02013R0389 — ET — 16.10.2015 — 001.005

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 389/2013, 2. mai 2013, millega luuakse liidu register vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsustele nr 280/2004/EÜ ja nr 406/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EL) nr 920/2010 ja nr 1193/2011 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 122 3.5.2013, lk 1)

Muudetud:





Parandatud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 389/2013,

2. mai 2013,

millega luuakse liidu register vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsustele nr 280/2004/EÜ ja nr 406/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EL) nr 920/2010 ja nr 1193/2011

(EMPs kohaldatav tekst)







I

JAOTIS

ÜLDSÄTTED







1.

PEATÜKK

Reguleerimisese, reguleerimisala ja mõisted

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesolevas määruses kehtestatakse liidu registri, direktiivi 2003/87/EÜ artikli 20 lõike 1 kohase sõltumatu tehingulogi ning otsuse nr 280/2004/EÜ artikliga 6 ettenähtud registrite jaoks üldnõuded ning nende tööd ja hooldamist käsitlevad nõuded, mida kohaldatakse 1. jaanuaril 2013 algaval kauplemisperioodil ja sellele järgnevatel kauplemisperioodidel.

Määrusega nähakse ette ka sidesüsteem liidu registri ja rahvusvahelise tehingulogi vahel.

Artikkel 2

Reguleerimisala

Käesolevat määrust kohaldatakse lubatud heitkoguse ühikutele, mis on loodud ELi heitkogustega kauplemise süsteemi 1. jaanuaril 2013 algava kauplemisperioodi ning sellele järgnevate kauplemisperioodide jaoks, aastaks eraldatud heitkoguse ühikutele ja Kyoto ühikutele.

Määrust kohaldatakse ka selliste lennunduse lubatud heitkoguse ühikute suhtes, mis on loodud 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012 kestva kauplemisperioodi jaoks ja mida hakatakse müüma enampakkumisel.

Artikkel 3

Mõisted

Juhul kui ei ole osutatud teisiti, on käesoleva määruse II jaotises kasutatud terminitel sama tähendus kui direktiivis 2003/87/EÜ. Lisaks sellele kohaldatakse määruse (EL) nr 1031/2010 artiklis 3 ja komisjoni otsuse 2011/278/EL artiklis 3 sätestatud mõisteid. Samuti kohaldatakse järgmisi mõisteid:

(1) „kontoomanik” – registrisüsteemis kontot omav füüsiline või juriidiline isik;

(2) „põhihaldaja” – direktiivi 2003/87/EÜ artikli 20 kohaselt komisjoni poolt määratud isik;

(3) „pädev asutus” – asutus või asutused, mille liikmesriik on nimetanud vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 18;

(4) „väline kauplemisplatvorm” – mis tahes tüüpi mitmepoolne süsteem, mis viib kokku mitmed kolmandate poolte ostu- ja müügihuvid või lihtsustab seda, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ ( 1 ) artiklis 4; nimetatud ostu- ja müügihuvid on väljendatud lubatud heitkoguse ühikutes või Kyoto ühikutes;

(5) „tõendaja” – komisjoni määruse (EL) nr 600/2012 ( 2 ) artikli 3 lõikes 3 määratletud tõendaja;

(6) „lubatud koguse ühik” ehk „LKÜ” – otsuse nr 280/2004/EÜ artikli 7 lõike 3 kohaselt välja antud ühik;

(7) „lennunduse lubatud heitkoguse ühik” ehk „lennunduse LHÜ” – direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3c lõike 2 kohaselt loodud LHÜ;

(8) „üldine lubatud heitkoguse ühik” ehk „üldine LHÜ” – direktiivi 2003/87/EÜ kohaselt loodud igasugune muu LHÜ;

(9) „pikaajaline tõendatud heitkoguste vähendamise ühik” ehk „pTHV” – ühik, mis on välja antud puhta arengu mehhanismi kohaselt ellu viidavate metsastamis- või taasmetsastamisprojektide eest ning mis vastavalt Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimiva konventsiooniosaliste konverentsi otsusele nr 5/CMP.1 kaotab kehtivuse puhta arengu mehhanismi kohaselt ellu viidavate metsastamis- või taasmetsastamisprojektide sellise heitkoguste vähendamise arvestusperioodi lõpus, mille jaoks see välja anti;

(10) „heitkoguste neeldumise ühik” ehk „HNÜ” – otsuse nr 13/CMP.1 lisa asjakohaste sätete kohaselt välja antud ühik;

(11) „ajutine tõendatud heitkoguste vähendamise ühik” ehk „aTHV” – ühik, mis on välja antud puhta arengu mehhanismi kohaselt ellu viidavateks metsastamis- või taasmetsastamisprojektide eest ning mis otsuse nr 5/CMP.1 kohaselt kaotab kehtivuse Kyoto protokolli selle kohustusperioodi lõpus, mis järgneb perioodile, mille jooksul see ühik välja anti;

(12) „Kyoto ühik” – lubatud koguse ühik (LKÜ), heitkoguse vähendamise ühik (HVÜ), tõendatud heitkoguse vähendamise ühik (THV), heitkoguste neeldumise ühik (HNÜ), pikaajaline tõendatud heitkoguste vähendamise ühik (pTHV) ja ajutine tõendatud heitkoguste vähendamise ühik (aTHV);

(13) „protsess” – automaatne tehniline menetlus, mille abil sooritatakse registris konto, ühikukasutusõiguse või ühikukasutusõiguse osaga seotud toiming;

(14) „tehing” – protsess liidu registris, mis hõlmab lubatud heitkoguse ühiku, Kyoto ühiku, aastaks eraldatud heitkoguse ühiku või ühikukasutusõiguse osa ülekandmist ühelt kontolt teisele;

(15) „tagastamine” – käitaja või õhusõiduki käitaja poolt sellise koguse lubatud heitkoguse ühikute mahaarvestamine, mis vastab tema käitise või õhusõiduki tõendatud heitkogustele;

(16) „tühistamine” – Kyoto ühiku lõplik eemaldamine selle omaniku poolt, ilma et seda arvestataks tagastamisena tõendatud heitkoguste eest;

(17) „kustutamine” – lubatud heitkoguse ühiku lõplik eemaldamine selle omaniku poolt, ilma et seda arvestataks maha tõendatud heitkoguste võrra;

(18) „kõrvaldamine” – sellise koguse Kyoto ühikute mahaarvestamine Kyoto protokolli osalise poolt, mis vastab kõnealuse osalise teatatud heitkogustele;

(19) „rahapesu” – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/60/EÜ ( 3 ) artikli 1 lõikes 2 määratletud rahapesu;

(20) „raske kuritegu” – direktiivi 2005/60/EÜ artikli 3 punktis 5 määratletud raske kuritegu;

(21) „terrorismi rahastamine” – direktiivi 2005/60/EÜ artikli 1 lõikes 4 määratletud tegevus;

(22) „riiklik haldaja” – kooskõlas artikliga 8 määratud üksus, kes vastutab liikmesriigi nimel liikmesriigi jurisdiktsiooni all olevate kasutajakontode haldamise eest liidu registris;

(23) "juht" – isik, kes tegelikult juhib juriidilise isiku igapäevast tööd;

(24) „Kesk-Euroopa aeg” – Kesk-Euroopa suveaeg direktiivi 2000/84/EÜ artiklites 1, 2 ja 3 määratletud suveaja perioodil;

(25) „riiklik haldusplatvorm” – riikliku haldaja või pädeva asutuse hallatav väline süsteem, mis on turvaliselt ühendatud liidu registriga selleks, et automatiseerida liidu registris kontode haldamise ja nõuete täitmise kohustustega seotud funktsioone;

(26) „rahvusvaheline ühik” – THV, HVÜ ja projektidest või muudest heite vähendamisega seotud tegevustest saadud ühik, mida võib kasutada vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11a lõikele 5.

(27) „aastaks eraldatud heitkoguse ühik” ehk „AEHÜ” – otsuse nr 406/2009/EÜ artikli 3 lõike 2 ja artikli 10 kohaselt liikmesriigile aastaks eraldatud heitkoguse osa, mis on võrdne ühe CO2-ekvivalenttonniga;

(28) „ühikukasutusõigus” – liikmesriigi õigus kasutada otsuse nr 406/2009/EÜ artiklis 5 osutatud ühikuid otsuse nr 406/2009/EÜ artiklis 3 sätestatud kohustuste täitmiseks; ühiku kasutamise õigust väljendatakse arvuna, mis on võrdne otsuse nr 406/2009/EÜ artikli 5 lõikes 4 kindlaksmääratud protsendiga selle liikmesriigi 2005. aasta kasvuhoonegaaside heitkogusest;

(29) „realiseerimata ühikukasutusõigus” – liikmesriigi ühikukasutusõigus, millest on maha arvatud selliste rahvusvaheliste ühikute, aTHVde või pTHVde summa, mida hoitakse jagatud kohustuste otsuse (JKO) nõuete täitmise kontol nõuetele vastavuse arvnäitajate kindlaksmääramise ajal käesoleva määruse artikli 79 kohaselt.

(30) „nõuete täitmise periood” – ajavahemik alates 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2020, mille jooksul liikmesriigid piiravad kasvuhoonegaaside heitkogust vastavalt otsuse nr 406/2009/EÜ artiklile 3.







2.

PEATÜKK

Registrite süsteem

Artikkel 4

Liidu register

1. Luuakse liidu register 1. jaanuarist 2013 algava kauplemisperioodi ja sellele järgnevate kauplemisperioodide jaoks.

2. Põhihaldaja hoiab käigus ja hooldab liidu registrit, sealhulgas selle tehnilist taristut.

3. Liikmesriigid kasutavad liidu registrit direktiivi 2003/87/EÜ artiklis 19 ja otsuse nr 406/2009/EÜ artiklis 11 sätestatud kohustuste täitmiseks ning selleks, et tagada LHÜde, AEHÜde ja ühikukasutusõiguse täpne arvestus käesoleva määruse reguleerimisalas. Liidu register tagab riiklikele haldajatele ja kontoomanikele käesoleva määrusega ette nähtud protsessid.

4. Põhihaldaja tagab, et liidu register vastab Kyoto protokolli kohaste registrisüsteemide andmevahetusstandardite funktsionaalsetele ja tehnilistele kirjeldustele, mis on koostatud otsuse 12/CMP.1 alusel, ning võtab arvesse käesoleva määruse artikli 105 kohases andmevahetust ja tehnilisi spetsifikatsioone käsitlevas dokumendis kehtestatud nõudeid riistvara, võrguühenduse ja tarkvara ning turvalisuse kohta.

Artikkel 5

Liikmesriigi ja liidu KP register

1. Selleks et täita Kyoto protokolli (edaspidi „KP”) osalistena võetud kohustusi ja otsuse nr 280/2004/EÜ artiklis 6 sätestatud kohustust tagada Kyoto ühikute täpne arvestus, hoiab iga liikmesriik ja liit käigus standarditud elektroonilise andmebaasi kujul olevat registrit (edaspidi „KP register”), milles võetakse arvesse registreid käsitlevaid ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni nõudeid ning eelkõige Kyoto protokolli kohaste registrisüsteemide andmevahetusstandardite funktsionaalseid ja tehnilisi kirjeldusi, mis on välja töötatud vastavalt otsusele 12/CMP.1, ning käesoleva määruse artikli 105 kohases andmevahetust ja tehnilisi spetsifikatsioone käsitlevas dokumendis kehtestatud nõudeid riistvara, võrguühenduse ja tarkvara ning turvalisuse kohta.

2. Põhihaldaja tagab, et liidu register toimib ka liidu kui Kyoto protokolli osalise KP registrina. Põhihaldaja tegutseb ka liidu registri osaks oleva liidu KP registri haldajana.

Artikkel 6

Euroopa Liidu tehingulogi

1. Vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 20 luuakse Euroopa Liidu tehingulogi (ELi tehingulogi) standarditud elektroonilise andmebaasi kujul, et sooritada käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvaid tehinguid. ELi tehingulogis registreeritakse ka kogu Kyoto ühikute omamise ja ülekandmisega seotud teave, mis on tehtud kättesaadavaks kooskõlas otsuse nr 280/2004/EÜ artikli 6 lõikega 2.

2. Põhihaldaja hoiab käigus ja hooldab ELi tehingulogi vastavalt käesoleva määruse sätetele.

3. Põhihaldaja tagab järgmise: ELi tehingulogi võimaldab kontrollida ja registreerida kõiki käesolevas määruses osutatud protsesse, selles võetakse arvesse Kyoto protokolli kohaste registrisüsteemide andmevahetusstandardite funktsionaalseid ja tehnilisi kirjeldusi, mis on koostatud otsuse 12/CMP.1 alusel ning see vastab käesoleva määruse artikli 105 kohases andmevahetust ja tehnilisi spetsifikatsioone käsitlevas dokumendis kehtestatud nõuetele riistvara, võrguühenduse ja tarkvara kohta.

4. Põhihaldaja tagab, et ELi tehingulogi võimaldab registreerida kõiki I jaotise 3. peatükis ning II, III ja IV jaotises kirjeldatud protsesse.

Artikkel 7

Registrite, rahvusvahelise tehingulogi ja ELi tehingulogi vahelised sideühendused

1. Põhihaldaja ja liikmesriigid tagavad, et liidu registril ja KP registritel on sideühendus rahvusvahelise tehingulogiga sellistest tehingutest teatamiseks, millega kantakse üle Kyoto ühikuid.

2. Põhihaldaja tagab, et ELi tehingulogil on sideühendus rahvusvahelise tehingulogiga lõikes 1 osutatud ülekannete registreerimiseks ja kontrollimiseks. ELi tehingulogi töötleb ja kontrollib kõiki KP registriga seotud kavandatud ülekandeid enne ülekande registreerimist.

3. Põhihaldaja tagab, et liidu registril on vahetu sideühendus ELi tehingulogiga, et kontrollida ja registreerida LHÜdega, AEHÜdega või ühikukasutusõiguse osadega seotud tehinguid ning I jaotise 3. peatükis kirjeldatud kontohaldusprotsesse. Kõik LHÜdega, AEHÜdega või ühikukasutusõiguse osadega seotud tehingud sooritatakse liidu registris ning neid registreerib ja kontrollib ELi tehingulogi. Põhihaldaja võib luua piiratud sideühenduse ELi tehingulogi ja liiduga ühinemise lepingule alla kirjutanud kolmanda riigi registri vahel, et võimaldada sellistele registritele ELi tehingulogi kaudu ühendus rahvusvahelise tehingulogiga ning registreerida käitajate tõendatud heitkoguste andmed ELi tehingulogis. Kõnealused registrid peavad enne nimetatud sideühenduse loomist läbima edukalt kõik nõutavad testimis- ja käivitamismenetlused.

Artikkel 8

Riiklikud haldajad ja KP registri haldajad

1. Iga liikmesriik määrab riikliku haldaja. Olenemata artikli 13 lõikest 2 kasutab ja haldab liikmesriik vastavalt artiklile 11 oma kontosid ja tema jurisdiktsiooni alla kuuluvaid liidu registri kontosid riikliku haldaja kaudu, nagu on kindlaks määratud I lisas. Iga liikmesriigi riiklik haldaja tegutseb ka oma liikmesriigi KP registri haldajana vastavalt käesoleva määruse sätetele.

