1990A1231 — ET — 01.01.2016 — 002.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B EUROOPA MAJANDUSÜHENDUSE JA ANDORRA VÜRSTIRIIGI VAHEL KIRJAVAHETUSE TEEL SÕLMITUD KOKKULEPE (ELT L 374 31.12.1990, lk 14)

Muudetud:







(*) Käesolevat akti ei ole eesti keeles avaldatud.









▼B

EUROOPA MAJANDUSÜHENDUSE JA ANDORRA VÜRSTIRIIGI VAHEL KIRJAVAHETUSE TEEL SÕLMITUD

KOKKULEPE

Andorra Vürstiriigi kiri

Luxembourg, 28. juuni 1990

Lp härrad,

Saadame Teile Andorra Vürstiriigi ja Euroopa Majandusühenduse vahelise kokkuleppe teksti. Meil on au kinnitada, et Andorra Vürstiriik kiidab kokkuleppe heaks.

Oleksime tänulikud, kui kinnitate, et Euroopa Majandusühendus kiidab kokkuleppe heaks. Seega sõlmitakse Andorra Vürstiriigi ja Euroopa Majandusühenduse vahel kokkulepe, nagu see on sõnastatud lisatud tekstis.

Härrad, võtke vastu meie sügav lugupidamine.

Prantsuse Vabariigi presidendi,

Andorra kaasvalitseja nimel

Urgeli piiskopi,

Andorra kaasvalitseja nimel

Andorra valitsuse nimel

Ühenduse kiri

Luxembourg, 28. juuni 1990

Lp härrad,

Teatame, et oleme kätte saanud Teie kirja, milles kiidate heaks Andorra Vürstiriigi ja Euroopa Majandusühenduse vahelise kokkuleppe. Teie kirja sisu on järgmine:

„Saadame Teile Andorra Vürstiriigi ja Euroopa Majandusühenduse vahelise kokkuleppe teksti. Meil on au kinnitada, et Andorra Vürstiriik kiidab kokkuleppe heaks.

Oleksime tänulikud, kui kinnitate, et Euroopa Majandusühendus kiidab kokkuleppe heaks. Seega sõlmitakse Andorra Vürstiriigi ja Euroopa Majandusühenduse vahel kokkulepe, nagu see on sõnastatud lisatud tekstis.”

Meil on au kinnitada, et ühendus kiidab Andorra Vürstiriigi ja Euroopa Majandusühenduse vahelise kokkuleppe heaks. Ühendus kiidab kokkuleppe heaks pärast vajalike siseriiklike menetluste lõpuleviimist ja Teile teatatakse sellest kooskõlas kokkuleppe artikli 24 lõikega 2.

Härrad, võtke vastu meie sügav lugupidamine.

Euroopa Ühenduste Nõukogu nimel

EUROOPA MAJANDUSÜHENDUSE JA ANDORRA VÜRSTIRIIGI VAHELINE

KOKKULEPE







ANDORRA VÜRSTIRIIK ja EUROOPA MAJANDUSÜHENDUS, SOOVIDES kehtestada kaubandussuhetes praegu kehtiva siseriikliku korra asemel uut korda ja austades Andorra Vürstiriigi erilist olukorda, ARVESTADES, et Andorra geograafilistest, ajaloolistest, sotsiaalsetest ja majanduslikest teguritest tuleneva erandliku olukorra tõttu on põhjendatud erikorra kehtestamine, eelkõige Andorrast pärit reisijate poolt ühendusse imporditavate kaupade vabastamine imporditollimaksudest, käibemaksust ja aktsiisimaksudest, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:







Artikkel 1

Euroopa Majandusühenduse ja Andorra Vürstiriigi vahelist kaubandust reguleerivad järgmised sätted.







I JAOTIS

Tolliliit

Artikkel 2

Euroopa Majandusühenduse ja Andorra Vürstiriigi vahel luuakse käesolevas jaotises sätestatud korras ja tingimustel tolliliit, mis hõlmab kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi gruppidesse 25–97 kuuluvaid tooteid.

Artikkel 3

1. Käesoleva jaotise sätteid kohaldatakse:

a) ühenduses või Andorra Vürstiriigis toodetud kaupade suhtes, sealhulgas kaupade suhtes, mis on saadud täielikult või osaliselt kolmandatest riikidest pärinevatest toodetest, mis on vabas ringluses ühenduses või Andorra Vürstiriigis;

b) kolmandatest riikidest pärinevate kaupade suhtes, mis on vabas ringluses ühenduses või Andorra Vürstiriigis.

2. Kolmandatest riikidest pärit kaupu käsitletakse ühenduses või Andorra Vürstiriigis vabas ringluses olevate kaupadena, kui impordiformaalsused on täidetud, kui nende eest on võetud kõik tollimaksud või samaväärse toimega maksud ning kui kõnealuste toodetega seotud tolli- ega muid makse ei ole osaliselt ega täielikult tagastatud.

Artikkel 4

Käesoleva jaotise sätteid kohaldatakse ka ühenduses või Andorra Vürstiriigis toodetud kaupade suhtes, mille valmistamisel on kasutatud kolmandatest riikidest pärinevaid tooteid, mis ei ole ühenduses ega Andorra Vürstiriigis vabas ringluses. Kõnealuseid sätteid kohaldatakse selliste kaupade suhtes ainult siis, kui eksportiv lepinguosaline nõuab sisse tollimaksud, mille ühendus on kehtestanud nimetatud kaupade valmistamiseks kasutatavatele kolmandate riikide toodetele.

Artikkel 5

Lepinguosalised hoiduvad uute omavaheliste impordi- ja eksporditollimaksude või samaväärse toimega maksude kehtestamisest ning vastastikuses kaubavahetuses 1. jaanuaril 1989 kohaldatud maksude suurendamisest.

Artikkel 6

1. Ühenduse ja Andorra Vürstiriigi vahel kehtinud imporditollimaksud ja samaväärse toimega maksud tühistatakse kooskõlas lõigetega 2 ja 3.

2. 1. jaanuaril 1991 tühistab Andorra Vürstiriik ühendusest tuleva impordi suhtes kohaldatavad tollimaksud ja samaväärse toimega maksud.

3.

a) Alates 1. jaanuarist 1991 tühistab ühendus, välja arvatud Hispaania Kuningriik ja Portugali Vabariik, Andorra Vürstiriigist tuleva impordi suhtes kohaldatavad tollimaksud ja samaväärse toimega maksud;

b) alates 1. jaanuarist 1991 kohaldavad Hispaania Kuningriik ja Portugali Vabariik Andorra Vürstiriigi suhtes samasuguseid tollimakse nagu 1985. aasta 31. detsembri koosseisuga ühenduse suhtes;

c) kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi gruppidesse 25–97 kuuluvate ja määruses (EMÜ) nr 3033/80 nimetatud töödeldud põllumajandustoodete puhul kohaldatakse punkte a ja b tollimaksude suhtes, mis moodustavad Andorra Vürstiriigist ühendusse imporditavatelt toodetelt makstava maksu püsikomponendi, ja jätkatakse kõnealuse määrusega ettenähtud muutuvkomponendi kohaldamist;

d) erandina punktidest a, b ja c vabastatakse alates 1. jaanuarist 1991 tollimaksudest import, mille suhtes kohaldatakse artiklis 13 nimetatud reisijate maksuvabastuse sätteid.

Artikkel 7

1. Andorra Vürstiriik võtab tolliliiduga hõlmatud toodete suhtes vastu alates 1. jaanuarist 1991:

— impordiformaalsusi käsitlevad sätted, mida ühendus kohaldab kolmandate riikide suhtes,

— ühenduse tolliküsimuste suhtes kohaldatavad ja tolliliidu nõuetekohaseks toimimiseks vajalikud õigusnormid.

Esimeses ja teises taandes nimetatud sätted on praegu ühenduses kohaldatavad sätted.

2. Lõike 1 teises taandes nimetatud sätted määrab kindlaks artikliga 17 ettenähtud ühiskomitee.

Artikkel 8

1.

a) Viie aasta jooksul ja pärast seda, kui punkti b kohast kokkulepet ei saavutata, volitab Andorra Vürstiriik ühendust, kes tegutseb tema nimel ja heaks, suunama vabasse ringlusse kolmandatest riikidest Andorrasse toodud kaupu. Kaubad suunavad vabasse ringlusse I lisas loetletud ühenduse tollipunktid;

b) kõnealuse tähtaja lõpul võib Andorra Vürstiriik kasutada artikli 20 kohast õigust suunata oma kaubad vabasse ringlusse pärast lepinguosaliste nõusoleku saamist.

2. Kui kaupadelt tuleb tasuda imporditollimaksud vastavalt lõikele 1, nõuab need sisse Andorra Vürstiriik. Andorra Vürstiriik kohustub mitte hüvitama kõnealuseid summasid otseselt või kaudselt asjaosalistele.

3. Artikliga 17 ettenähtud ühiskomitee kehtestab:

a) võimalikud muutused ühenduse nende tollipunktide loetelus, mis on pädevad vormistama lõikes 1 nimetatud kaupu, ja lõikes 1 nimetatud menetluse, mis käsitleb kõnealuste kaupade üleandmist Andorra Vürstiriigile;

b) lõike 2 kohaselt kogutud summade Andorra riigile üleandmise korra ja protsendimäära, mille ühendus arvab maha halduskulude katteks kooskõlas ühenduses kehtivate asjakohaste eeskirjadega;

c) mis tahes muu käesoleva artikli nõuetekohaseks rakendamiseks vajaliku korra.

Artikkel 9

Alates 1. jaanuarist 1991 keelustatakse ühenduse ja Andorra Vürstiriigi vahelised koguselised impordi- ja ekspordipiirangud ning kõik samaväärse toimega meetmed.

Artikkel 10

1. Kui üks lepinguosaline leiab, et tollimaksudest, koguselistest piirangutest või samaväärse toimega meetmetest või kaubanduspoliitika mis tahes muudest meetmetest, mida teine osapool kohaldab kolmandatest riikidest pärit impordi suhtes, tulenevad lahknevused võivad moonutada kaubavahetust või põhjustada majandusraskusi tema territooriumil, võib ta esitada küsimuse arutamiseks ühiskomiteele, kes soovitab vajaduse korral asjakohaseid meetodeid võimaliku kahju vältimiseks.

2. Kui ilmnevad moonutused või majandusraskused ja asjaomane lepinguosaline leiab, et on vaja kiiresti tegutseda, võib ta ise võtta vajalikke järelevalve- või kaitsemeetmeid, teatades sellest viivitamata ühiskomiteele; ühiskomitee võib soovitada kõnealuste meetmete muutmist või tühistamist.

3. Selliste meetmete valimisel eelistatakse meetmeid, mis häirivad kõige vähem tolliliidu tööd ja eelkõige kaubanduse tavapärast arengut.







II JAOTIS

Tolliliitu mittekuuluvate toodete suhtes kohaldatav kord

Artikkel 11

1. Kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi gruppidesse 1–24 kuuluvad ja Andorra Vürstiriigist pärinevad tooted vabastatakse ühendusse importimisel imporditollimaksudest.

2. Päritolureeglid ja halduskoostöö meetodid on esitatud liites.

Artikkel 12

1. Kolmandatest riikidest Andorra Vürstiriiki imporditud kaupade suhtes kohaldatavad meetmed ei tohi olla soodsamad ühenduse kaupade importimisel kohaldatavatest meetmetest.

2. Ühenduses toortubakast valmistatud ja Andorra Vürstiriiki imporditud toodete suhtes, mis kuuluvad kaupade kirjeldamise kodeerimise harmoneeritud süsteemi rubriikidesse 24.02 ja 24.03 ning vastavad artikli 3 lõike 1 tingimustele, kohaldatakse soodustollimäära, mis moodustab 60 % tollimäärast, mida Andorra Vürstiriik rakendab kolmandatest riikidest imporditud samasuguste toodete suhtes.

▼M5







IIA

JAOTIS

TOLLI TURVAMEETMEID KÄSITLEV KOKKULEPE







I

PEATÜKK

Tolli turvameetmed ja nende kohaldamise järelevalve

Artikkel 12a

Kohaldamisalasse kuuluvad territooriumid

Käesolevat kokkulepet kohaldatakse ühelt poolt ühenduse tolliterritooriumi ning teiselt poolt Andorra Vürstiriigi tolliterritooriumi suhtes.

Artikkel 12b

Ühenduse õigustiku vastuvõtmine

1. Andorra Vürstiriik võtab vastu liidu kohaldatavad tolli turvameetmed. Tolli turvameetmetena käsitatakse kaupade tolliterritooriumile toomist või nende sealt väljaviimist; volitatud ettevõtjaid, samuti tolli turvakontrolle ja turvariskide haldamist hõlmavaid sätteid, mida kohaldatakse asjakohaste ja liidus kehtivate tollialaste õigusaktidega. Asjaomaste sätete üksikasjaliku loetelu määrab kindlaks artikliga 17 ettenähtud ühiskomitee.

2. Kuigi artikli 2 tähenduses ei hõlma liidu ja Andorra Vürstiriigi tolliliit põllumajandustooteid, mis kuuluvad harmoniseeritud süsteemi gruppidesse 1–24, kohaldatakse ka nende suhtes siiski tolli turvameetmeid.

Artikkel 12c

Üldpõhimõtted

1. Lepinguosalised kohustuvad kohaldama kolmandatest riikidest saabuvate või sinna veetavate kaupade suhtes artikli 12b lõikes 1 osutatud tolli turvameetmeid ning tagama oma välispiiril samaväärse turvalisuse taseme.

2. Lepinguosalised ei kohalda artikli 12b lõikes 1 osutatud tolli turvameetmeid nende kahe tolliterritooriumi vahel toimuva kaubaveo suhtes.

