1990R1210 — ET — 01.10.2003 — 002.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EMÜ) nr 1210/90,

7. mai 1990,

Euroopa Keskkonnaagentuuri ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta







EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 130s, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 1 ) võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, ( 2 ) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ( 3 ) ning arvestades, et: ning arvestades, et: asutamislepinguga on ette nähtud ühenduse keskkonnapoliitika arendamine ja rakendamine ning sätestatud eesmärgid ja põhimõtted, mis peaksid seda poliitikat reguleerima; keskkonnakaitse nõuded on osa teistest ühenduse tegevuse põhisuundadest; vastavalt asutamislepingu artiklile 130r võtab ühendus oma keskkonnaalase tegevuse ettevalmistamisel muu hulgas arvesse tema käsutuses olevaid teaduslikke ja tehnilisi andmeid; vastavalt otsusele 85/338/EMÜ ( 4 ) on komisjon käivitanud tööprogrammi, mis sisaldab eksperimentaalprojekti, et ühenduse keskkonnaseisundi ja loodusressursside kohta teavet koguda, seda korrastada ning tagada selle kooskõlastatus; praegu on asjakohane võtta vastu vajalikud otsused alalise keskkonnateabe- ja -vaatlussüsteemi kohta; keskkonna kohta andmete kogumist, töötlemist ja analüüsi Euroopa tasandil on vaja, et anda objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet, mis võimaldaks ühendusel ja liikmesriikidel võtta vajalikke meetmeid keskkonna kaitseks, hinnata nende meetmete tulemusi ning tagada avalikkuse küllaldane informeeritus keskkonna seisundist; ühenduses ja liikmesriikides on juba olemas sellist teavet ja teenuseid pakkuvad asutused; need peaksid moodustama Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise aluse, mida ühenduse tasandil koordineeriks Euroopa Keskkonnaagentuur; agentuur peaks tegema koostööd ühenduse tasandil olemasolevate struktuuridega, et komisjonil oleks võimalus tagada ühenduse keskkonnaalaste õigusaktide kohaldamine täies ulatuses; sellise agentuuri staatus ja struktuur peaksid vastama sellelt oodatavate tulemuste objektiivsele iseloomule ning võimaldama täita tema ülesandeid tihedas koostöös olemasolevate riiklike ja rahvusvaheliste asutustega; agentuur peaks olema juriidiliselt iseseisev ning säilitama samas tihedad sidemed ühenduse institutsioonide ja liikmesriikidega; on soovitav ette näha, et agentuur oleks teiste maade ja ühenduse vahel sõlmitavate lepingute alusel avatud nendele maadele, mis jagavad ühenduse ja liikmesriikide huvi agentuuri eesmärkide vastu; agentuuri edasiste ülesannete üle otsustamise käigus tuleks käesolev määrus kahe aasta pärast läbi vaadata, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

1. Käesoleva määrusega asutatakse Euroopa Keskkonnaagentuur ning seatakse eesmärgiks luua Euroopa keskkonnateabe- javaatlusvõrk.

▼M1

2. Et saavutada asutamislepingus ja ühenduse keskkonnaalastes tegevusprogrammides ettenähtud eesmärke keskkonna kaitsmise ja parandamise ning säästva arengu alal, seatakse sihiks anda ühendusele ja liikmesriikidele:

▼B

— objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet Euroopa tasandil, mis võimaldaks neil võtta vajalikke keskkonnakaitsemeetmeid, hinnata nende meetmete tulemusi ja tagada avalikkuse küllaldane informeeritus keskkonna seisundist,

— sel eesmärgil vajalikku tehnilist ja teaduslikku tuge.

