02015A0630(01) — ET — 01.10.2017 — 001.002

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B Ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vaheline STABILISEERIMIS- JA ASSOTSIEERIMISLEPING (ELT L 164 30.6.2015, lk 2)

Muudetud:





Parandatud:









▼B

Ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vaheline

STABILISEERIMIS- JA ASSOTSIEERIMISLEPING







BELGIA KUNINGRIIK, BULGAARIA VABARIIK, TŠEHHI VABARIIK, TAANI KUNINGRIIK, SAKSAMAA LIITVABARIIK, EESTI VABARIIK, IIRIMAA, KREEKA VABARIIK, HISPAANIA KUNINGRIIK, PRANTSUSMAA VABARIIK, ITAALIA VABARIIK, KÜPROSE VABARIIK, LÄTI VABARIIK, LEEDU VABARIIK, LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK, UNGARI VABARIIK, MALTA, MADALMAADE KUNINGRIIK, AUSTRIA VABARIIK, POOLA VABARIIK, PORTUGALI VABARIIK, RUMEENIA, SLOVEENIA VABARIIK, SLOVAKI VABARIIK, SOOME VABARIIK, ROOTSI KUNINGRIIK, SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK, Euroopa Ühenduse, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Euroopa Liidu asutamislepingute lepinguosalised, edaspidi „liikmesriigid”, ja EUROOPA ÜHENDUS ja EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUS, edaspidi „ühendus”, ühelt poolt, ning BOSNIA JA HERTSEGOVIINA, teiselt poolt, koos edaspidi „lepinguosalised”, ARVESTADES pooltevahelisi tihedaid sidemeid ja ühiseid väärtusi, soovi sidemeid tugevdada ning luua vastastikkusele ja mõlemapoolsele huvile tuginev tihe ja pikaajaline suhe, mis võimaldaks Bosnial ja Hertsegoviinal tugevdada ja laiendada suhteid ühendusega, ARVESTADES selle lepingu tähtsust seoses Kagu-Euroopa riikide stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessiga, koostööl põhineva stabiilse Euroopa (mille alustalaks on Euroopa Liit) loomise ja tugevdamisega ning samuti stabiilsuspaktiga, ARVESTADES Euroopa Liidu valmidust integreerida Bosniat ja Hertsegoviinat nii palju kui võimalik Euroopa poliitilisse ja majandussüsteemi ning tunnustada teda Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „EL leping”) alusel võimaliku ELi liikmekandidaadina, kui Bosnia ja Hertsegoviina täidab 1993. aasta juuni Euroopa Ülemkogul kindlaks määratud kriteeriumid ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi tingimused ja rakendab edukalt käesolevat lepingut, eelkõige selle piirkondlikku koostööd käsitlevaid sätteid, ARVESTADES Euroopa partnerlust Bosnia ja Hertsegoviinaga, milles määratakse kindlaks tegevusprioriteedid, et toetada riigi püüdlusi Euroopa Liidule lähenemisel, ARVESTADES lepinguosaliste püüdlust aidata kõigi vahenditega kaasa nii Bosnia ja Hertsegoviina kui ka kogu piirkonna poliitilisele, majanduslikule ja institutsioonilisele stabiliseerimisele kodanikuühiskonna ja demokraatia arendamise, institutsioonide ülesehitamise, avaliku halduse reformi, piirkondliku kaubandusintegratsiooni ja tõhustatud majanduskoostöö, samuti laiaulatusliku koostöö (sealhulgas justiits- ja siseküsimustes) ning riikliku ja piirkondliku turvalisuse suurendamise kaudu, ARVESTADES, et kõnealuse lepingu aluseks on lepinguosaliste kohustus suurendada poliitilist ja majanduslikku vabadust, austada õigusriigi põhimõtet ja inimõigusi, sealhulgas rahvusvähemuste õigusi, ning toetada demokraatia põhimõtteid mitmeparteisüsteemi ja vabade ning õiglaste valimiste kaudu, ARVESTADES lepinguosaliste tahet rakendada täielikult kõiki ÜRO harta ja OSCE põhimõtteid ja sätteid, eelkõige Helsingi lõppakti, Madridi ja Viini konverentside lõppdokumentide, Pariisi uue Euroopa harta ja Kagu-Euroopa stabiilsuspakti põhimõtteid ja sätteid, ning tahet täita Daytoni/Pariisi ja Erduti lepingute alusel võetud kohustusi, et aidata kaasa piirkondliku stabiilsuse saavutamisele ja piirkonna riikide koostöö edendamisele, ARVESTADES lepinguosaliste kohustust järgida vabaturumajanduse põhimõtteid ja ühenduse valmisolekut aidata kaasa majandusreformidele Bosnias ja Hertsegoviinas, samuti lepinguosaliste kohustust järgida säästva arengu põhimõtteid, ARVESTADES lepinguosaliste kohustust arendada vabakaubandust kooskõlas WTOst tulenevate õiguste ja kohustustega ning rakendada neid läbipaistvalt ja mitte-diskrimineerivalt, ARVESTADES lepinguosaliste soovi arendada korrapärast poliitilist dialoogi vastastikust huvi pakkuvates kahepoolsetes ja rahvusvahelistes, sealhulgas piirkondlikes küsimustes, võttes arvesse Euroopa Liidu ühist välis- ja julgeolekupoliitikat, ARVESTADES lepinguosaliste püüdlust võidelda organiseeritud kuritegevusega ning tugevdada koostööd terrorismivastases võitluses vastavalt 20. oktoobri 2001. aasta Euroopa konverentsi deklaratsioonile, OLLES VEENDUNUD selles, et stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping (edaspidi „käesolev leping”) loob uued tingimused nendevahelisteks majandussuheteks ning aitab eelkõige arendada kaubandust ja investeeringuid, mis on otsustavad tegurid Bosnia ja Hertsegoviina majanduslikul ümberkorraldamisel ja ajakohastamisel, PIDADES SILMAS Bosnia ja Hertsegoviina püüdlust ühtlustada oluliste valdkondade õigusaktid ühenduse omadega ning neid tõhusalt rakendada, VÕTTES ARVESSE ühenduse soovi pakkuda tõhusat toetust ümberkorralduste elluviimisel ning kasutada selleks kõiki võimalikke koostöövahendeid ning tehnilist, rahalist ja majanduslikku abi tervikliku mitmeaastase näidisprogrammi alusel, KINNITADES, et Euroopa Ühenduse asutamislepingu (edaspidi „EÜ asutamisleping”) III osa IV jaotise reguleerimisalasse jäävad käesoleva lepingu sätted seovad Ühendkuningriiki ja Iirimaad eraldi lepinguosalistena ja mitte ühenduse liikmesriikidena, kuni Ühendkuningriik või Iirimaa (olenevalt asjaoludest) teavitab Bosniat ja Hertsegoviinat, et ta on seotud lepinguga ühenduse osana vastavalt EL lepingule ja EÜ asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitlevale protokollile. Sama kehtib Taani suhtes nendele lepingutele lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli kohaselt, MEENUTADES Zagrebi tippkohtumist, kus kutsuti üles nii suhete tugevdamisele stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate riikide ja Euroopa Liidu vahel kui ka tõhustatud piirkondlikule koostööle, MEENUTADES, et Thessaloníki tippkohtumine kinnitas stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi rolli Euroopa Liidu ja Lääne-Balkani riikide suhete poliitilise raamistikuna ning juhtis tähelepanu nende riikide Euroopa Liiduga integreerimise võimalusele, lähtuvalt nende reformide arengust ja iga riigi saavutustest, MEENUTADES, et 19. detsembril 2006 kirjutati Bukarestis alla Kesk-Euroopa vabakaubanduslepingule, millega suurendatakse piirkonna suutlikkust kaasata investeeringuid ning võimalusi maailmamajandusse integreerumiseks, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:







Artikkel 1

1. Käesolevaga luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahel.

2. Assotsiatsiooni eesmärgid on:

a) toetada Bosniat ja Hertsegoviinat demokraatia tugevdamisel ja õigusriigi loomisel;

b) aidata kaasa poliitilise, majandusliku ja institutsioonilise stabiilsuse saavutamisele Bosnias ja Hertsegoviinas ning kogu piirkonna stabiliseerimisele;

c) luua sobiv raamistik lepinguosaliste vahelisele poliitilisele dialoogile, mis võimaldab arendada nende vahel välja tihedad poliitilised suhted;

d) toetada Bosniat ja Hertsegoviinat majandusliku ja rahvusvahelise koostöö arendamisel, sealhulgas riigi õigusaktide ühtlustamise teel ühenduse õigusaktidega;

e) toetada Bosniat ja Hertsegoviinat toimivale turumajandusele ülemineku lõpuleviimisel;

f) harmooniliste majandussidemete loomisel ning arendada ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vahel järk-järgult välja vabakaubanduspiirkond;

g) edendada kõigis käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades piirkondlikku koostööd.







I JAOTIS

ÜLDPÕHIMÕTTED

Artikkel 2

Inimõiguste ülddeklaratsioonis väljendatud ning inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis, Helsingi lõppaktis ja Pariisi uue Euroopa hartas määratletud demokraatlike põhimõtete ja inimõiguste austamine ning kinnipidamine nii rahvusvahelise õiguse ja õigusriigi põhimõtetest, sealhulgas täielik koostöö endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga (EJRK), kui ka kinnipidamine Euroopa Julgeoleku- ja Koostöökonverentsi Bonni majanduskoostöökohtumise dokumendis kajastuvatest turumajanduse põhimõtetest on lepinguosaliste sise- ja välispoliitika aluseks ja käesoleva lepingu oluliseks tingimuseks.

Artikkel 3

Võitlus massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku vastu on käesoleva lepingu oluline osa.

Artikkel 4

Lepinguosalised kinnitavad rahvusvaheliste kohustuste täitmise, eelkõige EJRKga tehtava koostöö, tähtsust.

Artikkel 5

Rahvusvaheline ja piirkondlik rahu, stabiilsus ning heanaaberlike suhete, inimõiguste, rahvusvähemuste austamise ja kaitse arendamine on stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis kesksel kohal. Käesolev leping sõlmitakse ja rakendatakse stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi tingimuste kohaselt ning Bosnia ja Hertsegoviina tegeliku arengu põhjal.

Artikkel 6

Bosnia ja Hertsegoviina kohustub edendama koostööd ja heanaaberlikke suhteid teiste piirkonna riikidega, sealhulgas tegema asjakohasel määral vastastikuseid soodustusi seoses isikute, kaupade, kapitali ja teenuste vaba liikumisega ning toetama ühist huvi pakkuvaid projekte, eelkõige neid, mis on seotud organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni, rahapesu, ebaseadusliku rände ja salakaubanduse, eriti inim- ja uimastikaubanduse vastase võitlusega. See kohustus on keskne tegur ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vaheliste suhete ja koostöö arengus ning aitab seega kaasa piirkondliku stabiilsuse kindlustamisele.

Artikkel 7

Lepinguosalised kinnitavad veelkord, et peavad tähtsaks terrorismivastast võitlust ja rahvusvaheliste kohustuste täitmist selles valdkonnas.

Artikkel 8

Täielik assotsieerumine toimub järk-järgult ning lõpeb maksimaalselt kuueaastase üleminekuperioodi lõpuks.

Artikli 115 alusel loodud stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu teeb korrapäraselt, tavaliselt igal aastal, ülevaate lepingu rakendamisest ning Bosnia ja Hertsegoviina õigus-, haldus-, institutsionaalsete ja majandusreformide vastuvõtmisest ja elluviimisest. See ülevaade lähtub käesoleva lepingu preambulast ning üldpõhimõtetest. Ülevaate tegemisel võetakse nõuetekohaselt arvesse Euroopa partnerluses kehtestatud prioriteete, mis on kõnealuse lepingu puhul asjakohased, ning jälgimine toimub stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi alusel loodud mehhanismide kohaselt, eriti stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi arenguaruande alusel.

Selle ülevaate põhjal esitab stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu soovitusi ning võib teha otsuseid. Kui ülevaate tegemisel määratakse kindlaks teatavad raskused, võidakse nende puhul kasutada käesoleva lepinguga kehtestatud vaidluste lahendamise mehhanisme.

Täielik assotsieerimine toimub järk-järgult. Hiljemalt kolmandal aastal pärast käesoleva lepingu jõustumist teeb stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu käesoleva lepingu kohaldamise kohta põhjaliku ülevaate. Selle ülevaate põhjal hindab stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu Bosnia ja Hertsegoviina edusamme ning võib teha otsuseid assotsieerumise järgmiste etappide kohta.

Ülalmainitud ülevaadet ei kohaldata kapitali vaba liikumise suhtes, mille jaoks nähakse IV jaotisega ette erigraafik

Artikkel 9

Käesolev leping ja selle rakendamine on täielikult kooskõlas WTO asjaomaste sätetega, eriti 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT 1994) XXIV artikli ning teenuskaubanduse üldlepingu (GATS) V artikliga.







II JAOTIS

POLIITILINE DIALOOG

Artikkel 10

1. Poliitilist dialoogi lepinguosaliste vahel arendatakse edasi käesolevast lepingust lähtudes. Dialoog täiendab ja kindlustab Euroopa Liidu ning Bosnia ja Hertsegoviina vastastikust lähenemist ning aitab kaasa ühtekuuluvusel ja uutel koostöövormidel põhinevate tihedate sidemete loomisele lepinguosaliste vahel.

2. Poliitiline dialoog peaks eelkõige soodustama:

a) Bosnia ja Hertsegoviina täielikku integreerumist demokraatlike riikide ühendusse ning järkjärgulist lähenemist Euroopa Liidule;

b) lepinguosaliste seisukohtade lähendamist rahvusvahelistes küsimustes, sh ÜVJP küsimustes, vahetades asjakohast teavet eelkõige küsimustes, mis lepinguosalisi tõenäoliselt märkimisväärselt mõjutavad;

c) piirkondlikku koostööd ning heanaaberlike suhete arengut;

d) ühiseid vaateid Euroopa julgeolekule ja stabiilsusele, kaasa arvatud koostööd Euroopa Liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkondades.

