02018R2035 — ET — 01.01.2019 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:









▼B

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2018/2035,

18. oktoober 2018,

millega täpsustatakse Põhjamerel teatavate põhjalähedaste liikide püügi suhtes kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ajavahemikus 2019–2021







Artikkel 1

Lossimiskohustuse rakendamine

Kooskõlas käesoleva määrusega kohaldatakse ajavahemikus 2019–2021 määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustust Põhjamere liidu vetes (ICESi 2a ja 3a rajoon ja 4. alapiirkond) selliste põhjalähedaste liikide püügi puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid.

1) „Selektiivtraali paneel“ (ingl seltra panel ) – seade, mis on: — nelja paneeliga sortimisseadme ülemine paneel, mille võrgusilma suurus on vähemalt 270 mm (rombsilm) ning mis on paigaldatud nii, et ühe 270 mm võrgusilma kohta on ühendatud kolm 90 mm võrgusilma, või ülemine paneel, mille võrgusilma suurus on vähemalt 140 mm (ruutsilm); — vähemalt 3 m pikk; — asetseb noodapärasulgurist mitte kaugemal kui 4 m ning — on sama lai kui traali ülemise võrgulina laius (st jamuõmblusest jamuõmbluseni).

2) „Sortimisrestiga sortimisseade“ (ingl netgrid selectivity device) – kahe paneeliga traali sisse paigaldatav nelja paneeliga sortimisseade, kuhu on kaldu paigaldatud rombikujuliste silmadega võrgusein, mille võrgusilma suurus on vähemalt 200 mm, ning mille tulemusena tekib traali ülemisse ossa väljapääsuava.

3) „Flaami paneel“ (ingl Flemish panel ) – piimtraali viimase silmarea kokkutõmmatud osa, mille: — tagumine pool on noodapära külge vahetult kinnitatud; — ülemine ja alumine võrguosa koosneb vähemalt 120 mm võrgusilmast mõõdetuna sõlmede vahelt; — pinguletõmmatud pikkus on vähemalt 3 m.

4) „SepNep“ (ingl SepNep ) – traallaudadega traal, mis: — koosneb võrgusilmast suurusvahemikus 80–99 + ≥ 100 mm; — on varustatud mitme noodapäraga, mille võrgusilma suurus jääb vähemalt vahemikku 80–120 mm ja mis on kinnitatud ühe võrgupikenduse külge; kõige ülemise noodapära võrgusilma suurus on vähemalt 120 mm ning see on varustatud eralduspaneeliga, mille võrgusilma suurus on kuni 105 mm, ning — võib olla lisaks varustatud ka valikulise sortimisvõrega, mille võresamm on vähemalt 17 mm, tingimusel et see on ehitatud sellisel viisil, mis võimaldab väikestel norra salehomaaridel välja pääseda.

Artikkel 3

Ellujäämismääral põhinevad erandid norra salehomaari puhul

1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b osutatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse Põhjamere liidu vetes (ICESi 2a ja 3a rajoon ja 4. alapiirkond) norra salehomaari järgmise püügi suhtes:

a) lõkspüünistega (FPO) ( 1 ) püütud saak;

b) ►M1 saak, mis on püütud põhjatraalidega (OTB, OTT, TBN), mis on varustatud: ◄

1) noodapäraga, mille võrgusilma suurus on suurem kui 80 mm, või

2) noodapäraga, mille võrgusilma suurus on vähemalt 70 mm ja mis on varustatud sortimisvõrega (võresammuga kuni 35 mm), või

3) noodapäraga, mille võrgusilma suurus on vähemalt 35 mm ja mis on varustatud sortimisvõrega (võresammuga kuni 19 mm).

2. Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud norra salehomaari tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata tervena vette tagasi piirkonnas, kus need püüti.

3. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad lõike 1 punktis b sätestatud erandit toetava täiendava teadusliku teabe igal aastal võimalikult kiiresti enne 31. maid. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teaduslikule teabele oma hinnangu igal aastal 1. augustiks.

