02021R2139 — ET — 01.01.2023 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/2139, 4. juuni 2021, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2020/852, kehtestades tehnilised sõelumiskriteeriumid, millega määratakse kindlaks, millistel tingimustel võib majandustegevust pidada kliimamuutuste leevendamisele või nendega kohanemisele oluliselt kaasa aitavaks, ja mille alusel otsustatakse, ega see majandustegevus ei kahjusta oluliselt muid keskkonnaeesmärke (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 442 9.12.2021, lk 1)

Muudetud:









▼B

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/2139,

4. juuni 2021,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2020/852, kehtestades tehnilised sõelumiskriteeriumid, millega määratakse kindlaks, millistel tingimustel võib majandustegevust pidada kliimamuutuste leevendamisele või nendega kohanemisele oluliselt kaasa aitavaks, ja mille alusel otsustatakse, ega see majandustegevus ei kahjusta oluliselt muid keskkonnaeesmärke

(EMPs kohaldatav tekst)







Artikkel 1

Tehnilised sõelumiskriteeriumid, millega määratakse kindlaks, millistel tingimustel võib majandustegevust pidada kliimamuutuste leevendamisele oluliselt kaasa aitavaks, ja mille alusel otsustatakse, ega see majandustegevus ei kahjusta oluliselt ühtegi muud määruse (EL) 2020/852 artiklis 9 sätestatud keskkonnaeesmärki, on sätestatud käesoleva määruse I lisas.

Artikkel 2

Tehnilised sõelumiskriteeriumid, millega määratakse kindlaks, millistel tingimustel võib majandustegevust pidada kliimamuutustega kohanemisele oluliselt kaasa aitavaks, ja mille alusel otsustatakse, ega see majandustegevus ei kahjusta oluliselt ühtegi muud määruse (EL) 2020/852 artiklis 9 sätestatud keskkonnaeesmärki, on sätestatud käesoleva määruse II lisas.

▼M1

Artikkel 2a

Läbivaatamine

Määruse (EL) 2020/852 artikli 19 lõikes 5 osutatud läbivaatamise käigus vaatab ja hindab komisjon ka vajadust muuta I lisa jaos 4.27, jaos 4.28, jao 4.29 punkti 1 alapunktis b, jao 4.30 punkti 1 alapunktis b ja jao 4.31 punkti 1 alapunktis b osutatud kuupäevi.

I lisa jagude 4.27 ja 4.28 punktis 2 osutatud kuupäevade läbivaatamise käigus tuleb võtta arvesse tehnika arengut õnnetusjuhtumitele vastupidava kütuse turustamisel liidus ja kogu maailmas.

▼B

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2022.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

Tehnilised sõelumiskriteeriumid, millega määratakse kindlaks, millistel tingimustel võib majandustegevust pidada kliimamuutuste leevendamisele oluliselt kaasa aitavaks, ja mille alusel otsustatakse, ega see majandustegevus ei kahjusta oluliselt muid keskkonnaeesmärke

SISUKORD 1. Metsamajandus 1.1. Metsastamine 1.2. Metsade seisundi parandamine ja taastamine, sealhulgas taasmetsastamine ja looduslikule uuenemisele kaasaaitamine pärast erakorralist sündmust 1.3. Metsa majandamine 1.4. Kaitsev metsamajandus 2. Keskkonnakaitse ja keskkonna taastamisega seotud tegevused 2.1. Märgalade taastamine 3. Tootmine 3.1. Taastuvenergiaseadmete tootmine 3.2. Vesiniku tootmiseks ja kasutamiseks mõeldud seadmete tootmine 3.3. Transpordis kasutatava vähese CO2-heitega tehnoloogia tootmine 3.4. Akude tootmine 3.5. Energiatõhusust suurendavate elementide tootmine hoonete jaoks 3.6. Muude vähese CO2-heitega seadmete tootmine 3.7. Tsemenditootmine 3.8. Alumiiniumi tootmine 3.9. Raua ja terase tootmine 3.10. Vesiniku tootmine 3.11. Tahma tootmine 3.12. Naatriumkarbonaadi tootmine 3.13. Kloori tootmine 3.14. Orgaaniliste põhikemikaalide tootmine 3.15. Ammoniaagi tootmine 3.16. Lämmastikhappe tootmine 3.17. Toorplasti tootmine 4. Energia 4.1. Elektrienergia tootmine fotogalvaanikatehnoloogia abil 4.2. Elektrienergia tootmine kontsentreeritud päikeseenergia tehnoloogia abil 4.3. Elektrienergia tootmine tuuleenergiast 4.4. Elektrienergia tootmine ookeanienergia tehnoloogiate abil 4.5. Elektrienergia tootmine hüdroenergiast 4.6. Elektrienergia tootmine geotermilisest energiast 4.7. Elektrienergia tootmine taastuvatest mittefossiilsetest gaas- ja vedelkütustest 4.8. Elektrienergia tootmine bioenergiast 4.9. Elektrienergia ülekandmine ja jaotamine 4.10. Elektrienergia salvestamine 4.11. Soojusenergia salvestamine 4.12. Vesiniku ladustamine 4.13. Biogaasi ja biokütuste tootmine transpordis kasutamiseks ning vedelate biokütuste tootmine 4.14. Taastuvatest energiaallikatest toodetud ja vähese süsinikuheitega gaaside ülekande- ja jaotusvõrgud 4.15. Kaugkütte/-jahutuse jaotus 4.16. Elektriliste soojuspumpade paigaldamine ja käitamine 4.17. Soojus-/jahutus- ja elektrienergia koostootmine päikeseenergiast 4.18. Soojus-/jahutus- ja elektrienergia koostootmine geotermilisest energiast 4.19. Soojus-/jahutus- ja elektrienergia koostootmine taastuvatest mittefossiilsetest gaas- ja vedelkütustest 4.20. Soojus-/jahutus- ja elektrienergia koostootmine bioenergiast 4.21. Soojus-/jahutusenergia tootmine päikese soojusenergiast 4.22. Soojus-/jahutusenergia tootmine geotermilisest energiast 4.23. Soojus-/jahutusenergia tootmine taastuvatest mittefossiilsetest gaas- ja vedelkütustest 4.24. Soojus-/jahutusenergia tootmine bioenergiast 4.25. Soojus-/jahutusenergia tootmine heitsoojusest 4.26. Kõrgtehnoloogia turustamisele eelnevad etapid energia tootmiseks tuumaprotsessidest, kus kütusetsükli jäätmeid tekib minimaalselt 4.27. Uute tuumaelektrijaamade ehitamine ja ohutu käitamine elektri või soojuse, sealhulgas vesiniku tootmiseks parima võimaliku tehnoloogia abil 4.28. Olemasolevates käitistes elektri tootmine tuumaenergiast 4.29. Elektri tootmine fossiilsetest gaaskütustest 4.30. Soojus-/jahutus- ja elektrienergia tõhus koostootmine fossiilsetest gaaskütustest 4.31. Tõhusas kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemis fossiilsetest gaaskütustest soojus-/jahutuseenergia tootmine 5. Veevarustus, kanalisatsioon, jäätme- ja saastekäitlus 5.1. Veekogumis-, -puhastus- ja -varustussüsteemide ehitamine, laiendamine ja käitamine 5.2. Veekogumis-, -puhastus- ja -varustussüsteemide uuendamine 5.3. Reovee kogumis- ja puhastussüsteemide ehitamine, laiendamine ja käitamine 5.4. Reovee kogumis- ja puhastussüsteemide uuendamine 5.5. Tavajäätmete kogumine ja transport tekkekohas eraldatud fraktsioonidena 5.6. Reoveesetete anaeroobne kääritamine 5.7. Biojäätmete anaeroobne kääritamine 5.8. Biojäätmete kompostimine 5.9. Tavajäätmetest saadud materjalide taaskasutamine 5.10. Prügilagaasi kogumine ja kasutamine 5.11. CO2 transport 5.12. CO2 püsiv maapõues säilitamine 6. Transport 6.1. Sõitjate linnadevaheline raudteevedu 6.2. Kauba raudteevedu 6.3. Linna- ja linnalähivedu, sõitjate maanteevedu 6.4. Isiklike liikumisvahendite kasutamine, jalgrattavedu 6.5. Vedu mootorratastega, sõiduautodega ja väikeste tarbesõidukitega 6.6. Kaubaveoteenused maanteel 6.7. Sõitjatevedu sisevetel 6.8. Kaubavedu sisevetel 6.9. Sisevetel kasutatavate reisi- ja kaubalaevade moderniseerimine 6.10. Kaubavedu merel ja rannavetes, sadamatoiminguteks ja abitegevuseks vajalikud laevad 6.11. Sõitjatevedu merel ja rannavetes 6.12. Merel ja rannavetes käitatavate kauba- ja reisilaevade moderniseerimine 6.13. Isikliku liikuvuse ja jalgrattaveo taristu 6.14. Raudteetranspordi taristu 6.15. Vähese CO2-heitega maanteetransporti ja ühistransporti võimaldav taristu 6.16. Vähese CO2-heitega veetransporti võimaldav taristu 6.17. Vähese CO2-heitega lennujaamataristu 7. Ehitus- ja kinnisvaraalane tegevus 7.1. Uute hoonete ehitamine 7.2. Olemasolevate hoonete renoveerimine 7.3. Energiatõhusust suurendavate elementide paigaldamine, hooldus ja remont 7.4. Elektrisõidukite laadimisjaamade paigaldamine, hooldus ja remont hoonetes (ja hoonetega seotud parkimiskohtades) 7.5. Hoonete energiatõhususe mõõtmiseks, reguleerimiseks ja kontrollimiseks kasutatavate vahendite ja seadmete paigaldamine, hooldus ja remont 7.6. Taastuvenergiaseadmete paigaldamine, hooldus ja remont 7.7. Hoonete omandamine ja omandiõigus 8. Teave ja kommunikatsioon 8.1. Andmetöötlus, veebihosting jms tegevused 8.2. Andmepõhised lahendused kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks 9. Kutse-, teadus- ja tehnikaalane tegevus 9.1. Turulähedane teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon 9.2. Teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon CO2 kogumiseks otse atmosfäärist 9.3. Hoonete energiatõhususega seotud ametitoimingud A liide. Põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kohased üldkriteeriumid kliimamuutustega kohanemiseks B liide. Põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kohased üldkriteeriumid vee ja mereressursside kestlikuks kasutamiseks ja kaitseks C liide. Põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kohased üldkriteeriumid saastuse vältimiseks ja tõrjeks seoses kemikaalide kasutamise ja esinemisega D liide. Põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kohased üldkriteeriumid elurikkuse ja ökosüsteemide kaitseks ja taastamiseks E liide. Veeseadmete tehnilised kirjeldused

1. METSAMAJANDUS

1.1. Metsastamine

Tegevuse kirjeldus

Metsa istutamine või tahtlik külvamine või metsa looduslikule uuenemisele kaasaaitamine maal, mille kasutus kuni selle ajani oli erinev või mida ei kasutatud. Metsastamine tähendab maa muutmist metsaks vastavalt ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) metsastamise ( 1 ) määratlusele, võttes arvesse, et mets tähendab maad, mis vastab siseriiklikes õigusnormides sätestatud metsa määratlusele või kui see ei ole kättesaadav, siis FAO metsa määratlusele ( 2 ). Metsastamine võib hõlmata varasemat metsastamist, kui see toimus puude istutamise ja maakasutuse metsana kajastamise vahelisel ajal.

Sellesse kategooriasse kuuluvat majandustegevust võib seostada NACE koodiga A2 vastavalt määrusega (EÜ) nr 1893/2006 kehtestatud majanduse tegevusalade statistilisele klassifikaatorile. Selle kategooria majandustegevus piirdub NACE Rev. 2 koodidega 02.10 (metsakasvatus ja muud metsamajanduse tegevusalad), 02.20 (metsavarumine), 02.30 (looduslike materjalide kogumine, v.a puit) ja 02.40 (metsamajandust abistavad tegevused).

