2009L0065 — ET — 20.06.2013 — 003.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/65/EÜ, 13. juuli 2009, vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (uuesti sõnastatud) (EMPs kohaldatav tekst) (EÜT L 302, 17.11.2009, p.32)

Muudetud:









▼B

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/65/EÜ,

13. juuli 2009,

vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta

(uuesti sõnastatud)

(EMPs kohaldatav tekst)







EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 47 lõiget 2, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras ( 1 ) ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu 20. detsembri 1985. aasta direktiivi 85/611/EMÜ avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta ( 2 ) on korduvalt oluliselt muudetud ( 3 ). Kuna direktiivi tuleb täiendavalt muuta, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada. (2) Direktiiv 85/611/EMÜ on olulisel määral aidanud kaasa Euroopa investeerimisfondide arengule ja edule. Ent kuigi pärast selle vastuvõtmist, eelkõige 2001. aastal, on direktiivi muudetud paremuse suunas, on üha enam ilmne, et eurofondide õigusraamistikku tuleb muuta, et kohandada seda 21. sajandi finantsturgudega. Komisjoni 12. juuli 2005. aasta rohelise raamatuga „ELi investeerimisfondide õigusraamistiku tõhustamiseks” algatati avalik arutelu direktiivi 85/611/EMÜ muutmise viisi üle, et viia see vastavusse kõnealuste uute väljakutsetega. Sisutihedate konsultatsioonide tulemusena jõuti üldiselt üksmeelsele järeldusele, et kõnealust direktiivi on vaja oluliselt muuta. (3) Eurofonde reguleerivad siseriiklikud õigusaktid tuleks kooskõlastada, et ühtlustada ettevõtjate konkurentsitingimused ühenduse tasandil, kusjuures samal ajal tuleks tagada osakuomanike tõhusam ja ühtlasem kaitse. Selline kooskõlastamine hõlbustab eurofondide osakute vaba liikumise piirangute kõrvaldamist ühenduses. (4) Võttes arvesse kõnealuseid eesmärke, on soovitav liikmesriikides asutatud eurofondide puhul ette näha ühised tegevusloa andmise, järelevalve, struktuuri ja äritegevuse põhinõuded ning teave, mille avaldamist eurofondidelt nõutakse. (5) Liikmesriikide õigusaktide kooskõlastamine peaks piirduma eurofondidega, mis pakuvad ühenduses avalikkusele müügiks oma osakuid, ning see ei peaks laienema kinnistele fondidele. On soovitav, et eurofondidel lubataks vastavalt oma investeerimiseesmärgile investeerida lisaks vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ka muudesse piisavalt likviidsetesse finantsinstrumentidesse. Finantsinstrumendid, millesse eurofondid võivad oma investeerimisportfelli vara paigutada, peaksid olema loetletud käesolevas direktiivis. Portfelliinvesteeringute valimine indeksi abil on portfellihalduse meetod. (6) Kui käesoleva direktiiviga nõutakse eurofondilt meetme võtmist, tuleks asjaomast sätet mõista kui fondivalitseja kohustust, kui eurofond on asutatud fondivalitseja valitsetava lepingulise fondina (investeerimisfondina) ja kui investeerimisfond ei oma iseseisvat teovõimet, sest ta ei ole juriidiline isik. (7) Eurofondi osakuid tuleb käsitada finantsinstrumentidena Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude kohta) ( 4 ) tähenduses. (8) Fondivalitsejale päritoluliikmesriigis antud tegevusluba peaks tagama investorite kaitse ja fondivalitseja maksevõime, soodustades finantssüsteemi stabiilsust. Käesoleva direktiiviga vastu võetav lähenemisviis peaks tagama olulise ühtlustatuse määral, mis on vajalik ja piisav selleks, et kindlustada tegevuslubade andmise ja usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve süsteemide vastastikune tunnustamine, mis võimaldaks väljastada üheainsa, ühenduse kõigis osades tunnustatud tegevusloa ja rakendada päritoluliikmesriigi järelevalve põhimõtet. (9) Selleks et tagada fondivalitseja suutlikkus täita oma tegevusest tulenevaid kohustusi ning seeläbi tagada stabiilsus, nõutakse algkapitali ning täiendavate omavahendite olemasolu. Selleks et võtta arvesse ühenduse ja teiste rahvusvaheliste turgude suundumusi eelkõige seoses tegevusriskiga kaasnevate kapitalikuludega, tuleks kõnealused nõuded, sealhulgas tagatiste kasutamine, läbi vaadata. (10) Investorite kaitseks on tarvis tagada iga fondivalitseja siseselt ülevaate olemasolu eelkõige kaheliikmelise juhtimise süsteemi ning nõuetekohase sisekontrolli kaudu. (11) Päritoluliikmesriigi järelevalve põhimõtte kohaselt tuleks päritoluliikmesriigis tegevusloa saanud fondivalitsejatel lubada osutada kogu ühenduses tegevusloas märgitud teenuseid, asutades filiaale või kasutades teenuste osutamise vabadust. (12) Ilma et see piiraks XI peatüki kohaldamist, peaks ühisportfelli haldamiseks (usaldusfondide/lepinguliste fondide või äriühinguna asutatud fondide valitsemiseks) fondivalitsejale päritoluliikmesriigis antud tegevusluba võimaldama tal vastuvõtvas liikmesriigis teha järgmisi toiminguid: levitada päritoluliikmesriigis tema valitsetava ühtlustatud reeglite kohase usaldusfondi / lepingulise fondi (keda valitseb kõnealune fondivalitseja) osakuid, asutades filiaali; levitada asutatava filiaali kaudu tema valitsetava ühtlustatud reeglite kohaselt äriühinguna asutatud fondi aktsiaid, keda valitseb kõnealune fondivalitseja; levitada mõne muu fondivalitseja valitsetava ühtlustatud reeglite kohase usaldusfondi / lepingulise fondi osakuid või äriühinguna asutatud fondi aktsiaid; täita kõiki muid ühisportfelli haldamisega seotud funktsioone ja ülesandeid; valitseda muus liikmesriigis kui päritoluliikmesriigis asutatud äriühinguna asutatud fondide vara; täita muus liikmesriigis kui päritoluliikmesriigis asutatud fondivalitseja nimel volituse alusel ühisportfelli haldamisega seotud ülesandeid. Kui fondivalitseja levitab vastuvõtvas liikmesriigis filiaali asutamata ühtlustatud reeglite kohase usaldusfondi / lepingulise fondi osakuid või äriühinguna asutatud fondi aktsiaid, tuleks tema suhtes kohaldada ainult piiriülest turustamist käsitlevaid eeskirju. (13) Seoses fondivalitsejate tegevuse ulatusega ja selleks, et võtta arvesse siseriiklikku õigust ning võimaldada fondivalitsejatel saavutada märkimisväärset mastaabisäästu, on soovitav lubada neil valitseda ka väärtpaberiportfelle kliendipõhiselt (individuaalse väärtpaberiportfelli haldus), sealhulgas pensionifondid, ning teha teatavaid põhitegevusalaga seotud kõrvaltoiminguid, ilma et see piiraks kõnealuste fondivalitsejate stabiilsust. Siiski tuleb ette näha erisätted huvide konflikti vältimiseks juhtudel, mil fondivalitsejatel on tegevusluba nii ühisportfelli kui ka individuaalse väärtpaberiportfelli haldamiseks. (14) Individuaalse väärtpaberiportfelli haldus on investeerimisteenus, mida reguleerib direktiiv 2004/39/EÜ. Selleks et tagada kõnealuses valdkonnas ühtne reguleeriv raamistik, on soovitav kohaldada fondivalitsejate suhtes, kes on saanud tegevusloa ka nimetatud teenuse osutamiseks, kõnealuses direktiivis sätestatud tegevusnõudeid. (15) Üldjuhul peaks päritoluliikmesriigil olema võimalik kehtestada käesolevas direktiivis sätestatutest rangemad nõuded, eelkõige seoses tegevusloa andmise tingimuste, usaldatavusnormatiivide täitmise nõuete ning aruandluse ja prospektiga. (16) Soovitav on ette näha nõuded, millega määratakse kindlaks eeltingimused, mille alusel fondivalitseja võib volituse alusel konkreetsed ülesanded ja tegevused edasi anda kolmandatele isikutele, et muuta oma majandustegevus tõhusamaks. Päritoluliikmesriigi järelevalve põhimõtte nõuetekohase toimimise tagamiseks peaksid taolist ülesannete edasiandmist lubavad liikmesriigid tagama, et nendelt tegevusloa saanud fondivalitseja ei annaks kõiki oma ülesandeid edasi ühele või mitmele kolmandale isikule, muutudes ise fiktiivseks äriühinguks, ning et volitused ei takistaks tõhusat järelevalvet fondivalitseja üle. Asjaolu, et fondivalitseja on oma ülesanded edasi andnud, ei tohiks siiski mingil juhul mõjutada fondivalitseja ja depositooriumi vastutust osakuomanike ja pädevate asutuste ees. (17) Selleks et tagada võrdsed tingimused ja pikaajaline nõuetekohane järelevalve, peaks komisjonil olema võimalik uurida võimalusi ülesannete edasiandmise korra ühtlustamiseks ühenduse tasandil. (18) Päritoluliikmesriigi järelevalve põhimõtte kohaselt tunnistavad pädevad asutused tegevusloa kehtetuks või ei anna tegevusluba, kui sellised tegurid nagu tegevuskava sisu, fondi geograafiline paiknemine või reaalne tegevus näitavad selgelt, et fondivalitseja on teinud valiku ühe liikmesriigi õigussüsteemi kasuks selleks, et hoida kõrvale rangematest nõuetest, mis kehtivad teises liikmesriigis, mille territooriumil ta peamiselt kavatseb tegutseda või tegutseb. Käesoleva direktiivi kohaldamisel tuleks fondivalitsejale anda tegevusluba liikmesriigis, kus on tema registrijärgne asukoht. Vastavalt päritoluliikmesriigi järelevalve põhimõttele peaks ainult fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädeval asutusel olema pädevus teostada järelevalvet fondivalitseja tegevuse korraldamise, sealhulgas II lisas osutatud haldusülesannete täitmise kõigi menetluste ja vahendite üle, mille suhtes kohaldatakse fondivalitseja päritoluliikmesriigi õigusakte, lasuma üksnes fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevatel asutustel. (19) Kui eurofondi haldab muus kui eurofondi päritoluliikmesriigis tegevusloa saanud fondivalitseja, peaks nimetatud fondivalitseja kehtestama investorite kaebustega tegelemiseks sobiva korra, näiteks nähes osakute levitamisel ette asjaomased sätted või avaldades eurofondi päritoluliikmesriigis aadressi, mis ei pea olema fondivalitseja enda aadress. Kõnealune fondivalitseja peaks samuti kehtestama sobiva korra, et teha avalikkusele või eurofondi päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele nõudmisel kättesaadavaks vajalik teave, näiteks nimetades fondivalitseja töötaja teabenõuetega tegelevaks kontaktisikuks. Siiski ei tohiks fondivalitsejat eurofondi päritoluliikmesriigi õigusega kohustada selles liikmesriigis kohustuste täitmiseks nimetama kohalikku esindajat. (20) Pädevad asutused, mis annavad eurofondile tegevusloa, peaksid võtma arvesse lepingulise fondi tingimusi või äriühinguna asutatud fondi põhikirja, depositooriumi valikut ning fondivalitseja suutlikkust eurofondi valitseda. Kui fondivalitseja on asutatud muus liikmesriigis, peaks pädevatel asutustel olema võimalik tugineda fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevate asutuste kinnitusele selle kohta, mis tüüpi eurofonde asjaomane fondivalitseja võib valitseda. Eurofondile tegevusloa andmiseks ei tohiks fondivalitsejalt nõuda täiendava kapitalinõude täitmist, registrijärgset asukohta eurofondi päritoluliikmesriigis ega seda, et ta oleks eurofondi päritoluliikmesriigis mingis valdkonnas tegev. (21) Eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused peaksid olema pädevad teostama järelevalvet selle üle, kas järgitakse sellise eurofondi asutamist ja toimimist käsitlevaid eeskirju, mille suhtes kohaldatakse eurofondi päritoluliikmesriigi õigusakte. Selleks peaks eurofondi vastuvõtva liikmesriigi pädevatel asutustel olema võimalik saada teavet otse fondivalitsejalt. Eelkõige võivad fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused nõuda fondivalitsejalt teabe esitamist kõnealuses liikmesriigis tegevusloa saanud eurofondi investeeringutega seotud tehingute kohta, muu hulgas neid tehinguid ja raamatupidamisandmeid käsitlevates raamatupidamis- ja äridokumentides sisalduva teabe esitamist. Selleks et takistada nende järelevalvele allutatud eeskirjade rikkumist, peaks fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevatel asutustel olema võimalik loota fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevate asutuste koostööle ning vajaduse korral peaks neil olema võimalik võtta meetmeid otse fondivalitseja vastu. (22) Eurofondi päritoluliikmesriik peaks saama kehtestada eeskirjad eurofondi osakuomanike registri sisu kohta. Nimetatud registri pidamine ja asukoht peaks siiski jääma fondivalitseja otsustada vastavalt tema organisatsioonilisele korraldusele. (23) Eurofondi päritoluliikmesriigile tuleb anda kõik vahendid eurofonde käsitlevate eeskirjade mis tahes rikkumise heastamiseks. Selleks peaks eurofondi päritoluliikmesriigi pädevatel asutustel olema võimalik võtta fondivalitseja suhtes nii ennetavaid meetmeid kui ka rakendada karistusi. Viimase võimalusena peaks eurofondi päritoluliikmesriigi pädevatel asutustel olema võimalik nõuda fondivalitsejalt eurofondi valitsemise lõpetamist. Liikmesriigid peaksid kehtestama vajalikud sätted, et korraldada sellisel juhul eurofondi nõuetekohane valitsemine või likvideerimine. (24) Selleks et vältida tegevuse kandumist nõrgema järelevalvega piirkondadesse ning et tugevdada usaldust päritoluliikmesriigi pädevate asutuste järelevalve tõhususe vastu, tuleks eurofondile tegevusloa andmisest keelduda, kui tema osakute turustamisele päritoluliikmesriigis tehakse takistusi. See ei takista eurofondi pärast tegevusloa saamist vabalt valimast, millistes liikmesriikides ta käesoleva direktiivi kohaselt oma osakuid turustab. (25) Selleks et kaitsta osakuomanike huve ning tagada ühtlustatud investeerimisfondide turul võrdsed tingimused, peab äriühinguna asutatud fondil olema algkapital. Äriühinguna asutatud fondidele, kes on määranud fondivalitseja, laieneb ka fondivalitseja täiendavate omavahendite kate. (26) Kui tegevusnõuded ja ülesannete edasiandmine on õigusnormidega reguleeritud ning kui fondivalitseja päritoluliikmesriigi õigusaktid lubavad fondivalitsejal oma ülesandeid edasi anda, peaksid tegevusluba omavad äriühinguna asutatud fondid järgima mutatis mutandis asjaomaseid õigusnorme kas vahetult, kui käesoleva direktiivi alusel tegevusloa saanud fondivalitsejat ei ole määratud, või kaudselt, kui selline fondivalitseja on määratud. (27) Hoolimata vajadusest konsolideerida eurofonde, on eurofondide ühinemine seotud ühenduses paljude õigus- ja haldusprobleemidega. Seetõttu tuleb siseturu paremaks toimimiseks kehtestada ühenduse sätted, millega lihtsustatakse eurofondide (ja nende investeerimisüksuste) ühinemist. Kuigi teatavad liikmesriigid annavad ühinemisloa tõenäoliselt üksnes lepingulistele fondidele, peaksid kõik liikmesriigid lubama ja tunnustama igat tüüpi eurofondide (nii lepinguliste fondide, äriühinguna asutatud investeerimisfondide kui usaldusfondide) piiriülest ühinemist, milleks ei ole liikmesriikidel vaja kehtestada siseriiklikus õiguses uut eurofondi õiguslikku vormi. (28) Käesolev direktiiv käsitleb neid ühinemisviise, mis on liikmesriikides kõige enam levinud. Direktiiv ei nõua, et kõik liikmesriigid peaksid siseriiklikus õiguses sätestama kõik kolm ühinemise viisi, ent kõik liikmesriigid peaksid tunnustama varade üleandmist selliste ühinemiste puhul. Käesolev direktiiv ei välista, et eurofondid kasutavad olukorras, kus ühelgi ühinemises osaleval eurofondil ei ole lubatud oma osakuid piiriüleselt turustada, muid siseriiklikke