2014R0680 — ET — 10.09.2016 — 005.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 680/2014, 16. aprill 2014, millega sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalvelise aruandlusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 191 28.6.2014, lk 1)

Muudetud:





Parandatud:









▼B

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 680/2014,

16. aprill 2014,

millega sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalvelise aruandlusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013

(EMPs kohaldatav tekst)







1. PEATÜKK

REGULEERIMISESE JA REGULEERIMISALA

Artikkel 1

Reguleerimisese ja reguleerimisala

Käesoleva määrusega sätestatakse ühtsed nõuded seoses järelevalvelise aruandlusega pädevatele asutustele järgmistes valdkondades:

a) omavahendite nõuded ja finantsteave vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 99;

b) kinnisvaraga tagatud laenudest saadud kahjud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 101 lõike 4 punktile a;

c) riskide kontsentreerumised ja muud suurimad riskide kontsentreerumised vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 394 lõikele 1;

d) finantsvõimenduse määr vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 430;

e) likviidsuskatte nõuded ja stabiilse netorahastamise nõuded vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 415;

▼M1

f) vara koormatised vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 100;

▼M4

g) likviidsuse täiendavad seireparameetrid vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 415 lõike 3 punktile b.

▼B







2. PEATÜKK

ARUANDEKUUPÄEVAD JA ARUANNETE ESITAMISE KUUPÄEVAD NING ARUANDLUSKÜNNISED

Artikkel 2

Aruandekuupäevad

1. Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad pädevatele asutustele teabe järgmiste aruandekuupäevade seisuga:

a) igakuine aruandlus — iga kuu viimase kuupäeva seisuga;

b) kvartali aruandlus — 31. märtsi, 30. juuni, 30. septembri ja 31. detsembri seisuga;

c) poolaasta aruandlus — 30. juuni ja 31. detsembri seisuga;

d) aasta aruandlus — 31. detsembri seisuga.

2. III lisas ja IV lisas sätestatud vormide kohaselt ning V lisas esitatud juhiseid järgides esitatav teave, mis käsitleb teatavat perioodi, kajastatakse kumulatiivselt alates majandusaasta esimesest päevast kuni aruandekuupäevani.

3. Kui krediidiasutusel või investeerimisühingul on siseriiklike seaduste kohaselt lubatud esitada oma finantsteavet kalendriaastast erineva majandusaasta lõpu seisuga, võib aruandekuupäevi sellele vastavalt muuta, nii et finantsteabe aruanne esitatakse vastavalt iga kolme, kuue või kaheteistkümne kuu möödudes krediidiasutuse või investeerimisühingu majandusaasta lõpust.

Artikkel 3

Aruannete esitamise kuupäevad

1. Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad teabe pädevatele asutustele järgmiste aruande esitamise kuupäevade tööpäeva lõpuks:

a) igakuine aruandlus — 15. kuupäev pärast aruandekuupäeva;

b) kvartali aruandlus — 12. mai, 11. august, 11. november ja 11. veebruar;

c) poolaasta aruandlus — 11. august ja 11. veebruar;

d) aasta aruandlus — 11. veebruar.

2. Juhul kui aruande esitamise kuupäev on selle pädeva asutuse liikmesriigis, kellele aruanne tuleb esitada, riigipüha või laupäev või pühapäev, tuleb andmed esitada järgmisel tööpäeval.

3. Juhul kui krediidiasutus või investeerimisühing esitab oma finantsteavet muudetud aruandekuupäevade seisuga, lähtuvalt oma majandusaasta lõpust, nagu sätestatud artikli 2 lõikes 3, võib ka aruande esitamise kuupäevi sellele vastavalt muuta, nii et muudetud aruandekuupäeva ja aruande esitamise kuupäeva vahele jääb sama arv päevi.

4. Krediidiasutused ja investeerimisühingud võivad esitada auditeerimata arvandmeid. Juhul kui auditeeritud arvandmed erinevad juba esitatud auditeerimata arvandmetest, tuleb ilma põhjendamatute viivitusteta esitada parandatud auditeeritud arvandmed. Auditeerimata arvandmed on arvandmed, mille kohta ei ole saadud välise audiitori arvamust, samal ajal kui auditeeritud arvandmed on arvandmed, mis on auditeeritud välise audiitori poolt, kes on andnud oma auditiarvamuse.

5. Muud juba esitatud aruannetes tehtud parandused tuleb samuti esitada pädevatele asutustele ilma põhjendamatute viivitusteta.

Artikkel 4

Aruandluskünnised — sisenemis- ja väljumiskriteeriumid

1. Krediidiasutus või investeerimisühing hakkab teavet esitama lähtuvalt aruandluskünnistest alates järgmisest aruandekuupäevast pärast seda, kui ta on künnise ületanud kahel järjestikusel aruandekuupäeval.

2. Kahel esimesel aruandekuupäeval, mil krediidiasutus või investeerimisühing peab käesoleva määruse nõudeid täitma, esitab krediidiasutus või investeerimisühing teabe lähtuvalt neist künnistest juhul, kui ta vastavaid künniseid nendelsamadel aruandekuupäevadel ületab.

3. Krediidiasutus või investeerimisühing võib aruandluskünnistega seotud teabe esitamise katkestada alates järgmisest aruandekuupäevast pärast seda, kui tema andmed on jäänud kolmel järjestikusel aruandekuupäeval alla vastavate aruandluskünniste.







3. PEATÜKK

OMAVAHENDITE, OMAVAHENDITE NÕUETE JA FINANTSTEABE ARUANNETE ESITAMISE VORMING JA SAGEDUS







1. JAGU

Omavahendite ja omavahendite nõuete aruannete esitamise vorming ja sagedus

Artikkel 5

Omavahendite ja omavahendite nõuete aruannete esitamise vorming ja sagedus juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing esitab aruandeid individuaalselt, välja arvatud investeerimisühingute puhul, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikleid 95 ja 96

Omavahendite ja omavahendite nõuete teabe esitamisel individuaalselt vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 99 esitab krediidiasutus või investeerimisühing kogu punktides a ja b loetletud teabe.

a) Krediidiasutus või investeerimisühing esitab kord kvartalis järgmise teabe: 1) teave omavahendite ja omavahendite nõuete kohta, nagu on kindlaks määratud I lisa vormides 1 kuni 5, vastavalt II lisa II osa punktis 1 sätestatud juhistele; 2) teave krediidiriski positsioonide ja vastaspoolte krediidiriski positsioonide kohta, mida käsitletakse standardmeetodi kohaselt, nagu on kindlaks määratud I lisa vormis 7, vastavalt II lisa II osa punktis 3.2 sätestatud juhistele; 3) teave krediidiriski positsioonide ja vastaspoolte krediidiriski positsioonide kohta, mida käsitletakse sisereitingute meetodi kohaselt, nagu on kindlaks määratud I lisa vormis 8, vastavalt II lisa II osa punktis 3.3 sätestatud juhistele; 4) teave riskipositsioonide geograafilise jaotuse kohta riikide lõikes, nagu on kindlaks määratud I lisa vormis 9, vastavalt II lisa II osa punktis 3.4 sätestatud juhistele, kui kõigis „välisriikides” olevate riigiväliste esmaste riskipositsioonide summad kõigis riskipositsioonide klassides, nagu kajastatud I lisa vormi 4 real 850, on vähemalt sama suured või suuremad kui 10 % riigisiseste ja riigiväliste esmaste riskipositsioonide kogusummast, mis on kajastatud I lisa vormi 4 real 860. Siinjuures käsitatakse riskipositsiooni riigisisesena, kui tegu on riskipositsiooniga asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühinguga samas liikmesriigis asuva vastaspoole suhtes. Kohaldatakse artiklis 4 sätestatud sisenemis- ja väljumiskriteeriume; 5) teave omakapitali investeeringute kohta, mida käsitletakse sisereitingute meetodi kohaselt, nagu on kindlaks määratud I lisa vormis 10, vastavalt II lisa II osa punktis 3.5 sätestatud juhistele; 6) teave arveldusriski kohta, nagu on kindlaks määratud I lisa vormis 11, vastavalt II lisa II osa punktis 3.6 sätestatud juhistele; 7) teave väärtpaberistamise positsioonide kohta, mida käsitletakse standardmeetodi kohaselt, nagu on kindlaks määratud I lisa vormis 12, vastavalt II lisa II osa punktis 3.7 sätestatud juhistele; 8) teave väärtpaberistamise positsioonide kohta, mida käsitletakse sisereitingute meetodi kohaselt, nagu on kindlaks määratud I lisa vormis 13, vastavalt II lisa II osa punktis 3.8 sätestatud juhistele; 9) teave omakapitali nõuete ja operatsiooniriskiga seotud kahjude kohta, nagu on kindlaks määratud I lisa vormis 16, vastavalt II lisa II osa punktis 4.1 sätestatud juhistele; 10) teave tururiskiga seotud omavahendite nõuete kohta, nagu on kindlaks määratud I lisa vormides 18 kuni 24, vastavalt II lisa II osa punktides 5.1 kuni 5.7 sätestatud juhistele; 11) teave krediidiväärtuse korrigeerimise riskiga seotud omakapitali nõuete kohta, nagu on kindlaks määratud I lisa vormis 25, vastavalt II lisa II osa punktis 5.8 sätestatud juhistele;

b) Krediidiasutus või investeerimisühing esitab kord poolaastas järgmise teabe: ▼M2 1) teave kõigi väärtpaberistamise positsioonide kohta, nagu on kindlaks määratud I lisa vormis 14, vastavalt II lisa II osa punktis 3.9 sätestatud juhistele. Krediidiasutused ja investeerimisühingud vabastatakse selliste väärtpaberistamist käsitlevate andmete esitamisest, kui nad kuuluvad konsolideerimisgruppi samas riigis, kus nende suhtes kohaldatakse omavahendite nõudeid. ▼B 2) teave operatsiooniriskiga seotud oluliste kahjude kohta järgmisel viisil: a) krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes arvutavad operatsiooniriskiga seotud omakapitali nõudeid kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 III osa III jaotise 3. või 4. peatükiga, esitavad selle teabe nii, nagu on kindlaks määratud I lisa vormis 17, vastavalt II lisa II osa punktis 4.2 sätestatud juhistele; b) krediidiasutused või investeerimisühingud, kes arvutavad operatsiooniriskiga seotud omakapitali nõudeid kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 III osa III jaotise 3. peatükiga ja kelle individuaalse bilansimahu suhe kõigi samas riigis asuvate krediidiasutuste ja investeerimisühingute individuaalsete bilansimahtude summasse on väiksem kui 1 %, võivad seda teavet esitada ainult nii, nagu on kindlaks määratud I lisa vormis 17, vastavalt II lisa II osa punktis 124 sätestatud juhistele. Bilansimaht arvestatakse aruandekuupäevale eelnevale aastale eelneva aasta lõpu arvandmete järgi. Kohaldatakse artiklis 4 sätestatud sisenemis- ja väljumiskriteeriume; c) krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes arvutavad operatsiooniriskiga seotud omakapitali nõudeid kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 III osa III jaotise 2. peatükiga, on I lisa vormis 17 ja II lisa II osa punktis 4.2 sätestatud teabe esitamisest täielikult vabastatud.

