2016R0072 — ET — 01.01.2016 — 000.003

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2016/72,

22. jaanuar 2016,

millega määratakse 2016. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, ning millega muudetakse määrust (EL) 2015/104







I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

1. Käesoleva määrusega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused liidu vetes ning liidu kalalaevade kalapüügivõimalused teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügiks teatavates vetes väljaspool liitu.

2. Lõikes 1 osutatud kalapüügivõimalused hõlmavad järgmist:

a) 2016. aasta püügi piirnormid ning kui käesolevas määruses on nii sätestatud, siis ka 2017. aasta püügi piirnormid;

b) püügikoormuse piirangud ajavahemikuks 1. veebruarist 2016 kuni 31. jaanuarini 2017, välja arvatud juhul, kui artiklites 9, 31 ja 32 ning IIE lisas on kehtestatud püügikoormuse piiranguteks muud tähtajad;

c) teatavate kalavarude püügi võimalused CCAMLRi konventsiooni alas ajavahemikul 1. detsembrist 2015 kuni 30. novembrini 2016;

d) teatavate kalavarude püügi võimalused aastatel 2016 ja 2017 IATTC konventsiooni alas, mis on täpsustatud artiklis 28.

Artikkel 2

Kohaldamisala

Käesolevat määrust kohaldatakse järgmiste laevade suhtes:

a) liidu kalalaevad;

b) liidu vetes tegutsevad kolmandate riikide laevad.

Käesolevat määrust kohaldatakse ka harrastuspüügi suhtes, kui sellisele püügile on asjaomastes sätetes selgelt viidatud.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 4 mõisteid. Lisaks kohaldatakse järgmisi mõisteid:

a) „kolmanda riigi laev” –kolmanda riigi lipu all sõitev ja kolmandas riigis registreeritud kalalaev;

b) „harrastuspüük” –mittetöönduslikud püügitoimingud, mille puhul vee-elusressursse kasutatakse meelelahutuslikul, turismi ja sportlikul eesmärgil;

c) „rahvusvahelised veed” –veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänse õiguse või jurisdiktsiooni alla;

d) „lubatud kogupüük” (TAC): i) püügil, mille suhtes on kehtestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 osutatud lossimiskohustus – igast kalavarust aastas püüda lubatud kala kogus; ii) igasugusel muul kalapüügil – igast kalavarust aastas lossida lubatud kala kogus;

e) „kvoot” –liidule, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud osa lubatud kogupüügist;

f) „analüütiline hindamine” –asjaomase kalavaru olukorra muutumise kvantitatiivne hindamine, mis põhineb kalavaru bioloogiat ja kasutust käsitlevatel andmetel, mille teaduslik läbivaatamine on hinnanud kvaliteedilt piisavaks, et anda teaduslikke nõuandeid tulevaste püügivõimaluste kohta;

g) „võrgusilma suurus” –kalavõrgu silmasuurus, mis on kindlaks määratud vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 517/2008 ( 1 );

h) „liidu laevastikuregister” –kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 24 lõikega 3 komisjoni poolt loodud register;

i) „püügipäevik” –määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 14 osutatud püügipäevik.

Artikkel 4

Kalapüügi piirkonnad

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi püügipiirkondade määratlusi:

a) „ICESi (Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu) püügipiirkonnad” – määruse (EÜ) nr 218/2009 ( 2 ) III lisas määratletud geograafilised alad;

b) „Skagerrak” – geograafiline ala, mis piirneb läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani ulatuva joonega ning lõunas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega;

c) „Kattegat” – geograafiline ala, mis piirneb põhjas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega ning lõunas Hasenørest Gnibenini, Korshagest Spodsbjergini ja Gilbjerg Hovedist Kullenini ulatuva joonega;

d) „ICESi VII alapiirkonna funktsionaalne üksus 16” – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: — 53° 30′ N 15° 00′ W, — 53°30′ N 11° 00′ W, — 51° 30′ N 11° 00′ W, — 51° 30′ N 13° 00′ W, — 51° 00′ N 13° 00′ W, — 51° 00′ N 15° 00′ W, — 53° 30′ N 15° 00′ W;

e) „ICESi IXa rajooni funktsionaalne üksus 26” – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: — 43° 00′ N 8° 00′ W, — 43° 00′ N 10° 00′ W, — 42° 00′ N 10° 00′ W, — 42° 00′ N 8° 00′ W;

f) „ICESi IXa rajooni funktsionaalne üksus 27” – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: — 42° 00′ N 8° 00′ W, — 42° 00′ N 10° 00′ W, — 38° 30′ N 10° 00′ W, — 38° 30′ N 9° 00′ W, — 40° 00′ N 9° 00′ W, — 40° 00′ N 8° 00′ W;

g) „Cádizi laht” – ICESi IXa rajooni geograafiline ala, mis jääb pikkuskraadist 7°23′ 48″ W ida poole;

h) CECAFi (Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee) püügipiirkonnad on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2009 ( 3 ) II lisas määratletud geograafilised alad;

i) NAFO (Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni) püügipiirkonnad on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 217/2009 ( 4 ) III lisas määratletud geograafilised alad;

j) „SEAFO (Atlandi ookeani kaguosa kalandusorganisatsioon) konventsiooni ala” – Atlandi ookeani kaguosa kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis ( 5 ) määratletud geograafiline ala;

k) „ICCATi (Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon) konventsiooni ala” – rahvusvahelises Atlandi tuunikala kaitse konventsioonis ( 6 ) määratletud geograafiline ala;

l) „CCAMLRi (Antarktika vete elusressursside kaitse komisjon) konventsiooni ala” – määruse (EÜ) nr 601/2004 ( 7 ) artikli 2 punktis a määratletud geograafiline ala;

m) „IATTC (Ameerika Troopikatuunide Komisjon) konventsiooni ala” – Ameerika Ühendriikide ja Costa Rica Vabariigi vahelise 1949. aasta konventsiooniga moodustatud Ameerika Troopikatuunide Komisjoni tugevdamise konventsioonis („Antigua konventsioon”) ( 8 ) määratletud geograafiline ala;

n) „IOTC (India Ookeani Tuunikomisjon) konventsiooni ala” – India Ookeani Tuunikomisjoni moodustamise lepingus ( 9 ) määratletud geograafiline ala;

o) „SPRFMO (Vaikse ookeani lõunaosa piirkondlik kalandusorganisatsioon) konventsiooni ala” – avamerepiirkond 10° põhjalaiusest lõuna pool, CCAMLRi konventsiooni alast põhja pool, SIOFA konventsiooni alast ida pool, nagu on määratletud India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppes, ( 10 ) ning Lõuna-Ameerika riikide kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluvatest piirkondadest lääne pool;

p) „WCPFC (Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjon) konventsiooni ala” – Vaikse ookeani lääne- ja keskosa pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis ( 11 ) määratletud geograafiline ala;

q) „Beringi mere avameri” – Beringi mere avamere piirkonna geograafiline ala, mis on kaugemal kui 200 meremiili lähtejoontest, millest mõõdetakse Beringi mere rannikuriikide territoriaalmere laiust;

r) „IATTC ja WCPFC vaheline kattuv piirkond” – järgmiste koordinaatidega määratletud geograafiline ala: — 150° läänepikkust, — 130° läänepikkust, — 4° lõunalaiust, — 50° lõunalaiust.







II JAOTIS

LIIDU KALALAEVADE KALAPÜÜGIVÕIMALUSED







I PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 5

Lubatud kogupüük ja selle jaotamine

1. Liidu kalalaevadele liidu vetes ja teatavates vetes väljaspool liitu lubatud kogupüük, selle jaotus liikmesriikide vahel ning asjakohasel juhul sellega funktsionaalselt seotud tingimused on esitatud I lisas.

2. Liidu kalalaevadel on lubatud kala püüda I lisas sätestatud lubatud kogupüügi piires Fääri saarte, Gröönimaa, Islandi ja Norra kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes ning Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas vastavalt käesoleva määruse artiklis 15 ja III lisas ning nõukogu määruses (EÜ) nr 1006/2008 ( 12 ) ja selle rakendussätetes sätestatud tingimustele.

Artikkel 6

Liikmesriikide kindlaks määratav lubatud kogupüük

1. Teatavate kalavarude lubatud kogupüügi määrab kindlaks asjaomane liikmesriik. Kõnealused kalavarud on kindlaks määratud I lisas.

2. Liikmesriik määrab lubatud kogupüügi järgmiselt:

a) see on kooskõlas ühise kalanduspoliitika põhimõtete ja eeskirjadega, eelkõige varude säästva kasutamise põhimõttega, ning

b) selle tulemusena: i) analüütilise hinnangu olemasolu korral kasutatakse varusid alates aastast 2016 ja edaspidi võimalikult suure tõenäosusega maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel; ii) kui analüütiline hinnang puudub või ei ole täielik, kasutatakse varusid vastavalt ettevaatusprintsiibil põhinevale lähenemisviisile kalavarude majandamisele.

3. Kõik asjaomased liikmesriigid esitavad komisjonile 15. märtsiks 2016 järgmise teabe:

a) vastuvõetud lubatud kogupüügid;

b) asjaomase liikmesriigi kogutud ja hinnatud andmed, millel vastuvõetud lubatud kogupüügid põhinevad;

c) üksikasjalik teave selle kohta, kuidas vastuvõetud lubatud kogupüügid vastavad lõikele 2.

Artikkel 7

Püügi ja kaaspüügi lossimise tingimused

1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 kehtestatud lossimiskohustuseta püüki võib pardal hoida või lossida ainult juhul kui:

a) selle on püüdnud sellise liikmesriigi lipu all sõitvad laevad, millel on kvoot, ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud või

b) see moodustab osa liidu kvoodist, mis ei ole kvoodina liikmesriikide vahel ära jaotatud, ning kõnealune liidu kvoot ei ole ammendatud.

2. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 8 osutatud mittesihtliigi varud, mis on ohututes bioloogilistes piirides, on määratletud käesoleva määruse I lisas, selleks et teha erand kohustusest arvestada saak asjaomasest kvoodist maha, nagu on ette nähtud kõnealuses artiklis.

Artikkel 8

Püügikoormuse piirangud

Artikli 1 lõike 2 punktis b osutatud ajavahemike jooksul kohaldatakse järgmisi püügikoormuse reguleerimise meetmeid:

a) IIA lisa kohaldatakse teatavate tursa-, hariliku merikeele ja atlandi merilesta varude majandamisel Kattegatis, Skagerrakis, ICESi IIIa rajooni selles osas, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat, ning ICESi IV alapiirkonnas, ICESi VIa, VIIa ja VIId rajoonis ning ICESi IIa ja Vb rajooni liidu vetes;

b) IIB lisa kohaldatakse euroopa merluusi ja norra salehomaari varude taastamisel ICESi VIIIc ja IXa rajoonis, välja arvatud Cádizi lahes;

c) IIC lisa kohaldatakse hariliku merikeele varude majandamisel ICESi VIIe rajoonis.

Artikkel 9

Süvamere kalapüügi piirnormid ja püügikoormuse piirangud

1. Süvalesta suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 2347/2002, ( 13 ) millega kehtestatakse süvamerepüügiloa omamise nõue, artikli 3 lõiget 1. Süvalesta püügi, pardal hoidmise, ümberlaadimise ja lossimise suhtes kohaldatakse kõnealuses artiklis osutatud tingimusi.

2. Käesolevat lõiget kohaldatakse ainult nende püügireiside suhtes, kus püütakse üle 100 kg muid süvamereliike kui põhjaatlandi hõbekala.

Liikmesriigid tagavad, et 2016. aastal ei ületa määruse (EÜ) nr 2347/2002 artikli 3 lõikes 1 osutatud süvamerepüügi luba omavate laevade püügikoormuse tase (mõõdetuna sadamast äraoldud kilovatt-päevades) 65 % keskmisest aastasest püügikoormusest, mida asjaomase liikmesriigi laevad kasutasid 2003. aastal püügireisidel, mille jaoks neil oli süvamerepüügi luba või mille jooksul püüti kõnealuse määruse I ja II lisas loetletud süvamereliike.

Artikkel 10

Huntahvena püügi meetmed

1. Liidu kalalaevadel on keelatud püüda huntahvenat ICESi VIIb, VIIc, VIIj ja VIIk rajoonis ning ICESi VIIa ja VIIg rajooni vetes, mis asuvad kaugemal kui 12 meremiili lähtejoonest Ühendkuningriigi suveräänsuse alla kuuluval alal. Liidu kalalaevadel on keelatud kõnealuses piirkonnas püütud huntahvenat pardal hoida, ümber laadida, ümber paigutada või lossida.

2. Alates 1. jaanuarist kuni 30. juunini 2016 on liidu kalalaevadel keelatud püüda huntahvenat ning järgmistes piirkondades püütud huntahvenat pardal hoida, ümber laadida, ümber paigutada või lossida:

a) ICESi IVb, IVc, VIIa ja VIId–h rajoon;

b) veed, mis asuvad 12 meremiili kaugusel lähtejoonest Ühendkuningriigi suveräänsuse alla kuuluval alal ICESi VIIa ja VIIg rajoonis.

