Taimed, taimsed saadused ja muud tooted Erinõuded

1.1. Olenemata sellest, kas see on loetletud V lisa B osa CN-koodide hulgas või mitte, okaspuude (Coniferales), välja arvatud Thuja L. puit muul kujul kui: — tervenisti või osaliselt kõnealustest okaspuudest saadud pilpad, tükikesed, saepuru, laastud, puidujäätmed või -jäägid, — puidu pakkematerjal pakkekastide, karpide, salvede, trumlite ja muude samalaadsete pakenditena; puitaluste, äärtega puitaluste ja muude kaubaaluste ning kaubaaluste puidust äärtena, mida tegelikult kasutatakse mitmesuguste objektide veol, — muu kui puitlasti toestav või eraldav puit, — Libocedrus decurrens Torr. puit, kui on tõendeid, et puitu on töödeldud või toodetud pliiatsiteks, kasutades kuumtöötlust, et saavutada miinimumtemperatuur 82 °C 7–8 päeva jooksul, sealhulgas Kanadast, Hiinast, Jaapanist, Koreast, Taiwanist ja USAst pärit puit, millel pole säilinud looduslik kumer pind, kus teadaolevalt esineb Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. Ametlik kinnitus, et puit on läbinud asjakohase: a) kuumtöötluse, nii et puidu sisetemperatuur tõuseb 30 minutiks vähemalt temperatuurini 56 °C. Selle tõenduseks peab olema puidul või vastavalt antud kasutusele pakendil ning artikli 13 lõike 1 punktis ii osutatud sertifikaatidel märge „HT” või b) fumigatsiooni vastavalt artikli 18 lõikes 2 sätestatud korra kohaselt kinnitatud spetsifikatsioonile määratud protseduurile. Selle kohta peab olema tõend, näidates artikli 13 lõike 1 punktis ii osutatud sertifikaadil toimeainet, minimaalset puidutemperatuuri, määra (g/m3) ja mõjuaega (h) või c) keemilise immutamise surve all vastavalt artikli 18 lõikes 2 sätestatud korra kohaselt kinnitatud tootega. Selle kohta peab olema tõend, näidates artikli 13 lõike 1 punktis ii osutatud sertifikaadil toimeainet, survet (psi või kPa) ja kontsentratsiooni (%).

1.2. Olenemata sellest, kas see on loetletud V lisa B osa CN-koodide hulgas või mitte, okaspuude (Coniferales), välja arvatud Thuja L. puit järgmisel kujul: — tervenisti või osaliselt kõnealustest okaspuudest saadud pilpad, tükikesed, saepuru, laastud, puidujäätmed või -jäägid, Kanadast, Hiinast, Jaapanist, Koreast, Taiwanist ja USAst pärit puit, kus teadaolevalt esineb Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. Ametlik kinnitus, et puit on läbinud asjakohase: a) kuumtöötluse, nii et puidu sisetemperatuur tõuseb 30 minutiks vähemalt temperatuurini 56 °C, kusjuures see peab olema näidatud artikli 13 lõike 1 punktis ii osutatud sertifikaatidel või b) fumigatsiooni vastavalt artikli 18 lõikes 2 sätestatud korra kohaselt kinnitatud spetsifikatsioonile määratud protseduurile. Selle kohta peab olema tõend, näidates artikli 13 lõike 1 punktis ii osutatud sertifikaadil toimeainet, minimaalset puidutemperatuuri, määra (g/m3) ja mõjuaega (h).

1.3. Olenemata sellest, kas see on loetletud V lisa B osa CN-koodide hulgas või mitte, Thuja L. puit muul kujul kui: — pilpad, tükikesed, saepuru, laastud, puidujäätmed või -jäägid, — puidu pakkematerjal pakkekastide, karpide, salvede, trumlite ja muude samalaadsete pakenditena; puitaluste, äärtega puitaluste ja muude kaubaaluste ning kaubaaluste puidust äärtena, mida tegelikult kasutatakse mitmesuguste objektide veol, — muu kui puitlasti toestav või eraldav puit Kanadast, Hiinast, Jaapanist, Koreast, Taiwanist ja USAst pärit puit, kus teadaolevalt esineb Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. Ametlik kinnitus, et puit: a) kooreta või b) asjakohase aja jooksul ja asjakohasel temperatuuril kuivatis kuivatatud kuni niiskusesisalduseni 20 % kuivaine massist. Selle tõenduseks pannakse puidule või asjakohasele pakendile märge „Kiln-dried”, „KD” või muu rahvusvaheliselt tuntud märge või c) on läbinud kuumtöötluse, nii et puidu sisetemperatuur tõuseb 30 minutiks vähemalt temperatuurini 56 °C. Selle tõenduseks peab olema puidul või vastavalt antud kasutusele pakendil ning artikli 13 lõike 1 punktis ii osutatud sertifikaatidel märge „HT” või d) on läbinud fumigatsiooni vastavalt artikli 18 lõikes 2 sätestatud korra kohaselt kinnitatud spetsifikatsioonile määratud protseduurile. Selle kohta peab olema tõend, näidates artikli 13 lõike 1 punktis ii osutatud sertifikaadil toimeainet, minimaalset puidutemperatuuri, määra (g/m3) ja mõjuaega (h) või e) on läbinud keemilise immutamise surve all vastavalt artikli 18 lõikes 2 sätestatud korra kohaselt kinnitatud tootega. Selle kohta peab olema tõend, näidates artikli 13 lõike 1 punktis ii osutatud sertifikaadil toimeainet, survet (psi või kPa) ja kontsentratsiooni (%).

1.4. Olenemata sellest, kas see on loetletud V lisa B osa CN-koodide hulgas või mitte, Thuja L. puit järgneval kujul: — pilpad, tükikesed, saepuru, laastud, puidujäätmed või -jäägid, Kanadast, Hiinast, Jaapanist, Koreast, Taiwanist ja USAst pärit puit, kus teadaolevalt esineb Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. Ametlik kinnitus, et puit: a) toodetud kooritud ümarpuidust või b) on läbinud asjakohase aja jooksul ja asjakohasel temperatuuril kuivatis kuivatatud kuni niiskusesisalduseni 20 % kuivaine massist või c) on läbinud fumigatsiooni vastavalt artikli 18 lõikes 2 sätestatud korra kohaselt kinnitatud spetsifikatsioonile määratud protseduurile. Selle kohta peab olema tõend, näidates artikli 13 lõike 1 punktis ii osutatud sertifikaadil toimeainet, minimaalset puidutemperatuuri, määra (g/m3) ja mõjuaega (h) või d) on läbinud kuumtöötluse, nii et puidu sisetemperatuur tõuseb 30 minutiks vähemalt temperatuurini 56 °C, kusjuures see peab olema näidatud artikli 13 lõike 1 punktis ii osutatud sertifikaatidel.

1.5. Olenemata sellest, kas see on loetletud V lisa B osa CN-koodide hulgas või mitte, okaspuude (Coniferales) puit muul kujul kui: — tervenisti või osaliselt kõnealustest okaspuudest saadud pilpad, tükikesed, saepuru, laastud, puidujäätmed või -jäägid, — puidu pakkematerjal pakkekastide, karpide, salvede, trumlite ja muude samalaadsete pakenditena; puitaluste, äärtega puitaluste ja muude kaubaaluste ning kaubaaluste puidust äärtena, mida tegelikult kasutatakse mitmesuguste objektide veol, — muu kui puitlasti toestav või eraldav puit sealhulgas Venemaalt, Kasahstanist ja Türgist pärit puit, millel pole säilinud looduslik kumer pind. Ametlik kinnitus, et puit: a) on pärit piirkondadest, mis on vabad kahjustajast: — Monochamus spp. (muu kui Euroopa) — Pissodes spp. (muu kui Euroopa) — Scolytidae spp. (muu kui Euroopa) Piirkond peab olema nimetatud artikli 13 lõike 1 punktis ii osutatud sertifikaadi rubriigis „päritolukoht” või b) on kooritud ja vaba perekonna Monochamus spp. (muu kui Euroopa) tekitatud tõuguaukudest, mis on sel eesmärgil määratletud üle 3 mm läbimõõduga tõuguaukudena või c) on läbinud asjakohase aja jooksul ja asjakohasel temperatuuril kuivatis kuivatatud kuni niiskusesisalduseni 20 % kuivaine massist. Selle tõenduseks pannakse puidule või asjakohasele pakendile märge „Kiln-dried”, „KD” või muu rahvusvaheliselt tuntud märge või d) on läbinud kuumtöötluse, nii et puidu sisetemperatuur tõuseb 30 minutiks vähemalt temperatuurini 56 °C. Selle tõenduseks peab olema puidul või vastavalt antud kasutusele pakendil ning artikli 13 lõike 1 punktis ii osutatud sertifikaatidel märge „HT” või e) on läbinud fumigatsiooni vastavalt artikli 18 lõikes 2 sätestatud korra kohaselt kinnitatud spetsifikatsioonile määratud protseduurile. Selle kohta peab olema tõend, näidates artikli 13 lõike 1 punktis ii osutatud sertifikaadil toimeainet, minimaalset puidutemperatuuri, määra (g/m3) ja mõjuaega (h) või f) on läbinud keemilise immutamise surve all vastavalt artikli 18 lõikes 2 sätestatud korra kohaselt kinnitatud tootega. Selle kohta peab olema tõend, näidates artikli 13 lõike 1 punktis ii osutatud sertifikaadil toimeainet, survet (psi või kPa) ja kontsentratsiooni (%).

1.6. Olenemata sellest, kas see on loetletud V lisa B osa CN-koodide hulgas või mitte, okaspuude (Coniferales) puit muul kujul kui: — tervenisti või osaliselt kõnealustest okaspuudest saadud pilpad, tükikesed, saepuru, laastud, puidujäätmed või -jäägid, — puidu pakkematerjal pakkekastide, karpide, salvede, trumlite ja muude samalaadsete pakenditena; puitaluste, äärtega puitaluste ja muude kaubaaluste ning kaubaaluste puidust äärtena, mida tegelikult kasutatakse mitmesuguste objektide veol, — muu kui puitlasti toestav või eraldav puit sealhulgas puit, millel pole säilinud looduslik kumer pind, mis on pärit muudest kolmandatest riikidest kui: — Venemaa, Kasahstan ja Türgi, — Euroopa riigid, — Kanada, Hiina, Jaapan, Korea Vabariik, Mehhiko, Taiwan ja USA, kus teadaolevalt esineb Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. Ametlik kinnitus, et puit: a) on kooritud ja vaba perekonna Monochamus spp. (muu kui Euroopa) tekitatud tõuguaukudest, mis on sel eesmärgil määratletud üle 3 mm läbimõõduga tõuguaukudena või b) asjakohase aja jooksul ja asjakohasel temperatuuril kuivatis kuivatatud kuni niiskusesisalduseni 20 % kuivaine massist. Selle tõenduseks pannakse puidule või asjakohasele pakendile märge „Kiln-dried”, „KD” või muu rahvusvaheliselt tuntud märge või c) on läbinud fumigatsiooni vastavalt artikli 18 lõikes 2 sätestatud korra kohaselt kinnitatud spetsifikatsioonile määratud protseduurile. Selle kohta peab olema tõend, näidates artikli 13 lõike 1 punktis ii osutatud sertifikaadil toimeainet, minimaalset puidutemperatuuri, määra (g/m3) ja mõjuaega (h) või d) on läbinud keemilise immutamise surve all vastavalt artikli 18 lõikes 2 sätestatud korra kohaselt kinnitatud tootega. Selle kohta peab olema tõend, näidates artikli 13 lõike 1 punktis ii osutatud sertifikaadil toimeainet, survet (psi või kPa) ja kontsentratsiooni (%) või e) on läbinud kuumtöötluse, nii et puidu sisetemperatuur tõuseb 30 minutiks vähemalt temperatuurini 56 °C. Selle tõenduseks peab olema puidul või vastavalt antud kasutusele pakendil ning artikli 13 lõike 1 punktis ii osutatud sertifikaatidel märge „HT”.

1.7. Olenemata sellest, kas see on loetletud V lisa B osa CN-koodide hulgas või mitte, tervenisti või osaliselt okaspuudest (Coniferales) saadud puit pilbaste, saepuru, laastude, tükikeste ja puidujäätmetena, mis on pärit järgmistest riikidest: — Venemaa, Kasahstan ja Türgi, — muud kui Euroopa riigid, v.a Kanada, Hiina, Jaapan, Korea Vabariik, Mehhiko, Taiwan ja Ameerika Ühendriigid, kus teadaolevalt esineb Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. Ametlik kinnitus, et puit: a) on pärit piirkondadest, mis on vabad kahjustajast: — Monochamus spp. (muu kui Euroopa) — Pissodes spp. (muu kui Euroopa) — Scolytidae spp. (muu kui Euroopa). Piirkond peab olema nimetatud artikli 13 lõike 1 punktis ii osutatud sertifikaadi rubriigis „päritolukoht” või b) on toodetud kooritud ümarpuidust või c) on läbinud kuivatuse ahjus kuni alla 20 % niiskusesisalduseni väljendatud kuivaine protsendina, saavutatud läbi sobiva aja/temperatuuri graafiku või d) on läbinud fumigatsiooni vastavalt artikli 18 lõikes 2 sätestatud korra kohaselt kinnitatud spetsifikatsioonile määratud protseduurile. Selle kohta peab olema tõend, näidates artikli 13 lõike 1 punktis ii osutatud sertifikaadil toimeainet, minimaalset puidutemperatuuri, määra (g/m3) ja mõjuaega (h) või e) on läbinud kuumtöötluse, nii et puidu sisetemperatuur tõuseb 30 minutiks vähemalt temperatuurini 56 °C. Selle tõenduseks peab olema puidul või vastavalt antud kasutusele pakendil ning artikli 13 lõike 1 punktis ii osutatud sertifikaatidel märge „HT”.