Artikkel 6

Omavahendite ja omavahendite nõuete aruannete esitamise vorming ja sagedus nende esitamise korral konsolideeritult, välja arvatud konsolideerimisgruppide puhul, mis koosnevad ainult investeerimisühingutest, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikleid 95 ja 96

Omavahendite ja omavahendite nõuete teabe esitamisel konsolideeritult, vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 99, esitab liikmesriigis asuv krediidiasutus või investeerimisühing

a) artiklis 5 sätestatud teabe samas artiklis sätestatud sagedusega, kuid konsolideeritult;

b) I lisa vormis 6 kindlaks määratud teabe, vastavalt II lisa II osa punktis 2 sätestatud juhistele, konsolideerimise alla kuuluvate üksuste kohta üks kord poolaastas.

Artikkel 7

Omavahendite ja omavahendite nõuete aruannete individuaalse esitamise vorming ja sagedus investeerimisühingute puhul, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikleid 95 ja 96

1. Omavahendite ja omavahendite nõuete teabe esitamisel individuaalselt vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 99 esitab investeerimisühing, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklit 95, I lisa vormides 1–5 kindlaks määratud teabe, vastavalt II lisa II osa punktis 1 sätestatud juhistele, üks kord kvartalis.

2. Omavahendite ja omavahendite nõuete teabe esitamisel individuaalselt vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 99 esitab investeerimisühing, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklit 96, käesoleva määruse artikli 5 punktis a ja punkti b alapunktis 1 kindlaks määratud teabe samades alapunktides sätestatud sagedusega.

Artikkel 8

Omavahendite ja omavahendite nõuete aruannete konsolideeritult esitamise vorming ja sagedus konsolideerimisgruppide puhul, mis koosnevad ainult investeerimisühingutest, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikleid 95 ja 96

1. Omavahendite ja omavahendite nõuete teabe esitamisel konsolideeritult, vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 99, esitab investeerimisühing, mis kuulub konsolideerimisgruppi, mis koosneb ainult investeerimisühingutest, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklit 95, konsolideeritult järgmise teabe:

a) teave omavahendite ja omavahendite nõuete kohta, nagu on kindlaks määratud I lisa vormides 1–5, vastavalt II lisa II osa punktis 1 sätestatud juhistele, üks kord kvartalis;

b) teave omavahendite ja omavahendite nõuete kohta, mida kohaldatakse konsolideerimise alla kuuluvate üksuste suhtes, nagu on kindlaks määratud I lisa vormis 6, vastavalt II lisa II osa punktis 2 sätestatud juhistele, üks kord poolaastas.

2. Omavahendite ja omavahendite nõuete teabe esitamisel konsolideeritult, vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 99, esitavad investeerimisühingud, mis kuuluvad konsolideerimisgruppi, mis koosneb investeerimisühingutest, mille suhtes kohaldatakse nii artiklit 95 kui ka 96, ning konsolideerimisgrupid, mis koosnevad ainult investeerimisühingutest, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklit 96, konsolideeritult järgmise teabe:

a) artikli 5 punktis a ja punkti b alapunktis 1 sätestatud teave samades alapunktides sätestatud sagedusega;

b) I lisa vormis 6 kindlaks määratud teave konsolideerimise alla kuuluvate üksuste kohta, vastavalt II lisa II osa punktis 2 sätestatud juhistele, üks kord poolaastas.







2. JAGU

Finantsteabe aruannete konsolideeritult esitamise vorming ja sagedus

Artikkel 9

Finantsteabe aruannete esitamise vorming ja sagedus krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1606/2002 artiklit 4, ja muude krediidiasutuste puhul, kes rakendavad määrust (EÜ) nr 1606/2002 konsolideeritult

1. Konsolideeritud finantsteabe aruande esitamisel vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 99 lõikele 2 esitavad liikmesriigis asuvad krediidiasutused ja investeerimisühingud III lisas kindlaks määratud teabe konsolideeritult vastavalt V lisas sätestatud juhistele ja VIII lisas kindlaks määratud teabe konsolideeritult vastavalt IX lisas sätestatud juhistele.

2. Lõikes 1 osutatud teave esitatakse järgmiselt:

a) III lisa 1. osas kindlaks määratud teave üks kord kvartalis;

b) III lisa 3. osas kindlaks määratud teave üks kord poolaastas;

c) III lisa 4. osas kindlaks määratud teave üks kord aastas;

d) III lisa 2. osa vormis 20 kindlaks määratud teave üks kord kvartalis, artikli 5 punkti a alapunktis 4 sätestatud viisil. Kohaldatakse artiklis 4 osutatud sisenemis- ja väljumiskriteeriume;

e) III lisa 2. osa vormis 21 kindlaks määratud teave, kui kasutusrendil oleva materiaalse vara väärtus on võrdne või suurem kui 10 % materiaalse vara koguväärtusest, nagu kajastatud III lisa 1. osa vormis 1.1, üks kord kvartalis. Kohaldatakse artiklis 4 osutatud sisenemis- ja väljumiskriteeriume;

f) III lisa 2. osa vormis 22 kindlaks määratud teave, kui teenus- ja vahendustasude netotulu on võrdne või suurem kui 10 % teenus- ja vahendustasude netotulu ning netointressitulu summast, nagu kajastatud III lisa 1. osa vormis 2, üks kord kvartalis. Kohaldatakse artiklis 4 osutatud sisenemis- ja väljumiskriteeriume;

g) VIII lisas kindlaks määratud teave riskipositsioonide puhul, mille väärtus on 300 miljonit eurot või rohkem, kuid vähem kui 10 % krediidiasutuse või investeerimisühingu aktsepteeritud kapitalist, üks kord kvartalis.

Artikkel 10

Finantsteabe aruannete esitamise vorming ja sagedus krediidiasutuste puhul, kes rakendavad määrust (EÜ) nr 1606/2002 konsolideeritult, lähtuvalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 99 lõikest 3

Kui pädev asutus on laiendanud finantsteabe aruande konsolideeritult esitamise nõuet liikmesriigis asuvatele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 99 lõikega 3, esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud finantsteabe vastavalt artiklile 9.

Artikkel 11

Finantsteabe aruannete esitamise vorming ja sagedus krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kes rakendavad konsolideeritult direktiivi 86/635/EMÜ kohaselt välja töötatud siseriiklikku raamatupidamisraamistikku

1. Kui pädev asutus on laiendanud finantsteabe aruande konsolideeritult esitamise nõuet liikmesriigis asuvatele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 99 lõikega 6, esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud IV lisas kindlaks määratud teabe konsolideeritult vastavalt V lisas sätestatud juhistele ja VIII lisas kindlaks määratud teabe konsolideeritult vastavalt IX lisas sätestatud juhistele.

2. Lõikes 1 osutatud teave esitatakse järgmiselt:

a) IV lisa 1. osas kindlaks määratud teave üks kord kvartalis;

b) IV lisa 3. osas kindlaks määratud teave üks kord poolaastas;

c) IV lisa 4. osas kindlaks määratud teave üks kord aastas;

d) IV lisa 2. osa vormis 20 kindlaks määratud teave üks kord kvartalis, artikli 5 punkti a alapunktis 4 sätestatud viisil. Kohaldatakse artiklis 4 osutatud sisenemis- ja väljumiskriteeriume;

e) IV lisa 2. osa vormis 21 kindlaks määratud teave, kui kasutusrendil oleva materiaalse vara väärtus on võrdne või suurem kui 10 % materiaalse vara koguväärtusest, nagu kajastatud IV lisa 1. osa vormis 1.1, üks kord kvartalis. Kohaldatakse artiklis 4 osutatud sisenemis- ja väljumiskriteeriume;

f) IV lisa 2. osa vormis 22 kindlaks määratud teave, kui teenus- ja vahendustasude netotulu on võrdne või suurem kui 10 % teenus- ja vahendustasude netotulu ning netointressitulu summast, nagu kajastatud IV lisa 1. osa vormis 2, üks kord kvartalis. Kohaldatakse artiklis 4 osutatud sisenemis- ja väljumiskriteeriume;

g) VIII lisas kindlaks määratud teave riskipositsioonide puhul, mille väärtus on 300 miljonit eurot või rohkem, kuid vähem kui 10 % krediidiasutuse või investeerimisühingu aktsepteeritud kapitalist, üks kord kvartalis.







4. PEATÜKK

ARUANNETE ESITAMISE VORMING JA SAGEDUS SPETSIIFILISTE ARUANDEKOHUSTUSTE PUHUL SEOSES KINNISVARAGA TAGATUD LAENUDEST SAADUD KAHJUDEGA VASTAVALT MÄÄRUSE (EL) NR 575/2013 ARTIKLILE 101

Artikkel 12

1. Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad VI lisas kindlaks määratud teabe vastavalt VII lisas sätestatud juhistele konsolideeritult üks kord poolaastas.

2. Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad VI lisas kindlaks määratud teabe vastavalt VII lisas sätestatud juhistele individuaalselt üks kord poolaastas.

3. Filiaalid, mis asuvad mõnes teises liikmesriigis, esitavad samuti vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele VI lisas kindlaks määratud teabe selle filiaali kohta vastavalt VII lisas sätestatud juhistele üks kord poolaastas.







5. PEATÜKK

RISKIPOSITSIOONIDE KONTSENTREERUMISTE ARUANNETE INDIVIDUAALSELT JA KONSOLIDEERITULT ESITAMISE VORMING JA SAGEDUS

Artikkel 13

1. Teabe esitamisel riskide kontsentreerumiste kohta klientide või omavahel seotud klientide rühmade suhtes vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 394 lõikele 1 individuaalselt või konsolideeritult esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud VIII lisas kindlaks määratud teabe, vastavalt IX lisas sätestatud juhistele, üks kord kvartalis.

2. Teabe esitamisel 20 suurima riskipositsiooni kohta klientide või omavahel seotud klientide rühmade suhtes vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 394 lõike 1 viimasele lausele konsolideeritult esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 III osa 2. jaotise 3. peatükki, VIII lisas kindlaks määratud teabe, vastavalt IX lisas sätestatud juhistele, üks kord kvartalis.

3. Teabe esitamisel kümne suurima riskipositsiooni kohta krediidiasutuste või investeerimisühingute suhtes ja kümne suurima riskipositsiooni kohta reguleerimata finantssektori ettevõtjate suhtes vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 394 lõikele 2 konsolideeritult esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud VIII lisas kindlaks määratud teabe, vastavalt IX lisas sätestatud juhistele, üks kord kvartalis.







6. PEATÜKK

FINANTSVÕIMENDUSE MÄÄRA ARUANNETE INDIVIDUAALSELT JA KONSOLIDEERITULT ESITAMISE VORMING JA SAGEDUS

Artikkel 14

1. Teabe esitamisel finantsvõimenduse määra kohta vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 430 lõikele 1 individuaalselt või konsolideeritult esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud X lisas kindlaks määratud teabe, vastavalt XI lisas sätestatud juhistele, üks kord kvartalis.

▼M6

2. Andmete aruandlus põhineb meetodil, mille kohaselt kasutatakse finantsvõimenduse määra arvutamiseks finantsvõimenduse määra kvartali lõpu seisuga.

3. Krediidiasutused ja investeerimisühingud on kohustatud esitama XI lisa II osa punktis 14 osutatud teabe järgmisel aruandeperioodil, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:

a) XI lisa II osa punktis 7 osutatud tuletisinstrumentide osakaal ületab 1,5 %;

b) XI lisa II osa punktis 7 osutatud tuletisinstrumentide osakaal ületab 2,0 %.

