02018R1091 — ET — 22.12.2021 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2018/1091, 18. juuli 2018, mis käsitleb integreeritud statistikat põllumajanduslike majapidamiste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1166/2008 ja (EL) nr 1337/2011 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 200 7.8.2018, lk 1)

Muudetud:









▼B

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2018/1091,

18. juuli 2018,

mis käsitleb integreeritud statistikat põllumajanduslike majapidamiste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1166/2008 ja (EL) nr 1337/2011

(EMPs kohaldatav tekst)







Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse põllumajanduslike majapidamiste tasandi Euroopa statistika raamistik ning nähakse ette struktuuriteabe integreerimine teabega tootmisviiside, maaelu arengu meetmete, põllumajanduse keskkonnaaspektide ja muu kohta.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „põllumajanduslik majapidamine“ – tehniliselt ja majanduslikult ühtne üksus, mille põhi- või kõrvaltegevus liidu majandusterritooriumil on määruse (EÜ) nr 1893/2006 kohaselt gruppi A.01.1, A.01.2, A.01.3, A.01.4 või A.01.5 kuuluv põllumajanduslik majandustegevus või gruppi A.01.6 kuuluv põllumajandusmaa hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi säilitamine. Klassi A.01.49 tegevusaladest kuuluvad siia ainult poolkodustatud ja muude elusloomade kasvatamine (kuid mitte putukakasvatus), samuti mesindus ning mee ja mesilasvaha tootmine;

b) „ühismaa põllumajandusüksus“ – maaüksus, mida kaks või enam põllumajanduslikku majapidamist kasutavad põllumajandustootmiseks ja mille suhtes kehtivad ühised õigused, ilma et see oleks nende vahel ära jagatud;

c) „piirkond“ – ühise statistiliste territoriaalüksuste liigituse (NUTS) kohane territoriaalne üksus vastavalt määrusele (EÜ) nr 1059/2003;

d) „loomühik“ – standardne mõõtühik, mis võimaldab eri kategooriasse kuuluvate põllumajandusloomade andmeid võrreldavuse eesmärgil koondada; koefitsiendid loomühikute kindlaksmääramiseks põllumajandusloomade kategooriate kaupa on loetletud I lisas;

e) „kasutatav põllumajandusmaa“ või „KPM“ – põllumajanduslikuks tootmiseks kasutatav maa, sh põllumaa, püsirohumaa ja püsikultuuride kasvatamiseks kasutatav maa, ning muu kasutuses olev põllumajanduslik maa;

f) „vaatlusaasta“ – kalendriaasta, millele vaatlusperioodid viitavad;

g) „koduaed“ – ala, mida kasutatakse oma tarbeks toidu tootmiseks;

h) „moodul“ – üks või mitu andmekogumit, mis on korrastatud eri teemade hõlmamiseks;

i) „üldteema“ – statistiliste üksuste kohta kogutava teabe sisu, kusjuures iga üldteema hõlmab mitut detailset teemat;

j) „detailne teema“ – konkreetse teemaga seotud statistiliste üksuste kohta kogutava teabe üksikasjalik sisu, kusjuures iga detailne teema hõlmab mitut muutujat;

k) „muutuja“ – vaadeldava üksuse tunnus, millel võib olla rohkem kui üks väärtus mingist väärtuste komplektist.

Artikkel 3

Katvus

1. Käesoleva määrusega nõutavad andmed peavad katma 98 % liikmesriigi kasutatavast põllumajandusmaast (v.a koduaiad) ja 98 % loomühikutest.

2. Nende nõuete täitmiseks peavad liikmesriigid esitama andmed põllumajanduslike majapidamiste ja ühismaa põllumajandusüksuste kohta, mis ületavad vähemalt ühe II lisas esitatud põllumajandusmaa suuruse või loomühikute arvu füüsilise künnise.

3. Kui lõikes 2 osutatud üldkogumi loend esindab enam kui 98 % komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1198/2014 ( 1 ) kohase standardtoodanguna mõõdetud riigi põllumajandustoodangust, võivad liikmesriigid erandina kehtestada üldkogumi loendi kärpimiseks komisjoni (Eurostati) eelneva heakskiiduga kõrgema füüsilise või majandusliku künnise, tingimusel et kogu liikmesriigi kasutatava põllumajandusmaa (v.a koduaiad) osas saavutatakse 98 % ja loomühikute osas 98 % kaetus.

4. Kui käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud üldkogumi loend ei kata 98 % kasutatavast põllumajandusmaast ja 98 % loomühikutest, laiendavad liikmesriigid üldkogumi loendit kooskõlas artikliga 6, kehtestades käesoleva artikli lõikes 2 osutatud künnisest madalama künnise või täiendava künnise või mõlemad.

Artikkel 4

Andmeallikad ja meetodid

1. Käesolevas määruses osutatud andmete saamiseks, tingimusel et need võimaldavad statistika tegemist vastavalt artiklis 11 sätestatud kvaliteedi nõuetele, kasutavad liikmesriigid ühte või mitut järgmistest allikatest või meetoditest: a) statistilised uuringud; b) käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud haldusallikad; c) muud allikad, meetodid või innovaatilised moodused.

2. Liikmesriigid võivad kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1307/2013 ( 2 ) loodud ühtse haldus- ja kontrollsüsteemi (IACS), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1760/2000 ( 3 ) loodud veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi, nõukogu määrusega (EÜ) nr 21/2004 ( 4 ) loodud lammaste ja kitsede identifitseerimise ja registreerimise süsteemi, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1308/2013 ( 5 ) artikli 145 kohaselt rakendatud istandusregistri ning nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 ( 6 ) kohaselt moodustatud mahepõllumajanduse registri andmeid. Liikmesriigid võivad kasutada ka maaelu arengu meetmetega seotud haldusallikaid.

3. Liikmesriik, kes otsustab kasutada lõike 1 punktis c osutatud allikaid, meetodeid või innovaatilisi mooduseid, teatab sellest vaatlusaastale eelneva aasta jooksul komisjonile (Eurostatile) ning esitab andmed sellest allikast või sellise meetodi või innovaatilise mooduse abil saadud andmete kvaliteedi ja andmete kogumise meetodite kohta.

