1993R2018 — ET — 01.05.2004 — 004.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:





Muudetud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EMÜ) nr 2018/93,

30. juuni 1993,

Loode-Atlandi piirkonnas kalastavate liikmesriikide saagi ja kalandustegevuse statistiliste andmete esitamise kohta







EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust ning arvestades, et: ning arvestades, et: määrusega (EMÜ) nr 3179/78 heakskiidetud Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsioonis, millega asutatakse Loode-Atlandi kalastusorganisatsioon (NAFO), ( 1 ) nõutakse, et ühendus esitaks NAFO teadusnõukogule kogu teadaoleva statistilise ja teadusliku info, mida teadusnõukogu oma töös vajalikuks peab; NAFO teadusnõukogu peab oma töö seisukohast oluliseks, et talle esitataks tähtaegselt saaki ja kalapüüki käsitlevad statistilised andmed, mille alusel hinnata Loode-Atlandi kalavarude olukorda; nõukogu 17. detsembri 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 3881/91 Loode-Atlandi piirkonnas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta ( 2 ) ei vasta täielikult nõuetele, mis on vajalikud, et ühendus saaks NAFO teadusnõukogule esitada kõik NAFO konventsiooni artikli 6 lõikes 3 sätestatud statistilised andmed; kõnealune määrus on vaja kehtetuks tunnistada; käesoleva määruse sätete rakendamise hõlbustamiseks tuleks jätkata liikmesriikide ja komisjoni vahelist tihedat koostööd, mis eelkõige peaks toimuma otsusega 72/279/EMÜ ( 3 ) loodud alalise põllumajandusstatistika komitee kaudu, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

Iga liikmesriik esitab komisjonile selles liikmesriigis registreeritud või tema lipu alla sõitvate Loode-Atlandi piirkonnas kalastavate laevade saagiandmed, arvestades nõukogu 11. juuni 1990. aasta määrust (Euratom, EMÜ) nr 1588/90 konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta. ( 4 )

Nominaalsaaki käsitlevate andmete hulka arvatakse kõik merel lossitud või ümber laaditud kalasaadused, välja arvatud need, mis püüdmise järel merre tagasi heidetakse, laeva pardal tarbitakse või pardal söödaks kasutatakse. Akvakultuuritooteid ei arvestata. Andmed registreeritakse lossitud või ümberlaaditud koguste eluskaalu järgi, mis ümardatakse lähima tonnini.

Artikkel 2

1. Esitada tuleb kahed andmed:

a) aastane nominaalsaak I lisas loetletud liikide lossitud või ümberlaaditud eluskaalu tonnides iga II lisas loetletud ja III lisas määratletud Loode-Atlandi statistilise püügipiirkonna kohta;

b) lõike 1 punktis a määratletud saak ja vastav kalandustegevus püügikuude, püügivahendite, kalalaevade suuruse ja põhiliste püütavate liikide kaupa.

2. Lõike 1 punktis a nimetatud andmed esitatakse võrdlusaastale järgneva aasta 31. maiks ja need võivad olla esialgsed. Lõike 1 punktis b nimetatud andmed esitatakse võrdlusaastale järgneva aasta 31. maiks ja need peavad olema lõplikud.

Kui lõike 1 punktis a nimetatud ja esitatud andmed on esialgsed, tuleb sellele selgesti osutada.

Andmeid ei pea esitama nende liikide/kalastuspiirkondade ühenduste kohta, mille osas ei ole võrdlusperioodi jooksul saake registreeritud.

Kui liikmesriik ei ole eelmise kalendriaasta jooksul Loode-Atlandi piirkonnas kalastanud, peab ta sellest komisjonile teatama järgmise aasta 31. maiks.

3. Kalandustegevust, püügivahendite kasutusviisi ja kalalaevade suurust käsitlevate andmete esitamisel kasutatavad määratlused ja koodid esitatakse IV lisas.

4. Liikide ja statistiliste püügipiirkondade loetelusid ning nende piirkondade kirjeldusi, samuti kalandustegevuse, püügivahendite, kalalaevade suuruse ja kalastusviisi koode ja määratlusi ning nende suhtes kohaldatavaid meetmeid võib muuta artiklis 6 sätestatud korras.

Artikkel 3

Kui ühise kalanduspoliitika sätetes ei ole ette nähtud teisiti, lubatakse liikmesriigil kasutada püügiandmete kogumisel valikumeetodit nende kalalaevastiku osade kohta, mille puhul andmete esitamine täies ulatuses põhjustaks liigset haldusmenetlust. Liikmesriigi vastavalt artikli 7 lõikele 1 esitatav aruanne peab sisaldama proovivõtumeetodite üksikasjalikku kirjeldust ja näitama sel viisil saadud andmete osakaalu üldandmetest.

Artikkel 4

Liikmesriigid täidavad komisjoni ees artiklitest 1 ja 2 tulenevad kohustused, esitades andmed magnetkandjal V lisas esitatud vormingus.

Komisjoni eelneval loal võivad liikmesriigid andmed esitada ka muus vormis või teistsugusel infokandjal.

Artikkel 5

Komisjon edastab aruannetes sisalduva teabe NAFO peasekretärile igal võimalusel 24 tunni jooksul pärast aruannete saamist.

▼M2

Artikkel 6

1. Komisjoni abistab alaline põllumajandusstatistika komitee, edaspidi “komitee”.

2. Kui viidatakse käesolevale artiklile, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ ( 5 ) artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artikli 8 sätteid.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.

3. Komitee võtab vastu oma töökorra.

▼B

Artikkel 7

1. Liikmesriigid esitavad komisjonile 12 kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest üksikasjaliku aruande, milles kirjeldatakse saake ja kalandustegevust käsitlevate andmete koostamise viise ning määratakse nende andmete esindavuse ja usaldusväärsuse aste. Komisjon teeb koostöös liikmesriikidega nendest aruannetest kokkuvõtte.

2. Liikmesriigid teatavad komisjonile kõigist lõikes 1 sätestatud andmetes tehtud muudatustest kolme kuu jooksul muudatuste tegemisest arvates.

3. Kui lõikes 1 sätestatud metoodikaaruannetest selgub, et liikmesriik ei suuda käesolevas määruses sätestatud nõudeid kohe täita ning kui vaatlustehnikas ja -metoodikas tuleb teha muudatusi, võib komisjon koostöös liikmesriigiga määrata kuni kaheaastase üleminekuaja, mille jooksul käesoleva määruse kohane programm tuleb täita.