3. Lepinguosalised on seisukohal, et massihävitusrelvade ja nende kandevahendite levik nii riiklikul kui mitteriiklikul tasandil on kõige tõsisemaks ohuks rahvusvahelisele stabiilsusele ja julgeolekule. Lepinguosalised lepivad seepärast kokku, et teevad koostööd ning võitlevad massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku vastu, tagades desarmeerimist ja tuumarelva leviku tõkestamist käsitlevate rahvusvaheliste lepingute ja kokkulepete ning muude asjakohaste rahvusvaheliste kohustuste täieliku täitmise ja rakendamise siseriiklikul tasandil. Lepinguosalised nõustuvad, et kõnealune säte on üks käesoleva lepingu olulistest tingimustest ning neid täiendava ja tugevdava poliitilise dialoogi osa.

Lepinguosalised lepivad samuti kokku, et teevad koostööd ja võitlevad massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku vastu,

a) võttes meetmed asjakohaste rahvusvaheliste õigusaktide allkirjastamiseks või ratifitseerimiseks või vajadusel nendega ühinemiseks ja nende täielikuks rakendamiseks;

b) luues tõhusa siseriikliku ekspordikontrollisüsteemi nii massihävitusrelvadega seotud kaupade transiidi kui ekspordi kontrollimiseks, sealhulgas massihävitusrelvadega seotud kahese kasutusega tehnoloogiate lõppkasutuse jälgimiseks, ning kehtestades ekspordikontrolli eeskirjade rikkumise eest tõhusad karistused.

Kõnealust teemat käsitlevat dialoogi võib pidada piirkondlikul tasandil.

Artikkel 11

1. Poliitilist dialoogi arendatakse peamiselt stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus, kellel on üldvastutus lepinguosaliste poolt talle lahendamiseks esitatud küsimustega tegelemisel.

2. Lepinguosaliste soovil võib poliitiline dialoog toimuda ka järgmistes vormides:

a) vajaduse korral kohtumised ühelt poolt Bosniat ja Hertsegoviinat esindavate kõrgemate ametnike ja teiselt poolt Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigi, ühise välis- ja julgeolekupoliitika peasekretäri/kõrge esindaja ning Euroopa Ühenduste Komisjoni (edaspidi „Euroopa Komisjon”) vahel;

b) dialoog kõigi diplomaatiliste kanalite kaudu, sealhulgas asjakohased kontaktid kolmandates riikides, ÜROs, OSCEs, Euroopa Nõukogus ning teistel rahvusvahelistel foorumitel;

c) kõik muud vahendid, mis võivad soodustada selle dialoogi süvendamist, arendamist ja tugevdamist, sh (19. ja 20. juunil 2003. aastal Euroopa Ülemkogu Thessaloniki kohtumisel vastu võetud) Thessaloníki tegevussuunistes kindlaks määratud vahendid.

Artikkel 12

Parlamendi tasandil toimub poliitiline dialoog artikli 121 kohaselt moodustatud parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee raames.

Artikkel 13

Poliitiline dialoog võib toimuda mitmepoolses raamistikus ning ka piirkondliku dialoogina, hõlmates teisi piirkonna riike, sh ELi ja Lääne-Balkani foorumi raames.







III JAOTIS

PIIRKONDLIK KOOSTÖÖ

Artikkel 14

Kooskõlas kohustusega tagada rahvusvaheline ja piirkondlik rahu ja stabiilsus ning arendada heanaaberlikke suhteid edendab Bosnia ja Hertsegoviina aktiivselt piirkondlikku koostööd. Euroopa Ühenduse abiprogrammid võivad toetada piirkondliku ja piiriülese mõõtmega projekte.

Kui Bosnia ja Hertsegoviina kavatseb süvendada koostööd mõnega järgmistes artiklites 15, 16 ja 17 nimetatud riikidest, tuleb neil sellest teavitada ühendust ja selle liikmesriike ning vastavalt X jaotisele arvestada nende seisukohaga.

Bosnia ja Hertsegoviina rakendab täies mahus olemasolevaid kahepoolseid lepinguid, mis on sõlmitud kooskõlas 27. juunil 2001. aastal Brüsselis Bosnia ja Hertsegoviina poolt alla kirjutatud kaubavahetuse soodustamise ja liberaliseerimise vastastikuse mõistmise memorandumi ja 19. detsembril 2006. aastal Bukarestis alla kirjutatud Kesk-Euroopa vabakaubanduslepinguga.

Artikkel 15

Koostöö muude riikidega, kes on kirjutanud alla stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule

Pärast käesolevale lepingule alla kirjutamist alustab Bosnia ja Hertsegoviina läbirääkimisi stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sõlminud riikidega, et sõlmida asjaomaste riikide vahelise koostöö laiendamiseks kahepoolsed piirkondliku koostöö konventsioonid.

Nimetatud konventsioonide keskseks osaks on:

a) poliitiline dialoog;

b) vabakaubanduspiirkonna loomine kooskõlas WTO asjaomaste sätetega;

c) töötajate vaba liikumise, asutamisvabaduse, teenuste osutamise, jooksvate maksete, kapitali vaba liikumise ning teiste isikute vaba liikumist käsitlevate meetmetega seotud vastastikused soodustused, mille tase on samaväärne kõnealuses lepingus sätestatuga;

d) sätted, mis käsitlevad koostööd muudes valdkondades, eelkõige justiits- ja siseküsimustes, sõltumata sellest, kas neid on käesolevas lepingus nimetatud.

Nimetatud konventsioonid sisaldavad sätteid vajalike institutsiooniliste mehhanismide loomiseks.

Konventsioonid sõlmitakse kahe aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist. Bosnia ja Hertsegoviina valmisolek selliste konventsioonide sõlmimiseks on eelduseks Euroopa Liidu ning Bosnia ja Hertsegoviina suhete edasisele arengule.

Bosnia ja Hertsegoviina alustab samalaadseid läbirääkimisi piirkonna ülejäänud riikidega pärast seda, kui need riigid on kirjutanud alla stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule.

Artikkel 16

Koostöö teiste stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate riikidega

Bosnia ja Hertsegoviina teeb piirkondlikku koostööd teiste stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate riikidega osades või kõikides käesoleva lepinguga hõlmatud ning eelkõige ühist huvi pakkuvates valdkondades. Selline koostöö peab alati olema kooskõlas lepingu põhimõtete ja eesmärkidega.

Artikkel 17

Koostöö ELi teiste kandidaatriikidega, kes stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis ei osale

1. Bosnia ja Hertsegoviina peaks edendama koostööd ja sõlmima piirkondliku koostöö konventsiooni muude stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis mitteosalevate Euroopa Liidu kandidaatriikidega igas käesoleva lepinguga hõlmatud koostöövaldkonnas. Sellise konventsiooni eesmärk peaks olema Bosnia ja Hertsegoviina ning kõnealuse riigi vaheliste kahepoolsete suhete vastavusse viimine Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning kõnealuse riigi vaheliste suhete asjaomase osaga.

2. Bosnia ja Hertsegoviina sõlmib enne artikli 81 lõikes 1 osutatud üleminekuperioodide lõppu ühendusega tolliliidu moodustanud Türgiga lepingu, millega luuakse GATTi 1994 artikli XXIV kohaselt vabakaubanduspiirkond ning liberaliseeritakse asutamisõigus ja teenuste pakkumine nende vahel käesolevas lepingus sätestatud tasemel vastavalt GATSi artiklile V.







IV JAOTIS

KAUPADE VABA LIIKUMINE

Artikkel 18

1. Ühendus ning Bosnia ja Hertsegoviina loovad kuni viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest järk-järgult vabakaubanduspiirkonna vastavalt käesoleva lepingu sätetele ning kooskõlas 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe ja Maailma Kaubandusorganisatsiooni vastuvõetud sätetega. Seejuures võtab ta arvesse allpool sätestatud konkreetseid nõudeid.

2. Lepinguosaliste vahelises kaubavahetuses kasutatakse kaupade klassifitseerimiseks koondnomenklatuuri.

3. Käesoleva lepingu puhul sisaldavad tollimaksud ja samaväärse toimega maksud maksu või lõivu, mis on kehtestatud seoses kauba impordi või ekspordiga, sealhulgas mis tahes kujul lisamaksu või -lõivu seoses sellise impordi või ekspordiga, kuid ei sisalda:

a) GATT 1994 artikli III lõike 2 kohasele siseriiklikule maksule vastavaid makse;

b) dumpinguvastaseid ega tasakaalustusmeetmeid;

c) osutatud teenuste kuludega samaulatuslikke tasusid või makse.

4. Iga toote tollimaksu baasmäär, mille suhtes kohaldatakse käesolevas lepingus sätestatud järk-järgulisi vähendamisi, on:

a) käesoleva lepingu allkirjastamise päeval tegelikult kohaldatud erga omnes nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2658/87 ( 1 ) kehtestatud Euroopa Ühenduse ühise tollitariifistiku maksumäärad;

b) Bosnia ja Hertsegoviina kohaldatud tollitariifistiku maksumäärad 2005. aastal. ( 2 )

5. Bosnia ja Hertsegoviina kohaldab vähendatud tollimaksud, mis arvutatakse käesolevas lepingus sätestatud viisil, ümardatakse aritmeetika üldpõhimõtete kohaselt lähima kümnendkohani. Seega kõik arvud, millel pärast komakohta on alla 5 sajandiku, ümardatakse allapoole lähima kümnendikuni, ja kõik arvud, millel pärast komakohta on üle 5 sajandiku (kaasa arvatud), ümardatakse ülespoole lähima kümnendikuni.

6. Kui pärast käesolevale lepingule allakirjutamist kohaldatakse erga omnes teatavaid tollimaksude vähendamisi, mis tulenevad:

a) WTOga peetud tollimaksu läbirääkimistest või

b) Bosnia ja Hertsegoviina ühinemisest WTOga või

c) Bosnia ja Hertsegoviina WTOga ühinemise järgsetest edasistest tollimaksude vähendamistest,

Asendatakse kõnealused vähendatud tollimaksud alates asjaomaste vähendamiste kohaldamise alguskuupäevast lõikes 4 osutatud tollimaksu baasmääraga.

7. Ühendus ning Bosnia ja Hertsegoviina teatavad teineteisele oma tollimaksu baasmäärad.







I PEATÜKK

Tööstustooted

Artikkel 19

Mõiste

1. Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse ühendusest ning Bosniast ja Hertsegoviinast pärit toodete suhtes, mis on loetletud kaupade koondnomenklatuuri gruppides 25–97, välja arvatud WTO põllumajanduslepingu I lisa I punkti alapunktis ii loetletud tooted.

2. Kauplemine Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu reguleerimisalasse kuuluvate toodetega toimub kooskõlas nimetatud lepingu sätetega.

Artikkel 20

Tööstustooteid käsitlevad ühenduse soodustused

1. Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tööstustoodete suhtes ühendusse importimisel kohaldatavad imporditollimaksud ja samaväärse toimega maksud kaotatakse käesoleva lepingu jõustumisel.

2. Bosniast ja Hertsegoviinast pärit tööstustoodete suhtes ühendusse importimisel kohaldatavad koguselised piirangud ja samaväärse toimega meetmed kaotatakse käesoleva lepingu jõustumisel.

Artikkel 21

Tööstustooteid käsitlevad Bosnia ja Hertsegoviina soodustused

1. Ühendusest pärit, I lisas nimetamata tööstustoodete suhtes Bosnias ja Hertsegoviinas kohaldatav imporditollimaks kaotatakse käesoleva lepingu jõustumisel.

2. Ühendusest pärit tööstustoodete suhtes Bosniasse ja Hertsegoviinasse importimisel kohaldatavad imporditollimaksudega samaväärse toimega maksud kaotatakse käesoleva lepingu jõustumisel.

3. I lisa punktides a, b ja c loetletud ühendusest pärit tööstustoodete suhtes Bosnias ja Hertsegoviinas kohaldatavat imporditollimaksu vähendatakse järk-järgult ja tühistatakse vastavalt nimetatud lisas esitatud ajakavale:

4. Ühendusest pärit tööstustoodete suhtes Bosnias ja Hertsegoviinas kohaldatavad koguselised impordipiirangud ja samaväärse toimega meetmed kaotatakse käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.

Artikkel 22

Eksporti käsitlevad tollimaksud ja piirangud

1. Ühendus ning Bosnia ja Hertsegoviina kaotavad käesoleva lepingu jõustumisel kõik eksporditollimaksud ja samaväärse toimega maksud.

2. Ühendus ning Bosnia ja Hertsegoviina kaotavad käesoleva lepingu jõustumisel kõik koguselised ekspordipiirangud ja samaväärse toimega meetmed.

Artikkel 23

Tollimaksude kiirem vähendamine

Bosnia ja Hertsegoviina kinnitab, et on valmis vähendama kaubavahetuses ühendusega kohaldatavaid tollimakse kiiremini, kui on ette nähtud artiklis 21, kui üldine majanduslik olukord ja asjaomase majandussektori olukord seda võimaldavad.

Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu analüüsib olukorda ja esitab asjakohased soovitused.







II PEATÜKK

Põllumajandus ja kalandus

Artikkel 24

Mõiste

1. Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse ühendusest või Bosniast ja Hertsegoviinast pärit põllumajandus- ja kalandustoodetega kauplemise suhtes.

2. Termin „põllumajandus- ja kalandustooted” tähendab kaupade koondnomenklatuuri gruppidesse 1–24 kuuluvaid tooteid ja WTO põllumajanduslepingu I lisa I punkti alapunktis ii loetletud tooteid.

3. See mõiste hõlmab gruppi 3, rubriikidesse 1604 ja 1605 ning alamrubriikidesse 0511 91 , 1902 20 10 ja 2301 20 00 kuuluvat kala ja kalandustooteid.

Artikkel 25

Töödeldud põllumajandustooted

Protokollis nr 1 on sätestatud nimetatud protokollis loetletud töödeldud põllumajandustoodetega kauplemise kord.

Artikkel 26

Põllumajandus- ja kalandustoodetele kohaldavate koguseliste piirangute kaotamine

1. Alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast kaotab ühendus kõik Bosniast ja Hertsegoviinast pärit põllumajandus- ja kalandustoodete impordi suhtes kohaldatavad koguselised piirangud ja samaväärse toimega meetmed.

2. Alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast kaotab Bosnia ja Hertsegoviina kõik ühendusest pärit põllumajandus- ja kalandustoodete impordi suhtes kohaldatavad koguselised piirangud ja samaväärse toimega meetmed.

Artikkel 27

Põllumajandustooted

1. Alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast kaotab ühendus Bosniast ja Hertsegoviinast pärit põllumajandustoodete, välja arvatud kaupade koondnomenklatuuri rubriikidesse 0102 , 0201 , 0202 , 1701 , 1702 ja 2204 kuuluvate toodete suhtes kohaldatavad tollimaksud ja samaväärse toimega maksud.

