1991L0630 — ET — 05.06.2003 — 003.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B NÕUKOGU DIREKTIIV, 19. november 1991, milles sätestatakse sigade kaitse miinimumnõuded (91/630/EMÜ) (EÜT L 340, 11.12.1991, p.33)

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU DIREKTIIV,

19. november 1991,

milles sätestatakse sigade kaitse miinimumnõuded

(91/630/EMÜ)







EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 1 ) võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, ( 2 ) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ( 3 ) ning arvestades, et: ning arvestades, et: kõik liikmesriigid on ratifitseerinud põllumajandusloomade kaitse Euroopa konventsiooni; ühendus on samuti nimetatud konventsiooni heaks kiitnud otsusega 78/923/EMÜ ( 4 ) ning on selle heakskiitmiskirja hoiule andnud; Euroopa Parlament on oma 20. veebruari 1987. aasta otsusega loomade heaolu kohta ( 5 ) palunud komisjonil esitada ettepanekud sigade intensiivse kasvatuse miinimumnõuete osas; sead kuuluvad elusloomadena asutamislepingu II lisas esitatud toodete loetelusse; sigade pidamine on põllumajanduse lahutamatu osa; see on osa põllumajandusega tegeleva elanikkonna jaoks tuluallikaks; konkurentsitingimusi moonutada võivad erinevused takistavad sigade ja seasaaduste ühisturu korralduse tõrgeteta toimimist; on vajadus kehtestada ühised miinimumnõuded tarbesigade või nuumsigade kaitseks, et tagada tootmise ratsionaalne areng; ametkondadel, tootjatel, tarbijatel ja teistel on vaja saada informatsiooni valdkonna arengust; seetõttu peaks komisjon veterinaaria teaduskomitee aruande alusel jätkama aktiivselt sigade heaolu seisukohalt parima(te) seakasvatussüsteemide teaduslikke uuringuid; komisjonile tuleks kehtestada vaheperiood käesoleva ülesande edukaks täitmiseks, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:







Artikkel 1

Käesoleva direktiiviga kehtestatakse tarbe- ja nuumsigade kaitse miinimumnõuded.

Artikkel 2

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

1. siga — mistahes vanuses siga, keda peetakse aretuse või nuumamise eesmärgil;

2. kult — suguküps isane siga, keda peetakse aretamise eesmärgil;

3. nooremis — suguküps emane siga enne poegimist;

4. emis — emane juba poeginud siga;

5. poegiv emis — emane siga sünnituseelsest perioodist kuni põrsaste võõrutusperioodini;

6. mitteimetav tiine emis — emis alates põrsaste võõrutusperioodist kuni sünnituseelse perioodini;

7. põrsas — siga alates sünnist kuni võõrutusperioodini;

8. võõrdepõrsas — siga võõrutusperioodist kuni kümnenädalaseks saamiseni;

9. tarbesiga — kümne nädala vanune siga kuni tapmise või paaritamiseni;

10. pädev asutus — direktiivi 90/425/EMÜ ( 6 ) artikli 2 lõikes 6 määratletud pädev asutus.

▼M1

Artikkel 3

Liikmesriigid tagavad järgmise.

1. Kõik põllumajandusettevõtted vastavad järgmistele nõuetele: a) iga rühmas peetava võõrdepõrsa või tarbesea, välja arvatud paaritatud nooremise kasutatav vaba põrandapind peab olema vähemalt:



Kehamass kilogrammides m2 Kuni 10 0,15 Üle 10 kuni 20 0,20 Üle 20 kuni 30 0,30 Üle 30 kuni 50 0,40 Üle 50 kuni 85 0,55 Üle 85 kuni 110 0,65 Üle 100 1,00 b) nooremiste ja/või emiste rühmas pidamise korral peab igal paaritatud nooremisel olema kasutada vähemalt 1,64 m2 ja igal emisel vähemalt 2,25 m2 vaba põrandapinda; kui kõnealuseid loomi peetakse vähem kui 6-liikmelistes rühmades, tuleb vaba põrandapinda suurendada 10 %; kui kõnealuseid loomi peetakse vähemalt 40-liikmelistes rühmades, võib vaba põrandapinda vähendada 10 %.

