1973A1514 — ET — 01.01.2006 — 002.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B EUROOPA MAJANDUSÜHENDUSE JA NORRA KUNINGRIIGI VAHELINE LEPING (ELT L 171 27.6.1973, lk 2)

Muudetud:







(*) Käesolevat akti ei ole eesti keeles avaldatud.









▼B

EUROOPA MAJANDUSÜHENDUSE JA NORRA KUNINGRIIGI VAHELINE

LEPING







EUROOPA MAJANDUSÜHENDUS ühelt poolt ja NORRA KUNINGRIIK teiselt poolt, SOOVIDES Euroopa Majandusühenduse laienemise tõttu konsolideerida ja laiendada olemasolevaid majandussuhteid ühenduse ja Norra vahel ning, pidades nõuetekohaselt silmas õiglasi konkurentsitingimusi, tagada nende kaubanduse harmooniline areng eesmärgiga anda oma panus Euroopa ülesehitamisse, OLLES OTSUSTANUD sel eesmärgil järk-järgult kõrvaldada takistused peaaegu kogu nende kaubavahetuselt kooskõlas üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe vabakaubanduspiirkondade asutamist käsitlevate sätetega, DEKLAREERIDES oma valmidust kõiki asjakohased tegureid ja eriti ühenduse arenguid arvestades uurida nende suhete arendamise ja süvendamise võimalust, kui nende majanduse huvides tundub olevat kasulik laiendada neid suhteid käesoleva koostöölepinguga reguleerimata valdkondadesse, ON OTSUSTANUD nimetatud eesmärkide saavutamiseks ning pidades silmas, et ühtki käesoleva lepingu sätet ei tohi tõlgendada lepinguosalisi teiste rahvusvaheliste lepingute alusel võetud kohustustest vabastavana, SÕLMIDA KÄESOLEVA LEPINGU:







Artikkel 1

Käesoleva lepingu eesmärk on:

a) soodustada omavahelise kaubanduse laiendamise teel Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi majandussuhete harmoonilist arengut ning toetada seega ühenduses ja Norras majandustegevuse edenemist, elu- ja töötingimuste parandamist ning tootlikkuse ja finantsstabiilsuse kasvu,

b) tagada lepinguosaliste vahelises kaubanduses ausad konkurentsitingimused,

c) aidata sel viisil kaubandustõkete kõrvaldamise teel kaasa maailmakaubanduse harmoonilisele arengule ja laienemisele.

Artikkel 2

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühendusest või Norrast pärit toodete suhtes:

i) mis kuuluvad Brüsseli nomenklatuuri gruppidesse 25—99, välja arvatud lisas loetletud tooted;

ii) mis on nimetatud protokollis nr 2, pidades nõuetekohaselt silmas selles protokollis ettenähtud korda.

Artikkel 3

1. Ühenduse ja Norra vahelises kaubanduses ei kehtestata ühtki uut imporditollimaksu.

2. Imporditollimaksud kaotatakse järk-järgult vastavalt järgmisele ajakavale:

a) lepingu jõustumise kuupäeval vähendatakse kõik tollimaksud 80 %ni tollimaksu baasmäärast;

b) neli edasist vähendust, millest igaüks on 20 %, tehakse: 1. jaanuaril 1974, 1. jaanuaril 1975, 1. jaanuaril 1976, 1. juulil 1977.

Artikkel 4

1. Imporditollimaksude järkjärgulist kaotamist käsitlevaid sätteid kohaldatakse ka fiskaalsete tollimaksude suhtes.

Lepinguosalised võivad asendada fiskaalse tollimaksu või tollimaksu fiskaalse osa riigimaksuga.

2. Ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitleva akti artikli 38 rakendamise korral võivad Taani, Iirimaa ja Ühendkuningriik kuni 1. jaanuarini 1976 säilitada fiskaalse tollimaksu või tollimaksu fiskaalse osa.

3. Norra võib ajutiselt ja mitte kauem kui 31. detsembrini 1975 artikli 18 tingimusi järgides säilitada fiskaalse tollimaksu või iga tollimaksu fiskaalse osa.

Artikkel 5

1. Tollimaksu baasmäär, mille põhjal arvutatakse artiklis 3 ja protokollis nr 1 sätestatud järjestikused vähendamised, on iga toote puhul 1. jaanuaril 1972 tegelikult kehtinud tollimaks.

2. Kui pärast 1. jaanuari 1972 muutub kohaldatavaks mõni Genfis 1964-1967 peetud kaubanduskonverentsi tulemusel sõlmitud tariifikokkulepetest tulenev tollimaksu vähendamine, asendavad sellised vähendatud tollimaksud lõikes 1 nimetatud tollimaksu baasmäära.

3. Artikli 3 ja protokollide nr 1 ja 2 kohaselt arvutatud vähendatud tollimakse kohaldatakse esimese kümnendkohani ümardatuna.

Kuna ühendus kohaldab ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitleva akti artikli 39 lõiget 5, kohaldatakse Iirimaa tollitariifistiku koguseliste tollimaksude või segatollimaksude koguselise osa suhtes artiklit 3 ning protokolle nr 1 ja 2 ning summa ümardatakse neljanda kohani pärast koma.

Artikkel 6

1. Ühenduse ja Norra vahelises kaubanduses ei kehtestata ühtki uut imporditollimaksuga samaväärse toimega maksu.

2. 1. jaanuaril 1972 või pärast seda kehtestatud imporditollimaksuga samaväärse toimega maksud tühistatakse käesoleva lepingu jõustumisel.

Kõik imporditollimaksudega samaväärse toimega maksud, mille määr on 31. detsembril 1972 kõrgem kui 1. jaanuaril 1972 tegelikult kehtinud määr, vähendatakse käesoleva lepingu jõustumisel viimati nimetatud määrani.

3. Imporditollimaksuga samaväärse toimega maksud kaotatakse järk-järgult vastavalt järgmisele ajakavale:

a) hiljemalt 1. jaanuariks 1974 vähendatakse kõiki makse 60 %ni 1. jaanuaril 1972 kehtivast määrast;

b) kolm edasist vähendust, millest igaüks on 20 %, tehakse: 1. jaanuaril 1975, 1. jaanuaril 1976, 1. juulil 1977.

Artikkel 7

1. Ühenduse ja Norra vahelises kaubanduses ei kehtestata ühtki eksporditollimaksu ega samaväärse toimega maksu.

Eksporditollimaksud ja samaväärse toimega maksud kaotatakse hiljemalt 1. jaanuaril 1974.

Artikkel 8

Protokoll nr 1 sätestab teatavate toodete suhtes kohaldatava tariifse kohtlemise ja korra.

Artikkel 9

Protokoll nr 2 sätestab teatavate põllumajandussaaduste töötlemisel saadud toodete suhtes kohaldatava tariifse kohtlemise ja korra.

Artikkel 10

1. Juhul, kui põllumajanduspoliitika rakendamise tulemusel kehtestatakse erieeskirjad või kui olemasolevaid eeskirju muudetakse, võib kõnealune lepinguosaline kohandada käesolevast lepingust tulenevat korda neis eeskirjades või muudatustes käsitletavate toodete osas.

2. Sellistel juhtudel võtab kõnealune lepinguosaline nõuetekohaselt arvesse teise lepinguosalise huve. Sel eesmärgil võivad lepinguosalised teineteisega konsulteerida artiklis 29 ettenähtud ühiskomitee kaudu.

Artikkel 11

Protokoll nr 3 sätestab päritolureeglid.

Artikkel 12

Lepinguosaline, kes kavandab enamsoodustusrežiimi kasutavate kolmandate riikide suhtes kohaldatavate tollimaksude või samaväärse mõjuga maksude kehtiva taseme vähendamist või nende kohaldamise peatamist, teatab sellest võimaluste piires ühiskomiteele vähemalt kolmkümmend päeva enne vähendamise või peatamise jõustumist. Ta võtab arvesse kõiki teise lepinguosalise esildisi kõigi sellest tuleneda võivate moonutuste kohta.

▼M15

Article 12a

In the event of amendments to the customs tariff nomenclature of one or both of the Contracting Parties for products referred to in the Agreement, the Joint Committee may adapt the tariff nomenclature of those products in the Agreement to conform with such amendments having due regard to the principle that the advantages resulting from the Agreement should be maintained.

▼B

Artikkel 13

1. Ühenduse ja Norra kaubavahetuses ei võeta kasutusele uusi koguselisi impordipiiranguid ega samaväärse toimega meetmeid.

2. Koguselised impordipiirangud kaotatakse käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval ja koguseliste impordipiirangutega samaväärse toimega meetmed kaotatakse hiljemalt 1. jaanuaril 1975.

▼M41

Artikkel 13a

1. Ühenduse ja Norra vahelises kaubanduses ei kehtestata ühtki uut koguselist ekspordipiirangut ega samaväärse toimega meedet.

2. Koguselised ekspordipiirangud ja samaväärse toimega meetmed kaotatakse 1. jaanuaril 1990, välja arvatud 1. jaanuaril 1989 protokollis 5 loetletud toodete suhtes kehtinud piirangud, mis kaotatakse vastavalt nimetatud protokolli sätetele.

Artikkel 13b

Lepinguosaline, kes kavatseb muuta korda, mida kohaldatakse ekspordi suhtes kolmandatesse riikidesse, teatab sellest ühiskomiteele vähemalt 30 päeva enne kavandatava muudatuse jõustumist, niivõrd kui see on võimalik. Ühiskomitee võtab arvesse kõiki teise lepinguosalise vastuväiteid, mis käsitlevad selle tegevuse tagajärjel tekkida võivaid moonutusi.

▼B

Artikkel 14

1. Ühendus jätab endale õiguse muuta Brüsseli nomenklatuuri rubriikidesse nr 27.10, 27.11, 27.12, ex 27.13 (parafiinvaha, mikrokristalne vaha või bituumenkilt ja muud mineraalvahad) ja 27.14 kuuluvate naftasaaduste suhtes kohaldatavat korda naftasaaduste üldise päritolumääratluse vastuvõtmise, ühise kaubanduspoliitika alusel kõnealuste toodete kohta otsuste tegemise või ühise energiapoliitika kehtestamise korral.

Niisugusel juhul võtab ühendus asjakohaselt arvesse Norra huvisid; sel eesmärgil teatab ta sellest ühiskomiteele, mis tuleb kokku artiklis 31 ettenähtud tingimustel.

2. Norra jätab endale õiguse võtta samalaadseid meetmeid, kui ta peaks sattuma samalaadsetesse olukordadesse.

3. Kui lõigetest 1 ja 2 ei tulene teisiti, ei piira käesolev leping naftasaaduste impordi suhtes kohaldatavate mittetariifsete eeskirjade kohaldamist.

Artikkel 15

1. Lepinguosalised deklareerivad valmisolekut arendada oma põllumajanduspoliitika raames harmoonilist kauplemist nende põllumajandustoodetega, mille suhtes käesolevat lepingut ei kohaldata.

2. Veterinaar-, tervise- ja taimetervise küsimustes kohaldavad lepinguosalised oma põllumajanduseeskirju kedagi diskrimineerimata ega kehtesta uusi meetmeid, mis mõjutavad kaubandust ebasoodsalt.

3. Lepinguosalised vaatavad artiklis 31 sätestatud tingimustel üksikasjalikult läbi kõik raskused, mis võivad tekkida põllumajandustoodetega kauplemisel, ning püüavad leida sobivaid lahendusi.

Artikkel 16

Alates 1. juulist 1977 ei tohi Norrast pärit toodetele ühendusse impordituna osaks saada soodsamat kohtlemist kui see, mida ühenduse liikmesriigid omavahel kohaldavad.

Artikkel 17

Leping ei välista tolliliitude, vabakaubanduspiirkondade või piirikaubanduse korra säilitamist või loomist, kui sellega ei muudeta käesolevas lepingus ettenähtud kaubavahetuse korda, eriti päritolueeskirju käsitlevaid sätteid.

Artikkel 18

Lepinguosalised hoiduvad kohaldamast riikliku maksustamise meetmeid või korda, mis otseselt või kaudselt tõrjuks teise lepinguosalise territooriumilt pärinevaid samasuguseid tooteid.

Toodete eksportimisel ühe lepinguosalise territooriumile ei tohi riigimaksude tagasimaksed ületada nendele kehtestatud otseseid või kaudseid riigimakse.

Artikkel 19

Kaubavahetusega seotud maksed ja nende maksete ülekandmine ühenduse liikmesriiki, kus on võlausaldaja elukoht, või Norrasse on vabad kõigist piirangutest.

Lepinguosalised hoiduvad kõigist valuuta- või halduspiirangutest lühikese ja keskmise tähtajaga krediidi andmisel, tagasimaksmisel või vastuvõtmisel kaubandustehingute puhul, milles osaleb resident.

Artikkel 20

Käesolev leping ei välista selliste impordi-, ekspordi- või transiidikaupade suhtes kehtestatud keelde või piiranguid, mis on õigustatud kõlbluse, avaliku korra või julgeoleku seisukohalt; inimeste, loomade või taimede tervise ja elu kaitsmiseks, kunstilise, ajaloolise või arheoloogilise väärtusega rahvusliku rikkuse või tööstus- või kaubandusomandi kaitsmiseks või kulda ja hõbedat käsitlevate eeskirjadega. Sellised keelud või piirangud ei kujuta endast siiski suvalise diskrimineerimise vahendit ega lepinguosaliste vahelise kaubanduse varjatud piiramist.

Artikkel 21

Käesoleva lepingu sätted ei takista lepinguosalisel võtmast meetmeid:

a) mida ta peab vajalikuks, et vältida oma oluliste julgeolekuhuvidega vastuolus oleva teabe avalikustamist;

b) mis on seotud relvade, laskemoona või sõjatarvikutega kauplemise või kaitsevajadusteks asendamatu teadus- või arendustöö või tootmisega, tingimusel, et need meetmed ei halvenda konkurentsitingimusi selliste toodete suhtes, mis ei ole eriomaselt sõjalise otstarbega;

c) mida ta peab sõja või tõsiste rahvusvaheliste pingete korral oma julgeolekule vajalikuks.

Artikkel 22

1. Lepinguosalised hoiduvad kõigist meetmetest, mis võiksid tõenäoliselt kahjustada käesoleva lepingu eesmärkide saavutamist.

2. Lepinguosalised võtavad kõik üld- ja erimeetmed, mida on vaja nende käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks.

Kui üks lepinguosalistest leiab, et teine lepinguosaline on käesolevast lepingust tuleneva kohustuse täitmata jätnud, võib ta artiklis 27 sätestatud tingimustel ja korras võtta asjakohaseid meetmeid.

Artikkel 23

1. Järgmine on kokkusobimatu käesoleva lepingu täitmisega niivõrd, kuivõrd see võib mõjutada ühenduse ja Norra vahelist kaubandust:

i) kõik sellised ettevõtjatevahelised kokkulepped, ettevõtjate ühenduste otsused ja kooskõlastatud tegevus, mille eesmärgiks või tagajärjeks on takistada, piirata või kahjustada konkurentsi kaupade tootmise või kaubavahetuse osas;

ii) turgu valitseva seisundi kuritarvitamine lepinguosalise territooriumil või selle olulisel osal ühe või mitme ettevõtja poolt;

iii) riigiabi, mis moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist.

2. Kui lepinguosaline leiab, et konkreetne tegevus on käesoleva artikliga kokkusobimatu, võib ta artiklis 27 sätestatud tingimustel ja korras võtta asjakohaseid meetmeid.