Kui kaupade koondnomenklatuuri gruppidesse 7 ja 8 kuuluvate kaupade puhul on ühise tollitariifistikuga ette nähtud väärtuseline tollimaks ja koguseline tollimaks, kaotatakse ainult tollimaksu väärtuseline osa.

2. Alates käesoleva lepingu jõustumispäevast sätestab ühendus Bosniast ja Hertsegoviinast pärit ja II lisas määratletud baby-beef-toodete suhtes kohaldatavaks tollimaksuks 20 % ühtses tollitariifistikus sätestatud väärtuselisest tollimaksust ja 20 % tollitariifistikus sätestatud koguselisest tollimaksust rümbamassina väljendatud 1 500 tonni suuruse aastase tariifikvoodi piires.

3. Alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast võimaldab ühendus kaupade koondnomenklatuuri rubriikidesse 1701 ja 1702 kuuluvatele Bosniast ja Hertsegoviinast pärit toodetele tollimaksuvaba sissepääsu 12 000 tonni (netokaal) suuruse aastase tariifikvoodi piires.

▼M1

Alates käesoleva protokolli (millega võetakse arvesse Horvaatia ühinemist Euroopa Liiduga) jõustumise kuupäevast või juhul, kui nimetatud protokolli kohaldatakse ajutiselt, siis alates selle ajutise kohaldamise kuupäevast on esimeses lõigus ette nähtud aastane tariifikvoot 13 210 tonni (netokaal).

▼B

4. Alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast Bosnia ja Hertsegoviina:

a) kaotab teatavate ühendusest pärit ja III lisa punktis a loetletud põllumajandustoodete impordi suhtes kohaldatavad tollimaksud;

b) vähendab järk-järgult teatavate ühendusest pärit ja III lisa punktides b, c ja d loetletud põllumajandustoodete impordi suhtes kohaldatavad tollimaksud vastavalt nimetatud lisas iga toote jaoks sätestatud ajakavale;

c) kaotab teatavate ühendusest pärit ja III lisa punktis e loetletud põllumajandustoodete impordi suhtes kohaldatavad tollimaksud iga toote jaoks esitatud tariifikvoodi piires.

▼M1

4a. Lisaks lõikes 4 sätestatule kaotab Bosnia ja Hertsegoviina alates käesoleva protokolli (millega võetakse arvesse Horvaatia ühinemist Euroopa Liiduga) jõustumise kuupäevast või juhul, kui nimetatud protokolli kohaldatakse ajutiselt, siis alates selle ajutise kohaldamise kuupäevast teatavate Euroopa Liidust pärit, III lisa punktis f loetletud põllumajandustoodete impordi suhtes kohaldatavad tollimaksud asjaomase toote tariifikvoodi piires.

▼B

5. Protokollis nr 7 on sätestatud nimetatud protokollis osutatud veini ja piiritusjookide suhtes kohaldatavad meetmed.

Artikkel 28

Kala ja kalatooted

1. Alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast kaotab ühendus kõik Bosniast ja Hertsegoviinast pärit kala ja kalandustoodete (välja arvatud IV lisas loetletud kala ja kalandustoodete) suhtes kohaldatavad tollimaksud ja samaväärse toimega tasud. IV lisas loetletud toodete suhtes kohaldatakse nimetatud lisa sätteid.

▼M1

1a. Alates käesoleva protokolli (millega võetakse arvesse Horvaatia ühinemist Euroopa Liiduga) jõustumise kuupäevast või juhul, kui nimetatud protokolli kohaldatakse ajutiselt, siis alates selle ajutise kohaldamise kuupäevast kaotab liit kõik tollimaksud või samaväärse toimega tasud, mis on kehtestatud Bosniast ja Hertsegoviinast pärit, muule kui IVa lisas loetletud kaladele ja kalandustoodetele. IVa lisas loetletud toodete suhtes kohaldatakse nimetatud lisa sätteid.

▼B

2. Alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast kaotab Bosnia ja Hertsegoviina kooskõlas V lisa sätetega kõik ühendusest pärit kala ja kalandustoodete (välja arvatud IV lisas loetletud kala ja kalandustoodete) suhtes kohaldatavad tollimaksud ja samaväärse toimega tasud.

▼M1

3. Alates käesoleva protokolli (millega võetakse arvesse Horvaatia ühinemist Euroopa Liiduga) jõustumise kuupäevast või juhul, kui nimetatud protokolli kohaldatakse ajutiselt, siis alates selle ajutise kohaldamise kuupäevast avab Bosnia ja Hertsegoviina kombineeritud nomenklatuuri rubriiki 0301 93 00 kuuluva elusa karpkala tollimaksuvaba impordi tariifikvoodi 75 tonni suuruse aastase tariifikvoodi piires. Tariifikvooti ületava impordi suhtes kohaldatakse stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu V lisas sätestatud tollimaksu.

▼B

Artikkel 29

Läbivaatamisklausel

Võttes arvesse põllumajandus- ja kalatoodetega kauplemise mahtu lepinguosaliste vahel, nende erilist tundlikkust, ühenduse ühise põllumajandus- ja kalanduspoliitika ning Bosnia ja Hertsegoviina põllumajandus- ja kalanduspoliitika eeskirju, põllumajanduse ja kalanduse rolli Bosnia ja Hertsegoviina majanduses ning WTO raames peetavate mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste tulemusi ning Bosnia ja Hertsegoviina tulevast ühinemist WTOga, vaatavad ühendus ning Bosnia ja Hertsegoviina hiljemalt kolme aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus süstemaatiliselt ja asjakohasel vastastikusel alusel toodete kaupa läbi võimalused teha teineteisele täiendavaid soodustusi põllumajandus- ja kalatoodetega kauplemise ulatuslikumaks liberaliseerimiseks.

Artikkel 30

Kui ühe lepinguosalise territooriumilt pärit toodete import, mille suhtes kohaldatakse artiklite 25 kuni 28 kohaselt tehtud soodustust, tekitab teise lepinguosalise turgudel või siseriiklikes reguleerimismehhanismides tõsiseid häireid, alustavad mõlemad lepinguosalised viivitamata konsultatsioone olukorrale sobiva lahenduse leidmiseks, olenemata muudest käesoleva lepingu, eriti selle artikli 39 sätetest ning võttes arvesse põllumajandus- ja kalandusturu erilist tundlikkust. Kuni sellise lahenduse leidmiseni võib asjaomane lepinguosaline võtta vajalikuks peetavaid meetmeid.

Artikkel 31

Põllumajandus- ja kalatoodete ning toiduainete, välja arvatud veini ja piiritusjookide geograafiliste tähiste kaitse

1. Bosnia ja Hertsegoviina pakub kooskõlas käesoleva artikli sätetega kaitset ühenduses nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määruses (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta), ( 3 ) nii nagu seda on muudetud, registreeritud ühenduse geograafilistele tähistele. Bosnia ja Hertsegoviina põllumajandus- ja kalatoodete geograafilised tähised on sobivad registreerimiseks ühenduses kõnealuse määruse tingimuste alusel.

2. Bosnia ja Hertsegoviina keelab oma territooriumil selliste ühenduses kaitstud võrreldavate toodete nimede igasuguse kasutuse, mis ei ühildu geograafilise tähise kirjeldusega. Käesolevat kohaldatakse ka juhul, kui on märgitud kauba tegelik geograafiline päritolu, geograafilist tähist kasutatakse tõlkes, nimetusele lisatakse sellised mõisted nagu „liik”, „tüüp”, „stiil”, „imitatsioon”, „meetod” või muud sarnased väljendid.

3. Bosnia ja Hertsegoviina keeldub sellise kaubamärgi registreerimisest, mille kasutus vastab lõikes 2 osutatud olukordadele.

4. Bosnias ja Hertsegoviinas registreeritud või seal kasutatavaid kaubamärkide, mille kasutamine vastab lõikes 2 osutatud olukordadele, kasutamine lõpetatakse kuueks aastaks pärast käesoleva lepingu jõustumist. Siiski ei kohaldata käesolevat Bosnias ja Hertsegoviinas registreeritud kaubamärkide ja kolmandate riikide kodanikele kuuluvate kasutatavate kaubamärkide suhtes eeldusel, et need ei eksita oma olemuse tõttu avalikkust kaupade kvaliteedi, kirjelduse ja geograafilise päritolu osas.

5. Vastavalt lõikele 1 kaitstud geograafiliste tähiste kasutamine kaupade tavapäraste nimetustena tavakeeles lõpetatakse Bosnias ja Hertsegoviinas hiljemalt 31. detsembril 2013. aastal.

6. Bosnia ja Hertsegoviina tagab omal algatusel ning mis tahes huvitatud isiku palvel lõigetes 1–5 osutatud kaitse.







III PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 32

Reguleerimisala

Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse kõigi kaupadega kauplemise suhtes lepinguosaliste vahel, kui käesolevas peatükis ega protokollis nr 1 ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 33

Soodsamad soodustused

Käesoleva jaotise sätted ei mõjuta mingil moel soodsamate meetmete ühepoolset kohaldamist teiste lepinguosalise poolt.

Artikkel 34

Status quo

1. Alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ei kehtestata ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelises kaubavahetuses impordi ega ekspordi suhtes uusi tollimakse ega samaväärse toimega makse ning juba kehtivaid makse ei suurendata.

2. Alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ei kehtestata ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelises kaubavahetuses impordi ega ekspordi suhtes uusi koguselisi piiranguid ega samaväärse toimega meetmeid ning juba kehtivaid piiranguid ei karmistata.

3. Ilma et see piiraks artiklite 25, 26, 27 ja 28 alusel tehtud soodustusi, ei piira käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 sätted mingil moel Bosnia ja Hertsegoviina ning ühenduse põllumajandus- ja kalanduspoliitika järgimist ega nimetatud poliitika alusel meetmete võtmist, kui see ei mõjuta III kuni V lisas ja protokollis nr 1 sätestatud impordikorda.

Artikkel 35

Maksualase diskrimineerimise keeld

1. Ühendus ning Bosnia ja Hertsegoviina hoiduvad kohaldamast sisemaksustamise meetmeid või korda, mis on otseselt või kaudselt diskrimineerivad teise lepinguosalise territooriumilt pärinevate samasuguste toodete suhtes, ning tühistab sellised meetmed või sellise korra, kui need on olemas.

2. Ühe lepinguosalise territooriumile eksporditud toodete puhul ei tohi kaudsete sisemaksude tagasimaksed olla suuremad kui nende suhtes kehtestatud kaudsed riigimaksud.

Artikkel 36

Fiskaalsed tollimaksud

Imporditollimaksude kaotamist käsitlevaid sätteid kohaldatakse ka fiskaalsete tollimaksude suhtes.

Artikkel 37

Tolliliidud, vabakaubanduspiirkonnad, piiriülesed kokkulepped

1. Käesolev leping ei välista tolliliitude, vabakaubanduspiirkondade või piirikaubanduse korra säilitamist või loomist, kui nendega ei muudeta käesolevas lepingus ettenähtud kaubavahetuskorda.

2. Artiklis 18 nimetatud üleminekuajal ei mõjuta käesolev leping sellise kaupade liikumist reguleeriva konkreetse sooduskorra rakendamist, mis on ette nähtud kas ühe või mitme liikmesriigi ning Bosnia ja Hertsegoviina vahel varem sõlmitud lepingutega või mis tulenevad Bosnia ja Hertsegoviina poolt piirkondliku kaubanduse edendamiseks sõlmitud III jaotises mainitud kahepoolsetest kokkulepetest.

3. Lepinguosalised peavad stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogus nõu käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 kirjeldatud kokkulepete üle ning taotluse korral muude oluliste küsimuste üle, mis on seotud kolmandate riikidega kauplemise poliitikaga. Eelkõige peetakse niiviisi nõu kolmanda riigi ühinemisel liiduga, et tagada ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina käesolevas lepingus väljendatud vastastikuste huvide arvestamine.

Artikkel 38

Dumping ja subsiidiumid

1. Ükski käesoleva lepingu säte ei takista kummalgi lepinguosalisel võtta kaubanduse kaitsmiseks meetmeid kooskõlas käesoleva artikli lõikega 2 ja artikliga 39.

2. Kui üks lepinguosaline leiab, et kaubavahetuses teise lepinguosalisega kasutatakse dumpingut ja/või tasakaalustavaid subsiidiume, võib see lepinguosaline võtta asjakohaseid meetmeid niisuguse tegevuse vastu WTO 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe IV artikli rakendamise lepingu, WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu ja oma asjaomaste siseriiklike õigusaktide kohaselt.

Artikkel 39

Üldine kaitseklausel

1. Lepinguosaliste vahel kohaldatakse GATT 1994 XIX artikli ja WTO kaitsemeetmete lepingu sätteid.

2. Olenemata käesoleva artikli lõikest 1, kui mõnda ühe lepinguosalise toodet imporditakse teise lepinguosalise territooriumile sellistes suurenevates kogustes ja sellistel tingimustel, et see tekitab või ähvardab tekitada:

a) märgatavat kahju samasuguste või otseselt konkureerivate toodete omamaisele tootmisharule importiva lepinguosalise territooriumil, või

b) tõsiseid häireid mõnes majandusharus või raskusi, millega võib kaasneda majandusliku olukorra tõsine halvenemine mõnes importiva lepinguosalise piirkonnas,

võib importiv lepinguosaline võtta sobivaid kahepoolseid kaitsemeetmeid käesolevas artiklis sätestatud tingimustel ja korras.

3. Vastavalt lõikes 2 määratletule ei tohi teise lepinguosalise impordile suunatud kahepoolsed kaitsemeetmed olla ulatuslikumad, kui on vaja tekkinud raskuste heastamiseks, mis tulenevad käesoleva lepingu kohaldamisest. Vastuvõetud kaitsemeetmed peaksid seisnema kehtivate käesolevas lepingus sätestatud tollimaksumäärade suurendamise või vähendamise peatamises asjaomase toote puhul kuni maksimaalselt selle toote suhtes kehtiva, artikli 18 lõike 4 punktides a ja b ning lõikes 6 osutatud enamsoodustusrežiimi tollimaksule vastava piirini. Sellised meetmed peavad sisaldama sätteid, mis viivad meetmete järkjärgulise kaotamiseni hiljemalt määratud tähtaja jooksul ning nende võtmise aeg ei tohi olla pikem kui kaks aastat.