Artikkel 2

Artiklis 1 sätestatud eesmärgi saavutamisel on agentuuri ülesandeks:

i) asutada koostöös liikmesriikidega artiklis 4 nimetatud võrk ning koordineerida selle tegevust. Seejuures vastutab agentuur andmete kogumise, töötlemise ja analüüsi eest, eriti artiklis 3 nimetatud valdkondades. Agentuur vastutab ka otsusega 85/338/EMÜ alustatud töö jätkamise eest;

▼M1

— anda ühendusele ja liikmesriikidele objektiivset teavet, mida on vaja aruka ja tõhusa keskkonnapoliitika kujundamiseks ja rakendamiseks; anda sel eesmärgil komisjonile eriti sellist teavet, mida on vaja, et ta saaks edukalt täita oma ülesandeid keskkonnaalaste meetmete ja õigusaktide vajaduse väljaselgitamisel, ettevalmistamisel ja hindamisel; — osutada abi keskkonnameetmete seire alal, toetades asjakohasel viisil andmete esitamise nõuet (sealhulgas osaledes küsimustike väljatöötamises, liikmesriikide aruannete läbitöötamisel ja tulemuste levitamisel) vastavalt oma mitmeaastasele tööprogrammile ning eesmärgiga koordineerida aruandlust; — nõustada üksikuid liikmesriike nende taotlusel ja niivõrd, kui see on vastavuses agentuuri aastase tööprogrammiga, nende keskkonnameetmete seire süsteemide väljatöötamisel, kehtestamisel ja laiendamisel ning tingimusel, et selline tegevus ei ohusta muude käesoleva artikliga agentuurile pandud kohustuste täitmist. Selline nõustamine võib liikmesriikide konkreetsel taotlusel hõlmata ka sama ala ekspertide hinnangut; ii)

iii) talletada, võrrelda ja hinnata andmeid keskkonna seisundi kohta, koostada ekspertaruandeid keskkonna kvaliteedi, tundlikkuse ning koormuse kohta ühenduse territooriumil, näha ette keskkonnaandmete ühtsed hindamiskriteeriumid kõikides liikmesriikides, arendada välja ja pidada ülal keskkonnateabe võrdluskeskust. Komisjon kasutab seda teavet, et tagada ühenduse keskkonnaalaste õigusaktide rakendamine;

▼B

iv) kaasa aidata, et keskkonnaalased andmed oleksid Euroopa tasandil võrreldavad ning vajaduse korral soodustada mõõtmismeetodite ühtlustamist asjakohaste vahenditega;

v) soodustada Euroopa keskkonnateabe lülitamist sellistesse rahvusvahelistesse keskkonnaseire programmidesse, mida on koostanud näiteks Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ja selle spetsialiseeritud asutused;

▼M1

vi) avaldada iga viie aasta järel aruanne keskkonna seisundi, suundumuste ja väljavaadete kohta, täiendades seda konkreetseid küsimusi käsitlevate aruannetega;

▼B

vii) stimuleerida keskkonnaalase prognoosimismetoodika arendamist ja rakendamist, et oleks võimalik õigeaegselt võtta kohaseid ennetavaid meetmeid;

viii) stimuleerida keskkonnale tekitatud kahju ning keskkonnaalaste ennetus-, kaitse- ja taastusabinõude maksumuse hindamismeetodite arendamist;

ix) stimuleerida teabevahetust parima kättesaadava tehnoloogia abil, et ennetada või vähendada keskkonnale tekitatavat kahju;

x) teha koostööd artiklis 15 nimetatud asutuste ja programmidega;

▼M1

xi) tagada usaldusväärse ja võrdlemist võimaldava keskkonnateabe ja eelkõige keskkonnaseisundit käsitleva teabe ulatuslik levitamine elanikkonna hulgas ning edendada uudse telemaatika tehnoloogia kasutamist sel eesmärgil;

xii) abistada komisjoni keskkonna hindamise metoodika ja heade tavade väljatöötamisega seotud teabevahetusprotsessis;

xiii) abistada komisjoni asjakohaste keskkonnaalaste teadusuuringute tulemuste levitamisel viisil, millest on poliitika väljatöötamisel kõige rohkem abi.

▼B

Artikkel 3

1. Agentuuri põhiline tegevus hõlmab võimalikult paljusid valdkondi, mis võimaldavad tal koguda teavet keskkonna hetke- ja tulevikuseisundi kirjeldamiseks, lähtudes järgmistest vaatepunktidest:

i) keskkonna kvaliteet;

ii) keskkonna koormus;

iii) keskkonna tundlikkus;

sealhulgas asetades need säästva arengu konteksti.