2. Liikmesriigid ja komisjon tagavad, et riiklike haldajate, põhihaldaja ja kontoomanike vahel ei oleks huvide konflikti.

3. Iga liikmesriik teatab komisjonile riikliku haldaja isiku ja kontaktandmed, sealhulgas hädaolukorra telefoninumbri, mida tuleb kasutada turvaintsidendi korral.

4. Komisjon kooskõlastab käesoleva määruse rakendamise iga liikmesriigi registri haldajaga ja põhihaldajaga. Eelkõige peab komisjon nõu kliimamuutuste komitee raames tegutseva haldajate töörühmaga käesoleva määrusega reguleeritud registrite töö ja käesoleva määruse rakendamisega seotud küsimuste ja menetluste üle. Haldajate töörühm lepib 31. märtsiks 2012 kokku põhihaldaja ja riiklike haldajate vahelise koostöö tingimused, mis hõlmavad ühiseid töömenetlusi käesoleva määruse rakendamiseks ning liidu registri muutmise ja intsidentide haldamise menetlusi ning liidu registri ja ELi tehingulogi töö ja usaldusväärsuse tehnilisi kirjeldusi. Koostöötingimused võivad hõlmata väliste sideühenduste, infotehnoloogia infrastruktuuri ja kasutajakontole juurdepääsuga seotud menetluste ühendamise korda ning mehhanisme liidu registris olevate Kyoto protokolli kontode haldamiseks koos muude KP registritega Euroopa registrite konsolideeritud süsteemis, mida hooldab põhihaldaja. Haldajate töörühma töökorra võtab vastu kliimamuutuste komitee.

5. Põhihaldaja, pädevad asutused ja riiklikud haldajad teostavad üksnes selliseid protsesse, mis on vajalikud nende ülesannete täitmiseks, nagu on sätestatud direktiivis 2003/87/EÜ, otsuses nr 280/2004/EÜ ja otsuses nr 406/2009/EÜ ning kõnealuste õigusaktide sätete kohaselt vastuvõetud meetmetes.







3.

PEATÜKK

Kontod







1.

jagu

Kõikidele kontodele kohaldatavad üldsätted

Artikkel 9

Kontod

1. Liikmesriigid ja põhihaldaja tagavad, et iga KP register ja liidu register sisaldab I lisa sätestatud kontosid.

2. Eri liiki kontodel võib hoida eri liiki ühikuid vastavalt I lisas sätestatule.

Artikkel 10

Konto olek

1. Konto olek võib olla üks järgmistest: avatud, blokeeritud, väljaarvatud või suletud.

2. Blokeeritud kontodelt ei saa algatada ühtegi protsessi, välja arvatud artiklites 25, 31, 35, 67, 77, 81 ja 82 sätestatud protsessid.

3. Suletud kontodelt ei saa algatada ühtegi protsessi. Suletud kontot ei saa uuesti avada ega sinna ühikuid kanda.

4. Käitise väljaarvamisel ELi heitkogustega kauplemise süsteemist direktiivi 2003/87/EÜ artikli 27 kohaselt määrab riiklik haldaja vastava käitaja arvelduskonto väljaarvatud olekusse, kuni väljaarvamine kestab.

5. Kui pädev asutus teatab, et õhusõiduki käitaja lennud ei kuulu asjaomasel aastal direktiivi 2003/87/EÜ I lisa kohaselt enam ELi heitkogustega kauplemise süsteemi, määrab riiklik haldaja pärast asjaomase õhusõidukikäitaja eelnevat teavitamist kõnealuse õhusõidukikäitaja arvelduskonto väljaarvatud olekusse, kuni pädev asutus teatab, et selle õhusõidukikäitaja lennud on jälle ELi süsteemi arvatud.

6. Väljaarvatud kontodelt ei saa algatada ühtegi protsessi, välja arvatud artiklites 25 ja 68 sätestatud protsessid ning artiklites 35 ja 67 sätestatud protsessid, mis vastavad ajavahemikule, kui konto ei olnud väljaarvatud olekus.

Artikkel 11

Kontode haldamine

1. Igal kontol on haldaja, kes vastutab liikmesriigi või liidu nimel konto haldamise eest.

2. Konto haldaja määratakse iga kontoliigi jaoks vastavalt I lisale.

3. Konto haldaja avab käesoleva määruse sätete kohaselt konto, peatab kontole juurdepääsu või piirab seda, sulgeb konto, muudab selle olekut, kinnitab volitatud esindajad, lubab kontoandmetesse selliste muudatuste tegemist, mis nõuavad haldaja heakskiitu, ning algatab tehinguid, kui kontoomanik seda taotleb kooskõlas artikli 23 lõikega 5.

4. Haldaja võib kontoomanikelt ja nende esindajatelt nõuda nõusolekut käesoleva määruse kohaste põhjendatud tingimuste täitmiseks, võttes arvesse II lisas sätestatut.

5. Kontode suhtes kohaldatakse haldaja liikmesriigi seadusi ja need kuuluvad haldaja liikmesriigi jurisdiktsiooni alla ning neil hoitavate ühikute asukohaks loetakse haldaja liikmesriigi territoorium.

Artikkel 12

Põhihaldaja teated

Põhihaldaja teavitab kontoomaniku esindajat ja haldajat kõikide kontoga seotud protsesside algatamisest ja lõpuleviimisest või katkestamisest ning konto oleku muutumisest artikli 105 kohases andmevahetust ja tehnilisi spetsifikatsioone käsitlevas dokumendis kirjeldatud automaatse mehhanismi kaudu.







2.

jagu

Kontode avamine ja ajakohastamine

Artikkel 13

Põhihaldaja hallatavate kontode avamine

1. Põhihaldaja avab HKSi halduskontod liidu registris, liidu KP kontod, ELi AEHÜ üldkoguse konto, JKO kustutamiskonto ja JKO ühe nõuete täitmise konto igale liikmesriigile igaks nõuete täitmise perioodi aastaks 20 tööpäeva jooksul alates III lisas sätestatud teabe saamisest.

2. Artikli 8 lõike 1 kohaselt määratud riiklik haldaja tegutseb JKO nõuete täitmise kontode volitatud esindajana, kui asjaomane liikmesriik ei määra selleks teist isikut.

3. Iga liikmesriik esitab põhihaldajale VIII lisa tabelis VIII-I sätestatud teabe JKO nõuete täitmise kontode iga volitatud esindaja ja täiendava volitatud esindaja kohta.

Artikkel 14

Riikliku haldusplatvormi kontode avamine liidu registris

1. Alates 1. jaanuarist 2014 võib riiklik haldaja esitada taotluse riikliku haldusplatvormi konto avamiseks liidu registris. Nimetatud taotlus esitatakse põhihaldajale. Riiklik haldaja esitab põhihaldaja poolt nõutud teabe. Teave sisaldab vähemalt III lisas sätestatud teavet ja tõendusmaterjali, et riiklik haldusplatvorm tagab samaväärse või sellest kõrgema turvalisustaseme, kui on liidu registril vastavalt käesolevale määrusele, võttes arvesse artikli 105 kohases andmevahetust ja tehnilisi spetsifikatsioone käsitlevas dokumendis kirjeldatud tehnilisi ja turvalisuse nõudeid.

2. Põhihaldaja avab riikliku haldusplatvormi konto liidu registris või teavitab riiklikku haldajat konto avamisest keeldumisest, kui riikliku haldusplatvormi poolt tagatud turvalisuse tase ei ole piisav võrreldes lõikes 1 sätestatud nõuetega, 20 tööpäeva jooksul alates täieliku teabe saamisest kooskõlas lõikega 1.

3. Artikli 8 lõikega 1 määratud riiklik haldaja tegutseb riikliku haldusplatvormi konto volitatud esindajana.

Artikkel 15

Enampakkumise üleandmiskonto avamine liidu registris

1. Määruses (EL) nr 1031/2010 määratletud enampakkumise korraldaja, arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem või kõnealuse määruse artikli 26 või 30 kohaselt määratud enampakkumisplatvorm võib riiklikult haldajalt taotleda enampakkumise üleandmiskonto avamist liidu registris. Konto avamist taotlev isik esitab IV lisas sätestatud teabe.

2. Riiklik haldaja avab enampakkumise üleandmiskonto liidu registris või teavitab konto avamist taotlevat isikut artikli 22 kohasest konto avamisest keeldumisest 20 tööpäeva jooksul alates käesoleva artikli lõikes 1 ja artiklis 24 nõutud täieliku teabe saamisest.

Artikkel 16

Käitaja arvelduskonto avamine liidu registris

1. Asjakohane pädev asutus või käitaja esitab 20 tööpäeva jooksul pärast kasvuhoonegaaside heiteloa jõustumist asjakohasele riiklikule haldajale VI lisas sätestatud teabe ning taotleb riiklikult haldajalt käitaja arvelduskonto avamist liidu registris.

2. Riiklik haldaja avab igale käitisele käitaja arvelduskonto liidu registris või teavitab võimalikku kontoomanikku artikli 22 kohasest konto avamisest keeldumisest 20 tööpäeva jooksul alates käesoleva artikli lõikes 1 ja artiklis 24 nõutud täieliku teabe saamisest.

Artikkel 17

Õhusõiduki käitaja arvelduskonto avamine liidu registris

1. Pädev asutus või õhusõiduki käitaja esitab 20 tööpäeva jooksul pärast õhusõiduki käitaja seirekava kinnitamist asjakohasele riiklikule haldajale VII lisas sätestatud teabe ning taotleb riiklikult haldajalt õhusõiduki käitaja arvelduskonto avamist liidu registris.

2. Igal õhusõiduki käitajal on üks õhusõiduki käitaja arvelduskonto.

3. Õhusõiduki käitaja, kelle lennutegevusest tulenev heide aastas on kokku alla 25 000 CO2-ekvivalenttonni või kelle õhusõidukid teevad vähem kui 243 lendu kolme järjestikuse neljakuulise perioodi kohta, võib volitada füüsilist isikut või juriidilist isikut avama õhusõiduki käitaja arvelduskonto ning tagastama tema nimel LHÜsid vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 12 lõikele 2a. Nõuete täitmise eest vastutab endiselt õhusõiduki käitaja. Füüsilise isiku või juriidilise isiku volitamisel tagab õhusõiduki käitaja, et volitatud füüsilise või juriidilise isiku ning pädevate asutuste, riiklike haldajate, tõendajate või muude direktiivi 2003/87/EÜ sätete reguleerimisalasse kuuluvate asutuste vahel ei ole huvide konflikti. Sellisel juhul esitab volitatud füüsiline või juriidiline isik lõike 1 kohaselt nõutud teabe.

4. Riiklik haldaja avab igale õhusõiduki käitajale õhusõiduki käitaja arvelduskonto liidu registris või teavitab võimalikku kontoomanikku artikli 22 kohasest konto avamisest keeldumisest 40 tööpäeva jooksul alates käesoleva artikli lõikes 1 ja artiklis 24 nõutud täieliku teabe saamisest.

5. Õhusõiduki käitaja arvelduskontode olek muudetakse blokeeritust avatuks pärast seda, kui artikli 35 lõigete 1–5 kohaselt on sisestatud tõendatud heitkogused ja artikli 37 lõike 1 kohaselt arvutatud nõuetele vastavuse arvnäitaja on võrdne nulliga või sellest suurem. Konto olek muudetakse blokeeritust avatuks ka varasemal kuupäeval, konto avamise kuupäeva ja tõendatud heitkoguste esmakordse liidu registrisse sisestamise kuupäeva vahel, kui riiklik haldaja on saanud kontoomanikult taotluse aktiveerida konto kauplemiseks, tingimusel et nimetatud taotlus sisaldab vähemalt kõiki artikli 105 kohases andmevahetust ja tehnilisi spetsifikatsioone käsitlevas dokumendis nõutud elemente.

Artikkel 18

Isiku arvelduskonto ja kauplemiskonto avamine liidu registris

1. Võimalik kontoomanik esitab liidu registris isiku arvelduskonto või kauplemiskonto avamiseks taotluse riiklikule haldajale. Võimalik kontoomanik esitab riikliku haldaja poolt nõutud teabe, mis sisaldab vähemalt IV lisas sätestatud teavet.

2. Riikliku haldaja liikmesriik võib isiku arvelduskonto või kauplemiskonto avamise tingimusena nõuda, et võimalike kontoomanike alaline elukoht või registreeritud asukoht on kontot haldava riikliku haldaja liikmesriigis.

3. Riikliku haldaja liikmesriik võib isiku arvelduskonto või kauplemiskonto avamise tingimusena nõuda, et võimalikud kontoomanikud on käibemaksukohustuslastena registreeritud kontot haldava riikliku haldaja liikmesriigis.

4. Riiklik haldaja avab isiku arvelduskonto või kauplemiskonto liidu registris või teavitab võimalikku kontoomanikku artikli 22 kohasest konto avamisest keeldumisest 20 tööpäeva jooksul alates käesoleva artikli lõikes 1 ja artiklis 24 nõutud täieliku teabe saamisest.

Artikkel 19

Riikliku arvelduskonto avamine liidu registris

Liikmesriigi pädev asutus annab riiklikule haldajale korralduse avada riiklik arvelduskonto liidu registris 20 tööpäeva jooksul alates III lisas sätestatud teabe kättesaamisest.

Artikkel 20

Välise kauplemisplatvormi konto avamine liidu registris

1. Välised kauplemisplatvormid võivad esitada taotluse välise kauplemisplatvormi konto avamiseks liidu registris. Nimetatud taotlus esitatakse riiklikule haldajale. Konto avamist taotlev isik esitab riikliku haldaja poolt nõutud teabe. Teave sisaldab vähemalt IV lisas sätestatud teavet ja tõendusmaterjali, et väline kauplemisplatvorm tagab samaväärse või sellest kõrgema turvalisustaseme, kui on liidu registril vastavalt käesolevale määrusele, ning et seal on kehtestatud vähemalt samaväärset kaitsetaset pakkuvad turvameetmed, kui tagab artikli 23 lõikega 3 nõutud täiendava volitatud esindaja heakskiit.

2. Riiklik haldaja tagab, et välised kauplemisplatvormid võtavad arvesse artikli 105 kohases andmevahetust ja tehnilisi spetsifikatsioone käsitlevas dokumendis kirjeldatud tehnilisi ja turvanõudeid.

3. Riiklik haldaja avab välise kauplemisplatvormi konto liidu registris või teavitab põhihaldajat või konto avamist taotlevat isikut artikli 22 kohasest konto avamisest keeldumisest 20 tööpäeva jooksul alates käesoleva artikli lõikes 1 ja artiklis 24 nõutud täieliku teabe saamisest. Asjaomane riiklik haldaja teatab selliste kontode avamisest viivitamata komisjonile.

4. Kui tehingu algataja on väline kauplemisplatvorm, ei nõuta tehingu algatamiseks artikli 23 lõike 3 kohast täiendava volitatud isiku heakskiitu.

Artikkel 21

Tõendajakonto avamine liidu registris

1. Taotlus tõendajakonto avamiseks liidu registris esitatakse riiklikule haldajale. Konto avamist taotlev isik esitab riikliku haldaja nõutud teabe, mis sisaldab vähemalt III ja V lisas sätestatud teavet.

