamise kohta rubriiki 2009 kuuluvatele 
toodetele vaata HSi selgitavad märkused, rubriik 2009. 
N Ä I D E 
Apelsinimahlaproovi analüüs annab järgmised tulemused: 
— refraktomeetri näit temperatuuril 20 °C: 65,3; 
— sahharoosina väljendatud erinevate suhkrute arvutatud 
sisaldus (selle grupi lisamärkus 2): 62,0 (65,3 × 0,95); 
— arvutatud lisatud suhkru sisaldus (käesoleva grupi lisa ­
märkus 5): 49 % massist (62,0–13); 
— arvutatud puuviljamahlasisaldus: 51 % massist (100–49). 
Järeldus: leitakse, et proov ei ole kaotanud oma esialgseid 
põhiomadusi selle grupi lisamärkuse 5 b tähenduses, kuna 
arvutatud puuviljamahlasisaldus ei ole alla 50 % massist.  
2009 11 11 kuni 
2009 11 99  Külmutatud  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 2009 11.  
2009 50 10 ja 
2009 50 90  Tomatimahl  
Vaata selle grupi märkus 4 ja asjakohaseid selgitavaid 
märkusi.  
2009 69 51  Kontsentreeritud  
Vaata selle grupi lisamärkus 6.  
2009 69 71  Kontsentreeritud  
Vaata selle grupi lisamärkus 6.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 126  
GRUPP 21  
MITMESUGUSED TOIDUVALMISTISED  
Üldist  
Toidulisandite klassifitseerimise (millele on osutatud harmoneeritud 
süsteemi rubriigi 2106 selgitava märkuse punktis 16), eelkõige muude 
toidulisanditena kasutamiseks ettenähtud ning nt kapslites, tablettidena, 
pastillidena ja pillidena esitatud doseeritud toiduvalmististe käsitlemisel 
tuleks võtta arvesse kriteeriume, mis on sätestatud Euroopa Kohtu 
otsuses liidetud kohtuasjade C-410/08 kuni C-412/08 (Swiss Caps) 
kohta.  
Lisamärkus 1  Selle grupi lisamärkus hõlmab eelkõige maltodekstriine.  
2101  Kohvi-, tee- ja mateekstraktid, -essentsid ja -kontsen ­
traadid, tooted kohvist, teest või matest või nende 
ekstraktidest, essentsidest ja kontsentraatidest; röstitud 
sigur jm röstitud kohviasendajad, ekstraktid, essentsid 
ja kontsentraadid nendest  
2101 11 00  Ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kohviekstraktid, -essentsid ja 
-kontsentraadid pulbri, graanulite, helveste, plokkide ja mis 
tahes muul tahkel kujul. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad tooted vedeliku või pastana, 
ka külmutatud. Taolisi tooteid kasutatakse eelkõige toiduval ­
mististes (nt šokolaadi, tortide ja küpsetiste ning jäätise 
valmistamiseks).  
2101 30 19  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kroovitud ja röstitud idanda ­
mata odraterad, mida kasutatakse värv- ja maitseainena õlle ­
tootmisel või kohvi asendajana.  
2102  Pärmid (aktiivsed ja mitteaktiivsed); muud mitteak ­
tiivsed (surnud) üherakulised mikroorganismid (v.a 
rubriigis 3002 nimetatud vaktsiinid); valmis 
küpsetuspulbrid  
2102 10 10  Kultuurpärmid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2102, A osa, kolmas 
lõik, punkt 4. 
Need pärmid on kasvatatud spetsiaalsel toitealusel eriotstar ­
beks, eelkõige destilleerimise ja veinivalmistamise tarbeks. 
Nende abil on võimalik saada täpselt etteantud omadustega 
kääritatud tooteid.  
2102 20 11 ja 
2102 20 19  Mitteaktiivsed pärmid  
Neid HS selgitavate märkuste rubriigi 2102 A osa neljandas 
ja viiendas lõigus kirjeldatud pärme müüakse tavaliselt 
nimetusega „söögipärm”. Need on tavaliselt pulbri, laastude 
või graanulitena.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 127  
2102 20 90  Muud  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2102, punkt B.  
2102 30 00  Valmis küpsetuspulbrid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2102, C osa.  
2103  Kastmed ning valmistised kastmete valmistamiseks; kast ­
melisandite segud, maitseainesegud; sinepipulber ja 
valmissinep 
►M9 Sellesse rubriiki kuuluvad ka tooted, mis esitatakse 
tollile erimaitseliste magusate kastmetena (nt karamelli ­
kaste), kui neid ei ole klassifitseeritud mõnda spetsiifilise ­
masse rubriiki (nt rubriiki 1806 kuuluvad kakaosisaldusega 
kastmed või rubriiki 2106 kuuluvad lõhna- ja maitseainetega 
või värvilisandiga suhkrusiirupid). Neid saab muu hulgas 
kasutada magustoidukastme või -kattena (nt jäätistele ja 
pudingitele). ◄ 
2103 90 10  Vedel mango  chutney  
Käesolevas alamrubriigis tähistatakse terminiga „mango 
chutney” valmistist konserveeritud mangodest, millele on 
lisatud erinevaid tooteid, nagu ingver, rosinad, pipar ja 
suhkur. 
Selle alamrubriigi mango chutney on täiesti homogeenitud, 
rohkem või vähem vedel kaste.  
2103 90 30  Aromaatsed bitterid alkoholisisaldusega 
44,2–49,2 % mahust, mis sisaldavad 1,5–6 % massist 
emajuurt, vürtse ja mitmesuguseid koostisosi ning 
4–10 % massist suhkrut, nõudes mahuga kuni 0,5 liitrit  
Selles alamrubriigis nimetatud tooted on mõrud, tugeva 
aroomiga kontsentreeritud vedelad alkoholitooted, mis 
saavad oma erilise lõhna ja maitse nende tootmiseks kasu ­
tatud emajuurest koos erinevate vürtside ja aromaatsete aine ­
tega. 
Need kontsentreeritud aromaatsed bitterid on lisaained, mis 
on mõeldud jookidele (kokteilid, siirupid, karastusjoogid 
jne) nii lõhna- kui maitse andmiseks ja kasutamiseks 
analoogselt maitseainetena nagu kastmed ja maitseainesegud 
keedetud toitudes ja küpsetistes (nt suppides, liha-, kala- või 
köögiviljatoitudes, kastmetes, liha- ja vorstitoodetes, puuvil ­
jakompottides ja -salatites, puuviljatortides, magustoitudes, 
ja šerbettides). 
Neid aromaatseid bittereid müüakse tavaliselt nimetusega 
„angostuura bitterid”.  
▼M28  
2103 90 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad tooted, mis muidu kuuluksid 
gruppi 22, kuid on valmistatud kulinaarias kasutamiseks ja 
on seega sobimatud jookidena tarbimiseks.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 128  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad eelkõige „köögialkoholid“, 
mida kõnekeeles nimetatakse „köögiveiniks“, „köögiportvei ­
niks“, „köögikonjakiks“ või „köögibrändiks“. Köögivein on 
tavaline või alkoholivabaks muudetud vein või nende kahe 
segu, millele on lisatud soola või mitmesuguseid maitseai ­
nesegusid (nt sool ja pipar), mistõttu need ei sobi joogina 
tarbimiseks. Tavaliselt sisaldavad need tooted soola vähe ­
malt 5 g/l.  
▼B 
2104  Supid ja puljongid, valmistised nende valmistamiseks; 
homogeenitud toidusegud kahest või enamast 
komponendist  
2104 20 00  Homogeenitud toidusegud  
Termin „homogeenitud toidusegud” on määratletud selle 
grupi märkuses 3. 
Grupi 21 märkuses 3 ei tähenda lause „Need tooted võivad 
sisaldada väheses koguses silmaga nähtavaid koostisosade 
tükikesi.” seda, et toote kuulumiseks alamrubriiki 2104 20 00 
on olemas selliste silmaga nähtavate tükikeste kindlaksmää ­
ratud piirnorm massiprotsentides või nende suurus. Kont ­
septsiooni „silmaga nähtavate koostisosade tükikeste vähene 
kogus” tuleb tõlgendada toote objektiivsete omaduste 
põhjal: tuleb hinnata, kas silmaga nähtavaid tükikesi on 
lisatud sellisel hulgal, et need moodustavad toote mahust 
märkimisväärse osa. Sellisel juhul tuleks toode klassifitsee ­
rida mujale (nt rubriiki 2005), sest toode võib olla kaotanud 
homogeenitud toidusegu omadused.  
2105 00  Jäätis jm toidujää, kakaoga või kakaota  
Selles rubriigis tähistab termin „jäätis jm toidujää” valmis ­
toitu, ka jaemüügipakendis, võib sisaldada kakaod või šoko ­
laadi (või šokolaadiga kaetult), mis külmutamise tulemusena 
on tahked või pastataolised ja mis on mõeldud söömiseks 
sellises olekus. 
Nende toodete põhiiseärasus on see, et need muutuvad 
vedelaks või poolvedelaks, kui ümbritseva keskkonna 
temperatuur on 0 °C lähedal. 
Nendele külmutatud toodetele sarnased valmistised, millel ei 
ole eelpool kirjeldatud põhiomadusi, klassifitseeritakse 
vastavalt rubriiki 1806, rubriiki 1901 või rubriiki 2106. 
Käesoleva rubriigi toodetel on väga erinevad nimetused 
(mahlajääpulk, jäätis, cassata, „Neapolitan slices” jne) ja 
kujud; need võivad sisaldada kakaod või šokolaadi, suhkrut, 
taime- või piimarasva, piima (kooritud või koorimata), 
puuvilja, stabilisaatoreid, lõhna- ja maitse- ning värvaineid 
jne. 
Nende toodete rasva üldsisaldus ei ole tavaliselt üle 15 % 
lõpptoote massist. Teatavad jäätisesordid, mille valmista ­
misel on kasutatud suurt koorekogust (koorejäätised), võivad 
siiski üldkoguses sisaldada umbes 20 % massist rasva.  ▼M28
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 129  
Teatavate jäätiste valmistamisel klopitakse lõpptoote mahu 
suurendamiseks toorainesse õhku (paisutamine). 
Kakaod sisaldavateks toodeteks alamrubriigi 2105 00 tähen ­
duses loetakse ainult kakaoube, kakaopastat või kakaopul ­
brit sisaldavaid tooteid. 
Vaata ka HS selgitavad märkused, rubriik 2105, eriti eran ­
deid silmas pidades.  
2106  Mujal nimetamata toiduvalmistised  
2106 10 20 ja 
2106 10 80  Valgukontsentraadid ja tekstureeritud valkained  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2106, teine lõik, 
punkt 6, v.a valguhüdrolüsaate käsitlev osa. 
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu kontsentreeritud piima ­
valgud (alamrubriik 0404 90 või rubriik 3504 00). 
Määrates toote sahharoosisisaldust nendesse alamrubriiki ­
desse klassifitseerimisel, tuleb invertsuhkur arvestada 
sahharoosina.  
2106 90 20  Alkoholtoodete segud (v.a lõhnaainetel põhinevad), mida 
kasutatakse jookide valmistamiseks  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2106, teine lõik, 
punkt 7. 
Vaata selle grupi lisamärkus 2. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu samalaadsed valmissegud, 
mille alkoholisisaldus on kuni 0,5 % mahust (alamru ­
briik 2106 90 92 või 2106 90 98).  
2106 90 30  Isoglükoosisiirup  
Vaata selle grupi lisamärkus 3.  
2106 90 92 ja 
2106 90 98  Muud  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2106, teine lõik, 
punktid 1–5, 8–11 ja 13–16 ning alamrubriigid 2106 10 20 
ja 2106 10 80, kolmas lõik.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 130  
GRUPP 22  
JOOGID, ALKOHOL JA ÄÄDIKAS  
Üldist  
Kui selles grupis tehakse vahet toodete, mis on kuni kaheliitristes 
nõudes, ja nende toodete vahel, mis on kaheliitristest suuremates 
nõudes, siis tuleb arvesse võtta nendes nõudes olev vedeliku kogus, 
mitte nõu maht.  
Sellesse gruppi kuuluvad — kuivõrd need ei ole ravimid — toniseerivad 
joogid (toonikumid), mis sobivad jookidena vahetuks tarbimiseks, kuigi 
väikestes kogustes, näiteks lusikatäie kaupa. Alkoholita toniseerivad 
joogid, mida on vaja enne tarbimist lahjendada, ei kuulu 22. gruppi 
(tavaliselt rubriik 2106).  
Lisamärkus 2 b  Võimalik alkoholisisaldus mahuprotsentides arvutatakse 
kõnesoleva toote 100 liitris sisalduva suhkrumassi (arves ­
tatud invertsuhkruna kilogrammides) korrutamisel teguriga 
0,6. 
2201  Vesi, k.a looduslik ja tehislik mineraalvesi ja gaseeritud 
vesi, suhkru- või muu magusainelisandita ja maitse- ja 
lõhnaaineteta; jää ja lumi  
2201 10 11 kuni 
2201 10 90  Mineraalvesi, gaseeritud vesi  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate 
märkuste rubriigi 2201 lõikudes B ja C nimetatud tooted. 
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu aerosoolpakendis 
looduslik mineraalvesi nahahoolduseks (rubriik 3304).  
2201 10 11 ja 
2201 10 19  Looduslik mineraalvesi  
Terminiga „looduslik mineraalvesi” tähistatakse vett, mis 
vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/54/ 
EÜ (ELT L 164, 26.6.2009, lk 45) tingimustele.  
2201 90 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka HS selgitavate märkuste 
rubriigi 2201 lõikudes A ja D nimetatud tooteid. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka veeaur ning filtreeritud, 
steriliseeritud, puhastatud ja pehmendatud looduslik vesi.  
2202  Vesi, k.a mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või 
muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega, 
ja muud mittealkohoolsed joogid, v.a rubriigi 2009 
puu- ja juurviljamahlad  
Termin „mittealkohoolsed joogid” on määratletud selle grupi 
märkuses 3.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 131  
►M53  Selle rubriigi mittealkohoolsed joogid on vedelikud, 
mis on mõeldud inimestele tarbimiseks ja on vahetult 
joomiskõlblikud, olenemata nende tarbimiskogusest või 
eriotstarbest, milleks eri liiki vedelikke võidakse tarbida, 
eeldusel, et need ei kuulu mingisse muusse spetsiifilise ­
masse rubriiki. Puhtalt subjektiivsed, muutuvad tegurid, 
nagu selliste jookide tarbimise viis või otstarve, nt janu 
kustutamine või tervise parandamine, ei oma nende klassi ­
fitseerimisel tähtsust (vt Euroopa Liidu Kohtu otsus 
kohtuasjas 114/80). 
Sellesse rubriiki kuuluvad muu hulgas väikelastele mõeldud 
vedelad valmistoidud. ◄ 
2202 10 00  Vesi, k.a mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või 
muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega  
HS selgitavate märkuste rubriigi 2202 lõigus A nimetatud 
karastusjoogid kuuluvad sellesse alamrubriiki. 
Antioksüdantide, vitamiinide, stabilisaatorite või kiniini 
sisaldus ei mõjuta karastusjookide klassifitseerimist. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka veest, suhkrust ja lõhna- 
ning maitseainetest vedelad tooted, mis on pakendatud plast ­
kottidesse ja mõeldud külmkapis külmutamisega mahlajää ­
pulkade valmistamiseks kodus. 
Vaata ka selle grupi lisamärkus 1.  
2202 90 10  Mis ei sisalda rubriikidesse 0401–0404 kuuluvaid tooteid 
või rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest toodetest 
valmistatud rasvu  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad selgitavate märkuste käesole ­
va grupi üldosa teises lõigus kirjeldatud toniseerivad joogid 
(toonikumid). Need mittealkohoolsed joogid, mida sageli 
nimetatakse toidulisanditeks, võivad põhineda taimeekstrak ­
tidel (sh ürdid) ning sisaldada lisatud vitamiine ja/või mine ­
raalaineid. Tavaliselt peaksid need valmistised aitama säili ­
tada üldist tervist ja head enesetunnet, seetõttu erinevad 
need alamrubriigi 2202 10 00 maitse- ja lõhnaainetega või 
suhkru- või muu magusainelisandiga veest ja muudest karas ­
tusjookidest, mida nimetatakse HSi selgitavate märkuste 
rubriigi 2202 punktis A.  
2202 90 91 kuni 
2202 90 99  Muud, mis sisaldavad rubriikidesse 0401–0404 kuuluva ­
test toodetest valmistatud rasvu  
Nendesse alamrubriikidesse kuulub ka vedel toode inglis ­
keelse kaubandusliku nimetusega „filled milk” (piimataoline 
rasvasegu), juhul kui see on jook vahetuks tarbimiseks. 
„Filled milk” on kooritud piimast või kooritud piima 
pulbrist toode, millele on lisatud esialgsest täispiimast 
ekstraheeritud piimarasvaga peaaegu võrdses koguses rafi ­
neeritud taimerasva või õli. See jook klassifitseeritakse 
nendesse alamrubriikidesse vastavalt piimarasva sisaldusele. 
Vt alamrubriigi 2202 90 10 selgitavat märkust.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 132  
2204  Viinamarjaveinid värsketest viinamarjadest, k.a kangen ­
datud veinid; viinamarjavirre, v.a rubriiki 2009 kuuluv  
Tegeliku alkoholisisalduse kohta (mahuprotsentides) vaata 
selle grupi lisamärkus 2 a.  
2204 10 11 kuni 
2204 10 98  Vahuvein  
Vaata selle grupi alamrubriigi märkus 1.  
2204 10 11  Šampanja ( Champagne ) 
Šampanja on Prantsusmaal Champagne provintsis toodetud 
vahuvein, mis on valmistatud üksnes selles provintsis kasva ­
tatud viinamarjadest.  
▼M26  
2204 10 15  Prosecco  
Prosecco on kaitstud päritolunimetusega vahuvein, mis on 
saadud „Glera“ sordi viinamarjadest, mis on korjatud päri ­
tolunimetuse piirkondadest „Prosecco“, „Conegliano- 
Valdobbiadene – Prosecco“, „Colli Asolani – Prosecco“ ja 
„Asolo – Prosecco“.  
▼B 
2204 21 06 kuni 
2204 21 09  Veinid, v.a alamrubriiki 2204 10 kuuluvad, pudelites 
seenekujuliste korkidega, mida hoiavad kinni seosed 
või kinnitused; vein muus taaras, süsihappegaasisisaldu ­
sest tingitud ülerõhuga temperatuuril 20 °C vähemalt 
1 baar, kuid alla 3 baari  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad: 
1. seenekujuliste korkidega pudelites olevad veinid, mis ei 
vasta selle grupi alamrubriikide märkuse 1 „vahuveini” 
määratlusele. 
2. mitteseenekujuliste korkidega pudelites olevad veinid, 
ülerõhuga temperatuuril 20 °C vähemalt 1 baar, kuid 
alla 3 baari. 
Vahuveinipudelite korkideks selle alamrubriigi tähenduses 
loetakse all oleval joonisel kujutatud korkkoorest ja sama ­
laadsest plastmaterjalist valmistatud pudelikorke.
  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 133  
2204 21 11 kuni 
2204 21 98  Muud  
Vaata selle grupi lisamärkused 4 ja 5. 
Summaarse kuivekstrakti mittelenduvad koostisosad lisamär ­
kuse 4 A tähenduses on nt suhkur, glütserool, tanniinid, 
viinhape, värvained ja sool.  
2204 21 11 kuni 
2204 21 78  Kaitstud päritolunimetusega (KPN) vein  
Vaata selle grupi lisamärkus 6, punkt a.  
2204 21 23  Tokaj  
Vaata selle grupi lisamärkus 4 B, punkt b.  
2204 21 79 ja 
2204 21 80  Kaitstud geograafilise tähisega (KGT) vein  
Vaata selle grupi lisamärkus 6, punkt a.  
2204 29 10  Veinid, v.a alamrubriiki 2204 10 kuuluvad, pudelites 
seenekujuliste korkidega, mida hoiavad kinni seosed 
või kinnitused; vein muus taaras, süsihappegaasisisaldu ­
sest tingitud ülerõhuga temperatuuril 20 °C vähemalt 
1 baar, kuid alla 3 baari  
Alamrubriikide 2204 21 06–2204 21 09 selgitavad märkused 
vastavate muudatustega kehtivad ka nende alamrubriikide 
kohta.  
2204 29 11 kuni 
2204 29 98  Muud  
Vaata selle grupi lisamärkused 4 ja 5.  
2204 29 11 kuni 
2204 29 58  Kaitstud päritolunimetusega (KPN) vein  
Vaata selle grupi lisamärkus 6, punkt a.  
2204 29 11  Tokaj  
Vaata selle grupi lisamärkus 4 B, punkt b.  
2204 29 79 ja 
2204 29 80  Kaitstud geograafilise tähisega (KGT) vein  
Vaata selle grupi lisamärkus 6, punkt a.  
2204 30 10  Osaliselt käärinud või kus käärimine on peatatud alko ­
holi lisamata  
Vaata selle grupi lisamärkus 3 koos lisamärkuse 2 punkti ­
dega a, b ja c.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 134  
2204 30 92  Kontsentreeritud  
Vaata selle grupi lisamärku 7.  
2204 30 96  Kontsentreeritud  
Vaata selle grupi lisamärkus 7.  
2205  Vermut jm taimede või aromaatsete ainetega maitses ­
tatud vein värsketest viinamarjadest  
Sellesse rubriiki kuuluvad ja HS selgitavate märkuste 
rubriigis 2205 kirjeldatud veinid on ka: 
1. nimetuste „Marsala all'uovo”, „Marsala alla mandorla” ja 
„Crema di Marsala all'uovo” all tuntud joogid Marsala 
veini alusel, mis on maitsestatud munakollase, mandlite 
ja muude aromaatsete ainetega; 
2. „Sangria” nimetusega tuntud joogid veini alusel, mis on 
maitsestatud nt sidruni või apelsiniga. 
Vaata selle grupi lisamärkus 8. Tooted tegeliku alkoholisi ­
saldusega alla 7 % mahust klassifitseeritakse 
rubriiki 2206 00.  
2206 00  Muud kääritatud joogid (näiteks õuna- ja pirnisiider, 
mõdu); kääritatud jookide segud omavahel või mitteal ­
kohoolsete jookidega, mujal nimetamata  
Seoses selliste kääritatud alkoholi baasil toodetud jookide 
klassifitseerimisega, millele on lisatud destilleeritud alko ­
holi, vett ja muid aineid (nt siirup, mitmesugused lõhna- 
ja värvained ning mõnel juhul koort), vt Euroopa Liidu 
Kohtu otsust kohtuasjas C-150/08. Kui kõnealuste lisandite 
tulemusena kaotab konkreetsest puuviljast või loodustootest 
valmistatud jook, st rubriiki 2206 kuuluv kääritatud jook, 
maitse, lõhna ja/või välimuse, klassifitseeritakse see kõne ­
aluse kohtuotsuse kohaselt rubriigi 2208 alla.  
2206 00 10  Piquette  
Vaata selle grupi lisamärkus 9.  
2206 00 31 kuni 
2206 00 89  Muud  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka HS selgitavate 
märkuste rubriigi 2206 teise lõigu punktides 1–10 kirjel ­
datud tooted.  
2206 00 31 ja 
2206 00 39  Vahutavad joogid  
Vahutavate jookide kohta vaata selle grupi lisamärkus 10.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 135  
Mis puudutab eelpool nimetatud lisamärkust seenekujuliste 
korkide kohta, vaata selgitavad märkused, alamru ­
briigid 2204 21 06 – 2204 21 09, viimane lõik.  
2206 00 51 kuni 
2206 00 89  Mittevahutavad, nõudes mahuga  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad joogid, mis ei ole 
valmistatud loomulikul kääritamisel värskete viinamarjade 
virdest, vaid on kääritatud kontsentreeritud viinamarjavir ­
dest. See virre on hästi säiliv ja seda saab vajadusel laager ­
dada. 
Kääritamisprotsess käivitatakse tavaliselt pärmiga. Virdesse 
võidakse lisada enne käärimist või käärimise ajal ka suhkrut. 
Sellise protsessi tulemusena saadud toodet võidakse lõpuks 
magustada, kangendada või segustada.  
2207  Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega vähe ­
malt 80 % mahust; denatureeritud etüülalkohol ja 
muud denatureeritud piiritusjoogid, mis tahes 
alkoholisisaldusega  
2207 10 00  Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega vähe ­
malt 80 % mahust  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2207, v.a neljas lõik. 
Piiritusjoogid (nt džinn, viin) klassifitseeritakse alkoholisi ­
saldust arvestamata alamrubriikidesse 2208 20 12 – 
2208 90 78.  
2207 20 00  Denatureeritud etüülalkohol jm piiritusjoogid, mis tahes 
alkoholisisaldusega  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2207, neljas lõik.  
2208  Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega alla 
80 % mahust; piiritusjoogid, liköörid ja muud alko ­
hoolsed joogid  
Piiritusjoogid, liköörid ja muud alkohoolsed joogid on 
rubriigi 2208 tähenduses alkoholi sisaldavad vedelikud, 
mis on tavaliselt mõeldud nautimiseks ja mis on valmis ­
tatud: 
— kas vahetult destilleerimisel (ka lõhna- ja maitseaineli ­
sandiga) loomulikult käärinud vedelikest, nt veinist või 
siidrist, või eelnevalt kääritatud puuviljast, pressimisjäät ­
metest, teraviljast või muudest taimesaadustest, 
— või lihtsalt mitmesuguste aromaatsete ainete, ka suhkru, 
lisamisel destilleeritud alkoholile. 
Mitmesugused alkohoolsed joogid on kirjeldatud HS selgi ­
tavate märkuste rubriigi 2208 kolmanda lõigu punk ­
tides 1–18.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 136  
Denatureerimata alkoholi kohta tuleb märkida, et see klassi ­
fitseeritakse käesolevasse rubriiki ka siis, kui selle alkoholi ­
sisaldus on 80 % mahust või rohkem, olenemata sellest, kas 
toode on vahetult tarbitav jook või mitte. 
Sellesse rubriiki ei kuulu käärimisel saadud alkohoolsed 
joogid (rubriigid 2203 00 – 2206 00).  
2208 30 11 kuni 
2208 30 88  Viski  
Viski on alkohoolne jook, mis on destilleeritud teraviljade 
meskist ja mida turustatakse vähemalt 40 % alkoholina kas 
pudelis või muus nõus. 
Šoti viski (Scotch whisky) on Šotimaal destilleeritud ja 
valminud viski. 
Soodavee lisandiga viski (whisky-soda), ei kuulu nendesse 
alamrubriikidesse, vaid klassifitseeritakse alamru ­
briiki 2208 90 69 või 2208 90 78.  
2208 30 30  Ühelinnaseviski  
Šoti ühelinnaseviski („single malt Scotch whisky”) on alko ­
hoolne jook, mis on valmistatud „pot still”-destilleerimis ­
pajas ühes destilleerimiskojas, destilleerides ainult odralin ­
nastest kääritatud meskit.  
2208 30 41 ja 
2208 30 49  Seguviski, nõudes mahuga  
Šoti segulinnaseviski („blended malt Scotch whisky”) on 
valmistatud, segustades kaht või enamat Šoti ühelinnase ­
viskit („single malt Scotch whisky”), mis on destilleeritud 
või saadud eri destilleerimiskodades.  
2208 30 61 ja 
2208 30 69  Üheviljaviski või mitmeviljaviski, nõudes mahuga  
Šoti üheteraviljaviski („single grain Scotch whisky”) on 
alkohoolne jook, mis ei ole Šoti ühelinnaseviski („single 
malt Scotch whisky”) ega Šoti segulinnaseviski („blended 
malt Scotch whisky”) ning mis on valmistatud ühes destil ­
leerimiskojas, destilleerides kääritatud meskit odralinnastest 
koos muude teraviljade (enamasti nisu või mais) tervete 
teradega või ilma nendeta. 
Šoti seguteraviljaviski („blended grain Scotch whisky”) 
valmistatakse kahe või enama eri destilleerimiskojas destil ­
leeritud või saadud Šoti üheteraviljaviski („single grain 
Scotch whisky”) segustamisel.  
2208 30 71 ja 
2208 30 79  Muu seguviski, nõudes mahuga  
Muu Šoti seguviski („blended Scotch whisky”) on valmis ­
tatud, segustades üht või mitut Šoti ühelinnaseviskit („single 
malt Scotch whisky”) ühe või mitme Šoti üheteraviljavis ­
kiga („single grain Scotch whisky”).  
2208 40 11 kuni 
2208 40 99  Rumm ja muu kange alkohoolne jook, saadud kääri ­
tatud suhkrurootoodetest destilleerimise teel  
Need alamrubriigid hõlmavad HS selgitavate märkuste 
rubriigi 2208 kolmanda lõigu punktis 3 kirjeldatud tooteid, 
tingimusel et need säilitavad oma organoleptilised 
omadused.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 137  
2208 50 11 ja 
2208 50 19  Džinn nõudes mahuga  
Džinn on alkohoolne jook, mis valmistatakse tavaliselt rekti ­
fitseeritud viljapiiritusest või etüülalkoholist ühe- või mitme ­
kordsel destilleerimisel koos kadakamarjade ja muude 
aromaatsete ainetega (nt koriander, angeelikajuur, aniis, 
ingver). 
Nendes alamrubriikides loetakse džinniks üksnes neid alko ­
hoolseid jooke, millel on džinni organoleptilised omadused. 
Järelikult ei kuulu nendesse alamrubriikidesse: 
a) genever (alamrubriik 2208 50 91 või 2208 50 99); 
b) akvaviit (alamrubriik 2208 90 56 või 2208 90 77); 
c) kranawitter (alamrubriik 2208 90 56 või 2208 90 77);  
2208 60 11 kuni 
2208 60 99  Viin 
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2208, kolmas lõik, 
punkt 5.  
2208 70 10 ja 
2208 70 90  Liköör ja kordial  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2208, esimene lõik, 
punkt B ja kolmas lõik.  
2208 90 11 ja 
2208 90 19  Arrak nõudes mahuga  
Arrak on piiritusjook, mis on spetsiaalse pärmi abil valmis ­
tatud suhkruroo melassist või magusast taimemahlast ja 
riisist. 
Arraki ei tohi ära segada rakiga, mida saadakse rosinatest 
või kuivatatud viigimarjadest valmistatud piiritusjoogi destil ­
leerimisel aniisiseemnetega ja mis klassifitseeritakse alamru ­
briiki 2208 90 56 või 2208 90 77.  
2208 90 33 ja 
2208 90 38  Ploomi-, pirni- või kirsiviin (v.a liköörid) nõudes mahuga  
Ploomi-, pirni- või kirsiviinad on piiritusjoogid, mis on 
saadud üksnes ploomi-, pirni- või kirsivirde kääritamisel ja 
destilleerimisel. 
Terminite „ploomid” ja „kirsid” kohta vaata HS selgitavad 
märkused, rubriik 0809.  
2208 90 48  Muud  
Selles alamrubriigis tähistab puuvilja- või marjaviin piiritus ­
jooki, mis on saadud eranditult puuviljade ja marjade (v.a. 
ploomid, pirnid või kirsid) alkohoolsel käärimisel ja destil ­
leerimisel, nt aprikoosidest, mustikatest, vaarikatest, põld ­
marjadest, mustadest sõstardest, valgetest sõstardest, punas ­
test sõstardest, maasikatest, õuntest, k.a siidrist destilleeritud 
piiritusjoogid. Kalvados (õunaviin) klassifitseeritakse alam ­
rubriiki 2208 90 45.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 138  
2208 90 56  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka aniisiviin, raki, agaavist 
tehtud alkohoolsed joogid v.a tequila (nt mezcal), aromaat ­
setest ürtidest saadud ürdinapsid, „seedimist soodustavad” 
bitterid, akvaviit, kranawitter, juurtest saadud piiritusjoogid 
(nt emajuurest), sorgoviin.  
2208 90 69  Muud alkohoolsed joogid  
Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 2208 kolmanda lõigu 
punktides 14–18 nimetatud jookide kuuluvad sellesse alam ­
rubriiki ka: 
1. alkohoolsed joogid, millele on lisatud soodavett (nt 
whisky-soda); 
2. tee, millesse on segatud alkoholi; 
3. alkohoolsete jookide segud või alkohoolsed joogid, 
millesse on segatud puuvilja- või marja- või köögivilja 
mahlu (kokteilid).  
2208 90 71  Aetud puuviljadest või marjadest  
Vaata alamrubriigi 2208 90 48 selgitavad märkused. 
Sellesse alamrubriiki kuulub ka kalvados.  
2208 90 77  Muud  
Vaata alamrubriigi 2208 90 56 selgitavad märkused.  
2208 90 78  Muud alkohoolsed joogid  
Vaata alamrubriigi 2208 90 69 selgitavad märkused.  
2208 90 91 ja 
2208 90 99  Denatureerimata etüülalkohol tegeliku alkoholisisaldu ­
sega alla 80 % mahust, nõudes mahuga  
Nendesse alamrubriikidesse kuulub vedelik nimetusega 
„linnaseõlle ekstrakt” (malt beer base), mille alkoholisi ­
saldus on 14 % mahust ning mis on toodetud pruulitud ja 
selitatud õllest, millest on ultrafiltreerimise teel osaliselt 
eemaldatud mõruained ja proteiinid (vaata Euroopa Liidu 
Kohtu otsus kohtuasjas C-196/10).  
2209 00  Äädikas ja äädikhappest valmistatud äädika asendajad  
2209 00 11 ja 
2209 00 19  Veiniäädikas nõudes mahuga  
Vaata selle grupi lisamärkus 11. 
Vaata ka HS selgitavad märkused, rubriik 2209, I osa, teine 
lõik, punkt 1.  
2209 00 91 ja 
2209 00 99  Muud, nõudes mahuga  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka HS selgitavate 
märkuste rubriigi 2209 I osa teise lõigu punktides 2, 3 ja 
4 ning II osas nimetatud tooted.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 139  
GRUPP 23  
TOIDUAINETETÖÖSTUSE JÄÄGID JA JÄÄTMED; TÖÖSTUSLIKULT 
TOODETUD LOOMASÖÖDAD 
Lisamärkus 3  Võimalik alkoholisisaldus mahuprotsentides arvutatakse 
kõnesoleva toote 100 kg sisalduva suhkrumassi (arvestatud 
invertsuhkruna kilogrammides) korrutamisel teguriga 0,47.  
2301  Inimtoiduks kõlbmatu jahu ja graanulid lihast või 
rupsist, kalast, vähkidest, molluskitest või muudest 
veeselgrootutest; rasvakõrned  
2301 20 00  Inimtoiduks kõlbmatu jahu ja graanulid kalast, vähki ­
dest, limustest või muudest veeselgrootutest.  
Selle alamrubriigi kalajahu koosneb kalast ja kalajäätmetest, 
mis on tavaliselt keedetud ja seejärel pastaks pressitud, 
kuivatatud ja jahvatatud ning mõnikord graanuliteks aglo ­
meeritud. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu inimtoiduks kõlblik kalajahu 
(alamrubriik 0305 10 00).  
2302  Kliid, pebred jm tera- või kaunviljade tuulamis-, 
jahvatus- vm töötlusjäägid, granuleerimata või granulee ­
ritud  
Selle rubriigi toodete ja 11. grupi toodete eristamise kohta 
vaata 11. grupi märkus 2 A. 
HS selgitavate märkuste rubriigi 2302 punkti B alapunktis 1 
nimetatud jäägid sisaldavad vähemalt 50 % tera- või kaun ­
vilju. 
Tärklisesisalduse määramiseks kohaldatakse komisjoni 
määruse (EÜ) nr 152/2009 (ELT L 54, 26.2.2009, lk 1) 
lisa III osas L sätestatud meetodit.  
2302 10 10 ja 
2302 10 90  Maisist  
Kroovimata puhastatud maisiterade sõelumisel kõrvalsaadu ­
sena esiletulevad purunenud maisiterad ei kuulu sellesse 
alamrubriiki, vaid alamrubriiki 1104 23 98, juhul kui need 
vastavad 11. grupi märkuses 2 A sätestatud kriteeriumidele.  
2303  Tärklise tootmisjäägid jms jäätmed, suhkrupeedist, 
suhkruroost või muust toorainest suhkru tootmise, õlle ­
pruulimise ja kääritamise ning destilleerimise jäätmed, 
granuleeritud või granuleerimata  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 140  
Tärklise- ja valgusisalduse määramiseks kohaldatakse 
komisjoni määruse (EÜ) nr 152/2009 (ELT L 54, 
26.2.2009, lk 1) lisa III osades L ja C sätestatud meetodeid.  
2303 10 11 ja 
2303 10 19  Maisitärklise tootmisjäägid (v.a kontsentreeritud leotus ­
vedelikud), kuivaine valgusisaldusega  
Nendesse alamrubriikidesse klassifitseeritavad tooted peavad 
vastama selle grupi lisamärkuses 1 sätestatud kriteeriumi ­
dele. 
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka: 
1. maisigluteen (tavaliselt jahuna), mis koosneb peamiselt 
maisiterade liimainest, mis sadestub tärklise eraldamisel; 
valgusisaldus (N × 6,25) on üle 40 % massist; 
2. gluteenijahu, mis saadakse peamiselt maisitärklise toot ­
misel tekkinud kuivade jääkide segamisel puhta glutee ­
niga; taolised tooted sisaldavad tavaliselt valkaineid 
(N × 6,25) umbes 40 % massist; 
3. maisigluteenisööt, mis sisaldab tavaliselt valkaineid 
(N × 6,25) vähemalt 20 % massist ja koosneb peamiselt 
kestade ja endospermi osakestest, maisigluteenist ja 
mõnikord kontsentreeritud maisileotusvedelikust, mis 
kõik on maisitärklise tootmise kõrvalsaadused. 
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka eelpool nimetatud 
tooted, mis on graanuliteks aglomeeritud. 
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad üksnes tooted, mille 
tärklisesisaldus ei ületa 28 % kuivaine massist, määratuna 
komisjoni määruse (EÜ) nr 152/2009 (ELT L 54, 
26.2.2009, lk 1) lisa III osas L sätestatud meetodi järgi ja 
nende rasvasisaldus ei ületa 4,5 % kuivaine massist, määra ­
tuna komisjoni määruse (EÜ) nr 152/2009 (1) lisa III osas H 
sätestatud meetodi järgi. 
Suurema tärklise- või rasvasisaldusega tooted klassifitseeri ­
takse tavaliselt 11. gruppi või vastavalt alamrubriikides ­
se 2302 10 10, 2302 10 90, 2309 90 41 või 2309 90 51. 
Sama kehtib ka toodete kohta, mis sisaldavad muul viisil, 
v.a märgmenetlus tärklise tootmiseks, maisist ekstraheeritud 
saadusi (nt jäägid maisiterade sõelumisel, jahvatatud maisi ­
terad, jäägid maisi-iduõli kuivmenetlusel ekstraheerimisel). 
Nendesse alamrubriikidesse klassifitseeritavad tooted ei tohi 
sisaldada ka jääke maisi-iduõli ekstraheerimisest märgme ­
netlusel). 
Kontsentreeritud maisileotusvedelikud klassifitseeritakse 
alamrubriiki 2303 10 90, arvestamata nende 
valkainesisaldust.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 141  
2303 10 90  Muud  
Selles alamrubriigis mõeldakse maniokitärklise tootmisjää ­
kide all tooteid, mille tärklisesisaldus on kuni 40 % kuiv ­
aine massist. 
Kui selliste toodete tärklisesisaldus on suurem, klassifitsee ­
ritakse selline jahu või mannatang alamrubriikides ­
se 1106 20 10 või 1106 20 90. Tooted graanulitena klassi ­
fitseeritakse alamrubriiki 0714 10. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka: 
1. sorgogluteenisööt, mis sisaldab tavaliselt valkaineid 
vähemalt 18 % massist ja koosneb peamiselt sorgoterade 
kestade ja endospermi osakestest, maisigluteenist ja 
mõnikord kontsentreeritud sorgoleotusvedelikust, mis 
kõik on sorgotärklise tootmise kõrvalsaadused. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad üksnes tooted, mille 
tärklisesisaldus on kuni 40 % kuivaine massist. 
Suurema tärklisesisaldusega tooted klassifitseeritakse 
tavaliselt 11. gruppi või vastavalt rubriiki 2302 või 2309. 
2. tärklise tootmisjäägid nimetusega „kuivatatud kartuli ­
pulp”. Taoliste jääkide tärklisesisaldus on tavaliselt vähe ­
malt 50 % massist. 
Niiskusesisalduse määramiseks kohaldatakse komisjoni 
määruse (EÜ) nr 152/2009 (ELT L 54, 26.2.2009, lk 1) 
lisa III osas A sätestatud meetodit. 
Kontsentreeritud maisileotusvedelikud klassifitseeritakse 
sellesse alamrubriiki arvestamata nende valkainesisaldust.  
2303 20 10 ja 
2303 20 90  Suhkrupeedi või suhkruroo pressimisjäägid jm suhkru ­
tootmisjäätmed  
Emalahust pulbrina, millest laktoos on osaliselt eemaldatud, 
ei loeta suhkrutootmisjäätmeks ega klassifitseerita nendesse 
alamrubriikidesse (rubriik 0404). 
Nendesse alamrubriikidesse kuulub ka suhkrupeet, millest 
suhkur on osaliselt või täielikult ekstraheeritud.  
2303 30 00  Õlle pruulimise ja piirituse destilleerimise jäätmed  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2303, esimene lõik, 
punktid E 1–5.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 142  
2304 00 00  Õlikoogid jm sojaõli ekstraheerimisel saadud tahked 
jäätmed, peenestatud või peenestamata, granuleeritud 
või granuleerimata  
Sellesse rubriiki ei kuulu sojaubade kestad, ka jahvatatud, 
millest sojaõli ei ole ekstraheeritud (rubriik 2308).  
2306  Õlikoogid jm taimsete rasvade või õlide (v.a rubrii ­
kides 2304 ja 2305 esitatute) ekstraheerimise tahked 
jäätmed, peenestatud või peenestamata, granuleeritud 
või granuleerimata  
2306 41 00  Madala eruukhappesisaldusega rapsi- või rüpsiseemne ­
test 
Vaata selle grupi alammärkus 1 ja HS selgitavad märkused, 
alamrubriik 2306 41.  
2306 90 05  Maisi-idudest  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad märg- või kuivmenetlusel 
saadud maisi-iduõli ekstraheerimisjäägid, mis vastavad 
selle grupi lisamärkuse 2 kriteeriumidele. 
Tooted, mis ei vasta nendele kriteeriumidele, klassifitseeri ­
takse tavaliselt 11. gruppi või vastavalt rubriiki 2302 või 
2309.  
2306 90 11 ja 
2306 90 19  Õlikoogid ja muud oliiviõli ekstraheerimise jäätmed  
Termin „oliivõli ekstraheerimise jäätmed” tähistab üksnes 
tooteid rasvainesisaldusega mitte üle 8 % massist. Suurema 
rasvainesisaldusega taolised tooted (v.a õlisetted) klassifit ­
seeritakse põhimaterjaliga samasse alamrubriiki (alamru ­
briik 0709 92 10 või 0709 92 90). 
Rasvasisalduse määramiseks kohaldatakse komisjoni 
määruse (EMÜ) nr 2568/91 (EÜT L 248, 5.9.1991, lk 1) 
lisas XV sätestatud meetodit.  
2307 00  Veinisete; viinakivi  
2307 00 11  Summaarse alkoholisisaldusega kuni 7,9 % massist ja 
kuivainesisaldusega vähemalt 25 % massist  
Vaata selle grupi lisamärkus 3 ja asjakohaseid selgitavaid 
märkusi.  
2307 00 90  Viinakivi  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2307, teine lõik.  
2308 00  Mujal nimetamata taimse päritoluga loomasöödaks 
kasutatavad tooted, jäätmed ja kõrvalproduktid, granu ­
leeritud või granuleerimata  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 143  
2308 00 11  Summaarse alkoholisisaldusega kuni 4,3 % massist ja 
kuivainesisaldusega vähemalt 40 % massist  
Vaata selle grupi lisamärkus 3 ja asjakohaseid selgitavaid 
märkusi.  
2308 00 40  Tammetõrud ja hobukastanid; puuviljade ja marjade, 
v.a viinamarjade pressimisjäägid  
Puuviljade, v.a viinamarjade, pressimisjääkide hulka 
kuuluvad ka nn „orange cells” nimetusega tooted, mis koos ­
nevad apelsinide osakestest, millest on alguses mahl välja 
pressitud ja mida on seejärel surutud läbi sõela nii, et pres ­
simisjäätmetest on vaevalt järel mingeid viljaliha osakesi, 
vaid põhiliselt lõikudevahelisi nahakesi ja vamjat vahekatet 
(albedo). Neid tooteid kasutatakse lahjendatud apelsinimah ­
lakontsentraatide või karastusjookide lisandina.  
2308 00 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka HS selgitavate märkuste 
rubriigi 2308 teise lõigu punktides 2, 3, 4, 6, 7, 8 ja 9 
kirjeldatud tooted. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka sojaubade kestad, ka 
jahvatatud, millest sojaõli ei ole ekstraheeritud.  
▼M43  
2309  Loomasöötades kasutatavad valmistised  
Vaata selle grupi märkust 1. 
Piimatoodete kohta vaata selle grupi lisamärkust 4. 
Piimatoodete sisaldus, tärklisesisaldus ning glükoosi, 
glükoosisiirupi, maltodekstriini ja maltodekstriinisiirupi 
sisaldus arvutatakse määratletavas tootes sellisena nagu see 
saadakse, olenemata nende allikast. 
Tärklise suhtes kohaldatakse järgmist. 
— Kui ei ole selge, kas tootes on tärklist, võib selle kont ­
rollimiseks kasutada kvalitatiivset mikroskoopmeetodit 
või kvalitatiivset värvuskatset joodilahusega. 
— Tärklisesisalduse määramisel tuleb kohaldada komisjoni 
määruse (EÜ) nr 152/2009 (ELT L 54, 26.2.2009, lk 1) 
III lisa L osas kirjeldatud polarimeetrilist meetodit 
(nimetatakse ka modifitseeritud Ewersi meetodiks). 
Kui polarimeetrilist meetodit ei saa kohaldada näiteks 
seetõttu, et toodetes on märkimisväärses koguses allpool 
loetletud aineid, tuleb tärklisesisalduse määramiseks 
kasutada komisjoni määruses (EÜ) nr 121/2008 
(ELT L 37, 12.2.2008, lk 3) kirjeldatud ensümaatilist 
analüüsimeetodit.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 144  
Teadaolevalt võib järgmiste spetsiifiliste ainete puhul 
tärklisesisalduse määramisel polarimeetrilise meetodiga 
tekkida häireid: 
a) (suhkru)peedisaadused, näiteks (suhkru)peedipulp, 
(suhkru)peedimelass, melasseeritud (suhkru)peedi ­
pulp, (suhkru)peedimelassi raba, (peedi)suhkur; 
b) tsitruspulp; 
c) linaseemned; linakook; linasrott; 
d) rapsiseemned; rapsikook; rapsisrott; rapsiseemnekestad;  
e) päevalilleseemned; päevalillesrott; päevalillesrott 
osaliselt kooritud päevalilleseemnetest; 
f) koprakook; koprasrott; 
g) kartulipulp; 
h) kuivpärm; 
i) inuliinirikkad tooted (nt maapirniliistakud ja -jahu); 
j) kõrned; 
k) sojatooted. 
— Tooteid tärklisesisaldusega alla 0,5 massiprotsendi ei 
tuleks pidada tärklist sisaldavateks. 
Glükoosi määramiseks võib kasutada kõrgefektiivset 
vedelikkromatograafiat (HPLC) (komisjoni määrus (EÜ) 
nr 904/2008 (ELT L 249, 18.9.2008, lk 9)).  
▼B 
2309 10 11 kuni 
2309 10 90  Kassi- ja koeratoit, jaemüügiks pakendatud 
►M25  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka erikuju ­
lised koerte närimistooted (nt sõlmed, pulgad jne), mis koos ­
nevad nahast, millele on lisatud muid aineid (nt tärklis, 
suhkur või kuivatatud liha). Siia ei kuulu siiski tooted, 
mis koosnevad 100 % nahast ja mida ei ole mingil viisil 
täiendavalt loomatoiduks töödeldud (rubriik 4205). ◄ 
2309 90 10  Lahustatud tooted kalast või mereimetajatest  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2309, II osa, 
punkt B, viimane lõik, alapunkt 1.  ▼M43
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 145  
2309 90 20  Käesoleva grupi lisamärkuses 5 kirjeldatud tooted  
Kui maisiloetusvett kasutatakse kasvualusena (toitelahu ­
sena), võivad tooted sisaldada surnud kääritamisainete 
jääke, mille sisaldus ei ületa tavaliselt 2 %. Need ained 
leitakse mikroskoobiga. 
Peale selle võivad tooted, mis sisaldavad käärimisprotses ­
sides kasutatud leotusvedeliku jääke, sisaldada ka väga 
väikestes kogustes järgmisi aineid: amüloglükosidaasi, α- 
amülaasi, ksantaankummit, piimhapet, sidrunhapet, lüsiini, 
treoniini ja triptofaani. 
Maisileotusvedelik sisaldab ise mõningaid neid aineid (nt 
aminohappeid) väga väikestes kogustes ning käärimise 
järel suureneb nende kogus väga vähe. 
Tooted, mille tärklise- või rasvasisaldus ületab lisamär ­
kuses 5 esitatud väärtused, klassifitseeritakse vastavalt alam ­
rubriikidesse 2309 90 41 või 2309 90 51. 
Ameerika Ühendriikidest imporditava maisitärklise tootmis ­
jääkide nõuetele vastavust kontrollitakse komisjoni 
määruse (EÜ) nr 1375/2007 (ELT L 307, 24.11.2007, 
lk 5) kohaselt.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 146  
GRUPP 24  
TUBAKAS JA TÖÖSTUSLIKUD TUBAKAASENDAJAD 
2401  Töötlemata tubakas; tubakajäätmed  
Toortubaka või töötlemata tubaka kohta vaata HS selgitavad 
märkused, rubriik 2401, esimene lõik, punkt 1. 
Tuleb märkida, et: 
a) „flue-cured” virgiinia tubakas on kuivatatud tehisoludes 
kuumas õhuvoolus, menetlusel, kus kuumus ja õhuliiku ­
mine on reguleeritavad, ilma et suits ja aur tubakalehte ­
dega kokku puutuksid; tavaliselt on kuiv tubakas värvu ­
selt sidrunikollane kuni tumeoranž või punane. Muud 
värvused ja värvikombinatsioonid on sageli erineva 
küpsusastme, kasvatamis- või kuivatamisviisi tulemus. 
b) „light air-cured” burley tubakas (sh burley hübriidtu ­
bakad) on kuivatatud looduslikes tingimustes kuumas 
õhuvoolus. Kui kuivatamisel on kasutatud lisakuumust 
või -õhutsirkulatsiooni, ei ole tubakal suitsu ega auru 
lõhna. Tubakalehed on tavaliselt värvuselt helepruunid 
kuni punakaspruunid. Muud värvused ja värvikombinat ­
sioonid on sageli erineva küpsusastme, kasvatamis- või 
kuivatamisviisi tulemus; 
c) „light air-cured” marylandi tubakas on kuivatatud 
looduslikes tingimustes kuumas õhuvoolus. Kui kuivata ­
misel on kasutatud lisakuumust või -õhutsirkulatsiooni, 
ei ole tubakal suitsu ega auru lõhna. Tubakalehed on 
tavaliselt värvuselt helekollased kuni sügavkirsipunased. 
Muud värvused ja värvikombinatsioonid on sageli 
erineva küpsusastme, kasvatamis- või kuivatamisviisi 
tulemus; 
d) „fire-cured”-tubakas on lõkke kohal tehisoludes kuumas 
õhuvoolus kuivatatud, kus puusuits osaliselt tubakasse 
imbub. „Fire-cured”-tubaka lehed on tavaliselt paksemad 
kui burley, „flue-cured” või marylandi tubaka vartelt 
saadavad lehed. Värvus on tavaliselt kollakaspruun 
kuni tumepruun. Muud värvused ja värvikombinatsioonid 
on sageli erineva küpsusastme, kasvatamis- või kuivata ­
misviisi tulemus. 
„Sun-cured”-tubakas on vabas õhus otsese päikesekuumuse 
ja päikesekiirte käes kuivatatud. 
Sellesse rubriiki ei kuulu elusad tubakataimed 
(rubriik 0602).  
2401 30 00  Tubakajäätmed  
Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 2401 esimese lõigu 
punktis 2 loetletud toodete kuuluvad sellesse alamrubriiki 
ka: ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 147  
1. tubakalehtede töötlemisel tekkinud jäätmed; neid 
tuntakse tavaliselt ingliskeelse kaubandusliku nimetusega 
„offal”, kuid erinevates liikmesriikides ka nimetusega 
„smalls”, „winnowigs”, „sweepings”, „kiriti” või 
„broquelins” jne. Need jäätmed sisaldavad tavaliselt 
võõrlisandeid nagu tolmu, taimejäätmeid või tekstiili ­
kiude. Mõnikord on tolm sõelumisega eemaldatud; 
2. tubakalehtede jäätmed, mida tuntakse ingliskeelse 
kaubandusliku nimetusega „siftings” ja mis on saadakse 
eelpool nimetatud jääkide sõelumisel; 
3. sigarite tootmisel tekkivad jäätmed, mida tuntakse inglis ­
keelse kaubandusliku nimetusega „cuttings” ja mis koos ­
nevad tubakalehtede lõikamisjäätmetest; 
4. tubakatolm (jäätmete kõrvalsaadus, mis saadakse eespool 
nimetatud jäätmete sõelumisel). 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu tubakajäätmed, mis on 
valmistatud müügiks suitsetamistubaka, närimistubaka, 
nuusktubaka või tubakapulbrina või mida on töödeldud 
selliselt, et neid saab ilma täiendava töötlemiseta kasutada 
suitsetamistubaka, närimistubaka, nuusktubaka või tubaka ­
pulbrina (rubriik 2403).  
2402  Sigarid, manilla sigarid, sigarillod ja sigaretid, tubakast 
või tubaka asendajatest  
2402 10 00  Tubakat sisaldavad sigarid, manilla sigarid ja sigarillod  
Tubakat sisaldavad sigarid, manilla sigarid ja sigarillod on 
suitsetamiseks valmistatud ja oma omaduste poolest erandi ­
tult selleks otstarbeks ettenähtud tubakarullid, millel on: 
a) looduslikust tubakast katteleht, mis katab kogu toote – sh 
vajaduse korral ka filtri, v.a filtri maitsestatud filtriga 
sigarite (tipped cigars) puhul –, kuid millel puudub mis 
tahes täiendav kattelehte osaliselt kattev kiht, või 
b) purustatud segutubaka täidis ning sigari tavalist värvi 
katteleht, mis on valmistatud alamrubriiki 2403 91 00 
kuuluvast taastatud tubakast, kusjuures katteleht katab 
kogu toote – sh vajaduse korral ka filtri, v.a filtri mait ­
sestatud filtriga sigarite (tipped cigars) puhul –, kui toote 
tükimass ilma filtri või pitsita ei ole alla 2,3 g ega üle 
10 g ning ümbermõõt vähemalt ühel kolmandikul toote 
pikkusest alla 34 mm. 
Sellesse alamrubriiki klassifitseeritakse tooted, mille katte ­
leht on valmistatud taastatud tubakast ja mis võivad osaliselt 
sisaldada muid aineid kui tubakas, juhul kui need tooted 
vastavad eespool nimetatud kriteeriumidele.  
2402 20 10 ja 
2402 20 90  Tubakat sisaldavad sigaretid  
Sigaretid on tubakarullid, mida sellistena suitsetatakse ja 
mida ei klassifitseerita sigarite või sigarillodega samasse 
alamrubriiki (vaata selgitavad märkused, alamru ­
briik 2402 10 00).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 148  
Tooted, mis on osaliselt valmistatud muudest ainetest kui 
tubakas, klassifitseeritakse nendesse alamrubriikidesse 
juhul, kui need vastavad eelpool nimetatud tingimustele. 
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu tooted, mis koosnevad 
üleni muudest ainetest kui tubakas (alamrubriik 2402 90 00 
või 30. grupi ravisigaretid).  
2402 90 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad sigarid, manilla sigarid, siga ­
rillod ja sigaretid, mis koosnevad üleni tubaka aseainetest, nt 
sigaretid, mis on valmistatud spetsiaalselt töödeldud teatava 
aedsalatisordi lehtedest ning ei sisalda tubakat ega nikotiini.  
2403  Muu töödeldud tubakas ja tööstuslikud tubakaasen ­
dajad; „homogeenitud” ja „taastatud” tubakas; tuba ­
kaekstraktid ja -essentsid  
2403 11 00  Käesoleva grupi alamrubriigi märkuses 1 nimetatud 
vesipiibu tubakas  
Vaata selle grupi alammärkus 1 ja HS selgitavad märkused, 
alamrubriik 2403 11.  
2403 19 10 ja 
2403 19 90  Muud  
Suitsetamistubakas on lõigatud või muul viisil tükeldatud, 
kokkukeerutatud või plokkideks pressitud tubakas, mida 
saab ilma edasise tööstusliku menetluseta suitsetada. 
Tubakalehtede töötlemisel või tubakatoodete tootmisel 
tekkinud jäätmeid, mida saab suitsetada, loetakse suitseta ­
mistubakaks, kui need ei vasta sigarite, sigarillode või siga ­
rettide kirjeldusele (vt alamrubriikide 2402 10 00 ja 
2402 20 10 ja 2402 20 90 selgitavad märkused). 
Suitsetamistubaka segud muude ainetega kui tubakas klassi ­
fitseeritakse samuti nendesse alamrubriikidesse, kui need 
vastavad eespool esitatud määratlusele; erandi moodustavad 
meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud tooted 
(grupp 30). 
Nendesse alamrubriikidesse kuulub ka lõigatud sigaretitu ­
bakas („cut cigarette rag”), mis on valmis tubakasegu siga ­
rettide valmistamiseks.  
2403 91 00  „Homogeenitud” või „taastatud” tubakas  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2403, esimene lõik, 
punkt 6.  
2403 99 10  Närimistubakas, nuusktubakas  
Närimistubakas on tubakas rullide, kangide, ribade, kuubi ­
kute ja plokkide kujul, mis on spetsiaalselt valmistatud näri ­
miseks, mitte aga suitsetamiseks ja mis on pakendatud 
jaemüügiks. 
Nuusktubakas on tubakas pulbri või terakeste kujul, mis on 
spetsiaalselt töödeldud selliselt, et seda saab nuusata, mitte 
aga suitsetada.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 149  
Tooted, mis osaliselt koosnevad muudest aineosadest kui 
tubakas, klassifitseeritakse sellesse alamrubriiki, juhul kui 
need vastavad eelpool nimetatud tingimustele.  
2403 99 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. HS selgitavate märkuste rubriigi 2403 esimese lõigu 
punktis 7 kirjeldatud tubakaekstraktid ja -essentsid; 
2. tubakapulber (saadakse tavaliselt töötlemisega, nt jahva ­
tamisega, mille tulemusena saadakse konkreetsete 
osakeste suuruse jaotus). Pulbris ei tohiks olla lisandeid 
ja osakeste suurus peaks olema alla 0,4 mm; 
3. „nööriks” keerutatud, lõhnastatud ja fermenteeritud 
brasiilia närimistubakas, mis on kestadesse pallikujuli ­
seks kokku pressitud („mangotes”); 
4. paisutatud tubakas, mida ei ole lõigatud ega muul viisil 
tükeldatud; 
5. Suitsetamiseks ettenähtud toode (näiteks vesipiibutu ­
bakas), mis koosneb täielikult tubaka aseainetest ja 
muudest ainetest kui tubakas.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 150  
A LISA  
TUBAKA JA TUBAKATOODETE SUITSETAMISKATSE  
Reguleerimisala  
Suitsetamiskatse eesmärk on kehtestada ühtlustatud meetod rubriigi 2403 
töödeldud tubaka (täiendava töötlemiseta suitsetamisvalmis tubakas) eristamiseks 
rubriigi 2401 töötlemata tubakast. Rubriigi 2403 töödeldud tubaka eristamiseks 
rubriigi 2401 töötlemata tubakast tehakse suitsetamiskatse. Sõelumiskatse tehakse 
ainult siis, kui proovi ei ole võimalik ilma täiendava (tööstusliku) töötlemiseta 
suitsetada.  
Sissejuhatus  
Alamrubriigis 2403 19 tähistab „suitsetamiseks sobiv”, et toodet saab keerata 
sigaretiks või toppida sigaretihülssi ja põletada mitme mahviga või täita piipu 
ja põletada mitme mahviga.  
Katse põhimõte  
Kas tubakaproovi on võimalik suitsetada, saab hinnata mitmel viisil: see rulli ­
takse sigaretipaberisse, et teha sellest isevalmistatav sigaret, topitakse sigareti ­
hülssi või piipu. Piip ja ettevalmistatud sigaretid läidetakse ja neid suitsetatakse. 
Süttimist ja suitsetamist hinnatakse.  
Kohaldamisala  
Katse on kohaldatav mis tahes tubakale ja tubakatoodetele, sealhulgas tubakatoo ­
dete sellistele osadele nagu sigaritäidis. Katse võib olla tervist kahjustav, kui 
proov on hallitusega saastunud.  
Varustus  
Temperatuuri ja niiskuse reguleerimise kast proovi konditsioneerimiseks (tempe ­
ratuur 22 ± 1 °C ning õhuniiskus 60 ± 3 %).  
Sigaretihülsi täitmise masin  
Sigaretipaberid (pikkus 70 mm, laius 37 mm)  
Sigaretihülsid (läbimõõt 7,3 mm, pikkus 85 mm, sh filter)  
Tulemasin  
Hari sigaretihülsi täitmise masina puhastamiseks  
Piip 
Piibutoppija  
Piibupuhastusvahendid  
Suitsumasin (vastab standardile ISO 3308)  
Proovi ettevalmistamine  
Proov segatakse põhjalikult läbi ja vajaduse korral jagatakse osadeks koonuseli ­
seks lõikamisega või neljaks jagamisega. Kui proov on kuiv (veesisaldus on alla 
8 % massist), tuleks see püsistada temperatuuril 22 ± 1 °C ja õhuniiskuse 60 
± 3 % juures vähemalt 48 tundi.  
Proovi ei tohi kuidagi lõigata, murda, purustada, peenestada ega muul viisil 
lõhkuda.  ▼M8
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 151  
Katse käik  
Puhastada sigaretihülsi täitmise masin ja piip.  
Piip 
— Sobiv kogus proovist (vähemalt 5,0 g) topitakse piipu kuni piibu servani.  
— Tubakas piibus läidetakse tulemasinaga ja surutakse kergelt toppijaga. Piipu 
tõmmatakse umbes minutiste korrapäraste mahvidega.  
Sigaretid  
— Sigaretipaber: sobiv kogus proovi asetatakse sigaretipaberile ja rullitakse 
silindrikujuliseks.  
— Sigaretihülsi täitmise masin: sobiv kogus proovi (vähemalt 0,5 g) topitakse 
sigaretihülsi täitmise masinasse ja sigaret valmistatakse konkreetse toppija 
juhiste kohaselt.  
— Ettevalmistatud sigaretid läidetakse tulemasinaga ja lastakse vabalt hõõguda 
ilma suitsetamata (liigse paberi põletamiseks). Sigaretti suitsetatakse korrapä ­
raste mahvidega umbes 30–60 sekundit, olenevalt tubaka kvaliteedist, ning 
iga sissetõmme vältab umbes 2 sekundit.  
Katse hindamine (tüüpilised näited)  
Kui üks suitsetamiskatse on positiivne, saab tubakat suitsetada (alamrubriik 
2403 19).  
Piibu suitsetamiskatse 
hindamine  Isevalmistatavate sigaret ­
tide suitsetamiskatse 
hindamine  Hülsimasinaga topitud 
sigarettide suitsetamis ­
katse hindamine  Lõpphindamine  Märkus  
Proovi ei ole võimalik 
piipu toppida (terved 
tubakalehed, suured 
tubakalehtede tükid, 
varred jne)  Sigaretti ei ole 
võimalik rullida 
(terved tubakalehed, 
suured tubakalehtede 
tükid, varred jne)  Sigaretti ei ole 
võimalik valmistada 
(terved tubakalehed, 
suured tubakalehtede 
tükid, varred jne)  Proovi ei ole 
võimalik ilma täien ­
dava (tööstusliku) 
töötlemiseta 
suitsetada  Iseloomulik alamru ­
briikidele 2401 10, 
2401 20, 2401 30  
Proovi ei ole võimalik 
piibus suitsetada 
(täidis ei ole või on 
vaevalt läbilaskev ja 
piip kustub peaaegu 
kohe pärast süütamist)  Proovi ei ole 
võimalik sigaretiks 
rullida, proov ei 
sisalda tubakakiude, 
mis hoiaksid rulli 
koos, täidis tuleb 
sigaretipaberist välja  Proov topiti sigareti ­
hülssi ja ettevalmis ­
tatud sigaret 
suitsetati  Proovi on võimalik 
suitsetada  Iseloomulik tubaka ­
jäätmetele (väikesed 
lehelaba osakesed) 
–alamrubriik 2403 19  
Proovi on võimalik 
piibus suitsetada  Proov rulliti sigareti ­
paberisse ja etteval ­
mistatud sigaret 
suitsetati  Proov topiti sigareti ­
hülssi ja ettevalmis ­
tatud sigaret 
suitsetati  Proovi on võimalik 
suitsetada  Iseloomulik lõigatud 
tubakale – alamrubriik 
2403 19  ▼M8
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 152  
Piibu suitsetamiskatse 
hindamine  Isevalmistatavate sigaret ­
tide suitsetamiskatse 
hindamine  Hülsimasinaga topitud 
sigarettide suitsetamis ­
katse hindamine  Lõpphindamine  Märkus  
Proovi ei ole võimalik 
piibus suitsetada 
(täidis põleb väga 
kiiresti ja vabaneb 
palju soojust – piip 
võib rikutud saada)  Proov rulliti sigareti ­
paberisse ja etteval ­
mistatud sigaret 
suitsetati  Proov topiti sigareti ­
hülssi ja ettevalmis ­
tatud sigaret 
suitsetati  Proovi on võimalik 
suitsetada  Iseloomulik peeneks 
lõigatud tubakale – 
alamrubriik 2403 19  
Proovi ei ole võimalik 
piipu toppida (proovi 
osakesed on väga 
kõvad)  Sigaretti ei ole 
võimalik rullida 
(kõvad osakesed 
rebivad sigaretipaberi 
katki)  Proovi ei ole 
võimalik sigareti ­
hülssi toppida (kõvad 
osakesed rebivad 
sigaretipaberi katki)  Proovi ei ole 
võimalik ilma täien ­
dava (tööstusliku) 
töötlemiseta 
suitsetada  Iseloomulik lõigatud 
leherootsudele – 
alamrubriik 2401 30  
Mõne proovi (eelkõige tubakajäätmete) puhul on võimalik rullida peaaegu vormi ­
tuid sigarette. Kui sellised rullid pudenevad enne läitmist või tubakaosakesed 
kukuvad läidetud rulli küljest esimese mahvi järel, tehakse järgmine märge: 
„sigaretti ei ole võimalik rullida”.  
Kirjandus  
ISO 3402 Tobacco and tobacco products - Atmosphere for conditioning and 
testing („Tubakas ja tubakatooted. Konditsioneerimis- ja katsetamistingimused”).  ▼M8
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 153  
B LISA  
OSAKESTE SUURUSE MÄÄRAMISE MEETOD PROOVI SÕELUMISEL  
Rubriigi 2403 töödeldud tubaka eristamiseks rubriigi 2401 töötlemata tubakast 
tehakse suitsetamiskatse. Sõelumiskatse tehakse ainult siis, kui proovi ei ole 
võimalik ilma täiendava (tööstusliku) töötlemiseta suitsetada.  
Meetodi põhimõte  
Selle meetodiga määratakse eri võrgusilma suurusega sõeltele jäävad proovi 
massifraktsioonid, et eristada üksteisest alamrubriikidesse 2401 20 ja 2401 30 
klassifitseeritavad tooted.  
Kui vähemalt 50 % proovi osakeste massist on suuremad kui 3,15 mm (vt 
CORESTA meetod nr 16), on proovi puhul tegemist osaliselt või täielikult 
eemaldatud leherootsudega tubakaga (alamrubriik 2401 20).  
Kui üle 50 % proovi osakeste massist on väiksemad kui 3,15 mm (ühes kolmes 
mõõtmes), on proovi puhul tegemist tubakajäätmetega (alamrubriik 2401 30).  
Kohaldatavus  
Tulemusi võivad mõjutada proovi füüsikalis-keemilised omadused ja mitu muud 
tegurit.  
— Proovi mahukaal ja proovi suurus – mõjutavad sõelumise aega ja on olulised 
proovi katsekoguse hindamisel.  
— Proovi haprus – mõjutab proovi murenemist ettevalmistamisel ja sõelumisel.  
— Elektrostaatilised ja magnetilised omadused – proov võib laguneda või 
moodustada klastreid.  
— Proovi hügroskoopsus – mõjutab proovi massi ja osakeste suurust.  
Varustus  
Temperatuuri ja niiskuse reguleerimise kast proovi konditsioneerimiseks (tempe ­
ratuur 22 ± 1 °C ning õhuniiskus 60 ± 3 %).  
Analüütilised kaalud – täpsus vähemalt 0,01 g  
Standardile ISO 3310-1 vastav ümarate sõelade komplekt (metallist traatvõrk ­
sõelad – nelinurkne ava) sõela läbimõõt 200 mm, sõela kõrgus 50 mm ja 
avade läbimõõt: 0,4 mm, 3,15 mm ja 6,3 mm  
Ultrahelivann sõelade puhastamiseks  
Vibrosõelumisseade, mis suudab tekitada vibratsiooni sagedusel 50 Hz ja ampli ­
tuudiga 3 mm  
Sõelakomplekti alus ja kaas  
Hari proovi osakeste eemaldamiseks sõeladelt  ▼M8
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 154  
Proovi ettevalmistamine  
Proov segatakse põhjalikult läbi ja vajaduse korral jagatakse osadeks koonuseli ­
seks lõikamisega või neljaks jagamisega ning jagatakse kaheks katsekoguseks.  
Proov kaalutakse (50 g kuni 150 g) ja siis püsistatakse see temperatuuril 22 
± 1 °C ja õhuniiskuse 60 ± 3 % juures vähemalt 48 tundi.  
Pärast seda peaks kogu töö prooviga toimuma kontrollitavas katsekeskkonnas 
temperatuuril 22 ± 1 °C ja õhuniiskuse 60 ± 5 % juures. Katse temperatuur ja 
niiskus tuleb mõõta ja esitada katsearuandes. Ka tuleb mõõta atmosfäärirõhk ning 
lisada see katsearuandesse, kui atmosfäärirõhk on vahemikust 86–106 kPa väljas ­
pool.  
Meetod  
Sõelad peavad olema puhtad ja terved. Iga sõel kaalutakse täpselt (0,01 g). 
Sõelad on alt üles järgmised – alus (tolmu kogumise konteiner), kõige väiksema 
ava läbimõõduga sõel, muud sõelad ava läbimõõdu kasvavas järjekorras ning 
kaas.  
Konditsioneeritud proov kaalutakse 0,01 grammi täpsusega ja see laotatakse 
ühtlaselt ülemisele sõelale, mis suletakse kaanega.  
Sõelakomplekt pannaks vibrosõelumisseadmesse vibratsioonil 50 Hz ja amplituu ­
diga 3 mm 5–15 minutiks (sõltuvalt proovi massist).  
Kui sõelumine on lõpetatud, võetakse sõelakomplekt seadmest välja.  
Seejärel eemaldatakse sõela kaas ja ülemine sõel. Ülemise sõela külgedele kinni 
jäänud tolmuosakesed pühitakse sõela peale ja seejärel lastakse need langeda viie 
käelöögiga allpool olevale sõelale (väiksema ava läbimõõduga sõel).  
Tolm eemaldatakse järk-järgult kõigilt sõeladelt. Iga prooviosakestega sõela ja ka 
tolmuga alust kaalutakse täpselt (0,01 g).  
Katse viiakse läbi paralleelselt teise proovikogusega.  
Arvutused  
Tulemused arvutatakse sõelale jäävate proovi massifraktsioonidena (jääk). Iga 
sõela puhul arvutatakse proovi massifraktsioon  Z X järgmise valemi alusel:  
Z X ¼ 100 Ü m R Ä m X 
m S 
% massist, kus:  
m R on konkreetse sõela mass jäägiga (grammides),  m X on konkreetse sõela mass 
(grammides) ja  m S on proovi mass (grammides).  
Sõelumissaagis  Y s arvutatakse järgmise valemi alusel: 
Y S ¼ 100 Ü P m R Ä P m X 
m S 
%, kus  
m R on konkreetse sõela mass jäägiga (grammides),  m X on konkreetse sõela mass 
(grammides) ja  m S on proovi mass (grammides).  ▼M8
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 155  
Hindamine ja tulemuste esitamine  
Sõelumissaagis peaks olema üle 99 %. Vastupidisel juhul tuleb katset korrata 
teise proovikogusega. Proovi konditsioneerimist kontrollitakse vastavalt standar ­
dile ISO 3402.  
Tulemused esitatakse proovi massifraktsioonina (jääk konkreetsetel sõeltel) 
massiprotsentides ümardatult ühe kümnendkohani. Katsearuanne peab sisaldama 
ka sõela ava läbimõõtu, sõelumise aega, vibratsiooni amplituudi ja sagedust, 
proovi massi, katsekeskkonna temperatuuri ja niiskust.  
Metroloogilised parameetrid  
Kvantifitseerimispiir on 5 % massist.  
Korratavuse piir on 1,5 % massist, kui proovi massifraktsioon jääb vahemikku 
5–20 massiprotsenti. Kui proovi massifraktsioon on üle 20 massiprotsendi, on 
korratavuse piir  r = 0,06 × Z  x . 
Mõõtemääramatus on 2 % massist, kui proovi massifraktsioon jääb vahemikku 
5–20 massiprotsenti. Kui proovi massifraktsioon on üle 20 massiprotsendi, on 
mõõtemääramatus  U =  0,1 × Z  x . 
Kirjandus  
Soovitatud CORESTA meetod nr 16: Lamina strip particle size determination 
ISO 2395 Test sieves and test sieving – Vocabulary. („Lehelaba ribade osakeste 
suuruse kindlakstegemine ISO 2395. Sõelad ja sõelumiskatsed. Terminid”)  
ISO 3310-1 Test sieves - Technical requirements and testing – Part 1: Test sieves 
of metal wire cloth („Sõelad. Tehnilised nõuded ja katsetamine. Osa 1: Metallist 
traatvõrksõelad”).  
ISO 3402 Tobacco and tobacco products - Atmosphere for conditioning and 
testing („Tubakas ja tubakatooted. Konditsioneerimis- ja katsetamistingimused”).  ▼M8
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 156  
V JAOTIS  
MINERAALSED TOOTED  
GRUPP 25  
SOOL; VÄÄVEL; MULLAD JA KIVIMID; KROHVIMISMATERJALID, 
LUBI JA TSEMENT 
Märkus 1  Floteerimisel eraldatakse mineraalaine väärtuslik komponent 
aherainest, lastes mineraalaine vette, kus selle väärtuslik 
komponent koguneb vee pinnale, kuna aheraine sadestub 
põhja.  
2501 00  Sool (sh lauasool ja denatureeritud sool) ja puhas 
naatriumkloriid, ka vesilahusena või paakumisvastaste 
või vaba voolavust tagavate lisanditega; merevesi  
2501 00 31  Keemiliseks muundamiseks (naatriumi ja kloori eralda ­
miseks) muude toodete valmistamise eesmärgil  
Kui pädevate asutuste kehtestatud tingimused on täidetud, 
kuulub sellesse alamrubriiki sool (ka denatureeritud), mis on 
ette nähtud vesinikkloriidhappe, kloori, kaltsiumkloriidi, 
naatriumnitraadi, naatriumhüpokloriti, naatriumsulfaatide, 
naatriumkarbonaatide, naatriumhüdroksiidi, naatriumklo ­
raadi, naatriumperkloraadi ja metallilise naatriumi 
tootmiseks.  
2501 00 51  Denatureeritud või muuks tööstuslikuks otstarbeks (k.a 
puhastamiseks) peale konserveerimise ja inimtoidu või 
loomatoidu valmistamise  
Kui pädevate asutuste kehtestatud tingimused on täidetud, 
kuulub sellesse alamrubriiki: 
1. denatureeritud sool ükskõik milliseks otstarbeks, v.a 
alamrubriiki 2501 00 31 kuuluv denatureeritud sool; 
2. sool puhastamiseks; selles kontekstis tähistatakse termi ­
niga „puhastamine” üksnes puhastamist selliste töötlus ­
protsesside abil, milles sool lahustatakse; 
3. sool tööstuslikuks otstarbeks, v.a keemiline muundamine 
või konserveerimine ja inimtoidu või loomatoidu valmis ­
tamine. „Sool tööstuslikuks otstarbeks” tähendab toor ­
meks ettenähtud soola või vahesaadust tööstuslikus toot ­
misoperatsioonis (nt metallurgias, värvimisel, nahatöös ­
tuses, seebi valmistamisel, külmutamisel ja keraamika ­
tööstuses). 
Sool, muu kui teede soolatamiseks kasutatav denatureeritud 
sool, klassifitseeritakse alamrubriiki 2501 00 99.  
2501 00 91  Inimtoidus kasutamiseks kõlblik sool  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 157  
Inimtoidus kasutamiseks kõlblik sool on denatureerimata 
sool, mis sobib vahetuks koduseks või tööstuslikuks kasu ­
tamiseks toiduainete maitse- või säilitusainena. Tavaliselt on 
see väga puhas ja ühtlaselt valge.  
2501 00 99  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuulub denatureerimata sool talvise 
jäätõrjevahendina ja loomadele antav sool (nn 
lakkumiskivi).  
2503 00  Igat liiki väävel (v. a sublimeeritud, sadestatud ja 
kolloidne väävel)  
2503 00 10  Toorväävel või rafineerimata väävel  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad rubriigi 2503 HS selgitavates 
märkustes nimetatud mitmesugused väävli liigid, esimene 
lõik punktid 1–4. See väävel on tavaliselt plokkide, tükkide 
või pulbri kujul.  
2503 00 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad rubriigi 2503 HS selgitavates 
märkustes nimetatud mitmesugused väävli liigid, esimene 
lõik punktid 5–7. See väävel on tavaliselt pulkade, pätsi ­
keste (rafineeritud väävel) või pulbri („sõelutud”, „tuulatud”, 
„pihustatud” väävel) kujul.  
2508  Muud savid (v.a rubriigis 6806 nimetatud kergkruus), 
andalusiit, küaniit, sillimaniit, kaltsineeritud või kaltsi ­
neerimata; mulliit; dinas- ja šamottmullad  
2508 10 00  Bentoniit  
Vaata rubriigi 2508 HS selgitavad märkused, kolmas lõik 
punkt 1. 
Looduslike bentoniitide pH on (5 % vesisuspensioonis ja 
pärast ühetunnist seismist) tavaliselt 6–9,5 ja naatriumkarbo ­
naadisisaldus alla 2 %; vahetuva naatriumi ja kaltsiumi 
kogusisaldus ei ületa 80 meq/100 g. Looduslikud bento ­
niidid jagunevad kahte rühma: vähese pundumisega kaltsiu ­
mitsisaldav ja suure pundumisega naatriumitsisaldav 
(pundumismäär alla 7 ml/g või üle 12 ml/g). 
Teatavate looduslike bentoniitide karakteristikud võivad 
nendest väärtustest erineda; kui erinevad mitu karakteris ­
tikut, siis üldiselt loetakse bentoniiti aktiveerituks.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 158  
Aktiveeritud bentoniidid kuuluvad üldiselt alamru ­
briiki 3802 90 00.  
2511  Looduslik baariumsulfaat (barüüt); looduslik baarium ­
karbonaat (viteriit), kaltsineeritud või kaltsineerimata 
(v.a baariumoksiid rubriigist 2816)  
2511 10 00  Looduslik baariumsulfaat (barüüt)  
Barüüdid sisaldavad erinevas koguses raudoksiidi, alumii ­
niumoksiidi, naatriumkarbonaati ja ränidioksiidi. Kuna 
kõige nõutavam on toode valgel kujul, siis see peenesta ­
takse, sorteeritakse, et eemaldada värvilised komponendid 
(enamasti kollakad), pulbristatakse ja seejärel puhastatakse 
levigeerimise abil.  
2511 20 00  Looduslik baariumkarbonaat (viteriit)  
Viteriit esineb rombikujuliste kristallidena või kollaka 
massina, mis vees ei lahustu.  
2513  Pimsskivi; smirgel; looduslik korund, looduslik granaat 
jm looduslikud abrasiivmaterjalid (termiliselt töödeldud 
või töötlemata)  
2513 20 00  Smirgel; looduslik korund, looduslik granaat jm loodus ­
likud abrasiivmaterjalid  
Selle alamrubriigi mõistes hõlmavad „jm looduslikud abra ­
siivmaterjalid” ka treepeli, mida tuntakse „kõdukivimina” — 
tuhkhall toode, mida kasutatakse poleerimisel pehme 
abrasiivmaterjalina.  
2516  Graniit, porfüür, basalt, liivakivi jm raid- või ehituskivi, 
klompimata või klombitud, ainult saetud või muul viisil 
ristkülikukujulisteks (sh ruudukujulisteks) plokkideks 
või tahvliteks tükeldatud  
Kui neljakandilised kivid ei ole ühtlase paksusega, siis liigi ­
tatakse need paksuse järgi, viidates kõige paksemale kohale.  
2516 11 00  Töötlemata või klombitud  
Kohaldada alamrubriigi 2515 11 HS selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
2516 12 00  Ainult saetud või muul viisil ristkülikukujulisteks (sh 
ruudukujulisteks) plokkideks või tahvliteks tükeldatud  
Kohaldada alamrubriigi 2515 12 HS selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
2516 90 00  Muu raid- või ehituskivi  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. kõvad kivimid nagu porfüür, süeniit, laava, basalt, 
gneiss, trahhüüt, diabaas, dioriit, fonoliit, lipariit, gabro, 
labrador ja peridotiit;  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 159  
2. Lupjasisaldavad raid- või ehituskivid, mis ei kuulu 
rubriiki 2515, s.o näivtihedusega alla 2,5, töötlemata, 
jämedalt tahutud, ainult saetud või muul viisil ristküliku ­
kujulisteks (sh ruudukujulisteks) plokkideks või tahvli ­
teks tükeldatud, mis tahes paksusega; 
3. serpentiin või ofiit, töötlemata, klombitud, ainult saetud 
või muul viisil ristkülikukujulisteks (sh ruudukujulisteks) 
plokkideks või tahvliteks tükeldatud, mis tahes 
paksusega.  
2518  Dolomiit, kaltsineeritud või kaltsineerimata, paagutatud 
või paagutamata, sh klombitud, ainult saetud või muul 
viisil ristkülikukujulisteks (sh ruudukujulisteks) plokki ­
deks või tahvliteks tükeldatud; dolomiidi tihendussegu  
2518 10 00  Kaltsineerimata ja paagutamata dolomiit  
Dolomiit on looduslik kaltsiumi ja magneesiumi kaksikkar ­
bonaat. Dolomiit liigitatakse sellesse alamrubriiki ka siis, 
kui seda on kergelt termiliselt töödeldud, mis ei muuda 
selle keemilist koostist. 
Sellesse alamrubriiki kuulub kaltsineerimata ja paagutamata 
dolomiit, mis on töötlemata, klombitud (neljakandiline), 
ainult saagimise või lõhestamise teel ristkülikukujulisteks 
(sh ruudukujulisteks) plokkideks või tahvliteks tükeldatud.  
2518 20 00  Kaltsineeritud või paagutatud dolomiit  
Kaltsineeritud või paagutatud dolomiit on dolomiit, mis on 
kõrgel temperatuuril (umbes 1 500 °C ülepõletatud (paagu ­
tatud) dolomiidil ja umbes 800 °C põletatud kaustilisel 
dolomiidil) termiliselt töödeldud, muutes süsinikdioksiidi 
eemaldamisega selle keemilist koostist.  
2519  Looduslik magneesiumkarbonaat (magnesiit); sulatatud 
magneesia; ülepõletatud (paagutatud) magneesia, ei 
sisalda või sisaldab vähesel hulgal muid, enne paaguta ­
mist lisatud oksiide; muud magneesiumoksiidid, puhtad 
või mitte  
2519 90 10  Magneesiumoksiid, v. a kaltsineeritud looduslik magnee ­
siumkarbonaat  
Sellesse alamrubriiki kuulub: 
1. kas magneesiumhüdroksiidist või sadestatud magnee ­
siumkarbonaadist kaltsineerimisel saadud magneesiumok ­
siid ja mida kasutatakse eelkõige farmaatsias; see aine on 
valge pulber puhtusega mitte alla 98 %; 
2. eelnevalt kaltsineeritud magnesiidist sulatamisel saadud 
magneesiumoksiid; magnesiiti kaltsineeritakse tempera ­
tuuril 1 400 – 1 800 °C; saadud magneesia sulatatakse 
seejärel kaarahjus temperatuuril 2 800 – 3 000 °C ja 
jahutatakse, seejärel tekib kristalliline saadus, mis 
koosneb peaaegu täielikult magneesiumoksiidist (sula ­
tatud magneesia); see on erakordselt puhas (vähemalt 
95 %) ja koosneb klaasjatest kristallidest;  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 160  
3. mereveest saadud magneesiumoksiid; see on saadud kalt ­
sineerimisel mereveest sadestatud magneesiumhüdroksii ­
dist: saadus on tavaliselt puhtusega 91 % – 98 % ja 
sisaldab temale iseloomuliku lisandina rohkem boori 
(umbes 100 ppm) kui ülepõletatud (paagutatud) 
magneesia (umbes 40 ppm).  
2520  Kips; anhüdriit; kipskrohvisegud (koosneb kaltsineeritud 
kipsist või kaltsiumsulfaadist), värvitud või värvimata, ei 
sisalda kõvastumise kiirendajaid või aeglustajaid või 
sisaldab neid vähesel hulgal  
2520 20 00  Kipskrohvisegud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kipskrohvisegud ehituse 
tarbeks. 
Kipskrohvisegud ehituse tarbeks valmistatakse töötlemata 
kipsist (kipskivim või muud kipsisisaldavad materjalid, nt 
keemiatööstuse kõrvalsaadused) spetsiifilise rikastamis- ja 
kaltsineerimisprotsessi abil. Eriomadused saadakse lisaainete 
lisamisel valmistamisprotsessis. Need võivad olla flotoagen ­
site kujul (s.o ained, mis mõjustavad kipsi omadusi – nt 
selle kontsentratsiooni ja kleepimisomadusi – erilisel viisil) 
ja kõvastumise aeglustajate või kiirendajatena. 
Kipskrohvisegu ehituse tarbeks, nt siledapinnalist välis ­
krohvi ( stucco ), kasutatakse seinte ja lagede krohvimiseks, 
ehituspaneelide ja muude ehituselementide valmistamisel 
või glasuurplaatide ühendamiseks.  
2523  Portlandtsement, aluminaattsement, räbutsement, super ­
sulfaattsement jms hüdraulilised tsemendid, värvitud või 
värvimata, klinkritena või mitte  
2523 90 00  Muu hüdrauliline tsement  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. kõrgahjutsement, mis sisaldab vähemalt 20 % massist 
portlandtsemendiklinkrit, 36 % – 80 % massist granulee ­
ritud kõrgahjuräbu ja kuni 5 % massist muid tsemendi 
komponente; 
2. putsolaantsement sisaldab vähemalt 60 % massist port ­
landtsemendiklinkrit, maksimaalselt kuni 40 % massist 
looduslikku putsolaani või lendtuhka ja maksimaalselt 
kuni 5 % massist muid tsemendi komponente. 
Termini „putsolaan” kohta vaata rubriigi 2530 HS selgi ­
tavad märkused, D osa lõik 7. 
Lendtuhk on peeneteraline, kerge pulber, mis on saadud 
pulbriosakeste ekstraheerimisel kivisöe tolmpõletusega 
kollete suitsugaasidest. Selle värvus võib olla hallist 
mustani.  
2524  Asbest  
2524 10 00  Kroküdoliit  
Vaata rubriigi 2524 HS selgitavad märkused, teine lõik.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 161  
2526  Looduslik steatiit, klompimata või klombitud, ainult 
saetud või muul viisil ristkülikukujulisteks (sh ruuduku ­
julisteks) plokkideks või tahvliteks tükeldatud; talk  
2526 20 00  Purustatud või pulbristatud  
Sellesse alamrubriiki ei kuulu jaemüügipakendis talgipulber 
hügieeniliseks otstarbeks (rubriik 3304).  
2528 00 00  Looduslikud boraadid ning nende kontsentraadid (kalt ­
sineeritud või kaltsineerimata), v.a looduslikust soolala ­
husest eraldatud boraadid; looduslik boorhape (sisaldab 
kuivmassina kuni 85 % H  3 BO  3 ) 
Sellesse rubriiki kuuluvad: 
1. kerniit ja tinkaal, tuntud ka „loodusliku booraksina”; 
2. pandermiit ja pritseiit, mis on kaltsiumboraadid; 
3. boratsiit, mis on magneesiumkloroboraat; 
4. looduslik boorhape, mis on saadud teatavate piirkondade 
pinnasest väljuvate looduslike aurude kondenseerumise 
järel jäänud vee aurustamisel (itaalia k.  soffioni ) või 
nende piirkondade maa-alustest allikatest võetud vee 
aurustamisel, kui see ei sisalda kuivmassis üle 85 % 
H 3 BO  3 . Boorhape, mis sisaldab üle 85 % H  3 BO  3 , klas­
sifitseeritakse siiski rubriiki 2810 00. 
Sellesse rubriiki ei kuulu naatriumboraat (puhastatud 
booraks), mis on saadud kerniidi või tinkaali keemilisel 
töötlemisel, või naatriumboraadid, mis on saadud teatavate 
soolajärvede komplekssete soolalahuste aurustamisel 
(rubriik 2840).  
2530  Mujal nimetamata mineraalained  
2530 10 00  Vermikuliit, perliit ja kloriidid, paisutamata  
Vaata rubriigi 2530 HS selgitavad märkused, D osa lõik 3.  
2530 90 00  Muud  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2530, osad A, B, C 
ja D (v.a D osa lõik 3).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 162  
GRUPP 26  
MAAGID, RÄBU JA TUHK 
2620  Räbu, tuhk ja jäägid (v.a raua või terase tootmisel 
saadud), mis sisaldavad metalli, arseeni või nende 
ühendeid  
2620 11 00  Kõva tehniline tsink  
Kõva tehniline tsink on galvaanikavannide jääk ja sageli 
nimetatakse seda ka galvaanimismatiks. On kaks põhiliiki. 
1. Raske galvaanimise matid on metallisaadused väga 
erineva ja ebaühtlase koostisega, raskemini sulatatavad 
ja tsingist tihedamad, mis settivad vedela tsingiga 
vannide põhja teraspleki, terastraadi, terastorude jne 
galvaanimisel sulatsingis. 
Need matid tõmmatakse vannist paksu pastana ja neist 
vormitakse lehed või tahvlid, mille välispind võib olla 
töötlemata või isegi poorne. 
Need sisaldavad rauda 2–5 % massist. Tsingisisaldus 
varieerub 92–94 % massist. Alumiiniumisisaldus on üldi ­
selt väike ega ületa 0,2–0,3 % massist. 
2. Kerge galvaanimise matid e „pinnamatid” on metallisaa ­
dused, mis saadakse galvaanikavannidest pideva räbuee ­
maldamise tulemusena Senzimiri protsessi abil, ei sisalda 
räbustit. 
Need tsingist väiksema tihedusega matid ujuvad vanni 
pinnal. Vannist paksu pastana välja tõmmatuna ja tahvli ­
teks valatuna, on neil eelpool nimetatutega võrreldes 
korrapärasem väliskuju. 
Nende rauasisaldus on väga väike, tavaliselt alla 0,5 % 
massist. Alumiiniumisisaldus on palju suurem: 1–2 % 
massist. Tsingisisaldus on umbes 98 % massist. 
Neid ei tohi segi ajada tsingisulamitega (rubriik 7901), 
milles on tavaliselt alumiiniumit 3–5 % massist ja mis 
võib sisaldada kuni 3 % massist vaske, kuid mis peab 
vastama tehnilistele erinõuetele, kuna aga tsinkmattide 
koostis on selline, et neid saab kasutada üksnes metallur ­
gias või keemiliseks töötlemiseks.  
2620 19 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. rafineerimisel saadud matid, mis tõmmatakse vanni 
põhjast töötlemata tsingi rafineerimisel. Need sisaldavad 
pliid 4 –8 % ja rauda kuni 6 % massist.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 163  
2. tsingiräbu ja tsingituhk, mis sisaldab (65 –70 % massist) 
tsinki ja tsinkoksiidi süsiniku ja muude võõrlisanditega; 
3. poorne tsingiräbu, mis sisaldab metallilist tsinki, tsink- ja 
ammoonimukloriidi, tsink- ja raudoksiidi, mis on saadud 
galvaanikavannide pinnalt või vana tsingi ümbersulatus ­
vannidest; 
4. tsingimuda, mis on teatava tööstusliku tootmise jääk, kus 
tsinki kasutatakse redutseerijana. 
5. tsingidross, mis on saadud jäägina tsinkoksiidi tootmisel 
tsinkmattidest; need sisaldavad tsinki umbes 60 % 
massist, ülejäänud osa on raud ja muud võõrlisandid; 
6. tsinkoksiidi jäägid, mis on erinevate metallide või sula ­
mite, nt messing, ümbertöötlemisel gaasidest ekstrahee ­
ritud. Neid jääkoksiide ei tohi segi ajada: 
— tsinkhalliga (alamrubriik 3206 49 70), mis on täiesti 
puhastamata tsinkoksiid, ühtlase värvusega ja peene ­
teraline pulber, ja mida kasutatakse pigmendina; 
— tsingipulbriga, mis on saadud sulatsingi pihustamisel 
(alamrubriik 7903 90 00), või tsingitolmuga, mis 
regenereeritakse tsinkoksiidikihist, metallilise tsingi 
sisaldusega 80–94 % massist (alamru ­
briik 7903 10 00).  
2620 21 00  Pliibensiini jäägid ja antidetonaatorite pliiühendite 
jäägid  
Vaata selle grupi alamrubriigi märkus 1. 
Vaata ka rubriigi 2620 HS selgitavad märkused, teine lõik 
punkt 10.  
2620 60 00  Arseeni, elavhõbedat, talliumi või nende segusid sisal ­
davad tuhad ja jäägid, mida kasutatakse kas arseeni 
või nende metallide ekstraheerimiseks või nende keemi ­
liste ühendite tootmiseks  
Vaata selle grupi alamrubriigi märkus 2.  
2620 91 00  Antimoni, berülliumi, kaadmiumi, kroomi või nende 
segusid sisaldavad tuhad ja jäägid  
Vaata rubriigi 2620 HS selgitavad märkused, teine lõik 
punkt 13.  
2621  Muu räbu ja tuhk, sh merevetikatuhk; olmejäätmete 
põletamise tuhk ja jäägid  
2621 10 00  Olmejäätmete põletamise tuhk ja jäägid  
Vaata rubriigi 2621 HS selgitavad märkused, teine lõik 
punkt 5.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 164  
GRUPP 27  
MINERAALKÜTUSED, MINERAALÕLID JA NENDE DESTILLEERI ­
MISSAADUSED; BITUUMENAINED; MINERAALVAHAD  
Üldist  
Kui ei ole sätestatud teisiti, tähistatakse terminiga „ASTM meetod” 
meetodeid, mille American Society for Testing and Materials on sätes ­
tanud.  
Märkus 
►M54 1 ◄ Aromaatsete komponentide sisaldus tuleb määrata järgmiste 
meetodite abil: 
— tooted, mille destilleerimise lõpptemperatuur ei ületa 
315 °C: EN 15553 meetodi järgi; 
— tooted, mille destilleerimise lõpptemperatuur on üle 
315 °C: vaata selle grupi selgitavad märkused A lisa.  
►M54  2. Termin „samalaadsed õlid“ hõlmab muu hulgas 
järgmisi süsivesinike segusid: 
— sünteetilised parafiinsed diislikütused, eelkõige vesi ­
niktöödeldud taimeõlid ( Hydrotreated Vegetable 
Oils, HVO) ja gaasist saadavad vedelkütused ( Gas 
to Liquid , GTL); 
— taastuvatest loodusvaradest tooted järgmiste protses ­
side tulemusena: biomassi ( Biomass to Liquid , BTL) 
või biogaasi ( Biogas to Liquid , Bio-GTL) muunda ­
mine vedelkütuseks; 
— taastuvate lähteainete ja nafta lähteainete koostöötle ­
misel rafineerimistehastes saadavad tooted. 
„Samalaadsete õlide“ tootmisel kohaldatakse järgmisi 
mõisteid: 
— „vesiniktöötlus“ – alkaanide tootmine triglütseriidide 
termokeemilisel muundamisel vesinikuga; see käib 
kütuse töötlemise kohta. Triglütseriidide allikad on 
tavaliselt rasvad ja õlid, sobivad jäätmed, rasvafrakt ­
sioonide jäägid ja vetikatest pärinev rasv; 
— „gaasist saadavad vedelkütused“, „biomassist 
saadavad vedelkütused“ ja „biogaasist saadavad 
vedelkütused“ – gaasi muundamine vedelkütuseks 
Fischer-Tropschi protsessis või samaväärsete protses ­
sidega. Biomassist saadavate vedelkütuste puhul 
muundatakse biomass eelnevalt gaasiks. ◄ 
Lisamärkus 5  1. Tuleb märkida, et v.a lisamärkuses 5 n) sätestatu, kehtib 
tollimaksuvabastus kõikidele spetsiifilises töötluses kasu ­
tatud saadustele.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 165  
Kui vastavat naftasaadust töödeldakse, näiteks, alküülimise 
või polümeerimise teel, siis ka see osa, mis ei ole täielikult 
muundatud (alküülitud või polümeeritud), saab 
tollimaksuvabastuse. 
2. Juhtudel, kui enne spetsiifilist töötlust on vajalik 
eeltöötlus (vt lisamärkus 5, viimane lõik), peab tollimak ­
suvabastuse saamiseks olema täidetud kaks tingimust: 
a) imporditav saadus peab läbima tõhusa spetsiifilise 
töötluse, nt krakkimise; 
b) spetsiifilise töötluse jaoks peab olema vajalik 
eeltöötlus. 
Eeltöötlemisel peetakse vajalikuks järgmisi protsesse 
saaduste puhul, mis on mõeldud spetsiifiliseks töötluseks: 
a) degaseerimine; 
b) dehüdraatimine; 
c) teatavate kergete ja raskete fraktsioonide eemalda ­
mine, mis võiksid töötlemist takistada; 
d) merkaptaanide (pehmendamine või magustamine), 
muude väävliühendite või muude töötlemist kahjus ­
tada võivate ühendite eemaldamine või muundamine; 
e) neutraliseerimine; 
f) dekanteerimine; 
g) soolatustamine. 
Kõik tooted, mis võidakse saada eeltöötluse tulemusena, 
kuid mis ei läbi spetsiifilist töötlust, kuuluvad tollimaksu 
alla, mida kohaldatakse „muuks otstarbeks” ette nähtud 
toodete suhtes, arvutatuna vastavalt kasutatud saaduste 
liigile ja väärtusele ning saadud toodete netomassile.  
Lisamärkus 5 a)  Vaakumdestilleerimine tähendab destilleerimist rõhu all, mis 
kolonni peas mõõdetuna ei ületa 400 mbar.  
Lisamärkus 5 b)  Põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine tähendab destilleeri ­
mist (v.a kerglenduvate fraktsioonide eraldamine) pideva või 
perioodilise töötlemise teel, mida rakendatakse tööstuslikes 
seadeldistes, kasutades alamrubriikide 2710 12 11 – 
2710 19 48, 2711 11 00, 2711 12 91 – 2711 19 00, 
2711 21 00 ja 2711 29 00 destillaate (v.a propaan puhtusega 
99 % või rohkem), et saada: 
1. isoleeritud kõrge puhtusastmega süsivesinikud (vähemalt 
90 % olefiinide puhul ja vähemalt 95 % muude süsive ­
sinike puhul), isomeeride segud, millel on sama orgaani ­
line koostis, et neid käsitletakse kui isoleeritud 
süsivesinikke.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 166  
Arvesse lähevad üksnes need protsessid, mille tulemuseks 
on vähemalt kolm erinevat saadust, kuid see piirang ei kehti 
juhtumite puhul, kui protsess seisneb isomeeride lahuta ­
mises. Ksüleenide puhul arvatakse etüülbenseen ksüleeni 
isomeeride hulka; 
2. alamrubriikide 2707 10 00 – 2707 30 00, 2707 50 00 
ning 2710 12 11 – 2710 19 48 tooted: 
a) mille ühe fraktsiooni keemise lõpptemperatuur ja 
sellele järgneva fraktsiooni keemise algtemperatuur 
ei kattu ja temperatuurivahemik, mille jooksul 
EN ISO 3405 meetodi järgi (mis on samaväärne 
ASTM D 86 meetodiga) destilleerub 5 % ja 90 % 
nende mahust (k.a kaod), ei ületa 60 °C; 
b) mille ühe fraktsiooni keemise lõpptemperatuur ja 
sellele järgneva fraktsiooni keemise algtemperatuur 
kattuvad ja temperatuurivahemik, mille jooksul 
EN ISO 3405 meetodi järgi (mis on samaväärne 
ASTM D 86 meetodiga) destilleerub 5 % ja 90 % 
nende mahust (k.a kaod), ei ületa 30 °C;  
Lisamärkus 5 c)  Krakkimine on tööstuslik protsess naftasaaduste keemilise 
struktuuri modifitseerimiseks, lõhkudes molekulid kuumuta ­
misega, rõhu all või mitte, katalüsaatoriga või ilma, andes 
seega, eelkõige, kergemate süsivesinike segud, mis tavaliste 
temperatuuride ja rõhu juures võivad olla vedelad või gaasi ­
lised. 
Peamised krakkimisprotsessid on: 
1. termiline krakkimine; 
2. katalüütiline krakkimine; 
3. veeauruga krakkimine gaasiliste süsivesinike saamiseks; 
4. hüdrokrakkimine (krakkimine koos hüdrogeenimisega); 
5. dehüdrogeenimine; 
6. desalküülimine; 
7. koksistamine; 
8. viskoossuse vähendamine.  
Lisamärkus 5 d)  Reforming on kergete või keskmiste õlide termiline või 
katalüütiline töötlemine aromaatsete ühendite sisalduse tõst ­
miseks. Katalüütilist reformingut kasutatakse, näiteks, otse ­
destilleerimisel saadud kergõlide muutmiseks kõrgema 
oktaanarvuga kergõlideks (suurema aromaatsete süsivesinike 
sisaldusega) või benseeni, tolueeni, ksüleeni, etüülbenseeni 
jm sisaldavaks süsivesinike seguks. 
Peamised katalüütilised reforminguprotsessid kasutavad 
katalüsaatoriks plaatinat.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 167  
Lisamärkus 5 e)  Ekstraheerimine selektiivlahustite abil on erinevate moleku ­
laarstruktuuridega tooterühmade eraldamise protsess ainete 
abil, millel on selektiivlahusti efekt (nt furfuraal, fenool, 
diklooretüüleeter, vääveltrioksiid, nitrobenseen, uurea ja 
nende teatavad derivaadid, atsetoon, propaan, etüülmetüülke ­
toon, isobutüülmetüülketoon, glükool,  N-metüülmorfoliin).  
Lisamärkus 5 g)  Polümeerimine on tööstuslik protsess, kus võib kasutada 
soojendamist või katalüsaatorit, mille toimel küllastamata 
süsivesinikud sunnitakse moodustama polümeere või 
kopolümeere.  
Lisamärkus 5 h)  Alküülimine tähendab termilist või katalüütilist reaktsiooni, 
mille käigus küllastamata süsivesinikud ühendatakse muude 
süsivesinikega, eelkõige isoparafiinide või aromaatsete 
süsivesinikega.  
Lisamärkus 5 ij)  Isomeerimine on naftasaaduste komponentide struktuuri 
reforming ilma nende üldkoostise muutmiseta.  
Lisamärkus 5 l)  Järgnevad näited selles lisamärkuses on vahatustamise 
kohta: 
1. vahatustamine jahutamise teel (lahustitega või ilma); 
2. mikrobioloogiline töötlemine; 
3. vahatustamine uureaga; 
4. molekulaarsõeltöötlemine.  
Lisamärkus 5 n)  Atmosfäärirõhul destilleerimine tähendab destilleerimist 
rõhul umbes 1 013 mbar, mõõdetuna kolonni peas.  
Lisamärkus 6  1. Keemiline muundamine tähendab mis tahes operatsiooni 
töödeldava naftasaaduse ühe või mitme komponendi 
molekulaarse ehituse muutmiseks. 
Naftasaaduse lihtsat segamist teise tootega, ka naftasaa ­
dusega, ei loeta keemiliseks muundamiseks. Näiteks laki ­
bensiini lisamist värvile või baasõli lisamist trükivärvile 
ei loeta keemilise muundamise määratlusse kuuluvaks. 
See kehtib ka naftasaaduste kõikide kasutusviiside 
puhul lahustite või kütustena. 
2. Näited keemilisest muundamisest: 
a) töötlemine halogeenide või halogeenühenditega: 
i) gaasilises naftafraktsioonis oleva propüleeni reakt ­
sioon orgaaniliste derivaatide saamiseks (nt 
propüleenoksiidi saamiseks); 
ii) naftafraktsioonide (mootoribensiin, petrool, 
gaasiõlid), parafiinide või parafiini jääkide töötle ­
mine kloori või klooriühenditega kloroparafiinide 
saamiseks;  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 168  
b) töötlemine alustega (nt naatrium, kaalium, ammo ­
niaakhüdraadid) nafteenhapete saamiseks; 
c) töötlemine väävelhappe või vääveltrioksiidiga: 
i) sulfonaatide saamiseks; 
ii) isobutüleeni ekstraheerimiseks või saamiseks; 
iii) gaasi- ja määrdeõlide sulfoonimiseks. 
Pärast sulfoonimist lisatud õli ei kuulu tollimak ­
sust vabastamisele; 
d) sulfokloorimine; 
e) hüdrateerimine, eelkõige alkoholide saamiseks gaasi ­
listes naftafraktsioonides olevate küllastamata süsive ­
sinike modifitseerimisel; 
f) töötlemine maleanhüdriidiga, eriti butadieeni sisal ­
dava nelja süsiniku aatomiga gaasilise naftafrakt ­
siooni töötlemine, tetravesinikftaalhappe saamiseks; 
g) töötlemine fenooliga, näiteks katalüsaatori toimel 
nafta olefiinide reageerimine fenoolidega alküülfe ­
noolide saamiseks; 
h) oksüdatsioon: 
i) raskete õlide oksüdatsioon, alamru ­
briigi 2713 20 00 bituumenite saamiseks; 
ii) naftasaaduse oksüdatsioon, keerulisemate keemia ­
toodete, nagu happed, aldehüüdid, ketoonid, alko ­
holid, saamiseks; näiteks, kergete fraktsioonide 
oksüdeerimine kõrgel temperatuuril ja rõhul 
äädik-, sipelg-, propioon- ja merevaikhappe 
saamiseks; 
ij) dehüdrogeenimine, nt: 
i) nafteensete süsivesinike dehüdrogeenimine 
aromaatsete süsivesinike (nt bensool) saamiseks; 
ii) parafiinsete süsivesinike dehüdrogeenimine vede ­
late olefiinide saamiseks, mida kasutatakse, 
näiteks, biolagundatavate alküülbenseenide 
tootmisel; 
k) oksosüntees; 
l) raskete õlide pöördumatu viimine kõrgpolümeeride 
molekuli koosseisu (nt loodusliku või sünteetilise, 
butüül-, polüstüreenkummilateksi hulka); 
m) rubriigi 2803 toodete valmistamine; 
n) nitreerimine nitroderivaatide saamiseks; 
o) teatavate  n-parafiine sisaldavate naftafraktsioonide 
bioloogiline töötlemine proteiinide või muude 
komplekssete orgaaniliste toodete saamiseks.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 169  
2701  Kivisüsi; kivisöebriketid jm kivisöest toodetud tahkekü ­
tused  
Need kütused, mida Hispaania kaubavahetuses tuntakse 
„musta ligniidina” ja mida saadakse Terueli, Mequinenza, 
Pirenaica ja Baleaaride söebasseinidest, loetakse selle rubriigi 
kivisöeks.  
2701 12 10  Koksisüsi  
Koksisüsi sisaldab 19–41 % lenduvaid komponente.  
2702  Ligniit, aglomeeritud või aglomeerimata, v.a gagaat  
Ligniidid põlevad pika, kuid jaheda leegiga, eritades kirbet 
musta suitsu. Tavaliselt eristatavad liigid on: kiulisandiga 
ligniit, mille murdepind meenutab kunagise puidu kiulist 
pinda ja millel on suur niiskusesisaldus (kuni 50 %); tavaline 
või muldjas ligniit, pruun või must, mille veesisaldus on 
kiulisandiga ligniidi omast väiksem (umbes 15 %) ja millel 
on muldjas murdepind; bituminoosne, rasvane ligniit, mis 
kuumutamisel pehmeneb ja on seetõttu brikettimiseks sobiv; 
vahajas ligniit, millel on vahataoline murdepind ja suur vaha ­
sisaldus. 
Sellesse rubriiki ei kuulu Terueli, Mequinenza, Pirenaica ja 
Baleaaride söebasseinidest (rubriik 2701) tulevad kütused, 
mida Hispaania kaubavahetuses tuntakse „musta ligniidina”.  
2704 00  Koks ja poolkoks kivisöest, ligniidist või turbast, aglomee ­
ritud või aglomeerimata; retordisüsi  
2704 00 10  Koks ja poolkoks kivisöest  
Koks erineb kivisöest selle poolest, et ta põleb peaaegu 
leegita ning säilitab poorsuse ja gaasiläbilaskvuse pärast põle ­
mist. Ta ei sula, on kõvem, sisaldab vähem väävlit ja rohkem 
süsinikku. Vastandina koksile, mida toodetakse kivisöest 
kõrgetemperatuurilise (1 000 – 1 200 °C) koksistamise teel, 
ilma õhu juurdepääsuta, toodetakse poolkoksi kivisöe koksis ­
tamise teel temperatuuril 450–700 °C, vähese õhu juurde ­
pääsul. 
Sellesse alamrubriiki kuulub kivisöe koks ja poolkoks, mida 
kasutatakse ferrosulamite tootmiseks mõeldud elektroodide 
valmistamisel. Selle alamrubriigi koks ja poolkoks on eriti 
puhtad (väga vähese tuhasisaldusega) ja tavaliselt väikestes 
tükkides. 
Sellesse alamrubriiki kuulub gaasikoks (gaasitootmise kõrval ­
saadus) ja valukoks ning poolkoks, mis on spetsiaalselt 
valmistatud metallurgiatööstuses kasutamiseks (kõrgahju ­
koks), mis, erinevalt gaasikoksist, on hõbedase välimusega, 
kõva ja sitke toode suurtes tükkides.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 170  
2704 00 30  Koks ja poolkoks ligniidist  
Ligniit ei ole sobiv koksi tootmiseks kõrgetemperatuurilise 
koksistamise teel. Madalatemperatuuriline koksistamine 
annab aga poolkoksi, mida kasutatakse kui suitsuta kütust, 
mis on poorne, läikiv, puhas käsitseda ning süttib ja põleb 
hästi.  
2704 00 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. tooted, mis saadakse turba söestamisel; need eritavad põle ­
misel tugevat kirbet lõhna ja neid kasutatakse peamiselt 
tööstuslikes kolletes; 
2. retordisüsi (vt rubriigi 2704 HS selgitavad märkused, 
neljas ja viies lõik).  
2707  Õlid jm tooted kõrgel temperatuuril destilleeritud kivisöe ­
tõrvast; samalaadsed tooted, milles aromaatsete kompo ­
nentide mass ületab mittearomaatsete komponentide 
massi  
Aromaatsete komponentide sisalduse määramise kohta vaata 
selle grupi selgitavate märkuste märkust 2.  
2707 10 00  Bensool (benseen)  
Vaata selle grupi alamrubriigi märkus 3. 
Nendesse alamrubriikidesse kuulub üksnes bensool (benseen) 
puhtusega alla 95 % massist. Bensool (benseen) puhtusega 
95 % massist ja rohkem kuulub alamrubriiki 2902 20 00.  
2707 20 00  Toluool (tolueen)  
Vaata selle grupi alamrubriigi märkus 3. 
Nendesse alamrubriikidesse kuulub üksnes toluool (tolueen) 
puhtusega alla 95 % massist. Toluool (tolueen) puhtusega 
95 % massist ja rohkem kuulub alamrubriiki 2902 30 00.  
2707 30 00  Ksülool (ksüleen)  
Vaata selle grupi alamrubriigi märkus 3. 
Nendesse alamrubriikidesse kuulub üksnes ksülool (ksüleen) 
puhtusega alla 95 % massist (ksülooli (ksüleeni) orto-, meta- 
või paraisomeerid, eraldi või segus), mis on tehtud kindlaks 
gaasikromatograafiliselt. Ksülool (ksüleen) puhtusega 95 % 
massist ja rohkem kuulub alamrubriikidesse 2902 41 00 – 
2902 44 00.  
2707 40 00  Naftaleen  
Vaata selle grupi alamrubriigi märkus 3.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 171  
Sellesse alamrubriiki kuulub üksnes naftaleen, mille hangu ­
mistemperatuur, mis on määratud selle grupi selgitavate 
märkuste B lisas kirjeldatud meetodil, on alla 79,4 °C. Kui 
toote hangumistemperatuur on 79,4 °C või kõrgem, kuulub 
see alamrubriiki 2902 90 00. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu naftaleeni homoloogid (alam ­
rubriigid 2707 50 00, 2707 91 00 – 2707 99 99, 2902 90 00 
või 3817 00 80).  
2707 50 00  Muud aromaatsete süsivesinike segud, mille mahust (k.a 
kaod) 65 % ja rohkem destilleerub 250 °C juures 
ASTM D 86 meetodi järgi  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad süsivesinike segud, 
milles on ülekaalus aromaatsed süsivesinikud, v.a benseen, 
tolueen, ksüleen ja naftaleen ning mille mahust (k.a kaod) 
65 % ja rohkem destilleerub 250 °C juures EN ISO 3405 
meetodi järgi (mis on samaväärne ASTM D 86 meetodiga).  
▼M20  
2707 99 11 ja 
2707 99 19  Toorõlid  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad üksnes sellised tooted, 
milles aromaatsete komponentide mass ületab mittearomaat ­
sete komponentide massi. Selle alamrubriigi toodete hulka 
kuuluvad: 
1. kõrgetemperatuuriliste kivisöetõrvade esimesest destilleeri ­
misest saadud tooted. Kõrgetemperatuurilisi kivisöetõrvu 
saadakse tavaliselt valukoksitehastes temperatuuril üle 
900 °C. Selliste tõrvade destilleerimissaadused sisaldavad 
peale süsivesinike, mille massis on ülekaalus aromaatsed 
süsivesinikud, ka lämmastiku-, hapniku- ja väävliühendeid 
ning väga sageli lisandeid. Neid tooteid on tavaliselt vaja 
enne kasutamist töödelda; 
2. tooted, mis saadakse pärast kivisöe koksistumisel tekkiva 
gaasi pesemist ja benseeni eemaldamist ning 
3. tooted, mis saadakse vanade rehvide või muude kummi- ja 
plastijäätmete pürolüüsil, ilma edasise töötluseta. 
Tooted, milles aromaatsete komponentide mass ületab mitte ­
aromaatsete komponentide massi, ei kuulu nendesse alamrub ­
riikidesse, kui need on jäägid, mis saadakse toornafta või 
laeva kütteõlide destilleerimisel kas atmosfäärirõhul või 
vaakumis. Need tooted kuuluvad alamrubriiki 2707 99 99. 
Rubriigis 2707 tähistatakse terminiga „samalaadsed tooted“ 
selliseid tooteid, mille koostis on samalaadne eespool punktis 
1 kirjeldatud toodete omaga.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 172  
Need võivad siiski sisaldada rohkem alifaatseid ja nafteenseid 
süsivesinikke ning ka fenoolseid saadusi ja vähem mitmetuu ­
malisi aromaatseid süsivesinikke kui eelpool punktis 1 kirjel ­
datud tooted.  
▼B 
2707 99 20  Väävlit sisaldavad tipufraktsioonid; antratseen  
Selles alamrubriigis tähistatakse terminiga „väävlit sisaldavad 
tipufraktsioonid” üksnes neid kergeid saadusi, mis saadakse 
toorõlide esimesel destilleerimisel tõrvast, mis sisaldab vääv ­
liühendeid (nt süsinikdisulfiid, merkaptaanid, tiofeen) ja süsi ­
vesinikke, mille massis on ülekaalus mittearomaatsed süsive ­
sinikud, mille mahust 90 % või rohkem destilleerub tempe ­
ratuuril alla 80 °C. 
Selle alamrubriigi antratseen on tavaliselt jääkmuda või pasta 
kujul, mis sisaldab tavaliselt fenantreeni, karbasooli ja muid 
aromaatseid komponente. Sellesse alamrubriiki kuulub üksnes 
antratseen puhtusega alla 90 % massist. Antratseen puhtusega 
90 % massist ja rohkem kuulub alamrubriiki 2902 90 00.  
2707 99 50  Aluselised saadused  
Selles alamrubriigis on aluselised saadused aromaatsed ja/või 
heterotsüklilised saadused, millel on aluselise funktsiooni 
kandjaks lämmastikühendid. 
Alamrubriiki kuuluvad eelkõige püridiin, kinoliin, akridiin ja 
aniliinalused (sh nende segud). Need on saadud peamiselt 
püridiinist, kinoliinist, akridiinist ja nende homoloogidest. 
Selle alamrubriigi aluseliste saaduste hulka kuuluvad: 
1. püridiin puhtusega alla 95 % massist. Püridiin puhtusega 
95 % massist ja rohkem kuulub alamrubriiki 2933 31 00; 
2. metüülpüridiin (pikoliin), 5-etüül-2-metüülpüridiin (5- 
etüül-2-pikoliin), 2-vinüülpüridiin, puhtusega alla 90 % 
massist (määratud gaasikromatograafiliselt). Kui sisaldus 
on 90 % massist ja rohkem, kuuluvad need tooted alam ­
rubriiki 2933 39; 
3. kinoliin puhtusega alla 95 % massist veevabale saadusele 
arvestatuna (määratud gaasikromatograafiliselt). Kui 
puhtus ei ole alla 95 %, siis kuulub toode alamru ­
briiki 2933 49 90; 
4. akridiin puhtusega alla 95 % massist veevabale saadusele 
arvestatuna (määratud gaasikromatograafiliselt). Kui 
puhtus ei ole alla 95 %, siis kuulub toode alamru ­
briiki 2933 99 80. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu rubriigis 2933 või 3824 kirjel ­
datud aluseliste saaduste mis tahes soolad.  ▼M20
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 173  
2707 99 80  Fenoolid  
Vaata selle grupi lisamärkus 1. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. fenoolid, mis on saadud kivisöetõrva kõrgetemperatuuri ­
lisel destilleerimisel, ja samalaadsed tooted, milles 
aromaatsete komponentide mass ületab mittearomaatsete 
komponentide massi. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu siiski fenoolide soolad 
(tavaliselt rubriik 2907 või alamrubriik 3824 90 93); 
2. kresoolid (individuaalsed isomeerid või nende segud), mis 
sisaldavad kresooli alla 95 % massist, kõik kresooli 
isomeerid kokku arvestatuna (nagu on määratud gaasikro ­
matograafiliselt). Kui kresoolisisaldus on 95 % massist või 
rohkem, kuuluvad need tooted alamrubriiki 2907 12 00; 
3. ksülenoolid (individuaalsed isomeerid või nende segud), 
mis sisaldavad ksülenooli alla 95 % massist, kõik ksüle ­
nooli isomeerid kokku arvestatuna (nagu on määratud 
gaasikromatograafiliselt). Kui ksülenoolisisaldus on 95 % 
massist või rohkem, kuuluvad need tooted alamru ­
briiki 2907 19 10; 
4. muud fenoolid, ühe või mitme benseeniringiga, millel on 
üks või mitu hüdroksüülrühma, kui need ei ole 
rubriigi 2907 fenoolid. Üks märkimisväärne toode on 
fenool (C  6 H 5 OH) puhtusega alla 90 % massist.  
2707 99 91 ja 
2707 99 99  Muud  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad peamiselt tooted, mis 
sisaldavad süsivesinike segusid. 
Nende toodete hulka kuuluvad: 
1. rasked õlid (v. a toorõlid), mis on saadud kõrgetempera ­
tuurilise kivisöetõrva destilleerimisel, või nendele õlidele 
samalaadsed tooted, kui: 
a) alla 65 % nende mahust destilleerub temperatuuril kuni 
250 °C EN ISO 3405 meetodi järgi (mis on sama ­
väärne ASTM D 86 meetodiga); ja 
b) nõelpenetratsiooniindeks on 400 või rohkem tempera ­
tuuril 25 °C EN 1426 meetodi järgi; ja 
c) karakteristikud on teistsugused kui rubriiki 2715 00 00 
kuuluvatel toodetel. 
Nende toodete tihedus ületab tavaliselt 1,000 g/cm  3 
temperatuuril 15 °C EN ISO 12185 meetodi järgi. 
Tooted, mis ei vasta eelpool punktides a)–c) sätestatud 
tingimustele, liigitatakse vastavalt nende karakteristikutele, 
näiteks, alamrubriikidesse 2707 10 00 – 2707 30 00, 
2707 50 00, rubriiki 2708, alamrubriiki 2713 20 00 või 
rubriiki 2715 00 00;  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 174  
2. Aromaatsed ekstraktid, mis ei vasta alamru ­
briigi 2713 90 10 ja 2713 90 90 selgitavates märkustes 
ettenähtud nõuetele. 
3. Teatavad naftaleeni ja antratseeni homoloogid, nt etüülnaf ­
taleenid ja metüülantratseenid, kui need ei kuulu 
rubriiki 2902.  
►M20  4. Toornafta ja laeva kütteõlide destilleerimisel (nii 
atmosfäärirõhul kui ka vaakumis) saadud jäägid, milles 
aromaatseid komponente on massi poolest rohkem kui 
mittearomaatseid komponente (määratud selle grupi A 
lisas kirjeldatud meetodiga) ja millel on järgmised füüsi ­
kalis-keemilised omadused: 
a) EN ISO 3405 meetodiga (mis on samaväärne meeto ­
diga ASTM D 86) määramisel destilleerub tempera ­
tuuril 250 °C alla 65 mahuprotsendi (kaasa arvatud 
destillatsioonikaod); 
b) destillatsiooni lõpp-punkt on kõrgemal kui 315 °C. 
Kõnealuste jääkide tihedus meetodi EN ISO 12185 järgi 
määratult võib tavaliselt olla alla 1 g/cm  3 temperatuuril 
15 °C. 
Sellised jäägid võivad olla ette nähtud eritöötluseks. ◄ 
2709 00  Naftast ja bituminoossetest mineraalidest saadud toorõlid  
Sellesse rubriiki kuuluvad üksnes tooted, mille omadused (nt 
tihedus, destillatsioonikõver, väävlisisaldus, hangumispunkt, 
viskoossus) on iseloomulikud mitmesugustest allikatest päri ­
nevatele toorõlidele.  
2709 00 10  Looduslikud gaasikondensaadid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad toorõlid, mis on saadud 
loodusliku gaasi stabiliseerimisest vahetult pärast väljapumpa ­
mist. See operatsioon on „märjas” looduslikus gaasis sisaldu ­
vate kondenseerunud süsivesinike eraldamine, peamiselt jahu ­
tamise ja rõhutustamise abil. 
Vaata ka rubriigi 2709 HS selgitavad märkused, teine lõik.  
2710  Naftaõlid ja bituminoossetest mineraalidest saadud õlid 
(v.a toorõlid); mujal nimetamata preparaadid, mis sisal ­
davad põhikomponendina 70 % massist ja rohkem 
naftaõlisid või bituminoossetest mineraalidest saadud 
õlisid, mis on nende preparaatide põhikoostisosadeks; 
õlijäätmed  
Vaata selle grupi märkused 2 ja 3 ning asjakohaseid selgita ­
vaid märkusi.  
2710 12 11 kuni 
2710 19 99  Naftaõlid ja bituminoossetest mineraalidest saadud õlid 
(v.a toorõlid) ja mujal nimetamata preparaadid, mis sisal ­
davad põhikomponendina 70 % massist ja rohkem 
naftaõlisid või bituminoossetest mineraalidest saadud 
õlisid, mis on nende preparaatide põhikoostisosadeks, 
v.a biodiislit sisaldavad ja õlijäätmed  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 175  
Nende toodete määratluste kohta vaata selle grupi märkus 2 
ja HS selgitavad märkused, rubriik 2710, punkt I. 
Alamrubriikide kohta toodete suhtes, mis on mõeldud: 
— spetsiifiliseks töötlemiseks, 
— keemiliseks muundamiseks, 
vaata selle grupi lisamärkused 5 ja 6 ning asjakohaseid selgi ­
tavaid märkusi. 
I. Naftaõlid ja bituminoossetest mineraalidest saadud õlid 
(v.a toorõlid)  
Sellesse rühma kuuluvad küllastatud atsükliliste süsivesi ­
nike isomeeride segud (v.a stereoisomeerid), mis sisal ­
davad konkreetset isomeeri alla 95 % või küllastamata 
atsükliliste süsivesinike isomeeride segud (v.a stereoiso ­
meerid), mis sisaldavad konkreetset isomeeri alla 90 %, 
protsendid on arvestatud veevaba toote massilt. 
Sellesse rühma kuuluvad ka eelpool nimetatud süsivesinike 
individuaalsed isomeerid puhtusega massist vastavalt alla 
95 % ja 90 %. 
Sellesse rühma kuuluvad üksnes naftaõlid ja õlid bitumi ­
noossetest mineraalidest: 
1. hangumistemperatuuriga, mõõdetud ASTM D 938 
(samaväärne ISO 2207 meetodiga) järgi, alla 30 °C; või 
2. hangumistemperatuuriga 30 °C või rohkem ning 
a) tihedusega alla 0,942 g/cm  3 temperatuuril 70 °C 
EN ISO 12185 meetodi järgi ja Walk’i koonuspe ­
netratsiooniga, mõõdetud ASTM D 217 meetodi 
(samaväärne ISO 2137 meetodiga) järgi, vähemalt 
350 temperatuuril 25 °C; või 
b) minimaalse tihedusega 0,942 g/cm  3 temperatuuril 
70 °C EN ISO 12185 meetodi ja nõelpenetratsioo ­
niga, mõõdetud EN 1426 meetodi järgi, vähemalt 
400 temperatuuril 25 °C. 
Eelpool toodud lõikes I loetakse naftaõlide ja bituminoos ­
setest mineraalidest saadud õlide hulka sellised õlid, 
millele on näiteks kvaliteedi või lõhna parandamiseks 
lisatud väga väikestes kogustes lisaaineid, märgistavaid 
aineid, värvaineid. 
Vaata ka allpool olevat skeemi:  
mis toob välja kriteeriumid alamrubriikide 2710 12 11 – 
2710 19 99 ja rubriikide 2712 ja 2713 (v.a alamrubrii ­
kide 2710 12 11 – 2710 19 99 preparaadid) teatavate 
naftasaaduste jaoks  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 176
  