4. Metoodikaaruanded, üleminekukorra, andmete kättesaadavuse ja usaldusväärsuse ning muud käesoleva määruse kohaldamisega seotud asjakohased küsimused vaatab kord aastas läbi alalise põllumajandusstatistika komitee pädev töörühm.

Artikkel 8

Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 3881/91.

Artikkel 9

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamist.

Käesolevat määrus kohaldatakse alates 1. jaanuarist 1994.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

▼M1









I LISA

LOETELU LIIKIDEST, MIS TULEB ESITADA LOODE-ATLANDI KAUBANDUSLIKU KALAPÜÜGI STATISTILISTES ARUANNETES

Liikmesriigid peavad esitama andmed tärniga (*) märgitud liikide nominaalsaakide kohta. Andmete esitamine ülejäänud liikide nominaalsaakide kohta ei ole liikide kaupa kohustuslik. Nende liikide andmed, mida ei esitata, peavad sisalduma koondandmetes. Liikmesriigid võivad esitada andmeid ka liikide kohta, mida ei ole loetelus nimetatud, kui need liigid on selgesti määratletud.

Märkus: lühend m.n tähendab “mujal nimetamata”, “n.e.i”. — “not elsewhere identified”







Eestikeelne nimi 3-täheline kood Teaduslik nimi PÕHJAKALAD tursk COD (*) Gadus morhua kilttursk HAD (*) Melanogrammus aeglefinus meriahvenad, m.n. RED (*) Sebastes spp hõbemerluus HKS (*) Merluccius bilinearis punane ameerikaluts HKR (*) Urophycis chuss süsikas POK (*) Pollachius virens kuldne meriahven REG (*) Sebastes marinus nokk-meriahven REB (*) Sebastes mentella harilik karelest PLA (*) Hippoglossoides platessoides pikklest WIT Glyptocephalus cynoglossus ruske soomuslest YEL (*) Pleuronectes ferruginea süvalest GHL (*) Reinhardtius hippoglossoides harilik hiidlest HAL (*) Hippoglossus hippoglossus lestlane FLW (*) Pseudopleuronectes americanus suvi-ebapaltus FLS (*) Paralichthys dentatus kammeljas FLD (*) Scophthalmus aquosus lestalised, m.n FLX Pleuronectiformes ameerika merikurat ANG (*) Lophius americanus ogakuked SRA Prionotus spp. atlandi pisitursk TOM Microgadus tomcod antimora ANT Antimora rostrata põhjaputassuu WHB Micromesistius poutassou huulkalalane CUN Tautogolabrus adspersus meriluts USK Brosme brosme valge mere tursk GRC Gadus ogac sinine molva BLI Molva dypterygia harilik molva LIN (*) Molva molva merivarblane LUM (*) Cyclopterus lumpus kotkaskalalane KGF Menticirrhus saxatilis kerakalalane PUF Sphoeroides maculatus lükoodid, m.n. ELZ Lycodes spp. ameerika emakala OPT Macrozoarces americanus polaartursk POC Boreogadus saida kalju-tömppeakala RNG Coryphaenoides rupestris põhja-pikksaba RHG Macrourus berglax tobiad SAN Ammodytes spp. nolguslased, m.n SCU Myoxocephalus spp. põhjaskapp SCP Stenotomus chrysops tautoog TAU Tautoga onitis loode-atlandi hariahven TIL Lopholatilus chamaeleouticeps valge ameerikaluts HKW (*) Urophycis tennis merihundid, m.n CAT (*) Anarhichas spp. harilik merihunt CAA (*) Anarhichas lupus tähniline merihunt CAS (*) Anarhichas minor põhjakalad, m.n GRO Osteichthyes PELAAGILISED KALAD harilik heeringas HER (*) Clupea harengus makrell MAC (*) Scomber scombrus hall müntkala BUT Peprilus triacanthus põhjamenhenden MHA (*) Brevoortia tyrannus makrellhaug SAU Scomberesox saurus harilik antšoa ANB Anchoa mitchilli sinikala BLU Pomatomus saltatrix hiid-hobumakrell CVJ Caranx hippos makrelltuun FRI Auxis thazard kavalla-kuningmakrell KGM Scomberomorus cavalla tähniline kuningmakrell SSM (*) Scomberomorus maculatus purikalad SAI Istiophorus platypterus valge odanina WHM Tetrapturus albidus sinine marliin BUM Makaira nigricans mõõkkala SWO Xiphias gladius pikkuim-tuun ALB Thunnus alalunga atlandi pelamiid BON Sarda sarda väiketuun LTA Euthynnus alletteratus suursilm-tuun BET Thunnus obesus harilik tuun BFT Thunnus thynnus vööttuun SKJ Katsuwonus pelamis kulduim-tuun YFT Thunnus albacares makrellased, m.n TUN Scombridae pelaagilised luukalad, m.n PEL Osteichthyes MUUD LUUKALAD hallselg-aloosa ALE Alosa pseudoharengus serioolid, m.n AMX Seriola spp. meriangerjas COA Conger oceanicus ameerika angerjas ELA Anguilla rostrata ameerika aloosa SHA Alosa sapidissima hõbekalad, m.n ARG Argentina spp. krookskala CKA Micropogonias undulatus tuulehauglane NFA Strongylura marina atlandi matšueel THA Opisthonema oglinum silepea ALC Alepocephalus bairdii trummkala BDM Pogonias cromis tõmmu mustahven BSB Centropristis striata siniselg-aloosa BBH Alosa aestivalis moiva CAP (*) Mallotus villosus paaliad, m.n CHR Salvelinus spp. seersantkala CBA Rachycentron canadum pompaano POM Trachinotus carolinus põhja-puguheeringas SHG Dorosoma cepedianum urisejalased, m.n GRX Pomadasyidae hikkorialoosa SHH Alosa mediocris laternsabad LAX Notoscopelus spp. kefaallased, m.n MUL Mugilidae valge müntkala HVF Peprilus alepidotus (= Paru) urisejalane PIG Orthopristis chrysoptera meritint SMR Osmerus mordax kotkaskalalane RDM Sciaenops ocellatus merikoger RPG Pagrus pagrus stauriid RSC Trachurus lathami kiviahvenlane PES Diplectrum formosum merikogerlane SPH Archosargus probatocephalus kotkaskalalane SPT Leiostomus xanthurus varjukala SWF Cynoscion nebulosus hall varjukala STG Cynoscion regalis triipahven STB Morone saxatilis tuurlased, m.n STU Acipenseridae atlandi tarpoon TAR Tarpon (= Megalops) atlanticus lõhed, m.n TRO Salmo spp. kiviahvenlased PEW Morone americana limapead ALF Beryx spp. harilik ogahai DGS (*) Squalus acanthias ogahailased, m.n DGX (*) Squalidae harilik heeringahai POR (*) Lamna nasus ogahailised, m.n SHX Squaliformes atlandi makohai SMA Isurus oxyrinchus atlandi teravninahai RHT Rhizoprionodon terraenovae must koletishai CFB Centroscyllium fabricii atlandi polaarhai GSK Somniousus microcephalus hiidhai BSK Cetorhinus maximus kanada rai RJD Leucoraja erinacea teravkoon-rai RJL Dipturus laevis talirai RJT Leucoraja ocellata ogaline rai RJR Amblyraja radiata pehmerai RJS Malacoraja senta astelsaba gröönirai RJQ Bathyraja spinicauda arktika rai RJG Amblyraja hyperborea raid, m.n SKA (*) Raja spp. luukalad, m.n FIN Osteichthyes SELGROOTUD ebakalmaar SQL (*) Loligo pealei kalmaariline SQI (*) Illex illecebrosus ebakalmaarlased, kalmaarlased, m.n SQU(*) Loliginidae, Ommastrephidae kaunkarplane CLR Ensis directus harilik ebaveenuskarp CLH Mercenaria mercenaria islandi hiilakarp CLQ Arctica islandica liiva uurikkarp CLS Mya arenaria suur valgkarp CLB Spisula solidissima karbid, m.n CLX Prionodesmacea, Teleodesmacea kammkarplane SCB Argopecten irradians kammkarplane SCC Argopecten gibbus islandi ebakammkarp ISC Chlamys islandica magellani kammkarp SCA Placopecten magellanicus kammkarplased, m.n SCX Pectinidae virgiinia hiidauster OYA Crassostrea virginica söödav rannakarp MUS Mytilus edulis tavalised tõrikodalased, m.n WHX Busycon spp. ranniklased, m.n PER Littorina spp. limused, m.n MOL Mollusca taskukrabi CRK Cancer irroratus tavaline sinikrabi CRB Callinectes sapidus tavaline rannakrabi CRG Carcinus maenas taskukrabi CRJ Cancer borealis astelkrabilane CRQ Chinoecetes opilio kümnejalaline CRR Geryon quinquedens kivikrabilane KCT Lithodes maia ronivähilised, m.n CRA Reptantia ameerika homaar LBA Homarus americanus harilik süvameregarneel PRA (*) Pandalus borealis aesop-krevett AES Pandalus montagui viburhännakud, m.n PEN (*) Penaeus spp. süvameregarneelid PAN (*) Pandalus spp. vähid, m.n CRU crustacea söödav merisiilik URC Strongylocentrotus spp. hulkharjasussid, m.n WOR Polychaeta odasaba HSC Limulus polythemus veeselgrootud, m.n INV Invertebrata MEREVETIKAD pruunvetikad SWB Phaeophyceae punavetikad SWR Rhodophyceae merevetikad, m.n SWX Algae HÜLGED grööni hüljes SHE Pagophilus groenlandicus põishüljes SEZ Cystophora cristata

