02013R0068 — ET — 20.02.2019 — 002.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 68/2013, 16. jaanuar 2013, söödamaterjalide kataloogi kohta (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 029 30.1.2013, lk 1)

Muudetud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 68/2013,

16. jaanuar 2013,

söödamaterjalide kataloogi kohta

(EMPs kohaldatav tekst)







Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 767/2009 artiklis 24 osutatud söödamaterjalide kataloog koostatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Määrus (EL) nr 575/2011 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 3

Söödamaterjale, mis on märgistatud kooskõlas määrusega (EÜ) nr 575/2011 enne 19. augustit 2013, võib turule viia ning kasutada kuni varude lõppemiseni.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

▼M1









LISA

SÖÖDAMATERJALIDE KATALOOG

A OSA

Üldsätted

(1) Kataloogi kasutamine on söödakäitlejate poolt vabatahtlik. C osas loetletud söödamaterjali nimetust võib kasutada üksnes söödamaterjali puhul, mis vastab kõnealuse kande nõuetele.

(2) Kõik C osa söödamaterjalide loetelu kanded peavad vastama söödamaterjalide kasutamise piirangutele kooskõlas liidu asjaomaste õigusaktidega; erilist tähelepanu tuleb pöörata geneetiliselt muundatud organismidest või neist toodetud söödamaterjalide vastavusele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003, ( 1 ) või mis on saadud geneetiliselt muundatud mikroorganismidega seotud käärimisprotsessi tulemusel. Loomsetest kõrvalsaadustest söödamaterjalid või neid sisaldavad söödamaterjalid peavad vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1069/2009 ( 2 ) ja komisjoni määrusele (EL) nr 142/2011 ( 3 ) ning nende suhtes võib kohaldada piiranguid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 999/2001 ( 4 ). Kataloogi kantud söödamaterjale kasutavad söödakäitlejad tagavad, et söödamaterjal vastab määruse (EÜ) nr 767/2009 artikli 4 nõuetele.

(3) „Endine toit“ tähendab toitu (v.a toidujäätmed), mis on valmistatud inimtarbimiseks kooskõlas kõigi ELi toidualaste normidega, kuid mis ei ole enam inimtoiduks ette nähtud kas praktilistel või logistilistel põhjustel või seoses tootmis-, pakendamis- või muude vigadega ning mis ei põhjusta söödana kasutamise korral mingeid terviseohte. Määruse (EÜ) nr 767/2009 I lisa punktis 1 osutatud maksimumsisalduse kindlaksmääramist ei kohaldata endise toidu ja toidujäätmete suhtes. Seda kohaldatakse juhul, kui neid söödana täiendavalt töödeldakse.

(4) Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) 183/2005 ( 5 ) artiklis 4 osutatud heale tavale ei sisalda söödamaterjalid valmistamisprotsessist ja abiainetest pärinevaid keemilisi lisandeid, välja arvatud juhul, kui kataloogis on kindlaks määratud lubatud maksimumsisaldus. Söödas keelatud aineid ei või esineda ning selliste ainete puhul maksimumsisaldust ette ei nähta. Läbipaistvuse eesmärgil lisavad söödakäitlejad söödamaterjalidele, mille puhul on jääkained lubatud, tavapärase kaubandustegevuse raames asjakohase teabe.

(5) Kooskõlas määruse (EÜ) nr 183/2005 artiklis 4 osutatud hea tavaga ja järgides ALARA ( 6 ) põhimõtet, kuid ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 183/2005, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/32/EÜ, ( 7 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 ( 8 ) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1831/2003 ( 9 ) kohaldamist, on asjakohane söödamaterjalide kataloogis täpsustada selliste valmistamisprotsessist ja abiainetest pärit keemiliste lisandite maksimumsisaldus, mida on söödamaterjalis 0,1 % või rohkem. Kataloogis võib kindlaks määrata ka selliste keemiliste lisandite ja abiainete maksimumsisalduse, mida esineb vähem kui 0,1 %, kui seda peetakse hea kauplemistava kohaselt sobivaks. Kui käesoleva lisa B või C osas ei ole teisiti märgitud, on kõik maksimumsisaldused väljendatud massiprotsendina ( 10 ).

Keemiliste lisandite ja abiainete maksimumsisaldused on esitatud kas töötlemisviiside kirjelduses B osas, söödamaterjali kirjelduses C osas või asjaomase kategooria lõpus C osas. Kui C osas ei ole konkreetset maksimumsisaldust kindlaks määratud, kohaldatakse asjaomase töötlemisviisi puhul B osas sätestatud maksimumsisaldust kõikide C osas loetletud söödamaterjalide suhtes juhul, kui söödamaterjali kirjelduses osutatakse asjaomasele töötlemisviisile ja kui asjaomane töötlemisviis vastab B osas esitatud kirjeldusele.

(6) Söödamaterjale, mida ei ole loetletud C osa 12. peatükis ja mis on saadud kääritamise teel või milles looduslikult esinevad mikroorganismid, võib lasta turule koos elusmikroorganismidega tingimusel, et neid sisaldavate söödamaterjalide ja segasööda ettenähtud kasutus

a) ei ole mikroorganismide paljundamine ega

b) ole seotud mikroorganismi(de) ülesandega vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 I lisale.

Mikroorganismide esinemist või sellest tulenevaid mis tahes funktsioone ei ole lubatud teatada söödamaterjalide ja neid sisaldava segasööda märgistusel.

(7) Söödamaterjali botaaniline puhtusaste on vähemalt 95 %. Eelmisest tootmistsüklist pärinevate botaaniliste lisandite, nagu muude õliseemnete või õliviljade sisaldus ei tohi ületada 0,5 % iga õliseemne või õlivilja liigi kohta. Neist üldeeskirjadest erinevuse puhuks tuleb C osa söödamaterjalide loetelus kindlaks määrata konkreetne norm.

(8) Söödamaterjali nimele lisatakse ( 11 ) B osas olevas töötlemisviiside sõnastiku viimases veerus loetletud ühe või mitme töötlemisviisi üldnimetus/-omadus näitamaks, et kõnealust söödamaterjali on nimetatud viisil või viisidel töödeldud. Söödamaterjal, mille nimi on kombinatsioon C osas loetletud nimest ja B osas loetletud ühe või mitme töötlemisviisi üldnimetusest/-omadusest, loetakse kataloogi kuuluvaks ning tema märgistusel peab olema esitatud kohustuslik teave asjaomase söödamaterjali kohta, mis on esitatud vastavalt B ja C osa viimases veerus. Kui töötlemisviisi puhul kasutatav konkreetne meetod on märgitud B osa viimases veerus, tuleb see esitada ka söödamaterjali nimes.

(9) Kui söödamaterjali töötlemisviis erineb B osas töötlemisviiside sõnastikus esitatud asjaomase töötlemisviisi kirjeldusest, tuleb töötlemisviis esitada asjaomase söödamaterjali kirjelduses.

(10) Paljude söödamaterjalide puhul võib kasutada sünonüüme. Sellised sünonüümid lisatakse nurksulgudes asjaomase söödamaterjali kande veergu „Nimetus“ C osa söödamaterjalide loetelus.

(11) Söödamaterjalide kirjelduses C osa söödamaterjalide loetelus kasutatakse sõna „toode“, selle asemel et kasutada sõna „kõrvalsaadus“; sellega võetakse arvesse turuolukorda ja söödakäitlejate tegelikku keelekasutust, mille eesmärk on esile tõsta söödamaterjalide kaubanduslikku väärtust.

(12) Taime botaaniline nimi esitatakse ainult kõnealust taime käsitleva esimese kande kirjelduses C osa söödamaterjalide loetelus.

(13) Teatava kataloogi kantud söödamaterjali analüütiliste koostisosade kohustusliku märgistamise aluseks on vajadus näidata, kas konkreetse koostisosa kontsentratsioon teatavas tootes on kõrge või kas töötlemisviis on muutnud toote toiteomadusi.

(14) Määruse (EÜ) 767/2009 artikli 15 punktis g on koostoimes sama määruse I lisa punktiga 6 ette nähtud märgistamisnõuded niiskusesisalduse kohta. Sama määruse artikli 16 lõike 1 punktis b on koostoimes sama määruse V lisaga ette nähtud märgistamisnõuded muude analüütiliste koostisosade kohta. Peale selle tuleb määruse (EÜ) nr 767/2009 I lisa punkti 5 kohaselt esitada märgistusel soolhappes lahustumatu tuha sisaldus, kui see on suurem kui 2,2 % üldjuhul või teatavate söödamaterjalide puhul siis, kui see ületab selle määruse V lisa asjaomases jaos sätestatud taset. Mõned C osa söödamaterjalide loetelu kanded erinevad nendest nõuetest järgmises:

a) C osa söödamaterjalide loetelus analüütilisi koostisosi käsitlev kohustuslik teave asendab määruse (EÜ) nr 767/2009 V lisa asjaomases jaos ettenähtud kohustusliku teabe;

b) kui C osa söödamaterjalide loetelus on kohustusliku teabe veerg täitmata jäetud selliste analüütiliste koostisosade osas, millest oleks määruse (EÜ) nr 767/2009 V lisa asjaomase jao kohaselt tulnud teatada, ei tule ühtki neist koostisosadest kanda märgisele. Kui soolhappes lahustumatu tuha sisaldus on suurem kui 2,2 %, tuleb see siiski märkida ka juhul, kui C osa söödamaterjalide loetelus ei ole sisalduse taset ette nähtud;

c) kui C osa söödamaterjalide loetelu kohustusliku teabe veerus on kehtestatud üks või enam konkreetset niiskusesisalduse taset, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 767/2009 I lisa punktis 6 ettenähtud taseme asemel neid tasemeid. Kui niiskusesisaldus on väiksem kui 14 %, ei ole selle deklareerimine kohustuslik. Kui kõnealuses veerus ei ole konkreetset niiskusesisaldust ette nähtud, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 767/2009 I lisa punkti 6.

(15) Söödakäitleja, kes väidab, et söödamaterjalil on rohkem omadusi, kui C osa söödamaterjalide loetelu kirjelduse veerus märgitud või kes osutab B osas loetletud töötlemisviisile, mida saab väitega samastada (nt töötlemine kaitseks lagunemise eest vatsas), peab täitma määruse (EÜ) nr 767/2009 artikli 13 kohaseid nõudeid. Peale selle võib söödamaterjal vastata erisöötmise eesmärgile kooskõlas määruse (EÜ) nr 767/2009 artiklitega 9 ja 10.

