2009R0250 — ET — 01.07.2013 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 250/2009, 11. märts 2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 295/2008 seoses NACE Rev.1.1 ja NACE Rev.2 klassifikaatori näitajate määratluste, andmete edastamise tehnilise vormingu, topeltaruandluse nõuetega ja ettevõtluse struktuurstatistika suhtes lubatavate eranditega (EMPs kohaldatav tekst) (EÜT L 086, 31.3.2009, p.1)

Muudetud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 250/2009,

11. märts 2009,

millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 295/2008 seoses NACE Rev.1.1 ja NACE Rev.2 klassifikaatori näitajate määratluste, andmete edastamise tehnilise vormingu, topeltaruandluse nõuetega ja ettevõtluse struktuurstatistika suhtes lubatavate eranditega

(EMPs kohaldatav tekst)







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 295/2008 ettevõtluse struktuurstatistika kohta, ( 1 ) eriti selle artikli 11 lõike 1 punkte a, c, d ja e, ning arvestades järgmist: (1) Määrusega (EÜ, Euratom) nr 58/97 ( 2 ) on kehtestatud ühine raamistik ühenduse ettevõtete struktuuri, tegevust, konkurentsivõimet ja tulemuslikkust käsitleva ühenduse statistika koostamiseks. Selguse ja otstarbekuse huvides on määrust uuesti sõnastatud ja mitmeid sätteid on oluliselt muudetud. (2) Komisjoni määrusi (EÜ) nr 2700/98 struktuurilises ettevõtlusstatistikas kasutatavate näitajate määratluste kohta ( 3 ) ja (EÜ) nr 2702/98, mis käsitleb struktuurilise ettevõtlusstatistika edastamise tehnilist vormingut, ( 4 ) tuleb muuta, et võtta arvesse kõnealuseid muudatusi. Selguse huvides tuleks nimetatud määrused asendada käesoleva määrusega. (3) On vaja määratleda ettevõtluse struktuurstatistikas kasutatavad näitajad, et saada liikmesriikide kohta võrreldavaid ja ühtlustatud andmeid. (4) Samuti on vajalik määrata kindlaks määruse (EÜ) nr 295/2008 I–IX lisas loetletud ettevõtluse struktuurstatistika edastamise menetlus ja tehniline vorming, et saada liikmesriikide kohta võrreldavaid ja ühtlustatud andmeid, vähendada andmeedastuses vigade tekkimise ohtu ja tõsta kogutud andmete töötlemise ja kasutajatele kättesaadavaks tegemise kiirust. (5) Peale selle on vaja kindlaks määrata lisaks NACE Rev.2 kohaselt vaatlusaasta 2008 jaoks nõutavale statistikale NACE Rev.1.1 kohaselt nõutava ettevõtluse struktuurstatistika topeltaruandluse nõuded. (6) Määruse (EÜ) nr 295/2008 artiklis 10 on sätestatud, et üleminekuperioodidel võib lubada erandeid selle määruse lisade sätetest. (7) Mõned liikmesriigid on palunud teha üleminekuperioodiks erandeid määruse (EÜ) nr 295/2008 lisa teatavatest sätetest, et luua vajaminevad andmete kogumise süsteemid või kohandada olemasolevaid, et üleminekuperioodi lõpuks oleks nimetatud määruse sätted täidetud. (8) Selliste erandite lubamine näib olevat õigustatud, sest liikmesriikide taotlused põhinevad õigustatud vajadusel täiendavalt kohandada andmete kogumise süsteeme. (9) Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas statistikaprogrammi komitee arvamusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 295/2008 artikli 3 lõikes 3 osutatud näitajaid kasutatakse käesoleva määruse I lisas määratletud kujul.

Kui nendes määratlustes viidatakse ettevõtte raamatupidamisaruannetele, siis loetakse need viideteks rubriikidele, mis on ette nähtud neljanda nõukogu direktiivi 78/660/EMÜ (mis käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid ( 5 ) artiklis 9 (bilanss), artiklis 23 (kasumiaruanne) või artiklis 43 (raamatupidamisaruannete lisad), ja ka komisjoni määruse (EÜ) nr 1725/2003 ( 6 ) lisa rubriikidele.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 295/2008 kohane andmete edastamise tehniline vorming nähakse ette käesoleva määruse II lisas.

Artikkel 3

Käesoleva määruse kohaselt edastatavaid andmeid ja metaandmeid saadavad liikmesriikide pädevad ametiasutused (Riiklikud Statistikaametid ja ametid, mis teostavad järelevalvet teatavate finantsinstitutsioonide üle) komisjonile (Eurostat) elektroonilises vormis. Edastusvorming peab vastama komisjoni (Eurostati) ette nähtud asjakohastele andmevahetusstandarditele. Andmed edastatakse või laaditakse üles elektrooniliselt ühisesse andmesisestusportaali, mida haldab komisjon (Eurostat).

Liikmesriigid rakendavad andmevahetusstandardid ja -juhised, mille komisjon (Eurostat) esitab vastavalt käesoleva määruse nõuetele.

Artikkel 4

Määruse (EÜ) nr 295/2008 I lisa 9. jao 2. punktis viidatud topeltaruandluse nõuded sätestatakse käesoleva määruse III lisas.

Artikkel 5

Määruse (EÜ) nr 295/2008 I lisa 11. jaos, II lisa 10. jaos, III lisa 9. jaos, VIII lisa 8. jaos ja IX lisa 13. jaos osutatud sätetest lubatakse erandeid vastavalt käesoleva määruse IV lisale.

Artikkel 6

Määrused (EÜ) nr 2700/98 ja (EÜ) nr 2702/98 tunnistatakse kehtetuks.

Määrusi kohaldatakse siiski jätkuvalt andmete kogumisel, koostamisel ja edastamisel kuni vaatlusaastani 2007, viimane kaasa arvatud.

Artikkel 7

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

NÄITAJATE MÄÄRATLUSED

Kood : 11 11 0

Nimi : Ettevõtete arv

Lisa : I–VIII

Määratlus:

Ettevõtlusregistri asjakohasesse ettevõtete gruppi kantud nõukogu määruse nr 696/93 ( 7 ) kohaselt määratletud ettevõtete arv, milles on tehtud vigu, eelkõige raamivigu arvestavad parandused. Hõlmata tuleks vaid toimivad ettevõtted, millel oli kas käive või tööhõive mis tahes hetkel vaatlusperioodi jooksul. Mittetoimivad (ajutiselt passiivseid) ja passiivseid ettevõtteid ei arvestata. See statistika hõlmab kõiki ettevõtteid, mis toimivad vähemalt osa vaatlusperioodi jooksul. Samuti hõlmab see kohalikke üksusi (filiaale), mis ei moodusta eraldi juriidilist isikut ja sõltuvad välisettevõtetest, välja arvatud määruse nr 295/2008 V lisas loetletud tegevusalade puhul. Määruse (EÜ) nr 295/2008 V lisa 3. jaos määratletud tegevusalade statistika puhul on käesolev näitaja piiratud vastavalt andmeid esitava riigi õigusnormidele asutatud ettevõtete arvuga ja ettevõtete filiaalidega, mille peakontor asub EMP-välises riigis. Arvesse ei võeta edasikindlustusseltside filiaale, mille peakontor asub EMP-välises riigis. Määruse (EÜ) nr 295/2008 VII lisa 3. jaos määratletud tegevusalade statistika puhul hõlmab see näitaja ka pensionifonde, millel ei ole palgalisi töötajaid. See hõlmab ka pensionifonde, mis ei ole juriidilised isikud ja mida haldavad pensionifondide valitsemise ettevõtted, kindlustusettevõtted või muud finantsasutused (kuid mida ei käsitle kõnealuste asutuste raamatupidamise aastaaruanded). See näitaja ei hõlma siiski pensionifonde, mis ei ole asutatud finantseerivast ettevõttest või majandusharust eraldi (st mitteautonoomsed pensionifondid või tööandja poolt harilikult kõrvaltegevusena hallatavad reservfondi eraldiste süsteemid).

Kood : 11 11 1

Nimi : Ettevõtjate arv õigusliku vormi järgi

Lisa : V ja VI

Määratlus:

Ettevõtjate arv (vt muutuja 11 11 0) on jaotatud õigusliku vormi järgi.

Seos teiste muutujatega

Ettevõtjate arv õigusliku vormi järgi on ettevõtjate arvu (11 11 0) alljaotis.

Kood : 11 11 2

Nimi : Ettevõtjate arv otsekindlustuse brutopreemiate suurusjärgu järgi

Lisa : V

Määratlus:

Ettevõtjate arv (vt muutuja 11 11 0) liigitatuna otsekindlustuse brutopreemiate suurusjärgu järgi.

Seos teiste muutujatega

Ettevõtjate arv otsekindlustuse brutopreemiate suurusjärgu järgi on ettevõtjate arvu (11 11 0) alljaotis.

Kood : 11 11 3

Nimi : Ettevõtjate arv kindlustustehniliste eraldiste brutomahu suurusjärgu järgi

Lisa : V

Määratlus:

Ettevõtjate arv (vt muutuja 11 11 0) liigitatuna kindlustustehniliste eraldiste brutomahu suurusjärgu järgi.

Seos teiste muutujatega

Ettevõtjate arv kindlustustehniliste eraldiste brutomahu suurusjärgu järgi on ettevõtjate arvu (11 11 0) alljaotis.

Kood : 11 11 4

Nimi : Ettevõtete arv emaettevõtja asukoha järgi

Lisa : VI

Määratlus:

„Emaettevõte” tähendab emaettevõtjat, nagu on määratletud nõukogu 13. juuni 1983. aasta direktiivi 83/349/EMÜ (mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb konsolideeritud aastaaruandeid) ( 8 ) artiklites 1 ja 2, ning mis tahes ettevõtjat, kellel on asjaomase järelevalveasutuse arvates krediidiasutuse üle valitsev mõju.

Kasutada tuleb järgmist emaettevõtete geograafilist jaotust: päritoluliikmesriigis asuv emaettevõte (vaatlusalust ettevõtet võib käsitada päritoluliikmesriigi kontrollitavana), muus riigis asuv emaettevõte (vaatlusalust ettevõtet võib käsitada välisriigi kontrollitavana). Krediidiasutuste filiaalid, mille peakontor asub mõnes muus riigis kui andmeid esitavas riigis ja millel ei ole ühtegi emaettevõtet. Need ettevõtted jäetakse siinkohal arvesse võtmata. Lõplikku kontrolli omav institutsiooniline üksus, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses nr 716/2007 ( 9 ), on eelistatud kontseptsioon, mida tuleks võimalikult ulatuslikult järgida.

Seos teiste muutujatega

Ettevõtete arv emaettevõtja asukoha järgi on ettevõtete arvu (11 11 0) osa.

Kood : 11 11 5

Nimi : Ettevõtjate arv emaettevõtja asukohariigi järgi

Lisa : V

Määratlus:

„Emaettevõte” tähendab emaettevõtjat vastavalt nõukogu 13. juuni 1983. aasta direktiivi 83/349/EMÜ (mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb konsolideeritud aastaaruandeid) artikli 1 lõike 1 määratlusele ning mis tahes ettevõtjat, kellel on asjaomase järelevalveasutuse arvates kindlustusseltsi üle valitsev mõju.

Kasutada tuleb järgmist emaettevõtete geograafilist jaotust: päritoluliikmesriigis asuv emaettevõte (vaatlusalust ettevõtet võib käsitada päritoluliikmesriigi kontrollitavana), muus riigis asuv emaettevõte (vaatlusalust ettevõtet võib käsitada välisriigi kontrollitavana). Et vastastikustel kindlustusseltsidel ja kindlustusseltside filiaalidel, mille peakontor asub EMP-välises riigis, emaettevõtjat ei ole, jäetakse need seltsid siin arvesse võtmata. Lõplikku kontrolli omav institutsiooniline üksus, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses nr 716/2007, on eelistatud kontseptsioon, mida tuleks võimalikult ulatuslikult järgida.

Seos teiste muutujatega

Ettevõtete arv emaettevõtja asukohariigi järgi on ettevõtete arvu (11 11 0) osa.

Kood : 11 11 6

Nimi : Ettevõtete arv bilansimahu suurusjärgu järgi

Lisa : VI

Määratlus:

Ettevõtete arv (vt muutuja 11 11 0) liigitatuna bilansimahu suurusjärgu järgi. Arvestatakse bilansimahtu aruandeaasta lõpus (vt muutuja 43 30 0).

Seos teiste muutujatega

Ettevõtete arv bilansimahu suurusjärgu järgi on ettevõtete arvu (11 11 0) alljaotis.

Kood : 11 11 7

Nimi : Ettevõtete arv krediidiasutuste liikide järgi

Lisa : VI

Määratlus:

Ettevõtete arv (vt muutuja 11 11 0) jaotatakse krediidiasutuse liigi alusel järgmiselt: litsentsiga pangad, spetsialiseerunud krediidiasutused, muud krediidiasutused.

Seos teiste muutujatega

Ettevõtete arv krediidiasutuste liikide kaupa on ettevõtete arvu (11 11 0) alljaotis.

Kood : 11 11 8

Nimi : Ettevõtete arv investeeringute suurusjärgu järgi

Lisa : VII

Määratlus:

Muutujas 11 11 0 määratletud ettevõtete arv jaotatuna investeeringute suurusjärgu järgi hõlmab muutujates 48 10 0 ja 48 10 4 käsitletud investeeringuid, st turuväärtuses väljendatud koguinvesteeringuid.

Seos teiste muutujatega

Muutuja „Ettevõtete arv investeeringute suurusjärgu järgi” (11 11 8) on muutuja „Ettevõtete arv” (11 11 0) alljaotis.

Kood : 11 11 9

Nimi : Ettevõtete arv kindlustatute arvu järgi

Lisa : VII

Määratlus:

Muutujas 11 11 0 määratletud ettevõtete arv liigitatakse kindlustatute arvu järgi, need on muutujas „Kindlustatute arv” (48 70 0) määratletud kindlustatud.

Märkus : Arvestada tuleks kindlustatute arvu aruandeaasta lõpus.

Seos teiste muutujatega

Muutuja „Ettevõtete arv kindlustatute arvu järgi” (11 11 9) on muutuja „Ettevõtete arv” (11 11 0) alljaotis.

Kood : 11 15 0

Nimi : Mitteautonoomsete pensionifondidega ettevõtete arv

Lisa : VII

Määratlus:

See muutuja hõlmab nende ettevõtete arvu, kes moodustavad töötajatele pensioni väljamaksmiseks reservfondi. Mitteautonoomse pensionifondi haldamine on nendes ettevõtetes kõrvaltegevus.

Kood : 11 21 0

Nimi : Kohalike üksuste arv

Lisa : I–IV ja VI

Määratlus:

Nõukogu määruse nr 696/93 määratluse kohane kohalike üksuste arv, mis on kantud ettevõtlusregistri asjakohasesse ettevõtete gruppi ja milles on tehtud vigu, eelkõige raamivigu arvestavad parandused. Kohalikud üksused peavad olema hõlmatud, isegi kui üksustes puuduvad palgatöötajad. See statistika peaks hõlmama kõiki üksusi, mis toimivad vähemalt osa vaatlusperioodi jooksul.

Kood : 11 31 0

Nimi : Tegevusalaüksuste arv

Lisa : II ja IV

Määratlus:

Nõukogu määruse nr 696/93 määratluse kohane tegevusalaüksuste arv, mis on kantud ettevõtlusregistri asjakohasesse ettevõtete gruppi ja milles on tehtud vigu, eelkõige raamivigu arvestavad parandused, või, kui selliseid üksusi registrisse ei kanta, tegevusalaüksuste hinnanguline arv. See statistika hõlmab kõiki üksusi, mis toimivad vähemalt osa vaatlusperioodi jooksul.

