Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest
►B NÕUKOGU DIREKTIIV 2002/60/EÜ,
27. juuni 2002,
millega kehtestatakse erisätted sigade aafrika katku tõrjeks ja muudetakse direktiivi 92/119/EMÜ
seoses Tescheni haiguse ja sigade aafrika katkuga
(EMPs kohaldatav tekst)
(EÜT L 192, 20.7.2002, lk 27)
Muudetud:
Euroopa Liidu Teataja
nr lehekülg kuupäev
►M1 Komisjoni otsus, 5. detsember 2006 L 346 41 9.12.2006
►M2 Nõukogu Direktiiv 2006/104/EÜ, 20. november 2006 L 363 352 20.12.2006
Muudetud:
►A1 Akt T šehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vaba-
riigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vaba-
riigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja
Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohtaL 236 33 23.9.20032002L0060 —ET—01.01.2007 —003.001 —1
NÕUKOGU DIREKTIIV 2002/60/EÜ,
27. juuni 2002,
millega kehtestatakse erisätted sigade aafrika katku tõrjeks ja
muudetakse direktiivi 92/119/EMÜ seoses Tescheni haiguse ja
sigade aafrika katkuga
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 1992. aasta direktiivi 92/119/
EMÜ, millega seatakse sisse üldised ühenduse meetmed teatavateloomahaiguste tõrjeks ja konkreetsed meetmed seoses sigade vesikulaar-haigusega, (
1) eriti selle artiklit 15 ja artikli 24 lõiget 1,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
ning arvestades järgmist:
(1) Direktiivis 92/119/EMÜ sätestatud üldiste meetmete eesmärk on
vältida teatavate, majanduslikult oluliste loomahaiguste edasistlevikut ning eriti kontrollida nakkust levitada võivate loomadeja toodete liikumist.
(2) Rahvusvaheline episootiaamet (OIE) on Maailma Kaubandusor-ganisatsiooni tunnustatud tehniline referentorgan loomatervishoiualal. OIE on koostanud majanduslikult oluliste epideemilisteloomahaiguste loetelu (A-loetelu).
(3) On vajalik ja asjakohane, et direktiivi 92/119/EMÜ kohaldatakskõikide A-loetelus sisalduvate epideemiliste haiguste suhtes, väljaarvatud need, mille suhtes on juba kehtestatud erisätted ühendusetasandil.
(4) Tescheni haigus ei sisaldu enam A-loetelus. Sellepärast on asja-kohane see haigus välja jätta direktiivi 92/119/EMÜ I lisas sätes-tatud loetelust.
(5) Sigade aafrika katk on A-loetelus hõlmatud majanduslikult
oluline haigus, mida esineb teatavatel piiratud aladel ühenduses.
Sellepärast on asjakohane seada sisse ühenduse meetmed sellehaiguse tõrjeks.
(6) Sigade aafrika katk tuleks hõlmata direktiivi 92/119/EMÜ I lisassätestatud loetellu ning vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 15tuleks ette näha erisätted selle haiguse tõrjeks.
(7) Tuleks vastu võtta meetmed, et kontrollida sigade ja nendestsaadud toodete liikumist aladelt, mille suhtes on kehtestatudpiirangud seoses sigade aafrika katku puhkemisega. Sellisedmeetmed peaksid olema sarnased nendele, mis on ühendusetasandil kehtestatud muude seahaiguste nagu sigade vesikulaar-haiguse ja sigade klassikalise katku tõrjeks.
(8) Eriti tuleks sigade aafrika katku tõrje erisätete kehtestamiseksnäidisena kasutada nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiivi2001/89/EÜ ühenduse meetmete kohta sigade klassikalise katkutõrjeks. (
2) Siiski on tarvis kohandusi, mis tulenevad ennekõike
erinevustest nende kahe haiguse vahel, praegusest vaktsiininappu-▼B2002L0060 —ET—01.01.2007 —003.001 —2
(1) EÜT L 62, 15.3.1993, lk 69. Direktiivi on viimati muudetud 1994. aasta
ühinemisaktiga.
(2) EÜT L 316, 1.12.2001, lk 5.
sest ning võimalusest, et kõnealust haigust võivad siirutada
vektorid.
(9) Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleksvastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele
1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste
kasutamise menetlused, (
1)
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesolevas direktiivis sätestatakse ühenduse miinimummeetmed sigade
aafrika katku tõrjeks.
Sellega jäetakse Tescheni haigus välja haiguste rühmast, mille suhtes
kohaldatakse direktiivis 92/119/EMÜ sätestatud üldisi tauditõrjemeet-meid.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:
a)siga–sigalaste sugukonda kuuluv mis tahes loom, sealhulgas uluk-
siga;
b)uluksiga –siga, keda ei peeta ega aretata majandis;
c)majand –liikmesriigi territooriumil asuvad põllumajanduslikud või
muud pinnad, kus alaliselt või ajutiselt aretatakse või peetakse sigu.See määratlus ei hõlma tapamajasid, transpordivahendeid ega taras-tatud alasid, kus peetakse uluksigu ja võidakse nendele jahti pidada;
need tarastatud alad peavad olema sellise suuruse ja struktuuriga, et
nende suhtes ei saa kohaldada artikli 5 lõiget 1;
d)diagnoosimisjuhend –artikli 18 lõikes 3 viidatud diagnoosimisju-
hend;
e)sigade aafrika katku viirusega nakatumises kahtlustatav siga –siga
või seakorjus, millel täheldatakse sigade aafrika katku võimalikuleesinemisele viitavaid kliinilisi sümptomeid või surmajärgseidkahjustusi või reaktsioone diagnoosimisjuhendi kohaselt tehtudlaborikatsetele;
f) sigade aafrika katku juhtum või sigade aafrika katku nakatunud siga
–siga või seakorjus:
—millel on ametlikult kinnitust leidnud sigade aafrika katku klii-
niliste sümptomite või sigade aafrika katkust tingitud surmajärg-sete kahjustuste esinemine või
—millel on diagnoosimisjuhendi kohaselt tehtud laboriuuringute
tulemusel ametlikult kinnitust leidnud kõnealuse taudi esine-mine;
g)sigade aafrika katku taudipunkt –majand, kus on konstateeritud üks
või mitu sigade aafrika katku juhtumit;
h)esmane taudipunkt –haiguskolle vastavalt määratlusele, mille annab
artikli 2 punkt d nõukogu 21. detsembri 1982. aasta direktiivis82/894/EMÜ (loomahaigustest teatamise kohta ühenduses); (
2)▼B2002L0060 —ET—01.01.2007 —003.001 —3
(1) EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.
(2) EÜT L 378, 31.12.1982, lk 58. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni
otsusega 2000/556/EÜ (EÜT L 235, 19.9.2000, lk 27).
i)nakkuspiirkond –liikmesriigi piirkond, kus pärast ühe või mitme
sigade aafrika katku juhtumi kinnitamist uluksigadel on vastavaltartiklile 15 või 16 rakendatud meetmeid taudi likvideerimiseks;
j)esmane sigade aafrika katku juhtum uluksigadel –uluksigadel kons-
tateeritud sigade aafrika katku juhtum piirkonnas, kus ei ole raken-datud meetmeid vastavalt artiklile 15 või 16;
k)kokkupuutes olnud majand –majand, kuhu võib selle asukoha tõttu,
inimeste, sigade või sõidukite liikumise tulemusel või muul viisil
olla toodud sigade aafrika katk;
l)omanik –üks või mitu füüsilist või juriidilist isikut, kelle omandis
on sead või kelle ülesanne on tasu eest või tasuta hoolitseda sigadeeest;
m)pädev asutus –pädev asutus vastavalt määratlusele nõukogu direk-
tiivi 90/425/EMÜ (
1) artikli 2 lõikes 6;
n)riiklik veterinaararst –veterinaararst, kelle on määranud liikmesriigi
pädev asutus;
o)ümbertöötamine –üks kõrge riskiteguriga materjalide töötlemisvii-
sidest, mis on ette nähtud nõukogu direktiivi 90/667/EMÜ (2) arti-
kliga 3 ja mida rakendatakse viisil, millega välditakse sigade aafrikakatku levimise ohtu;
p)surmamine –sigade surmamine vastavalt määratlusele nõukogu
direktiivi 93/119/EMÜ (
3) artikli 2 lõikes 6;
q)tapmine –sigade tapmine vastavalt määratlusele nõukogu direktiivi
93/119/EMÜ artikli 2 lõikes 7;
r)vektor –puuk, mis kuulub liiki Ornithodorus erraticus.
Artikkel 3
Sigade aafrika katkust teatamine
1. Liikmesriigid tagavad, et sigade aafrika katku esinemisest või
kahtlusest tuleb kohustuslikus korras ja viivitamata teatada pädevaleasutusele.
2. Ilma et see piiraks olemasolevate, taudipunktidest teatamist käsit-
levate ühenduse sätete kohaldamist, tuleb liikmesriigil, kelle territoo-riumil leiab kinnitust sigade aafrika katku esinemine:
a) teatada taudist ning anda komisjonile ja teistele liikmesriikidele I lisa
kohaselt teavet:
—sigade aafrika katku taudipunktide kohta, mis on leidnud kinni-
tust majandites,
—sigade aafrika katku juhtumite kohta, mis on leidnud kinnitust
tapamajas või transpordivahendis,
—esmaste sigade aafrika katku juhtumite kohta, mis on leidnud
kinnitust uluksigadel,▼
B2002L0060 —ET—01.01.2007 —003.001 —4
(1) Nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiiv, mis käsitleb veterinaar- ja zootehni-
list kontrolli teatavate elusloomade ja toodete ühendusesisesel kaubastamisel,
pidades silmas siseturu väljakujundamist (EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29).
Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 92/118/EMÜ (EÜT L 62,15.3.1993, lk 49).
(
2) Nõukogu 27. novembri 1990. aasta direktiiv, millega kehtestatakse veterinaa-
reeskirjad loomsete jäätmete kõrvaldamise, ümbertöötamise ja turustamisekohta ning haigusetekitajate vältimise kohta loomset päritolu või kalastvalmistatud loomasöötades ning muudetakse direktiivi 90/425/EMÜ (EÜT
L 363, 27.12.1990, lk 51). Direktiivi on viimati muudetud 1994. aasta ühine-
misaktiga.
(
3) Nõukogu 22. detsembri 1993. aasta direktiiv loomade kaitse kohta tapmise
või surmamise ajal (EÜT L 340, 31.12.1993, lk 21).
—vastavalt artiklile 8 korraldatud epidemioloogilise küsitluse tule-
muste kohta;
b) anda komisjonile ja teistele liikmesriikidele artikli 16 lõike 3 punkti
a ja lõike 4 kohaselt teavet uluksigadel kinnitatud uute taudijuhtu-mite kohta sigade aafrika katku nakkuspiirkonnas.
Artikkel 4
Meetmed majandis olevatel sigadel sigade aafrika katku
kahtlustamise korral
1. Liikmesriigid tagavad, et kui majandis on üks või mitu sigade
aafrika katku viirusega nakatumises kahtlustatavat siga, käivitab pädev
asutus viivitamata ametliku uurimismenetluse kõnealuse taudi esinemise
kinnitamiseks või välistamiseks diagnoosimisjuhendiga ette nähtudkorras.