B OSA

Töötlemisviiside sõnastik







Töötlemisviis Määratlus Üldnimetus või omadus 1 Tuulamine Osakeste eraldamine õhuvooluga. Tuulatud 2 Aspireerimine Tolmu, väikeste osakeste ja teravilja muude tahkete osakeste eraldamine liikumises olevast puistes teraviljast õhuvoolu abil. Aspireeritud 3 Blanšeerimine Protsessi käigus orgaanilise aine kuumtöötlemine keetmise või aurutamise teel, et denatureerida looduslikud ensüümid, pehmendada kudesid ja eemaldada toores lõhn, millele järgneb kastmine külma vette küpsemise peatamiseks. Blanšeeritud 4 Pleegitamine Loodusliku värvuse eemaldamine keemiliste või füüsikalist protsesside teel või aktiivmulla kasutamisega. Pleegitatud 5 Jahutamine Temperatuuri langetamine keskkonnatemperatuurist allapoole, kuid mitte jäätumispiirini, et hõlbustada säilitamist. Jahutatud 6 Tükeldamine Osakeste suuruse vähendamine ühe või mitme noa abil. Tükeldatud 7 Puhastamine Ainete (saasteainete, nt kivide) või taime vegetatiivsete osade, nt lahtiste õle-, koore- ja umbrohuosakeste eemaldamine. Puhastatud/sorteeritud 8 Kontsentreerimine (1) Vee ja/või muude koostisosade eemaldamine. Kontsentraat 9 Kondenseerimine Aine muutmine gaasilisest vedelaks Kondenseeritud 10 Kuumutamine Kuumuse kasutamine söödamaterjali füüsikaliste ja keemiliste omaduste muutmiseks. Kuumutatud 11 Purustamine Osakeste suuruse vähendamine purusti abil. Purustatud 12 Kristallimine Puhastamine vedelast lahusest tahkete kristallide moodustamise abil. Vedelikus sisalduvad lisandid ei lähe tavaliselt kristalli struktuuri. Kristallitud 13 Koorimine (2) Terade, seemnete, puuviljade, pähklite ja muu materjali väliskihi täielik või osaline eemaldamine. Kooritud, osaliselt kooritud 14 Lüdimine/kroovimine/koorimine Ubade, terade ja seemnete väliskestade üldjuhul füüsiline eemaldamine. Lüditud, kroovitud, kooritud (3) 15 Pektiini eemaldamine Pektiinide ekstraheerimine söödamaterjalist. Pektiinita 16 Kuivatamine Niiskuse kõrvaldamine. Kuivatatud 17 Lima eemaldamine Limakihi eemaldamine pinnalt. Lima eemaldatud 18 Suhkru eraldamine Mono- ja disahhariidide täielik või osaline kõrvaldamine melassist ja muudest suhkrusisaldusega materjalidest keemilise või füüsikalise meetodiga. Suhkruta, vähendatud suhkrusisaldusega 19 Detoksifitseerimine Protsessi käigus hävitatakse toksilised saasteained või vähendatakse nende sisaldust. Detoksifitseeritud 20 Destilleerimine Vedelike fraktsioneerimine, milleks vedelikku keedetakse ning kondenseerunud aur kogutakse eraldi anumasse. Destilleeritud 21 Kuivatamine Vee eemaldamine tehnilise meetodi abil või looduslikul teel Kuivatatud (looduslikult või tehnilise meetodiga), vajaduse korral. 22 Sileerimine Söödamaterjalide ladustamine säilitusainete lisamisega või ilma, anaeroobsete tingimuste kasutamine silokonservantide lisamisega või ilma. Sileeritud 23 Aurustamine Veesisalduse vähendamine. Aurustatud 24 Paisutamine Kuumtöötlemisviis, mille puhul tootes oleva vee äkilise aurustumise tulemuseks on toote struktuuri lõhkumine. Paisutatud 25 Õlipressimine Õli/rasva eemaldamine pressimise teel Srott/kook ja õli/rasv 26 Ekstraheerimine Teatavatest materjalidest õli ja rasva eraldamine orgaanilise lahusti abil või suhkru ja muude vees lahustuvate koostisosade eraldamine vee abil. Ekstraheeritud/srott ja õli/rasv, melass/pulp ning suhkur või muud vees lahustuvad koostisosad 27 Ekstrusioon Kuumtöötlemisviis, mille puhul tootes oleva vee kiire aurustumise tulemuseks on toote struktuuri lõhkumine, millega kaasneb tootele erikuju andmine läbi ava (matriitsi) surumisega. Ekstrudeeritud 28 Kääritamine, fermenteerimine Töötlemisviis, mille käigus toodetakse mikroorganisme, nagu bakterid, seened või pärmid, või kasutatakse nende toimet materjalidele, et muuta nende keemilist koostist või omadusi. Kääritatud, fermenteeritud 29 Filtrimine Tahkete osakeste eraldamine vedeliku surumisega läbi poorse aine või membraanfiltri. Filtritud 30 Helvestamine Niiske kuumtöödeldud materjali valtsimine, et toota õhukesi materjalitükke. Helbed 31 Jahvatamine Kuivade terade suuruse vähendamine, et hõlbustada koostisosade eraldamist peamiselt jahuks, kliideks ja peenkliideks. Jahu, kliid, peenkliid (4) või söödajahu, vajaduse korral 32 Külmkoorimine Õli küllastunud ja küllastumata komponentide eraldamine õli jahutamisega. Jahutamisel õli küllastunud komponendid hanguvad, samas kui õli küllastumata osad on vedelad ja neid saab nt dekanteerida. Külmkooritud toode on hangunud õli. Külmkooritud 33 Peenestamine Töötlemisviis, mille käigus söödamaterjal purustatakse osakesteks. Peenestatud 34 Praadimine Söödamaterjali kuumutamine õlis või rasvas Praetud 35 Želeerimine Töötlemisviis, mille käigus moodustub želee – tahke sültjas aine, mis võib olla pehme ja nõrk või ka kõva ja sitke, tavaliselt kasutatakse želeerimiseks tarretusaineid Želeeritud 36 Granuleerimine Söödamaterjalide töötlemisviis osakeste teatava suuruse ja konsistentsi saavutamiseks Granuleeritud 37 Purustamine/jahvatamine Tahkete söödamaterjalide osakeste suuruse vähendamine kuiv- või märgtöötlemise teel Purustatud või jahvatatud 38 Kuumtöötlemine Eritingimustes (nt rõhu ja niiskusega) toimunud kuumtöötlemine Kuumtöödeldud 39 Hüdrogeenimine Katalüütiline protsess, mille eesmärk on küllastada kõrgel temperatuuril vesiniku ülerõhul õlide/rasvade/rasvhapete kaksiksidemed, et saada osaliselt või täielikult küllastunud triglütseriidid/rasvhapped, või polüoolid, kui süsivesikute karbonüülrühmad taandatakse hüdroksüülrühmadeks. Hüdrogeenitud, osaliselt hüdrogeenitud 40 Hüdrolüüs Lagundamine lihtsamateks keemilisteks ühenditeks vee ning kuumuse/rõhu, ensüümide või happe/leelisega töötlemise abil Hüdrolüüsitud 41 Veeldamine Tahkest või gaasilisest olekust vedelaks olekuks muutmine Veeldatud 42 Leotamine Söödamaterjali koguse vähendamine mehaaniliste vahendite abil, sageli vees või muus vedelikus Leotatud 43 Linnastamine Töötlemisviis, mille käigus lastakse tera idanema, et aktiveerida looduslikke ensüüme, mis lõhustavad tärklise kääritatavateks süsivesikuteks ning valgud aminohapeteks ja peptiidideks. Linnastatud 44 Sulatamine Tahkest olekust vedelaks olekuks muutmine kuumuse abil Sulatatud 45 Mikroniseerimine Töötlemisviis, mille käigus tahke aine osakeste keskmist läbimõõtu vähendatakse mikromeeterskaalani Mikroniseeritud 46 Kupatamine Töötlemisviis, mis hõlmab vees leotamist ja kuumtöötlemist ning mille tulemusena tärklis täielikult geelistub; sellele järgneb kuivatamine Kupatatud 47 Pastöriseerimine Kindlaksmääratud ajavahemikul kuumutamine kriitilise temperatuurini kahjulike mikroorganismide hävitamiseks, sellele järgneb kiire jahutamine Pastöriseeritud 48 Koorimine Puu- ja juurviljade koore eemaldamine Kooritud 49 Granuleerimine Kuju andmine vormpressimise abil Graanul, granuleeritud 50 Riisi lihvimine Kroovitud riisilt kliide ja idude täielik või osaline eemaldamine Lihvitud 51 Eelpaisutamine Tärklise modifitseerimine selleks, et tunduvalt parandada selle paisuvust külmas vees Eelpaisutatud (5) 52 Pressimine (6) Vedelike nagu rasv, õli, vesi või mahl füüsiline eemaldamine tahkest materjalist Kook (õli sisaldavate materjalide puhul) Pulp, pressimisjäägid (puuviljade jms puhul) Presspulp (suhkrupeedi puhul) 53 Rafineerimine Lisandite või soovimatute koostisosade täielik või osaline eraldamine keemilise ja/või füüsikalise töötlemise abil Rafineeritud, osaliselt rafineeritud 54 Röstimine Söödamaterjali kuumutamine kuivalt, et soodustada seeduvust, lisada värvi ja/või vähendada toitainete omastamist negatiivselt mõjutavaid looduslikke tegureid Röstitud 55 Valtsimine Osakeste suuruse vähendamine, surudes materjali, nt terad pöörlevate rullide vahelt läbi. Valtsitud 56 Töötlemine kaitseks lagunemise eest vatsas Töötlemisviis, mille puhul kas füüsilise töötluse (kuumuse, rõhu, auru ja nende tingimuste kombinatsiooniga) ja/või nt aldehüüdide, lignosulfonaatide, naatriumhüdroksiidi või orgaaniliste hapete (nagu propioon- või parkhappe) kasutamise eesmärk on kaitsta toitaineid lagunemise eest vatsas. Söödamaterjalid, mis on vatsas lagunemise eest kaitstud aldehüüdidega, võivad sisaldada kuni 0,12 % vabu aldehüüde Töödeldud kaitseks lagunemise eest vatsas [lisada vajaduse korral] 57 Sõelumine Eri suurusega osakeste eraldamine, raputades või valades söödamaterjali läbi sõela(sõelte) Sõelutud 58 Koorimine Vedeliku pinnakihi (nt piimarasva) eraldamine mehaaniliste vahenditega Kooritud 59 Viilutamine Söödamaterjali lõikamine viiludeks Viilutatud 60 Immutamine/leotamine Söödamaterjali (tavaliselt seemnete) niisutamine ja pehmendamine küpsemisaja vähendamiseks, seemnekesta eraldamise hõlbustamiseks, vedeliku imendumise hõlbustamiseks, et idanemisprotsessi aktiveerida või et vähendada toitainete omastamist negatiivselt mõjutavate looduslike tegurite kontsentratsiooni. Leotatud 61 Pihustuskuivatamine Vedeliku niiskusesisalduse vähendamine söödamaterjalist pihuse või udu moodustamisega, et suurendada pindala-massi suhet, millest puhutakse läbi kuuma õhku Pihustuskuivatatud 62 Aurutamine Töötlemisviis, mille käigus kasutatakse kuumutamisel ja küpsetamisel rõhu all olevat auru eesmärgiga soodustada seeduvust. Aurutatud 63 Röstimine Kuumtöötlemine kuiva kuumusega, et vähendada toitainete omastamist negatiivselt mõjutavaid looduslikke tegureid või need kõrvaldada (kasutatakse tavaliselt õliseemnete puhul). Röstitud 64 Ultrafiltrimine Vedelike filtrimine läbi peenmembraanfiltri, millest pääsevad läbi üksnes väikesed molekulid Ultrafiltritud 65 Idu eemaldamine Töötlemisviis, millega purustatud viljaterad puhastatakse idudest osaliselt või täielikult Idu eemaldatud, idutatud 66 Infrapunamikroniseerimine Kuumtöötlemisviis, kus teravilja, juurte, seemnete, mugulate või nende kõrvalsaaduste kuumutamiseks ja röstimiseks kasutatakse infrapunakuumust Infrapunamikroniseeritud 67 Õlide/rasvade ja hüdrogeenitud õlide/rasvade lõhustamine Õlide/rasvade ja hüdrogeenitud õlide/rasvade keemiline hüdrolüüsimine. Rasvade/õlide reageerimine veega rõhu all kõrgel temperatuuril, mille tulemusena saadakse hüdrofoobses faasis toorrasvhapped ja hüdrofiilses faasis glütserooliveed (toorglütserool) Lõhustatud 68 Ultrahelitöötlus Lahustuvate ühendite mehaaniline eraldamine vees, kasutades võimast ultraheliseadet ja kuumutamist Ultraheliga töödeldud 69 Toidupakendi mehaaniline eemaldamine Pakendimaterjali mehaaniline eemaldamine Mehaaniliselt lahti pakitud (1) Vajaduse korral võib saksa keeles sõna „Konzentrieren“ asendada sõnaga „Eindicken“; sellisel juhul on üldomaduseks „eingedickt“. (2) Vajaduse korral võib inglise keeles sõna „decortication“ asendada sõnaga „dehulling“ või „dehusking“; sellisel juhul on üldomaduseks „dehulled“ või „dehusked“ (3) Riisi puhul nimetatakse seda töötlemisviisi „kroovimiseks“ ning üldnimetus on „kroovitud“ (4) Prantsuse keeles võib kasutada nimetust „issues“. (5) Saksa keeles võib kasutada üldomadust „aufgeschlossen“ ja üldnimetust „Quellwasser“ (tärklise puhul). Taani keeles võib kasutada üldomadust „Kvældning“ ja üldnimetust „Kvældet“ (tärklise puhul). (6) Vajaduse korral võib prantsuse keeles mõiste „Pressage“ asendada mõistega „Extraction mécanique“.