◄

2. Agentuur annab teavet, mida saab vahetult kasutada ühenduse keskkonnapoliitika rakendamisel.

Esmatähtsaks peetakse järgmisi töövaldkondi:

— õhu kvaliteet ja paisangud atmosfääri,

— vee kvaliteet, saasteained ja veeressursid,

— mulla, loomade ja taimede ning biotoopide seisund,

— maakasutus ja loodusressursid,

— jäätmekorraldus,

— müra,

— keskkonnaohtlikud keemilised ained,

▼M1

— ranniku- ja merealade kaitse.

▼B

Eriti käsitletakse piiriüleseid, mitut riiki haaravaid ning globaalseid ilminguid.

Arvesse võetakse ka sotsiaal-majanduslikku dimensiooni.

▼M1 —————

▼M1

3. Agentuur võib teha koostööd teabevahetuses teiste asutustega, sealhulgas IMPELi võrgustikuga.

Agentuur püüab tagada, et tema tegevus ei kattuks teiste institutsioonide ja asutuste senise tegevusega.

▼B

Artikkel 4

1. Võrku kuuluvad:

— riikide teabevõrkude põhiosad,

— riikide teabekeskused,

— teemakeskused.

2. Et võrgu saaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt luua, teatavad liikmesriigid kuue kuu jooksul käesoleva määruse jõustumisest agentuurile oma siseriiklike keskkonnateabe võrkude põhiosadest, eriti artikli 3 lõikes 2 viidatud esmatähtsates valdkondades, sealhulgas mis tahes institutsioonidest, mis liikmesriikide hinnangul võiksid agentuuri tegevusele kaasa aidata, võttes arvesse vajadust tagada oma territooriumi võimalikult lai geograafiline hõlmatus.

▼M1

Liikmesriigid hoiavad agentuuri kursis oma siseriiklike keskkonnateabevõrkude põhiosadega. Liikmesriigid teevad vastavalt vajadusele agentuuriga koostööd ning aitavad kaasa Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu tööle agentuuri tööprogrammi alusel, kogudes, kõrvutades ja analüüsides riigisiseseid andmeid. Liikmesriigid võivad selles tegevuses ka ühineda, et teha riikidevahelist koostööd.

▼B

3. Liikmesriigid võivad määrata lõikes 2 viidatud institutsioonide või teiste oma territooriumil asuvate organisatsioonide hulgast “riigi keskuse”, mis kooskõlastab ja/või edastab teavet, mida tuleb riiklikul tasandil anda agentuurile ja võrku kuuluvatele institutsioonidele või asutustele, sealhulgas lõikes 4 viidatud teemakeskustele.

4. Samuti võivad liikmesriigid lõikes 2 sätestatud aja jooksul kindlaks määrata institutsioonid või muud oma territooriumil asutatud organisatsioonid, millele usaldada koostöö agentuuriga teatavate erilist huvi pakkuvate teemade puhul. Sel viisil kindlaksmääratud institutsioonil peaks olema õigus sõlmida agentuuriga leping võrgu temaatilise keskusena tegutsemise kohta konkreetsete ülesannete täitmisel ►M1 ————— ◄ . Need keskused teevad koostööd teiste võrku kuuluvate institutsioonidega.

5. Kuue kuu jooksul alates lõikes 2 viidatud teabe saamisest kinnitab agentuur haldusnõukogu otsuse alusel ja artiklis 5 viidatud korras võrgu põhiosad.

▼M1

Teemakeskused määratakse artikli 8 lõikes 1 määratletud viisil moodustatud haldusnõukogu poolt ajaks, mis ei ületa ühegi artikli 8 lõikes 4 nimetatud mitmeaastase tööprogrammi kestust. Määratud institutsioonide volitusi võib pikendada.

▼B

6. Teemakeskuste konkreetsete ülesannete jaotus esitatakse artikli 8 lõikes 4 nimetatud agentuuri mitmeaastases tööprogrammis.

7. Pidades eriti silmas mitmeaastast tööprogrammi, vaatab agentuur regulaarselt läbi lõikes 2 viidatud võrgu osad ning teeb neis võimalikud muudatused, mida haldusnõukogu on liikmesriikide poolt uusi määramisi arvestades otsustanud teha.

