1986L0378 — ET — 09.03.1997 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B NÕUKOGU DIREKTIIV, 24. juuli 1986, meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta kutsealastes sotsiaalkindlustusskeemides (86/378/EMÜ) (EÜT L 225, 12.8.1986, p.40)

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU DIREKTIIV,

24. juuli 1986,

meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta kutsealastes sotsiaalkindlustusskeemides

(86/378/EMÜ)







EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut ja eriti selle artikleid 100 ja 235, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 1 ) võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, ( 2 ) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ( 3 ) ning arvestades, et: ning arvestades, et: asutamisleping sätestab, et iga liikmesriik tagab põhimõtte rakendamise, et mehed ja naised peaksid saama võrdse töö eest võrdse tasu; “tasu” all tuleks mõista harilikku põhi- või miinimumpalka või mõnd muud tasumoodust kas rahas või loonusena, mida töötaja tööandjalt oma töö eest otseselt või kaudselt saab; ehkki võrdse tasustamise põhimõte on tõepoolest vahetult kohaldatav juhtudel, kui diskrimineerimist saab tuvastada lihtsalt võrdse kohtlemise ja võrdse tasustamise kriteeriumi järgides, tuleb ette olukordi, kus kõnesoleva põhimõtte rakendamine eeldab selle ulatust täpsemalt määratlevate lisameetmete võtmist; nõukogu 9. veebruari 1976. aasta direktiiv 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe, edutamise ning töötingimustega ( 4 ) näeb artikli 1 lõikes 2 ette, et nõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal vastu sätted, mis määratlevad kõnealuse põhimõtte sisu, ulatuse ja kohaldamise korra, selleks et tagada võrdse kohtlemise põhimõtte järkjärguline rakendamine sotsiaalkindlustuse valdkonnas; nõukogu on selleks vastu võtnud 19. detsembri 1978. aasta direktiivi 79/7/EMÜ ( 5 ) meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte järkjärgulise rakendamise kohta sotsiaalkindlustuse valdkonnas; direktiivi 79/7/EMÜ artikli 3 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu sätted, mis määratlevad võrdse kohtlemise põhimõtte sisu, ulatuse ja kohaldamise korra, selleks et tagada kõnealuse põhimõtte rakendamine kutsealastes sotsiaalkindlustusskeemides; võrdse kohtlemise põhimõtet tuleb rakendada kutsealastes sotsiaalkindlustusskeemides, mis pakuvad kaitset direktiivi 79/7/EMÜ artikli 3 lõikes 1 täpsustatud juhtudel, samuti muudes kindlustusskeemides, mis näevad töötajatele ette muid tasumooduseid kas rahas või loonusena asutamislepingus määratletud tähenduses; võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamine ei piira sätete kohaldamist, mis käsitlevad naiste kaitset seoses raseduse ja sünnitusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:







Artikkel 1

Käesoleva direktiivi eesmärk on rakendada kutsealastes sotsiaalkindlustusskeemides meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtet, edaspidi “võrdse kohtlemise põhimõte”.

▼M1

Artikkel 2

1. Kutsealased sotsiaalkindlustusskeemid on direktiiviga 79/7/EMÜ reguleerimata kindlustusskeemid, mille eesmärk on töötavatele isikutele, nii töötajatele kui ka füüsilisest isikust ettevõtjatele, ettevõtetes või ettevõtete ühenduses, majandustegevuse alal, kutsealases sektoris või sektorite grupis anda toetusi, mis täiendavad või asendavad riiklike sotsiaalkindlustusskeemide alusel makstavaid toetusi, olgu sellistes skeemides liikmeksolemine kohustuslik või vabatahtlik.

2. Käesolevat direktiivi ei kohaldata:

a) füüsilisest isikust ettevõtjate üksiklepingute suhtes;

b) füüsilisest isikust ettevõtjate skeemide suhtes, kuhu kuulub ainult üks liige;

c) palgatöötajate puhul selliste kindlustuslepingute suhtes, mille pooleks ei ole tööandja;

d) kutsealaste skeemide valiksätete suhtes, mida pakutakse osalejatele individuaalselt, et tagada neile: — kas täiendavad toetused või — võimalus valida füüsilisest isikust ettevõtjate tavaliste toetuste saamise alguskuupäev või võimalus valida mitme toetuse vahel;

e) kutsealaste skeemide suhtes, kui toetusi rahastatakse töötajate vabatahtlikest sissemaksetest.