3. Enne tolli turvameetmeid hõlmavate mis tahes kokkulepete sõlmimist kolmandate riikidega, kooskõlastavad lepinguosalised selle eelnevalt omavahel, et tagada vastavus käesolevale kokkuleppele, eelkõige juhul, kui kavandatud kokkuleppes on sätteid, millega tehakse erand käesolevas jaotises määratletud tolli turvameetmetest.

Artikkel 12d

Kauba sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni esitamise koht

1. Kauba sisenemise ülddeklaratsioon esitatakse selle lepinguosalise pädevale asutusele, kelle tolliterritooriumile kolmandast riigist tulev kaup tuuakse. Nimetatud asutus teeb deklaratsioonis esitatud andmete põhjal riskianalüüsi ja vajalikuks peetava turvakontrolli, sealhulgas juhul, kui kauba sihtkohaks on teine lepinguosaline.

2. Kauba väljumise ülddeklaratsioon esitatakse selle lepinguosalise pädevale asutusele, kelle tolliterritooriumil teostatakse kolmandasse riiki veetava kauba väljaviimisega seotud formaalsused. Kõnealune pädev asutus teeb deklaratsioonis olevate andmete põhjal riskianalüüsi ja turvaküsimustes vajalikuks peetava tollikontrolli.

3. Kui kaup viiakse välja ühe lepinguosalise tolliterritooriumilt kolmandasse riiki läbi teise lepinguosalise tolliterritooriumi, esitatakse kauba väljumise ülddeklaratsioon erandkorras teise lepinguosalise pädevatele asutustele.

Artikkel 12e

Tolli turvakontroll ja turvariskide juhtimine

1. Tolli turvakontrolli eesmärgil määravad lepinguosalised kindlaks riskijuhtimisraamistiku, riskikriteeriumid ning tollis teostatava turvakontrolli esmatähtsad valdkonnad.

2. Lepinguosalised tunnistavad, et nende turvaalane riskijuhtimine on samaväärne.

3. Lepinguosalised teevad koostööd, selleks et:

— vahetada teavet riskianalüüsi parandamiseks ja tugevdamiseks ning tolli turvakontrolli tõhustamiseks;

— määrata asjakohase tähtaja jooksul kindlaks ühine riskijuhtimise raamistik, ühised riskikriteeriumid ja ühised esmatähtsad kontrollivaldkonnad ning luua ühise riskijuhtimise elektrooniline süsteem.

4. Kõik muud käesoleva artikli kohaldamiseks vajalikud meetmed võtab loodav ühiskomitee.

Artikkel 12f

Järelevalve tolli turvameetmete rakendamise üle

1. Ühiskomitee määrab kindlaks, mil viisil tagavad lepinguosalised järelevalve käesoleva jaotise rakendamise üle ning tolli turvameetmete sätetest kinnipidamise.

2. Järelevalve võib seisneda:

— käesoleva jaotise rakendamise korrapärases hindamises, eelkõige tolli turvameetmete taseme samaväärsuse seisukohast;

— teksti läbivaatamises selle kohaldamise parandamiseks ja sätete muutmiseks eesmärkidele vastavamaks;

— lepinguosaliste ekspertide vahel asjakohaste kohtumiste korraldamises ja haldusmenetluste kontrollimises, sealhulgas kohapealse kontrolli abil.

3. Ühiskomitee jälgib, et käesoleva artikli alusel võetavate meetmete puhul järgitakse ettevõtjate õigusi.

Artikkel 12g

Volitatud ettevõtjaid hõlmava teabe vahetamine

Euroopa Komisjon ja Andorra Vabariigi pädev asutus vahetavad korrapäraselt teavet volitatud ettevõtjate kohta, täpsustades järgmised andmed:

a) ettevõtja tunnusnumber (TIN – Trader Identification Number) formaadis, mis on kooskõlas EORI (Economic Operator Registration and Identification) normidega;

b) volitatud ettevõtja nimi ja aadress;

c) selle dokumendi number, millega volitatud ettevõtja staatus anti;

d) kehtiv staatus (kehtiv, peatatud, tühistatud);

e) staatuse muutmise perioodid;

f) kuupäev, millal sertifikaat jõustub;

g) sertifikaadi välja andnud asutuse nimi.

Artikkel 12h

Ametisaladuse ja isikuandmete kaitse

Teabe suhtes, mida lepinguosalised vahetavad käesolevas jaotises kehtestatud meetmete raames, kehtib ametisaladuse ja isikuandmete kaitse kohustus sellisel kujul, nagu see on kehtestatud teavet vastu võtva lepinguosalise territooriumil kehtivate õigusnormidega.

Eelkõige ei tohi teavet edastada kellelegi teisele kui asjaomase lepinguosalise pädevatele asutustele ning need ei tohi seda kasutada muul viisil kui käesolevas kokkuleppes ette nähtud eesmärkidel.







II

PEATÜKK

Kokkuleppe haldamine

Artikkel 12i

Õiguse areng

1. Niipea kui liit on töötanud välja uued õigusaktid tolli julgeolekumeetmete vallas, küsib ta mitteametlikult Andorra ekspertide arvamust.

2. Liit võimaldab Andorra Vürstiriigi ekspertidel osaleda neid puudutavates küsimustes vaatlejana Euroopa Komisjoni tema pädevusse kuuluvates IIa jaotise küsimustes abistava tolliseadustiku komitee koosolekutel. EÜ-Andorra ühiskomitee otsuse nr 1/2003 ( 1 ) artiklitega 66–68 ettenähtud sätteid kohaldatakse mutatis mutandis põhimõttel.

3. Kui Euroopa Komisjon esitab oma ettepaneku õigusakti kohta Euroopa Parlamendile ja/või Euroopa Liidu Nõukogule või oma eelnõu rakendusmeetmete kohta liikmesriikidele, edastab ta dokumendi koopia ka Andorra Vürstiriigile.

Kui üks lepinguosaline seda taotleb, toimub ühiskomitees eelnev arvamustevahetus.

4. Liidu õigusakti vastuvõtmisele eelneva perioodi jooksul konsulteerivad lepinguosalised uuesti teineteisega ühiskomitees pidevalt ja vahetavad teavet, kui üks neist seda soovib.

5. Lepinguosalised teevad teavitamis- ja konsulteerimisetapis koostööd, et aidata lepinguosalistel lõikes 1 osutatud uut õigusakti samaaegselt kohaldada.

Artikkel 12j

Lepingud kolmandate riikidega

Lepinguosalised lepivad kokku, et leping, mille üks neist sõlmib kolmanda riigiga IIa jaotises käsitletavas valdkonnas, ei too kohustusi teisele lepinguosalisele, välja arvatud ühiskomitee asjaomase otsuse korral.

Artikkel 12k

Tasakaalustavad meetmed

1. Lepinguosaline võib pärast konsulteerimist ühiskomiteega võtta asjakohaseid tasakaalustavaid meetmeid, sealhulgas peatada IIa jaotise kohaldamise, kui ta nendib, et teine lepinguosaline ei järgi selles sätestatud tingimusi või kui lepingulepinguosaliste puhul ei ole tolli turvameetmete samaväärsus enam tagatud.

Ajutisi kaitsemeetmeid võib juhul, kui viivitus ohustaks tolli turvameetmete tõhusust, võtta eelnevate konsultatsioonideta, tingimusel et konsultatsioonid peetakse kohe pärast meetmete võtmist.

2. Kui lepinguosaliste puhul ei ole tolli turvameetmete samaväärsus enam tagatud, sest Andorra Vürstiriik ei ole artiklis 12i osutatud muudatusi heaks kiitnud, võib liit peatada IIa jaotise sätete kohaldamise, välja arvatud juhul, kui ühiskomitee teeb pärast selle kohaldamise jätkamise võimaluste uurimist teistsuguse otsuse.

3. Ülalnimetatud meetmete ulatust ja kestust piiratakse nii palju, kui on vaja olukorra parandamiseks ning käesolevast kokkuleppest tulenevate õiguste ja kohustuste õiglase tasakaalu tagamiseks. Lepinguosaline võib taotleda, et ühiskomitee peab meetmete proportsionaalsuse osas konsultatsioone. Kui ühiskomitee ei suuda erimeelsust lahendada, võib ta vajaduse korral esitada kaebuse artikli 18 lõikes 2 osutatud vahekohtule. Nende meetmete raames ei lahendata ELi õigustiku sätete tõlgendamisega seotud mis tahes küsimusi.







III

PEATÜKK

Mitmesugused tolli turvameetmeid käsitleva kokkuleppega seotud sätted

Artikkel 12l

Läbivaatamine

Kui üks lepinguosaline soovib kokkuleppe läbivaatamist, esitab ta teisele sellekohase ettepaneku. Läbivaatamise käigus tehtavad muudatused jõustuvad pärast lepinguosaliste vastavate sisemenetluste lõpuleviimist.

▼B







III JAOTIS

Ühissätted

Artikkel 13

1. Lepinguosalisest riigist pärit reisijate pagasis sisalduvad kaubad vabastatakse samamoodi imporditollimaksudest, käibemaksust ja aktsiisimaksudest nagu seda tehakse ühenduses kolmandate riikide suhtes, tingimusel et kõnealuste kaupade import ei ole kaubanduslik.

2.







— piimapulber 2,5 kilogrammi — kondenspiim 3 kilogrammi — rõõsk piim 6 kilogrammi — või 1 kilogramm — juust 4 kilogrammi — suhkur ja kondiitritooted 5 kilogrammi — liha 5 kilogrammi.

3. Erandina lõike 1 sätetest ja eeldusel, et kaubad on saadud ühe lepinguosalise siseturu tingimustes ja vastavad eespool nimetatud tingimustele:

— on I jaotisega hõlmatud kaupade suhtes kohaldatava vabastuse koguväärtus ühe inimese kohta kolm korda suurem vabastusest, mida ühendus kohaldab kolmandatest riikidest pärit reisijate suhtes,

— kohaldatakse allpool loetletud kaupade suhtes järgmisi koguselisi piiranguid: —



a) tubakatooted sigaretid 300 tükki või sigarillod 150 tükki (sigarid, igaüks massiga kuni 3 g) või sigarid 75 tükki või suitsetamistubakas 400 grammi b) alkohol ja alkohoolsed joogid — destilleeritud ja piiritusjoogid alkoholisisaldusega vähemalt 22 mahuprotsenti; denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega vähemalt 80 mahuprotsenti, kokku 1,5 liitritvõi ja — destilleeritud alkohoolsed joogid, veini või alkoholipõhised aperitiivid, taffia, sake või muud analoogsed joogid alkoholisisaldusega kuni 22 mahuprotsenti, vahuvein, dessertvein kokku 3 liitrit –või — veinja kokku 5 liitrit c) parfüüm 75 grammi ja tualettvesi 3/8 liitrit d) kohv 1 000 grammi või kohviekstraktid ja -essentsid 400 grammi e) tee 200 grammi või tee-ekstraktid ja -essentsid 80 grammi

4. Lõikes 1 nimetatud vabastuste määramisel ei võeta arvesse lõike 3 teises taandes loetletud kaupade väärtust seal sätestatud koguseliste piirangute ulatuses.

Artikkel 14

Lepinguosalised hoiduvad kohaldamast mis tahes siseriiklikke maksumeetmeid või -korda, mis otseselt või kaudselt võimaldaks vahetegemist ühe lepinguosalise toodete ja teise lepinguosalise territooriumilt pärinevate samasuguste toodete vahel.

Toodete saatmisel teise lepinguosalise territooriumile ei tohi siseriiklike maksude tagastatav summa olla suurem otseselt või kaudselt sissenõutud maksusummast.

Artikkel 15

1. Lisaks artikli 11 lõikega 2 ja artikli 7 lõikega 8 ettenähtud koostööle abistavad lepinguosaliste haldusasutused, kes vastutavad käesoleva kokkuleppe sätete rakendamise eest, üksteist muudel juhtudel, et tagada kõnealuste sätete järgimine.

2. Lõike 1 kohaldamise korra määrab kindlaks artiklis 17 nimetatud ühiskomitee.

Artikkel 16

Käesolev kokkulepe ei välista selliste impordi-, ekspordi- või transiidikeeldude või -piirangute kohaldamist, mis on õigustatud kõlbluse, avaliku korra või julgeoleku seisukohast või seoses inimeste, loomade või taimede tervise ja elu, rahvuslike kunsti-, ajaloo- või muinasväärtuste kaitsmisega, tööstus- või kaubandusomandi kaitsmisega või kulda ja hõbedat käsitlevate eeskirjadega. Sellised keelud või piirangud ei kujuta endast siiski meelevaldse diskrimineerimise vahendit ega lepinguosaliste vahelise kaubanduse varjatud piiramist.

Artikkel 17

1. Luuakse ühiskomitee, mis vastutab käesoleva kokkuleppe haldamise ja selle nõuetekohase rakendamise tagamise eest. Selleks sõnastab ta soovitused. Komitee teeb otsuseid käesoleva kokkuleppega ettenähtud juhtudel. Lepinguosalised viivad otsused ellu kooskõlas oma õigusnormidega.

2. Selleks et tagada käesoleva kokkuleppe nõuetekohane täitmine, vahetavad lepinguosalised teavet ja peavad emma-kumma lepinguosalise taotlusel nõu ühiskomitees.

3. Ühiskomitee koostab oma töökorra.

4. Ühiskomiteesse kuuluvad ühelt poolt ühenduse esindajad ja teiselt poolt Andorra Vürstiriigi esindajad.

5. Ühiskomitee teeb otsuseid ühisel kokkuleppel.