Kohaldatakse artiklis 4 sätestatud sisenemiskriteeriume, välja arvatud käesoleva lõike esimese lõigu punkti b, kui krediidiasutus või investeerimisühing hakkab teavet esitama alates järgmisest aruandekuupäevast pärast seda, kui ta on ühel aruandekuupäeval ületanud asjakohast kohaldatavat künnist.

4. Krediidiasutus või investeerimisühing, kelle tuletisinstrumentide tinglik koguväärtus, nagu on määratletud XI lisa II osa punktis 9, ületab 10 miljardit eurot, esitab XI lisa II osa punktis 14 osutatud teabe – olenemata sellest, kas tema tuletisinstrumentide osakaal vastab lõikes 3 kirjeldatud tingimustele.

Artiklis 4 sätestatud sisenemiskriteeriume ei kohaldata. Krediidiasutus või investeerimisühing hakkab teavet esitama alates järgmisest aruandekuupäevast pärast seda, kui ta on ühel aruandekuupäeval ületanud asjakohast kohaldatavat künnist.

5. Krediidiasutused ja investeerimisühingud on kohustatud esitama XI lisa II osa punktis 15 sätestatud teabe järgmisel aruandeperioodil, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:

a) XI lisa II osa punktis 10 sätestatud krediidituletisinstrumentide maht on suurem kui 300 miljonit eurot;

b) XI lisa II osa punktis 10 sätestatud krediidituletisinstrumentide maht on suurem kui 500 miljonit eurot.

Kohaldatakse artiklis 4 sätestatud sisenemiskriteeriume, välja arvatud punkti b, kui krediidiasutus või investeerimisühing hakkab teavet esitama alates järgmisest aruandekuupäevast pärast seda, kui ta on ühel aruandekuupäeval ületanud asjakohast kohaldatavat künnist.

▼M6 —————

▼B







7. PEATÜKK

LIKVIIDSUSE JA STABIILSE RAHASTAMISE ARUANNETE INDIVIDUAALSELT JA KONSOLIDEERITULT ESITAMISE VORMING JA SAGEDUS

▼C2

Artikkel 15

Likviidsuskatte nõude aruannete esitamise vorming ja sagedus

1. Teabe esitamisel likviidsuskatte nõude kohta vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 415 individuaalselt või konsolideeritult teevad krediidiasutused ja investeerimisühingud järgmist:

a) krediidiasutused esitavad XXIV lisas kindlaks määratud teabe vastavalt XXV lisas sätestatud juhistele üks kord kuus;

b) kõik muud asutused peale punktis a täpsustatud asutuste esitavad XII lisas kindlaks määratud teabe vastavalt XIII lisas sätestatud juhistele üks kord kuus.

2. XII ja XXIV lisas sätestatud teabes võetakse arvesse aruandekuupäeva seisuga esitatud teavet ning teavet krediidiasutuse või investeerimisühingu rahavoogude kohta järgneva 30 kalendripäeva vältel.

▼B

Artikkel 16

Stabiilse rahastamise aruannete esitamise vorming ja sagedus

Teabe esitamisel stabiilse rahastamise kohta vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 415 individuaalselt või konsolideeritult esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud XII lisas kindlaks määratud teabe, vastavalt XIII lisas sätestatud juhistele, üks kord kvartalis.

▼M1







7a PEATÜKK

VARA KOORMATISTE ARUANNETE INDIVIDUAALSELT JA KONSOLIDEERITULT ESITAMISE VORMING JA SAGEDUS

Artikkel 16a

Vara koormatiste aruannete individuaalselt ja konsolideeritult esitamise vorming ja sagedus

1. Teabe esitamisel vara koormatiste kohta vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 100 individuaalselt või konsolideeritult esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud käesoleva määruse XVI lisas kindlaks määratud teabe vastavalt käesoleva määruse XVII lisas sätestatud juhistele.

2. Lõikes 1 osutatud teave esitatakse järgmiselt:

(a) XVI lisa A, B ja D osadega ette nähtud teave esitatakse kord kvartalis;

(b) XVI lisa C osaga ette nähtud teave esitatakse kord aastas;

(c) XVI lisa E osaga ette nähtud teave esitatakse kord poolaastas.

3. Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei pea esitama XVI lisa B, C ja E osadega ette nähtud teavet, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

(a) krediidiasutuse või investeerimisühingu koguvarade maht, mis on arvutatud vastavalt XVII lisa punkti 1.6 alapunktile 10, on alla 30 miljardi euro;

(b) krediidiasutuse või investeerimisühingu vara koormatise tase, mis on arvutatud vastavalt XVII lisa punkti 1.6 alapunktile 9, on alla 15 %.

4. Krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad esitama XVI lisa D osaga ette nähtud teabe ainult siis, kui nad emiteerivad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ ( 1 ) artikli 52 lõike 4 esimeses lõigus osutatud pandikirju.

▼M4







7b PEATÜKK

LIKVIIDSUSE TÄIENDAVAID SEIREPARAMEETREID KÄSITLEVATE ARUANNETE INDIVIDUAALSELT JA KONSOLIDEERITULT ESITAMISE VORMING JA SAGEDUS

Artikkel 16b

1. Teabe esitamisel likviidsuse täiendavate seireparameetrite kohta vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 415 lõike 3 punktile b individuaalselt või konsolideeritult esitavad krediidiasutused ja investeerimisühingud üks kord kuus järgmise teabe:

a) XVIII lisas kindlaks määratud teave vastavalt XIX lisas sätestatud juhistele;

b) XX lisas kindlaks määratud teave vastavalt XXI lisas sätestatud juhistele.

2. Erandina lõikest 1 võib krediidiasutus või investeerimisühing esitada teabe likviidsuse täiendavate seireparameetrite kohta korra kvartalis, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

a) krediidiasutuse või investeerimisühingu konsolideerimisgruppi ei kuulu tütarettevõtjaid ega emaettevõtjaid, kes asuvad muus kui krediidiasutuse või investeerimisühingu pädeva asutuse jurisdiktsioonis;

b) krediidiasutuse või investeerimisühingu individuaalse bilansimahu ja kõigi asjaomases liikmesriigis tegutsevate krediidiasutuste ja investeerimisühingute individuaalsete bilansimahtude summa suhtarv jääb kahel järjestikusel aruandlusele eelneval aastal alla 1 %;

c) krediidiasutuse või investeerimisühingu koguvarad, arvutatuna nõukogu direktiivi 86/635/EMÜ ( 2 ) kohaselt, on väiksemad kui 30 miljardit eurot.

Punkti b kohaldamisel põhinevad suhtarvu arvutamiseks kasutatavad bilansimahud aruandekuupäevale eelnevale aastale eelneva aasta lõpu auditeeritud arvandmetel.

3. Lõigetes 1 ja 2 sätestatud kohustuste kohaldamisel tuleb teave likviidsuse täiendavate seireparameetrite kohta esimest korda esitada 2016. aasta aprillis.

▼B







8. PEATÜKK

IT-LAHENDUSED ANDMETE ESITAMISEKS KREDIIDIASUTUSTE JA INVESTEERIMISÜHINGUTE POOLT PÄDEVATELE ASUTUSTELE

Artikkel 17

▼M1

1. Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad käesolevas määruses osutatud teabe pädevate asutuste poolt kindlaks määratud andmevahetusvormingutes ja esitusviisidel, järgides XIV lisas osutatud ühtses andmepunktide mudelis sisalduvat andmepunkti määratlusi ja XV lisas osutatud valideerimiseeskirju ning järgmist:

(a) teavet, mida ei ole nõutud või mis ei ole asjakohane, ei lisata esitatavatele andmetele;

(b) arvulised väärtused esitatakse faktidena vastavalt järgmisele: (i) „rahalist” andmetüüpi andmepunktid esitatakse minimaalselt täpsusega tuhat ühikut; (ii) „protsendilist” andmetüüpi andmepunktid väljendatakse ühiku kohta minimaalselt täpsusega neli kohta pärast koma; (iii) „täisarvulist” andmetüüpi andmepunktid esitatakse ilma kümnendkohtadeta, täisühiku täpsusega.

▼B

2. Krediidiasutuste ja investeerimisühingute esitatavad andmed peavad olema seostatud järgmiste andmetega:

a) aruandekuupäev ja aruandeperiood;

b) aruandevaluuta;

c) raamatupidamisstandard;

d) aruannet esitava krediidiasutuse või investeerimisühingu identifitseerimisnumber;

e) rakendatud tasand: individuaalne või konsolideeritud.







9. PEATÜKK

ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 18

Üleminekuperiood

Üks kord kvartalis esitamisele kuuluvate selliste andmete puhul, mille aruandekuupäevaks on 31. märts 2014, on esitamise kuupäev hiljemalt 30. juuni 2014.

Erinevalt artikli 3 lõike 1 punktis a sätestatust on ajavahemikul 31. märtsist 2014 kuni 30. aprillini 2014 igakuiste aruannete esitamise kuupäev 30. juuni 2014.

Erinevalt artikli 3 lõike 1 punktis a sätestatust on ajavahemikul 31. maist 2014 kuni 31. detsembrini 2014 igakuiste aruannete esitamise kuupäev 30. kuupäev pärast aruandekuupäeva.

▼M1

Seoses artikli 16a kohaselt esitatava teabega on esimene aruandekuupäev 31. detsember 2014.

▼M2

Ilma et see piiraks artikli 2 kohaldamist, on III lisa vormide 18 ja 19 esitamise esimene kuupäev 31. detsember 2014. III lisa vormide 6, 9.1, 20.4, 20.5, ja 20.7 read ja veerud, mis kajastavad makseraskuste tõttu restruktureeritud nõudeid ja viivisnõudeid, tuleb täita aruande esitamise kuupäevaks, 31. detsembriks 2014.

▼M4

Erandina artikli 3 lõike 1 punktist a on alates 2016. aasta aprillist kuni 2016. aasta oktoobrini kaasa arvatud likviidsuse täiendavate seireparameetrite kuuaruannete esitamise tähtpäev 30. kuupäev pärast aruandekuupäeva.

▼M5

Erinevalt artikli 3 lõike 1 punktis a sätestatust on ajavahemikul 10. septembrist 2016 kuni 10. märtsini 2017 krediidiasutuste igakuiste likviidsuskatte nõude aruannete esitamise kuupäev kolmekümnes kalendripäev pärast aruandekuupäeva.

▼B

Artikkel 19

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.

Artikleid 9, 10 ja 11 kohaldatakse alates 1. juulist 2014.

Artiklit 15 kohaldatakse alates 1. märtsist 2014.

▼M1

Artiklit 16a kohaldatakse alates 1. detsembrist 2014.

