2001R0999 — ET — 25.05.2006 — 021.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:





Muudetud:









▼B

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 999/2001,

22. mai 2001,

millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad







EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 152 lõike 4 punkti b, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 1 ) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, ( 2 ) olles nõu pidanud regioonide komiteega, tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras ( 3 ) ning arvestades järgmist: (1) Mitme aasta jooksul on tuvastatud erinevate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate (TSE) juhtumid eraldi inimestel ja loomadel. Veiste spongioosse entsefalopaatia (BSE) esinemine tehti veistel esimest korda kindlaks 1986. aastal ja järgnevatel aastatel tuvastati selle esinemine ka teistel loomaliikidel. 1996. aastal kirjeldati Creutzfeldt-Jacobi tõve (CJD) uut teisendit. Järjest rohkem leitakse tõendeid BSE tekitaja ja Creutzfeldt-Jacobi tõve uue teisendi sarnasuse kohta. (2) Alates 1990. aastast on ühendus vastu võtnud meetmed inimeste ja loomade kaitsmiseks veiste spongioosse entsefalopaatia ohu eest. Need meetmed põhinevad loomade tervisekaitset käsitlevate direktiivide kaitsemeetmetel. Võttes arvesse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate suurt ohtu inimeste ja loomade tervisele, on asjakohane võtta vastu nende vältimise, kontrolli ja likvideerimise erieeskirjad. (3) Käesolev määrus käsitleb otseselt rahvatervist ja on seotud siseturu toimimisega. See hõlmab nii asutamislepingu I lisaga hõlmatud kui ka hõlmamata tooteid. Seetõttu on asjakohane valida õiguslikuks aluseks asutamislepingu artikli 152 lõike 4 punkt b. (4) Komisjon on eelkõige juhtivalt teaduskomiteelt ja rahvatervisega seotud veterinaarmeetmete teaduskomiteelt saanud TSE mitmete aspektide kohta teaduslikke seisukohti. Need seisukohad hõlmavad soovitusi meetmete kohta, millega vähendada nakatunud toodetega kokkupuutest tulenevat võimalikku ohtu inimeste ja loomade tervisele. (5) Neid eeskirju tuleks kohaldada elusloomade ja loomsete saaduste tootmise ja turuleviimise suhtes. Eeskirju ei ole siiski vaja kohaldada kosmeetikatoodete või ravimite, meditsiiniseadmete või nende lähteainete või vahesaaduste suhtes, mille suhtes kohaldatakse muid erieeskirju, mis käsitlevad eelkõige määratletud riskiteguriga materjali kasutamise keeldu. Neid eeskirju ei peaks kohaldama ka loomsete saaduste suhtes, mis ei kujuta tõsist ohtu inimeste või loomade tervisele, kuna neid kasutatakse muudel eesmärkidel kui toidu, sööda või väetise tootmiseks. Tuleks tagada, et käesoleva määruse reguleerimisalaga hõlmamata loomseid saadusi tuleks hoida selle määrusega hõlmatud loomsetest saadustest eraldi, välja arvatud juhul, kui need vastavad samadele tervishoiustandarditele. (6) Tuleks sätestada, et komisjon võtab kaitsemeetmed juhul, kui liikmesriigi või kolmanda riigi pädev asutus ei ole TSE ohtu piisavalt arvesse võtnud. (7) Tuleks sätestada kord, millega olemasoleva teabe põhjal määratakse kindlaks liikmesriigi, kolmanda riigi või nende piirkonna (edaspidi “riigid” või “piirkonnad”) epidemioloogiline staatus esinemise, levimise ja inimeste nakatumisohu osas. Komisjon peaks nende liikmesriikide ja kolmandate riikide kategooria, mis ei taotle oma staatuse määramist, kindlaks määrama kättesaadava teabe põhjal. (8) Liikmesriigid peaksid koostama koolitusprogrammid TSEde vältimise ja kontrollimisega tegelevate isikute, samuti veterinaararstide, põllumajandustootjate ja põllumajandusloomade veo, turustamise ja tapmisega tegelevate töötajate jaoks. (9) Liikmesriigid peaksid igal aastal viima läbi BSE ja skreipi seireprogrammi ning teavitama komisjoni ja teisi liikmesriike selle tulemustest ning muudest TSEde esinemisjuhtudest. (10) Teatavad mäletsejaliste koed tuleks tunnistada määratletud riskiteguriga materjaliks TSE patogeneesi ja selle riigi või piirkonna epidemioloogilise staatuse põhjal, kus asub või kust on pärit asjaomane loom. Määratletud riskiteguriga materjal tuleks kõrvaldada ning hävitada selliselt, et see ei ohustaks mingil moel inimeste või loomade tervist. Eelkõige ei tohi seda turustada toidu, sööda või väetise tootmiseks. Tuleks siiski ette näha võimalus saada samaväärne tervisekaitsetase üksikute loomade lausteimimisega TSE suhtes, niipea kui need testid on lõplikult kinnitatud. Tapmisviisid, mille käigus nakkus võib ajust teistesse kudedesse levida, peaksid olema lubatud ainult kõige väiksema BSE ohuga riikides ja piirkondades. (11) Inimeste ja loomade TSEdesse nakatumise vältimiseks tuleks võtta meetmed, millega keelatakse teatavat liiki loomsete valkude söötmine teatavatele loomaliikidele ja keelatakse teatavate mäletsejalistelt pärit materjalide kasutamine toidus. Kõnealused piirangud peaksid olema vastavuses ohu suurusega. (12) Loomade TSE kahtlusest tuleks teatada pädevale asutusele, mis peaks viivitamatult võtma kõik asjakohased meetmed, sealhulgas taudikahtlase looma liikumise piiramine kuni uurimise tulemuste saamiseni või looma tapmine ametliku järelevalve all. Kui pädev asutus ei suuda TSE nakkust vältida, tuleks läbi viia vastav uuring ning rümpa tuleks kuni diagnoosi määramiseni hoida ametliku järelevalve all. (13) Kui TSE nakatumise kohta saadakse ametlik kinnitus, peaks pädev asutus võtma kõik vajalikud meetmed, sealhulgas rümpade hävitamine, uuringu läbiviimine kõikide riskirühma kuuluvate loomade kindlaksmääramiseks ning riskirühma kuuluvate loomade ja loomsete saaduste suhtes liikumispiirangu sätestamine. Kahjud, mis tulenevad loomade ja loomsete saaduste hävitamisest käesoleva määruse alusel, tuleks omanikele võimalikult kiiresti hüvitada. (14) Liikmesriigid peaksid koostama situatsioonplaani riiklike meetmete rakendamiseks BSE puhangu korral. Komisjon peaks need plaanid heaks kiitma. Seda sätet tuleks lisaks BSEle laiendada ka teistele TSEdele. (15) Tuleks ette näha teatavate elusloomade ja loomsete saaduste turustamise sätted. Olemasolevate veiste identifitseerimist ja registreerimist käsitlevate ühenduse eeskirjadega on ette nähtud süsteem, mis võimaldab kooskõlas rahvusvaheliste standarditega teha kindlaks loomade ema ja päritolukarja. Samaväärsed tagatised tuleks ette näha ka kolmandatest riikidest imporditud veiste puhul. Ühenduses kauplemisel või kolmandatest riikidest importimisel peaks ühenduse eeskirjadega hõlmatud loomade ja loomsete saadustega kaasas olema nimetatud eeskirjades nõutud sertifikaadid, mida on vajaduse korral kooskõlas käesoleva määrusega täiendatud. (16) Tuleks keelata teatavates riskipiirkondades asuvatelt veistelt pärit loomsete saaduste turuleviimine. Seda keeldu ei tohiks siiski kohaldada teatavate loomsete saaduste suhtes, mis on kontrollitud tingimustes toodetud loomadest, kelle puhul on võimalik tõestada, et TSEsse nakatumise oht ei ole suur. (17) TSE vältimist, kontrolli ja likvideerimist käsitlevate eeskirjade järgimise tagamiseks on TSE olukorrast tervikliku epidemioloogilise pildi saamiseks vaja võtta kindlaksmääratud korra alusel laboratoorseks kontrolliks proove. Ühtsete kontrollimeetodite ja tulemuste tagamiseks tuleks luua riiklikud ja ühenduse tugilaborid ning võtta kasutusele usaldusväärsed teaduslikud meetodid, sealhulgas spetsiaalsed TSE kiirtestid. Kiirteste tuleks kasutada igal võimalusel. (18) Liikmesriikides tuleks TSEde vältimist, kontrolli ja likvideerimist käsitlevate nõuete ühtse rakendamise tagamiseks läbi viia ühenduse kontrolle ja samuti sätestada auditeerimise korra rakendamine. Selleks et tagada, et kolmandad riigid esitaksid elusloomade ja loomsete saaduste ühendusse importimisel ühenduses kohaldatavate tagatistega samaväärsed tagatised, tuleks kohapeal teha ühenduse kontrolle, et teha kindlaks, kas importivad kolmandad riigid täidavad imporditingimusi. (19) TSEde suhtes kohaldatavad kauplemisega seotud meetmed peaksid olemasolu korral põhinema rahvusvahelistel standarditel, suunistel või soovitustel, kui need on olemas. Kui vastavad rahvusvahelised standardid, suunised või soovitused ei võimalda vajalikku terviseohutust saavutada, võib vastu võtta kõrgemat terviseohutust tagavad ja teaduslikult põhjendatud meetmed. (20) Käesolev määrus tuleks uute teaduslike andmete saamise korral uuesti läbi vaadata. (21) Käesoleva määruse raames tuleks sätestada vajalikud üleminekumeetmed, eelkõige määratletud riskiteguriga materjali kasutamise osas. (22) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. ( 4 ) (23) Käesoleva määruse rakendamiseks tuleks ette näha kord, mille alusel luuakse alalise veterinaarkomitee, alalise söödakomitee ja alalise toidukomitee raames tihe ja tõhus koostöö komisjoni ja liikmesriikide vahel. (24) Võttes arvesse, et käesoleva määruse rakendamise sätted on üldmeetmed otsuse 1999/468/EÜ artikli 2 tähenduses, tuleks need vastu võtta nimetatud otsuse artiklis 5 sätestatud regulatiivkomitee menetlust järgides, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Kohaldamisala

1. Käesolevas määruses sätestatakse loomadel transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate (TSEd) vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad. Neid eeskirju kohaldatakse elusloomade ja loomsete saaduste tootmise ja turustamise ning teatavatel juhtudel ka nende ekspordi suhtes.

2. Käesolevat artiklit ei kohaldata:

a) kosmeetiliste vahendite, ravimite või meditsiinivahendite või nende lähteainete või vahesaaduste suhtes;

b) toodete suhtes, mis ei ole ette nähtud kasutamiseks toidus, söödas või väetises, või nende lähteainete või vahesaaduste suhtes;

c) loomsete saaduste suhtes, mis on ette nähtud kasutamiseks näitustel, õpetamisel, teaduslikus uurimustöös, eriuuringutes või -analüüsides, tingimusel et neid ei tarbi ega kasuta hiljem inimesed või loomad, välja arvatud need loomad, keda hoitakse asjaomase uurimusprojekti jaoks;

d) elusloomade suhtes, keda kasutatakse uurimustöös või kes on selle jaoks ette nähtud.

Artikkel 2

Elusloomade ja loomsete saaduste eraldamine

Selleks et vältida ristsaastumist või artikli 1 lõikes 1 osutatud elusloomade või loomsete saaduste asendamist artikli 1 lõike 2 punktides a, b ja c osutatud loomsete saadustega või artikli 1 lõike 2 punktis d osutatud elusloomadega, tuleb elusloomi ja loomseid saadusi alati eraldi hoida, välja arvatud juhul, kui elusloomi ja loomseid saadusi toodetakse TSEde puhul kasutatavate tervisekaitsetingimustega samaväärsetel tingimustel.

Käesoleva artikli rakenduseeskirjad võetakse vastu artikli 24 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 3

Mõisted

1. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) TSEd – kõik transmissiivsed spongioossed entsefalopaatiad, välja arvatud need, mis esinevad inimestel;

b) turuleviimine – iga toiming, mille eesmärk on müüa käesoleva määrusega hõlmatud elusloomi või loomseid saadusi ühenduses asuvale kolmandale isikule või varustada sellist kolmandat isikut muul viisil tasu eest või tasuta või ladustada neid kolmanda isiku varustamiseks;

c) loomsed saadused – iga toode, mis on saadud direktiivide 89/662/EMÜ ( 5 ) või 90/425/EMÜ ( 6 ) sätetega hõlmatud loomsetest saadustest või neid saadusi sisaldav toode;

d) lähteained – tooraine või mõni muu loomne saadus, millest või mille abil toodetakse artikli 1 lõike 2 punktides a ja b osutatud tooteid;

e) pädev asutus – liikmesriigi keskasutus, mis on pädev tagama käesoleva määruse nõuete järgimise, või mõni muu asutus, millele see keskasutus on selle pädevuse eelkõige sööda kontrollimiseks delegeerinud; see määratlus hõlmab vajaduse korral ka kolmanda riigi vastavat asutust;

f) kategooria – üks II lisa C peatükis osutatud liigituse kategooriatest;

g) määratletud riskiteguriga materjal – V lisas märgitud koed; määratlusega ei hõlmata neid kudesid sisaldavaid või nendest saadud tooteid, kui ei ole märgitud teisiti;

h) TSE taudikahtlusega loom – elusad, tapetud või surnud loomad, kellel esineb või on esinenud neuroloogilisi või käitumishäireid või kui nende üldine seisund on kesknärvisüsteemi kahjustuse tõttu pidevalt halvenenud, ja kelle puhul ei ole kliinilise läbivaatuse, ravi tulemusel, tapajärgse kontrolli või tapaeelse ja tapajärgse laboratoorse analüüsi alusel võimalik panna muud diagnoosi; veiste spongioosset entsefalopaatiat (BSE) kahtlustatakse nende veiste puhul, kelle BSE kiirtesti tulemus on positiivne;

i) põllumajandusettevõte – koht, kus loomi peetakse, kasvatatakse, aretatakse, nendega tegeletakse või kus neid inimestele näidatakse;

j) proovivõtmine – statistilist täpsust tagavate proovide võtmine loomadelt või nende elukeskkonnast või loomsetest saadustest haiguse diagnoosi määramiseks, põlvnemissuhete kindlakstegemiseks, tervisekontrolliks või loomsetes saadustes mikrobioloogiliste ainete või teatavate materjalide puudumise kontrollimiseks;

k) väetised – loomset saadust sisaldav aine, mida kasutatakse maapinnas taimede kasvu parandamiseks; võib hõlmata biogaasi tootmisel või komposteerimise käigus tekkivaid lagundumissaadusi;

l) kiirtestid – X lisa C peatüki punktis 4 osutatud analüüsimeetod, mille tulemused selguvad 24 tunniga;

m) alternatiivtest – artikli 8 lõikes 2 osutatud testid, mida kasutatakse alternatiivina määratletud riskiteguriga materjali kõrvaldamisele.