Artikkel 5

Agentuur võib vastavalt artiklile 4 võrku kuuluvate institutsioonide ja asutustega vajaliku koostöökorralduste, eriti lepingute suhtes kokku leppida, et nad saaksid agentuuri poolt neile usaldatud ülesandeid edukalt täita. Oma territooriumil asuvate riiklike institutsioonide ja organisatsioonide puhul võib liikmesriik ette näha, et sellist koostööd agentuuriga tehakse kokkuleppel riigi keskusega.

▼M2

Artikkel 6

1. Agentuuri valduses olevate dokumentide suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001, ( 5 ) mis käsitleb juurdepääsu Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele.

2. Haldusnõukogu võtab määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamiseks vajaliku tegutsemiskorra vastu kuue kuu jooksul pärast seda, kui on jõustunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1641/2003, millega muudetakse Euroopa Keskkonnaagentuuri ning Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamist käsitlevat määrust (EÜ) nr 1210/90. ( 6 )

3. Agentuuri poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklile 8 vastu võetud otsused võib kaevata edasi ombudsmanile või esitada kaebuse Euroopa Kohtule, nagu on sätestatud vastavalt EÜ asutamislepingu artiklites 195 ja 230

▼B

Artikkel 7

Agentuur on juriidiline isik. Tal on kõikides liikmesriikides kõige laialdasem õigus- ja teovõime, mida vastavalt nende riikide seadustele antakse juriidilistele isikutele.

Artikkel 8

▼M1

1. Agentuuril on haldusnõukogu, kuhu kuulub üks esindaja igast liikmesriigist ning kaks komisjoni esindajat. Lisaks sellele võib vastavalt asjakohastele sätetele sinna kuuluda üks esindaja igast muust riigist, kes osaleb agentuuri töös.

▼B

Lisaks sellele määrab Euroopa Parlament haldusnõukogu liikmeteks kaks teadusega tegelevat keskkonnakaitse eriti pädevat spetsialisti, kes valitakse, arvestades nende võimalikku panust agentuuri töösse.

Haldusnõukogu igal liikmel võib olla asendusliige.

2. Haldusnõukogu valib oma liikmete hulgast esimehe kolmeks aastaks ja võtab vastu töökorra. Igal haldusnõukogu liikmel on üks hääl.

▼M1

Haldusnõukogu valib büroo, millele ta vastavalt kehtestatavale töökorrale võib delegeerida otsuste täitmise.

▼M1

3. Haldusnõukogu otsuse tegemiseks on vaja kahte kolmandikku haldusnõukogu liikmete häältest.

4. Pärast konsulteerimist artiklis 10 nimetatud teaduskomiteega ning komisjoni arvamuse saamist võtab haldusnõukogu artiklis 9 nimetatud tegevdirektori esitatud eelnõu alusel vastu artikli 3 lõikes 2 loetletud esmatähtsatele valdkondadele põhineva mitmeaastase tööprogrammi. Mitmeaastane tööprogramm sisaldab mitmeaastast eelarveprojekti, ilma et see piiraks ühenduse iga-aastast eelarvemenetlust.

▼B

5. Pärast konsulteerimist teadusliku komiteega ning komisjoni arvamuse saamist võtab haldusnõukogu tegevdirektori esitatud eelnõu alusel vastu agentuuri iga-aastase tööprogrammi, mis kuulub mitmeaastase programmi raamesse. Aasta jooksul võib sama korda järgides programmi kohandada.

▼M2

6. Haldusnõukogu võtab agentuuri tegevuse kohta vastu aastaaruande ja edastab selle hiljemalt 15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ja liikmesriikidele.

▼M2

7. Agentuur saadab igal aastal eelarvepädevatele institutsioonidele kogu olulise teabe hindamismenetluste tulemuste kohta.