Artikkel 24

Kui konkreetse toote impordi suurenemine on või võib olla tõsiselt kahjulik kogu ühe lepinguosalise territooriumil toimuvale tootmistegevusele ja kui see suurenemine tuleneb:

i) käesolevas lepingus ette nähtud kõnealuselt tootelt võetavate tollimaksude ja samaväärse toimega maksude osalisest või täielikust vähendamisest importiva lepinguosalise poolt; ja

ii) tõigast, et imporditollimaks või samaväärse toimega maksud, mida eksportiv lepinguosaline võtab kõnealuse toote valmistamiseks kasutatavatelt toorainetelt või vahesaadustelt, on märkimisväärselt madalamad kui importiva lepinguosalise vastavad maksud;

võib asjaomane lepinguosaline artiklis 27 sätestatud tingimustel ja korras võtta asjakohaseid meetmeid.

▼M41

Artikkel 24a

Kui artiklite 7 ja 13a sätete täitmisest tuleneb:

1. reeksport kolmandasse riiki, mille suhtes eksportiv lepinguosaline säilitab asjaomase toote osas koguselisi ekspordipiiranguid, eksporditollimakse või samaväärse toimega meetmeid; või

2. eksportiva lepinguosalise jaoks olulise toote tõsine puudus või selle oht;

ja kui nimetatud olukorrad tekitavad või võivad tekitada eksportivale lepinguosalisele tõsiseid raskusi, võib see lepinguosaline võtta sobivaid meetmeid artiklis 27 sätestatud tingimustel ja korras.

▼B

Artikkel 25

Kui üks lepinguosalistest leiab, et kaubavahetuses teise lepinguosalisega toimub dumping, võib ta vastavalt üldise tolli ja kaubanduskokkuleppe VI artikli rakenduslepingule ning käesoleva lepingu artiklis 27 sätestatud tingimustel ja korras võtta asjakohaseid meetmeid niisuguse tegevuse vastu.

Artikkel 26

Kui mõnes majandussektoris tekivad tõsised häired või raskused, mis võivad tingida teatava piirkonna majandusolukorra tõsise halvenemise, võivad asjaomased lepinguosalised artiklis 27 sätestatud tingimustel ja korras võtta asjakohaseid meetmeid.

▼M41

Artikkel 27

1. Kui lepinguosaline kohaldab kaubavoogude suundumuste kohta kiire teabe saamiseks halduskorda selliste toodete impordi või ekspordi suhtes, mis võivad põhjustada artiklites 24, 24a ja 26 nimetatud raskusi, teatab ta sellest teisele lepinguosalisele.

2. Artiklites 22—26 nimetatud juhtudel enne nendes sätestatud meetmete võtmist või käesoleva artikli lõike 3 punkti e kohastel juhtudel võimalikult kiiresti pärast nende võtmist esitab kõnealune lepinguosaline ühiskomiteele kogu asjakohase teabe, mis on vajalik olukorra põhjalikuks uurimiseks, et leida mõlemat lepinguosalist rahuldav lahendus. Meetmete väljavalimisel tuleb esmatähtsaks pidada neid, mis segavad käesoleva lepingu täitmist kõige vähem.

Kaitsemeetmetest teatatakse viivitamata ühiskomiteele, kus neid korrapäraselt arutatakse, eelkõige selleks, et need kaotada niipea, kui asjaolud võimaldavad.

3. Lõike 2 rakendamisel kohaldatakse järgmisi sätteid.

a) Artikli 23 puhul võib kumbki lepinguosaline suunata asja arutamiseks ühiskomiteele, kui ta peab konkreetset tegevust kokkusobimatuks lepingu nõuetekohase täitmisega artikli 23 lõike 1 tähenduses. Lepinguosalised esitavad ühiskomiteele kogu asjakohase teabe ning annavad vajalikku abi juhtumi uurimiseks ja vajaduse korral vaidlustatud tegevuse lõpetamiseks. Kui kõnealune lepinguosaline ei suuda vaidlustatud tegevust ühiskomitee määratud tähtaja jooksul lõpetada või kui ühiskomitee ei jõua kolme kuu jooksul pärast küsimuse esitamist kokkuleppele, võib asjaomane lepinguosaline võtta kõik kaitsemeetmed, mida ta peab vajalikuks, et kõnealusest tegevusest tulenevate tõsiste raskustega toime tulla; eelkõige võib ta loobuda tariifsetest soodustustest.

b) Artikli 24 puhul esitatakse kõnealuses artiklis nimetatud olukordadest tulenevad raskused läbivaatamiseks ühiskomiteele, kes võib teha selliste raskuste kõrvaldamiseks vajaliku otsuse. Kui ühiskomitee või eksportiv lepinguosaline ei ole 30 päeva jooksul pärast talle asja arutamiseks esitamist raskuste kõrvaldamiseks otsust teinud, on importival lepinguosalisel õigus nõuda imporditavalt tootelt tasakaalustusmaksu. Tasakaalustusmaks arvutatakse tariifierinevuste mõju põhjal kõnealuste kaupade väärtusele neis kasutatud toorainete või vahesaaduste suhtes.

c) Artikli 24a puhul esitatakse selles artiklis nimetatud olukordadest tulenevad raskused läbivaatamiseks ühiskomiteele. Artikli 24a punkti ii puhul peab puudujäägi ohtu nõuetekohaselt tõestama sobivate koguse- ja hinnanäitajatega. Ühiskomitee võib teha vajaliku otsuse nende raskuste kõrvaldamiseks. Kui ühiskomitee ei ole teinud otsust 30 päeva jooksul talle asja arutamiseks esitamisest, võib eksportiv lepinguosaline asjaomase toote eksportimisel ajutiselt kohaldada sobivaid meetmeid.

d) Artikli 25 puhul peetakse ühiskomitees nõu, enne kui asjaomane lepinguosaline võtab vajalikke meetmeid.

e) Kui viivitamatut tegutsemist nõudvad erandlikud asjaolud muudavad varasema arutamise võimatuks, võib asjaomane lepinguosaline artiklites 24, 24a, 25 ja 26 täpsustatud olukordades ning samuti juhul, kui eksporditoetustel on otsene ja vahetu mõju kaubandusele, kohe võtta olukorra parandamiseks hädavajalikke ettevaatusabinõusid.

▼B

Artikkel 28

Kui üks või mitu ühenduse liikmesriiki või Norra on raskustes või teda ähvardavad tõsised raskused maksebilansiga, võib asjaomane lepinguosaline võtta vajalikke kaitsemeetmeid. Ta teatab sellest kohe teisele lepinguosalisele.

Artikkel 29

1. Moodustatakse ühiskomitee, mis vastutab käesoleva lepingu haldamise ning nõuetekohase rakendamise eest. Sel eesmärgil annab ta soovitusi ning teeb lepingus sätestatud juhtudel otsuseid. Lepinguosalised rakendavad selliseid otsuseid kooskõlas oma eeskirjadega.

2. Et lepingut nõuetekohaselt rakendada, vahetavad lepinguosalised teavet ning konsulteerivad ühe lepinguosalise taotlusel ühiskomitees.

3. Ühiskomitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 30

1. Ühiskomiteesse kuuluvad ühenduse ja Norra esindajad.

2. Ühiskomitee tegutseb omavahelise kokkuleppe alusel.

Artikkel 31

1. Ühiskomitee eesistujaks on töökorras sätestatud korra kohaselt vaheldumisi mõlemad lepinguosalised.

2. Eesistuja kutsub ühiskomitee istungi kokku vähemalt kord aastas, et kontrollida lepingu üldist toimimist.

Lisaks tuleb ühiskomitee alati kokku, kui erilised asjaolud seda nõuavad, ühe lepinguosalise nõudel vastavalt töökorras ettenähtud tingimustele.

3. Ühiskomitee otsusel võib asutada töörühmi, mis abistaksid teda tema ülesannete täitmisel.

Artikkel 32

1. Kui lepinguosaline leiab, et mõlemate lepinguosaliste ühistes huvides oleks kasulik arendada lepinguga kehtestatud suhteid, laiendades neid lepinguga reguleerimata valdkondadesse, esitab ta teisele lepinguosalisele põhjendatud taotluse.

Lepinguosalised võivad suunata ühiskomitee seda taotlust läbi vaatama ja vajaduse korral neile soovitusi esitama, eriti pidades silmas läbirääkimiste alustamist. Need soovitused võivad vajaduse korral olla suunatud kooskõlastatud ühtlustamisele, kui see ei kahjusta lepinguosaliste otsustusvabadust.

2. Lõikes 1 nimetatud läbirääkimistest tulenevad lepingud tuleb lepinguosalistel ratifitseerida või kinnitada vastavalt nende oma korrale.

Artikkel 33

Käesoleva lepingu lisa ja protokollid moodustavad lepingu lahutamatu osa.

Artikkel 34

Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu denonsseerida, teatades sellest teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse kaheteistkümne kuu möödumisel sellise teatamise kuupäevast.

Artikkel 35

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut nimetatud asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Norra Kuningriigi territooriumi suhtes.

Artikkel 36

Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris hollandi, inglise, itaalia, prantsuse, saksa, taani ja norra keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

Lepinguosalised kiidavad käesoleva lepingu heaks oma korra kohaselt.

See jõustub 1. juulil 1973 juhul, kui lepinguosalised on enne seda kuupäeva teineteisele teatanud, et selleks vajalikud menetlused on lõpetatud.

Pärast seda kuupäeva jõustub käesolev leping sellise teatamise järgneva teise kuu esimesel päeval. Sellise teatamise lõppkuupäev on 30. november 1973.

Udfærdiget i Bruxelles, den fjortende maj nitten hundrede og treoghalvfjerds.

Geschehen zu Brüssel am vierzehnten Mai neunzehnhundertdreiundsiebzig.

Done at Brussels on this fourteenth day of May in the year one thousand nine hundred and seventy-three.

Fait à Bruxelles, le quatorze mai mil neuf cent soixante-treize.

Fatto a Bruxelles, addì quattordici maggio millenovecentosettantatré.

Gedaan te Brussel, de veertiende mei negentienhonderddrieënzeventig.

Utferdiget i Brussel, fjortende mai nitten hundre og syttitre.

LISA

Lepingu artiklis 2 osutatud toodete loetelu







Brüsseli nomenklatuuri rubriigi nr Kirjeldus 35.02 Albumiinid, albuminaadid ja muud albumiini derivaadid: A. Albumiinid II. Muu: a) ovoalbumiin ja laktalbumiin: 1. Kuivatatud (nt lehtedena, tahvlitena, helvestena, pulbrina) 2. Muu 45.01 Looduslik kork, töötlemata, purustatud, granuleeritud või jahvatatud; korgijäätmed 54.01 Linakiud, toorlina või töödeldud (ent ketramata) lina: linatakud ja -jäätmed (sh harutatud või kohestatud riidejäätmed) 57.01 Toorkanep (Cannabis sativa) või töödeldud, ent ketramata kanep; kanepitakud ja -jäätmed (sh harutatud või kohestatud riide- või nöörijäätmed)

PROTOKOLL nr 1

teatavate toodete suhtes kohaldatava režiimi kohta













A JAGU

REŽIIM, MIDA KOHALDATAKSE TEATAVATE NORRAST PÄRIT TOODETE SUHTES NENDE IMPORTIMISEL ÜHENDUSSE

Artikkel 1

▼M15

1.







Timetable Products falling within heading No or subheading 48.01 C II, 48.01 F, 48.07 C, 48.13 or 48.15 B Other products Rates of duty applicable – percentage Percentage of basic duties applicable 1 January 1978 8 65 1 January 1979 6 50 1 January 1980 6 50 1 January 1981 4 35 1 January 1982 4 35 1 January 1983 2 20 1 January 1984 0 0

2.







Timetable Percentage of basic duties applicable 1 January 1978 20 1 January 1979 15 1 January 1980 15 1 January 1981 10 1 January 1982 10 1 January 1983 5 1 January 1984 0

3.







Timetable Products falling within heading No or subheading 48.01 C II, 48.01 F, 48.07 C, 48.13 or 48.15 B Other products Rates of duty applicable – percentage Percentage of Common Customs Tariff duty applicable 1 January 1978 8 65 1 January 1979 6 50 1 January 1980 6 50 1 January 1981 4 35 1 January 1982 4 35 1 January 1983 2 20 1 January 1984 0 0

▼B

4. Ajavahemikul 1. jaanuarist 1974 kuni 31. detsembrini 1983 on Taanil ja Ühendkuningriigil õigus avada Norrast pärit toodete impordile igal aastal nullmääraga tariifikvoodid; nende kogused 1974. aasta kohta on näidatud A lisas ja need võrduvad keskmise impordikogusega ajavahemikus 1968-1971, mida suurendatakse neljal korral kumulatiivselt 5 %; pärast 1. jaanuari 1975 tõstetakse nende tariifikvootide kogust igal aastal 5 %.

5. Ajavahemikus lepingu jõustumisest 31. detsembrini 1982 on Iirimaal õigus avada Norrast pärinevate ja rubriikidesse 48.01-48.07 kuuluvate toodete impordile kuni 31. detsembrini 1980 igal aastal nullmääraga tariifikvoodid ja seejärel 2 % tollimaksuga tariifikvoodid, mille algsed kogused võrduvad keskmise impordikogusega ajavahemikus 1968-1971, mida ajavahemikus 1974—1976 tõstetakse igal aastal 5 %.

Nende tariifikvootide algkogused on näidatud lisas B. 1973. aastaks vähendatakse neid koguseid proportsionaalselt vastavalt lepingu jõustumise kuupäevale.

6. “Algkoosseisuga ühendus” on Belgia Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Prantsuse Vabariik, Itaalia Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik ja Madalmaade Kuningriik.

Artikkel 2

1. Lõikes 2 nimetatud toodete importimisel algkooseisuga ühendusse ja Iirimaale vähendatakse tollimakse järk-järgult järgmistele tasemetele vastavalt järgmisele ajakavale:







Ajakava Kohaldatava tollimaksu baasmäära protsent Käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval 95 1. jaanuar 1974 90 1. jaanuar 1975 85 1. jaanuar 1976 75 1. jaanuar 1977 60 1. jaanuar 1978 40 väärtuselist tollimaksu maksimaalselt 3 % (v.a alamrubriik nr 79.01 A) 1. jaanuar 1979 30 20 alamrubriigi nr 28.56 A puhul muude toodete puhul 1. jaanuar 1980 0

Lõikes 2 toodud tabelis nimetatud alamrubriigi nr 79.01 A puhul tehakse tollimaksu vähendamised algkoosseisuga ühenduse osas teise kümnendkohani ümardatult, olenemata lepingu artikli 5 lõikest 3.

2.