Kui majandit külastab riiklik veterinaararst, kontrollitakse ka registrit
ning sigade identifitseerimismärgistust, millele viitavad artiklid 4 ja 5nõukogu 27. novembri 1992. aasta direktiivis 92/102/EMÜ loomadeidentifitseerimise ja registreerimise kohta. (
1)
2. Kui pädev asutus otsustab, et sigade aafrika katku kahtlust
majandis ei saa välistada, seab ta selle majandi ametliku järelevalvealla ning annab eelkõige korralduse, et:
a) kõik majandis olevad eri kategooriate sead tuleb loendada ning koos-
tada juba haigestunud, surnud või tõenäoliselt nakatunud sigadeloetelu iga kategooria kohta; seda loetelu ajakohastatakse, et pidadaarvet taudikahtluse ajal sündinud ja surnud sigade kohta; nõudmisekorral tuleb esitada selles loetelus sisalduvad andmed, mida võib iga
inspekteerimise käigus kontrollida;
b) kõik majandis olevad sead tuleb panna kinni nende eluruumidesse
või muusse kohta, kus saab nad isoleerida;
c) ükski siga ei tohi majandisse siseneda ega sealt väljuda. Vajaduse
korral võib pädev asutus laiendada seda lahkumiskeeldu teistele
loomaliikidele ning nõuda asjakohaste meetmete kohaldamist näri-
liste või putukate hävitamiseks;
d) ühtegi seakorjust ei tohi majandist välja viia ilma pädeva asutuse
loata;
e) majandist ei tohi ilma pädeva asutuse loata välja viia sealiha, siga-
dest saadud tooteid, sigade spermat, munarakke ega embrüoid,
loomasööta, tarberiistu, materjale ega jäätmeid, mis võivad levitadasigade aafrika katku; liha, sealihast saadud tooteid, spermat, muna-rakke ega embrüoid ei tohi lasta majandist välja ühendusesisesessekaubandusse;
f) inimeste sisenemiseks majandisse või sealt lahkumiseks on vaja
pädeva asutuse kirjalikku luba;
g) sõidukite sisenemiseks majandisse või sealt väljumiseks on vaja
pädeva asutuse kirjalikku luba;
h) sigade pidamiseks kasutatavate ehitiste ning majandi enda sisse- ja
väljapääsude juures kasutatakse asjakohased desinfitseerimisvahen-deid; iga inimene, kes majandisse siseneb või sealt lahkub, järgibasjakohaseid hügieenimeetmeid, mida on vaja sigade aafrika katkuviiruse leviku ohu vähendamiseks. Lisaks sellele desinfitseeritaksehoolikalt kõik transpordivahendid enne nende väljumist majandist;
i) korraldatakse epidemioloogiline küsitlus vastavalt artiklile 8.
3. Kui epidemioloogiline olukord seda nõuab, võib pädev asutus:▼
B2002L0060 —ET—01.01.2007 —003.001 —5
(1) EÜT L 355, 5.12.1992, lk 32. Direktiiv, viimati muudetud 1994. aasta ühine-
misaktiga.
a) kohaldada käesoleva artikli lõikes 2 osutatud majandi suhtes meet-
meid, mis on ette nähtud artikli 5 lõikega 1; pädev asutus võibolukorda arvestades siiski otsustada, et piirdutakse nende meetmetekohaldamisega üksnes sigade aafrika katku viirusega nakatumisesvõi viiruse kandmises kahtlustatavate sigade suhtes ning majandiselle osa suhtes, kus neid sigu peetakse, tingimusel et neid sigu onmajutatud, peetud ja söödetud täiesti eraldi teistest majandis olevatestsigadest. Igal juhul võetakse surmamisel sigadelt vastavalt diagnoo-
simisjuhendile piisav arv proove, et oleks võimalik kinnitada või
välistada sigade aafrika katku esinemine;
b) kehtestada lõikes 2 viidatud majandi ümber ajutise kontrollitsooni;
sellesse tsooni jäävate seakasvatusmajandite suhtes kohaldataksekõiki või mõningaid lõikes 1 või 2 osutatud meetmeid.
4. Kui lõikega 2 ette nähtud meetmed on võetud, ei lõpetata nende
kohaldamist enne, kui sigade aafrika katku kahtlus on ametlikult välis-tatud.
Artikkel 5
Meetmed majandis olevatel sigadel sigade aafrika katku kinnitamise
korral
1. Liikmesriigid tagavad, et kui sigade aafrika katku esinemine
majandis on ametlikult kinnitust leidnud, annab pädev asutus lisaksartikli 4 lõikes 2 osutatud meetmetele järgmised korraldused:
a) kõik majandis olevad sead tuleb viivitamata ja ametliku järelevalve
all surmata selliselt, et välistatakse igasugune sigade aafrika katkuviiruse levimisoht transpordi või surmamise ajal;
b) surmamisel tuleb sigadelt vastavalt diagnoosimisjuhendile võtta
piisav arv proove, et oleks võimalik kindlaks teha, mil viisil sigadeaafrika katku viirus majandisse sattus ning kui pika aja jooksul ennetaudist teatamist on see võinud majandis olemas olla;
c) surnud või surmatud sigade korjused tuleb ametliku järelevalve all
ümber töötada;
d) alates taudi tõenäolisest majandisse sattumise ajast kuni ametlike
meetmete võtmiseni tapetud sigade liha tuleb võimaluse korral ülesotsida ning ametliku järelevalve all ümber töötada;
e) sperma, munarakud ja embrüod, mis on kogutud selle majandi siga-
delt alates taudi tõenäolisest majandisse sattumise ajast kuni ametlikemeetmete võtmiseni, tuleb üles otsida ning hävitada ametliku järele-valve all viisil, millega välditakse sigade aafrika katku viiruse levi-
misohtu;
f) kõik tõenäoliselt saastunud ained ja jäätmed, näiteks loomasööt,
tuleb ümber töötada; kõik ühekordselt kasutatavad materjalid, misvõivad olla saastunud, eriti kui neid on kasutatud loomade surma-misel, tuleb hävitada; neid nõudeid kohaldatakse vastavalt riiklikuveterinaararsti antud juhistele;
g) pärast sigade likvideerimist tuleb vastavalt artiklile 12 puhastada,
vajaduse korral desinsekteerida, desinfitseerida ja töödelda sigadepidamiseks kasutatud ehitised, sigade või nende korjuste vedamisekskasutatud sõidukid ning tõenäoliselt saastunud varustus, allapanu,sõnnik ja läga;
h) esmase taudipunkti korral tuleb sigade aafrika katku viiruse isolaadi
suhtes rakendada diagnoosimisjuhendis näidatud laborimenetlustviiruse geneetilise tüübi kindlaksmääramiseks;
i) tuleb korraldada epidemioloogiline küsitlus vastavalt artiklile 8.
2. Kui kinnitatud taudipunkt on labor, loomaaed, loodusreservaat või
tarastatud ala, kus sigu peetakse teaduslikul eesmärgil või eesmärkidel,▼
B2002L0060 —ET—01.01.2007 —003.001 —6
mis on seotud liikide või haruldaste loomatõugude säilitamisega, võib
liikmesriik otsustada teha erandi lõike 1 punktidest a ja e, tingimusel etsee ei ohusta põhilisi ühenduse huve.
Sellisest otsusest teatatakse viivitamata komisjonile.
Komisjon vaatab kõikidel juhtudel olukorra viivitamata läbi koos asjao-
mase liikmesriigiga ning alalises veterinaarkomitees kohe, kui selleksvõimalus tekib. Vajadusel võetakse artikli 24 lõikes 2 viidatud korrasvastu meetmeid taudi leviku tõkestamiseks.
Artikkel 6
Meetmed sigade aafrika katku kinnitamise korral majandites, mis
koosnevad erinevatest tootmisüksustest
1. Kui sigade aafrika katku esinemine on leidnud kinnitust majan-
dites, mis koosnevad kahest või enamast eraldi tootmisüksusest, ningselleks, et sigade nuumamine saaks lõpule jõuda, võib pädev asutusotsustada nakatunud majandi tervete seatootmisüksuste suhtes tehaerandi artikli 5 lõike 1 punkti a sätetest, tingimusel et riiklik veterinaar-
arst on kinnitanud, et nende tootmisüksuste struktuurist, suurusest ning
tootmisüksuste vahelisest kaugusest ja seal tehtavatest toimingutest tule-nevalt on nendes tootmisüksustes täiesti eraldiseisvad rajatised loomademajutamiseks, pidamiseks ja söötmiseks, nii et viirusel ei ole võimaliklevida ühest tootmisüksusest teise.
2. Lõikes 1 osutatud erandi kasutamise korral koostavad liikmesriigid
üksikasjalikud eeskirjad selle kohaldamiseks, arvestades loomatervis-hoiutagatistega, mida on võimalik anda.
3. Seda erandit kasutavad liikmesriigid teatavad sellest viivitamata
komisjonile. Komisjon vaatab kõikidel juhtudel olukorra viivitamataläbi koos asjaomase liikmesriigiga ning alalises veterinaarkomiteeskohe, kui selleks võimalus tekib. Vajadusel võetakse artikli 24 lõikes 2viidatud korras vastu meetmeid taudi leviku tõkestamiseks.
Artikkel 7
Meetmed kokkupuutes olnud majandites
1. Majandid tunnistatakse kokkupuutes olnud majanditeks, kui riiklik
veterinaararst teeb kindlaks või vastavalt artiklile 8 korraldatud epide-mioloogilise küsitluse põhjal otsustab, et sigade aafrika katk võib ollasattunud kas teistest majanditest artiklis 4 või 5 osutatud majandisse võiartiklis 4 või 5 osutatud majandist teistesse majanditesse.
Sellistes majandites kohaldatakse artiklit 4 seni, kui sigade aafrika katku
kahtlus on ametlikult lõpetatud.
2. Pädev asutus kohaldab käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kokku-
puutes olnud majandite suhtes artikli 5 lõikega 1 ette nähtud meetmeid,kui epidemioloogiline olukord seda nõuab.
Sigadelt võetakse surmamisel vastavalt diagnoosimisjuhendile piisav arv
proove, et oleks võimalik kinnitada või välistada sigade aafrika katkuesinemine nendes majandites.
Artikkel 8
Epidemioloogiline küsitlus
Liikmesriigid tagavad, et sigade aafrika katku juhtumite kahtluse või
taudipunktidega seotud epidemioloogiline küsitlus korraldatakse küsit-luslehtede põhjal, mis on koostatud artiklis 21 osutatud situatsioonplaa-nide raames.▼
B2002L0060 —ET—01.01.2007 —003.001 —7
Selline küsitlus käsitleb vähemalt:
a) selle aja kestust, mil sigade aafrika katku viirus võis majandis
olemas olla, enne kui taudist teatati või taudikahtlus tekkis;
b) sigade aafrika katku võimalikku päritolu kõnealuses majandis ning
teiste selliste majandite kindlakstegemist, kus sead võivad olla naka-tunud või viiruse saanud samast allikast;
c) inimeste, sõidukite, sigade, korjuste, sperma, liha või muu viirust
kanda võiva materjali liikumist kõnealustesse majanditesse võinendest välja;
d) võimalust, et taudi levikut põhjustavad vektorid või uluksead.Kui selle küsitluse tulemused annavad põhjust oletada, et sigade aafrika
katk võib olla levinud majanditest või majanditesse, mis asuvad teisesliikmesriigis, teatatakse sellest viivitamata komisjonile.
Artikkel 9
Ohustatud tsoonide ja järelevalvetsoonide kehtestamine
1. Kohe pärast seda, kui sigade aafrika katku diagnoos majandi
sigadel on saanud ametliku kinnituse, kehtestab pädev asutus ohustatudtsooni, mille raadius on vähemalt kolm kilomeetrit taudipunkti ümberning mis omakorda hõlmatakse järelevalvetsooni raadiusega vähemalt
10 km.
Vastavates tsoonides kohaldatakse artiklites 10 ja 11 osutatud meetmeid.
2. Tsoonide kehtestamisel peab pädev asutus arvesse võtma:a) vastavalt artiklile 8 korraldatud epidemioloogilise küsitluse tulemusi;b) geograafilisi olusid, eriti looduslikke või kunstlikke piire;c) majandite asukohta ja omavahelist lähedust;d) sigade liikumise ja sigadega kauplemise tavasid ning kasutada
olevaid tapamaju ja rajatisi korjuste ümbertöötamiseks;
e) sigade liikumise järelevalveks kõnealustes tsoonides kasutada olevaid
vahendeid ja personali, eriti kui surmatavad sead tuleb nende päri-tolumajandist välja viia.