4. Riigiasutustel, kes vastutavad käesoleva määruse nõuete täitmise eest, on õigus vastavalt määruse (EÜ) nr 223/2009 artiklile 17a nende riigi territooriumil koostatud haldustoimikutes olevatele andmetele, sealhulgas konkreetseid põllumajanduslikke majapidamisi käsitlevatele andmetele ja nende valdajate isikuandmetele kiiresti ja tasuta juurde pääseda ning neid kasutada. Riigiasutused ja haldusdokumentide omanikud loovad vajalikud koostöömehhanismid.

Artikkel 5

Põhilised struktuuriandmed

1. Liikmesriigid koguvad ja esitavad artikli 3 lõigetes 2 ja 3 osutatud põllumajanduslike majapidamiste kohta vaatlusaastate 2020, 2023 ja 2026 kohta III lisas loetletud põhilised struktuuriandmed („põhiandmed“). Vaatlusaasta 2020 kohta põhiandmete kogumiseks korraldatakse loendus.

2. Põhiandmed vaatlusaastate 2023 ja 2026 kohta võib koguda valimitelt. Sel juhul tagab liikmesriik, et kaalutud tulemused on iga piirkonna põllumajanduslike majapidamiste suhtes statistiliselt representatiivsed ning on koostatud selliselt, et need vastavad V lisas sätestatud täpsusnõuetele.

3. Kui III lisas nimetatud muutuja esinemissagedus liikmesriigis on madal või puudub, võib andmed kõnealuse muutuja kohta jätta kogumata, tingimusel et asjaomane liikmesriik esitab selle kohta komisjonile (Eurostatile) nõuetekohase põhjenduse vaatlusaastale eelneval kalendriaastal.

4. Komisjonil on õigus võtta vastu rakendusakte III lisas loetletud muutujate kirjelduse kindlaksmääramiseks.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 17 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega hiljemalt 28. veebruariks 2019 vaatlusaasta 2020 puhul, hiljemalt 31. detsembriks 2021 vaatlusaasta 2023 puhul ja hiljemalt 31. detsembriks 2024 vaatlusaasta 2026 puhul.

5. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 16 vastu delegeeritud õigusakte III lisas loetletud muutujate muutmiseks, kui seda on vaja aastate 2023 ja 2026 puhul artikli 4 lõikes 2 sätestatud andmeallikatega ühtlustamise eesmärgil. Oma volituste rakendamisel tagab komisjon, et delegeeritud õigusaktidega asendatakse üksnes III lisas loetletud muutujad, mis ei ole nimetatud andmeallikatest enam saadaval. Asendamise korral tagab komisjon, et uusi muutujaid võib saada artikli 4 lõikes 2 sätestatud andmeallikatest. Peale selle tagab komisjon, et delegeeritud õigusaktid on nõuetekohaselt põhjendatud ning nendega ei kaasne liikmesriikide ega andmeesitajate jaoks märkimisväärset täiendavat koormust ega kulu.

6. Delegeeritud õigusaktid vaatlusaasta 2023 kohta võetakse vastu hiljemalt 30. septembriks 2021 ja vaatlusaasta 2026 kohta hiljemalt 30. septembriks 2024.

Artikkel 6

Laiendatud üldkogumi loend

1. Kui liikmesriigid laiendavad üldkogumi loendit kooskõlas artikli 3 lõikega 4, esitavad nad vaatlusaasta 2020 puhul laiendatud üldkogumi loendiga hõlmatud põllumajanduslike majapidamiste kohta põhiandmed, mis sisaldavad III lisas loetletud teavet.

2. Laiendatud üldkogumi loendiga hõlmatud põllumajanduslike majapidamiste kohta võib andmeid koguda valimitelt. Sel juhul tagab liikmesriik, et kaalutud tulemused on iga piirkonna põllumajanduslike majapidamiste suhtes statistiliselt representatiivsed ning on koostatud selliselt, et need vastavad V lisas sätestatud täpsusnõuetele.

Artikkel 7

Mooduliandmed

1. Liikmesriigid koguvad ja esitavad IV lisas loetletud moodulite üldteemade ja detailsete teemade andmed järgmiste vaatlusaastate kohta: a) vaatlusaastad 2020, 2023 ja 2026 – moodul „Tööjõud ja muu tulutoov tegevus“; b) vaatlusaastad 2020, 2023 ja 2026 – moodul „Maaelu areng“; c) vaatlusaastad 2020 ja 2026 – moodul „Loomapidamishooned ja sõnnikukäitlus“; d) vaatlusaasta 2023 – moodul „Niisutus“; e) vaatlusaasta 2023 – moodul „Mullaharimistavad“; f) vaatlusaasta 2023 – moodul „Masinad ja seadmed“; g) vaatlusaasta 2023 – moodul „Viljapuuaiad“; h) vaatlusaasta 2026 – moodul „Viinamarjaistandused“.

2. Nimetatud andmekogumise käigus kogutakse andmeid ka artikli 3 lõigetes 2 ja 3 osutatud põllumajanduslike majapidamiste kohta.

3. Moodulite andmeid võib koguda põllumajanduslike majapidamiste valimitelt. Sel juhul tagab liikmesriik, et kaalutud tulemused on iga piirkonna põllumajanduslike majapidamiste suhtes statistiliselt representatiivsed ning on koostatud selliselt, et need vastavad V lisas sätestatud täpsusnõuetele.

4. Mooduliandmed saadakse samast põllumajanduslike majapidamiste osavalimist, mida on kasutatud põhiandmete saamiseks. Moodulid peavad kajastama olukorda vaatlusaastal, kuid võivad käesoleva artikli lõike 1 punktides f, g ja h osutatud moodulite puhul põhineda vaatlusaastale vahetult eelneval või järgneval aastal. Igal juhul lisatakse igale mooduli kirjele III lisas loetletud põhiandmed.

5. Mooduli „Viljapuuaiad“ andmeid asjaomase põllumajanduskultuuri kohta peavad koguma liikmesriigid, kus mõnda IV lisa mooduli „Viljapuuaiad“ detailsete teemade all nimetatud põllumajanduskultuuri toodetakse ainult või peamiselt turu jaoks vähemalt 1 000 hektaril.

6. Mooduli „Viinamarjaistandused“ andmeid peavad koguma liikmesriigid, kus on vähemalt 1 000 hektarit viinamarjaistandusi veini tootmiseks sobivate viinamarjasortidega, mida toodetakse ainult või peamiselt turu jaoks.

