02016R1011 — ET — 10.12.2019 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2016/1011, 8. juuni 2016, mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2014/17/EL ning määrust (EL) nr 596/2014 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 171 29.6.2016, lk 1)

Muudetud:









▼B

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2016/1011,

8. juuni 2016,

mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2014/17/EL ning määrust (EL) nr 596/2014

(EMPs kohaldatav tekst)







I JAOTIS

REGULEERIMISESE, KOHALDAMISALA NING MÕISTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse ühine raamistik, et tagada liidus finantsinstrumentides ja -lepingutes või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks võrdlusalustena kasutatavate indeksite täpsus ja terviklus. Määrus aitab seeläbi kaasa siseturu nõuetekohasele toimimisele ning aitab parandada tarbijate ja investorite kaitset.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1. Käesolevat määrust kohaldatakse võrdlusaluste väljaandmisele, võrdlusaluste tarvis sisendandmete esitamisele ja võrdlusaluste kasutamisele liidus.

2. Käesolevat määrust ei kohaldata järgmisele:

a) keskpank;

b) avaliku sektori asutus, kui see esitab andmeid avaliku poliitika eesmärgil kasutatavate võrdlusaluste tarvis, annab neid välja või omab kontrolli nende väljaandmise üle, sealhulgas tööhõive-, majandustegevuse ja inflatsioonimeetmete raames;

c) keskne vastaspool, kui see annab välja võrdlus- või arveldushindu, mida kasutatakse kesksete vastaspoolte riskijuhtimise ja arvelduste eesmärgil;

d) direktiivi 2014/65/EL I lisa C jaos loetletud finantsinstrumendi tarvis üheainsa võrdlushinna väljaandmine;

e) ajakirjandus, muu meedia ja ajakirjanikud, kui nad üksnes avaldavad võrdlusaluse või viitavad sellele ajakirjandusliku tegevuse osana, kuid ei oma kontrolli asjaomase võrdlusaluse väljaandmise üle;

f) füüsiline või juriidiline isik, kes annab või lubab anda krediiti oma kaubandus-, äri- või kutsetegevuse raames, kui see isik avaldab või teeb üldsusele kättesaadavaks oma muutuvad või fikseeritud laenuintressimäärad, mis on kehtestatud tema enda otsusega ja mida kasutatakse ainult selle isiku või samasse kontserni kuuluva äriühingu ja tema klientide vahel sõlmitud finantslepingutes;

g) kauba võrdlusalus, mis põhineb sellistelt sisendandmete esitajatelt saadud teabel, kes ei ole suuremas osas järelevalvealused isikud ja kes vastavad mõlemale järgmisele tingimusele:

i) võrdlusalust järgitakse finantsinstrumendis, mille kohta on esitatud taotlus lubada instrument kauplemisele ainult ühes direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 24 määratletud kauplemiskohas või millega kaubeldakse ainult ühes sellises kauplemiskohas;

ii) võrdlusalust järgivate finantsinstrumentide tinglik väärtus kokku ei ole suurem kui 100 miljonit eurot;

h) indeksi koostaja üksnes sellise enda koostatud indeksi puhul, mille kohta ta ei tea ega saanud mõistlikult teada, et seda kasutatakse artikli 3 lõike 1 punktis 3 osutatud eesmärkidel.

Artikkel 3

Mõisted

1. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) „indeks” – igasugune arvnäitaja, a) mis avaldatakse või tehakse üldsusele kättesaadavaks; b) mis määratakse korrapäraselt: i) tervikuna või osaliselt kindlaks teatava valemi või muu arvutusmeetodi või hindamise abil ning ii) ühe või mitme alusvara väärtuse alusel või hindade – sealhulgas arvestuslikud hinnad –, tegelike või eeldatavate intressimäärade, noteeringute või kokkulepitud noteeringute või muude väärtuste või vaatluste alusel;

2) „indeksi koostaja” – füüsiline või juriidiline isik, kes omab kontrolli indeksi koostamise üle;

3) „võrdlusalus” – indeks, mille abil määratakse kindlaks finantsinstrumendi või -lepingu kohaselt tasumisele kuuluv summa või finantsinstrumendi väärtus, või indeks, mida kasutatakse investeerimisfondi tootluse mõõtmiseks, et teha kindlaks sellise indeksi tulem või määrata kindlaks varade jaotus portfellis või arvutada tulemustasud;

4) „võrdlusaluste kogum” – võrdlusaluste rühm, mida annab välja üks ja sama haldur ja mis koostatakse sarnast liiki sisendandmete alusel ning millega mõõdetakse sama või sarnast turgu või majandusolukorda;

5) „võrdlusaluse väljaandmine” – a) võrdlusaluse koostamise lepingute ja korra haldamine; b) sisendandmete kogumine, analüüsimine või töötlemine võrdlusaluse koostamise eesmärgil ning c) võrdlusaluse koostamine valemi või muu arvutusmeetodi või sel eesmärgil esitatud sisendandmete hindamise abil;

6) „haldur” – võrdlusaluse väljaandmist kontrolliv füüsiline või juriidiline isik;

7) „võrdlusaluse kasutamine” – a) sellise finantsinstrumendi emiteerimine, mis järgib indeksit või indeksite kombinatsiooni; b) finantsinstrumendi või -lepingu kohaselt tasutava summa kindlaksmääramine viitega indeksile või indeksite kombinatsioonile; c) sellise finantslepingu osaliseks olemine, milles viidatakse indeksile või indeksite kombinatsioonile; d) direktiivi 2008/48/EÜ artikli 3 punktis j määratletud laenuintressi pakkumine, mis arvutatakse indeksi või indeksite kombinatsiooni vahe või marginaalina ning mida järgitakse ainult sellise finantslepingu puhul, milles krediidiandja osaleb; e) investeerimisfondi tootluse mõõtmine indeksi või indeksite kombinatsiooni abil, et teha kindlaks sellise indeksi või indeksite kombinatsiooni tulem, määrata kindlaks varade jaotus portfellis või arvutada tulemustasud;

8) „sisendandmete esitamine” – võrdlusaluse koostamiseks vajalike ja sel eesmärgil esitatavate mitte kergesti kättesaadavate sisendandmete esitamine haldurile või teisele isikule, et viimane need haldurile edastaks;

9) „sisendandmete esitaja” – sisendandmeid esitav füüsiline või juriidiline isik;

10) „järelevalvealune sisendandmete esitaja” – järelevalvealune isik, kes esitab liidus asuvale haldurile sisendandmeid;

11) „sisendandmete esitaja töötaja” – sisendandmete esitaja poolt sisendandmete esitamiseks tööle võetud füüsiline isik;

12) „hindaja” – kauba võrdlusaluse halduri töötaja või muu füüsiline isik, kelle teenuseid haldur kasutab või kontrollib, kes vastutab sisendandmete ja muu teabe puhul metoodika või hindamise rakendamise eest, et anda lõplik hinnang teatava kauba hinnale;

13) „eksperdihinnang” – oma parima äranägemise järgi toimimine halduri või sisendandmete esitaja poolt seoses andmete kasutamisega võrdlusaluse koostamisel, nagu eelnenud või seotud tehingute väärtuste ekstrapoleerimine, väärtuste kohandamine tegurite osas, mis võivad mõjutada andmete kvaliteeti, nt turusündmused või ostja või müüja krediidikvaliteedi nõrgenemine ja selliste siduvate ostu- või müügipakkumiste kaalumine, mis on suuremad kui konkreetne sõlmitud tehing;

14) „sisendandmed” – andmed ühe või mitme alusvara väärtuse kohta või hindade – sealhulgas arvestuslikud hinnad –, noteeringute, kokkulepitud noteeringute või muude väärtuste kohta, mida haldur kasutab võrdlusaluse koostamiseks;

15) „tehinguandmed” – konkureerival pakkumisel ja nõudlusel põhineval aktiivsel turul jälgitavad hinnad, määrad, indeksid või väärtused, mis kajastavad selliste vastaspoolte vahel sõlmitud tehinguid, kes ei ole omavahel seotud;

16) „finantsinstrument” – direktiivi 2014/65/EL I lisa C jaos loetletud finantsinstrument, mille kohta on esitatud direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 24 määratletud kauplemiskohas kauplemisele võtmise taotlus või millega kaubeldakse direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 24 määratletud kauplemiskohas või kliendi korralduste süsteemse täitja kaudu nimetatud direktiivi artikli 4 lõike 1 punkti 20 tähenduses;

17) „järelevalvealune isik” – järgmised üksused: a) krediidiasutus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 ( 1 ) artikli 4 lõike 1 punkti 1 tähenduses; b) investeerimisühing direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkti 1 tähenduses; c) kindlustusandja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ ( 2 ) artikli 13 punkti 1 tähenduses; d) edasikindlustusandja direktiivi 2009/138/EÜ artikli 13 punkti 4 tähenduses; e) vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtja (eurofond) direktiivi 2009/65/EÜ artikli 1 lõike 2 tähenduses või asjakohasel juhul fondivalitseja kõnealuse direktiivi artikli 2 lõike 1 punkti b tähenduses; f) alternatiivse investeerimisfondi valitseja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL artikli 4 lõike 1 punkti b tähenduses ( 3 ); g) tööandjapensioni kogumisasutus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/41/EÜ ( 4 ) artikli 6 punkti a tähenduses; h) krediidiandja direktiivi 2008/48/EÜ artikli 3 punkti b tähenduses nimetatud direktiivi artikli 3 punktis c määratletud krediidilepingute puhul; i) mittekrediidiasutus direktiivi 2014/17/EL artikli 4 punkti 10 tähenduses nimetatud direktiivi artikli 4 punktis 3 määratletud krediidilepingute puhul; j) turukorraldaja direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkti 18 tähenduses; k) keskne vastaspool Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 ( 5 ) artikli 2 punkti 1 tähenduses; l) kauplemisteabehoidla määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 punkti 2 tähenduses; m) haldur;

18) „finantsleping” – a) krediidileping direktiivi 2008/48/EÜ artikli 3 punkti c tähenduses; b) krediidileping direktiivi 2014/17/EL artikli 4 punkti 3 tähenduses;

19) „investeerimisfond” – alternatiivne investeerimisfond direktiivi 2011/61/EL artikli 4 lõike 1 punkti a tähenduses või vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja direktiivi 2009/65/EÜ artikli 1 lõike 2 tähenduses;

20) „juhtorgan” – halduri või muu järelevalvealuse isiku organ või organid, mille liikmed on nimetatud ametisse kooskõlas liikmesriigi õigusega ja millel on õigus määrata kindlaks halduri või muu järelevalvealuse isiku strateegia, eesmärgid ja üldine tegevussuund, kusjuures see organ kontrollib ja jälgib juhtimisotsuste tegemist ning sellesse kuuluvad halduri või muu järelevalvealuse isiku äritegevust tegelikult suunavad isikud;

21) „tarbija” – füüsiline isik, kes tegutseb käesoleva määrusega reguleeritud finantslepingute raames eesmärkidel, mis ei ole seotud tema kaubandus-, majandus- või kutsetegevusega;

22) „intressimäära võrdlusalus” – võrdlusalus, mis käesoleva lõike punkti 1 alapunkti b alapunkti ii mõttes koostatakse sellisele intressimäärale tuginedes, millega pank võib anda rahaturul laenu teistele pankadele või muudele rahaturul osalejatele või võtta laenu teistelt pankadelt või muudelt rahaturul osalejatelt;

23) „kauba võrdlusalus” – võrdlusalus, mille alusvara on käesoleva lõike punkti 1 alapunkti b alapunkti ii mõttes kaup komisjoni määruse (EÜ) nr 1287/2006 ( 6 ) artikli 2 punkti 1 tähenduses, v.a direktiivi 2014/65/EL I lisa C jao punktis 11 osutatud lubatud heitkoguste ühikud;

▼M1

23a) „ELi kliimaülemineku võrdlusalus” – võrdlusalus nimetusega „ELi kliimaülemineku võrdlusalus”, mis vastab järgmistele nõuetele: a) selle alusvara valitakse, kaalutakse või jäetakse välja käesoleva lõike punkti 1 alapunkti b alapunkti ii ning artikli 19b kohaldamiseks selliselt, et saadud võrdlusportfell paikneks CO2 heite vähendamise trajektooril, ning b) see on koostatud vastavalt artikli 19a lõikes 2 osutatud delegeeritud õigusaktis sätestatud miinimumstandarditele;

23b) „Pariisi kokkulepet järgiv ELi võrdlusalus” – võrdlusalus nimetusega „Pariisi kokkulepet järgiv ELi võrdlusalus”, mis vastab järgmistele nõuetele: a) selle alusvara valitakse, kaalutakse või jäetakse välja käesoleva lõike punkti 1 alapunkti b alapunkti ii ja artiklis 19c osutatud delegeeritud õigusaktide kohaldamiseks selliselt, et saadud võrdlusportfelli CO2 heide oleks kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkuleppes, mille liit kiitis heaks 5. oktoobril 2016 ( 7 ) (edaspidi „Pariisi kokkulepe”), sätestatud eesmärkidega; b) see on koostatud vastavalt artikli 19a lõikes 2 osutatud delegeeritud õigusaktides sätestatud miinimumstandarditele ning c) selle alusvaraga seotud tegevus ei kahjusta märkimisväärselt muid keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimiseesmärke;

23c) „CO2 heite vähendamise trajektoor” – mõõdetav, teaduspõhine ja ajaliselt piiratud trajektoor valdkondade 1, 2 ja 3 CO2 heite vähendamiseks, nagu on osutatud III lisa punkti 1 alapunktis e, et saavutada kooskõla Pariisi kokkuleppe eesmärkidega;