Kood : 11 41 0

Nimi : Muudes riikides asuvate filiaalide arv kokku ja asukoht

Lisa : V

Määratlus:

Filiaal on määratletud nõukogu 18. juuni 1992. aasta direktiivi 92/49/EMÜ (kolmas kahjukindlustuse direktiiv) ( 10 ) artiklis 1 ja nõukogu 10. novembri 1992. aasta määruse 92/96/EMÜ (kolmas elukindlustuse direktiiv) ( 11 ) artiklis 1. Kasutada tuleb järgmist välismaal asuvate filiaalide arvu geograafilist jaotust: iga konkreetne muu liikmesriik, muud EMP riigid, Šveits, USA, muud kolmandad riigid (muu maailm).

Kood : 11 41 1

Nimi : Filiaalide koguarv asukoha järgi EMP-välistes riikides

Lisa : VI

Määratlus:

„Filiaal” on määratletud nõukogu 15. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/646/EMÜ ( 12 ) artiklis 1 ja täpsustatud komisjoni teatises teenuste osutamise vabaduse ja teises pangandusdirektiivis käsitletud üldiste huvide kohta (95/C 291/06).

Kasutada tuleb järgmist välismaal asuvate filiaalide arvu geograafilist jaotust: Šveits, USA, Jaapan, kolmandad riigid (muu maailm).

Märkus : Arvestatakse kõiki krediidiasutuse päritoluliikmesriigile teatatud EMP-välistes riikides tegutsevaid filiaale.

Kood : 11 51 0

Nimi : Tütarettevõtjate koguarv asukoha järgi muudes riikides

Lisa : VI

Määratlus:

„Tütarettevõte” tähendab tütarettevõtet vastavalt nõukogu 13. juuni 1983. aasta direktiivi 83/349/EMÜ (mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb konsolideeritud aastaaruandeid) artiklite 1 ja 2 määratlusele. Arvestada tuleb kõiki ettevõtteid, mis kuuluvad finantsteenuseid osutavate ettevõtete hulka (vastavalt krediidiasutuste statistika metoodikajuhendi peatüki 1.3 määratlusele).

Märkus : Kasutada tuleb järgmist tütarettevõtete geograafilist jaotust: iga konkreetne muu liikmesriik, muud EMP riigid, Šveits, USA, kolmandad riigid (muu maailm). Arvesse võetakse üksnes esimese ringi tütarettevõtted.

Kood : 11 61 0

Nimi : Pensioniskeemide arv

Lisa : VII

Määratlus:

See muutuja hõlmab pensionifondide hallatavate pensioniskeemide koguarvu. Pensioniskeem põhineb lepingul, mille tavaliselt sõlmivad sotsiaalpartnerid ja milles määratakse kindlaks vanadushüvitise liik ja selle andmise tingimused.

Kood : 11 91 0

Nimi : Tegutsevate ettevõtete kogum (t jooksul)

Lisa : IX

Määratlus:

Ettevõtete arv, millel oli kas käive või tööhõive mis tahes hetkel vaatlusperioodi jooksul.

Kood : 11 92 0

Nimi : Sündinud ettevõtete arv (t jooksul)

Lisa : IX

Määratlus:

Ettevõtlusregistri asjakohasesse ettevõtete gruppi kantud sündinud ettevõtete arv, milles on tehtud vigu arvestavad parandused. Ettevõtte sünniks peetakse tootmisteguritest koosneva terviku loomist, kusjuures loomises ei osale ükski teine ettevõte. Sündinud ettevõtete hulka ei kuulu sellised gruppi kantud ettevõtted, mis on loodud ettevõtete ühinemise, likvideerimise, jagunemise või ümberkujundamise tulemusel. Nende hulka ei kuulu ka sellised ettevõtted, mis on kantud teatavasse alamkogumisse üksnes tegevusvaldkonna muutmise tõttu.

Kood : 11 93 0

Nimi : Surnud ettevõtete arv (t jooksul)

Lisa : IX

Määratlus:

Ettevõtlusregistri asjakohasesse ettevõtete gruppi kantud surnud ettevõtete arv, milles on tehtud vigu arvestavad parandused. Ettevõtte surmaks loetakse tootmisteguritest koosneva terviku likvideerimist, kusjuures likvideerimises ei osale ükski teine ettevõte. Surnud ettevõtete hulka ei kuulu sellised ettevõtted, mis on grupist välja arvatud ettevõtete ühinemise, ülevõtmise, likvideerimise või ümberkujundamise tõttu. Nende hulka ei kuulu ka sellised ettevõtted, mis on teatavast alamkogumist välja arvatud üksnes tegevusvaldkonna muutmise tõttu.

Kood : 11 94 1

Nimi : Püsimajäänud sündinud ettevõtete arv (sündinud t-1)

Kood : 11 94 2

Nimi : Püsimajäänud sündinud ettevõtete arv (sündinud t-2)

Kood : 11 94 3

Nimi : Püsimajäänud sündinud ettevõtete arv (sündinud t-3)

Kood : 11 94 4

Nimi : Püsimajäänud sündinud ettevõtete arv (sündinud t-4)

Kood : 11 94 5

Nimi : Püsimajäänud sündinud ettevõtete arv (sündinud t-5)

Lisa : IX

Määratlus:

Ettevõtte püsimajäämine, nagu osutatud käesolevates näitajates, leiab aset, kui ettevõte toimib tööhõive kasutamise ja/või käibe mõttes asutamise aastal ja järgneva(te)l aasta(te)l. Eristada saab kahte liiki püsimajäämist:

1) Aastal t-1 sündinud ettevõte loetakse püsimajäänuks aastal t, kui ettevõte tegutseb käibe ja/või tööhõive mõttes mis tahes ajal aasta t jooksul (= püsimajäämine ilma muutusteta).

2) Samuti loetakse ettevõtte püsimajäämiseks, kui seotud juriidiline üksus/juriidilised üksused on lõpetanud tegevuse, kuid nende tegevuse on võtnud üle uus juriidiline üksus, mis on spetsiaalselt loodud kõnealuse ettevõtte tootmistegurite ülevõtmiseks (= püsimajäämine ülevõtmise teel).

Kood : 12 11 0

Nimi : Käive

Lisa : I–V, VII ja VIII

Määratlus:

Määruse (EÜ) 295/2008 I–IV ja VIII lisa 3. jaos määratletud tegevusalade statistika puhul, välja arvatud ettevõtted, mille tegevus on liigitatud NACE Rev.2 K jaos, hõlmab käive kõiki vaatlusperioodil vaatlusüksuse arvetel esitatud summasid ning vastab kolmandatele isikutele pakutavate kaupade ja teenuste müügil saadud tulule. Kaupade müük hõlmab ettevõtte toodetud kaupu ja ka jaemüüja ostetud kaupa või edasimüümiseks hoitavat maad või muud vara (kui maa ja muu vara osteti esialgu investeerimise eesmärgil, ei tuleks neid käibesse lisada). Teenuste osutamine tähendab tavaliselt ettevõtte poolt mingi lepinguliselt sätestatud ülesande täitmist kokkulepitud aja jooksul. Pikaajaliste lepingute (nt ehituslepingute) tulusid tuleks kajastada viitega lepingulise tegevuse valmidusastmele, mitte lõpetatud lepingu meetodi alusel. Käibest tuleks välja jätta enda tarbimiseks või investeerimiseks toodetud kaubad.

Käive hõlmab kõiki üksuse arvetel esitatud kaupade ja teenustega seotud tollimakse ja muid makse, välja arvatud lisandväärtuse tüüpi maksud. Lisandväärtusmaksu nõuab sisse ettevõte etappide kaupa ning selle kannab täielikult lõplik ostja.

Käive hõlmab ka kõiki teisi tarbijalt sissenõutavaid kulusid (transpordi-, pakendamiskulud jne) isegi juhul, kui need on arves eraldi loetletud. Käibest tuleb maha arvata hinnaalandused, maha- ja allahindlused ning korduvkasutusega pakendi väärtus.

Käibest arvatakse maha ettevõtte raamatupidamisaruannetes vastavalt neljandale raamatupidamisdirektiivile muu tegevustuluna, finantstuluna ja plaanivälise tuluna klassifitseeritud tulu ning tulu, mis tekib ettevõtte vara kasutamisel teiste poolt intressi, kasutustasude ja dividendide vormis, ning muu IAS/IFRS kohane tulu. Maha arvatakse ka ametiasutustelt või Euroopa Liidu institutsioonidelt saadud tegevustoetused.

Määruse (EÜ) nr 295/2008 V lisa 3. jaos määratletud tegevusalade statistika puhul vastab sellele näitajale nimetus „Ettenähtud maksete kogusumma”. See näitaja on määratletud direktiivi 91/674/EMÜ ( 13 ) artiklis 35. Märkus: Kasumiaruande (kindlustustehnilise aruande) skeem: kahjukindlustustegevuse puhul direktiivi 91/674/EMÜ artikli 34 punkt I.1.a ja elukindlustustegevuse puhul direktiivi 91/674/EMÜ artikli 34 punkt II.1.a.

Määruse (EÜ) nr 295/2008 VII lisa 3. jaos määratletud tegevusalade statistika puhul vastab sellele näitajale nimetus „Pensionimaksed kokku”. See näitaja hõlmab kõiki aruandeaastal pensionikindlustuslepingute kohaselt makstavaid pensionimakseid, nagu kõik kohustuslikud sissemaksed, muud korralised sissemaksed, vabatahtlikud lisamaksed, saadavad ülekanded, muud sissemaksed.

Seos ettevõtte raamatupidamisaruannetega

Määruse (EÜ) nr 295/2008 I — IV ja VIII lisa 3. jaos määratletud tegevusalade statistika puhul, välja arvatud ettevõtted, mille tegevus on liigitatud NACE Rev.2 K jaos

Neljas raamatupidamisdirektiiv: nõukogu direktiiv 78/660/EMÜ

Eespool statistilistel eesmärkidel määratletud käive hõlmab raamatupidamisrubriiki

— Netokäive, mis hõlmab muid toodetelt makstavaid käibega seotud makse, mis ei kuulu mahaarvamisele

IASi määrus: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1606/2002 ( 14 )ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1725/2003

Eespool statistilistel eesmärkidel määratletud käive hõlmab raamatupidamisrubriike:

— Kaupade müügist ja teenuste osutamisest saadud tulu (IAS 18.35). Kui intressidelt, dividendidelt ja kasutustasudelt saadud tulu on siia kirjesse kaasatud, tuleb see maha arvestada.

Seos teiste muutujatega

Määruse (EÜ) nr 295/2008 I — IV ja VIII lisa 3. jaos määratletud tegevusalade statistika puhul, välja arvatud ettevõtted, mille tegevus on liigitatud NACE Rev.2 K jaos

— Käivet kasutatakse toodangu väärtuse (12 12 0) ning muude koond- ja bilansimuutujate arvutamisel.

— Käibe võib jaotada tegevusalade järgi: i) põhitegevuse käive, ii) tööstustegevuse käive, iii) kaubanduse ja vahendustegevuse käive, iv) vahendustegevuse käive (vahendajad), v) muude teenuste käive (18 11 0 kuni 18 16 0).

— Käibe võib jaotada vastavalt tooteliikidele: Käibe jaotus toodete järgi (18 21 0).

Määruse (EÜ) nr 295/2008 V lisa 3. jaos määratletud tegevusalade statistika puhul arvutatakse „Ettenähtud maksete kogusumma” (12 11 0) järgmiselt:

Ettenähtud otsekindlustusmaksete kogusumma (12 11 1),

+ Ettenähtud ja laekunud edasikindlustusmaksete kogusumma (12 11 2)

Ettenähtud maksete kogusummat kasutatakse tasutud kindlustusmaksete kogusumma (32 11 0) ning muude kogusummade ja saldode arvutamiseks.

Määruse (EÜ) nr 295/2008 VII lisa 3. jaos määratletud tegevusalade statistika puhul arvutakse käive (pensionimaksed kokku) järgmiselt:

Kindlustatute sissemaksed pensionifondi (48 00 1)

+ Tööandjate sissemaksed pensionifondi (48 00 2)

+ Saadavad ülekanded (48 00 3)

+ Muud sissemaksed pensionifondi (48 00 4);

või

Sissemaksed määratud väljamaksetega pensioniskeemidesse (48 00 5)

+ Sissemaksed määratud sissemaksetega pensioniskeemidesse (48 00 6),

+ Sissemaksed kombineeritud pensioniskeemidesse (48 00 7).

Määruse (EÜ) nr 295/2008 VIII lisa 3. jaos määratletud tegevusalade statistika puhul jaotatakse „Käive” täiendavalt toodeteks ja kliendi asukohaks.

Kood : 12 11 1

Nimi : Ettenähtud otsekindlustusmaksete kogusumma

Lisa : V

Määratlus:

Nõukogu direktiivi 91/674/EMÜ artikkel 35. Hõlmab ainult otsekindlustusmakseid.

Märkus:

Kasumiaruande (kindlustustehnilise aruande) skeem: kahjukindlustustegevuse puhul direktiivi 91/674/EMÜ artikli 34 punkt I.1.a ja elukindlustustegevuse puhul direktiivi 91/674/EMÜ artikli 34 punkt II.1.a.

Seos teiste muutujatega

Ettenähtud otsekindlustusmaksete kogusumma (12 11 1)

+ Ettenähtud ja laekunud edasikindlustusmaksete kogusumma (12 11 2)

= Ettenähtud maksete kogusumma (12 11 0)

Kood : 12 11 2

Nimi : Ettenähtud ja laekunud edasikindlustusmaksete kogusumma

Lisa : V

Määratlus:

Nõukogu direktiivi 91/674/EMÜ artikkel 35 – ettenähtud ja laekunud edasikindlustusmaksete kogusumma on hõlmatud kasumiaruande tehnilise osaga. Arvesse võetakse ainult ettenähtud laekunud makseid.

Märkus:

Kasumiaruande (kindlustustehnilise aruande) skeem: kahjukindlustustegevuse puhul direktiivi 91/674/EMÜ artikli 34 punkt I.1.a ja elukindlustustegevuse puhul direktiivi 91/674/EMÜ artikli 34 punkt II.1.a.

Seos teiste muutujatega

Ettenähtud otsekindlustusmaksete kogusumma (12 11 1)

+ Ettenähtud ja laekunud edasikindlustusmaksete kogusumma (12 11 2)

= Ettenähtud kindlustusmaksete kogusumma (12 11 0)

Kood : 12 11 3

Nimi : Ettenähtud otsekindlustusmaksete kogusumma, individuaalmakseid

Lisa : V

Määratlus:

Nõukogu direktiivi 91/674/EMÜ artikkel 35 – ettenähtud otsekindlustusmaksete kogusumma, individuaalmaksed on hõlmatud kasumiaruande tehnilise osaga.

Märkus:

Individuaalmaksete liigitus: Direktiivi 91/674/EMÜ artikkel 63.

Seos teiste muutujatega

Ettenähtud otsekindlustusmaksete kogusumma, individuaalmaksed (12 11 3)

+ Ettenähtud otsekindlustusmaksete kogusumma, rühmamaksed (12 11 4)

= Ettenähtud otsekindlustusmaksete kogusumma (12 11 1)

Kood : 12 11 4

Nimi : Ettenähtud otsekindlustusmaksete kogusumma, rühmamaksed

Lisa : V

Määratlus:

Nõukogu direktiivi 91/674/EMÜ artikkel 35 – ettenähtud otsekindlustusmaksete kogusumma, rühmamaksed on hõlmatud kasumiaruande tehnilise osaga.