Artikkel 4

Ellujäämismääral põhinev erand hariliku merikeele puhul

1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b osutatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse selliste hariliku merikeele isendite püügi suhtes, mis on kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad ja mis on püütud liidu vetes ICESi 4. alapiirkonnas kuue meremiili piires rannikust ja väljaspool kindlaks tehtud noorkala kasvualasid traallaudadega põhjatraaliga (OTB), mille võrgusilma suurus noodapäras on 80–99 mm.

2. Lõikes 1 osutatud erandit kohaldatakse üksnes selliste laevade suhtes, mille pikkus on kuni kümme meetrit ja mootorivõimsus on kuni 221 kW ning mis püüavad kala vetes, mille sügavus on 30 meetrit või vähem ja traalimise kestus on kuni 1,5 tundi.

3. Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud hariliku merikeele tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata vette tagasi.

Artikkel 5

Ellujäämismääral põhineva erand lõkspüüniste ja mõrdadega kaaspüütud kalade puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme

1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b osutatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse liidu vetes ICESi 3a rajoonis ja 4. alapiirkonnas kõikide selliste liikide lõkspüüniste ja mõrraga (FPO, FYK) püügi puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme.

2. Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud kalade tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata allpool merepinda vette tagasi.

Artikkel 6

Ellujäämismääral põhinev erand atlandi merilesta püügi ja kaaspüügi puhul

1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b osutatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse liidu vetes ICESi 3a rajoonis ja 4. alapiirkonnas järgmise püügi suhtes:

a) atlandi merilesta püük võrguga (GNS, GTR, GTN, GEN);

b) atlandi merilesta püük põhjanoodaga;

▼M1

c) atlandi merilesta püük talvekuudel (1. novembrist 30. aprillini) põhjatraaliga (OTB, OTT, PTB), mille võrgusilma suurus on vähemalt 120 mm, kui sihtliikideks on lestalised ja tursklased.

▼B

2. Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud atlandi merilesta tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata vette tagasi.

Artikkel 7

Ellujäämismääral põhinev erand kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema atlandi merilesta puhul

1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b osutatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse liidu vetes ICESi 2a rajoonis ja 4. alapiirkonnas kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema atlandi merilesta püügi puhul piimtraalidega (BT2), mille võrgusilma on 80–119 mm.

2. Lõikes 1 osutatud erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2019. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad erandit toetava täiendava teadusliku teabe võimalikult kiiresti enne 31. maid 2019. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teaduslikule teabele oma hinnangu 1. augustiks 2019.

3. Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud atlandi merilesta tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata allpool merepinda vette tagasi.

Artikkel 8

Ellujäämismääral põhinev erand railaste puhul

1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b osutatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse Põhjamere liidu vetes (ICESi 2a ja 3a rajoon ja 4. alapiirkond) kõigi püügivahenditega püütavate railaste suhtes.

2. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad lõikes 1 sätestatud erandit toetava täiendava teadusliku teabe igal aastal võimalikult kiiresti enne 31. maid. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teaduslikule teabele oma hinnangu igal aastal 1. augustiks.

3. Lõikes 1 sätestatud erandit kohaldatakse käguraide suhtes 31. detsembrini 2019. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad erandit toetava täiendava teadusliku teabe võimalikult kiiresti enne 31. maid 2019. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teaduslikule teabele oma hinnangu 1. augustiks 2019.

4. Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud railaste tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata allpool merepinda vette tagasi.

Artikkel 9

Vähese tähtsusega erandid

Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 võib kõnealuse määruse artikli 15 lõike 4 punkti c kohaselt tagasi heita järgmised kogused:

a) ICESi 2a ja 3a rajooni ja 4. alapiirkonna liidu vetes hariliku merikeele püügi puhul abaraid ja nakkevõrkusid (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF) kasutavate laevadega:

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema ja suurema hariliku merikeele puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogupüügist;

b) ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes hariliku merikeele püügi puhul laevadega, mis kasutavad flaami paneeliga varustatud piimtraale (TBB) (võrgusilma suurus 80–119 mm):

