02019R2201 — ET — 16.09.2021 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:









▼B

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2019/2201,

1. oktoober 2019,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/1241 üksikasjalike eeskirjadega hariliku süvameregarneeli püügipiirkondade reaalajas sulgemise rakendamiseks Skagerrakis







Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse hariliku süvameregarneeli (Pandalus borealis) noorisendite kaitseks Skagerraki püügipiirkondade reaalajas sulgemise üksikasjalikud eeskirjad.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „Skagerrak“ – ala, mis piirneb läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani ulatuva joonega ning lõunas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega;

b) „noodavedu“ – tegevus nooda püügikorda viimise ja väljatõmbamise vahel;

c) „ühiskasutuskava“ – nõukogu määruse (EL) nr 1224/2009 artikli 95 kohaselt kehtestatud spetsiaalse kontrolli- ja inspekteerimisprogrammi raames koostatud kava;

d) „hariliku süvameregarneeli noorisendid“ – hariliku süvameregarneeli (Pandalus borealis) isendid, kelle seljakilbi pikkus on alla 14,8 mm. Seljakilbi pikkust mõõdetakse seljakilbi pikkusena keskjoonega paralleelselt, ühe silma tagant kuni seljakilbi kaugema servani.

e) „Nordmøre võre“ – traali paigaldatud selektiivsusvahend, mis koosneb väljapääsuga varustatud kaldus võrest. Vahendist pääsevad läbi krevetid või salehomaarid, välistades samas kalade soovimatu kaaspüügi, suunates nad väljapääsu kaudu välja.

▼M1

Artikkel 3

Püügi käivitustase

Püügitase, mille puhul käivitatakse püügipiirkondade reaalajas sulgemine vastavalt käesolevale määrusele, on 20 % hariliku süvameregarneeli noorisendeid hariliku süvameregarneeli koguarvust ühes proovis.

▼B

Artikkel 4

Inspekteerimised

▼M1

1. Püügi käivitustasemete seireks vajaliku teabe allikaks on pädevate kontrolliasutuste poolsed inspekteerimised merel harilikku süvameregarneeli ( Pandalus borealis ) püüdvatel kalalaevadel, millel kasutatakse põhjatraale, mille võrgusilma suurus on vähemalt 35 mm.

▼B

2. Rannikuliikmesriik ja/või ühiskasutuskava kohases ühistegevuses osalev liikmesriik teeb kindlaks piirkonnad ja ajavahemikud, mille puhul esineb oht saavutada püügi käivitustase.

3. Eelkõige inspekteeritakse lõike 2 kohaselt kindlaks tehtud piirkondi, et mõõta, kas hariliku süvameregarneeli noorisendite osakaal saavutab püügi käivitustaseme.

4. Kontrolliasutused inspekteerivad hariliku süvameregarneeli püüki I lisas esitatud proovivõtumeetodi abil.

5. Inspekteerimise üksikasjad ja valimisse kuuluva hariliku süvameregarneeli noorisendite kogus registreeritakse II lisas sätestatud proovivõtuaruandes. II lisas esitatud proovivõtuaruande vorm tuleb nõuetekohaselt täita kohe pärast proovi mõõtmist.

6. Kui hariliku süvameregarneeli kogus noodaveos on väiksem kui 100 kg, ei võeta loomust sulgemise soovitamise aluseks.

Artikkel 5

Käivitustaseme saavutamise teavitused

1. Kui artikli 4 lõike 4 kohaselt vähemalt kahest 96 tunni jooksul püütud loomusest võetud proovide tulemustest ilmneb, et hariliku süvameregarneeli noorisendite kogus saavutab püügi käivitustaseme, täidetakse viivitamata artikli 4 lõikes 5 osutatud proovivõtuaruanne (aruanded) ja saadetakse see (need) rannikuäärse liikmesriigi kontaktpunktile, kes kaalub, kas püügipiirkond tuleks reaalajas sulgeda. Proovivõtuaruannete edastamisele võib lisanduda inspekteerimiste eest vastutavate kontrolliasutuste soovitus püügipiirkond reaalajas sulgeda.