C OSA

Söödamaterjalide loetelu

1. Teravili ja sellest saadud tooted







Number Nimetus Kirjeldus Kohustuslik teave 1.1.1 Oder Hariliku odra (Hordeum vulgare L.) terad. Võivad olla kaitstud vatsas lagunemise eest. 1.1.2 Oder, paisutatud Toode, mis saadakse jahvatatud või purustatud odrast rõhu all niisketes ja soojades tingimustes töötlemisega. Tärklis 1.1.3 Oder, röstitud Odra röstimisel saadav toode, osaliselt röstitud kuni heleda värvuse saavutamiseni. Tärklis, kui > 10 % Toorvalk, kui > 15 % 1.1.4 Odrahelbed Toode, mis saadakse kroovitud odra aurutamisel või infrapunamikroniseerimsel ja valtsimisel. Võib sisaldada väheses koguses odrakesti. Võib olla kaitstud lagunemise eest vatsas. Tärklis 1.1.5 Odrakiud Odratärklise tootmise saadus. Koosneb endospermi osakestest ja põhiosas kiust. Toorkiud Toorvalk, kui > 10 % 1.1.6 Odra jämekliid Etanooli- ja tärklisetootmise saadus, mis saadakse odraterade kuivjahvatamisel, sõelumisel ja kroovimisel. Toorkiud Toorvalk, kui > 10 % 1.1.7 Odra peenkliid Toode, mis saadakse kroovitud ja sõelutud odraterade ümbertöötamisel kruupideks, peentangudeks või jahuks. Koosneb peamiselt endospermiosakestest, mille hulgas on väikseid kestaosiseid ja terade sõelumisjääke. Toorkiud Tärklis 1.1.8 Odravalk Odratoode, mis saadakse pärast tärklise ja kliide eraldamist; koosneb peamiselt valgust. Toorvalk 1.1.9 Odravalgusööt Odratoode, mis saadakse pärast tärklise eraldamist; koosneb peamiselt valgust ja endospermiosakestest. Niiskusesisaldus, kui < 45 % või > 60 % Kui niiskusesisaldus on < 45 %: — toorvalk — tärklis 1.1.10 Odra ekstraktid Odratoode, mis saadakse pärast valgu ja tärklise ekstraheerimist märgtöötlemise käigus. Toorvalk 1.1.11 Odrakliid Jahutööstuse toode, mis saadakse kroovitud odraterade sõelumisel. Koosneb peamiselt kestaosakestest ja teraosistest, mille küljest on suurem osa endospermist eemaldatud. Toorkiud 1.1.12 Vedel odratärklis Odrast tärklise tootmisel saadav sekundaarne tärklisefraktsioon. Kui niiskusesisaldus on < 50 %: — tärklis 1.1.13 Linnastatud odra sõelumisjäägid Mehaanilisel sõelumisel (suuruse alusel eraldamisel) saadav toode, mis koosneb alamõõdulistest odrateradest ja odraterafraktsioonidest, mis on enne linnastamisprotsessi eraldatud. Toorkiud Toortuhk, kui > 2,2 % 1.1.14 Linnastatud odra ja linnaste peenosised Linnastamisprotsessi käigus eraldatud odraterafraktsioonidest ja linnastest koosnev toode. Toorkiud 1.1.15 Linnastatud odra kestad Linnastatud odra puhastamisel saadav toode, mis koosneb kestade ja peenosiste fraktsioonidest. Toorkiud 1.1.16 Odrameski tahke osa, märg Odrast etanooli tootmise saadus; sisaldab destilleerimisel tekkivat tahket söödafraktsiooni. Niiskusesisaldus, kui < 65 % või > 88 % Kui niiskusesisaldus on < 65 %: — toorvalk 1.1.17 Odrameski vedel osa, märg Odrast etanooli tootmise saadus; sisaldab destilleerimisel tekkivat lahustuvat söödafraktsiooni. Niiskusesisaldus, kui < 45 % või > 70 % Kui niiskusesisaldus on < 45 %: — toorvalk 1.1.18 Linnased (1) Idandatud teraviljast saadud toode, kuivatatud, jahvatatud ja/või ekstraheeritud. 1.1.19 Linnase juurealgmed (1) Teravilja linnastamisel ja linnaste puhastamisel saadav toode, mis koosneb juurealgmetest, teravilja peenosistest, kestadest ja väikestest purustatud linnastatud viljateradest. Võib olla jahvatatud. 1.2.1 Mais (2) Hariliku maisi (Zea mays L. ssp. mays) terad. Võib olla kaitstud lagunemise eest vatsas. 1.2.2 Maisihelbed (2) Toode, mis saadakse kooritud maisi aurutamisel või infrapunamikroniseerimisel ja valtsimisel. Võib sisaldada väheses koguses maisikesti. Tärklis 1.2.3 Maisi peenkliid (2) Maisijahu või -manna tootmise saadus. Koosneb peamiselt kestaosakestest ja teraosistest, mille küljes on rohkem endospermi kui maisikliidel. Võib sisaldada teataval määral maisiiduosakesi. Toorkiud Tärklis Toorrasv, kui > 5 % 1.2.4 Maisikliid (2) Maisijahu või -manna tootmise saadus. Koosneb peamiselt kestadest ja teataval määral maisiidu- ning endospermiosakestest. Toorkiud 1.2.5 Maisitõlviku südamikud (2) Maisitõlviku keskosa. Võib sisaldada väikestes kogustes maisiteri ja kandelehti, mida ei ole eemaldatud mehaanilise koristamise käigus. Toorkiud Tärklis 1.2.6 Maisi sõelumisjäägid (2) Maisiterafraktsioonid, mis on eraldatud toote saabumisel tehtud sõelumise käigus. 1.2.7 Maisikiud (2) Toode, mis saadakse maisitärklise valmistamisel. Koosneb peamiselt kiust. Niiskusesisaldus, kui < 50 % või > 70 % Kui niiskusesisaldus on < 50 %: — toorkiud 1.2.8 Maisigluteen (2) Toode, mis saadakse maisitärklise valmistamisel. Koosneb peamiselt tärklise eraldamisel saadavast gluteenist. Niiskusesisaldus, kui < 70 % või > 90 % Kui niiskusesisaldus on < 70 %: — toorvalk 1.2.9 Maisigluteensööt (2) Toode, mis saadakse maisitärklise valmistamisel. Koosneb kliidest ja maisi ekstraktidest. Toode võib sisaldada ka purustatud maisiteri ja maisiidudest õli ekstraheerimise jääke. Lisatud võib olla muid tärklisest saadud tooteid ja tärklisetoodete rafineerimisel ja kääritamisel saadud tooteid. Niiskusesisaldus, kui < 40 % või > 65 % Kui niiskusesisaldus on < 40 %: — toorvalk — toorkiud — tärklis 1.2.10 Maisiidud (2) Toode, mis saadakse maisimanna, -jahu või -tärklise tootmisel. Koosneb peamiselt maisiidudest, kestadest ja endospermiosadest. Niiskusesisaldus, kui < 40 % või > 60 % Kui niiskusesisaldus on < 40 %: — toorvalk — toorrasv 1.2.11 Maisiidukook (2) Õlitööstuse toode, mis saadakse töödeldud maisiidude pressimisel, mille küljes võib olla endospermi- ja seemnekestaosakesi. Toorvalk Toorrasv 1.2.12 Maisiidusrott (2) Õlitööstuse toode, mis saadakse töödeldud maisiidude ekstraheerimisel. Toorvalk 1.2.13 Maisiidu toorõli (2) Maisiidudest saadud õli. Niiskusesisaldus, kui > 1 % 1.2.14 Mais, paisutatud (2) Toode, mis saadakse jahvatatud või purustatud maisist rõhu all niisketes ja soojades tingimustes töötlemisega. Tärklis 1.2.15 Maisileotis (2) Maisi leotamisel saadav kontsentreeritud vedelfraktsioon. Niiskusesisaldus, kui < 45 % või > 65 % Kui niiskusesisaldus on < 45 %: — toorvalk 1.2.16 Suhkrumaisisilo (2) Suhkrumaisi töötlemise kõrvaltoode, mis koosneb tükeldatud ja kuivatatud või pressitud tõlviku keskosast, kestadest ja tõlvikualustest. Valmistamiseks tükeldatakse suhkrumaisi tõlvikud, kestad ja lehed koos suhkrumaisi teradega. Toorkiud 1.2.17 Purustatud mais, millelt on idud eemaldatud (2) Purustatud maisist idude eemaldamisel saadav toode. Koosneb peamiselt endospermiosakestest ning võib sisaldada teataval määral maisiidu- ning -kestaosiseid. Toorkiud Tärklis 1.2.18 Sõmer maisijahu (2) Jahvatatud maisi kõvad osad, mis sisaldavad vähe või ei sisalda kliisid või idusid. Toorkiud Tärklis 1.3.1 Hirss Hariliku hirsi (Panicum miliaceum L.) terad 1.4.1 Kaer Hariliku kaera (Avena sativa L.) ja muude kaerakultivaride terad. 1.4.2 Kooritud kaer Kooritud kaeraterad. Võivad olla auruga töödeldud. 1.4.3 Kaerahelbed Toode, mis saadakse kroovitud kaeraterade aurutamisel või infrapunamikroniseerimisel ja valtsimisel. Võib sisaldada väheses koguses kaerakesti. Tärklis 1.4.4 Kaera peenkliid Toode, mis saadakse kroovitud ja sõelutud kaeraterade ümbertöötamisel tangudeks ja jahuks. Koosneb peamiselt kaerakliidest ja teatavast osast endospermist Toorkiud Tärklis 1.4.5 Kaerakliid Jahutööstuse toode, mis saadakse kroovitud kaeraterade sõelumisel. Koosneb peamiselt kestaosakestest ja teraosistest, mille küljest on suurem osa endospermist eemaldatud. Toorkiud 1.4.6 Kaera jämekliid Toode, mis saadakse kaeraterade kroovimisel. Toorkiud 1.4.7 Kaer, paisutatud Toode, mis saadakse jahvatatud või purustatud kaerast rõhu all niisketes ja soojades tingimustes töötlemisega. Tärklis 1.4.8 Kaeratangud Puhastatud kaer, millelt on kestad eemaldatud. Toorkiud Tärklis 1.4.9 Kaerajahu Toode, mis saadakse kaeraterade jahvatamisel. Toorkiud Tärklis 1.4.10 Kaera söödajahu Suure tärklisesisaldusega kaeratoode, mis on saadud pärast koorimist. Toorkiud 1.4.11 Kaerasööt Toode, mis saadakse kroovitud ja sõelutud kaeraterade ümbertöötamisel tangudeks ja jahuks. Koosneb peamiselt kaerakliidest ja sisaldab veidi endospermi. Toorkiud 1.5.1 Kinoa (tšiili hanemaltsa) seemned, ekstraheerimisjääk Tšiili hanemaltsa (Chenopodium quinoa Willd.) puhastatud kogu seeme, millelt on eemaldatud seemne väliskestas sisalduv saponiin. 1.6.1 Purustatud riis Hariliku riisi (Oryza sativa L) tera osa, mille pikkus moodustab vähem kui kolmveerandi kogu riisitera pikkusest. Riis võib olla eelkuumutatud. Tärklis 1.6.2 Lihvitud riis Kroovitud riis, millelt on lihvimise käigus kliid ja idud peaaegu täielikult eemaldatud. Riis võib olla eelkuumutatud. Tärklis 1.6.3 Eelpaisutatud riis Lihvitud või purustatud riisi eelpaisutamisel saadav toode. Tärklis 1.6.4 Ekstrudeeritud riis Toode, mis saadakse riisijahu ekstrudeerimisel. Tärklis 1.6.5 Riisihelbed Toode, mis saadakse eelpaisutatud riisiterade või purustatud riisi helvestamisel. Tärklis 1.6.6 Kroovitud riis Koorimata harilik riis (Oryza sativa L.), millelt on eemaldatud ainult väliskest. Võib olla eelkuumutatud. Kroovimise ja töötlemise käigus võib osa kliidest kaotsi minna. Tärklis Toorkiud 1.6.7 Jahvatatud söödariis Riisi lihvimisel väljasõelutud idanevate, kriitjate või valmimata söödariisi terade jahvatamisel saadud toode või samalaadne toode normaalsetest, kuid kollastest või plekilistest teradest. Tärklis 1.6.8 Riisijahu Lihvitud või poleeritud riisi jahvatamisel saadav toode. Riis võib olla eelkuumutatud. Tärklis 1.6.9 Jahu kroovitud riisist Kroovitud riisi jahvatamisel saadav toode. Riis võib olla eelkuumutatud. Tärklis Toorkiud 1.6.10 Riisikliid Riisi lihvimisel saadav toode, mis koosneb peamiselt riisitera väliskihtidest (koor, seemnekest, tuum, aleuroonkiht) ja idu osast. Riis võib olla eelkuumutatud või ekstrudeeritud. Toorkiud 1.6.11 Riisikliid, kaltsiumkarbonaadi lisandiga Riisi lihvimisel saadav toode, mis koosneb peamiselt riisitera väliskihtidest (koor, seemnekest, tuum, aleuroonkiht) ja idu osast. Abiainena kasutatud kaltsiumkarbonaadi sisaldus võib olla kuni 23 %. Riis võib olla eelkuumutatud. Toorkiud Kaltsiumkarbonaat 1.6.12 Riisikliid, millest on eemaldatud rasv Riisikliid, mis on saadud õli ekstraheerimisel. Võib olla kaitstud lagunemise eest vatsas. Toorkiud 1.6.13 Riisikliiõli Õli, mis on ekstraheeritud töödeldud riisikliidest. 1.6.14 Riisi peenkliid Riisijahu ja -tärklise valmistamisel saadav toode, mis saadakse kuiv- või märgjahvatamisel ja sõelumisel. Koosneb peamiselt tärklisest, valgust, rasvast ja kiust. Riis võib olla eelkuumutatud. Võib sisaldada kuni 0,25 % naatriumi ja kuni 0,25 % sulfaati. Tärklis, kui > 20 % Toorvalk, kui > 10 % Toorrasv, kui > 5 % Toorkiud 1.6.15 Riisi peenkliid, kaltsiumkarbonaadi lisandiga Riisi lihvimisel saadav toode, mis koosneb peamiselt aleuroonkihi osistest ja endospermist. Abiainena kasutatud kaltsiumkarbonaadi sisaldus võib olla kuni 23 %. Riis võib olla eelkuumutatud. Tärklis Toorvalk Toorrasv Toorkiud Kaltsiumkarbonaat 1.6.16 Riis Hariliku riisi (Oryza sativa L.) terad. Võivad olla kaitstud lagunemise eest vatsas. 