▼B

Artikkel 9

1. Agentuuri juhib tegevdirektor, kelle haldusnõukogu määrab komisjoni ettepanekul viieks aastaks ja teda saab ametisse tagasi nimetada. Tegevdirektor on agentuuri seaduslik esindaja. Ta vastutab:

— haldusnõukogus vastuvõetud otsuste ja programmide nõuetekohase ettevalmistamise ja elluviimise eest,

— agentuuri igapäevase juhtimise eest,

— artiklites 12 ja 13 määratletud ülesannete täitmise eest,

— artikli 2 alapunktis vi nimetatud aruannete ettevalmistamise ja avaldamise eest,

▼M1

— kõikide personaliküsimuste puhul artikli 8 lõigetes 4 ja 5 nimetatud ülesannete täitmise eest.

▼M1 —————

▼B

Agentuuri teadustöötajate töölevõtmisel taotleb ta artiklis 10 nimetatud teadusliku komitee arvamust.

2. Tegevdirektor annab oma tegevusest aru haldusnõukogule.

Artikkel 10

1. Haldusnõukogu ja tegevdirektorit abistab teaduskomitee, mis esitab oma arvamuse kõikidel käesolevas määruses ettenähtud juhtudel ning agentuuri teadustegevust puudutavas mis tahes küsimuses, mille talle esitab haldusnõukogu või tegevdirektor.

Teaduskomitee arvamused avaldatakse.

▼M1

2. Teaduskomitee moodustatakse liikmetest, kes on eelkõige pädevad keskkonnaspetsialistid ning kelle haldusnõukogu määrab ametisse neljaks aastaks ja keda saab ühel korral tagasi nimetada, võttes muu hulgas arvesse teadusvaldkondi, mis peavad komitees esindatud olema, et abistada agentuuri tema tegevusvaldkondades. Komitee tegutseb vastavalt artikli 8 lõikes 2 ette nähtud töökorrale.

▼B

Artikkel 11

1. Igaks eelarveaastaks, mis ühtib kalendriaastaga, koostatakse agentuuri tulude ja kulude kalkulatsioon, mida arvestatakse agentuuri eelarve koostamisel.

2. Eelarve tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.

3. Agentuuri tulud koosnevad Euroopa ühenduste üldeelarve osaks olevast ühenduse toetusest ja osutatud teenuste eest saadud tasudest; see ei piira teiste vahendite kasutamist.

4. Agentuuri kulud hõlmavad muu hulgas töötajate töötasusid, haldus- ja infrastruktuuri kulusid, tegevuskulusid ning kulusid, mis tulenevad võrku kuuluvate institutsioonide ja asutuste ning kolmandate isikute vahel sõlmitud lepingutest.

▼M2

Artikkel 12

1. Igal aastal koostab haldusnõukogu tegevdirektori poolt koostatud eelnõu põhjal agentuuri järgmise eelarveaasta tulude ja kulude kalkulatsiooni. Kõnealuse kalkulatsiooni, mis sisaldab ametikohtade loetelu kava, esitab haldusnõukogu komisjonile hiljemalt 31. märtsiks.

2. Komisjon edastab tulude ja kulude kalkulatsiooni aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule (edaspidi eelarvepädevad institutsioonid) koos Euroopa Liidu üldeelarve esialgse projektiga.

3. Komisjon sisestab kõnealusest eelnõust lähtudes Euroopa Liidu üldeelarve esialgsesse projekti kalkulatsiooni, mida ta peab ametikohtade kava ja üldeelarvest eraldatava toetuse suurust silmas pidades vajalikuks, ning esitab selle eelarvepädevatele institutsioonidele asutamislepingu artikliga 272 ettenähtud korras.

4. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad agentuuri toetamiseks kasutatavad assigneeringud.

Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad agentuuri ametikohtade kava.

5. Haldusnõukogu kinnitab eelarve. Eelarve on lõplik pärast Euroopa Liidu üldeelarve vastuvõtmist. Vajaduse korral kohandatakse seda vastavalt.

6. Haldusnõukogu teatab võimalikult kiiresti eelarvepädevatele institutsioonidele oma kavatsusest rakendada projekte, millel võib olla oluline rahaline mõju eelarve rahastamisele, eelkõige kinnisvaraga, nagu hoonete üürimine või ostmine, seotud projektid. Eelarvepädevad institutsioonid teatavad sellest komisjonile.

Kui emb-kumb eelarvepädevatest institutsioonidest on teatanud oma kavatsusest esitada arvamus, edastab ta selle haldusnõukogule kuue nädala jooksul pärast projektist teatamist.