Erandina esimesest lõigust kohaldatakse esimeses lõigus osutatud piirkondade suhtes järgmisi meetmeid:

a) põhjatraale ja nootasid ( 14 ) kasutavad liidu kalalaevad võivad hoida pardal huntahvena saaki, mis ei ületa 1 % pardal hoitava mereorganismide kogusaagi kaalust;

b) liidu kalalaevad, mis kasutavad õngekonkse ja -nööre ning vainakkevõrke ( 15 ), võivad püüda huntahvenat jaanuaris 2016 ja 1. aprillist kuni 30. juunini 2016 ning kõnealuses piirkonnas püütud huntahvenat pardal hoida, ümber laadida, ümber paigutada või lossida, kui püütud kogus ei ületa 1 300 kilogrammi kuus laeva kohta.

3. Alates 1. juulist kuni 31. detsembrini 2016 on liidu kalalaevadel, mis kasutavad õngekonkse ja -nööre ning vainakkevõrke, keelatud huntahvenat püüda üle 1 300 kilogrammi kuus laeva kohta, ning liidu kalalaevadel, mis kasutavad muid püügivahendeid, keelatud huntahvenat püüda üle 1 000 kilogrammi kuus laeva kohta järgmistes piirkondades:

a) ICESi IVb, IVc, VIId, VIIe, VIIf ja VIIh rajoon;

b) veed, mis asuvad 12 meremiili ulatuses lähtejoonest Ühendkuningriigi suveräänsuse alla kuuluval alal ICESi VIIa ja VIIg rajoonis.

Samuti on liidu kalalaevadel kõnealusel ajavahemikul keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida esimeses lõigus sätestatud kogustest suuremaid huntahvena koguseid, mis on püütud nimetatud piirkondadest.

4. Lõigetes 2 ja 3 sätestatud püügi piirnorme ei saa üle kanda ühest kuust teise ega ühelt laevalt teisele. Liikmesriigid teatavad komisjonile püütud huntahvena saagi püügivahendi liigi kaupa hiljemalt 20 päeva jooksul pärast iga kuu lõppu.

Liidu laevadele, mis kasutavad ühes kalendrikuus mitut püügivahendit, kohaldatakse lõikes 3 sätestatud madalaimat püügi piirnormi iga püügivahendi suhtes.

5. Alates 1. jaanuarist kuni 30. juunini 2016 on ICESi IVb, IVc, VIIa ja VIId–h rajoonis huntahvena harrastuspüügi puhul, sealhulgas kaldalt püügi käigus, lubatud üksnes juhupüük ja vabastamine. Sellele perioodil on keelatud kõnealuses piirkonnas püütud huntahvenat pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida.

6. Harrastuspüügi, sealhulgas kaldalt püügi käigus tohib üks kalamees jätta endale kuni ühe huntahvena päevas järgmistel ajavahemikel ja järgmistes piirkondades:

a) alates 1. juulist kuni 31. detsembrini 2016 ICESi IVb, IVc, VIIa ja VIId–h rajoon;

b) alates 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2016 ICESi VIIj ja VIIk rajoon.

Artikkel 11

Kalapüügivõimaluste jaotamise erisätted

1. Käesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et need ei piira:

a) määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 kohaseid kalapüügivõimaluste vahetamisi;

b) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37 kohaseid mahaarvamisi ega ümberjaotamisi;

c) määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10 lõike 4 kohaseid kalapüügivõimaluste ümberjaotamisi;

d) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohaseid lubatud lisakoguste lossimisi;

e) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast koguste kinnipidamist;

f) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 105, 106 ja 107 kohaseid mahaarvamisi;

g) käesoleva määruse artikli 21 kohaseid kvootide ülekandmisi ega vahetamisi;

h) käesoleva määruse artikli 15 kohast täiendavat kvootide eraldamist.

2. Varud, mille suhtes kohaldatakse ettevaatusprintsiipi või analüütilist lubatud kogupüüki, on seoses määruses (EÜ) nr 847/96 sätestatud lubatud kogupüükide ja kvootide haldamise ühest aastast teise ülekandmisega kindlaks määratud käesoleva määruse I lisas.

3. Kui käesoleva määruse I lisas ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse ennetuslikku lubatud kogupüüki, ning kõnealuse määruse artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 4 kohaldatakse selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse analüütilist lubatud kogupüüki.

4. Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata, kui liikmesriik kasutab määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 9 sätestatud paindlikku ühest aastast teise ülekandmist.

Artikkel 12

Püügikeeluaeg

1. Porcupine'i madalal on 1. maist kuni 31. maini 2016 keelatud püüda või pardal hoida järgmisi liike: tursk, megrimid, merikuratlased, kilttursk, merlang, euroopa merluus, norra salehomaar, atlandi merilest, pollak, põhjaatlandi süsikas, railised, harilik merikeel, meriluts, sinine molva, harilik molva ja harilik ogahai.

Käesoleva lõike kohaldamisel hõlmab Porcupine'i madal geograafilist ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:







Punkt Laiuskraad Pikkuskraad 1 52° 27′ N 12° 19′ W 2 52° 40′ N 12° 30′ W 3 52° 47′ N 12° 39,600′ W 4 52° 47′ N 12° 56′ W 5 52° 13,5′ N 13° 53,830′ W 6 51° 22′ N 14° 24′ W 7 51° 22′ N 14° 03′ W 8 52° 10′ N 13° 25′ W 9 52° 32′ N 13° 07,500′ W 10 52° 43′ N 12° 55′ W 11 52° 43′ N 12° 43′ W 12 52° 38,800′ N 12° 37′ W 13 52° 27′ N 12° 23′ W 14 52° 27′ N 12° 19′ W

Erandina esimesest lõigust lubatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 50 lõigetele 3, 4 ja 5 hoida Porcupine'i madalalt läbisõidu korral pardal kõnealuses lõigus osutatud liike.

2. ICESi IIa ja IIIa rajoonis ning ICESi IV alapiirkonnas on töönduslik tobiapüük põhjatraali, nooda või samalaadsete veetavate püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on alla 16 mm, keelatud alates 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2016 ja alates 1. augustist kuni 31. detsembrini 2016.

Esimeses lõigus sätestatud keeldu kohaldatakse ka kolmandate riikide selliste laevade suhtes, kellel on lubatud püüda tobiat ICESi IV alapiirkonna liidu vetes.

Artikkel 13

Keelud

1. Liidu kalalaevadel on keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike:

a) täht-sünkrai (Amblyraja radiata) ICESi IIa, IIIa ja VIId rajooni ning ICESi IV alapiirkonna liidu vetes;

b) mõrtsukhai (Carcharodon carcharías) kõigis vetes;

c) hall lühiogahai (Centrophorus squamosus) ICESi IIa rajooni ja IV alapiirkonna liidu vetes ning ICESi I ja XIV alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

d) portugali süvahai (Centroscymnus coelolepis) ICESi IIa rajooni ja IV alapiirkonna liidu vetes ning ICESi I ja XIV alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

e) hiidhai (Cetorhinus maximus) kõigis vetes;

f) šokolaadhai (Dalatias licha) ICESi IIa rajooni ja IV alapiirkonna liidu vetes ning ICESi I ja XIV alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

g) luits-nokkhai (Deania calcea) ICESi IIa rajooni ja IV alapiirkonna liidu vetes ning ICESi I ja XIV alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

h) sileda tiibrai (Dipturus batis) kompleks (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) ICESi IIa rajooni ning ICESi III, IV, VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna liidu vetes;

i) suur tumehai (Etmopterus princeps) ICESi IIa rajooni ja IV alapiirkonna liidu vetes ning ICESi I ja XIV alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

j) ronkjas tumehai (Etmopterus pusillus) ICESi IIa rajooni ja IV alapiirkonna liidu vetes ning ICESi I, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

k) õngejadadega püütud supi-nugishai (Galeorhinus galeus) ICESi IIa rajooni ja IV alapiirkonna liidu vetes ning ICESi I, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

l) harilik heeringahai (Lamna nasus) kõigis vetes;

m) Alfredi sarvikrai (Manta alfredi) kõigis vetes;

n) hiid-sarvikrai (Manta birostris) kõigis vetes;

o) järgmised merisarvikute liigid kõikides vetes: i) vahemere merisarvik (Mobula mobular); ii) guinea merisarvik (Mobula rochebrunei); iii) astelsaba-merisarvik (Mobula japanica); iv) silesaba-merisarvik (Mobula thurstoni); v) väike merisarvik (Mobula eregoodootenkee); vi) Munki merisarvik (Mobula munkiana); vii) sirpuim-merisarvik (Mobula tarapacana); viii) lühiuim-merisarvik (Mobula kuhlii); ix) atlandi merisarvik (Mobula hypostoma);

p) järgmised saagraide (Pristidae) liigid kõikides vetes: i) salesaagrai (Anoxypristis cuspidate); ii) väike saagrai (Pristis clavata); iii) väikehammas-saagrai (Pristis pectinata); iv) harilik saagrai (Pristis pristis); v) roheline saagrai (Pristis zijsron);

q) ogarai (Raja clavata) ICESi IIIa rajooni liidu vetes;

r) norra rai (Raja (Dipturus) nidarosiensis) ICESi VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh ja VIIk rajooni liidu vetes;

s) musterrai (Raja undulata) ICESi VI ja X alapiirkonna liidu vetes;

t) valgerai (Raja alba) ICESi VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna liidu vetes;

u) logardrailased (Rhinobatidae) ICESi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ja XII alapiirkonna liidu vetes;

v) euroopa ingelhai (Squatina squatina) liidu vetes.

2. Kui lõikes 1 osutatud liikide isendeid püütakse juhuslikult, ei tohi neid kahjustada. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.

Artikkel 14

Andmete edastamine

Kui liikmesriigid edastavad komisjonile määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohaselt andmed püütud koguste lossimise kohta, tuleb selleks kasutada käesoleva määruse I lisas sätestatud kalavarude koode.







II PEATÜKK

Täiendava püügiosa andmine täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele

Artikkel 15

Täiendav püügiosa

1. Liikmesriik võib anda oma lipu all sõitvatele laevadele, mis osalevad täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes, täiendava püügiosa teatavate kalavarude püügiks. Kõnealused kalavarud on kindlaks määratud I lisas.

2. Lõikes 1 osutatud täiendav püügiosa ei ületa I lisas sätestatud üldist piirnormi protsendina kõnealusele liikmesriigile eraldatud kvoodist.

Artikkel 16

Täiendava püügiosa andmise tingimused

1. Artiklis 15 osutatud täiendav püügiosa peab vastama järgmistele tingimustele:

a) liikmesriigid peavad tagama kõikide püügireiside üksikasjaliku ja täpse dokumenteerimise ning piisava suutlikkuse ja vahendid, kasutades näiteks vaatlejaid, videovalvet ja teisi vahendeid. Seda tehes järgivad liikmesriigid tõhususe ja proportsionaalsuse põhimõtteid;

b) täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevale üksikule laevale antud täiendav püügiosa ei tohi ületadajärgmisi piirnorme: i) 75 % asjaomase liikmesriigi hinnangul vette tagasi lastud saagist, mille on püüdnud sellist liiki laev, kuhu kuulub täiendava püügiosa saanud laev; ii) 30 % laevale enne katsetustes osalemist eraldatud individuaalsest püügiosast;

c) kogu täiendava püügiosa alusel kõnealuse laeva püütud saaki, sealhulgas nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 ( 16 ) XII lisa kohaseid lossitavaid alammõõtu kalu, arvestatakse maha laevale antud individuaalsest püügiosast, mis tuleneb käesoleva määruse artikli 15 alusel antud mis tahes täiendavast püügiosast;

d) kui laev on mis tahes kalavaru individuaalse täiendavalt antud püügiosa täielikult ära kasutanud, peab ta lõpetama kogu püügitegevuse asjaomases lubatud kogupüügi piirkonnas;

e) nende kalavarude puhul, mille suhtes võib kohaldada käesolevat artiklit, võivad liikmesriigid lubada individuaalse püügiosa või selle mis tahes osa täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes mitteosalevatelt laevadelt üle kanda kõnealustes katsetustes osalevatele laevadele, tingimusel et on võimalik tõendada, et katsetustes mitteosalevate laevade tagasiheide ei suurene.

2. Olenemata lõike 1 punkti b alapunktist i võib liikmesriik erandkorras anda oma lipu all sõitvale kalalaevale täiendava püügiosa, mis ületab 75 % hinnangulisest vette tagasi heidetud saagist, mille on püüdnud sellist liiki laev, kuhu kuulub täiendava püügiosa saanud laev, tingimusel et:

a) kalavaru tagasiheite määr on asjaomase laevaliigi puhul hinnanguliselt alla 10 %;

b) sellist liiki laevade kaasamine on oluline lõike 1 punkti a kohaselt kasutatud vahendite seirevõime hindamiseks;

c) kõikide nimetatud katsetustes osalevate laevade täiendav püügiosa ei ületa 75 % nende hinnangulisest tagasiheitest.

3. Enne artiklis 15 osutatud täiendava püügiosa andmist esitavad liikmesriigid komisjonile järgmise teabe:

a) tema lipu all sõitvate ja täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevate laevade nimekiri;

b) nimetatud laevade pardale paigaldatud elektroonilise kaugseiresüsteemi spetsifikatsioonid;

c) nimetatud laevadel kasutatavate püügivahendite maht, liik ja spetsifikatsioon;

d) iga katsetustes osaleva laevatüübi hinnanguline tagasiheide;

e) katsetustes osalevate laevade poolt 2015. aastal püütud saagi kogus sellest kalavarust, mille suhtes kohaldatakse vastavat lubatud kogupüüki.

Artikkel 17

Isikuandmete töötlemine

Niivõrd, kui käesoleva määruse artikli 16 lõike 1 punkti a kohaselt tehtud salvestistega kaasneb direktiivis 95/46/EÜ määratletud isikuandmete töötlemine, kohaldatakse sellise töötlemise suhtes nimetatud direktiivi.