2. Puidu pakkematerjal pakkekastide, karpide, salvede, trumlite ja muude samalaadsete pakenditena; puitaluste, äärtega puitaluste ja muude kaubaaluste ning kaubaaluste puidust äärtena, mida tegelikult kasutatakse mitmesuguste objektide veol, välja arvatud kuni 6 mm paksune toorpuit ja töödeldud puit, mille tootmiseks on kasutatud liimi, kuumust ja rõhku või nende kombinatsioone, mis tuleb kolmandatest riikidest, välja arvatud Šveits. Puidust pakkematerjal peab olema: — toodetud kooritud ümarpuidust ja — kooskõlas heakskiidetud meetmetega vastavalt ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni rahvusvahelise fütosanitaarmeetmete standardi nr 15 „Suunised puidu pakkematerjali kohta rahvusvahelises kaubanduses” I lisale ja — olema märgistatud: — a) ISO kahetähelise riigitähise, valmistajat määratleva koodi ja koodiga, mis määratleb puidu pakkematerjalile kohaldatud heakskiidetud meedet märgiga, mida on kirjeldatud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni rahvusvahelise fütosanitaarmeetmete standardi nr 15 „Suunised puidu pakkematerjali kohta rahvusvahelises kaubanduses” II lisas. Tähed „DB” lisatakse eelpool kirjeldatud märgis sisalduvale heakskiidetud meetme lühendile ja b) juhul, kui puidu pakkematerjal on toodetud, parandatud või ümbertöödeldud pärast 1. märtsi 2005, ka nimetatud standardi lisas II esitatud logo. Seda nõuet ei kohaldata siiski ajutiselt kuni 31. detsembrini 2007 juhul, kui puidu pakkematerjal on valmistatud, parandatud või ümbertöödeldud enne 28. veebruari 2005. ►M16 — Esimest taanet, mille kohaselt peab puidust pakkematerjal olema toodetud kooritud ümarpuidust, kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009. See vaadatakse uuesti läbi 1. septembriks 2007. ◄

2.1. Liiki Acer saccharum Marsh. kuuluv puit, kaasa arvatud puit, millel ei ole säilinud looduslikku kumerat pinda, v.a järgmisel kujul: — vineertahvlite tootmiseks ettenähtud puit, — pilpad, tükikesed, saepuru, laastud ja puidujäätmed, mis on pärit USAst ja Kanadast. Ametlik kinnitus, et puit on läbinud asjakohase aja jooksul ja asjakohasel temperatuuril kuivatis kuivatatud kuni niiskusesisalduseni 20 % kuivaine massist. Selle tõenduseks pannakse puidule või asjakohasele pakendile märge „Kiln-dried”, „KD” või muu rahvusvaheliselt tuntud märge.

2.2. Liiki Acer saccharum Marsh. kuuluv vineertahvlite tootmiseks ettenähtud puit, mis on pärit USAst ja Kanadast. Ametlik kinnitus, et puit on pärit piirkondadest, mis on vabad kahjustajast Ceratocystis virescens (Davidson) Moreau ja on ette nähtud vineertahvlite tootmiseks.

3. Liiki Quercus L. kuuluv puit, muul kujul kui: — pilpad, tükikesed, saepuru, laastud ja puidujäätmed, — vaadid, pütid, tõrred, tünnid jm puidust püttsepatooted ja nende puitosad, sh tünnilauad, kui on dokumentaalsed tõendid selle kohta, et puidu on tootmisel või valmistamisel on kasutatud kuumtöötlust, et saavutada 20 minutiks temperatuur vähemalt 176 °C, — sealhulgas USAst pärinev puit, millel ei ole säilinud loomulik ümar pealispind. Ametlik kinnitus, et puit on: a) kumera pinna täielikuks eemaldamiseks kanditud või b) kooreta ja selle niiskusesisaldus on kuivaine protsendimäärana väljendatult alla 20 % või c) kooreta ja desinfitseeritud asjakohase kuuma õhu või kuuma veega töötlemisega või d) tootmise ajal asjakohase aja jooksul ja asjakohasel temperatuuril kuivatis kuivatatud kuni niiskusesisalduseni 20 % kuivaine massist, kui see on saetud (puukoorejääkidega või ilma nendeta). Selle tõenduseks pannakse puidule või asjakohasele pakendile märge „Kiln-dried”, „KD” või muu rahvusvaheliselt tuntud märge.

5. Liiki Platanus L. kuuluv puit muul kujul kui pilpad, tükikesed, saepuru, laastud ja puidujäätmed, sealhulgas puit, millel ei ole säilinud loomulik ümar pealispind, mis on pärit USAst ja Armeeniast. Ametlik kinnitus, et puit on läbinud asjakohase aja jooksul ja asjakohasel temperatuuril kuivatis kuivatatud kuni niiskusesisalduseni 20 % kuivaine massist. Selle tõenduseks pannakse puidule või asjakohasele pakendile märge „Kiln-dried”, „KD” või muu rahvusvaheliselt tuntud märge.

6. Liiki Populus L. kuuluv puit muul kujul kui pilpad, tükikesed, saepuru, laastud ja puidujäätmed, sealhulgas puit, millel ei ole säilinud loomulik ümar pealispind, mis on pärit Ameerika mandri riikidest. Ametlik kinnitus, et puit on: — kooreta — või — tootmise ajal asjakohase aja jooksul ja asjakohasel temperatuuril kuivatis kuivatatud kuni niiskusesisalduseni 20 % kuivaine massist. Selle tõenduseks pannakse puidule või asjakohasele pakendile märge „Kiln-dried”, „KD” või muu rahvusvaheliselt tuntud märge.

7.1. Olenemata sellest, kas see on loetletud V lisa B osa CN-koodide hulgas või mitte, puit pilbaste, tükikeste, saepuru, laastude ja puidujäätmetena, mis on saadud tervikuna või osaliselt järgmistest: — USAst ja Kanadast pärinev Acer saccharum Marsh., — USAst või Armeeniast pärinev Platanus L., — Ameerika mandrilt pärinev Populus L. Ametlik kinnitus, et puit: a) toodetud kooritud ümarpuidust või b) tootmise ajal asjakohase aja jooksul ja asjakohasel temperatuuril kuivatis kuivatatud kuni niiskusesisalduseni 20 % kuivaine massist või c) on läbinud fumigatsiooni vastavalt artikli 18 lõikes 2 sätestatud korra kohaselt kinnitatud spetsifikatsioonile määratud protseduurile. Selle kohta peab olema tõend, näidates artikli 13 lõike 1 punktis ii osutatud sertifikaadil toimeainet, minimaalset puidutemperatuuri, määra (g/m3) ja mõjuaega (h) või d) on läbinud kuumtöötluse, nii et puidu sisetemperatuur tõuseb 30 minutiks vähemalt temperatuurini 56 °C, kusjuures see on näidatud artikli 13 lõike 1 punktis ii osutatud sertifikaatidel.

7.2. Olenemata sellest, kas see on loetletud V lisa B osa CN-koodide hulgas või mitte, puit pilbaste, tükikeste, saepuru, laastude ja puidujäätmetena, mis on saadud tervikuna või osaliselt USAst pärinevast liigist Quercus L. Ametlik kinnitus, et puit on: a) tootmise ajal asjakohase aja jooksul ja asjakohasel temperatuuril kuivatis kuivatatud kuni niiskusesisalduseni 20 % kuivaine massist või b) on läbinud fumigatsiooni vastavalt artikli 18 lõikes 2 sätestatud korra kohaselt kinnitatud spetsifikatsioonile määratud protseduurile. Selle kohta peab olema tõend, näidates artikli 13 lõike 1 punktis ii osutatud sertifikaadil toimeainet, minimaalset puidutemperatuuri, määra (g/m3) ja mõjuaega (h) või c) on läbinud kuumtöötluse, nii et puidu sisetemperatuur tõuseb 30 minutiks vähemalt temperatuurini 56 °C, kusjuures see on näidatud artikli 13 lõike 1 punktis ii osutatud sertifikaatidel.

7.3. Okaspuude (Coniferales) eraldatud koor, mis on pärit mujalt kui Euroopa riikidest. Ametlik kinnitus, et eraldatud koor: a) on läbinud fumigatsiooni vastavalt artikli 18 lõikes 2 sätestatud korra kohaselt kinnitatud spetsifikatsioonile. määratud protseduurile. Selle kohta peab olema tõend, näidates artikli 13 lõike 1 punktis ii osutatud sertifikaadil toimeainet, minimaalset puidutemperatuuri, määra (g/m3) ja mõjuaega (h) või b) on läbinud kuumtöötluse, nii et puidu sisetemperatuur tõuseb 30 minutiks vähemalt temperatuurini 56 °C, kusjuures see on näidatud artikli 13 lõike 1 punktis ii osutatud sertifikaatidel.

8. Lasti eraldav või toestav puit, kaasa arvatud puit, millel pole säilinud looduslik kumer pind, välja arvatud kuni 6 mm paksune toorpuit ja töödeldud puit, mille tootmiseks on kasutatud liimi, kuumust ja rõhku või nende kombinatsioone, mis tuleb kolmandatest riikidest, välja arvatud Šveits. Puit peab: a) olema toodetud kooritud ümarpuidust: — kooskõlas heakskiidetud meetmetega vastavalt ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni rahvusvahelise fütosanitaarmeetmete standardi nr 15 „Suunised puidu pakkematerjali kohta rahvusvahelises kaubanduses” I lisale ja — olema märgistatud vähemalt ISO kahetähelise riigitähise, valmistajat määratleva koodi ja koodiga, mis määratleb puidu pakkematerjalile kohaldatud heakskiidetud meedet märgiga, mida on kirjeldatud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni rahvusvahelise fütosanitaarmeetmete standardi nr 15 „Suunised puidu pakkematerjali kohta rahvusvahelises kaubanduses” II lisas. Tähed „DB” lisatakse eelpool kirjeldatud märgis sisalduvale heakskiidetud meetme lühendile — või ajutiselt kuni 31. detsembrini 2007 b) olema toodetud kooreta puidust, mis on kahjuriteta ja elus kahjurite tunnusteta. ►M16 Punkti a esimest rida, mille kohaselt peab puidust pakkematerjal olema toodetud kooritud ümarpuidust, kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009. See vaadatakse uuesti läbi 1. septembriks 2007. ◄

8.1. Okaspuude (Coniferales) mujalt kui Euroopa riikidest pärit taimed, v.a viljad ja seemned. Ilma, et see piiraks IΙΙ lisa A osa punktis 1 nimetatud taimede suhtes esitatavate keeldude rakendamist, on taimedega vajaduse korral kaasas ametlik kinnitus, et need on kasvatatud puukoolides ja et kasvukoht on vaba mujalt kui Euroopast pärit liigist Pissodes spp.

8.2. Okaspuude (Coniferales) mujalt kui Euroopa riikidest pärit üle 3 m pikkused taimed, v.a viljad ja seemned Ilma, et see piiraks III lisa A osa punktis 1 ja IV lisa A osa I jao punktis 8.1 loetletud taimede suhtes kohaldatavate keeldude rakendamist, on taimedega vajaduse korral kaasas ametlik kinnitus, et need on kasvatatud puukoolides ja et kasvukoht on vaba mujalt kui Euroopast pärit kahjustajast Scolytidae spp.

9. Liigi Pinus L. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seemned. Ilma, et see piiraks III lisa A osa punktis 1 ja IV lisa A osa I jao punktides 8.1 ja 8.2 loetletud taimede suhtes kohaldatavate sätete rakendamist, on taimedega kaasas ametlik kinnitus, et nende kasvukohas või selle vahetus läheduses ei ole viimase täieliku vegetatsiooniperioodi algusest täheldatud seente Scirrhia acicola (Dearn.) Siggers või Scirrhia pini Funk et Parker sümptomeid.

10. Liikide Abies Mill., Larix Mill., Picea A. Dietr., Pinus L., Pseudotsuga Carr. ja Tsuga Carr. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seemned. Ilma et see piiraks III lisa A osa punktis 1 ja IV lisa A osa I jao punktis 8.1, 8.2 või 9 loetletud taimede suhtes kohaldatavate sätete rakendamist, on taimedega vajaduse korral kaasas ametlik kinnitus, et nende kasvukohas või selle vahetus läheduses ei ole viimase täieliku vegetatsioonitsükli algusest täheldatud kahjustaja Melampsora medusae Thümen sümptomeid.