2. Kohaldatakse ka I lisas sätestatud erimääratlusi.

3. Kui käesolevas määruses esinevaid mõisteid ei ole lõikes 1 või I lisas määratletud, kohaldatakse määruses (EÜ) nr 1760/2000 ( 7 ) ja direktiivides 64/432/EMÜ, ( 8 ) 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ ja 91/68/EMÜ ( 9 ) või vastavalt kõnealustele direktiividele esitatud asjakohaseid mõisteid, juhul kui neile käesolevas tekstis viidatakse.

Artikkel 4

Kaitsemeetmed

1. Kaitsemeetmete rakendamise osas kohaldatakse direktiivi 89/662/EMÜ artiklis 9, direktiivi 90/425/EMÜ artiklis 10, direktiivi 91/496/EMÜ ( 10 ) artiklis 18 ja direktiivi 97/78/EÜ ( 11 ) artiklis 22 sätestatud põhimõtteid ja sätteid.

2. Kaitsemeetmed võetakse vastu artikli 24 lõikes 2 sätestatud korras ning kaitsemeetmete võtmisest ja vastavatest põhjustest teatatakse Euroopa Parlamendile.







II PEATÜKK

BSE STAATUSE MÄÄRAMINE

Artikkel 5

Klassifikatsioon

1. Liikmesriigi, kolmanda riigi või ühe nende piirkonna (edaspidi “riigid” või “piirkonnad”) BSE staatuse võib kindlaks määrata ainult II lisa A peatükis kehtestatud põhimõtete ning sellise riskianalüüsi tulemuste alusel, mille käigus vaadeldakse eraldi kõiki II lisas määratletud veiste spongioosse entsefalopaatia ilmnemist mõjutada võivaid tegureid ning nende arengut aja jooksul.

Liikmesriigid ja kolmandad riigid, mis soovivad jätkuvalt püsida käesoleva määrusega hõlmatud elusloomade ja saaduste ühendusse eksportimiseks heakskiidetud kolmandate riikide loetelus, esitavad komisjonile taotluse oma BSE staatuse kindlaksmääramiseks ning lisavad sellele vajaliku teabe II lisa A peatükis sätestatud kriteeriumide ning II lisa B peatükis täpsustatud võimalike riskitegurite kohta ning nende võimaliku arengu kohta aja jooksul.

2. Otsus iga taotluse kohta tehakse lõikes 1 osutatud kriteeriume ja võimalike riskitegureid arvesse võttes ja artikli 24 lõikes 2 sätestatud korras ning selle otsuse alusel määratakse taotluse esitanud riik või piirkond ühte II lisa C peatükis määratletud kategooriasse.

Kõnealune otsus tehakse kuue kuu jooksul pärast taotluse ja lõike 1 teises lõigus osutatud asjaomase teabe esitamist. Kui komisjon leiab, et tõendusmaterjalid ei sisalda II lisa A ja B peatükkides sätestatud teavet, palub komisjon lisateavet, mis tuleb esitada kindlaksmääratava ajavahemiku jooksul. Lõplik otsus tehakse kuue kuu jooksul pärast kogu teabe esitamist.

Pärast seda, kui rahvusvaheline episootiaamet (OIE) on kehtestanud riikide kategooriatesse liigitamise korra ja kui taotluse esitanud riik on paigutatud ühte nendest kategooriatest, võib käesoleva lõike esimese lõigu alusel teha otsuse asjaomasele riigile määratud ühenduse kategooria vajaduse korral artikli 24 lõikes 2 osutatud korras uuesti läbi vaadata.

3. Kui komisjon leiab, et liikmesriigi või kolmanda riigi poolt vastavalt II lisa A ja B peatükkidele esitatud teave on ebapiisav või ebaselge, võib komisjon artikli 24 lõikes 2 sätestatud korras määrata liikmesriigi või kolmanda riigi BSE staatuse kindlaks täieliku riskianalüüsi põhjal.

Selline riskianalüüs peab sisaldama taotleva liikmesriigi või kolmanda riigi TSE epidemioloogilise olukorra lõplikku statistilist vaatlust, mis põhineb kiirtestide kasutamisel põhineval lausteimimisel. Komisjon võtab arvesse rahvusvahelise episootiaameti poolt kasutatava liigituse kriteeriume.

Kiirtestid kiidetakse sel eesmärgil heaks vastavalt artikli 24 lõikes 2 sätestatud korrale ning kantakse X lisa C peatüki punktis 4 kehtestatud loetellu.

Sellist lausteimimise menetlust võivad kasutada ka need liikmesriigid või kolmandad riigid, mis soovivad saada artikli 24 lõikes 2 sätestatud korras läbiviidud liigitusele ühenduse heakskiitu.

Sellise lausteimimise menetluse kulud kannab asjaomane liikmesriik või kolmas riik.

4. Liikmesriike või kolmandaid riike, mis ei ole kooskõlas lõikega 1 kuue kuu jooksul pärast 1. juulit 2000 esitanud taotlust oma territooriumilt elusloomade ja loomsete saaduste lähetamiseks, käsitatakse kuni taotluse esitamiseni II lisa C peatükis osutatud 5. kategooriasse kuuluvate riikidena.

5. Liikmesriigid teatavad komisjonile võimalikult kiiresti kõikidest epidemioloogilistest tõenditest või teabest, mis võiks tuua kaasa BSE staatuse muutmise, eelkõige artiklis 6 sätestatud seireprogrammide tulemused.

6. Kolmanda riigi hoidmine ühenduse eeskirjadega ettenähtud nende kolmandate riikide loetelus, kust võib eksportida ühendusse elusloomi või loomseid saadusi, mille puhul on käesolevas määruses ette nähtud erieeskirjad, otsustatakse artikli 24 lõikes 2 sätestatud korras ning see sõltub olemasolevat teavet silmas pidades või, kui TSE esinemist peetakse tõenäoliseks, lõikes 1 sätestatud teabe esitamisest. Juhul kui nimetatud teavet ei esitata kolme kuu jooksul pärast ühenduse poolt vastava nõude esitamise kuupäeva, kohaldatakse käesoleva artikli lõike 4 sätteid kuni teabe esitamiseni ja selle hindamiseni kooskõlas lõigetega 2 ja 3.

Kolmandad riigid võivad käesoleva määruse erieeskirjadega hõlmatud elusloomi ja loomseid saadusi ühendusse eksportida komisjoni poolt neile määratud kategooria jaoks sätestatud tingimustel, kui nad kohustuvad võimalikult kiiresti teatama komisjonile kirjalikult kõikidest epidemioloogilistest või muudest tõenditest, mis võivad tingida BSE staatuse muutmise.

7. Artikli 24 lõikes 2 sätestatud korras võib liikmesriigi või kolmanda riigi või mõne nende piirkonna BSE liigituse muutmise kohta teha otsuse kooskõlas artiklis 21 sätestatud kontrolli tulemustega.

8. Lõigetes 2, 3, 4, 6 ja 7 osutatud otsused põhinevad riskianalüüsil ning nende tegemisel võetakse arvesse II lisa A ja B peatükkides sätestatud soovitatavaid kriteeriume.







III PEATÜKK

TSE VÄLTIMINE

Artikkel 6

Seiresüsteem

1. Iga liikmesriik viib igal aastal vastavalt III lisa A peatükile läbi BSE ja skreipi seireprogrammi. See programm hõlmab sõeltestimist kiirtestide abil.

Kiirtestid kiidetakse sel eesmärgil heaks artikli 24 lõikes 2 sätestatud korras ning kantakse X lisa C peatüki punktis 4 ette nähtud loetellu.

2. Iga liikmesriik teatab alalises veterinaarkomitees komisjonile ja teistele liikmesriikidele muude TSEde kui BSEd esinemisest.

3. Kõik ametlikud uuringud ja laboratoorsed kontrollid registreeritakse vastavalt III lisa B peatükile.

4. Liikmesriigid esitavad igal aastal komisjonile aruande, mis sisaldab vähemalt III lisa B peatüki I osas osutatud teavet. Iga kalendriaasta kohta esitatakse aruanne hiljemalt järgmise aasta 31. märtsiks. Komisjon esitab riiklike aruannete kokkuvõtte, mis sisaldab III lisa B peatüki II osas osutatud teavet, alalisele veterinaarkomiteele kolme kuu jooksul pärast nimetatud aruannete kättesaamist.

Artikkel 7

Loomasööta käsitlevad keelud

1. Mäletsejalistele on keelatud sööta imetajatelt pärit valke.

2. Lõikes 1 osutatud keeldu laiendatakse vastavalt IV lisa punktile 1 ka loomadele ja loomsetele saadustele.

3. Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse ilma, et see piiraks IV lisa punktis 2 osutatud sätete kohaldamist.

4. 5. kategooriasse kuuluvad liikmesriigid või nende piirkonnad ei tohi eksportida või ladustada põllumajandusloomadele ettenähtud sööta, mis sisaldab imetajatelt pärit valke, ega imetajatele (välja arvatud kassid ja koerad) ettenähtud sööta, mis sisaldab imetajatelt pärit töödeldud valke.

5. kategooriasse kuuluvad kolmandad riigid või nende piirkonnad ei tohi ühendusse eksportida põllumajandusloomadele ettenähtud sööta, mis sisaldab imetajatelt pärit valke, ega imetajatele (välja arvatud kassid ja koerad) ettenähtud sööta, mis sisaldab imetajatelt pärit töödeldud valke.

5. Käesoleva määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad, eelkõige ristsaastumise vältimise ning käesoleva artikli järgimiseks vajalike analüüsi- ja proovivõtumeetodite kohta, võetakse vastu artikli 24 lõikes 2 sätestatud korras.

Artikkel 8

Määratletud riskiteguriga materjal

1. Määratletud riskiteguriga materjal kõrvaldatakse ja hävitatakse kooskõlas V lisa punktidega 2, 3, 4, ja 8.

Määratletud riskiteguriga materjali või sellest toodetud materjali võib turule viia või vajaduse korral eksportida ainult selle lõplikuks hävitamiseks kooskõlas V lisa punktidega 3 ja 4 või vajaduse korral punkti 7 alapunktiga c või punktiga 8. Seda ei tohi ühendusse importida. Määratletud riskiteguriga materjali transiit läbi ühenduse territooriumi peab toimuma vastavalt direktiivi 91/496/EMÜ artikli 3 nõuetele.

2. Lõiget 1 ei kohaldata nendelt loomadelt pärit kudede suhtes, mis on artikli 24 lõikes 2 osutatud korras läbinud selleks eesmärgiks heakskiidetud alternatiivse testi, mis on loetletud X lisa C peatüki punktis 5 ja mida kohaldatakse V lisa punktis 5 loetletud tingimustel ning juhul, kui testi tulemused on negatiivsed.

Liikmesriigid, mis lubavad kasutada kõnealust alternatiivset testi, peavad sellest teavitama teisi liikmesriike ja komisjoni.

3. II lisa C peatükis osutatud kategooriatesse 2, 3, 4 ja 5 liigitatud liikmesriikides või nende piirkondades ei tohi nende veiste, lammaste või kitsede puhul, mille liha on ette nähtud inim- või loomatoiduks, kesknärvisüsteemikudesid pärast uimastamist koljuõõnde viidava pika vardakujulise instrumendiga vigastada.

4. V lisas sätestatud vanusepiire kohandatakse korrapäraselt. Sellised kohandused põhinevad viimastel tõendatud teaduslikel andmetel, mis käsitlevad ühenduses vastavatesse vanuserühmadesse kuuluvatel veistel, lammastel ja kitsedel TSE esinemise statistilist tõenäosust.

5. Erandina lõigetest 1–4 võib artikli 24 lõikes 2 sätestatud korras teha otsuse artikli 7 lõike 1 tõhusa rakendamise kuupäeva kohta või kolmandate riikide puhul kuupäeva kohta, millest alates on igas 3. või 4. kategooriasse kuuluvas riigis või piirkonnas keelatud imetajatelt pärit valgu kasutamine mäletsejaliste söödas, selleks et käesolevat artiklit kohaldataks ainult enne nimetatud kuupäeva nendes riikides või piirkondades sündinud loomade suhtes.

Erandina lõigetest 1–4 võib pärast konsultatsiooni vastava teaduskomiteega ja TSE esinemise, levimise ja inimeste nakatumise ohu kohta tehtud hinnangu põhjal võtta artikli 24 lõikes 2 sätestatud korras vastu otsuse, millega lubatakse igas 5. kategooriasse kuuluvas riigis või selle piirkonnas asuvas või sealt pärit veiste selgroo ja spinaalganglioni kasutamine toidus, söödas või väetistes.

6. Käesoleva artikli rakenduseeskirjad võetakse vastu artikli 24 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 9

Mäletsejalistelt pärit materjalist saadud või seda sisaldavad loomsed saadused

1. VI lisas loetletud loomseid saadusi ei toodeta 5. kategooriasse kuuluvatest riikidest või piirkondadest pärit mäletsejalistelt pärit materjalist, välja arvatud juhul, kui neid toodetakse artikli 24 lõikes 2 osutatud korra kohaselt heakskiidetud tootmisprotsesside teel.

2. 2., 3., 4. või 5. kategooriasse kuuluvatest riikidest või nende piirkondadest pärit veiste, lammaste ja kitsede koljuluid või selgroogu ei kasutata lihamassi tootmiseks.

3. V lisa punktis 5 sätestatud kriteeriume silmas pidades ei kohaldata lõikeid 1 ja 2 nende mäletsejaliste puhul, mille suhtes on läbi viidud artikli 24 lõikes 2 osutatud korras heakskiidetud alternatiivne test, mille tulemused on osutunud negatiivseks.

4. Käesoleva artikli rakenduseeskirjad võetakse vastu artikli 24 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 10

Koolitusprogrammid

1. Liikmesriigid tagavad, et pädeva asutuse, diagnostikalaborite ning põllumajanduslikku ja veterinaariaalast haridust andvate õppeasutuste töötajad, riiklikud veterinaararstid, veterinaararstid, tapamajade töötajad ja tõuaretajad, loomapidajad ja loomadega tegelevad inimesed on saanud koolitust TSE kliiniliste tunnuste ja epidemioloogia kohta ning kontrolli läbi viivad inimesed ka TSE laboratoorsete uuringute tulemuste tõlgendamise kohta.

2. Lõikes 1 osutatud koolitusprogrammide tõhusa rakendamise tagamiseks võib ühendus anda rahalist abi. Sellise abi suurus määratakse kindlaks artikli 24 lõikes 2 osutatud korras.







IV PEATÜKK

TSEde KONTROLL JA LIKVIDEERIMINE

Artikkel 11

Teavitamine

Ilma et see piiraks direktiivi 82/894/EMÜ ( 12 ) kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et pädevat asutust teavitatakse kohe igast TSE taudikahtlusega loomast.

Liikmesriigid teavitavad korrapäraselt üksteist ja komisjoni teatatud TSE juhtudest.

Pädev asutus võtab viivitamatult käesoleva määruse artiklis 12 sätestatud meetmed ja muud vajalikud meetmed.

Artikkel 12

Taudikahtlusega loomade suhtes võetavad meetmed

1. TSE taudikahtlusega looma jaoks kehtestatakse kas ametlik liikumispiirang kuni pädeva asutuse poolt läbi viidava kliinilise ja epidemioloogilise kontrolli tulemuste saamiseni või loom tapetakse ametliku järelevalve all laboratoorse kontrolli läbiviimiseks.