Ühise tollitariifistiku rubriigi nr Kirjeldus ►M15 28.56 ◄ ►M15 Carbides, whether or not chemically defined: ◄ A. Ränist 56.01 Keemilised staapelkiud, kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ettevalmistamata: B. Regenereeritud tekstiilkiud 56.02 Filamentköisik keemiliste staapelkiudude tootmiseks: B. Regenereeritud tekstiilkiust ex 73.02 Rauasulamid, välja arvatud ferronikkel ning ESTÜ asutamislepinguga hõlmatud tooted 77.01 Survetöötlemata magneesium: magneesiumijäätmed (v.a ühtlase suurusega laastud) ja -jäägid: A. Survetöötlemata 79.01 Survetöötlemata tsink; tsingijäätmed ja -jäägid: A. Survetöötlemata

Artikkel 3

Ühise tollitariifistiku alamrubriiki 76.01 A ning rubriikidesse 76.02 ja 76.03 kuuluvate toodete importimisel algkoosseisuga ühendusse ja Iirimaale vähendatakse tollimakse järk-järgult järgmistele tasemetele vastavalt järgmisele ajakavale:

▼M2







Ajakava Algkoosseisuga ühendus Kohaldatav väärtuseline tollimaksumäär %-des Iirimaa Kohaldatav tollimaksu baasmäär %-des Rubriigid 76.02 ja 76.03 Alamrubriik 76.01 A 76.02 ja 76.03 Lepingu jõustumise kuupäeval 11,4 6,6 95 % 1. jaanuaril 1974 10,8 6,3 90 % 1. jaanuaril 1975 10,2 5,9 85 % 1. jaanuaril 1976 9 5,6 75 % 1. jaanuaril 1977 7,2 4,2 60 % 1. jaanuaril 1978 3 3 25 % 1. jaanuaril 1979 2,7 2,7 22,5 % 1. jaanuaril 1980 0 0 0 %

▼B

Artikkel 4

Impordile, mille suhtes kohaldatakse artiklites 1, 2 ja 3 ette nähtud tariifset kohtlemist, kehtestatakse iga-aastased soovituslikud ülemmäärad, mille ületamise korral võib taaskehtestada kolmandate riikide suhtes kohaldatavad tollimaksud kooskõlas järgmiste sätetega:

a) võttes arvesse ühenduse õigust peatada teatavate toodete ülemmäärade kohaldamine, on ülemmäärade kinnitamise põhikogused 1973. aastaks näidatud C lisas. 1973. aasta ülemmäärad arvutatakse põhikoguste proportsionaalse vähendamise teel vastavalt käesoleva lepingu jõustumise kuupäevale. Alates aastast 1974 vastavad ülemmäärad 1973. aasta põhikogustele, mida igal aastal tõstetakse liitmäära 5 % võrra; erandina on alamrubriigi 76.01 A puhul iga-aastase suurenemise määrad järgmised:



1974 3 % 1975 3 % 1976 3 % 1977 5 % 1978 5 % 1979 10 % 1980 10 % 1981 10 % Käesoleva protokolliga hõlmatud, aga kõnealuses lisas nimetamata toodete puhul jätab ühendus endale õiguse kehtestada ülemmääri, mille tase võrdub 5 % võrra suurendatud keskmise ühendusse imporditud kogusega viimasel neljal aastal, mille kohta statistika on kättesaadav; igal järgmisel aastal suurendatakse neid ülemmäärasid 5 %.

b) Kui kahel järjestikusel aastal on sellise toote import, millele on kehtestatud ülemmäär, väiksem kui 90 % kinnitatud ülemmäärast, peatab ühendus selle ülemmäära kohaldamise.

c) Lühiajaliste majandusraskuste korral jätab ühendus endale õiguse pärast ühiskomiteega konsulteerimist aasta jooksul säilitada eelmiseks aastaks kinnitatud tase.

d) Iga aasta 1. detsembril esitab ühendus ühiskomiteele selliste toodete nimekirja, millele on kehtestatud ülemmäär, ja nende ülemmäärade tasemed.

e) Vastavalt artikli 1 lõigetele 4 ja 5 avatud tariifikvootide alusel toimuv import lahutatakse samuti samadele toodetele kinnitatud ülemmääradest.

f) Olenemata lepingu artiklist 3 ja käesoleva protokolli artiklitest 1, 2 ja 3 võib kalendriaasta lõpuni taaskehtestada kõnealuse toote impordile ühise tollitariifistiku tollimaksu, kui käesoleva protokolliga hõlmatud toote impordile kinnitatud ülemmäär on saavutatud. Kui see juhtub enne 1. juulit 1977: — taaskehtestavad Taani ja Ühendkuningriik tollimaksud järgmiselt:



Aastad Kohaldatav ühise tollitariifistiku tollimaksu protsent 1974 40 1975 60 1976 80 — taaskehtestab Iirimaa kolmandate riikide suhtes kohaldatavad tollimaksud. Käesoleva protokolli artiklites 1, 2 ja 3 näidatud tollimaksud taaskehtestatakse järgmise aasta 1. jaanuaril.

g) Pärast 1. juulit 1977 uurivad lepinguosalised ühiskomitees võimalust korrigeerida protsenti, mille võrra ülemmäärade tasemeid tõstetakse, pidades silmas tarbimise ja impordi suundumusi ühenduses ja käesoleva artikli rakendamisel saadud kogemusi.

h) Ülemmäärad kaotatakse käesoleva protokolli artiklites 1, 2 ja 3 sätestatud tariifide kaotamise ajavahemiku lõpul; erandina kaotatakse alamrubriigi nr 76.01 A puhul ülemmäärad 31. detsembril 1981.







B JAGU

REŽIIM, MIDA KOHALDATAKSE TEATAVATE ÜHENDUSEST PÄRIT TOODETE SUHTES NENDE IMPORTIMISEL NORRASSE

Artikkel 5

▼M15

1.







Timetable Percentage of basic duties applicable 1 January 1978 65 1 January 1979 50 1 January 1980 50 1 January 1981 35 1 January 1982 35 1 January 1983 20 1 January 1984 0

▼B

2.







Ajakava Kohaldatava tollimaksu baasmäära protsent Käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval 95 1. jaanuar 1974 90 1. jaanuar 1975 85 1. jaanuar 1976 75 1. jaanuar 1977 60 1. jaanuar 1978 40 1. jaanuar 1979 20 1. jaanuar 1980 0

Artikkel 6

Käesoleva protokolli B jaoga hõlmatud toodete puhul jätab Norra endale õiguse juhul, kui see hiljem muutub vältimatult vajalikuks, kehtestada pärast ühiskomitees konsulteerimist käesoleva protokolli A jaos määratletud soovituslikud ülemmäärad, mille suhtes kohaldatakse samu meetodeid kui seal kirjeldatud. Ülemmääri ületava impordi puhul võib taaskehtestada tollimaksud, mis ei ületa kolmandate riikide suhtes kohaldatavaid tollimakse.

A LISA

1974. aasta tariifikvootide nimekiri

TAANI, ÜHENDKUNINGRIIK







Ühise tollitariifistiku rubriigi nr Kirjeldus Tase (tonnides) Taani Ühendkuningriik Grupp 48 PABER JA PAPP; PABERIMASSIST, PABERIST VÕI PAPIST TOOTED ►M15 48.01 ◄ ►M15 Paper and paperboard (including cellulose wadding), in rolls or sheets: ◄ C. Jõupaber ja -papp: II. Muu: — Kraftlainer 303 7 669 — Jõupaber suurte kottide jaoks 2 615 15 428 — Muu 2 391 15 138 ►M15 ex F. Other: ◄ ►M15 — Bible paper, manifold (thin typing) paper; other printing paper and other writing paper, not containing mechanical wood pulp or in which mechanical wood pulp does not represent more than 5 % ◄ 7 484 15 419 ►M15 — Printing paper and writing paper, containing mechanical wood pulp, excluding copying tissue ◄ 8 460 27 192 ►M15 — Fluting paper for corrugated paperboard ◄ 558 21 108 ►M15 — Sulphite paper for wrapping purposes ◄ 1 208 12 582 ►M15 — Other, excluding cellulose wadding and tissues: ◄ 4 855 — ►M15 — Other paper ◄ — 12 168 ►M15 — Other paper board ◄ — 10 903 48.03 Pärgament või rasvakindel paber ja papp ning selle imitatsioonid, läikega läbipaistev paber rullide või lehtedena 2 495 18 433 48.04 Kihiline paber või papp (valmistatud siledate kihtide kokkuliimimise teel), ilma pinnakatte ja immutuseta, armeeritud või mitte, rullides või lehtedena 304 — 48.05 Lainepaber ja -papp (sileda pinnakihiga või ilma), krepp-paber, surutrükiga või perforeeritud, rullides või lehtedena: B. Muu 573 — ►M15 48.07 ◄ ►M15 Paper and paperboard, impregnated, coated, surface-coloured, surface-decorated or printed (not constituting printed matter falling within Chapter 49), in rolls or sheets: ◄ ►M15 C. Other: ◄ ►M15 — Coated printing or writing paper ◄ 1 694 5 988 ►M15 — Other ◄ 5 132 48.15 Muu paber või papp, suuruse või kuju järgi valmis lõigatud: B. Muu 1 218 — ►M15 48.16 ◄ ►M15 Boxes, bags and other packing containers, of paper or paperboard; box files, letter trays and similar articles, of paper or paperboard, of a kind commonly used in offices, shops and the like: ◄ ►M15 A. Boxes, bags and other packing containers ◄ 1 011 — ►M15 48.21 ◄ ►M15 Other articles of paper pulp, paper, paperboard or cellulose wadding: ◄ ►M15 B. Napkins and napkin liners, for babies, put up for retail sale ◄ ►M15 D. Other ◄ 231 — ►M15 ex Chapter 48 ◄ ►M15 Other products falling within Chapter 48, excluding products falling within subheading 48.01 A ◄ 1 000 7 399 ex grupp 49 Raamatud, ajalehed, pildid jm trükitooted; käsikirjad, masinakirjatekstid ja joonised — millelt vastavalt ühisele tollitariifistikule võetakse tollimaksu (rubriigid nr 49.03, 49.05 A, 49.07 A, 49.07 C II, 49.08, 49.09, 49.10, 49.11 B) 175 ►M13 68 625 ◄

B LISA

1973. aasta Iirimaa tariifikvootide nimekiri







Ühise tollitariifistiku rubriigi nr Kirjeldus Tase (tonnides) ►M15 48.01 ◄ ►M15 Paper and paperboard (including cellulose wadding) in rolls or sheets: ◄ C. Jõupaber ja -papp: II. Muu: — Jõupaber suurte kottide jaoks 2 058 ►M15 ex F. Other: ◄ ►M15 — Printing paper and writing paper containing mechanical wood pulp, excluding copying tissue ◄ 61 ►M15 — Sulphite paper for wrapping purposes ◄ 1,7 ►M15 — Other, excluding cellulose wadding and tissues ◄ 435,5 ►M15 — Other paper and paperboard falling within heading No 48.01, excluding subheading 48.01 A and products subject to ceilings ◄ 398,4 48.05 Lainepaber ja -papp (sileda pinnakihiga või ilma), krepp-paber, surutrükiga või perforeeritud, rullides või lehtedena: B. Muu 4 008 ►M15 48.07 ◄ ►M15 Paper and paperboard, impregnated, coated, surface-coloured, surface-decorated or printed (not constituting printed matter falling within Chapter 49), in rolls or sheets: ◄ ►M15 C. Other: ◄ ►M15 — Coated printing or writing paper ◄ 484 ►M15 — Other ◄ 965,5

C LISA

1973. aasta põhikogused







Ühise tollitariifistiku rubriigi nr Kirjeldus Põhikogus (tonnides) ►M15 28.56 ◄ ►M15 Carbides, whether or not chemically defined: ◄ A. Ränist 34 500 ►M15 48.01 ◄ ►M15 Paper and paperboard (including cellulose wadding), in rolls or sheets: ◄ C. Jõupaber ja -papp: II. Muu: — Kraftlainer 15 000 — Jõupaber suurte kottide jaoks 28 500 — Muu 27 000 ►M15 ex F. Other: ◄ ►M15 — Bible paper, manifold (thin typing) paper; other printing paper and other writing paper, not containing mechanical wood pulp or in which mechanical wood pulp does not represent more than 5 % ◄ 35 000 ►M15 — Printing paper and writing paper, containing mechanical wood pulp, excluding copying tissue ◄ 114 000 ►M15 — Fluting paper for corrugated paperboard ◄ 43 500 ►M15 — Sulphite paper for wrapping purposes ◄ 20 000 ►M15 — Other, excluding cellulose wadding and tissues ◄ 33 000 48.03 Pärgament või rasvakindel paber ja papp ning selle imitatsioonid, läikega läbipaistev paber rullide või lehtedena 21 000 ►M15 48.07 ◄ ►M15 Paper and paperboard, impregnated, coated, surface-coloured, surface-decorated or printed (not constituting printed matter falling within Chapter 49), in rolls or sheets: ◄ ►M24 ex C. Pleegitatud paber ja papp, kaetud kaoliiniga või kaetud või immutatud plastiga, massiga vähemalt 160 g 1 m2 kohta: ◄ ►M24 — Muu, välja arvatud liimitatud trüki- või kirjutuspaber ◄ ►M24 ex D. Muu: ◄ ►M24 — Muu, välja arvatud liimitatud trüki- või kirjutuspaber ◄ 22 000 73.02 Rauasulamid A. Ferromangaan: 135 000 II. Muu D. Ferrosilikomangaan C. Ferrosiliitsium 180 000 E. Ferrokroom ja ferrosilikokroom 23 000 ex G. Muu: — Ferrovanaadium 490 — Muu, v.a ferromolübdeen 11 000 76.01 Survetöötlemata alumiinium; alumiiniumijäätmed ja -murd: A. Survetöötlemata 190 000 76.02 Survetöödeldud alumiiniumvardad, -latid, -nurgad ja -profiilid; alumiiniumtraat 12 000 76.03 Survetöödeldud alumiiniumplaadid, -lehed ja -ribad 18 000