11.01. Liigi Quercus L. taimed, v.a viljad ja seemned, mis pärinevad USAst. Ilma et see piiraks III lisa A osa punktis 2 loetletud taimedele kohaldatavaid sätteid, ametlik kinnitus, et taimed on pärit piirkondadest, mis on vabad kahjustajast Ceratocystis fagacearum (Bretz) Hunt.

11.1. Liikide Castanea Mill. ja Quercus L. taimed, v.a viljad ja seemned, mis on pärit mujalt kui Euroopa riikidest. Ilma et see piiraks III lisa A osa punktis 2 ja IV lisa A osa I jao punktis 11.01 loetletud taimedele kohaldatavaid keelde, ametlik kinnitus, et tootmiskohas või selle vahetus läheduses ei ole Cronartium spp. (muu kui Euroopa) sümptomeid täheldatud alates viimase täieliku vegetatsioonitsükli algusest.

11.2. Liikide Castanea Mill. ja Quercus L. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seemned. Ilma, et see piiraks III lisa A osa punktis 2 ja IV lisa A osa I jao punktis 11.1 loetletud taimede suhtes kohaldatavate sätete rakendamist, on taimedega kaasas ametlik kinnitus, et: a) need on pärit piirkonnast, mis on vaba kahjustajast Cryphonectria parasitica (Murrill) Barr, või b) nende kasvukohas või selle vahetus läheduses ei ole viimase täieliku vegetatsiooniperioodi algusest täheldatud kahjustaja Cryphonectria parasitica (Murrill) Barr sümptomeid.

11.3. Kanadast ja Ameerika Ühendriikidest pärit istutamiseks ettenähtud liigi Corylus L. taimed, v.a seemned. Ametlik kinnitus, et taimed on kasvatatud puukoolis ja: a) on pärit alalt, mis on fütosanitaarmeetmete rahvusvaheliste standardite kohaselt ekspordiriigi riikliku taimekaitsetalituse poolt tunnistatud vabaks kahjulikust organismist Anisogramma anomala (Peck) E. Müller ning mida on nimetatud käesoleva direktiivi artiklites 7 või 8 osutatud sertifikaatide lahtris „Lisadeklaratsioon”, või b) on pärit kasvukohalt, mis on fütosanitaarmeetmete rahvusvaheliste standardite kohaselt alates viimase kolme täieliku vegetatsiooniperioodi algusest kasvukohas või selle vahetus läheduses läbiviidud ametlikel kontrollidel ekspordiriigi riikliku taimekaitsetalituse poolt tunnistatud vabaks kahjulikust organismist Anisogramma anomala (Peck) E. Müller ning mida on nimetatud käesoleva direktiivi artiklites 7 või 8 osutatud sertifikaatide lahtris „Lisadeklaratsioon” ja deklareeritud vabaks kahjulikust organismist Anisogramma anomala (Peck) E. Müller.

12. Liigi Platanus L. USAst või Armeeniast pärit ja istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seemned. Ametlik kinnitus, et taimede kasvukohas või selle vahetus läheduses ei ole viimase täieliku vegetatsiooniperioodi algusest täheldatud kahjustaja Ceratocystis fimbriata f. sp. platani Walter sümptomeid.

13.1. Liigi Populus L. kolmandatest riikidest pärit ja istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seemned. Ilma, et see piiraks III lisa A osa punktis 3 loetletud taimede suhtes kohaldatavate keeldude rakendamist, on taimedega kaasas ametlik kinnitus, et nende kasvukohas või selle vahetus läheduses ei ole viimase täieliku vegetatsioonitsükli algusest täheldatud kahjustaja Melampsora medusae Thümen sümptomeid.

13.2. Liigi Populus L. Ameerika mandri riikidest pärit taimed, v.a viljad ja seemned. Ilma, et see piiraks III lisa A osa punktis 3 ja IV lisa A osa I jao punktis 13.1 loetletud taimede suhtes kohaldatavate sätete rakendamist, on taimedega kaasas ametlik kinnitus, et nende kasvukohas või selle vahetus läheduses ei ole viimase täieliku vegetatsioonitsükli algusest täheldatud kahjustaja Mycosphaerella populorum G. E. Thompson sümptomeid.

14. Liigi Ulmus L. Põhja-Ameerika riikidest pärit istutamiseks ettenähtud taimed, v.a viljad ja seemned. Ametlik kinnitus, et taimede kasvukohas või selle vahetus läheduses ei ole viimase täieliku vegetatsiooniperioodi algusest täheldatud viiruse Elm phlöem necrosis mycoplasm sümptomeid.

15. Liikide Chaenomeles Lindl., Crataegus L., Cydonia Mill., Eriobotrya Lindl., Malus Mill., Prunus L. ja Pyrus L. mujalt kui Euroopa riikidest pärit ja istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seemned. Ilma, et see piiraks III lisa A osa punktides 9 ja 18 ning III lisa B osa punktis 1 loetletud taimede suhtes kohaldatavate keeldude rakendamist, on taimedega vajaduse korral kaasas ametlik kinnitus, et: — taimed on pärit riigist, mis on vaba kahjustajast Monilinia fructicola (Winter) Honey; — või — taimed on pärit piirkonnast, mis on ►M4 artikli 18 lõikes 2 ◄ kehtestatud korras tunnistatud vabaks kahjustajast Monilinia fructicola (Winter) Honey, ning nende kasvukohas ei ole viimase täieliku vegetatsiooni-perioodi algusest täheldatud kahjustaja Monilinia fructicola (Winter) Honey sümptomeid.

16. Liigi Prunus L. mujalt kui Euroopa riikidest pärit viljad ajavahemikul 15. veebruar – 30. september Ametlik kinnitus, et: — viljad on pärit riigist, mis on vaba kahjustajast Monilinia fructicola (Winter) Honey — või — viljad on pärit piirkonnast, mis on ►M4 artikli 18 lõikes 2 ◄ kehtestatud korras tunnistatud vabaks kahjustajast Monilinia fructicola (Winter) Honey — või — viljad on enne koristamist ja/või eksporti asjakohaselt kontrollitud ja töödeldud, et tagada kahjustaja Monilinia spp. puudumine.

16.1. Liikide Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. ja nende hübriidide kolmandatest riikidest pärit viljad. Viljad on ilma viljavarte ja lehtedeta ning pakendil on asjakohane märge nende päritolu kohta.

16.2. Liikide Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. ja nende hübriidide kolmandatest riikidest pärit viljad. Ilma, et see piiraks IV lisa A osa I jao punktides 16.1, 16.3, 16.4 ja 16.5 loetletud viljade suhtes kohaldatavate sätete rakendamist, on nendega kaasas ametlik kinnitus, et: a) viljad on pärit riigist, mis on ►M4 artikli 18 lõikes 2 ◄ kehtestatud korras tunnistatud vabaks kahjustajast Xanthomonas campestris (kõigist tsitrustele Citrus patogeensetest tüvedest), või b) viljad on pärit piirkonnast, mis on ►M4 artikli 18 lõikes 2 ◄ kehtestatud korras tunnistatud vabaks kahjustajast Xanthomonas campestris (kõigist tsitrustele Citrus patogeensetest tüvedest) ning nimetatud käesoleva direktiivi artiklites 7 või 8 osutatud sertifikaatides, või c) kas, — viljade kasvukohas või selle vahetus läheduses ei ole vastavalt ametlikule kontrolli- ja uurimiskorrale viimase vegetatsiooniperioodi algusest peale täheldatud kahjustaja Xanthomonas campestris (kõigi tsitrustele Citrus patogeensete tüvede) sümptomeid — ja — ühelgi vastavast kasvukohast koristatud viljal ei ole leitud kahjustaja Xanthomonas campestris (kõigi tsitrustele Citrus patogeensete tüvede) sümptomeid — ja — viljad on läbinud käesoleva direktiivi artiklites 7 või 8 nimetatud töötluse, näiteks naatriumortofenüülfenaadiga, — ja — viljad on pakitud selleks ettenähtud registreeritud ruumides või lähetuskeskustes — või — on järgitud sertifitseerimissüsteemi, mis on ►M4 artikli 18 lõikes 2 ◄ sätestatud korras tunnistatud võrdväärseks eespool nimetatud sätetega.

16.3. Liikide Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. ja nende hübriidide kolmandatest riikidest pärit viljad. Ilma, et see piiraks IV lisa A osa I jao punktides 16.1, 16.2, 16.4 ja 16.5 loetletud viljade suhtes kohaldatavate sätete rakendamist, on nendega kaasas ametlik kinnitus, et: a) viljad on pärit riigist, mis on ►M4 artikli 18 lõikes 2 ◄ kehtestatud korras tunnistatud vabaks kahjustajast Cercospora angolensis Carv. et Mendes, või b) viljad on pärit piirkonnast, mis on ►M4 artikli 18 lõikes 2 ◄ kehtestatud korras tunnistatud vabaks kahjustajast Cercospora angolensis Carv. et Mendes ning nimetatud käesoleva direktiivi artiklites 7 või 8 osutatud sertifikaatides, või c) viljade kasvukohas või selle vahetus läheduses ei ole viimase vegetatsiooniperioodi algusest peale täheldatud kahjustaja Cercospora angolensis Carv. et Mendes sümptomeid ja ühelgi vastavast kasvukohast koristatud viljal ei ole asjakohasel ametlikul kontrollil leitud kõnealuse organismi sümptomeid.

16.4. Liikide Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. ja nende hübriidide kolmandatest riikidest pärit viljad, v.a liigi Citrus aurantium L. viljad. Ilma, et see piiraks IV lisa A osa I jao punktides 16.1, 16.2, 16.3 ja 16.5 nimetatud viljade suhtes kohaldatavate sätete rakendamist, on nendega kaasas ametlik kinnitus, et: a) viljad on pärit riigist, mis on ►M4 artikli 18 lõikes 2 ◄ kehtestatud korras tunnistatud vabaks kahjustajast Guignardia citricarpa Kiely (kõigist tsitrustele Citrus patogeensetest tüvedest), või b) viljad on pärit piirkonnast, mis on ►M4 artikli 18 lõikes 2 ◄ kehtestatud korras tunnistatud vabaks kahjustajast Guignardia citricarpa Kiely (kõigist tsitrustele Citrus patogeensetest tüvedest) ning nimetatud käesoleva direktiivi artiklites 7 või 8 osutatud sertifikaatides, või c) viljade kasvukohas või selle vahetus läheduses ei ole viimase vegetatsiooniperioodi algusest täheldatud kahjustaja Guignardia citricarpa Kiely (kõigi tsitrustele Citrus patogeensete tüvede) sümptomeid, või d) vastava kasvukoha viljad on läbinud kahjustaja Guignardia citricarpa Kiely (kõigi tsitrustele Citrus patogeensete tüvede) vastase asjakohase töötluse ja ühelgi vastavast kasvukohast koristatud viljal ei ole asjakohasel ametlikul kontrollil leitud kõnealuse organismi sümptomeid.

16.5. Liikide Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. ja nende hübriidide viljad, mis on pärit kolmandatest riikidest, kus kõnealustel viljadel teatakse olevat ilmnenud (mujalt kui Euroopast pärit) kahjustaja Tephritidae sümptomeid. Ilma, et see piiraks III lisa B osa punktides 2 ja 3 ning IV lisa A osa I jao punktides 16.1, 16.2 ja 16.3 nimetatud viljade suhtes kohaldatavate sätete rakendamist, on nendega kaasas ametlik kinnitus, et: a) kõnealustest piirkondadest pärit viljad on vabad asjakohastest organismidest või et seda nõuet ei saa täita; b) viljade kasvukohas või selle vahetus läheduses ei ole viimase täieliku vegetatsiooniperioodi algusest peale vähemalt kolm kuud enne koristusaja algust kord kuus läbiviidud ametlike kontrollide käigus täheldatud mingeid märke asjakohasest organismist ning ühelgi vastavast kasvukohast koristatud viljal ei ole asjakohase ametliku kontrolli käigus leitud märke asjakohasest organismist või et seda nõuet ei saa täita; c) viljad on pärast asjakohast esindavate proovide ametlikku kontrollimist leitud olevat vabad kõnealustest organismidest kõikidel arenguastmetel või et seda nõuet ei saa täita; d) viljad on läbinud asjakohase töötluse, heakskiidetud kuuma auru töötluse, külmtöötluse või sügavkülmutuse, mis on leitud olevat tõhus kõnealuse organismi tõrjel vilja vigastamata, ning, kui eespool loetletu ei ole kättesaadav, siis ühenduse õiguse kohaselt heakskiidetud keemilise töötluse.