Märkus:

Rühmamaksete liigitus: Direktiivi 91/674/EMÜ artikkel 63.

Seos teiste muutujatega

Ettenähtud otsekindlustusmaksete kogusumma, individuaalmaksed (12 11 3)

+ Ettenähtud otsekindlustusmaksete kogusumma, rühmamaksed (12 11 4)

= Ettenähtud otsekindlustusmaksete kogusumma (12 11 1)

Kood : 12 11 5

Nimi : Ettenähtud otsekindlustusmaksete kogusumma, järgmaksed

Lisa : V

Määratlus:

Nõukogu direktiivi 91/674/EMÜ artikkel 35 – ettenähtud otsekindlustusmaksete kogusumma, järgmaksed on hõlmatud kasumiaruande tehnilise osaga.

Märkus:

Järgmaksete liigitus: Direktiivi 91/674/EMÜ artikkel 63.

Seos teiste muutujatega

Ettenähtud otsekindlustusmaksete kogusumma, järgmaksed (12 11 5)

+ Ettenähtud otsekindlustusmaksete kogusumma, üksikmaksed (12 11 6)

= Ettenähtud otsekindlustusmaksete kogusumma (12 11 1)

Kood : 12 11 6

Nimi : Ettenähtud otsekindlustusmaksete kogusumma, üksikmaksed

Lisa : V

Määratlus:

Nõukogu direktiivi 91/674/EMÜ artikkel 35 – ettenähtud otsekindlustusmaksete kogusumma, üksikmaksed on hõlmatud kasumiaruande tehnilise osaga.

Märkus:

Üksikmaksete liigitus: direktiivi 91/674/EMÜ artikkel 63.

Seos teiste muutujatega

Ettenähtud otsekindlustusmaksete kogusumma, järgmaksed (12 11 5)

+ Ettenähtud otsekindlustusmaksete kogusumma, üksikmaksed (12 11 6)

= Ettenähtud otsekindlustusmaksete kogusumma (12 11 1)

Kood : 12 11 7

Nimi : Ettenähtud otsekindlustusmaksete kogusumma, maksed soodustuseta lepingute järgi

Lisa : V

Määratlus:

Nõukogu direktiivi 91/674/EMÜ artikkel 35 – ettenähtud otsekindlustusmaksete kogusumma, maksed soodustuseta lepingute järgi on hõlmatud kasumiaruande tehnilise osaga.

Märkus:

Soodustuseta lepingute järgi saadavate maksete liigitus: direktiivi 91/674/EMÜ artikkel 63.

Seos teiste muutujatega

Ettenähtud otsekindlustusmaksete kogusumma, maksed soodustuseta lepingute järgi (12 11 7)

+ Ettenähtud otsekindlustusmaksete kogusumma, maksed soodustusega lepingute järgi (12 11 8)

+ Ettenähtud otsekindlustusmaksete kogusumma, maksed kindlustusvõtja kanda oleva investeerimisriskiga lepingute järgi (12 11 9)

= Ettenähtud otsekindlustusmaksete kogusumma (12 11 1)

Kood : 12 11 8

Nimi : Ettenähtud otsekindlustusmaksete kogusumma, maksed soodustusega lepingute järgi

Lisa : V

Määratlus:

Nõukogu direktiivi 91/674/EMÜ artikkel 35 – ettenähtud otsekindlustusmaksete kogusumma, maksed soodustusega lepingute järgi on hõlmatud kasumiaruande tehnilise osaga.

Märkus:

Soodustusega lepingute järgi saadavate maksete liigitus: direktiivi 91/674/EMÜ artikkel 63.

Seos teiste muutujatega

Ettenähtud otsekindlustusmaksete kogusumma, maksed soodustuseta lepingute järgi (12 11 7)

+ Ettenähtud otsekindlustusmaksete kogusumma, maksed soodustusega lepingute järgi (12 11 8)

+ Ettenähtud otsekindlustusmaksete kogusumma, maksed kindlustusvõtja kanda oleva investeerimisriskiga lepingute järgi (12 11 9)

= Ettenähtud otsekindlustusmaksete kogusumma (12 11 1)

Kood : 12 11 9

Nimi : Ettenähtud otsekindlustusmaksete kogusumma, maksed kindlustusvõtja kanda oleva investeerimisriskiga lepingute järgi

Lisa : V

Määratlus:

Nõukogu direktiivi 91/674/EMÜ artikkel 35 – ettenähtud otsekindlustusmaksete kogusumma, maksed soodustuseta lepingu järgi on hõlmatud kasumiaruande tehnilise osaga.

Märkus:

Kindlustusvõtja kanda oleva investeerimisriskiga lepingute järgi saadavate maksete liigitus: direktiivi 91/674/EMÜ artikkel 63.

Seos teiste muutujatega

Ettenähtud otsekindlustusmaksete kogusumma, maksed soodustuseta lepingute järgi (12 11 7)

+ Ettenähtud otsekindlustusmaksete kogusumma, maksed soodustusega lepingute järgi (12 11 8)

+ Ettenähtud otsekindlustusmaksete kogusumma, maksed kindlustusvõtja kanda oleva investeerimisriskiga lepingute järgi (12 11 9)

= Ettenähtud otsekindlustusmaksete kogusumma (12 11 1)

Kood : 12 12 0

Nimi : Toodangu väärtus

Lisa : I–IV, VI ja VII

Määratlus:

Määruse (EÜ) nr 295/2008 I–IV lisa 3. jaos määratletud tegevusalade statistika puhul, välja arvatud ettevõtted, mille tegevus on liigitatud NACE Rev.2 K jaos

Toodangu väärtus väljendab üksuse tegeliku toodangu mahtu müügitulu, sealhulgas varude muutuste ning kaupade ja teenuste edasimüügi alusel.

Toodangu väärtus on määratletud kaupade müügist ja teenuste pakkumisest tekkiva käibe või saadud tuluna, millele lisanduvad või millest lahutatakse valmistoodete ja pooleliolevate tööde ning edasimüügiks ostetud kaupade ja teenuste varude muutused, millest lahutatakse edasimüügiks ostetud kaubad ja teenused (ainult aruandlusperioodi jooksul müüdud kaubad ja teenused ja välja arvatud edasimüügiks ostetud kaupade ladustamis- ja transpordikulud), ning millele lisanduvad oma tarbeks valmistatud põhivara ja muu (tegevus- ja plaaniväline) tulu (välja arvatud toetused). Toodangu väärtusest arvatakse maha ettevõtte raamatupidamisaruannetes rahalise tulu või kuluna või intresside ja dividendide vormis tuludena liigitatud tulud ja kulud. Edasimüügiks ostetud kaubad ja teenused hõlmavad teenuseid, mis on ostetud nende pakkumiseks kolmandatele isikutele muutmata kujul.

Märkus : Oma tarbeks tootmine hõlmab kõigi selliste oma tarbeks mõeldud kaupade tootmist, mille tootjad säilitavad investeeringuna. See hõlmab materiaalse põhivara (hooned jne) ning immateriaalse põhivara (tarkvara arendamine jne) tootmist. Oma tarbeks tootmine tähendab toodangut, mida ei müüda ettevõttest välja ja mille väärtus määratakse tootmiskulude alusel. Oma tarbeks tootmine on üks osa investeeringutest.

Märkus : Muu (tegevus- ja plaaniväline) tulu on ettevõtte raamatupidamisrubriik. Selle rubriigi sisu võib eri valdkondades ja eri aegadel varieeruda ning seda ei saa statistilistel eesmärkidel täpselt määratleda.

NACE Rev.2 rühmades 65.1 ja 65.2 määratletud tegevusalade statistika puhul määratletakse toodangu väärtus järgmiselt: tasutud kindlustusmaksete kogusumma pluss portfelliinvesteeringute kogutulu pluss muud toodetud teenused miinus tekkinud nõuete kogusumma, välja arvatud nõuete käsitluskulud, pluss kapitali kasvutulu ja eraldised.

Määruse (EÜ) nr 295/2008 VI lisa 3. jaos määratletud tegevusalade statistika puhul määratletakse toodangu väärtus järgmiselt: saadaolevad intressid ja samalaadsed tulud miinus maksmisele kuuluvad intressid ja samalaadsed kulud pluss saadaolevad komisjonitasud pluss tulud aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt pluss finantstehingute puhastulu või puhaskahjum pluss muu tegevustulu.

Määruse (EÜ) nr 295/2008 VII lisa 3. jaos määratletud tegevusalade statistika puhul määratletakse toodangu väärtus järgmiselt: käive miinus makstaolevad kindlustusmaksed pluss investeeringutulu pluss muu tulu pluss saadaolevad kindlustusnõuded miinus kogukulutused pensionidele miinus tehniliste eraldiste netomuutus.

NACE Rev.2 klassi 64.11 (keskpangad) kuuluvate ettevõtete puhul määratletakse toodangu väärtus järgmiselt: saadaolevad intressid ja samalaadsed tulud miinus maksmisele kuuluvad intressid ja samalaadsed kulud pluss saadaolevad komisjonitasud pluss tulud aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt pluss finantstehingute puhastulu või puhaskahjum pluss muu tegevustulu.

Seos ettevõtte raamatupidamisaruannetega

Määruse(EÜ) nr 295/2008 I–IV lisa 3. jaos määratletud tegevusalade statistika puhul, väljaarvatud ettevõtted, mille tegevus on liigitatud NACE Rev.2 K jaos

Neljas raamatupidamisdirektiiv: nõukogu direktiiv 78/660/EMÜ

Toodangu väärtuse komponendid esitatakse järgmistes raamatupidamisrubriikides:

— „Netokäive”

— Osaliselt rubriigis „Muu tegevustulu”, välja arvatud toetused

— Osaliselt rubriigis „Plaaniväline tulu”, välja arvatud toetused

— „Valmis- ja lõpetamata toodangu varude muutus”

— Osaliselt rubriigis „Tooraine ja tarbekaubad”, mis on seotud edasimüügiks mõeldud kaupade ostmise ja varude muutustega,

— „Oma tarbeks toodetud põhivara”

IASi määrus: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1606/2002 ning komisjoni määrus (EÜ) nr 1725/2003

Toodangu väärtuse komponendid esitatakse järgmistes raamatupidamisrubriikides (otstarbepõhine kululiigitus):

— „Tulu kaupade müügist ja teenuste osutamisest, tulu kasutustasudest” (välja arvatud tulu intressidelt ja dividendidelt, kui need on lisatud tuludesse)

— + „Muu tegevustulu”, välja arvatud toetused

— – „Valmis- ja lõpetamata toodangu varude muutus”

— – Osaliselt rubriigis „Tooraine ja tarbekaubad”, mis on seotud edasimüügiks mõeldud kaupade ostmise ja varude muutustega

— + „Oma tarbeks toodetud põhivara” (lisatud muudesse tuludesse)

Toodangu väärtuse komponendid esitatakse järgmistes raamatupidamisrubriikides (olemuspõhine kululiigitus):

— „Tulu kaupade müügist ja teenuste osutamisest, tulu kasutustasudest (välja arvatud tulu intressidelt ja dividendidelt, kui need on lisatud tuludesse)”

— „Muu tulu”, välja arvatud toetused

— – „Müüdud toodete maksumus”, välja arvatud amortisatsioonikulud

— + „Oma tarbeks toodetud põhivara” (lisatud „Muu tulu” hulka)

Seos teiste muutujatega

Määruse (EÜ) nr 295/2008 I–IV lisa 3. jaos määratletud tegevusalade statistika puhul, välja arvatud ettevõtted, mille tegevus on liigitatud NACE Rev.2 K jaos, põhineb toodangu väärtus järgneval:

„Käive” (12 11 0)

+/– „Üksuse toodetud valmis- ja lõpetamata toodangu varude muutus” (13 21 3)

+/– „Edasimüümiseks ostetud kaupade ja teenuste varude muutus” (13 21 1)

– „Edasimüümiseks ostetud kaubad ja teenused” (13 12 0)

+ „Oma tarbeks toodetud põhivara”

+ „Muu tegevustulu” (välja arvatud toetused)

Toodangu väärtust kasutatakse lisandväärtuse tegurikuludes (12 15 0) ning muude koond- ja bilansimuutujate arvutamisel.

NACE Rev.2 rühmades 65.1 ja 65.2 määratletud tegevusalade statistika puhul määratletakse toodangu väärtus järgmiselt:

Elukindlustus:

Ettenähtud maksete kogusumma (12 11 0)

+ Ettemakstud maksete eraldiste kogusumma muutus (32 11 2)

+ Investeerimistulu (32 22 0)

– Tulu investeeringute väärtuse ümberhindamisest (32 71 5)

– Kasum investeeringute müügist (32 71 6)

– Tulu tütar- ja sidusettevõtetest (32 71 1)

+ [(Kindlustustehniliste eraldiste kogusumma (37 30 0) – Kindlustustehniliste eraldiste puhassumma (37 30 1))/Kindlustustehniliste eraldiste puhassumma (37 30 1)) × (Investeerimistulud (32 22 0) – Tulu investeeringute väärtuse ümberhindamisest (32 71 5) – Kasum investeeringute müügist (32 71 6) – Tulu tütar- ja sidusettevõtetest (32 71 1))

+ Muude kindlustustehniliste tulude puhassumma (32 16 1)

+ Muud tulud (32 46 0)

– Rahuldatud nõuete kogusumma (32 13 1)

– Rahuldamata nõuete eraldiste kogusumma muutus (32 13 4)

+ Välised ja sisesed nõuete käsitluskulud (32 61 5)

+ Kasum investeeringute müügist (32 71 6)

+ Realiseerimata investeerimiskasu (32 23 0)

– Kahjum investeeringute müügist (32 72 3)

– Realiseerimata investeerimiskahjum (32 28 0)

– Erakindlustuseraldise muutuse kogusumma (32 25 0)

– Soodustuste ja allahindluste puhassumma (32 16 3)

– Tulevaste eraldiste fondi muutus (32 29 0 osa)

– Muudes rubriikides märkimata kindlustustehniliste eraldiste muutuste puhassummad (32 16 2)

Kahjukindlustus ja edasikindlustus:

Ettenähtud kindlustusmaksete kogusumma (12 11 0)

+ Ettemakstud maksete eraldise kogusumma muutus (32 11 2)

+ Investeerimistulu (32 42 0)

– Tulu investeeringute väärtuse ümberhindamisest (32 71 5)

– Kasum investeeringute müügist (32 71 6)

– Tulu tütar- ja sidusettevõtetest (32 71 1)

+ [(Kindlustustehniliste eraldiste kogusumma (37 30 0) – Kindlustustehniliste eraldiste puhassumma (37 30 1))/Kindlustustehniliste eraldiste puhassumma (37 30 1)) × (Investeerimistulu (32 42 0) – Tulu investeeringute väärtuse ümberhindamisest (32 71 5) – Kasum investeeringute müügist (32 71 6) – Tulu tütar- ja sidusettevõtetest (32 71 1))

+ Muude kindlustustehniliste tulude puhassumma (32 16 1)

+ Muud tulud (32 46 0)

– Rahuldatud nõuete kogusumma (32 13 1)

– Rahuldamata nõuete eraldiste kogusumma muutus (32 13 4)

+ Välised ja sisesed nõuete käsitluskulud (32 61 5)

+ Kasum investeeringute müügist (32 71 6)

– Kahjum investeeringute müügist (32 72 3)

– Soodustuste ja allahindluste puhassumma (32 16 3)

– Tasanduseraldise muutus (32 15 0)

– Muudes rubriikides märkimata muude kindlustustehniliste eraldiste muutuste puhassummad (32 16 2)

Määruse (EÜ) nr 295/2008 VI lisa 3. jaos määratletud tegevusalade statistika puhul arvutatakse toodangu väärtus järgmiselt:

Saadaolevad intressid ja samalaadsed tulud (42 11 0)

– Maksmisele kuuluvad intressid ja samalaadsed kulud (42 12 0)

+ Saadaolev komisjonitasu (42 14 0)

+ Tulud aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt (42 13 1)

+ Finantstehingute puhaskasum või puhaskahjum (42 20 0)

+ Muu põhitegevustulu (42 31 0)

Määruse (EÜ) nr 295/2008 VII lisa 3. jaos määratletud tegevusalade statistika puhul arvutatakse toodangu väärtus järgmiselt:

Käive (12 11 0)

– Maksmisele kuuluvad kindlustusmaksed (48 05 0)

+ Investeeringute tulem (48 01 0)

+ Muu tulu (48 02 2)

+ Saadaolevad kindlustusnõuded (48 02 1)

– Kogukulutused pensionidele (48 03 0)

– Tehniliste eraldiste netomuutus (48 04 0)

Kood : 12 13 0

Nimi : Kogukasum kaupade edasimüümisest

Lisa : II — IV

Määratlus:

Kogukasum on tulu, mis saadakse ostmisest ja müümisest ilma edasise töötlemiseta. See arvutatakse käibe alusel ning edasimüümiseks mõeldud kaupade ja teenuste ostude ja varude muutuste alusel.