7. Liikmesriigid, kus alla 2 % kasutatavat põllumajandusmaad on niisutatav ja kus ei ole selliseid NUTS 2. tasandi piirkondi, kus vähemalt 5 % kasutatavat põllumajandusmaad on niisutatav, on vabastatud mooduli „Niisutus“ andmete kogumisest.

8. Liikmesriigid teatavad komisjonile (Eurostatile) vaatlusaastale eelneva aasta juuni lõpuks, kui nende puhul on tegemist lõigetes 5, 6 ja 7 osutatud juhtumitega.

9. Kui muutuja esinemissagedus liikmesriigis on madal või puudub, võib andmed kõnealuse muutuja kohta jätta kogumata, tingimusel et selle kohta esitatakse komisjonile (Eurostatile) nõuetekohane põhjendus vaatlusaastale eelneval kalendriaastal.

Artikkel 8

Mooduliandmete tehniline kirjeldus

1. Komisjon võib võtta vastu rakendusakte, millega määratakse kindlaks IV lisas loetletud moodulite, üldteemade ja detailsete teemade raames esitatavate andmete järgmised tehnilised elemendid: a) muutujate loend; b) muutujate kirjeldus.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 17 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega hiljemalt 28. veebruariks 2019 vaatlusaasta 2020 puhul, hiljemalt 31. detsembriks 2021 vaatlusaasta 2023 puhul ja hiljemalt 31. detsembriks 2024 vaatlusaasta 2026 puhul.

2. Lõike 1 kohast muutujate loendit kindlaksmääravate rakendusaktide vastuvõtmisel tagab komisjon, et põhiandmete ja moodulite muutujate koguarv ei ületa 2020. aastal 300 muutujat, 2023. aastal 470 muutujat ja 2026. aastal 350 muutujat.

3. Aastate 2023 ja 2026 puhul on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 16 vastu delegeeritud õigusakte IV lisas loetletud detailsete teemade muutmiseks. Oma volituste rakendamisel tagab komisjon, et selliste delegeeritud õigusaktidega ei suurendata märkimisväärselt muutujate arvust tingitud halduskoormust. Eelkõige tagab komisjon selle, et delegeeritud õigusaktid ei põhjusta käesoleva artikli lõikes 2 osutatud muutujate arvu suurenemist, ning selle, et delegeeritud õigusaktidega ei muudeta üle 20 % iga IV lisas loetletud mooduli detailseid teemasid. Kui 20 % moodustab aga vähem kui ühe detailse teema, võib üht detailset teemat sellegipoolest muuta.

4. Delegeeritud õigusaktid vaatlusaasta 2023 kohta võetakse vastu hiljemalt 30. septembriks 2021 ja vaatlusaasta 2026 kohta hiljemalt 30. septembriks 2024.

5. Lõigetes 1 ja 2 osutatud rakendusaktidega ning lõikes 3 osutatud delegeeritud õigusaktidega ei tohi kaasneda märkimisväärseid lisakulusid, mis põhjustaksid põllumajanduslikele majapidamistele ja liikmesriikidele ebaproportsionaalset ja põhjendamatut koormust.

Artikkel 9

Lisaandmete kogumine

1. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 16 vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada IV lisas sätestatud moodulite andmeid, kui lisateabe kogumist peetakse vajalikuks. Kõnealustes delegeeritud õigusaktides määratakse kindlaks järgmine: a) üldteemad ja detailsed teemad, mida käsitletakse lisamoodulis, ning selliste täiendavate statistiliste vajaduste põhjendused; b) vaatlusaasta.

2. Komisjonil on õigus võtta lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusakte vastu alates vaatlusaastast 2023 ja seejärel iga kolme aasta järel. Komisjon ei tee lisamooduli ettepanekut vaatlusaastatel, mil andmeid kogutakse loenduse vormis.

3. Komisjonil on õigus võtta vastu rakendusakte, et sätestada: a) komisjonile (Eurostatile) esitatavate muutujate ja mõõtühikute loetelu, mis ei tohi sisaldada üle 20 muutuja; b) muutujate kirjeldused; c) täpsusnõuded; d) vaatlusperioodid; e) edastamise kuupäevad.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 17 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega hiljemalt 12 kuud enne vaatlusaasta algust.

4. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktidega ja käesoleva artikli lõikes 3 osutatud rakendusaktidega ei tohi kaasneda märkimisväärseid lisakulusid, mis põhjustaksid põllumajanduslikele majapidamistele ja liikmesriikidele ebaproportsionaalset ja põhjendamatut koormust.

Artikkel 10

Vaatlusperiood

Kogutud andmed peavad käima üheainsa vaatlusaasta kohta, mis on kõikide liikmesriikide puhul ühine, ja kirjeldama olukorda, mis valitseb kindlaksmääratud ajavahemikus või kuupäeval järgmiselt:

a) maa muutujate puhul esitatakse maa kasutusviisi andmed vaatlusaasta kohta. Samalt maatükilt koristatavate järjestikuste põllukultuuride puhul osutab maakasutusviis põllukultuurile, mis on koristatud vaatlusaastal, olenemata sellest, millal asjaomane põllukultuur on külvatud;

b) niisutuse ja mullaharimistavade muutujate puhul on vaatlusperioodiks 12-kuuline ajavahemik, mis lõpeb vaatlusaastal ja mille määrab kindlaks iga liikmesriik selliselt, et see kataks vastavad tootmistsüklid;

c) põllumajandusloomade, loomapidamishoonete ja sõnnikukäitluse muutujate puhul määrab iga liikmesriik kindlaks vaatlusaastasse langeva ühise vaatluspäeva. Sõnnikukäitluse muutujad kajastavad 12-kuulist ajavahemikku, mille sisse arvatakse ka nimetatud kuupäev;

d) tööjõu muutujate puhul määrab iga liikmesriik kindlaks 12-kuulise vaatlusperioodi, mis lõpeb vaatlusaastasse langeval vaatluspäeval;

e) individuaalsetes põllumajanduslikes majapidamistes võetud maaelu arengu meetmete muutujate puhul on vaatlusperioodiks kolmeaastane periood, mis lõpeb vaatlusaasta 31. detsembril;

f) muude muutujate puhul määrab iga liikmesriik kindlaks vaatlusaastasse langeva ühise vaatluspäeva.

Artikkel 11

Kvaliteet

1. Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid edastatud andmete ja metaandmete kvaliteedi tagamiseks.

2. Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 12 lõikes 1 sätestatud kvaliteedikriteeriume.