▼B

24) „reguleeritud andmetel põhinev võrdlusalus” – võrdlusalus, mille koostamiseks kasutatakse valemit, milles kasutatakse: a) sisendandmeid, mis saadakse täielikult ja otse: i) direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 24 määratletud kauplemiskohalt või kolmandas riigis asuvalt kauplemiskohalt, mille puhul komisjon on vastu võtnud rakendusotsuse selle kohta, et kõnealuse riigi õigus- ja järelevalveraamistiku mõju käsitatakse samaväärsena Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 600/2014 artikli 28 lõike 4 tähenduses, ( 8 ) või reguleeritud turult, mida käsitatakse samaväärsena määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2a tähenduses, kuid igal juhul ainult finantsinstrumente puudutavate tehinguandmete puhul; ii) direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 52 määratletud tunnustatud avaldamissüsteemilt või direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 53 määratletud kauplemiskoondteabe pakkujalt vastavalt kauplemisjärgse läbipaistvuse kohustuslikele nõuetele, kuid ainult kauplemiskohas kaubeldavaid finantsinstrumente puudutavate tehinguandmete puhul; iii) direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 54 määratletud tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujalt, kuid ainult kauplemiskohas kaubeldavaid finantsinstrumente puudutavate tehinguandmete puhul ning mis tuleb vastavalt kauplemisjärgse läbipaistvuse kohustuslikele nõuetele avalikustada; iv) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/72/EÜ ( 9 ) artikli 37 lõike 1 punktis j osutatud elektribörsilt; v) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/73/EÜ ( 10 ) artikli 41 lõike 1 punktis j osutatud maagaasibörsilt; vi) komisjoni määruse (EL) nr 1031/2010 ( 11 ) artiklis 26 või 30 osutatud enampakkumisplatvormilt; vii) teenuseosutajalt, kellele võrdlusaluste haldur on edasi andnud andmete kogumise vastavalt artiklile 10, eeldusel et see teenuseosutaja saab andmed täielikult ja otse alapunktides i–vi osutatud isikutelt; b) investeerimisfondide vara puhasväärtus;

25) „kriitilise tähtsusega võrdlusalus” – võrdlusalus, mis ei ole reguleeritud andmetel põhinev võrdlusalus, mis vastab mis tahes artikli 20 lõikes 1 sätestatud tingimusele ja mis on kantud kõnealuse artikli kohaselt komisjoni koostatud loetellu;

26) „oluline võrdlusalus” – võrdlusalus, mis vastab artikli 24 lõikes 1 sätestatud tingimustele;

27) „ebaoluline võrdlusalus” – võrdlusalus, mis ei vasta artikli 20 lõikes 1 ja artikli 24 lõikes 1 sätestatud tingimustele;

28) „asuma” – juriidilise isiku puhul osutatakse riigile, kus on selle isiku registrijärgne või muu ametlik asukoht, ja füüsilise isiku puhul riigile, kus see isik on maksuresident;

29) „avaliku sektori asutus” – a) valitsusasutus või muu ametiasutus, sh üksused, kellele on tehtud ülesandeks valitsemissektori võla haldamine või kes on kaasatud valitsemissektori võla haldamisse; b) üksus või isik, kes täidab liikmesriigi õiguse alusel avaliku halduse ülesandeid või kellel on avalik-õiguslikud kohustused või ülesanded või kes osutavad avalikke teenuseid, sh võtavad tööhõive-, majandustegevuse ja inflatsioonimeetmeid punkti a kohase üksuse kontrolli all.

2. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 49 vastu delegeeritud õigusakte, et täpsustada käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud mõistete tehnilisi üksikasju ja eelkõige seda, mida kujutab endast üldsusele kättesaadavaks tegemine indeksi määratluse kohaldamisel.

Asjakohasel juhul võtab komisjon arvesse turu või tehnoloogia arengut ja võrdlusalustega seotud järelevalvetavade rahvusvahelist ühtlustamist.

3. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, et koostada ja vaadata läbi käesoleva artikli lõike 1 punktis 29 esitatud määratlusega hõlmatud liidus asuvate avaliku sektori asutuste loetelu. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 50 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Asjakohasel juhul võtab komisjon arvesse turu või tehnoloogia arengut ja võrdlusalustega seotud järelevalvetavade rahvusvahelist ühtlustamist.







II JAOTIS

VÕRDLUSALUSE TERVIKLUS JA USALDUSVÄÄRSUS







1. PEATÜKK

Haldurite juhtimine ja nendes toimuv kontroll

Artikkel 4

Juhtimisnõuded ja huvide konfliktiga seotud nõuded

1. Halduril peab olema töökindel juhtimiskord, mis hõlmab selget organisatsioonilist struktuuri, kus kõigi võrdlusaluse väljaandmises osalevate isikute ülesanded ja vastutusalad on täpselt kindlaks määratud, läbipaistvad ja järjepidevad.

Haldur peab võtma asjakohaseid meetmeid, et selgitada välja huvide konflikt tema, sealhulgas tema juhtkonna, töötajate või kõigi temaga kontrolli kaudu otseselt või kaudselt seotud isikute ning sisendandmete esitajate või kasutajate vahel, ning seda konflikti ennetama või ohjama ning tagama, et olukorras, kus võrdlusaluste koostamisel on vaja toimida oma parima äranägemise järgi või tugineda hinnangule, tehakse seda sõltumatult ja ausalt.

2. Võrdlusaluse väljaandmine peab olema tegevuslikult eraldatud halduri äritegevuse muudest osadest, mis võivad viia tegeliku või võimaliku huvide konfliktini.

3. Kui halduril tekib huvide konflikt tema omandistruktuuri, kontrolliva osaluse või muu tegevuse tõttu, millega tegeleb haldurit omav või kontrolliv üksus või üksus, mida haldur või tema tütarettevõtja omab või kontrollib, ja kui seda konflikti ei ole võimalik piisavalt vähendada, võib asjaomane pädev asutus nõuda haldurilt sellise sõltumatu järelevaatamise funktsiooni loomist, milles on tasakaalustatult esindatud sidusrühmad, sh kasutajad ja sisendandmete esitajad.

4. Kui sellist huvide konflikti ei saa nõuetekohaselt ohjata, võib asjaomane pädev asutus nõuda, et haldur lõpetaks kõik huvide konflikti põhjustavad tegevused või suhted või võrdlusaluse väljaandmise.

5. Haldur avaldab või avalikustab võrdlusaluse kasutajatele ja asjaomasele pädevale asutusele ning asjakohasel juhul sisendandmete esitajatele kogu olemasoleva ja võimaliku huvide konflikti, sealhulgas halduri omandisuhetest või kontrollist tuleneva huvide konflikti.

6. Haldur kehtestab võrdlusaluse koostamise tervikluse ja sõltumatuse kaitsmiseks nõuetekohased huvide konflikti väljaselgitamise, avalikustamise, ärahoidmise, ohjamise ja leevendamise tegevuspõhimõtted ja protseduurid ning tõhusa organisatsioonilise korralduse. Need tegevuspõhimõtted ja protseduurid vaadatakse läbi ja neid ajakohastatakse korrapäraselt. Tegevuspõhimõtetes ja protseduurides tuleb võtta arvesse ja käsitleda huvide konflikti, võrdlusaluse koostamisel oma parima äranägemise järgi toimimise ulatust ja võrdlusalusega kaasnevaid riske ning nendega tuleb:

a) tagada haldurile esitatud või halduri koostatud teabe konfidentsiaalsus, võttes arvesse käesoleva määruse alusel kehtivaid avalikustamise ja läbipaistvuse kohustusi, ning

b) leevendada eelkõige huvide konflikti, mis tulenevad halduri omandisuhetest või kontrollist või halduri kontsernis omatavatest muudest huvidest või muudest isikutest, kes võivad mõjutada või kontrollida haldurit võrdlusaluse koostamisel.

7. Haldur tagab seoses töötajate ja kõigi teiste füüsiliste isikutega, kelle teenuseid ta kasutab või kontrollib ja kes on otseselt seotud võrdlusaluse väljaandmisega, järgmise:

a) neil on oma ülesannete täitmiseks vajalikud oskused, teadmised ja kogemused ning neid juhitakse tõhusalt ja nende üle teostatakse tõhusat järelevalvet;

b) neile ei avaldata lubamatut mõju ja neil ei esine huvide konflikti ning nende tasustamine ja töötulemuste hindamine ei põhjusta huvide konflikti ega mõjuta muul viisil võrdlusaluse koostamise protsessi usaldusväärsust;

c) neil puuduvad huvid ning ärisuhted, mis ohustaksid halduri tegevust;

d) neil on keelatud mõjutada võrdlusaluse koostamist ostu- või müügipakkumistes ja tehingutes osalemisega enda või turuosaliste nimel, v.a juhul, kui selline osalemine on võrdlusaluse metoodika osana sõnaselgelt nõutav ning selle suhtes kohaldatakse erinorme, ning

e) nende puhul rakendatakse tõhusaid protseduure, mille eesmärk on kontrollida teabevahetust teiste töötajatega, kes on seotud huvide konflikti põhjustada võiva tegevusega, või kolmandate isikutega, kui kõnealune teave võib võrdlusalust mõjutada.

8. Haldur kehtestab konkreetsed sisekontrolliprotseduurid, mis tagavad võrdlusalust koostava töötaja või isiku aususe ja usaldusväärsuse, sealhulgas vähemalt nõude, et enne võrdlusaluse levitamist tuleb selleks saada juhtkonna heakskiit.

Artikkel 5

Nõuded järelevaatamise funktsiooni täitmisele

1. Haldur loob alalise ja tõhusa järelevaatamise funktsiooni ning hoiab selle toimivana, et tagada järelevalve oma võrdlusaluste väljaandmise kõigi aspektide üle.

2. Haldur töötab järelevaatamise funktsiooni tarvis välja töökindlad protseduurid, mille kirjeldus tehakse kättesaadavaks asjaomastele pädevatele asutustele ning hoiab need protseduurid toimivana.

3. Järelevaatamise funktsiooni täitja tegutseb ausalt ja täidab järgmiseid ülesandeid, mida haldur kohandab vastavalt võrdlusaluse keerukusele, kasutusele ja manipuleeritavusele:

a) võrdlusaluse määratluse ja metoodika läbivaatamine vähemalt kord aastas;

b) ülevaate omamine võrdlusaluse metoodika muutmise üle ja võimalus nõuda haldurilt konsulteerimist selliste muudatuste puhul;

c) ülevaate omamine halduri kontrolliraamistiku, võrdlusaluse juhtimise ja toimimise ning juhul, kui võrdlusalus põhineb sisendandmete esitajate esitatud sisendandmetel, artiklis 15 osutatud käitumisjuhendi üle;

d) võrdlusaluse koostamise lõpetamise protseduuride, sealhulgas võrdlusaluse koostamise lõpetamisel toimuvate konsultatsioonide läbivaatamine ja heakskiitmine;

e) võrdlusaluse väljaandmise, sealhulgas arvutamise ja levitamisega seotud kolmandatest isikutest käsundisaajate üle ülevaate omamine;

f) sise- ja välisauditite või läbivaatamiste hindamine ja võetavate parandusmeetmete rakendamise seire;

g) sisendandmete ja sisendandmete esitajate ning sisendandmete vaidlustamiseks või valideerimiseks haldurite poolt võetud meetmete seire, kui võrdlusalus põhineb sisendandmete esitajate esitatud sisendandmetel;

h) tulemuslike meetmete võtmine artiklis 15 osutatud käitumisjuhendi rikkumise korral, kui võrdlusalus põhineb sisendandmete esitajate esitatud sisendandmetel, ning

i) asjaomaste pädevate asutuste teavitamine sisendandmete esitajate (kui võrdlusalus põhineb sisendandmete esitajate esitatud sisendandmetel) või haldurite üleastumistest, millest järelevaatamise funktsiooni täitja teada saab, ja anomaaliatest sisendandmetes või kahtlastest sisendandmetest.

4. Järelevaatamise funktsiooni täidab eraldi komisjon või seda täidetakse muude juhtimiskorra abinõude abil.

5. Väärtpaberiturujärelevalve koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et täpsustada järelevaatamise funktsiooni protseduurid ja selle täitja omadused, sh koosseis ning selle paiknemine halduri organisatsioonilises struktuuris, et tagada funktsiooni usaldusväärsus ning huvide konflikti puudumine. Väärtpaberiturujärelevalve töötab eelkõige välja lõikes 4 sätestatud juhtimiskorra abinõude mittetäieliku loetelu.

Väärtpaberiturujärelevalve teeb vahet võrdlusaluste eri tüüpidel ning sektoritel, nagu need on sätestatud käesolevas määruses, ning võtab arvesse haldurite omandi- ja kontrollistruktuuri erinevusi, võrdlusaluse väljaandmise iseloomu, ulatust ja keerukust ning võrdlusalusest tulenevat riski ja selle mõju, pidades muu hulgas silmas võrdlusalustega seotud juhtimisnõuete järelevalvetavade rahvusvahelist ühtlustamist. Väärtpaberiturujärelevalve regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu ei reguleeri aga ebaoluliste võrdlusaluste haldureid ning nad ei jää selle kohaldamisalasse.

Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 1. aprillil 2017.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

6. Väärtpaberiturujärelevalve võib vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 16 anda välja suunised, mis on mõeldud ebaoluliste võrdlusaluste halduritele, et täpsustada käesoleva artikli lõikes 5 osutatud üksikasju.

Artikkel 6

Nõuded kontrolliraamistikule

1. Haldur peab kehtestama kontrolliraamistiku, mis tagab võrdlusaluse väljaandmise ja avaldamise või kättesaadavaks tegemise kooskõlas käesoleva määrusega.

2. Kontrolliraamistik peab olema proportsionaalne väljaselgitatud huvide konflikti tõsiduse, võrdlusaluse väljaandmisel kasutatava kaalutlusruumi ulatuse ja sisendandmete laadiga.

3. Kontrolliraamistik hõlmab järgmist:

a) tegevusriski juhtimine;

b) piisavad ja tõhusad talitluspidevuse ja avariitaastekavad;

c) võrdlusaluse väljaandmise protsessi häire korral ette nähtud ettenägematu olukorra kava.

4. Haldur võtab tarvitusele abinõud,

a) millega tagatakse, et sisendandmete esitajad järgivad artiklis 15 osutatud käitumisjuhendit ja sisendandmetele rakendatavaid standardeid;

b) et seirata sisendandmeid, sealhulgas võimaluse korral nende seireks enne võrdlusaluse avaldamist ning sisendandmete avaldamisjärgseks valideerimiseks, et selgitada välja vead ja anomaaliad.