▼M1

2. Kui hariliku süvameregarneeli noorisendite osakaal moodustab üle 40 % kõnealuse liigi arvust proovis, nagu on osutatud artikli 4 lõikes 4, võivad kontrolliasutused soovitada püügipiirkond reaalajas sulgeda ühe proovi põhjal.

▼B

Artikkel 6

Püügipiirkonna sulgemine

▼M1

1. Artikli 4 lõikes 4 osutatud proovivõtuaruannete alusel võib asjaomane rannikuliikmesriik keelata hariliku süvameregarneeli püügi vähemalt 35 mm võrgusilma suurusega põhjatraalidega artikli 7 kohaselt kindlaks määratud piirkonnas („keeluala“).

▼B

2. Olenemata lõikest 1 võib keelualal lubada harilikku süvameregarneeli püüda III lisas osutatud mõõduselektiivse Nordmøre võrega harilikku süvameregarneeli püüdvatel traallaevadel. Kõnealust erandit kasutada soovivad laevad peavad teatama oma kavatsusest ja püügivahendite kasutamisest rannikuliikmesriigi kalapüügi seirekeskusele enne keelualale sisenemist.

▼M1

3. Selleks et kontrollida hariliku süvameregarneeli noorisendite osakaalu kõnealuse liigi kogupüügis, kohaldatakse III lisas osutatud mõõduselektiivset Nordmøre võret kasutavate laevade suhtes liikmesriikide poolt kehtestatavat spetsiaalset seireprogrammi. Kõnealuste programmide tulemused edastatakse komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast programmi alguskuupäeva ja 12 kuud pärast seda.

▼B

4. Kui keelualal III lisas osutatud mõõduselektiivset Nordmøre võret kasutava laeva inspekteerimisel selgub, et on toimunud hariliku süvameregarneeli noorisendite püük, millega saavutatakse püügi käivitustase, peab kõnealune laev keelualalt järelejäänud sulgemise ajaks lahkuma.

5. Laev võib pärast püügivahendite kohandamist siiski keelualale naasta ja sinna jääda, tingimusel et laevale taotletakse pädevate kontrolliasutuste luba. Sellisel juhul peavad kontrolliasutused inspekteerima laeva järgmist loomust, tagamaks, et hariliku süvameregarneeli noorisendite saak ei jõuaks püügi käivitustasemeni.

Artikkel 7

Keeluala geograafiline ulatus

Keeluala geograafilised piirid kehtestatakse järgmiste kriteeriumide alusel:

a) ala kindlaksmääramisel võetakse arvesse eelkõige noodaveotrajektoore, mis viisid sulgemisotsuseni, samasügavusjooni, saagi koostist ja püügitegevust;

b) suletud ala ei tohi olla suurem kui 50 ruutmeremiili.

Artikkel 8

Püügipiikonna reaalajas sulgemise kestus

1. Püügipiikonna reaalajas sulgemine jõustub otsuse tegemise päeval kell 24.00 koordineeritud maailmaaja (UTC) järgi. Otsuse vastuvõtmine tuleks ajastada nii, et ala läheduses tegutsevatel laevadel oleks piisavalt aega saada teavet vastavalt artiklile 7.

2. Püügipiirkond jääb suletuks 14 päevaks, pärast mida lõpetatakse sulgemise kohaldamine automaatselt keskööl (UTC).

Artikkel 9

Naabruses asuvad rannikuriigid

1. Rannikuliikmesriigid võivad reaalajas sulgemise algatamiseks taotleda koostööd naabruses asuvate rannikuriikidega, kasutades piiri mõlemalt poolelt pärit proovide tulemusi.