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku merikeele puhul kuni 6 % kõnealuse liigi aastasest kogupüügist 2019. aastal ja 5 % ülejäänud perioodil;

c) ►M1 ICESi 3a rajooni liidu vetes norra salehomaari püügi puhul laevadega, mis kasutavad liike sortiva võrega (võresammuga kuni 35 mm) varustatud põhjatraale (OTB, OTT, TBN) (võrgusilma suurus 70 mm või rohkem): ◄

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, tursa, põhjaatlandi süsika ja euroopa merluusi kombineeritud püügi puhul kuni 4 % norra salehomaari, hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, hariliku süvameregarneeli, tursa ja põhjaatlandi süsika aastasest kogupüügist;

d) ►M1 ICESi 3a rajooni liidu vetes hariliku süvameregarneeli püügi puhul laevadega, mis kasutavad liike sortiva võre (võresammuga kuni 19 mm) ja vaba väljapääsuavaga varustatud põhjatraale (OTB, OTT) (võrgusilma suurus 35 mm või rohkem): ◄

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, tursa, atlandi merilesta, põhjaatlandi süsika, atlandi heeringa, norra tursiku, põhjaatlandi hõbekala ja põhjaputassuu kombineeritud püügi puhul kuni 5 % norra salehomaari, hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, tursa, põhjaatlandi süsika, atlandi merilesta, hariliku süvameregarneeli, euroopa merluusi, norra tursiku, põhjaatlandi hõbekala, atlandi heeringa ja põhjaputassuu aastasest kogupüügist;

▼M1

e) ICESi 4c rajooni liidu vetes põhjalähedaste liikide segapüügi puhul põhjatraale või nootasid (OTB, OTT, SDN, SSC) (võrgusilma suurus 70–99 mm (TR2)) kasutavate laevadega:

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema merlangi ja tursa kombineeritud püügi puhul kuni 6 % merlangi ja tursa aastasest kogupüügist 2019. aastal ning 5 % merlangi ja tursa aastasest kogupüügist 2020. ja 2021. aastal; vette tagasi heidetava tursa kogus on kuni 2 % selle aastasest kogupüügist;

f) ICESi 4a ja 4b rajooni liidu vetes põhjalähedaste liikide segapüügi puhul põhjatraale või nootasid (OTB, OTT, SDN, SSC) (võrgusilma suurus 70–99 mm (TR2)) kasutavate laevadega:

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema merlangi ja tursa kombineeritud püügi puhul kuni 6 % merlangi ja tursa aastasest kogupüügist 2019. aastal; vette tagasi heidetava tursa kogus on kuni 2 % selle aastasest kogupüügist;

▼B

g) ►M1 ICESi 3a rajooni liidu vetes selliste laevadega püügi puhul, mis kasutavad selektiivtraali paneeliga varustatud põhjatraale (OTB, OTT, TBN, PTB), mille võrgusilma suurus on 90–119 mm, või 120 mm või suurema võrgusilma suurusega põhjatraale (OTB, OTT, TBN, PTB): ◄

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema merlangi püügi puhul kuni 2 % norra salehomaari, tursa, kilttursa, merlangi, põhjaatlandi süsika, hariliku merikeele, atlandi merilesta ja euroopa merluusi aastasest kogupüügist;

h) ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes norra salehomaari püügi puhul laevadega, mis kasutavad SepNepiga varustatud põhjatraale (võrgusilma suurus 80–99 mm):

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema atlandi merilesta püügi puhul kuni 3 % põhjaatlandi süsika, atlandi merilesta, kilttursa, merlangi, tursa, hariliku süvameregarneeli, hariliku merikeele ja norra salehomaari aastasest kogupüügist;

i) ICESi 4b ja 4c rajooni liidu vetes põhjamere garneeli püügi puhul piimtraale kasutavate laevadega:

kõikide selliste liikide püügi puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme, kuni 7 % nende liikide aastasest kogupüügist 2019. ja 2020. aastal ning 6 % kõnealusest kogusest 2021. aastal;

j) ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes hariliku molva põhjalähedase püügi puhul põhjatraale (OTB, OTT, PTB) (võrgusilma suurus 100–119 mm) kasutavate laevadega:

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku molva puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogupüügist selles kalapüügipiirkonnas;

punktis j sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2019. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad erandit toetava täiendava teadusliku teabe enne 31. maid 2019. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teaduslikule teabele oma hinnangu 1. augustiks 2019;

k) ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes hariliku molva põhjalähedase püügi puhul põhjatraale (OTB, OTT, PTB) (võrgusilma suurus 120 mm või rohkem) kasutavate laevadega:

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku molva puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogupüügist selles kalapüügipiirkonnas;

l) ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes põhjalähedate liikide segapüügi puhul laevadega, mis kasutavad piimtraale (võrgusilma suurus 80–119 mm):

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema merlangi puhul kuni 2 % atlandi merilesta ja merikeele aastasest kogupüügist;

liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad erandit toetava täiendava teadusliku teabe igal aastal võimalikult kiiresti enne 31. maid. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teaduslikule teabele oma hinnangu igal aastal 1. augustiks;

m) ICESi 4. alapiirkonnas põhjalähedaste liikide segapüügi puhul põhjatraale (OTB, OTT, PTB, TBB) (võrgusilma suurus 80–99 mm) kasutavate laevadega:

stauriidi puhul kuni 7 % kõnealuse liigi aastasest kogupüügist selles kalapüügipiirkonnas 2019. aastal;

punktis m sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2019. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad erandit toetava täiendava teadusliku teabe võimalikult kiiresti enne 31. maid 2019. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teaduslikule teabele oma hinnangu 1. augustiks 2019;

n) ICESi 4. alapiirkonnas põhjalähedaste liikide segapüügi puhul põhjatraale (OTB, OTT, PTB, TBB) (võrgusilma suurus 80–99 mm) kasutavate laevadega:

hariliku makrelli puhul kuni 7 % kõnealuse liigi aastasest kogupüügist selles kalapüügipiirkonnas 2019. aastal;

punktis n sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2019. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi, esitavad erandit toetava täiendava teadusliku teabe võimalikult kiiresti enne 31. maid 2019. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teaduslikule teabele oma hinnangu 1. augustiks 2019.

Artikkel 10

Tehnilised erimeetmed Skagerrakis

1. Skagerrakis on keelatud pardal hoida või kasutada traali, põhjanoota, piimtraali või samalaadset veetavat võrku, mille võrgusilma suurus on väiksem kui 120 mm.

2. Erandina lõikest 1 võib kasutada järgmisi traale:

a) traalid, mille võrgusilma suurus noodapäras on vähemalt 90 mm, tingimusel et need on varustatud selektiivtraali paneeliga või sortimisvõrega, mille võresamm on kuni 35 mm;

b) traalid, mille võrgusilma suurus noodapäras on vähemalt 70 mm (ruutsilm), tingimusel et need on varustatud sortimisvõrega, mille võresamm on kuni 35 mm;

c) traalid, mille võrgusilma suurus noodapäras on pelaagilisi või töönduslikke liike püüdes alla 70 mm, tingimusel et saak sisaldab rohkem kui 80 % üht või enamat pelaagilist või töönduslikku liiki;

d) traalid, mille võrgusilma suurus noodapäras on harilikku süvameregarneeli püüdes vähemalt 35 mm, tingimusel et traalil on sortimisvõre, mille võresamm on kuni 19 mm.

3. Kaaspüügi eraldamise seadet on kooskõlas lõike 2 punktiga d lubatud kasutada harilikku süvameregarneeli püüdes, tingimusel et kaaspüügi katmiseks on olemas piisavad püügivõimalused ja kaaspüügi eraldamise seade on

a) varustatud ülemise paneeliga, mille ruutsilmade minimaalne suurus on 120 mm;

b) vähemalt 3 m pikk ning

c) vähemalt sama lai kui sortimisvõre.

Artikkel 11

SepNep

Määruse (EL) 2018/973 artikli 9 lõike 1 punkti a kohaselt on lubatud kasutada SepNepi võrke.

Artikkel 12

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse 1. jaanuarist 2019 kuni 31. detsembrini 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.