1.6.17 Riisiidud Riisi lihvimisel saadav toode, mis koosneb peamiselt idudest. Toorrasv Toorvalk 1.6.18 Riisiidukook Toode, mis jääb alles pärast seda, kui riisiidu on õli saamise eesmärgil purustatud Toorvalk Toorrasv Toorkiud 1.6.20 Riisivalk Riisitärklise valmistamise saadus, mis saadakse märgjahvatamisel, sõelumisel, eraldamisel, kontsentreerimisel ja kuivatamisel. Toorvalk 1.6.21 Vedelsööt riisist Kontsentreeritud vedel toode, mis saadakse riisi märgjahvatamisel ja sõelumisel. Tärklis 1.6.22 Riis, paisutatud Toode, mis saadakse riisiterade või purustatud riisi paisutamisel. Tärklis 1.6.23 Riis, kääritatud Riisi kääritamisel saadav toode. Tärklis 1.6.24 Väärarenguga riisiterad, lihvitud/kriitjas riis, jahvatatud Riisi lihvimisel saadav toode, mis koosneb peamiselt tervetest või purustatud väärarenguga teradest ja/või kriitjatest teradest ja/või kahjustatud teradest ja/või iseenesest värvunud (roheline, punane, kollane) teradest ja/või tavapäraselt kooritud teradest. Võib olla eelkuumutatud. Tärklis 1.6.25 Valmimata riis, lihvitud Riisi lihvimisel saadav toode, mis koosneb peamiselt valmimata ja/või kriitjatest riisiteradest. Tärklis 1.7.1 Rukis Hariliku rukki (Secale cereale L.) terad 1.7.2 Rukki peenkliid Jahutööstuse toode, mis saadakse rukki sõelumisel. Koosneb peamiselt endospermiosakestest, mille hulgas on väikseid kesta- ja teraosi. Tärklis Toorkiud 1.7.3 Rukkisöödajahu Jahutööstuse toode, mis saadakse rukki sõelumisel. Koosneb peamiselt kesta- ja teraosadest, mille küljes on rohkem endospermi kui rukkikliidel. Tärklis Toorkiud 1.7.4 Rukkikliid Jahutööstuse toode, mis saadakse rukki sõelumisel. Koosneb peamiselt kesta- ja teraosadest, mille küljest on suurem osa endospermist eemaldatud. Tärklis Toorkiud 1.8.1 Sorgo; [Milo] Hariliku sorgo (Sorghum bicolor (L.) Moench) terad/seemned. 1.8.2 Valge sorgo Teatavate sorgokultivaride valge seemnekestaga terad. 1.8.3 Sorgosööt Kuivatatud toode, mis on saadud sorgotärklise eraldamisel. Koosneb peamiselt kiust. Toode võib sisaldada leotusvee kuivjääke ja sellele võib olla lisatud idusid. Toorvalk 1.9.1 Speltanisu Speltanisu (Triticum spelta L.), polbnisu (Triticum dicoccum (Schrank)) ja kultuur-üheteranisu (Triticum monococcum) terad. 1.9.2 Speltanisukliid Speltanisujahu valmistamise saadus. Koosneb peamiselt väliskestadest ja sisaldab teataval määral idu- ja endospermiosi. Toorkiud 1.9.3 Speltakestad Toode, mis saadakse speltanisuterade kroovimisel. Toorkiud 1.9.4 Speltanisu peenkliid Toode, mis saadakse kroovitud ja sõelutud speltanisu ümbertöötlemisel speltanisujahuks. Koosneb peamiselt endospermiosakestest, mille hulgas on väikseid kestaosiseid ja terade sõelumisjääke. Toorkiud Tärklis 1.10.1 Tritikale Hübriidi Triticum × Secale cereale L. terad. 1.11.1 Nisu Hariliku nisu (Triticum aestivum L.), kõva nisu (Triticum durum Desf.) ja muude nisukultivaride terad. Võib olla kaitstud lagunemise eest vatsas. 1.11.2 Nisu juurealgmed Nisuidude linnastamisel ja linnaste puhastamisel saadav toode, mis koosneb juurealgmetest, teraviljaosakestest, kestadest ja väikestest purustatud linnastatud nisuteradest. 1.11.3 Nisu, eelpaisutatud Toode, mis saadakse jahvatatud või purustatud nisust rõhu all niisketes ja soojades tingimustes töötlemisega. Tärklis 1.11.4 Nisu peenkliid Jahutööstuse toode, mis saadakse nisuterade või kroovitud speltanisu sõelumisel. Koosneb peamiselt endospermiosakestest, mille hulgas on väikseid kestaosiseid ja terade sõelumisjääke. Toorkiud Tärklis 1.11.5 Nisuhelbed Toode, mis saadakse kroovitud nisuterade aurutamisel või infrapunamikroniseerimisel ja valtsimisel. Võib sisaldada väheses koguses nisukesti. Võib olla kaitstud lagunemise eest vatsas. Toorkiud Tärklis 1.11.6 Nisusöödajahu Jahutööstuse või linnastamise saadus, mis saadakse nisuterade või kroovitud speltanisu sõelumisel. Koosneb peamiselt kesta- ja teraosadest, mille küljes on rohkem endospermi kui nisukliidel. Toorkiud 1.11.7 Nisukliid (3) Jahutööstuse või linnastamise saadus, mis saadakse nisuterade või kroovitud speltanisu sõelumisel. Koosneb peamiselt kesta- ja teraosadest, mille küljest on suurem osa endospermist eemaldatud. Toorkiud 1.11.8 Linnastatud kääritatud nisuosised Toode, mis saadakse nisu ja nisukliide linnastamise ja kääritamise ühendamisel. Seejärel toode kuivatakse ja jahvatatakse. Tärklis Toorkiud 1.11.10 Nisukiud Nisu töötlemisel ekstraheeritud kiud. Koosneb peamiselt kiust. Niiskusesisaldus, kui < 60 % või > 80 % Kui niiskusesisaldus on < 60 %: — toorkiud 1.11.11 Nisuidud Jahutööstuse toode, koosneb peamiselt valtsimisel või muul töötlemisel eraldatud nisuidudest, mille küljes võib veel olla endospermi- ja kestaosakesi. Toorvalk Toorrasv 1.11.12 Nisuidud, kääritatud Toode, mis saadakse nisuidude kääritamisel. Toorvalk Toorrasv 1.11.13 Nisuidukook Õlitööstuse toode, mis saadakse selliste nisuidude (Triticum aestivum L., Triticum durum Desf.) ning muude nisusortide ja kroovitud speltanisu (Triticum spelta L., Triticum dicoccum (Schrank), Triticum monococcum L.) pressimisel, mille küljes võib olla endospermi- ja seemnekestaosakesi. Toorvalk 1.11.15 Nisuvalk Nisuvalk, mis ekstraheeritakse tärklise- või etanoolitootmise käigus, võib olla osaliselt hüdrolüüsitud. Toorvalk 1.11.16 Nisu gluteensööt Nisutärklise ja -gluteeni tootmise saadus. Koosneb kliidest, millelt võivad idud olla osaliselt eemaldatud. Tootele võib olla lisatud nisu lahustuvaid koostisosi, purustatud nisu ja muid tärklisest ja tärklisetoodete rafineerimisel või kääritamisel saadud tooteid. Niiskusesisaldus, kui < 45 % või > 60 % Kui niiskusesisaldus on < 45 %: — toorvalk — tärklis 1.11.18 Puhas nisugluteen Nisuvalk, mida iseloomustab suur viskoelastsus hüdraadina ja mille kuivaines on vähemalt 80 % valku (N × 6,25) ja tuhasisaldus kuni 2 %. Toorvalk 1.11.19 Vedel nisutärklis Toode, mis saadakse tärklise/glükoosi ja gluteeni tootmisel nisust. Niiskusesisaldus, kui < 65 % või > 85 % Kui niiskusesisaldus on < 65 %: — tärklis 1.11.20 Valku sisaldav nisutärklis, vähendatud suhkrusisaldusega Toode, mis saadakse nisutärklise tootmisel, koosneb osaliselt suhkrut sisaldavast tärklisest, lahustuvatest valkudest ja muudest endospermi lahustuvatest osadest. Toorvalk Tärklis Sahharoosina väljendatud üldsuhkur 1.11.21 Nisu lahustuvad koostisosad Nisutoode, mis saadakse pärast valgu ja tärklise ekstraheerimist märgtöötlemise käigus. Võib olla hüdrolüüsitud. Niiskusesisaldus, kui < 55 % või > 85 % Kui niiskusesisaldus on < 55 %: — toorvalk 1.11.22 Nisupärmi kontsentraat Alkoholitootmises nisutärklise kääritamise järel moodustuv märg kõrvalsaadus. Niiskusesisaldus, kui < 60 % või > 80 % Kui niiskusesisaldus on < 60 %: — Toorvalk 1.11.23 Linnastatud nisu sõelumisjäägid Mehaanilisel sõelumisel (suuruse alusel eraldamisel) saadav toode, mis koosneb alamõõdulistest nisuteradest ja nisuteraosadest, mis on enne linnastamisprotsessi eraldatud. Toorkiud 1.11.24 Linnastatud nisu ja linnaste peenosised Linnastamisprotsessi käigus eraldatud nisuteraosadest ja linnastest koosnev toode. Toorkiud 1.11.25 Linnastatud nisu kestad Linnastatud nisu puhastamisel saadav toode, mis koosneb kestade ja peenosiste fraktsioonidest. Toorkiud 1.12.2 Terajahu (1) Terade jahvatamisel saadav jahu. Tärklis Toorkiud 1.12.3 Teraviljavalgu kontsentraat (1) Kuivatatud kontsentraat, mis saadakse viljast pärast tärklise eraldamist pärmiga kääritamise teel. Toorvalk 1.12.4 Viljaterade sõelumisjäägid (1) Mehaanilisel sõelumisel (suuruse alusel eraldamisel) saadav toode, mis koosneb väikestest teradest ja teraosadest (võivad olla idandatud), mis on enne terade edasist töötlemist eraldatud. Toode sisaldab rohkem toorkiudu (nt kesti) kui fraktsioneerimata teravili. Toorkiud 1.12.5 Teraviljaidud (1) Jahu- ja tärklisetööstuse toode, koosneb peamiselt valtsimisel või muul töötlusel eraldatud teraviljaidudest, mille küljes võib veel olla endospermi- ja kestaosakesi. Toorvalk Toorrasv 1.12.6 Pärmivaba virre teraviljast (1) Teraviljatoode, mis saadakse teraviljapiirituse tootmisel kasutatud terade kääritamisel ja destilleerimisel saadud pärmivaba virde kontsentraadi kokkuaurutamisel. Niiskusesisaldus, kui < 45 % või > 70 % Kui niiskusesisaldus on < 45 %: — toorvalk 1.12.7 Piiritustööstuse tahked jäägid (1) Vähese vedelikusisaldusega toode, mis saadakse teraviljapiirituse tootmisel kasutatud terade kääritamisel ja destilleerimisel saadud pärmivaba virde tsentrifuugimisel ja/või filtrimisel tahkeks fraktsiooniks. Niiskusesisaldus, kui < 65 % või > 88 % Kui niiskusesisaldus on < 65 %: — toorvalk 1.12.8 Piiritustööstuse jääkide kontsentraat (1) Alkoholitootmises saadav vähese vedelikusisaldusega toode, mis saadakse nisumeski ja suhkrusiirupi kääritamisel ja destilleerimisel pärast kliide ja gluteeni eelnevat eraldamist. See võib sisaldada kääritamisel kasutatud mikroorganismide elutuid rakke või osi. Niiskusesisaldus, kui < 65 % või > 88 % Kui niiskusesisaldus on < 65 %: — toorvalk, kui > 10 % 1.12.9 Piiritustööstuse jäägid ja jääklahused (1) Alkoholitootmise kõrvaltoode, mis saadakse teraviljameski ja/või muude tärkliserikaste ja suhkrut sisaldavate toodete kääritamisel ja destilleerimisel. Võib sisaldada kääritamisel kasutatud mikroorganismide elutuid rakke või osi. Võib sisaldada 2 % sulfaati. Võib olla kaitstud lagunemise eest vatsas. Niiskusesisaldus, kui < 60 % või > 80 % Kui niiskusesisaldus on < 60 %: — toorvalk 1.12.10 Piiritustööstuse kuivjäägid Piiritustööstuse toode, mis saadakse läbikäärinud terade kuivatamisel pärast alkoholi väljadestilleerimist. Võib olla kaitstud lagunemise eest vatsas. Toorvalk 1.12.11 Tumedad piiritustööstuse kuivjäägid (1) [Piiritusetööstuse kuivjäägid ja lahustuvad koostisosad] (1) Piiritustööstuse toode, mis saadakse kääritamispära siirupi või kokkuaurutatud pärmivaba virde lisamisel läbikääritatud teradele pärast alkoholi väljadestilleerimist ja saadud segu kuivatamisel. Võib olla kaitstud lagunemise eest vatsas. Toorvalk 1.12.12 Õlleraba (1) Õlletootmise saadus, mis koosneb linnastatud ja linnastamata teraviljast ja muudest tärkliserikaste toodete jääkidest, mis võivad sisaldada humalat. Turustatakse tavaliselt niiskena, võimalik on ka müük kuivtootena. Võib sisaldada kuni 0,3 % dimetüülpolüsiloksaani, kuni 1,5 % ensüüme, kuni 1,8 % bentoniiti. Niiskusesisaldus, kui < 65 % või > 88 % Kui niiskusesisaldus on < 65 %: — toorvalk 1.12.13 Raba (1) Teraviljast viski tootmisel saadav tahke toode. Koosneb linnastatud teravilja kuuma veega ekstraheerimisel tekkinud jääkidest. Turustatakse tavaliselt niiskena pärast seda, kui ekstrakt on raskusjõu abil eraldatud. Niiskusesisaldus, kui < 65 % või > 88 % Kui niiskusesisaldus on < 65 %: — toorvalk 1.12.14 Viljameski Õlle, linnaseekstrakti ja viski tootmisel saadav tahke toode. Koosneb jahvatatud linnaste ja muu suhkru- ja tärkliserikka linnastamata materjali kuuma veega ekstraheerimisel tekkinud jääkidest. Turustatakse tavaliselt niiskena pärast seda, kui ekstrakt on pressimise abil eraldatud. Niiskusesisaldus, kui < 65 % või > 88 % Kui niiskusesisaldus on < 65 %: — toorvalk 1.12.15 Kääritamispära Linnaste esimesel destilleerimisel destilleerimisnõusse jääv toode. Toorvalk, kui > 10 % 1.12.16 Kääritamispära siirup Linnaste esimesel destilleerimisel saadav toode, mis saadakse destilleerimisnõusse jäänud kääritamispära kokkuaurutamisel. Niiskusesisaldus, kui < 45 % või > 70 % Kui niiskusesisaldus on < 45 %: toorvalk (1) Nimetusele võib lisada teraviljaliigi nimetuse. (2) Inglise keeles võib nimetuse „maize“ asemel kasutada nimetust „corn“. (3) Kui see toode on jahvatatud väga peeneks, võib nimetusele lisada sõna „peenjahvatatud“ või kasutada selle asemel vastavat teist nimetust.

