02007R0520 — ET — 22.12.2022 — 005.002

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 520/2007,

7. mai 2007,

milles sätestatakse tehnilised meetmed teatavate pika rändega kalavarude kaitseks ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 973/2001







I

JAOTIS

SISSEJUHATAVAD SÄTTED

Artikkel 1

Eesmärk

Käesolevas määruses sätestatakse tehnilised kaitsemeetmed, mida kohaldatakse I lisas osutatud nii teatavate pika rändega kalavarude kui ka kaaspüügiliikide püüdmise ja lossimise suhtes.

Artikkel 2

Reguleerimisala

Ilma et see piiraks artikli 9 kohaldamist, kohaldatakse käesolevat määrust liikmesriikide lipu all sõitvate ühenduses registreeritud laevade (edaspidi “ühenduse kalalaevad”) suhtes.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1. “pika rändega kalad” – I lisas loetletud liigid;

2. “ICCATi osutatud tuunid ja sellele lähedased liigid” – II lisas loetletud liigid;

▼M3 —————

▼B

4. “sportlik kalapüük” – kalapüügitegevus, mille puhul kasutatakse vee-elusressursse harrastuse või spordi eesmärgil;

5. “haardnoot” – võrk, millega piiratakse kalad ümber nii külgedelt kui alt. Haardnoodal võib olla kokkuveotross;

6. “seinnoot” – haardnoot, mille põhjaosa veetakse kokku veotrossiga, mis jookseb läbi alumise selise rõngaste jada, võimaldades võrku kokku vedada ja sulgeda. Seinnoota võib kasutada väikeste pelaagiliste liikide, suurte pelaagiliste liikide ja põhjalähedaste liikide püügiks;

7. “õngejada” – püügivahend, mis koosneb õngeliinist ja vastavalt sihtliigile sellele eri pikkusega lipsude (jõhvnöörid) abil ja eri vahemaa tagant kinnitatud paljudest õngekonksudest. Seda võib merepinnale heita kas vertikaalselt või horisontaalselt. Selle võib vette heita kas põhja või põhja lähedale (põhjaõngejada) või keskmisele sügavusele või pinna lähedale (pinnaõnged);

8. “õngekonks” – terava otsaga kõverdatud terastraadi tükk, tavaliselt kidaga. Õngekonksu teravik võib olla sirge või tagasi pööratud ja koolutatud. Konksu säär võib olla eri pikkuse ja kujuga ning tema ristlõige võib olla ümmargune (tavaline) või lame (stantsitud). Õngekonksu kogupikkust mõõdetakse kui konksu sääre maksimaalset kogupikkust selle õngekonksu silmast, mille kaudu ta tavaliselt õngeliini külge kinnitatakse, kuni kõveruse tipuni. Konksu laiust mõõdetakse kui suurimat horisontaalset kaugust konksu sääre välisosast kuni kida välisosani;

9. “peibutuspüügivahend” – merepinnal hõljuv vahend, mille eesmärk on kalu ligi meelitada;

10. “tuunipüügi ritvõngelaev” – laevad, mis on tuunikala püüdmiseks varustatud ritvõngedega.

Artikkel 4

Piirkonnad

Käesolevas määruses on mered määratletud järgmiselt:

▼M2 —————

▼M5 —————

▼M3 —————

▼M4 —————

▼M2 —————

▼B







III

JAOTIS

PIIRKONNAS 2 KOHALDATAVAD TEHNILISED MEETMED

▼M5 —————

▼M3 —————

▼B







V

JAOTIS

PIIRKONNAS 4 KOHALDATAVAD TEHNILISED MEETMED

▼M4 —————

▼B







VI

JAOTIS

ÜLDKOHALDATAVAD SÄTTED

Artikkel 29

Mereimetajad

1. Mereimetajate parvede või rühmade ümbritsemine seinnoodaga on keelatud.

2. Lõiget 1 kohaldatakse kõikide ühenduse kalalaevade, välja arvatud artiklis 23 osutatud laevade suhtes.







VII

JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 30

Komiteemenetlus

Artikli 6 lõike 4 ja artikli 8 lõike 2 rakendamiseks vajalikud meetmed võetakse vastu kooskõlas määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 3 sätestatud menetlusega.

Artikkel 31

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 973/2001 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 32

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

Pika rändega kalaliikide nimekiri

— Pikkuim-tuun: Thunnus alalunga

— Harilik tuun: Thunnus thynnus

— Suursilm-tuun: Thunnus obesus

— Vööttuun: Katsuwonus pelamis

— Atlandi pelamiid: Sarda sarda

— Kulduim-tuun: Thunnus albacares

— Tuun: Thunnus atlanticus

— Väiketuunid: Euthynnus spp .

— Tuun: Thunnus maccoyii

— Makrelltuunid: Auxis spp.

— Merilatikas: Bramidae

— Marliinid: Tetrapturus spp. ; Makaira spp.

— Purikalalased: Istiophorus spp.

— Mõõkkala: Xiphias gladius

— Makrellhaugid: Scomberesox spp. ; Cololabis spp.

— Harilik kuldmakrell; väike kuldmakrell: Coryphaena hippurus ; coryphaena equiselis

— Hailaadsed: Hexandus griseus ; Cetorhinus maximus ; Alopiidae Rhincodon typus ; Carcharhinide ; Sphyrnidae ; Isuridae ; Lamnidae

— Vaalalised (vaalad ja pringlid): Physeteridae ; Balenidae ; Eschrichtiidae ; Monodontidae ; Ziphiidae ; Delphinidae .

▼M2 —————