Kui BSEsse nakatumist kahtlustatakse mõne liikmesriigi põllumajandusettevõtte veise puhul, kehtestatakse kuni kontrolli tulemuste saamiseni ettevõtte kõikide loomade jaoks ametlik liikumispiirang.

Kui BSEd kahtlustatakse liikmesriigi põllumajandusettevõtte lammaste või kitsede puhul selliste objektiivsete tõendite tõttu, nagu erinevaid TSEsid eristavate testide tulemused, kehtestatakse ettevõtte kõikide loomade jaoks ametlik liikumispiirang kuni kontrolli tulemuste saamiseni.

Kui on tõendeid selle kohta, et põllumajandusettevõte, kus loom asus BSE kahtluse tekkimise ajal, ei ole tõenäoliselt selline ettevõte, kus loom võiks nakatuda BSEsse, võib pädev asutus otsustada, et ametlik liikumispiirang kehtestatakse ainult taudikahtlusega looma jaoks. Vajaduse korral võib pädev asutus sõltuvalt olemasolevatest epidemioloogilistest andmetest otsustada, kas liikumispiirang kehtestatakse lisaks põllumajandusettevõttele, kus loom nakkuse sai, ka teistele põllumajandusettevõtetele.

Liikmesriigi võib artikli 24 lõikes 2 osutatud korras ja erandina käesoleva lõike teise, kolmanda ja neljanda lõigu nõuetest vabastada loomade suhtes kehtestatud liikumispiirangu kohaldamisest, kui põllumajandusettevõte kohaldab samaväärset julgeolekut pakkuvaid meetmeid.

2. Kui pädeva asutuse arvates ei ole TSE nakatumise ohtu võimalik välistada, loom tapetakse; looma aju ja muud pädeva asutuse poolt kindlaks määratud koed eemaldatakse ja saadetakse ametlikult volitatud laborisse, artikli 19 lõikes 1 ette nähtud riigi tugilaborisse või artikli 19 lõikes 2 ette nähtud ühenduse tugilaborisse kontrollimiseks artiklis 20 sätestatud testimismeetoditega.

3. Kõik taudikahtlusega looma kehaosad, sealhulgas nahk, on negatiivse diagnoosi saamiseni ametliku kontrolli all või hävitatakse vastavalt V lisa punktidele 3 või 4.

4. Käesoleva artikli rakenduseeskirjad võetakse vastu artikli 24 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 13

Pärast TSE esinemise kinnitamist kohaldatavad meetmed

1. Kui TSE esinemine on ametlikult kinnitatud, kohaldatakse võimalikult kiiresti järgmiseid meetmeid:

a) kõik looma kehaosad hävitatakse täielikult kooskõlas V lisaga, välja arvatud registri jaoks kooskõlas III lisa B peatüki III osa punktiga 2 säilitatav materjal;

b) viiakse läbi uurimine riskirühma kuuluvate loomade tuvastamiseks vastavalt VII lisa punktile 1;

c) kõik VII lisa punktis 2 osutatud loomad ja loomsed saadused, mis on punktis b osutatud uurimise käigus tunnistatud riskirühma kuuluvateks, tapetakse ja hävitatakse täielikult kooskõlas V lisa punktidega 3 ja 4.

Erandina käesolevast lõikest võivad liikmesriigid kohaldada muid meetmeid, mis tagavad samaväärse kaitstuse, juhul kui need meetmed on artikli 24 lõikes 2 osutatud korras heaks kiidetud.

2. Kuni lõike 1 punktides b ja c osutatud meetmete rakendamiseni on ettevõte, kus loom asus TSE kohta kinnituse saamiseni, ametliku kontrolli all ja igasuguseks TSE kahtlusega loomade ja sellistelt loomadelt pärit loomsete saaduste ettevõttest väljaviimiseks või sinnatoomiseks on vaja pädeva asutuse luba, et tagada asjaomaste loomade ja loomsete saaduste viivitamatu jälgimine ja identifitseerimine.

Kui on tõendeid selle kohta, et ettevõte, kus nakatunud loom asus TSE esinemise kohta kinnituse saamise hetkel, ei ole tõenäoliselt ettevõte, kus loom TSEga kokku puutus, võib pädev asutus otsustada ametliku kontrolli alla panna mõlemad ettevõtted või ainult selle ettevõtte, kus loom nakatus.

3. Liikmesriigid, mis on rakendanud artikli 12 lõike 1 viiendas lõigus ettenähtud kaitsemeetmetega samaväärseid tagatisi pakkuva asenduskava, võib erandina lõike 1 punktide b ja c nõuetest vabastada artikli 24 lõikes 2 osutatud korras nõudest kohaldada loomade liikumise suhtes ametlikke piiranguid ja nõudest loomad tappa ning hävitada.

4. Kooskõlas artikli 12 lõikega 2 ja käesoleva artikli lõike 1 punktidega a ja c tapetud loomadest või hävitatud loomsetest saadustest tekkinud kahju hüvitatakse omanikele viivitamatult.

5. Ilma et see piiraks direktiivi 82/894/EMÜ kohaldamist, teatatakse muude TSEde kui BSE kinnitatud esinemisest komisjonile igal aastal.

6. Käesoleva artikli rakenduseeskirjad võetakse vastu artikli 24 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 14

Situatsioonplaanid

1. Liikmesriigid koostavad kooskõlas ühenduse loomahaiguste tõrje eeskirjade üldiste põhimõtetega suunised, milles täpsustatakse rakendatavad riiklikud meetmed ja pädevus ning vastutus TSE juhtude kinnitamise korral.

2. Vajaduse korral võib artikli 24 lõikes 2 osutatud korras suuniseid ühenduse õigusaktide ühtseks kohaldamiseks ühtlustada.







V PEATÜKK

TURULE VIIMINE JA EKSPORT

Artikkel 15

Elusloomad, nende sperma, embrüod ja munarakud

1. Veiste, lammaste või kitsede ning nende sperma, embrüote ja munarakkude turuleviimise või vajaduse korral nende ekspordi suhtes kohaldatakse VIII lisas sätestatud tingimusi ning impordi puhul IX lisas sätestatud tingimusi. Elusloomade ja nende embrüote ja munarakkudega peavad kaasas olema ühenduse õigusaktidega ettenähtud veterinaartõendid, mis on kooskõlas artikliga 17 või impordi puhul artikliga 18.

2. TSE kahtluse või kinnitusega loomade esimese põlvkonna järglaskonna, sperma, embrüote ja munarakkude turuleviimiseks tuleb täita VIII lisa B peatükis sätestatud tingimused.

3. Käesoleva artikli rakenduseeskirjad võetakse vastu artikli 24 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 16

Loomsete saaduste turuleviimine

1. Turuleviimisel ja eksportimisel vastavalt käesolevale artiklile, VIII lisa C ja D peatükkidele ning IX lisa A, C, F ja G peatükkidele ei kohaldata piiranguid järgmiste tervetest mäletsejalistest saadud loomsete saaduse suhtes:

a) artikliga 15 hõlmatud loomsed saadused, eelkõige sperma, embrüod ja munarakud;

i) toorpiim direktiivis 92/46/EMÜ ( 13 ) määratletud tähenduses; ii) piim piimapõhiste toodete valmistamiseks direktiivis 92/46/EMÜ määratletud tähenduses; iii) kuumtöödeldud joogipiim direktiivis 92/46/EMÜ määratletud tähenduses; iv) kaltsiumdivesinikfosfaat (ilma valkude või rasvajääkideta); v) nahad direktiivis 92/118/EMÜ ( 14 ) määratletud tähenduses; vi) punktis v osutatud nahast saadud želatiin direktiivis 92/118/EMÜ määratletud tähenduses; vii) punktis v osutatud nahast saadud kollageen. b)

2. Loomsed saadused, mis on imporditud 2., 3., 4. ja 5. kategooriasse kuuluvast kolmandast riigist, peavad olema pärit tervetest veistest, lammastest ja kitsedest, kelle kesknärvisüsteemikudesid ei ole vigastatud, nagu on osutatud artikli 8 lõikes 3, või keda ei ole tapetud koljuõõnde süstitud gaasiga.

3. Loomseid saadusi, mis sisaldavad 5. kategooriasse kuuluvast liikmesriigist, selle piirkonnast või kolmandast riigist pärit veistelt saadud materjali, tohib turule viia ainult siis, kui see on pärit:

a) loomadelt, kes on sündinud pärast mäletsejalistele imetajate valkude söötmise keelu jõustumise kuupäeva; ja

b) loomadelt, kes on sündinud, keda on kasvatatud ja kes on olnud vähemalt viimased seitse aastat karjas, kus ei ole tuvastatud BSEd.

Lisaks sellele ei saadeta loomseid saadusi 5. kategooriasse kuuluvast liikmesriigist või selle piirkonnast teise liikmesriiki ega impordita 5. kategooriasse kuuluvast kolmandast riigist. Seda keeldu ei kohaldata VIII lisa C peatükis loetletud loomsete saaduste suhtes, mille puhul on täidetud VIII lisa C peatüki tingimused. Neile peab olema lisatud riikliku veterinaararsti poolt välja antud veterinaartõend, mis kinnitab, et need loomsed saadused on toodetud kooskõlas käesoleva määrusega.

4. Kui loom viiakse ühe kategooria riigist või piirkonnast teise kategooriasse kuuluvasse riiki või piirkonda, liigitatakse see selle riigi kõrgeimasse kategooriasse, kus see on üle 24 tunni viibinud, välja arvatud juhul, kui esitatakse piisavad tagatised selle kohta, et looma ei ole söödetud kõige kõrgema kategooria liigitusega riigis või piirkonnas.

5. Loomsetele saadustele, mille jaoks on käesolevas artiklis sätestatud erieeskirjad, lisatakse ühenduse õigusaktides sätestatud veterinaartõendid või äridokumendid vastavalt artiklitele 17 ja 18 või, kui selliseid veterinaartõendeid ei ole ühenduse õigusaktides sätestatud, veterinaartõend või äridokument, mille näidised sätestatakse artikli 24 lõikes 2 sätestatud korras.

6. Ühendusse importimisel peavad loomsed saadused vastama IX lisa A, C, F ja G peatükkide nõuetele.

7. Vastavalt artikli 24 lõikes 2 osutatud korrale võib lõigete 1–6 sätteid laiendada teistele loomsetele saadustele. Käesoleva artikli rakendamise eeskirjad võetakse vastu sama korra alusel.

Artikkel 17

Artikli 24 lõikes 2 sätestatud korras tuleb direktiivi 64/432/EMÜ F lisas osutatud veterinaartõenditele, direktiivi 91/68/EMÜ E lisa näidistele II ja III ning ühenduse õigusaktides veiste, lammaste ja kitsede sperma, embrüote ja munarakkudega kauplemiseks sätestatud veterinaartõenditele lisada vajaduse korral viide vastavalt artiklile 5 antud päritoluliikmesriigi või -piirkonna kategooriale.

Vajaduse korral lisatakse loomsete saadustega kauplemisega seotud äridokumentidele viide komisjoni poolt kooskõlas artikliga 5 antud päritoluliikmesriigi või piirkonna kategooriale.

Artikkel 18

Lisaks ühenduse õigusaktides importimiseks ettenähtud veterinaartõenditele sätestatakse artikli 24 lõikes 2 osutatud korras vastavalt artiklile 5 liigitatud kolmandate riikide puhul kohe peale liigitust käsitleva otsuse tegemist IX lisas sätestatud erinõuded.







VI PEATÜKK

TUGILABORID, PROOVIVÕTT, TESTID JA KONTROLLID

Artikkel 19

Tugilaborid

1. Iga liikmesriigi tugilaborid ja nende ülesanded ning kohustused on sätestatud X lisa A peatükis.

2. Ühenduse tugilaborid ja nende ülesanded ning kohustused on sätestatud X lisa B peatükis.

Artikkel 20

Proovivõtmine ja laboratoorsed analüüsimeetodid

1. Proovivõtmine ja laborikatsed TSE esinemise kontrollimiseks viiakse läbi X lisa C peatükis sätestatud meetodeid ja protokolle kasutades.

2. Vajaduse korral võetakse käesoleva artikli ühtseks kohaldamiseks artikli 24 lõikes 2 sätestatud korras vastu rakenduseeskirjad, sealhulgas lammastel ja kitsedel BSE esinemise kontrollimise meetod.

Artikkel 21

Ühenduse kontrollid

1. Komisjoni eksperdid võivad koostöös liikmesriikide pädevate asutustega teha kohapealseid kontrolle, kui see on vajalik käesoleva määruse ühtseks kohaldamiseks. Liikmesriik, mille territooriumil kontrollimine toimub, tagab ekspertidele nende ülesande täitmisel kogu vajaliku abi. Komisjon teavitab pädevaid asutusi kontrollide tulemustest.

Käesoleva määruse rakenduseeskirjad, eelkõige riiklike ametiasutustega koostööd reguleerivad eeskirjad, võetakse vastu artikli 24 lõikes 2 sätestatud korras.

2. Kolmandaid riike hõlmavad ühenduse kontrollid viiakse läbi kooskõlas direktiivi 97/78/EÜ artiklitega 20 ja 21.







VII PEATÜKK

ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 22

Määratletud riskiteguriga materjali käsitlevad üleminekumeetmed

1. XI lisa A osa sätteid kohaldatakse alates 1. juulist 2001 vähemalt kuus kuud ja nende kohaldamine lõpetatakse kohe pärast kooskõlas artikli 5 lõigetega 2 või 4 artikli 8 jõustumise kohta otsuse vastu võtmist.

2. Vastavalt artikli 5 lõikele 3 tehtud lõpliku statistilise vaatluse tulemusi kasutatakse üleminekuperioodil artikli 5 lõikes 1 osutatud riskianalüüsi tulemuste kinnitamiseks või ümberlükkamiseks, võttes arvesse rahvusvahelise episootiaameti (OIE) poolt määratletud liigitamise põhimõtteid.

3. Pärast konsulteerimist asjakohase teaduskomiteega võetakse artikli 24 lõikes 2 sätestatud korras vastu asjaomase statistilise vaatluse üksikasjalikud eeskirjad.

4. Statistilise vaatluse miinimumnõuded on sätestatud XI lisa B osas.

Artikkel 23

Lisade muutmine ja üleminekumeetmed

Pärast asjakohase teaduskomiteega konsulteerimist rahvatervist mõjutada võivates küsimustes muudetakse või täiendatakse lisasid ning võetakse artikli 24 lõikes 2 sätestatud korras vastu asjaomased üleminekumeetmed.

▼M21

Selle korra alusel võetakse üleminekumeetmed vastu ajavahemikuks, mis lõpeb hiljemalt 1. juulil 2007, et võimaldada üleminekut praeguselt korralt käesoleva määrusega kehtestatud korrale.

▼B

Artikkel 24

Komiteed

1. Komisjoni abistab alaline veterinaarkomitee. Sööta käsitlevates küsimustes abistab komisjoni alaline söödakomitee ja toitu käsitlevates küsimustes alaline toidukomitee.