5. Kontrolliraamistik dokumenteeritakse, vaadatakse läbi ja seda ajakohastatakse, kui see on asjakohane, ning see tehakse kättesaadavaks asjaomasele pädevale asutusele ja seda taotlevatele kasutajatele.

Artikkel 7

Nõuded aruandlusraamistikule

1. Halduril peab olema käesoleva määruse nõuetele vastavust tõendav aruandlusraamistik, mis hõlmab dokumenteerimist, auditeerimist ja läbivaatamist, ning kaebuste lahendamise menetlus.

2. Haldur määrab ettevõtjasisese funktsiooni täitja, kellel on vajalik suutlikkus kontrollida, kuidas haldur järgib võrdlusaluse metoodikat ja täidab käesolevat määrust, ning anda selle kohta aru.

3. Haldur määrab kriitilise tähtsusega võrdlusaluste jaoks sõltumatu välisaudiitori, kes kontrollib vähemalt kord aastas, kuidas haldur järgib võrdlusaluste metoodikat ja täidab käesolevat määrust, ja annab selle kohta aru.

4. Asjaomase pädeva asutuse taotluse korral esitab haldur asjaomasele pädevale asutusele lõike 2 kohaste kontrollide ja aruannete üksikasjad. Asjaomase pädeva asutuse või võrdlusaluse kasutaja taotluse korral avaldab haldur lõikes 3 ette nähtud auditi üksikasjad.

Artikkel 8

Dokumenteerimise nõuded

1. Haldur dokumenteerib või salvestab järgmise:

a) kõik sisendandmed, sealhulgas nende kasutamise;

b) võrdlusaluse koostamise metoodika;

c) halduri- või asjakohasel juhul hindajatepoolse hinnangu või oma parima äranägemise kasutamise võrdlusaluse koostamisel, sealhulgas hinnangu või oma parima äranägemise põhjendused;

d) sisendandmete kõrvalejätmise, eelkõige juhul, kui kõrvalejäetud sisendandmed vastasid võrdlusaluse metoodika nõuetele, ja kõrvalejätmise põhjendused;

e) muud muudatused tavaprotseduurides ja -metoodikates või kõrvalekalded neist, sealhulgas turupinge või turuhäire korral tehtud muudatused või toimunud kõrvalekalded;

f) sisendandmete esitajate töötajate ja selliste füüsiliste isikute andmed, kelle haldur on tööle võtnud võrdlusaluse koostamiseks;

g) kõik kaebustega seotud dokumendid, sealhulgas kaebaja esitatud dokumendid, ning

h) halduri poolt tööle võetud isikute ja sisendandmete esitajate või sisendandmete esitajate töötajate vahel seoses võrdlusalusega toimunud telefonivestlused või elektroonilise kommunikatsiooni.

2. Haldur säilitab lõikes 1 sätestatud andmeid vähemalt viis aastat sellisel kujul, et nende alusel oleks võimalik korrata ja täielikult mõista võrdlusaluse koostamist ning auditeerida või hinnata sisendandmeid, arvutusi, hinnanguid ja oma parima äranägemise kasutamist. Telefonikõnede või elektroonilise kommunikatsiooni salvestised vastavalt lõike 1 punktile h esitatakse asjaomase kõne või kommunikatsiooniga seotud isikutele nende taotluse alusel ja salvestisi säilitatakse kolm aastat.

Artikkel 9

Kaebuste lahendamise kord

1. Haldur kehtestab ja avaldab kaebuste, sh halduri võrdlusaluste koostamise protsessi kohta esitatud kaebuste vastuvõtmise, uurimise ja andmete säilitamise korra.

2. Sellise kaebuste käsitlemise korraga tagatakse, et

a) haldur teeb kättesaadavaks kaebuste lahendamise põhimõtted, mille kohaselt võib esitada kaebusi, mille esemeks on turuväärtuse kajastamine teataval viisil koostatud võrdlusaluse poolt, võrdlusaluse koostamise protsessis kavandatud muudatused, teatava võrdlusaluse koostamise metoodika kasutamine või muud võrdlusaluste koostamise protsessiga seotud otsused;

b) kaebusi uuritakse kiiresti ja õiglaselt ning kaebuse esitajat teavitatakse uurimise tulemustest mõistliku aja jooksul, v.a juhul, kui selline teavitamine oleks vastuolus avaliku poliitika eesmärkide või määrusega (EL) nr 596/2014, ning

c) uurimine toimub sõltumatult töötajatest, kes võivad või võisid olla kaebuse esemega seotud.

Artikkel 10

Edasiandmine

1. Haldur ei või anda võrdlusaluse koostamisel oma tööülesandeid edasi viisil, mis kahjustab oluliselt halduri kontrolli võrdlusaluse koostamise üle või asjaomase pädeva asutuse võimet teostada võrdlusaluse üle järelevalvet.

2. Kui haldur annab võrdlusaluse väljaandmisega seotud tööülesanded või asjaomased teenused või toimingud edasi teenuse osutajale, jääb haldur täielikult vastutavaks kõigi käesolevast määrusest tulenevate halduri kohustuste täitmise eest.

3. Kui tööülesanded, teenus või toimingud antakse edasi, tagab haldur kõigi järgmiste tingimuste täitmise:

a) teenuse osutajal on vajalikud oskused ja suutlikkus, et usaldusväärselt ja professionaalselt täita edasiantud tööülesandeid, osutada teenuseid või teha toiminguid ning selleks seadusega nõutav tegevusluba;

b) haldur teeb asjaomastele pädevatele asutustele kättesaadavaks võrdlusaluse koostamises osaleva teenuse osutaja andmed ja tööülesanded;

c) kui ilmneb, et teenuse osutaja ei pruugi edasiantavate tööülesannetega tulemuslikult toime tulla ega täita neid kooskõlas kohaldatavate õigus- ja haldusnormidega, võtab haldur asjakohaseid meetmeid;

d) halduril on vajalikud eriteadmised, et teha edasiantavate tööülesannete tulemuslikku järelevalvet ja juhtida teenuse osutajaga seotud riske;

e) teenuse osutaja teavitab haldurit kõikidest muutustest, mis võivad oluliselt mõjutada tema võimet täita edasiantud tööülesandeid tulemuslikult ja kooskõlas kohaldatavate õigus- ja haldusnormidega;

f) teenuse osutaja teeb seoses edasiantud toimingutega koostööd asjaomase pädeva asutusega ning halduril ja asjaomasel pädeval asutusel on tegelik juurdepääs edasiantud toimingutega seotud andmetele ja teenuse osutaja äriruumidele ning asjaomane pädev asutus saab nimetatud juurdepääsuõigust kasutada;

g) haldur saab edasiandmislepingu vajaduse korral lõpetada;

h) haldur võtab tarvitusele mõistlikud abinõud, sealhulgas ettenägematu olukorra kavad, et hoida ära teenuse osutaja võrdlusaluse koostamises osalemisega seotud põhjendamatut tegevusriski.







2. PEATÜKK

Sisendandmed, metoodika ja rikkumistest teatamine

Artikkel 11

Sisendandmed

1. Võrdlusaluste koostamisel kohaldatakse sisendandmetele järgmisi nõudeid:

a) sisendandmed peavad olema piisavad, et täpselt ja usaldusväärselt kajastada võrdlusalusega mõõdetavat turgu või majandusolukorda.

Sisendandmetena kasutatakse tehinguandmeid, kui need on olemas ja asjakohased. Kui tehinguandmed ei ole piisavad või asjakohased, et täpselt ja usaldusväärselt kajastada võrdlusalusega mõõdetavat turgu või majandusolukorda, võib kasutada sisendandmeid, mis ei ole tehinguandmed, sh arvestuslikud hinnad, noteeringud ja kokkulepitud noteeringuid või muud väärtused;

b) punktis a osutatud sisendandmed peavad olema kontrollitavad;

c) haldur koostab ja avaldab selged suunised sisendandmete liikide, eri liiki sisendandmete kasutamise prioriteetsuse ning eksperdihinnangu kasutamise kohta, et tagada punkti a ja metoodika järgimine;

d) kui võrdlusalus põhineb sisendandmete esitajate esitatud sisendandmetel, hangib haldur asjakohasel juhul sisendandmed usaldusväärselt ja representatiivselt sisendandmete esitajate rühmalt või valimilt, et tagada neil sisendandmetel põhineva võrdlusaluse usaldusväärsus ja see, et võrdlusalus kajastab mõõdetavat turgu või majandusolukorda;

e) haldur ei kasuta sisendandmete esitaja sisendandmeid, kui esineb märke selle kohta, et sisendandmete esitaja ei järgi artiklis 15 osutatud käitumisjuhendit, ning sellisel juhul hangib ta representatiivsed avalikult kättesaadavad andmed.

2. Haldur peab tagama, et sisendandmetega seotud kontrollid hõlmavad järgmist:

a) kriteeriumid selliste isikute kindlaksmääramiseks, kes võivad haldurile sisendandmeid esitada, ja sisendandmete esitajate valimise kord;

b) kord, mis käsitleb sisendandmete esitaja esitatud sisendandmete hindamist ja vajaduse korral sisendandmete esitajale andmete edasise esitamise keelu kehtestamist või nõuetele mittevastavuse korral sisendandmete esitaja suhtes muude lepingu rikkumisel rakendatavate meetmete kohaldamist, ning

c) sisendandmete valideerimist, sealhulgas muude näitajate või andmetega võrdlemist käsitlev kord, et tagada sisendandmete terviklus ja täpsus.

3. Kui võrdlusaluse sisendandmeid esitab nn front office'i funktsiooni täitja – st sisendandmete esitaja või tema sidusettevõtja osakond, üksus, rühm või töötaja, mis või kes osaleb hinnakujundus-, kauplemis-, müügi-, turustus-, reklaami-, pakkumis-, struktureerimis- või vahendustegevuses –, teeb haldur järgmist:

a) hangib sisendandmeid kinnitavat teavet muudest allikatest ning

b) tagab, et sisendandmete esitajatel on piisavad ettevõtjasisesed järelevaatamise ja kontrolli protseduurid.

4. Kui haldur leiab, et sisendandmed ei kajasta võrdlusalusega mõõdetavat turgu või majandusolukorda, peab ta mõistliku aja jooksul muutma sisendandmeid, sisendandmete esitajaid või metoodikat tagamaks, et sisendandmed kajastavad võrdlusalusega mõõdetavat turgu või majandusolukorda, või lõpetama asjaomase võrdlusaluse väljaandmise.

5. Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles täpsustatakse, kuidas tagada lõike 1 punktides a ja b nõutav sisendandmete asjakohasus ja kontrollitavus ning sisendandmete esitaja ettevõtjasisesed järelevaatamise ja kontrolli protseduurid, mille olemasolu haldur peab tagama kooskõlas lõike 3 punktiga b, et tagada sisendandmete terviklus ja täpsus. Väärtpaberiturujärelevalve regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu ei reguleeri aga ebaoluliste võrdlusaluste haldureid ning nad ei jää selle kohaldamisalasse.

Väärtpaberiturujärelevalve võtab arvesse võrdlusaluste eri tüüpe ja sektoreid, nagu need on sätestatud käesolevas määruses, ning sisendandmete laadi, aluseks oleva turu või majandusolukorra omadusi, proportsionaalsuse põhimõtet ning võrdlusaluse manipuleeritavust, nagu ka võrdlusalustega seotud juhtimisnõuete järelevalvetavade rahvusvahelist ühtlustamist.

Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 1. aprillil 2017.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

6. Väärtpaberiturujärelevalve võib vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 16 anda välja suunised, mis on mõeldud ebaoluliste võrdlusaluste halduritele, et täpsustada käesoleva artikli lõikes 5 osutatud üksikasju.

Artikkel 12

Metoodika

1. Haldur kasutab võrdlusaluse koostamisel metoodikat, mis on

a) töökindel ja usaldusväärne;

b) selgete reeglitega selle kohta, kuidas ja millal võib asjaomase võrdlusaluse koostamisel toimida parima äranägemise järgi;

c) täpne ja järjepidev ning valideeritav, sealhulgas asjakohasel juhul olemasolevate tehinguandmete suhtes järeltestitav;

d) vastupidav ja tagab selle, et võrdlusalust saab arvutada väga paljudes eri olukordades selle terviklust ohtu seadmata;

e) jälgitav ja kontrollitav.

2. Võrdlusaluse metoodika väljatöötamisel teeb võrdlusaluse haldur järgmist:

a) võtab arvesse selliseid tegureid nagu turu suurus ja tavapärane likviidsus, kauplemise ja turuosaliste positsioonide läbipaistvus, turu kontsentratsioon, turu dünaamika ja valimi piisavus võrdlusalusega mõõdetava turu või majandusolukorra kajastamiseks;

b) määrab kindlaks, mis on kõnealuse võrdlusalusega seoses aktiivne turg, ning

c) määrab kindlaks eri liiki sisendandmete prioriteetsuse.

3. Haldur kehtestab ja avaldab selge korra, milles määratakse kindlaks asjaolud, mille puhul sisendandmete hulk või kvaliteet langeb madalamale tasemest, mis on metoodika kohaselt vajalik võrdlusaluse täpseks ja usaldusväärseks koostamiseks, ning milles kirjeldatakse, kas ja kuidas võrdlusalust sellistel asjaoludel arvutatakse.

Artikkel 13

Metoodika läbipaistvus

1. Haldur peab võrdlusaluse ja selle metoodika välja töötama ning neid haldama läbipaistvalt. Sel eesmärgil avaldab haldur või teeb kättesaadavaks järgmise teabe:

a) iga välja antud ja avaldatud võrdlusaluse või asjakohasel juhul võrdlusaluste kogumi tarvis kasutatava metoodika põhielemendid;

b) konkreetse metoodika ettevõtjasisese ülevaatamise ja heakskiitmise üksikasjad ning metoodika ülevaatamise sagedus;

c) halduri metoodikas kavandatud iga olulise muudatuse puhul konsultatsioonide toimumise kord ja sellise muudatuse põhjendus, sealhulgas olulise muudatuse määratlus ja millistel asjaoludel peab haldur võrdlusaluse kasutajaid muudatusest teavitama;

▼M1

d) selgitus selle kohta, mil viisil punktis a sätestatud metoodika peegeldab keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimistegureid kõigi võrdlusaluste või võrdlusaluste kogumite puhul, välja arvatud intressimäära ja välisvaluuta võrdlusalused.