LISA D







Norra tollitariifistiku rubriigi nr Kirjeldus ▼M15 ex 51.04 Woven fabrics of man-made fibres (continuous), including woven fabrics of monofil or strip, falling within heading No 51.01 or 51.02, excluding cord fabrics, fabrics containing more than 10 % by weight of silk and fabrics for use in the industry for production of clothing ▼B 53.10 Lõng lamba või tallede villast, hobusejõhvist või muude loomade villast või loomakarvadest, jaemüügiks pakendatud ▼M15 ex 53.11 Woven fabrics, of sheep’s or lamb’s wool or of fine animal hair, excluding fabrics containing more than 10 % by weight of silk and fabrics for use in the industry for production of clothing ▼B 54.05 Linane või ramjeeriie 55.06 Puuvillane lõng, jaemüügiks pakendatud 55.08 Puuvillane froteerätikuriie jm froteeriie ▼M15 ex 55.09 Other woven fabrics of cotton, excluding fabrics containing more than 10 % by weight of silk and fabrics for use in the industry for production of clothing ▼B 56.06 Keemilistest staapelkiududest või nende jäätmetest lõng, jaemüügiks pakendatud ▼M15 ex 56.07 Woven fabrics of man-made fibres (discontinuous or waste), excluding fabrics containing more than 10 % by weight of silk and fabrics for use in the industry for production of clothing ▼B ex 58.04 Karusriie ja šenillriie (v.a rubriiki 55.08 kuuluv puuvillane froteerätikuriie jm froteeriie ning rubriiki 58.05 kuuluv riie), v.a riie rõivaste tööstuslikuks tootmiseks: A. Keemilisi filamentkiude sisaldav B. Muu: 1. Villane 58.05 Riidekudumismenetlusega valmistatud paelad ja muud paelad (lauspaelad), mis koosnevad kleepaine abil ühendatud lõimest ilma koelõngata, v.a rubriiki 58.06 kuuluvad tooted: A. Siidi või keemilisi filamentkiude sisaldavad B. Muud: 2. Muu 58.06 Kangast etiketid, embleemid jms tooted (v.a tikitud), kangana, ribades või kindla kuju ja suuruse järgi välja lõigatud 58.07 Šenill-lõng (sh šenill-lõng flokist), mähitud lõng (v.a rubriiki 52.01 kuuluv metalliseeritud lõng ja mähitud lõng hobusejõhvist); punutud paelad ja posamendid kangana; tutid jms tooted 58.09 Mustriline tüll ja muu võrkriie, v.a telgedel kootud riie ja silmkoeline või heegeldatud kangas; käsipits või masinapits kanga, ribade või motiividena 59.01 Vatt ja vatist tooted; tekstiilflokk ning tekstiilitolm ja kiutopid: A. Hügieenisidemed ja -padjad C. Muud 59.02 Vilt ja sellest valmistatud tooted, impregneeritud või impregneerimata, pealistatud või pealistamata: B. Muu vilt C. Vildist esemed 59.03 Lausriie, sellest valmistatud tooted, impregneeritud või impregneerimata, pealistatud või pealistamata 59.04 Nöörid, paelad ja köied, punutud või mitte: A. Punutud B. Muud: 1. Keemilisi filamentkiude sisaldavad 2. Muud: a) Puuvillast või džuudist b) Muust materjalist: 2. Muu ex 59.08 Tselluloosi derivaatidega või muu plastmassiga impregneeritud, pealistatud, kaetud või lamineeritud riie, v.a riie rõivaste tööstuslikuks tootmiseks: B. Muu 59.13 Elastikriie ja -posamendid (v.a silmkoelised või heegeldatud tooted), mis koosnevad kumminiiti sisaldavatest tekstiilmaterjalidest 59.15 Tekstiilist voolikud ja torud, voodriga või ilma, muude materjalidega armeeritud või mitte, muudest materjalidest manustega või ilma ex 60.01 Silmkoeline või heegeldatud riie, elastiku või kummiga katmata, v.a riie rõivaste tööstuslikuks tootmiseks 60.03 Sukad, alussukad, sokid, lühikesed sokid, pöiakaitsed jms, silmkoelised või heegeldatud, elastiku või kummiga katmata 60.04 Aluspesu, silmkoeline või heegeldatud, elastiku või kummiga katmata 60.05 Pealisrõivad ja muud tooted, silmkoelised või heegeldatud, elastiku või kummiga katmata 61.01 Meeste ja poiste pealisrõivad: B. Karusnahaga ääristatud C. Rõivad, mille peamine koostisaine sisaldab siidi või keemilisi filamentkiude D. Muud 61.02 Naiste, tüdrukute ja imikute pealisrõivad 61.03 Meeste ja poiste alusrõivad, sh kraed, särgiesised ja kätised 61.04 Naiste, tüdrukute ja imikute alusrõivad 61.07 Lipsud, ristlipsud ja kaelasidemed 61.09 Korsetid, korsettvööd, sukahoidjad, rinnahoidjad, traksid, sukapaelad jms tooted (sh silmkoelised või heegeldatud tooted), elastikust või mitte 62.01 Reisivaibad ja tekid 62.02 Voodipesu, lauapesu, vannilinad, käterätikud ning köögirätikud; kardinad ja muud sisustustarbed 64.01 Jalatsid kummist või plastmassist välistaldade ja pealsetega ex 85.15 Värvitelerid

E LISA







Norra tollitariifistiku rubriigi nr Kirjeldus ▼M15 ex 33.06 Perfumery, cosmetics and toilet preparations ▼B 36.01 Püssirohud 36.02 Valmislõhkeained, v.a püssirohud ▼M15 ex 36.04 Mining, blasting and safety fuses ▼B 39.01 Kondensatsiooni, polükondensatsiooni ja astmekasvupolümerisatsiooni teel saadud tooted, monifitseeritud või polümeriseeritud või mitte, lineaarsed või mitte (nt fenoplastid, aminoplastid, alküüdid, polüallüülestrid ja muud küllastumata polüestrid, silikoonid): ►M15 C. Artificial sausage casings D. Other ◄ 39.02 Polümerisatsiooni ja kopolümerisatsiooni teel saadud tooted (nt polüetüleen, polütetrahaloetüleenid, polüisobutüleen, polüstüreen, polüvinüülkloriid, polüvinüülatsetaat, polüvinüülkloroatsetaat ja muud polüvinüüli derivaadid ning polümetakrüüli derivaadid, kumaroonindeenvaigud): A. Käesoleva kaubagrupi märkuse 3 punktides a, b ja e osutatud kujul imporditav polüetüleen ex B. Sillutuskivid, mis sisaldavad vähemalt 60 % mineraalseid täiteaineid, v.a polüpropüleen ja polüakrüül ex C. Muud põrandakatted, v.a polüpropüleen ja polüakrüül ex E. Tehissooled vorstidele (“vorstinahad”), v.a polüpropüleen ja polüakrüü ex F. Muud, v.a polüpropüleen ja polüakrüül 39.03 Regenereeritud tselluloos; tselluloosnitraat, tselluloosatsetaat ja muud tselluloosestrid, tsellulooseetrid ja muud tselluloosi keemilised derivaadid, plastifitseeritud või mitte (nt kolloodium, tselluloid); vulkaniseeritud kiud: A. Vulkaniseeritud kiud: 2. Muu B. Püroksüliin, laskepuuvill ja kolloodium C. Muud: 1. Töötlemata: a) Tselluloosatsetaadi presspulbrid c) Muud 2. Töödeldud b) Käsnad c) Muud 39.04 Tahkestatud valgud (nt tahkestatud kaseiin ja tahkestatud želatiin): A. Tehissooled vorstidele (“vorstinahad”) 39.05 Sulatamise teel modifitseeritud looduslikud vaigud (ümbersulatatud vaigud); looduslike vaikude või vaikhapete esterdamise teel saadud tehisvaigud (estervaigud); loodusliku kautšuki keemilised derivaadid (nt klooritud kautšuk, kautšuki hüdrokloriid, oksüdeeritud kautšuk, tsüklistatud kautšuk) 39.06 Muud kõrgpolümeersed ained, tehisvaigud ja plastmassid, k.a algiinhape, selle soolad ja estrid; linoksiin 39.07 Rubriikides 39.01-39.06 kirjeldatud materjalidest tooted: B. Tehissooled vorstidele (“vorstinahad”) C. Rubriiki 39.03 kuuluvast kilest kotid jms pakketooted; lambid ja nende osad D. Viskooskäsnad E. Konveierilindid, ülekande- või lifti rihmad ning rihmariie F. Muud 40.09 Kõvastamata vulkaniseeritud kummist torud ja voolikud: 40.10 Vulkaniseeritud kummist konveierilindid, ülekande- või lifti rihmad ning rihmariie 40.11 ex A. Mootorsõidukite, õhusõidukite ja jalgrataste õhkrehvid, v.a mootorrataste, motorollerite ja traktorite rehvid; mootorsõidukite või traktorite sisekummid; mootorsõidukite pöiavööd ja täisrehvid B. Muud 40.14 Muud kõvastamata vulkaanilisest kummist esemed B. Muud 48.21 Muud paberimassist, paberist, papist või tselluloosvatist tooted: A. Lambivarjud; paberimassist munarestid D. Muud 58.02 Muud vaibad, vaipkatted, matid ning “Kelem”, “Schumacks”, “Karamanie” jms vaibad, valmistoodetena või mitte 59.10 Linoleum ja linoleumiga samalaadsel tekstiilalusel valmistatud materjalid, valmislõigatud või mitte, põrandakattena kasutamiseks või mitte; põrandakatted tekstiilalusel, valmislõigatud või mitte: B. Muud 64.02 Jalatsid nahk- või plastnahktaldadega; jalatsid (v.a rubriiki 64.01 kuuluvad) kummist või plastmassist välistaldadega 69.11 Portselanist (sh biskviitportselanist ja Parose portselanist) lauanõud ja muud kodumajapidamises või tualetis kasutatavad esemed 69.12 Muud keraamilised lauanõud ja muud kodumajapidamises või tualetis kasutatavad esemed 70.05 Töötlemata tõmmatud või puhutud (sh plateeritud) klaas ristkülikutena 70.06 Valatud, valtsitud, tõmmatud või puhutud klaas (sh plateeritud või armeeritud klaas) ristkülikutena, ühelt või mõlemalt poolt lihvitud või poleeritud, kuid muul viisil töötlemata 70.07 Valatud, valtsitud, tõmmatud või puhutud klaas (sh plateeritud või armeeritud klaas), mis on tükeldatud teisiti kui ristkülikuteks, painutatud või muul viisil töödeldud (nt kaldservadega või graveeritud), ühelt või mõlemalt poolt lihvitud või poleeritud või mitte; mitmekihilised klaasisolaatorid; vitraažiklaasid jms klaastooted 70.08 Karastamise või lamineerimise teel saadud purunemiskindel klaas, vormitud või vormimata 70.09 Klaaspeeglid (sh tahavaatepeeglid), raamiga või ilma, aluskihiga B. Muud ex 70.13 Klaasesemed (v.a rubriiki nr 70.19 kuuluvad esemed), mida tavaliselt kasutatakse lauas, köögis, tualetis või kontoris, sisekujunduses või sarnastel eesmärkdiel, v.a kristallist esemed (mille pliioksiidide sisaldus on vähemalt 24 % ja tihedus on võrdne või suurem kui 2,9), käsitsi või masinaga valmistatud, lihvitud või mitte, kaunistatud või mitte 70.14 Klaasist valgustid, signaalseadmed ja opilised elemendid, optiliselt töötlemata, mitte optilisest klaasist 73.17 Malmist torud: A. Ribitorud B. Heitveetorud 73.18 Rauast (v.a malm) või terasest torud ja nende toorikud (v.a kõrgsurvehüdroelektrilised torujuhtmed): A. Needitud või pööratud äärtega B. Muud: ex 1. Seina paksusega üle 1,8 mm, v.a õmbluseta torud 73.20 Rauast või terasest toruliitmikud (nt muhvid, põlved, otsikud ja äärikud): A. Heitveetorude liitmikud ▼M15 73.38 Articles of a kind commonly used for domestic purposes, sanitary ware for indoor use, and parts of such articles and ware, of iron or steel; iron or steel wool; pot scourers and scouring and polishing pads, gloves and the like, of iron or steel: A. Articles of a kind commonly used for domestic purposes: 2. Other B. Builders’ sanitary ware for indoor use: 2. Other ▼B 76.02 Survetöödeldud alumiiniumvardad, -latid, -nurgad ja -profiilid; alumiiniumtraat: B. Muud 76.03 Survetöödeldud alumiiniumplaadid, -lehed ja -ribad: B. Muud 82.04 Käsi-tööriistad, sh klaasilõiketeemandid, mis ei kuulu ühtegi teise käesoleva kaubagrupi rubriiki; leeklambid, alasid, kruustangid, pitskruvid jms, v.a tööpinkide osad ja seadised; teisaldatavad ääsid; käsiajamiga või pedaaliga lihvkettad (raamidega) 82.07 Tööriistade otsikud ning plaadid, prussid jms tööriistade otsikutele, tööriistadele monteerimata, paagutatud metallikarbiididest (nt volfram-, molübdeen- või vanaadiumkarbiidid) ▼M15 ex 82.09 Knives with cutting blades, serrated or not (including pruning knives), other than knives falling within heading No 82.06, except knife blades ▼B 82.14 Lusikad, kahvlid, kalakahvlid, võinoad, kulbid jms köögi- või lauanõud 83.01 Mitteväärismetallist lukud (võtmega, koodkombinatsiooniga või elektriliselt toimivad) ja nende osad; mitteväärismetallist käekottide, kohvrite vms lukkudega raamid ja selliste raamide osad; mitteväärismetallist võtmed eelnimetatud toodete jaoks, valmis viilitud või mitte 83.02 Mitteväärismetallist kinnitusdetailid ja furnituurid mööbli, uste, treppide, akende, ruloode, sadulsepatoodete, kohvrite, kastide, karpide jm jaoks (sh automaatsed uksesulgurid), mitteväärismetallist kübarariiulid, -nagid, kronsteinid jms 84.15 Külmikud ja külmutusseadmed (elektrilised või mitte): ex A. Kombineeritud külmikud ja sügavkülmikud, mille maht ei ületa 0,284 kuupmeetrit ex C. Sügavkülmikud ning kombineeritud külmikud ja sügavkülmikud 84.47 Tööpingid puidu, korgi, luu, eboniidi, kõvade tehisplastmaterjalide või muude kõvade nikerdusmaterjalide töötlemiseks, v.a rubriiki nr 84.49 kuuluvad masinad: B. Mitmespindlilised trei- ja puurpingid C. Tapimasinad puidu töötlemiseks D. Muud 84.61 Kraanid, klapid, ventiilid jm analoogne armatuur torustike, katelde, reservuaaride, paakide jne jaoks, sh reduktsiooni- ning termoreguleerventiilid: 85.04 Akud 85.12 Elektrilised kiir- või salvestusboilerid ja sukelkuumutid; elektriseadmed pinnase soojendamiseks ja ruumide kütmiseks; elektrilised juuksuriseadmed (näiteks föönid, lokiaparaadid, seadmed lokitangide soojendamiseks) ja elektritriikrauad; elektrotermilised kodumasinad; elektrikütteelemendid, v.a süsinikust: B. Muud 85.23 Isoleeritud elektritraat (sh emailtraat ja anoodmehaanilisel teel töödeldud traat), kaablid (sh koaksiaalkaablid) jm, ühendusdetailidega või ilma 85.25 Igast materjalist isolaatorid 85.26 Elektrimasinate, -aparaatide ja -seadmete isolatsioonivahendid, valmistatud täielikult isoleermaterjalist peale mõne väiksema metallosa, mis on sisse pandud vormimise käigus üksnes montaaži otstarbel, v.a rubriiki 85.25 kuuluvad isolaatorid 87.05 Rubriikidesse 87.01, 87.02 või 87.03 kuuluvate mootorsõidukite kered (sh kabiinid): B. Inimeste veoks mõeldud mootorsõidukitele, sh bussidele C. Muud 87.09 Mootorrattad ja abimootoriga jalgrattad, külgkorviga või ilma; igat liiki külgkorvid 87.10 Motoriseerimata jalgrattad (sh velorikšad ja kolmerattalised veojalgrattad) ►M15 87.13 ◄ ►M15 Baby carriages and parts thereof ◄ A. Lapsevankrid ja nende osad 90.28 Elektrilised mõõte-, kontrolli-, analüüsi- või automaatkontrolliinstrumendid ja -aparaadid: A. Kajaseire- ja hüdrolokatsiooniseadmed ▼M15 ex 92.11 Gramophones, dictating machines and other sound recorders or reproducers, including record-players and tape decks, with or without sound-heads; television image and sound recorders or reproducers, magnetic ▼B 94.03 Muu mööbel ja selle osad A. Terasest: 1. Nikli või kroomiga kaetud ▼M15 96.01 Brooms and brushes, consisting of twigs or other vegetable materials merely bound together and not mounted in a head (for example, besoms and whisks), with or without handles; other brooms and brushes (including brushes of a kind used as parts of machines); prepared knots and tufts for broom or brush making; paint rollers; squeegees (other than roller squeegees) and mops: B. Paint rollers C. Other: 1. With mountings of paperboard, wood or metal, not covered: a) Of vegetable materials b) Other 2. Other ▼B 98.01 Nööbid, nööbivormid, trukid ja mansetinööbid; nende toodete toorikud ja osad 98.02 Tõmblukud ja nende osad

PROTOKOLL nr 2

toodete kohta, mille suhtes on kehtestatud erikord, et võtta arvesse neis kasutatud põllumajandussaaduste hinna erinevusi













Artikkel 1

Selleks, et võtta arvesse käesolevale protokollile lisatud tabelites nimetatud kaupades kasutatud põllumajandussaaduste hinna erinevusi, ei välista käesolev leping järgmist:

i) maksu võtmine impordilt muutuvkomponendi või kindlaksmääratud summana või siseriiklike hinnakompensatsioonimeetmete rakendamine;

ii) vastuvõetud meetmete rakendamine ekspordi suhtes.