3. Kui tsoon hõlmab mitme liikmesriigi territooriumi osi, teevad
asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused koostööd kõnealuse tsoonikehtestamisel.
4. Pädev asutus võtab kõik vajalikud meetmed, sealhulgas nähtavasse
kohta paigutatud märgid ja hoiatused ning meediavahendite, nagunäiteks pressi või televisiooni kasutamine tagamaks, et kõik inimesedohustatud tsoonis ja järelevalvetsoonis on täiesti teadlikud vastavalt arti-klitele 10 ja 11 kehtestatud piirangutest, ning võtab tarvitusele abinõud,mida ta peab asjakohaseks, et tagada nende meetmete nõuetekohanetäitmine.
Artikkel 10
Meetmed kehtestatud ohustatud tsoonis
1. Liikmesriigid tagavad, et ohustatud tsoonis kohaldatakse järgmisi
meetmeid:
a) niipea kui võimalik, korraldatakse kõikide majandite loendus; pärast
ohustatud tsooni kehtestamist külastab riiklik veterinaararst enneseitsme päeva möödumist neid majandeid ning vaatab sead kliinili-selt läbi ning kontrollib registrit ja sigade identifitseerimismärgistust,millele on osutatud direktiivi 92/102/EMÜ artiklites 4 ja 5;▼
B2002L0060 —ET—01.01.2007 —003.001 —8
b) keelatakse sigade liikumine ja transport üldkasutatavatel ja erateedel,
välja arvatud vajaduse korral majandeid teenindavad teed, kui pädevasutus ei ole heaks kiitnud punktis f osutatud liikumist. Seda keelduei ole vaja kohaldada sigade mahalaadimiseta ega peatusteta tran-siitveo suhtes maanteel või raudteel. Peale selle võidakse artikli 24lõikes 2 viidatud korras teha erand tapasigade suhtes, keda tuuakseväljastpoolt ohustatud tsooni selles tsoonis asuvasse tapamajja kohe-seks tapmiseks;
c) veoautod ning muud sõidukid ja varustus, mida kasutatakse sigade
või muude elusloomade või saastuda võinud materjalide (nt korjused,loomasööt, sõnnik, läga vms) vedamiseks, puhastatakse, desinfitsee-ritakse ja vajadusel desinsekteeritakse ning töödeldakse võimalikultpeatselt pärast saastumist, vastavalt artiklile 12. Ükski sigade veda-
miseks kasutatud veoauto ega sõiduk ei tohi kõnealusest tsoonist
lahkuda enne, kui see on puhastatud ja desinfitseeritud, mille järelpädev asutus on seda kontrollinud ning andnud vastava loa;
d) ükski muu koduloom ei tohi majandisse siseneda ega sealt väljuda
ilma pädeva asutuse loata;
e) kõikidest majandis olevatest surnud või haigetest sigadest teatatakse
viivitamata pädevale asutusele, kes korraldab asjakohase uurimisediagnoosimisjuhendiga ette nähtud korras;
f) sigu ei tohi majandist, kus neid peetakse, välja viia vähemalt 40
päeva jooksul pärast seda, kui on lõpetatud nakatunud majanditeesialgne puhastamine ja desinfitseerimine ning vajaduse korral desin-sekteerimine. Pärast 40 päeva möödumist võib pädev asutus lõikes 3sätestatud tingimustel lubada transportida sigu kõnealusest majandist:
—koheseks tapmiseks otse pädeva asutuse määratud tapamajja, mis
eelistatavalt asub ohustatud tsoonis või järelevalvetsoonis,
—otse töötlemisettevõttesse või sobivasse kohta, kus sead viivita-
mata surmatakse ning nende korjused töötatakse ümber ametlikujärelevalve all, või
—erandlikel asjaoludel otse teistele ohustatud tsoonis asuvatele
pindadele. Sellele sättele tuginevad liikmesriigid teatavad sellestalalises veterinaarkomitees viivitamata komisjonile;
g) sigade spermat, munarakke ega embrüoid ei viida välja ohustatud
tsoonis asuvatest majanditest;
h) iga seakasvatusmajandisse sisenev või sealt väljuv inimene järgib
asjakohaseid hügieenimeetmeid sigade aafrika katku viiruse levimi-sohu vähendamiseks.
2. Kui lõikega 1 ette nähtud keeldusid kohaldatakse uute taudipunk-
tide tekkimise tõttu kauem kui 40 päeva ning selle tulemusel tekivad
loomade heaoluga seotud või muud probleemid sigade pidamisel, võibpädev asutus omaniku põhjendatud taotluse korral ja vastavalt lõikes 3sätestatud tingimustele lubada transportida sigu ohustatud tsoonisasuvast majandist:
a) koheseks tapmiseks otse pädeva asutuse määratud tapamajja, mis
eelistatavalt asub ohustatud tsoonis või järelevalvetsoonis;
b) otse töötlemisettevõttesse või sobivasse kohta, kus sead viivitamata
surmatakse ning nende korjused töötatakse ümber ametliku järele-valve all või
c) erandlikel asjaoludel otse teistele ohustatud tsoonis asuvatele pinda-
dele. Sellele sättele tuginevad liikmesriigid teatavad sellest alalisesveterinaarkomitees viivitamata komisjonile.
3. Kui on viidatud käesolevale lõikele, võib pädev asutus lubada
sigade väljaviimist asjaomasest majandist tingimusel, et:
a) riiklik veterinaararst on majandis olevad sead, eriti äraviidavad sead
kliiniliselt läbi vaadanud, sealhulgas mõõtnud proportsionaalse arvu▼
B2002L0060 —ET—01.01.2007 —003.001 —9
sigade kehatemperatuuri vastavalt diagnoosimisjuhendile ning kont-
rollinud registrit ja sigade identifitseerimismärgistust, millele onosutatud direktiivi 92/102/EMÜ artiklites 4 ja 5;
b) punktis a osutatud kontrolli ja läbivaatuse käigus ei ole ilmnenud
mingisuguseid märke sigade aafrika katkust ning direktiivi 92/102/EMÜ on täidetud;
c) sigu veetakse sõidukites, mille on pitseerinud pädev asutus;
d) sigade vedamisel kasutatav sõiduk ja varustus puhastatakse ja desin-
fitseeritakse kohe pärast vedamist, järgides artiklis 12 osutatudsätteid;
e) kui sead tuleb tappa või surmata, võetakse sigadelt vastavalt diag-
noosimisjuhendile piisav arv proove, et oleks võimalik kinnitada võivälistada sigade aafrika katku esinemine nendes majandites;
f) kui sigu veetakse tapamajja:
—teatatakse selle tapamaja eest vastutavale pädevale asutusele
kavatsusest saata sellesse tapamajja sigu ning vastuvõttev pädevasutus teatab saatvale pädevale asutusele nende kohalejõudmi-sest,
—hoitakse ja tapetakse tapamajja jõudnud sigu teistest sigadest
eraldi,
—võtab pädev asutus määratud tapamajas tehtava tapaeelse ja -
järgse kontrolli ajal arvesse kõiki märke, mis võivad viidatasigade aafrika katku esinemisele,
—kas töötatakse nendelt sigadelt saadud värske liha ümber või
märgistatakse see erimärgistusega, millele osutab artikkel 5a
nõukogu 12. detsembri 1972. aasta direktiivis 72/461/EMÜ(ühendusesisest värske liha kaubastamist mõjutavate tervishoiu-probleemide kohta) (
1) ning töötatakse ümber eraldi vastavalt
eeskirjadele, mida näeb ette artikli 4 lõike 1 punkti aalapunkt i nõukogu 22. jaanuari 1980. aasta direktiivis 80/215/EMÜ (ühendusesisest lihatoodetega kauplemist mõjutavateloomatervishoiu probleemide kohta). (
2) Seda tuleb teha ette-
võttes, mille on määranud pädev asutus. Liha tuleb saata sellesseettevõttesse tingimusel, et kõnealune partii pitseeritakse enneärasaatmist ning see jääb pitseerituks kogu transpordi kestel.
4. Neid meetmeid kohaldatakse ohustatud tsoonis vähemalt seni, kui:a) nakatunud majandid on puhastatud, desinfitseeritud ja vajaduse
korral desinsekteeritud;
b) kõikides majandites olevad sead on vastavalt diagnoosimisjuhendile
läbinud kliinilise ja laboratoorse uuringu, mille eesmärk on tuvastadasigade aafrika katku võimalik esinemine.
Punktis b osutatud uuringuid ei tehta enne 45 päeva möödumist sellest,
kui nakatunud majandites on lõpetatud esialgne puhastamine, desinfit-seerimine ja vajaduse korral desinsekteerimine.
5. Erandina lõike 1 punktist f ning lõigetest 2 ja 4, võidakse neis ette
nähtud 40- ja 45päevaseid tähtaegu siiski lühendada 30 päevale, kuiliikmesriik on vastavalt diagnoosimisjuhendile rakendanud intensiivseproovivõtu- ja uuringuprogrammi, mis võimaldab välistada sigade
aafrika katku esinemise kõnealuses majandis.▼
B2002L0060 —ET—01.01.2007 —003.001 —10
(1) EÜT L 302, 31.12.1972, lk 24 (eriväljaande I seeria (1972) lk 3). Direktiivi
on viimati muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga.
(2) EÜT L 47, 21.2.1980, lk 4. Direktiivi on viimati muudetud 1994. aasta
ühinemisaktiga.
Artikkel 11
Meetmed kehtestatud järelevalvetsoonis
1. Liikmesriigid tagavad, et järelevalvetsoonis kohaldatakse järgmisi
meetmeid:
a) korraldatakse kõikide seakasvatusmajandite loendus;
b) keelatakse sigade liikumine ja transport üldkasutatavatel ja erateedel,
välja arvatud vajaduse korral majandeid teenindavad teed, kui pädevasutus ei ole heaks kiitnud punktis f osutatud liikumist. Seda keelduei ole vaja kohaldada sigade mahalaadimiseta ega peatusteta tran-siitveo suhtes maanteel või raudteel ega väljastpoolt järelevalvetsoonitoodavate tapasigade suhtes, mis on teel kõnealuses tsoonis asuvassetapamajja koheseks tapmiseks;
c) veoautod ning muud sõidukid ja varustus, mida kasutatakse sigade
või muude elusloomade või saastuda võinud materjalide (nt korjused,
loomasööt, sõnnik, läga vms) vedamiseks, puhastatakse, desinfitsee-ritakse, vajadusel desinsekteeritakse ning töödeldakse võimalikultpeatselt pärast saastumist, vastavalt artiklile 12. Ükski sigade veda-miseks kasutatud veoauto ega sõiduk ei tohi kõnealusest tsoonistlahkuda enne, kui see on puhastatud ja desinfitseeritud;
d) kõnealuse tsooni kehtestamist alates seitsme päeva jooksul ei tohi
ükski muu koduloom ühessegi majandisse siseneda ega sealt väljudailma pädeva asutuse loata;
e) kõikidest majandis olevatest surnud või haigetest sigadest teatatakse
viivitamata pädevale asutusele, kes korraldab asjakohase uurimisediagnoosimisjuhendiga ette nähtud korras;
f) sigu ei tohi majandist, kus neid peetakse, välja viia vähemalt 30
päeva jooksul pärast seda, kui on lõpetatud nakatunud majandite
esialgne puhastamine, desinfitseerimine ja vajaduse korral desinsek-
teerimine. Pärast 30 päeva möödumist võib pädev asutus artikli 10lõikes 3 sätestatud tingimustel lubada transportida sigu kõnealusestmajandist:
—koheseks tapmiseks otse pädeva asutuse määratud tapamajja, mis
eelistatavalt asub ohustatud tsoonis või järelevalvetsoonis,
—otse töötlemisettevõttesse või sobivasse kohta, kus sead viivita-
mata surmatakse ning nende korjused töötatakse ümber ametlikujärelevalve all või
—erandlikel asjaoludel otse teistele ohustatud tsoonis või järeleval-
vetsoonis asuvatele pindadele. Sellele sättele tuginevad liikmes-riigid teatavad sellest alalises veterinaarkomitees viivitamatakomisjonile.