2. Riiklik haldaja avab tõendajakonto liidu registris või teavitab võimalikku kontoomanikku artikli 22 kohasest konto avamisest keeldumisest 20 tööpäeva jooksul alates käesoleva artikli lõikes 1 ja artiklis 24 nõutud täieliku teabe saamisest.

Artikkel 22

Konto avamisest keeldumine

1. Riiklik haldaja kontrollib, kas konto avamiseks esitatud teave ja dokumendid on täielikud, ajakohased, nõuetekohased ja tõele vastavad.

2. Riiklik haldaja võib konto avamisest keelduda:

a) kui esitatud teave ja dokumendid on ebatäielikud, vananenud või ei ole muul viisil nõuetekohased ega vasta tõele;

b) kui võimalik kontoomanik või juriidilise isiku puhul mõni võimaliku kontoomaniku juht on uurimise all või on eelneva viie aasta jooksul olnud süüdi mõistetud seoses LHÜsid või Kyoto ühikuid käsitleva pettusega, rahapesuga, terrorismi rahastamisega või muude raskete kuritegudega, milleks võidakse kontot kasutada;

c) kui riiklikul haldajal on põhjust uskuda, et kontot võidakse kasutada LHÜsid või Kyoto ühikuid käsitlevaks pettuseks, rahapesuks, terrorismi rahastamiseks või muudeks rasketeks kuritegudeks;

d) siseriiklikus õiguses sätestatud põhjustel.

3. Kui riiklik haldaja keeldub konto avamisest, võib konto avamist taotlev isik esitada vastuväiteid siseriikliku õigusega määratud asjakohasele asutusele, kes annab riiklikule haldajale korralduse konto avada või jätab keeldumise muutmata oma põhjendatud otsusega, mille ta teeb siseriikliku õiguse nõuete kohaselt, mis on proportsionaalsed ning millega taotletakse käesoleva määrusega kooskõlas olevat õiguspärast eesmärki.

Artikkel 23

Volitatud esindajad

1. Igal kontol, välja arvatud tõendajakonto, on vähemalt kaks volitatud esindajat. Tõendajakontol on vähemalt üks volitatud esindaja. Volitatud esindaja algatab kontoomaniku nimel tehinguid ja muid protsesse.

2. Lisaks lõikes 1 osutatud volitatud esindajatele võib kontodel olla ka selliseid volitatud esindajaid, kellel on üksnes vaatamisõigusega juurdepääs kontole.

3. Kontol võib olla üks või mitu täiendavat volitatud esindajat. Tehingu algatamiseks on lisaks volitatud esindaja heakskiidule vajalik täiendava volitatud esindaja heakskiit, välja arvatud järgmistel juhtudel:

(a) ülekanded sellisele kontoomaniku kontole, mis on liidu registri usaldusväärsete kontode nimekirjas;

(b) tehingud, mille on algatanud väline kauplemisplatvorm, kelle konto on avatud vastavalt artiklile 20; ning

(c) LHÜde vahetamine vastavalt artiklile 60, LHÜde tagastamine vastavalt artiklile 67, LHÜde kustutamine vastavalt artiklile 68 ning Kyoto ühikute tühistamine vastavalt artiklile 69, kui täiendavat volitatud esindajat ei ole kinnitatud. Sellisel juhul kinnitab tehingu algatamise konto muu esindaja.

4. Kontoomanikud võivad lubada juurdepääsu oma kontodele välise kauplemisplatvormi kaudu. Need kontoomanikud määravad volitatud esindajaks isiku, kes on juba välise kauplemisplatvormi konto volitatud esindaja.

5. Kui volitatud esindajal ei ole tehnilistel või muudel põhjustel juurdepääsu liidu registrile, võib ta paluda riiklikul haldajal algatada tema nimel tehinguid eeldusel, et riiklik haldaja seda lubab ning et kontole juurdepääsu ei ole käesoleva määruse kohaselt peatatud.

6. Andmevahetust ja tehnilisi spetsifikatsioone käsitlevas dokumendis võib määrata kindlaks volitatud esindajate ja täiendavate volitatud esindajate suurima arvu iga kontoliigi kohta.

7. Volitatud esindajad ja täiendavad volitatud esindajad on vähemalt 18 aastat vanad füüsilised isikud. Kõik ühe konto volitatud esindajad ja täiendavad volitatud esindajad on erinevad isikud, kuid sama isik võib olla rohkem kui ühe konto volitatud esindaja või täiendav volitatud esindaja. Riikliku haldaja liikmesriik võib nõuda, et vähemalt üks konto volitatud esindajatest on selle liikmesriigi alaline elanik, välja arvatud tõendajakonto puhul.

Artikkel 24

Volitatud esindajate ja täiendavate volitatud esindajate määramine ja kinnitamine

1. Konto avamist taotlev võimalik kontoomanik määrab kooskõlas artikliga 23 mitu volitatud esindajat ja täiendavat volitatud esindajat.

2. Volitatud esindaja või täiendava volitatud esindaja määramisel esitab kontoomanik haldaja nõutud teabe. See teave sisaldab vähemalt VIII lisas sätestatud teavet.

3. Riiklik haldaja kinnitab volitatud esindaja või täiendava volitatud esindaja või teatab kontoomanikule sellest keeldumisest 20 tööpäeva jooksul alates lõikes 2 nõutud teabe saamisest. Kui määratud esindajat käsitleva teabe hindamiseks on vaja rohkem aega, võib haldaja hindamisprotsessi pikendada kuni 20 täiendava tööpäeva võrra, teatades pikendamisest kontoomanikule.

4. Riiklik haldaja kontrollib, kas volitatud esindaja või täiendava volitatud esindaja määramiseks esitatud teave ja dokumendid on täielikud, ajakohased, nõuetekohased ja tõele vastavad.

5. Riiklik haldaja võib volitatud esindaja või täiendava volitatud esindaja kinnitamisest keelduda:

a) kui esitatud teave ja dokumendid on ebatäielikud, vananenud või ei ole muul viisil nõuetekohased ega vasta tõele;

b) kui võimalik esindaja on uurimise all või on eelneva viie aasta jooksul olnud süüdi mõistetud seoses LHÜsid või Kyoto ühikuid käsitleva pettusega, rahapesuga, terrorismi rahastamisega või muude raskete kuritegudega, milleks võidakse kontot kasutada;

c) siseriiklikus õiguses sätestatud põhjustel.

6. Kui riiklik haldaja keeldus volitatud esindaja või täiendava volitatud esindaja kinnitamisest, võib kontoomanik esitada vastuväiteid siseriikliku õigusega määratud asjakohasele asutusele, kes annab riiklikule haldajale korralduse konto avada või jätab keeldumise muutmata oma põhjendatud otsusega, mille ta teeb siseriikliku õiguse nõuete kohaselt, mis on proportsionaalsed ning millega taotletakse käesoleva määrusega kooskõlas olevat õiguspärast eesmärki.

Artikkel 25

Kontot ja volitatud esindajaid käsitleva teabe ajakohastamine

1. Kõik kontoomanikud teavitavad riiklikku haldajat 10 tööpäeva jooksul muudatustest teabes, mis nad esitasid konto avamiseks. Lisaks sellele kinnitavad kontoomanikud riiklikule haldajale iga aasta 31. detsembriks, et nende kontot käsitlev teave on endiselt täielik, ajakohane, nõuetekohane ja tõele vastav.

2. Õhusõiduki käitajad teavitavad oma konto haldajat 10 tööpäeva jooksul, kui nad on osalised kahe või enama õhusõiduki käitaja ühinemises, või kui nad on jagunenud kaheks või enamaks õhusõiduki käitajaks.

3. Muutusest teavitamist tuleb täiendada riikliku haldaja poolt vastavalt käesolevale jaole nõutava teabega. Asjakohane riiklik haldaja kinnitab teabe ajakohastamise 15 tööpäeva jooksul alates teate ja täiendava teabe kättesaamisest. Haldaja võib teabe ajakohastamisest keelduda kooskõlas artikli 24 lõigetega 4 ja 5. Keeldumisest teatatakse kontoomanikule. Vastuväited keeldumisele võib esitada pädevale asutusele või siseriikliku õigusega määratud asjakohasele asutusele kooskõlas artikliga 22.

4. Vähemalt kord kolme aasta jooksul vaatab riiklik haldaja läbi konto avamiseks esitatud teabe – kas see on endiselt täielik, ajakohane, nõuetekohane ja tõele vastav – ning vajaduse korral palub kontoomanikel teatada kõikidest muudatustest.

5. Käitaja arvelduskonto omanik võib müüa või loovutada talle kuuluva käitaja arvelduskonto üksnes koos käitisega, millega see konto on seotud.

6. Vastavalt lõikele 5 ei või kontoomanik müüa ega loovutada konto omandiõigust teisele isikule.

7. Volitatud esindaja või täiendav volitatud esindaja ei tohi talle antud volitusi teisele isikule üle anda.

8. Kontoomanik võib taotleda volitatud esindaja volituste lõpetamist teatava konto suhtes. Taotluse saamisel peatab riiklik haldaja volitatud esindaja või täiendava volitatud esindaja juurdepääsu kontole. Asjaomane haldaja lõpetab volitatud esindaja volitused 10 tööpäeva jooksul alates sellise taotluse saamisest.

9. Kontoomanik võib määrata uued volitatud esindajad või täiendavad volitatud esindajad kooskõlas artikliga 24.

10. Kui õhusõiduki käitajat haldav liikmesriik vahetub kooskõlas direktiivi 2003/87/EÜ artiklis 18a sätestatud menetlusega või Euroopa Liidu laienemise tõttu, muudab põhihaldaja vastava õhusõiduki käitaja arvelduskonto riiklikku haldajat. Kui õhusõiduki käitaja arvelduskonto haldajat muudetakse, võib uus haldaja nõuda õhusõiduki käitajalt konto avamisega seotud teabe esitamist vastavalt artiklile 17 ja volitatud esindajaid käsitleva teabe esitamist vastavalt artiklile 24.

11. Vastavalt lõikele 10 ei muudeta kontot haldavat liikmesriiki.

Artikkel 26

Usalduskontode nimekiri

1. Enampakkumise üleandmiskontode, arvelduskontode ja kauplemiskontode kohta võib liidu registris olla usalduskontode nimekiri.

2. Sama kontoomaniku kontod lisatakse automaatselt usalduskontode nimekirja.

3. Usalduskontode nimekirja muutmise algatamine ja täideviimine II jaotise 2. peatüki 6. jao ülekannete puhul toimub artiklis 39 sätestatud menetluse kaudu. Muudatuse kinnitab täiendav volitatud esindaja, või juhul, kui täiendavat volitatud esindajat ei ole määratud, muu volitatud esindaja. Artikli 39 lõikes 3 osutatud viivitusaega ei kohaldata kontode kustutamisele usalduskontode nimekirjast; usalduskontode nimekirja ülejäänud muudatuste viivitusaeg on 7 päeva.







3.

jagu

Kontode sulgemine

Artikkel 27

Konto sulgemine

Haldaja sulgeb konto artikli 32 lõike 1 kohaselt 10 tööpäeva jooksul alates kontoomanikult sellekohase taotluse saamisest, välja arvatud artiklites 28, 29, 30 ja 31 osutatud kontod.

Artikkel 28

Käitaja arvelduskonto sulgemine

1. Pädev asutus teatab riiklikule haldajale 10 tööpäeva jooksul kasvuhoonegaaside heiteloa tühistamisest või peatamisest või käitise sulgemisest teadasaamisest. Riiklik haldaja registreerib asjakohase kuupäeva liidu registris 10 tööpäeva jooksul alates teate kättesaamisest.

2. Riiklik haldaja võib sulgeda käitaja arvelduskonto käitise sulgemisele või kasvuhoonegaaside heiteloa tühistamise või peatamise aastale järgneva aasta 30. juuniks, kui asjaomane käitis on tagastanud käitise tõendatud heitkogustega võrdse koguse või sellest enam LHÜsid ning käitis ei ole välja arvatud vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 27.

Artikkel 29

Õhusõiduki käitaja arvelduskonto sulgemine

Riiklik haldaja sulgeb õhusõiduki käitaja arvelduskonto üksnes juhul, kui pädev asutus on andnud vastava korralduse, kuna ta on saanud kontoomaniku esitatud teate või muu tõendusmaterjali alusel teada, et õhusõiduki käitaja on ühinenud muu õhusõidukikäitajaga või lõpetanud kogu oma direktiivi 2003/87/EÜ I lisas nimetatud tegevuse.

Artikkel 30

Tõendajakonto sulgemine

1. Riiklik haldaja sulgeb tõendajakonto 10 tööpäeva jooksul alates tõendajalt konto sulgemiseks taotluse saamisest.

2. Tõendajakonto sulgemiseks võib riiklikule haldajale anda korralduse ka pädev asutus, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:

a) tõendaja akrediteering on lõppenud või see on peatatud;

b) tõendaja on oma tegevuse lõpetanud.

Artikkel 31

JKO nõuete täitmise konto sulgemine

1. Põhihaldaja sulgeb JKO nõuete täitmise konto mitte varem kui üks kuu pärast kõnealuse konto nõuetele vastavuse arvnäitaja kindlaksmääramist vastavalt artiklile 79 ja mitte hiljem kui 21. detsembril ning pärast kontoomaniku eelnevat teavitamist.

2. Põhihaldaja tagab, et liidu register kannab üle kõik artikli 81 kohaselt kasutatud rahvusvahelised ühikud, aTHVd ja pTHVd asjaomasele KP kõrvaldamiskontole.

3. Kui vahetu ülekandmine asjaomasele KP kõrvaldamiskontole on keelatud Kyoto protokolli alusel välja töötatud rahvusvahelise tehingulogi suhtes kohaldatavate tehingueeskirjadega, kantakse nõuete täitmiseks kasutatud rahvusvahelised ühikud, aTHVd ja pTHVd esiteks üle selleks otstarbeks riikliku haldaja poolt loodud arvelduskontole.

4. Põhihaldaja tagab, et JKO nõuete täitmise konto sulgemisel kannab liidu register aastaks eraldatud heitkoguse ühikud, mis on sellele kontole järele jäänud, JKO kustutamiskontole.

Artikkel 32

Suletava konto positiivne saldo

1. Kui kontol, mille haldaja artiklite 27, 28 ja 29 kohaselt sulgeb, on LHÜde või Kyoto ühikute saldo positiivne, palub registri haldaja kõigepealt kontoomanikul määrata teine konto, millele need LHÜd või Kyoto ühikud üle kanda. Kui kontoomanik ei ole haldaja taotlusele 40 tööpäeva jooksul vastanud, kannab haldaja LHÜd või Kyoto ühikud üle oma riiklikule arvelduskontole.

2. Kui LHÜde või Kyoto ühikute saldo on positiivne kontol, millele juurdepääs on kooskõlas artikliga 34 peatatud, võib pädev asutus nõuda, et LHÜd ja Kyoto ühikud kantakse viivitamata üle asjakohasele riiklikule kontole.