Artikkel 2

1. Käesolevale protokollile lisatud tabelites nimetatud toodete puhul on tollimaksu baasmäärad:

a) algkoosseisuga ühenduses: 1. jaanuaril 1972 tegelikult kohaldatav tollimaks;

b) Taanis, Iirimaal ja Ühendkuningriigis: i) määrusega (EMÜ) nr 1059/69 hõlmatud toodete puhul: — Iirimaal, — Taanis ja Ühendkuningriigis nende toodete puhul, mida ei hõlma Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni asutamiskonventsioon: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitleva akti artiklist 47 tulenevad tollimaksud; ühiskomiteele teatatakse neist baasmääradest õigeaegselt ja igal juhul enne lõikes 2 ettenähtud esimest vähendamist; ii) muude toodete puhul: 1. jaanuaril 1972 tegelikult kohaldatav tollimaks;

c) Norras: käesolevale protokollile lisatud II tabelis näidatud tollimaksud.

2. Nii määratletud tollimaksu baasmäärade ja käesolevale protokollile lisatud tabelites näidatud 1. juulil 1977 kohaldatavate tollimaksude vahe kaotatakse järk-järgult viie 20 %lise vähendamisega, mis tehakse järgmistel kuupäevadel:

käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval,







1. jaanuaril 1974, 1. jaanuaril 1975, 1. jaanuaril 1976, 1. juulil 1977.

Kui aga 1. juulil 1977 kohaldatav tollimaks on suurem kui tollimaksu baasmäär, vähendatakse nende maksude vahet 40 % 1. jaanuaril 1974 ja seejärel 20 % igal järgmisel kuupäeval:







1. jaanuaril 1975, 1. jaanuaril 1976, 1. juulil 1977.







Ühise tollitariifistiku rubriigi nr Kirjeldus 22.06 Vermutid ja muud värsketest viinamarjadest valmistatud veinid, aromatisaatoritega ex 22.09 Kanged alkohoolsed joogid (v.a rubriigis 22.08 nimetatud); liköörid ja muud alkohoolsed joogid; alkoholtoodete segud (kontsentreeritud ekstraktid), mida kasutatakse jookide valmistamiseks: — Kanged alkohoolsed joogid, v.a rumm, arrak, taffia, džinn, viski, viin etüülalkoholi sisaldusega 45,2o või vähem, ning ploomi-, pirni- või kirsibrändi, mis sisaldab muna või munakollast ja/või suhkrut (sahharoosi või invertsuhkrut).

Artikkel 3

1. Käesolevat protokolli kohaldatakse ka nende ühise tollitariifistiku rubriigi nr 22.09 C alkohoolsete jookide suhtes, mida ei ole nimetatud käesolevale protokollile lisatud I ja II tabelis. Nende toodete suhtes kohaldatavaid tollimaksu vähendamisi reguleerivad eeskirjad otsustab ühiskomitee.

Nende eeskirjade koostamise ajal või pärast seda otsustab ühiskomitee, kas lisada käesolevasse protokolli ka muud Brüsseli nomenklatuuri kaubagruppide 1-24 tooted, mida lepinguosaliste territooriumidel ei reguleerita põllumajanduseeskirjadega.

2. Sel puhul täiendab ühiskomitee vajaduse korral protokolli nr 3 II ja III lisa.

I TABEL

EUROOPA MAJANDUSÜHENDUS







Ühise tollitariifistiku rubriigi nr Kirjeldus Tollimaksu baasmäärad 1. juulil 1977 kohaldatav tollimaks 15.10 Rasvhapped; rafineerimisel saadud happelised õlid; rasvalkoholid: ex C. Muud rasvhapped; rafineerimisel saadud happelised õlid: — Männipuidust tooted, mille rasvhappesisaldus on vähemalt 90 % massist 4,5 % 0 17.04 Suhkrukondiitritooted, mis ei sisalda kakaod: A. Lagritsaekstrakt sahharoosisisaldusega üle 10 % massist, muude lisanditeta 21 % 12 % B. Närimiskumm 8 % + mk, maksimaalselt 23 % mk C. Valge šokolaad 13 % + mk, maksimaalselt 27 % + tts mk D. Muud 13 % + mk, maksimaalselt 27 % + tts mk 18.06 Šokolaad jm kakaod sisaldavad tooted: A. Kakaopulber, ainult sahharoosiga magustatud 10 % + mk mk B. Jäätis (v.a jäätisepulber) 12 % + mk, maksimaalselt 27 % + tts mk C. Šokolaad ja šokolaaditooted, täidisega või ilma; kakaod sisaldavad suhkrukondiitritooted ja nende suhkruasendajatest valmistatud asendajad 12 % + mk, maksimaalselt 27 % + tts mk D. Muud: I. Ei sisalda piimarasvu või sisaldavad neid alla 1,5 % massist: a) Müügipakendites netomassiga kuni 500 g 12 % + mk, maksimaalselt 27 % + tts mk b) Muud: — Müügipakendites netomassiga üle 500 g, kuid alla 1 kg 19 % + mk mk — Muud 19 % + mk 6 % + mk II. Mis sisaldavad piimarasvu massist: a) Rohkem kui 1,5 %, kuid alla 6,5 % 1. Müügipakendites netomassiga kuni 500 g 12 % + mk, maksimaalelt 27 % + tts mk 2. Muud — Müügipakendites netomassiga üle 500 g, kuid alla 1 kg 19 % + mk mk — Muud 19 % + mk 6 % + mk b) Rohkem kui 6,5 %, aga alla 26 %: 1. Müügipakendites netomassiga kuni 500 g 12 % + mk mk 2. Muud — Müügipakendites netomassiga üle 500 g, kuid alla 1 kg 19 % + mk mk — Muud 19 % + mk 6 % + mk c) 26 % või enam: 1. Müügipakendites netomassiga kuni 500 g 12 % + mk mk 2. Muud: — Müügipakendites netomassiga üle 500 g, kuid alla 1 kg 19 % + mk mk — Muud 19 % + mk 6 % + mk 19.01 Linnaseekstrakt 8 % + mk mk ▼M15 19.02 Malt extract; preparations of flour, meal, starch or malt extract, of a kind used as infant food or for dietetic or culinary purposes, containing less than 50 % by weight of cocoa: A. Malt extract 8 % + vc vc B. Other 11 % + vc vc ▼B 19.03 Makaronid, spagetid jms tooted 12 % + mk mk 19.04 Tapiokk ja saago; nende kartulist või muudest tärklistest valmistatud asendajad 10 % + mk mk 19.05 Teravilja või teraviljasaaduste paisutamise või röstimise teel valmistatud toiduained (paisutatud riis, maisihelbed ja muud samalaadsed tooted) 8 % + mk mk 19.06 Armulaualeib, ravimikapslid, pitserleib, riispaber jms 7 % + mk mk ▼M15 19.07 Bread, ships’ biscuits and other ordinary bakers’ wares, not containing added sugar, honey, eggs, fats, cheese or fruit; communion wafers, cachets of a kind suitable for pharmaceutical use, sealing wafers, rice paper and similar products: A. Crispbread 9 % + vc with a max. of 24 %+adf vc B. Matzos 6 % + vc with a max. of 20 %+adf vc C. Communion wafers, cachets of a kind suitable for pharmaceutical use, sealing wafers, rice paper and similar products 7 % + vc vc D. Other 14 % + vc vc ▼B 19.08 Saia- ja kondiitritooted (koogid, küpsised jne) ja muud valikpagaritooted, kakaosisaldusega või ilma: A. Piparkoogid jms 13 % + mk mk B. Muud 13 % + mk, maksimaalselt 30 % + ttj või 35 % + tts mk ▼M15 21.02 Extracts, essences or concentrates, of coffee, tea or mate and preparations with a basis of those extracts, essences or concentrates: roasted chicory and other roasted coffee substitutes and extracts, essences and concentrates thereof: C. Roasted chicory and other roasted coffee substitutes: II. Other 8 % + vc vc D. Extracts, essences and concentrates of roasted chicory and other roasted coffee substitutes: II. Other 14 % + vc vc ▼B 21.04 Kastmed; vürtsi- ja maitseainesegud: B. Muud — Tomateid sisaldavad 18 % 10 % — Nimetamata 18 % 6 % 21.05 Supid ja puljongid, vedelikuna, pulbrina või tahkel kujul; homogeniseeritud toidusegud: A. Supid ja puljongid, vedelikuna, pulbrina või tahkel kujul: — Tomateid sisaldavad 18 % 10 % — Nimetamata 18 % 6 % 21.06 Pärmid (aktiivsed ja mitteaktiivsed); valmis küpsetuspulbrid: A. Aktiivpärmid: II. Pagaripärmid 15 % + mk mk B. Mitteaktiivsed pärmid: I. Tablettide, kuubikute jms kujul või siis müügipakendites netomassiga kuni 1 kg 13 % 4 % II. Muud 8 % 4 % ▼M15 21.07 Food preparations not elsewhere specified or included: ▼B A. Teravili terade või viljapeadena, eelküpsetatud või muul viisil töödeldud 13 % + mk mk B. Ravioolid, makaronid, spagetid jms, täidiseta, keedetud; eespool nimetatud valmistised, täidisega 13 % + mk mk C. Jäätis (v.a jäätisepulber) 13 % + mk mk D. Töödeldud jogurt; töödeldud piim pulbrina imiku- või dieettoiduks või kulinaarsel otstarbel kasutamiseks 13 % + mk mk E. Fondüüjuust 13 % + mk, maksimaalselt 35 UA 100 kg netomassi kohta mk, maksimaalselt 25 UA 100 kg netomassi kohta ▼M15 G. Other: I. Containing no milkfats or containing less than 1-5 % by weight of such fats: a) Containing no sucrose or containing less than 5 % by weight of sucrose (including invert sugar expressed as sucrose): ex 1. Containing no starch or containing less than 5 % by weight of-starch: — Hydrolysates of proteins; autolysates of yeast 20 % 6 % 2. Containing by weight of starch 5 % or more 13 % + vc vc b) Containing 5 % or more but less than 15 % by weight of sucrose (including invert sugar expressed as sucrose) 13 % + vc vc c) Containing 15 % or more but less than 30 % by weight of sucrose (including invert sugar expressed as sucrose) 13 % + vc vc d) Containing 30 % or more but less than 50 % by weight of sucrose (including invert sugar expressed as sucrose) 13 % + vc vc e) Containing 50 % or more but less than 85 % by weight of sucrose (including invert sugar expressed as sucrose) 13 % + vc vc f) Containing 85 % or more by weight of sucrose (including invert sugar expressed as sucrose) 13 % + vc vc II. Containing 1-5 % or more but less than 6 % by weight of milkfats 13 % + vc vc III. Containing 6 % or more but less than 12 % by weight of milkfats 13 % + vc vc IV. Containing 12 % or more but less than 18 % by weight of milkfats 13 % + vc vc V. Containing 18 % or more but less than 26 % by weight of milkfats 13 % + vc vc VI. Containing 26 %-or more but less than 45 % by weight of milkfats: — In immediate packings of a net capacity of 1 kg or less 13 % + vc vc — Other 13 % + vc 6 % + vc VII. Containing 45 % or more but less than 65 % by weight of milkfats: — In immediate packings of a net capacity of 1 kg or less 13 % + vc vc — Other 13 % + vc 6 % + vc VIII. Containing 65 % or more but less than 85 % by weight of milkfats: — In immediate packings of a net capacity of 1 kg or less 13 % + vc vc — Other 13 % + vc 6 % + vc IX. Containing 85 % or more by weight of milkfats: — In immediate packings of a net capacity of 1 kg or less 13 % + vc vc — Other 13 % + vc 6 % + vc ▼B 22.02 Limonaad, lõhna- ja maitseainelisandiga mineraalveed ja karboniseeritud veed ning muud alkoholivabad joogid, v.a rubriiki 20.07 kuuluvad puu- ja köögiviljamahlad: ex A. Ei sisalda piima ega piimarasva — Sisaldavad suhkrut (sahharoosi või invertsuhkrut) 15 % 0 B. Muud 8 % + mk mk 22.03 Linnaseõlu 24 % 10 % 22.06 Vermutid ja muud värsketest viinamarjadest valmistatud veinid, aromatisaatoritega: A. Tegeliku alkoholisisaldusega kuni 18o, pakendites sisaldusega: I. Kuni kaks liitrit 17 UA/hl 0 II. Üle kahe liitri 14 UA/hl 0 B. Tegeliku kangusega üle 18o, kuid mitte üle 22o, pakendites mahuga: I. Kuni kaks liitrit 19 UA/hl 0 II. Üle kahe liitri 16 UA/hl 0 C. Tegeliku alkoholisisaldusega üle 22o, pakendites sisaldusega: I. Kuni kaks liitrit 1,60 UA/hl alkoholisisalduse kraadi kohta +10 UA/hl 0 II. Üle kahe liitri 1,60 UA/hl alkoholisisalduse kraadi kohta 0 22.09 Kanged alkohoolsed joogid (v.a rubriigis 22.08 nimetatud); liköörid ja muud alkohoolsed joogid; alkoholtoodete segud (kontsentreeritud ekstraktid), mida kasutatakse jookide valmistamiseks: C. Alkohoolsed joogid: ex V. Muud: — Mis sisaldavad muna või munakollast ja/või suhkrut (sahharoosi või invertsuhkrut), pakendites mahuga: a) Kuni kaks liitrit 1,60 UA/hl alkoholisisalduse kraadi kohta +10 UA/hl 1 UA/hl alkoholisisalduse kraadi kohta +6 UA/hl b) Üle kahe liitri 1,60 UA/hl alkoholisisalduse kraadi kohta 1 UA/hl alkoholisisalduse kraadi kohta 29.04 Atsükliline alkohol ja selle halogeenitud, sulfoneeritud, nitreeritud või nitroositud derivaadid: C. Mitmehüdroksüülsed alkoholid: II. Mannitool 12 % + mk 8 % + mk III. Sorbitool a) Vesilahusena: 1. Mannitooli sisaldusega kuni 2 % massist sorbitooli sisalduse suhtes 12 % + mk 6 % + mk 2. Muu 9 % + mk 6 % + mk b) Muud: 1. Mannitooli sisaldusega kuni 2 % massist sorbitooli sisalduse suhtes 12 % + mk 6 % + mk 2. Muu 9 % + mk 6 % + mk 29.10 Atsetaalid ja poolatsetaalid ning hapnikku sisaldavate liht- või liitfunktsionaalsete rühmadega atsetaalid ja poolatsetaalid ning nende halogeenitud, sulfoonitud, nitreeritud või nitroositud derivaadid: ex B. Muud — Metüülglükosiidid 14,4 % 8 % 29.14 Ühealuselised karboksüülhapped ja nende anhüdriidid, halogeniidid, peroksiidid ja perhapped ning nende halogeenitud, sulfoneeritud, nitreeritud või nitroositud derivaadid. ex A. Küllastunud atsüklilised ühealuselised karboksüülhapped: — Mannitooli estrid ja sorbitooli estrid 8,8-18,4 % 8 % ex B. Küllastumata atsüklilised ühealuselised karboksüülhapped: — Mannitooli estrid ja sorbitooli estrid 12-13,6 % 8 % 29.15 Mitmealuselised karboksüülhapped ja nende anhüdriidid, halogeniidid, peroksiidid ja perhapped ning nende halogeenitud, sulfoneeritud, nitreeritud või nitroositud derivaadid: A. Atsüklilised mitmealuselised karboksüülhapped: ex V. Muud: — Itakoonhape, selle soolad ja estrid 10,4 % 0 29.16 Karboksüülhapped, mis sisaldavad alkoholi, fenooli, aldehüüdi või ketooni funktsionalset rühma, ning muud hapnikku sisaldavate liht- või liitfunktsionaalsete rühmadega karboksüülhapped ja nende anhüdriidid, halogeniidid, peroksiidid ja perhapped ning nende halogeenitud, sulfoneeritud, nitreeritud või nitroositud derivaadid: A. Karboksüülhapped, mis sisaldavad alkoholi funktsionaalset rühma 1. Piimhape, selle soolad ja estrid 13,6 % 0 IV. Sidrunhape, selle soolad ja estrid: a) Sidrunhape 15,2 % 0 b) Puhastamata kaltsiumtsitraat 5,6 % 0 c) Muud 16 % 0 ►M10 German text: ex VIII. andere: — Glycerinsäure, Glykolsäure, Zuckersäure, Isozuckersäure, Heptazuckersäure, ihre Salze und Ester. English text: ex VIII. Other: — Glyceric acid, glycolic acid, saccharic acid, isosaccharic acid, heptasaccharic acid, their salts and esters. French text: ex VIII. autres: — Acide glycérique, acide glycolique, acide saccharique, acide isosaccharique, acide heptasaccharique, leurs sels et leurs esters. Italian text:, ex VIII. altri: — Acido glicerico, acido glicolico, acido saccarico, acido isosaccarico, acido eptasaccarico, loro sali e loro esteri. Dutch text: ex VIII. andere: — Glycerinezuur, glycolzuur, suikerzuur, isosuikerzuur, heptasuikerzuur, alsmede zouten en esters daarvan. The Danish text remains unchanged. ◄ 12 % 8 % 29.35 Heterotsüklilised ühendid; nukleiinhapped: ex Q. Muud: — Veevabad mannitooli- ja sorbitooliühendid, v.a maltool ja isomaltool 10,4 % 8 % 29.43 Keemiliselt puhtad suhkrud, v.a sahharoos, glükoos ja laktoos; suhkrute eetrid ja estrid ning nende soolad, v.a rubriikides 29.39, 29.41 või 29.42 nimetatud tooted: B. Muud 20 % 8 % 29.44 Antibiootikumid: A. Penitsilliinid 16,8 % 0 35.01 Kaseiin, kaseinaadid jm kaseiinisaadused kaseiinliimid: A. Kaseiin: I. Regenereeritud tekstiilkiudude tootmiseks () 2 % 0 II. Tööstuslikuks otstarbeks, v.a toidukaupade või loomasöötade valmistamiseks: () — Veesisaldusega vähemalt 50 % massist 5 % 0 — Muud 5 % 3 % III. Muu 14 % 12 % B. Kaseiinliimid 13 % 11 % C. Muud 10 % 8 % 35.05 Dekstriinid ja dekstriinidel põhinevad liimid; lahustuvad või röstitud tärklised; tärklisest valmistatud liimid: A. Dekstriinid; lahustuvad või röstitud tärklised 14 % + mk mk B. Dekstriinist või tärklisest valmistatud liimid 13 % + mk, maksimaalselt 18 % mk 35.06 Mujal nimetamata valmisliimid; tooted liimidena kasutamiseks, jaemüügiks pakendatud, netomassiga kuni 1 kg: A. Mujal nimetamata valmisliimid: ex II. Muud liimid: — Naatriumsilikaadi emulsiooni alusel 12,8 % 0 ex B. Tooted liimidena kasutamiseks, jaemüügiks pakendatud, netomassiga kuni 1 kg: — Naatriumsilikaadi emulsiooni alusel 15,2 % 0 38.12 Tekstiili-, paberi-, naha- jms tööstuses kasutatavad läigestid, apretid ja peitsid: A. Läigestid ja apretid: I. Tärklisainete baasil 13 % + mk, maksimaalselt 20 % mk 38.19 Keemiatööstuses ja sellega seotud tööstusharudes toodetavad mujal nimetamata keemiatooted ja preparaadid (sh looduslike saaduste segudest koosnevad); keemiatööstuse ja sellega seotud tööstusharude mujal nimetamata tootmisjäägid: Q. Sünteetilisel vaigul põhinevad valukärnade sideained 12,8 % 8 % ▼M10 T. Sorbitol, other than that falling within subheading 29.04 C III: I. In aqueous solution: (a) Containing 2 % or less by weight of mannitol, calculated on the sorbitol content 12 % + vc 6 % + vc (b) Other 9 % + vc 6 % + vc II. Other: (a) Containing 2 % or less by weight of mannitol, calculated on the sorbitol content 12 % + vc 6 % + vc (b) Other 9 % + vc 6 % + vc ex U. Other: — Products obtained from the cracking of sorbitol 14,4 % 8 % ▼B 39.02 Polümerisatsiooni ja kopolümerisatsiooni teel saadud tooted (nt polüetüleen, polütetrahaloetüleenid, polüisobutüleen, polüstüreen, polüvinüülkloriid, polüvinüülatsetaat, polüvinüülkloroatsetaat ja muud polüvinüüli derivaadid, polüakrüüli ja polümetakrüüli derivaadid, kumaroonindeenvaigud): ex C. Muud: — Vaiguemulsioonidel põhinevad liimained 12-8,4 % 0 39.06 Muud kõrgpolümeersed ained, tehisvaigud ja plastmassid, k.a algiinhape, selle soolad ja estrid; linoksiin: ex B. Muud: — Dekstraan 16 % 6 % — Nimetamata, v.a linoksiin 16 % 8 % (1) Käesoleva alamrubriigi kande suhtes kehtivad tingimused, mille määravad kindlaks pädevad asutused.