Kui sigu tuleb liikmesriigi asjakohaselt põhjendatud taotlusel trans-
portida tapamajja, võidakse siiski artikli 24 lõikes 2 viidatud korraslubada erandeid artikli 10 lõike 3 punktist e ja punkti f neljandasttaandest, eriti seoses nende sigade liha märgistamisega ja selle lihaedaspidise kasutamisega ning töödeldud toodete sihtkohaga;
g) sigade spermat, munarakke ega embrüoid ei viida välja järelevalvet-
soonis asuvatest majanditest;
h) iga seakasvatusmajandisse sisenev või sealt väljuv inimene järgib
asjakohaseid hügieenimeetmeid sigade aafrika katku viiruse levimi-sohu vähendamiseks.
2. Kui lõikega 1 ette nähtud keeldusid kohaldatakse uute taudipunk-
tide tekkimise tõttu kauem kui 40 päeva ning selle tulemusel tekivadloomade heaoluga seotud või muud probleemid sigade pidamisel, võibpädev asutus omaniku põhjendatud taotluse korral ja vastavalt artikli 10lõikes 3 sätestatud tingimustele lubada transportida sigu järelevalvet-soonis asuvast majandist:▼
B2002L0060 —ET—01.01.2007 —003.001 —11
a) koheseks tapmiseks otse pädeva asutuse määratud tapamajja, mis
eelistatavalt asub ohustatud tsoonis või järelevalvetsoonis;
b) otse töötlemisettevõttesse või sobivasse kohta, kus sead viivitamata
surmatakse ning nende korjused töötatakse ümber ametliku järele-valve all; või
c) erandlikel asjaoludel otse teistele ohustatud tsoonis või järelevalvet-
soonis asuvatele pindadele. Sellele sättele tuginevad liikmesriigid
teatavad sellest alalises veterinaarkomitees viivitamata komisjonile.
3. Neid meetmeid kohaldatakse järelevalvetsoonis vähemalt seni, kui:a) nakatunud majandid on puhastatud, desinfitseeritud ja vajaduse
korral desinsekteeritud;
b) kõikides majandites olevad sead on vastavalt diagnoosimisjuhendile
läbinud kliinilise ja vajaduse korral laboratoorse uuringu, milleeesmärk on tuvastada sigade aafrika katku võimalik esinemine.
Punktis b osutatud uuringuid ei tehta enne 40 päeva möödumist sellest,
kui nakatunud majandites on lõpetatud esialgne puhastamine, desinfit-seerimine ja vajaduse korral desinsekteerimine.
4. Erandina lõike 1 punktist f ning lõigetest 2 ja 3, võidakse lõike 1
punktiga f ette nähtud 30päevaseid tähtaegu ning lõigetega 2 ja 3 ettenähtud 40päevaseid tähtaegu siiski lühendada vastavalt 21, 30 ja 20
päevale, kui liikmesriik on vastavalt diagnoosimisjuhendile rakendanud
intensiivse proovivõtu- ja uuringuprogrammi, mis võimaldab välistadasigade aafrika katku esinemise kõnealuses majandis.
Artikkel 12
Puhastamine, desinfitseerimine ja töötlemine insektitsiididega
Liikmesriigid tagavad, et:
a) kasutatavad desinfitseerimisvahendid ja insektitsiidid ning nende
kontsentratsioonid on pädeva asutuse poolt ametlikult heaks kiidetud;
b) puhastus- ja desinfitseerimistoiminguid ning vajaduse korral desin-
sekteerimistoiminguid tehakse ametliku järelevalve all vastavalt:
—riikliku veterinaararsti antud juhistele ja
—II lisas sätestatud põhimõtetele ja korrale.
Artikkel 13
Taudipunktideks olnud seakasvatusmajandite taasasustamine
1. Artiklis 5 osutatud majanditesse ei tooda uusi sigu enne vähemalt
40 päeva möödumist sellest, kui kõnealuses majandis on lõpetatudpuhastus-, desinfitseerimis- ja vajaduse korral desinsekteerimistoimingudvastavalt käesoleva artikli lõigetele 2 –5.
2. Uute sigade toomisel võetakse arvesse asjaomase majandi looma-
pidamise laadi ning järgitakse ühte menetlustest, mis on sätestatudlõigetes 3 ja 4.
3. Selliste majandite puhul, kus taudi esinemine ei olnud seotud
vektoritega, kohaldatakse järgmist menetlust:
a) uute sigade toomist vabaõhu-seakasvatusmajanditesse alustatakse
kontrollsigade toomisega, kelle uurimisel sigade aafrika katku viiruseantikehade suhtes on saadud negatiivne tulemus või kes tuuaksemajanditest, mille suhtes ei ole kehtestatud piiranguid seoses sigadeaafrika katkuga. Kontrollsead paigutatakse vastavalt pädeva asutuseseatud nõuetele majandi igasse osasse ning 45 päeva möödudesvõetakse neilt proovid ja neid uuritakse antikehade suhtes vastavalt▼
B2002L0060 —ET—01.01.2007 —003.001 —12
diagnoosimisjuhendile. Ükski siga ei tohi majandist väljuda enne, kui
on olemas seroloogilise uuringu negatiivsed tulemused; kui ühelgiseal ei ole tekkinud sigade aafrika katku viiruse antikehasid,võidakse alustada täielikku taasasustamist;
b) kõikide teiste seakasvatusvormide puhul tuuakse uued sead kas
vastavalt punktiga a ette nähtud meetmetele või täieliku taasasusta-mise teel, tingimusel et:
—kõik sead tuuakse majandisse 20 päeva jooksul sellistest majan-
ditest, mille suhtes ei ole kehtestatud piiranguid seoses sigadeaafrika katkuga,
—taasmoodustatava karja sigu kontrollitakse seroloogiliselt vasta-
valt diagnoosimisjuhendile. Selle kontrolli jaoks ei võeta prooveenne 45 päeva möödumist viimaste sigade kohalejõudmisest,
—ükski siga ei tohi majandist väljuda enne, kui on olemas sero-
loogilise uuringu negatiivsed tulemused.
4. Sellistesse majanditesse, kus kõnealuse taudi esinemine oli seotud
vektoritega, ei tohi tuua uusi sigu vähemalt kuue aasta jooksul, väljaarvatud juhul, kui:
a) ametliku järelevalve all on edukalt läbi viidud eritoimingud vektori
likvideerimiseks kõnealustelt pindadelt ning kohtadest, kus hakataksesigu pidama või kus sead võivad vektoriga kokku puutuda või
b) on olnud võimalik tõestada, et vektori püsimises ei ole enam märki-
misväärset sigade aafrika katku siirutamise ohtu.
Seejärel kohaldatakse lõike 3 punktis a sätestatud meetmeid.Lisaks nendele meetmetele ei tohi siiski ükski siga väljuda kõnealusest
majandist pärast selle täielikku taasasustamist, enne kui majandis oleva-telt sigadelt pärast täielikku taasasustamist vähemalt 60 päeva möödudes
kogutud proovid on vastavalt diagnoosimisjuhendile läbinud täiendava
seroloogilise uuringu sigade aafrika katku suhtes negatiivsete tulemus-tega.
5. Kui taudi esinemine ei olnud seotud vektoritega ning puhastus- ja
desinfitseerimistoimingute lõpetamisest majandis on möödunud rohkemkui kuus kuud, võib pädev asutus lubada erandeid lõikest 3, võttesarvesse epidemioloogilist olukorda.
6. Artiklis 5 kirjeldatud majandite taasasustamiseks muude koduloo-
madega peale sigade on vaja pädeva asutuse luba; pädev asutus peabarvesse võtma nakkuse levitamise ohtu ning vektorite allesjäämise ohtu,mida selline taasasustamine võib põhjustada.
Artikkel 14
Meetmed tapamajas või transpordivahendis olevatel sigadel sigade
aafrika katku esinemise kahtluse ja kinnituse korral
1. Liikmesriigid tagavad, et kui tapamajas või transpordivahendis
kahtlustatakse sigade aafrika katku esinemist, käivitab pädev asutus
viivitamata ametliku uurimismenetluse kõnealuse taudi esinemise kinni-tamiseks või välistamiseks diagnoosimisjuhendiga ette nähtud korras.
2. Kui tapamajas või transpordivahendis tehakse kindlaks sigade
aafrika katku juhtum, tagab pädev asutus, et:
a) kõik kõnealuses tapamajas või transpordivahendis olevad taudile
vastuvõtlikud loomad surmatakse viivitamata;
b) nakatuda või nakkust kanda võinud loomade korjused, rups ja
loomsed jäätmed töötatakse ümber ametliku järelevalve all;▼
B2002L0060 —ET—01.01.2007 —003.001 —13
c) ehitised ja seadmed, sealhulgas sõidukid puhastatakse, desinfitseeri-
takse ja vajaduse korral desinsekteeritakse vastavalt artiklile 12riikliku veterinaararsti järelevalve all;
d) korraldatakse epidemioloogiline küsitlus vastavalt artiklile 8 mutatis
mutandis ;
e) sigade aafrika katku viiruse isolaadi suhtes rakendatakse diagnoosi-
misjuhendiga ette nähtud laborimenetlust, et määrata kindlaks viirusegeneetiline tüüp;
f) selles majandis, kust nakatunud sead või korjused toodi, ning teistes
kokkupuutes olnud majandites kohaldatakse artiklis 7 osutatud meet-
meid. Kui epidemioloogilisest küsitlusest ei ilmne teisiti, kohalda-
takse nakatunud sigade või korjuste päritolumajandis artikli 5 lõikes 1sätestatud meetmeid;
g) tapmiseks või vedamiseks ei tohi tuua ühtegi uut looma enne vähe-
malt 24 tunni möödumist sellest, kui on lõpetatud puhastus- ja desin-fitseerimistoimingud ning vajaduse korral desinsekteerimistoimingudvastavalt artiklile 12.
Artikkel 15
Meetmed sigade aafrika katku esinemise kahtluse või kinnituse
korral uluksigadel
1. Kui liikmesriigi pädeval asutusel on teave selle kohta, et uluksigu
kahtlustatakse nakatumises, võtab ta viivitamata kõik asjakohasedmeetmed taudi esinemise kinnitamiseks või välistamiseks, andes teavetsigade omanikele ja jahipidajatele ning kontrollides, sealhulgas labora-toorselt uurides kõiki mahalastud või surnuna leitud uluksigu.