Artikkel 18

Täiendava püügiosa tühistamine

Kui liikmesriik avastab, et täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalev laev ei täida artiklis 16 sätestatud tingimusi, tühistab liikmesriik kohe sellele laevale antud täiendava püügiosa ning keelab sellel laeval 2016. aasta ülejäänud aja jooksul kõnealustes katsetes osaleda.

Artikkel 19

Tagasiheite hindamise teaduslik järelevalve

Komisjon võib nõuda igalt liikmesriigilt, kes kasutab käesoleva peatüki sätteid, et ta esitaks teaduslikule nõuandeorganile hinnangu tagasiheite kohta laevaliikide kaupa, et kontrollida artikli 16 lõike 1 punkti b alapunktis i sätestatud nõude täitmist. Kui sellist tagasiheidet kinnitavat hinnangut ei ole, võtab asjaomane liikmesriik kõik asjakohased meetmed, et tagada kõnealuse nõude järgimine, ja teavitab sellest komisjoni.







III PEATÜKK

Kalapüügiload püügiks kolmandate riikide vetes

Artikkel 20

Kalapüügiload

1. Kolmanda riigi vetes kala püüdvatele liidu kalalaevadele antavate kalapüügilubade maksimaalne arv on sätestatud III lisas.

2. Kui üks liikmesriik kannab määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 alusel kvoodi üle teisele liikmesriigile käesoleva määruse III lisas sätestatud püügipiirkondades, tuleb üle anda ka asjaomased püügiload ja teatada sellest komisjonile. Sellegipoolest ei tohi ületada käesoleva määruse III lisas sätestatud püügilubade üldarvu püügipiirkonna kohta.







IV PEATÜKK

Kalapüügivõimalused piirkondlike kalandusorganisatsioonide reguleeritavates vetes

Artikkel 21

Kvootide ülekandmine ja vahetamine

1. Kui piirkondliku kalandusorganisatsiooni eeskirjade kohaselt on lubatud kvoote selle organisatsiooni osaliste vahel üle kanda või vahetada, võib liikmesriik (edaspidi „asjaomane liikmesriik”) seda arutada piirkondliku kalandusorganisatsiooni osalisega ning vajaduse korral kehtestada kavandatava kvootide ülekandmise või vahetamise võimalikud piirid.

2. Komisjon võib asjaomase liikmesriigi teatise alusel kinnitada sellise kavandatava kvootide ülekandmise või vahetamise piirid, mida kõnealune liikmesriik on arutanud piirkondliku kalandusorganisatsiooni vastava osalisega. Seejärel edastavad komisjon ja asjaomane piirkondliku kalandusorganisatsiooni osaline teineteisele põhjendamatu viivituseta oma nõusoleku kvoodid üle kanda või neid vahetada. Komisjon teavitab piirkondliku kalandusorganisatsiooni sekretariaati kvootide kokkulepitud ülekandmisest või vahetamisest vastavalt selle organisatsiooni eeskirjadele.

3. Komisjon teavitab liikmesriike kvootide kokkulepitud ülekandmisest või vahetamisest.

4. Kvootide ülekandmise või vahetamisega asjaomaselt piirkondliku kalandusorganisatsiooni osaliselt saadud või sellele üle kantud kalapüügivõimalusi käsitatakse asjaomasele liikmesriigile eraldatud või tema püügivõimalustest maha arvestatud kvoodina alates hetkest, mil kvootide ülekandmine või vahetamine jõustub kooskõlas piirkondliku kalandusorganisatsiooni asjaomase osalisega saavutatud kokkuleppe tingimustega või asjakohasel juhul asjaomase piirkondliku kalandusorganisatsiooni eeskirjadega. Selline eraldamine ei muuda kalapüügivõimaluste kehtivat jaotust liikmesriikide vahel kooskõlas püügitegevuse suhtelise stabiilsuse põhimõttega.

▼M3

5. Käesolevat artiklit kohaldatakse kuni 31. jaanuarini 2017, kui tegemist on kvootide ülekandmisega piirkondliku kalandusorganisatsiooni lepinguosaliselt liidule ja nende kvootide edasise jaotamisega liikmesriikide vahel.

▼B







1. jagu

ICCATI konventsiooni ala

Artikkel 22

Hariliku tuuni püüdmise, kasvatamise ja nuumamise võimsuse piirangud

1. Nende liidu söödalaevade ja landipüügilaevade arvu, millel on lubatud Atlandi ookeani idaosas aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille suurus ja kaal on vahemikus 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm, piiratakse IV lisa punkti 1 kohaselt.

2. Nende liidu rannalähedase väikesemahulise püügi laevade arvu, millel on lubatud Vahemeres aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille suurus ja kaal on vahemikus 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm, piiratakse IV lisa punkti 2 kohaselt.

3. Nende liidu kalalaevade arvu, mis püüavad kasvatamise eesmärgil Aadria meres harilikku tuuni, mille kaal ja suurus on vahemikus 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm, piiratakse IV lisa punkti 3 kohaselt.

4. Nende kalalaevade arvu ja kogumahutavuse abil väljendatud püügivõimsust, millel on lubatud Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres harilikku tuuni püüda, pardal hoida, ümber laadida, transportida või lossida, piiratakse IV lisa punkti 4 kohaselt.

5. Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres harilikku tuuni püüdvate tuunimõrdade arvu piiratakse IV lisa punkti 5 kohaselt.

6. Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni kasvatamise ja nuumamise võimsust ning kalakasvandustesse viidava loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalset kogust piiratakse IV lisa punkti 6 kohaselt.

Artikkel 23

Harrastuspüük

Vajaduse korral eraldavad liikmesriigid ID lisa kohaselt neile eraldatud kvootide arvelt erikvoodi harrastuspüügiks.

Artikkel 24

Haid

1. Suursilm-rebashaide (Alopias superciliosus) rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud igasuguse püügi korral.

2. Keelatud on perekonda Alopias kuuluvate rebashaide sihtpüük.

3. Perekonda Sphyrnidae (v.a Sphyrna tiburo) kuuluva vasarhai rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud ICCATi konventsiooni alas toimuva püügi korral.

4. Pikkuim-hallhaide (Carcharhinus longimanus) rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud igasuguse püügi korral.

5. Siid-hallhaide (Carcharhinus falciformis) pardal hoidmine on keelatud igasuguse püügi korral.







2. jagu

CCAMLRI konventsiooni ala

Artikkel 25

Keelud ja püügipiirangud

1. V lisa A osas nimetatud liikide sihtpüük on kõnealuses lisas nimetatud piirkondades ja ajavahemikel keelatud.

2. Uurimusliku kalapüügi suhtes kohaldatakse V lisa B osas sätestatud lubatud kogupüügi mahtusid ja kaaspüügi piirnorme kõnealuses osas nimetatud alapiirkondades.

Artikkel 26

Uurimuslik kalapüük

1. Ainult CCAMLRi liikmeks olev liikmesriik võib 2016. aastal osaleda Dissostichus spp. õngejadaga uurimuslikus püügis FAO alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning rajoonides 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a väljaspool riikliku jurisdiktsiooni all olevaid piirkondi. Kui liikmesriik kavatseb sellises püügis osaleda, teavitab ta CCAMLRi sekretariaati kooskõlas määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklitega 7 ja 7a hiljemalt 1. juuniks 2016.

2. FAO alapiirkondade 88.1 ja 88.2 ning rajoonide 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a lubatud kogupüük ja kaaspüügi piirnormid ning nende jaotus iga alapiirkonna või rajooni väikeste uurimisalade (SSRU) vahel määratakse kindlaks V lisa B osas. Kalapüük mis tahes väikeses uurimisalas lõpetatakse niipea, kui deklareeritud saak ulatub kindlaksmääratud lubatud kogupüügini, ning uurimisala suletakse ülejäänud püügihooajaks püügiks.

3. Kala püütakse võimalikult suures geograafilises ja batümeetrilises ulatuses, et saada püügivõime kindlaksmääramiseks vajalikku teavet ning vältida saagi ja püügikoormuse liiga suurt koondumist. FAO alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning samuti rajoonides 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a on keelatud püük 550 m sügavusjoonest kõrgemal.

Artikkel 27

Tavalise hiilgevähi püük 2016/2017. püügihooajal

1. Kui liikmesriik kavatseb püüda 2016/2017. aasta püügihooajal tavalist hiilgevähki (Euphausia superba) CCAMLRi konventsiooni alas, teavitab ta hiljemalt 1. maiks 2016 komisjoni oma kavatsusest püüda tavalist hiilgevähki, kasutades teatamiseks käesoleva määruse V lisa C osas esitatud vormi. Liikmesriikidelt saadud teabe põhjal esitab komisjon teatised CCAMLRi sekretariaadile hiljemalt 30. maiks 2016.

2. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teade sisaldab teavet, mis tuleb määruse (EÜ) nr 601/2004 artikli 3 kohaselt esitada iga sellise laeva kohta, millele liikmesriik tavalise hiilgevähi püügiks loa annab.

3. Liikmesriik, kes kavatseb püüda tavalist hiilgevähki CCAMLRi konventsiooni alas, teatab oma vastavast kavatsusest üksnes nende laevade kohta, millel on selleks luba ja mis teatamise ajal sõidavad tema lipu all või CCAMLRi mõne teise liikme lipu all, kuid mis püügi ajal eeldatavalt sõidavad tema lipu all.

4. Liikmesriik võib lubada tavalise hiilgevähi püügis osaleda muul kui käesoleva artikli lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt CCAMLRi sekretariaadile teatatud laeval, kui luba omaval laeval ei ole võimalik osaleda põhjendatud funktsionaalsetel põhjustel või vääramatu jõu tõttu. Sel juhul teavitab asjaomane liikmesriik viivitamata CCAMLRi sekretariaati ja komisjoni ning esitab järgmise teabe:

a) täielikud andmed asenduslaeva(de) kohta, sealhulgas nõukogu määruse (EÜ) nr 601/2004 artikliga 3 ette nähtud teave;

b) põhjalik aruanne asendamise põhjuste kohta ning kõik asjakohased täiendavad dokumendid või viited.

5. Liikmesriik ei luba tavalise hiilgevähi püügis osaleda laevadel, mis on kantud CCAMLRi nimekirja ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegeleva laevana.







3. jagu

IOTC konventsiooni ala

Artikkel 28

IOTC konventsiooni alas kala püüdvate laevade püügivõimsuse piiramine

1. IOTC konventsiooni alas troopikatuuni püüdvate liidu kalalaevade maksimaalne arv ja nende vastav kogumahutavusena (GT) väljendatud püügivõimsus on sätestatud VI lisa punktis 1.

2. IOTC konventsiooni alas mõõkkala (Xiphias gladius) ja pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) püüdvate liidu kalalaevade maksimaalne arv ja nende vastav kogumahutavusena (GT) väljendatud püügivõimsus on sätestatud VI lisa punktis 2.

3. Liikmesriigid võivad lõigete 1 ja 2 kohaselt ühe või teise püügiga tegelevad laevad ümber jaotada, kui nad tõendavad komisjonile, et see muutus ei suurenda asjaomaste kalavarude püügikoormust.

4. Liikmesriigid tagavad, et nende laevastikule püügivõimsuse kavandatava ülekandmise korral on asjaomased laevad IOTC laevade registris või mõne muu piirkondliku kalandusorganisatsiooni tuunipüügi registris. Üle ei või kanda nende laevade püügivõimsust, mis on mõne piirkondliku kalandusorganisatsiooni nimekirjas kui teatamata, ebaseadusliku ja reguleerimata kalapüügiga tegelevad laevad.

5. Liikmesriigid võivad oma püügivõimsust suurendada üle lõigetes 1 ja 2 osutatud püügivõimsuse üksnes IOTC-le esitatud arengukavas kehtestatud piiride ulatuses.

Artikkel 29

Triivivad peibutuspüügivahendid

Seinnoodalaev ei või korraga kasutada rohkem kui 550 aktiivset triivivat peibutuspüügivahendit.

Artikkel 30

Haid

1. Kõikide perekonda Alopiidae kuuluvate rebashaide liikide rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud igasuguse püügi korral.

2. Kõikide pikkuim-hallhaide (Carcharhinus longimanus) rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud igasuguse püügi korral, välja arvatud laevade puhul, mille üldpikkus on alla 24 meetri ning mis teostavad püügioperatsioone üksnes selle liikmesriigi majandusvööndis, kelle lipu all nad sõidavad, ning püüavad kala üksnes kohalikuks tarbimiseks.

3. Kui lõikes 1 ja 2 osutatud liike püütakse juhuslikult, ei tohi nende isendeid kahjustada. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.







4. jagu

SPRFMO konventsiooni ala

Artikkel 31

Pelaagiline kalapüük

1. Liikmesriigid, kes 2007., 2008. või 2009. aastal tegelesid SPRFMO konventsiooni alas aktiivselt pelaagilise kalapüügiga, piiravad 2016. aastal oma lipu all sõitvate pelaagilisi kalavarusid püüdvate laevade kogumahutavuse taset kõnealuses piirkonnas liidu kogutasemeni, s.o 78 600 GTni.

2. Üksnes liikmesriigid, kes 2007., 2008. või 2009. aastal tegelesid SPRFMO konventsiooni alas aktiivselt pelaagilise kalapüügiga, võivad kõnealuses piirkonnas püüda pelaagilisi kalavarusid kooskõlas IJ lisas sätestatud lubatud kogupüügiga.