6. Ühiskomitee eesistujaks on lepinguosalised vaheldumisi vastavalt töökorraga kehtestatavatele tingimustele.

7. Ühiskomitee tuleb kokku emma-kumma lepinguosalise taotlusel, mis esitatakse vähemalt üks kuu enne kavandatavat istungipäeva. Kui ühiskomitee kutsutakse kokku artiklis 10 nimetatud põhjusel, toimub istung kaheksa tööpäeva jooksul alates taotluse esitamisest.

8. Ühiskomitee määrab lõikega 1 ettenähtud korras kindlaks artiklite 3 ja 4 kohaldamiseks vajalikud halduskoostöö meetodid, võttes aluseks ühenduses liikmesriikidevahelise kaubanduse kohta vastuvõetud meetodeid; ta võib ka muuta artiklis 11 nimetatud liite sätteid.

Artikkel 18

1. Kõik lepinguosaliste vahelised vaidlused, mis on seotud kokkuleppe tõlgendamisega, esitatakse arutamiseks ühiskomiteele.

2. Kui ühiskomiteel ei õnnestu vaidlust oma järgmisel istungil lahendada, võib üks lepinguosaline teavitada teist poolt vahekohtuniku määramisest; teine lepinguosaline peab siis määrama teise vahekohtuniku kahe kuu jooksul.

Ühiskomitee määrab kolmanda vahekohtuniku.

Vahekohtunike otsused tehakse häälteenamusega.

Vaidluse osapooled peavad võtma vajalikke meetmeid, et tagada vahekohtunike otsuste kohaldamine.

Artikkel 19

Käesoleva kokkuleppega hõlmatud kaubanduses:

— ei tohi meetmed, mida Andorra Vürstiriik rakendab ühenduse suhtes, põhjustada vahetegemist liikmesriikide, nende kodanike ega nende äriühingute vahel,

— ei tohi meetmed, mida ühendus rakendab Andorra Vürstiriigi suhtes, põhjustada vahetegemist Andorra kodanike ega äriühingute vahel.







IV JAOTIS

Üld- ja lõppsätted

Artikkel 20

Käesolev kokkulepe on sõlmitud määramata tähtajaks. Kaks lepinguosalist alustavad konsultatsioone viie aasta jooksul pärast kokkuleppe jõustumist, et uurida selle kohaldamise tulemusi ja alustada vajaduse korral läbirääkimisi selle muutmise kohta, lähtudes kõnealusest uurimisest.

Artikkel 21

Kumbki lepinguosaline võib käesoleva kokkuleppe denonsseerida, teatades sellest kirjalikult teisele lepinguosalisele. Sel juhul kaotab käesolev kokkulepe kehtivuse kuue kuu möödumisel sellise teatamise kuupäevast.

Artikkel 22

Käesolevat kokkulepet kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut selles lepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Andorra Vürstiriigi territooriumi suhtes.

Artikkel 23

Käesoleva kokkuleppe I ja II lisa ning liide moodustavad selle lahutamatu osa.

Artikkel 24

1. Käesolev kokkulepe jõustub 1. juulil 1990, tingimusel et lepinguosalised on teatanud teineteisele enne kõnealust kuupäeva selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

2. Pärast lõikega 1 ettenähtud kuupäeva jõustub käesolev kokkulepe teatamisele järgneva teise kuu esimesel päeval.

3. Lõike 2 kohaldamisel asendatakse käesoleva kokkuleppe erinevates sätetes esitatud kuupäev „1. jaanuar 1991” kuupäevaga „1. juuli 1991”.

Artikkel 25

Käesoleva kokkuleppe sätted asendavad sätteid, mida ühendus ning eelkõige Prantsusmaa ja Hispaania on enne kokkuleppe jõustumist kohaldanud Andorra Vürstiriigiga 1967. aastal peetud kirjavahetuse alusel.

Artikkel 26

Käesolev kokkulepe on koostatud kahes eksemplaris hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, saksa, taani ja katalaani keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

I LISA

Artikli 8 lõikes 1 nimetatud tollipunktide loetelu

— TOULOUSE PORTET

— L'HOSPITALET-PAS DE LA CASE

— LA TOUR DE CAROL

— PERPIGNAN

— MADRID

— BARCELONA

▼M1 —————

▼B

— FARGA DE MOLES

▼M1

— TOULOUSE-BLAGNAC

▼B

II LISA

Ühiskomitee võib Andorra Vürstiriigi taotlusel otsustada, et tehakse erandid Andorra Vürstiriigis käesoleva kokkuleppe alusel vastuvõetud kaubanduspoliitika sätetest, et need ei kahjustaks Andorras tarbitavate toodete importimist sinna; sellised erandid võivad hõlmata ühise kaubanduspoliitika neid aspekte, mida ei kohaldata kõikides ühenduse liikmesriikides.

Komisjon edastab Andorra ametiasutustele ühenduse väliskaubanduse suhtes kohaldatavaid meetmeid käsitleva asjakohase teabe.

Ühenduse avaldus põllumajandustoodete ja töödeldud põllumajandustoodete kohta

Käesolev kokkulepe ei mõjuta ühenduse põllumajandustoodete ja töödeldud põllumajandustoodete ekspordi toetamise korda.

Ühisavaldus

Kui käesoleva kokkuleppe sätted, eelkõige tollimakse, samaväärse toimega makse, koguselisi piiranguid, samaväärse toimega meetmeid ning impordi-, ekspordi- ja transiidikeelde käsitlevad sätted on Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu sätetega ühesugused, kohustuvad lepinguosaliste esindajad ühiskomitees tõlgendama eespool nimetatud sätteid käesoleva kokkuleppe reguleerimisalas samamoodi nagu Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu sätteid tõlgendatakse sealses kaubanduses.

Andorra Vürstiriigi avaldus

Andorra Vürstiriik kohustub mitte vahet tegema ühelt poolt viskilt, absindilt ja aniisipõhistelt aperitiividelt ning teiselt poolt muudelt alkohoolsetelt jookidelt ja aperitiividelt võetavate imporditollimaksude ja impordimaksude vahel.

Ühisavaldus

Ühiskomitee vaatab läbi kõik lepinguosaliste vahelises kaubanduses tekkivad probleemid, mis on seotud tehniliste standardite kontrolli ja järelevalvega, ning püüab leida neile lahendused.

▼M6

Liide

mis käsitleb mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö meetodeid

SISUKORD I JAOTIS ÜLDSÄTTED Artikkel 1 Mõisted II JAOTIS MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED” MÄÄRATLUS Artikkel 2 Üldtingimused Artikkel 3 Kahepoolne päritolu kumulatsioon Artikkel 4 Täielikult teatavast riigist saadud tooted Artikkel 5 Piisava töö või töötluse läbinud tooted Artikkel 6 Ebapiisav töö või töötlus Artikkel 7 Kvalifikatsiooniühik Artikkel 8 Komplektid Artikkel 9 Kõrvalised tegurid III JAOTIS TERRITORIAALSED NÕUDED Artikkel 10 Territoriaalsuspõhimõte Artikkel 11 Otsevedu Artikkel 12 Näitused IV JAOTIS TOLLIMAKSUDE TAGASTAMINE VÕI TOLLIMAKSUDEST VABASTAMINE Artikkel 13 Tollimaksude tagastamise ja tollimaksudest vabastamise keeld V JAOTIS PÄRITOLUTÕEND Artikkel 14 Üldtingimused Artikkel 15 Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kord Artikkel 16 Liikumissertifikaadid EUR.1, mis on välja antud tagantjärele Artikkel 17 Liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi väljaandmine Artikkel 18 Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmine varem välja antud või koostatud päritolutõendi alusel Artikkel 19 Arvestuslik eraldamine Artikkel 20 Päritoludeklaratsiooni koostamise tingimused Artikkel 21 Heakskiidetud eksportija Artikkel 22 Päritolutõendi kehtivus Artikkel 23 Päritolutõendi esitamine Artikkel 24 Päritolutõendi nõudest vabastamine Artikkel 25 Tõendavad dokumendid Artikkel 26 Päritolutõendite ja tõendavate dokumentide säilitamine Artikkel 27 Lahknevused ja vormistusvead Artikkel 28 Eurodes väljendatud summad VI JAOTIS HALDUSKOOSTÖÖ KORD Artikkel 29 Halduskoostöö Artikkel 30 Päritolutõendi õigsuse kontroll Artikkel 31 Vaidluste lahendamine Artikkel 32 Karistused Artikkel 33 Vabatsoonid VII JAOTIS CEUTA JA MELILLA Artikkel 34 Liite kohaldamine Artikkel 35 Eritingimused VIII JAOTIS LÕPPSÄTTED Artikkel 36 Liite muutmine Lisade loetelu I lisa: Sissejuhatavad märkused II lisa loendi kohta II lisa: Nende päritolustaatuseta materjalide puhul kohaldatavate tööde või töötluste loetelu, mis annavad tootele päritolustaatuse III lisa: Liikumissertifikaadi EUR.1 ja liikumissertifikaadi EUR.1 taotluse näidised IV lisa: Päritoludeklaratsiooni tekst Ühisdeklaratsioonid Ühisdeklaratsioon San Marino Vabariigi kohta Ühisdeklaratsioon liites, mis käsitleb mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö meetodeid, esitatud päritolureeglite läbivaatamise kohta







I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas liites kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „valmistamine” – igat liiki töö või töötlus, kaasa arvatud komplekteerimine või eritoimingud;

b) „materjal” – koostisosa, toormaterjal, komponent, osa vms, mida on toote valmistamisel kasutatud;

c) „toode” – valmistatud toode, isegi kui see on ette nähtud hiljem mõnes teises valmistamistoimingus kasutamiseks;

d) „kaup” – nii materjalid kui ka tooted;

e) „tolliväärtus” – 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VII artikli rakendamise lepingu kohaselt määratud tolliväärtus;

f) „tehasehind” – hind, mida makstakse kokkuleppeosalises asuvas tehases toote eest tootjale, kelle ettevõttes toimub viimane töö või töötlus, tingimusel et hind sisaldab kõikide kasutatud materjalide väärtust ja sellest on maha arvatud kõik riigisisesed maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote eksportimisel;

g) „materjalide väärtus” – kasutatud päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal, või kui see ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse eksportivas kokkuleppeosalises;

h) „päritolustaatusega materjalide väärtus” – selliste materjalide väärtus punkti g kohaselt, mida kohaldatakse mutatis mutandis;

i) „lisandväärtus” – toodete tehasehind, millest on lahutatud kõikide selliste nimetatud tootes sisalduvate materjalide tolliväärtus, mis on pärit kokkuleppeosalisest, kelle puhul kohaldatakse kumulatsiooni, või kui tolliväärtus ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse eksportivas kokkuleppeosalises;

j) „grupid” ja „rubriigid” – grupid ja neljakohalised rubriigid, mida kasutatakse nomenklatuuris, mis moodustab kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi, käesolevas liites edaspidi „harmoneeritud süsteem” või „HS”;

k) „klassifitseerimine” – toote või materjali klassifitseerimine teatavasse rubriiki;

l) „saadetis” – tooted, mis saadetakse samaaegselt ühelt eksportijalt ühele kaubasaajale või mis saadetakse eksportijalt kaubasaajale üheainsa veodokumendi alusel või selle dokumendi puudumisel üheainsa arve alusel;

m) „territooriumid” – hõlmab ka territoriaalvesi;

n) „kokkuleppeosaline” – üks või mitu Euroopa Liidu liikmesriiki või kõik liikmesriigid, Euroopa Liit või Andorra;

o) „tolliasutus” – Euroopa Liidu puhul mis tahes liikmesriigi tolliasutus.







II JAOTIS

MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED” MÄÄRATLUS

Artikkel 2

Üldtingimused

Kokkuleppe artikli 11 lõike 1 kohaldamisel loetakse järgmised tooted kokkuleppeosalisest pärit toodeteks:

a) täielikult kokkuleppeosalises saadud tooted artikli 4 tähenduses;

b) kokkuleppeosalises saadud tooted, milles on kasutatud materjale, mis ei ole täielikult seal saadud, tingimusel et nad on asjaomases kokkuleppeosalises läbinud piisava töö või töötluse artikli 5 tähenduses.

Artikkel 3

Kahepoolne päritolu kumulatsioon

Ilma et see piiraks artikli 2 kohaldamist, käsitletakse ühe kokkuleppeosalise päritolustaatusega materjale teisest kokkuleppeosalisest pärit materjalidena, kui need sisalduvad seal valmistatud tootes. Need materjalid ei pea olema läbinud piisavat tööd või töötlust tingimusel, et need on läbinud artiklis 6 nimetatud toimingutest ulatuslikuma töö või töötluse.

Artikkel 4

Täielikult teatavast riigist saadud tooted

1. Täielikult kokkuleppeosalises saadud toodeteks loetakse:

a) selle pinnasest või merepõhjast kaevandatud mineraalsed maavarad;

b) seal koristatud taimekasvatussaadused;

c) seal sündinud ja kasvatatud elusloomad;

d) seal kasvatatud elusloomadelt saadud tooted;

e) sealse jahi ja kalapüügi käigus saadud tooted;

f) merekalapüügisaadused ja muud väljaspool eksportiva kokkuleppeosalise territoriaalvett tema laevade poolt püütud saadused;

g) tema kalatöötlemislaevade pardal üksnes punktis f osutatud saadustest valmistatud tooted;

h) seal kogutud kasutatud esemed, millest saab üksnes tooret;

i) sealse tootmistegevuse jäätmed ja jäägid;

j) väljaspool kokkuleppeosalise territoriaalvett merepõhjast või selle aluspinnasest kaevandatud saadused, tingimusel, et kokkuleppeosalisel on selle merepõhja või selle aluspinnase kasutamise ainuõigus;

k) kõik kaubad, mis on seal valmistatud üksnes punktides a–j nimetatud saadustest või toodetest.