Märkus:

Käesolevas loendis esinevad lühendid mk, tts, ttj tähendavad “muutuvkomponent”, “täiendav tollimaks suhkrult” ja “täiendav tollimaks jahult”.

II TABEL

NORRA







Norra tollitariifistiku rubriigi nr Kirjeldus Tollimaksu baasmäärad (Norra krooni/kg) 1. juulil 1977 kohaldatav tollimaks 15.10 Rasvhapped; rafineerimisel saadud happelised õlid; rasvalkoholid: ex C. Muud: — Männipuidust tooted, mille rasvhappesisaldus on vähemalt 90 % massist 0,16 0 17.04 Suhkrukondiitritooted, mis ei sisalda kakaod: A. Lagrits 2,00 0 (1) B. Muud 1,00 0 (1) 18.06 Šokolaad jm kakaod sisaldavad tooted: A. Šokolaad; magustatud kakaopulber; jäätis; jäätisepulbrid ja kohvikoorepulbrid: — Magustatud kakaopulber 1,00 0 — Šokolaad; jäätisepulbrid ja kohvikoorepulbrid 1,00 0 (1) — Jäätis 15 %, vähemalt 0,90 Norra krooni/kg 0,90 B. Muud 0,50 0 (1) 19.01 Linnaseekstrakt 0,40 0 ▼M15 19.02 Malt extract; preparations of flour, meal, starch or malt extract, of a kind used as infant food or for dietetic or culinary purposes, containing less than 50 % by weight of cocoa: — Malt extract 0.40 0 — Cake mixtures in containers of a net capacity of less than 2 kg 0.80 0 (1) — Other 0.80 0.50 (1) ▼B 19.03 Makaronid, spagetid jms tooted 0,40 0,20 (1) 19.04 Tapiokk ja saago; nende kartulist või muudest tärklistest valmistatud asendajad 0,60 0,20 (1) 19.05 Teraviljasaaduste paisutamise või röstimise teel valmistatud toiduained (paisutatud riis, maisihelbed ja muud samalaadsed tooted) 0,40 0 19.06 Armulaualeib, ravimikapslid, pitserleib, riispaber jms 1,60 0 ▼M15 19.07 Bread, ships’ biscuits and other ordinary bakers’ wares, not containing added sugar, honey, eggs, fats, cheese or fruit; communion wafers, cachets of a kind suitable for pharmaceutical use, sealing wafers, rice paper and similar products: — Communion wafers, cachets of a kind suitable for pharmaceutical use, sealing wafers, rice paper and similar products 1.60 0 — ‘Knekkebrød’ 20 % 10 % (1) — ‘Flatbrød’: — Containing wheat 0.80 0 — Other 0.20 0 — Ships’ biscuits, fine bread crumbs and rusks: — Containing wheat 0.80 0 — Other 0.20 0 — Other: — Containing wheat 0.80 0.50 (1) — Other 0.20 0 ▼B 19.08 Saia- ja kondiitritooted (koogid, küpsised jne) ja muud valikpagaritooted, kakaosisaldusega või ilma 2,00 0 (1) ▼M15 ex 21.02 Roasted chicory and other roasted coffee substitutes; extracts, essences and concentrates thereof 0 0 ▼B 21.04 Kastmed; vürtsi- ja maitseainesegud 18 %+ mk, maksimaalselt 1,50 Norra krooni/kg mk (1) 21.05 Supid ja puljongid, vedelikuna, pulbrina või tahkel kujul; homogeniseeritud toidusegud: B. Supid ja puljongid, vedelikuna, pulbrina või tahkel kujul: 1. Õhukindlas pakendis: a) Lihapuljong 8 %+ mk, maksimaalselt 0,70 Norra krooni/kg mk (1) b) Köögiviljasupid ja -puljongid, mis ei sisalda liha ega ekstrakti 8 %+ mk, maksimaalselt 0,35 Norra krooni/kg mk (1) ▼M24 c) Muu: 1. Kalasupp (sisaldab vähemalt 25 % massist kala) 8 %+mk mk (1) 2. Muud 8 %+mk mk (1) ▼B 2. Muudes mahutites: a) Mis sisaldavad liha või lihaekstrakti 8 % + mk mk (1) b) Muud 8 % + mk mk (1) 21.06 Pärmid (aktiivsed ja mitteaktiivsed); valmis küpsetuspulbrid: ex A. Pärmid: 1. Veinipärm 1,20 0 2. Pärm loomasöödaks Vaba Vaba 3. Muud, v.a presspärm 30 % 0 21.07 Mujal nimetamata toiduained: A. Pooltooted rubriiki nr 19.05 kuuluvate toodete valmistamiseks 0,20 0 B. Maiustused ja närimiskumm, mis ei sisalda suhkrut 1,00 0 (1) ▼M24 C. Mittealkohoolsed segud (kontsentreeritud ekstraktid), mida kasutatakse jookide valmistamiseks: — Õuna- ja mustsõstramahla kontsentreeritud ekstraktid 15 % 10 % (1) — Muud 15 % 0 D. Töödeldud mais 15 % 0 E. Valgukontsentraadid 30 % 0 F. Muud 1. Jäätis, jäätisepulbrid ja kohvikoorepulbrid: — Rasvaineid sisaldav jäätis 30 %, minimaalselt 1,70 Norra krooni/kg 1,70 Norra krooni/kg — Muud 30 % 0 (1) 2. Muud: — Magustatud toidurasv; pagari- ja kondiitritööstuses kasutatavad rasvaemulsioonid jms: — Rasvaine sisaldusega alla 10 % massist 30 % 0 (1) — Rasvaine sisaldusega vähemalt 10 % massist 30 % 25 % (1) — Jogurt, lõhna- ja maitseainelisandite või puuviljalisandiga 30 %, minimaalselt 1,70 Norra krooni/kg 1,70 Norra krooni/kg — Kiirkeeduriis jms 30 % 0 — Kohvipastad; ravioolid, makaronid, spagetid jms pastatooted, keedetud 30 % 0 — Muud 30 % 0 ▼B 22.02 Limonaad, lõhna- ja maitseainelisandiga mineraalveed ja karboniseeritud veed ning muud karastusjoogid, v.a rubriiki 20.07 kuuluvad puu- ja köögiviljamahlad 1,00 0 (1) 22.03 Linnaseõlu: A. Pudelites või purkides 2,00 Norra krooni/kg 0 B. Muudes mahutites 1,80 0 22.06 Vermutid ja muud värsketest viinamarjadest valmistatud veinid, aromatisaatoritega Vaba Vaba ex 22.09 Denatureerimata etanool, kangusega alla 80o; liköörid ja muud alkohoolsed joogid; alkoholtoodete segud (kontsentreeritud ekstraktid), mida kasutatakse jookide valmistamiseks: — Alkohoolsed joogid, mis sisaldavad muna või munakollast ja/või suhkrut (sahharoosi või invertsuhkrut) Vaba Vaba 29.04 Atsükliline alkohol ja selle halogeenitud, sulfoneeritud, nitreeritud või nitroositud derivaadid: ex C. Muud: — Mannitool ja sorbitool 15 % 0 ex 29.10 Atsetaalid ja poolatsetaalid ning hapnikku sisaldavate liht- või liitfunktsionaalsete rühmadega atsetaalid ja poolatsetaalid ning nende halogeenitud, sulfoonitud, nitreeritud või nitroositud derivaadid: — Metüülglükosiidid 15 % 0 ex 29.14 Ühealuselised karboksüülhapped ja nende anhüdriidid, halogeniidid, peroksiidid ja perhapped ning nende halogeenitud, sulfoneeritud, nitreeritud või nitroositud derivaadid: — Mannitooli ja sorbitooli estrid 24 % 0 29.15 Mitmealuselised karboksüülhapped ja nende anhüdriidid, halogeniidid, peroksiidid ja perhapped ning nende halogeenitud, sulfoneeritud, nitreeritud või nitroositud derivaadid: ex A. Itakoonhapped ja nende soolad Vaba Vaba ex B. Itakoonhapete estrid 24 % 0 ex 29.16 Karboksüülhapped, mis sisaldavad alkoholi, fenooli, aldehüüdi või ketooni funktsionalset rühma, ning muud hapnikku sisaldavate liht- või liitfunktsionaalsete rühmadega karboksüülhapped ja nende anhüdriidid, halogeniidid, peroksiidid ja perhapped ning nende halogeenitud, sulfoneeritud, nitreeritud või nitroositud derivaadid: ►M10 The German text remains unchanged. The English text remains unchanged. French text: (i) Acide lactique, acide citrique, acide glycérique, acide glycolique, acide saccharique, acide isosaccharique, acide heptasaccharique et leurs sels. Italian text: (i) Acido lattico, acido citrico, acido glicerico, acido glicolico, acido saccarico, acido isosaccarico, acido eptasaccarico e loro sali. Dutch text: (i) Melkzuur, citroenzuur, glycerinezuur, glycolzuur, suikerzuur, isosuikerzuur, heptasuikerzuur, alsmede zouten en esters daarvan. The Danish text remains unchanged. ◄ Vaba Vaba ii) Piimhappe, sidrunhappe, glütseriinhappe, glükoolhappe, sahhariinhappe, isosahhariinhappe ja heptasahhariinhappe estrid 15 % 0 ex 29.35 Heterotsüklilised ühendid, nukleiinhapped: — Mannitooli ja sorbitooli anhüdriidid, v.a maltool ja isomaltool 15 % 0 ex 29.43 Keemiliselt puhtad suhkrud, v.a sahharoos, glükoos ja laktoos; suhkrute eetrid ja estrid ning nende soolad, v.a rubriikides 29.39, 29.41 või 29.42 nimetatud tooted: — Muud, v.a ramnoos, rafinoos ja mannoos 0,10 0 ex 29.44 Antibiootikumid: — Penitsilliinid ning nende soolad ja muud derivaadid Vaba Vaba 35.01 Kaseiin, kaseinaadid jm kaseiinisaadused; kaseiinliimid: A. Kaseiin 1,50 0 (1) B. Kaseiinliimid 25 % 0 (1) C. Muud 15 % 0 (1) 35.05 Dekstriinid ja dekstriinidel põhinevad liimid; lahustuvad või röstitud tärklised; tärklisest valmistatud liimid: A. Lahustuvad ja röstitud tärklised: 1. Kartulitest: a) Toiduainetetööstusele ja koduseks kasutamiseks 0,51 + mk, maksimaalselt 0,51 Norra krooni/kg 0,17 + mk (2) b) Muud 0,51 0 2. Muu 0,51 0 B. Muud 0,51 0 ex 35.06 Mujal nimetamata valmisliimid; tooted liimidena kasutamiseks, jaemüügiks pakendatud, netomassiga kuni 1 kg: — Naatriumsilikaadi emulsioonidel põhinevad 12,5 % 0 ▼M15 ex 35.07 Enzymes; prepared enzymes not elsewhere specified or included: — Prepared enzymes containing foodstuffs 30 % 0 (1) ▼B ex 38.12 Tekstiili-, paberi-, naha- jms tööstuses kasutatavad läigestid, apretid ja peitsid: — Tärklisel põhinevad 0,51 0 (1) ex 38.19 Keemiatööstuses ja sellega seotud tööstusharudes toodetavad mujal nimetamata keemiatooted ja preparaadid (sh looduslike saaduste segudest koosnevad); keemiatööstuse ja sellega seotud tööstusharude mujal nimetamata tootmisjäägid: — Sünteetilisel vaigul põhinevad valukärnade sideained 0,10 0 — Sorbitooli krakkimissaadused 15 % 0 ex 39.02 Polümerisatsiooni ja kopolümerisatsiooni teel saadud tooted (nt polüetüleen, polütetrahaloetüleenid, polüisobutüleen, polüstüreen, polüvinüülkloriid, polüvinüülatsetaat, polüvinüülkloroatsetaat ja muud polüvinüüli derivaadid, polüakrüüli ja polümetakrüüli derivaadid, kumaroonindeenvaigud): — Vaiguemulsioonidel põhinevad liimid 10–20 % 0 ex 39.06 Muud kõrgpolümeersed ained, tehisvaigud ja plastmassid, k.a algiinhape, selle soolad ja estrid; linoksiin: — Muud kõrgpolümeersed ained, tehisvaigud ja plastmassid, nende soolad ja estrid, v.a algiinhape ning selle soolad ja estrid 15 % 0 (1) Norra jätab endale õiguse valida kohaldatav süsteem, et arvestada põllumajanduslike põhitoodete hinnaerinevusi. (2) Erandina protokolli nr 2 artikli 2 lõigete 1 ja 2 sätetest otsustab ühiskomitee käesoleva rubriigi vähenduste rakendamise viisi ja esimese vähendamise kuupäeva.