3. IJ lisas sätestatud püügivõimalusi võib kasutada üksnes tingimusel, et liikmesriigid saadavad komisjonile hiljemalt järgmise kuu viiendaks päevaks SPRFMO konventsiooni alas aktiivse kalapüügi või ümberlaadimisega tegelevate laevade nimekirja, laevaseiresüsteemi (VMS) aruanded, igakuised püügiaruanded ja olemasolu korral andmed sadamakülastuste kohta, et edastada see teave SPRFMO sekretariaadile.

Artikkel 32

Põhjalähedane kalapüük

1. Liikmesriigid piiravad 2016. aastal oma laevade põhjalähedast püüki või püügikoormust SPRFMO konventsiooni alas, piirdudes konventsiooni ala nende osadega, kus põhjalähedane kalapüük ajavahemikul 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006 toimus, ning hoides püügi tasemel, mis ei ületa püügi või püügikoormuse näitajate aasta keskmist taset nimetatud ajavahemikul. Nad võivad sellisest keskmisest rohkem püüda, kui SPRFMO kinnitab nende kava keskmisest rohkem püüda.

2. Liikmesriigid, kes ei ole tõendatult tegelenud põhjalähedase püügiga või kellel ei ole selle püügikoormust SPRFMO konventsiooni alas ajavahemikul 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006, kala püüda ei tohi, välja arvatud juhul, kui SPRFMO kinnitab nende kava püüda kala ilma varasema püügi või püügikoormuseta.







5. jagu

IATTC konventsiooni ala

Artikkel 33

Seinnoodapüük

1. Kulduim-tuuni (Thunnus albacares), suursilm-tuuni (Thunnus obesus) ja vööttuuni (Katsuwonus pelamis) püük on seinnoota kasutavate laevadega keelatud järgmiselt:

a) 29. juulist kuni 28. septembrini 2016 või 18. novembrist 2016 kuni 18. jaanuarini 2017 järgmiste piiridega määratud alal: — Vaikse ookeani Ameerika rannik, — 150° läänepikkust, — 40° põhjalaiust, — 40° lõunalaiust;

b) 29. septembrist kuni 29. oktoobrini 2016 järgmiste piiridega määratud alal: — 96° läänepikkust, — 110° läänepikkust, — 4° põhjalaiust, — 3° lõunalaiust.

2. Asjaomased liikmesriigid teatavad komisjonile valitud keeluaja vastavalt lõikele 1 enne 1. aprilli 2016. Kõik asjaomaste liikmesriikide seinnoodalaevad lõpetavad lõikes 1 määratletud piirkondades valitud perioodiks seinnoodapüügi.

3. IATTC konventsiooni alas tuuni püüdvad seinnoodalaevad hoiavad pardal ja seejärel lossivad või laadivad ümber kogu kulduim-tuuni, suursilm-tuuni ja vööttuuni saagi.

4. Lõiget 3 ei kohaldata järgmistel juhtudel:

a) kui kala on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu või

b) reisi lõpuosa viimase püügikorraga püütud tuuni mahutamiseks ei pruugi olla piisavalt vaba lastiruumi.

Artikkel 34

Pikkuim-hallhai püügi keeld

1. IATTC konventsiooni alas on keelatud püüda pikkuim-hallhaisid (Carcharhinus longimanus) ning pardal hoida, ümber laadida, ladustada, müügiks pakkuda, müüa või lossida pikkuim-hallhaide rümpasid või mis tahes osi.

2. Juhusliku püügi korral ei tohi kahjustada lõikes 1 osutatud liikide isendeid. Laeva käitajad peavad nende liikide isendid viivitamata vette tagasi laskma.

3. Laeva käitajad peavad:

a) registreerima vette tagasi lastud kalade arvu ja märkima nende seisukorra (surnud või elus);

b) edastama punktis a märgitud teabe liikmesriigile, mille kodanikud nad on. Liikmesriigid edastavad eelneva aasta jooksul kogutud teabe komisjonile selle aasta 31. jaanuariks, mil käesolev määrus jõustub.

Artikkel 35

Merisarviklaste püügi keeld

IATTC konventsiooni alas on liidu kalalaevadel keelatud püüda merisarviklasi (sealhulgas hiid-sarvikrai ja merisarvikud) ning pardal hoida, ümber laadida, ladustada, müügiks pakkuda, müüa või lossida merisarviklaste rümpasid või mis tahes osi. Kohe kui liidu kalalaevad märkavad, et nad on püüdnud merisarviklasi, peavad liidu kalalaevad viivitamata nad võimaluse korral elusana ja vigastamata vette tagasi laskma.







6. jagu

SEAFO konventsiooni ala

Artikkel 36

Süvamerehaide püügi keeld

SEAFO konventsiooni alas on keelatud järgmiste süvamerehaide sihtpüük:

— tont-musthai (Apristurus manis),

— sile tumehai (Etmopterus bigelowi),

— lühisaba-tumehai (Etmopterus brachyurus),

— suur tumehai (Etmopterus princeps),

— ronkjas tumehai (Etmopterus pusillus),

— railased (Rajidae),

— harilik samethai (Scymnodon squamulosus),

— Selachimorpha seltsi kuuluvad süvamerehaid,

— harilik ogahai (Squalus acanthias).







7. jagu

WCPFC konventsiooni ala

Artikkel 37

Suursilm-tuuni, kulduim-tuuni, vööttuuni ja Vaikse ookeani lõunaosa pikkuim-tuuni püügi tingimused

1. Liikmesriigid tagavad, et seinnoodalaevadele avamerel WCPFC konventsiooni ala selles osas, mis asub 20° põhjalaiuse ja 20° lõunalaiuse vahel, eraldatud suursilm-tuuni (Thunnus obesus), kulduim-tuuni (Thunnus albacares) ja vööttuuni (Katsuwonus pelamis) püügipäevade arv ei ületa 403 päeva.

2. Liidu kalalaevad ei tohi püüda Vaikse ookeani lõunaosa pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) WCPFC konventsiooni alas 20° lõunalaiusest lõuna pool.

3. Liikmesriigid tagavad, et 2016. aastal ei püüta suursilm-tuuni (Thunnus obesus) õngejadalaevadega üle 2 000 tonni.

Artikkel 38

Peibutuspüügivahenditega püügiks suletud piirkond

1. WCPFC konventsiooni ala selles osas, mis asub 20° põhjalaiuse ja 20° lõunalaiuse vahel, on püük peibutusvahendeid kasutavate seinnoodalaevadega keelatud 1. juulist 2016 (kell 00.00) kuni 31. oktoobrini 2016 (kell 24.00). Sel ajal võib seinnoodalaev WCPFC konventsiooni ala nimetatud osas püügiga tegeleda üksnes juhul, kui pardal on vaatleja, kes jälgib, et laev ühelgi ajahetkel

a) ei kasuta peibutuspüügivahendit ega seonduvaid elektroonilisi seadmeid;

b) ei püüa kalaparvi peibutuspüügivahenditega.

2. Kõik lõikes 1 osutatud WCPFC konventsiooni ala osas püügiga tegelevad seinnoodalaevad hoiavad pardal ning lossivad või laadivad ümber kõik püütud suursilm-tuunid, kulduim-tuunid ja vööttuunid.

3. Lõiget 2 ei kohaldata järgmistel juhtudel:

a) reisi lõpuosas, kui laeval ei ole piisavalt vaba lastiruumi kogu püütud kala mahutamiseks;

b) kui kala on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu või

c) külmutusseadmetel tekib tõsine rike.

Artikkel 39

Mõõkkala püügi luba omavate liidu kalalaevade arvu piiramine

WCPFC konventsiooni alas 20° lõunalaiusest lõuna pool asuvates piirkondades mõõkkala (Xiphias gladius) püügiks luba omavate liidu kalalaevade maksimaalne arv on esitatud VII lisas.

Artikkel 40

Siid-hallhaid ja pikkuim-hallhaid

1. WCPFC konventsiooni alas on keelatud järgmiste liikide rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine:

a) siid-hallhaid (Carcharhinus falciformis),

b) pikkuim-hallhaid (Carcharhinus longimanus).

2. Kui lõikes 1 osutatud liikide isendeid püütakse juhuslikult, ei tohi neid kahjustada. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.

Artikkel 41

IATTC ja WCPFC vaheline kattuv piirkond

1. Laevad, mis on kantud üksnes WCPFC registrisse, peavad järgima käesolevas jaos sätestatud meetmeid, kui need püüavad kala artikli 4 punktis r määratletud IATTC ja WCPFC vahelises kattuvas piirkonnas.

2. Laevad, mis on kantud nii WCPFC kui ka IATTC registrisse, samuti laevad, mis on kantud üksnes IATTC registrisse, peavad järgima artikli 33 lõike 1 punktis a, lõigetes 2–4 ja artiklis 34 sätestatud meetmeid, kui need püüavad kala artikli 4 punktis r määratletud IATTC ja WCPFC vahelises kattuvas piirkonnas.







8. jagu

Beringi meri

Artikkel 42

Kalapüügikeeld Beringi mere avamere piirkonnas

Beringi mere avamere piirkonnas on keelatud püüda vaikse ookeani mintaid (Theragra chalcogramma).







III JAOTIS

KOLMANDATE RIIKIDE LAEVADE KALAPÜÜGIVÕIMALUSED LIIDU VETES

Artikkel 43

Lubatud kogupüügid

Norra lipu all sõitvatel kalalaevadel ning Fääri saartel registreeritud kalalaevadel on lubatud püüda liidu vetes kala käesoleva määruse I lisas sätestatud lubatud kogupüügi piires ning käesoleva määrusega ja määruse (EÜ) nr 1006/2008 III peatükiga ette nähtud tingimustel.

Artikkel 44

Kalapüügiload

Liidu vetes kala püüdvatele kolmanda riigi laevadele antavate püügilubade maksimaalne arv on esitatud VIII lisas.

Artikkel 45

Püügi ja kaaspüügi lossimise tingimused

Artiklis 7 sätestatud tingimusi kohaldatakse kolmandate riikide selliste laevade püügi ja kaaspüügi suhtes, mis püüavad kala artiklis 44 sätestatud lubade alusel.

Artikkel 46

Keelud

1. Kolmandate riikide laevadel on liidu vetes keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike:

a) täht-sünkrai (Amblyraja radiata) ICESi IIa, IIIa ja VIId rajooni ning ICESi IV alapiirkonna liidu vetes;

b) järgmised saagraide liigid liidu vetes: — salesaagrai (Anoxypristis cuspidate); — väike saagrai (Pristis clavata); — väikehammas-saagrai (Pristis pectinata); — harilik saagrai (Pristis pristis); — roheline saagrai (Pristis zijsron);

c) hiidhai (Cetorhinus maximus) ja mõrtsukhai (Carcharodon carcharias) liidu vetes;

d) sileda tiibrai (Dipturus batis) kompleks (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) ICESi IIa rajooni ning ICESi III, IV, VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna liidu vetes;

e) õngejadadega püütud supi-nugishai (Galeorhinus galeus) ICESi IIa rajooni ning ICESi I, IV, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV alapiirkonna liidu vetes;

f) ronkjas tumehai (Etmopterus pusillus) ICESi IIa rajooni ning ICESi I, IV, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV alapiirkonna liidu vetes;

g) šokolaadhai (Dalatias licha), luits-nokkhai (Deania calcea), hall lühiogahai (Centrophorus squamosus), suur tumehai (Etmopterus princeps) ja portugali süvahai (Centroscymnus coelolepis) ICESi IIa rajooni ning ICESi I, IV ja XIV alapiirkonna liidu vetes;

h) harilik heeringahai (Lamna nasus) liidu vetes;

i) Alfredi sarvikrai (Manta alfredi) liidu vetes;

j) hiid-sarvikrai (Manta birostris) liidu vetes;

k) järgmised merisarvikute liigid liidu vetes: i) vahemere merisarvik (Mobula mobular); ii) guinea merisarvik (Mobula rochebrunei); iii) astelsaba-merisarvik (Mobula japanica); iv) silesaba-merisarvik (Mobula thurstoni); v) väike merisarvik (Mobula eregoodootenkee); vi) Munki merisarvik (Mobula munkiana); vii) sirpuim-merisarvik (Mobula tarapacana); viii) lühiuim-merisarvik (Mobula kuhlii); ix) atlandi merisarvik (Mobula hypostoma);

l) ogarai (Raja clavata) ICESi IIIa rajooni liidu vetes;

m) norra rai (Raja (Dipturus) nidarosiensis) ICESi VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh ja VIIk rajooni liidu vetes;

n) musterrai (Raja undulata) ICESi VI, IX ja X alapiirkonna liidu vetes ning valgerai (Raja alba) ICESi VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna liidu vetes;

o) logardrailased (Rhinobatidae) ICESi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ja XII alapiirkonna liidu vetes;

p) euroopa ingelhai (Squatina squatina) liidu vetes.

2. Juhusliku püügi korral ei tohi kahjustada lõikes 1 osutatud liikide isendeid. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.