Väga erandlike asjaolude korral võib meetmeid pikendada kokku kuni kahe aasta võrra. Kui teatava toote suhtes on kohaldatud kahepoolseid kaitsemeetmeid, ei kohaldata selle toote suhtes selliseid meetmeid vähemalt nelja aasta jooksul pärast nimetatud meetme kohaldamise lõppu.

4. Käesolevas artiklis nimetatud juhtudel enne käesolevas artiklis sätestatud meetmete võtmist või käesoleva artikli lõike 5 punkti b kohaldamise korral esitab ühelt poolt ühendus või teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina võimalikult kiiresti stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogule kogu asjakohase teabe, mis on vajalik mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduse leidmiseks.

5. Lõigete 1, 2, 3 ja 4 rakendamisel kohaldatakse järgmisi sätteid:

a) käesolevas artiklis nimetatud olukorrast tulenevad probleemid esitatakse koheselt läbivaatamiseks stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogule, kes võib teha nende raskuste kõrvaldamiseks vajaliku otsuse.

Kui stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu või eksportiv lepinguosaline ei ole kolmekümne päeva jooksul pärast stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogule teatamisest teinud nende probleemide kõrvaldamiseks vajalikku otsust ega leidnud muud rahuldavat lahendust, võib importiv lepinguosaline võtta sobivad meetmed probleemi lahendamiseks käesoleva artikli sätete kohaselt. Kaitsemeetmete valimisel tuleb esmatähtsaks pidada neid meetmeid, mis segavad käesolevas lepingus sätestatud korra toimimist kõige vähem. Vastavalt GATT 1994 XIX artiklile ja WTO kaitsemeetmete lepingule kohaldatavate kaitsemeetmete puhul tuleb säilitada käesoleva lepinguga antud soodustuste tase/marginaal;

b) kui viivitamatut reageerimist nõudvate erandlike ja kriitiliste asjaolude tõttu on kas eelnev teavitamine või läbivaatamine võimatu, võib asjaomane lepinguosaline käesolevas artiklis nimetatud olukordades kohaldada viivitamata ajutisi meetmeid, mis on vajalikud olukorra lahendamiseks, teavitades sellest viivitamata teist lepinguosalist.

Kaitsemeetmetest teatatakse viivitamata stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogule, kus neid käsitletakse regulaarselt toimuvatel konsultatsioonidel, eelkõige selleks, et koostada ajakava nende kaotamiseks niipea, kui asjaolud võimaldavad.

6. Kui ühendus või Bosnia ja Hertsegoviina kohaldab käesolevas artiklis nimetatud probleeme põhjustada võivate toodete impordi suhtes halduskorda, mille eesmärk on anda kiiresti teavet kaubavoogude suundumuste kohta, teavitab ta sellest teist lepinguosalist.

Artikkel 40

Puuduse korral kohaldatavad sanktsioonid

1. Kui käesoleva jaotise sätete järgimine toob kaasa:

a) eksportivale lepinguosalisele olulise toiduaine või muu toote tõsise puuduse või selle ohu või

b) sellise toote reekspordi kolmandasse riiki, mille suhtes eksportiv lepinguosaline on kehtestanud koguselised ekspordipiirangud, eksporditollimaksud või samaväärse toimega meetmed või maksud, ja kui eespool nimetatud olukord põhjustab või võib põhjustada eksportiva lepinguosalise jaoks tõsiseid raskusi,

võib see lepinguosaline võtta sobivaid meetmeid käesolevas artiklis sätestatud tingimustel ja korras.

2. Meetmete valimisel tuleb esmatähtsaks pidada neid meetmeid, mis segavad käesolevas lepingus sätestatud korra toimimist kõige vähem. Selliseid meetmeid ei kohaldata viisil, mille tagajärjeks oleks samasugustes tingimustes meelevaldne või põhjendamatu diskrimineerimine või kaubavahetuse varjatud piiramine, ning kui asjaolud ei õigusta enam meetmete säilitamist, siis need tühistatakse.

3. Enne lõikes 1 nimetatud meetmete võtmist või lõike 4 kohaldamise puhul võimalikult kiiresti esitab vastavalt asjaoludele kas ühendus või Bosnia ja Hertsegoviina stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogule kogu asjakohase teabe, et leida mõlemat lepinguosalist rahuldav lahendus. Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus võivad lepinguosalised kokku leppida kõigis võimalikes meetmetes, mida on vaja raskuste lõpetamiseks. Kui kokkuleppele ei jõuta kolmekümne päeva jooksul pärast seda, kui küsimus edastati stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogule, võib eksportiv lepinguosaline asjaomaste toodete ekspordi suhtes käesoleva artikli alusel meetmeid kohaldada.

4. Kui viivitamatut reageerimist nõudvate erandlike ja kriitiliste asjaolude tõttu on eelnev teavitamine või läbivaatamine võimatu, võib olenevalt asjaoludest kas ühendus või Bosnia ja Hertsegoviina kohaldada viivitamata ettevaatusabinõusid, mis on vajalikud olukorra lahendamiseks, teavitades sellest viivitamata teist lepinguosalist.

5. Kõigist vastavalt käesolevale artiklile kohaldatud meetmetest teatatakse viivitamata stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogule, kus neid käsitletakse regulaarselt toimuvatel konsultatsioonidel eelkõige selleks, et koostada ajakava nende kaotamiseks niipea, kui asjaolud võimaldavad.

Artikkel 41

Riigimonopolid

Bosnia ja Hertsegoviina kohandab kaubandusliku iseloomuga riigimonopole nii, et pärast käesoleva lepingu jõustumist ei oleks kaupade hankimise ja turustamise tingimustes liikmesriikide ning Bosnia ja Hertsegoviina kodanike vahel mitte mingisugust diskrimineerimist.

Artikkel 42

Päritolureeglid

Kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, on päritolureeglid käesoleva lepingu sätete kohaldamiseks sätestatud protokollis nr 2.

Artikkel 43

Lubatud piirangud

Käesolev leping ei välista selliste impordi-, ekspordi- või transiidikeeldude või -piirangute kohaldamist, mis on õigustatud kõlbluse, avaliku korra või julgeoleku seisukohast seotud inimeste, loomade või taimede elu ja tervise, rahvuslike kunsti-, ajaloo- või muinasväärtuste või intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi kaitsega või kulda ja hõbedat käsitlevate eeskirjadega. Sellised keelud või piirangud ei tohi siiski kujutada endast meelevaldse diskrimineerimise vahendit ega lepinguosaliste vahelise kaubanduse varjatud piiramist.

Artikkel 44

Halduskoostööst hoidumine

1. Lepinguosalised nõustuvad, et halduskoostöö on äärmiselt oluline käesoleva jaotise kohaselt võimaldatud sooduskohtlemise rakendamiseks ja kontrollimiseks, ning rõhutavad oma püüdu võidelda eeskirjade eiramise ja pettuse vastu tolli- ja sellega seotud küsimustes.

2. Kui üks lepinguosaline on objektiivse teabe põhjal avastanud halduskoostööst hoidumise ja/või eeskirjade eiramise või pettuse käesoleva jaotise alusel, võib see lepinguosaline vastavalt käesolevale artiklile ajutiselt peatada asjaomase toote/asjaomaste toodete sooduskohtlemise.

3. Käesolevas artiklis kasutatud mõiste „halduskoostööst hoidumine” tähendab muu hulgas:

a) asjaomase toote/asjaomaste toodete päritolustaatuse kontrollimise kohustuse korduvat täitmatajätmist;

b) korduvat keeldumist või põhjendamatut viivitust sellele järgneva päritolutõendi kontrolli teostamisel ja/või selle tulemustest teavitamisel;

c) korduvat keeldumist või põhjendamatut viivitust loa hankimisel halduskoostöö missioonide korraldamiseks, et kontrollida kõnealuse sooduskohtlemise võimaldamisega seotud dokumentide autentsust või andmete õigsust.

Käesoleva artikli kohaldamisel võib eeskirjade eiramise või pettuse avastada muu hulgas juhul, kui ilma rahuldava selgituseta toimub toodete impordis kiire kasv, mis ületab teise lepinguosalise tavapärase tootmis- ja ekspordimahu taset ja mis on seotud objektiivse teabega eeskirjade eiramise või pettuse kohta.

4. Ajutist peatamist kohaldatakse järgmistel tingimustel:

a) lepinguosaline, kes on objektiivse teabe põhjal avastanud halduskoostööst hoidumise ja/või eeskirjade eiramise või pettuse, teavitab sellest viivitamata stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomiteed ja esitab komiteele asjaomase objektiivse teabe ning alustab stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitees kogu asjakohase teabe ja objektiivselt kindlaks tehtud asjaolude põhjal konsultatsioone, et leida mõlemat lepinguosalist rahuldav lahendus;

b) kui lepinguosalised on eespool nimetatud viisil alustanud stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitees konsultatsioone ning ei ole jõudnud rahuldava lahenduse suhtes kokkuleppele kolme kuu jooksul alates teavitamisest, võib asjaomane lepinguosaline ajutiselt peatada asjaomase toote/asjaomaste toodete sooduskohtlemise. Ajutisest peatamisest teavitatakse viivitamata stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomiteed;

c) käesoleva artikli kohane ajutine peatamine piirdub vähimaga, mis on vajalik asjaomase lepinguosalise finantshuvide kaitsmiseks. See ei kesta kauem kui kuus kuud ja seda tähtaega võib pikendada. Stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomiteed teavitatakse ajutisest peatamisest viivitamata pärast selle vastuvõtmist. Stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitees toimuvad ajutise peatamise teemal korrapärased konsultatsioonid, eelkõige selleks, et see lõpetada niipea, kui selle kohaldamise tinginud asjaolud on ära langenud.

5. Samaaegselt stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee teavitamisega käesoleva artikli lõike 4 punkti a alusel peaks asjaomane lepinguosaline avaldama oma ametlikus teatajas teatise importijatele. Teatises importijatele tuleks nimetada asjaomane toode, mille puhul on objektiivse teabe põhjal avastatud halduskoostööst hoidumine ja/või eeskirjade eiramine või pettus.

Artikkel 45

Finantsvastutus

Juhul, kui pädevad asutused teevad vea ekspordi soodussüsteemi nõuetekohases haldamises, eriti protokolli nr 2 sätete kohaldamises, ja kui selle veaga kaasnevad tagajärjed imporditollimaksude alal, võib selliste tagajärgedega kokku puutuv lepinguosaline paluda stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogul uurida võimalust võtta olukorra lahendamiseks kõik asjakohased meetmed.

Artikkel 46

Käesoleva lepingu kohaldamine ei piira ühenduse õiguse sätete kohaldamist Kanaari saartel.







V JAOTIS

TÖÖTAJATE LIIKUMINE, ASUTAMISÕIGUS, TEENUSTE OSUTAMINE, KAPITALI LIIKUMINE







I PEATÜKK

Töötajate liikumine

Artikkel 47

1. Kui liikmesriikides kohaldatavatest tingimustest ja korrast ei tulene teisiti:

a) ei kohelda liikmesriigi territooriumil seaduslikult töötavaid Bosnia ja Hertsegoviina kodanikke töö- ja palgatingimuste osas ning töölt vabastamisel nende kodakondsuse tõttu halvemini kui selle liikmesriigi kodanikke;

b) liikmesriigi territooriumil seaduslikult töötava töötaja (välja arvatud hooajatöölised ning artikli 48 tähenduses liikmesriikide vaheliste kahepoolsete lepingutega hõlmatud töötajad) seaduslikult liikmesriigis elaval abikaasal ja lastel on juurdepääs kõnealuse liikmesriigi tööturule nimetatud töötaja lubatud tööaja vältel.

2. Kui liikmesriikides kohaldatavatest tingimustest ja korrast ei tulene teisiti, tagab Bosnia ja Hertsegoviina, et liikmesriigi kodanikke, kes töötavad seaduslikult Bosnia ja Hertsegoviina territooriumil ning nende seaduslikult Bosnias ja Hertsegoviinas elavat abikaasat ja lapsi koheldakse vastavalt lõikes 1 kirjeldatud korrale.

Artikkel 48

1. Arvestades liikmesriigi tööturul valitsevat olukorda ja juhul kui asjaomases liikmesriigis kehtivatest töötajate liikumist käsitlevatest õigusnormidest ei tulene teisiti:

a) tuleks säilitada ja võimaluse korral parandada töövõimalusi, mille liikmesriigid on Bosnia ja Hertsegoviina töötajatele kahepoolsete kokkulepete alusel andnud;

b) teistel liikmesriikidel tuleks võimalused selliste lepingute sõlmimiseks läbi vaadata.

2. Kolme aasta pärast uurib stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu muude paranduste tegemise võimalust, sealhulgas tööalasele koolitusele pääsemise lihtsustamist liikmesriikides kehtiva korra ja menetluste kohaselt ning arvestades liikmesriikide ja ühenduse tööturul valitsevat olukorda.

Artikkel 49

1. Tuleb sätestada eeskirjad, mille alusel kooskõlastatakse liikmesriigi territooriumil seaduslikult töötavate Bosnia ja Hertsegoviina kodakondsusega töötajate ning nende seaduslikult liikmesriigis elavate pereliikmete sotsiaalkindlustussüsteemid. Selleks määratakse stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu otsuses, mis ei tohi mõjutada kahepoolsetest lepingutest tulenevaid õigusi ega kohustusi, kui lepinguga nähakse ette soodsamaid tingimusi, kindlaks järgmised sätted:

a) selliste töötajate ja nende pereliikmete vanaduse, invaliidsuse ja surma puhul makstavate pensionide ja hüvitiste arvestamisel ning samuti neile tervishoiuteenuste osutamisel liidetakse kokku nende töötajate kõik kindlustus-, töötamis- ja elamisperioodid erinevates liikmesriikides;

b) kõiki vanaduse, surma, tööõnnetuste, kutsehaiguste või viimasest kahest tuleneva invaliidsusega seotud pensione ja hüvitisi, välja arvatud mitteosamakselised hüvitised, võib vabalt üle kanda hüvitisi väljamaksva ELi liikmesriigi või liikmesriikide õigusaktide põhjal kohaldatava kursi alusel;

c) kõnealused töötajad saavad oma eespool määratletud pereliikmetele peretoetusi.

2. Bosnia ja Hertsegoviina kohtleb neid töötajaid, kes on mõne liikmesriigi kodanikud ja töötavad seaduslikult selle territooriumil ja ka nende seaduslikult sellel territooriumil elavaid pereliikmeid samuti, nagu on määratletud lõike 1 punktides b ja c.