2. Kui suletav püügipiirkond hõlmab kahe või enama rannikuliikmesriigi suveräniteedi või jurisdiktsiooni alla kuuluvat ala ja vett, teatab rannikuliikmesriik sellest viivitamata naabruses asuvale rannikuliikmesriigile ja kolmandatele riikidele, teatades ka vastava piirkonna sulgemise otsusest. Seejärel võib naabruses asuv rannikuriik kaaluda sulgemist oma vetes.

3. Rannikuliikmesriik võib kutsuda naabruses asuvaid rannikuriike üles võtma enda nimel proove nende suveräniteedi või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes.

Artikkel 10

Teave

1. Pärast artikli 6 kohase püügipiirkonna reaalajas sulgemise otsustamist teeb rannikuliikmesriik viivitamata järgmist: a) avaldab teate püügipiirkonna reaalajas sulgemise kohta oma veebisaidil, lisades kaardi, koordinaadid ja otsuse aluseks oleva(d) proovivõtuaruande(d), ning b) teavitab võimalikult suures ulatuses keeluala läheduses viibivaid laevu ning c) teavitab elektroonilise teatega Norra kalandusdirektoraati, komisjoni ja kalapüügi seirekeskusi asjaomastes liikmesriikides ning kolmandates riikides, kelle kalalaevadel on lubatud tegutseda asjaomases piirkonnas. Teade peab sisaldama teavet piirkonna sulgemise kuupäeva ja jõustumise kohta, suletud piirkonna koordinaate ja asjakohast veebiaadressi, kust leiab lisateavet.

2. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et nende kalapüügi seirekeskused teavitaksid nende lipu all sõitvaid laevu, mida piirkonna reaalajas sulgemine mõjutab.

3. Taotluse korral esitab asjaomane rannikuliikmesriik komisjonile üksikasjalikud proovivõtuaruanded ja artikli 7 kohaselt tehtud piirkonna reaalajas sulgemise otsuse põhjendused.

Artikkel 11

Nordmøre võrega varustatud põhjatraalid

1. Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 724/2010 artikli 7 kohaldamist, on kõnealuses sättes esitatud tingimuste täitmisest tulenevast püügikeelust vabastatud järgmiste püügivahenditega varustatud põhjatraalerid: — hariliku süvameregarneeli ( Pandalus borealis ) püügiks ettenähtud vähemalt 32 mm võrgusilma suurusega ja maksimaalselt 19 mm võrevahega, ilma kaaspüügi eraldamise seadmeta Nordmøre sorteerimisvõrega varustatud põhjatraalid; — norra salehomaari ( Nephrops norvegicus ) püügiks ettenähtud üle 70 mm võrgusilma suurusega ja maksimaalselt 35 mm võrevahega, ilma kaaspüügi eraldamise seadmeta Nordmøre sorteerimisvõrega varustatud põhjatraalid.

▼M1

2. Lõikes 1 osutatud püügivahendeid kasutavate laevade lipuliikmesriigid peavad kehtestama spetsiaalse seireprogrammi, et kontrollida, et saagid ei jõuaks käivitustasemeni. Kui saagid jõuavad käivitustasemeni, peavad kõnealused laevad keelualalt järelejäänud keeluajaks lahkuma. Kõnealuste programmide tulemused edastatakse komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast programmi alguskuupäeva ja pärast seda iga 12 kuu järel. Kui selliste programmide tulemustest ilmneb, et saagid ületavad käivituslävesid, ei tohi selliseid püügivahendeid enam keelust vabastada.

▼B

Artikkel 12

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2020.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I lisa

Proovivõtumeetod

Proovid võetakse ja neid mõõdetakse kooskõlas järgmiste sätetega.

1. Kui võimalik, tuleks proovid võtta ja neid tuleks mõõta tihedas koostöös kalalaeva kapteni ja laevaperega. Kalalaeva kaptenit ja laevaperet innustatakse nimetatud toimingust osa võtma. Samuti innustatakse neid jagama igasugust teavet, mis võib olla asjakohane suletava püügipiirkonna piiride määramisel.