2. Õliseemned ja õliviljad, nendest valmistatud tooted







Number Nimetus Kirjeldus Kohustuslik teave 2.1.1 Babassupalmi kook Õlitööstuse toode, mis saadakse babassupalmi (Orbignya) sortide pähklite pressimisel. Toorvalk Toorrasv Toorkiud 2.2.1 Põldtudra seeme Põldtudra (Camelina sativa L. Crantz) seemned. 2.2.2 Põldtudrakook Õlitööstuse toode, mis saadakse põldtudra seemnete pressimisel. Toorvalk Toorrasv Toorkiud 2.2.3 Põldtudrajahu Õlitööstuse toode, mis saadakse põldtudrakoogi ekstraheerimisel ja asjakohasel kuumtöötlemisel. Toorvalk 2.3.1 Kakao väliskestad Hariliku kakaopuu (Theobroma cacao L.) kuivatatud ja röstitud seemnete integumendid. Toorkiud 2.3.2 Kakaokestad Hariliku kakaopuu (Theobroma cacao L.) seemnete töötlemisel saadav toode. Toorkiud Toorvalk 2.3.3 Kakaosrott, osaliselt kooritud kakaoubadest Õlitööstuse toode, mis saadakse hariliku kakaopuu (Theobroma cacao L.) kuivatatud ja röstitud seemnetest ekstraheerimisjäägina, kusjuures eelnevalt on osaliselt eemaldatud kestad. Toorvalk Toorkiud 2.4.1 Koprakook Õlitööstuse toode, mis saadakse kookospalmi (Cocos nucifera L.) seemnete kuivatatud tuumade (endospermi) ja väliskestade (integumendi) pressimisel. Toorvalk Toorrasv Toorkiud 2.4.2 Koprakook, hüdrolüüsitud Õlitööstuse toode, mis saadakse kookospalmi Cocos nucifera L. seemnete kuivatatud tuumade (endospermi) ja väliskestade (integumendi) pressimise ja ensümaatilise hüdrolüüsi abil. Toorvalk Toorrasv Toorkiud 2.4.3 Koprajahu Õlitööstuse toode, mis saadakse kookospalmi (Cocos nucifera L.) seemnete kuivatatud tuumade (endospermi) ja väliskestade (integumendi) ekstraheerimisel. Toorvalk 2.5.1 Puuvillaseemned Puuvillapõõsa (Gossypium ssp.) seemned, mille küljest on kiud eemaldatud. Võib olla kaitstud lagunemise eest vatsas. 2.5.2 Puuvillaseemnejahu, osaliselt kooritud puuvillaseemnetest Õlitööstuse toode, mis saadakse selliste puuvillaseemnete ekstraheerimisel, millest on eemaldatud kiud ja osa kestadest. (Toorkiu sisaldus kuivaines kuni 22,5 %). Võib olla kaitstud lagunemise eest vatsas. Toorvalk Toorkiud 2.5.3 Puuvillaseemnekook Õlitööstuse toode, mis saadakse selliste puuvillaseemnete pressimisel, millest kiud on eemaldatud. Toorvalk Toorkiud Toorrasv 2.6.1 Maapähklikook, osaliselt kooritud maapähklitest Õlitööstuse toode, mis saadakse osaliselt kooritud hariliku maapähkli (Arachis hypogaea L.) ja muude perekonna Arachis pähklite pressimisel. (Toorkiu maksimumsisaldus kuivaines 16 %). Toorvalk Toorrasv Toorkiud 2.6.2 Maapähklijahu, osaliselt kooritud maapähklitest Õlitööstuse toode, mis saadakse osaliselt kooritud maapähklitest koogi ekstraheerimisel. (Toorkiu maksimumsisaldus kuivaines 16 %). Toorvalk Toorkiud 2.6.3 Maapähklikook kooritud maapähklitest Õlitööstuse toode, mis saadakse kooritud maapähklite pressimisel. Toorvalk Toorrasv Toorkiud 2.6.4 Maapähklijahu kooritud maapähklitest Õlitööstuse toode, mis saadakse kooritud maapähklitest koogi ekstraheerimisel. Toorvalk Toorkiud 2.7.1 Kapokikook Õlitööstuse toode, mis saadakse hariliku kapokipuu (Ceiba pentandra L. Gaertn.) seemnete pressimisel. Toorvalk Toorkiud 2.8.1 Linaseemned Hariliku lina (Linum usitatissimum L.) seemned (botaaniline puhtusaste vähemalt 93 %) tervelt, pressituna või jahvatatuna. Võib olla kaitstud lagunemise eest vatsas. 2.8.2 Linaseemnekook Õlitööstuse toode, mis saadakse linaseemnete pressimisel. Toorvalk Toorrasv Toorkiud 2.8.3 Linaseemnejahu Õlitööstuse toode, mis saadakse linaseemnekoogi ekstraheerimisel ja asjakohasel kuumtöötlemisel. Võib olla kaitstud lagunemise eest vatsas. Toorvalk 2.8.4 Linaseemne söödakook Õlitööstuse toode, mis saadakse linaseemnete pressimisel. Üksnes ühendatud töötlemis- ja rafineerimistehases tootmisel võib sisaldada kuni: — 1 % kasutatud aktiivmulda ja filteraineid (nt kobediatomiiti, amorfseid silikaate ja ränidioksiidi, kihtsilikaate ning tselluloosi- või puidukiude), — 1,3 % toorletsitiine, — 2 % seebirasvu. Toorvalk Toorrasv Toorkiud 2.8.5 Linaseemne söödajahu Õlitööstuse toode, mis saadakse linaseemnekoogi ekstraheerimisel ja asjakohasel kuumtöötlemisel. Üksnes ühendatud töötlemis- ja rafineerimistehases tootmisel võib sisaldada kuni: — 1 % kasutatud aktiivmulda ja filteraineid (nt kobediatomiiti, amorfseid silikaate ja ränidioksiidi, kihtsilikaate ning tselluloosi- või puidukiude), — 1,3 % toorletsitiine, — 2 % seebirasvu. Võib olla kaitstud lagunemise eest vatsas. Toorvalk 2.9.1 Sinepikliid Sinepi (Brassica juncea L.) töötlemisel saadav toode. Koosneb kestaosakestest ja seemneosistest. Toorkiud 2.9.2 Sinepiseemnejahu Toode, mis saadakse lenduva sinepiõli ekstraheerimisel sinepiseemnetest. Toorvalk 2.10.1 Õliramtilla seemned Õliramtilla (Guizotia abyssinica (L. f.) Cass.) seemned. 2.10.2 Õliramtillakook Õlitööstuse toode, mis saadakse õliramtilla seemnete pressimisel. (Soolhappes lahustumatu tuha maksimumsisaldus 3,4 %). Toorvalk Toorrasv Toorkiud 2.11.1 Oliivipulp Õlitööstuse toode, mis saadakse hariliku õlipuu (Olea europea L.) pressitud viljade ekstraheerimisel, kusjuures eelnevalt on eemaldatud võimalikult palju tuumaosakesi. Toorvalk Toorkiud Toorrasv 2.11.2 Rasvatustatud söödajahu oliividest Oliiviõlitööstuse toode, mis saadakse oliivipulbi ekstraheerimisel ja asjakohasel kuumtöötlemisel, kusjuures eelnevalt on eemaldatud võimalikult palju tuumaosakesi. Üksnes ühendatud töötlemis- ja rafineerimistehases tootmisel võib sisaldada kuni: — 1 % kasutatud aktiivmulda ja filteraineid (nt kobediatomiiti, amorfseid silikaate ja ränidioksiidi, kihtsilikaate ning tselluloosi- või puidukiude), — 1,3 % toorletsitiine, — 2 % seebirasvu. Toorvalk Toorkiud 2.11.3 Rasvatustatud oliivijahu Oliiviõlitööstuse toode, mis saadakse oliivipulbikoogi ekstraheerimisel ja asjakohasel kuumtöötlemisel, kusjuures eelnevalt on eemaldatud võimalikult palju tuumaosakesi. Toorvalk Toorkiud 2.12.1 Palmituumakook Õlitööstuse toode, mis saadakse palmide (Elaeis guineensis Jacq., Corozo oleifera (HBK) L. H. Bailey, Elaeis melanococca auct.) tuumade pressimisel, kusjuures eelnevalt on eemaldatud võimalikult palju kõvakesta. Toorvalk Toorkiud Toorrasv 2.12.2 Palmituumajahu Õlitööstuse toode, mis saadakse palmituumade ekstraheerimisel, kusjuures eelnevalt on eemaldatud võimalikult palju kõvakesta. Toorvalk Toorkiud 2.13.1 Kõrvitsaseemned Hariliku kõrvitsa (Cucurbita pepo L.) ja perekonna Cucurbita taimede seemned. 2.13.2 Kõrvitsaseemnekook Õlitööstuse toode, mis saadakse hariliku kõrvitsa (Cucurbita pepo L.) ja perekonna Cucurbita taimede seemnete pressimisel. Toorvalk Toorrasv 2.14.1 Rapsiseemned (1) Järgmiste liikide seemned: raps (Brassica napus L. ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk.), kolmepesaline rüps (Brassica napus L. var. glauca (Roxb.)) O.E. Schulz) ja suviraps (Brassica napus ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk.). Botaaniline puhtusaste vähemalt 94 %. Võib olla kaitstud lagunemise eest vatsas. 2.14.2 Rapsiseemnekook Õlitööstuse toode, mis saadakse rapsiseemnete pressimisel. Võib olla kaitstud lagunemise eest vatsas. Toorvalk Toorrasv Toorkiud 2.14.3 Rapsiseemnesrott Õlitööstuse toode, mis saadakse rapsiseemnekoogi ekstraheerimisel ja asjakohasel kuumtöötlemisel. Võib olla kaitstud lagunemise eest vatsas. Toorvalk 2.14.4 Rapsiseemned, ekstrudeeritud Toode, mis saadakse tervest rapsiseemnest rõhu all niisketes ja soojades tingimustes töötlemisega, mis suurendab tärklise geelistumist. Võib olla kaitstud lagunemise eest vatsas. Toorvalk Toorrasv 2.14.5 Rapsiseemnevalgu kontsentraat Õlitööstuse toode, mis saadakse rapsiseemnekoogi või rapsiseemne valgufraktsiooni eraldamisel. Toorvalk 2.14.6 Rapsiseemne söödakook Õlitööstuse toode, mis saadakse rapsiseemnete pressimisel. Üksnes ühendatud töötlemis- ja rafineerimistehases tootmisel võib sisaldada kuni: — 1 % kasutatud aktiivmulda ja filteraineid (nt kobediatomiiti, amorfseid silikaate ja ränidioksiidi, kihtsilikaate ning tselluloosi- või puidukiude), — 1,3 % toorletsitiine, — 2 % seebirasvu. Võib olla kaitstud lagunemise eest vatsas. Toorvalk Toorrasv Toorkiud 2.14.7 Rapsiseemne söödajahu Õlitööstuse toode, mis saadakse rapsiseemnekoogi ekstraheerimisel ja asjakohasel kuumtöötlemisel. Üksnes ühendatud töötlemis- ja rafineerimistehases tootmisel võib sisaldada kuni: — 1 % kasutatud aktiivmulda ja filteraineid (nt kobediatomiiti, amorfseid silikaate ja ränidioksiidi, kihtsilikaate ning tselluloosi- või puidukiude), — 1,3 % toorletsitiine, — 2 % seebirasvu. Võib olla kaitstud lagunemise eest vatsas. Toorvalk 2.15.1 Saflooriseemned Värvisafloori (Carthamus tinctorius L.) seemned. 2.15.2 Saflooriseemnejahu, osaliselt kooritud saflooriseemnetest Õlitööstuse toode, mis saadakse osaliselt kooritud saflooriseemnete ekstraheerimisel. Toorvalk Toorkiud 2.15.3 Saflooriseemnete kestad Toode, mis saadakse saflooriseemnete koorimisel. Toorkiud 2.16.1 Seesamiseemned Hariliku seesami (Sesamum indicum L.) seemned. 2.17.1 Seesamiseemned, osaliselt kooritud Õlitööstuse toode, mis saadakse osade kestade eemaldamisel. Toorvalk Toorkiud 2.17.2 Seesamiseemnete kestad Toode, mis saadakse seesamiseemnete koorimisel. Toorkiud 2.17.3 Seesamiseemnekook Õlitööstuse toode, mis saadakse hariliku seesami (Sesamum indicum L.) seemnete pressimisel. (Soolhappes lahustumatu tuha maksimumsisaldus 5 %). Toorvalk Toorkiud Toorrasv 2.18.1 Põldsojaoad, röstitud Sobival viisil kuumtöödeldud põldsojaoad (Glycine max. L. Merr.) (Ureaasi aktiivsuse piirmäär 0,4 mg N/g × min). Võib olla kaitstud lagunemise eest vatsas. 2.18.2 Põldsojaoakook Õlitööstuse toode, mis saadakse põldsojaubade pressimisel. Toorvalk Toorrasv Toorkiud 2.18.3 Põldsojaoajahu Õlitööstuse toode, mis saadakse põldsojaubade ekstraheerimisel ja sobival viisil kuumtöötlemisel. (Ureaasi aktiivsuse piirmäär 0,4 mg N/g × min). Võib olla kaitstud lagunemise eest vatsas. Toorvalk Toorkiud kui > 8 % kuivainest 2.18.4 Põldsojaoajahu, kooritud põldsojaubadest Õlitööstuse toode, mis saadakse kooritud põldsojaubade ekstraheerimisel ja sobival viisil kuumtöötlemisel. (Ureaasi aktiivsuse piirmäär 0,5 mg N/g × min). Võib olla kaitstud lagunemise eest vatsas. Toorvalk 2.18.5 Põldsojaoakestad Toode, mis saadakse põldsojaubade koorimisel. Toorkiud 2.18.6 Põldsojaoad, ekstrudeeritud Toode, mis saadakse põldsojaubadest rõhu all niisketes ja soojades tingimustes töötlemisega, mis suurendab tärklise geelistumist. Võib olla kaitstud lagunemise eest vatsas. Toorvalk Toorrasv 2.18.7 Põldsojavalgu kontsentraat Toode, mis saadakse kooritud põldsojaubadest, millest on rasv ekstraheeritud ja mida on kääritatud või teist korda ekstraheeritud, et langetada lämmastikuvabade ekstraktiivainete taset. Võib sisaldada inaktiveeritud ensüüme. Toorvalk 2.18.8 Põldsojaoapulp; [Põldsojaoapasta] Toode, mis saadakse põldsojaubade ekstraheerimisel toiduainete valmistamiseks. Toorvalk 2.18.9 Põldsojaoamelass Sojaubade töötlemisel saadav toode. Toorvalk Toorrasv 2.18.10 Põldsojaubade töötlemise kõrvalsaadus Tooted, mis saadakse põldsojaubade töötlemisel põldsojaube sisaldavate toiduainete valmistamiseks. Toorvalk 2.18.11 Põldsojaoad Põldsojaoad (Glycine max L. Merr.) (Ureaasi aktiivsus > 0,4 mg N/g × min). 2.18.12 Põldsojahelbed Toode, mis saadakse kooritud põldsojaoa aurutamisel või infrapunamikroniseerimisel ja valtsimisel. (Ureaasi aktiivsuse piirmäär 0,4 mg N/g × min). Toorvalk 2.18.13 Põldsojaoa söödajahu Õlitööstuse toode, mis saadakse põldsojaubade ekstraheerimisel ja sobival viisil kuumtöötlemisel. (Ureaasi aktiivsuse piirmäär 0,4 mg N/g × min). Üksnes ühendatud töötlemis- ja rafineerimistehases tootmisel võib sisaldada kuni: — 1 % kasutatud aktiivmulda ja filteraineid (nt kobediatomiiti, amorfseid silikaate ja ränidioksiidi, kihtsilikaate ning tselluloosi- või puidukiude), — 1,3 % toorletsitiine, — 1,5 % seebirasvu. Võib olla kaitstud lagunemise eest vatsas. Toorvalk Toorkiud kui > 8 % kuivainest 2.18.14 Põldsojaoa söödajahu, kooritud põldsojaubadest Õlitööstuse toode, mis saadakse kooritud põldsojaubade ekstraheerimisel ja sobival viisil kuumtöötlemisel. (Ureaasi aktiivsuse piirmäär 0,5 mg N/g × min). Üksnes ühendatud töötlemis- ja rafineerimistehases tootmisel võib sisaldada kuni: — 1 % kasutatud aktiivmulda ja filteraineid (nt kobediatomiiti, amorfseid silikaate ja ränidioksiidi, kihtsilikaate ning tselluloosi- või puidukiude), — 1,3 % toorletsitiine, — 1,5 % seebirasvu. Võib olla kaitstud lagunemise eest vatsas. Toorvalk 2.18.15 Kääritatud põldsojavalgu kontsentraat Toode, mis saadakse kooritud põldsojaubadest, millest on rasv ekstraheeritud ja mida on kääritatud või teist korda ekstraheeritud, et langetada lämmastikuvabade ekstraktiivainete taset. Võib sisaldada kääritamisel kasutatud mikroorganismide elutuid rakke või nende osi. Toorvalk 2.19.1 Päevalilleseemned Hariliku päevalille (Helianthus annuus L.) seemned. Võivad olla kaitstud lagunemise eest vatsas. 2.19.2 Päevalilleseemnekook Õlitööstuse toode, mis saadakse päevalilleseemnete pressimisel. Toorvalk Toorrasv Toorkiud 2.19.3 Päevalilleseemnejahu Õlitööstuse toode, mis saadakse päevalilleseemnekoogi ekstraheerimisel ja asjakohasel kuumtöötlemisel. Võib olla kaitstud lagunemise eest vatsas. Toorvalk Toorkiud 2.19.4 Päevalilleseemnejahu, kooritud päevalilleseemnetest Õlitööstuse toode, mis saadakse sellise päevalilleseemnekoogi ekstraheerimisel ja sobival viisil kuumtöötlemisel, millest on kõik kestad või osa nendest eemaldatud. Toorkiu maksimumsisaldus kuivaines 27,5 %. Toorvalk Toorkiud 2.19.5 Päevalilleseemne kestad Toode, mis saadakse päevalilleseemnete koorimisel. Toorkiud 2.19.6 Päevalilleseemne söödajahu Õlitööstuse toode, mis saadakse päevalilleseemnekoogi ekstraheerimisel ja asjakohasel kuumtöötlemisel. Üksnes ühendatud töötlemis- ja rafineerimistehases tootmisel võib sisaldada kuni: — 1 % kasutatud aktiivmulda ja filteraineid (nt kobediatomiiti, amorfseid silikaate ja ränidioksiidi, kihtsilikaate ning tselluloosi- või puidukiude), — 1,3 % toorletsitiine, — 2 % seebirasvu. Võib olla kaitstud lagunemise eest vatsas. Toorvalk 2.19.7 Päevalilleseemne söödajahu, kooritud päevalilleseemnetest Õlitööstuse toode, mis saadakse sellise päevalilleseemnekoogi ekstraheerimisel ja sobival viisil kuumtöötlemisel, millest on kõik kestad või osa nendest eemaldatud. Üksnes ühendatud töötlemis- ja rafineerimistehases tootmisel võib sisaldada kuni: — 1 % kasutatud aktiivmulda ja filteraineid (nt kobediatomiiti, amorfseid silikaate ja ränidioksiidi, kihtsilikaate ning tselluloosi- või puidukiude), — 1,3 % toorletsitiine, — 2 % seebirasvu. Toorkiu maksimumsisaldus kuivaines 27,5 %. Võib olla kaitstud lagunemise eest vatsas. Toorvalk Toorkiud 2.19.8 Päevalilleseemnejahu suure valgu- ja väikese tselluloosisaldusega fraktsioon Päevalilleseemnejahu töötlemise toode, mis saadakse kooritud päevalilleseemnetest jahu jahvatamisel ja fraktsioneerimisel (sõelumine ja tuulamine). Toorvalgu miinimumsisaldus: 8 % niiskusesisaldusega jahus 45 %. Toorkiu maksimumsisaldus: 8 % niiskusesisaldusega jahus 8 %. Võib olla kaitstud lagunemise eest vatsas. Toorvalk Toorkiud 2.19.9 Päevalilleseemnejahu suure tselluloosisaldusega fraktsioon Päevalilleseemnejahu töötlemise toode, mis saadakse kooritud päevalilleseemnetest jahu jahvatamisel ja fraktsioneerimisel (sõelumine ja tuulamine). Toorkiu miinimumsisaldus: 8 % niiskusesisaldusega jahus 38 %. Toorvalgu miinimumsisaldus: 8 % niiskusesisaldusega jahus 17 %. Võib olla kaitstud lagunemise eest vatsas. Toorvalk Toorkiud 2.20.1 Taimeõli ja -rasv (2) Õliseemnetest või õliviljadest saadud õli ja rasv (v.a riitsinusest saadav kastoorõli), millest võivad fosfatiidid olla eraldatud; rafineeritud ja/või hüdrogeenitud. Niiskusesisaldus, kui > 1 % 2.20.2 Toiduettevõttes kasutatud taimeõlid Toidukäitlejate poolt kooskõlas määrusega (EÜ) nr 852/2004 toidu valmistamiseks kasutatud taimeõlid, mis ei ole puutunud kokku liha, loomsete rasvade, kala või veeloomadega. Niiskusesisaldus, kui > 1 % 2.21.1 Toorletsitiinid Õliseemnetest ja viljadest saadud toorõlist fosfatiidide veega eraldamisel saadav toode. Fosfatiidide toorõlist eraldamise käigus võib olla lisatud sidrunhapet, fosforhapet või naatriumhüdroksiidi või ensüüme. 2.22.1 Kanepiseemned Hariliku kanepi (Cannabis sativa L.) sortide kontrollitud seemned, mille suurim tetrahüdrokannabinoolisisaldus on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1782/2003. 2.22.2 Kanepiseemnekook Õlitööstuse toode, mis saadakse kanepiseemnete pressimisel. Toorvalk Toorkiud 2.22.3 Kanepiõli Õlitööstuse toode, mis saadakse kanepitaime ja -seemnete pressimisel. Niiskusesisaldus, kui > 1 % 2.23.1 Unimagunaseemned Unimaguna (Papaver somniferum L.) seemned. 2.23.2 Unimagunaseemnejahu Õlitööstuse toode, mis saadakse unimagunaseemnekoogi ekstraheerimisel. Toorvalk (1) Vajaduse korral võib lisada märkuse „vähese glükosinolaadisisaldusega“, nagu see on määratletud ühenduse õigusaktides. Sama kehtib kõikide rapsiseemnetoodete kohta. (2) Vajaduse korral võib mõiste „taimsed õlid ja rasvad“ asendada mõistega „taimne õli“ või „taimne rasv“. Mõistele tuleb lisada taimeliigi nimi ja vajaduse korral taimeosa nimetus. Tuleb täpsustada, kas õli(d) ja või rasv(ad) on toor- või rafineeritud toode/tooted.