3. Komisjon (Eurostat) hindab edastatud andmete ja metaandmete kvaliteeti.

4. Selleks esitavad liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) iga käesoleva määrusega hõlmatud vaatlusaasta kohta kvaliteediaruande, milles kirjeldatakse statistikaprotsessi, ning eelkõige: a) metaandmed, mis kirjeldavad kasutatud metoodikat ja seda, kuidas tehnilised kirjeldused vastavad käesolevas määruses sätestatud nõuetele; b) teabe kasutatud valimialuste miinimumnõuete täitmise kohta, sealhulgas nende väljatöötamise ja ajakohastamise nõuete täitmise kohta vastavalt käesoleva määruse sätetele.

Komisjonil on õigus võtta vastu rakendusakte, milles sätestatakse kvaliteediaruannete esitamise praktiline korraldus ja sisu. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 17 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega ning nendega ei tohi kaasneda liikmesriikide jaoks märkimisväärset täiendavat koormust ega kulu.

5. Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostatile) esimesel võimalusel käesoleva määruse rakendamisega seotud teabe või muudatused, mis võivad mõjutada edastatud andmete kvaliteeti.

6. Komisjoni (Eurostati) nõudmisel esitavad liikmesriigid lisaselgitused, mis on vajalikud statistiliste andmete kvaliteedi hindamiseks.

Artikkel 12

Andmete ja metaandmete edastamine ning tähtajad

1. Vaatlusaasta 2020 puhul esitavad liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) valideeritud põhi- ja mooduliandmed ning kvaliteediaruande 15 kuu jooksul pärast vaatlusaasta lõppu.

2. Vaatlusaastate 2023 ja 2026 puhul esitavad liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) valideeritud põhi- ja mooduliandmed ning kvaliteediaruande 12 kuu jooksul pärast vaatlusaasta lõppu.

3. Andmed edastatakse komisjonile (Eurostatile) üksikute põllumajanduslike majapidamiste lõikes. Mooduliandmed ja lisaandmed seostatakse III lisas loetletud sama vaatlusaasta põhiandmetega üksiku põllumajandusliku majapidamise tasandil. Kirjetega koos tuleb esitada ekstrapoleerimistegurid ja teave kihistamise kohta.

4. Liikmesriigid edastavad andmed ja metaandmed komisjoni (Eurostati) kindlaks määratud tehnilises vormingus. Andmete ja metaandmete esitamiseks komisjonile (Eurostatile) kasutatakse ühtse kontaktpunkti teenust.

Artikkel 13

Liidu toetus

1. Liit eraldab käesoleva määruse rakendamiseks määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 5 lõikes 2 osutatud riiklikele statistikaametitele ja muudele siseriiklikele asutustele toetusi järgmistel eesmärkidel: a) andmetele esitatavate nõuete väljatöötamine ja/või rakendamine; b) meetodite väljatöötamine statistikasüsteemide ajakohastamiseks, et parandada põllumajanduslike majapidamiste kohta integreeritud statistika tegemise kvaliteeti või vähendada kulusid ja halduskoormust, kasutades artiklis 4 osutatud allikaid ja meetodeid.

2. Liikmesriigid saavad artiklis 14 sätestatud rahastamispaketi piires liidu toetust, et katta artiklites 5, 6 ja 7 sätestatud andmete kogumise kulusid.

3. Lõikes 2 osutatud liidu rahaline toetus ei tohi ületada 75 % rahastamiskõlblikest kuludest vastavalt lõigetes 4 ja 5 sätestatud ülemmääradele.

4. ►M1 Vaatlusaastate 2023 ja 2026 põhiandmete ja mooduliandmete kogumise kogukulude alusel makstava liidu rahalise toetuse ülemmäärad on järgmised: ◄ a) Luksemburg ja Malta – kumbki 50 000 eurot; b) Austria, Horvaatia Iirimaa ja Leedu – igaüks 1 000 000 eurot; ▼M1 c) Bulgaaria, Saksamaa, Ungari ja Portugal – igaüks 2 000 000 eurot; ▼B d) Kreeka, Hispaania ja Prantsusmaa – igaüks 3 000 000 eurot; e) Itaalia, Poola ja Rumeenia – igaüks 4 000 000 eurot; f) kõik teised liikmesriigid – igaüks 300 000 eurot.

▼M1 —————

▼B

6. Liit annab määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 5 lõikes 2 osutatud riiklikele statistikaametitele ja muudele siseriiklikele asutustele toetusi artiklis 9 sätestatud lisaandmete kogumise kulude katteks. Liidu rahaline toetus ei tohi ületada 90 % rahastamiskõlblikest kuludest.

▼M1

7. Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud liidu rahalist toetust makstakse Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 4 lõike 2 punkti d alusel ning alates 1. jaanuarist 2023 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2116 ( 7 ) artikli 5 lõike 3 punkti d alusel.“;

▼B

Artikkel 14

Rahastamispakett

▼M1

1. Liidu rahastamispakett vaatlusaastate 2023 ja 2026 andmekogumisprogrammi rakendamise jaoks, sealhulgas assigneeringud, mis on vajalikud komisjonis liikmesriikide poolt käesoleva määruse alusel esitatud andmete töötlemiseks kasutatavate andmebaasisüsteemide haldamiseks, hooldamiseks ja arendamiseks, on 40 000 000 eurot, mis on hõlmatud nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2020/2093 ( 8 ).

▼B

2. Pärast 2020. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku jõustumist määravad Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni ettepanekul kindlaks 2020. aasta järgseks ajaks ettenähtud summa.

Artikkel 15

Liidu finantshuvide kaitse

1. Komisjon võtab asjakohased meetmed tagamaks, et käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetusmeetmetega, järjepideva ja tõhusa kontrolliga ning rikkumiste tuvastamise korral alusetult väljamakstud summade tagasinõudmisega ning asjakohasel juhul tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate haldus- ja rahaliste karistustega.

2. Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus auditeerida nii dokumentide alusel kui ka kontrollida kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid ning kolmandaid isikuid, keda on programmi alusel otseselt või kaudselt liidu vahenditest rahastatud.

3. Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib korraldada sellise rahastamisega otseselt või kaudselt seotud ettevõtjate suhtes uurimisi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL, Euratom) nr 883/2013 ( 9 ) ning nõukogu määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ( 10 ) sätestatud korrale, et teha kindlaks, kas käesoleva määruse alusel otseselt või kaudselt rahastatud toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või lepinguga seoses on esinenud pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.