2. Põrandapinnad vastavad järgmistele nõuetele: a) paaritatud nooremiste ja tiinete emiste puhul: osa punkti 1 alapunktis b nõutud põrandapinnast, mille suurus on vähemalt 0,95 m2 nooremise kohta ja vähemalt 1,3 m2 emise kohta, peab olema sile ja jäigast materjalist ning kuni 15 % sellest peab olema ette nähtud äravooluavade jaoks; b) kui rühmas peetavate sigade puhul kasutatakse restiga betoonist põrandat: i) peab avade suurim laius olema: — 11 mm põrsaste puhul, — 14 mm võõrdepõrsaste puhul, — 18 mm tarbesigade puhul, — 20 mm paaritatud nooremiste ja emiste puhul; ii) peab resti avade minimaalne laius olema: — 50 mm põrsaste ja võõrdepõrsaste puhul ja — 80 mm tarbesigade, paaritatud nooremiste ja emiste puhul.

3. On keelatud selliste rajatiste ehitamine või rajatiste ümberehitamine sellisteks, kus emiseid ja nooremiseid lõastatakse. Alates 1. jaanuarist 2006 keelatakse emiste ja nooremiste lõastamine.

a) Emiseid ja nooremiseid peetakse rühmades ajavahemiku jooksul, mis algab nelja nädala möödumisel paaritamisest ja kestab kuni ühe nädalani enne oodatavat poegimist. Rühmasulu külgede pikkus peab olema üle 2,8 m. Kui rühma kuulub alla 6 sea, peab rühmasulu külgede pikkus olema üle 2,4 m. b) Erandina punkti a sätetest võib alla 10 emisega põllumajandusettevõttes kasvatatavaid emiseid ja nooremiseid punktis a nimetatud ajavahemiku jooksul pidada individuaalsetes sulgudes tingimusel, et nad saavad end vabalt ümber pöörata. 4)

5. Ilma et see piiraks lisas sätestatud nõudeid, peab emistel ja nooremistel olema pidevalt juurdepääs tuhnimismaterjalile, mis vastab vähemalt kõnealuse lisa asjakohastele nõuetele.

6. Rühmades peetavaid emiseid ja nooremiseid tuleb sööta süsteemiga, mille puhul on tagatud, et iga siga saaks piisaval hulgal sööta, ka võistlejate kohaloleku korral.

7. Kõikidele mitteimetavatele tiinetele emistele ja nooremistele tuleb nälja kustutamiseks ja närimisvajaduse rahuldamiseks anda piisav kogus mahukat või kiudainerikast sööta ning energiasööta.

8. Rühmas peetavaid sigu, kes on eriti agressiivsed, keda teised sead on rünnanud või kes on haiged või vigastatud, võib ajutiselt pidada individuaalsulgudes. Sel juhul peab kasutatav individuaalsulg võimaldama loomal end hõlpsalt ümber pöörata, kui see ei ole vastuolus veterinaararsti konkreetse soovitusega.

9. Punkti 1 alapunktiga b, punktidega 2, 4 ja 5 ettenähtud sätteid ning punkti 8 viimast lauset kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2003 kõikide uute või ümberehitatud või pärast kõnealust kuupäeva esimest korda kasutusele võetud seakasvatusettevõtete suhtes. Alates 1. jaanuarist 2013 kohaldatakse neid sätteid kõikide seakasvatusettevõtete suhtes. Punkti 4 alapunktiga a ettenähtud sätteid ei kohaldata seakasvatusettevõtete suhtes, kus on vähem kui kümme emist.

▼B

Artikkel 4

1. Liikmesriigid peavad tagama, et seapidamisnõuded vastavad lisaga ettenähtud üldsätetele.

Siiski võivad liikmesriikide pädevad asutused lubada kuni 30. juunini 1995 erandeid lisa 1. osa lõigetest 3, 5, 8 ja 11.

2. Lisaks sellele annab komisjon enne käesoleva direktiivi jõustumist koostöös liikmesriikidega välja soovituse, milles määratletakse sigade kaitse miinimumnõuded täiendavalt lisas toodud nõuetele.

Artikkel 5

Lisa sätteid võib muuta vastavalt artiklis 10 sätestatud korrale teaduse arengu arvessevõtmiseks.

▼M1

Artikkel 5a

Liikmesriigid tagavad, et:

1. mis tahes isik, kes võtab tööle või kaasab töösse isikuid, kes peavad sigade eest hoolitsema, tagab, et loomade eest hoolitsev isik on saanud juhendid ja suunised lisa ja artikli 3 asjakohaste sätete kohta;

2. asjakohased koolituskursused on kättesaadavad; sellised koolituskursused peavad keskenduma eelkõige heaoluküsimustele.