ühinemise viise. Nende ühinemiste suhtes kohaldatakse jätkuvalt siseriikliku õiguse asjaomaseid sätteid. Siseriiklikes kvoorumieeskirjades ei tohiks teha vahet riigisiseste ja piiriüleste ühinemiste vahel ning samuti ei tohiks need olla rangemad kui äriühingute ühinemise eeskirjad. (29) Selleks et kaitsta investorite huve, peaksid liikmesriigid nõudma, et eurofondide taotletud riigisisesele või piiriülesele ühinemisele peavad loa andma liikmesriikide pädevad asutused. Piiriüleste ühinemiste puhul peaks ühinemiseks loa andma ühineva eurofondi pädev asutus, et tagada selliste osakuomanike huvide nõuetekohane kaitse, kes tegelikult vahetavad eurofondi. Juhul kui ühinemine hõlmab rohkem kui ühte ühinevat eurofondi ja need asuvad eri liikmesriikides, peavad kõigi ühinevate eurofondide pädevad asutused tihedas koostöös ühinemiseks loa andma, jagades muu hulgas asjakohast teavet. Kuna ka ühendava eurofondi osakuomanike huve tuleb asjakohaselt kaitsta, peaksid ühendava eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused neid arvesse võtma. (30) Nii ühineva eurofondi kui ka ühendava eurofondi osakuomanikel peaks samuti olema võimalus nõuda oma osakute tagasiostmist või -võtmist või võimaluse korral vahetada need ümber samalaadse investeerimispoliitikaga ja sama fondivalitseja või sellega seotud äriühingu valitsetud teise eurofondi osakuteks. Nimetatud õiguse kasutamise eest ei tohiks võtta lisatasu, v.a kapitali vähendamisega seotud kulud, mille peab kinni asjaomane eurofond, nagu on ette nähtud ühineva ja ühendava eurofondi prospektis. (31) Ühinemisel tuleks tagada ka kolmandate isikute poolne kontroll. Iga ühinemises osaleva eurofondi depositoorium peaks kinnitama ühinemislepingu projekti vastavust käesoleva direktiivi ja eurofondide fonditingimuste asjaomastele sätetele. Depositoorium või sõltumatu audiitor peaks koostama aruande kõigi ühinemises osalevate eurofondide kohta, kinnitades kõnealuste eurofondide varade ja kohustuste hindamismeetodid ja vahetuskursi arvutusmeetodid, mida ühinemislepingu projektis on kasutatud, aga ka tegeliku vahetuskursi ja vajaduse korral rahalise väljamakse osaku kohta. Selleks et piirata piiriülese ühinemise kulusid, peaks olema lubatud koostada kõigi ühinevate eurofondide kohta ühine aruanne ning seda peaks saama teha ühineva või ühendava eurofondi vannutatud audiitor. Et kaitsta investoreid, peaks osakuomanikel olema võimalik saada nõudmisel kõnealuse aruande koopia tasuta. (32) Eriti oluline on, et osakuomanikke teavitatakse kavandatud ühinemisest asjakohaselt ning et nende huvid on piisavalt kaitstud. Kuigi ühinemine mõjutab kõige enam ühineva eurofondi osakuomanike huve, tuleb tagada ka ühendava eurofondi osakuomanike huvide kaitse. (33) Käesoleva direktiivi sätetega, mis käsitlevad ühinemist, ei piirata õigusaktide (eelkõige nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EÜ ühinemismäärus)) ( 5 ) rakendamist seoses kontrolli kehtestamisega ettevõtjate koondumiste üle. (34) Selliste osakute, mille on välja lasknud eurofondid, kellel on lubatud investeerida 100 % oma varast ühe ja sama emitendi (riigi, kohalike omavalitsuste jne) välja lastud vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse, vabalt turustamise otsese või kaudse tagajärjena ei tohiks kahjustada kapitalituru toimimist või liikmesriikide rahastamist. (35) Käeolevas direktiivis esitatud vabalt võõrandatava väärtpaberi mõiste kehtib üksnes käesoleva direktiivi kohaldamisel ega mõjuta kuidagi liikmesriikide õigusaktides muudel eesmärkidel, näiteks maksuõiguses kasutatavaid mõisteid. Seetõttu ei hõlma kõnealune mõiste selliste ühingute poolt nagu elamuühistud ning tööstusseltsid ja vastastikuse abistamise seltsid („industrial and provident societies”) väljalastud osasid ega muid nendega võrdväärseid väärtpabereid, mille omandiõigust ei saa tegelikult üle kanda, välja arvatud juhul, kui nende emitent need tagasi ostab. (36) Rahaturuinstrumendid on vabalt võõrandatavad instrumendid, millega tavajuhul kaubeldakse rahaturgudel, mitte reguleeritud turgudel, näiteks riigi ja kohalike omavalitsuste võlakirjad, hoiusesertifikaadid, kommertspaberid, keskmise tähtajaga võlaväärtpaberid ja pangaaktseptid. (37) Käesolevas direktiivis kasutatav reguleeritud turu mõiste on kooskõlas direktiivi 2004/39/EÜ määratlusega. (38) Soovitav on lubada eurofondil investeerida oma vara eurofondide ja teiste avatud investeerimisfondide osakutesse, kes investeerivad ka käesolevas direktiivis osutatud likviidsetesse finantsvaradesse ning tegutsevad riski hajutamise põhimõttel. Eurofondide ja teiste investeerimisfondide suhtes, millesse eurofond investeerib, tuleb kohaldada tõhusat järelevalvet. (39) Tuleks laiendada eurofondi võimalusi investeerida eurofondi ja teistesse investeerimisfondidesse. Seepärast on hädavajalik tagada, et kõnealune investeerimistegevus ei vähendaks investorite kaitset. Eurofondide paremate võimaluste tõttu investeerida teiste eurofondide ja investeerimisfondide osakutesse, tuleb ette näha koguseliste piirmäärade, teabe avalikustamise ning kaskaadiefekti vältimise teatavad nõuded. (40) Selleks et võtta arvesse turusuundumusi ning pidada silmas majandus- ja rahaliidu väljakujundamist, on soovitav lubada eurofondidel investeerida pangahoiustesse. Hoiustesse tehtud investeeringute nõuetekohase likviidsuse tagamiseks peaksid need hoiused olema nõudmisel lõpetatavad või katkestatavad. Hoiustamisel krediidiasutusse, mille registrijärgne asukoht on kolmandas riigis, peaksid selle krediidiasutuse suhtes kehtima ühenduse õiguses sätestatutega samaväärsed usaldatavusnormatiivid. (41) Lisaks juhule, kus eurofond vastavalt oma fonditingimustele või põhikirjale investeerib pangahoiustesse, peaks olema võimalik lubada kõigil eurofondidel omada lisakäibekapitali, näiteks nõudehoiuseid. Nimetatud lisakäibekapital võib olla põhjendatud muu hulgas jooksvate või erakorraliste maksete tasumiseks, müügi korral ajavahemikuks, mis on vajalik reinvesteerimiseks vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse, rahaturuinstrumentidesse või teistesse käesolevas direktiivis sätestatud finantsvaradesse, ajavahemikuks, mis on tingimata vajalik juhul, kui ebasoodsate turutingimuste tõttu tuleks peatada investeerimine vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse, rahaturuinstrumentidesse ja teistesse finantsvaradesse. (42) Usaldatavusnormatiivide täitmise kaalutlustel tuleb vältida eurofondi liigset, vastaspoole riski põhjustavat keskendumist investeeringutele ühte üksusesse või samasse konsolideerimisgruppi kuuluvatesse üksustesse. (43) Eurofondidel tuleks sõnaselgelt lubada üldise investeerimispoliitika ja/või riskide maandamise eesmärgil investeerida tuletisinstrumentidesse, et saavutada prospektis märgitud finantseesmärgid või riskiprofiil. Investorite kaitse tagamiseks on vaja piirata tuletisinstrumentidega seotud maksimaalset võimalikku riski nii, et see ei ületaks eurofondi kogu portfelli puhasväärtust. Selleks et tagada tuletistehingutest tulenevate riskide ja kohustuste pidev teadvustamine ning kontrollida investeerimispiirangutest kinnipidamist, tuleks neid riske ja kohustusi pidevalt mõõta ning jälgida. Selleks et tagada investorite kaitse avalikustamise abil, peaksid eurofondid avaldama ka oma tuletistehingutega seotud strateegia, meetodid ja investeerimispiirangud. (44) Meetmed, mida kasutatakse võimaliku huvide ühitamatuse kõrvaldamiseks nende toodete puhul, mille krediidirisk kantakse üle väärtpaberistamise teel, nagu nähakse ette seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiiviga 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (uuesti sõnastamine) ( 6 ) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiiviga 2006/49/EÜ investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta (uuesti sõnastamine), ( 7 ) peavad olema järjepidevad ja ühtsed kõigis asjaomastes rahandussektori õigusaktides. Komisjon kavatseb järjepidevuse ja ühtsuse tagamiseks esitada pärast nõuetekohast mõju hindamist asjakohased õigusaktide ettepanekud, kaasa arvatud käesoleva direktiivi kohta. (45) Börsiväliste tuletisinstrumentide puhul tuleks kehtestada vastaspoolte ja instrumentide kõlblikkuse, likviidsuse ning positsiooni pideva hindamise nõuded. Nimetatud nõuete eesmärk on tagada investorite kaitse piisav tase, mis on peaaegu samaväärne kaitsega, mis on tagatud reguleeritud turul kaubeldava tuletisinstrumendi omandajale. (46) Tehinguid tuletisinstrumentidega ei tohiks ühelgi juhul kasutada käesolevas direktiivis sätestatud põhimõtetest või nõuetest kõrvalehoidmiseks. Börsiväliste tuletisinstrumentide suhtes tuleks kohaldada riski hajutamise lisanõudeid riskide puhul, mis tulenevad ühest vastaspoolest või vastaspoolte rühmast. (47) Mõningad peamiselt aktsiatesse ja võlakirjadesse investeerivate investeerimisfondide portfellihaldamise meetodid põhinevad aktsiaindeksite ja võlakirjaindeksite järgimisel. Soovitav on lubada eurofondidel järgida tuntud ja tunnustatud aktsiaindekseid ja/või võlakirjaindekseid. Seepärast võib olla tarvis kehtestada paindlikumad riski hajutamise eeskirjad eurofondide suhtes, kes sel eesmärgil aktsiatesse ja võlakirjadesse investeerivad. (48) Käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvaid investeerimisfonde ei tohiks kasutada muul eesmärgil kui käesolevas direktiivis sätestatud eeskirjade kohaselt avalikkuselt saadud kapitali ühiseks investeerimiseks. Käesolevas direktiivis käsitletud juhtudel tohiks eurofondil olla tütarettevõtjaid üksnes juhul, kui need on vajalikud teatavate samuti käesolevas direktiivis käsitletud toimingute tõhusaks teostamiseks kõnealuse eurofondi nimel. Vaja on tagada eurofondide tõhus järelevalve. Seepärast tuleks eurofondil lubada kolmandas riigis tütarettevõtjat asutada üksnes käesolevas direktiivis sätestatud juhtudel ja tingimustel. Üldine kohustus tegutseda üksnes osakuomanike huvides, eelkõige kohustus suurendada kulutasuvust, ei õigusta ühelgi juhul eurofondi selliseid meetmeid, mis võiksid takistada pädevatel asutustel tõhusa järelevalve teostamist. (49) Direktiivi 85/611/EMÜ algversioon nägi ette erandi piirangust eurofondi nende varade osakaalu kohta, mida eurofond võib investeerida sama emitendi vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse, kui tegemist oli liikmesriigi poolt välja lastud või tagatud võlakirjadega. Kõnealune erand lubas eurofondidel investeerida sellistesse võlakirjadesse kuni 35 % oma varadest. Samalaadne, kuid piiratum erand on põhjendatud erasektori võlakirjade puhul, mis isegi riigitagatise puudumisel annavad investorile eritagatist nende suhtes kohaldatavate erinormide tõttu. Seepärast on vaja erandit laiendada ka kõikidele ühiselt kindlaksmääratud kriteeriumidele vastavatele erasektori võlakirjadele, pannes liikmesriikidele kohustuse koostada nende võlakirjade loetelu, mille puhul nad kavatsevad vajaduse korral teha erandi. (50) Mitmed liikmesriigid on kehtestanud sätted, mis võimaldavad mitte-eurofondidel ühendada oma varad nn ühisfondi. Selleks et võimaldada eurofondidel kõnealuste struktuuride kasutamist, tuleb teha investor-eurofondide suhtes, kes soovivad ühendada oma varad ühiseurofondis, erand keelust investeerida ühte investeerimisfondi üle 10 % oma varast või olenevalt olukorrast 20 % oma varast. Selline erand on õigustatud, kui investor-eurofond investeerib kõik või peaaegu kõik oma varad selle ühiseurofondi hajutatud investeeringutega portfelli, mille suhtes kohaldatakse eurofondide investeeringute hajutamise nõudeid. (51) Selleks et lihtsustada siseturu tõhusat toimimist ning tagada investorite ühesugune kaitse kogu ühenduses, tuleks lubada nii selliseid struktuure, kus ühiseurofond ja investor-eurofond on asutatud samas liikmesriigis, kui ka selliseid, kus nad on asutatud eri liikmesriikides. Selleks et tagada, et investorid mõistaksid paremini investor- ja ühiseurofondide struktuure ja et reguleerivad asutused saaksid neid lihtsamini kontrollida, eelkõige piiriüleses olukorras, ei tohiks ükski investor-eurofond investeerida rohkem kui ühte ühiseurofondi. Selleks et tagada investorite samal tasemel kaitse kogu ühenduses, peaks ühiseurofondil endal olema eurofondi tegevusluba. Ülemäärase halduskoormuse vältimiseks ei tuleks kohaldada piirülesest turustamisest teavitamise sätteid juhul, kui ühiseurofond ei kaasa investoritelt saadud kapitali liikmesriigist, kus ta ei ole asutatud, vaid omab selles liikmesriigis ühte või mitut investor-eurofondi. (52) Selleks et kaitsta investor-eurofondi investoreid, peaks investor-eurofondi investeeringutele ühiseurofondi andma eelneva loa investor-eurofondi päritoluliikmesriigi pädev asutus. Luba on vaja üksnes ühiseurofondi tehtava algse investeeringu puhul, millega investor-eurofond ületab teise eurofondi tehtavate investeeringute suhtes kohaldatava piirmäära. Selleks et lihtsustada siseturu tõhusat toimimist ja tagada investoritele ühesugune kaitse kogu ühenduses, peavad tingimused, mida tuleb täita investor-eurofondi poolt ühiseurofondi tehtava investeeringu puhul, ning esitatavad dokumendid ja teave olema ammendavad. (53) Selleks et investor-eurofond tegutseks oma osakuomanike parimates huvides ning et ta saaks ühiseurofondilt kogu teabe ja kõik dokumendid, mis on vajalikud tema kohustuste täitmiseks, peaksid investor- ja ühiseurofond sõlmima siduva täitmisele pööratava lepingu. Kui nii investor- kui ühiseurofondi valitseb sama fondivalitseja, peaks piisama sellest, kui viimane kehtestab äritegevuse sise-eeskirjad. Teabevahetuslepingud depositooriumide või vastavalt investor-eurofondi ja ühiseurofondi audiitorite vahel peaksid tagama teabe ja dokumentide liikumise, mis on vajalik, et investor-eurofondi depositoorium või audiitor saaks täita oma ülesandeid. Käesoleva direktiiviga tuleks tagada, et depositooriumi või audiitorit ei käsitataks nende nõuete täitmisel ühtegi teabe avalikustamise või andmekaitse vallas kehtivat piirangut rikkuvana. (54) Selleks et tagada investor-eurofondi investorite huvide kõrgetasemeline kaitse, tuleks prospekte, investorile esitatavat põhiteavet ning reklaamiteateid kohandada investor- ja ühiseurofondi struktuuride eripäraga. Investor-eurofondi poolt ühiseurofondi tehtav investeering ei tohiks mõjutada investor-eurofondi enda suutlikkust kas ise osakuomanike taotlusel osakuid tagasi osta või tagasi võtta või tegutseda osakuomanikele kõige kasulikumal viisil. (55) Käesoleva direktiiviga tuleks osakuomanikke kaitsta põhjendamatute lisakulude eest keeluga, et ühiseurofond ei või võtta märkimis- või tagasivõtmistasu investor-eurofondilt. Ühiseurofondil peaks siiski olema võimalik võtta märkimis- või tagasivõtmistasusid ühiseurofondi teistelt investoritelt. (56) Ümberkujundamise eeskirjad peaksid võimaldama olemasoleva eurofondi ümber kujundada investor-eurofondiks. Samas peaksid need piisavalt kaitsma osakuomanikke. Kuna ümberkujundamine on investeerimispoliitika oluline muutus, peaks