17. Liikide Amelanchier Med., Chaenomeles Lindl., Cotoneaster Ehrh., Crataegus L., Cydonia Mill., Eriobotrya Lindl., Malus Mill., Mespilus L., Photinia davidiana (Dcne.) Cardot, Pyracantha Roem., Pyrus L. ja Sorbus L., istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seemned. Ilma et see piiraks III lisa A osa punktides 9, 9.1 ja 18 III lisa B osa punktis 1 või IV lisa A osa I jao punktis 15 nimetatud viljade suhtes kohaldatavate sätete rakendamist, on nendega vajaduse korral kaasas ametlik kinnitus, et: a) taimed on pärit riikidest, mis on artikli 18 punktis 2 sätestatud korras tunnistatud vabaks kahjustajastErwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. või b) taimed on pärit kahjurivabaks tunnistatud aladelt, mis on loodud asjaomaste fütosanitaarmeetmete rahvusvaheliste standardite kohaselt seoses organismiga Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. ja on tunnustatud sellisena artikli 18 punktis 2 sätestatud korras või c) kasvupõldudelt ja nende vahetust lähedusest pärinevad taimed, millelt on leitud organismi Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. sümptomeid, on välja juuritud.

18. Liikide Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. ja nende hübriidide taimed, v.a viljad ja seemned, ning sugukondade Araceae, Marantaceae, Musaceae, Persea spp. ja Strelitziaceae juurdunud taimed või kinnitunud või juurdelisatud kasvusubstraadiga taimed. Ilma, et see piiraks III lisa A osa punktis 16 nimetatud taimede puhul kohaldatavate keeldude rakendamist, on nendega vajaduse korral kaasas ametlik kinnitus, et: a) taimed on pärit riigist, mis on vaba kahjustajatest Radopholus citrophilus Huettel et al. ja Radopholus similis (Cobb) Thorne, või b) taimede kasvukohast on viimase täieliku vegetatsiooniperioodi algusest võetud esindavaid pinnase- ja juurteproove vähemalt kahjustajate Radopholus citrophilus Huettel et al. ja Radopholus similis (Cobb) Thorne nematoloogiliseks kontrolliks ning nende uuringute käigus on need tunnistatud vabaks nimetatud kahjulikest organismidest.

19.1. Liigi Crataegus L. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seemned, mis on pärit riikidest, kus esineb kahjustaja Phyllosticta solitaria Ell. et Ev. Ilma, et see piiraks III lisa A osa punktis 9 ning IV lisa A osa I jao punktides 15 ja 17 nimetatud taimede suhtes kohaldatavate sätete rakendamist, on nendega kaasas ametlik kinnitus, et taimede kasvukohas ei ole viimase täieliku vegetatsiooniperioodi algusest peale täheldatud kahjustaja Phyllosticta solitaria Ell. et Ev. sümptomeid.

19.2. Liikide Cydonia Mill., Fragaria L., Malus Mill., Prunus L., Pyrus L., Ribes L. ja Rubus L. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seemned, mis on pärit riikidest, kus kõnealustel perekondadel on esinenud järgmisi kahjulikke organisme: — liigi Fragaria L. puhul: — — Phytophtora fragariae Hickman, var. fragariae, — Arabis mosaic virus, — Raspberry ringspot virus, — Strawberry crinkle virus, — Strawberry latent ringspot virus, — Strawberry mild yellow edge virus, — Tomato black ring virus, — Xanthomonas fragariae Kennedy et King; — liigi Malus Mill. puhul: — — Phyllosticta solitaria Ell. et Ev.; — liigi Prunus L. puhul: — — Abricot chlorotic leafroll mycoplasm, — Xanthomonas campestris pv. prunis (Smith) Dye; — liigi Prunus persica (L.) Batsch puhul: — — Pseudomonas syringae pv. persicae (Prunier et al.) Young et al.; — liigi Pyrus L. puhul: — — Phyllosticta solitaria Ell. et Ev.; — liigi Rubus L. puhul: — — Arabis mosaic virus, — Raspberry ringspot virus, — Strawberry latent ringspot virus, — Tomato black ring virus; — kõikide liikide puhul: — mujalt kui Euroopast pärit viirused ja viiruselaadsed organismid. Ilma, et see piiraks III lisa A osa punktides 9 ja 18 ning IV lisa A osa I jao punktides 15 ja 17 nimetatud taimede suhtes kohaldatavate sätete rakendamist, on nendega kaasas ametlik kinnitus, et taimede kasvukohas ei ole viimase täieliku vegetatsiooniperioodi algusest täheldatud kõnealuste kahjulike organismide põhjustatud haiguste sümptomeid.

20. Liikide Cydonia Mill. ja Pyrus L. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seemned, mis on pärit riikidest, kus esineb Pear decline mycoplasm. Ilma, et see piiraks III lisa A osa punktides 9 ja 18 ning IV lisa A osa I jao punktides 15, 17 ja 19.2 nimetatud taimede suhtes kohaldatavate sätete rakendamist, on nendega kaasas ametlik kinnitus, et taimede kasvukohas ja selle vahetus läheduses on kolme viimase täieliku vegetatsiooniperioodi jooksul juuritud välja kõik taimed, mis on andnud põhjust kahtlusteks, et need on nakatunud Pear decline mycoplasm'iga.

21.1. Liigi Fragaria L. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seemned, mis on pärit riikidest, kus esinevad järgmised kahjulikud organismid: — Strawberry latent „C” virus, — Strawberry vein banding virus, — Strawberry witches' broom mycoplasm. Ilma, et see piiraks III lisa A osa punktis 18 ning IV lisa A osa I jao punktis 19.2 nimetatud taimede suhtes kohaldatavate sätete rakendamist, on nendega kaasas ametlik kinnitus, et: a) taimedel, v.a neil, mis on seemnest kasvatatud, on: — kas sertifitseerimissüsteemi kohane ametlik sertifikaat, et need on otseliinis pärit materjalist, mida on säilitatud asjakohastes tingimustes ning mis on läbinud ametliku kontrolli vähemalt kõnealuste kahjulike organismide suhtes, kasutades asjakohaseid indikaatoreid või samaväärseid meetodeid ning on selle kontrolli käigus leitud olevat vabad kõnealustest kahjulikest organismidest, — või — need on otseliinis pärit asjakohastes tingimustes säilitatud materjalist ning on kolme viimase täieliku vegetatsiooniperioodi jooksul vähemalt üks kord läbinud ametliku kontrolli kõnealuste kahjulike organismide suhtes, kasutades asjakohaseid indikaatoreid või samaväärseid meetodeid ning on selle kontrolli käigus leitud olevat vabad kõnealustest kahjulikest organismidest, b) taimede kasvukohas või selle vahetus läheduses kasvavatel kahtlusalustel taimedel ei ole viimase täieliku vegetatsiooniperioodi algusest täheldatud kõnealuste kahjulike organismide põhjustatud haiguste sümptomeid.

21.2. Liigi Fragaria L. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seemned, mis on pärit riikidest, kus esineb kahjustaja Aphelenchoides besseyi Christie. Ilma, et see piiraks III lisa A osa punktis 18 ning IV lisa A osa I jao punktides 19.2 ja 21.1 nimetatud taimede suhtes kohaldatavate sätete rakendamist, on nendega kaasas ametlik kinnitus, et: a) taimede kasvukohas ei ole viimase täieliku vegetatsiooniperioodi algusest täheldatud kahjustaja Aphelenchoides besseyi Christie sümptomeid või b) juhul, kui taimed on kasvatatud koekultuuril, vastavad nad käesoleva punkti alapunkti a nõuetele või on ametlikult kontrollitud asjakohaste nematoloogiliste meetoditega ning leitud olevat vabad kahjustajast Aphelenchoides besseyi Christie.

21.3. Liigi Fragaria L. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seemned. Ilma, et see piiraks III lisa A osa punktis 18 ning IV lisa A osa I jao punktides 19.2, 21.1 ja 21.2 nimetatud taimede suhtes kohaldatavate sätete rakendamist, on nendega kaasas ametlik kinnitus, et taimed on pärit piirkonnast, mis on vaba kahjustajatest Anthonomus signatus Say ja Anthonomus bisignifer (Schenkling).

22.1. Liigi Malus Mill. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seemned, mis on pärit riikidest, kus liigi Malus Mill. taimedel esinevad järgmised kahjulikud organismid: — Cherry rasp leaf virus (Ameerika), — Tomato ringspot virus. Ilma, et see piiraks III lisa A osa punktides 9 ja 18, III lisa B osa punktis 1 ning IV lisa A osa I jao punktides 15, 17 ja 19.2 nimetatud taimede suhtes kohaldatavate sätete rakendamist, on nendega kaasas ametlik kinnitus, et: a) taimedel on: — kas sertifitseerimissüsteemi kohane ametlik sertifikaat, et need on otseliinis pärit materjalist, mida on säilitatud asjakohastes tingimustes ning mis on läbinud ametliku kontrolli vähemalt kõnealuste kahjulike organismide suhtes, kasutades asjakohaseid indikaatoreid või samaväärseid meetodeid ning on selle kontrolli käigus leitud olevat vabad kõnealustest kahjulikest organismidest, — või — need on otseliinis pärit asjakohastes tingimustes säilitatud materjalist ning on kolme viimase täieliku vegetatsiooniperioodi jooksul vähemalt üks kord läbinud ametliku kontrolli kõnealuste kahjulike organismide suhtes, kasutades asjakohaseid indikaatoreid või samaväärseid meetodeid ning on selle kontrolli käigus leitud olevat vabad kõnealustest kahjulikest organismidest, b) taimede kasvukohas või selle vahetus läheduses kasvavatel kahtlusalustel taimedel ei ole viimase täieliku vegetatsiooniperioodi algusest täheldatud kõnealuste kahjulike organismide põhjustatud haiguste sümptomeid.

22.2. Liigi Malus Mill. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seemned, mis on pärit riikidest, kus esineb kahjustaja apple proliferation mycoplasm. Ilma, et see piiraks III lisa A osa punktides 9 ja 18, III lisa B osa punktis 1 ning IV lisa A osa I jao punktides 15, 17, 19.2 ja 22.1 nimetatud taimede suhtes kohaldatavate sätete rakendamist, on nendega kaasas ametlik kinnitus, et: a) taimed on pärit piirkonnast, mis on vaba kahjustajast apple proliferation mycoplasm, või b) aa) taimedel, v.a neil, mis on seemnest kasvatatud, on: — kas sertifitseerimissüsteemi kohane ametlik sertifikaat, et need on otseliinis pärit materjalist, mida on säilitatud asjakohastes tingimustes ning mis on läbinud ametliku kontrolli vähemalt kahjustaja apple proliferation mycoplasm suhtes, kasutades asjakohaseid indikaatoreid või samaväärseid meetodeid ning on selle kontrolli käigus leitud olevat vabad kõnealusest kahjulikust organismist, — või — need on otseliinis pärit asjakohastes tingimustes säilitatud materjalist ning on kuue viimase täieliku vegetatsiooniperioodi jooksul vähemalt üks kord läbinud ametliku kontrolli vähemalt kahjustaja apple proliferation mycoplasm suhtes, kasutades asjakohaseid indikaatoreid või samaväärseid meetodeid ning on selle kontrolli käigus leitud olevat vabad kõnealusest kahjulikust organismist, bb) taimede kasvukohas või selle vahetus läheduses kasvavatel kahtlusalustel taimedel ei ole kolme viimase täieliku vegetatsiooniperioodi jooksul täheldatud kahjustaja apple proliferation mycoplasm poolt põhjustatud haiguste sümptomeid.

23.1 Liigi Prunus L. järgmiste liikide istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seemned, mis on pärit riikidest, kus esineb Plum pox virus: — Prunus amygdalus Batsch, — Prunus armeniaca L., — Prunus blireiana Andre, — Prunus brigantina Vill., — Prunus cerasifera Ehrh., — Prunus cistenaHansen, — Prunus curdica Fenzl et Fritsch., — Prunus domestica ssp. domestica L., — Prunus domestica ssp.insititia(L.) C. K. Schneid., — Prunus domestica ssp. italica (Borkh.) Hegi., — Prunus glandulosa Thunb., — Prunus holosericea Batal., — Prunus hortulana Bailey, — Prunus japonica Thunb., — Prunus mandshurica (Maxim.) Koehne, — Prunus maritima Marsh., — Prunus mume Sieb et Zucc., — Prunus nigra Ait., — Prunus persica (L.) Batsch, — Prunus salicina L., — Prunus sibirica L., — Prunus simonii Carr., — Prunus spinosa L., — Prunus tomentosa Thunb., — Prunus triloba Lindl., — muud kahjustajale Plum pox virus vastuvõtlikud liigid Prunus L. Ilma, et see piiraks III lisa A osa punktides 9 ja 18 ning IV lisa A osa I jao punktides 15 ja 19.2 nimetatud taimede suhtes kohaldatavate sätete rakendamist, on nendega kaasas ametlik kinnitus, et: a) taimedel, v.a neil, mis on seemnest kasvatatud, on: — kas sertifitseerimissüsteemi kohane ametlik sertifikaat, et need on otseliinis pärit materjalist, mida on säilitatud asjakohastes tingimustes ning mis on läbinud ametliku kontrolli vähemalt kahjustaja Plum pox virus suhtes, kasutades asjakohaseid indikaatoreid või samaväärseid meetodeid ning on selle kontrolli käigus leitud olevat vabad kõnealusest kahjulikust organismist, — või — need on otseliinis pärit asjakohastes tingimustes säilitatud materjalist ning on kolme viimase täieliku vegetatsiooniperioodi jooksul vähemalt üks kord läbinud ametliku kontrolli vähemalt kahjustaja Plum pox virus suhtes, kasutades asjakohaseid indikaatoreid või samaväärseid meetodeid ning on selle kontrolli käigus leitud olevat vabad kõnealusest kahjulikust organismist, b) taimede kasvukohas või selle vahetus läheduses kasvavatel vastuvõtlikel taimedel ei ole kolme viimase täieliku vegetatsiooniperioodi algusest täheldatud kahjustaja Plum pox virus põhjustatud haiguste sümptomeid, c) taimede kasvukohas on juuritud välja kõik taimed, millel on täheldatud muude viiruste või viiruselaadsete patogeenide põhjustatud haiguste sümptomeid.