3. Käesolev direktiiv ei takista tööandjal määramast isikutele, kes on juba jõudnud kutsealase skeemi kohaselt pensioni saamise tingimuseks olevasse pensioniikka, kuid ei ole veel jõudnud riikliku vanaduspensioni saamise tingimuseks olevasse pensioniikka, pensionilisa, mille eesmärk on võrdsustada kõnealustele isikutele makstavate toetuste kogusumma juba vanaduspensioniikka jõudnud teisele sugupoolele samas olukorras makstava summaga või neid summasid lähendada, kuni pensionilisa saavad isikud jõuavad vanaduspensioniikka.

Artikkel 3

Käesolevat direktiivi kohaldatakse töötava elanikkonna — kaasa arvatud füüsilisest isikust ettevõtjad, isikud, kelle töötamine on katkenud haiguse, raseduse ja sünnituse, õnnetuse või sunnitud töötuse tõttu, ja tööotsijad —, pensionile jäänud ja invaliidistunud töötajate suhtes, samuti isikute suhtes, kellele nende töötajate õigused laienevad kooskõlas siseriiklike seaduste ja/või tavadega.

▼B

Artikkel 4

Käesolevat direktiivi kohaldatakse:

a) kutsealaste kindlustusskeemide suhtes, mis pakuvad kaitset järgmistel juhtudel: — haigus, — invaliidsus, — vanadus, kaasa arvatud varajane pensionileminek, — tööõnnetused ja kutsehaigused, — töötus;

b) kutsealaste kindlustusskeemide suhtes, mis pakuvad muid rahalisi või mitterahalisi sotsiaalhüvitisi, eriti toitjakaotushüvitisi ja peretoetusi, kui need on määratud töötajatele, moodustades niiviisi hüve, mida töötaja saab tööandjalt töötamise eest.

Artikkel 5

1. Järgmistes sätetes ettenähtud tingimuste kohaselt tähendab võrdse kohtlemise põhimõte seda, et puudub igasugune otsene või kaudne sooline diskrimineerimine, eriti perekonnaseisu põhjal, ning eelkõige siis, kui kõne all on:

— skeemide ulatus ja neile ligipääsu tingimused,

— sissemaksekohustus ja sissemaksete arvutamine,

— hüvitiste arvutamine, sealhulgas abikaasa või ülalpeetavate puhul suurendatava hüvitise arvutamine, ning hüvitiste saamise õiguse kestuse ja säilitamise tingimused.

2. Võrdse kohtlemise põhimõte ei piira sätete kohaldamist, mis käsitlevad naiste kaitset seoses raseduse ja sünnitusega.

▼M1

Artikkel 6

1. Võrdse kohtlemise põhimõttega vastuolus on sätted, mis lähtuvad kas otseselt või kaudselt soolisest kuuluvusest, eriti perekonnaseisust, selleks et:

a) kindlaks määrata isikud, kes võivad osaleda kutsealases kindlustusskeemis;

b) kindlaks määrata kutsealases kindlustusskeemis osalemise kohustuslikkus või vabatahtlikkus;

c) ette näha erinevad eeskirjad inimese vanuse suhtes kindlustusskeemiga liitumisel või töötamise või kindlustusskeemis osalemise miinimumaja suhtes, mis on nõutav kindlustusskeemi alusel toetuse saamiseks;

d) ette näha erinevad eeskirjad sissemaksete tagasimaksmise kohta juhul, kui töötaja lõpetab skeemis osalemise, ilma et oleks täitnud tingimusi, mis kindlustavad talle tulevikus õiguse pikaajalistele toetustele, välja arvatud punktides h ja i ettenähtud eeskirjad;

e) luua töötajatele toetuste määramiseks või piiramiseks soolisest kuuluvusest lähtudes erinevad tingimused;

f) kinnitada erinev pensioniiga;

g) peatada õiguste säilitamine või omandamine seaduse või lepinguga ettenähtud ja tööandja poolt tasustatava rasedus- ja sünnituspuhkuse või perekondlikel põhjustel töölt eemalviibimise ajal;

h) kindlaks määrata toetuste erinev tase, välja arvatud sissemaksetega määratud pensioniskeemi puhul, kui on vaja arvestada kindlustusmatemaatilisi tegureid, mis on meeste ja naiste jaoks erinevad. Väljamaksega määratud kogumispensioni skeemi puhul võivad teatavad komponendid (näited on lisatud) olla ebavõrdsed, kui summade erinevus tuleneb meeste ja naiste puhul erinevate kindlustusmatemaatiliste tegurite kasutamisest skeemi rahastamise ajal;

i) kindlaks määrata töötajate sissemaksete erinevad tasemed; kindlaks määrata tööandjate sissemaksete erinevad tasemed, välja arvatud: — sissemaksetega määratud pensioniskeemide puhul, kui eesmärk on võrdsustada või lähendada mõlema sugupoole lõplikke toetussummasid, — väljamaksega määratud kogumispensioni skeemi puhul, kui tööandja sissemaksed peavad tagama määratud toetuste rahastamiseks piisavad vahendid;

j) kehtestada erinevad standardid või ainult ühest soost töötajatele kohaldatavad standardid, välja arvatud punktides h ja i ettenähtud juhtudel, millest lähtuvalt töötaja kindlustusskeemist lahkumise korral tagatakse või säilitatakse õigus toetustele tulevikus.