2. Lõike 1 punktides f ja g kasutatud mõisteid „tema laevad” ja „tema kalatöötlemislaevad” kohaldatakse üksnes selliste laevade ja kalatöötlemislaevade suhtes:

a) mis on registreeritud või laevaregistrisse kantud mõnes Euroopa Liidu liikmesriigis või Andorras;

b) mis sõidavad Euroopa Liidu mõne liikmesriigi või Andorra lipu all;

c) millest vähemalt 50 % kuulub Euroopa Liidu liikmesriigi või Andorra kodanikele või äriühingule, mille peakontor asub Euroopa Liidu liikmesriigis või Andorras ja mille juht või juhtkond, juhatuse või nõukogu esimees ning enamik mõlema organi liikmeid on Euroopa Liidu liikmesriigi või Andorra kodanikud ja – juhul, kui on tegemist täis- või osaühinguga – mille kapitalist vähemalt pool kuulub Euroopa Liidu liikmesriikidele või Andorrale või nende avalik-õiguslikele isikutele või kodanikele;

d) mille kapten ja juhtkonnaliikmed on Euroopa Liidu liikmesriikide või Andorra kodanikud ning

e) mille laevaperest vähemalt 75 % on Euroopa Liidu liikmesriikide või Andorra kodanikud.

Artikkel 5

Piisava töö või töötluse läbinud tooted

1. Artikli 2 kohaldamisel loetakse tooteid, mis ei ole täielikult saadud või toodetud, piisava töö või töötluse läbinuks, kui käesoleva liite II lisa loetelus esitatud tingimused on täidetud.

Need tingimused hõlmavad toodete valmistamisel kasutatavate päritolustaatuseta materjalide puhul kohaldatavat tööd või töötlust ja neid tingimusi kohaldatakse üksnes selliste materjalide suhtes. Sellest tulenevalt, kui toodet, mis on saanud päritolustaatuse loetelus ettenähtud tingimuste täitmisega, kasutatakse teise toote valmistamisel, ei kohaldata selle suhtes teise toote suhtes kehtivaid tingimusi ega arvestata selle toote valmistamiseks kasutatud materjale teises tootes kui päritolustaatuseta materjale.

2. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võib päritolustaatuseta materjale, mida käesoleva liite II lisas esitatud loetelus ettenähtud tingimuste kohaselt toote valmistamiseks ei tohi kasutada, siiski kasutada, kui

a) nende koguväärtus ei ületa 10 % toote tehasehinnast,

b) käesoleva lõike alusel ei ületata ühtki protsendimäära, mis on loendis seatud päritolustaatuseta materjalide suurimaks väärtuseks.

3. Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse, kui artikli 6 sätetest ei tulene teisiti.

Artikkel 6

Ebapiisav töö või töötlus

1. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, käsitatakse järgmisi toiminguid päritolustaatuse omandamiseks ebapiisava töö või töötlusena, olenemata sellest, kas artikli 5 tingimused on täidetud või mitte:

a) toimingud, mis tagavad toodete seisundi säilimise nende vedamisel ja ladustamisel;

b) pakkeüksuste osadeks jagamine ja koondamine;

c) pesemine, puhastamine; tolmu, oksiidi, õli, värvi ja muude katete eemaldamine;

d) tekstiili triikimine ja pressimine;

e) lihtsad värvimis- ja poleerimistööd;

f) teravilja ja riisi kestade eemaldamine, osaline või täielik pleegitamine, poleerimine ja glaseerimine;

g) suhkru toonimine või tükkipressimine;

h) puuviljade, marjade, pähklite ja köögiviljade koorimine ja kividest puhastamine;

i) teritamine, lihtlihvimine või lihtlõikamine;

j) tuulamine, uhtmine, sortimine, klassifitseerimine, liigitamine, kokkusobitamine (kaasa arvatud kaupade komplekteerimine);

k) lihtne klaas- või plastpudelitesse, plekkpurkidesse, kottidesse, karpidesse, kastidesse pakkimine, alustele jms kinnitamine ning kogu muu lihtne pakendamine;

l) märkide, etikettide, logode ja muude eristusmärkide kinnitamine või trükkimine toodetele või nende pakenditele;

m) ühte või mitut sorti toodete segamine;

n) suhkru segamine mis tahes ainega;

o) toote osade lihtne kokkupanemine terviktoote saamiseks või toodete osadeks lammutamine;

p) kaks või rohkem punktides a–o loetletud toimingut üheskoos;

q) loomade tapmine.

2. Et määrata kindlaks, kas tootega tehtud töö või töötlus on lõike 1 tähenduses ebapiisav, vaadeldakse kõiki kokkuleppeosalises selle tootega tehtud toiminguid koos.

Artikkel 7

Kvalifikatsiooniühik

1. Käesoleva liite kohaldamisel on kvalifikatsiooniühik see toode, mida loetakse harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri järgi klassifitseerimisel põhiüksuseks.

Sellest tulenevalt:

a) kui toode, mis koosneb esemete rühmast või kokkupandud esemetest, klassifitseeritakse harmoneeritud süsteemi järgi ühte rubriiki, moodustab tervik kvalifikatsiooniühiku;

b) kui kaubasaadetis koosneb mitmest identsest tootest, mis klassifitseeritakse samasse harmoneeritud süsteemi rubriiki, kohaldatakse käesoleva liite sätteid iga toote suhtes eraldi.

2. Kui harmoneeritud süsteemi 5. tõlgendamisreegli kohaselt loetakse klassifitseerimisel pakend toote juurde kuuluvaks, tuleb see ka päritolu kindlaksmääramisel lugeda toote juurde kuuluvaks.

Artikkel 8

Komplektid

Harmoneeritud süsteemi 3. tõlgendamisreegliga määratletud komplektil on päritolustaatus, kui kõik komplekti kuuluvad tooted on päritolustaatusega. Kui komplekt koosneb päritolustaatusega ja päritolustaatuseta toodetest, on komplekt tervikuna siiski päritolustaatusega, kui päritolustaatuseta toodete väärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast.

Artikkel 9

Kõrvalised tegurid

Selleks et teha kindlaks, kas toode on päritolustaatusega või mitte, ei ole vaja kindlaks määrata järgmiste toote valmistamisel kasutatavate toodete päritolu:

a) energia ja kütus;

b) sisseseade ja varustus;

c) masinad ja tööriistad;

d) kaubad, mis ei kuulu ega ole ette nähtud kuuluma toote lõppkoosseisu.







III JAOTIS

TERRITORIAALSED NÕUDED

Artikkel 10

Territoriaalsuspõhimõte

1. Kui artiklis 3 ja käesoleva artikli lõikes 3 ei ole sätestatud teisiti, peavad II jaotises sätestatud päritolustaatuse saamise tingimused olema kokkuleppeosalises täidetud katkestusteta.

2. Kui artiklis 3 ei ole sätestatud teisiti, tuleb kokkuleppeosalisest mõnda teise riiki eksporditavate päritolustaatusega kaupade tagasitoomisel käsitada neid päritolustaatuseta kaupadena, kui tolliasutustele ei saa nõuetekohaselt tõendada, et

a) tagasitoodud kaubad on samad kaubad, mis eksporditi, ning

b) need ei ole kõnealuses riigis või eksportimise ajal läbinud ühtegi muud toimingut peale nende, mis on vajalikud kaupade seisundi säilitamiseks.

3. Kokkuleppeosalisest eksporditud ja hiljem sinna reimporditud materjalidega väljaspool kokkuleppeosalist toimunud töö või töötlus ei mõjuta päritolustaatuse saamist vastavalt II jaotises sätestatud tingimustele, kui

a) eksporditud materjalid on täielikult saadud kokkuleppeosalises või nendega enne eksportimist tehtud töö ja töötlus on artiklis 6 osutatud toimingutest ulatuslikumad, ning

b) tolliasutusele suudetakse nõuetekohaselt tõendada, et i) reimporditud kaup on saadud eksporditud materjalidega tehtud töö või töötluse teel ning ii) käesoleva artikli kohaldamisel väljaspool kokkuleppeosalist tekkinud kogulisandväärtus ei ole üle 10 % selle lõpptoote tehasehinnast, millele päritolustaatust taotletakse.

4. Lõike 3 kohaldamisel ei rakendata II jaotises sätestatud päritolustaatuse saamise tingimusi väljaspool kokkuleppeosalist toimuva töö või töötluse suhtes. Kui aga lõpptoote päritolustaatuse kindlaksmääramiseks on käesoleva liite II lisa loetelus kehtestatud reegel, mis näeb ette kõigi kasutatud päritolustaatuseta materjalide maksimaalse väärtuse, ei või asjaomase kokkuleppeosalise territooriumil kasutatud päritolustaatuseta materjalide koguväärtus koos käesoleva artikli kohaldamisel väljaspool kokkuleppeosalist omandatud kogulisandväärtusega olla suurem ettenähtud protsendimäärast.

5. Lõigete 3 ja 4 kohaldamisel tähendab „kogulisandväärtus” kõiki väljaspool kokkuleppeosalist tekkivaid kulusid, sealhulgas seal kasutatud materjalide väärtust.

6. Lõikeid 3 ja 4 ei kohaldata toodete suhtes, mis ei vasta käesoleva liite II lisa loetelus sätestatud tingimustele või mida saab pidada piisava töö või töötluse läbinuks ainult siis, kui kohaldatakse artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldisi lubatud piirmäärasid.

7. Käesoleva artikliga hõlmatud töö või töötlus, mis toimub väljaspool kokkuleppeosalist, peab toimuma välistöötlemise korra või muu sarnase korra kohaselt.

Artikkel 11

Otsevedu

1. Kokkuleppega ette nähtud sooduskohtlemist kohaldatakse üksnes käesoleva liite nõuetele vastavate toodete suhtes, mille vedu toimub otse kokkuleppeosaliste vahel. Ühe saadetise moodustavaid tooteid võib siiski vedada muude territooriumide kaudu, vajaduse korral seda kõnealustel territooriumidel ümber laadides või ajutiselt ladustades, tingimusel, et need jäävad transiit- või ladustamisriigis tolliasutuse järelevalve alla ning ei läbi muid toiminguid peale maha- või pealelaadimise või muude kauba seisundi säilitamiseks vajalike toimingute.

2. Tõenduseks, et lõike 1 tingimused on täidetud, esitatakse importiva kokkuleppeosalise tolliasutusele:

a) üksainus veodokument, mis hõlmab teekonda eksportivast kokkuleppeosalisest läbi transiidiriigi, või

b) transiidiriigi tolliasutuse väljastatud tõend, i) milles on täpne toodete kirjeldus; ii) kuhu on märgitud toodete maha- ja uuesti pealelaadimise kuupäevad ning vajaduse korral laevade nimed või muud kasutatud veovahendid, ning iii) mis tõendab, millistel tingimustel tooted transiidiriigis olid, või

c) nende puudumisel muud tõendavad dokumendid.

Artikkel 12

Näitused

1. Päritolustaatusega toodete suhtes, mis saadetakse näitusele riiki, mis ei ole kokkuleppeosaline riik, ja mis pärast näitust müüakse impordiks kokkuleppeosalisse, kohaldatakse importimisel kokkuleppe sätteid, juhul kui tolliasutusele nõuetekohaselt tõendatakse, et

a) eksportija on toimetanud kõnealused tooted ühe kokkuleppeosalise territooriumilt näitust korraldavasse riiki ja seal need näitusel välja pannud;

b) kõnealune eksportija on tooted müünud või muul viisil võõrandanud kokkuleppeosalises asuvale isikule;

c) tooted on näituse ajal või vahetult pärast näitust tagasi saadetud samal kujul, nagu need näitusele saadeti, ning

d) alates näitusele saatmisest ei ole tooteid kasutatud muuks otstarbeks kui sellel näitusel väljapanekuks.

2. Päritolutõend tuleb välja anda või koostada kooskõlas V jaotise sätetega ja esitada importiva kokkuleppeosalise tolliasutusele tavalisel viisil. Sellele märgitakse näituse nimi ja aadress. Vajaduse korral võidakse nõuda lisatõendeid näitusele väljapaneku tingimuste kohta.

3. Lõiget 1 kohaldatakse kõikide kaubandus-, tööstus-, põllumajandus- või käsitöönäituste, -messide või muude samalaadsete avalike ürituste ja väljapanekute suhtes, mille jooksul kõnealused tooted jäävad tollikontrolli alla, välja arvatud kauplustes või äripindadel korraldatavad eraviisilised üritused, mille eesmärk on välismaiste toodete müük.







IV JAOTIS

TOLLIMAKSUDE TAGASTAMINE VÕI TOLLIMAKSUDEST VABASTAMINE

Artikkel 13

Tollimaksude tagastamise ja tollimaksudest vabastamise keeld

1. Päritolustaatuseta materjalide suhtes, mida on kasutatud selliste kokkuleppeosalisest pärit toodete valmistamiseks, mille kohta on välja antud või koostatud päritolutõend vastavalt V jaotisele, ei kohaldata kokkuleppeosalises mingit tollimaksude tagastamist ega tollimaksudest vabastamist.

2. Lõikes 1 sätestatud keeldu kohaldatakse tollimaksude või samaväärse toimega maksude osalise või täieliku tagastamise, vähendamise või nendest vabastamise korra suhtes, mida kohaldatakse kokkuleppeosalises toodete valmistamiseks kasutatavate materjalide suhtes, kui selline tagasimaksmine, vähendamine või maksudest vabastamine kehtib sõnaselgelt või faktiliselt juhtudel, kui nendest materjalidest valmistatud tooted eksporditakse, kuid mitte juhtudel, kui need on ette nähtud kodumaiseks kasutamiseks.