II. Mujal nimetamata preparaadid, mis sisaldavad põhikom ­
ponendina 70 % massist ja rohkem naftaõlisid või bitu ­
minoossetest mineraalidest saadud õlisid, mis on nende 
preparaatide põhikoostisosadeks, v.a biodiislit sisaldavad ­ 
Nendesse alamrubriikidesse klassifitseerimiseks peavad 
preparaadid vastama järgmistele tingimustele: 
1. naftaõlide või bituminoossetest mineraalidest saadud 
õlide osa massis, nagu määratletud eelpool I osas, 
peab olema vähemalt 70 %. 
Selleks loetakse analüüsil määratud, mitte lisatud aine 
kogust; 
2. need ei tohi olla mujal nimetatud; 
3. naftaõlid või bituminoossetest mineraalidest saadud 
õlid segudes peavad olema preparaadi põhikompo ­
nendid, s.o oluline komponent, võttes arvesse kasuta ­
mist. 
Nende alamrubriikide preparaatide hulka ei kuulu: 
a) värvid ja lakid (rubriigid 3208, 3209 ja 3210 00); 
b) mineraalsetel õlidel põhinevad iluravi- ja kosmeeti ­
kavahendid (tavaliselt rubriigid 3304 või 3307). 
c) naftasulfonaadid (rubriik 3402 või 3824). 
Naftasulfonaadid on tavaliselt suspensioonidena 
naftaõlis või bituminoossetest mineraalidest saadud 
õlis. Puhta sulfonaadi sisaldus on tavaliselt nii 
kõrge, et see välistab vahetu kasutuse 
määrdeainena.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 177  
d) vahendid puidu, värvkatte, metallide, klaasi või 
muude materjalide poleerimiseks, säilitamiseks või 
muul viisil töötlemiseks (peamiselt rubriik 3405); 
e) desinfektsioonivahendid, insektitsiidid jne, ükskõik 
kuidas esitatud, mis koosnevad lahustest või aktiiv ­
komponendiga dispersioonidest naftaõlis või bitu ­
minoossetest mineraalidest saadud õlis 
(rubriik 3808); 
f) tekstiilitööstuses kasutatavad apretid (rubriik 3809); 
g) mineraalsete õlide valmislisandid (nimetatud ka 
legeeraineteks) (rubriik 3811); 
h) orgaanilised liitlahustid ja vedeldid (nt 
rubriik 3814 00); 
ij) valukärnisegutugevdid (alamrubriik 3824 10 00); 
k) teatavad korrosioonivastased segud: 
i) valmistatud, näiteks, (umbes 20 %) lanoliinist 
lakibensiini lahuses (alamrubriik 3403 19 10); 
ii) amiine aktiivkomponentidena sisaldavad (alam ­
rubriik 3824 90 92).  
2710 12 11 kuni 
2710 12 90  Kergõlid ja preparaadid  
Vaata selle grupi alamrubriigi märkus 4.  
2710 12 21 ja 
2710 12 25  Spetsiaalsed bensiinid  
Vaata selle grupi lisamärkus 2 a).  
2710 12 21  Lakibensiin  
Vaata selle grupi lisamärkus 2 b).  
▼M42  
2710 19 11 kuni 
2710 19 29  Keskõlid  
Vaata selle grupi lisamärkus 2 c). 
Petrooli kasutatakse mitmesugusel eri otstarbel, nt lennuki ­
mootori kütusena või kütmiseks. 
Petrool on keskõli, mille destilleerumispiirkond on EN ISO 
3405 meetodi järgi (samaväärne ASTM D 86 meetodiga) 130 
– 320 °C. 
Sellele selgitavale märkusele lisatud pildid on üksnes näited 
sellise tooteklassi kromatogrammidest, mida võidakse klassi ­
fitseerida ühte kolmest asjaomasest alamrubriigist.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 178  
2710 19 21  Reaktiivkütus  
Sellesse alamrubriiki kuulub petrooli tüüpi reaktiivkütus. 
Reaktiivkütus vastab selle grupi lisamärkuse 2 c) tingimustele.  
Petrooli tüüpi reaktiivkütuse, näiteks üldkasutatav reaktiivkütus 
A-1, gaasikromatogramm on iseloomulik õlile, mis on saadud 
toornafta destilleerimisel või muude naftakeemiatööstuse prot ­
sessidega. Alkaanide ahela pikkus on 10 kuni 18 süsinikuaa ­
tomit. Aromaatsete ühendite sisaldus võib olla kuni 25 mahu ­
protsenti. Leekpunkt ISO 13736 meetodi järgi on tavaliselt üle 
38 °C. Hangumispunkt ei ole tavaliselt üle –40 °C. 
Reaktiivkütus võib sisaldada järgmisi lisaaineid: antioksü ­
dandid, korrosioonitõrjeained, jäätekkeinhibiitorid, märgistus ­
värvained. 
A-1 TÜÜPI REAKTIIVKÜTUSE (PETROOL) GAASIKROMATOGRAMM laiendatud SimDis 
ASTM D 2887 meetodil (samaväärne ISO 3924 meetodiga)
  
2710 19 25  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuulub petrool, mida ei kasutata reak ­
tiivkütusena. Käesoleva alamrubriigi petrool vastab selle 
grupi lisamärkuse 2 c) tingimustele.  ▼M42
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 179  
Muu petrooli gaasikromatogramm on iseloomulik õlile, mis 
on saadud toornafta destilleerimisel. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka: 
— lampides kasutatavad õlid vähese aromaatsete ühendite ja 
olefiinide sisaldusega, et vältida tahma tekkimist põle ­
misel; 
— õlid kitsa destilleerumispiirkonnaga ja gaasikromatogram ­
miga, mis vastab ainult osale allesitatud gaasikromato ­
grammist. 
Mõnel juhul on lisatud keemilisi märgistusaineid. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu petrooli segud muude mineraa ­
lõlide või orgaaniliste lahustitega. 
MUU PETROOLI GAASIKROMATOGRAMM, V.A REAKTIIVKÜTUS, laiendatud SimDis 
ASTM D 2887 (samaväärne meetodiga ISO 3924)
  
2710 19 29  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad keskõlid, välja arvatud alam ­
rubriikide 2710 19 21 ja 2710 19 25 petrool. Sellesse alamru ­
briiki kuuluvad õlid vastavad selle grupi lisamärkuse 2 c) 
tingimustele.  ▼M42
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 180  
Tavaliselt on need saadud ühe või mitme keemilis-füüsikalise 
protsessiga, mis võib nende toodete keemilist koostist märki ­
misväärselt muuta, et need sobiksid teatavaks tööstuslikuks 
kasutuseks. Teatavatel juhtudel saab nende toodete molekuli 
koostise muutumist kindlaks teha gaasikromatogrammi või 
SimDisiga, muud liiki toodete puhul on vaja täpsemat määra ­
mismeetodit (nt gaasikromatograafia-massispektromeetria; 
GC-MS). 
Allpool esitatud näide nende õlide SimDisi kromatogrammi 
kohta käsitleb n-parafiini. 
N-PARAFIINI GAASIKROMATOGRAMM SimDis ASTM D 2887 laiendatud meetodil (sama ­
väärne meetodiga ISO 3924)
  
Teine näide selle alamrubriigi toodetest on saadud mitmeast ­
melise protsessiga, mille käigus toimub: 
— lineaarse ahelaga parafiinide ekstraheerimine; 
— deparafiinitud jäägi hüdrogeenimine; 
— hüdrogeenitud ja deparafiinitud jäägi fraktsioonimine 
destilleerimisega väiksema süsinikuaatomite arvuga 
toodeteks.  ▼M42
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 181  
Need tooted koosnevad küllastunud süsivesinikest, mis on 
peamiselt hargnenud ahelaga või tsüklilised, aromaatsete ühen ­
dite sisaldusega tunduvalt alla 1 %. Allpool on näide selliste 
toodete SimDisi profiilist: 
Laiendatud ASTM D2887 (samaväärne meetodiga ISO 3924) 
Keemispunkt (°C)
  
Retentsiooniaeg (min)  
Laiendatud SIMDIS ASTM D 2887 meetodi ja ASTM D 86 meetodi võrdlus  
Saagis  KP  Saagis  KP  Saagis  KP  Saagis  KP  
Massi %  °C  Massi %  °C  Massi %  °C  Massi %  °C  
Keemise 
algus  234,2  30,0  241,1  70,0  246,5  Keemise 
lõpp 255,9  
5,0 240,0  40,0  242,2  80,0  247,0  
10,0 240,9  50,0  243,4  90,0  250,8  
20,0 241,0  60,0  243,8  95,0  254,5  ▼M42
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 182  
GC-MS-meetodil võib saada näiteks allpool esitatud kromato- 
grammi: 
x-telg: aeg (min) 
y-telg: suhteline sisaldus
  
Summaarne GC-MS-ioonikromatogramm (TIC)  
See kromatogramm on saadud järgmistes katsetingimustes:  
Kolonn  Zebron ZB5-MS (või 
samalaadne)  
Kolonni pikkus  30 m  
Siseläbimõõt  0,25 mm  
Kelmekihi paksus  0,25 μm 
Massivahemik  35–600  
Iooniallikas  250 °C  
Algusaeg  3 min  
Jaotussuhe  1:60  
Injektori temperatuur  250 °C  
Süstitud maht  1 μL 
Ülekandeliin  275 °C  
Temperatuurirežiim:  
Algtemperatuur  40 °C  
Algusaeg  3 min  
Temperatuuri tõus 1  2,5 ° C/min kuni 270 °C  
Lõppaeg aeg  10 min  ▼M42
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 183  
Kromatogrammilt on näha järgmine jaotus:  
JAOTUS FRAKTSIOONIDEKS SÜSINIKUAATOMITE ARVU JÄRGI  
C10 C11  C12  C13  C14  KOKKU  
n-parafiinid  0,1  0,6  4,8  1  0  6,5  
Monometüülparafiinid  0  1,5  14,2  15,7  1,8  33,2  
Muud isoparafiinid  0  0,9  10,6  20,1  0,6  32,2  
Tsükloparafiinid  0  1,2  6,1  16,3  0,3  24,0  
Dekaliin  0,2  2  1,4  0,6  0  4,2  
KOKKU  0,3  6,2  37,1  53,7  2,7  100  
▼B 
2710 19 31 kuni 
2710 19 99  Rasked õlid  
Vaata selle grupi lisamärkus 2 d).  
2710 19 31 kuni 
2710 19 48  Gaasiõlid  
Vaata selle grupi lisamärkus 2 e).  
2710 19 51 kuni 
2710 19 68  Kütteõlid  
Vaata selle grupi lisamärkus 2 f) ja alltoodud kütteõlide 
karakteristikute epüüri:
  
2710 19 71 kuni 
2710 19 99  Määrdeõlid; muud õlid  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad selle grupi lisamär ­
kuses 2 d) määratletud rasked õlid, kui need õlid ei vasta 
selle grupi lisamärkuses 2 e) (gaasiõlid) või 2 f) (kütteõlid) 
sätestatud tingimustele.  ▼M42
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 184  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad rasked õlid, millest alla 
85 % mahust (k.a kaod) destilleerub temperatuuril 350 °C 
ASTM D 86-67 meetodi järgi (taaskinnitatud 1972): 
1. mille lahustel on lahjendatud proovi värvuse C juures 
järgmine viskoossus V: 
a) mitte suurem, kui näidatud selle grupi lisamärkuses 2 f) 
toodud vastavustabeli I reas, kui sulfaattuha sisaldus on 
1 % ja rohkem või kui seebistumisarv on 4 või 
suurem; või 
b) suurem, kui selle vastavustabeli II reas näidatud, kui 
hangumispunkt on alla 10 °C, või 
c) suurem, kui selle vastavustabeli I reas näidatud, kuid 
mitte suurem tabeli II reas näidatust, kui 300 °C juures 
destilleerub alla 25 % mahust, kui hangumispunkt ei 
ole kõrgem kui -10 °C. Need parameetrid kehtivad 
õlidele, mille lahjendatud proovi värvus C on alla 2; 
2. mille kohta ei ole võimalik kindlaks teha: 
a) destilleerumise protsendimäära 250 °C juures 
EN ISO 3405 meetodi (mis on samaväärne ASTM D 86 
meetodiga) järgi (null loetakse protsendimääraks), või 
b) kinemaatilist viskoossust 50 °C juures EN ISO 3104 
meetodi järgi, või 
c) lahjendatud proovi värvus C ISO 2049 meetodi (sama ­
väärne ASTM D 1500 meetodiga) järgi; 
3. mis on kunstlikult värvitud.  
Eelpool toodud punkti 1 kohaselt kasutatavad analüütilised 
meetodid on samad, mis on esitatud kütteõlide kohta (vaata 
selle grupi lisamärkus 2 f)). 
Vaata ka alltoodud epüüri:
  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 185  
2710 91 00 ja 
2710 99 00  Õlijäätmed  
Vaata selle grupi märkus 3 ja HS selgitavad märkused, 
rubriik 2710, punkt II.  
2711  Naftagaasid jm gaasilised süsivesinikud  
Nende toodete määratlusteks vaata HS selgitavad märkused, 
rubriik 2711. 
Alamrubriikide kohta toodete suhtes, mis on mõeldud: 
— spetsiifiliseks töötlemiseks, 
— keemiliseks muundamiseks, 
vaata selle grupi lisamärkused 5 ja 6 ning asjakohaseid selgi ­
tavaid märkusi.  
2711 19 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuulub biomassist saadav veeldatud 
gaas. 
See veeldatud gaas saadakse tööstuslike, kodumajapidamis- ja 
olmejäätmete ning jääkide biolaguneva fraktsiooni, reoveepu ­
hastite muda, põllu- ja metsamajandusjäätmete ja jääkide 
biolaguneva fraktsiooni, põllumajandustoodete ja toiduaine ­
tööstuse jäätmete ja jääkide ning muu samalaadse biomassist 
saadava taimse ja loomse toorme kääritamisel. 
Gaas koosneb peamiselt metaanist ja tavaliselt süsinikdioksii ­
dist ning vähesel määral vesiniksulfiidist, vesinikust, lämmas ­
tikust ja hapnikust.  
2711 29 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuulub biomassist saadav gaas (gaasi ­
lises olekus). 
See gaas saadakse tööstuslike, kodumajapidamis- ja olmejäät ­
mete ning jääkide biolaguneva fraktsiooni, reoveepuhastite 
muda, põllu- ja metsamajandusjäätmete ja jääkide biolagu ­
neva fraktsiooni, põllumajandustoodete ja toiduainetööstuse 
jäätmete ja jääkide ning muu samalaadse biomassist saadava 
taimse ja loomse toorme kääritamisel. 
Gaas koosneb peamiselt metaanist ja tavaliselt süsinikdioksii ­
dist ning vähesel määral vesiniksulfiidist, vesinikust, lämmas ­
tikust ja hapnikust.  
2712  Vaseliin; parafiin, mikrokristalne naftavaha, toorparafiin, 
osokeriit, ligniidivaha, turbavaha, muud mineraalsed 
vahad jms sünteesil või muudel menetlustel saadud 
tooted, värvitud või värvimata  
2712 10 10 ja 
2712 10 90  Vaseliin  
Vaata rubriigi 2712 HS selgitavad märkused, A osa.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 186  
Vaata ka alamrubriikide 2710 12 11 – 2710 19 99 HS selgi ­
tavad märkused, I osa epüüri.  
2712 10 10  Toorvaseliin  
Vaata selle grupi lisamärkus 3.  
2712 20 10 ja 
2712 20 90  Parafiin õlisisaldusega alla 0,75 % massist  
Nendesse alamrubriikidesse kuulub HS selgitavate märkuste 
rubriigi 2712 B osa esimeses ja teises lõigus kirjeldatud 
parafiin.  
2712 90 11 ja 
2712 90 19  Osokeriit, ligniidivaha või turbavaha (looduslikud)  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate 
märkuste rubriigi 2712 B osa kolmandas, neljandas ja 
viiendas lõigus kirjeldatud tooted. 
Osokeriiti (looduslik) turustatakse praegusel ajal harva 
(ressursid ammendunud ja finantskasum kehv), termineid 
osokeriit ja tseresiin (rafineeritud osokeriit) kasutatakse tege ­
likult valesti alamrubriikide 2712 90 31 – 2712 90 99 mikro ­
kristalsete vahade kohta.  
2712 90 31 kuni 
2712 90 99  Muud  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad rubriigi 2712 HS selgi ­
tavate märkuste B osa teises, kuuendas ja seitsmendas lõigus 
kirjeldatud tooted, v.a alamrubriigi 2712 20 10 või 
2712 20 90 sünteetiline vaha. 
Nende toodete karakteristikud on järgmised: 
1. hangumistemperatuur, määratud ASTM D 938 meetodi 
(samaväärne ISO 2207 meetodiga) järgi, ei ole alla 30 °C; 
2. tihedus temperatuuril 70 °C EN ISO 12185 meetodi järgi 
on alla 0,942 g/cm  3 ; 
3. Walk'i koonuspenetratsioon, määratud ASTM D 217 
meetodi (samaväärne ISO 2137 meetodiga) järgi, on 
temperatuuril 25 °C alla 350; ja 
4. koonuspenetratsioon, määratud ASTM D 937 meetodi 
(samaväärne ISO 2137 meetodiga) järgi, on temperatuuril 
25 °C alla 80. 
Vaata ka alamrubriikide 2710 12 11 – 2710 19 99 HS 
selgitavad märkused, I osa epüüri.  
2712 90 31 kuni 
2712 90 39  Töötlemata  
Vaata selle grupi lisamärkus 4. 
Alamrubriikide kohta toodete suhtes, mis on mõeldud: 
— spetsiifiliseks töötlemiseks, 
— keemiliseks muundamiseks,  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 187  
vaata selle grupi lisamärkused 5 ja 6 ning asjakohaseid selgi ­
tavaid märkusi.  
2713  Naftakoks, naftabituumen jm nafta- või bituminoossetest 
mineraalidest saadud õlide tootmisjäägid  
2713 11 00 ja 
2713 12 00  Naftakoks  
Nendesse alamrubriikidesse kuulub HS selgitavate märkuste 
rubriigi 2713 lõikes A kirjeldatud naftakoks.  
2713 20 00  Naftabituumen  
Nendesse alamrubriikidesse kuulub HS selgitavate märkuste 
rubriigi 2713 lõikes B kirjeldatud naftabituumen. 
Nende toodete karakteristikud on järgmised: 
1. hangumistemperatuur ei ole ASTM D 938 meetodi (sama ­
väärne ISO 2207 meetodiga) järgi alla 30 °C; 
2. tihedus temperatuuril 70 °C EN ISO 12185 meetodi järgi 
ei ole alla 0,942 g/cm  3 ; ja 
3. nõelpenetratsioon temperatuuril 25 °C on EN 1426 
meetodi järgi alla 400. 
Vaata ka alamrubriikide 2710 12 11 – 2710 19 99 HS selgi ­
tavad märkused, I osa epüüri.  
2713 90 10 ja 
2713 90 90  Muud nafta- või bituminoossetest mineraalidest saadud 
õlide tootmisjäägid  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate 
märkuste rubriigi 2713 C osas kirjeldatud tooted. 
Nende alamrubriikide aromaatsed ekstraktid (vaata 
rubriigi 2713 HS selgitavad märkused, C osa, lõige 1) 
vastavad tavaliselt järgmistele nõuetele: 
1. aromaatsete komponentide sisaldus selle grupi selgitavate 
märkuste A lisas kirjeldatud meetodi järgi on üle 
80 % massist; 
2. tihedus temperatuuril 15 °C on EN ISO 12185 meetodi 
järgi üle 0,950 g/cm  3 ; ja 
3. temperatuuril 300 °C EN ISO 3405 meetodi järgi (mis on 
samaväärne ASTM D 86 meetodiga) destilleerub mitte 
rohkem kui 20 % mahust. 
Alküülbenseenide ja alküülnaftaleenide segud, mis samuti 
vastavad eelpool nimetatud nõuetele, liigitatakse siiski 
rubriiki 3817.  
2715 00 00  Bituumenisegud loodusliku asfaldi või bituumeni, naftabi ­
tuumeni, mineraaltõrva või sellest saadud pigi baasil (nt 
bituumenmastiks, vedelbituumen)  
Selle rubriigi bituumenisegude koostis on erinev, vastavalt 
kasutusele.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 188  
1. Tooted, mida kasutatakse pindade veekindlaks tegemiseks 
ja kaitsmiseks või isoleerimise otstarbel  
Tooted, mida kasutatakse korrosioonivastasteks kattekihti ­
deks, elektrijaama isolatsioonimaterjalideks, veekindlateks 
pinnakateteks, pragude täiteks jne, mis tavaliselt koos ­
nevad sideainest (bituumen, asfalt või tõrv), jäikadest 
täiteainetest nagu mineraalkiud (asbest, klaas), saepurust 
ja muust ainest, mida on vaja toodetele nõutavate 
omaduste andmiseks või nende kasutamise hõlbustami ­
seks. Järgnevad näited nende toodete kohta: 
a) b i t u u m e n t i h e n d u s s e g u d 
lahustisisaldusega alla 30 %, mis võimaldab saada 
kattekihte paksusega 3–4 mm või alla selle; 
b) b i t u u m e n m a s t i k s i d 
lahustisisaldusega mitte üle 10 %, mis võimaldab saada 
järgmist: kas kattekihte paksusega 4 mm kuni 1 cm või 
laiade vuugivahede (2–8 cm) täitmist; 
c) m u u d b i t u u m e n i p r e p a r a a d i d , 
mis sisaldavad täiteaineid, kuid mitte lahusteid. Enne 
kasutamist tuleb neid kuumutada. Muude rakenduste 
kõrval kasutatakse neid ka maa- või veealuste torustike 
kaitseks. 
2. Tooted, mida kasutatakse teede pindamiseks  
Selle rubriigi bituumenitooted, mida kasutatakse teede 
pindamiseks, jagunevad kahte peamisse liiki: 
a) V e d e l b i t u u m e n j a t e e õ l i d 
Vedelbituumen on bituumen, mis on lahustatud üsna 
rasketes lahustites, mille kogus vastavalt soovitud 
viskoossusele võib olla erinev. 
Nende preparaatide kaubanduslik kirjeldus on erinev, 
vastavalt sellele, kas kasutatud lahustid on saadud 
naftast või on muud päritolu; naftat sisaldavad on 
„veeldatud bituumen” (fluidified bitumens), muud on 
„(lahustiga) vedeldatud bituumen” (fluxed bitumens). 
Teeõlid on samalaadsed bituumenil põhinevatele prepa ­
raatidele, sisaldades raskeid lahusteid koguses, mis 
vastavalt soovitud viskoossusele võib olla erinev. 
Mõnikord lisatakse liimaineid, et vähendada preparaa ­
tide lahtikoordumise võimalust. 
Kõigil neil bituumenisegudel on järgmised eristavad 
karakteristikud: 
— nõelpenetratsioon, määratud temperatuuril 25 °C, 
EN 1426 meetodi järgi, on alla 400.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 189  
— destillatsioonijääk vähendatud rõhul, saadud 
ASTM D 1189 meetodi (tühistatud 1979. aastal 
ja ei ole kehtiv EN/ISO meetod) järgi, mitte alla 
60 % massist, nõelpenetratsiooniga temperatuuril 
25 °C, määratud EN 1426 meetodi järgi, on alla 
400. 
Alljärgnev skeem näitab, kuidas: 
— vedelbituumen eristatakse alamrubriigi 2713 20 00 
bituumenist, 
— vedelbituumen eristatakse alamrubrii ­
kide 2710 12 11 – 2710 19 99 naftaõlidest,
  
b) v e s i e m u l s i o o n i d 
Need on preparaadid, mis on saadud bituumeni emul ­
geerimisel veega. 
On kaks liiki: 
1. anioonemulsioonid e leeliselised emulsioonid, mis 
põhinevad tavalisel või tallõlil; 
2. katioonemulsioonid e happelised emulsioonid, mis 
põhinevad alifaatse amiini või neljaliasendatud 
ammooniumi ioonil.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 190  
A LISA  
MEETOD AROMAATSETE KOMPONENTIDE MÄÄRAMISEKS 
TOODETES, MILLE DESTILLEERIMISE LÕPPTEMPERATUUR ON 
ÜLE 315 °C  
1. Kohaldamisala  
Katsemeetod hõlmab aromaatsete ja mittearomaatsete komponentide sisalduse 
määramist mineraalõlides.  
2. Määratlus  
2.1. Aromaatsed komponendid: lahustis lahustatud proovi osa, mis adsorbeerub 
silikageelile. Aromaatsed komponendid võivad sisaldada järgmisi aineid: 
aromaatsed süsivesinikud, kondenseerunud aromaatsed nafteeniühendid, 
aromaatsed olefiinid, asfalteenid, aromaatsed ühendid, mis sisaldavad 
väävlit, lämmastikku, hapnikku ja polaarseid aromaatseid süsivesinikke.  
2.2. Mittearomaatsed komponendid: proovi osa, mis ei adsorbeeru silikageelile 
ning mis elueerub lahustiga (näiteks mittearomaatsed süsivesinikud).  
3. Meetodi põhimõte  
n-pentaanis lahustatud proov lastakse nõrguda läbi silikageeliga täidetud spet ­
siaalse kromatograafilise kolonni. Mittearomaatsed komponendid, mis elueeruvad 
lahustiga, kogutakse järgnevalt kokku ja analüüsitakse kaalumise teel pärast 
lahuse aurustamist.  
n-pentaanis mittelahustuvad proovid tuleks lahustada tsükloheksaanis.  
4. Seadmed ja reaktiivid  
Kromatograafiline kolonn: klaastoru, mille mõõtmed ja kuju on näha juuresoleval 
joonisel. Ülemist ava peab saama sulgeda klaasist liidendiga, mille alumine lame 
lihvitud pind surutakse kummiga kaetud kahe metallklambri abil vastu kolonni 
ülemist otsa. Sulgur peab tagama täieliku hermeetilisuse lämmastiku või õhu 
ülerõhu rakendamisel.  
Silikageel: teralisusega vähemalt 200 mešši. Seda tuleb aktiveerida seitse tundi 
temperatuurini 170 °C kuumutatud ahjus ja asetada eksikaatorisse jahtuma. Pärast 
aktiveerimist tuleb silikageel ära kasutada mõne päeva jooksul.  
Lahusti I n -pentaan: puhtusega vähemalt 95 %, vaba aromaatsetest 
komponentidest.  
Lahusti II  tsükloheksaan: puhtusega vähemalt 98 %, vaba aromaatsetest 
komponentidest.  
5. Katse käik 1 (kromatograafiline kolonn 1)  
Proovi lahuse valmistamine: lahustatakse täpselt kaalutud, umbes 3,6 g proovi 10 
ml n-pentaanis (I). Kui proov  n-pentaanis ei lahustu, lahustatakse see tsüklohek ­
saanis ja kasutatakse kromatograafilise analüüsi tegemisel  n-pentaani (I) asemel 
tsükloheksaani (II).  
Kromatograafiline kolonn (kromatograafiline kolonn 1) täidetakse eelnevalt akti ­
veeritud silikageeliga kuni tasemeni, mis jääb ülemisest kerajalt laiendatud osast 
umbes 10 cm allapoole; kolonni täidist tihendatakse hoolikalt vibraatoriga, et 
täidisesse ei jääks kanaleid. Seejärel kaetakse silikageel klaasvatist korgiga.  ▼M17
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 191  
Silikageeli niisutatakse 180 ml lahustiga I või II ja rõhu all oleva õhu või 
lämmastikuga surutakse lahustit ülevalt allapoole niikaua, kuni vedeliku ülemine 
pind jõuab silikageelikolonni ülemise otsani.  
Rõhk kolonnis võetakse ettevaatlikult maha ja kolonnile kantakse umbes 3,6 g 
proovi, mis on kaalutud 2 kümnendkoha täpsusega ja lahustatud 10 ml lahustis I 
või II, seejärel loputatakse keeduklaasi veel 10 ml lahustiga I või II ja kantakse 
ka see kolonnile.  
Seejärel tõstetakse kolonnis sujuvalt rõhku ja lastakse vedelikul tilkuda kiirusega 
umbes 1 ml/min kolonni alumisest kapillaartorust välja ja kogutakse see 500 ml 
kolbi.  
Kui kromatografeeritavat ainet sisaldava vedeliku pind langeb silikageeli pinnani, 
võetakse rõhk kolonnis jälle ettevaatlikult maha ja lisatakse juurde veel 230 ml 
lahustit I või II; seejärel tõstetakse taas kohe rõhku ja lastakse vedeliku pinnal 
langeda silikageeli pinnani, kogudes eluaadi samasse kolbi.  
Enne kui kromatografeeritavat ainet sisaldava vedeliku pind jõuab silikageeli 
pinnani, kontrollitakse eluaati aromaatsete ühendite esinemise suhtes, kasutades 
Fourier’ infrapunaspektroskoopiat. Kui eluaat sisaldab ainult alifaatseid süsivesi ­
nikke, lisatakse pärast rõhu mahavõtmist veel 50 ml lahustit I või II. Vajaduse 
korral korratakse seda etappi.  
Kogutud fraktsioon aurustatakse vaakumahjus või vaakumrotaatoraurustis või 
samalaadses seadmes temperatuuril 35 °C kokku väikse mahuni ja seejärel 
viiakse see ilma kadudeta üle tareeritud keeduklaasi, kasutades täiendavat kogust 
lahustit I või II.  
Keeduklaasi sisu aurustatakse vaakumahjus 35 °C juures konstantse massini (W). 
Kahe viimase kaalumistulemuse vahe ei tohi olla suurem kui 0,01 g. Kahe 
viimase kaalumise ajavahe peab olema vähemalt 30 minutit.  
Mittearomaatsete komponentide massiprotsent (A) leitakse järgmise valemiga:  
A = W/W  1 *100  
kus W  1 on proovi mass.  
100st puudu jääv osa on silikageelil absorbeerunud aromaatsete komponentide 
protsent.  
6. Meetodi täpsus  
Korratavus: 5 %.  
Reprodutseeritavus: 10 %.  
7. Katse käik 2 (kromatograafiline kolonn 2)  
Proovi lahuse valmistamine: lahustatakse täpselt kaalutud, umbes 0,9 g proovi 
2,5 ml  n-pentaanis (I). Kui proov  n-pentaanis ei lahustu, lahustatakse see tsüklo ­
heksaanis ja kasutatakse kromatograafilise analüüsi tegemisel  n-pentaani (I) 
asemel tsükloheksaani (II).  ▼M17
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 192  
Kromatograafiline kolonn (kromatograafiline kolonn 2) täidetakse eelnevalt akti ­
veeritud silikageeliga kuni tasemeni, mis jääb ülemisest kerajalt laiendatud osast 
umbes 2,5 cm allapoole; kolonni täidist tihendatakse hoolikalt vibraatoriga, et 
täidisesse ei jääks kanaleid. Seejärel kaetakse silikageel klaasvatist korgiga.  
Silikageeli niisutatakse 45 ml lahustiga I või II ja rõhu all oleva õhu või lämmas ­
tikuga surutakse lahustit ülevalt allapoole niikaua, kuni vedeliku ülemine pind 
jõuab silikageelikolonni ülemise otsani.  
Rõhk kolonnis võetakse ettevaatlikult maha ja kolonnile kantakse umbes 0,9 g 
proovi, mis on kaalutud 2 kümnendkoha täpsusega ja lahustatud 2,5 ml lahustis I 
või II, seejärel loputatakse keeduklaasi veel 2,5 ml lahustiga I või II ja kantakse 
ka see kolonnile.  
Tõstetakse sujuvalt rõhku kolonnis ja lastakse vedelikul tilkuda kiirusega umbes 
1 ml/min kolonni alumisest kapillaartorust välja ning kogutakse see 250 ml kolbi.  
Kui kromatografeeritavat ainet sisaldava vedeliku pind langeb silikageeli pinnani, 
võetakse rõhk kolonnis jälle ettevaatlikult maha ja lisatakse juurde veel 57,5 ml 
lahustit I või II; seejärel tõstetakse taas kohe rõhku ja lastakse vedeliku pinnal 
langeda silikageeli pinnani, kogudes eluaadi samasse kolbi.  
Enne kui kromatografeeritavat ainet sisaldava vedeliku pind jõuab silikageeli 
pinnani, kontrollitakse eluaati aromaatsete ühendite esinemise suhtes, kasutades 
Fourier’ infrapunaspektroskoopiat. Kui eluaat sisaldab ainult alifaatseid süsivesi ­
nikke, lisatakse pärast rõhu mahavõtmist veel 12,5 ml lahustit I või II. Vajaduse 
korral korratakse seda etappi.  
Kogutud fraktsioon aurustatakse vaakumahjus või vaakumrotaatoraurustis või 
samalaadses seadmes temperatuuril 35 °C kokku väikse mahuni ja seejärel 
viiakse see ilma kadudeta üle tareeritud keeduklaasi, kasutades täiendavat kogust 
lahustit I või II.  
Keeduklaasi sisu aurustatakse vaakumahjus 35 °C juures konstantse massini (W). 
Kahe viimase kaalumistulemuse vahe ei tohi olla suurem kui 0,01 g. Kahe 
viimase kaalumise ajavahe peab olema vähemalt 30 minutit.  
Mittearomaatsete komponentide massiprotsent (A) leitakse järgmise valemiga:  
A = W/W  1 *100  
kus W  1 on proovi mass.  
100st puudu jääv osa on silikageelil absorbeerunud aromaatsete komponentide 
protsent.  
8. Meetodi täpsus  
Korratavus: 5 %.  
Reprodutseeritavus: 10 %.  ▼M17
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 193  
Kromatograafiline kolonn 1
  ▼M17
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 194  
Kromatograafiline kolonn 2
  ▼M17
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 195  
B LISA  
NAFTALEENI KRISTALLISEERUMISTEMPERATUURI MÄÄRAMISE 
MEETOD  
Sulatada portselantiiglis mahutavusega 100 cm  3 pidevalt segades umbes 100 g 
naftaleeni. Viia umbes 40 cm  3 sulatatud ainet eelsoojendatud Šukovi kolbi nii, et 
sellest oleks 3/4 täidetud. Korgist sulgurist panna läbi kümnendikjaotusega 
termomeeter nii, et elavhõbedasammas jääks vedeliku keskele. Kui temperatuur 
on langenud peaaegu naftaleeni tardumispunktini (umbes 83 °C), soodustada 
kristalliseerumist pideva loksutamisega. Niipea kui algab kristallide moodustu ­
mine, peatub elavhõbedasammas tavaliselt ja hakkab seejärel taas langema. 
Temperatuur, mille juures elavhõbedasammas peatub ja jääb mõneks ajaks liik ­
umatuks, märgitakse üles ja seda temperatuuri loetaksegi naftaleeni kristallisee ­
rumistemperatuuriks; tuleb arvestada parandust kolvist väljaulatuva elavhõbeda ­
samba pikkuse jaoks.  
Elavhõbedatermomeetri parandus arvestatakse valemiga:  
n ðt – t 0 Þ 
6000  
kus „n” on kraadijaotuste arv väljaspool kolbi, „t” on temperatuurinäit ja „t ′” on 
väljapoole kolbi jääva elavhõbedasamba temperatuuriosa. „t ′” võidakse umbes 
määrata täiendava termomeetriga, mille elavhõbedasambakuulike jäetakse kolvist 
väljapoole jääva elavhõbedasamba keskossa. Kapillaartorutermomeeter tagab 
väga suure täpsuse.  
Allpool kujutatud Šukovi kolb on kahekordsete seintega, evakueeritud vaheruu ­
miga, klaasanum.
  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 196  
VI JAOTIS  
KEEMIATÖÖSTUSE JA SELLEGA SEOTUD TÖÖSTUSHARUDE 
TOOTED  
Üldist  
Jaotise märkuste 1,2 ja 3 tõlgendamiseks vaata VI jaotise HS üldisi 
selgitavaid märkusi.  
GRUPP 28  
ANORGAANILISED KEMIKAALID; VÄÄRISMETALLIDE, 
HARULDASTE MULDMETALLIDE, RADIOAKTIIVSETE 
ELEMENTIDE JA ISOTOOPIDE ORGAANILISED JA 
ANORGAANILISED ÜHENDID  
Üldist  
Sellesse gruppi ei kuulu (nt želatiinist) kapslites (v.a mikrokapslid) 
toidulisanditena esitletavad eraldi kindla keemilise koostisega anorgaa ­
nilised ühendid, kuna selle grupi märkus 1 ei hõlma kapslites tooteid.  
II. ANORGAANILISED HAPPED JA MITTEMETAL ­
LIDE ANORGAANILISED HAPNIKUÜHENDID  
2811  Muud anorgaanilised happed ja mittemetallide anorgaa ­
nilised hapnikuühendid  
2811 19 10 kuni 
2811 19 80  Muud  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad selle grupi märkuses 4 
osundatud tooted.  
III. MITTEMETALLIDE ÜHENDID HALOGEENIDE 
JA VÄÄVLIGA  
2812  Halogeniidid ja mittemetallide halogeniidoksiidid  
2812 10 11 kuni 
2812 10 18  Fosforkloriidid ja -kloriidoksiidid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2812, punktid A 3 ja 
B 4.  
2812 10 91 kuni 
2812 10 99  Muud  
Lisaks HS selgitavate märkuste rubriigi 2812 A jaos (v.a 
lõige 3) ja B jaos (v.a lõige 4) loetletud toodetele kuulub 
nendesse alamrubriikidesse ka telluurtetrakloriid (TeCl  4 ), 
mida kasutatakse peamiselt hõbeesemetelt paatina 
eemaldamiseks.  
IV. ANORGAANILISED ALUSED, METALLIDE 
OKSIIDID, HÜDROKSIIDID JA PEROKSIIDID  
Peroksiidid tähendavad üksnes metalliühendeid hapnikuga, 
mille molekulis on side -O-O-, nagu see on 
vesinikperoksiidis.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 197  
Metallide oksiidid, hüdroksiidid või peroksiidid, mis ei 
kuulu selle alamgrupi eelnevatesse rubriikidesse või alam ­
rubriikidesse, klassifitseeritakse alamrubriiki 2825 90 85.  
2819  Kroomoksiidid ja -hüdroksiidid  
2819 10 00  Kroomtrioksiid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2819, punkt A 1.  
2819 90 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste 
rubriigi 2819 punktides A 2 ja B nimetatud tooted.  
2824  Pliioksiidid; punane ja oranž pliimennik  
2824 90 00  Muud  
Mõiste „punane pliimennik“ja „oranž pliimennik“ määratle ­
miseks vt HS selgitavad märkused, rubriik 2824, punkt 2.  
2825  Hüdrasiin ja hüdroksüülamiin, nende anorgaanilised 
soolad; muud anorgaanilised alused; muud metallok ­
siidid, -hüdroksiidid ja -peroksiidid  
2825 70 00  Molübdeenoksiidid ja -hüdroksiidid  
Sellesse alamrubriiki ei kuulu tehniline molübdeenoksiid, 
mis on saadud molübdeniidikontsentraatide põletamisel 
(alamrubriik 2613 10 00).  
V. ANORGAANILISTE HAPETE JA METALLIDE 
SOOLAD JA PEROKSOSOOLAD  
2826  Fluoriidid; fluorosilikaadid, fluoroaluminaadid jm fluori 
liitsoolad  
2826 19 10  Ammoonium- ja naatriumfluoriid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2826, punktid A 1 
ja 2.  
2826 19 90  Muud  
Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 2826 punktides A 4–9 
nimetatud toodete kuulub sellesse alamrubriiki: 
1. berülliumdifluoriid (BeF  2 ), klaasja välimusega toode, 
mille tihedus on umbes 2 g/cm  3 ja sulamistemperatuur 
umbes 800 °C, vees hästilahustuv, mida kasutatakse 
berülliumimetallurgias vahesaadusena. See saadakse 
ammooniumfluoroberüllaadi särdamisel; 
2. aluseline berülliumfluoriid (5BeF  2 ·2BeO), samuti klaasja 
välimusega ja vees lahustuv, mille tihedus on veidi 
suurem (umbes 2,3 g/cm  3 ). 
2826 30 00  Naatriumheksafluoroaluminaat (tehiskrüoliit)  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2826, punkt C 1.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 198  
2826 90 80  Muud  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2826, punktid B ja 
C 2–5, v.a dikaaliumheksafluorotsirkonaat, mis kuulub spet ­
siaalsesse alamrubriiki 2826 90 10.  
2833  Sulfaadid; maarjad; peroksosulfaadid (persulfaadid)  
2833 29 30  Koobaltsulfaadid; titaansulfaadid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. dititaantris(sulfaat) (Ti  2 (SO  4 ) 3 ). Selle veevaba vorm on 
vees lahustumatu roheline kristalne pulber, kuid lahustub 
lahjendatud hapetes, millega ta moodustab punakasvio ­
letse lahuse. Selle hüdraatunud vorm on vees lahustuv 
kristalne püsiv hüdraat. Seda kasutatakse tekstiilitöös ­
tuses redutseerijana. 
2. titaanoksiidsulfaat (titanüülsulfaat) ((TiO)SO  4 ). See võib 
olla veevabal kujul valge hügroskoopne pulber, või 
ühena paljudest hüdraatunud vormidest, millest kõige 
püsivam on dihüdraat. Seda kasutatakse värvimisel värvi ­
kinnistina; 
3. titaanbis(sulfaat) (Ti(SO  4 ) 2 ), ebapüsiv, väga hügros ­
koopne valge pulber.  
2835  Fosfinaadid (hüpofosfitid), fosfonaadid (fosfitid) ja 
fosfaadid; kindla või muutuva keemilise koostisega 
polüfosfaadid  
2835 10 00  Fosfinaadid (hüpofosfitid) ja fosfonaadid (fosfitid)  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2812, punktid A ja 
B. 
2835 22 00 kuni 
2835 29 90  Fosfaadid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriigi 2835 punktid C, 
esimene lõik, I ja teine lõik, 1 a, 2 a, b ja c ning 3–8. 
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu erinevate fosfaatide 
(tavaliselt grupp 31 või alamrubriik 3824 90 96) segud.  
2835 31 00 ja 
2835 39 00  Polüfosfaadid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2835, punktid C, 
esimene lõik, II, III ja IV, ja teine lõik 1 b ja 2 d–g.  
2835 39 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. tetraammooniumdifosfaat (ammooniumpürofosfaat) 
((NH  4 ) 4 P 2 O 7 ) ja pentaammooniumtrifosfaat 
((NH  4 ) 5 P 3 O 10 ); ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 199  
2. naatriumpürofosfaadid (naatriumdifosfaadid): tetranaa ­
triumpürofosfaat (neutraalne difosfaat) (Na  4 P 2 O 7 ), dinaa­
triumdivesinikpürofosfaat (hapu difosfaat) (Na  2 H 2 P 2 O 7 ); 
3. naatriummetafosfaadid (põhivalem (NaPO  3 ) n ), mis esineb 
kahel kujul: naatriumtsüklotrifosfaat ja naatriumtsüklote ­
trafosfaat; 
4. muud kõrge polümerisatsioonimääraga naatriumpolüfos ­
faadid. Siia kuulub toode, mida tuntakse ebaõige nime ­
tusega kui naatriumheksametafosfaati, samuti tuntud 
Grahami soolana, mis on polümeerne segu polümerisat ­
sioonimääraga 30–90. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka kõrgema polümerisatsioo ­
nimääraga ammooniumpolüfosfaadid, isegi kui need koos ­
nevad samalaadsetest polümeeriseeriatest (mõnikord nime ­
tatud ammooniummetafosfaatideks). Siia kuulub, näiteks, 
Kurroli ammooniumsool (mitte segi ajada Kurro soola, 
naatriummetafosfaadiga), lineaarne polümeer keskmise polü ­
merisatsioonimääraga (mõni tuhat kuni kümneid tuhandeid 
ühikuid). See on kristalne valge pulber, mis vees hästi ei 
lahustu ja mida kasutatakse peamiselt tulekindla vahendina.  
2840  Boraadid; peroksoboraadid (perboraadid)  
2840 19 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuulub kristalne dinaatriumtetraboraat 
(koos 10H  2 O). 
2840 20 10  Veevabad naatriumboraadid  
Sellesse alamrubriiki kuulub naatriumpentaboraat ja 
naatriummetaboraat.  
2841  Oksometall- ja peroksometallhapete soolad  
2841 69 00  Muud  
Manganiidid on mangaan(II)happe (H  2 MnO  3 ) soolad. Need 
on vees peaaegu lahustumatud ja kergesti hüdrolüüsitavad. 
Sellesse alamrubriiki kuulub vaskmanganiit (CuMnO  3 ), 
mida kasutatakse gaasimaskides süsinikmonooksiidi oksü ­
deerimiseks süsinikdioksiidiks ja vaskbis(vesinikmanganii ­
diks), mis on veelgi tõhusam. 
Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 2841 punktis 3 a) 
loetletud manganaatide kuuluvad sellesse alamrubriiki ka 
manganaadid, milledes mangaan on viievalentne, nt 
Na 3 MnO  4 ·10H  2 O. 
2842  Muud anorgaaniliste hapete ja peroksühapete soolad 
(k.a kindla või muutuva keemilise koostisega alumosili ­
kaadid), v.a asiidid  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 200  
2842 10 00  Kaksik- ja komplekssilikaadid, k.a kindla või muutuva 
keemilise koostisega alumosilikaadid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2842, II, teine lõik, 
punkt L.  
2842 90 10  Seleenhappe ja telluurhappe soolad, kaksiksoolad ning 
komplekssoolad  
Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 2842, I, punktides C 
ja D, II, teine lõik, punktides D ja E nimetatud toodete ning 
II, teine lõik, punktis C 3 nimetatud selenosulfiidide, sele ­
nosulfaatide ja tiotelluraatide kuuluvad sellesse alamrubriiki: 
1. pooljuhtidena kasutatavad indiumseleniid (InSe); 
2. ülipuhas pliitelluriid (PbTe), mida kasutatakse transisto ­
rites, termopaarides, elavhõbe-kvartslampides jne.  
VI. MUUD ÜHENDID  
2844  Radioaktiivsed keemilised elemendid ja radioaktiivsed 
isotoobid (k.a lõhustuvad ja fertiilsed keemilised 
elemendid ning isotoobid) ja nende ühendid; neid tooteid 
sisaldavad segud ja jäägid  
Vaata selle grupi lisamärkus 6.  
2844 10 10 kuni 
2844 10 90  Looduslik uraan ja selle ühendid; sulamid, pihustooted 
(sh metallkeraamika), keraamikatooted ning segud, mis 
sisaldavad looduslikku uraani või looduslikke uraaniü ­
hendeid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2844, IV, 
punktid A 1, B 1 ja C 1–3.  
2844 20 25 kuni 
2844 20 99  Isotoobiga  235 U rikastatud uraan ja selle ühendid; 
sulamid, pihustooted (k.a metallkeraamika), keraamika ­
tooted ja segud, mis sisaldavad isotoobiga  235 U rikas­
tatud uraani või selle ühendeid  
Isotoobiga 235 rikastatud uraani turustatakse kirjelduste all 
„väherikastatud uraan” (mis sisaldab umbes 20 %  235 U) ja 
„kõrgeltrikastatud uraan” (mis sisaldab üle 20 %  235 U). 
Plutooniumi ja selle ühendite kohta vaata HS selgitavad 
märkused, rubriik 2844, IV, punktid A 3, B 2 ja C 1 ja 3.  
2844 30 11 ja 
2844 30 19  Vähendatud  235 U-sisaldusega uraan; sulamid, pihus ­
tooted (k.a metallkeraamika), keraamikatooted ja 
segud, mis sisaldavad vähendatud  235 U-sisaldusega 
uraani või selle ühendeid  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 201  
Vähendatud  235 U-sisaldusega uraan on isotoobiga  235 U 
rikastatud uraani kõrvalsaadus. Oma palju madalama hinna 
ja suurema kättesaadava koguse tõttu asendab see loodus ­
likku uraani, eelkõige fertiilse materjalina kiirguskaitse 
ekraanides, raskmetallina hoorataste valmistamisel või 
absorbeeriva aine segude valmistamisel (getterid), mida 
kasutatakse teatavate gaaside puhastamiseks.  
2844 30 51 kuni 
2844 30 69  Toorium; sulamid, pihustooted (k.a metallkeraamika), 
keraamikatooted ja segud, mis sisaldavad tooriumi või 
selle ühendeid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2844, IV, eriti 
punktid A 2 ja B 3.  
2844 30 91 ja 
2844 30 99  Vähendatud  235 U-sisaldusega uraani- või tooriumiü ­
hendid, eraldi või segudena  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2844, IV, punktid B 1 
ja 3.  
2844 40 10 kuni 
2844 40 80  Radioaktiivsed elemendid, isotoobid ja ühendid (v.a 
alamrubriikide 2844 10, 2844 20 ja 2844 30 tooted); 
neid elemente, isotoope või ühendeid sisaldavad sulamid, 
pihustooted (k.a metallkeraamika), keraamikatooted ja 
segud; radioaktiivsed jäätmed  
„Isotoobid” määratlemiseks vaata selle grupi märkuse 2 
viimast lauset ja HS selgitavad märkused, rubriik 2844, I. 
Nendes alamrubriikides nimetatud muude toodete määratlusi 
vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2844, III.  
2844 50 00  Tuumareaktorite ammendatud (kasutatud) kütuseele ­
mendid (kassetid) ( Euratom ) 
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2844, IV, punkt C 4.  
2845  Isotoobid, v.a rubriigis 2844 nimetatud; nende kindla või 
muutuva keemilise koostisega anorgaanilised ja orgaani ­
lised ühendid  
Termini „isotoobid” määratlemiseks vaata selle grupi 
märkus 6 viimast lauset ja HS selgitavad märkused, 
rubriik 2844, I.  
2845 10 00  Raske vesi (deuteeriumoksiid) ( Euratom ) 
Sellesse alamrubriiki kuulub raske vesi (e deuteeriumoksiid), 
mis on välimuselt sarnane tavalisele veele ning millel on 
samasugused keemilised omadused; selle füüsikalised 
omadused, seevastu, on veidi erinevad. Rasket vett kasuta ­
takse deuteeriumi saamiseks ning tuumareaktorites uraaniaa ­
tomite lõhustumisel vabanevate neutronite aeglustamiseks.  
2845 90 10  Deuteerium ja selle ühendid; deuteeriumiga rikastatud 
vesinik ja selle ühendid; neid aineid sisaldavad segud 
ja lahused ( Euratom ) ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 202  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2845, kolmas lõik, 
punktid 1 ja 3. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka muud hüdrogeenitud 
orgaanilised või anorgaanilised ühendid, milles vesinik on 
osaliselt või täielikult asendatud deuteeriumiga. Kõige täht ­
samad on liitiumdeuteriid, deutereeritud ammoniaak, deute ­
reeritud vesiniksulfiid, deutereeritud benseen, deutereeritud 
bifenüül ja deutereeritud terfenüülid. Neid saadusi kasuta ­
takse tuumatööstuses neutronite aeglustamiseks (aeglustid), 
vaheühenditena raske vee tootmisel või termotuumasünteesi 
reaktsiooni uurimisel. Need ühendid leiavad olulist raken ­
dust ka orgaanilises analüüsis ja sünteesis.  
2845 90 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad alljärgnevad isotoobid ja 
ühendid: 
1. süsinik-13, liitium-6, liitium-7 ja nende ühendid; 
2. boor-10, boor-11, lämmastk-15, hapnik-18 ja nende 
ühendid (nt  10 B 2 O 3 , 10 B 4 C, 15 NH  3 , H  2 18 O). 
Neid kasutatakse teadusuuringutes ja tuumatööstuses.  
2846  Haruldaste muldmetallide, ütriumi ja skandiumi või 
nende metallide segude anorgaanilised või orgaanilised 
ühendid  
2846 10 00  Tseeriumiühendid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2846, kolmas lõik, 
punkt 1.  
2846 90 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad haruldaste muldmetallide rea 
ühendid, mida nimetatakse lantaniidideks (kuna lantaan on 
selle rea esimene element), siia kuuluvad euroopiumi-, 
gadoliiniumi-, samaariumi- ja terbiumioksiidid (terbiit), 
mida kasutatakse neutronite neelajatena tuumareaktorite 
kontroll- või ohutusvarrastes ja värvitelerite kineskoopides. 
Vaata ka HS selgitavad märkused, rubriik 2846, kolmas 
lõik, punkt 2.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 203  
GRUPP 29  
ORGAANILISED KEMIKAALID  
Üldist  
Tähed (INN) kombineeritud nomenklatuuris ja selle selgitavates 
märkustes esineva nimetuse järel näitavad, et nimetus kuulub raviainete 
Maailma Tervishoiuorganisatsiooni soovitatud rahvusvaheliste 
vabanimetuste (INN) loetelusse.  
Tähed (INNM) näitavad, et Maailma Tervishoiuorganisatsioon aktseptib 
seda nimetust muudetud rahvusvahelise vabanimetusena (INNM).  
Tähed (ISO) näitavad, et nimetus esineb ühena kahjurite tõrje kemikaa ­
lide ja taimede kasvuregulaatorite üldnimetustest Rahvusvahelise Stan ­
dardiorganisatsiooni soovituses R 1750.  
Kondenseerunud süsteem on selline, milles vähemalt kaks ringahelat on 
ainult ühe ühise sideme ja ainult kahe ühise aatomiga.  
Sellesse gruppi ei kuulu (nt želatiinist) kapslites (v.a. mikrokapslid) 
toidulisanditena esitletavad eraldi kindla keemilise koostisega anorgaa ­
nilised ühendid, kuna selle grupi märkus 1 ei hõlma kapslites tooteid.  
Märkus 1 a  Vaata selle grupi üldine selgitav märkus, A, neli esimest 
lõiku. 
Sellesse gruppi kuuluvad: 
1. antratseen puhtusega 90 % massist ja rohkem (alamru ­
briik 2902 90 00); 
2. benseen puhtusega 95 % massist ja rohkem (alamru ­
briik 2902 20 00); 
3. naftaleen kristalliseerumistemperatuuriga 79,4 °C ja 
rohkem (alamrubriik 2902 90 00); 
4. tolueen puhtusega 95 % massist ja rohkem (alamru ­
briik 2902 30 00); 
5. ksüleenid puhtusega 95 % massist ja rohkem (täisiso ­
meerid) (alamrubriigid 2902 41 00 – 2902 44 00); 
6. etaan ja muud küllastatud atsüklilised süsivesinikud (v.a 
metaan ja propaan), mis on individuaalsed isomeerid 
puhtusega 95 % ja rohkem, viitega mahule gaasilises 
olekus saaduse (  1 ) puhul ja massile mittegaasiliste 
saaduste puhul (alamrubriik 2901 10 00);  
_____________  
( 1 ) Gaasilist olekut täheldatakse temperatuuril 15 °C ja rõhul 1 013 millibaari.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 204  
7. etüleen puhtusega 95 % mahust ja rohkem (alamru ­
briik 2901 21 00); 
8. propeen (propüleen) puhtusega 90 % mahust ja rohkem 
(alamrubriik 2901 22 00); 
9. rasvalkoholid puhtusega 90 % ja rohkem veevaba toote 
massist ja millel on kuus või rohkem süsinikuaatomit 
(alamrubriik 2905 16, 2905 17 00 või 2905 29 90); 
10. kresoolid (individuaalsed isomeerid või nende segud), 
mis sisaldavad kresooli alla 95 % massist, kõik kresooli 
isomeerid kokku arvestatuna (alamrubriik 2907 12 00); 
11. fenool puhtusega 90 % ja rohkem massist (alamru ­
briik 2907 11 00); 
12. ksülenoolid (individuaalsed isomeerid või nende segud), 
mis sisaldavad ksülenooli 95 % ja rohkem massist, kõik 
ksülenooli isomeerid kokku arvestatuna (alamru ­
briik 2907 19 10); 
13. rasvalkoholid (v.a ole(iin)hape) puhtusega 90 % ja 
rohkem veevaba toote massist ja millel on kuus või 
rohkem süsinikuaatomit (rubriigid 2915 ja 2916); 
14. ole(iin)hape puhtusega 85 % ja rohkem veevaba toote 
massist (alamrubriik 2916 15 00); 
15. püridiin puhtusega 95 % ja rohkem massist (alamru ­
briik 2933 31 00); 
16. metüülpüridiin (pikoliin), 5-etüül-2-metüülpüridiin (5- 
etüül-2-pikoliin) ja 2-vinüülpüridiin puhtusega 90 % 
ja rohkem massist (alamrubriik 2933 39); 
17. kinoliin puhtusega 95 % ja rohkem veevaba toote 
massist (gaasikromatograafia abil määratud) (alamru ­
briik 2933 49 90); 
18. 1,2-dihüdro-2,2,4-trimetüülkinoliin puhtusega üle 85 % 
veevaba toote massist (alamrubriik 2933 49 90); 
19. akridiin puhtusega 95 % ja rohkem veevaba toote 
massist (gaasikromatograafia abil määratud) (alamru ­
briik 2933 99 80); 
20. Eelpool punktide 9, 13 ja 14 all esitatud rasvhapete ja 
rasvalkoholide derivaadid (nt soolad, estrid (v.a glütse ­
roolestrid), amiinid, amiidid, nitriilid), kui need 
vastavad vastavatele rasvhapetele ja -alkoholidele 
esitatud kriteeriumidele.  
Märkus 1 b  Vaata selle grupi HS üldine selgitav märkus, punkt A, 
viimane lõik.  
Märkus 1 d  Lubatud vesilahused on üksnes tõelised lahused, isegi kui 
ebapiisava vee koguse tõttu on ainult osa ainet lahustunud.  
Märkus 1 f  Stabilisaatori, tolmamisvastase vahendi, värv- või lõhnaaine 
lisamise kohta vaata selle grupi HS üldine selgitav märkus, 
punkt A, eelviimane lõik.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 205  
Märkus 1 g  Stabilisaatori, tolmamisvastase vahendi, värv- või lõhnaaine 
lisamise kohta vaata selle grupi HS üldine selgitav märkus, 
punkt A, eelviimane lõik.  
Märkus 5  Selle märkuse sätted kehtivad rubriikidesse klassifitseeri ­
misel üksnes asjaomaste toodete kohta (vt selle grupi HS 
üldine selgitav märkus, punkt G). 
Alamrubriikidesse klassifitseerimisel rubriigi sees tuleb 
kohaldada selle grupi alamrubriigi märkuse 1 sätteid.  
I. SÜSIVESINIKUD NING NENDE HALOGEENITUD, 
SULFOONITUD, NITREERITUD JA NITROOSITUD 
DERIVAADID  
2902  Tsüklilised süsivesinikud  
2902 19 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: asuleen (bitsüklo[5,3,0]de ­
kapentaeen) ja selle alküülderivaadid, nt chamasuleen (7- 
etüül-1,4-dimetüülasuleen), guaja-asuleen (7-isopropüül-1,4- 
dimetüülasuleen), vetiverasuleen (2-isopropüül-4,8- 
dimetüülasuleen).  
2903  Süsivesinike halogeenderivaadid  
2903 39 90  Fluoriidid ja jodiidid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 1,1-difluoroetaan, süsinikte ­
trafluoriid (tetrafluorometaan), tetrafluoroetüleen, trifluoroe ­
tüleen, trifluorometaan.  
2903 81 00  1,2,3,4,5,6-heksaklorotsükloheksaan [HCH (ISO)], k.a 
lindaan (ISO, INN)  
Sellesse alamrubriiki kuulub lindaan (ISO, INN). Lindaan 
on heksaklorotsükloheksaani [HCH (ISO)] gammaisomeer 
puhtusega 99 % ja rohkem. Üksnes sellel HCH gammaiso ­
meeril on insektitsiidseid omadusi. Lindaani kasutatakse 
põllumajanduses ja puidu töötlemisel.  
II. ALKOHOLID, NENDE HALOGEEN-, SULFO-, 
NITRO- JA NITROSODERIVAADID  
2905  Atsüklilised alkoholid, nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja 
nitrosoderivaadid  
2905 14 90  Muud  
Üksnes sellesse alamrubriiki kuuluvad alkoholid: sekbutüül- 
(butaan-2-ool) ja isobutüülalkohol (2-metüülpropaan-1-ool)  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 206  
2905 19 00  Muud  
See alamrubriik hõlmab pentanooli (amüülakoholi) järgmi ­
selt: n-amüül- (pentaan-1-ool), sekamüül- (pentaan-2-ool), 
tertamüül- (2-metüülbutaan-2-ool, amüleenhüdraat), isoa ­
müül- (3-metüülbutaan-1-ool), sekisoamüül- (3-metüülbu ­
taan-2-ool), 2-metüülbutaan-1-ool, neopentüülalkohol (neoa ­
müül, 2,2-dimetüülpropaan-1-ool), pentaan-3-ool.  
2905 44 11 kuni 
2905 44 99  D-glütsitool (sorbitool)  
Nendesse alamrubriikidesse kuulub üksnes D-glütsitool 
(sorbitool), mis vastab selle grupi märkuses 1 esitatud tingi ­
mustele. D-glütsitooli (sorbitooli) liigid, mis ei vasta nendele 
tingimustele, klassifitseeritakse alamrubriikidesse 3824 60 11 
– 3824 60 99.  
2906  Tsüklilised alkoholid, nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja 
nitrosoderivaadid  
2906 11 00  Mentool  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad üksnes: (–)-paramentool-3 
((–)-trans -1,2- cis-1,5-isopropüül-2-methüül-5-tsükloheksa ­
nool), (±)-paramentool-3 ja (+)-paramentool-3. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu neomentool, isomentool ega 
neoisomentool (alamrubriik 2906 19 00).  
VI. FUNKTSIONAALSE KETOONRÜHMAGA 
ÜHENDID JA FUNKTSIONAALSE KINOONRÜH ­
MAGA ÜHENDID  
2914  Ketoonid ja kinoonid, millel on või ei ole muid hapnikku 
sisaldavaid funktsionaalrühmi, nende halogeen-, sulfo-, 
nitro- ja nitrosoderivaadid  
2914 50 00  Ketoonfenoolid ja ketoonid, millel on ka muid hapnikku 
sisaldavaid funktsionaalrühmi  
Selles alamrubriigis tähistatakse terminiga „muid hapnikku 
sisaldavaid funktsionaalrühmi” selle grupi eelnevates rubrii ­
kides esitatud mis tahes muid hapnikku sisaldavaid funkt ­
sionaalrühmi, v.a alkoholi, aldehüüdi ja fenooli sisaldavad 
funktsionaalrühmad.  
2914 61 00 kuni 
2914 69 90  Kinoonid  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate 
märkuste rubriigi 2914 E ja F osas nimetatud tooted. 
Nendes alamrubriikides tuleb kinoone mõista laiemas tähen ­
duses, s.o „kinoonid, millel on või ei ole muid hapnikku 
sisaldavaid funktsionaalrühmi”; järelikult kuuluvad siia 
kinoonid, millel ei ole muid hapnikku sisaldavaid funktsio ­
naalrühmi (v.a kinooni sisaldavad funktsionaalrühmad), 
kinoonalkoholid, kinoonfenoolid, kinoonaldehüüdid ja kino ­
onid, millel on muid hapnikku sisaldavaid funktsionaal ­
rühmi (v.a need, mis on eelpool nimetatud).  
VII. KARBOKSÜÜLHAPPED, NENDE ANHÜ ­
DRIIDID, HALOGENIIDID JA PEROKSIIDID NING 
VASTAVAD PEROKSÜHAPPED, NENDE 
HALOGEEN-, SULFO-, NITRO- JA 
NITROSODERIVAADID  
2915  Küllastunud atsüklilised monokarboksüülhapped, nende 
anhüdriidid, halogeniidid ja peroksiidid ning vastavad 
peroksühapped, nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja 
nitrosoderivaadid  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 207  
Rasvhapete ja nende derivaatide puhtusastme kohta vaata 
selle grupi üldselgitavad märkused, märkus 1 a, punktid 13 
ja 20.  
2916  Küllastumata atsüklilised monokarboksüülhapped ja 
tsüklilised monokarboksüülhapped, nende anhüdriidid, 
halogeniidid ja peroksiidid ning vastavad peroksü ­
happed; nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderi ­
vaadid  
Rasvhapete ja nende derivaatide puhtusastme kohta vaata 
selle grupi üldselgitavad märkused, märkus 1 a, punktid 13, 
14 ja 20.  
IX. LÄMMASTIKKU SISALDAVATE FUNKTSIO ­
NAALRÜHMADEGA ÜHENDID  
2921  Funktsionaalse aminorühmaga ühendid  
2921 42 00  Aniliini derivaadid ja nende soolad  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 2921 42 – 
2921 49.  
2921 43 00  Toluidiinid ja nende derivaadid; nende soolad  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 2921 42 – 
2921 49.  
2921 44 00  Difenüülamiin ja selle derivaadid; nende soolad  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 2921 42 – 
2921 49.  
2921 45 00  1-naftüülamiin ( α-naftüülamiin) ja 2-naftüülamiin ( β- 
naftüülamiin) ning nende derivaadid; nende soolad  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 2921 42 – 
2921 49.  
2921 49 00  Muud  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 2921 42 – 
2921 49.  
2923  Kvaternaarsed ammooniumsoolad ja hüdroksiidid; 
kindla või muutuva keemilise koostisega letsitiinid jm 
fosfoaminolipiidid  
2923 20 00  Letsitiinid ja muud fosfoaminolipiidid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2923, neljas lõik, 
punkt 2. 
Muud selle alamrubriigi fosfoaminolipiidid on letsitiinide 
sarnased estrid (fosfatiidid). Siia kuuluvad kefaliin, mille 
lämmastikku sisaldavaks orgaaniliseks aluseks on kolamiin 
ja seriin, ning sfingomüeliin, mille lämmastikku sisaldavaks 
orgaaniliseks aluseks on koliin ja sfingosiin.  
2925  Funktsionaalse karboksüimidorühmaga ühendid (sh 
sahhariin ja selle soolad) ning funktsionaalse imidorüh ­
maga ühendid  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 208  
2925 11 00  Sahhariin ja selle soolad  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2925, punkt A, 
esimene lõik, alapunkt 1.  
X. METALL- JA MITTEMETALLORGAANILISED 
ÜHENDID, HETEROTSÜKLILISED ÜHENDID, 
NUKLEIINHAPPED JA NENDE SOOLAD, 
SULFOONAMIIDID  
2930  Väävelorgaanilised ühendid  
Selle grupi märkuses 6 määratletud väävelorgaanilised 
ühendid liigitatakse sellesse alamrubriiki, vaatamata sellele, 
kas need sisaldavad või ei sisalda muid süsinikuaatomitega 
vahetult sidestatud mittemetalle või metalle.  
2932  Heterotsüklilised ühendid, millel ei ole muid heteroaato ­
meid peale hapniku aatomi(te)  
2932 20 10 kuni 
2932 20 90  Laktoonid  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 2932 20. 
Vaata ka HS selgitavad märkused, rubriik 2932, esimene 
lõik, punktid B.  
2933  Heterotsüklilised ühendid, millel ei ole muid heteroaato ­
meid peale lämmastiku aatomi(te)  
2933 11 10 ja 
2933 11 90  Fenasoon (antipüriin) ja selle derivaadid  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 2933 11, 
2933 21 ja 2933 54.  
2933 21 00  Hüdantoiin ja selle derivaadid  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 2933 11, 
2933 21 ja 2933 54.  
2933 49 10  Kinoliini halogeenderivaadid; kinoliinkarboksüülhappe 
derivaadid  
Vt ka HS selgitavad märkused, rubriik 2933, esimene lõik, 
D. 
Kõnealuses rubriigis hõlmab termin „kinoliini halogeenderi ­
vaadid” üksnes selliseid kinoliini derivaate, milles üks 
aromaatsete tuumade vesinikuaatom või mitu sellist aatomit 
on asendatud vastava arvu halogeeniaatomitega. 
Termin „kinoliinkarboksüülhappe derivaadid” hõlmab kino ­
liinkarboksüülhappe derivaate, milles vähemalt üks aromaat ­
sete tuumade ja/või happe funktsionaalrühma vesinikuaatom 
on asendatud.  
2933 52 00  Malonüüluurea (barbituurhape) ja selle soolad  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 2933 11, 
2933 21 ja 2933 54.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 209  
2933 54 00  Muud malonüüluurea (barbituurhappe) derivaadid; 
nende soolad  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 2933 11, 
2933 21 ja 2933 54.  
2933 79 00  Muud laktaamid  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 2933 79. 
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2933, esimene lõik, 
punktid G 2–7.  
XI. PROVITAMIINID, VITAMIINID JA 
HORMOONID  
2936  Looduslikud või sünteetilised provitamiinid ja vitamiinid 
(k.a looduslikud kontsentraadid) ning nendest saadud 
eeskätt vitamiinidena kasutatavad derivaadid; nende 
ainete segud, k.a lahused mis tahes lahustites  
Selle rubriigi tooted võivad olla: 
— stabiliseeritud õlis; 
— stabiliseeritud kattematerjalidega, nt želatiini, vaha, 
rasvade, mitmesuguste kummiliikide või mikrokapslite 
kujul olevate tselluloosiderivaatidega; 
— adsorbeeritud ränidioksiidil. 
Sellesse rubriiki klassifitseerimine ei olene plastifikaatorite 
või paakumisvastaste vahendite lisamisest. 
Ioonivahetusadsorbaadid ei kuulu siiski sellesse rubriiki ja 
need klassifitseeritakse vastavalt koostisele ja kasutusele.  
2936 90 00  Muud (sh looduslikud kontsentraadid)  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 2936 90.  
2937  Hormoonid, prostaglandiinid, tromboksaanid ja leuko ­
trieenid, looduslikud või sünteetilised; nende derivaadid 
ja struktuurianaloogid, k.a modifitseeritud ahelaga polü ­
peptiidid, mida kasutatakse eeskätt hormoonidena  
Termini „hormoonid” ja termini „mida kasutatakse eeskätt 
hormoonidena” määratluse kohta vt selle grupi märkus 8. 
Sellesse rubriiki kuuluvad ainult need tooted, mis vastavad 
HS selgitavate märkuste rubriigi 2937 esimese lõigu, I–VI, 
ja teise lõigu kriteeriumidele.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 210  
2937 11 00  Somatotropiin, selle derivaadid ja struktuurianaloogid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2937, loetelu toode ­
test, mida klassifitseeritakse rubriiki 2937 kuuluvate toode ­
tena, punkt A 1.  
2937 12 00  Insuliin ja selle soolad  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2937, loetelu toode ­
test, mida klassifitseeritakse rubriiki 2937 kuuluvate toode ­
tena, punkt A 2.  
2937 19 00  Muud  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2937, loetelu toode ­
test, mida klassifitseeritakse rubriiki 2937 kuuluvate toode ­
tena, punkt A 3–20.  
2937 21 00 kuni 
2937 29 00  Steroidhormoonid, nende derivaadid ja struktuuriana ­
loogid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2937, loetelu toode ­
test, mida klassifitseeritakse rubriiki 2937 kuuluvate toode ­
tena, punkt B. 
Ainete kohta, mida loetletakse kui kortikosteroide, vt ka HS 
selgitavad märkused, rubriik 2937, „Steroidide nimekiri, 
mida kasutatakse peamiselt hormoonidena”.  
2937 21 00  Kortisoon, hüdrokortisoon, prednisoon (dehüdrokorti ­
soon) ja prednisoloon (dehüdrohüdrokortisoon)  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2937, loetelu toode ­
test, mida klassifitseeritakse rubriiki 2937 kuuluvate toode ­
tena, punkt B 1, alapunktid a, b, c ja d.  
2937 22 00  Kortikosteroidhormoonide halogeenderivaadid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2937, loetelu toode ­
test, mida klassifitseeritakse rubriiki 2937 kuuluvate toode ­
tena, punkt B 2.  
2937 23 00  Östrogeenid ja progestageenid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2937, loetelu toode ­
test, mida klassifitseeritakse rubriiki 2937 kuuluvate toode ­
tena, punkt B 3. 
Ainete kohta, mida loetletakse kui östrogeene ja progesta ­
geene, vt ka HS selgitavad märkused, rubriik 2937, „Steroi ­
dide nimekiri, mida kasutatakse peamiselt hormoonidena”.  
2937 29 00  Muud  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2937, loetelu toode ­
test, mida klassifitseeritakse rubriiki 2937 kuuluvate toode ­
tena, punkt B 1, alapunktid e ja f ning punkt B 4.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 211  
2937 50 00  Prostaglandiinid, tromboksaanid ja leukotrieenid, nende 
derivaadid ja struktuurianaloogid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2937, loetelu toode ­
test, mida klassifitseeritakse rubriiki 2937 kuuluvate toode ­
tena, punkt C.  
2937 90 00  Muud  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2937, loetelu toode ­
test, mida klassifitseeritakse rubriiki 2937 kuuluvate toode ­
tena, punkt D.  
XII. LOODUSLIKUD JA SÜNTEETILISED TAIMSED 
GLÜKOSIIDID JA ALKALOIDID, NENDE SOOLAD, 
EETRID, ESTRID JM DERIVAADID  
2938  Glükosiidid (looduslikud või sünteetilised), nende soolad, 
eetrid, estrid ja muud derivaadid  
Selle rubriigi glükosiidid koosnevad suhkruosast ja mitte ­
suhkruosast (aglükoon). Need osad on seotud teineteisega 
suhkru anomeerse süsinikuaatomi kaudu. Seega 
rubriiki 2940 kuuluvaid tooteid vaktsiniini ja hamamelitan ­
niini ei käsitleta glükosiididena. 
Kõige tavalisemad looduslikult esinevad glükosiidid on 
O-glükosiidid. Looduses esinevad siiski ka N-glükosiidid, 
S-glükosiidid ja C-glükosiidid, milles suhkru anomeerne 
süsinik on seotud aglükooniga vastavalt lämmastikuaatomi, 
väävliaatomi või süsinikuaatomi kaudu (nt sinigriin, aloiin, 
skopariin). 
Alljärgnevad tooted ei kuulu sellesse rubriiki: 
a) 2934 rubriigi nukleosiidid ja nukleotiidid (vt HS selgi ­
tavad märkused, rubriik 2934, kolmas lõik, punkt D 6); 
b) rubriigi 2939 alkaloidid (nt tomatiin); 
c) rubriigi 2941 antibiootikumid (nt tojokamütsiin);  
2938 90 10  Digitaalise glükosiidid  
Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 2938 kolmanda lõigu 
punktis 2 nimetatud ühendite, kuuluvad sellesse alamru ­
briiki: 
— atsetüüldigitoksiin, atsetüüldigoksiin, atsetüülgitoksiin; 
— desatsetüüllanatosiid A, B, C ja D; 
— digifoleiin, diginatiin, diginiin, digipurpuriin,  Digita­
linum verum  ja germanicum ; ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 212  
— gitaliin, gitaloksiin, gitoniin, gitoksiin, glükoverodoksiin; 
— lanafoleiin, lanatosiid A, B, C ja D; 
— trigoniin, verodoksiin.  
2938 90 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste 
rubriigi 2938 kolmanda lõigu punktides 4–9 ja kahes 
viimases lõigus nimetatud ühendid.  
2939  Looduslikud või sünteesitud taimsed alkaloidid, nende 
soolad, eetrid, estrid ja muud derivaadid  
2939 69 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad alljärgnevad hariliku tungal ­
tera alkaloidid: ergotaminiin, ergosiin ja ergosiniin; ergokris ­
tiin ja ergokristiniin; ergokrüptiin ja ergokrüptiniin; ergokor ­
niin ja ergokorniniin; ergobasiin ja ergobasiniin ning nende 
derivaadid, nt dihüdroergotamiin, dihüdroergotoksiin, 
metüülergobasiin.  
▼M50  
2939 71 00  Kokaiin, ekgoniin, levometamfetamiin, metamfetamiin 
(INN), ratseemiline metamfetamiin; nende soolad, estrid 
ja muud derivaadid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad sünteesitud alkaloidid.  
2939 79  Muud  
Vaata alamrubriigi 2939 71 00 selgitav märkus.  
▼B 
XIII. MUUD ORGAANILISED ÜHENDID  
2941  Antibiootikumid  
2941 10 00  Penitsilliinid ja nende penitsillaanhappestruktuuriga 
derivaadid; nende soolad  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 2941 10. 
Mõned näited penitsilliinide kohta: bensüülpenitsilliin- 
naatrium (fenatsetüülpeniin-naatrium), amüülpenitsilliin ( n- 
karboksüheksenüülpeniin-naatrium), biosünteetilised penit ­
silliinid ja pikatoimelised penitsilliinid, nt prokaiin-penitsil ­
liin ja bensatiin-dipenitsilliin.  
2941 20 30 ja 
2941 20 80  Streptomütsiinid ja nende derivaadid; nende soolad  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 2941 20.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 213  
Lisaks streptomütsiinile kuuluvad nendesse alamrubriikides ­
se mannosidostreptomütsiin ja kõigi nende toodete soolad, 
nt nende sulfaadid ja pantotenaadid.  
2941 30 00  Tetratsükliinid ja nende derivaadid; nende soolad  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 2941 30. 
Sellesse alamrubriiki kuulub oksütetratsükliin ja 
tetratsükliinhüdrokloriid.  
2941 40 00  Klooramfenikool ja selle derivaadid; nende soolad  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 2941 40.  
2941 50 00  Erütromütsiin ja selle derivaadid; nende soolad  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 2941 50. 
Erütromütsiini soolad on muuhulgas hüdrokloriid, sulfaat, 
tsitraat, palmitaat, stearaat ja glükoheptonaat; happekloriidi ­
dega annab ta vastavad estrid ning happeanhüdriididega 
moodustab monoestreid nagu glutaraat, maleaat ja ftalaat.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 214  
GRUPP 30  
FARMAATSIATOOTED  
Üldist  
Sellesse gruppi klassifitseerimisel ei ole määrav toote kirjeldus ravimina 
Euroopa Liidu õigusaktides (peale kombineeritud nomenklatuuri klassi ­
fikatsiooniga spetsiaalselt seotute) või liikmesriikide riigisisestes õigus ­
aktides või mis tahes farmakopöas.  
Lisamärkus 1  1. Taimsed ravimpreparaadid on preparaadid, mis põhi ­
nevad ühel või mitmel toimeainel, mis on valmistatud 
taimest või selle osadest kuivatamise, purustamise, 
ekstraheerimise või rafineerimise abil. 
Toimeaine on keemiliselt määratletud aine, keemiliselt 
määratletud ainerühm (nt alkaloidid, polüfenoolid, antot ­
süaniinid) või taimeekstrakt. Neil toimeainetel peavad 
olema raviomadused teatavate tõbede, haiguste või 
nende sümptomite ärahoidmiseks või ravimiseks. 
2. Homöopaatilised ravimpreparaadid valmistatakse toode ­
test, ainetest või ühenditest, mida nimetatakse homöopaa ­
tilisteks lähteaineteks (ematinktuurid). Nende lahjendus ­
määr peab olema näidatud (nt D6). 
3. Vitamiinid ja mineraalained on preparaadid, mis põhi ­
nevad rubriigi 2936 vitamiinidel, mineraalainetel, seal ­
hulgas mikroelemendid, ja nende segudel. Neid kasuta ­
takse teatavate tõbede, haiguste või nende sümptomite 
ravimiseks või ärahoidmiseks. Sellised preparaadid sisal ­
davad palju suuremas koguses vitamiine ja mineraalai ­
neid, tavaliselt vähemalt kolm korda rohkem kui soovi ­
tatud päevaannus (RDA). 
Teatavate vitamiinide ja mineraalainete soovitusliku 
päevase koguse (RDA) kohta vaata nt alljärgnev tabel 
nõukogu 24. september 1990. aasta direktiivi 90/496/ 
EMÜ (toidu toitumisalase teabega märgistuse kohta 
(EÜT L 276, 6.10.1990, lk 40), muudetud komisjoni 
28. oktoober 2008. aasta direktiiviga 2008/100/EÜ 
(ELT L 285, 29.10.2008, lk 09)) lisas:  
Vitamiinid ja mineraalained  Päevannus  
A vitamiin  800 μg 
D vitamiin  5 μg 
E vitamiin  12 mg  
Vitamiin K  75 μg 
C vitamiin  80 mg  
Tiamiin  1,1 mg  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 215  
Vitamiinid ja mineraalained  Päevannus  
Riboflaviin  1,4 mg  
Niatsiin  16 mg  
B 6 -vitamiin  1,4 mg  
Foolhape  200 μg 
B 12 -vitamiin  2,5 μg 
Biotiin  50 μg 
Pantoteenhape  6 mg  
Kaalium  2 000 mg  
Kloriid  800 mg  
Kaltsium  800 mg  
Fosfor  700 mg  
Magneesium  375 mg  
Raud  14 mg  
Tsink  10 mg  
Vask  1 mg  
Mangaan  2 mg  
Fluoriid  3,5 mg  
Seleen  55 μg 
Kroom  40 μg 
Molübdeen  50 μg 
Jood  150 μg 
Rubriiki 3004 ei kuulu muu hulgas toidulisandid ega 
dieetpreparaadid (vt ka selle grupi märkus 1 a).  
►M1 4. A s e n d a m a t u t e a m i n o h a p e t e s o o v i t a t a v 
päevaannus (RDA) 70 kg kaaluvale täiskasvanule vastavalt 
WHO/FAO/ÜRO 2007. aasta ühisele ekspertidega konsul- 
teerimisele.  
Asendamatud aminohapped  RDA (mg)  
Histidiin  700  
Isoleutsiin  1 400  
Leutsiin  2 730  
Lüsiin  2 100  
Metioniin + tsüsteiin  1 050  
Tsüsteiin  287  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 216  
Asendamatud aminohapped  RDA (mg)  
Metioniin  728  
Fenüülalaniin + türosiin  1 750  
Treoniin  1 050  
Trüptofaan  280  
Valiin  1 820  
Asendamatute rasvhapete soovitatav päevaannus (RDA) 70 kg 
kaaluvale täiskasvanule vastavalt WHO/FAO/ÜRO 2007. aasta 
ühisele ekspertidega konsulteerimisele.  
Asendamatute rasvha ­
pete liigid  Asendamatu rasvhappe 
nimetus  RDA (g)  
n-3-polüküllastumata 
rasvhapped  linoleenhape (ALA)  2  
pika ahelaga n-3- 
polüküllastumata 
rasvhapped  EPA + DHA  0,25  
n-6-polüküllastumata 
rasvhapped  linoolhape  10 ◄ 
3001  Organoteraapias kasutatavad kuivatatud näärmed ja 
muud organid (pulbrina või pulbristamata); organote ­
raapias kasutatavad näärmete, muude organite ja 
nende nõrede ekstraktid; ravis ja profülaktikas kasuta ­
tavad mujal nimetamata inim- või loomorganismist päri ­
nevad ained  
3001 20 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuulub sisemine tegur (sea maolukuti 
limaskestast saadud kuivatatud puhastatud ekstraktid).  
3001 90 20 kuni 
3001 90 98  Muud  
Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 3001 punktis A 
nimetatud näärmete ja muude organite kuuluvad nendesse 
alamrubriikidesse hüpofüüs, neerupealised ja kilpnääre.  
3001 90 91  Hepariin ja selle soolad  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3001, punkt C.  
3002  Inimveri; ravi, profülaktika või diagnostika otstarbeks 
ettevalmistatud loomaveri; antiseerumid jm verefrakt ­
sioonid ning immunoloogilised tooted, modifitseeritud 
või mitte, k.a need, mis on saadud biotehnoloogiliste 
menetluste abil; vaktsiinid, toksiinid, mikroorganismide 
kultuurid (v.a pärmid) jms tooted  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 217  
3002 10 10  Antiseerumid  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate 
märkuste rubriigi 3002 punkti C 1 esimeses lõigus kirjel ­
datud tooted. 
Siia ei kuulu seerumid, mida kasutatakse reaktiividena vere ­
gruppide ja verefaktorite määramiseks (rubriik 3006), ega 
tavalised seerumid (alamrubriik 3002 10 98).  
3002 10 91  Hemoglobiin, vere globuliinid ja seerumglobuliinid  
Sellesse alamrubriiki kuulub normaalne inimese 
immunoglobuliin.  
3002 10 98  Muud  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad tavalised seerumid, 
plasma, fibrinogeen, fibriin ja verealbumiin, kui see on 
valmistatud kasutamiseks ravi või profülaktika eesmärkidel 
(nt saadud inimese vereplasma fraktsioneerimisel). 
Verealbumiin, mis ei ole valmistatud kasutamiseks ravi või 
profülaktika eesmärkidel, ei kuulu seetõttu siia (selle grupi 
märkus 1 h) (rubriik 3502).  
3002 20 00  Inimmeditsiinis kasutatavad vaktsiinid  
Termini „vaktsiinid” tõlgendamiseks vt HS selgitavad 
märkused, rubriik 3002, punkt D 1.  
3002 30 00  Veterinaarmeditsiinis kasutatavad vaktsiinid  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 3002 20 00.  
3002 90 50  Mikroorganismide kultuurid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3002, punkt D 3.  
3002 90 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad toksiinid ja „sümbiootilised 
parasiidid” – eeldades, et need on „samalaadsed tooted” – 
mida kasutatakse teatavate haiguste, nagu nt  Plasmodium  
(malaariaparasiit) ja  Trypanosoma cruzi  ravis.  
3003  Ravis või profülaktikas kasutatavad kahest või enamast 
komponendist kokkusegatud ravimid (v.a rubriikide 
3002, 3005 ja 3006 ravimid), kindlatesse doosidesse 
jaotamata ja jaemüügiks pakendamata  
3003 10 00  Sisaldavad penitsilliine, nende penitsillaanhappestruk ­
tuuriga derivaate, streptomütsiine või nende derivaate  
Sellesse rubriiki kuuluvad ka penitsilliini ja streptomütsiini 
ühendid.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 218  
3004  Ravis või profülaktikas kasutatavad segatud või sega ­
mata ravimid, mis koosnevad segatud või segamata 
toodetest, väljamõõdetud doosidena (k.a transdermaalse 
manustamise süsteemi abil kasutatavad doosid) või 
jaemüügipakendis (v.a rubriikide 3002, 3005 ja 3006 
tooted)  
Vaata selle grupi lisamärkus 1. 
Erinevalt eelmisest rubriigist, kuuluvad sellese rubriiki 
„segamata tooted”. Termini „segamata tooted” tõlgendami ­
seks vt selle grupi märkus 3 a ja HS selgitavad märkused, 
rubriik 3004, neljas ja viies lõik. 
Terminid „väljamõõdetud doosidena (k.a transdermaalse 
manustamise süsteemi abil kasutatavad doosid)” ja „jaemüü ­
gipakendis, kasutamiseks ravis või profülaktilistel eesmär ­
kidel” on määratletud HS selgitavate märkuste rubriigi 3004 
esimeses ja teises lõigus. 
Siia kuuluvad ravimid, mis on pakendatud pikaajaliseks 
raviks või haiglate ja samalaadsete asutuste jaoks. Sellisel 
juhul sisaldab pakend toodet suuremal hulgal ja tavaliselt 
märgitakse pakendile, et see on mõeldud pikaajaliseks raviks 
või haigla jaoks. 
Ampullidesse või pudelitesse pakitud ravimid, mis sisal ­
davad nt antibiootikume, hormoone või lüofiliseeritud 
tooteid, klassifitseeritakse sellesse rubriiki, ehkki neile 
tuleb enne manustamist lisada pürogeenivaba vett või 
muud lahjendit.  
3005  Vatt, marli, sidumismaterjalid jms tooted (näiteks 
haavasidemed, kleepplaastrid, mähised), ravimitega 
immutatud või kaetud või jaemüügivormis või -pakendis, 
mõeldud kasutamiseks meditsiinis, kirurgias, hamba ­
ravis või veterinaarias  
3005 10 00  Kleepplaastrid jm adhesiivkihiga tooted  
Sellesse alamrubriiki ei kuulu vedelplaastrid (alamru ­
briik 3005 90 99).  
3006  Käesoleva grupi märkuses 4 loetletud farmaatsiatooted  
3006 10 10 kuni 
3006 10 90  Steriilne kirurgiline kätgut jms steriilsed õmblusmater ­
jalid (sh kirurgias või stomatoloogias kasutatavad 
steriilsed imenduvad niidid) ja steriilsed koeadhesiivsed 
haavasulgemisvahendid; steriilne laminaaria ja laminaa ­
riatampoonid; kirurgias või stomatoloogias kasutatavad 
steriilsed imenduvad veretõkestid; kirurgias või stomato ­
loogias kasutatavad steriilsed käsnad, imenduvad  
Nende alamrubriikide termineid tuleb tõlgendada täpselt. 
Sellest järgneb, et steriilsed haavaklambrid ei kuulu siia 
(rubriik 9018).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 219  
GRUPP 31  
VÄETISED 
3103  Mineraalsed ja keemilised fosforväetised  
3103 10 10 ja 
3103 10 90  Superfosfaadid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3103, punkt A 1.  
3105  Mineraal- või keemilised väetised, mis sisaldavad kahte 
või kolme järgmistest toiteelementidest: lämmastik, 
fosfor ja kaalium; muud väetised; käesoleva grupi 
kaubad tablettidena vms kujul või pakendis brutomas ­
siga kuni 10 kg  
Selles rubriigis kasutatud termini „muud väetised” määrat ­
luse kohta vt selle grupi märkus 6.  
3105 10 00  Käesoleva grupi kaubad tablettidena vms kujul või 
pakendis brutomassiga kuni 10 kg  
Termin „vms kujul” kehtib kaupade kohta, mis on välja ­
mõõdetud kogustena. Seega tööstuslikul kujul (nt graanuli ­
tena) olevaid väetisi ei käsitleta kui „vms kujul”.  
3105 20 10 ja 
3105 20 90  Mineraal- või keemilised väetised, mis sisaldavad kolme 
toiteelementi: lämmastikku, fosforit ja kaaliumi  
Termin „mis sisaldavad kolme toiteelementi: lämmastikku, 
fosforit ja kaaliumi” tähendab, et kõnesolevaid aineid on 
piisavas koguses, et need tegelikult toimivad väetavate aine ­
tena ega ole ainult lisandid. 
Lämmastik võib olla nitraatide, ammooniumsoolade, karba ­
miidi (uurea), kaltsiumtsüanamiidi või muude orgaaniliste 
ühendite kujul. 
Fosfor on tavaliselt enam või vähem lahustuvate fosfaatide 
või mõnikord orgaanilisel kujul. 
Kaalium on soolade (karbonaat, kloriid, sulfaat, nitraat jne) 
kujul. 
Kaubanduses väljendatakse lämmastiku-, fosfori- ja kaaliu ­
misisaldust järgmiselt: N, P  2 O 5 ja K  2 O. 
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate 
märkuste rubriigi 3105 punktides B ja C nimetatud väetised, 
kui need sisaldavad kolme toiteelementi: lämmastikku, 
fosforit ja kaaliumi. Mõnikord nimetatakse neid „NPK- 
väetisteks”. 
Ammooniumi ja kaaliumi kaksikfosfaadid, mis on keemili ­
selt määratletud ühendid, ei kuulu nendesse alamrubriikides ­
se (alamrubriik 2842 90 80).  
3105 51 00 ja 
3105 59 00  Muud mineraal- või keemilised väetised, mis sisaldavad 
kahte toiteelementi: lämmastikku ja fosforit  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 220  
Termini “mis sisaldavad kahte toiteelementi: lämmastikku ja 
fosforit” tõlgendamise kohta kehtivad, vastavate muudatus ­
tega, alamrubriigid 3105 20 10 ja 3105 20 90 selgitavad 
märkused.  
3105 51 00  Sisaldavad nitraate ja fosfaate  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad väetised, mis sisaldavad nii 
nitraate, kui ka mis tahes katiooniga fosfaate, sealhulgas 
ammoonium, kuid v.a kaalium. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvatest väetistest on näitena 
toodud HS selgitavate märkuste rubriigi 3105 punktis B 2 
kirjeldatud, kuid ilma kaalisoolade lisamiseta saadud toode.  
3105 59 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. mis tahes katiooni (v.a kaalium) fosfaate sisaldavate 
mineraalsoolade ja muude kui nitraatide ammooniumsoo ­
lade segud; 
2. fosfolämmastikväetised, milles lämmastik on muul kujul 
peale nitraadi või ammoniaagi, s.o kaltsiumtsüanamiidi, 
karbamiidi (uurea) või muude orgaaniliste ühendite kujul; 
3. HS selgitavate märkuste rubriigi 3105 punktides C 1 ja 3 
kirjeldatud fosfolämmastikväetiste liigid.  
3105 60 00  Mineraal- või keemilised väetised, mis sisaldavad kahte 
toiteelementi: fosforit ja kaaliumi  
Termini „mis sisaldavad kahte toiteelementi: fosforit ja 
kaaliumi” tõlgendamise kohta kehtivad, vastavate muudatus ­
tega, alamrubriigid 3105 20 10 ja 3105 20 90 selgitavad 
märkused. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad väetised, mis on valmistatud 
alljärgnevatest segudest: 
— looduslikud kaltsineeritud fosfaadid ja kaaliumkloriid; 
— superfosfaadid ja kaaliumsulfaat. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu alamrubriigi 2835 24 00 
kindla keemilise koostisega kaaliumfosfaadid, isegi kui 
neid võidakse väetistena kasutada.  
3105 90 20 ja 
3105 90 80  Muud  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad: 
1. kõik väetised, mis sisaldavad kahte toiteelementi: 
lämmastikku ja kaaliumi. Nendesse alamrubriikidesse ei 
kuulu siiski kindla keemilise koostisega kaaliumnitraat, 
isegi kui see on mõeldud väetisena kasutamiseks (alam ­
rubriik 2834 21 00). 
2. väetised ühe toiteelemendiga, v.a rubriikidesse 
3102–3104 kuuluvad.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 221  
GRUPP 32  
PARK- JA VÄRVAINEEKSTRAKTID; TANNIINID JA NENDE 
DERIVAADID; VÄRVAINED JA PIGMENDID; VÄRVID JA LAKID; 
KITT JA MUUD MASTIKSID; TINT 
Märkus 4  Termin „lahused” nii selles märkuses, kui ka grupi 39 
märkuses 6 a ei kehti kolloidlahuste kohta.  
3201  Taimse päritoluga parkaineekstraktid; tanniinid ja 
nende soolad, eetrid, estrid jm derivaadid  
3201 20 00  Austraalia akaatsia ekstrakt  
Austraalia akaatsia ekstrakti saadakse erinevate akaatsialii ­
kide koorest (eelkõige  Acacia decurrens , Acacia pycnantha , 
Acacia mollissima ). 
Katehhu-akaatsia ( Acacia catechu ) must ekstrakt, klassifit ­
seeritakse alamrubriiki 3203 00 10.  
3201 90 20  Sumahhiekstrakt, soomustammeekstrakt, tammeekstrakt 
ja kastaniekstrakt  
Valoonid, millest saadakse soomustammeekstrakti, on teata ­
vate tammeliikide (nt  Quercus valonea ) lüdid.  
3201 90 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad taimse päritoluga parkai ­
neekstraktidena: 
1. mändide, mangroovipuu-, eukalüpti-, paju- ja kasekoorest 
saadud ekstraktid; 
2. tizerapuust ( Thus pentaphyllum Desf .) ja argentiina 
astrooniumist ( Astronium balansae Engl .) saadud 
ekstraktid; 
3. mürobalaani ja dividivi viljadest saadud ekstraktid; ning 
4. gambiirilehtedest saadud ekstraktid.  
3202  Orgaanilised sünteesparkained; anorgaanilised 
parkained; parkainepreparaadid, mis sisaldavad või ei 
sisalda looduslikke parkaineid; ensüümipreparaadid 
eelparkimiseks  
3202 10 00  Orgaanilised sünteesparkained  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3202, I, punkt A.  
3202 90 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste 
rubriigi 3202, I, punktis B ja osas II nimetatud tooted.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 222  
3203 00  Kindla või muutuva keemilise koostisega taimsed ja 
loomsed värvained (k.a värvaineekstraktid, v.a luumust); 
käesoleva grupi märkuses 3 osutatud valmistised taim ­
sete või loomsete värvainete baasil  
3203 00 10  Taimsed värvained ja valmistised nende baasil  
Türnpuu teatavatest liikidest saadud ekstrakte kasutatakse 
peamiselt muuks otstarbeks kui värvained ja seega ei 
kuulu need käesolevasse alamrubriiki. See kehtib eelkõige  
Rhamnus cathartica -liigi marjadest saadud ekstraktide 
kohta, mida kasutatakse raviotstarbel ja seetõttu klassifitsee ­
ritakse alamrubriiki 1302 19 70. 
Sellesse alamrubriiki kuulub katehhu-akaatsia must ( Acacia 
catechu ). Katehhu-akaatsia must on värvaineekstrakt, mida 
saadakse teatavast akaatsia liigist.  
3204  Kindla või muutuva keemilise koostisega orgaanilised 
sünteesvärvained; käesoleva grupi märkuses 3 osutatud 
orgaaniliste sünteesvärvainete baasil saadud valmistised; 
fluorestsentsvalgenditena või luminofooridena kasuta ­
tavad sünteetilised orgaanilised tooted (kindla või 
muutuva keemilise koostisega)  
3204 11 00 kuni 
3204 19 00  Käesoleva grupi märkuses 3 osutatud orgaanilised 
sünteesvärvained ja valmistised nende baasil  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad: 
1. orgaanilised sünteesvärvained, kas kokku segatult või 
segamata ja kas värvainet mittesisaldavate mineraalaine ­
tega lahjendatult või lahjendamata, kuid mis sisaldavad 
vaid vähesel määral pindaktiivseid aineid või muid värv ­
aine imendumist ja kinnitumist soodustavaid lisandeid (vt 
HS selgitavad märkused, rubriik 3204, I osa, teine lõik, 
punktid A ja B); ning 
2. selle grupi märkuses 3 osutatud valmistised, s.o HS 
selgitavate märkuste rubriigi 3204 I osa teise lõigu punk ­
tides C–E kirjeldatud tooted. 
Alamrubriikide 3204 11 00 – 3204 19 00 värvainete klassi ­
fitseerimiseks, mis kasutusotstarbe tõttu võivad kuuluda 
erinevate alamrubriikide kahte või mitmesse kategooriasse, 
vt HS selgitavad märkused, alamrubriigid 3204 11 – 
3204 19, üheteistkümnes lõik.  
3204 11 00  Dispersioonvärvained ja valmistised nende baasil  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 3204 11 – 
3204 19, teine lõik.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 223  
3204 12 00  Eelmetallitatud või eelmetallitamata happelised 
värvained ja valmistised nende baasil; peitsvärvained 
ja valmistised nende baasil  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 3204 11 – 
3204 19, kolmas ja neljas lõik.  
3204 13 00  Aluselised värvained ja valmistised nende baasil  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 3204 11 – 
3204 19, viies lõik.  
3204 14 00  Otsevärvained ja valmistised nende baasil  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 3204 11 – 
3204 19, kuues lõik.  
3204 15 00  Küüpvärvained (sh pigmentidena kasutatavad küüpvär ­
vained) ja valmistised nende baasil  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 3204 11 – 
3204 19, seitsmes lõik.  
3204 16 00  Aktiivvärvained ja valmistised nende baasil  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 3204 11 – 
3204 19, kaheksas lõik.  
3204 17 00  Pigmendid ja valmistised nende baasil  
Vaata HS selgitavad märkused, alamru ­
briigid 3204 11–3204 19, üheksas lõik.  
3204 19 00  Muud, k.a kahe või enama alamrubriikidesse 3204 11 – 
3204 19 kuuluva värvaine segud  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 3204 11 – 
3204 19, kümnes kuni kaheteistkümnes lõik.  
3204 20 00  Fluorestsentsvalgenditena kasutatavad sünteetilised 
orgaanilised tooted  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste 
rubriigi 3204, II, punktis 1 kirjeldatud tooted.  
3204 90 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad luminofooridena kasutatavad 
sünteetilised orgaanilised tooted, mis on kirjeldatud HS 
selgitavate märkuste rubriigi 3204, II, punktis 2 ja järgnevas 
kolmes lõigus.  
3206  Muud värvained; käesoleva grupi märkuses 3 nimetatud 
valmistised (v.a rubriikidesse 3203, 3204 ja 3205 
kuuluvad valmistised); luminofooridena kasutatavad 
anorgaanilised tooted (kindla või muutuva keemilise 
koostisega)  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 224  
Vaata selle grupi lisamärkus 5. 
Tuumpigmendid, s.o pigmendid, mille üksikud terad koos ­
nevad inertsest materjalist (tavaliselt ränidioksiidist) 
tuumast, mis tehnilise erimenetluse abil on kaetud anorgaa ­
nilise värvaine kihiga, klassifitseeritakse rubriikidesse vasta ­
valt katmiseks kasutatud värvaine järgi. 
Seega, näiteks, eelpool nimetatud pigmendiliigid, mille 
kattekiht koosneb aluselisest pliiränikromaadist, klassifitsee ­
ritakse alamrubriiki 3206 20 00; need, mille kattekiht 
koosneb vaskboraadist või kaltsiumplumbaadist, klassifitsee ­
ritakse alamrubriiki 3206 49 70.  
3206 11 00 ja 
3206 19 00  Pigmendid ja valmistised titaandioksiidi baasil  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3206, punkti A 1 ja 
alapunktile 13 järgnevat nelja lõiku, sedavõrd kui need käsi ­
tavad nimetatud alamrubriikide valmistisi. 
Vaata ka HS selgitavad märkused, alamrubriik 3206 19.  
3206 20 00  Pigmendid ja valmistised kroomiühendite baasil  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3206, punkti A 2 ja 
alapunktile 13 järgnevat nelja lõiku, sedavõrd kui need käsi ­
tavad nimetatud alamrubriikide valmistisi. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. molübdeenpunane, mis koosneb pliimolübdaadi, pliikro ­
maadi ja tavaliselt ka pliisulfaadi segukristallidest; 
2. pliisulfaadi, pliikromaadi, baariumkromaadi, tsinkkro ­
maadi või strontsiumkromaadi segukristallid; 
3. pigmendid raud(II)kromaadi (sideriinkollane), kaalium ­
maarja ja kaltsiummaarja või kroomoksiidi alusel.  
3206 41 00  Ultramariin ja valmistised ultramariini baasil  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3206, punkti A 3 ja 
alapunktile 13 järgnevat nelja lõiku, sedavõrd kui need käsi ­
tavad nimetatud alamrubriikide valmistisi.  
3206 42 00  Litopoon ning muud pigmendid ja valmistised tsinksul ­
fiidi baasil  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3206, punkti A 4 ja 
alapunktile 13 järgnevat nelja lõiku, sedavõrd kui need käsi ­
tavad nimetatud alamrubriikide valmistisi.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 225  
3206 49 10  Magnetiit  
Sellesse alamrubriiki kuulub üksnes peeneksjahvatatud 
magnetiit. 
Peeneksjahvatatud magnetiidiks loetakse sellist magnetiiti, 
millest vähemalt 95 % läbib sõela avaga 0,045 mm.  
3206 49 70  Muud  
Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 3206 punk ­
tides A 5–13 ja alapunktile 13 järgnevat nelja lõiku, seda ­
võrd kui need käsitavad nimetatud alamrubriikide valmistisi 
nimetatud toodete kuuluvad sellesse alamrubriiki: 
1. mangaansinine, baariummanganaadil ja baariumsulfaadil 
põhinev pigment. 
2. tehisooker, raudoksiididest tehislikult saadud pigment; ja 
3. nikkeltitanaadil põhinev kollane pigment. 
Peeneksjahvatatud maakidest saadud pigmentide suhtes 
tuleb terminit „peeneksjahvatatud” tõlgendada samamoodi 
kui alamrubriigi 3206 49 10 magnetiidi suhtes.  
3206 50 00  Luminofooridena kasutatavad anorgaanilised tooted  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3206, punkt B.  
3207  Valmis pigmendid, hägustid ja värvid, klaasjad emailid 
ja glasuurid, angoobid (savilobri), vedelad läikelakid 
ning muud keraamika-, emaili- ja klaasitööstuses kasu ­
tatavad ained; klaasfritt ning klaasipulber, -graanulid ja 
-helbed  
3207 10 00  Valmis pigmendid, hägustid, värvid jms valmistised  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste 
rubriigi 3207 esimese lõigu punktis 1 kirjeldatud tooted. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. koobaltaluminaadi nime all tuntud pigment, mis on 
alumiiniumoksiidi ja koobaltoksiidi mittestöhhiomeetri ­
line segu; 
2. koobaltsilikaadi nime all tuntud pigment, mis on räni ­
dioksiidi ja koobaltoksiidi mittestöhhiomeetriline segu; 
3. kroomoksiidi ja koobaltoksiidi segud; 
4. raudoksiidi, kroomoksiidi ja tsinkoksiidi segud;  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 226  
5. plii- ja raudantimonaatide segud; 
6. vanaadiumkollane, mis koosneb tsirkooniumoksiidist ja 
vähesest hulgast vanaadiumpentaoksiidist; 
7. vanaadiumsinine, mis koosneb tsirkooniumsilikaadist ja 
väheses koguses vanaadiumtrioksiidist; 
8. praseodüümkollane, mis koosneb tsirkooniumsilikaadist 
ja praseodüümoksiidist; 
9. rauamennik, mis koosneb tsirkooniumsilikaadist ja 
raud(III)oksiidist; 
10. tinaoksiidil, tsirkooniumoksiidil, tsirkooniumsilikaadil 
jne, põhinevad valmistatud hägustid.  
3207 20 10  Angoobid (savilobri)  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3207, esimene lõik, 
punkt 3.  
3207 20 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad põhiliselt klaasistuvad segud: 
Need on tavaliselt tooted pulbrite, graanulite või helveste 
kujul, mis kuumutamisel klaasistuvad ja annavad 
keraamika- või metalltoodetele sileda homogeense pinna. 
See pind võib olla läikiv või tuhm, värviline või valge, 
läbipaistev või läbipaistmatu. 
Need tooted võivad koosneda: 
1. alamrubriigi 3207 40 85 klaasfriti ja muude materjalide 
nagu ränidioksiidi, päevakivi, kaoliini, pigmentide jne, 
pulbristatud segudest; 
2. ränidioksiidi, päevakivi, kaoliini, kaltsiumkarbonaadi, 
magneesiumkarbonaadi jne pulbristatud segudest; (st 
vees lahustumatutest klaasfriti komponentidest) ja, vaja ­
duse korral, pigmentidest. 
Need kaks klaasistuvat segu annavad läbipaistva, kas 
värvilise või värvitu, pealiskihi 
3. eelpool punktides 1 ja 2 nimetatud toodetest, millele on 
lisatud hägusteid. Sellisel viisil saadud läbipaistmatud 
pealiskihid on kas valged või värvilised; 
4. pulbrite, graanulite või helvestena olevatest klaasfrittidest 
– moodustatud ja saadud alamrubriikide 3207 40 40 – 
3207 40 85 selgitavates märkustes osutatud viisil – kuid 
mis sisaldavad lisaks ka värvipigmente või hägusteid ja 
mõnikord oksiide, hõlbustamaks pealiskihi kinnitumist 
metallpindadele. 
Selle alamrubriigi toodete valmistamiseks kasutatavad värvi ­
pigmendid on koobalti, nikli, vase, raua, mangaani, uraani 
ning kroomi oksiidid ja soolad.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 227  
Hägustiteks võib lisada tinaoksiidi, tsirkooniumoksiidi ning 
tsirkooniumsilikaati, titaanoksiidi ja arseen(III)oksiidi. 
Võidakse lisada nikkel- ja koobaltoksiidi, hõlbustamaks 
pealiskihi kleepumist metallpindadele.  
3207 30 00  Vedelad läikelakid jms valmistised  
Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 3207 esimese lõigu 
punktis 4 nimetatud toodete, kuuluvad sellesse rubriiki 
kolloodiumis või terpineoolis pihustatud valmistised hõbeda 
baasil, mida kasutatakse vilgu või klaasi katmiseks elektri- 
ja keraamikatööstuses.  
3207 40 40 ja 
3207 40 85  Klaasfritt ning klaasipulber, -graanulid ja -helbed  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad: 
1. klaasfritt, s.o toode, mis on saadud klaasi algkomponen ­
tide kokkusulamise tulemusena tekkinud vedela massi 
või pasta kiirel jahutamisel vees. Need komponendid 
on, näiteks, ränidioksiid, naatriumkarbonaat, magnee ­
siumkarbonaat, baariumkarbonaat, kaaliumkarbonaat, 
kaltsiumkarbonaat, naatriumsulfaat, kaaliumsulfaat, 
naatriumnitraat, kaaliumnitraat, pliioksiidid (pliisilu ja 
pliimennik), kaoliin, päevakivi, booraks ja boorhape. 
Nende alamrubriikide klaasfritti kasutatakse peamiselt 
klaasistuvate segude valmistamiseks. Seda saab eristada 
alamrubriikide 3207 20 10 ja 3207 20 90 klaasfrittidest 
sellega, et ta ei sisalda pigmente, hägusteid ega metall ­
pindadele pealiskihi kinnitumist hõlbustavaid oksiide, 
ning ei anna kuumusega klaasistumisel ühtlaselt värvilist 
või läbipaistmatut pinda, vaid rohkem või vähem läbi ­
paistva pinna; 
2. klaasipulber ja -helbed, mis on saadud purunenud klaas ­
toodete ja klaasimurru purustamisel ja jahvatamisel. Neid 
tooteid ning eelpool punktis 1 nimetatud teatavaid klaasf ­
ritiliike kasutatakse liivapaberite ja -riiete valmistamisel, 
aglomeeritakse ketasteks, plaatideks, torudeks jne, ning 
muukujulisteks laboratooriumitarvikuteks; 
3. „emailklaas” pulbrina, graanulitena jne, mis on klaasese ­
mete kaunistamiseks kasutatav eriklaas. Tavaliselt sulab 
see 540–600 °C juures läbipaistvaks, tavaliselt värvili ­
seks massiks. „Emailklaas” tükkidena klassifitseeritakse 
rubriiki 7001 00, varraste, lattide või torude kujul alam ­
rubriiki 7002 20 90 või 7002 39 00; 
4. klaas helvestena, kas värvitud või hõbetatud, mida kasu ­
tatakse dekoreerimiseks ja mida saadakse väikeste 
puhutud kerakujuliste klaasimullide purustamisel;  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 228  
5. vitriit, tuntud ka vahtklaasina, pulbri või graanulitena, 
mis saadakse, olenevalt sisalduvatest lisanditest, valgest, 
hallist või mustast käsnjast massist ja mida kasutatakse 
peamiselt elektriisolaatorite valmistamisel (nt elektripir ­
nide soklid). 
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu klaasist mikrokuuli ­
kesed kinoekraanide, elektrooniliste näidikute jne, pinna kat ­
miseks (alamrubriik 7018 20 00).  
3212  Mittevesikeskkonnas dispergeeritud vedelad või pasta ­
taolised värvide (sh emailide) valmistamisel kasutatavad 
pigmendid (sh metallipulbrid ja -helbed); trükifoolium; 
värvained jaemüügivormis või –pakendis  
3212 10 00  Trükifoolium  
Vaata selle grupi märkus 6 ja HS selgitavad märkused, 
rubriik 3212, punkt B.  
3212 90 00  Muud  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3212, punktid A ja 
C. 
Metallipulbrite ja -helveste hulka, nagu on osundatud HS 
selgitavate märkuste rubriigi 3212 osas A, kuuluvad järg ­
mised tooted: 
1. tsingipulber, mis ei segune happeliste sideainetega, kuid 
on suurepärane korrosioonitõrjepigment; 
2. lamellstruktuuriga roostevaba terase ja niklipulbrid, mida 
kasutatakse teatavates happekindlates korrosioonitõrjevär ­
vides; 
3. pliipulber, aluselise reaktsiooniga pigment, mida kasuta ­
takse korrosiooniinhibiitorina (vajaduse korral segatud 
pliimenniku või aluselise pliisulfaadiga) õlivärvides või 
õlilakkides suurte teraskonstruktsioonide (angaaride 
konstruktsioonide, sildade, viaduktide jne) kruntimisel; 
4. vase- ja pronksipulbrid, mille lamellosakesed alkoholil, 
looduslikel või tehisvaikudel põhinevates lakkides lible ­
dena helgivad („ leaf”), moodustades 
dekoratiivpinnakatteid.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 229  
GRUPP 33  
EETERLIKUD ÕLID JA RESINOIDID; PARFÜMEERIA- JA 
KOSMEETIKATOOTED NING HÜGIEENIVAHENDID 
3301  Eeterlikud õlid, mis sisaldavad või ei sisalda terpeene, 
k.a tahked või absoluteeritud valmistised; resinoidid; 
õlivaiguekstraktid; eeterlike õlide kontsentraadid 
rasvades, mittelenduvates õlides, vahades vms kesk ­
konnas (saadud anfloraaži või leotamise teel); terpeenid, 
mis saadakse kõrvalsaadustena eeterlike õlide vabasta ­
misel terpeenidest; eeterlike õlide veeaurudestillaadid ja 
vesilahused  
Eeterlike õlide mõned koostisosad nagu terpeensüsivesi ­
nikud (nt pineen, kamfeen, limoneen) võivad, oma laadi 
poolest, õlide lõhna rikkuda ja seetõttu need pigem eemal ­
datakse õlidest. 
Eeterlikud õlid vabastatakse terpeenidest mitmesugustel 
meetoditel (vastavalt õlide koostisele), eelkõige fraktsionee ­
rival destillatsioonil vaakumis, fraktsioneeriva kristallisat ­
siooni kaudu jahutamisega madala temperatuurini, lahustite 
abil eraldades jne. 
Terminiga „terpeeni(de)st vabastamata” viidatakse eeterli ­
kele õlidele, milles terpeenikomponendid on alles ning 
eeterlikele õlidele, mis ise ei sisalda terpeene (nt gaultee ­
riaõli ja sinepiõli).  
3301 12 10 kuni 
3301 19 80  Tsitrusviljade eeterlikud õlid  
Need õlid saadakse peaaegu täielikult tsitrusviljade koorest. 
Neil on meeldiv lõhn, mis sarnaneb nende valmistamiseks 
kasutatud vilja lõhnaga. Apelsiniõieõlisid ja neroliõli ei 
peeta tsitrusviljade eeterlikeks õlideks ning need klassifitsee ­
ritakse koodide 3301 29 41 või 3301 29 91 alla. 
Terpeenidest puhastatud eeterlik õli on eeterlik õli, millest 
monoterpeensed süsi vesinikud on osaliselt või täielikult 
eemaldatud.  
3301 90 10  Terpeenid, mis saadakse kõrvalsaadustena eeterlike õlide 
vabastamisel terpeenidest  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3301, punkt C.  
3301 90 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. eeterlike õlide kontsentraadid rasvades, mittelenduvates 
õlides, vahades vms keskkonnas (vt HS selgitavad 
märkused, rubriik 3301, punkt B); 
2. eeterlike õlide veeaurudestillaadid ja vesilahused (vt HS 
selgitavad märkused, rubriik 3301, punkt D, esimene 
kuni neljas lõik).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 230  
3304  Kosmeetika- ja jumestustooted, nahahoolduspreparaadid 
(v.a ravimid), sh preparaadid päikesekaitseks ja pruu ­
nistamiseks; preparaadid maniküüriks ja pediküüriks  
3304 30 00  Maniküüri- ja pediküürivahendid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad vahendid ja preparaadid 
sõrme- ja varbaküünte hoolduseks, küünevalli ja konnasil ­
made või nahapaksendite hoolduseks või töötlemiseks. 
Nahahoolduseks kasutatavad preparaadid, näiteks käte ­
kreemid, ei kuulu siiski sellesse alamrubriiki (kuuluvad 
tavaliselt alamrubriiki 3304 99 00).  
3304 99 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad nahahooldustooted (v.a 
ravimid), mis esitatakse tollile vatil, vildil või lausriidel, nt 
niisutuskreemid, näoveed ja -puhastusvahendid. Olenemata 
sellest, et vatt, vilt ja lausriie on immutatud, võõbatud või 
kaetud toodetega, millel on parfüümi, kosmeetikatoodete, 
seebi või puhastusaine põhiomadused, ei klassifitseerita 
toodet siia rubriiki (vastavad rubriigid 3307 ja 3401).  
3305  Juuksehooldusvahendid  
3305 90 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad juukseveed on vedeliku kujul 
olevad juuksehooldusvahendid, mis avaldavad mõju juustele 
või peanahale. Need on tavaliselt vesi- või alkoholilahused.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 231  
GRUPP 34  
SEEP, ORGAANILISED PINDAKTIIVSED AINED, 
PESEMISVAHENDID, MÄÄRDEAINED, TEHISVAHAD JA 
VAHAVALMISTISED, POLEERIMIS- JA PUHASTUSVAHENDID, 
KÜÜNLAD JMS TOOTED, VOOLIMISPASTAD, 
STOMATOLOOGILINE VAHA JA HAMBARAVIS KASUTATAVAD 
KIPSISEGUD 
3401  Seep; orgaanilised pindaktiivsed ained ja seebina kasu ­
tatavad seepi sisaldavad või mittesisaldavad tooted 
kangide, pätside, vormitükkide või viguritena; seepi 
sisaldavad või mittesisaldavad naha pesemiseks kasuta ­
tavad orgaanilised pindaktiivsed tooted ja valmistised 
jaemüügipakendis, vedeliku või kreemina; seebi või 
pindaktiivse ainega immutatud, kaetud, või pinnatud 
paber, vatt, vilt ja lausriie  
3401 11 00  Tualettseep, sh ravimeid sisaldav tualettseep  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste 
rubriigi 3401, I, seitsmenda lõigu punktis 1 kirjeldatud 
tooted ja osades II ja IV osundatud tualett- ja 
pesemisvahendid.  
3401 20 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuulub seep vedeliku või pastana.  
3401 30 00  Naha pesemiseks kasutatavad orgaanilised pindaktiivsed 
tooted ja valmistised, mis sisaldavad või ei sisalda seepi, 
vedeliku või kreemina jaemüügipakendis  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3401, punkt III.  
3403  Määrdeained (k.a lõiketerade määrde- ja jahutusvede ­
likud, määrdeainete alusel valmistatud keermemäärded, 
rooste- või korrosioonitõrjevahendid ja vormimäärded) 
ning õlid või määrdeained tekstiilmaterjalide, naha, 
karusnaha jm materjalide töötlemiseks, v.a valmistised, 
mis sisaldavad põhikomponendina üle 70 % massist 
naftaõlisid või bituminoossetest mineraalidest saadud 
õlisid  
3403 19 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad masinate, mehhanismide ja 
sõidukite määrded. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste 
rubriigi 3403 esimese lõigu punktis A osundatud valmis ­
tised, naftaõlide või bituminoossetest mineraalidest saadud 
õlide sisaldusega alla 70 % massist.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 232  
Sellesse alamrubriiki ei kuulu valmistised, mille naftaõlide 
või bituminoossetest mineraalidest saadud õlide sisaldus 
massist on 70 % või rohkem. Kui taolised õlid on valmistise 
põhikomponendiks, siis klassifitseeritakse need alamrubriiki ­
desse 2710 12 11–2710 19 99 ja muudel juhtudel alamru ­
briiki 3403 19 10.  
►M6 Käesolevasse alamrubriiki kuuluvad muu hulgas ka 
sünteetilistel määrdeainetel põhinevad valmistised. Eelkõige 
mõeldakse nende all ühel või mitmel järgmisel koostisosal 
põhinevaid valmistisi: 
— polü(alfaolefiinid) või polü(isobutüleenid), mille mahust 
alla 60 % destilleerub temperatuuril 300 °C, pärast 
teisendamist vastavaks rõhule 1 013 millibaari, kui kasu ­
tatakse vaakumdestillatsiooni meetodit; 
— pika ahelaga alküülaromaatsed süsivesinikud; 
— estrid; 
— polüglükoolid; 
— silikoonid. ◄ 
3403 91 00 ja 
3403 99 00  Muud  
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu rubriigi 3403 valmis ­
tised, mis ei sisalda naftaõlisid või bituminoossetest mine ­
raalidest saadud õlisid. Termin „naftaõlid või bituminoosse ­
test mineraalidest saadud õlid” tähendab grupi 27 
märkuses 2 määratletud tooteid. 
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad: 
1. määrded, mis koosnevad molübdeendisulfiidist ja polü ­
propüleenglükoolist ning muud määrded molübdeendisul ­
fiidalusel, kas kontsentreeritult või pulkade, varraste, 
väikeste plaatide, lehtede vms kujul; 
2. polüetüleenvaha ja aminoalkoholseebi vesidispersioonil 
põhinevad vormivõided; 
3. määrded naatriumseebi või kaltsiumseebi ja booraksi 
alusel, mida kasutatakse traaditõmbamisel terastraadi 
kaitsmiseks ja määrimiseks; 
4. masinate, mehhanismide ja sõidukite määrded.  
3405  Jalatsite, mööbli, põranda, sõidukikere, klaasi ja metalli 
poleervahendid ja kreemid, puhastuspastad ja -pulbrid 
jms vahendid (k.a nimetatud materjalidega kaetud, 
pinnatud või immutatud paber, vatt, vilt, lausriie, vaht ­
plast ja vahtkummi), v.a rubriigi 3404 vahad  
3405 10 00  Poleervahendid, kreemid jms hooldusvahendid jalatsitele 
ja nahale  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 233  
Jalatsite hooldusvahendite valmistamisel kasutatavad 
esmased materjalid koosnevad tavaliselt loomsetest, taimse ­
test, mineraal- või tehisvahadest, lenduvatest lahustitest 
(tärpentiniõli, lakibensiin jne), värvainetest ja mitmesugus ­
test muudest ainetest (alkohol, booraks, tehisõlid, emulgaa ­
torid jne). 
Nahale, eelkõige seemisnahast jalatsitele mõeldud värvained 
ei ole poleervahendid ega kreemid ning kuuluvad alamru ­
briiki 3212 90 00 (kui need on, nagu tavaliselt, jaemüügi ­
vormis või -pakendis). Sellesse alamrubriiki ei kuulu ka 
jalatsite valgendusained, mis kuuluvad alamru ­
briiki 3210 00 90. Jalatsite määrderasvad kuuluvad alamru ­
briiki 3403 11 00 või 3403 91 00.  
3405 20 00  Poleervahendid, kreemid jms hooldusvahendid puitmöö ­
blile, põrandatele jm puittoodetele  
Puitpindade (põrandad, mööbel, jm puittooted) hooldusva ­
henditeks mõeldud toodetel on puhastavad omadused ja 
need jätavad puitpindadele kaitsekelme, mis pärast kuiva ­
mist ja mõningatel juhtudel pärast poleerimist teevad 
nende värvi kirkamaks või annavad neile läikiva pealiskihi. 
Seda liiki tooted on tavaliselt pakitud plekkpurkidesse, 
pudelitesse, padjakestesse või aerosoolpakenditesse. Nende 
toodete valmistamisel kasutatakse samu vahasid, lahusteid, 
värvaineid ja erilisandeid, mida jalatsite poleervahendite ja 
kreemide valmistamisel ning peale nende sageli teatavaid 
aineid alljärgnevast: rasvhapped, taimeõlid (nt palmiõli, lina ­
seemneõli) või mineraalõlid, seebid või pindaktiivsed ained, 
vaigud (kopaal, kampol e kolofoonium jne), silikoonid, 
lõhnaained (nt männiokkaessents, rosmariin), insektitsiidid, 
kuid mitte abrasiivid.  
3405 30 00  Poleervahendid jms hooldusvahendid sõidukikeredele, 
v.a metalli poleervahendid  
Sõidukikerede hooldusvahenditeks mõeldud tooted koos ­
nevad tavaliselt silikoone, õlisid, emulgaatoreid ja vajaduse 
korral pehmeid abrasiive sisaldavatest vahaemulsioonidest 
või -lahustitest.  
3405 40 00  Puhastuspastad ja -pulbrid, muud puhastusvahendid  
Vannide, kraanikausside, kahhelkivide jne, puhastuspulbrid 
koosnevad väga peeneteralistest abrsasiivsegudest (nt pimss ­
kivi, liivakivi) ja pulbristatud puhastusvahenditest (nt aktiiv ­
sete anioonidega pindaktiivsed ained, seebipulber, naatrium ­
fosfaat, veevaba naatriumkarbonaat). Need on tavaliselt 
pakitud purkidesse või pakkidesse. Puhastuspastad on 
puhastusvahendid, mis on valmistatud pulbrite sidumisel nt 
vahalahustiga.  
3405 90 10  Metalli poleervahendid  
Metalli poleervahendid on mõeldud roostetanud, määrdunud 
või patineerunud metallipindadele pinnatöötlemisega 
esialgse välimuse andmiseks. Tulemus saadakse lihvimise 
abil (mehaaniline poleerimine abrasiiviga) ja hapete või 
leeliste keemilise või puhastava toime kaudu oksiididele, 
sulfiididele ja muule tuhmumisele.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 234  
Metalli poleervahendite valmistamisel kasutatavad esmased 
materjalid on väga peeneteralised abrasiivid (nt pimsskivi, 
kriit, diatomiit, treepel, bentoniit, ränidioksiid), happed (nt 
oksaalhape, oleiinhape, fosforhape, väävelhape), lenduvad 
lahustid (nt lakibensiin, triklooretüleen, denatureeritud 
alkohol), leelised (nt ammoniaak, sooda), pindaktiivsed 
ained nagu sulfoonitud rasvalkoholid, seebid ja mõningatel 
juhtudel värvained ja sünteetilised lõhnaained. 
Metalli poleervahendid esitatakse tollile pulbri, mitmesuguse 
koostisega pastade, kreemide või emulsioonide ja vedelike 
kujul. Liigist olenevalt on need kas pudelites, metallkanis ­
trites, metalltuubides, purkides, pakkides või väikeste 
tükkide, koonuste, varraste jne kujul.  
3405 90 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad eelkõige: 
1. klaasi poleervahendid, mis koosnevad tavaliselt veest, 
alkoholist, vähesest kogusest ammoniaagist või happest 
(nt oksaalhape, viinhape) ja pehmest abrasiivist; 
2. muude materjalide poleerimiseks, viimistlemiseks ja 
peenlihvimiseks mõeldud tooted.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 235  
GRUPP 35  
VALKAINED; MODIFITSEERITUD TÄRKLIS; LIIMID; ENSÜÜMID 
3501  Kaseiin, kaseinaadid jm kaseiini derivaadid; 
kaseiinliimid  
3501 10 10 kuni 
3501 10 90  Kaseiin  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate 
märkuste rubriigi 3501 punktis A 1 osundatud kaseiinid. 
Need kaseiinid — vaatamata sadestusmeetodile nende saa ­
miseks — klassifitseeritakse nendesse alamrubriikidesse, kui 
need sisaldavad vett 15 % massist või alla selle; vastasel 
juhul klassifitseeritakse need rubriiki 0406. 
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu alamrubrii ­
kide 0406 10 30–0406 10 80 selgitavate märkuste 
kolmandas lõigus kirjeldatud  cagliata -tüüpi tooted.  
3501 10 90  Muud  
Selle alamrubriigi kaseiine kasutatakse eelkõige dieettoodete 
(nt küpsised, leib) valmistamisel; neid saab kasutada ka 
loomatoidu valmistamisel.  
3501 90 10  Kaseiinliimid  
Kaseiinliimid, tuntud ka külmliimidena, on valmistised 
kasiinist ja kriidist, millele on lisatud vähesel määral muid 
aineid nagu booraks ja ammooniumkloriid. Need võivad 
sisaldada ka täiteaineid, nt päevakivi. 
Kuigi lisanditeta kaltsiumkaseinaati saab kasutada ka 
liimina, klassifitseeritakse see alamrubriiki 3501 90 90.  
3501 90 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste 
rubriigi 3501 punktides A 2 ja A 3 nimetatud kaseinaadid 
ja muud kaseiini derivaadid. 
Kaseinaadid on peaaegu lõhnata, valged või kollakad 
pulbrid.  
3504 00  Peptoonid ja nende derivaadid; mujal nimetamata 
valgud ja nende derivaadid; kroomitud või kroomimata 
naha pulber  
3504 00 10  Käesoleva grupi lisamärkuses 1 määratletud piimavalgu ­
kontsentraadid  
Kontsentreeritud piimavalgud saadakse tavaliselt kooritud 
piimast laktoosi ja mineraalsoolade osalisel eemaldamisel 
nt ultrafiltrimise abil. Need koosnevad peamiselt kaseiinist 
ja vadakuvalkudest (laktoglobuliinid, piimaalbumiinid jne), 
vahekorras umbes 4:1. Nende valgusisaldus saadakse 
lämmastikusisalduse korrutamisel koefitsiendiga 6,38.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 236  
Kui kontsentreeritud piimavalgu valgusisaldus kuivainele 
arvestatuna on 85 % või vähem, klassifitseeritakse toode 
alamrubriiki 0404 90. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu alamrubriikide 0406 10 30 – 
0406 10 80 selgitavate märkuste kolmandas lõigus kirjel ­
datud  cagliata -tüüpi tooted.  
▼M32  
3504 00 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad suure valgusisaldusega 
taimsed tooted, valgusisaldusega üle 85 % kuivaine massist. 
Tooted, mis sellesse alamrubriiki ei kuulu, klassifitseeritakse 
tavaliselt rubriiki 2106 või 2309.  
▼B 
3506  Mujal nimetamata valmisliimid ja muud valmisadhe ­
siivid; liimide või adhesiividena kasutamiseks mõeldud 
tooted jaemüügipakendis netomassiga kuni 1 kg  
3506 10 00  Liimide või adhesiividena kasutamiseks mõeldud tooted 
jaemüügipakendis netomassiga kuni 1 kg  
Nende toodete jaemüügipakendite kohta vt HS selgitavad 
märkused, rubriik 3506, punkt A, esimene lõik. 
Sellesse alamrubriiki kuulub metüültselluloosliim helveste 
või tükkidena, millest vees lahustatuna saadakse tapeetide 
liimimiseks sobiv kliister.  
3506 99 00  Muud  
Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 3506 punktides B 1–3 
nimetatud toodete, kuuluvad sellesse alamrubriiki samblikel 
põhinevad liimid, jahukliistrid ja agar-agaril põhinevad 
liimid.  
3507  Ensüümid; mujal nimetamata ensüümivalmistised  
3507 90 90  Muud  
Peale HS selgitavate märkuste rubriigis 3507 nimetatud 
toodete (v.a laap ja selle kontsentraadid, lipoproteiinlipaas 
ja aspergilluse leelisene proteaas), kuulub sellesse alamru ­
briiki penitsillinaas, asparginaas ja kallidinogenaas (INN) 
(kallikreiin).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 237  
GRUPP 36  
LÕHKEAINED; PÜROTEHNILISED TOOTED; TULETIKUD; 
PÜROFOORSED SULAMID; TEATAVAD KERGSÜTTIVAD 
VALMISTISED 
3603 00  Süütenöörid; detonaatornöörid; löök- ja detonaator ­
kapslid; sütikud; elektrilised detonaatorid  
3603 00 10  Süütenöörid; detonaatornöörid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad üksnes HS selgitavate 
märkuste rubriigi 3603 teise lõigu punktis A kirjeldatud 
tooted.  
3604  Ilutulestikutooted ja signaalraketid, raketid sademete 
reguleerimiseks, udusignaalid jm pürotehnilised tooted  
3604 10 00  Ilutulestikutooted  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3604, esimene lõik, 
punkt 1, alapunkt a.  
3604 90 00  Muud  
Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 3604 esimese lõigu 
punktides 1 b ja 2 ning teises lõigus osutatud toodete, 
kuuluvad sellesse alamrubriiki süüteribad (“amorces”), 
mida kasutatakse kaevurilampidena tuntud ohutuslampides 
ja mis on mõeldud kaevanduskäikudes kaevandusgaasi avas ­
tamiseks. Need süüteribad on kitsal riidest lindil laiusega 
umbes 4 mm ja pikkusega umbes 35 cm. Igal riidest lindil 
on umbes 30 süüteriba, mis on tavaliselt kokku rullitud.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 238  
GRUPP 37  
FOTO- JA KINOKAUBAD 
3702  Valgustamata valgustundlikud fotofilmid rullides, mis 
tahes materjalist, v.a paber, papp ja tekstiilmaterjalid; 
valgustamata valgustundlikud kiirfotofilmid rullides  
3702 32 10  Mikrofilm; film fotomehaaniliseks reprodutseerimiseks  
Selle alamrubriigi mikrofilm ei erine tavaliselt kinofilmist, 
kuid seda kasutatakse dokumentide kaadrikaupa reprodutsee ­
rimiseks. Seda kasutatakse ka arvutiprogrammide listingute 
reprodutseerimiseks ja mille puhul mikrofilm identifitseeri ­
takse tähelühendiga COM. Mikrofilmi laius on tavaliselt 
8 mm, 16 mm või 35 mm ja pikkus umbes 30 m, 61 m, 
122 m või 305 m. 
Filmi fotomehaaniliseks reprodutseerimiseks kasutatakse 
trükitööstuses illustratsioonide ja tekstimaterjali (nt fotolito ­
graafia, fotosügavtrükk, fotokromotüpograafia, fotokopeeri ­
mine) fotomehaaniliseks reprodutseerimiseks.  
3702 96 10  Mikrofilm; film fotomehaaniliseks reprodutseerimiseks  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 3702 32 10.  
3702 97 10  Mikrofilm; film fotomehaaniliseks reprodutseerimiseks  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 3702 32 10.  
3705  Valgustatud ja ilmutatud fotoplaadid ja -filmid, v.a kino ­
filmid  
3705 90 10  Mikrofilmid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad fotografeerimismenetluse abil 
saadud dokumentide (nt äridokumendid, arhiividokumendid, 
tehnilised joonised ja plaanid) vähendatud kujutised. 
Mikrofilm on kas lamefilm (mikrofišš) või filmirull, mis 
koosneb mikrokujutiste sarjast. Mikrofiššid klassifitseeritakse 
sellesse alamrubriiki ka siis, kui need on raamitud. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu fotopaberil, valgustatud ja ilmu ­
tatud mikrokoopiad (mikrokaartide, raamatute jne kujul), mis 
kuuluvad alamrubriiki 4911 91 00.  
3706  Valgustatud ja ilmutatud kinofilmid, heliribaga või heliri ­
bata või need, millel on ainult heliriba  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 239  
Helifilmidena kuuluvad sellesse rubriikidesse üksnes need, 
mille pilt ja heli on samal lindil. Kahe lindina helifilmide 
puhul, esitatuna tollile kas koos või eraldi, klassifitseeritakse 
kumbki lint temale vastavasse alamrubriiki, s.t filmimaterjal, 
mis koosneb üksnes heliribast, klassifitseeritakse laiusest 
olenevalt alamrubriiki 3706 10 20 või alamru ­
briiki 3706 90 52, kuna aga pildiga filmimaterjalid kuuluvad 
käesolevatesse alamrubriikidesse või alamrubriikides ­
se 3706 90 91 või 3706 90 99 (selle grupi lisamärkuse 1 
kohaldamine).  
3706 10 20  Need, millel on ainult heliriba; negatiivfilmid; vaheposi ­
tiivfilmid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. originaalnegatiivfilmid; 
2. vahepositiivfilmid, mis on tehtud originaalnegatiivfilmi ­
dest; mustvalges tehnikas tuntakse neid nimede all 
„contretype positives”, „maroon positives”, „lavender 
mauve positives”, „master positives”, „masterprints”, 
„fine-grain masterprints”, või „lavender positives”, või 
„duplicating positives”, värvitehnikas nimetatakse neid 
„duplicating positives”, „interpositives” või „vaheposi ­
tiivid”; need on kergelt kahvatulillaks või kastanpruuniks 
toonitud või toonimata alusel; neid filme näitamiseks tava ­
liselt ei kasutata, vaid need on mõeldud koopiate tegemi ­
seks originaalnegatiivfilmidest. Sellest olenemata saab 
neid erandlikult kasutada filmi läbivaatamiseks, monteeri ­
miseks või järelsünkroonimiseks. 
Vahepositiivfilmideks klassifitseeritakse ka filtrite abil 
(sinine, roheline ja punane) värvilisest originaalnegatiivfil ­
mist toodetud kolme mustvalget positiivfilmi, mida kasu ­
tatakse positiivfilmi koopiate saamiseks vajamineva värvi ­
lise vahenegatiivi valmistamisel samalaadsete filtrite abil; 
3. vahepositiivfilmidest tehtud negatiivfilmide duplikaadid, 
mis on mõeldud positiivfilmide koopiate valmistamiseks; ­
neid tuntakse mustvalges tehnikas „duplikaatnegatiivi ­
dena” ja värvitehnikas „vahenegatiividena” (  1 ); 
4. pöördvahenegatiivid, mis värvitehnikas saadakse originaal ­
negatiivfilmi vahetu ümberpööramise teel ja millest 
valmistatakse näitamiseks mõeldud koopiad; 
5. „maatriksfilmid” (punane, roheline, sinine), mis värviteh ­
nikas saadakse negatiivfilmidest ja millest valmistatakse 
koopiad. 
Kui kõikide nende filmide laius on vähemalt 35 mm, v.a 
„maatriksfilmid”, siis on neil tüüpiline negatiivfilmi perforat ­
sioon („tünnikujuline”).  
_____________  
( 1 ) Vastavad terminid: — duplikaatnegatiiv: Dupe negative (ingl.k.) — contretype négatif 
(pr.k.) — Dup Negativ (saksa k.) — controtipi negativi (it.k.) — duplicaat-negatief 
(holl.k.); — vahenegatiiv: Intermediate negative, internegative (ingl.k.) — internégatif 
(pr.k.) — Zwischennegativ (saksa k.) — internegativi (it.k.) — internegatief (holl.k.).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 240  
See võimaldab eristada toonimata kandjal vahepositiivfilme 
projekteerimiseks mõeldud positiivfilmidest, millel on tüüpi ­
line positiivfilmi perforatsioon.
  