Artikkel 33

Kontode sulgemine ning volitatud esindaja volituste lõpetamine haldaja algatusel

1. Kui artikli 34 kohase kontodele juurdepääsu peatamise põhjustanud olukorda mõistliku aja jooksul ei lahendata korduvatest teadetest hoolimata, võib pädev asutus anda riiklikule haldajale korralduse sulgeda, või käitaja arvelduskonto või õhusõiduki käitaja arvelduskonto puhul blokeerida need peatatud juurdepääsuga kontod, kuni pädev asutus määrab kindlaks, et peatamise tinginud olukorda enam ei ole.

2. Kui isiku arvelduskonto või kauplemiskonto saldo on null ja aasta jooksul ei ole registreeritud ühtegi tehingut, võib riiklik haldaja kontoomanikku teavitada, et isiku arvelduskonto või kauplemiskonto suletakse 40 tööpäeva jooksul, juhul kui riiklik haldaja ei saa taotlust kontot mitte sulgeda. Kui riiklik haldaja ei saa kontoomanikult nimetatud taotlust, võib riiklik haldaja konto sulgeda.

3. Riiklik haldaja sulgeb käitaja arvelduskonto, kui pädev asutus on andnud selleks korralduse, kuna ei ole alust oodata, et tagastatakse veel LHÜsid.

4. Riiklik haldaja võib volitatud esindaja või täiendava volitatud esindaja volitused lõpetada, kui ta arvab, et volitatud esindaja või täiendava volitatud esindaja kinnitamisest oleks tulnud keelduda kooskõlas artikli 24 lõikega 3, ning eelkõige juhul, kui ta saab teada, et esindaja määramisel esitatud dokumendid ja isikuandmed olid ebatäielikud, vananenud või ei olnud muul viisil nõuetekohased ega vastanud tõele.

5. Kontoomanik võib esitada vastuväiteid tema konto oleku lõike 1 kohase muutmise või volitatud esindaja või täiendava volitatud esindaja volituste lõike 4 kohase lõpetamise kohta 30 kalendripäeva jooksul siseriikliku õigusega määratud pädevale asutusele, kes annab riiklikule haldajale korralduse taastada konto olek või taastada volitatud esindaja või täiendava volitatud esindaja volitused, või jätab konto oleku või volituste lõpetamise muutmata oma põhjendatud otsusega, mille ta teeb siseriikliku õiguse nõuete kohaselt, mis on proportsionaalsed ning millega taotletakse käesoleva määrusega kooskõlas olevat õiguspärast eesmärki.







4.

jagu

Kontodele juurdepääsu peatamine

Artikkel 34

Kontodele juurdepääsu peatamine

1. Haldaja võib peatada volitatud esindaja või täiendava volitatud esindaja juurdepääsu kõikidele tema registris olevatele kontodele või protsessidele, millele volitatud esindajal oleks muidu juurdepääs, kui haldajal on alust arvata, et volitatud esindaja on:

(a) üritanud pääseda juurde kontodele või protsessidele, millele tal juurdepääsuõigust ei ole;

(b) üritanud korduvalt pääseda juurde kontole või protsessile, kasutades ebaõiget kasutajatunnust ja salasõna; või

(c) üritanud kahjustada liidu registri või ELi tehingulogi või nendes käideldavate või talletatavate andmete turvalisust, kättesaadavust, terviklikkust või konfidentsiaalsust.

2. Haldaja võib peatada kõigi teatava konto volitatud esindajate või täiendavate volitatud esindajate juurdepääsu, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:

a) kontoomanik on surnud ning tal puudub pärija või juriidiline isik on lõpetatud;

b) kontoomanik ei ole maksnud tasusid;

c) kontoomanik on rikkunud konto suhtes kohaldatavaid tingimusi;

d) kontoomanik ei ole nõustunud riikliku haldaja või põhihaldaja soovitud muudatustega tingimustes;

e) ►C1 kontoomanik ei ole teatanud kontoga seotud teabe muutumisest ega esitanud tõendusmaterjali kontoga seotud teabe muutumise kohta või tõendusmaterjali kontoga seotud teavet käsitlevate uute nõuete kohta; ◄

f) kontoomanik ei ole konto jaoks taganud nõutavat miinimumarvu volitatud esindajaid;

g) kontoomanik ei ole järginud liikmesriigi nõuet, mille kohaselt peab volitatud esindaja alaline elukoht olema riikliku haldaja liikmesriigis;

h) kontoomanik ei ole järginud liikmesriigi nõuet, mille kohaselt peab kontoomaniku alaline elukoht või registreeritud asukoht olema konto haldaja liikmesriigis.

3. Haldaja võib peatada kõigi volitatud esindajate või täiendavate volitatud esindajate juurdepääsu teatavale kontole ja võimaluse algatada sellelt kontolt protsesse:

a) kuni neljaks nädalaks, kui haldajal on alust arvata, et kontot kasutati või hakatakse kasutama pettuseks, rahapesuks, terrorismi rahastamiseks, korruptsiooniks või muudeks rasketeks kuritegudeks, või

b) selliste siseriikliku õiguse sätete alusel ja nendega kooskõlas, millega taotletakse õiguspärast eesmärki.

4. Riiklik haldaja võib peatada juurdepääsu kontole, kui ta arvab, et konto avamisest oleks tulnud vastavalt artiklile 22 keelduda või et kontoomanik ei vasta enam konto avamise nõuetele.

5. Konto haldaja pöörab peatamise viivitamata tagasi, kui peatamise põhjustanud olukord on lahendatud.

6. Kontoomanik võib 30 kalendripäeva jooksul esitada vastuväiteid kontole juurdepääsu lõigete 1 ja 3 kohase peatamise kohta pädevale asutusele või siseriikliku õigusega määratud asjaomasele asutusele, kes annab riiklikule haldajale korralduse juurdepääs taastada või jätab peatamise muutmata oma põhjendatud otsusega, mille ta teeb siseriikliku õiguse nõuete kohaselt, mis on proportsionaalsed ning millega taotletakse käesoleva määrusega kooskõlas olevat õiguspärast eesmärki.

7. Pädev asutus või komisjon võib samuti anda riiklikule haldajale või põhihaldajale korralduse peatada juurdepääs ühel lõigetes 1, 2, 3 või 4 sätestatud põhjustest.

8. Haldaja liikmesriigi õiguskaitseasutus võib samuti taotleda haldajalt juurdepääsu peatamist siseriikliku õiguse alusel ja sellega kooskõlas.

9. Kui juurdepääs välise kauplemisplatvormi kontole on peatatud, peatab haldaja ka välisele kauplemisplatvormile kooskõlas artikli 23 lõikega 4 võimaldatud juurdepääsu kasutajakontodele. Kui välise kauplemisplatvormi konto volitatud esindajate või täiendavate volitatud esindajate juurdepääs on peatatud, peatab haldaja ka nende sellise juurdepääsu, mille kontoomanik on välisele kauplemisplatvormile kooskõlas artikli 23 lõikega 4 võimaldanud.

10. Kui käitaja arvelduskonto omanik või õhusõiduki käitaja arvelduskonto omanik ei saa LHÜsid 10 tööpäeva jooksul enne direktiivi 2003/87/EÜ artikli 12 lõigetes 2a ja 3 sätestatud tagastamistähtaega tagastada juurdepääsu peatamise tõttu vastavalt käesolevale artiklile, tagastab riiklik haldaja kontoomaniku taotluse korral kontoomaniku poolt kindlaksmääratud arvu LHÜsid.







II

JAOTIS

LIIDU REGISTRIT KÄSITLEVAD ERISÄTTED ELI HEITKOGUSTEGA KAUPLEMISE SÜSTEEMIS







1.

PEATÜKK

Tõendatud heitkogused ja nõuetele vastavus

Artikkel 35

Käitise või õhusõiduki käitaja tõendatud heitkoguseid käsitlevad andmed

1. Kui siseriikliku õigusega on nii ette nähtud, valib iga käitaja ja õhusõiduki käitaja tema kontot haldava riikliku haldaja juures registreeritud tõendajate nimekirjast endale tõendaja. Kui käitaja või õhusõiduki käitaja on ise ka tõendaja, ei saa ta iseennast oma tõendajaks valida.

2. Riiklik haldaja, pädev asutus või pädeva asutuse vastava otsuse korral kontoomanik või tõendaja sisestab eelmise aasta heitkoguseid käsitlevad andmed 31. märtsiks.

3. Heitkoguseid käsitlevate aastaandmete edastamiseks kasutatakse IX lisas sätestatud vormi.

4. Kui käitaja aruanne käitise eelmise aasta heitkoguste kohta või õhusõiduki käitaja aruanne kogu eelmise aasta lennutegevusest tulenenud heitkoguste kohta on tunnistatud rahuldavaks vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 15 esimesele lõigule, kinnitab tõendaja või pädev asutus eelmise aasta tõendatud heitkogused.

5. Riiklik haldaja või pädev asutus märgib kooskõlas lõikega 4 kinnitatud heitkogused liidu registris tõendatuks. Pädev asutus võib otsustada, et riikliku haldaja asemel märgib heitkogused liidu registris tõendatuks tõendaja.

6. Pädev asutus võib anda riiklikule haldajale korralduse teha parandus käitise või õhusõiduki käitaja iga-aastastes tõendatud heitkogustes, et tagada vastavus direktiivi 2003/87/EÜ artiklitele 14 ja 15; selleks sisestatakse asjaomase käitise või õhusõiduki käitaja vastava aasta parandatud ja tõendatud või hinnangulised heitkogused liidu registrisse.

7. Kui aasta 1. maiks ei ole liidu registrisse käitise või õhusõiduki käitaja eelmise aasta tõendatud heitkoguste arvnäitajat sisestatud, või kui tõendatud heitkoguste arvnäitaja on tunnistatud valeks, sisestatakse liidu registrisse asendav hinnanguline heitkoguste arvnäitaja, mis arvutatakse võimalikult täpselt kooskõlas direktiivi 2003/87/EÜ artiklitega 14 ja 15.

Artikkel 36

Kontode blokeerimine tõendatud heitkoguste esitamata jätmise tõttu

1. Kui iga aasta 1. aprilliks ei ole käitise või õhusõiduki käitaja tõendatud heitkoguste aastaandmed eelmise aasta kohta liidu registrisse kantud, tagab põhihaldaja, et liidu register muudab vastava käitaja või õhusõiduki käitaja arvelduskonto oleku blokeerituks.

2. Kui kõik käitise või õhusõiduki käitaja kõnealuse aasta tõendatud heitkoguste andmed, mille sisestamise tähtaeg on möödunud, on liidu registrisse kantud, tagab põhihaldaja, et liidu register muudab konto oleku avatuks.

Artikkel 37

Nõuetele vastavuse arvnäitajate arvutamine

1. Põhihaldaja tagab, et iga aasta 1. mail määrab liidu register igale käitisele ja õhusõiduki käitajale, kellel on avatud või blokeeritud käitaja arvelduskonto või õhusõiduki käitaja arvelduskonto, nõuetele vastavuse arvnäitaja, milleks arvutatakse kõigi sellel perioodil tagastatud LHÜde summa, millest lahutatakse kõigi selle perioodi kuni jooksva aastani (kaasa arvatud) tõendatud heitkoguste summa ning liidetakse parandustegur.

2. Lõikes 1 nimetatud parandustegur on null, kui eelmise perioodi viimase aasta nõuetele vastavuse arvnäitaja oli nullist suurem, kuid jääb sama suureks kui eelmise perioodi viimase aasta arvnäitaja, kui nimetatud arvnäitaja oli nullist väiksem või võrdne nulliga.

3. Põhihaldaja tagab, et liidu registrisse sisestatakse iga käitise ja iga õhusõiduki käitaja nõuetele vastavuse arvnäitaja iga aasta kohta.







2.

PEATÜKK

Tehingud







1.

jagu

Üldist

Artikkel 38

Igalt kontoliigilt saab algatada üksnes selliseid tehinguid, mis on käesoleva määrusega iga kontoliigi jaoks selgesõnaliselt kindlaks määratud.

Artikkel 39

Tehingute sooritamine

1. Kõigi käesolevas peatükis sätestatud tehingute puhul, mida ei ole algatanud väline kauplemisplatvorm, nõuab liidu register enne tehingu algatamist ribavälist kinnitust (out of band onfirmation). Tehing algatatakse üksnes juhul, kui täiendav volitatud esindaja või, vajaduse korral, konto muu esindaja, kelle heakskiitu on artikli 23 lõike 3 kohaselt vaja, on ribaväliselt tehingu kinnitanud.

2. Artiklis 64 ja käesoleva peatüki 8. jaos osutatud ülekanded algatatakse viivitamata juhul, kui need on kinnitatud ajavahemikul esmaspäevast reedeni (k.a) kella 10.00 ja 16.00 vahel Kesk-Euroopa aja järgi, välja arvatud riigipühad liikmesriikides, kes otsustavad viivitusaja arvestamise vastavalt lõikele 3 peatada.

Mis tahes muul ajal kinnitatud ülekanne algatatakse samal päeval, esmaspäevast reedeni (välja arvatud esimeses lõigus osutatud riigipühad) kell 10.00 Kesk-Euroopa aja järgi, kui ülekanne on kinnitatud enne kella 10.00 Kesk-Euroopa aja järgi, või järgmisel päeval, esmaspäevast reedeni (välja arvatud esimeses lõigus osutatud riigipühad) kell 10.00 Kesk-Euroopa aja järgi, kui ülekanne on kinnitatud pärast kella 16.00 Kesk-Euroopa aja järgi.

3. Kõigi artiklites 64 ja 65 osutatud LHÜde ja Kyoto ühikute ülekannete suhtes ja kõigi artiklis 66 osutatud ülekannete suhtes kontodele, mis ei ole kauplemiskonto omaniku usalduskontode nimekirjas, kohaldatakse 26-tunnist viivitusaega tehingu algatamisest kuni selle ajani, mil edastatakse teade ülekande lõpetamise kohta artikli 104 kohaselt. Nimetatud viivitusaja arvestamine peatatakse kella 00.00st kuni 24.00ni Kesk-Euroopa aja järgi laupäeviti ja pühapäeviti. Liikmesriigid võivad otsustada peatada viivitusaja arvestamise ka antud aasta riigipühadel kella 00.00st kuni 24.00ni Kesk-Euroopa aja järgi; kõnealune otsus tuleb avaldada eelneva aasta 1. detsembriks.

4. Kui konto esindaja kahtlustab, et tehingu algatamisega on seotud pettus, võib ta hiljemalt kaks tundi enne lõikega 3 ette nähtud viivitusaja lõppu taotleda riiklikult haldajalt või vajaduse korral põhihaldajalt oma nimel ülekande tühistamist, enne kui edastatakse teade ülekande lõpetamiseks. Kontoomanik edastab viivitamata pärast taotluse esitamist ettekande võimaliku pettuse kohta pädevale õiguskaitseasutusele. Kõnealune aruanne edastatakse seitsme päeva jooksul riiklikule haldajale või vajaduse korral põhihaldajale.

5. Lõigete 1 ja 2 kohasel tehingu algatamisel saadetakse kõigile konto esindajatele teade ülekande kavandatud algatamise kohta.