2. Niipea kui esmane sigade aafrika katku juhtum uluksigadel on
saanud kinnituse, astub liikmesriigi pädev asutus taudi leviku piirami-
seks viivitamata järgmised sammud:
a) moodustab eksperdirühma, millesse kuuluvad veterinaararstid, jahi-
pidajad, metsloomadega tegelevad bioloogid ja epidemioloogid.Eksperdirühm abistab pädevat asutust:
—epidemioloogilise olukorra uurimisel ja nakkuspiirkonna määrat-
lemisel vastavalt artikli 16 lõike 3 punktile b,
—asjakohaste meetmete määramisel, mida tuleb nakkuspiirkonnas
kohaldada lisaks punktides b ja c osutatutele; need meetmedvõivad hõlmata jahipidamise peatamist ning uluksigade söötmisekeeldu,
—koostab taudi likvideerimise kava, mis esitatakse komisjonile
vastavalt artiklile 16,
—kontrollib nakkuspiirkonnas sigade aafrika katku likvideerimiseks
vastu võetud meetmete tõhusust;
b) seab määratletud nakkuspiirkonnas asuvad seakasvatusmajandid
viivitamata ametliku järelevalve alla ning eriti annab korraldused, et:
—kõikides majandites olevad kõikide kategooriate sead tuleb amet-
likult loendada; omanik peab loenduse tulemusi ajakohastama.Nõudmise korral tuleb esitada loenduse tulemusel saadudandmed, mida võib iga inspekteerimise käigus kontrollida.Vabaõhu-seakasvatusmajandite puhul võidakse esimene loendussiiski teha hinnanguliselt,
—kõiki majandis olevaid sigu tuleb hoida nende eluruumides või
muus kohas, kus saab nad uluksigadest isoleerida. Uluksead eitohi kokku puutuda materjaliga, millega võivad hiljem kokkupuutuda majandis olevad sead,▼
B2002L0060 —ET—01.01.2007 —003.001 —14
—ükski siga ei tohi majandisse siseneda ega sealt väljuda, välja
arvatud juhul, kui pädev asutus on seda lubanud, arvestadesepidemioloogilist olukorda,
—sigade pidamiseks kasutatavate ehitiste ning majandi enda sisse-
ja väljapääsude juures tuleb kasutada asjakohaseid desinfitseeri-misvahendeid ja vajaduse korral desinsekteerimisvahendeid,
—kõik uluksigadega kokku puutuvad inimesed peavad kinni
pidama asjakohastest hügieenimeetmetest, et vähendada sigadeaafrika katku levimisohtu,
—kõiki majandis olevaid surnud või haigeid sigu, millel on sigade
aafrika katku sümptomid, tuleb uurida sigade aafrika katkusuhtes,
—seakasvatusmajandisse ei tohi tuua ühegi mahalastud või surnuna
leitud uluksea osa ega materjali või seadmeid, mis võivad olla
saastunud sigade aafrika katku viirusega,
—sigu, nende spermat, embrüoid ega munarakke ei tohi viia
nakkuspiirkonnast välja ühendusesiseseseks kaubastamiseks;
c) korraldab nii, et määratletud nakkuspiirkonnas maha lastud või
surnuna leitud uluksigu inspekteerib riiklik veterinaararst ning neiduuritakse sigade aafrika katku suhtes vastavalt diagnoosimisjuhen-dile. Kõigi positiivsete tulemustega loomade korjused töötatakseümber ametliku järelevalve all. Kui selle uuringu tulemused onsigade aafrika katku suhtes negatiivsed, kohaldavad liikmesriigidmeetmeid, mille sätestab artikli 11 lõige 2 nõukogu 16. juuni1992. aasta direktiivis 92/45/EMÜ metsulukite tapmise ja metsulu-kiliha turustamisega seotud terviseohutus- ja loomatervishoiuproblee-mide kohta. (
1) Inimtoiduks mitte ette nähtud loomaosad töötatakse
ümber ametliku järelevalve all;
d) tagab, et sigade aafrika katku viiruse isolaadi suhtes rakendatakse
diagnoosimisjuhendis näidatud laborimenetlust viiruse geneetilisetüübi kindlaksmääramiseks.
3. Kui sigade aafrika katku juhtum esineb uluksigadel liikmesriigi
piirkonnas, mis on teise liikmesriigi territooriumi lähedal, teevad asja-omased liikmesriigid koostööd tauditõrjemeetmete kehtestamisel.
Artikkel 16
Kavad sigade aafrika katku likvideerimiseks uluksigade
populatsiooni hulgas
1. Alates sellest, kui on kinnitust saanud esmane sigade aafrika katku
juhtum uluksigadel, esitavad liikmesriigid komisjonile 90 päeva jooksulkirjaliku kava, mis käsitleb määratletud nakkuspiirkonnas taudi likvidee-rimiseks võetud meetmeid ning selles piirkonnas asuvate majanditesuhtes kohaldatavaid meetmeid, ilma et see piiraks artiklis 15 sätestatudmeetmete kohaldamist.
Komisjon vaatab kava läbi, et otsustada, kas see võimaldab saavutada
soovitud eesmärke. Kõnealune kava, mida on vajaduse korral muudetud,kiidetakse heaks artikli 24 lõikes 2 viidatud korras.
Pärast seda võidakse kava muuta või täiendada, et võtta arvesse olukorra
muutusi.
Kui need muudatused käsitlevad nakkuspiirkonna ümbermääratlemist,
tagavad liikmesriigid, et komisjonile ja teistele liikmesriikidele teata-takse nendest muudatustest viivitamata.▼
B2002L0060 —ET—01.01.2007 —003.001 —15
(1) EÜT L 268, 14.9.1992, lk 35. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga
97/79/EÜ (EÜT L 24, 30.1.1998, lk 31).
Kui muudatused käsitlevad kava muid sätteid, esitavad liikmesriigid
muudetud kava komisjonile läbivaatamiseks ja heakskiitmiseks artikli 24lõikes 2 viidatud korras.
2. Pärast lõikes 1 osutatud kavaga ette nähtud meetmete heakskiitmist
asendavad need meetmed artikliga 15 ette nähtud esialgsed meetmedkuupäeval, mis otsustatakse heakskiitu andes.
3. Lõikes 1 osutatud kava sisaldab teavet, mis käsitleb:a) vastavalt artiklile 15 korraldatud epidemioloogiliste uuringute ja
kontrolli tulemusi ning taudi geograafilist levimust;
b) asjaomase liikmesriigi territooriumil määratletud nakkuspiirkonda.
Nakkuspiirkonna määratlemisel võtab pädev asutus arvesse:
—epidemioloogiliste uuringute tulemusi ja taudi geograafilist levi-
must,
—selles piirkonnas olevat uluksigade populatsiooni,
—uluksigade liikumise suhtes oluliste looduslike või kunstlike
takistuste olemasolu;
c) tiheda koostöö korraldamist bioloogide, jahipidajate, jahiorganisat-
sioonide, looduskaitseteenistuste ning (loomatervishoiu ja terviseo-
hutuse) veterinaarteenistuste vahel;
d) teabekampaaniat, mis tuleb korraldada parandamaks jahipidajate
teadlikkust meetmetest, mida nad peavad likvideerimisprogrammiraames võtma;
e) konkreetseid jõupingutusi, mis on tehtud uluksigade populatsiooni
nakatumise ulatuse kindlakstegemiseks, uurides jahipidajate pooltmaha lastud ja surnuna leitud uluksigu ning tehes laboriuuringuid,
sealhulgas loomade vanuse järgi kategoriseeritud epidemioloogilisi
uuringuid;
f) nõudeid, mida jahipidajad peavad täitma taudi leviku vältimiseks;g) surnuna leitud või mahalastud uluksigade likvideerimise menetlust,
mis seisneb:
—ümbertöötamises ametliku järelevalve all või
—inspekteerimises riikliku veterinaararsti poolt ning laboriuurin-
gutes vastavalt diagnoosimisjuhendile. Kõigi positiivsete tule-mustega loomade korjused töötatakse ümber ametliku järele-valve all. Kui selle uuringu tulemused on sigade aafrika katkusuhtes negatiivsed, kohaldavad liikmesriigid direktiivi 92/45/EMÜ artikli 11 lõikes 2 sätestatud meetmeid. Inimtoiduksmitte ette nähtud loomaosad töötatakse ümber ametliku järele-valve all;
h) iga mahalastud või surnuna leitud uluksea suhtes tehtud epidemio-
loogilist küsitlust. See küsitlus peab hõlmama küsitluslehe täitmist,mille abil saadakse järgmist teavet:
—geograafiline ala, kus loom surnuna leiti või maha lasti,
—looma surnuna leidmise või mahalaskmise kuupäev,
—looma leidnud või maha lasknud isik,
—sea vanus ja sugu,
—mahalaskmise korral: sümptomid enne mahalaskmist,
—surnuna leidmise korral: korjuse seisund,
—laboritulemused;
i) järelevalveprogramme ja profülaktikameetmeid, mida kohaldatakse
määratletud nakkuspiirkonnas ja vajaduse korral selle ümbrusesasuvate majandite suhtes, sealhulgas loomade transpordi ja liikumise▼
B2002L0060 —ET—01.01.2007 —003.001 —16
suhtes selles piirkonnas, sellest piirkonnast välja ja sellesse piir-
konda; need meetmed hõlmavad vähemalt keeldu viia sigu, nendespermat, embrüoid või munarakke nakkuspiirkonnast välja ühendu-sesiseseks kaubastamiseks;
j) muid kriteeriume, millest lähtutakse võetud meetmete kohaldamise
lõpetamisel;
k) asutust, millele on ülesandeks tehtud kõnealuse kava rakendamise
eest vastutavate osakondade tegevuse järelevalve ja koordineeri-
mine;
l) infosüsteemi, mis on sisse seatud selleks, et vastavalt artikli 15
lõike 2 punktile a määratud eksperdirühm saaks taudi likvideerimisekava tulemusi korrapäraselt läbi vaadata;
m) taudiseiremeetmeid, mis rakendatakse vähemalt 12 kuu möödudes
määratletud nakkuspiirkonnas viimati kinnitatud sigade aafrikakatku juhtumist uluksigadel; neid meetmeid kohaldatakse vähemalt12 kuu jooksul ning need peavad hõlmama vähemalt punktide e, gja h alusel juba rakendatud meetmed.
4. Komisjonile ja teistele liikmesriikidele antakse artiklis 23 osutatud
komitees iga kuue kuu järel aruanne, mis käsitleb epidemioloogilistolukorda määratletud piirkonnas ning taudi likvideerimise kava tule-musi.
Artikli 23 lõikes 2 viidatud korras võidakse vastu võtta üksikasjaliku-
maid eeskirju teabe kohta, mida liikmesriikidel tuleb selles suhtesesitada.
Artikkel 17
Meetmed sigade aafrika katku vektorilise leviku tõkestamiseks
1. Kui majandis, kus sigade aafrika katku esinemine on kinnitust
saanud, võib olla vektoreid või kahtlustatakse nende esinemist, tagabpädev asutus, et:
a) nakatunud ehitist ja selle ümbrust kontrollitakse vektorite suhtes
füüsilise inspekteerimise teel ja vajaduse korral lõksude abil vastavaltIII lisale;
b) kui vektorite esinemine saab kinnitust:
—tehakse asjakohased laboriuuringud, et kinnitada või välistada
sigade aafrika katku esinemine vektoritel,
—seatakse majandis ja seda ümbritseval alal sisse muud seire-,
kontrolli- ja tõrjemeetmed;
c) kui vektorite esinemine saab kinnitust, kuid nende tõrje on rasken-
datud, ei tohi kõnealuses majandis vähemalt kuus aastat pidada siguega vajaduse korral muid koduloomi.
2. Asjaomane liikmesriik esitab komisjonile ja teistele liikmesriiki-
dele alalise veterinaarkomitee raames teavet lõike 1 rakendamise kohta.
3. Artikli 24 lõikes 2 viidatud korras võidakse vastu võtta muid
meetmeid vektorite seireks ja tõrjeks ning sigade aafrika katku tõkesta-miseks.
Artikkel 18
Diagnostikamenetlused ja bioloogilise ohutuse nõuded
1. Liikmesriigid tagavad, et:
a) diagnostikamenetlustes, proovide võtmisel ja laboriuuringutel sigade
aafrika katku tuvastamiseks järgitakse diagnoosimisjuhendit;▼
B2002L0060 —ET—01.01.2007 —003.001 —17
b) igas liikmesriigis on riiklik labor, mis vastavalt IV lisale vastutab
diagnostikastandardite ja -meetodite koordineerimise eest.
2. IV lisas osutatud riiklikud laborid peavad sidet ühenduse referent-
laboriga, millele on osutatud V lisas. Sellel laboril on kõnealuses lisassätestatud volitused ja kohustused, ilma et see piiraks nõukogu 26. juuni1990. aasta otsuse 90/424/EMÜ (kulutuste kohta veterinaaria vald-konnas), (
1) eriti selle otsuse artikli 28 kohaldamist.