II PEATÜKK

Asutamisõigus

Artikkel 50

Mõiste

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „ühenduse äriühing” või „Bosnia ja Hertsegoviina äriühing” –äriühing, mis on asutatud vastavalt kas liikmesriigi või Bosnia ja Hertsegoviina õigusaktide kohaselt ja mille registrijärgne asukoht või juhatuse asukoht või põhitegevuskoht on ühenduse või Bosnia ja Hertsegoviina territooriumil. Liikmesriigi või Bosnia ja Hertsegoviina õigusaktide kohaselt asutatud ätiühingut, millel on ühenduse või Bosnia ja Hertsegoviina territooriumil üksnes registrijärgne asukoht, käsitletakse siiski vastavalt ühenduse või Bosnia ja Hertsegoviina äriühinguna, kui tema tegevus on tegelikult ja pidevalt seotud ühe liikmesriigi või Bosnia ja Hertsegoviina majandusega;

b) „äriühingu tütarettevõte” –teise äriühingu tõhusa kontrolli all olev äriühing;

c) „filiaal” –äriüksus, mis ei ole iseseisev juriidiline isik, kuid on laadilt püsiv, näiteks emaettevõtte laiendus, millel on oma juhtkond ja vahendid äritehingute tegemiseks kolmandate isikutega nii, et viimased, kuigi teades, et vajaduse korral on olemas õiguslik side emaettevõttega, mille peakontor asub välismaal, ei pea suhtlema otse kõnealuse emaettevõttega, vaid võivad teha tehinguid nimetatud laienduseks oleva äriüksusega;

d) „asutamisõigus” on: i) kodanike õigus alustada majandustegevust füüsilisest isikust ettevõtjana ning asutada äriühinguid, eelkõige äriühinguid, mille tegevust nad tõhusalt kontrollivad. Kodanike füüsilisest isikust ettevõtjaks hakkamise või ettevõtlusega tegeleva äriühingu asutamise õigus ei laiene teise lepinguosalise tööturul töö otsimisele või tööle asumisele ega anna õigust pääseda teise lepinguosalise tööturule. Käesoleva peatüki sätteid ei kohaldata isikute suhtes, kes ei ole üksnes füüsilisest isikust ettevõtjad; ii) ühenduse äriühingute või Bosnia ja Hertsegoviina äriühingute õigus alustada vastavalt ühenduses või Bosnia ja Hertsegoviina majandustegevust tütarettevõtete või äriühingu filiaalide asutamise kaudu;

e) „tegevus” –majandustegevus;

f) „majandustegevus” –eelkõige tööstuslik, kaubanduslik, vabakutseline ja käsitöönduslik tegevus;

g) „ühenduse kodanik” ning „Bosnia ja Hertsegoviina kodanik” – mõne ELi liikmesriigi või Bosnia ja Hertsegoviina kodakondsusega füüsiline isik; Rahvusvaheliste merevedude, sealhulgas osaliselt merel toimuvate ühendvedude puhul kohaldatakse käesoleva ja III peatüki sätteid ka väljaspool ühendust või Bosniat ja Hertsegoviinat asuvate ühenduse või Bosnia ja Hertsegoviina kodanike suhtes ning väljaspool ühendust või Bosniat ja Hertsegoviinat asutatud ja ühenduse või Bosnia ja Hertsegoviina kodanike kontrollitavate laevandusettevõtete suhtes, kui nende laevad on registreeritud selles ELi liikmesriigis või Bosnias ja Hertsegoviinas kooskõlas asjakohaste õigusaktidega;

h) „finantsteenused” –VI lisas kirjeldatud tegevusalad. Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu võib laiendada või muuta kõnealuse lisa kohaldamisala.

Artikkel 51

1. Bosnia ja Hertsegoviina lihtsustab ühenduse äriühingute ja kodanike jaoks tegevuse alustamist oma territooriumil. Selleks kindlustab Bosnia ja Hertsegoviina käesoleva lepingu jõustumisest alates:

a) seoses ühenduse äriühingute asutamisega Bosnia ja Hertsegoviina territooriumil neile vähemalt sama soodsa kohtlemise kui Bosnia ja Hertsegoviina enda või mõne kolmanda riigi äriühingutele, vastavalt sellele, milline kohtlemine on sobivam;

b) seoses ühenduse äriühingute tütarettevõtete või filiaalide tegevusega, kui need on juba asutatud, neile vähemalt sama soodsa kohtlemise kui Bosnia ja Hertsegoviina enda või mõne kolmanda riigi tütarettevõtetele või filiaalidele, vastavalt sellele, milline äriühing on parem.

2. Ühendus ja tema liikmesriigid kindlustavad käesoleva lepingu jõustumisest alates:

a) seoses Bosnia ja Hertsegoviina äriühingute asutamisega neile vähemalt sama soodsa kohtlemise kui ühenduse enda või mõne kolmanda riigi äriühingutele, vastavalt sellele, milline äriühing on parem;

b) seoses Bosnia ja Hertsegoviina äriühingute tütarettevõtete või filiaalide tegevusega, kui need on asutatud liikmesriigi territooriumil, neile vähemalt sama soodsa kohtlemise kui liikmesriigi enda äriühingutele või filiaalidele või mõne kolmanda riigi tütarettevõtetele või filiaalidele, mis on asutatud liikmesriigi territooriumil, vastavalt sellele, milline kohtlemine on sobivam.

3. Lepinguosalised ei võta vastu uusi määrusi ega meetmeid, millega diskrimineeritakse lepinguosaliste äriühingute asutamist või nende alustatud tegevust vastavatel territooriumidel võrreldes oma äriühingutega.

4. Neli aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist kehtestab stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu üksikasjaliku korra eelnimetatud sätete raames antava asutamisõiguse laiendamiseks ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina kodanikele majandustegevuse alustamiseks füüsilisest isikust ettevõtjana.

5. Olenemata käesoleva artikli sätetest:

a) on ühenduse äriühingute tütarettevõtetel ja filiaalidel käesoleva lepingu jõustumisest alates õigus Bosnias ja Hertsegoviinas asuvat kinnisvara kasutada ja rendile anda;

b) on ühenduse äriühingute tütarettevõtetel käesoleva lepingu jõustumisest alates samasugune õigus omandada ja kasutada kinnisvara nagu Bosnia ja Hertsegoviina äriühingutel ning riigivara/ühist huvi pakkuva vara suhtes on neil samad õigused Bosnia ja Hertsegoviina äriühingutega, kui asjaomased õigused on vajalikud äriühingute asutamisega ettenähtud majandustegevuse läbiviimiseks. Käesolev punkt kehtib piiramata artikli 63 kohaldamist;

c) neli aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist kaalub stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu võimalust laiendada punktis b nimetatud õigusi ühenduse äriühingute filiaalidele.

Artikkel 52

1. Artikli 51 sätete valdkonnas, välja arvatud IV lisas kirjeldatud finantsteenused, võivad lepinguosalised võtta meetmeid äriühingute ja kodanike asutamisõiguse ning tegevuse reguleerimiseks oma territooriumil, kui asjaomaste meetmetega ei diskrimineerita teise lepinguosalise äriühinguid ja kodanikke võrreldes oma äriühingute ja kodanikega.

2. Olenemata käesoleva lepingu muudest sätetest ei takistata lepinguosalisel võtta meetmeid finantsteenuste suhtes järelevalvekaalutlustel, sealhulgas investorite, hoiustajate, kindlustusvõtjate või nende isikute kaitseks, kelle suhtes finantsteenuse osutajal on usalduskohustus, või rahandussüsteemi terviklikkuse ja stabiilsuse tagamiseks. Neid meetmeid ei tohi kasutada lepinguosalise lepingust tulenevate kohustuste vältimise vahendina.

3. Käesoleva lepingu sätteid ei tõlgendata nii, nagu oleks lepinguosaline kohustatud avalikustama üksikklientide äritegevuse ja kontodega seotud teavet või avalik-õiguslike isikute valduses olevat salajast või ärisaladuse alla kuuluvat teavet.

Artikkel 53

1. Ilma et see piiraks Euroopa ühise õhuruumi loomise mitmepoolse lepingu ( 4 ) (edaspidi „ECAA”) kohaldamist, ei kohaldata käesoleva peatüki sätteid õhutranspordi, siseveeteede transpordi ja merekabotaaži teenustele.

2. Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu võib anda soovitusi asutamisõiguse ja tegevuse alaste sätete parandamise kohta lõikes 1 loetletud valdkondades.

Artikkel 54

1. Artiklite 51 ja 52 sätetega ei ole välistatud, et lepinguosalised kohaldavad erieeskirju, mis käsitlevad teise, väljaspool esimese lepinguosalise territooriumi asuva lepinguosalise äriühingute filiaalide asutamisõigust ja tegevust oma territooriumil, kui see on õigustatud selliste filiaalide õiguslike või tehniliste erinevuste tõttu, võrreldes sellel territooriumil asuvate äriühingute filiaalidega ning finantsteenuste puhul juhul, kui see on õigustatud järelevalvekaalutlustel.

2. Erinev kohtlemine ei tohi ületada sellistest õiguslikest või tehnilistest erinevustest tulenevaid otseseid vajadusi ning finantsteenuste puhul järelevalvekaalutluste vajadusi.

Artikkel 55

Et ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina kodanikel oleks lihtsam alustada ja jätkata nõuetekohaselt kutsetegevust vastavalt ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina territooriumil, kontrollib stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu võimalusi kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikuseks tunnustamiseks. Selle saavutamiseks võib nõukogu võtta kõik vajalikud meetmed.

Artikkel 56

1. Bosnia ja Hertsegoviina territooriumil asutatud ühenduse või ühenduse territooriumil asutatud Bosnia ja Hertsegoviina äriühingutel on õigus vastuvõtjariigis kehtivate õigusnormide alusel tööle võtta või lubada oma tütarettevõttel või filiaalil tööle võtta töötajaid vastavalt ühenduse või Bosnia ja Hertsegoviina territooriumil, kui töötajad on vastavalt ühenduse liikmesriigi või Bosnia ja Hertsegoviina kodanikud, tingimusel, et need töötajad kuuluvad lõikes 2 määratletud võtmepersonali hulka ja nad võetakse tööle üksnes äriühingutes, tütarettevõtetes või filiaalides. Nende töötajate elamis- ja tööluba hõlmab üksnes ajavahemikku, milleks nad on tööle võetud.

2. Eespool nimetatud äriühingute, edaspidi „organisatsioonide”, võtmepersonaliks loetakse (tingimusel, et organisatsioon on juriidiline isik ja et asjaomased isikud on olnud selle teenistuses või selle aktsionärid või osanikud (v.a enamusaktsionärid või -osanikud) vähemalt üleviimisele vahetult eelnenud aasta jooksul) käesoleva artikli punktis c määratletud „korporatsioonisiseselt üleviidavad isikud”, kes kuuluvad järgmisse liigitusse:

a) organisatsioonis juhtival kohal töötavad isikud, kes peamiselt juhivad äriühingut ja kelle tegevust äriühingu juhatus või aktsionärid või samalaadne organ jälgib (jälgivad) või juhib (juhivad) ning kelle pädevuses on:

i) äriühingu või selle osakonna või allüksuse juhtimine;

ii) teiste järelevalve, juhtimise või kutsetegevusega seotud töötajate järelevalve ja kontrollimine;

iii) isiklikult töötajate töölevõtmine ja töölt vabastamine või soovituste andmine nende palkamiseks, vabastamiseks või muude tööjõumeetmete võtmiseks;

b) organisatsioonis töötavad isikud, kellel on äriühingu tegevuse, uurimisseadmete, töövõtete või juhtimise seisukohalt olulisi harukordseid teadmisi. Selliste teadmiste hindamisel võib lisaks äriühingus vajalikele teadmistele arvesse võtta selliseks tööks või tegevuseks vajalikke erialaoskusi, mis eeldavad tehnilisi eriteadmisi, kaasa arvatud kuulumist akrediteeritavate elukutsete esindajate hulka;

c) „korporatsioonisiseselt üleviidav isik” – füüsiline isik, kes töötab organisatsioonis ühe lepinguosalise territooriumil ja kes viiakse seoses majandustegevusega ajutiselt üle teise lepinguosalise territooriumile; asjaomasel organisatsioonil peab olema põhitegevuskoht lepinguosalise territooriumil ja isik tuleb üle viia selle organisatsiooni äriühingusse (filiaali, tütarettevõttesse), kelle majandustegevus teise lepinguosalise territooriumil on täpselt samasugune.

3. Bosnia ja Hertsegoviina ning ühenduse kodanikel on lubatud siseneda vastavalt ühenduse või Bosnia ja Hertsegoviina territooriumile ja seal ajutiselt viibida, kui nad on eespool esitatud lõike 2 punkti a määratluse kohaselt äriühingu esindajad ja äriühingus juhtival kohal töötavad isikud ning vastutavad Bosnia ja Hertsegoviina äriühingu tütarettevõtte või filiaali asutamise eest liikmesriigis või vastavalt ühenduse äriühingu tütarettevõtte või filiaali asutamise eest Bosnias ja Hertsegoviinas, kui:

a) need esindajad ei tegele otseselt müügi või teenuste osutamisega, ega saa äriühingu vastuvõtjariigis asuvast allikast tasu, ning

b) äriühingu põhitegevuskoht on vastavalt väljaspool ühendust või Bosniat ja Hertsegoviinat ning äriühingul ei ole teisi esindajaid, kontoreid, filiaale ega tütarettevõtteid vastavalt selles liikmesriigis või Bosnias ja Hertsegoviinas.







III PEATÜKK

Teenuste osutamine

Artikkel 57

1. Ühendus ning Bosnia ja Hertsegoviina võtab vastavalt järgnevatele sätetele vajalikud meetmed, et järk-järgult võimaldada ühenduse või Bosnia ja Hertsegoviina äriühingutel või kodanikel selliste teenuste osutamist, kus üks lepinguosaline osutab teenuseid teise lepinguosalise territooriumil asuvatele isikutele.

2. Lõikes 1 nimetatud liberaliseerimistegevuse raames võimaldavad lepinguosalised ajutise vaba liikumise teenuste osutamise eesmärgil füüsilistele isikutele või isikutele, kes kuuluvad teenuseosutaja juures töötava võtmepersonali hulka artikli 56 lõike 2 tähenduses, sealhulgas füüsilistele isikutele, kes esindavad ühenduse või Bosnia ja Hertsegoviina äriühinguid või kodanikke ja soovivad siseneda ajutiselt kas teenuste müügi läbirääkimiste pidamiseks või asjaomase teenuseosutaja nimel teenuste müügi lepingute sõlmimiseks, juhul kui asjaomased esindajad ei tegele otseselt müügi või teenuste osutamisega üldsusele.