Haldur peab esimese lõigu punkti d nõuded täitma hiljemalt 30. aprillil 2020.

▼B

2. Lõike 1 punkti c kohaselt nõutavas korras nähakse ette, et

a) muudatustest teatatakse ette koos selge ajakavaga, mis annab võimaluse analüüsida kavandatud oluliste muudatuste mõju ja esitada selle kohta märkusi, ning

b) käesoleva lõike punktis a osutatud märkused ja halduri vastus märkustele tehakse pärast konsulteerimist kättesaadavaks, välja arvatud juhul, kui märkuse tegija on taotlenud selle konfidentsiaalsust.

▼M1

2a. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 49 vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada käesolevat määrust, kehtestades käesoleva artikli lõike 1 esimese lõigu punktis d osutatud selgituse miinimumsisu ja kasutatava standardvormingu.

▼B

3. Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et täpsustada, millise teabe peab haldur esitama vastavalt lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetele, tehes vahet võrdlusaluste eri tüüpidel ja sektoritel, nagu need on sätestatud käesolevas määruses. Väärtpaberiturujärelevalve arvestab vajadust avalikustada need metoodika elemendid, mis on piisavalt üksikasjalikud ja võimaldavad kasutajatel mõista, kuidas võrdlusalust välja antakse, ning hinnata selle representatiivsust, olulisust konkreetsetele kasutajatele ja sobivust finantsinstrumentides ja -lepingutes viitamiseks ning proportsionaalsuse põhimõtet. Väärtpaberiturujärelevalve regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu ei reguleeri aga ebaoluliste võrdlusaluste haldureid ning nad ei jää selle kohaldamisalasse.

Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 1. aprillil 2017.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.

4. Väärtpaberiturujärelevalve võib vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 16 anda välja suuniseid, mis on mõeldud ebaoluliste võrdlusaluste halduritele, et täpsustada käesoleva artikli lõikes 3 osutatud üksikasju.

Artikkel 14

Õigusrikkumistest teatamine

1. Haldur võtab kasutusele sobivad süsteemid ja tõhusad kontrollid, et tagada sisendandmete terviklus ja olla võimeline selgitama välja tegevust, mis võib määruse (EL) nr 596/2014 tähenduses viidata võrdlusalusega manipuleerimisele või manipuleerimise katsele, ning teavitab sellest pädevat asutust.

2. Haldur korraldab sisendandmete ja sisendandmete esitajate seire, et olla võimeline teavitama asjaomast pädevat asutust ja esitama kogu asjakohase teabe, juhul kui ta kahtlustab, et seoses võrdlusalusega on aset leidnud tegevus, mis võib määrusele (EL) nr 596/2014 tuginedes viidata võrdlusalusega manipuleerimisele või manipuleerimise katsele, sh keelatud kokkuleppe sõlmimisele.

Halduri pädev asutus edastab, kui see on kohalduv, selle teabe määrusele (EL) nr 596/2014 tuginedes asjaomasele asutusele.

3. Haldur kehtestab korra, mida kohaldatakse tema juhtide, töötajate ja kõigi teiste füüsiliste isikute suhtes, kelle teenuseid ta kasutab või kontrollib, ja mille alusel saab teatada ettevõtjasiseselt käesoleva määruse rikkumisest.







3. PEATÜKK

Käitumisjuhend ja nõuded sisendandmete esitajatele

Artikkel 15

Käitumisjuhend

1. Kui võrdlusalus põhineb sisendandmete esitaja esitatud sisendandmetel, töötab haldur iga võrdlusaluse kohta välja käitumisjuhendi, milles on selgelt lahti kirjutatud sisendandmete esitajate vastutus sisendandmete esitamisel, ning tagab, et käitumisjuhend on kooskõlas käesoleva määrusega. Haldur peab pidevalt ja vähemalt korra aastas ning muudatuste tegemise korral kontrollima, kas sisendandmete esitajad järgivad käitumisjuhendit.

2. Käitumisjuhend sisaldab vähemalt järgmisi elemente:

a) esitatavate sisendandmete selge kirjeldus ning nõuded, millega tagatakse sisendandmete esitamine kooskõlas artiklitega 11 ja 14;

b) nende isikute andmed, kes võivad haldurile sisendandmeid esitada, ning sisendandmete esitaja ja sisendandmete esitaja töötajate isikusamasuse ning sisendandmete esitaja nimel sisendandmeid esitavate töötajate volituste kontrollimise kord;

c) tegevuspõhimõtted, mille eesmärk on tagada, et sisendandmete esitaja esitab kõik asjaomased sisendandmed;

d) süsteemid ja kontrollid, mille sisendandmete esitaja peab võtma kasutusele, sealhulgas:

i) sisendandmete esitamise kord, sealhulgas sisendandmete esitaja kohustus täpsustada, kas sisendandmed on tehinguandmed ja kas need vastavad halduri nõuetele;

ii) sisendandmete esitamisel oma parima äranägemise järgi toimimise põhimõtted;

iii) nõue, et sisendandmed tuleb enne haldurile esitamist valideerida;

iv) dokumenteerimise ja salvestamise põhimõtted;

v) kahtlastest sisendandmetest teatamise nõuded;

vi) huvide konflikti ohjamise nõuded.

3. Haldur võib koostada iga tema poolt väljaantava võrdlusaluste kogumi jaoks ühe käitumisjuhendi.

4. Kui asjaomane pädev asutus leiab artiklis 41 osutatud õigusi kasutades, et mõni käitumisjuhendi punkt ei vasta käesolevale määrusele, teavitab ta sellest haldurit. Haldur teeb käitumisjuhendisse kohandused 30 päeva jooksul pärast asjaomase teate saamist, et tagada selle vastavus käesolevale määrusele.

5. Kriitilise tähtsusega võrdlusaluse haldur teeb asjaomasele pädevale asutusele oma käitumisjuhendi teatavaks 15 tööpäeva jooksul pärast kriitilise tähtsusega võrdlusaluse artikli 20 lõikes 1 osutatud loetellu lisamise otsuse kohaldamise alguskuupäeva. Asjaomane pädev asutus kontrollib 30 päeva jooksul, kas käitumisjuhendi sisu vastab käesolevale määrusele. Kui asjaomane pädev asutus leiab, et mõni punkt ei vasta käesolevale määrusele, kohaldatakse käesoleva artikli lõiget 4.

6. Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et täpsustada lõikes 2 osutatud käitumisjuhendi üksikasju võrdlusaluste eri tüüpide jaoks ning et võtta arvesse võrdlusaluste ja finantsturgude arengut.

Väärtpaberiturujärelevalve võtab arvesse võrdlusaluste ja sisendandmete esitajate eri omadusi, eriti sisendandmete ja metoodika erinevusi, sisendandmete manipuleeritavust ja võrdlusalustega seotud järelevalvetavade rahvusvahelist ühtlustamist.

Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 1. aprillil 2017.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

Artikkel 16

Juhtimis- ja kontrollinõuded järelevalvealustele sisendandmete esitajatele

1. Järelevalvealusele sisendandmete esitajale kohaldatakse järgmisi juhtimis- ja kontrollinõudeid:

a) järelevalvealune sisendandmete esitaja peab tagama, et sisendandmete esitamist ei kahjusta olemasolev või võimalik huvide konflikt ja et olukorras, kus tuleb tegutseda oma parima äranägemise järgi, tehakse seda sõltumatult ja ausalt asjaomase teabe alusel kooskõlas artiklis 15 osutatud käitumisjuhendiga;

b) järelevalvealune sisendandmete esitaja peab kehtestama kontrolliraamistiku, mis tagab sisendandmete tervikluse, täpsuse ja usaldusväärsuse ning sisendandmete esitamise kooskõlas käesoleva määruse ja artiklis 15 osutatud käitumisjuhendiga.

2. Järelevalvealune sisendandmete esitaja võtab kasutusele tõhusad süsteemid ja kontrollid, et tagada kõigi haldurile esitatavate sisendandmete terviklus ja usaldusväärsus, mis peavad muu hulgas hõlmama järgmist:

a) kontroll selle üle, kes võib haldurile sisendandmeid esitada, ja asjakohasel juhul kord, mis reguleerib heakskiidu saamist füüsiliselt isikult, kellele sisendandmete esitaja töötaja allub;

b) nõuetekohane koolitus sisendandmete esitaja töötajatele, mis hõlmab vähemalt käesolevat määrust ja määrust (EL) nr 596/2014;

c) huvide konflikti ohjamise meetmed, sealhulgas asjakohasel juhul töötajate organisatsiooniline eraldamine ja selle kaalumine, kuidas kõrvaldada tasustamispoliitikast tulenevad ajendid võrdlusalust manipuleerida;

d) sisendandmete esitamisega seotud teabevahetuse, sisendandmete esitaja poolt andmete esitamist võimaldava kogu teabe, kogu olemasoleva ja võimaliku huvide konflikti puudutava teabe, sh, kuid mitte ainult, sisendandmete esitaja riskid võrdlusalust järgivates finantsinstrumentides, dokumenteerimine ja säilitamine asjakohase ajavahemiku jooksul;

e) sise- ja välisauditite dokumenteerimine.

3. Kui sisendandmed sõltuvad eksperdihinnangust, kehtestavad järelevalvealused sisendandmete esitajad lisaks lõikes 2 osutatud süsteemidele ja kontrollidele hinnangu andmise ja oma parima äranägemise järgi toimimise põhimõtted ning säilitavad antud hinnangute ja oma parima äranägemise järgi toimimise dokumenteeritud põhjendused. Kui see on proportsionaalne, võtavad järelevalvealused sisendandmete esitajad arvesse võrdlusaluse ja selle sisendandmete laadi.

4. Järelevalvealune sisendandmete esitaja teeb halduri ja asjaomase pädeva asutusega täielikult koostööd võrdlusaluse väljaandmise auditeerimisel ja selle üle järelevalve teostamisel ning teeb kättesaadavaks teabe ja dokumendid, mida säilitatakse kooskõlas lõigetega 2 ja 3.

5. Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et täpsustada lõigetes 1, 2 ja 3 juhtimisele, süsteemidele ja kontrollidele esitatud nõudeid ning põhimõtteid.

Väärtpaberiturujärelevalve võtab arvesse võrdlusaluste ja järelevalvealuste sisendandmete esitajate eri omadusi, eriti sisendandmete ja kasutatud metoodika erinevusi, sisendandmetega manipuleerimise ohtu ning järelevalvealuste sisendandmete esitajate tegevuse iseloomu, nagu ka võrdlusaluste ja finantsturgude arengut, pidades silmas võrdlusalustega seotud järelevalvetavade rahvusvahelist ühtlustamist. Väärtpaberiturujärelevalve regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu ei reguleeri aga ebaoluliste võrdlusaluste järelevalvealuseid sisendandmete esitajaid ning nad ei jää selle kohaldamisalasse.

Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 1. aprillil 2017.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

6. Väärtpaberiturujärelevalve võib vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 16 anda välja suuniseid, mis on mõeldud ebaoluliste võrdlusaluste järelevalvealustele esitajatele, et täpsustada käesoleva artikli lõikes 5 osutatud üksikasju.







III JAOTIS

VÕRDLUSALUSTE ERI TÜÜPIDELE ESITATAVAD NÕUDED







1. PEATÜKK

Reguleeritud andmetel põhinevad võrdlusalused

Artikkel 17

Reguleeritud andmetel põhinevad võrdlusalused

1. Artikli 11 lõike 1 punkte d ja e, artikli 11 lõikeid 2 ja 3, artikli 14 lõikeid 1 ja 2 ning artikleid 15 ja 16 ei kohaldata reguleeritud andmetel põhinevate võrdlusaluste väljaandmisele ja nende jaoks sisendandmete esitamisele. Artikli 8 lõike 1 punkti a ei kohaldata reguleeritud andmetel põhinevate võrdlusaluste väljaandmisele seoses sisendandmetega, mis esitatakse täielikult ja otse, nagu on täpsustatud artikli 3 lõike 1 punktis 24.

2. Artikleid 24 ja 25 või artiklit 26, olenevalt kohaldatavusest, kohaldatakse selliste reguleeritud andmetel põhinevate võrdlusaluste väljaandmisele ja nende jaoks sisendandmete esitamisele, mida järgitakse otseselt või võrdlusaluste kombinatsioonis kaudselt finantsinstrumentides või -lepingutes või mida kasutatakse investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ning kui osutatud finantsinstrumentide, -lepingute ja investeerimisfondide koguväärtus on kuni 500 miljardit eurot, arvestatuna kõigi võrdlusalusega hõlmatud lõpptähtaegade või tähtaegade põhjal, kui viimane on asjakohane.







2. PEATÜKK

Intressimäära võrdlusalused

Artikkel 18

Intressimäära võrdlusalused

Intressimäära võrdlusaluste väljaandmisele ja nende jaoks sisendandmete esitamisele kohaldatakse lisaks II jaotises esitatud nõuetele või nende nõuete asemel I lisas sätestatud erinõudeid.

Artikleid 24, 25 ja 26 ei kohaldata intressimäära võrdlusaluste väljaandmisele ja nende jaoks sisendandmete esitamisele.







3. PEATÜKK

Kauba võrdlusalused

Artikkel 19

Kauba võrdlusalused

1. Kauba võrdlusaluste väljaandmisele ja nende jaoks sisendandmete esitamisele kohaldatakse II jaotises sätestatud nõuete, v.a artikkel 10, asemel II lisa nõudeid, välja arvatud juhul, kui kauba võrdlusalus on reguleeritud andmetel põhinev võrdlusalus või selle jaoks esitatud andmed on pärit sellistelt sisendandmete esitajatelt, kellest enamik on järelevalvealused isikud.

Kauba võrdlusaluste väljaandmisele ega nende jaoks sisendandmete esitamisele ei kohaldata artikleid 24, 25 ja 26.

2. Kui kauba võrdlusalus on kriitilise tähtsusega võrdlusalus, mille alusvara on kuld, hõbe või plaatina, kohaldatakse II lisas sätestatud nõuete asemel II jaotise nõudeid.