Käibes sisalduvad edasimüümiseks mõeldud kaupade ja teenuste ostud ja nende varude muutused hõlmavad selliste teenuste müüki, ostmist ja varude muutusi, mis on ostetud nende pakkumiseks kolmandatele isikutele muutmata kujul.

Kaupade edasimüümisest saadud kogukasumit nimetatakse ka kaubanduslikuks juurdehindluseks.

Seos ettevõtte raamatupidamisaruannetega

Määruse (EÜ) nr 295/2008 I — IV lisa 3. jaos määratletud tegevusalade statistika puhul, välja arvatud ettevõtted, mille tegevus on liigitatud NACE Rev.2 K jaos

Neljas raamatupidamisdirektiiv: nõukogu direktiiv 78/660/EMÜ

Neid arve ei või ettevõtte raamatupidamisaruannetes eraldi esitada. Need on osa rubriikidest „Netokäive” ning „Tooraine ja tarbekaubad” rubriigist „Kaupade ja teenuste ost kokku” raamatupidamisaruannetes vastavalt neljandale raamatupidamisdirektiivile (78/660).

IASi määrus: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1606/2002 ning komisjoni määrus (EÜ) nr 1725/2003

Neid arve ei või ettevõtte raamatupidamisaruannetes eraldi esitada. Olemuspõhise kululiigituse puhul moodustavad need osa rubriikidest „Tulud” ning „Tooraine ja tarbekaubad”. Otstarbepõhise kululiigituse puhul moodustavad need osa rubriikidest „Tulud” ning „Müüdud toodete maksumus”.

Seos teiste muutujatega

Kogukasum kaupade edasimüümisest põhineb järgmisel:

Kaubanduse ja vahendusetegevuse käive (18 16 0)

– Edasimüümiseks ostetud kaubad ja teenused (13 12 0)

+/– Edasimüümiseks ostetud kaupade ja teenuste varude muutused (13 21 1)

— Kogukasum kaupade edasimüümisest on osa rubriigist „Toodangu väärtus” (12 12 0)

Kood : 12 15 0

Nimi : Lisandväärtus tegurikuludes

Lisa : I–IV, VI ja VII

Määratlus:

Määruse (EÜ) nr 295/2008 I–IV lisa 3. jaos määratletud tegevusalade statistika puhul, välja arvatud ettevõtete puhul, mille tegevus on liigitatud NACE Rev.2 K jaos, on lisandväärtus tegurikuludes äritegevusest saadav brutotulu, mida on tegevustoetuste ja kaudsete maksude võrra korrigeeritud.

See arvutatakse käibe alusel, millele lisanduvad oma tarbeks toodetud põhivara ja muu põhitegevustulu (sealhulgas tegevustoetused), millele lisandub või millest arvatakse maha varude muutused ning millest arvatakse maha ostetud kaubad ja teenused, muud toodetelt makstavad käibega seotud maksud, mis ei kuulu mahaarvamisele, ning tootmisega seotud tollimaksud ja muud maksud. Need on valitsemissektori või Euroopa Liidu institutsioonide poolt sularahas või mitterahalistes vahendites sissenõutavad kohustuslikud maksed, mis on seotud kaupade ja teenuste tootmise ja importimisega, tööjõu kasutamisega või maa, hoonete ja muude tootmises kasutatavate varade omamise või kasutamisega olenemata toodetud või müüdud kaupade ja teenuste kogusest ja väärtusest. Lisandväärtust tegurikuludes saab arvutada ka äritegevuse kogukasumi alusel, millele lisatakse tööjõukulud.

Lisandväärtusest arvatakse maha ettevõtte raamatupidamisaruandes rahalise tulu või kuluna Neljanda raamatupidamisdirektiivi kohaselt (78/660) liigitatud tulud ja kulud. Lisandväärtusest arvatakse maha komisjoni määruse (EÜ) nr 1725/2003 kohaselt intressituluna, dividendituluna, intressikuludega seotud välisvaluuta laenudest tekkiva valuutakursi muutuste kasumina, väljaostust või võla lõppemisest tekkiva kasumina või finantskuludena liigitatud tulud ja kulud.

Maha ei arvata lisandväärtust tegurikuludes, mis arvutatakse brutoväärtusena ja sisaldab ka väärtuse hindamisi (näiteks kulumit ja väärtuse langust).

NACE Rev.2 rühmades 65.1 ja 65.2 määratletud tegevusstatistika puhul määratletakse lisandväärtus tegurikuludes tootmisväärtusena, millest arvatakse maha saadud edasikindlustusteenuste brutoväärtus ja komisjonitasud ning muud kaupade ja teenustega seotud väliskulud.

Määruse (EÜ) nr 295/2008 VI lisa 3. jaos määratletud tegevusstatistika puhul määratletakse lisandväärtus tegurikuludes toodangu väärtusena, millest arvatakse maha kaupade ja teenuste ost kokku.

Määruse (EÜ) nr 295/2008 VII lisa 3. jaos määratletud tegevusstatistika puhul määratletakse lisandväärtus tegurikuludes toodangu väärtusena, millest arvatakse maha kaupade ja teenuste ost kokku.

NACE Rev.2 klassi 64.11 kuuluvate ettevõtete puhul määratletakse lisandväärtus tegurikuludes toodangu väärtusena, millest arvatakse maha kaupade ja teenuste ost kokku.

Seos ettevõtte raamatupidamisaruannetega

Määruse (EÜ) nr 295/2008 I–IV lisa 3. jaos määratletud tegevusalade statistika puhul, väljaarvatud ettevõtted, mille tegevus on liigitatud NACE Rev.2 K jaos

Neljas raamatupidamisdirektiiv: nõukogu direktiiv 78/660/EMÜ

Lisandväärtuse tegurikuludes saab arvutada otse järgmiste raamatupidamisrubriikide alusel:

— Netokäive

— Valmis- ja lõpetamata toodangu varude muutus

— Oma tarbeks toodetud põhivara

— Tooraine ja tarbekaubad

— Muud väliskulud

— Muud tegevuskulud

— Muu põhitegevustulu

— Erakorralised kulud

— Erakorralised tulud

IASi määrus: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1606/2002 ning komisjoni määrus (EÜ) nr 1725/2003

Lisandväärtuse tegurikuludes saab arvutada otse järgmiste raamatupidamisrubriikide alusel olemuspõhisest kululiigitusest:

Tulu (välja arvatud intressi- ja dividenditulu, kui need on lisatud tuludesse)

+/– Valmis- ja lõpetamata toodangu varude muutus

– Tooraine ja tarbekaubad

– Muud kulud

+ Muud tulud

Lisandväärtuse tegurikuludes saab arvutada otse järgmiste raamatupidamisrubriikide alusel otstarbepõhisest kululiigitusest:

Tulu (välja arvatud intressi- ja dividenditulu, kui lisatud tuludesse)

– Müüdud toodete maksumus (välja arvatud kulud seoses hüvitistega töövõtjatele ja amortisatsiooniga)

– Jaotuskulud (välja arvatud kulud seoses hüvitistega töövõtjatele)

– Halduskulud (välja arvatud kulud seoses hüvitistega töövõtjatele)

– Muud kulud

+ Muud tulud

Seos teiste muutujatega

Määruse (EÜ) nr 295/2008 I–IV lisa 3. jaos määratletud tegevusalade statistika puhul, väljaarvatud ettevõtted, mille tegevus on liigitatud NACE Rev.2 K jaos

Lisandväärtus tegurikuludes põhineb järgmisel:

Käive (12 11 0)

+/– Kaupade ja teenuste varude muutus (13 21 0)

+ Oma tarbeks toodetud põhivara

+ Muu põhitegevustulu

– Kaupade ja teenuste ost kokku (13 11 0)

– Muud toodetelt makstavad käibega seotud maksud, mis ei kuulu mahaarvamisele

– Tootmisega seotud tollimaksud ja muud maksud

— Lisandväärtust tegurikuludes kasutatakse äritegevuse ülejäägi (12 17 0) ning muude koond- ja bilansimuutujate arvutamisel.

NACE Rev.2 rühmades 65.1 ja 65.2 määratletud tegevusstatistika puhul määratletakse lisandväärtus tegurikuludes järgmiselt:

Toodangu väärtus (12 12 0)

– Kaupade ja teenuste ost kokku (13 11 0)

Määruse (EÜ) nr 295/2008 VI lisa 3. jaos määratletud tegevusstatistika puhul arvutakse lisandväärtus tegurikuludes järgmiselt:

Toodangu väärtus (12 12 0)

– Kaupade ja teenuste ost kokku (13 11 0)

Määruse (EÜ) nr 295/2008 VII lisa 3. jaos määratletud tegevusstatistika puhul arvutakse lisandväärtus tegurikuludes järgmiselt:

Toodangu väärtus (12 12 0)

– Kaupade ja teenuste ost kokku (13 11 0)

Kood : 12 17 0

Nimi : Äritegevuse ülejääk

Lisa : I–IV

Määratlus:

Äritegevuse ülejääk on äritegevusest tekkiv ülejääk pärast tööjõukulude hüvitamist. See arvutatakse lisandväärtus tegurikuludes alusel, millest arvatakse maha tööjõukulud. Äritegevuse ülejääk on üksuse käsutuses olev bilanss, millest on võimalik maksta hüvitust omavahendite ja laenukapitali pakkujatele, tasuda maksud ning rahastada osaliselt või täielikult investeeringuid.

Seos ettevõtte raamatupidamisaruannetega

Määruse nr 295/2008 I–IV lisa 3. jaos määratletud tegevusalade statistika puhul, välja arvatud ettevõtted, mille tegevus on liigitatud NACE Rev.2 K jaos

Neljas raamatupidamisdirektiiv: nõukogu direktiiv 78/660/EMÜ

Äritegevuse ülejääki saab arvutada järgmiste raamatupidamisrubriikide alusel:

Netokäive

— Valmis- ja lõpetamata toodangu varude muutus

— Oma tarbeks toodetud põhivara

— Tooraine ja tarbekaubad

— Muud väliskulud

— Muud tegevuskulud

— Muu põhitegevustulu

— Erakorralised kulud

— Erakorralised tulud

— Tööjõukulud

IASi määrus: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1606/2002 ning komisjoni määrus (EÜ) nr 1725/2003

Äritegevuse ülejääki saab arvutada otse järgmiste raamatupidamisrubriikide alusel olemuspõhisest kululiigitusest:

— Tulu (välja arvatud intressi- ja dividenditulu, kui need on lisatud tuludesse)

— +/– Valmis- ja lõpetamata toodangu varude muutus

— – Tooraine ja tarbekaubad

— – Muud kulud

— + Muud tulud

— – Hüvitised töövõtjatele

Äritegevuse ülejääki saab arvutada otse järgmiste raamatupidamisrubriikide alusel otstarbepõhisest kululiigitusest:

— Tulu (välja arvatud intressi- ja dividenditulu, kui need on lisatud tuludesse)

— – Müüdud toodete maksumus (välja arvatud amortisatsioonikulud)

— – Jaotuskulud (välja arvatud amortisatsioonikulud)

— – Administratiivkulud (välja arvatud amortisatsioonikulud)

— – Muud kulud (välja arvatud amortisatsioonikulud)

— + Muud tulud

Seos teiste muutujatega

Äritegevuse ülejääk põhineb järgmisel:

Lisandväärtus tegurikuludes (12 15 0)

- Tööjõukulud (13 31 0)

Kood : 13 11 0

Nimi : Kaupade ja teenuste ost kokku

Lisa : I–IV, VI ja VII

Määratlus:

Kaupade ja teenuste ost kokku hõlmab kõikide aruandeperioodil edasimüügiks või tootmisprotsessis kasutamiseks ostetud kaupade ja teenuste väärtust, välja arvatud kapitalikaubad, mille tarbimine registreeritakse põhikapitali kasutamisena. Asjaomased kaubad ja teenused võib samal või muudetud kujul edasi müüa, tootmisprotsessis täielikult ära kasutada või varudesse kanda.

Need ostud hõlmavad toodetavates kaupades otseselt kasutatavaid materjale (tooraine, vahesaadused, toote koostisosad) ning kapitaliseerimata väiksemaid tööriistu ja seadmeid. Ostud hõlmavad ka abimaterjalide (määrdeained, vesi, pakkematerjal, hooldus- ja remondimaterjalid, kantseleitarbed) ning energiatoodete väärtust. See muutuja hõlmab ka selliste materjalide oste, mida üksus kasutab kapitalikaupade tootmiseks.

Ostud hõlmavad ka vaatlusperioodil tööstuslike ja mittetööstuslike teenuste eest makstud tasusid. Need hõlmavad ka makseid kolmandate isikute poolt üksuse nimel tehtud tööde eest, sealhulgas jooksvate hooldus- ja remonditööde, installeerimistööde ja tehniliste uuringute eest. See muutuja ei hõlma siiski kapitalikaupade installeerimiskulusid ning kapitalikaupade väärtust.

Ostud hõlmavad ka makseid mittetööstuslike teenuste eest, näiteks tasud õigusabi ja raamatupidamisteenuste eest, (kapitaliseerimata) patendi- ja litsentsitasud, kindlustusmaksed, aktsionäride ja juhtorganite koosolekukulud, maksed äriühingutele ja kutseühingutele, postikulud, telefonimaksud, elektroonilise side kulud, teleksi- ja faksikulud, kaupade ja personali transpordikulud, reklaamikulud, komisjonitasud (kui need ei sisaldu palkades), renditasud, pangale makstavad tasud (välja arvatud intressimaksed), ning makseid kõigi muude kolmandate isikute pakutavate äriteenuste eest. Ostud hõlmavad ka üksuse valmistatud ja kapitaliseeritud põhivaraga kaasnevaid teenuseid.

Rubriigist „Kaupade ja teenuste ost kokku” arvatakse maha rahalise kuluna või intresside ja dividendide vormis rahalise tuluna liigitatud kulud.

Ostetud kaupade ja teenuste väärtus määratakse ostuhinna alusel, st hind, mida ostja toodete eest tegelikult maksab, sealhulgas mis tahes maksud, millest arvatakse maha toetused ostetud toodetele, kuid välja arvatud lisandväärtusmaksu liiki maksud.