Märkus:

Käesolevas nimekirjas esinev lühend mk tähendab “muutuvkomponent”.

▼M58

PROTOKOLL nr 3

mõiste “päritolustaatusega tooted” määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta

SISUKORD I JAOTIS ÜLDSÄTTED Artikkel 1 Mõisted II JAOTIS MÕISTE “PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED” MÄÄRATLUS Artikkel 2 Üldnõuded Artikkel 3 Kumulatsioon ühenduses Artikkel 4 Kumulatsioon Norras Artikkel 5 Täielikult saadud või toodetud tooted Artikkel 6 Piisava töö või töötluse läbinud tooted Artikkel 7 Ebapiisav töö või töötlus Artikkel 8 Kvalifikatsiooniühik Artikkel 9 Tarvikud, varuosad ja tööriistad Artikkel 10 Komplektid Artikkel 11 Kõrvalised tegurid III JAOTIS TERRITORIAALSED NÕUDED Artikkel 12 Territoriaalsuse põhimõte Artikkel 13 Otsevedu Artikkel 14 Näitused IV JAOTIS TOLLIMAKSUDE TAGASTAMINE VÕI TOLLIMAKSUDEST VABASTAMINE Artikkel 15 Tollimaksude tagastamise või tollimaksudest vabastamise keeld V JAOTIS PÄRITOLUTÕEND Artikkel 16 Üldnõuded Artikkel 17 Liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED väljaandmise kord Artikkel 18 Tagantjärele välja antud liikumissertifikaat EUR.1 või EUR-MED Artikkel 19 Liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED duplikaadi väljaandmine Artikkel 20 Liikumissertifikaadi EUR.1 või EUR-MED väljaandmine varem väljaantud või koostatud päritolutõendi alusel Artikkel 21 Arvestuslik eraldamine Artikkel 22 Arvedeklaratsiooni või EUR-MED arvedeklaratsiooni koostamise tingimused Artikkel 23 Heakskiidetud eksportija Artikkel 24 Päritolutõendi kehtivus Artikkel 25 Päritolutõendi esitamine Artikkel 26 Importimine osasaadetistena Artikkel 27 Päritolutõendist vabastamine Artikkel 28 Tõendavad dokumendid Artikkel 29 Päritolutõendite ja tõendavate dokumentide säilitamine Artikkel 30 Lahknevused ja vormistusvead Artikkel 31 Eurodes väljendatud summad VI JAOTIS HALDUSKOOSTÖÖ KORD Artikkel 32 Vastastikune abi Artikkel 33 Päritolutõendi õigsuse kontroll Artikkel 34 Vaidluste lahendamine Artikkel 35 Sanktsioonid Artikkel 36 Vabatsoonid VII JAOTIS CEUTA JA MELILLA Artikkel 37 Protokolli kohaldamine Artikkel 38 Eritingimused VIII JAOTIS LÕPPSÄTTED Artikkel 39 Protokolli muudatused Artikkel 40 Üleminekusätted transiit- ja ladustatud kauba kohta Lisade loetelu I lisa: Sissejuhatavad märkused II lisa loendi kohta II lisa: Loend päritolustaatuseta materjalidega tehtavatest töödest või töötlemistoimingutest, mis annavad tootele päritolustaatuse IIIa lisa: Liikumissertifikaadi EUR.1 ja liikumissertifikaadi EUR.1 taotluse näidised IIIb lisa: Liikumissertifikaadi EUR-MED ja liikumissertifikaadi EUR-MED taotluse näidised IVa lisa: Arvedeklaratsiooni tekst IVb lisa: EUR-MED arvedeklaratsiooni tekst Ühisdeklaratsioonid Ühisdeklaratsioon Andorra Vürstiriigi kohta Ühisdeklaratsioon San Marino Vabariigi kohta

I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas protokollis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) valmistamine – igat liiki töö või töötlemine, kaasa arvatud komplekteerimine või eritoimingud;

b) materjal – koostisosa, toormaterjal, komponent või osa jne, mida on toote valmistamisel kasutatud;

c) toode – valmistatav toode, isegi kui see on ette nähtud hiljem mõnes teises valmistamistoimingus kasutamiseks;

d) kaup – nii materjalid kui ka tooted;

e) tolliväärtus – kooskõlas üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) 1994 VII artikli rakendamise lepinguga (WTO leping tolliväärtuse määramise kohta) määratud tolliväärtus;

f) tehasehind – hind, mida makstakse ühenduses või Norras asuvas tehases toote eest tootjale, kelle ettevõttes toimub viimane töö või töötlus, tingimusel, et hind sisaldab kõikide kasutatud materjalide väärtust ja sellest on maha arvatud kõik siseriiklikud maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote eksportimisel;

g) materjalide väärtus – kasutatud päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal või, kui see ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse ühenduses või Norras;

h) päritolustaatusega materjalide väärtus – selliste materjalide väärtus punkti g kohaselt, mida kohaldatakse mutatis mutandis;

i) lisandunud väärtus – toodete tehasehind, millest on lahutatud kõikide selliste nimetatud tootes sisalduvate materjalide tolliväärtus, mis pärinevad artiklites 3 ja 4 osutatud riikidest, mille puhul kohaldatakse kumulatsiooni, või kui tolliväärtus ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse ühenduses või Norras;

j) grupid ja rubriigid – kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (käesolevas protokollis edaspidi “harmoneeritud süsteem” või “HS”) moodustavas nomenklatuuris kasutatud grupid ja rubriigid (neljakohalised koodid);

k) klassifitseerimine – osutab toote või materjali klassifitseerimisele teatud rubriiki;

l) kaubasaadetis – tooted, mis saadetakse samaaegselt ühelt eksportijalt ühele kaubasaajale või mis saadetakse eksportijalt kaubasaajale üheainsa veodokumendi alusel või selle dokumendi puudumisel üheainsa kaubaarve alusel;

m) territooriumid – hõlmab ka territoriaalvesi.







II JAOTIS

MÕISTE “PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED” MÄÄRATLUS

Artikkel 2

Üldnõuded

1. Lepingu kohaldamisel loetakse järgmisi tooteid ühendusest pärinevateks toodeteks:

a) täielikult ühenduses saadud või toodetud tooted artikli 5 tähenduses;

b) ühenduses saadud või toodetud tooted, milles on kasutatud materjale, mis ei ole täielikult ühenduses saadud või toodetud, tingimusel et need on läbinud ühenduses piisava töö või töötluse artikli 6 tähenduses;

c) Euroopa Majanduspiirkonnast (EMP) pärinevad tooted Euroopa Majanduspiirkonna lepingu protokolli nr 4 tähenduses.

2. Lepingu kohaldamisel loetakse järgmisi tooteid Norrast pärinevateks toodeteks:

a) täielikult Norras saadud või toodetud tooted artikli 5 tähenduses;

b) Norras saadud või toodetud tooted, milles on kasutatud materjale, mis ei ole täielikult Norras saadud või toodetud, tingimusel et need on läbinud Norras piisava töö või töötluse artikli 6 tähenduses;

c) Euroopa Majanduspiirkonnast (EMP) pärinevad tooted Euroopa Majanduspiirkonna lepingu protokolli nr 4 tähenduses.

Artikkel 3

Kumulatsioon ühenduses

1. Ilma et see piiraks artikli 2 lõike 1 kohaldamist, loetakse tooteid ühendusest pärinevaks, kui need on seal saadud või toodetud ning neis on kasutatud Bulgaariast, Šveitsist (sh Liechtensteinist), ( 2 ) Islandilt, Norrast, Rumeeniast, Türgist või ühendusest pärit materjale, tingimusel et ühenduses tehtud töö või töötlus on artiklis 7 mainitud toimingutest ulatuslikum. Need materjalid ei pea olema läbinud piisavat tööd või töötlust.

2. Ilma et see piiraks artikli 2 lõike 1 kohaldamist, loetakse tooteid ühendusest pärinevaks, kui need on seal saadud või toodetud ning neis on kasutatud materjale, mis pärinevad Fääri saartelt või 27. ja 28. novembril 1995 toimunud Euroopa-Vahemere konverentsil vastu võetud Barcelona deklaratsioonil põhineva Euroopa-Vahemere partnerluse osalisriigist, välja arvatud Türgist, ( 3 ) tingimusel et ühenduses tehtud töö või töötlus on artiklis 7 mainitud toimingutest ulatuslikum. Need materjalid ei pea olema läbinud piisavat tööd või töötlust.

3. Kui ühenduses tehtav töö või töötlus ei ole artiklis 7 mainitud toimingutest ulatuslikum, loetakse saadud või toodetud toode ühendusest pärinevaks ainult juhul, kui sellele seal lisandunud väärtus on suurem kui mõnest muust lõikes 1 või 2 osutatud riigist pärinevate kasutatud materjalide väärtus. Vastasel juhul loetakse saadud või toodetud toode pärinevaks riigist, kust pärinevate ühenduses valmistamiseks kasutatud päritolustaatusega materjalide väärtus on suurim.

4. Lõikes 1 või 2 osutatud riikidest pärinevad tooted, mis ei läbi ühenduses tööd või töötlust, säilitavad nendesse riikidesse eksportimisel oma päritolustaatuse.

5. Käesolevas artiklis sätestatud kumulatsiooni võib kohaldada üksnes järgmistel tingimustel:

a) päritolustaatuse saamisega seotud riikide ning sihtriigi vahel kohaldatakse vastavalt üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XXIV artiklile sooduskaubanduslepingut;

b) materjalid ja tooted on saanud päritolustaatuse käesolevas protokollis sätestatud päritolureeglitega samasuguste päritolureeglite kohaldamisel ning

c) teatised kumulatsiooni kohaldamiseks vajalike nõuete täitmise kohta on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas (C-seerias) ning Norras sealse korra kohaselt.

Käesolevas artiklis sätestatud kumulatsiooni kohaldatakse alates Euroopa Liidu Teatajas (C-seerias) avaldatud teatises märgitud kuupäevast.

Ühendus esitab Euroopa Ühenduste Komisjoni kaudu Norrale üksikasjalikud andmed lepingute kohta, mida kohaldatakse teiste lõigetes 1 ja 2 osutatud riikidega, kaasa arvatud nende lepingute jõustumiskuupäeva ja vastavad päritolureeglid.

Artikkel 4

Kumulatsioon Norras

1. Ilma et see piiraks artikli 2 lõike 2 kohaldamist, loetakse tooteid Norrast pärinevaks, kui need on seal saadud või toodetud ning neis on kasutatud Bulgaariast, Šveitsist (sh Liechtensteinist), (3) Islandilt, Norrast, Rumeeniast, Türgist või ühendusest pärit materjale, tingimusel, et Norras tehtud töö või töötlus on artiklis 7 mainitud toimingutest ulatuslikum. Need materjalid ei pea olema läbinud piisavat tööd või töötlust.

2. Ilma et see piiraks artikli 2 lõike 2 kohaldamist, loetakse tooteid Norrast pärinevaks, kui need on seal saadud või toodetud ning neis on kasutatud materjale, mis pärinevad Fääri saartelt või 27. ja 28. novembril 1995 toimunud Euroopa-Vahemere konverentsil vastu võetud Barcelona deklaratsioonil põhineva Euroopa-Vahemere partnerluse osalisriigist, välja arvatud Türgist, (3) tingimusel et Norras tehtud töö või töötlus on artiklis 7 mainitud toimingutest ulatuslikum. Need materjalid ei pea olema läbinud piisavat tööd või töötlust.

3. Kui Norras tehtav töö või töötlus ei ole artiklis 7 mainitud toimingutest ulatuslikum, loetakse saadud või toodetud toode Norrast pärinevaks ainult juhul, kui sellele seal lisandunud väärtus on suurem kui mõnest muust lõikes 1 või 2 osutatud riigist pärinevate kasutatud materjalide väärtus. Vastasel juhul loetakse saadud või toodetud toode pärinevaks riigist, kust pärinevate Norras valmistamiseks kasutatud päritolustaatusega materjalide väärtus on suurim.