Tuleb siiski märkida, et teatavate riikide filmidel (eelkõige 
endisest Nõukogude Liidust) on unikaalne perforatsioon 
(Dubray-Howell), mis on väga sarnane tavalise positiivfilmi 
perforatsiooniga ja mis esineb nii originaalnegatiivfilmil, 
vahepositiivil ja -negatiivil, kui ka näitamiseks või projitsee ­
rimiseks mõeldud positiivfilmi koopiatel. 
„Maatriksfilmidel” on tüüpiline positiivfilmi perforatsioon, 
kuid neid saab ära tunda ka paksuse järgi (positiivfilmist 
peaaegu kaks korda paksemad), domineeriva kastanpruuni 
värvuse järgi ja kujutiste kerge reljeefsuse järgi.  
3706 10 99  Muud positiivfilmid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad üksnes projitseerimiseks 
mõeldud filmid. 
Kahe või mitme pildiribaga positiivfilmid tuleb klassifitsee ­
rida ja tolliväärtus hinnata monteeritud filmi laiuse ja pikkuse 
järgi, s.t projitseeritava filmi laiuse ja pikkuse järgi. 
Näiteks filmi laiusega 35 mm (neli 8 mm laiust monteeritud 
riba) ja pikkusega 100 m liigitatakse samamoodi kui 8 mm 
laiust filmi, mille pikkus on 400 m.
  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 241  
3706 90 52  Need, millel on ainult heliriba; negatiivfilmid; vaheposi ­
tiivfilmid; kroonikafilmid  
Vaata alamrubriigi 3706 10 20 selgitavad märkused. 
Termini „kroonikafilmid” määratlemiseks vaata selle grupi 
lisamärkus 2.  
3706 90 91 ja 
3706 90 99  Muud, laiusega  
Vaata alamrubriigi 3706 10 99 selgitavad märkused.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 242  
GRUPP 38  
MITMESUGUSED KEEMIATOOTED 
3801  Tehisgrafiit; kolloid- ja poolkolloidgrafiit; grafiidi või 
muu süsiniku baasil saadud pasta, briketid, plaadid jm 
pooltooted  
3801 10 00  Tehisgrafiit  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3801, punkt 1.  
3801 20 10 ja 
3801 20 90  Kolloid- ja poolkolloidgrafiit  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3801, punkt 2.  
3801 20 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuulub kolloidgrafiit vesisuspensioonis 
või muus õli mittesisaldavas suspensioonis.  
3801 30 00  Süsinikupastad elektroodidele ja samalaadsed pastad 
ahjude vooderdamiseks  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3801, punkt 3 b.  
3802  Aktiivsüsi; aktiveeritud looduslikud mineraaltooted; 
loomne süsi, k.a ammendatud loomne süsi  
3802 10 00  Aktiivsüsi  
Selle alamrubriigi aktiivsöe joodiarv on vähemalt 300 (joodi 
adsorptsioon milligrammides iga grammi söe kohta), 
ASTM D 4607-86 meetodil määratud.  
3802 90 00  Muud  
Selle alamrubriigi aktiveeritud diatomiidil, mis on kaltsinee ­
ritud paagutusainetega nagu naatriumkloriid või -karbonaat 
(vt HS selgitavad märkused, rubriik 3802 osa A, kolmas 
lõik, punkt b, alapunkt 1), on tavaliselt järgmised näitajad: 
— see on valge ja jääb valgeks ka pärast edasist kuumuta ­
mist; 
— pH-väärtus 10 % vesisuspensioonis on 7,5 ja 10,5 vahel; 
— kuumutuskadu 900 °C juures on alla 0,5 %; 
— naatriumisisaldus väljendatuna Na  2 O kujul on üle 1,5 %.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 243  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad aktiveeritud bentoniidid, mis 
vastavad aktiveeritud muldade kirjeldusele (vt HS selgitavad 
märkused, rubriik 3802, osa A, kolmas lõik, punkt b 3. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvaid aktiveeritud bentoniite eris ­
tatakse alamrubriiki 2508 10 00 kuuluvatest looduslikest 
bentoniitidest pH-väärtuse järgi, kuna nende pH-väärtus on 
tavaliselt alla 6 (happelised bentoniidid) või üle 9,5 (5 % 
vesisuspensioonina pärast ühetunnist seismist) ja naatrium ­
karbonaadisisaldusega üle 2 % massist või vahetuva 
naatriumi ja kaltsiumi kogusisaldusega üle 80 meq/100 g 
(aktiveeritud naatriumbentoniidid). 
Organofiilsed bentoniidid, mis on saadud, näiteks, stearüü ­
lamiini lisamisega, kuuluvad alamrubriiki 3824 90 96. 
Looduslikud bentoniidid, millesse on üksnes vähesel määral 
naatriumkarbonaati segatud, kuuluvad alamru ­
briiki 3824 90 96.  
3803 00  Tallõli, rafineeritud või rafineerimata  
3803 00 10  Toore  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3803, esimesed kaks 
lõiku.  
3804 00 00  Puidutselluloosi tootmise jääkleelis, kontsentreeritud, 
suhkrutest puhastatud, keemiliselt töödeldud või mitte, 
k.a ligniinsulfonaadid, kuid v.a rubriigi 3803 tallõli  
Sellesse rubriiki kuulub kontsentreeritud sulfitleelis. 
Kontsentreeritud sulfitleelis on saadud sulfiitmenetlusel 
toodetud puidutselluloosi jääkleelise tugeva kontsentreerimi ­
sega. Mõnikord modifitseeritakse enne kontsentreerimist 
sobiva keemilise töötlemisega jääkleelise happesuse või 
leelisuse määra, tuhasisaldust, värvust ja kolloidseid 
omadusi.  
3805  Okaspuupuidu utmise või muu töötlemise abil saadud 
vaigu-, puidu- ning sulfaattärpentin jm terpeenõlid; tööt ­
lemata dipenteen; sulfittärpentin jm töötlemata paratsü ­
meenid; männiõli, mis sisaldab põhilise komponendina 
α-terpineooli  
3805 10 10  Vaigutärpentin  
Sellesse alamrubriiki kuulub üksnes toode, mis on saadud 
otse kasvavatelt okaspuudelt välja nõrutatud vaigu 
veeauruga destilleerimisel.  
3805 10 30  Puidutärpentin  
Sellesse alamrubriiki kuulub HS selgitavate märkuste 
rubriigi 3805 teise lõigu punktis 2 a nimetatud toode.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 244  
3805 10 90  Sulfaattärpentin  
Sellesse alamrubriiki kuulub HS selgitavate märkuste 
rubriigi 3805 teise lõigu punktis 2 b nimetatud toode.  
3805 90 10  Männiõli  
Sellesse alamrubriiki kuulub HS selgitavate märkuste 
rubriigi 3805 teise lõigu punktis 5 nimetatud toode.  
3805 90 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuulub tärpentin, millest β-pineen on 
fraktsioneerival destillatsioonil peaaegu täielikult eemaldatud 
ja sellele järgneval muude fraktsioonide segamisel uuesti 
koostatud. Seda toodet turustatakse kaubanimetusega „taas ­
tatud vaigutärpentin”.  
3806  Kampol- ja vaikhapped, nende derivaadid; kampolpii ­
ritus ja kampolõlid; ümbersulatatud vaigud  
3806 10 00  Kampol-ja vaikhapped  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3806, A osa.  
3806 20 00  Kampol- ja vaikhapete soolad ja derivaadid, v.a kampoli 
aduktide soolad  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3806, punkt B.  
3806 30 00  Estervaigud  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3806, punkt C.  
3806 90 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. HS selgitavate märkuste rubriigi 3806 D osa punktis I 
nimetatud kampol- ja vaikhapete derivaadid, disproport ­
sioonitud (dismuteeritud) kampol, milles osa vaikhapet 
on dehüdrogeenitud ja osa hüdrogeenitud, ning tehnilised 
vaikamiinid (nt dehüdroabietüülamiin) ja tehnilised 
vaiknitriilid; 
2. HS selgitavate märkuste rubriigi 3806 D osa punktis II 
osundatud kampolpiiritus ja kampolõlid; 
3. HS selgitavate märkuste rubriigi 3806 D osa punktis III 
osundatud ümbersulatatud vaigud.  
3807 00  Puidutõrv; puidutõrvaõli; puidukreosoot; puupiiritus; 
taimsed pigid; vaadipigi ja samalaadsed valmistised 
kampoli, vaikhapete või taimsete pigide baasil  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 245  
3807 00 10  Puidutõrv  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3807, teine lõik 
punkt A 1.  
3807 00 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste 
rubriigi 3807 teise lõigu punktides A 2 ja 3, B, C ja D 
osundatud tooted.  
3808  Insektitsiidid, rodentitsiidid, fungitsiidid, herbitsiidid, 
idanemist takistavad vahendid, taimekasvuregulaatorid, 
desinfektsioonivahendid jms jaemüügivormis või 
-pakendis valmististe või esemetena esitatavad tooted 
(näiteks väävlipael, -tahid ja -küünlad, kärbsepaber)  
3808 91 10 kuni 
3808 91 90  Insektitsiidid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3808, punkt I, pärast 
kolme tärni.  
3808 92 10 kuni 
3808 92 90  Fungitsiidid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3808, punkt II, 
pärast kolme tärni.  
3808 92 10  Valmistised vaseühendite baasil  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. vasksulfaadist ja kustutatud lubjast bordoo vedelik, mida 
kasutatakse põllumajanduses fungitsiidina; 
2. aluselisest vaskkloriidist ja aluselisest vasksulfaadist, 
vaskoksükloriidist, vasksilikaadist, vaskatsetoarseniidist, 
vaskoksiidi(de)st, vaskhüdroksiidist või vaskkarbonaadist 
valmistised, mida kasutatakse samal otstarbel; 
3. valmistised vasknaftenaadi või vaskfosfaadi alusel, mida 
kasutatakse tesktiili ja puidu kaitseks seenhaiguste vastu; 
4. orgaaniliste vasksoolade kelaadid, milles on metalliseepe. 
Selle alamrubriigi valmistised võivad olla pulbrite, lahustite 
või tablettide kujul, puistmaterjalina või jaemüügipakendis, 
ja võivad peale vaseühendite sisaldada aktiivseid lisaaineid 
nagu tsingi- või elavhõbedaühendid.  
3808 93 90  Taimekasvuregulaatorid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ained, mille toimel taimed 
muudavad oma füsioloogilisi protsesse soovitud suunas. 
Nende ainetega mõjutatakse kas kogu taime, taimeosi või 
pinnast.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 246  
Kasvuregulaatorid võivad mõjutada, näiteks: 
a) kasvu üldiselt; 
b) taime kõrgust (varre pikendamine või lühendamine); 
c) mugulate suurust või kuju; 
d) sõlmedevahelist pikkust (tuuletaluvuse parandamine); 
e) viljakandvust ja viljade suurust; 
f) taime toitainevarude taset (sahhariidid, valgud, rasvad); 
g) õitsemisaega või viljumist; 
h) taime sigimatust; 
ij) emasõite arvu. 
Taimekasvuregulaatorid jagunevad nelja põhirühma: 
1. auksiinid, mis mõjutavad juurte moodustamist, varre 
kasvu ja viljade arenemist. Kõige tähtsam on indool-3- 
üüläädikhape; 
2. giberelliinid, mis soodustavad eelkõige pungade kasvu ja 
õitsele puhkemist. Need kõik on saadud 
giberelliinhappest; 
3. tsütokiniinid, mis soodustavad eelkõige rakkude jagune ­
mist ja aeglustavad taime vananemist. Tuntuimad on 
kinetiin (6-furfurüülaminopuriin) ja tseatiin; 
4. kasvuaeglustid. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu: 
a) väetised; 
b) mullaparandusvahendid; 
c) herbitsiidid, selektiivsed või mitte (alamru ­
briigid 3808 93 11–3808 93 27); 
d) idanemist takistavad vahendid (alamrubriik 3808 93 30).  
3808 94 10 kuni 
3808 94 90  Desinfektsioonivahendid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3808, punkt IV, 
pärast kolme tärni kolm esimest lõiku.  
3809  Viimistlusained, värvikandjad ja värvikinnistid, mida 
kasutatakse värvimise või värvi kinnitumise kiirendami ­
seks, ning muud tekstiili-, paberi-, naha- jms tööstuses 
kasutatavad mujal nimetamata tooted ja valmistised (nt 
apretid ja peitsid)  
3809 10 10 kuni 
3809 10 90  Tärklisainete baasil  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 247  
Lisaks HS selgitavate märkuste rubriigi 3809 punktides A 1 
ja 11, B 1 ja 2 kirjeldatud tärklisel põhinevatele toodetele ja 
valmististele, kuuluvad nendesse alamrubriikidesse ka 
tärklise segud booraksi või karboksümetüültselluloosiga 
(kasutatakse pesu tärgeldamiseks) või lahustuva tärklise ja 
kaoliini segud (kasutatakse paberitootmisel).  
3809 91 00 kuni 
3809 93 00  Muud  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate 
märkuste rubriigi 3809 punktides A, B ja C kirjeldatud 
tooted ja valmistised üksnes siis, kui nende toodete ja 
valmististe aluseks ei ole tärklis ega selle saadused, 
eelkõige: 
1. mitmesugused tekstiilitööstuses kasutatavad apretid, et 
muuta riided kortsumiskindlaks või kokkutõmbamatuks. 
Siia kuuluvad eelkondenseeritud uureaformaldehüüd, 
melamiinformaldehüüd ja glüoksaaldiuurea, tingimusel, 
et neil ei ole 39. gruppi kuuluvate polükondensaatide 
või (29. grupi) keemilise koostisega ühendite omadusi. 
Edasi kuuluvad nendesse alamrubriikidesse vettsisal ­
davad ühendid (nt dimetülaaluurea, trimetüloolmelamiin), 
millele on lisatud lõhnaaineid, et peita toote osalisest 
lagunemisest tingitud formaldehüüdi lõhna; 
2. apretid, mis teevad kangad mitte ainult veekindlaks, vaid 
annavad neile ka märkimisväärse õli- ja mustusekindluse, 
jättes need siiski õhku läbilaskvaks; 
3. antistaatilised apretid, s.t valmistised, mis takistavad teks ­
tiilikiudude ja kangaste elektriseerumist. Tavaliselt on 
need eelkondenseeritud vesilahustuvatest polüelektrolüü ­
tidest valmistised, mis mõõdukal temperatuuril lühiajalise 
töötlemise järel suudavad kiu pinnale moodustada võrk ­
jaid, suhteliselt lahustumatuid polükondensaate, mis 
taluvad korduvat pesu ja kemopuhastust. Sellesse kate ­
gooriasse kuuluvad vees lahustuvast, aluselisest lineaar ­
sest polüamiidist tooted, mis on valmistatud dikarbok ­
süülhappest (nt adiphape, merevaikhape või tereftaal ­
hape) ja polüamiinidest, mis sisaldavad ühte või mitut 
teisest amiinrühma (nt dietüleentriamiin, trietüleentetra ­
miin) ja alkülanti (mis suudab polüamiidi võrkjaks teha 
ja sellega ta sobival kuumtöötlemisel lahustumatuks 
muuta) ning mis koosneb, näiteks, eri dihalogeniididest 
(suhteliselt vähese molekulmassiga polüetüleenglükooldi ­
jodiidid, epikloorhüdriin jne); 
4. tulekindlad apretid, mis vähendavad eelkõige tekstiili ja 
naha süttimist. Tavaliselt on need valmistised ammoo ­
niumsoolade, boorhappe, klooritud parafiinide, antimo ­
noksiidi, tsinkoksiidi, muude metallide oksiidide ja teata ­
vate orgaaniliste lämmastiku- ja/või fosforiühendite 
baasil.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 248  
3811  Antidetonaatorid, oksüdatsiooniinhibiitorid, vaigutek ­
keinhibiitorid, viskoossuse regulaatorid, korrosioonitõr ­
jevahendid ja muud mineraalõlide (k.a bensiin) ning 
mineraalõlidega samal eesmärgil kasutatavate vedelike 
valmislisandid  
3811 11 10  Tetraetüülplii baasil  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad valmistised, milles tetraetüül ­
plii on ainus antidetonaatori koostisosa.  
3811 11 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad valmistised, milles ainsaks 
või peamiseks antidetonaatori koostisosaks on tetrametüül ­
plii või etüülmetüülplii või tetraetüül- ja tetrametüülplii 
segu.  
3815  Mujal nimetamata keemiliste reaktsioonide initsiaatorid, 
kiirendid ja katalüsaatorid  
3815 11 00 kuni 
3815 19 90  Katalüsaatorid kandjatel  
Need on laialdaselt kasutatavad katalüsaatorid, mis on 
sadestatud kandjale tavaliselt immutamisel, kaassadestamisel 
või segamisel. Tavaliselt koosnevad need kas ühest või 
mitmest aktiivainest, mis on kantud kandjale, või aktiivai ­
netest koosnevatest segudest. Aktiivained on tavaliselt hästi 
peenestatud metallid, metalloksiidid või muud metallü ­
hendid. Sagedamini kasutatavad metallid on perioodilisusta ­
beli VIII rühma kuuluvad metallid (eelkõige koobalt, nikkel, 
pallaadium ja plaatina) ja molübdeen, kroom, vask ja tsink. 
Kandja koosneb tavaliselt alumiiniumoksiidist, silikageelist, 
kobediatomiidist, kas aktiveeritud või aktiveerimata, keraa ­
milisest materjalist jne. 
Neid kasutatakse tööstuslikes protsessides orgaaniliste ja 
anorgaaniliste ühendite tootmiseks ning naftatöötlemisel (nt 
ammoniaagi sünteesil, rasvade hüdrogeenimisel, olefiinide 
hüdrogeenimisel). 
Katalüsaatorite sellesse kategooriasse kuuluvad ka alljärg ­
nevad tooted: 
1. teatavad valmistised siirdemetallide baasil, mille ülesanne 
on kiirendada oksüdatsiooni ja seejärel süsinikdioksiidi 
kujul eemaldada koksijäägid põlemise ajal (boilerites ja 
põletites); 
2. „põlemisjärgsed” katalüsaatorid, mis on mõeldud mootor ­
sõidukite heitgaaside süsteemis kasutamiseks, et vähen ­
dada heitgaaside saastavat mõju, muutes süsinikmonook ­
siidi süsinikdioksiidiks ja muundades teisi bensiini põle ­
misest tekkinud toksilisi aineid (nt heterotsüklilised 
ühendid).  
3815 90 10 ja 
3815 90 90  Muud  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 249  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad segud selliste ühendite 
baasil, mille omadused ja proportsioonid muutuvad katalü ­
seeritavale keemilisele rektsioonile vastavalt. Neid kasuta ­
takse tavaliselt plastide tootmisel, sageli initsiaatorite, siir ­
deainete, terminaatorite või telomeeride ja võrgustumisainete 
(või ristsidumisainete) nime all. 
Siia kuuluvad alljärgnevad: 
1. radikaalkatalüsaatorid  
Need on valmistised orgaaniliste ainete baasil, mis reakt ­
siooni tingimustes aeglaselt lagunevad ja annavad tükke, 
mis algmonomeeridega põrkudes kergesti moodustavad 
seoseid ja uusi vabu radikaale, mis on võimelised prot ­
sessi kordama ja ahelat kasvatama. 
Nende hulgas on: 
a) valmistised R-O-O-R ′ -tüüpi orgaaniliste peroksiidide 
baasil (orgaanilised peroksiidide lahused nt atsetüül- 
ja dibensoüülperoksiidid). Reaktsioonil tekivad RO · ja 
R′O· radikaalid ja need toimivad promootoritena; 
b) valmistised asoühendite baasil (nt asobisisobutüroni ­
triil), mis reaktsioonil lagunevad, vabastades lämmas ­
tiku ja moodustades vabu radikaale; 
c) redoksvalmistised (nt kaaliumperoksiidi ja dodetsüül ­
merkaptaani segu), milles aktiveerivate radikaalide 
moodustumine on tingitud redoksreaktsioonist; 
2. ioonkatalüsaatorid  
Need on tavaliselt orgaanilised lahused ühenditest, mis 
tekitavad ioone, mis suudavad ühineda kaksiksidemetega 
ja taastekitada valmis tootes aktiivkeskmeid; 
Siia kuuluvad: 
a) Ziegler tüüpi katalüsaatorid polüolefiinide tootmiseks 
(nt titaani ja trietüülalumiiniumi segu); 
b) Ziegler-Natta tüüpi katalüsaatorid (stereokatalüsaa ­
torid, orientatsioonikatalüsaatorid), nt titaantrikloriidi 
ja trialküülalumiiniumi segu, mida kasutatakse 
isotaktse polüpropüleeni ja etüleenolefiini 
plokk-kopolümeeride valmistamiseks; 
c) katalüsaatorid polüuretaanide valmistamiseks (nt trie ­
tüleendiamiini ja tinaühendite segu); 
d) katalüsaatorid aminoplastide valmistamiseks (nt 
fosforhape orgaanilises lahustis); 
3. katalüsaatorid polükondensatsioonireaktsioonide jaoks  
Need on valmistised mitmesuguste ühendite baasil (nt 
kaltsiumatsetaadi, antimontrioksiidi, titaanalkoholaatide 
jne segu).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 250  
3821 00 00  Valmis söötmed mikroorganismide (sh viirused jms) või 
taime-, inim- või loomarakkude kasvatamiseks või hool ­
damiseks  
Sellesse alamrubriiki ei kuulu viljastatud ja viljastamata 
kanamunad, mida ei ole valmistatud mikroorganismide sööt ­
mena, kuigi need võivad olla pärit tõendatud patogeeniva ­
bast kanaparvest (rubriik 0407 või 0408).  
3823  Tööstuslikud monokarboksüülrasvhapped; rafineerimisel 
saadud happelised õlid; tööstuslikud rasvalkoholid  
3823 11 00  Stearhape  
Selles alamrubriigis tähendab stearhape rasvhapete segusid, 
mis tavalisel temperatuuril on tahked ja mille puhta stear ­
happe sisaldus on vähemalt 30 %, kuid alla 90 %, arvuta ­
tuna kuivaine massist. 
Seda liiki tooted stearhappesisaldusega 90 % ja rohkem 
klassifitseeritakse alamrubriiki 2915 70 50.  
3823 12 00  Olehape  
Selles alamrubriigis tähendab olehape rasvhapete segusid, 
mis tavalisel temperatuuril on vedelad ja mille puhta 
olehappe sisaldus on vähemalt 70 %, kuid alla 85 %, arvu ­
tatuna kuivaine massist. 
Tooted olehappesisaldusega 85 % ja rohkem klassifitseeri ­
takse alamrubriiki 2916 15 00.  
3823 13 00  Tallõli rasvhapped  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3823, A osa, teine 
lõik punkt 3. 
Seda liiki tooted, mis sisaldavad rasvhappeid alla 90 % 
massist, klassifitseeritakse rubriiki 3803 00.  
3823 70 00  Tööstuslikud rasvalkoholid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3823, punkt B. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad üksnes tööstuslikud rasvalko ­
holid (atsükliliste alkoholide segud), milles ükski alkoholi ­
komponent ei moodusta kuivaine massist 90 % või rohkem. 
Seda liiki tooted, milles üks rasvalkoholide komponentidest 
moodustab 90 % või rohkem massist, klassifitseeritakse 
tavaliselt rubriiki 2905.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 251  
3824  Valuvormi- ja kärnisegutugevdid; mujal nimetamata 
keemiatooted ja keemiatööstuse või sellega seotud töös ­
tusharude valmistised (k.a need, mis kujutavad endast 
looduslike saaduste segusid)  
3824 10 00  Valuvormi- ja kärnisegutugevdid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3824, A osa.  
3824 30 00  Omavahel või metalliliste sideainetega segatud ja aglo ­
meerimata metallikarbiidid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad pulbrid, mida saab paaguta ­
misega otse „kõvasulamiteks” muuta. Need koosnevad 
erinevate metallkarbiidide segudest (volfram-, titaan-, 
tantaal- ja nioobiumkarbiidid), koos metalliliste sideainega 
(koobalti- või niklipulber) või ilma, ja mis sageli sisaldavad 
vähesel määral parafiini (umbes 0,5 % massist). Isegi lihtsad 
segud, mis koosnevad mingist eelpool nimetatud karbiidist 
koos metallilise sideainega, klassifitseeritakse sellesse alam ­
rubriiki, kuna aga iga karbiid eraldi võetuna klassifitseeri ­
takse rubriiki 2849.  
3824 40 00  Tsemendi, müürimördi ja betooni valmislisandid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3824, B osa, kuues 
lõik, punkt 3.  
3824 50 10  Valamisvalmis betoonisegud  
Sellesse alamrubriiki kuulub ka betoon, kuhu vesi on juba 
lisatud. Seda veetakse tavaliselt betooniseguautodega.  
3824 50 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. betoon, mis ei ole veel veega segatud; 
2. müürimört.  
3824 60 11 kuni 
3824 60 99  Sorbitool, v.a alamrubriiki 2905 44 kuuluv  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad sorbitooli „mittekris ­
talluvad” teisendid (D-glütsitool), mida tavaliselt saadakse 
võrdelist osa muid oligosahhariide sisaldava glükoosisiirupi 
hüdrogeenimisel kõrgel temperatuuril. Nende sorbitoolisi ­
saldus (D-glütsitoolisisaldus) on 60–80 % kuivaine massist, 
ülejäänud koostisosad on peamiselt osaliselt hüdrogeenitud 
polüalkoholid ja oligosahhariidid. Seetõttu on sorbitooli (D- 
glütsitooli) kristallumisvõime suuresti vähenenud (ja seepä ­
rast kasutatakse terminit: mittekristalluv sorbitool (D-glütsi ­
tool)). 
Sorbitool, mis vastab grupi 29 märkuse 1 nõuetele, klassi ­
fitseeritakse alamrubriikidesse 2905 44 11–2905 44 99.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 252  
3824 71 00 kuni 
3824 79 00  Segud, mis sisaldavad metaani, etaani või propaani halo ­
geenderivaate  
Vt HS selgitavad märkused, alamrubriigid 3824 71 – 
3824 79.  
3824 90 10  Naftasulfonaadid, v.a leelismetall-, ammoonium- ja 
etanoolamiinnaftasulfonaadid; bituminoossetest mineraa ­
lidest saadud õlide tiofeenitud sulfohapped ja nende 
soolad  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. kaltsium- või baariumnaftasulfonaadid, mille mineraalõli ­
sisaldus on tavaliselt 55–70 % massist. Neid kasutatakse 
laialdaselt mineraalõlide lisandite tootmisel; 
2. bituminoossetest mineraalidest saadud õlide tiofeenitud 
sulfohapped, mis on valmistatud teatavate bituminoossete 
kiltsavide kuivdestillatsioonil ja sellele järgneval töötle ­
misel väävelhappega. Tiofeenitud sulfohapped on 
mõeldud kasutamiseks farmaatsias ning nende väävli 
üldsisaldus on tavaliselt üle 9 % massist, nagu ka 
nende soolade, eelkõige kaltsiumisoolade väävlisisaldus.  
3824 90 15  Ioonivahetid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3824, B osa, kuues 
lõik, punkt 14. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ioonivahetid sulfoonitud 
süsiniku baasil ja teatavad saviliigid, kui neid on spetsiaal ­
selt töödeldud, sobimaks ioonivahetiteks (peamiselt katioo ­
nivahetiteks), nende hulgas merelist päritolu liivasest lubja ­
rikkast savist saadud alumosilikaatidest glaukoniit geelina. 
Seda kasutatakse peamiselt vee pehmendamiseks. Muud 
samal otstarbel kasutatavad tooted põhinevad montmorillo ­
niidil ja kaoliniidil. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka sünteetilised ioonivahetid, 
nt tehistseoliidid ja ioonivahetid alumiiniumoksiidi või sili ­
kageeli baasil. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu: 
a) puhas silikageel (alamrubriik 2811 22 00); 
b) puhas alumiiniumoksiid, aktiveeritud või aktiveerimata 
(alamrubriik 2818 20 00 või 2818 30 00); 
c) tehistseoliidid, mis ei sisalda sideaineid (alamru ­
briik 2842 10 00), vastavalt HS selgitavate märkuste 
rubriigi 3824 B osa punktile 14; 
d) aktiveeritud savi (alamrubriik 3802 90 00).  
3824 90 20  Elekronlampide getterid  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 253  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad tooted, mida tuntakse nimega 
„getterid”. Need jagatakse „impulssgetteriteks” ja „tavalis ­
teks getteriteks”. 
Esimesed aurustatakse vaakumtorus valmistamise ajal; 
nende hulka kuuluvad: tooted, mis koosnevad nii baariu ­
mist, kui ka alumiiniumist, magneesiumist, tantaalist, tooriu ­
mist jne, ja mis on traadi või graanulite kujul, ning ühendid, 
mis koosnevad baarium- ja strontsiumkarbonaatide segust ja 
on tantaaltraadi kattekihiks. 
Teised üksnes kuumutatakse, kuid ei aurustata, ja neil on 
ainult kontaktabsorptsiooni mõju. Need koosnevad tavaliselt 
puhastest metallidest (tantaal, volfram, tsirkoonium, nioo ­
bium, toorium) traadi, plaatide jne kujul ning seetõttu neid 
ei saa sellesse alamrubriiki klassifitseerida.  
3824 90 30  Nafteenhapped ning nende vees lahustumatud soolad ja 
estrid  
Nafteenhapped on teatavate piirkondade (peamiselt endise 
NSVLi) territooriumil toodetud toornafta töötlemisel kõrval ­
saadustena saadud alitsükliliste monokarboksüülhapete 
segud. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka vees lahustumatud 
nafteenhapete soolad (nt alumiiniumi, baariumi, plii, kroomi, 
kaltsiumi, mangaani, koobalti, tsingi soolad) ja nende hapete 
estrid.  
3824 90 45  Katlakivieemaldid jms ühendid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste 
rubriigi 3824 punktis B 15 nimetatud tooted ja valmistised, 
mis lahustavad katlakivi.  
3824 90 50  Galvanotehnilised segud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad, näiteks, spetsiaalsed valmis ­
tised metallimis- ja poleerimisvannidele ning 
elektrograafiatooted.  
3824 90 55  Segud glütserooli ning rasvhapete mono-, di- ja triestri ­
test (rasvaemulgaatorid)  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3824, B osa, kuues 
lõik, punkt 11.  
3824 90 65  Valuvormisegude lisaained (v.a alamrubriiki 3824 10 00 
kuuluvad)  
Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 3824 punktides B 6 
ja 43 nimetatud toodete, kuuluvad sellesse alamrubriiki ka: 
1. valmistised kaltsiumkarbonaadi, vahade ja värvaine 
baasil, mis on mõeldud valukärnikastide ja mudelplaatide 
katmiseks;  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 254  
2. valmistised dekstriini ja naatriumkarbonaadi baasil, mida 
pärast emulgeerimist kasutatakse teraskonstruktsioonide 
vormide katmiseks; 
3. õhukese sünteesvaigukihiga kaetud liiv valukärnide 
valmistamiseks; 
4. tooted terase degaseerimiseks; 
5. eraldamisvahendid vormimisel (v.a rubriiki 3403 
klassifitseeritavad).  
3824 90 70  Tulekindlad, veekindlad jms ehituses kasutatavad kaitse ­
segud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. tulekaitsevahendid (nt ammooniumiühendite baasil, mis 
kuumuse mõjul punduvad ja moodustavad niiviisi ehitus ­
detailidele isolatsioonikihi); 
2. fassaadiimmutusvahendid, tavaliselt silikaatide baasil, 
krohvi veepidavuse tõstmiseks; 
3. betoonisegu lisandid kaitseks põhjavee sisseimbumise 
vastu.  
▼M4 
3824 90 92 
ja 
3824 90 93  Mujal nimetamata keemiatooted ja valmistised, mis 
koosnevad peamiselt orgaanilistest ühenditest.  
Nende alamrubriikide keemiatoodete ja valmististe klassifit ­
seerimisel ei võeta arvesse vee kogust. 
Mõistet „orgaanilised ühendid” kohaldatakse kõigi orgaani ­
liste toodete suhtes olenemata sellest, kuhu need klassifit ­
seeritakse.  
►M49  Nendesse rubriikidesse kuuluvad osaliselt või täie ­
likult esterdatud, alkoksüülitud, kondenseeritud või hüdro ­
lüüsitud oksoõlid ja nende fraktsioonid. Need on oksoprot ­
sesside (sh oksosünteesi) kõrvalsaadusena tekkivad rasked 
oksofraktsioonid (Heavy Oxo Fraction – HOF), kaasa 
arvatud hüdro(geno)formüülimise (Fischeri-Tropschi 
menetlus, milles alkeenid taandatakse aldehüüdideks) 
kõrvalsaadused ja oksoalkoholide valmistamise destilleeri ­
misjäägid. Need sisaldavad peamiselt aldehüüde, eetreid, 
eeteralkohole, alkohole, estreid ja karboksüülhappeid, lisaks 
võib esineda väikeses koguses muid aineid (näiteks olefiine 
ja parafiine). 
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu oksoprotsesside kõrval ­
saadusena tekkivad kerged oksofraktsioonid (Light Oxo 
Fraction – LOF), mis koosnevad peamiselt olefiinidest ja 
parafiinidest (rubriik 2710). ◄ ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 255  
VII JAOTIS  
PLASTID JA PLASTTOOTED; KAUTŠUK JA KUMMITOOTED  
GRUPP 39  
PLASTID JA PLASTTOOTED 
Märkus 6  Termin „lahused” nii selles märkuses, kui ka grupi 32 
märkuses 4 ei kehti kolloidlahuste kohta.  
I. ALGKUJUL  
Termini „algkujul” määratlemiseks vaata selle grupi 
märkus 6 ja selle grupi HS selgitavad üldmärkused 
„algkujul”.  
3901  Etüleeni polümeerid algkujul  
3901 10 10 ja 
3901 10 90  Polüetüleen suhtelise tihedusega alla 0,94  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad üksnes etüleeni homo ­
polümeerid, s.o polümeerid, milles etüleen moodustab vähe ­
malt 95 % kogu polümeeri massist. 
Polüetüleeni suhteline tihedus tuleb määrata täiteaineteta 
polümeeri kohta. 
Vedel polüetüleen kuulub nendesse alamrubriikidesse 
üksnes siis, kui ta vastab selle grupi märkuses 3 a sätestatud 
tingimustele. Muudel juhtudel klassifitseeritakse ta alamrub ­
riikidesse 2710 12 11 – 2710 19 99. 
Polüetüleenvahad liigitatakse rubriiki 3404.  
3901 20 10 ja 
3901 20 90  Polüetüleen suhtelise tihedusega 0,94 ja rohkem  
Vaata alamrubriikide 3901 10 10 ja 3901 10 90 selgitavad 
märkused.  
3901 90 30 ja 
3901 90 90  Muud  
Vastavalt selle grupi märkusele 4 ja alamrubriikide märku ­
sele 1 kuuluvad nendesse alamrubriikidesse: 
1. etüleeni kopolümeerid ja monomeerid peale vinüülatse ­
taadi (nt etüleeni ja propüleeni kopolümeerid) ning sama ­
laadse koostisega polümeeride segud, milles etüleen on 
domineeriv komonomeer; 
2. selle grupi märkuses 5 sätestatud keemiliselt modifitsee ­
ritud polüetüleen (nt klooritud polüetüleen ja sulfokloo ­
ritud polüetüleen).  
3902  Propüleeni ja teiste olefiinide polümeerid algkujul  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 256  
3902 10 00  Polüpropüleen  
Alamrubriikide 3901 10 10 ja 3901 10 90 selgitavate 
märkuste esimene lõik kehtib vastavate muudatustega selle 
alamrubriigi kohta. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu vedel polüpropüleen, mis ei 
vasta selle grupi märkuse 3 a nõuetele (nt tripropüleen või 
tetrapropüleen) (alamrubriigid 2710 12 11 – 2710 19 99).  
3902 20 00  Polüisobutüleen  
Sellesse alamrubriiki kuulub HS selgitavate märkuste 
rubriigi 3902 kolmandas ja neljandas lõigus nimetatud 
toode. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu vedel polüisobutüleen, mis ei 
vasta selle grupi märkuse 3 a nõuetele (nt tri-isobutüleen) 
(alamrubriigid 2710 12 11 – 2710 19 99).  
3902 30 00  Propüleeni kopolümeerid  
Sellesse alamrubriiki kuulub kopolümeer või polümeeride 
segu, mis sisaldab 45 % etüleeni, 35 % propüleeni ja 
20 % isobutüleeni massist, kuna propüleen ja isobutüleen, 
mille polümeerid kuuluvad rubriiki 3902, moodustavad 
55 % kopolümeeri massist ja, kokku arvestatuna, dominee ­
rivad etüleeni üle. Peale selle on propüleen (mille kopolü ­
meerid on selgesõnaliselt sellega seoses nimetatud) isobutü ­
leeni suhtes domineeriv monomeer (selle grupi märkuse 4 ja 
alamrubriikide märkuse 1 kohaldamine). 
Kui eelpool toodud näites on propüleeni ja isobutüleeni 
protsendimäärad vastupidised, kuulub kõnesolev kopolü ­
meer alamrubriikidesse 3902 90 10 – 3902 90 90.  
3902 90 10 kuni 
3902 90 90  Muud  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad tooted, mida tuntakse 
kaubanimetuse polü( α-olefiinid) all ja mis saadakse tavali ­
selt dets-1-eeni nõrgal polümeerimisel ja selliselt saadud 
toote hüdrogeenimisel ning destilleerimise abil C  20 -, C  30 -, 
C 40 -, ja C  50 -süsivesiniku aatomiga fraktsioonide eraldami ­
sega. Müügil olevad polü( α-olefiinid) on nende fraktsioo ­
nide erinevat liiki segud. 
Need tooted on vedelikud, mis ei vasta ilmtingimata selle 
grupi märkuses 3 c sätestatud kriteeriumidele, kuid vastavad 
sama grupi märkuse 3 a tingimustele. Tooteid kasutatakse 
mineraalõlide asendajatena sünteetiliste ja poolsünteetiliste 
määrdeõlide valmistamisel, et anda taolistele toodetele 
kõrgem viskoossusindeks, madalam hangumistemperatuur, 
parem soojuskindlus, kõrgem leektemperatuur ja väiksem 
lenduvus.  
3903  Stüreeni polümeerid algkujul  
Sellesse rubriiki ei kuulu stüreeni sisaldavad polüestrid 
(rubriik 3907).  
3903 11 00 ja 
3903 19 00  Polüstüreen  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 257  
Alamrubriikide 3901 10 10 ja 3901 10 90 selgitavate 
märkuste esimene lõik vastavate muudatustega kehtib 
nende alamrubriikide kohta.  
3904  Vinüülkloriidi või muude halogeenitud olefiinide polü ­
meerid algkujul  
Vinüülpolümeer on polümeer, mille monomeer on alljärg ­
neva ehitusega:
  
kus C-X side ei ole ei süsinik-süsinik side ega süsinik- 
vesinik side.  
3904 10 00  Teiste ainetega segamata polü(vinüülkloriid)  
Alamrubriikide 3901 10 10 ja 3901 10 90 selgitavate 
märkuste esimene lõik vastavate muudatustega kehtib selle 
alamrubriigi kohta.  
3904 21 00 ja 
3904 22 00  Muud polü(vinüülkloriidid)  
Alamrubriikide 3901 10 10 ja 3901 10 90 selgitavate 
märkuste esimene lõik vastavate muudatustega kehtib 
nende alamrubriikide kohta.  
3904 30 00  Vinüülkloriid-vinüülatsetaatkopolümeerid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad üksnes: 
1. vinüülkloriidkopolümeerid, milles vinüülkloriid on domi ­
neeriv monomeer; 
2. polü(vinüülkloriidi) ja polü(vinüülatsetaadi) segud, milles 
vinüülkloriid on domineeriv monomeer.  
3904 40 00  Muud vinüülkloriidkopolümeerid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad vinüülkloriidi ja etüleeni 
kopolümeerid, milles vinüülkloriid on domineeriv 
komonomeer;  
3904 61 00  Polütetrafluoretüleen  
Alamrubriikide 3901 10 10 ja 3901 10 90 selgitavate 
märkuste esimene lõik vastavate muudatustega kehtib selle 
alamrubriigi kohta.  
3904 69 80  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad polü(klorotrifluoroetüleen) ja 
polü(vinülideenfluoriid).  
3906  Akrüülpolümeerid algkujul  
3906 10 00  Polü(metüülmetakrülaat)  
Alamrubriikide 3901 10 10 ja 3901 10 90 selgitavate 
märkuste esimene lõik vastavate muudatustega kehtib selle 
alamrubriigi kohta.  
3906 90 90  Muud 
►M55  Sellesse alamrubriiki kuuluvad polü(akrüülnitriil) ja 
polüakrüülelastomeerid (ACM) algkujul 
(vulkaniseerimata). ◄ ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 258  
Sellesse alamrubriiki ei kuulu: 
a) ioonivahetitest akrüülpolümeerid (rubriik 3914 00 00); 
b) akrüülnitriilkopolümeerid, mis vastavad grupi 40 
märkuse 4 nõuetele (grupp 40).  
3907  Polüatsetaalid, muud polüeetrid ja epoksüvaigud 
algkujul; polükarbonaadid, alküüdvaigud, polüallüüles ­
trid ja muud polüestrid algkujul  
Eesliite „polü-” määratluse kohta selle rubriigi tähenduses 
vaata selle grupi alamrubriikide märkuse 1 punkti a 
alapunkt 1.  
3907 20 11 kuni 
3907 20 99  Muud polüeetrid  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka keemiliselt modi ­
fitseeritud polüeetrid (v.a polüatsetaalid) (vt HS selgitavad 
märkused, rubriik 3907, punkt 2).  
3907 40 00  Polükarbonaadid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kopolümeerid, mis sisal ­
davad polükarbonaadi komponenti ja polü(etüleenterefta ­
laadi) komponenti, kui polükarbonaat domineerib (vt HS 
selgitavad üldmärkused selle grupi alamrubriikide kohta, 
punkt B 1, kuues lõik).  
3907 60 20 ja 
3907 60 80  Polü(etüleentereftalaat)  
Alamrubriikide 3901 10 10 ja 3901 10 90 selgitavad 
märkused vastavate muudatustega kehtivad nende alamru ­
briigi kohta. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kopolümeerid, mis sisal ­
davad polükarbonaadi komponenti ja polü(etüleenterefta ­
laadi) komponenti, kui polü(etüleentereftalaat) domineerib 
(vt HS selgitavad üldmärkused selle grupi alamrubriikide 
kohta, punkt B 1, kuues lõik).  
3907 60 20  Viskoossusarvuga vähemalt 78 ml/g  
Polü(etüleentereftalaati) viskoossusarvuga vähemalt 78 ml/g 
kasutatakse tavaliselt pudelite tootmiseks. 
Viskoossuse arvutamisel lähtutakse ISO standardist 1628-5 
ja kasutatakse lahustina dikloroäädikhapet.  
3908  Polüamiidid algkujul  
3908 10 00  Polüamiid-6, -11, -12, -6,6, -6,9, -6,10 või -6,12  
Alamrubriikide 3901 10 10 ja 3901 10 90 selgitavad 
märkused vastavate muudatustega kehtivad nende alamru ­
briigi kohta.  
3909  Aminovaigud, fenoolvaigud ja polüuretaanid algkujul  
Selles rubriigis osundatud vaigumonomeeridest koosnevate 
kopolümeeride ja nende segude klassifitseerimise kohta 
vaata selle grupi märkus 4.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 259  
3911  Naftavaigud, kumaroonindeenvaigud, polüterpeenid, 
polüsulfiidid, polüsulfoonid ja muud käesoleva grupi 
märkuses 3 osutatud mujal nimetamata tooted algkujul  
3911 10 00  Naftavaigud, kumaroon-, indeen- või kumaroon-indeen ­
vaigud ja polüterpeenid  
Selle alamrubriigi polüterpeenid hõlmavad üksnes neid 
polümeere ja polümeeride segusid, milles üks või mitu 
terpeeni monomeeri moodustavad vähemalt 95 % kogu 
polümeeri massist.  
3911 90 11 kuni 
3911 90 19  Kondensatsiooni või ümberasetusega polümerisatsiooni 
saadused, keemiliselt modifitseeritud või modifitseeri ­
mata  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate 
märkuste rubriigi 3911 esimese lõigu punktides 2–5 nime ­
tatud tooted.  
3912  Mujal nimetamata tselluloos ja selle keemilised deri ­
vaadid algkujul  
3912 11 00 ja 
3912 12 00  Tselluloosatsetaadid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3912, punkt B, teine 
lõik, punkt 1.  
3912 20 11 kuni 
3912 20 90  Nitrotselluloos (k.a kolloodium)  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3912, punkt B, teine 
lõik, punkt 2.  
3912 20 11  Kolloodium ja tselloidiin 
►C1 Kolloodium on 12 massiprotsendilise lämmastikusi ­
saldusega nitrotselluloosi lahus eetri ja alkoholi segus. ◄ 
Kuivamisel jätab lahus elastse nitrotselluloosikihi, mille 
elastsust võidakse suurendada riitsinusõli lisamisega. 
Kolloodiumi võidakse saada ka nitrotselluloosi lahustamisel 
atsetoonis. Kolloodiumi kasutatakse fotoemulsioonide 
valmistamisel ja meditsiinis. 
Tselloidiini saadakse kolloodiumist lahustite osalisel aurus ­
tumisel. Tselloidiin on tahkis.  
3912 20 19  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad plastifitseerumata tselluloos ­
nitraadid (nitrotselluloos), v.a kolloodiumid ja tselloidiin, 
isegi kui neid ohutuse tagamiseks niisutatakse – tavaliselt 
etüül- või butüülalkoholiga – või muul viisil ohutuks 
muudetakse.  
3912 31 00 kuni 
3912 39 85  Tsellulooseetrid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3912, punkt B, teine 
lõik, punkt 4.  
3912 31 00  Karboksümetüültselluloos ja selle soolad  
Karboksümetüültselluloos tekib monoklooräädikhappe 
reageerimisel leeliselise tselluloosiga. Seda kasutatakse 
peamiselt paksendi ja kaitsekolloidina.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 260  
3912 39 85  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad metüültselluloos, etüültsellu ­
loos, bensüültselluloos ja hüdroksüetüültselluloos.  
3912 90 10  Tselluloosestrid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad tselluloospropionaat ja 
tselluloosbutüraat.  
3912 90 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuulub mujal nimetamata tselluloos 
algkujul. 
Regenereeritud tselluloosi ei klassifitseerita tavaliselt siia, 
kuna see on tavaliselt kaubanduslikul kujul. Õhukese ja 
läbipaistva kile kujul klassifitseeritakse ta rubriiki 3920 
või 3921 ja tekstiilkiudude kujul gruppi 54 või 55. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad tselluloosestrite ja tselluloo ­
seetrite segud (vt selle grupi alamrubriikide märkus 1).  
3913  Mujal nimetamata looduslikud polümeerid (nt algiin ­
hape) ja modifitseeritud looduslikud polümeerid (nt 
tahked proteiinid, loodusliku kautšuki keemilised deri ­
vaadid) algkujul  
3913 10 00  Algiinhape, selle soolad ja estrid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3913, esimene lõik, 
punkt 1.  
3913 90 00  Muud  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 3913, esimene lõik, 
punktid 2–4.  
II. JÄÄTMED, LÕIKMED JA PURU; POOLTOOTED; 
TOOTED  
3915  Plastijäätmed, -lõikmed ja -puru  
Termin „plastid” on määratletud selle grupi märkuses 1. 
Sellesse rubriiki kuuluvad: 
1. jäätmed, lõikmed ja puru, mis koosnevad ühest ainsast 
algkujule viidud termokõvenevast (juba kõvenenud) 
materjalist; 
2. jäätmed, lõikmed ja puru, mis on termoplastsete või 
termokõvenevate (juba kõvenenud) ainete või mõlematest 
koosnevate algkujule viidud plastide segu.  
3916  Plastist monokiud, mille ristlõike mis tahes läbimõõt 
ületab 1 mm; plastist latid, vardad ja profiilvormid, 
pinnatöötlusega või ilma, kuid muul viisil töötlemata  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 261  
3916 90 10  Kondensatsiooni või ümberasetusega polümerisatsiooni 
saadustest, mis on keemiliselt modifitseeritud või modi ­
fitseerimata  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad monokiud, latid, vardad ja 
profiilvormid polüestritest, polüamiididest või 
polüuretaanidest.  
3916 90 50  Liitumispolümerisatsiooni saadustest  
Termini „liitumispolümerisatsiooni saadused” määratluse 
kohta vaata selle grupi HS selgitavad üldmärkused, „Polü ­
meerid”, punkt 1. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad monokiud, latid, vardad ja 
profiilvormid propüleen- või stüreen- või 
akrüülpolümeeridest.  
3917  Plastist torud ja voolikud ja nende liitmikud (näiteks 
muhvid, põlved, äärikud)  
Termini „plastist torud ja voolikud” määratluse kohta vaata 
selle grupi märkus 8.  
3917 29 00  Muudest plastidest  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad plastist torud ja voolikud, 
mis on valmistatud kondensatsiooni või ümberasetusega 
polümerisatsiooni saadustest, mis on keemiliselt modifitsee ­
ritud või modifitseerimata, nt fenool-, amino-, alküüdvaiku ­
dest või muudest polüestritest, polüamiididest, polüuretaani ­
dest ja silikoonidest. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad tooted mis on valmistatud 
liitumispolümerisatsiooni saadused, nt polütetrahaloetüleeni ­
dest, polüisobutüleenist, stüreen-, vinülideenkloriid-, vinüü ­
latsetaat- või muude vinüülestrite polümeeridest ja 
akrüülpolümeeridest.  
3918  Plastist põranda-, seina- või laekatted, isekleepuvad või 
mitte, rullides või plaatidena, vastavalt käesoleva grupi 
märkuse 9 määratlusele.  
Sellesse rubriiki kuulub perforeerimata lehtplast, rullides või 
plaatidena, kasutamiseks nt tenniseväljakute ja terrasside 
katmiseks.  
3919  Isekleepuvad plastist tahvlid, lehed, kiled, fooliumid, 
lindid, ribad ja muud lamevormid, rullides või mitte  
Termini „isekleepuvad” määratluse kohta vaata HS selgi ­
tavad märkused, rubriik 3919, esimene lõik. Sellesse 
rubriiki ei kuulu plastist lamevormid, mis kleepuvad üksnes 
siledatele pindadele nagu klaas. 
Selle rubriigi kaupadel on sageli eemaldatav, paberist või 
plastist kaitsekile või -riba. Seda kaitsekilet või -riba ei 
võeta kauba klassifitseerimisel arvesse.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 262  
3919 10 12 kuni 
3919 10 80  Kuni 20 cm laiustes rullides  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad kleepribad, millel on 
ärarebimisnöör ja mis on ühekordsetel jaoturitel, ja mis 
mõeldud peamiselt jaemüügiks ning mida tavaliselt uuesti 
kasutada ei saa.  
3919 10 12 kuni 
3919 10 19  Ribad, mis on kaetud vulkaniseerimata loodusliku või 
sünteeskautšukiga  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad üksnes isekleepuvad 
ribad, mis on äratuntavalt kasutatavad üksnes või peamiselt 
kinnitamiseks. Selliseid ribasid kasutatakse tavaliselt 
kaupade pakkimisel vms otstarbel.  
3920  Muud tahvlid, lehed, kiled, fooliumid ja ribad, plastist, 
v.a vahtplastist, armeerimata, lamineerimata, tugevda ­
mata ja muul viisil teiste materjalidega kombineerimata  
Vaata selle grupi lisamärkus 10. 
Sellesse rubriiki ei kuulu ribad laiusega kuni 5 mm 
(grupp 54).  
►M19  Sellesse rubriiki kuulub nn kivipaber, mis koosneb 
kivipulbrist (ligikaudu 80 % massist kaltsiumkarbonaati) ja 
plastist (ligikaudu 20 % massist plastvaiku); tootele annab 
selle põhiomaduse plast oma painduvuse tõttu, samas kui 
kivipulber on ainult täitematerjaliks. Kivipaber on paberi ­
laadne materjal, mida võib töödelda nagu paberit (st trük ­
kida, lõigata, voltida, kleepida), kuna sellel on samasugune 
tihedus nagu tselluloosist valmistatud paberil. See sobib 
näiteks kirjatarvete, kottide, pakendite, kleeplintide, rasva ­
kindla paberi, ümbriste ja mahutite jaoks. ◄ 
3920 20 80  Paksusega üle 0,10 mm  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad dekoratiivribadribad, mida 
kasutatakse pakkimiseks ja mis on värvitud, siidised ja 
mis on valmistatud propüleenpolümeeridest ekstrusiooni 
teel. 
Valmistoote propüleenpolümeeride molekulaarorientatsioon 
põhjustab toote fibrilleerimise, kui riba tõmmatakse käega 
piki suunda, luues eksliku mulje kiul põhinevast tootest. 
Nende ribade paksus on umbes 0,13 mm, need võivad olla 
trükimustriga ja keerdumiseks sobivad. Need on tavaliselt 
keritud poolidele või torurullidele ja turustatakse kauban ­
imetuse „plastist lauspaelad” („plastic bolducs”) all. Neid 
kasutatakse samal otstarbel kui rubriiki 5806 klassifitseeri ­
tavaid lauspaelu. Need dekoratiivribad sõlmitakse tavaliselt 
pakenditele ümber.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 263  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad muud ribad, mida kasuta ­
takse pakkimiseks ja mis on massis kas värvimata või 
värvitud, ning mis on valmistatud propüleenpolümeeridest 
ekstrusiooni teel. 
Need dekoratiivribad – vastupidiselt ülalnimetatud dekora ­
tiivribadele – ei ole siidised, need on paksemad ja jäigemad 
ega ole keerdumiseks sobivad. Need võivad olla reljeefse 
või süvendatud pinnaga ja trükimustriga. 
Dekoratiivriba tõmmatakse pinguli ümber pakitava eseme ja 
seejärel sulatatakse otsad kokku või ühendatakse metall- või 
plastklambriga. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu polüpropüleenist ribad laiu ­
sega kuni 5 mm (alamrubriik 5404 90 10).  
3920 43 10 ja 
3920 43 90  Mis sisaldavad plastifikaatoreid vähemalt 6 % massist  
Vaata selle grupi märkus 2 ja HS selgitavad märkused, 
alamrubriigid 3920 43 ja 3920 49.  
3920 49 10 ja 
3920 49 90  Muud  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 3920 43 ja 
3920 49.  
3920 73 10  Kiled kino- ja fotofilmi jaoks, rullides või ribadena  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad plaadid, mis sobivad kasuta ­
miseks kino- ja fotofilmide valgustundlike materjalide 
alusena.  
3921  Muud plastist tahvlid, lehed, kiled, fooliumid ja ribad  
Vaata rubriigi 3920 selgitavad märkused.  
3921 90 41  Kõrgrõhu all lamineeritud, ühelt või mõlemalt poolt 
dekoratiivse pinnaga  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad plastlaminaadid, mis koos ­
nevad kiulisest materjalist lehtede (nt paber) kihtidest, mis 
on immutatud termokõvendusvaikudega ja kokku liimitud 
vähemalt 5 Mpa rõhu all kuumutades; väliskiht või -kihid 
on dekoratiivse värvipinnaga või mustriga (nt puiduimitat ­
sioon). 
Laminaate, dekoratiivkihtidega mõlemal poolel kasutatakse 
vertikaalselt, nt näituseruumide või vaateakende vahesein ­
tena; laminaate, dekoratiivkihiga ühel poolel kasutatakse 
peamiselt puitlaastplaatide katmiseks.  
3923  Plasttooted kaupade veoks või pakkimiseks; plastist 
korgid, kaaned, kapslid jms sulgurid  
3923 90 00  Muud  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 264  
Sellesse alamrubriiki kuuluvaid ekstrusiooni teel valmistatud 
pakkematerjaliks mõeldud torukujulisi võrke müüakse kind ­
laksmääramata pikkuste tükkidena. Sobiva pikkusega tükki ­
deks lõigatud võrgust valmistatakse tavaliselt kotte teatavate 
puu- ja juurviljade, nt õunad, apelsinid, kartulid ja sibulad 
pakkimiseks.  
3924  Plastist lauanõud, kööginõud, muud majapidamis- ja 
tualett-tarbed  
3924 90 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad regenereeritud tselluloosist 
pesukäsnad, mis on lõigatud muukujuliseks peale ristküliku ­
kujulise (sh ruudukujuline), ning ristkülikukujulised (sh 
ruudukujulised) pesukäsnad, mis on ümardatud servadega 
või muul viisil töödeldud. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu: 
a) looduslikud loomsed käsnad (alamrubriigid 0511 99 31 
ja 0511 99 39); 
b) lihtsalt ristkülikukujuliseks (sh ruudukujuliseks) lõigatud 
pesukäsnad (rubriik 3921).  
3925  Plastist mujal nimetamata ehitusdetailid  
Vaata selle grupi lisamärkus 11.  
3925 20 00  Uksed, nende piidad ja lävepakud, aknad ja nende 
raamid  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 3925 20.  
3925 90 10  Uste, akende, treppide, seinte või teiste ehitise osade sisse 
või peale paigaldamiseks mõeldud liitmikud ja kinnitus ­
detailid  
Vaata selle grupi lisamärkus 11 ij.  
▼M19  
3926 40 00  Statuetid ja muud dekoratiivesemed  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kodu ja aia tarbeks ette 
nähtud dekoratiivesemed, mis koosnevad kivipulbrist (ligi ­
kaudu 59 % massist kaltsiumkarbonaati), plastist (ligikaudu 
39 % massist küllastumata polüestrit) ja vähesel määral 
muudest lisaainetest; toodetele annab nende põhiomaduse 
plast. Kivipulber on käesoleval juhul täitematerjaliks.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 265  
GRUPP 40  
KAUTŠUK JA KUMMITOOTED  
Üldist  
Selle grupi märkuses 4 a tähistatakse terminiga „mittetermoplastilised 
ained” aineid, mida ei saa termilise töötlemisega korduvalt selliselt 
pehmendada, et neile saaks vormimise või ekstrusiooni teel kuju anda.  
4001  Looduslik kautšuk, balaata, gutapertš, guajuula, tšikle 
jms looduslikud vaigud (algkujul või tahvlite, lehtede 
või ribadena)  
4001 21 00  Suitsutatud lehtedena  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4001, punkt B 1, 
esimene lõik.  
4001 29 00  Muud  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4001, punkt B 1, 
teine ja neljas lõik. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad valkjaskollane kreppkummi, 
pruun kreppkummi, soonilised ja õhukuivad lehed, reaglo ­
meeritud kummigraanulid ja looduslik kautšuk aglomeeri ­
mata pulbri või terade kujul („free-flowing powders”).  
4002  Õlidest toodetud sünteetiline kautšuk ja faktis, algkujul 
või tahvlite, lehtede või ribadena; rubriigi 4001 ainete 
segud käesoleva rubriigi ainetega, algkujul või tahvlite, 
lehtede või ribadena  
4002 99 10  Plastide lisamisega modifitseeritud tooted  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad selle grupi märkuses 4 c 
osundatud tooteid, v.a depolümeeritud looduslik kautšuk 
(alamrubriik 4002 99 90).  
4002 99 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad karboksüülitud akrüülnitriil- 
butadieenkautšukid (XNBR), akrüülnitriil-isopreenkautšukid 
(NIR) ja õlidest valmistatud faktis.  
4005  Vulkaniseerimata täidisega kautšuk (toorkummi) 
algkujul või tahvlite, lehtede või ribadena  
4005 20 00  Lahused; dispersioonid, v.a alamrubriiki 4005 10 
kuuluvad  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4005, punkt B, 
esimene ja teine lõik.  
4005 91 00  Tahvlid, lehed ja ribad  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4005, punktid B 3 
ja 4. ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 266  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka vulkaniseerimata kautšu ­
kist tahvlid, lehed ja ribad, lõikamata või ainult ristküliku ­
kujuliseks (sh ruudukujuliseks) lõigatud, mis on ühelt poolt 
liimainega kaetud. Liimi pealekandmist loetakse selle grupi 
märkus 9 tähenduses üksnes pinnatöötluseks. Sellesse alam ­
rubriiki klassifitseeritakse ka tooted, millel on liimikihti 
kaitsev, eemaldatav paberist, tekstiilmaterjalist jne kiht.  
4005 99 00  Muud  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4005, punkt B 5, 
esimene ja teine lõik.  
4009  Torud, voolikud ja lohvid vulkaniseeritud kummist (v.a 
kõvakummist), liitmikega (näiteks muhvid, põlved, 
äärikud) või liitmiketa  
4009 12 00  Liitmikega  
Selle alamrubriigi torudel, voolikutel ja lohvidel võivad olla 
liitmikud mis tahes materjalist.  
4009 22 00  Liitmikega  
Vaata alamrubriigi 4009 12 00 selgitavad märkused.  
4009 32 00  Liitmikega  
Vaata alamrubriigi 4009 12 00 selgitavad märkused.  
4009 42 00  Liitmikega  
Vaata alamrubriigi 4009 12 00 selgitavad märkused.  
4011  Uued kummist õhkrehvid  
4011 20 10  Koormusindeksiga kuni 121  
Koormusindeks on alati rehvile märgitud. See on määrat ­
letud nõukogu direktiivis nr 92/23/EMÜ (EÜT L 129, 
14.5.1992, lk 95).  
4011 20 90  Koormusindeksiga üle 121  
Vaata alamrubriigi 4011 20 10 selgitavad märkused.  
4011 61 00 kuni 
4011 69 00  Muud, kalasaba- vms mustriga  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 4011 61 – 
4011 69.  
4011 62 00  Ehitusmasinatele ja tööstuslikele tõste- ja teisaldusmasi ­
natele veljemõõtmega kuni 61 cm  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 4011 62, 
4011 63, 4011 93 ja 4011 94.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 267  
4011 63 00  Ehitusmasinatele ja tööstuslikele tõste- ja teisaldusmasi ­
natele veljemõõtmega üle 61 cm  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 4011 62, 
4011 63, 4011 93 ja 4011 94.  
4011 93 00  Ehitusmasinatele ja tööstuslikele tõste- ja teisaldusmasi ­
natele veljemõõtmega kuni 61 cm  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 4011 62, 
4011 63, 4011 93 ja 4011 94.  
4011 94 00  Ehitusmasinatele ja tööstuslikele tõste- ja teisaldusmasi ­
natele veljemõõtmega üle 61 cm  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 4011 62, 
4011 63, 4011 93 ja 4011 94.  
4015  Rõivad ja rõivamanused (sh sõrmkindad, labakindad ja 
sõrmedeta kindad) igaks otstarbeks, vulkaniseeritud 
kummist (v.a kõvakummist)  
4015 11 00  Kirurgilised  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 4015 11. 
See alamrubriik ei hõlma ainult kirurgilisi kindaid steriilses 
pakendis. Siia kuuluvad ka kindad, mis vastavad standardi ­
tele EN 455-1 ja EN 455-2 või võrdväärsetele standarditele.  
4015 19 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. labakindad ja pikarandmelised kindad tööstuslikuks 
kasutamiseks; 
2. kaitsekindad radioloogidele, mis on pliikarbonaadil põhi ­
neva seguga töödeldult muudetud röntgenikiirtele 
läbimatuks.  
4015 90 00  Muud  
Peale HS selgitavate märkuste rubriigis 4015 nimetatud 
toodete (v.a sõrmkindad, labakindad ja sõrmedeta kindad), 
kuuluvad sellesse rubriiki ka kaitserõivad, mis kaitsevad 
radiatsiooni või õhurõhu eest, nt hermeetilised ülikonnad 
lenduritele), kui need ei ole varustatud hingamisaparaati ­
dega. Kui rõivad on varustatud hingamisaparaatidega, siis 
klassifitseeritakse need rubriiki 9020 00 00.  
4016  Muud tooted vulkaniseeritud kummist (v.a 
kõvakummist)  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 268  
4016 91 00  Põrandakatted ja matid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4016, teine lõik, 
punkt 2.  
4016 99 52 kuni 
4016 99 97  Muud  
Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 4016 punktides 7–14 
osundatud toodete kuuluvad nendesse alamrubriikidesse ka 
pimsskiviplokid, mida (vahetatava) smirgelpaberiga kaetult 
kasutatakse teatavate esemete käsitsi poleerimiseks.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 269  
VIII JAOTIS  
TOORNAHAD, NAHK, KARUSNAHK JA TOOTED NENDEST; 
SADULSEPATOOTED JA RAKMED; REISITARBED, KÄEKOTID JMS 
TOOTED; TOOTED LOOMASOOLTEST (V. A JÄMESIIDIST)  
GRUPP 41  
TOORNAHAD (V.A KARUSNAHAD) JA NAHK 
4101  Veiste (k.a pühvlite) ja hobuslaste toornahad (värsked 
või soolatud, kuivatatud, painitud, pikeldatud või muul 
viisil konserveeritud, ent parkimata, pärgamentimata jm 
viisil edasi töötlemata), karvaga või karvata, laustetud 
või laustmata  
4101 20 10 kuni 
4101 20 80  Terved nahad, laustmata, üksnes kuivatatuna massiga 
kuni 8 kg, kuivsoolatuna kuni 10 kg, värskena, märg ­
soolatuna või muul viisil konserveerituna massiga kuni 
16 kg iga nahk  
Nende alamrubriikide nahku loetakse terveteks nahkades ka 
siis, kui need on peata ja jalgadeta; kuid need ei tohi olla 
laustetud, s.t nahk peab olema esialgse paksusega ega tohi 
olla lõhestatud kaheks või enamaks kihiks.  
4101 20 10  Värsked  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad nahad, mis on loomalt 
üksnes nülitud. Sellesse alamrubriiki klassifitseeritakse ka 
jahutatud toornahad ja nahad.  
4101 20 30  Märgsoolatud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad nahad, mida hoitakse roisku ­
mast üksnes soolamisega.  
4101 20 50  Kuivatatud või kuivsoolatud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kuivatatud nahad (säilita ­
takse üksnes kuivatamisega, kas antiseptikumide lisamisega 
või ilma nendeta) ja kuivsoolatud nahad.  
4101 20 80  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad painitud nahad (kastetud 
lubjavette või kaetud lupja sisaldava pastaga), pikeldatud 
nahad (niisutatud soola sisaldava soolhappe või väävelhappe 
või muude kemikaalide nõrga lahusega) ja muude vahendi ­
tega konserveeritud nahad.  
4101 50 10 kuni 
4101 50 90  Terved nahad massiga üle 16 kg  
Vaata alamrubriikide 4101 20 10 – 4101 20 80 selgitavad 
märkused.  
4101 50 10  Värsked  
Vaata alamrubriigi 4101 20 10 selgitavad märkused.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 270  
4101 50 30  Märgsoolatud  
Vaata alamrubriigi 4101 20 30 selgitavad märkused.  
4101 50 50  Kuivatatud või kuivsoolatud  
Vaata alamrubriigi 4101 20 50 selgitavad märkused.  
4101 50 90  Muud  
Vaata alamrubriigi 4101 20 80 selgitavad märkused.  
4101 90 00  Muud, k.a krupoonid, poolkrupoonid ja kõhud  
Krupoon koosneb selja ja tagapoole nahast; see on naha 
kõige paksem ja tugevam ning seetõttu kõige väärtuslikum 
osa. 
Poolkrupoonid saadakse krupooni piki seljajoont kaheks 
lõikamisel.  
4102  Lamba ja talle toornahad (värsked, soolatud, kuiva ­
tatud, painitud, pikeldatud, soolvees või muul viisil 
konserveeritud, ent parkimata, pärgamentimata jm viisil 
edasi töötlemata), villaga või villata, laustmata või laus ­
tetud, v.a käesoleva grupi märkuses 1.c nimetatud  
4102 10 10  Tallede toornahad  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad nahad pindalaga kuni 
0,75 m  2 . 
4102 10 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad nahad pindalaga üle 0,75 m  2 . 
4102 21 00  Pikeldatud  
Pikeldatud nahkade kohta vt alamrubriigi 4101 20 80 selgi ­
tavad märkused.  
4103  Muud toornahad (värsked või soolatud, kuivatatud, 
painitud, pikeldatud, soolvees või muul viisil konservee ­
ritud, ent parkimata, pärgamentimata jm viisil töötle ­
mata), karvadega või ilma, laustetud või laustmata, v.a 
käesoleva grupi märkuses 1.b või 1.c nimetatud  
4103 20 00  Roomajate nahad  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad püütonite, boade, alligaato ­
rite, kaimanite, iguaanide, gaavialide ja sisalikkude nahad.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 271  
4104  Veiste (k.a pühvlite) ja hobuslaste pargitud või enne 
kuivatamist järelpargitud, värvitud või rasvatatud 
nahad, karvata, laustetud või laustmata, kuid edasi tööt ­
lemata  
Vaata selle grupi märkuse 2 punktid A ja B.  
4104 11 10 kuni 
4104 19 90  Märjas olekus (k.a  wet-blue ) 
Ainult pargitud nahad on äratuntavad eelkõige lihapoolsest 
küljest, kus eriti servades on näha esialgset nahaalust side ­
kudet. Seetõttu on lihapoolne pind kiuline ja kare. Osaliselt 
pargitud (eelpargiga) nahad klassifitseeritakse samadesse 
alamrubriikidesse kui pargitud, kuid edasi töötlemata nahad. 
Nende nahkade klassifitseerimist ei mõjuta parkimise lõpe ­
tamise protsessid, mil parkimiseks kasutatavad ained ja 
jääkvesi eemaldatakse nahast (nt pesemise, väänamise, pres ­
simise, kuivatamise ja venitamisega). See kehtib ka 
pargitud, kuid edasi töötlemata nahkade ainult laustmise 
kohta.  
4104 11 10 kuni 
4104 11 90  Töötlemata pinnafaktuuriga nahk, laustmata; töötlemata 
pinnafaktuuriga pinnalaust  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad nahad, millel on 
epidermise eemaldamise järel näha esialgne pinnafaktuur, 
ning pinnast ei ole midagi eemaldatud, nt pimssimise või 
hõõrumisega. 
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ainult need nahad, 
millel on naha karvapool alles.  
4104 41 11 kuni 
4104 49 90  Kuivas olekus (enne kuivatamist järelpargitud, värvitud 
või rasvatatud)  
Vaata selle grupi märkus 2.B ja HS selgitavad üldmärkused, 
grupp 41, punkt II, kolmas lõik.  
4104 41 11 kuni 
4104 41 90  Töötlemata pinnafaktuuriga nahk, laustmata; töötlemata 
pinnafaktuuriga pinnalaust  
Vaata alamrubriikide 4104 11 10 – 4104 11 90 selgitavad 
märkused.  
4104 41 11  Terved ida-india seebu nahad, pea ja jalgadega või ilma, 
iga naha mass on kuni 4,5 kg, üksnes taimsete parkai ­
netega pargitud, edasi töödeldud või töötlemata, kuid 
ilmselt kõlbmatud vahetuks kasutamiseks nahktoodete 
valmistamisel  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad seebu vasika nahad, mis on 
ainult pargitud, kasutades taimseid parkaineid, ja mis võivad 
olla töödeldud nt taimeõlidega, tagamaks nende säilimist 
pikkadel vedudel.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 272  
Nendele nahkadele on iseloomulik tugev ja tihke struktuur 
ning taimepargist tingitud helekollane värvus. Naha karva ­
pool on sile ja ühtlaselt läikiv ning lihapool on tavaliselt 
kaapimisega hoolsasti puhastatud. Enne kui seda liiki nahku 
saab kasutada esemete valmistamiseks, tuleb need täiesti 
uuesti töödelda (park eemaldada) ja seega võib neid pidada 
eelpargiga nahkadeks. 
Neid nahku (tuntakse nime all „Madras-nahad” või 
ida-india (EI) nahad) tuuakse peamiselt Indiast või Pakista ­
nist. Need on tavaliselt kuuekaupa pressitud pallides, mis on 
pakitud õlgmattidesse ja džuutkottidesse.  
4104 49 11  Terved ida-india seebu nahad, pea ja jalgadega või ilma, 
iga naha mass on kuni 4,5 kg, üksnes taimsete parkai ­
netega pargitud, edasi töödeldud või töötlemata, kuid 
ilmselt kõlbmatud vahetuks kasutamiseks nahktoodete 
valmistamisel  
Vaata alamrubriigi 4104 41 11 selgitavad märkused.  
4105  Lammaste või lambatallede pargitud või enne kuivata ­
mist järelpargitud, värvitud või rasvatatud nahad, 
villata, laustetud või laustmata, kuid edasi töötlemata  
Vaata selle grupi märkuse 2 punktid A ja B.  
4105 10 00  Märjas olekus (k.a  wet-blue ) 
Vaata alamrubriikide 4104 11 10 – 4104 19 90 selgitavad 
märkused.  
4105 30 10 ja 
4105 30 90  Kuivas olekus (enne kuivatamist järelpargitud, värvitud 
või rasvatatud)  
Vaata selle grupi märkus 2.B ja HS selgitavad üldmärkused, 
grupp 41, punkt II, kolmas lõik.  
4105 30 10  Taimse eelpargiga india villalamba nahad, edasi 
töödeldud või töötlemata, kuid ilmselt kõlbmatud vahe ­
tuks kasutamiseks nahktoodete valmistamisel  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad taimse eelpargiga nahad, 
mida tuleb enne viimistlust edasi parkida. 
Nahad, mis on ainult pargitud, kasutades taimseid parkai ­
neid, ja mis võivad olla töödeldud nt taimeõlidega, taga ­
maks nende säilimist pikkadel vedudel. 
Nendele nahkadele on iseloomulik tugev ja tihke struktuur 
ning taimepargist tingitud helekollane värvus.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 273  
Neid nahku (tuntakse nime all „Madras-nahad” või 
ida-india (EI) nahad) tuuakse peamiselt Indiast või Pakista ­
nist. Need on tavaliselt kuuekaupa pressitud pallides, mis on 
pakitud õlgmattidesse ja džuutkottidesse.  
4105 30 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad lamba- ja tallenahad, mis on 
pargitud soola, maarja, munakollase ja jahu seguga (maarja ­
pargiga nahk). Neid nahku kasutatakse peamiselt kinnaste 
või kõrgekvaliteediliste jalatsite valmistamisel.  
4106  Muude loomade pargitud või enne kuivatamist järelpar ­
gitud, värvitud või rasvatatud nahad, villata või karvata, 
laustetud või laustmata, kuid edasi töötlemata  
Vaata selle grupi märkuse 2 punktid A ja B.  
4106 21 00  Märjas olekus (k.a  wet-blue ) 
Vaata alamrubriikide 4104 11 10 – 4104 19 90 selgitavad 
märkused.  
4106 22 10 ja 
4106 22 90  Kuivas olekus (enne kuivatamist järelpargitud, värvitud 
või rasvatatud)  
Vaata selle grupi märkus 2.B ja HS selgitavad üldmärkused, 
grupp 41, punkt II, kolmas lõik.  
4106 22 10  Taimse eelpargiga india kitse- või kitsetallenahad, edasi 
töödeldud või töötlemata, kuid ilmselt kõlbmatud vahe ­
tuks kasutamiseks nahktoodete valmistamisel  
Kohaldada alamrubriigi 4105 30 10 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
4106 31 00  Märjas olekus (k.a  wet-blue ) 
Vaata alamrubriikidev 4104 11 10 – 4104 19 90 selgitavad 
märkused.  
4106 32 00  Kuivas olekus (enne kuivatamist järelpargitud, värvitud 
või rasvatatud)  
Vaata selle grupi märkus 2.B ja HS selgitavad üldmärkused, 
grupp 41, punkt II, kolmas lõik.  
4106 40 10  Taimse eelpargiga  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad taimse eelpargiga nahad, 
mida tuleb enne viimistlust edasi parkida. 
Nendele nahkadele on iseloomulik tugev ja tihke struktuur 
ning taimepargist tingitud helekollane värvus.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 274  
4106 91 00  Märjas olekus (k.a  wet-blue ) 
Vaata alamrubriikide 4104 11 10 – 4104 19 90 selgitavad 
märkused.  
4106 92 00  Kuivas olekus (enne kuivatamist järelpargitud, värvitud 
või rasvatatud)  
Vaata selle grupi märkus 2.B ja HS selgitavad üldmärkused, 
grupp 41, punkt II, kolmas lõik.  
4107  Veiste (k.a pühvlite) või hobuslaste pärast parkimist või 
kuivatamiseelset järelparkimist ja värvimist või rasvata ­
mist muul viisil töödeldud nahad, sh pärgamenditud 
nahk, karvata, laustetud või laustmata, v.a nahk rubrii ­
gist 4114  
Sellesse rubriiki kuuluvad nahad võivad pärast parkimist 
edasi töödeldud olla (kaabitud, värvitud, kohrutatud või 
neile muster pressitud, viimistletud seemisnaha karestatud 
pinna saamiseks, neile muster trükitud, silendatud, satinee ­
ritud jne) või pärgamenditud (vt selle grupi HS selgitavad 
üldmärkused, punkt III).  
4107 11 11 kuni 
4107 11 90  Töötlemata pinnafaktuuriga nahk, laustmata  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad laustmata nahad (s.t 
need on esialgse paksusega ega ole lõhestatud mitmeks 
kihiks), ka need, mis on õhendatud täiesti ühetasaseks, 
kaapides lihapoolelt ära liha- ja kudede jäänused ning 
konarlikkuse.  
4107 11 11  Boksnahk  
Boksnahk on kroompargiga või mõnikord kombineeritud 
pargiga vasikanahk, mis on seejärel värvitud ja poleeritud 
ning mida kasutatakse kingade pealisnahkadeks või teata ­
vate nahktoodete (nt käekotid, dokumendimapid) valmista ­
miseks; see nahk on väga pehme.  
4107 12 11  Boksnahk  
Vaata alamrubriigi 4107 11 11 selgitavad märkused.  
4107 91 10 ja 
4107 91 90  Töötlemata pinnafaktuuriga nahk, laustmata  
Vaata alamrubriikide 4107 11 11 – 4107 11 90 selgitavad 
märkused.  
4107 91 10  Tallanahk  
Oma kasutuse tõttu, mis nõuab tugevust ja vastupidavust, ei 
viimistleta („feed”) tallanahka. Selle naha töötlemisel kasu ­
tatav menetlus on „vesitöötlus” („water currying”), kuna aga 
viimistletud nahkade („stuffed leathers”) puhul kasutatakse 
„rasvtöötlust” („fat currying”). Tallanaha peamised töötle ­
misviisid on nahapoole (pealispinna) puhastus, õhu käes 
kuivamine, korduv vasardamine ja surverullimine. 
Vaata ka HS selgitavad märkused, rubriik 4107, kolmas 
lõik. ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 275  
4112 00 00  Lammaste või lambatallede pärast parkimist või kuiva ­
tamiseelset järelparkimist ja värvimist või rasvatamist 
muul viisil töödeldud nahad, sh pärgamenditud nahk, 
villata, laustetud või laustmata, v.a nahk rubriigist 4114  
Kohaldada HS selgitavaid märkusi, rubriik 4107, vastavate 
muudatustega.  
4113  Muude loomade pärast parkimist või kuivatamiseelset 
järelparkimist ja värvimist või rasvatamist muul viisil 
töödeldud nahad, sh pärgamenditud nahk, villa või 
karvata, laustetud või laustmata, v.a nahk rubriigist 4114  
Kohaldada HS selgitavaid märkusi, rubriik 4107, vastavate 
muudatustega.  
4115  Komposiitnahk naturaalse naha või nahakiudude baasil 
(tahvlite, lehtede või ribadena, rullides või mitte); naha ­
lõikmed jm naha- või komposiitnahajäätmed, nahktoo ­
dete valmistamiseks kõlbmatud; nahatolm, -pulber ja 
-puru  
Komposiitnahk on valmistatud naturaalse naha või nahakiu ­
dude baasil. Komposiitnahale eriomaduste andmiseks kasu ­
tatakse mõnikord vanutavaid materjale, nagu tselluloos-, 
süntees- või puuvillakiude. Taoliste kiudude osakaal peab 
siiski jääma märgatavalt alla 50 %, et tooteid saaks tahvlite, 
lehtede või ribadena, rullides või mitte, klassifitseerida 
rubriiki 4115. Nahakiud koosnevad kroomparkimisel ja 
taimedega valgendamisel saadud laastudest, nahalõikmetest 
või muudest nahajäätmetest. Sideainena kasutatakse peami ­
selt looduslikku lateksit. 
Komposiitnahka kasutatakse peamiselt jalatsitööstuses jalat ­
site (toestus)rantide, kappide, sisetaldade, pinsolite ja 
toatuhvlite välistaldade valmistamiseks. Veel kasutab seda 
nahktoodete tööstus (nt käsikohvrite, ranitsate toestuseks, 
dokumendimappide või portfellide ja rahataskute vahetasku ­
teks) ning tehniline sektor (mansetid, tihendid jne).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 276  
GRUPP 42  
NAHKTOOTED; SADULSEPATOOTED JA RAKMED; REISITARBED, 
KÄEKOTID JMS TOOTED; TOOTED LOOMASOOLTEST (V.A 
JÄMESIIDIST) 
4202  Reisikohvrid, käsikohvrid, kosmeetikakohvrikesed, 
diplomaadikohvrid, portfellid, ranitsad, prillitoosid, 
binokli-, kaamera-, muusikariista- või püssivutlarid, 
püstolikabuurid jms tooted; reisikotid, termoskotid 
toidukaupade ja jookide jaoks, tualett-tarvete kotid, 
seljakotid, käekotid, kandekotid, rahakotid, rahataskud, 
kaarditaskud, portsigarid, tubakakotid, tööriistakotid, 
spordikotid, pudelite kandekastid, ehtekarbid, puudri ­
toosid, lauahõbedakarbid jms tooted nahast või kompo ­
siitnahast, lehtplastidest, tekstiilmaterjalidest, vulkanisee ­
ritud kiust või papist, täielikult või osaliselt kaetud nime ­
tatud materjalide või paberiga  
Termini „välispind” määratluse kohta vaata selle grupi lisa ­
märkus 1 ja HS selgitavad märkused alamrubriikide 4202 11, 
4202 21, 4202 31 ja 4202 91 kohta. 
Sellesse rubriiki kuuluvad reketikotid, millesse mahub kogu 
reket, ka sangaga või õlarihmaga varustatud. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu siiski tennisereketite, sulgpal ­
lireketite, golfikeppide jne ümbrised, kui need on valmis ­
tatud tekstiilmaterjalist (tavaliselt plastiga kaetud), kas palli ­
taskutega või ilma (rubriik 6307).  
4202 11 10 ja 
4202 11 90  Nahast või komposiitnahast välispinnaga  
Termini „komposiitnahk” määratluste kohta vaata HS selgi ­
tavad märkused, vastavalt rubriik 4115, I.  
4202 12 11 ja 
4202 12 19  Lehtplastist välispinnaga  
Kui toote välispinna materjaliks on liitmaterjal, kus palja 
silmaga näha olev väliskiht on lehtplast (nt tekstiilkiududest 
kootud riie lehtplastist välispinnaga), võidakse toode klassi ­
fitseerida nendesse alamrubriikidesse hoolimata sellest, kas 
lehtplast on valmistatud eraldi enne liitmaterjali valmistamist 
või on plastkiht tekkinud selliselt, et mingi materjal (nt 
tekstiilkiududest kootud riie) on kaetud plastiga, eeldades 
siiski, et palja silmaga nähtav välispind meenutab tootele 
kinnitatud lehtplasti.  
4202 22 10  Lehtplastist välispinnaga  
Vaata alamrubriikide 4202 12 11 ja 4202 12 19 selgitavad 
märkused.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 277  
4202 31 00 kuni 
4202 39 00  Tavaliselt taskus või käekotis kantavad tooted  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 4202 31, 
4202 32 ja 4202 39.  
►M46  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad mobiiltelefo ­
nikatted on hõlmatud rubriigi teksti esimese osaga, mistõttu 
need võivad olla valmistatud igasugusest materjalist. 
Need võivad olla ette nähtud konkreetsele telefonimudelile 
või eri mudelitele, millel on samad mõõtmed. 
Neil võib olla sulgemismehhanism. Kate ümbritseb telefoni 
tagaosa, külgi ja esiosa, et telefoni kaitsta. Ainult telefoni 
tagaosa ja külgi katvad lihtsad katted jäetakse välja, kuna 
neil puuduvad rubriiki 4202 kuuluvate katete omadused ja 
need klassifitseeritakse vastavalt nende koostismaterjalile. 
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu siiski toega või toeta 
katted tahvelarvutitele, minitahvelarvutitele ja e-raamatutele, 
mida nende suuruse tõttu ei loeta tavaliselt taskus või 
käekotis kantavateks toodeteks (klassifitseeritakse vastavalt 
koostismaterjalile alamrubriikidesse 4202 91 80 kuni 
4202 99 00). Need katted on hõlmatud rubriigi teksti 
esimese osaga ja võivad koosneda igasugusest 
materjalist. ◄ 
4202 32 10  Lehtplastist välispinnaga  
Vaata alamrubriikide 4202 12 11 ja 4202 12 19 selgitavad 
märkused.  
4202 92 11 kuni 
4202 92 19  Lehtplastist välispinnaga  
Vaata alamrubriikide 4202 12 11 ja 4202 12 19 selgitavad 
märkused.  
4203  Nahast või komposiitnahast rõivad ja rõivamanused  
4203 10 00  Rõivad  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad rõivad, sh töörõivad nagu 
joped, mantlid, jakid, püksid ja põlled, mis on valmistatud 
nahast või komposiitnahast. Siia kuuluvad ka mittekom ­
plektsed või viimistlemata, kuid rõivastena siiski äratun ­
tavad, nahktooted ja kokkuühendatud nahad.  
4203 21 00 kuni 
4203 29 90  Sõrmkindad, labakindad ja sõrmedeta kindad  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka sõrmkindad, laba ­
kindad ja sõrmedeta kindad, mis on juurdelõigatud, kuid 
edasi töötlemata.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 278  
Teatava kujuga juurdelõigatud nahatükid, mis on mõeldud 
sõrmkinnaste valmistamiseks, kuid millel pöial ja sõrmed on 
lõpuni juurdelõikamata, klassifitseeritakse alamru ­
briiki 4205 00 90.  
4203 21 00  Spordikindad  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 4203 21. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka vehklemis-, kriketi- ja 
pesapallikindad ning võidusõitjate äralõigatud käeseljaga 
jalgrattakindad.  
4203 29 10  Kaitsekindad kõikide erialade jaoks  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kaitseotstarbelised sõrm ­
kindad, labakindad ja sõrmedeta kindad on tavaliselt 
mõeldud käte kaitsmiseks töötegemisel. Seetõttu on need, 
erinevalt moekinnastest, valmistatud paksust, tugevast 
nahast, mida ei ole tavaliselt peale parkimise muul viisil 
töödeldud. Kaitsekinnastel on sageli kare pind; need võivad 
olla mansettidega, mis kaitsevad randmeid ja käsivarsi. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka kaitsekindad, millel on 
ainult peopesa ja sõrmede kämblapoolne osa nahast.  
4203 29 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka sõrmkindad, labakindad ja 
sõrmedeta kindad, mida samuti spordis kasutatakse, kuid 
mis ei vasta HS selgitavate märkuste alamrubriigis 4203 21 
esitatud iseloomulike spordikinnaste funktsionaalsele disai ­
nile. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka kindad, mille peopesa ja 
sõrmede kämblapoolne osa ning sõrmevahed on nahast ja 
käeselg on muust materjalist.  
4203 30 00  Vööd, rihmad ja õlarihmad  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad rahavööd ja samalaadsed 
nahkvööd, millel on üks või mitu kinnitusega taskut.  
4203 40 00  Muud rõivamanused  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad püksitraksid, randmekatted, 
lipsud ja tirooli rahvariiete põlvpükste traksid. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu kingapaelad, mida ei loeta 
rõivamanusteks ja mis klassifitseeritakse alamru ­
briiki 4205 00 90. Sellesse alamrubriiki ei kuulu ka randme ­
katted, mis kujutavad endast ehete imitatsioone või kostüü ­
mide ehteid (rubriik 7117), ega käekellade rihmad 
(rubriik 9113).  
4205 00  Muud nahast või komposiitnahast tooted  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 279  
4205 00 11  Konveierilindid või ülekanderihmad ning rihmamaterjal  
See alamrubriik hõlmab HS selgitavate märkuste 
rubriigi 4205 teise lõigu punktis 1 kirjeldatud tooteid, v.a 
konveierikopad  
4205 00 19  Muud  
See alamrubriik hõlmab HS selgitavate märkuste 
rubriigi 4205 teise lõigu punktis 2 kirjeldatud tooteid ning 
konveierikoppasid.  
4205 00 90  Muud  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4205, kolmas lõik.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 280  
GRUPP 43  
KARUSNAHK, TEHISKARUSNAHK; NENDEST VALMISTATUD 
TOOTED 
4301  Toorkarusnahad (sh pead, sabad, käpad jm köösneri ­
tööks sobivad tükid ning lõiked), v.a rubriikides 4101, 
4102 või 4103 nimetatud toornahad  
Termini „toorkarusnahad” määratluse kohta vaata HS selgi ­
tavad märkused, rubriik 4301, eelviimane lõik.  
4301 80 00  Muud karusnahad, terved, pea, saba ja käppadega või 
ilma  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad hülgenahad (nt grööni hülge 
või vööthülge valgekarvaliste poegade nahad), saarmanahad 
ja nutrianahad. 
Grööni hülge poegade nahk on üleni valge. 
Vööthülge poegade nahk on valge, peast sabani ulatuva laia 
sinihalli seljavöödiga. 
Hülgenahad esitatakse tollile sageli ebaõigesti saarmanahka ­
dena. Hüljestel on ilus, siidine, tihe karvkate, kus läikiv, 
must kattekarv katab kuldset aluskarva, mis kaela- ja kõhu ­
piirkonnas on punakaspruuni või oranži varjundiga. 
Saarma karvkate varieerub pruunist mustani, on siin-seal 
valgetähniline, kuna aga aluskarv on väga ilus ning ka 
väga tihe (tugev). 
Kuna nutria nisad on selja peal, siis on peaaegu ainus nutria 
karviku kasutatav osa kõhunahk ja seetõttu tehakse nahasta ­
mislõige looma nülgides piki selga. Karvkate on kõhupoolel 
mustjaspruun ja seljal ning külgedel heledam; rikkalik katte ­
karv on torkav, kare ja aluskarv on ilus, tihe ja villataoline. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad gepardi, jaaguari, ilvese, 
pantri (või leopardi) ja puuma karusnahad.  
4301 90 00  Pead, sabad, käpad jm köösneritööks sobivad tükid ning 
lõiked  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad mitte ainult kõrvaleheidetud 
osad (pead, sabad ja käpad), vaid ka lõikeribad ja jäägid. 
Nendest tükkidest tehakse väikesi vaipu („mats”), mida 
seejärel kasutatakse kehvema kvaliteediga karusnahatoodete 
valmistamiseks.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 281  
4302  Pargitud või töödeldud karusnahad (sh pead, sabad, 
käpad jm tükid ning lõiked), kokku ühendamata või 
ühendatud (ilma lisamaterjalideta), v.a rubriigis 4303 
nimetatud tooted  
4302 11 00 kuni 
4302 19 99  Terved, pea, saba ja käppadega või ilma, kokku ühen ­
damata  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad nahad (nt lamba ­
nahad), millest on eemaldatud üksnes pea, saba ja käpad, 
kas servad tasandatud või tasandamata, mis ei ole juurdelõi ­
gatud ega neile muud kuju antud; need võivad olla värvitud 
ja sobivad vaibana kasutamiseks.  
4302 19 41  Grööni hülge või vööthülge valgekarvaliste poegade 
nahkadest  
Vaata alamrubriigi 4301 80 00 selgitavad märkused.  
4302 20 00  Pead, sabad, käpad jm lõiked ning tükid, kokku ühen ­
damata  
Selle alamrubriigi „lõiked ja tükid” on lõikeribad, mis 
tekivad köösneritöödel või karusnahkade või nende osade 
ühendamisel ruutudeks, ristkülikuteks, trapetsiteks või 
ristideks.  
4302 30 10  Tükkidest kokkupandud karusnahad  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4302, esimene lõik, 
punkt 2, teine alalõik. 
Tükkidest kokkupandud karusnahku, mõnikord nimetatud ka 
„stranded furskins”, võidakse saada ka: 
— nahkade lõikamisel diagonaalselt kitsasteks ribadeks ja 
nende uuesti kokkuühendamisel esialgses järjekorras, 
— nahkade lõikamisel astmekujuliselt ja neid uuesti ühen ­
dades, 
et saada pikem, kuid kitsam nahk.  
4302 30 25 kuni 
4302 30 99  Muud  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka alljärgnevad tooted 
ilma lisamaterjalideta: 
1. alamrubriigi 4302 20 00 lõiked ja tükid või terved nahad, 
mis on kokku ühendatud kottideks, plaatideks, ristideks 
või samalaadseteks poolfabrikaatideks; 
2. kasukate, poolkasukate ja kasukjakkide valmistamiseks 
mõeldud karusnahkplaadid („bodies”), mis koosnevad 
tavaliselt kolmest selgesti eristatavast kokku ühendatud 
karusnahast: üks on võrdkülgse trapetsi kujuline pika 
kaarja alusjoonega, millest lõigatakse seljaosa, teised on 
ristkülikukujulised, millest lõigatakse esiosa ja varrukad.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 282  
4302 30 51  Grööni hülge või vööthülge valgekarvaliste poegade 
nahkadest  
Vaata alamrubriigi 4301 80 00 selgitavad märkused.  
4303  Karusnahast rõivad, rõivamanused jm karusnahatooted  
4303 10 10 ja 
4303 10 90  Rõivad ja rõivamanused  
Vaata selle grupi lisamärkus 4.  
4303 10 10  Grööni hülge või vööthülge valgekarvaliste poegade 
nahkadest  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad rõivad ja rõivamanused, mis 
on valmistatud alamrubriikidesse 4302 19 41 või 4302 30 51 
klassifitseeritavatest nahkadest.  
4303 90 00  Muud  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4303, kolmas ja 
neljas lõik.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 283  
IX JAOTIS  
PUIT JA PUITTOOTED; PUUSÜSI; KORK JA KORGIST TOOTED; 
ÕLGEDEST, ESPARTOST JA MUUDEST PUNUMISMATERJALIDEST 
TOOTED; KORV- JA VITSPUNUTISED  
GRUPP 44  
PUIT JA PUITTOOTED; PUUSÜSI 
4401  Küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena 
vm kujul; puitlaastud ja -pilpad; saepuru ja puidu ­
jäätmed, aglomeeritud pakkudeks, brikettideks, graanu ­
liteks vms või aglomeerimata  
4401 10 00  Küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena 
vm kujul  
Küttepuiduks arvatud palkidel ja halgudel ei ole suuruse 
piirangut. Tollile esitatava puidu seisund ja väliskuju eristab 
teda rubriiki 4403 kuuluvast puidust (vt HS selgitavad 
märkused, rubriik 4401, erand b). 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu saepuru, puidujäätmed ega 
praak, isegi kui need on ilmselgelt küttena kasutamiseks 
(alamrubriigid 4401 31 00, 4401 39 20, 4401 39 30 või 
4401 39 80).  
4401 21 00 ja 
4401 22 00  Puitlaastud ja -pilpad  
Vaata selle grupi märkused 1.a ja 1.c ning HS selgitavad 
märkused, rubriik 4401, esimene lõik punkt B.  
4401 31 00 kuni 
4401 39 80  Saepuru ja puidujäätmed, aglomeeritud pakkudeks, 
brikettideks, graanuliteks vms või aglomeerimata  
Vaata selle grupi märkused 1.a ja 1.c. 
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu selle grupi lisamär ­
kuses 1 määratletud puidujahu (rubriik 4405 00 00).  
4403  Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või 
jämedalt kanditud  
4403 10 00  Värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või 
immutatud  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 4403 10. 
Puidu immutamine (sh sissepritsimine) on töötlus, mille 
tulemusena puit säilib paremini (mädanemiskindluse mõttes) 
või mis annab puidule teatavad kindlad omadused (nt tule ­
kindluse või kaitse kuivamiskahanemise vastu). Immutamine 
tagab näiteks okaspuidust postidele pikemaajalise säilivuse.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 284  
Immutamine hõlmab nii postide leotamist lahtistes kuuma 
immutusvedelikuga tõrtes, kuni vedelik jahtub, või töötle ­
mist autoklaavis vaakumis või rõhu all. 
Töötlemisel kasutatakse peamiselt orgaanilisi aineid, nt 
kreosoot, dinitrofenoolid ja dinitrokresoolid. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka värvitud või lakitud 
puidust postid.  
4403 20 11  Saepalgid  
Saepalkide füüsikalised omadused on: 
— silindriline kuju ja ilma suurema kõveruseta sirgekiuline 
süü, 
— läbilõige mitte alla 15 cm. 
Saepalgid tavaliselt saetakse või lõhestatakse pikisuunas 
saematerjaliks või raudtee puitliipriteks või kasutamiseks 
spooni valmistamiseks vineerimise jaoks (peamiselt spooni ­
koorimise või -hööveldamisega).  
4403 20 31  Saepalgid  
Vaata alamrubriigi 4403 20 11 selgitavad märkused.  
4403 20 91  Saepalgid  
Vaata alamrubriigi 4403 20 11 selgitavad märkused.  
4403 41 00 kuni 
4403 49 95  Muu selle grupi alamrubriigi märkuses 2 nimetatud 
troopiline puit  
Vaata ka selle grupi HS üldised selgitused alamrubriikide 
kohta teatavate troopiliste puude nimetuste suhtes. Vaata ka 
selle grupi HS selgitavate märkuste lisa.  
4403 49 35  Okuumea ( okoumé ) ja sipo-sargapuu ( sipo) 
Okuumea saadakse peaaegu eranditult Gaboni metsadest. 
Puit on pehme, värvuselt lõheroosa, kiulise tekstuuri ja 
ebakorrapärase süüga, meenutab veidi päris-mahagonipuitu 
(mahogany ), kuid on värvuselt palju heledam. Puu annab 
hästi vormitud silindrilisi palke, mis suurepäraselt sobivad 
spoonihöövelduseks ja -koorimiseks ning mida kasutatakse 
peamiselt vineerispooni valmistamisel.  
4403 91 10  Saepalgid  
Vaata alamrubriigi 4403 20 11 selgitavad märkused.  
4403 92 10  Saepalgid  
Vaata alamrubriigi 4403 20 11 selgitavad märkused.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 285  
4403 99 10  Pappel  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kõik liigid perekonnast  
Populus . 
Paplipuit on kerge, värvuselt hele ja väga pehme. Seda 
kasutatakse tisleritoodete (mööbli sisedetailid, pakkimis ­
kastid) ja vineeri valmistamiseks. Peale okaspuude on see 
peamine tselluloosi lähtematerjal paberimassi saamiseks.  
4403 99 51  Saepalgid  
Vaata alamrubriigi 4403 20 11 selgitavad märkused.  
4404  Vitsapuit; lõhestatud teibad; pikuti saagimata vaiad, 
tulbad ja aiateibad, teritatud otstega; puittoorikud jalu ­
tuskeppide, vihmavarju- ja tööriistakäepidemete valmis ­
tamiseks, jämedalt tahutud, kuid treimata, painutamata 
ja muul viisil töötlemata; puitlaastud jms  
Puitlaastud jms erineb rubriigi 4408 vineerispoonist väik ­
sema suuruse ja kasutatava puiduliigi poolest (tavaliselt 
tavalistest, pehmematest puiduliikidest).  
4404 20 00  Lehtpuidust  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad höövlilaastud, mis sarna ­
nevad rullikeerdunud puitlaastudega (tavaliselt pöök või 
sarapuu), ja mida kasutatakse äädika valmistamisel või 
vedelike selitamisel.  
4405 00 00  Puitvill, puidujahu  
Termini „puidujahu” määratluse kohta vaata selle grupi lisa ­
märkus 1.  
4406  Raudteede ja trammiteede puitliiprid  
4406 10 00  Immutamata  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 4406 10 ja 
4406 90.  
4406 90 00  Muud  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 4406 10 ja 
4406 90.  
4407  Pikikiudu saetud või lõhestatud ja spoonihööveldatud või 
-kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, pikijätkatud või 
mitte, paksusega üle 6 mm  
Terminite „spoonihööveldatud” ja „spoonikooritud” määrat ­
luse kohta vt HS selgitavad märkused, rubriik 4408, teine ja 
kolmas lõik.  
4407 10 31 kuni 
4407 10 38  Hööveldatud  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 286  
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu: 
a) höövelpuit, s.o puit, millelt on mügarikud ja mõned 
konarlikud saejäljed maha hööveldatud (alamru ­
briigid 4407 10 91 – 4407 10 98); 
b) pikisuunas saetud puit, millel puusüüst või saemehhanis ­
mist tingitult ei ole näha saejälgi, tingimusel et saejäl ­
gede puudumine on juhuslik ja sellise saagimise tulemus, 
mis on tehniliselt vältimatu, ning jälgede kõrvaldamine ei 
ole eesmärk, hõlbustamaks puidu edasist töötlemist 
(alamrubriigid 4407 10 91 – 4407 10 98).  
4407 10 91 kuni 
4407 10 98  Muud  
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu pakkimiskastide või 
lattraamististe valmistamiseks mõeldud täiskomplektid 
saetud, lõigatud või kooritud laudadest paksusega üle 
6 mm. Taolised komplektid klassifitseeritakse rubriiki 4415, 
ka siis, kui nende juurde kuuluvad nurkade või jalgade 
tugevdused. Vaata rubriigi 4415 selgitavad märkused.  
4407 21 10 kuni 
4407 29 95  Selle grupi alamrubriigi märkuses 2 nimetatud troopi ­
line puit  
Vaata ka selle grupi HS üldised selgitused alamrubriikide 
kohta teatavate troopiliste puude nimetuste suhtes. Vaata ka 
selle grupi HS selgitavate märkuste lisa.  
4407 99 96  Troopiline puit  
Termin „troopiline puit” selles rubriigis tähendab ainult 
selliste puuliikide puitu, mida ei ole nimetatud selle grupi 
alamrubriikide märkuses 2. 
Sellesse alamrubriiki kuulub alljärgnevate troopiliste puude 
puit: aiélé, alone, andoung, bilinga, bomanga, bubinga, 
ebène, ebiara, faro, kapokier, limbali, longhi, movingui, 
mutenye, naga, niové, tali, tchitola, wengé ja zingana.  
4408  Spoon vineerimiseks (k.a spoonihööveldatud kihtpuitma ­
terjal), vineeri ja samalaadse kihtpuitmaterjali valmista ­
miseks ning muu pikuti saetud, spoonihööveldatud või 
kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, servjätkatud, piki ­
jätkatud või mitte, paksusega kuni 6 mm  
4408 31 11 kuni 
4408 39 95  Selle grupi alamrubriigi märkuses 2 nimetatud troopili ­
sest puidust  
Vaata ka selle grupi HS selgitavad märkused teatavate troo ­
piliste puude nimetuste kohta. Vaata ka selle grupi HS selgi ­
tavate märkuste lisa.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 287  
4409  Puit pidevprofiiliga (keeled, sooned, punnid, kald- või 
ümarservad, V-punnid, helmestus, lekaalprofiil vms) 
ühel või mitmel küljel, otsal või serval (sh kokku ühen ­
damata parketilipid ja -liistud), hööveldatud või höövel ­
damata, lihvitud või lihvimata, pikijätkatud või mitte  
4409 10 11  Raamliistud maalidele, fotodele, peeglitele jms  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4409, viies lõik 
punkt 4. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu vigurprofileeritud puit, mis on 
saadud teise vigurprofileeritud või -profileerimata puidutüki 
ülestamisega (rubriigid 4418 või 4421).  
4409 10 18  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. Puitvitsad ja ümarad puitridvad puutappide või tüüblite 
valmistamiseks, mis on kirjeldatud HS selgitavate 
märkuste rubriigi 4409 viienda lõigu punktis 5. 
2. pidevprofiiliga liistud ja plaadid parkettpõrandatele. 
Liistud ja plaadid, mida ei ole peale hööveldamise, lihvi ­
mise või tappimise (nt sõrmtapiga jätkamise) muul viisil 
töödeldud, klassifitseeritakse rubriiki 4407 või 4408. 
Vineeri või spooni liistud ja plaadid kuuluvad 
rubriiki 4412.  
4409 29 10  Raamliistud maalidele, fotodele, peeglitele jms  
Vaata alamrubriigi 4409 10 11 selgitavad märkused.  
4409 29 91 ja 
4409 29 99  Muud  
Vaata alamrubriigi 4409 10 18 selgitavad märkused.  
4410  Puitlaastplaadid, orienteeritud kihtidega plaadid (OSB) 
jms plaadid (näiteks vahvelplaadid) puidust või muust 
puitjast materjalist, vaikude vms orgaaniliste sideaine ­
tega aglomeeritud või aglomeerimata  
4410 11 50  Pinnatud dekoratiivse plastlaminaadiga  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad puitlaastplaadid, mis on 
pinnatud alamrubriigi 3921 90 41 kõrgsurvelaminaadiga.  
4410 11 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad puitlaastplaadid, mis on 
kaetud plasti, värvi, paberi, tekstiilmaterjali või metalliga, 
v.a alamrubriikides 4410 11 30 ja 4410 11 50 osundatud.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 288  
4410 90 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad puitjad materjalid, v.a puit, 
on suhkruroog, bambus, kõrsviljaõlg ja lina- ning 
kanepivarred.  
4411  Puitkiudplaadid puidust või muust puitjast materjalist, 
vaikude või muu orgaanilise sideaine abil kokku ühen ­
datud või mitte  
4411 12 10 kuni 
4411 14 90  Keskmise tihedusega puitkiudplaadid (MDF)  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4411, teise lõigu 
punktile A esimene alalõik.  
4411 12 10  Mehaaniliselt töötlemata ja katmata pealispinnaga  
Sellesse alamrubriiki klassifitseerimisel ei saa lihvimist 
pidada mehaaniliseks töötlemiseks.  
4411 13 10  Mehaaniliselt töötlemata ja katmata pealispinnaga  
Vaata alamrubriigi 4411 12 10 selgitavad märkused.  
4411 14 10  Mehaaniliselt töötlemata ja katmata pealispinnaga  
Vaata alamrubriigi 4411 12 10 selgitavad märkused  
4411 92 10 ja 
4411 92 90  Tihedusega üle 0,8 g/cm  3 
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4411 teise lõigu 
punkti B alapunktile 1.  
4411 92 10  Mehaaniliselt töötlemata ja katmata pealispinnaga  
Vaata alamrubriigi 4411 12 10 selgitavad märkused  
4411 93 10 ja 
4411 93 90  Tihedusega üle 0,5 g/cm  3 , kuid mitte üle 0,8 g/cm  3 
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4411 teise lõigu 
punkti B alapunktile 2.  
4411 93 10  Mehaaniliselt töötlemata ja katmata pealispinnaga  
Vaata alamrubriigi 4411 12 10 selgitavad märkused  
4411 94 10 ja 
4411 94 90  Tihedusega kuni 0,5 g/cm  3 
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4411 teise lõigu 
punkti B punktid 2 ja 3.  
4411 94 10  Mehaaniliselt töötlemata ja katmata pealispinnaga  
Vaata alamrubriigi 4411 12 10 selgitavad märkused  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 289  
4412  Vineer, spoonitud plaadid jms kihtpuitmaterjal  
Okaspuiduvineeril esineb sageli pealmise vineerikihi defekte 
(nt oksaaugud), mis valmistusprotsessis parandatakse puidu 
inkrustatsiooniga, plasttäiteainetega jne. 
Taolisi materjale ei loeta lisaaineteks ning need ei anna 
vineerile teiste rubriikide toodete omadusi. 
Selle rubriigi vineer võib olla lihvimata või lihvimisega 
edasi töödeldud. Termin „lihvimata” sisaldab terminit 
„kergelt lihvitud” („touch-sanded”); pealmise vineerikihi 
kergelt lihvimisega töödeldakse üksnes lappimise, korkimise 
või täitmise tulemusena tekkinud ebatasasused. 
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 4412 10, 
4412 31, 4412 32 ja 4412 39. 
Vineer, spoonitud plaadid jms kihtpuitmaterjal, mida kasu ­
tatakse põrandaplaatidena (vt eelkõige käesoleva rubriigi HS 
selgitavate märkuste neljandat lõiku); siia kuuluvad üksnes 
plaadid, mille pealmise puidukihi paksus on alla 2,5 mm 
(õhuke spoon). 
Näide tüüpilise kolmekihilise toote kohta:
  