▼M1







3a. PEATÜKK

ELi kliimaülemineku võrdlusalused ja Pariisi kokkulepet järgivad ELi võrdlusalused

Artikkel 19a

ELi kliimaülemineku võrdlusalused ja Pariisi kokkulepet järgivad ELi võrdlusalused

1. III lisas sätestatud nõudeid kohaldatakse ELi kliimaülemineku võrdlusaluste ja Pariisi kokkulepet järgivate ELi võrdlusaluste väljaandmise ja nende jaoks sisendandmete esitamise suhtes lisaks II, III ja IV jaotises sätestatud nõuetele.

2. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 49 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse täiendamiseks kehtestades ELi kliimaülemineku võrdlusaluste ja Pariisi kokkulepet järgivate ELi võrdlusaluste miinimumnõuded, et täpsustada järgmist:

a) alusvarade valimise kriteeriumid, sealhulgas kohaldatavuse korral varade välistamise kriteeriumid;

b) võrdlusaluse alusvarade kaalumise kriteeriumid ja meetod;

c) ELi kliimaülemineku võrdlusaluste CO2 heite vähendamise trajektoori määramine.

3. Haldurid, kes annavad välja ELi kliimaülemineku võrdlusalust või Pariisi kokkulepet järgivat ELi võrdlusalust, peavad käesoleva määruse nõuetele vastama hiljemalt 30. aprilliks 2020.

Artikkel 19b

ELi kliimaülemineku võrdlusalustele esitatavad nõuded

ELi kliimaülemineku võrdlusaluse haldurid valivad, kaaluvad või jätavad välja hiljemalt 31. detsembril 2022 alusvarad, mille on emiteerinud äriühingud, kes järgivad CO2 heite vähendamise trajektoori vastavalt järgmistele nõuetele:

i) äriühingud avalikustavad mõõdetavad ja ajapõhised CO2 heite vähendamise eesmärgid;

ii) äriühingud avalikustavad CO2 heite vähendamise, mis on eristatud asjaomaste tegutsevate tütarettevõtjate tasemel;

iii) äriühingud avalikustavad igal aastal teabe nende eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude kohta;

iv) alusvaraga seotud tegevus ei kahjusta märkimisväärselt muid keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimiseesmärke.

Artikkel 19c

Pariisi kokkulepet järgivatest ELi võrdlusalustest väljajätmine

1. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 49 vastu delegeeritud õigusakt käesoleva määruse täiendamiseks, et määratleda Pariisi kokkulepet järgivate ELi võrdlusaluste raames kindlaks sektorid, mis tuleb välja jätta, kuna neil ei ole mõõdetavaid ja ajapõhiseid CO2 heite vähendamise eesmärke, mis oleksid kooskõlas Pariisi kokkuleppe eesmärkidega. Komisjon võtab nimetatud delegeeritud õigusakti vastu 1. jaanuariks 2021 ning ajakohastab seda iga kolme aasta tagant.

2. Komisjon võtab lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusakti koostamisel arvesse kestliku rahastamise tehnilise eksperdirühma tööd.

Artikkel 19d

Püüe anda välja ELi kliimaülemineku võrdlusaluseid

Hiljemalt 1. jaanuaril 2022 peavad liidus asuvad haldurid, kes annavad välja ühe või mitme alusvara väärtuse või hindade alusel kindlaks määratud olulisi võrdlusaluseid, püüdma välja anda üht või mitut ELi kliimaülemineku võrdlusalust.

▼B







4. PEATÜKK

Kriitilise tähtsusega võrdlusalused

Artikkel 20

Kriitilise tähtsusega võrdlusalused

1. Komisjon võtab kooskõlas artikli 50 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega vastu rakendusaktid, et kehtestada ja vaadata vähemalt iga kahe aasta järel läbi selliste võrdlusaluste loetelu, mida annavad välja liidus asuvad haldurid ning mis on kriitilise tähtsusega võrdlusalused, kuivõrd üks järgmistest tingimustest on täidetud:

a) võrdlusalust järgitakse otseselt või võrdlusaluste kombinatsioonis kaudselt finantsinstrumentides või -lepingutes või kasutatakse investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks ning osutatud finantsinstrumentide, -lepingute ja investeerimisfondide koguväärtus on vähemalt 500 miljardit eurot, arvestatuna kõigi võrdlusalusega hõlmatud lõpptähtaegade või tähtaegade põhjal, kui viimane on asjakohane;

b) võrdlusalus põhineb peamiselt ühes liikmesriigis asuvate sisendandmete esitajate andmetel ning seda peetakse kõnealuses liikmesriigis kriitilise tähtsusega võrdlusaluseks vastavalt käesoleva artikli lõigetes 2, 3, 4 ja 5 sätestatud menetlusele;

c) võrdlusalus vastab kõigile järgmistele tingimustele:

i) võrdlusalust järgitakse otseselt või võrdlusaluste kombinatsioonis kaudselt finantsinstrumentides või -lepingutes või kasutatakse investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks ning osutatud finantsinstrumentide, -lepingute ja investeerimisfondide koguväärtus on vähemalt 400 miljardit eurot, arvestatuna kõigi võrdlusalusega hõlmatud lõpptähtaegade või tähtaegade põhjal, kui viimane on asjakohane, kuid ei ületa punktis a nimetatud väärtust;

ii) võrdlusalusel puuduvad turupõhised asendajad või neid on väga vähe;

iii) võrdlusaluse väljaandmise lõpetamine või selle väljaandmine sisendandmete alusel, mis ei peegelda enam täielikult aluseks olevat turgu või majandusolukorda, või ebausaldusväärsete sisendandmete alusel tooks kaasa märkimisväärse ja kahjuliku mõju turu terviklusele, finantsstabiilsusele, tarbijatele, reaalmajandusele või kodumajapidamiste ja ettevõtjate rahastamisele ühes või enamas liikmesriigis.

Kui võrdlusalus vastab punkti c alapunktides ii ja iii sätestatud tingimustele, kuid ei vasta punkti c alapunktis i sätestatud tingimusele, võivad asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused koos selle liikmesriigi pädeva asutusega, kus haldur asub, kokku leppida, et sellist võrdlusalust tuleks pidada käesoleva lõigu alusel kriitilise tähtsusega võrdlusaluseks. Iga juhul peab halduri pädev asutus konsulteerima asjaomaste liikmesriikide pädevate asutustega. Kui pädevad asutused on eriarvamusel, otsustab halduri pädev asutus, kas võrdlusalust tuleks pidada käesoleva lõigu alusel kriitilise tähtsusega võrdlusaluseks, võttes arvesse eriarvamuste põhjendust. Pädevad asutused või eriarvamuste korral halduri pädev asutus edastab hinnangu komisjonile. Pärast hinnangu kättesaamist võtab komisjon kooskõlas käesoleva lõikega vastu rakendusakti. Lisaks sellele edastab halduri pädev asutus eriarvamuste korral oma hinnangu Väärtpaberiturujärelevalvele, kes võib avaldada arvamuse.

2. Kui lõike 1 punktis b osutatud liikmesriigi pädev asutus on seisukohal, et tema järelevalvealune haldur annab välja võrdlusalust, mida tuleks pidada kriitilise tähtsusega võrdlusaluseks, teavitab ta sellest Väärtpaberiturujärelevalvet ning edastab Väärtpaberiturujärelevalvele dokumenteeritud hinnangu.

3. Lõike 2 kohaldamisel hindab pädev asutus, kas võrdlusaluse väljaandmise lõpetamine või selle väljaandmine sisendandmete või sisendandmete esitajate rühma põhjal, mis ei peegelda enam täielikult aluseks olevat turgu või majandusolukorda, tooks kaasa kahjuliku mõju turu terviklusele, finantsstabiilsusele, tarbijatele, reaalmajandusele või kodumajapidamiste ja ettevõtjate rahastamisele tema liikmesriigis. Pädev asutus võtab oma hinnangus arvesse järgmist:

a) selliste finantsinstrumentide ja -lepingute väärtus, mis järgivad liikmesriigi piires võrdlusalust, ja selliste investeerimisfondide väärtus, mille tootluse mõõtmisel järgitakse liikmesriigi piires võrdlusalust, ning nende väärtuste osakaal liikmesriigis täitmata finantsinstrumentide ja -lepingute koguväärtuses ning investeerimisfondide koguväärtuses;

b) selliste finantsinstrumentide ja -lepingute väärtus, mis järgivad liikmesriigi piires võrdlusalust, ja selliste investeerimisfondide väärtus, mille tootluse mõõtmisel järgitakse liikmesriigi piires võrdlusalust, ning nende väärtuste osakaal liikmesriigi rahvamajanduse kogutoodangus;

c) muud arvnäitajad, et objektiivselt hinnata võrdlusaluse väljaandmise lõpetamise või ebausaldusväärsuse võimalikku mõju turu terviklusele, tarbijatele, reaalmajandusele, finantsstabiilsusele või kodumajapidamiste ja ettevõtjate rahastamisele liikmesriigis.

Pädev asutus vaatab vähemalt iga kahe aasta järel läbi oma hinnangu, mis käsitleb võrdlusaluse kriitilist tähtsust, ning teavitab Väärtpaberiturujärelevalvet uuest hinnangust ja edastab selle talle.

4. Väärtpaberiturujärelevalve avaldab kuue nädala jooksul pärast lõikes 2 osutatud teate saamist arvamuse, kas pädeva asutuse hinnang vastab lõike 3 nõuetele ning edastab selle arvamuse koos pädeva asutuse hinnanguga komisjonile.

5. Komisjon võtab pärast lõikes 4 osutatud arvamuse kättesaamist vastu rakendusaktid kooskõlas lõikega 1.

6. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 49 vastu delegeeritud õigusakte, et

a) täpsustada, kuidas hinnata muude finantsinstrumentide kui tuletisinstrumentide nimiväärtust, tuletisinstrumentide tinglikku väärtust ning investeerimisfondide vara puhasväärtust, muu hulgas võrdlusaluste kombinatsiooni kuuluva võrdlusaluse kaudse järgimise korral, et võrrelda neid käesoleva artikli lõikes 1 ning artikli 24 lõike 1 punktis a osutatud künnistega;

b) vaadata turu, hindade ja õigusliku reguleerimise arengu valguses läbi käesoleva artikli lõikes 1 osutatud künniste arvutamise meetod, samuti nende võrdlusaluste klassifitseerimise asjakohasus, mida järgivate finantsinstrumentide, -lepingute või investeerimisfondide koguväärtus on künnistele lähedal; läbivaatamine toimub vähemalt iga kahe aasta järel alates 1. jaanuarist 2018;

c) täpsustada, kuidas kohaldada käesoleva artikli lõike 1 punkti c alapunktis iii osutatud tingimusi, võttes arvesse kõiki andmeid, mis aitavad hinnata objektiivselt võrdlusaluse väljaandmise lõpetamise või ebausaldusväärsuse võimalikku mõju turu terviklusele, finantsstabiilsusele, tarbijatele, reaalmajandusele või kodumajapidamiste ja ettevõtjate rahastamisele ühes või enamas liikmesriigis.

Kui see on asjakohane, võtab komisjon arvesse turu või tehnoloogia arengut.

Artikkel 21

Kriitilise tähtsusega võrdlusaluse kohustuslik haldamine

1. Kui kriitilise tähtsusega võrdlusaluse haldur kavatseb kriitilise tähtsusega võrdlusaluse väljaandmise lõpetada, teeb ta järgmist:

a) teavitab viivitamata oma pädevat asutust ning

b) esitab nelja nädala jooksul pärast nimetatud teavitamist hinnangu selle kohta, kuidas

i) võrdlusalus uuele haldurile üle anda või

ii) selle väljaandmine lõpetada, võttes arvesse artikli 28 lõikega 1 kehtestatud korda.

Esimese lõigu punktis b osutatud tähtaja jooksul ei tohi haldur võrdlusaluse väljaandmist lõpetada.

2. Kui pädev asutus on lõikes 1 osutatud halduri hinnangu kätte saanud, teeb ta järgmist:

a) teavitab Väärtpaberiturujärelevalvet ja asjakohasel juhul artikli 46 alusel moodustatud kolleegiumi ning

b) koostab nelja nädala jooksul ise hinnangu selle kohta, kuidas anda võrdlusalus uuele haldurile üle või kuidas selle väljaandmine lõpetada, võttes arvesse kooskõlas artikli 28 lõikega 1 kehtestatud korda.

Käesoleva lõike esimese lõigu punktis b osutatud tähtaja jooksul ei tohi haldur võrdlusaluse väljaandmist lõpetada ilma pädeva asutuse kirjaliku nõusolekuta.

3. Pärast lõike 2 punktis b osutatud hinnangu koostamist on pädeval asutusel õigus nõuda, et haldur jätkaks võrdlusaluse avaldamist, kuni:

a) võrdlusaluse väljaandmine on üle antud uuele haldurile;

b) võrdlusaluse väljaandmine on võimalik lõpetada korrapäraselt või

c) võrdlusalus ei ole enam kriitilise tähtsusega.

Esimese lõigu kohaldamisel ei tohi ajavahemik, mil pädev asutus võib nõuda, et haldur jätkaks võrdlusaluse avaldamist, olla pikem kui 12 kuud.

▼M1

Selle ajavahemiku lõpuks vaatab pädev asutus läbi oma otsuse nõuda, et haldur jätkaks võrdlusaluse avaldamist. Pädev asutus võib vajaduse korral pikendada seda ajavahemikku veel sobiva perioodi võrra, mis ei tohi olla pikem kui 12 kuud. Kohustusliku haldamise ajavahemik ei tohi olla kokku pikem kui viis aastat.

▼B

4. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, koostab pädev asutus juhul, kui kriitilise tähtsusega võrdlusaluse halduri tegevus lõpetatakse maksejõuetusmenetluse tõttu, hinnangu selle kohta, kas ja kuidas saab võrdlusaluse anda üle uuele haldurile või kuidas selle väljaandmise saab korrapäraselt lõpetada, võttes arvesse kooskõlas artikli 28 lõikega 1 kehtestatud korda.