▼M1

Artikkel 6

1. Soovitavalt enne 1. jaanuari 2005 ning igal juhul hiljemalt 1. juuliks 2005 esitab komisjon nõukogule aruande, mis on koostatud loomade tervishoiu ja heaolu teaduskomitee arvamuse põhjal. Aruande koostamisel võetakse arvesse sotsiaal-majanduslikke ja sanitaarseid tagajärgi, mõju keskkonnale ning erinevaid ilmastikutingimusi. Samuti võetakse arvesse seakasvatuse ja lihatöötlemise meetodite ja süsteemide arengut, mis võib tõenäoliselt vähendada kirurgilise kastreerimise kasutamise vajadust. Aruandele lisatakse vajaduse korral võõrdepõrsaste ja tarbesigade heaolu suhtes kohaldatavad asjakohased õigusloomealased ettepanekud erinevate ruumivõimaluste ja põrandatüüpide mõju kohta. Nõukogu teeb nende ettepanekute kohta otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.

2. Hiljemalt 1. jaanuaril 2008 esitab komisjon nõukogule aruande, mis on koostatud loomade tervishoiu ja heaolu teaduskomitee arvamuse põhjal.

Aruanne hõlmab eelkõige järgmist teavet:

a) loomkoormuse, sealhulgas rühma suuruse ja loomade rühmitamise meetodite mõju sigade heaolule ja tervisele erinevates põllumajandustootmise süsteemides;

b) sulu konstruktsiooni ja erinevate põrandatüüpide mõju sigade heaolule, sealhulgas tervisele, võttes arvesse erinevaid ilmastikutingimusi;

c) sabade hammustamisega seotud ohutegurid ja soovitused sabade lõikamise vajaduse vähendamiseks;

d) tiinete emiste rühmas pidamise süsteemi täiustamine, võttes arvesse nii eri süsteemide patoloogilisi, zooloogilisi, füsioloogilisi ja etoloogilisi aspekte ning nende mõju tervisele ja keskkonnale kui ka erinevaid ilmastikutingimusi;

e) ruuminõuete, sealhulgas üksikult peetavate täiskasvanud tõukultide puhul paaritamisala kindlaksmääramine;

f) tiinete emiste ning imetavate emiste lahtiselt pidamise süsteemi täiustamine, mis vastab emiste vajadustele ilma põrsaste elu ohtu seadmata;

g) tarbijate käitumine ja hoiakud sealiha suhtes vastavalt loomade heaolu parandamise tasemele;

h) erinevate seakasvatussüsteemide sotsiaal-majanduslikud põhjused ning nende mõju ühenduse majanduspartneritele.

Vajaduse korral lisatakse aruandele asjakohased õigusloomealased ettepanekud.

▼B

Artikkel 7

1. Liikmesriigid peavad tagama, et pädeva asutuse vastutusel viiakse läbi käesoleva direktiivi ja selle lisade sätete täitmise kontrolle.

Nimetatud kontrollid, mida võidakse viia läbi teistel eesmärkidel teostatavate kontrollide käigus, hõlmavad iga aasta statistiliselt esindusliku valimi igas liikmesriigis kasutatavatest erinevatest põllumajandustootmise süsteemidest.

2. Komisjon kinnitab vastavalt artiklis 10 sätestatud menetlusele eeskirjad, mida tuleb järgida lõikes 1 sätestatud kontrollide läbiviimisel.

3. Iga kahe aasta tagant aprilli viimaseks tööpäevaks ja esimest korda 30. aprilliks 1996 peavad liikmesriigid teatama komisjonile kahe viimase aasta jooksul vastavalt käesolevale artiklile läbiviidud kontrollide tulemustest, sealhulgas läbiviidud kontrollide arvu nende territooriumil olevate majandite arvu suhtes.

Artikkel 8

Mitteliikmesriikidest imporditud loomi peab kasvatamise ajal vastavalt nende heaolu nõuetele kohtlema vähemalt samaväärselt käesolevas direktiivis ühendusest pärit loomade kohta sätestatuga. See nõue peab olema esitatud asjaomase mitteliikmesriigi pädeva asutuse poolt väljastatud sertifikaadis.

Artikkel 9

Komisjoni veterinaareksperdid võivad koostöös pädevate asutustega teha kohapealseid kontrolle, kui see on vajalik käesoleva direktiivi ühtseks kohaldamiseks. Nimetatud kontrolle läbiviivad isikud peavad täitma spetsiaalseid isikliku hügieeni meetmeid haiguste edasikandumise riski välistamiseks.

Liikmesriik, mille territooriumil kontrolli läbi viiakse, annab ekspertidele nende töös kogu vajaliku abi. Komisjon teatab kontrolli tulemustest asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele.