Kui pealmise puidukihi paksus on 2,5 mm või rohkem, ei 
kuulu need käesolevasse rubriiki (alamrubriik 4418 71 00 
või 4418 72 00).  
4412 94 10 ja 
4412 94 90  Tisleriplaat, lamell- ja laiaribiline tisleriplaat  
Terminite „tisleriplaat, lamell- ja laiaribiline tisleriplaat” 
tõlgendamise kohta vt HS selgitavad märkused, rubriik 4412, 
esimene lõik, punkt 3, esimene alalõik.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 290  
4413 00 00  Presspuit plokkide, plaatide, prusside või profiilvormi ­
dena  
Kõige tavalisemad puuliigid tihendamiseks on pöök, valge ­
pöök, robiinia ja pappel.  
4415  Puidust pakk-kastid, karbid, salved, trumlid jms puitpa ­
kendid; puidust kaablitrumlid; puitalused, äärtega puita ­
lused jms kaubaalused; kaubaaluste puidust ääred  
4415 10 10  Pakk-kastid, karbid, salved, trumlid jms puitpakendid; 
kaablitrumlid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad pakk-kastide, salvede jne 
valmistamiseks mõeldud täiskomplektid kokku ühendamata 
puidust, mis on saetud, lõigatud või kooritud laudadest, mis 
esitatakse tollile ühe saadetisena, ka koos põhjade, külgede, 
kaante ja kinnitustega. 
Mittetäielikud komplektid klassifitseeritakse alljärgnevalt: 
1. puitpakendite saetud, lõigatud või kooritud laudadest 
tehtud osad, nt põhjad, kaaned jne, mis on kokku naelu ­
tatud või muul viisil ühendatud, kuuluvad alamru ­
briiki 4421 90 97; 
2. lahtised lauad klassifitseeritakse vastavalt nende omadus ­
tele (rubriik 4407 või 4408). 
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4415, punkt I.  
4415 10 90  Kaablitrumlid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4415, punkt II.  
4415 20 20 ja 
4415 20 90  Puitalused, äärtega puitalused jms kaubaalused; kauba ­
aluste ääred  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4415, punktid III ja 
IV. 
4416 00 00  Vaadid, pütid, tõrred, tünnid jm puidust püttsepatooted 
ja nende puitosad  
Vaatidel ja tünnidel on keskelt kumer kere ja mõlemad 
otsad on kinnised. Tõrtel ja püttidel on tavaliselt ainult 
üks ots kinnine ja neil võib olla äravõetav kaas. 
Tavaliselt kasutatavad puuliigid on kastan ja tamm. 
Termini „puitosad” all mõeldakse tünnilaudu, tünni otsa ­
laudu ning muid püttsepatooteid. 
Tünnilauad on rohkem või vähem painutatud, hööveldatud 
plangud, vähemalt ühest otsast kärbitud või faasitud (kaldu 
lõigatud) ja milles on uure, mida tuntakse „nuudina”, 
kokkupaneku võimaldamiseks.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 291  
Otsalauad on soovitud ümbermõõduga ringikujuliseks ja 
mõlemalt poolt viltuseks lõigatud, et neid saaks tünnilau ­
dade nuuti asetada.  
4417 00 00  Puidust tööriistad, tööriistade korpused ja käepidemed, 
pintslite ja harjade puitosad ja -käepidemed; puidust 
saapa- ja kingaliistud ning -toed  
Vaata selle grupi märkus 5. 
Sellesse rubriiki kuuluvad värvi- ja vahupintslite varred.  
4418  Puidust tisleri- ja puusepatooted, sh puidust kärgpa ­
neelid, koostepõrandaplaadid, katusesindlid ja 
katuselaastud  
4418 20 10 kuni 
4418 20 80  Uksed, ukseraamid ja -piidad, lävepakud  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad liimpuitkonstruktsioo ­
niga lauspaneelid, millel on paks keskkiht, kui paneele on 
edasi töödeldud sel määral, et need on ühemõtteliselt ustena 
kasutatavad (nt neisse on lõigatud süvendid käepidemete, 
lukkude või hingede jaoks). 
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu töötlemata paneelid, 
mida mõnikord nimetatakse „tiheda sisevoodriga lameuste 
toorikuteks”, isegi kui nende servad on spoonitud 
(rubriik 4412).  
4418 40 00  Puitraketis betoneerimistöödeks  
Selle alamrubriigi puitraketis on kooste, mida kasutatakse 
igat liiki betoneerimistöödeks (nt vundamentide, seinte, 
põrandate, sammaste, piilarite, ajutiste tugipostide, tunnelio ­
sade jne valmistamisel). 
Tavaliselt valmistatakse puitraketis vaigusest puidust 
(plangud, palgid jne). Puitraketisena kasutatavad vineer ­
plaadid (sileda pinna saamiseks) ei kuulu siiski sellesse 
alamrubriiki, isegi kui need on ühelt või mõlemalt poolt 
pealistatud ja nende kasutus puitraketisena on kaheldamatu 
(rubriik 4412).  
4418 50 00  Katusesindlid ja katuselaastud  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4418, seitsmes ja 
kaheksas lõik.  
4418 71 00 kuni 
4418 79 00  Koostepõrandaplaadid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4418, kuues lõik.  
4418 71 00  Mosaiikpõrandatele  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad põrandaplaadid koosnevad 
nn kulumiskihist, mis on tehtud plaatidest, ribadest, liistu ­
dest jne, mis on ühendatud sobivale puit-, puitkiudplaat-, 
paber-, plast-, kork- jne kandekihile.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 292  
Vaata ka alamrubriigi 4412 selgitavad märkused. 
Vaata ka HS selgitavad märkused alamrubriigi 4418 71 
kohta.  
4418 72 00  Muud, mitmekihilised  
Vaata alamrubriigi 4418 71 00 selgitavad märkused  
▼M36  
4418 99 10  Liimpuit  
Vaata HSi selgitavad märkused, rubriik 4418, neljas lõik.  
4418 99 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad puidust kärgpaneelid, mida 
kirjeldatakse HSi selgitavate märkuste rubriigi 4418 viiendas 
lõigus.  
▼B 
4420  Puitmarketrii ja -intarsia; puitlaekad ja -kastikesed 
juveeltoodete, terariistade jms hoidmiseks; puidust kuju ­
kesed jm dekoratiivesemed; puidust mööbliesemed, mis 
ei kuulu gruppi 94  
4420 90 10  Puitmarketrii ja -intarsia  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad puitmarketrii ja -intarsiaga 
kaunistatud (panustehnikas) plaadid. 
Puitmarketrii koosneb õhukestest puidust või muust mater ­
jalist (mitteväärismetall, kilpkonnakilp, konnakarp, elevan ­
diluu jne), mis on kaunistuseks puidust alusele liimitud.  
4421  Muud puittooted  
4421 90 97  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. plankudest kokku ühendatud puidust pakk-kastide osad 
(kaaned jms); 
2. puidust tugiraamid (riiulid), kas kokku ühendatuna või 
mitte, kui neid ei käsitleta mööblina; 
3. aiatarad jms, puitvarbadest ristakuti naelutatud ja seejärel 
välja venitatud (lõõtsana toimiv) sõrestik; 
4. küpsetusvardad ja igat liiki teritatud orad (hambaorgid), 
mida kasutatakse teatavate toitude valmistamisel (heerin ­
garullid jne).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 293  
GRUPP 45  
KORK JA KORGIST TOOTED 
4501  Looduslik kork, töötlemata või esmatöödeldud; korgi ­
jäätmed; purustatud, granuleeritud või jahvatatud kork  
4501 10 00  Looduslik kork, töötlemata või esmatöödeldud  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4501, punkt 1.  
4501 90 00  Muud  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4501, punktid 2 
ja 3.  
4502 00 00  Looduslik kork, eemaldatud väliskihiga või jämedalt 
tükeldatud, ristkülikukujuliste (sh ruudukujuliste) klot ­
side, tahvlite, lehtede või ribadena (sh teravate servadega 
korgi- või punnitoorikud)  
Sellesse rubriiki kuuluvad õhukesed, looduslikust korgist 
paberist alusel seina viimistluskatted rullides.  
4503  Looduslikust korgist tooted  
4503 10 10 ja 
4503 10 90  Korgid ja punnid  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 4503 10.  
4504  Aglomeeritud kork (sideainega või ilma) ning tooted 
sellest  
4504 10 11  Vahuveinidele, sh looduslikust korgist tihenditega  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad silindrilised korgid ja punnid 
vahuveinide pudelitele Nende korkide ja punnide läbimõõt 
on pudelisuust märgatavalt suurem, nii et need pannakse 
kokkusurutult pudelile peale. Kord kasutatuna (kui pudel 
on lahti tehtud), võtavad need tagasi selle kuju, nagu on 
esitatud alamrubriikide 2204 21 06 – 2204 21 09 selgita ­
vates märkustes. 
Nende korkide ja punnide ülaosa koosneb sageli aglomee ­
ritud korgist ja alaosa (see, mis puutub vahuveiniga kokku) 
looduslikust korgist:
  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 294  
4504 10 19  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad aglomeeritud korgist silind ­
rilised korgid ja punnid muudele pudelitele peale vahuvei ­
nipudelite. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu õhukesest korgist kettad, mida 
kasutatakse seibidena kroonkorkides (alamru ­
briigid 4504 10 91 ja 4504 10 99).  
4504 10 91 ja 
4504 10 99  Muud  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka aglomeeritud 
korgist seibid kroonkorkidele.  
4504 90 20  Korgid ja punnid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad mittesilindrilised aglomee ­
ritud korgist korgid ja punnid. Taolised korgid ja punnid 
on, näiteks, koonilised ja neil võib auk keskel olla:
  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 295  
GRUPP 46  
ÕLGEDEST, ESPARTOST JA MUUDEST PUNUMISMATERJALIDEST 
TOOTED; KORV- JA VITSPUNUTISED 
4601  Põimikud jms tooted punumismaterjalidest, lindiks 
ühendatud või mitte; punumismaterjalid, põimikud jms 
tooted nendest, paralleelsetest kiududest lamevormideks 
kokku punutud või kootud, ka valmistooted (näiteks 
matid, kiudvaibad, võrestikud)  
4601 21 10 kuni 
4601 29 90  Matid, kiudvaibad ja võrestikud taimsetest materjalidest  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad: 
1. koredad õlgmatid, mis on kootud või kokku seotud 
ühesuunalistest õlgedest või kootud tahvliteks, nt aian ­
duses kasutatavad kaitsematid; 
2. hiina matid ja matid, mis on samal viisil valmistatud ning 
mida kasutatakse samaks otstarbeks. 
Hiina matid ja kiudvaibad on lõikheinte perekonda 
kuuluvate taimede ( Lepironia mucronata ) vartest ja riba ­
dest matid ja kiudvaibad; need võivad olla loomulikku 
värvi või värvitud (tavaliselt punaseks). Need matid ja 
kiudvaibad on kootud; taimeribasid või –varsi ühendav 
kett (või lõim) koosneb väga harvalt asetsevast mitme ­
keermelisest nöörist või lõngast. Matid on tavaliselt 
tehtud ühekaupa ja need võivad tekstiilmaterjalist ribaga 
ääristatud olla; sageli lähetatakse need lähteriigist 
rullides, mitmekaupa, otstest kokku õmmelduna; 
3. koredad kiudvaibad, nagu need, mida aianduses 
kasutatakse; 
4. võrestikud (nt õlgedest või kõrkjatest), mida kasutatakse 
samaks otstarbeks kui eelpool nimetatud koredaid matte, 
kuid mis sobivad kasutamiseks ka tarade ja nõlvale 
ehitatud jalgteede ehitamiseks.  
4602  Korvpunutised, vitspunutised jms tooted, valmistatud 
punumismaterjalidest kindla kuju järgi või toodetud 
rubriigi 4601 punutistest; tooted käsnkõrvitsast  
4602 11 00  Bambusest  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste 
rubriigi 4602 esimese lõigu punktid i ja ii nimetatud tooted, 
nt taimset päritolu materjalist vaibad, mis on tehtud alamru ­
briigi 4601 21 mattide või kiudvaipade väikeste mattide 
ühendamisel.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 296  
4602 19 10  Õlgedest pudeliümbrised  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4602, teine lõik, 
punkt 8.  
4602 19 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. HS selgitavate märkuste rubriigi 4602 esimese lõigu 
punktis ii nimetatud tooted, nt taimset päritolu materjalist 
vaibad, mis on tehtud alamrubriigi 4601 29 mattide või 
kiudvaipade väikeste mattide ühendamisel; 
2. tooted käsnkõrvitsast. Käsnkõrvits, mida tuntakse ka 
taimse käsnana, klassifitseeritakse alamru ­
briiki 1404 90 00 ja see koosneb ühe pudelkõrvitsa liigi 
(Luffa cylindrica ) käsnjast koest.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 297  
X JAOTIS  
KIUMASS PUIDUST VM KIULISEST TSELLULOOSMATERJALIST; 
RINGLUSSE VÕETUD PABERI- VÕI PAPIJÄÄTMED JA -JÄÄGID; 
PABER JA PAPP NING TOOTED NENDEST  
GRUPP 47  
KIUMASS PUIDUST VM KIULISEST TSELLULOOSMATERJALIST; 
RINGLUSSE VÕETUD PABERI- VÕI PAPIJÄÄTMED JA -JÄÄGID;  
Üldist  
Terminite „poolpleegitatud” või „pleegitatud” määratlemiseks vaata selle 
grupi HS selgitavad üldmärkused, neljas lõik.  
Massi peetakse poolpleegitatuks või pleegitatuks, kui teda on tootmis ­
järgselt mingil viisil erineva intensiivsusega töödeldud suurema valge ­
suse (heleduse) saavutamiseks, eelkõige massi värvaine eemaldamise või 
modifitseerimisega erineval määral või lihtsalt fluorestsentsainetega 
segamisel.  
4701 00  Puitmass  
4701 00 10  Termomehaaniline puitmass  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4701, neljas lõik, 
viimane alalõik.  
4701 00 90  Muud  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4701, neljas lõik, 
esimesed kolm alalõiku.  
4703  Naatron- või sulfaattselluloos puidust, v.a lahustuv tsel ­
luloos  
Vaata selle grupi märkus 1.  
4703 11 00  Okaspuidust  
Sellesse alamrubriiki kuulub eelkõige männist, nulust või 
kuusest valmistatud mass.  
4703 19 00  Lehtpuidust  
Selle alamrubriigi puitmass saadakse tavaliselt paplist ja 
haavast või kõvemate puude nagu pöök, kastan, eukalüpt 
ja teatavad troopilised puud, puidust. Kiud on tavaliselt 
lühemad kui okaspuidust valmistatud puitmassis.  
4703 21 00  Okaspuidust  
Vaata alamrubriigi 4703 11 00 selgitavad märkused.  
4703 29 00  Lehtpuidust  
Vaata alamrubriigi 4703 19 00 selgitavad märkused.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 298  
4704  Sulfittselluloos puidust, v.a lahustuv tselluloos  
Kohaldada rubriigi 4703 ja selle alamrubriikide selgitavaid 
märkusi vastavate muudatustega.  
4706  Ringlusse võetud paberi- või papijäätmetest ja -jääkidest 
või muudest kiulistest tselluloosmaterjalidest saadud 
mass  
Vaata selle grupi HS üldselgitavad märkused, kolmas lõik.  
4706 10 00  Puuvillaebemetest kiumass  
Puuvillaebemetest kiumassi alfatselluloosisisaldus on tavali ­
selt kõrge (98–99 % massist) ja tuhasisaldus väga madal 
(umbes 0,05 % massis). See erineb alamrubriiki 1404 20 00 
kuuluvast, üksnes poognateks või tahvliteks kokkusurutud 
puuvillaebemetest selle poolest, et selle kiud, mida on 
mitmeid tunde rõhu all seebikivilahuses keedetud, on 
enam-vähem sulanud, kuna aga alamrubriiki 1404 20 00 
kuuluva puuvillalintri kiud, mis ei ole seda protsessi 
läbinud, säilitavad tavaliselt oma esialgse struktuuri ja 
pikkuse.  
4707  Ringlusse võetud paberi- või papijäätmed ja jäägid  
Sellesse alamrubriiki ei kuulu paberirullid, mille välimised 
kihid on osaliselt vees läbi ligunenud või muul viisil kahjus ­
tunud (grupp 48).  
4707 10 00  Pleegitamata jõupaber või -papp, lainepaber või -papp  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 4707 10, 
4707 20 ja 4707 30.  
4707 20 00  Muu, peamiselt pleegitatud tselluloosist valmistatud 
paber või papp, massis värvimata  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 4707 10, 
4707 20 ja 4707 30. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad paberi valmistamisel või 
töötlemisel ja trükikojas tekkinud jäätmed (nt lõikamis ­
jäätmed) ning kasutatud perfokaardid ja -lindid. Sedasorti 
paber taasringluseks koosneb tavaliselt peaaegu täielikult 
paberist, millele ei ole midagi trükitud.  
4707 30 10 ja 
4707 30 90  Peamiselt mehaanilisest kiumassist valmistatud paber või 
papp (näiteks ajalehed, ajakirjad jms trükised)  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 4707 10, 
4707 20 ja 4707 30.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 299  
GRUPP 48  
PABER JA PAPP; PABERIMASSIST, PABERIST VÕI PAPIST TOOTED  
Üldist  
Paberirullid, mille välimised kihid on osaliselt vees läbi ligunenud või 
muul viisil kahjustunud, klassifitseeritakse rubriikide 4801 ja 4811 
vastavatesse alamrubriikidesse.  
4801 00 00  Ajalehepaber, rullides või lehtedena  
Vaata selle grupi märkus 4 ja HS selgitavad märkused, 
rubriik 4801.  
4802  Pinnakatteta paber ja papp kirjutamiseks, trükkimiseks 
või muudeks graafilisteks töödeks, perforeerimata perfo ­
kaardid ja perfolindimaterjal, rullides või ristkülikuku ­
juliste (k.a ruut) lehtedena, mis tahes formaadis, v.a 
rubriigis 4801 või 4803 kirjeldatud paber; käsitsi valmis ­
tatud paber ja papp  
Vaata selle grupi märkus 5.  
4802 10 00  Käsitsi valmistatud paber ja papp  
Vaata selle grupi HS selgitavate üldmärkuste punkt B ja HS 
selgitavad märkused, rubriik 4802, teine ja kolmas lõik.  
4802 40 10 ja 
4802 40 90  Tapeedialuspaber  
Tapeedialuspaber võib olla valge või värviline, liimitud, 
masinsile, paks, kuid elastne ja kareda pinnaga. Paberi üks 
pool on mõeldud pinnakatmiseks ja/või trükkimiseks, teine 
pool kliistri või muu liimi jaoks. See aluspaber peab taluma 
tapeedi valmistusprotsessi ja tapeetimist.  
4803 00  Tualettpaber, kosmeetiliste salvrätikute paber, käterä ­
tiku-, salvrätiku- jms majapidamis- või hügieenipaber, 
tselluloosvatt ja tsellulooskiudkangas, krepitud, kortsu ­
tatud, surutrükiga, perforeeritud, värvitud või trükimus ­
trilise pealispinnaga või mitte, rullides või lehtedena  
4803 00 10  Tselluloosvatt  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4803, esimene lõik, 
punkt 2, teine alalõik. 
See kiudkangas on struktuurilt hõre, kui vaadata vastu 
valget, võib selles näha väikesi auke.  
4803 00 31 ja 
4803 00 39  Krepp-paber või krepitud tsellulooskiudkangas, iga kihi 
massiga  
Termini „krepp-paber” määratluse kohta vaata HS selgitavad 
märkused, rubriik 4808, esimene lõik, punkt 2.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 300  
Selle kiudkanga all mõeldakse toodet, mis on struktuurilt 
tihedam ja ühtlasem kui tselluloosvatt.  
4804  Pinnakatteta jõupaber ja papp rullides või lehtedena (v.a 
rubriigis 4802 või 4803 nimetatud)  
Termini „jõupaber ja papp” määratluse kohta vaata selle 
grupi lisamärkus 6. 
Jõupaber ja -papp on mehaaniliselt väga vastupidavad. Need 
ei sisalda tavaliselt täiteaineid, on võrdlemisi tugevalt 
liimitud, peaaegu alati läbipaistmatud, enamasti ühepoolse 
masinaläikega (s.o kalandreeritud ainult ühelt poolt) ja neil 
on tavaliselt nähaolev sõela markeering. 
Jõupaber ja -papp on suurepärased pakkimis- ja mähkimis ­
materjalid. Neid kasutatakse ka elektrikaablite pabermähis ­
teks, lainepapi pealmiseks siledaks kihiks, pabernööri 
valmistamiseks ning tõrva-, bituumeni- ja asfaltpaberi või 
-papi valmistamiseks.  
4804 11 11 kuni 
4804 19 90  Lainepapi väliskihipaber (kraftlainer)  
Vaata selle grupi alamrubriikide märkus 1 ja vastavad HS 
selgitavad märkused.  
4804 21 10 kuni 
4804 29 90  Kotijõupaber  
Vaata selle grupi alamrubriikide märkus 2 ja vastavad HS 
selgitavad märkused.  
4804 31 51  Elektrotehniline isolatsioon-jõupaber  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kondensaatori- ja kaabli ­
paber. 
Kondensaatoripaber on õhuke paber, mida kasutatakse elek ­
trikondensaatorite dielektrikuna. Selle paberi valmistamiseks 
kasutatavad kiud jahvatatakse hoolikalt, et vähendada poog ­
nate poorsus miinimumini ja eemaldada hoolikalt kõik võõr ­
kehad (eelkõige metall). 
Kaablipaber on mõeldud trafopoolidel kasutatavate elektri ­
kaablite või muude elektrotehniliste seadmete isolatsiooniks. 
Tal peavad olema väga head isolatsiooniomadused ja järeli ­
kult peab ta olema puhas mistahes metallilistest ja happelis ­
test osakestest või muudest elektrit juhtivatest lisanditest.  
4804 41 91  Immutatud jõupaber  
Seda liiki paber ja papp koosneb peamiselt puidukiust, mille 
mass on suurem kui 185 g/m  2 , kuid alla 225 g/m  2 ning see 
tarnitakse tavaliselt rullides laiusega üle 125 cm, kuid alla 
165 cm. Selle poorsusindeks, mõõdetuna Gurley poorsus ­
mõõturiga vastavalt sätestatud TAPPI-standardile (Technical 
Association of the Pulp and Paper Industry), on alla 13 s/ 
100 cm  3 õhku ja 40 s/300 cm  3 õhku.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 301  
Immutatud jõupaber käitub kui kuivatuspaber. Võib 
tõmmata sõrmega üle paberile tõmmatud värske tindijoone 
tinti laiali ajamata. 
Immutatud jõupaber on spetsiaalselt kavandatud tehisvaiku ­
dega immutatult kõrgsurvelaminaatplaatide tootmiseks.  
4805  Muu katmata paber ja papp, rullides või lehtedena, 
töödeldud mitte rohkem kui selle grupi märkuses 3 
näidatud ulatuses  
4805 11 00  Pooltselluloosist lainestuspaber  
Vaata selle grupi alamrubriikide märkus 3.  
4805 12 00  Õlgedest lainestuspaber  
Vaata selle grupi alamrubriikide märkus 4.  
4805 19 10  Wellenstoff  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 4805 19.  
4805 24 00 ja 
4805 25 00  Testlainer (ringlussevõetud lainer)  
Vaata selle grupi alamrubriikide märkus 5.  
4805 30 00  Sulfit-pakkepaber  
Vaata selle grupi alamrubriikide märkus 6.  
4805 40 00  Filterpaber ja -papp  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 4805 40.  
4805 50 00  Viltpaber ja -papp  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 4805 50.  
▼M36  
__________  
▼B 
4806  Taimne pärgament, rasvakindlad paberid, kalkad, 
pärgamiin jm läikega läbipaistvad või poolläbipaistvad 
paberid, rullides või lehtedena  
4806 10 00  Taimne pärgament  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4806, esimesed neli 
lõiku.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 302  
4806 20 00  Rasvakindlad paberid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4806, viies kuni 
kaheksas lõik.  
4806 30 00  Kalkad  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4806, üheksas lõik.  
4806 40 10 ja 
4806 40 90  Pärgamiin jm läikega läbipaistvad või poolläbipaistvad 
paberid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4806, kümnes ja 
üheteistkümnes lõik.  
4808  Lainepaber ja lainepapp (sileda liimitud pinnakihiga või 
ilma), krepitud, kortsutud, surutrükiga või perforee ­
ritud, rullides või lehtedena, v.a rubriigis 4803 kirjel ­
datud paber  
4808 10 00  Lainepaber ja -papp, perforeeritud või perforeerimata  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4808, punkt 1.  
4808 40 00  Jõupaber, krepitud või kortsutatud, surutrükiga või 
surutrükita, perforeeritud või perforeerimata  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4808, punktid 2, 3 
ja 4.  
4808 90 00  Muud  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4808, punktid 2, 3 
ja 4.  
4809  Söepaber, isekopeeruv paber jm kopeerpaber või paber 
kujutise ülekandmiseks (sh kaetud või immutatud paber 
paljundusšabloonideks või ofsetivormideks), pealetrükiga 
või pealetrükita, rullides või lehtedena  
4809 20 00  Isekopeeruv paber  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4816, punkt A 2. 
Selle alamrubriigi tooted peavad siiski vastama selle grupi 
märkuses 8 sätestatud mõõtmelistele näitajatele.  
4809 90 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuulub HS selgitavad märkused, 
rubriik 4816 punkt A 1 tooted, ja muu kopeerpaber või 
paber kujutise ülekandmiseks, nagu soojusülekandepaber ja 
kaetud (kriitpaber) või immutatud paber paljundusšablooni ­
deks või ofsetivormideks. Selle alamrubriigi tooted peavad 
siiski vastama selle grupi märkuses 8 sätestatud mõõtmelis ­
tele näitajatele.  
4810  Paber ja papp, kaetud ühelt või mõlemalt küljelt side ­
aine abil või ilma selleta kaoliini või muude anorgaani ­
liste ainetega, ilma muu katteta, värvitud või dekoree ­
ritud pinnaga või ilma, pealetrükiga või pealetrükita, 
rullides või ristkülikukujuliste (k.a ruut) lehtedena, mis 
tahes formaadis  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 303  
4810 13 00 kuni 
4810 19 00  Paber ja papp kirjutamiseks, trükkimiseks vm graafilis ­
teks töödeks, mis ei sisalda mehaanilisel või 
keemilis-mehaanilisel menetlusel saadud kiude või 
sisaldab neid kuni 10 % kogu sisalduva kiu massist  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 4810 13, 
4810 14, 4810 19, 4810 22 ja 4810 29.  
4810 22 00 kuni 
4810 29 80  Paber ja papp kirjutamiseks, trükkimiseks vm graafilis ­
teks töödeks, mille kogu sisalduva kiu massist üle 10 % 
moodustavad mehaanilisel või keemilis-mehaanilisel 
menetlusel saadud kiud  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 4810 13, 
4810 14, 4810 19, 4810 22 ja 4810 29.  
4810 22 00  Õhuke kaetud paber  
Vaata selle grupi alamrubriikide märkus 7.  
4810 92 10 kuni 
4810 92 90  Mitmekihiline  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4805, teine lõik, 
punkt 2.  
4811  Paber, papp, tselluloosvatt ja tsellulooskiudkangas, 
kaetud, immutatud, pealistatud, värvitud või dekoree ­
ritud pinnaga või pealetrükiga, rullides või ristkülikuku ­
juliste (k.a ruut) lehtedena (poognatena), v.a 
rubriigi 4803, 4809 või 4810 kaubad  
Sellesse rubriiki kuuluvad teatavad paberist või papist alusel 
põrandakatted, mis ei sobi seinakateteks. 
Sellesse rubriiki ei kuulu tooted, mis sobivad kasutamiseks 
nii põranda- kui ka seinakatetena (rubriik 4823).  
4811 10 00  Tõrva-, bituumen- või asfaltpaber ja -papp  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad niiskuskindlad isolatsioon ­
plaadid, mis koosnevad kahest asfaldiga immutatud 
krepp-paberikihist, millede vahel on õhuke alumiiniumleht. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu katusepapp (ruberoid), mille 
põhjaks olev paber või papp on üleni pealistatud või mõle ­
malt poolt kaetud asfaldi- või muu taolise materjali kihiga 
(rubriik 6807).  
4811 51 00 ja 
4811 59 00  Paber ja papp, kaetud, immutatud või pealistatud plas ­
tiga (v.a liimained)  
Plastiga pealistatud või kaetud paber ja papp kuuluvad 
nendesse alamrubriikidesse üksnes siis, kui plastkihi paksus 
ei ületa poolt toote kogupaksusest (vt selle grupi märkus 2 
punkt g).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 304  
4811 60 00  Paber ja papp, kaetud, immutatud või pealistatud vaha, 
parafiini, steariini, õli või glütserooliga  
Sellesse alamrubriiki kuulub parafiinpaber ja -papp, mis on 
mõeldud piima- või mahlapakendite või heliplaatide 
ümbriste vms valmistamiseks ja millel on ühel pool trükikiri 
või -kujutis, mis viitab neisse pakendatavatele toodetele.  
4811 90 00  Muu paber, papp, tselluloosvatt ja tsellulooskiudkangas  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad lintformularid. Need formu ­
larid koosnevad paberilehtedest, mis on tavaliselt kokku 
volditud (kokku murtud), või rullides, regulaarsete vahedega 
põigiti perforeeritud, moodustades järjestikuseid formulare, 
mida saab perforatsiooni kohalt lahti rebida. Formularidele 
on trükitud lünktäitmiseks mõeldud tekst. Nende toodete 
servades võivad olla juhtaugud, võimaldades eelkõige kiir ­
köitmist või nende kasutamist arvestusmasinates. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu lintformularidest äriblanketid 
(alamrubriik 4820 40 00).  
4816  Söepaber, isekopeeruv paber jm kopeerpaber või paber 
kujutise ülekandmiseks (v.a rubriigis 4809 nimetatud), 
paberist paljundusšabloonid ja ofsetivormid, karpides 
või lahtiselt  
4816 20 00  Isekopeeruv paber  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4816 punkt A.2. 
Selle alamrubriigi tooted ei või olla selle grupi märkuses 8 
sätestatud mõõtudega (rubriik 4809).  
4816 90 00  Muud  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4816, punktid A.1 ja 
3 ja B.1. Selle alamrubriigi tooted ei või olla selle grupi 
märkuses 8 sätestatud mõõtudega. 
Sellesse alamrubriik kuuluvad ka ofsetivormid (vt HS selgi ­
tavad märkused, rubriik 4816, punkt B.2, teine lause). Selle 
alamrubriigi toodetel ei ole suuruse piiranguid.  
4818  Tualettpaber ja samalaadne paber, tselluloosvatt või tsel ­
lulooskiudkangas, kasutamiseks majapidamises või 
hügieenitarbena, rullides laiusega kuni 36 cm või 
mõõtu või vormi lõigatud; taskurätikud, puhastus- ja 
käterätikud, laudlinad, salvrätikud, voodilinad jms pabe ­
rist, paberimassist, tselluloosvatist või tsellulooskiudkan ­
gast majapidamis-, hügieeni- või haiglatarbed, rõivad ja 
rõivamanused  
4818 90 10 ja 
4818 90 90  muud  
Need alamrubriigid hõlmavad haigevoodite aluskatteid.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 305  
4819  Karbid, kastid, kotid jm pakendid paberist, papist, tsel ­
luloosvatist või tsellulooskiudkangast; dokumendivut ­
larid, kirjaalused jms paberist või papist kontori-, 
kaupluse- jm tarbed  
4819 20 00  Kokkuvolditavad kastid ja karbid, mitte lainepaberist 
või -papist  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4819, punkt A, teine 
lõik. 
4819 60 00  Dokumendivutlarid, kirjaalused, karbid dokumentide 
hoidmiseks jms kontori-, kaupluse- jm tarbed  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4819, punkt B.  
4820  Registri-, arve-, märkme-, tellimis- ja kviitungiraamatud, 
kirjaplokid, märkmikud, kalenderpäevikud ja -märk ­
mikud jms tooted, vihikud, kuivatuspaberiplokid, kiir ­
köitjad (eraldatavate lehtedega vm), mapid, kaustad, 
äriblanketid, kopeervahelehtedega komplektid jm pabe ­
rist või papist kirjatarbed; albumid näidiste või kollekt ­
sioonide jaoks, raamatuümbrised, paberist või papist  
4820 40 00  Äriblanketid ja kopeervahelehtedega komplektid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4820, esimene lõik, 
punktid 4 ja 5. 
Vaata alamrubriigi 4811 90 00 selgitavad märkused.  
4823  Muu paber, papp, tselluloosvatt ja tsellulooskiudkangas, 
mõõtu või vormi lõigatud; muud tooted paberimassist, 
paberist, papist, tselluloosvatist või tsellulooskiudkangast  
4823 20 00  Filterpaber ja -papp  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4823, teine lõik, 
punkt 1.  
4823 90 85  Muud  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4823, teine lõik, 
punktid 1 ja 6 kuni 17. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad tooted, mis sobivad kasuta ­
miseks nii põranda- kui ka seinakatetena. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka kondensaatoripaber, mis 
on kondensaatorites dielektrikuna kasutatav elektriisolat ­
sioonpaber. See on erakordselt õhuke (tavaliselt 
0,006–0,02 mm), väga ühtlase paksusega ja täiesti ilma 
poorideta. See on tavaliselt tehtud naatron- või sulfaattsellu ­
loosist ja mõnikord kaltsumassist. Kondensaatoripaber on 
keemiliselt neutraalne, ei sisalda peenimaidki metalliosakesi 
ja tal on head mehaanilised ja dielektrilised omadused 
(dielektrikuskadudeta).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 306  
GRUPP 49  
RAAMATUD, AJALEHED, PILDID JM TRÜKITOOTED; KÄSIKIRJAD, 
MASINAKIRJATEKSTID NING PLAANID JA JOONISED 
4901  Raamatud, brošüürid, infolehed jms trükised, köidetud 
või eraldi poognatena  
4901 99 00  Muud  
Vaata selle grupi märkus 3.  
4905  Trükitud geograafilised, hüdrograafilised jms kaardid, 
k.a atlased, seinakaardid, topograafilised kaardid ja 
gloobused  
4905 10 00  Gloobused  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4905, viimane lõik 
enne erandeid ja erand f.  
4905 91 00 ja 
4905 99 00  Muud  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad topograafiliselt täpsed 
kaardid, mis on avaldatud reklaamikaalutlustel, ka need, mis 
sisaldavad reklaamimaterjali (nt rehvi- või autovalmistajate 
või naftafirmade avaldatud teede kaardid jne).  
4907 00  Kustutamata postmargid, maksumärgid jms margid 
jooksvast või uuest väljalaskest riigis, kus need omavad 
või hakkavad omama tunnustatud nominaalväärtust; 
tempelpaber; pangatähed; tšekiformularid; aktsiad, obli ­
gatsioonid jms väärtpaberid  
4907 00 10  Postmargid, maksumärgid jms margid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4907, punkt A.  
4908  Ülekandelehed (vesipildid)  
4908 10 00  Klaasistuvad ülekandelehed (vesipildid)  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4908, kolmas lõik.  
4911  Muud trükised (sh trükitud pildid ning fotod)  
4911 10 10 ja 
4911 10 90  Ärireklaam, kaubakataloogid jms  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 4911, viies lõik 
punkt 1.  
4911 10 10  Kaubakataloogid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad väljaanded, milles kirjelda ­
takse või kujutatakse tooteid ja näidatakse nende hind ja 
tellimisnumber.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 307  
4911 91 00  Pildid, graafilised lehed ja fotod  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad rubriigi 3703 tooted, mis on 
valgustatud ja ilmutatud. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka kunstilised siidtrükitõm ­
mised (kunstiserigraafia), isegi kui need on kunstniku allkir ­
jaga ja nummerdatud.  
4911 99 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki ei kuulu trükitooted, nagu näiteks 
sõidupiletid ja pardale mineku kaardid, millel on üks või 
mitu magnetriba (alamrubriik 8523 21 00).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 308  
XI JAOTIS  
TEKSTIIL JA TEKSTIILTOOTED  
Üldist  
1. Nagu osutatud HS selgitavates märkustes (vt käesoleva jaotise üldist 
märkust, sissejuhatuse viimast lõiku), jaguneb XI jaotis kaheks 
osaks:  
a) esimeses osas (grupid 50–55) rühmitatakse tekstiiltooted nende 
valmistamiseks kasutatud tekstiilmaterjali järgi; mitme tekstiilma ­
terjali segust koosnevate toodete klassifitseerimisel juhindutakse 
käesoleva jaotise märkusest 2;  
b) teises osas (grupid 56–63), välja arvatud rubriigid 5809 00 00 ja 
5902, ei eristata tooteid ei grupi ega rubriigi tasandil nende 
valmistamiseks kasutatud tekstiilmaterjalide järgi. Paljud rubriigid 
kombineeritud nomenklatuuri gruppides 56–63 on siiski jaotatud 
alamrubriikideks toote koostisse kuuluvate tekstiilmaterjalide 
järgi. Sel juhul tuleb tooted klassifitseerida alamrubriikidesse 
käesoleva jaotise alamrubriikide märkuse 2 tingimuste kohaselt.  
2. Käesoleva jaotise alamrubriikide märkus 2 sätestab juhised kahest 
või enamast tekstiilmaterjalist koosnevate tekstiiltoodete klassifitsee ­
rimiseks gruppide 56–63 rubriikidesse. Need tooted tuleb klassifit ­
seerida samasse alamrubriiki toodetega, mis koosnevad tekstiilmater ­
jalist, mille mass klassifitseeritavates toodetes on kõige suurem. Klas ­
sifitseerimisel võetakse vajalike muudatustega arvesse käesoleva 
jaotise märkuse 2 tingimused.  
Nende juhiste kohaldamisel tuleb siiski võtta arvesse käesoleva 
jaotise alamrubriikide märkuse 2 punkti B alapunktide a–c 
tingimused.  
3. HS selgitavates märkustes on suunised käesoleva jaotise märkus 2 
tõlgendamise kohta (vt, näiteks, käesoleva jaotise selgitavaid üldmär ­
kusi, I osa, punkt A).  
Kohaldades märkust 2, ei võeta arvesse:  
a) ultuselõnga, kui ultusääred ei ole lõpptoote oluline osa, nagu 
näiteks vihmavarjude või sallide puhul kasutatava teatava riide 
ultusääred;  
b) riidesse või trikookangasse kootud eralduslõngu, mis osutavad 
lõikamiskohtadele;  
c) riide või trikookanga otstes olevad lõngad, kui need on eri teks ­
tiilmaterjalist kui riie või trikookangas.  
4. Vaata käesoleva jaotise alamrubriigi märkuse 1 punkte a–h mõistete 
„pleegitamata lõng”, „pleegitatud lõng” ja „värviline (värvitud või 
trükitud) lõng” kohta, kui neid kasutatakse lõnga suhtes, ja mõistete 
„pleegitamata riie”, „pleegitatud riie”, „värvitud riie”, „kirjukoeline 
riie” ja „trükitud riie” kohta, kui neid kasutatakse riide suhtes.  
5. Eri siduste kirjelduste kohta vaata käesoleva jaotise HS selgitavate 
üldmärkuste alamrubriikide selgitavaid märkusi, I osa, punkt C.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 309  
GRUPP 50  
SIID 
5004 00  Siidlõng (v.a siidijääkidest kedratud lõng), jaemüügiks 
pakendamata  
5004 00 10  Pleegitamata, keedetud või pleegitatud  
Pleegitamata siidlõng koosneb ühest või mitmest kokkukor ­
rutatud greež- ehk toorsiidniidist; neid ei ole veel puhas ­
tatud. Pleegitamata siidlõng võib sisaldada kuni 30 % serit ­
siini (siidiliim) ja on enamikul juhtudel loomuliku, veidi 
kollaka värvusega. Pleegitamata siidlõnga töötlemist tavali ­
selt jätkatakse, kuid sellest saab ka vahetult riiet ja trikoo ­
kangast valmistada. 
Pleegitamata siidlõnga keetmine puhastab lõnga, s.t üksik ­
niite kattev seritsiin eemaldub. Seda tehakse tavaliselt 
kuumas seebivees või lahjas kaaliumleelises. 
Pärast keetmist säilunud loomulikud värvained eemaldatakse 
pleegitamisega.  
5005 00  Siidijääkidest kedratud lõng, jaemüügiks pakendamata  
5005 00 10  Pleegitamata, keedetud või pleegitatud  
Kohaldada alamrubriigi 5004 00 10 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
5007  Siidriie või siidijääkidest riie  
5007 20 11 kuni 
5007 20 71  Muu riie, mis sisaldab vähemalt 85 % massist siidi või 
siidijääke (v.a siidikraasmeid)  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 5007 20.  
5007 20 11 ja 
5007 20 19  Kreppriie  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluv riie on tavaliselt kerge 
ning valmisriide teraline või kortsuline välisilme tuleneb 
krepplõnga kasutamisest, s.t suure keerdumusega lõnga 
(tavaliselt 2 000–3 600 keerdu meetri kohta), millel on 
loomulik kalduvus säbarduda. 
Seda lõnga võib kasutada lõimes või koes või mõlemas, aga 
samuti koos lauge keerdumusega lõngaga. Vastupidise keer ­
dude suunaga krepplõngad on riides sageli vaheldumisi, s.t 
S-keeruga lõngad vahelduvad Z-keeruga lõngadega, et 
kõrvutised lõngad säburduksid vastupidises suunas, mis 
tagab krepiefekti tasakaalu. 
Nendesse alamrubriikidesse kuulub ehtne kreppriie, s.t riie, 
milles vähemalt kas lõim või kude on enamuses krepplõn ­
gast. Tuntuimad on krepdešiin, marokään, žoržett, kreppsa ­
tään, kreppšarmöös, kreppšifoon.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 310  
Ainult ühelt poolt krepitud või osaliselt krepitud pealispin ­
naga (krepiribad, -vöödid või -mustrid) riie klassifitseeri ­
takse nendesse alamrubriikidesse. 
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu riie, milles krepiefekt 
on saadud muul moel kui krepplõnga kasutades, näiteks riie, 
milles krepitaoline välisilme tuleneb eri siduste (nt liiva ­
krepp) ning erineva jämeduse ja keeruga lõngade kombinee ­
ritud kasutamisest.  
5007 20 21 kuni 
5007 20 39  Eponž, habutai, honan, šantung, kora jms Kaug-Ida täis ­
siidriie (segamata siidikraasmete, muude siidijääkide või 
muude tekstiilmaterjalidega)  
Nende alamrubriikide riie on erisuguste omadustega riide 
laadi, siduse ja välisilme poolest. 
Enamjaolt on see riie kootud kohalikel käsitelgedel lihtsidu ­
sega (labane, toimne või atlass-sidus) kokkukorrutamata 
ja ilma keeruta toorsiidfilamentidest. Riide ultus on tavali ­
selt vigadega. Riie volditakse rahataskuna kokku: kanga 
otsad pannakse kanga keskele kokku, seejärel murtakse 
kangas keskelt pikisuunas veelkord kokku. Mõne (eriti 
Hiinas valmistatud) riide puhul kasutatakse mõnikord teist ­
sugust kokkupanemise viisi: kanga otsad pannakse erineva ­
tele pooltele keskele kokku, seejärel murtakse kangas piki ­
suunas veelkord kokku selliselt, et ühel jardil (0,91 m) on 
neli volti. 
Riie võib olla ka muul viisil pakendatud, nt kokku rullitud. 
Selline riie on 
1. habutai, labase või toimse sidusega Jaapani riie, mis on 
valmistatud ühekordsest, ilma keeruta lõngast. Mõiste 
“habutai” tähistab tavaliselt labasekoelist ja “twilled 
habutai” toimset riiet. 
Pleegitamata on see riie ebatasase pinnaga ja värvitoonilt 
hallikasvalge või määrdunudvalge. Pärast riide keetmist 
(nt pleegitamisel), s.t kui siidiliim on eemaldatud, on see 
riie valge või määrdunudvalge ja seda võib kasutada 
toodete valmistamiseks ilma edasise töötluseta. 
Pärast pleegitamist see riie tavaliselt apreteeritakse või 
raskendatakse, mis muudab riide tihedamaks, läikiva ­
maks ja raskemaks; 
2. eponž (pongee); Hiina päritolu siidriie, mida nimetatakse 
provintsi järgi, kus riie on valmistatud: šantung, honan, 
assan, antung, ninghai. See riie on suhteliselt paks ja 
eelpool nimetatud Jaapani riidest raskem; pleegitamata 
on see riie kollaka või punaka varjundiga ja keedetult 
sarnaneb selle riide värvus pleegitamata või ainult pestud 
linase või batistiga. Riie võib olla ripsijoontega või ilma, 
ripsiefekt saadakse eri jämedusega lõnga ja ripssiduse 
(labase siduse tuletis) kasutamisega;  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 311  
3. tussorsiid, Kirde-India piirkonnast pärit riie, mis on 
valmistatud metsiku siidikedriku siidist. Väljendit on 
laiendatud Hiina siidriidele ja nüüd ka mitmes 
Kaug-Ida riigis valmistatavatele vastavat liiki siidriidele, 
mida toodetakse tammelehtedest toituvate metsiku siidi ­
kedriku tõukude kookonitest saadavast siidist; 
4. kora, mida toodetakse Calcutta ümbruses. Kora sarnaneb 
suuresti Jaapani habutaiga, kuid erineb selle poolest, et 
on korrapäratum ja valmistatud jämedamast lõngast. Üks 
riide omapära on ultust läbiv põimnöör.  
5007 20 41  Läbipaistev riie (ažuurne riie)  
Läbipaistev riie (ažuurne riie) on selline riie, milles lõime- 
ja koelõngad paiknevad üksteise suhtes nii hõredalt, et 
nendevahelised tühimikud on vähemalt sama suured kui 
kasutatud lõnga läbimõõt.  
5007 20 61  Laiusega üle 57 cm, kuid mitte üle 75 cm  
Sellesse alamrubriiki kuulub eelkõige riie, mida kasutatakse 
lipsude valmistamiseks.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 312  
GRUPP 51  
LAMBAVILL JA MUUDE LOOMADE VILL NING LOOMAKARVAD; 
HOBUSEJÕHVIST LÕNG JA RIIE 
5102  Muude loomade vill ja loomakarvad, kraasimata ja 
kammimata  
5102 11 00  Kašmiirkitse vill  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 5102 11.  
5103  Lambavilla ja muude loomade villa ning loomakarvade 
jäätmed, k.a lõngajäätmed, v.a kohestatud jäätmed  
5103 10 10  Karboniseerimata  
Väljendi „karboniseerimata” määratluse kohta vaata HS 
selgitavad märkused, rubriik 5101, kolmas lõik, punkt B.  
5103 10 90  Karboniseeritud  
Väljendi „karboniseeritud” määratluse kohta vaata HS selgi ­
tavad märkused, rubriik 5101, kolmas lõik, punkt C.  
5105  Lambavill ja muude loomade vill ning loomakarvad, 
kraasitud või kammitud (sh kammvill pallides)  
5105 21 00  Kammvill pallides  
Väljendi „kammvill pallides” määratluse kohta vaata HS 
selgitavad märkused, rubriik 5105, seitsmes lõik.  
5105 31 00  Kašmiirkitse vill  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 5102 11.  
5106  Lambavillane kraaslõng, jaemüügiks pakendamata  
5106 10 10  Pleegitamata  
Pleegitamata villane lõng on valmistatud mitmekordse tööt ­
lusega põhjalikult puhastatud villast. Lõnga ei ole pleegi ­
tatud, värvitud ega trükitud ning seetõttu on vill loomuliku 
värvusega. 
Vaata ka selle grupi alamrubriikide märkus 1 b.  
5106 20 10  Mis sisaldab lambavilla ja muude loomade villa kokku 
vähemalt 85 % massist  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 313  
Sellesse alamrubriiki kuulub üksnes lõng, mis sisaldab vähe ­
malt 85 % massist lamba- ja teiste loomade villa segu, mille 
massis on ülekaalus lambavill; vastupidisel juhul klassifit ­
seeritakse lõng rubriiki 5108.  
5106 20 91  Pleegitamata  
Kohaldada alamrubriigi 5106 10 10 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
5107  Lambavillane kammlõng, jaemüügiks pakendamata  
5107 10 10  Pleegitamata  
Vaata alamrubriigi 5106 10 10 selgitavad märkused.  
5107 20 10 ja 
5107 20 30  Mis sisaldab lambavilla ja muude loomade villa kokku 
vähemalt 85 % massist  
Nendesse alamrubriikidesse kuulub üksnes lõng, mis 
sisaldab vähemalt 85 % massist lamba- ja teiste loomade 
villa segu, mille massis on ülekaalus lambavill; vastupidisel 
juhul klassifitseeritakse lõng rubriiki 5108.  
5107 20 10  Pleegitamata  
Kohaldada alamrubriigi 5106 10 10 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
5107 20 51  Pleegitamata  
Kohaldada alamrubriigi 5106 10 10 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
5107 20 91  Pleegitamata  
Kohaldada alamrubriigi 5106 10 10 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
5108  Kraas- või kammlõng muude loomade villast, jaemüü ­
giks pakendamata  
5108 10 10  Pleegitamata  
Kohaldada alamrubriigi 5106 10 10 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
5108 20 10  Pleegitamata  
Kohaldada alamrubriigi 5106 10 10 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 314  
GRUPP 52  
PUUVILL 
5201 00  Puuvill, kraasimata ja kammimata  
5201 00 10  Hügroskoopne või pleegitatud  
Hügroskoopne puuvill võib imada suhteliselt suurel hulgal 
niiskust. 
Pleegitatud puuvill on puuvill, millest mitmesuguste kemi ­
kaalide abil on oksüdeerimise või redutseerimisega eemal ­
datud värvilised võõrlisandid, mida ei saa muul viisil 
eemaldada.  
5208  Puuvillane riie puuvillasisaldusega vähemalt 85 % 
massist, pindtihedusega kuni 200 g/m  2 
5208 11 10  Sidumismaterjalide, haavasidemete ja meditsiinilise 
marli valmistamiseks  
Marli on õhuke, väga hõre labasekoeline riie, millel on 
tavaliselt kalduvus üles hargneda. Marli valmistatakse 
ühekordsest lõngast tihedusega alla 28 lõnga ruutmeetri 
kohta.  
5208 21 10  Sidumismaterjalide, haavasidemete ja meditsiinilise 
marli valmistamiseks  
Vaata alamrubriigi 5208 11 10 selgitavad märkused.  
5209  Puuvillane riie puuvillasisaldusega vähemalt 85 % 
massist, pindtihedusega üle 200 g/m  2 
5209 42 00  Denim (teksasriie)  
Vaata selle grupi alamrubriikide märkus 1 ja käesoleva 
jaotise HS selgitavate üldmärkuste I osa punkti C, alamru ­
briikide selgitavad märkused.  
5211  Riie puuvilla ja peamiselt või üksnes keemiliste kiudude 
segust, puuvillasisaldusega alla 85 % massist, pindtihe ­
dusega üle 200 g/m  2 
5211 42 00  Denim (teksasriie)  
Vaata selle grupi alamrubriikide märkus 1 ja käesoleva 
jaotise HS selgitavate üldmärkuste I osa punkti C, alamru ­
briikide selgitavad märkused.  
5211 49 10  Žakaarriie  
Žakaarriie on koemustriga, mis saadakse üksiklõimelõngade 
tõstmise teel. Sellisel viisil valmistatakse peeni ja väga 
mitmekesiseid mustreid. Žakaarriiet kasutatakse peamiselt 
mööbli-, madratsikatte- ja kardinariidena.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 315  
GRUPP 53  
MUUD TAIMSED TEKSTIILKIUD, PABERLÕNG JA PABERLÕNGAST 
RIIE 
5308  Lõng muudest taimsetest tekstiilkiududest; paberlõng  
5308 10 00  Kookoslõng  
Sellesse alamrubriiki kuulub ainult ühe- või kahekordne 
kookoslõng. Kolme- või enamakordne kookoslõng klassifit ­
seeritakse käesoleva jaotise märkuse 3 punkti A alapunkti d 
kohaselt rubriiki 5607.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 316  
GRUPP 54  
KEEMILISED FILAMENTKIUD; KEEMILISTE TEKSTIILMATERJALIDE 
RIBAD JMS VORMID  
Üldist  
Väljendi „ülitugev lõng” määratluse kohta vaata käesoleva jaotise 
märkus 6.  
Elastomeerne lõng on määratletud käesoleva jaotise märkus 13.  
5401  Õmblusniit keemilistest filamentkiududest, jaemüügiks 
pakendatud või pakendamata  
5401 10 12 ja 
5401 10 14  Põhimiklõng (sardlõng)  
Nende alamrubriikide põhimiklõng on mitmest niidist 
kokkukorrutatud õmblusniit; iga niit koosneb sünteesfila ­
mendist, mis on kaetud loodusliku, süntees- või tehisstaa ­
pelkiuga. 
Kasutusotstarvet silmas pidades, on see lõng tugeva süda ­
mikuga, s.t mitte-elastse südamikuga. 
Kuna see lõng on segatud lõng, siis klassifitseeritakse see 
siia üksnes juhul, kui filamentkiud on massis ülekaalus (vt 
käesoleva jaotise märkus 2). Tavaliselt on põhimiklõng 
selline lõng. 
Sellesse alamrubriiki seevastu ei kuulu pehme südamikuga 
lõng, mille südamik on elastomeersest lõngast, mille 
sisaldus ei ületa tavaliselt 20 % massist (klassifitseerimine 
käesoleva jaotise märkus 2 kohaselt). 
Peale selle ei kuulu sellesse alamrubriiki ka tooted, mille 
elastomeersest lõngast südamiku ümber on spiraalina keritud 
valmislõng (alamrubriik 5606 00 91).  
5401 10 16  Tekstureeritud lõng  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 5402 31 – 
5402 39.  
5402  Lõng sünteesfilamentkiududest (v.a õmblusniit), k.a 
sünteesmonofilament joontihedusega alla 67 detsiteksi, 
jaemüügiks pakendamata  
5402 31 00 kuni 
5402 39 00  Tekstureeritud lõng  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 5402 31 – 
5402 39.  
5402 46 00  Muud, polüesterkiust, osaliselt orienteeritud  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 5402 46.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 317  
5404  Sünteesmonofilament joontihedusega vähemalt 67 detsi ­
teksi, mille ristlõike mis tahes läbimõõt ei ületa 1 mm; 
sünteestekstiilmaterjalidest ribad jms (näiteks tehisõled) 
laiusega kuni 5 mm  
Monofilamendi ja muude selle rubriigi toodete kirjelduse 
kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 5404.  
5404 11 00 kuni 
5404 19 00  Monofilament  
Nendesse alamrubriikidesse klassifitseeritakse ka sobiva 
pikkusega tükkideks lõigatud ja lõhestatud otstega süntees ­
monofilament („fleurees”), mis on ette nähtud harjade 
valmistamiseks. 
Mitmekordne või komplekslõng, mis on saadud selle alam ­
rubriigi sünteesmonofilamendi ühendamisel ja korrutamisel, 
käesolevasse alamrubriiki ei klassifitseerita, vaid see kuulub 
vastavalt rubriiki 5401, 5402, 5406 või 5607. Ristlõike ­
mõõtmetest hoolimata, ei käsitleta selle alamrubriigi 
ühekordseid monofilamente siiski mitte kunagi rubriigi 5607 
„nööride, paelte, köite ega trossidena”. 
Allolevas tabelis on kokkuvõte sünteesmonofilamendi, -riba 
jms klassifitseerimisest nende ristlõike mõõtme (või laiuse) 
järgi: 
Sünteesmonofilament, mille 
ristlõike suurim läbimõõt 
on — mitte üle 1 mm 
ning — joontihedus on 
alla 67 detsiteksi  rubriik 5402  
— joontihedus on 
mitte alla 67 
detsiteksi  alamrubriik 
5404 11 00, 
5404 12 00 või 
5404 19 00  
— üle 1 mm, välja 
arvatud allpool 
osutatud lametooted  rubriik 3916  
Sünteesriba ja muu selline 
(sealhulgas pooleksmurtud 
riba ja lamestatud torud), 
mille laius (kas kokkumur ­
tult või lamestatult) on  — mitte üle 5 mm  alamrubriik 
5404 90 10 või 
5404 90 90  
— üle 5 mm  tavaliselt rubriik 
3920  
Sünteesriba tegeliku laiu ­
sega üle 5 mm, mida on 
veidi keerutatud ja siis 
kokkusurutud selliselt, et 
laius ei ületa 5 mm  alamrubriik 
5404 90 10 või 
5404 90 90  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 318  
5404 90 10  Polüpropüleenist  
Kohaldada alamrubriigi 3920 20 80 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega, kuid sellesse alamrubriiki kuuluvate 
dekoratiivsete ribade laius on kuni 5 mm.  
5405 00 00  Tehismonofilament joontihedusega vähemalt 67 detsi ­
teksi, mille ristlõike mistahes läbimõõt ei ületa 1 mm; 
tehistekstiilmaterjalist ribad jms (näiteks tehisõled) laiu ­
sega kuni 5 mm  
Kohaldada HS selgitavaid märkusi, alamrubriik 5404, vasta ­
vate muudatustega.  
5408  Riie tehisfilamentlõngast, k.a rubriigis 5405 nimetatud 
materjalidest  
5408 22 10  Labase, toimse, risttoimse või satään- või atlass-sidusega 
riie, laiusega üle 135 cm, kuid mitte üle 155 cm  
Väljendite „labane sidus”, „toimne sidus” ja „risttoimne 
sidus” kirjelduste kohta vaata käesoleva jaotise HS selgita ­
vate üldmärkuste alamrubriikide selgitavate märkuste I osa 
punkti C. 
Atlass-siduses (satäänsiduses) on lõngade ristumiskohad 
hajutatud selliselt, et need üksteist ei puuduta. Tulemuseks 
on sile ja läikiv pind. Satääni rapooris peab olema vähemalt 
viis lõnga. 
Satäänsiduse rapoor on järgmine:
  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 319  
GRUPP 55  
KEEMILISED STAAPELKIUD 
5516  Tehisstaapelkiududest riie  
5516 23 10  Žakaarriie laiusega vähemalt 140 cm (madratsitikkriie)  
Kohaldada alamrubriigi 5211 49 10 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 320  
GRUPP 56  
VATT, VILT JA LAUSRIIE; ERILÕNGAD; NÖÖRID, PAELAD, KÖIED 
JA TROSSID NING TOOTED NENDEST  
Üldist  
Kahest või enamast tekstiilmaterjalist koosnevate toodete klassifitseeri ­
mise kohta eri rubriikidesse vaata käesoleva jaotise selgitavaid üldmär ­
kusi.  
5601  Tekstiilvatt ja tooted sellest, kuni 5 mm pikkusega teks ­
tiilkiud (flokk), tekstiilitolm ja -ebemed  
5601 21 10 kuni 
5601 29 00  Tekstiilvatt ja tooted sellest  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka „vatipulgad”, s.t 
puidust, plastikust või keeratud paberist tikud, mille ühes 
või mõlemas otsas on vatitups. Vatipulki kasutatakse 
kõrvade, ninasõõrmete, küünte jne puhastamiseks ning anti ­
septiliste ainete või nahahooldusvee peale määrimiseks ning 
iluravis.  
5601 21 10  Hügroskoopsed  
Väljendi „hügroskoopsed” kohta kohaldada alamru ­
briigi 5201 00 10 selgitavaid märkusi vastavate 
muudatustega.  
5601 30 00  Flokk, tolm, ebemed  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 5601, punktid B 
ja C.  
5602  Vilt, impregneeritud, pealistatud, kaetud või laminee ­
ritud või mitte  
5602 10 11 ja 
5602 10 19  Nõeltöödeldud vilt  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 5602, neljas lõik.  
5602 10 31 ja 
5602 10 38  Läbiõmblemismeetodil (silmkudumis-õmblemismeetodil) 
valmistatud vilt  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 5602, seitsmes lõik.  
5606 00  Mähitud lõng; rubriigi 5404 või 5405 mähitud ribad jms 
(v.a rubriiki 5605 kuuluv lõng ja mähitud lõng hobuse ­
jõhvist); šenill-lõng (k.a šenill-lõng flokist); bukleelõng  
5606 00 91  Mähitud lõng  
Mähitud lõnga südamikuks võib olla ka elastomeerne lõng 
(vaata käesoleva jaotise märkus 13).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 321  
GRUPP 57  
VAIBAD JA MUUD TEKSTIILPÕRANDAKATTED  
Üldist  
Kahest või enamast tekstiilmaterjalist koosnevate toodete klassifitseeri ­
mise kohta eri rubriikidesse vaata käesoleva jaotise selgitavaid üldmär ­
kusi.  
5701  Sõlmtehnikas vaibad ja muud tekstiilpõrandakatted 
valmistoodetena või mitte  
HS selgitavate märkuste rubriigis 5701 kirjeldatud sõlmteh ­
nikas vaipade ja vaipkatete valmistamise alg- ja lõppetap ­
pidel kootakse mõned koelõngad lõimelõngadega kokku, et 
vaibaotsad ei hargneks. Nendele kootud otstele võidakse 
lisada ka äärised. 
Kui vaiba valmistamise lõppetapp on sooritatud, siis lõiga ­
takse lõim läbi selliselt, et vaiba otsa jäävad teatava pikku ­
sega lõimelõngad, millest tehakse vaibale narmad. Kvaliteet ­
setes vaipades jaotatakse narmad mõnikord mitmesse rühma 
ja sõlmitakse, kusjuures sõlmed tehakse kootud osale 
võimalikult lähedale, vältimaks koelõngade lahti hargnemist. 
On ka selliseid vaipu, millele narmad lisatakse ja mis ei ole 
tehtud vaiba koelõngadest. 
Enamikus vaipades võimaldab muster tagapõhja koetäärisest 
eristada. Koetääris moodustab tegelikult tagapõhjale raamis ­
tiku ning ühendab tagapõhja ultuse ja vaibaotstega. 
Käsitsikootud täisnurksetel vaipadel on ultused harva täiesti 
paralleelsed. Kui toote klassifitseerimise alusena kasutatakse 
koostise proportsiooni, siis tuleb vaip mõõta piki keskjooni, 
nimelt, piki vastaskülgede keskkohtade vahelisi sirgjooni. 
Vaiba pindala arvutades ei võeta arvesse ruutdetsimeetri 
murdosi.  
5702  Telgedel kootud vaibad ja muud tekstiilpõrandakatted, 
v.a tafting- ja flokeeritud vaibad, valmistoodetena või 
mitte, k.a „Kelem”, „Schumacks”, „Karamanie” jms 
käsitelgedel kootud vaibad  
5702 10 00  „Kelem”, „Schumacks”, „Karamanie” jms käsitelgedel 
kootud vaibad  
Sellesse alamrubriiki kuulub raske, käsikoeline riie. See on 
tavaliselt mitmevärviline, sileda pinnaga ja ilma aasade või 
karuseta. Mõnedel vaipadel on lõimesuunalised lõhed, mis 
moodustuvad eri värvi koelõngade pööramiskohtades.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 322  
Need vaibad sobivad põranda- või diivanikatteks, seinade ­
koratsioonideks või eesriieteks. 
See on eksootiline, peamiselt Lähis-Idast pärit riie. Riie võib 
olla meetrikaubana, kuid harilikult on see kasutamiseks 
sobivas suuruses ning palistatud, narmaste või külgeõm ­
meldud ääristega või muul viisil korrastatud servadega.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 323  
GRUPP 58  
ERIRIIE; TAFTINGRIIE; PITS; SEINAVAIBAD; POSAMENDID; 
TIKANDID  
Üldist  
Kahest või enamast tekstiilmaterjalist koosnevate toodete klassifitseeri ­
mise kohta eri rubriikidesse vaata käesoleva jaotise selgitavaid üldmär ­
kusi.  
5801  Karusriie ja šenillriie, v.a rubriikide 5802 ja 5806 riie  
Tuleb märkida, et šenillriide klassifitseerimisel võetakse 
arvesse ainult šenilllõnga karuses kasutatavad tekstiilmater ­
jalid, ilma et see piiraks käesoleva jaotise sätete kohalda ­
mist, mis kehtivad kahest või enamast tekstiilmaterjalist 
koosnevate toodete klassifitseerimise kohta. 
Silmkudumismasinatel valmistatavad sameti- ja plüüsi- 
imitatsioonid kuuluvad vastavalt laadile rubriiki 5907 00 00 
või gruppi 60.  
5801 21 00 kuni 
5801 27 00  Puuvillane  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 5801 22 ja 
5801 32.  
5804  Tüll ja muu võrkriie, v.a telgedel kootud riie ja silmkoe ­
line või heegeldatud kangas; pitskangas, -ribad või 
-motiivid, peale rubriikidesse 6002–6006 kuuluvate  
5804 10 10 ja 
5804 10 90  Tüll ja muu võrkriie  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 5804 punkt I. 
Silmkudumismasinatel (nt raššelmasinad) valmistatavad 
tülli- imitatsioonid kuuluvad gruppi 60.  
5804 10 10  Siletüll  
Nendes alamrubriikides tähendab siletüll ja muu võrkriie 
riiet, mille kogu pind moodustub korrapärastest ühesuguse 
kuju ja suurusega silmadest, mis ei moodusta mustreid ega 
ole muul viisil täidetud. Selle määratluse kohaldamisel ei 
võeta arvesse silmade moodustamisel tekkinud mis tahes 
muid väiksemaid auke.  
5804 21 10 kuni 
5804 29 90  Masinpits  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 5804 punkt II.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 324  
Käsi- ja masinpitsi erinevuse kohta vaata alamrubrii ­
kide 5804 21, 5804 29 ja 5804 30 HS selgitavaid märkusi. 
Tuleb olla eriti tähelepanelik, et mitte klassifitseerida 
rubriiki 5804 pitsiga väga sarnanevat ning tegelikult pitsina 
müüdavat silmkoekangast. Selline silmkoekangas on valmis ­
tatud raššelmasinal ja seda võib ära tunda asjaolust, et võrk 
moodustub üksteisega seotud silmustest nagu kettkoele 
omane, aga mitte lõimelõngadest (sirgjooned) ja koelõnga ­
dest (diagonaaljooned). 
Mustri läbipaistmatute osade täitmisel kasutatav niit põimi ­
takse silmustesse, mis moodustavad võrgu väikeste kuus ­
nurksete aukude küljed. Niit kinnitub teatavat liiki kettsil ­
muse abil. Seetõttu ei lõpe võrk seal, kus algab muster, vaid 
võrk vastupidi toetab mustrit (mis masinpitsi puhul ei ole 
alati nii). 
Alamrubriikide 5804 21, 5804 29 ja 5804 30 HS selgita ­
vates märkustes esitatud juhised masinpitsi äratundmise 
kohta kehtivad ka raššelpitsi puhul: lõigatud ribade serva ­
desse jäänud silmused või silmuste osad, jämedate ja peente 
mustriniitide kulgemissuunad, mis tahes vigade korrapärane 
kordumine jne. 
Kombineeritud nomenklatuuris loetakse raššelmasinaga 
valmistatud pits siiski silmkoekangaks ja seega klassifitsee ­
ritakse gruppi 60. 
Masinpitsi hulka ei kuulu gipüürpitsi imiteeriv riie, mis on 
valmistatud samal viisil kui söövitustikand ja see klassifit ­
seeritakse rubriiki 5810.  
5806  Telgedel kootud paelad, v.a rubriigis 5807 nimetatud 
tooted; paelad, mis koosnevad kleepaine abil ühendatud 
lõimest ilma koelõngata (lauspaelad)  
5806 20 00  Muud telgedel kootud paelad, mis sisaldavad vähemalt 
5 % massist elastomeerset lõnga või kumminiiti  
Väljendi „elastomeerne lõng” määratluse kohta vaata käes ­
oleva jaotise märkus 13.  
5806 32 10  Koetservadega  
Koetservadega paelad on lõimest ja koest koosnevad paelad, 
mille mõlemad pikisuunalised servad moodustuvad koelõn ­
gade pööramise tulemusena. Kuna koelõng liigub edasi 
katkestuseta, siis on hargnemine välditud.  
5806 40 00  Paelad, mis koosnevad kleepaine abil ühendatud lõimest 
ilma koelõngata (lauspaelad)  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 5806, punkt B.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 325  
5810  Tikandid meetrikauba, ribade või motiividena  
5810 10 10 ja 
5810 10 90  Tikandid ilma nähtava aluspinnata  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 5810 10.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 326  
GRUPP 59  
IMPREGNEERITUD, PEALISTATUD, KAETUD VÕI LAMINEERITUD 
TEKSTIILRIIE; TEKSTIILTOOTED TÖÖSTUSLIKUKS OTSTARBEKS  
Üldist  
Kahest või enamast tekstiilmaterjalist koosnevate toodete klassifitseeri ­
mise kohta eri rubriikidesse vaata käesoleva jaotise selgitavaid üldmär ­
kusi.  
▼M22  
Tekstiilriiet, mis on osaliselt kaetud korrapärase asetusega plastnupukes ­
tega, mis muudavad riide libisemiskindlaks, ei käsitata mustriga kaetuna 
grupi 59 märkuse 2 a punkti 4 tähenduses. Riiet käsitatakse ainult 
pealistatuna või kaetuna, juhul kui toote põhiomadused ei viita sellele, 
et toodet ei ole pealistatud ega kaetud, vaid seda on töödeldud mingil 
muul viisil (nt trükitud).
  
▼B 
5911  Tehnilise otstarbega tekstiiltooted, mis on kirjeldatud 
käesoleva grupi märkuses 7  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavates märkustes, 
rubriik 5911, määratletud tekstiiltooted kas meetrikaubana 
või kupongidena, nagu on konkreetselt loetletud käesoleva 
grupi märkuses 7 a ning eelpool nimetatud meetrikaubana 
olevatest toodetest või muudest tekstiiltoodetest valmistatud 
tehnilise otstarbega tekstiiltooted (v.a rubriiki ­
desse 5908 00 00 – 5910 00 00 klassifitseeritavad), ja mis 
on lõigatud muu kui ristküliku või ruudu kujuliseks ning on 
kokku ühendatud või muul viisil kokku pandud.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 327  
Termini “tekstiilriie” tähenduse kohta vaata käesoleva grupi 
märkus 1.  
5911 10 00  Nõelkraaslintide valmistamiseks kasutatav kummi, naha 
või muu materjaliga pealistatud, kaetud või lamineeritud 
tekstiilriie, vilt või vildiga vooderdatud riie ja muu 
samalaadne tehnilise otstarbega riie, k.a kummiga 
impregneeritud sametpael lõimepoomi katmiseks  
Selle alamrubriigi tooted peavad olema meetrikaubana või 
kupongidena või ristküliku- või ruudukujuliseks lõigatud; 
kui need on mingil muul kujul, siis klassifitseeritakse tooted 
alamrubriiki 5911 90 10 või 5911 90 90. 
Väljend “muu samalaadne tehnilise otstarbega riie” tähendab 
üksnes tekstiilriiet, vilti või vildiga vooderdatud riiet, mis on 
muu materjaliga (nt kumm, nahk) kombineeritud, nagu 
alamrubriigi pealkirjas osundatud. Selline riie on rotatsioon ­
masina silindrikatmikuks kasutatav riie, mis on kombinee ­
ritud kummiga ja mille pindtihedus on kuni 1 500 g/m  2 
(olenemata tekstiilmaterjali ja kummi proportsioonist) või 
pindtihedusega üle 1 500 g/m  2 , kui tekstiilmaterjal 
moodustab massist üle 50 %. Sama riie pindtihedusega 
üle 1 500 g/m  2 ja kummisisaldusega vähemalt 50 % massist 
klassifitseeritakse rubriiki 4008. 
Sellesse alamrubriiki kuulub ka ülekanderihmadeks või 
konveierlintideks ettenähtud riie, mis koosneb kahe polüa ­
miidriidest riba vahele asetatud ühest või mitmest punumis ­
materjalist (tekstiilköiest või nöörist) kootud riideribast, 
kusjuures punumismaterjalist ribad on üksnes tugevduseks. 
Kõik ribad on liimi abil kuumpressimisel ühendatud. Riide 
paksus on alla 3 mm ja see on meetrikaubana või mõõtu 
lõigatud. Sellist liiki rihmariie paksusega 3 mm ja üle selle 
või lõputu lindina või varustatud kinnitusdetailidega otste 
ühendamiseks klassifitseeritakse rubriiki 5910 00 00. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu ühekordsest lõimest ja koest 
tekstiilriie, mis on pealistatud plastiku (rubriik 5903) või 
kummiga (rubriik 4008 või 5906).  
5911 20 00  Sõelariie, valmistootena või mitte  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 5911, punkt A, 
alapunkt 2. 
See riie võib olla meetrikaubana või kasutusotstarbe koha ­
selt ettevalmistatuna (nt mõõtu lõigatud, tugevduspaelaga 
ääristatud, metallöösidega varustatud jne). 
Kui mittevalmistootena sõelriie esitatakse tollile meetrikau ­
bana, peab sellel olema püsimärgistus, millest on selgesti 
näha, et toode on ette nähtud sõelumiseks vms tööstuslikuks 
otstarbeks:  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 328  
— Ristkülikust ja selle kahest diagonaalist koosnev märgis ­
tuskujund peab olema trükitud korrapäraste vahedega 
piki kanga mõlemat serva – ultusäärtest sissepoole – 
selliselt, et vahemaa kahe järjestikuse kujundi vahel 
(ristküliku väliskülgede vahelt mõõdetuna) ei ole üle 
meetri ja et riide ühes servas olevad kujundid asetuvad 
poole maa peale teises servas olevate kujundite suhtes 
(iga kujundi keskkoht peab olema võrdsel kaugusel 
vastasserva kahe lähima kujundi keskpunktist). 
— Ristküliku külgi moodustavate joonte jämedus on 5 mm 
ja diagonaalide jämedus 7 mm. Ristkülik peab olema 
joonte välisservadest mõõdetuna vähemalt 8 cm pikk 
ja 5 cm lai. 
— Märgistus peab olema ühevärviline ning trükitud märgis ­
tatava riide värvusega kontrastses värvuses. Märgistus ­
kujundid ei tohi olla eemaldatavad. 
Iga kujund asetseb selliselt, et ristküliku pikad küljed on 
riide lõimega paralleelsed (vt alljärgnevat skeemi):
  
Tolliasutused võivad aktseptida ka muid märgistusi, kui 
neist on selgesti näha, et toode on ette nähtud tööstuslikuks 
otstarbeks, nagu sõelumine, filtreerimine jms, mitte aga 
rõivaste valmistamiseks vms kasutuseks. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu siiditrüki raamid, kuhu on 
pingutatud riie (alamrubriik 5911 90 90), käsisõelad ega 
-kurnad (rubriik 9604 00 00).  
5911 90 10 ja 
5911 90 90  Muud  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate 
märkuste rubriigi 5911 punktis A loetletud tekstiiltooted, 
v.a alamrubriikides 5911 10 00, 5911 20 00 ja 5911 40 00 
nimetatud tekstiilriie. Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad 
peale selle HS selgitavate märkuste rubriigi 5911 punktis B 
loetletud tooted, v.a alamrubriigi 5911 20 00 sõelariie 
valmistootena ja alamrubriikide 5911 31 11 – 5911 32 90 
tooted. 
Üksteise külge kinnitunud monofilamentspiraalidest valmis ­
tatud toodete, mis on samalaadse kasutusotstarbega kui 
paberimasinates ja samalaadsetes masinates kasutatav teks ­
tiilriie ja vilt, klassifitseerimise kohta vaata HS selgitavate 
märkuste alamrubriiki 5911 90.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 329  
GRUPP 60  
SILMKOELISED JA HEEGELDATUD KANGAD (TRIKOOKANGAD)  
Üldist  
Kahest või enamast tekstiilmaterjalist koosnevate toodete klassifitseeri ­
mise kohta eri rubriikidesse vaata käesoleva jaotise selgitavaid üldmär ­
kusi.  
6002  Silmkoelised või heegeldatud kangad laiusega kuni 
30 cm, elastomeerse lõnga või kumminiidi sisaldusega 
vähemalt 5 % massist, v.a rubriiki 6001 kuuluvad 
trikookangad  
Väljendi “elastomeerne lõng” määratluse kohta vaata käes ­
oleva jaotise märkus 13.  
6003  Silmkoelised või heegeldatud kangad laiusega kuni 
30 cm, v.a rubriiki 6001 või 6002 kuuluvad 
trikookangad  
6003 30 10  Raššelpits  
Raššelpits on žakaarraššelmasinal valmistatud pitsitaolise 
mustriga silmkoekangas. Mustrikujundid ja tagapõhi võivad 
olla eri tihedusega. Silmkoekanga tiheduse vaheldumine 
võimaldab luua reljeefset mustrit ja varjuefekti.  
6004  Silmkoelised või heegeldatud kangad laiusega üle 30 cm, 
elastomeerse lõnga või kumminiidi sisaldusega vähemalt 
5 % massist, v.a rubriiki 6001 kuuluvad trikookangad  
Väljendi “elastomeerne lõng” määratluse kohta vaata käes ­
oleva jaotise märkus 13.  
6005  Lõimetrikookangas (sh galoontrikookudumismasinatel 
valmistatud trikookangas), v.a rubriikidesse 6001–6004 
kuuluv trikookangas  
Lõimetrikookangas (kettkoekangas) on kettkudumismasi ­
natel, raššelmasinatel või heegelgaloonmasinatel valmistatud 
trikookangas. Erinevalt koetrikookangast, ühenduvad lõime ­
trikookangas lõimelõngad omavahel silmustena. Lõimetri ­
kookangas (kettkoekangas) koosneb ühest või mitmest piki 
kangast kulgevast lõngasüsteemist. Kõrvutised lõngad 
põimuvad ja moodustavad samas silmuseid (mitmelõngateh ­
nika) (vt ka selle grupi HS selgitavate üldmärkuste punkti A 
alapunkti II). 
Heegelgaloonmasin kuulub kettkudumismasinate rühma. See 
toimib pikisuunas kulgeva lõimesüsteemi ja horisontaalsete 
koelõngadega. Heegelgaloonmasinaid kasutatakse sageli 
rõivaste jaoks ette nähtud silmkoepaelte (elastsed värvli- ja 
püksipaelad, nimepaelad, kandepaelad, kübarate higipaelad, 
äärispaelad, peapaelad, tõmblukupaelad) ning kardinate ja 
patjade kaunistuspaelte valmistamiseks.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 330  
6005 31 50  Raššelpits, v.a kardinakanga või võrkriidest kardinakan ­
gana  
Vaata alamrubriigi 6003 30 10 selgitavad märkused.  
6005 32 50  Raššelpits, v.a kardinakanga või võrkriidest kardinakan ­
gana  
Vaata alamrubriigi 6003 30 10 selgitavad märkused.  
6005 33 50  Raššelpits, v.a kardinakanga või võrkriidest kardinakan ­
gana  
Vaata alamrubriigi 6003 30 10 selgitavad märkused.  
6005 34 50  Raššelpits, v.a kardinakanga või võrkriidest kardinakan ­
gana  
Vaata alamrubriigi 6003 30 10 selgitavad märkused.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 331  
GRUPP 61  
SILMKOELISED JA HEEGELDATUD RÕIVAD NING 
RÕIVAMANUSED (TRIKOOTOOTED)  
Üldist  
1. Kahest või enamast tekstiilmaterjalist koosnevate toodete klassifitsee ­
rimise kohta eri rubriikidesse vaata käesoleva jaotise selgitavaid 
üldmärkusi.  
2. Jaemüügiks ettenähtud rõivakomplektide klassifitseerimise kohta 
vaata käesoleva jaotise märkus 14.  
3. Kui rubriigi 6103 või 6104 ülikonna, kostüümi või rõivakomplekti 
koostisosal on pealekinnitatud kaunistusi, mida muul koostisosal või 
-osadel ei ole, siis klassifitseeritakse kõik need rõivad ülikondade, 
kostüümide või rõivakomplektidena, kui kaunistus on väheoluline ja 
paikneb üksnes ühes või kahes kohas (nt krael ja varrukaotstel või 
revääridel ja taskutel).  
Neid rõivaid ei klassifitseerita siiski ülikondade, kostüümide või 
rõivakomplektidena kui kaunistused on valmistatud rõiva silmkudu ­
misel, v.a juhul, kui kaunistus on logo või muu samalaadne sümbol.  
4. Ülakeha katvad rõivad erinevalt alakeha katvatest rõivastest ja kogu 
keha katvatest rõivastest (nt mantlid, kleidid on rõivad, mis:  
— oma objektiivsete omaduste (stiil, lõige jne) tõttu on mõeldud 
kandmiseks nt anorakkidena, pintsakutena/jakkidena ja komplek ­
tide ülaosana, särkide, särkpluuside ja pluusidena, pidžaamade 
ülaosadena, kampsunite, pulloveride, kardiganide ja vestidena, 
suusakostüümide ülaosadena jne (Kui ei nähta ette teisiti, ei 
tarvitse need rõivad katta kogu ülakeha täielikult, st need ei 
pea ulatuma täielikult vöökohani ega katma rinda või selga 
üleni.), ning  
— mis ulatuvad kuni poolde reide. Nende rõivaesemete mõned osad 
võivad moe tõttu siiski ulatuda poolest reiest allapoole (nt 
moekad ehisnarmad, kuid samuti ka frakkide traditsiooniline 
sabaosa) ja võidakse jätta rõivaeseme pikkuse arvestamisel tähe ­
lepanuta, kuna need ei muuda rõiva funktsiooni, mis on ülakeha 
katmine.  
6101  Meeste ja poiste mantlid, poolmantlid, keebid, joped, 
anorakid (sh suusajakid), tuulejoped, tuulepluusid jms 
rõivad (v.a rubriigis 6103 nimetatud), silmkoelised või 
heegeldatud  
Kohaldada alamrubriikide 6201 91 00 – 6201 99 00 selgita ­
vaid märkusi vastavate muudatustega.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 332  
6101 20 10  Mantlid, poolmantlid, keebid, joped jms  
Sellesse alamrubriiki kuuluvatele mantlitele jms rõivastele 
on iseloomulik, et seljas olles ulatuvad need vähemalt 
poolde reide. 
Standardsuuruses (normaalsuuruses) meesterõivaste (v.a 
poisterõivad) puhul vastab minimaalpikkus, mis on 
mõõdetud tasapinnale laotatud toote seljaosal kraeõmblusest 
(7. kaelalüli kohalt) kuni allääreni, üldjuhul alljärgnevas 
tabelis sentimeetrites esitatud mõõtmetele (vt joonist 
allpool).
  
Tabelis esitatud mõõtmed on meesterõivaste (v.a poiste ­
rõivad) standardsuuruste (normaalsuuruste) suuruserühmade 
S (small , väikesed suurused), M ( medium , keskmised 
suurused) ja L ( large , suured suurused) keskmised väär ­
tused.  
Meesterõivaste (v.a poisterõivad) standardsuuruste 
pikkused sentimeetrites, mõõdetuna seljaosal kraeõmblu ­
sest allääreni
  
Rõivad, mis ei ole küllalt pikad, et neid klassifitseerida 
mantlite vms rõivastena, v.a poolmantlid (poolmantlid jms 
– vt alljärgnevat määratlust), mis kuuluvad samuti siia, tuleb 
klassifitseerida alamrubriiki 6101 20 90, 6101 30 90 või 
6101 90 80.  
Poolmantlid  
Poolmantlid on avara lõikega, pikkade varrukatega 
ülerõivad, mida kantakse kõigi muude rõivaste peal kaitseks 
ilmastiku eest. Need on tavaliselt valmistatud raskest teks ­
tiilmaterjalist, v.a rubriigis 5903, 5906 või 5907 00 00 
osutatud riidest. Poolmantlid on mitmesuguse pikkusega, 
ulatudes reie ülaosast kuni poolde reide. Poolmantlid võivad 
olla ühe- või kaherealised.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 333  
Poolmantlitel on tavaliselt järgmised tunnused: 
— eest üleni lahtikäivad, nööpide või mõnikord tõmbluku 
või trukknööpidega suletavad, 
— vooder, mis võib olla äravõetav (võib olla vateeritud ja/ 
või tepitud), 
— seljalõhiku või küljelõhikutega. 
Mittekohustuslikud tunnused: 
— taskud, 
— krae. 
Poolmantlitel ei ole järgmisi tunnuseid: 
— kapuuts, 
— pingutusnöör või muu pingutusvahend vöökohas ja/või 
allääres. Vöö on siiski lubatud. 
Kui kõne all on poolmantlid, hõlmab väljend „jms” ka 
rõivaid, millel on samasugused tunnused kui poolmantlitel, 
kuid millel on kapuuts.  
6101 30 10  Mantlid, poolmantlid, keebid, joped jms  
Vaata alamrubriigi 6101 20 10 selgitavad märkused.  
6101 90 20  Mantlid, poolmantlid, keebid, joped jms  
Vaata alamrubriigi 6101 20 10 selgitavad märkused.  
6102  Naiste ja tüdrukute mantlid, poolmantlid, keebid, joped, 
anorakid (sh suusajakid), tuulejoped, tuulepluusid jms 
rõivad (v.a rubriigis 6104 nimetatud), silmkoelised või 
heegeldatud  
Kohaldada alamrubriikide 6201 91 00 – 6201 99 00 selgita ­
vaid märkusi vastavate muudatustega.  
6102 10 10  Mantlid, poolmantlid, keebid, joped jms  
Alamrubriigi 6101 20 10 selgitavaid märkusi kohaldatakse 
vastavate muudatustega kehtivad selle alamrubriigi kohta, 
kui naisterõivaste (v.a tüdrukute rõivad) vastavad mõõtmed 
on järgmised:  
Naisterõivaste (v.a tüdrukute rõivad) standardsuuruste 
pikkused sentimeetrites, mõõdetuna seljaosa kraeõmblu ­
sest allääreni
  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 334  
6102 20 10  Mantlid, poolmantlid, keebid, joped jms  
Vaata alamrubriigi 6102 10 10 selgitavad märkused.  
6102 30 10  Mantlid, poolmantlid, keebid, joped jms  
Vaata alamrubriigi 6102 10 10 selgitavad märkused.  
6102 90 10  Mantlid, poolmantlid, keebid, joped jms  
Vaata alamrubriigi 6102 10 10 selgitavad märkused.  
6104  Naiste ja tüdrukute kostüümid, komplektid, jakid, pint ­
sakud, bleiserid, kleidid, seelikud, püksseelikud, püksid, 
trakside ja rinnatükiga tunked, põlvpüksid ja lühikesed 
püksid (v.a supelrõivad), silmkoelised või heegeldatud  
6104 41 00 kuni 
6104 49 00  Kleidid  
Terminiga „kleidid” tähistatakse keha katmiseks ette nähtud 
varrukatega või ilma varrukateta rõivaid, mis tavaliselt 
algavad õlgadelt ja võivad ulatuda pahkluudeni või alla ­
poole. Neid peab saama kanda ilma samal ajal mingit 
muud rõivaeset kandmata. Aluspesu kandmine ei muuda 
nende rõivaste klassifitseerimist kleidina. Kui taolise rõiva 
ülaosa koosneb õlapaeltest ja rinnatükist ees või ees ja taga, 
siis loetakse need rõivad kleitideks üksnes juhul, kui nime ­
tatud rinnatüki mõõtmed, lõige ja asend võimaldavad neid 
kanda eelpool kirjeldatud viisil. Kui see nii ei ole, siis tuleb 
need rõivad klassifitseerida seelikutena alamrubriikides ­
se 6104 51 00 – 6104 59 00.  
6104 51 00 kuni 
6104 59 00  Seelikud ja püksseelikud  
Terminiga „seelikud” tähistatakse alakeha katmiseks ette 
nähtud rõivaid, mis tavaliselt algavad vöökohalt ja võivad 
ulatuda pahkluudeni või allapoole. Koos seelikuga tuleb 
kanda veel vähemalt üht rõivaeset, nagu T-särk, särk, 
pluus, särkpluus, pullover või mis tahes samalaadset 
rõivaeset, mis on mõeldud ülakeha katmiseks. Kui sellistel 
rõivastel on traksid, ei muutu tingimata nende klassifitseeri ­
mine. 
Kui lisaks traksidele on neil ka rinnatükk ees ja/või taga, 
klassifitseeritakse need rõivad seelikutena nendesse rubriiki ­
desse juhul, kui nimetatud rinnatüki mõõtmed, lõige ja 
asend ei võimalda neid rõivaid kanda ilma eelpool nime ­
tatud rõivaesemeta. Püksseelikud on eelpool nimetatud seeli ­
kute sarnased, kuid katavad kummagi jalasääre eraldi. Püks ­
seelikute lõige ja laius eristavad neid lühikestest või pikka ­
dest pükstest.  
6106  Naiste ja tüdrukute pluusid ja särkpluusid, silmkoelised 
või heegeldatud  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 335  
Pluusid  
Naiste ja tüdrukute pluusid on ülakeha katmiseks ette 
nähtud kerged, moodsad ja tavaliselt avara lõikega rõivad, 
mis võivad olla kas krae või varrukatega või ilma ja millel 
võib olla ükskõik milline kaelus või vähemalt õlapaelad. 
Pluusil on nööp- või muu kinnis – üksnes väga sügava 
väljalõikega rõivaesemed võivad olla ilma nööpide või 
muude kinnitusvahenditeta – ning kas kaunistusega, nagu 
lips, žaboo, kaelarätik, pits või tikand, või ilma.  
Särkpluusid  
Naiste ja tüdrukute särkpluusid on ülakeha katmiseks ette 
nähtud rõivad, millel on kaelusest algav üleni või osaliselt 
lahtikäiv kinnis, varrukad, tavaliselt ka krae ning võivad olla 
taskud, kuid mitte vöökohast madalamal. Nende rõivaste 
lõige põhineb meeste- ja poistesärkide põhilõikel, mistõttu 
kinnis on tavaliselt ees. Esikinnise parem hõlm käib vasaku 
hõlma peale. 
Selle grupi märkus 9 kohaselt võib käesoleva rubriigi särk ­
pluusidel olla kinnis, mille servad ei kata teineteist. 
Selle rubriigi rõivad ulatuvad vöökohast allapoole. Pluusid 
on tavaliselt eelpool nimetatud rõivastest lühemad. 
Sellesse rubriiki ei kuulu rõivad, mis nende pikkust arves ­
tades samastuvad kleitidega.  
6107  Meeste ja poiste aluspüksid, püksikud, öösärgid, 
pidžaamad, supelmantlid, hommikumantlid jms rõivae ­
semed, silmkoelised või heegeldatud  
6107 21 00 kuni 
6107 29 00  Öösärgid ja pidžaamad  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad meeste ja poiste silm ­
koelised või heegeldatud pidžaamad, mis on välisilme ja 
materjali järgi äratuntavad üksnes või peamiselt magamisrõi ­
vastena. 
Pidžaamad koosnevad kahest rõivaesemest, nimelt: 
— ülakeha kattev, tavaliselt jaki tüüpi rõivaese, 
— pikkadest või lühikestest pükstest koosnev lihtsa lõikega 
rõivaese, kas esikinnisega või ilma.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 336  
Nende pidžaamade koostisosad peavad olema vastava või 
ühtesobiva suuruse ja lõikega; kasutatud riie, värvused, 
kaunistused ja viimistlusaste peavad selgesti näitama, et 
need rõivaesemed on kavandatud ühele isikule koos kand ­
miseks. 
Pidžaamad peavad olema äratuntavad mugavate magamis ­
rõivastena: 
— materjali järgi, 
— tavaliselt avara lõike järgi ja 
— ebamugavate detailide, nagu suured või punnitavad 
nööbid ja ülemäärased kaunistused, puudumise järgi. 
Üheosaline, nii üla- kui alakeha ja kumbagi jalga eraldi 
kattev, kombinesooni tüüpi magamisrõivas klassifitseeri ­
takse alamrubriikidesse 6107 91 00 või 6107 99 00.  
6108  Naiste ja tüdrukute kombineed, alusseelikud, aluspüksid, 
öösärgid, pidžaamad, negližeed, supelmantlid, hommiku ­
mantlid jms rõivaesemed, silmkoelised või heegeldatud  
6108 31 00 kuni 
6108 39 00  Öösärgid ja pidžaamad  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad silmkoelised või 
heegeldatud naiste ja tüdrukute pidžaamad, mis on välisilme 
ja materjali järgi äratuntavad üksnes või peamiselt magamis ­
rõivastena. 
Pidžaamad koosnevad kahest rõivaesemest, nimelt: 
— ülakeha kattev, tavaliselt jaki või pulloveri vms tüüpi 
rõivaese, 
— pikkadest või lühikestest pükstest koosnev lihtsa lõikega 
rõivaese, kinnisega või ilma. 
Nende pidžaamade koostisosad peavad olema vastava või 
kokkusobiva suuruse ja lõikega; kasutatud riie, värvused, 
kaunistused ja viimistlusaste peavad selgesti näitama, et 
need on kavandatud ühele isikule koos kandmiseks. 
Pidžaamad peavad olema äratuntavad mugavate magamis ­
rõivastena: 
— materjali järgi, 
— tavaliselt avara lõike järgi ja 
— ebamugavate detailide, nagu suured või punnitavad 
nööbid ja ülemäärased kaunistused, puudumise järgi. 
Väga lühikesest öösärgist ja sellega kokkusobivatest alus ­
pükstest koosnevaid rõivakomplekte, mida teatakse nimetuse 
all „babydolls”, loetakse samuti pidžaamadeks. 
Üheosaline, nii üla- kui alakeha ja kumbagi jalga eraldi 
kattev, kombinesooni tüüpi magamisrõivas klassifitseeri ­
takse alamrubriikidesse 6108 91 00 – 6108 99 00.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 337  
6109  T-särgid, särgikud ja muud alussärgid, silmkoelised või 
heegeldatud  
Sellesse rubriiki ei kuulu selle grupi lisamärkuses 2 nime ­
tatud tüüpi rõivad, millel on kaelusest algav osaliselt lahti ­
käiv esikinnis, mis on suletav või mille servad üksnes 
katavad teineteist või ei kata teineteist üldse. Need rõivad 
klassifitseeritakse tavaliselt olenevalt asjaoludest 
rubriiki 6105 või 6106, käesoleva grupi märkuste 4 ja 9 
tingimuste kohaselt. Kui kõne all on meeste ja poiste varru ­
kateta rõivad, klassifitseeritakse need käesoleva grupi 
märkuse 4 teise lause tingimuste kohaselt rubriiki 6114.  
6110  Kampsunid, pulloverid, kardiganid, vestid jms rõivae ­
semed, silmkoelised või heegeldatud  
Sellesse rubriiki kuuluvad ülakeha katmiseks ette nähtud 
rõivad, ükskõik millise kaelusega, kas varrukatega või 
ilma, kas kraega või ilma ja kas taskutega või ilma. 
Nendel rõivastel on tavaliselt soonikääris allääres, kaeluses, 
varrukasuudes või käeaukudes. 
Need rõivad võivad olla valmistatud mis tahes tekstiilkiust 
trikoomaterjalist, sh kergest või peenekoelisest trikookan ­
gast. 
Neil võib olla mis tahes liiki kaunistusi, sh pits või tikand. 
Alljärgnevalt on esitatud näited sellesse rubriiki kuuluvatest 
rõivastest: 
1. kampsunid ja pulloverid, sh sviitrid (V-kaeluse, ümara 
või paadikujulise kaeluse või rull-, polo- või kõrge kaelu ­
sega), mis tõmmatakse selga üle pea ja millel tavaliselt ei 
ole kaeluses ei kinnist ega kinnitusvahendeid; 
2. eelmises alapunktis kirjeldatutele sarnanevad rõivad, kas 
kraega või ilma, kuid millel on kaeluses osaliselt lahti ­
käiv kinnis, näiteks ees või õlal ja mis on suletav 
nööpide või muude kinnitusvahenditega; 
3. vestid ja kardiganid, lahtikäiva esikinnisega, kas nööpide 
või muude kinnitusvahenditega suletavad või mitte, kas 
kraega või ilma; 
4. varrukatega või varrukateta pulloverist ja pikkade või 
lühikeste varrukatega kardiganist koosnevad rõivakom ­
plektid (“twinset”). Need rõivad peavad sobima teinetei ­
sega suuruselt ning olema materjali ja värvuse poolest 
ühesugused. Võimalikud mustrid ja kaunistused peavad 
samuti mõlemal rõivaesemel ühesugused olema; 
5. Eelmistes punktides kirjeldatud rõivad, mis on valmis ­
tatud T-särkide vms rõivaste puhul kasutatavast kergest 
materjalist ja millel on pingutusnöör, soonikvärvel või 
muud pingutusvahendid allääres. 
Sellesse rubriiki ei kuulu: 
a) naiste ja tüdrukute pluusid (rubriik 6106);  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 338  
b) anorakid, tuulejoped, tuulepluusid jms tooted (vastavalt 
rubriik 6101 või 6102); 
c) T-särgid, särgikud ja muud alussärgid (rubriik 6109).  
6110 12 10 ja 
6110 12 90  Kašmiirkitse villast  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 5102 11.  
6110 20 10  Kerged peenkoes džemprid ja pulloverid rull-, polo- või 
kõrge kaelusega  
Alljärgnevaid rõivaid loetakse kergeteks rull-, polo- või 
kõrge kaelusega džempriteks ja pulloverideks: ülakeha 
katvad, liibuvad, ühe- või mitmevärvilised, kerged, peene ­
koelised rõivad, varrukatega või ilma, rull-, polo- või kõrge 
kaelusega, ilma kinniseta. 
„Peenkude” tähendab tihedat silmkude, kus 10 cm x 10 cm 
suurusel proovitükil ühelt poolt loetuna on nii horisontaal- 
kui ka vertikaalsuunas vähemalt 12 silmust sentimeetril. 
Kerged rull-, polo- või kõrge kaelusega džemprid ja pullo ­
verid on tavaliselt silekoes, soonikkoes (1 x 1) või 
interlock-koes. 
Silekude on kõige lihtsam koetrikookanga vorm (joonis 1), 
kus silmused on paremal poolel väikese v-tähe või tagurpidi 
v-tähe kujulised (joonis 2) ja pahemal poolel üksteisega 
ühendatud kaartekujulised (joonis 3).
  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 339  
Peenkoes soonik „1 parempidi, 1 pahempidi” (joonis 4), kus 
parempidi silmused vahelduvad pahempidi silmustega igas 
reas (joonis 5) selliselt, et pikisuunas vastavad silmkoekanga 
ühe poole reljeefsooned teise poole vagudele. Silmkoekanga 
mõlemad pooled on ühesugused (joonised 6 ja 7).
  