3. Päritolutõendis märgitud toodete eksportija peab olema valmis igal ajal tolliasutuse nõudmisel esitama kõik vajalikud dokumendid, mis tõendavad, et asjaomaste toodete valmistamisel kasutatud päritolustaatuseta materjalide eest ei ole saadud tollimaksu tagasimaksu ning et kõik nende materjalide suhtes kohaldatavad tollimaksud ja samaväärse toimega maksud on tegelikult makstud.

4. Lõigete 1, 2 ja 3 sätteid kohaldatakse ka artikli 7 lõikes 2 nimetatud pakendi, artiklis 8 nimetatud komplekti kuuluvate toodete suhtes, kui need on päritolustaatuseta.

5. Käesoleva artikli lõigete 1–4 sätteid kohaldatakse ainult selliste materjalide suhtes, mille suhtes kohaldatakse käesolevat liidet.







V JAOTIS

PÄRITOLUTÕEND

Artikkel 14

Üldtingimused

1. Kui ühest kokkuleppeosalisest pärit tooted imporditakse teise kokkuleppeosalisse, kohaldatakse nende suhtes käesoleva kokkuleppe sätteid, kui esitatakse üks järgmistest päritolutõenditest:

a) liikumissertifikaat EUR.1, mille näidis on esitatud käesoleva liite III lisas;

b) artikli 20 lõikes 1 osutatud tingimuste korral deklaratsioon (edaspidi „päritoludeklaratsioon”), mille eksportija esitab kaubaarvel, saatelehel või muus äridokumendis, kus asjaomaseid tooteid on kirjeldatud piisavalt täpselt, et neid oleks võimalik identifitseerida. Päritoludeklaratsiooni tekst on esitatud käesoleva liite IV lisas.

2. Olenemata lõikest 1 kohaldatakse käesoleva liite tähenduses päritolustaatusega toodete suhtes artiklis 24 nimetatud juhtudel käesoleva kokkuleppe sätteid, ilma et oleks vaja esitada käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud päritolutõendeid.

Artikkel 15

Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kord

1. Eksportiva kokkuleppeosalise tolliasutus annab kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 välja eksportija või tema vastutusel tegutseva volitatud esindaja kirjaliku taotluse alusel.

2. Selleks täidab eksportija või tema volitatud esindaja nii liikumissertifikaadi EUR.1 kui ka taotluse vormi, mille näidised on esitatud käesoleva liite III lisas. Kõnealused vormid täidetakse ühes keeltest, milles on koostatud käesolev kokkulepe, ning kooskõlas eksportiva riigi seadustega. Kui vormid täidetakse käsitsi, tuleb kirjutada tindiga ja trükitähtedes. Toodete kirjeldus tuleb kanda selleks ette nähtud lahtrisse tühje ridu jätmata. Kui lahtrisse jääb tühja ruumi, tuleb kirjelduse viimase rea alla tõmmata rõhtjoon ja tühi ruum läbi kriipsutada.

3. Eksportija, kes taotleb kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmist, peab olema valmis igal esitama kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandnud eksportiva kokkuleppeosalise tolliasutuse taotlusel kõik vajalikud dokumendid, mis tõendavad asjaomaste toodete päritolustaatust ja kinnitavad, et muud käesoleva liite nõuded on täidetud.

4. Kui asjaomaseid tooteid saab käsitada Euroopa Liidust või Andorrast pärit toodetena ja need vastavad muudele käesoleva liite nõuetele, väljastab Euroopa Liidu liikmesriigi või Andorra tolliasutus liikumissertifikaadi EUR.1, ilma et see piiraks lõike 5 kohaldamist.

5. Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 välja andnud tolliasutus võtab vajalikud meetmed, et kontrollida toodete päritolustaatust ja muude käesoleva liite nõuete täitmist. Selleks on tal õigus nõuda mis tahes tõendeid ja kontrollida eksportija raamatupidamisdokumente ning teha muid kontrollimisi, mida ta peab asjakohaseks. Ta teeb ka kindlaks, et lõikes 2 osutatud vormid on nõuetekohaselt täidetud. Eelkõige vaatab ta, kas toodete kirjeldamiseks ettenähtud lahter on täidetud nii, et sinna ei ole võimalik pettuse eesmärgil midagi lisada.

6. Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kuupäev märgitakse sertifikaadi lahtrisse 11.

7. Tolliasutus annab liikumissertifikaadi EUR.1 eksportijale välja niipea, kui tegelik eksport on toimunud või tagatud.

Artikkel 16

Liikumissertifikaadid EUR.1, mis on välja antud tagantjärele

1. Olenemata artikli 15 lõikest 7 võib liikumissertifikaadi EUR.1 erandkorras välja anda pärast asjakohaste toodete eksportimist, kui

a) seda ei antud ekspordi ajal välja eksimuse, tahtmatu tegevusetuse või muude eriliste asjaolude tõttu, või

b) tolliasutusele on tõendatud, et liikumissertifikaat EUR.1 anti välja, kuid importimisel ei aktsepteeritud seda tehnilistel põhjustel.

2. Lõike 1 rakendamisel peab eksportija oma taotluses märkima kaupade liikumissertifikaadiga EUR.1 hõlmatud kaupade ekspordikoha ja -kuupäeva ning taotluse põhjused.

3. Tolliasutus võib liikumissertifikaadi EUR.1 välja anda tagasiulatuvalt alles siis, kui on veendunud, et eksportija taotluses esitatud teave on kooskõlas vastavate dokumentide andmetega.

4. Tagasiulatuvalt väljaantud liikumissertifikaadile EUR.1 tuleb teha järgmine ingliskeelne märge:

„ISSUED RETROSPECTIVELY”.

5. Lõikes 4 osutatud kanne tehakse liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse 7.

Artikkel 17

Liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi väljaandmine

1. Liikumissertifikaadi EUR.1 varguse, kadumise või hävimise korral võib eksportija taotleda sertifikaadi väljaandnud tolliasutuselt duplikaati tema valduses olevate ekspordidokumentide põhjal.

2. Sel viisil välja antud duplikaadil peab olema järgmine ingliskeelne märge:

„DUPLICATE”.

3. Lõikes 2 osutatud kanne tehakse liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi lahtrisse 7.

4. Duplikaat, millele peab olema märgitud liikumissertifikaadi EUR.1 originaali väljaandmise kuupäev, hakkab kehtima alates nimetatud kuupäevast.

Artikkel 18

Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmine varem välja antud või koostatud päritolutõendi alusel

Kui päritolustaatusega tooted suunatakse kokkuleppeosalises tolliasutuse kontrolli alla, võib originaalpäritolutõendi asendada ühe või mitme kaupade liikumissertifikaadiga EUR.1, et saata kõik kõnealused tooted või osa neist mujale kõnealuse kokkuleppeosalise piires. Liikumissertifikaadi EUR.1 asendussertifikaadi(d) annab välja tolliasutus, kelle järelevalve alla tooted paigutatakse.

Artikkel 19

Arvestuslik eraldamine

1. Kui ühesuguste ja omavahel asendatavate päritolustaatusega ja päritolustaatuseta materjalide varude eraldi hoidmisest tekivad märkimisväärsed kulutused või olulised raskused, võib tolliasutus asjaomaste isikute kirjalikul taotlusel lubada selliste varude haldamiseks niinimetatud arvestusliku eraldamise meetodit (edaspidi „meetod”).

2. Meetodiga peab olema võimalik tagada, et saadud või toodetud tooteid, mida võib pidada päritolustaatusega toodeteks, on teatava vaatlusperioodi jooksul sama suur hulk, kui oleks saadud kaubavarude füüsilisel eraldamisel.

3. Tolliasutus võib lõikes 1 viidatud loa andmiseks esitada tingimusi, mida ta peab vajalikuks.

4. Meetodit rakendatakse ja selle rakendamine registreeritakse selles riigis kohaldatavate üldiste raamatupidamispõhimõtete alusel, kus toode on valmistatud.

5. Isik, kes meetodit kasutab, võib olenevalt asjaoludest kas koostada päritolutõendi või taotleda päritolutõendit toodete kogusele, mida võib pidada päritolustaatusega toodeteks. Tolliasutuse taotlusel deklareerib kõnealune isik, kuidas neid koguseid on hallatud.

6. Tolliasutus kontrollib loa kasutamist ja võib selle ära võtta, kui isik kasutab luba vääriti või ei täida mõnda muud käesolevas liites sätestatud tingimust.

Artikkel 20

Päritoludeklaratsiooni koostamise tingimused

1. Artikli 14 lõike 1 punktis b nimetatud päritoludeklaratsiooni võib koostada:

a) artiklis 21 määratletud heakskiidetud eksportija või

b) iga eksportija iga kaubasaadetise kohta, mis koosneb ühest või mitmest päritolustaatusega tooteid sisaldavast pakendist, mille koguväärtus ei ületa 6 000 eurot.

2. Päritoludeklaratsiooni võib koostada, kui asjaomaseid tooteid võib pidada Euroopa Liidust või Andorrast pärit toodeteks ja kui need vastavad muudele käesoleva liite nõuetele, ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist.

3. Eksportija, kes koostab päritoludeklaratsiooni, peab olema valmis esitama eksportiva kokkuleppeosalise tolliasutuse taotlusel kõik vajalikud dokumendid, mis tõendavad asjaomaste toodete päritolustaatust ja muude käesoleva liite nõuete täitmist.

4. Eksportija koostab päritoludeklaratsiooni, trükkides trükimasinal, tembeldades või printides arvele, saatelehele või mõnele muule äridokumendile deklaratsiooni, mille tekst on esitatud käesoleva liite IV lisas, kasutades üht nimetatud lisas esitatud keeleversiooni kooskõlas eksportiva riigi siseriikliku õigusega. Kui deklaratsioon täidetakse käsitsi, tuleb seda teha tindiga ja kasutada trükitähti.

5. Päritoludeklaratsioonile kirjutab eksportija omakäelise originaalallkirja. Heakskiidetud eksportijalt artikli 21 tähenduses ei nõuta siiski sellistele deklaratsioonidele allakirjutamist, tingimusel et ta kinnitab eksportiva kokkuleppeosalise tolliasutusele kirjalikult, et võtab endale täieliku vastutuse iga päritoludeklaratsiooni eest, mille alusel saab teda identifitseerida, nagu ta oleks sellele käsitsi alla kirjutanud.

6. Eksportija võib koostada päritoludeklaratsiooni siis, kui sellega hõlmatud tooted eksporditakse, või pärast eksportimist, tingimusel, et see esitatakse importivas riigis hiljemalt kahe aasta jooksul pärast sellega hõlmatud toodete importimist.

Artikkel 21

Heakskiidetud eksportija

1. Eksportiva kokkuleppeosalise tolliasutus võib anda igale eksportijale (edaspidi „heakskiidetud eksportija”), kes veab sageli käesoleva liite alusel kaupu, loa täita ise päritoludeklaratsioone, olenemata kõnealuste toodete väärtusest. Eksportija, kes taotleb sellist luba, peab tolliasutusele esitama kõik tagatised, mis on vajalikud toodete päritolustaatuse ja muude käesolevas liites ettenähtud nõuete täitmise kontrollimiseks.

2. Tolliasutus võib anda heakskiidetud eksportija staatuse ükskõik millistel tingimustel, mida ta peab asjakohaseks.

3. Tolliasutus annab heakskiidetud eksportijale tolliloa numbri, mis märgitakse päritoludeklaratsioonile.

4. Tolliasutus kontrollib, kuidas heakskiidetud eksportija seda luba kasutab.

5. Tolliasutus võib loa igal ajal kehtetuks tunnistada. Ta teeb seda siis, kui heakskiidetud eksportija ei esita enam lõikes 1 osutatud tagatisi või ei täida lõikes 2 osutatud tingimusi või kasutab luba muul viisil valesti.

Artikkel 22

Päritolutõendi kehtivus

1. Päritolutõend kehtib neli kuud alates selle väljaandmisest eksportivas kokkuleppeosalises ning see tuleb nimetatud aja jooksul esitada importiva kokkuleppeosalise tolliasutusele.

2. Päritolutõendeid, mis esitatakse importiva kokkuleppeosalise tolliasutusele pärast lõikes 1 sätestatud esitamistähtaja möödumist, võib sooduskohtlemise kohaldamiseks aktsepteerida, kui kõnealused dokumendid jäid tähtaja jooksul esitamata erandlike asjaolude tõttu.

3. Kui esitamisega jäädakse hiljaks muudel põhjustel, võib importiva kokkuleppeosalise tolliasutus päritolutõendeid aktsepteerida juhul, kui tooted on neile esitatud enne kõnealuse lõpptähtaja möödumist.

Artikkel 23

Päritolutõendi esitamine

Päritolutõend esitatakse importiva kokkuleppeosalise tolliasutusele selles riigis kohaldatavas korras. Selle riigi tolliasutus võib nõuda päritolutõendi tõlget. Samuti võib tolliasutus nõuda, et koos impordideklaratsiooniga esitatakse ka importija kinnitus selle kohta, et tooted vastavad kokkuleppe rakendamiseks ette nähtud tingimustele.

Artikkel 24

Päritolutõendi nõudest vabastamine

1. Tooteid, mida üks eraisik saadab teisele eraisikule väikepakendis või mis kuuluvad reisija isikliku pagasi hulka, käsitatakse päritolustaatusega toodetena ning päritolutõendit ei ole vaja esitada, kui nimetatud toodete import ei ole kaubanduslikku laadi ning on deklareeritud käesoleva liite nõuete kohaselt ja kui ei teki kahtlust nimetatud deklaratsiooni õigsuses. Kui tooted saadetakse posti teel, võib selle deklaratsiooni esitada tollideklaratsioonil CN22/CN23 või sellele dokumendile lisatud paberilehel.