▼B

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

▼M2









I LISA

OMAVAHENDITE JA OMAVAHENDITE NÕUETE ARUANDLUS







COREP VORMID Vormi number Vormi kood Vormi / vormide rühma nimi Lühend KAPITALI ADEKVAATSUS CA 1 C 01.00 OMAVAHENDID CA1 2 C 02.00 OMAVAHENDITE NÕUDED CA2 3 C 03.00 OMAVAHENDITE SUHTARVUD CA3 4 C 04.00 MEMOKIRJED: CA4 ÜLEMINEKUSÄTTED CA5 5.1 C 05.01 ÜLEMINEKUSÄTTED CA5.1 5.2 C 05.02 INSTRUMENDID, MILLE SUHTES AJUTISELT KOHALDATAKSE VARASEMALT KEHTINUD NÕUDEID: INSTRUMENDID, MIS EI OLE RIIGIABI CA5.2 KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME GS 6.1 C 06.01 KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA – KOKKU GS Total 6.2 C 06.02 KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA GS KREDIIDIRISK CR 7 C 07.00 KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE STANDARDMEETODI KOHASELT CR SA KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE SISEREITINGUTE MEETODI KOHASELT CR IRB 8.1 C 08.01 KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE SISEREITINGUTE MEETODI KOHASELT CR IRB 1 8.2 C 08.02 KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE SISEREITINGUTE MEETODI KOHASELT (Jaotus võlgniku reitinguklasside või kogumite lõikes) CR IRB 2 GEOGRAAFILINE JAOTUS CR GB 9.1 C 09.01 Tabel 9.1 – Riskipositsioonide geograafiline jaotus võlgniku asukoha lõikes (standardmeetodi kohased riskipositsioonid) CR GB 1 9.2 C 09.02 Tabel 9.2 – Riskipositsioonide geograafiline jaotus võlgniku asukoha lõikes (sisereitingute meetodi kohased riskipositsioonid) CR GB 2 9.3 C 09.03 Tabel 9.3 – Asjakohaste krediidiriski positsioonide geograafiline jaotus krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhise vastutsüklilise kapitalipuhvri arvutamisel CR GB 3 KREDIIDIRISK: OMAKAPITALI INVESTEERINGUD – SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED CR EQU IRB 10.1 C 10.01 KREDIIDIRISK: OMAKAPITALI INVESTEERINGUD – SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED CR EQU IRB 1 10.2 C 10.02 KREDIIDIRISK: OMAKAPITALI INVESTEERINGUD – SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED. RISKIPARAMEETRITEL PÕHINEVA MEETODI KOHASE KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDE LÕIKES CR EQU IRB 2 11 C 11.00 ARVELDUS/ÜLEKANDERISK CR SETT 12 C 12.00 KREDIIDIRISK: VÄÄRTPABERISTAMINE – STANDARDMEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED CR SEC SA 13 C 13.00 KREDIIDIRISK: VÄÄRTPABERISTAMINE – SISEREITINGUTE MEETODI KOHASED OMAVAHENDITE NÕUDED CR SEC IRB 14 C 14.00 ÜKSIKASJALIK TEAVE VÄÄRTPABERISTAMISTE KOHTA CR SEC Details OPERATSIOONIRISK OPR 16 C 16.00 OPERATSIOONIRISK OPR 17 C 17.00 OPERATSIOONIRISK: KAHJUD JA HÜVITUSED ÄRILIINIDE JA JUHTUMILIIKIDE LÕIKES EELMISEL AASTAL OPR Details TURURISK MKR 18 C 18.00 TURURISK: STANDARDMEETODI KOHANE KAUBELDAVATE VÕLAINSTRUMENTIDE POSITSIOONIRISK MKR SA TDI 19 C 19.00 TURURISK: STANDARDMEETODI KOHANE VÄÄRTPABERISTAMISTE SPETSIIFILINE RISK MKR SA SEC 20 C 20.00 TURURISK: STANDARDMEETODI KOHANE KORRELATSIOONIL PÕHINEVA KAUPLEMISPORTFELLI SPETSIIFILINE RISK MKR SA CTP 21 C 21.00 TURURISK: STANDARDMEETODI KOHANE OMAKAPITALI INSTRUMENTIDE POSITSIOONIRISK MKR SA EQU 22 C 22.00 TURURISK: STANDARDMEETODI KOHANE VALUUTARISK MKR SA FX 23 C 23.00 TURURISK: STANDARDMEETODITE KOHASED KAUBAPOSITSIOONID MKR SA COM 24 C 24.00 TURURISKI SISEMUDELI MEETODID MKR IM 25 C 25.00 KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE RISK CVA

▼M3







C 01.00 – OMAVAHENDID (CA1) Rida ID Kirje Summa 010 1 OMAVAHENDID 015 1.1 ESIMESE TASEME OMAVAHENDID 020 1.1.1 ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID 030 1.1.1.1 Esimese taseme põhiomavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid 040 1.1.1.1.1 Sissemakstud kapitaliinstrumendid 045 1.1.1.1.1* millest: ametiasutuste poolt hädaolukorras märgitud kapitaliinstrumendid 050 1.1.1.1.2* Memokirje: Mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid 060 1.1.1.1.3 Ülekurss 070 1.1.1.1.4 (-) Enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid 080 1.1.1.1.4.1 (-) Otsesed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides 090 1.1.1.1.4.2 (-) Kaudsed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides 091 1.1.1.1.4.3 (-) Sünteetilised osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides 092 1.1.1.1.5 (-) Tegelikud või tingimuslikud kohustused osta enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente 130 1.1.1.2 Jaotamata kasum 140 1.1.1.2.1 Eelmiste aastate jaotamata kasum 150 1.1.1.2.2 Aktsepteeritav kasum või kahjum 160 1.1.1.2.2.1 Emaettevõtja omanikele omistatav kasum või kahjum 170 1.1.1.2.2.2 (-) Mitteaktsepteeritav osa vahekasumist või aastakasumist 180 1.1.1.3 Muu akumuleeritud koondkasum 200 1.1.1.4 Muud reservid 210 1.1.1.5 Üldine pangandusreserv 220 1.1.1.6 Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes 230 1.1.1.7 Vähemusosalused, mis arvatakse esimese taseme põhiomavahendite hulka 240 1.1.1.8 Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses täiendavate vähemusosalustega 250 1.1.1.9 Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine seoses usaldatavusfiltritega 260 1.1.1.9.1 (-) Väärtpaberistatud varadest tulenev omakapitali suurenemine 270 1.1.1.9.2 Rahavoogude riskimaandamise reserv 280 1.1.1.9.3 Õiglases väärtuses hinnatavate kohustustega seotud kumulatiivne kasu või kahju, mis tuleneb krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriski muutusest 285 1.1.1.9.4 Õiglase väärtuse muutustest tulenev kasu või kahju, mis on tingitud tuletisinstrumentidest tulenevate kohustustega seonduvast krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriskist 290 1.1.1.9.5 (-) Usaldusväärse hindamise nõuetest tulenev väärtuse korrigeerimine 300 1.1.1.10 (-) Firmaväärtus 310 1.1.1.10.1 (-) Immateriaalse varana kajastatav firmaväärtus 320 1.1.1.10.2 (-) Firmaväärtus, mida võetakse arvesse oluliste investeeringute hindamisel 330 1.1.1.10.3 Firmaväärtusega seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused 340 1.1.1.11 (-) Muu immateriaalne vara 350 1.1.1.11.1 (-) Muu immateriaalne vara enne edasilükkunud tulumaksu kohustuste mahaarvamist 360 1.1.1.11.2 Muu immateriaalse varaga seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused 370 1.1.1.12 (-) Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest, pärast seotud tulumaksu kohustuste mahaarvamist 380 1.1.1.13 (-) Sisereitingute meetodil põhinev krediidiriskiga korrigeerimiste puudujääk võrreldes oodatava kahjuga 390 1.1.1.14 (-) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara 400 1.1.1.14.1 (-) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara 410 1.1.1.14.2 Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varaga seotud edasilükkunud tulumaksu kohustused 420 1.1.1.14.3 Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara, mida krediidiasutus või investeerimisühing saab piiramatult kasutada 430 1.1.1.15 (-) Vastastikune ristosalus esimese taseme põhiomavahendites 440 1.1.1.16 (-) Täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid 450 1.1.1.17 (-) Väljaspool finantssektorit olev oluline osalus, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250 % 460 1.1.1.18 (-) Väärtpaberistamise positsioonid, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250 % 470 1.1.1.19 (-) Reguleerimata väärtpaberiülekanded, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250 % 471 1.1.1.20 (-) Positsioonid, mis kuuluvad kogumisse, mille riskikaalu krediidiasutus või investeerimisühing ei saa sisereitingute meetodi kohaselt määrata ja mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250 % 472 1.1.1.21 (-) Sisemudelitel põhineva meetodi kohased omakapitali investeeringud, mille suhtes võib alternatiivina kohaldada riskikaalu 1 250 % 480 1.1.1.22 (-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut 490 1.1.1.23 (-) Mahaarvatav tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest 500 1.1.1.24 (-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering 510 1.1.1.25 (-) Summa, mis ületab 17,65 % künnist 520 1.1.1.26 Muud üleminekusätetest tulenevad esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimised 524 1.1.1.27 (-) Kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine esimese taseme põhiomavahenditest 529 1.1.1.28 Esimese taseme põhiomavahendite elemendid või mahaarvamised – muud 530 1.1.2 TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID 540 1.1.2.1 Täiendavate esimese taseme omavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid 550 1.1.2.1.1 Sissemakstud kapitaliinstrumendid 560 1.1.2.1.2* Memokirje: Mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid 570 1.1.2.1.3 Ülekurss 580 1.1.2.1.4 (-) Enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid 590 1.1.2.1.4.1 (-) Otsesed osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides 620 1.1.2.1.4.2 (-) Kaudsed osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides 621 1.1.2.1.4.3 (-) Sünteetilised osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides 622 1.1.2.1.5 (-) Tegelikud või tingimuslikud kohustused osta enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente 660 1.1.2.2 Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes 670 1.1.2.3 Tütarettevõtja emiteeritud instrumendid, mis arvatakse täiendavate esimese taseme omavahendite hulka 680 1.1.2.4 Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtja emiteeritud instrumentide täiendava arvamisega täiendavate esimese taseme omavahendite hulka 690 1.1.2.5 (-) Vastastikune ristosalus täiendavates esimese taseme omavahendites 700 1.1.2.6 (-) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut 710 1.1.2.7 (-) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering 720 1.1.2.8 (-) Teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid 730 1.1.2.9 Muud üleminekusätetest tulenevad täiendavate esimese taseme omavahendite korrigeerimised 740 1.1.2.10 Täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid (arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest) 744 1.1.2.11 (-) Kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine täiendavatest esimese taseme omavahenditest 748 1.1.2.12 Täiendavate esimese taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised – muud 750 1.2 TEISE TASEME OMAVAHENDID 760 1.2.1 Teise taseme omavahenditena aktsepteeritavad kapitaliinstrumendid ja allutatud laenud 770 1.2.1.1 Sissemakstud kapitaliinstrumendid ja allutatud laenud 780 1.2.1.2* Memokirje: Mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid ja allutatud laenud 790 1.2.1.3 Ülekurss 800 1.2.1.4 (-) Enda teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid 810 1.2.1.4.1 (-) Otsesed osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides 840 1.2.1.4.2 (-) Kaudsed osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides 841 1.2.1.4.3 (-) Sünteetilised osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides 842 1.2.1.5 (-) Tegelikud või tingimuslikud kohustused osta enda teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente 880 1.2.2 Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja allutatud laenude suhtes 890 1.2.3 Tütarettevõtja emiteeritud instrumendid, mis arvatakse teise taseme omavahendite hulka 900 1.2.4 Üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtja emiteeritud instrumentide täiendava arvamisega teise taseme omavahendite hulka 910 1.2.5 Sisereitingute meetodi põhine eraldiste ülejääk võrreldes aktsepteeritava oodatava kahjuga 920 1.2.6 Standardmeetodi põhine üldine krediidiriskiga korrigeerimine 930 1.2.7 (-) Vastastikune ristosalus teise taseme omavahendites 940 1.2.8 (-) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut 950 1.2.9 (-) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering 960 1.2.10 Muud üleminekusätetest tulenevad teise taseme omavahendite korrigeerimised 970 1.2.11 Teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid (arvatakse maha täiendavatest esimese taseme omavahenditest) 974 1.2.12 (-) Kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav mahaarvamine teise taseme omavahenditest 978 1.2.13 Teise taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised – muud