Interlock-kude on kahepoolne soonikkude, mille mõlemad 
pooled on ühesugused. Efekt saadakse kahe 1 x 1 soonikkoe 
silmuste ühendamisega (joonis 8) selliselt, et silmkoekanga 
mõlemal poolel vaheldub ühe soonikkoe silmus vastava teise 
soonikkoe silmusega teisel poolel (joonis 9). Silmkoekanga 
ühe poole sooned vastavad seetõttu teise poole soontele 
(joonised 10 ja 11).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 340
  
6110 30 10  Kerged peenkoes džemprid ja pulloverid rull-, polo- või 
kõrge kaelusega  
Vaata alamrubriigi 6102 10 10 selgitavad märkused.  
6111  Väikelaste rõivad ja rõivamanused, silmkoelised või 
heegeldatud  
Vaata selle grupi märkust 6 a.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 341  
Siia rubriiki kuulub hulk rõivaid kuni 86 cm pikkustele 
väikelastele (tavaliselt umbes 18 kuu vanused väikelapsed). 
Sellised rõivad on: joped, mantlid, tepitud rõivad, imikute 
magamiskotid, hommikumantlid, kaheosalised ülikonnad, 
laste kombinesoonid, pikad püksid, kaitsepüksid, põlv ­
püksid, mänguülikonnad, vestid, tuulepluusid, kleidid, 
seelikud, boolerod, jakid, anorakid, keebid, tuunikad, 
pluusid, särkpluusid, lühikesed püksid jmt. 
Mõned nendest rõivastest on imikurõivad. Kõigi suurust ei 
saa määrata, kuid need klassifitseeritakse sellesse rubriiki, 
kuna need on selgelt imikurõivad. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad seetõttu: 
1. ristimiskleidid; 
2. burnused: väikesed ilma varrukateta ja kapuutsiga 
keebid; 
3. imikute magamiskotid: kapuutsi ja varrukatega rõivaese, 
mis nii mantel kui ka kott (alumine serv on täiesti 
suletud); 
4. imikute varrukate või käeaukudega magamiskotid (sipu ­
tuskotid), võivad olla ka tepitud. Illustratsiooniks on foto.
  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 342  
6112  Spordidressid, suusa- ja supelkostüümid, silmkoelised 
või heegeldatud  
6112 11 00 kuni 
6112 19 00  Spordidressid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 6112 punkt A.  
6112 31 10 kuni 
6112 39 90  Meeste ja poiste supelkostüümid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 6112, punkt C, mis 
mainib, et rubriiki 6112 kuuluvad muu hulgas ujumispüksid 
ja -püksikud, elastsed või mitteelastsed. 
Ujumispüksid on rõivas, mis oma välisilme, lõike ja riide 
laadi poolest on mõeldud kandmiseks üksnes või peamiselt 
supelkostüümina, mitte aga rubriiki 6103 või 6104 kuulu ­
vate lühikeste pükstena. Tavaliselt on need üleni või peami ­
selt valmistatud keemilistest kiududest. 
Ujumispükstel peavad olema alljärgnevad iseloomulikud 
tunnused: 
— rõiva külge õmmeldud sisepüksikud või vähemalt 
vooder ees või jalgevahel 
— pingul vöökoht (nt pinguletõmmatav nöör või üleni 
kummipaelaga vöökoht) 
Ujumispükstel võivad olla taskud, kui 
— välistaskud on kindlalt suletavad (nt neil peab olema 
tõmblukk või takjakinnis, mis suleb tasku täielikult, s.t 
need ei tohi olla suletavad osaliselt) 
— sisetaskutel on samasugune kindlalt suletav kinnis nagu 
eelpool nimetatud välistaskutel. Sisetaskutel, kui need on 
kinnitatud vöökoha külge, võib siiski olla üksnes 
taskuava kattev kinnis, kui see tagab taskuava (lõhiku) 
täieliku sulgemise. 
Ujumispükstel ei tohi olla alljärgnevaid iseärasusi: 
— lõhikut ees, isegi kui see on kinnisega suletav 
— lõhikut vöökohal, isegi kui see on kinnisega suletav.  
6112 41 10 kuni 
6112 49 90  Naiste ja tüdrukute supelkostüümid  
Kohaldada alamrubriikide 6112 31 10 – 6112 39 90 selgita ­
vaid märkusi vastavate muudatustega.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 343  
6115  Sukkpüksid, retuusid, sukad, sokid jm sukktooted, sh 
tugisukad (näiteks veenilaiendite ravisukad) ja kamassid 
(jalatsipealsed) , silmkoelised või heegeldatud  
6115 10 10 ja 
6115 10 90  Tugisukad (näiteks veenilaiendite ravisukad)  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 6115 10.  
6117  Muud silmkoelised või heegeldatud rõivamanused 
valmistoodetena; rõivaste või rõivamanuste silmkoelised 
või heegeldatud osad  
6117 80 10 ja 
6117 80 80  Muud rõivamanused  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 6117, teine lõik, 
punkt 12. 
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad silmkoelised pea- ja 
käepaelad, mida kasutavad sportlased, ning silmkoelised 
kõrvaklapid, kas omavahel ühendatult või mitte.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 344  
GRUPP 62  
RÕIVAD NING RÕIVAMANUSED, V.A SILMKOELISED VÕI 
HEEGELDATUD  
Üldist  
1. Kahest või enamast tekstiilmaterjalist koosnevate toodete klassifitsee ­
rimise kohta eri rubriikidesse vaata käesoleva jaotise selgitavaid 
üldmärkusi.  
2. Jaemüügiks ettenähtud rõivakomplektide klassifitseerimise kohta 
vaata käesoleva jaotise märkus 14.  
3. Kui rubriigi 6203 või 6204 ülikonna, kostüümi või rõivakomplekti 
koostisosal on pealekinnitatud kaunistusi, mida muul koostisosal või 
-osadel ei ole, siis klassifitseeritakse kõik need rõivad ülikondade, 
kostüümide või rõivakomplektidena, kui kaunistus on väheoluline ja 
paikneb üksnes ühes või kahes kohas (nt krael ja varrukaotstel või 
revääridel ja taskutel).  
Neid rõivaid ei klassifitseerita siiski ülikondade, kostüümide või 
rõivakomplektidena kui kaunistused on valmistatud rõiva kudumisel, 
v.a juhul, kui kaunistus on logo või muu samalaadne sümbol.  
4. Sellesse gruppi kuuluvad töö- ja ametirõivad, millele osundatakse 
kombineeritud nomenklatuuri alamrubriikides ja mille välisilme 
(rõivaeseme otstarbega seotud lihtne või eriline lõige või tegumood) 
ja materjali laadi (riie on tavaliselt vastupidav ja kokkutõmbamatu) 
põhjal on selge, et need on kavandatud kandmiseks üksnes või 
peamiselt muude rõivaste ja/või inimeste (keha või tervise) kaitsmi ­
seks tööl, kutsetegevuses või koduses majapidamises.  
Sellistel rõivastel ei ole tavaliselt kaunistusi. Sooritatavale tegevusele 
viitavaid kirjutisi ja sümboleid nendel ei peeta kaunistuseks.  
Sellised rõivad on valmistatud puuvillast, süntees- või tehiskiust või 
nende tekstiilmaterjalide segust.  
Nende rõivaste valmistamisel kasutatakse tugevuse suurendamiseks 
sageli kahte liiki õmblust: turvaõmblus ja katteõmblus.  
Töö- ja ametirõivad on sageli suletavad tõmblukkude, trukknööpide, 
takjakinniste ja nöör- või paelkinnistega.  
Sellistel rõivastel võivad olla taskud, mis on tavaliselt peale 
õmmeldud. Sisseõmmeldud taskud on tavaliselt valmistatud rõivaga 
samast materjalist ning ei ole vooderdatud samal viisil nagu rõiva 
muud detailid.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 345  
Töö- ja ametirõivastest võib nimetada rõivaid, mida kasutavad 
mehaanikud, tehasetöölised, müüriladujad, maatöölised jne, mis on 
tavaliselt kaheosalised rõivad, kombinesoonid, rinnatüki ja traksidega 
tunked ning pikad püksid. Muu tegevuse puhul (nt arstid, medõed, 
koristajad, juuksurid, pagarid, lihunikud jne) võidakse kasutada 
põllesid, töökitleid, tolmumantleid jne.  
Töö- ja ametirõivasteks võidakse klassifitseerida ainult need rõivad, 
mille kaubanduslik suurus on 158 (keha pikkus = 158 cm) või 
suurem.  
Vormirõivaid jms ametirõivaid (nt kohtunike talaarid ja kirikurõivad) 
ei loeta töö- ja ametirõivasteks.  
5. Grupi 61 selgitavate märkuste üldosa punkti 4 kohaldatakse vastavate 
muudatustega.  
6201  Meeste ja poiste mantlid, poolmantlid, keebid, joped, 
anorakid (sh suusajakid), tuulejoped, tuulepluusid jms, 
v.a rubriiki 6203 kuuluvad rõivad  
6201 11 00 kuni 
6201 19 00  Mantlid, vihmamantlid, poolmantlid, keebid, joped jms 
rõivad  
Sellesse alamrubriiki kuuluvate mantlite jms rõivaste üheks 
tunnuseks on see, et seljas olles ulatuvad need vähemalt 
poolde reide. 
Standardsuuruses (normaalsuuruses) meesterõivaste (v.a 
poisterõivad) puhul vastab minimaalpikkus, mis on 
mõõdetud tasapinnale laotatud toote seljaosal kraeõmblusest 
(7. kaelalüli kohalt) kuni allääreni üldjuhul alljärgnevas 
tabelis sentimeetrites esitatud mõõtmetele (vt joonist 
allpool).
  
Tabelis esitatud mõõtmed on meesterõivaste (v.a poisterõivad) 
standardsuuruste (normaalsuuruste) suurusrühmade S ( small , 
väikesed suurused), M ( medium , keskmised suurused) ja 
L (large , suured suurused) keskmised väärtused.  
Meesterõivaste (v.a poisterõivad) standardsuuruste pik- 
kused sentimeetrites, mõõdetuna seljaosa kraeõmblusest 
allääreni  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 346
  
Rõivad, mis ei ole küllalt pikad, et neid klassifitseerida 
mantlite vms rõivastena, v.a poolmantlid (poolmantlid jms – vt 
alljärgnevat määratlust), mis kuuluvad samuti siia, tuleb 
klassifitseerida alamrubriikidesse 6201 91 00 – 6201 99 00.  
Poolmantlid  
Poolmantlid on avara lõikega, pikkade varrukatega ülerõivad, 
mida kantakse kõigi muude rõivaste peal kaitseks ilmastiku 
eest. Poolmantlid on parkadest elegantsema tegumoega ning 
on tavaliselt valmistatud paksust tekstiilriidest (nt tviid, 
karmkalev), v.a rubriigis 5602, 5603, 5903, 5906 või 
5907 00 00 osutatud riidest. Poolmantlid on erineva pikkusega, 
ulatudes reie ülaosast kuni poolde reide. Need võivad olla ühe- 
või kaherealised. 
Poolmantlitel on tavaliselt järgmised tunnused: 
— eest üleni lahtikäivad, nööpide või mõnikord tõmbluku või 
trukknööpidega suletavad, 
— vooder, mis võib olla äravõetav (võib olla vateeritud ja/või 
tepitud), 
— seljalõhiku või küljelõhikutega. 
Mittekohustuslikud tunnused: 
— taskud, 
— krae. 
Poolmantlitel ei ole järgmisi tunnuseid: 
— kapuuts, 
— pingutusnöör või muu pingutusvahend vöökohas ja/või 
rõiva allääres. Vöö on siiski lubatud. 
Kui kõne all on poolmantlid, hõlmab väljend „jms” ka rõivaid, 
millel on poolmantlitega ühesugused tunnused, kuid neil on 
kapuuts. 
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka parkad, mis on 
külma, tuule ja vihma eest kaitsmiseks kavandatud erilise 
tegumoega rõivad. Poolmantlid on avara lõikega pikkade 
varrukatega ülerõivad. Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad 
parkad on valmistatud raskest ja tihedast riidest, v.a rubrii- 
gis 5903, 5906 või 5907 00 00 osutatud riidest. Parkad on 
mitmesuguse pikkusega, ulatudes reie keskosast kuni 
põlvedeni.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 347  
Parkadel peavad olema ka kõik järgmised tunnused: 
— kapuuts; 
— üleni lahtikäiv esikinnis, suletav tõmbluku, trukknööpide 
või takjakinnisega, mis on sageli kaitseklapiga varustatud; 
— vooder, mis on tavaliselt tepitud või tehiskarusnahast; 
— pingutusnöör või muu pingutusvahend vöökohas, v.a vöö. 
— välistaskud.  
6201 91 00 kuni 
6201 99 00  Muud  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad anorakid, tuulejoped, 
tuulepluusid jms alljärgnevalt kirjeldatud tooted: 
1. Anorakid (sh suusajakid) jms tooted  
Anorakid on kavandatud kaitseks tuule, külma ja vihma 
eest. Neil on palju ühiseid tunnuseid parkadega, kuid 
erinevad nendest muu hulgas pikkuse poolest. Anorak ­
kide pikkus on erinev: tublisti allapoole vööd ulatuvast 
kuni poolde reide, kuid mitte pikem. 
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad anorakid on 
valmistatud tihedakoelisest riidest, v.a rubriigis 5903, 
5906 või 5907 00 00 osutatud riidest. 
Anorakkidel on järgmised tunnused: 
— kapuuts (mis mõnikord on peidetud rõivaeseme krae 
sisse); 
— üleni lahtikäiv esikinnis, suletav tõmbluku, trukknöö ­
pide või takjakinnisega, mis on sageli kaitseklapiga 
varustatud; 
— vooder (mis võib olla tepitud või vateeritud); 
— pikad varrukad. 
Peale selle on anorakil tavaliselt vähemalt üks järgmistest 
tunnustest: 
— pingutusnöör või muu pingutusvahend vöökohas ja/ 
või rõiva allääres. 
— ümber käe liibuvad, kummipaelaga või muul viisil 
kokkutõmmatud varrukasuud; 
— krae; 
— taskud. 
Anorakkidega seoses tähendab väljend „jms rõivad” järg ­
mist: 
a) Rõivaid, millel on anorakkide tunnused, kuid puudub 
kas ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 348  
— kapuuts või 
— vooder. 
See väljend hõlmab ka anorakkidena määratletud 
rõivaid, millel on üksnes osaliselt lahtikäiv esikinnis. 
Väljend ei hõlma rõivaid, millel ei ole ei kapuutsi ega 
voodrit. 
b) Pikkade varrukatega voodrita rõivad, mis võivad 
ulatuda puusadest tublisti allapoole, kuni poolde 
reide, kuid mitte allapoole. Need rõivad on valmis ­
tatud tihedakoelisest riidest (v.a rubriigis 5903, 5906 
või 5907 00 00 osutatud riidest) ja muudetud veekind ­
laks või töödeldud selliselt, et need kaitseksid piisa ­
valt eelkõige vihma eest. 
Nendel rõivastel on kapuuts, kuid esikinnis ei ole 
tavaliselt üleni lahtikäiv. Kui rõivastel on üksnes 
osaliselt lahtikäiv esikinnis, ei pea see ilmtingimata 
suletav olema. Sellisel juhul peab kinnisel olema kait ­
seks kiillapp. Tavaliselt on neil kummipael või muu 
pingutusvahend varrukasuudes ja rõiva allääres. 
Kapuutsita ja voodrita rõivaid, mida võiks klassifitseerida 
väljendiga „anorakid (sh suusajakid) jms rõivad” hõlma ­
tavateks rõivasteks, kui neil oleks kapuuts ja vooder, 
võib siiski klassifitseerida väljendiga „jms rõivad” 
hõlmatavateks rõivasteks, kui kõne all on tuulejoped. 
2. Tuulejoped, tuulepluusid jms rõivad  
a) Tuulejoped on kavandatud pakkuma mõningast 
kaitset ilmastiku eest. Need ulatuvad puusadeni või 
veidi allapoole. Tuulejoped on valmistatud tihedakoe ­
lisest riidest. Need on tavaliselt vihmakindlad, kuid 
erinevalt anorakkidest ilma kapuutsita. 
Tuulejopedel on järgmised tunnused: 
— pikad varrukad; 
— üleni lahtikäiv tõmblukuga esikinnis; 
— vooder, mis ei ole ei läbi tepitud ega vateeritud; 
— krae; 
— rõiva alaosas (tavaliselt allääres) pingutusvahend. 
Peale selle võivad tuulejopedel olla ümber käe 
liibuvad, kummipaelaga või muul viisil kokkutõm ­
matud varrukasuud. 
b) Tuulepluusid (mille kohta kasutatakse üldjuhul nime ­
tust „blusoonid”) on ülakeha katvad ülerõivad. Need 
on tavaliselt sirge, avara lõikega, mis annab rõivale 
pluusitaolise välimuse, ja ulatuvad vööni või veidi 
allapoole. Neil on pikad, rõiva alläärest allapoole 
ulatuvad varrukad. Tekstiilriie, millest need on 
valmistatud, ei pruugi olla ilmastikukindel.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 349  
Tuulepluusidel on järgmised tunnused: 
— liibuv kaelus, kas kraega või ilma kraeta; 
— üleni või osaliselt lahtikäiv esikinnis, mis tahes 
kinnitusvahendiga suletav; 
— tavaliselt ümber käe liibuvad, kummipaelaga või 
muul viisil kokkutõmmatud varrukasuud; 
— kummipael või mõni muu pingutusvahend rõiva 
allääres. 
Peale selle võib tuulepluusidel olla 
— välistaskud ja/või 
— vooder ja/või 
— kapuuts. 
Tuulepluusidega seoses tähendab väljend „jms rõivad” 
rõivaesemeid, millel on kõik eelpool (alapunktis b) 
kirjeldatud tunnused, v.a mõni alljärgnevatest: 
— ei ole liibuvat kaelust või 
— ei ole esikinnist ega liibuvat või muud kaelust või 
— esikinnis ei ole suletav; 
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu: 
a) mantlid, vihmamantlid, poolmantlid, keebid, joped jms 
rõivad, mis klassifitseeritakse alamrubriikides ­
se 6201 11 00 – 6201 19 00; 
b) mantlid, vihmamantlid, poolmantlid, keebid, joped jms 
rõivad, mis klassifitseeritakse alamrubriikides ­
se 6202 11 00 – 6202 19 00; 
c) jakid ja bleiserid, mis klassifitseeritakse alamrubriikides ­
se 6203 31 00 – 6203 39 90 või 6204 31 00 – 
6204 39 90; 
d) rubriikide 5903, 5906 või 5907 00 00 tekstiilriidest või 
rubriigi 5603 lausriidest anorakid, tuulejoped, tuule ­
pluusid jms rõivad, mis klassifitseeritakse rubriiki 6210.  
6202  Naiste ja tüdrukute mantlid, poolmantlid, keebid, joped, 
anorakid (sh suusajakid), tuulejoped ja tuulepluusid jms, 
v.a rubriiki 6204 kuuluvad rõivad  
6202 11 00 kuni 
6202 19 00  Mantlid, vihmamantlid, poolmantlid, keebid, joped jms 
rõivad  
Alamrubriikide 6201 11 00 – 6201 19 00 selgitavad 
märkused vastavate muudatustega kehtivad nende alamru ­
briikide kohta, kui naisterõivaste (v.a tüdrukute rõivad) 
mõõtmed on järgmised:  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 350  
Naisterõivaste (v.a tüdrukute rõivad) standardsuuruste 
pikkused sentimeetrites, mõõdetuna seljaosa kraeõmblu ­
sest allääreni
  
6202 91 00 kuni 
6202 99 00  Muud  
Kohaldada alamrubriikide 6201 91 00 – 6201 99 00 selgita ­
vaid märkusi vastavate muudatustega.  
6204  Naiste ja tüdrukute kostüümid, komplektid, jakid, pint ­
sakud, bleiserid, kleidid, seelikud, püksseelikud, püksid, 
trakside ja rinnatükiga tunked, põlvpüksid ja lühikesed 
püksid (v.a supelrõivad)  
6204 41 00 kuni 
6204 49 90  Kleidid  
Kohaldada alamrubriikide 6104 41 00 – 6104 49 00 selgita ­
vaid märkusi vastavate muudatustega.  
6204 51 00 kuni 
6204 59 90  Seelikud ja püksseelikud  
Kohaldada alamrubriikide 6104 51 00 – 6104 59 00 selgita ­
vaid märkusi vastavate muudatustega.  
6206  Naiste ja tüdrukute pluusid ja särkpluusid  
Pluusid  
Naiste ja tüdrukute pluusid on ülakeha katmiseks ette 
nähtud kerged, moodsad ja tavaliselt avara lõikega rõivad, 
kas kraega või ilma, kas varrukatega või ilma, ükskõik 
millise kaelusega või vähemalt õlapaeltega, kas kinnisega 
või ilma. Pluusidel võivad olla ka kaunistused, nagu lipsud, 
žabood, kaelarätid, pits või tikand.  
Särkpluusid  
Rubriigi 6106 selgitavad märkused vastavate muudatustega 
kehtivad selle alamrubriigi naiste ja tüdrukute silmkoeliste 
või heegeldatud pluuside ja särkpluuside kohta. 
Selle rubriigi rõivad ulatuvad vöökohast allapoole. Pluusid 
on tavaliselt eelpool nimetatud rõivastest lühemad. 
Sellesse rubriiki ei kuulu rõivad, mis nende pikkust arves ­
tades samastuvad kleitidega.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 351  
6207  Meeste ja poiste särgikud jm alussärgid, aluspüksid, 
püksikud, öösärgid, pidžaamad, supelmantlid, hommiku ­
mantlid jms tooted  
6207 21 00 kuni 
6207 29 00  Öösärgid ja pidžaamad  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad meeste ja poiste 
pidžaamad, v.a silmkoelised või heegeldatud, mis on väli ­
silme ja materjali järgi äratuntavad üksnes või peamiselt 
magamisrõivastena. 
Pidžaamad koosnevad kahest rõivaesemest, nimelt: 
— ülakeha kattev, tavaliselt jaki tüüpi rõivaese. 
— pikkadest või lühikestest pükstest koosnev lihtsa lõikega 
rõivaese, kas esikinnisega või ilma. 
Nende pidžaamade koostisosad peavad olema vastava või 
kokkusobiva suuruse ja lõikega; kasutatud riie, värvused, 
kaunistused ja viimistlusaste peavad selgesti näitama, et 
need rõivaesemed on kavandatud ühele isikule koos kand ­
miseks. 
Pidžaamad peavad olema äratuntavad mugavate magamis ­
rõivastena: 
— materjali järgi, 
— tavaliselt avara lõike järgi ja 
— ebamugavate detailide, nagu suured või punnitavad 
nööbid ja ülemäärased kaunistused, puudumise järgi. 
Üheosaline, nii üla- kui alakeha ja kumbagi jalga eraldi 
kattev, kombinesooni tüüpi magamisrõivas klassifitseeri ­
takse alamrubriikidesse 6207 91 00 – 6207 99 90.  
6208  Naiste ja tüdrukute särgikud jm alussärgid, kombineed, 
alusseelikud, aluspüksid, öösärgid, pidžaamad, negližeed, 
supelmantlid, hommikumantlid jms tooted  
6208 21 00 kuni 
6208 29 00  Öösärgid ja pidžaamad  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad naiste ja tüdrukute 
pidžaamad, v.a silmkoelised või heegeldatud, mis on väli ­
silme ja materjali järgi äratuntavad üksnes või peamiselt 
magamisrõivastena. 
Pidžaamad koosnevad kahest rõivaesemest, nimelt: 
— ülakeha kattev, tavaliselt jaki või pulloveri vms tüüpi 
rõivaese, 
— pikkadest või lühikestest pükstest koosnev lihtsa lõikega 
rõivaese, kas kinnisega või ilma.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 352  
Nende pidžaamade koostisosad peavad olema vastava või 
kokkusobiva suuruse ja lõikega; kasutatud riie, värvused, 
kaunistused ja viimistlusaste peavad selgesti näitama, et 
need on kavandatud ühele isikule koos kandmiseks. 
Pidžaamad peavad olema äratuntavad mugavate magamis ­
rõivastena: 
— materjali järgi, 
— tavaliselt avara lõike järgi ja 
— ebamugavate detailide, nagu suured või punnitavad 
nööbid ja ülemäärased kaunistused, puudumise järgi. 
Väga lühikesest öösärgist ja sellega kokkusobivatest alus ­
pükstest koosnevaid rõivakomplekte, mida teatakse nimetuse 
all „babydolls”, loetakse samuti pidžaamadeks. 
Üheosaline, nii üla- kui alakeha ja kumbagi jalga eraldi 
kattev, kombinesooni tüüpi magamisrõivas klassifitseeri ­
takse alamrubriikidesse 6208 91 00 – 6208 99 00.  
6209  Väikelaste rõivad ja rõivamanused  
Kohaldada HS selgitavaid märkusi, rubriik 6111, vastavate 
muudatustega.  
6210  Rõivad rubriigis 5602, 5603, 5903, 5906 või 5907 00 00 
nimetatud riidest  
Alamrubriikide 6202 11 00 – 6202 19 00 ja 6202 11 00 – 
6202 19 00 selgitavad märkused vastavate muudatustega 
kehtivad selle alamrubriigi kohta.  
6210 10 92  Ühekordseks kasutamiseks mõeldud rõivad, mis on 
kirurgiliste protseduuride ajal patsientide või kirurgide 
kasutatavate rõivaste laadi  
Patsiendi- ja kirurgikitlid on tervishoiuasutustes ühekordseks 
kasutamiseks mõeldud, tavaliselt seljakinnisega tooted. 
Kitlite otstarve on takistada võimalike (kuivas või märjas 
keskkonnas või õhus levivate) nakkusetekitajate ülekandu ­
mist otsekontakti teel operatsioonipersonalilt patsiendile ja 
vastupidi. Kitlid on tavaliselt valmistatud mitmekihilisest 
lausriidest ning võivad olla osaliselt pealistatud plastkilega, 
et anda lisatugevust ja kaitset kohtades, kus kokkupuude 
kehavedelikega on tõenäoline (nt käsivarred ja alakeha). 
Operatsioonikitlid võivad olla immutatud fluorosüsivesinike 
või silikooniga parema mittemärguvuse tagamiseks.
  
6211  Spordidressid, suusa- ja supelkostüümid; muud rõivad  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 353  
6211 11 00 ja 
6211 12 00  Supelkostüümid  
Vaata HS rubriigi 6211 selgitavad märkused, esimene lõik. 
Kohaldada alamrubriikide 6112 31 10 – 6112 39 90 selgita ­
vaid märkusi vastavate muudatustega.  
6211 32 31  Ühest ja samast riidest pealisriidega  
Sellesse alamrubriiki klassifitseeritavate spordidresside koos ­
tisosad peavad riidestruktuuri, stiili, värvuse ja materjali 
koostise poolest olema ühesugused; samuti peavad nende 
suurused vastama või kokku sobima. 
Kui sellise spordidressi ühel koostisosal on pealekinnitatud 
kaunistusi, mida teisel koostisosal ei ole, siis klassifitseeri ­
takse need rõivad sellesse alamrubriiki üksnes juhul, kui 
kaunistus on väheoluline ja paikneb rõival üksnes ühes 
või kahes kohas (nt krael ja varrukaotstel). 
Neid rõivaid ei klassifitseerita siiski spordidressidena, kui 
kaunistused on valmistatud rõiva kudumisel, v.a juhul, kui 
kaunistus on logo või muu samalaadne sümbol.  
6211 32 41 ja 
6211 32 42  Muud  
Nendesse alamrubriikidesse klassifitseeritava spordidressi 
ülemine ja alumine rõivaese osa peavad olema koos 
pakendatud.  
6211 33 31  Ühest ja samast riidest pealisriidega  
Vaata alamrubriigi 6211 32 31 selgitavad märkused.  
6211 33 41 ja 
6211 33 42  Muud  
Vaata alamrubriikide 6211 32 41 ja 6211 32 42 selgitavad 
märkused.  
6211 42 31  Ühest ja samast riidest pealisriidega  
Vaata alamrubriigi 6211 32 31 selgitavad märkused.  
6211 42 41 ja 
6211 42 42  Muud  
Vaata alamrubriikide 6211 32 41 ja 6211 32 42 selgitavad 
märkused.  
6211 43 31  Ühest ja samast riidest pealisriidega  
Vaata alamrubriigi 6211 32 31 selgitavad märkused.  
6211 43 41 ja 
6211 43 42  Muud  
Vaata alamrubriikide 6211 32 41 ja 6211 32 42 selgitavad 
märkused.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 354  
6212  Rinnahoidjad, sukahoidjad, korsetid, traksid, suka ­
paelad jms tooted ning nende osad, kaasa arvatud silm ­
koelised ja heegeldatud  
6212 20 00  Sukahoidjad, püks-sukahoidjad  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad püks-sukahoidjad, sealhulgas 
silmkoelised ja heegeldatud, mis on tavaliste või kõrgen ­
datud vööjoonega aluspükste lõikega, säärtega või ilma. 
Neil peavad olema alljärgnevad omadused: 
a) katavad vöökoha ja puusad, küljeosade pikkus on üle 
8 cm (alläärest ülaservani mõõdetuna), 
b) venivad pikisuunas, laiuses on venivus piiratud. Tugev ­
dusdetailid või vooder kõhtuosal, ning isegi pitsi, paelte, 
posamentide jms kasutamine on lubatud, kui venivus 
pikisuunas säilub, 
c) on valmistatud järgmistest tekstiilmaterjalidest: 
— puuvill segus vähemalt 15 % elastomeerse lõngaga 
või 
— keemilised kiud segus vähemalt 10 % elastomeerse 
lõngaga või 
— mitte üle 50 % puuvilla ja suure osatähtsusega 
keemiliste kiudude segu vähemalt 10 % elastomeerse 
lõngaga.  
6217  Muud valmis rõivamanused; rõivaste ja rõivamanuste 
osad, v.a rubriigis 6212 nimetatud toodete osad  
6217 10 00  Rõivamanused  
Kohaldada alamrubriikide 6117 80 10 ja 6117 80 80 selgita ­
vaid märkusi vastavate muudatustega.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 355  
GRUPP 63  
MUUD TEKSTIILIST VALMISTOOTED; KOMPLEKTID; KANTUD 
RÕIVAD JA KASUTATUD TEKSTIILTOOTED; KALTSUD  
Üldist  
Kahest või enamast tekstiilmaterjalist koosnevate toodete klassifitseeri ­
mise kohta eri rubriikidesse vaata käesoleva jaotise selgitavaid üldmär ­
kusi.  
I. Muud tekstiilist valmistooted  
6305  Kotid kaupade pakendamiseks  
Mõned tekstiilmaterjalist kotid klassifitseeritakse näiteks 
rubriikidesse 4202 ja 6307. Rubriiki 4819 kuuluvad paberist 
kotid klassifitseeritakse käesolevasse rubriiki juhul, kui need 
on valmistatud paberlõngast riidest. 
Pabervoodriga tekstiilmaterjalist kotid klassifitseeritakse 
tavaliselt käesolevasse rubriiki, kuna aga tekstiilmaterjalist 
voodriga paberkotid klassifitseeritakse alamru ­
briiki 4819 40 00.  
6305 10 10  Kasutatud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ainult tooted, mida on vähe ­
malt kord kaupade veoks kasutatud ja millele on jäänud 
selgeid märke taolisest kasutusest, nt neis sisaldunud toodete 
jäetud jäljed, määrdumised, plekid, augud, rebendid, paran ­
damisjäljed, väljaveninud õmblused, sidumis- või õmblemis ­
jäljed kotisuus.  
6307  Muud valmistooted, k.a rõivalõiked (šabloonid)  
6307 90 92  Rubriigis 5603 nimetatud riidest valmistatud ühekord ­
seks kasutamiseks mõeldud eesriided, mida kasutatakse 
kirurgiliste protseduuride ajal  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ühekordse kasutusega operat ­
sioonilinad, mis on spetsiaalselt ette nähtud kirurgiliste prot ­
seduuride ajal kasutamiseks, et takistada võimalike (kuivas 
või märjas keskkonnas või õhus levivate) nakkusetekitajate 
ülekandumist otsekontakti teel operatsioonipersonalilt 
patsiendile ja vastupidi. Operatsioonilinad on tavaliselt 
valmistatud mitmekihilisest lausriidest ning ühendatud palis ­
tusega. 
Operatsioonilinu kasutatakse patsiendi ümber mikrobioloo ­
giliselt puhta töövälja tagamiseks. Operatsioonilinad võivad 
olla immutatud fluorosüsivesinike või silikooniga parema 
mittemärguvuse tagamiseks. Need võivad ka olla osaliselt 
pealistatud plastkilega, et anda lisatugevust ja kaitset 
kohtades, kus kokkupuude kehavedelikega on tõenäoline. 
Lisaks võib neil olla pehmest paberist kiht, mis on kehaga 
kokkupuutumisel patsiendi jaoks mugavam. Patsiendi kat ­
miseks kasutatavatel operatsioonilinadel võivad olla kirurgi ­
lise tegevuse hõlbustamiseks augud või aknad.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 356  
Sellesse alamrubriiki ei kuulu: 
— linad, mis on raviainetega immutatud või kaetud või 
jaemüügivormis või -pakendis, mõeldud kasutamiseks 
meditsiinis, kirurgias, hambaravis või veterinaarias 
(rubriik 3005), ning 
— vannilinade ja käterätikute (nt käte- ja näorätikud) või 
köögirätikute ja -linade laadsed tooted (rubriik 6302).  
6307 90 98  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. Tennisereketite, sulgpallireketite, golfikeppide jms katted, 
kui need on valmistatud tekstiilriidest (tavaliselt plas ­
tikuga pealistatud), kas pallitaskutega või ilma. Kogu 
reketit mahutavad reketikotid, kas käepideme või õlarih ­
maga või ilma, ei kuulu siiski käesolevasse alamrubriiki 
(rubriik 4202); 
2. 4–5 m pikkusest ja umbes 50 cm laiusest, mustrilisest 
riidest (tavaliselt puuvillast või puuvilla ja siidi segust) 
koosnevad turbanid. Riide kõik küljed on palistatud, 
mõnikord on otstes narmad. Turbanid esitatakse tollile 
tavaliselt ühekaupa kokku pandult ja pakendatult.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 357  
XII JAOTIS  
JALATSID, PEAKATTED, VIHMA- JA PÄEVAVARJUD, 
JALUTUSKEPID, ISTMEGA JALUTUSKEPID; PIITSAD, 
RATSAPIITSAD JA NENDE OSAD; TÖÖDELDUD SULED JA 
SULGEDEST TOOTED; TEHISLILLED; TOOTED JUUSTEST  
GRUPP 64  
JALATSID, KEDRID JMS TOOTED; NENDE OSAD  
Üldist  
1. Terminite määratlust „välistallad” ja „pealsed” vaata käesoleva grupi 
HS selgitavates märkustes, lõigud C ja D.  
Lisaks sellele kehtib kahest või enamast materjalist koosnevate „peal ­
sete” (märkus 4 a ning 64. grupi lisamärkus 1) puhul järgmine:  
a) „Pealne” on jalatsi osa, mis katab labajalga külgedelt ja pealt ning 
võib katta ka säärt. Pealne ulatub tallani ja on selle külge kinni ­
tatud. See võib ulatuda ka talla sisse.  
Pealsematerjalid on need materjalid, mille pealispind on osaliselt 
või täielikult jalatsi välispinnal näha. Järelikult ei ole vooder 
pealse osa. Pealsematerjalid peavad olema üksteisega ühendatud.  
Pärast manuste ja tugevdavate detailide eemaldamist arvutatakse 
pealsematerjalide üldpindala. Arvesse ei võeta pindala, mis jääb 
materjalide ühenduskohtade kattuvate osade alla.
  
Näiteks: A on nahk, B on tekstiilmaterjal ja C on tekstiilmaterjali 
B osa, mis jääb seda katva nahkmaterjali A alla. Arvutades peal ­
sematerjali üldpindala, ei arvestata tekstiilmaterjali pindala C.  
Kinnitusi, nt nöörid, takjakinnitus jne, arvesse ei võeta (vaata 
selle grupi HS üldselgitavad märkused, punkt D, viimane lõik).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 358  
b) „Vooder” võib olla mis tahes materjalist. See võib koosneda ühest 
või mitmest materjalist. Vooder puutub kokku jalaga ja täidab 
polstri, kaitse või üksnes kaunistavat otstarvet. Vooder ei ole 
jalatsi välispinnal näha, v.a võimalik polster näiteks ülemise 
ääre ümber.  
c) „Manused” ja „tugevdavad detailid” on määratletud 64. grupi 
märkuses 4 a ja lisamärkuses 1 ning HS selgitavate märkuste 
üldosa punkti D viimases lõigus.  
Manustel on tavaliselt kaunistav ja tugevdavatel detailidel kaitsev 
või tugevdav otstarve. Kuna tugevdavad detailid on kinnitatud 
pealse külge sellele lisatugevuse andmiseks, siis on need kinni ­
tatud pealse välispinna, mitte ainult voodri külge. Tugevdavate 
detailide alt võib siiski paista voodri riba, tingimusel et see ei 
vähenda tugevdavate detailide funktsiooni. Lisaks sellele, et 
tugevdatud detailid on kinnitatud pealse või manuse külge, võivad 
need olla kinnitatud ka talla külge või ulatuda talla sisse. Mater ­
jali ei loeta manuseks ega tugevdavaks detailiks, vaid pealse 
osaks, kui selle all olevate materjalide kokku- ühendamise viis 
ei ole püsiv (õmblus on näiteks püsiv kokkuühendamise viis).  
Märkuse 4 a tähenduses võivad „jms” olla ka näiteks logod ja 
ninatsid.  
Pealsematerjali kindlakstegemisel ei võeta arvesse pealse osaliselt või 
täielikult kaetud keelt.  
Vaata skeemi allpool, kus katkendlik joon tähistab keelt.
  
Joonised ja allasetsev tekst on näide sellest, kuidas pealsematerjali 
määrata.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 359
  
Jalats ülaltoodud joonisel koosneb nahast ja tekstiilist. Et määrata 
pealsematerjal 64. grupi mõistes ning jätta välja „manused” ja 
„tugevdavad detailid”, arvestatakse järgmist:  
1 ja 2. Nahast ninatsi 1 ja pöövi 2 eemaldamisel tuleb nähtavale 
tekstiilmaterjal selle all (mis ei ole vooder). Kuna nahkdetai ­
lidel 1 ja 2 on kaitsev otstarve, loetakse neid tugevdavateks 
detailideks. Kuna tekstiilmaterjal nahkdetailide 1 ja 2 all on 
osaliselt välispinnal näha, tuleb tekstiilmaterjal arvata pealse 
osaks.  
3. Nahkdetaili 3 eemaldamisel tuleb nähtavale tekstiilosa 
(joonisel märgitud A-ga) ja vooder detaili 3 all. Kuna teks ­
tiilmaterjal ei kata kogu detaili 3 ja voodrit ei loeta pealseks 
ning naha all on peamiselt vooder, ei tugevda nahkdetail 
pealsematerjali ning seega tuleb nahkdetail lugeda pealse 
osaks.  
4. Nahkdetail 4 on õmmeldud tekstiildetaili peale ja katab osali ­
selt ka nahkdetaili 3. Kuna detaili 4 all on osaliselt näha 
tekstiilmaterjal ja üleulatuva osa A all on osaliselt näha 
nahkdetail 3 ning kuna nahkdetail 4 annab pealse küljeosale 
lisatugevduse, tuleb detail 4 lugeda tugevdavaks detailiks. 
Seega tuleb nahkdetail 3 ja tekstiilmaterjal detaili 4 all, v.a 
tekstiilmaterjali osa detaili 3 all, arvata pealse osadeks.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 360  
5. Nahkdetaili 5 eemaldamisel on näha osaliselt selle all olev 
tekstiilmaterjal. Kuna nahkdetail 5 tugevdab kanna ülaosa ja 
tekstiilmaterjal on selle alt osaliselt näha, loetakse nahka 
tugevdavaks detailiks.  
6. Nahkse kannakapi 6 eemaldamisel on näha selle all olev 
vooder ja osaliselt ka tekstiilmaterjal. Kuna tekstiilmaterjal 
ei kata kogu nahaalust osa, siis ei ole nahkne kannakapp 6 
pealsematerjali tugevdus ja seega loetakse kapp pealse osaks 
(ning mitte tugevdavaks detailiks).  
7. Nahkdetaili 7 eemaldamisel on näha osaliselt selle all olev 
tekstiilmaterjal. Kuna nahkdetail 7 annab pealse külgmisele 
osale lisatugevduse, loetakse nahka tugevdavaks detailiks.  
8. Nahast logo 8 eemaldamisel on näha osaliselt selle all olev 
tekstiilmaterjal. Seega logo, olles 64. grupi märkuse 4 a 
tähenduses „jms”, ei ole pealse osa.  
Pärast naha ja tekstiilmaterjali protsendilise osakaalu leidmist 
detailides, mis on määratletud pealse osadena, ilmneb, et 
ülekaalus on tekstiil (tekstiilmaterjali on 70 %). Seega klas ­
sifitseeritakse kõnealune jalats kui tekstiilpealsega jalats.  
2. Termin „kummi” on kogu kombineeritud nomenklatuuri mõistes 
määratletud grupi 40 märkuses 1; käesoleva grupi märkus 3 a 
laiendab mõistet käesoleva grupi jaoks.  
3. Termin „plast” on kogu kombineeritud nomenklatuuri mõistes 
määratletud grupi 39 märkuses 1; käesoleva grupi märkus 3 a 
laiendab mõistet käesoleva grupi jaoks.  
4. Termin „nahk” on määratletud 64. grupi märkuses 3 b.  
5. Termin „tekstiilmaterjalid” on määratletud selle grupi HS selgitavate 
märkuste üldsätete punktides E ja F. Seega gruppides 50–60 määrat ­
letud kiud (nt tekstiilflokk), lõng, riie, viltmaterjalid, lausriie, nöörid, 
paelad, köied, trossid jne on 64. grupi tähenduses „tekstiilmaterjalid”. 
Grupi 59 riide kohta kehtivad 59. grupi märkused eelkõige 64. grupi 
märkuse 3 a sätetele vastavalt.  
6402  Muud jalatsid kummist või plastist välistaldade ja 
pealsetega  
6402 12 10 kuni 
6402 19 00  Spordijalatsid  
Vaata selle grupi alamrubriigi märkus 1.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 361  
6402 12 10 ja 
6402 12 90  Mäe-, murdmaasuusa- ja lumelauasaapad  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad suusaspordisaapad 
kõikide suusaspordiliikide jaoks.  
6402 19 00  Muud  
Selle grupi alamrubriigi märkus 1 a hõlmab üksnes spet ­
siaalseks sportlikuks tegevuseks kavandatud jalatsid, mille 
äravõetavad või püsidetailid, nagu loetletud alamrubriigi 
märkuses, teevad raskeks nende jalatsite kandmise muul 
otstarbel, eelkõige kõndimise asfaltteedel, nende detailide 
kõrguse, paindumatuse või libeduse tõttu.  
6402 20 00  Jalatsid rihmadest või ribadest pealsetega, mis on kinni ­
tatud talla külge tihvtkinnitusega  
Selle alamrubriigi kohaldamisel ei ole vajalik, et tihvtkin ­
nitus pinnasega kontaktis oleval välistallal näha oleks; 
tihvtid võivad olla kinnitatud ka sise- ja/või vahetalla 
külge. Kõrgendatud küljetükke ei loeta talla osaks.  
6402 99 31 ja 
6402 99 39  Jalatsid rihmadest pööviga või pööviga, millesse on 
lõigatud vähemalt üks ava  
Väljendiga „pööv” tähistatakse pöia eesmist osa katvat 
pealse osa.  
6402 99 31  Tald koos kontsaga, kontsaosa kõrgus üle 3 cm  
Sellesse alamrubriiki klassifitseerimisel ei ole oluline, kas 
konts on tallast eristatav või talla eristamatu osa (nt kiiltald, 
platvormtald). 
Allpool esitatud skeemilt on näha, kuidas mõõta: 
A = punkt, kust pealne algab 
B = > 3 cm
  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 362
  
6403  Kummist, plastist, nahast või komposiitnahast välistal ­
dade ja nahast pealsetega jalatsid  
Terminiga „nahk” tähistatakse üksnes rubriigi 4107 ja 
rubriikide 4112–4114 nahku (vaata selle grupi märkust 3 b). 
Seetõttu ei kuulu sellesse rubriiki näiteks karus- või plast ­
nahast pealsetega jalatsid, vaid need klassifitseeritakse 
rubriiki 6405.  
6403 12 00 ja 
6403 19 00  Spordijalatsid  
Vaata selle grupi alamrubriikide märkus 1.  
6403 12 00  Mäe-, murdmaasuusa- ja lumelauasaapad  
Vaata alamrubriikide 6402 12 10 ja 6402 12 90 selgitavad 
märkused.  
6403 19 00  Muud  
Vaata alamrubriigi 6402 19 00 selgitav märkus.  
6403 59 11 kuni 
6403 59 39  Jalatsid rihmadest pööviga või pööviga, millesse on 
lõigatud vähemalt üks ava  
Vaata alamrubriikide 6402 99 31 ja 6402 99 39 selgitavad 
märkused.  
6403 59 11  Tald koos kontsaga, kontsaosa kõrgus üle 3 cm  
Kohaldada alamrubriigi 6402 99 31 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
6403 99 11 kuni 
6403 99 38  Jalatsid rihmadest pööviga või pööviga, millesse on 
lõigatud vähemalt üks ava  
Vaata alamrubriikide 6402 99 31 ja 6402 99 39 selgitavad 
märkused.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 363  
6403 99 11  Tald koos kontsaga, kontsaosa kõrgus üle 3 cm  
Kohaldada alamrubriigi 6402 99 31 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
6404  Kummist, plastist, nahast või plastnahast välistaldadega 
ja tekstiilpealsetega jalatsid  
6404 11 00  Spordijalatsid; tennise-, korvpalli-, võimlemis-, treening ­
kingad jms jalatseid  
Selle alamrubriigis tähistab termin „spordijalatsid” kõiki 
jalatseid, mis vastavad käesoleva grupi alamrubriigi 
märkuses 1 sätestatud tingimustele. 
Selle grupi alamrubriigi märkus 1 a hõlmab üksnes spet ­
siaalseks sportlikuks tegevuseks kavandatud jalatsid, mille 
äravõetavad või püsidetailid, nagu loetletud alamrubriigi 
märkuses, teevad raskeks nende jalatsite kandmise muul 
otstarbel, eelkõige kõndimise asfaltteedel, nende detailide 
kõrguse, paindumatuse või libeduse tõttu. 
Käesoleva alamrubriigi määratlus „tennise-, korvpalli-, 
võimlemis-, treeningkingad jms jalatseid” hõlmab jalatseid, 
mille kuju, lõike ja välimuse põhjal on näha, et nad on ette 
nähtud sportlikuks tegevuseks, nt purjetamiseks, seinaten ­
nise, lauatennise või võrkpalli mängimiseks. Siiski ei 
kuulu siia jalatsid, mida kantakse peamiselt või eranditult 
nt kärestikusõidul, kõndimisel, pikkadel jalgsirännakutel, 
matkamisel, mägironimisel. 
Kõigil neil jalatsitel on mittelibisev välistald ja kinnitusva ­
hend, mis tagab jalale kingas stabiilsuse (nt nöörid, takja ­
kinnised). 
Väiksemad koostisosad, näiteks dekoratiivsed ribad või 
tepingud, nimesildid (ka pealeõmmeldud), tikandid, trükitud 
või värvilised paelad ei muuda nende jalatsite klassifitseeri ­
mist käesolevasse alamrubriiki. 
Käesolevasse rubriiki võivad kuuluda ka jalatsid, mis oma 
suuruse tõttu on ette nähtud lastele ja noorukitele 
kandmiseks.  
6406  Jalatsite osad (k.a pealsed, ka muude tallaosade kui 
välistalla külge kinnitatud); eemaldatavad sisetallad, 
kannapehmendused jms; kedrid, säärised jms tooted, 
nende osad  
Enamus käesolevasse rubriiki kuuluvaid jalatsiosi on nime ­
tatud HS selgitavates märkustes, rubriik 6406. Sellesse 
rubriiki kuuluvad sandaalide („ravisandaalide” jms) 
puutallad ilma pealsete, rihmade, nööride või paelteta.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 364  
Vaata selle grupi märkuse 2 loetelu toodete kohta, mida ei 
loeta selle rubriigi tähenduses jalatsiosadeks. 
Jalatsiosad võivad olla mis tahes materjalist, välja arvatud 
asbest. Jalatsiosad võivad sisaldada ka metalli.  
6406 90 30  Sisetalla vm tallaosa külge kinnitatud valmispealsed, 
kuid ilma välistallata  
Käesolevasse alamrubriiki kuuluvad tooted, mis ei ole veel 
jalatsid ning mis koosnevad pealsest ja ühest või mitmest 
tallaosast (eriti sisetallast), kuid millel puudub veel välistald.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 365  
GRUPP 65  
PEAKATTED JA NENDE OSAD 
6504 00 00  Kübarad jm peakatted, punutud või valmistatud mis 
tahes materjalist ribade ühendamise teel, voodri või 
kaunistustega või ilma  
Termin “kübarad ja muud peakatted, voodri ja kaunistus ­
tega” tähistab neid kübaraid ja muid peakatteid, mis on 
kas üleni või osaliselt voodriga, ka siis kui vooder või 
kaunistused on peakatetega samast materjalist. 
Kaunistuseks loetakse näiteks järgmisi detaile: vooder, higi ­
paelad (nahast või mis tahes muust materjalist), äärepaelad, 
kübarapaelad, punutud paelad, pandlad, nööbid,  cabochon id 
(ehiskivid, kübaranõelad), märgid, suled, kaunistustepingud, 
kunstlilled, pits, kootud riidest või lindist lehvid jne.  
6505 00  Kübarad jm peakatted, silmkoelised või heegeldatud või 
valmistatud pitsist, vildist vm riidest (v.a riideribad), 
voodri või kaunistustega või ilma; juuksevõrgud mis 
tahes materjalist, voodri või kaunistustega või ilma  
Turbanite klassifitseerimise kohta vaata alamru ­
briigi 6307 90 98 selgitavad märkused.  
6505 00 10  Karusnahavildist või villa- ja karusnahavildist, valmis ­
tatud rubriigi 6501 00 00 kübaratoorikutest, kübaravilti ­
dest või lamedatest viltketastest  
“Karusvilt” tähistab küüliku, jänese, ondatra, nutria, kopra, 
saarma vms lühikesekarvalise karuslooma karvast valmis ­
tatud vilti. 
Villa- ja karusvildi segu võidakse valmistada villa ja looma ­
karva segust, kus vill ja karv võivad olla mis tahes vahe ­
korras, või neid kahte toodet mingil muul viisil ühendades 
(nt karvakihiga kaetud villavilt). 
Karusvilt ning villa- ja karusvildi segu võib sisaldada ka 
muud kiudu (nt sünteeskiudu või regenereeritud 
tekstiilkiudu).  
6505 00 30 ja 
6505 00 90  Muud  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad villavildist tooted, ka 
need, millele on lisatud muud kiudu (nt süntees- või rege ­
nereeritud tekstiilkiudu). Villa- ja karusvildi segust valmis ­
tatud tooted klassifitseeritakse siiski alamrubriiki 6505 00 10. 
“Villavilt” tähendab vilti, mis on valmistatud villast või 
loomakarvast, millel on villaga teatav sarnasus (nt 
vikunja-, kaameli-, vasika-, lehmakarv jne).  
6506  Muud peakatted, voodri või kaunistustega või ilma  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 366  
6506 99 10  Karusnahavildist või villa- ja karusnahavildist, valmis ­
tatud rubriigi 6501 00 00 kübaratoorikutest, kübaravilti ­
dest või lamedatest viltketastest  
Kohaldada alamrubriigi 6505 00 10 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
6506 99 90  Muud  
Vaata alamrubriikide 6505 00 30 ja 6505 00 90 selgitavad 
märkused.  
6507 00 00  Kübarate higipaelad, voodrid, kübarakatted, kübaraa ­
lused, kübarasõrestikud, mütsinokad ning peakatete 
lõuapaelad  
Sellesse alamrubriiki ei kuulu sportlaste silmkoelised higi ­
paelad (alamrubriigid 6117 80 10 ja 6117 80 80).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 367  
GRUPP 66  
VIHMA- JA PÄEVAVARJUD, JALUTUSKEPID, ISTMEGA 
JALUTUSKEPID, PIITSAD, RATSAPIITSAD JA NENDE OSAD 
Märkus 1 c  Mänguasjadena kavandatud vihma- ja päevavarjud erinevad 
tavaliselt käesoleva grupi vihma- ja päevavarjudest valmis ­
tusmaterjali, suuruse ja tavaliselt rohmakama töökvaliteedi 
poolest ning selle asjaolu poolest, et need ei kaitse tõhusalt 
vihma ega päikese eest (vaata ka HS selgitavad märkused, 
rubriik 9503, punkt D, viimane lõik). Ilma, et see piiraks 
nende kriteeriumide kohaldamist, ületavad mänguasjadena 
kavandatud vihma- ja päevavarjude varred harva 25 cm.  
6601  Vihmavarjud ja päevavarjud (sh jalutuskepp-vihma ­
varjud, aiavarjud jms)  
Käesoleva rubriigi toodete ja mänguasjadena kavandatud 
toodete eristamise kohta vaata selle grupi selgitavad 
märkused, märkus 1 c. 
Käesolevasse rubriiki kuuluvad ka 
1. väikesemõõtmelised päeva- ja vihmavarjud, mis on tege ­
likult ette nähtud laste kaitsmiseks päikese või vihma 
eest; 
2. lastevankritele kinnitatavad väikesed päevavarjud kait ­
seks päikese eest. 
Päeva- ja vihmavarjud, mida nende valmistusmaterjalide 
tõttu kasutatakse üksnes karnevalikaupadena, ei kuulu 
sellesse rubriiki ja need klassifitseeritakse rubriiki 9505.  
6601 10 00  Aiavarjud jms  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 6601 10.  
6603  Rubriikides 6601 ja 6602 nimetatud toodete osad, 
kaunistused ja manused  
6603 20 00  Vihmavarjukarkassid (ka varrele monteeritult)  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. Vartele monteeritud karkassid, s.o vihma, päevavarjude 
jne sõrestik, kas ühendusdetailide või kaunistuste (või 
manustega) või ilma; 
2. kokkumonteeritud karkassid ilma varteta, kas ühendusde ­
tailide või kaunistuste (või manustega) või ilma, s.o 
ribide ja pingutajate komplektne süsteem, mis libiseb 
piki vart ja võimaldab vihma-, päevavarju jne avada ja 
kokku panna, toimides sama ajal pealisriide pinguletõm ­
bajana ja toena.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 368  
Lihtsad ribide ja pingutajate karkassid, mis ei moodusta 
ribide ja pingutajate komplektset süsteemi, ei kuulu siiski 
sellesse alamrubriiki ja need klassifitseeritakse 
rubriiki 6603 90 90.  
6603 90 10  Käepidemed ja nupud  
Käesolevasse alamrubriiki kuuluvad vihma- või päevavar ­
jude varte, jalutuskeppide, istepingiga jalutuskeppide, piit ­
sade, ratsapiitsade jms toodete käeshoitavatesse otstesse 
kinnitatavad käepidemed (sh käepidemena äratuntavad 
toorikud) ja nupud.  
6603 90 90  Muud  
Peale alamrubriigi 6603 20 00 selgitavate märkuste viimases 
lõigus nimetatud karkasside kuuluvad sellesse alamrubriiki 
kokkumonteerimata ribid ja pingutajad, samuti HS selgita ­
vate märkuste rubriigi 6603 teise lõigu punktides 3–5 nime ­
tatud tooted.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 369  
GRUPP 67  
TÖÖDELDUD SULED JA UDUSULED NING TOOTED NENDEST; 
TEHISLILLED; TOOTED JUUSTEST 
6702  Tehislilled, -lehed ja -puuviljad ning nende osad; tehis ­
lilledest, -lehtedest või -puuviljadest tooted  
Vaata selle grupi märkus 3. Selle grupi märkuse 3 mõistes 
väljend “vms meetodil” tähendab ka omavahel ühendamist, 
mis toimub materjali kuumutamisega selliselt, et see muutub 
iseliimuvaks või kasutades libisevaid osi, mis jäävad hõõrde 
mõjul tüve külge.  
6703 00 00  Juuksed, kammitud, hõrendatud, pleegitatud vm viisil 
töödeldud; parukate jms tootmiseks ettevalmistatud vill 
vm loomakarvad või tekstiilmaterjal  
Sellesse rubriiki ei kuulu üksnes lõigatud, kuid mitte edasi 
töödeldud juustest loomulikud patsid, ka pestud või rasva ­
tustatud (rubriik 0501 00 00).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 370  
XIII JAOTIS  
KIVIST, KIPSIST, TSEMENDIST, ASBESTIST, VILGUST JMS 
MATERJALIST TOOTED; KERAAMIKATOOTED; KLAAS JA 
KLAASTOOTED  
GRUPP 68  
KIVIST, KIPSIST, TSEMENDIST, ASBESTIST, VILGUST JMS 
MATERJALIST TOOTED  
Üldist  
See grupp ei hõlma üksnes valmistooteid, vaid ka mõnede rubriikide 
pooltooteid, mis võivad enne eesmärgipärast kasutust vajada edasist 
töötlust (nt rubriigi 6812 segud asbesti või asbesti ja magneesiumkar ­
bonaadi baasil).  
6802  Töödeldud kivi (v.a kiltkivi) monumentideks ja ehituse 
tarbeks, tooted sellest, v.a rubriigi 6801 tooted; mosaii ­
gikuubikud jms looduslikust kivist (sh kiltkivist) tooted, 
alusele kinnitatud või mitte; looduslikust kivist (sh kilt ­
kivist) kunstlikult värvitud graanulid, puru ja pulber  
Termini „töödeldud kivi monumentideks ja ehituse tarbeks” 
tähenduse kohta vaata käesoleva grupi märkus 2.  
6802 10 00  Plaadid, kuubikud jms tooted, ka ruudu- või ristküliku ­
kujulised, mille suurima pinnaga tahk mahub ruutu 
küljepikkusega alla 7 cm; kunstlikult värvitud graa ­
nulid, puru ja pulber  
Selle alamrubriigi toodete üksikasjade kohta vaata HS selgi ­
tavad märkused, rubriik 6802, seitsmes lõik.  
6802 21 00 kuni 
6802 29 00  Muud kivid monumentideks või ehituse tarbeks ja tooted 
nendest, ainult tahutud või saetud, sileda või tasase 
pinnaga  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad kivid monumentideks 
või ehituse tarbeks ja tooted nendest (sh poolvalmis või 
viimistlemata tooted), mis on ainult tahutud või saetud ja 
millel on üks või mitu siledat või tasast pinda. Viimaseid 
võib olla töödeldud meisli, piikvasara või 
klompimisvasaraga.  
6802 93 10  Poleeritud, viimistletud või muul viisil töödeldud, kuid 
mitte nikerdatud, netomassiga 10 kg ja rohkem  
Käesolevasse alamrubriiki kuuluvad peale kivist toodete, 
mille pind on üleni või osaliselt poleeritud, ka 
1. kivist tooted, mille pind on üleni või osaliselt höövel ­
datud, liivaga lihvitud või lihvitud;  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 371  
2. kaunistatud kivist tooted. Need on kivist tooted, mis on 
kaetud motiivide ja dekoratsiooniga, mis on saadud 
värvimise, lakkimisega või muul viisil pinda töödeldes, 
nt meisliga mustrite poleeritud pinnale kandmine; 
3. inkrusteeritud kivist tooted, millel on mosaiiki, metallor ­
namente või lihtsaid raidkirju; 
4. kivist tooted, millesse on profileeritud või rihvatud nt 
joonornamenti, nagu dekoratiivjooned, plindid, rihvad, 
ehisservad ja kaminasimsid; 
5. treitud kivist tooted, nagu ehisviilud, balustraadid jms.  
6802 93 90  Muud  
Käesolevasse alamrubriiki kuuluvad lõigatud graniittooted, 
mis on kaetud ehismotiividega kõrg- või madalreljeefis, 
nagu lehed, vanikud ja kimäärid, mis on teostatud viimist ­
letumalt kui eelmiste alamrubriikide dekoratsioonid. 
Raidkujud, kõrg- ja bareljeefid (v.a originaalskulptuurid või 
-kujud) klassifitseeritakse samuti sellesse alamrubriiki.  
6802 99 10  Poleeritud, viimistletud või muul viisil töödeldud, kuid 
mitte nikerdatud, netomassiga 10 kg ja rohkem  
Vaata alamrubriigi 6802 93 10 selgitavad märkused.  
6802 99 90  Muud  
Kohaldada alamrubriigi 6802 93 90 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
6803 00  Töödeldud looduslik kiltkivi, tooted looduslikust või 
aglomeeritud kiltkivist  
6803 00 10  Katusekatteks ja seinteks  
Selle alamrubriigi tooted võivad olla ristküliku (sh ruudu), 
hulknurga, ümara või mis tahes muu kujuga. Need on tava ­
liselt ühtlase paksusega, mitte üle 6 mm.  
6804  Veskikivid, käiad, lihvkettad jms kanderaamistikuta 
tooted, mida kasutatakse lihvimis-, teritus-, poleerimis- 
või lõikamistöödeks, käsitsi teritamise või lihvimise 
kivid, nende osad looduslikust kivist, aglomeeritud 
looduslikest või tehisabrasiividest või keraamilisest 
materjalist, muust materjalist lisadetailidega või ilma  
Käesolevasse alamrubriiki ei kuulu jäätmed ega murd, mis 
pärinevad käsitsi lihvimise kividest, ihumiskividest, hooni ­
miskividest, veskikividest, käiadest, lihvketastest jms, mis 
on valmistatud looduslikest või aglomeeritud tehisabrasiivi ­
dest (alamrubriik 2530 90 00).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 372  
6804 10 00  Veskikivid ja käiad jahvatus-, teritus- ja peenestustöö ­
deks  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 6804 10.  
6804 21 00 kuni 
6804 23 00  Muud veskikivid, käiad, lihvkettad jms  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 6804, esimene lõik, 
punktid 2 ja 3.  
6804 21 00  Aglomeeritud sünteetilisest või looduslikust teemandist  
Käesolevasse alamrubriiki kuuluvad tooted sünteetilisest või 
looduslikust teemandist, mis on mingil meetodil aglomee ­
ritud. Aglomeerimiseks võidakse kasutada mineraalseid, 
kõvastuvaid aglomeerimisaineid (nt tsement), või elastse ­
maid sideaineid (nt kautšuk või plast) või keraamilist 
põletust.  
6804 22 12 kuni 
6804 22 90  Muudest aglomeeritud abrasiividest või keraamilisest 
materjalist  
Kohaldada alamrubriigi 6804 21 00 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
6804 22 12 kuni 
6804 22 50  Tehisabrasiividest, milles on sideaine  
Tehisabrasiivid on, näiteks, korund, ränikarbiid (karborund) 
ja boorkarbiid.  
6804 30 00  Luisud jm kivid käsitsi teritamiseks ja lihvimiseks  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 6804, esimene lõik, 
punkt 4.  
6806  Räbuvatt, kivivill jms mineraalvatid; paisutatud vermi ­
kuliit, kergkruus, vahtšlakk jms paisutatud mineraalma ­
terjalid; segud ja tooted mineraalsetest soojus- või 
heliisolatsiooni- või helisummutusmaterjalidest, v.a 
rubriikide 6811 ja 6812 ning grupi 69 tooted  
6806 10 00  Räbuvatt, kivivill jms mineraalvatid (sh omavahel sega ­
tuna), lahtiselt, tahvlite või rullidena  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 6806, kolm esimest 
lõiku. 
Väljendiga „jms mineraalvatid” tähistatakse ka mineraal ­
vatti, mis on saadud kivi või räbu segudest HS selgitavate 
märkuste rubriigi 6806 esimeses lõigus kirjeldatud 
menetlusel.  
6806 20 10  Kergkruus  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 6806, kuues lõik.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 373  
6806 20 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. paisutatud vermikuliit jms paisutatud mineraaltooted 
peale savi (paisutatud klorit, perliit ja obsidaan). Vaata 
HS selgitavad märkused, rubriik 6806, neljas ja viies 
lõik. 
paisutatud klorit ja perliit kuuluvad siia siiski üksnes 
juhul, kui paisutamisprotsess on lõppenud siis, kui on 
saadud õõnsad graanulid, s.o enne, kui graanulid 
lõhkevad nõgusateks liistakuteks (lamellideks). Seda 
lehtjat (lamellaarset) toodet kasutatakse üldjuhul filtri ­
massina, mitte aga soojus- või heliisolatsiooniks; seetõttu 
klassifitseeritakse see alamrubriiki 3802 90 00 (vaata HS 
selgitavad märkused, rubriik 3802). 
2. „Räbu- või kivivaht”, mis plokkide, tahvlite jms kujul on 
sarnased rubriiki 7016 kuuluva kärgklaasiga. Sellisel 
juhul saab neid kärgklaasist eristada samade kriteeriu ­
mide alusel, mida kasutatakse alamrubriigi 6806 10 00 
villa eristamiseks rubriigi 7019 villast; 
3. granuleeritud kõrgahjuräbu, mida on vahustamisega 
märgatavalt paisutatud ja mille näivtihedus kuivana ei 
ületa 300 kg/m  3 . 
6806 90 00  Muud  
Vaata HS selgitavate märkuste rubriigi 6806 teksti tärnide 
järel.  
6807  Tooted asfaldist jms materjalidest (näiteks naftabituume ­
nist, kivisöepigist)  
6807 10 00  Rullides  
Käesolevasse alamrubriiki kuuluvad katuse- ja pinnakatte ­
materjalid koosnevad vähemalt kolmest kihist: paberist või 
papist või muust materjalist, nt klaasvatt, džuutriie, alumii ­
niumileht, vilt, mittekootud riie, kiht kahe asfaldist või 
samalaadsest materjalist kihi vahel. Need kattekihid võivad 
sisaldada või olla kaetud ka muu materjaliga (nt liivaga).  
6809  Tooted kipsist ja kipsisegudest  
6809 11 00 ja 
6809 19 00  Plaadid, lehed, paneelid, tahvlid jms tooted kipsist või 
kipsisegudest, ilma ornamendita  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad igasugused tasapinna ­
lised tooted, mida kasutatakse peamiselt vaheseinteks ja 
lagedeks. 
Tooteid, mis on lihtsalt perforeeritud või ühelt või mõlemalt 
poolt õhukese paberist või muust materjalist kihiga kaetud, 
ei loeta ornamendiga kaetuks. Neil võib olla ka lihtne värvi- 
või lakikiht. Näiteks mis tahes ehismotiivid madal- või 
kõrgreljeefis ning pinnakaunistusena või dekoratsioonina 
massis nõuavad taoliste plaatide, paneelide jne klassifitsee ­
rimist alamrubriiki 6809 90 00.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 374  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka ruudukujulised 
paneelid, mille välispinnaks on ruudukujuline perforeeritud 
kipsplaat kahe täisnurkse õõnsusega, mille sisemus on mine ­
raalvatiribasid täis topitud, ja mille tagaküljeks paneeli sise ­
pinnal on alumiiniumilehega pealistatud paber. Neid plaate 
kasutatakse seinte ja lagede katmiseks soojus- ja 
heliisolatsioonina.  
6810  Tooted tsemendist, betoonist või tehiskivist (armeeritud 
või armeerimata)  
Betoon saadakse tsemendi, täiteainete (liiv, kruus) ja vee 
segust, mis kivinedes muutub eriti kõvaks materjaliks. 
Sardbetoon (raudbetoon) sisaldab ka metallvardaid (sarrus ­
vardaid) või terasvõrksarrust. 
Kui kasutatakse kergemaid täiteaineid (nt paisutatud savi, 
pimsipuru, vermikuliit, granuleeritud šlakk), saadakse 
kergbetoon.  
6810 11 10  Kergbetoonist (pimsipuru, granuleeritud šlaki vms 
baasil)  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka ehitusplokid ja -tellised 
poorsest betoonist, mille tihedus kõvastununa ei ole üle 
1,7 kg/dm  3 . Kergbetoon on hea soojusisolaator, kuid see 
ei ole nii tugev kui kõrgtihedusega betoon.  
▼M19  
6810 99 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki ei kuulu: 
1) nn kivipaber (vt rubriigi 3920 selgitav märkus); 
2) kodu ja aia tarbeks ette nähtud dekoratiivesemed, mis 
koosnevad kivipulbrist ja plastist; toodetele annab 
nende põhiomaduse plast (vt alamrubriigi 3926 40 00 
selgitav märkus).  
▼B 
6812  Töödeldud asbestkiud; segud asbesti või asbesti ja 
magneesiumkarbonaadi baasil; tooted neist segudest või 
asbestist (näiteks niit, riie, rõivad, peakatted, jalatsid, 
tihendid), tugevdatud või tugevdamata, v.a rubrii ­
kides 6811 ja 6813 nimetatud tooted  
6812 80 10 ja 
6812 80 90  kroküdoliidist  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 2524, teine lõik.  
6812 80 10  töödeldud kiud; segud asbesti või asbesti ja magneesium ­
karbonaadi baasil  
Mõiste „töödeldud kiud” määratlemiseks vaata rubriiki 6812 
käsitlevate HSi selgitavate märkuste esimest lõiku. Krokü ­
doliiti sisaldavate toodete jäätmed klassifitseeritakse siiski 
alamrubriiki 2524 10 00.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 375  
Käesolevasse alamrubriiki kuuluvad segud on kirjeldatud 
HS selgitavate märkuste rubriigi 6812 teises lõigus. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka asbesti või asbesti ja 
magneesiumkarbonaadi baasil valmistatud toodete töötlemis ­
jäätmed tükkide või pulbrina.  
6812 80 90  muud  
Sellesse rubriiki kuuluvad kroküdoliitkiust, paberimassist ja 
võimalikust täiteainest valmistatud paber, papp ja vilt juhul, 
kui nende kroküdoliidisisaldus on vähemalt 35 % massist. 
Muul juhul klassifitseeritakse need gruppi 48. 
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 6812.  
6812 92 00  Paber, papp ja vilt  
Asbestkiust, paberimassist ja võimalikust täiteainest valmis ­
tatud paber, papp ja vilt kuuluvad sellesse alamrubriiki 
juhul, kui nende asbestisisaldus on vähemalt 35 % massist. 
Muul juhul klassifitseeritakse need 48. gruppi. 
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 6812.  
6812 99 10  Töödeldud asbestkiud; segud asbesti või asbesti ja 
magneesiumkarbonaadi baasil  
Väljendi „töödeldud asbestkiud” määratluse kohta vaata HS 
selgitavad märkused, rubriik 6812, esimene lõik. Asbesttoo ­
dete jäätmed klassifitseeritakse siiski alamru ­
briiki 2524 90 00. 
Käesolevasse alamrubriiki kuuluvad segud on kirjeldatud 
HS selgitavate märkuste rubriigi 6812 teises lõigus. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka asbesti või asbesti ja 
magneesiumkarbonaadi baasil valmistatud toodete töötlemis ­
jäätmed tükkide või pulbrina.  
6814  Töödeldud vilk ja vilgust tooted, sh paagutatud või rege ­
nereeritud vilk paberist, papist või muust materjalist 
alusel või aluseta  
6814 10 00  Plaadid, lehed ja lindid paagutatud või regenereeritud 
vilgust, alusel või aluseta  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad plaadid, lehed ja ribad on 
pakendatud rullides meetrikaubana või lihtsalt ruudu- või 
ristkülikukujuliseks lõigatuna. Mis tahes muukujulised 
lõigatud tooted klassifitseeritakse alamrubriiki 6814 90 00.  
6814 90 00  Muud  
Käesolevasse alamrubriiki kuuluvad vilgulehed ja lõhestatud 
vilk, millel on mingiks kindlaks otstarbeks lõigatud kuju. 
Need erinevad rubriiki 2525 kuuluvatest vilgulehtedest ja 
lõhestatud vilgust HS selgitavate märkuste rubriigis 2525 
loetletud mitmesuguste karakteristikute põhjal. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka vilgulehed ja lõhestatud 
vilk – isegi kui need ei ole eelpool kirjeldatud viisil mõõtu 
lõigatud – mida on töödeldud selliselt, et neid ei saa klassi ­
fitseerida rubriiki 2525, nt poleeritud või alusele liimitud.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 376  
GRUPP 69  
KERAAMIKATOOTED  
I. TOOTED RÄNIMULDSETEST FOSSIILJAHUDEST 
JMS RÄNIMULDMINERAALIDEST, TULEKINDLAD 
TOOTED  
6901 00 00  Tellised, plokid, plaadid jm keraamikatooted ränimuld ­
setest fossiiljahudest (näiteks kiiselguur, treepel, diato ­
miit) vms ränimuldsetest mineraalidest  
Vaata käesoleva grupi HS selgitavate märkuste alamgrupi 
I üldosa, lõik A. 
Sellesse rubriiki kuuluvad ka isolatsioontellised, mis on 
saadud vormimise ja põletamise teel kobediatomiidimullast.  
6902  Tulekindlad tellised, plokid, plaadid jms tulekindlad 
keraamilised ehitusdetailid, v.a tooted ränimuldsetest 
fossiiljahudest vms ränimuldsetest mineraalidest  
Sellesse rubriiki kuuluvate tulekindlate toodete kaks põhika ­
rakteristikut on: nende püromeetrilise koonuse ekvivalent 
peab olema vähemalt 1 500 °C (määratud ISO-soovituste 
R 528–1966 ja R 1146–1969 järgi) ja need peavad olema 
tegelikult kavandatud sellist kuumuskindlust nõudvaks kasu ­
tuseks. 
Vaata ka käesoleva grupi HS selgitavate märkuste alamgrupi 
I üldosa, lõik B.  
6902 10 00  Sisaldavad eraldi või kokku üle 50 % massist üht või 
mitut järgmistest elementidest: Mg, Ca või Cr, vastavalt 
MgO, CaO või Cr  2 O 3 kujul  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 6902 10.  
6903  Muud tulekindlad keraamikatooted (näiteks retordid, 
tiiglid, vardad, muhvid, düüsid, prundid, toed, proovi ­
tassid, torud, kestad ja vardad), v.a tooted ränimuldse ­
test fossiiljahudest vms ränimuldsetest mineraalidest  
Rubriigi 6902 selgitavate märkuste esimene lõik kehtib täie ­
likult käesoleva rubriigi kohta. Seetõttu ei kuulu käesole ­
vasse rubriiki paagutatud savimullast (alumiiniumoksiidist) 
niidijuhid kudumistelgedele, samast või muust tulekindlast 
materjalist tööriistad ja tööriistade käepidemed, tulekindlast 
alumosilikaadist graanulid, mida kasutatakse mitmesugustes 
valmistamisprotsessides katalüsaatori kandjana jne.  
II. MUUD KERAAMIKATOOTED  
Üldist  
Terminite „portselan” („porcelain” või „china”), „savi ­
tooted” („pottery”), „fajanss” („earthenware”) ja „kivi ­
tooted” („stoneware”) kohta selle grupi rubriikide ja alam ­
rubriikide mõistes vaata käesoleva grupi HS selgitavate 
märkuste alamgrupi II üldosa.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 377  
6904  Keraamilised ehitustellised, põrandaplaadid, tugi- või 
täitekivid jms  
Kriteeriumid ehitustelliste eristamiseks teekatte-, põranda- ja 
seinaplaatidest on sätestatud HS selgitavate märkuste 
rubriigis 6907.  
6905  Keraamilised katusekivid, korstnaava kaitsed, korstna ­
kübarad, lõõride voodrid, arhitektuursed ornamendid 
jm keraamilised ehitusdetailid  
6905 10 00  Katusekivid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 6905, teine lõik, 
punkt 1. 
Katusekive saab teekatte-, põranda- ja seinaplaatidest eris ­
tada sellega, et neil on tavaliselt tapid, haagid või muud 
vahendid, millega need üksteisega ühendatakse.  
6905 90 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste 
rubriigi 6905 teise lõike punktides 2, 3 ja 4 nimetatud 
tooted.  
6907  Glasuurimata keraamilised teekatteplaadid ja sillutis, 
põranda- ja seinaviimistlusplaadid; glasuurimata keraa ­
milised mosaiikkivid jms alusel või aluseta  
6907 90 20  Kivitooted  
Vaata alamrubriigi 6912 00 30 selgitavad märkused.  
6908  Glasuuritud keraamilised teekatteplaadid ja sillutis, 
põranda- ja seinaviimistlusplaadid; glasuuritud keraami ­
lised mosaiikkivid jms alusel või aluseta  
6908 90 11 ja 
6908 90 20  Tellisesavist  
Vaata alamrubriigi 6912 00 10 selgitavad märkused.  
6908 90 11  „Spaltplatten”-tüüpi kaksikplaadid (murdtellised)  
„Spaltplatten”-tüüpi kaksikplaatide (murdtelliste) valmista ­
miseks kasutatakse ekstrusioonpressi, millega ettevalmis ­
tatud plastses olekus massist vormitakse murdtellised, mis 
lõigatakse kindlasse pikkusesse, kuivatatakse ja põletatakse. 
Pärast põletamist murtakse kaksikplaadid (murdtellised) 
kaheks eraldi plaadiks. „Spaltplatten”-tüüpi plaatidele on 
iseloomulikud tagaküljel olevad sooned. 
Tootmiskaalutlustel on „Spaltplatten”-tüüpi kaksikplaadi 
kahel pikemal küljel astmeline serv. Valmistamise käigus 
kaitseb see serv plaadi esikülge vigastuse eest. Siseserva 
ja astmelise kaitsva välisserva vaheline kaugus on kõige 
enam 2 mm.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 378  
„Spaltplatten”-tüüpi kaksikplaate toodetakse eri värviliste, 
kujuliste ja suurustena. Nende pealispind võib olla sile, 
profileeritud, laineline või muu faktuuriga. 
„Spaltplatten”-tüüpi kaksikplaatidel on tavaliselt alljärgnev 
väliskuju:
  
6908 90 31  „Spaltplatten”-tüüpi kaksikplaadid (murdtellised)  
Vaata alamrubriigi 6908 90 11 selgitavad märkused.  
6908 90 91  Kivitooted  
Vaata alamrubriigi 6912 00 30 selgitavad märkused.  
6908 90 93  Fajansist või peenest tellisesavist  
Vaata alamrubriigi 6912 00 50 selgitavad märkused.  
6909  Keraamilised laboritarbed, keraamikatooted keemiatöös ­
tusele jm tehniliseks otstarbeks; keraamilised rennid, 
torud jm mahutid põllumajanduse tarbeks; keraamilised 
potid, nõud jms kaupade pakendamiseks ja transpordiks  
6909 11 00 kuni 
6909 19 00  Keraamilised laboritarbed, keraamikatooted keemiatöös ­
tusele jm tehniliseks otstarbeks  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 6909, teine lõik, 
punktid 1 ja 2.  
6909 12 00  Tooted kõvadusega 9 ja rohkem Mohsi skaala järgi  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 6909 12.  
6909 90 00  Muud  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 6909, teine lõik, 
punktid 3 ja 4.  
6912 00  Keraamilised (v.a portselanist) lauanõud ja kööginõud, 
muud majapidamistarbed ja tualett-tarbed  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 379  
Käesoleva rubriigi erinevatesse alamrubriikidesse klassifit ­
seerimise kohta vaata ka käesoleva grupi HS selgitavaid 
märkusi ja eriti alamgrupp II “Muud keraamikatooted”, 
üldine. 
Lauanõude, kööginõude ja muude majapidamistarvete klas ­
sifitseerimise kohta kaunistuse laadi suhtes – eriti nende 
kohta, millel on reljeefseid jms dekoratiivseid kujundusele ­
mente – vaata HS selgitavad märkused, rubriik 6913, 
punkt B. 
1. Õllekruusid klassifitseeritakse tavaliselt käesolevasse 
rubriiki; õllekruusid klassifitseeritakse siiski rubriiki 6913 
juhul, kui 
— nende serv on vormitud või töödeldud selliselt, et 
neist on raske juua; 
— nende kuju on selline, et neid on raske käes hoida ja 
suu juurde tõsta; 
— nendel olevate reljeefsete kaunistuste laadi või 
rohkuse tõttu on neid raske puhastada; 
— neil on ebatavaline kuju (nt pealuu või naise rinna 
kuju); 
— need on dekoreeritud ebapüsivate värvidega. 
2. Õllekruusikujulised tooted, millel on reljeefseid vms 
kaunistusi, kuid mille maht on alla 0,2 liitri, kuuluvad 
tavaliselt rubriiki 6913.  
6912 00 10  Tellisesavist  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad rauda või lupja sisaldavast 
savist (tellisesavist) tooted, mille murdepind on muldjas, 
matt ja värviline (tavaliselt pruun, punane või kollane). 
Nende toodete murdepind on ebaühtlane (heterogeenne); 
kogu massi struktuuris olevate mittehomogeensete osiste 
(terakesed, lisandiosakesed, poorid) läbimõõt on peab 
olema suurem kui 0,15 mm. Need osised on seetõttu palja 
silmaga nähtavad. 
Peale selle on nende poorsus (veeimavus) vähemalt 5 % 
massist. Poorsust mõõdetakse järgmisel meetodil:  
Veeneeldumisteguri (veeimavuse) määramine  
E e s m ä r k j a m ä ä r a t l u s 
Katse eesmärk on määrata keraamilise materjali veeneeldu ­
mistegur. See tegur näitab protsenti keraamilise materjali 
esialgse massi kuivainest. 
P r o o v i d e e t t e v a l m i s t a m i n e j a k a t s e l ä b i ­
v i i m i n e 
Igast esemest peab olema vähemalt kolm proovi. Proovid 
peavad olema võetud sama toote emailitud osadelt ja need 
võivad emailpinnaga kaetud olla ainult ühelt poolt.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 380  
Proovi pindala peab olema umbes 30 cm  2 ja suurim paksus 
umbes 8 mm, sh email. 
Proovid kuivatatakse kuivatuskapis 105 °C juures 3 tundi ja 
pärast jahutamist eksikaatoris määratakse nende mass (Mk) 
0,05 g täpsusega. Seejärel kastetakse proovid kohe destillee ­
ritud vette selliselt, et need ei puuduta nõu põhja. 
Proove keedetakse 2 tundi ja jäetakse vette 20 tunniks. 
Seejärel võetakse proovid veest välja ja pühitakse vesi 
puhta, veidi niiske riidega ära. Kõik õõnsused ja augud 
kuivatatakse õhukese, veidi niiske pintsliga. Seeläbi tehakse 
kindlaks „märja materjali” mass Mm. Proovide veeneeldu ­
mistegur saadakse massi juurdekasvu korrutamisel sajaga ja 
jagamisel kuivaine massiga:
  
T u l e m u s t e h i n d a m i n e 
Erinevate proovide veeimendumistegurite keskmine väärtus 
protsentides on keraamilise materjali veeneeldumistegur.  
6912 00 30  Kivitooted  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad tavaliselt massis värvitud 
savist tooted. Neile on iseloomulik läbipaistmatu, tihe 
murdepind ja neid on põletatud piisavalt kõrgel tempera ­
tuuril selliselt, et on toimunud klaasistumine. Läbipaistvus 
määratakse fragmendil paksusega vähemalt 3 mm alljärg ­
neva katse abil:  
Läbipaistvuskatse  
M ä ä r a t l u s 
Eseme piirjooned peavad olema näha läbi 2–4 mm paksuse 
proovi, mis on asetatud pimedasse ruumi 50 cm kaugusele 
uuest lambist, mis on paigutatud kasti ja mille valgusvoog 
on 1 350 – 1 500 luumenit. Lamp tuleb vahetada 50 tunnise 
kasutuse järel. 
K a t s e s e a d e (vaata allolevat skeemi) 
Katseseade koosneb kastist, mis on seest mattvalgeks 
värvitud. Kasti ühte otsa on paigutatud lamp (A). Teise 
otsa on tehtud auk selliselt, et eseme (B) piirjooni on 
võimalik vaadata läbi proovi (C). 
Kasti mõõtmed on järgmised: 
— pikkus: lambi pikkus 50 cm; 
— laius, kõrgus: umbes 20 cm. 
Augu läbimõõt on umbes 10 cm.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 381
  
Peale selle on nende poorsus (veeimavus) kuni 3 % massist. 
Poorsus mõõdetakse alamrubriigi 6912 00 10 selgitavates 
märkustes esitatud meetodil.  
6912 00 50  Fajansist või peenest tellisesavist  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad tooted, mis on valmistatud 
valitud saviliikide (peen tellisesavi) segu põletamisel, mõni ­
kord segatud päevakivi ja erineva koguse kriidiga (kõva 
fajanss, segatud fajanss ja pehme fajanss). 
Fajansstoodetele on iseloomulik valge või hele murdepind 
(veidi hallikas, kreem või elevandiluuvärvi) ning peenest 
tellisesavist toodetele värviline murdepind, mille värvus 
ulatub kollasest pruunini või punakaspruunini. Nende 
toodete peeneteraline murdepind on ühtlane (homogeenne); 
kogu massi struktuuris olevate mittehomogeensete osiste 
(terakesed, lisandiosakesed, poorid) läbimõõt peab olema 
alla 0,15 mm; need osised ei ole seetõttu palja silmaga 
nähtavad. 
Peale selle on nende poorsus (veeimavus) vähemalt 5 % 
massist. Poorsus mõõdetakse alamrubriigi 6912 00 10 selgi ­
tavates märkustes esitatud meetodil.  
6912 00 90  Muud  
Käesolevasse alamrubriiki kuuluvad tooted, mis ei vasta 
selle rubriigi muude alamrubriikide toodetele sätestatud 
kriteeriumidele ega ka portselanile (rubriik 6911) esitatud 
nõuetele.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 382  
6913  Kujukesed jm dekoratiivkeraamikatooted  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka dekoratiivtaldrikud. 
Taldrikut loetakse dekoratiivtaldrikuks, kui samaaegselt 
1. selle pealmisel poolel on kaunistuselemente (lilli, taimi, 
maastikke, loomi, inimesi, mütoloogilisi olendeid, 
sümboleid, kunstiteoste reprosid või religioosseid motiive 
jne), mille kaetud pindala põhjal on selge, et taldrik 
sobib kaunistuseks ja 
2. see ei ole lauaserviisi osa ja 
3. see täidab ühte või mitut järgmist tingimust: 
a) taldriku välisservas on üks või mitu auku, mis on 
kavandatud ülesriputamise kinnitusvahendile; 
b) taldrik imporditakse alusega, mis sobib taldriku 
eksponeerimiseks ja mida ei saa kasutada eraldi; 
c) taldriku kuju, mõõtmete või massi põhjal on selge, et 
see ei sobi tavaliseks kasutuseks; 
d) taldriku valmistamiseks või kaunistamiseks kasutatud 
materjali (eelkõige värvi, metalli) tõttu ei sobi see 
toidu serveerimiseks; 
e) taldriku pealmine pind ei ole sile (seetõttu on puhas ­
tamine raske).  
6913 90 10  Tellisesavist  
Vaata alamrubriigi 6912 00 10 selgitavad märkused.  
6913 90 93  Fajansist või peenest tellisesavist  
Vaata alamrubriigi 6912 00 50 selgitavad märkused.  
6913 90 98  Muud  
Vaata alamrubriigi 6912 00 30 ja 6912 00 90 selgitavad 
märkused.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 383  
GRUPP 70  
KLAAS JA KLAASTOOTED  
Üldist  
Termin „optiline klaas” hõlmab eriklaasi mitmesuguseid liike, mida 
kasutatakse optikariistade valmistamisel, eelkõige näiteks fotograafias, 
astronoomias, mikroskoopias, navigatsioonis, relvades (teleskoopsihikud 
jne), laboriseadmetes ja nägemisdefekte korrigeerivate teatavat liiki läät ­
sede valmistamiseks. On olemas suur valik optilise klaasi liike, nende 
ühiseks iseärasuseks on suur läbipaistvus, kuigi need on mõnikord 
toonitud selliselt, et neelavad vähesel määral teatava lainepikkusega 
valguskiiri. Optiline klaas on täiesti homogeenne, s.t tavaliselt ilma 
mullide või ebatasasusteta ning selle murdetegur ja hajumisomadused 
ei ole muule klaasile omased.  
Puu-, metall- jne raami asetatud klaastahvlite puhul loetakse, et need on 
minetanud klaasi põhiomaduse ja need klassifitseeritakse erinevatesse 
rubriikidesse, näiteks:  
1. pildiraamidena (rubriigid 4414 00, 8306 jne);  
2. masinate, seadmete või sõidukitena (XVI või XVII jaotis);  
3. hoonete uste, akendena jne (rubriigid 4418, 7610 jne).  
7001 00  Klaasimurd jm klaasijäätmed; klaasimass  
7001 00 10  Klaasimurd jm klaasijäätmed ja -jäägid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 7001, esimene lõik, 
punkt A. 
Termin „klaasimurd” tähistab purunenud klaasi taaskasutu ­
seks klaasivalmistamisel.  
7001 00 91 ja 
7001 00 99  Klaasimass  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 7001, esimene lõik, 
punkt B ning teine ja kolmas lõik.  
7002  Klaaskuulid (v.a rubriigis 7018 nimetatud mikroklaas ­
kuulid), klaasvardad, klaastorud, töötlemata  
Käesolevasse rubriiki ei kuulu üksnes töötlemata pooltooted, 
s.o tooted, mida ei ole peale vormimise, tõmbamise või 
puhumise töödeldud, v.a lõikamine varrasteks ja torudeks 
või servade sulatamine/lihvimine selliselt, et servad oleksid 
siledad või enam-vähem tasased, et tooted oleksid käsitse ­
misel vähem ohtlikud, ka siis kui selliselt töödeldud tooteid 
saab ilma edasise töötluseta kasutada.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 384  
7002 10 00  Kuulid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 7002, esimene lõik, 
punkt 1 ja eelviimased lõigud.  
7002 32 00  Muust klaasist, mille joonpaisumiskoefitsient tempera ­
tuurivahemikus 0 °C kuni 300 °C on kuni 5 × 10  –6 
kelvini kohta  
Selle klaasi põhitunnusteks on plii puudumine, kaaliumi ja 
leelismuldmetallide oksiidide äärmiselt väike kogus ning 
märgatav kogus booroksiidi. Taolisel klaasil on hea soojus ­
juhtivus ja märkimisväärne elastsus, mis teeb selle äkilistele 
temperatuurimuutustele vastupidavaks; selletõttu sobib see 
eriti hästi köögi- ja lauanõude, laboratooriumi klaasnõude 
ja valgustites kasutatava klaasi valmistamiseks.  
7003  Valuklaas ja valtsklaas lehtede või profiilidena, absor ­
beeriva, peegeldava või mittepeegeldava kihiga või ilma, 
ent muul viisil töötlemata  
Sellese rubriiki ei kuulu kuumpoleeritud klaas (float-klaas) 
(rubriik 7005). 
Termini „töödeldud” tähenduse kohta vaata käesoleva grupi 
märkus 2 a.  
7003 12 10 kuni 
7003 19 90  Armeerimata lehtklaas  
Väljendi „sardklaas (armeeritud)” määratluse kohta vaata HS 
selgitavad märkused, rubriik 7003, eelviimane lõik enne 
erandeid.  
7003 12 10 kuni 
7003 12 99  Massis ühtlaselt värvitud (toonitud) klaas, matistatud 
klaas, pinnatud, absorbeeriva, peegeldava või mittepee ­
geldava kihiga klaas  
Termini „absorbeeriv või peegeldav kiht” tähenduse kohta 
vaata käesoleva grupi märkus 2 c. Väljendi „matistatud” 
määratluse kohta vaata HS selgitavad märkused, 
rubriik 7003, teine lõik, punkt B. 
Pinnatud klaas on läbikumav klaas, mis on tavaliselt valmis ­
tatud valgest opaalklaasi (piimklaasi) ja toonitud klaasi 
kihist; need kaks kihti pressitakse, kui need on veel pehmed, 
teineteise vastu nii, et need kokku sulavad.  
7003 20 00  Sardklaasilehed  
Vaata alamrubriikide 7003 12 10–7003 19 90 selgitavad 
märkused.  
7003 30 00  Profiilid  
Profiilklaas valmistatakse pidevas protsessis: klaasi vormi ­
mine algab sulatusahjust tulles ning jätkub kogu pideva 
protsessi vältel. Seejärel lõigatakse klaas soovitud suuru ­
sesse, kui ei töödelda enam.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 385  
7004  Tõmmatud ja puhutud klaas lehtedena, absorbeeriva, 
peegeldava või mittepeegeldava kihiga või ilma, ent 
muul viisil töötlemata  
Termini „töödeldud” tähenduse kohta vaata käesoleva grupi 
märkus 2 a.  
7004 20 10 kuni 
7004 20 99  Massis ühtlaselt värvitud (toonitud) klaas, matistatud 
klaas, pinnatud, absorbeeriva, peegeldava või mittepee ­
geldava kihiga klaas  
Vaata alamrubriikide 7003 12 10–7003 12 99 selgitavad 
märkused.  
7005  Kuumpoleeritud klaas (float-klaas) ja lihvitud või polee ­
ritud pealispinnaga klaas (peegelklaas), lehtedena, absor ­
beeriva, peegeldava või mittepeegeldava kihiga või ilma, 
ent muul viisil töötlemata  
Termini „töödeldud” tähenduse kohta vaata käesoleva grupi 
märkus 2 a.  
7005 10 05 kuni 
7005 10 80  Armeerimata lehtklaas absorbeeriva, peegeldava või 
mittepeegeldava kihiga  
Vaata alamrubriikide 7003 12 10 – 7003 19 90 ja 
7003 12 10 – 7003 12 99 selgitavad märkused, esimene 
lõik, esimene lause.  
7005 21 25 kuni 
7005 21 80  Massis ühtlaselt värvitud (toonitud) klaas, matistatud 
klaas, pinnatud või üksnes lihvitud pealispinnaga  
Väljendi „matistatud” määratluse kohta vaata HS selgitavad 
märkused, rubriik 7003, teine lõik, punkt B.  
7010  Korvpudelid, pudelid, kolvid, purgid, kannud, rohupu ­
delid, ampullid jm klaasanumad kaupade säilitamiseks, 
pakendamiseks või transpordiks; klaasist konservi ­
purgid; klaaskorgid, klaaskaaned jm klaasist 
sulgemisvahendid  
7010 90 21  Klaastorust valmistatud  
Need anumad on ümara ristlõike ja korrapärase, ühtlase 
seinapaksusega tavaliselt alla 2 mm. Neil ei ole reljeefset 
markeeringut, nagu numbrid, logod, jooned või ebatasa ­
sused. Visuaalne vaatlus peaaegu ei näita klaasis optilisi 
moonutusi. 
Nende anumate maht on tavaliselt 1–100 ml. 
Neid kasutatakse peamiselt ravimite või analüüsipreparaatide 
pakendamiseks.  
7013  Klaasist lauanõud ja kööginõud, tualett- ja kontori ­
tarbed, sisekujunduses kasutatavad klaasesemed jms 
klaastooted (v.a rubriikides 7010 ja 7018 nimetatud)  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 386  
7013 10 00  Klaaskeraamikast  
Väljendi „klaaskeraamika” määratluse kohta vt selle grupi 
HS üldselgitavad märkused, viimane lõik, punkt 2.  
7013 22 10 ja 
7013 22 90  Pliikristallist  
Termini „Pliikristallist” tähenduse kohta vaata käesoleva 
grupi alamrubriigi märkus 1.  
7013 33 11 kuni 
7013 33 99  Pliikristallist  
Termini „Pliikristallist” tähenduse kohta vaata käesoleva 
grupi alamrubriigi märkus 1.  
7013 41 10 ja 
7013 41 90  Pliikristallist  
Termini „Pliikristallist” tähenduse kohta vaata käesoleva 
grupi alamrubriigi märkus 1.  
7013 42 00  Klaasist joonpaisumiskoefitsiendiga kuni 5 × 10  –6 kelvini 
kohta temperatuurivahemikus 0° C kuni 300° C  
Vaata alamrubriigi 7002 32 00 selgitavad märkused.  
7013 91 10 ja 
7013 91 90  Pliikristallist  
Termini „Pliikristallist” tähenduse kohta vaata käesoleva 
grupi alamrubriigi märkus 1.  
7015  Kellaklaasid jms klaastooted, prilliklaasid (nägemist 
korrigeerivad või mittekorrigeerivad), kumerad, 
nõgusad vm, optiliselt töötlemata; õõnsad klaaskerad ja 
nende segmendid eelnimetatud toodete valmistamiseks  
7015 10 00  Prilliklaasid nägemist korrigeerivatele prillidele  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7015, punkt C.  
7015 90 00  Muud  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7015, punktid A 
ja B.  
7016  Sillutuskivid, ehitusplaadid, tellised, tahvlid, viimistlus ­
plaadid jms tooted pressitud või vormitud klaasist, 
armeeritud või armeerimata; klaaskuubikud jms klaasist 
pisidetailid (alusel või aluseta, kasutamiseks mosaiikides 
vms dekoratiivotstarbel); vitraažklaasid jms klaastooted; 
kärg- ja vahtklaas plaatide, tahvlite jms kujul  
Valtsitud klaastahvlid (nt opaalklaasist või marmorit meenu ­
tavast klaasist) ei kuulu käesolevasse rubriiki, vaid need 
klassifitseeritakse vastavalt rubriiki 7003 või 7005.  
7017  Laboratooriumides, hügieenis ja farmaatsias kasuta ­
tavad klaastooted (gradueeritud või gradueerimata, kali ­
breeritud või kalibreerimata)  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 387  
7017 10 00  Sulatatud kvartsist vm sulatatud ränimullast  
Sellesse alamrubriiki kuuluvate toodete ränidioksiidisisaldus 
on vähemalt 99 % massist. Taoliste toodete toorainena kasu ­
tatakse väga puhast kvartsliiva, mäekristalli või lenduvaid 
räniühendeid. Kvartsliivast valmistatud klaastooted on läbi ­
paistmatud või üksnes läbikumavad. Mäekristallist või 
lenduvast räniühendist valmistatud klaas on siiski täiesti 
selge ja läbipaistev.  
7017 20 00  Muust klaasist, mille joonpaisumiskoefitsient tempera ­
tuurivahemikus 0 °C kuni 300 °C on kuni 5 × 10  –6 
kelvini kohta  
Vaata alamrubriigi 7002 32 00 selgitavad märkused.  
7018  Klaasist helmed, tehispärlid, vääris- ja poolvääriskivide 
klaasimitatsioonid jms klaasist pisiesemed, tooted 
nendest (v.a juveeltoodete imitatsioonid); klaassilmad 
(v.a silmaproteesid); klaaskujukesed jm jootelambiga 
töödeldud klaasdekoratiivtooted (v.a juveeltoodete 
imitatsioonid); mikroklaaskuulid diameetriga kuni 1 mm  
7018 10 11 ja 
7018 10 19  Klaasist helmed  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad: 
1. HS selgitavate märkuste rubriigi 7018 teise lõigu 
punktis A kirjeldatud tooted; 
2. esimeses punktis nimetatud toodete sarnased tooted, mida 
teatakse kaubandusliku nimetuse “klaasist helmed” all ja 
mis koosnevad suurematest klaashelmestest (nii umbes 
kreekapähkli suurused). Need enamasti kaelakeede või 
käevõrude valmistamiseks mõeldud tooted on väga 
erineva kujuga (nt kerad, poolkerad, pisarad, täringud, 
silindrid, torukesed, koonused, hulktahukad) ja üleni 
läbi puuritud. 
Torukesi loetakse nendes alamrubriikides klaashelmesteks 
juhul, kui nende välisläbimõõt ei ole üle 4 mm ja –pikkus 
üle 24 mm. Neid ei tohi segi ajada spetsiaalsete standardi ­
seeritud pliiklaasist torudega, mida kasutatakse hõõg- ja 
volframlampides; sedaliiki torud on tavaliselt värvimata ja 
need klassifitseeritakse rubriiki 7002. 
Käesolevatesse alamrubriikidesse kuuluvad tooted esitatakse 
tollile tavaliselt puistkaubana, kottides, kastides jne. 
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka ühesuguse suuruse 
ja värvusega klaashelmed, mis on lükitud ilma eraldussõl ­
mede ja kinnitusvahenditeta nöörile transportimise ja paken ­
damise hõlbustamiseks. Taoliste helmenööride lahtised otsad 
seotakse tavaliselt kokku selliselt, et helmestega nööridest 
moodustuvad kimbud ning seetõttu ei ole need kasutamis ­
valmis ehted.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 388  
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu järgmised tooted: 
a) helmestega nöörid (ka kimpudeks seotud), kus eri 
suuruse või värvusega helmed on lükitud nöörile teataval 
viisil (nt eri värvi ja eri suurusega helmed vahelduvad 
korrapäraselt või on helmed lükitud nöörile suuruse järje ­
korras) või kus helmed on üksteisest sõlmedega eraldatud 
(rubriik 7117); 
b) helmestega nöörid (ka need, kus on ühesuurused, ühevär ­
vilised või ühtemoodi valmistatud helmed), kus on kinni ­
tusvahendid vms mehhanismid või mis on nii lühikesed, 
et sobivad kaelas kandmiseks (rubriik 7117).  
7018 10 11  Lõigatud ja mehaaniliselt lihvitud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad lõigatud ja mehaaniliselt 
lihvitud helmeid eristatakse alamrubriigi 7018 10 19 „kuum ­
lihvimisel” saadud helmestest sellega, et nende tahud on 
täiesti siledad ja servad teravad. Peale selle on helmeste 
aukude servad sageli faasitud (mõnikord ka poleeritud) ja 
neil on teravaks lõigatud servad, mis vastavad külgnevatele 
tahkudele, kuna aga kuumlihvimisel saadud helmeste servad 
on sageli ümardatud ning nende tahud ei ühti teravate serva ­
dega. 
Alamrubriikide 7018 10 11 ja 7018 10 19 selgitavate 
märkuste esimese lõigu punktis 2 nimetatud tooted on 
peaasjalikult need helmed, mis on enamasti lõigatud ja 
mehaaniliselt lihvitud.  
7018 10 30  Tehispärlid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste 
rubriigi 7018 teise lõigu punktis B kirjeldatud tooted. 
Tehispärlitega nööride kohta kohaldada alamrubrii ­
kide 7018 10 11 ja 7018 10 19 selgitavaid märkusi vastavate 
muudatustega.  
7018 10 51 ja 
7018 10 59  Vääris- ja poolvääriskivide klaasimitatsioonid  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate 
märkuste rubriigi 7018 teise lõigu punktis C kirjeldatud 
tooted.  
7018 10 51  Lõigatud ja mehaaniliselt lihvitud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvaid lõigatud ja mehaaniliselt 
lihvitud helmeid eristatakse alamrubriigi 7018 10 59 „kuum ­
lihvimisel” saadud helmestest sellega, et nende tahud on 
täiesti siledad ja servad teravad.  
7018 10 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad koralli-, helmeste ja ehiski ­
vide ( cabochons ) imitatsioonid (v.a tehispärlid või tehislikud 
vääris- ja poolvääriskivid) kübaranõelte peadeks, kõrvarõn ­
gaste tilgatsiteks ja klaastorukesed narmasteks.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 389  
Selle alamrubriigi klaastorukeste ning alamrubrii ­
kide 7018 10 11 ja 7018 10 19 klaashelmestena klassifitsee ­
ritavate klaastorukeste eristamise kohta vaata alamrubriikide 
7018 10 11 ja 7018 10 19 selgitavate märkuste teist lõiku.  
7018 20 00  Mikroklaaskuulid diameetriga kuni 1 mm  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste 
rubriigi 7018 teise lõigu punktis H kirjeldatud tooted.  
7018 90 10  Klaassilmad; klaasist pudukaubad  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 7018, teine lõik, 
punktid E ja F.  
7018 90 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste 
rubriigi 7018 teise lõigu punktis G kirjeldatud esemed.  
▼M5 
7019  Klaaskiud (sh klaasvatt) ja tooted sellest (näiteks klaas ­
niit, klaasriie)  
Klaaskiud hõlmavad kahte põhikategooriat: 
a) tekstiilklaasist tehtud klaastekstiilkiud (klaasfilament ­
kiud), st klaastooted, milles elementaarkiud on suurelt 
osalt üksteisega paralleelsed; klaastekstiilkiude kasuta ­
takse peamiselt teiste materjalide nagu komposiitmaterja ­
lide ja plasti tugevdamiseks; 
b) klaasvillakiud; klaasvillakiud (juhuslikult orienteeritud 
kiud) saadakse pöörleva puistamise teel ja kasutatakse 
peamiselt isolatsiooniks. 
Klaastekstiilkiude on kahte liiki: 
a) klaasfilamentkiud koosneb suurest hulgast pidevatest 
paralleelsetest elementaarkiududest läbimõõduga 
3–34 μm (mikronit). Pärast vormimist hoitakse neid fila ­
mentkiude meti abil kiukimbus koos (mettimine), et liht ­
sustada järgnevaid tootmisetappe (tükeldamine, pooli ­
mine, korrutamine, kudumine jne); vahetooteid kasuta ­
takse seejärel teatavate töönduslike klaaskiudtoodete 
valmistamiseks (tükeldatud kiud, heided, niidid jne); 
b) klaasstaapelkiud koosneb tootmisprotsessi käigus lühike ­
seks lõigatud või murtud filamentidest, mis tõmmatakse 
lõdvalt kokkuliidetud kiududest pidevaks kiukimbuks; 
neid kasutatakse tavaliselt kootud riides, nt seina viimist ­
luskattena ehitustegevuses.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 390  
Klaastekstiilkiude võib edasi töödelda järgmisteks selle 
rubriigi toodeteks: 
— keemiliselt seostatud kiududega matid ja võrkriided, s.o 
tükeldatud klaaskiust matid, filamentkiust matid ning 
tüüpilised lausriidest tooted nagu õhuke riie (vuaal), 
klaasniidiga võrkriie jne, 
— mehaaniliselt seostatud kiududega riie, s.o kootud riie, 
mittesäbrulisest lõngast riie, trikookangas, tepitud riie, 
nõeltöödeldud riie, auguline riie, võrk.  
▼B 
7019 11 00  Tükeldatud kiud pikkusega kuni 50 mm  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7019 11.  
7019 12 00  Heie  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7019 12.  
7019 19 90  Staapelkiududest  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7019 19. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka staapelkiududest valmis ­
tatud klaasniidid.  
7019 31 00  Matid  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7019 31.  
7019 32 00  Õhuke riie (vuaal)  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7019 32.  
7019 90 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad mittetekstiilkiud lahtiselt on 
erineva pikkusega elementaarfilamentkiudude sassis mass 
(klaasvatt ja klaasvill), mida kasutatakse soojus- ja heliiso ­
latsiooniks ning mis esitatakse tollile tavaliselt kaubapalli ­
dena või paberkottides.  
7020 00  Muud klaastooted  
7020 00 07 ja 
7020 00 08  Termospudelite jm vaakumnõude klaaskolvid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 6905, teine lõik, 
punkt 4.  
7020 00 08  Valmis  
Termin „valmis” kehtib üksnes sisekolvide puhul, mis on 
valmis plakeerimiseks või muul viisi kaitsekestaga 
katmiseks.  ▼M5
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 391  
XIV JAOTIS  
LOODUSLIKUD JA KULTIVEERITUD PÄRLID, VÄÄRIS- JA 
POOLVÄÄRISKIVID, VÄÄRISMETALLID, VÄÄRISMETALLIGA 
PLAKEERITUD METALLID, NENDEST VALMISTATUD TOOTED; 
JUVEELTOODETE IMITATSIOONID; MÜNDID  
GRUPP 71  
LOODUSLIKUD JA KULTIVEERITUD PÄRLID, VÄÄRIS- JA 
POOLVÄÄRISKIVID, VÄÄRISMETALLID, VÄÄRISMETALLIGA 
PLAKEERITUD METALLID, NENDEST VALMISTATUD TOOTED; 
JUVEELTOODETE IMITATSIOONID; MÜNDID  
I. LOODUSLIKUD JA KULTIVEERITUD PÄRLID, 
VÄÄRISKIVID JA POOLVÄÄRISKIVID  
7101  Looduslikud ja kultiveeritud pärlid, töödeldud või tööt ­
lemata, sorteeritud või sorteerimata, niidile lükkimata 
ning raamistamata ja kinnitamata; looduslikud ja kulti ­
veeritud pärlid, ajutiselt niidile lükitud nende transpordi 
hõlbustamiseks  
7101 10 00  Looduslikud pärlid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 7101, neli esimest 
lõiku.  
7101 21 00 ja 
7101 22 00  Kultiveeritud pärlid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 7101, viies lõik.  
7101 21 00  Töötlemata  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 7101, kuues lõik.  
7101 22 00  Töödeldud  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 7101, kuues lõik.  
7102  Teemandid, töödeldud või töötlemata, raamistamata 
ning kinnitamata  
7102 10 00  Sorteerimata  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7102 10.  
7102 21 00 ja 
7102 29 00  Tööstuslikud  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 7102 21 ja 
7102 29.  
7102 21 00  Töötlemata, üksnes lahtisaetud, murtud või jämedalt 
eeltöödeldud  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 7102 21 ja 
7102 29, kolmas lõik.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 392  
Toorelt eeltöötlemine on menetlus, kus toorteemanti 
(toorikut) lihvitakse soovitud suuruse saamiseks vastu teist 
teemanti.  
7102 31 00 ja 
7102 39 00  Mittetööstuslikud  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 7102 31 ja 
7102 39.  
7102 31 00  Töötlemata, üksnes lahtisaetud, murtud või jämedalt 
eeltöödeldud  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 7102 31 ja 
7102 39, teine lõik. 
Toorelt eeltöötlemine on menetlus, kus toorteemanti 
(toorikut) lihvitakse soovitud suuruse saamiseks vastu teist 
teemanti.  
7103  Vääriskivid (v.a teemandid) ja poolvääriskivid, 
töödeldud või töötlemata, sorteeritud või sorteerimata, 
nöörile lükkimata, raamistamata ning kinnitamata; 
sorteerimata vääris- ja poolvääriskivid (v.a teemandid), 
transpordi hõlbustamiseks ajutiselt nöörile lükitud  
7103 10 00  Töötlemata, üksnes lahtisaetud või jämedalt eeltöödeldud  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7103 10. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu duplettide või triplettidena 
valmistatud kivid (alamrubriigid 7103 91 00 või 
7103 99 00).  
7103 91 00 ja 
7103 99 00  Muul viisil töödeldud  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 7103 91 ja 
7103 99. 
Duplettide või triplettidena valmistatud kivid on kahe- või 
kolmeosalised, mis on saadud ühe vääris- või poolvääriskivi 
(dupleti või tripleti ülaosa) ja ühe või kahe muu (tavaliselt 
madalama kvaliteediga) vääris- või poolvääriskivi või muu 
materjali (nt taastatud kivid või klaas) kinnitamisel pealis ­
tikku. 
Kivide, mida käesolevate alamrubriikide mõistes ei loeta 
muul viisil töödelduiks, ning samuti gruppidesse 90 ja 91 
klassifitseeritavate kivide, ka siis kui need on raamistamata 
või kinnitamata, kohta vaata HS selgitavad märkused, 
rubriik 7103, kolmas ja viies lõik. 
Töötlemata kivid (nn „toorikud”) klassifitseeritakse alamru ­
briiki 7103 10 00.  
7103 91 00  Rubiinid, safiirid ja smaragdid  
Rubiin on korundi liik, mille punane värvus on tingitud 
kroomisoolade jälgedest. 
Safiir on samuti korundi liik, mille tumesinine värvus on 
tingitud koobaltisoolade jälgedest.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 393  
Smaragd on berülli liik, mis esineb tavaliselt prismakujuli ­
sena ja mille roheline värvus on tingitud kroomoksiidi jälge ­
dest. Smaragd on kvartsist veidi kõvem, kuid mitte nii kõva 
kui korund ja teemant. Smaragdi hinnatakse eriti kõrgelt 
tema värvuse ja läbipaistvuse tõttu. Enamasti on see 
lõigatud ristküliku- või ruudukujuliseks.  
7104  Tehislikud ja taastatud vääris- ning poolvääriskivid, 
töödeldud või töötlemata, sorteeritud või sorteerimata, 
nöörile lükkimata, raamistamata ja kinnitamata; sortee ­
rimata tehislikud ja taastatud vääris- ning poolvääris ­
kivid, transpordi hõlbustamiseks ajutiselt nöörile lükitud  
7104 10 00  Piesoelektriline kvarts  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7104 10. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu: 
a) piesoelektrilised kristallid, mis on valmistatud keemilis ­
test ühenditest nagu Seignette'i e Rochelle'i sool 
(kaaliumnaatriumtartraattetrahüdraat), baariumtitanaat, 
ammoonium- või rubiidiumortomonofosfaat (alamru ­
briik 3824 90 96); 
b) looduslikest kividest valmistatud piesoelektrilised kris ­
tallid (nt kvarts, turmaliin) (rubriik 7103); 
c) tehislikest kividest peale kvartsi valmistatud piesoelektri ­
lised kristallid (alamrubriik 7104 20 00 või 7104 90 00); 
d) kinnitatud piesoelektrilised kristallid (alamru ­
briik 8541 60 00).  
7104 20 00  Muud, töötlemata, üksnes lahtisaetud või jämedalt 
eeltöödeldud  
Kohaldada alamrubriigi 7103 10 00 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
7104 90 00  Muud  
Kohaldada alamrubriikide 7103 91 ja 7103 99 HS selgita ­
vaid märkusi vastavate muudatustega.  
7105  Puru ja pulber looduslikest või tehislikest vääris- või 
poolvääriskividest  
7105 10 00  Teemandipuru ja -pulber  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 7105, teine, kolmas 
ja neljas lõik.  
7105 90 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad granaadi tüüpi vääriskividest 
saadud puru ja pulber.  
II. VÄÄRISMETALLID JA VÄÄRISMETALLIGA 
PLAKEERITUD METALLID  
7106  Hõbe (sh kulla või plaatinaga pinnatud hõbe), survetööt ­
lemata, pooltöödeldud või pulbrina  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 394  
7106 10 00  Pulber  
Termini „pulber” tähenduse kohta vaata käesoleva grupi 
alamrubriigi märkus 1. 
Pulbrilisi tooteid, mille tera suurus ei vasta käesoleva grupi 
alamrubriigi märkuses 1 sätestatule, loetakse alamru ­
briigi 7106 91 00 graanuliteks. 
Pulbriks ei loeta hõbeda ega hõbedasulami töötlemisjäät ­
meid, nagu viilmed, pühkmed ja tolm, mis sobivad üksnes 
väärismetallide eraldamiseks või kemikaalide valmistami ­
seks. Need jäätmed klassifitseeritakse rubriiki 7112. 
Viilmeid, mis on muudest võõrkehadest puhastatud ja tera 
suuruse poolest ühtlustatud (nt sõelumisega), loetakse siiski 
käesoleva alamrubriigi pulbriks, kui see vastab eelpool 
nimetatud nõuetele.  
7106 91 00  Survetöötlemata  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste 
rubriigi 7106 neljanda lõigu punktis II kirjeldatud tooted. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka kangid, millel on kauban ­
duslikel eesmärkidel sile pind ja proovitempel. 
Hõbe ja hõbedasulamid teradena klassifitseeritakse sellesse 
alamrubriiki juhul, kui need ei vasta käesoleva grupi alam ­
rubriigi märkus 1 nõuetele. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu tõmbamise või valtsimise abil 
valmistatud varbmaterjal (alamrubriik 7106 92 00).  
7108  Kuld (sh plaatinaga pinnatud kuld), survetöötlemata, 
pooltöödeldud või pulbrina  
7108 11 00  Kullapulber  
Kohaldada alamrubriigi 7106 10 00 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
7108 12 00  Muul survetöötlemata kujul  
Kohaldada alamrubriigi 7106 91 00 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
7108 20 00  Mündikuld  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 7108 20.  
7110  Plaatina, survetöötlemata, pooltöödeldud või pulbrina  
Sulamite klassifitseerimise kohta selle rubriigi alamrubriiki ­
desse vaata selle grupi alamrubriigi märkus 3.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 395  
7110 11 00 kuni 
7110 19 80  Plaatina  
Termini „plaatina” tähenduse kohta nendes alamrubriikides 
vaata käesoleva grupi alamrubriigi märkus 2.  
7110 11 00  Survetöötlemata või pulbrina  
Kohaldada alamrubriikide 7106 10 00 ja 7106 91 00 selgita ­
vaid märkusi vastavate muudatustega.  
7110 21 00  Survetöötlemata või pulbrina  
Kohaldada alamrubriikide 7106 10 00 ja 7106 91 00 selgita ­
vaid märkusi vastavate muudatustega.  
7110 31 00  Survetöötlemata või pulbrina  
Kohaldada alamrubriikide 7106 10 00 ja 7106 91 00 selgita ­
vaid märkusi vastavate muudatustega.  
7110 41 00  Survetöötlemata või pulbrina  
Kohaldada alamrubriikide 7106 10 00 ja 7106 91 00 selgita ­
vaid märkusi vastavate muudatustega.  
7112  Väärismetallide või väärismetalliga plakeeritud metallide 
jäätmed ja jäägid; muud väärismetalle või väärismetal ­
liühendeid sisaldavad jäätmed ja jäägid, mida kasuta ­
takse peamiselt neist väärismetallide eraldamiseks  
Väärismetallide või väärismetalliga plakeeritud metallide 
jäätmed ja jäägid, mis on sulatatud ja valatud kangideks, 
plokkideks jms vormideks, ei kuulu sellesse rubriiki, vaid 
need klassifitseeritakse survetöötlemata metallina.  
III. JUVEELTOOTED, KULLASSEPA- JA HÕBESE ­
PATOOTED JM TOOTED  
7113  Juveeltooted ning nende osad väärismetallist või vääris ­
metalliga plakeeritud metallist  
Vaata selle grupi märkus 2 A ja 9.  
7114  Hõbesepa- ja kullassepatooted ning nende osad vääris ­
metallist või väärismetalliga plakeeritud metallist  
Vaata selle grupi märkus 2 A ja 10.  
7116  Tooted looduslikest või kultiveeritud pärlitest, vääris- või 
poolvääriskividest (looduslikest, tehislikest või taastatud)  
Vaata selle grupi märkus 2 B.  
7117  Juveeltoodete imitatsioonid  
Vaata selle grupi märkus 11.  
7117 11 00 ja 
7117 19 00  Mitteväärismetallist, väärismetalliga pinnatud või mitte  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 396  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad: 
1. mitteväärismetallist ketid, teatavasse pikkusesse lõigatud, 
millest igaühest võib valmistada ühe ehteimitatsiooni või 
moeehte, näiteks kinnitusotste lisamisega. Taoliste kettide 
pikkus ei ületa tavaliselt 2 meetrit; 
2. mitteväärismetallist kaunistusmotiivid, mis on määrat ­
letud HS selgitavate märkuste rubriigi 7117 teise lõigu 
punktis b. Alljärgnevalt näited:
  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 397  
XV JAOTIS  
MITTEVÄÄRISMETALLID JA NENDEST VALMISTATUD TOOTED  
Üldist  
Mitteväärismetallide jäätmed ja murd, mis on sulatatud ja valatud valu ­
plokkide, kangide, plokkide, tükkide vms esmasvormidena, klassifitsee ­
ritakse töötlemata metallina, mitte aga jäätmete või murruna. Seega 
klassifitseeritakse need nt rubriiki 7601 (alumiinium), 7810 (plii), 
7901 (tsink) või alamrubriiki 8104 11 00 või 8104 19 00 (magneesium).  
Termin „metall” all tuleb mõista ka metalle, millel on amorfne (mitte ­
kristalne) struktuur, nagu metallklaas ja pulbermetallurgiatooted.  
GRUPP 72  
RAUD JA TERAS  
Üldist  
A. Sepistatud ja valtsitud tooteid võib eristada mitmel viisil, kui sellist 
eristamist on vaja (rubriigid 7207, 7214, 7216, 7218, 7224 ja 7228).  
Kui kogu ese on kättesaadav, tuleb kõigepealt uurida, kuidas selle 
ristlõige varieerub:  
— kui muutused ei ole korrapärased, siis on toode sepistatud;  
— kui aga ristlõike muutused korduvad korrapäraselt või kui läbi ­
lõige on konstantne, võib toode olla kas sepistatud või valtsitud. 
Sellisel juhul tuleb uurida kõiki alljärgnevaid näitajaid:  
1. ristlõike mõõtmed  
Suurte mõõtmetega tooted (ristlõike pindalaga üle 
150 000 mm  2 ) on tõenäoliselt sepistatud. Kui mõõtmed on 
väikesed (minimaalne mõõde alla 15 mm), siis on toode 
tõenäoliselt valtsitud;  
2. ristlõike kuju  
Kui see on lihtne (nt ruut, ristkülik, ümar, kuusnurk jne), siis 
võib toode olla nii valtsitud kui sepistatud, seevastu keeru ­
kama kujuga tooted on peaaegu alati sepistatud;  
3. pikkus  
Kui toode on üle 5 m pikk, on ta peaaegu kindlalt valtsitud; 
kui lühem, võib ta olla kas valtsitud või sepistatud;  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 398  
4. mõõtmete tolerantsid  
Ristlõike mõõtmete tolerantsid on valtsitud toodetel palju 
väiksemad kui sepistatud toodetel;  
5. metallograafiline struktuur  
Kuivõrd valtsitud toodete redutseerimisaste on tavaliselt 
sepistatud toodete omast märgatavalt suurem, on neid mikro ­
skoobiga uurides peaaegu alati võimalik eristada.  
Peamised uurimisobjektid on lisandiosakesed ja struktuur:  
a) valtsitud toodetes on lisandiosakesed väga õhukeseks 
veninud ja peaaegu täiesti paralleelsed valtsimissuunaga; 
sepistatud toodetes on need seevastu lühemad (kujult 
peaaegu elliptilised) ning ei ole täiesti paralleelsed;  
b) Pärast lõõmutamist uuritud valtsitud toodete struktuuris, 
kui toode on karastatud ja noolutatud, on likvatsiooni ­
jooned peaaegu täiesti sirgjoonelised, valtsimissuunaga 
paralleelsed. Sepistatud toodetes, seevastu, on selliseid 
jooni palju harvemini või need puuduvad hoopis.  
6. kogus  
Sepistatud tooteid tarnitakse üldiselt väikestes kogustes.  
Valtsimine võib toimuda kuumalt või külmalt. Olenevalt valt ­
sitava tooriku kujust, valtside asendist ja kujust, võidakse 
menetlust kasutada lamedate toodete tootmiseks, nt pleki 
(lehtmetalli), plaatide või rehvide ja lintide, ümara või hulk ­
nurkse ristlõikega varbmaterjali või erineva ristlõikega profii ­
lide ja torude valmistamiseks.  
B. Plastse deformatsiooni (nt valtsimine, sepistamine, lehtstantsimine) 
teatavate liikide määratluse kohta vt HS selgitavad üldmärkused, 
grupp 72, IV osa, punktid A ja B.  
C. Kuumvaltsitud või –tõmmatud toodete ning külmprotsessides saadud 
või viimistletud toodete erinevuse kohta vt selle grupi HS selgitavad 
üldmärkused, grupp 72, IV osa, punkt B, viimane lõik.  
Mõned eelpool nimetatud kuum- ja külmvaltsitud toodete erinevused 
võivad väheneda või kaduda, kui külmvaltstooteid lõõmutada; sama ­
moodi võidakse kuumvaltstooteid kergelt külmviimistleda, mille 
järel kuum- ja külmvaltstooted erinevad vaid pinna kõvaduse ja väli ­
silme poolest.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 399  
Kuumvaltsitud või –tõmmatud latid, varbmaterjal ja profiilid 
võidakse viimistleda külmtõmbamise või muu menetlusega — eriti 
rihtimise ja kalibreerimisega — mis annavad tootele parema viimist ­
luse. Selle operatsiooni tulemusena klassifitseeritakse tooted kui 
“külmvormitud või külmviimistletud”.  
Lihtsat külmõgvendust ja tagist puhastamist ei peeta rihtimis- või 
kalibreerimisprotsessiks ning seetõttu ei mõjuta need lattide, varraste 
ja kujuprofiilide klassifitseerimist, kui need on kuumvaltsitud või 
–pressitud, kuid edasise töötluseta. Samamoodi ei peeta taolisi 
väänatud latte ja vardaid külmviimistletuiks.  
D. Plakeerimise määratluse kohta vt selle grupi HS üldselgitavate 
märkuste IV osa punkti C 2 alapunkt e.  
Väärismetallidega plakeeritud mitteväärismetallid klassifitseeritakse 
71. gruppi plakeerimiskihi paksusest hoolimata (vt HS selgitavad 
märkused, grupp 71).  
E. Pinnatöötluse kohta vt HS selgitavad üldmärkused, grupp 72, IV osa, 
punkt C 2, alapunkt d.  
F. Viimistlemata sepised, millel ei ole enam rubriikide 7207, 7218 või 
7224 toodete sepistamisel jämedalt vormitud väliskuju, tuleb klassi ­
fitseerida samadesse rubriikidesse kui viimistletud tooted (tavaliselt 
grupid 82, 84, 85 ja 87). Seega on kohane klassifitseerida raud- ja 
terassepised väntvõllide jaoks rubriiki 8483.  
I. ESMASED MATERJALID; GRAANULID JA 
PULBRID  
7201  Toormalm ja peegelmalm kangide, plokkide või muude 
esmasvormidena  
Toormalm ja peegelmalm on määratletud selle grupi 
märkuse 1 alapunktides a ja b. 
Selle grupi märkuse 1 a määratluse järgi toormalm, mis 
sisaldab üle 6 %, kuid mitte üle 30 % massist mangaani, 
tuleb klassifitseerida kui peegelmalm (alamru ­
briik 7201 50 90). Kui sulam sellise mangaanisisaldusega 
sisaldab muud elementi suuremas proportsioonis kui 
märkuses 1 a loetletud, nt ränisisaldus on suurem kui 8 % 
massist, siis klassifitseeritakse see ferrosulamina; antud näite 
puhul tuleb see klassifitserida alamrubriikidesse 7202 21 00 
– 7202 29 90 (ferrosiliitsium). (Kui sulam sisaldab üle 30 % 
massist mangaani ja 8 % massist räni, siis tuleb seda pidada 
ferrosilikomangaaniks, mis klassifitseeritakse alamru ­
briiki 7202 30 00, ja kui kõnesolev sulam sisaldab veel 
muud legeerivat lisandit märkuses 1 c sätestatud proport ­
sioonis, siis tuleb sulam klassifitseerida alamru ­
briiki 7202 99 80).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 400  
Selle grupi märkuse 1 a määratluse järgi toormalmi, mis ei 
ole peegelmalm ja tuleb seetõttu klassifitseerida alamrubrii ­
kidesse 7201 10 11 – 7201 50 90, mangaanisisaldus on kuni 
6 % massist. Seda liiki toormalm klassifitseeritakse endiselt 
legeerivast lisandist sõltuvalt kas legeerimata toormalmiks 
(alamrubriigid 7201 10 11 – 7201 20 00) või legeeritud 
toormalmiks (7201 50 10 või 7201 50 90). 
Legeeritud toormalm on määratletud selle grupi alamrubrii ­
kide märkuste punktis 1 a; legeerimata toormalm ei tohi 
sisaldada, kas eraldi või koos võttes, massist üle: 
— 0,2 % kroomi, 
— 0,3 % vaske, 
— 0,3 % niklit, 
— 0,1 % igaühte alljärgnevatest elementidest: alumiinium, 
molübdeen, titaan, volfram, vanaadium.  
7201 50 10  Legeeritud toormalm, mis sisaldab vähemalt 0,3 %, kuid 
mitte üle 1 % massist titaani ja vähemalt 0,5 %, kuid 
mitte üle 1 % massist vanaadiumi  
Selle alamrubriigi tooteid kasutatakse peamiselt eriti kulu ­
miskindlate komponentide tootmiseks, nagu väntvõllid, 
piduritrumlid, pumbakolvid, valtsimisel kasutatavad silindri ­
lised valtsid, vasarastantsid, torustiku põlved, 
valuplokivormid.  
7201 50 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad järgmist liiki toormalmid: 
1. 0,5–3,5 % niklisisaldusega toormalm suure mehaanilise 
tugevusega toodete valmistamiseks; 
2. 3,3–5 % nikli- ja 1,4–2,6 % kroomisisaldusega Ni-Hard 
-toormalm suure kulumiskindlusega toodete 
valmistamiseks; 
3. suure nikli-, kroomi-, räni- või vasesisaldusega toormalm 
korrosioonikindlate toodete valmistamiseks; 
4. samuti nikli- või kroomisisaldusega toormalm kuumus ­
kindlate toodete valmistamiseks; 
5. vasesisaldusega toormalm.  
7202  Ferrosulamid  
Selle grupi märkus 1 c määratleb “ferrosulamid”, andes 
eelkõige sulami mitteraudelementide ja raua sisalduse 
piirmäärad.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 401  
Ferrosulamite alamrubriikidevahelise klassifitseerimise kohta 
rubriigi 7202 sees vt selle grupi alamrubriigi märkuste 
punkti 2. 
Seega, näiteks, ferrosulam mangaanisisaldusega üle 30 % ja 
ränisisaldusega kuni 8 % massist klassifitseeritakse alamrub ­
riikidesse 7202 11 20–7202 19 00; aga kui mangaanisisaldus 
on üle 30 % ja ränisisaldus üle 8 %, siis klassifitseeritakse 
ta alamrubriiki 7202 30 00. Samalaadselt peab ferrosiliko ­
manganoalumiinium sisaldama räni üle 8 %, mangaani üle 
30 % ja alumiiniumi üle 10 % massist, et teda klassifitsee ­
ritaks alamrubriiki 7202 99 80. 
Kui kahe-, kolme- või neljakomponendilisel ferrosulamil ei 
ole eraldi oma alamrubriiki, siis ta klassifitseeritakse alam ­
rubriiki 7202 99 80. 
Malmi- ja terasetööstuse jäätmed, mis sulatatakse ja toorva ­
luna uuesti valuplokivormidesse valatakse (valuplokkideks 
valatud jäätmed), ja millel on ferrosulami koostis ning 
mida kasutatakse lisaainetena eriteraste tootmisel, klassifit ­
seeritakse rubriigi 7202 alamrubriikidesse vastavalt koosti ­
sosa ainele. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu mitteraudmetallide sulatus ­
jäägid, mida väävli, fosfori või mõne muu lisandi sisalduse 
tõttu ei saa ferrosulamina kasutada (üldjuhul alamru ­
briik 2620).  
7202 11 20 kuni 
7202 19 00  Ferromangaan  
Ferromangaan esineb töötlemata tükkidena, millel on valge 
helkiv murdepind. See on habras ja väga kõva. Seda kasu ­
tatakse terase desoksüdeerimiseks, desulfureerimiseks ja 
taastsementiitimiseks ning täiendava mangaani lisamisel ka 
legeerelemendina.  
7202 11 20 ja 
7202 11 80  Süsinikusisaldusega üle 2 % massist  
Nendesse alamrubriikidesse kuulub kõrge süsinikusisaldu ­
sega ferromangaan (kõrgsüsinikferromangaan). Kõige enam 
kasutatava kvaliteedi puhul on süsinikusisaldus 6–7 %; 
mangaanisisaldus peab olema üle 30 %, kuid on tavaliselt 
70–80 %.  
7202 19 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuulub keskmise (1,25–1,5 %) või 
madala (alla 0,75 %) süsinikusisaldusega ferromangaan; 
mangaanisisaldus võib kõikuda piirides 80–90 %. 
Selliseid tooteid kasutatakse madalat süsinikusisaldust 
nõudva legeeritud mangaanterase valmistamisel.  
7202 21 00 kuni 
7202 29 90  Ferrosiliitsium  
Ferrosiliitsiumil on läikivhall murdepind ja ta on habras. 
Kaubanduses esineb liike, mille ränisisaldus on vahemikus 
10 % kuni peaaegu 96 % massist ja mille süsinikusisaldus 
on madal (0,1–0,2 %).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 402  
Seda kasutatakse kas terase rafineerimiseks või ränisisalda ­
vate teraste tootmiseks (eriti “elektrotehniline plekk”) või 
(kallima räni asemel) redutseerijana (silikotermia) muudes 
metallurgilistes protsessides, nt magneesiumimetallurgias.  
7202 30 00  Ferrosilikomangaan  
Ferrosilikomangaani, mida tuntakse ka lihtsalt ränimangaa ­
nina, ränisisaldusega üle 8 %, kuid mitte üle 35 %, mangaa ­
nisisaldusega üle 30 %, kuid mitte üle 75 % ja süsinikusi ­
saldusega kuni 3 %, kasutatakse erineval kujul. 
Selle kasutus on samalaadne ferrosiliitsiumi kasutusega, 
kuid räni ja mangaani koosmõju vähendab mittemetalliliste 
lisandite suletise miinimumini ja kokkuvõttes vähendab 
sulami hapnikusisaldust.  
7202 41 10 kuni 
7202 49 90  Ferrokroom  
Ferrokroom esineb väga kõvade kristalliliste tükkidena, 
milles kristallid on mõnikord väga suured. 
Üldjuhul sisaldab ferrokroom 60–75 % massist kroomi; 
tavalises ferrokroomis on süsinikusisaldus 4–10 % massist 
ja see võib olla vähendatud kuni 0,01 %ni, mis vastavalt 
vähendab rabedust. Seda kasutatakse kroomteraste 
tootmiseks.  
7202 50 00  Ferrosilikokroom  
Ferrosilikokroom sisaldab üldiselt räni 30 % ja kroomi 
50 % massist ning süsinikusisaldus võib olla kõrge või väga 
madal nagu ferrokroomi puhul. 
Seda kasutatakse samaks otstarbeks kui ferrokroomi; ränisi ­
saldus hõlbustab terase desoksüdeerimist.  
7202 60 00  Ferronikkel  
Sellesse alamrubriiki kuuluv ferronikkel sisaldab alla 0,5 % 
väävlit ja teda kasutatakse tavaliselt legeerelemendina 
nikkelterase tootmisel. 
Ferroniklit väävlisisaldusega 0,5 % ja rohkem ei saa nikkel ­
terase valmistamiseks sellisel kujul kasutada; seda peetakse 
nikkelmetallurgia vahesaaduseks ja klassifitseeritakse 
seetõttu rubriiki 7501. 
Sellesse alamrubriiki klassifitseeritakse siiski teatavad 
sulamid, mis on kaubanduses tuntud valunikli nime all ja 
mida kasutatakse eelkõige korrosiooni- või kuumuskindlate 
toodete valamiseks. Sellised sulamid on näiteks teatavad 
austeniitmalmi liigid, mida tuntakse mitmesuguste registree ­
ritud kaubanimetuste all ning mille niklisisaldus on kuni 
36 %, kroomisisaldus 6 %, ränisisaldus 6 % ja süsinikusi ­
saldus üle 2 % massist ja mis mõnikord võib sisaldada 
väikestes kogustes muid elemente (alumiiniumi, mangaani, 
vaske jne). Kombineeritud nomenklatuuri mõistes ei saa 
neid tooteid pidada toormalmiks üle 10 % niklisisalduse 
tõttu, ega teraseks üle 2 % süsinikusisalduse tõttu.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 403  
7202 99 80  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ferrosilikokaltsium, ferro ­
manganotitaan, ferrosilikonikkel, ferrosilikoaluminokalt ­
sium, ferroalumiinium, ferrosilikoalumiinium ja ferrosiliko ­
manganoalumiinium. 
Ferroalumiinium sisaldab tavaliselt 12–30 % alumiiniumi. 
Teatavaid ferroalumiiniumi liike kasutatakse mõnikord 
eriotstarbeliste detailide valamiseks seetõttu, et neil on ka 
kõrgetel temperatuuridel suur korrosioonikindlus, samuti 
nende magnetiliste ja soojuslike omaduste tõttu. 
Ferrosilikoalumiiniumi kasutatakse erinevates sulamites, mis 
sisaldavad, näiteks: 
— 45 % massist räni ja 20–25 % massist alumiiniumi; 
— 65–75 % räni, üle 10 %, kuid mitte üle 15 % alumii ­
niumi ja 3–4 % titaani; 
— 20–25 % räni, 20–25 % mangaani ja üle 10 %, kuid 
mitte üle 12 % alumiiniumi. 
Ferrosilikomanganoalumiinium sisldab üldiselt räni 20 %, 
mangaani 35 % ja alumiiniumi 10–12 % massist.  
7203  Rauamaagi jm käsnrauasaaduste otsesel redutseerimisel 
saadud raud, tükkidena, graanulitena vms kujul; raud 
minimaalse puhtusega 99,94 % massist, tükkidena, graa ­
nulitena vms kujul  
7203 90 00  Muud  
Peale rubriigi 7203 teise osa sõnastuses nimetatud ja HS 
selgitavate märkuste rubriigi 7203 eelviimases lõigus nime ­
tatud toodete kuuluvad sellesse alamrubriiki käsnrauasaa ­
dused, mis on saadud muul viisil kui rauamaagi otsesel 
redutseerimisel, s.o tooted, mis on saadud sulatatud toormal ­
mist pihustamismenetlusel.  
7204  Malmi ja terase jäätmed ja jäägid; praagitud raua või 
terase valuplokid ümbersulatamiseks  
Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 7204 punktis A 
kirjeldatud jäätmete ja murru kuuluvad sellesse rubriiki ka 
tükeldatud raudteerööpad pikkusega alla 1,5 m (vt selgi ­
tavad märkused, alamrubriik 7302 10 90).  
7204 41 10  Trei-, höövli- ja raielaastud, freesimisjäätmed, saepuru 
ja viilmed  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 404  
Sellesse alamrubriiki ei kuulu freesimisjäätmed ja viilmed, 
mis on eraldatud muudelt esemetelt (nt magnetmenetlusel) ja 
mis on tera suuruse poolest ühtlustatud (nt sõelumisega). 
Olenevalt tera suurusest (vt XV jaotise märkus 8 b ja 
selle grupi märkus 1 h), kuuluvad need tooted alamrubrii ­
kidesse 7205 10 00, 7205 21 00 või 7205 29 00.  
7204 49 10  Purustatud (tükeldatud)  
Purustatud (tükeldatud) jäätmete ja murru hulka kuuluvad 
tooted, mille massist 95 % on läbimõõduga kuni 200 mm.  
7204 49 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad puistejäätmed ja murd, 
näiteks, mis sisaldavad malmi, tinatatud raua ja erinevate 
teraseliikide segu.  
7204 50 00  Praagitud valuplokid ümbersulatamiseks  
Praagitud valuplokid ümbersulatamiseks, millel on ferrosu ­
lami koostis ja mida kasutatakse lisakomponendina eriteraste 
tootmisel, klassifitseeritakse rubriigi 7202 alamrubriikidesse.  
7205  Graanulid ja pulber toormalmist, peegelmalmist, rauast 
või terasest  
7205 21 00 ja 
7205 29 00  Pulber  
Nende alamrubriikide tooteid võidakse segada kas legeeri ­
vate lisanditega HS selgitavate märkuste rubriigi 7205 
punktis B nimetatud otstarbel või kaitsvate ainetega (nt 
tsink), vältimaks raua isesüttimise ohtu.  
II. RAUD JA LEGEERIMATA TERAS  
7208  Lehtvaltstooted rauast või legeerimata terasest, laiusega 
vähemalt 600 mm, kuumvaltsitud, plakeerimata, pinda ­
mata ja muul viisil katmata  
Selle rubriigi alamrubriikides tähistab termin “edasine valt ­
simine” üksnes protsessi, kus metall liigub kahe vastas ­
suunas pöörleva valtsi vahelt läbi ja seeläbi metalli paksus 
väheneb. Selle protsessiga võib metalli pealispinda või selle 
mehaanilisi omadusi parandada. Termin “edasine valtsi ­
mine” ei hõlma siiski viimistlusvaltsimist e dresseerimist, 
mis üksnes veidi vähendab metalli paksust, ega ka muid 
protsesse, mis küll vormivad metalli, kuid ei vähenda 
metalli paksust.  
7208 90 20 and 
7208 90 80  Muud  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad kuumvaltsitud tasa ­
pinnalised tooted, mis on läbinud ühe või mitu HS selgita ­
vate märkuste rubriigi 7208 teise lõigu punktides 3–5 nime ­
tatud pinnatöötlust ja/või mis on lõigatud muusse vormi kui 
ruut või ristkülik.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 405  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka kuumvaltsitud tasa ­
pinnalised tooted, mida on pärast valtsimist töödeldud, nt 
gofreeritud, perforeeritud, ääred faasitud või ümardatud. 
Tooteid, mille reljeefne muster on otsese valtsimise tulemus, 
ei peeta siiski nende alamrubriikide mõistes 
edasitöödelduiks.  
7209  Lehtvaltstooted rauast või legeerimata terasest, laiusega 
vähemalt 600 mm, külmvaltsitud, plakeerimata, pinda ­
mata või muul viisil katmata  
7209 90 20 and 
7209 90 80  Muud  
Kohaldada alamrubriikide 7208 90 20 ja 7208 90 80 selgita ­
vaid märkusi vastavate muudatustega.  
7210  Lehtvaltstooted rauast ja legeerimata terasest, laiusega 
vähemalt 600 mm, plakeeritud, pinnatud või muul viisil 
kaetud  
Selle rubriigi mõistes on plakeeritud tooted need tooted, mis 
on plakeeritud selle grupi HS selgitavate üldmärkuste, 
IV osa, punkt C 2, alapunkt e kohaselt, ja pinnatud või 
kaetud tooted on need tooted, mis on läbinud ühe või 
mitu pinnatöötlust selgitavate üldmärkuste eelpool nimetatud 
osa punkti d alapunktide iv ja v kohaselt.  
7210 12 20  Valgeplekk  
Sellesse alamrubriiki ei kuulu lakitud valgeplekk 
(rubriik 7210 70 10).  
7210 20 00  Pliiga (sh plii ja tina sulamiga) pinnatud või kaetud  
Selles alamrubriigis tähendab “ternplekk” lehtvaltstooteid 
paksusega alla 0,5 mm, mis on elektrolüüsil või sulametalli 
vanni kastmisel pliitinasulami kihiga kaetud. Ternpleki 
mõlemal pool ei tohi toote plii üldkogus ületada 120 g/m  2 . 
7210 30 00  Tsingiga elektrolüütiliselt pinnatud või kaetud  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 7210 30, 
7210 41 ja 7210 49.  
7210 41 00  Gofreeritud  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 7208, kuues lõik.  
7210 61 00  Alumiiniumi-tsingisulamiga pinnatud või kaetud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad lehtvaltstooted, mis on 
pinnatud või kaetud sulamitega, mille massis on alumii ­
niumit tsingist rohkem. Muud legeerivad lisandid on 
lubatud.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 406  
7210 90 80  Muud  
Peale emailitud lehtede või plaatide kuuluvad sellesse alam ­
rubriiki hõbetatud, kullatud või platineeritud lehed ja 
plaadid, s.t ühelt või mõlemalt poolt väärismetallidega 
muul viisil kaetud, v.a plakeerimine. Peamiselt kasutatavad 
pinnatöötlusprotsessid on elektrolüütiline sadestamine, 
pihustamine ja aurustamine vaakumis (vt selle grupi HS 
üldselgitavate märkuste IV osa punkti C 2 d alapunkt iv).  
7211  Lehtvaltstooted rauast ja legeerimata terasest, laiusega 
alla 600 mm, plakeerimata, pindamata või muul viisil 
katmata  
Sellesse rubriiki ei kuulu muu kujuga lehtvaltstooted peale 
ruudu- või ristkülikukujuliste, isegi kui nende laius on alla 
600 mm (rubriik 7208).  
7212  Lehtvaltstooted rauast või legeerimata terasest, laiusega 
alla 600 mm, plakeeritud, pinnatud või muul viisil 
kaetud  
Kohaldada rubriigi 7210 ja selle alamrubriikide selgitavaid 
märkusi vastavate muudatustega.  
7212 10 10  Valgeplekk, pinnatöötlusega, edasi töötlemata  
Sellesse alamrubriiki ei kuulu valgeplekk, mis on lakitud 
kuid edasi töötlemata (alamrubriik 7212 40 20).  
7212 50 61  Alumiiniumi-tsingisulamitega pinnatud või kaetud  
Alamrubriiki 7210 61 00 selgitavad märkused vastavate 
muudatustega kehtivad selle alamrubriigi kohta.  
7214  Muu varbmaterjal rauast või legeerimata terasest, sepis ­
tatud, kuumvaltsitud, -tõmmatud või -pressitud (k.a valt ­
simisjärgselt väänatud vardad), edasi töötlemata  
7214 10 00  Sepistatud  
Erinevuse kohta sepistatud ja valtsitud toodete vahel vaata 
selle grupi HS üldselgitavate märkuste punktis A.  
7215  Muu varbmaterjal rauast või legeerimata terasest  
7215 50 11 to 
7215 50 80  Muud, külmvormitud või -viimistletud, edasi töötlemata  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 407  
Kuumvaltsitud varbmaterjal võib olla külmviimistletud 
tõmbamise või muu töötlemise – eelkõige pinnaviimistluse 
või kalibreerimise teel – et anda tootele parem kvaliteet ja 
välisilme. Viimistluse parandamine seisneb läbimõõdu ja 
ovaalsuse hälvete vähendamises ning kõikide defektide, 
nagu mikropraod või dekarboniseerunud tsoonid, kõrvalda ­
mine pealispinnalt. Nii saadud varbmaterjal klassifitseeri ­
takse kui „külmvormitud“ või „külmviimistletud“. Nende 
pind on tavaliselt sile ja üsna ühtlane. Neil puuduvad uurded 
ja muud pinnadefektid, kuigi mõõtu töödeldud varbmater ­
jalil võib sõltuvalt pinnaviimistluse astmest olla üksikuid 
kuni keskmise suurusega pinnakonarusi. 
Muud pinnatöötlused peale eelpool kirjeldatu, nagu näiteks 
poleerimine, sellesse rubriiki ei kuulu (vt alamru ­
briigi 7215 90 00 selgitavad märkused).  
7215 90 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuulub sepistatud, kuumvaltsitud või 
kuumtõmmatud ning külmtöödeldud varbmaterjal, mis on 
läbinud: 
1. pinnatöötluse peale HS selgitavate märkuste rubriigi 7214 
neljanda lõigu punktides 1 ja 3 nimetatute, nt poleeri ­
mise, dekoratiivlihvimise, tehisoksüdeerimise, fosfaati ­
mise, oksalaatimise, pindamise ja plakeerimise; või 
2. mehaanilise töötlemise, nagu perforeerimine või 
kalibreerimine.  
7216  Kujuprofiilid rauast või legeerimata terasest  
Sellesse alamrubriiki ei kuulu perforeeritud nurkteras ega 
“Halfen”-nurkteras ning profiilmaterjal, mis klassifitseeri ­
takse rubriiki 7308 ja mis on kirjeldatud kõnesoleva rubriigi 
selgitavates märkustes.  
7216 32 11  Paralleeläärikutega  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad üksnes profiilid, mille ääri ­
kutel on sise- ja välispinnad paralleelsed. 
Profiilidel on alljärgnev kuju:
  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 408  
7216 32 91  Paralleeläärikutega  
Vaata alamrubriigi 7216 32 11 selgitavad märkused.  
7216 50 91  Kumerpeaprofiilid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvatel toodetel on kogu pikkuses 
ühtlane täisristlõige nagu alltoodud joonisel, nende laius on 
tavaliselt alla 430 mm. Kumerpealati kõrgus “a” moodustab 
tavaliselt ühe seitsmendiku lati laiusest “b”.
  