2. Juhuimporti, mis koosneb eranditult toodetest, mis on ette nähtud vastuvõtjate või reisijate või nende pereliikmete isiklikuks kasutamiseks, ei käsitata kaubandusliku impordina, kui toodete laadi ja koguse põhjal on ilmne, et neid ei impordita kaubanduslikel eesmärkidel.

3. Lisaks sellele ei tohi väikepakendite puhul kõnealuste toodete koguväärtus ületada 500 eurot ja reisijate isikliku pagasi hulka kuuluvate toodete puhul 1 200 eurot.

Artikkel 25

Tõendavad dokumendid

Artikli 15 lõikes 3 ja artikli 20 lõikes 3 osutatud dokumendid, millega tõendatakse, et liikumissertifikaadiga EUR.1 või päritoludeklaratsiooniga hõlmatud tooteid võib pidada kokkuleppeosalisest pärit toodeteks ning et need vastavad muudele käesoleva liite tingimustele, võivad olla muu hulgas järgmised:

a) otsesed tõendid eksportija või tarnija poolt kõnealuste kaupade saamiseks tehtud toimingute kohta, mis sisalduvad näiteks tema arvetes või sisemises raamatupidamises;

b) dokumendid, mis tõendavad kasutatud materjalide päritolustaatust ja mis on välja antud või koostatud vastavas kokkuleppeosalises, kus kõnealuseid dokumente kasutatakse siseriikliku õiguse kohaselt;

c) dokumendid, mis tõendavad, et materjalid on asjaomases kokkuleppeosalises läbinud töö või töötluse, ja mis on välja antud või koostatud asjaomases kokkuleppeosalises, kus kõnealuseid dokumente kasutatakse siseriikliku õiguse kohaselt;

d) liikumissertifikaadid EUR.1 või päritoludeklaratsioonid, mis tõendavad kasutatud materjalide päritolustaatust ja mis on välja antud või koostatud asjaomases kokkuleppeosalises vastavalt käesolevale liitele;

e) piisavad tõendid artikli 11 kohaselt väljaspool asjaomast kokkuleppeosalist toimunud töö või töötluse kohta, mis tõendavad, et kõnealuse artikli nõuded on täidetud.

Artikkel 26

Päritolutõendite ja tõendavate dokumentide säilitamine

1. Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmist taotlev eksportija säilitab artikli 15 lõikes 3 kirjeldatud dokumente vähemalt kolm aastat.

2. Päritoludeklaratsiooni koostanud eksportija säilitab selle päritoludeklaratsiooni koopiat ja artikli 20 lõikes 3 kirjeldatud dokumente vähemalt kolm aastat.

3. Eksportiva kokkuleppeosalise tolliasutus, kes annab välja liikumissertifikaadi EUR.1, säilitab artikli 15 lõikes 2 osutatud taotlust vähemalt kolm aastat.

4. Importiva kokkuleppeosalise tolliasutus säilitab talle esitatud liikumissertifikaate EUR.1 ja päritoludeklaratsioone vähemalt kolm aastat.

Artikkel 27

Lahknevused ja vormistusvead

1. Kui päritolutõendil ja dokumendis, mis esitatakse tollile toodete impordiga seotud formaalsuste täitmiseks, avastatakse väikesi erinevusi andmetes, ei muuda see asjaolu päritolutõendit iseenesest tühiseks, kui nõuetekohaselt tõendatakse, et kõnealune dokument vastab esitatud toodetele.

2. Päritolutõendit ei tohiks tagasi lükata ilmsete vormistusvigade, näiteks trükivigade tõttu, kui kõnealused vead ei sea kahtluse alla selles dokumendis esitatud andmete õigsust.

Artikkel 28

Eurodes väljendatud summad

1. Juhuks kui toodete kohta esitatakse arve muus vääringus kui euro, kinnitavad asjaomased kokkuleppeosalised artikli 20 lõike 1 punkti b ja artikli 24 lõike 3 sätete kohaldamiseks igal aastal eurodes väljendatud summadega samaväärsed summad asjaomaste riikide omavääringus.

2. Saadetise suhtes kohaldatakse artikli 20 lõike 1 punkti b või artikli 24 lõike 3 sätteid selle vääringu põhjal, milles arve on koostatud, vastavalt asjaomase riigi poolt kindlaks määratud summadele.

3. Omavääringus kasutatavad summad on võrdväärsed eurodes väljendatud summadega oktoobri esimese tööpäeva kursi alusel. Summad teatatakse Euroopa Komisjonile 15. oktoobriks ja neid hakatakse kohaldama alates järgmise aasta 1. jaanuarist. Euroopa Komisjon teatab vastavad summad kõikidele asjaomastele riikidele.

4. Riik võib eurodes väljendatud summa omavääringusse konverteerimise tulemusena saadud summa ümardada suuremaks või väiksemaks. Ümardatud summa ei tohi konverteerimise tulemusena saadud summast erineda rohkem kui 5 % võrra. Riik võib eurodes väljendatud summa väärtuse omavääringus muutmata jätta, kui lõikes 3 sätestatud iga-aastase korrigeerimise ajal saadakse selle summa konverteerimise tulemusena enne ümardamist summa, mis on omavääringus väljendatud summast vähem kui 15 % suurem. Omavääringus väljendatud summa võib jätta muutmata, kui see summa konverteerimise tulemusena väheneks.

5. Tolli allkomitee vaatab kokkuleppeosalise taotlusel eurodes väljendatud summad üle. Kõnealusel ülevaatamisel kaalub ühiskomitee asjaomaste piiride mõju tegeliku väärtuse säilitamise kasulikkust. Selleks võib ta otsustada muuta eurodes väljendatud summasid.







VI JAOTIS

HALDUSKOOSTÖÖ KORD

Artikkel 29

Halduskoostöö

1. Kokkuleppeosaliste tolliasutused esitavad üksteisele Euroopa Komisjoni kaudu templijäljendid, mida kasutatakse nende tollis kaupade liikumissertifikaatide EUR.1 väljaandmiseks, ja nende tolliasutuste aadressid, kes vastutavad kõnealuste sertifikaatide ja päritoludeklaratsioonide kontrollimise eest.

2. Selleks et tagada käesoleva liite nõuetekohane kohaldamine, abistavad kokkuleppeosalised üksteist oma pädevate tolliasutuste kaudu liikumissertifikaatide EUR.1 ja päritoludeklaratsioonide ehtsuse ning kõnealustes dokumentides esitatud teabe õigsuse kontrollimisel.

Artikkel 30

Päritolutõendi õigsuse kontroll

1. Järelkontrolli päritolutõendite üle tehakse pisteliselt või siis, kui importiva kokkuleppeosalise tolliasutusel tekib põhjendatud kahtlus nende dokumentide ehtsuses, asjaomaste toodete päritolustaatuses või muude käesoleva liite nõuete täitmises.

2. Lõike 1 rakendamisel tagastab importiva kokkuleppeosalise tolliasutus eksportiva kokkuleppeosalise tolliasutusele liikumissertifikaadi EUR.1, arve, kui see on esitatud, ja päritoludeklaratsiooni või kõnealuste dokumentide koopiad ning esitab vajaduse korral kontrollitaotluse põhjused. Kõik saadud dokumendid ja teave, mille põhjal võib oletada, et päritolutõendis esitatud andmed on ebaõiged, saadetakse kontrollitaotluse tõendamiseks.

3. Kontrolli teostab eksportiva kokkuleppeosalise tolliasutus. Selleks on tal õigus nõuda mis tahes tõendeid ja kontrollida eksportija raamatupidamisdokumente ning teha muid kontrollimisi, mida ta peab asjakohaseks.

4. Kui importiva kokkuleppeosalise tolliasutus otsustab kuni kontrollitulemuste saamiseni asjaomaste toodete sooduskohtlemise peatada, pakub ta importijale võimalust, et tooted vabastatakse, kui eelnevalt on kasutusele võetud kõik vajalikud ettevaatusmeetmed.

5. Kontrolli tulemustest teatatakse kontrolli taotlenud tolliasutusele niipea kui võimalik. Kõnealustest tulemustest peab selgesti ilmnema, kas dokumendid on ehtsad ning kas asjaomaseid tooteid võib pidada kokkuleppeosalisest pärit toodeteks ja kas need vastavad muudele käesoleva liite nõuetele.

6. Kui põhjendatud kahtluse korral ei saada vastust kümne kuu jooksul arvates kontrollitaotluse esitamise kuupäevast või kui vastus ei sisalda piisavalt teavet, et otsustada, kas kõnealune dokument on ehtne, või määrata toodete tegelikku päritolu, keeldub kontrolli taotlenud tolliasutus soodustuste andmisest, välja arvatud erandlike asjaolude korral.

Artikkel 31

Vaidluste lahendamine

Kui seoses artiklis 30 osutatud kontrollimenetlusega tekivad vaidlused, mida kontrolli taotlenud tolliasutus ja kontrollimise eest vastutav tolliasutus ei suuda lahendada, esitatakse need lahendamiseks ühiskomiteele. Kui seoses käesoleva liite tõlgendamisega tekivad muud vaidlused kui artiklis 30 nimetatud kontrollimenetlust käsitlevad vaidlused, esitatakse need lahendamiseks ühiskomiteele.

Importija ja importiva kokkuleppeosalise tolliasutuse vahelised vaidlused lahendatakse alati importiva riigi õigusnormide kohaselt.

Artikkel 32

Karistused

Sanktsioon määratakse isikule, kes toodete sooduskohtlemise saavutamiseks koostab või laseb koostada valeandmeid sisaldava dokumendi.

Artikkel 33

Vabatsoonid

1. Kokkuleppeosalised võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et päritolutõendi alusel kaubastatavaid tooteid, mida transportimise ajal hoitakse nende territooriumil asuvas vabatsoonis, ei vahetata muude kaupade vastu ega tehta nendega muid toiminguid kui need, mis on ette nähtud toodete riknemise vältimiseks.

2. Kui kokkuleppeosalisest pärit tooteid imporditakse vabatsooni päritolutõendi alusel ja need läbivad seal töö või töötluse, annavad asjaomased asutused erandina käesoleva artikli lõike 1 sätetest eksportija taotlusel välja uue liikumissertifikaadi EUR.1, kui läbitud töö või töötlus on kooskõlas käesoleva liitega.







VII JAOTIS

CEUTA JA MELILLA

Artikkel 34

Liite kohaldamine

1. Mõiste „Euroopa Liit” ei hõlma Ceutat ja Melillat.

2. Ceutasse ja Melillasse imporditavate Andorrast pärit toodete suhtes kohaldatakse sama tolliprotseduuri, mida kohaldatakse Euroopa Liidu tolliterritooriumilt pärit toodete suhtes Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi Euroopa ühendustega ühinemise akti protokolli nr 2 alusel. Andorra kohaldab Ceutast ja Melillast pärit ning käesoleva kokkuleppega hõlmatud toodete importimisel sama tolliprotseduuri kui toodete suhtes, mida imporditakse Euroopa Liidust ja mis on sealt pärit.

3. Käesoleva artikli lõike 2 kohaldamisel Ceutast ja Melillast pärit toodete suhtes kohaldatakse käesolevat liidet mutatis mutandis vastavalt artiklis 35 sätestatud eritingimustele.

Artikkel 35

Eritingimused

1. Kui järgmisi tooteid on veetud otseveona artikli 11 sätete kohaselt, loetakse

1) Ceutast ja Melillast pärit toodeteks a) täielikult Ceutas ja Melillas saadud või toodetud tooteid; b) Ceutas ja Melillas saadud või toodetud tooteid, mille valmistamisel on kasutatud muid kui punktis a osutatud tooteid, tingimusel et i) nimetatud tooted on läbinud piisava töö või töötluse käesoleva liite artikli 5 tähenduses, või ii) nimetatud tooted on pärit kokkuleppeosalisest, tingimusel et need on läbinud töö või töötluse, mis on artiklis 6 osutatud toimingutest ulatuslikum;

2) Andorrast pärit toodeteks a) täielikult Andorras saadud või toodetud tooteid; b) Andorras saadud tooteid, mille valmistamisel on kasutatud muid kui punktis a osutatud tooteid, tingimusel et i) nimetatud tooted on läbinud piisava töö või töötluse artikli 5 tähenduses, või ii) nimetatud tooted on pärit Ceutast ja Melillast või Euroopa Liidust, tingimusel et nad on läbinud töö või töötluse, mis on artiklis 6 osutatud toimingutest ulatuslikum.

2. Ceutat ja Melillat käsitatakse ühtse territooriumina.

3. Eksportija või tema volitatud esindaja kirjutab „Andorra” ja „Ceuta ja Melilla” kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse 2 või arvedeklaratsioonile. Ceutast ja Melillast pärit toodete puhul märgitakse lisaks sellele kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse 4 või päritoludeklaratsiooni nende päritolustaatus.

4. Hispaania tolliasutus vastutab käesoleva liite kohaldamise eest Ceutas ja Melillas.







VIII JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 36

Liite muutmine

Ühiskomitee võib otsustada käesoleva liite sätete muutmise üle.

I LISA

SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED II LISA LOENDI KOHTA

Märkus 1.

Loetelus on sätestatud tingimused, millele kõik tooted peavad vastama, et neid saaks käsitada piisava töö või töötluse läbinuna käesoleva liite artikli 5 tähenduses.

Märkus 2.