4. Käesoleva määruse rakendamisest tulenevad kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud koostöölepingud ning toetuslepingud ja toetuse määramise otsused annavad komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile sõnaselgelt õiguse korraldada sellist auditeerimist ja kohapealset kontrolli ja inspekteerimisi.

5. Kui meetme rakendamine toimub täielikult või osaliselt tegevuse edasiandmise korras või on edasi delegeeritud või kui see nõuab hankelepingu sõlmimist või kolmandale isikule rahalise toetuse andmist, peab leping, toetusleping või toetuse andmise otsus sisaldama töövõtja või toetusesaaja kohustust nõuda kõikidelt asjaomastelt kolmandatelt isikutelt sõnaselget nõustumist komisjoni, kontrollikoja ja OLAFi kõnealuste volitustega.

6. Lõikeid 4 ja 5 kohaldatakse lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist piiramata.

Artikkel 16

Delegeeritud volituste rakendamine

1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2. Artikli 5 lõikes 6, artikli 8 lõikes 3 ja artikli 9 lõikes 1 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 27. augustist 2018. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 5 lõikes 6, artikli 8 lõikes 3 ja artikli 9 lõikes 1 osutatud volituse igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituse delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4. Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6. Artikli 5 lõike 6, artikli 8 lõike 3 ja artikli 9 lõike 1 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 17

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab Euroopa statistikasüsteemi komitee, mis on loodud määrusega (EÜ) nr 223/2009. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 18

Komisjoni aruanne

Komisjon esitab 31. detsembriks 2024 pärast Euroopa statistikasüsteemi komiteega konsulteerimist Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise ja eesmärkide saavutamise kohta.

Artikkel 19

Erandid

Erandina artiklist 5, artikli 6 lõikest 1, artikli 7 lõike 1 punktidest a, b ja c, artikli 8 lõikest 2, artikli 12 lõikest 1, artikli 13 lõikest 4, artikli 14 lõikest 1 ja V lisast asendatakse Kreeka ja Portugali puhul viited aastale 2020 vajaduse korral viidetega aastale 2019.

Artikkel 20

Kehtetuks tunnistamine

1. Määrus (EL) nr 1337/2011 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2022.

2. Määrus (EÜ) nr 1166/2008 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2019.

3. Viiteid kehtetuks tunnistatud määrustele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 21

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

Loomühikute koefitsiendid







Loomaliik Looma tunnus Koefitsient Veised Alla aastased 0,400 Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused 0,700 Vähemalt kahe aasta vanused pullid 1,000 Vähemalt kahe aasta vanused mullikad 0,800 Lüpsilehmad 1,000 Muud kui lüpsilehmad 0,800 Lambad ja kitsed 0,100 Sead Põrsad eluskaaluga alla 20 kg 0,027 Suguemised eluskaaluga vähemalt 50 kg 0,500 Muud sead 0,300 Kodulinnud Broilerid 0,007 Munakanad 0,014 Muud kodulinnud Kalkunid 0,030 Pardid 0,010 Haned 0,020 Jaanalinnud 0,350 Mujal nimetamata muud kodulinnud 0,001 Küülikud, emaküülikud 0,020









II LISA







Füüsiliste künniste loetelu (1) Objekt Künnis Kasutatav põllumajandusmaa 5 ha Põllumaa 2 ha Kartul 0,5 ha Värske köögivili ja maasikas 0,5 ha Aromaatsed, ravim- ja maitsetaimed, lilled ja dekoratiivtaimed, seemned ja seemikud, puukoolid 0,2 ha Viljapuud, marjad, pähklipuud, tsitrused, muud püsikultuurid, välja arvatud puukoolid, viinamarjaistandused ja oliivipuud 0,3 ha Viinamarjaistandused 0,1 ha Oliivipuud 0,3 ha Kasvuhooned 100 m2 Kultuurseened 100 m2 Põllumajandusloomad 1,7 loomühikut ( 1 ) Künniseid kohaldatakse loetletud objektide rühma suhtes.









III LISA

Põhilised struktuuriandmed: muutujad







Üldmuutujad Ühik/liik Küsitluse andmed – Põllumajandusliku majapidamise tunnus Põllumajandusliku majapidamise tunnus Põllumajandusliku majapidamise asukoht – Geograafiline asukoht INSPIRE statistiliste üksuste ruutvõrgu ruudu kood üleeuroopaliseks kasutamiseks. – NUTS 3 piirkond NUTS 3 kood – Põllumajanduslikku majapidamist mõjutavad looduslikust eripärast tingitud piirangud vastavalt määrusele (EL) nr 1305/2013 L/M/O/N (1) Põllumajandusliku majapidamise õiguslik vorm – Põllumajandusliku majapidamise eest vastutab õiguslikult ja majanduslikult: – Iseseisva põllumajandusliku majapidamise puhul füüsiline isik, kes on ainuvaldaja jah/ei – – Kui jah, siis kas valdaja on ka põllumajandusliku majapidamise juht? jah/ei – – – Kui ei, siis kas põllumajandusliku majapidamise juht on valdaja pereliige? jah/ei – – – – Kui jah, siis kas põllumajandusliku majapidamise juht on valdaja abikaasa? jah/ei – Ühisomand jah/ei – Kaks või enam füüsilist isikut, kes on osanikud, kuna tegemist on põllumajanduslike majapidamiste ühendusega jah/ei – Juriidiline isik jah/ei – – Kui jah, siis kas põllumajanduslik majapidamine kuulub ettevõtete kontserni? jah/ei – Põllumajanduslik majapidamine on ühismaa üksus jah/ei – Valdaja saab põllumajandusliku majapidamise maale või loomadele ELi toetust, olles seetõttu IACSiga hõlmatud jah/ei Valdaja on noor põllumajandustootja või uus osaleja põllumajanduslikus tootmises, kes on viimase kolme aasta jooksul saanud sel eesmärgil ÜPP raames rahalist toetust jah/ei Põllumajandusliku majapidamise juht – Sünniaasta aasta – Sugu mees/naine – Põllumajandustöö põllumajanduslikus majapidamises (v.a majapidamistööd) ATÜ rühm (2) Põllumajandusliku majapidamise juhina klassifitseerimise aasta aasta – Juhi põllumajanduslik väljaõpe väljaõppe koodid – Viimase 12 kuu jooksul osalenud kutsekoolitusel jah/ei Valduse vorm, mille alusel valdaja põllumajandusmaad kasutab – Põllumajanduslik tootmine oma maal ha – Põllumajanduslik tootmine renditud maal ha – Loonusrendisuhe või valdus muul alusel ha – Ühismaa ha Mahepõllumajandus jah/ei – Põllumajandusliku majapidamise kogu kasutatav põllumajandusmaa, millel kasutatakse mahepõllumajandusliku tootmise meetodeid, mis on sertifitseeritud vastavalt riiklikele või Euroopa Liidu eeskirjadele ha – Põllumajandusliku majapidamise kogu kasutatav põllumajandusmaa, mille puhul minnakse üle mahetootmisele, mille meetodid peavad olema sertifitseeritud vastavalt riiklikele või Euroopa Liidu eeskirjadele ha Osalemine muudes keskkonnaalastes sertifitseerimiskavades jah/ei ( 1 ) L – muud kui mägipiirkonnad, mida mõjutavad looduslikust eripärast tingitud olulised piirangud; M – vähem soodne mägipiirkond; O – muud piirkonnad, mida mõjutavad konkreetsest eripärast tingitud piirangud; N – tavaline piirkond (mitte vähem soodne piirkond). Seda liigitust võidakse tulevikus kohandada vastavalt ÜPP muutustele. ( 2 ) Aasta tööühiku (ATÜ) 2. protsendirühm: (> 0–< 25), (≥ 25–< 50), (≥ 50–< 75), (≥ 75–< 100), (100).