7216 69 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad nurkteras, profiilid ja sordi ­
teras, mis on külmvormitud või külmtõmmatud nii, et nende 
paksus väheneb.  
7216 91 10 ja 
7216 91 80  Lehtvaltstoodetest külmvormitud või -viimistletud  
Kohaldada alamrubriigi 7215 90 00 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
7216 91 10  Profiilplekk  
Profiilplekki kasutatakse peamiselt fassaadide välisvoodriks. 
Neil on tavaliselt alljärgnev kuju: 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu paigaldusvahenditega profiil ­
plekk (rubriik 7308 90 59).
  
7216 99 00  Muud  
Kohaldada alamrubriigi 7215 90 00 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
III. ROOSTEVABA TERAS  
7219  Lehtvaltstooted roostevabast terasest, laiusega vähemalt 
600 mm  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 409  
7219 90 20 and 
7219 90 80  Muud  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad kuum- või külmvalt ­
situd lamedad tooted mis on läbinud ühe või mitu selle 
grupi HS selgitavate üldmärkuste IV osa punkti C 2 
alapunktides d ja e nimetatud pinnatöötlusprotsessi; või 
millel on ruudust või ristkülikust erinev kuju. 
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad kuum- või külmvalt ­
situd lamedad tooted, mida on pärast valtsimist töödeldud, 
nt perforeeritud, servad faasitud või ümardatud.  
7220  Lehtvaltstooted roostevabast terasest, laiusega alla 
600 mm  
Sellesse rubriiki ei kuulu muu kujuga lehtvaltstooted peale 
ruudu- või ristkülikukujuliste, isegi kui nende laius on alla 
600 mm (rubriik 7219).  
IV. MUU LEGEERTERAS; LEGEERITUD VÕI 
LEGEERIMATA TERASEST PUURTORUD  
7225  Lehtvaltstooted muust legeerterasest, laiusega vähemalt 
600 mm  
7225 11 00  Tekstureeritud orienteeritud teralisusega  
Tekstureeritud orienteeritud teralisusega lehtvaltstooted on 
tooted, mille magneetumus valtsimissuunas on märgatavalt 
parem kui valtsimissuunaga risti (“Goss-tekstuur”). Taolised 
tooted on üldjuhul kaetud isolatsioonikihiga, mis koosneb 
tavaliselt klaasjast kilest (peamiselt 
magneesiumsilikaatidest).  
7226  Lehtvaltstooted muust legeerterasest, laiusega alla 
600 mm  
7226 11 00  Tekstureeritud orienteeritud teralisusega  
Vaata alamrubriigi 7225 11 00 selgitavad märkused.  
7226 99 10  Tsingiga elektrolüütiliselt pinnatud või kaetud  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 7210 30, 
7210 41 ja 7210 49.  
7226 99 30  Tsingiga muul viisil pinnatud või kaetud  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriigid 7210 30, 
7210 41 ja 7210 49.  
7227  Kuumvaltsitud varbmaterjal muust legeerterasest, 
korrapäratult kokku keritud  
7227 90 95  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuulub keevitustraat, v.a rubriiki 8311 
kuuluv.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 410  
7228  Muust legeerterasest varbmaterjal; muust legeerterasest 
kujuprofiilid; legeeritud või legeerimata terasest 
puurtorud  
7228 40 10 ja 
7228 40 90  Muuvarbmaterjal, sepistatud, edasi töötlemata  
Erinevuse kohta sepistatud ja valtsitud toodete vahel vaata 
selle grupi HS üldselgitavate märkuste punktis A.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 411  
GRUPP 73  
RAUD- JA TERASTOOTED 
7301  Rauast või terasest sulundkonstruktsioonid, puuritud, 
perforeeritud või mitte, monoliitsed või monteeritavad; 
keevitatud kujuprofiilid, rauast või terasest  
Sellesse rubriiki kuuluvad sulundkonstruktsioonid ning 
keevitatud kujuprofiilid, mida on töödeldud, nt puuritud, 
väänatud jne, kui selline töötlus ei ole andnud neile teiste 
rubriikide toodete omadusi.  
7301 20 00  Kujuprofiilid  
Sellesse alamrubriiki ei kuulu perforeeritud nurkteras, 
“Halfen”-nurkteras ega kujuprofiilid (rubriik 7308).  
7302  Raudteede ja trammiteede rauast või terasest konstrukt ­
sioonielemendid: rööpad, hammas- ja kontrarööpad, 
pöörmed, riströöpad, pöörmekangid jm ristühendused, 
liiprid, lukuliiprid, aluslapid, sidelapid, kiilud, tugi ­
plaadid, tugipadjad, tõmmitsad, kandurid, rööpapoldid 
jm detailid rööbaste ühendamiseks või kinnitamiseks  
7302 10 10  Voolujuhtivad mitteraudmetallist osadega  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ainult voolujuhtivad rööpad 
– v.a sõidurööpad – mille kontaktpind on mitteraudmetallist 
(alumiinium, vask) või mis on varustatud mitteraudmetallist 
ühenduselementidega. 
Selle alamrubriigi voolujuhtivatel rööbastel, mida harilikult 
ka “kolmandateks või (neljandateks) rööbasteks” kutsutakse, 
on ristlõige samasugune nagu sõidurööpal või kaksikpea ­
rööpal või täisnurkne või trapetsikujuline vms. Voolujuh ­
tivad rööpad on tavaliselt valmistatud pehmemast terasest 
kui sõidurööpad, kuna nende elektrilised omadused on 
mehaanilistest omadustest olulisemad: elektritakistus, mis 
sõidurööbaste terasel on umbes 0,19 × 10  –6 ohm m, on 
madala süsiniku- (u 0,08 %) ja mangaanisisaldusega 
(0,20 %) terasel ainult 0,11 ohm m ja Armco-raual (prakti ­
liselt puhas raud: 99,9 % massist) isegi 0,10 ohm m. 
Voolujuhtivatel rööbastel võib kontaktpind olla ülal, küljel 
või all ja sageli on need kaitstud polümeerkattega, jättes 
üksnes selle külje katmata, millel liugkontakt liigub.  
7302 10 22 ja 
7302 10 28  Laiatallaline rööbas  
Laiatallaline rööbas (ingl k  Vignole rail , nimetatud selle 
leiutaja järgi) on tavaline rööbas, mida kasutatakse üldiselt 
tavaliste ja kiirraudteede või mägiraudteede või piirkondlike 
võrkude puhul.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 412  
Rööbas on järgmise profiiliga:
  
7302 10 40  Juhtrööbas  
Juhtrööpad on eriotstarbelised rööpad trammiteedele ja töös ­
tuslikuks kasutuseks, nt kraanadele ja sildkraanadele. 
Rööpa profiil on disainitud nii, et ratta äärik mahub 
juhtrööpa õõnesossa. 
Rööbas on järgmise profiiliga.
  
7302 10 90  Kasutatud  
Sellesse alamrubriiki ei kuulu kasutatud rööpad, mida 
peetakse rubriigi 7204 vanarauaks, näiteks väändunud või 
tükeldatud rööpad pikkusega alla 1,5 m.  
7303 00  Malmist torud ja õõnesprofiilid  
7303 00 10  Survesüsteemides kasutatavad torud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad malmtorud, tavaliselt allmaa ­
torustikud gaasi- ja veevarustuseks, mis taluvad survet vähe ­
malt 10,13 baari. Taolised torud valmistatakse peaaegu 
eranditult erilisest kõrgtugevast keragrafiitmalmist (mini ­
maalse tõmbetugevusega 420 MPa) ja neil peavad olema 
head mehaanilised omadused (eriti plastne deformeeritavus), 
et need pinnase järkjärgulise nihkumise tagajärjel ei puru ­
neks. Seepärast peab nende voolavuspiir olema vähemalt 
300 MPa.  
7304  Igasugused õmbluseta torud ja õõnesprofiilid, rauast või 
terasest (v.a malmist)  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 413  
Selle rubriigi tooteid, mille pikkus ei ületa kahekordset 
suurimat välisläbimõõtu, ei loeta torudeks. Neid loetakse 
kas toruliitmikeks (rubriik 7307) või seibideks 
(rubriik 7318).  
►M3 Sellesse rubriiki kuuluvad ka keermestatud tooteid 
olenemata sellest, kui pikk on keermestatud osa võrreldes 
toote kogupikkusega (vt ka HSi selgitavad märkused, grupp 
73, Üldine, punkt 1). ◄ 
7304 31 20  Täppistorud  
Selle alamrubriigi toodetele on iseloomulikud siledad, 
läikivad või poleeritud sise- ja välispinnad ning väiksemad 
tolerantsid kui kuumviimistletud torudele. 
ISO standardile 3304 ja asjakohaste riigisiseste standardite 
nõuetele vastavaid torusid kasutatakse sellistel rakendusa ­
ladel nagu hüdro- või suruõhusüsteemid, amortisaatorid, 
hüdraulilised või pneumaatilised tõsteseadised ja üldjuhul 
mootorsõiduki-, mootori- või masinaosade valmistamisel. 
ISO standardite 6759 ja 9329 ja asjakohaste riigisisete stan ­
dardite tingimustele vastavaid torusid kasutatakse torudena 
surveseadmetes: aurukateldes, auru ülekuumendites, soojus ­
vahetites ja jõujaamade toitevee eelsoojendites, kus nõutakse 
täppistorudele ettenähtud tolerantse.  
7304 39 10  Töötlemata, sirged, ühtlase seinapaksusega torud kasu ­
tamiseks üksnes teistsuguse ristlõike ja seinapaksusega 
torude valmistamiseks  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad õmblusteta terastorud, mis 
tavaliselt saadakse õõnes- ja kuumvaltsimisega või õõnes ­
valtsimise ja kuumtõmbamisega; tavaliselt nimetatakse neid 
“torutoorikuteks”. Need on mõeldud teistsuguse kuju ja 
seinapaksusega torude valmistamiseks, mille mõõtmete 
täpsus on suurem. 
Tollile esitamisel peavad neil otsad olema eelnevalt lõigatud 
ja kraadid eemaldatud, kuid muul viisil viimistlemata. 
Nende välis- ja sisepinnad on töötlemata ja lõõmutustagi 
eemaldamata. Torusid ei ole õlitatud, tsingitud ega värvitud.  
7304 39 52 ja 
7304 39 58  Keermestatud või keermestamiseks kõlblikud torud 
(gaasitorud)  
Need torud on saadud kuumvaltsimise ja kalibreerimisega. 
Nende välisläbimõõt on 13,5–165,1 mm ja need tarnitakse 
siledate otstega või keermestatud otste ja muhvidega. Nende 
pinnad on kas viimistlemata või tsingitud või kaetud muu 
kaitsva materjaliga, nt plast või bituumen.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 414  
Kuumviimistlus annab neile mehaanilised omadused, mis 
võimaldab neid paigalduskohal vastavas pikkuses lõigata, 
painutada ja vajadusel keermestada. 
Neid kasutatakse peamiselt hoonetes auru, vee ja gaasi 
jaotusvõrkudes. 
Nad vastavad ISO standardi 65 ja asjakohaste riigisisete 
standardite nõuetele.  
7304 49 10  Töötlemata, sirged, ühtlase seinapaksusega torud, kasu ­
tamiseks üksnes teistsuguse ristlõike ja seinapaksusega 
torude valmistamiseks  
Vaata alamrubriigi 7304 39 10 selgitavad märkused.  
7304 51 81  Täppistorud  
Vaata alamrubriigi 7304 31 20 selgitavad märkused.  
7304 59 10  Töötlemata, sirged, ühtlase seinapaksusega torud, kasu ­
tamiseks üksnes teistsuguse ristlõike ja seinapaksusega 
torude valmistamiseks  
Vaata alamrubriigi 7304 39 10 selgitavad märkused.  
7305  Muud raud- ja terastorud (näiteks keevitatud, needitud 
või muu õmblusega), ümmarguse ristlõikega, välisläbi ­
mõõduga üle 406,4 mm  
Kohaldada HS selgitavaid märkusi, alamrubriik 7304, vasta ­
vate muudatustega.  
7306  Muud raud- või terastorud ning õõnesprofiilid (näiteks 
lahtiste, keevitatud, needitud või või muude sellesarnaste 
õmblustega)  
Kohaldada HS selgitavaid märkusi, alamrubriik 7304, vasta ­
vate muudatustega.  
7306 30 11 ja 
7306 30 19  Täppistorud, seinapaksusega  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad nii kalibreeritud, kuid 
edasi töötlemata, kui ka keevitatud ja külmtõmmatud täppis ­
torud. 
1. Kalibreeritud, kuid edasi töötlemata torud  
Need torud saadakse tavaliselt ilma lisametallita pidev ­
keevitusega – kas kontakt- või induktsioonkeevitusega – 
rullikeeratud kuum- või külmvaltsitud lehtvaltstoodetest, 
pärast nende pikisuunas külmvormimist. 
Nende torude pinnad on enamasti tagist puhtad ja vormi ­
mise, keevitamise ja kalibreerimise tõttu õlijääkidega. 
Nendel ei ole väljaulatuvat keevisõmblust, kuna see on 
kohe pärast keevitamist maha lihvitud. Mõnel juhul silu ­
takse keevisõmblus ka toote sisepinnalt.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 415  
Keevitamisele järgneva külmtöötlemise ja kalibreerimise 
järel tarnitakse need tooted reeglina kalestunud olekus, 
kui rekristalliseerivat termotöötlust pole nõutud; 
Neid kasutatakse peamiselt mootorsõiduki- või masinao ­
sade, metallmööbli, jalgrattaraamide, lapsevankrite, vära ­
vate ja balustraadide valmistamiseks. 
Nad vastavad ISO standardi 3306 ja asjakohaste riigi ­
sisete standardite nõuetele. 
2. Tõmmatud keevitatud torud  
Neid torusid saab keevitatud kalibreeritud, kuid edasi 
töötlemata täppistorudest eristada sellega, et ei toru 
välis- ega sisepinnal ei ole keevisõmbluse jälge ning 
nende mõõtmete tolerantsid on väiksemad. 
Nende kasutus on samalaadne alamrubriikide 7304 31 20 
ja 7304 51 81 omaga. 
Nad vastavad ISO standardi 3305 või ISO standar ­
dite 6758 ja 9330 nõuetele, kui neid kasutatakse 
surveanumates.  
7306 30 41 ja 
7306 30 49  Keermestatud või keermestamiseks kõlblikud torud 
(gaasitorud)  
Need torud on valmistatud pärast kuumtöötlemist sepakee ­
vitusmeetodil. Muude omaduste ja kasutuse kohta vaata 
alamrubriikide 7304 39 52 ja 7304 39 58 selgitavaid 
märkusi.  
7306 50 20  Täppistorud  
Vaata alamrubriikide 7306 30 11 ja 7306 30 19 selgitavad 
märkused.  
7307  Rauast või terasest toruliitmikud (näiteks muhvid, 
põlved)  
7307 11 10 ja 
7307 11 90  Mittetempermalmist  
Väljend “mittetempermalm” hõlmab ka lamellaargrafiit ­
malmi. 
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad malmliitmikud, nagu 
põlved, toruloogad, muhvid, äärikud, kraed ja torukolmikud. 
Need on ühendatud malm- või terastorudega keerme abil või 
presskontaktliitega.  
7307 19 10  Tempermalmist  
Tempermalm on omadustelt lamellaargrafiitmalmi (hall ­
malm) ja valuterase vahepealne. Seda saab kergesti valada 
ja ta muutub pärast sobivat kuumtöötlemist sitkeks ja sepis ­
tatavaks. Kuumtöötlemisel süsinik osaliselt kaob või 
muudab oma kuju; lõpuks ta sadestub mügarikena, mis 
nõrgendab metallisisest kohesiooni palju vähem kui grafiit ­
helbed hallmalmis.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 416  
Kui toodete süsinikusisaldus on 2 % massist ja vähem, 
peetakse neid valuterasest toodeteks ja klassifitseeritakse 
alamrubriiki 7307 19 90 (vt selle grupi märkus 1).  
►M59 __________  ◄ 
Vaata ka alamrubriikide 7307 11 10 ja 7307 11 90, teine 
lõik. 
▼M59  
7307 19 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad keragrafiitmalmist valatud 
toruliitmikud.  
▼B 
7307 23 10  Põlved ja loogad  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kogu ulatuses ühtlase seina ­
paksusega põlved ja loogad, nagu ISO standardis 3419–1981 
ja asjakohastes riigisisestes standardites kirjeldatud. 
Nende otsad on täisnurkselt ära lõigatud ja paksemate sein ­
tega toodete otsad ka faasitud, hõlbustamaks nende kokku ­
keevitamist torudega. 
Liitmikud esitatakse tollile kas 45° või 90° nurgaga torupõl ­
vedena või 180° nurgaga torulookadena. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ebaühtlase seinapaksusega 
põlved ja loogad.  
7307 23 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad peamiselt torukolmikud ja 
toruristmikud, muhvid, korgid ja kontsentrilised või ekstsen ­
trilised siirdemuhvid, mis on kirjeldatud ISO stan ­
dardis 3419–1981 ja asjakohastes riigisisestes standardites. 
Otste viimistluse kohta vaata alamrubriigi 7307 23 10 selgi ­
tavaid märkusi.  
7307 93 11  Põlved ja loogad  
Vaata alamrubriigi 7307 23 10 selgitavad märkused.  
7307 93 19  Muud  
Vaata alamrubriigi 7307 23 90 selgitavad märkused.  
7307 93 91  Põlved ja loogad  
Vaata alamrubriigi 7307 23 10 selgitavad märkused.  
7307 93 99  Muud  
Vaata alamrubriigi 7307 23 90 selgitavad märkused.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 417  
7308  Rauast või terasest metallkonstruktsioonid (v.a 
rubriigi 9406 kokkupandavad ehitised) ja nende osad 
(näiteks sillad, sillasektsioonid, lüüsiväravad, tornid, 
sõrestikmastid, katusekatted, katusefermid, uksed, 
aknad, nende raamid, lävepakud, aknaluugid, balus ­
traadid, piilarid ja sambad); tahvlid, vardad, kujupro ­
fiilid, torud jms tarindites kasutatavad raud- või teras ­
tooted  
Peale HS selgitavate märkuste rubriigis 7308 nimetatud 
toodete kuuluvad sellesse rubriiki: 
1. perforeeritud nurkteras (“handy”-nurkteras ja “Dexion 
slotted”-nurkteras), mis on valmistatud kasutamiseks 
metallelementidest konstruktsioonides, nagu sõrestikud, 
riiulite komplektid, mööbel, trepid, tellingud, katuse tugi ­
karkassid, mis esitatakse tollile kas eraldi või 
komplektidena; 
2. Peaaegu oomegakujulise ristlõikega “Halfen”-nurkteras ja 
kujuprofiilid, mille tagakülg on ebakorrapäraste vahedega 
lõhestatud ja veidi välja pressitud, võimaldamaks kinni ­
tusklambrite fikseerimist, mis on mõeldud betoonpõran ­
datesse, -lagedesse või –seintesse ohutuskaalutlustel spet ­
siaalsete poltide abil erinevat liiki seadmete ja varustuse 
paigaldamiseks (masinad, rööbastee, kraanatee, rippkon ­
veierite rööpad, liikurkraanad, torustik jne).  
7308 90 59  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka paneelid, millel on 
isoleerkiht ühe alamrubriiki 7216 91 10 kuuluva profiilple ­
kist kattekihi ja teise, mitteprofiilplekist kattekihi vahel.  
7310  Rauast või terasest tsisternid, vaadid, trumlid, plekk ­
nõud, toosid jm mahutid mis tahes ainete jaoks (v.a 
suru- või vedelgaas), mahuga kuni 300 liitrit, vooderdu ­
sega või ilma, soojusisolatsiooniga või ilma, mehaaniliste 
ja soojustehniliste seadmeteta  
7310 21 11  Konservikarbid, mida kasutatakse toidu säilitamiseks  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad konservikarbid järgmiste 
tunnustega: 
— konservikarbi küljel 
— on kas trükitud selles oleva toidu nimetus või 
— külg on tühi ja karp varustatakse etiketiga hiljem; 
— konservikarbi kaas avatakse alati üleni ja sellel võib olla 
avamisrõngas. 
Kaas võidakse tarnida ka eraldi.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 418  
7310 21 19  Plekkpurgid joogi säilitamiseks  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad plekkpurgid järgmiste 
tunnustega: 
— plekkpurgi küljel on alati trükitud selles oleva joogi 
nimetus, 
— plekkpurgi kaas avatakse alati osaliselt ja sellel võib olla 
nt lükatav või tõmmatav avamisrõngas. 
Kaas võidakse tarnida ka eraldi.  
7311 00  Rauast ja terasest suru- või vedelgaasikonteinerid  
Sellesse alamrubriiki ei kuulu portatiivsed suruõhuseadmed 
rehvide täitmiseks, millel on peale suruõhumahuti veel 
manomeeter, voolik, ühendusotsak, ventiilid õhu sisse- 
ja väljalaskmiseks, ja mille manomeeter näitab rõhku 
rehvides, mitte mahutis (alamrubriiki 9026 20 40 
või 9026 20 80).  
7312  Trossikeed, trossid, põimitud lint, tropid jms, rauast või 
terasest, elektrilise isolatsioonita  
7312 10 61 kuni 
7312 10 69  Trossikee  
Trossikee koosneb ümara ristlõikega traadikiududest, mis on 
mitme kihina ümber südamiku keeratud. Trossikee võib rist ­
lõikes olla ümar, lame või kolmnurkne kiukimp.  
7312 10 81 kuni 
7312 10 98  Trossid ja kaablid (k.a kinnised)  
Trossid koosnevad üldiselt mitmest keest, mis on ühe või 
mitme kihina ümber südamiku keeratud. 
Kinnist tüüpi trossidel on üks või mitu väliskihti, mis täie ­
likult või osaliselt koosnevad eriprofiiliga omavahel lukus ­
tuvatest traatidest ja mis moodustavad vett või muid aineid 
mitteläbilaskva pealispinna. Trosside ristlõige on alati 
ümmargune.  
7318  Rauast või terasest kruvid, poldid, mutrid, võtmega 
keeratavad puidukruvid, kruvikonksud, needid, tüüblid, 
splindid, seibid (sh vedruseibid) jms tooted  
7318 11 00  Võtmega keeratavad puidukruvid  
Võtmega keeratavad puidukruvid on eri liiki ilma sooneta 
puidukruvid, millel on kuus- või nelikantpea ja neil võib 
olla kinnitatud kübar.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 419  
Võtmega keeratavaid puidukruvisid on kaht liiki: 
— kruvid raudteerööbaste kinnitamiseks puitliiprite külge ja 
mis põhimõtteliselt on suured puidukruvid (vt näidis A); 
— kruvid sarikate ja muude samalaadsete raskete puittoo ­
dete ühendamiseks, mille varva läbimõõt, silmas pidades 
nende kasutusotstarvet, on üle 5 mm (vt näidis B).
  
Näidis A
  
Näidis B  
7318 14 91  Laastusoonega  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad pea ja kinnituskeermega (V- 
kujulise teravikuga) karastatud plekikruvid. Keere ei ole 
meeterkeere ja ulatub varva otsast peani. Varva ots on 
terav või tömp (silindriline). Plekikruvid on tavaliselt 
alljärgneva kujuga:
  
7318 15 10  Varb- või ümarmaterjalist, profiilidest või traadist 
treitud täisristlõikega, varva läbimõõduga kuni 6 mm  
Kruviautomaadil valmistatud toodeteks peetakse selliseid 
täisristlõikega tooteid, mis on treitud sellel automaadil 
varrastest, profiilidest või traadist. Need tooted ei pruugi 
olla kogu pikkuses keermestatud. 
Peale treimise võivad need tooted olla läbinud ka muid 
metallieemaldamise operatsioone, nt freesimine, puurimine 
või hööveldamine. Neil võivad olla ka sälgud või sooned. 
Lubatud võib olla ka pärast treimist läbiviidud pinnatöötlus, 
mis ei muuda nende väliskuju, siis tooteid saab ikka veel 
identifitseerida treitud toodeteks.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 420  
7318 15 20  Rööbastee konstruktsioonielementide kinnitamiseks 
raudteel  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. Kinnituspoldid, mis on tavaliselt nelikant- või trapets ­
peaga ja kas nelikantkaelaga või mitte, ning mida kasu ­
tatakse metallliiprite juures; 
2. Rööpa lukupoldid, mis on tavaliselt nelikant- või 
ümarpea ja ovaalkaelaga ning mida kasutatakse rööbaste 
põkkühenduseks sidelappidega; 
3. muud poldid rööbastee konstruktsioonielementide kinni ­
tamiseks raudteel, mis on tavaliselt mutritega varustatud 
ja mille nimimõõt (varva läbimõõt) on vähemalt 18 mm.  
7318 15 30 kuni 
7318 15 49  Peata kruvid ja tikkpoldid  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad tooted on tavaliselt 
alljärgneva kujuga:
  
7318 15 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kruvid ja poldid nelikantpe ­
sapea, nelikantpea, kaheksakantpea või kolmnurkpeaga,
  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 421  
erinevat liiki ümarpeaga kruvid ja poldid, nt:
  
7318 16 10  Varb- ja ümarmaterjalist, profiilidest või traadist 
treitud, täisristlõikega, ava läbimõõduga kuni 6 mm Vaata 
alamrubriigi 7318 15 10 selgitavad märkused.  
7318 16 91 ja 
7318 16 99  Muud, siseläbimõõduga  
Siseläbimõõt tuleb mõõta keerme põhjast. Poltide läbimõõt, 
seevastu, tuleb mõõta keerme harjalt.  
7320  Rauast või terasest vedrud ja vedrulehed  
7320 10 11  Lehtkandevedrud ja nende lehed  
Lehtkandevedrud on kuumtöödeldud vedrulehtedest, mille 
summaarne ristlõige väheneb keskkohast otsani.  
7320 20 81  Silindrilised survevedrud  
Silindrilised survevedrud on ette nähtud survekoormusele, 
mistõttu keerdude vahele on jäetud lõtkud.  
7320 20 85  Silindrilised tõmbevedrud  
Silindrilised tõmbevedrud on ette nähtud tõmbekoormusele 
ja on seetõttu tihekeerdvedrud.  
7320 20 89  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad väände- ja spiraalvedrud. 
Keerdväändevedrud on tavaliselt alljärgneva kujuga:
  
Spiraalvedrud on tavaliselt alljärgneva kujuga:  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 422
  
7320 90 30  Taldrikvedrud  
Taldrikvedrud on tavaliselt alljärgneva kujuga:
  
7324  Rauast või terasest sanitaartehnikatooted ja nende osad  
7324 10 00  Roostevabast terasest valamud ja kraanikausid  
Roostevaba teras on määratletud 72. grupi märkuses 1 e. 
Selle alamrubriigi tooted on tavaliselt tehtud austeniitsest 
roostevabast terasest, mis sisaldab umbes 18 % kroomi 
ja 8 % niklit massist. 
Need tooted valmistatakse kas roostevaba teraspleki sügav ­
tõmbamisel, et saada tervikvalamu, või ühe või mitme vala ­
muosa ühendamisel ühe või kahe sileda või rennidega 
äravoolupinnaga.  
7326  Muud raud- ja terastooted  
7326 20 00  Raud- või terastraadist tooted  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad tooted, mis koosnevad ühest 
või mitmest terastraadist kahe paberi- või plastriba vahel ja 
mis ei ole ühesuguse pikkusega. Need kaubad tarnitakse 
tavaliselt poolidel ja neid kasutatakse kottide automaatsulge ­
mismasinates. 
Kui need tooted on lõigatud lühikesteks juppideks (mis 
sobivad kottide, kotikeste jne sulgemiseks), siis klassifitsee ­
ritakse need rubriiki 8309 (vt HS selgitavad märkused, 
rubriik 8309, teine lõik, punkt 9).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 423  
GRUPP 74  
VASK JA VASKTOOTED 
7406  Vasepulbrid ja -helbed  
7406 20 00  Kihilise struktuuriga pulbrid; helbed  
Kihilise struktuuriga pulbreid saab eristada mikroskoobiga. 
Need on erakordselt peeneteralised, tavaliselt läikivad, veidi 
õlised ja tavaliselt kasutatakse neid värvainete pigmentidena. 
Helbeid võib palja silmaga või suurendusklaasiga eristada. 
Need on väikesed, õhukesed, ebakorrapärased soomused ja 
neid kasutatakse üldiselt pinnavõõbana.  
7407  Vasest varbmaterjal ja profiilid  
Sellesse rubriiki kuuluvad suletud kontuuridega profiilid 
(õõnesprofiilid), tingimusel et need ei vasta torude 
määratlusele.  
7411  Vasktorud  
Kohaldada HS selgitavaid märkusi, alamrubriik 7304, vasta ­
vate muudatustega.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 424  
GRUPP 75  
NIKKEL JA NIKKELTOOTED 
7507  Niklist torud ja toruliitmikud (näiteks muhvid, põlved, 
äärikud)  
7507 11 00 ja 
7507 12 00  Torud  
Kohaldada HS selgitavaid märkusi, alamrubriik 7304, vasta ­
vate muudatustega.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 425  
GRUPP 76  
ALUMIINIUM JA ALUMIINIUMTOOTED 
7602 00  Alumiiniumijäätmed ja -jäägid  
Sellesse rubriiki ei kuulu ümbersulatatud survetöötlemata 
jäätmed ja murd (rubriik 7601).  
7602 00 11  Trei-, höövli- ja raielaastud, freesimisjäätmed, saepuru 
ja viilmed; värvitud, kaetud või ühendatud lehtede ja 
fooliumi jäätmed, paksusega kuni 0,2 mm (aluskihti 
arvestamata)  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad trei-, höövli- ja raielaastud 
või saepuru, freesimisjäätmed ja viilmed, mis on trei-, 
frees- või höövelpingi, puurmasina, sae, lihvmasina 
või viiliga töödeldud toodete jäätmed. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka värvitud, kaetud või 
ühendatud lehtede ja fooliumi jäätmed, paksusega kuni 
0,2 mm (aluskihti arvestamata). 
Need jäätmed peavad enne metalli utiliseerimist läbima 
eritöötluse võõrlisandite (rasv, õli, pinded, paber jne) 
eemaldamiseks.  
7602 00 19  Muud (k.a tööstusjäätmed)  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kõik alumiiniumijäätmed, 
mis ei kuulu alamrubriiki 7602 00 11. 
Väljend „tööstusjäätmed” tähendab uusi tooteid, viimistletud 
või viimistlemata, mida valmistusvea (nt defekt metalli 
struktuuris või töötlemispraak) tagajärjel saab kasutada 
üksnes metalli utiliseerimiseks.  
7602 00 90  Jäägid (vanametall)  
Alumiiniumimurd (-jäägid) tähendab vanu alumiiniumtoo ­
teid, mis on muutunud kasutamiskõlbmatuks, kuna need 
on purustatud, katki lõigatud või ära kulunud, ja nende 
murdu.  
7603  Alumiiniumipulbrid ja -helbed  
7603 20 00  Kihilise struktuuriga pulbrid; helbed  
Vaata alamrubriigi 7406 20 00 selgitavad märkused.  
7608  Alumiiniumtorud  
Kohaldada HS selgitavaid märkusi, alamrubriik 7304, vasta ­
vate muudatustega.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 426  
GRUPP 78  
PLII JA PLIITOOTED 
7801  Survetöötlemata plii  
7801 91 00  Muudest elementidest massilt valdavana antimoni 
sisaldav  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad pliiantimonisulamid, mida 
kasutatakse peamiselt akuplaatide valmistamiseks (Pb 
92–94 % massist, Sb 6–8 % massist) ja kolmekomponentne 
sulam (plii-antimon-tina), mille massis on antimoni tinast 
rohkem ja mida kasutatakse trükisulamina (Pb 55–88 % 
massist, Sb 10–30 % massist, Sn 2–25 % massist). 
Antimon muudab plii tugevamaks ja hapramaks.  
7801 99 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. plii-tina-antimonisulamid, milles on tina kuni 20 % 
massist ja antimoni 10 % massist ja mida kasutatakse 
antifriktsioonmaterjalidena; 
2. plii-tinasulamid, mida kasutatakse pehmejoodisjootmi ­
seks; 
3. plii-arseenisulamid (arseen kõvastab pliid ja hõlbustab 
pliihaavlite valmistamist).  
7806 00  Muud pliitooted  
7806 00 10  Pliist kiirguskaitsekihiga mahutid radioaktiivsete ainete 
veoks ja säilitamiseks ( EURATOM ) 
Väljaarvatud alamrubriigis 8609 00 10 osundatud veotsis ­
ternid, kuuluvad sellesse alamrubriiki igasugused pliist 
valmistatud või pliiga vooderdatud mahutid radioaktiivsete 
ainete veoks või säilitamiseks, et nendest ainetest lähtuv 
kiirgus ei kahjustaks nende vahetus läheduses olevaid 
objekte ega inimesi. Need mahutid võivad olla lihtsatest 
silindrilistest korgiga tünnidest või lihtsatest väikestest 
kaanega kastidest, mis on üleni pliist, kuni suurte mahuti ­
teni, mis on seestpoolt kaetud või katmata roostevabast tera ­
sest voodriga ja väljastpoolt terasest ümbrisvöödega kaetud 
või tugevdatud ning varustatud konksude, tugede, kahekord ­
sete seinte, äärikute, eriventiilide, jahutusvee tsirkulatsiooni ­
pumpade, alustugedega, mis võivad olla pööratavad või 
mitte. 
Mõnel juhul võivad nende mahutite seinad koosneda kahest 
või enamast eraldi kontsentrilisest kestast või mitmest eraldi 
osast. Need on kavandatud kuuma-, löögikindlate ja vettpi ­
davatena, et need oleksid korrosioonikindlad neis sisaldu ­
vate ainete suhtes ja eelkõige nii, et nende sise- ja välis ­
pindu saaks hõlpsasti desaktiveerida.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 427  
Sellesse alamrubriiki ei kuulu väikesed silindrilised pliima ­
hutid, mis on mõeldud radioaktiivsete ainete impulsiloendu ­
rite jaoks (rubriik 7806 00 80).  
7806 00 80  Muud  
Peale HS selgitavate märkuste rubriigis 7806, teine ja 
kolmas lõik, nimetatud toodete kuuluvad sellesse rubriiki: 
1. pliitellised või –plaadid (mis ei ole rubriigi 7804 tooted), 
töödeldud selliselt, et neist saab ehitada kiirguse eest 
kaitsvaid seinu ja katuseid. 
2. väikesed silindrilised pliimahutid – ka mitmeks eraldi 
osaks lahtivõetavad – mida kasutatakse radioaktiivsete 
ainete impulsilugejate jaoks. Neis on ava 
Geiger-Mülleri loenduri ja stsintsillatsiooniloenduri 
paigutamise jaoks ja sageli on need varustatud akendega 
proovide paigutamiseks; 
3. pliiraamid, mis on mõeldud spetsiaalsete paksude aknak ­
laaside hoidmiseks, millest moodustuvad kuumkambrite 
aknad, s.o ruumides, kus käsitletakse suure radioaktiivsu ­
sega aineid; 
4. kiirguskollimaatorid; 
5. pliitorud valmistatakse üldiselt ekstrusiooni teel. Pliito ­
rusid ja -liitmikke (sh sliitmikke vesilukkude jaoks) kasu ­
tatakse peamiselt vee-, gaasi- või hapete (nt väävelhappe 
või vesinikkloriidi) torudena, elektrijuhtmete varjestuseks 
jne. ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 428  
GRUPP 81  
MUUD MITTEVÄÄRISMETALLID; METALLKERAAMIKA; TOOTED 
NENDEST 
8101  Volfram ja tooted sellest, sh jäätmed ja jäägid  
8101 10 00  Pulbrid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad volframipulbrid, mis on 
saadud vesiniku redutseerimisel volframtrioksiidist (või 
volfram(VI)oksiidist).  
8101 94 00  Survetöötlemata volfram, sh üksnes paagutamise teel 
saadud kangid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. valuplokid, vardad ja latid, tavaliselt prismakujulised, mis 
on saadud pulbrist paagutamise teel, ja mida ei ole veel 
sepistatud, valtsitud või tõmmatud; 
2. volframipulber, üksnes doseerimise või transportimise 
jaoks tablettideks, romboeedriteks jne pressitult.  
8102  Molübdeen ja tooted sellest, sh jäätmed ja -jäägid  
8102 10 00  Pulbrid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad molübdeenipulbrid, mis on 
saadud puhta molübdeenoksiidi või ammooniummolübdaadi 
redutseerimisel.  
8102 94 00  Survetöötlemata molübdeen, sh üksnes paagutamise teel 
saadud kangid  
Kohaldada alamrubriigi 8101 94 00 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
8103  Tantaal ja tooted sellest, sh jäätmed ja jäägid  
8103 20 00  Survetöötlemata tantaal, sh üksnes paagutamise teel 
saadud kangid; pulbrid  
Survetöötlemata tantaali puhul kohaldada alamru ­
briigi 8101 94 00 selgitavaid märkusi vastavate muudatus ­
tega. 
Tantaalipulber saadakse tantaaloksiidist redutseerimise teel 
või fluorotantalaadist elektrolüüsil sulatatud kaaliumis.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 429  
GRUPP 82  
MITTEVÄÄRISMETALLIST TÖÖRIISTAD, TERARIISTAD, LUSIKAD 
JA KAHVLID; NENDE MITTEVÄÄRISMETALLIST OSAD 
8202  Käsisaed; mitmesugused saelehed (sh saelehed pikisaagi ­
miseks, soonelõikamiseks ja hammastamata saelehed)  
8202 20 00  Lintsaelehed  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kasutamisvalmis saelehed 
(lõputud saelindid) ja saelindid meetrikaubana (kui need 
on ilmselgelt mõeldud kasutamiseks lintsaelehtedena). 
Lintsaelehed metalli saagimiseks on peenhammastusega 
räsamata saelehed. 
Lintsaelehed muude materjalide saagimiseks, v.a metall, on 
suhteliselt harva hammastusega räsatud saelehed (s.t, et 
üksikud saehambad on, saelehe pikisuunas vaadatuna, 
kordamööda natuke paremale ja vasakule painutatud). 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu hammasteta saelehed, mille 
puhul lõikamine toimub saelehele kinnitatud abrasiivainete 
(nt teemantpulber, tehiskorund) abil (rubriik 6804).  
8202 31 00  Terasest töötava osaga  
Sellesse alamrubriiki ei kuulu: 
a) hammasteta ketassaelehed (alamrubriik 8202 99 20); 
b) hammasteta lõikekettad, mille puhul lõikamine toimub 
ketastele kinnitatud abrasiivainete (nt teemantpulber, 
tehiskorund) abil (rubriik 6804).  
8207  Vahetatavad tööinstrumendid mehaaniliste või mitteme ­
haaniliste käsitööriistade ja tööpinkide jaoks (näiteks 
pressimiseks, lehtstantsimiseks, sise- ja väliskeermestami ­
seks, puurimiseks, kammlõikamiseks, freesimiseks, trei ­
miseks või kruvide keeramiseks) sh tõmbesilmad, ekstru ­
deerimismatriitsid ning tööriistad kivi- ja pinnasepuu ­
ride jaoks  
8207 13 00 kuni 
8207 19 90  Tööriistad kivi- või pinnasepuuride jaoks  
Nende alamrubriikide tööriistade töötavad osad on tavaliselt 
rubriigi 8209 00 plaadid, otsakud jne. 
Alamrubriiki 8207 19 10 klassifitseeritakse siiski tööriistad, 
mille töötavad osad, monteerimata plaadid, vardad, otsakud 
jne, koosnevad tehisteemantikihist metallkeraamikast alusel.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 430  
8207 40 10  Tööriistad sisekeermestamiseks  
Sisekeermestustööriistu kasutatakse sisekeerme moodustami ­
seks. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka materjali mitte-eemal ­
davad tööriistad keermestamiseks.  
8207 40 30  Tööriistad väliskeermestamiseks  
Väliskeermestustööriistu kasutatakse väliskeerme moodusta ­
miseks. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka materjali mitte-eemal ­
davad tööriistad keermestamiseks.  
8207 70 31  Sabaga freesid  
Sabaga freesidel on silindriline või kooniline vars, mis 
võimaldab neid tööriistahoidikusse kinnitada. 
Tavaliselt on sabaga freesid alljärgneva väliskujuga:
  
8212  Habemenoad, terapardlid ja nende terad (k.a terade 
toorikud lintidena)  
8212 20 00  Pardliterad (žiletiterad), sh terade toorikud lintidena  
Peale lintidena olevate toorikute kuuluvad sellesse rubriiki: 
1. viimistlemata terad, s.o teritamata terad, kas augustatud 
või augustamata; 
2. terade toorikud lintidena, ainult ühelt poolt teritatud, 
augustamata ja mis asetatakse pardlisse rullina.  
8215  Lusikad, kahvlid, kulbid, vahukulbid, tordilabidad, kala- 
ja võinoad, suhkrutangid jms köögi- ja lauatarbed  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 431  
8215 10 20  Komplektid, mis sisaldavad ainult väärismetalliga 
pinnatud tooteid  
Sellesse alamrubriiki ei kuulu tooted, millel on vähene 
väärismetallist kaunistus (nt õielehe kujutis lauahõbeda 
käepidemel).  
8215 10 30  Roostevabast terasest  
Roostevaba teras on määratletud 72. grupi märkuses 1 e.  
8215 10 80  Muud  
Kohaldada alamrubriigi 8215 10 20 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
8215 20 10  Roostevabast terasest  
Roostevaba teras on määratletud 72. grupi märkuses 1 e.  
8215 91 00  Pinnatud väärismetalliga  
Kohaldada alamrubriigi 8215 10 20 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
8215 99 10  Roostevabast terasest  
Roostevaba teras on määratletud 72. grupi märkuses 1 e.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 432  
GRUPP 83  
MITMESUGUSED MITTEVÄÄRISMETALLIST TOOTED 
8302  Mitteväärismetallist kinnitusdetailid, furnituurid jms 
tooted mööbli, uste, treppide, akende, ruloode, sadulse ­
patoodete, kohvrite, kastide, karpide jm jaoks; mittevää ­
rismetallist kübaranagid jms kronsteinid, tugijalad; 
pöörd- või rullrattad mitteväärismetallist kinnitusdetaili ­
dega; mitteväärismetallist uste automaatsulgurid  
8302 20 00  Pöörd- või rullrattad  
Käesoleva alamrubriigi tähenduses on „pöörd- või rull ­
rattad” mitteväärismetallist kinnitusdetailidega rattad. Kinni ­
tusdetailide abil kinnitatakse rattad seotud toote külge ilma 
täiendava töötlemi seta ja ilma täiendavaid koostisosi lisa ­
mata. 
Ratta enda mitteväärismetallist osi (näiteks rattapöid või 
kuullaager) ei käsitata rubriigi 8302 „mitteväärismetallist 
kinnitusdetailidena”. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad pöörd- või rullrattad võivad 
pöörelda või olla fikseeritud. Üldjuhul näevad need välja 
sellised:
  
Pöörd- või rullrattaid, millel ei ole mitteväärismetallist 
kinnitusdetaile või mis ei vasta grupi 83 märkuse 2 tingimus- 
tele, võib klassifitseerida osade või tarvikutena või nende 
koostismaterjali järgi.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 433  
XVI JAOTIS  
MASINAD JA MEHAANILISED SEADMED; ELEKTRISEADMED; 
NENDE OSAD; HELISALVESTUS- JA TAASESITUSSEADMED, 
TELEPILDI JA -HELI SALVESTUS- JA TAASESITUSSEADMED, 
NENDE OSAD JA TARVIKUD 
Märkus 4  Kui ei ole mujal teisiti määratud, võib ülekanne üksikkom ­
ponentide vahel toimuda seadmete kaudu (ka üksikkompo ­
nentide sisse ehitatud seadmetega), mis kasutavad lühivahe ­
maadel infrapunaseid kiiri, raadiolaineid või laserkiirt jne.  
Lisamärkus 1  A.  Masinate kokkupanekuks või tehnohoolduseks vajami ­
nevad tööriistad  
Et seadmete koosteks või hooldamiseks vajaminevaid 
tööriistu klassifitseerida koos asjakohaste seadmetega 
samasse rubriiki, peavad need täitma kolm tingimust 
nende laadi, kasutusotstarbe ja tollile esitamise kohta: 
1. need peavad olema tööriistad, s.o rubriigi 4417 00 00 
või 8205 käsi-tööriistad või, näiteks, alamru ­
briigi 8203 20 00, 8203 30 00, 8203 40 00, 
8204 11 00, 8204 12 00, 9603 29 80, 9603 30 90, 
9603 40 10, 9603 40 90, 9603 90 91 või 9603 90 99 
tööriistad. 
Siia ei kuulu 90. grupi mõõte- ja 
kontrollinstrumendid. 
2. need peavad olema mõeldud asjakohaste seadmete 
koosteks või hooldamiseks. Samasuguste tööriistade 
puhul tohib ainult neid, mida samaaegselt kasuta ­
takse, klassifitseerida koos nende seadmega samasse 
rubriiki. Kui tööriistad on erinevad, lubatakse ainult 
üks tööriist igast liigist klassifitseerida seadmega 
samasse rubriiki. 
3. need tuleb esitada tollile koos vastavate seadmetega. 
B. vahetatavad tööriistad  
Et vahetatavad tööriistad klassifitseerida asjakohaste 
seadmetega samasse rubriiki, peavad need täitma 
kolme tingimust: 
1. need peavad olema tööriistad, s.o rubriigi 8205 
tööriistad või, näiteks, rubriigi 4016, 5911 ja 6909 
või alamrubriigi 4205 00 11, 4205 00 19, 
6804 10 00, 6804 21 00, 6804 22 12, 6804 22 18, 
6804 22 30, 6804 22 50, 6804 22 90, 6804 23 00 või 
9603 50 00 tööriistad. 
Valuvorme (rubriik 8480) ja tarvikuid, sh abiseadmed 
(nt rubriigist 8466), ei loeta tööriistadeks ja järelikult 
need ei kuulu selle lisamärkuse alla; 
2. need peavad kuuluma asjakohaste seadmete tavapä ­
rase varustuse hulka.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 434  
Seadme tavapärasesse varustusse kuuluvad: 
a) mis tahes arv samasuguseid tööriistu, mida saab sead ­
mele üheaegselt paigaldada; 
b) üks igast liigist, kui tööriistad on erinevad; 
3. need tuleb tavaliselt müüa ja tollile esitada asjakohase 
seadmega koos.  
Lisamärkus 3  Kui kaubanduslikel või transpordikaalutlustel on vajalik, 
võidakse lahtivõetud või kokkupanemata seade importida 
mitme saadetisega teatava ajavahemiku jooksul. 
Et erinevaid masinaosi deklareerida samasse rubriiki või 
alamrubriiki kui kokkupandud seade, peab deklarant tegema 
tollipunktile kirjaliku taotluse hiljemalt koos esimese saade ­
tisega ja lisama taotlusele: 
a) skeemi või, vajadusel, mitu skeemi seadmest, millel on 
näha kõige tähtsamate masinaosade seerianumbrid; 
b) üldine spetsifikatsioon, milles on toodud erinevate osade 
karakteristikud ja umbkaudne kaal ning eelpool mainitud 
tähtsamate osade seerianumbrid. 
Taotlus võidakse aktseptida üksnes siis, kui see on seotud 
tarnelepingu täitmisega või asjakohast seadet saab kombi ­
neeritud nomenklatuuri järgi pidada komplektseks. 
Kõik masinaosad tuleb importida sama tollipunkti kaudu 
ettenähtud ajavahemiku jooksul. Erandjuhtudel võivad 
pädevad ametiasutused siiski lubada importi mitme tolli ­
punkti kaudu. Kokkulepitud ajavahemikku ei tohi ületada, 
kui ei esitata pädevatele ametiasutustele põhjendatud taotlust 
pikendamiseks. 
Iga osasaadetise impordi korral tuleb esitada loetelu osadest, 
mis moodustavad kogusaadetise, viidetega eelpool nime ­
tatud üldisele spetsifikatsioonile. Iga saadetise tollideklarat ­
sioon peab sisaldama nii saadetise moodustava osa või 
osade, kui ka komplektse masina kirjeldused.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 435  
GRUPP 84  
TUUMAREAKTORID, KATLAD, MASINAD JA MEHAANILISED 
SEADMED; NENDE OSAD  
Üldist  
Alamrubriikides 8407 34 10, 8407 90 50 ja 8408 20 10 tähendab termin 
„tööstuslikuks kokkupanekuks” üksnes uute mootorsõidukite seeriaviisi ­
list montaaži tehastes, mis valmistavad või panevad kokku mootorsõi ­
dukeid (sh allhankijad).  
Alamrubriikidesse saab kohaldada üksnes mootoritele, mida tegelikult 
kasutatakse nendes alamrubriikides nimetatud uute sõidukite tootmisel. 
Järelikult, alamrubriik ei hõlma samalaadseid mootoreid varuosadena.  
8402  Vee või muu vedeliku auru tootvad katlad (v.a keskkütte 
kuumaveekatlad, mis võivad toota ka madalrõhuauru); 
ülekuumendatud vee katlad  
8402 19 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kombineeritud 
leektoru-vesitorukatlad ja ka spetsiaalsed paakkatla variandid, 
nt elektriga köetavad aurukatlad, milles on elektrilised kütte ­
kehad tulekolde asemel.  
8405  Generaatorgaasi või vesigaasi generaatorid, puhastitega 
või puhastiteta; atsetüleenigeneraatorid ning samalaadsed 
vesimenetlusega gaasigeneraatorid, puhastitega või 
puhastiteta  
8405 10 00  Generaatorgaasi või vesigaasi generaatorid, puhastitega 
või puhastiteta; atsetüleenigeneraatorid ning samalaadsed 
vesimenetlusega gaasigeneraatorid, puhastitega või puhas ­
titeta  
Sellesse alamrubriiki ei kuulu: 
a) gaasivabrikute majapidamisgaasigeneraatorid (koksiahjud) 
(rubriik 8417); 
b) elektrolüütilised gaasigeneraatorid (nt lämmastikdioksiidi, 
vesiniksulfiidi või sinihappe saamiseks, olenevalt kasuta ­
tavast elektrolüüdist) tuleb klassifitseerida rubriiki 8543.  
8407  Sädesüütega sisepõlemis-kolbmootorid ja rootormootorid  
8407 21 10 kuni 
8407 29 00  Ujuvvahendite käiturid  
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu mootorid, mida kasuta ­
takse veesõidukites muuks otstarbeks peale sõiduki 
liikumapanemise.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 436  
8408  Survesüütega sisepõlemis-kolbmootorid (diiselmootorid 
või pooldiiselmootorid)  
8408 10 11 kuni 
8408 10 99  Ujuvvahendite käiturid  
Vaata alamrubriikide 8407 21 10–8407 29 00 selgitavad 
märkused.  
8409  Osad, mida kasutatakse üksnes või peamiselt rubrii ­
kide 8407 ja 8408 mootorites  
Peale HS selgitavate märkuste rubriigis 8409 osundatud eran ­
dite ei kuulu sellesse alamrubriiki ka: 
a) vulkaniseeritud pehmest kummist torud ja voolikud 
(rubriik 4009); 
b) mitteväärismetallist elastsed torud ja voolikud 
(rubriik 8307); 
c) seibid, tihendid jms (klassifitseeritakse tavaliselt valmis ­
tusmaterjali järgi või rubriiki 8484).  
8409 99 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki ei kuulu heitgaasidel töötavad turboüle ­
laadurid, mida kasutatakse põlemiseks vajaliku õhu kokkusu ­
rumiseks, et suurendada kolbmootorite võimsust. Need 
seadmed klassifitseeritakse heitgaasiturbiini jõul töötavate 
õhu turbokompressoritena rubriiki 8414.  
8411  Turboreaktiivmootorid, turbopropellermootorid ning 
muud gaasiturbiinid  
8411 11 00 kuni 
8411 12 80  Turboreaktiivmootorid  
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu nn järelpõletid, mis 
esitatakse tollile eraldi (alamrubriik 8411 91 00).  
8411 99 00  Muud  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad gaasiturbiini rootorite 
labad olenemata kas gaasiturbiini funktsioon on põhiline liik ­
umapanevaks jõuks või kombinatsioonis elektrigeneraatoriga.  
8412  Muud mootorid ja jõuseadmed  
8412 21 20 kuni 
8412 29 89  Hüdraulilised masinad ja jõuseadmed  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka hüdraulilised 
jõuülekandemootorid.  
8412 21 20 ja 
8412 21 80  Lineaarsed (silindrid)  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad hüdraulilised asendi- ja 
lukustusseadmed, mida kasutatakse lennuki meeskonna 
istmete asendi reguleerimiseks.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 437  
8413  Vedelikupumbad, vedelikukulu mõõtvate seadmetega või 
ilma nendeta; vedelikutõstukid (-elevaatorid)  
8413 50 20  Hüdraulilised agregaadid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8412, punkt B 6.  
8413 60 20  Hüdraulilised agregaadid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8412, punkt B 6.  
8413 70 51 kuni 
8413 70 75  Radiaalvooga pumbad  
Radiaalvooga pumpades toimub vedeliku liikumine risti 
tööratta teljega.  
8413 70 81 ja 
8413 70 89  Muud tsentrifugaalpumbad  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad eelkõige aksiaal ­
pumbad, milles vedeliku liikumine toimub piki tööratta 
telge. Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka kombineeritud 
radiaal- ja aksiaalpumpade vormid (nt radiaalne sissevool ja 
aksiaalne väljavool või aksiaalne sissevool ja radiaalne 
väljavool)  
8413 81 00 ja 
8413 82 00  Muud pumbad; vedelikutõstukid (-elevaatorid)  
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu: 
a) nn meditsiinilised vaakumpumbad sekreetide väljatõmba ­
miseks, milles on peale pumba ka imuseade ja mida kasu ­
tatakse operatsioonisaalides või kiirabiautodes (mobiilsetes 
operatsioonisaalides) (rubriik 9018); 
b) meditsiinilised pumbad, mis on käes või kehal kantavad 
või keha sisse implanteeritavad ja mis on varustatud toite ­
mahutiga ning mis toimivad ravimiannustina, ühendades 
samas keres pumba ja energiaallika pumba tööshoidmi ­
seks (rubriik 9021).  
8414  Vaakumpumbad ja õhupumbad, õhu- ja gaasikompres ­
sorid, ventilaatorid; ventilaatoritega ventilatsiooni ja 
retsirkulatsiooni varikatted, filtritega või filtriteta  
Selle rubriigi pumpade ja kompressoritena klassifitseeritakse 
ka mootorpumbad, turbopumbad, mootorkompressorid ja 
turbokompressorid.  
8414 10 89  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka vesirõngaspumbad ja 
membraanpumbad.  
8414 20 20 ja 
8414 20 80  Käsi- ja jalg-õhupumbad  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 438  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad üksnes käega või jalaga 
käitatavad pumbad, s.o pumbad, mis toimivad üksnes lihaste 
jõul, nagu on kirjeldatud HS selgitavate märkuste 
rubriigi 8414 punktis A. Need peavad olema kavandatud 
eelkõige õhkrehvide (nt rattad, mootorsõidukid jne) jms 
toodete, nt õhkmadratsite, õhkpatjade ja kummipaatide 
täispuhumiseks.  
8414 51 00 kuni 
8414 59 80  Ventilaatorid  
Nendes alamrubriikides loetakse ventilaatoriteks üksnes need 
ventilaatorid, millel on HS selgitavate märkuste rubriigi 8414 
punktis B kirjeldatud omadused ja mis vastavad alljärgneva ­
tele tingimustele: 
1. nende õhu- või gaasirõhk ei tohi ületada 2 baari; 
2. need võivad olla ainult üks pöörleva tööpinnaga (üheast ­
melised). 
Õhukompressorid, mis ei vasta eelpool nimetatud tingimus ­
tele, klassifitseeritakse alamrubriikidesse 8414 80 11 – 
8414 80 80.  
8414 59 40  Tsentrifugaalventilaatorid  
Tsentrifugaalventilaatorites on õhu või gaasi sissevool aksi ­
aalne ja väljavool radiaalne.  
8414 80 11 ja 
8414 80 19  Turbokompressorid  
Turbokompressoris ajab tiiviku võlli ringi välismootor ja 
pumbatava õhu või gaasi paneb liikuma tiivik. Turbokom ­
pressorid võivad olla ühe- või mitmeastmelised, aksiaalsed 
või radiaalsed. Lihtsaid kaheastmelisi kompressoreid kasuta ­
takse näiteks tolmuimejates.  
8414 80 11  Üheastmelised  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka kolbmootorite heitgaaside 
turboülelaadurid, mida kasutatakse põlemiseks vajaliku õhu 
kokkusurumiseks, suurendamaks mootori efektiivvõimsust. 
Need on üheastmelised õhuturbokompressorid (puhurid), 
mida kasutatakse üle 2 baarise ülerõhu saamiseks ja mida 
ajab ringi kompressori kere peale monteeritud heitgaasitur ­
biin. Seda turbiini käitavad heitgaasid kolbmootorist, mille 
peale ta on monteeritud.  
8414 90 00  Osad  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka kolbmootorite heit ­
gaaside turboülelaadurite osad. Heitgaaside turboülelaaduri ­
tega koos kasutatavate heitgaasiturbiinide osad klassifitseeri ­
takse siiski rubriiki 8411 ilma põlemiskambrita gaasiturbii ­
nide osadena.  
8418  Külmikud, sügavkülmikud jm külmutusseadmed (elektri ­
lised või mitte); soojuspumbad, v.a rubriiki 8415 
kuuluvad kliimaseadmed  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 439  
8418 69 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad nn „külmkuivatid” — 
seadmed, mida kasutatakse õhu kuivatamiseks ujulates või 
muudes niisketes ruumides. Need koosnevad põhiliselt 
külmutusseadmest ja mootorajamiga ventilaatorist. Venti ­
laator tõmbab sisse niiske õhu, mis seejärel juhitakse külmu ­
tusseadme aurustisse, kus niiskus kondenseerub külmadele 
seintele. Tulemusena saadav kondensvesi valgub renni. 
Kuivatatud õhk juhitakse soojendamiseks läbi kuumendatud 
külmutusseadme kondensaatori ja lastakse ruumi tagasi. 
Samasse alamrubriiki kuuluvate külmkuivatite puhul, mida 
kasutatakse kokkusurutud õhu kuivatamiseks suruõhusüstee ­
mides, soojendatakse kokkusurutud kuivatatud õhk tavaliselt 
täiendavalt paigaldatava õhk/õhk tüüpi soojusvaheti abil 
uuesti. Selles soojusvahetis annab külmkuivatisse sisseantav 
niiske kokkusurutud õhk läbi seinte oma soojuse üle kuivatist 
väljuvale kokkusurutud õhule. 
Need seadmed ei ole varustatud õhutemperatuuriregulaato ­
riga. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu siiski seadmed, mis valmis ­
tavad kuiva jääd (plokkjää) kõrgsurve all oleva süsihappe ­
gaasi surve järsul vähendamisel toimuval allajahutamisel 
(rubriik 8479).  
8419  Masinad, tööstusotstarbelised ja laboratoorsed seadmed 
materjalide termiliseks töötluseks (kuumutamine, keet ­
mine, röstimine, destilleerimine, rektifikatsioon, sterilisee ­
rimine, pastöriseerimine, aurutamine, kuivatamine, aurus ­
tamine, kondenseerimine, jahutamine jne), v.a kodumaja ­
pidamises kasutatavad, elektriliselt või muul viisil 
köetavad (v.a ahjud jm rubriigi 8514 seadmed); 
mitte-elektrilised kiirboilerid või mahtboilerid  
8419 20 00  Meditsiinilised, kirurgilised ja laboratoorsed sterilisaa ­
torid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad seadmed, mis on mõeldud 
kliinikute, operatsioonisaalide, arstikeskuste jne varustuseks, 
koosnevad mahutitest, milles kuumutatakse meditsiinilisi ja 
kirurgilisi instrumente, samuti vatti, hügroskoopset puuvilla 
või muid sidumismaterjale vähemalt 100 °C temperatuuril, 
et hävitada võimalikke haigusetekitajaid. 
Need on tavaliselt risttahuka või silindri kujulised, alusele 
asetatud, ja neis on äravõetavad restid. Mahutid on tavaliselt 
terasest või alumiiniumist ja vooderdatud isoleermaterjaliga. 
Luuk võib olla varustatud klaasiga, mis võimaldab näha 
seesolevaid instrumente. Mõned seadmed on kapi või muu 
mööblieseme kujulised. Sellisel juhul võib tegelik sterilisaator 
sisaldada raami instrumentide või muude steriliseeritavate 
esemete hoidmiseks; see ei mõjuta tema klassifitseerimist 
antud alamrubriiki.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 440  
Neid seadmeid kuumutatakse piirituse, nafta, gaasi või elek ­
triga ja steriliseerimine toimub olenevalt seadme konstrukt ­
sioonist kas keeva vee (anumad), rõhu all oleva auru (auto ­
klaavid) või kuiva õhu (ahjud) abil.  
8419 50 00  Soojusvahetid  
Soojusvaheteid kasutatakse: 
1. vedelike ja gaaside temperatuuride muutmiseks ilma nende 
olekut muutmata, mõnel juhul on taoline temperatuuri 
muutmine steriliseerimiseks või pastöriseerimiseks küllal ­
dane; 
2. vedelike aurustamiseks või kondenseerimiseks. 
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad: 
1. kondensaatorid lämmastiku või muude gaaside jaoks; 
2. külmutusseadmed peamiselt värvimisel ja kuivpuhastusel 
kasutatavate lahustite jahutamiseks ja kondenseerimiseks; 
3. jahutusseadmed vedelike, auru või gaasi jaoks; neid kasu ­
tatakse erinevates tööstustes (nt meiereides, õllevabri ­
kutes); 
4. pidevpastöriseerimisseadmed, mida kasutatakse eriti meie ­
reides (plaatpastörisaatorid). 
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu: 
a) alamrubriigi 8419 11 00 või 8419 19 00 kiir- või 
mahtboilerid; 
b) seadmed, milles 
— soojusvahetust kasutatakse vedeliku või gaasilise aine 
muutmiseks tahkeks (nt pihustuskuivatus); 
— kahe vedeliku vaheline soojusvahetus ei toimu läbi 
seina (nt valgniisutustornid). 
Taolised seadmed klassifitseeritakse tavaliselt alamru ­
briiki 8419 89 10 või 8419 89 98.  
8419 89 10  Jahutustornid (gradiirid) ja samalaadsed seadmed otse ­
seks (vaheseinata) jahutamiseks tsirkuleeriva veega  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad jahutustornid, milles soojus 
jahutatavast veest vabaneb aurustumisel otse õhku. Soe vesi 
pumbatakse üles, kus ta vabalt mööda jahutustorni alla 
niriseb ja (korstnaefektil) ülestõusev õhk ta maha jahutab.  
8419 89 98  Muud  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 441  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad toorvorstide suitsutusseadmed, 
isegi kui vorste suitsutamise ajal kuumutatakse ja need osali ­
selt või täielikult ära küpsevad. Seadmetes on suur aurusiu ­
gudega kuumutatav kamber, kuhu kambrist väljas asetsev 
ventilaator puhub kuuma või külma suitsu. Seadmed on 
varustatud niisutusseadmete ja siugtorudega, milles on külm 
vesi jahutamiseks. Toored vorstid transporditakse kambrisse 
liikuvatele raamidele riputatuina. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu lauanõude jaotusseadmed, 
milles hoitakse lauanõusid ja jagatakse neid einestajatele 
sööklates või iseteenindusrestoranides, isegi kui need 
seadmed on varustatud lauanõusid soojendava elektrisoojen ­
dusseadmega või vesivannisoojendusega (rubriik 9403).  
8421  Tsentrifuugid, k.a tsentrifugaalkuivatid; seadmed vedelike 
või gaaside filtreerimiseks või puhastamiseks  
8421 39 60  Katalüütilise protsessi abil  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad mootorsõidukite heitgaasisüs ­
teemidesse või tööstusseadmete suitsutorustikku paigalda ­
tavad katalüütilised heitgaasipuhastid, eemaldamaks lämmas ­
tikoksiidi ja võimalusel muid saasteaineid (nt süsinikmonook ­
siidi ja süsivesinikke) heit- või suitsugaasidest keemilise 
reaktsiooni abil õhusaaste vähendamiseks. Mootorsõiduki ­
tesse paigaldatava katalüüsmuunduri keres on keraamiline 
kärgpatarei (monoliitne tugikonstruktsioon), mille kanalid on 
kaetud aktiveeritud katalüütilise ainega. Tööstusseadmetes 
koosnevad suitsugaasipuhastid tugiraamist hulga katalüütiliste 
komponentidega. Monoliitsed tugikonstruktsioonid ja kata ­
lüütilised komponendid, mis esitatakse tollile eraldi, klassifit ­
seeritakse rubriiki 3815.  
8421 39 80  Muud  
Peale elektrostaatiliste ja termiliste protsessidega toimivate 
seadmete kuuluvad sellesse alamrubriiki gaasipuhastus ­
seadmed, mis lahutavad gaasisegude üksikkomponendid 
üksteisest eraldusprotsessiga.  
8422  Nõudepesumasinad; seadmed pudelite ning muude mahu ­
tite pesuks ja kuivatamiseks; seadmed pudelite, purkide, 
karpide, kottide jms mahutite täitmiseks, korkimiseks, 
sulgemiseks, kaanetamiseks ja sildistamiseks; seadmed 
pudelite, purkide, tuubide jm taoliste mahutite kapselda ­
miseks; muud pakendamis- või pakkimisseadmed; 
seadmed jookide gaseerimiseks  
8422 90 10  Nõudepesumasinatele  
Nõudepesumasinate programmeeritavad lülituskellad, mis 
esitatakse tollile eraldi, klassifitseeritakse vastavalt nende 
omadustele (nt rubriik 9107 00 00).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 442  
8423  Kaalud (v.a kaalud tundlikkusega 5 cg ja täpsemad), k.a 
kaalutundlikud loendurid ja kaalukontrolli seadmed; igat 
tüüpi kaaluvihid  
8423 20 00  Kaalud kaupade pidevkaalumiseks konveierliinidel  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad konveierliinide elektromehaa ­
nilised kaalud. Taoliste kaalude konstruktsioon ja kaalumis ­
viis vastavad alamrubriikide 8423 81 10 – 8423 89 00 selgi ­
tavates märkustes kirjeldatud elektromehaaniliste kaalude 
omale.  
8423 30 00  Teatud massile reguleeritud kaalud, seadmed teatud 
massiga materjalihulga doseerimiseks mahutisse või 
konteinerisse (dosaatorid), k.a punkerkaalud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad eelpool kirjeldatud liiki elek ­
tromehaanilised kaalud. Nende kaalude konstruktsioon ja 
kaalumisviis vastavad alamrubriikide 8423 81 10 – 
8423 89 00 selgitavates märkustes kirjeldatud elektromehaa ­
niliste kaalude omale.  
8423 81 10 kuni 
8423 89 00  Muud kaalud ja seadmed  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad elektromehaanilised 
kaalud, milles esemete kaal muudetakse elektriliseks (elektri ­
voolu-) signaaliks kaaludesse paigaldatud anduri (mõõte ­
muunduri) abil ja seejärel mõõdetakse elektrivool kaaludes 
oleva mõõteseadmega. Taoliste kaalude mõõtemuundurites 
on tavaliselt koormusandurid või -vardad, mis on ühendatud 
elektrotensomeetritega sildlülituseks. Kaalutava massi poolt 
kehale rakendatav jõud deformeerib koormusandureid, 
põhjustades tensoanduri pikkuse muutumist (lühenemist või 
pikenemist) ja seega takistuse muutumist, mis on proportsio ­
naalne kaalutava massiga ja mis elektrivoolu muutusena 
antakse takistusmõõtesilla kaudu edasi mõõteseadme skaalale. 
Peale mõõteseadme, tuntakse ka väljakaalumisseadmena, 
skaalanäidiku või kaaluosuti, mis tavaliselt asuvad ühes 
kestas, võib elektromehaanilistel kaaludel olla muid osi, mis 
on üksteisega juhtmete abil ühendatud (nt klaviatuur, mälu ­
seade, printer, VDU (kuvar), juhtseade ja märgilugeja, kont ­
rollimaks juurdepääsu kaalule). Sellistes kaalumissüsteemides 
võib mitu kaalu olla ühendatud ühise mõõteseadmega (tuntud 
ka kui „kaugkaalumisterminalid”). 
Eelpool nimetatud kaalud võivad olla varustatud ka liidesega, 
mille kaudu need võivad olla ühendatud automaatse andme ­
töötlusseadmega. 
Elektromehaanilisi kaalusid loetakse elektroonilisteks kaalu ­
deks, kui mikroprotsessorid on ehitatud kaalu mõõteseadme 
sisse, näiteks, selleks et arvutada kaalutava koguse hinda, 
kasutades kaalu sisestatud ühikuhinda (nt kilogrammi hind).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 443  
8424  Mehaanilised seadmed (käsiajamiga või mitte) vedelike 
või pulbrite pritsimiseks ja pihustamiseks; tulekustutid 
(laetud või laadimata); pihustuspüstolid jms seadmed; 
liivapritsid, aurujoapritsid jms seadmed  
8424 30 10  Suruõhul töötavad  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad sisseehitatud õhukompressori ­
tega töötavad liivapritsid, mida kasutatakse süüteküünalde 
puhastamiseks või monoliitsete elektrikondensaatorite para ­
jaks trimmimiseks. 
Trimmimine tähendab juhtiva kondensaatorimaterjali eemal ­
damist liivajoaga kondensaatori soovitud mahtuvus 
saavutamiseni.  
8424 89 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad „pesemismasinad” mootorsõi ­
dukite, metallosade või esemete puhastamiseks pihustatud 
vett, bensiini või muude vedelike abil; need on varustatud 
pumba, pihusti ja voolikuga, vajadusel samuti toiteseadme, 
soojendusseadmega jne, et moodustuks komplektne seade. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu siiski kõrgsurveveega puhas ­
tusseadmed (alamrubriigid 8424 30 01 ja 8424 30 08).  
8426  Laevade mastnoolkraanad; kraanad, k.a kaabelkraanad; 
mobiilsed tõsteraamid, kärutõstukid ning kraanaga varus ­
tatud veokid  
8426 41 00 ja 
8426 49 00  Muud iseliikuvad kraana-tüüpi tõstemehhanismid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8426 (iseliikuvad ja 
muud „mobiilsed” masinad), punkt b, alapunkt 2. 
Et teha vahet nende alamrubriikide iseliikuvate masinate, 
ühelt poolt, ja rubriigi 8705 erimootorsõidukite vahel, teiselt 
poolt, on nendesse alamrubriikidesse kuuluvatel iseliikuvatel 
masinatel alljärgnevad iseloomulikud omadused: 
1. neid paneb liikuma mootor, mis on tõsteseadme osa; 
2. nende maksimaalne kiirus on 20 km/h; 
3. neil on üks kabiin, mis on tõsteseadme osa; 
4. koormatuna need tavaliselt ei liigu, või kui liiguvad, siis 
on liikumine piiratud ja seotud nende tõstefunktsiooniga.  
8428  Muud tõste-, siirde- ning teisaldusmehhanismid (näiteks 
liftid, eskalaatorid, konveierid, köisteed)  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 444  
Sellesse alamrubriiki ei kuulu roomikulülisüsteemidega 
roomikliftid, mida kasutatakse ratastoolide trepist üles ja 
alla viimiseks koos neis istuvate inimestega, need klassifit ­
seeritakse ratastoolide tarvikutena rubriiki 8714.  
8428 90 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. rullteed või rullkonveierid, mootorajamiga või mitte, mis 
on mõeldud toorikute valtstoolile etteandmiseks või sealt 
eemaldamiseks või toorikute transportimiseks ühe valts ­
tooli juurest teise juurde; 
2. tõmberullikud, mis toimivad samasugusel viisil kui 
eelpool nimetatud masinad, millel on kaks rida valtse, 
mille vahelt toorik läbi läheb; 
3. rullidega jahutusalused, mis asetsevad valtsimisliinide 
otsas, kuhu valtsitav toode (nt varbmaterjal ja traat) aegla ­
selt edasi liigub, et ta välisõhus jahtuks; 
4. tõste- ja kallutusalused valtspinkidele mitme pealistikku 
asetseva valtsipaariga (trio- ja topeltduovaltstoolid). 
Taolised seadmed koosnevad ümber telje kallutavast 
alusest, mis asetseb valtspingi viimases otsas. Alused on 
varustatud mootorajamiga valtsidega. Pärast ühe valtsisarja 
läbimist jõuavad toorikud alusele, mis seejärel kallutab ja 
paigutub samale tasapinnale järgmise valtsisarjaga, mille 
vahele aluse mootorajamiga valtsid tooriku lükkavad. 
5. teisaldusseadmed, mida kasutatakse paralleelsete valtstoo ­
lidega valtsimisliinidel, näiteks, varbmaterjali nihutamiseks 
esimese valtstooli rullteelt teise valtstooli rullteele; 
6. kallutamis- ja pööramisseadmed; 
7. mehhanismid, mis on kavandatud kõrge radioaktiivsusega 
ainete kaugkäsitsemiseks. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu automaatsed valuplokkide 
manipulaatorid ja mehhanismid (nt kraanad ja sildkraanad), 
mida kasutatakse töödeldava materjali valtspinkidele etteand ­
miseks, kuid mis otseselt valtspinkide töös ei osale (alamru ­
briigid 8426 12 00, 8426 41 00, 8426 49 00 või 8426 99 00).  
8429  Iseliikuvad buldooserid, planeerimisbuldooserid; 
teehöövlid, planeerijad, skreeperid, mehaanilised kopad, 
ekskavaatorid, kopplaadurid, tampimismasinad ja 
teerullid  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 445  
8429 30 00  Skreeperid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8429, teine lõik, 
punkt C. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu kombineeritud skreeperid, mis 
koosnevad traktorist (isegi kui ta on üheteljeline) ja skreepe ­
rist endast. Grupi 87 märkuse 2 järgi tuleb mõlemad osad 
klassifitseerida oma rubriikidesse (traktor rubriiki 8701 ja 
skreeper alamrubriiki 8430 69 00).  
8432  Põllu-, aia- ja metsatöömasinad maa ettevalmistamiseks 
ning kultiveerimiseks; rullid spordiväljakute ja muruplat ­
side korrashoiuks  
8432 30 11  Tsentraalajamiga täppiskülvikud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad masinad, mis külvavad 
üksikud seemned või terad mulda reeglipärastes vahedes rida ­
dena. Need masinad võivad külvata seemned ka mitme reana 
samaaegselt.  
8433  Masinad põllukultuuride koristuseks ning viljapeksuks, 
k.a põhu- ning heinapressid; muru- ja heinaniiduma ­
sinad; seadmed kanamunade, puuviljade jm põllumajan ­
dussaaduste puhastamiseks, sorteerimiseks ja liigitami ­
seks, v.a rubriigi 8437 seadmed  
8433 11 10 kuni 
8433 19 90  Niidukid muruplatside, parkide ning spordiväljakute 
korrashoiuks  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8433, A osa, eelvii ­
mane lõik, viitega istega muruniidukitele.  
8438  Mujal käesolevas grupis nimetamata seadmed, mida kasu ­
tatakse toiduainetööstuses ning toitude ja jookide valmis ­
tamisel, v.a seadmed loomsete ja taimsete rasvade või 
õlide ekstraheerimiseks ning puhastamiseks  
8438 80 10  Tee ja kohvi valmistamiseks  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad seadmed eri teesortide kokku ­
segamiseks ja kohvi jahvatamiseks. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu tööstuslikud seadmed valmistee 
või -kohvi valmistamiseks (alamrubriik 8419 81 20), kohvi 
röstimiseks (alamrubriik 8419 89 98), seadmed kohvipulbri 
(lahustuv kohv) valmistamiseks (alamrubriik 8419 39 00).  
8439  Paberi- või tsellulooskiumassi valmistamiseks või paberi 
ja papi tootmiseks ning viimistlemiseks kasutatavad 
seadmed  
8439 30 00  Paberi ning papi viimistlemiseks  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 446  
Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 8439 III osas osun ­
datud seadmete kuuluvad sellesse alamrubriiki ka seadmed, 
mis annavad pärgamentviimistluse. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu: 
a) eelpool osundatud analoogsete funktsioonidega seadmed, 
mida aga ei kasutata paberi- või papipoognate valmista ­
misel või järeltöötlemisel, vaid nendest materjalidest 
tehtud toodete valmistamisel või järeltöötlemisel. Näiteks, 
seadmed pabertopside ja -pakendite jne vahatamiseks 
sukeldamismeetodil (alamrubriik 8479 89 97). Seadmed, 
mis valmistavad paberi- või papitooteid nagu pabertopsid, 
-karbid, -pakendid jne kuuluvad rubriiki 8441; 
b) seadmed, millega valmistatakse paberi- või papipoognatest 
tooteid, mida kombineeritud nomenklatuuri järgi ei loeta 
enam paberiks või papiks. Sellised seadmed on näiteks 
need, millega kinnitatakse abrasiivmaterjal paberile või 
kaetakse paber valgustundliku emulsiooniga (alamru ­
briik 8479 89 97).  
8441  Muud seadmed paberi-, pabermassi- ja papitoodete 
valmistamiseks, k.a seadmed paberi ja papi lõikamiseks  
8441 10 20  Muud pikuti- ja ristilõikamispingid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad seadmed, mis valmistavad 
eriformaadiga poognaid lõppematust lindina jooksvast pabe ­
rist kas ainult ristilõikamisega või samaaegselt pikuti- ja 
ristilõikamisega.  
8441 10 30  Giljotiinkäärid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad seadmed, mis lõikavad pabe ­
rivirnu läbi ühe lõikenoaga, lõikamislaua kohale asetatud 
poom surub paberivirna piki lõikusjoont tugevasti kokku. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka ühe noaga seadmed, millel 
on pööratav lõikelaud raamatuplokkide äärelõikuseks, mille 
abil raamatuplokke pööratakse 90° pärast esimest ja teist 
lõikust.  
8441 10 70  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kolme noaga äärelõikamisma ­
sinad, kus noad on asetatud üksteise suhtes 90° nurga all ja 
mida kasutatakse raamatuplokkide puhtaks lõikamiseks. Kaks 
nuga lõikavad samaaegselt raamatuplokkide ülemised ja 
alumised ääred ning seejärel kolmas nuga lõikab esiääred 
või vastupidi. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad käe või jalaga käitatavad 
seadmed.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 447  
8442  Seadmed (v.a rubriikides 8456–8465 nimetatud tööpingid) 
trükiplaatide, -silindrite jm trükivormide valmistamiseks; 
trükiplaadid, silindrid jm trükivormid; ettevalmistatud 
trükiplaadid, -silindrid ja litokivid (näiteks tasandatud, 
lihvitud või poleeritud)  
8442 30 10  Fotoladumismasinad ja muud fotolaoseadmed  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad fotoladumismasinad ja muud 
fotolaoseadmed, mis laovad, pildistades üksteise järel pöörle ­
vatele ketastele või spetsiaalsete matriitside esiküljele paigal ­
datud märke või väga väikeste ülekattuvate punktidega 
matriitsi abil elektronkiiretorule loodud märke. Sellesse alam ­
rubriiki kuuluvad ka fotofilmile projitseeritavat laserkiirt 
kasutavad fotolaoseadmed. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu siiski: 
a) üldotstarbelised automaatsed andmetöötlusseadmed, mida 
kasutatakse peale raamatupidamis- ja palgaarvestusfunkt ­
sioonide ka, näiteks, fotolaoks ja mis seetõttu on ühen ­
datud juhtmetega (sidustöötlus) fotoladumismasina ja foto ­
laoseadmega, et seda saaks juhtida ja kirja ladumise 
andmetega varustada (rubriik 8471 ja selle grupi märkus 5 
punkt A); 
b) autonoomsed telegraafiseadmed sõnumite saatmiseks ja 
vastuvõtmiseks (rubriik 8517).  
8442 30 91  Seadmed kirja valamiseks ja ladumiseks (nt linotüüp-, 
monotüüp-, intertüüpmasinad), valuseadmega või valu ­
seadmeta  
Kirja valamine võib olla käsitsi või vähem või rohkem keeru ­
liste masinate poolt mehaaniliselt tehtav operatsioon. 
Hõlmatud masinate ja seadmete hulka kuuluvad: 
1. matriitsid, väikesed plaadid, tavaliselt vasest või niklist, 
täpitsaga tehtud jäljendiga . Neid kasutatakse eraldi trüki ­
tüüpide valamiseks; 
2. lauad trükitüübi külje tasandamiseks käsitsihööveldamise 
teel. Need koosnevad peamiselt täiesti siledast lauast, 
millel on keskel piluja mis on varustatud klambriga, mis 
tüüpi paigal hoiab; 
3. automaatsed kirjavalajad . Neis valmistatakse trükitüüp 
märkhaaval, kuid ei laota. Need koosnevad tavaliselt sula ­
metalli sisaldavast elektriga kuumutatavast tiiglist, vormi 
jahutamise seadmest kõvenemise kiirendamiseks ja 
mehhanismidest tüübi hööveldamiseks ja tasandamiseks;  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 448  
4. tüübivalamismasinad ladumisjoonte, vahematerjali jms 
jaoks, mis töötavad ekstrusiooni teel; 
5. ladumispulgad, mida kasutatakse lao alustamiseks ja millel 
üks või mitu linotüübi rida laotakse käsitsi. Need koos ­
nevad peamiselt väikesest hästi hööveldatud puu- või 
metallplaadist, millel on kahel kõrvutiasetseval küljel 
flantsid ning sageli ka liikuv klamber. Rubriik hõlmab 
veerulaudikuid, mis on sarnased, kuid suuremad ja 
hoiavad terve lehekülje tüüpi; 
6. trükivormid, malmist või terasest raamid mitme lehekülje 
hoidmiseks trükiks. Ühte, kahte või nelja lehekülge 
hoitakse trükivormis metallkiilude(spetsiaalsete metallkii ­
lude) või mehaaniliste kiilutamisseadmete (mutter- või 
kruvitüüpi vms) abil, mis kuuluvad samuti sellesse 
rubriiki. 
Lisaks eespool nimetatud valamis- ja ladumisseadmetele on 
terve rühm muid seadmeid, mis valavad tüübi mehaaniliselt 
ja ka laovad selle. Seda tehakse kas kahe erineva operatsioo ­
niga kahel erineval, kuid teineteist täiendaval seadmel 
(esimene valmistab perforeeritud pabeririba, mis juhib teise 
seadme tööd, mille ülesandeks on valada tüüp kas eraldi või 
reaplokkidena) või ühe operatsiooniga samal seadmel. Nende 
sageli väga keerukate seadmete hulka kuuluvad: 
1. valamis- ja ladumisseadmed eraldi tüüpidele (monotüüp), 
mis eelladumismasinal eelnevalt perforeeritud ribalt 
töötades valivad pneumaatiliste releede abil spetsiaalseid 
matriitse masinas, mis valmistab üksikuid tüübimärke ja 
laob need veerulaudikule (see on samuti seadmele paigal ­
datud). 
Neid seadmeid kasutatakse koos eelladumismasinaga, 
millel on klaviatuuriga augustaja, mis valmistab paberlin ­
dile eellao. Ka need eelladumismasinad kuuluvad siia; 
2. klaviatuuriga seadmed eraldi tüüpide valamiseks ja ladu ­
miseks, millel tehakse kõik operatsioonid samal masinal 
(Rototype jt); 
3. kirjavalajad ritta laotud tüübi jaoks. Matriitsid viiakse 
pärast käsitsi ridadesse ladumist masinasse, mis valab 
tüübi ja annab selle välja linotüübi reana; 
4. linotüübi ridade ladumise ja valamise seadmed. Need on 
erinevat tüüpi keerukad klaviatuuriga masinad (Intertype, 
Linograph jt), mis nii laovad kui ka valavad tüübi ridade 
kujul samal masinal. Mõned neist masinatest on varustatud 
seadmega, mis võimaldab neil töötada eelnevalt eraldi 
masinal (mis samuti kuulub käesolevasse rubriiki) perfo ­
reeritud paberiribadelt.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 449  
8442 30 99  Muud masinad ja seadmed  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad rubriigi 8442 kohta käivate 
HSi selgitavate märkuste punkti A alapunktides 1 kuni 3 
kirjeldatud masinad ja seadmed trükiplaatide, -silindrite jms 
valmistamiseks.  
8442 50 20 ja 
8442 50 80  Trükikirjad, -plokid, -plaadid, -silindrid jms; ettevalmis ­
tatud trükiplokid, -plaadid, -silindrid ja litokivid (näiteks 
tasandatud, lihvitud või poleeritud)  
Looduslik litograafiakivi on homogeenne, eriti peeneteraline 
lubjakivi. Tehislitograafiakivi on tavaliselt tehtud tsemendist 
ja kaltsiumkarbonaadist, mis on jahvatatud ja kokku pres ­
situd. 
Nende alamrubriikide litograafiakivid on: 
— peale kantud illustratsioonidega, kas käsitsi joonistatud 
või fotokeemiameetodil teisaldatud; või 
— tasandatud või muudetud teraliseks selliselt, et neile võib 
ilma edasise töötluseta joonistada või kirjutada. 
Lubjakivi (tuntud „litograafiakivina”) töötlemata kujul ei 
kuulu nendesse alamrubriikidesse ja klassifitseeritakse alam ­
rubriiki 2530 90 00.  
8443  Trükimasinad, mis kasutavad trükkimiseks trükiplaate, 
-silindreid jm rubriiki 8442 kuuluvaid trükivorme; 
muud printerid, kopeer-paljundusseadmed ja faksiapa ­
raadid, ühitatud või ühitamata; nende osad ja tarvikud  
8443 32 30  Faksid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8443, II osa, punkt C.  
8443 39 31  Optilise süsteemiga  
Selle alamrubriigi seadmetele on paigaldatud optiline süsteem 
(mis koosneb peamiselt valgusallikast, kondensaatorist, läät ­
sedest, peeglitest või reast optilistest kiududest või sarnastest 
seadmetest) originaali skaneerimiseks  
8443 39 39  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka sinitrüki- ja diasokopeeri ­
misseadmed, mida kasutatakse poolläbipaistvate originaaldo ­
kumentide kopeerimiseks valgustundlikule paberile. Poolläbi ­
paistvat originaaldokumenti läbiva valguse mõjul lagunevad 
kopeeriva paberi diasoühend või valgustundlikud rauasoolad 
valgustatud aladel. Valgustamata alad muudetakse nähtavaks 
ilmutamisel. Need seadmed annavad tavaliselt sinakaid 
koopiaid, kus üksikjooned ei ole nii teravad kui 
originaaldokumendil.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 450  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka kontakttüüpi ja 
termokopeerseadmed.  
8443 39 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad mittemehaanilised printerid 
juhul, kui nad ei saa ühenduda arvutiga või võrguga, näiteks: 
1. termoprinterid, milles elektriga kuumutatav termotrükipea 
kannab soovitud tähemärgid punktmaatriksi abil soojus ­
tundlikule paberile; 
2. elektrostaatilised printerid, milles kirjutuspea liikuvad, 
staatiliselt laetud metallteravikud kannavad elektrograafia ­
paberile nähtamatuid, väikestest elektrostaatiliselt laetud 
punktidest koosnevaid tähemärke. Toonervedelikuga 
laetud punktid värvitakse ja tähemärgid muutuvad nähta ­
vaks. 
Ülalnimetatud printereid juhivad andmekandjad (näiteks 
CD-ROM, diskett, magnetlint või pooljuhist kandja) või 
muud seadmed peale arvutite (näiteks digitaalkaamera, video ­
kaamera või mobiiltelefon).  
8443 91 10 kuni 
8443 99 90  Osad ja tarvikud  
Lisaks rubriiki 8443 käsitlevates HSi selgitavates märkustes ­
nimetatud osadele ja tarvikutele kuuluvad neisse alamrubrii ­
kidesse: 
1. automaatsööturid (pealepanemisaparaadid) valgepleki 
etteandmiseks trükimasinatele; 
2. tavaliselt pneumaatiliselt töötavad pingutussüsteemid, mis 
hoiavad rullihoidjatelt tõmmatava paberi pingul; 
3. pulberpihustid, v.a aerosooliga pritsimistüüpi; 
4. trükiketid, nõelapead, kirjutusmasinate kerapead ja 
õisrattad.  
8443 99 10  Elektronlülitused  
Elektroonilised koostud, mis koosnevad ühest või mitmest 
rubriiki 8542 kuuluvast integraallülitusega varustatud trükk ­
plaadist. Nad võivad sisaldada ka diskreetseid aktiivseid 
komponente, passiivseid komponente, rubriigi 8536 tooteid 
või muid elektrilisi või elektromehaanilisi seadmeid, kui 
need säilitavad elektronlülituste omadused. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu: 
a) mehhanismid (elektrooniliste komponentideta);  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 451  
b) moodulid (mis koosnevad mehhanismidest ja elektronlüli ­
tustest), nagu nt kasseti-, laserplaadi- või DVD-draivid 
andmete, video või heli taasesitamiseks, mis koosnevad 
mehhanismidest ning häälestus- ja 
signaalitöötluselektronlülitustest.  
8445  Seadmed tekstiilkiudude töötlemiseks; ketrus-, 
dubleerimis- ja korrutusmasinad ning muud seadmed 
tekstiillõnga tootmiseks; haspeldamis- ja poolimis- (k.a 
koekerimis-) masinad, rubriikidesse 8446 ja 8447 kuulu ­
vatele masinatele tekstiillõnga valmistavad seadmed  
8445 90 00  Muud  
Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 8445 E osas kirjel ­
datud seadmete ja masinate, kuuluvad sellesse alamrubriiki ka 
masinad lõimelõnga kerimiseks käärmasina trumlilt poomile, 
masinad lõnga kokkupõimimiseks ja kudumise ajal etteand ­
miseks ning niiditamismasinad tikkimismasinate jaoks. 
Teiselt poolt kuuluvad käsisõlmnoad, mis on väikesed, käes ­
hoitavad töövahendid katkenud lõngade sõlmimiseks, 
rubriiki 8205.  
8446  Kangakudumismasinad (kangasteljed)  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste 
rubriigis 8446 kirjeldatud kangakudumismasinad, sh kangas ­
teljed Axminster-vaipade, šenilli, sameti, karvase mööbliriide, 
froteeriide, krepi, lõuendi, purjeriide, ülekanderihmade ja 
vööde kudumiseks.  
8447  Silmkudumis-, keteldusmasinad, seadmed mähitud lõnga, 
tülli, pitsi, tikandi, punutud paelte, posamentide või võrgu 
valmistamiseks, seadmed taftingtöötluseks  
8447 20 20 ja 
8447 20 80  Lamekoemasinad; keteldusmasinad  
Nendesse alamrubriikidese kuuluvad heegelmasinad, mis on 
tegelikult ahelpistesilmkoemasinad, mida kasutatakse posa ­
mentide, narmaste, kardinate, võrgu, pitsi jne valmistamiseks. 
(nt punuspitsimasinad posamendi, pitsi, kardinate ja paelte 
valmistamiseks).  
8447 90 00  Muud  
Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 8447 punktis C kirjel ­
datud masinate ja seadmete kuuluvad sellesse alamrubriiki:  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 452  
1. käsitikkimismasinad (pantograafsüstikuga tikkimisma ­
sinad), süstikuga automaattikkimismasinad, mis on varus ­
tatud žakaar- vms mehhanismiga, paljunõelalised tikkimis ­
masinad ja mitmepealised automaattikkimismasinad 
(mitme tikkimismehhanismiga ühel laual ja varustatud 
žakaar- vms mehhanismiga); 
2. niplispitsimasinad, millega valmistatakse pitsi ühest või 
mitmest lõngast (niplispits), kasutades bobiine (poole); 
3. punumis- ja põimimismasinad, milles bobiinidega varus ­
tatud lõngavedajad (värtnad) kerivad lõngu kokku ja 
milles lõngad liiguvad ringi- või sinusoidikujulise trajek ­
tooriga, tootes meetrikaupa (nt lamedad või ümmargused 
punutud paelad) või valmiskaupa (nöörid, tressid, tahid, 
nöörimispaelad, rõivaste äärispaelad) või kattes nööpe, 
puitvorme, voolikuid jne lõngaga (nt ümmarguste punutud 
paelte masinad, nöörimispaelte masinad, pakkimisnööri ­
masinad). 
Eripunumismasinad, mis on mõeldud kaabli või muude 
elektrijuhtmete mähkimiseks või mis punuvad või keeru ­
tavad painduvaid juhtmetraate, kuuluvad siiski 
rubriiki 8479; 
4. masinad posamentide valmistamiseks (v.a eelpool 
punktis 3 nimetatud punutud paelte valmistamismasinad), 
sh: 
a) masinad tuttide ja šenilli valmistamiseks; 
b) masinad ümmarguse või muukujulise šenilli valmista ­
miseks ja masinad šenillvanikute valmistamiseks jõulu ­
puudele; 
c) narmaste kokkukeerutamise ja lõikamise masinad. 
Paela-pitsikudumismasinad siiski, s.o kudumismasinad 
lintide või posamentide valmistamiseks, kuuluvad 
rubriiki 8446 ja heegelmasinad posamentide valmistami ­
seks klassifitseeritakse alamrubriikidesse 8447 20 20 või 
8447 20 80.  
8448  Rubriikide 8444–8447 masinate lisaseadmed (näiteks 
žakaarmasinad, niietõste-, süstikuvahetus- ja automaatpi ­
durdusmehhanismid); osad ja tarvikud, mida kasutatakse 
üksnes või peamiselt selle rubriigi või rubrii ­
kide 8444–8447 masinates (näiteks värtnad, värtnahargid, 
kraasid, kammid, ekstrusioonniplid, süstikud, soad, niied 
ja niieraamid, silmkoemasina nõelad jm)  
8448 11 00 ja 
8448 19 00  Rubriikide 8444–8447 masinate lisaseadmed  
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu:  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 453  
a) masinad niidijäänuste eemaldamiseks kudumismasinate 
koepoolidelt ja puhastusnoad (alamrubriik 8479 89 97); 
b) seadmed lõnga ühetasasuse kontrollimiseks trumlile või 
tahvlile kerimisega (alamrubriik 9017 80 90); 
c) niidipuhastid, mis toimivad elektroonilise protsessi (nt 
fotoelemendi) abil (alamrubriik 9031 80 34 või 
9031 80 38).  
8450  Pesumasinad, kodumajapidamises või pesulates kasuta ­
tavad, k.a kuivatusseadmega pesumasinad  
8450 11 11 kuni 
8450 19 00  Masinad mahutavusega kuni 10 kg kuiva pesu  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad: paagitüüpi pesuma ­
sinad labade, segurite, pulsaatoritega jne, või pihustussüstee ­
miga; trumlitüüpi pesumasinad, sh sellised, milles pesu ­
trummel toimib ka tsentrifuugina; kombineeritud pesuma ­
sinad, milles trummel või paagitüüpi pesemisseade on ühes 
kestas rubriigi 8421 tsentrifuugiga. 
Selliste pesumasinate kuiva pesu mahutavus on kuni 10 kg, 
kui trumli või paagi täitmismaht on: 
1. 120 liitrit (120 dm  3 ) või vähem trumlitüüpi masinatel; 
2. 150 liitrit (150 dm  3 ) või vähem aktivaatorite või labadega 
paagitüüpi masinatel; 
3. 200 liitrit (200 dm  3 ) või vähem pulsaatoritega paagitüüpi 
masinatel; 
4. 250 liitrit (250 dm  3 ) või vähem pihustussüsteemiga paagi ­
tüüpi masinatel; 
Mahu määramisel tuleb täheldada, et; 
1. trumlitüüpi masinate puhul ei võeta arvesse trumli ribisid 
ja muid erimoonutusi; 
2. paagitüüpi masinate määratluse aluseks ei ole paagi kogu ­
sügavus (ülaservast mõõdetuna), vaid sügavus, mis 
mõõdetakse paagi veenivoo täiskõrguse märgini või kui 
selline märk puudub, paagi kogusügavus miinus 10 cm.  
8451  Seadmed (v.a rubriigi 8450 seadmed) tekstiillõnga, riide, 
valmistekstiiltoodete pesuks, puhastamiseks, väänamiseks, 
kuivatamiseks, triikimiseks, pressimiseks (k.a materjale 
kokkusulatavad pressid), pleegitamiseks, värvimiseks, 
apreteerimiseks, viimistlemiseks jne, põrandakatete 
(nagu linoleum) valmistamisel tekstiilalusele pasta peale ­
kandmiseks, seadmed riide kokku- ja lahtikerimiseks, 
voltimiseks, lõikamiseks ja läbilöömiseks  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 454  
8451 90 00  Osad  
Sellesse alamrubriiki ei kuulu: 
a) värvimismasinate ja –seadmete eripoolid ja bobiinid (klas ­
sifitseeritakse nende koostismaterjali järgi, vt XVI jaotise 
märkus 1 c); 
b) pügamismasinate noad ja lõiketerad (rubriik 8208); 
c) flokeerimismasinate elektrostaatilised seadmed 
(rubriik 8543);  
8452  Õmblusmasinad (v.a rubriigi 8440 niitõmblusmasinad 
raamatute õmblemiseks), spetsiaalselt õmblusmasinatele 
ettenähtud mööbel, alused ja katted; õmblusmasinanõelad  
8452 10 11 ja 
8452 10 19  Õmblusmasinad (ainult tepp-pistega) mehhanismi massiga 
kuni 16 kg ilma mootorita või kuni 17 kg koos mooto ­
riga; õmblusmasinamehhanismid (ainult tepp-pistega) 
massiga kuni 16 kg ilma mootorita või kuni 17 kg koos 
mootoriga  
1. Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad õmblusmasinad ja 
õmblusmasinamehhanismid, mõlemad alljärgnevate karak ­
teristikutega: 
a) need teevad üksnes tepp-pisteid (sirge õmblus, siksa ­
kõmblus, iluõmblus), s.o need teevad õmbluse kahe 
niidiga, üks viiakse ülevalt nõelaga ja teist paigaldab 
süstik allpool; 
b) õmblusmehhanismi mass ilma mootorita ei tohi ületada 
16 kg või mootoriga 17 kg (juhul kui mittekomplektne 
õmblusmehhanism klassifitseeritakse komplektsena 
kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise 
üldreegli 2 a järgi, on otsustav komplektse õmblus ­
mehhanismi mass). 
2. Õmblusmasinamehhanism on masina töötav osa (sh, kui 
on asjakohane, õmblusmasina loogapeasse ühendatud või 
loogapea külge kinnitatud mootor) ja see koosneb põhili ­
selt loogapõlvest, loogast ja loogapeast, milles asuvad 
nõela- ja niiditõmmikumehhanism, ning alusplaadist, 
mille all asetseb süstikumehhanism ja tõenäoliselt press ­
talla tõstmiseks kasutatav põlvetõstuk. Korpus, töölaud, 
kate ja muu mööbel (sh jalglüliti) ei ole õmblusmasina ­
mehhanismi osa. 
3. Tuleb märkida, et mõnedel kantavatel õmblusmasinatel on 
alusplaat kavandatud ka aluseks. Sel juhul loetakse seda 
õmblusmasinaks, aga mitte õmblusmasinamehhanismiks.  
8456  Seadmed mitmesuguste materjalide töötlemiseks osa 
materjali eemaldamise teel laser- või muu valgus- või 
kvantkiirguse, ultraheli, elektrilahenduse, elektrokeemi ­
liste menetluste, elektron-, ioonkiirguse või plasmakaare 
toimel; vesilõikeseadmed  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 455  
8456 10 00  Laserkiire või muu valgus- või kvantkiirguse toimel 
töötavad  
Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 8456 A osas osun ­
datud seadmete kuuluvad sellesse alamrubriiki ka laserkiirt 
kasutavad trükilülituste seadmed elektriliste takistite regulee ­
rimiseks. Juhtivat materjali, mis on trükilülituste isoleeralusel 
takistiks, eemaldatakse laserkiirega seni, kuni saadakse 
soovitud elektrilise takistuse väärtus.  
8456 30 11  Traadilõikaja  
Need seadmed on varustatud peenest traadist elektroodiga, 
mis on keritud kahele teine teisel pool toorikut asuvale 
poolile.  
8457  Töötluskeskused, ühe- ja mitmepositsioonilised metalli ­
töötlemise automaattööpingid  
8457 10 10  Horisontaalsed  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad töötluskeskused, milles ainu ­
üksi rõhtspindlile kinnitatud lõikeinstrument töötleb toorikut 
küljelt.  
8457 10 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad töötluskeskused, milles 
lõikeinstrumendid töötlevad toorikut ülalt (püstspindliga tööt ­
luskeskused), töötluskeskused, milles kasutatakse nii püst- 
kui ka rõhtspindleid (kombineeritud töötluskeskused) või 
töötluskeskused, mis töötlevad pööratava pea abil (univer ­
saalsed töötluskeskused).  
8458  Metallitreipingid (k.a treikeskused)  
Sellesse rubriiki kuuluvad treipingid, mis on spetsiaalselt ette 
nähtud metallide töötlemiseks ja mis võtavad laastu treimis ­
lõikeriistade abil. Tavaliselt pöörleb töödeldav toorik oma 
telje ümber. Sellesse rubriiki kuuluvad ka treipingid, milles 
pöörleb kas lõikeriist ise või nii lõikeriist kui ka töödeldav 
toorik. 
Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 8458 kolmandas 
lõigus osundatud treipinkide kuuluvad sellesse rubriiki ka 
spetsiaalsed kukalduspingid telgedele, pikkade võllide trei ­
pingid, väntvõllitreipingid, universaaltreipingid. Need univer ­
saaltreipingid sarnanevad väliselt pikitreipinkidega, kuid 
erinevad konkreetse mehhanismi poolest, mis võimaldab 
neil täita peale treimise muid funktsioone nagu puurimine, 
freesimine ja mahalõikamine.  
8459  Metallilõikepingid (k.a järjestikuse protsessiga agregaat ­
tööpingid) puurimiseks, sisetreimiseks, freesimiseks, sise- 
ja väliskeermete lõikamiseks, v.a rubriigis 8458 nimetatud 
treipingid (treikeskused)  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 456  
8459 10 00  Järjestikuse protsessiga agregaattööpingid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8459, kolmas lõik, 
punkt 1.  
8459 31 00 ja 
8459 39 00  Muud freesimis-sisetreipingid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8459, kolmas lõik, 
punkt 3, kolmas alalõik.  
8460  Koorimis-, teritus-, lihvimis-, hoon-, soveldus-, poleer ­
pingid jm tööpingid metallide või metallkeraamika 
viimistlemiseks lihvkivide, abrasiivide ning poleerimisva ­
hendite abil, v.a rubriiki 8461 kuuluvad hambalõike-, 
hambalihv- ja hambaviimistluspingid  
8460 11 00 ja 
8460 19 00  Tasalihvpingid, millele saab töötlusobjekti paigaldada 
täpsusega vähemalt 0,01 mm mis tahes telje suhtes  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate 
märkuste rubriigi 8460 kolmanda lõigu punktis 3 osundatud 
tasalihvpingid. 
Need seadmed on varustatud mõõtmisseadme või seaderaki ­
sega. Need seadmete hulka kuuluvad: 
1. lineaarsed vahetu lugemiga mõõteriistad, näiteks nihikud 
ja nooniused, millel kahe järjestikuse jaotise vahe vastab 
masinaosa liikumisele kuni 1/100 mm (0,01 mm); 
2. profiiliprojektorid detaili kontrollimiseks töötlemise 
käigus. Nendel projektoritel on mattklaasist skaalajaotis ­
tega ekraan, millele projekteeritakse tooriku ja tööriista 
tugevasti suurendatud kujutis, nii et tooriku või tööriista 
mistahes etteandmisliigutust ja tööprotsessi edenemist saab 
hinnata ekraanil näha oleva skaala abil. Tööd saab samuti 
kontrollida ekraanile läbipaistva, skaalajaotistega kile 
asetamisel, millele on kantud töödeldava eseme joonis, 
mis vastab profiiliprojektorite suurenduse mastaabile; sel 
juhul on tööpingi operaatori ülesanne töödeldava eseme 
kujutis ekraanil nähaoleva joonisega vastavusse viia. 
3. seadmed, mis piiravad tööriistahoidiku või töödeldava 
eseme hoidiku ettenihet reguleeritavate seadmetega, mille 
asendit kontrollitakse otsmõõduga; 
4. elektroonilised kontrollimis- ja reguleerimisseadmed 
hoonimis- ja soveldusmasinatele, millega reguleeritakse 
jaotisskaala abil töödeldava eseme tegelikud lõplikud 
mõõtmed ja mis võimaldab tööriista liikumist aeglustada 
või peatada, kui töödeldava eseme mõõtmed lähenevad 
eelnevalt määratud mõõtmetele ja kuni need saavutatakse.  
8460 21 11 kuni 
8460 29 90  Muud lihvpingid, millele saab töötlusobjekti paigaldada 
täpsusega vähemalt 0,01 mm mis tahes telje suhtes  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 457  
Vaata alamrubriikide 8460 11 00 ja 8460 19 00 selgitavad 
märkused.  
8460 21 11  Silinderpindade siselihvpingid  
Silinderpindade siselihvpinke kasutatakse (nt pärast sisetrei ­
mist) õõnsate töödeldavate esemete sisepinna lihvimiseks. 
Töödeldav ese kinnitatakse padrunisse ja töödeldakse avast 
väiksema lihvkettaga, mis mahub töödeldava eseme õõnde.  
8460 21 15  Tsentriteta lihvpingid  
Tsentriteta lihvpinke kasutatakse töödeldavate esemete välis ­
pinna lihvimiseks. Töödeldavat eset tsentriteta lihvimisel ei 
kinnitata, vaid see asub pöörleva lihvimisketta ja juhikketta 
(ka ajamiga) vahelisel tugirööpal. Töödeldava eseme soovitud 
läbimõõt saadakse lihvketta ja juhikketta vahelise kauguse 
reguleerimise teel.  
8460 21 19  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad universaallihvpingid. Need on 
välis- ja siselihvpinkide kombinatsioon ja võivad seetõttu 
samaaegselt töödelda tooriku välis- ja sisepinda.  
8460 29 10  Ümarlihvpingid  
Silinderpindade siselihvpingid, kohaldada alamru ­
briigi 8460 21 11 selgitavaid märkusi vastavate muudatus ­
tega. 
Tsentriteta lihvpingid ja universaallihvpingid, kohaldada 
alamrubriikide 8460 21 15 ja 8460 21 19 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
8461  Pikihöövel-, risthöövel-, püsthöövel-, kammlõike-, hamba ­
lõike- ja hambalihvpingid ning hambaviimistlus-, maha ­
lõike-, saagpingid jm mujal nimetamata tööpingid metal ­
lide või metallkeraamika töötlemiseks  
8461 30 10 ja 
8461 30 90  Kammlõikepingid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kammlõikepingid (vt HS 
selgitavad märkused, rubriik 8461, kolmas lõik, punkt 4); 
need on tööpingid tooriku sise- või välispinna töötlemiseks 
mitmeterikulise lõikeriistaga, mida nimetatakse kammlõiku ­
riks. Nendes seadmetes on toorik kinnitatud ja hoidikusse 
kinnitatud kammlõikurit tõmmatakse või tõugatakse piki 
tooriku pinda ühtlase, sirgjoonelise lõikamisliigutusega.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 458  
Sisemine kammlõikur, mis viiakse läbi tooriku ava, töötab ja 
kalibreerib töötlemata või eeltöödeldud tooriku sisepinda. 
Väline kammlõikur võimaldab saada siledaid või profiilpindu.  
8461 40 11 ja 
8461 40 19  Silindrilistele hammasratastele  
Nendes alamrubriikides loetakse silinderhammasratasteks 
ainult neid hammasrattaid, mis saadakse silindrilistest toori ­
kutest ja mis säilitavad silindrilise kuju pärast hammaste 
lõikamist. 
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad tööpingid sirghammas ­
tega silinderrataste, (tiguülekande) tigurataste, tigude, põrkra ­
taste ja ketirataste valmistamiseks.  
8461 40 31 ja 
8461 40 39  Muudele hammasratastele  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad tööpingid hammaslat ­
tide, kaldhammasrataste (koonushammasrataste) ja muude 
mittesilindriliste tigurataste valmistamiseks.  
8461 40 71 ja 
8461 40 79  Varustatud mikromeetrilise reguleerimisseadisega, mis 
tagab detaili paigaldamise täpsusega vähemalt 0,01 mm 
iga telje suhtes  
Vaata alamrubriikide 8460 11 00 ja 8460 19 00 selgitavad 
märkused mõõteseadmete ja seaderakiste kohta.  
8470  Kalkulaatorid ja arvutusfunktsioone täitvad taskufor ­
maadis andmehõive-, andmejäädvustus- ja andmeesitus ­
masinad; raamatupidamismasinad, postifrankeerimisma ­
sinad, piletiautomaadid jms arvutusseadmega masinad; 
kassaaparaadid  
8470 10 00  Elektronkalkulaatorid, mida saab kasutada välise toiteal ­
likata, ja arvutusfunktsioone täitvad taskuformaadis 
andmehõive-, andmejäädvustus- ja andmeesitusmasinad  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad, näiteks: 
1. Elektronkalkulaatorid, millesse on ühendatud aja- ja 
kuupäeva näidik ning äratusseade või lisaks, näiteks, stop ­
perkell, taimer või heliredeliklahvistik; 
2. patareil töötavad, taskuformaadis elektroonsed seadmed, 
millel lisaks arvutusfunktsioonidele on mälu telefoniraa ­
matu, ajakava, märkmiku, kalendri jne andmete salvesta ­
miseks (nn digitaalsed päevikud); 
3. väikesed taskuformaadis elektroonsed seadmed (nimeta ­
takse ka miniarvutiteks), mida saab kasutada sõnade ja 
lausete moodustamiseks, mis seejärel soovitud võõrkeelde 
tõlgitakse, olenevalt nendes seadmetes kasutatavatest 
mälumoodulitest; need võivad teha ka lihtsamaid arvutusi. 
Neil on tärkklaviatuur ja ristkülikukujuline kuvar.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 459  
Sellesse alamrubriiki ei kuulu: 
a) käe- ja taskukellad, mille korpusesse on paigaldatud väike 
elektronkalkulaator (rubriik 9101 või 9102); 
b) tulemasinad, mille korpusesse on paigaldatud väike elek ­
tronkalkulaator ning mõnikord ka elektronkell 
(rubriik 9613). 
c) samalaadsed seadmed ilma arvutusfunktsioonideta 
(rubriik 8543).  
8470 30 00  Muud kalkulaatorid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste 
rubriigi 8470 A osas osundatud muud kalkulaatorid, v. a 
elektronkalkulaatorid, milles on (tavaliselt latthambumisega) 
mehaanilised seadmed arvutusfunktsioonideks, olenemata 
sellest, kas need on käsitsi, mootoriga või elektromagnetiliselt 
käitatavad.  
8470 90 00  Muud  
Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 8470 B ja D osas 
loetletud seadmete ja masinate, kuuluvad sellesse alamrubriiki 
ka masinad hinnasedelite väljastamiseks, mis näitavad massi 
ja ühikuhinna alusel kalkuleeritava müügihinna, ja masinad 
tasulise kiirtee piletite väljastamiseks ja laekumiste samaaeg ­
seks summeerimiseks. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu eraldi tollile esitatavad printerid 
(rubriigid 8443).  
8471  Arvutid, nende plokid; optilised ning magnetriiderid, 
seadmed kodeeritud andmete kirjutamiseks andmekand ­
jatele, mujal nimetamata seadmed nende andmete 
töötlemiseks  
8471 70 30  Optilised, k.a magnetoptilised  
Vaata selle grupi lisamärkus 2.  
8472  Muud kontoriseadmed (näiteks hektograafid ja trafarett ­
paljundusaparaadid, aadressimasinad, pangatähtede jaga ­
misautomaadid, seadmed raha sorteerimiseks, lugemiseks 
ja pakendamiseks, pliiatsiteritajad, mulgustid ja klam ­
merdusmasinad)  
Sellesse alamrubriiki ei kuulu kirjutusmasinad eriseadmega 
aadress-klišeede trükkimiseks trafareti abil (rubriik 8469).  
8472 90 70  Muud  
Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 8472 viienda lõigu 
alapunktides 2, 3, 5, 7–11 ja 16–22, loetletud seadmete ja 
masinate, kuuluvad sellesse alamrubriiki:  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 460  
1. masinad lepingute, andmete blankettide, plaanide, 
ID-kaartide või muude dokumentide kahepoolseks kat ­
miseks (kiletamiseks) läbipaistva kilega, et kaitsta neid 
dokumente kulumise, võltsimise, määrdumise või kortsu ­
mise eest; 
Sellesse alamrubriiki siiski ei kuulu kontorites mittekasu ­
tatavad samalaadsed seadmed (nn kuumtihenduspressid), 
mis kuumuse ja surve abil katavad piltide, fotode, kunst ­
trüki või muude trükitoodete esi- ja tagaküljed sünteetili ­
sest materjalist läbipaistva termoplastkilega. Need tooted 
klassifitseeritakse rubriiki 8477; 
2. elektrilised graveerimisseadmed, mida kasutatakse näiteks 
joonestusbüroodes. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu: 
a) rubriigi 8443 printerid; 
b) patareil töötavad, taskuformaadis elektroonsed seadmed, 
millel lisaks arvutusfunktsioonidele on mälu telefoniraa ­
matu, ajakava, märkmiku, kalendri jne andmete salvesta ­
miseks (nn digitaalsed päevikud) (alamru ­
briik 8470 10 00).  
8473  Osad ja tarvikud (v.a katted, kandekastid jms), mida 
kasutatakse üksnes või peamiselt rubriikide 8469-8472 
seadmete juures  
Peale HS selgitavate märkuste rubriigis 8473 nimetatud 
osade, lülituste ja tarvikute kuuluvad sellesse rubriiki: 
1. Winchesteri või õhukese kile (e õhekelme)tehnikas 
valmistatud magnetpead magnetketaste välismäluseadme ­
tele, kas kandekonsoolidesse või korpusesse paigaldatud 
või paigaldamata; 
2. andmesalvestussõlmed (Head/Disk/Assemblies (HDA)), 
mis on kavandatud püsivalt paigaldamiseks ketta mälu ­
seadmetesse ja millel on mitu tugispindlile jäigalt paigal ­
datud magnetketast, andmepeade kandjad lugemis- või 
kirjutuspeadega, juhtimis-, ligipääsu- ja positsioonimis ­
mehhanismid, mis on paigaldatud ühte, hermeetiliselt 
suletud korpusesse; 
3. värvilindikassetid, mis on valmistatud vahetatavate tarvi ­
kutena ja milles on eri kestas nii värvi- kui ka 
korrektuurilint.  
8473 10 11 ja 
8473 10 19  Elektronlülitused  
Vaata alamrubriigi 8443 99 10 selgitavad märkused.  
8473 21 10  Elektronlülitused  
Vaata alamrubriigi 8443 99 10 selgitavad märkused.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 461  
8473 29 10  Elektronlülitused  
Vaata alamrubriigi 8443 99 10 selgitavad märkused.  
8473 30 20 ja 
8473 30 80  Osad ja tarvikud rubriigi 8471 seadmetele  
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu automaatsete andmetööt ­
lusseadmete klaviatuurid nende omas korpuses (alamru ­
briik 8471 60 60).  
▼M46  
8473 30 80  Muud osad ja tarvikud rubriigi 8471 seadmetele  
Sellesse alamrubriiki ei kuulu toega või toeta katted tahvelar ­
vutitele ja minitahvelarvutitele (klassifitseeritakse rubriiki 
4202 või esikatte puudumisel vastavalt koostismaterjalile). 
Sellised katted on põhimõtteliselt mõeldud tahvelarvuti või 
minitahvelarvuti tagaosa, külgede ja esiosa kaitseks, mistõttu 
ei loeta neid rubriigi 8471 seadmete tarvikuteks, kuna nende 
abil ei saa tahvelarvuti ega minitahvelarvuti toimingute 
ulatust suurendada ega neid masina põhifunktsiooniga seoses 
eritoimingu sooritamiseks kasutada.  
▼B 
8473 30 20  Elektronlülitused  
Vaata alamrubriigi 8443 99 10 selgitavad märkused.  
8473 40 11 ja 
8473 40 18  Elektronlülitused  
Vaata alamrubriigi 8443 99 10 selgitavad märkused.  
8473 40 80  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad aadressimasinates kasutatavad 
aadress-klišeed, millel on kas reljeeftrüki, masinkirja või 
surutrüki teel kopeeritavad aadressid. Seega võivad kõneso ­
levad klišeed (plaadid) olla metallist või tehismaterjalist või 
väikeste raamitud papist klišeede (kaardid, šabloonid) kujul 
jne. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka aadress-klišeed, millega ei 
ole veel aadresse trükitud (reljeeftrüki, masinkirja või suru ­
trüki meetodil), kui need on äratuntavad aadress-klišeedena 
aadressimasinate jaoks. Seda liiki paberist või papist tooted, 
s.o väikesed šabloonid pasparteeritakse, et neid aadressimasi ­
nasse viia, klassifitseeritakse siiski rubriiki 4816.  
8473 50 20  Elektronlülitused  
Vaata alamrubriigi 8443 99 10 selgitavad märkused.  
8477  Käesolevas grupis mujal nimetamata seadmed kummi või 
plasti töötlemiseks, kummi- ja plasttoodete valmistamiseks  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 462  
Peale HS selgitavate märkuste rubriigis 8477 nimetatud sead ­
mete kuuluvad sellesse alamrubriiki: 
1. seadmed kummitaldade ja -kontsade eemaldamiseks, mis, 
ehkki neid kasutatakse jalatsitööstuses, ei ole mõeldud 
naha töötlemiseks; 
2. seadmed vahtplastist, vahtkummist, lateksvahtkummist jms 
materjalist plaatide lõikamiseks, kasutades lintnuga või 
saeketast.  
▼M21  
8474 80 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad 3D-printerid toodete valmista ­
miseks rubriigis 8474 nimetatud materjalidest.  
▼B 
8479  Käesolevas grupis mujal nimetamata eriotstarbelised 
seadmed ning mehhanismid  
8479 40 00  Seadmed köie, trossi, nööri või kaabli valmistamiseks  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. masinad ja seadmed nööri, köie, trossi või tekstiilkiust 
kaabli valmistamiseks, nagu: 
a) köie- ja nöörikeerutusmasinad, mis valmistavad köie ­
keesid, keerutades kokku kaks või enam ühekordset 
lõnga (kaabelgarn); 
b) köiekeerutusmasinad, mis keerutavad kokku kaks või 
enam köiekeed jämeda köie või trossi saamiseks; 
c) kombineeritud köiekeerutusmasinad, mis keerutavad nii 
üksikuid keesid kui köiekeermeid ja mida kasutatakse 
peamiselt raskema purjeköie ja väiksema läbimõõduga 
köie või kaabli saamiseks; 
2. masinad ja seadmed terastrosside ja -kaablite (v.a elektri ­
kaablid) valmistamiseks, mis töötavad samal põhimõttel 
kui eelpool punktis 1 kirjeldatud masinad ja seadmed; 
3. masinad ja seadmed elektrijuhtmete keerutamiseks või 
punumiseks ning seadmed koksiaalkaabli valmistamiseks. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu seadmed, mis enne köiekeeru ­
tamist teevad järgmisi tööoperatsioone, nt kammkraasimine, 
laialilaotamine, korrutamine, mitmekordne venitamine või 
ketramine, ega ketrusvabrikutes kasutatavad korrutusmasinad. 
Seda liiki seadmeid saab kasutada ka peenpurjeköie valmis ­
tamiseks kaabelgarni korrutamisel (rubriik 8445).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 463  
8479 89 97  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. garaažiuste avamissüsteemid, mis on mehaanilised 
seadmed garaaži tõstand-klappuste automaatseks avami ­
seks ja sulgemiseks raadiokaugjuhtimise abil. Need kinni ­
tatakse garaaži lae külge ja koosnevad peamiselt ajamiga 
elektriservomootorist, ülekandeseadmega ühendusrööpast 
ja garaaži ukse külge kinnitatavast hoovast. Servomootor 
ühendatakse kaabli abil raadiokaugjuhtimisvastuvõtjaga, 
mis lülitab elektrimootori vooluallika sisse, kui ta võtab 
vastu juhtimissignaale sõidukis olevast raadiokaugjuhti ­
missaatjast. Nende süsteemide kaugjuhtimiseks vajalikud 
raadiosaatjad ja -vastuvõtjad ei kuulu siiski sellesse alam ­
rubriiki ja need klassifitseeritakse nende omaduste järgi 
rubriiki 8526; 
2. teatavad masinad ja seadmed trükkplaatide valmistamiseks 
(töödeldes ja lõigates suuremaid kihilisest paberplastist, 
klaaskiudriidest, keraamilisest või muust isoleermaterjalist 
tahvleid), nt: 
a) haripuhastusmasinad ja ultrahelipesemismasinad 
isoleermaterjalist tahvlite puhastamiseks; 
b) valtsimis- ja valumasinad fotolaki, fotoresisti, sideaine 
või liimi kandmiseks isoleermaterjalist tahvlitele; 
3. Trükkplaatide koostemasinad aktiivsete, passiivsete ja 
ühenduskomponentide paigaldamiseks trükilülitustel 
(teisaldusmasinad). Need komponendid söödetakse lintidel 
(rihmadel) automaatselt masinasse. Masinad positsionee ­
rivad komponendid täpselt soovitud kohta trükilülitustel 
ja paigaldavad need. Pärast komponentide paigaldamist 
kinnitatakse need trükilülitusel näiteks jootmise või 
kontaktliimimisega. Peale pooljuhtseadiste montaaži 
suudavad need masinad teisaldada kandja-põhimikule ka 
muid komponente. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu ainult või peamiselt pooljuht ­
plokkide, -plaatide, pooljuhtseadiste, elektrooniliste integraal ­
lülituste või kuvarite tootmiseks kasutatavad masinad ja 
seadmed (rubriik 8417).  
8481  Kraanid, klapid, ventiilid jms armatuur torustike, 
katelde, reservuaaride, paakide jms jaoks, k.a 
reduktsiooni- ning termoreguleerventiilid  
8481 10 05  Kombineeritud filtrite või lubrikaatoritega  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad tooted, mis koosnevad erine ­
vatest osadest, mis täidavad suruõhusüsteemide reguleerimi ­
seks vajalikke funktsioone: õhu filtreerimine (võõrlisandite 
nagu vesi, rooste, mustus jne eemaldamiseks), vajaliku 
töörõhu hoidmine, õli lisamine (tagamaks pneumaatiliste 
osade sujuvat toimimist).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 464  
Tavaliselt on need alljärgneva väliskujuga:
  