▼B









II LISA

LOODE-ATLANDI STATISTILISED PÜÜGIPIIRKONNAD, MILLE KOHTA TULEB ANDMED ESITADA

Alapiirkond 0 Rajoon 0 A Rajoon 0 B

Alapiirkond 1 Rajoon 1 A Rajoon 1 B Rajoon 1 C Rajoon 1 D Rajoon 1 E Rajoon 1 F Rajoon 1 NK (tundmatu)

Alapiirkond 2 Rajoon 2 G Rajoon 2 H Rajoon 2 J Rajoon 2 NK (tundmatu)

Alapiirkond 3 Rajoon 3 K Rajoon 3 L Rajoon 3 M Rajoon 3 N Rajoon 3 O Rajoon 3 P Alarajoon 3 P n Alarajoon 3 P s Rajoon 3 NK (tundmatu)

Alapiirkond 4 Rajoon 4 R Rajoon 4 S Rajoon 4 T Rajoon 4 V Alarajoon 4 V n Alarajoon 4 V s Rajoon 4 W Rajoon 4 X Rajoon 4 NK (tundmatu)

Alapiirkond 5 Rajoon 5 Y Rajoon 5 Z Alarajoon 5 Z e Struktuuriüksus 5 Z c Struktuuriüksus 5 Z u Alarajoon 5 Z w Rajoon 5 NK (tundmatu)

Alapiirkond 6 Rajoon 6 A Rajoon 6 B Rajoon 6 C Rajoon 6 D Rajoon 6 E Rajoon 6 F Rajoon 6 G Rajoon 6 H Rajoon 6 NK (tundmatu)

Loode-Atlandi statistilised püügipiirkonnad

▼M1









III LISA

LOODE-ATLANDI KALASTUSSTATISTIKAS JA KALANDUSALASTES ÕIGUSAKTIDES KASUTATAVATE NAFO ALAPIIRKONDADE JA RAJOONIDE KIRJELDUS

Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni konventsiooni XX artiklis sätestatud teaduslikud ja statistilised alapiirkonnad, rajoonid ja alarajoonid on järgmised.