Artikkel 13

1. Tegevdirektor vastutab agentuuri eelarve täitmise eest.

2. Agentuuri peaarvepidaja saadab komisjoni peaarvepidajale hiljemalt iga järgneva eelarveaasta 1. märtsil esialgse raamatupidamisaruande koos aruandega, mis käsitleb eelmise eelarveaasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist. Komisjoni peaarvepidaja ühendab institutsioonide ja detsentraliseeritud organite esialgsed raamatupidamisarvestused kooskõlas üldise finantsmääruse artikliga 128.

3. Hiljemalt igale majandusaastale järgneva aasta 31. märtsiks edastab komisjoni peaarvepidaja kontrollikojale agentuuri esialgse raamatupidamisaruande koos kõnealuse majandusaasta eelarve- ja finantshalduse aruandega. Aruanne, mis käsitleb eelarveaasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist, saadetakse ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

4. Kui tegevdirektor on vastavalt üldise finantsmääruse artiklile 129 kätte saanud kontrollikoja tähelepanekud agentuuri esialgse raamatupidamisaruande kohta, koostab ta omal vastutusel agentuuri lõpliku raamatupidamisaruande ja esitab selle haldusnõukogule arvamuse saamiseks.

5. Haldusnõukogu esitab oma arvamuse agentuuri raamatupidamisaruande kohta.

6. Tegevdirektor edastab hiljemalt igale eelarveaastale järgnevaks 1. juuliks lõpliku raamatupidamisaruande jahaldusnõukogu arvamuse Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale.

7. Lõpparuanded avaldatakse.

8. Tegevdirektor saadab kontrollikojale vastuse kontrollikoja märkuste kohta hiljemalt 30. septembril. Tegevjuht saadab selle vastuse ka haldusnõukogule.

9. Tegevdirektor esitab taotluse korral Euroopa Parlamendile üldise finantsmääruse artikli 146 lõike 3 kohaselt kogu teabe, mida on vaja kõnealust eelarveaastat käsitleva eelarve täitmise aruande kinnitamismenetluse tõrgeteta rakendamiseks.

10. Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament kinnituse tegevdirektori tegevusele aasta n eelarve täitmise kohta enne 30. aprilli aastal n + 2.

Artikkel 14

Haldusnõukogu võtab agentuuri suhtes kohaldatavad finantssätted vastu pärast konsulteerimist komisjoniga. Need ei või kõrvale kalduda komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrusest (EÜ, Euratom) nr 2343/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185 nimetatud asutuste raamfinantsmäärust, ( 7 ) välja arvatud juhul, kui selline kõrvalekaldumine on vajalik ameti tööks ja komisjon on selleks eelneva nõusoleku andnud.

▼B

Artikkel 15

1. Agentuur taotleb aktiivselt koostööd ühenduse teiste asutuste ja programmidega, eriti Ühisuuringute Keskuse, statistikaameti ning ühenduse keskkonnauuringute ja arenguprogrammidega. Eelkõige:

— hõlmab koostöö Ühisuuringute Keskusega ülesandeid, mis on sätestatud lisa punktis A,

— peab kooskõlastuste puhul Euroopa ühenduste statistikaametiga (Eurostat) ja Euroopa ühenduste statistikaprogrammiga järgima lisa punktis B esitatud juhiseid.

2. Agentuur teeb aktiivset koostööd ka teiste asutuste ja ühendustega nagu Euroopa Kosmoseagentuur, Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsioon, Euroopa Nõukogu ja Rahvusvaheline Energiaagentuur ning ka Ühinenud Rahvaste Organisatsioon ja selle spetsialiseeritud asutused, eriti Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Keskkonnaprogramm (UNEP), Maailma Meteoroloogiaorganisatsioon ning Rahvusvaheline Aatomienergia Agentuur.

▼M1

2a. Agentuur võib teha koostööd ühist huvi pakkuvates valdkondades Euroopa ühendusse mitte kuuluvate riikide nende institutsioonidega, kust võib saada vastastikku huvipakkuvaid ja agentuuri edukaks tööks vajalikke andmeid, informatsiooni, kogemusi ning andmete kogumise, analüüsimise ja hindamise metoodikat.