ümberkujundataval eurofondil olema kohustus esitada osakuomanikele piisavat teavet, et nad oleksid suutelised otsustama, kas hoida investeeringut. Pädevad asutused ei tohiks nõuda investor-eurofondilt käesolevas direktiivis sätestatust enama ega erineva teabe esitamist. (57) Kui ühiseurofondi päritoluliikmesriigi pädevaid asutusi teavitatakse ühiseurofondi puhul tuvastatud eeskirjade eiramisest või kui nad tuvastavad, et ühiseurofond ei järgi käesoleva direktiivi sätteid, võivad nad vajaduse korral otsustada võtta ühiseurofondi osakuomanike asjakohase teavitamise tagamiseks asjakohaseid meetmeid. (58) Liikmesriigid peaksid tegema selget vahet reklaamiteadete ja käesoleva direktiiviga kehtestatud kohustusliku investoritele avalikustatava teabe vahel. Kohustuslik investoritele avalikustatav teave hõlmab investorile esitatavat põhiteavet, prospekti ning aasta- ja poolaasta aruandeid. (59) Investorile esitatav põhiteave tuleks investoritele esitada eraldi dokumendina tasuta, seda aegsasti enne eurofondi osakute märkimist, et aidata neil langetada teadlik investeerimisotsus. Selline investorile esitatav põhiteave peaks sisaldama üksnes olulist teavet, et teha selliseid otsuseid. Investorile esitatavas põhiteabes sisalduva teabe laad peaks olema täielikult ühtlustatud, et tagada investori asjakohane kaitse ja teabe võrreldavus. Investorile esitatav põhiteave tuleks esitada lühidalt. Piiratud pikkusega üksainus dokument, milles teave on esitatud kindlas järjekorras, on kõige sobivam viis, kuidas saavutada selle esitluse selgus ja lihtsus, mis on vajalik tavainvestoritele ning peaks võimaldama asjakohast võrdlust, eriti investeerimisotsusega kaasnevate kulude ja riskiprofiili võrdlust. (60) Iga liikmesriigi pädevad asutused võivad teha oma veebisaidi asjaomases osas üldsusele kättesaadavaks investorile esitatava põhiteabe kõikide selles liikmesriigis tegevusloa saanud eurofondide kohta. (61) Investorile esitatav põhiteave tuleks koostada kõigi eurofondide kohta. Fondivalitsejad või vajaduse korral äriühinguna asutatud fondid peaksid esitama investorile esitatava põhiteabe asjaomastele üksustele vastavalt kasutatud levitamismeetodile (otsemüük või vahendusmüük). Vahendajad peaksid investorile esitatava põhiteabe edastama ka oma klientidele ja potentsiaalsetele klientidele. (62) Eurofondil peaks samuti olema õigus turustada oma osakuid teistes liikmesriikides tingimusel, et kohaldatakse teatamise korda, mis põhineb paremal teabevahetusel liikmesriikide pädevate asutuste vahel. Pärast seda, kui eurofondi päritoluliikmesriigi pädev asutus on edastanud nõuetekohase teatise, ei tohiks eurofondi vastuvõttev liikmesriik takistada teises liikmesriigis asutatud eurofondi pääsu oma turule või vaidlustada kõnealuse teise liikmesriigi antud tegevusluba. (63) Eurofondil peaks olema õigus turustada oma osakuid tingimusel, et võetakse vajalikke meetmeid, et tagada osakuomanikele maksete tegemiseks ning osakute tagasiostmiseks ja -võtmiseks ning eurofondide poolt kohustuslikus korras esitatava teabe avaldamiseks vajalike vahendite olemasolu. (64) Selleks et lihtsustada eurofondide osakute piiriülest turustamist, tuleks eurofondi osakute turustamise korra vastavust eurofondi vastuvõtva liikmesriigi õigus- ja haldusnormidele kontrollida pärast seda, kui eurofond on sisenenud kõnealuse liikmesriigi turule. Kõnealune kontroll võiks hõlmata turustusmeetmete, eelkõige osakute levitamise korra adekvaatsust ning kohustust esitada reklaami täpselt, selgelt ja mitteeksitavalt. Käesoleva direktiiviga ei tohiks välistada seda, et vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused kontrollivad enne, kui eurofond tohib reklaamiteateid (mille hulka ei kuulu investoritele esitatav põhiteave, prospekt ja aasta- ja poolaastaaruanded) kasutada, nende vastavust siseriiklikele õigusaktidele, kuid selline kontroll ei tohi olla diskrimineeriv ega takistada eurofondi pääsu turule. (65) Suurema õiguskindluse huvides tuleb tagada, et piiriüleselt oma osakuid turustaval eurofondil on lihtne elektrooniline juurdepääs rahvusvahelises rahanduses üldkasutatavas keeles kõigile eurofondi vastuvõtvas liikmesriigis kohaldatavatele õigus- ja haldusnormidele, mis on otseselt seotud eurofondi osakute turustamise korraldusega. Avaldamisega seotud vastutust peaksid reguleerima siseriiklikud õigusaktid. (66) Selleks et lihtsustada eurofondi sisenemist teise liikmesriigi turule, peaks eurofondil olema kohustus tõlkida üksnes investoritele esitatav põhiteave eurofondi vastuvõtva liikmesriigi ametlikku keelde või ühte ametlikest keeltest või sellesse keelde, mille on heaks kiitnud selle pädev asutus. Investorile esitatavas põhiteabes peaks olema täpsustatud, millises keeles või keeltes esitatakse muud kohustuslikult avaldatavad dokumendid ja lisateave. Tõlgete eest peaks vastutama eurofond, kes peaks otsustama, kas vajalik on lihttõlge või vandetõlgi tehtud tõlge. (67) Selleks et lihtsustada eurofondi sisenemist teise liikmesriigi turule, on oluline avalikustada teavitamistasud. (68) Liikmesriigid peaksid võtma vajalikke haldus- ja korralduslikke meetmeid koostöö võimaldamiseks teiste liikmesriikide riigiasutuste ning pädevate asutuste vahel, sh nende asustuste vahel sõlmitavate kahe- ja mitmepoolsete kokkulepete abil, millega võidakse ette näha ülesannete vabatahtlik edasi andmine. (69) On vaja veelgi ühtlustada pädevate asutuste volitusi, et käesolevat direktiivi saaks kõigis liikmesriikides rakendada ühetaoliselt. Ühtsed miinimumvolitused, mis vastavad nendele, mis on antud pädevatele asutustele muude ühenduse finantsteenuseid käsitlevate õigusaktidega, peaksid tagama järelevalve tõhususe. Lisaks peaksid liikmesriigid kehtestama õigusnormid karistuste (mis võivad hõlmata kriminaal- ja halduskaristusi) ning haldusmeetmete kohta, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi rikkumise korral. Liikmesriigid peaksid võtma vajalikud meetmed nende karistuste rakendamiseks. (70) On vaja parandada liikmesriikide pädevate asutuste vahelist teabevahetust reguleerivaid sätteid ja tugevdada nende kohustusi vastastikuse abi osutamise ja koostöö alal. (71) Teenuste piiriülese osutamise tarvis tuleks kooskõlas kohaldatava õigusega asjaomaste pädevate asutuste puhul kindlaks määrata selged pädevuspiirid, et vältida mis tahes lünki või pädevuste osalist kattumist. (72) Käesoleva direktiivi sätted, mis käsitlevad pädevate asutuste järelevalvealase töö tõhusust, hõlmavad ka konsolideeritud järelevalvet, mida tuleb teostada eurofondi või tema äritegevusele kaasaaitava äriühingu puhul, kui ühenduse õigus seda ette näeb. Sellisel juhul peavad asutused, kellele on esitatud avaldus tegevusloa saamiseks, suutma välja selgitada asutused, kes on pädevad teostama kõnealuse eurofondi või tema äritegevusele kaasaaitava äriühingu üle konsolideeritud järelevalvet. (73) Päritoluliikmesriigi järelevalve põhimõte nõuab, et pädevad asutused tunnistavad tegevusloa kehtetuks või ei anna tegevusluba, kui sellised tegurid nagu tegevuskava sisu, geograafiline paiknemine või reaalne tegevus viitavad selgelt asjaolule, et eurofond või tema äritegevusele kaasaaitav äriühing on teinud valiku ühe liikmesriigi õigussüsteemi kasuks selleks, et hoida kõrvale rangematest nõuetest, mis kehtivad teises liikmesriigis, mille territooriumil ta peamiselt tegutseb või kavatseb tegutseda. (74) Teatav käitumine, nagu pettuse toimepanek või siseinfo valdamist reguleerivate normide rikkumine, võib kahjustada rahandussüsteemi stabiilsust ja ühtsust isegi siis, kui see on seotud teiste ettevõtjatega peale eurofondi või tema äritegevusele kaasaaitava äriühingu. (75) Vajaduse korral nähakse ette teabe vahetamise võimalus pädevate asutuste ja selliste asutuste või organite vahel, kelle ülesandeks on kaasa aidata rahandussüsteemi stabiilsuse tugevdamisele. Edastatud teabe konfidentsiaalsuse säilitamiseks peaks teabevahetuse adressaatide arv jääma rangetesse piiridesse. (76) Tuleb kindlaks määrata, mis tingimustel teabe selline vahetamine on lubatud. (77) Kui on sätestatud, et teavet võib avalikustada ainult pädevate asutuste selgesõnalise kokkuleppe alusel, võivad need vajaduse korral seada kokkuleppele ranged tingimused. (78) Teabe vahetamine peaks olema lubatud ühelt poolt pädevate asutuste ja teiselt poolt keskpankade ning muude samalaadsete ülesannetega rahaasutuste vahel, vajaduse korral tuleks anda luba ka teistele maksesüsteemide järelevalve eest vastutavatele asutustele. (79) Käesolevasse direktiivi tuleks lisada, et eurofondidele tegevuslubade andmise ja järelevalve eest vastutavatel asutustel ning sellisele tegevuslubade andmise ja järelevalvetegevusele kaasaaitavatel ettevõtjatel on samasugune ametisaladuse hoidmise kohustus ning samasugused teabe vahetamise võimalused, nagu on asutustel, mis vastutavad krediidiasutustele, investeerimisühingutele ja kindlustusandjatele tegevuslubade andmise ja järelevalve eest. (80) Selleks et tugevdada järelevalvet eurofondide või tema äritegevusele kaasaaitavate äriühingute usaldatavusnormatiivide täitmise üle ning kaitsta eurofondide või tema äritegevusele kaasaaitavate äriühingute kliente, peaksid audiitorid olema kohustatud käesolevas direktiivis ettenähtud juhtudel viivitamata teavitama pädevaid asutusi, kui neile ametiülesannete täitmise käigus saavad teatavaks asjaolud, millel võib olla tõsine mõju eurofondi või tema äritegevusele kaasaaitava äriühingu finantsseisundile või haldus- ja raamatupidamiskorraldusele. (81) Pidades silmas käesoleva direktiivi eesmärki, on soovitav, et liikmesriigid näeksid ette, et selline kohustus on audiitoril kõikidel nendel juhtudel, kui ta oma tööülesandeid täites avastab nimetatud asjaolud eurofondiga või tema äritegevusele kaasaaitava äriühinguga tihedates sidemetes olevas äriühingus. (82) Audiitori kohustus vajaduse korral edastada pädevatele asutustele teatavad eurofondi või tema äritegevusele kaasaaitavat äriühingut puudutavad asjaolud ja otsused, mis saavad neile teatavaks tööülesannete täitmise käigus mõnes teises äriühingus, mis ei ole ei eurofond ega tema äritegevusele kaasaaitav äriühing, ei muuda iseenesest tema tööülesannete olemust nimetatud äriühingus ega ka nende täitmise korda. (83) Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada siseriiklikke maksuõiguse norme, sealhulgas korda, mille liikmesriik võib kehtestada maksuõiguse normide täitmise tagamiseks oma territooriumil. (84) Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused ( 8 ). (85) Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus võtta vastu järgmised rakendusmeetmed. Fondivalitsejate puhul tuleks komisjonile anda volitus võtta vastu meetmed organisatsiooniliste nõuete, riskijuhtimise, huvide konflikti ja tegevusnõuete üksikasjade täpsustamiseks. Depositooriumide puhul tuleks komisjonile anda volitus võtta vastu meetmed, mis täpsustavad depositooriumide poolt võetavaid meetmed seoses nende kohustuste täitmisega suhetes eurofondiga, keda valitseb eurofondi päritoluriigist erinevas liikmesriigis asutatud fondivalitseja, ning depositooriumi ja fondivalitseja vahelise lepingu üksikasjad. Kõnealused rakendusmeetmed peaksid hõlbustama fondivalitsejatele ja depositooriumidele käesoleva direktiiviga kehtestatud kohustuste ühetaolist kohaldamist, kuid ei tohiks olla eeltingimuseks päritoluliikmesriigis tegevusloa saanud fondivalitseja õigusele osutada kogu ühenduses tegevusloas märgitud teenuseid, kaasa arvatud teises liikmesriigis eurofondide valitsemine, asutades filiaale või tuginedes teenuste osutamise vabadusele. (86) Ühinemiste puhul tuleks komisjonile anda volitus võtta vastu meetmed, et täpsustada osakuomanikele esitatava teabe üksikasjalik sisu, vorm ja edastamise viis. (87) Ühiseurofondi ja investor-eurofondi struktuuri puhul tuleks komisjonile anda volitus võtta vastu meetmed, et täpsustada ühiseurofondi ja investor-eurofondi vahelise lepingu ning sisekorra eeskirjade üksikasjad, samuti nende depositooriumide või audiitorite vahel sõlmitavate teabe jagamise lepingute sisu, määrata kindlaks meetmed, mille abil saaks koordineerida varade netoväärtuse arvutamise ja avaldamise vahelist aega, et vältida turgude ajastamist, hinnata ühinemise korral ühiseurofondi mõju investor-eurofondi tegevusloale, samuti täpsustada, millistel juhtudel tuleb ühiseurofondi rikkumistest teavitada investor-eurofondi, täpsustada eurofondist investor-eurofondiks ümberkujundamise korral osakuomanikele esitatava teabe edastamise viis ja vorm, määrata kindlaks investor-eurofondilt ühiseurofondile üleantavate varade hindamise ja auditeerimise kord ning investor-eurofondi depositooriumi roll kõnealuses protsessis. (88) Avalikustamist käsitlevate sätete puhul tuleks komisjonile anda volitus võtta vastu meetmed, et täpsustada tingimused prospekti esitamiseks muul püsival andmekandjal kui paberil või veebisaidil, mida ei käsitata püsiva andmekandjana, määrata ammendavalt kindlaks investorile esitatava põhiteabe üksikasjalik sisu, selle vorm ja esitusviis, võttes arvesse asjaomase eurofondi omadusi või osi ning määrata kindlaks investorile esitatava põhiteabe edastamise tingimused juhul, kui see edastatakse muul püsival andmekandjal kui paberil või veebisaidil, mida ei käsitata püsiva andmekandjana. (89) Teavitamise puhul tuleks komisjonile anda volitus võtta vastu meetmed, et täpsustada sellise kohalikke nõudeid käsitleva teabe ulatust, mille vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused peavad avaldama, ning tehnilised üksikasjad vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste juurdepääsu kohta säilitatavatele ja ajakohastatud eurofondi dokumentidele. (90) Komisjonile tuleks anda muu hulgas ka volitus selgitada mõisteid ja ühtlustada terminoloogiat ja määratlusi vastavalt hilisematele eurofonde ja nendega seotud küsimusi reguleerivatele õigusaktidele. (91) Kuna põhjendustes 85–90 osutatud meetmed on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. (92) Kuna käesoleva direktiivi eesmärke ei suuda niivõrd, kuivõrd need eeldavad ühenduse tasandil kohaldatavate sarnase sisuga õigusnormide vastuvõtmist, liikmesriigid piisavalt saavutada ning neid on kõnealuste õigusnormide ulatuse ja toime tõttu parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. (93) Käesoleva direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmise kohustus peaks piirduma nende sätetega, mille sisu on võrreldes uuesti sõnastatavate direktiividega oluliselt muutunud. Muutmata sätete ülevõtmise kohustus tuleneb varasematest direktiividest. (94) Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud III lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega. (95) Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe ( 9 ) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabelid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning tegema need üldsusele kättesaadavaks, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:







SISUKORD I PEATÜKK SISU, REGULEERIMISALA JA MÕISTED II PEATÜKK EUROFONDILE TEGEVUSLOA ANDMINE III PEATÜKK FONDIVALITSEJAGA SEONDUVAD KOHUSTUSED 1. JAGU Majandustegevuse alustamise tingimused 2. JAGU Suhted kolmandate riikidega 3. JAGU Tegevusnõuded 4. JAGU Asutamis- ja teenuste osutamise vabadus IV PEATÜKK NÕUDED DEPOSITOORIUMILE V PEATÜKK NÕUDED ÄRIÜHINGUNA ASUTATUD FONDIDELE 1. JAGU Majandustegevuse alustamise tingimused 2. JAGU Tegevusnõuded 3. JAGU Nõuded depositooriumile VI PEATÜKK EUROFONDIDE ÜHINEMINE 1. JAGU Põhimõte, ühinemisloa andmine ja nõusoleku andmine 2. JAGU Kolmandate isikute poolne kontroll, teave osakuomanikele ja osakuomanike muud õigused 3. JAGU Kulud ja jõustumine VII PEATÜKK EUROFONDI INVESTEERIMISPOLIITIKAGA SEONDUVAD KOHUSTUSED VIII PEATÜKK INVESTOR- JA ÜHISEUROFONDI STRUKTUUR 1. JAGU Reguleerimisala ja heakskiitmine 2. JAGU Investor-eurofondi ja ühiseurofondi käsitlevad üldsätted 3. JAGU Depositooriumid ja audiitorid 4. JAGU Investor-eurofondi edastatav kohustuslik teave ja reklaamiteated 5. JAGU Olemasoleva eurofondi ümberkujundamine investor-eurofondiks 6. JAGU Kohustused ja pädevad asutused IX PEATÜKK INVESTORITE TEAVITAMISEGA SEOTUD KOHUSTUSED 1. JAGU Prospekti ja perioodiliste aruannete avaldamine 2. JAGU Muu teabe avaldamine 3. JAGU Investorile esitatav põhiteave X PEATÜKK EUROFONDI ÜLDISED KOHUSTUSED XI PEATÜKK ERISÄTTED, MIDA KOHALDATAKSE EUROFONDILE SUHTES, KES EI TURUSTA OMA OSAKUID MITTE SELLES LIIKMESRIIGIS, KUS NAD ON ASUTATUD, VAID TEISTES LIIKMESRIIKIDES XII PEATÜKK TEGEVUSLUBADE JA JÄRELEVALVE EEST VASTUTAVAID ASUTUSI KÄSITLEVAD SÄTTED XIII PEATÜKK DELEGEERITUD ÕIGUSAKTID JA TÄITEVVOLITUSED XIV PEATÜKK ERANDID NING ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED 1. JAGU Erandid 2. JAGU Ülemineku- ja lõppsätted I LISA A ja B loend II LISA Ühisportfelli haldamisega seotud ülesanded III LISA A osa Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatuste loeteluga B osa Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevad IV LISA Vastavustabel