Tehnilised sõelumiskriteeriumid







Oluline panus kliimamuutuste leevendamisse 1. Metsastamiskava ja sellele järgnev metsamajandamiskava või samaväärne dokument 1.1. Ala, kus tegevus toimub, on hõlmatud enne tegevuse algust välja töötatud ja pidevalt ajakohastatava vähemalt viieaastase või siseriiklikes õigusnormides ette nähtud minimaalse kestusega metsastamiskavaga, kuni see ala vastab siseriiklikes õigusnormides sätestatud metsa määratlusele või kui see ei ole kättesaadav, siis FAO metsa määratlusele. Metsastamiskava sisaldab kõiki siseriiklike õigusnormidega nõutavaid elemente, mis on seotud metsastamise keskkonnamõju hindamisega. 1.2 Soovitatavalt metsastamiskavas või teabe puudumise korral mis tahes muus dokumendis esitatakse üksikasjalik teave järgmise kohta: (a) ala kirjeldus vastavalt sellele, kuidas see on kinnistusraamatusse kantud; (b) ala ettevalmistamine ja selle mõju olemasolevatele süsinikuvarudele, sealhulgas mullastikule ja maapealsele biomassile, et kaitsta suure süsinikuvaruga maad (1); (c) majandamiseesmärgid, sealhulgas peamised piirangud; (d) üldstrateegiad ja tegevused, mis on kavandatud majandamiseesmärkide saavutamiseks, sealhulgas eeldatav tegevus kogu metsatsükli jooksul; (e) metsaelupaikade määratlus, sealhulgas peamised olemasolevad ja kavandatavad metsapuuliigid ning nende leviku ulatus ja ruumiline jaotus; (f) metsaeraldised, teed, elektriliinide koridorid ja muud üldsusele juurdepääsetavad alad, füüsilised tunnused (sealhulgas veeteed), õiguslike ja muude piirangutega alad; (g) metsa ökosüsteemide hea seisundi saavutamiseks ja säilitamiseks võetud meetmed; (h) arvesse võetud sotsiaalküsimused (sealhulgas maastiku säilitamine, sidusrühmadega konsulteerimine vastavalt siseriiklikes õigusnormides sätestatud tingimustele); (i) metsaga seotud riskide (sh metsatulekahjud ning kahjurite levik ja haiguspuhangud) hindamine, et ennetada, vähendada ja kontrollida riske, ning meetmed, mida võetakse kaitseks jääkriskide eest ning nendega kohanemiseks; (j) hinnang toiduga kindlustatusele avalduva mõju kohta; (k) kõik põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kriteeriumid, mis on metsastamise seisukohast olulised. 1.3. Kui alast saab mets, järgneb metsastamiskavale metsamajandamiskava või samaväärne dokument, nagu sätestatud siseriiklikes õigusnormides, või kui siseriiklikes õigusnormides ei ole metsamajandamiskava ega samaväärset dokumenti määratletud, siis nagu osutatud FAO „pikaajalise metsamajandamiskavaga metsaala“ määratluses (2). Metsamajandamiskava või samaväärne dokument hõlmab vähemalt kümneaastast ajavahemikku ja seda ajakohastatakse pidevalt. 1.4 Esitatakse järgmistes punktides osutatud teave, mida ei ole veel metsamajandamiskavas või samaväärses süsteemis dokumenteeritud: (a) majandamiseesmärgid, sealhulgas peamised piirangud (3); (b) üldstrateegiad ja tegevused, mis on kavandatud majandamiseesmärkide saavutamiseks, sealhulgas eeldatav tegevus kogu metsatsükli jooksul; (c) metsaelupaikade määratlus, sealhulgas peamised olemasolevad ja kavandatavad metsapuuliigid ning nende leviku ulatus ja ruumiline jaotus; (d) ala määratlus vastavalt sellele, kuidas see on kinnistusraamatusse kantud; (e) metsaeraldised, teed, elektriliinide koridorid ja muud üldsusele juurdepääsetavad alad, füüsilised tunnused (sealhulgas veeteed), õiguslike ja muude piirangutega alad; (f) metsa ökosüsteemide hea seisundi säilitamiseks võetud meetmed; (g) arvesse võetud sotsiaalküsimused (sealhulgas maastiku säilitamine, sidusrühmadega konsulteerimine vastavalt siseriiklikes õigusnormides sätestatud tingimustele); (h) metsaga seotud riskide (sh metsatulekahjud ning kahjurite levik ja haiguspuhangud) hindamine, et ennetada, vähendada ja kontrollida riske, ning meetmed, mida võetakse kaitseks jääkriskide eest ning nendega kohanemiseks; (i) kõik põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kriteeriumid, mis on metsa majandamise seisukohast olulised. 1.5. Tegevus vastab parimatele metsastamistavadele, mis on sätestatud siseriiklikes õigusnormides, või kui selliseid parimaid metsastamistavasid ei ole siseriiklikes õigusnormides sätestatud, vastab tegevus ühele järgmistest kriteeriumidest: (a) tegevus on kooskõlas komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 807/2014 (4); (b) tegevus põhineb üleeuroopalistel metsastamise ja taasmetsastamise suunistel, milles pööratakse erilist tähelepanu ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sätetele („Pan-European Guidelines for Afforestation and Reforestation with a special focus on the provisions of the UNFCCC“) (5). 1.6. Tegevusega ei kaasne suure süsinikuvaruga maa (6) seisundi halvenemist. 1.7. Tegevusega seotud majandamissüsteem vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 995/2010 (7) sätestatud hoolsuskohustusele ja õiguspärasuse nõuetele. 1.8. Metsastamiskavas ja sellele järgnevas metsamajandamiskavas või samaväärses dokumendis nähakse ette järelevalve, millega tagatakse kavas esitatud teabe õigsus, eelkõige seoses asjaomast ala käsitlevate andmetega. 2. Kliimaalase kasu analüüs 2.1. Alade puhul, mis vastavad metsa hankimisala tasandil nõuetele, millega tagatakse metsa süsinikuvaru ja sidujate taseme pikaajaline säilimine või suurenemine, nagu sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 7 punktis b, vastab tegevus järgmistele kriteeriumidele: (a) kliimaalase kasu analüüs näitab, et tegevusest tingitud kasvuhoonegaaside heite ja sidumise netosaldo 30-aastasel ajavahemikul pärast tegevuse algust on väiksem kui võrdlusalus, mis vastab tegevuse algusest algava 30-aastase ajavahemiku kasvuhoonegaaside heite ja sidumise saldole ning mis on seotud harilike tavadega, mida oleks asjaomasel alal tegevuse puudumise korral rakendatud; (b) pikaajalist kliimaalast kasu kinnitatakse tõenditega direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 7 punkti b järgimise kohta. 2.2. Alade puhul, mis ei vasta metsa hankimisala tasandil nõuetele, millega tagatakse metsa süsinikuvaru ja sidujate taseme pikaajaline säilimine või suurenemine, nagu sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 7 punktis b, vastab tegevus järgmistele kriteeriumidele: (a) kliimaalase kasu analüüs näitab, et tegevusest tingitud kasvuhoonegaaside heite ja sidumise netosaldo 30-aastasel ajavahemikul pärast tegevuse algust on väiksem kui võrdlusalus, mis vastab tegevuse algusest algava 30-aastase ajavahemiku kasvuhoonegaaside heite ja sidumise saldole ning mis on seotud harilike tavadega, mida oleks asjaomasel alal tegevuse puudumise korral rakendatud; (b) tegevuse prognoositud pikaajaline keskmine kasvuhoonegaaside netosaldo on väiksem kui punktis 2.2 osutatud võrdlusaluse puhul prognoositud pikaajaline keskmine kasvuhoonegaaside saldo, võttes arvesse, et „pikaajaline“ vastab 100 aastale või kogu metsatsükli kestusele, olenevalt sellest, kumb on pikem. 2.3. Kliimaalase kasu arvutamine vastab järgmistele kriteeriumidele: (a) analüüs on kooskõlas riiklikke kasvuhoonegaaside inventuure käsitlevate IPCC 2006. aasta suuniste 2019. aasta täpsustustega (8). Kliimaalase kasu analüüs põhineb läbipaistval, täpsel, järjepideval, täielikul ja võrreldaval teabel, hõlmab kõiki tegevusest mõjutatud süsiniku talletajaid, sealhulgas maapealset ja maa-alust biomassi, lagupuitu, metsavarist ja mulda, põhineb kõige konservatiivsematel arvutuste eeldustel ning selles on võetud nõuetekohaselt arvesse CO2 sidumise muutumise ja ümberpöördumise riske, küllastumise riski ja heite ülekandumise riski. (b) harilikud tavad, sealhulgas raietavad, võivad olla järgmised: i) majandamistavad, mis olid dokumenteeritud metsamajandamiskava või samaväärse dokumendi viimases versioonis (kui see on olemas) enne tegevuse alustamist; ii) viimased harilikud tavad enne tegevuse alustamist; iii) tavad, mis vastavad juhtimissüsteemile, millega tagatakse metsaala süsinikuvaru ja sidujate taseme pikaajaline säilimine või suurenemine, nagu sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 7 punktis b; (c) analüüsi üksikasjalikkus on proportsionaalne asjaomase ala suurusega ning kasutatakse seda ala käsitlevaid väärtusi. (d) looduslikest häiringutest, näiteks kahjuritest ja haigustest, metsatulekahjudest, tuulest ja tormikahjustustest tingitud heide ja sidumine, mis mõjutab piirkonda ja põhjustab ebapiisavat tulemuslikkust, ei tähenda määruse (EL) 2020/852 nõuete rikkumist, tingimusel et kliimaalase kasu analüüs on kooskõlas riiklikke kasvuhoonegaaside inventuure käsitlevate IPCC 2006. aasta suuniste 2019. aasta täpsustustega seoses looduslikest häiringutest tingitud heite ja sidumisega. 2.4. Alla 13 hektari suuruste metsakinnistute puhul ei nõuta kliimaalase kasu analüüsi tegemist. 3. Püsivuse tagamine 3.1. Kooskõlas siseriiklike õigusnormidega tagatakse tegevuse toimumiskohaks oleva ala jätkuv käsitamine metsana ühega järgmistest meetmetest: (a) ala on liigitatud FAO määratletud püsimetsaks (9); (b) ala on liigitatud kaitsealaks; (c) ala suhtes kehtib õiguslik või lepinguline garantii, mis tagab, et see jääb metsaks. 3.2. Tegevuse elluviija kohustub kooskõlas siseriiklike õigusnormidega tagama, et metsastamiskava ja sellele järgneva metsamajandamiskava või samaväärse dokumendi edasiste ajakohastamistega, mis lähevad kaugemale rahastatavast tegevusest, taotletakse jätkuvalt kliimaalast kasu, nagu kindlaks määratud punktis 2. Lisaks kohustub tegevuse elluviija kompenseerima punktis 2 kindlaks määratud kliimaalase kasu vähenemise samaväärse kliimaalase kasuga, mis tuleneb tegevusest, mis vastab ühele käesolevas määruses määratletud metsamajandustegevusele. 4. Audit Kahe aasta jooksul pärast tegevuse algust ja seejärel iga kümne aasta tagant kontrollib tegevuse vastavust kliimamuutuste leevendamisse olulise panuse andmise kriteeriumidele ja põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kriteeriumidele üks järgmistest: (a) asjakohased riiklikud pädevad asutused; (b) sõltumatu kolmandast isikust sertifitseerija riigi ametiasutuste või tegevuse elluviija taotluse alusel. Et kulusid vähendada, võib auditeid korraldada koos metsa sertifitseerimise, kliimaalase sertifitseerimise või muu auditiga. Sõltumatul kolmandast isikust sertifitseerijal ei tohi olla huvide konflikti omaniku ega rahastajaga ning ta tohi ei osaleda tegevuse arendamises ega elluviimises. 5. Rühmahindamine Kliimamuutuste leevendamisse olulise panuse andmise ja põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kriteeriumide täitmist võib kontrollida: (a) direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 punktis 30 määratletud metsa hankimisala (10) tasandil; (b) sellise ettevõtjate rühma tasandil, mille omadused on piisavalt ühtlased, et hinnata riski metsamajandustegevuse kestlikkusele, tingimusel et need ettevõtjad on püsivas suhtes ja osalevad tegevuses ning et ettevõtjate rühm jääb kõigi järgnevate auditite puhul samaks. Põhimõte „ei kahjusta oluliselt“ 2) Kliimamuutustega kohanemine Tegevus vastab käesoleva lisa A liites sätestatud kriteeriumidele. 3) Vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse Tegevus vastab käesoleva lisa B liites sätestatud kriteeriumidele. Üksikasjalik teave, millele on osutatud punkti 1.2 alapunktis k, sisaldab sätteid, mida tuleb järgida, et täita käesoleva lisa B liites sätestatud kriteeriume. 4) Üleminek ringmajandusele — 5) Saastuse vältimine ja tõrje Pestitsiidide kasutamist vähendatakse ning eelistatakse alternatiivseid lähenemisviise või võtteid, mis võivad hõlmata pestitsiidide kemikaalivabu alternatiive, nagu ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/128/EÜ, (11) välja arvatud juhtudel, kui pestitsiidide kasutamine on vajalik kahjurite ja haiguspuhangute tõrjeks. Tegevuse käigus kasutatakse väetisi minimaalselt ja ei kasutata sõnnikut. Tegevus on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/1009 (12) või siseriiklike õigusnormidega põllumajanduslikuks kasutamiseks mõeldud väetiste ja mullaparandusainete kohta. Võetakse hästi dokumenteeritud ja kontrollitavaid meetmeid, et vältida selliste toimeainete kasutamist, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1021 (13) (14) I lisa A osas, pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitlevas Rotterdami konventsioonis, (15) Minamata elavhõbedakonventsioonis (16) ja osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokollis, (17) ning et vältida toimeaineid, mis on liigitatud taimekaitsevahendite ohtlikkusel põhineva WHO klassifikatsiooni (18) ohuklassi Ia („eriti ohtlik“) või Ib („väga ohtlik“). Tegevus on kooskõlas toimeaineid käsitlevate asjakohaste siseriiklike õigusnormidega. Vee- ja pinnasereostust välditakse ning reostuse ilmnemisel võetakse puhastusmeetmeid. 6) Elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine Riikliku pädeva asutuse määratud kaitsealadel või kaitsealustes elupaikades on tegevus kooskõlas nende alade kaitse-eesmärkidega. Ei muudeta elupaiku, mis on elurikkuse kadumise suhtes eriti tundlikud või millel on suur kaitseväärtus, ega alasid, mis on ette nähtud selliste elupaikade taastamiseks kooskõlas siseriikliku õigusega. Punkti 1.2 alapunktis k (metsastamiskava) ja punkti 1.4 alapunktis i (metsamajandamiskava või samaväärne süsteem) osutatud üksikasjalik teave sisaldab sätteid elurikkuse säilitamise ja võimaliku suurendamise kohta kooskõlas riiklike ja kohalike õigusnormidega, sealhulgas sätteid järgmise kohta: (a) elupaikade ja liikide hea kaitsestaatuse tagamine, elupaikade tüüpiliste liikide säilitamine; (b) invasiivsete võõrliikide kasutamise või keskkonda viimise välistamine; (c) võõrliikide kasutamise välistamine, välja arvatud juhul, kui on võimalik tõendada, et: i) kultiveerimismaterjali kasutamine loob soodsad ja sobivad ökosüsteemi tingimused (nt kliima, mullakriteeriumid ja taimestik, metsa tulekindlus); ii) piirkonnas praegu esinevad pärismaised liigid ei ole enam kohastunud prognoositavate kliima- ning pedoloogiliste ja hüdroloogiliste tingimustega; (d) mulla füüsikalise, keemilise ja bioloogilise kvaliteedi säilitamise ja parandamise tagamine; (e) selliste elurikkust soodustavate tavade edendamine, mis parandavad metsade looduslikke protsesse; (f) suure elurikkusega ökosüsteemide väiksema elurikkusega ökosüsteemideks muutmise välistamine; (g) metsaga seotud elupaikade ja liikide mitmekesisuse tagamine; (h) puistute struktuuride mitmekesisuse tagamine ning täiskasvanud puistute ja lagupuidu säilitamine või nende osakaalu suurendamine. ( 1 ) „Suure süsinikuvaruga maa“ – märgalad, sealhulgas turbaalad, ning püsivalt metsaga kaetud alad direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 4 punktide a, b ja c tähenduses. ( 2 ) Metsaala, millel on pikaajaline (kümme aastat või enam) dokumenteeritud majandamiskava, mille eesmärk on saavutada kindlaks määratud majandamiseesmärgid ja mis vaadatakse korrapäraselt läbi