Asjaomase liikmesriigi pädev asutus võtab tarvitusele kõik vajalikud meetmed kontrolli tulemuste arvessevõtmiseks.

Suhetes mitteliikmesriikidega kohaldatakse direktiivi 91/496/EMÜ ( 7 ) III peatüki sätteid.

Käesoleva artikli kohaldamise üldeeskirjad võetakse vastu artiklis 10 sätestatud korras.

▼M3

Artikkel 10

1. Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 178/2002 ( 8 ) artikli 58 kohaselt moodustatud alaline toiduahela ja loomatervishoiu komitee.

2. Kui viidatakse käesolevale artiklile, artikleid 5 ja 7. kohaldatakse 1999/468/EÜ ( 9 ) otsuse

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.

3. Komitee võtab vastu oma töökorra.

▼B

Artikkel 11

1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid, sealhulgas võimalikud sanktsioonid, hiljemalt 1. jaanuaril 1994. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2. Alates lõikes 1 sätestatud kuupäevast võivad liikmesriigid vastavalt asutamislepingu üldnõuetele siiski säilitada või kohaldada sigade kaitseks rangemaid sätteid, kui on ette nähtud käesoleva direktiiviga. Liikmesriigid peavad teatama komisjonile kõigist taolistest meetmetest.

Artikkel 12

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

▼M2









LISA

I PEATÜKK

ÜLDNÕUDED

Lisaks direktiivi 98/58/EÜ lisa vastavatele sätetele kohaldatakse järgmisi nõudeid.

1. Hoone osas, kus peetakse sigu, välditakse pidevat müra, mis ületab 85 detsibelli. Püsivat või ootamatut müra tuleb vältida.

2. Sigade pidamise puhul peab valgustuse intensiivsus olema vähemalt 40 luksi vähemalt kaheksa tunni pikkuse ajavahemiku jooksul päevas.

3. Sigade pidamise ruumide konstruktsioon peab loomadel võimaldama: — pääseda füüsiliselt ja termiliselt mugavale lamamispinnale, mis peab olema asjakohase äravooluga ja puhas ning võimaldama lamada kõikidel loomadel samal ajal, — puhata ja takistuseta üles tõusta, — näha teisi sigu; viimasel nädalal enne oodatavat poegimist ja poegimise ajal võib emised ja nooremised liigikaaslaste vaateväljast eemal hoida.

4. Olenemata artikli 3 lõikest 5, peab sigadel olema juurdepääs piisavale kogusele uurimist ja tuhnimist võimaldavale materjalile, näiteks õlgedele, heinale, puidule, saepurule, seenekompostile, turbale või nende materjalide segudele, mis ei ohusta loomade tervist.

5. Põrandad peavad olema siledad, aga mitte libedad, et vältida sigadel vigastusi, ning kujundatud nii, et need ei põhjustaks sigadele vigastusi või kannatusi. Põrandad peavad sobima sigade suuruse ja kaaluga; allapanu puudumise korral peab põrandapind olema jäik, tasane ja kindel.

6. Kõiki sigu tuleb sööta vähemalt kord päevas. Kui sigu söödetakse rühmades ning neid ei saa sööta soovi kohaselt või individuaalse automaatse söötmissüsteemiga, peab iga siga söödale juurde pääsema teiste sigadega samal ajal.

7. Kõikidel üle kahe nädala vanustel sigadel peab olema püsiv juurdepääs piisavale kogusele värskele veele.

8. Kõik sekkumisena kavandatud protseduurid, mis viiakse läbi muul kui terapeutilisel või diagnostilisel eesmärgil või sigade identifitseerimiseks vastavalt asjakohastele õigusaktidele ning mis põhjustavad tundliku kehaosa kahjustamist või kaotamist või luustruktuuri muutusi, keelatakse, välja arvatud järgmistel juhtudel: — põrsaste silmahammaste ühtlane tasandamine lihvimise või lõikamise teel, mis toimub hiljemalt põrsaste seitsmendal elupäeval ning mille tulemusena jääb lõikepind terveks ja siledaks; kultide kihvu võib vajaduse korral muude loomade vigastamise vältimiseks või ohutuse tagamiseks tasandada, — sabaosa lõikamine, — kultide kastreerimine kudesid rebimata, — ninarõnga paigaldamine siseriiklike õigusaktide kohaselt, kui loomi peetakse väliskeskkonnas. Sabasid ei lõigata ega silmahambaid ei tasandata regulaarselt, vaid üksnes siis, kui on tõendeid, et emiste nisadele või teiste sigade kõrvadele või sabadele on tekkinud vigastusi. Enne kõnealuste protseduuride läbiviimist võetakse muid meetmeid sabade hammustamise ja muude voomade vältimiseks, võttes arvesse keskkonda ja loomkoormust. Sel põhjusel tuleb muuta ebaadekvaatseid keskkonnatingimusi või korraldussüsteeme. Kõiki ülal kirjeldatud protseduure viib läbi üksnes veterinaararst või käeoleva direktiivi artikli 5 kohaselt väljaõpetatud isik, kellel on kogemusi kasutatavate tehniliste võtete sooritamisel asjakohaste vahenditega ja hügieenilistes tingimustes. Üle seitsmepäevaste põrsaste kastreerimisel või saba lõikamisel viib operatsiooni läbi üksnes veterinaararst, kasutades tuimastusvahendit või täiendavat pika toimega valutustamist.