Alapiirkond 0

See osa NAFO konventsiooni alast piirneb lõunas joonega, mis ulatub punktist 61°00′ põhjalaiust ja 65°00′ läänepikkust otse ida suunas punktini 61°00′ põhjalaiust ja 59°00′ läänepikkust, sealt kagu suunas piki loksodroomi punktini 60°12′ põhjalaiust ja 57°13′ läänepikkust; seejärel piirneb ala idas geodeetiliste joontega, mis ühendab järgmisi punkte:







Punkti nr Laiuskraad Pikkuskraad 1 60°12'0 57°13'0 2 61°00'0 57°13'1 3 62°00'5 57°21'1 4 62°02'3 57°21'8 5 62°03'5 57°22'2 6 62°11'5 57°25'4 7 62°47'2 57°41'0 8 63°22'8 57°57'4 9 63°28'6 57°59'7 10 63°35'0 58°02'0 11 63°37'2 58°01'2 12 63°44'1 57°58'8 13 63°50'1 57°57'2 14 63°52'6 57°56'6 15 63°57'4 57°53'5 16 64°04'3 57°49'1 17 64°12'2 57°48'2 18 65°06'0 57°44'1 19 65°08'9 57°43'9 20 65°11'6 57°44'4 21 65°14'5 57°45'1 22 65°18'1 57°45'8 23 65°23'3 57°44'9 24 65°34'8 57°42'3 25 65°37'7 57°41'9 26 65°50'9 57°40'7 27 65°51'7 57°40'6 28 65°57'6 57°40'1 29 66°03'5 57°39'6 30 66°12'9 57°38'2 31 66°18'8 57°37'8 32 66°24'6 57°37'8 33 66°30'3 57°38'3 34 66°36'1 57°39'2 35 66°37'9 57°39'6 36 66°41'8 57°40'6 37 66°49'5 57°43'0 38 67°21'6 57°52'7 39 67°27'3 57°54'9 40 67°28'3 57°55'3 41 67°29'1 57°56'1 42 67°30'7 57°57'8 43 67°35'3 58°02'2 44 67°39'7 58°06'2 45 67°44'2 58°09'9 46 67°56'9 58°19'8 47 68°01'8 58°23'3 48 68°04'3 58°25'0 49 68°06'8 58°26'7 50 68°07'5 58°27'2 51 68°16'1 58°34'1 52 68°21'7 58°39'0 53 68°25'3 58°42'4 54 68°32'9 59°01'8 55 68°34'0 59°04'6 56 68°37'9 59°14'3 57 68°38'0 59°14'6 58 68°56'8 60°02'4 59 69°00'8 60°09'0 60 69°06'8 60°18'5 61 69°10'3 60°23'8 62 69°12'8 60°27'5 63 69°29'4 60°51'6 64 69°49'8 60°58'2 65 69°55'3 60°59'6 66 69°55'8 61°00'0 67 70°01'6 61°04'2 68 70°07'5 61°08'1 69 70°08'8 61°08'8 70 70°13'4 61°10'6 71 70°33'1 61°17'4 72 70°35'6 61°20'6 73 70°48'2 61°37'9 74 70°51'8 61°42'7 75 71°12'1 62°09'1 76 71°18'9 62°17'5 77 71°25'9 62°25'5 78 71°29'4 62°29'3 79 71°31'8 62°32'0 80 71°32'9 62°33'5 81 71°44'7 62°49'6 82 71°47'3 62°53'1 83 71°52'9 63°03'9 84 72°01'7 63°21'1 85 72°06'4 63°30'9 86 72°11'0 63°41'0 87 72°24'8 64°13'2 88 72°30'5 64°26'1 89 72°36'3 64°38'8 90 72°43'7 64°54'3 91 72°45'7 64°58'4 92 72°47'7 65°00'9 93 72°50'8 65°07'6 94 73°18'5 66°08'3 95 73°25'9 66°25'3 96 73°31'1 67°15'1 97 73°36'5 68°05'5 98 73°37'9 68°12'3 99 73°41'7 68°29'4 100 73°46'1 68°48'5 101 73°46'7 68°51'1 102 73°52'3 69°11'3 103 73°57'6 69°31'5 104 74°02'2 69°50'3 105 74°02'6 69°52'0 106 74°06'1 70°06'6 107 74°07'5 70°12'5 108 74°10'0 70°23'1 109 74°12'5 70°33'7 110 74°24'0 71°25'7 111 74°28'6 71°45'8 112 74°44'2 72°53'0 113 74°50'6 73°02'8 114 75°00'0 73°16'3 115 75°05' 73°30'

ja sealt ulatub otse põhja suunas paralleelini 78°10′ põhjalaiust; läänes piirneb joonega, mis algab punktist 61°00′ põhjalaiust ja 65°00′ läänepikkust ning ulatub loode suunas piki loksodroomi East Bluffini Baffini saare rannikul (61°55′ põhjalaiust ja 66°20′ läänepikkust) ning sealt edasi põhja suunas piki Baffini, Byloti, Devoni ja Ellesmere'i saare rannikut ja mööda meridiaani 80° läänepikkust nende saarte vetes kuni punktini 78°10′ põhjalaiust; põhjas piirneb paralleeliga 78°10′ põhjalaiust.

Alapiirkond 0 koosneb kahest rajoonist

Rajoon 0A

Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 66°15′ põhjalaiust põhja pool.

Rajoon 0B

Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 66°15′ põhjalaiust lõuna pool.

Alapiirkond 1

Konventsiooniala osa, mis asub alapiirkonnast 0 idas ning põhja ja ida pool loksodroomi, mis ühendab punkti 60°12′ põhjalaiust ja 57°13′ läänepikkust punktiga 52°15′ põhjalaiust ja 42°00′ läänepikkust.

Alapiirkond 1 koosneb kuuest rajoonist

Rajoon 1A

Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 68°50′ põhjalaiust põhja pool (Christianshaab).

Rajoon 1B

Alapiirkonna osa, mis asub paralleeli 66°15′ põhjalaiust (viis meremiili Umanarsugssuakist põhja pool) ja paralleeli 68°50′ põhjalaiust (Christianshaab) vahel.

Rajoon 1C

Alapiirkonna osa, mis asub paralleeli 64°15′ põhjalaiust (neli meremiili Godthaabist põhja pool) ja paralleeli 66°15′ põhjalaiust (viis meremiili Umanarsugssuakist põhja pool) vahel.

Rajoon 1D

Alapiirkonna osa, mis asub paralleeli 62°30′ põhjalaiust (Frederikshaab Glacier) ja paralleeli 64°15′ põhjalaiust (neli meremiili Godthaabist põhja pool) vahel.

Rajoon 1E

Alapiirkonna osa, mis asub paralleeli 60°45′ põhjalaiust (Cape Desolation) ja paralleeli 62°30′ põhjalaiust (Frederikshaab Glacier) vahel.