▼M2







C 02.00 – OMAVAHENDITE NÕUDED (CA2) Rida Kirje Nimetus Summa 010 1 KOGURISKIPOSITSIOON 020 1* millest: kapitalinõuete määruse artikli 95 lõikes 2 ja artiklis 98 osutatud investeerimisühingud 030 1** millest: kapitalinõuete määruse artikli 96 lõikes 2 ja artiklis 97 osutatud investeerimisühingud 040 1.1 RISKIGA KAALUTUD VARA KREDIIDIRISKI, VASTASPOOLE KREDIIDIRISKI JA LAHJENDUSRISKI NING REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANNETE PUHUL 050 1.1.1 Standardmeetod 060 1.1.1.1 Standardmeetodi kohased riskipositsiooni klassid, välja arvatud väärtpaberistamise positsioonid 070 1.1.1.1.01 Nõuded keskvalitsuste või keskpankade vastu 080 1.1.1.1.02 Nõuded piirkondlike valitsuste või kohalike omavalitsuste vastu 090 1.1.1.1.03 Nõuded avaliku sektori asutuste vastu 100 1.1.1.1.04 Nõuded mitmepoolsete arengupankade vastu 110 1.1.1.1.05 Nõuded rahvusvaheliste organisatsioonide vastu 120 1.1.1.1.06 Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu 130 1.1.1.1.07 Nõuded äriühingute vastu 140 1.1.1.1.08 Jaenõuded 150 1.1.1.1.09 Kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid 160 1.1.1.1.10 Makseviivituses olevad riskipositsioonid 170 1.1.1.1.11 Eriti suure riskiga seotud kirjed 180 1.1.1.1.12 Pandikirjadest tulenevad riskipositsioonid 190 1.1.1.1.13 Nõuded lühiajalise krediidikvaliteedi hinnanguga krediidiasutuste ja investeerimisühingute ja äriühingute vastu 200 1.1.1.1.14 Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiatest ja osakutest tulenevad riskipositsioonid 210 1.1.1.1.15 Omakapitali investeeringud 211 1.1.1.1.16 Muud kirjed 220 1.1.1.2 Standardmeetodi kohased väärtpaberistamise positsioonid 230 1.1.1.2* millest: edasiväärtpaberistamine 240 1.1.2 Sisereitingute meetod 250 1.1.2.1 Sisereitingute meetodid, kui ei kasutata makseviivitusest tingitud kahjumäära ja ümberhindlustegurite sisehinnanguid 260 1.1.2.1.01 Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu 270 1.1.2.1.02 Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu 280 1.1.2.1.03 Nõuded äriühingute vastu -VKEd 290 1.1.2.1.04 Nõuded äriühingute vastu – eriotstarbelised nõuded 300 1.1.2.1.05 Nõuded äriühingute vastu - muud 310 1.1.2.2 Sisereitingute meetodid, kui kasutatakse makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnanguid 320 1.1.2.2.01 Nõuded keskvalitsuste ja keskpankade vastu 330 1.1.2.2.02 Nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu 340 1.1.2.2.03 Nõuded äriühingute vastu -VKEd 350 1.1.2.2.04 Nõuded äriühingute vastu – eriotstarbelised nõuded 360 1.1.2.2.05 Nõuded äriühingute vastu - muud 370 1.1.2.2.06 Jaenõuded – tagatud VKEde kinnisvaraga 380 1.1.2.2.07 Jaenõuded – tagatud muu kinnisvara kui VKEde kinnisvaraga 390 1.1.2.2.08 Jaenõuded – kvalifitseeruvad uuenevad jaenõuded 400 1.1.2.2.09 Jaenõuded – muud nõuded VKEde vastu 410 1.1.2.2.10 Jaenõuded – muud nõuded, mis ei ole VKEde vastu 420 1.1.2.3 Sisereitingute meetodi kohesed omakapitali investeeringud 430 1.1.2.4 Sisereitingute meetodi kohased väärtpaberistamise positsioonid 440 1.1.2.4* millest: edasiväärtpaberistamine 450 1.1.2.5 Muud varad, mis ei ole krediidi iseloomuga 460 1.1.3 Riskipositsioon keskse vastaspoole tagatisfondi tehtavate osamaksude puhul 490 1.2 KOGURISKIPOSITSIOON ARVELDUS/ÜLEKANDERISKI PUHUL 500 1.2.1 Kauplemisportfelliväline arveldus/ülekanderisk 510 1.2.2 Kauplemisportfelli arveldus/ülekanderisk 520 1.3 KOGURISKIPOSITSIOON POSITSIOONIRISKI, VALUUTARISKI JA KAUBARISKI PUHUL 530 1.3.1 Standardmeetodil põhinev koguriskipositsioon positsiooniriski, valuutariski ja kaubariski puhul 540 1.3.1.1 Kaubeldavad võlainstrumendid 550 1.3.1.2 Omakapitali instrumendid 560 1.3.1.3 Valuuta 570 1.3.1.4 Kaubad 580 1.3.2 Sisemudelitel põhinev koguriskipositsioon positsiooniriski, valuutariski ja kaubariski puhul 590 1.4 KOGURISKIPOSITSIOON OPERATSIOONIRISKI PUHUL 600 1.4.1 Baasmeetodil põhinev operatsioonirisk 610 1.4.2 Standardmeetodil / alternatiivsel standardmeetodil põhinev operatsioonirisk 620 1.4.3 Täiustatud mõõtmismudelil põhinevatel meetoditel põhinev operatsioonirisk 630 1.5 PÜSIVATEST ÜLDKULUDEST TULENEV TÄIENDAV RISKIPOSITSIOON 640 1.6 KOGURISKIPOSITSIOON KREDIIDIVÄÄRTUSE KORRIGEERIMISE PUHUL 650 1.6.1 Täiustatud meetod 660 1.6.2 Standardmeetod 670 1.6.3 Esmase riskipositsiooni meetodi kohaselt 680 1.7 KOGURISKIPOSITSIOON, MIS ON SEOTUD RISKIDE KONTSENTREERUMISEGA KAUPLEMISPORTFELLIS 690 1.8 MUUD RISKIPOSITSIOONID 710 1.8.2 millest: täiendavad rangemad usaldatavusnõuded artikli 458 põhjal 720 1.8.2* millest: riskide kontsentreerumisega seotud nõuded 730 1.8.2** millest: tulenevalt riskikaalude korrigeerimisest elamu- ja ärikinnisvarasektori mullide mõjuga toimetulekuks 740 1.8.2*** millest: tulenevalt finantssektorisisestest nõuetest 750 1.8.3 millest: täiendavad rangemad usaldatavusnõuded artikli 459 põhjal 760 1.8.4 millest: kapitalinõuete määruse artiklist 3 tulenev täiendav riskipositsioon.







C 03.00 – OMAVAHENDITE SUHTARVUD JA OMAVAHENDITE TASEMED (CA3) Rida ID Kirje Summa 010 1 Esimese taseme põhiomavahendite suhtarv 020 2 Esimese taseme põhiomavahendite ülejääk (+) / puudujääk (-) 030 3 Esimese taseme omavahendite suhtarv 040 4 Esimese taseme omavahendite ülejääk (+) / puudujääk (-) 050 5 Koguomavahendite suhtarv 060 6 Koguomavahendite ülejääk (+) / puudujääk (-) Memokirjed: II samba kohastest korrigeerimistest tulenevad omavahendite suhtarvud 070 7 II samba kohaseid korrigeerimisi hõlmav esimese taseme põhiomavahendite suhtarv 080 8 II samba kohastest korrigeerimistest tulenev esimese taseme põhiomavahendite sihtsuhtarv 090 9 II samba kohaseid korrigeerimisi hõlmav esimese taseme omavahendite suhtarv 100 10 II samba kohastest korrigeerimistest tulenev esimese taseme omavahendite sihtsuhtarv 110 11 II samba kohaseid korrigeerimisi hõlmav koguomavahendite suhtarv 120 12 II samba kohastest korrigeerimistest tulenev koguomavahendite sihtsuhtarv