Seega ei lahutata ostetud kaupade ja teenuste väärtuse määramisel teisi toodetelt makstavaid makseid ja tollimakse. Nende ostude väärtuse määramisel ei pea arvesse võtma tootmiselt makstavaid makse.

Määruse (EÜ) nr 295/2008 I–IV lisa 3. jaos määratletud tegevusalade statistika puhul, välja arvatud ettevõtete puhul, mille tegevus on liigitatud NACE Rev.2 K jaos, arvatakse rubriigist „Kaupade ja teenuste ost kokku” maha ettevõtte raamatupidamisaruannetes rahalise kuluna liigitatud kulud.

NACE Rev.2 rühmades 65.1 ja 65.2 määratletud tegevusalade statistika puhul määratletakse „Kaupade ja teenuste ost kokku” edasikindlustusteenuste brutoväärtusena, millele lisatakse komisjonitasud nõukogu direktiivi 91/674 artikli 64 kohaselt ning muud kaupade ja teenustega seotud väliskulud (välja arvatud tööjõukulud).

Määruse (EÜ) nr 295/2008 VI lisa 3. jaos määratletud tegevusstatistika puhul määratletakse „Kaupade ja teenuste ost kokku” järgmiselt: makstaolevad komisjonitasud pluss muud halduskulud pluss muud tegevuskulud.

Seos ettevõtte raamatupidamisaruannetega

Määruse (EÜ) nr 295/2008 I–IV lisa 3. jaos määratletud tegevusalade statistika puhul, välja arvatud ettevõtted, mille tegevus on liigitatud NACE Rev.2 K jaos

Neljas raamatupidamisdirektiiv: nõukogu direktiiv 78/660/EMÜ

Kaupade ja teenuste ostud saab arvutada järgmiste raamatupidamisrubriikide alusel:

— Tooraine ja tarbekaubad (enne seda, kui on arvestatud kaupade ja teenuste varude muutusi)

— Muud väliskulud (enne seda, kui on arvestatud kaupade ja teenuste varude muutusi)

— Osaliselt rubriigis „Muud tegevuskulud” – arvesse võetakse seda osa, mis on seotud maksetega selliste kaupade ja teenuste eest, mida ei ole nimetatud kahes eelnevas rubriigis („Tooraine ja tarbekaubad” ning „Muud väliskulud”). Kaupade ja teenuste ost ei hõlma seda osa, mis käsitleb tootmiselt makstavaid makse.

— Erakorralised kulud

IASi määrus: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1606/2002 ning komisjoni määrus (EÜ) nr 1725/2003

Kaupade ja teenuste ostud saab arvutada järgmiste raamatupidamisrubriikide alusel olemuspõhisest kululiigitusest:

— Tooraine ja tarbekaubad

— Muud kulud (enne seda, kui on arvestatud kaupade ja teenuste varude muutusi)

Kaupade ja teenuste ostud saab arvutada järgmiste raamatupidamisrubriikide alusel otstarbepõhisest kululiigitusest:

— Müüdud toodete maksumus (enne seda, kui on arvestatud kaupade ja teenuste varude muutusi, ning välja arvatud hüvitised töövõtjatele ja amortisatsioonikulud)

— Jaotuskulud (mis on tehtud aruandlusperioodil ning välja arvatud hüvitised töövõtjatele ja amortisatsioonikulud)

— Administratiivkulud (mis on tehtud aruandlusperioodil ning välja arvatud hüvitised töövõtjatele ja amortisatsioonikulud)

— Muud kulud

Seos teiste muutujatega

Määruse (EÜ) nr 295/2008 I–IV lisa 3. jaos määratletud tegevusalade statistika puhul, välja arvatud ettevõtete puhul, mille tegevus on liigitatud NACE Rev.2 K jaos, kasutatakse muutujat „Kaupade ja teenuste ost kokku”, et arvutada lisandväärtus tegurikuludes (12 15 0) ning muud koond- ja bilansimuutujad.

Eraldi esitatakse mitmed kaupade ja teenuste ostude kogusummas sisalduvad punktid:

— Edasimüümiseks ostetud kaubad ja teenused (13 12 0)

— Maksed tööjõuvarustusettevõtetele (13 13 1)

— Kaupade pikaajalise rentimise ja kasutusrendi maksed (13 41 1)

— Energiatoodete ost (20 11 0)

NACE Rev.2 rühmades 65.1 ja 65.2 määratletud tegevusalade statistika puhul arvutatakse kaupade ja teenuste ost kokku järgmiselt:

Elukindlustus:

Edasikindlustuse tulem (32 18 0)

+ [(Kindlustustehniliste eraldiste kogusumma (37 30 0) – Kindlustustehniliste eraldiste puhassumma (37 30 1))/Kindlustustehniliste eraldiste puhassumma (37 30 1)) × (Investeerimistulu (32 22 0) – Tulu investeeringute väärtuse ümberhindamisest (32 71 5) – Kasum investeeringute müügist (32 71 6) – Tulu tütar- ja sidusettevõtetest (32 71 1))

+ Komisjonitasud (32 61 1)

+ Välised kulud kaupadele ja teenustele (32 61 4)

Kahjukindlustus ja edasikindlustus:

Edasikindlustuse tulem (32 18 0),

+ [(Kindlustustehniliste eraldiste kogusumma (37 30 0) – Kindlustustehniliste eraldiste puhassumma (37 30 1))/Kindlustustehniliste eraldiste puhassumma (37 30 1)) × (Investeerimistulu (32 42 0) – Tulu investeeringute väärtuse ümberhindamisest (32 71 5) – Kasum investeeringute müügist (32 71 6) – Tulu tütar- ja sidusettevõtetest (32 71 1))

+ Komisjonitasud (32 61 1)

+ Välised kulud kaupadele ja teenustele (32 61 4)

Määruse (EÜ) nr 295/2008 VI lisa 3. jaos määratletud tegevusstatistika puhul arvutatakse kaupade ja teenuste ostud kokku järgmiselt:

Makstaolev komisjonitasu (42 15 0)

+ Muud halduskulud (42 32 2)

+ Muud tegevuskulud (42 33 0)

Määruse (EÜ) nr 295/2008 VII lisa 3. jaos määratletud tegevusstatistika puhul kasutatakse muutujat „Kaupade ja teenuste ost kokku” (13 11 0) muutuja „Tegevuskulud kokku” (48 06 0) arvutamisel.

Kood : 13 12 0

Nimi : Edasimüümiseks ostetud kaubad ja teenused

Lisa : I–IV

Määratlus:

Edasimüügiks tehtud ostud hõlmavad kaupu, mis on ostetud edasimüümiseks kolmandatele isikutele ilma edasise töötlemiseta. Need hõlmavad ka teenuste oste arveid esitavate teenindusettevõtete poolt, kelle käive sisaldab lisaks ettevõtte poolt tehingu pealt võetavatele tasudele (näiteks kinnisvaramaaklerite puhul) ka teenuse tegelikke kulusid, näiteks transporditeenuste ostmist reisibüroode kaudu. Arvesse ei võeta kolmandatele isikutele komisjonitasu eest müüdavate kaupade ja teenuste väärtust, sest neid kaupu ei osta ega müü komisjonitasu saav vahendaja.

Edasimüügiks mõeldud teenused, millele käesoleva muutujaga seoses viidatakse, on teenuste osutamise tulemus, kindlaksmääratud teenuste kasutamisõigus ning füüsiline toetus teenuste pakkumiseks. Edasimüümiseks ostetud kaupade ja teenuste väärtus määratakse ostuhinna alusel, millest lahutatakse mahaarvamisele kuuluv lisandväärtusmaks ning teised mahaarvamisele kuuluvad, otseselt käibega seotud maksud. Seega ei lahutata ostetud kaupade ja teenuste väärtuse määramisel teisi toodetelt makstavaid makse ja tollimakse.

Nende ostude väärtuse määramisel ei pea arvesse võtma tootmiselt makstavaid makse.

Seos ettevõtte raamatupidamisaruannetega

Määruse(EÜ) nr 295/2008 I–IV lisa 3. jaos määratletud tegevusalade statistika puhul, välja arvatud ettevõtted, mille tegevus on liigitatud NACE Rev.2 K jaos

Neljas raamatupidamisdirektiiv: nõukogu direktiiv 78/660/EMÜ

Muutujat „Edasimüümiseks ostetud kaubad ja teenused” ei või ettevõtte raamatupidamisaruandes eraldi esitada. See moodustab osa järgmistest muutujatest:

— Tooraine ja tarbekaubad

— Muud väliskulud

— Muud tegevuskulud

IASi määrus: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1606/2002 ning komisjoni määrus (EÜ) nr 1725/2003

„Edasimüümiseks ostetud kaubad ja teenused” ei või ettevõtte raamatupidamisaruandes eraldi esitada. See moodustab osa järgmistest raamatupidamisrubriikidest olemuspõhisest kululiigitusest:

— Tooraine ja tarbekaubad (enne seda, kui on arvestatud kaupade ja teenuste varude muutusi)

— Muud kulud

Muutujat „Edasimüümiseks ostetud kaubad ja teenused” ei või ettevõtte raamatupidamisaruandes eraldi esitada. See moodustab osa järgmistest raamatupidamisrubriikidest otstarbepõhisest kululiigitusest:

— „Müüdud toodete maksumus” (enne seda, kui on arvestatud kaupade ja teenuste varude muutusi, ning välja arvatud hüvitised töövõtjatele ja amortisatsioonikulud)

— Muud kulud

Seos teiste muutujatega

Osa muutujast „Kaupade ja teenuste ost kokku” (13 11 0)

— Muutujat „Edasimüümiseks ostetud kaubad ja teenused” kasutatakse muutujate „Kogukasum kaupade edasimüümisest” (12 13 0) ja „Toodangu väärtus” (12 12 0) ning muude koond- ja bilansimuutujate arvutamisel.

Kood : 13 13 1

Nimi : Maksed tööjõuvarustusettevõtetele

Lisa : I–IV

Määratlus:

Kõnealuses arvus sisalduvad maksed tööjõuvarustusettevõtetele ja sarnastele organisatsioonidele, kes varustavad klientide ettevõtteid töötajatega piiratud ajaperioodil, et täiendada või ajutiselt asendada kliendi tööjõudu, kusjuures asendustöötajad on ajutise abiteenistuse üksuse töötajad. Nimetatud asutused ja organisatsioonid ei korralda siiski otsest kontrolli oma töötajate üle kliendi töökohtades. See hõlmab ainult selliste töötajate eest tehtavaid makseid, kes ei ole seotud teatava tööstusliku või mittetööstusliku teenuse pakkumisega.

Seos ettevõtte raamatupidamisaruannetega

Määruse (EÜ) nr 295/2008 I–IV lisa 3. jaos määratletud tegevusalade statistika puhul, välja arvatud ettevõtted, mille tegevus on liigitatud NACE Rev.2 K jaos

Neljas raamatupidamisdirektiiv: nõukogu direktiiv 78/660/EMÜ

Makseid tööjõuvarustusettevõtetele ei või ettevõtte raamatupidamisaruannetes eraldi esitada. Need on osa muudest väliskuludest ja muudest tegevuskuludest.

IASi määrus: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1606/2002 ning komisjoni määrus (EÜ) nr 1725/2003

Makseid tööjõuvarustusettevõtetele ei või ettevõtte raamatupidamisaruannetes eraldi esitada. See on osa rubriigist „Muud kulud” või „Tooraine ja tarbekaubad” (mõnel juhul, kui asutuse töötajad on seotud tootmistegevusega) olemuspõhisest kululiigitusest.

Makseid tööjõuvarustusettevõtetele ei või ettevõtte raamatupidamisaruannetes eraldi esitada. See on osa rubriigist „Müüdud toodete maksumus”, „Administratiivkulud” ja/või „Muud kulud” otstarbepõhisest kululiigitusest.

NACE Rev.2 rühmades 65.1 ja 65.2 määratletud tegevusalade statistika puhul

Makseid tööjõuvarustusettevõtetele ei või ettevõtte raamatupidamisaruannetes eraldi esitada, nagu on kirjeldatud nõukogu direktiivi 91/674/EMÜ artikli 34 osa III punktis 16.

NACE Rev.2 klassides 64.19 ja 64.92 määratletud krediidiasutuste tegevusalade statistika puhul

Makseid tööjõuvarustusettevõtetele ei või muudes administratiivkuludes eraldi esitada, nagu on osutatud direktiivi 86/635/EMÜ artikli 27 lõike 8 punktis b ja artikli 28 A osa lõike 4 punktis b.

Seos teiste muutujatega

Osa muutujast „Kaupade ja teenuste ost kokku” (13 11 0)

Kood : 13 21 0

Nimi : Kaupade ja teenuste varude muutus

Lisa : III

Määratlus:

Varude (positiivne või negatiivne) muutus on erinevus varude väärtuste vahel vaatlusperioodi alguses ja lõpus. Varude muutus saadakse, lahutades varudesse lisandunud väärtusest varudest väljavõetud väärtused ning varudest kaotsiläinud kaupade väärtuse. Teistelt üksustelt ostetud varud registreeritakse ostuhinna alusel, millest lahutatakse lisandväärtusmaks, ülejäänud varud registreeritakse tootmiskulude alusel.

Varud (ja varude muutused) võib jagada järgmiselt:

— valmistoodete varud,

— lõpetamata tööde varud,

— edasimüümiseks ostetud kaupade ja teenuste varud,

— tooraine ja tarbekaupade varud.

Varud hõlmavad selliste valmis- ja lõpetamata toodete varusid, mida üksus toodab ja mida ei ole veel müüdud. Need tooted hõlmavad üksusele kuuluvaid pooleliolevaid töid isegi juhul, kui need on kolmandate isikute valduses. Varud ei hõlma üksuse valduses olevaid tooteid, mis kuuluvad kolmandatele isikutele.

See näitaja hõlmab edasimüümiseks ostetud kaupade ja teenuste varusid. Näitaja ei hõlma kolmandatele isikutele komisjonitasu eest pakutavate kaupade ja teenuste varusid. Edasimüügiks ostetud ning teenindusettevõtete varudesse lisandunud tooted võivad hõlmata nii kaupu (tööstusseadmed sisseseade tehnoteenuste lepingu puhul või hooned kinnisvaraarenduse puhul jne) kui ka teenuseid (reklaamipinna kasutusõigus, transport, majutus jne).

Varudesse lisandunud teenusteks on teenuste osutamise tulemus, kindlaksmääratud teenuste kasutamisõigus või füüsiline toetus teenuste pakkumiseks.

See näitaja hõlmab ka üksusele kuuluvate toorainete ja lisamaterjalide, vahesaaduste, toote koostisosade, energia, kapitaliseerimata väiksemate tööriistade ja teenuste varusid.

Seos ettevõtte raamatupidamisaruannetega

Neljas raamatupidamisdirektiiv: nõukogu direktiiv 78/660/EMÜ

Kaupade ja teenuste varude muutused saab arvutada järgmiste rubriikide alusel:

„Valmis- ja lõpetamata toodangu varude muutus”,

osaliselt rubriigis „Tooraine ja tarbekaubad”,

osaliselt rubriigis „Muud väliskulud”,

osaliselt rubriigis „Muud tegevuskulud”.

IASi määrus: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1606/2002 ning komisjoni määrus (EÜ) nr 1725/2003

Kaupade ja teenuste varude muutused saab arvutada kasumiaruandes järgmiste rubriikide alusel olemuspõhise kululiigituse kohaselt:

„Valmis- ja lõpetamata toodangu varude muutus”

osaliselt rubriigis „Tooraine ja tarbekaubad”,

osaliselt rubriigis „Muud kulud”.