3. Kaunviljade seemned ja nendest saadud tooted







Number Nimetus Kirjeldus Kohustuslik teave 3.1.1 Aedoad, röstitud Aedoa (Phaseolus spp.) või vigna (Vigna spp.) seemned, sobival viisil kuumtöödeldud. Võib olla kaitstud lagunemise eest vatsas. 3.1.2 Aedoavalgu kontsentraat Toode, mis saadakse tärklisevalmistamise käigus eraldatud aedoa mahlast. Toorvalk 3.2.1 Jaanikaunad Hariliku jaanikaunapuu (Ceratonia siliqua L.) kuivatatud viljad, mis sisaldavad jaanikaunaseemneid. Toorkiud 3.2.3 Jämejahvatatud jaanikaunad Toode, mis saadakse jaanikaunapuu kuivatatud viljade (kaunade) purustamisel, kusjuures enne on eraldatud seemned. Toorkiud 3.2.4 Jaanikaunapulber [jaanikaunajahu] Toode, mis saadakse jaanikaunapuu kuivatatud viljade (kaunade) mikroniseerimisel, kusjuures enne on eraldatud seemned. Toorkiud Sahharoosina väljendatud üldsuhkur 3.2.5 Jaanikaunaidud Jaanikaunapuu seemneidud Toorvalk 3.2.6 Jaanikaunaidukook Õlitööstuse toode, mis saadakse jaanikaunaidude pressimisel. Toorvalk 3.2.7 Jaanikaunaseemned Jaanikaunadest saadud seemned, mis koosnevad endospermist, kestast ja idust. Toorkiud 3.2.8 Jaanikaunaseemnekest Jaanikaunaseemnekest, mis saadakse hariliku jaanikaunapuu seemnete koorimisel. Toorkiud 3.3.1 Kikerherned Hariliku kikerherne (Cicer arietinum L.) seemned. 3.4.1 Lääts-hiirehernes Lääts-hiireherne (Ervum ervilia L.) seemned. 3.5.1 Põld-lambaläätse seemned Põld-lambaläätse (Trigonella foenum-graecum) seemned. 3.6.1 Guaarajahu Toode, mis saadakse taimeliimi ekstraheerimisel india guaaraoa (Cyamopsis tetragonoloba (L.) Taub.) seemnetest. Toorvalk 3.6.2 Guaaraidujahu Toode, mis saadakse taimeliimi ekstraheerimisel india guaaraoa seemneidudest. Toorvalk 3.7.1 Põlduba Põldoa (Vicia faba L. ssp. faba var. equina Pers.) ja (var. minuta (Alef.) Mansf.) seemned 3.7.2 Põldoahelbed Toode, mis saadakse kooritud põldubade aurutamisel või infrapunamikroniseerimisel ja valtsimisel. Tärklis Toorvalk 3.7.3 Põldoa kelmed; [põldoa kestad] Toode, mis saadakse põldoaseemnete koorimisel, koosneb peamiselt väliskestadest. Toorkiud Toorvalk 3.7.4 Põldoad, kooritud Toode, mis saadakse põldoaseemnete koorimisel, koosneb peamiselt põldoaseemnetest. Toorvalk Toorkiud 3.7.5 Põldoavalk Toode, mis saadakse põldubade jahvatamisel ja tuulamisel. Toorvalk 3.8.1 Läätsed Hariliku läätse (Lens culinaris a.o. Medik) seemned. 3.8.2 Läätsekestad Toode, mis saadakse läätseseemnete koorimisel. Toorkiud 3.9.1 Maguslupiin Maguslupiini (Lupinus ssp.) seemned, vähese alkaloidisisaldusega. 3.9.2 Maguslupiin, kooritud Maguslupiini kooritud seemned. Toorvalk 3.9.3 Lupiinikelmed; [lupiinikestad] Toode, mis saadakse lupiiniseemnete koorimisel, koosneb peamiselt väliskestadest. Toorvalk Toorkiud 3.9.4 Lupiinipulp Toode, mis saadakse lupiini koostisainete ekstraheerimisel. Toorkiud 3.9.5 Lupiini peenkliid Toode, mis saadakse lupiinijahu valmistamisel lupiinist. Koosneb peamiselt iduleheosakestest ja vähemal määral kestadest. Toorvalk Toorkiud 3.9.6 Lupiinivalk Toode, mis saadakse tärklisevalmistamise käigus eraldatud lupiinimahlast, või jahvatamise ja tuulamise tulemusena. Toorvalk 3.9.7 Lupiinivalgujahu Toode, mis saadakse lupiini töötlemisel kõrge valgusisaldusega jahu tootmiseks. Toorvalk 3.10.1 Mungoad Mungvigna (Vigna radiata L.) oad. 3.11.1 Herned Herne (Pisum spp.) seemned. Võivad olla kaitstud lagunemise eest vatsas. 3.11.2 Hernekliid Toode, mis saadakse hernejahu valmistamisel. Koosneb peamiselt herneste koorimisel ja puhastamisel eraldatud kestadest. Toorkiud 3.11.3 Hernehelbed Toode, mis saadakse kooritud herneseemnete aurutamisel või infrapunamikroniseerimisel ja valtsimisel. Tärklis 3.11.4 Hernejahu Toode, mis saadakse herneste jahvatamisel. Toorvalk 3.11.5 Hernekestad Toode, mis saadakse hernejahu valmistamisel. Koosneb peamiselt koorimisel ja puhastamisel eraldatud kestadest ja vähemal määral endospermist. Toorkiud 3.11.6 Herned, kooritud Kooritud herneseemned. Toorvalk Toorkiud 3.11.7 Herne peenkliid Toode, mis saadakse hernejahu valmistamisel. Koosneb peamiselt iduleheosakestest ja vähemal määral kestadest. Toorvalk Toorkiud 3.11.8 Herne sõelumisjäägid Mehaanilisel sõelumisel saadav toode, mis koosneb herneterade fraktsioonidest, mis eraldatakse enne täiendavat töötlemist. Toorkiud 3.11.9 Hernevalk Toode, mis saadakse tärklisevalmistamise käigus eraldatud hernemahlast, või jahvatamise ja tuulamise tulemusena, võib olla osaliselt hüdrolüüsitud. Toorvalk 3.11.10 Hernepulp Toode, mis saadakse hernestest tärklise ja valgu märgekstraheerimisel. Koosneb peamiselt sisekiududest ja tärklisest. Niiskusesisaldus, kui < 70 % või > 85 % Tärklis Toorkiud Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 3.11.11 Herne lahustuvad koostisained Toode, mis saadakse hernestest tärklise ja valgu märgekstraheerimisel. Koosneb peamiselt lahustuvatest valkudest ja oligosahhariididest. Niiskusesisaldus, kui < 60 % või > 85 % Sahharoosina väljendatud üldsuhkur Toorvalk 3.11.12 Hernekiud Toode, mis saadakse kooritud herneste jahvatamise ja sõelumise järgsel ekstraheerimisel. Toorkiud 3.12.1 Vikk Suviviki (Vicia sativa L. var. sativa) ja viki muude sortide seemned. 3.13.1 Põld-seahernes Põld-seaherne (Lathyrus sativus L.) seemned, sobival viisil kuumtöödeldud. Kuumtöötlemismeetod 3.14.1 Üheõieline hiirehernes Üheõielise hiireherne (Vicia monanthos Desf.) seemned.

4. Mugul- ja juurviljad ja nendest saadud tooted







Number Nimetus Kirjeldus Kohustuslik teave 4.1.1 Suhkrupeet Hariliku peedi (Beta vulgaris L. ssp. vulgaris var. altissima Doell.) juur. 4.1.2 Suhkrupeedi pealsed ja juured Suhkrutootmisest saadav värske toode, mis koosneb peamiselt puhastatud suhkrupeeditükkidest, mille küljes võib olla leheosi. Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 5 % kuivainest Niiskusesisaldus, kui < 50 % 4.1.3 Peedisuhkur [sahharoos] Suhkrupeedist vee abil ekstraheeritud suhkur. 4.1.4 Peedimelass Siirupitoode, mis saadakse peedisuhkru tootmisel või rafineerimisel. Võib sisaldada kuni 0,5 % vahutamisvastaseid aineid, 0,5 % veepehmendajaid, 2 % sulfaati ja 0,25 % sulfitit. Sahharoosina väljendatud üldsuhkur Niiskusesisaldus, kui > 28 % 4.1.5 Peedimelass, mille suhkru- ja/või betaiinisisaldust on osaliselt vähendatud Toode, mis saadakse sahharoosi ja/või betaiini täiendaval veega ekstraheerimisel peedimelassist. Võib sisaldada kuni 2 % sulfaati ja kuni 0,25 % sulfitit. Sahharoosina väljendatud üldsuhkur Niiskusesisaldus, kui > 28 % 4.1.6 Isomaltuloosi melass Kristallimata fraktsioon, mis saadakse suhkrupeedist isomaltuloosi tootmisel sahharoosi ensüümidega töötlemise abil. Niiskusesisaldus, kui > 40 % 4.1.7 Märjad (suhkru)peedilõigud Suhkrutööstuse toode, mis koosneb suhkrupeedilõikudest, millest on suhkur veega ekstraheeritud. Niiskusesisaldus vähemalt 82 %. Suhkrusisaldus on väike ja läheneb (piimhappe)kääritamise tõttu nullile. Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 5 % kuivainest Niiskusesisaldus, kui < 82 % või > 92 % 4.1.8 Pressitud (suhkru)peedilõigud Suhkrutööstuse toode, mis koosneb suhkrupeedilõikudest, millest on suhkur veega ekstraheeritud ning mis on mehaaniliselt pressitud. Niiskusesisaldus kuni 82 %. Suhkrusisaldus on väike ja läheneb (piimhappe)kääritamise tõttu nullile. Võib sisaldada kuni 1 % sulfaati. Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 5 % kuivainest Niiskusesisaldus, kui < 65 % või > 82 % 4.1.9 Pressitud (suhkru)peedilõigud, melassilisandiga Suhkrutööstuse toode, mis koosneb suhkrupeedilõikudest, millest on suhkur veega ekstraheeritud ning mis on mehaaniliselt pressitud ja millele on lisatud melassi. Niiskusesisaldus kuni 82 %. Suhkrusisaldus väheneb (piimhappe)kääritamise tõttu. Võib sisaldada kuni 1 % sulfaati. Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 5 % kuivainest Niiskusesisaldus, kui < 65 % või > 82 % 4.1.10 Kuivatatud (suhkru)peedilõigud Suhkrutööstuse toode, mis koosneb suhkrupeedilõikudest, millest on suhkur veega ekstraheeritud ja mis on mehaaniliselt pressitud ning kuivatatud. Võib sisaldada kuni 2 % sulfaati. Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest Sahharoosina väljendatud üldsuhkur, kui > 10,5 % 4.1.11 Kuivatatud (suhkru)peedilõigud, melassilisandiga Suhkrutööstuse toode, mis koosneb suhkrupeedilõikudest, millest on suhkur veega ekstraheeritud, mis on mehhaaniliselt pressitud ja kuivatatud ning millele on lisatud melassi. Võib sisaldada kuni 0,5 % vahutamisvastaseid aineid ja kuni 2 % sulfaati. Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest Sahharoosina väljendatud üldsuhkur 4.1.12 Suhkrusiirup Suhkru ja/või melassi töötlemisel saadav toode. Võib sisaldada kuni 0,5 % sulfaati ja kuni 0,25 % sulfitit. Sahharoosina väljendatud üldsuhkur Niiskusesisaldus, kui > 35 % 4.1.13 (Suhkru)peeditükid, keedetud Toode, mis saadakse toidusiirupi tootmisel suhkrupeedist, võib olla pressitud või kuivatatud. Kuivatatuna: soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest Pressituna: soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 5 % kuivainest Niiskusesisaldus, kui < 50 % 4.1.14 Frukto-oligosahhariidid Toode, mis saadakse suhkrupeedist toodetud suhkru ensüümidega töötlemise teel. Niiskusesisaldus, kui > 28 % 4.1.15 (Suhkru)peedimelass, betaiinirikas, vedel/kuivatatud (1) Toode, mis saadakse suhkru veega ekstraheerimisel ja suhkrupeedimelassi täiendaval filtrimisel. Sel viisil saadud toode sisaldab melassi koostisosi ja suuremal määral looduslikku betaiini kui standardmelassid. Võib olla kuivatatud. Võib sisaldada kuni 0,5 % vahutamisvastaseid aineid, 0,5 % veepehmendajaid, 2 % sulfaati ja 0,25 % sulfitit. Betaiinisisaldus Sahharoosina väljendatud üldsuhkur Niiskusesisaldus, kui > 14 % 4.1.16 Isomaltuloos Isomaltuloos on kristalne monohüdraat, mis saadakse suhkrupeedist sahharoosi ensüümidega töötlemise abil. 4.2.1 Peedimahl Punapeedist (Beta vulgaris convar. crassa var. conditiva) pressitud mahl, mis kontsentreeritakse ja pastöriseeritakse, on säilitanud tüüpilise juurviljamaitse ja -lõhna. Niiskusesisaldus, kui < 50 % või > 60 % Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 4.3.1 Porgandid Kollase või punase porgandi Daucus carota L. juured. 4.3.2 Porgandikoored, aurutatud Porgandi töötlemisel saadav niiske toode, mis koosneb porgandijuurtest auruga töötlemisel eemaldatud porgandikoortest, millele võib olla lisatud täiendavalt geeljat porganditärklist. Niiskusesisaldus kuni 97 %. Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest Niiskusesisaldus, kui > 97 % 4.3.3 Porgandikaaped Niiske toode, mis saadakse mehaanilise eraldamise abil porgandite ja porgandijääkide töötlemise käigus. Toode võib olla kuumtöödeldud. Niiskusesisaldus kuni 97 %. Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest Niiskusesisaldus, kui > 97 % 4.3.4 Porgandihelbed Toode, mis saadakse kollase või punase porgandi juurte helvestamise teel, seejärel toode kuivatakse. 4.3.5 Porgand, kuivatatud Kollase või punase porgandi juured igal kujul, kuivatatuna. Toorkiud 4.3.6 Porgandisööt, kuivatatud Toode, mis koosneb kuivatatud porgandipulbist ja -koortest. Toorkiud 4.4.1 Sigurijuured Hariliku siguri (Cichorium intybus L.) juured. 4.4.2 Siguri pealsed ja juured Siguri töötlemisel saadav värske toode. Koosneb peamiselt puhastatud sigurijuuretükkidest ja leheosadest. Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest Niiskusesisaldus, kui < 50 % 4.4.3 Siguriseemned Hariliku siguri (Cichorium intybus L.) seemned. 4.4.4 Pressitud siguripulp Hariliku siguri (Cichorium intybus L.) juurtest inuliini tootmisel saadav toode, koosneb ekstraheeritud ja mehaaniliselt pressitud siguriviiludest. Siguri (lahustuvad) süsivesikud ja vesi on osaliselt eemaldatud. Võib sisaldada kuni 1 % sulfaati ja kuni 0,2 % sulfitit. Toorkiud Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest Niiskusesisaldus, kui < 65 % või > 82 % 4.4.5 Kuivatatud siguripulp Hariliku siguri (Cichorium intybus L.) juurtest inuliini tootmisel saadav toode, koosneb ekstraheeritud ja mehaaniliselt pressitud siguriviiludest, mis seejärel kuivatatakse. Siguri (lahustuvad) süsivesikud on osaliselt ekstraheeritud. Võib sisaldada kuni 2 % sulfaati ja kuni 0,5 % sulfitit. Toorkiud Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 4.4.6 Sigurijuurepulber Toode, mis saadakse sigurijuure tükeldamisel, kuivatamisel ja jahvatamisel. Võib sisaldada kuni 1 % paakumisvastaseid aineid. Toorkiud Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 4.4.7 Sigurimelass Siguritöötlemise toode, mis saadakse inuliini ja oligofruktoosi tootmise käigus. Sigurimelass koosneb orgaanilisest taimsest materjalist ja mineraalidest. Võib sisaldada kuni 0,5 % vahutamisvastaseid aineid. Toorvalk Toortuhk Niiskusesisaldus, kui < 20 % või > 30 % 4.4.8 Sigurimelassi raba Siguritöötlemise kõrvalsaadus, mis saadakse pärast inuliini ja oligofruktoosi eraldamist ja ioonvahetiga elueerimist. Sigurimelassi raba koosneb orgaanilisest taimsest materjalist ja mineraalidest. Võib sisaldada kuni 1 % vahutamisvastaseid aineid. Toorvalk Toortuhk Niiskusesisaldus, kui < 30 % või > 40 % 4.4.9 Inuliin (2) Inuliin on hariliku siguri (Cichorium intybus L.), aedvaagi (Inula helenium) või maapirni (Helianthus tuberosus) juurtest ekstraheeritud fruktaan; toorinuliin võib sisaldada kuni 1 % sulfaati ja kuni 0,5 % sulfitit. 4.4.10 Oligofruktoosisiirup Toode, mis saadakse harilikust sigurist (Cichorium intybus L.) saadud inuliini osalisel hüdrolüüsimisel; tooroligofruktoosisiirup võib sisaldada kuni 1 % sulfaati ja kuni 0,5 % sulfitit. Niiskusesisaldus, kui < 20 % või > 30 % 4.4.11 Oligofruktoos, kuivatatud Toode, mis saadakse harilikust sigurist (Cichorium intybus L.) saadud inuliini osalisel hüdrolüüsimisel ja kuivatamisel. 4.5.1 Küüslauk, kuivatatud Puhta jahvatatud küüslaugu (Allium sativum L.) pulber, värvus valgest kollaseni. 4.6.1 Maniokk; [tapiokk]; [kassaava] Jahumanioki (Manihot esculenta Crantz) juuremugulad, igal kujul. Niiskusesisaldus, kui < 60 % või > 70 % 4.6.2 Maniokk, kuivatatud; [tapiokk, kuivatatud] Manioki juuremugulad, igal kujul, kuivatatud. Tärklis Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 4.7.1 Sibulapulp Niiske toode, mis saadakse sibulate (perekond Allium) töötlemisel, sisaldab nii kesti kui ka terveid sibulaid. Kui toode saadakse sibulaõli tootmisel, koosneb ta peamiselt kuumutatud sibulajääkidest. Toorkiud Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 4.7.2 Sibulad, praetud Kooritud ja peenestatud sibulatükid, mis seejärel praetakse. Toorkiud Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest Toorrasv 4.7.3 Sibula ekstraktid, kuivatatud Kuiv toode, mis saadakse värskete sibulate töötlemisel. Toode saadakse alkoholi ja/või veega ekstraheerimisel, vee- või alkoholifraktsioon eraldatakse ja pihustuskuivatatakse. Koosneb peamiselt süsivesikutest. Toorkiud 4.8.1 Kartulid Hariliku kartuli (Solanum tuberosum L.) mugulad. Niiskusesisaldus, kui < 72 % või > 88 % 4.8.2 Kartulid, kooritud Kartulid, millelt on auruga töötlemisel eemaldatud koor. Tärklis Toorkiud Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 4.8.3 Kartulikoored, aurutatud Kartuli töötlemisel saadav niiske toode, mis koosneb auruga töötlemisel eemaldatud kartulikoortest, millele võib olla lisatud täiendavalt geeljat kartulitärklist. Võib olla püreestatud. Niiskusesisaldus, kui > 93 % Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 4.8.4 Kartulilõigud, toored Toode, mis saadakse inimtoiduks ettenähtud kartulitoodete valmistamisel, kartulid võivad olla kooritud. Niiskusesisaldus, kui > 88 % Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 4.8.5 Kartulikaaped Toode, mis saadakse mehaanilise eraldamise abil kartulite ja kartulijääkide töötlemise käigus. Toode võib olla kuumtöödeldud. Niiskusesisaldus, kui > 93 % Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 4.8.6 Kartul, püreena Blanšeeritud või keedetud ja seejärel püreestatud kartulitoode. Tärklis Toorkiud Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 4.8.7 Kartulihelbed Toode, mis saadakse pestud, kooritud või koorimata ning aurutatud kartulite rotatsioonkuivatamisel. Tärklis Toorkiud Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 4.8.8 Kartulipulp Toode, mis saadakse kartulitärklise tootmisel, koosneb ekstraheeritud jahvatatud kartulist. Niiskusesisaldus, kui < 77 % või > 88 % 4.8.9 Kartulipulp, kuivatatud Kuivatatud toode, mis saadakse kartulitärklise tootmisel, koosneb ekstraheeritud jahvatatud kartulist. 4.8.10 Kartulivalk Toode, mis saadakse tärklisetootmisel, koosneb peamiselt valgust, mis on järele jäänud pärast tärklise eraldamist. Toorvalk 4.8.11 Kartulivalk, hüdrolüüsitud Valk, mis saadakse kartulivalgu kontrollitud ensümaatilise hüdrolüüsi abil. Toorvalk 4.8.12 Kartulivalk, kääritatud Toode, mis saadakse kartulivalgu kääritamise ja pihustuskuivatamise tulemusena. Toorvalk 4.8.13 Kartulivalk, kääritatud, vedel Vedel toode, mis saadakse kartulivalgu kääritamisel. Toorvalk 4.8.14 Kartulimahl, kontsentreeritud Kontsentreeritud toode, mis saadakse kartulitärklise tootmisel, koosneb ainetest, mis jäävad järele pärast seda, kui kartulipulbist on eemaldatud osa kiudu, valku ja tärklist ning osa veest on aurustunud. Niiskusesisaldus, kui < 50 % või > 60 % Kui niiskusesisaldus on < 50 %: — toorvalk — toortuhk 4.8.15 Kartuligraanulid Kartulid, mis on pestud, kooritud, mille suurust on vähendatud (lõikamine, helvestamine jne) ja mis on kuivatatud. 4.9.1 Maguskartul ehk bataat Maguskartuli ehk bataadi (Ipomoea batatas L.) mugulad, igal kujul. Niiskusesisaldus, kui < 57 % või > 78 % 4.10.1 Maapirn [topinambur] Maapirni (Helianthus tuberosus L.) mugulad, igal kujul. Niiskusesisaldus, kui < 75 % või > 80 % (1) Mõisted erinevad eeskätt niiskusesisalduse poolest. Kasutada tuleb asjakohast mõistet. (2) Nimetusele tuleb lisada taimeliigi nimi.