2. Saagi koostise hindamise alusena kasutatakse ühe noodaveoga saadud kogusaaki.

3. Proovi võtmisel kasutatakse järgmist meetodit.

▼M1

a) Proov tuleb võtta nii, et see kajastab hariliku süvameregarneeli saagi osakaalu loomuses. Selle saavutamiseks peab kapten või tema määratud isik aitama proovi võtta.

b) Proovi minimaalne suurus on 1 kg või 2 liitrit harilikku süvameregarneeli.

4. Hariliku süvameregarneeli noorisendite kogus tuleb arvutada osakaaluna hariliku süvameregarneeli koguarvust proovis.

▼B

5. II lisas esitatud proovivõtuaruande vorm tuleb nõuetekohaselt täita kohe pärast proovi mõõtmist.

▼M1









II LISA







PÜÜGIPIIRKONDADE REAALAJAS SULGEMINE – PROOVIVÕTUARUANNE RANNIKURIIGILE Harilik süvameregarneel võrreldes hariliku süvameregarneeli noorisenditega () Kontrolli/vaatluse üksikasjad Inspekteerimisalus Inspektori/vaatleja nimi Inspektori/vaatleja nimi Inspekteerimise/vaatluse kuupäev ja kellaaeg (2) Inspekteerimise/vaatluse koordinaadid (3) Kalalaeva andmed Nimi Kutsung Registreerimisnumber Lipuriik Püügivahendi liik Ühekordne/kahekordne Võrgusilma suurus mm Valikumeetmed Võre (hariliku süvameregarneeli väljasorteerimiseks) Võre, mm Muu Kogumiskott Kogumiskoti võrgusilma suurus Püügitegevuse andmed Algus Kuupäev ja kellaaeg (2) Koordinaadid (3) Lõpp Kuupäev ja kellaaeg (2) Koordinaadid (3) Püügitegevuse kestus (4) Loomuse üksikasjad Loomuse hinnanguline kogumass (kg) Hariliku süvameregarneeli hinnanguline kogumass loomuses (kg) Hariliku süvameregarneeli proovi suurus (kg/liiter) Hariliku süvameregarneeli koguarv proovis Hariliku süvameregarneeli noorisendite arv proovis Hariliku süvameregarneeli noorisendite osakaal (%) (hariliku süvameregarneeli noorisendite arv/koguarv) Märkused ja lisateave Muudest allikatest, nt kaptenilt saadud lisateave. Inspektor Allkiri Ei ole nõutav, kui aruanne koostatakse elektrooniliselt ja edastatakse rannikuriigile e-postiga. ( 1 ) Käesolevas määruses määratletud mõiste „hariliku süvameregarneeli noorisendid“ vastab mõistetele „süvameregarneelid (Pandalus) allpool käivitustaset“, „käivituspikkusest lühemad süvameregarneelid (Pandalus)“ ja „käivituspikkusest lühemad süvameregarneelid (Pandalus) reaalajas suletavas püügipiirkonnas“, nagu on määratletud Euroopa Liidu ja Norra vaheliste nõupidamiste 6. septembri 2018. aasta kokkulepitud protokollis. ( 2 ) pp/kk/aa tt mm (kohalik kellaaeg 24 tunni süsteemis). ( 3 ) Näiteks 56°24′ N 01° 30′ E. ( 4 ) tt mm.

▼B









III LISA

▼M1

REAALAJAS SULETAVAS PÜÜGIPIIRKONNAS LUBATAV SELEKTIIVNE VÕRE HARILIKU SÜVAMEREGARNEELI PÜÜGIL

▼B

Põhjatraal, mille pikendtüki ja traalikoti võrgusilma suurus on vähemalt 35 mm ning mis on varustatud sorteerimisvõrega, mille võrevahe on võre ülaosas maksimaalselt 19 mm ja võre allosas minimaalselt 9,5 mm. Võre allosa taga on vaba väljapääs merepõhja. Vähemalt 35 mm võrgusilma suurus kehtib sorteerimisvõrest tagapool.