Kaupade ja teenuste varude muutused saab arvutada kasumiaruandes järgmiste rubriikide alusel otstarbepõhise kululiigituse kohaselt:

osaliselt rubriigis „Müüdud toodete maksumus”,

osaliselt rubriigis „Jaotuskulud”,

osaliselt rubriigis „Administratiivkulud”,

osaliselt rubriigis „Muud kulud”.

Seos teiste muutujatega

— Muutujat „Kaupade ja teenuste varude muutus” kasutatakse muutuja „Lisandväärtus tegurikuludes” (12 15 0) ning muude koond- ja bilansimuutujate arvutamisel.

— Kaupade ja teenuste varude muutused võib jagada vastavalt varuliikidele järgmiselt: i) edasimüümiseks ostetud kaupade ja teenuste varude muutus (13 21 1), ii) üksuse toodetud valmis- ja lõpetamata toodangu mahu muutus (13 21 3) ja iii) tooraine ja tarbekaupade varude muutus.

Kood : 13 21 1

Nimi : Edasimüümiseks ostetud kaupade ja teenuste varude muutus

Lisa : III

Määratlus:

See muutuja väljendab vaatlusperioodi alguse ja lõpu seisuga varudes toimunud muutust, mida väljendatakse ostuhindades, millest on lahutatud lisandväärtusmaks. Varude muutus saadakse, lahutades edasimüügiks ostetud ning varudesse lisandunud toodete väärtusest varudest väljavõetud väärtused ning varudest kaotsiläinud kaupade väärtuse.

Need varud hõlmavad edasimüümiseks ostetud kaupu ja teenuseid. Muutuja ei hõlma kolmandatele isikutele komisjonitasu eest pakutavate kaupade ja teenuste varusid.

Edasimüümiseks ostetud ning teenindusettevõtete varudesse lisandunud tooted võivad hõlmata nii kaupu (tööstusseadmed sisseseade tehnoteenuste lepingu puhul või hooned kinnisvaraarenduse puhul jne) kui ka teenuseid (reklaamipinna kasutusõigus, transport, majutus jne).

Varudesse lisandunud teenusteks on teenuste osutamise tulemus, kindlaksmääratud teenuste kasutamisõigus või füüsiline toetus teenuste pakkumiseks.

Seos ettevõtte raamatupidamisaruannetega

Neljas raamatupidamisdirektiiv: Nõukogu direktiiv 78/660/EMÜ

Edasimüümiseks ostetud kaupade varude muutust ei või ettevõtte raamatupidamisaruannetes eraldi esitada. See sisaldub rubriikides „Tooraine ja tarbekaubad”, „Muud väliskulud” ja „Muud tegevuskulud”.

IASi määrus: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1606/2002 ning komisjoni määrus (EÜ) nr 1725/2003

Edasimüümiseks ostetud kaupade ja teenuste varude muutust ei või ettevõtte raamatupidamisaruandes eraldi esitada. Need on osa rubriigist „Toorained ja tarbekaubad” ning „Muud kulud” kasumiaruandes olemuspõhise kululiigituse kohaselt.

Edasimüümiseks ostetud kaupade ja teenuste varude muutust ei või ettevõtte raamatupidamisaruandes eraldi esitada. Need on osa muutujatest „Müüdud toodete maksumus” ja „Muud kulud” kasumiaruandes otstarbepõhise kululiigituse kohaselt.

Seos teiste muutujatega

— Edasimüümiseks ostetud kaupade ja teenuste varude muutust kasutatakse muutujate „Kogukasumi kaupade edasimüümisest” (12 13 0) ja „Toodangu väärtuse” (12 12 0) ning muude koond- ja bilansimuutujate arvutamisel.

— Osa muutujast „Kaupade ja teenuste varude muutus” (13 21 0)

Kood : 13 21 3

Nimi : Üksuse toodetud valmis- ja lõpetamata toodangu varu ja muutus

Lisa : II ja IV

Määratlus:

See muutuja väljendab muutust, mis on toimunud vaatlusperioodi esimese ja viimase päeva seisuga üksuse toodetud ning veel müümata valmis- ja lõpetamata toodangu varudes.

See toodang hõlmab üksuses pooleliolevaid töid isegi juhul, kui need on kolmandate isikute valduses. Varud ei hõlma üksuse valduses olevat toodangut, mis kuulub kolmandatele isikutele.

Varude väärtus määratakse tootmiskulude alusel enne väärtuse hindamist (näiteks kulumi arvestamine).

Seos ettevõtte raamatupidamisaruannetega

Neljas raamatupidamisdirektiiv: nõukogu direktiiv 78/660/EMÜ

Valmis- ja lõpetamata toodangu varude muutus registreeritakse ettevõtte raamatupidamisaruande rubriigis „Valmis- ja lõpetamata toodangu varude muutus”.

IASi määrus: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1606/2002 ning komisjoni määrus (EÜ) nr 1725/2003

„Valmis- ja lõpetamata toodangu varude muutus” registreeritakse kasumiaruandes olemuspõhise kululiigituse kohaselt rubriigina „Valmis- ja lõpetamata toodangu varude muutus”;

„Valmis- ja lõpetamata toodangu varude muutus” on osa rubriigist „Müüdud toodete maksumus” kasumiaruandes otstarbepõhise kululiigituse kohaselt.

Seos teiste muutujatega

— Muutujat „Üksuse toodetud valmis- ja lõpetamata toodangu varude muutus” kasutatakse „Toodangu väärtuse” (12 12 0) ning muude koond- ja bilansimuutujate arvutamisel.

— See moodustab osa muutujast „Kaupade ja teenuste varude muutus” (13 21 0).

Kood : 13 31 0

Nimi : Tööjõukulud

Lisa : I–VII

Määratlus:

Tööjõukulud on kõik tasud, mida tööandja maksab sularahas või loonustasuna töötajale (alalised töötajad, ajutised töötajad ja kodustöötajad) viimase poolt vaatlusperioodil tehtud töö eest. Tööjõukulud hõlmavad ka üksuse poolt kinnipeetavaid makseid ja töövõtjate sotsiaalkindlustusmakseid ning samuti tööandjate kohustuslikke ja vabatahtlikke sotsiaalkindlustusmakseid.

Tööjõukulud koosnevad:

— palkadest,

— tööandjate sotsiaalkindlustusmaksetest.

Hõlmatud on kõik vaatlusperioodil makstud tasud olenemata sellest, kas neid makstakse tööaja, toodangu või tükitöö alusel ning kas need on regulaarsed või mitte. Siia kuuluvad kõik lisatasud, töökohaga seotud palgalisad, tulemuspreemiad, tähtsündmuste puhul makstavad toetused, 13. kuupalk (ja muud samalaadsed kindlaksmääratud lisatasud), töötajatele töölt vabastamise, majutuse, transpordi või elamiskuludega seotud maksed ning peretoetused, komisjonitasud, osavõtumaksud, ületunnitöötasud, öötöötasud jne ning maksud, sotsiaalkindlustusmaksed ja muud summad, mis töötajad peavad maksma ja mis tööandja kinni peab.

Tööjõukulud hõlmavad ka tööandja sotsiaalkindlustusmakseid. Nendesse kuuluvad tööandja sotsiaalkindlustusmaksed vanaduspensioni, haiguse, raseduse ja sünnituse, invaliidsuse, töötuse, kutsehaiguste ja tööõnnetuste või peretoetustega seotud kavadesse ning teistesse kavadesse. Tööjõukulud hõlmavad nii seadusega ettenähtud, kollektiivlepinguga määratud, lepingulisi kui ka vabatahtlikke kulusid.

Tööjõukulud ei hõlma makseid renditud tööjõu eest.

Seos ettevõtte raamatupidamisaruannetega

Neljas raamatupidamisdirektiiv: nõukogu direktiiv 78/660/EMÜ

Tööjõukulud saab arvutada vahetult järgmiste raamatupidamisrubriikide alusel:

— Tööjõukulud, mis on rubriikide „Palgad” ja „Sotsiaalkindlustusmaksed” summa.

IASi määrus: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1606/2002 ning komisjoni määrus (EÜ) nr 1725/2003

Tööjõukulud saab arvutada otse rubriigist „Hüvitised töövõtjatele” kasumiaruandes olemuspõhise kululiigituse kohaselt.

Lisaks kasumiaruandele avalikustatakse otstarbepõhise kululiigituse kohaselt „Hüvitised töövõtjatele”.

Seos teiste muutujatega

Tööjõukulud põhinevad järgmistel muutujatel:

Palgad (13 32 0)

+ Sotsiaalkindlustusmaksed (13 33 0).

Tööjõukulusid kasutatakse muutuja „Äritegevuse ülejääk” (12 17 0) ning muude koond- ja bilansimuutujate arvutamisel.

Kood : 13 32 0

Nimi : Palgad

Lisa : I–IV

Määratlus:

„Palgad” on määratletud kui „kõik tasud, mida tööandja maksab sularahas või loonustasuna kõigile tema teenistuses olevatele töötajatele (sealhulgas kodustöötajatele) nende poolt aruandeperioodil tehtud töö eest” olenemata sellest, kas neid makstakse tööaja, toodangu või tükitöö alusel ning kas need on regulaarsed või mitte.

Palgad hõlmavad kõiki töötaja makstavaid sotsiaalmakseid, tulumakse jne isegi juhul, kui tööandja peab need kinni ja maksab töötaja eest vahetult sotsiaalkindlustussüsteemidesse, maksuhaldurile jne. Palgad ei hõlma tööandja makstavaid sotsiaalkindlustusmakseid.

Palgad hõlmavad: kõiki töötajate lisatasusid, palgalisasid, tähtsündmuste puhul makstavaid toetusi, 13. kuupalka, töölepingu lõpetamishüvitisi, majutuse, transpordi või elamiskuludega seotud makseid, peretoetusi, jootrahasid, komisjonitasusid, osavõtumakse jne ning töötajate makstavaid ja tööandjate poolt kinnipeetavaid makse, sotsiaalkindlustusmakseid ja muid summasid. Palgad, mis tööandja maksab haiguse, tööõnnetuse, raseduse ja sünnituse või lühendatud tööajaga töötamise korral, võib olenevalt üksuse raamatupidamistavadest registreerida rubriigis „Tööjõukulud” või „Sotsiaalkindlustusmaksed”.

Palgad ei hõlma makse tööjõuvarustusettevõtetele.

Seos ettevõtte raamatupidamisaruannetega

Neljas raamatupidamisdirektiiv: nõukogu direktiiv 78/660/EMÜ

Palgad registreeritakse ettevõtte raamatupidamisaruande rubriigis „Palgad”.

IASi määrus: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1606/2002 ning komisjoni määrus (EÜ) nr 1725/2003

„Palgad” on osa rubriigist „Hüvitised töövõtjatele” kasumiaruandes olemuspõhise kululiigituse kohaselt.

„Palgad” on osa rubriigist „Hüvitised töövõtjatele”, mis on otstarbepõhise kululiigituse kohaselt lisaks kasumiaruandele avalikustatud.

Seos teiste muutujatega

Muutujat „Palgad” kasutatakse muutuja „Tööjõukulud” (13 31 0) arvutamisel.

Kood : 13 33 0

Nimi : Sotsiaalkindlustusmaksed

Lisa : I–IV

Määratlus:

Tööandja sotsiaalkindlustusmaksed on summa, mis võrdub sotsiaalkindlustusmaksete summaga, mida tööandjad maksavad selleks, et tagada töötajatele õigus saada sotsiaaltoetusi.

Tööandja sotsiaalkindlustusmaksed hõlmavad tööandja sotsiaalkindlustusmakseid vanaduspensioni, haiguse, raseduse ja sünnituse, invaliidsuse, töötuse, tööõnnetuste ja kutsehaiguste või peretoetustega seotud kavadesse ning teistesse kavadesse.

Hõlmatud on kõigi töötajate, sealhulgas kodustöötajate ja praktikantide eest tehtavaid maksed.

Sotsiaalkindlustusmaksed hõlmavad kõigisse kavadesse tehtud makseid olenemata sellest, kas need on seadusega ette nähtud, kollektiivlepinguga määratud, lepingulised või vabatahtlikud maksed. Palgad, mille maksmist tööandja jätkab haiguse, tööõnnetuse, raseduse ja sünnituse või lühendatud tööajaga töötamise korral, võib olenevalt üksuse raamatupidamistavadest registreerida rubriigis „Sotsiaalkindlustusmaksed” või „Palgad” .

Seos ettevõtte raamatupidamisaruannetega

Neljas raamatupidamisdirektiiv: Nõukogu direktiiv 78/660/EMÜ

Sotsiaalkindlustusmaksed registreeritakse ettevõtte raamatupidamisaruande rubriigis „Sotsiaalkindlustusmaksed”.

IASi määrus: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1606/2002 ning komisjoni määrus (EÜ) nr 1725/2003

Sotsiaalkindlustusmaksed on osa rubriigist „Hüvitised töövõtjatele” kasumiaruandes olemuspõhise kululiigituse kohaselt.

Sotsiaalkindlustusmaksed on osa rubriigist „Hüvitised töövõtjatele”, mis avalikustatakse lisaks kasumiaruandele otstarbepõhise kululiigituse kohaselt.

Seos teiste muutujatega

Muutujat „Sotsiaalkindlustusmaksed” kasutatakse muutuja „Tööjõukulud” (13 31 0) arvutamisel.

Kood : 13 41 1

Nimi : Kaupade pikaajalise rentimise ja kasutusrendi maksed

Lisa : II ja IV

Määratlus:

Pikaajalise rentimise maksed hõlmavad kõiki makse, mis on seotud materiaalse põhivara rentimisega rohkem kui üheks aastaks.

Kasutusrent hõlmab selliseid rendimakse, mille puhul rentija ei võta üle kõiki seadusjärgsest omandiõigusest tulenevaid riske ja tulusid. Kasutusrendi puhul omandab rentija õiguse kasutada kestvuskaupa teatava lühikese või pikema ajavahemiku jooksul, mida ei pea tingimata eelnevalt kindlaks määrama. Eeldatakse, et pärast rendiaja lõppemist saab rendileandja oma kauba tagasi enam-vähem samas seisundis, nagu see oli rendileandmisel, võttes siiski arvesse kauba tavalist kulumit. Järelikult ei hõlma rendiaeg kauba kogu tööiga ega ka selle valdavat osa. Kaupade kasutusrendi maksed on seotud rendilepingute alusel üksuse käsutusse antud materiaalse põhivara kasutamise kuludega.

Kui kõik omandiõigusega seotud riskid ja hüved antakse tegelikult, kuid mitte seaduse järgi, rendileandjalt rentijale üle, on tegemist kapitalirendiga. Kapitalirendi puhul hõlmab rendiaeg kestvuskauba kogu tööiga või selle valdavat osa. Rendiaja lõppemisel on rentijal üldjuhul võimalik kaup nominaalhinnaga ära osta. Rendileandjal ei pea olema kõnealuse kauba suhtes ekspertteadmisi. Rendileandja ei paku rentijale parandus-, hooldus- ega asendamisteenuseid. Tavaliselt valib kauba rentija ning selle toimetab otse temani tootja või müüja. Rendileandja on ainult rahastaja. Muutujast 13 41 1 arvatakse maha kõik kapitalirendiga seotud maksed. Kõnealuse kauba ostuhind tuleb kirjendada koguinvesteeringute all kauba omandamise hetkel.

Seos ettevõtte raamatupidamisaruannetega

Neljas raamatupidamisdirektiiv: nõukogu direktiiv 78/660/EMÜ

Kaupade pikaajalise rentimise ja kasutusrendi makse ei või ettevõtte raamatupidamisaruannetes eraldi esitada. Need on osa rubriikidest „Muud väliskulud” ja „Muud tegevuskulud”.