5. Muud seemned ja viljad ning nendest saadud tooted







Number Nimetus Kirjeldus Kohustuslik teave 5.1.1 Tammetõrud Hariliku tamme (Quercus robur L.), kivitamme (Quercus petraea (Matt.) Liebl.), korgitamme (Quercus suber L.) või muude tammeliikide terved viljad. 5.1.2 Tammetõrud, kooritud Toode, mis saadakse tammetõrude koorimisel. Toorvalk Toorkiud 5.2.1 Mandlid Hariliku mandli (Prunus dulcis) terved või purustatud viljad, kooritud või koorimata. 5.2.2 Mandlikestad Mandlikestad, mis saadakse kooritud mandliseemnetest füüsilise eraldamise teel. Toorkiud 5.2.3 Mandlituumakook Õlitööstuse toode, mis saadakse mandlituumade pressimisel. Toorvalk Toorkiud 5.3.1 Aniisiseemned Hariliku aniisi (Pimpinella anisum) seemned. 5.4.1 Õunapulp, kuivatatud [õunte pressimisjäägid, kuivatatud] Toode, mis saadakse aed-õunapuu (Malus domestica) viljadest mahla või siidri tootmisel. Koosneb peamiselt õuna kuivatatud viljalihast ja koortest. Pektiin võib olla eemaldatud. Toorkiud 5.4.2 Õunapulp, pressitud [õunte pressimisjäägid, pressitud] Niiske toode, mis saadakse õunamahla või -siidri tootmisel. Koosneb peamiselt õuna pressitud viljalihast ja koortest. Pektiin võib olla eemaldatud. Toorkiud 5.4.3 Õunamelass Toode, mis saadakse pärast õunapulbist pektiini valmistamist. Pektiin võib olla eemaldatud. Toorvalk Toorkiud Toorõlid ja -rasvad, kui > 10 % 5.5.1 Suhkrupeediseemned Suhkrupeediseemned 5.6.1 Tatar Hariliku tatra (Fagopyrum esculentum) seemned. 5.6.2 Tatra jämekliid ja kliid Toode, mis saadakse tatraterade jahvatamisel. Toorkiud 5.6.3 Tatra peenkliid Jahutööstuse toode, mis saadakse tatra sõelumisel. Koosneb peamiselt endospermiosakestest, mille hulgas on väikseid kestaosiseid ja terade eri osi. Ei tohi sisaldada rohkem kui 10 % toorkiudu. Toorkiud Tärklis 5.7.1 Punase peakapsa seemned Punase peakapsa (Brassica oleracea var. capitata f. Rubra) seemned. 5.8.1 Kanaari paelrohu seemned Kanaari paelrohu (Phalaris canariensis) seemned. 5.9.1 Hariliku köömne seemned Hariliku köömne (Carum carvi L.) seemned. 5.12.1 Purustatud kastanid Toode, mis saadakse kastanijahu valmistamisel, koosneb peamiselt endospermiosakestest, väikestest kestaosistest ja väikesest hulgast kastani (Castanea spp.) jääkidest. Toorvalk Toorkiud 5.13.1 Tsitruspulp (1) Toode, mis saadakse tsitruse (Citrus (L.) ssp.) viljadest mahla pressimise käigus. Pektiin võib olla eemaldatud. Võib sisaldada kokku kuni 1 % metanooli, etanooli ja propaan-2-ooli, veevabale kujule arvutatult. Toorkiud 5.13.2 Tsitruspulp, kuivatatud (1) Toode, mis saadakse mahla pressimisel tsitruse viljadest, kuivatatud. Pektiin võib olla eemaldatud. Võib sisaldada kokku kuni 1 % metanooli, etanooli ja propaan-2-ooli, veevabale kujule arvutatult. Toorkiud 5.14.1 Aasristiku seemned Aasristiku (Trifolium pratense L.) seemned. 5.14.2 Valge ristiku seemned Valge ristiku (Trifolium repens L.) seemned. 5.15.1 Kohvioakestad Toode, mis saadakse kohvipuu (Coffea) kooritud seemnetest. Toorkiud 5.16.1 Rukkililleseemned Rukkilille (Centaurea cyanus L.) seemned. 5.17.1 Kurgiseemned Hariliku kurgi (Cucumis sativus L.) seemned. 5.18.1 Küpressiseemned Küpressi (Cupressus L.) seemned. 5.19.1 Datlid Hariliku datlipalmi (Phoenix dactylifera L.) viljad. Võivad olla kuivatatud. 5.19.2 Datliseemned Hariliku datlipalmi (Phoenix dactylifera L.) terved seemned. Toorkiud 5.20.1 Apteegitilli seemned Hariliku apteegitilli (Foeniculum vulgare Mill.) seemned. 5.21.1 Viigimarjad Hariliku viigipuu (Ficus carica L.) viljad. Võivad olla kuivatatud. 5.22.1 Puuviljatuumad (2) Toode koosneb pähkli või luuviljakivi sees olevatest söödavatest seemnetest. 5.22.2 Puuviljapulp (2) Toode, mis saadakse puuviljamahla ja -püree valmistamisel. Pektiin võib olla eemaldatud. Toorkiud 5.22.3 Puuviljapulp, kuivatatud (2) Toode, mis saadakse puuviljamahla ja -püree valmistamisel ja mis seejärel kuivatatakse. Pektiin võib olla eemaldatud. Toorkiud 5.23.1 Salatkress Salatkressi (Lepidium sativum L.) seemned. Toorkiud 5.24.1 Kõrreliste heintaimede seemned Perekondadesse Poaceae, Cyperaceae ja Juncaceae kuuluvate kõrreliste seemned. 5.25.1 Viinamarjaseemned Viinamarjapulbist eraldatud viinapuu (Vitis L.) marjaseemned, millest õli ei ole ekstraheeritud. Toorrasv Toorkiud 5.25.2 Viinamarjaseemnejahu Toode, mis saadakse õli ekstraheerimisel viinamarjaseemnetest. Toorkiud 5.25.3 Viinamarjapulp [viinamarjade pressimisjääk] Viinamarjapulp, mida on pärast alkoholi eraldamist kuivatatud ja millest on eemaldatud võimalikult palju rootsusid ja seemneid. Toorkiud 5.25.4 Viinamarjaseemnete lahustuvad koostisosad Toode, mis on saadud viinamarjaseemnetest pärast viinamarjamahla tootmist. Sisaldab peamiselt süsivesikuid. Võib olla kontsentreeritud. Toorkiud 5.26.1 Sarapuupähkel Sarapuu (Corylus (L.) spp.) terved või purustatud viljad, kooritud või koorimata. 5.26.2 Sarapuupähklikook Õlitööstuse toode, mis saadakse sarapuupähklituumade pressimisel. Toorvalk Toorkiud 5.27.1 Pektiin Pektiin saadakse sobiva taimse materjali, tavaliselt tsitrusviljade ja õunte (looduslike liinide) vesiekstraktsioonil. Orgaanilise sadestina võib kasutada ainult metanooli, etanooli ja propaan-2-ooli. Võib sisaldada kokku kuni 1 % metanooli, etanooli ja propaan-2-ooli, veevabale kujule arvutatult. Pektiin koosneb peamiselt polügalakturoonhappe metüülosaestritest ja nende ammooniumi-, naatriumi-, kaaliumi- ning kaltsiumisooladest. 5.28.1 Pronks-lutiklille seemned Pronks-lutiklille (Perilla frutescens L.) seemned ja nende jahvatamisel saadud tooted. 5.29.1 Piiniapähklid Piinia (Pinus pinea (L.) spp.) seemned. 5.30.1 Pistaatsiapähklid Hariliku pistaatsia (Pistacia vera L.) viljad. 5.31.1 Teeleheseemned Teelehe (Plantago (L.) spp.) seemned. 5.32.1 Rediseseemned Redise (Raphanus sativus L.) seemned. 5.33.1 Spinatiseemned Aedspinati (Spinacia oleracea L.) seemned. 5.34.1 Ohakaseemned Hariliku maarjaohaka (Carduus marianum L.) seemned. 5.35.1 Tomatipulp [tomati pressimisjäägid] Toode, mis saadakse mahla pressimisel harilikust tomatist (Solanum lycopersicum L.). Koosneb peamiselt tomatikestadest ja seemnetest. Toorkiud 5.36.1 Hariliku raudrohu seemned Hariliku raudrohu (Achillea millefolium L.) seemned. 5.37.1 Aprikoosituumakook Õlitööstuse toode, mis saadakse hariliku aprikoosipuu (Prunus armeniaca L.) viljatuumade pressimisel. Võib sisaldada vesiniktsüaniidhapet. Toorvalk Toorkiud 5.38.1 Pärsia haukaputke kook Õlitööstuse toode, mis saadakse pärsia haukaputke (Bunium persicum L.) seemnete pressimisel. Toorvalk Toorkiud 5.39.1 Hariliku kurgirohu seemne kook Õlitööstuse toode, mis saadakse hariliku kurgirohu (Borago officinalis L.) seemnete pressimisel. Toorvalk Toorkiud 5.40.1 Kuningakepiseemnekook Õlitööstuse toode, mis saadakse kuningakepi (Oenothera L.) seemnete pressimisel. Toorvalk Toorkiud 5.41.1 Granaatõunaseemnekook Õlitööstuse toode, mis saadakse hariliku granaadipuu (Punica granatum L.) viljaseemnete pressimisel. Toorvalk Toorkiud 5.42.1 Kreeka pähkli kook Õlitööstuse toode, mis saadakse kreeka pähklipuu (Juglans regia L.) pähklituumade pressimisel. Toorvalk Toorkiud (1) Nimetusele tuleb lisada vajaduse korral märge „pektiinita“. (2) Nimetusele tuleb lisada taimeliigi nimi.

6. Tugi- ja koresöödad ning nendest saadud tooted







Number Nimetus Kirjeldus Kohustuslik teave 6.1.1 Peedilehed Peedi (Beta spp.) lehed. 6.2.1 Teraviljad (1) Teraviljaliigi taim tervikuna või selle osad. Võib olla kuivatatud, värske või sileeritud. 6.3.1 Põhk (1) Teraviljadest saadud põhk. 6.3.2 Põhk, töödeldud (1) (2) Toode, mis saadakse teraviljapõhu töötlemisel sobiva meetodiga Naatrium, kui toodet on töödeldud NaOH-ga 6.4.1 Ristikujahu Toode, mis saadakse ristiku (Trifolium ssp.) kuivatamisel ja jahvatamisel. Võib sisaldada ka kuni 20 % harilikku lutserni (Medicago sativa L.) ja hübriidlutserni (Medicago var. Martyn) või muid söödakultuure, mida on kuivatatud ja jahvatatud koos ristikuga. Toorvalk Toorkiud Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 6.5.1 Söödataimede jahu (3); [rohujahu] (3); [rohujahu] (3) Toode, mis saadakse heintaimede kuivatamisel ja jahvatamisel ning mõnel juhul kokkupressimisel. Toorvalk Toorkiud Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 6.6.1 Rohi, põllul kuivatatud; [hein] Mis tahes rohttaimeliik, põllul kuivatatud. Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 6.6.2 Rohi, kõrgel temperatuuril kuivatatud Mis tahes rohttaimeliigist saadud toode, mis on tehiskuivatatud (igal kujul). Toorvalk Kiud Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 6.6.3 Rohi; rohttaimed; liblikõielised taimed; [haljassööt] Värsked, sileeritud või kuivatatud põllukultuurid, mis koosnevad rohust, liblikõielistest taimedest või ürtidest ja mida tavapäraselt nimetatakse siloks, kuivsiloks, heinaks või haljassöödaks. Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 6.7.1 Kanepijahu Hariliku kanepi (Cannabis sativa L.) kuivatatud lehtedest jahvatatud jahu. Toorvalk 6.7.2 Kanepikiud Roheline kuivatatud kiuline toode, mis saadakse kanepi töötlemisel. 6.8.1 Põldoavarred Põldoa (Vicia faba L. ssp. faba var. equina Pers.) ja (var. minuta (Alef.) Mansf.) varred. 6.9.1 Linavarred Hariliku lina (Linum usitatissimum L.) varred. 6.10.1 Lutsern Hariliku lutsern (Medicago sativa L.) ja hübriidlutsern (Medicago var. Martyn) ning nende osad. Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 6.10.2 Lutsern, põllul kuivatatud Lutsern, põllul kuivatatud. Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 6.10.3 Lutsern, kõrgel temperatuuril kuivatatud Tehiskuivatatud lutsern, mis tahes kujul. Toorvalk Toorkiud Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 6.10.4 Lutsern, ekstrudeeritud Ekstrudeeritud lutsernigraanulid. 6.10.5 Lutsernijahu (4); Toode, mis saadakse lutserni kuivatamisel ja jahvatamisel. Võib sisaldada ka kuni 20 % ristikut või muid söödakultuure, mida on kuivatatud ja jahvatatud koos lutserniga. Toorvalk Toorkiud Soolhappes lahustumatu tuhk, kui > 3,5 % kuivainest 6.10.6 Lutserni pressimisjäägid Kuivatatud toode, mis saadakse lutsernist mahla pressimisel. Toorvalk Toorkiud 6.10.7 Lutsernivalgu kontsentraat Toode, mis tehnilise kuivatamise abil saadakse pressitud lutsernimahla fraktsioonidest, mis on valgu sadestamiseks eelnevalt tsentrifuugimise teel eraldatud ja kuumtöödeldud. Toorvalk Karoteen 6.10.8 Lutserni lahustuvad koostisained Toode, mis saadakse valgu ekstraheerimisel lutsernimahlast. Võib olla kuivatatud. Toorvalk 6.11.1 Maisisilo Hariliku maisi (Zea mays L. ssp. mays) sileeritud taimed või nende osad. 6.12.1 Hernevarred Herne (Pisum spp.) varred. 6.13.1 Rapsivarred Rapsi (Brassica napus L. ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk.), kolmepesalise rüpsi (Brassica napus L. var. glauca (Roxb.) O.E. Schulz) ja rüpsi (Brassica rapa ssp. oleifera (Metzg.) varred (1) Nimetusele tuleb lisada taimeliigi nimi. (2) Nimetusele lisaks tuleb märkida ka töötlemisviis. (3) Nimetusele lisaks võib märkida ka söödakultuuri liigi. (4) Termini „jahu“ asemel võib kasutada terminit „graanulid“. Nimetusele lisaks võib märkida ka kuivatamisviisi.