Rajoon 1F

Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 60°45′ põhjalaiust lõuna pool (Cape Desolation).

Alapiirkond 2

Konventsiooniala osa, mis asub Hudson Strait‘i piirkonnas meridiaanist 64°30′ läänepikkust idas, alapiirkonnast 0 lõuna pool, alapiirkonnast 1 lõuna ja lääne pool ning paralleelist 52°15′ põhjalaiust põhja pool.

Alapiirkond 2 koosneb kolmest rajoonist

Rajoon 2G

Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 57°40′ põhjalaiust põhja pool (Cape Mugford).

Rajoon 2H

Alapiirkonna osa, mis asub paralleeli 55°20′ põhjalaiust (Hopedale) ja paralleeli 57°40′ põhjalaiust (Cape Mugford) vahel.

Rajoon 2J

Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 55°20′ põhjalaiust lõuna pool (Hopedale).

Alapiirkond 3

Konventsiooniala osa, mis asub paralleelist 52°15′ põhjalaiust lõuna pool ja ida pool joonest, mis ulatub Newfoundlandi põhjarannikul asuvast Cape Bauldist otse põhja punktini 52°15′ põhjalaiust; see alapiirkond asub paralleelist 39°00′ põhjalaiust põhja pool, ida ja põhja pool loksodroomi, mis algab punktist 39°00′ põhjalaiust ja 50°00′ läänepikkust, ulatub loode suunas läbi punkti 43°30′ põhjalaiust ja 55°00′ läänepikkust punktini 47°50′ põhjalaiust ja 60°00′ läänepikkust, kuni ristub sirgjoonega, mis ühendab Cape Rayd Newfoundlandi ranniku punktis 47°37,0′ põhjalaiust ja 59°18,0′ läänepikkust Cape Northiga punktis 47°02,0′ põhjalaiust ja 60°25,0′ läänepikkust Cape Bretoni saarel; sealt kirde suunas piki nimetatud joont Cape Rayni punktis 47°37,0′ põhjalaiust ja 59°18,0′ läänepikkust.

Alapiirkond 3 koosneb kuuest rajoonist

Rajoon 3K

Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 49°15′ põhjalaiust põhja pool (Cape Freels, Newfoundland).

Rajoon 3L

Alapiirkonna osa, mis asub Newfoundlandi rannikul Cape Freelsist kuni Cape St. Maryni ulatuva joone ja joone vahel, mis ulatub Cape Freelsist otse itta meridiaanini 46°30′ läänepikkust, ulatudes sealt otse lõunasse paralleelini 46°00′ põhjalaiust, sealt otse läände meridiaanini 54°30′ läänepikkust, sealt piki loksodroomi Newfoundlandis asuva Cape St. Maryni.

Rajoon 3M

Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 49°15′ põhjalaiust lõuna pool ja meridiaanist 46°30′ läänepikkust ida pool.

Rajoon 3N

Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 46°00′ põhjalaiust lõuna pool ning meridiaanide 46°30′ läänepikkust ja 51°00′ läänepikkust vahel.

Rajoon 3O

Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 46°00′ põhjalaiust lõuna pool ning meridiaanide 51°00′ läänepikkust ja 54°30′ läänepikkust vahel.

Rajoon 3P

Alapiirkonna osa, mis asub Newfoundlandi rannikust lõuna pool ja lääne pool joont, mis ulatub Newfoundlandil asuvast Cape St. Maryst punktini 46°00′ põhjalaiust ja 54°30′ läänepikkust ning sealt edasi otse lõunasse alapiirkonna piirini.

Rajoon 3P jaguneb kaheks alarajooniks:

loodealarajoon 3Pn on rajooni 3P see osa, mis asub loode pool joont, mis ulatub punktist 47°30,7′ põhjalaiust ja 57°43,2′ läänepikkust ligikaudu edelasse punktini 46°50,7′ põhjalaiust ja 58°49,0′ läänepikkust;

kagualarajoon 3Ps on rajooni 3P see osa, mis asub kagu pool alarajooni 3Pn puhul määratletud joonest.

Alapiirkond 4

Konventsiooniala osa, mis asub paralleelist 39°00′ põhjalaiust põhja pool, alapiirkonnast 3 lääne pool ja järgmisest joonest ida pool:

see joon algab Ameerika Ühendriikide ja Kanada vahelise riigipiiri lõpust Grand Manani väinas punktis 44°46′35,346" põhjalaiust ja 66°54′11,253" läänepikkust; kulgeb sealt otse lõuna suunas paralleelini 43°50′ põhjalaiust; sealt otse läände meridiaanini 67°24′27,24" läänepikkust; sealt piki geodeetilist joont edela suunas punktini 42°53′14" põhjalaiust ja 67°44′35" läänepikkust; sealt piki geodeetilist joont kagu suunas punktini 42°31′08" põhjalaiust ja 67°28′05" läänepikkust; sealt piki geodeetilist joont punktini 42°20′ põhjalaiust ja 67°18′13,15" läänepikkust;

sealt otse itta punktini 66°00′ läänepikkust; sealt piki loksodroomi kagu suunas punktini 42°00′ põhjalaiust ja 65°40′ läänepikkust ning edasi otse lõunasse paralleelini 39°00′ põhjalaiust.

Alapiirkond 4 koosneb kuuest rajoonist

Rajoon 4R

Alapiirkonna osa, mis asub Newfoundlandi rannikul Cape Bauldist kuni Cape Rayni ulatuva joone ja järgmise joone vahel: see joon algab Cape Bauldist, kulgeb sealt otse põhja suunas paralleelini 52°15′ põhjalaiust, sealt otse läände Labradori rannikuni, sealt piki Labradori rannikut Labradori-Quebeci piiri lõpp-punktini, sealt piki loksodroomi edela suunas punktini 49°25′ põhjalaiust ja 60°00′ läänepikkust, sealt otse lõunasse punktini 47°50′ põhjalaiust ja 60°00′ läänepikkust, sealt piki loksodroomi kagu suunas punktini, kus alapiirkonna 3 piir ristub Nova Scotias asuvat Cape Northi ja Newfoundlandil asuvat Cape Rayd ühendava sirgjoonega, ning sealt Newfoundlandil asuva Cape Rayni.