23.2 Liigi Prunus L. istutamiseks ettenähtud taimed a) mis on pärit riikidest, kus liigi Prunus L. taimedel esinevad kõnealused kahjulikud organismid, b) v.a seemned, mis on pärit riikidest, kus esinevad kõnealused kahjulikud organismid, c) v.a seemned, mis on pärit mujalt kui Euroopa riikidest, kus esinevad kõnealused kahjulikud organismid. Kõnealused kahjulikud organismid on: — punktis a ettenähtud juhtudel: — — Tomato ringspot virus; — punktis b ettenähtud juhtudel: — — Cherry rasp leaf virus (Ameerika), — Peach mosaic virus (Ameerika), — Peach phony rickettsia, — Peach rosette mycoplasm, — Peach yellows mycoplasm, — Plum line pattern virus (Ameerika), — Peach X-disease mycoplasm; — punktis c ettenähtud juhtudel: — — Little cherry pathogen. Ilma, et see piiraks III lisa A osa punktides 9 ja 18 või IV lisa A osa I jao punktides 15, 19.2 ja 23.1 nimetatud taimede suhtes kohaldatavate sätete rakendamist, on nendega kaasas ametlik kinnitus, et: a) taimedel on: — kas sertifitseerimissüsteemi kohane ametlik sertifikaat, et need on otseliinis pärit materjalist, mida on säilitatud asjakohastes tingimustes ning mis on läbinud ametliku kontrolli vähemalt kõnealuste kahjulike organismide suhtes, kasutades asjakohaseid indikaatoreid või samaväärseid meetodeid ning on selle kontrolli käigus leitud olevat vabad kõnealusest kahjulikust organismist, — või — need on otseliinis pärit asjakohastes tingimustes säilitatud materjalist ning on kolme viimase täieliku vegetatsiooniperioodi jooksul vähemalt üks kord läbinud ametliku kontrolli vähemalt kõnealuste kahjulike organismide suhtes, kasutades asjakohaseid indikaatoreid või meetodeid ning on selle kontrolli käigus leitud olevat kõnealuste kahjulike organismide vabad, b) taimede kasvukohas või selle vahetus läheduses kasvavatel vastuvõtlikel taimedel ei ole kolme viimase täieliku vegetatsiooniperioodi algusest täheldatud kõnealuste kahjulike organismide põhjustatud haiguste sümptomeid.

24. Liigi Rubus L. istutamiseks ettenähtud taimed: a) mis on pärit riikidest, kus liigi Rubus L. taimedel esinevad kõnealused kahjulikud organismid, b) v.a seemned, mis on pärit riikidest, kus esinevad kõnealused kahjulikud organismid. Kõnealused kahjulikud organismid on: — punktis a ettenähtud juhtudel: — — Tomato ringspot virus, — Black raspberry latent virus, — Cherry leafroll virus, — Prunus necrotic ringspot virus, — punktis b ettenähtud juhtudel: — — Raspberry leaf curl virus (Ameerika), — Cherry rasp leaf virus (Ameerika). Ilma, et see piiraks IV lisa A osa I jao punktis 19.2. nimetatud taimede suhtes kohaldatavate sätete rakendamist, on nendega kaasas ametlik kinnitus, et: a) taimed on vabad lehetäidest, sealhulgas nende munadest, b) ametlik kinnitus, et: aa) taimedel on — kas sertifitseerimissüsteemi kohane ametlik sertifikaat, et need on otseliinis pärit materjalist, mida on säilitatud asjakohastes tingimustes ning mis on läbinud ametliku kontrolli vähemalt kõnealuste kahjulike organismide suhtes, kasutades asjakohaseid indikaatoreid või samaväärseid meetodeid ning on selle kontrolli käigus leitud olevat vabad kõnealusest kahjulikust organismist, — või — need on otseliinis pärit asjakohastes tingimustes säilitatud materjalist ning on kolme viimase täieliku vegetatsiooniperioodi jooksul vähemalt üks kord läbinud ametliku kontrolli vähemalt kõnealuste kahjulike organismide suhtes, kasutades asjakohaseid indikaatoreid või samaväärseid meetodeid ning on selle kontrolli käigus leitud olevat vabad kõnealustest kahjulikest organismidest, bb) taimede kasvukohas või selle vahetus läheduses kasvavatel vastuvõtlikel taimedel ei ole viimase täieliku vegetatsiooniperioodi algusest täheldatud kõnealuste kahjulike organismide põhjustatud haiguste sümptomeid.

25.1. Liigi Solanum tuberosum L. mugulad, mis on pärit riikidest, kus esineb kahjustaja Synchytrium endobioticum (Schilbersky) Percival. Ilma, et see piiraks III lisa A osa punktides 10, 11 ja 12 nimetatud mugulatele kohaldatavate keeldude rakendamist, on nendega kaasas ametlik kinnitus, et: a) mugulad on pärit piirkonnast, mis on vaba kahjustajast Synchytrium endobioticum (Schilbersky) Percival (kõik rassid, v.a rass 1, Euroopa ühisrass), ning kus alates jooksva vegetatsiooniperioodi algusest ei ole taimede kasvukohas või selle vahetus läheduses täheldatud kahjustaja Synchytrium endobioticum (Schilbersky) Percival sümptomeid, või b) päritoluriigis on järgitud sätteid, mis ►M4 artikli 18 lõikes 2 ◄ sätestatud korras on tunnistatud võrdväärseks ühenduse sätetega kahjustaja Synchytrium endobioticum (Schilbersky) Percival vastu võitlemisel.

25.2. Liigi Solanum tuberosum L. mugulad. Ilma, et see piiraks III lisa A osa punktides 10, 11 ja 12 ning IV lisa A osa I jao punktis 25.1 esitatud nõuete kohaldamist, on mugulatega kaasas ametlik kinnitus, et: a) mugulad on pärit piirkonnast, mis on vaba kahjustajast Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al.; või b) päritoluriigis on järgitud sätteid, mis ►M4 artikli 18 lõikes 2 ◄ sätestatud korras on tunnistatud võrdväärseks ühenduse sätetega kahjustaja Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al. vastu võitlemisel.

25.3 Liigi Solanum tuberosum L. mugulad, v.a varased liigid, mis on pärit riikidest, kus esineb kahjustaja Potato spindle tuber viroid. Ilma, et see piiraks III lisa A osa punktides 10, 11 ja 12 ning IV lisa A osa I jao punktides 25.1 ja 25.2 nimetatud mugulate suhtes kohaldatavate sätete rakendamist, tuleb pärssida nende idanevust.

25.4. Liigi Solanum tuberosum L. mahapanekuks ettenähtud mugulad. Ilma, et see piiraks III lisa A osa punktides 10, 11 ja 12 ning IV lisa A osa I jao punktides 25.1, 25.2. ja 25.3 nimetatud mugulate suhtes kohaldatavate sätete rakendamist, on nendega kaasas ametlik kinnitus, et mugulad on pärit kasvukohast, mis on vaba kahjustajatest Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens ja Globodera pallida (Stone) Behrens ja aa) mugulad on pärit piirkondadest, kus ei esine kahjustaja Pseudomanas solanacearum (Smith) Smith, või bb) mugulad on pärit piirkondadest, kus esineb kahjustaja Pseudomanas solanacearum (Smith) Smith, ent mugulate kasvukoht on sellest vaba või mis ►M4 artikli 18 lõikes 2 ◄ sätestatud korras kindlaksmääratud asjakohaste toimingute rakendamise järel arvatakse olevat vaba kahjustajast Pseudomanas solanacearum (Smith) Smith, ja cc) mugulad on pärit piirkondadest, kus ei esine kahjustajaid Meloidogyne chitwoodi Golden et al. (kõik populatsioonid) ja Meloidogyne fallax Karssen, või dd) mugulad on pärit piirkondadest, kus esineb kahjustajaid Meloidogyne chitwoodi Golden et al. (kõik populatsioonid) ja Meloidogyne fallax Karssen, — ja mugulate kasvukoht on peremeeskultuuri aastavaatluse põhjal või peremeestaimede asjakohasel ajal teostatud visuaalse välise kontrolli teel ning kasvukohal saagikoristuse järel lõigatud mugulate uurimisel leitud olevat vaba kahjustajatest Meloidogyne chitwoodi Golden et al. (kõik populatsioonid) ja Meloidogyne fallax Karssen, või — saagikoristuse järel on mugulatest võetud juhuslikke valimeid ja kontrollitud sümptomite esinemist kas asjakohase meetodi või laboritestidega, ning ühtlasi ka visuaalse välise kontrolli ja mugulate lõikamisega asjakohase ajavahemiku vältel, kuid kõikidel juhtudel pakendite või mahutite sulgemise ajal enne müügile saatmist vastavalt nõukogu 14. juuni 1996. aasta direktiivi 66/403/EMÜ (seemnekartuli turustamise kohta) (1)sulgemist käsitlevatele sätetele, ning kahjustajate Meloidogyne chitwoodi Golden et al. (kõik populatsioonid) ja Meloidogyne fallax Karssen sümptomeid ei ole leitud.

25.5. Liigi Solanaceae istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seemned, mis on pärit riikidest, kus esineb kahjustaja Potato stolbur mycoplasm. Ilma, et see piiraks III lisa A osa punktides 10, 11,12 ja 13 ning IV lisa A osa I jao punktides 25.1, 25.2, 25.3 ja 25.4 nimetatud mugulate suhtes kohaldatavate sätete rakendamist, on nendega kaasas ametlik kinnitus, et taimedel ei ole nende kasvukohas viimase täieliku vegetatsiooniperioodi algusest täheldatud kahjustaja Potato stolbur mycoplasm sümptomeid.

25.6. Liigi Solanaceae istutamiseks ettenähtud taimed, v.a liigi Solanum tuberosum L. mugulad ja liigi Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw. seemned, mis on pärit riikidest, kus esineb kahjustaja Potato spindle tuber viroid. Ilma, et see piiraks III lisa A osa punktides 11 ja 13 ning IV lisa A osa I jao punktis 25.5 nimetatud taimede suhtes kohaldatavate sätete rakendamist, on nendega vajaduse korral kaasas ametlik kinnitus, et taimedel ei ole nende kasvukohas viimase täieliku vegetatsiooniperioodi algusest täheldatud kahjustaja Potato spindle tuber viroid sümptomeid.

25.7. Liikide Capsicum annuum L., Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw., Musa L., Nicotiana L. ja Solanum melongena L. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seemned, mis on pärit riikidest, kus esineb kahjustajat Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith. Ilma, et see piiraks III lisa A osa punktides 11 ja 13 ning IV lisa A osa I jao punktides 25.5 ja 25.6 nimetatud taimede suhtes kohaldatavate sätete rakendamist, on nendega vajaduse korral kaasas ametlik kinnitus, et: a) taimed on pärit piirkondadest, mis on vabad kahjustajast Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith, või b) taimedel ei ole nende kasvukohas viimase täieliku vegetatsiooniperioodi algusest täheldatud kahjustaja Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith sümptomeid.

25.8 Liigi Solanum tuberosum L. mugulad, v.a mahapanekuks ettenähtud mugulad. Ilma, et see piiraks III lisa A osa punktis 12 ning IV lisa A osa I jao punktides 25.1, 25.2 ja 25.3 nimetatud mugulate suhtes kohaldatavate sätete rakendamist, on nendega kaasas ametlik kinnitus, et mugulad on pärit piirkondadest, kus ei esine kahjustajat Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith.

26. Liigi Humulus lupus L. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seemned. Ametlik kinnitus, et humalal ei ole kasvukohas viimase täieliku vegetatsiooniperioodi algusest täheldatud kahjustajate Verticillum albo-atrum Reinke et Berthold ja Verticillum dahliae Klebahn sümptomeid.

27.1. Liikide Dendranthema (DC.) Des Moul., Dianthus L. ja Pelargonium l'Hérit. ex Ait. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seemned. Ametlik kinnitus, et: a) taimede kasvukohas ei ole viimase täieliku vegetatsiooniperioodi algusest täheldatud kahjustajate ►M19 Helicoverpa armigera (Hübner) ◄ või Spodoptera littoralis (Boisd.) sümptomeid või b) taimed on läbinud asjakohase töötluse, mis kaitseb neid nimetatud organismide eest.