▼M3







C 04.00 – MEMOKIRJED (CA4) Rida ID Kirje Veerg Edasilükkunud tulumaksu vara ja kohustused 010 010 1 Edasilükkunud tulumaksu vara kokku 020 1.1 Edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei põhine tulevasel kasumlikkusel 030 1.2 Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest 040 1.3 Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest 050 2 Edasilükkunud tulumaksu kohustused kokku 060 2.1 Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis ei ole mahaarvatavad tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast 070 2.2 Edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis kuuluvad mahaarvamisele tulevasel kasumlikkusel põhinevast edasilükkunud tulumaksu varast 080 2.2.1 Mahaarvatavad edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis on seotud tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu varaga, mis ei tulene ajutistest erinevustest 090 2.2.2 Mahaarvatavad edasilükkunud tulumaksu kohustused, mis on seotud tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu varaga, mis tuleneb ajutistest erinevustest Krediidiriskiga korrigeerimised ja oodatav kahju 100 3 Sisereitingute meetodil põhinev krediidiriskiga korrigeerimiste, täiendavate väärtuse korrigeerimiste ja muude omavahendite vähendamiste ülejääk (+) või puudujääk (-) võrreldes makseviivituses mitteolevate riskipositsioonide oodatava kahjuga 110 3.1 Selliste krediidiriskiga korrigeerimiste, täiendavate väärtuse korrigeerimiste ja muude omavahendite vähendamiste kogusumma, mida võib võtta arvesse oodatava kahju arvutamisel 120 3.1.1 Üldised krediidiriskiga korrigeerimised 130 3.1.2 Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised 131 3.1.3 Täiendavad väärtuse korrigeerimised ja muud omavahendite vähendamised 140 3.2 Aktsepteeritav oodatav kahju kokku 145 4 Sisereitingute meetodil põhinev spetsiifiliste krediidiriskiga korrigeerimiste ülejääk (+) või puudujääk (-) võrreldes makseviivituses olevate riskipositsioonide oodatava kahjuga 150 4.1 Sarnaselt käsitletavad spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimised ja positsioonid 155 4.2 Aktsepteeritav oodatav kahju kokku 160 5 Riskiga kaalutud vara, mille alusel arvutatakse teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate eraldiste ülejäägi ülempiir 170 6 Teise taseme omavahenditena aktsepteeritavad brutoeraldised kokku 180 7 Riskiga kaalutud vara, mille alusel arvutatakse teise taseme omavahenditena aktsepteeritavate eraldiste ülempiir Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste mahaarvamise künnised 190 8 Selline künnis, kuni milleni ei arvata maha osalusi finantssektori ettevõtjates, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut 200 9 Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste 10 % künnis 210 10 Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste 17,65 % künnis 225 11.1 Aktsepteeritud kapital väljaspool finantssektorit olevate oluliste osaluste puhul 226 11.2 Aktsepteeritud kapital riskide kontsentreerumise puhul Investeeringud selliste finantssektori ettevõtjate omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut 230 12 Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist 240 12.1 Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut 250 12.1.1 Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut 260 12.1.2 (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud 270 12.2 Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut 280 12.2.1 Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut 290 12.2.2 (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud 291 12.3 Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut 292 12.3.1 Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut 293 12.3.2 (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud 300 13 Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist 310 13.1 Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut 320 13.1.1 Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut 330 13.1.2 (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud 340 13.2 Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut 350 13.2.1 Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut 360 13.2.2 (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud 361 13.3 Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut 362 13.3.1 Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut 363 13.3.2 (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud 370 14 Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist 380 14.1 Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut 390 14.1.1 Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut 400 14.1.2 (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud 410 14.2 Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut 420 14.2.1 Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut 430 14.2.2 (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud 431 14.3 Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut 432 14.3.1 Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut 433 14.3.2 (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud Investeeringud selliste finantssektori ettevõtjate omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering 440 15 Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist 450 15.1 Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering 460 15.1.1 Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering 470 15.1.2 (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud 480 15.2 Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering 490 15.2.1 Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering 500 15.2.2 (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud 501 15.3 Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering 502 15.3.1 Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering 503 15.3.2 (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud 510 16 Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist 520 16.1 Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering 530 16.1.1 Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering 540 16.1.2 (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud 550 16.2 Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering 560 16.2.1 Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering 570 16.2.2 (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud 571 16.3 Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering 572 16.3.1 Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering 573 16.3.2 (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud 580 17 Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, pärast lühikeste positsioonide mahaarvamist 590 17.1 Otsesed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering 600 17.1.1 Otsene koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering 610 17.1.2 (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise otsese koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud 620 17.2 Kaudsed osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering 630 17.2.1 Kaudne koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering 640 17.2.2 (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise kaudse koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud 641 17.3 Sünteetilised osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering 642 17.3.1 Sünteetiline koguosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering 643 17.3.2 (-) Lubatud lühikeste positsioonide tasaarvestamine seoses sellise sünteetilise koguosalusega, mida on eespool arvesse võetud Selliste osaluste koguriskipositsioon, mida ei ole maha arvatud vastavast omavahendite kategooriast: 650 18 Riskiga kaalutud vara finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste puhul, mida ei arvata maha krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahenditest 660 19 Riskiga kaalutud vara finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste puhul, mida ei arvata maha krediidiasutuse või investeerimisühingu täiendavatest esimese taseme omavahenditest 670 20 Riskiga kaalutud vara finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste puhul, mida ei arvata maha krediidiasutuse või investeerimisühingu teise taseme omavahenditest Ajutine loobumine omavahenditest tehtavaid mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest 680 21 Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest 690 22 Osalused selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest 700 23 Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest 710 24 Osalused selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest 720 25 Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest 730 26 Osalused selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering, kui nende osaluste puhul on ajutiselt loobutud mahaarvamisi käsitlevate sätete kohaldamisest Kapitalipuhvrid 740 27 Kombineeritud puhvri nõue 750 Kapitali säilitamise puhver 760 Liikmesriigi tasandil kindlaks tehtud makrotasandi usaldatavusriskidega ja süsteemsete riskidega seotud säilitamise puhver 770 Krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine vastutsükliline kapitalipuhver 780 Süsteemse riski puhver 790 Süsteemselt olulise ettevõtja puhver 800 Globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhver 810 Muu süsteemselt olulise ettevõtja puhver II samba kohased nõuded 820 28 II samba kohaste korrigeerimistega seotud omavahendite nõuded Täiendav teave investeerimisühingute puhul 830 29 Algkapital 840 30 Püsivatel üldkuludel põhinevad omavahendid Täiendav teave seoses aruandluskünnise arvutamisega 850 31 Riigivälised esmased riskipositsioonid 860 32 Esmane koguriskipositsioon Basel I alampiir 870 Omavahendite kogusumma korrigeerimised 880 Täielikult korrigeeritud omavahendid Basel I alampiiri puhul 890 Omavahendite nõuded Basel I alampiiri puhul 900 Omavahendite nõuded Basel I alampiiri puhul – standardmeetodi alternatiiv

▼M2







C 05.01 - ÜLEMINEKUSÄTTED (CA5.1) Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine Täiendavate esimese taseme omavahendite korrigeerimine Teise taseme omavahendite korrigeerimine Riskiga kaalutud vara korrigeerimine Memokirjed Ettenähtud osa Aktsepteeritud summa ilma üleminekusätteid arvesse võtmata Kood ID Kirje 010 020 030 040 050 060 010 1 KORRIGEERIMISED KOKKU 020 1.1 INSTRUMENDID, MILLE SUHTES AJUTISELT KOHALDATAKSE VARASEMALT KEHTINUD NÕUDEID link: {CA1;r220} link: {CA1;r660} link: {CA1;r880} 030 1.1.1 Instrumendid, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid: instrumendid, mis on riigiabi 040 1.1.1.1 Instrumendid, mis kvalifitseerusid vastavalt direktiivile 2006/48/EÜ omavahenditena 050 1.1.1.2 Instrumendid, mille on emiteerinud krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes on asutatud sellises liikmesriigis, kus rakendatakse majanduse kohandamise programmi 060 1.1.2 Instrumendid, mis ei ole riigiabi link: {CA5.2;r010;c060} link: {CA5.2;r020;c060} link: {CA5.2;r090;c060} 070 1.2 VÄHEMUSOSALUSED JA SAMAVÄÄRSED OMAVAHENDID link: {CA1;r240} link: {CA1;r680} link: {CA1;r900} 080 1.2.1 Kapitaliinstrumendid ja kirjed, mis ei kvalifitseeru vähemusosalusena 090 1.2.2 Üleminekusätetest tulenev vähemusosaluste arvesse võtmine konsolideeritud omavahendites 091 1.2.3 Üleminekusätetest tulenev kvalifitseeruvate täiendavate esimese taseme omavahendite arvesse võtmine konsolideeritud omavahendites 092 1.2.4 Üleminekusätetest tulenev kvalifitseeruvate teise taseme omavahendite arvesse võtmine konsolideeritud omavahendites 100 1.3 MUUD ÜLEMINEKUSÄTETEST TULENEVAD KORRIGEERIMISED link: {CA1;r520} link: {CA1;r730} link: {CA1;r960} 110 1.3.1 Realiseerimata kasum ja kahjum 120 1.3.1.1 Realiseerimata kasum 130 1.3.1.2 Realiseerimata kahjum 133 1.3.1.3. Realiseerimata kasum keskvalitsuste vastu olevatest nõuetest, mis kuuluvad liidu poolt heaks kiidetud IAS 39 kategooriasse „müügivalmis” 136 1.3.1.4. Realiseerimata kahjum keskvalitsuste vastu olevatest nõuetest, mis kuuluvad liidu poolt heaks kiidetud IAS 39 kategooriasse „müügivalmis” 138 1.3.1.5. Õiglase väärtuse muutustest tulenev kasum ja kahjum, mis on tingitud tuletisinstrumentidest tulenevate kohustustega seonduvast krediidiasutuse või investeerimisühingu enda krediidiriskist 140 1.3.2 Mahaarvamised 150 1.3.2.1 Jooksva majandusaasta kahjum 160 1.3.2.2 Immateriaalne vara 170 1.3.2.3 Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest 180 1.3.2.4 Sisereitingute meetodil põhinev eraldiste puudujääk võrreldes oodatava kahjuga 190 1.3.2.5 Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara 194 1.3.2.5* millest: IAS 19 muudatuste arvestamine – positiivse märgiga kirje 198 1.3.2.5** millest: IAS 19 muudatuste arvestamine – negatiivse märgiga kirje 200 1.3.2.6 Enda omavahenditesse kuuluvad instrumendid 210 1.3.2.6.1 Enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid 211 1.3.2.6.1** millest: otsesed osalused 212 1.3.2.6.1* millest: kaudsed osalused 220 1.3.2.6.2 Enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid 221 1.3.2.6.2** millest: otsesed osalused 222 1.3.2.6.2* millest: kaudsed osalused 230 1.3.2.6.3 Enda teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid 231 1.3.2.6.3* millest: otsesed osalused 232 1.3.2.6.3** millest: kaudsed osalused 240 1.3.2.7 Vastastikune ristosalus 250 1.3.2.7.1 Vastastikune ristosalus esimese taseme põhiomavahendites 260 1.3.2.7.1.1 Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut 270 1.3.2.7.1.2 Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering 280 1.3.2.7.2 Vastastikune ristosalus täiendavates esimese taseme omavahendites 290 1.3.2.7.2.1 Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut 300 1.3.2.7.2.2 Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering 310 1.3.2.7.3 Vastastikune ristosalus teise taseme omavahendites 320 1.3.2.7.3.1 Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut 330 1.3.2.7.3.2 Vastastikune ristosalus selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering 340 1.3.2.8 Selliste finantssektori ettevõtjate omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut 350 1.3.2.8.1 Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut 360 1.3.2.8.2 Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut 370 1.3.2.8.3 Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut 380 1.3.2.9 Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis tuleneb ajutistest erinevustest, ja selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering 390 1.3.2.10 Selliste finantssektori ettevõtjate omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering 400 1.3.2.10.1 Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering 410 1.3.2.10.2 Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering 420 1.3.2.10.3 Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus krediidiasutusel või investeerimisühingul on oluline investeering 425 1.3.2.11 Erand kindlustusandjates omatava omakapitaliosaluse mahaarvamisest esimese taseme põhiomavahendite kirjetest 430 1.3.3 Täiendavad filtrid ja mahaarvamised







C 05.02 – INSTRUMENDID, MILLE SUHTES AJUTISELT KOHALDATAKSE VARASEMALT KEHTINUD NÕUDEID: INSTRUMENDID, MIS EI OLE RIIGIABI (CA5.2) CA 5.2 Instrumendid, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid: instrumendid, mis ei ole riigiabi Instrumentide väärtus koos seotud ülekursiga Piirmäära arvutamise alus Ettenähtud osa Piirmäär (-) Summa, mis ületab varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamise piirmäära Varasemalt kehtinud nõuete ajutisest kohaldamisest tulenev kogusumma Kood ID Kirje 010 020 030 040 050 060 010 1. Instrumendid, mis kvalifitseerusid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punkti a kohaselt link: {CA5.1;r060;c010) 020 2. Instrumendid, mis kvalifitseerusid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punkti ca ning artikli 154 lõigete 8 ja 9 kohaselt ning mille suhtes kohaldatakse artikli 489 kohast piirangut link: {CA5.1;r060;c020) 030 2.1 Tagasiostu võimaluse ja ajenditeta instrumendid kokku 040 2.2. Tagasiostu võimaluse ja ajenditega instrumendid, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid 050 2.2.1 Instrumendid, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva täidavad kapitalinõuete määruse artikli 49 tingimusi 060 2.2.2 Instrumendid, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva ei täida kapitalinõuete määruse artikli 49 tingimusi 070 2.2.3 Instrumendid, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada hiljemalt 20. juulil 2011 ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva ei täida kapitalinõuete määruse artikli 49 tingimusi 080 2.3 Osa, mis ületab selliste esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide piirmäära, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid 090 3 Kirjed, mis kvalifitseerusid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punktide e, f, g või h kohaselt ja mille suhtes kohaldatakse artikli 490 kohast piirangut link: {CA5.1;r060;c030) 100 3.1 Tagasiostu ajendavate tingimusteta kirjed kokku 110 3.2 Tagasiostu ajendavate tingimustega kirjed, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid 120 3.2.1 Kirjed, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva täidavad kapitalinõuete määruse artikli 63 tingimusi 130 3.2.2 Kirjed, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada pärast aruandekuupäeva ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva ei täida kapitalinõuete määruse artikli 63 tingimusi 140 3.2.3 Kirjed, mille puhul võib tagasiostuõigust kasutada hiljemalt 20. juulil 2011 ja mis pärast tegelikku lõpptähtpäeva ei täida kapitalinõuete määruse artikli 63 tingimusi 150 3.3 Osa, mis ületab selliste täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide piirmäära, mille suhtes ajutiselt kohaldatakse varasemalt kehtinud nõudeid