(FAO ülemaailmne ressursside hindamine 2020. Terminid ja määratlused. 4.6.2021. a versioon: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf). ( 3 ) Sealhulgas järgmise analüüs: i) metsavarude pikaajaline kestlikkus, ii) elupaikade kaitsele ja seotud elupaikade mitmekesisusele avalduv mõju/surve ning mullale minimaalset mõju avaldava metsaraie tingimus. ( 4 ) Komisjoni 11. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 807/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja kehtestatakse üleminekusätted (ELT L 227, 31.7.2014, lk 1). ( 5 ) Euroopa metsade kaitset käsitleva ministrite konverentsi üleeuroopalised metsastamise ja taasmetsastamise suunised, milles pööratakse erilist tähelepanu ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sätetele, vastu võetud 12.–13. novembril 2008 toimunud Euroopa metsade kaitset käsitleva ministrite konverentsi ekspertide kohtumisel ning üleeuroopalise bioloogilise ja maastike mitmekesisuse strateegia (PEBLDS) juhatuse poolt PEBLDSi nõukogu nimel 4. novembril 2008 (4.6.2021. a versioon: https://www.foresteurope.org/docs/other_meetings/2008/Geneva/Guidelines_Aff_Ref_ADOPTED.pdf). ( 6 ) „Suure süsinikuvaruga maa“ – märgalad, sealhulgas turbaalad, ning püsivalt metsaga kaetud alad direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 4 punktide a, b ja c tähenduses. ( 7 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta määrus (EL) nr 995/2010, milles sätestatakse puitu ja puittooteid turule laskvate ettevõtjate kohustused (ELT L 295, 12.11.2010, lk 23). ( 8 ) „2019 Refinement to the 2006 IPCC Guidelines for National Greenhouse Gas Inventories“ (4.6.2021. a versioon: https://www.ipcc-nggip.iges.or.jp/public/2019rf/). ( 9 ) Metsaala, mis on määratud jääma metsaks ja mida ei tohi muuta muul otstarbel kasutatavaks maaks

(FAO ülemaailmne ressursside hindamine 2020. Terminid ja määratlused.4.6.2021. a versioon: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf). ( 10 ) „Hankimisala“ – geograafiliselt määratletud ala, kust hangitakse metsa biomassi lähteaine, mille kohta on kättesaadav usaldusväärne ja sõltumatu teave ning mille tingimused on piisavalt ühtsed, et hinnata riski metsa biomassi säästlikkusele ja seaduslikkusele. ( 11 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiiv 2009/128/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks (ELT L 309, 24.11.2009, lk 71). ( 12 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1009, millega kehtestatakse ELi väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemise nõuded ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 1069/2009 ja (EÜ) nr 1107/2009 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2003/2003 (ELT L 170, 25.6.2019, lk 1). ( 13 ) Millega rakendatakse liidus püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni (ELT L 209, 31.7.2006, lk 3). ( 14 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1021 püsivate orgaaniliste saasteainete kohta (ELT L 169, 25.6.2019, lk 45). ( 15 ) Teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitlev Rotterdami konventsioon (ELT L 63, 6.3.2003, lk 29). ( 16 ) Minamata elavhõbedakonventsioon (ELT L 142, 2.6.2017, lk 6). ( 17 ) Osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokoll (EÜT L 297, 31.10.1988, lk 21). ( 18 ) Taimekaitsevahendite ohtlikkusel põhinev WHO klassifikatsioon (2019. aasta versioon), (4.6.2021. a versioon: https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/332193/9789240005662-eng.pdf?ua=1).

1.2. Metsade seisundi parandamine ja taastamine, sealhulgas taasmetsastamine ja looduslikule uuenemisele kaasaaitamine pärast erakorralist sündmust

Tegevuse kirjeldus

Metsade seisundi parandamine ja taastamine, nagu määratletud siseriiklikes õigusnormides. Kui siseriiklikes õigusnormides pole sellist määratlust kehtestatud, vastab seisundi parandamine ja taastamine määratlusele, milles ollakse konkreetseid riike käsitlevates eelretsenseeritud teadusväljaannetes üldiselt üksmeelel, või määratlusele, mis on kooskõlas FAO metsade seisundi taastamise ( 3 ) mõistega, või määratlusele, mis on kooskõlas ühe metsade suhtes kohaldatava ökoloogilise taastamise määratlusega ( 4 ) või metsa seisundi parandamise määratlusega, ( 5 ) mis on esitatud bioloogilise mitmekesisuse konventsioonis ( 6 ). Selle kategooria majandustegevus hõlmab ka pärast erakorralist sündmust elluviidavat metsamajandustegevust, mis vastab FAO taasmetsastamise ( 7 ) ja looduslikult uueneva metsa ( 8 ) määratlusele, võttes arvesse, et erakorraline sündmus on määratletud siseriiklikes õigusnormides või kui seda pole siseriiklikes õigusnormides määratletud, siis see vastab IPCC ekstreemse ilmastikunähtuse määratlusele ( 9 ); samuti hõlmab see pärast metsa- või maastikutulekahju elluviidavat metsamajandustegevust, võttes arvesse, et metsa- või maastikutulekahju on määratletud siseriiklikes õigusnormides või kui ei ole, siis metsa- ja maastikutulekahjude Euroopa sõnastikus ( 10 ).

Selle kategooria majandustegevus ei eelda maakasutuse muutmist ja toimub kahjustatud maal, mis vastab siseriiklikes õigusnormides sätestatud metsa määratlusele või kui see ei ole kättesaadav, siis FAO metsa määratlusele ( 11 ).

Sellesse kategooriasse kuuluvat majandustegevust võib seostada NACE koodiga A2 vastavalt määrusega (EÜ) nr 1893/2006 kehtestatud majanduse tegevusalade statistilisele klassifikaatorile. Selle kategooria majandustegevus piirdub NACE Rev. 2 koodidega 02.10 (metsakasvatus ja muud metsamajanduse tegevusalad), 02.20 (metsavarumine), 02.30 (looduslike materjalide kogumine, v.a puit) ja 02.40 (metsamajandust abistavad tegevused).

Tehnilised sõelumiskriteeriumid







Oluline panus kliimamuutuste leevendamisse 1. Metsamajandamiskava või samaväärne dokument 1.1. Tegevus toimub alal, kus kohaldatakse metsamajandamiskava või samaväärset dokumenti, nagu sätestatud siseriiklikes õigusnormides, või kui siseriiklikes õigusnormides ei ole metsamajandamiskava ega samaväärset dokumenti määratletud, siis nagu osutatud FAO „pikaajalise metsamajandamiskavaga metsaala“ (1) määratluses. Metsamajandamiskava või samaväärne dokument hõlmab vähemalt kümneaastast ajavahemikku ja seda ajakohastatakse pidevalt. 1.2. Esitatakse järgmistes punktides osutatud teave, mida ei ole veel metsamajandamiskavas või samaväärses süsteemis dokumenteeritud: (a) majandamiseesmärgid, sealhulgas peamised piirangud (2); (b) üldstrateegiad ja tegevused, mis on kavandatud majandamiseesmärkide saavutamiseks, sealhulgas eeldatav tegevus kogu metsatsükli jooksul; (c) metsaelupaikade määratlus, sealhulgas peamised olemasolevad ja kavandatavad metsapuuliigid ning nende leviku ulatus ja ruumiline jaotus; (d) ala määratlus vastavalt sellele, kuidas see on kinnistusraamatusse kantud; (e) metsaeraldised, teed, elektriliinide koridorid ja muud üldsusele juurdepääsetavad alad, füüsilised tunnused (sealhulgas veeteed), õiguslike ja muude piirangutega alad; (f) metsa ökosüsteemide hea seisundi säilitamiseks võetud meetmed; (g) arvesse võetud sotsiaalküsimused (sealhulgas maastiku säilitamine, sidusrühmadega konsulteerimine vastavalt siseriiklikes õigusnormides sätestatud tingimustele); (h) metsaga seotud riskide (sh metsatulekahjud ning kahjurite levik ja haiguspuhangud) hindamine, et ennetada, vähendada ja kontrollida riske, ning meetmed, mida võetakse kaitseks jääkriskide eest ning nendega kohanemiseks; (i) kõik põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kriteeriumid, mis on metsa majandamise seisukohast olulised. 1.3. Punktis 1.1 osutatud kavas dokumenteeritud metsamajandamissüsteemide kestlikkus tagatakse, valides kõige kaugeleulatuvama järgmistest lähenemisviisidest: (a) metsa majandamine vastab riigis kohaldatavale metsa säästva majandamise määratlusele; (b) metsa majandamine vastab Euroopa metsade kaitset käsitleva ministrite konverentsi metsa säästva majandamise määratlusele (3) ning metsade säästva majandamise üleeuroopalistele tegevusjuhistele (4); (c) kehtestatud majandamissüsteem vastab direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõikes 6 sätestatud metsa kestlikkuse kriteeriumidele ning kõnealuse direktiivi artikli 29 lõike 8 alusel vastu võetavale rakendusaktile metsa biomassist energia tootmise tegevussuuniste kohta alates selle kohaldamise kuupäevast. 1.4. Tegevusega ei kaasne suure süsinikuvaruga maa (5) seisundi halvenemist. 1.5. Tegevusega seotud majandamissüsteemid vastavad määruses (EL) nr 995/2010 sätestatud hoolsuskohustusele ja õiguspärasuse nõuetele. 1.6. Metsamajandamiskavas või samaväärses dokumendis nähakse ette järelevalve, millega tagatakse kavas esitatud teabe õigsus, eelkõige seoses asjaomast ala käsitlevate andmetega. 2. Kliimaalase kasu analüüs 2.1. Alade puhul, mis vastavad metsa hankimisala tasandil nõuetele, millega tagatakse metsa süsinikuvaru ja sidujate taseme pikaajaline säilimine või suurenemine, nagu sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 7 punktis b, vastab tegevus järgmistele kriteeriumidele: (a) kliimaalase kasu analüüs näitab, et tegevusest tingitud kasvuhoonegaaside heite ja sidumise netosaldo 30-aastasel ajavahemikul pärast tegevuse algust on väiksem kui võrdlusalus, mis vastab tegevuse algusest algava 30-aastase ajavahemiku kasvuhoonegaaside heite ja sidumise saldole ning mis on seotud harilike tavadega, mida oleks asjaomasel alal tegevuse puudumise korral rakendatud; (b) pikaajalist kliimaalast kasu kinnitatakse tõenditega direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 7 punkti b järgimise kohta. 2.2. Alade puhul, mis ei vasta metsa hankimisala tasandil nõuetele, millega tagatakse metsa süsinikuvaru ja sidujate taseme pikaajaline säilimine või suurenemine, nagu sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 7 punktis b, vastab tegevus järgmistele kriteeriumidele: (a) kliimaalase kasu analüüs näitab, et tegevusest tingitud kasvuhoonegaaside heite ja sidumise netosaldo 30-aastasel ajavahemikul pärast tegevuse algust on väiksem kui võrdlusalus, mis vastab tegevuse algusest algava 30-aastase ajavahemiku kasvuhoonegaaside heite ja sidumise saldole ning mis on seotud harilike tavadega, mida oleks asjaomasel alal tegevuse puudumise korral rakendatud; (b) tegevuse prognoositud pikaajaline keskmine kasvuhoonegaaside netosaldo on väiksem kui punktis 2.2 osutatud võrdlusaluse puhul prognoositud pikaajaline keskmine kasvuhoonegaaside saldo, võttes arvesse, et „pikaajaline“ vastab 100 aastale või kogu metsatsükli kestusele, olenevalt sellest, kumb on pikem. 2.3. Kliimaalase kasu arvutamine vastab järgmistele kriteeriumidele: (a) analüüs on kooskõlas riiklikke kasvuhoonegaaside inventuure käsitlevate IPCC 2006. aasta suuniste 2019. aasta täpsustustega (6). Kliimaalase kasu analüüs põhineb läbipaistval, täpsel, järjepideval, täielikul ja võrreldaval teabel, hõlmab kõiki tegevusest mõjutatud süsiniku talletajaid, sealhulgas maapealset ja maa-alust biomassi, lagupuitu, metsavarist ja mulda, põhineb kõige konservatiivsematel arvutuste eeldustel ning selles on võetud nõuetekohaselt arvesse CO2 sidumise muutumise ja ümberpöördumise riske, küllastumise riski ja heite ülekandumise riski. (b) harilikud tavad, sealhulgas raietavad, on ühed järgmistest: i) majandamistavad, mis olid dokumenteeritud metsamajandamiskava või samaväärse dokumendi viimases versioonis (kui see on olemas) enne tegevuse alustamist; ii) viimased harilikud tavad enne tegevuse alustamist; iii) tavad, mis vastavad juhtimissüsteemile, millega tagatakse metsaala süsinikuvaru ja sidujate taseme pikaajaline säilimine või suurenemine, nagu sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 7 punktis b; (c) analüüsi üksikasjalikkus on proportsionaalne asjaomase ala suurusega ning kasutatakse seda ala käsitlevaid väärtusi. (d) looduslikest häiringutest, näiteks kahjuritest ja haigustest, metsatulekahjudest, tuulest ja tormikahjustustest tingitud heide ja sidumine, mis mõjutab piirkonda ja põhjustab ebapiisavat tulemuslikkust, ei tähenda määruse (EL) 2020/852 nõuete rikkumist, tingimusel et kliimaalase kasu analüüs on kooskõlas riiklikke kasvuhoonegaaside inventuure käsitlevate IPCC 2006. aasta suuniste 2019. aasta täpsustustega seoses looduslikest häiringutest tingitud heite ja sidumisega. 2.4. Alla 13 hektari suuruste metsakinnistute puhul ei nõuta kliimaalase kasu analüüsi tegemist. 3. Püsivuse tagamine 3.1. Kooskõlas siseriiklike õigusnormidega tagatakse tegevuse toimumiskohaks oleva ala jätkuv käsitamine metsana ühega järgmistest meetmetest: (a) ala on liigitatud FAO määratletud püsimetsaks (7); (b) ala on liigitatud kaitsealaks; (c) ala suhtes kehtib õiguslik või lepinguline garantii, mis tagab, et see jääb metsaks. 3.2. Tegevuse elluviija kohustub kooskõlas siseriiklike õigusnormidega tagama, et metsamajandamiskava või samaväärse dokumendi edasiste ajakohastamistega, mis lähevad kaugemale rahastatavast tegevusest, taotletakse jätkuvalt kliimaalast kasu, nagu kindlaks määratud punktis 2. Lisaks kohustub tegevuse elluviija kompenseerima punktis 2 kindlaks määratud kliimaalase kasu vähenemise samaväärse kliimaalase kasuga, mis tuleneb tegevusest, mis vastab ühele käesolevas määruses määratletud metsamajandustegevusele. 4. Audit Kahe aasta jooksul pärast tegevuse algust ja seejärel iga kümne aasta tagant kontrollib tegevuse vastavust kliimamuutuste leevendamisse olulise panuse andmise kriteeriumidele ja põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kriteeriumidele üks järgmistest: (a) asjakohased riiklikud pädevad asutused; (b) sõltumatu kolmandast isikust sertifitseerija riigi ametiasutuste või tegevuse elluviija taotluse alusel. Et kulusid vähendada, võib auditeid korraldada koos metsa sertifitseerimise, kliimaalase sertifitseerimise või muu auditiga. Sõltumatul kolmandast isikust sertifitseerijal ei tohi olla huvide konflikti omaniku ega rahastajaga ning ta tohi ei osaleda tegevuse arendamises ega elluviimises. 5. Rühmahindamine Kliimamuutuste leevendamisse olulise panuse andmise ja põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kriteeriumide täitmist võib kontrollida: (a) direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 punktis 30 määratletud metsa hankimisala (8) tasandil; (b) sellise ettevõtjate rühma tasandil, mille omadused on piisavalt ühtlased, et hinnata riski metsamajandustegevuse kestlikkusele, tingimusel et need ettevõtjad on püsivas suhtes ja osalevad tegevuses ning et ettevõtjate rühm jääb kõigi järgnevate auditite puhul samaks. Põhimõte „ei kahjusta oluliselt“ 2) Kliimamuutustega kohanemine Tegevus vastab käesoleva lisa A liites sätestatud kriteeriumidele. 3) Vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse Tegevus vastab käesoleva lisa B liites sätestatud kriteeriumidele. Üksikasjalik teave, millele on osutatud punkti 1.2 alapunktis i, sisaldab sätteid, mida tuleb järgida, et täita käesoleva lisa B liites sätestatud kriteeriume. 4) Üleminek ringmajandusele Tegevusest tingitud metsa muutumisega tegevuse elluviimise kohas ei kaasne tõenäoliselt sellise metsa primaarse biomassi kestliku koguse märkimisväärset vähenemist, mis sobib pikaajalise ringluse potentsiaaliga puidupõhiste toodete tootmiseks. Selle kriteeriumi täitmist võib tõendada punktis 2 osutatud kliimaalase kasu analüüsiga. 5) Saastuse vältimine ja tõrje Pestitsiidide kasutamist vähendatakse ning eelistatakse alternatiivseid lähenemisviise või võtteid, mis võivad hõlmata pestitsiidide kemikaalivabu alternatiive, nagu ette nähtud direktiivis 2009/128/EÜ, välja arvatud juhtudel, kui pestitsiidide kasutamine on vajalik kahjurite ja haiguspuhangute tõrjeks. Tegevuse käigus kasutatakse väetisi minimaalselt ja ei kasutata sõnnikut. Tegevus on kooskõlas määrusega (EL) 2019/1009 või siseriiklike õigusnormidega põllumajanduslikuks kasutamiseks mõeldud väetiste ja mullaparandusainete kohta. Võetakse hästi dokumenteeritud ja kontrollitavaid meetmeid, et vältida selliste toimeainete kasutamist, mis on loetletud määruse (EL) 2019/1021 (9) I lisa A osas, pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitlevas Rotterdami konventsioonis, Minamata elavhõbedakonventsioonis ja osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokollis, ning et vältida toimeaineid, mis on liigitatud taimekaitsevahendite ohtlikkusel põhineva WHO klassifikatsiooni ohuklassi Ia („eriti ohtlik“) või Ib („väga ohtlik“). Tegevus on kooskõlas toimeaineid käsitlevate asjakohaste siseriiklike õigusnormidega. Vee- ja pinnasereostust välditakse ning reostuse ilmnemisel võetakse puhastusmeetmeid. 6) Elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine Riikliku pädeva asutuse määratud kaitsealadel või kaitsealustes elupaikades on tegevus kooskõlas nende alade kaitse-eesmärkidega. Ei muudeta elupaiku, mis on elurikkuse kadumise suhtes eriti tundlikud või millel on suur kaitseväärtus, ega alasid, mis on ette nähtud selliste elupaikade taastamiseks kooskõlas siseriikliku õigusega. Punkti 1.2 alapunktis i osutatud üksikasjalik teave sisaldab sätteid elurikkuse säilitamise ja võimaliku suurendamise kohta kooskõlas riiklike ja kohalike õigusnormidega, sealhulgas sätteid järgmise kohta: (a) elupaikade ja liikide hea kaitsestaatuse tagamine, elupaikade tüüpiliste liikide säilitamine; (b) invasiivsete võõrliikide kasutamise või keskkonda viimise välistamine; (c) võõrliikide kasutamise välistamine, välja arvatud juhul, kui on võimalik tõendada, et: i) kultiveerimismaterjali kasutamine loob soodsad ja sobivad ökosüsteemi tingimused (nt kliima, mullakriteeriumid ja taimestik, metsa tulekindlus); ii) piirkonnas praegu esinevad pärismaised liigid ei ole enam kohastunud prognoositavate kliima- ning pedoloogiliste ja hüdroloogiliste tingimustega; (d) mulla füüsikalise, keemilise ja bioloogilise kvaliteedi säilitamise ja parandamise tagamine; (e) selliste elurikkust soodustavate tavade edendamine, mis parandavad metsade looduslikke protsesse; (f) suure elurikkusega ökosüsteemide väiksema elurikkusega ökosüsteemideks muutmise välistamine; (g) metsaga seotud elupaikade ja liikide mitmekesisuse tagamine; (h) puistute struktuuride mitmekesisuse tagamine ning täiskasvanud puistute ja lagupuidu säilitamine või nende osakaalu suurendamine. ( 1 ) Metsaala, millel on pikaajaline (kümme aastat või enam) dokumenteeritud majandamiskava, mille eesmärk on saavutada kindlaks määratud majandamiseesmärgid ja mis vaadatakse korrapäraselt läbi.