IASi määrus: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1606/2002 ning komisjoni määrus (EÜ) nr 1725/2003

Kaupade pikaajalise rentimise ja kasutusrendi makseid ei või ettevõtte raamatupidamisaruannetes eraldi esitada. Need on osa muutujast „Muud kulud” kasumiaruandes olemuspõhise kululiigituse kohaselt.

Kaupade pikaajalise rentimise ja kasutusrendi makseid ei või ettevõtte raamatupidamisaruannetes eraldi esitada. Need on osa muutujast „Muud kulud” kasumiaruandes otstarbepõhise kululiigituse kohaselt.

Seos teiste muutujatega

Osa muutujast „Kaupade ja teenuste ost kokku” (13 11 0)

Kood : 15 11 0

Nimi : Koguinvesteeringud materiaalsesse põhivarasse

Lisa : I–IV, VI ja VII

Määratlus:

See muutuja hõlmab vaatlusperioodil kõikidesse materiaalsetesse põhivaradesse tehtud investeeringuid. Hõlmatud on kolmandatelt isikutelt ostetud, kapitalirendiga omandatud (st õigus kasutada kestvuskaupa vahetusena rendimaksete eest kindlaksmääratud pika ajavahemiku jooksul) või oma tarbeks toodetud (st oma tarbeks toodetud ainelised kapitalikaubad) uued ja olemasolevad ainelised kapitalikaubad, mille kasutusiga on üle aasta, sealhulgas mittetoodetav materiaalne põhivara, näiteks maa. Oma tarbeks toodetavate kaupade kasutusiga võib vastavalt ettevõtte raamatupidamistavadele pikendada, kui nendest lähtuvalt peaks see olema pikem kui üks aasta, nagu on eespool nimetatud.

Kõiki investeeringuid hinnatakse enne (st bruto) väärtuse hindamisi ja enne tulu mahaarvamist realiseerimistest. Ostetud kaubad hinnatakse ostuhinnaga, st transpordi ja paigalduskulud, tasud, maksud ja omandiõiguse üleandmisega seonduvad muud kulud kaasa arvatud. Kapitalirendi teel omandatud kaupade väärtus vastab kauba turuväärtusele, kui see oleks olnud ostetud ainult omandamisaastal. Kõnesolev väärtus esitatakse üldjuhul rendilepingus või selle saab määrata, liites kokku osamaksed, mis katavad rendi põhiosa tagasimaksed. Intressimaksetele vastavaid osamakseid ei võeta arvesse. Oma toodetud materiaalseid hüvesid hinnatakse tootmishinnaga. Arvesse ei võeta kaupu, mis on omandatud ettevõtte ümberkujundamise (ühinemise, ülevõtmise, likvideerimise, jagunemise) tulemusel. Väikeste tööriistade ostud, mida ei kapitaliseerita, arvestatakse jooksvatesse kuludesse.

Siin võetakse arvesse ka kõik lisakulutused, muutmised, täiendused ja renoveerimised, mis pikendavad kapitalikaupade kasutusiga või suurendavad tootmisvõimsust.

Jooksvad hoolduskulud jäetakse välja, nagu väärtus ja jooksvad kulud kapitalikaupadel, mida kasutatakse rendi- ja liisingulepingute all. Kapitalirendilepingu alusel kasutatava põhivaraga seotud aastamakseid ei tuleks arvesse võtta. Investeeringuid immateriaalsesse põhivarasse ja finantspõhivaradesse ei võeta arvesse.

Kapitalirenti iseloomustab lisaks asjaolu, et kõik omandiõigusega seotud riskid ja hüved on de facto, ehkki mitte de jure, üle kantud rendileandjalt rentijale. Rendiaeg hõlmab kestvuskauba kogu tööiga või selle valdavat osa. Rendiaja lõppemisel on rentijal üldjuhul võimalik kaup nominaalhinnaga ära osta. Rendileandja on ainult rahastaja.

Mis puudutab nende investeeringute kirjendamist, kus kaupade arvete esitamine, kättetoimetamine, tasumine ja esmakasutus võib toimuda erinevatel vaatlusperioodidel, pakutakse eesmärgiks järgmist meetodit:

Investeeringud kirjendatakse siis, kui omandiõigused kantakse üle üksusele, kes kavatseb neid kasutada. Kapitalirendi teel omandatud kaupade väärtus kirjendatakse kauba kättetoimetamisel rentijale. Kapitaliseeritud toodang kirjendatakse tootmise ajal. Kindlaksmääratavates etappides tehtavate investeeringute puhul kirjendatakse iga osainvesteering sellel vaatlusperioodil, mil see on tehtud.

Praktikas võib see osutuda võimatuks ja ettevõtte raamatupidamistavadest tulenevalt peab selles meetodis kasutama järgmisi lähendusi:

i) investeeringud kirjendatakse sellel vaatlusperioodil, mil neid tehakse,

ii) investeeringud kirjendatakse vaatlusperioodil, mil need võetakse tootmisprotsessi,

iii) investeeringud kirjendatakse vaatlusperioodil, mil need arvele kantakse,

iv) investeeringud kirjendatakse sellel vaatlusperioodil, mil nende eest makstakse.

Seos ettevõtte raamatupidamisaruannetega

Investeeringuid ettevõtte bilanssi ei kirjendata. Kõik põhivara lisakulud, realiseerimised ja ülekandmised, nagu ka selle põhivara väärtuse hindamised näidatakse siiski bilansiaruandes või märkustes raamatupidamise kohta.

Neljas raamatupidamisdirektiiv: nõukogu direktiiv 78/660/EMÜ

Materiaalne vara loetletakse ettevõtte raamatupidamisaruannete rubriigis „Põhivara – materiaalne põhivara”. Neljandas raamatupidamisdirektiivis ei viidata kapitalirendi abil omandatud materiaalse põhivara väärtusele. Teatavate riikide raamatupidamisstandardite kohaselt võib need kaubad kapitalikaupadena bilanssi kirjendada.

IASi määrus: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1606/2002 ning komisjoni määrus (EÜ) nr 1725/2003

Materiaalne vara loetletakse ettevõtte raamatupidamisaruande rubriigis „Materiaalne põhivara”. Teave kasutusrentide kohta tuleb ettevõtte raamatupidamisaruannetes jaotada igal juhtumil eraldi.

Seos teiste muutujatega

Muutuja „Koguinvesteeringud materiaalsesse põhivarasse” põhineb järgmistel muutujatel: „Koguinvesteeringud maasse” (15 12 0)

+ „Koguinvesteeringud olemasolevatesse hoonetesse ja ehitistesse” (15 13 0)

+ „Koguinvesteeringud uusehitisteks ja ümberehitamiseks” (15 14 0)

+ „Koguinvesteeringud masinatesse ja seadmetesse” (15 15 0)

Koguinvesteeringud materiaalsesse põhivarasse võivad olla suuremad kui 15 12 0 + 15 13 0 + 15 14 0 + 15 15 0 summa, kuna sinna kuuluvad sellised varaliigid nagu kunst, metsad, viljaaiad, kariloomad jne, mida ei saa lisada materiaalse põhivara ühtegi kategooriasse.

Kood : 15 12 0

Nimi : Koguinvesteeringud maasse

Lisa : II–IV

Määratlus:

See muutuja hõlmab lisaks maale ka maa-aluseid maardlaid, metsi ja siseveekogusid. Kui maa ostetakse koos olemasolevate hoonetega ning nende kahe komponendi väärtust ei ole võimalik eraldi määrata, kirjendatakse käesolevasse rubriiki nende kogusumma, kui maa hinnanguline väärtus ületab olemasolevate hoonete väärtuse. Kui olemasolevate hoonete hinnanguline väärtus on maa väärtusest suurem, kirjendatakse kogusumma rubriiki „Koguinvesteeringud olemasolevatesse hoonetesse ja ehitistesse” (15 13 0). Käesolev muutuja hõlmab ka maaparandustöid, kuhu kuuluvad maa tasandamine, torujuhtmete paigaldamine ning tee-ehitus. Arvesse ei võeta maad, mis on omandatud ettevõtte ümberkujundamise (ühinemise, ülevõtmise, likvideerimise, jagunemise) tulemusel.

Seos ettevõtte raamatupidamisaruannetega

Investeeringuid ettevõtte bilanssi ei kirjendata. Kõik põhivara lisakulud, realiseerimised ja ülekandmised, nagu ka selle põhivara väärtuse hindamised näidatakse siiski bilansiaruandes või märkustes raamatupidamise kohta.

Neljas raamatupidamisdirektiiv: nõukogu direktiiv 78/660/EMÜ

Maavaldusi ettevõtte raamatupidamisaruande rubriigis „Põhivara – materiaalne põhivara – maa ja hooned” sisalduvas materiaalse põhivara loetelus eraldi ei esitata. Arvesse ei võeta hoonetega seotud osa. Muutuja „Ettemaksed ja ehitamisel olev materiaalne põhivara” tuleks lisada juhul, kui see on seotud maaga.

IASi määrus: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1606/2002 ning komisjoni määrus (EÜ) nr 1725/2003

Koguinvesteeringuid maasse ettevõtte raamatupidamisaruandes eraldi ei esitata, see lisatakse rubriiki „Materiaalne põhivara”.

Seos teiste muutujatega

Osa muutujast „Koguinvesteeringud materiaalsesse põhivarasse” (15 11 0)

Kood : 15 13 0

Nimi : Koguinvesteeringud olemasolevatesse hoonetesse ja ehitistesse

Lisa : II–IV

Määratlus:

Investeeringud hõlmavad vaatlusperioodil omandatud olemasolevate hoonete (mida on varem kasutatud) ja ehitiste maksumust. Kui maa ostetakse koos olemasolevate hoonetega ning nende kahe komponendi väärtust ei ole võimalik eraldi määrata, kirjendatakse käesolevasse rubriiki nende kogusumma, kui olemasolevate hoonete väärtus ületab maa hinnangulise väärtuse. Kui maa hinnanguline väärtus on olemasolevate hoonete väärtusest suurem, kirjendatakse kogusumma rubriiki „Koguinvesteeringud maasse” (15 12 0). Arvesse ei võeta selliste uute hoonete oste, mida ei ole veel kasutatud. Muutuja ei sisalda olemasolevaid hooneid ja ehitisi, mis on saadud ettevõtte ümberkujundamise (ühinemise, ülevõtmise, likvideerimise, jagunemise) tulemusel.

Seos ettevõtte raamatupidamisaruannetega

Investeeringuid ettevõtte bilanssi ei kirjendata. Kõik põhivara lisakulud, realiseerimised ja ülekandmised, nagu ka selle põhivara väärtuse hindamised näidatakse siiski bilansiaruandes või märkustes raamatupidamise kohta.

Neljas raamatupidamisdirektiiv: nõukogu direktiiv 78/660/EMÜ

Koguinvesteeringuid olemasolevatesse hoonetesse ja ehitistesse ettevõtte raamatupidamisaruande rubriigis „Põhivara – materiaalne põhivara – maa ja hooned” sisalduvas materiaalse põhivara loetelus eraldi ei esitata. Arvesse ei võeta maaga ning uusehitiste ja ümberehitamisega seotud osi. Muutuja „Ettemaksed ja ehitamisel olev materiaalne põhivara” tuleks lisada juhul, kui see on seotud olemasolevate hoonete ja ehitistega.

IASi määrus: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1606/2002 ning komisjoni määrus (EÜ) nr 1725/2003

Koguinvesteeringuid olemasolevad hoonetesse ja ehitistesse ettevõtte raamatupidamisaruandes eraldi ei esitata, see lisatakse rubriiki „Materiaalne põhivara”.

Seos teiste muutujatega

Osa muutujast „Koguinvesteeringud materiaalsesse põhivarasse” (15 11 0)

Kood : 15 14 0

Nimi : Koguinvesteeringud uusehitisteks ja ümberehitamiseks

Lisa : II–IV

Määratlus:

See muutuja hõlmab uusehitiste ja ümberehitamise maksumust vaatlusperioodil. Arvesse võetakse selliste uute hoonete oste, mida ei ole veel kasutatud. Investeeringud hõlmavad ka kõiki lisandeid, muudatusi, parandusi ja uuendusi, mis pikendavad hoonete kasutusiga või suurendavad nende tootmisvõimsust.

Investeeringud hõlmavad püsiseadmeid, näiteks veevarustus-, keskkütte-, kliima- ja valgustusseadmed jne, ning ehituskulusid, mis on seotud naftaleiukohtade (naftapuurimine), töötavate kaevanduste, torujuhtmete, elektriülekandeliinide, gaasijuhtmete, raudteede, sadamarajatiste, maanteede, sildade, viaduktide, kanalisatsioonitorustike ja muude kohapealsete parandustöödega. Arvesse ei võeta jooksvaid käituskulusid.

Seos ettevõtte raamatupidamisaruannetega

Investeeringuid ettevõtte bilanssi ei kirjendata. Kõik põhivara lisakulud, realiseerimised ja ülekandmised, nagu ka selle põhivara väärtuse hindamised näidatakse siiski bilansiaruandes või märkustes raamatupidamise kohta.

Neljas raamatupidamisdirektiiv: nõukogu direktiiv 78/660/EMÜ

Koguinvesteeringuid uusehitisteks ja ümberehitamiseks ettevõtte raamatupidamisaruande rubriigis „Põhivara – materiaalne põhivara – maa ja hooned” sisalduvas materiaalse põhivara loetelus eraldi ei esitata. Arvesse ei võeta maaga ning olemasolevate hoonete ja ehitistega seotud osi. Muutuja „Ettemaksed ja ehitamisel olev materiaalne põhivara” tuleks lisada juhul, kui see on seotud uusehitiste ja hoonete ümberehitamisega.

IASi määrus: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1606/2002 ning komisjoni määrus (EÜ) nr 1725/2003

Koguinvesteeringuid uusehitisteks ja ümberehitamiseks ettevõtte raamatupidamisaruandes eraldi ei esitata, see lisatakse rubriiki „Materiaalne põhivara”.

Seos teiste muutujatega

Osa muutujast „Koguinvesteeringud materiaalsesse põhivarasse” (15 11 0).

Kood : 15 15 0

Nimi : Koguinvesteeringud masinatesse ja seadmetesse

Lisa : II–IV

Määratlus:

See muutuja hõlmab vaatlusperioodil ostetud uusi või kasutatud masinaid (kontorimasinaid jne), ettevõtte territooriumil kasutatavaid eriotstarbelisi sõidukeid, muid masinaid ja seadmeid, kõiki väljaspool ettevõtte territooriumi kasutatavaid sõidukeid ja laevu, st mootorsõidukeid, kommertsveokeid ja veoautosid ning iga liiki eriotstarbelisi sõidukeid, laevu, raudteevaguneid jne. Muutuja ei sisalda masinaid ja seadmeid, mis on saadud ettevõtte ümberkujundamise (ühinemise, ülevõtmise, likvideerimise, jagunemise) tulemusel. Investeeringud hõlmavad ka kõiki lisandeid, muudatusi, parandusi ja uuendusi, mis pikendavad kapitalikaupade kasutusiga või suurendavad nende tootmisvõimsust. Arvesse ei võeta jooksvaid käituskulusid.

Seos ettevõtte raamatupidamisaruannetega

Investeeringuid ettevõtte bilanssi ei kirjendata. Kõik põhivara lisakulud, realiseerimised ja ülekandmised, nagu ka selle põhivara väärtuse hindamised näidatakse siiski bilansiaruandes või märkustes raamatupidamise kohta.