C 06.01 – KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA – KOKKU (GS TOTAL) TEAVE ÜKSUSTE OSA KOHTA KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIMES KAPITALIPUHVRID KOGURISKIPOSITSIOON KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDITE HULKA KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDID KOMBINEERITUD PUHVRI NÕUDED KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK, LAHJENDUSRISK, REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED JA ARVELDUS/ÜLEKANDERISK POSITSIOONIRISK, VALUUTARISK JA KAUBARISK OPERATSIOONIRISK MUUD RISKIPOSITSIOONID KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITE HULKA KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD TEISE TASEME OMAVAHENDITE HULKA MEMOKIRJE: FIRMAVÄÄRTUS (-) / (+) NEGATIIVNE FIRMAVÄÄRTUS MILLEST: ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID MILLEST: TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID MILLEST: OSA KONSOLIDEERITUD TULEMUSES MILLEST: (-) FIRMAVÄÄRTUS / (+) NEGATIIVNE FIRMAVÄÄRTUS KAPITALI SÄILITAMISE PUHVER KREDIIDIASUTUSE- VÕI INVESTEERIMISÜHINGUPÕHINE VASTUTSÜKLILINE KAPITALIPUHVER LIIKMESRIIGI TASANDIL KINDLAKS TEHTUD MAKROTASANDI USALDATAVUSRISKIDEGA JA SÜSTEEMSETE RISKIDEGA SEOTUD SÄILITAMISE PUHVER SÜSTEEMSE RISKI PUHVER SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER GLOBAALSE SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER MUU SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER VÄHEMUSOSALUSED, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD ESIMESE TASEME PÕHIMOMAVAHENDITE HULKA KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD TÄIENDAVATE ESIMESE TASEME OMAVAHENDITE HULKA 250 260 270 280 290 300 310 320 330 340 350 360 370 380 390 400 410 420 430 440 450 460 470 480 010 KOKKU

▼M3







C 06.02 – KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIME: TEAVE SEOTUD OSAPOOLTE KOHTA (GS) KONSOLIDEERIMISE ALLA KUULUVAD ÜKSUSED TEAVE ÜKSUSTE KOHTA, KELLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUDEID NIMI KOOD LEI KOOD KREDIIDIASUTUS VÕI INVESTEERIMISÜHING VÕI SAMAVÄÄRNE ÜKSUS (JAH/EI) ANDMETE ULATUS: INDIVIDUAALSELT TÄIELIKULT KONSOLIDEERITUD (SF) VÕI INDIVIDUAALSELT OSALISELT KONSOLIDEERITUD (SP) RIIGIKOOD OSALUSE MÄÄR (%) KOGURISKIPOSITSIOON KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK, LAHJENDUSRISK, REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED JA ARVELDUS/ÜLEKANDERISK POSITSIOONIRISK, VALUUTARISK JA KAUBARISK OPERATSIOONIRISK MUUD RISKIPOSITSIOONID 010 020 025 030 040 050 060 070 080 090 100 110







TEAVE ÜKSUSTE KOHTA, KELLE SUHTES KOHALDATAKSE OMAVAHENDITE NÕUDEID OMAVAHENDID ESIMESE TASEME OMAVAHENDID KOKKU TEISE TASEME OMAVAHENDID ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID MILLEST: KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID SEOTUD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, SEOTUD JAOTAMATA KASUM JA ÜLEKURSS MILLEST: KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID SEOTUD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, SEOTUD JAOTAMATA KASUM JA ÜLEKURSS MILLEST: VÄHEMUSOSALUSED SEOTUD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, SEOTUD JAOTAMATA KASUM, ÜLEKURSS JA MUUD RESERVID MILLEST: KVALIFITSEERUVAD TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID MILLEST: KVALIFITSEERUVAD TEISE TASEME OMAVAHENDID 120 130 140 150 160 170 180 190 200 210 220 230 240







TEAVE ÜKSUSTE OSA KOHTA KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIMES KOGURISKIPOSITSIOON KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDITE HULKA KONSOLIDEERITUD OMAVAHENDID KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK, LAHJENDUSRISK, REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED JA ARVELDUS/ÜLEKANDERISK POSITSIOONIRISK, VALUUTARISK JA KAUBARISK OPERATSIOONIRISK MUUD RISKIPOSITSIOONID KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITE HULKA KVALIFITSEERUVAD OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD TEISE TASEME OMAVAHENDITE HULKA MEMOKIRJE: FIRMAVÄÄRTUS (-) /(+) NEGATIIVNE FIRMAVÄÄRTUS MILLEST: ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID VÄHEMUSOSALUSED, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD ESIMESE TASEME PÕHIMOMAVAHENDITE HULKA KVALIFITSEERUVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDITESSE KUULUVAD INSTRUMENDID, MIS ARVATAKSE KONSOLIDEERITUD TÄIENDAVATE ESIMESE TASEME OMAVAHENDITE HULKA 250 260 270 280 290 300 310 320 330 340 350 360 370







TEAVE ÜKSUSTE OSA KOHTA KONSOLIDEERIMISGRUPI MAKSEVÕIMES KAPITALIPUHVRID KOMBINEERITUD PUHVRI NÕUDED MILLEST: TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID MILLEST: OSA KONSOLIDEERITUD TULEMUSES MILLEST: (-) FIRMAVÄÄRTUS/(+) NEGATIIVNE FIRMAVÄÄRTUS KAPITALI SÄILITAMISE PUHVER KREDIIDIASUTUSE- VÕI INVESTEERIMISÜHINGUPÕHINE VASTUTSÜKLILINE KAPITALIPUHVER LIIKMESRIIGI TASANDIL KINDLAKS TEHTUD MAKROTASANDI USALDATAVUSRISKIDEGA JA SÜSTEEMISETE RISKIDEGA SEOTUD SÄILITAMISE PUHVER SÜSTEEMSE RISKI PUHVER SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER GLOBAALSE SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER MUU SÜSTEEMSELT OLULISE ETTEVÕTJA PUHVER 380 390 400 410 420 430 440 450 460 470 480







C 07.00 – KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE STANDARDMEETODI KOHASELT (CR SA) Standardmeetodi kohane riskipositsiooni klass ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST (-) ESMASE RISKIPOSITSIOONIGA SEOTUD VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED RISKIPOSITSIOON, MILLEST ON MAHA ARVATUD VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE: KORRIGEERITUD VÄÄRTUSED (Ga) (-) GARANTIID (-) KREDIIDITULETISINSTRUMENDID 010 030 040 050 060 010 KOGURISKIPOSITSIOON 020 millest: VKEd 030 millest: riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti 040 millest: kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid – elamukinnisvara 050 millest: riskipositsioonid, mille suhtes alaliselt osaliselt kasutatakse standardmeetodit 060 millest: riskipositsioonid, mille suhtes kasutatakse standardmeetodit ja mille puhul on järelevalveasutuselt eelnevalt saadud luba sisereitingute meetodi rakendamiseks järkjärgulise üleminekuga KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES 070 Bilansilised krediidiriskiga riskipositsioonid 080 Bilansivälised krediidiriskiga riskipositsioonid Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud 090 Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud 100 millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu 110 Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud 120 millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu 130 Lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES: 140 0 % 150 2 % 160 4 % 170 10 % 180 20 % 190 35 % 200 50 % 210 70 % 220 75 % 230 100 % 240 150 % 250 250 % 260 370 % 270 1 250 % 280 Muud riskikaalud MEMOKIRJED 290 Ärikinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid 300 Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 100 % 310 Elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid 320 Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 150 %







KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU NETO RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE (-) FINANTSTAGATIS: LIHTMEETOD (-) MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE (-) KOGUVÄLJAVOOL KOGUSISSEVOOL (+) 070 080 090 100 110 010 KOGURISKIPOSITSIOON 020 millest: VKEd 030 millest: riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti 040 millest: kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid – elamukinnisvara 050 millest: riskipositsioonid, mille suhtes alaliselt osaliselt kasutatakse standardmeetodit 060 millest: riskipositsioonid, mille suhtes kasutatakse standardmeetodit ja mille puhul on järelevalveasutuselt eelnevalt saadud luba sisereitingute meetodi rakendamiseks järkjärgulise üleminekuga KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES 070 Bilansilised krediidiriskiga riskipositsioonid 080 Bilansivälised krediidiriskiga riskipositsioonid Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud 090 Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud 100 millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu 110 Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud 120 millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu 130 Lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES: 140 0 % 150 2 % 160 4 % 170 10 % 180 20 % 190 35 % 200 50 % 210 70 % 220 75 % 230 100 % 240 150 % 250 250 % 260 370 % 270 1 250 % 280 Muud riskikaalud MEMOKIRJED 290 Ärikinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid 300 Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 100 % 310 Elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid 320 Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 150 %







KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIS MÕJUTAVAD RISKIPOSITSIOONI: OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE. FINANTSTAGATISE MÕJU ARVUTAMISE ÜLDMEETOD RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (E*) BILANSIVÄLISTE KIRJETE RISKIPOSITSIOONI TÄIELIKULT KORRIGEERITUD VÄÄRTUSE JAOTUS ÜMBERHINDLUSTEGURITE LÕIKES RISKIPOSITSIOONI VOLATIILSUSEGA KORRIGEERIMINE (-) FINANTSTAGATIS: KORRIGEERITUD VÄÄRTUS (Cvam) 0 % 20 % 50 % 100 % (-) MILLEST: VOLATIILSUSEGA JA LÕPPTÄHTAJAGA KORRIGEERIMINE 120 130 140 150 160 170 180 190 010 KOGURISKIPOSITSIOON 020 millest: VKEd 030 millest: riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti 040 millest: kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid – elamukinnisvara 050 millest: riskipositsioonid, mille suhtes alaliselt osaliselt kasutatakse standardmeetodit 060 millest: riskipositsioonid, mille suhtes kasutatakse standardmeetodit ja mille puhul on järelevalveasutuselt eelnevalt saadud luba sisereitingute meetodi rakendamiseks järkjärgulise üleminekuga KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES 070 Bilansilised krediidiriskiga riskipositsioonid 080 Bilansivälised krediidiriskiga riskipositsioonid Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud 090 Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud 100 millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu 110 Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud 120 millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu 130 Lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES: 140 0 % 150 2 % 160 4 % 170 10 % 180 20 % 190 35 % 200 50 % 210 70 % 220 75 % 230 100 % 240 150 % 250 250 % 260 370 % 270 1 250 % 280 Muud riskikaalud MEMOKIRJED 290 Ärikinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid 300 Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 100 % 310 Elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid 320 Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 150 %







RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST MILLEST: MIS TULENEB VASTASPOOLE KREDIIDIRISKIST MILLEST: KREDIIDIKVALITEETI HINDAVA MÄÄRATUD ASUTUSE ANTUD KREDIIDIKVALITEEDI HINNANGUGA MILLEST: KESKVALITSUSEST TULETATUD KREDIIDIKVALITEEDI HINNANGUGA 200 210 215 220 230 240 010 KOGURISKIPOSITSIOON Vormiga CA seotud lahter 020 millest: VKEd 030 millest: riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti 040 millest: kinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid – elamukinnisvara 050 millest: riskipositsioonid, mille suhtes alaliselt osaliselt kasutatakse standardmeetodit 060 millest: riskipositsioonid, mille suhtes kasutatakse standardmeetodit ja mille puhul on järelevalveasutuselt eelnevalt saadud luba sisereitingute meetodi rakendamiseks järkjärgulise üleminekuga KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES 070 Bilansilised krediidiriskiga riskipositsioonid 080 Bilansivälised krediidiriskiga riskipositsioonid Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud 090 Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud ▼C1 100 millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu 110 Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud 120 millest: keskselt kliiritud nõuetele vastava keskse vastaspoole kaudu ▼M3 130 Lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES: 140 0 % 150 2 % 160 4 % 170 10 % 180 20 % 190 35 % 200 50 % 210 70 % 220 75 % 230 100 % 240 150 % 250 250 % 260 370 % 270 1 250 % 280 Muud riskikaalud MEMOKIRJED 290 Ärikinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid 300 Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 100 % 310 Elamukinnisvarale seatud hüpoteegiga tagatud riskipositsioonid 320 Makseviivituses olevad riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse riskikaalu 150 %







C 08.01 – KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE SISEREITINGUTE MEETODI KOHASELT (CR IRB 1) Sisereitingute meetodi kohane riskipositsiooni klass: Makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnangud: SISEREITINGUTE SÜSTEEM ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE (-) MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDELE VÕI KOGUMITELE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%) MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU (-) GARANTIID (-) KREDIIDITULETISINSTRUMENDID (-) KOGUVÄLJAVOOL KOGUSISSEVOOL (+) MILLEST: BILANSIVÄLISED KIRJED 010 020 030 040 050 060 070 080 090 100 010 KOGURISKIPOSITSIOON 015 millest: riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES 020 Bilansilised krediidiriskiga kirjed 030 Bilansivälised krediidiriskiga kirjed Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud 040 Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud 050 Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud 060 Lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid 070 VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDESSE VÕI KOGUMITESSE MÄÄRATUD RISKIPOSITSIOONID: KOKKU 080 ERIOTSTARBELISTELE NÕUETELE RISKIKAALU MÄÄRAMISE KRITEERIUMID: KOKKU ERIOTSTARBELISTELE NÕUETELE RISKIKAALU MÄÄRAMISE KRITEERIUMIDE ALUSEL KÄSITLETAVA KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES: 090 RISKIKAAL: 0 % 100 50 % 110 70 % 120 millest: 1. kategoorias 130 90 % 140 115 % 150 250 % 160 ALTERNATIIVNE KÄSITLUS: TAGATUD KINNISVARAGA 170 REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANNETEST TULENEVAD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID ALTERNATIIVSE KÄSITLUSE KOHASELT VÕI RISKIKAALU 100 %, NING MUUD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID 180 LAHJENDUSRISK: OSTETUD NÕUDED KOKKU







RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIDA VÕETAKSE ARVESSE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA HINNANGUTES, VÄLJA ARVATUD TOPELTMAKSEVIIVITUSE KÄSITLUS MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA SISEHINNANGUTE KASUTAMSE KORRAL: KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE MILLEST: BILANSIVÄLISED KIRJED MILLEST: MIS TULENEB VASTASPOOLE KREDIIDIRISKIST MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU GARANTIID KREDIIDITULETISINSTRUMENDID MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA SISEHINNANGUTE KASUTAMSE KORRAL: MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE AKTSEPTEERITUD FINANTSTAGATIS MUU AKTSEPTEERITUD TAGATIS KINNISVARA MUU FÜÜSILINE TAGATIS NÕUDED 110 120 130 140 150 160 170 180 190 200 210 010 KOGURISKIPOSITSIOON 015 millest: riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES 020 Bilansilised krediidiriskiga kirjed 030 Bilansivälised krediidiriskiga kirjed Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud 040 Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud 050 Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud 060 Lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid 070 VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDESSE VÕI KOGUMITESSE MÄÄRATUD RISKIPOSITSIOONID: KOKKU 080 ERIOTSTARBELISTELE NÕUETELE RISKIKAALU MÄÄRAMISE KRITEERIUMID: KOKKU ERIOTSTARBELISTELE NÕUETELE RISKIKAALU MÄÄRAMISE KRITEERIUMIDE ALUSEL KÄSITLETAVA KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES: 090 RISKIKAAL: 0 % 100 50 % 110 70 % 120 millest: 1. kategoorias 130 90 % 140 115 % 150 250 % 160 ALTERNATIIVNE KÄSITLUS: TAGATUD KINNISVARAGA 170 REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANNETEST TULENEVAD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID ALTERNATIIVSE KÄSITLUSE KOHASELT VÕI RISKIKAALU 100 %, NING MUUD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID 180 LAHJENDUSRISK: OSTETUD NÕUDED KOKKU







KOHALDATAKSE TOPELTMAKSEVIIVITUSE KÄSITLUST RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%) RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%) SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE PUHUL RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE LÕPPTÄHTAEG (PÄEVADES) RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST MEMOKIRJED: KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE OODATAV KAHJU (-) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED VÕLGNIKE ARV MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU 220 230 240 250 255 260 270 280 290 300 010 KOGURISKIPOSITSIOON Vormiga CA seotud lahter 015 millest: riskipositsioonid, mille suhtes kohaldatakse VKE toetuskoefitsienti KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIPOSITSIOONI LIIKIDE LÕIKES 020 Bilansilised krediidiriskiga kirjed 030 Bilansivälised krediidiriskiga kirjed Vastaspoole krediidiriskiga riskipositsioonid/tehingud 040 Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud 050 Tuletisinstrumendid ja pika arveldustähtajaga tehingud 060 Lepingujärgsetest toodetevahelistest tasaarvestuskokkulepetest tulenevad riskipositsioonid 070 VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDESSE VÕI KOGUMITESSE MÄÄRATUD RISKIPOSITSIOONID: KOKKU 080 ERIOTSTARBELISTELE NÕUETELE RISKIKAALU MÄÄRAMISE KRITEERIUMID: KOKKU ERIOTSTARBELISTELE NÕUETELE RISKIKAALU MÄÄRAMISE KRITEERIUMIDE ALUSEL KÄSITLETAVA KOGURISKIPOSITSIOONI JAOTUS RISKIKAALUDE LÕIKES: 090 RISKIKAAL: 0 % 100 50 % 110 70 % 120 millest: 1. kategoorias 130 90 % 140 115 % 150 250 % 160 ALTERNATIIVNE KÄSITLUS: TAGATUD KINNISVARAGA 170 REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANNETEST TULENEVAD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID ALTERNATIIVSE KÄSITLUSE KOHASELT VÕI RISKIKAALU 100 %, NING MUUD RISKIPOSITSIOONID, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE RISKIKAALUSID 180 LAHJENDUSRISK: OSTETUD NÕUDED KOKKU

▼M2







C 08.02 - KREDIIDIRISK, VASTASPOOLE KREDIIDIRISK JA REGULEERIMATA VÄÄRTPABERIÜLEKANDED: OMAVAHENDITE NÕUETE ARVUTAMINE SISEREITINGUTE MEETODI KOHASELT: JAOTUS VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDE VÕI KOGUMITE LÕIKES (CR IRB 2) Sisereitingute meetodi kohane riskipositsiooni klass: Makseviivitusest tingitud kahjumäära ja/või ümberhindlustegurite sisehinnangud: VÕLGNIKU REITINGUKLASS (REA TUNNUS) SISEREITINGUTE SÜSTEEM ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MILLEL ON RISKIPOSITSIOONILE ASENDUSMÕJU RISKIPOSITSIOON PÄRAST KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE ASENDUSMÕJU ARVESSEVÕTMIST JA ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST RISKIPOSITSIOONI VÄÄRTUS KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKAD, MIDA VÕETAKSE ARVESSE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA HINNANGUTES, VÄLJA ARVATUD TOPELTMAKSEVIIVITUSE KÄSITLUS KOHALDATAKSE TOPELTMAKSEVIIVITUSE KÄSITLUST RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%) RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄR (%) SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE PUHUL RISKIPOSITSIOONIDEGA KAALUTUD KESKMINE LÕPPTÄHTAEG (PÄEVADES) RISKIGA KAALUTUD VARA ENNE VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST RISKIGA KAALUTUD VARA PÄRAST VKE TOETUSKOEFITSIENDI KOHALDAMIST MEMOKIRJED: KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE (-) MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE KREDIIDIRISKI MAANDAMISE TEHNIKATE KOHALDAMISEST TULENEV RISKIPOSITSIOONI ASENDAMINE MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA SISEHINNANGUTE KASUTAMSE KORRAL: KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE KAUDNE KREDIIDIRISKI KAITSE OODATAV KAHJU (-) VÄÄRTUSE KORRIGEERIMISED JA ERALDISED VÕLGNIKE ARV VÕLGNIKU REITINGUKLASSIDELE VÕI KOGUMITELE MÄÄRATUD MAKSEVIIVITUSE TÕENÄOSUS (%) MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU (-) GARANTIID (-) KREDIIDITULETISINSTRUMENDID (-) KOGUVÄLJAVOOL KOGUSISSEVOOL (+) MILLEST: BILANSIVÄLISED KIRJED MILLEST: BILANSIVÄLISED KIRJED MILLEST: MIS TULENEB VASTASPOOLE KREDIIDIRISKIST MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU GARANTIID KREDIIDITULETISINSTRUMENDID MAKSEVIIVITUSEST TINGITUD KAHJUMÄÄRA SISEHINNANGUTE KASUTAMSE KORRAL: MUU OTSENE KREDIIDIRISKI KAITSE AKTSEPTEERITUD FINANTSTAGATIS MUU AKTSEPTEERITUD TAGATIS MILLEST: NÕUDED SUURTE FINANTSSEKTORI ETTEVÕTJATE JA REGULEERIMATA FINANTSETTEVÕTJATE VASTU KINNISVARA MUU FÜÜSILINE TAGATIS NÕUDED 005 010 020 030 040 050 060 070 080 090 100 110 120 130 140 150 160 170 180 190 200 210 220 230 240 250 255 260 270 280 290 300

▼M3







C 09.01 – RISKIPOSITSIOONIDE GEOGRAAFILINE JAOTUS VÕLGNIKU ASUKOHA LÕIKES: STANDARDMEETODI KOHASED RISKIPOSITSIOONID (CR GB 1) Riik: ESMANE RISKIPOSITSIOON ENNE ÜMBERHINDLUSTEGURITE KOHALDAMIST Makseviivituses olevad riskipositsioonid Perioodi jooksul täheldatud uued makseviivitused Üldised krediidiriskiga korrigeerimised Spetsiifilised krediidiriskiga korrigeerimise