I PEATÜKK

SISU, REGULEERIMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjatele (eurofondid), kes on asutatud liikmesriikide territooriumil.

2. Võttes arvesse artiklit 3, on eurofond käesoleva direktiivi tähenduses ettevõtja:

a) kelle ainus eesmärk on avalikkuselt saadud kapitali ühine investeerimine artikli 50 lõikes 1 osutatud vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ja/või muudesse likviidsetesse finantsvaradesse ning mis tegutsevad riski hajutamise põhimõttel, ja

b) kelle osakud ostetakse või võetakse tagasi osakuomanike nõudmisel otse või kaudselt nende ettevõtjate varast. Meetmeid, mida eurofond võtab kindlustamaks, et tema osakute börsiväärtus ei erineks oluliselt nende puhasväärtusest, vaadeldakse võrdväärsena sellise tagasiostmise või tagasivõtmisega.

Liikmesriigid võivad lubada, et eurofond koosneb mitmest investeerimisüksusest.

3. Lõikes 2 osutatud ettevõtjat võib õigusaktides sätestatud korras asutada lepingulise fondina (fondivalitseja juhitavad lepingulised fondid), usaldusfondina (unit trust) või põhikirja omava äriühinguna (äriühinguna asutatud fondid).

Käesolevas direktiivis:

a) „lepingulised fondid” tähendavad ka usaldusfonde;

b) eurofondi „osakud” tähendavad ka eurofondi aktsiaid.

4. Käesolevat direktiivi ei kohaldata äriühinguna asutatud fondide suhtes, mille vara on tütarettevõtjate vahendusel investeeritud põhiliselt muul viisil kui vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse.

5. Liikmesriigid keelavad eurofondidel, mille suhtes kohaldatakse käesolevat direktiivi, muuta end investeerimisfondideks, mille suhtes käesolev direktiiv ei kehti.

6. Vastavalt kapitali liikumist reguleerivatele ühenduse õiguse sätetele ning artiklitele 91, 92 ja artikli 108 lõike 1 teisele lõigule ei või liikmesriik teises liikmesriigis asutatud eurofondi või selle väljalastud osakute suhtes kohaldada muid kui ainult käesoleva direktiivi sätteid juhul, kui kõnealune eurofond turustab oma osakuid selle liikmesriigi territooriumil.

7. Ilma et see piiraks käesoleva peatüki kohaldamist, võib liikmesriik kehtestada oma territooriumil asutatud eurofondide suhtes käesolevas direktiivis sätestatud nõuetest rangemad nõuded või lisanõuded, tingimusel et need on üldkohaldatavad ega ole vastuolus käesoleva direktiiviga.

Artikkel 2

1. Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „depositoorium” – asutus, kes täidab artiklites 22 ja 32 osutatud ülesandeid ning kelle suhtes kohaldatakse muid IV ja V peatüki 3. jao sätteid;

b) „fondivalitseja” – äriühing, kelle korrapäraseks majandustegevuseks on eurofondi, st lepinguliste fondide või äriühinguna asutatud fondide valitsemine (eurofondi ühisportfelli haldamine);

c) „fondivalitseja päritoluliikmesriik” – liikmesriik, kus on fondivalitseja registrijärgne asukoht;

d) „fondivalitseja vastuvõttev liikmesriik” – liikmesriik, mis ei ole fondivalitseja päritoluliikmesriik ning kus tal on filiaal või kus ta osutab teenuseid;

e) „eurofondi päritoluliikmesriik” – liikmesriik, kus on eurofondile antud tegevusluba vastavalt artiklile 5;

f) „eurofondi vastuvõttev liikmesriik” – liikmesriik, mis ei ole eurofondi päritoluliikmesriik ning kus turustatakse eurofondi osakuid;

g) „filiaal” – tegevuskoht, mis on fondivalitseja osa, mis ei ole iseseisev juriidiline isik ja mis pakub teenuseid, mille osutamiseks fondivalitsejal on tegevusluba;

h) „pädevad asutused” – asutused, mille iga liikmesriik määrab vastavalt artiklile 97;

i) „märkimisväärne seos” – olukord, kus vähemalt kaks füüsilist või juriidilist isikut on seotud ühel järgmisel viisil: i) osaluse kaudu, mis tähendab otseselt või kontrollsuhte kaudu vähemalt 20 % omamist ettevõtja hääleõigusest või kapitalist, või ii) kontrolli kaudu, mis tähendab ema- ja tütarettevõtja suhet, nagu on määratletud 13. juuni 1983. aasta seitsmenda nõukogu direktiivi 83/349/EMÜ (mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb konsolideeritud aastaaruandeid) ( 10 ) artiklites 1 ja 2 ning direktiivi 83/349/EMÜ artikli 1 lõigetes 1 ja 2 osutatud kõigil juhtudel, või samasugust suhet füüsilise või juriidilise isiku ja ettevõtja vahel;

j) „oluline osalus” – otsene või kaudne osalus fondivalitsejas, mis esindab 10 % või rohkem kapitalist või hääleõigustest või mis võimaldab avaldada olulist mõju selle fondivalitseja juhtimisele, milles osalust omatakse;

k) „algkapital” – direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punktides a ja b vahendid;

l) „omavahendid” – direktiivi 2006/48/EÜ V jaotise 2. peatüki 1. jaos osutatud omavahendid;

m) „püsiv andmekandja” – vahend, mis võimaldab investoril isiklikult talle suunatud teavet salvestada nii, et seda saab tulevikus teabe otstarbe seisukohast piisava aja jooksul kasutada, ja mis võimaldab salvestatud teavet muutmata kujul taasesitada;

n) „vabalt võõrandatavad väärtpaberid”: i) äriühingute aktsiad ja muud väärtpaberid, mis on samaväärsed äriühingute aktsiatega („aktsiad”); ii) võlakirjad ja muud väärtpaberistatud võlakohustused („võlakirjad”); iii) kõik muud kaubeldavad väärtpaberid, millega kaasneb õigus märkimise või vahetuse teel omandada nimetatud vabalt võõrandatavaid väärtpabereid;

o) „rahaturuinstrumendid” – likviidsed instrumendid, millega tavaliselt kaubeldakse rahaturul ning mille väärtus on igal ajahetkel täpselt kindlaks määratav;

p) „ühinemine” – tegevus, mille puhul: i) üks või mitu eurofondi või nende investeerimisüksust – „ühinev eurofond” –, mis lõpetatakse ilma likvideerimiseta, kannavad kõik oma varad ja kohustused üle teisele olemasolevale eurofondile või selle investeerimisüksusele – „ühendavale eurofondile” –, kusjuures nende osakuomanikud saavad vastutasuks ühendava eurofondi osakuid ning vajaduse korral rahalise väljamakse, mis ei ületa 10 % kõnealuste osakute puhasväärtusest; ii) kaks või rohkem eurofondi või nende investeerimisüksust – „ühinev eurofond” –, mis lõpetatakse likvideerimiseta, kannavad kõik oma varad ja kohustused üle tekkivale eurofondile või selle investeerimisüksusele – „ühendavale eurofondile” –, kusjuures nende osakuomanikud saavad vastutasuks ühendava eurofondi osakuid ning vajaduse korral rahalise väljamakse, mis ei ületa 10 % kõnealuste osakute puhasväärtusest; iii) üks või mitu eurofondi või nende investeerimisüksust – „ühinevad eurofondid” –, mis jätkavad tegevust, kuni kohustused on täidetud, kannavad kõik oma varad üle sama eurofondi teisele investeerimisüksusele, tekkivale eurofondile või teisele olemasolevale eurofondile või selle investeerimisüksusele („ühendavale eurofondile”);

q) „piiriülene ühinemine”: i) selliste eurofondide ühinemine, millest vähemalt kaks on asutatud eri liikmesriikides, või ii) samas liikmesriigis asutatud eurofondide ühinemine uueks moodustatud eurofondiks, mis on asutatud teises liikmesriigis;

r) „riigisisene ühinemine” – samas liikmesriigis asutatud eurofondide ühinemine, kui vähemalt ühest osalevatest eurofondidest on teavitatud vastavalt artiklile 93.

2. Lõike 1 punkti b kohaldamisel hõlmab fondivalitseja korrapärane majandustegevus II lisas osutatud ülesandeid.

3. Lõike 1 punkti g kohaldamisel käsitatakse ühe filiaalina kõiki tegevuskohti, mille teises liikmesriigis paikneva peakontoriga fondivalitseja on ühes liikmesriigis asutanud.

4. Lõike 1 punkti i alapunkti ii kohaldamisel kohaldatakse järgmist:

a) emaettevõtja tütarettevõtjate tütarettevõtjaid käsitatakse sama emaettevõtja tütarettevõtjatena;

b) olukorras, kus kahte või enamat füüsilist või juriidilist isikut kontrollib alaliselt üks ja sama isik, käsitatakse nende isikute vahelist seost märkimisväärse seosena.

5. Lõike 1 punkti j kohaldamisel võetakse arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/109/EÜ (läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele) ( 11 ) artiklites 9 ja 10 osutatud hääleõigust.

6. Lõike 1 punkti l kohaldamisel kohaldatakse direktiivi 2006/49/EÜ artikleid 13 kuni 16 mutatis mutandis.

7. Lõike 1 punkti n kohaldamisel ei hõlma vabalt võõrandatavad väärtpaberid artiklis 51 osutatud meetodeid ja instrumente.

Artikkel 3

Järgmised ettevõtjad ei ole käesoleva direktiivi tähenduses eurofondid:

a) kinnised investeerimisfondid;

b) investeerimisfondid, mis suurendavad kapitali ilma et nad pakuksid osakuid avalikult ühenduse piires või selle mis tahes osas;

c) investeerimisfondid, mille osakuid võib fonditingimuste või äriühinguna asutatud fondi põhikirja järgi avalikult pakkuda ainult kolmandates riikides;

d) seda liiki investeerimisfondid, mis on reguleeritud nende liikmesriikide poolt, kus nad on asutatud, ning arvestades nende investeerimis- ja laenupoliitikat ei ole neile VII peatükis ning artiklis 83 sätestatud nõuete kohaldamine asjakohane.

Artikkel 4

Käesoleva direktiivi kohaldamisel käsitatakse, et eurofond on asutatud oma päritoluliikmesriigis.







II PEATÜKK

EUROFONDILE TEGEVUSLOA ANDMINE

Artikkel 5

1. Eurofond võib eurofondina tegutseda üksnes siis, kui talle on antud käesoleva direktiivi kohane tegevusluba.

Selline tegevusluba kehtib kõigis liikmesriikides.

2. Lepingulisele fondile antakse tegevusluba ainult juhul, kui tema päritoluliikmesriigi pädevad asutused on kinnitanud fondivalitseja taotluse kõnealust lepingulist fondi valitseda, fonditingimused ja depositooriumi valiku. Äriühinguna asutatud fondile antakse tegevusluba ainult juhul, kui tema päritoluliikmesriigi pädevad asutused on kinnitanud nii tema põhikirja kui ka depositooriumi valiku ning vajaduse korral määratud fondivalitseja taotluse kõnealust äriühinguna asutatud fondi valitseda.

3. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, juhul kui eurofond ei ole asutatud fondivalitseja päritoluliikmesriigis, otsustavad eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused fondivalitseja taotluse üle eurofondi valitseda vastavalt artiklile 20. Loa saamise tingimuseks ei tohi seada, et eurofondi valitseks fondivalitseja, kelle registrijärgne asukoht on eurofondi päritoluliikmesriigis, või et fondivalitseja tegutseks või annaks oma ülesanded edasi eurofondi päritoluliikmesriigis.

4. Eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused keelduvad eurofondile tegevusloa andmisest, kui:

a) nad teevad kindlaks, et äriühinguna asutatud fond ei vasta V peatükis sätestatud tingimustele, või

b) fondivalitsejal ei ole oma päritoluliikmesriigis tegevusluba eurofondi valitseda.

Ilma et see piiraks artikli 29 lõike 2 kohaldamist, teatatakse fondivalitsejale või vajaduse korral äriühinguna asutatud fondile kahe kuu jooksul pärast nõuetekohase taotluse esitamist, kas tegevusluba antakse või mitte.

Eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused keelduvad eurofondile tegevusloa andmisest ka juhul, kui depositooriumi juhid ei ole laitmatu mainega või ei ole valitsetavat liiki eurofondide alal piisavalt kogenud. Sel eesmärgil edastatakse depositooriumite juhtide ning kõigi neid ametikohustuste täitmisel asendavate isikute nimed viivitamata pädevatele asutustele.

Juht on isik, kes seaduse või põhikirja alusel esindab depositooriumi või kes tegelikult juhib depositooriumi tegevust.

5. Eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused ei anna tegevusluba, kui eurofondi osakute turustamiseks selle päritoluliikmesriigis on õiguslikke takistusi (nt fonditingimused või põhikirja sätted).

6. Ilma eurofondi päritoluliikmesriigi pädevate asutuste heakskiiduta ei tohi asendada fondivalitsejat ega depositooriumi, muuta fonditingimusi ega äriühinguna asutatud fondi põhikirja.

7. Liikmesriigid tagavad, et täielik teave käesoleva direktiivi rakendamiseks võetud õigus- ja haldusnormide kohta, mis käsitlevad eurofondi asutamist ja toimimist, on lihtsasti kättesaadav vahemaa tagant või elektrooniliselt. Liikmesriigid tagavad, et kõnealune teave on kättesaadav vähemalt ühes rahvusvahelises rahanduses üldkasutatavas keeles, esitatud selgelt ja üheselt mõistetavalt ning on ajakohastatud.

▼M1

8. Selleks et tagada käesoleva artikli järjepidev ühtlustamine, võib Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrusega (EL) nr 1095/2010 ( 12 ) asutatud Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) välja töötada regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada teavet, mis tuleb esitada pädevatele asutustele eurofondi tegevusloa taotlemisel.

Komisjonile antakse delegeeritud volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

▼B







III PEATÜKK

FONDIVALITSEJAGA SEONDUVAD KOHUSTUSED







1. JAGU

Majandustegevuse alustamise tingimused

Artikkel 6

1. Fondivalitseja võib majandustegevust alustada üksnes fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevate asutuste eelnevalt antud tegevusloa alusel. Käesoleva direktiivi kohaselt fondivalitsejale antud tegevusluba kehtib kõikides liikmesriikides.

▼M1

Euroopa Järelevalveasutust (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) teavitatakse kõigist antud tegevuslubadest ning ta avaldab tegevusloa saanud fondivalitsejate loendi oma veebisaidil ja ajakohastab seda.