IV JAOTIS

2015. AASTA KALAPÜÜGIVÕIMALUSED

Artikkel 47

Määruse (EL) 2015/104 muutmine

Määruse (EL) 2015/104 IA lisa tabel railiste lubatud kogupüügi kohta VIId püügipiirkonna liidu vetes asendatakse järgmise tabeliga:







Liik: Railised Rajiformes Püügipiirkond: VIId püügipiirkonna liidu veed (SRX/07D.) Belgia 79 (1) (2) (3) Prantsusmaa 663 (1) (2) (3) Madalmaad 4 (1) (2) (3) Ühendkuningriik 132 (1) (2) (3) Liit 878 (1) (2) (3) Lubatud kogupüük (TAC) 878 (3) Ennetuslik TAC (1) Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), ogarai (Raja clavata) (RJC/07D.), valgetäpp-rai (Raja brachyura) (RJH/07D.), täpilise rai (Raja montagui) (RJM/07D.), peentäpp-rai (Raja microocellata) (RJE/07D.) ja musterrai (Raja undulata) (RJU/07D.) püügist teatatakse eraldi. (2) Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k püügipiirkonna liidu vetes (SRX/*67AKD). Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/*67AKD), ogarai (Raja clavata) (RJC/*67AKD), valgetäpp-rai (Raja brachyura) (RJH/*67AKD), täpilise rai (Raja montagui) (RJM/*67AKD) ja peentäpp-rai (Raja microocellata) (RJE/*67AKD) püügist teatatakse eraldi. Seda eritingimust ei kohaldata musterrai (Raja undulata) puhul. ( 3 ) Ei kohaldata musterrai ( Raja undulata ) puhul. Seda liiki ei tohi püüda käesoleva TACiga hõlmatud piirkondades. Juhtudel, kui ei kohaldata lossimiskohustust, võib musterrai kaaspüüki käesoleva TACiga hõlmatud püügipiirkonnas lossida üksnes tervelt või roogitult, tingimusel, et selle eluskaal ei ole üle 20 kg püügireisi kohta. Püük on väiksem allpool tabelis esitatud kvoodist. Need sätted ei piira käesoleva määruse artiklites 12 ja 44 kehtestatud keeldude kohaldamist nendes määratletud piirkondades. Musterrai kaaspüük tuleb eraldi teatada järgmise koodiga: (RJU/07D.). Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi püüda allpool esitatud kogustest suuremaid musterrai koguseid:



Liik: Musterrai Raja undulata Püügipiirkond: VIId püügipiirkonna liidu veed (RJU/07D.) Belgia 1 Prantsusmaa 8 Madalmaad 0 Ühendkuningriik 2 Liit 11 Lubatud kogupüük (TAC) 11 Ennetuslik TAC Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda VIIe püügipiirkonna liidu vetes ja teatada järgmise koodiga: (RJU/*67AKD). See eritingimus ei piira käesoleva määruse artiklites 12 ja 44 kehtestatud keeldude kohaldamist nendes määratletud piirkondades.







V JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 48

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab määrusega (EL) nr 1380/2013 asutatud kalanduse ja vesiviljeluse komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

▼M3

Artikkel 48a

Üleminekusäte

Artikli 10 lõikeid 1, 2 ja 5, artikli 12 lõiget 2 ning artikleid 13, 24, 25, 30, 34, 35, 36, 40, 42 ja 46 kohaldatakse jätkuvalt mutatis mutandis 2017. aastal, kuni jõustub määrus, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused 2017. aastaks.

▼B

Artikkel 49

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016.

Artiklit 8 kohaldatakse siiski alates 1. veebruarist 2016.

Artiklite 25, 26 ja 27 ning IE ja V lisa sätteid kalapüügivõimaluste kohta CCAMLRi konventsiooni alas kohaldatakse alates nendes nimetatud kuupäevadest.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









LISADE NIMEKIRI







I LISA: Liidu kalalaevadele lubatud kogupüük (TAC) püügipiirangutega piirkondades liikide ja piirkondade kaupa IA LISA: Skagerrak, Kattegat, ICESi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV alapiirkond, CECAFi liidu veed, Prantsuse Guajaana veed IB LISA: Atlandi ookeani kirdeosa ja Gröönimaa, ICESi I, II, V, XII ja XIV alapiirkond ning NAFO 1. piirkonna Gröönimaa veed IC LISA: Atlandi ookeani loodeosa – NAFO konventsiooni ala ID LISA: Pika rändega liigid – kõik püügipiirkonnad IE LISA: Antarktika – CCAMLRi konventsiooni ala IF LISA: Atlandi ookeani kaguosa – SEAFO konventsiooni ala IG LISA: Siniuim-tuun – kõik piirkonnad IH LISA: WCPFC konventsiooni ala IJ LISA: SPRFMO konventsiooni ala IIA LISA: Kalalaevade püügikoormus seoses teatavate tursa-, atlandi merilesta ja merikeelevarude majandamisega ICESi IIIa, VIa, VIIa, VIId rajoonis, ICESi IV alapiirkonnas ning ICESi IIa ja Vb rajooni liidu vetes IIB LISA: Kalalaevade püügikoormus seoses euroopa merluusi lõunapoolsete varude ja norra salehomaari teatavate varude taastamisega ICESi VIIIc ja IXa rajoonis, välja arvatud Cádizi lahes IIC LISA: Laevade püügikoormus seoses merikeelevarude majandamisega La Manche'i lääneosas ICESi VIIe rajoonis IID LISA: Tobiavarude majandamise piirkonnad ICESi IIa ja IIIa rajoonis ning ICESi IV alapiirkonnas III LISA: Kolmanda riigi vetes kala püüdvate liidu kalalaevade püügilubade maksimaalne arv IV LISA: ICCATi konventsiooni ala V LISA: CCAMLRi konventsiooni ala VI LISA: IOTC konventsiooni ala VII LISA: WCPFC konventsiooni ala VIII LISA: Liidu vetes kala püüdvate kolmandate riikide laevade kalapüügilubadega seotud koguselised piirangud









I LISA

LIIDU KALALAEVADELE LUBATUD KOGUPÜÜK PIIRKONDADES, KUS LUBATUD KOGUPÜÜK ON KEHTESTATUD LIIKIDE JA PIIRKONDADE KAUPA

IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG ja IJ lisade tabelites sätestatakse kalavarude kaupa lubatud kogupüük (TAC) ja kvoodid (eluskaalu tonnides, kui ei ole sätestatud teisiti) ning vajaduse korral nende kasutamisega seotud funktsionaalsed tingimused.

Kõigi käesolevas lisas sätestatud kalapüügivõimaluste suhtes kohaldatakse määruses (EÜ) nr 1224/2009 sätestatud eeskirju, eelkõige nimetatud määruse artikleid 33 ja 34.

Viited püügipiirkondadele on viited ICESi püügipiirkondadele, kui ei ole määratletud teisiti. Igas piirkonnas viidatakse kalavarudele liigi ladinakeelse nimetuse tähestikulises järjekorras. Ainult ladinakeelsed nimetused määravad kindlaks liigid regulatiivsetel eesmärkidel; tavanimetused on antud selguse huvides.

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist ladinakeelsete nimetuste ja tavanimetuste vastavustabelit:







Teaduslik nimetus Kolmetäheline kood Tavanimetus Amblyraja radiata RJR Tähtrai Ammodytes spp. SAN Tobiad Argentina silus ARU Põhjaatlandi hõbekala Beryx spp. ALF Limapead Brosme brosme USK Meriluts Caproidae BOR Hirvkalalased Centrophorus squamosus GUQ Hall lühiogahai Centroscymnus coelolepis CYO Portugali süvahai Chaceon spp. GER Süvamere punakrabi Chaenocephalus aceratus SSI Krokodilljääkala Champsocephalus gunnari ANI Haugjääkala Channichthys rhinoceratus LIC Kerguéleni jääkala Chionoecetes spp. PCR Arktikakrabi Clupea harengus HER Heeringas Coryphaenoides rupestris RNG Kalju-tömppeakala Dalatias licha SCK Šokolaadhai Deania calcea DCA Pikkkoon-hai Dicentrarchus labrax BSS Huntahven Dipturus batis (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) RJB Sile tiibrai, sh selle mõlemad liigid Dissostichus eleginoides TOP Patagoonia kihvkala Dissostichus mawsoni TOA Antarktika kihvkala Dissostichus spp. TOT Kihvkalad Engraulis encrasicolus ANE Anšoovis Etmopterus princeps ETR Suur tumehai Etmopterus pusillus ETP Ronkjas tumehai Euphausia superba KRI Tavaline hiilgevähk Gadus morhua COD Tursk Galeorhinus galeus GAG Supi-nugishai Glyptocephalus cynoglossus WIT Pikklest Gobionotothen gibberifrons NOG Roheline rüntnototeenia Hippoglossoides platessoides PLA Harilik karelest Hippoglossus hippoglossus HAL Harilik hiidlest Hoplostethus atlanticus ORY Oranž karekala Illex illecebrosus SQI Lühiuimkalmaar Lamna nasus POR Harilik heeringahai Lepidonotothen squamifrons NOS Hall nototeenia Lepidorhombus spp. LEZ Megrimid Leucoraja naevus RJN Kägurai Limanda ferruginea YEL Ruske soomuslest Limanda limanda DAB Harilik soomuslest Lophiidae ANF Merikuratlased Macrourus spp. GRV Pikksabad Makaira nigricans BUM Sinine marliin Mallotus villosus CAP Moiva Manta birostris RMB Hiid-sarvikrai Martialia hyadesi SQS Kalmaar Melanogrammus aeglefinus HAD Kilttursk Merlangius merlangus WHG Merlang Merluccius merluccius HKE Euroopa merluus Micromesistius poutassou WHB Põhjaputassuu Microstomus kitt LEM Väikesuulest Molva dypterygia BLI Sinine molva Molva molva LIN Harilik molva Nephrops norvegicus NEP Norra salehomaar Notothenia rossii NOR Marmornototeenia Pandalus borealis PRA Harilik süvameregarneel Paralomis spp. PAI Krabid Penaeus spp. PEN Viburhännakud Platichthys flesus FLE Lest Pleuronectes platessa PLE Atlandi merilest Pleuronectiformes FLX Lestalised Pollachius pollachius POL Pollak Pollachius virens POK Põhjaatlandi süsikas Psetta maxima TUR Harilik kammeljas Pseudochaenichthys georgianus SGI Tume ebajääkala Pseudopentaceros spp. EDW Kultkala Raja alba RJA Valgerai Raja brachyura RJH Valgetäpp-rai Raja circularis RJI Ümar helerai Raja clavata RJC Ogarai Raja fullonica RJF Šagräänrai Raja (Dipturus) nidarosiensis JAD Norra rai Raja microocellata RJE Peentäpp-rai Raja montagui RJM Täpiline rai Raja undulata RJU Musterrai Rajiformes SRX Railised Reinhardtius hippoglossoides GHL Süvalest Scomber scombrus MAC Harilik makrell Scophthalmus rhombus BLL Sile kammeljas Sebastes spp. RED Meriahvenad Solea solea SOL Harilik merikeel Solea spp. SOO Merikeeled Sprattus sprattus SPR Kilu ▼M3 Squalus acanthias DGS Picked dogfish ▼B Tetrapturus albidus WHM Valge odanina Thunnus maccoyii SBF Siniuim-tuun Thunnus obesus BET Suursilm-tuun Thunnus thynnus BFT Harilik tuun Trachurus murphyi CJM Tšiili stauriid Trachurus spp. JAX Stauriidid Trisopterus esmarkii NOP Tursik Urophycis tenuis HKW Valge ameerikaluts Xiphias gladius SWO Mõõkkala

Järgmine tavanimetuste ja ladinakeelsete nimetuste vastavustabel on esitatud üksnes selgitamiseks:







Limapead ALF Beryx spp. Harilik karelest PLA Hippoglossoides platessoides Anšoovis ANE Engraulis encrasicolus Merikuratlased ANF Lophiidae Antarktika kihvkala TOA Dissostichus mawsoni Harilik hiidlest HAL Hippoglossus hippoglossus Suursilm-tuun BET Thunnus obesus Pikkkoon-hai DCA Deania calcea Krokodilljääkala SSI Chaenocephalus aceratus Valgetäpp-rai RJH Raja brachyura Sinine molva BLI Molva dypterygia Sinine marliin BUM Makaira nigricans Põhjaputassuu WHB Micromesistius poutassou Harilik tuun BFT Thunnus thynnus Hirvkalalased BOR Caproidae Sile kammeljas BLL Scophthalmus rhombus Moiva CAP Mallotus villosus Tursk COD Gadus morhua Harilik soomuslest DAB Limanda limanda Sile tiibrai, sh selle mõlemad liigid RJB Dipturus batis (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) Harilik merikeel SOL Solea solea Krabid PAI Paralomis spp. Kägurai RJN Leucoraja naevus Süvamere punakrabi GER Chaceon spp. Lest FLE Platichthys flesus Lestalised FLX Pleuronectiformes Hiid-sarvikrai RMB Manta birostris Suur tumehai ETR Etmopterus princeps Põhjaatlandi hõbekala ARU Argentina silus Süvalest GHL Reinhardtius hippoglossoides Pikksabad GRV Macrourus spp. Hall nototeenia NOS Lepidonotothen squamifrons Kilttursk HAD Melanogrammus aeglefinus Euroopa merluus HKE Merluccius merluccius Heeringas HER Clupea harengus Stauriidid JAX Trachurus spp. Roheline rüntnototeenia NOG Gobionotothen gibberifrons Tšiili stauriid CJM Trachurus murphyi Šokolaadhai SCK Dalatias licha Tavaline hiilgevähk KRI Euphausia superba Hall lühiogahai GUQ Centrophorus squamosus Väikesuulest LEM Microstomus kitt Harilik molva LIN Molva molva Harilik makrell MAC Scomber scombrus Haugjääkala ANI Champsocephalus gunnari Marmornototeenia NOR Notothenia rossii Megrimid LEZ Lepidorhombus spp. Harilik süvameregarneel PRA Pandalus borealis Norra salehomaar NEP Nephrops norvegicus Tursik NOP Trisopterus esmarkii Norra rai JAD Raja (Dipturus) nidarosiensis Oranž karekala ORY Hoplostethus atlanticus Patagoonia kihvkala TOP Dissostichus eleginoides Kultkala EDW Pseudopentaceros spp. Viburhännakud PEN Penaeus spp. Atlandi merilest PLE Pleuronectes platessa Pollak POL Pollachius pollachius Harilik heeringahai POR Lamna nasus Portugali süvahai CYO Centroscymnus coelolepis Meriahvenad RED Sebastes spp. Kalju-tömppeakala RNG Coryphaenoides rupestris Põhjaatlandi süsikas POK Pollachius virens Tobiad SAN Ammodytes spp. Ümar helerai RJI Raja circularis Huntahven BSS Dicentrarchus labrax Šagräänrai RJF Raja fullonica Lühiuimkalmaar SQI Illex illecebrosus Railised SRX Rajiformes Peentäpp-rai RJE Raja microocellata Ronkjas tumehai ETP Etmopterus pusillus Arktikakrabi PCR Chionoecetes spp. Merikeeled SOO Solea spp. Tume ebajääkala SGI Pseudochaenichthys georgianus Siniuim-tuun SBF Thunnus maccoyii Täpiline rai RJM Raja montagui Kilu SPR Sprattus sprattus ▼M3 Picked dogfish DGS Squalus acanthias ▼B Kalmaar SQS Martialia hyadesi Tähtrai RJR Amblyraja radiata Mõõkkala SWO Xiphias gladius Ogarai RJC Raja clavata Kihvkalad TOT Dissostichus spp. Supi-nugishai GAG Galeorhinus galeus Harilik kammeljas TUR Psetta maxima Meriluts USK Brosme brosme Musterrai RJU Raja undulata Kerguéleni jääkala LIC Channichthys rhinoceratus Valge ameerikaluts HKW Urophycis tenuis Valge odanina WHM Tetrapturus albidus Valgerai RJA Raja alba Merlang WHG Merlangius merlangus Pikklest WIT Glyptocephalus cynoglossus Ruske soomuslest YEL Limanda ferruginea









IA LISA

SKAGERRAK, KATTEGAT, ICESi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII JA XIV ALAPIIRKOND, CECAFi LIIDU VEED, PRANTSUSE GUAJAANA VEED







Liik: Tobiad Ammodytes spp. Püügipiirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (SAN/04-N.) Taani 0 Ühendkuningriik 0 Liit 0 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

▼M2







Liik: Tobias Ammodytes spp. Püügipiirkond: IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (1) Taani 74 273 (2) Ühendkuningriik 1 799 (2) Saksamaa 126 (2) Rootsi 3 021 (2) Liit 79 219 Lubatud kogupüük (TAC) 79 219 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 (1) Välja arvatud kuue meremiili ulatuses Ühendkuningriigi lähtejoonest Shetlandi, Fair Isle'i ja Foula lähedal asuvad veed. (2) Ilma et see piiraks lossimiskohustuse kohaldamist, võib hariliku soomuslesta, merlangi ja hariliku makrelli püügi arvestada maha kuni 2 % kvoodist (OT1/*2A3A4), tingimusel et nimetatud liikide püük ja kaaspüük ei ületa 9 % kõnealusest tobiate kogukvoodist, arvestatuna määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 8 kohaselt. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid järgmistes IID lisas määratletud tobiavarude majandamispiirkondades:



Püügipiirkond: 1 2 3 4 5 6 7 (SAN/234_1) (SAN/234_2) (SAN/234_3) (SAN/234_4) (SAN/234_5) (SAN/234_6) (SAN/234_7) Taani 12 263 4 717 51 428 5 659 0 206 0 Ühendkuningriik 268 103 1 299 124 0 5 0 Saksamaa 19 7 91 9 0 0 0 Rootsi 450 173 2 182 208 0 8 0 Liit 13 000 5 000 55 000 6 000 0 219 0 Kokku 13 000 5 000 55 000 6 000 0 219 0

▼B







Liik: Põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Püügipiirkond: I ja II püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (ARU/1/2.) Saksamaa 24 Prantsusmaa 8 Madalmaad 19 Ühendkuningriik 39 Liit 90 Lubatud kogupüük (TAC) 90 Analüütiline TAC







Liik: Põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Püügipiirkond: III ja IV püügipiirkonna liidu veed (ARU/34-C) Taani 911 Saksamaa 9 Prantsusmaa 7 Iirimaa 7 Madalmaad 43 Rootsi 35 Ühendkuningriik 16 Liit 1 028 Lubatud kogupüük (TAC) 1 028 Analüütiline TAC







Liik: Põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Püügipiirkond: V, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (ARU/567.) Saksamaa 329 Prantsusmaa 7 Iirimaa 305 Madalmaad 3 434 Ühendkuningriik 241 Liit 4 316 Lubatud kogupüük (TAC) 4 316 Analüütiline TAC







Liik: Meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: I, II ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (USK/1214EI) Saksamaa 6 (1) Prantsusmaa 6 (1) Ühendkuningriik 6 (1) Muud 3 (1) Liit 21 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 21 Analüütiline TAC (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: Meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22–32 liidu veed (USK/3A/BCD) Taani 15 Rootsi 7 Saksamaa 7 Liit 29 Lubatud kogupüük (TAC) 29 Analüütiline TAC







Liik: Meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: IV püügipiirkonna liidu veed (USK/04-C.) Taani 64 Saksamaa 19 Prantsusmaa 44 Rootsi 6 Ühendkuningriik 96 Muud 6 (1) Liit 235 Lubatud kogupüük (TAC) 235 Analüütiline TAC (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: Meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: V, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (USK/567EI.) Saksamaa 13 Hispaania 46 Prantsusmaa 548 Iirimaa 53 Ühendkuningriik 264 Muud 13 (1) Liit 937 Norra 2 923 (2) (3) (4) (5) Lubatud kogupüük (TAC) 3 860 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1. (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. (2) Võib püüda IIa, IV, Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu vetes (USK/*24X7C). (3) Eritingimus. Selle alusel on lubatud Vb, VI ja VII püügipiirkonnas muude kalaliikide juhupüük 25 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib ületada esimese 24 tunni jooksul pärast kalapüügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus Vb, VI ja VII püügipiirkonnas ei tohi ületada järgmist kogust tonnides (OTH/*5B67-): 3 000 ( 4 ) Kaasa arvatud harilik molva. Järgmised Norra kvoodid on ainult õngejadadega püügiks Vb, VI ja VII püügipiirkonnas.



Harilik molva (LIN/*5B67-) 6 500 Meriluts (USK/*5B67-) 2 923 (5) Merilutsu ja hariliku molva Norra kvoodid on vastastikku asendatavad kuni järgmise ulatuse võrra (tonnides): 2 000







Liik: Meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (USK/04-N.) Belgia 0 Taani 165 Saksamaa 1 Prantsusmaa 0 Madalmaad 0 Ühendkuningriik 4 Liit 170 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.







Liik: Hirvkalalased Caproidae Püügipiirkond: VI, VII ja VIII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (BOR/678-) Taani 10 463 Iirimaa 29 464 Ühendkuningriik 2 710 Liit 42 637 Lubatud kogupüük (TAC) 42 637 Ennetuslik TAC







Liik: Heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: IIIa (HER/03A.) Taani 21 178 (2) Saksamaa 339 (2) Rootsi 22 154 (2) Liit 43 671 (2) Norra 6 813 Fääri saared 600 (3) Lubatud kogupüük (TAC) 51 084 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Püütud kogused, kui heeringas on püütud püügivahenditega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. (2) Eritingimus: kuni 50 % sellest võib püüda IV püügipiirkonna liidu vetes (HER/*04-C.). (3) Võib püüda üksnes Skagerrakis (HER/*03AN.).







Liik: Heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: IV püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool 53° 30′ N (HER/4AB.) Taani 91 628 Saksamaa 55 471 Prantsusmaa 24 669 Madalmaad 63 556 Rootsi 5 273 Ühendkuningriik 70 348 Liit 310 945 Norra 150 290 (2) Lubatud kogupüük (TAC) 518 242 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Püütud kogused, kui heeringas on püütud võrkudega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. Liikmesriigid teatavad eraldi IVa (HER/04A.) ja IVb (HER/04B.) püügipiirkonnas püütud heeringa lossitud kogused. (2) Selle kvoodi piires püütud saak arvutatakse maha TACi Norra osast. Selle kvoodi piires ei tohi IVa ja IVb püügipiirkonna (HER/*4AB-C) liidu vetes püüda suuremaid koguseid kui järgnevalt esitatud. 50 000 Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



Norra veed lõuna pool 62° N (HER/*04N-) (1) Liit 50 000 (1) Püütud kogused, kui heeringas on püütud võrkudega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. Liikmesriigid teatavad eraldi IVa (HER/*4AN.) ja IVb (HER/*4BN.) püügipiirkonnas püütud heeringa kogused.







Liik: Heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (HER/04-N.) Rootsi 1 184 (1) Liit 1 184 Lubatud kogupüük (TAC) 518 242 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Tursa, kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.







Liik: Heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: IIIa (HER/03A-BC) Taani 5 692 Saksamaa 51 Rootsi 916 Liit 6 659 Lubatud kogupüük (TAC) 6 659 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Üksnes kogused, kui heeringas on kaaspüügina püütud võrkudega, mille silmasuurus on väiksem kui 32 mm.







Liik: Heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: IV ja VIId püügipiirkond ning IIa püügipiirkonna liidu veed (HER/2A47DX) Belgia 65 Taani 12 601 Saksamaa 65 Prantsusmaa 65 Madalmaad 65 Rootsi 62 Ühendkuningriik 239 Liit 13 162 Fääri saared 220 Lubatud kogupüük (TAC) 13 382 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Üksnes kogused, kui heeringas on kaaspüügina püütud võrkudega, mille silmasuurus on väiksem kui 32 mm.







Liik: Heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: IVc ja VIId (2) (HER/4CXB7D) Belgia 9 567 (3) Taani 1 359 (3) Saksamaa 823 (3) Prantsusmaa 14 224 (3) Madalmaad 25 488 (3) Ühendkuningriik 5 546 (3) Liit 57 007 Lubatud kogupüük (TAC) 518 242 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Üksnes sellise heeringa kogused, mis on püütud võrkudega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. (2) Välja arvatud Blackwateri kalavaru: viide heeringavarule Thamesi suudme merepiirkonnas, mis piirneb joonega, mis kulgeb otse lõuna suunas Landguard Pointist (51°56′ N, 1°19,1′ E) laiuskraadini 51°33′ N ning sealt otse lääne suunas Ühendkuningriigi rannikul asuva punktini. (3) Eritingimus: sellest kvoodist kuni 50 % võib püüda IVb püügipiirkonnas (HER/*04B.).

▼M3







Liik: Heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (1) (HER/5B6ANB) Saksamaa 466 (2) Prantsusmaa 88 (2) Iirimaa 630 (2) Madalmaad 466 (2) Ühendkuningriik 2 520 (2) Liit 4 170 (2) Lubatud kogupüük (TAC) 4 170 Analüütiline TAC (1) Viide heeringavarudele ICESi VIa püügipiirkonna selles osas, mis asub 7° läänepikkusest ida pool ja 55° põhjalaiusest põhja pool või 7° läänepikkusest lääne pool ja 56° põhjalaiusest põhja pool, välja arvatud Clyde'i piirkond. (2) Heeringat on keelatud püüda või pardal hoida selle TACi kohaldamisalasse jäävate ICESi püügipiirkondade neis vetes, mis asuvad vahemikus 56° N ja 57° 30′ N, välja arvatud kuue meremiili laiune vöönd mõõdetuna Ühendkuningriigi territoriaalvete lähtejoonest.







Liik: Heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VIaS (1), VIIb, VIIc (HER/6AS7BC) Iirimaa 1 482 Madalmaad 148 Liit 1 630 Lubatud kogupüük (TAC) 1 630 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Viide heeringavarudele VIa püügipiirkonnas, lõuna pool 56° 00′ N ja lääne pool 07° 00′ W.

▼B







Liik: Heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VI püügipiirkond, Clyde (1) (HER/06ACL.) Ühendkuningriik Kehtestatakse hiljem (2) Liit Kehtestatakse hiljem (3) Lubatud kogupüük (TAC) Kehtestatakse hiljem (3) Ennetuslik TAC (1) Clyde'i kalavaru: viide heeringavarule merepiirkonnas, mis asub järgmisi koordinaate ühendavast joonest kirde pool: — Mull of Kintyre (55°17,9′N, 05°47,8′W); — punkt konkreetses asukohas (55°04′N, 05°23′W) ja — Corsewall Point (55°00,5′N, 05°09,4′W). (2) Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. (3) Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 2 kohaselt.







Liik: Heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VIIa (1) (HER/07A/MM) Iirimaa 1 191 Ühendkuningriik 3 384 Liit 4 575 Lubatud kogupüük (TAC) 4 575 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Käesolevat püügipiirkonda on vähendatud järgmiste piiridega: — põhjas laiuskraad 52° 30′ N, — lõunas laiuskraad 52° 00′ N, — läänes Iirimaa rannik, — idas Ühendkuningriigi rannik.