II PEATÜKK

ERISÄTTED ERI KATEGOORIATE SIGADELE

A. KULDID

Kuldisulud peavad olema paigutatud ja konstrueeritud nii, et kuldil oleks võimalik end ümber pöörata ning kuulda, haista ja näha teisi sigu. Täiskasvanud kult peab saama kasutada vähemalt 6 m2 suurust vaba põrandapinda.

Kui sulgusid kasutatakse ka loomulikuks seemendamiseks, peab täiskasvanud kuldi kasutatava vaba põrandapinna suurus olema vähemalt 10 m2. Kõnealust sätet kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2003 kõikide uute või ümberehitatud või pärast kõnealust kuupäeva esimest korda kasutusele võetud ettevõtete suhtes. Alates 1. jaanuarist 2005 kohaldatakse seda sätet kõikide ettevõtete suhtes.

B. EMISED JA NOOREMISED

1. Võetakse meetmed agressiooni vähendamiseks rühmades.

2. Tiinetel emistel ja nooremistel tuleb vajaduse korral teha sise- ja välisparasiitide tõrjet. Kui tiined emised ja nooremised paigutatakse poegimissulgudesse, tuleb nad täielikult puhastada.

3. Nädal enne oodatavat poegimist tuleb emistele ja nooremistele anda piisavas koguses sobivat pesamaterjali, kui see on lägasüsteemi puhul ettevõttes tehniliselt teostatav.

4. Emise või nooremise taga peab olema vaba pinda, et lihtsustada loomulikku või kaasaaitamisega poegimist.

5. Poegimissulgudes, kus emiseid peetakse vabalt, peavad olema teatavad abivahendid põrsaste kaitseks, näiteks kaitsepiirded.

C. PÕRSAD

1. Osa põrandapinnast, mis võimaldab loomadel samal ajal koos puhata, peab olema kõvast materjalist või kaetud matiga või õlgedest või muust sobivast materjalist allapanuga.

2. Poegimissulu kasutamisel peab põrsastel olema piisavalt ruumi, et takistuseta imeda.

3. Põrsaid ei võõrutata emisest vähem kui 28 päeva vanuses, välja arvatud juhul, kui võõrutamata jätmine mõjub emise või põrsa tervisele kahjulikult. Põrsaid võib siiski võõrutada kuni seitse päeva varem, kui nad viiakse spetsiaalsetesse ruumidesse, mis on enne uue rühma tulekut tühjaks tehtud ning põhjalikult puhastatud ja desinfitseeritud ning mis on haiguste edasikandmise vähendamiseks eraldatud ruumidest, kus peetakse emiseid.

D. VÕÕRDEPÕRSAD JA TARBESEAD

1. Kui sigu peetakse rühmades, tuleb võtta meetmeid, et vältida normaalse käitumise piire ületavat võitlemist.

2. Sigu tuleks pidada püsivates rühmades võimalikult väheste muutustega. Kui üksteisele tundmatuid sigu tuleb koos elama panna, peab seda tegema võimalikult noores eas, soovitavalt enne võõrutamist või kuni ühe nädala möödumiseni pärast võõrutamist. Kui sead pannakse koos elama, tagatakse neile asjakohased võimalused põgenemiseks ja teiste sigade eest varjumiseks.

3. Kui täheldatakse tõsise võitluse märke, uuritakse viivitama selle põhjuseid ning võetakse asjakohased meetmed, näiteks võib sigadele uurimiseks anda suure hulga õlgi või võimaluse korral muud materjali. Ohustatud loomi või konkreetseid agressoreid peetakse rühmast eraldi.

4. Rahustite kasutamine searühmade kombineerimise hõlbustamiseks piirdub erandlike asjaoludega ning seda võib teha üksnes pärast veterinaararstiga konsulteerimist.