Rajoon 4S

Alapiirkonna osa, mis asub Quebeci lõunarannikul Labradori-Quebeci piiri lõpp-punktist Pte. des Montsi ulatuva joone ja järgmise joone vahel: see algab Pte. des Montsis, kulgeb sealt otse itta punktini 49°25′ põhjalaiust ja 64°40′ läänepikkust, sealt piki loksodroomi ida ja kagu suunas punktini 47°50′ põhjalaiust ja 60°00′ läänepikkust, sealt otse põhja punktini 49°25′ põhjalaiust ja 60°00′ läänepikkust ning edasi piki loksodroomi kirde suunas Labradori-Quebeci piiri lõpp-punktini.

Rajoon 4T

Alapiirkonna osa, mis asub Cape Northist kuni Pte. de Montsini ulatuva Nova Scotia, New Brunswicki ja Quebeci ranniku ning järgmise joone vahel: see joon algab Pte. des Montsis, kulgeb sealt otse itta punktini 49°25′ põhjalaiust ja 64°40′ läänepikkust, sealt piki loksodroomi kagu suunas punktini 47°50′ põhjalaiust ja 60°00′ läänepikkust ning sealt piki loksodroomi lõuna suunas Nova Scotias asuva Cape Northini.

Rajoon 4V

Alapiirkonna osa, mis asub Cape Northist kuni Fourchuni ulatuva Nova Scotia ranniku ja järgmise joone vahel: see joon algab Fourchus, kulgeb sealt piki loksodroomi ida suunas punktini 45°40′ põhjalaiust ja 60°00′ läänepikkust, sealt otse lõunasse piki meridiaani 60°00′ läänepikkust paralleelini 44°10′ põhjalaiust, sealt otse itta meridiaanini 59°00′ läänepikkust, sealt otse lõunasse paralleelini 39°00′ põhjalaiust, sealt otse itta punktini, kus alapiirkondade 3 ja 4 vaheline piir ristub paralleeliga 39°00′ põhjalaiust, sealt piki alapiirkondade 3 ja 4 vahelist piiri ja joont, mis ulatub loode suunas punktini 47°50′ põhjalaiust ja 60°00′ läänepikkust, ning sealt piki loksodroomi lõuna suunas Nova Scotial asuva Cape Northini.

Rajoon 4V jaguneb kaheks alarajooniks:

Põhjaalarajoon 4Vn on rajooni 4V see osa, mis asub paralleelist 45°40′ põhjalaiust põhja pool;

lõunaalarajoon 4Vs on rajooni 4V see osa, mis asub paralleelist 45°40′ põhjalaiust lõuna pool.

Rajoon 4W

Alapiirkonna osa, mis asub Halifaxist kuni Fourchuni ulatuva Nova Scotia ranniku ja järgmise joone vahel: see joon algab Fourchus, kulgeb sealt piki loksodroomi ida suunas punktini 45°40′ põhjalaiust ja 60°00′ läänepikkust, sealt otse lõunasse piki meridiaani 60°00′ läänepikkust paralleelini 44°10′ põhjalaiust, sealt otse itta meridiaanini 59°00′ läänepikkust, sealt otse lõunasse paralleelini 39°00′ põhjalaiust, sealt otse läände meridiaanini 63°20′ läänepikkust, sealt otse põhja suunas samal meridiaanil asuva punktini 44°20′ põhjalaiust ning edasi piki loksodroomi loode suunas Nova Scotial asuva Halifaxini.

Rajoon 4X

Alapiirkonna osa, mis asub alapiirkonna 4 läänepiiri ning New Brunswicki ja Nova Scotia ranniku vahel, ning New Brunswicki ja Maine'i vahelisest piirist Halifaxi ulatuva joone ja järgmise joone vahel: see joon algab Halifaxist, kulgeb sealt piki loksodroomi kagu suunas punktini 44°20′ põhjalaiust ja 63°20′ läänepikkust, sealt otse lõunasse paralleelini 39°00′ põhjalaiust ning edasi otse läände meridiaanini 65°40′ läänepikkust.

Alapiirkond 5

Konventsiooniala osa, mis asub alapiirkonna 4 piirist lääne pool, paralleelist 39°00′ põhjalaiust põhja pool ja meridiaanist 71°40′ läänepikkust ida pool.

Alapiirkond 5 koosneb kahest rajoonist

Rajoon 5Y

Alapiirkonna osa, mis asub Maine‘i, New Hampshire‘i ja Massachusettsi ranniku, (Maine‘i ja New Brunswicki vahelisest piirist punktini 70°00′ läänepikkust Cape Codis — ligikaudu 42° põhjalaiust) ja järgmise joone vahel: see joon algab Cape Codil asuvas punktis 70° läänepikkust (ligikaudu 42° põhjalaiust), kulgeb sealt otse põhja punktini 42°20′ põhjalaiust, sealt otse itta alapiirkondade 4 ja 5 piiril asuva punktini 67°18′13,15" läänepikkust ning edasi piki nimetatud piiri Kanada ja Ameerika Ühendriikide piirini.

Rajoon 5Z

Alapiirkonna osa, mis asub rajoonist 5 Y lõuna ja ida pool.

Rajoon 5Z jaguneb kaheks alarajooniks: idaalarajooniks ja läänealarajooniks, mida määratletakse järgmiselt:

idaalarajoon 5Ze on rajooni 5Z see osa, mis asub meridiaanist 70°00′ läänepikkust ida pool;

alarajoon 5Ze jaguneb kaheks alaüksuseks: ( 6 )

5Zu (Ameerika Ühendriikide akvatoorium) on alarajooni 5Ze see osa, mis asub lääne pool geodeetilisi jooni, mis ühendavad järgmiste koordinaatidega punkte:







Põhjalaius Läänepikkus A 44°11'12" 67°16'46" B 42°53'14" 67°44'35" C 42°31'08" 67°28'05" D 40°27'05" 65°41'59".

5Zc (Kanada akvatoorium) on alarajooni 5Ze see osa, mis asub eespool nimetatud geodeetilistest joontest ida pool;

läänealarajoon 5Zw on rajooni 5Z see osa, mis asub meridiaanist 70°00′ läänepikkust lääne pool.