2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artiklis 8 sätestatut.

Nimetatud otsuse artikli 5 lõikes 6 osutatud ajavahemik on kolm kuud ja käesoleva määruse artikli 4 lõikes 2 osutatud kaitsemeetmete puhul 15 päeva.

3. Iga komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 25

Teaduskomiteedega konsulteerimine

Kõikides käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvates küsimustes, mis võivad mõjutada rahva tervist, peetakse nõu asjaomaste teaduskomiteedega.

Artikkel 26

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub päev pärast avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. juulist 2001.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

▼M10









I LISA

ERIMÄÄRATLUSED

1. Käesolevas määruses kohaldatakse järgmisi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1774/2002, ( 15 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 178/2002 ( 16 ) ja nõukogu direktiivis 79/373/EMÜ ( 17 ) sätestatud mõisteid: a) määrus (EÜ) nr 1774/2002: i) põllumajandusloom artikli 2 lõike 1 punktis f; ii) lemmikloomatoit I lisa punktis 41; iii) töödeldud loomne valk I lisa punktis 42; iv) želatiin I lisa punktis 26; v) veretooted I lisa punktis 4; vi) verejahu I lisa punktis 6; ning vii) kalajahu I lisa punktis 24; b) mõiste sööt määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 3 lõikes 4; c) mõiste täissööt direktiivi 79/373/EMÜ artikli 2 punktis d.

▼M16

2. Käesolevas määruses kasutatakse ka järgnevaid mõisteid: a) algupärane BSE juhtum – veiste spongioosse entsefalopaatia juhtum, mille puhul ei ole enne elulooma importimist nakatumine selgelt tõendatud; b) eraldatud rasvkude – tapmise ja tükeldamise käigus eraldatud sise- ja välisrasv, eelkõige veiste südame, rasviku ja neerude värske rasv ja lõikamishoonest pärit rasv; c) kohort – tähendab rühma veiseid, mis hõlmab: i) loomi, kes on sündinud nakatunud loomaga samas karjas, kas 12 kuud enne või 12 kuud pärast kõnealuse looma sündi ja ii) loomi, kes on esimese eluaasta jooksul kasvanud koos nakatunud loomaga ja kes on saanud sama sööta mis nakatunud loom esimese eluaasta jooksul; d) näitjuhtum – tähendab esimest looma farmis või epidemioloogiliselt määratletud rühmas, kelle TSE nakkus leiab kinnitust.

▼B









II LISA

BSE STAATUSE MÄÄRAMINE

A PEATÜKK

Liikmesriigi või kolmanda riigi või ühe nende piirkonna (edaspidi “riik” või “piirkond”) BSE staatus määratakse kindlaks järgmiste kriteeriumide alusel:

a) riskianalüüsi tulemus, milles on kindlaks tehtud kõik B peatükis osutatud BSE esinemise võimalikud tegurid ja nende areng aja jooksul;

b) koolitusprogramm veterinaararstide, tõuaretajate ja veiste veo, nendega kauplemise ja tapmisega tegelevate ettevõtjate jaoks, et julgustada neid teavitama kõikidest täiskasvanud veiste neuroloogiliste sümptomite juhtudest;

c) BSE kliiniliste tunnustega veistest kohustuslik teavitamine ja nende kontrollimine;

d) BSE pideva järelevalve ja seire süsteem, eriti B peatükis kirjeldatud ohtude osas, võttes arvesse III lisa A peatüki suuniseid või vastavaid rahvusvahelisi standardeid; läbiviidud kontrollide arvu ja tulemusi käsitlevaid aruandeid tuleb säilitada vähemalt seitse aastat;

e) punktis d osutatud järelevalvesüsteemi alusel võetud peaaju või muude kudede proovide kontroll tunnustatud laboratooriumis.

B PEATÜKK

A peatüki punktis a osutatud riskianalüüs põhineb järgmistel teguritel:

— mäletsejalistelt saadud liha-kondijahu ja kõrnete söötmine veistele,

— võimaliku TSEsse nakatunud liha-kondijahu ja kõrnete või kondijahu või kõrneid sisaldava loomasööda import,

— võimalike TSEsse nakatunud loomade või munarakkude/embrüote import,

— riigi või piirkonna epidemioloogiline staatus loomade TSEde osas,

— teadmiste ulatus riigi või piirkonna veise-, lamba- ja kitsekarja struktuuri kohta,

— loomsete jäätmete päritolu, selliste jäätmete töötlemisviiside parameetrid ning loomasööda tootmisviisid.

C PEATÜKK

Kategooriate määratlused

Liikmesriikide või kolmandate riikide või ühe nende piirkonna BSE staatus määratakse järgmistesse kategooriatesse liigitamisel:

A. 1. KATEGOORIA: BSE-vaba riik või piirkond Riik või piirkond, kus B peatükis osutatud teabe põhjal on läbi viidud riskianalüüs, mis näitas, et vastava ajavahemiku jooksul on kindlakstehtud ohu kontrollimiseks võetud asjakohased meetmed ja 1. BSE juhtumeid ei tuvastatud ja: i) A peatüki punktide b–e kriteeriume on järgitud vähemalt seitse aastat, või ii) A peatüki punkti c kriteeriume on järgitud vähemalt seitse aastat ja on tõendatud, et mäletsejalistele ei ole vähemalt kaheksa aastat söödetud mäletsejalistelt või imetajatelt saadud liha-kondijahu ega kõrneid; 2. VÕI kui kõikide BSE juhtude puhul on selgelt tõendatud, et haiguse esinemise otseseks põhjuseks on elusveiste või veiste embrüote/munarakkude import ja kui kõik nakatunud veised ja nakatunud emasloomade puhul nende järglased, kes on sündinud kahe aasta jooksul enne või kahe aasta jooksul pärast haiguse esimeste kliiniliste tunnuste ilmnemist, on tapetud ja täielikult hävitatud ja, kui i) A peatüki punktide b–e kriteeriume on järgitud vähemalt seitse aastat, või ii) A peatüki punkti c kriteeriume on järgitud vähemalt seitse aastat ja on tõendatud, et mäletsejalistele ei ole vähemalt kaheksa aastat söödetud liha-kondijahu ega kõrneid; 3. VÕI kui viimane algupärane BSE juhtum registreeriti rohkem kui seitse aastat tagasi, kui A peatüki punktide b–e kriteeriume on vähemalt seitse aastat järgitud ja kui mäletsejalistelt saadud liha-kondijahu ja kõrnete söötmine mäletsejalistele on keelatud ja kui seda keeldu on vähemalt kaheksa aastat tõhusalt kohaldatud.

B. 2. KATEGOORIA: Ajutiselt BSE-vaba riik või piirkond, kus ei ole registreeritud algupärase BSE juhtumit Riik või piirkond, kus on läbi viidud B peatükis kirjeldatud riskianalüüs, mis näitas, et vastava ajavahemiku jooksul on tuvastatud ohu kontrollimiseks võetud asjakohased meetmed, ja 1. kus ei ole tuvastatud BSE juhtumeid ja: i) A peatüki punktide b–e kriteeriume on järgitud, kuid mitte seitse aastat, või ii) kui on tõendatud, et mäletsejalistele ei ole vähemalt kaheksa aastat söödetud liha-kondijahu ega kõrneid, kuid A peatüki punkti c kriteeriume ei ole seitse aastat järgitud; 2. VÕI kui kõikide BSE juhtude puhul on selgelt tõendatud, et haiguse esinemise otseseks põhjuseks on elusveiste või veiste embrüote/munarakkude import ja kui kõik nakatunud veised ja nakatunud emasloomade puhul nende järglased, kes on sündinud kahe aasta jooksul enne või kahe aasta jooksul pärast haiguse esimeste kliiniliste tunnuste ilmnemist, on tapetud ja täielikult hävitatud, ja kui: i) A peatüki punktide b–e kriteeriume on järgitud, kuid mitte seitse aastat, või ii) kui on tõendatud, et mäletsejalistele ei ole vähemalt kaheksa aastat söödetud liha-kondijahu ega kõrneid, kuid A peatüki punkti c kriteeriume ei ole seitse aastat järgitud;

C. 3. KATEGOORIA: Ajutiselt BSE-vaba riik või piirkond, kus on registreeritud vähemalt üks algupärase BSE juhtum Riik või piirkond, kus on B peatükis sätestatud teabe põhjal läbi viidud riskianalüüs, mis näitas, et vastava ajavahemiku jooksul on tuvastatud riski kontrollimiseks võetud asjakohased meetmed ja: 1. kui viimane algupärane BSE juhtum registreeriti rohkem kui seitse aastat tagasi, kui A peatüki punktide b–e kriteeriume on järgitud ja kui mäletsejalistelt saadud liha-kondijahu ja kõrnete mäletsejalistele söötmise keeldu on tõhusalt kohaldatud, kuid: i) A peatüki punktide b–e kriteeriume ei ole järgitud vähemalt seitse aastat, või ii) kui mäletsejalistelt saadud liha-kondijahu ja kõrnete mäletsejalistele söötmise keeldu ei ole tõhusalt kohaldatud kaheksa aasta jooksul; 2. VÕI kui viimane algupärane BSE juhtum registreeriti vähem kui seitse aastat tagasi, kui algupäraste BSE juhtumite põhjal arvutatud esinemissagedus on riigi või piirkonna üle 24 kuu vanuste veiste puhul olnud viimase nelja järjestikuse kaheteistkümne kuu pikkuse perioodi vältel väiksem kui üks juhtum miljoni kohta või kui riigi või piirkonna üle 24 kuu vanuste veiste arv on alla 1 miljoni, on esinemissagedus üks juhtum veiste tegeliku arvu kohta (arvutatakse Eurostati statistika põhjal), ja kui: i) mäletsejalistelt saadud liha-kondijahu ja kõrnete mäletsejalistele söötmise keeldu on tõhusalt kohaldatud vähemalt kaheksa aastat; ii) A peatüki punktide b–e kriteeriume on järgitud vähemalt seitse aastat; iii) nakatunud veised ja: — kui need on emasloomad, nende järglased, kes on sündinud kahe aasta jooksul enne või kahe aasta jooksul pärast haiguse kliiniliste tunnuste ilmnemist, — kõik kohordi veised, on tapetud ja täielikult hävitatud. Selle liigituse puhul võib riskirühma kuuluvate loomade tapmise puhul erandina punktist iii arvesse võtta muude samaväärset kaitstuse taset pakkuvate meetmete olemasolu.

D. 4. KATEGOORIA: Riik või piirkond, kus BSE esinemise tase on madal Iga riik või piirkond, kus: 1. järgitakse A peatükis loetletud kriteeriume ja kus BSE esinemissagedus on riigi või piirkonna üle 24 kuu vanuste veiste puhul olnud viimase kaheteistkümne kuu vältel vahemikus üks algupärane juhtum miljoni kohta kuni 100 juhtumit miljoni kohta; või 2. kus järgitakse A peatükis loetletud kriteeriume ja kus vastavalt punktile 1 arvutatud BSE esinemissagedus on vähemalt viimase nelja järjestikuse kaheteistkümne kuu pikkuse ajavahemiku vältel olnud alla ühe algupärase juhtumi miljoni kohta ja kui nakatunud kari ja: — kui need on emasloomad, nende järglased, kes on sündinud kahe aasta jooksul enne või kahe aasta jooksul pärast haiguse kliiniliste tunnuste ilmnemist, — kõik kohordi veised, on tapetud ja täielikult hävitatud. Selle liigituse puhul võib riskirühma kuuluvate loomade tapmise puhul erandina käesolevast punktist arvesse võtta muude samaväärset kaitstuse taset pakkuvate meetmete olemasolu. 4. kategooriasse kuuluvate riikide või piirkondadena tuleb käsitada neid riike või piirkondi, kus viimase 12 kuu jooksul arvutatud BSE esinemissagedus on riigi või piirkonna üle 24 kuu vanuste kariloomade puhul olnud väiksem kui üks algupärane juhtum miljoni kohta, kuid mille puhul on läbi viidud A peatükis kirjeldatud riskianalüüs, mis näitab, et vähemalt üks kriteerium, mis võimaldaks riiki või piirkonda 2. või 3. kategooriasse liigitada, ei ole täidetud.

E. 5. KATEGOORIA: Riik või piirkond, kus BSE esinemise tase on kõrge Iga riik või piirkond, kus: 1. järgitakse A peatükis loetletud kriteeriume ja kus viimase 12 kuu jooksul arvutatud BSE esinemissagedus on riigi või piirkonna üle 24 kuu vanuste veiste puhul olnud 100 juhtumit miljoni kohta või rohkem; või 2. viimase 12 kuu jooksul arvutatud BSE esinemissagedus on riigi või piirkonna üle 24 kuu vanuste veiste puhul olnud vahemikus üks juhtum miljoni kohta või rohkem kuni 100 juhtumit miljoni kohta või vähem ja kui ei järgita vähemalt ühte A peatükis loetletud kriteeriumi.

▼M13









III LISA

SEIRESÜSTEEM

A PEATÜKK

I. I VEISTE SEIRE

1. Üldosa

Veiste seire viiakse läbi kooskõlas X lisa C peatüki punkti 3 alapunkti 1 alapunkti b sätestatud laboratoorsete meetoditega.

2. Inimtoiduks tapetud loomade seire

2.1. Kõiki üle 24 kuu vanuseid veiseid: — kelle suhtes kohaldatakse “spetsiaalset hädatapmist”, nagu on määratletud nõukogu direktiivi 64/433/EMÜ ( 18 ) artikli 2 punktis n, või — kes tapetakse kooskõlas direktiivi 64/433/EMÜ I lisa VI peatüki punkti 28 alapunktiga c, välja arvatud haiguse kliiniliste tunnusteta loomad, kes tapetakse haiguse likvideerimise programmi raames, kontrollitakse veiste spongioosse entsefalopaatia suhtes.

2.2. Kõiki üle 30 kuu vanuseid veiseid: — kes tapetakse inimtoiduks või — kes tapetakse haiguse likvideerimise programmi raames vastavalt direktiivi 64/433/EMÜ I lisa VI peatüki punkti 28 alapunktile c, kuid kellel ei esine haiguse kliinilisi tunnuseid, kontrollitakse veiste spongioosse entsefalopaatia suhtes.

▼M27 —————

▼M13

3. Muul põhjusel kui inimtoiduks tapetud loomade seire

3.1. Kõiki üle 24 kuu vanuseid veiseid, kes on surnud või tapetud, kuid kes ei ole: — tapetud hävitamiseks vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 716/96, ( 19 ) — tapetud epideemia, näiteks suu- ja sõrataudiga seoses, — tapetud inimtoiduks, kontrollitakse veiste spongioosse entsefalopaatia suhtes.

3.2. Liikmesriigid võivad otsustada teha erandi punkti 3.1 sätetest kõrvalistes madala loomkoormusega piirkondades, kus ei ole korraldatud surnud loomade kokkukogumist. Liikmesriigid, kes seda erandit kasutavad, teavitavad sellest komisjoni ja esitavad erandiga hõlmatud piirkondade loetelu. See erand ei tohi hõlmata üle 10 % liikmesriigi veisepopulatsioonist.