▼M1

3. Lõigetes 1, 2 ja 2a nimetatud koostöö puhul peab eriti arvesse võtma vajadust vältida tegevuste kattumist.

▼B

Artikkel 16

Agentuuri suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli.

Artikkel 17

Agentuuri töötajate kohta kehtivad määrused ja eeskirjad, mida kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike ja teiste teenistujate suhtes.

Agentuur kasutab oma töötajate suhtes ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule antud volitusi.

Haldusnõukogu võtab kokkuleppel komisjoniga vastu vajalikud rakenduseeskirjad.

Artikkel 18

1. Agentuuri lepingulist vastutust reguleerib vastava lepingu suhtes kohaldatav õigus. Euroopa Ühenduste Kohtu pädevusse kuulub otsuste tegemine vastavalt agentuuri sõlmitud lepingus sisalduvale vahekohtuklauslile.

2. Lepinguvälise vastutuse korral hüvitab agentuur kõik kahjud, mida agentuur või selle teenistujad oma kohustuste täitmisel on tekitanud, vastavalt liikmesriikide seaduste ühistele üldpõhimõtetele.

Kõikide selliste kahjude hüvitamisega seotud vaidluste lahendamine kuulub kohtu pädevusse.

3. Teenistujate vastutust agentuuri ees reguleerivad agentuuri töötajate suhtes kohaldatavad sätted.

Artikkel 19

Maadele, mis ei ole Euroopa ühenduste liikmed, aga jagavad ühenduste ja liikmesriikide huvi agentuuri eesmärkide vastu, on agentuur avatud lepingute kaudu, mis on nende ja ühenduse vahel sõlmitud, järgides asutamislepingu artiklis 228 sätestatud korda.

Artikkel 20

▼M1

1. Enne 15. septembrit 1999 annab agentuur oma töö ja selle tulemuslikkuse kohta hinnangu ning esitab aruande haldusnõukogule, komisjonile, nõukogule ja Euroopa Parlamendile.

2. Hiljemalt 31. detsembriks 2003 vaatab nõukogu komisjoni aruande põhjal üle agentuuri edusammud ja tema poolt endale võetud ülesanded seoses ühenduse üldise keskkonnapoliitikaga.

▼B

Artikkel 21

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast seda, kui pädevad asutused on vastu võtnud otsuse agentuuri asukoha suhtes. ( 8 )

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









LISA

A. Koostöö Ühisuuringute Keskusega

— Keskkonnaalaste mõõtmismeetodite ühtlustamine. ( 9 )

— Andmete esitusviisi standardimine.

— Uute keskkonnaalaste mõõtmismeetodite ja -instrumentide väljatöötamine.

— Muud ülesanded vastavalt agentuuri tegevdirektori ja Ühisuuringute Keskuse peadirektori kokkuleppele.

B. Koostöö statistikaametiga

▼M1

1. Agentuur kasutab võimaluste piires ühenduse ametlike statistikateenistuste kaudu saadud teavet. See saadakse EUROSTATi ja siseriiklike statistikateenistuste tööst sotsiaal- ja majandusstatistika, sealhulgas rahvamajanduse arvepidamise ja sellega seotud informatsiooni kogumisel, kinnitamisel ja levitamisel. Eelkõige kasutab agentuur EUROSTATi ja siseriiklike statistikateenistuste poolt otsuse 94/808/EMÜ ( 10 ) alusel tehtud tööd, mis hõlmab statistikat a) inimtegevuse kohta, mis avaldab keskkonnale survet, ning b) ühiskondliku ja majandusliku reageeringu kohta sellisele survele.

▼B

2. Keskkonnaalases statistikaprogrammi osas lepivad kokku agentuuri tegevdirektor ja statistikaameti peadirektor ning see esitatakse kinnitamiseks agentuuri haldusnõukogule ja statistikaprogrammi komiteele.

3. Statistikaprogrammi väljatöötamine ja rakendamine toimub selliste rahvusvaheliste statistikaasutuste nagu ÜRO Statistikakomisjoni, Euroopa Statistikute Konverentsi ja OECD töö raames.