2. Juhul kui käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate toetuste andmise võivad otsustada kindlustusskeemi organid, peavad nad järgima võrdse kohtlemise põhimõtet.

▼B

Artikkel 7

Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et:

a) juriidiliselt kohustuslikes kollektiivlepingutes, ettevõtete personalieeskirjades ja teistes kutsealaste kindlustusskeemidega seotud korraldustes võrdse kohtlemise põhimõttega vastuolus olevad sätted oleksid tühised või võidaks need kehtetuks tunnistada või neid muuta;

b) selliseid sätteid sisaldavad kindlustusskeemid jääksid haldusmeetmete abil kinnitamata või pikendamata.

▼M1

Artikkel 8

1. Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid selle tagamiseks, et füüsilisest isikust ettevõtjate kutsealaste skeemide sätted, mis on vastuolus võrdse kohtlemise põhimõttega, vaadatakse läbi ja tehtavad muudatused jõustuvad hiljemalt 1. jaanuarist 1993.

2. Käesolev direktiiv ei välista, et enne kindlustusskeemi muutmist füüsilisest isikust ettevõtja kutsealases kindlustusskeemis osalemise kestusest tulenenud õigused ja kohustused jäävad reguleerituks osalemise ajal kehtinud kindlustusskeemi sätetega.

Artikkel 9

Füüsilisest isikust ettevõtjate skeemide puhul võivad liikmesriigid võrdse kohtlemise põhimõtte kohustuslikku rakendamist edasi lükata:

a) pensioniea määramisel vanaduspensioni või väljateenitud aastate pensioni andmiseks ning selle võimalike mõjude puhul teistele toetustele: — ajani, millal selline võrdsus saavutatakse riiklikes sotsiaalkindlustusskeemides, — või hiljemalt seni, kuni selline võrdsus on direktiiviga ette nähtud;

b) toitjakaotuspensionide suhtes seni, kuni ühenduse õigusega kehtestatakse sellealastes riiklikes sotsiaalkindlustusskeemides võrdse kohtlemise põhimõte;

c) artikli 6 lõike 1 punkti i esimese taande kohaldamisel, et võtta arvesse erinevaid kindlustusmatemaatilisi tegureid kõige rohkem 1. jaanuarini 1999.

▼M1

Artikkel 9a

Kui mehed ja naised taotlevad paindlikku pensioniiga samadel tingimustel, ei loeta seda käesoleva direktiiviga vastuoluliseks.

▼B

Artikkel 10

Liikmesriigid võtavad oma siseriiklikes õigussüsteemides meetmed, võimaldamaks isikutel, kes leiavad, et neid on võrdse kohtlemise põhimõtte eiramise tõttu õigusvastaselt koheldud, taotleda oma õiguste kaitset kohtu kaudu, olles vastava võimaluse korral esmalt pöördunud teiste pädevate organite poole.

Artikkel 11

Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et kaitsta töötajat vallandamise eest, kui see on tööandja vastutegevus ettevõttesisesele kaebusele või kohtumenetlusele, mille eesmärk on tagada võrdse kohtlemise põhimõtte järgimine.

Artikkel 12

1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt kolme aasta jooksul pärast selle teatavakstegemist. ( 6 ) Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.

2. Hiljemalt viis aastat pärast direktiivi teatavakstegemist esitavad liikmesriigid komisjonile kogu vajaliku teabe, võimaldamaks komisjonil koostada nõukogule aruanne käesoleva direktiivi kohaldamise kohta.

Artikkel 13

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

▼M1









LISA

Näited komponentidest, mis võivad artikli 6 punktis h nimetatud väljamaksega määratud kogumispensioni skeemi puhul olla ebavõrdsed:

— regulaarsete väljamaksetega pensioni osa muutmine kapitaliks,

— pensioniõiguste üleminek,

— pensioni vähenemine seoses soodustatud isikutele tehtavate väljamaksetega,

— vähendatud pension, kui töötaja valib ennetähtaegselt pensionile jäämise.