Neljas raamatupidamisdirektiiv: nõukogu direktiiv 78/660/EMÜ

Koguinvesteeringuid masinatesse ja seadmetesse esitatakse ettevõtte raamatupidamisaruande rubriikides „Põhivara – materiaalne põhivara – masinad ja seadmed” ning „Inventar, sisseseade, tööriistad ja varustus” sisalduvas materiaalse põhivara loetelus. Muutuja „Ettemaksed ja ehitamisel olev materiaalne põhivara” tuleks lisada juhul, kui see on seotud masinate ja seadmetega.

IASi määrus: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1606/2002 ning komisjoni määrus (EÜ) nr 1725/2003

Koguinvesteeringuid masinatesse ja seadmetesse ettevõtte raamatupidamisaruandes eraldi ei esitata, see lisatakse rubriiki „Materiaalne põhivara”. Muutuja „Ettemaksed ja ehitamisel olev materiaalne põhivara” tuleks lisada juhul, kui see on seotud masinate ja seadmetega.

Seos teiste muutujatega

Osa muutujast „Koguinvesteeringud materiaalsesse põhivarasse” (15 11 0).

Kood : 15 21 0

Nimi : Kapitalikaupade müük

Lisa : II–IV

Määratlus:

Materiaalse põhivara müük hõlmab kolmandatele isikutele müüdud olemasoleva materiaalse põhivara väärtust. Müüdud materiaalse põhivara väärtust ei määrata mitte arvestusliku väärtuse, vaid tegeliku müügihinna alusel (välja arvatud lisandväärtusmaks), millest on maha arvatud kõik müüja poolt kantavad omandiõiguse üleandmisega seotud kulud. Arvesse ei võeta väärtuse hindamisi ja realiseerimist, v.a kaupade müük.

Seos ettevõtte raamatupidamisaruannetega

Materiaalse põhivara müüki ettevõtte bilanssi ei kirjendata. Bilansis või märkustes raamatupidamise kohta esitatakse siiski kõikide põhivarade lisandumised, realiseerimised ja ülekandmised.

Neljas raamatupidamisdirektiiv: nõukogu direktiiv 78/660/EMÜ

Materiaalse põhivarana käsitletakse ettevõtte raamatupidamisaruande rubriigis „Põhivara – materiaalne põhivara” loetletud varasid.

IASi määrus: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1606/2002 ning komisjoni määrus (EÜ) nr 1725/2003

Materiaalse põhivarana käsitletakse ettevõtte raamatupidamisaruande rubriigis „Materiaalne põhivara” loetletud varasid.

Kood : 15 42 0

Nimi : Koguinvesteeringud kontsessioonidesse, patentidesse, litsentsidesse, kaubamärkidesse ja samalaadsetesse õigustesse

Lisa : II

Määratlus:

Investeeringuid kontsessioonidesse, patentidesse, litsentsidesse, kaubamärkidesse ja samalaadsetesse õigustesse loetakse mittemateriaalseks varaks üksnes juhul, kui on tõenäoline, et ettevõte saab varale omandatavatest tulevastest majanduslikest hüvedest kasu ja kui vara kulu on võimalik usaldusväärselt mõõta. See nõue kehtib nii immateriaalse vara soetamise puhul kolmandatelt osapooltelt kui ka vara loomise puhul ettevõttesiseselt.

Kontsessioon on ettevõtte, mis tegeleb ettevõtlusega teatud geograafilises piirkonnas eksklusiivse lepingu või litsentsi alusel . Näiteks võib staadionitel või avalikel parkides olla kontsessioonilepingu alusel tegutsevaid müügikohti; selliseid avalikke teenuseid võib korraldada kontsessioonilepingu alusel. Kontsessiooni omanik – kontsessionäär – tegutseb iseseisva ettevõttena ja maksab kas püsitasu, protsenti tulust või kasumist või mõlemat üksusele, millel on õigus määrata ainuõigusi kindlas piirkonnas või rajatise suhtes. Kontsessioon võib sisaldada ettevõtluse korraldamiseks vajaliku infrastruktuuri (näiteks linna veevarustussüsteem) kasutusõiguste ülekandmist kontsessionäärile.

Patent on tööstusomandi õigus, mis annab selle omanikule ainuõiguse leiutist äriliselt kasutada teatud piirkonnas ja ajal. Patendiga antakse omanikule õigus keelata teistel sellist leiutist muu hulgas valmistada, kasutada või müüa ilma loata. Vastutasuks ainuõiguste eest leiutist kasutada avaldatakse leiutise tehnilised üksikasjad. Patenditavuse puhul peab leiutis olema uudne, uuenduslik ja olema tööstuslikult kasutatav.

Litsentsiandja võib anda litsentsi intellektuaalomandi alusel millegi tegemiseks (näiteks tarkvara kopeerimine või patenditud leiutise kasutamine), ilma et tuleks karta litsentsiandjapoolset nõude esitamist intellektuaalomandi rikkumise eest. Intellektuaalomandi alusel antud litsentsil on tavaliselt mitu koostisosa, sealhulgas tähtaeg, piirkond, uuendamistingimused ja ka muud piirangud, mida litsentsiandja peab vajalikuks.

Kaubamärk on eristatav tähis, mida saab esitada graafiliselt. Konkurentsi tööriistana on kaubamärk vahend tööstustele ja teistele ettevõtetele klientide ligimeelitamiseks ja hoidmiseks, eristades nende kaubad ja teenused nende konkurentide omast.

Kaubamärki kasutatakse toote või teenuse eristamiseks. Kaubamärgid võivad olla kahe- või kolmemõõtmelised ning võivad koosneda sõnadest, piltidest, värvidest ja/või helidest jne.

Seos ettevõtte raamatupidamisaruannetega

Investeeringuid ettevõtte bilanssi ei kirjendata. Kõik põhivara lisakulud, realiseerimised ja ülekandmised, nagu ka selle põhivara väärtuse hindamised näidatakse siiski bilansiaruandes või märkustes raamatupidamise kohta.

Neljas raamatupidamisdirektiiv: nõukogu direktiiv 78/660/EMÜ

Kontsessioonidena, patentidena, litsentsidena, kaubamärkidena ja samalaadsete õigustena käsitletakse ettevõtte raamatupidamisaruandes rubriigis „Põhivara – immateriaalne põhivara” loetletud varasid.

IASi määrus: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1606/2002 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1725/2003

Kontsessioonidena, patentidena, litsentsidena, kaubamärkidena ja samalaadsete õigustena käsitletakse ettevõtte raamatupidamisaruandes rubriigis „Immateriaalne põhivara” loetletud varasid.

Kood : 15 44 1

Nimi : Investeeringud ostetud tarkvarasse

Lisa : II, IV

Määratlus:

Investeeringuid ostetud tarkvarasse loetakse mittemateriaalseks varaks siis ja ainult siis, kui on tõenäoline, et ettevõte saab varale omandatavatest tulevastest majanduslikest hüvedest kasu ja kui vara kulu on võimalik usaldusväärselt mõõta. Kui tarkvara ost ei vasta nendele tingimustele, loetakse see tekkimisel kuluks ja lisatakse muutuja 13 11 0„Kaupade ja teenuste ost kokku” väärtusesse.

Investeeringud ostetud tarkvarasse koosnevad selle ostuhinnast, mis sisaldab võimalikke imporditollimakse, ostmisel tasutavaid mittetagastatavaid makse ja kõiki vara otstarbekohaseks kasutuseks ettevalmistamisega otseselt seotud väljaminekuid. Otseselt seotud väljaminekud on näiteks paigaldamise eest makstavad teenustasud. Kõik hinnasoodustused ja allahindlused arvatakse soetusmaksumusest maha.

Seos ettevõtte raamatupidamisaruannetega

Investeeringuid ettevõtte bilanssi ei kirjendata. Kõik põhivara lisakulud, realiseerimised ja ülekandmised, nagu ka selle põhivara väärtuse hindamised näidatakse siiski bilansiaruandes või märkustes raamatupidamise kohta.

Neljas raamatupidamisdirektiiv: nõukogu direktiiv 78/660/EMÜ

Investeeringud tarkvarasse loetletakse ettevõtte raamatupidamisaruande rubriigis „Põhivara – immateriaalne põhivara”.

IASi määrus: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1606/2002 ning komisjoni määrus (EÜ) nr 1725/2003

Investeeringuid tarkvarasse käsitletakse ettevõtte raamatupidamisaruande rubriigis „Immateriaalne põhivara” loetletud varadena.

Kood : 16 11 0

Nimi : Tööga hõivatud isikute arv

Lisa : I–VII

Määratlus:

Tööga hõivatud isikute arv hõlmab kõiki vaatlusüksuses töötavaid isikuid (sealhulgas üksuses töötavaid omanikke, üksuses regulaarselt töötavaid osanikke ning palgata töötavaid pereliikmeid) ning selliseid väljaspool üksust töötavaid isikuid, kes kuuluvad üksusesse ja saavad üksusest töötasu (nt müügiagendid, käskjalad, hooldus- ja remonditööüksused). Tööga hõivatud isikute arv hõlmab lühiajaliselt puuduvaid (nt haiguspuhkusel, tasulisel puhkusel või eripuhkusel olevaid) isikuid ja streikijaid, kuid mitte selliseid töötajaid, kes puuduvad töölt määramata aja jooksul. Hõlmatud on ka ettevõtte palgal olevad asjaomase riigi õigusaktide alusel osalise tööajaga töötajatena käsitletavad ettevõttes töötavaid isikud ning samuti hooajatöötajad, praktikandid ja kodustöötajad.

Tööga hõivatud isikute arv ei hõlma teistelt ettevõtetelt saadud töötajaid, üksuses teiste ettevõtete nimel hooldus- ja remonditöid tegevaid isikuid ega ajateenijaid.

Palgata töötavad pereliikmed on isikud, kes elavad koos üksuse omanikuga ning töötavad üksuses regulaarselt, kuid kellel ei ole töölepingut ning kes ei saa tehtud töö eest kindlaksmääratud tasu. Palgata töötavateks pereliikmeteks on ainult sellised isikud, kelle põhitegevus ei ole töötamine mõnes teises üksuses.

Märkus : Andmete võrreldavuse kontrollimiseks on vaja märkida, kas käesolevasse rubriiki kuuluvad ka vabatahtlikud töötajad.

Tööga hõivatud isikute arv on töötajate arv ja seda mõõdetakse aasta keskmisena, kasutades vähemalt iga kvartali andmeid, välja arvatud määruse (EÜ) nr 295/2008 V, VI ja VII lisa 3. jaos määratletud tegevusalade statistika puhul, mille korral võib arvutused teha väiksema sagedusega andmete põhjal.

Seos ettevõtte raamatupidamisaruannetega

Neljas raamatupidamisdirektiiv: nõukogu direktiiv 78/660/EMÜ

Tööga hõivatud isikute arv kirjendatakse ettevõtte raamatupidamisaruannete lisades (artikli 43 lõige 9).

Seos teiste muutujatega

Tööga hõivatud isikute arvu võib jagada töötajate arvuks (16 13 0) ja palgata töötajate arvuks (16 12 0).

Kood : 16 11 1

Nimi : Tööga hõivatud isikute arv krediidiasutuste liikide järgi

Lisa : VI

Määratlus:

Tööga hõivatud isikute arv (vt muutuja 16 11 0) jaotatakse järgmiste krediidiasutuste liikide kaupa: litsentsiga pangad, spetsialiseerunud krediidiasutused, muud krediidiasutused. Käesolev jaotus võimaldab siduda krediidiasutuse liigid asjakohaste NACE Rev.2 klassidega.

Seos teiste muutujatega

Muutuja „Tööga hõivatud isikute arv krediidiasutuste liikide kaupa” on muutuja „Tööga hõivatud isikute arv” (16 11 0) alljaotis.

Kood : 16 11 2

Nimi : Tööga hõivatud naiste arv

Lisa : VI

Määratlus:

Tööga hõivatud naissoost isikute arv (vt muutuja 16 11 0).

Seos teiste muutujatega

Töötavate naiste arv on osa tööga hõivatud isikute arvust (16 11 0).

Kood : 16 12 0

Nimi : Tööga hõivatud tasustamata isikute arv

Lisa : I–IV ja VI

Määratlus:

Tööga hõivatud tasustamata isikute arv määratletakse isikute arvuna, kes töötavad regulaarselt vaatlusüksuses ning kes ei saa hüvitist palga, muude tasude, lisatasu(de), tükitöötasu või loonustasuna (palgata töötavad pereliikmed, töötavad omanikud, kes ei saa hüvitist palgana, jne).

Seos teiste muutujatega

Tööga hõivatud tasustamata isikute arv (16 12 0) arvutatakse tööga hõivatud isikute arvu (16 11 0) ja töötajate arvu (16 13 0) vahena.

Kood : 16 13 0

Nimi : Töötajate arv

Lisa : I–IV ja VI

Määratlus:

Töötajate arv hõlmab tööandja heaks töölepingu alusel töötavaid isikuid, kes saavad selle eest hüvitist palga, muude tasude, lisatasu(de), tükitöötasu või loonustasuna. (Hõlmata tuleks kõik isikud, kelle tasud on kirjendatud ettevõtte kasumiaruande rubriigis „Tööjõukulud”, isegi kui mõnel juhul tööleping puudub.)

Töösuhe on olemas juhul, kui ettevõtte ja isiku vahel on kohustuslikus või vabas vormis leping, mille mõlemad pooled sõlmivad üldjuhul vabatahtlikult ning mille alusel isik töötab ettevõtte heaks kas sularahas või loonustasus makstava hüvitise eest.

Töötajat peetakse teatava üksuse palgatöötajaks, kui ta saab üksuselt palka, olenemata tema töötamiskohast (tootmisüksuses või väljaspool seda). Ajutist tööjõudu vahendava asutuse kaudu saadud töötajat ei peeta mitte selle üksuse (kliendi) töötajaks, kelle heaks ta töötab, vaid ajutist tööjõudu vahendava asutuse töötajaks.

Töötajateks on eelkõige:

— töötavad omanikud, kellele makstakse töötasu;

— üliõpilased, kes on ametlikult kohustatud osalema üksuse tootmisprotsessis töötasu eest ja/või väljaõppe saamiseks;

— töötajad, kes on tööle võetud lepingu alusel, mis on spetsiaalselt koostatud töötute inimeste tööhõive soodustamiseks;

— kodustöötajad, kui on selgesõnaline kokkulepe, et neid tasustatakse tehtud töö alusel ja nad on üksuse palgalehel.

Töötajate arv hõlmab osalise tööajaga töötajaid, hooajatöötajaid, streikijaid ja lühiajalisel puhkusel olevaid töötajaid, kuid mitte pikaajalisel puhkusel olevaid töötajaid.

Töötajate arv ei hõlma vabatahtlikke töötajaid.

Töötajate arv arvutatakse samal viisil kui „Tööga hõivatud isikute arv”, täpsemalt on see töötajate arv ja seda mõõdetakse aasta keskmisena, kasutades vähemalt iga kvartali andmeid, välja arvatud määruse (EÜ) nr 295/2008 V, VI ja VII lisa 3. jaos määratletud tegevusalade statistika puhul, mille korral võib arvutused teha väiksema sagedusega andmete põhjal.

Seos teiste muutujatega

Osa muutujast „Tööga hõivatud isikute arv” (16 11 0)

Kood : 16 13 6

Nimi : Naistöötajate arv

Lisa : VI

Määratlus:

Naissoost töötajate arv (vt muutuja 16 13 0).

Seos teiste muutujatega

Naissoost töötajate arv on osa töötajate arvust (16 13 0).

Kood : 16 14 0

Nimi : Töötajate arv taandatuna täistööajale

Lisa : I–IV ja VI