3. Neli aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist võtab stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu vajalikud meetmed lõike 1 sätete järkjärguliseks rakendamiseks. Arvesse võetakse lepinguosaliste õigusaktide ühtlustamisel saavutatud edu.

Artikkel 58

1. Lepinguosalised ei võta meetmeid, millega nad seavad teise lepinguosalise territooriumil asuvatele ühenduse või Bosnia ja Hertsegoviina äriühingutele või kodanikele märgatavaid piiranguid teenuste osutamise tingimuste osas, võrreldes käesoleva lepingu allakirjutamise päevale eelnenud olukorraga.

2. Kui üks lepinguosalistest on seisukohal, et teise lepinguosalise käesoleva lepingu jõustumise järel kehtestatud meetmete tulemusena tekib olukord, mis märgatavalt piirab teenuste osutamist, võrreldes enne lepingu jõustumist valitsenud olukorraga, võib esimesena nimetatud lepinguosaline nõuda teiselt lepinguosaliselt läbirääkimiste alustamist.

Artikkel 59

Transporditeenuste osutamisel ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vahel kohaldatakse järgmisi sätteid:

1) Maismaatranspordi alal sätestatakse protokolliga nr 3 lepinguosaliste suhetes kohaldatavad eeskirjad eesmärgiga tagada piiranguteta maanteetransiitliiklus üle kogu Bosnia ja Hertsegoviina ning ühenduse, et tõhusalt rakendada diskrimineerimisevastast põhimõtet ja järk-järgult ühtlustada Bosnia ja Hertsegoviina transpordialaseid õigusakte ühenduse sellealaste õigusaktidega.

2) Rahvusvahelise meretranspordi alal kohustuvad lepinguosalised tõhusalt kohaldama põhimõtet, mis tagab kaubandusalustel põhineva piiranguteta juurdepääsu rahvusvahelisele turule ja merekaubandusele ning võtab arvesse rahvusvahelisi ja Euroopa kohustusi ohutuse, turvalisuse ja keskkonnanõuete alal.

Lepinguosalised kinnitavad oma tahet luua vaba konkurentsi keskkond, mis on rahvusvahelise meretranspordi oluline tunnusjoon.

3) Lõike 2 põhimõtete kohaldamisel lepinguosalised:

a) ei kehtesta tulevikus kolmandate riikidega sõlmitavate kahepoolsete kokkulepete raames lastijaotusklausleid;

b) kaotavad käesoleva lepingu jõustumisel kõik ühepoolsed meetmed ning haldus-, tehnilised ja muud takistused, millel võib olla piirav või diskrimineeriv mõju rahvusvaheliste meretransporditeenuste vabale osutamisele;

c) muu hulgas võimaldavad lepinguosalised teise lepinguosalise kodanike või äriühingute kasutuses olevatele laevadele seoses juurdepääsuga rahvusvahelisele kaubandusele avatud sadamatele, seoses nende sadamate infrastruktuuride ja abiteenuste kasutamise ja sellega seotud tasude, maksude ja tolliteenustega vähemalt sama soodsaid tingimusi kui oma laevadele.

4) Et tagada lepinguosaliste vahel vastastikuste kaubanduslike vajaduste järgi kohandatud transpordi kooskõlastatud areng ja järkjärguline liberaliseerimine, tuleb vastastikuse turulepääsu tingimusi õhutranspordi valdkonnas käsitleda ECAA raames.

5) Enne ECAA sõlmimist ei võta lepinguosalised käesoleva lepingu jõustumiseelse olukorraga võrreldes kitsendavaid või diskrimineerivaid meetmeid.

6) Bosnia ja Hertsegoviina kohandab oma õigusnorme, sealhulgas haldus-, tehnilisi ja muid eeskirju, ühenduses kehtivate õigusnormidega õhu-, mere-, siseveeteede ja maismaatranspordi valdkonnas niivõrd, kui see on vajalik liberaliseerimise eesmärgil, lepinguosaliste vastastikuse turulepääsu kindlustamiseks ning reisijate ja kaupade vaba liikumise lihtsustamiseks.

7) Ühise edu saavutamiseks selle peatüki eesmärkide täitmisel uurib stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võimalusi luua tingimused, mis on vajalikud õhu- ja maismaatransporditeenuste osutamise vabaduse suurendamiseks.







IV PEATÜKK

Jooksvad maksed ja kapitali liikumine

Artikkel 60

Lepinguosalised kohustuvad lubama kooskõlas Rahvusvahelise Valuutafondi põhikirja VIII artikli sätetega kõiki ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelisi vabalt konverteeritavas valuutas tehtavaid makseid ja ülekandeid, mis on seotud maksebilansi jooksevkontoga.

Artikkel 61

1. Maksebilansi kapitalikonto- ja sularahatehingute puhul tagavad lepinguosalised käesoleva lepingu jõustumisest alates kapitali vaba liikumise seoses otseinvesteeringutega vastuvõtjariigi õigusaktide kohaselt asutatud äriühingutesse, samuti seoses V jaotise II peatüki sätete kohaste investeeringutega ning nende investeeringute ja nendest tuleneva kasumi rahaks muutmise või kodumaale tagasiviimisega.

2. Maksebilansi kapitalikonto- ja sularahatehingute puhul tagavad lepinguosalised käesoleva lepingu jõustumisest alates kapitali vaba liikumise seoses kaubandustehingutele või teenustele antava krediidiga, milles osaleb ühe lepinguosalise territooriumil elav isik, samuti pikema kui aastase tähtajaga finantslaenude ja krediitide puhul.

3. Alates käesoleva lepingu jõustumisest lubab Bosnia ja Hertsegoviina, võttes täies ulatuses ja otstarbekalt kasutusele oma kehtivad eeskirjad ja menetlused, liikmesriikide kodanikel omandada Bosnias ja Hertsegoviinas kinnisvara.

Kuue aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist kohandab Bosnia ja Hertsegoviina järk-järgult oma õigusaktid, mis käsitlevad liikmesriikide kodanike kinnisvara omandamist Bosnias ja Hertsegoviinas, et tagada nendega ELi kodanikele vähemalt sama soodne kohtlemine, kui on ette nähtud Bosnia ja Hertsegoviina kodanikele.

Pärast viie aasta möödumist käesoleva lepingu jõustumisest tagavad lepinguosalised kapitali vaba liikumise seoses lühema kui üheaastase tähtajaga investeeringute ning finantslaenude ja krediitidega.

4. Ilma et see piiraks artikli 1 kohaldamist, ei kehtesta lepinguosalised uusi piiranguid kapitali liikumise ega jooksvate maksete suhtes ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina territooriumil asuvatele isikutele ning ei kehtesta praegu kehtivas korras uusi piiranguid.

5. Ilma et see piiraks artikli 60 ja käesoleva artikli kohaldamist ja erandjuhul, kui ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vaheline kapitali liikumine põhjustab või võib põhjustada suuri raskusi ühenduse või Bosnia ja Hertsegoviina valuutakursi- või rahapoliitika toimimises, võib vastavalt kas ühendus või Bosnia ja Hertsegoviina võtta ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelise kapitali liikumise suhtes kõige rohkem kuueks kuuks kaitsemeetmeid, kui need on tingimata vajalikud.

6. Ükski eelnev säte ei piira lepinguosaliste ettevõtjate õigusi saada kasumit mõne muu sooduskohtlemise alusel, mis on kehtestatud olemasolevate kahepoolsete või mitmepoolsete kokkulepetega, milles osalevad käesoleva lepingu osalised.

7. Lepinguosalised arutavad ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vahelise kapitali vaba liikumise lihtsustamise võimalusi, et toetada käesoleva lepingu eesmärkide täitmist.

Artikkel 62

1. Esimese viie aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist võtavad lepinguosalised meetmeid, et luua vajalikud tingimused ühenduse kapitali vaba liikumise eeskirjade edasiseks järkjärguliseks rakendamiseks.

2. Viienda aasta lõpus pärast käesoleva lepingu jõustumist määrab stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu kindlaks üksikasjaliku korra ühenduse kapitali vaba liikumise täielikuks rakendamiseks.







V PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 63

1. Käesoleva jaotise sätteid kohaldatakse piirangutega, mis on õigustatud avaliku korra, julgeoleku või rahvatervise seisukohalt.

2. Neid ei kohaldata tegevuse suhtes, mis on lepinguosaliste territooriumil kas või osaliselt seotud avaliku võimu teostamisega.

Artikkel 64

Käesoleva jaotise kohaldamisel ei takista käesoleva lepingu sätted lepinguosalisi kohaldamast oma õigusnorme, mis käsitlevad füüsiliste isikute riiki sisenemist, seal viibimist ja töötamist, töötingimusi, füüsiliste isikute ettevõtlusõigust ning teenuste osutamist, eriti seoses elamisloa andmise, uuendamise või selle andmisest keeldumisega, tingimusel, et sellega ei kaotata ega vähendata lepinguosaliste käesoleva lepingu sätetest tulenevaid soodustusi. Kõnealune säte ei piira artikli 63 kohaldamist.

Artikkel 65

Äriühingud, mida kontrollivad üksnes Bosnia ja Hertsegoviina äriühingud või kodanikud ja ühenduse äriühingud või kodanikud ning mis kuuluvad üksnes nende äriühingute või kodanike ühisomandisse, on samuti hõlmatud käesoleva jaotise sätetega.

Artikkel 66

1. Käesoleva jaotise sätete kohaselt võimaldatavat enamsoodustusreziimi ei kohaldata maksusoodustuste suhtes, mida lepinguosalised teevad või kavatsevad tulevikus teha topeltmaksustamise vältimise lepingute või muude maksukokkulepete alusel.

2. Käesolevas jaotise sätteid ei tõlgendata viisil, mis takistaks lepinguosalistel võtta või rakendada meetmeid, mille eesmärk on takistada topeltmaksustamise vältimiseks sõlmitud lepingute maksustamissätetest ja muudest maksukokkulepetest või siseriikliku maksuseaduse kohastest maksudest kõrvalehoidumist või nende maksude vältimist.

3. Käesolevas jaotises sätestatut ei tõlgendata viisil, mis takistaks liikmesriikidel või Bosnial ja Hertsegoviinal oma asjakohase maksuõiguse kohaldamisel tegemast vahet maksumaksjate vahel, kes eeskätt oma elu- või asukoha poolest ei ole ühesuguses olukorras.

Artikkel 67

1. Lepinguosalised püüavad võimaluse korral alati vältida piiravate meetmete, sealhulgas impordiga seotud meetmete kehtestamist maksebilansiga seotud eesmärkidel. Selliseid meetmeid kasutav lepinguosaline esitab teisele lepinguosalisele võimalikult kiiresti nende kõrvaldamise ajakava.

2. Kui ühel või mitmel liikmesriigil või Bosnial ja Hertsegoviinal on tõsiseid maksebilansiraskusi või kui neid ähvardavad sellised raskused, võib olenevalt asjaoludest kas ühendus või Bosnia ja Hertsegoviina võtta WTO asutamislepinguga ettenähtud tingimuste kohaselt piiravaid meetmeid, sealhulgas impordiga seotud meetmeid, mis on piiratud kestusega ja mis ei ole ulatuslikumad, kui on hädavajalik maksebilansi olukorra parandamiseks. Olenevalt asjaoludest teatab kas ühendus või Bosnia ja Hertsegoviina sellest viivitamata teisele lepinguosalisele.

3. Piiravaid meetmeid ei kohaldata investeeringutega seotud ülekannete suhtes, eelkõige investeeritud või reinvesteeritud summade kodumaale tagasitoimetamise ja investeeringutest tulenevate tulude suhtes.

Artikkel 68

Käesoleva jaotise sätteid kohandatakse järk-järgult, eelkõige GATSi artiklist V tulenevate nõuete alusel.

Artikkel 69

Käesoleva lepingu sätted ei takista lepinguosalisi võtmast meetmeid, mida on vaja, et vältida käesoleva lepingu sätetele toetudes kõrvalehoidumist meetmetest, mis käsitlevad kolmandate riikide juurdepääsu tema turgudele.







VI JAOTIS

ÕIGUSAKTIDE ÜHTLUSTAMINE, ÕIGUSKAITSE JA KONKURENTSIEESKIRJAD

Artikkel 70

1. Lepinguosalised kinnitavad, et on väga tähtis ühtlustada Bosnia ja Hertsegoviina kehtivad õigusaktid ühenduse õigusaktidega ning rakendada neid tõhusalt. Bosnia ja Hertsegoviina püüab tagada, et praegused ja tulevased õigusaktid viiakse järkjärgult vastavusse ühenduse acquis'ga. Bosnia ja Hertsegoviina tagab praeguste ja tulevaste õigusaktide nõuetekohase rakendamise ja jõustamise.

2. Ühtlustamist alustatakse käesoleva lepingu allkirjastamise päeval ning seda laiendatakse käesoleva lepingu artiklis 8 määratud üleminekuperioodi lõpuks järkjärgult kõigile käesolevas lepingus osutatud ühenduse acquis' valdkondadele.

3. Ühtlustamise esimesel etapil keskendutakse esmajärjekorras siseturgu käsitleva ühenduse acquis' põhinõuetele ning muudele kaubandusega seotud valdkondadele. Edaspidi keskendub Bosnia ja Hertsegoviina ühenduse õigustiku ülejäänud osadele.

Ühtlustamine viiakse läbi Euroopa Komisjoni ning Bosnia ja Hertsegoviina vahel kokkulepitud kava alusel.

4. Kokkuleppel Euroopa Komisjoniga määrab Bosnia ja Hertsegoviina kindlaks ka õigusaktide ühtlustamise rakendamise ning selleks võetavate õiguskaitsemeetmete järelevalve üksikasjaliku korra.

Artikkel 71

Konkurentsi- ja muud majandussätted

1. Käesoleva lepingu nõuetekohase toimimisega on kokkusobimatu järgmine tegevus, mis võib mõjutada kaubandust ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vahel:

a) kõik sellised ettevõtjatevahelised kokkulepped, ettevõtjate ühenduste otsused ja kooskõlastatud tegevus, mille eesmärgiks või tagajärjeks on takistada, piirata või kahjustada konkurentsi;

b) turgu valitseva seisundi kuritarvitamine ühenduse või Bosnia ja Hertsegoviina territooriumil või selle olulisel osal ühe või mitme ettevõtja poolt;

c) riigiabi, mis moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi, soosides teatavaid ettevõtjaid või tooteid.