4. Lõikes 1 või 2 osutatud riikidest pärinevad tooted, mis ei läbi Norras tööd või töötlust, säilitavad nendesse riikidesse eksportimisel oma päritolustaatuse.

5. Käesolevas artiklis sätestatud kumulatsiooni võib kohaldada üksnes järgmistel tingimustel:

a) päritolustaatuse saamisega seotud riikide ning sihtriigi vahel kohaldatakse vastavalt üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XXIV artiklile sooduskaubanduslepingut;

b) materjalid ja tooted on saanud päritolustaatuse käesolevas protokollis sätestatud päritolureeglitega samasuguste päritolureeglite kohaldamisel ning

c) teatised kumulatsiooni kohaldamiseks vajalike nõuete täitmise kohta on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas (C-seerias) ning Norras sealse korra kohaselt.

Käesolevas artiklis sätestatud kumulatsiooni kohaldatakse alates Euroopa Liidu Teatajas (C-seerias) avaldatud teatises märgitud kuupäevast.

Norra esitab Euroopa Ühenduste Komisjoni kaudu ühendusele üksikasjalikud andmed lepingute kohta, mida kohaldatakse teiste lõigetes 1 ja 2 osutatud riikidega, kaasa arvatud nende lepingute jõustumiskuupäeva ja vastavad päritolureeglid.

Artikkel 5

Täielikult saadud või toodetud tooted

1. Järgmisi tooteid käsitatakse täielikult ühenduses või Norras saadud või toodetud toodetena:

a) nende pinnasest ja merepõhjast kaevandatud mineraalsed maavarad;

b) seal koristatud taimekasvatussaadused;

c) seal sündinud ja kasvatatud elusloomad;

d) seal kasvatatud elusloomadest valmistatud tooted;

e) sealt saadud jahi- ja kalasaak;

f) merekalapüügisaadused ja muud väljaspool ühenduse ja Norra territoriaalvett nende laevade poolt püütud saadused;

g) nende kalatöötlemislaevade pardal üksnes punktis f osutatud saadustest valmistatud tooted;

h) seal kogutud kasutatud esemed, millest saab üksnes tooret, sealhulgas kasutatud rehvid, mis sobivad üksnes protekteerimiseks või jäätmeteks;

i) sealse tootmistegevuse jäätmed ja jäägid;

j) väljaspool nende territoriaalvett merepõhjast või selle aluspinnasest kaevandatud saadused, kui neil on selle merepõhja või selle aluspinnase kasutamise ainuõigus;

k) kõik kaubad, mis on seal valmistatud üksnes punktides a–j nimetatud saadustest või toodetest.

2. Lõike 1 punktides f ja g olevaid mõisteid “nende laevad” ja “nende kalatöötlemislaevad” kohaldatakse ainult selliste laevade ja kalatöötlemislaevade suhtes:

a) mis on registreeritud või laevaregistrisse kantud mõnes ühenduse liikmesriigis või Norras;

b) mis sõidavad mõne ühenduse liikmesriigi või Norra lipu all;

c) millest vähemalt 50 % kuulub ühenduse liikmesriikide või Norra kodanikele või äriühingule, mille peakontor asub ühes neist riikidest ja mille juht või juhtkond, juhatuse või nõukogu esimees ning enamik mõlema organi liikmeid on ühenduse liikmesriikide või Norra kodanikud ja mille kapitalist kuulub osanike vastutusega või piiratud vastutusega äriühingute puhul vähemalt pool eespool nimetatud riikidele või nende avalik-õiguslikele isikutele või kodanikele;

d) mille kapten ja juhtkonnaliikmed on ühenduse liikmesriikide või Norra kodanikud ning

e) mille laevaperest vähemalt 75 % on ühenduse liikmesriikide või Norra kodanikud.

Artikkel 6

Piisava töö või töötluse läbinud tooted

1. Artikli 2 kohaldamisel loetakse tooteid, mis ei ole täielikult saadud või toodetud, piisava töö või töötluse läbinuks, kui II lisa loendis esitatud tingimused on täidetud.

Eespool nimetatud tingimused näitavad, millist päritolustaatuseta materjalidega teostatavat tööd või töötlemist nõutakse kõigi lepinguga hõlmatud toodete valmistamisel ning neid tingimusi kohaldatakse ainult nende materjalide suhtes. Sellest tulenevalt, kui toodet, mis on saanud päritolustaatuse loetelus ettenähtud tingimuste täitmisega, kasutatakse teise toote valmistamisel, ei kohaldata selle suhtes teise toote suhtes kehtivaid tingimusi ega arvestata selle toote valmistamiseks kasutatud materjale teises tootes kui päritolustaatuseta materjale.

2. Olenemata lõikest 1 võib päritolustaatuseta materjale, mida II lisas esitatud loendis ettenähtud tingimuste kohaselt toote valmistamiseks ei tohi kasutada, siiski kasutada, kui:

a) nende koguväärtus ei ületa 10 % toote tehasehinnast;

b) käesoleva lõike alusel ei ületata ühtki protsendimäära, mis on loendis seatud päritolustaatuseta materjalide suurimaks väärtuseks.

Käesolevat lõiget ei kohaldata harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete suhtes.

3. Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse, kui artikli 7 sätetest ei tulene teisiti.

Artikkel 7

Ebapiisav töö või töötlus

1. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, käsitatakse järgmisi toiminguid päritolustaatuse omandamiseks ebapiisava töö või töötlusena, olenemata sellest, kas artikli 6 tingimused on täidetud või mitte:

a) toimingud, mis tagavad toodete seisundi säilimise nende vedamisel ja ladustamisel;

b) pakkeüksuste osadeksjagamine ja koondamine;

c) pesemine, puhastamine; tolmu, oksiidi, õli, värvi ja muude katete eemaldamine;

d) tekstiili triikimine ja pressimine;

e) lihtsad värvimis- ja poleerimistööd;

f) teravilja ja riisi kestade eemaldamine, osaline või täielik pleegitamine, poleerimine ja glaseerimine;

g) suhkru toonimine ja tükkipressimine;

h) puuviljade, pähklite ja köögiviljade koorimine ja kividest puhastamine;

i) teritamine, lihtlihvimine või lihtlõikamine;

j) tuulamine, sõelumine, sortimine, liigitamine, klassifitseerimine, sobitamine (sh toodetest komplektide pakkimine);

k) lihtne klaas- või plastpudelitesse, plekkpurkidesse, kottidesse, karpidesse, kastidesse pakkimine, alustele jms kinnitamine ning kõik muu lihtne pakendamine;

l) märkide, etikettide, logode ja muude eristusmärkide kinnitamine või trükkimine tootele või selle pakendile;

m) ühte või mitut sorti toodete segamine;

n) toote osade lihtne kokkupanemine terviktoote saamiseks või toodete osadekslammutamine;

o) kaks või rohkem punktides a–n loetletud toimingut üheskoos;

p) loomade tapmine.

2. Et määrata kindlaks, kas tootega teostatud töö või töötlus on lõike 1 tähenduses ebapiisav, vaadeldakse kõiki ühenduses või Norras selle tootega tehtud toiminguid koos.

Artikkel 8

Kvalifikatsiooniühik

1. Käesoleva protokolli sätete kohaldamisel on kvalifikatsiooniühik see toode, mida loetakse põhiüksuseks harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri järgi klassifitseerimisel.

Sellest tulenevalt:

a) kui toode, mis koosneb esemete rühmast või kokkupandud esemetest, klassifitseeritakse harmoneeritud süsteemi järgi ühte rubriiki, moodustab tervik kvalifikatsiooniühiku;

b) kui kaubasaadetis koosneb mitmest identsest tootest, mis klassifitseeritakse samasse harmoneeritud süsteemi rubriiki, kohaldatakse käesoleva protokolli sätteid iga toote suhtes eraldi.

2. Kui harmoneeritud süsteemi 5. tõlgendamisreegli kohaselt loetakse klassifitseerimisel pakend toote juurde kuuluvaks, tuleb see ka päritolu kindlaksmääramisel lugeda toote juurde kuuluvaks.

Artikkel 9

Tarvikud, varuosad ja tööriistad

Seadme, masina, aparaadi või sõidukiga kaasas olevaid tarvikuid, varuosi ja tööriistu, mis on tavalise varustuse osaks ja mis kuuluvad hinna sisse ning mille eest ei esitata eraldi arvet, käsitatakse kõnealuse seadme, masina, aparaadi või sõiduki lahutamatu osana.

Artikkel 10

Komplektid

Harmoneeritud süsteemi 3. tõlgendamisreegliga määratletud komplektil on päritolustaatus, kui kõik komplekti kuuluvad tooted on päritolustaatusega. Kui komplekt koosneb päritolustaatusega ja päritolustaatuseta toodetest, on komplekt tervikuna siiski päritolustaatusega, kui päritolustaatuseta toodete väärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast.

Artikkel 11

Kõrvalised tegurid

Selleks et teha kindlaks, kas toode on päritolustaatusega või mitte, ei ole vaja kindlaks määrata järgmiste toote valmistamisel kasutatavate toodete päritolu:

a) elektrienergia ja kütus;

b) sisseseade ja varustus;

c) masinad ja tööriistad;

d) kaubad, mis ei kuulu ega ole ette nähtud kuuluma toote lõppkoosseisu.







III JAOTIS

TERRITORIAALSED NÕUDED

Artikkel 12

Territoriaalsuse põhimõte

1. Kui artikli 2 lõike 1 punktis c, artiklites 3 ja 4 ning käesoleva artikli lõikes 3 ei ole sätestatud teisiti, peavad II jaotises kehtestatud päritolustaatuse saamise tingimused olema ühenduses või Norras pidevalt täidetud.

2. Kui artiklites 3 ja 4 ei ole sätestatud teisiti, tuleb juhul, kui ühendusest või Norrast mõnda teise riiki eksporditavad päritolustaatusega kaubad tagasi saadetakse, käsitada neid päritolustaatuseta kaupadena, kui tollile ei saa tõendada, et:

a) tagasitoodud kaubad on samad kaubad, mis eksporditi, ning

b) need ei ole kõnealuses riigis või eksportimise ajal läbinud ühtegi muud toimingut peale nende, mis on vajalikud kaupade seisundi säilitamiseks.

3. Ühendusest või Norrast eksporditud ja hiljem sinna reimporditud materjalidega väljaspool ühendust või Norrat toimunud töö või töötlus ei mõjuta päritolustaatuse saamist vastavalt II jaotises sätestatud tingimustele, kui:

a) kõnealused materjalid on täielikult saadud või toodetud ühenduses või Norras või nendega enne eksportimist tehtud tööd ja töötlemistoimingud on artiklis 7 osutatud toimingutest ulatuslikumad ning

b) tollile suudetakse nõuetekohaselt tõendada, et: i) reimporditud kaup on saadud eksporditud kaubaga tehtud töö või töötlemise teel ning ii) käesoleva artikli kohaldamisel väljaspool ühendust või Norrat tekkinud kogulisandväärtus ei ole suurem kui 10 % selle lõpptoote tehasehinnast, millele päritolustaatust taotletakse.

4. Lõike 3 kohaldamisel ei rakendata II jaotises sätestatud päritolustaatuse saamise tingimusi väljaspool ühendust või Norrat toimuva töö või töötlemise suhtes. Kui lõpptoote päritolustaatuse kindlaksmääramiseks kasutatakse II lisa loendis sätestatud eeskirja, mis näeb ette kõigi kasutatud päritolustaatuseta materjalide maksimaalse väärtuse, ei või asjaomase lepinguosalise territooriumil kasutatud päritolustaatuseta materjalide koguväärtus koos käesoleva artikli kohaldamisel väljaspool ühendust või Norrat tekkinud kogu lisandväärtusega olla suurem nimetatud protsendimäärast.

5. Lõigete 3 ja 4 kohaldamisel tähendab “kogulisandväärtus” kõiki väljaspool ühendust ja Norrat tekkivaid kulusid, sealhulgas seal kasutatud materjalide väärtust.

6. Lõigete 3 ja 4 sätteid ei kohaldata toodete suhtes, mis ei vasta II lisa loendis sätestatud tingimustele või mida saab pidada piisava töö või töötluse läbinuks ainult siis, kui kohaldatakse artikli 6 lõikes 2 sätestatud üldisi lubatud piirväärtusi.

7. Lõigete 3 ja 4 sätteid ei kohaldata harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete suhtes.

8. Käesoleva artikliga hõlmatud töö või töötlemine väljaspool ühendust või Norrat toimub välistöötlemise korra või muu sarnase korra kohaselt.

Artikkel 13

Otsevedu

1. Lepingus ette nähtud sooduskohtlemist kohaldatakse ainult käesoleva protokolli nõuetele vastavate toodete suhtes, mille vedu toimub otse ühenduse ja Norra vahel või muude artiklites 3 ja 4 nimetatud riikide territooriumide kaudu, mille puhul kohaldatakse kumulatsiooni. Ühe kaubasaadetise moodustavaid tooteid võib siiski vedada muude territooriumide kaudu, vajaduse korral neid kõnealustel territooriumidel ümber laadides või ajutiselt ladustades, tingimusel et need jäävad transiidi- või ladustamisriigis tolli järelevalve alla ning ei läbi muid toiminguid peale maha- või uuesti pealelaadimise või kauba seisundi säilitamiseks vajalike toimingute.

Päritolustaatusega tooteid võib torutranspordi kaudu vedada läbi muude territooriumide peale ühenduse ja Norra.

2. Impordiriigi tollile tõendatakse, et lõike 1 tingimused on täidetud, esitades:

a) üheainsa veodokumendi, mis hõlmab teekonda ekspordiriigist läbi transiidiriigi, või

b) transiidiriigi tolli tõendi: i) milles on täpne toodete kirjeldus; ii) kuhu on märgitud toodete maha- ja uuesti pealelaadimise kuupäevad ning vajaduse korral laevade nimed või muud kasutatud veovahendid ning iii) mis tõendab, millistel tingimustel olid tooted transiidiriigis, või

c) nende puudumisel kõik muud tõendavad dokumendid.

Artikkel 14

Näitused

1. Päritolustaatusega toodete suhtes, mis on saadetud näitusele mõnda muusse riiki peale artiklites 3 ja 4 osutatud riikide, mille puhul kohaldatakse kumulatsiooni, ning mis pärast näitust on müüdud ühendusse või Norrasse importimiseks, kohaldatakse impordil lepingu sätteid, kui tollile on piisavalt tõendatud, et:

a) eksportija on toimetanud nimetatud tooted ühendusest või Norrast näitust korraldavasse riiki ja seal need näitusel välja pannud;

b) kõnealune eksportija on tooted müünud või muul viisil võõrandanud ühenduses või Norras asuvale isikule;

c) tooted on saadetud näituse ajal või vahetult pärast näitust samal kujul, nagu need näitusele saadeti, ning

d) alates näitusele saatmisest ei ole tooteid kasutatud muuks otstarbeks kui seal väljapanekuks.

2. Päritolutõend tuleb välja anda või koostada kooskõlas V jaotise sätetega ja esitada importiva riigi tollile tavalisel viisil. Sellele märgitakse näituse nimi ja aadress. Vajaduse korral võidakse nõuda dokumentaalseid lisatõendeid toodete väljapanekutingimuste kohta.

3. Lõiget 1 kohaldatakse kõikide kaubandus-, tööstus-, põllumajandus- ja käsitöönäitu