▼B

2. Fondivalitseja ei tohi tegutseda muudel tegevusaladel kui käesoleva direktiivi alusel tegevusloa saanud eurofondide valitsemine, välja arvatud teiste käesoleva direktiiviga hõlmamata investeerimisfondide täiendav valitsemine, mille puhul fondivalitseja suhtes kohaldatakse usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet, kuid mille osakuid ei tohi vastavalt käesolevale direktiivile turustada teistes liikmesriikides.

Käesoleva direktiivi kohaldamisel hõlmab eurofondide valitsemine II lisas osutatud ülesandeid.

3. Erandina lõikest 2 võivad liikmesriigid lubada fondivalitsejatel lisaks eurofondide valitsemisele osutada järgmisi teenuseid:

a) väärtpaberiportfellide, sealhulgas pensionifondide väärtpaberiportfellide valitsemine kliendi antud volituse alusel, kliendikeskselt ja diskretsionaarselt, kui sellised portfellid sisaldavad ühte või mitut direktiivi 2004/39/EÜ I lisa C jaos loetletud instrumenti;

b) kõrvalteenustena: i) investeerimisnõustamine seoses direktiivi 2004/39/EÜ I lisa C jaos loetletud ühe või mitme finantsinstrumendiga; ii) investeerimisfondi osakute hoidmine ja valitsemine.

Mingil juhul ei tohi fondivalitsejale anda käesoleva direktiivi alusel tegevusluba üksnes käesolevas lõikes nimetatud teenuste või kõrvalteenuste osutamiseks, kui tal puudub tegevusluba esimese lõigu punktis a osutatud teenuste osutamiseks.

4. Direktiivi 2004/39/EÜ artikli 2 lõiget 2 ning artikleid 12, 13 ja 19 kohaldatakse käesoleva artikli lõikes 3 osutatud teenuste osutamise suhtes fondivalitsejate poolt.

Artikkel 7

1. Ilma et see piiraks siseriiklikes õigusaktides sätestatud muid üldkohaldatavaid tingimusi, annavad pädevad asutused fondivalitsejale tegevusloa üksnes juhul, kui järgmised tingimused on täidetud:

a) fondivalitseja algkapital on vähemalt 125 000 eurot, võttes arvesse järgmist: i) kui fondivalitseja portfellide väärtus ületab 250 000 000 eurot, peab fondivalitsejalt nõudma täiendavate omavahendite olemasolu, mis moodustavad 0,02 % summast, mille võrra fondivalitseja portfellide väärtus ületab 250 000 000 eurot, ent nõutava algkapitali ja täiendavate vahendite kogusumma ei pea ületama 10 000 000 eurot; ii) käesoleva lõike kohaldamisel tuleb fondivalitseja portfellidena käsitada järgmisi portfelle: — fondivalitseja valitsetavad lepingulised fondid, sealhulgas portfellid, mille haldamise ta on edasi andnud, v.a portfellid, mille haldamine on talle edasi antud; — äriühinguna asutatud fondid, mille fondivalitsejaks kõnealune fondivalitseja on määratud; — teised fondivalitseja valitsetavad investeerimisfondid, sealhulgas portfellid, mille haldamise ta on edasi andnud, v.a portfellid, mille haldamine on talle edasi antud; iii) olenemata kõnealuste kapitalinõuete summast ei tohi fondivalitseja omavahendid ühelgi juhul olla väiksemad direktiivi 2006/49/EÜ artiklis 21 sätestatud summast;

b) fondivalitseja majandustegevust tegelikult juhtivad isikud on laitmatu mainega ning piisavalt kogenud sellist liiki eurofondide alal, mida fondivalitseja valitseb; nende isikute ning kõikide neid ametikohustuste täitmisel asendavate isikute nimed on viivituseta edastatud pädevatele asutustele ja fondivalitseja majandustegevust juhivad vähemalt kaks kirjeldatud tingimustele vastavat isikut;

c) tegevusloa taotlusele on lisatud tegevuskava, kus on esitatud vähemalt fondivalitseja organisatsiooniline struktuur, ning

d) fondivalitseja peakontor ja registrijärgne asukoht on ühes ja samas liikmesriigis.

Esimese lõigu punkti a kohaldamisel võivad liikmesriigid lubada fondivalitsejal lisamata jätta kuni 50 % punkti a alapunktis i nimetatud täiendavatest omavahenditest, kui neil on kõnealusele summale sellise krediidiasutuse või kindlustusandja tagatis, kelle registrijärgne asukoht on liikmesriigis või kolmandas riigis, tingimusel, et tema suhtes kohaldatakse usaldatavusnormatiive, mida pädevad asutused peavad võrdväärseks ühenduse õigusaktides sätestatutega.

2. Kui fondivalitseja ja mõne teise füüsilise või juriidilise isiku vahel on märkimisväärne seos, annavad pädevad asutused tegevusloa ainult sel juhul, kui nimetatud märkimisväärne seos ei takista neil teostada tõhusat järelevalvet.

Samuti keelduvad pädevad asutused tegevusloa andmisest, kui fondivalitsejaga märkimisväärselt seotud ühe või enama füüsilise või juriidilise isiku tegevust reguleerivad kolmanda riigi õigusnormid või nimetatud õigusaktide rakendamisega seotud raskused takistavad neil teostada tõhusat järelevalvet.

Pädevad asutused nõuavad, et fondivalitsejad esitaksid neile teabe, mis on vajalik selleks, et pidevalt jälgida käesolevas lõikes esitatud tingimuste täitmist.

3. Pädevad asutused teatavad taotlejale kuue kuu jooksul pärast nõuetekohase taotluse esitamist, kas tegevusluba antakse või mitte. Tegevusloa andmisest keeldumist tuleb põhjendada.

4. Fondivalitseja võib majandustegevust alustada kohe, kui tegevusluba on antud.

5. Pädevad asutused võivad käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvale fondivalitsejale antud tegevusloa kehtetuks tunnistada ainult juhul, kui see fondivalitseja:

a) ei ole tegevusluba kasutanud 12 kuu jooksul, selgesõnaliselt loobub tegevusloast või on käesoleva direktiiviga reguleeritava tegevuse lõpetanud rohkem kui kuus kuud tagasi, juhul kui kõnealune liikmesriik ei ole ette näinud, et sellistel juhtudel kaotab tegevusluba kehtivuse;

b) on saanud tegevusloa valeandmete esitamise tõttu või mõnel muul ebaausal teel;

c) ei vasta enam nendele tingimustele, mille alusel tegevusluba anti;

d) ei vasta enam direktiivi 2006/49/EÜ sätetele, kui tegevusluba hõlmab ka käesoleva direktiivi artikli 6 lõike 3 punktis a osutatud individuaalse portfellihalduse teenust;

e) on jämedalt ja/või järjekindlalt rikkunud käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud sätteid või

f) vastab ühele juhtudest, mille puhul siseriiklikud õigusaktid näevad ette tegevusloa kehtetuks tunnistamise.

▼M1

6. Käesoleva artikli järjepideva ühtlustamise tagamiseks võib Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) töötada välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada:

a) teavet, mida fondivalitseja tegevusloa taotlemisel tuleb esitada pädevatele asutustele, sealhulgas tegevuskava;

b) lõike 2 kohaselt fondivalitseja suhtes kohaldatavaid nõudeid ning nõudeid, mida lõike 3 kohaselt esitatakse teates sisalduva teabe suhtes;

c) olulist osalust omavate aktsionäride ja liikmete suhtes kohaldatavaid nõudeid, samuti täpsustada, millised asjaolud võivad takistada pädeva asutuse poolset tõhusat järelevalvet, nagu on sätestatud käesoleva direktiivi artikli 8 lõikes 1 ning direktiivi 2004/39/EÜ artikli 10 lõigetes 1 ja 2, vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 11.

Komisjonile antakse delegeeritud volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

Käesoleva artikli ühtsete kohaldamistingimuste tagamiseks võib Euroopa järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) välja töötada rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et kehtestada standardvormid, -mallid ja -menetlused esimese lõigu punktides a ja b viidatud teabe esitamiseks.

Komisjonile antakse volitused võtta vastu kolmandas lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010* artiklis 15 sätestatud korras.

▼B

Artikkel 8

1. Pädevad asutused ei anna tegevusluba fondivalitseja majandustegevuse alustamiseks enne, kui neile on teatatud kõigi kaudselt või otseselt fondivalitsejas olulist osalust omavate füüsilisest ja juriidilisest isikust aktsionäride või liikmete nimed ning nende osaluste suurus.

Pädevad asutused keelduvad tegevusloa andmisest, kui nad fondivalitseja kindla ja usaldusväärse juhtimise tagamise vajadusest lähtudes ei ole veendunud esimeses lõigus osutatud aktsionäride või liikmete sobivuses.

2. Selliste fondivalitsejate filiaalide suhtes, mille registrijärgne asukoht on väljaspool ühendust ja mis alustavad majandustegevust või juba tegutsevad, ei kohalda liikmesriigid sätteid, millega kaasneks soodsam kohtlemine kui see, mis saab osaks selliste fondivalitsejate filiaalidele, mille registrijärgne asukoht on liikmesriikides.

3. Teise asjaomase liikmesriigi pädevate asutustega peetakse enne fondivalitsejale tegevusloa andmist nõu, kui see fondivalitseja on üks järgmistest:

a) teise sellise fondivalitseja, investeerimisühingu, krediidiasutuse või kindlustusandja tütarettevõtja, kellele on tegevusluba antud teises liikmesriigis;

b) teise sellise fondivalitseja, investeerimisühingu, krediidiasutuse või kindlustusandja emaettevõtja tütarettevõtja, kellele on tegevusluba antud teises liikmesriigis, või

c) äriühing, mida kontrollivad samad füüsilised või juriidilised isikud, kelle kontrolli all on mõni teine fondivalitseja, investeerimisühing, krediidiasutus või kindlustusandja, kellele on tegevusluba antud teises liikmesriigis.







2. JAGU

Suhted kolmandate riikidega

Artikkel 9

1. Suhteid kolmandate riikidega reguleerivad direktiivi 2004/39/EÜ artikli 15 asjaomased sätted.

Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendavad direktiivi 2004/39/EÜ artiklis 15 osutatud mõisted „investeerimisühing” ja „investeerimisühingud”„fondivalitsejat” ja „fondivalitsejaid”; direktiivi 2004/39/EÜ artikli 15 lõikes 1 osutatud fraas „investeerimisteenuseid osutama” tähendab „teenuseid osutama”.

▼M1

2. Liikmesriigid teavitavad Euroopa Järelevalveasutust (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) ja komisjoni ka kõikidest üldistest probleemidest, mis eurofondidel tekivad oma osakute turustamisel mis tahes kolmandas riigis.

Komisjon uurib neid raskusi võimalikult kiiresti, et leida sobiv lahendus. Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) aitab komisjoni selle ülesande täitmisel.

▼B







3. JAGU

Tegevusnõuded

Artikkel 10

1. Fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused nõuavad, et fondivalitseja, kellele nad on andnud tegevusloa, täidaks alati artikli 6 ning artikli 7 lõigete 1 ja 2 nõudeid.

Fondivalitseja omavahendite summa ei tohi langeda allapoole artikli 7 lõike 1 punktis a osutatud taset. Kui see siiski peaks juhtuma, võivad pädevad asutused põhjendatud asjaoludel lubada nendel äriühingutel selleks ettenähtud aja jooksul olukorda parandada või oma tegevuse lõpetada.

2. Fondivalitseja usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve eest vastutavad fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused olenemata sellest, kas fondivalitseja asutab filiaali või osutab teenuseid teises liikmesriigis või mitte; eelöeldu ei piira käesoleva direktiivi nende sätete kohaldamist, mille alusel vastutavad fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused.

Artikkel 11

1. Fondivalitsejas omatava olulise osaluse puhul kohaldatakse nõudeid, mis on ette nähtud direktiivi 2004/39/EÜ artiklitega 10, 10a ja 10b.

2. Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendavad direktiivi 2004/39/EÜ artiklis 10 osutatud mõisted „investeerimisühing” ja „investeerimisühingud”„fondivalitsejat” ja „fondivalitsejaid”.

▼M1

3. Selleks et tagada käesoleva direktiivi järjekindel ühtlustamine, võib Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) välja töötada regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et koostada direktiivi 2004/39/EÜ artikli 10b lõikes 4 osutatud teabeelementide, mida kavandavad omandajad peavad teatises esitama, täielik loetelu, viitega ilma et see piiraks kõnealuse direktiivi artikli 10a lõike 2 kohaldamist.

Komisjonile antakse delegeeritud volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

Käesoleva artikli ühtsete kohaldamistingimuste tagamiseks võib Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) välja töötada rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et määrata kindlaks käesoleva artikli kohase pädevate asutuste vahelise konsulteerimise läbiviimise standardvormid, -mallid ja -menetlused ning teha viide direktiivi 2004/39/EÜ artikli 10 lõikele 4.

Komisjonile antakse volitused võtta vastu kolmandas lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 15 sätestatud korras.

▼B

Artikkel 12

1. Liikmesriigid kehtestavad usaldatavusnormatiivid, mida selles liikmesriigis tegevusloa saanud fondivalitsejad peavad käesoleva direktiivi alusel tegevusloa saanud eurofondide valitsemisel järgima.