2. Igasugust käesoleva artikli sätetega vastuolus olevat tegevust hinnatakse ühenduses kehtivate konkurentsieeskirjade, eriti Euroopa Ühenduse asutamislepingu (edaspidi „EÜ asutamisleping”) asutamislepingu artiklite 81, 82, 86 ja 87 ning ühenduse institutsioonide vastuvõetud tõlgendavate dokumentide kohaldamisest tulenevate kriteeriumide põhjal.

3. Lepinguosalised tagavad, et lõike 1 punktide a ja b täielikuks kohaldamiseks vajalikud volitused usaldatakse oma tegevuses sõltumatule riigiasutusele seoses eraõiguslike ning avalik-õiguslike ettevõtjate ja selliste ettevõtjatega, kellele on antud eriõigused.

4. Kahe aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumise kuupäeva asutab Bosnia ja Hertsegoviina sõltumatult tegutseva riigiasutuse, millele usaldatakse lõike 1 punkti c sätete täielikuks kohaldamiseks vajalikud volitused. Nimetatud asutusel on muu hulgas volitused kiita heaks riigiabiprogramme ja üksikabi vastavalt lõikele 2 ning nõuda ebaseaduslikult antud riigiabi tagastamist.

5. Mõlemad lepinguosalised tagavad riigiabi läbipaistvuse muu hulgas sellega, et esitavad teisele lepinguosalisele korralise aastaaruande või sellega võrdväärse dokumendi, järgides riigiabi käsitlevas ühenduse ülevaates kirjeldatud metoodikat ja esitusviisi. Ühe lepinguosalise taotlusel annab teine lepinguosaline teavet konkreetsete riigiabiga seotud üksikjuhtude kohta.

6. Bosnia ja Hertsegoviina koostab enne lõikes 4 nimetatud asutuse loomist algatatud abiprogrammide täieliku nimistu ning viib sellised abiprogrammid vastavusse lõikes 2 nimetatud kriteeriumidega hiljemalt nelja aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist.

7.

a) Lõike 1 punkti c kohaldamiseks kinnitavad lepinguosalised, et käesoleva lepingu jõustumisele järgneva kuue aasta jooksul võetakse Bosnia ja Hertsegoviina antud riigiabi hindamisel arvesse asjaolu, et Bosnia ja Hertsegoviina on võrdsustatud EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a kirjeldatud ühenduse piirkondadega.

b) Viienda aasta lõpuks pärast käesoleva lepingu jõustumist esitab Bosnia ja Hertsegoviina Euroopa Komisjonile NUTS II tasemel ühtlustatud arvandmed, mis käsitlevad sisemajanduse kogutoodangut inimese kohta. Lõikes 4 nimetatud asutus ja Euroopa Komisjon hindavad seejärel üheskoos Bosnia ja Hertsegoviina piirkondade abikõlblikkust ja sellega seotud abi ülemmäärasid, et koostada piirkondliku abi kaart vastavalt asjaomastele ühenduse suunistele.

8. Protokolliga nr 4 kehtestatakse terasetööstuse ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevad eeskirjad.

9. IV jaotise II peatükis nimetatud toodete puhul:

a) ei kohaldata lõike 1 punkti c;

b) hinnatakse iga lõike 1 punktiga a vastuolus olevat tegevust kriteeriumide kohaselt, mille ühendus on kehtestanud EÜ asutamislepingu artiklite 36 ja 37 ning nende põhjal vastuvõetud konkreetsete ühenduse dokumentide alusel.

10. Kui üks lepinguosaline leiab, et teatav tegevus ei ole kooskõlas lõike 1 sätetega, võib ta võtta vajalikud meetmed pärast nõupidamist stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus või 30 päeva jooksul pärast sellise nõupidamise taotlemist.

Ükski käesoleva artikli säte ei takista ega mõjuta mingil moel kummagi lepingupoole võetavaid dumpinguvastaseid ega tasakaalustusmeetmeid kooskõlas GATT 1994 asjaomaste artiklite ja WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu ning nendega seotud siseriiklike õigusnormidega.

Artikkel 72

Avalik-õiguslikud ettevõtjad

Kolmanda aasta lõpuks pärast käesoleva lepingu jõustumist kohaldab Bosnia ja Hertsegoviina avalik-õiguslike ettevõtjate ja selliste ettevõtjate suhtes, kellele on antud eri- ja ainuõigused, EÜ asutamislepingus sätestatud põhimõtteid, pidades silmas eelkõige selle artiklit 86.

Üleminekuperioodil ei hõlma avalik-õiguslike ettevõtjate eriõigused võimalust kehtestada koguselisi piiranguid ega samaväärse toimega meetmeid ühenduse impordi suhtes Bosniasse ja Hertsegoviinasse.

Artikkel 73

Intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õigused

1. Käesoleva artikli ja VII lisa sätete kohaselt kinnitavad lepinguosalised intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õiguste piisava ja tõhusa kaitse tagamise tähtsust.

2. Alates käesoleva lepingu jõustumisest kohtlevad lepinguosalised teineteise äriühinguid ja kodanikke seoses intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi tunnustamise ja kaitsmisega vähemalt niisama soodsalt kui mis tahes kolmandat riiki kahepoolsete kokkulepete alusel.

3. Bosnia ja Hertsegoviina võtab kõik vajalikud meetmed tagamaks, et hiljemalt viie aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist on intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õiguste kaitse ning selliste õiguste jõustamise tõhusad vahendid samal tasemel kui ühenduses.

4. Bosnia ja Hertsegoviina kohustub eespool nimetatud ajavahemiku jooksul ühinema VII lisas nimetatud intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õigusi käsitlevate mitmepoolsete konventsioonidega. Lepinguosalised kinnitavad intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide -lepingu põhimõtete olulisust. Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu võib otsustada, et Bosnia ja Hertsegoviina peab kõnealuses valdkonnas ühinema teatavate mitmepoolsete konventsioonidega.

5. Kui intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi valdkonnas tekib kaubandustingimusi mõjutavaid raskusi, suunatakse küsimus ühe lepinguosalise taotlusel viivitamata stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogusse, et jõuda vastastikku rahuldavate lahendusteni.

Artikkel 74

Riigihankelepingud

1. Ühendus ning Bosnia ja Hertsegoviina leiavad, et on soovitav avada riigihankelepingute sõlmimine võrdse kohtlemise ja vastastikkuse alusel eelkõige WTO eeskirju järgides.

2. Alates käesoleva lepingu jõustumisest võimaldatakse ühenduses registreeritud või registreerimata Bosnia ja Hertsegoviina äriühingutele juurdepääs ühenduse pakkumismenetlusele vastavalt ühenduse hankelepingute sõlmimise korrale ja neid koheldakse seejuures vähemalt sama soodsalt kui ühenduse äriühinguid.

Eespool esitatud sätteid kohaldatakse ka kommunaalteenuste sektori lepingute suhtes, kui Bosnia ja Hertsegoviina valitsus on vastu võtnud õigusaktid, millega kehtestatakse kõnealust valdkonda käsitlevad ühenduse eeskirjad. Ühendus kontrollib korrapäraselt, kas Bosnia ja Hertsegoviina on tegelikult sellised õigusaktid vastu võtnud.

3. Vastavalt V jaotise II peatükile on Bosnia ja Hertsegoviina territooriumil asutatud ühenduse äriühingutel pärast käesoleva lepingu jõustumist juurdepääs riigihankelepingute sõlmimise menetlusele Bosnias ja Hertsegoviinas ja vähemalt sama soodsatel tingimustel kui Bosnia ja Hertsegoviina äriühingutele.

4. Alates käesoleva lepingu jõustumisest võimaldatakse ühenduse äriühingutele, mis ei ole asutatud Bosnias ja Hertsegoviinas, juurdepääs Bosnia ja Hertsegoviina pakkumismenetlusele vähemalt sama soodsatel tingimustel kui Bosnia ja Hertsegoviina äriühingutele. Bosnia ja Hertsegoviina tagab viieaastase üleminekuaja jooksul olemasolevate soodusmäärade järkjärgulise vähendamise nii, et pärast käesoleva lepingu jõustumist oleks tollimaksu soodusmäär esimesel ja teisel aastal maksimaalselt 15 %, kolmandal ja neljandal aastal maksimaalselt 10 % ning viiendal aastal maksimaalselt 5 %.

5. Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu uurib korrapäraselt Bosnia ja Hertsegoviina võimalusi võimaldada kõikidele ühenduse äriühingutele juurdepääs pakkumismenetlusele Bosnias ja Hertsegoviinas. Bosnia ja Hertsegoviina esitab stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogule iga-aastaselt aruande meetmete kohta, mida ta on võtnud riigihangete läbipaistvuse parandamiseks ja mis võimaldavad selles valdkonnas tehtud otsuste tõhusat kohtulikku läbivaatamist.

6. Riigihankelepingute täitmisega seotud asutamisõiguse, toimingute, teenuste osutamise, samuti tööhõive ja tööjõu vaba liikumise suhtes ühenduse ning Bosnia ja Hertsegoviina vahel kohaldatakse artikleid 47 kuni 69.

Artikkel 75

Standardimine, metroloogia, akrediteerimine ja vastavushindamine

1. Bosnia ja Hertsegoviina võtab vajalikud meetmed, et saavutada järkjärgult vastavus ühenduse tehniliste eeskirjadega ja Euroopa standardimise, metroloogia, akrediteerimise ja vastavushindamise menetlustega.

2. Selleks lepinguosalised:

a) edendavad ühenduse tehniliste eeskirjade ning Euroopa standardite ja vastavushindamismenetluste kasutamist;

b) toetavad kvaliteetse infrastruktuuri loomise edendamist: standardimist, metroloogiat, akrediteerimist ja vastavushindamist;

c) toetavad Bosnia ja Hertsegoviina osalemist standardimise, vastavushindamise, metroloogia ja teiste sarnaste valdkondadega tegelevate organisatsioonide töös (nt CEN, CENELEC, ETSI, EA, WELMEC, EUROMET); ( 5 )

d) vajaduse korral sõlmivad tööstustoodete vastavushindamise ja tunnustamise lepingu, kui Bosnia ja Hertsegoviina õigusraamistik ja menetlused on viidud piisavalt vastavusse ühenduse omadega ja on tagatud asjakohane ekspertiis.

Artikkel 76

Tarbijakaitse

Lepinguosalised teevad koostööd Bosnia ja Hertsegoviina tarbijakaitse normide ühtlustamisel ühenduse omadega. Tõhus tarbijakaitse on vajalik turumajanduse nõuetekohase toimimise tagamiseks, see sõltub halduse infrastruktuuri arengust, mis tagab turujärelevalve ja õigusaktide rakendamise selles valdkonnas.

Sel eesmärgil ning võttes arvesse ühiseid huve, julgustavad ja tagavad lepinguosalised järgmist:

a) aktiivne tarbijakaitsepoliitika vastavalt ühenduse õigusaktidele, sealhulgas teavitamise kasv ja sõltumatute organisatsioonide loomine;

b) Bosnia ja Hertsegoviina tarbijakaitsealaste õigusaktide ühtlustamine ühenduses kehtivate sellealaste õigusaktidega;

c) tarbijate tõhusa õiguskaitse, parandamaks tarbekaupade kvaliteeti ja hoidmaks vastavaid ohutusstandardeid;

d) pädevate asutuste poolt läbiviidav eeskirjade täitmise järelevalve ning õiguskaitse kättesaadavuse tagamine vaidluste korral.

Artikkel 77

Töötingimused ja võrdsed võimalused

Bosnia ja Hertsegoviina ühtlustab järkjärgult oma töötingimusi, eelkõige töötervishoidu, tööohutust ja võrdseid võimalusi käsitlevad õigusaktid ühenduse omadega.







VII JAOTIS

ÕIGUS, VABADUS JA TURVALISUS

Artikkel 78

Institutsioonide tugevdamine ja õigusriik

Koostöös justiits- ja siseküsimuste valdkonnas pööravad lepinguosalised erilist tähelepanu õigusriigi tugevdamisele ning kõikide tasandite institutsioonide tugevdamisele haldusalal üldiselt ning eriti õiguskaitses ja õigusemõistmises. Koostöö eesmärgiks on eelkõige tugevdada kohtuasutuste sõltumatust ja suurendada nende tõhusust ja institutsioonilist võimekust, parandada õigusabi kättesaadavust, arendada politsei, tolli ja teiste õiguskaitseasutuste struktuuri, pakkuda asjakohast koolitust ning võidelda korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu.

Artikkel 79

Isikuandmete kaitse

Pärast käesoleva lepingu jõustumist ühtlustab Bosnia ja Hertsegoviina isikuandmete kaitset käsitlevad õigusaktid ühenduse asjaomaste õigusaktide ning teiste Euroopa ja rahvusvaheliste eraelu puutumatust käsitlevate õigusaktidega. Bosnia ja Hertsegoviina asutab sõltumatud järelevalveasutused, millel on piisavalt rahalisi vahendeid ja personali, et tagada isikuandmete kaitset käsitlevate õigusaktide rakendamine ning selle tõhus järelevalve. Lepinguosalised teevad koostööd, et saavutada püstitatud eesmärk.

Artikkel 80

Viisad, piirihaldus, varjupaigaõigus ja ränne

Lepinguosalised teevad koostööd viisade, piirikontrolli, varjupaiga ja rände valdkonnas ning loovad nendes valdkondades (sealhulgas piirkondlikul tasandil) koostööraamistiku, võttes arvesse ja kasutades vajaduse korral ka muid selles valdkonnas tehtud algatusi.

Koostöö eespool nimetatud küsimustes põhineb vastastikustel konsultatsioonidel ja tihedal kooskõlastusel ning hõlmab tehnilist ja haldusabi järgmistes valdkondades:

a) õigusakte ja toiminguid käsitlev teabevahetus;

b) õigusaktide koostamine;

c) institutsioonide tõhususe tõstmine;

d) personalikoolitus;

e) reisidokumentide turvalisus ja võltsitud dokumentide avastamine;

f) piirihaldus.