▼M26

4. Vastavalt määrusele (EÜ) nr 716/96 hävitamiseks ostetud loomade seire

Kõiki ajavahemikul 1. augustist 1995 kuni 1. augustini 1996 sündinud loomi, kes on tapetud seoses hävitamisega vastavalt määrusele (EÜ) nr 716/96, kontrollitakse veiste spongioosse entsefalopaatia suhtes.

▼M13

5. Muude loomade seire

Lisaks punktides 2–4 osutatud kontrollidele võivad liikmesriigid vabatahtlikult otsustada kontrollida teisi oma territooriumil olevaid veiseid, eelkõige neid, kes on pärit riikidest, kus esineb algupärast veiste spongioosset entsefalopaatiat, kui need on söönud võimalikku nakatatud sööta või kui need on sündinud veiste spongioosse entsefalopaatiaga nakatunud emasloomal või on pärit selliselt emasloomalt.

6. Kontrollidele järgnevad meetmed

6.1. Kui inimtoiduks tapetud loom on valitud kontrollimiseks veiste spongioosse entsefalopaatia suhtes, ei kanta direktiivi 64/433/EMÜ I lisa XI peatükis sätestatud tervisemärki looma rümbale enne kiirtesti negatiivse tulemuse saamist.

6.2. Liikmesriigid võivad teha erandi punkti 6.1 sätetest, kui tapamajas kasutatakse ametlikku süsteemi, millega tagatakse, et mitte mingid tervisemärki kandvate kontrollitud loomade osad ei välju tapamajast enne kiirtesti negatiivse tulemuse saamist.

6.3. Kõik veiste spongioosse entsefalopaatia suhtes kontrollitavate loomade osad, sealhulgas nahk, jäävad kuni kiirtesti negatiivsete tulemuste saamiseni ametliku kontrolli alla, välja arvatud juhul, kui need kõrvaldatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1774/2002 ( 20 ) artikli 4 lõike 2 punktidega a ja b.

6.4. Kõik kiirtesti positiivse tulemuse saanud looma osad, sealhulgas nahk, kõrvaldatakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 1774/2002 artikli 4 lõike 2 punktidega a ja b, välja arvatud B peatüki III osas sätestatud registri jaoks säilitatav materjal.

6.5. Kui inimtoiduks tapetud looma kiirtesti tulemus on positiivne, hävitatakse kooskõlas punktiga 6.4 lisaks sellele rümbale vähemalt üks sellele rümbale tapmisliinil vahetult eelnenud ja kaks sellele vahetult järgnenud rümpa.

6.6. Liikmesriigid võivad punkti 6.5 sätetest kõrvale kalduda juhul, kui tapamajas kasutatakse süsteemi rümpadevahelise nakatumise vältimiseks.

▼M18

II. LAMMASTE JA KITSEDE SEIRE

1. Üldosa

Lammaste ja kitsede seiret teostatakse kooskõlas X lisa C peatüki punkti 3.2 alapunktis b sätestatud laboratoorsete meetoditega.

▼M19

2. Inimtoiduks tapetud lammaste ja kitsede seire

a) Lambad Liikmesriigid, kus on üle 750 000 ute ja paaritatud utetalle, peavad aastas kontrollima vähemalt 10 000 inimtoiduks tapetud lambast koosnevat valimit vastavalt punktis 4 sätestatud proovivõtueeskirjadele. ( 21 )

b) Kitsed Liikmesriigid testivad tapetud terveid kitsesid vastavalt punktis 4 sätestatud proovivõtueeskirjadele ja tabelis A loetletud väikseimatele valimimahtudele. Kui liikmesriigil tekib raskusi piisava arvu tapetud tervete kitsede kogumisega ettenähtud väikseima valimimahu jaoks, võib ta kuni 50 % valimimahu ulatuses testida üle 18 kuu vanuseid kitsesid suhtega üks ühele ja lisaks punktis 3 sätestatud väikseimale valimimahule.



Tabel A Liikmesriik Tapetud tervete kitsede väikseim valimimaht (1) Hispaania 125 500 Prantsusmaa 93 000 Itaalia 60 000 Kreeka 20 000 Küpros 5 000 Austria 5 000 Teised liikmesriigid kõik (1) Väikseimad valimimahud on kehtestatud, arvestades iga liikmesriigi tapetud tervete kitsede arvu ja BSE esinemissagedust. Nendega püütakse seada ka saavutatavaid eesmärke. Väikseimad valimimahud üle 60 000 loomaga võimaldavad 95 % tõenäosusega määrata haiguse 0,0017 % esinemissagedust.

3. Muul põhjusel kui inimtoiduks tapetud lammaste ja kitsede seire

Liikmesriigid testivad vastavalt punktis 4 sätestatud proovivõtueeskirjadele ning tabelites B ja C esitatud väikseimatele valimimahtudele lambaid ja kitsesid, kes on surnud või tapetud, kuid keda ei ole:

— tapetud haiguse likvideerimise programmi raames või

— tapetud inimtoiduks.







Tabel B Liikmesriikide uttede ja paaritatud utetallede arv Surnud lammaste väikseim valimimaht (1) >750 000 10 000 100 000–750 000 1 500 40 000–100 000 500 <40 000 100 (1) Väikseimad valimimahud on kehtestatud, arvestades iga liikmesriigi lammaste arvu ja püüdes seada saavutatavaid eesmärke. 10 000, 1 500, 500 ja 100 looma suurused väikseimad valimid võimaldavad 95 % tõenäosusega määrata haiguse vastavalt 0,03 %, 0,2 %, 0,6 % ja 3 % esinemissagedust.







Tabel C Liikmesriigi poeginud ja paaritatud kitsede arv Surnud kitsede väikseim valimimaht (1) >750 000 10 000 250 000–750 000 3 000 40 000–250 000 1 000 <40 000 100 % kuni 200 (1) Väikseimad valimimahud on kehtestatud, arvestades iga liikmesriigi kitsede arvu ja püüdes seada saavutatavaid eesmärke. 10 000, 3 000, 1 000 ja 200 looma suurused väikseimad valimid võimaldavad 95 % tõenäosusega määrata haiguse vastavalt 0,03 %, 0,1 %, 0,3 % ja 1,5 % esinemissagedust.

▼M18

4. Punktides 2 ja 3 osutatud loomade suhtes kehtivad proovivõtmise eeskirjad

Loomade vanus peab olema üle 18 kuu või neil peab olema enam kui kaks igemest väljunud jäävlõikehammast.

Loomade vanust hinnatakse hammastiku, nähtavate suguküpsuse tundemärkide või mis tahes muu usaldusväärse informatsiooni alusel.

Valimi puhul tuleb vältida mis tahes grupi üleesindatust päritolu, vanuse, tõu, toodangu tüübi või mis tahes muu näitaja osas.

Võimalusel tuleb vältida mitme proovi võtmist samast karjast.

Liikmesriigid kehtestavad süsteemi, mis võimaldab sihtmärgist lähtuvalt või muul alusel kontrollida, et loomasid ei juhitaks proovivõtmisest kõrvale.

Proovivõtmisel võetakse arvesse iga piirkonda ja aastaaega.

Liikmesriigid võivad siiski otsustada jätta proovivõtmisel arvestamata kõrvalised piirkonnad, kus loomade tihedus on väike ja kus ei ole korraldatud surnud loomade kogumist. Kõnealust erandit rakendavad liikmesriigid teavitavad sellest komisjoni ning esitavad nende kõrvaliste piirkondade nimekirja, kus kõnealune erand kehtib. Kõnealune erand ei tohi hõlmata üle 10 % antud liikmesriigi lammaste ja kitsede populatsioonist.

5. Nakatunud karjade seire

Üle 12 kuu vanuseid või igemest väljunud jäävlõikehambaga loomi, kes on tapetud hävitamise eesmärgil vastavalt VII lisa punkti 2 alapunkti b alapunktide i või ii või alapunkti c sätetele, testitakse alates 2003. aasta 1. oktoobrist järgmises tabelis osutatud valimi suurusele vastava juhuslikult võetud lihtvalimi alusel.







Karjas hävitamise eesmärgil tapetud üle 12 kuu vanuste või igemest väljunud jäävlõikehambaga loomade arv Minimaalne valimi suurus 70 või vähem Kõik nõuetele vastavad loomad 80 68 90 73 100 78 120 86 140 92 160 97 180 101 200 105 250 112 300 117 350 121 400 124 450 127 500 või rohkem 150

Võimalusel viivitatakse tapmise ja sellele järgneva proovide võtmisega seni, kuni X lisa C peatüki punkti 3.2 alapunkti c alapunkti i sätete kohaselt positiivsete skreipi juhtumite edasiseks uurimiseks läbi viidud esmase molekulaarse katse tulemused saavad teatavaks.

6. Muude loomade seire

Lisaks punktides 2, 3 ja 4 sätestatud seireprogrammidele võivad liikmesriigid teostada vabatahtlikult muude loomade seiret, eelkõige:

— piima tootmiseks ettenähtud loomade puhul,

— algupärase TSEga riikidest pärinevate loomade puhul,

— potentsiaalselt nakatatud söötasid tarbinud loomade puhul,

— TSEga nakatunud emasloomadest sündinud või pärit loomade puhul.

7. Lammaste ja kitsede kontrollimisele järgnevad meetmed

7.1. Kui inimtoiduks tapetud lammas või kits on vastavalt punktile 2 TSE kontrollimiseks välja valitud, ei märgistata tema korjust direktiivi 64/433/EMÜ I lisa XI peatükis ette nähtud tervisemärgiga seni, kuni kiirtesti sooritamisel on saadud negatiivne tulemus.

7.2. Liikmesriigid võivad kalduda punktist 7.1 kõrvale juhul, kui tapamajas rakendatakse pädeva asutuse poolt heaks kiidetud süsteemi, mis tagab, et looma kõikide kehaosade teekonda on võimalik jälgida ja ükski kontrollitud loomade tervisemärki kandev kehaosa ei välju tapamajast enne kiirtesti negatiivse tulemuse selgumist.

7.3. Kontrollitud looma kõiki kehaosi, sealhulgas nahka, säilitatakse ametliku kontrolli all seni, kuni kiirtesti sooritamisel on saadud negatiivne tulemus, välja arvatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1774/2002 artikli 4 lõike 2 punktile a, b või e vahetult kõrvaldatavate loomsete kõrvalsaaduste puhul.

7.4. Kiirtesti alusel positiivseks osutunud looma kõik kehaosad, sealhulgas nahk, kõrvaldatakse vahetult vastavalt määruse (EÜ) nr 1774/2002 artikli 4 lõike 2 punktile a, b või e, välja arvatud materjal, mida säilitatakse seoses käesoleva lisa B peatüki III osas sätestatud registri jaoks.

8. Genotüübi määramine

8.1. Prioonvalgu genotüüp määratakse lammastel iga positiivse TSE juhtumi korral. Resistentsetes genotüüpides (lamba genotüübid, mille mõlema alleeli 136. koodon kodeerib alaniini, mõlema alleeli 154. koodon kodeerib arginiini ja mõlema alleeli 171. koodon kodeerib arginiini) leitud TSE juhtudest teatatakse viivitamata komisjonile. Võimalusel viiakse selliste juhtumite puhul läbi tüve määramine. Kui tüve määramine selliste juhtumite puhul ei ole võimalik, teostatakse antud looma päritolukarjas ja kõikides teistes karjades, kus looma on peetud, tugevdatud seire, leidmaks teisi TSE juhtumeid tüve määramiseks.

8.2. Lisaks loomadele, kelle genotüüp on määratud punkti 8.1 sätete kohaselt, määratakse prioonvalgu genotüüp lammaste minimaalses valimis. Liikmesriikides, kus täisealiste lammaste populatsioon on üle 750 000 looma, on kõnealuse valimi minimaalne suurus vähemalt 600 looma. Muudes liikmesriikides on valimi minimaalne suurus vähemalt 100 looma. Proove võib võtta inimtoiduks tapetud loomadelt, majandis surnud loomadelt või elusloomadelt. Proovid peavad võtma arvesse kogu lammaste populatsiooni.

III. MUUDE LOOMALIIKIDE SEIRE

Liikmesriigid võivad vabatahtlikult teostada TSEde seiret muude loomaliikide kui veiste, lammaste ja kitsede puhul.

B PEATÜKK

ARUANDLUSE JA DOKUMENTEERIMISE NÕUDED

I. NÕUDED LIIKMESRIIKIDELE

A. Liikmesriikide poolt artikli 6 lõike 4 sätete kohases aastaaruandes esitatav informatsioon

1. Vastavalt artikli 12 lõikele 1 ametlikele liikumispiirangutele allutatud haiguskahtlusega juhtumite arv loomaliigi kohta.

2. Vastavalt artikli 12 lõikele 2 laboratoorseid uuringuid nõudvate haiguskahtlusega juhtumite arv loomaliigi kohta koos kiirtestide ja kinnitavate testide tulemustega (positiivsete ja negatiivsete loomade arvuga) ning veiste puhul kõikide testitud loomade hinnangulise vanusega. Vanuseline jaotus peaks võimalusel olema grupeeritud järgmiselt: alla 24 kuu vanused, jaotus iga 12 kuu kohta vanuste vahemikus 24 kuni 155 kuud ja üle 155 kuu vanused.

3. Karjade arv, milles tuvastatud haiguskahtlusega juhtumitest lammaste ja kitsede hulgas on artikli 12 lõigete 1 ja 2 kohaselt teada antud ja neid juhtumeid uuritud.

4. Igas A peatüki I osa punktides 2.1, 2.2, 2.3, 3.1, 4.1, 4.2, 4.3 ja 5 osutatud alampopulatsioonis testitud veiste arv. Esitatakse valimi võtmise meetod, kiirtestide ja kinnitavate testide tulemused ning punkti 2 sätete kohaselt grupeeritud testitud loomade hinnanguline vanuseline jaotus.

5. Igas A peatüki II osa punktides 2, 3 ja 5 osutatud alampopulatsioonis testitud lammaste ja kitsede ning karjade arv koos valimi võtmise meetodi ning kiirtestide ja kinnitavate testide tulemustega.

6. Positiivsete BSE ja skreipi juhtumite geograafiline jaotus, sealhulgas päritoluriik, kui see ei ole aruannet esitav riik. Iga TSE juhtumi kohta veiste, lammaste ja kitsede hulgas tuuakse ära sünniaasta ja võimalusel sünnikuu. Tuuakse välja TSE juhtumid, mida peetakse ebatüüpilisteks, ning sellise hinnangu põhjused. Skreipi juhtumite puhul esitatakse X lisa C peatüki punkti 3.2 alapunkti c alapunktis i sätestatud selektiivsel immunoblotanalüüsil põhineva esmase molekulaarse katse tulemused.

7. Muude loomade kui veiste, lammaste ja kitsede puhul proovide ja kinnitust leidnud TSE juhtumite arv loomaliigi kohta.

8. Iga TSE suhtes positiivseks osutunud või vastavalt A peatüki II osa punktidele 8.1 ja 8.2 testitud lamba genotüüp ja võimalusel tõug.