Artikkel 40

LHÜde ja Kyoto ühikute olemus ja tehingute lõplikkus

1. LHÜ või Kyoto ühik on turul kaubeldav asendatav ja immateriaalne vahend.

2. LHÜ ja Kyoto ühiku immateriaalsus tähendab, et liidu registri kanne on prima facie ja piisav tõend LHÜ või Kyoto ühiku või mis tahes muu sellise eseme omamise kohta, mida käesoleva määruse kohaselt tuleb või on lubatud liidu registrisse kanda.

3. LHÜ ja Kyoto ühiku asendatavus tähendab, et kõiki LHÜ või Kyoto ühikuga seotud tagasisaamis- või tagasiandmiskohustusi, mis võivad tuleneda siseriiklikust õigusest, kohaldatakse ainult sama liiki LHÜde või Kyoto ühikute suhtes.

Kui artiklist 70 ja artikliga 103 ettenähtud kooskõlastusprotsessist ei tulene teisiti, muutub tehing lõplikuks ja pöördumatuks selle lõpetamisel artikli 104 kohaselt. Ilma et see mõjutaks siseriikliku õiguse mis tahes sätet või siseriikliku õigusega ettenähtud edasikaebamisõigust, millest võib tuleneda mingi nõue või käsk sooritada liidu registris uus tehing, ei tohiks ükski lepingute või tehingute peatamist käsitlev õigusnorm, eeskiri ega tava viia kõnealuses registris sooritatud tehingu likvideerimiseni, mis on käesoleva määruse kohaselt lõplikuks ja pöördumatuks muutunud.

Kontoomanikku ega kolmandat isikut ei takistata kasutamast aluseks olevast tehingust tulenevaid seadusjärgseid õigusi või esitamast nõudeid, sealhulgas tagasisaamiseks, tagasiandmiseks või kahju eest seoses liidu registris lõplikuks muutunud tehinguga, näiteks pettuse või tehnilise vea korral, kui see ei põhjusta tehingu tagasipööramist, tühistamist või likvideerimist liidu registris.

4. Heas usus tegutsev LHÜ või Kyoto ühiku ostja ja omanik omandab ülekandjalt LHÜ või Kyoto ühiku ilma omandiõiguse puudusteta.







2.

jagu

LHÜde loomine

Artikkel 41

LHÜde loomine

1. Põhihaldaja võib luua vastavalt vajadusele ELi üldkoguse konto, ELi lennunduse üldkoguse konto, ELi enampakkumiskonto, ELi lennunduse enampakkumiskonto, ELi ühikuvahetuskonto ja ELi rahvusvaheliste ühikute konto ning loob või tühistab kontosid ja LHÜsid, kui see on vajalik liidu õigusaktide kohaselt, sealhulgas direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3e lõike 3, artiklite 9 ja 9a, artikli 10a lõike 8 ja artikli 11a, määruse (EL) nr 1031/2010 artikli 10 lõike 1 või määruse (EL) nr 920/2010 artikli 41 lõike 1 kohaselt.

2. Komisjon annab vajalikul ajal põhihaldajale korralduse luua teatav arv üldisi LHÜsid, mille üldkoguseks on vastavalt komisjoni otsuse 2010/670/EL ( 4 ) artikli 2 lõikele 1 määratud arv, direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõike 8 täitmiseks loodud kontodel või ülekandmiseks nendele kontodele.

3. Põhihaldaja tagab, et liidu register annab igale LHÜle selle loomisel kordumatu tunnuskoodi.







3.

jagu

Ülekanded kontodele enne enampakkumist ja LHÜde eraldamine

Artikkel 42

Enampakkumisel müüdavate üldiste LHÜde ülekandmine

1. Põhihaldaja teeb määruse (EÜ) nr 1031/2010 kohaselt määratud asjaomase enampakkumise korraldaja nimel õigeaegselt üldiste LHÜde ülekande ELi üldkoguse kontolt ELi enampakkumiskontole koguses, mis vastab kõnealuse määruse artikli 10 kohaselt määratud aastamahtudele.

2. Juhul kui aastamahtusid on määruse (EL) nr 1031/2010 artikli 14 kohaselt muudetud, kannab põhihaldaja vastava koguse üldisi LHÜsid üle ELi üldkoguse kontolt ELi enampakkumiskontole või kui vaja, ELi enampakkumiskontolt ELi üldkoguse kontole.

Artikkel 43

Tasuta eraldatavate üldiste LHÜde ülekanne

Põhihaldaja kannab õigeaegselt üle üldised LHÜd ELi üldkoguse kontolt ELi eraldamiskontole koguses, mis vastab iga liikmesriigi eraldustabeli kohaselt tasuta eraldatavate LHÜde summale.

Artikkel 44

Üldiste LHÜde ülekanne uute osalejate reservi jaoks

1. Põhihaldaja kannab õigeaegselt üle üldised LHÜd ELi üldkoguse kontolt ELi uute osalejate reservikontole koguses, mis vastab viiele protsendile ELi LHÜde üldkogusest, mis on määratud direktiivi 2003/87/EÜ artiklite 9 ja 9a kohaselt vastu võetud otsustega, ning millest on maha arvatud käesoleva määruse artikli 41 lõike 2 kohaselt loodavate LHÜde arv.

2. Juhul kui ELi LHÜde üldkogust direktiivi 2003/87/EÜ artiklite 9 ja 9a kohaselt vastu võetud otsusega suurendatakse, kannab põhihaldaja täiendavad üldised LHÜd ELi üldkoguse kontolt ELi uute osalejate reservikontole üle koguses, mis vastab viiele protsendile ELi LHÜde üldkoguse suurendamisest.

3. Juhul kui ELi LHÜde üldkogust direktiivi 2003/87/EÜ artiklite 9 ja 9a kohaselt vastu võetud otsusega vähendatakse, kustutab põhihaldaja üldisi LHÜsid ELi uute osalejate reservikontolt koguses, mis vastab viiele protsendile ELi LHÜde üldkoguse vähendamisest.

4. Juhul kui LHÜd eraldatakse uutele osalejatele või otsuse 2011/278/EL artiklite 19 ja 20 kohaselt eraldatakse uutele osalejatele pärast võimsuse olulist suurenemist, kannab põhihaldaja käitajale kogu kauplemisperioodiks eraldatava terve lõpliku tasuta LHÜde koguse, mis kantakse ELi tehingulogisse vastavalt artikli 51 lõikele 2, üle ELi uute osalejate reservikontolt ELi eraldamiskontole.

Artikkel 45

Enampakkumisel müüdavate lennunduse LHÜde ülekandmine

1. Põhihaldaja teeb määruse (EÜ) nr 1031/2010 kohaselt määratud asjaomase enampakkumise korraldaja nimel õigeaegselt lennunduse LHÜde ülekande ELi lennunduse üldkoguse kontolt ELi lennunduse enampakkumiskontole koguses, mis vastab määruse (EL) nr 1031/2010 artikli 12 lõike 1 kohaselt määratud aastamahtudele.

2. Juhul kui aastamahtusid on määruse (EL) nr 1031/2010 artikli 14 kohaselt muudetud, kannab põhihaldaja vastava koguse lennunduse LHÜsid üle ELi lennunduse üldkoguse kontolt ELi lennunduse enampakkumiskontole või kui vaja, ELi lennunduse enampakkumiskontolt ELi lennunduse üldkoguse kontole.

Artikkel 46

Tasuta eraldatavate lennunduse LHÜde ülekanne

1. Põhihaldaja kannab õigeaegselt üle lennunduse LHÜd ELi lennunduse üldkoguse kontolt ELi lennunduse eraldamiskontole koguses, mis vastab direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3e lõike 3 alusel vastu võetud komisoni otsusega määratud tasuta eraldatavate lennunduse LHÜde arvule.

2. Juhul kui tasuta eraldatavate lennunduse LHÜde arvu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3e lõike 3 kohase otsusega suurendatakse, kannab põhihaldaja täiendavad lennunduse LHÜd ELi lennunduse üldkoguse kontolt üle ELi lennunduse eraldamiskontole koguses, mis vastab tasuta eraldatavate lennunduse LHÜde arvu suurenemisele.

3. Juhul kui tasuta eraldatavate lennunduse LHÜde arvu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3e lõike 3 kohase otsusega vähendatakse, kustutab põhihaldaja lennunduse LHÜsid ELi lennunduse eraldamiskontolt koguses, mis vastab tasuta eraldatavate lennunduse LHÜde arvu vähenemisele.

Artikkel 47

Lennunduse LHÜde ülekandmine erireservi

1. Põhihaldaja kannab õigeaegselt üle lennunduse LHÜd ELi lennunduse üldkoguse kontolt ELi erireservikontole koguses, mis vastab direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3e lõike 3 kohaselt vastu võetud otsusega määratavale erireservis hoitavate lennunduse LHÜde arvule.

2. Juhul kui erireservis hoitavate lennunduse LHÜde arvu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3e lõike 3 kohaselt vastu võetud otsusega suurendatakse, kannab põhihaldaja täiendavad lennunduse LHÜd ELi lennunduse üldkoguse kontolt üle ELi erireservikontole koguses, mis vastab erireservis hoitavate lennunduse LHÜde arvu suurenemisele.

3. Juhul kui erireservis hoitavate lennunduse LHÜde arvu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3e lõike 3 alusel vastu võetud otsusega vähendatakse, kustutab põhihaldaja lennunduse LHÜsid ELi erireservikontolt koguses, mis vastab erireservis hoitavate lennunduse LHÜde arvu vähenemisele.

4. Juhul kui direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3f kohaselt eraldatakse erireservist LHÜsid, kantakse õhusõiduki käitajale kogu kauplemisperioodiks eraldatav terve lõplik tasuta lennunduse LHÜde kogus, mis kantakse ELi tehingulogisse vastavalt käesoleva määruse artikli 54 lõikele 2, automaatselt üle ELi erireservikontolt ELi lennunduse eraldamiskontole.

Artikkel 48

Üldiste LHÜde ülekandmine ELi üldkoguse kontole

Põhihaldaja kannab iga kauplemisperioodi lõpus kõik ELi eraldamiskontole ja ELi uute osalejate reservikontole jäänud LHÜd üle ELi üldkoguse kontole.

Artikkel 49

Lennunduse LHÜde ülekandmine ELi lennunduse üldkoguse kontole

Põhihaldaja kannab iga kauplemisperioodi lõpus kõik ELi erireservikontole järele jäänud LHÜd üle ELi lennunduse üldkoguse kontole.

Artikkel 50

Lennunduse LHÜde kustutamine

Põhihaldaja tagab, et iga kauplemisperioodi lõpus kantakse kõik ELi lennunduse eraldamiskontole jäänud LHÜd üle liidu LHÜde kustutamiskontole.







4.

jagu

LHÜde eraldamine paiksetele käitistele

Artikkel 51

LHÜde riiklike eraldustabelite sisestamine ELi tehingulogisse

1. Iga liikmesriik esitab komisjonile 31. detsembriks 2012 oma riikliku eraldustabeli aastateks 2013–2020. Liikmesriigid tagavad, et riiklikud eraldustabelid sisaldavad X lisas sätestatud teavet.

2. Kui komisjon leiab, et riiklik eraldustabel vastab direktiivile 2003/87/EÜ, otsusele 2011/278/EL ning direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10c lõike 6 kohaselt tema poolt vastuvõetud otsustele, annab ta põhihaldajale korralduse sisestada riiklik eraldustabel ELi tehingulogisse. Vastasel korral saadab ta riikliku eraldustabeli mõistliku aja jooksul tagasi ja teatab sellest kohe asjaomasele liikmesriigile, märkides põhjendused ning sätestades kriteeriumid, mida tuleb täita, et komisjon eraldustabeli järgmisel korral vastu võtaks. Kõnealune liikmesriik esitab läbivaadatud riikliku eraldustabeli komisjonile kolme kuu jooksul.

Artikkel 52

LHÜde riiklike eraldustabelite muutmine

1. Riiklik haldaja teeb ELi tehingulogis muudatused riiklikku eraldustabelisse, kui:

a) käitise luba on tühistatud või muul viisil kehtivuse kaotanud;

b) käitis on tegevuse lõpetanud;

c) käitis on jagatud kaheks või enamaks käitiseks;

d) kaks või enam käitist on ühendatud üheks käitiseks.

2. Liikmesriik teatab komisjonile riikliku eraldustabeli muudatustest, mis on seotud järgmisega:

a) uutele osalejatele eraldatud LHÜd või uutele osalejatele pärast võimsuse olulist suurenemist eraldatud LHÜd;

b) tegevuse osaline lõpetamine ja võimsuse oluline vähenemine;

c) direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10c kohane LHÜde tasuta eraldamine, mis on põhjendatud investeeringutega, mis on tehtud ja mille kohta on komisjonile esitatud aruanne kõnealuse direktiivi artikli 10c lõike 1 kohaselt;

d) mis tahes muu lõikes 1 nimetamata muudatus.

Kui komisjon leiab, et riiklik eraldustabel vastab direktiivile 2003/87/EÜ, otsusele 2011/278/EL ning direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10c lõike 6 kohaselt tema poolt vastuvõetud otsustele, annab ta pärast esimese lõigu kohase teate saamist põhihaldajale korralduse teha ELi tehingulogis hoitavas riiklikus eraldustabelis vastavad muudatused. Vastasel korral saadab ta muudatused mõistliku aja jooksul tagasi ja teatab sellest asjaomasele liikmesriigile viivitamata, märkides põhjendused ning sätestades kriteeriumid, mis tuleb täita, et komisjon muudatused järgmisel korral vastu võtaks.

Artikkel 53

Üldiste LHÜde tasuta eraldamine

1. Riiklik haldaja märgib riiklikku eraldustabelisse iga käitaja, iga aasta ja iga X lisas osutatud õigusliku aluse kaupa, kas käitis peaks asjaomasel aastal saama tasuta eraldatavaid LHÜsid.

2. Põhihaldaja tagab, et liidu register kannab üldised LHÜd vastavalt asjakohasele riiklikule eraldustabelile alates 1. veebruarist 2013 automaatselt üle ELi eraldamiskontolt asjakohasele avatud või blokeeritud käitaja arvelduskontole, võttes arvesse artikli 105 kohases andmevahetust ja tehnilisi spetsifikatsioone käsitlevas dokumendis sätestatud automaatse ülekandmise korda.

3. Kui käitaja väljaarvatud arvelduskonto ei võta vastu lõike 2 kohaselt üle kantud LHÜsid, ei kanta kõnealuseid LHÜsid kontole üle isegi siis, kui selle olek hiljem muudetakse avatuks.

4. Põhihaldaja tagab, et käitaja saab kanda ülemäärased LHÜd tagasi ELi eraldamiskontole pärast seda, kui põhihaldaja on teinud liikmesriigi eraldustabelisse artikli 52 lõike 2 kohase muudatuse käitajale ülemäära eraldatud LHÜde koguse parandamise kohta ning pädev asutus on palunud käitajal sellised ülemäärased LHÜd tagasi kanda.







5.

jagu

LHÜde eraldamine õhusõiduki käitajatele

Artikkel 54

Lennunduse LHÜde riiklike eraldustabelite sisestamine ELi tehingulogisse

1. Iga liikmesriik esitab komisjonile 30. septembriks 2012 lennunduse riikliku eraldustabeli aastateks 2013–2020. Liikmesriigid tagavad, et lennunduse riiklikud eraldustabelid sisaldavad XI lisas sätestatud teavet.