8486  Masinad ja seadmed, mida kasutatakse üksnes või peami ­
selt pooljuhtkristallide (buulid) või -plaatide (vahvlid), 
pooljuhtseadiste, elektrooniliste integraallülituste ja lame ­
kuvarite tootmiseks; käesoleva grupi märkuses 9 C nime ­
tatud masinad ja seadmed; osad ja tarvikud  
Sellesse rubriiki ei kuulu muu hulgas: 
a) grupi 85 märkuses 5 määratletud trükkplaatide valmista ­
miseks kasutatavad masinad ja seadmed; 
b) elektrimõõtmiste abil valmis plaatide või integraallülituste 
katsetamiseks ning defektide avastamiseks ja lokaliseeri ­
miseks kasutatavad elektrilised masinad ja seadmed, sh 
aparaadid ja seadmed, mis on varustatud defekti avasta ­
mise või defektse koha leidmise seadmega, mis suunab 
katsetatud tooted eri konteineritesse (kaubagrupp 90).  
8486 20 10  Seadmed ultraheliga töötavad  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8456, teine lõik.  
8486 20 90  Muud  
Lisaks rubriiki 8486 käsitlevate HSi selgitavate märkuste 
B osas nimetatud seadmetele kuuluvad sellesse alamrubriiki: 
1. tööpingid pooljuhtplaatide lõikamiseks või täkkimiseks; 
2. seadmed pooljuhtplaatide kiirkuumutamiseks;  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 465  
3. tööpingid mitmesuguste materjalide töötlemiseks osa 
materjali eemaldamise teel laser- või muu valgus- või 
kvantkiirguse toimel; 
4. seadmed trükitud või pestud isolatsioonaluste kuivatami ­
seks ja plaatide pidevkuivatid.  
8486 40 00  Käesoleva grupi märkuses 9 C nimetatud masinad ja 
seadmed  
Lisaks rubriiki 8486 käsitlevate HSi selgitavate märkuste 
D osas nimetatud seadmetele kuuluvad sellesse alamrubriiki: 
1. pooljuhtseadiste või elektrooniliste integraallülituste 
montaažiaparaadid ja lint-koosteautomaadid; 
2. fotokaamerad mustrite loomiseks maskide või niitvõrgus ­
tike valmistamiseks fotoresistkihil; 
3. tähistusvahendid mustrite loomiseks maskide või niitvõr ­
gustike valmistamiseks fotoresistkihil; 
4. teatavad masinad ja seadmed hübriid-integraallülituste 
valmistamiseks (töödeldes ja lõigates suuremaid keraami ­
lisest või muust isoleermaterjalist tahvleid), näiteks: 
a) haripuhastusmasinad ja ultrahelipesemismasinad 
isoleermaterjalist tahvlite puhastamiseks; 
b) valtsimis- ja valumasinad fotolaki, fotoresisti, sideaine 
või liimi kandmiseks isoleermaterjalist tahvlitele.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 466  
GRUPP 85  
ELEKTRIMASINAD JA -SEADMED, NENDE OSAD; HELISALVESTUS- 
JA TAASESITUSSEADMED, TELEPILDI JA -HELI SALVESTUS- JA 
TAASESITUSSEADMED, NENDE OSAD JA TARVIKUD 
8501  Elektrimootorid ja -generaatorid (välja arvatud generaa ­
torseadmed)  
Sellesse rubriiki kuuluvad hoova ja harjata, kuid vastavate 
pöördliikumist võnkliikumiseks muutvate ülekandemehhanis ­
midega (silinderhammasratas ja võnkliikuv keps) klaasipuhas ­
tite pöörlevad elektrimootorid.  
8502  Voolugeneraatorseadmed ja pöörlevad muundurid  
Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 8502 I ja II osas 
kirjeldatud elektriseadmete kuuluvad sellesse rubriiki 
kaskaadmuundurid, Ward-Leonardi-seadmed ja pöörlevad 
faasimuundurid.  
8502 39 20  Turbogeneraatorid  
Turbogeneraatoreid käitavad gaasi- või auruturbiinid. Neil on 
massiivne silinderrootor pikisoontega, millesse paigaldatakse 
induktsioonmähised. Rootor võib olla ühes tükis või koos ­
neda mitmest monoliitsest osast. 
Turbogeneraatorid on tavaliselt õhkjahutusega, kuid suure 
võimsusega turbogeneraatorid on vesinikjahutusega.  
8503 00  Osad, mida kasutatakse üksnes või peamiselt rubrii ­
kide 8501 ja 8502 seadmete juures  
Sellese alamrubriiki ei kuulu elektrimootorite klemmplaadid 
(rubriik 8536).  
8504  Trafod, staatilised muundurid (näiteks alaldid), ja induk ­
tiivpoolid ehk drosselid  
Peale HS selgitavate märkuste rubriigis 8504 osundatud 
toodete kuuluvad sellesse rubriiki: 
1. reguleeritavad trafod (nt liugurtrafod) ja ülekandesuhtega 
trafod; 
2. dispersioonväljatrafod luminofoortorude jaoks; 
3. eritrafod sidetehnika jaoks; 
4. kompensatsioondrosselid;  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 467  
5. väljunddrosselid; 
6. silumispoolid; 
7. liikuva südamikuga drosselid induktiivsuse muutmiseks; 
8. elektrilahenduslampide ja –torude drosselid; 
9. pupiindrosselid; 
10. Godefroy-drosselid; 
11. stabiliseeritud jõupead (regulaatoriga alaldi). 
Sellesse rubriiki kuuluvad ka seleenalalduselemendid, kas 
üksikult (eelkõige seleenplaadid) või mitme kaupa. 
Sellesse rubriiki ei kuulu siiski räni- või germaaniummono ­
kristallalaldid, mis koosnevad diskreetsetest komponentidest 
(nt dioodalaldid) või alaldid, mis moodustavad integraallüli ­
tusi, eelkõige mikrolülitusi, kas varustatud jahutus- või isolat ­
sioonseadmetega jne või mitte. Selle grupi märkus 8 
kinnistab taolised komponendid rubriiki 8541 või 
rubriiki 8542 (vt ka selle grupi märkus 2). 
Samuti ei kuulu sellesse rubriiki: 
a) kommutaatorid mitmeastmeliste trafode jaoks 
(rubriik 8536); 
b) alalduslambid ja -torud, nt fanotronid, türatronid, igni ­
tronid ja kõrgepinge-alaldustorud röntgeniaparatuurile 
(alamrubriik 8540 89 00); 
c) rubriigi 9032 pingeregulaatorid.  
8504 40 30  Kasutatavad telekommunikatsiooniseadmetes, arvutites ja 
nende plokkides  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad staatilised muundurid tele ­
kommunikatsiooniseadmetele, automaatsetele andmetöötlus ­
seadmetele ja nende plokkidele: 
— millel on tavaliselt stabiliseerimisahelad; 
— mille tüüpiline väljundpinge on näiteks 3,3, 5, 12, 24, 48 
või 60 V. 
Telekommunikatsiooniseadmete või automaatsete andmetööt ­
lusseadmete ning nende plokkide staatilised muundurid 
muundavad näiteks elektrivõrgust saadava vahelduvvoolu 
vajaminevaks alalisvooluks. 
Automaatsetes andmetöötlusseadmetes kasutatavad nn katke ­
matu toite allikad (UPS) tagavad elektrikatkestuse korral 
varuenergia (nn „power good”-signaal), takistades seega 
andmete kaotsiminekut.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 468  
8504 90 05  Elektronlülitused alamrubriigi 8504 50 20 seadmetele  
Termini „elektronlülitused” kohta vaata alamru ­
briigi 8443 99 10 selgitavad märkused.  
8504 90 91  Elektronlülitused alamrubriigi 8504 40 30 seadmetele  
Termini „elektronlülitused” kohta vaata alamru ­
briigi 8443 99 10 selgitavad märkused.  
8505  Elektromagnetid; püsimagnetid, pärast magneetimist 
püsimagnetitena kasutamiseks ettenähtud tooted; 
elektro- või püsimagnetitega klammerdid jms kinnitusva ­
hendid; elektromagnetilised ühendusmuhvid, sidurid, 
kiirusregulaatorid, pidurid; elektromagnetilised 
tõsteseadmed  
8505 90 20  Elektromagnetid; elektro- või püsimagnetitega klam ­
merdid jms kinnitusvahendid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad elektriga töötavad magnetid, 
mis on paigaldatud sõiduautode ustele ja on autouste kesklu ­
kustussüsteemi osa. Taolised süsteemid on ühendatud sõiduki 
toiteallikaga ja need hakkavad toimima süsteemi elektrilise 
juhtimisseadme signaalist. Kui üks ustest käsitsi avatakse 
või suletakse, lukustuvad või avanevad sõiduki teised uksed 
samaaegselt elektromagnetiliselt. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu siiski säde- või survesüütega 
kolbmootorite elektromagnetiliselt toimivad klapp-pihustid, 
mille klapikered on varustatud magnetmähisega ja klapi ­
nõelad vastavalt magnetankruga (alamrubriik 8409 91 00 
või 8409 99 00).  
8506  Primaarelemendid ja primaarpatareid  
8506 10 11  Silindrilised elemendid  
Silindriliste elementide ristlõige on ümmargune. Positiivsed ja 
negatiivsed poolused on vastasotstes. Silindriliste elementide 
pikkus on läbimõõdust suurem.
  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 469  
8506 10 91  Silindrilised elemendid  
Vaata alamrubriigi 8506 10 11 selgitavad märkused.  
8506 50 10  Silindrilised elemendid  
Vaata alamrubriigi 8506 10 11 selgitavad märkused.  
8506 50 30  Nööpelemendid  
Nööpelementide kõrgus on läbilõikest väiksem või sellega 
võrdne:
  
8507  Akud, sh nende separaatorid, nii täisnurksed kui 
muukujulised  
8507 20 20 ja 
8507 20 80  Muud pliiakud  
Välja arvatud kolbmootori käivitusakud (vt alamru ­
briigid 8507 10 20 ja 8507 10 80), kuuluvad nendesse alam ­
rubriikidesse HS selgitavate märkuste rubriigi 8507 kolmanda 
lõigu punktis 1 nimetatud elektripliiakud. 
Neid akusid kasutatakse näiteks elektrisõidukites ja telekom ­
munikatsiooniseadmete toiteks.  
8507 30 20 ja 
8507 30 80  Kaadmiumnikkelakud  
Nende alamrubriikide akusid kasutatakse eelkõige kaevuri ­
lampides ja sageli kuivpatareide asemel kantavates raadiotes, 
telerites, elektripardlites ja muudes elektriaparaatides.  
8507 80 00  Muud akud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka hõbetsinkakud ja 
hõbekaadmiumakud.  
8507 90 30 ja 
8507 90 80  Osad  
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu akuelementide ühendu ­
sosad (akusilded) (alamrubriik 8536 90 85).  
8509  Sisseehitatud elektrimootoriga kodumasinad, v.a 
rubriigi 8508 tolmuimejad  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 470  
8509 80 00  Muud kodumasinad  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad elektrilised maniküüri- ja 
pediküüriaparaadid sisseehitatud elektrimootoriga, mis on 
juhtme abil seadme toiteallikaga (elektrivõrguga) ühendatud.  
8510  Sisseehitatud elektrimootoriga pardlid, juukselõikusma ­
sinad ja epilaatorid  
8510 10 00  Pardlid  
Pardlid, millesse on ühendatud juukse- või karvalõikusma ­
sinad, kuuluvad sellesse alamrubriiki.  
8511  Elektrilised süüte- ja käivitusseadised säde- või survesüü ­
tega sisepõlemismootorite jaoks (näiteks süütemagneetod, 
magnetodünamod, süütepoolid, süüteküünlad, starterid); 
neis mootoreis kasutatavad alalis- ja vahelduvvoolugene ­
raatorid ja tagasivoolureleed  
8511 40 00  Starterid (käivitid) ja kombineeritud startergeneraatorid  
Selle alamrubriigi seadmed töötavad tavaliselt pingega 6, 12 
või 24 V ja neil on eriseadmed mootori külge kinnitamiseks. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. liugankruga starterid, liugvedukiga starterid, kruvijoonelise 
liikumisega starterid ning lükandhammasratta ja kruvijoo ­
nelise liikumisega starterid; 
2. seadmed, mis koosnevad starterist ja generaatorist.  
8512  Jalgrataste ja mootorsõidukite elektrilised valgustus- ja 
signalisatsiooniseadmed (v.a rubriiki 8539 kuuluvad), 
klaasipuhastid, klaaside jäätumist ja udustumist vältivad 
seadmed  
8512 30 10  Kasutamiseks mootorsõidukites  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8512, teine lõik, 
punkt 11.  
8512 90 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad esilaternate raamid ja reflek ­
torid ning elektrilised tuuleklaasipuhasti hoovad, kas harja ­
dega või ilma. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu siiski lambipesad (alamru ­
briigid 8536 61 10 või 8536 61 90).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 471  
8514  Elektrilised tööstus- ja laboriahjud (sh dielektrilised ja 
induktsioonahjud) muud tööstus- või laboriseadmed 
materjalide kuumtöötlemiseks induktsiooni või dielektri ­
liste kadude abil  
8514 20 80  Dielektrilised (kondensaator)ahjud  
Restoranides, sööklates jm kasutamiseks kavandatud mikro ­
laineahjud, mis erinevad rubriigi 8516 kodumasinatest oma 
efektiivvõimsuse ja ahju mahutavuse poolest. Nimetatud 
ahjud efektiivvõimsusega üle 1 000 W või ahju mahutavu ­
sega üle 34 liitri on mõeldud tööstuslikuks otstarbeks. Gril ­
liga või muud tüüpi ahjuga ühte korpusesse paigutatud 
mikrolaineahjude puhul kehtib eespool nimetatud efektiiv ­
võimsus ainult mikrolaineahju suhtes. Nimetatud kombinat ­
siooni klassifikatsiooni ei mõjuta ahju mahutavuse kriteerium. 
Mikrolaineahjud efektiivvõimsusega kuni 1 000 W ja ahju 
mahutavusega kuni 34 liitrit on mõeldud kasutamiseks kodu ­
majapidamises (rubriik 8516).  
8516  Elektrilised kiir- või mahtboilerid ja sukelduskuumutid 
(k.a keeduspiraalid); elektriseadmed ruumide kütmiseks 
või pinnase jms soojendamiseks; elektrotermilised juuksu ­
riseadmed (näiteks föönid, lokiaparaadid, seadmed loki ­
tangide soojendamiseks jne), elektrikätekuivatid; elektri ­
triikmasinad; muud elektrotermilised kodumajapidamis ­
seadmed; elektrikütteelemendid (v.a rubriiki 8545 
kuuluvad)  
8516 10 11 ja 
8516 10 80  Elektrilised kiir- või mahtboilerid ja sukelduskuumutid 
(k.a keeduspiraalid)  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad: 
1. veesoojendid, mis toimivad nii kiir- kui ka 
mahtboileritena; 
2. elektriboilerid, mis toodavad ainult kuuma vett või kuuma 
vett ja madalrõhuauru. 
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu elektriga köetavad auru ­
katlad ja „ülekuumendatud vee” boilerid (rubriik 8402) ega 
elektriga köetavad boilerid keskkütte jaoks (rubriik 8403).  
8516 21 00 kuni 
8516 29 99  Elektriseadmed ruumide kütmiseks või pinnase jms 
soojendamiseks  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad: 
1. elektriküttega saunaahjud; 
2. patareidel töötavad kuumutusseadmed mootorsõidukite 
kinnijäätunud ustelukkude soojendamiseks ja lahtisulata ­
miseks luku sisse asetatava kütteelemendi abil. Nendel 
väikestel kantavatel seadmetel võib olla sisse ehitatud 
rubriiki 8513 klassifitseeritav tööpiirkonda valgustav 
lamp.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 472  
8516 50 00  Mikrolaineahjud  
Vt alamrubriigi 8514 20 80 selgitavaid märkusi.  
8516 60 10  Elektripliidid (millel on vähemalt üks keeduplaat ja 
praeahi)  
Vähemalt ühest keeduplaadist ja praeahjust (kuhu võib 
kuuluda ka mikrolaineseade või grill) koosnevad 
elektripliidid.  
8516 79 70  Muud  
Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 8516, E osa, punk ­
tides 5–20 kirjeldatud seadmete kuuluvad sellesse alamru ­
briiki: 
1. elektrisaunad infrapunakiirguse allikatega (üksikkabiinid); 
2. jalasoojendusplaadid; 
3. elektersoojendusega kingaliistud; 
4. kontaktläätsede puhastusseadmed, mis koosnevad kahest 
väikesest elektriga köetava ja keeratava kaanega kambri ­
kesest, kuhu kontaktläätsed asetatakse ja mis puhastusve ­
delikku kuumutavad.  
8516 80 20 ja 
8516 80 80  Elektrikütteelemendid  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad isoleeritud kuumutus ­
traat, -kaablid, -lindid jms, millega soojendatakse lagesid, 
seinu, torusid, mahuteid jne. 
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu siiski seadmeosade 
külge ühendatud kuumutustakistid, näiteks, triikraudade alus ­
plaadid ja elektripliitide plaadid (alamrubriik 8516 90 00).  
8517  Telefonid, sh mobiilside- või muu juhtmetavõrgu (raadio ­
võrgu) telefonid; muud seadmed kõne, pildi või muude 
andmete edastamiseks või vastuvõtmiseks, sh juhtmega 
või juhtmeta kommunikatsioonivõrgu (nt koht- või 
laivõrgu) lõppseadmed, v.a rubriikide 8443, 8525, 8527 
ja 8528 ülekande-, saate- ja vastuvõtuseadmed  
8517 12 00  Mobiilside- või muu juhtmeta võrgu (raadiovõrgu) tele ­
fonid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8517, I osa, punkt B. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad mobiilsidevõrgu telefonid, nn 
mobiiltelefonid.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 473  
Mobiiltelefonidel on järgmised omadused: 
— need on taskuformaadis, s.t nende korpuse mõõtmed 
kõige kompaktsemal kujul ei ületa 170 mm × 100 
mm × 45 mm; 
— neid saab kasutada välise elektritoiteta; 
— neil on nii mikrofon kui ka kuular ja/või valjuhääldi, mis 
võivad olla kas sisseehitatud või mida kasutatakse mobiil ­
telefoniga kaasas oleva juhtmeta peatelefonina ning mis 
on ette nähtud kõne edastamiseks ja vastuvõtmiseks, 
võimaldades kõnekommunikatsiooni; 
— need sisaldavad ka muid osi, näiteks võimendit ja telefo ­
niantenni, mis võimaldavad kahesuunalist ja väikese tege ­
vusraadiusega kõneedastust võrgus, mis koosneb alamru ­
briiki 8517 61 kuuluvatest tugijaamadest ja kasutab 
mobiilside sagedusribasid; 
— neid on võimalik kasutada erinevat liiki (kas füüsilisel 
kandjal või tarkvaral põhinevate) aktiveeritud SIMide 
(abonendi identsusmoodulite) abil mobiilikõnede edasta ­
miseks ja vastuvõtmiseks mobiilsidevõrkude kaudu. 
Nende abil võib olla võimalik teha SIMita hädaabikõ ­
nesid. 
Mobiiltelefonil võib olla ka muid funktsioone, näiteks 
lühisõnumite (SMS), multimeedium-sõnumite (MMS) saat ­
mine ning vastuvõtmine; elektronpost; pakettkommutatsioon 
juurdepääsuks Internetile; positsioneerimissüsteemi signaalide 
saatmine ja vastuvõtmine; navigeerimine, marsruutimine, 
kaardid, kiirsuhtlus, kõnede edastamine IP-võrkudes 
(VOIP); elektronmärkmik (PDA); mängud; raadio- ja televi ­
sioonisignaalide vastuvõtmine; heli ja pildi hõivamine, 
salvestamine ja taasesitamine. 
Sellistele lisafunktsioonidele vaatamata on kõigi ülalnime ­
tatud omadustega mobiiltelefonide põhifunktsioon üldjuhul 
mobiilikõnede edastamine ja vastuvõtmine. See kehtib näiteks 
juhul, kui kõnede edastamise ja vastuvõtmise funktsioon on 
kõigist teistest funktsioonidest olulisem, sealhulgas juhul, kui 
kasutajale tavaliselt teatatakse sissetulevatest kõnedest vaata ­
mata teisejärguliste funktsioonide kasutamisele.  
8517 18 00  Muud  
Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 8517, I osa, punktis A 
kirjeldatud telefoniaparaatide kuuluvad sellesse alamrubriiki 
ka surunuppudega telefonid, millesse on magnetkaardilugeja, 
andmenäidik, mikroprotsessoriga elektronlülitusplaat, mitu 
mälupesa, kell ja modem sisse ehitatud. Neid seadmeid ei 
kasutata üksnes telefoniaparaatidena, vaid ka (nt supermarke ­
tites) andmelõpmikena, nt magnetkrediitkaartide või tšekkide 
kontrollimiseks, samuti telefonivõrgu kaudu automaatsetele 
andmetöötlusseadmetele müügiandmete edastamiseks.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 474  
8517 62 00  Seadmed kõne, pildi või muude andmete vastuvõtmiseks, 
muundamiseks, edastamiseks või regenereerimiseks, sh 
kommutatsiooni- ja marsruutimisseadmed  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kaks seadmete rühma: 
1. seadmed heli, pildi või muude andmete vastuvõtmiseks, 
muundamiseks ja saatmiseks; 
2. seadmed heli, pildi või muude andmete regenereerimiseks. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. võrgukaardid; 
2. modemid; 
3. repiiterid; 
4. jaoturid; 
5. sillad (sh kommutaatorid); 
6. marsruuterid. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad seadmed, milles kõik saatmi ­
seks ja vastuvõtmiseks vajaminevad osad on ühes korpuses 
või kestas. Taolised seadmed on näiteks kaasaskantavad 
raadiotelefonid kas koos vajalike patareide või akudega või 
eraldiasuva ja üksnes juhtme abil seadmega ühendatud 
toiteallikaga transiiverid. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka seadmed, milles transiiveri 
osad asetsevad eraldi kappides või kestades, tingimusel et 
need moodustavad ühe funktsionaalploki. Et saatja-vastuvõtja 
(transiiveri) osi saaks lugeda üheks funktsionaalplokiks, 
peavad need olema paigutatud üksteise lähedale (nt samasse 
hoonesse või sõidukisse) ja neil peab olema teatavaid ühiseid 
osi, näiteks antenn. 
Sellesse alamrubriiki kuulub ka nn juhtmeta peatelefon 
(kuulari ja mikrofoni kombinatsioon), mis on ette nähtud 
kasutamiseks üksnes või peamiselt kärgvõrgustiku telefoniga 
(mobiiltelefoniga), riputades komplekti kõrva külge, võimal ­
damaks käed-vabad-režiimi. Nende abil saab kasutaja juhtida 
selliseid telefonifunktsioone nagu kõnele vastamine, kõne 
lõpetamine ja kõne valimine (nt viimase kõne taasvalimine) 
mobiiltelefonist umbes 10 m raadiuses ning neil on seade 
kuulari helivaljuse reguleerimiseks. Taolisse peatelefoni on 
ühendatud raadiosaatja ja -vastuvõtja, mis on ühenduses tele ­
foniga traadita tehnoloogia (nt „Bluetooth”) abil.  
8517 69 10  Videofonid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8517, II osa, punkt C.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 475  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka sisetelevisionisüsteemid 
(nn turvakaamerad), mis koosnevad ühest kaamerast, mitme 
valikunupuga paneelist ja ühe või mitme sidepidamispostiga 
ühendatud monitorist ning koaksiaalkaablist erinevate 
elementide ühendamiseks, mis esitatakse tollile jaemüügi ­
komplektina. 
Selle alamrubriigi tooted võivad olla ühendatud ka elektrilise 
ukseavaja, signaalseadme või valgusallikaga.  
8517 69 39  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. püsivad vastuvõtuseadmed (sh need, mida kasutatakse 
peamiselt suurtes seadeldistes) ning eriseadmed nagu 
salastamisseadmed (näiteks spektrimuundurid); teatavad 
vastuvõtjad, mida nimetatakse „mitmekülgseteks vastuvõt ­
jateks”, kasutavad mitut vastuvõtmistehnikat, et ületada 
feedingut; 
2. raadiotelefoni vastuvõtjad mootorsõidukite, laevade, 
lennukite, rongide jne jaoks; 
3. vastuvõtjad raadiotelegraafiliste personali asukoha määra ­
mise süsteemide jaoks; 
4. raadiovastuvõtjad sünkroontõlke jaoks mitmekeelsetel 
konverentsidel; 
5. erivastuvõtjad laevade, lennukite jne hädasignaalide jaoks; 
6. telemeetriliste signaalide vastuvõtjad; 
7. raadiotelegraafilised faksiaparaadid dokumentide, ajaleh ­
tede, plaanide, sõnumite jmt vastuvõtmiseks valgustund ­
likul paberil.  
8517 69 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. püsivad saatjad. Teatavad tüübid, mida kasutatakse peami ­
selt suurtes seadeldistes, sealhulgas eriseadmed nagu salas ­
tamisseadmed (näiteks spektrimuundurid) ja multipleks ­
seadmed (mida kasutatakse rohkem kui kahe sõnumi 
üheaegseks saatmiseks); 
2. raadiotelefoni saatjad mootorsõidukite, laevade, lennukite, 
rongide jne jaoks; 
3. saatjad raadiotelegraafiliste personali asukoha määramise 
süsteemide jaoks; 
4. raadiosaatjad sünkroontõlke jaoks mitmekeelsetel 
konverentsidel; 
5. automaatsaatjad laevade, lennukite jne hädasignaalide 
jaoks;  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 476  
6. raadiotelegraafilised faksiaparaadid dokumentide, ajaleh ­
tede, plaanide, sõnumite jmt saatmiseks; 
7. telemeetriliste signaalide saatjad.  
8518  Mikrofonid ja nende alused; valjuhääldid, korpusesse 
monteeritud või monteerimata; kõrvaklapid ja kuularid, 
komplektis mikrofoniga või mikrofonita, ning mikrofoni 
ja üht või mitut valjuhääldit sisaldavad komplektid; elek ­
trilised helisagedusvõimendid; elektriline helivõimendusa ­
paratuur  
Sellesse rubriiki kuuluvad tollile eraldi esitatavad juhtmeta 
mikrofonid, kõrvaklapid, kuularid ja valjuhääldid, komplektis 
või mitte. 
Sellesse rubriiki ei kuulu: 
1. tollile eraldi esitatavad lauatelefonide juhtmeta käsitele ­
fonid (vaata HS selgitavad märkused, alamru ­
briik 8517 62); 
2. tollile eraldi esitatavad kõnevalimisvõimalusega juhtmeta 
peatelefonid (kuulari ja mikrofoni kombinatsioon) (vaata 
HS selgitavad märkused, alamrubriik 8517 62 00).  
8519  Helisalvestus- ja -taasesitusseadmed  
8519 81 15  Kassettpleierid  
Taoliste seadmete mõõtmete määratlemisel võetakse arvesse 
grupi 85 alamrubriikide märkus 1 ja ainuüksi korpuse 
mõõtmed; seadme väljaulatuvaid detaile, nagu reguleerimis ­
nupud, sulgemisseadmed ja kinnitusklambrid, arvesse ei 
võeta.  
8519 81 35  Muud  
Sellesse alamrubriiki ei kuulu helitaasesitusseadmed, nn 
mp3mängijad, mis kasutavad optilisi kandjaid ja millele on 
paigaldatud seadmed, mida saab hiljem tarkvara abil ringhää ­
lingu raadiosignaali vastuvõtmiseks aktiveerida. 
(rubriik 8527).  
8519 81 45  Muud  
Kohaldada alamrubriigi 8519 81 35 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
8519 81 65  Taskuformaadis magnetofonid  
Kohaldada alamrubriigi 8519 81 15 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
8519 81 95  Muud  
Kohaldada alamrubriigi 8519 81 35 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 477  
8522  Osad ja tarvikud, mida kasutatakse üksnes või peamiselt 
rubriikide 8519–8521 aparaatide juures  
8522 90 41 ja 
8522 90 49  Elektronlülitused  
Vaata alamrubriigi 8443 99 10 selgitavad märkused.  
8523  Plaadid, lindid, pooljuht-säilmäluseadmed, kiipkaardid 
või muud heli- jms infokandjad, kas salvestistega või 
ilma, sh matriitsid ja vormid plaatide valmistamiseks, 
v.a grupi 37 tooted  
Kui selle rubriigi kandja esitatakse tollile koos muude kaupa ­
dega, tuleb klassifitseerimisel kohaldada järgmist põhimõtet: 
1. kui kandja ja muud kaubad moodustavad jaemüügikom ­
plekti klassifitseerimise üldreegli 3 b järgi, tuleb komplekt 
klassifitseerida selle reegli alusel, või 
2. kui kandja ja muud kaubad ei moodusta jaemüügikom ­
plekti klassifitseerimise üldreegli 3 b järgi, tuleb kandja 
klassifitseerida asjakohasesse alamrubriiki.  
8523 21 00  Magnetribaga kaardid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka trükitooted, näiteks sõidu ­
piletid ja pardakaardid, millel on üks või mitu magnetriba.  
8523 29 15  Salvestuseta  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka lindid, mida enne kasuta ­
mist tuleb mõõtu lõigata.  
8523 41 10  Laserplaadid salvestusmahuga kuni 900 megabaiti, v.a 
kustutatavad  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad salvestatavad kompaktkettad 
(CD-R). 
Salvestatavad kompaktkettad on tavaliselt valmistatud värvi ­
tust läbipaistvast polükarbonaadist paksusega 1,2 mm. Peal ­
mine külg on kaetud kulla- või hõbedavärvilise peegeldava 
kihiga ja sellele saab trükkida. Alumine külg on kaetud värvi- 
ja kaitsekihiga. Kettad on diameetriga 8 või 12 cm või kaar ­
dikujulised. 
Ketaste salvestusmahtu saab kontrollida andmekirjutus-/luge ­
misseadme ja vastava salvestustarkvara abil.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 478  
Ehkki nimetatud ketastele saab salvestada ühe või mitme 
erineva etapina, ei saa salvestatud teavet kustutada.  
8523 41 30  Laserplaadid salvestusmahuga üle 900 megabaidi, kuid 
mitte üle 18 gigabaidi, v.a kustutatavad  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad salvestatavad digivideokettad 
(DVD-/+R). 
Erinevalt alamrubriigi 8523 41 10 salvestatavatest kompakt ­
ketastest (CD-R) koosnevad salvestatavad digivideokettad 
(DVD-/+R) kahest 0,6 mm paksusest kokkuliimitud polükar ­
bonaatkihist. Füüsilise erinevuse saab kindlaks teha ketta 
välisserva vaadeldes. Kettad on diameetriga 8 või 12 cm. 
Ketaste salvestusmahtu saab kontrollida andmekirjutus-/luge ­
misseadme ja vastava salvestustarkvara abil. 
Ehkki nimetatud ketastele saab salvestada ühe või mitme 
erineva etapina, ei saa salvestatud teavet kustutada.  
8523 41 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. optilised kettad, millele salvestatud informatsiooni saab 
kustutada ja millele saab salvestada uusi andmeid (korduv ­
kirjutamisega laserkettad (CD-RW) ja korduvsalvestusega 
digivideokettad (DVD/+RW)). Ketaste salvestusmahtu 
saab kontrollida andmekirjutus-/lugemisseadme ja vastava 
salvestustarkvara abil; 
2. korduvkirjutatavad DVD- kettad (DVD-RAM) ja „mini ­
kettad”, mis paiknevad enamasti kassetis.  
8523 52 10 ja 
8523 52 90  Kiipkaardid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8523, punkt C, lõik 2. 
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka elektroonilised lähi ­
distantskaardid/-lipikud, mis koosnevad tavaliselt poolist, 
mille aktiveerib lugeja signaal ja mis toodab pinget mikro ­
lülituse toiteks, koodigeneraatorist, mis loob lugejalt signaali 
saamisel andmeid, ning signaali vastuvõtuantennist.  
8525  Ringhäälingu ja televisiooni saateaparaadid, vastuvõtu ­
seadmetega või vastuvõtuseadmeteta, helisalvestus või 
-taasesitusaparatuuriga või ilma; telekaamerad, digitaal ­
kaamerad ja salvestavad videokaamerad  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 479  
Sellesse rubriiki klassifitseeritakse ka infravalguskuvakaa ­
merad, mis võimaldavad teha infrapunapilte. Kaamerad regis ­
treerivad soojuskiirguse ja muundavad selle piltideks, mis 
kujutavad üksikute pindade või objektide temperatuuri erine ­
vates toonides hallina või erinevate värvustena. Kaamerad ei 
võimalda mõõta temperatuuri ega esitada mõõdetud väärtusi.  
8525 60 00  Saateaparatuur, varustatud vastuvõtuseadmega  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka seadmed, milles transiiveri 
osad asetsevad eraldi kappides või kestades, tingimusel et 
need moodustavad ühe funktsionaalploki. Et 
saatja-vastuvõtja (transiiveri) osi saaks lugeda üheks funktsio ­
naalplokiks, peavad need olema paigutatud üksteise lähedale 
(nt samasse hoonesse või sõidukisse) ja neil peab olema 
teatavaid ühiseid osi, näiteks antenn.  
8525 80 11 kuni 
8525 80 99  Telekaamerad, digitaalkaamerad ja salvestavad videokaa ­
merad  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8525, punkt B. 
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu elektroonilised lugemis ­
seadmed vaegnägijatele (vt alamrubriigi 8543 70 90 selgi ­
tavad märkused).  
▼M13  
8525 80 30  Digikaamerad  
Selle alamrubriigi digikaamerad on alati võimelised salves ­
tama liikumatuid pilte kas sisemisele salvestuskandjale või 
vahetatavale kandjale. Enamikul neist on traditsioonilise foto ­
aparaadi väliskuju. 
Digikaamerad, mis on võimelised salvestama üksnes liikuma ­
tuid pilte, klassifitseeritakse sellesse alamrubriiki. 
Selle alamrubriigi kaameratel võib olla ka videopildi ülesvõt ­
mise võime, et salvestada katkematut videopilti. 
Kui aga sellised seadmed on võimelised maksimaalset mälu ­
mahtu kasutades üles võtma 800 × 600 pikslise või kõrgema 
kvaliteediga videopilti kiirusega 23 kaadrit sekundis (või 
rohkem) katkematu kestusega vähemalt 30 minutit (olenemata 
asjaolust, et ülesvõetud videopilte võib salvestada eraldi 
failides kestusega alla 30 minuti (vt ka komisjoni 
rakendusmäärus (EL) nr 876/2014)), tuleb need alati klassi ­
fitseerida alamrubriiki 8525 80 91 või 8525 80 99. 
Kui üks või mitu eelpool nimetatud kriteeriumi on täitmata, 
tuleb seade klassifitseerida XVI jaotise märkuse 3 kohaselt 
(vt ka komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 458/2014).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 480  
Võrreldes alamrubriikide 8525 80 91 ja 8525 80 99 salvesta ­
vate videokaameratega, puudub paljudel digikaameratel 
(videokaamerana kasutamisel) suumimise võimalus videosal ­
vestuse ajal. Mälumahust sõltumata lõpetavad mõned 
kaamerad automaatselt videosalvestuse teatava ajavahemiku 
järel.  
8525 80 91 ja 
8525 80 99  Salvestavad videokaamerad  
Nende alamrubriikide videokaamerad on alati võimelised 
salvestama pidevat videopilti kas sisemisele salvestuskandjale 
või vahetatavale kandjale. 
Tavaliselt on selle alamrubriigi salvestavate digivideokaame ­
rate tehniline lahendus erinev alamrubriigi 8525 80 30 digi ­
kaamerate omast. Sageli on neil kokkukäiv pildinäidik ja tihti 
esitatakse need tollile koos kaugjuhtimispuldiga. Enamikul 
videokaameratel on suumimise võimalus video salvestamise 
ajal. Asjaolu, et näiteks spordiprillidesse paigaldatud video ­
kaameratel ei ole optilise suumimise võimalust, ei takista 
selliste toodete klassifitseerimist alamrubriikidesse 
8525 80 91 ja 8525 80 99 (vt kohtuasi C-178/14,  Vario Tek , 
ECLI:EU:C:2015:152, punktid 17–29). 
Salvestavad digivideokaamerad, millega on võimalik salves ­
tada üksnes videopilti, klassifitseeritakse alati nendesse alam ­
rubriikidesse. 
Seadmed, mis on võimelised salvestama nii videopilti kui ka 
liikumatuid pilte, tuleb selgitava märkuse alusel klassifitsee ­
rida alamrubriiki 8525 80 30.  
►M44  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad videopiltide ja 
liikumatute piltide ülesvõtmiseks ja salvestamiseks mõeldud 
kaugjuhitavad seadmed, mis on spetsiaalselt kavandatud 
mitme tiivikuga helikopteri (nn drooni) külge kinnitamiseks 
näiteks eriotstarbeliste kontaktelementide abil. Neid seadmeid 
kasutatakse ümbrusest videopiltide ja liikumatute aerofotode 
tegemiseks ning need võimaldavad seadme kasutajal visuaal ­
selt juhtida kaugjuhitava seadme lendu. Sellised seadmed 
klassifitseeritakse videosalvestise pikkusest sõltumata alati 
nendesse alamrubriikidesse, kuna seadme põhifunktsioon on 
video salvestamine. Vt ka HSi klassifitseerimisarvamus 
8525.80/3. ◄ 
▼B 
8525 80 99  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad salvestavad videokaamerad 
(nn salvestatavad helivideokaamerad), mis ei salvesta üksnes 
kaameraga võetud heli ja pilte, vaid ka välisallikate, näiteks 
DVD-mängijate, arvutite või televisioonivastuvõtjate signaale. 
Selliselt salvestatud pilte saab taasesitada eraldi teleri või 
monitori abil. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka salvestavad helivideokaa ­
merad, milles videosisend on plaadiga või muul viisil suletud 
või milles videoliidest saab hiljem tarkvara abil videosignaali 
sisestamiseks aktiveerida. Seadmed on sellest hoolimata 
kavandatud teleprogrammide või muude väljastpoolt tulevate 
videosignaalide salvestamiseks.  ▼M13
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 481  
Salvestavad helivideokaamerad, millega saab salvestada ja 
välise teleri või monitori abil taasesitada üksnes kaameraga 
võetud pilti, klassifitseeritakse siiski alamrubriiki 8525 80 91.  
8527  Raadiotelefoniside, raadiotelegraafi ja ringhäälingu vastu ­
võtuaparaadid, samasse korpusesse monteeritud 
helisalvestus- või helitaasesitusseadmete või ajanäitajaga 
või ilma nendeta  
Edastusseadmete kohta, millesse on sisse ehitatud vastuvõtu ­
seadmed, vaata alamrubriigi 8525 60 00 selgitavad märkused.  
8527 12 10 ja 
8527 12 90  Raadiovastuvõtjaga taskuformaadis kassettpleierid  
Vaata alamrubriigi 8519 81 15 selgitavad märkused.  
8527 13 10  Laserlugemisseadmega  
Käesolev alamrubriik hõlmab laserlugemisseadmega varus ­
tatud helisalvestus- või -taasesitusseadmetega ühildatud ring ­
häälingu raadiovastuvõtjat, mis on kombineeritud teise 
helisalvestus- või -taasesitusseadme (nt kassett-tüüpi) või 
ajanäitajaga võiilma nendeta. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka helitaasesitusseadmed, nn 
mp3-mängijad, mis kasutavad optilisi kandjaid ja millele on 
paigaldatud seadmed, mida saab hiljem tarkvara abil ringhää ­
lingu raadiosignaali vastuvõtmiseks aktiveerida.  
8527 13 99  Muud  
Alamrubriigi 8527 13 10 selgitavaid märkusi kohaldatakse  
mutatis mutandis . 
8527 21 20  Laserlugemisseadmega  
Alamrubriigi 8527 13 10 selgitavaid märkusi kohaldatakse  
mutatis mutandis . 
8527 21 70  Laserlugemisseadmega  
Alamrubriigi 8527 13 10 selgitavaid märkusi kohaldatakse  
mutatis mutandis . 
8527 91 11 kuni 
8527 91 99  Ühildatud helisalvestus- või –taasesitusseadmetega  
Jaemüügiks komplektidena pakendatud stereosüsteemid (hi-fi- 
süsteemid), kuhu kuulub ringhäälingu raadiovastuvõtja ja mis 
koosnevad eraldi korpustes olevatest moodulitest ja millesse 
on ühendatud nt CD-pleier, kassettmagnetofon, ekvalaiseriga 
võimendi, klassifitseeritakse alati nendesse alamrubriikidesse, 
kuna ringhäälingu raadiovastuvõtja järgi määratakse nende 
põhiomadus.  
8527 91 11 ja 
8527 91 19  Ühe või enama valjuhääldiga samas korpuses  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 482  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad seadmed, millest valju ­
hääldid ei ole eraldatavad. 
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu siiski seadmed äravõe ­
tavate valjuhäälditega, isegi kui valjuhääldid on kinnitatavad 
kinnitusseadmega (alamrubriik 8527 91 35, 8527 91 91 või 
8527 91 99).  
8527 91 35 kuni 
8527 91 99  Muud  
Kui stereosüsteemide (hi-fi-süsteemide) valjuhääldid on spet ­
siaalselt kavandatud nendele komplektidele ja pakendatud 
koos komplektide muude koostisosadega, siis kuuluvad 
need käesolevatesse alamrubriikidesse.  
8527 91 35  Laserlugemisseadmega  
Alamrubriigi 8527 13 10 selgitavaid märkusi kohaldatakse  
mutatis mutandis . 
8528  Monitorid ja projektorid ilma televisiooni vastuvõtusead ­
meta; televisiooni vastuvõtuseadmed, mis võivad sisaldada 
ka ringhäälingu raadiovastuvõtjat, heli- või videosalves ­
tusseadmeid või heli- või videotaasesitusseadmeid  
Kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegli 3 c 
kohaselt kuuluvad jaemüügikomplektina esitatud vähesest 
arvust telekaameratest ja ühest videomonitorist koosnevad 
videovalvesüsteemid sellesse rubriiki. 
Selliste videovalvesüsteemide komponendid, kui selline 
süsteem ei ole esitatud jaemüügikomplektina, tuleb klassifit ­
seerida eraldi (vt HSi selgitavad märkused, XVI jaotis, 
punkt VII). 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu elektroonsed lugemisseadmed 
vaegnägijatele (vaata alamrubriigi 8543 70 90 selgitavad 
märkused).  
8528 61 00 kuni 
8528 69 99  Projektorid  
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu samas korpuses asuvast 
projektorist ja ekraanist koosnevad tooted (alamru ­
briigid 8528 51 00–8528 59 70 või juhul, kui neis on ka tele ­
visioonivastuvõtja, alamrubriik 8528 72 10).  
8528 69 10  Lameekraaniga (näiteks vedelkristallekraaniga), võime ­
lised kuvama arvutis digitaalkujul genereeritud informat ­
siooni  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad peale vedelkristallekraaniga 
seadmete ka seadmed, milles kasutatakse digitaalset valguse ­
töötlustehnikat. Need töötavad pooljuhtelementidega juhita ­
vate mehaaniliste mikropeeglite abil.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 483  
8528 71 11 kuni 
8528 71 19  Videotuunerid  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad seadmed, milles on 
videotuuner, mis muundab kõrgsageduslikud televisioonisig ­
naalid videosalvestus- ja -taasesitusseadmetes ning monito ­
rides kasutatavaiks signaalideks. 
Videotuunerites on selektorid, mis võimaldavad seadet teata ­
vale kanalile või kandesagedusele häälestada, ja demodulaa ­
torid. Seadmed võivad olla varustatud ka sünkroniseerimiseks 
ettenähtud dekoodriga (värvipilt) või separaatoriga. Need 
seadmed on tavaliselt ette nähtud toimimiseks oma antenni 
või ühisantenniga (kõrgsageduslik kaabeljaotussüsteem). 
Väljundsignaali saab kasutada monitoride või salvestussead ­
mete või taasesitusseadmete sisendsignaalina. Väljundsignaal 
on algupärane kaamerasignaal (s.t seda ei ole edastamiseks 
moduleeritud). 
Nende alamrubriikide tähenduses võivad analoogvideotuu ­
nerid olla mooduleina, mis koosnevad vähemalt raadiosage ­
dusahelast (RF-plokk), vahesagedusahelast (IF-plokk) ja 
demodulaatoritest (DEM-plokk) ning mille väljundsignaaliks 
on eraldi heli- ja komposiitvideosignaal (CVBS-signaal). 
Nende alamrubriikide tähenduses võivad digivideotuunerid 
olla mooduleina, mis koosnevad vähemalt RF-plokist, 
IF-plokist, DEM-plokist ja digitelevisiooni 
MPEG-dekoodrist ning mille väljundsignaaliks on eraldi heli ­
signaal ja digivideosignaal. 
Moodulid, milles on nii analoog- kui ka digivideotuuner, 
klassifitseeritakse nendesse rubriikidesse, kui üks moodul 
tuleb klassifitseerida komplektse või valmiskujul videotuune ­
rina kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise 
üldreegli 2 a järgi. 
Moodul, mis ei vasta eespool nimetatud tingimustele, tuleb 
klassifitseerida rubriiki 8529 kui aparaadiosa.  
8528 71 11  Elektronlülitused arvutitesse paigaldamiseks  
Termini „elektronlülitused” kohta vaata alamru ­
briigi 8443 99 10 selgitavad märkused.  
8528 72 10  Teleprojektorid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad televisioonivastuvõtjaga 
projektorseadmed. Selline seade projitseerib pildi ekraanile 
optilise süsteemi abil. See võib põhineda elektronkiiretoru 
või lameekraani (näiteks DMD, LCD või plasma) tehnoloo ­
gial. 
Projektori ekraan võib olla tuuneriga samas korpuses või 
eraldi.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 484  
8528 72 30  Kineskoobiga ühes korpuses  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad seadmed, milles on ühes 
korpuses ühendatud tuuneri- ja monitorifunktsioonid, mis 
võimaldavad nende teatavate osade üheaegset kasutamist. 
Kodutelerid kuuluvad tavaliselt sellesse kategooriasse. 
Ekraani diagonaal tähendab kineskoobi aktiivse osa diago ­
naali sirgelt mõõdetuna.  
▼M36  
__________  
▼B 
8529 90 20 kuni 
8529 90 97  Muud  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad: 
1. skaalad; 
2. häälestusplokid; 
3. telekaamerate diafragmad; 
4. nn PAL-SECAM-adapterid. Need on dekoodriplaadid 
(paigaldatud elektriliste komponentidega trükkplaadid) 
hilisemaks ühendamiseks PAL-signaalide vastuvõtmiseks 
mõeldud teleritesse, et muuta need sobivaks PAL/ 
SECAM-signaalide kaherežiimiliseksvastuvõtuks. 
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu lainejuhid (torud klassi ­
fitseeritakse vastavalt nende materjalile).  
8529 90 41 ja 
8529 90 49  Mööbel ja korpused  
Termin „mööbel” ja „korpused” hõlmab korpusi, mis ei 
sisalda elektrilisi ega elektroonilisi komponente (nt trükk ­
plaadid, valjuhääldid, kaablid jne). 
Elektriliste või elektrooniliste komponentidega mööblit ja 
korpuseid ei või klassifitseerida nendesse alamrubriikidesse 
(alamrubriigid 8529 90 92 või 8529 90 97). 
Mööbli ja korpuste osi ei klassifitseerita nendesse 
alamrubriikidesse.  
8529 90 65  Elektronlülitused  
Vaata alamrubriigi 8443 99 10 selgitavad märkused.  
8529 90 92  Alamrubriikide 8525 80 11 ja 8525 80 19 telekaameratele 
ja rubriikide 8527 ja 8528 seadmetele  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad nn LCD-moodulid, mis koos ­
nevad kahe klaas- või plastlehe või -plaadi vahel paiknevast 
õhekelmetransistori (TFT) vedelkristallikihist, ilma puutee ­
kraani omadusteta ning mida kasutatakse rubriiki 8528 kuulu ­
vate monitoride ja/või televisiooni vastuvõtuseadmete 
valmistamisel.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 485  
Moodulitel on üks või mitu trüki- või integraallülitust juhte ­
lektroonikaga üksnes pikseli adresseerimiseks. Neil puudub 
elektroonika videotöötluseks (näiteks videomuundur või 
mastaabimuundur). 
Moodulitel võib olla tagantvalgustusplokk ja/või inverterid. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu vedelkristallseadmed, mis 
koosnevad kahe klaas- või plastlehe või -plaadi vahel paik ­
nevast vedelkristallikihist, kas elektriühendustega või ilma (st 
toite andmiseks), ühes tükis või spetsiaalsesse kujusse lõiga ­
tuna (alamrubriik 9013 80 20).  
8531  Elektrilised heli- ja visuaalsignalisatsiooniseadmed 
(näiteks kellad, sireenid, näitpaneelid, valve- või tuletõrje ­
signalisatsiooniseadmed), v.a rubriikide 8512 ja 8530 
seadmed  
8531 10 30 ja 
8531 10 95  Valve- või tuletõrjesignalisatsiooniseadmed jms  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8531, teine lõik, 
punkt E. 
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu mootorsõidukitel kasu ­
tatavad valvesignalisatsioonid (alamrubriik 8512 30 10).  
8531 20 20 kuni 
8531 20 95  Vedelkristalle (LCD) või valgusdioode (LED) sisaldavad 
näitpaneelid  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad muudetavad elektrolu ­
minestsentsdioodnäidikud, mida põhiliselt kasutatakse arv- ja/ 
või tärknäidikutena näitpaneelides, näiteks, mis koosnevad 
rakkudest või mitmesugustest valgusdioodidest. Iga märk 
sisaldab teatava arvu valgusdioode eraldi või ühele mikro ­
kiibile paigaldatud elementidena. Need seadmed on paigal ­
datud juhtplokiga/dekoodriga trükkplaadile. Iga märk või 
märkide rühm on kaetud poolläbipaistva materjaliga, mis 
võimendab dioodide tekitatavate valguspunktide intensiivsust 
nii, et sisendsignaali lülitusse sisestatavad impulsid moodus ­
taks numbreid või tähti.  
8531 90 85  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kaupade külge kinnitatavad 
vargahäiresildid (näiteks dioodist ja antennist koosnevad nn 
mikrolainesildid või mikrokiibist ja resonantsahelast koos ­
nevad nn sagedusjaotusega sildid), mis kaupluse väljapääsu 
juurde paigaldatud, alamrubriiki 8531 10 kuuluvate turvahäi ­
resüsteemide signaalivälja jõudes mõjutavad süsteemi vastu ­
võtuelektroonikat ja käivitavad häiresignaali.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 486  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka sildid, kus on ühendatud 
kaks eri tehnoloogiat, näiteks akustilismagnetiline ja mikro ­
lainetehnoloogia või akustilis-magnetiline ja raadiosagedus ­
tehnoloogia. 
Sellesse alamrubriiki siiski ei kuulu: 
— sildid, mis koosnevad magnetilisest materjalist valmis ­
tatud traadist, ribast või kahe riba kombinatsioonist, nn 
magnetsildid või akustilis-magnetilised sildid, mis on ette 
nähtud kasutamiseks elektroonilise esemevalve (EAS) 
turvaväravasüsteemides (rubriik 8505); 
— sildid, millesse on sisse surutud üks või mitu elektrooni ­
list integraallülitust kiibi kujul ja antenn, kuid puuduvad 
muud aktiivsed või passiivsed lülituse elemendid (kiip ­
kaardid), nn raadioidentimissildid (alamrubriik 8523 52); 
— sildid, milles on üks või mitu elektroonilist integraallüli ­
tust kiibi kujul, sisseehitatud antenn ja üks või mitu 
kondensaatorit, kuid puuduvad muud aktiivsed või 
passiivsed lülituse elemendid (alamrubriik 8523 59); 
— sildid trükilülituse kujul (vt grupi 85 märkus 5), nn 
raadiosagedussildid (rubriik 8534 00).  
8534 00  Trükilülitused  
Sellesse rubriiki kuuluvad: 
1. paberkleepsud trükilülituse kujul, mida kasutatakse nt 
raamatukoguraamatute kaitsmiseks varguse eest; 
2. painduvad elektrijuhtmed trükilülituste kujul.  
8536  Elektrilised lülitusseadmed, katkestid ja kaitseseadmed 
vooluahelatele (näiteks lülitid, releed, sulavkaitsmed, liig ­
pingepiirikud, pistikud, pistikupesad, lambipesad ja muud 
pistikühendused, harukarbid), pingele kuni 1 000 V; opti ­
liste kiudude, optiliste kiudude kimpude ja kiudoptiliste 
kaablite pistikühendused  
Peale HS selgitavate märkuste rubriigis 8536 kirjeldatud 
seadmete kuuluvad sellesse rubriiki: 
1. telefonijaamade jaotusraamid; 
2. trammi elektrikontaktvõrgu pöörangu- ja ristmikuplaadid; 
3. elektrimootorite klemmliistud; 
4. astmeliste transformaatorite kommutaatorid;  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 487  
5. akuelementide silded; 
6. nn induktiivsed läheduslülitid, s.o elektronlülitid sisseehi ­
tatud vabalt kiirgava induktsioonipooliga lüliti kontaktiva ­
baks käivitamiseks (sulgemiseks), kui metallese jõuab 
induktsioonipooli hajuvälja. Taolisi lüliteid kasutatakse 
näiteks, tööpinkides, transportöörseadmetes ja kaaludes 
mehaaniliselt toimivate elektriliste lõpplülitite asemel; 
7. sisse-väljalülitid, mis on intensiivsusmodulatsioonisead ­
mega (valgusregulaator) ühes kestas. Selle seadme abil 
on võimalik võrku ühendatud lampe sisse ja välja lülitada 
ning samuti valguse intensiivsust sujuvalt reguleerida; 
8. nn kontaktpinnad elektriliste lülituste ühendamiseks. Need 
koosnevad kahest ülestikulisest elastsest plastkilest, 
millesse on korrapäraste vahedega kinnitatud suur hulk 
silikoonkummist elektrit juhtivaid kontaktpunkte. Need 
kontaktpinnad on paigaldatud näiteks telefoniaparaatide 
klahvistike alla. Kui nuppu vajutatakse, puutuvad kahe 
kile kontaktpunktid kokku ja tekib elektriühendus; 
9. elektronlülitid, mis toimivad kontaktivabalt, kasutades 
pooljuhtelemente (nt transistorid, türistorid, 
integraal-lülitused). 
Sellesse rubriiki siiski ei kuulu: 
a) elektrijuhtmete isolatsioon ja ümbrised (tavaliselt 
rubriik 7326); 
b) elektrilised kontrolli- ja liikluskorraldusseadmed raudteede 
ja muude ühendusteede jaoks (rubriik 8530).  
8536 50 11  Surunuppudega  
Sellesse alamrubriiki ei kuulu puutelülitid (alamru ­
briik 8536 50 19).  
8536 69 10 kuni 
8536 69 90  ►M27  Muud 
Osutatud alamrubriigid hõlmavad elektromehaanilisi pistikuid 
(sõrmpistikud) ja pistikupesasid (haardklemmid), mis võimal ­
davad ühendada näiteks elektriseadmeid, kaableid ja lülitus ­
paneele. 
Konnektoritel võib olla kas pistik või pistikupesa kummalgi 
poolel või pistik või pistikupesa ühel poolel ja muu kontakt ­
seadis teisel poolel (näiteks press-, klamber-, jooteliides või 
kruviklemm), vt joonised 1 ja 2.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 488  
Joonis 1.  
Ühel poolel ühendatakse juhe konnektoriga pressliidese või 
klamberliidese abil. Teisel poolel luuakse ühendus pistiku 
panemisega pistikupesasse.
  
Joonis 2.  
Ühel poolel ühendatakse juhe konnektoriga pressliidese või 
klamberliidese abil. Teisel poolel luuakse ühendus pistiku 
panemisega pistikupesasse. Lisaks on see ühendusseade 
varustatud ka sõrmpistiku tüüpi lisaühendusega. 
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad samuti pistikut ja pisti ­
kupesa sisaldavad pistikühendused (kaks osa). Pistikühenduse 
pistikuosal ja pistikupesaosal on kummalgi üks pistikupesa ja 
üks muu ühendusseadis.
  
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu ühendus- või kontakte ­
lemendid, milles elektriühendus saadakse üksnes muul viisil 
kui sissepistmisega (nt press-, kruvi-, joote- või klamberühen ­
dused). Neid hõlmab alamrubriik 8536 90 (vt näited joonistel 
3–7). 
Väljast- või seestpoolt keermestatud pistikud ja pistikupesad 
kuuluvad siiski nendesse alamrubriikidesse.  
Joonised 3 ja 4.  
Ühel poolel ühendatakse juhe konnektoriga pressliidese või 
klamberliidese abil. Teisel poolel luuakse ühendus kruvi või 
poldi ja mutri kasutamisega.
  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 489  
Joonised 5, 6 ja 7.  
Elektriühendust ei looda pistiku torkamisega pesasse. Ei ole 
sõrmpistiku ega pistikupesa tüüpi osi. Elektriühendus luuakse 
kruvi või klambri abil.
  
◄ 
8536 69 10  ►M27  Koaksiaalkaablitele 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad üksnes pistikud ja pistiku ­
pesad, mida kasutatakse koaksiaalühenduste puhul (vt näited 
joonistel 1–6).  
Joonis 1  
Koaksiaalpistik
  Joonis 2  
Koaksiaalpistik pesa
  
Joonis 3  
Koaksiaalpistik
  Joonis 4  
Koaksiaalpistik pesa
  
Joonis 5  
Keermega koaksiaalpistik
  Joonis 6  
Koaksiaalkaabliadapter
  
◄ ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 490  
8536 69 30  Trükilülitustele 
►M12  Sellesse alamrubriiki kuuluvad pistikud ja pistiku ­
pesad, mis on ette nähtud vähemalt ühe küljega vahetult 
trükkplaadile või elastsele trükkmoodulile kinnitamiseks (vt 
näited allpool).
  
1: See USB-pistmik ei ole ette nähtud vahetult trükkplaadile 
kinnitamiseks ega kuulu seega sellesse alamrubriiki.  
2: See USB-pistikupesa on ette nähtud kinnitamiseks vahe ­
tult trükkplaadile ja kuulub seetõttu sellesse alamrubriiki.
  
1: See konnektor ei ole ette nähtud vahetult trükkplaadile 
kinnitamiseks ega kuulu seega sellesse alamrubriiki.  
2: See konnektor on ette nähtud kinnitamiseks vahetult 
trükkplaadile ja kuulub seetõttu sellesse alamrubriiki. ◄ 
▼M12  
__________  
▼B 
8536 70 00  Optiliste kiudude, optiliste kiudude kimpude ja kiudopti ­
liste kaablite pistikühendused  
Vaata käesoleva grupi märkust 6. 
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8536, IV osa.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 491  
8536 90 01  Elektriahelate osaliselt kokkupandud elemendid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad paigaldusvalmis elektriülekan ­
deelemendid. Taolised elemendid võimaldavad lampide ja 
elektriliste masinate ja seadmete toite paindlikumat korraldust 
ruumis. Elektritoide toimub klemmide või liugkontaktide abil. 
Tüüpilised rakendusviisid on esitatud alljärgnevatel 
skeemidel:
  
8536 90 10  Ühendused ja kontaktelemendid juhtmetele ja kaablitele  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kõik klemmid, mis on paigal ­
datud juhtmete või kaablite otstesse elektriühenduse loomi ­
seks muul viisil kui pistikühenduse teel (nt press-, kruvi-, 
joodis või klamberklemmid).  
8537  Puldid, paneelid, konsoolid, alused, jaotuskilbid jms, mille 
külge on monteeritud vähemalt kaks rubriigi 8535 või 
8536 voolulülitus- ja jaotusseadet, kaasa arvatud 
komplektid, milles on grupi 90 aparaate ja instrumente, 
ning arvjuhtimisseadmed, v.a rubriigi 8517 
kommutatsiooniseadmed  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 492  
Sellesse rubriiki kuuluvad aluse peal (nt paneel, kapp) olevad 
rubriiki 8536 kuuluvate seadmetega samalaadsed kombinat ­
sioonid (nt valguslülitid).  
8537 10 91  Mäluseadmete programmeeritavad juhtseadmed  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad juhtimiskapid, milles on 
programmeeritav mälu seadmete elektriliseks juhtimiseks. 
Need kapid on varustatud mitte ainult rubriigi 8535 või 
8536 seadmetega (nt releed), vaid ka näiteks lülitusseadme ­
tena toimivate rubriigi 8541 transistorite või sümistoridega ja 
mis peale nende lülituselementide sisaldavad ka mikroprot ­
sessoreid (nt juhtimisarvutusteks ning sisendite ja väljundite 
juhtimiseks), liideseid ning toiteallikat (toiteplokki).  
8537 10 99  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. videomagnetofonide kaabelkaugjuhtimispuldid. Need on 
elektrilised lülitustahvlid (surunuppudega lülitite ja 
muude plaadile paigaldatud elektriliste komponentidega), 
mida kasutatakse ühenduskaabli kaudu videosalvestus ­
seadme kõikide funktsioonide käivitamiseks; 
2. müügiautomaatide elektrilised juhtimisseadmed. Need 
koosnevad lülitustahvlist, mis sisaldab peale releede ja 
elektrilülitite ka sümistore ja integraallülitusi. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu: 
a) elektrilised juhtimisseadmed, mida tuntakse juhtkangi 
nime all 84. rühma märkus 5 punkt C mõistes 
(rubriik 8471); 
b) juhtmeta infrapunaseadmed telerite, videosalvestussead ­
mete või muude elektriseadmete kaugjuhtimiseks 
(rubriik 8543).  
8538  Osad, mida kasutatakse üksnes või peamiselt 
rubriigi 8535, 8536 või 8537 seadmetes  
8538 90 11  Elektronlülitused  
Vaata alamrubriigi 8443 99 10 selgitavad märkused.  
8538 90 91  Elektronlülitused  
Vaata alamrubriigi 8443 99 10 selgitavad märkused.  
8539  Elektrihõõglambid ja gaaslahenduslambid (sh hermeeti ­
lised suundvalguslambid, ultraviolettlambid ja infrapu ­
nased lambid); kaarlambid  
V.a teatavad kaarlambid (vt alamrubriikide 8539 41 00 ja 
8539 49 00 selgitavad märkused), mis on spetsiaalselt varus ­
tatud või paigaldatud, kuuluvad sellesse rubriiki üksnes 
lambid ja torud ning nende osad, mis on klassifitseeritavad 
XVI jaotise märkus 2.b järgi.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 493  
Taoliste lampidega varustatud seadmed (mis sisaldavad 
näiteks lihtsat reflektorit toel või alusel) klassifitseeritakse 
neile asjakohasesse rubriiki valgustusseadmetena 
(rubriik 9405), kütteseadmetena (nt rubriik 7321) või medit ­
siinilise aparatuurina (rubriik 9018) jne.  
8539 21 30 kuni 
8539 29 98  Muud hõõglambid, v.a ultraviolettlambid ja infrapuna ­
lambid  
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu: 
a) süsinikniidiga takistuslambid ja vesinikuga täidetud, raud ­
niidiga reguleeritava takistusega lambid (rubriik 8433); 
b) elektrilampide teatava pikkusega rippvanikud, mis koos ­
nevad kindlast hulgast dekoratiivlampidest ja mida kasu ­
tatakse peamiselt jõulupuude kaunistustena (rubriik 9405).  
8539 31 10 kuni 
8539 39 00  Gaaslahenduslambid (v.a ultraviolettlambid)  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad: 
1. ksenoontorud: 
2. spektraallambid; 
3. huumlahenduslambid; 
4. tärknäidikuga torud.  
8539 41 00 ja 
8539 49 00  Ultraviolettlambid ja infrapunased lambid; kaarlambid  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad: 
1. ultravioletttorud ja -lambid. Peale HS selgitavate märkuste 
rubriigi 8539 osas D osundatud kasutusviiside võib nime ­
tada järgmisi kasutusviise: 
a) aktino-keemiline kopeerimine; 
b) vitaminiseerimine; 
c) steriliseerimine; 
d) foto-keemia; 
e) osooni tootmine. 
2. infrapunalambid ja -torud. Peale HS selgitavate märkuste 
rubriigi 8539 osa D teises lõigus osundatud kasutusviiside 
võib nimetada järgmisi kasutusviise: 
a) ruumide kütmine; 
b) seadmed infrapunakiirgurite jaoks (nt vargahäire ­
seadmed); 
c) teadusuuringud (nt spektraalanalüüs).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 494  
3. kaarlambid, mis on kirjeldatud HS selgitavate märkuste 
rubriigi 8539 osas E. 
Süsinikelektroodkaarlampe paigaldatakse näiteks 
rubriigi 9007 kinoprojektoriseadmetesse või kasutatakse 
dokumentide kopeerimisseadmetes. 
Alamrubriiki 8539 41 00 kuuluvad eristatiiviga varustatud 
elektrikaarlambid, samuti pööratavad valgustusseadmed, kus 
üks või mitu kaarlampi on paigaldatud liikuvale alusele ja 
mis on mõeldud kasutamiseks eelkõige foto- või kinostuu ­
diotes. 
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu: 
a) luminestsentsdioodid (rubriik 8541); 
b) elektroluminestsentsseadmed, mis on tavaliselt ribade, 
plaatide või paneelidena ja mis põhinevad kahe juhitava 
materjali kihi vahele pandud elektroluminestsentsainel (nt 
tsinksulfiidil) (rubriik 8543).  
8539 90 10 ja 
8539 90 90  Osad  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad: 
1. hõõg- ja elektrilahenduslampide soklid; 
2. volframniidi spiraalid, mis on pikkusesse lõigatud ja 
paigaldamisvalmis; 
3. elektrilahenduslampide ja -torude metallelektroodid; 
4. klaasosad (v.a alamrubriigi 8547 90 00 isoleerosad), mis 
on mõeldud lampide ja torude sisse paigaldamiseks; 
5. hõõgniitide hoidikud.  
8540  Termokatoodiga, külmkatoodiga või fotokatoodiga elek ­
tronlambid ja elektronkiiretorud (näiteks vaakumlambid, 
aur- või gaastäitega lambid ja torud, elavhõbealaldid, 
elektronkiiretorud, telekaamerate kineskoobid)  
8540 11 00  Värvipildiga  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste 
rubriigi 8540 neljanda lõigu punktis 2 kirjeldatud elektron ­
kiiretorud, mis vastavad alljärgnevatele tingimustele: 
1. pilumask; 
2. vahemaa kahe samavärvilise joone vahel ekraani keskel ei 
ole alla 0,4 mm. 
Ekraani diagonaali kohta vaata alamrubriigi 8528 72 30 
selgitavad märkused.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 495  
8540 60 00  Muud elektronkiiretorud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste 
rubriigi 8540 neljanda lõigu punktis 2 d kirjeldatud elektron ­
kiiretorud, v.a alamrubriikidesse 8540 11 ja 8540 12 
klassifitseeritavad.  
8540 71 00 ja 
8540 79 00  Ülikõrgsageduslikud elektronlambid (kulg- ja vastulaine ­
lambid, magnetronid, klüstronid jms), v.a võrega tüüri ­
tavad lambid  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate 
märkuste rubriigi 8540 neljanda lõigu punktis 4 kirjeldatud 
torud. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu Geiger-Mülleri loendurtorud 
(alamrubriik 9030 90 85).  
8540 81 00 ja 
8540 89 00  Muud elektronlambid ning -torud  
Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 8540 neljanda lõigu 
punktis 1 osundatud alalduslampide ja -torude kuuluvad 
nendesse alamrubriikidesse ka fanotronid, türatronid, igni ­
tronid ja kõrgepinge-alaldustorud röntgeniaparatuurile.  
8541  Dioodid, transistorid jms pooljuhtseadised; valgustund ­
likud pooljuhtseadised (sh fotogalvaanilised elemendid, 
mooduliteks ühendatud või ühendamata, paneelideks 
monteeritud või monteerimata); valguskiirgusdioodid; 
kokku monteeritud piesoelektrilised kristallid  
8541 40 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad mooduliteks ühendatud või 
paneelidele paigaldatud fotogalvaanilised elemendid, ka 
möödaviikdioodidega (kuid ilma tõkkedioodideta). Mööda ­
viikdioodid ei ole elemendid, mis juhivad voolu otse näiteks 
mootorisse (vt HSi selgitavad märkused, rubriigid 8501 ja 
8541).  
8541 90 00  Osad  
Peale HS selgitavate märkuste rubriigis 8541 nimetatud 
toodete kuuluvad sellesse alamrubriiki: 
1. piesoelektriliste kristallide alused ja kestad; 
2. paigaldatavate pooljuhtide metallist, steatiidist jne kestad. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu: 
a) elektripistikühendused elektrivoolu juhtimiseks kontaktide 
ja elektroodide vahel (rubriik 8536); 
b) grafiitosad (alamrubriik 8545 90 90).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 496  
8542  Elektroonsed integraallülitused ja mikrolülitused  
Sellesse rubriiki kuuluvad vahetatavad eelprogrammeeritavad 
mälumoodulid monoliitsete integraallülituste kujul alamrubrii ­
kidesse 8470 10 00 ja 8543 70 10 kuuluvate elektroonsete 
tõlkeseadmete jaoks. 
Sellesse rubriiki ei kuulu kettad (mõnikord osundatud ka kui 
vahvlid), mis koosnevad ergastatud keemilistest elementidest, 
kas poleeritud või poleerimata, kas epitaksiaalse kihiga 
kaetud või katmata, tingimusel et neid ei ole diskreetsete 
piirkondade loomiseks selektiivselt ergastatud ega difundee ­
ritud (rubriik 3818 00).  
8542 31 10 ja 
8542 31 90  Protsessorid ja juhtseadmed, mis on või ei ole ühendatud 
mälude, muundurite, loogikalülituste, võimendite, taktge ­
neraatorite, ajastuse - või muude lülitustega  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad: 
1. mikroprotsessorid, mis on integraallülitused, mida võib 
määratleda kui seadmeid, mis täidavad primaarseid käsu- 
, sooritus- ja süsteemi juhtimisfunktsioone. Mikroprotses ­
soritel on järgmised põhiosad: 
— aritmeetika-loogikaseade (ALU); 
— käsudekooder ja käsuloendur; 
— juhtseade; 
— sisend-väljundseade (I/O-seade) muude seadmetega 
sidepidamiseks. 
Mikroprotsessor saab toimida üksnes siis, kui peale sise ­
mälu kasutatakse ka välismälu või muud seadet. 
Neil võib olla üks või mitu mikroprogramm-mälu (RAM 
või ROM) mikrokäskude laadimiseks või salvestamiseks, 
suurendades sellega juhtseadme kasutuses olevate primaar ­
sete käskude hulka. 
Mikroprogramm-mälu (ROM), mida mikroprotsessor võib 
sisaldada, on mõeldud põhikäskude salvestamiseks 
kahendkujul, ning seda ei saa lugeda tegelikuks program ­
mimäluks, kuhu täidetavad käsud salvestatakse. 
Need tooted võivad sisaldada käsuvahemälu või 
mikro-välisfunktsioone. 
Siia kuuluvad ka mikroprotsessorid, mis on arendatud 
erirakenduse jaoks ja mis põhinevad rakendusspetsiifilise 
lülituse, ventiilimaatriksi või standardse raku tehnilisel 
lahendusel.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 497  
Mikroprotsessorite töötlemispotentsiaal tähendab iga sõna 
pikkust, mida aritmeetika-loogikaseadme tööregister (akumu ­
laator) suudab ühes mikro-käsutsüklis töödelda; 
2. mikrokontrollerid ja mikroarvutid, mis on integraallüli ­
tused, milles on vähemalt järgmised põhiosad: 
— mikroprotsessor (MPU); 
— programmimälu (nt RAM, ROM, PROM, EPROM, 
E2ROM, flash E  2 PROM), mis on ühendatud käsude ­
koodriga ja sisaldab programmi, mis määratleb 
käskude järjestuse; 
— andmemälu (nt RAM või E  2 PROM), kuhu vastupidi ­
selt mikroprotsessorile ei pääse väljastpoolt kiipi; 
— välissiin (andmete, aadresside või käskude jaoks). 
Mikrokontrollerid on programmeeritud või täiendavalt 
programmeeritavad erifunktsioone täitma ja üksnes teata ­
vaks kasutuseks (nt telerite, videosalvestus- või videotaa ­
sesitusseadmete või mikrolaineahjude jaoks). 
Mikroarvutid võivad toimida iseseisva seadmena ja üldka ­
sutusega arvutites (nt suurarvutid, miniarvutid ja personaa ­
larvutid). Mikroarvuteid saab vastavalt kasutaja nõudmis ­
tele vabalt programmeerida. 
Siia kuuluvad ka mikroprotsessorid, mis on arendatud 
erirakenduse jaoks ja mis põhinevad rakendusspetsiifilise 
lülituse, ventiilimaatriksi või standardse raku tehnilisel 
lahendusel. 
Mikroprotsessorite töötlemispotentsiaal tähendab iga sõna 
pikkust, mida aritmeetika-loogikaseadme tööregister 
(akumulaator) suudab ühes mikro-käsutsüklis töödelda; 
3. juhtlülitused, mis on integraallülitused, millega juhitakse 
protsessi või masina (nt automaatse andmetöötlusseadme) 
tegevust. Juhtlülitused (nt kettamäluseadmete, mälude, 
elektrimootorite või elektronkiiretorude juhtlülitused) on 
tavaliselt võimelised tõlgendama signaale ja nende põhjal 
määrama teatavate funktsioonide (nt sisestamine, töötle ­
mine, salvestamine ja väljastus automaatses andmetöötlus ­
süsteemis) ajastust ja järgnevust.  
8542 31 10  Käesoleva grupi märkuse 8 punktis b 3 nimetatud 
kaubad  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8542, III osa.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 498  
8542 32 10  Käesoleva grupi märkuse 8 punktis b 3 nimetatud 
kaubad  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8542, III osa.  
8542 32 45  Staatilised muutmälud (S-RAM), sh vahemuutmälud 
(vahe-RAMid)  
Vahemuutmälud (vahe-RAMid) on põhimälust kiirema pöör ­
dusajaga staatilised muutmälud. Vahe-RAMe kasutatakse 
tavaliselt ajutise puhvermäluna, mille otstarve on kompensee ­
rida kesktöötlusseadme ja põhimälu kiiruse vahe.  
8542 32 61 kuni 
8542 32 75  Programmeeritavad elekterkustutusega püsimälud 
(E 2 PROM), sh programmeeritavad elekterkustutusega 
välkpüsimälud (flash E  2 PROM)  
Programmeeritavad elekterkustutusega püsimälud (E  2 PROM) 
on tavaliselt baidikaupa kustutatavad mälud. 
Programmeeritavad elekterkustutusega välkpüsimälud (flash 
E 2 PROM) on mälud, mida tuntakse ka nimetuse all „välkmä ­
lud”(flash-mälud), „flash EPROM” või „flash EEPROM”. 
Välkmälud võivad põhineda EPROM- või E  2 PROM-tehno ­
loogial ja on elekterkustutusega, kas täielikult (lauskustutus) 
või sektorikaupa (lehekülje- või plokikustutus) kustutatavad. 
Nende mälude programmeerimist, lugemist ja kustutamist 
saab teha topeltvooluallika või ühe lihtsa vooluallikaga. 
EPROM-tehnoloogial põhinevate välkmälude maatriksstruk ­
tuur koosneb rakkudest, millest igaühes on üks transistor. 
E 2 PROM-tehnoloogial põhinevate välkmälude maatriksstruk ­
tuur koosneb rakkudest, millest igaühes on kaks või enam 
transistori, või ühe transistoriga rakkudest ja veel ühest lisa ­
transistorist iga sektori (lehekülje või ploki) kohta. Viimane 
tüüp erineb EPROM-tehnoloogial põhinevatest mäludest veel 
ka selle poolest, et neis on hulk tüüpilisi E  2 PROM-elemente 
(nt E  2 PROM-käsustik).  
8542 32 90  Muud mälud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad assotsiatiivmälud (CAM) ja 
ferroelektrilised mälud. 
Assotsiatiivmälud (CAM) on sisuadresseeritava mälu 
seadmed. Nende seadmete mälupesi identifitseeritakse mitte 
nende nime ega asukoha, vaid nende sisu või sisuosa (aadres ­
side) järgi. 
Ferroelektrilised mälud on säilmälud, mis on saadud ferroe ­
letriliste ja pooljuhtmaterjalide ühendamisel. Ferroelektriline 
materjal säilitab elektrilise polarisatsiooni välise elektrivälja 
puudumisel.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 499  
Need seadmed on nii elektriliselt programmeeritavad kui ka 
elektriliselt kustutatavad.  
8542 39 10 ja 
8542 39 90  Muud  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad: 
1. rakendusspetsiifilised loogikalülitused, mille on määrat ­
lenud üksikkasutaja ja mis on valmistatud üksikkasutaja 
jaoks. Tootmisprotsess hõlmab rakkude (loogikaventiilide) 
marsruutimist ja paigaldamist, kasutades rakendusspetsiifi ­
lisi difusioonmaske. Rakendusspetsiifilised loogikalüli ­
tused on mõeldud rakendusspetsiifiliste funktsioonide täit ­
miseks. Neid tuntakse ka nimetuse all ASIC (Application 
Specific Integrated Circuits = rakendusspetsiifilised inte ­
graallülitused); 
2. ventiilimaatriksid on integraal-loogikalülitused, mis koos ­
nevad püsi- ja korrapärase asetusega programmeerimata 
loogikaelementidest (transistori rakkudest, mis moodus ­
tavad AND-, NAND-, OR- või NOR-lülitusi). Ventiili ­
maatriksid programmeeritakse nende loogikaelementide 
ühendamise teel kasutaja määratud viisil, kasutades üht 
või mitut metalliseerimismustrit; 
3. standardsed rakud, mis on integraal-loogikalülitused, mis 
koosnevad eelnevalt määratletud alamlülituste ja püsivate 
alamlülituste asetusest. Need alamlülitused võivad sisal ­
dada mis tahes integraalfunktsiooni (nt loogika- või mälu ­
funktsiooni); 
4. programmeeritavad loogikalülitused, mis on integraallüli ­
tused, mis koosnevad püsivatest loogikaelementidest. 
Nende lülituste lõppfunktsiooni määrab kasutaja ise, põle ­
tades elementidevahelised kergsulavad ühendused või 
programmeerides loogikaelementide vastastikused seosed 
elektriliselt; 
5. standardsed loogikalülitused, mis on 
integraal-loogikalülitused, milles on alla 150 loogikalüli ­
tuse (nt AND, NAND, OR, NOR). Need seadmed võivad 
ühendada mitut funktsiooni või identsete ja sõltumatute 
funktsioonide rühmi; 
6. liideselülitused, mis on integraal-lülitused, mis sooritavad 
ühendusfunktsioone (nt koodi muundamise, bititaseme 
jada- ja paralleelmuundamise või sünkroniseerimise 
kaudu), ühendamaks programme, integraallülitusi, välis ­
seadmeid või erinevate karakteristikutega süsteeme. 
7. mikro-välisseadmed, mis on integraallülitused, mis 
täidavad teatavaid funktsioone, täiendamaks mikroprotses ­
soreid, mikrokontrollereid või mikroarvuteid ja paranda ­
maks nende välise side, juhtimise ja liidestuse funktsio ­
naalsust. 
Mikro-välisseadmete tehnilised nõuded väljendavad 
selgesti nende suhet ja seost mikroprotsessori, mikrokon ­
trolleri või mikroarvutiga.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 500  
Side-, juhtimis- ja liidesefunktsioonid võivad koosneda 
siinikontrolleritest, mälukontrolleritest (DRAM-kontrolleri ­
test, mäluhaldusseadmetest (MMU), otsemällupöörduskon ­
trolleritest) või välisseadme liidese kontrolleritest (graafi ­
kakontrolleritest, kohtvõrgukontrolleritest, universaalsetest 
asünkroonsetest saatja-vastuvõtjakontrolleritest, MIDI-kon ­
trolleritest, massmälukontrolleritest); 
8. aruka toitega lülitused, mis on integraal-analooglülitused, 
milles on ühendatud digitaal- ja analooglülitused (jõutran ­
sistorid), juhtimaks loogikaväljundsignaale ja toiteallika 
väljundsignaale. Need seadmed võimaldavad nt kaitset 
sisemise hajuvõimsuse vastu, rikete haldamist või 
diagnostikafunktsioone. 
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu programmeeritavad 
püsimälud (PROM) (alamrubriik 8542 32 90).  
8542 39 10  Käesoleva grupi märkuse 8 punktis b 3 nimetatud 
kaubad  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8542, III osa.  
8543  Mujal selles grupis nimetamata elektriseadmed, mis 
täidavad iseseisvaid tööoperatsioone  
8543 70 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. elektrostaatilised seadmed (nt flokeerimismasinatele); 
2. elektroluminestsentsseadmed, mis on tavaliselt ribade, 
plaatide või paneelidena; 
3. termoelektrilised generaatorid, mis koosnevad termopata ­
reist, mis sisaldab erinevat hulka termopaare ja soojus ­
allikat (nt butaangaas), mis toodab alalisvoolu ja põhineb 
Seebecki efektil; 
4. staatilise elektri eemaldusseadmed; 
5. demagneetimisseadmed; 
6. lööklainegeneraatorid; 
7. digitaalsed lennuandmete registraatorid („mustad kastid”) 
tule- ja löögikindlate elektroonsete seadmete kujul pide ­
vaks spetsiifiliste lennuandmete salvestamiseks lennu 
ajal; 
8. juhtmeta infrapunaseadmed telerite, videosalvestussead ­
mete või muude elektriseadmete kaugjuhtimiseks;  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 501  
9. elektroonsed heliefektiseadmed, mida kasutatakse elektri ­
kitarride lisaseadmetena mitmesuguste heliefektide tekita ­
miseks (nt heli dubleerimine, heli moonutamine, kajae ­
fekt). Need seadmed ei ole kitarriga ühes korpuses, vaid 
on juhtmetega ühendatud kitarri ja võimendi vahele; 
10. elektroonsed lugemisseadmed vaegnägijatele. Nendel 
seadmetel on ühes korpuses kaamera, mis skannib origi ­
naalteksti (nt ajalehe või raamatu) ja monitor, mis repro ­
dutseerib selle suurendatuna. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka väikesed elektroonsed 
seadmed, mis ei ole alusplaadile paigutatud (sh nn tõlke ­
seadmed) ja mida saab kasutada sõnade ja lausete moodusta ­
miseks, mis seejärel soovitud võõrkeelde tõlgitakse, olenevalt 
nendes seadmetes kasutatavatest mälumoodulitest. Neil on 
tärkklaviatuur ja ristkülikukujuline kuvar. Sellesse alamru ­
briiki ei kuulu siiski arvutusfunktsioonidega samalaadsed 
seadmed (rubriik 8470). 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu: 
a) elektrostaatilised filtrid ja elektromagnetilised veepuhas ­
tusseadmed (rubriik 8421); 
b) ultraviolettkiirgusseadmed piima töötlemiseks 
(rubriik 8434); 
c) seadmed mitmesuguste toodete (eelkõige metallosade) 
ultraheliga puhastamiseks ja ultraheligeneraatorid 
(rubriik 8479); 
d) ultrahelikeevitusseadmed (rubriik 8515); 
e) ultraviolettkiirgusseadmed meditsiiniliseks otstarbeks, ka 
siis kui nende kasutamiseks ei vajata arsti (rubriik 9018); 
f) elektrilised regulaatorid rubriiki 9032 kuuluvate elektri ­
liste ja mitte-elektriliste muutujate reguleerimiseks.  
8544  Isoleeritud traat (sh emailtraat ja anooditud traat), 
kaablid (sh koaksiaalkaablid) jm isoleeritud elektri ­
juhtmed, pistikutega või pistikuteta; individuaalvarjestu ­
sega kiududest koosnevad kiudoptilised kaablid 
(komplektis elektrijuhtmete või pistikutega või ilma 
nendeta)  
Sellesse rubriiki ei kuulu: 
a) painduvad elektrijuhtmed trükilülituste kujul 
(rubriik 8534 00); 
b) tollile eraldi esitatavad kaablite või muude elektrijuhtmete 
pistikud ja liitmikud (rubriik 8535 või 8536); 
c) kiudoptiliste kaablite pistikühendused (alamru ­
briik 8536 70 00).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 502  
8544 42 10  Kasutatavad telekommunikatsioonis  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8544. 
Selles alamrubriigis tähendab väljend „kasutatavad telekom ­
munikatsioonis” ka telekommunikatsioonivõrkudes kasutata ­
vaid pistmikega elektrijuhtmeid, mis on ette nähtud nt auto ­
maatse andmetöötlusseadme ühendamiseks modemiga. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu: 
a) pistmikega elektrijuhtmed, mida kasutatakse mitmesuguste 
seadmete ühendamiseks (nt DVD- mängija ühendamiseks 
monitoriga või automaatse andmetöötlusseadme ühenda ­
miseks monitori, printeri, klaviatuuri, projektoriga vms); 
b) elektrijuhtmed, mis on kavandatud seadmetesse, nt auto ­
maatsesse andmetöötlusseadmesse või mõnda selle plokki 
monteerimiseks, et ühendada omavahel seadme sees 
olevaid eri osi; 
c) elektrijuhtmed, mis on ette nähtud ainult elektrienergiaga 
varustamiseks, nt toitekaablid.  
8544 49 20  Kasutatavad telekommunikatsioonis pingele kuni 80 V  
Kohaldada alamrubriigi 8544 42 10 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
8544 70 00  Kiudoptilised kaablid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka näiteks kaugsides kasuta ­
miseks mõeldud kiudoptilised kaablid, milles iga optiline 
kiud on kahekordses akrülaatpolümeerist kaitsekihis. Kate 
koosneb sisemisest pehmest akrülaatmantlist ja välimisest 
kõvast akrülaatmantlist, mida ümbritseb värviline kiht. 
Üksikute optiliste kiudude kate pakub kaitset ja stabiliseerib 
konstruktsiooni, näiteks kaitstes üksikkiudu murdumise eest.
  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 503  
1. Optilise kiu südamik (klaaskiu südamik) 
2. Optilise kiu vooder (klaas) 
3. Sisemine pehme akrülaatmantel 
4. Tunnusvärvus (ColourLock) 
5. Välimine kõva akrülaatmantel  
8545  Süsielektroodid, süsiharjad, kaarlambi- ja primaarele ­
mendisöed jms elektrotehnikatooted grafiidist või muust 
süsiniku erimist, metallosadega või metallosadeta  
8545 90 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. söed liigpingepiirikutele; 
2. elektriliste juhtimisseadmete ja reostaatide kontaktid. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu nt süsinikkusisaldavad elek ­
troodimassid (rubriik 3824).  
8547  Elektrimasinate, -aparaatide ja -seadmete isolatsiooniva ­
hendid, valmistatud täielikult isoleermaterjalist peale 
mõne väiksema metallosa (näiteks keermestatud kruvi ­
pesa), mis on sisse pandud vormimise käigus üksnes 
montaaži otstarbel, v.a rubriigi 8546 isolaatorid; mitte ­
väärismetallist, isoleermaterjalidega vooderdatud torud 
juhtmetele ning nende ühendusdetailid  
8547 20 00  Plastist isolatsioonivahendid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad isoleerosad, mis on saadud 
vaigus küllastatud klaaskiudude kokkupressimisel või eelne ­
valt tehisvaiguga immutatud paberi või kootud materjalide 
kihtide ülestikku asetamisel või kokkupressimisel, kui kõne ­
solevad tooted on kõvad ja jäigad (vt HS selgitavad 
märkused, grupp 39 „Plastide kombinatsioonid teiste mater ­
jalidega peale tekstiili”, punkt d).  
8547 90 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad paberist, papist või kartongist, 
asbesttsemendist ja vilgukivist valmistatud isolatsiooniva ­
hendid ning HS selgitavate märkuste rubriigi 8547 punktis B 
nimetatud torud juhtmetele ja nende ühendusdetailid.  
8548  Primaarelementide, -patareide ja akude jäätmed ja 
jäägid; kasutatud primaarelemendid, -patareid ja akud; 
mujal selles grupis nimetamata elektrilised osad ja 
manused seadmetele ja aparaatidele  
8548 90 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. magnetsüdamikuta elektrimähised, mis on sobivad võrdselt 
kasutamiseks eri rubriikidesse kuuluvates masinates või 
seadmetes, näiteks, rubriigi 8504 trafodes ja rubriigi 8505 
elektromagnetites (XVI jaotise märkus 2 c kohaldamine);  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 504  
2. viitliinid, mida kasutatakse nt arvutis või teleris. 
3. elektroonsed filtrid, mida kasutatakse elektromagnetiliste, 
elektromehaaniliste või elektroakustiliste võngete selektiiv ­
seks edastamiseks. 
4. Ferriidist või muust keraamikast elemendid (nt ultrakõrg ­
sagedus-saateaparaatide tsirkulaatorites või kõrgsagedusfil ­
trina elektrijuhtmetes kasutatavad), mis on elektrilised 
osad ja sobivad ühtviisi kasutamiseks käesoleva grupi eri 
rubriikidesse kuuluvates masinates või seadmetes.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 505  
XVII JAOTIS  
SÕIDUKID, ÕHUSÕIDUKID, VEESÕIDUKID JA MUUD 
TRANSPORDIVAHENDID 
Lisamärkus 2  Kohaldada XVI jaotise selgitavate märkuste lisamärkust 3 
vastavate muudatustega.  
GRUPP 86  
RAUDTEE- VÕI TRAMMIVEDURID, -VEEREM NING NENDE OSAD; 
RAUDTEE- VÕI TRAMMITEESEADMED JA -TARVIKUD NING 
NENDE OSAD; MITMESUGUSED MEHAANILISED (SH 
ELEKTROMEHAANILISED) LIIKLUSKORRADLDUSSEADMED 
8602  Muud raudteevedurid; veduritendrid  
8602 10 00  Diiselelektrivedurid  
Enamus rööbasliikluses kasutatavaid diiselmootoreid on 
diiselelektrimootorid.  
8603  Iseliikuvad raudtee- ning trammivagunid, dresiinid ja 
mootorplatvormid, v.a rubriigi 8604 vagunid  
8603 10 00  Toitega väliselt elektriallikalt  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8603, kolmas lõik, 
punkt A.  
8606  Raudtee ja trammi järelveetavad kaubavagunid ja 
platvormvagunid  
8606 91 10  Spetsiaalselt kõrgradioaktiivsete ainete veoks mõeldud 
(Euratom ) 
Sellesse alamrubriiki klassifitseeritavatel raudtee- ja trammi ­
kaubavagunitel ja veokitel (trakkidel) peab kindla osana 
olema kiirgusvarje, mis tagab piisava kaitse kiirguse eest.  
8606 91 80  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad isotermilised vagunid ja 
külmutusvagunid, v.a alamrubriigis 8606 10 00 nimetatud. 
Isotermilised vagunid on transpordivahendid, milles on 
peale külmutusseadme mingi muu jahutusallikas (jäävesi, 
kuivjää, eutektilised plaadid, vedelgaas jne). 
Külmutusvagunid on soojusisolatsiooniga transpordiva ­
hendid, mis on varustatud (kompressioon-, absorptsioon- 
või muul põhimõttel töötava) külmutusseadmega  
8607  Raudtee- ja trammivedurite ning veeremi osad  
8607 11 00 kuni 
8607 19 90  Pöördvankrid, bissel-tüüpi pöördvankrid, teljed, rattad, 
nende osad  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad: 
1. vedurite pöördvankrid ja bissel-tüüpi (tiisliga) 
pöördvankrid;  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 506  
2. bissel-tüüpi (tiisliga) pöördvankrid, mis on alusvankri ja 
bisseli (tiisli) ühendus ja mida kasutatakse ka vedurites; 
3. autodresiinide, reisivagunite, kaubavagunite, veokite 
(trakkide) ja vedurite mootorpöördvankrid (sisseehitatud 
elektrimootoriga pöördvankrid); 
4. reisi- ja kaubavagunite pöördvankrid. 
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka pöördvankrite ja 
tiisliga pöördvankrite osad, nt pöördvankrite vedelikamorti ­
saatorid. 
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu siiski vedrud 
(rubriik 7320). 
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka HS selgitavate 
märkuste rubriigi 8607 teise lõigu punktides 2 ja 3 osun ­
datud teljed, ka kokkupandud, ning rattad ja nende osad. 
Täiskummirehve ja mantleid (väliskumme) ei klassifitseerita 
nendesse alamrubriikidesse rataste osadena (rubriik 4011 või 
4012 vastavalt).  
8607 21 10 kuni 
8607 29 00  Pidurid ja nende osad  
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu nn rööpapidurid 
(rubriik 8608 00 00). 
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu ka teatavad piduri 
osad, nt kraanid, klapid ja ventiilid nagu vedurijuhi suruõhk ­
piduri peaventiil (alamrubriik 8481 20 90).  
8607 91 10 kuni 
8607 99 80  Muud  
Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 8607 teise lõigu 
punktides 4 ja 8–11 osundatud osade kuuluvad nendesse 
alamrubriikidesse ka vedurite haakeseadmed ja 
ühendustiislid.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 507  
GRUPP 87  
SÕIDUKID, V.A RAUDTEE- JA TRAMMITEEVEEREM, NING NENDE 
OSAD JA TARVIKUD  
Üldist  
1. Kogu kombineeritud nomenklatuuris tähendab termin „uued 
sõidukid” sõidukeid, mida ei ole kunagi registrisse kantud.  
2. Kogu kombineeritud nomenklatuuris tähendab termin „kasutatud 
sõidukid” sõidukeid, mis on vähemalt üks kord registrisse kantud.  
8701  Traktorid (v.a rubriigi 8709 traktorid)  
8701 10 00  Üheteljelised aiatraktorid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste 
rubriigi 8701 kuuendas ja seitsmendas lõigus kirjeldatud 
sõidukid, sh roomikutega üheteljelised aiatraktorid. Selliseid 
traktoreid kasutatakse peamiselt aianduses. 
Üheteljelistes aiatraktorites kasutatavad vahetatavad tööva ­
hendid (äkked, adrad jne) klassifitseeritakse siiski eraldi, 
isegi kui need on üheteljelisele aiatraktorile paigaldatud. 
Kui vahendid ja tööriistad on mootoriga šassiile püsivalt 
kinnitatud ja moodustavad viimasega ühe mehaanilise 
seadme, siis see seade klassifitseeritakse samasse rubriiki 
kuhu masina töötav osa. See kehtib mootoratrade ja mootor ­
kultivaatorite kohta (rubriik 8432).  
8701 30 00  Roomiktraktorid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad eriti laiade roomikutega trak ­
toritüüpi sõidukid suusanõlvadel jne lume tasandamiseks ja 
tihendamiseks. 
Vahetatavad masinad ja tööriistad (tõukurplaadid, pöörlevad 
lumesahad jne), isegi kui need esitatakse tollile koos sõidu ­
kiga, klassifitseeritakse asjaomastesse rubriikidesse 
(rubriik 8430, 8479 jne), ka siis, kui need on paigaldatud 
sõidukile.  
8701 90 11 kuni 
8701 90 90  Muud  
Kõnealustesse alamrubriikidesse kuuluvad nn maastikusõi ­
dukid, mis on ette nähtud kasutamiseks traktorina ja millel 
on järgmised iseärasused: 
— kahe käepidemega juhtraud, mille küljes on juhtimis ­
seadmed; juhtimine toimub kahe esiratta pööramisega 
ja põhineb auto käänmikroolisüsteemil (Ackermani 
põhimõte);  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 508  
— pidurid kõigil neljal rattal; 
— automaatsidur ja tagasikäik; 
— mootor, mis on spetsiaalselt ette nähtud kasutamiseks 
raskel maastikul ja võimeline rakendama madalatel 
pööretel piisavalt veojõudu lisaseadmete slepis vedami ­
seks; 
— jõuülekanne ratastele toimub kardaanvõlli, mitte kettüle ­
kande kaudu; 
— rehvidel on raskel maastikul sõitmiseks sobiv sügav 
muster; 
— mis tahes haakeseade, näiteks pukseerkonks, mis 
võimaldab sõidukil vedada või lükata vähemalt sõiduki 
enda kahekordset tühimassi; 
— pukseerimisvõime piduriteta järelkäru puhul on sama või 
enam kui sõiduki enda kahekordne tühimass. Seda 
tõendab tehniline dokumentatsioon, kasutusjuhend, 
tootja või riigiasutuse väljastatud sertifikaat, täpsustades 
kilogrammides maastikusõiduki pukseerimisvõime ja 
tühimassi (sõiduki mass ilma vedelike, reisijate ja 
lastita). 
Kui sõidukid vastavad kõigile eespool nimetatud karakteris ­
tikutele ja alamrubriikide 8701 90 11 – 8701 90 50 kohta 
käivatele selgitavatele märkustele, tuleb need sõidukid klas ­
sifitseerida põllumajandus- ja metsatraktoriteks. Muul juhul 
klassifitseeritakse need alamrubriiki 8701 90 90. 
Kui sõidukid ei vasta kõigile eespool nimetatud karakteris ­
tikutele, klassifitseeritakse nn maastikusõidukid (all terrain 
vehicles) rubriiki 8703. 
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu ka nn quads 
(rubriik 8703 või alamrubriik 9503 00 10 (vt seda alamru ­
briiki käsitavad selgitavad märkused)).  
8701 90 11 kuni 
8701 90 50  Põllumajandustraktorid (v.a üheteljelised aiatraktorid) 
ja metsatraktorid, ratastega  
Need alamrubriigid hõlmavad vähemalt kolme rattaga põllu ­
majandus- või metsatraktoreid, mis on konstruktsiooni ja 
abiseadmete poolest ilmselgelt ette nähtud kasutamiseks 
põllumajanduses, aianduses või metsanduses. 
Seda liiki sõidukite suurim kiirus ei ületa tavaliselt 45 km 
tunnis. 
Mootor suudab näiteks lukustatava diferentsiaali kasutamisel 
rakendada maksimaalset veojõudu. 
Sõidukitel on põllumajanduses, aianduses või metsanduses 
kasutamiseks sobivad sügava mustriga rehvid.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 509  
Põllumajandustraktorid on tavaliselt varustatud hüdraulilise 
seadmega, mis tõstab või laseb alla põllutöömasinaid ja 
-seadmeid (äkked, adrad jne) tappvõlliga, mis võimaldab 
kasutada mootori jõudu muude masinate ja tööriistade käita ­
miseks, ning haakeseadmega haagiste jaoks. Need võivad 
olla varustatud ka hüdraulilise seadmega, mis on ette nähtud 
tõste- ja teisaldusseadmete (heina- ja sõnnikulaadurid jmt) 
käitamiseks, kui viimaseid peetakse lisaseadmeteks. 
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka eriehitusega põllu ­
majandustraktorid, nt tõstetava raamiga traktorid viinamar ­
jaistandustes ja taimlates kasutamiseks, ning muldamistrak ­
torid ja šassiitraktorid. 
Isegi kui vahetatav põllutööseade on tollile esitamise ajal 
paigaldatud traktorile, klassifitseeritakse see ikkagi temale 
omasesse rubriiki (8432, 8433 jne). 
Metsatraktorite eritunnuseks on püsivalt kinnitatud vintsi 
olemasolu, mis võimaldab palke koondada. 
Selle grupi märkuse 2 järgi võib nende alamrubriikide trak ­
toritel olla teatavaid lisaomadusi, mis võimaldavad neid 
nende põhifunktsiooni kõrval kasutada ka põllumajandus- 
või metsamasinate ja -seadmete, tööriistade, väetiste, seem ­
nete jne veoks. 
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu muruniidukid (mille 
kohta kasutatakse nimetust murutraktorid või aiatraktorid), 
mis on varustatud püsiva lõikeseadme ja ainult ühe käitus ­
võlliga selle lõikeseadme käitamiseks (vt selgitavad 
märkused, alamrubriikide 8433 11 10 to 8433 19 90).  
8701 90 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. veotraktorid; 
2. üheteljelised traktorid poolhaagismootorsõidukite jaoks.  
8703  Sõiduautod ja muud mootorsõidukid peamiselt reisijate ­
veoks (v.a rubriigis 8702 nimetatud), k.a universaalid ja 
võidusõiduautod  
Käesolevasse rubriiki kuuluvad mitmeotstarbelised sõidukid, 
nt sõidukid, mis on mõeldud nii reisijate- kui ka kauba ­
veoks. 
1. Pikap-tüüpi: 
Seda tüüpi sõidukil on harilikult rohkem kui üks istme ­
rida ja sõiduk koosneb kahest eraldi ruumist: reisijate ­
veoks mõeldud kinnisest kabiinist ja kaubaveoks 
mõeldud lahtisest või kaetud ruumist.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 510  
Selline sõiduk tuleb siiski klassifitseerida rubriiki 8704, 
kui kaubaruumi põranda maksimaalne pikkus on üle 
50 % sõiduki teljevahe pikkusest või kui sõidukil on 
rohkem kui 2 telge. 
2. Furgoonauto-tüüpi: 
Rohkem kui ühe istmereaga furgoonauto peab vastama 
HS selgitavate märkuste rubriigis 8703 esitatud näitaja ­
tele. 
Kui ühe istmereaga furgoonautol ei ole alalisi kinnitus ­
kohti või seadmeid istmete ja turvavööde paigaldamiseks 
sõiduki tagaosas, olenemata sellest, kas neil on kindel 
vahesein või ruumi eraldaja reisijate- ja kaubaruumi 
vahel või aknad küljepaneelidel, klassifitseeritakse sõiduk 
rubriiki 8704.  
8703 21 10 kuni 
8703 24 90  Muud sädesüütega sisepõlemis-kolbmootoriga sõidukid  
Silindri töömahu määratluse kohta vaata HS selgitavad 
märkused, alamrubriigid 8407 31, 8407 32, 8407 33 ja 
8407 34. 
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad „universaalid” ja 
„mitmeotstarbelised sõidukid”, millele on osutatud harmo ­
neeritud süsteemi selgitavate märkuste rubriigi 8703 
viiendas ja kuuendas lõigus. 
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad väikesed ilma kereta 
võidusõiduautod (kardid) (nn „skelters” või „go-carts”), mis 
on varustatud sädesüütega kolbmootoriga ja mis võivad 
arendada suhteliselt suurt kiirust.  
8703 31 10 kuni 
8703 33 90  Muud survesüütega sisepõlemis-kolbmootoriga (diisel-ja 
pooldiiselmootoriga) sõidukid  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad „universaalid” ja 
„mitmeotstarbelised sõidukid”, millele on osutatud harmo ­
neeritud süsteemi selgitavate märkuste rubriigi 8703 
viiendas ja kuuendas lõigus.  
8704  Mootorsõidukid kaubaveoks  
Rubriigi 8703 selgitavad märkused kehtivad selle rubriigi 
suhtes vajalike muudatustega ( mutatis mutandis ). 
Silindri töömahu määratluse kohta vaata HS selgitavad 
märkused, alamrubriigid 8407 31, 8407 32, 8407 33 ja 
8407 34. 
Sellesse rubriiki kuuluvad neljarattaveoga, liigendšassiiga, 
eriti suure läbivusega autod, mille esiosas on diiselmootor 
ja juhtimisseadmetega varustatud juhikabiin. Tagumine osa 
koosneb kahe rattaga šassiist ilma varustuseta, kuid on 
kavandatud nii, et sinna saab paigutada mitmesugust liiki 
seadmeid. 
Sellesse rubriiki ei kuulu siiski sõidukid, mis on varustatud 
põllumajandus- või muuotstarbeliste masinate või seadme ­
tega (rubriik 8705).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 511  
8704 10 10 ja 
8704 10 90  Kallurautod kasutamiseks väljaspool teedevõrku  
1. Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad peamiselt sõidukid, 
millel on ees või taga isekallutav kast või altavaneva 
põhjaga kast ja mis on spetsiaalselt kavandatud liiva, 
kruusa, mulla, kivide jne veoks ning on mõeldud kivi ­
murdudes, kaevandustes või ehitusplatsidel, teetöödel, 
lennujaamades ja sadamates kasutamiseks. Nende alam ­
rubriikide selgitavate märkuste järel on joonistatud näidi ­
seid erinevat liiki kallursõidukitest. 
2. Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka väiksemat liiki 
sõidukid, mida kasutatakse ehitusplatsidel pinnase, täite ­
kivide, tsemendi, värske betooni jne veoks. Nendel kahe- 
või neljarattaveoga sõidukitel on jäik- või liigendšassii ja 
kastkalluti on paigaldatud ühe telje ning juhiiste teise 
telje peale. Juhiiste ei ole tavaliselt juhikabiiniga kaitstud.
  