27.2. Liikide Dendranthema (DC.) Des Moul., Dianthus L. ja Pelargonium l'Hérit. ex Ait. taimed, v.a seemned. Ilma, et see piiraks IV lisa A osa I jao punktis 27.1 nimetatud taimede suhtes kohaldatavaid nõudeid: a) ei ole taimede kasvukohas viimase täieliku vegetatsiooniperioodi algusest olnud märke kahjustajate Spodoptera eridiana Cramer, Spodoptera frugiperda Smith või Spodoptera litura (Fabricius) esinemise kohta või b) taimed on läbinud asjakohase töötluse, mis kaitseb neid nimetatud organismide eest.

28. Liigi Dendranthema (DC.) Des Moul. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seemned. Ilma, et see piiraks IV lisa A osa I jao punktides 27.1 ja 27.2 nimetatud taimede suhtes kohaldatavaid nõudeid, on nendega kaasas ametlik kinnitus, et: a) need on mitte enam kui kolmanda põlvkonna taimed, mis on saadud viroloogiliste testide põhjal kahjustajast Chrysanthemum stunt viroid vabaks tunnistatud materjalist või need on otseliinis pärit materjalist, mille vähemalt 10 % esindavad proovid on õitsemise ajal läbiviidud ametliku kontrolli käigus tunnistatud vabaks kahjustajast Chrysanthemum stunt viroid; b) taimed või pistikud: — on pärit ettevõtetest, mida on lähetamisele eelneva kolme kuu jooksul vähemalt kord kuus ametlikult kontrollitud ning selle aja jooksul ei ole täheldatud kahjustaja Puccinia horiana Hennings sümptomeid, samuti ei ole kahjustaja Puccinia horiana Hennings sümptomeid kolme ekspordile eelneva kuu vältel täheldatud nende kasvukoha vahetus läheduses, — või — on läbinud asjakohase töötluse kahjustaja Puccinia horiana Hennings suhtes; c) juurteta pistikute puhul ei ole kahjustaja Didymella ligulicola (Baker, Dimock et Davis) v. Arx sümptomeid täheldatud ei pistikutel ega taimedel, millelt pistikud pärit on, või juurdunud pistikute puhul ei ole kahjustaja Didymella ligulicola (Baker, Dimock et Davis) v. Arx sümptomeid täheldatud ei pistikutel ega juurutuspeenras.

29. Liigi Dianthus L. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seemned. Ilma, et see piiraks IV lisa A osa I jao punktides 27.1 ja 27.2 nimetatud taimede suhtes kohaldatavate nõuete rakendamist, on nendega kaasas ametlik kinnitus, et: — taimed on otseliinis pärit emataimedelt, mis on vähemalt kord kahe eelneva aasta jooksul läbiviidud ametlikult heakskiidetud kontrollide põhjal tunnistatud vabaks kahjustajatest Erwinia chrysanthemi pv. dianthicola (Hellmers) Dickey, Pseudomonas caryophylli (Burkholder) Starr et Burkholder ja Phialophora cinerescens (Wollenw.) Van Beyma, — taimedel pole täheldatud eespool nimetatud kahjulikke organismide sümptomeid.

30. Liikide Tulipa L. ja Narcissus L. sibulad, v.a need, mille pakendi või millegi muu põhjal on võimalik järeldada, et need on ette nähtud tarnimiseks lõpptarbijale, kes ei tegele lõikelillede tootmisega müügiks. Ametlik kinnitus, et taimedel ei ole viimase täieliku vegetatsiooniperioodi algusest täheldatud kahjustaja Ditylenchus dipsaci (Kühn) Filipjev sümptomeid.

31. Liigi Pelargonium L'Herit. ex Ait. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seemned, mis on pärit riikidest, kus esineb kahjustajat Tomato ringspot virus: Ilma, et see piiraks IV lisa A osa I jao punktides 27.1 ja 27.2 nimetatud taimede suhtes kohaldatavate nõuete rakendamist, on nendega kaasas

a) kui ei esine kahjustaja Tomato ringspot virus vektorit Xiphinema americanum Cobb sensu lato (mujalt kui Euroopast pärit populatsioonid), ametlik kinnitus, et: a) need on pärit tootmispaikadest, mis on vabad kahjustajast Tomato ringspot virus, või b) need on mitte enam kui neljanda põlvkonna taimed, mis on pärit ametlikult heakskiidetud viroloogilise uurimise süsteemi põhjal kahjustajast Tomato ringspot virus vabaks tunnistatud emataimedelt;

b) kui esineb ka kahjustaja Tomato ringspot virus vektor Xiphinema americanum Cobb sensu lato (mujalt kui Euroopast pärit populatsioonid) või muud vektorid. ametlik kinnitus, et: a) need on pärit tootmispaikadest, mille pinnas ja taimed on vabad kahjustajast Tomato ringspot virus, või b) need on mitte enam kui teise põlvkonna taimed, mis on pärit ametlikult heakskiidetud viroloogilise uurimise süsteemi põhjal kahjustajast Tomato ringspot virus vabaks tunnistatud emataimedelt.

32.1. Istutamiseks ettenähtud rohttaimed, v.a: — sibulad, — mugulsibulad, — Gramineae sugukonna taimed, — risoomid, — seemned, — mugulad, mis on pärit kolmandatest riikidest, kus kahjulikud organismid Liriomyza sativae (Blanchard) and Amauromyza maculosa (Malloch) teadaolevalt esinevad. Ilma et see piiraks nõuete kohaldamist IV lisa A osa I jao punktides 27.1, 27.2, 28 ja 29 osutatud taimede suhtes, ametlik kinnitus, et taimed on kasvatatud puukoolides ja: a) on pärit alalt, mis on fütosanitaarmeetmete rahvusvaheliste standardite kohaselt ekspordiriigi riikliku taimekaitsetalituse poolt tunnistatud vabaks kahjulikest organismidest Liriomyza sativae (Blanchard) ja Amauromyza maculosa (Malloch) ning mida on nimetatud käesoleva direktiivi artiklites 7 või 8 osutatud sertifikaatide lahtris „Lisadeklaratsioon”, või b) on pärit kasvukohalt, mis on fütosanitaarmeetmete rahvusvaheliste standardite kohaselt ekspordiriigi riikliku taimekaitsetalituse poolt tunnistatud vabaks kahjulikest organismidest Liriomyza sativae (Blanchard) ja Amauromyza maculosa (Malloch) ning mida on nimetatud käesoleva direktiivi artiklites 7 või 8 osutatud sertifikaatide lahtris „Lisadeklaratsioon” ning mis on ekspordile eelnenud kolme viimase kuu jooksul vähemalt kord kuus läbiviidud ametlikel kontrollidel deklareeritud vabaks kahjulikest organismidest Liriomyza sativae (Blanchard) ja Amauromyza maculosa (Malloch), või c) on vahetult enne eksporti läbinud asjakohase töötluse kahjulike organismide Liriomyza sativae (Blanchard) ja Amauromyza maculosa (Malloch) vastu ning neid on ametlikult kontrollitud ning need on leitud olevat vabad kahjulikest organismidest Liriomyza sativae (Blanchard) ja Amauromyza maculosa (Malloch). Töötlemise üksikasjad märgitakse käesoleva direktiivi artiklites 7 või 8 osutatud sertifikaatidele.

32.2. Liikide Dendranthema (DC) Des. Moul., Dianthus L., Gypsophila L. ja Solidago L. lõikelilled ja liikide Apium graveolens L. and Ocimum L. lehtköögiviljad. Ametlik kinnitus, et lõikelilled ja lehtköögiviljad: — on pärit riigist, mis on vaba kahjulikest organismidest Liriomyza sativae (Blanchard) ja Amauromyza maculosa (Malloch), — või — on vahetult enne eksporti läbinud ametliku kontrolli ja leitud olevat vabad kahjulikest organismidest Liriomyza sativae (Blanchard) ja Amauromyza maculosa (Malloch).

32.3. Istutamiseks ettenähtud rohttaimed, v. a: — sibulad, — mugulsibulad, — Gramineae sugukonna taimed, — risoomid, — seemned, — mugulad, mis on pärit kolmandatest riikidest. Ilma et see piiraks nõuete kohaldamist IV lisa A osa I jao punktides 27.1, 27.2, 28, 29 ja 32.1 osutatud taimede suhtes, ametlik kinnitus, et a) taimed on pärit alalt, mis on teadaolevalt vaba kahjulikest organismidest Liriomyza huidobrensis (Blanchard) ja Liriomyza trifolii (Burgess), või b) taimede kasvukohas ei ole kolme koristusele eelnenud kuu jooksul vähemalt kord kuus läbiviidud ametlikel kontrollidel leitud märke kahjulikest organismidest Liriomyza huidobrensis (Blanchard) ja Liriomyza trifolii (Burgess), või c) vahetult enne eksporti on taimed läbinud ametliku kontrolli ja need on leitud olevat vabad kahjulikest organismidest Liriomyza huidobrensis (Blanchard) ja Liriomyza trifolii (Burgess) ning neid on asjakohaselt töödeldud kahjulike organismide Liriomyza huidobrensis (Blanchard) ja Liriomyza trifolii (Burgess) vastu.

33. Avamaal kasvanud, istutatud või istutamiseks ettenähtud juurtega taimed. Ametlik kinnitus, et taimede kasvukoht on vaba kahjustajatest Clavibacter michiganensis ssp. sependoniscus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al., Globodera pallida (Stone) Behrens, Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens ja Synchytrium endobioticum (Schilbersky) Percival.

34. Taimedele lisatud või neile kinnitunud muld ja kasvusubstraat, mis tervenisti või osaliselt koosneb mullast või tahkest orgaanilisest ainest, näiteks taimede osad, huumus, mis sisaldab turvast või puukoort või mis osaliselt koosneb mõnest tahkest anorgaanilisest ainest, ning mis on ette nähtud taimede elujõu säilitamiseks ning on pärit: — ►M7 Küproselt, Maltalt, ◄ Türgist, — Valgevenest, ►A1 Eestist, ◄ Gruusiast, ►A1 Lätist, Leedust, ◄ Moldovast, Venemaalt, Ukrainast, — mujalt kui Euroopa riikidest, v. a Alžeeria, Egiptus, Iisrael, Liibüa, Maroko, Tuneesia. Ametlik kinnitus, et: a) kasvusubstraat oli istutamise ajal: — kas ilma mulla ja orgaanilise aineta, — või — tunnistatud vabaks putukatest ja kahjulikest ümarussidest ning läbinud asjakohase kontrolli või kuumtöötluse või fumigatsiooni, et tagada muude kahjulike organismide puudumine, — või — läbinud asjakohase kuumtöötlemise või fumigatsiooni, et tagada muude kahjulike organismide puudumine, ja b) pärast istutamist: — on võetud asjakohased meetmed, et tagada kasvusubstraadi püsimine vabana kahjulikest organismidest, — või — on taimed kaks nädalat enne lähetamist kasvusubstraadist puhtaks raputatud, jättes vaid miinimumkoguse, mis on vajalik nende elujõu säilitamiseks veo ajal, ning uuesti istutamisel kasutatakse kasvusubstraati, mis vastab punktis a sätestatud nõuetele.

35.1. Liigi Beta vulgaris L. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seemned. Ametlik kinnitus, et et taimede kasvukohas ei ole viimase täieliku vegetatsiooniperioodi algusest täheldatud kahjustaja Beet curly top virus (mujalt kui Euroopast pärit isolaatide) sümptomeid

35.2. Liigi Beta vulgaris L. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seemned, mis on pärit riikidest, kus esineb kahjustaja Beet leaf curl virus. Ilma, et see piiraks IV lisa A osa I jao punktis 35.1 nimetatud taimede suhtes kohaldatavate sätete rakendamist, on nendega kaasas ametlik kinnitus, et: a) taimede kasvukohas ei ole esinenud kahjustajat Beet leaf curl virus ja b) taimede kasvukohas või selle vahetus läheduses ei ole viimase täieliku vegetatsiooniperioodi algusest täheldatud kahjustaja Beet leaf curl virus sümptomeid.

36.1. Istutamiseks ettenähtud taimed, v.a: — sibulad, — mugulsibulad, — risoomid, — seemned, — mugulad, mis on pärit kolmandatest riikidest. Ilma et see piiraks nõuete kohaldamist IV lisa A osa I jao punktides 27.1, 27.2, 28, 29, 31, 32.1 ja 32.3 osutatud taimede suhtes, ametlik kinnitus, et taimed on kasvatatud puukoolides ja: a) on pärit alalt, mis on fütosanitaarmeetmete rahvusvaheliste standardite kohaselt ekspordiriigi riikliku taimekaitsetalituse poolt tunnistatud vabaks kahjulikust organismist Thrips palmi Karny ning mida on nimetatud käesoleva direktiivi artiklites 7 või 8 osutatud sertifikaatide lahtris „Lisadeklaratsioon”, või b) on pärit kasvukohalt, mis on fütosanitaarmeetmete rahvusvaheliste standardite kohaselt ekspordiriigi riikliku taimekaitsetalituse poolt tunnistatud vabaks kahjulikust organismist Thrips palmi Karny ning mida on nimetatud käesoleva direktiivi artiklites 7 või 8 osutatud sertifikaatide lahtris „Lisadeklaratsioon” ning mis on ekspordile eelnenud kolme viimase kuu jooksul vähemalt kord kuus läbiviidud ametlikel kontrollidel deklareeritud vabaks kahjulikust organismist Thrips palmi Karny, või c) on vahetult enne eksporti läbinud asjakohase töötluse kahjuliku organismi Thrips palmi Karny vastu ning neid on ametlikult kontrollitud ja leitud olevat vabad kahjulikust organismist Thrips palmi Karny. Töötlemise üksikasjad märgitakse käesoleva direktiivi artiklites 7 või 8 osutatud sertifikaatidele.