2. Kui komisjon leiab, et lennunduse riiklik eraldustabel vastab direktiivile 2003/87/EÜ ja eelkõige kõnealuse direktiivi artikli 3e lõike 4 kohasele erireservist eraldatavate LHÜde arvutamisele ja avaldamisele liikmesriikides, annab ta põhihaldajale korralduse sisestada lennunduse riiklik eraldustabel ELi tehingulogisse. Vastasel korral saadab ta lennunduse riikliku eraldustabeli mõistliku aja jooksul tagasi ja teatab sellest kohe asjaomasele liikmesriigile, märkides põhjendused ning sätestades kriteeriumid, mis tuleb täita, et komisjon eraldustabeli järgmisel korral vastu võtaks. Kõnealune liikmesriik esitab läbivaadatud lennunduse riikliku eraldustabeli komisjonile kolme kuu jooksul.

Artikkel 55

Lennunduse riiklike eraldustabelite muutmine

1. Riiklik haldaja teeb ELi tehingulogis muudatused lennunduse riiklikku eraldustabelisse, kui:

a) õhusõiduki käitaja on lõpetanud kogu direktiivi 2003/87/EÜ I lisas nimetatud tegevuse;

b) õhusõiduki käitaja on jagatud kaheks või enamaks õhusõiduki käitajaks;

c) kaks või enam õhusõiduki käitajat on ühinenud üheks õhusõiduki käitajaks.

2. Liikmesriik teatab komisjonile lennunduse riikliku eraldustabeli muudatustest, mis on seotud järgmisega:

a) LHÜde eraldamine erireservist vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 3f;

b) kõik direktiivi 2003/87/EÜ artikli 25a kohaselt vastuvõetud meetmetest tulenevad kohandused;

c) mis tahes muu lõikes 1 nimetamata muudatus.

3. Kui komisjon leiab, et lennunduse riikliku eraldustabeli muudatused vastavad direktiivile 2003/87/EÜ ja eelkõige kõnealuse direktiivi artikli 3f lõike 7 kohasele erireservist eraldatavate LHÜde arvutamisele ja avaldamisele liikmesriikides, annab ta põhihaldajale korralduse teha ELi tehingulogis hoitavas lennunduse riiklikus eraldustabelis vastavad muudatused. Vastasel korral saadab ta muudatused mõistliku aja jooksul tagasi ja teatab sellest liikmesriigile viivitamata, märkides põhjendused ning sätestades kriteeriumid, mis tuleb täita, et komisjon muudatused järgmisel korral vastu võtaks.

4. Kui õhusõiduki käitajate ühinemine hõlmab käitajaid, keda haldavad eri liikmesriigid, algatab lõike 1 punkti c kohase muudatuse seda õhusõiduki käitajat haldav riiklik haldaja, kelle LHÜd liidetakse teise õhusõiduki käitaja LHÜdele. Enne muudatuse tegemist on vaja seda õhusõiduki käitajat haldava riikliku haldaja nõusolekut, kelle LHÜdele liidetakse ühinenud õhusõiduki käitaja LHÜd.

Artikkel 56

Lennunduse LHÜde tasuta eraldamine

1. Riiklik haldaja märgib lennunduse riiklikku eraldustabelisse iga õhusõiduki käitaja ja iga aasta kohta, kas õhusõiduki käitaja peaks asjaomasel aastal saama tasuta eraldatavaid LHÜsid.

2. Põhihaldaja tagab, et liidu register kannab lennunduse LHÜd vastavalt asjakohasele riiklikule eraldustabelile alates 1. veebruarist 2013 automaatselt üle ELi lennunduse eraldamiskontolt asjakohasele õhusõiduki käitaja avatud või blokeeritud arvelduskontole, võttes arvesse artikli 105 kohases andmevahetust ja tehnilisi spetsifikatsioone käsitlevas dokumendis sätestatud automaatse ülekandmise korda.

3. Kui õhusõiduki käitaja väljaarvatud arvelduskonto ei võta vastu lõike 2 kohaselt üle kantud LHÜsid, ei kanta kõnealuseid LHÜsid kontole üle isegi siis, kui selle olek hiljem muudetakse avatuks.

Artikkel 57

Lennunduse LHÜde tagasi andmine

Kui lennunduse riiklikku eraldamiskava muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ artikli 25a kohaselt pärast asjaomaseks aastaks eraldatud LHÜde ülekandmist õhusõiduki käitaja arvelduskontole vastavalt käesoleva määruse artiklile 56, teeb põhihaldaja kõik direktiivi 2003/87/EÜ artikli 25a kohaselt vastuvõetud meetmetega nõutud ülekanded.







6.

jagu

THVde ja HVÜde kasutamine

Artikkel 58

Liidu registris hoitavad rahvusvahelised ühikud

1. Põhihaldaja tagab, et liikmesriikides elluviidavate projektidega seotud THVsid ja HVÜsid hoitakse üksnes liidu registri HKSi kontodel, kui nende väljaandmine ei olnud direktiivi 2003/87/EÜ artikliga 11b keelatud.

Põhihaldaja tagab, et HVÜsid, mis on välja antud seoses heite vähendamisega kuni 31. detsembrini 2012 ning mis on seotud liikmesriikides elluviidavate projektidega, mis ei hõlma tegevusalasid, mis on loetletud direktiivi 2003/87/EÜ I lisas, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 219/2009) ( 5 ), kuid hõlmab tegevusalasid, mis on loetletud direktiivi 2003/87/EÜ I lisas, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/29/EÜ ( 6 ), hoitakse liidu registri HKSi kontodel üksnes juhul, kui need on välja antud enne 30. aprilli 2013.

2. Põhihaldaja tagab, et HVÜsid, mis on välja antud pärast 31. detsembrit 2012 seoses heite vähendamisega enne 31. detsembrit 2012 ning mis on seotud projektidega sellistes kolmandates riikides, kellel ei ole õiguslikult siduvat heite koguselise vähendamise eesmärki aastateks 2013–2020, nagu on sätestatud Kyoto protokollis selle artikli 3 lõike 9 kohaselt tehtud muudatusega, või kes ei ole hoiule andnud Kyoto protokolli sellise muudatusega seotud ratifitseerimiskirja, hoitakse liidu registri HKSi kontodel üksnes juhul, kui nad on seotud heite vähendamisega, mis on tõendatud vastavalt ühisrakenduse järelevalveasutuse tõendamismenetlusele, mis on sätestatud otsuses 9/CMP.1 (vastavalt nn 2. raja menetlusele), või kui selline tõendamine ei ole võimalik, hoitakse kõnealuseid ühikuid liidu registri HKSi kontodel üksnes juhul, kui otsuse 9/CMP.1 kohaselt akrediteeritud sõltumatu asutus on kinnitanud, et need ühikud on välja antud seoses heite vähendamisega enne 31. detsembrit 2012.

3. Põhihaldaja esitab riiklikele haldajatele loetelu HKSi kontodest, millel hoitakse rahvusvahelisi ühikuid, mida vastavalt lõikele 1 ja 2 ei saa nendel kontodel pärast kõnealustes lõigetes osutatud kuupäevi hoida. Selle loetelu alusel palub riiklik haldaja konto omanikul määrata KP konto, millele kõnealused rahvusvahelised ühikud üle kantakse.

Kui kontoomanik ei ole haldaja taotlusele 40 tööpäeva jooksul vastanud, kannab haldaja rahvusvahelised ühikud üle oma riiklikule KP kontole.

Artikkel 59

Rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelite sisestamine ELi tehingulogisse

1. Iga liikmesriik esitab oma rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabeli komisjonile ühe kuu jooksul pärast direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11a lõike 8 kohaste meetmete vastuvõtmist. Liikmesriigid tagavad, et rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabel sisaldab iga käitaja ja õhusõiduki käitaja kohta kogu rahvusvaheliste ühikute esialgset kasutusõigust ajavahemikuks 2008–2020 ning XII lisas sätestatud teavet.

2. Kui komisjon leiab, et rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabel vastab direktiivile 2003/87/EÜ ning selle direktiivi artikli 11a lõike 8 kohaselt vastuvõetud meetmetele, annab ta põhihaldajale korralduse sisestada rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabel ELi tehingulogisse. Vastasel korral saadab ta rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabeli mõistliku aja jooksul tagasi ja teatab sellest kohe liikmesriigile, märkides põhjendused ning sätestades kriteeriumid, mis tuleb täita, et komisjon tabeli järgmisel korral heaks kiidaks. Liikmesriik esitab läbivaadatud rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabeli komisjonile ühe kuu jooksul.

3. Liikmesriik teatab komisjonile muudatustest rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis, sealhulgas uute osalejate kasutusõigusest. Kui komisjon leiab, et muudatused rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis vastavad direktiivile 2003/87/EÜ ning selle direktiivi artikli 11a lõike 8 kohaselt vastuvõetud meetmetele, annab ta põhihaldajale korralduse teha vastavad muudatused ELi tehingulogis hoitavas rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabelis. Vastasel korral saadab komisjon muudatused mõistliku aja jooksul tagasi ja teatab sellest kohe liikmesriigile, märkides põhjendused ning sätestades kriteeriumid, mis tuleb täita, et komisjon muudatused järgmisel korral heaks kiidaks.

Artikkel 60

Rahvusvaheliste ühikute kasutamine LHÜde vahetamise kaudu

1. Käitaja võib taotleda rahvusvahelise ühiku vahetamist üldise LHÜ vastu vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11a lõikele 2 kuni 31. märtsini 2015 ning vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 11 lõigetele 3 ja 4 kuni 31. detsembrini 2020. Käitaja palub kanda rahvusvahelised ühikud üle asjaomaselt käitaja arvelduskontolt ELi rahvusvaheliste ühikute kontole, mis on liidu registris ette nähtud käitajate jaoks.

Õhusõiduki käitaja võib taotleda rahvusvahelise ühiku vahetamist lennunduse LHÜ vastu vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11a lõikele 2 kuni 31. märtsini 2015 ning vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 11a lõigetele 3 ja 4 kuni 31. detsembrini 2020. Õhusõiduki käitaja palub kanda rahvusvahelised ühikud üle asjaomaselt õhusõiduki käitaja arvelduskontolt ELi rahvusvaheliste ühikute kontole, mis on liidu registris ette nähtud õhusõiduki käitajate jaoks.

2. Taotluse korral tagab põhihaldaja, et liidu register kannab rahvusvahelised ühikud üle asjaomasele ELi rahvusvaheliste ühikute kontole, kui:

a) ülekannet algatava konto olek võimaldab ülekannet teha;

b) asjaomane rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguse tabel on sisestatud ELi tehingulogisse ning käitajal või õhusõiduki käitajal on tabelis kanne vastavalt artiklile 59;

c) ülekantavate ühikute arv ei ületa artikli 61 kohaselt järelejäänud ühikukasutusõigust;

d) kõiki ülekantavaid ühikuid on vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklitele 11a ja 11b, käesoleva määruse artiklile 58 ja kõigi direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11a lõike 9 kohaselt vastuvõetud meetmetele lubatud kasutada.

3. Põhihaldaja tagab, et liidu register loob lõike 1 esimese lõigu kohase tehingu lõpuleviimisel ELi ühikuvahetuskontole, mis on ette nähtud käitajate ja ülekannete jaoks, võrdse arvu üldisi LHÜsid ning kannab asjaomase pädeva asutuse nimel üle võrdse arvu üldisi LHÜsid sellele käitaja arvelduskontole, kust tehing algatati.

Põhihaldaja tagab, et liidu register loob lõike 1 teise lõigu kohase tehingu lõpuleviimisel ELi ühikuvahetuskontole, mis on ette nähtud õhusõiduki käitajate jaoks, võrdse arvu lennunduse LHÜsid ning kannab asjaomase pädeva asutuse nimel üle võrdse arvu lennunduse LHÜsid sellele õhusõiduki käitaja arvelduskontole, kust tehing algatati.

Artikkel 61

Rahvusvaheliste ühikute järelejäänud kasutusõiguse arvutamine

1. Põhihaldaja tagab, et liidu register määrab automaatselt kindlaks rahvusvaheliste ühikute järelejäänud kasutusõiguse iga käitaja või õhusõiduki käitaja jaoks, lahutades artikli 59 kohaselt teatatud kogu esialgsest rahvusvaheliste ühikute kasutusõigusest:

a) kõigi selliste THVde ja HVÜde summa, mille käitaja või õhusõiduki käitaja on tagastanud vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ (muudetud määrusega (EÜ) nr 219/2009) artiklile 11a;

b) kõigi selliste THVde ja HVÜde summa, mis on kantud ELi rahvusvaheliste ühikute kontole vastavalt käesoleva määruse artiklile 60.

2. Põhihaldaja tagab, et liidu register korrigeerib rahvusvaheliste ühikute järelejäänud kasutusõigust artikli 70 kohaselt tagasi pööratud protsesside kajastamiseks.







7.

jagu

Enampakkumine

Artikkel 62

Enampakkumistabelite sisestamine ELi tehingulogisse

1. Ühe kuu jooksul pärast enampakkumiskalendri määruse (EL) nr 1031/2010 artikli 11 lõike 1, artikli 13 lõigete 1 või 2 või artikli 32 lõike 4 kohast kindlaksmääramist ja avaldamist esitab asjaomane enampakkumisplatvorm komisjonile sellekohase enampakkumistabeli. Enampakkumisplatvorm esitab alates 2012. aastast iga kalendriaasta kohta kaks enampakkumistabelit – ühe üldiste LHÜde ja teise lennunduse LHÜde müümiseks enampakkumisel – ning tagab, et enampakkumistabelid sisaldavad XIII lisas sätestatud teavet.

2. Kui komisjon leiab, et enampakkumistabel vastab määrusele (EL) nr 1031/2010, annab ta põhihaldajale korralduse sisestada enampakkumistabel ELi tehingulogisse. Vastasel korral saadab ta enampakkumistabeli mõistliku aja jooksul tagasi ja teatab sellest kohe enampakkumisplatvormile, märkides põhjendused ning sätestades kriteeriumid, mis tuleb täita, et komisjon enampakkumistabeli järgmisel korral vastu võtaks. Enampakkumisplatvorm esitab läbivaadatud enampakkumistabeli komisjonile kolme kuu jooksul.

Artikkel 63

Enampakkumistabeli muutmine

1. Asjakohane enampakkumisplatvorm teatab komisjonile viivitamata enampakkumistabeli kõikidest vajalikest muudatustest.

2. Kui komisjon leiab, et läbivaadatud enampakkumistabel vastab määrusele (EL) nr 1031/2010, annab ta põhihaldajale korralduse sisestada läbivaadatud enampakkumistabel ELi tehingulogisse. Vastasel korral saadab ta muudatused mõistliku aja jooksul tagasi ja teatab sellest kohe enampakkumisplatvormile, märkides põhjendused ning sätestades kriteeriumid, mis tuleb täita, et komisjon muudatused järgmisel korral vastu võtaks.

3. Kui komisjon saab teada muudatusest, mida on enampakkumistabelisse vaja teha ja millest enampakkumisplatvorm ei ole teatanud, võib ta anda põhihaldajale korralduse peatada enampakkumistabeliga määratud LHÜde ülekandmine.