B. Aruandlusperioodid

Artikli 6 lõikes 4 nõutava aastaaruande võib moodustada A peatükis sätestatud informatsiooni sisaldavate ja igakuiselt või punktis 8 viidatud informatsiooni puhul kvartaalselt komisjonile edastatavate aruannete kogum, kui vastavat informatsiooni uuendatakse pidevalt lisainformatsiooni kättesaadavaks muutumisel.

▼M13

II. II KOMISJONI KOKKUVÕTTES ESITATAV TEAVE

Kokkuvõte esitatakse tabelina, mis hõlmab iga liikmesriigi puhul vähemalt I osas osutatud teavet.

III. III REGISTRID

1. Pädev asutus säilitab seitse aastat registreid, mis hõlmavad: — artikli 12 lõikes 1 osutatud liikumispiirangutega hõlmatud loomade arvu ja liiki, — artikli 12 lõikes 1 osutatud kliiniliste ja epidemioloogiliste uuringute arvu ja tulemusi, — artikli 12 lõikes 2 osutatud laboratoorsete uuringute arvu ja tulemusi, — A peatükis osutatud seireprogrammide raames proovivõtuga hõlmatud loomade arvu, tunnuseid ja päritolu ning võimaluse korral vanust, tõugu ja anamnestilisi andmeid, — lammaste positiivse transmissiivse spongioosse entsefalopaatia juhtude prioonvalgu genotüüpi.

2. Uurimislabor hoiab seitsme aasta jooksul alles kõik katsedokumendid, eelkõige laboripäevikud, ja vajaduse korral parafiiniblokid ja immunoblotanalüüsi fotod.

▼M22









IV LISA

LOOMADE SÖÖTMINE

I. Artikli 7 lõikes 1 sätestatud keelu laiendamine

Artikli 7 lõikes 1 sätestatud keeldu laiendatakse:

a) järgmiste ainete söötmisele põllumajandusloomadele, välja arvatud lihasööjatele karusloomadele: i) töödeldud loomsed valgud; ii) mäletsejalistelt saadud želatiin; iii) veretooted; iv) hüdrolüüsitud valgud; v) loomset päritolu dikaltsiumfosfaat ja trikaltsiumfosfaat (edaspidi “dikaltsiumfosfaat ja trikaltsiumfosfaat”); vi) punktides i–v loetletud valkusid sisaldav sööt;

b) loomsete valkude ja loomseid valkusid sisaldava sööda söötmisele mäletsejalistele.

II. Erandid artikli 7 lõigetes 1 ja 2 sätestatud keeldudest ja nende erandite kohaldamise eritingimused

A. Artikli 7 lõigetes 1 ja 2 sätestatud keelde ei kohaldata: a) mittemäletsejaliste põllumajandusloomade söötmise puhul järgmiste punktides i, ii iii ja iv osutatud valkudega ja sellistest valkudest saadud söödaga: i) piim, piimapõhised tooted ja ternespiim; ii) munad ja munatooted; iii) mittemäletsejalistelt saadud želatiin; iv) mittemäletsejaliste kehaosadest ja mäletsejaliste toornahkadest saadud hüdrolüüsitud valgud; b) mittemäletsejaliste põllumajandusloomade söötmise puhul järgmiste punktides i, ii ja iii osutatud valkudega ja sellistest valkudest saadud söödaga: i) kalajahu kooskõlas punktis B sätestatud tingimustega; ii) dikaltsiumfosfaat ja trikaltsiumfosfaat kooskõlas punktis C sätestatud tingimustega; iii) mittemäletsejalistelt saadud veretooted kooskõlas punktis D sätestatud tingimustega; c) kalade söötmise puhul mittemäletsejalistelt saadud verejahuga kooskõlas punktis D sätestatud tingimustega; d) juhul kui riskihinnangu tulemus on soodne, võivad liikmesriigid lubada põllumajandusloomade söötmist mugul- ja juurviljadega ning neid sisaldavate söötadega ka pärast luuokiste esinemise avastamist. Riski hindamisel tuleb arvestada vähemalt saastumise määra ja võimalikku allikat ning kaubasaadetise lõppsihtkohta.

B. Punkti A alapunkti b lõigus i osutatud kalajahu ja kalajahu sisaldava sööda kasutamise puhul mittemäletsejaliste põllumajandusloomade, välja arvatud lihasööjate karusloomade söötmiseks kohaldatakse järgmisi tingimusi: a) kalajahu peab olema toodetud töötlemisettevõttes, mis tegeleb ainult kalatoodete tootmisega; b) enne ühenduse territooriumil vabasse ringlusse lubamist analüüsitakse iga imporditud kalajahu partii mikroskoopiliselt vastavalt direktiivile 2003/126/EÜ; c) kalajahu sisaldav sööt peab olema toodetud ettevõttes, mis ei tooda mäletsejaliste jaoks ettenähtud sööta ja millel on olemas asjakohane pädeva asutuse luba. Erandina punktist c: i) ei nõuta põllumajandusettevõtjalt kalajahu sisaldavast söödast enda ettevõtte tarbeks täissööda tootmiseks eriluba, kui ta: — on pädevas asutuses registreeritud; — kasvatab ainult mittemäletsejalisi; — toodab täissööta ainult samas ettevõttes kasutamiseks; — toodab täissööta kalajahu sisaldavast söödast, mille toorvalgusisaldus on alla 50 %; ii) võib pädev asutus lubada mäletsejaliste sööda tootmist ettevõttes, mis toodab kalajahu sisaldavat sööta ka muude loomade jaoks, järgmistel tingimustel: — mäletsejaliste jaoks ettenähtud pakendamata ja pakendatud sööda ladustamisel, transportimisel ja pakendamisel kasutatakse rajatisi, mis on füüsiliselt eraldatud rajatistest, mida kasutatakse pakendamata kalajahu ja kalajahu sisaldavat pakendamata sööda puhul; — mäletsejaliste jaoks ettenähtud sööta toodetakse rajatistes, mis on füüsiliselt eraldatud rajatistest, kus toodetakse kalajahu sisaldavat sööta; — kalajahu ostmise ja kasutamise ning kalajahu sisaldava sööda müügi dokumendid on pädevale asutusele kättesaadavad vähemalt viie aasta jooksul; — regulaarse kontrolli abil tagatakse, et mäletsejaliste jaoks ettenähtud sööt ei sisalda keelatud valke, sealhulgas kalajahu. d) Kalajahu sisaldava sööda märgistusel ja saatedokumendil peavad olema selgelt kirjutatud sõnad “sisaldab kalajahu – ei tohi anda mäletsejalistele”. e) Kalajahu sisaldavat pakendamata sööta veetakse sõidukitega, millega samal ajal ei veeta mäletsejaliste sööta. Kui sõidukit kasutatakse edaspidi mäletsejaliste jaoks ettenähtud sööda vedamiseks, tuleb seda ristsaastumise vältimiseks pädeva asutuse poolt heakskiidetud korra kohaselt põhjalikult puhastada. f) Kalajahu sisaldava sööda kasutamine ja ladustamine on keelatud põllumajandusettevõtetes, kus peetakse mäletsejalisi. Erandina sellest tingimusest võib pädev asutus lubada kalajahu sisaldavaid tooteid kasutada ja ladustada põllumajandusettevõtetes, kus peetakse mäletsejalisi, kui ta on veendunud, et põllumajandusettevõttes rakendatakse meetmeid, et vältida kalajahu sisaldava sööda andmist mäletsejalistele.

C. Punkti A alapunkti b lõigus ii osutatud dikaltsiumfosfaadi, trikaltsiumfosfaadi ja neid sisaldava sööda kasutamise puhul mittemäletsejaliste põllumajandusloomade, välja arvatud lihasööjate karusloomade söötmiseks kohaldatakse järgmisi tingimusi. a) Dikaltsiumfosfaati või trikaltsiumfosfaati sisaldavat sööta toodetakse ettevõtetes, kus ei toodeta mäletsejaliste jaoks ettenähtud sööta ja millel on asjakohane pädeva asutuse luba. Erandina sellest tingimusest: i) ei nõuta põllumajandusettevõtjalt dikaltsiumfosfaati või trikaltsiumfosfaati sisaldavast söödast enda ettevõtte tarbeks täissööda tootmiseks eriluba, kui ta: — on pädevas asutuses registreeritud; — kasvatab ainult mittemäletsejalisi; — toodab täissööta ainult samas ettevõttes kasutamiseks; — toodab täissööta dikaltsiumfosfaati või trikaltsiumfosfaati sisaldavast söödast, mille üldfosforisisaldus on alla 10 %; ii) võib pädev asutus lubada mäletsejaliste sööda tootmist ettevõttes, mis toodab dikaltsiumfosfaati või trikaltsiumfosfaati sisaldavat sööta ka muude loomade jaoks, järgmistel tingimustel: — mäletsejaliste jaoks ettenähtud pakendamata ja pakendatud sööta toodetakse rajatistes, mis on füüsiliselt eraldatud rajatistest, kus toodetakse dikaltsiumfosfaati või trikaltsiumfosfaati sisaldavat sööta; — mäletsejaliste jaoks ettenähtud pakendamata sööda ladustamisel, transportimisel ja pakendamisel kasutatakse rajatisi, mis on füüsiliselt eraldatud rajatistest, mida kasutatakse pakendamata dikaltsiumfosfaati või trikaltsiumfosfaati ning dikaltsiumfosfaati või trikaltsiumfosfaati sisaldava pakendamata sööda puhul; — dikaltsiumfosfaadi või trikaltsiumfosfaadi ostmise ja kasutamise ning dikaltsiumfosfaati või trikaltsiumfosfaati sisaldava sööda müügi dokumendid on pädevale asutusele kättesaadavad vähemalt viie aasta jooksul. b) Dikaltsiumfosfaati või trikaltsiumfosfaati sisaldava sööda märgistusel ja saatedokumendil peavad olema selgesti kirjutatud sõnad “sisaldab loomset päritolu dikaltsiumfosfaati/trikaltsiumfosfaati – ei tohi anda mäletsejalistele”. c) Dikaltsiumfosfaati või trikaltsiumfosfaati sisaldavat pakendamata sööta veetakse sõidukitega, millega samal ajal ei veeta mäletsejaliste sööta. Kui sõidukit kasutatakse edaspidi mäletsejaliste jaoks ettenähtud sööda vedamiseks, tuleb seda ristsaastumise vältimiseks pädeva asutuse poolt heakskiidetud korra kohaselt põhjalikult puhastada. d) Dikaltsiumfosfaati või trikaltsiumfosfaati sisaldava sööda kasutamine ja ladustamine on keelatud põllumajandusettevõtetes, kus peetakse mäletsejalisi. Erandina sellest tingimusest võib pädev asutus lubada dikaltsiumfosfaati või trikaltsiumfosfaati sisaldavat sööta kasutada ja ladustada põllumajandusettevõtetes, kus peetakse mäletsejalisi, kui ta on veendunud, et põllumajandusettevõttes rakendatakse meetmeid, et vältida dikaltsiumfosfaati või trikaltsiumfosfaati sisaldava sööda andmist mäletsejalistele.

D. Punkti A alapunkti b lõigus iii osutatud veretoodete ja punkti A alapunktis c osutatud verejahu või verevalkusid sisaldava sööda kasutamise puhul vastavalt mittemäletsejaliste põllumajandusloomade ja kalade söötmiseks kohaldatakse järgmisi tingimusi. a) Veri peab pärinema Euroopa Liidu heakskiidetud tapamajadest, kus ei tapeta mäletsejalisi ja mis on sellisena registreeritud, kusjuures veri tuleb vedada otse töötlemisettevõttesse sõidukis, mida kasutatakse üksnes mittemäletsejaliste vere transportimiseks. Kui sõidukit on eelnevalt kasutatud mäletsejaliste vere vedamiseks, tuleb lasta seda pärast puhastamist ja enne mittemäletsejaliste vere vedamist kontrollida pädeval asutusel. Erandina kõnealusest tingimusest võib pädev asutus lubada vastavalt mittemäletsejaliste põllumajandusloomade ja kalade söödaks kasutatavate veretoodete ja verejahu tootmiseks ettenähtud mittemäletsejaliste verd koguvates tapamajades ka mäletsejaliste tapmist, kui neis tapamajades on olemas tunnustatud kontrollisüsteem. Kontrollisüsteem peab hõlmama vähemalt järgmisi tegureid: — mäletsejalisi ja mittemäletsejalisi tapetakse eri kohtades; — mäletsejaliste vere kogumisel, ladustamisel, transportimisel ja pakendamisel kasutatakse rajatisi, mis on füüsiliselt eraldatud rajatistest, mida kasutatakse mittemäletsejaliste vere ladustamisel, transportimisel ja pakendamisel; — mittemäletsejaliste verest võetakse korrapäraselt proove ja seda analüüsitakse, et kontrollida, kas selles ei leidu mäletsejalistelt pärinevaid valkusid. b) Veretooteid ja verejahu toodetakse ettevõttes, kus töödeldakse ainult mittemäletsejaliste verd. Erandina sellest tingimusest võib pädev asutus lubada toota vastavalt mittemäletsejaliste põllumajandusloomade ja kalade söödas kasutatavaid veretooteid ja verejahu ka mäletsejaliste verd töötlevates ettevõtetes, kui neil on ristsaastumise vältimiseks olemas tunnustatud kontrollisüsteem. Kontrollisüsteemi peavad kuuluma vähemalt järgmised tegurid: — mittemäletsejaliste verd töödeldakse suletud süsteemis ja see töötlemine on füüsiliselt eraldatud mäletsejaliste vere töötlemisest; — mittemäletsejalistelt saadud pakendamata toormaterjali ja pakendamata lõpptoodete transportimisel, ladustamisel ja pakendamisel kasutatakse rajatisi ja seadmeid, mis on füüsiliselt eraldatud rajatistest ja seadmetest, mida kasutatakse mäletsejalistelt saadud pakendamata toormaterjali ja pakendamata lõpptoodete ladustamisel, transportimisel ja pakendamisel; — mittemäletsejalistelt saadud veretoodetest ja verejahust võetakse korrapäraselt proove ja neid analüüsitakse, et kontrollida, kas nendes ei leidu mäletsejalistelt pärinevaid valke. c) Veretooteid või verejahu sisaldavat sööta toodetakse ettevõtetes, kus ei toodeta vastavalt mäletsejaliste sööta või põllumajandusloomade, välja arvatud kalad, jaoks ettenähtud sööta ning millel on olemas asjakohane pädeva asutuse luba. Erandina sellest tingimusest: i) ei nõuta põllumajandusettevõtjalt veretooteid või verejahu sisaldavast söödast enda ettevõtte tarbeks täissööda tootmiseks eriluba, kui ta: — on pädevas asutuses registreeritud; — kasvatab ainult mittemäletsejalisi (veretoodete kasutamise puhul) või kasvatab ainult kalu (verejahu kasutamise puhul); — toodab täissööta ainult samas ettevõttes kasutamiseks; — toodab täissööta veretooteid või verejahu sisaldavast söödast, mille üldvalgusisaldus on alla 50 %; ii) võib pädev asutus lubada mäletsejaliste sööda tootmist ettevõttes, mis toodab veretooteid või verejahu sisaldavat sööta ka vastavalt mittemäletsejaliste põllumajandusloomade või kalade jaoks, järgmistel tingimustel: — mäletsejaliste või põllumajandusloomade, välja arvatud kalad, jaoks ettenähtud pakendamata ja pakendatud sööda tootmisel kasutatakse rajatisi, mis on füüsiliselt eraldatud rajatistest, kus toodetakse vastavalt veretooteid või verejahu sisaldavat sööta; — pakendamata sööda ladustamisel, transportimisel ja pakendamisel kasutatakse füüsiliselt eraldatud rajatisi vastavalt järgmistele tingimustele: — a) mäletsejaliste sööt hoitakse veretoodetest ja veretooteid sisaldavatest söötadest eraldi; b) põllumajandusloomade, välja arvatud kalad, jaoks ettenähtud sööt hoitakse verejahust ja verejahu sisaldavatest söötadest eraldi; — veretoodete ja verejahu ostmise ja kasutamise ning veretooteid või verejahu sisaldava sööda müügi üksikasju käsitlevad dokumendid on pädevale asutusele kättesaadavad vähemalt viie aasta jooksul. d) Veretooteid või verejahu sisaldava sööda märgistusel, saatedokumendil või veterinaarsertifikaadil peavad olema selgesti kirjutatud sõnad, vastavalt “sisaldab veretooteid – ei tohi anda mäletsejalistele” või “sisaldab verejahu – tohib anda ainult kaladele”. e) Veretooteid sisaldavat pakendamata sööta veetakse sõidukitega, millega samal ajal ei veeta mäletsejaliste sööta ning verejahu sisaldavat pakendamata sööta veetakse sõidukitega, millega samal ajal ei veeta põllumajandusloomade, välja arvatud kalad, jaoks ettenähtud sööta. Kui sõidukit kasutatakse edaspidi vastavalt mäletsejaliste sööda või põllumajandusloomade, välja arvatud kalad, jaoks ettenähtud sööda vedamiseks, tuleb seda ristsaastumise vältimiseks pädeva asutuse poolt heakskiidetud korra kohaselt põhjalikult puhastada. f) Veretooteid sisaldava sööda kasutamine ja ladustamine on keelatud põllumajandusettevõtetes, kus peetakse mäletsejalisi ning verejahu sisaldava sööda kasutamine ja ladustamine on keelatud põllumajandusettevõtetes, kus peetakse põllumajandusloomi, välja arvatud kalad. Erandina sellest tingimusest võib pädev asutus lubada veretooteid või verejahu sisaldavaid söötasid kasutada ja ladustada põllumajandusettevõtetes, kus peetakse vastavalt mäletsejalisi või põllumajandusloomi, välja arvatud kalad, kui ta on veendunud, et põllumajandusettevõttes rakendatakse meetmeid, et vältida veretooteid või verejahu sisaldava sööda andmist vastavalt mäletsejalistele või muudele loomaliikidele, välja arvatud kalad.