36.2. Orchidaceae lõikelilled ning Momordica L. and Solanum melongena L. viljad, mis on pärit kolmandatest riikidest. Ametlik kinnitus, et lõikelilled ja viljad: — on pärit riigist, mis on vaba kahjulikust organismist Thrips palmi Karny, — või — on vahetult enne eksporti läbinud ametliku kontrolli ja leitud olevat vabad kahjulikust organismist Thrips palmi Karny.

37. Liigi Palmae istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seemned, mis on pärit mujalt kui Euroopa riikidest. Ilma, et see piiraks III lisa A osa punktis 17 nimetatud taimede suhtes kohaldatavate keeldude rakendamist, on nendega vajaduse korral kaasas ametlik kinnitus, et: a) taimed on pärit piirkondadest, mis on vabad kahjustajatest Palm lethal yellowing mycoplasm ja Cadang-Cadang viroid ning nende kasvukohas või selle vahetus läheduses ei ole viimase täieliku vegetatsiooniperioodi algusest täheldatud kõnealuste kahjulike organismide sümptomeid, või b) taimedel ei ole kahjustajate Palm lethal yellowing mycoplasm ja Cadang-Cadang viroid sümptomeid viimase täieliku vegetatsiooniperioodi algusest täheldatud ning taimede kasvukohas on välja juuritud kõik taimed, mis on andnud põhjust kahtlusteks, et need on saastunud kahjulike organismidega, ning taimed on läbinud asjakohase töötluse kahjustaja Myndus crudus Van Duzee hävitamiseks, c) juhul kui tegemist on koekultuuridest pärit taimedega, et need on pärit taimedest, mis vastavad punktide a ja b nõuetele.

38.1. Liigi Camellia L. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seemned, mis on pärit mujalt kui Euroopa riikidest. Ametlik kinnitus, et: a) taimed on pärit piirkondadest, mis on vabad kahjustajast Ciborinia camelliae Kohn, või b) õitsvatel taimedel ei ole nende kasvukohas viimase täieliku vegetatsiooniperioodi algusest täheldatud kahjustaja Ciborinia camelliae Kohn sümptomeid.

38.2. Liigi Fuchsia L. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seemned, mis on pärit USAst või Brasiiliast. Ametlik kinnitus, et taimedel ei ole nende kasvukohas täheldatud kahjustaja Aculops fuchsiae Keifer sümptomeid ning et vahetult enne eksporti on taimi kontrollitud ja leitud need olevat vabad kahjustajast Aculops fuchsiae Keifer.

39. Istutamiseks ettenähtud puud ja põõsad, v.a seemned ja koekultuuridest pärit taimed, mis on pärit kolmandatest riikidest, v.a Euroopa riigid ja Vahemere maad. Ilma, et see piiraks III lisa A osa punktides 1, 2, 3, 9, 13, 15, 16, 17 ja 18, III lisa B osa punktis 1 ning IV lisa A osa I jao punktides 8.1, 8.2, 9, 10, 11.1, 11.2, 12, 13.1, 13.2, 14, 15, 17, 18, 19.1, 19.2, 20, 22.1, 22.2, 23.1, 23.2, 24, 25.5, 25.6, 26, 27.1, 27.2, 28, 29, 32.1, 32.2, 33, 34, 36.1, 36.2, 37, 38.1 ja 38.2 nimetatud taimede suhtes kohaldatavate sätete rakendamist, on nendega vajaduse korral kaasas ametlik kinnitus, et taimed: — on puhtad (s.t ilma taimede jäätmeteta) ning õite ja viljadeta, — on kasvatatud puukoolides, — on kontrollitud asjakohase ajavahemiku vältel ja vahetult enne eksporti ning leitud olevat vabad kahjulike bakterite, viiruste ja viiruselaadsete organismide sümptomitest ning samuti olevat vabad kahjulike ümarusside, putukate, lestade ja seente märkidest või sümptomitest või on läbinud asjakohase töötluse kõnealuste organismide eemaldamiseks.

40. Istutamiseks ettenähtud heitlehised puud ja põõsad, v.a seemned ja koekultuuridest pärit taimed, mis on pärit kolmandatest riikidest, v.a Euroopa riigid ja Vahemere maad. ►M3 Ilma et see piiraks III lisa A osa punktides 2, 3, 9, 15, 16, 17 ja 18, III lisa B osa punktis 1 ning IV lisa A osa I jao punktides 11.1, 11.2, 11.3, 12, 13.1, 13.2, 14, 15, 17, 18, 19.1, 19.2, 20, 22.1, 22.2, 23.1, 23.2, 24, 33, 36.1, 38.1, 38.2, 39 ja 45.1 loetletud taimede suhtes kohaldatavate sätete rakendamist, on nendega vajaduse korral kaasas ametlik kinnitus selle kohta, et taimed on puhkeseisundis ja ilma lehtedeta. ◄

41. Muud kui sugukonna Gramineae ühe- ja kaheaastased istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seemned, mis on pärit mujalt kui Euroopa riikidest ja Vahemere maadest. Ilma, et see piiraks III lisa A osa punktides 11 ja 13 ning IV lisa A osa I jao punktides 25.5, 25.6, 32.1, 32.2, 32.3, 33, 34, 35.1 ja 35.2 nimetatud taimede suhtes kohaldatavate sätete rakendamist, on nendega vajaduse korral kaasas ametlik kinnitus, et taimed: — on kasvatatud puukoolides, — on taimejääkideta, õite ja viljadeta, — on kontrollitud asjakohase ajavahemiku vältel ning enne eksporti ja — — leitud olevat vabad kahjulike bakterite, viiruste ja viiruselaadsete organismide sümptomitest ja — samuti leitud olevat vabad kahjulike ümarusside, putukate, lestade ja seente märkidest või sümptomitest või on läbinud asjakohase töötluse kõnealuste organismide eemaldamiseks.

42. Mitmeaastased istutamiseks ettenähtud dekoratiivtaimed kõrreliste sugukonnast Gramineae, alamsugukonnast Bambusoideae ja Panicoideae ning perekondadest ja liikidest Buchloe, Bouteloua Lag., Calamagrostis, Cortaderia Stapf., Glyceria R. Br., Hakonechloa Mak. ex Honda, Hystrix, Molinia, Phalaris L., Shibataea, Spartina Schreb., Stipa L. ja Uniola L., v.a seemned, mis on pärit mujalt kui Euroopa riikidest ja Vahemere maadest. Ilma, et see piiraks IV lisa A osa I jao punktides 33 ja 34 nimetatud taimede suhtes kohaldatavate sätete rakendamist, on nendega vajaduse korral kaasas ametlik kinnitus, et taimed: — on kasvatatud puukoolides — ja — on taimejääkideta, õite ja viljadeta — ja — on kontrollitud enne eksporti ja — — leitud olevat vabad kahjulike bakterite, viiruste ja viiruselaadsete organismide sümptomitest ja — samuti leitud olevat vabad kahjulike ümarusside, putukate, lestade ja seente märkidest või sümptomitest või on läbinud asjakohase töötluse kõnealuste organismide eemaldamiseks.

43. Istutamiseks ettenähtud looduslikud või aretatud kääbustaimed, v.a seemned, mis on pärit mujalt kui Euroopa riikidest. Ilma, et see piiraks III lisa A osa punktides 1, 2, 3, 9, 13, 15, 16, 17 ja 18, III lisa B osa punktis 1 ning IV lisa A osa I jao punktides 8.1, 9, 10, 11.1, 11.2, 12, 13.1, 13.2, 14, 15, 17, 18, 19.1, 19.2, 20, 22.1, 22.2, 23.1, 23.2, 24, 25.5, 25.6, 26, 27.1, 27.2, 28, 32.1, 32.2, 33, 34, 36.1, 36.2, 37, 38.1, 38.2, 39, 40 ja 42 nimetatud taimede suhtes kohaldatavate sätete rakendamist, on nendega vajaduse korral kaasas ametlik kinnitus, et: a) taimed, kaasa arvatud need, mis on kogutud otse looduslikest kasvukohtadest, on vähemalt kahe lähetamisele eelneva aasta vältel kasvatatud, hoitud ja hooldatud ametlikult registreeritud puukoolides, mille suhtes kohaldatakse ametlikku kontrollirežiimi, b) punktis a osutatud puukoolides on taimed: aa) vähemalt punktis a osutatud ajavahemiku jooksul: — istutatud pottidesse, mis on paigutatud maapinnast vähemalt 50 cm kõrgusel olevatele riiulitele, — läbinud asjakohased töötlemised, et tagada mujalt kui Euroopast pärit rooste puudumine: toimeaine, kontsentratsioon ja kõnealuste töötlemiste kuupäev märgitakse käesoleva direktiivi artiklis 7 ettenähtud fütosanitaarsertifikaadi alajaotusse „Desinfestatsioon ja/või desinfitseerimine”, — asjakohaste ajavahemike järel vähemalt kuus korda aastas olema ametlikult kontrollitud kõnealuste kahjulike organismide suhtes, mis on loetletud käesoleva direktiivi lisades. Need kontrollid, mida tuleb teha ka punktis a osutatud puukoolide vahetus läheduses kasvavate taimede suhtes, tuleb läbi viia vähemalt põllu või puukooli iga taimerea visuaalse vaatluse teel ning juhusliku valiku põhjal võetud iga liigi vähemalt 300 taime kõikide osade visuaalse vaatluse teel, kui selle liigi taimede koguarv ei ületa 3 000, või 10 % taimede vaatluse teel, kui selle liigi taimede koguarv on suurem kui 3 000, — nende kontrollide põhjal vabad eelmises taandes nimetatud kahjulikest organismidest. Nakatunud taimed tuleb kõrvaldada. Allesjäänud taimi tuleb vajaduse korral asjakohaselt töödelda ning seejärel hoida vajaliku ajavahemiku jooksul ning kontrollida kõnealuste kahjulike organismide puudumist, — istutatud, kas varem kasutamata kunstlikku kasvusubstraati või looduslikku kasvusubstraati, mida on eelnevalt käsitletud fumigatsiooni või asjakohase kuumtöötlusega ning milles ei ole kahjulikke organisme, — hoitud tingimustes, millega tagatakse, et kasvusubstraat püsib ilma kahjulike organismideta, ning kaks nädalat enne lähetamist on taimed: — — puhtaks raputatud ja pestud neid kasvusubstraadi eemaldamiseks veega ning hoitud juured puhtana, või — puhtaks raputatud ja pestud neid kasvusubstraadi eemaldamiseks puhta veega ning istutatud seejärel ümber punkti aa viiendas taandes sätestatud tingimustele vastavasse kasvusubstraati, või — läbinud asjakohased töötlused, tagamaks et kasvusubstraat on vaba kahjulikest organismidest, ning kõnealuste töötluste toimeained, kontsentratsioon ja läbiviimise kuupäev märgitakse käesoleva direktiivi artiklis 7 ettenähtud fütosanitaarsertifikaadi alajaotusse „Desinfestatsioon ja/või desinfitseerimine”, bb) pakitud ametliku pitseriga suletud mahutitesse, kus on märgitud ametlikult registreeritud puukooli registreerimisnumber; see number tuleb märkida ka käesoleva direktiivi artiklis 7 ettenähtud fütosanitaarsertifikaadi alajaotusse „Lisadeklaratsioonid”, et saadetist oleks võimalik identifitseerida.

44. Mitmeaastased istutamiseks ettenähtud rohttaimed (v.a seemned) sugukondadest Caryophyllaceae (v.a Dianthus L.), Compositae (v.a Dendranthema (DC.) Des Moul.), Cruciferae, Leguminosae ja Rosaceae (v.a Fragaria L.), mis on pärit kolmandatest riikidest, v.a Euroopa riigid ja Vahemere maad. Ilma, et see piiraks IV lisa A osa I jao punktides 32.1, 32.2, 32.3, 33 ja 34 nimetatud taimede suhtes kohaldatavate sätete rakendamist, on nendega kaasas ametlik kinnitus, et taimed: — on kasvatatud puukoolides ja — on ilma taimejääkide, õite ja viljadeta ja — on kontrollitud asjakohasel ajal ja enne eksporti ning — — leitud olevat vabad kahjulike bakterite, viiruste ja viiruselaadsete organismide sümptomitest — ja — leitud olevat vabad kahjulike ümarusside, putukate, lestade ja seente sümptomitest või läbinud asjakohase töötluse nimetatud organismide hävitamiseks.