Alapiirkond 6

Konventsiooniala osa, mis piirneb joonega, mis algab punktist 71°40′ läänepikkust Rhode Islandil, kulgeb sealt otse lõunasse punktini 39°00′ põhjalaiust, sealt edasi otse itta punktini 42°00′ läänepikkust, sealt otse lõunasse punktini 35°00′ põhjalaiust, sealt otse läände Põhja-Ameerika rannikuni, sealt põhja suunas piki Põhja-Ameerika rannikut punktini 71°40′ läänepikkust Rhode Islandil.

Alapiirkond 6 koosneb kaheksast rajoonist

Rajoon 6A

Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 39°00′põhjalaiust põhja pool ja alapiirkonnast 5 lääne pool.

Rajoon 6B

Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 70°00′ läänepikkust lääne pool, paralleelist 39°00′ põhjalaiust lõuna pool ning põhja ja lääne pool joont, mis kulgeb lääne suunas piki paralleeli 37°00′ põhjalaiust läänepikkuseni 76°00′ ning sealt edasi otse lõunasse Virginias asuva Cape Henryni.

Rajoon 6C

Alapiirkonna osa, mis asub läänepikkusest 70°00′ lääne pool ja rajoonist 6B lõuna pool.

Rajoon 6D

Alapiirkonna osa, mis asub rajoonidest 6B ja 6C ida pool ja läänepikkusest 65°00′ lääne pool.

Rajoon 6E

Alapiirkonna osa, mis asub rajoonist 6D ida pool ja läänepikkusest 65°00′ lääne pool.

Rajoon 6F

Alapiirkonna osa, mis asub rajoonist 6E ida pool ja läänepikkusest 55°00′ lääne pool.

Rajoon 6G

Alapiirkonna osa, mis asub rajoonist 6F ida pool ja läänepikkusest 50°00′ lääne pool.

Rajoon 6H

Alapiirkonna osa, mis asub rajoonist 6G ida pool ja läänepikkusest 42°00′ lääne pool.









IV LISA

PÜÜGIANDMETE ESITAMISEL KASUTATAVAD MÕISTED JA KOODID

a) PÜÜGIVAHENDITE JA KALALAEVADE KATEGOORIATE LOETELU

(kooskõlas rahvusvahelise püügivahendite statistilise standardklassifikatsiooniga (ISSCFG))







Kategooria Lühend Traalid Põhjatraalid — piimtraalid TBB — traallaudadega põhjatraalid (poordist või ahtrist) OTB — traallaudadega põhjatraalid (poordist) OTB 1 — traallaudadega põhjatraalid (ahtrist) OTB2 — paaristraalid (kaks laeva) PTB — krevetitraalid TBS — merevähitraalid TBN — põhjatraalid (määratlemata) TB Pelaagilised traalid — traallaudadega põhjatraalid (poordist või ahtrist) OTM — traallaudadega põhjatraalid (poordist) OTM1 — traallaudadega põhjatraalid (ahtrist) OTM2 — paaristraalid (kaks laeva) PTM — krevetitraalid TMS — pelaagilised traalid (määratlemata) TM Kaksiktraal OTS Traallaudadega kaksiktraalid OTT Paaristraalid (kaks laeva) (määratlemata) PT Traallaudadega traalid (määratlemata) OT Muud traalid (määratlemata) TX Noodad Kaldanoodad SB Paadi- või laevanoodad SV — ankurdatud põhjanoodad SDN — ankurdamata põhjanoodad SSC — kaksiknoodad (kaks laeva) SPR Noodad (määratlemata) SX Haardnoodad Kokkuveotrossidega (seinnoot) PS — mida kasutab üks laev PS1 — mida kasutavad kaks laeva PS2 Ilma kokkuveotrossideta (avamerenoot) LA Nakkevõrgud (lõpus- ja takervõrgud) Seisevvõrk (ankurdatud) GNS Triiviv nakkevõrk GND Haard-nakkevõrk GNC Seisevvõrk (vaiadel) GNF Abarad GTR Kombineeritud nakkevõrgud-abarad GTN Nakkevõrgud (lõpus- ja takervõrgud) (määratlemata) GEN Nakkevõrgud (määratlemata) GN Õnged ja jadad Põhjaõngejada LLS Triivõngejada LLD Õngejadad (määratlemata) LL Ridvata ja ridvaga õnged (käsitsi kasutatavad) LHP Ridvata ja ridvaga õnged (mehhaniseeritud) LTM Veoõnged LTL Õnged ja jadad (määratlemata) LX Lõkspüünised Seisevnoodad FPN Kaetud lõksud FPO Mõrrad FYK Piirded, tarad, ülevoolupaisud jne FWR Koonuslõksud FSN Õõtsevõrgud FAR Lõkspüünised (määratlemata) FIX Pealtheidetavad püünised Viskevõrgud FCN Pealtheidetavad püünised (määratlemata) FG Tragid Paaditragi DRB Käsitragi DRH Haarde- ja torkevahendid Harpuun HAR Tõstevõrgud Portatiivsed tõstevõrgud LNP Paadist kasutatavad tõstevõrgud LNB Kaldalt kasutatavad statsionaarsed tõstevõrgud LNS Tõstevõrgud (määratlemata) LN Saagikäsitsemismasinad Pumbad HMP Mehhaniseeritud tragid HMD Saagikäsitsemismasinad (määratlemata) HMX Muud püügivahendid MIS Tundmatud püügivahendid NK

b) PÜÜGIKOORMUSÜHIKUTE MÄÄRATLUSED PÜÜGIVAHENDITE KATEGOORIATE JÄRGI

Püügikoormuse andmed esitatakse võimaluse korral kolmel tasemel.