Artikkel 64

LHÜde müük enampakkumisel

1. Komisjon annab põhihaldajale õigeaegselt korralduse kanda määrusega (EÜ) nr 1031/2010 määratud asjaomase enampakkumise korraldaja taotlusel vastavalt enampakkumistabelile üle üldisi LHÜsid ELi enampakkumiskontolt ja/või lennunduse LHÜsid ELi lennunduse enampakkumiskontolt asjakohasele enampakkumise üleandmiskontole. Komisjon annab põhihaldajale õigeaegselt korralduse kanda asjaomase enampakkumise korraldaja taotlusel LHÜsid, mis on loodud enampakkumise jaoks vastavalt määruse (EL) nr 1031/2010 artikli 10 lõikele 1, üle kontolt, millele LHÜd loodi, asjaomasele enampakkumistabelis osutatud enampakkumisel üleandmise jaoks loodud kontole. Selliseks taotluseks on enampakkumistabeli esitamine kooskõlas artikliga 62.

2. Asjaomase enampakkumise üleandmiskonto kontoomanik tagab enampakkumisel müüdud LHÜde ülekandmise edukale pakkujale või tema õigusjärglasele kooskõlas määrusega (EL) nr 1031/2010.

3. Enampakkumise üleandmiskonto volitatud esindajalt võidakse kooskõlas määrusega (EL) nr 1031/2010 nõuda, et ta kannaks enampakkumise üleandmiskontolt üle andmata LHÜd üle ELi enampakkumiskontole.







8.

jagu

Kauplemine

Artikkel 65

Arvelduskontolt algatatud LHÜde või Kyoto ühikute ülekanded

1. Arvestades lõike 2 sätteid tagab põhihaldaja arvelduskonto omaniku palvel LHÜde või Kyoto ühikute ülekande liidu registris mis tahes muule kontole, kui sellist ülekandmist ei takista ülekannet algatava või vastuvõtva arvelduskonto olek.

2. Käitaja arvelduskontolt, õhusõiduki käitaja arvelduskontolt ja isiku arvelduskontodelt võib LHÜsid või Kyoto ühikuid üle kanda ainult arvelduskontole, mis on artikli 26 kohaselt koostatud usalduskontode nimekirjas, välja arvatud:

(a) rahvusvaheliste ühikute vahetamine vastavalt artiklile 60,

(b) LHÜde tagastamine vastavalt artiklile 67,

(c) LHÜde kustutamine vastavalt artiklile 68,

(d) Kyoto ühikute tühistamine vastavalt artiklile 69.

Artikkel 66

Kauplemiskontolt algatatud LHÜde või Kyoto ühikute ülekanded

Kauplemiskonto omaniku taotlusel tagab põhihaldaja LHÜde või Kyoto ühikute ülekande liidu registris olevale arveldus- või kauplemiskontole, juhul kui ülekannet ei keela tehingut algatava konto olek.







9.

jagu

LHÜde tagastamine

Artikkel 67

LHÜde tagastamine

1. Käitaja või õhusõiduki käitaja tagastab LHÜd, taotledes liidu registrilt järgmist:

a) teatava arvu samal kauplemisperioodil nõuete täitmiseks loodud LHÜde ülekandmist asjaomaselt käitaja arvelduskontolt või õhusõiduki käitaja arvelduskontolt liidu LHÜde kustutamiskontole;

b) nende ülekantud LHÜde arvu ja liigi registreerimist, mis on tagastatud käitaja käitise või õhusõiduki käitaja selle ajavahemiku heitkoguste eest.

2. Lennunduse LHÜsid võivad tagastada üksnes õhusõidukite käitajad.

3. LHÜd, mis on juba tagastatud, ei saa enam uuesti tagastada.







10.

jagu

LHÜde kustutamine ja Kyoto ühikute tühistamine

Artikkel 68

LHÜde kustutamine

1. Põhihaldaja tagab, et liidu register täidab vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 12 lõikele 4 kontoomaniku taotluse kustutada kontoomaniku kontodel hoitavad LHÜd:

a) kandes nimetatud arvu LHÜsid asjaomaselt kontolt üle liidu LHÜde kustutamiskontole;

b) registreerides ülekantud LHÜde arvu kustutatuna selle aasta kohta.

2. Kustutatud LHÜsid ei registreerita heitkoguste eest tagastatuna.

Artikkel 69

Kyoto ühikute tühistamine

Põhihaldaja tagab, et Liidu register rahuldab vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 12 lõikele 4 kontoomaniku taotluse tühistada kontoomaniku kontodel hoitavad Kyoto ühikud, kandes nimetatud liiki Kyoto ühikuid soovitud koguses asjaomaselt kontolt üle konto haldaja KP registri tühistamiskontole või liidu registri tühistamiskontole.







11.

jagu

Tehingu tagasipööramine

Artikkel 70

Ekslikult algatatud lõpetatud protsesside tagasipööramine

1. Kui kontoomanik või kontoomaniku nimel tegutsev riiklik haldaja on tahtmatult või ekslikult algatanud ühe lõikes 2 osutatud tehingutest, võib kontoomanik esitada oma konto haldajale kirjaliku taotluse lõpetatud tehingu tagasipööramiseks. Taotlusele kirjutavad nõuetekohaselt alla kontoomaniku volitatud esindaja või esindajad, kes on volitatud algatama seda liiki tehingut, mille tagasipööramist taotletakse, ning taotlus saadetakse viie tööpäeva jooksul alates protsessi lõpetamisest. Taotlus sisaldab kinnitust selle kohta, et tehing algatati ekslikult või tahtmatult.

2. Kontoomanikud võivad taotleda järgmiste tehingute tagasipööramist:

a) LHÜde tagastamine;

b) LHÜde kustutamine;

c) rahvusvaheliste ühikute vahetamine.

3. Kui konto haldaja teeb kindlaks, et taotlus vastab lõikes 1 sätestatud tingimustele, ning haldaja on taotlusega nõus, võib ta taotleda tehingu tagasipööramist liidu registris.

4. Kui riiklik haldaja on tahtmatult või ekslikult algatanud ühe lõikes 5 osutatud tehingutest, võib ta esitada põhihaldajale kirjaliku taotluse lõpetatud tehingu tagasipööramiseks. Taotlus sisaldab kinnitust selle kohta, et tehing algatati ekslikult või tahtmatult.

5. Riiklik haldaja võib taotleda järgmiste tehingute tagasipööramist:

a) üldiste LHÜde eraldamine;

b) lennunduse LHÜde eraldamine.

6. Põhihaldaja tagab, et liidu register võtab lõigete 1 ja 4 kohaselt tehtud tagasipööramise taotluse vastu, blokeerib ühikud, mis tuleb tehingu tagasipööramisega üle kanda ning edastab taotluse põhihaldajale eeldusel, et täidetud on kõik järgmised tingimused:

a) LHÜde tagastamise või kustutamise tehing, mille tagasipööramist taotletakse, on lõpetatud kuni 30 tööpäeva enne konto haldaja kooskõlas lõikega 3 esitatud taotlust;

b) ükski käitaja ei osutu tagasipööramise tulemusel varasema aasta osas nõuetele mittevastavaks;

c) tagasipööratava tehingu sihtkontol on endiselt vajalik kogus seda liiki ühikuid, mis on seotud tagasipööratava tehinguga;

d) üldiste LHÜde eraldamine, mille tagasipööramist taotletakse, toimus pärast käitise loa kehtivusaja lõppu.

7. Põhihaldaja tagab, et liidu register sooritab tagasipööramise samasse ühiku liiki kuuluvate ühikutega, mis on tagasipööratava tehingu sihtkontol.







3.

PEATÜKK

Ühendused kasvuhoonegaaside heitkoguste muude kauplemissüsteemidega

Artikkel 71

Kooskõlastuskokkulepete rakendamine

Põhihaldaja võib luua arvelduskontosid ja protsesse ning viia läbi tehinguid ja muid operatsioone sobival ajal, et rakendada direktiivi 2003/87/EÜ artikli 25 lõike 1b kohaselt sõlmitud kooskõlastuskokkuleppeid.







3.

JAOTIS

ERISÄTTED KP REGISTRITE KOHTA

Artikkel 72

Isiku arvelduskontode avamine KP registris

Võimalik kontoomanik esitab taotluse KP registris isiku arvelduskonto avamiseks riiklikule haldajale. Võimalik kontoomanik esitab sama teabe, mida riiklik haldaja nõuab vastavalt artiklile 18.

Artikkel 73

Tehingute sooritamine

KP registrite arvelduskontodelt tehtavate kõikide ülekannete suhtes kohaldatakse artikleid 38, 39, 65 ja 66.

▼M1

Artikkel 73a

ELi HKSis vahetatud HNÜde ja HVÜde ülekandmine

1. Põhihaldaja teavitab iga riiklikku haldajat esimese kohustusperioodi vältel kehtinud ning asjaomase liikmesriigi hallatavatelt käitajate arvelduskontodelt ja õhusõiduki käitajate arvelduskontodelt artikli 60 kohaselt üle kantud THVde ja HVÜde arvust. Põhihaldaja lisab sellele arvule esimese kohustusperioodi vältel kehtinud ning esimesel kohustusperioodil KP registrita liikmesriikide hallatavatelt käitajate arvelduskontodelt ja õhusõiduki käitajate arvelduskontodelt artikli 60 kohaselt üle kantud THVde ja HVÜde arvust teatava osa, mis on proportsionaalne liikmesriikide vastavate arvuliste ülempiiridega, mida kohaldatakse THVde ja HVÜde ülekandmisel esimesest kohustusperioodist teise.

2. Enne Kyoto protokolli esimeseks kohustusperioodiks võetud kohustuste täitmiseks kehtestatud, määruse (EL) nr 525/2013 artikli 11 lõikes 2 osutatud täiendava perioodi lõppemist kannab põhihaldaja ELi rahvusvaheliste ühikute kontodelt igasse KP registrisse üle sellise arvu esimese kohustusperioodi vältel kehtinud THVsid ja HVÜsid, mis vastab käesoleva artikli lõike 1 kohaselt kindlaks määratud üldarvule.

3. Põhihaldaja tagab, et ELi tehingulogis on takistatud igasuguste tehingute tegemine lõike 1 kohaselt üle kantud ühikutega, välja arvatud järgmistel juhtudel:

a) määruse (EL) nr 525/2013 artikli 10 lõike 1 kohane ühikute tühistamine;

b) määruse (EL) nr 525/2013 artikli 11 kohane ühikute kõrvaldamine;

c) määruse (EL) nr 525/2013 artikli 10 lõike 1 kohane ühikute ülekandmine esimesest kohustusperioodist teise;

d) ühikute ülekandmine ühe KP registri piires.

4. Vahetult pärast lõike 2 kohaselt tehtud ülekannet kannab iga riiklik haldaja asjaomase osalise arvelduskontole liidu registris sellise arvu LKÜsid, mis vastab asjaomasele liikmesriigile lõike 2 kohaselt tagastatud ühikute arvule.

Artikkel 73b

LKÜde väljaandmine ja hoiustamine

1. Enne Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 525/2013 ( 7 ) artikli 11 lõike 3 kohast kõrvaldamistehingut teeb põhihaldaja järgmist:

a) annab liidu registris ELi LKÜde kontol välja sellise arvu LKÜsid, mis vastab liidu lubatud kogusele, mis on kindlaks määratud vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2015/1339 ( 8 );

b) kannab liidu registris ELi LKÜde kontolt HKSi LKÜde hoiukontole kohe üle sellise arvu LKÜsid, mis vastab komisjoni otsuse 2010/634/EL ( 9 ) kohaselt loodud üldiste LHÜde arvule.

2. Hiljemalt kolm kuud pärast JKO nõuete täitmise 2020. aasta konto sulgemist vastavalt artiklile 31 teeb iga riiklik haldaja järgmist:

a) annab oma KP registris osalise arvelduskontol välja sellise arvu LKÜsid, mis vastab asjaomase liikmesriigi lubatud kogusele, mis on kindlaks määratud vastavalt ratifitseerimisotsusele;

b) kannab oma KP registris osalise arvelduskontolt JKO LKÜde hoiukontole kohe sellise arvu LKÜsid, mis on võrdne AEHÜde üldarvuga, mis vastab otsuse nr 406/2009/EÜ artikli 3 lõike 2 kohasele asjaomase liikmesriigi aastasele saastekvoodile kõikide aastate lõikes, nagu see on kindlaks määratud enne määruse (EL) nr 525/2013 artikli 27 lõike 2 kohaseid mis tahes muudatusi.

3. Enne artikli 73f kohaste tasaarveldusprotsesside lõpuleviimist tagab põhihaldaja, et ELi tehingulogis on takistatud kõik tehingud LKÜdega HKSi LKÜde hoiukontolt ja JKO LKÜde hoiukontodelt, välja arvatud järgmistel juhtudel:

a) sellise arvu LKÜde tühistamine või ülekandmine, mis ei ole suurem kui artikli 88 lõike 2 kohaselt JKO kustutamiskontole kantud AEHÜde arv;

b) määruse (EL) nr 525/2013 artikli 11 lõike 3 kohane sellise arvu LKÜde kõrvaldamine, mis on võrdne käesoleva määruse artikli 31 lõike 4 kohaselt JKO kustutamiskontole kantud AEHÜde arvuga, mis vastab käesoleva määruse artikli 77 kohaselt JKO nõuete täitmise kontol kajastatud kasvuhoonegaaside heitkogusele;

c) sellise arvu LKÜde tühistamine või ülekandmine, mis ei ole suurem kui artikli 31 lõike 4 kohaselt JKO kustutamiskontole kantud selliste AEHÜde arv, millega ületatakse artikli 77 kohaselt JKO nõuete täitmise kontol kajastatud kasvuhoonegaaside heitkogus;

d) artikli 73f kohaste tasaarveldusprotsesside puhul vajalikud ülekanded;

e) LKÜde ümbervahetamine HVÜdeks, tingimusel et JKO kustutamiskontole on käesoleva määruse artikli 31 lõike 4 kohaselt kantud selline arv AEHÜsid, mis on võrdne ümber vahetatavate LKÜde arvu ja määruse (EL) nr 525/2013 artikli 10 lõikes 1 osutatud tuluosa maksu jaoks vajaliku HVÜde arvu summaga.

Artikkel 73c

Ühikute ülekandmine ja kasutamine

1. Põhihaldaja tagab, et ELi tehingulogis on takistatud tehingud artikli 81 kohaselt kasutatud THVde, HVÜde, aTHVde ja pTHVdega, välja arvatud järgmistel juhtudel:

a) artikli 31 lõike 3 kohane ühikute ülekandmine JKO nõuete täitmise kontolt liidu registris asjaomase liikmesriigi KP registrisse;

b) määruse (EL) nr 525/2013 artikli 11 kohane ühikute kõrvaldamine;

c) määruse (EL) nr 525/2013 artikli 10 lõike 1 kohane ühikute ülekandmine esimesest kohustusperioodist teise.

2. Pärast määruse (EL) nr 525/2013 artikli 10 lõike 1 kohase ühikute esimesest kohustusperioodist teise ülekandmise lõpuleviimist tagab põhihaldaja, et ELi tehingulogis on takistatud THVde, HVÜde, aTHVde ja pTHVde kasutamine vastavalt käesoleva määruse artiklile 81, välja arvatud juhul, kui need ühikud on kehtivad Kyoto protokolli teise kohustusperioodi vältel.