45.1. Rohttaimed ning Ficus L. ja Hibiscus L. taimed, mis on ette nähtud istutamiseks, v.a sibulad, mugulsibulad, risoomid, seemned ja mugulad, mis on pärit mujalt kui Euroopa riikidest. Ilma et see piiraks nõuete kohaldamist IV lisa A osa I jao punktides 27.1, 27.2, 28, 29, 32.1, 32.3 ja 36.1 osutatud taimede suhtes, ametlik kinnitus, et: a) taimed on pärit alalt, mis on fütosanitaarmeetmete rahvusvaheliste standardite kohaselt ekspordiriigi riikliku taimekaitsetalituse poolt tunnistatud vabaks kahjulikust organismist Bemisia tabaci Genn. (mujalt kui Euroopast pärit populatsioonid) ning mida on nimetatud käesoleva direktiivi artiklites 7 või 8 osutatud sertifikaatide lahtris „Lisadeklaratsioon”, või b) taimed on pärit kasvukohalt, mis on fütosanitaarmeetmete rahvusvaheliste standardite kohaselt ekspordiriigi riikliku taimekaitsetalituse poolt tunnistatud vabaks kahjulikust organismist Bemisia tabaci Genn. (mujalt kui Euroopast pärit populatsioonid) ning mida on nimetatud käesoleva direktiivi artiklites 7 või 8 osutatud sertifikaatide lahtris „Lisadeklaratsioon” ning mis on ekspordile eelnenud üheksa nädala jooksul vähemalt kord iga kolme nädala järel läbiviidud ametlikel kontrollidel deklareeritud vabaks kahjulikust organismist Bemisia tabaci Genn. (mujalt kui Euroopast pärit populatsioonid), või c) juhul kui kasvukohast on leitud kahjulikku organismi Bemisia tabaci Genn. (mujalt kui Euroopast pärit populatsioonid), on taimi hoitud või kasvatatud selles kasvukohas ning taimi on asjakohaselt töödeldud, et tagada kahjuliku organismi Bemisia tabaci Genn. (mujalt kui Euroopast pärit populatsioonid) puudumine, ning kahjuliku organismi Bemisia tabaci Genn. (mujalt kui Euroopast pärit populatsioonid) hävitamiseks ettenähtud asjakohase toimingu rakendamise tulemusel on kasvukoht nii ekspordile eelneva üheksa nädala jooksul kord nädalas läbiviidud ametlikel kontrollidel kui ka kogu kõnealuse ajavahemiku jooksul kohaldatud järelevalvemeetmete puhul leitud olevat vaba kahjulikust organismist Bemisia tabaci Genn. (mujalt kui Euroopast pärit populatsioonid). Töötlemise üksikasjad märgitakse käesoleva direktiivi artiklites 7 või 8 osutatud sertifikaatidele.

45.2. Liikide Aster spp., Eryngium L., Gypsophila L., Hypericum L., Lisianthus L., Rosa L., Solidago L., Trachelium L. lõikelilled ja liigi Ocimum L. lehtköögiviljad, mis on pärit mujalt kui Euroopa riikidest. Ametlik kinnitus, et lõikelilled ja lehtköögiviljad: a) on pärit riigist, mis on vaba kahjulikust organismist Bemisia tabaci Genn. (mujalt kui Euroopast pärit populatsioonid), või b) on vahetult enne eksporti läbinud ametliku kontrolli ja leitud olevat vabad kahjulikust organismist Bemisia tabaci Genn. (mujalt kui Euroopast pärit populatsioonid).

►M3 45.3. ◄ Liigi Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seemned, mis on pärit riikidest, kus esineb kahjustajat Tomato yellow leaf curl virus: Ilma, et see piiraks III lisa A osa punktis 13 ning IV lisa A osa I jao punktides 25.5, 25.6 ja 25.7 nimetatud taimede suhtes kohaldatavate sätete rakendamist, on nendega vajaduse korral kaasas:

a) kui ei esine kahjustajat Bemisia tabaci Genn., ametlik kinnitus, et taimedel ei ole täheldatud kahjustaja Tomato yellow leaf virus sümptomeid,

b) kui esineb kahjustajat Bemisia tabaci Genn. ametlik kinnitus, et: a) taimedel ei ole täheldatud kahjustaja Tomato yellow leaf virus sümptomeid ja aa) taimed on pärit piirkondadest, mis on vabad kahjustajast Bemisia tabaci Genn., või bb) taimed on ekspordile eelnenud kolme viimase kuu jooksul vähemalt kord kuus läbi viidud ametlike kontrollide käigus leitud olevat vabad kahjustajast Bemisia tabaci Genn. või b) taimede kasvukohas ei ole täheldatud kahjustaja Tomato yellow leaf curl virus sümptomeid ning seal on läbi viidud asjakohane töötlus ja kehtestatud jälgimisrežiim, et tagada kahjustaja Bemisia tabaci Genn. puudumine.

46. Istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seemned, mugulad, mugulsibulad ja risoomid, mis on pärit riikidest, kus esinevad järgmised kahjulikud organismid: — Bean golden mosaic virus, — Cowpea mild mottle virus, — Lettuce infectious yellow virus, — Pepper mild tigré virus, — Squash leaf curl virus, — muud viirused, mida kannab edasi Bemisia tabaci Genn.; Ilma, et see piiraks III lisa A osa punktis 13 ning IV lisa A osa I jao punktides 25.5, 25.6, 32.1, 32.2, 32.3, 35.1, 35.2, 44, 45, 45.1 ►M3 , 45.2 ja 45.3 ◄ nimetatud taimede suhtes kohaldatavate sätete rakendamist, on nendega vajaduse korral kaasas:

a) kui ei esine kahjustajat Bemisia tabaci Genn. (mujalt kui Euroopast pärit populatsioonid) või muid vektoritena tuntud asjakohaseid kahjulikke organisme, ametlik kinnitus, et taimedel ei ole ühe täieliku vegetatsiooniperioodi jooksul täheldatud kõnealuste kahjulike organismide sümptomeid,

b) kui esineb kahjustajat Bemisia tabaci Genn. (mujalt kui Euroopast pärit populatsioonid) või muid vektoritena tuntud asjakohaseid kahjulikke organisme. ametlik kinnitus, et piisavalt pika ajavahemiku vältel ei ole taimedel täheldatud kõnealuste kahjulike organismide sümptomeid ja a) taimed on pärit piirkondadest, mis on vabad kahjustajast Bemisia tabaci Genn. või muudest vektoritena tuntud asjakohastest kahjulikest organismidest, või b) taimede kasvukoht on asjakohase ajavahemiku vältel läbiviidud ametlike kontrollide tulemusel leitud olevat vaba kahjustajast Bemisia tabaci Genn. või muudest vektoritena tuntud asjakohastest kahjulikest organismidest, või c) taimed on läbinud asjakohase töötluse, mis on ette nähtud kahjustaja Bemisia tabaci Genn. hävitamiseks.

47. Liigi Helianthus annuus L. seemned. Ametlik kinnitus, et: a) seemned on pärit piirkondadest, mis on vabad kahjustajast Plasmopara halstedii (Farlow) Berl. et de Toni, või b) seemned (v.a seemned, mis on saadud liikidelt, mis on kõikide tootmispiirkonnas esinevate kahjustaja Plasmopara halstedii (Farlow) Berl. et de Toni rasside suhtes resistentsed) on läbinud asjakohase töötluse kahjustaja Plasmopara halstedii (Farlow) Berl. et de Toni vastu.

48. Liigi Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex. Farw. seemned. Ametlik kinnitus, et seemned on töödeldud happega ekstraheerimise meetodil või mõnel muul võrdväärsel ►M4 artikli 18 lõikes 2 ◄ sätestatud korras heakskiidetud meetodil ja a) seemned on pärit piirkondadest, kus ei esine kahjustajaid Clavibacter michiganensis ssp. michiganensis (Smith) Davis et al., Xanthomonas campestris pv. vesicatoria (Doidge) Dye ja Potato spindle tuber viroid, või b) taimedel ei ole ühe täieliku vegetatsiooniperioodi jooksul kõnealuste kahjulike organismide põhjustatud haiguste sümptomeid täheldatud, või c) seemneid on esindavate proovide ja asjakohaste meetoditega ametlikult kontrollitud vähemalt kõnealuste kahjulike organismide suhtes ning leitud läbiviidud kontrollide põhjal, et seemned on vabad kõnealustest kahjulikest organismidest.

49.1. Liigi Medicago sativa L. seemned. Ametlik kinnitus, et: a) taimede kasvukohas ei ole viimase täieliku vegetatsiooniperioodi algusest täheldatud kahjustaja Ditylenchus dipsaci (Kühn) Filipjev sümptomeid ning esindavate proovidega tehtud laboritestidel ei ole kahjustajat Ditylenchus dipsaci (Kühn) Filipjev leitud või b) enne eksporti on tehtud fumigatsioon.

49.2. Liigi Medicago sativa L. seemned, mis on pärit riikidest, kus esineb kahjustajat Clavibacter michiganensis ssp. insidiosus Davis et al. Ilma, et see piiraks IV lisa A osa I jao punktis 49.1 nimetatud taimede suhtes kohaldatavate nõuete rakendamist, on nendega kaasas ametlik tunnistus, et: a) taimekasvatusettevõttes või selle vahetuses ümbruses ei ole viimase 10 aasta jooksul esinenud kahjustajat Clavibacter michiganensis ssp. insidiosus Davis et al.; b) — taimed kuuluvad sorti, mis on tunnistatud väga vastupanuvõimeliseks kahjustaja Clavibacter michiganensis ssp. insidiosus Davis et al. suhtes, — või — taimed ei ole nende külvamisest alates alustanud veel oma neljandat täielikku vegetatsiooniperioodi ning neilt on seni saadud vaid üks seemnesaak — või — ühenduses turustatavate seemnete sertifitseerimise eeskirjade kohaselt määratletud inertse aine sisaldus ei ületa 0,1 % seemnete massist; c) taimede kasvukohas või sellega piirneva liigi Medicago sativa L. kultuuri kasvukohas ei ole viimase täieliku vegetatsiooniperioodi vältel või vajaduse korral kahe viimase täieliku vegetatsiooniperioodi vältel täheldatud kahjustaja Clavibacter michiganensis ssp. insidiosus Davis et al. sümptomeid; d) kultuuri on kasvatatud maatükil, kus selle külvamisele eelneva kolme aasta vältel ei ole liigi Medicago sativa L. kultuure kasvatatud.

50. Liigi Oryza sativa L. seemned. Ametlik kinnitus, et: a) seemned on asjakohaste nematoloogiliste testide abil ametlikult kontrollitud ning leitud olevat vabad kahjustajast Aphelenchoides besseyi Christie, või b) seemned on läbinud asjakohase töötluse kuuma veega või mõne muu asjakohase kahjustaja Aphelenchoides besseyi Christie vastase töötluse.

51. Liigi Phaseolus L. seemned. Ametlik kinnitus, et: a) seemned on pärit piirkondadest, mis on vabad kahjustajast Xanthomonas campestris pv. phaseoli (Smith) Dye, või b) seemnete esindavaid proove on kontrollitud ning leitud need testide tulemuste põhjal olevat vabad kahjustajast Xanthomonas campestris pv. phaseoli (Smith) Dye.

52. Liigi Zea mais L. seemned. Ametlik kinnitus, et: a) seemned on pärit piirkondadest, mis on vabad kahjustajast Erwinia stewartii (Smith) Dye, või b) seemnete esindavaid proove on kontrollitud ning leitud need olevat vabad kahjustajast Erwinia stewartii (Smith) Dye.

53. Perekondade Triticum, Secale ja X Triticosecale seemned, mis on pärit Afganistanist, Indiast, Iraagist ►M9 , Iraan ◄ , Mehhikost, Nepaalist, Pakistanist ►M3 , Lõuna-Aafrika ◄ ja USAst, kus esineb kahjustajat Tilletia indica Mitra. Ametlik kinnitus, et seemned on pärit piirkondadest, kus ei esine kahjustajat Tilletia indica Mitra. Piirkonna nimetus peab olema märgitud artiklis 7 sätestatud fütosanitaarsertifikaadile.

54. Perekondade Triticum, Secale ja X Triticosecale terad, mis on pärit Afganistanist, Indiast, Iraagist, ►M9 , Iraan ◄ Mehhikost, Nepaalist, Pakistanist ►M3 , Lõuna-Aafrika ◄ ja USAst, kus esineb kahjustajat Tilletia indica Mitra. Ametlik kinnitus, et: i) seemned on pärit piirkondadest, kus ei esine kahjustajat Tilletia indica Mitra. Piirkonna nimetus peab olema märgitud artiklis 7 sätestatud fütosanitaarsertifikaadi lahtrisse „Päritolukoht”, või ii) taimedel ei ole nende kasvukohas viimase kolme täieliku vegetatsiooniperioodi jooksul täheldatud kahjustaja Tilletia indica Mitra sümptomeid; teradest on testideks võetud esindavaid proove nii koristuse ajal kui enne lähetamist ning testide tulemuste põhjal on leitud, et need on vabad kahjustajast Tilletia indica Mitra; vastavalt tuleb ka artiklis 7 sätestatud fütosanitaarsertifikaadi lahtrisse „Toote nimetus” märkida „kontrollitud ja vaba kahjustajast Tilletia indica Mitra”.