(FAO ülemaailmne ressursside hindamine 2020. Terminid ja määratlused. 4.6.2021. a versioon: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf). ( 2 ) Sealhulgas järgmise analüüs: i) metsavarude pikaajaline kestlikkus, ii) elupaikade kaitsele ja seotud elupaikade mitmekesisusele avalduv mõju/surve ning mullale minimaalset mõju avaldava metsaraie tingimus. ( 3 ) Metsade ja metsamaade majandamine ja kasutamine niisugusel viisil ja määral, et need säilitavad oma elurikkuse, tootlikkuse, uuenemisvõime, elujõulisuse ja võime täita praegu ja tulevikus vastavaid ökoloogilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid funktsioone kohalikul, siseriiklikul ja üleilmsel tasandil muudele ökosüsteemidele kahju tekitamata.

(Resolutsioon H1 „General Guidelines for the Sustainable Management of Forests in Europe“, teine Euroopa metsade kaitset käsitlev ministrite konverents 16.–17. juunil 1993, Helsingi/Soome. 4.6.2021. a versioon: https://www.foresteurope.org/docs/MC/MC_helsinki_resolutionH1.pdf). ( 4 ) Resolutsiooni L2 2. lisa „Pan-European Operational Level Guidelines for Sustainable Forest Management“. Kolmas Euroopa metsade kaitset käsitlev ministrite konverents 2.–4. juunil 1998, Lissabon/Portugal (4.6.2021. a versioon: https://foresteurope.org/wp-content/uploads/2016/10/MC_lisbon_resolutionL2_with_annexes.pdf#page=18). ( 5 ) „Suure süsinikuvaruga maa“ – märgalad, sealhulgas turbaalad, ning püsivalt metsaga kaetud alad direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 4 punktide a, b ja c tähenduses. ( 6 ) „2019 Refinement to the 2006 IPCC Guidelines for National Greenhouse Gas Inventories“ (4.6.2021. a versioon: https://www.ipcc-nggip.iges.or.jp/public/2019rf/). ( 7 ) Metsaala, mis on määratud jääma metsaks ja mida ei tohi muuta muul otstarbel kasutatavaks maaks

(FAO ülemaailmne ressursside hindamine 2020. Terminid ja määratlused.4.6.2021. a versioon: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf). ( 8 ) „Hankimisala“ – geograafiliselt määratletud ala, kust hangitakse metsa biomassi lähteaine, mille kohta on kättesaadav usaldusväärne ja sõltumatu teave ning mille tingimused on piisavalt ühtsed, et hinnata riski metsa biomassi säästlikkusele ja seaduslikkusele. ( 9 ) Millega rakendatakse liidus püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni (ELT L 209, 31.7.2006, lk 3).

1.3. Metsa majandamine

Tegevuse kirjeldus

Metsa majandamine, nagu määratletud siseriiklikes õigusnormides. Kui siseriiklikes õigusnormides pole sellist määratlust kehtestatud, vastab metsa majandamine mis tahes majandustegevusele, mis tuleneb metsa suhtes kohaldatavast süsteemist, mis mõjutab metsa ökoloogilisi, majanduslikke või sotsiaalseid funktsioone. Metsa majandamine ei eelda maakasutuse muutmist ja toimub maal, mis vastab siseriiklikes õigusnormides sätestatud metsa määratlusele või kui see ei ole kättesaadav, siis FAO metsa määratlusele ( 12 ).

Sellesse kategooriasse kuuluvat majandustegevust võib seostada NACE koodiga A2 vastavalt määrusega (EÜ) nr 1893/2006 kehtestatud majanduse tegevusalade statistilisele klassifikaatorile. Selle kategooria majandustegevus piirdub NACE Rev. 2 koodidega 02.10 (metsakasvatus ja muud metsamajanduse tegevusalad), 02.20 (metsavarumine), 02.30 (looduslike materjalide kogumine, v.a puit) ja 02.40 (metsamajandust abistavad tegevused).