Maa muutujad Põhikultuuride pind kokku sellest mahepõllumajandus, sertifitseeritud ja/või üleminekuetapis Kasutatav põllumajandusmaa (KPM) ha ha – Põllumaa ha ha – – Teravili terade (sh seemne) saamiseks ha ha – – – Pehme nisu ja speltanisu ha ha – – – Kõva nisu ha ha – – – Rukis ja taliviljasegud (meslin) ha – – – Oder ha – – – Kaer ja suviviljasegud (segavili, v.a meslin) ha – – – Maisiterad ja maisitõlvikusegu ha – – – Tritikale ha – – – Sorgo ha – – – Mujal nimetamata muu teravili (tatar, hirss, kanaari paelrohi jms) ha – – – Riis ha – – Terade saamiseks kasvatatavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed (sh seemned ning teravilja ja kaunviljade segud) ha ha – – – Põlduba, hernes ja maguslupiin ha – – Rühvelkultuurid ha ha – – – Kartul (sh seemnekartul) ha ha – – – Suhkrupeet (v.a seeme) ha ha – – – Mujal nimetamata muud rühvelkultuurid ha – – Tehnilised kultuurid ha ha – – – Õliseemned ha ha – – – – Rapsi- ja rüpsiseemned ha – – – – Päevalilleseemned ha – – – – Soja ha ha – – – – Linaseemned (õlilina) ha – – – – Mujal nimetamata muud õliseemnekultuurid ha – – – Kiutaimed ha – – – – Kiulina ha – – – – Harilik kanep ha – – – – Puuvill ha – – – – Mujal nimetamata muud kiutaimed ha – – – Tubakas ha – – – Humal ha – – – Aromaatsed, ravim- ja maitsetaimed ha – – – Mujal nimetamata energiakultuurid ha – – – Mujal nimetamata muud tehnilised kultuurid ha – – Põllumaalt haljalt koristatud taimed ha ha – – – Lühiajaline rohumaa ja karjamaa ha ha – – – Haljalt koristatud liblikõielised taimed ha ha – – – Haljasmais ha – – – Muu haljalt koristatav teravili (v.a haljasmais) ha – – – Põllumaalt haljalt koristatud muud taimed, mujal nimetamata ha – – Värsked köögiviljad (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad ha ha – – – Värsked köögiviljad (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad, mida kasvatatakse külvikorra alusel vaheldumisi muude aiakultuuridega (köögiviljakasvatus) ha – – – Värsked köögiviljad (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad, mida kasvatatakse külvikorra alusel vaheldumisi muude kui aiakultuuridega (põllul) ha – – Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid) ha – – Seemned ja seemikud ha ha – – Mujal nimetamata muud põllumaakultuurid ha – – Kesa ha – Püsirohumaa ha ha – – Karjamaa ja heinamaa, v.a hooldamata karjamaa ha ha – – Hooldamata karjamaa ha ha – – Püsirohumaa, mida ei kasutata enam tootmise eesmärgil ja mis vastab toetuse saamise tingimustele ha – Püsikultuurid (sealhulgas noored istandikud ja istandikud, mida ajutiselt tootmises ei kasutata, v.a ainult oma tarbeks tootmine) ha ha – – Puuviljad, marjad ja pähklid (v.a tsitrusviljad, viinamarjad ja maasikad) ha ha – – – Õunviljad ha – – – Luuviljad ha – – – Lähistroopika- ja troopikavöötme puuviljad ha – – – Marjad (v.a maasikad) ha – – – Pähklid ha – – Tsitrusviljad ha ha – – Viinamarjad ha – – – Veiniviinamarjad ha ha – – – – Kaitstud päritolunimetusega veinide viinamarjad ha – – – – Kaitstud geograafilise tähisega veinide viinamarjad ha – – – – Mujal nimetamata muude veinide (ilma kaitstud päritolunimetuse või geograafilise tähiseta) viinamarjad ha – – – Lauaviinamarjad ha – – – Rosinaviinamarjad ha – – Oliivid ha ha – – Puukoolid ha – – Muud püsikultuurid, sealhulgas muud püsikultuurid inimtoiduks ha – – – Jõulupuud ha – Koduaiad ha Muu põllumajandusmaa ha – Kasutamata põllumajandusmaa ha – Metsamaa ha – – Lühikese raieringiga madalmetsad ha – Muu maa (hoonete, karjaaia, teede, tiikide jms all olev tootmiseks mittekasutatav maa) ha Põllumajandusliku majapidamise eriotstarbeline maa – Kultuurseened ha Kasutatav põllumajandusmaa klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all ha – Köögivili, sh melonid, arbuusid ja maasikad klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all ha ha – Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid) klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all ha – Muud põllukultuurid klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all ha – Püsikultuurid klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all ha – Mujal nimetamata muu KPM klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all ha Niisutatav haritav avamaa – Kogu niisutatav maa ha