III. Üldised rakendustingimused

A. Käesoleva lisa kohaldamine ei piira määruse (EÜ) nr 1774/2002 sätete kohaldamist.

B. Liikmesriigid koostavad järgmised loetelud ja ajakohastatavad neid: a) tunnustatud tapamajade, kellel on õigus koguda verd vastavalt II osa punkti D alapunktile a; b) tunnustatud töötlemisettevõtted, kes toodavad dikaltsiumfosfaati, trikaltsiumfosfaati, veretooteid või verejahu; c) ettevõtted (välja arvatud enda tarbeks toodangut valmistavad ettevõtted), kellele on antud luba toota kalajahu ja alapunktis b osutatud valkusid sisaldavaid söötasid ning kes tegutsevad vastavalt II osa punki B alapunktis c, punkti C alapunktis a ja punkti D alapunktis c sätestatud tingimustele.

a) Pakendamata töödeldud loomsete valkude, välja arvatud kalajahu, ja neid valkusid sisaldavate pakendamata toodete, sealhulgas sööt, orgaaniline väetis ja mullaparandid, ladustamisel ning transportimisel kasutatakse selleks ettenähtud rajatisi. Ladu või sõidukit võib muudel eesmärkidel kasutada ainult juhul, kui seda on pärast puhastamist kontrollinud pädev asutus. b) II osa punkti A alapunkti b lõigus i osutatud pakendamata kalajahu, II osa punkti A alapunkti b lõigus ii osutatud pakendamata dikaltsiumfosfaati ja trikaltsiumfosfaati, II osa punkti A alapunkti b lõigus iii osutatud veretooteid ning ja II osa punkti A alapunktis c osutatud verejahu ladustatakse ja transporditakse selleks ettenähtud ladudes ja sõidukites. c) Erandina alapunktist b: i) võib ladu või sõidukit kasutada sama valku sisaldava sööda ladustamiseks või transportimiseks; ii) võib ladu või sõidukit kasutada muudel eesmärkidel juhul, kui seda on pärast puhastamist kontrollinud pädev asutus; iii) võib kalajahu transportivaid sõidukeid kasutada muudel eesmärkidel, kui ettevõttes on olemas ristsaastumise vältimiseks pädeva asutuse poolt heakskiidetud kontrollisüsteem. Kontrollisüsteem peab hõlmama vähemalt järgmisi tegureid: — registreeritakse andmed transporditava materjali ja sõiduki puhastamise kohta; — transporditavast materjalist võetakse regulaarselt proove ja seda analüüsitakse, et kontrollida, kas materjal ei sisalda kalajahu. Pädev asutus jälgib sagedaste kohapealsete kontrollimiste abil, et kontrollisüsteemi rakendamine oleks nõuetekohane. C.

D. Mäletsejalistelt saadud veretooteid või töödeldud loomseid valke, välja arvatud kalajahu, sisaldavat sööta ei toodeta põllumajandusloomade, välja arvatud lihasööjad karusloomad, jaoks ettenähtud sööta tootvates ettevõtetes. Mäletsejalistelt saadud veretooteid või töödeldud loomseid valke, välja arvatud kalajahu, sisaldava pakendamata sööda, sealhulgas lemmikloomatoidu, ladustamisel, transportimisel ja pakendamisel kasutatakse rajatisi, mis on füüsiliselt eraldatud põllumajandusloomade, välja arvatud lihasööjad karusloomad, jaoks ettenähtud sööda puhul kasutatavatest rajatistest. Lemmikloomatoitu ja lihasööjatele karusloomade jaoks ettenähtud sööta, mis sisaldab II osa punkti A alapunkti b lõigus ii osutatud dikaltsiumfosfaati või trikaltsiumfosfaati või II osa punkti A alapunkti b lõigus iii osutatud veretooteid, toodetakse ja transporditakse kooskõlas vastavalt II osa punkti C alapunktidega a ja c ning punkti D alapunktidega c ja e.

1. Mäletsejalistelt saadud töödeldud loomsete valkude ja neid töödeldud loomseid valke sisaldavate toodete eksport kolmandatesse riikidesse on keelatud. 2. Mittemäletsejalistelt saadud töödeldud loomsete valkude ja neid valkusid sisaldavate toodete eksporti võib lubada ainult pädev asutus järgmistel tingimustel: — nende kasutamisotstarve ei ole artikliga 7 keelatud; — enne eksportimist sõlmitakse kolmanda riigiga kirjalik leping, milles kolmas riik kohustub järgima lõppkasutuse tingimusi ja hoiduma töödeldud loomsete valkude ning neid valkusid sisaldavate toodete reeksportimisest artikliga 7 keelatud eesmärkidel. 3. Käesoleva määruse tõhusaks rakendamiseks teatavad punkti 2 kohast eksporti lubavad liikmesriigid komisjonile ja teistele liikmesriikidele alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee raames kõikidest asjaomase kolmanda riigiga kokkulepitud tingimustest. E. Punkte 2 ja 3 ei kohaldata järgmistel juhtudel: — kalajahu eksport II osa punktis B sätestatud tingimustel; — kalajahu sisaldavad tooted; — lemmikloomatoit.

F. Kooskõlas nõukogu direktiiviga 95/53/EÜ kontrollib pädev asutus kogu tootmis- ja turustamisahela vältel dokumente ja teeb füüsilisi kontrollimisi, sealhulgas söödateste, et kontrollida kõnealuse direktiivi ja käesoleva määruse sätete järgimist. Keelatud loomsete valkude avastamise korral kohaldatakse direktiivi 95/53/EÜ. Pädev asutus kontrollib korrapäraselt nendeks ametlikeks kontrollimisteks vajalikke analüüse tegevate laboratooriumide suutlikkust, eriti hinnates ringtestide tulemusi. Kui suutlikkust käsitatakse ebapiisavana, rakendatakse minimaalse parandusmeetmena laboratooriumi personali kordusõpet.

▼B









V LISA

MÄÄRATLETUD RISKITEGURIGA MATERJAL

1. Järgmised koed määratakse määratletud riskiteguriga materjaliks kooskõlas artikliga 5 kindlaksmääratud päritolu- või asukohaliikmesriigi või kolmanda riigi kategooria põhjal: 1. JA 2. KATEGOORIA Määratletud riskiteguriga materjalina ei käsitata ühtki kude. 3. JA 4. KATEGOORIA a) üle 12 kuu vanuste veiste kolju, sealhulgas aju ja silmad, mandlid ja seljaaju ja igas vanuses veiste soolestik kaksteistsõrmiksoolest kuni pärasooleni; b) üle 12 kuu vanuste või igemest väljunud jäävlõikehambaga lammaste ja kitsede kolju, sealhulgas aju ja silmad, mandlid ja seljaaju ja igas vanuses lammaste ja kitsede põrn; 5. KATEGOORIA a) pea, välja arvatud keel, kuid sealhulgas aju, silmad, kolmiknärv ja mandlid; harknääre; üle kuue kuu vanuste veiste põrn ja seljaaju ja igas vanuses veiste soolestik kaksteistsõrmiksoolest kuni pärasooleni; b) üle 30 kuu vanuste veiste selgroog, sealhulgas spinaalganglion; c) üle 12 kuu vanuste või igemest väljunud jäävlõikehambaga lammaste ja kitsede kolju, sealhulgas aju ja silmad, mandlid, seljaaju, ja igas vanuses lammaste ja kitsede põrn;

2. Määratletud riskiteguriga materjal tuleb kõrvaldada: a) tapamajades; b) lihalõikusettevõtetes, kõrge riskiteguriga töötlemisettevõtetes või direktiivi 90/667/EMÜ ( 22 ) artiklites 3 ja 7 osutatud ruumides pädeva asutuse poolt määratud esindaja järelevalve all. Need ettevõtted kiidavad sellel eesmärgil heaks pädevad asutused. Selgroo võib siiski eemaldada jaemüügikohas, mis asub asjaomase liikmesriigi territooriumil. Kui määratletud riskiteguriga materjali ei ole muul eesmärgil kui toiduks tapetud loomadelt kõrvaldatud, käsitatakse määratletud riskiteguriga materjali sisaldavat kehaosa või kogu keha määratletud riskiteguriga materjalina.

3. Igasugune määratletud riskiteguriga materjal tuleb märgistada värviga ning vajaduse korral kohe kõrvaldamisel markeriga märgistada ning täielikult hävitada: a) põletamise teel ilma eeltöötlemiseta; või b) tingimusel, et värv või markeriga tehtud märk jääb nähtavaks, pärast eeltöötlemist: i) kooskõlas otsuse 92/562/EMÜ ( 23 ) lisa I–IV, VI ja VII peatükis kirjeldatud korras: — põletamise teel, — koospõletamise teel; ii) vähemalt kooskõlas otsuse 1999/534/EÜ ( 24 ) I lisas osutatud korras heakskiidetud jäätmete matmispaika matmise teel.

4. Määratletud riskiteguriga materjali või tervete kehade põletamise või matmise võimaldamiseks ilma eelneva värvimiseta või vajaduse korral ilma määratletud riskiteguriga materjali eemaldamiseta võivad liikmesriigid eelkõige juhul, kui loomad on surnud või tapetud haigustõrjemeetmete käigus, kehtestada erandi punktidest 2 ja 3 direktiivi 90/667/EMÜ artikli 3 lõikes 2 sätestatud juhtudel ning meetodil, mis välistab igasuguse TSE edasikandumise ohu ja on pädeva asutuse poolt lubatud ja nende järelevalve all, ilma et see piiraks artiklite 12 ja 13 kohaldamist.

5. Alternatiivse testi kasutamine määratletud riskiteguriga materjali kõrvaldamiseks on lubatud järgmistel tingimustel: a) testid viiakse läbi tapamajades kõikide loomadega, kes vastavad määratletud riskiteguriga materjali kõrvaldamise tingimustele; b) mitte ühtki toiduks või söödaks ettenähtud veistest, lammastest või kitsedest saadud toodet ei tohi tapamajast välja viia enne, kui pädev asutus on saanud ja heaks kiitnud võimalikel nakatunud tapetud loomadel läbi viidud katsed juhul, kui mõni neist on BSE kinnituse saanud; c) alternatiivse testi positiivse tulemuse korral hävitatakse kogu võimalik nakatunud veistelt, lammastelt ja kitsedelt pärit materjal tapamajas kooskõlas punktiga 3, välja arvatud juhul, kui kõiki nakatunud looma kehaosasid, sealhulgas toornahka, on võimalik identifitseerida ja eraldi hoida.

6. Liikmesriigid viivad läbi pidevaid ametlike kontrolle, et kontrollida käesoleva lisa nõuetekohast kohaldamist ja tagada nakatumise vältimiseks meetmete võtmine eelkõige tapamajades, lõikamishoonetes, loomsete jäätmete töötlemisettevõtetes, kõrge riskiteguriga töötlemisettevõtetes või liikmesriigi poolt kooskõlas direktiivi 90/667/EMÜ artikliga 7 heakskiidetud ruumides, jaemüügikohtades, loomsete jäätmete matmispaikades ja muudes ladustamis- või põletamisruumides.

7. Liikmesriigid seavad eelkõige sisse süsteemi, millega tagatakse ja kontrollitakse, et: a) artikli 1 lõikes 2 osutatud toodete tootmisel kasutatavat määratletud riskiteguriga materjali kasutatakse ainult lubatud eesmärgil; b) kui veised, lambad või kitsed viiakse liikmesriiki, mis kuulub väiksema numbriga kategooriasse kui loomade päritoluliikmesriik, jäävad kõnealused loomad ametliku järelevalve alla kuni tapmiseni või kõnealuse liikmesriigi territooriumilt lahkumiseni; c) määratletud riskiteguriga materjal, eelkõige kui see kõrvaldatakse muudes ettevõtetes või ruumides kui tapamajades, on täielikult eraldatud muudest jäätmetest, mis ei ole ette nähtud põletamiseks, ning seda kogutakse eraldi ja see hävitatakse kooskõlas punktidega 2, 3 ja 4. Liikmesriigid võivad lubada määratletud riskiteguriga materjali sisaldavate peade või rümpade saatmist teise liikmesriiki, kui see liikmesriik on nõus materjali vastu võtma ja selle liikumise suhtes eritingimusi kohaldama.