Eelkõige nõuavad fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused, pidades silmas fondivalitseja valitsetavate eurofondide laadi, et fondivalitseja vastaks järgmistele tingimustele:

a) tal on kindel juhtimis- ja raamatupidamiskord ning elektroonilise andmetöötluse kontrolli- ja järelevalvesüsteem ning nõuetekohased sisekontrollimehhanismid (sealhulgas eelkõige töötajate isiklike tehingute jaoks või omal arvel finantsinstrumentidesse tehtavate investeeringute hoidmise ja haldamise jaoks kehtestatud nõuded), mis tagavad vähemalt, et kõikide eurofondiga seotud tehingute päritolu, osalisi, laadi ning tegemise aega ja kohta on võimalik hiljem tuvastada ning et fondivalitseja valitsetavate eurofondide vara investeeritakse fonditingimuste või põhikirja ning kehtivate õigusaktide kohaselt;

b) ta on üles ehitatud ja korraldatud nii, et oleks miinimumini viidud risk, et huvide konflikt fondivalitseja ja tema klientide, kahe kliendi, kliendi ja eurofondi või kahe eurofondi vahel kahjustab eurofondide või klientide huve.

2. Fondivalitseja, kelle tegevusluba hõlmab ka artikli 6 lõike 3 punktis a osutatud individuaalsete väärtpaberiportfellide haldamise teenust kliendi antud volituse alusel:

a) ei tohi investeerida investori kogu portfelli või osa sellest tema valitsetavate ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate osakutesse, kui klient ei ole selleks eelnevalt andnud üldist nõusolekut;

b) kuulub artikli 6 lõikes 3 osutatud teenuste puhul Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. märtsi 1997. aasta direktiivi 97/9/EÜ investeeringute tagamise skeemide kohta ( 13 ) kohaldamisalasse.

▼M1

3. Ilma et see piiraks artikli 116 kohaldamist, võtab komisjon artikli 112 lõigetes 2–4 ning artiklites 112a ja 112b sätestatud tingimustel delegeeritud õigusaktide abil vastu meetmed, millega määratakse kindlaks lõike 1 teise lõigu punktis a osutatud kord ja süsteemid ning lõike 1 teise lõigu punktis b osutatud ülesehitus ja korralduslikud nõuded huvide konflikti miinimumini viimiseks.

▼M1 —————

▼M1

4. Käesoleva artikli ühtsete kohaldamistingimuste tagasmiseks võib Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) töötada välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et määrata kindlaks komisjoni vastu võetud delegeeritud õigusaktide kohaldamise tingimused lõikes 3 osutatud menetluste, korra, struktuuri ja organisatsiooniliste nõuete osas.

Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 15 sätestatud korras.

▼B

Artikkel 13

1. Kui fondivalitseja päritoluliikmesriigi õigusaktid lubavad fondivalitseja majandustegevuse tõhustamiseks fondivalitsejatel ühe või mitu oma ülesannet edasi anda kolmandatele isikutele, peavad olema täidetud kõik järgmised tingimused:

a) fondivalitseja on oma päritoluliikmesriigi pädevaid asutusi nõuetekohaselt teavitanud; fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused peavad teabe edastama viivitamata eurofondi päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele;

b) volitus ei mõjuta fondivalitseja järelevalve tõhusust ega takista mingil juhul fondivalitseja tegevust ega eurofondide valitsemist oma investorite parimates huvides;

c) kui volitus seondub investeeringute valitsemisega, tohib volitada üksnes ettevõtjaid, kelle tegevusluba või registrisse kantud tegevusala hõlmab vara valitsemist ning kelle suhtes kohaldatakse usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet; volitus peab olema kooskõlas fondivalitsejate korrapäraselt kehtestatavate investeeringute hajutamise kriteeriumidega;

d) kui volitus seondub investeeringute valitsemisega ning see antakse kolmanda riigi ettevõtjale, on tagatud asjaomaste järelevalveasutuste koostöö;

e) investeeringute valitsemiseks põhitegevusena ei tohi volitada depositooriumi ega ühtki muud ettevõtjat, kelle huvid võivad olla konfliktis fondivalitseja või osakuomanike huvidega;

f) olemas on meetmed, mis võimaldavad fondivalitseja majandustegevust juhtivatel isikutel alati tõhusalt jälgida volitatud ettevõtja tegevust;

g) volitus ei takista fondivalitseja majandustegevust juhtivatel isikutel andmast ettevõtjale, kellele tema ülesanded edasi anti, mis tahes ajal lisajuhiseid ning volitust viivitamata tagasi võtmast, kui see on investorite huvides;

h) edasiantavate ülesannete laadi silmas pidades peab volitatud ettevõtja olema pädev ning võimeline kõnealuseid ülesandeid täitma ja

i) eurofondi prospektis tuleb märkida, milliseid ülesandeid on fondivalitsejal lubatud käesoleva artikli kohaselt edasi anda.

2. Asjaolu, et fondivalitseja on teatavad ülesanded edasi andnud kolmandatele isikutele, ei mõjuta fondivalitseja ega depositooriumi vastutust. Fondivalitseja ei tohi oma ülesandeid edasi anda sellisel määral, et ta ise muutub fiktiivseks äriühinguks.

Artikkel 14

1. Iga liikmesriik koostab tegutsemiseeskirjad, mida nimetatud liikmesriigis tegevusloa saanud fondivalitsejad peavad alati täitma. Kõnealustes eeskirjades rakendatakse vähemalt käesolevas lõikes sätestatud põhimõtteid. Need põhimõtted tagavad, et fondivalitseja:

a) tegutseb ausalt ja õiglaselt, võttes majandustegevuses kõigiti arvesse valitsetavate eurofondide huve ja turu terviklikkust;

b) tegutseb piisava vilumuse, ettevaatuse ja hoolikusega, võttes kõigiti arvesse valitsetavate eurofondide huve ja turu terviklikkust;

c) omab nõuetekohaseks majandustegevuseks vajalikke vahendeid ja tegevuskorda ning kasutab neid tõhusalt;

d) püüab vältida huvide konflikti, ja kui see ei ole võimalik, tagab valitsetavatele eurofondidele õiglase kohtlemise, ja

e) järgib kõiki tema majandustegevust reguleerivaid nõudeid, et kõigiti edendada oma investorite huve ja turuterviklikkust.

▼M1

2. Ilma et see piiraks artikli 116 kohaldamist, võtab komisjon artikli 112 lõigetes 2–4 ning artiklites 112a ja 112b sätestatud tingimustel delegeeritud õigusaktide abil vastu meetmed, tagamaks, et fondivalitseja täidab lõikes 1 kehtestatud kohustusi, eelkõige selleks, et:

▼B

a) kehtestada sellised asjakohased kriteeriumid ausalt ja õiglaselt ning piisava vilumuse, ettevaatuse ja hoolikusega tegutsemiseks, mis arvestavad igati eurofondi huve;

b) täpsustada põhimõtted tagamaks, et fondivalitsejad rakendavad tõhusalt nõuetekohaseks majandustegevuseks vajalikke vahendeid ja tegevuskorda, ja

c) sõnastada meetmed, mille võtmist võib fondivalitsejalt mõistlikult eeldada, et tuvastada, hoida ära, hallata ja/või avastada huvide konflikti, ning kehtestada asjakohased kriteeriumid määramaks kindlaks huvide konflikti tüübid, mille olemasolu võib kahjustada eurofondi huve.

▼M1 —————

▼M1

3. Käesoleva artikli ühtsete kohaldamistingimuste tagamiseks võib Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) töötada välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et määrata kindlaks komisjoni vastu võetud delegeeritud õigusaktid lõikes 2 osutatud kriteeriumide, põhimõtete ja meetmete osas.

Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 15 sätestatud korras.

▼B

Artikkel 15

Fondivalitseja või, kui see on asjakohane, äriühinguna asutatud fond võtab artikli 92 kohaselt meetmed ning kehtestab asjakohase korra tagamaks, et ta tegeleb investorite kaebustega nõuetekohaselt ning investoritel ei takistata kasutada nende õigusi, juhul kui fondivalitseja on saanud tegevusloa muus liikmesriigis kui eurofondi päritoluliikmesriik. Kõnealused meetmed võimaldavad investoril esitada kaebusi tema liikmesriigi ametlikus keeles.

Fondivalitsejad kehtestavad asjakohase korra, et teha teave kättesaadavaks eurofondi päritoluliikmesriigi pädevate asutuste või avalikkuse nõudel.







4. JAGU

Asutamis- ja teenuste osutamise vabadus

Artikkel 16

1. Liikmesriigid tagavad, et oma päritoluliikmesriigilt tegevusloa saanud fondivalitseja saab nende territooriumidel tegelda tegevusloas märgitud alal, asutades filiaali või kasutades teenuste osutamise vabadust.

Kui selliselt tegevusloa saanud fondivalitseja kavatseb filiaali asutamata turustada liikmesriigis, mis ei ole eurofondi päritoluliikmesriik, üksnes enda valitsetava eurofondi osakuid, nagu on sätestatud II lisas, kavandamata muid tegevusi või muude teenuste osutamist, kohaldatakse turustamise suhtes ainult XI peatüki nõudeid.

2. Liikmesriigid ei tohi filiaali asutamiseks või teenuste osutamiseks nõuda tegevusluba, mis tahes asutamiskapitali või mõne muu samaväärse nõude täitmist.

3. Vastavalt käesolevas artiklis sätestatud tingimustele võib eurofond vabalt määrata või eurofondi võib valitseda käesoleva direktiivi asjakohaste sätete kohaselt eurofondi päritoluliikmesriigist erinevas liikmesriigis tegevusloa saanud fondivalitseja tingimusel, et fondivalitseja järgib:

a) artiklit 17 või 18 ja

b) artikleid 19 ja 20.

Artikkel 17

1. Lisaks artiklitega 6 ja 7 kehtestatud tingimuste täitmisele teatab fondivalitseja, kes soovib tegevusloas märgitud alal tegutsemiseks teise liikmesriigi territooriumil asutada oma filiaali, sellest oma päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele.

2. Liikmesriigid nõuavad igalt fondivalitsejalt, kes soovib teise liikmesriigi territooriumil asutada filiaali, lõikes 1 ettenähtud teatamise raames järgmiste andmete ja dokumentide esitamist:

a) liikmesriik, mille territooriumil fondivalitseja kavatseb filiaali asutada;

b) tegevuskava, milles loetletakse kavandatavad tegevusalad ja teenused vastavalt artikli 6 lõigetele 2 ja 3 ning esitatakse filiaali organisatsiooniline struktuur ja fondivalitseja poolt rakendatava riskijuhtimise protseduuri kirjeldus. Selles esitatakse samuti artikli 15 kohaselt võetavate meetmete ja kehtestatava korra kirjeldus;

c) fondivalitseja aadress vastuvõtvas liikmesriigis, kust on võimalik dokumente saada, ja

d) filiaali juhtimise eest vastutavate isikute nimed.

3. Kui fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevatel asutustel ei ole põhjust kahelda fondivalitseja juhtimisstruktuuris või varalise olukorra vastavuses nõuetele, võttes arvesse kavandatavaid tegevusi, edastavad nad kahe kuu jooksul pärast lõikes 2 osutatud kogu teabe saamist selle teabe fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele ning teavitavad ühtlasi asjaomast fondivalitsejat. Nad edastavad ka kõik üksikasjad kõigi rakendatavate investori kaitse skeemide kohta.

Kui fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused keelduvad edastamast lõikes 2 osutatud teavet fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele, teatavad nad sellise keeldumise põhjused asjaomasele fondivalitsejale kahe kuu jooksul pärast kogu teabe saamist. Keeldumise või vastamata jätmise korral on fondivalitsejal õigus pöörduda päritoluliikmesriigi kohtusse.

Kui fondivalitseja soovib tegeleda II lisas nimetatud ühisportfelli haldamisega, lisavad fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele saadetavatele dokumentidele kinnituse selle kohta, et fondivalitsejale on antud tegevusluba vastavalt käesoleva direktiivi sätetele, ja kirjelduse fondivalitseja tegevusloa ulatuse kohta ning üksikasjalikud andmed kõikvõimalike piirangute kohta seoses eurofondide tüüpidega, mida fondivalitsejal on lubatud valitseda.

4. Fondivalitseja, kes tegutseb vastuvõtva liikmesriigi territooriumil filiaali kaudu, järgib fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi poolt vastavalt artiklile 14 kehtestatud nõudeid.

5. Fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused vastutavad järelevalve teostamise eest lõike 4 täitmise üle.

6. Enne kui fondivalitseja filiaal alustab majandustegevust, teevad fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused kahe kuu jooksul pärast lõikes 2 osutatud teabe saamist ettevalmistusi järelevalve teostamiseks selle üle, kas fondivalitseja täidab nende vastutusvaldkonda kuuluvaid nõudeid.

7. Filiaali võib asutada ja see võib majandustegevust alustada pärast teate saamist fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevatelt asutustelt või, kui need asutused ei ole teadet saatnud, pärast lõikes 6 sätestatud tähtaja möödumist.

8. Juhul kui vastavalt lõike 2 punktidele b, c või d edastatud andmed muutuvad, teatab fondivalitseja sellest muudatusest kirjalikult nii oma päritoluliikmesriigi kui ka vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele vähemalt üks kuu enne muudatuse tegemist, et fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused saaksid muudatuse osas teha lõike 3 kohase otsuse ja fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused lõike 6 kohase otsuse.

9. Juhul kui vastavalt lõike 3 esimesele lõigule edastatud andmed muutuvad, teatavad fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused sellest tema vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele.

Fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused ajakohastavad lõike 3 kolmandas lõigus osutatud kinnituses sisalduvat teavet ja teavitavad fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevaid asutusi muutustest fondivalitseja tegevusloa ulatuses või piirangute üksikasjades seoses eurofondide tüüpidega, mida fondivalitsejal on lubatud valitseda.