Liik: Heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VIIe ja VIIf (HER/7EF.) Prantsusmaa 465 Ühendkuningriik 465 Liit 930 Lubatud kogupüük (TAC) 930 Ennetuslik TAC







Liik: Heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VIIg (1), VIIh (1), VIIj (1) ja VIIk (1) (HER/7G-K.) Saksamaa 172 Prantsusmaa 953 Iirimaa 13 345 Madalmaad 953 Ühendkuningriik 19 Liit 15 442 Lubatud kogupüük (TAC) 15 442 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Käesolevat püügipiirkonda on vähendatud järgmiste piiridega: — põhjas laiuskraad 52° 30′ N, — lõunas laiuskraad 52° 00′ N, — läänes Iirimaa rannik, — idas Ühendkuningriigi rannik.

▼M2







Liik: Anšoovis Engraulis encrasicolus Püügipiirkond: VIII (ANE/08.) Hispaania 29 700 Prantsusmaa 3 300 Liit 33 000 Lubatud kogupüük (TAC) 33 000 . Analüütiline TAC

▼B







Liik: Anšoovis Engraulis encrasicolus Püügipiirkond: IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed (ANE/9/3411) Hispaania 5 080 Portugal 5 542 Liit 10 622 Lubatud kogupüük (TAC) 10 622 Ennetuslik TAC







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: Skagerrak (COD/03AN.) Belgia 12 (1) Taani 3 846 (1) Saksamaa 96 (1) Madalmaad 24 (1) Rootsi 673 (1) Liit 4 651 Lubatud kogupüük (TAC) 4 807 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 12 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse II jaotise II peatükis sätestatud tingimustele.







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: Kattegat (COD/03AS.) Taani 228 (1) Saksamaa 5 (1) Rootsi 137 (1) Liit 370 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 370 (1) Ennetuslik TAC (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: IV püügipiirkond; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat (COD/2A3AX4) Belgia 994 (1) Taani 5 713 (1) Saksamaa 3 622 (1) Prantsusmaa 1 228 (1) Madalmaad 3 228 (1) Rootsi 38 (1) Ühendkuningriik 13 107 (1) Liit 27 930 Norra 5 721 (2) Lubatud kogupüük (TAC) 33 651 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 12 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse II jaotise II peatükis sätestatud tingimustele. (2) Võib püüda liidu vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvutatakse maha TACi Norra osast. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



IV püügipiirkonna Norra veed (COD/*04N-) Liit 24 276







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (COD/04-N.) Rootsi 382 (1) Liit 382 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootidest maha.







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIb püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed lääne pool 12° 00′ W, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (COD/5W6-14) Belgia 0 Saksamaa 1 Prantsusmaa 12 Iirimaa 16 Ühendkuningriik 45 Liit 74 Lubatud kogupüük (TAC) 74 Ennetuslik TAC







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIa püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed ida pool 12° 00′ W (COD/5BE6A) Belgia 0 Saksamaa 0 Prantsusmaa 0 Iirimaa 0 Ühendkuningriik 0 Liit 0 Lubatud kogupüük (TAC) 0 (1) Analüütiline TAC (1) Kõnealuse TACiga hõlmatud piirkonnas kaaspüügil püütud turska võib lossida tingimusel, et eluskaalu järgi ei moodusta see rohkem kui 1,5 % pardal olevast püütud kalast püügireisi kohta. Seda sätet ei kohaldada lossimiskohustusega saagi suhtes.







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIIa (COD/07A.) Belgia 2 Prantsusmaa 5 Iirimaa 97 Madalmaad 0 Ühendkuningriik 42 Liit 146 Lubatud kogupüük (TAC) 146 Analüütiline TAC







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ja X; CECAFi 34.1.1 liidu veed (COD/7XAD34) Belgia 193 Prantsusmaa 3 166 Iirimaa 864 Madalmaad 1 Ühendkuningriik 341 Liit 4 565 Lubatud kogupüük (TAC) 4 565 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1.







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIId (COD/07D.) Belgia 84 Prantsusmaa 1 647 Madalmaad 49 Ühendkuningriik 181 Liit 1 961 Lubatud kogupüük (TAC) 1 961 Analüütiline TAC







Liik: Megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (LEZ/2AC4-C) Belgia 8 Taani 7 Saksamaa 7 Prantsusmaa 43 Madalmaad 34 Ühendkuningriik 2 540 Liit 2 639 Lubatud kogupüük (TAC) 2 639 Analüütiline TAC







Liik: Megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; VI püügipiirkond; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (LEZ/56-14) Hispaania 592 Prantsusmaa 2 312 Iirimaa 675 Ühendkuningriik 1 635 Liit 5 214 Lubatud kogupüük (TAC) 5 214 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: Megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: VII (LEZ/07.) Belgia 493 (1) Hispaania 5 476 (2) Prantsusmaa 6 647 (2) Iirimaa 3 021 (1) Ühendkuningriik 2 617 (1) Liit 18 254 Lubatud kogupüük (TAC) 18 254 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1. (1) 5 % sellest kvoodist võib kasutada VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas (LEZ/*8ABDE) kaaspüügiks merikeele sihtpüügil. (2) 5 % sellest kvoodist võib püüda VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas (LEZ/*8ABDE).







Liik: Megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (LEZ/8ABDE.) Hispaania 997 Prantsusmaa 805 Liit 1 802 Lubatud kogupüük (TAC) 1 802 Analüütiline TAC







Liik: Megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed (LEZ/8C3411) Hispaania 1 258 Prantsusmaa 63 Portugal 42 Liit 1 363 Lubatud kogupüük (TAC) 1 363 Analüütiline TAC







Liik: Harilik soomuslest ja lest Limanda limanda ja Platichthys flesus Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (DAB/2AC4-C) hariliku soomuslesta puhul; (FLE/2AC4-C) lesta puhul Belgia 503 Taani 1 888 Saksamaa 2 832 Prantsusmaa 196 Madalmaad 11 421 Rootsi 6 Ühendkuningriik 1 588 Liit 18 434 Lubatud kogupüük (TAC) 18 434 Ennetuslik TAC







Liik: Merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (ANF/2AC4-C) Belgia 398 (1) Taani 878 (1) Saksamaa 429 (1) Prantsusmaa 82 (1) Madalmaad 301 (1) Rootsi 10 (1) Ühendkuningriik 9 169 (1) Liit 11 267 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 11 267 Analüütiline TAC (1) Eritingimus: sellest kuni 10 % võib püüda: VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes (ANF/*56-14).







Liik: Merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (ANF/04-N.) Belgia 45 Taani 1 152 Saksamaa 18 Madalmaad 16 Ühendkuningriik 269 Liit 1 500 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.







Liik: Merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (ANF/56-14) Belgia 229 Saksamaa 262 Hispaania 245 Prantsusmaa 2 818 Iirimaa 638 Madalmaad 221 Ühendkuningriik 1 962 Liit 6 375 Lubatud kogupüük (TAC) 6 375 Ennetuslik TAC







Liik: Merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: VII (ANF/07.) Belgia 3 097 (1) Saksamaa 345 (1) Hispaania 1 231 (1) Prantsusmaa 19 875 (1) Iirimaa 2 540 (1) Madalmaad 401 (1) Ühendkuningriik 6 027 (1) Liit 33 516 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 33 516 (1) Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1. (1) Eritingimus: sellest kuni 10 % võib püüda VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas (ANF/*8ABDE).







Liik: Merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (ANF/8ABDE.) Hispaania 1 368 Prantsusmaa 7 612 Liit 8 980 Lubatud kogupüük (TAC) 8 980 Analüütiline TAC







Liik: Merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed (ANF/8C3411) Hispaania 2 141 Prantsusmaa 2 Portugal 426 Liit 2 569 Lubatud kogupüük (TAC) 2 569 Analüütiline TAC







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: IIIa püügipiirkond, alarajoonide 22–32 liidu veed (HAD/3A/BCD) Belgia 19 Taani 3 163 Saksamaa 201 Madalmaad 4 Rootsi 374 Liit 3 761 Lubatud kogupüük (TAC) 3 926 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: IV püügipiirkond; IIa püügipiirkonna liidu veed (HAD/2AC4.) Belgia 354 Taani 2 434 Saksamaa 1 549 Prantsusmaa 2 699 Madalmaad 266 Rootsi 245 Ühendkuningriik 40 141 Liit 47 688 Norra 14 245 Lubatud kogupüük (TAC) 61 933 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



IV püügipiirkonna Norra veed (HAD/*04N-) Liit 35 473







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (HAD/04-N.) Rootsi 707 (1) Liit 707 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Tursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootidest maha.







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: VIb, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (HAD/6B1214) Belgia 7 Saksamaa 24 Prantsusmaa 332 Iirimaa 353 Ühendkuningriik 2 509 Liit 3 225 Lubatud kogupüük (TAC) 3 225 Analüütiline TAC







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: Vb ja VIa püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (HAD/5BC6A.) Belgia 11 Saksamaa 13 Prantsusmaa 549 Iirimaa 1 008 Ühendkuningriik 4 881 Liit 6 462 Lubatud kogupüük (TAC) 6 462 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: VIIb–k, VIII, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed (HAD/7X7A34) Belgia 81 Prantsusmaa 4 838 Iirimaa 1 613 Ühendkuningriik 726 Liit 7 258 Lubatud kogupüük (TAC) 7 258 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1.







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: VIIa (HAD/07A.) Belgia 26 Prantsusmaa 120 Iirimaa 716 Ühendkuningriik 792 Liit 1 654 Lubatud kogupüük (TAC) 1 654 Analüütiline TAC







Liik: Merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: IIIa (WHG/03A.) Taani 929 Madalmaad 3 Rootsi 99 Liit 1 031 Lubatud kogupüük (TAC) 1 050 Ennetuslik TAC







Liik: Merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: IV püügipiirkond; IIa püügipiirkonna liidu veed (WHG/2AC4.) Belgia 270 Taani 1 167 Saksamaa 304 Prantsusmaa 1 754 Madalmaad 675 Rootsi 2 Ühendkuningriik 8 438 Liit 12 610 Norra 1 068 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 13 678 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Võib püüda liidu vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvutatakse maha TACi Norra osast. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



IV püügipiirkonna Norra veed (WHG/*04N-) Liit 8 543







Liik: Merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (WHG/56-14) Saksamaa 1 Prantsusmaa 26 Iirimaa 64 Ühendkuningriik 122 Liit 213 Lubatud kogupüük (TAC) 213 Analüütiline TAC







Liik: Merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: VIIa (WHG/07A.) Belgia 0 Prantsusmaa 3 Iirimaa 46 Madalmaad 0 Ühendkuningriik 31 Liit 80 Lubatud kogupüük (TAC) 80 Analüütiline TAC







Liik: Merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk (WHG/7X7A-C) Belgia 222 Prantsusmaa 13 668 Iirimaa 6 333 Madalmaad 111 Ühendkuningriik 2 444 Liit 22 778 Lubatud kogupüük (TAC) 22 778 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1.Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: Merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: VIII (WHG/08.) Hispaania 1 016 Prantsusmaa 1 524 Liit 2 540 Lubatud kogupüük (TAC) 2 540 Ennetuslik TAC







Liik: Merlang ja pollak Merlangius merlangus ja Pollachius pollachius Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (WHG/04-N.) merlangi puhul; (POL/04-N.) pollaki puhul Rootsi 190 (1) Liit 190 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Ennetuslik TAC (1) Tursa, kilttursa ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootidest maha.







Liik: Euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22–32 liidu veed (HKE/3A/BCD) Taani 2 762 (2) Rootsi 235 (2) Liit 2 997 Lubatud kogupüük (TAC) 2 997 (1) Analüütiline TAC (1) Euroopa merluusi põhjapoolsed varud järgmise TACi piires: 108 784 (2) Seda kvooti võib üle kanda IIa ja IV püügipiirkonna liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb aga eelnevalt komisjonile teatada.