7. Muud taimed, vetikad ja nendest saadud tooted







Number Nimetus Kirjeldus Kohustuslik teave 7.1.1 Vetikad (1) Vetikad, elusad või töödeldud, sh värsked, jahutatud või külmutatud vetikad. Võib sisaldada kuni 0,1 % vahutamisvastaseid aineid. Toorvalk Toorrasv Toortuhk 7.1.2 Kuivatatud vetikad (1) Toode, mis saadakse vetikate kuivatamisel. Toode võib olla pestud joodisisalduse vähendamiseks; vetikad on inaktiveeritud. Võib sisaldada kuni 0,1 % vahutamisvastaseid aineid. Toorvalk Toorrasv Toortuhk 7.1.3 Vetikajahu (1) Toode, mis saadakse vetikaõli valmistamisel vetikate ekstraheerimisel. Vetikad on inaktiveeritud. Võib sisaldada kuni 0,1 % vahutamisvastaseid aineid. Toorvalk Toorrasv Toortuhk 7.1.4 Vetikaõli (1) Vetikate ekstraheerimisel saadud õli. Võib sisaldada kuni 0,1 % vahutamisvastaseid aineid. Niiskusesisaldus, kui > 1 % 7.1.5 Vetikaekstrakt (1); [vetikafraktsioon] (1) Vetikate vesi- või alkoholiekstrakt, koosneb peamiselt süsivesikutest. Võib sisaldada kuni 0,1 % vahutamisvastaseid aineid. 7.1.6 Merevetikajahu Toode, mis saadakse makrovetikate, eelkõige pruunvetikate kuivatamisel ja jahvatamisel. Toode võib olla pestud joodisisalduse vähendamiseks. Võib sisaldada kuni 0,1 % vahutamisvastaseid aineid. Toortuhk 7.3.1 Puukoored (1) Puude või põõsaste puhastatud ja kuivatatud koored. Toorkiud 7.4.1 Õied (1), kuivatatud Söödavate taimede kuivatatud õite kõik osad ja nende fraktsioonid. Toorkiud 7.5.1 Spargelkapsas, kuivatatud Toode, mis saadakse spargelkapsa (Brassica oleracea L.) kuivatamisel pärast pesemist, suuruse vähendamist (lõikamist, helvestamist jne) ja vee eraldamist. 7.6.1 Suhkruroomelass Siirupine toode, mis saadakse suhkruroost (Saccharum L.) suhkru tootmisel või rafineerimisel. Võib sisaldada kuni 0,5 % vahutamisvastaseid aineid, 0,5 % veepehmendajaid, 3,5 % sulfaati ja 0,25 % sulfitit. Sahharoosina väljendatud üldsuhkur Niiskusesisaldus, kui > 30 % 7.6.2 Suhkruroomelass, vähendatud suhkrusisaldusega Toode, mis saadakse sahharoosi täiendaval vee abil ekstraheerimisel suhkruroomelassist. Sahharoosina väljendatud üldsuhkur Niiskusesisaldus, kui > 28 % 7.6.3 Roosuhkur [sahharoos] Suhkruroost vee abil ekstraheeritud suhkur. 7.6.4 Suhkruroo pressimisjäägid Toode, mis saadakse suhkru vee abil ekstraheerimisel suhkruroost. Koosneb peamiselt kiududest. Toorkiud 7.7.1 Lehed, kuivatatud (1) Söödavate taimede kuivatatud lehed ja nende fraktsioonid. Toorkiud 7.8.1 Lignotselluloos Toode, mis saadakse looduslikult kuivanud toorpuidu mehaanilisel töötlemisel, koosneb peamiselt lignotselluloosist. Arvesse tuleb võtta mikroelementide looduslikku sisaldust. Toorkiud 7.8.2 Pulbertselluloos Toode saadakse ligniini lagunemisel ja eraldumisel ning töötlemata puidu taimsest kiust tselluloosina täiendava puhastamisega. Seda muudetakse üksnes mehaanilisel töötlemisel. Neutraalset detergendikiudu (NDF) vähemalt 87 %. Toorkiud 7.9.1 Lagritsajuured Lagritsa (Glycyrrhiza L.) juured. 7.10.1 Münt Toode, mis saadakse rohemündi (Mentha spicata L.) ja piparmündi (Mentha piperita) või (Mentha viridis L.) maapealsete osade kuivatamisel, igal kujul. 7.11.1 Spinat, kuivatatud Aedspinati (Spinacia oleracea L.) kuivatamisel saadav toode, igal kujul. 7.12.1 Mohaave tääkliilia Mohaave tääkliilia (Yucca schidigera Roezl.) pulber. Toorkiud 7.12.2 Mohaave tääkliilia mahl Toode, mis saadakse mohaave tääkliilia (Yucca schidigera) varte lõikamisel ja pressimisel, koosneb peamiselt süsivesikutest. 7.13.1 Taimne süsi [puusüsi] Toode, mis saadakse orgaanilise taimematerjali söestamisel. Toorkiud 7.14.1 Puit (1) Keemiliselt töötlemata puit või puidukiud. Toorkiud 7.15.1 Maavitsalise jahu Toode, mis saadakse maavitsaliste sugukonda kuuluva taime (Solanum glaucophyllum) lehtede kuivatamisel ja jahvatamisel. Toorkiud Vitamiin D3 (1) Nimetusele tuleb lisada taime- või vetikaliigi nimi.

8. Piimatooted ja nendest saadud tooted

Käesolevas peatükis esitatud söödamaterjalid peavad vastama määruses (EÜ) nr 1069/2009 ja määruses (EL) nr 142/2011 sätestatud nõuetele ning nende suhtes võib nõuda kasutuspiirangute järgimist vastavalt määruse (EÜ) nr 999/2001 sätetele.







Number Nimetus Kirjeldus Kohustuslik teave 8.1.1 Või ja võitooted Või ja või tootmisel või töötlemisel saadavad tooted (nt vadak), kui neid ei ole eraldi loetletud. Toorvalk Toorrasv Laktoos Niiskusesisaldus, kui > 6 % 8.2.1 Petipiim/petipiimapulber (1) Toode, mis saadakse või valmistamisel koorest või samalaadsel töötlusel. Toode võib olla kontsentreeritud ja/või kuivatatud. Spetsiaalselt söödamaterjalina valmistamise puhul võib sisaldada: — kuni 0,5 % fosfaate, nt polüfosfaate (nt naatriumheksametafosfaat), difosfaate (nt tetranaatriumpürofosfaat), mida kasutatakse viskoossuse vähendamiseks ja valgu stabiliseerimiseks töötlemise käigus; — kuni 0,3 % anorgaanilisi happeid: väävelhape, soolhape, fosforhape, mida kasutatakse pH taseme kohandamiseks tootmisprotsessi mitmes etapis; — kuni 0,5 % leeliseid (naatrium-, kaalium-, kaltsium-, magneesiumhüdroksiid), mida kasutatakse pH taseme kohandamiseks tootmisprotsessi mitmes etapis; — kuni 2 % voolavust parandavaid aineid (nt ränidioksiid, pentanaatriumtrifosfaat, trikaltsiumfosfaat), mida kasutatakse pulbri voolamisomaduste parandamiseks. Toorvalk Toorrasv Laktoos Niiskusesisaldus, kui > 6 % 8.3.1 Kaseiin Toode, mis saadakse lõssist või petipiimast happe või laabiga sadestatud kaseiini kuivatamisel. Toorvalk Niiskusesisaldus, kui > 10 % 8.4.1 Kaseinaat Toode, mis eraldatakse kohupiimast või kaseiinist kasutades neutraliseerivaid aineid ja kuivatamist. Toorvalk Niiskusesisaldus, kui > 10 % 8.5.1 Juust ja juustutooted Juust ning juustust ja piimapõhistest toodetest saadud tooted. Toorvalk Toorrasv 8.6.1 Ternespiim/ternespiimapulber (1) Kuni viis päeva pärast poegimist piimalooma piimanäärmetest erituv vedelik. Toode võib olla kontsentreeritud ja/või kuivatatud. Toorvalk 8.7.1 Piimatootmise kõrvalsaadused Tooted, mis saadakse piimatoodete tootmisel (sh, kuid mitte ainult: endised piimast saadud toiduained, tsentrifuugimis- või separeerimissete, piimavesi, piimas leiduvad mineraalained). Spetsiaalselt söödamaterjalina valmistamise puhul võib sisaldada: — kuni 0,5 % fosfaate, nt polüfosfaate (nt naatriumheksametafosfaat), difosfaate (nt tetranaatriumpürofosfaat), mida kasutatakse viskoossuse vähendamiseks ja valgu stabiliseerimiseks töötlemise käigus; — kuni 0,3 % anorgaanilisi happeid: väävelhape, soolhape, fosforhape, mida kasutatakse pH taseme kohandamiseks tootmisprotsessi mitmes etapis; — kuni 0,5 % leeliseid (naatrium-, kaalium-, kaltsium-, magneesiumhüdroksiid), mida kasutatakse pH taseme kohandamiseks tootmisprotsessi mitmes etapis; — kuni 2 % voolavust parandavaid aineid (nt ränidioksiid, pentanaatriumtrifosfaat, trikaltsiumfosfaat), mida kasutatakse pulbri voolamisomaduste parandamiseks Niiskus Toorvalk Toorrasv Sahharoosina väljendatud üldsuhkur 8.8.1 Kääritatud piimatooted Piima kääritamisel saadavad tooted (nt jogurt jne). Toorvalk Toorrasv 8.9.1 Laktoos Piimast või vadakust eraldatud suhkur, mida on puhastatud ja kuivatatud Niiskusesisaldus, kui > 5 % 8.10.1 Piim/piimapulber (1) Ühe või mitme lüpsmise tulemusena udarast eritunud sekreet. Toode võib olla kontsentreeritud ja/või kuivatatud. Toorvalk Toorrasv Niiskusesisaldus, kui > 5 % 8.11.1 Lõss/lõssipulber (1) Piim, mille rasvasisaldust on koore eraldamise abil vähendatud. Toode võib olla kontsentreeritud ja/või kuivatatud. Toorvalk Niiskusesisaldus, kui > 5 % 8.12.1 Piimarasv Toode, mis saadakse piima koorimisel. Toorrasv 8.13.1 Piimavalgupulber Toode, mis saadakse piimast keemilise või füüsikalise töötluse abil eraldatud valgu kuivatamisel. Toorvalk Niiskusesisaldus, kui > 8 % 8.14.1 Kondenspiim ja sellest saadud tooted Kondenspiim ja selle tootmisel või töötlemisel saadud tooted. Toorvalk Toorrasv Niiskusesisaldus, kui > 5 % 8.15.1 Piimapermeaat/piimapermeaadi pulber (1) Toode, mis saadakse piima (ultra-, nano- või mikro-) filtrimisega – läbi membraani läinud osa, millest laktoos võib olla osaliselt eraldatud. Toote puhul võib olla kasutatud pöördosmoosi ja kontsentreerimist ja/või kuivatamist. Toortuhk Toorvalk Laktoos Niiskusesisaldus, kui > 8 % 8.16.1 Piimaretentaat/piimaretentaadi pulber (1) Toode, mis saadakse piima (ultra-, nano- või mikro-) filtrimisega – membraanile jäänud osa. Toode võib olla kontsentreeritud ja/või kuivatatud. Toorvalk Toortuhk Laktoos Niiskusesisaldus, kui > 8 % 8.17.1 Vadak/vadakupulber (1) Toode, mis saadakse juustu, kohupiima või kaseiini valmistamisel või samalaadsel töötlusel. Toode võib olla kontsentreeritud ja/või kuivatatud. Spetsiaalselt söödamaterjalina valmistamise puhul võib sisaldada: — kuni 0,5 % fosfaate, nt polüfosfaate (nt naatriumheksametafosfaat), difosfaate (nt tetranaatriumpürofosfaat), mida kasutatakse viskoossuse vähendamiseks ja valgu stabiliseerimiseks töötlemise käigus; — kuni 0,3 % anorgaanilisi happeid: väävelhape, soolhape, fosforhape, mida kasutatakse pH taseme kohandamiseks tootmisprotsessi mitmes etapis; — kuni 0,5 % leeliseid (naatrium-, kaalium-, kaltsium-, magneesiumhüdroksiid), mida kasutatakse pH taseme kohandamiseks tootmisprotsessi mitmes etapis; — kuni 2 % voolavust parandavaid aineid (nt ränidioksiid, pentanaatriumtrifosfaat, trikaltsiumfosfaat), mida kasutatakse pulbri voolamisomaduste parandamiseks. Toorvalk Laktoos Niiskusesisaldus, kui > 8 % Toortuhk 8.18.1 Laktoosivaba vadak/laktoosivaba vadakupulber (1) Vadak, millest laktoos on osaliselt eraldatud. Toode võib olla kontsentreeritud ja/või kuivatatud. Spetsiaalselt söödamaterjalina valmistamise puhul võib sisaldada: — kuni 0,5 % fosfaate, nt polüfosfaate (nt naatriumheksametafosfaat), difosfaate (nt tetranaatriumpürofosfaat), mida kasutatakse viskoossuse vähendamiseks ja valgu stabiliseerimiseks töötlemise käigus; — kuni 0,3 % anorgaanilisi happeid: väävelhape, soolhape, fosforhape, mida kasutatakse pH taseme kohandamiseks tootmisprotsessi mitmes etapis; — kuni 0,5 % leeliseid (naatrium-, kaalium-, kaltsium-, magneesiumhüdroksiid), mida kasutatakse pH taseme kohandamiseks tootmisprotsessi mitmes etapis; — kuni 2 % voolavust parandavaid aineid (nt ränidioksiid, pentanaatriumtrifosfaat, trikaltsiumfosfaat), mida kasutatakse pulbri voolamisomaduste parandamiseks. Toorvalk Laktoos Niiskusesisaldus, kui > 8 % Toortuhk 8.19.1 Vadakuvalk/vadakuvalgupulber (1) Toode, mis saadakse vadakust keemilise või füüsikalise töötluse abil eraldatud vadakuvalgu kuivatamisel. Toode võib olla kontsentreeritud ja/või kuivatatud. Spetsiaalselt söödamaterjalina valmistamise puhul võib sisaldada: — kuni 0,5 % fosfaate, nt polüfosfaate (nt naatriumheksametafosfaat), difosfaate (nt tetranaatriumpürofosfaat), mida kasutatakse viskoossuse vähendamiseks ja valgu stabiliseerimiseks töötlemise käigus; — kuni 0,3 % anorgaanilisi happeid: väävelhape, soolhape, fosforhape, mida kasutatakse pH taseme kohandamiseks tootmisprotsessi mitmes etapis; — kuni 0,5 % leeliseid (naatrium-, kaalium-, kaltsium-, magneesiumhüdroksiid), mida kasutatakse pH taseme kohandamiseks tootmisprotsessi mitmes etapis; — kuni 2 % voolavust parandavaid a