2.1. Loetelu kahes esimeses veerus kirjeldatakse saadud toodet. Esimeses veerus on harmoneeritud süsteemis kasutatav rubriigi- või grupinumber ja teises veerus kõnealuse süsteemi vastava rubriigi või grupi kaubakirjeldus. Kahe esimese veeru iga kande kohta on kolmandas või neljandas veerus reegel. Kui mõnel juhul on esimese veeru kande ees „ex”, tähendab see seda, et kolmandas või neljandas veerus olev reegel kehtib üksnes rubriigi või grupi selle osa suhtes, mida teises veerus on kirjeldatud.

2.2. Kui esimeses veerus on kokku paigutatud mitu rubriiginumbrit või on esitatud kaubagrupi number ja seetõttu on teises veerus toodete üldkirjeldus, kohaldatakse kolmanda või neljanda veeru vastavat reeglit kõikide toodete suhtes, mis on harmoneeritud süsteemis klassifitseeritud kõnealuse grupi rubriikidesse või ükskõik millistesse esimeses veerus kokku paigutatud rubriikidesse.

2.3. Kui loendis on ühe rubriigi eri toodete suhtes kehtestatud erinevad reeglid, sisaldab iga taane kõnealuse rubriigi selle osa kirjeldust, mida hõlmab kolmanda või neljanda veeru vastav reegel.

2.4. Kui kahe esimese veeru kandele vastab nii kolmanda kui ka neljanda veeru reegel, võib eksportija valida, kas ta kohaldab kolmandas või neljandas veerus sätestatud reeglit. Kui neljandas veerus päritolureeglit ei ole, tuleb kohaldada kolmandas veerus sätestatud reeglit.

Märkus 3.

3.1. Käesoleva liite artikli 5 sätteid toodete kohta, mis on saanud päritolustaatuse ja mida kasutatakse muude toodete valmistamisel, kohaldatakse hoolimata sellest, kas päritolustaatus on saadud kõnealuseid tooteid kasutavas tehases või mõnes muus kokkuleppeosalise tehases.

3.2. Loetelu reegliga nähakse ette päritolustaatuse saamiseks vajalik minimaalne töö või töötlus, millest ulatuslikum töö või töötlus annab samuti päritolustaatuse; väiksem töö või töötlus päritolustaatust ei anna. Kui reegliga nähakse ette, et teatavas valmistamisetapis võib päritolustaatuseta materjali kasutada, on kõnealuse materjali kasutamine lubatud ka varasemas valmistamisetapis, kuid hilisemas etapis enam mitte.

3.3. Ilma et see piiraks märkuse 3.2 kohaldamist, kui reeglis kasutatakse väljendit „valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest”, tähendab see, et kasutada võib kõigi rubriikide materjale (ka tootega sama rubriigi ja kirjelduse alla kuuluvaid materjale), kui nimetatud reeglis sisalduvatest eripiirangutest ei tulene teisiti. Väljend „tootmine mis tahes rubriigi materjalidest, sealhulgas muudest rubriigi … materjalidest” või „tootmine mis tahes rubriigi materjalidest, sealhulgas muudest materjalidest tootega samast rubriigist” tähendab seda, et kasutada võib tootega samasse rubriiki liigitatud materjale, välja arvatud materjalid, mille kirjeldus on sama mis loetelu 2. veerus esitatud tootekirjelduses.

3.4. Kui loendis esitatud reegel näeb ette, et toodet võib valmistada rohkem kui ühest materjalist, tähendab see, et kasutada võib üht või mitut materjali. Kõiki nimetatud materjale kasutama ei pea.

3.5. Kui loetelu reegel näeb ette, et toode peab olema valmistatud teatavast materjalist, ei takista nimetatud tingimus kasutamast muid materjale, mis oma iseloomulike omaduste tõttu reeglile ei vasta.

Näide:

Rubriigi 1904 toiduaineid käsitlev reegel, mis sõnaselgelt keelab kasutada teravilja ja teraviljasaadusi, ei takista kasutamast mineraalsoolasid, kemikaale ja muid lisaaineid, mis ei ole valmistatud teraviljast.

Seda reeglit ei kohaldata toodete suhtes, mida võib toota sama laadi materjalist varasemas tootmisetapis, kuigi neid ei või valmistada teatavatest loetelus määratletud materjalidest.

3.6. Kui loendis esitatud reeglis on antud kaks protsendimäära, mis tähistavad kasutatavate päritolustaatuseta materjalide suurimat võimalikku väärtust, ei tohi kõnealuseid protsendimäärasid liita. Teisisõnu ei tohi kõigi kasutatavate päritolustaatuseta materjalide suurim väärtus ületada kõrgemat kehtestatud protsendimäära. Peale selle ei tohi ühegi materjali väärtus ületada selle suhtes kohaldatavat protsendimäära.

II LISA

NENDE PÄRITOLUSTAATUSETA MATERJALIDE PUHUL KOHALDATAVATE TÖÖDE VÕI TÖÖTLUSTE LOETELU, MIS ANNAVAD TOOTELE PÄRITOLUSTAATUSE







HS-kood Kauba kirjeldus Päritolustaatuseta materjalide puhul kohaldatav töö või töötlus, mis annab päritolustaatuse (1) (2) (3) või (4) Grupp 1 Elusloomad Kõik gruppi 1 kuuluvad loomad on täielikult saadud või toodetud Grupp 2 Liha ja söödav rups Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 1 ja 2 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud Grupp 3 Kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ex grupp 4 Piimatooted; linnumunad; naturaalne mesi; mujal nimetamata loomse päritoluga toiduained; välja arvatud: Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 0403 Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor (kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusaine-, lõhna- ja maitseainetega, pähkli-, kakao- või puuviljalisandiga või ilma): Tootmine, mille puhul: — kõik grupi 4 materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud — kõik kasutatavad rubriiki 2009 kuuluvad puuviljamahlad (v.a ananassi-, laimi- ja greibimahl) on päritolustaatusega ja — kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast ex grupp 5 Mujal nimetamata loomsed tooted välja arvatud: Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 5 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ex rubriik 0502 Kodu- ja metssigade töödeldud harjased ning karvad Harjaste ja karvade puhastamine, desinfitseerimine, sortimine ja sirgestamine Grupp 6 Eluspuud ja muud taimed, taimesibulad, -juured jms, lõikelilled ja dekoratiivne taimmaterjal Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad gruppi 6 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud, ja — kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast ning Grupp 7 Köögivili ning söödavad juured ja mugulad Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 7 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud Grupp 8 Söödavad puuviljad, marjad ja pähklid; tsitrusviljade ja melonite koor Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad puuviljad, marjad ja pähklid on täielikult saadud või toodetud ja — kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast ex grupp 9 Kohv, tee, mate ja vürtsid; välja arvatud: Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 9 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 0901 Kohv (röstitud või röstimata, kofeiiniga või ilma); kohviubade kestad ja koored; ükskõik mis vahekorras kohvi sisaldavad kohviasendajad Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist. 0902 Tee, lõhna- või maitseainetega või ilma Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist. ex rubriik 0910 Vürtsisegud Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist. Grupp 10 Teravili Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 10 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ex grupp 11 Jahvatustööstuse tooted; linnased; tärklis; inuliin; nisugluteen; välja arvatud: Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad teraviljad, köögiviljad, rubriiki 0714 kuuluvad söödavad juured ja mugulad ning puuviljad, marjad ja pähklid on täielikult saadud või toodetud ex rubriik 1106 Peen- ning jämejahu ja pulber rubriiki 0713 kuuluvatest kuivatatud, poetatud kaunviljadest Rubriiki 0708 kuuluvate kaunviljade kuivatamine ja jahvatamine Grupp 12 Õliseemned ja õliviljad; mitmesugused terad, seemned ja viljad; tööstuses kasutatavad taimed ja ravimtaimed; õled ja sööt Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 12 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 1301 Šellak; vaigud, looduslikud kummivaigud ja õlivaigud (näiteks palsamid) Tootmine, mille puhul kasutatavate rubriiki 1301 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 1302 Taimemahlad ja -ekstraktid; pektiinid, pektinaadid ja pektaadid; agar-agar, taimeliimid ja paksendajad, modifitseeritud või modifitseerimata: — taimsed liimid ja paksendajad, modifitseeritud või mitte, Tootmine modifitseerimata liimidest ja paksendajatest — muud Valmistamine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast Grupp 14 Taimne punumismaterjal; mujal nimetamata taimsed tooted Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 14 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ex grupp 15 Loomsed või taimsed rasvad ja õlid; nende lõhustamise saadused; töödeldud toidurasvad; loomsed või taimsed vahad; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. 1501 Searasv ja -rasvkude (k.a seapekk) ning kodulinnurasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 0209 või 1503 kuuluv: — kondi- ja jäägirasv Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a rubriiki 0203 , 0206 või 0207 kuuluv materjal või rubriiki 0506 kuuluvad kondid — muud Tootmine rubriiki 0203 või 0206 kuuluvast sealihast või söödavast searupsist või rubriiki 0207 kuuluvast linnulihast või söödavast linnurupsist 1502 Veise-, lamba- või kitserasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 1503 kuuluv: — kondi- ja jäägirasv Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a rubriiki 0201 , 0202 , 0204 või 0206 kuuluv materjal või rubriiki 0506 kuuluvad kondid — muud Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 2 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 1504 Kalade või mereimetajate rasvad, õlid ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata: — tahked fraktsioonid Tootmine mis tahes rubriigi materjalidest, sh teistest rubriigi 1504 materjalidest — muud Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 2 ja 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ex rubriik 1505 Rafineeritud lanoliin Tootmine rubriiki 1505 kuuluvast töötlemata villarasvast 1506 Muud loomsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata: — tahked fraktsioonid Tootmine mis tahes rubriigi materjalidest, sh teistest rubriigi 1506 materjalidest — muud Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 2 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 1507 ja 1515 Taimeõlid ja nende fraktsioonid: — soja-, maapähkli-, palmi-, kopra-, palmituuma-, babassupalmi-, tunga- ja oititsikaõli, mürtelvaha ja jaapani vaha, jojoobiõli fraktsioonid jm tehniliseks ja tööstuslikuks otstarbeks, v.a toiduainete tootmiseks mõeldud õlid Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. — tahked fraktsioonid, välja arvatud jojoobiõli fraktsioonid Valmistamine muudest rubriikidesse 1507 –1515 kuuluvatest materjalidest — muud Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad taimsed materjalid on täielikult saadud 1516 Loomsed või taimsed rasvad või õlid ja nende fraktsioonid, osaliselt või täielikult hüdrogeenitud, esterdatud, ümberesterdatud või elaidiseeritud, rafineeritud või rafineerimata, kuid edasi töötlemata Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad gruppi 2 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud, ja — kõik kasutatavad taimsed materjalid on täielikult saadud või toodetud. Rubriikide 1507 , 1508 , 1511 ja 1513 materjale võib kasutada 1517 Margariin; söödavad segud või valmistised loomsetest või taimsetest rasvadest või õlidest või selle grupi erinevate rasvade või õlide fraktsioonidest, v.a rubriigi 1516 toidurasvadest või -õlidest ning nende fraktsioonidest Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad gruppidesse 2 ja 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud, ja — kõik kasutatavad taimsed materjalid on täielikult saadud või toodetud. Rubriikide 1507 , 1508 , 1511 ja 1513 materjale võib kasutada Grupp 16 Tooted lihast, kalast, vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest Tootmine: — gruppi 1 kuuluvatest loomadest ja/või — mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ex grupp 17 Suhkur ja suhkrukondiitritooted; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. ex rubriik 1701 Roo- ja peedisuhkur ning keemiliselt puhas sahharoos tahkel kujul, maitse- või värvainelisanditega Tootmine, mille puhul kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast 1702 Muud suhkrud, sh keemiliselt puhas laktoos, maltoos, glükoos ja fruktoos, tahkel kujul; maitse- ja värvainelisanditeta suhkrusiirupid; tehismesi, naturaalse meega segatud või segamata; karamell: — keemiliselt puhas maltoos ja fruktoos Tootmine mis tahes rubriigi materjalidest, sh teistest rubriigi 1702 materjalidest — muu suhkur tahkel kujul, maitse-, lõhna- või värvainelisandiga Tootmine, mille puhul kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast — muud Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on päritolustaatusega ex rubriik 1703 Melass, mis on saadud suhkru ekstraheerimisel või rafineerimisel, maitse-, lõhna- või värvainelisandiga Tootmine, mille puhul kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast 1704 Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei sisalda kakaod Tootmine: — mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja — eespool esitatud piirmäära ulatuses ei ületa kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus 30 % toote tehasehinnast Grupp 18 Kakao ja kakaotooted Tootmine: — mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja — eespool esitatud piirmäära ulatuses ei ületa kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus 30 % toote tehasehinnast 1901 Linnaseekstrakt; jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduvalmistised, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 40 % massist, arvestatuna täiesti rasvavabalt; mujal nimetamata ning rubriikidesse 0401 ja 0404 kuuluvad toiduvalmistised, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda vähem kui 5 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt: — linnaseekstrakt Tootmine grupi 10 teraviljast. — muud Tootmine: — mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja — eespool esitatud piirmäära ulatuses ei ületa kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus 30 % toote tehasehinnast 1902 Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul viisil toiduks valmistatud või mitte: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, cannelloni jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte: — mille massist liha, rups, kala, vähilaadsed või molluskid moodustavad 20 % või vähem Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad teraviljad ja teraviljasaadused (v.a kõva nisu ja selle saadused) on täielikult saadud või toodetud — mis sisaldavad liha, rupsi, kala, vähilaadseid või molluskeid üle 20 massiprotsendi Tootmine, mille puhul: — kõik kasutatavad teraviljad ja teraviljasaadused (v.a kõva nisu ja selle saadused) on täielikult saadud või toodetud, ja — kõik kasutatavad gruppidesse 2 ja 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 1903 Tapiokk ja selle tärklisest valmistatud asendajad helvestena, teradena, kruupidena, sõelmetena vms kujul Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a rubriiki 1108 kuuluv kartulitärklis 1904 Teravilja või teraviljatoodete paisutamise või röstimise teel saadud toiduained (nt maisihelbed); eelnevalt kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud mujal nimetamata teravili (v.a mais) teradena, helvestena või muul kujul (v.a lihtjahu, püülijahu ja tangud) toiduks valmistatud teraviljad Tootmine: — mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a rubriigi 1806 materjalid, — mille puhul kõik kasutatavad teraviljad ja jahu (v.a kõva nisu, kõva mais ja nende saadused) on täielikult saadud või toodetud, ja — eespool esitatud piirmäära ulatuses ei ületa kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus 30 % toote tehasehinnast 1905 Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised jms pagaritooted, kakaoga või kakaota; armulaualeib, tühjad ravimikapslid, oblaadid, riispaber jm samalaadsed tooted: Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a grupi 11 materjalid. ex grupp 20 Tooted köögi- ja puuviljadest, marjadest, pähklitest või muudest taimeosadest; välja arvatud: Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad puuviljad, marjad, pähklid või köögiviljad on täielikult saadud või toodetud ex rubriik 2001 Jamss, bataat jms toiduks kasutatavad taimeosad, mis sisaldavad vähemalt 5 % massist tärklist ja mida on töödeldud või konserveeritud äädika või äädikhappega Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. ex 20 04 ja ex 20 05 Kartul jahu, pulbri või helveste kujul, mida on töödeldud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. 2006 Köögiviljad, puuviljad, pähklid, puuviljakoored jm taimeosad, suhkrus säilitatud (nõrutatud ja kuivanud, glasuuritud või suhkrustatud) Tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast 2007 Džemmid, keedised, puuvilja- või marjaželeed, marmelaadid, puuvilja-, marja- või pähklipüreed ja pastad, saadud kuumtöötlemisel, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma Tootmine: — mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja — eespool esitatud piirmäära ulatuses ei ületa kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus 30 % toote tehasehinnast ex rubriik 2008 — pähklid magusaine- või piirituselisandita Tootmine, mille puhul kõikide kasutatavate rubriikidesse 0801 , 0802 ja 1202 –1207 kuuluvate päritolustaatusega pähklite ja õliseemnete väärtus ületab 60 % toote tehasehinnast — maapähklivõi; teraviljapõhised segud; palmipungad; mais Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. — muud, välja arvatud puuvili ja pähklid, mis on valmistatud muul viisil kui aurutamise või vees keetmise teel, suhkrulisandita, külmutatud Tootmine: — mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja — eespool esitatud piirmäära ulatuses ei ületa kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus 30 % toote tehasehinnast 2009 Kääritamata, piirituselisandita marjamahlad, puu- ja köögiviljamahlad (k.a viinamarjavirre), suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma Tootmine: — mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja — eespool esitatud piirmäära ulatuses ei ületa kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus 30 % toote tehasehinnast ex grupp 21 Mitmesugused toiduained; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. 2101 Kohvi-, tee- ja mateekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid, tooted kohvist, teest või matest või nende ekstraktidest, essentsidest ja kontsentraatidest; röstitud sigur jm röstitud kohviasendajad, ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid nendest Tootmine: — mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja — mille puhul kogu kasutatav sigur on täielikult saadud või toodetud 2103 Kastmed ning valmistised kastmete valmistamiseks; kastmelisandite segud, maitseainesegud; sinepipulber ja valmissinep: — Kastmed ning valmistised kastmete valmistamiseks; kastmelisandite segud, maitseainesegud; Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. Sinepipulbrit või valmissinepit võib kasutada — sinepipulber ja valmissinep Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist. ex rubriik 2104 Supid ja puljongid, valmistised nende valmistamiseks; Supid ja puljongid, valmistised nende valmistamiseks Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a rubriikidesse 2002 –2005 kuuluvatest töödeldud või konserveeritud köögiviljadest 2106 Mujal loetlemata toiduvalmistised: Tootmine: — mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja — eespool esitatud piirmäära ulatuses ei ületa kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus 30 % toote tehasehinnast ex grupp 22 Joogid, alkohol ja äädikas; välja arvatud: Tootmine: — mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja — mille puhul kõik kasutatavad viinamarjad või nende saadused peavad olema täielikult saadud või toodetud 2202 Vesi, k.a mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega, ja muud mittealkohoolsed joogid, v.a rubriigi 2009 puu- ja juurviljamahlad Tootmine: — mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a toote rubriiki kuuluv materjal, ja — mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast, ja — mille puhul kõik kasutatavad puuviljamahlad (v.a ananassi-, laimi- ja greibimahl) on päritolustaatusega 2207 Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega vähemalt 80 % mahust; Denatureeritud etüül- jm alkohol, mis tahes alkoholisisaldusega Tootmine: — mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a rubriikidesse 2207 ja 2208 kuuluvad materjalid, ja — mille puhul kõik kasutatavad viinamarjad või nende saadused on täielikult saadud või toodetud või kui kõik muud kasutatavad materjalid on päritolustaatusega, võib arrakit kasutada kuni 5 % mahust 2208 Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega alla 80 % mahust; piiritusjoogid, liköörid ja muud alkohoolsed joogid Tootmine: — mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a rubriikidesse 2207 ja 2208 kuuluvad materjalid, ja — mille puhul kõik kasutatavad viinamarjad või nende saadused on täielikult saadud või toodetud või kui kõik muud kasutatavad materjalid on päritolustaatusega, võib arrakit kasutada kuni 5 % mahust ex grupp 23 Toiduainetööstuse jäägid ja jäätmed; tööstuslikult toodetud loomasööt; välja arvatud: Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvatest materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal. ex rubriik 2301 Vaalajahu; inimtoiduks kõlbmatu jahu, pulber ja graanulid kalast, vähkidest, limustest vm veeselgrootutest Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 2 ja 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ex rubriik 2303 Maisitärklise tootmisjäägid (v.a kontsentreeritud leotusvedelikud), kuivaine valgusisaldusega üle 40 % massist Tootmine, mille puhul kogu kasutatav mais peab olema täielikult saadud või toodetud ex rubriik 2306 Õlikoogid jm oliiviõli ekstraheerimise tahked jäätmed, mis sisaldavad oliiviõli üle 3 % massist Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad oliivid on täielikult saadud või toodetud 2309 Loomasöödana kasutatavad tooted Tootmine, mille puhul: — kogu kasutatav teravili, suhkur või melass, liha ja piim on päritolustaatusega, ja — kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ex grupp 24 Tubakas ja tööstuslikud tubaka aseained; välja arvatud: Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 24 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud 2402 Sigarid, manilla sigarid, sigarillod ja sigaretid, tubakast või tubaka aseainetest Valmistamine, mille puhul kasutatavast rubriiki 2401 kuuluvast töötlemata tubakast või tubakajäätmetest vähemalt 70 % massist on päritolustaatusega. ex rubriik 2403 Suitsetamistubakas (ei sisalda tubaka tollimaksu) Valmistamine, mille puhul kasutatavast rubriiki 2401 kuuluvast töötlemata tubakast või tubakajäätmetest vähemalt 70 % massist on päritolustaatusega.