Tehnilised sõelumiskriteeriumid







Oluline panus kliimamuutuste leevendamisse 1. Metsamajandamiskava või samaväärne dokument 1.1. Tegevus toimub alal, kus kohaldatakse metsamajandamiskava või samaväärset dokumenti, nagu sätestatud siseriiklikes õigusnormides, või kui siseriiklikes õigusnormides ei ole metsamajandamiskava ega samaväärset dokumenti määratletud, siis nagu osutatud FAO „pikaajalise metsamajandamiskavaga metsaala“ (1) määratluses. Metsamajandamiskava või samaväärne dokument hõlmab vähemalt kümneaastast ajavahemikku ja seda ajakohastatakse pidevalt. 1.2. Esitatakse järgmistes punktides osutatud teave, mida ei ole veel metsamajandamiskavas või samaväärses süsteemis dokumenteeritud: (a) majandamiseesmärgid, sealhulgas peamised piirangud (2); (b) üldstrateegiad ja tegevused, mis on kavandatud majandamiseesmärkide saavutamiseks, sealhulgas eeldatav tegevus kogu metsatsükli jooksul; (c) metsaelupaikade määratlus, sealhulgas peamised olemasolevad ja kavandatavad metsapuuliigid ning nende leviku ulatus ja ruumiline jaotus; (d) ala määratlus vastavalt sellele, kuidas see on kinnistusraamatusse kantud; (e) metsaeraldised, teed, elektriliinide koridorid ja muud üldsusele juurdepääsetavad alad, füüsilised tunnused (sealhulgas veeteed), õiguslike ja muude piirangutega alad; (f) metsa ökosüsteemide hea seisundi säilitamiseks võetud meetmed; (g) arvesse võetud sotsiaalküsimused (sealhulgas maastiku säilitamine, sidusrühmadega konsulteerimine vastavalt siseriiklikes õigusnormides sätestatud tingimustele); (h) metsaga seotud riskide (sh metsatulekahjud ning kahjurite levik ja haiguspuhangud) hindamine, et ennetada, vähendada ja kontrollida riske, ning meetmed, mida võetakse kaitseks jääkriskide eest ning nendega kohanemiseks; (i) kõik põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kriteeriumid, mis on metsa majandamise seisukohast olulised. 1.3. Punktis 1.1 osutatud kavas dokumenteeritud metsamajandamissüsteemide kestlikkus tagatakse, valides kõige kaugeleulatuvama järgmistest lähenemisviisidest: (a) metsa majandamine vastab riigis kohaldatavale metsa säästva majandamise määratlusele; (b) metsa majandamine vastab Euroopa metsade kaitset käsitleva ministrite konverentsi metsa säästva majandamise määratlusele (3) ning metsade säästva majandamise üleeuroopalistele tegevusjuhistele (4); (c) kehtestatud majandamissüsteem on vastavuses direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõikes 6 sätestatud metsa kestlikkuse kriteeriumide ning ka kõnealuse direktiivi artikli 29 lõike 8 alusel vastu võetud rakendusaktiga metsa biomassist energia tootmise tegevussuuniste kohta alates selle kohaldamise kuupäevast. 1.4. Tegevusega ei kaasne suure süsinikuvaruga maa (5) seisundi halvenemist. 1.5. Tegevusega seotud majandamissüsteemid vastavad määruses (EL) nr 995/2010 sätestatud hoolsuskohustusele ja õiguspärasuse nõuetele. 1.6. Metsamajandamiskavas või samaväärses dokumendis nähakse ette järelevalve, millega tagatakse kavas esitatud teabe õigsus, eelkõige seoses asjaomast ala käsitlevate andmetega. 2. Kliimaalase kasu analüüs 2.1. Alade puhul, mis vastavad metsa hankimisala tasandil nõuetele, millega tagatakse metsa süsinikuvaru ja sidujate taseme pikaajaline säilimine või suurenemine, nagu sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 7 punktis b, vastab tegevus järgmistele kriteeriumidele: (a) kliimaalase kasu analüüs näitab, et tegevusest tingitud kasvuhoonegaaside heite ja sidumise netosaldo 30-aastasel ajavahemikul pärast tegevuse algust on väiksem kui võrdlusalus, mis vastab tegevuse algusest algava 30-aastase ajavahemiku kasvuhoonegaaside heite ja sidumise saldole ning mis on seotud harilike tavadega, mida oleks asjaomasel alal tegevuse puudumise korral rakendatud; (b) pikaajalist kliimaalast kasu kinnitatakse tõenditega direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 7 punkti b järgimise kohta. 2.2. Alade puhul, mis ei vasta metsa hankimisala tasandil nõuetele, millega tagatakse metsa süsinikuvaru ja sidujate taseme pikaajaline säilimine või suurenemine, nagu sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 7 punktis b, vastab tegevus järgmistele kriteeriumidele: (a) kliimaalase kasu analüüs näitab, et tegevusest tingitud kasvuhoonegaaside heite ja sidumise netosaldo 30-aastasel ajavahemikul pärast tegevuse algust on väiksem kui võrdlusalus, mis vastab tegevuse algusest algava 30-aastase ajavahemiku kasvuhoonegaaside heite ja sidumise saldole ning mis on seotud harilike tavadega, mida oleks asjaomasel alal tegevuse puudumise korral rakendatud; (b) tegevuse prognoositud pikaajaline keskmine kasvuhoonegaaside netosaldo on väiksem kui punktis 2.2 osutatud võrdlusaluse puhul prognoositud pikaajaline keskmine kasvuhoonegaaside saldo, võttes arvesse, et „pikaajaline“ vastab 100 aastale või kogu metsatsükli kestusele, olenevalt sellest, kumb on pikem. 2.3. Kliimaalase kasu arvutamine vastab järgmistele kriteeriumidele: (a) analüüs on kooskõlas riiklikke kasvuhoonegaaside inventuure käsitlevate IPCC 2006. aasta suuniste 2019. aasta täpsustustega (6). Kliimaalase kasu analüüs põhineb läbipaistval, täpsel, järjepideval, täielikul ja võrreldaval teabel, hõlmab kõiki tegevusest mõjutatud süsiniku talletajaid, sealhulgas maapealset ja maa-alust biomassi, lagupuitu, metsavarist ja mulda, põhineb kõige konservatiivsematel arvutuste eeldustel ning selles on võetud nõuetekohaselt arvesse CO2 sidumise muutumise ja ümberpöördumise riske, küllastumise riski ja heite ülekandumise riski. (b) harilikud tavad, sealhulgas raietavad, on ühed järgmistest: i) majandamistavad, mis olid dokumenteeritud metsamajandamiskava või samaväärse dokumendi viimases versioonis (kui see on olemas) enne tegevuse alustamist; ii) viimased harilikud tavad enne tegevuse alustamist; iii) tavad, mis vastavad juhtimissüsteemile, millega tagatakse metsaala süsinikuvaru ja sidujate taseme pikaajaline säilimine või suurenemine, nagu sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 7 punktis b; (c) analüüsi üksikasjalikkus on proportsionaalne asjaomase ala suurusega ning kasutatakse seda ala käsitlevaid väärtusi. (d) looduslikest häiringutest, näiteks kahjuritest ja haigustest, metsatulekahjudest, tuulest ja tormikahjustustest tingitud heide ja sidumine, mis mõjutab piirkonda ja põhjustab ebapiisavat tulemuslikkust, ei tähenda määruse (EL) 2020/852 nõuete rikkumist, tingimusel et kliimaalase kasu analüüs on kooskõlas riiklikke kasvuhoonegaaside inventuure käsitlevate IPCC 2006. aasta suuniste 2019. aasta täpsustustega seoses looduslikest häiringutest tingitud heite ja sidumisega. 2.4. Alla 13 hektari suuruste metsakinnistute puhul ei nõuta kliimaalase kasu analüüsi tegemist. 3. Püsivuse tagamine 3.1. Kooskõlas siseriiklike õigusnormidega tagatakse tegevuse toimumiskohaks oleva ala jätkuv käsitamine metsana ühega järgmistest meetmetest: (a) ala on liigitatud FAO määratletud püsimetsaks (7); (b) ala on liigitatud kaitsealaks; (c) ala suhtes kehtib õiguslik või lepinguline garantii, mis tagab, et see jääb metsaks. 3.2. Tegevuse elluviija kohustub kooskõlas siseriiklike õigusnormidega tagama, et metsamajandamiskava või samaväärse dokumendi edasiste ajakohastamistega, mis lähevad kaugemale rahastatavast tegevusest, taotletakse jätkuvalt kliimaalast kasu, nagu kindlaks määratud punktis 2. Lisaks kohustub tegevuse elluviija kompenseerima punktis 2 kindlaks määratud kliimaalase kasu vähenemise samaväärse kliimaalase kasuga, mis tuleneb tegevusest, mis vastab ühele käesolevas määruses määratletud metsamajandustegevusele. 4. Audit Kahe aasta jooksul pärast tegevuse algust ja seejärel iga kümne aasta tagant kontrollib tegevuse vastavust kliimamuutuste leevendamisse olulise panuse andmise kriteeriumidele ja põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kriteeriumidele üks järgmistest: (a) asjakohased riiklikud pädevad asutused; (b) sõltumatu kolmandast isikust sertifitseerija riigi ametiasutuste või tegevuse elluviija taotluse alusel. Et kulusid vähendada, võib auditeid korraldada koos metsa sertifitseerimise, kliimaalase sertifitseerimise või muu auditiga. Sõltumatul kolmandast isikust sertifitseerijal ei tohi olla huvide konflikti omaniku ega rahastajaga ning ta tohi ei osaleda tegevuse arendamises ega elluviimises. 5. Rühmahindamine Kliimamuutuste leevendamisse olulise panuse andmise ja põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kriteeriumide täitmist võib kontrollida: (a) direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 punktis 30 määratletud metsa hankimisala (8) tasandil; (b) sellise ettevõtjate rühma tasandil, mille omadused on piisavalt ühtlased, et hinnata riski metsamajandustegevuse kestlikkusele, tingimusel et need ettevõtjad on püsivas suhtes ja osalevad tegevuses ning et ettevõtjate rühm jääb kõigi järgnevate auditite puhul samaks. Põhimõte „ei kahjusta oluliselt“ 2) Kliimamuutustega kohanemine Tegevus vastab käesoleva lisa A liites sätestatud kriteeriumidele. 3) Vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse Tegevus vastab käesoleva lisa B liites sätestatud kriteeriumidele. Üksikasjalik teave, millele on osutatud punkti 1.2 alapunktis i, sisaldab sätteid, mida tuleb järgida, et täita käesoleva lisa B liites sätestatud kriteeriume. 4) Üleminek ringmajandusele Tegevusest tingitud metsa muutumisega tegevuse elluviimise kohas ei kaasne tõenäoliselt sellise metsa primaarse biomassi kestliku koguse märkimisväärset vähenemist, mis sobib pikaajalise ringluse potentsiaaliga puidupõhiste toodete tootmiseks. Selle kriteeriumi täitmist võib tõendada punktis 2 osutatud kliimaalase kasu analüüsiga. 5) Saastuse vältimine ja tõrje Pestitsiidide kasutamist vähendatakse ning eelistatakse alternatiivseid lähenemisviise või võtteid, mis võivad hõlmata pestitsiidide kemikaalivabu alternatiive, nagu ette nähtud direktiivis 2009/128/EÜ, välja arvatud juhtudel, kui pestitsiidide kasutamine on vajalik kahjurite ja haiguspuhangute tõrjeks. Tegevuse käigus kasutatakse väetisi minimaalselt ja ei kasutata sõnnikut. Tegevus on kooskõlas määrusega (EL) 2019/1009 või siseriiklike õigusnormidega põllumajanduslikuks kasutamiseks mõeldud väetiste ja mullaparandusainete kohta. Võetakse hästi dokumenteeritud ja kontrollitavaid meetmeid, et vältida selliste toimeainete kasutamist, mis on loetletud määruse (EL) 2019/1021 (9) I lisa A osas, pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitlevas Rotterdami konventsioonis, Minamata elavhõbedakonventsioonis ja osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokollis, ning et vältida toimeaineid, mis on liigitatud taimekaitsevahendite ohtlikkusel põhineva WHO klassifikatsiooni (10) ohuklassi Ia („eriti ohtlik“) või Ib („väga ohtlik“). Tegevus on kooskõlas toimeaineid käsitlevate asjakohaste siseriiklike õigusnormidega. Vee- ja pinnasereostust välditakse ning reostuse ilmnemisel võetakse puhastusmeetmeid. 6) Elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine Riikliku pädeva asutuse määratud kaitsealadel või kaitsealustes elupaikades on tegevus kooskõlas nende alade kaitse-eesmärkidega. Ei muudeta elupaiku, mis on elurikkuse kadumise suhtes eriti tundlikud või millel on suur kaitseväärtus, ega alasid, mis on ette nähtud selliste elupaikade taastamiseks kooskõlas siseriikliku õigusega. Punkti 1.2 alapunktis i osutatud üksikasjalik teave sisaldab sätteid elurikkuse säilitamise ja võimaliku suurendamise kohta kooskõlas riiklike ja kohalike õigusnormidega, sealhulgas sätteid järgmise kohta: (a) elupaikade ja liikide hea kaitsestaatuse tagamine, elupaikade tüüpiliste liikide säilitamine; (b) invasiivsete võõrliikide kasutamise või keskkonda viimise välistamine; (c) võõrliikide kasutamise välistamine, välja arvatud juhul, kui on võimalik tõendada, et: i) kultiveerimismaterjali kasutamine loob soodsad ja sobivad ökosüsteemi tingimused (nt kliima, mullakriteeriumid ja taimestik, metsa tulekindlus); ii) piirkonnas praegu esinevad pärismaised liigid ei ole enam kohastunud prognoositavate kliima- ning pedoloogiliste ja hüdroloogiliste tingimustega; (d) mulla füüsikalise, keemilise ja bioloogilise kvaliteedi säilitamise ja parandamise tagamine; (e) selliste elurikkust soodustavate tavade edendamine, mis parandavad metsade looduslikke protsesse; (f) suure elurikkusega ökosüsteemide väiksema elurikkusega ökosüsteemideks muutmise välistamine; (g) metsaga seotud elupaikade ja liikide mitmekesisuse tagamine; (h) puistute struktuuride mitmekesisuse tagamine ning täiskasvanud puistute ja lagupuidu säilitamine või nende osakaalu suurendamine. ( 1 ) Metsaala, millel on pikaajaline (kümme aastat või enam) dokumenteeritud majandamiskava, mille eesmärk on saavutada kindlaks määratud majandamiseesmärgid ja mis vaadatakse korrapäraselt läbi.

(FAO ülemaailmne ressursside hindamine 2020. Terminid ja määratlused. 4.6.2021. a versioon: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf). ( 2 ) Sealhulgas järgmise analüüs: i) metsavarude pikaajaline kestlikkus, ii) elupaikade kaitsele ja seotud elupaikade mitmekesisusele avalduv mõju/surve ning mullale minimaalset mõju avaldava metsaraie tingimus. ( 3 ) Metsade ja metsamaade majandamine ja kasutamine niisugusel viisil ja määral, et need säilitavad oma elurikkuse, tootlikkuse, uuenemisvõime, elujõulisuse ja võime täita praegu ja tulevikus vastavaid ökoloogilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid funktsioone kohalikul, siseriiklikul ja üleilmsel tasandil muudele ökosüsteemidele kahju tekitamata.

(Resolutsioon H1 „General Guidelines for the Sustainable Management of Forests in Europe“, teine Euroopa metsade kaitset käsitlev ministrite konverents 16.–17. juunil 1993, Helsingi/Soome. 4.6.2021. a versioon: https://www.foresteurope.org/docs/MC/MC_helsinki_resolutionH1.pdf). ( 4 ) Resolutsiooni L2 2. lisa „Pan-European Operational Level Guidelines for Sustainable Forest Management“. Kolmas Euroopa metsade kaitset käsitlev ministrite konverents 2.–4. juunil 1998, Lissabon/Portugal (4.6.2021. a versioon: https://foresteurope.org/wp-content/uploads/2016/10/MC_lisbon_resolutionL2_with_annexes.pdf#page=18). ( 5 ) „Suure süsinikuvaruga maa“ – märgalad, sealhulgas turbaalad, ning püsivalt metsaga kaetud alad direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 4 punktide a, b ja c tähenduses. ( 6 ) „2019 Refinement to the 2006 IPCC Guidelines for National Greenhouse Gas Inventories“ (4.6.2021. a versioon: https://www.ipcc-nggip.iges.or.jp/public/2019rf/). ( 7 ) Metsaala, mis on määratud jääma metsaks ja mida ei tohi muuta muul otstarbel kasutatavaks maaks.

(FAO ülemaailmne ressursside hindamine 2020. Terminid ja määratlused. 4.6.2021. a versioon: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf). ( 8 ) „Hankimisala“ – geograafiliselt määratletud ala, kust hangitakse metsa biomassi lähteaine, mille kohta on kättesaadav usaldusväärne ja sõltumatu teave ning mille tingimused on piisavalt ühtsed, et hinnata riski metsa biomassi säästlikkusele ja seaduslikkusele. ( 9 ) Millega rakendatakse liidus püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni (ELT L 209, 31.7.2006, lk 3). ( 10 ) Taimekaitsevahendite ohtlikkusel põhinev WHO klassifikatsioon (2019. aasta versioon), (4.6.2021. a versioon: https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/332193/9789240005662-eng.pdf?ua=1).

1.4. Kaitsev metsamajandus

Tegevuse kirjeldus

Metsamajandamistegevus, mille eesmärk on ühe või mitme elupaiga või liigi säilitamine. Kaitsev metsamajandus ei eelda maakasutuskategooria muutmist ja toimub maal, mis vastab siseriiklikes õigusnormides sätestatud metsa määratlusele või kui see ei ole kättesaadav, siis FAO metsa määratlusele ( 13 ).

Sellesse kategooriasse kuuluvat majandustegevust võib seostada NACE koodiga A2 vastavalt määrusega (EÜ) nr 1893/2006 kehtestatud majanduse tegevusalade statistilisele klassifikaatorile. Selle kategooria majandustegevus piirdub NACE Rev. 2 koodidega 02.10 (metsakasvatus ja muud metsamajanduse tegevusalad), 02.20 (metsavarumine), 02.30 (looduslike materjalide kogumine, v.a puit) ja 02.40 (metsamajandust abistavad tegevused).