3. Selleks et tagada ühetaolised menetlused sigade aafrika katku diag-
noosimiseks ning asjakohaseks diferentsiaaldiagnoosiks selle taudi eris-tamiseks sigade klassikalisest katkust, kiidetakse kahe kuu jooksul alateskäesoleva direktiivi jõustumiskuupäevast ja artikli 23 lõikes 2 viidatudkorras heaks sigade aafrika katku diagnoosimisjuhend, millega nähakseette vähemalt:
a) minimaalsed kvaliteedistandardid, millele peavad vastama sigade
aafrika katku diagnoosivad laborid ning mida tuleb järgida proovidetransportimisel;
b) kriteeriumid ja menetlused, mida tuleb järgida sigade aafrika katku
esinemise kinnitamiseks või välistamiseks tehtaval kliinilisel läbivaa-tusel või lahkamisel;
c) kriteeriumid ja menetlused, mida tuleb järgida elussigadelt või sigade
korjustelt proovide võtmisel sigade aafrika katku esinemise kinnita-
miseks või välistamiseks laboriuuringute teel, sealhulgas proovivõtu-meetodid seroloogiliseks või viroloogiliseks sõelumiseks käesolevasdirektiivis sätestatud meetmete kohaldamise raames;
d) sigade aafrika katku diagnoosimiseks kasutatavad laborikatsed, seal-
hulgas kriteeriumid nende laborikatsete tulemuste hindamiseks;
e) laborimeetodid sigade aafrika katku viiruse isolaatide geneetiliseks
tüpiseerimiseks.
4. Selleks et tagada asjakohased bioloogilise ohutuse tingimused
loomade tervise kaitseks, tohib sigade aafrika katku viirust, sellegenoomi ning antigeene ja vaktsiine käidelda või kasutada uuringute,diagnoosimise või valmistamise eesmärgil üksnes sellistes kohtades,ettevõtetes ja laborites, mis on saanud pädeva asutuse heakskiidu.
Heakskiidetud kohtade, ettevõtete ja laborite nimekiri saadetakse komis-
jonile enne 1. jaanuari 2004 ning selle järel tuleb seda pidevalt ajako-hastada.
5. IV ja V lisa sätteid ning diagnoosimisjuhendit võidakse täiendada
või muuta artikli 23 lõikes 2 viidatud korras.
Artikkel 19
Sigade aafrika katku vaktsiinide kasutamine, valmistamine ja müük
Liikmesriigid tagavad, et:
a) keelatakse sigade aafrika katku vaktsiinide kasutamine;
b) ühenduse territooriumil käideldakse, valmistatakse, säilitatakse, tarni-
takse, levitatakse ja müüakse sigade aafrika katku vaktsiine ametlikujärelevalve all.
Komisjon esitab nõukogule aruande, millega on vajaduse korral kaasas
asjakohased ettepanekud käesoleva direktiivi ajakohastamiseks, et võttaarvesse sellise vaktsiini tootmiseks tehtavate teadus- ja tehniliste uurin-gute arengut.▼
B2002L0060 —ET—01.01.2007 —003.001 —18
(1) EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19. Otsust on viimati muudetud otsusega
2001/572/EÜ (EÜT L 203, 28.7.2001, lk 16).
Artikkel 20
Ühenduse kontroll
Komisjoni eksperdid võivad koostöös liikmesriikide pädevate asutustega
teha kohapealset kontrolli, kui seda on vaja käesoleva direktiivi ühetao-lise kohaldamise tagamiseks. Liikmesriik, mille territooriumil kontrollitehakse, annab ekspertidele igakülgset abi nende ülesannete täitmiseks.Komisjon teatab liikmesriikidele kontrolli tulemustest.
Käesoleva artikli rakendamise eeskirjad ning eriti need eeskirjad,
millega reguleeritakse siseriiklike asutustega tehtava koostöö korda,võetakse vastu artikli 23 lõikes 2 viidatud korras.
Artikkel 21
Situatsioonplaanid
1. Iga liikmesriik koostab situatsioonplaani, milles määratakse sigade
aafrika katku puhkemise korral kohaldatavad siseriiklikud meetmed,võttes arvesse kohalikke tegureid, eriti näiteks sigade asustustihedust,mis võivad tõenäoliselt mõjutada sigade aafrika katku levikut.
Selle plaaniga tuleb võimaldada juurdepääs rajatistele, seadmetele,
personalile ja kõikidele asjakohastele vahenditele, mida on vaja taudi-puhangu kiireks ja tõhusaks likvideerimiseks.
2. Situatsioonplaani koostamise suhtes kohaldatavad kriteeriumid ja
nõuded on sätestatud VI lisas.
Neid kriteeriume ja nõudeid võidakse artikli 23 lõikes 2 viidatud korras
muuta ja täiendada, et võtta arvesse sigade aafrika katku erilaadi ningarvestada tauditõrjemeetmete arendamisel tehtud edusamme.
3. Komisjon vaatab kõnealused situatsioonplaanid läbi, et otsustada,
kas need võimaldavad saavutada soovitud eesmärke, ning annab asja-omasele liikmesriigile soovitusi muudatusteks, mida võib olla vaja muu
hulgas selleks, et tagada plaani kooskõla teiste liikmesriikide situat-
sioonplaanidega.
Kõnealused situatsioonplaanid, mida on vajaduse korral muudetud,
kiidetakse heaks artikli 23 lõikes 2 viidatud korras.
Pärast seda võidakse neid situatsioonplaane artikli 23 lõikes 2 viidatud
korras muuta või täiendada, et võtta arvesse olukorra muutusi. Igal juhul
ajakohastavad liikmesriigid oma plaani iga viie aasta järel ning esitavadselle komisjonile heakskiidu saamiseks artikli 23 lõikes 2 viidatudkorras.
Artikkel 22
Tauditõrjekeskused ja eksperdirühmad
1. Liikmesriigid tagavad, et sigade aafrika katku puhkemise korral on
võimalik viivitamata luua täiesti tegevusvõimeline riiklik tauditõrje-keskus.
2. Riiklik tauditõrjekeskus juhib ja jälgib lõikes 3 osutatud kohalike
tauditõrjekeskuste tegevust. Riikliku tauditõrjekeskuse vastutusalassekuulub muu hulgas:
a) vajalike tõrjemeetmete määratlemine;b) tagamine, et kohalikud tauditõrjekeskused eespool osutatud meet-
meid kohe ja tõhusalt rakendavad;
c) personali ja muude ressursside suunamine kohalikesse tauditõrjekes-
kustesse;▼
B2002L0060 —ET—01.01.2007 —003.001 —19
d) teabe andmine komisjonile, teistele liikmesriikidele, riigi veterinaa-
rorganisatsioonidele, riigiasutustele ning põllumajandus- ja kauban-dusasutustele;
e) side diagnostikalaboritega;f) side ajakirjanduse ja muu meediaga;g) side politseisasutustega, et tagada õiguslikud erimeetmed.
3. Liikmesriigid tagavad, et sigade aafrika katku puhkemise korral on
võimalik viivitamata luua täiesti tegevusvõimelised kohalikud tauditõr-
jekeskused.
4. Teatavaid riikliku tauditõrjekeskuse funktsioone võidakse siiski
delegeerida kohalikule tauditõrjekeskusele, mis tegutseb direktiivi
64/432/EMÜ (
1) artikli 2 lõike 2 punktis p sätestatud haldustasandil
või muul tasandil, kui see ei ohusta riikliku tauditõrjekeskuse eesmärke.
5. Liikmesriigid loovad alaliselt tegutseva eksperdirühma, mis
hakkab säilitama asjatundlikkust, et abistada pädevat asutust taudiks
ettevalmistatuse tagamisel.
Taudi puhkemise korral abistab eksperdirühm pädevat asutust vähemalt:
a) epidemioloogilise küsitluse korraldamisel;b) proovide võtmisel, uuringute tegemisel ja laboriuuringutulemuste
tõlgendamisel;
c) tauditõrjemeetmete sisseseadmisel.6. Liikmesriigid tagavad, et riiklikul ja kohalikel tauditõrjekeskustel
ning eksperdirühmal on personal, vahendid ja seadmed, sealhulgas vaja-likud sidesüsteemid, ning selge ja tõhus käsuliin ja juhtimine, et tagadakäesoleva direktiiviga ette nähtud tauditõrjemeetmete kohene rakenda-mine.
Üksikasjad seoses riikliku ja kohalike tauditõrjekeskuste ning eksperdi-
rühma personali, vahendite, seadmete, käsuliini ja juhtimisega määra-takse kindlaks situatsioonplaanides, millele on osutatud artiklis 21.
7. Artikli 23 lõikega 2 ette nähtud korras võidakse kehtestada üksi-
kasjalikumaid kriteeriume ja nõudeid riiklike tauditõrjekeskuste ja koha-like tauditõrjekeskuste ning eksperdirühmade ülesannete ja kohustustesuhtes.
Artikkel 23
Tavaline regulatiivkomitee menetlus
1. Komisjoni abistab komitee.
2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/
EÜ artikleid 5 ja 7.
Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikega 6 ette nähtud tähtajaks määratakse
kolm kuud.
3. Komitee võtab vastu oma töökorra.
Artikkel 24
Kiirendatud regulatiivkomitee menetlus
1. Komisjoni abistab komitee.▼
B2002L0060 —ET—01.01.2007 —003.001 —20
(1) Nõukogu 26. juuni 1964. aasta direktiiv ühendusesisest veise- ja seakauban-
dust mõjutavate loomatervishoiuprobleemide kohta (EÜT 121, 29.7.1964,
lk 1977) (eriväljaande I seeria (1963 –1964) lk 164). Direktiivi on viimati
muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 535/2002 (EÜT L 80, 23.3.2002,lk 22).
2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/
EÜ artikleid 5 ja 7.
Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikega 6 ette nähtud tähtajaks määratakse
15 päeva.
3. Komitee võtab vastu oma töökorra.
Artikkel 25
Direktiivi 92/119/EMÜ I lisa muutmine
Direktiivi 92/119/EMÜ I lisas asendatakse sõnad “Tescheni haigus ”
sõnadega “sigade aafrika katk ”.
Artikkel 26
Rakendusmeetmed
1. Käesoleva direktiivi I –VI lisa muudetakse artikli 23 lõikes 2 sätes-
tatud korras.
2. Üksikasjalikumaid eeskirju, mida on vaja käesoleva direktiivi
rakendamiseks, võidakse vastu võtta artikli 23 lõikes 2 sätestatud korras
või kui epidemioloogiline olukord seda nõuab, artikli 24 lõikes 2 sätes-
tatud korras.
Artikkel 27
Üleminekusätted
Kuni käesoleva direktiivi kohaldamiseni võidakse artikli 23 lõikes 2
sätestatud korras vastu võtta üleminekusätteid sigade aafrika katkutõrje kohta.
Artikkel 28
Siseriiklikku õigusesse ülevõtmine
Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus-
normid hiljemalt 30. juunil 2003. Liikmesriigid teatavad sellest viivita-mata komisjonile.
Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 1. juulist 2003.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse
meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nendejuurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad etteliikmesriigid.
Artikkel 29
Jõustumine
Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa
Ühenduste Teatajas .