Artikkel 22

Kriitilise tähtsusega võrdlusaluste haldurite turuvõimu tasandamine

Ilma et see piiraks liidu konkurentsiõiguse kohaldamist, võtab haldur, kes annab välja kriitilise tähtsusega võrdlusalust, piisavad abinõud selle tagamiseks, et võrdlusaluse litsentse ja võrdlusalusega seonduvat teavet antakse kõigile kasutajatele õiglasel, mõistlikul, läbipaistval ja mittediskrimineerival alusel.

Artikkel 23

Kohustuslik sisendandmete esitamine kriitilise tähtsusega võrdlusaluse jaoks

1. Käesolevat artiklit kohaldatakse kriitilise tähtsusega võrdlusalustele, mis põhinevad selliste sisendandmete esitajate andmetel, kellest enamik on järelevalvealused isikud.

2. Ühe või enama kriitilise tähtsusega võrdlusaluse haldur esitab iga kahe aasta järel oma pädevale asutusele hinnangu iga tema poolt välja antava kriitilise tähtsusega võrdlusaluse suutlikkuse kohta mõõta aluseks olevat turgu või majandusolukorda.

3. Kui järelevalvealune sisendandmete esitaja kavatseb kriitilise tähtsusega võrdlusaluse jaoks sisendandmete esitamise lõpetada, teavitab ta sellest viivitamata kirjalikult võrdlusaluse haldurit, kes teavitab sellest viivitamata oma pädevat asutust. Kui järelevalvealune sisendandmete esitaja asub teises liikmesriigis, teavitab halduri pädev asutus viivitamata selle sisendandmete esitaja pädevat asutust. Võrdlusaluse haldur esitab nii kiiresti kui võimalik, aga hiljemalt 14 päeva jooksul pärast järelevalvealuse sisendandmete esitaja teate saamist oma pädevale asutusele hinnangu selle kohta, millist mõju avaldab see võrdlusaluse suutlikkusele mõõta aluseks olevat turgu või majandusolukorda.

4. Pärast käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 osutatud võrdlusaluse halduri hinnangu saamist ja selle hinnangu põhjal teavitab halduri pädev asutus kiiresti Väärtpaberiturujärelevalvet ning asjakohasel juhul artikli 46 alusel moodustatud kolleegiumi, ning annab oma hinnangu võrdlusaluse suutlikkusele mõõta aluseks olevat turgu või majandusolukorda, võttes arvesse kooskõlas artikli 28 lõikega 1 halduri poolt tema võrdlusaluse väljaandmise lõpetamiseks kehtestatud korda.

5. Alates kuupäevast, mil halduri pädevat asutust on teavitatud sisendandmete esitajate kavatsusest lõpetada sisendandmete esitamine, kuni kuupäevani, mil ta on koostanud lõikes 4 osutatud hinnangu, on tal õigus nõuda lõike 3 kohase teate esitanud sisendandmete esitajatelt, et nad jätkaksid sisendandmete esitamist ajavahemiku jooksul, mis ei ole pikem kui neli nädalat, kohustamata järelevalvealuseid isikuid kauplema või andma lubadust kaubelda.

6. Kui pädev asutus on pärast lõikes 5 nimetatud ajavahemikku ja oma lõikes 4 osutatud hinnangu põhjal seisukohal, et kriitilise tähtsusega võrdlusaluse representatiivsus on ohus, on tal õigus järgmisele:

a) nõuda järelevalvealustelt isikutelt, kes valitakse kooskõlas käesoleva artikli lõikega 7, sealhulgas isikutelt, kes ei ole veel asjaomase kriitilise tähtsusega võrdlusaluse jaoks sisendandmete esitajad, haldurile sisendandmete esitamist vastavalt halduri metoodikale, artiklis 15 osutatud käitumisjuhendile või muudele reeglitele. See nõue kehtestatakse asjakohaseks perioodiks, mis ei ole pikem kui 12 kuud alates kuupäevast, mil tehti algne otsus kohustusliku sisendandmete esitamise nõudmise kohta vastavalt lõikele 5 või nende isikute puhul, kes ei ole veel sisendandmete esitajad, alates kuupäevast, mil tehti otsus kohustusliku sisendandmete esitamise nõudmise kohta vastavalt käesolevale punktile;

b) pikendada kohustusliku sisendandmete esitamise ajavahemikku sobiva ajavahemiku võrra, mis ei ole pikem kui 12 kuud, pärast käesoleva lõigu punkti a kohaselt võetud meetme läbivaatamist vastavalt lõikele 9;

c) määrata kindlaks sisendandmete esitamise vorm ja tähtpäev, kohustamata järelevalvealuseid isikuid kauplema või andma lubadust kaubelda;

d) nõuda, et haldur muudaks oma metoodikat, artiklis 15 osutatud käitumisjuhendit, või muid kriitilise tähtsusega võrdlusalust käsitlevaid reegleid.

▼M1

Esimese lõigu punktide a ja b kohase kohustusliku sisendandmete esitamise ajavahemik ei tohi olla kokku pikem kui viis aastat.

▼B

7. Lõike 6 kohaldamiseks valib halduri pädev asutus tihedas koostöös järelevalvealuste isikute pädevate asutustega järelevalvealused isikud, kellelt nõutakse sisendandmete esitamist, lähtudes järelevalvealuse isiku tegelikust ja potentsiaalsest osalemisest asjaomase võrdlusalusega mõõdetaval turul.

8. Kui järelevalvealuselt sisendandmete esitajalt on nõutud võrdlusaluse jaoks sisendandmete esitamist lõike 6 punkti a, b või c kohaselt võetud meetmega, teeb sisendandmete esitaja pädev asutus nende meetmete täitmise tagamisel koostööd halduri pädeva asutusega.

9. Halduri pädev asutus vaatab kõik lõike 6 kohaselt võetud meetmed lõike 6 esimese lõigu punktis a osutatud ajavahemiku lõpuks läbi. Ta tunnistab meetme kehtetuks, kui ta leiab, et

a) sisendandmete esitajad tõenäoliselt jätkavad meetme kehtetuks tunnistamise korral vähemalt ühe aasta jooksul sisendandmete esitamist ja seda tõendab vähemalt:

i) sisendandmete esitajate kirjalikult võetud kohustus halduri ja pädeva asutuse ees jätkata meetme kehtetuks tunnistamise korral vähemalt ühe aasta jooksul kriitilise tähtsusega võrdlusaluse jaoks sisendandmete esitamist;

ii) halduri kirjalik aruanne pädevale asutusele, milles esitatakse tõendid tema hinnangu kohta, et kohustusliku sisendandmete esitamise meetme kehtetuks tunnistamise korral saab tagada kriitilise tähtsusega võrdlusaluse jätkuva väljaandmise;

b) võrdlusaluse väljaandmist saab jätkata ka pärast seda, kui sisendandmete esitajad, kellelt on sisendandmete esitamist nõutud, lõpetavad sisendandmete esitamise;

c) on olemas vastuvõetav alternatiivne võrdlusalus ja kriitilise tähtsusega võrdlusaluse kasutajad saavad minimaalsete kuludega üle minna alternatiivse võrdlusaluse kasutamisele, kusjuures seda tõendab vähemalt halduri kirjalik aruanne, milles täpsustatakse alternatiivsele võrdlusalusele üleminekut ning kasutajate suutlikkust sellele võrdlusalusele üle minna ja asjaomaseid kulusid, või

d) sobivaid alternatiivseid sisendandmete esitajaid ei ole võimalik kindlaks teha ning kui asjaomased järelevalvealused isikud lõpetaksid sisendandmete esitamise, nõrgestaks see võrdlusalust sedavõrd, et võrdlusaluse väljaandmine tuleb lõpetada.

▼M1

10. Kui kriitilise tähtsusega võrdlusaluse väljaandmine tuleb lõpetada, jätkavad kõik selle kriitilise tähtsusega võrdlusaluse järelevalvealused sisendandmete esitajad sisendandmete esitamist ajavahemiku jooksul, mille pikkuse määrab kindlaks pädev asutus, kuid mis ei ületa lõike 6 teises lõigus sätestatud viie aasta pikkust maksimumajavahemikku.

▼B

11. Kui sisendandmete esitaja rikub lõikes 6 sätestatud nõudeid, teavitab haldur sellest asjaomast pädevat asutust kohe, kui see on mõistlikult võimalik.

12. Kui võrdlusalust tunnustatakse kriitilise tähtsusega võrdlusalusena kooskõlas artikli 20 lõigetes 2, 3, 4 ja 5 sätestatud menetlusega, on halduri pädeval asutusel õigus nõuda sisendandmete esitamist kooskõlas käesoleva artikli lõikega 5 ning lõike 6 punktidega a, b ja c ainult enda liikmesriigis asuvatelt järelevalvealustelt sisendandmete esitajatelt.







5. PEATÜKK

Olulised võrdlusalused

Artikkel 24

Olulised võrdlusalused

1. Võrdlusalus, mis ei täida ühtegi artikli 20 lõikes 1sätestatud tingimust, on oluline, kui

a) seda järgitakse otseselt või võrdlusaluste kombinatsioonis kaudselt finantsinstrumentides või -lepingutes või kasutatakse investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks ning osutatud finantsinstrumentide, -lepingute ja investeerimisfondide keskmine koguväärtus kuuekuulisel perioodil on vähemalt 50 miljardit eurot, arvestatuna kõigi võrdlusalusega hõlmatud lõpptähtaegade või tähtaegade põhjal, kui viimane on asjakohane, või

b) võrdlusalusel ei ole turupõhiseid asendajaid või neid on väga vähe ning võrdlusaluse väljaandmise lõpetamine või selle väljaandmine sisendandmete alusel, mis ei peegelda enam täielikult aluseks olevat turgu või majandusolukorda, või ebausaldusväärsete sisendandmete alusel tooks kaasa märkimisväärse ja kahjuliku mõju turu terviklusele, finantsstabiilsusele, tarbijatele, reaalmajandusele või kodumajapidamiste ja ettevõtjate rahastamisele ühes või enamas liikmesriigis.

2. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 49 vastu delegeeritud õigusakte, et vaadata turu, hindade ja õigusliku reguleerimise arengu valguses läbi käesoleva artikli lõike 1 punktis a osutatud künnise arvutamise meetod, samuti nende võrdlusaluste klassifitseerimise asjakohasus, mida järgivate finantsinstrumentide, -lepingute või investeerimisfondide koguväärtus on künnisele lähedal. Läbivaatamine toimub vähemalt iga kahe aasta järel alates 1. jaanuarist 2018.

3. Haldur teavitab viivitamata oma pädevat asutust, kui tema oluline võrdlusalus langeb allapoole lõike 1 punktis a nimetatud künnist.

Artikkel 25

Oluliste võrdlusaluste erinõuete kohaldamise erandid

1. Haldur võib otsustada jätta kohaldamata artikli 4 lõike 2, artikli 4 lõike 7 punktid c, d ja e, artikli 11 lõike 3 punkti b või artikli 15 lõike 2, kui haldur leiab, et ühe või mitme nimetatud sätte kohaldamine oleks ebaproportsionaalne, võttes arvesse võrdlusaluse laadi või mõju või halduri suurust.

2. Kui haldur otsustab mitte kohaldada ühte või mitut lõikes 1 osutatud sätetest, teavitab ta viivitamata oma pädevat asutust ning edastab sellele kogu asjakohase teabe, mis kinnitab halduri hinnangut, et ühe või mitme sellise sätte kohaldamine oleks ebaproportsionaalne, võttes arvesse võrdlusaluse laadi või mõju või halduri suurust.

3. Pädev asutus võib otsustada, et olulise võrdlusaluse haldur peab siiski kohaldama ühte või enamat artikli 4 lõikes 2, artikli 4 lõike 7 punktides c, d ja e, artikli 11 lõike 3 punktis b ning artikli 15 lõikes 2 sätestatud nõuet, kui ta leiab, et see oleks asjakohane, võttes arvesse võrdlusaluse laadi või mõju või halduri suurust. Oma hinnangus võtab pädev asutus halduri esitatud teabe põhjal arvesse järgmisi kriteeriume:

a) võrdlusaluse manipuleeritavus;

b) sisendandmete laad;

c) huvide konflikti ulatus;

d) halduri kaalutlusruumi ulatus;

e) võrdlusaluse mõju turgudele;

f) võrdlusaluse laad, ulatus ja selle väljaandmise keerukus;

g) võrdlusaluse olulisus finantsstabiilsusele;

h) võrdlusalusele viitavate finantsinstrumentide, -lepingute või investeerimisfondide väärtus;

i) halduri suurus, organisatsiooniline vorm või struktuur.

4. Pädev asutus teavitab haldurit oma otsusest kohaldada lõike 3 kohaselt täiendavaid nõudeid 30 päeva jooksul pärast lõikes 2 osutatud halduri teate saamist. Kui pädevat asutust teavitati tegevusloa- või registreerimismenetluse raames, kohaldatakse artiklis 34 sätestatud tähtaegu.

5. Artikli 41 kohaste järelevalvealaste õiguste kasutamisel hindab pädev asutus korrapäraselt, kas tema käesoleva artikli lõike 3 kohane hinnang peab jätkuvalt paika.

6. Kui pädev asutus leiab põhjendatult, et talle käesoleva artikli lõike 2 kohaselt esitatud teave ei ole täielik või et on vaja lisateavet, hakkab käesoleva artikli lõikes 4 osutatud tähtaeg kulgema alles kuupäevast, mil haldur esitab täiendava teabe, välja arvatud juhul, kui vastavalt käesoleva artikli lõikele 4 kohalduvad artikli 34 kohased tähtajad.

7. Kui olulise võrdlusaluse haldur ei täida ühte või enamat artikli 4 lõikes 2, artikli 4 lõike 7 punktides c, d ja e, artikli 11 lõike 3 punktis b ja artikli 15 lõikes 2 sätestatud nõuet, avaldab ja säilitab haldur vastavuskinnituse, milles ta sedastab sõnaselgelt, miks on asjakohane, et haldur neid sätteid ei täida.

8. Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõu, et koostada lõikes 7 osutatud vastavuskinnituse näidis.

Väärtpaberiturujärelevalve esitab esimeses lõigus osutatud rakenduslike tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 1. aprillil 2017.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 15 sätestatud korras.

9. Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et täpsustada lõikes 3 osutatud kriteeriume.

Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 1. aprillil 2017.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.