Liik: Euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (HKE/2AC4-C) Belgia 50 (1) Taani 2 018 (1) Saksamaa 232 (1) Prantsusmaa 447 (1) Madalmaad 116 (1) Ühendkuningriik 629 (1) Liit 3 492 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 3 492 (2) Analüütiline TAC (1) IIIa rajoonis võib sellest kvoodist kasutada kaaspüügiks kuni 10 % (HKE/*03A.). (2) Euroopa merluusi põhjapoolsed varud järgmise TACi piires: 108 784







Liik: Euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: VI ja VII püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (HKE/571214) Belgia 569 (1) Hispaania 18 248 Prantsusmaa 28 178 (1) Iirimaa 3 415 Madalmaad 367 (1) Ühendkuningriik 11 125 (1) Liit 61 902 Lubatud kogupüük (TAC) 61 902 (2) Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1. (1) Seda kvooti võib üle kanda IIa ja IV püügipiirkonna liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb aga eelnevalt komisjonile teatada. (2) Euroopa merluusi põhjapoolsed varud järgmise TACi piires: 108 784 Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (HKE/*8ABDE) Belgia 74 Hispaania 2 943 Prantsusmaa 2 943 Iirimaa 368 Madalmaad 37 Ühendkuningriik 1 656 Liit 8 022







Liik: Euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (HKE/8ABDE.) Belgia 18 (1) Hispaania 12 429 Prantsusmaa 27 910 Madalmaad 36 (1) Liit 40 393 Lubatud kogupüük (TAC) 40 393 (2) Analüütiline TAC (1) Seda kvooti võib üle kanda IV püügipiirkonda ja IIa püügipiirkonna liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb aga eelnevalt komisjonile teatada. (2) Euroopa merluusi põhjapoolsed varud järgmise TACi piires: 108 784 Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



VI ja VII püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV rahvusvahelised veed (HKE/*57-14) Belgia 4 Hispaania 3 600 Prantsusmaa 6 480 Madalmaad 11 Liit 10 095







Liik: Euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed (HKE/8C3411) Hispaania 6 830 Prantsusmaa 656 Portugal 3 118 Liit 10 674 Lubatud kogupüük (TAC) 10 674 Analüütiline TAC







Liik: Põhjaputassuu Micromesistius poutassou Püügipiirkond: II ja IV püügipiirkonna Norra veed (WHB/24-N.) Taani 0 Ühendkuningriik 0 Liit 0 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Analüütiline TAC

▼M1







Liik: Põhjaputassuu Micromesistius poutassou Püügipiirkond: I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (WHB/1X14) Taani 31 704 (3) Saksamaa 12 327 (3) Hispaania 26 878 (2) (3) Prantsusmaa 22 063 (3) Iirimaa 24 550 (3) Madalmaad 38 659 (3) Portugal 2 497 (2) (3) Rootsi 7 842 (3) Ühendkuningriik 41 137 (3) Liit 207 657 (1) (3) Norra 75 000 Fääri saared 9 000 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Analüütiline TAC (1) Eritingimus: liidu kvootidest võib I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV (WHB/*NZJM1) ja VIIIc, IX ja X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; CECAFi 34.1.1 liidu vetes (WHB/*NZJM2) püüda Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas järgmise koguse: 149 506 . (2) Seda kvooti võib üle kanda VIIIc, IX ja X püügipiirkonda; CECAFi 34.1.1 liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb aga eelnevalt komisjonile teatada. (3) Eritingimus: liidu kasutatava 21 500 tonni suuruse kogukoguse raames võivad liikmesriigid oma kvoodist Fääri vetes (WHB/*05B-F) püüda järgmise protsendi: 9,2 %.

▼B







Liik: Põhjaputassuu Micromesistius poutassou Püügipiirkond: VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed (WHB/8C3411) Hispaania 23 931 Portugal 5 983 Liit 29 914 (1) Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Analüütiline TAC (1) Eritingimus: liidu kvootidest võib I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV (WHB/*NZJM1) ja VIIIc, IX ja X püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; CECAFi 34.1.1 liidu vetes (WHB/*NZJM2) püüda Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas järgmises koguse: 149 506







Liik: Põhjaputassuu Micromesistius poutassou Püügipiirkond: II, IVa, V ja VI püügipiirkonna liidu veed põhja pool 56° 30′ N ja VII püügipiirkond lääne pool 12°W (WHB/24A567) Norra 149 506 (1) (2) Fääri saared 21 500 (3) (4) Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Analüütiline TAC (1) Arvestatakse rannikuäärsete riikide lepingus Norrale kehtestatud püügi piirnormidest maha. (2) Eritingimus: IVa püügipiirkonna püük ei tohi ületada järgmist kogust (WHB/* 04A-C): 37 377 (3) Arvestatakse Fääri saarte püügi piirnormidest maha. (4) Eritingimus: võib püüda ka VIb püügipiirkonnas (WHB/*06B-C). IVa püügipiirkonna püük ei tohi ületada järgmist kogust (WHB/* 04A-C): 5 375







Liik: Väikesuulest ja pikklest Microstomus kitt ja Glyptocephalus cynoglossus Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (LEM/2AC4-C) väikesuulesta puhul; (WIT/2AC4-C) pikklesta puhul Belgia 346 Taani 953 Saksamaa 122 Prantsusmaa 261 Madalmaad 794 Rootsi 11 Ühendkuningriik 3 904 Liit 6 391 Lubatud kogupüük (TAC) 6 391 Ennetuslik TAC







Liik: Sinine molva Molva dypterygia Püügipiirkond: Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (BLI/5B67-) Saksamaa 50 Eesti 8 Hispaania 157 Prantsusmaa 3 586 Iirimaa 14 Leedu 3 Poola 2 Ühendkuningriik 912 Muud 14 (1) Liit 4 746 Norra 150 (2) Fääri saared 150 (3) Lubatud kogupüük (TAC) 5 046 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1. (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. (2) Võib püüda IIa, IV, Vb, VI ja VII püügipiirkonna liidu vetes (NLI/*24X7C). (3) Kalju-tömppeakala ja süsisaba kaaspüük arvestatakse käesolevast kvoodist maha. Selle kvoodi alusel võib püüda VIa püügipiirkonna ELi vetes põhja pool 56° 30′ N ja VIb püügipiirkonnas. Seda sätet ei kohaldada lossimiskohustusega saagi suhtes.







Liik: Sinine molva Molva dypterygia Püügipiirkond: XII püügipiirkonna rahvusvahelised veed (BLI/12INT-) Eesti 1 (1) Hispaania 426 (1) Prantsusmaa 10 (1) Leedu 4 (1) Ühendkuningriik 4 (1) Muud 1 (1) Liit 446 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 446 (1) Ennetuslik TAC (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: Sinine molva Molva dypterygia Püügipiirkond: II ja IV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (BLI/24-) Taani 4 Saksamaa 4 Iirimaa 4 Prantsusmaa 23 Ühendkuningriik 14 Muud 4 (1) Liit 53 Lubatud kogupüük (TAC) 53 Ennetuslik TAC (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: Sinine molva Molva dypterygia Püügipiirkond: III püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (BLI/03-) Taani 3 Saksamaa 2 Rootsi 3 Liit 8 Lubatud kogupüük (TAC) 8 Ennetuslik TAC







Liik: Harilik molva Molva molva Püügipiirkond: I ja II püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (LIN/1/2.) Taani 8 Saksamaa 8 Prantsusmaa 8 Ühendkuningriik 8 Muud 4 (1) Liit 36 Lubatud kogupüük (TAC) 36 Analüütiline TAC (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: Harilik molva Molva molva Püügipiirkond: IIIa püügipiirkond; IIIb, IIIc, IIId püügipiirkonna liidu veed (LIN/3A/BCD) Belgia 6 (1) Taani 50 Saksamaa 6 (1) Rootsi 19 Ühendkuningriik 6 (1) Liit 87 Lubatud kogupüük (TAC) 87 Analüütiline TAC (1) Selle kvoodi alusel võib püüda üksnes IIIa, IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna liidu vetes.







Liik: Harilik molva Molva molva Püügipiirkond: IV püügipiirkonna liidu veed (LIN/04-C.) Belgia 19 Taani 291 Saksamaa 180 Prantsusmaa 162 Madalmaad 6 Rootsi 12 Ühendkuningriik 2 242 Liit 2 912 Lubatud kogupüük (TAC) 2 912 Analüütiline TAC







Liik: Harilik molva Molva molva Püügipiirkond: V püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (LIN/05EI.) Belgia 9 Taani 6 Saksamaa 6 Prantsusmaa 6 Ühendkuningriik 6 Liit 33 Lubatud kogupüük (TAC) 33 Ennetuslik TAC







Liik: Harilik molva Molva molva Püügipiirkond: VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (LIN/6X14.) Belgia 39 Taani 7 Saksamaa 140 Hispaania 2 837 Prantsusmaa 3 025 Iirimaa 758 Portugal 7 Ühendkuningriik 3 484 Liit 10 297 Norra 6 500 (1) (2) (3) Fääri saared 200 (4) (5) Lubatud kogupüük (TAC) 16 997 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1. (1) Eritingimus: selle alusel on lubatud Vb, VI ja VII püügipiirkonnas muude kalaliikide juhupüük 25 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib ületada esimese 24 tunni jooksul pärast kalapüügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus Vb, VI ja VII püügipiirkonnas ei tohi ületada järgmist kogust tonnides (OTH/*6X14.): 3 000 ( 2 ) Kaasa arvatud meriluts. Norrale kvoodiga eraldatud kogused püütakse ainult õngejadadega Vb, VI ja VII püügipiirkonnas ja need on järgmised:



Harilik molva (LIN/*5B67-) 6 500 Meriluts (USK/*5B67-) 2 923 (3) Merilutsu ja hariliku molva Norra kvoodid on vastastikku asendatavad kuni järgmise ulatuse võrra (tonnides): 2 000 (4) Kaasa arvatud meriluts. Püütakse VIb ja VIa püügipiirkonnas põhja pool 56° 30′ N (LIN/*6BAN.). (5) Eritingimus: selle alusel on lubatud VIa ja VIb püügipiirkonnas muude kalaliikide juhupüük 20 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib ületada esimese 24 tunni jooksul pärast kalapüügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus VIa ja VIb püügipiirkonnas ei tohi ületada järgmist kogust tonnides (OTH/*6AB.): 75

▼M1







Liik: Harilik molva Molva molva Püügipiirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (LIN/04-N.) Belgia 9 Taani 1 164 Saksamaa 33 Prantsusmaa 13 Madalmaad 2 Ühendkuningriik 104 Liit 1 325 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

▼B







Liik: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22–32 liidu veed (NEP/3A/BCD) Taani 8 085 Saksamaa 23 Rootsi 2 893 Liit 11 001 Lubatud kogupüük (TAC) 11 001 Analüütiline TAC







Liik: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (NEP/2AC4-C) Belgia 717 Taani 717 Saksamaa 11 Prantsusmaa 21 Madalmaad 369 Ühendkuningriik 11 865 Liit 13 700 Lubatud kogupüük (TAC) 13 700 Analüütiline TAC







Liik: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (NEP/04-N.) Taani 947 Saksamaa 0 Ühendkuningriik 53 Euroopa Liit 1 000 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.







Liik: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (NEP/5BC6.) Hispaania 33 Prantsusmaa 134 Iirimaa 223 Ühendkuningriik 16 134 Liit 16 524 Lubatud kogupüük (TAC) 16 524 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: VII (NEP/07.) Hispaania 1 401 Prantsusmaa 5 678 Iirimaa 8 610 Ühendkuningriik 7 659 Euroopa Liit 23 348 Lubatud kogupüük (TAC) 23 348 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artikli 12 lõiget 1. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



ICESi VII alapiirkonna funktsionaalne üksus 16 (NEP/*07U16): Hispaania 558 Prantsusmaa 349 Iirimaa 671 Ühendkuningriik 272 Liit 1 850







Liik: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (NEP/8ABDE.) Hispaania 234 Prantsusmaa 3 665 Liit 3 899 Lubatud kogupüük (TAC) 3 899 Analüütiline TAC







Liik: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: VIIIc (NEP/08C.) Hispaania 46 Prantsusmaa 2 Liit 48 Lubatud kogupüük (TAC) 48 Analüütiline TAC







Liik: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 liidu veed (NEP/9/3411) Hispaania 80 (1) Portugal 240 (1) Liit 320 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 320 Analüütiline TAC (1) Sellest kuni 6 % võib püüda ICESi IXa rajooni (NEP/*9U267) funktsionaalsetes üksustes 26 ja 27.

▼M3







Liik: Harilik süvameregarneel Pandalus borealis Püügipiirkond: IIIa (PRA/03 A.) Taani 3 813 Rootsi 2 054 Liit 5 867 Lubatud kogupüük (TAC) 10 987 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.

▼B







Liik: Harilik süvameregarneel Pandalus borealis Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (PRA/2AC4-C) Taani 1 818 Madalmaad 17 Rootsi 73 Ühendkuningriik 538 Liit 2 446 Lubatud kogupüük (TAC) 2 446 Analüütiline TAC

▼M3







Liik: Harilik süvameregarneel Pandalus borealis Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (PRA/04-N.) Taani 357 Rootsi 155 (1) Liit 512 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Tursa, kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootidest maha.

▼B







Liik: Viburhännakud Penaeus spp. Püügipiirkond: Prantsuse Guajaana veed (PEN/FGU.) Prantsusmaa Kehtestatakse hiljem (1) (2) Liit Kehtestatakse hiljem (1) (3) Lubatud kogupüük (TAC) Kehtestatakse hiljem (1) (3) Ennetuslik TAC (1) Viburhännakute Penaeus subtilis ja Penaeus brasiliensis püük on keelatud alla 30 meetri sügavustes vetes. (2) Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. (3) Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 2 kohaselt.







Liik: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: Skagerrak (PLE/03AN.) Belgia 70 Taani 9 161 Saksamaa 47 Madalmaad 1 762 Rootsi 491 Liit 11 531 Lubatud kogupüük (TAC) 11 766 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: Kattegat (PLE/03AS.) Taani 2 089 Saksamaa 23 Rootsi 235 Liit 2 347 Lubatud kogupüük (TAC) 2 347 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 7







Liik: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: IV püügipiirkond; IIa püügipiirkonna liidu veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat (PLE/2A3AX4) Belgia 7 538 Taani 24 499 Saksamaa 7 067 Prantsusmaa 1 414 Madalmaad 47 112 Ühendkuningriik 34 864 Liit 122 494 Norra 9 220 Lubatud kogupüük (TAC) 131 714 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



IV püügipiirkonna Norra veed (PLE/*04N-) Liit 50 264







Liik: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: VI püügipiirkond; Vb püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (PLE/56-14) Prantsusmaa 9 Iirimaa 261 Ühendkuningriik 388 Liit 658 Lubatud kogupüük (TAC) 658 Ennetuslik TAC







Liik: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: VIIa (PLE/07A.) Belgia 28 Prantsusmaa 12 Iirimaa 768 Madalmaad 9 Ühendkuningriik 281 Liit 1 098 Lubatud kogupüük (TAC) 1 098 Analüütiline TAC







Liik