Tehnilised sõelumiskriteeriumid







Oluline panus kliimamuutuste leevendamisse 1. Metsamajandamiskava või samaväärne dokument 1.1. Tegevus toimub alal, kus kohaldatakse metsamajandamiskava või samaväärset dokumenti, nagu sätestatud siseriiklikes õigusnormides, või kui siseriiklikes õigusnormides ei ole metsamajandamiskava määratletud, siis nagu osutatud FAO „pikaajalise metsamajandamiskavaga metsaala“ määratluses (1). Metsamajandamiskava või samaväärne dokument hõlmab vähemalt kümneaastast ajavahemikku ja seda ajakohastatakse pidevalt. 1.2. Esitatakse järgmistes punktides osutatud teave, mida ei ole veel metsamajandamiskavas või samaväärses süsteemis dokumenteeritud: (a) majandamiseesmärgid, sealhulgas peamised piirangud; (b) üldstrateegiad ja tegevused, mis on kavandatud majandamiseesmärkide saavutamiseks, sealhulgas eeldatav tegevus kogu metsatsükli jooksul; (c) metsaelupaikade määratlus, peamised olemasolevad ja kavandatavad metsapuuliigid ning nende leviku ulatus ja ruumiline jaotus kooskõlas kohaliku metsaökosüsteemiga; (d) ala määratlus vastavalt sellele, kuidas see on kinnistusraamatusse kantud; (e) metsaeraldised, teed, elektriliinide koridorid ja muud üldsusele juurdepääsetavad alad, füüsilised tunnused (sealhulgas veeteed), õiguslike ja muude piirangutega alad; (f) metsa ökosüsteemide hea seisundi säilitamiseks võetud meetmed; (g) arvesse võetud sotsiaalküsimused (sealhulgas maastiku säilitamine, sidusrühmadega konsulteerimine vastavalt siseriiklikes õigusnormides sätestatud tingimustele); (h) metsaga seotud riskide (sh metsatulekahjud ning kahjurite levik ja haiguspuhangud) hindamine, et ennetada, vähendada ja kontrollida riske, ning meetmed, mida võetakse kaitseks jääkriskide eest ning nendega kohanemiseks; (i) kõik põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kriteeriumid, mis on metsa majandamise seisukohast olulised. 1.3. Metsamajandamiskava või samaväärne dokument: (a) kajastab peamist kindlaksmääratud majandamiseesmärki, (2) mis hõlmab mulla ja vee kaitset, (3) elurikkuse kaitset (4) või sotsiaalseid hüvesid (5) vastavalt FAO määratlustele; (b) edendab selliseid elurikkust soodustavaid tavu, mis parandavad metsade looduslikke protsesse; (c) sisaldab järgmiste elementide analüüsi: i) elupaikade kaitsele ja seotud elupaikade mitmekesisusele avalduv mõju ja surve; ii) mullale minimaalset mõju avaldava metsaraie tingimus; iii) kaitse-eesmärke mõjutav muu tegevus, näiteks jahipidamine ja kalapüük, põllumajandus-, karjakasvatus- ja metsandustegevus, tööstus-, kaevandus- ja äritegevus. 1.4. Punktis 1.1 osutatud kavas dokumenteeritud metsamajandamissüsteemide kestlikkus tagatakse, valides kõige kaugeleulatuvama järgmistest lähenemisviisidest: (a) metsa majandamine vastab riiklikule metsa säästva majandamise määratlusele, kui see on olemas; (b) metsa majandamine vastab Euroopa metsade kaitset käsitleva ministrite konverentsi metsa säästva majandamise määratlusele (6) ning metsade säästva majandamise üleeuroopalistele tegevusjuhistele (7); (c) kehtestatud majandamissüsteem on vastavuses direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõikes 6 kindlaks määratud metsa kestlikkuse kriteeriumide ning ka kõnealuse direktiivi artikli 29 lõike 8 alusel vastu võetud rakendusaktiga metsa biomassist energia tootmise tegevussuuniste kohta alates selle kohaldamise kuupäevast. 1.5. Tegevusega ei kaasne suure süsinikuvaruga maa (8) seisundi halvenemist. 1.6. Tegevusega seotud majandamissüsteemid vastavad määruses (EL) nr 995/2010 sätestatud hoolsuskohustusele ja õiguspärasuse nõuetele. 1.7. Metsamajandamiskavas või samaväärses dokumendis nähakse ette järelevalve, millega tagatakse kavas esitatud teabe õigsus, eelkõige seoses asjaomast ala käsitlevate andmetega. 2. Kliimaalase kasu analüüs 2.1. Alade puhul, mis vastavad metsa hankimisala tasandil nõuetele, millega tagatakse metsa süsinikuvaru ja sidujate taseme pikaajaline säilimine või suurenemine, nagu sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 7 punktis b, vastab tegevus järgmistele kriteeriumidele: (a) kliimaalase kasu analüüs näitab, et tegevusest tingitud kasvuhoonegaaside heite ja sidumise netosaldo 30-aastasel ajavahemikul pärast tegevuse algust on väiksem kui võrdlusalus, mis vastab tegevuse algusest algava 30-aastase ajavahemiku kasvuhoonegaaside heite ja sidumise saldole ning mis on seotud harilike tavadega, mida oleks asjaomasel alal tegevuse puudumise korral rakendatud; (b) pikaajalist kliimaalast kasu kinnitatakse tõenditega direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 7 punkti b järgimise kohta. 2.2. Alade puhul, mis ei vasta metsa hankimisala tasandil nõuetele, millega tagatakse metsa süsinikuvaru ja sidujate taseme pikaajaline säilimine või suurenemine, nagu sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 7 punktis b, vastab tegevus järgmistele kriteeriumidele: (a) kliimaalase kasu analüüs näitab, et tegevusest tingitud kasvuhoonegaaside heite ja sidumise netosaldo 30-aastasel ajavahemikul pärast tegevuse algust on väiksem kui võrdlusalus, mis vastab tegevuse algusest algava 30-aastase ajavahemiku kasvuhoonegaaside heite ja sidumise saldole ning mis on seotud harilike tavadega, mida oleks asjaomasel alal tegevuse puudumise korral rakendatud; (b) tegevuse prognoositud pikaajaline keskmine kasvuhoonegaaside netosaldo on väiksem kui punktis 2.2 osutatud võrdlusaluse puhul prognoositud pikaajaline keskmine kasvuhoonegaaside saldo, võttes arvesse, et „pikaajaline“ vastab 100 aastale või kogu metsatsükli kestusele, olenevalt sellest, kumb on pikem. 2.3. Kliimaalase kasu arvutamine vastab järgmistele kriteeriumidele: (a) analüüs on kooskõlas riiklikke kasvuhoonegaaside inventuure käsitlevate IPCC 2006. aasta suuniste 2019. aasta täpsustustega (9). Kliimaalase kasu analüüs põhineb läbipaistval, täpsel, järjepideval, täielikul ja võrreldaval teabel, hõlmab kõiki tegevusest mõjutatud süsiniku talletajaid, sealhulgas maapealset ja maa-alust biomassi, lagupuitu, metsavarist ja mulda, põhineb kõige konservatiivsematel arvutuste eeldustel ning selles on võetud nõuetekohaselt arvesse CO2 sidumise muutumise ja ümberpöördumise riske, küllastumise riski ja heite ülekandumise riski. (b) harilikud tavad, sealhulgas raietavad, on ühed järgmistest: i) majandamistavad, mis olid dokumenteeritud metsamajandamiskava või samaväärse dokumendi viimases versioonis (kui see on olemas) enne tegevuse alustamist; ii) viimased harilikud tavad enne tegevuse alustamist; iii) tavad, mis vastavad juhtimissüsteemile, millega tagatakse metsaala süsinikuvaru ja sidujate taseme pikaajaline säilimine või suurenemine, nagu sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 7 punktis b; (c) analüüsi üksikasjalikkus on proportsionaalne asjaomase ala suurusega ning kasutatakse seda ala käsitlevaid väärtusi. (d) looduslikest häiringutest, näiteks kahjuritest ja haigustest, metsatulekahjudest, tuulest ja tormikahjustustest tingitud heide ja sidumine, mis mõjutab piirkonda ja põhjustab ebapiisavat tulemuslikkust, ei tähenda mittevastavust määruse (EL) 2020/852 kriteeriumidele, tingimusel et kliimaalase kasu analüüs on kooskõlas riiklikke kasvuhoonegaaside inventuure käsitlevate IPCC 2006. aasta suuniste 2019. aasta täpsustustega seoses looduslikest häiringutest tingitud heite ja sidumisega. 2.4. Alla 13 hektari suuruste metsakinnistute puhul ei nõuta kliimaalase kasu analüüsi tegemist. 3. Püsivuse tagamine 3.1. Kooskõlas siseriiklike õigusnormidega tagatakse tegevuse toimumiskohaks oleva ala jätkuv käsitamine metsana ühega järgmistest meetmetest: (a) ala on liigitatud FAO määratletud püsimetsaks (10); (b) ala on liigitatud kaitsealaks; (c) ala suhtes kehtib õiguslik või lepinguline garantii, mis tagab, et see jääb metsaks. 3.2. Tegevuse elluviija kohustub kooskõlas siseriiklike õigusnormidega tagama, et metsamajandamiskava või samaväärse dokumendi edasiste ajakohastamistega, mis lähevad kaugemale rahastatavast tegevusest, taotletakse jätkuvalt kliimaalast kasu, nagu kindlaks määratud punktis 2. Lisaks kohustub tegevuse elluviija kompenseerima punktis 2 kindlaks määratud kliimaalase kasu vähenemise samaväärse kliimaalase kasuga, mis tuleneb tegevusest, mis vastab ühele käesolevas määruses määratletud metsamajandustegevusele. 4. Audit Kahe aasta jooksul pärast tegevuse algust ja seejärel iga kümne aasta tagant kontrollib tegevuse vastavust kliimamuutuste leevendamisse olulise panuse andmise kriteeriumidele ja põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kriteeriumidele üks järgmistest: (a) asjakohased riiklikud pädevad asutused; (b) sõltumatu kolmandast isikust sertifitseerija riigi ametiasutuste või tegevuse elluviija taotluse alusel. Et kulusid vähendada, võib auditeid korraldada koos metsa sertifitseerimise, kliimaalase sertifitseerimise või muu auditiga. Sõltumatul kolmandast isikust sertifitseerijal ei tohi olla huvide konflikti omaniku ega rahastajaga ning ta tohi ei osaleda tegevuse arendamises ega elluviimises. 5. Rühmahindamine Kliimamuutuste leevendamisse olulise panuse andmise ja põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kriteeriumide täitmist võib kontrollida: (a) direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 punktis 30 määratletud metsa hankimisala (11) tasandil; (b) sellise metsamajandusettevõtjate rühma tasandil, mille omadused on piisavalt ühtlased, et hinnata riski metsamajandustegevuse kestlikkusele, tingimusel et need ettevõtjad on püsivas suhtes ja osalevad tegevuses ning et ettevõtjate rühm jääb kõigi järgnevate auditite puhul samaks. Põhimõte „ei kahjusta oluliselt“ 2) Kliimamuutustega kohanemine Tegevus vastab käesoleva lisa A liites sätestatud kriteeriumidele. 3) Vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse Tegevus vastab käesoleva lisa B liites sätestatud kriteeriumidele. Punkti 1.2 alapunktis i osutatud üksikasjalik teave sisaldab sätteid, mida tuleb järgida, et täita käesoleva lisa B liites sätestatud kriteeriume. 4) Üleminek ringmajandusele Tegevusest tingitud metsa muutumisega tegevuse elluviimise kohas ei kaasne tõenäoliselt sellise metsa primaarse biomassi kestliku koguse märkimisväärset vähenemist, mis sobib pikaajalise ringluse potentsiaaliga puidupõhiste toodete tootmiseks. Selle kriteeriumi täitmist võib tõendada punktis 2 osutatud kliimaalase kasu analüüsiga. 5) Saastuse vältimine ja tõrje Tegevuse käigus ei kasutata pestitsiide ega väetisi. Võetakse hästi dokumenteeritud ja kontrollitavaid meetmeid, et vältida selliste toimeainete kasutamist, mis on loetletud määruse (EL) 2019/1021 (12) I lisa A osas, pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitlevas Rotterdami konventsioonis, Minamata elavhõbedakonventsioonis ja osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokollis, ning et vältida toimeaineid, mis on liigitatud taimekaitsevahendite ohtlikkusel põhineva WHO klassifikatsiooni (13) ohuklassi Ia („eriti ohtlik“) või Ib („väga ohtlik“). Tegevus on kooskõlas toimeaineid käsitlevate asjakohaste siseriiklike õigusnormidega. Vee- ja pinnasereostust välditakse ning reostuse ilmnemisel võetakse puhastusmeetmeid. 6) Elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine Riikliku pädeva asutuse määratud kaitsealadel või kaitsealustes elupaikades on tegevus kooskõlas nende alade kaitse-eesmärkidega. Ei muudeta elupaiku, mis on elurikkuse kadumise suhtes eriti tundlikud või millel on suur kaitseväärtus, ega alasid, mis on ette nähtud selliste elupaikade taastamiseks kooskõlas siseriikliku õigusega. Punkti 1.2 alapunktis i osutatud üksikasjalik teave sisaldab sätteid elurikkuse säilitamise ja võimaliku suurendamise kohta kooskõlas riiklike ja kohalike õigusnormidega, sealhulgas sätteid järgmise kohta: (a) elupaikade ja liikide hea kaitsestaatuse tagamine, elupaikade tüüpiliste liikide säilitamine; (b) invasiivsete võõrliikide kasutamise või keskkonda viimise välistamine; (c) võõrliikide kasutamise välistamine, välja arvatud juhul, kui on võimalik tõendada, et: i) kultiveerimismaterjali kasutamine loob soodsad ja sobivad ökosüsteemi tingimused (nt kliima, mullakriteeriumid ja taimestik, metsa tulekindlus); ii) piirkonnas praegu esinevad pärismaised liigid ei ole enam kohastunud prognoositavate kliima- ning pedoloogiliste ja hüdroloogiliste tingimustega; (d) mulla füüsikalise, keemilise ja bioloogilise kvaliteedi säilitamise ja parandamise tagamine; (e) selliste elurikkust soodustavate tavade edendamine, mis parandavad metsade looduslikke protsesse; (f) suure elurikkusega ökosüsteemide väiksema elurikkusega ökosüsteemideks muutmise välistamine; (g) metsaga seotud elupaikade ja liikide mitmekesisuse tagamine; (h) puistute struktuuride mitmekesisuse tagamine ning täiskasvanud puistute ja lagupuidu säilitamine või nende osakaalu suurendamine. ( 1 ) Metsaala, millel on pikaajaline (kümme aastat või enam) dokumenteeritud majandamiskava, mille eesmärk on saavutada kindlaks määratud majandamiseesmärgid ja mis vaadatakse korrapäraselt läbi (FAO ülemaailmne ressursside hindamine 2020. Terminid ja määratlused. 4.6.2021. a versioon: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf). ( 2 ) Peamine kindlaksmääratud majandamiseesmärk, mis on majandamisüksusele määratud (FAO ülemaailmne ressursside hindamine 2020. Terminid ja määratlused. 4.6.2021. a versioon: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf). ( 3 ) Mets, mille puhul majandamiseesmärk on mulla ja vee kaitse. (FAO ülemaailmne ressursside hindamine 2020. Terminid ja määratlused. 4.6.2021. a versioon: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf). ( 4 ) Mets, mille puhul majandamiseesmärk on elurikkuse kaitse. Hõlmab kaitsealadel elurikkuse kaitseks määratud alasid, kuid ei piirdu nendega. (FAO ülemaailmne ressursside hindamine 2020. Terminid ja määratlused. 4.6.2021. a versioon: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf). ( 5 ) Mets, mille puhul majandamiseesmärk on sotsiaalsete hüvede tagamine. (FAO ülemaailmne ressursside hindamine 2020. Terminid ja määratlused. 4.6.2021. a versioon: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf). ( 6 ) Metsade ja metsamaade majandamine ja kasutamine niisugusel viisil ja määral, et need säilitavad oma elurikkuse, tootlikkuse, uuenemisvõime, elujõulisuse ja võime täita praegu ja tulevikus vastavaid ökoloogilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid funktsioone kohalikul, siseriiklikul ja üleilmsel tasandil muudele ökosüsteemidele kahju tekitamata.