8704 21 10  Spetsiaalselt kõrgradioaktiivsete ainete veoks ( Euratom ) 
Kohaldada alamrubriigi 8606 91 10 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 512  
8704 21 31 kuni 
8704 21 99  Muud  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad „mitmeotstarbelised 
sõidukid”, millele on osutatud harmoneeritud süsteemi selgi ­
tavate märkuste rubriigi 8704 teine lõik.  
8704 22 10  Spetsiaalselt kõrgradioaktiivsete ainete veoks ( Euratom ) 
Kohaldada alamrubriigi 8606 91 10 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
8704 23 10  Spetsiaalselt kõrgradioaktiivsete ainete veoks ( Euratom ) 
Kohaldada alamrubriigi 8606 91 10 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
8704 31 10  Spetsiaalselt kõrgradioaktiivsete ainete veoks ( Euratom ) 
Kohaldada alamrubriigi 8606 91 10 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
8704 31 31 kuni 
8704 31 99  Muud  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad „mitmeotstarbelised 
sõidukid”, millele on osutatud harmoneeritud süsteemi selgi ­
tavate märkuste rubriigi 8704 teises lõigus.  
8704 32 10  Spetsiaalselt kõrgradioaktiivsete ainete veoks ( Euratom ) 
Kohaldada alamrubriigi 8606 91 10 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
8707  Rubriikide 8701–8705 mootorsõidukite kered (k.a 
kabiinid)  
8707 10 10  Tööstuslikuks kokkumonteerimiseks  
Selles alamrubriigis kohaldatakse terminit „tööstuslikuks 
kokkumonteerimiseks” üksnes nende kerede kohta, mida 
kasutatakse uute mootorsõidukite seeriaviisilises montaažis 
kooste- või valmistustehastes (või kered, mida allhankijad 
kasutavad alamkoostes). 
Alamrubriiki saab kohaldada üksnes keredele, mida tegeli ­
kult kasutatakse selle alamrubriigiga hõlmatavate uute 
sõidukite tootmisel. Järelikult, alamrubriik ei hõlma sama ­
laadseid keresid varuosadena.  
8707 90 10  Järgmiste sõidukite tööstuslikuks kokkumonteerimiseks 
alamrubriigi 8701 10 üheteljelised aiatraktorid; 
rubriigi 8704 sõidukid survesüütega sisepõlemis-kolb ­
mootoriga (diisel- või pooldiiselmootoriga), silindrite 
töömahuga kuni 2 500 cm  3 , või sädesüütega sisepõ ­
lemis-kolbmootoriga, silindrite töömahuga kuni 
2 800 cm  3 ; rubriigi 8705 eriotstarbelised mootorsõidukid  
Vaata alamrubriigi 8707 10 10 selgitavad märkused.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 513  
Silindri töömahu määratluse kohta vaata HS selgitavad 
märkused, alamrubriigid 8407 31, 8407 32, 8407 33 ja 
8407 34.  
8708  Rubriikide 8701–8705 mootorsõidukite osad ja tarvikud  
Kohaldada alamrubriigi 8707 10 10 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega tööstuslikuks kokkumonteerimiseks 
mõeldud osadele ja tarvikutele.  
8708 70 91  Kodarrummud, ühes tükis valatud, rauast või terasest  
Selle alamrubriigi kodarrumme kasutatakse tavaliselt 
bussides või kaubaveosõidukites. Need kodarrummud on 
tavaliselt tähekujulised, viie või kuue kodaraga ja need on 
kavandatud lahtivõetavates velgedes kasutamiseks.  
8708 70 99  Muud  
Peale HS selgitavate märkuste rubriigi 8708 teise lõigu 
punktis K osundatud osade ja tarvikute kuuluvad sellesse 
alamrubriiki vastukaalud rataste balansseerimiseks.  
8708 80 55  Põikstabilisaatorid; muud väändevedrud (torsioonid)  
Põikstabilisaatorid on sõidukites kasutatavad vedrud, mis on 
ette nähtud vedrujõudude ülekandmiseks sõiduki ühelt 
poolelt teisele. 
Enamasti koosnevad põikstabilisaatorid ümara ristlõikega 
terasvarrastest, mis on tavaliselt U-kujuliseks painutatud. 
Põikstabilisaatorid on tavaliselt alljärgneva väliskujuga:
  
Torsioonid on väändevedrud, mis koosnevad tavaliselt 
ümmargustest, aga mõnikord ka ruudukujulistest terasvarras ­
test või hulgast ristkülikukujuliste teraslattide kimbust. 
Väändevedrud on lineaarsed, s.t pöördemoment, mida raken ­
datakse varda ühes otsas, on proportsionaalne väändenur ­
gaga, mille ta tekitab. 
Tavaliselt on torsioon alljärgneva väliskujuga:
  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 514  
8708 99 10 kuni 
8708 99 97  Muud  
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu: 
a) rubriikide 8702–8704 mootorsõidukite šassiid ilma 
mootorita, kuid kabiiniga (rubriik 8702, 8703 või 8704); 
b) autoistmete peatoed (rubriik 9401 või 9404).  
8709  Tõste- ja teisaldusseadmeta iseliikuvad veokärud, mida 
kasutatakse tehastes, ladudes, sadamates ja lennujaa ­
mades lühikesteks kaubavedudeks; raudteejaama plat ­
vormil kasutatavad traktorid; eelnimetatud sõidukite 
osad  
8709 11 10  Spetsiaalselt kõrgradioaktiivsete ainete veoks ( Euratom ) 
Kohaldada alamrubriigi 8606 91 10 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
8709 19 10  Spetsiaalselt kõrgradioaktiivsete ainete veoks ( Euratom ) 
Kohaldada alamrubriigi 8606 91 10 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  
8712 00  Jalgrattad jm rattad (k.a velorikšad ja kolmerattalised 
veojalgrattad), mootorita  
Sellesse rubriiki kuuluvad mittekomplektsed jalgrattad, 
millel on komplektsete jalgrataste põhiomadused (kombinee ­
ritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegli 2 a tähen ­
duses). 
Mittekomplektne jalgratas, kokkumonteeritud või mitte, 
tuleb klassifitseerida rubriiki 8712 00, kui sellel on raam, 
kahvel ja vähemalt kaks järgmistest osadest: 
— komplekt rattaid; 
— väntmehhanism (vt alamrubriigi 8714 96 30 selgitavaid 
märkusi);); 
— roolimehhanism (sh juhtraud ja juhtraua pikendus 
kõrguse reguleerimiseks); 
— pidurisüsteem.  
8713  Puudega inimestele mõeldud sõidukid, kas mootoriga või 
ilma mootorita või muu mehaanilise jõuallikaga  
8713 90 00  Muud  
Puudega inimeste tarbeks spetsiaalselt kavandatud mootor ­
sõidukid on eristatavad rubriigi 8703 sõidukitest peamiselt 
seetõttu, et neil on: 
— suurim kiirus 10 km/h, st kiire jalgsikäigu kiirus; 
— suurim laius 80 cm; 
— 2 paari maapinda puudutavaid rattaid;  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 515  
— erivahendid puuete leevendamiseks (näiteks jalatoed 
jalgade toetamiseks). 
Sellistel sõidukitel võib olla: 
— lisapaar rattaid (ümbermineku vältimiseks); 
— rooliseade ja muud juhtimisseadised (näiteks juhtkang), 
mida on kerge käsitseda; sellised juhtimisseadised on 
tavaliselt kinnitatud ühele käetoele; mitte kunagi ei ole 
need eraldiasetseva reguleeritava roolisamba kujuga 
Alamrubriik hõlmab ratastooli tüüpi elektriajamiga sõidu ­
keid, mis on ette nähtud üksnes puudega inimeste transpor ­
diks. Need võivad olla järgmise välimusega:
  
Siiski jäetakse sellest alamrubriigist välja eraldiasetseva 
reguleeritava roolisambaga varustatud mootorajamiga moto ­
rollerid. Need klassifitseeritakse rubriiki 8703 ja võivad olla 
järgmise välimusega:
  
8714  Osad ja tarvikud rubriikide 8711–8713 sõidukitele  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 516  
8714 91 10 kuni 
8714 99 90  Muud  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad osad ja tarvikud, mis 
on mõeldud alljärgnevate seadmete valmistamiseks, varusta ­
miseks või remondiks: 
1. mootor- ja jalgrataste külgkorvid; 
2. abimootoriga rattad, s.t rattad, mida saab pedaalide abil 
liikuma panna ja millel on abimootor (silindrimahuga 
kuni 50 cm  3 ); 
3. Muud rattad (k.a velorikšad ja kolmerattalised veojal ­
grattad), ilma mootorita.  
8714 94 20  Pidurid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad vabajooksud ja trummelpi ­
durid. 
Vabajooksud on tavaliselt jalgpiduriga varustatud rummud, 
milles pidurdamine toimub pedaalidega tagurpidi pöörates. 
Trummelpidurites toimub pidurdamine käsitsi piduritrossi 
või kangi abil. 
Vabajooksud ja trummelpidurid on tavaliselt alljärgneva 
väliskujuga:
  
8714 94 90  Osad  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad pidurikangid: 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu siiski kummist piduriklotsid 
(alamrubriik 4016 99 97), või piduritrossijuhikud (tavaliselt 
rubriik 8307 10 00 või 8307 90 00).  
8714 96 30  Väntmehhanism  
Väntmehhanismil on tavaliselt järgmised osad: 
— keskjooks (vt foto 1); 
— üks või mitu hammasülekannet (nimetatakse ka ketirat ­
taks, hammasvööks või väikeseks ketirattaks), mis on 
tavaliselt kinnitatud parema vända külge (vt foto 2); 
ning 
— vasak vänt (vt foto 3). 
Kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegli 2 a 
kohaselt klassifitseeritakse toode mittekomplektse tootena, 
kokkumonteeritud või mitte, siia alamrubriiki ka siis, kui 
see koosneb näiteks järgmistest osadest: 
— üks või mitu hammasülekannet, mis on tavaliselt kinni ­
tatud parema vända külge;  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 517  
— üks või mitu hammasülekannet, mis on tavaliselt kinni ­
tatud parema ja vasaku vända külge; või 
— üks või mitu hammasülekannet, mis on tavaliselt kinni ­
tatud parema vända ja keskjooksu külge. 
Foto 1
  
Foto 2
  
Foto 3
  
8714 99 50  Käiguvahetusmehhanismid  
Selle alamrubriigi käiguvahetusmehhanismid on mehha ­
nismid, mis võimaldavad liigutada jalgrattaketti esiketira ­
tastel või tagaketiratastel. Komplektne käiguvahetusmehha ­
nism koosneb tavaliselt vähemalt ühest käiguvahetist 
(eesmine või tagumine, vt joonised) ja käigukangist, mis 
on trossi abil käiguvahetiga ühendatud. Kui jalgrattur 
vajutab käigukangi pedaalide tallamise ajal, liigub käiguva ­
heti trossipinge muutumise tõttu küljelt küljele, teisaldades 
rattaketi teisele ketirattale.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 518  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka tollile eraldi esitatavad 
eesmised ja tagumised käiguvahetid, samuti kokkumonteeri ­
mata komplektid, mis koosnevad käiguvahetitest koos tros ­
side või käigukangidega. Kui käigukangid ja trossid esita ­
takse tollile eraldi, tuleb need klassifitseerida osadena alam ­
rubriiki 8714 99 90.
  
Eesmine käiguvaheti
  
Tagumine käiguvaheti  
▼M15  
8714 99 90  Muud. Osad  
Siia alamrubriiki kuuluvad lasteistmed, mis on ette nähtud 
laste vedamiseks täiskasvanute jalgrattal. Iste võib olla 
paigutatud pakiraamile, rattaraamile või kinnitatud 
juhtrauale või selle külge. Need istmed on mõeldud kasuta ­
miseks peamiselt jalgratastel ja neid käsitatakse seega 
jalgratta lisavarustusena.  
▼B 
8716  Haagised ja poolhaagised; muud mehaanilise jõuallikata 
sõidukid; nende osad  
8716 10 92 ja 
8716 10 98  Furgoonhaagised ja poolhaagised pidevaks elamiseks või 
turismiks  
Terminiga „mass” tähistatakse sõiduki massi kõigi püsisead ­
mete ja kinnitusdetailidega.  
8716 39 10  Spetsiaalselt kõrgradioaktiivsete ainete veoks ( Euratom ) 
Kohaldada alamrubriigi 8606 91 10 selgitavaid märkusi 
vastavate muudatustega.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 519  
GRUPP 88  
ÕHUSÕIDUKID, KOSMOSEAPARAADID JA NENDE OSAD 
Alamrubriigi ­
märkus 1  Püsivalt paigaldatud sisseseadeüksuste hulka ei kuulu, 
näiteks, päästevarustus (nt päästepaadid, langevarjud ja 
“liugteed”) ega relvasüsteemide vahetatav varustus. 
Kui mittekomplektne või viimistlemata lennumasin klassifit ­
seeritakse valmistootena kombineeritud nomenklatuuri klas ­
sifitseerimise üldreegli 2 a) järgi, siis kasutatakse alamru ­
briiki klassifitseerimisel normaalkonfiguratsiooniga lennu ­
masina massi.  
8802  Muud õhusõidukid (näiteks helikopterid, lennukid); 
kosmoseaparaadid (sh satelliidid) ja ballistilised ning 
kosmoseaparaatide kanderaketid  
8802 11 00 kuni 
8802 12 00  Helikopterid  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad üksnes lennumasinad, 
mille tõusmine ja liikumine toimub ühe või mitme mooto ­
rajamiga rootori abil.  
▼M23  
8802 11 00  Tühimassiga kuni 2 000 kg  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad eri suurusega mitme 
tiivikuga helikopterid (nn mehitamata õhusõidukid ehk 
droonid), mis suudavad iseseisvalt toimida (lennata ettepro ­
grammeeritud sihtkohta) või mis on kasutaja poolt kaugju ­
hitavad. 
Kui aga sellised õhusõidukid vastavad mänguasjade või 
meelelahutuslike mudelite omadustele, klassifitseeritakse 
need rubriiki 9503. Vt kombineeritud nomenklatuuri selgi ­
tavad märkused selle rubriigi kohta.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 520  
GRUPP 89  
LAEVAD, PAADID JA UJUVKONSTRUKTSIOONID 
Lisamärkus 1  Termin „meresõidualusteks kavandatud alused” tähendab 
aluseid, mis oma ehituse ja varustuse tõttu suudavad toimida 
merel ka halva ilmaga (tuule tugevusega umbes 7 Beauforti 
skaala järgi). Taolistel alustel on tavaliselt veekindlad tekid 
ja tekiehitised. 
Termin „kere kogupikkus” tähendab laevakere pikkust, mis 
on mõõdetud vööri eespoolseimast punktist ahtri tagapool ­
seima punktini, arvesse võtmata kere väljaulatuvaid osi, kas 
keresse valatud või mitte (nt roolid, pukspriidid, õngitsemis ­
platvormid või vettehüppelauad). 
Termin „meresõidualused” tähistab laevu ja hõljuklaevu, 
mis vastavad eelpool nimetatud tingimustele, ka siis kui 
neid kasutatakse peamiselt rannavetes, suudmelahtedes või 
järvedes jm. 
Peale selle tuleb märkida, et: 
1. meresõiduks kavandatud alused pikkusega alla 12 m 
klassifitseeritakse „kalalaevadeks” üksnes siis, kui need 
on spetsiaalselt kavandatud ja varustatud professionaal ­
seks kalapüügiks, isegi kui neid vahetevahel kasutatakse 
väljasõidu eesmärgil (huvireisideks); 
2. terminiga „päästepaadid” tähistatakse meresõidulaevadele 
paigutatud aluseid meeskonna ja reisijate äraviimiseks 
hädaolukorras laevalt; siia kuuluvad ka sobivates 
kohtades piki rannikut paigutatud valvepaadid merehätta 
sattunud laevale appiminekuks.  
8901  Reisilaevad, ekskursioonilaevad, parvlaevad, kauba ­
laevad, pargased jms laevad reisijate- või kaubaveoks  
Laevakere poolikud ja kolmandikud ei kuulu sellesse 
rubriiki, vaid need klassifitseeritakse valmistusmaterjali 
järgi (nt rubriik 7308).  
8901 90 10  Meresõiduks  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka praamide või lihtrite 
veoalused (praamerid). Nendel laevadel on traditsioonilised 
konteinerid (mahutid) asendatud praamide või lihtritega, mis 
tulevad mööda vett vahetult praameri juurde laadimiseks, ja 
mis on jaotatud vertikaalseteks sektsioonideks, kuhu saab 
paigutada kolm või neli lihtrit või praami. Taolised laevad 
on varustatud portaalkraanadega, sukeldumisvõimeliste 
tõsteplatvormidega või muude praamide laadimis-, käsit ­
semis- või lossimisseadmetega. 
Ainult praamer klassifitseeritakse sellesse alamrubriiki; 
praame kasutatakse järjestikuselt esiteks siseveelaevanduses 
paatidena, siis merereiside ajal konteineritena (mahutitena) 
ja seejärel jälle siseveelaevanduses paatidena ning need 
tuleb klassifitseerida alamrubriiki 8901 90 90.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 521  
8904 00  Vedurpuksiirid (pukserid) ja tõukurpuksiirid (tõukurid)  
Laevakere poolikute ja kolmandikkude klassifitseerimise 
kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8901.  
8904 00 91 ja 
8904 00 99  Tõukurpuksiirid (tõukurid)  
HS selgitavate märkuste rubriigi 8904 teises lõigus kirjel ­
datud veesõidukid, mis on kavandatud nii tõukurite kui ka 
pukseritena, klassifitseeritakse alati nendesse 
alamrubriikidesse.  
8905  Tulelaevad, tuletõrjelaevad, bagerid, ujuvkraanad jm 
eriotstarbelised alused, mille navigeerimine on allutatud 
nende põhifunktsioonile; ujuvdokid; ujuvad või sukelda ­
tavad puur- ja tootmisplatvormid  
Laevakere poolikute ja kolmandikkude klassifitseerimise 
kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8901.  
8906  Muud laevad, k.a sõjalaevad ja päästepaadid (v.a sõude ­
paadid)  
Laevakere poolikute ja kolmandikkude klassifitseerimise 
kohta vaata HS selgitavad märkused, rubriik 8901.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 522  
XVIII JAOTIS  
OPTIKA-, FOTO-, KINO-, MÕÕTE-, KONTROLL-, TÄPPIS-, 
MEDITSIINI- JA KIRURGIAINSTRUMENDID NING -APARATUUR; 
KELLAD; MUUSIKARIISTAD; NENDE OSAD JA TARVIKUD  
GRUPP 90  
OPTIKA-, FOTO-, KINO-, MÕÕTE-, KONTROLL-, TÄPPIS-, 
MEDITSIINI- JA KIRURGIAINSTRUMENDID NING -APARATUUR; 
NENDE OSAD JA TARVIKUD 
9001  Optilised kiud ja nende kimbud; kiudoptilised kaablid 
(v.a rubriiki 8544 kuuluvad); polariseeruvast materjalist 
lehed ja plaadid; mis tahes materjalist läätsed (sh 
kontaktläätsed), prismad, peeglid jm optikatooted, 
kokku monteerimata (v.a samalaadsed tooted optiliselt 
töötlemata klaasist)  
Sellesse rubriiki kuuluvad tooted, mida kasutatakse nii 
nähtava valguse, kui ka spektri nähtamatu osa (infrapuna- 
ja ultraviolettvalguse) jaoks. 
Sellesse rubriiki ei kuulu siiski elektronoptilised elemendid, 
näiteks elektrostaatilised läätsed, magnetläätsed ja elektrilised 
nn vaheläätsed (tavaliselt grupp 85).  
9001 10 10 ja 
9001 10 90  Optilised kiud, optiliste kiudude kimbud ja kiudoptilised 
kaablid  
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu pistikühendused ega 
muhvid optiliste kiudude, optiliste kiudude kimpude ja 
kiudoptiliste kaablite ühendamiseks. 
Vaata ka alamrubriigi 8536 70 00 selgitavad märkused.  
9001 20 00  Polariseeruvast materjalist lehed ja plaadid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad polariseeruvast materjalist 
fooliumid rullides, näiteks LCD-moodulite valmistamiseks.
  
9001 90 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. rubiinid ja muud optilised elemendid laserite jaoks; 
2. Plastikust Fresneli läätsed, mis on mõeldud kasutamiseks 
nt teleri suurendusekraanina (raami sees).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 523  
9004  Prillid ja samalaadsed tooted nägemise korrigeerimiseks, 
silmade kaitsmiseks või muuks otstarbeks  
Käesoleva rubriigi toodete nööre, kette jms (nt prillinöörid 
või prilliketid), silmustega otstes või ilma, ei käsitata nende 
toodete osadena ega tarvikutena, kuna need ei ole kõnealuste 
toodete lahutamatud koostisosad ega paranda nende funktsio ­
naalsust. Seetõttu klassifitseeritakse need vastavalt koostisma ­
terjalile (nt rubriik 5609, 6307, 7117, 7315 või 7616).  
9005  Binoklid, pikksilmad, muud optilised teleskoobid ja nende 
statiivid; muud astronoomilised instrumendid ja nende 
statiivid (v.a raadioastronoomilised instrumendid)  
Sellesse rubriiki kuuluvad ka fotokordistitega öise nägemise 
seadmed.  
9006  Fotokaamerad (v.a kinokaamerad); fotovälklambid ja 
plahvatusimpulsslambid (v.a rubriigi 8539 
gaaslahenduslambid)  
9006 10 00  Kaamerad trükiplaatide või -silindrite valmistamiseks  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9006, I osa, kolmas 
lõik, punkt 17.  
9010  Foto- ja kinolaborite aparatuur ja seadmed, mujal käes ­
olevas grupis nimetamata; negatoskoobid; 
projektsiooniekraanid  
9010 50 00  muu foto- ja kinolaborite aparatuur ja seadmed; negatos ­
koobid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad trükilülituste plaatide valgus ­
tusseadmed, mis säritamise kaudu kopeerivad trükilülituste 
skeemide fotonegatiivid isoleermaterjalist plaatidele, millest 
valmistatakse trükilülituste plaadid. Need seadmed koosnevad 
põhiliselt ultraviolettlampidega valgustuskambrist, kuhu foto ­
negatiiv ja isolatsioonplaat asetatakse ja mille vaakumis plaat 
koos negatiiviga säritatakse.  
9013  Vedelkristallseadmed (v.a muudes rubriikides täpsemalt 
kirjeldatud seadmed); laserid, (v.a laserdioodid); mujal 
käesolevas grupis nimetamata optilised seadmed ja 
instrumendid  
9013 80 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad telerite suurendusekraanid, 
mis koosnevad optilisest plastelemendist (Fresneli läätsest), 
raamist ja metallvarraste süsteemist, mis on spetsiaalselt 
kavandatud ekraani kinnitamiseks telerile.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 524  
9017  Joonestus-, tähistus- või arvutusinstrumendid (näiteks 
joonestusmasinad, pantograafid, protraktorid, mallid, 
joonestuskomplektid, arvutuslükatid, arvutuskettad); 
mujal käesolevas grupis nimetamata käsiinstrumendid 
pikkuse mõõtmiseks (näiteks mõõdulatid ja -lindid, 
kruvikud, nihikud)  
9017 10 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka pantograafidega jms varus ­
tatud joonestuslauad.  
9017 20 05 kuni 
9017 20 90  Muud joonestus-, tähistus- ning arvutusinstrumendid  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad: 
1. koordinatograafid, mis ei ole kavandatud 
fotogramm-meetria jaoks; 
2. tähešabloonid, mis on selgesti äratuntavad spetsiaalsete 
joonestus- või tähistusinstrumentidena.  
9018  Meditsiini-, kirurgia-, hambaravi- ja veterinaariainstru ­
mendid ja -seadmed, sh stsintigraafiaseadmed, muu elek ­
tromeditsiiniline aparatuur ning seadmed nägemise kont ­
rollimiseks  
9018 50 10  Mitteoptilised  
Peale üldkasutusega ultrahelidiagnostikaseadmete kuuluvad 
sellesse alamrubriiki ka spetsiaalsed seadmed silmade uurimi ­
seks ultraheli abil (nt seadmed, mis teevad kindlaks sarvkesta 
ja silmaläätse paksuse või silmamuna pikkuse).  
9018 90 84  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. elektrilised defibrillaatorid vooluimpulsside andmiseks, et 
taastada loomulik südametegevus. Nende impulsigeneraa ­
tori ja kahe defibrillatsioonelektroodiga varustatud sead ­
metes kuvatakse patsiendi elektrokardiogramm (EKG) 
elektroodidelt tuleva signaalina ekraanile või prinditakse 
sisseehitatud printeriga; 
2. meditsiiniseadmed (insuflaatorid) gaaside puhumiseks 
inimese kõhuõõnde, uurimaks erinevaid elundeid endos ­
koobiga. Nendesse mõõtevahendite ja näidikutega varus ­
tatud seadmetesse on kinnitatud kaks voolikut, millede 
otstes on sulgemiskraan ja pikk nõel; 
3. meditsiiniimipumbad sekreetide väljaimemiseks. Need 
seadmed koosnevad pumbast ja imiseadmest ning neid 
kasutatakse operatsioonisaalides või kiirabiautodes; 
4. rasestumisvastased vahendid, mida tuntakse „emakasiseste 
pessaaridena” (IUD), mis on valmistatud plastikust ja 
milles on veel kas vasktraat, kolloidne vask või 
hormooninsert.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 525  
►M40  Sellesse alamrubriiki ei kuulu nn žgutid. Žgutid 
koosnevad tavaliselt rihmast ja pandlasüsteemist. Nende 
kasutamisel pinguldatakse rihma, et lühikese aja jooksul regu ­
leerida verevoolu jäsemesse. Teist liiki žguttide puhul võib 
pinguldamiseks kasutada näiteks varba. Nende lihtsa kons ­
truktsiooni ja kasutatud materjalide tõttu ei ole need sama ­
laadsed sellesse alamrubriiki kuuluvate instrumentide ja sead ­
metega, kuigi neid kasutatakse meditsiinilisel otstarbel (üldi ­
selt klassifitseeritakse vastavalt rihma materjalile). Vaata 
eelkõige HSi selgitavad märkused, rubriik 9018, neljas lõik.
  
◄ 
9021  Ortopeedilised abivahendid (sh kargud, kirurgilised vööd 
ja songavööd); lahased ja muud abivahendid luumurdude 
raviks; proteesid; kuuldeaparaadid jms kaasaskantavad 
või kehasse implanteeritud füüsilisi puudeid kompensee ­
rivad abivahendid  
Selle rubriigi mõistes on „füüsilisi puudeid kompenseerivad 
abivahendid” ainult need vahendid, mis tegelikult võtavad üle 
või asendavad defektse või vigastatud kehaosa funktsioone. 
Sellesse rubriiki ei kuulu seadmed, millega üksnes leevenda ­
takse defekti või vigastuse mõjusid. 
Sellesse rubriiki ei kuulu stoomi korral kasutatavad vahendid 
(alamrubriik 3006 91 00).  
▼M30  
9021 10 10  Ortopeedilised abivahendid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ortopeedilised abivahendid, 
mis on spetsiaalselt ette nähtud konkreetseks ortopeediliseks 
otstarbeks, millega nad eristuvad tavalistest toodetest, mida 
võib kasutada erineval otstarbel (näiteks tooted, mida kasuta ­
takse liigeste, kõõluste või sidemete koormusvigastuste 
puhul, mis on tekkinud sportimisest, masinal kirjutamisest, 
ja tooted, mis lihtsalt leevendavad (näiteks põletikust 
tingitud) valu kahjustunud või funktsioonihäirega kehaosas).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 526  
Ortopeedilised abivahendid peavad täielikult takistama 
kahjustunud või funktsioonihäirega kehaosa (näiteks liigeste, 
sidemete või kõõluste) teatud liigutusi, et välistada uute 
vigastuste teket või kehaosa deformatsiooni süvenemist. 
Sellega eristuvad nad tavatoodetest, mis võimaldavad teha 
soovimatuid liigutusi, kuid blokeerivad siiski reflektoorsed 
liigutused (st tahtmatud liigutused) tänu oma suhtelisele 
jäikusele (näiteks painduvad lahased, survepadjad, mitte ­
elastsed tekstiilmaterjalid, takjakinnised liikuvuse piirami ­
seks). 
Vaata ka grupi 90 märkust 6 ning liidetud kohtuasjades 
C-260/00 kuni C-263/00 tehtud otsust, Lohmann GmbH & 
Co. KG ja Medi Bayreuth Weihermüller & Voigtmann 
GmbH & Co. KG  vs. Oberfinanzdirektion Koblenz, punktid 
36, 37, 39, 40, 43 ja 45 (ECLI:EU:C:2002:637).  
Näited alamrubriiki 9021 10 10 kuuluvatest toodetest:
  
Näited XI jaotisse kuuluvatest toodetest:
  ▼M30
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 527
  
▼B 
9021 39 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. püsivalt kehasse jäävad plaadid (nt asendama kogu luud 
või luuosa); 
2. kootud kunstkiuribad, mis implanteeritakse põlveliige ­
sesse, asendamaks kroonilise vigastusega liigesesidemeid.  
9021 40 00  Kuuldeaparaadid (v.a nende osad ning tarvikud)  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste 
rubriigi 9021 IV osas liigitatud seadmed, ka prillide kujul.  
9021 50 00  Südamerütmurid südamelihaste stimuleerimiseks (v.a 
nende osad ja tarvikud)  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ainult tegelikud südamerüt ­
murid. Selle grupi märkuste 1 ja 2 järgi klassifitseeritakse 
taoliste rütmurite osad ja tarvikud, nt kestad, kestade pooled 
ja katted ning elektroodid alamrubriiki 9021 90 90. 
Tollile eraldi esitatud südamerütmurite primaarpatareid ja 
elektriakud klassifitseeritakse rubriiki 8506 või 8507. Trans ­
formaatori tüüpi primaarmähisega laadijad, mis laevad 
implanteeritud rütmuri akut, indutseerides voolu rütmuris 
olevasse sekundaarmähisesse, klassifitseeritakse siiski 
rubriiki 8504.  
9021 90 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad alljärgnevad vahendid, mis 
kompenseerivad defekti või puuet: 
1. inimese kehasse implanteeritavad seadmed ravimidosaato ­
ritena ja milles on ühte korpusesse paigaldatud ravimi ­
pump, pumba jõuallikas ja ravimimahuti; 
2. rõngasproteesid (südameklapiproteesid), s.o roostevabast 
terasest rõngad, mis on kaetud kahe plastkihi ja kunstkiu ­
driidega. Need proteesid kinnitatakse kirurgilisel meetodil 
südameklapi peale, taastamaks vigase südameklapi tege ­
vust (nt mitraalklapi puudulikkus korral);  ▼M30
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 528  
3. nn vihmavarifiltrid, mis implanteeritakse südameveeni 
(vena cava inferior), vältimaks trombide ja embolite siir ­
dumist südamesse. Need koosnevad väga väikesest vihma ­
varjukujulisest, roostevabast terasesulamist raamist, mis on 
kaetud elastsest tehismaterjalist õhukese kilega ja mis 
avaneb veenis nagu vihmavari; 
4. püsivalt kusejuhasse paigaldatud plastist kusejuha laien ­
dajad (sondid). Need torukujulised kidadega seadmed 
paigaldatakse kusejuhasse, võimaldamaks uriini vaba 
voolamist.  
9022  Röntgeni-, alfa-, beeta- ja gammakiirgusel töötavad 
seadmed, mis on või ei ole mõeldud kasutamiseks medit ­
siinis, kirurgias, hambaravis või veterinaarias, sh 
radiograafia- ja radioteraapiaaparatuur, röntgenikiire ­
torud jm röntgenikiirguse generaatorid, kõrgepingegene ­
raatorid, juhtimispuldid ja -kilbid, ekraanid, lauad, toolid 
jm vahendid uuringuteks ja raviks  
9022 12 00  Kompuutertomograafid  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 9022 12. 
Eraldi videokaameraga varustatud videosalvestussüsteemid, 
mis ei ole röntgeniaparaatidesse sisse ehitatud ja mis digitee ­
rivad, töötlevad ja talletavad analoogvideosignaale, klassifit ­
seeritakse siiski rubriiki 8543. Nende olulised osad on 
analoog-digitaalmuundur, protsessiarvuti, monitorid ja 
magnetlint või kettamälu.  
9022 90 00  Muud, sh osad ja tarvikud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka röntgenitorude 
berülliumaknad.  
9025  Areomeetrid jm vedelikesse asetatavad mõõteriistad, 
termomeetrid, püromeetrid, baromeetrid, hügromeetrid 
ja psühromeetrid, salvestusseadmega või salvestussead ­
meta, nende instrumentide mis tahes kombinatsioonid  
9025 11 20 ja 
9025 11 80  Vahetu lugemiga vedeliktäitega termomeetrid  
Vahetu lugemiga termomeetrites näitab termomeetri vedeliku 
nivoo skaalal temperatuuri.  
9026  Instrumendid ja seadmed vedeliku või gaasi kulu, taseme, 
rõhu jms parameetrite mõõtmiseks või kontrollimiseks (nt 
kulumõõturid, tasemenäitajad, manomeetrid, soojusemõõ ­
turid), v.a rubriigi 9014, 9015, 9028 ja 9032 instrumendid 
ja seadmed  
9026 20 20 kuni 
9026 20 80  Rõhu mõõtmiseks või kontrollimiseks  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 529  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka rehvipumbad, milles 
on manomeeter ja mida peetakse manomeetriteks, isegi kui 
need ei ole kavandatud välistoiteallikaga ühendamiseks, vaid 
on varustatud oma suruõhumahutiga.  
9027  Instrumendid ja seadmed füüsikaliseks või keemiliseks 
analüüsiks (näiteks polari-, refrakto-, spektromeetrid, 
gaasi- ja suitsuanalüsaatorid); instrumendid ja seadmed 
viskoossuse, poorsuse, paisumise, pindpinevuse jms 
omaduste mõõtmiseks ja kontrollimiseks; instrumendid 
ja seadmed soojus-, heli- või valgushulga mõõtmiseks ja 
kontrollimiseks (sh eksponomeetrid); mikrotoomid  
9027 10 10  Elektroonilised  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka õhuosakeste laserloendurid. 
Need on elektronseadmed, mis teevad kindlaks või kontrol ­
livad filtreeritud õhu tolmusisaldust ja mida kasutatakse, 
näiteks, tööstusseadmetes või meditsiinialal. Õhuproovis 
sisalduvad tolmukübemed põhjustavad seda, et laserkiir 
tekitab seadme mõõtekambris hajusvalguse. Läätsede süstee ­
miga koondanud hajusvalguse kiir muundatakse fotodioodi 
abil elektriliseks signaaliks. Eelprogrammeeritud kontrolland ­
mete abil tehakse kindlaks tolmukübemete suhtarv ja mõõt ­
mise tulemus esitatakse instrumendi digitaalkuvaril või prin ­
ditakse eraldiasuva lindiprinteriga välja. Liidese abil võidakse 
elektrilise signaali kujul olev mõõtmise tulemus saata, kaabli 
vahendusel, ka automaatsele andmetöötlusseadmele (arvutile).  
9027 30 00  Spektromeetrid, spektrofotomeetrid ja spektrograafid, 
mis kasutavad optilist kiirgust (ultraviolettkiirgus, nähtav 
valgus, infrapunane kiirgus)  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka mikroprotsessorjuhitavad 
elektronseadmed (mitmekanalilised optilised analüsaatorid) 
optiliste signaalide lainepikkuste mõõtmiseks ja analüüsimi ­
seks spektraalanalüüsi jaoks. Detektoritega mõõdetud optiliste 
signaalide lainepikkused muundatakse digitaalseteks elektri ­
listeks signaalideks ja võrreldakse (analüüsitud) standardväär ­
tustega. Võrdlemistulemus hinnatakse arvuti abil ja kuvatakse 
eraldi monitoridele, mis võivad analüsaatoriga ühendatud 
olla. 
9027 50 00  Muud instrumendid ja seadmed, mis kasutavad optilist 
kiirgust (ultraviolettkiirgus, nähtav valgus, infrapunane 
kiirgus)  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad haiglate keemialaborites kasu ­
tatavad elektronseadmed vereseerumi täisautomaatseks 
analüüsiks. Nende seadmete tähtsamad osad on analüsaator 
ise (proovi ettevalmistusseade, reaktiivi doseerimisseade ja 
fotomeetriline mõõtesüsteem, mis kasutab valgusallikana 
lampi ja detektoritena fotodioode), juht- ja hindamisseade 
(mikroprotsessorite ja näidikuga mõõtetulemuste kuvamiseks) 
ning printer tulemuste üleskirjutamiseks. Kõik kolm seadet on 
elektrikaabli abil omavahel ühendatud.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 530  
9027 80 99  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kliimauurimisseadmed (vese ­
romeetrid), mis on varustatud barokambri, elektrisoojendi, 
õhuniisuti ja elektrilise juhtseadmega ja milles elektroonseid 
koostisosi testitakse spetsiaalsetes rõhu, temperatuuri ja niis ­
kuse tingimustes, tekitades nende hilisemas kasutuses esine ­
vaid mõjustusi ja keskkonnatingimusi ning millega testitakse 
koostisosade püsivust, eraldamist jne.  
9030  Ostsilloskoobid, spektraalanalüsaatorid jm instrumendid 
ja seadmed elektriliste suuruste mõõtmiseks või kontrolli ­
miseks (v.a rubriigi 9028 arvestid); instrumendid ja 
seadmed alfa-, beeta-, gamma-, röntgeni-, kosmilise vm 
ioniseeriva kiirguse mõõtmiseks või tuvastamiseks  
Kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegli 3 b 
järgi klassifitseeritakse instrumendid ja seadmed, mida saab 
kasutada nii elektriliste kui ka mitteelektriliste suuruste mõõt ­
misel või kontrollimisel, siiski rubriiki 9030, kui nende laad 
määrab nende peamise kasutuse elektriliste suuruste mõõtmi ­
seks või kontrollimiseks. Sellised seadmed on, näiteks, 
katoodkiireostsilloskoobid ja elektronostsillograafid ning 
valguskiire- ja ultraviolettkiireostsillograafid (alamru ­
briik 9030 20 10 kuni 9030 20 99). 
Sellesse rubriiki ei kuulu siiski instrumendid ja seadmed, 
mille põhilaadi ei saa kindlaks määrata, kuna neid kasuta ­
takse nii elektriliste kui ka mitteelektriliste suuruste mõõt ­
misel või kontrollimisel. Kombineeritud nomenklatuuri klas ­
sifitseerimise üldreegli 3 c järgi klassifitseeritakse instru ­
mendid mootorsõidukite mootorite ja süütesüsteemide testi ­
miseks elektriliste suuruste, nt pinge ja takistuse, ning mitte ­
elektriliste suuruste, nt pöörete arvu, suletusnurga ja katkesti 
seisundi mõõtmise kaudu rubriiki 9031.  
9030 20 30  Muud, salvestusseadmega  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad valguskiire- või ultraviolettkii ­
reostsillograafid elektriliste suuruste kiirete muutuste mõõtmi ­
seks ja talletamiseks. Need instrumendid, mida tuntakse ka 
valguskiiremeerikute, ultraviolettkiiremeerikute või silmusost ­
sillograafidena, salvestavad perioodiliste nähtuste tekitatavad 
signaalid valgus- või ultraviolettkiire abil valgustundlikule 
paberile.  
9030 39 00  Muud, salvestusseadmega  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad elektrilised testimisseadmed 
või –süsteemid, mis määravad trükilülituste või muude elek ­
troonsete komponentide kasutamiskõlblikkuse elektriliste 
suuruste, nt mahtuvus, induktiivsus, näivtakistus, takistus ja 
pinge, mõõtmisel või kontrollimisel ja kuvavad võimalikud 
vead (nt lühised, katkestused).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 531  
Nendes seadmetes või süsteemides on tavaliselt mõõte- ja 
kontrolliseade (sisestusklaviatuuri, programmimälu ja kuva ­
puldiga), mis mõõdab ja võrdleb tulemused standardväärtus ­
tega ja kuvab need, juhtseade (automaatse andmetöötlus ­
seadme või mikroprotsessoritega), printer testi tulemuste 
väljaprintimiseks ning seade testitud komponentide sortimi ­
seks mõõtmistulemuste järgi ja mis eraldab defektsed kompo ­
nendid. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu siiski elektrilised seadmed 
kontrollimaks elektroonsete komponentide ümbrise hermeeti ­
lisust (rubriik 9031).  
9030 82 00  Pooljuhtplaatide või -seadmete mõõtmiseks või kontrolli ­
miseks  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad elektrilised testimisseadmed 
või –süsteemid, mis määravad vahvlite, kiipide ja muude 
pooljuhtseadmete kasutamiskõlblikkuse elektriliste suuruste, 
nt pinge, sageduse jne mõõtmisel või kontrollimisel ja 
kuvavad võimalikud vead (nt kõrvalekalded ettenähtud väär ­
tustest). 
Nendes seadmetes või süsteemides on tavaliselt mõõte- ja 
kontrolliseade (sisestusklaviatuuri, programmimälu ja kuva ­
puldiga), mis sooritab mõõtmise ja võrdleb tulemusi kontrol ­
larvudega ja kuvab need, juhtseade (automaatse andmetööt ­
lusseadme või mikroprotsessoritega), printer testi tulemuste 
väljaprintimiseks ning seade testitud komponentide sortimi ­
seks tegelike väärtuste järgi ja mis eraldab defektsed kompo ­
nendid. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu siiski elektrilised seadmed 
kontrollimaks integraallülituste või muude elektroonsete 
komponentide ümbrise hermeetilisust (rubriik 9031).  
9031  Mõõte- või kontrollinstrumendid ja -seadmed, mujal käes ­
olevas grupis nimetamata; profiilprojektorid  
9031 20 00  Katsestendid  
Diiselmootorite sissepritsepumpade kontrollimiseks mõeldud 
katsestendide olulised koostisosad, mis on kõik kinnitatud 
ühele alusele, on elektrimootor ja seade pihustite ja graduee ­
ritud klaastorudega sissepritsepumbas toimuva voolamise 
kontrollimiseks. Katsestendid võivad olla täiendavalt varus ­
tatud lisaseadmega (stroboskoobiga) kütuse sissepritse täpse 
ajahetke fikseerimiseks.  
9031 80 32 ja 
9031 80 34  Geomeetriliste suuruste mõõtmiseks ja kontrollimiseks  
Geomeetrilised suurused on näiteks: pikkus, kaugus 
(vahemaa), läbimõõt, raadius, kõverus, nurk, kalle, maht ja 
pinnakaredus.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 532  
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu laborites pinnatasasuste 
mõõtmiseks kasutatavad interferomeetrid (rubriik 9027 50).  
9031 80 91  Geomeetriliste suuruste mõõtmiseks ja kontrollimiseks  
Vaata alamrubriikide 9031 80 32 ja 9031 80 34 selgitavad 
märkused. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka vesiloodid.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 533  
GRUPP 91  
KELLAD JA NENDE OSAD 
9102  Käekellad, taskukellad jms kellad, k.a stopperid, v.a 
rubriiki 9101 kuuluvad  
Sellesse rubriiki kuuluvad ka elektroonilise kalkulaatoriga 
kellad, mis välimuselt on käekella- või taskukella sarnased. 
Sellesse rubriiki ei kuulu aja- ja kuupäeva näidiku ning 
äratusseadmega elektronkalkulaatorid (alamru ­
briik 8470 10 00, 8470 21 00 või 8470 29 00).  
9111  Käe-, tasku- vms kellade korpused ja nende osad  
Kellade korpuste külge kinnitatud kellarihmad, -võrud ja 
-ketid klassifitseeritakse koos kellakorpusega. Kui aga kella ­
rihmad, -võrud ja -ketid esitatakse tollile koos kellakorpus ­
tega, aga nende külge kinnitamata, siis klassifitseeritakse 
need vastavalt nende asjaomasesse rubriiki samal viisil 
nagu tollile eraldi esitatavad kellarihmad, -võrud ja -ketid 
(rubriik 9113).  
9114  Muud kellade osad  
9114 10 00  Vedrud, sh juusvedrud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kõik käe-, tasku- vms kellade 
mehhanismides kasutatavad vedrud. 
Muud vedrud peale pea- ja juusvedrude on näiteks: 
1. hõõrdvedrud; 
2. käiguvedrud; 
3. põrkvedrud, balansivedrud, tõmbevedrud ja põikvedrud. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu kellakapslite jms korpuste 
vedrud, mis on XV jaotise märkuses 2 määratletud üldka ­
sutatavad osad. 
Vedrukapslisse paigaldatud peavedrud klassifitseeritakse 
alamrubriiki 9114 90 00.  
9114 90 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. elektriliste või elektroonsete komponentide sõlmed 
(komplektid), mis moodustavad äratuntava kellaosa, nt 
elektroonse helimehhanismi; 
2. tooted, mida tuntakse balansikruvide või püstlaagrikru ­
vide nime all; 
3. kella korpuse ja mehhanismi vahele asetatud, tavaliselt 
plastist tihendid; 
4. kellade kvartsostsillaatorid (elektroonsete mikrolülitus ­
tega ühendatud kvartsresonaatorid pulsatsiooni 
hoidmiseks).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 534  
GRUPP 92  
MUUSIKARIISTAD; NENDE OSAD JA TARVIKUD 
9207  Muusikariistad, mille heli tekitatakse või võimendatakse 
elektriliselt (näiteks orelid, kitarrid, akordionid)  
9207 10 30  Elektriklaverid  
Vastupidi süntesaatoritele ja klahvpillidele, vastab elektrikla ­
verite klaviatuuri ulatus ja individuaalsete klahvide laius 
täpselt akustiliste klaverite (rubriik 9201) ehitusele. Elektri ­
klaverites kasutatakse heli samplimist, jäljendamaks võima ­
likult täpselt akustilise klaveri tekitatud heli. Mängutehnika, 
sh pedaalide töö, vastab akustilise klaveri omale. Reeglina 
on elektriklaveritel sisseehitatud võimendid ja kõlarid.  
9207 10 50  Süntesaatorid  
Süntesaatorid erinevad muudest alamrubriigi 9207 10 
muusikainstrumentidest selle poolest, et lisaks eelprogram ­
meeritud helidele (nn eelhäälestusele), mis võivad ka modu ­
leeritud olla, saab mängija ka ise helisid programmeerida. 
Süntesaatoritel võib olla muid sisseehitatud elektroonilisi 
detaile, nagu samplerid, võimendid, kõlarid, sekventserid, 
kaja-, flanger-, distorsioon- jms efekte tekitavad seadmed 
ning elektroonne löökriist.  
9207 10 80  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad klahvpillid, mis võimaldavad 
mängijal kasutada üksnes eelprogrammeeritud helisid (nn 
eelhäälestust). Mängija ei saa ise tekitada ega programmee ­
rida helisid. Klahvpillidel võivad olla ka sisseehitatud 
võimendid ja kõlarid.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 535  
XIX JAOTIS  
RELVAD JA LASKEMOON; NENDE OSAD JA TARVIKUD  
GRUPP 93  
RELVAD JA LASKEMOON; NENDE OSAD JA TARVIKUD 
9305  Rubriikidesse 9301–9304 kuuluvate relvade osad ja 
lisaseadmed  
9305 91 00  Rubriigi 9301 sõjaväerelvadele  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad HS selgitavate märkuste 
rubriigi 9305 punktides 1–7 osundatud osad, kui need 
oma liigi ja valmistusviisi poolest ei sobi kasutamiseks 
jahi-, sport-, täpsuslaskmis- või muude rubrii ­
kide 9302 00 00, 9303 ja 9304 00 00 relvade osadena.  
9306  Pommid, granaadid, torpeedod, miinid, raketid jms sõja ­
moon, nende osad; padrunid, kuulid jm laskemoon, 
nende osad, k.a haavlid, kuuli- ja padrunitropid  
9306 21 00  Padrunid  
Padrun on tulirelvast lastav terviklaeng, mis koosneb lend ­
kehast (haavlist või kuulist), kestast (hülsist) viskelaenguga 
ja metallpõhjast lööksütikuga.  
9306 30 10  Rubriigi 9302 revolvritele ja püstolitele ning 
rubriigi 9301 püstolkuulipildujatelele  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ja tulirelvades kasutamiseks 
mõeldud padrunid on lühikesed ja kompaktsed. 
Osadeks on näiteks: hülsid, kas varustatud lööksütikuga või 
mitte, põhjad, messingist alasid, kuulid. Töötlemata või 
ainult jämetöödeldud toorikud klassifitseeritakse samuti 
sellesse alamrubriiki.  
9306 30 30  Sõjaväerelvadele  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad vintpüssi ja karabiini 
padrunid (v.a õppepadrunid jms, ilma pürolaenguta (alamru ­
briik 9306 30 90)), hariliku kuuli, leek- ja soomustläbiva 
kuuliga ning paukpadrunid jne.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 536  
XX JAOTIS  
MITMESUGUSED TÖÖSTUSTOOTED  
GRUPP 94  
MÖÖBEL; MADRATSID, MADRATSIALUSED, PADJAD JA MUUD 
TÄISTOPITUD MÖÖBLILISANDID; MUJAL NIMETAMATA LAMBID 
JA VALGUSTID; SISEVALGUSTUSEGA SILDID, VALGUSTABLOOD 
JMS; KOKKUPANDAVAD EHITISED 
9401  Istmed (v.a rubriigis 9402 nimetatud), voodiks teisenda ­
tavad või mitte, ja nende osad 
►M24  Sellesse rubriiki kuuluvad komplektid lauast ja tooli ­
dest, kui laud on kavandatud muuks otstarbeks, kui et 
istmetel (toolid, järid, lamamistoolid, tugitoolid, kušetid jne) 
istudes selle ääres süüa. Tavaliselt on need lauad söögilauaks 
liiga väikesed ja nt oma väiksuse tõttu istmetest madalamad. 
Järelikult annavad komplektile selle põhiomaduse klassifitsee ­
rimise üldreegli 3 punkti b tähenduses istmed. (Vt ka kombi ­
neeritud nomenklatuuri rubriigi 9403 selgitavad märkused.) 
Näiteid rubriiki 9401 kuuluvate komplektide kohta:
  
◄ 
►M51  Selle rubriigi tähenduses kehtib mis tahes viide 
bambusele ainult rubriigi 1401 taimsete materjalide kohta. 
Teiselt poolt kehtib selle rubriigi mis tahes viide puidule ka 
rubriigi 4412 bambusplaatide kohta. (Vt ka grupi 44 
märkusi 1 b ja 6.) ◄ 
9401 10 00  Lennukites kasutatavad istmed  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad istmed on tavaliselt valmis ­
tatud kergest, kuid vastupidavast materjalist (nt duralumii ­
nium). 
Enamikul juhtudel saab neid istmeid eristada muude liiklus ­
vahendite istmetest konstruktsioonierinevuste poolest (regu ­
leeritav asend, erivahendid põranda või seina külge kinnita ­
miseks, turvavööd või kinnituskohad nende paigaldamiseks 
jne). ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 537  
Lennukite katapultistmeid ei loeta rubriigi 9401 istmeteks 
ning need klassifitseeritakse lennukite osadena (rubriik 8803).  
9401 90 10  Õhusõidukites kasutatavatele istmetele  
Sellesse alamrubriiki ei kuulu hüdraulilised asendi- ja lukus ­
tusseadmed, mida kasutatakse lennuki meeskonna istmete 
asendi reguleerimiseks (alamrubriik 8412 21 20 või 
8412 21 80).  
9403  Muu mööbel ja selle osad  
Erinevast materjalist valmistatud lauad klassifitseeritakse 
vastavalt tugikonstruktsioonide (jalad ja raam) materjalile, 
v.a juhul, kui kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise 
üldreegli 3 b kohaselt määrab laua põhiomaduse lauaplaadi 
materjal, näiteks sellega, et see on väärtuslikumast materjalist 
(vahest juhul kui lauaplaat on tehtud väärismetallist, klaasist, 
marmorist, väärispuidust).  
►M24  Sellesse rubriiki kuuluvad komplektid lauast ja tooli ­
dest, kus laud on kavandatud selle ääres söömiseks („söögi ­
lauad“), istudes istmetel (toolid, järid, lamamistoolid, tugi ­
toolid, kušetid jne) selle ümber. Need komplektid klassifit ­
seeritakse klassifitseerimise üldreegli 3 punkti c alusel, sest ei 
lauda ega istmeid ei saa käsitada klassifitseerimise üldreegli 3 
punkti b tähenduses komplekti seisukohalt olulisemana. (Vt 
ka HSi klassifitseerimise arvamus alamrubriigi 9403 60 kohta 
ja kombineeritud nomenklatuuri rubriigi 9401 selgitavad 
märkused.) 
Näiteid rubriiki 9403 kuuluvate komplektide kohta:
  
◄ ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 538  
►M34  Sellesse rubriiki ei kuulu pesukorvid ja -kotid. Grupis 
94 tähendab mõiste „mööbel“ igasuguseid liigutatavaid 
esemeid (mis ei kuulu nomenklatuuri täpsema kaubakirjeldu ­
sega rubriikidesse), mis on konstrueeritud põrandale või 
maapinnale asetamiseks ning mida kasutatakse peamiselt 
tarbeesemetena eramajade, hotellide, teatrite jms sisustami ­
seks. 
Pesukorvid ja -kotid klassifitseeritakse vastavalt nende koos ­
tismaterjalile. Näiteks rauast või terasest pesukorvid klassifit ­
seeritakse muude majapidamistarvetena rubriiki 7323 (kuhu 
kuuluvad pesukorvid, vt HSi selgitav märkus, rubriik 
7323, (A), punkt 3) ja punumismaterjalidest pesukorvid klas ­
sifitseeritakse rubriiki 4602 (kuhu kuuluvad igasugused 
korvid, vt HSi selgitavad märkused, rubriik 4602, punkt 1). 
Näited pesukorvide ja -kottide kohta, mis klassifitseeritakse 
vastavalt nende koostismaterjalile:
  
Pajust, puuvillase sisevoo ­
driga, kõrgus 66 cm  Tekstiilmaterjalist, kinnitatud 
puitkonstruktsioonile, kõrgus 
69 cm  Roostevabast terasest, ilma 
voodrita, kõrgus 60 cm  
Rubriik 4602  Rubriik 6307 (põhiomaduse 
määrab pesu hoidmiseks ette 
nähtud tekstiilmaterjalist kott, 
sest ilma selleta ei saaks toodet 
kasutada)  Rubriik 7323 ◄ 
►M41  Sellesse rubriiki kuuluvad ka kaanega kuubikujulised 
hoiukastid, mis on valmistatud mitmesugustest materjalidest, 
nagu puit või papp ja mis võivad olla kaetud näiteks kunstnaha 
või tekstiilmaterjaliga, kokkupandavad või ka mitte kokku- 
pandavad. Need on ette nähtud põrandale asetamiseks ja 
esemete hoiustamiseks ning neid saab kasutada istmena. 
Näited:
  
◄ ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 539  
►M51  Rubriigi 9401 selgitavat märkust bambust või puitu 
käsitlevate viidete kohta kohaldatakse  mutatis mutandis . ◄ 
►M52  Sellesse rubriiki ei kuulu infotablood, näiteks reklaam- 
tahvlid ja rullplakatid. 
Need tuleb klassifitseerida muudesse nomenklatuuri rubriiki- 
desse, kus neid täpsemalt kirjeldatakse (näiteks reklaamtahvlid 
kirjutamiseks või joonistamiseks, mis vastavad rubriigi 9610 
toodetele), või nende koostismaterjali järgi: 
a) rubriiki, kuhu need tooted otseselt kuuluvad (näiteks rubriigi 
8310 toodetele vastavad mitteväärismetallist plaadid klassi- 
fitseeritakse sellesse rubriiki), või 
b) rubriiki, kuhu kuulub mitme suguseid sellest materjalist 
tooteid (näiteks rubriik 3926 või rubriik 7616). 
Näide rubriiki 9610 klassifitseeritava reklaamtahvli kohta:
  
Tahvelpinnaga reklaamtahvel. 
Näide rubriiki 8310 klassifitseeritava reklaamtahvli kohta:
  
Üksnes mitteväärismetallist valmistatud reklaamtahvel. 
Näiteid infotabloodest, mis tuleb klassifitseerida koostismater- 
jali järgi rubriiki, kuhu kuulub mitmesuguseid sellest materjalist 
tooteid:  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 540
  
Kõvaplastist alus ja alumiiniumraamist pealis 
plastplaadiga keskel, mis on mõlemalt poolt 
kaetud läbipaistva PVC-kilega.  Alumiiniumalus ja -raam kummist kinnitusdetai ­
lidega ning paberipoogen, mida katab läbipaistev 
PVC-kile.  
Rubriik 7616 (põhiomaduse annab 
alumiiniumraam).  Rubriik 7616 (põhiomaduse annab 
alumiiniumraam).
  
Plastplaat, mis kinnitub viie peaaegu võrdse 
pikkusega plastvarda külge, millest igaüht saab 
eri suunda kallutada. Nelja varda otsas on plast ­
konks ja viienda otsa on paigaldatud plastotsak.  
Rubriik 3926 (toode on valmistatud üksnes 
plastist). ◄ 
9404  Madratsialused; magamistoa- jms mööbli juurde 
kuuluvad lisandid (näiteks madratsid, vatt- ja sulgtekid, 
mitmesugused padjad ja pufid), vedrustatud, mis tahes 
materjaliga täidetud, vahtkummist või vahtplastist, 
ümbrisega või ümbriseta  
9404 10 00  Madratsialused  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9404 punkt A.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 541  
9404 90 10 ja 
9404 90 90  Muud  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad HS selgitavate 
märkuste rubriigi 9404 punktis B 2 loetletud tooted. 
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad ka elektrilised soojen ­
duspadjad, mis on seest vooderdatud vahtplasti, käsnkummi, 
vati, vildi või flanelliga.  
9405  Mujal nimetamata lambid ja valgustid, sh prožektorid, 
ning nende osad; mujal nimetamata sisevalgustusega 
sildid, valgustablood jms, külgeühendatud valgusallikaga, 
ja nende detailid  
9405 40 10  Helgiheitjad ja prožektorid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9405, punkt I, kolmas 
ja neljas lõik.  
▼M18  
9405 50 00  Mitteelektrilised lambid ja valgustid  
Vaata ka HSi selgitavad märkused, rubriik 9405, I osa, 
punktid 5 ja 6. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad laternad mis tahes materjalist 
(v.a materjalid, millele on viidatud grupi 71 märkuses 1), 
olenemata sellest, kas neil on hoidmisseade või spetsiaalne 
konstruktsioon küünla või teeküünla jaoks. Tavaliselt on neil 
üleval õhutusavad ning avaus küünla sisse panemiseks. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka kandelaabrid (vt fotod 1 ja 
2), küünlajalad (vt fotod 3 ja 4) ning küünlahoidikud (vt foto 
5), sealhulgas kandelaabrid, küünlajalad ja -hoidikud teeküü ­
naldele. Ent eri materjalidest (klaas, keraamika, puit, plast 
jne) ja eri kujuga nn teeküünlaalused ilma hoidmisseadme 
või spetsiaalse konstruktsioonita küünla või teeküünla kind ­
laks paigal hoidmiseks ei kuulu siia alamrubriiki, vaid need 
tuleb klassifitseerida nende koostismaterjali järgi (vt fotod 
6–12). Asjaolust, et küünal või teeküünal asub tihkelt mahuti 
süvendis, ei piisa sellesse alamrubriiki klassifitseerimiseks (vt 
ka komisjoni määrus (EÜ) nr 141/2002 (  1 ) ja komisjoni 
rakendusmäärus (EL) nr 774/2011) (  2 ). 
_____________  
( 1 ) Komisjoni 25. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 141/2002 teatavate kaupade klassi ­
fitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris (EÜT L 24, 26.1.2002, lk 11). 
( 2 ) Komisjoni 2. augusti 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 774/2011 teatavate kaupade 
klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris (ELT L 201, 4.8.2011, lk 6).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 542  
Alamrubriiki 9405 50 00 kuuluvate toodete näited:  
Foto 1
  Foto 2
  
Foto 3
  Foto 4
  
Foto 5
  ▼M18
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 543  
Vastavalt nende koostismaterjalile klassifitseeritavate toodete 
näited:  
Foto 6
  Foto 7
  Foto 8
  
Foto 9
  Foto 10
  Foto 11
  
Foto 12
  
▼M58  
9406  Monteeritavad ehitised  
Sellesse rubriiki kuuluvad nn kiletunnelid, mis koosnevad 
konstruktsioonielementidest (tavaliselt teras- või alumiinium ­
torud), seintest ja katusest (tavaliselt plast või klaas) ning 
mida kasutatakse aianduses taimede katte all kasvatamiseks. 
Need on konstruktsioonilt stabiilsed ja ilmastikukindlad, 
kavandatud välistingimustes pikaajaliseks kasutamiseks. 
Tunnel peab olema piisavalt suur, et inimene sellesse sise ­
neda saaks. Need võivad olla ka selliselt konstrueeritud, et 
neid saab varustada lisaseadmetega, nt kütte- ja 
kliimaseadmed.  ▼M18
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 544  
Aianduses kasutatavad “kiletunnelid“, millel ei ole monteeri ­
tava ehitise omadust (nt neil on ebastabiilne konstruktsioon, 
need on kavandatud lühiajaliseks kasutamiseks, neid saab 
kergesti demonteerida ja liigutada), tuleb siiski klassifitsee ­
rida vastavalt nende konstruktsioonielementide koostismater ­
jalile (tavaliselt teras- või alumiiniumtorud), mis annab 
tootele selle põhiomaduse vastavalt üldreegli 3 punktile b. 
Näiteid rubriiki 9406 kuuluvatest toodetest:
  
Foto 1
  
Foto 2 
Näiteid toodetest, mis tuleb klassifitseerida vastavalt nende 
konstruktsioonielementide koostismaterjalile (torud):
  
Foto 3
  
Foto 4  ▼M58
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 545
  
Foto 5  
▼B 
9406 00 11  Vagunelamud ( mobile homes ) 
Vagunelamutel on näiteks alljärgnevad iseloomulikud 
tunnused: 
— välispind võib olla erinevatest materjalidest (nt puit, plast, 
alumiinium jne), 
— nende pikkus on tavaliselt 7–11 m, laius 3–4 m, kõrgus 
3–4 m ja mass 1–4,5 t, 
— neil võib olla viilkatus, 
— nende siseruumid on elamiseks täielikult sisustatud, 
— nende keskel on üks või kaks väikeste ratastega telge 
ja veotiisel, mis võimaldab manööverdamist üksnes 
asukoha ümbruses, 
— maanteedel liikumiseks tuleb need laadida järelhaagisele 
või veoautole, kuna neil ei ole elektrilisi signaaltulesid 
ega pidurdusseadiseid, ning seetõttu ei saa neid kanda 
liiklusregistritesse liiklusvahendina.  ▼M58
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 546  
GRUPP 95  
MÄNGUASJAD, MÄNGUD JA SPORDIINVENTAR; NENDE OSAD JA 
TARVIKUD 
Märkus 4  Selle märkuse alusel rubriiki 9503 klassifitseeritavad 
komplektid koosnevad ühest või mitmest rubriigi 9503 
tootest, mis on esitatud koos muu rubriigi ühe või mitme 
esemega ja mis on kokku pakendatud jaemüügiks ja 
komplektil on mänguasja põhitunnused. 
Sellisel komplektil on mänguasja põhitunnused mitte üksnes 
pakendi kaudu, vaid ka koostisosade olulisuse, väärtuse ja 
kasutusotstarbe kaudu. 
Sellise komplekti klassifitseerimine asjakohasesse alamru ­
briiki määratakse komplektis oleva rubriiki 9503 kuuluva 
tootega; muid koostisosi ei võeta arvesse. 
Näiteks: 
— plastnukk, mis on täidetud kompvekkidega, tuleb klassi ­
fitseerida alamrubriiki 9503 00 21; 
— klouni kujuke, tsirkusetelk, mänguloomad ja võtme ­
rõngas tuleb klassifitseerida alamrubriiki 9503 00 70 
kui kujukesest, tsirkusetelgist ja mänguloomadest 
koosnev mänguasjakomplekt.  
9503 00  Kolmerattalised jalgrattad, tõukerattad, pedaalidega 
autod jms ratastel mänguasjad; nukuvankrid ja 
-kärud; nukud; muud mänguasjad; vähendatud suuru ­
sega („mõõtkavas”) mudelid jms meelelahutuslikud 
mudelid, liikuvad või liikumatud; igasugused mosaiik ­
pildid 
►M47  Et eristada inimesi kujutavaid mänguasju mänguas ­
jadest, mis kujutavad loomi või muid olendeid peale 
inimeste, ei võeta arvesse: 
— nende värvi (näiteks lilla või roheline nahk ei anna neile 
mitte-inimest kujutava olendi loomust) ning 
— nende esitatavate tegelaskujude tausta ega nende oskusi 
või võimeid (näiteks nende sünnikoht või lennuvõime). 
Kui mänguasi kannab maski (näiteks looma kõrvadega või 
ilma), mis jätab suure või äratuntava osa inimnäost nähta ­
vaks või äratuntavaks, või kui maski saab ära võtta ja 
paljastuvad inimesele iseloomulikud näojooned, tuleb seda 
mänguasja pidada inimest kujutavaks mänguasjaks. ◄ 
Sellesse rubriiki kuuluvad: 
1. vees mängimiseks mõeldud erineva kuju ja suurusega 
täispuhutavad tooted, nt ujumisrõngad, looma kujud 
jmt, ka kaunistatud, mille peal võib istuda;  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 547  
►M23  2. täispuhutavad laste mängupaadid; 
3. eri suurusega mitme tiivikuga helikopterid (nn mehita ­
mata õhusõidukid ehk droonid). Need on eristatavad 
rubriigis 8802 nimetatud toodetest näiteks oma väikse 
massi, piiratud lennukõrguse, -ulatuse või -aja, maksi ­
maalse lennukiiruse, iseseisvalt lendamise või koorma/ 
lasti kandmise suutmatuse poolest. 
Neil on lihtsasti kasutatav kaugjuhtimissüsteem ning 
need ei ole varustatud keerukate elektroonikaseadmetega 
(nagu globaalne positsioneerimissüsteem, öiste lendude 
sooritamiseks/öise nähtavuse tagamiseks vajalikud 
vahendid). ◄ 
Sellesse rubriiki ei kuulu: 
a) täispuhutavad mansetid, kraed, vööd vms tooted, mis ei 
ole tehtud turvalisuse ega päästmise otstarbeks, kuid mis 
aitavad inimesel veepinnal püsida, nt ujuma õppimisel 
(rubriik 9506); 
b) täispuhutavad madratsid (koostismaterjal); 
c) tooted, mis oma idee poolest on mõeldud üksnes looma ­
dele (nt naistenõgest sisaldavad riidest „hiired”, pühvli ­
nahast „närimiskingad”, plastkondid). 
Vt ka selle grupi märkus 5 ;  
►M14  d) kombinatsioonid võtmerõngast ja mänguasjast, 
mis on ühendatud võtmete kasutamist hõlbustaval viisil 
(nt kett või karabiinlukk), mis on oma suuruse/laadi ja 
kujunduse poolest mõeldud peamiselt võtmete hoidmi ­
seks ning mida kantakse üldiselt taskus või käekotis 
(üldiselt klassifitseeritakse kombinatsioon võtmerõnga 
materjali järgi). ◄ 
9503 00 10  Kolmerattalised jalgrattad, tõukerattad, pedaalidega 
autod jms ratastel mänguasjad; nukuvankrid ja -kärud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad laste poolt juhitavad sisepõ ­
lemiskolbmootoriga ratastega mänguasjad, nn „neljaratta ­
lised sõidukid (Quad)”, tingimusel, et järgmisi piiranguid 
ei ületata: 
— kiirus mitte üle 20 km/h; 
— netomass mitte üle 50 kg; 
— silindrite töömaht mitte üle 49 cm  3 ; 
— ühekäiguline ülekanne; 
— ainult ühe tagaratta pidurdussüsteem.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 548  
Erinevalt enamusest sellesse rubriiki klassifitseeritavatest 
ratastega mänguasjadest, on „neljarattaline sõiduk (Quad)”, 
kavandatud kasutamiseks ebatasasel maastikul. 
Kui eelpool nimetatud kriteeriumidest üks ei ole täidetud, 
tuleb „neljarattaline sõiduk (Quad)”, klassifitseerida 
rubriiki 8703.  
►M35  Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka abimootoriga 
tõukerattad, eeldusel et ei ületata järgmisi piiranguid: 
— kiirus mitte üle 20 km/h, 
— netomass mitte üle 12 kg, 
— otseülekanne, 
— ainult üks käsipidur või tagaratta jalgpidur. 
Kui kasvõi üks eespool nimetatud tingimustest ei ole 
täidetud, tuleb abimootoriga tõukeratas klassifitseerida 
rubriiki 8711. ◄ 
9503 00 21  Nukud  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9503 punkt C, kaks 
esimest lõiku. 
Vaata ka alamrubriikide 9503 00 81 – 9503 00 99 selgitavad 
märkused. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kombineeritud nomenklatuu ­
ri klassifitseerimise üldreegli 2 a) kohaselt kokkupanemata 
või osadeks võetud nukud.  
9503 00 29  Osad ja tarvikud  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9503 punkt C, 
kolmas lõik.  
9503 00 35 ja 
9503 00 39  Muud mängukonstruktorid ja kokkupandavad 
mänguasjad  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad mänguasjade omadus ­
tega ehituskonstruktorid ja kokkupandavad mänguasjad 
(ehitusklotsid), v.a vähendatud suurusega („mõõtkavas”) 
mudelid. Taolistel toodetel on järgmised tunnused: 
— need koosnevad kahest või mitmest üksikosast, mis 
esitatakse tollile ühes pakendis; 
— üksikosad on vastastikku üksteist täiendavad ning need 
ei sobi üksikuna mängimiseks. Nende ehituskonstrukto ­
rite juures võib olla koosteplaan.  
9503 00 41 ja 
9503 00 49  Mänguasjad, mis kujutavad loomi või muid olendeid 
peale inimeste  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad kombineeritud no ­
menklatuuri klassifitseerimise üldreegli 2 a) kohaselt kokku ­
panemata või osadeks võetud mänguasjad, mis kujutavad 
loomi või muid olendeid peale inimeste.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 549  
9503 00 70  Muud mänguasjad komplektide või valikutena  
Selle alamrubriigi komplektid koosnevad kahest või enamast 
eri liiki (peamiselt meelelahutuseks ette nähtud) tootest, mis 
on jaemüügiks pakendatud samasse pakendisse ilma ümber 
pakkimata. 
Ühe ja sama alamrubriigi tooteid, v.a alamrubriikides ­
se 9503 00 95 või 9503 00 99 kuuluvaid tooteid (kuna 
nendesse alamrubriikidesse võivad kuuluda mitmesugused 
eri liiki tooted), ei tule pidada eri liiki toodeteks. 
Lisaks komplekti moodustavatele toodetele võivad selle 
juurde kuuluda lihtsad tarvikud või vähese tähtsusega 
esemed, mis on ette nähtud koos toodetega kasutamiseks 
(nt plastmassporgand või -hari mängulooma jaoks). 
Grupi 95 märkuse 4 kohaselt kuuluvad sellesse alamrubriiki 
lastele meelelahutuseks ette nähtud komplektid, mis koos ­
nevad rubriigi 9503 toodetest, kombineerituna ühe või 
mitme esemega, mis eraldi esitatuna klassifitseeritaks 
mõnda teise rubriiki, eeldusel et nendel komplektidel on 
mänguasjade põhiomadused. Sellekohased näited on järg ­
mised: 
— komplektid, mis koosnevad modelleerimispastaga kasu ­
tamiseks ette nähtud pritsidest ja vormidest koos muude 
esemetega, nagu värvituubid või -topsid, modelleerimis ­
pastad, pliiatsid ja kriidid, 
— laste kosmeetikakomplektid, mis koosnevad rubriigi 9503 
toodetest kombineerituna rubriigi 3304 vahenditega. 
Siia ei kuulu siiski rubriigi 3304 vahenditest koosnevad 
laste kosmeetikakomplektid, mis ei sisalda rubriigi 9503 
tooteid (rubriik 3304). 
Selle alamrubriigi valikud koosnevad kahest või enamast 
erinevast tootest, mis on jaemüügiks pakendatud samasse 
pakendisse ilma ümber pakkimata, ning on iseloomulikud 
teatud tüüpi meelelahutusele, tööle, isikule või elukutsele, 
nt arendavad ja harivad mänguasjad.  
9503 00 75 ja 
9503 00 79  Muud motoriseeritud mänguasjad ning mudelid  
Nendes alamrubriikides tähendab termin „mootor” rubrii ­
kide 8406–8408, 8410–8412 või 8501 mis tahes mootorit 
või jõumasinat, nt pneumaatilisi jõumasinaid ja mootoreid, 
hoorattaid, vedruajamiga või vastukaalu abil töötavaid 
mehhanisme.  
9503 00 81 kuni 
9503 00 99  Muud  
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad inimesetaolised kuju ­
kesed, mis kujutavad, näiteks, filmi-, muinasjutu- või 
koomiksitegelasi, indiaanlasi, astronaute või sõdureid, ilma 
liikuvate osadeta ning äravõetavate riieteta, ja mis on alus ­
plaadile, pjedestaalile vms alusele kinnitatud, mis võimaldab 
neil samas asendis toetamata püsida.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 550  
Taolised kujukesed moodustavad sageli kollektsioonisarja 
osa. Kuna need on väikesed, kerged ja tugevad, kasutavad 
lapsed neid tavaliselt mänguasjadena. Nende ajaviitefunkt ­
sioon kaalub seetõttu üles nende kaunistusväärtuse. 
Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad kombineeritud no ­
menklatuuri klassifitseerimise üldreegli 2 a) kohaselt kokku ­
panemata või osadeks võetud inimesetaolised kujukesed 
(tinasõdurid jms).  
▼M57  
9503 00 87  Eelkõige laste jaoks ette nähtud kantavad interaktiivsed 
elektroonilised õppeseadmed  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad kantavad seadmed (massiga 
kuni 10 kg), mis on kavandatud tavaliselt nn sülearvutite, 
tahvelarvutite, nutitelefonide ja samalaadsete toodete väli ­
musega. Arvestades nende kujundust ja lihtsat käsitlusviisi, 
on need eelkõige ette nähtud lastele mänguliseks õppeks. 
Need seadmed toetavad õppimist lapse ja seadme vastastik ­
mõju kaudu. Need seadmed võimaldavad lapsel teha ühe või 
mitme valdkonna, teema jne piires valiku etteantud sisendite 
hulgast. Seadmed on võimelised reageerima nendele sise ­
nditele ja andma tagasisidet lähtuvalt eelprogrammeeritud 
teabest. Seega saab laps hinnata oma edu ja õppida 
kogemustest.  
▼B 
9504  Vahendid laua- jm meelelahutusmängudeks, mida 
mängitakse kinnistes ruumides, k.a piljardilauad, kasii ­
node mängulauad, keegliradade automaatseadmed  
9504 90 10  Elektriliste võidusõiduautode komplektid võistlusmängu ­
deks  
Selle alamrubriigi toodete hulka kuuluvad kahe või mitme 
ringsõidurajaga võidusõiduteed kahe või enama auto 
üheaegseks võistlemiseks.  
9505  Tooted pühadeks, karnevali- ja muud lõbustusesemed, 
k.a nõiakunsti- ja pilaesemed  
Lisaks HSi selgitavatele märkustele (rubriik 9505, punkt A), 
peab pidupäeva spetsiifilise esemena klassifitseerimiseks 
olema tootel ehisväärtus (välisilme ja kaunistus) ja see 
peab olema kavandatud, valmistatud ja tunnustatud üksnes 
pühade esemena. Neid tooteid kasutatakse aasta teataval 
päeval või ajavahemikul. 
Need tooted on oma konstruktsiooni ja välisilme tõttu (trüki ­
mustrid, kaunistused, sümbolid või pealdised) sellised, et 
neid kasutatakse teatavate pühade ajal.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 551  
„Pühad” on teatav päev või ajavahemik aastas, kui kogu ­
kond pidutseb sellele pidupäevale omaste sümbolitega ja 
sellega seotud tavade järgi. Mõned pühad on alguse saanud 
antiikajast ja on seotud teatavate religioossete rituaalide 
järgimisega, teised on olulised rahvuslike pühadena. Sellised 
sündmused on näiteks jõulud, lihavõtted,  halloween , sõbra­
päev, sünnipäevad ja pulmad. 
Järgmisi tooteid loetakse samuti pidupäevade spetsiifilisteks 
esemeteks: 
— pühaderiietuses kujukesed, mis on seotud asjaomaste 
pühade ainestikuga või sooritavad pühadele omaseid 
tegevusi; 
— halloweeni  tehiskõrvitsad (naeratavad või mitte); 
— lihavõttepühade ajal traditsiooniliselt kasutatavad esemed 
(nt tehislikud lihavõttemunad (v.a pakkimise otstarbel), 
lihavõttetibud ja lihavõttejänkud); 
— küpsetiste kaunistamiseks trükitud paberikaunistused, 
mis on seotud teatavate pühadega; 
— pidupäeva kaunistusega keraamilised esemed, mida 
kasutatakse dekoratiivsel eesmärgil. 
Pühadeesemetena ei käsitata tarbeesemeid, isegi kui neil on 
teatavatele pühadele omane kujundus ja ornamentika. 
Sellesse rubriiki ei kuulu: 
a) mänguasjad, sealhulgas kaisuloomad ja mängud; 
b) kaunistusega püsimagnetid (nn külmikumagnetid); 
c) pildiraamid; 
d) pakkimise otstarbel kasutatavad tehislikud lihavõtte ­
munad; 
e) inglikujud; 
f) miniatuursed kaunistused (nt käekoti või kellukese 
kujuga) šokolaadi või maiustuste pakkimiseks; 
g) mahutid või karbid (näiteks jõulukuuse või jõuluvana 
kujuga); 
h) pühadekaunistusega küünlajalad; 
ij) pühadekaunistusega keraamilised tarbeesemed; 
k) pühadekaunistusega laudlinad, lauakatted ja salvrätikud; 
l) rõivad ja kostüümid.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 552  
9506  Muud käesolevas grupis nimetamata tooted ja inventar 
kehaliste harjutuste, võimlemise, kergejõustiku jm spor ­
dialade (k.a lauatennis) ning vabaõhumängude tarbeks; 
ujumis- ja sulistusbasseinid 
►M56  Sellesse rubriiki ei kuulu ilma käepidemeteta veni ­
tuslindid, fitnessivenituskummid jms tooted. Need on tava ­
liselt pakitud üksikult või mitme kaupa jaemüügipakendi ­
tesse. Neid on eri värvi ja suurusega ning neil võib olla 
pealetrükki. Oma objektiivsete omaduste järgi ei saa neid 
pidada toodeteks kehaliste harjutuste jaoks. Seega tuleb 
need klassifitseerida vastavalt nende koostismaterjalile, 
näiteks rubriiki 4008 kui „kummist, v.a vahtkummist 
ribad“ (vt ka grupi 40 märkusi 1 ja 9).
  
◄ 
9506 11 10  Murdmaasuusad  
Selle alamrubriigi tooted on väga kerged ja mäesuuskadest 
kitsamad.  
9506 11 80  Muud suusad  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad hüppesuusad. Hüppesuusad 
on tavalistest suuskadest märksa pikemad ja laiemad. 
Hüppesuuskadel ei ole äärekante ja nende põhjad on 
soontega.  
9506 29 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad täispuhutavad mansetid, 
kraed, vööd vms tooted, mis ei ole tehtud turvalisuse ega 
päästmise otstarbeks, kuid mis aitavad ujumist õppival 
inimesel veepinnal püsida. 
Sellesse alamrubriiki ei kuulu: 
a) päästevööd ja -vestid (koostismaterjal); 
b) mängimiseks mõeldud täispuhutavad tooted 
(rubriik 9503).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 553  
9506 31 00  Golfikepid, komplektis  
Golfikeppidel on terasest, alumiiniumist või süsinikkiust 
varred, mille ühes otsas on nahast või kummist käepide ja 
teises otsas terasest või puust pea. Erinevad pead on erineva 
kaldeastmega, et võimaldada pallile erineva pikkusega 
lööke.  
9506 32 00  Pallid  
Golfipallides on poolümarad lohud, et palli lennusuunda 
hoida. Võistlustel kasutatavad pallid on maksimummassiga 
45,93 g ja diameetriga vähemalt 42,67 mm.  
9506 40 00  Lauatennisetarbed ja -varustus  
Kerakujulised lauatennisepallid valmistatakse tselluloidist 
või samalaadsest materjalist, massiga 2,7 g ja diameetriga 
40 mm ja ümbermõõduga umbes 12,6 cm. 
Lauatennisevõrgud on 15,25 cm laiad (kõrged) ja 183 cm 
pikad.  
9506 59 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad sulgpallireketid, mis on 
tennisereketitest väiksemad ja kergemad; nende varred on 
õhemad ja väga painduvad. 
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka seinatennisereketid 
(squashi reketid).  
9506 61 00  Tennisepallid  
Kummist vildiga kaetud õmblusteta tennisepallid; diamee ­
triga 6,35–7,30 cm; miinimumkaaluga 56,00 g ja maksi ­
mumkaaluga 59,40 g.  
9506 62 00  Täispuhutavad  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka üldfüüsiliste harjutuste 
tegemiseks mõeldud täispuhutavad võimlemispallid.  
9506 69 10  Kriketi- ja polopallid  
Kriketipallidel on nahkümbris, millesse on kokku pressitud 
takk, saepuru ja kork. Need on ümbermõõduga 
20,50–22,90 cm, kaaluga 133–163 g. 
Polopallid on valmistatud puidust, bambusest või plastist; 
diameetriga 7,6–8,9 cm ja kaaluga 120–135 g.  
9506 69 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad nii lastele kui ka täiskasva ­
nutele mõeldud, igasuguse suuruse, kuju ja massiga 
žonglööripallid.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 554  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka nn stressipallid, mis on 
pallikujulised ja võivad olla erinevalt kaunistatud. Need on 
tavaliselt valmistatud plastist või kummist ja mõeldud käes 
mudimiseks.
  
Muud käes mudimiseks mõeldud nn stressitooted, mis ei ole 
pallikujulised, klassifitseeritakse rubriiki 9503.
  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 555  
9506 70 10  Uisud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka uisusaapad, kui nende 
külge on kinnitatud uisud.  
9506 70 30  Rulluisud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka uisusaapad, kui nende 
külge on kinnitatud uisud.  
9506 91 10  Muutsammuga takistusmehhanismiga aparatuur harju ­
tuste sooritamiseks  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad treeninguseadmed, nagu 
näiteks sõudmistrenažöörid, ergomeeter-jalgrattad, stepperid 
ja jooksulindid, kus kasutaja saab mehhanismi abil valida 
soovitud koormuse.  
9506 99 10  Kriketi- ja poloinventar, v.a pallid  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka kriketikurikad (kõvast 
puidust, maksimaalse laiusega 11 cm ja maksimaalse pikku ­
sega 96 cm) ning polokurikad (-haamrid).  
9506 99 90  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad lastele või täiskasvanutele 
mõeldud nn „frisbees”.  
9507  Õngeridvad, -konksud jm varustus õngepüügiks; 
kahvad, liblikavõrgud jms võrgud; peibutuslinnud 
(mulaažid) (v.a rubriikides 9208 ja 9705 nimetatud) 
jms jahitarbed  
9507 10 00  Õngeridvad  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9507, punkt 3.  
9507 90 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad: 
1. HS selgitavate märkuste rubriigi 9507 punktis 2 osun ­
datud kahvad, liblikavõrgud jms võrgud; 
2. HS selgitavate märkuste rubriigi 9507 punktis 3 osun ­
datud õngepüügivarustus (v.a ridvad); 
3. HS selgitavate märkuste rubriigi 9507 punktis 4 osun ­
datud peibutusvahendid ning jahipidamis- ja 
täpsuslaskmisinventar.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 556  
GRUPP 96  
MITMESUGUSED TÖÖSTUSTOOTED 
9601  Töödeldud elevandiluu, luu, kilpkonnaluu, sarv, hirve ­
sarv, korallid, pärlmutter jms loomse päritoluga niker ­
dusmaterjalid, tooted nendest materjalidest (sh voolitud 
tooted)  
Termini „töödeldud” määratluse kohta vaata HS selgitavad 
märkused, rubriik 9601, teine lõik.  
9602 00 00  Töödeldud taimsed või mineraalsed nikerdusmaterjalid, 
tooted nendest materjalidest; vahast, steariinist, kautšu ­
kist, looduslikest vaikudest ja modelleerimispastadest 
voolitud või nikerdatud tooted, mujal nimetamata 
voolitud või nikerdatud tooted; töödeldud želatiin, 
kõvastumata (v.a želatiin rubriigist 3503), tooted sellest  
Termini „töödeldud” määratluse kohta vaata HS selgitavad 
märkused, rubriik 9601, teine lõik, mis vastavate muudatus ­
tega kehtib selle rubriigi kohta. 
Aglomeeritud sepioliit (merivaht) ja aglomeeritud merevaik, 
mis esitatakse tollile plaatide, kangide, pulkade jms kujul ja 
mida ei ole peale lihtsa vormimise edasi töödeldud, klassi ­
fitseeritakse rubriiki 2530.  
9603  Luuad, pintslid, harjad (k.a harjad seadmete, mehhanis ­
mide ja sõidukite osadena), mehaanilised motoriseeri ­
mata põrandapuhastajad, mopid ja sulgedest tolmupüh ­
kijad; eeltöödeldud köitesõlmed ja harjasekimbud 
luudade ja harjade valmistamiseks; maalrirullid ja 
-tampoonid; kuivatuskaabitsad (v.a kuivatusrullid)  
9603 10 00  Luuad ja harjad, vitstest vm kimpu seotud looduslikust 
materjalist, vartega või varteta  
Vaata HS selgitavad märkused, alamrubriik 9603 punkt A.  
9603 21 00 kuni 
9603 29 80  Hambaharjad, vahupintslid, juukseharjad, küüneharjad, 
ripsmeharjad jm tualettharjad ja -pintslid, k.a harjad 
tualett-tarvete osadena  
Ripsmeharjad koosnevad tavaliselt mitmest käepideme 
suhtes täisnurga all varre külge pandud karvakimbust. 
Riide- ja saapaharju ei klassifitseerita nendesse alamrubrii ­
kidesse (alamrubriik 9603 90 91).  
9603 40 90  Maalrirullid ja -tampoonid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9603, punkt F, kaks 
esimest lõiku.  
9603 90 10  Mehaanilised põrandaharjad, mootorita  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9603 punkt C.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 557  
9606  Nööbid, rõhknööbid, nööbivormid, nende osad; 
nööbitoorikud  
9606 30 00  Nööbivormid jm nööpide osad; nööbitoorikud  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9606, neljas lõik, 
punktid 1, 2 ja 3.  
9608  Pastapliiatsid; vildist vms urbsest materjalist otstega 
pliiatsid ja markerid; täitesulepead, stilograafid jm sule ­
pead; kopeersuled; liikuva või vintsüdamikuga pliiatsid; 
sulepea-, pliiatsi- jms hoidikud; eelnimetatud kirjatar ­
vete osad (sh otsikud ja klambrid), v.a rubriiki 9609 
kuuluvad  
9608 10 10 kuni 
9608 10 99  Pastapliiatsid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9608, punkt 1. 
Nende alamrubriikide tooted võivad olla varustatud (tavali ­
selt digitaalnäidikuga) elektronkellaga.  
9608 30 00  Täitesulepead, stilograafid jms  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9608, punkt 3.  
►M29  Sellesse alamrubriiki kuuluvad nn puutepliiatsid, 
mis on ekraanipliiatsid mis tahes materjalist puutetundlikele 
ekraanidele. Ekraanipliiatseid on tavaliselt kahte liiki: resis ­
tiivsete ja mahtuvuslike ekraanide jaoks. ◄ 
9608 40 00  Liikuva või vintsüdamikuga pliiatsid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9608, punkt 5.  
9608 91 00  Suled ja suleotsikud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka spetsiaalsete pliiatsite 
(sulepeade) toruotsikud (silindrid), mida kasutatakse täheša ­
bloonide jaoks.  
9608 99 00  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad pastapliiatsite kuulid; need 
on tavaliselt valmistatud volframkarbiidist, aga ka muudest 
metallidest (v.a terasest, rubriik 7326 või 8482) ja nende 
läbimõõt on 0,6–1,25 mm. 
Sulgedes ja suleotsikutes kasutatavad kuulid klassifitseeri ­
takse siiski valmistusmaterjalist olenemata alamru ­
briiki 9608 91 00 (vt HS selgitavad märkused, rubriik 9608, 
osad).  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 558  
9609  Pliiatsid (v.a rubriigis 9608 nimetatud), värvipliiatsid, 
pliiatsisüdamikud, pastellid, söepliiatsid, kirjutus- ja 
joonistuskriidid, rätsepakriidid  
9609 10 10 ja 
9609 10 90  Pliiatsid ja värvipliiatsid, jäigas ümbrises südamikega  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9609, esimene lõik, 
punkt B.  
9609 20 00  Pliiatsisüdamikud, harilikud või värvilised  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9609, kolmas lõik, 
punkt 7.  
9612  Kirjutusmasinalindid jms trükilindid, tindiga immutatud 
või muul viisil trükimärkide jätmiseks ette valmistatud, 
poolidel, kassettides või mitte; templipadjad, tindiga 
immutatud või mitte, ümbrisega või ümbriseta  
9612 10 10 kuni 
9612 10 80  Lindid  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9612, esimene lõik, 
punkt 1.  
►M37  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad tooted, mis on 
kasutusvalmis soojustundlikud värvilindid, st mis sobivad 
ilma täiendava töötlemiseta kasutamiseks kirjutusmasinas 
või mis tahes muus trükiseadet sisaldavas masinas. 
Kasutusvalmis värvilintide pikkus ja laius sõltub selle 
masina tüübist, milles neid kasutatakse. 
Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu tooted, mis ei ole kasu ­
tusvalmis (üldiselt VI ja VII jaotis). ◄ 
9612 20 00  Templipadjad  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9612, esimene lõik, 
punkt 2.  
9613  Välgumihklid jm süütajad (v.a rubriigi 3603 süütajad), 
mehaanilised või elektrilised; nende osad, v.a tulekivid ja 
taht 
Sellesse rubriiki kuuluvad süütajad, millesse on sisse 
ehitatud elektrooniline minikalkulaator ja/või elektronkell.  
9614 00  Piibud (k.a piibukahad) ja sigari- või sigaretipitsid, 
nende osad  
9614 00 10  Piibutoorikud puust või juurtest, jämedalt töödeldud  
Vaata HS selgitavad märkused, rubriik 9614, esimene lõik, 
punkt 4.  ▼B
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 559  
9615  kammid, juukseklambrid, -pandlad jms: juuksenõelad, 
lokirullinõelad, lokirullid, lokitangid jms, v.a rubriigis 
8516 nimetatud; nende osad  
Vaata HSi selgitavad märkused, rubriik 9615, neljas lõik. 
Selles rubriigis hõlmab termin „juukseklambrid, -pandlad 
jms“ tahketest materjalidest valmistatud kaupu, kuna selle 
rubriigi tooted on tavaliselt valmistatud mitteväärismetallist 
või plastist. Seetõttu ei kuulu peapaelad ja juuksekummid 
käesolevasse rubriiki. Peapaelad ja juuksekummid liigita ­
takse järgmiselt. 
a) Juuksekummid ja peapaelad, mis koosnevad näiteks ring ­
kootud elastsest aasast (vt foto 1) või tekstiilmaterjaliga 
kaetud kummist aasast (vt foto 2) või kummipaelast, mis 
on kootud tekstiilriidega täielikult kaetud (vt foto 3), või 
elastsest tekstiilpaelast valmistatud aasast (vt foto 4), 
klassifitseeritakse rõivamanustena rubriiki 6117 või 
6217.  
Näited:
  
1. Juuksekumm  2. Juuksekumm  3. Juuksekumm  4. Peapael  
b) Juuksekummid ja peapaelad, mis koosnevad XI jaotise 
alla kuuluvast tekstiilriidest aasast või paelast, mis on 
kaunistatud näiteks puidust helmestega, plastpärlitega või 
nahast või tekstiilist ornamentidega, käsitatakse toodete- 
na, millel on muude silmkoeliste või heegeldatud 
rõivamanuste põhiomadused ja mis seetõttu klassifitseer- 
itakse üldreegli 3 punkti b põhjal rubriiki 6117 või 6217.  
Näited:
  
c) Juuksekummid ja peapaelad, mis koosnevad põhiliselt 
näiteks plastlitritest, mis on liimitud või õmmeldud 
mitteelastsele tekstiilpaelale ja katavad peaaegu kogu 
toote nähtava pealispinna ning annavad tootele seega tema 
põhiomadused, klassifitseeritakse üldreegli 3 punkti b, 
grupi 71 märkuse 9 punkti a ja märkuse 11 põhjal rubriiki 
7117.  ▼M38
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 560  
Näide:
  
d) Juuksekummid ja peapaelad, mis koosnevad täielikult 
või osaliselt looduslikest või kultiveeritud pärlitest, 
vääris- või poolvääriskividest, väärismetallidest või 
väärismetalliga plakeeritud metallidest, klassifitseeritakse 
grupi 71 märkuse 1 ja märkuse 9 punkti a põhjal rubrii ­
kidesse 7113 ja 7116. Vaata ka HS selgitavad märkused, 
rubriik 9615, neljas lõik. 
e) Juuksekummid ja peapaelad, mis koosnevad täielikult 
või osaliselt naturaalsest või tehiskarusnahast, klassifit ­
seeritakse grupi 43 märkuste 3 ja 4 põhjal rubriiki 4303 
või 4304.  
Näide:
  
f) Juuksekummid ja peapaelad, mis koosnevad muudest 
materjalidest, ei ole tekstiilmaterjaliga kaetud, kas 
kaunistatud või kaunistamata (välja arvatud punktides d 
ja e osutatud tooted) klassifitseeritakse vastavalt aasa 
koostismaterjalile, kuna tootele annavad tema põhioma ­
dused aas ja selle funktsioon (näiteks plastist aas klassi ­
fitseeritakse rubriiki 3926 (vt fotod 1 ja 2) ning kummist 
aas klassifitseeritakse üldreegli 3 punkti b põhjal rubriiki 
4015 (vt foto 3).  
Näited:
  
1. Juuksekumm  2. Juuksekumm  3. Peapael  ▼M38
 02015XC0304(03) — ET — 04.01.2019 — 001.001 — 561  
g) Tooted, mis klassifitseeritakse rubriiki 7117 kui juveel ­
toodete imitatsioonid ja mida on võimalik kasutada 
näiteks käevõrudena või jalakettidena, klassifitseeritakse 
endiselt asjaomasesse rubriiki ka juhul, kui neid on 
võimalik kasutada peapaela või juuksekummina.  
Näited:
  
▼B 
9619 00  Hügieenisidemed ja -tampoonid, imikumähkmed jms 
tooted, mis tahes materjalist  
9619 00 30  Tekstiilvatist  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad hügieenisidemed ja 
-tampoonid, mähkmed, imikumähkmed ja muud sama ­
laadsed hügieenitarbed, vatist, silmkoelise või hõredalt 
kootud võrkja kattega või ilma.  
9619 00 79  Muud  
Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka püksikute kaitsed.  ▼M38