Põllumajandusloomade muutujad Loomade koguarv sellest mahepõllumajandus, sertifitseeritud ja/või üleminekuetapis Veised looma – Alla aastased veised looma – Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused veised looma – – Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused pullid looma – – Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused mullikad looma – Vähemalt kaheaastased pullid looma – Vähemalt kaheaastased lehmad looma – – Vähemalt kaheaastased mullikad looma – – Lehmad looma – – – Lüpsilehmad looma looma – – – Muud kui lüpsilehmad looma looma – – – Pühvellehmad looma jah/ei Lambad ja kitsed – Lambad (igas vanuses) looma looma – – Uted looma – – Muud lambad looma – Kitsed (igas vanuses) looma looma – – Emakitsed looma – – Muud kitsed looma Sead looma – Põrsad eluskaaluga alla 20 kg looma – Suguemised eluskaaluga vähemalt 50 kg looma – Muud sead looma Kodulinnud looma – Broilerid looma looma – Munakanad looma looma – Muud kodulinnud looma – – Kalkunid looma – – Pardid looma – – Haned looma – – Jaanalinnud looma – – Mujal nimetamata muud kodulinnud looma Küülikud – Emaküülikud looma Mesilased taru Hirved jah/ei Karusloomad jah/ei Mujal nimetamata põllumajandusloomad jah/ei









IV LISA

Mooduliandmete üldteemad ja detailsed teemad







Moodul Üldteema Detailne teema Tööjõud ja muu tulutoov tegevus Põllumajandusliku majapidamise juhtimine Valdaja Tööjõusisend Sooline tasakaal Ohutusmeetmed, sh põllumajandusliku majapidamise ohutuskava Peretööjõud Tööjõusisend Osalevate isikute arv Sooline tasakaal Pereväline tööjõud Tööjõusisend Palgaliste töötajate arv Sooline tasakaal Põllumajandusliku majapidamise ajutised töötajad Lepinguliste töötajate tööjõusisend Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoov tegevus Tegevuse liigid Tähtsus põllumajanduslikule majapidamisele Tööjõusisend Muu tulutoov tegevus, mis ei ole otseselt seotud põllumajandusliku majapidamisega Tööjõusisend Maaelu areng Maaelu arengu meetmetest toetust saavad põllumajanduslikud majapidamised Nõustamis- ning põllumajandusliku majapidamise juhtimis- ja asendusteenused Põllumajandusliku majapidamise ja äritegevuse arendamine Põllumajandustoodete ja toiduainete kvaliteedikavad Investeeringud materiaalsesse varasse Loodusõnnetuses ja katastroofides kahjustunud põllumajandusliku tootmise potentsiaali taastamine ning asjakohaste ennetusmeetmete kasutuselevõtmine Investeeringud metsamaa arengusse ja metsade elujõulisuse parandamisse Põllumajanduse keskkonna- ja kliimatoetused Mahepõllumajandus Natura 2000 ja vee raamdirektiiviga seotud toetused Toetused looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega maale Loomade heaolu Riskijuhtimine Loomapidamishooned ja sõnnikukäitlus Loomapidamishooned Veiselaudad Sealaudad Munakanade kanalad Toitainete kasutamine ja sõnnik põllumajanduslikus majapidamises Väetatav KPM Põllumajanduslikust majapidamisest eksporditud ja sinna imporditud sõnnik Orgaaniline ja jäätmetest (välja arvatud sõnnikust) saadud väetis Sõnnikulaotamise meetodid Sissekünni aeg laotamise laadi järgi Sõnnikurajatised Sõnnikuhoidlad ja maht Niisutus Niisutustavad Niisutuse kättesaadavus Niisutusmeetodid Niisutusvee allikas Niisutusseadmete tehnilised näitajad 12-kuulise ajavahemiku jooksul niisutatud kultuurid Terade saamiseks kasvatatav teravili Terade saamiseks kasvatatavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed Rühvelkultuurid Tehnilised kultuurid Põllumaalt haljalt koristatud taimed Muud põllukultuurid Püsirohumaa Püsikultuurid Mullaharimistavad Avamaa mullaharimistavad Maaharimismeetodid Pinnakate põllumaal Põllumaa külvikord Ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala Masinad ja seadmed Masinad Internetirajatised Põhilised masinad Täppispõllumajanduse kasutamine Masinad loomakasvatuse jaoks Põllumajandustoodete ladustamine Seadmed Põllumajanduslikes majapidamistes taastuvenergia tootmiseks kasutatavad seadmed Viljapuuaiad Õunviljad Õunad: pindala istandiku vanuse alusel Õunad: pindala puude istutustiheduse alusel Pirnid: pindala istandiku vanuse alusel Pirnid: pindala puude istutustiheduse alusel Luuviljad Virsikud: pindala istandiku vanuse alusel Virsikud: pindala puude istutustiheduse alusel Nektariinid: pindala istandiku vanuse alusel Nektariinid: pindala puude istutustiheduse alusel Aprikoosid: pindala istandiku vanuse alusel Aprikoosid: pindala puude istutustiheduse alusel Tsitrusviljad Apelsinid: pindala istandiku vanuse alusel Apelsinid: pindala puude istutustiheduse alusel Väikeseviljalised tsitrused: pindala istandiku vanuse alusel Väikeseviljalised tsitrused: pindala puude istutustiheduse alusel Sidrunid: pindala istandiku vanuse alusel Sidrunid: pindala puude istutustiheduse alusel Oliivid pindala istandiku vanuse alusel pindala puude istutustiheduse alusel Laua- ja rosinaviinamarjad Lauaviinamarjad: pindala istandiku vanuse alusel Lauaviinamarjad: pindala viinapuude istutustiheduse alusel Rosinaviinamarjad: pindala istandiku vanuse alusel Rosinaviinamarjad: pindala viinapuude istutustiheduse alusel Viinamarjaistandused Veiniviinamarjad Piirkond ja vanus Viinamarjasordid Sortide arv Kood ja piirkond









V LISA

Täpsusnõuded

Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1217/2009, ( 11 ) komisjoni delegeeritud määrusele (EL) nr 1198/2014 ja komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2015/220 ( 12 ) peavad 2023. ja 2026. aasta põhi- ja mooduliandmed kooskõlas järgmise täpsustabeliga olema NUTS 2. tasandi piirkondade põllumajanduslike majapidamiste asjakohastele populatsioonidele (põllumajanduslike majapidamiste liigi ja suuruse lõikes) statistiliselt representatiivsed.