6. PEATÜKK

Ebaolulised võrdlusalused

Artikkel 26

Ebaolulised võrdlusalused

1. Haldur võib otsustada mitte kohaldada artikli 4 lõiget 2, artikli 4 lõike 7 punkte c, d ja e, artikli 4 lõiget 8, artikli 5 lõikeid 2, 3 ja 4, artikli 6 lõikeid 1, 3 ja 5, artikli 7 lõiget 2, artikli 11 lõike 1 punkti b, artikli 11 lõike 2 punkte b ja c, artikli 11 lõiget 3, artikli 13 lõiget 2, artikli 14 lõiget 2, artikli 15 lõiget 2 ning artikli 16 lõikeid 2 ja 3 oma ebaoluliste võrdlusaluste puhul.

2. Haldur teavitab viivitamata oma pädevat asutust, kui halduri ebaoluline võrdlusalus ületab artikli 24 lõike 1 punktis a nimetatud künnist. Sellisel juhul peab haldur asuma täitma olulistele võrdlusalustele kohaldatavaid nõudeid kolme kuu jooksul.

3. Kui ebaolulise võrdlusaluse haldur otsustab mitte kohaldada ühte või enamat lõikes 1 osutatud sätet, avaldab ja säilitab ta vastavuskinnituse, milles ta sõnaselgelt sedastab, miks on asjakohane, et haldur neid sätteid ei täida. Haldur esitab vastavuskinnituse oma pädevale asutusele.

4. Asjaomane pädev asutus vaatab käesoleva artikli lõikes 3 osutatud vastavuskinnituse läbi. Pädev asutus võib samuti nõuda kooskõlas artikliga 41 haldurilt lisateavet tema ebaoluliste võrdlusaluste kohta ning nõuda muudatusi, et tagada vastavus käesolevale määrusele.

5. Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõu, et koostada lõikes 3 osutatud vastavuskinnituse näidis.

Väärtpaberiturujärelevalve esitab esimeses lõigus osutatud rakenduslike tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 1. aprillil 2017.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 15 sätestatud korras.







IV JAOTIS

LÄBIPAISTVUS JA TARBIJAKAITSE

Artikkel 27

Võrdlusaluse kirjeldus

1. Kahe nädala jooksul pärast artiklis 36 osutatud registrisse kandmist avaldab haldur õiglast ja hõlpsat juurdepääsu tagaval viisil võrdlusaluse kirjelduse iga sellise võrdlusaluse jaoks eraldi või, kui see on kohalduv, iga sellise võrdlusaluste kogumi jaoks, mida võidakse liidus artikli 29 kohaselt kasutada.

Kui haldur hakkab välja andma uut võrdlusalust või võrdlusaluste kogumit, mida võidakse liidus artikli 29 kohaselt kasutada, avaldab ta kahe nädala jooksul ning õiglast ja hõlpsat juurdepääsu tagaval viisil võrdlusaluse kirjelduse iga uue võrdlusaluse jaoks või, kui see on kohalduv, võrdlusaluste kogumi jaoks.

Haldur vaatab läbi ja vajaduse korral uuendab võrdlusaluse kirjelduse iga võrdlusaluse või võrdlusaluste kogumi jaoks, juhul kui muutub käesoleva artikli alusel esitatav teave ja vähemalt iga kahe aasta järel.

Võrdlusaluse kirjelduses

a) määratakse selgelt ja ühemõtteliselt kindlaks võrdlusalusega mõõdetav turg või majanduslik olukord ja asjaolud, mil selline mõõtmine võib osutuda ebausaldusväärseks;

b) esitatakse tehnilised spetsifikatsioonid, millest nähtuvad selgelt ja ühemõtteliselt võrdlusaluse arvutuse sellised üksikasjad, mille puhul võidakse toimida oma parima äranägemise järgi, selgitatakse sellise toimimise kriteeriumid ja selliselt toimivate isikute ametipositsioon ning viis, kuidas parimat äranägemist võib hiljem hinnata;

c) teavitatakse võimalusest, et võrdlusalust võidakse teatavate asjaolude, sealhulgas haldurist sõltumatute väliste asjaolude tõttu muuta või selle väljaandmine võidakse lõpetada, ja

d) teavitatakse kasutajaid, et võrdlusaluse muutmine või selle väljaandmise lõpetamine võib mõjutada võrdlusalust järgivaid finantslepinguid ja finantsinstrumente või investeerimisfondi tootluse mõõtmist.

2. Võrdlusaluse kirjeldus sisaldab vähemalt järgmist:

a) kõikide võrdlusalusega seotud põhimõistete määratlused;

b) võrdlusaluse metoodika vastuvõtmise ning metoodika läbivaatamise ja heakskiitmise korra põhistus;

c) võrdlusaluse koostamise kriteeriumid ja kord, sealhulgas sisendandmete kirjeldus, eri liiki sisendandmete prioriteetsus, võrdlusaluse koostamiseks vajalikud miinimumandmed, ekstrapoleerimismudelite või -meetodite kasutamine ja võrdlusalusest indeksi koostisosade tasakaalustamise kord;

d) kontrollid ja reeglid, mis käsitlevad halduri või sisendandmete esitaja hinnangut või oma parima äranägemise järgi toimimist, et tagada sellise hinnangu või toimimise järjepidevust;

e) kord, mis käsitleb võrdlusaluse koostamist turupingete perioodil või ajal, mil tehinguandmete allikad võivad olla ebapiisavad, ebatäpsed või ebausaldusväärsed, ja võrdlusaluse võimalikud piirid sellistel perioodidel;

f) sisendandmetes või võrdlusaluse koostamisel esinevate vigade parandamise kord, mis hõlmab muu hulgas olukorda, kui võrdlusalus tuleb uuesti koostada, ja

g) võrdlusaluse võimalike piiride kindlakstegemine, sealhulgas selle toimimine mittelikviidsetel või killustatud turgudel, ja sisendite võimalik kontsentratsioon.

▼M1

2a. Hiljemalt 30. aprilliks 2020 peab iga lõikes 2 osutatud nõude osas sisaldama võrdlusaluse kirjeldus selgitust selle kohta, kuidas keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimistegureid igas välja antud ja avaldatud võrdlusaluses või võrdlusaluste kogumis kajastatakse. Nende võrdlusaluste või võrdlusaluste kogumite puhul, mis ei taotle keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimiseesmärke, piisab sellest, kui haldur märgib sõnaselgelt võrdlusaluse kirjelduses, et selliseid eesmärke ei taotleta.

Kui konkreetse halduri portfellis ei ole ELi kliimaülemineku võrdlusaluseid ja Pariisi kokkulepet järgivaid ELi võrdlusaluseid või konkreetsel halduril ei ole võrdlusaluseid, mis taotlevad või võtavad arvesse keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimiseesmärke või -tegureid, tuleb see ära märkida kõigi halduri väljaantavate võrdlusaluste kirjelduses. Aktsiate ja võlakirjade oluliste võrdlusaluste ning ELi kliimaülemineku võrdlusaluste ja Pariisi kokkulepet järgivate ELi võrdlusaluste kohta avalikustab haldur vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/2088 ( 12 ) artikli 9 lõikes 3 sätestatud finantstoodetele esitatavatele avalikustamisnõuetele võrdlusaluse kirjelduses üksikasjad selle kohta, kas ja mil määral on tagatud üldine kooskõla CO2 heite vähendamise eesmärgiga või Pariisi kokkuleppe eesmärgi saavutamisega.

Hiljemalt 31. detsembriks 2021 peavad haldurid kõigi võrdlusaluste ja võrdlusaluste kogumite puhul, välja arvatud intressimäära ja välisvaluuta võrdlusalused, lisama oma võrdlusaluse kirjeldusse selgituse selle kohta, kuidas nende metoodika on kooskõlas CO2 heite vähendamise eesmärgiga või kuidas sellega saavutatakse Pariisi kokkuleppe eesmärgid.

2b. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 49 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse täiendamiseks, et täpsustada vastavalt käesoleva artikli lõikele 2a võrdlusaluse kirjelduses esitatavat teavet ja keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisteguritele viitamisel kasutatavat standardvormingut, et võimaldada turuosalistel teha teadlikke valikuid ja tagada nimetatud lõike järgimise tehniline teostatavus.

▼B

3. Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et täpsustada võrdlusaluse kirjelduse sisu ja juhtumid, mille puhul võrdlusaluse kirjelduse ajakohastamine on nõutav.

Väärtpaberiturujärelevalve teeb vahet võrdlusaluste eri tüüpide ja sektorite vahel, nagu need on sätestatud käesolevas määruses, ning võtab arvesse proportsionaalsuse põhimõtet.

Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 1. aprillil 2017.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

Artikkel 28

Võrdlusaluse muutmine ja selle väljaandmise lõpetamine

1. Haldur avaldab koos artiklis 27 osutatud võrdlusaluse kirjeldusega korra, mis käsitleb meetmeid, mida haldur peab võtma sellise võrdlusaluse muutmisel või selle väljaandmise lõpetamisel, mida võib artikli 29 lõike 1 kohaselt liidus kasutada. Asjakohasel juhul võib selle korra, mida tuleb ajakohastada ja avaldada iga olulise muudatuse puhul, kehtestada võrdlusaluste kogumi jaoks.

2. Järelevalvealused isikud, v.a lõikes 1 osutatud haldur, kes kasutavad võrdlusalust, koostavad töökindla kirjaliku kava, milles kavandatakse meetmed, mida nad võrdlusaluse olulise muutmise või selle väljaandmise lõpetamise korral võtavad, ja haldavad seda kava. Kui see on teostatav ja asjakohane, määratakse niisuguses kavas üks või mitu alternatiivset võrdlusalust, mida võib järgida nende võrdlusaluste asemel, mida enam välja ei anta, ja märgitakse, miks niisugused võrdlusalused võiksid olla sobilikud alternatiivid. Järelevalvealused isikud esitavad kava ja selle hilisemad versioonid taotluse korral asjaomasele pädevale asutusele ning võimaluse korral kajastavad seda lepingulistes suhetes klientidega.







V JAOTIS

VÕRDLUSALUSTE KASUTAMINE LIIDUS

Artikkel 29

Võrdlusaluse kasutamine

1. Järelevalvealune isik võib liidu piires kasutada võrdlusalust või võrdlusaluste kogumit, kui seda annab välja liidus asuv haldur, kes on kantud artiklis 36 osutatud registrisse, või kui võrdlusalus on kantud artiklis 36 osutatud registrisse.

2. Kui direktiivi 2003/71/EÜ või direktiivi 2009/65/EÜ kohaselt avaldatava prospekti esemeks on vabalt võõrandatav väärtpaber või muu investeerimistoode, mis järgib võrdlusalust, tagab emitent, pakkumuse esitaja või isik, kes taotleb reguleeritud turul kauplemisele võtmist, et prospekt hõlmaks ka selget ja hästi nähtavat teavet selle kohta, kas võrdlusalust annab välja käesoleva määruse artiklis 36 osutatud registrisse kantud haldur.

Artikkel 30

Samaväärsus

1. Selleks et kolmandas riigis asuva halduri välja antavat võrdlusalust või võrdlusaluste kogumit saaks liidus kasutada kooskõlas artikli 29 lõikega 1, tuleb võrdlusalus või võrdlusaluste kogum ja haldur kanda artiklis 36 osutatud registrisse. Registrisse kandmiseks peavad olema täidetud järgmised tingimused:

a) komisjon on võtnud kooskõlas käesoleva artikli lõikega 2 või 3 vastu samaväärsuse otsuse;

b) haldur on saanud tegevusloa või on registreeritud ja tema üle teostatakse järelevalvet asjaomases kolmandas riigis;

c) haldur on teatanud Väärtpaberiturujärelevalvele oma nõusolekust, et järelevalvealused isikud võivad liidus kasutada tema tegelikke või tulevasi võrdlusaluseid, esitanud nende võrdlusaluste loetelu, mille kasutamiseks liidus ta on nõusoleku andnud, ja teatanud kolmandas riigis tema järelevalve eest vastutava pädeva asutuse, ning

d) käesoleva artikli lõikes 4 nimetatud koostööleping on kehtiv.

2. Komisjon võib vastu võtta rakendusotsuse, milles märgitakse, et kolmanda riigi õigusraamistik ja järelevalvetavad tagavad järgmist:

a) asjaomases kolmandas riigis tegevusloa saanud või registreeritud haldurid täidavad siduvaid nõudeid, mis on samaväärsed käesolevast määrusest tulenevate nõuetega, eelkõige võttes arvesse seda, kas kolmanda riigi õigusraamistik ja järelevalvetavad tagavad kooskõla IOSCO finantssektori võrdlusaluste põhimõtetega või kui see on kohalduv, IOSCO teabeagentuuride põhimõtetega, ja

b) siduvate nõuetega kaasneb selles kolmandas riigis nende pidev tõhus järelevalve ja riiklik sund.

Rakendusotsus võetakse vastu kooskõlas artikli 50 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

3. Komisjon võib alternatiivina võtta vastu rakendusotsuse, mille kohaselt

a) kolmanda riigi siduvad nõuded seoses konkreetsete haldurite või konkreetsete võrdlusaluste või võrdlusaluste kogumitega on samaväärsed käesolevast määrusest tulenevate nõuetega, eelkõige võttes arvesse seda, kas kolmanda riigi õigusraamistik ja järelevalvetavad tagavad kooskõla IOSCO finantssektori võrdlusaluste põhimõtetega või kui see on kohalduv, IOSCO teabeagentuuride põhimõtetega, ning

b) selliste konkreetsete haldurite või konkreetsete võrdlusaluste või võrdlusaluste kogumitega kaasneb kõnealuses kolmandas riigis nende pidev tõhus järelevalve ja nad on allutatud riiklikule sunnile.