(Resolutsioon H1 „General Guidelines for the Sustainable Management of Forests in Europe“, teine Euroopa metsade kaitset käsitlev ministrite konverents 16.–17. juunil 1993, Helsingi/Soome. 4.6.2021. a versioon: https://www.foresteurope.org/docs/MC/MC_helsinki_resolutionH1.pdf) ( 7 ) Resolutsiooni L2 2. lisa „Pan-European Operational Level Guidelines for Sustainable Forest Management“. Kolmas Euroopa metsade kaitset käsitlev ministrite konverents 2.–4. juunil 1998, Lissabon/Portugal (4.6.2021. a versioon: https://foresteurope.org/wp-content/uploads/2016/10/MC_lisbon_resolutionL2_with_annexes.pdf#page=18). ( 8 ) „Suure süsinikuvaruga maa“ – märgalad, sealhulgas turbaalad, ning püsivalt metsaga kaetud alad direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 29 lõike 4 punktide a, b ja c tähenduses. ( 9 ) „2019 Refinement to the 2006 IPCC Guidelines for National Greenhouse Gas Inventories“ (4.6.2021. a versioon: https://www.ipcc-nggip.iges.or.jp/public/2019rf/). ( 10 ) Metsaala, mis on määratud jääma metsaks ja mida ei tohi muuta muul otstarbel kasutatavaks maaks.

(FAO ülemaailmne ressursside hindamine 2020. Terminid ja määratlused. 4.6.2021. a versioon: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf). ( 11 ) „Hankimisala“ – geograafiliselt määratletud ala, kust hangitakse metsa biomassi lähteaine, mille kohta on kättesaadav usaldusväärne ja sõltumatu teave ning mille tingimused on piisavalt ühtsed, et hinnata riski metsa biomassi säästlikkusele ja seaduslikkusele. ( 12 ) Millega rakendatakse liidus püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni (ELT L 209, 31.7.2006, lk 3). ( 13 ) Taimekaitsevahendite ohtlikkusel põhinev WHO klassifikatsioon (2019. aasta versioon), (4.6.2021. a versioon: https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/332193/9789240005662-eng.pdf?ua=1).

2. KESKKONNAKAITSE JA KESKKONNA TAASTAMISEGA SEOTUD TEGEVUSED

2.1. Märgalade taastamine

Tegevuse kirjeldus

Märgalade taastamine viitab majandustegevusele, millega edendatakse märgalade algse seisundi taastamist, ning majandustegevusele, millega parandatakse märgalade funktsioone, ilma et tingimata edendataks nende häiringueelse seisundi taastumist; seejuures tähendab märgala maad, mis vastab rahvusvahelisele märgala ( 14 ) või turbaala ( 15 ) määratlusele, nagu sätestatud rahvusvahelise tähtsusega märgalade, eriti veelindude elupaikade konventsioonis (Ramsari konventsioon) ( 16 ). Asjaomane ala vastab liidus kehtestatud märgalade määratlusele, mis on esitatud komisjoni teatises märgalade ratsionaalse kasutuse ja kaitse kohta ( 17 ).

Selle kategooria majandustegevusel puudub konkreetne määrusega (EÜ) nr 1893/2006 kehtestatud majanduse tegevusalade statistilisele klassifikaatorile vastav NACE kood, kuid see on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 691/2011 ( 18 ) kehtestatud keskkonnakaitse tegevusalade statistilise klassifikaatori (CEPA) 6. klassiga.

Tehnilised sõelumiskriteeriumid







Oluline panus kliimamuutuste leevendamisse 1. Taastamiskava 1.1. Ala suhtes kohaldatakse Ramsari konventsiooni märgalade taastamise põhimõtete ja suunistega (1) kooskõlas olevat taastamiskava, kuni ala liigitatakse märgalaks ja selle suhtes hakatakse kohaldama märgala majandamiskava, mis on kooskõlas Ramsari konventsiooni suunistega Ramsari alade ja muude märgalade majandamise kavandamise kohta (2). Turbaalade puhul järgitakse taastamiskavas Ramsari konventsiooni asjakohastes resolutsioonides, sealhulgas resolutsioonis XIII/13 esitatud soovitusi. 1.2. Taastamiskavas võetakse hoolikalt arvesse kohalikke hüdroloogilisi ja mullastikutingimusi, sealhulgas mulla küllastumise dünaamikat ning aeroobsete ja anaeroobsete tingimuste muutumist. 1.3. Taastamiskavas käsitletakse kõiki põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kriteeriume, mis on märgalade majandamise seisukohast olulised. 1.4. Taastamiskavas nähakse ette järelevalve, millega tagatakse kavas esitatud teabe õigsus, eelkõige seoses asjaomast ala käsitlevate andmetega. 2. Kliimaalase kasu analüüs 2.1. Tegevus vastab järgmistele kriteeriumidele: (a) kliimaalase kasu analüüs näitab, et tegevusest tingitud kasvuhoonegaaside heite ja sidumise netosaldo 30-aastasel ajavahemikul pärast tegevuse algust on väiksem kui võrdlusalus, mis vastab tegevuse algusest algava 30-aastase ajavahemiku kasvuhoonegaaside heite ja sidumise saldole ning mis on seotud harilike tavadega, mida oleks asjaomasel alal tegevuse puudumise korral rakendatud; (b) tegevuse prognoositud pikaajaline keskmine kasvuhoonegaaside netosaldo on väiksem kui punktis 2.2 osutatud võrdlusaluse puhul prognoositud pikaajaline keskmine kasvuhoonegaaside saldo, võttes arvesse, et „pikaajaline“ vastab 100 aastale. 2.2. Kliimaalase kasu arvutamine vastab järgmistele kriteeriumidele: (a) analüüs on kooskõlas riiklikke kasvuhoonegaaside inventuure käsitlevate IPCC 2006. aasta suuniste 2019. aasta täpsustustega (3). Eelkõige juhul, kui kõnealuses analüüsis kasutatud märgala määratlus erineb riiklikus kasvuhoonegaaside inventuuris kasutatud märgala määratlusest, sisaldab analüüs asjaomase alaga hõlmatud erinevate maakategooriate kindlaksmääramist. Kliimaalase kasu analüüs põhineb läbipaistval, täpsel, järjepideval, täielikul ja võrreldaval teabel, hõlmab kõiki tegevusest mõjutatud süsiniku talletajaid, sealhulgas maapealset ja maa-alust biomassi, lagupuitu, metsavarist ja mulda, põhineb kõige konservatiivsematel arvutuste eeldustel ning selles on võetud nõuetekohaselt arvesse CO2 sidumise muutumise ja ümberpöördumise riske, küllastumise riski ja heite ülekandumise riski. Rannikuäärsete märgalade puhul võetakse kliimaalase kasu analüüsimisel arvesse prognoose meretaseme eeldatava suhtelise tõusu kohta ja märgalade asukoha muutumise võimalust; (b) harilikud tavad, sealhulgas raietavad, on ühed järgmistest: i) enne tegevuse algust dokumenteeritud majandamistavad, kui neid on; ii) viimased harilikud tavad enne tegevuse alustamist. (c) analüüsi üksikasjalikkus on proportsionaalne asjaomase ala suurusega ning kasutatakse seda ala käsitlevaid väärtusi; (d) looduslikest häiringutest, näiteks kahjuritest ja haigustest, tulekahjudest, tuulest ja tormikahjustustest tingitud heide ja sidumine, mis mõjutab piirkonda ja põhjustab ebapiisavat tulemuslikkust, ei tähenda mittevastavust määruse (EL) 2020/852 kriteeriumidele, tingimusel et kliimaalase kasu analüüs on kooskõlas riiklikke kasvuhoonegaaside inventuure käsitlevate IPCC 2006. aasta suuniste 2019. aasta täpsustustega seoses looduslikest häiringutest tingitud heite ja sidumisega. 4. Püsivuse tagamine 4.1. Kooskõlas siseriiklike õigusnormidega tagatakse tegevuse toimumiskohaks oleva ala jätkuv käsitamine märgalana ühega järgmistest meetmetest: (a) ala on määratud jääma märgalaks ja seda ei tohi muuta muul otstarbel kasutatavaks maaks; (b) ala on liigitatud kaitsealaks; (c) ala suhtes kehtib õiguslik või lepinguline garantii, mis tagab, et see jääb märgalaks. 4.2. Tegevuse elluviija kohustub kooskõlas siseriiklike õigusnormidega tagama, et taastamiskava edasiste ajakohastamistega, mis lähevad kaugemale rahastatavast tegevusest, taotletakse jätkuvalt kliimaalast kasu, nagu kindlaks määratud punktis 2. Lisaks kohustub tegevuse elluviija kompenseerima punktis 2 kindlaks määratud kliimaalase kasu vähenemise samaväärse kliimaalase kasuga, mis tuleneb tegevusest, mis vastab ühele käesolevas määruses määratletud keskkonnakaitse ja keskkonna taastamisega seotud tegevusele. 5. Audit Kahe aasta jooksul pärast tegevuse algust ja seejärel iga kümne aasta tagant kontrollib tegevuse vastavust kliimamuutuste leevendamisse olulise panuse andmise kriteeriumidele ja põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kriteeriumidele üks järgmistest: (a) asjakohased riiklikud pädevad asutused; (b) sõltumatu kolmandast isikust sertifitseerija riigi ametiasutuste või tegevuse elluviija taotluse alusel. Et kulusid vähendada, võib auditeid korraldada koos metsa sertifitseerimise, kliimaalase sertifitseerimise või muu auditiga. Sõltumatul kolmandast isikust sertifitseerijal ei tohi olla huvide konflikti omaniku ega rahastajaga ning ta tohi ei osaleda tegevuse arendamises ega elluviimises. 6. Rühmahindamine Kliimamuutuste leevendamisse olulise panuse andmise ja põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kriteeriumide täitmist võib kontrollida sellise ettevõtjate rühma tasandil, mille omadused on piisavalt ühtlased, et hinnata riski metsamajandustegevuse kestlikkusele, tingimusel et need ettevõtjad on püsivas suhtes ja osalevad tegevuses ning et ettevõtjate rühm jääb kõigi järgnevate auditite puhul samaks. Põhimõte „ei kahjusta oluliselt“ 2) Kliimamuutustega kohanemine Tegevus vastab käesoleva lisa A liites sätestatud kriteeriumidele. 3) Vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse Tegevus vastab käesoleva lisa B liites sätestatud kriteeriumidele. 4) Üleminek ringmajandusele Turba kaevandamine viiakse miinimumini. 5) Saastuse vältimine ja tõrje Pestitsiidide kasutamine viiakse miinimumini ning eelistatakse alternatiivseid lähenemisviise või võtteid, mis võivad hõlmata pestitsiidide kemikaalivabu alternatiive, nagu ette nähtud direktiivis 2009/128/EÜ, välja arvatud juhtudel, kui pestitsiidide kasutamine on vajalik kahjurite ja haiguspuhangute tõrjeks. Tegevuse käigus kasutatakse väetisi minimaalselt ja ei kasutata sõnnikut. Tegevus on kooskõlas määrusega (EL) 2019/1009 või siseriiklike õigusnormidega põllumajanduslikuks kasutamiseks mõeldud väetiste ja mullaparandusainete kohta. Võetakse hästi dokumenteeritud ja kontrollitavaid meetmeid, et vältida selliste toimeainete kasutamist, mis on loetletud määruse (EL) 2019/1021 (4) I lisa A osas, pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitlevas Rotterdami konventsioonis, Minamata elavhõbedakonventsioonis ja osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokollis, ning et vältida toimeaineid, mis on liigitatud taimekaitsevahendite ohtlikkusel põhineva WHO klassifikatsiooni (5) ohuklassi Ia („eriti ohtlik“) või Ib („väga ohtlik“). Tegevus on kooskõlas toimeaineid käsitlevate asjakohaste siseriiklike rakendusaktidega. Vee- ja pinnasereostust välditakse ning reostuse ilmnemisel võetakse puhastusmeetmeid. 6) Elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine Riikliku pädeva asutuse määratud kaitsealadel või kaitsealustes elupaikades on tegevus kooskõlas nende alade kaitse-eesmärkidega. Ei muudeta elupaiku, mis on elurikkuse kadumise suhtes eriti tundlikud või millel on suur kaitseväärtus, ega alasid, mis on ette nähtud selliste elupaikade taastamiseks kooskõlas siseriikliku õigusega. Käesoleva jao punktis 1 osutatud kava (taastamiskava) sisaldab sätteid elurikkuse säilitamise ja võimaliku suurendamise kohta kooskõlas riiklike ja kohalike õigusnormidega, sealhulgas sätteid järgmise kohta: (a) elupaikade ja liikide hea kaitsestaatuse tagamine, elupaikade tüüpiliste liikide säilitamine; (b) invasiivsete võõrliikide kasutamise või keskkonda viimise välistamine. ( 1 ) Ramsari konventsioon (2002). „Principles and guidelines for wetland restoration“. Vastu võetud Ramsari konventsiooni resolutsiooniga VIII.16 (2002) (4.6.2021. a versioon: https://www.ramsar.org/sites/default/files/documents/pdf/guide/guide-restoration.pdf). ( 2 ) Ramsari konventsioon (2002). Resolutsioon VIII.14 „New Guidelines for management planning for Ramsar sites and other wetlands“ (4.6.2021. a versioon: https://www.ramsar.org/sites/default/files/documents/pdf/res/key_res_viii_14_e.pdf). ( 3 ) „2019 Refinement to the 2006 IPCC Guidelines for National Greenhouse Gas Inventories“ (4.6.2021. a versioon: https://www.ipcc-nggip.iges.or.jp/public/2019rf/). ( 4 ) Millega rakendatakse liidus püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni (ELT L 209, 31.7.2006, lk 3). ( 5 ) Taimekaitsevahendite ohtlikkusel põhinev WHO klassifikatsioon (2019. aasta versioon), (4.6.2021. a versioon: https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/332193/9789240005662-eng.pdf?ua=1).