Artikkel 30
Adressaadid
Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.▼
B2002L0060 —ET—01.01.2007 —003.001 —21
I LISA
Taudist teatamine ning üksikasjalikum epidemioloogiline teave, mida
liikmesriigil tuleb esitada sigade aafrika katku esinemise kinnituse korral
1. Alates sellest, kui on kinnitust saanud esmase taudipunkti olemasolu, esmane
taudijuhtum uluksigadel või taudijuhtum tapamajas või transpordivahendis,peab asjaomane liikmesriik 24 tunni jooksul vastavalt nõukogu direktiivi82/894/EMÜ artiklile 5 sisse seatud loomahaigustest teatamise süsteemi
kaudu teatama:
a) saatmiskuupäeva;b) saatmise kellaaja;
c) liikmesriigi nime;
d) haiguse nimetuse;e) taudipunkti või juhtumi numbri;
f) kuupäeva, mil kahtlustati sigade aafrika katku esinemist;
g) taudi esinemise kinnituse kuupäeva;h) kinnitamiseks kasutatud meetodid;
i) selle, kas taudi esinemine on saanud kinnitust uluksigade või majandis,
tapamajas või transpordivahendis olevate sigade suhtes;
j) geograafilise koha, kus sigade aafrika katku taudipunkti olemasolu või
juhtum on kinnitust saanud;
k) kohaldatavad tauditõrjemeetmed.
2. Kui tegu on esmase taudipunktiga või esmase taudijuhtumiga uluksigadel,
tapamajas või transpordivahendis, peab asjaomane liikmesriik lisaks punktis
1 osutatud andmetele edastama järgmise teabe:
a) taudile vastuvõtlike sigade arv taudipunktis, tapamajas või transpordiva-
hendis;
b) iga seakategooria surnud sigade arv majandis, tapamajas või transpordiva-
hendis;
c) iga seakategooria kohta: taudist tingitud haigestumus ning nende sigade
arv, millel on kinnitust saanud sigade aafrika katku esinemine;
d) taudipunktis, tapamajas või transpordivahendis surmatud sigade arv;
e) ümbertöötatud korjuste arv;f) taudipunkti korral selle kaugus lähimast seakasvatusmajandist;
g) kui sigade aafrika katku esinemine on saanud kinnitust tapamajas või
transpordivahendis: nakatunud sigade või korjuste päritolumajandi või -majandite asukoht.
3. Kui tegu on teiseste taudipunktidega, tuleb punktides 1 ja 2 osutatud teave
edastada nõukogu direktiivi 82/894/EMÜ artiklis 4 sätestatud tähtaja jooksul.
4. Asjaomane liikmesriik tagab, et võimalikult peatselt pärast teavet, mida tuleb
vastavalt punktidele 1, 2 ja 3 anda seoses sigade aafrika katku taudipunkti võijuhtumiga majandis, tapamajas või transpordivahendis, esitatakse komisjonile
ja teistele liikmesriikidele kirjalik aruanne, mis sisaldab vähemalt:
a) kuupäeva, mil majandis, tapamajas või transpordivahendis olnud sead
surmati ning nende korjused ümber töötati;
b) sigade surmamisel võetud proovide suhtes tehtud uuringute tulemusi;
c) artikli 6 lõikega 1 ette nähtud erandi kohaldamise korral: surmatud ja
ümber töötatud sigade arvu ning hiljem tapetavate sigade arvu ja nendetapmiseks ette nähtud tähtaega;
d) teavet taudi võimaliku päritolu kohta või kui see on tuvastatud, teavet taudi
päritolu kohta;
e) teavet tõrjesüsteemi kohta, mis on sisse seatud tagamaks, et artiklitega 10
ja 11 ette nähtud meetmeid loomade liikumise suhtes tõhusalt rakenda-
takse;▼B2002L0060 —ET—01.01.2007 —003.001 —22
f) kui on tegu esmase taudipunktiga või sigade aafrika katku juhtumiga tapa-
majas või transpordivahendis: teavet taudipunktis esineva või taudijuhtumi
põhjustanud viiruse geneetilise tüübi kohta;
g) kui sigu on surmatud kokkupuutes olnud majandis või majandis, kus on
sigade aafrika katku viirusega nakatumises kahtlustatavaid sigu, järgmistteavet:
—iga majandi kohta iga kategooria sigade surmamise kuupäev ning
surmatud sigade arv,
—epidemioloogiline seos sigade aafrika katku taudipunkti või juhtumi
ning iga kokkupuutes olnud majandi vahel või igas kahtlusalusesmajandis sigade aafrika katku kahtluse põhjused,
—majandis olevatelt sigadelt võetud proovide suhtes tehtud laboriuurin-
gute tulemused ning nende sigade surmamise aeg.
Kui kokkupuutes olnud majandis olevaid sigu ei ole surmatud, tuleb
esitada sellise otsuse põhjused.▼B2002L0060 —ET—01.01.2007 —003.001 —23
II LISA
Puhastamise, desinfitseerimise ja insektitsiididega töötlemise põhimõtted ja
kord
1. Üldpõhimõtted ja -kord:
a) puhastus- ja desinfitseerimistoimingud ning vajaduse korral võetavad näri-
lise- ja putukatõrjemeetmed tuleb läbi viia, kasutades ametlikult lubatudtooteid ametliku järelevalve all ja vastavalt riikliku veterinaararsti juhistele;
b) kasutatavad desinfitseerimisvahendid ja nende kontsentratsioonid peavad
olema pädeva asutuse poolt ametlikult heaks kiidetud, et tagada sigade
aafrika katku viiruse hävitamine;
c) desinfitseerimisvahendite tõhusust tuleb enne kasutamist kontrollida, sest
teatavate desinfitseerimisvahendite tõhusus võib pikaajalise hoidmise tule-musel nõrgeneda;
d) desinfitseerimisvahendite ja insektitsiidide ning desinfitseerimis- ja desin-
sekteerimismenetluste valikul tuleb arvestada töödeldavate pindade, sõidu-
kite ja objektide laadi;
e) rasvatustamis- ja desinfitseerimisvahendite ning insektitsiidide kasutamise
tingimustega tuleb tagada, et nende tõhusus ei ole nõrgenenud. Eriti tuleb
kinni pidada tootja antud tehnilistest parameetritest nagu rõhk, miinimum-
temperatuur ja nõutav kokkupuuteaeg;
f) hoolimata sellest, millist desinfitseerimisvahendit kasutatakse, tuleb kohal-
dada järgmisi üldisi nõudeid:
—allapanu ja aluspõhu ning väljaheitematerjali põhjalik immutamine
desinfitseerimisvahendiga,
—maapinna, põrandate, kaldteede ja seinte pesemine ja desinfitseerimine
hoolika harjamise ja küürimise teel pärast seadmete ja sisseseade
eemaldamist või võimaluse korral lahtivõtmist, et vältida puhastus- jadesinfitseerimistoimingute mõju nõrgenemist,
—seejärel põhjalikum töötlemine desinfitseerimisvahendiga minimaalse
kokkupuuteaja jooksul, nagu on ette nähtud tootja soovitustes,
—puhastustoiminguteks kasutatud vesi tuleb hävitada selliselt, et väldi-
takse igasugust viiruse levimise ohtu ja järgides riikliku veterinaararstiantud juhiseid;
g) kui pesemiseks kasutatakse rõhu all olevaid vedelikke, tuleb vältida eelne-
valt puhastatud osade uuesti saastumist;
h) tõenäoliselt saastunud seadmed, sisseaseade, esemed või boksid tuleb
pesta, desinfitseerida või hävitada;
i) pärast desinfitseerimismenetlust tuleb vältida uuesti saastumist;j) käesoleva direktiivi raames nõutavad puhastus-, desinfitseerimis- ja desin-
sekteerimistoimingud tuleb dokumenteerida majandis või sõidukite registrisning kui nõutakse ametlikku tunnustust, tõendab seda riiklik veterinaararst.
2. Erisätted nakatunud majandite puhastamise ja desinfitseerimise kohta:
a) esialgne puhastamine ja desinfitseerimine:
—– loomade surmamise ajal tuleb võtta kõik vajalikud meetmed, et
vältida või minimeerida sigade aafrika katku levimise ohtu. See hõlmab
muu hulgas ajutiste desinfitseerimisseadmete ülespanekut, kaitserõivas-tust, du šše, kasutatud seadmete, instrumentide ja rajatiste dekontami-
neerimist ning õhutusvõrgu voolutoite peatamist,
—surmatud loomade korjuseid tuleb pritsida desinfitseerimisvahendiga,
—kui korjused tuleb ümbertöötamiseks majandist välja viia, tuleb selleks
kasutada kaetud ja lekkekindlaid konteinereid,
—niipea kui sigade korjused on ümbertöötamiseks majandist välja viidud,
tuleb majandi neid osi, kus kõnealuseid loomi majutati, ning surma-mise, tapmise või lahkamise käigus saastunud muude ehitiste, õuede
jms osi pritsida desinfitseerimisvahendiga, mis on heaks kiidetud vasta-
valt artiklile 12,▼B2002L0060 —ET—01.01.2007 —003.001 —24
—koed ja veri, mis võivad olla jäänud tapmise või lahkamise ajast või
suurem saaste ehitistes, õuedes, tarberiistadel jms tuleb hoolikalt kokku
koguda ja koos korjustega ümber töötada,
—kasutatav desinfitseerimisvahend peab jääma töödeldavale pinnale
vähemalt 24 tunniks;
b) lõplik puhastamine ja desinfitseerimine:
—sõnnik ja kasutatud allapanu tuleb eemaldada ja seda tuleb töödelda
vastavalt punkti 3 alapunktile a,
—kõikidelt pindadelt tuleb eemaldada rasv ja mustus, töödeldes neid
pindu rasvatustamisvahendiga ja pestes veega,
—pärast veega pesemist pritsitakse pindu uuesti desinfitseerimisvahen-
diga,
—seitsme päeva möödudes tuleb pindu töödelda rasvatustamisvahendiga,
loputada veega, pritsida desinfitseerimisvahendiga ja seejärel uuesti
veega loputada.
3. Saastunud allapanu, sõnniku ja läga desinfitseerimine:
a) sõnnik ja kasutatud allapanu tuleb kokku kuhjata, kuumutada, neid tuleb
pritsida desinfitseerimisvahendiga ning jätta 42 päevaks seisma või hävi-
tada põletamise või matmise teel;
b) läga tuleb jätta seisma vähemalt 60 päevaks pärast nakatunud materjali
viimast lisamist, välja arvatud juhul, kui pädev asutus on lubanud lühen-datud hoiuperioodi läga suhtes, mida on tegelikult töödeldud vastavaltriikliku veterinaararsti juhistele nii, et viiruse hävimine on tagatud.
4. Erandina punktidest 1 ja 2 võib pädev asutus vabaõhu-seakasvatusmajandite
suhtes siiski kehtestada puhastamise ja desinfitseerimise erikorra, võttes
arvesse majandi liiki ja ilmastikuolusid.▼B2002L0060 —ET—01.01.2007 —003.001 —25
III LISA
Vektoriotsingu juhised
1. Vektoreid tuleb otsida ruumidest, kus sead elavad ja magavad ning neid
ruume ümbritsevalt alalt.
Üldiselt võib vektoreid leida vanadest ehitistest varjulistest kohtadest, kus on
soodsad temperatuuri- ja niiskustingimused.
Parimaid tulemusi annavad otsingud hiliskevadel, suvel ja varasügisel, sest
vektorid on kõige aktiivsemad nendel aegadel.