Täpsusnõuded kehtivad muutujate suhtes (vt järgmine tabel).

2020. aasta uuringu laiendatud üldkogumi loendi andmed peavad olema statistiliselt representatiivsed NUTS 2. tasandi piirkondade asjakohaste populatsioonide suhtes vastavalt järgmisele tabelile.

Lisaks kohaldatakse tabelis esitatud täpsusnõudeid kõigi NUTS 2 piirkondade suhtes, kus:

— moodulite „Viljapuud“ ja „Viinamarjaistandused“ puhul on asjaomane populatsioon vähemalt 5 000 põllumajanduslikku majapidamist;

— põhiandmete, kõigi muude moodulite ja laiendatud üldkogumi loendi andmete puhul on asjaomane populatsioon vähemalt 10 000 põllumajanduslikku majapidamist.

Väiksema põllumajanduslike majapidamiste arvuga NUTS 2 piirkondade puhul kehtivad tabelis esitatud täpsusnõuded nendega seotud NUTS 1 piirkondade suhtes, kus:

— moodulite „Viljapuud“ ja „Viinamarjaistandused“ puhul on asjaomane populatsioon vähemalt 500 põllumajanduslikku majapidamist;

— põhiandmete, kõigi muude moodulite ja laiendatud üldkogumi loendi andmete puhul on asjaomane populatsioon vähemalt 1 000 põllumajanduslikku majapidamist.

Moodulite „Viljapuuaiad“ ja „Viinamarjaistandused“ puhul peab selliste muutujate täpsus, mille suhtes NUTS 2 ega NUTS 1 piirkondade täpsusnõudeid ei kohaldata, jääma üleriigiliselt 5 % standardvea piiridesse.

Muude moodulite puhul peab kõigi selliste muutujate täpsus, mille suhtes NUTS 2 ega NUTS 1 piirkondade täpsusnõudeid ei kohaldata, iga muutuja puhul jääma üleriigiliselt 7,5 % standardvea piiridesse.

Täpsustabel







Asjaomane populatsioon Muutujad, mille suhtes kehtivad täpsusnõuded Esinemissagedus asjaomases populatsioonis Suhteline standardviga Põhiandmed aastatel 2023 ja 2026 ning moodul „Tööjõud ja muu tulutoov tegevus“ Põhiandmete puhul vastavalt artiklile 5, mooduli „Tööjõud ja muu tulutoov tegevus“ puhul vastavalt artiklile 7 Maa muutujad — Teravili terade (sh seemne) saamiseks — Õliseemned — Põllumaalt haljalt koristatud taimed — Värske köögivili (sh melonid ja arbuusid), maasikad, lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid) — Püsirohumaa, kuid mitte hooldamata karjamaa — Puuviljad, marjad, pähklid ja tsitrusviljad (v.a viinamarjad ja maasikad) — Viinamarjad — Oliivid Vähemalt 7,5 % piirkonna KPMist < 5 % Põllumajandusloomade muutujad — Lüpsilehmad — Muud kui lüpsilehmad — Muud veised (alla aastased veised, vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused veised, vähemalt kaheaastased pullid ja vähemalt kaheaastased mullikad) — Suguemised eluskaaluga vähemalt 50 kg — Põrsad eluskaaluga alla 20 kg ja muud sead — Lambad ja kitsed — Kodulinnud Vähemalt 7,5 % piirkonna loomühikutest ja vähemalt 5 % riigi vastavast muutujast < 5 % 2020. aasta laiendatud üldkogumi loendi põhiandmed Vastavalt artiklile 6 Maa muutujad — Põllumaa — Püsirohumaa, kuid mitte hooldamata karjamaa — Püsikultuurid Vähemalt 7,5 % piirkonna KPMist < 7,5 % Põllumajandusloomade muutujad — Loomühikuid kokku Vähemalt 5 % riigi vastavast muutujast < 7,5 % Moodul „Maaelu areng“ ning moodul „Masinad ja seadmed“ Vastavalt artiklile 7 Maa muutujad on samad kui moodulis „Tööjõud ja muu tulutoov tegevus“ Vähemalt 7,5 % piirkonna KPMist < 7,5 % Põllumajandusloomade muutujad on samad kui moodulis „Tööjõud ja muu tulutoov tegevus“ Vähemalt 7,5 % piirkonna loomühikutest ja vähemalt 5 % riigi vastavast muutujast < 7,5 % Moodul „Loomapidamishooned ja sõnnikukäitlus“ Artikli 7 kohase põllumajanduslike majapidamiste populatsiooni osapopulatsioon, kuhu kuulub vähemalt üks järgmistest: veised, sead, lambad, kitsed, kodulinnud Põllumajandusloomade muutujad on samad kui moodulis „Tööjõud ja muu tulutoov tegevus“ Vähemalt 7,5 % piirkonna loomühikutest ja vähemalt 5 % riigi vastavast muutujast < 7,5 % Niisutuse moodul Artikli 7 kohase põllumajanduslike majapidamiste populatsiooni osapopulatsioon, kuhu kuulub niisutatav maa Maa muutujad — Kogu niisutatav maa Vähemalt 7,5 % piirkonna KPMist < 7,5 % Moodul „Mullaharimistavad“ Artikli 7 kohase põllumajanduslike majapidamiste populatsiooni osapopulatsioon, kuhu kuulub põllumaa Maa muutujad — Põllumaa Vähemalt 7,5 % piirkonna KPMist < 7,5 % Moodul „Viljapuuaiad“ Artikli 7 kohase põllumajanduslike majapidamiste populatsiooni osapopulatsioon, kuhu kuulub iga viljapuuaedade üksikmuutuja, mis ületab artikli 7 lõikes 5 sätestatud künnise Viljapuuaedade muutujad — Õunu, pirne, aprikoose, virsikuid, nektariine, apelsine, väikesi tsitrusvilju, sidruneid, oliive, laua- ja rosinaviinamarju hõlmavad viljapuuaedade muutujad, mis ületavad artikli 7 lõikes 5 sätestatud künnise Vähemalt 5 % piirkonna KPMist < 7,5 % Moodul „Viinamarjaistandused“ Artikli 7 kohase põllumajanduslike majapidamiste populatsiooni osapopulatsioon, kuhu kuuluvad veiniviinamarjad Viinamarjaistanduste muutujad — Veiniviinamarjad Vähemalt 5 % piirkonna KPMist < 7,5 %