Rakendusotsus võetakse vastu kooskõlas artikli 50 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

4. Väärtpaberiturujärelevalve sõlmib koostöölepingud selliste kolmandate riikide pädevate asutustega, mille õigusraamistikku ja järelevalvetavasid peetakse samaväärseks kooskõlas lõikega 2 või 3. Koostöölepingus täpsustatakse vähemalt järgmine:

a) Väärtpaberiturujärelevalve ja asjaomaste kolmandate riikide pädevate asutuste vaheline teabevahetuse kord, sealhulgas juurdepääs kogu asjakohasele teabele kolmandas riigis tegevusloa saanud halduri kohta, mida Väärtpaberiturujärelevalve nõuab;

b) Väärtpaberiturujärelevalve kiire teavitamise kord juhul, kui kolmanda riigi pädev asutus leiab, et selles kolmandas riigis tegevusloa saanud haldur, kes on tema järelevalve subjekt, rikub kõnealuses kolmandas riigis tegevusloa aluseks olevaid tingimusi või muid riigisiseseid õigusakte;

c) järelevalvetegevuse, sealhulgas kohapealsete kontrollide koordineerimise kord.

5. Selleks et pädevad asutused ja Väärtpaberiturujärelevalve saaksid kasutada neile käesoleva määrusega antud järelevalvealaseid õigusi, töötab Väärtpaberiturujärelevalve välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, millega määratakse kindlaks lõikes 4 osutatud koostöölepingute miinimumsisu.

Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 1. aprillil 2017.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

Artikkel 31

Kolmandas riigis asuva halduri registreeringu kehtetuks tunnistamine

1. Väärtpaberiturujärelevalve tunnistab kolmandas riigis asuva halduri registreeringu kehtetuks, kustutades halduri kohta artiklis 36 osutatud registris tehtud kande, kui tal on põhjendatud ja dokumentaalsetele tõenditele tuginev alus arvata, et haldur

a) tegutseb viisil, mis selgelt kahjustab tema võrdlusaluste kasutajate huve või turgude korrapärast toimimist, või

b) on raskelt rikkunud kolmanda riigi õigusakte või muid tema suhtes kolmandas riigis kohaldatavaid norme, millele tuginedes võttis komisjon vastu rakendusotsuse kooskõlas artikli 30 lõikega 2 või 3.

2. Väärtpaberiturujärelevalve teeb lõike 1 kohase otsuse üksnes juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

a) Väärtpaberiturujärelevalve on pöördunud selles küsimuses kolmanda riigi pädeva asutuse poole, kuid see pädev asutus ei ole võtnud asjakohaseid meetmeid, mida on vaja investorite ja turgude korrapärase toimimise kaitsmiseks liidus, või ei ole suutnud tõendada, et asjaomane haldur täidab temale kolmandas riigis kohaldatavaid nõudeid;

b) Väärtpaberiturujärelevalve on teavitanud kolmanda riigi pädevat asutust oma kavatsusest halduri registreering kehtetuks tunnistada vähemalt 30 päeva enne tema kohta tehtud kande registrist kustutamist.

3. Väärtpaberiturujärelevalve teavitab lõike 1 kohaselt võetud meetmetest viivitamata teisi pädevaid asutusi ning avaldab otsuse oma veebisaidil.

Artikkel 32

Kolmandas riigis asuva halduri tunnustamine

1. Kuni ajani, mil kooskõlas artikli 30 lõikega 2 või 3 võetakse vastu samaväärsuse otsus, võivad järelevalvealused isikud liidus kasutada kolmandas riigis asuva halduri välja antavaid võrdlusaluseid, tingimusel et see haldur saab eelnevalt viiteliikmesriigi pädevalt asutuselt käesoleva artikli kohase tunnustuse.

2. Kolmandas riigis asuv haldur, kes kavatseb saada käesoleva artikli lõikes 1 osutatud eelneva tunnustuse, peab täitma käesolevas määruses sätestatud nõudeid, v.a artikli 11 lõige 4 ning artiklid 16, 20, 21 ja 23. Haldur võib selle tingimuse täita, järgides IOSCO finantssektori võrdlusaluste põhimõtteid või IOSCO teabeagentuuride põhimõtteid, olenevalt sellest, kumb on kohalduv, eeldusel et selline kohaldamine on samaväärne käesoleva määruse nõuete täitmisega, v.a artikli 11 lõige 4 ning artiklid 16, 20, 21 ja 23.

Selleks et hinnata, kas esimeses lõigus nimetatud tingimus on täidetud, ning hinnata IOSCO finantssektori võrdlusaluste põhimõtete või IOSCO teabeagentuuride põhimõtete järgimist, olenevalt sellest, kumb on kohalduv, võib viiteliikmesriigi pädev asutus kasutada sõltumatu välisaudiitori hinnangut või, kui kolmandas riigis asuv haldur on järelevalve subjekt, selle kolmanda riigi pädeva asutuse väljastatud sertifikaati, kus haldur asub.

Juhul ja niivõrd kui haldur suudab tõendada, et tema välja antav võrdlusalus on reguleeritud andmetel põhinev võrdlusalus või kauba võrdlusalus, mis ei põhine selliste sisendandmete esitajate esitatud andmetel, kellest enamik on järelevalvealused isikud, ei ole haldur kohustatud täitma nõudeid, mida ei kohaldata reguleeritud andmetel põhinevatele võrdlusalustele ja kauba võrdlusalustele, nagu on sätestatud vastavalt artiklis 17 ja artikli 19 lõikes 1.

3. Kolmandas riigis asuval halduril, kes kavatseb saada lõikes 1 osutatud eelneva tunnustuse, peab olema viiteliikmesriigis asutatud esindaja. Esindaja peab olema liidus asuv füüsiline või juriidiline isik, kelle kolmandas riigis asuv haldur on sõnaselgelt nimetanud tegutsema liidus halduri nimel suhetes ametiasutuste ja muude isikutega seoses käesolevast määrusest tulenevate halduri kohustustega. Esindaja täidab koos halduriga järelevaatamise funktsiooni halduri poolt käesoleva määruse alusel võrdlusaluse väljaandmisel ning on selle eest vastutav viiteliikmesriigi pädeva asutuse ees.

4. Kolmandas riigis asuva halduri viiteliikmesriik määratakse kindlaks järgmiselt:

a) kui haldur kuulub kontserni, mille üks liige on liidus asuv järelevalvealune isik, on viiteliikmesriik see liikmesriik, kus asub kõnealune järelevalvealune isik. Selline järelevalvealune isik nimetatakse esindajaks lõike 3 tähenduses;

b) kui punkt a ei kohaldu ja kui haldur kuulub kontserni, milles on rohkem kui üks liidus asuvat järelevalvealust isikut, on viiteliikmesriik see liikmesriik, kus asub suurim arv järelevalvealuseid isikuid või, kui järelevalvealuste isikute arv on võrdne, siis see liikmesriik, kus võrdlusalust järgivate finantsinstrumentide, -lepingute või investeerimisfondide väärtus on suurim. Üks käesoleva punkti kohaselt kindlaks määratavas viiteliikmesriigis asuvatest järelevalvealustest isikutest nimetatakse esindajaks lõike 3 tähenduses;

c) kui käesoleva lõike punkt a ega b ei kohaldu ja kui ühte või mitut halduri välja antavat võrdlusalust järgitakse finantsinstrumentide puhul, millega on lubatud kaubelda ühe või mitme liikmesriigi kauplemiskohas, mis on määratletud direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 24, on viiteliikmesriik liikmesriik, kus finantsinstrumendiga, mis järgib mõnda neist võrdlusalustest, lubati kaubelda või kaubeldi kauplemiskohas esimest korda ja endiselt kaubeldakse. Kui asjaomase finantsinstrumendiga lubati kaubelda või kaubeldi esimest korda ühel ajal eri liikmesriikide kauplemiskohtades ja endiselt kaubeldakse, on viiteliikmesriik see liikmesriik, kus võrdlusalust järgivate finantsinstrumentide, -lepingute või investeerimisfondide väärtus on suurim;

d) kui punktid a, b ja c ei kohaldu ja kui ühte või mitut halduri välja antavat võrdlusalust kasutavad järelevalvealused isikud rohkem kui ühes liikmesriigis, on viiteliikmesriik see liikmesriik, kus asub suurim arv selliseid järelevalvealuseid isikuid või, kui järelevalvealuste isikute arv on võrdne, see liikmesriik, kus võrdlusalust järgivate finantsinstrumentide, -lepingute või investeerimisfondide väärtus on suurim;

e) kui punktid a, b, c ja d ei kohaldu ning kui haldur on sõlminud järelevalvealuse isikuga lepingu, milles ta nõustub tema välja antava võrdlusaluse kasutamisega, on viiteliikmesriik see liikmesriik, kus asub see järelevalvealune isik.

5. Kolmandas riigis asuv haldur, kes soovib saada lõikes 1 osutatud eelneva tunnustuse, taotleb tunnustamist oma viiteliikmesriigi pädevalt asutuselt. Taotlev haldur esitab kogu teabe, mida on vaja selleks, et pädev asutus saaks veenduda, et haldur on teinud tunnustamise ajaks kõik vajalikud korraldused lõikes 2 osutatud nõuete täitmiseks, ning esitab loetelu oma praegustest ja tulevastest võrdlusalustest, mida võib liidus kasutada, ja teatab pädeva asutuse nime, kes vastutab halduri järelevalve eest kolmandas riigis, kui see on olemas.

Pädev asutus kontrollib 90 tööpäeva jooksul alates käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud taotluse saamisest, kas lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tingimused on täidetud.

Kui pädev asutus leiab, et lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tingimused ei ole täidetud, jätab ta tunnustamise taotluse rahuldamata ja põhjendab seda. Samuti jäetakse tunnustus andmata siis, kui ei ole täidetud järgmised lisatingimused:

a) kui kolmandas riigis asuv haldur on järelevalve subjekt, reguleerib viiteliikmesriigi pädeva asutuse ja selle kolmanda riigi pädeva asutuse, kus haldur asub, suhteid asjakohane koostööleping, mis vastab artikli 30 lõike 5 kohaselt vastu võetud regulatiivsetele tehnilistele standarditele, et tagada tõhus teabevahetus, mis võimaldaks pädeval asutusel täita oma ülesandeid vastavalt käesolevale määrusele;

b) käesoleva direktiivi kohaste järelevalveülesannete tõhusat täitmist pädeva asutuse poolt ei takista selle kolmanda riigi õigus- ja haldusnormid, kus haldur asub, ega, kui see on kohalduv, kõnealuse kolmanda riigi järelevalveasutuse järelevalve- ja uurimisvolituste piirid.

6. Kui viiteliikmesriigi pädev asutus leiab, et kolmandas riigis asuv haldur annab välja võrdlusalust, mille puhul on täidetud oluliseks võrdlusaluseks või ebaoluliseks võrdlusaluseks liigitamise tingimused, nagu on sätestatud vastavalt artiklites 24 ja 26, teavitab ta sellest põhjendamatu viivituseta Väärtpaberiturujärelevalvet. Ta esitab selle hinnangu toetuseks halduri poolt enda tunnustamise taotluses esitatud teabe.

Väärtpaberiturujärelevalve annab ühe kuu jooksul pärast esimeses lõigus osutatud teate saamist pädevale asutusele nõu võrdlusaluse tüübi kohta ning selle väljaandmist reguleerivate nõuete kohta nagu sätestatud artiklites 24, 25 ja 26. Nõuandes võidakse eelkõige käsitleda seda, kas Väärtpaberiturujärelevalve leiab, et sellise tüübi tingimused on täidetud, tuginedes halduri poolt enda tunnustamise taotluses esitatud teabele.

Lõikes 5 osutatud ajavahemik peatatakse alates kuupäevast, mil Väärtpaberiturujärelevalve teate kätte sai, kuni Väärtpaberiturujärelevalve on andnud käesoleva lõike kohast nõu.

Kui viiteliikmesriigi pädev asutus teeb ettepaneku anda tunnustus vastupidiselt teises lõigus osutatud Väärtpaberiturujärelevalve nõuandele, teavitab ta sellest Väärtpaberiturujärelevalvet ja põhjendab seda. Väärtpaberiturujärelevalve avaldab asjaolu, et pädev asutus ei järgi või ei kavatse järgida seda nõuannet. Samuti võib Väärtpaberiturujärelevalve igal üksikjuhul otsustada, kas avaldada pädeva asutuse põhjendused selle kohta, miks ta kõnealust nõuannet ei järgi. Asjaomasele pädevale asutusele antakse avaldamisest ette teada.

7. Viiteliikmesriigi pädev asutus teavitab Väärtpaberiturujärelevalvet viie tööpäeva jooksul igast otsusest tunnustada kolmandas riigis asuvat haldurit ning esitab halduri välja antavate selliste võrdlusaluste loetelu, mida võib liidus kasutada, ja teatab pädeva asutuse nime, kes vastutab halduri järelevalve eest kolmandas riigis, kui see on olemas.

8. Viiteliikmesriigi pädev asutus peatab või asjakohasel juhul tunnistab sellise tunnustuse kehtetuks, mis on antud vastavalt lõikele 5, kui tal on põhjendatud ja dokumentaalsetele tõenditele tuginev alus arvata, et haldur tegutseb viisil, mis selgelt kahjustab tema võrdlusaluse kasutajate huve või turgude korrapärast toimimist, et haldur on raskelt rikkunud käesolevas määruses sätestatud nõudeid või et haldur on esitanud valeandmeid või kasutanud muid ebaseaduslikke võtteid tunnustuse saamiseks.

9. Väärtpaberiturujärelevalve võib töötada välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et määrata kindlaks lõikes 5 osutatud tunnustamise taotluse vorm ja sisu ning lõikes 6 nõutud teabe esitamise viis.

Kui selline regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu välja töötatakse, esitab Väärtpaberiturujärelevalve kõnealuse eelnõu komisjonile.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

Artikkel 33

Kolmandas riigis välja antavate võrdlusaluste kinnitamine

1. Haldur, kes asub liidus ning on saanud tegevusloa või registreeritud artikli 34 kohaselt, või mis tahes muu järelevalvealune isik, kes asub liidus, kellel on selge ja täpselt kindlaks määratud roll kolmanda riigi halduri kontrolli- või aruandlusraamistikus, kes suudab teha tõhusat seiret võrdlusaluse väljaandmise üle, võib taotleda asjaomaselt pädevalt asutuselt kolmandas riigis välja antava võrdlusaluse või võrdlusaluste kogumi kinnitamist nende kasutamiseks liidus, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

a) võrdlusalust või võrdlusaluste kogumit kinnitav haldur