2. Kasutada tuleks kahte meetodit:
a) vektorite otsing mullast, liivast või tolmust, mis on harja või muu asjako-
hase tööriista abil kogutud kivide vahelt (kividest ehitatud pindade korral)või pragudest ja lõhedest seintes katusekivide alt või pinnasest. Muld jaliiv tuleks vastavalt vajadusele läbi sõeluda. Noorte vastsete otsimisel võib
olla kasulik suurendusklaas;
b) vektorite otsing CO
2-lõksude abil. Lõksud tuleb paigutada mitmeks
tunniks, eelistatavalt ööseks, sigade sulgudesse ning igal juhul varjulistessekohtadesse, mis on päevavalgusest eemal. Lõksud peaksid olema kons-trueeritud selliselt, et vektorid satuksid CO
2allikale piisavalt ligidale, nii
et neil on võimatu pöörduda tagasi oma keskkonda.▼B2002L0060 —ET—01.01.2007 —003.001 —26
IV LISA
Sigade aafrika katku riiklike laborite nimekiri ja kohustused
▼M1
1. Sigade aafrika katkuga tegelevad riiklikud referentlaborid on järgmised:
ATAGES: Österreichische Agentur für Gesundheit und Ernäh-
rungssicherheit GmbH —Institut für veterinärmedizinische
Untersuchungen Mödling (Austrian Agency for Health andConsumer Protection-Institute for veterinary investigationsMödling)
Robert Koch-Gasse 17
A-2340 MödlingTel.: +43 (0) 505 55-38112Fax: +43 (0) 505 55-38108
E-mail: vetmed.moedling@ages.at
BECODA —CERVA —VAR
Veterinary and Agrochemical Research CentreGroeselenberg 99B-1180 Brussels
▼M2
BGНационален диагностичен научноизследователски вете -
ринарномедицински институт “Проф .д-р Георги
Павлов ”
Национална референтна лаборатория “Класическа и
африканска чума свине ”
бул.“Пенчо Славейков ”15
София 1606
(National Diagnostic Veterinary Research Institute “Prof.
Dr. Georgi Pavlov ”
National Reference Laboratory for Classical Swine Feverand African Swine Fever
15, Pencho Slaveykov Blvd.
1606 Sofia)
▼M1
CYState Veterinary Laboratory
Veterinary Services
1417 Athalassa
Nicosia
CZ —
DEFriedrich-Loeffler-Institut
Bundesforschungsinstitut für TiergesundheitBoddenblick 5a
17493 Greifswald-Insel Riems
Tel.: +49.383 51-7-0Fax: +49.383 51-7-151
DKDanish Institute for Food and Veterinary Research,
Dpt. of Virology,Lindholm,
DK-4771 Kalvehave
EEVeterinaar- ja Toidulaboratoorium
Kreutzwaldi 30, 51006 Tartu, EstoniaTel.: +372 7 386 100Faks: + 372 7 386 102
E-post: info@vetlab.ee
ESCentro de Investigación en Sanidad Animal INIA-CISA
Carretera de Algete-El Casar, km 8,Valdeolmos E-28130 (Madrid)Tel.: +34 916 202 216/202 300
Fax: +34 916 202 247
E-mail: arias@inia.es▼B2002L0060 —ET—01.01.2007 —003.001 —27
FIFinnish Food Safety Authority
Animal Diseases and Food Safety Research
Mustialankatu 3
FI-00790 Helsinki, FinlandE-mail: info@evira.fiTel.: +358 20 772 003 (exchange)
Fax: +358 20 772 4350
FRLaboratoire d ’études et de recherches avicoles, porcines et
piscicolesAFSSA site de Ploufragan/Brest —
LERAPP
BP 5322 440 Ploufragan
GBInstitute for Animal Health
Pirbright Laboratory
Ash RoadPirbright, WokingSurrey GU12 6DG
E-mail: pirbright.reception@bbsrc.ac.uk
GRCentre of Athens Veterinary Institutes
25 Neapoleos Street,GR-153 10 Agia Paraskevi Attiki
Tel.: 2106010903
HUOrszágos Állategészségügyi Intézet
(Central Veterinary Institute)H-1581 Budapest
146., Pf. 2.
Tel.: +36-1-460-6300, +36-1-460-6317Fax: +36-1-222-6070
IEVirology Division
Central Veterinary Research Laboratory
Department of Agriculture and Food LaboratoriesBackweston CampusStacumny Lane
Celbridge
Co. Kildare
ITCentro di Referenza Nazionale per le Malattie da Pestivirus
e da Asfivirus c/o Istituto Zooprofilattico Sperimentale
dell'Umbria e delle Marche,
Via G. Salvemini n. 1,06126 Perugia
LTNational Veterinary Laboratory
(Nacionalin ėveterinarijos laboratorija)
J. Kairi ūkščio 10
LT-08409 Vilnius
LUCODA —CERVA —VAR
Veterinary and Agrochemical Research Centre
Groeselenberg 99B-1180 Brussels
LV —
MTInstitute for Animal Health
Pirbright LaboratoryAsh RoadPirbright, Woking
Surrey GU24 ONF, UK
E-mail: pirbright.reception@bbsrc.ac.uk
NLCentraal Instituut voor DierziekteControle
CIDC-LelystadHoofdvestiging: Houtribweg 39Nevenvestiging: Edelhertweg 15
Postbus 2004
8203 AA Lelystad▼M12002L0060 —ET—01.01.2007 —003.001 —28
PLLaboratory Departement of Swine Diseases
Państwowy Instytut Weterynaryjny –Państwowy Instytut
BadawczyAl. Partyzantów 57, 24-100 Pu ławy
Tel.: +48.81.886 30 51
Fax: +48.81.886 25 95E-mail: sekretariat@piwet.pulawy.plLaboratory Departament of Pathology
Państwowy Instytut Weterynaryjny –Państwowy Instytut
BadawczyAl. Partyzantów 57, 24-100 Pu ławy
Tel.: +48.81.886 30 51
Fax: +48.81.886 25 95
E-mail: sekretariat@piwet.pulawy.pl
PTLaboratório Nacional de Investigação Veterinária (LNIV)
Estrada de Benfica, 701
PT-1549-011 Lisboa
▼M2
ROInstitutul de Diagnostic șiSănătate Animal ă
Strada Dr. Staicovici nr. 63, sector 5codul 050557, Bucure ști
▼M1
SEStatens Veterinärmedicinska Anstalt
Department of Virology
SE-751 89 Uppsala
Tel (46-18) 674000Fax (46-18) 674467
SIUniverza v Ljubljani
Veterinarska fakulteta
Nacionalni veterinarski in štitut
Gerbi čeva 60,
SI-1000 Ljubljana
SKŠtátny veterinárny ústav,
Pod dráhami 918,960 86 Zvolen
▼B
2. Sigade aafrika katku riiklikud laborid vastutavad selle eest, et igas liikmes-
riigis tehakse laboriuuringuid sigade aafrika katku tuvastamiseks ning viiruseisolaatide geneetilise tüübi määramiseks vastavalt diagnoosimisjuhendile.
Selleks võivad nad sõlmida erikokkuleppeid ühenduse referentlaboriga või
teiste riiklike laboritega.
3. Iga liikmesriigi sigade aafrika katku riiklik labor vastutab selle liikmesriigi
igas sigade aafrika katku diagnostikalaboris kasutatavate standardite ja diag-
nostikameetodite koordineerimise eest. Sel eesmärgil:
a) võivad nad laboritele tarnida diagnostikareaktiive;b) kontrollivad nad kõikide selles liikmesriigis kasutatavate diagnostikareak-
tiivide kvaliteeti;
c) korraldavad nad korrapäraste vaheaegade järel võrdluskatseid;d) säilitavad nad sigade aafrika katku viiruse isolaate, mis on saadud selles
liikmesriigis kinnitatud taudijuhtumitel ja taudipunktides.▼M12002L0060 —ET—01.01.2007 —003.001 —29
V LISA
Sigade aafrika katku suhtes määratud ühenduse referentlabor
1. Ühenduse referentlabor sigade aafrika katku jaoks onCentro de Investigación
en Sanidad Animal, 28130 Valdeolmos, Madrid, Hispaania.
2. Sigade aafrika katku suhtes määratud ühenduse referentlaboril on järgmised
funktsioonid ja kohustused:
a) kooskõlastada komisjoniga konsulteerides meetodeid, mida liikmesriigid
kasutavad sigade aafrika katku diagnoosimiseks, eriti:
—säilitada ja tarnida diagnoosimisel kasutatavaid rakukultuure,
—tüpiseerida, säilitada ja tarnida sigade aafrika katku viirusetüvesid sero-
loogiliste testide ja antiseerumite valmistamise jaoks,
—tarnida riiklikele laboritele standardseerumeid, ühendseerumeid ja muid
võrdlusreaktiive, et standardida igas liikmesriigis kasutatavad katsed jareaktiivid,
—moodustada ja hoida sigade aafrika katku viirusetüvede kogu,
—korrapäraselt organiseerida diagnostikamenetluste võrdluskatseid ühen-
duse tasandil,
—koguda ja kõrvutada andmeid ja teavet ühenduses kasutatavate diag-
nostikameetodite ja tehtud katsete tulemuste kohta,
—iseloomustada sigade aafrika katku viiruse isolaate parimatel teadaole-
vatel meetoditel, et võimaldada paremat arusaamist sigade aafrika katku
episotoloogiast,
—olla kursis sigade aafrika katku järelevalve, episotoloogia ja profülak-
tika arenguga kogu maailmas,
—säilitada asjatundlikkust sigade aafrika katku põhjustava viiruse ning
teiste asjassepuutuvate viiruste suhtes, et võimaldada kiiret diferent-
siaaldiagnoosi;
b) teha vajalikke ettevalmistusi laboridiagnostika ekspertide õppeks ja täien-
dõppeks, pidades silmas diagnostikamenetluste ühtlustamist;
c) hoida ühenduses tekkida võivate hädaolukordade jaoks saadaval väljaõp-
pinud personali;
d) teha uuringuid ning võimaluse korral koordineerida uuringuid sigade
aafrika katku tõrje täiustamiseks;
e) koostada tehnilisi protokolle seoses sigade aafrika katku vastu kasutatavate
desinfitseerimisvahendite tõhususkontrolli menetlustega.
3. Sigade klassikalise katku suhtes määratud ühenduse referentlabor ja sigade
aafrika katku suhtes määratud ühenduse referentlabor korraldavad oma tege-
vuse selliselt, et tagada nende kahe haiguse diagnoosimiseks ühenduse
tasandil korraldatavate võrdlustestide asjakohane koordineerimine.▼B2002L0060 —ET—01.01.2007 —003.001 —30
VI LISA
Kriteeriumid ja nõuded situatsioonplaanide suhtes
Liikmesriikidel tuleb tagada, et situatsioonplaanid vastavad vähemalt järgmistele
kriteeriumidele ja nõuetele:
a) tuleb tagada, et on olemas situatsioonplaanide rakendamiseks vajalikud õigus-
likud volitused, mis võimaldavad kiire ja tõhusa likvideerimisprogrammi läbi-viimist;
b) tuleb tagada juurdepääs erakorralistele fondidele, eelarvevahenditele ja raha-
listele allikatele, millega saab hõlmata sigade aafrika katku epideemilise
puhangu vastu võitlemise kõik aspektid;
c) tuleb sisse seada käsuliin, millega tagatakse, et epideemia puhkemise korral
episootia suhtes rakendatav otsustamismenetlus on kiire ja tõhus. Vajadusekorral tuleb see käsuliin allutada otsuseid tegevale kesküksusele, mis vastutab
taudivastase võitluse kõikide strateegiate juhtimise eest. Veterinaarteenistuste
direktor peab olema selle üksuse liige ja tagama side otsuseid tegeva keskük-suse ja artikliga 22 ette nähtud riikliku tauditõrjekeskuse vahel;
d) programmi kiiruse ja tõhususe tagamiseks tuleb kättesaadavaks teha asjako-
hased ressursid, sealhulgas laboripersonal, varustus ja infrastruktuur;
e) tuleb ette näha juhiste käsiraamat. Selles tuleb täielikult, praktiliselt ja üksi-
kasjalikult kirjeldada kõiki menetlusi, juhiseid ja meetmeid, mida kasutataksesigade aafrika katku puhkemise korral;
f) personal peab korrapäraselt osalema:
i) väljaõppes sigade aafrika katku kliiniliste tunnuste, epidemioloogiliste
küsitluste ja kõnealuse taudi tõrje suhtes;
ii) vähemalt kaks korda aastas korraldatavates õppehäiretes;iii) sidemeetoditega seotud väljaõppes, et korraldada riigiasutustele, talupida-
jatele ja veterinaararstidele suunatud teabekampaaniaid seoses epideemia-puhanguga.▼B2002L0060 —ET—01.01.2007 —003.001 —31