8. Liikmesriigid võivad vajaduse korral määratletud riskiteguriga materjali või sellest saadud töödeldud materjali saata teistesse liikmesriikidesse põletamiseks ainult otsuse 97/735/EÜ ( 25 ) artikli 4 lõikes 2 sätestatud tingimustel. Neid punkte võib liikmesriigi taotluse korral muuta, et võimaldada määratletud riskiteguriga materjali või sellest saadud töödeldud materjali saatmist põletamiseks kolmandatesse riikidesse. Eksporti reguleerivad tingimused võetakse vastu samal ajal ja samas korras.









VI LISA

TEATAVATE MÄLETSEJALISTELT PÄRIT MATERJALIST SAADUD VÕI SEDA SISALDAVATE LOOMSETE SAADUSTE SUHTES KEHTESTATUD STANDARDID

Mäletsejalistelt pärit materjali kasutamine on vastavalt artikli 9 lõikele 1 keelatud järgmiste loomsete saaduste valmistamiseks:

a) lihamass;

b) kariloomadele söötmiseks mõeldud kaltsiumdivesinikfosfaat;

c) želatiin, välja arvatud juhul, kui see on valmistatud mäletsejaliste nahast;

d) mäletsejalistelt saadud sulatatud rasva derivaadid;

e) mäletsejalistelt saadud sulatatud rasv, välja arvatud juhul, kui see on toodetud: i) eraldatud rasvkoest, mis on tunnistatud inimtoiduks kõlblikuks; ii) toormaterjalist, mida on töödeldud kooskõlas direktiivis 90/667/EMÜ osutatud standarditega.

▼M16









VII LISA

TRANSMISSIIVSE SPONGIOOSSE ENTSEFALOPAATIA LIKVIDEERIMINE

1) Artikli 13 lõike 1 punktis b osutatud uurimise käigus tuleb identifitseerida: a) veiste puhul: — nakkuskinnitusega ettevõtte kõik ülejäänud mäletsejalised, — nakkuskinnitusega emasloomal kõik järglased kahe aasta jooksul enne või kahe aasta jooksul pärast haiguse kliiniliste tunnuste ilmnemist, — nakkuskinnitusega looma kohordi kõik ülejäänud loomad, — taudi võimalik päritolu, — teised loomad nakkuskinnitusega farmis või teised põllumajandusettevõtted, kus on loomi, kes võivad olla TSE tekitajate poolt nakatatud või kes on puutunud kokku sama sööda või nakkusallikaga, — võimaliku nakatunud sööda või muu materjali liikumine või muud levimisviisid, mis võivad olla TSE tekitajat kõnealusesse ettevõttesse või sellest välja viinud; b) lammaste ja kitsede puhul: — kõik mäletsejalised, välja arvatud lambad ja kitsed, põllumajandusettevõttes, kus haiguse esinemine on kinnitatud, — võimaluse korral vanemad, ja emaste loomade puhul kõik embrüod, munarakud ja viimased järglased emaslooma puhul, kellel haiguse esinemine on kinnitatud, — lisaks teises taandes nimetatud loomadele kõik muud lambad ja kitsed põllumajandusettevõttes, kus haiguse esinemine on kinnitatud, — haiguse võimalik päritolu ja muud põllumajandusettevõtted, kus on loomi, embrüoid või munarakke, mis võivad olla TSE tekitajate poolt nakatatud või mis on puutunud kokku sama sööda või nakkusallikaga, — võimaliku nakatunud sööda või muu materjali liikumine või muud levimisviisid, mis võivad olla BSE tekitajat kõnealusesse ettevõttesse või sellest välja viinud.

2) Artiklis 13 lõike 1 punktis c sätestatud meetmed sisaldavad vähemalt: a) BSE esinemise kinnitamise puhul veistel punkti 1 alapunkti a teises ja kolmandas taandes osutatud uurimise käigus kindlaksmääratud veiste tapmist ja täielikku hävitamist; kuid liikmesriik võib siiski otsustada: — mitte tappa ja hävitada punkti 1 alapunkti a kolmandas taandes osutatud kohordi loomi, kui on olemas tõendus, et need loomad ei saanud nakatunud loomaga sama sööta, — punkti 1 alapunkti a kolmandas taandes osutatud kohordi loomade tapmist ja hävitamist edasi lükata kuni nende tootliku elu lõpuni, juhul kui tegemist on spermakogumiskeskustes peetavate pullidega ja on tagatud nende surmajärgne täielik hävitamine; b) TSE esinemise kinnitamise puhul lammastel ja kitsedel, alates 1. oktoobrist 2003, vastavalt pädeva asutuse otsusele: i) kas punkti 1 alapunkti b teises ja kolmandas taandes osutatud uurimise käigus kindlaksmääratud loomade tapmist ja täielikku hävitamist, embrüote ja munarakkude hävitamist; või ii) punkti 1 alapunkti b teises ja kolmandas taandes osutatud uurimise käigus kindlaksmääratud loomade tapmist ja täielikku hävitamist, embrüote ja munarakkude hävitamist, välja arvatud: — ARR/ARR genotüübi tõujäärad, — vähemalt ühe ARR alleeliga ja ilma VRQ alleelita aretusuted, ja kui sellised uted on uurimise ajal tiined, sündivad talled, kui nende genotüüp vastab selle lõike nõuetele, — ainult tapaks mõeldud vähemalt ühe ARR alleeliga lambad, — kui pädev asutus nii otsustab, alla kahe kuu vanused ainult tapaks mõeldud lambad ja kitsed; iii) kui nakatunud loom on sisse toodud teisest põllumajandusettevõttest, võib liikmesriik juhtumi arenguloost lähtuvalt otsustada kohaldada likvideerimismeetmeid ka päritoluettevõttes, lisaks ettevõttele, kus nakkusjuht on kinnitatud, või selle asemel. Kui maad kasutab ühiskarjatamiseks mitu karja, võivad liikmesriigid otsustada piirduda meetmete kohaldamisel ühe karjaga, võttes arvesse kõiki epidemioloogilisi tegureid; kui ühes põllumajandusasutuses peetakse rohkem kui üht karja, võivad liikmesriigid otsustada, et likvideerimismeetmeid kohaldatakse ainult sellele karjale, kus skreipi kinnitust leidis, juhul kui on olemas tõendus, et karju on hoitud üksteisest eraldatult ja nakkuse levimine karjade vahel kas otseselt või kaudsel teel on ebatõenäoline; c) punkti 1 alapunkti b teises kuni viiendas taandes osutatud uurimise käigus kindlaksmääratud loomade tapmist ja täielikku hävitamist, embrüote ja munarakkude hävitamist.

3) Kui liikmesriigi põllumajandusasutuse lambal või kitsel on tekkinud skreipikahtlus, siis rakendatakse kõigi teiste selle põllumajandusasutuse lammaste ja kitsede suhtes ametlikku liikumispiirangut, kuni selguvad uurimise tulemused. Kui on tõendusi, et põllumajandusasutus, kus loom viibis, kui skreipikahtlus tekkis, ei ole tõenäoliselt asutus, kus loom skreipiga kokku võis puutuda, võib pädev asutus otsustada, et muude põllumajandusasutuste või ainult nakkusega kokkupuute asutuse loomade suhtes rakendatakse ametlikku kontrolli, sõltuvalt olemasolevast epidemioloogilisest infost.

4) Põllumajandusettevõt(e) tesse, kus on toimunud loomade hävitamine punkti 2 alapunkti b alapunktide i või ii kohaselt, võib tuua ainult järgmisi loomi: a) ARR/ARR-genotüübiga isased lambad; b) Vähemalt ühe ARR-alleeliga ja ilma VRQ-alleelita emased lambad; c) kitsed, tingimusel et: i) põllumajandusettevõttes ei leidu lisaks alapunktides a ja b nimetatud lammastele muid lambaid; ii) pärast karja hävitamist on põllumajandusettevõtte kõiki lautu põhjalikult puhastatud ja desinfitseeritud; iii) põllumajandusettevõttes viiakse läbi tõhustatud TSE seire koos kõigi üle 18 kuu vanuste kitsede testimisega, kes: — kas tapetakse oma tootliku elu lõpus inimtoiduks, või — kes on surnud või tapetud põllumajandusasutuses, ja vastavad III lisa A peatüki II osa punkti 3 kriteeriumitele.

5) Põllumajandusettevõt(e) tes, kus on toimunud loomade hävitamine punkti 2 alapunkti b alapunktide i või ii kohaselt, võib kasutada ainult järgmist lambaspermat ja -embrüosid: a) ARR/ARR-genotüübiga jäärade sperma; b) vähemalt ühe ARR-alleeliga ja ilma VRQ-alleelita embrüo.

▼M24

6) Erandina punkti 4 alapunktis b sätestatud piirangust võib liikmesriik hiljemalt 1. jaanuarini 2007 kestva üleminekuperioodi jooksul otsustada, kas ta juhtudel, kui on raske hankida teadaoleva genotüübiga asendusloomi, lubab tuua põllumajandusettevõtetesse, mille puhul rakendatakse punkti 2 alapunkti b alapunktides i ja ii nimetatud meetmeid, väljaselgitamata genotüübiga mittetiineid utetallesid.

▼M16

7) Pärast punkti 2 alapunkti b alapunktides i ja ii osutatud meetmete kohaldamist põllumajandusettevõttes: a) ei kohaldata ARR/ARR-tüüpi lammaste põllumajandusettevõttest väljaviimise suhtes mingeid piiranguid; b) ainult ühe ARR-alleeliga lambaid võib põllumajandusettevõttest välja viia ainult tapmiseks inimtoiduks või hävitamiseks, — vähemalt ühe ARR-alleeliga ja ilma VRQ-alleelita uttesid võib viia teistesse põllumajandusasutustesse, millel on piirang vastavalt punkti 2 alapunkti b alapunktiga ii kooskõlas olevate meetmete rakendamisele; — kui pädev asutus nii otsustab, võib vähemalt ühe ARR-alleeliga ja ilma VRQ-alleelita tallesid viia ainult ühte teise asutusse tapaeelseks nuumamiseks; sihtkoha asutuses ei tohi olla muid lambaid ja kitsi, kui tapaeelseks nuumamiseks mõeldud, ja asutus ei saada eluslambaid ja -kitsi teistesse asutustesse, muuks kui ainult koheseks tapmiseks; c) kui liikmesriik nii otsustab, võib alla kahe kuu vanuseid lambaid ja kitsi põllumajandusasutusest välja viia otse tapale inimtoidu eesmärgil; nende loomade pea ja kõhuõõne organid hävitatakse siiski vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1774/2002 ( 26 ) artikli 4 lõike 2 punktide a, b või c sätetele; d) ilma et see rikuks punkti c sätteid, võib punktides a ja b osutamata genotüübiga lambaid põllumajandusasutusest välja viia ainult hävitamise eesmärgil.

8) Punktides 4, 5 ja 7 loetletud piirangud kehtivad põllumajandusasutusele kolme aasta jooksul, alates: a) kuupäevast, mil kõik asutuse lambad on saavutanud ARR/ARR staatuse; või b) kuupäevast, mil asutuses peeti mõnda lammast või kitse; või c) punkti 4 alapunkti c korral, kuupäevast, mil algas tugevdatud TSE seire; või d) kuupäevast, mil kõik asutuse tõujäärad on ARR/ARR-genotüübiga ja kõigil aretusuttedel on vähemalt üks ARR-alleel ja puudub VRQ-alleel ja tingimusel, et kolme-aastase perioodi jooksul on järgmised üle 18 kuu vanused loomad saanud negatiivse TSE-testi tulemuse: — iga-aastane valim lambaid, kes tapetakse nende tootliku elu lõpus inimtoiduks, vastavalt III lisa A peatüki II osa punktis 4 näidatud valimi suurusele, ja — kõik III lisa A peatüki II osa punktis 3 nimetatud lambad, kes on surnud või tapetud põllumajandusasutuses.

9) Seal, kus ARR-alleeli sagedus tõu hulgas või asutuses on madal või kus seda peetakse vajalikuks sugulusaretuse vältimiseks, võib liikmesriik otsustada: a) lükata edasi punkti 2 alapunkti b alapunktides i ja ii viidatud loomade hävitamise kuni viieks aretusaastaks; b) lubada sisse tuua muid lambaid kui on viidatud punktis 4 põllumajandusasutusesse, mis on nimetatud punkti 2 alapunkti b alapunktides i ja ii, tingimusel, et lammastel puudub VRQ-alleel.

10) Liikmesriigid, kes kohaldavad punktides 6 ja 9 nimetatud erandeid, edastavad komisonile tingimuste ülevaate ja kriteeriumid, mille põhjal erand tehti.

▼B









VIII LISA

TURULEVIIMINE JA EKSPORT

▼M5

A PEATÜKK

▼M16

Tingimused ühendusesiseseks elusloomade, sperma ja embrüotega kauplemiseks

▼M5

I. TINGIMUSED, MIDA KOHALDATAKSE SÕLTUMATA SELLE LIIKMESRIIGI VÕI KOLMANDA RIIGI KATEGOORIAST, KUST LOOM ON PÄRIT VÕI KUS TA ASUB

Lammaste ja kitsedega kauplemisel kohaldatakse järgmiseid tingimusi:

▼M14

a) aretuslambad ja -kitsed on kas ARR/ARR prioonvalgu genotüübiga lambad, nagu on määratletud komisjoni otsuse 2002/1003/EÜ ( 27 ) I lisas, või on neid peetud alates sünnist või viimase kolme aasta jooksul kogu aeg põllumajandusettevõttes või -ettevõtetes, mis on täitnud viimase kolme aasta jooksul vähemalt järgmiseid nõudeid: i) 30. juunini 2007: — ettevõttes viiakse korrapäraselt läbi ametlikke veterinaarkontrolle, — loomad on märgistatud, — ükski skreipi juhtum ei ole kinnitust leidnud, — tapmiseks ettenähtud emasloomi kontrollitakse proovide võtmise teel, — emasloomi, v.a ARR/ARR prioonvalgu genotüübiga lambad, tuuakse põllumajandusettevõttesse ainult siis, kui need on pärit samasid nõudeid täitvast ettevõttest. Alates hiljemalt 1. juulist 2004 peavad põllumajandusettevõtted täitma järgmiseid lisanõudeid: — kõiki III lisa A peatüki II osa punktis 3 osutatud üle 18 kuu vanuseid loomi, kes on põllumajandusettevõttes surnud või seal tapetud, kontrollitakse skreipi osas vastavalt X lisa C peatüki punkti 3.2 alapunktis b sätestatud laboratoorsete meetoditega, ja — lambaid ja kitsi, v.a ARR/ARR prioonvalgu genotüübiga lambad, tuuakse põllumajandusettevõttesse ainult siis, kui need on pärit samasid nõudeid täitvast ettevõttest; ii) alates 1. juulist 2007: — ettevõttes viiakse korrapäraselt läbi ametlikke veterinaarkontrolle, — loomad identifitseeritakse kooskõlas ühenduse õigusaktidega, — ükski skreipi juhtum ei ole kinnitust leidnud, — kõiki III lisa A peatüki II osa punktis 3 osutatud üle 18 kuu vanuseid loomi, kes on põllumajandusettevõttes surnud või seal tapetud, kontrollitakse skreipi osas kooskõlas X