A-kategooria







Püügivahend Püügikoormusühik Mõisted Haardnoodad (seinnoodad) Püügivahendi kasutamiskordade arv Arv, mitu korda püügivahendit on kasutatud, olenemata asjaolust, kas saaki saadi. See meede on asjakohane, kui kalaparve suurus ja tihedus on seotud kalavarude rohkusega või kui püügivahendi kasutamine on juhuslikku laadi Kaldanoodad Püügivahendi kasutamiskordade arv Arv, mitu korda püügivahendit on kasutatud, olenemata asjaolust, kas saaki saadi Paadinoodad Kalastatud tundide arv Arv, mitu korda noota on kasutatud, korrutatuna püügiaja keskmise pikkusega Traalid Tundide arv Tundide arv, mille jooksul traal oli kalapüügiks vees (pelaagiline traal) või põhjas (põhjatraal) Paaditragid Kalastatud tundide arv Tundide arv, mille jooksul tragi oli kalapüügiks põhjas Nakkevõrgud (seisev- või triivvõrgud) Püügikoormuse ühikute arv Võrkude pikkus väljendatuna 100 meetristes ühikutes, korrutatuna kasutuskordade arvuga (= teatava aja jooksul kasutatud võrkude kogupikkus meetrites jagatuna 100ga) Seisevvõrgud Püügikoormuse ühikute arv Võrkude pikkus väljendatuna 100 meetristes ühikutes, korrutatuna loomuste arvuga Lõkspüünis (katmata seisevnoodad) Püügikoormuse ühikute arv Kalastuspäevade arv korrutatuna loomuste arvuga Kaetud lõksud ja mõrrad Püügikoormuse ühikute arv Tõstete arv korrutatuna ühikute arvuga (= teataval ajavahemikul püütud ühikute arv) Õngejadad (seisev- või triivjadad) Õngekonksud tuhandetes Teataval ajavahemikul kalastamiseks kasutatud õngekonksude arv jagatuna 1 000 ga Õnged (ridavaga õnged, vedelid, rullõnged) Õngitsemispäevade arv Teataval ajavahemikul kasutatud õngede arv Harpuunid (Märkida ainult püügikoormuse tasemed B ja C)

B-kategooria

Kalastuspäevade arv: päevade arv, mil toimus kalapüük. Kui püügi olulise osa moodustab saagi otsimine, tuleks kalastuspäevade alla märkida päevade arv, mil tegeldi otsimisega, kuid ei kalastatud.

C-kategooria

Kaldapäevade arv: peale kalastuspäevade ja otsimisele kulunud päevade tuleb märkida ka kõikide ülejäänud päevade arv, mil laev oli püügikohas.

Arvestatud püügikoormusprotsent (proportsionaalselt jaotatud püügikoormus)

Kuna kogusaagi püügikoormusühikud ei pruugi kättesaadavad olla, tuleks märkida arvestatud püügikoormuse määr. See arvutatakse järgmiselt:

c) LAEVA SUURUSKATEGOORIAD

(kooskõlas rahvusvahelise kalalaevade statistilise standardklassifikatsiooniga (ISSCFV))

Mahutavusklassid







Kogumahutavuse kategooria Kood 0—49,9 02 50—149,9 03 150—499,9 04 500—999,9 05 1 000—1 999,9 06 2 000—99 999,9 07 Teadmata 00

d) PEAMISED PÜÜTAVAD LIIGID

Need liigid, millele püük on peaasjalikult suunatud. Need ei pruugi olla liigid, mis moodustavad suurema osa saagist. Liigid tuleks näidata kolmetähelise koodiga (vt I lisa).

▼B









V LISA

MAGNETKANDJAL ESITATAVATE ANDMETE VORMING

a) MAGNETKANDJAD







Magnetlindid: üheksarajaline rajatihedusega 1 600 või 6 250 bitti tollil ja ASCII koodidest EBCDIC koodiga, soovitavalt märgendatud. Märked peavad sisaldama ka faililõpukoodi. Disketid: MS-DOS-vormindusega 3,5tollised 720kilobaidised, 1,4megabaidised, 5,25tollised 360kilobaidised või 1,2megabaidised kettad.

b) KOODI VORMING

Artikli 2 lõike 1 punkti a kohaselt esitatud andmed







Baitide arv Teave Märkused 1 kuni 4 Riik (ISO kolmetäheline kood) nt FRA = Prantsusmaa 5 kuni 6 Aasta nt 90 = 1990 7 kuni 8 FAO peamine püügipiirkond 21 = Loode-Atlandi 9 kuni 15 Rajoon nt 3 Pn = NAFO alarajoon 3 Pn 16 kuni 18 Liigid kolmetäheline kood 19 kuni 26 Saak tonnides

Artikli 2 lõike 1 punkti b kohaselt esitatud andmed







Baitide arv Teave Märkused 1 kuni 4 Riik ISO kolmetäheline kood (nt FRA = Prantsusmaa) 5 kuni 6 Aasta nt 94 = 1994 7 kuni 8 Kuu nt 01 = jaanuar 9 kuni 10 FAO peamine püügipiirkond 21 = Loode-Atlandi 11 kuni 18 Rajoon nt 3 Pn = NAFO alarajoon 3 Pn: tähtnumbriline 19 kuni 21 Peamised püütavad liigid Kolmetäheline kood 22 kuni 26 Laeva ja püügivahendi kategooria ISSCFG kood (nt OTB2 = traallaudadega põhjatraal): tähtnumbriline 27 kuni 28 Laeva suuruse klass ISSCFV kood (nt 04 = 150-499.9 GT): tähtnumbriline 29 kuni 34 Keskmine kogumahutavus Tonnides: number 35 kuni 43 Mootori keskmine võimsus Kilovattides: number 44 kuni 45 Arvestatud püügikoormuse määr Number 46 kuni 48 Ühik Liigi või püügikoormusühiku 3täheline kood (nt COD = tursk, A — = Püügikoormuse meede A) 49 kuni 56 Andmed Saak (tonnides) või püügikoormuse ühik

Märkused

a) Arvväljad peavad olema paremjoondatud ja eestühikuga. Kõik sümbolväljad peavad olema vasakjoondatud ning lõputühikuga.

b) Saak tuleb märkida lossitud saagi eluskaalu ekvivalendina ja lähima tonnini ümardatult.

c) Kogused (baidid 49—56), mis on väiksemad kui pool ühikut, tuleb märkida numbriga –1.

d) Teadmata kogused (baidid 49—56) tuleb märkida numbriga –2.

e) Riigitähised (ISO koodid):



Belgia BEL Taani DNK Prantsusmaa FRA Saksa LV DEU Kreeka GRC Iiri IRL Itaalia ITA Luksemburg LUX Madalmaad NDL Portugal PRT Hispaania ESP Ühendkuningriik GBR Inglismaa ja Wales GBRA Šotimaa GBRB Põhja-Iirimaa GBRC ▼A1 Soome FIN Rootsi SVE ▼A2 Eesti EST Küpros CYP Läti LVA Leedu LTU Malta MLT Poola POL Sloveenia SVN