▼M1

10. Selleks et tagada käesoleva artikli järjepidev ühtlustamine, võib Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) välja töötada regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada, millist teavet tuleb lõigete 1, 2, 3, 8 ja 9 kohaselt esitada.

Komisjonile antakse delegeeritud volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

Käesoleva artikli ühtsete kohaldamistingimuste tagamiseks võib Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) töötada välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et kehtestada standardvormid, -mallid ja -menetlused teabe edastamiseks lõigete 3 ja 9 kohaselt.

Komisjonile antakse volitused võtta vastu kolmandas lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 15 sätestatud korras.

▼B

Artikkel 18

1. Kui fondivalitseja soovib esimest korda alustada tegevusloas märgitud alal tegutsemist teise liikmesriigi territooriumil teenuste osutamise vabadusele tuginedes, edastab ta oma päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele järgmise teabe:

a) liikmesriik, mille territooriumil fondivalitseja kavatseb tegutseda, ja

b) tegevuskava, milles loetletakse artikli 6 lõigete 2 ja 3 kohased kavandatavad tegevusalad ja teenused ja esitatakse fondivalitseja poolt rakendatava riskijuhtimise protseduuri kirjeldus. Selles esitatakse samuti artikli 15 kohaselt võetavate meetmete ja kehtestatava korra kirjeldus.

2. Fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused edastavad ühe kuu jooksul pärast lõikes 1 märgitud teabe saamist selle fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele.

Fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused edastavad ka kõik üksikasjad võimalike rakendatavate investori kaitse skeemide kohta.

Kui fondivalitseja soovib tegeleda II lisas nimetatud ühisportfelli haldamisega, lisavad fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele saadetavatele dokumentidele kinnituse selle kohta, et fondivalitsejale on antud tegevusluba vastavalt käesoleva direktiivi sätetele, ja kirjelduse fondivalitseja tegevusloa ulatuse kohta ning üksikasjalikud andmed kõikvõimalike piirangute kohta seoses eurofondide tüüpidega, mida fondivalitsejal on lubatud valitseda.

Fondivalitseja võib seejärel alustada majandustegevust fondivalitseja vastuvõtvas liikmesriigis, kui artiklitest 20 ja 93 ei tulene teisiti.

3. Fondivalitseja, kes osutab teenuseid teenuste osutamise vabadusele tuginedes, järgib eeskirju, mille fondivalitseja päritoluliikmesriik on kehtestanud vastavalt artiklile 14.

4. Juhul kui lõike 1 punkti b kohaselt edastatud teabe sisu muudetakse, teatab fondivalitseja sellest muudatusest kirjalikult nii päritoluliikmesriigi kui ka vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele enne muudatuse rakendamist. Fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused ajakohastavad lõikes 2 osutatud kinnituses sisalduva teabe ja teavitavad fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevaid asutusi muutustest fondivalitseja tegevusloa ulatuses või piirangute üksikasjades seoses eurofondide tüüpidega, mida fondivalitsejal on lubatud valitseda.

▼M1

5. Selleks et tagada käesoleva artikli järjepidev ühtlustamine, võib Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) välja töötada regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada, millist teavet tuleb lõigete 1, 2 ja 4 kohaselt esitada.

Komisjonile antakse delegeeritud volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

Käesoleva artikli ühtsete kohaldamistingimuste tagamiseks võib Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) töötada välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et kehtestada standardvormid, -mallid ja -menetlused teabe edastamiseks lõigete 2 ja 4 kohaselt.

Komisjonile antakse volitused võtta vastu kolmandas lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 15 sätestatud korras.

▼B

Artikkel 19

1. Fondivalitseja, kes osutab piiriülest ühisportfelli haldamise teenust, asutades selleks filiaali või tuginedes teenuste osutamise vabadusele, järgib fondivalitseja päritoluliikmesriigis fondivalitseja tegevuse korraldamise kohta kehtivaid nõudeid, sealhulgas ülesannete edasiandmise kord, riskijuhtimise protseduur, usaldatavusnormatiivid ja järelevalve, artiklis 12 osutatud kord ning fondivalitseja aruandlusnõuded. Need nõuded ei või olla rangemad kui ainult päritoluliikmesriigis tegutsevatele fondivalitsejatele kehtivad nõuded.

2. Fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused vastutavad järelevalve teostamise eest lõikes 1 osutatu järgimise üle.

3. Fondivalitseja, kes osutab piiriülest ühisportfelli haldamise teenust, asutades selleks filiaali või tuginedes teenuste osutamise vabadusele, järgib eurofondi päritoluliikmesriigi nõudeid eurofondi asutamise ja toimimise kohta, nimelt nõudeid, mida kohaldatakse:

a) eurofondi asutamisele ja tegevusloa andmisele;

b) osakute ja aktsiate väljalaskmisele ja tagasivõtmisele;

c) investeerimispoliitikale ja piirmääradele, sealhulgas koguriski ja võimenduse arvutamisele;

d) laenuvõtmise, laenuandmise ja katteta müügi piirangutele;

e) eurofondi varade hindamisele ja raamatupidamisele;

f) väljalaske- ja/või tagasivõtuhinna arvutamisele ning vara puhasväärtuse arvutamisel tekkida võivate vigade ja sellega seoses investoritele makstava hüvitise kohta;

g) tulu jaotamisele või reinvesteerimisele;

h) eurofondi andmete avaldamisele ja aruandlusnõuetele, sealhulgas prospektile, investorile esitatavale põhiteabele ja perioodilistele aruannetele;

i) turustamise korrale;

j) suhetele osakuomanikega;

k) eurofondi ühinemisele ja ümberkujundamisele;

l) eurofondi tegevuse lõpetamisele ja likvideerimisele;

m) kui see on asjakohane, osakuomanike registri sisule;

n) eurofondiga seotud tegevusloa- ja järelevalvetasudele ja

o) osakuomanike hääleõiguse ja teiste punktidega a–m seotud osakuomanike õiguste kasutamisele.

4. Fondivalitseja täidab fonditingimustes või põhikirjas sätestatud kohustusi ning prospektis sätestatud kohustusi, mis peavad olema kooskõlas lõigetes 1 ja 3 osutatud kohaldatava õigusega.

5. Eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused vastutavad järelevalve teostamise eest lõigete 3 ja 4 täitmise üle.

6. Fondivalitseja otsustab ja vastutab korralduste ja organisatsiooniliste otsuste tegemise ja rakendamise eest, mis on vajalikud, et tagada eurofondi asutamise ja toimimisega seotud eeskirjade järgimine ning fonditingimustes või põhikirjas sätestatud kohustuste ning prospektis sätestatud kohustuste täitmine.

7. Fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused vastutavad järelevalve teostamise eest fondivalitseja korralduste ja tegevuse nõuetekohasuse üle, et fondivalitsejal oleks võimalik täita kõigi tema poolt valitsetavate eurofondide asutamise ja toimimisega seotud kohustusi ja eeskirju.

8. Liikmesriigid tagavad, et ühes liikmesriigis tegevusloa saanud fondivalitsejale ei kohaldata eurofondi päritoluliikmesriigis kehtivaid muid nõudeid käesoleva direktiiviga reguleeritavates küsimustes, välja arvatud juhtudel, millele on käesolevas direktiivis sõnaselgelt osutatud.

Artikkel 20

1. Ilma et see piiraks artikli 5 kohaldamist, esitab fondivalitseja, kes taotleb teises liikmesriigis asutatud eurofondi valitsemist, eurofondi päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele järgmised dokumendid:

a) kirjalik leping artiklites 23 ja 33 osutatud depositooriumiga ning

b) teave II lisas osutatud investeeringute haldamise ja haldusega seotud ülesannete edasiandmise korra kohta.

Kui fondivalitseja juba valitseb teisi sama tüüpi eurofonde selle eurofondi päritoluliikmesriigis, piisab viitest juba esitatud dokumentidele.

2. Niivõrd kui see on vajalik nende vastutusvaldkonda jäävate eeskirjade täitmise tagamiseks, võivad eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused nõuda fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevatelt asutustelt selgitusi ja teavet lõikes 1 osutatud dokumentide kohta ning artiklites 17 ja 18 osutatud kinnitusele tuginedes selle kohta, kas fondivalitseja tegevusluba laieneb seda tüüpi eurofondile, mille valitsemiseks tegevusluba taotletakse. Vajaduse korral annavad fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused oma arvamuse 10 tööpäeva jooksul pärast esialgse taotluse esitamist.

3. Eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused võivad fondivalitseja taotluse rahuldamata jätta vaid juhul, kui:

a) fondivalitseja ei täida nõudeid, mis jäävad artikli 19 kohaselt tema vastutusalasse;

b) fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused ei ole fondivalitsejale andnud tegevusluba, et valitseda seda tüüpi eurofondi, milleks tegevusluba taotletakse, või

c) fondivalitseja ei ole esitanud lõikes 1 osutatud dokumente.

Enne taotluse rahuldamata jätmist konsulteerivad eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevate asutustega.

4. Hilisematest olulistest muudatustest lõikes 1 osutatud dokumentides annab fondivalitseja eurofondi päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele teada.

▼M1

5. Selleks et tagada käesoleva artikli järjepidev ühtlustamine, võib Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) välja töötada regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et määratleda teavet, mis tuleb esitada pädevatele asutustele teises liikmesriigis asutatud eurofondi valitsemise loa taotlemisel.

Komisjon võib esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid vastu võtta määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

Käesoleva artikli ühtsete kohaldamistingimuste tagamiseks võib Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) töötada välja tehniliste rakendusstandardite eelnõud, et kehtestada teabevahetuseks standardvormid, -mallid ja -menetlused.

Komisjonile antakse volitused võtta vastu kolmandas lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 15 sätestatud korras.

▼B

Artikkel 21

1. Fondivalitseja vastuvõttev liikmesriik võib statistika eesmärgil nõuda, et fondivalitseja, kellel on filiaal selle liikmesriigi territooriumil, peab kõnealuse vastuvõtva liikmesriigi territooriumil toimuvast tegevusest korrapäraselt aru andma kõnealuse vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele.

2. Fondivalitseja vastuvõttev liikmesriik võib nõuda tema territooriumil filiaali asutamise kaudu või teenuste osutamise vabaduse alusel tegutsevatelt fondivalitsejatelt teavet, mis on vajalik, et jälgida, kuidas need järgivad nende suhtes kohaldatavaid fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi vastutusalasse kuuluvaid nõudeid.

Kõnealused nõuded ei tohi olla rangemad nõuetest, mille sama liikmesriik on kehtestanud selleks, et kontrollida, kuidas järgivad samu norme fondivalitsejad, kes on selles liikmesriigis tegevusloa saanud.

Fondivalitsejad tagavad, et artiklis 15 osutatud meetmed ja kord võimaldavad eurofondi päritoluliikmesriigi pädevatel asutustel saada otse fondivalitsejalt käesolevas lõikes nimetatud teavet.

3. Kui fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused teevad kindlaks, et fondivalitseja, kellel on filiaal või kes osutab teenuseid selle riigi territooriumil, rikub mõnda nende vastutusalasse kuuluvat nõuet, nõuavad kõnealused asutused asjaomaselt fondivalitsejalt rikkumise lõpetamist ja teavitavad sellest fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevaid asutusi.

4. Kui asjaomane fondivalitseja keeldub andmast fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele teavet, mis jääb tema vastutusalasse, või ei astu vajalikke samme, et lõpetada lõikes 3 osutatud rikkumine, teavitavad fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused sellest päritoluliikmesriigi pädevaid asutusi. Fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused võtavad võimalikult kiiresti vajalikud meetmed tagamaks, et kõnealune krediidiasutus esitab fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi poolt vastavalt lõikele 2 taotletava teabe või lõpetab rikkumise. Nende meetmete laadist teatatakse fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele.

▼M1

5. Kui fondivalitseja keeldub jätkuvalt esitamast fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi poolt vastavalt lõikele 2 taotletavat teavet või jätkab vastuvõtvas liikmesriigis kehtivate samas lõikes märgitud õigusnormide rikkumist hoolimata fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevate asutuste võetud meetmetest või seetõttu, et need meetmed osutuvad ebapiisavaks või neid ei saa vastuvõtvas liikmesriigis rakendada, võivad fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused võtta järgnevaid meetmeid:

a) pärast päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele teatamist võtta asjakohaseid meetmeid, sealhulgas meetmeid artiklite 98 ja 99 alusel, edasise rikkumise takistamiseks või selle eest karistamiseks ning vajaduse korral kõnealuse fondivalitseja edasiste tehingute sooritamise tõkestamiseks oma territooriumil. Liikmesriigid tagavad, et nende territooriumil saab fondivalitsejale kätte toimetada kõnealuste meetmete võtmiseks vajalikke õigusdokumente. Kui fondivalitseja vastuvõtvas liikmesriigis osutatav teenus on eurofondi valitsemine, võib fondivalitseja vastuvõttev liikmesriik nõuda fondivalitsejalt kõnealuse eurofondi valitsemise lõpetamist; või

b) kui nende hinnangul on fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevate asutuste võetud meetmed ebapiisavad, teatada kõnealusest olukorrast Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), kes võib võtta meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 19 antud volitustele.

▼B

6. Lõigete 4 või 5 alusel tehtud otsuseid, mis sisaldavad meetmeid või karistusi, tuleb nõuetekohaselt põhjendada ning neist teatatakse asjaomasele fondivalitsejale. Iga sellise meetme võib vaidlustada selle meetme võtnud liikmesriigi kohtutes.

▼M1

7. Enne lõi