III LISA

LIIKUMISSERTIFIKAADI EUR.1 JA LIIKUMISSERTIFIKAADI EUR.1 TAOTLUSE NÄIDISED

Trükkimisjuhised

1. Mõlema vormi mõõdud on 210 × 297 mm; pikkuse lubatud hälve on vahemikus – 5 kuni + 8 mm. Kasutatav paber peab olema valge kirjapaber, mis ei sisalda mehaanilist puidumassi ja kaalub vähemalt 25 g/m2. Sellele peab olema trükitud roheline giljoššmustriga taust, mis muudab silmaga nähtavaks kõik mehaaniliste või keemiliste vahenditega teostatud võltsingud.

2. Kokkuleppeosaliste pädevatel asutustel on õigus trükkida vormid ise või lasta neid trükkida selleks volitatud trükikodades. Viimasel juhul peab igal vormil olema viide sellisele volitusele. Igal vormil peab olema trükikoja nimi ja aadress või tunnus, mille abil saab trükikoda identifitseerida. Vormile peab olema trükitud või muul viisil kantud seerianumber, mille järgi saab seda identifitseerida.

MÄRKUSED

1. Sertifikaadil ei tohi olla kustutusi ega ülekirjutusi. Paranduse korral kriipsutatakse valed andmed läbi ja lisatakse vajaduse korral uued andmed. Iga sellise paranduse juures peavad olema sertifikaadi täitnud isiku nimetähed ja see peab olema kinnitatud sertifikaadi välja andnud riigi või territooriumi tolliasutuse poolt.

2. Sertifikaadile märgitud kaubanimetuste vahele ei tohi jätta tühja ruumi ja iga kaubanimetuse ees peab olema järjekorranumber. Viimase kaubanimetuse järele tuleb tõmmata horisontaaljoon. Kasutamata ruum tuleb läbi kriipsutada nii, et hiljem ei oleks võimalik midagi lisada.

3. Kaupu tuleb kirjeldada kooskõlas kaubandustavadega ja piisavalt üksikasjalikult, et neid oleks võimalik identifitseerida.

EKSPORTIJA DEKLARATSIOON

Mina, allakirjutanu, teisel küljel kirjeldatud kauba eksportija,

KINNITAN, et kõnealune kaup vastab lisatud sertifikaadi väljastamiseks nõutavatele tingimustele;

TÄPSUSTAN järgmisi asjaolusid, mis on võimaldanud tagada kõnealuse kauba vastavuse nimetatud tingimustele: … … … …

ESITAN järgmised täiendavad dokumendid ( 2 ): … … … …

KOHUSTUN esitama asjaomaste asutuste taotluse korral kõik tõendid, mida kõnealused asutused võivad nõuda selleks, et välja anda lisatud sertifikaat, ja vajadusel lubama, et kõnealused asutused kontrollivad minu raamatupidamist ja eespool nimetatud kauba valmistamisprotsesse;

TAOTLUS nimetatud kaupadele lisatud sertifikaadi väljaandmist.







…(koht), …(kuupäev) … (allkiri)

IV LISA

PÄRITOLUDEKLARATSIOONI TEKST

Päritoludeklaratsioon, mille tekst on toodud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole siiski vaja uuesti kirjutada.

Bulgaariakeelne tekst

Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение № … ( 3 )) декларира, че освен където ясно е отбелязано друго, тези продукти са с … преференциален произход ( 4 ).

Hispaaniakeelne tekst

El exportador de los productos incluidos en el presente documento (autorización aduanera no … (4) ) declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial … (4) .

Tšehhikeelne tekst

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení … (4) ) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v … (4) .

Taanikeelne tekst

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. … (4) ), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i … (4) .

Saksakeelne tekst

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. … (4) ) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anderes angegeben, präferenzbegünstigte … (4) Ursprungswaren sind.

Eestikeelne tekst

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolli kinnitus nr … (4) ) deklareerib, et need tooted on … (4) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.

Kreekakeelne tekst

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο (άδεια τελωνείου υπ'αριθ. … (4) ) δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής … (4) .

Ingliskeelne tekst

The exporter of the products covered by this document (customs authorization No … (4) ) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of … (4) preferential origin.

Prantsuskeelne tekst

L'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douanière no … (4) ) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle … (4) .

Horvaadikeelne tekst

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. … (4) ) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi … (4) preferencijalnog podrijetla.

Itaaliakeelne tekst

L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione doganale n. … (4) ) dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale … (4) .

Lätikeelne tekst

To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. … (4) ), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir preferenciāla izcelsme … (4) .

Leedukeelne tekst

Šiame dokumente išvardytų produktų eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr. … (4) ) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra … (4) preferencinės kilmės produktai.

Ungarikeelne tekst

A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: … (4) ) kijelentem, hogy eltérő egyértelmű jelzés hiányában az áruk preferenciális … (4) származásúak.

Maltakeelne tekst

L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana Nru … (4) ) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b'mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta' oriġini preferenzjali … (4) .

Hollandikeelne tekst

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. … (4) ), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële … oorsprong zijn (4) .

Poolakeelne tekst

Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr … (4) ) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają … (4) preferencyjne pochodzenie.

Portugalikeelne tekst

O abaixo-assinado, exportador dos produtos abrangidos pelo presente documento (autorização aduaneira n.o … (4) ), declara que, salvo indicação expressa em contrário, estes produtos são de origem preferencial … (4) .

Rumeeniakeelne tekst

Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document (autorizația vamală nr. … (4) ) declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială … (4) .

Sloveenikeelne tekst

Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. … (4) ) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno … (4) poreklo.

Slovakikeelne tekst

Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente (číslo povolenia … (4) ) vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v … (4) .

Soomekeelne tekst

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa N:o … (4) ) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja … alkuperätuotteita (4) .

Rootsikeelne tekst

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr … (4) ) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande … ursprung (4) .

Katalaanikeelne tekst

L'exportador dels productes determinats en el present document (Autorització duanera no … (4) ) declara que, llevat que s'indiqui el contrari, aquests productes tenen l'origen preferencial … (4)

… ( 5 ).

(koht ja kuupäev)

… ( 6 ).

(Eksportija allkiri; lisaks sellele tuleb selgelt märkida ka allakirjutaja nimi)

ÜHISDEKLARATSIOON SAN MARINO VABARIIGI KOHTA

1. Andorra aktsepteerib San Marino Vabariigist pärit tooteid Euroopa Liidust pärit toodetena kokkuleppe tähenduses.

2. Liidet, mis käsitleb mõiste „päritolustaatus