Artikkel 73d

Ühikute tühistamine

1. Pärast määruse (EL) nr 525/2013 artikli 10 lõike 1 kohase ühikute esimesest kohustusperioodist teise ülekandmise lõpuleviimist tühistab põhihaldaja kõik lennunduses tagastamise reservikontole jäänud THVd ja HVÜd.

2. Pärast määruse (EL) nr 525/2013 artikli 10 lõike 1 kohase ühikute esimesest kohustusperioodist teise ülekandmise lõpuleviimist palub põhihaldaja riiklikel haldajatel tühistada liidu registris nende hallatavatel HKSi kontodel olevad Kyoto protokolli esimese kohustusperioodi vältel kehtinud THVd ja HVÜd või tühistab need.

Artikkel 73e

Ühikute kõrvaldamine

Põhihaldaja kõrvaldab ELi eelmise perioodi ülejäägi reservi kontolt sellisele kogusele vastava arvu LKÜsid, mille võrra direktiivi 2003/87/EÜ kohane heitkogus ületab liidu lubatud heitkogust, mis on kindlaks määratud vastavalt ratifitseerimisotsusele.

Artikkel 73f

Ühest kohustusperioodist teise ülekandmine liidu registris

Ühest kohustusperioodist teise ülekandmiseks kannab põhihaldaja kõik HKSi kesksel tasaarvelduskontol olevad LKÜd ja käesoleva määruse artikli 73a lõike 4 kohaselt üle kantud LKÜd määruse (EL) nr 525/2013 artikli 10 lõike 1 kohaselt loodud ELi eelmise perioodi ülejäägi reservi kontole.

Artikkel 73g

Tasaarveldusprotsessid

1. Põhihaldaja arvutab kuue kuu jooksul pärast artikli 31 kohast JKO nõuete täitmise 2020. aasta konto sulgemist tasaarveldusväärtuse iga liikmesriigi puhul, lahutades liikmesriikide vahel perioodil 2013–2020 toimunud AEHÜde netoomandamisele vastavast väärtusest AEHÜde netoülekannetele vastava väärtuse.

2. Kui liikmesriigi jaoks lõike 1 kohaselt arvutatud tasaarveldusväärtus on negatiivne, kannab asjaomane riiklik haldaja tasaarveldusväärtusele vastava arvu LKÜsid oma JKO LKÜde hoiukontolt JKO kesksele tasaarvelduskontole.

3. Kui liikmesriigi jaoks lõike 1 kohaselt arvutatud tasaarveldusväärtus on positiivne, kannab põhihaldaja pärast seda, kui kõik lõike 2 kohased ülekanded on lõpule viidud, tasaarveldusväärtusele vastava arvu LKÜsid asjaomase liikmesriigi osalise arvelduskontole.

4. Enne käesoleva artikli lõikes 2 osutatud ülekande tegemist kannab asjaomane riiklik haldaja üle sellise arvu LKÜsid, mis on vajalik LKÜde esimeste rahvusvaheliste ülekandmiste puhul määruse (EL) nr 525/2013 artikli 10 lõike 1 kohaselt kohaldatava tuluosa katmiseks.

▼B







4.

JAOTIS

ERISÄTTED OTSUSE NR 406/2009 KOHASTE KONTOTEHINGUTE KOHTA

Artikkel 74

AEHÜde loomine

1. Nõuete täitmise perioodi alguses loob põhihaldaja ELi AEHÜde üldkoguse kontol sellise arvu AEHÜsid, mis on võrdne kõikide liikmesriikide jaoks kõnealuse perioodi kõikideks aastateks eraldatud heitkoguse summaga, mis on kindlaks määratud otsustes, mis võetakse vastu vastavalt otsuse nr 406/2009/EÜ artikli 3 lõikele 2 ja artiklile 10.

2. Põhihaldaja tagab, et liidu register annab igale AEHÜle selle loomisel kordumatu tunnuskoodi.

Artikkel 75

Aastaks eraldatud heitkoguse ühikud

AEHÜd kehtivad ainult selleks, et arvestada, kuidas liikmesriigid täidavad otsuse nr 406/2009/EÜ artikli 3 kohaseid kasvuhoonegaaside heite piiramise nõudeid, ja neid saab üle kanda ainult vastavalt kõnealuse otsuse artikli 3 lõigetes 3, 4 ja 5 sätestatud tingimustele.

Artikkel 76

AEHÜde ülekandmine igale JKO nõuete täitmise kontole

Nõuete täitmise perioodi alguses kannab põhihaldaja sellise koguse AEHÜsid, mis vastab igale liikmesriigile igaks aastaks eraldatud heitkogusele, nagu on kindlaks määratud otsuse nr 406/2009/EÜ artikli 3 lõike 2 ja artikli 10 kohaselt vastuvõetud otsustes, ELi AEHÜde üldkoguse kontolt vastavale JKO nõuete täitmise kontole.

Artikkel 77

Kasvuhoonegaaside heite asjakohaste andmete sisestamine

1. Kui muutuvad kättesaadavaks enamiku liikmesriikide asjakohased kasvuhoonegaaside heiteandmed nõuete täitmise perioodi teatava aasta kohta, sisestab põhihaldaja õigeaegselt iga liikmesriigi kasvuhoonegaaside asjakohase heite üldkoguse CO2-ekvivalenttonnides selle liikmesriigi JKO nõuete täitmise kontole kõnealuse nõuete täitmise aasta jaoks.

2. Põhihaldaja sisestab ELi AEHÜde üldkoguse kontole ka kõikide liikmesriikide asjakohaste kasvuhoonegaaside heite andmete summa teatava aasta jaoks.

Artikkel 78

JKO nõuete täitmise konto bilansi arvutamine

1. Kasvuhoonegaaside heite asjakohaste andmete sisestamisel vastavalt artiklile 77 tagab põhihaldaja, et liidu registris arvutatakse asjaomase JKO nõuete täitmise konto bilanss, milleks kõikide sama JKO nõuete täitmise konto AEHÜde summast lahutatakse sama konto kasvuhoonegaaside heitkoguse summa, mis on väljendatud CO2-ekvivalenttonnides.

2. Põhihaldaja tagab, et liidu register näitab JKO nõuete täitmise konto bilanssi.

Artikkel 79

Nõuetele vastavuse arvnäitajate määramine

1. Põhihaldaja tagab, et pärast kasvuhoonegaaside heite asjakohaste andmete artikli 77 kohast sisestamist ja pärast ajavahemikku, mis on liidu õigusaktides ette nähtud paindlikkusvõimaluste kasutamiseks vastavalt otsuse nr 406/2009/EÜ artiklitele 3 ja 5, määratakse liidu registris iga JKO nõuete täitmise konto jaoks nõuetele vastavuse arvnäitaja, milleks arvutatakse kõikide AEHÜde, rahvusvaheliste ühikute, aTHVde ja pTHVde summa, millest lahutatakse samal JKO nõuete täitmise kontol olev kasvuhoonegaaside heite üldkogus CO2-ekvivalenttonnides.

2. Põhihaldaja tagab, et liidu register salvestab iga JKO nõuetele vastavuse konto kohta nõuetele vastavuse arvnäitaja.

Artikkel 80

Otsuse nr 406/2009/EÜ artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohaldamine

1. Kui artikli 79 kohaselt arvutatud nõuetele vastavuse arvnäitaja on negatiivne, tagab põhihaldaja, et liidu register kannab ülemäärased kasvuhoonegaaside heitkogused, mis on väljendatud CO2-ekvivalenttonnides ja mida on korrutatud otsuse nr 406/2009/EÜ artikli 7 lõike 1 punktis a täpsustatud lisateguriga, liikmesriigi JKO nõuete täitmise selle aasta kontolt üle järgmise aasta nõuete täitmise kontole.

2. Samal ajal blokeerib põhihaldaja asjaomase liikmesriigi JKO nõuete täitmise konto nõuete täitmise perioodi ülejäänud aastateks.

3. Põhihaldaja muudab JKO nõuete täitmise konto oleku blokeeritust avatuks nõuete täitmise perioodi kõikideks ülejäänud aastateks alates aastast, mille puhul artikli 79 kohaselt määratud nõuetele vastavuse arvnäitaja osutab nõuete täitmisele.

Artikkel 81

Rahvusvaheliste ühikute, aTHVde ja pTHVde kasutamine

Põhihaldaja tagab, et liikmesriigi taotlusel kannab liidu register rahvusvahelised ühikud, aTHVd või pTHVd liikmesriigi nõuete täitmise perioodi asjaomase aasta JKO nõuete täitmise kontole. Sellist ülekannet ei tehta, kui:

a) liikmesriik esitab taotluse enne JKO nõuete täitmise konto bilansi arvutamist või pärast seda, kui on kindlaks määratud nõuetele vastavuse arvnäitaja antud aastaks; või

b) otsuse nr 406/2009/EÜ artiklis 5 esitatud tingimused ei ole täidetud.

Artikkel 82

AEHÜde ülekandmine järgmisest aastast

Põhihaldaja tagab, et liikmesriigi taotlusel kannab liidu register AEHÜd liikmesriigi nõuete täitmise perioodi järgmise aasta JKO nõuete täitmise kontolt üle selle liikmesriigi nõuete täitmise perioodi asjaomase aasta JKO nõuete täitmise kontole. Sellist ülekannet ei tehta, kui:

a) liikmesriik esitab taotluse enne JKO nõuete täitmise konto bilansi arvutamist või pärast seda, kui on kindlaks määratud nõuetele vastavuse arvnäitaja antud aastaks; või

b) ülekantav kogus ületab 5 protsenti järgmiseks aastaks eraldatud heitkogusest, mis on kindlaks määratud vastavalt otsuse nr 406/2009/EÜ artikli 3 lõikele 2, või kõrgemat protsendimäära, kui komisjon on andnud loa suurema koguse järgmisest aastast ülekandmiseks vastavalt otsuse nr 406/2009/EÜ artikli 3 lõike 3 teisele lõigule.

Artikkel 83

AEHÜde ülekandmine järgmistele aastatele

Põhihaldaja tagab, et liikmesriigi taotlusel kannab liidu register AEHÜd liikmesriigi nõuete täitmise perioodi asjaomase aasta JKO nõuete täitmise kontolt üle selle liikmesriigi nõuete täitmise perioodi mis tahes järgmise aasta JKO nõuete täitmise kontole. Sellist ülekannet ei tehta, kui:

a) liikmesriigi taotlus on esitatud enne JKO nõuete täitmise konto asjaomase aasta bilansi arvutamist;

b) ülekantav kogus on suurem kui konto positiivne saldo, mis on arvutatud artikli 78 järgi; või

c) ülekannet algatava JKO nõuete täitmise konto olek ei luba teha ülekannet.

Artikkel 84

Realiseerimata ühikukasutusõiguse ülekandmine järgmistele aastatele

Põhihaldaja tagab, et liikmesriigi taotlusel kannab liidu register realiseerimata ühikukasutusõigused osaliselt või täielikult üle sellele liikmesriigile kuuluvalt ning nõuete täitmise perioodi asjaomast aastat käsitlevalt JKO nõuete täitmise kontolt sama nõuete täitmise perioodi mis tahes järgmise aasta JKO nõuete täitmise kontole. Sellist ülekannet ei tehta, kui ülekanne algatatakse enne nõuetele vastavuse arvnäitaja määramist kõnealuse aasta jaoks.

Artikkel 85

Liikmesriigile aastaks eraldatud heitkogusest kuni 5 % ülekandmine

Põhihaldaja tagab, et liikmesriigi taotlusel kannab liidu register AEHÜd ühe liikmesriigi kõnealuse aasta JKO nõuete täitmise kontolt üle teise liikmesriigi JKO nõuete täitmise kontole. Sellist ülekannet ei tehta, kui:

a) ülekantav kogus ületab 5 protsenti algatavale liikmesriigile aastaks eraldatud heitkogusest, mis on kindlaks määratud vastavalt otsuse nr 406/2009/EÜ artikli 3 lõikele 2, või on suurem kui allesjäänud kasutatav kogus;

b) liikmesriik on taotlenud ülekandmist jooksvast aastast varasema aasta JKO nõuete täitmise kontole, või

c) ülekannet algatava JKO nõuete täitmise konto olek ei luba teha ülekannet.

Artikkel 86

Ülekanded pärast JKO nõuete täitmise konto bilansi arvutamist

Põhihaldaja tagab, et liikmesriigi taotlusel kannab liidu register AEHÜd ühe liikmesriigi kõnealuse aasta JKO nõuete täitmise kontolt üle teise liikmesriigi JKO nõuete täitmise kontole. Sellist ülekannet ei tehta, kui:

a) liikmesriigi taotlus on esitatud enne konto asjaomase aasta bilansi arvutamist vastavalt artiklile 78;

b) ülekantav kogus on suurem kui konto positiivne saldo, mis on arvutatud artikli 78 järgi; või

c) ülekannet algatava JKO nõuete täitmise konto olek ei luba teha ülekannet.

Artikkel 87

Kuni 3 % ühikukasutusõiguse ülekanne

Põhihaldaja tagab, et liikmesriigi taotlusel kannab liidu register ühikukasutusõigused ühe liikmesriigi kõnealuse aasta JKO nõuete täitmise kontolt osaliselt või täielikult üle teise liikmesriigi JKO nõuete täitmise kontole. Sellist ülekannet ei tehta, kui:

a) liikmesriigi taotlus on esitatud enne nõuetele vastavuse arvnäitaja arvutamist asjaomase aasta kohta;

b) ülekantav kogus on suurem kui kolm protsenti otsuse nr 406/2009/EÜ artikli 5 lõike 6 kohase otsusega liikmesriigile eraldatud kogusest, millest on lahutatud JKO nõuete täitmise kontol olevate rahvusvaheliste ühikute ja pTHVde või aTHVde summa sel ajal, kui vastavalt käesoleva määruse artiklile 79 määratakse kindlaks nõuetele vastavuse arvnäitaja; või

c) ülekannet algatava JKO nõuete täitmise konto olek ei luba teha ülekannet.

Artikkel 88

Kohandamine

1. Juhul kui otsuse nr 406/2009/EÜ artikli 10 kohaselt tehakse kohandusi või muudetakse käesoleva määruse artiklis 74 täpsustatud summat muul viisil, mille tõttu nõuete täitmise perioodi ajal suureneb liikmesriigile aastaks eraldatud heitkogus, loob põhihaldaja ELi AEHÜde üldkoguse kontol vastava koguse AEHÜsid ja kannab need üle asjaomase liikmesriigi JKO nõuete täitmise kontole.

2. Juhul kui otsuse nr 406/2009/EÜ artikli 10 kohaselt tehakse kohandusi või muudetakse käesoleva määruse artiklis 74 täpsustatud summat muul viisil, mille tõttu nõuete täitmise perioodi ajal väheneb liikmesriigile aastaks eraldatud heitkogus, kannab põhihaldaja vastava koguse AEHÜsid asjaomase liikmesriigi JKO nõuete täitmise kontolt üle JKO kustutamiskontole.

Artikkel 89

aTHVde ja pTHVde asendamine

1. Kui liidu regis