Koostöö keskendub eelkõige järgmisele:

a) varjupaiga andmise valdkonnas: riiklike õigusaktide rakendamine, et täita 28. juulil 1951. aastal Genfi allakirjutatud pagulasseisundi konventsiooni ja 31. jaanuaril 1967. aastal New Yorgis allakirjutatud pagulasseisundi protokolli tingimusi, et tagada mittetagasisaatmise põhimõtte ning varjupaigataotlejate ja põgenike muude õiguste austamine;

b) seadusliku rände valdkonnas: riiki lubamise eeskirjad ja vastu võetud isikute õigused ja seisund. Rände valdkonnas lepivad lepinguosalised kokku seaduslikult nende territooriumil elavate teiste riikide kodanike õiglases kohtlemises ning toetavad integratsioonipoliitikat, mille eesmärk on muuta asjaomaste kodanike õigused ja kohustused sarnaseks oma kodanike õiguste ja kohustustega.

Artikkel 81

Ebaseadusliku sisserände ennetamine ja kontroll, tagasivõtmine

1. Lepinguosalised teevad koostööd ebaseadusliku sisserände tõkestamiseks ja kontrollimiseks. Sel eesmärgil võtavad Bosnia ja Hertsegoviina ning liikmesriigid tagasi kõik ebaseaduslikult teise lepinguosalise territooriumil viibivad oma kodanikud ning lepinguosalised lepivad kokku sõlmida tagasivõtuleping ja seda täielikult rakendada, sealhulgas kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute tagasivõtmise kohustust.

Liikmesriigid ning Bosnia ja Hertsegoviina annavad oma kodanikele asjakohased isikut tõendavad dokumendid ja laiendavad neile sel eesmärgil vajalikke haldusvõimalusi.

Tagasivõtulepingus sätestatakse konkreetsed menetlused kodanike ja kolmandate riikide kodanike ning kodakondsuseta isikute tagasilubamise kohta.

2. Bosnia ja Hertsegoviina kohustub sõlmima tagasivõtulepingud teiste stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi riikidega ja võtma kõik vajalikud meetmed kõigi käesolevas artiklis nimetatud lepingute paindlikuks ja kiireks rakendamiseks.

3. Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu kehtestab teised ühismeetmed, mida saab võtta ebaseadusliku sisserände, sealhulgas inimkaubanduse ja ebaseaduslike rändevõrgustike, vältimiseks ja kontrolliks.

Artikkel 82

Rahapesu ja terrorismi rahastamine

1. Lepinguosalised teevad koostööd, et takistada oma rahandussüsteemide kasutamist rahapesuks seoses kuritegelikul teel, eeskätt uimastikuritegudest saadud tuludega ja terrorismi rahastamise eesmärgil.

2. Selle valdkonna koostöö hõlmab tehnilist ja haldusabi, eesmärgiga edendada määruste rakendamist ning selliste rahapesu ja terrorismi rahastamise vastaseks võitluseks vajalike standardite ja mehhanismide tõhusat toimimist, mis on samaväärsed ühenduse ja teiste selle valdkonna rahvusvaheliste ühenduste, eelkõige rahapesuvastase töökonna (FATF) poolt vastuvõetud rahvusvaheliste standardite ja mehhanismidega.

Artikkel 83

Koostöö ebaseaduslike uimastite valdkonnas

1. Lepinguosalised teevad oma volituste ja pädevuse piires koostööd, kindlustamaks tasakaalustatud ja integreeritud lähenemise uimastiküsimustele. Uimastipoliitika ja meetmetega püütakse tugevdada ebaseaduslike uimastite vastase võitluse struktuure, vähendada ebaseaduslike uimastite pakkumist, salakaubavedu ja nõudlust ning parandada toimetulekut uimastite kuritarvitamise tagajärgedega tervisele ja ühiskonnale ning tõhustada kontrolli uimastite lähteainete üle.

2. Lepinguosalised lepivad kokku nende eesmärkide saavutamiseks vajalikes koostöömeetodites. Meetmed põhinevad ELi uimastikontrollistrateegiaga kooskõlas olevatel ühistel põhimõtetel.

Artikkel 84

Organiseeritud kuritegevuse ning muu ebaseadusliku tegevuse ennetamine ja selle vastu võitlemine

Lepinguosalised teevad koostööd nii organiseeritud kui muu kuritegevuse ja ebaseadusliku tegevuse ennetamises ja selle vastu võitlemises. Siia kuuluvad:

a) inimeste üle piiri toimetamine ja inimkaubandus;

b) inimeste üle piiri toimetamine ja inimkaubandus; ebaseaduslik majandustegevus, eriti valeraha valmistamine, ebaseaduslikud tehingud tööstusjäätmete, radioaktiivsete materjalide, ebaseaduslike, võltsitud või piraattoodetega;

c) korruptsioon nii era- kui riigisektoris, eriti kui see seostub läbipaistmatute haldustavadega;

d) maksupettus;

e) ebaseaduslike uimastite ja psühhotroopsete ainete tootmine ja salakaubavedu;

f) salakaubavedu;

g) ebaseaduslik relvakaubandus;

h) dokumentide võltsimine;

i) ebaseaduslik sõidukiäri;

j) küberkuritegevus.

Edendatakse piirkondlikku koostööd ning tunnustatud rahvusvaheliste standardite järgimist organiseeritud kuritegevusega võitlemisel.

Artikkel 85

Terrorismivastane võitlus

Lepinguosalised kohustuvad kooskõlas rahvusvaheliste konventsioonidega, mille osalised nad on, ning kooskõlas oma vastavate seaduste ja määrustega tegema koostööd, et ennetada ja tõkestada terroriakte ja nende rahastamist:

a) Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1373 (2001) ja teiste asjaomaste ÜRO resolutsioonide, rahvusvaheliste konventsioonide ja juriidiliste dokumentide täieliku rakendamise raames;

b) vahetades kooskõlas rahvusvaheliste ja riiklike õigusaktidega teavet terrorirühmituste ja nende toetusvõrgustike kohta;

c) vahetades kogemusi terrorismivastase võitluse vahendite ja meetodite, tehnilise valdkonna, koolituse ja terrorismi ennetamise kohta.







VIII JAOTIS

KOOSTÖÖPOLIITIKA

Artikkel 86

1. Ühendus ning Bosnia ja Hertsegoviina seavad sisse tiheda koostöö, mille eesmärgiks on kaasa aidata Bosnia ja Hertsegoviina arengule ja kasvupotentsiaalile. Selline koostöö tugevdab olemasolevaid majandussidemeid võimalikult laiaulatuslikult mõlema lepinguosalise kasuks.

2. Määratakse kindlaks põhimõtted ja muud meetmed, et kiirendada Bosnia ja Hertsegoviina jätkusuutlikku majanduslikku ja sotsiaalset arengut. Nende meetmetega tagatakse algusest peale keskkonnaküsimuste arvessevõtmine ja seotus harmoonilise sotsiaalse arengu nõuetega.

3. Koostööpoliitika integreeritakse piirkondlikku koostööraamistikku. Erilist tähelepanu pööratakse meetmetele, mis edendavad koostööd Bosnia ja Hertsegoviina ning tema naaberriikide (sealhulgas liikmesriikide) vahel, aidates seega kaasa piirkondlikule stabiilsusele. Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu võib määratleda kooskõlas Euroopa partnerlusega järgnevalt kirjeldatud koostöövaldkondade prioriteedid.

Artikkel 87

Majandus- ja kaubanduspoliitika

Ühendus ning Bosnia ja Hertsegoviina soodustavad majandusreformi läbiviimist, tehes koostööd selleks, et parandada teineteise majanduse põhialuste tundmist ning majanduspoliitika kavandamise ja rakendamise oskust turumajandustingimustes.

Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimude palvel võib ühendus anda abi, mis toetab Bosnia ja Hertsegoviina püüdlusi rajada toimiv turumajandus ning järkjärgult ühtlustada oma poliitika Euroopa majandus- ja rahaliidu stabiilsusele suunatud poliitikaga.

Lisaks on koostöö eesmärgiks õigusriigi põhimõtte tugevdamine majandusvaldkonnas stabiilse ja mittediskrimineeriva kaubandusküsimusi käsitleva õigusraamistiku kaudu.

Koostöö selles valdkonnas hõlmab Euroopa majandus- ja rahaliidu põhimõtteid ja tegevust käsitlevat mitteametlikku teabevahetust.

Artikkel 88

Statistikaalane koostöö

Lepinguosaliste vahelises koostöös keskendutakse eelkõige ühenduse acquis'st lähtuvatele prioriteetidele statistikavaldkonnas. Eelkõige on see suunatud tõhusa ja jätkusuutliku statistikasüsteemi väljaarendamisele, mis oleks võimeline esitama võrreldavaid, usaldusväärseid, objektiivseid ja täpseid andmeid, mis on vajalikud Bosnia ja Hertsegoviina ülemineku- ja reformiprotsessi kavandamiseks ja järelevalveks. Koostöö peaks võimaldama samuti riiklikul statistikabürool ja üksuste statistikabüroodel rahuldada paremini oma kohalike ja rahvusvaheliste (nii avaliku kui ka erasektori) klientide vajadusi. Statistikasüsteem peaks olema kooskõlas ÜRO statistikaalaste põhimõtete, Euroopa statistika tegevusjuhise ja Euroopa statistikaõiguse sätetega ning seda tuleb arendada ühenduse acquis'ga ühtlustamise suunas.

Artikkel 89

Pangandus, kindlustus ja muud finantsteenused

Bosnia ja Hertsegoviina ning ühenduse koostöö keskendub ühenduse acquis'st lähtuvatele pangandus-, kindlustus- ja muude finantsteenuste valdkonna prioriteetidele. Lepinguosalised teevad koostööd eesmärgiga luua ja välja arendada sobiv raamistik pangandus-, kindlustus- ja muude finantsteenuste sektori edendamiseks Bosnias ja Hertsegoviinas.

Artikkel 90

Koostöö auditeerimise ja finantskontrolli valdkonnas

Lepinguosaliste vahelises koostöös keskendutakse ühenduse acquis'st lähtuvatele prioriteetidele avaliku sektori sisefinantskontrolli ja välisauditi valdkonnas. Lepinguosaliste vahelise koostöö eesmärk on eelkõige arendada asjaomaste õigusaktide väljatöötamise ja vastuvõtmise kaudu Bosnias ja Hertsegoviinas välja avaliku sektori sisefinantskontrolli süsteemid (mis hõlmaksid finantsjuhtimist, -kontrolli ja funktsionaalselt sõltumatut siseauditit), mis oleksid kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud standardite ja metoodika ning ELi parimate tavadega. Koostöö suunatakse ka suutlikkuse tõstmisele ja institutsioonide töötajate väljaõppele eesmärgiga töötada Bosnias ja Hertsegoviinas välja avaliku sektori sisefinantskontrolli ja välisauditi süsteemid, mis hõlmaksid ka finantsjuhtimise ja -kontrolli ning siseauditi süsteemide kesksete ühtlustamisüksuste asutamist ja nende tugevdamist.

Artikkel 91

Investeeringute soodustamine ja kaitse

Lepinguosaliste pädevuste piires toimuva investeeringute soodustamise ja kaitse alase koostöö eesmärk on luua soodsad võimalused nii riigisisesteks kui väliserainvesteeringuteks, mis on Bosnia ja Hertsegoviina majanduse ning tööstuse elavdamise seisukohast olulised.

Artikkel 92

Tööstusalane koostöö

Koostöö eesmärk on Bosnia ja Hertsegoviina tööstuse ja tööstussektorite ajakohastamine ning ümberkorraldamine. Koostöö peaks hõlmama ka ettevõtjate vahelist koostööd tööstuse valdkonnas eesmärgiga tugevdada erasektorit tingimustel, mis tagavad keskkonnakaitse.

Tööstusalase koostöö algatused kajastavad lepinguosaliste kindlaks määratud prioriteete. Neis võetakse arvesse tööstuse arendamise piirkondlikke aspekte, edendades vajaduse korral piiriülest partnerlust. Algatuste eesmärgiks on eelkõige ettevõtjatele sobiva raamistiku loomine, juhtimisalase oskusteabe parandamine ning turgude, turu läbipaistvuse ja ettevõttesõbraliku keskkonna edendamine.

Koostöös võetakse arvesse tööstuspoliitika valdkonda käsitlevat ühenduse acquis'd.

Artikkel 93

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Lepinguosaliste vahelise koostöö eesmärk on erasektori väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate arendamine ja tugevdamine ning selles võetakse nõuetekohaselt arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjaid käsitlevaid ühenduse õigusaktidest lähtuvaid prioriteete ning Euroopa väikeettevõtete hartas sätestatud kümme suunist.

Artikkel 94

Turism

Turismialase koostöö peamiseks eesmärgiks on turismialase teabeedastuse tõhustamine (rahvusvaheliste võrgustike, andmepankade jms abil), turismiettevõtete, ekspertide ning valitsuste ja nende turismivaldkonnas pädevate talituste koostöö tugevdamine ning oskusteabe edasiandmine koolituse, kogemuste vahetamise ning seminaride kaudu. Koostöö aluseks on ühenduse acquis' kõnealust valdkonda käsitlevad õigusaktid.

Koostööpoliitikat võib integreerida piirkondlikku koostööraamistikku.

Artikkel 95

Põllumajandus- ja agrotööstussektor

Lepinguosaliste vahelises koostöös keskendutakse ühenduse acquis'st lähtuvatele prioriteetidele põllumajandus-, veterinaar- ja fütosanitaarvaldkonnas. Koostöö eesmärk on eelkõige ajakohastada ja ümber kujundada Bosnia ja Hertsegoviina põllumajandus- ja agrotööstussektor, et see vastaks ühenduse veterinaar- ja fütosanitaarnõuetele, samuti toetada Bosnia ja Hertsegoviina õigusaktide ja tavade järkjärgulist ühtlustamist ühenduse eeskirjade ja standarditega.

Artikkel 96

Kalandus

Lepinguosalised uurivad võimalusi ühist huvi pakkuvate vastastikku kasulike valdkondade kindlaksmääramiseks kalandussektoris. Koostöös võetakse nõuetekohaselt arvesse ühenduse acquis'st lähtuvaid prioriteete kalanduse valdkonnas, sealhulgas rahvusvahelisi kohustusi kalavarude majandamise ja säilitamise rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide eeskirjade raames.

Artikkel 97

Toll

Lepinguosalised alustavad selles valdkonnas koostööd, mille eesmärk on tagada kõikide kaubanduse vallas vastuvõetavate sätete järgimine