3. TOOTMINE

3.1. Taastuvenergiaseadmete tootmine

Tegevuse kirjeldus

Taastuvenergiaseadmete tootmine, võttes arvesse, et taastuvenergia on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 lõikes 1.

Sellesse kategooriasse kuuluvat majandustegevust võib seostada mitme NACE koodiga, eelkõige koodidega C25, C27 ja C28 vastavalt määrusega (EÜ) nr 1893/2006 kehtestatud majanduse tegevusalade statistilisele klassifikaatorile.

Selle kategooria tegevus on toetav tegevus vastavalt määruse (EL) 2020/852 artikli 10 lõike 1 punktile i, kui see vastab käesolevas jaos sätestatud tehnilistele sõelumiskriteeriumidele.

Tehnilised sõelumiskriteeriumid







Oluline panus kliimamuutuste leevendamisse Majandustegevuse käigus toodetakse taastuvenergiaseadmeid. Põhimõte „ei kahjusta oluliselt“ 2) Kliimamuutustega kohanemine Tegevus vastab käesoleva lisa A liites sätestatud kriteeriumidele. 3) Vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse Tegevus vastab käesoleva lisa B liites sätestatud kriteeriumidele. 4) Üleminek ringmajandusele Tegevuse käigus hinnatakse selliste tehnikate kättesaadavust, mis toetavad allpool kirjeldatut, ja võimaluse korral võetakse need kasutusele: (a) teisese toorme ja korduskasutatavate komponentide korduskasutamine ja kasutamine valmistatavates toodetes; (b) disain, mis tagab valmistatavate toodete suure vastupidavuse, ringlussevõetavuse, lihtsa demonteerimise ja kohandatavuse; (c) jäätmekäitlus, mille puhul eelistatakse tootmisprotsessis ringlussevõttu kõrvaldamisele; (d) Teave probleemsete ainete kohta ja nende jälgitavus valmistatud toodete kogu olelusringi jooksul. 5) Saastuse vältimine ja tõrje Tegevus vastab käesoleva lisa C liites sätestatud kriteeriumidele. 6) Elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine Tegevus vastab käesoleva lisa D liites sätestatud kriteeriumidele.

3.2. Vesiniku tootmiseks ja kasutamiseks mõeldud seadmete tootmine

Tegevuse kirjeldus

Vesiniku tootmiseks ja kasutamiseks mõeldud seadmete tootmine.

Sellesse kategooriasse kuuluvat majandustegevust võib seostada mitme NACE koodiga, eelkõige koodidega C25, C27 ja C28 vastavalt määrusega (EÜ) nr 1893/2006 kehtestatud majanduse tegevusalade statistilisele klassifikaatorile.

Selle kategooria majandustegevus on toetav tegevus vastavalt määruse (EL) 2020/852 artikli 10 lõike 1 punktile i, kui see vastab käesolevas jaos sätestatud tehnilistele sõelumiskriteeriumidele.

Tehnilised sõelumiskriteeriumid







Oluline panus kliimamuutuste leevendamisse Majandustegevuse käigus toodetakse vesiniku tootmiseks mõeldud seadmeid, mis vastavad käesoleva lisa jaos 3.10 sätestatud tehnilistele sõelumiskriteeriumidele, ja vesiniku kasutamiseks mõeldud seadmeid. Põhimõte „ei kahjusta oluliselt“ 2) Kliimamuutustega kohanemine Tegevus vastab käesoleva lisa A liites sätestatud kriteeriumidele. 3) Vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse Tegevus vastab käesoleva lisa B liites sätestatud kriteeriumidele. 4) Üleminek ringmajandusele Tegevuse käigus hinnatakse selliste tehnikate kättesaadavust, mis toetavad allpool kirjeldatut, ja võimaluse korral võetakse need kasutusele: (a) teisese toorme ja korduskasutatavate komponentide korduskasutamine ja kasutamine valmistatavates toodetes; (b) disain, mis tagab valmistatavate toodete suure vastupidavuse, ringlussevõetavuse, lihtsa demonteerimise ja kohandatavuse; (c) jäätmekäitlus, mille puhul eelistatakse tootmisprotsessis ringlussevõttu kõrvaldamisele; (d) teave probleemsete ainete kohta ja nende jälgitavus valmistatud toodete kogu olelusringi jooksul. 5) Saastuse vältimine ja tõrje Tegevus vastab käesoleva lisa C liites sätestatud kriteeriumidele. 6) Elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine Tegevus vastab käesoleva lisa D liites sätestatud kriteeriumidele.

3.3. Transpordis kasutatava vähese CO2-heitega tehnoloogia tootmine

Tegevuse kirjeldus

Vähese CO2-heitega transpordivahendite, raudteeveeremite ja laevade tootmine, remont, hooldus, moderniseerimine, neile uue kasutusotstarbe andmine ja nende uuendamine.

Sellesse kategooriasse kuuluvat majandustegevust võib seostada mitme NACE koodiga, eelkõige koodidega C29.1, C30.1, C30.2, C30.9, C33.15 ja C33.17 vastavalt määrusega (EÜ) nr 1893/2006 kehtestatud majanduse tegevusalade statistilisele klassifikaatorile.

Selle kategooria majandustegevus on toetav tegevus vastavalt määruse (EL) 2020/852 artikli 10 lõike 1 punktile i, kui see vastab käesolevas jaos sätestatud tehnilistele sõelumiskriteeriumidele.

Tehnilised sõelumiskriteeriumid





3.4. Akude tootmine

Tegevuse kirjeldus

Akude ja akukogumite tootmine nende kasutamiseks transpordis, energia paikse ja võrguvälise salvestamise eesmärgil ning muudel tööstuslikel otstarvetel. Vastavate komponentide tootmine (akude aktiivained, elemendid, korpused ja elektroonilised komponendid).

Akujäätmete ringlussevõtt.

Sellesse kategooriasse kuuluvat majandustegevust võib seostada NACE koodidega C27.2 ja E38.32 vastavalt määrusega (EÜ) nr 1893/2006 kehtestatud majanduse tegevusalade statistilisele klassifikaatorile.

Selle kategooria majandustegevus on toetav tegevus vastavalt määruse (EL) 2020/852 artikli 10 lõike 1 punktile i, kui see vastab käesolevas jaos sätestatud tehnilistele sõelumiskriteeriumidele.

Tehnilised sõelumiskriteeriumid







Oluline panus kliimamuutuste leevendamisse Majandustegevuse käigus toodetakse muu hulgas teisesest toormest akusid ja akukogumeid (ning nende vastavaid komponente), millega kaasneb transpordi, energia paikse ja võrguvälise salvestamise ning muude tööstuslike otstarvete puhul oluline kasvuhoonegaaside heite vähenemine. Majandustegevuse käigus võetakse ringlusse akujäätmed. Põhimõte „ei kahjusta oluliselt“ 2) Kliimamuutustega kohanemine Tegevus vastab käesoleva lisa A liites sätestatud kriteeriumidele. 3) Vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse Tegevus vastab käesoleva lisa B liites sätestatud kriteeriumidele. 4) Üleminek ringmajandusele Uute akude, komponentide ja materjalide tootmisel hinnatakse tegevuse käigus selliste tehnikate kättesaadavust, mis toetavad allpool kirjeldatut, ja võimaluse korral võetakse need kasutusele: (a) teisese toorme ja korduskasutatavate komponentide korduskasutamine ja kasutamine valmistatavates toodetes; (b) disain, mis tagab valmistatavate toodete suure vastupidavuse, ringlussevõetavuse, lihtsa demonteerimise ja kohandatavuse; (c) teave probleemsete ainete kohta ja nende jälgitavus valmistatud toodete kogu olelusringi jooksul. Ringlussevõtuprotsessid vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/66/EÜ (1) artiklis 12 ja selle direktiivi III lisa B osas sätestatud tingimustele, sealhulgas uusima asjakohase parima võimaliku tehnika kasutamise nõudele ning pliiakude, kaadmiumnikkelakude ja muu koostisega jäätmete ringlussevõtu määradele. Need protsessid tagavad sisalduva metalli ringlussevõtu suurimal võimalikul määral, mis on tehniliselt teostatav ilma ülemääraste kuludeta. Vajaduse korral vastavad ringlussevõtuprotsesse ellu viivad ettevõtted Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2010/75/EL (2) sätestatud nõuetele. 5) Saastuse vältimine ja tõrje Tegevus vastab käesoleva lisa C liites sätestatud kriteeriumidele. Akud vastavad liidus akude turule laskmise suhtes kohaldatavatele kestlikkuseeskirjadele, mis hõlmavad piiranguid ohtlike ainete kasutamisele akudes, sealhulgas vastavad need Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1907/2006 (3) ja direktiivile 2006/66/EÜ. 6) Elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine Tegevus vastab käesoleva lisa D liites sätestatud kriteeriumidele. ( 1 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta direktiiv 2006/66/EÜ, mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 91/157/EMÜ (ELT L 266, 26.9.2006, lk 1). ( 2 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll) (ELT L 334, 17.12.2010, lk 17). ( 3 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaalide Agentuur ning muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

3.5. Energiatõhusust suurendavate elementide tootmine hoonete jaoks

Tegevuse kirjeldus

Energiatõhusust suurendavate elementide tootmine hoonete jaoks.

Sellesse kategooriasse kuuluvat majandustegevust võib seostada mitme NACE koodiga, eelkõige koodidega C16.23, C23.11, C23.20, C23.31, C23.32, C23.43, C.23.61, C25.11, C25.12, C25.21, C25.29, C25.93, C27.31, C27.32, C27.33, C27.40, C27.51, C28.11, C28.12, C28.13 ja C28.14 vastavalt määrusega (EÜ) nr 1893/2006 kehtestatud majanduse tegevusalade statistilisele klassifikaatorile.

Selle kategooria majandustegevus on toetav tegevus vastavalt määruse (EL) 2020/852 artikli 10 lõike 1 punktile i, kui see vastab käesolevas jaos sätestatud tehnilistele sõelumiskriteeriumidele.

Tehnilised sõelumiskriteeriumid







Oluline panus kliimamuutuste leevendamisse Majandustegevuse käigus toodetakse üht või mitut järgmist toodet ja nende põhikomponente (1): (a) aknad, mille soojusjuhtivus on 1,0 W/m2K või väiksem; (b) uksed, mille soojusjuhtivus on 1,2 W/m2K või väiksem; (c) välisseinasüsteemid, mille soojusjuhtivus on 0,5 W/m2K või väiksem; (d) katusesüsteemid, mille soojusjuhtivus on 0,3 W/m2K või väiksem; (e) isolatsioonitooted, mille lambda väärtus on kuni 0,06 W/mK; (f) kodumasinad, mis kuuluvad kahte kõrgeimasse energiatõhususe klassi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2017/1369 (2) ning nimetatud määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktidele; (g) valgusallikad, mis kuuluvad kahte kõrgeimasse energiatõhususe klassi vastavalt määrusele (EL) 2017/1369 ning nimetatud määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktidele; (h) ruumikütte- ja sooja tarbevee süsteemid, mis kuuluvad kahte kõrgeimasse energiatõhususe klassi vastavalt määrusele (EL) 2017/1369 ning nimetatud määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktidele; (i) jahutus- ja ventilatsioonisüsteemid, mis kuuluvad kahte kõrgeimasse energiatõhususe klassi vastavalt määrusele (EL) 2017/1369 ning nimetatud määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktidele; (j) valgustussüsteemide tajurid inimeste kohalviibimise ja päevavalguse tuvastamiseks; (k) soojuspumbad, mis vastavad käesoleva lisa jaos 4.16 sätestatud tehnilistele sõelumiskriteeriumidele; (l) fassaadi- ja katuseelemendid, millel on päikesekaitse- või päikesevalguse reguleerimise funktsioon, sealhulgas elemendid, mis toetavad taimede kasvatamist; (m) energiatõhusad hoonete automaatika- ja kontrollisüsteemid elu- ja mitteeluhoonete jaoks; (n) tsoone eristavad termostaadid ja seadmed elamute peamiste elektri- või soojuskoormuste arukaks jälgimiseks ning andurseadmed; (o) kaugküttesüsteemidega ühendatud eramajade, kogu hoonet teenindavate keskküttesüsteemidega ühendatud korterite ning keskküttesüsteemide soojusarvestid ja termostaadid; (p) kaugkütte soojusvahetid ja alajaamad, mis on kooskõlas kaugkütte/-jahutuse jaotusega, mis on sätestatud käesoleva lisa jaos 4.15; (q) küttesüsteemide aruka jälgimise ja reguleerimise tooted ning andurseadmed. Põhimõte „ei k