2011D0734 — ET — 09.01.2013 — 003.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B NÕUKOGU OTSUS, 12. juuli 2011, mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid (uuesti sõnastatud) (2011/734/EL) (EÜT L 296, 15.11.2011, p.38)

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU OTSUS,

12. juuli 2011,

mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid

(uuesti sõnastatud)

(2011/734/EL)







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 9 ja artiklit 136, võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu 10. mai 2010. aasta otsust 2010/320/EL, mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid, ( 1 ) on mitmel korral ( 2 ) oluliselt muudetud. Kuna sellesse tuleb teha uusi muudatusi, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada. (2) ELi toimimise lepingu artikli 136 lõike 1 punktiga a on ette nähtud võimalus võtta meetmeid nende liikmesriikide suhtes, kelle rahaühik on euro, et tõhustada asjaomaste liikmesriikide eelarvedistsipliini koordineerimist ja järelevalvet. (3) ELi toimimise lepingu artiklis 126 on sätestatud, et liikmesriigid hoiduvad ülemäärasest riigieelarve puudujäägist, ning sellega on ette nähtud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus. Stabiilsuse ja kasvu pakt, mille ennetavate sätetega rakendatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, on raamistik, millega toetatakse usaldusväärse eelarvepositsiooni kiiret taastamist soodustavat valitsuse poliitikat, võttes arvesse majanduse olukorda. (4) Nõukogu otsustas 27. aprillil 2009 kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikega 6, et Kreekal on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning esitas vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 ja nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) ( 3 ) artikli 3 lõikele 4 soovituse ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks hiljemalt 2010. aastaks. Samuti kehtestas nõukogu Kreekale tõhusate meetmete võtmise tähtpäevaks 27. oktoobri 2009. Nõukogu tegi 30. novembril 2009 kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 8 kindlaks, et Kreeka ei olnud võtnud tõhusaid meetmeid; seetõttu teatas nõukogu 16. veebruaril 2010 Kreekale kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 9, et Kreeka peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldama hiljemalt 2012. aastaks (edaspidi „nõukogu artikli 126 lõike 9 alusel tehtud otsus”). Nõukogu kehtestas tõhusate meetmete võtmise tähtpäevaks 15. mai 2010. (5) Määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 5 lõikes 2 on sätestatud, et kui kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 9 on võetud tõhusaid meetmeid ja kui pärast kõnealuse teatise vastuvõtmist leiavad aset ootamatud majandust kahjustavad sündmused, millel on riigi rahandusele märkimisväärne negatiivne mõju, võib nõukogu teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta vastu muudetud teatis vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 9. (6) Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosis, mille alusel esitati Kreekale esialgne teatis, eeldati, et SKP väheneb 2010. aastal ¼ % ja hakkab taas suurenema 2011. aastal, mil prognoositakse 0,7 % majanduskasvu. 2010. aastal toimus SKP reaalkasvu suurem vähenemine, mis eeldatavalt jätkub 2011. aastal. Seejärel peaks majanduskasv hakkama prognooside kohaselt järk-järgult taastuma. Majandusstsenaariumi märkimisväärne halvenemine tähendab vastavalt ka riigi rahanduse väljavaadete halvenemist, kui poliitikat ei muudeta. Lisaks korrigeeriti valitsemissektori 2009. aasta eelarve puudujääk ülespoole (puudujääk suurenes nõukogu artikli 126 lõike 9 alusel tehtud otsuse tegemise ajal prognoositud 12,7 protsendilt SKPst 13,6 protsendile SKPst vastavalt eelarvet käsitlevale teatisele, mille Kreeka esitas 1. aprillil 2010) ( 4 ) ja pärast seda, kui Eurostat viis lõpule koos Kreeka statistikaametiga korraldatava uurimise, ( 5 ) korrigeeriti see 15,4 protsendini SKPst. Peale selle ollakse turgudel mures riigi rahanduse väljavaadete pärast, mis on tinginud valitsemissektori võla riskipreemia järsu suurenemise, raskendades veelgi valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla edasise arengu kontrolli all hoidmist. (7) Valitsemissektori koguvõlg oli 2009. aasta lõpu seisuga 127,1 % SKPst. See on suurim võla suhte näitaja ELis ja ületab aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst märkimisväärselt. Selleks et eelarvepuudujäägi vähendamise kava võimaldaks puudujääki vajalikul määral ja realistlikult vähendada, oleks olukorda arvestades võimalik võla suurenemist hakata piirama alates 2013. aastast. Lisaks valitsemissektori eelarve pidevalt suurele puudujäägile on võlga täiendavalt suurendanud teatud finantstehingud. Kõnealused tegurid on vähendanud turgude usku Kreeka valitsuse võimesse võlg tulevastel aastatel ära maksta. Seetõttu on hädavajalik, et Kreeka võtaks enneolematus ulatuses otsustavaid meetmeid eelarvepuudujäägi vähendamiseks ja võlga suurendavate probleemide lahendamiseks, et peatada võla suhte suurenemine SKPsse ja minna võimalikult kiiresti taas üle turupõhisele rahastamisele. (8) Kreeka valitsuse rahalise olukorra väga tõsise halvenemise tõttu on teised euroala liikmesriigid otsustanud anda Kreekale abi eelarve stabiliseerimiseks, et kindlustada finantsstabiilsus euroalal tervikuna; abi antakse koos Rahvusvahelise Valuutafondi mitmepoolse abiga. Euroalasse kuuluvad liikmesriigid annavad abi kahepoolsete laenude koondamise teel ja selle andmist koordineerib komisjon. Laenuandjad on otsustanud, et abi andmine sõltub sellest, kas Kreeka täidab käesolevat otsust. Eelkõige eeldatakse, et Kreeka täidab käesolevas otsuses sätestatud meetmed otsusega ettenähtud ajakava jooksul. (9) 2011. aasta juunis oli selge, et arvestades eelarvepositsiooni halvenemist 2010. aastal ning eelarve täitmist kuni maini, ületab Kreeka eelarvepuudujääk 2011. aasta eesmärgiks seatud ülempiiri nii palju, et see seab ohtu programmi üldise usaldusväärsuse, kui poliitikat ei muudeta. Seetõttu oli vaja ajakohastada konkreetseid eelarvemeetmed, et Kreekal oleks võimalik 2011. aastal järgida puudujäägieesmärki ning otsusega 2010/320/EL sätestatud järgmiste aastate eelarvepuudujäägi ülempiire. Kõnealuseid meetmeid on ulatuslikult arutatud Kreeka valitsusega ning Euroopa Komisjon, Euroopa Keskpank ja Rahvusvaheline Valuutafond on neis ühiselt kokku leppinud. (10) Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades näib asjakohane muuta otsust 2010/320/EL mitmes aspektis, jättes samas muutmata ülemäärase puudujäägi kõrvaldamiseks kehtestatud tähtaja, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:







▼M3

Artikkel 1

1. Kreeka kõrvaldab ülemäärase eelarvepuudujäägi võimalikult kiiresti ja hiljemalt 2016. aastaks.

2. Ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisele suunatud kohandamiskava eesmärk on valitsemissektori eelarve esmane puudujääk (puudujääk ilma intressikuludeta), mis ei ületa 2 925 miljonit eurot 2012. aastal (1,5 % SKPst), ning valitsemissektori eelarve esmane ülejääk vähemalt 0 miljonit eurot 2013. aastal (0,0 % SKPst), 2 775 miljonit eurot 2014. aastal (1,5 % SKPst), 5 700 miljonit eurot 2015. aastal (3,0 % SKPst) ja 9 000 miljonit eurot 2016. aastal (4,5 % SKPst). Kõnealused esmase puudujäägi/ülejäägi eesmärgid osutavad, et ESA kohane valitsemissektori puudujääk peaks olema 6,9 % SKPst 2012. aastal, 5,4 % SKPst 2013. aastal, 4,5 % SKPst 2014. aastal, 3,4 % SKPst 2015. aastal ja 2,0 % SKPst 2016. aastal. 2012. aasta detsembris rakendatavad võlataset vähendavad meetmed võivad vähendada intressimakseid kuni 1 % SKPst. Kõnealuste näitajate põhjal peaks tsükliliselt kohandatud esmane eelarvepositsioon paranema 4,1 %-lt SKPst 2012. aastal 6,2 %-le SKPst 2013. aastal ja vähemalt 6,4 %-le SKPst aastatel 2014, 2015 ja 2016, ning valitsemissektori tsükliliselt kohandatud eelarvepuudujääk olema – 1,3 % SKPst 2012. aastal, 0,7 % SKPst 2013. aastal, 0,4 % SKPst 2014. aastal, 0,0 % SKPst 2015. aastal ja – 0,4 % SKPst 2016. aastal, peegeldades intressimaksete algset profiili. Finants- ja mittefinantsvarade erastamisest ning pankade rekapitaliseerimisega seotud tehingutest saadav tulu ning kõik ülekanded, mis on seotud eurorühma 21. veebruari 2012. aasta otsusega, mis käsitleb euroala liikmesriikide keskpankade, sealhulgas Kreeka Panga tulusid, mis tulenevad nende investeerimisportfellis olevatest Kreeka valitsuse võlakirjadest, ei vähenda nõutavat eelarve konsolideerimist ning neid ei võeta kõnealuste eesmärkide hindamisel arvesse. Sama kehtib kahjumis pankadelt laekuvate mis tahes maksete suhtes, mida tehakse lisaks nendele maksetele, mis tuleneksid erakorralise likviidsusabi tagatise tasudest, mis on jõus 30. septembril 2012.

3. Lõikes 2 osutatud kohandamiskava, mille puhul võetakse arvesse 2012. aasta detsembris rakendatavate võlataset vähendavate meetmete mõju, oleks kooskõlas prognoosiga, et valitsemissektori koguvõla suhe SKPsse on 2016. aastal alla 160 %.

▼B

Artikkel 2

1. Kreeka võtab enne 2010. aasta juuni lõppu järgmised meetmed:

a) õigusakt, millega kehtestatakse astmeline maks igat laadi tuluallikate suhtes ning käsitatakse töötasu ja kapitalitulusid horisontaalselt ühtselt;

b) õigusakt, millega kõrvaldatakse maksusüsteemis kõik erandid ja autonoomsed maksustamissätted, sealhulgas avalikele teenistujatele makstavatest eritoetustest saadavate tulude puhul;

c) ettenägematute kulude reservi kõigi eelarveliste assigneeringute tühistamine, et säästa 700 miljonit eurot;

d) enamiku solidaarsustoetusteks ettenähtud eelarveliste assigneeringute (v.a vaesuse vähendamiseks ettenähtud assigneeringud) tühistamine, et säästa 400 miljonit eurot;

e) kõige suuremate pensionide vähendamine, et säästa 500 miljonit eurot kogu aasta jooksul (350 miljonit eurot 2010. aastal);

f) riigiametnikele lihavõttepühade ning suve ja jõulude puhul makstavate lisatasude ja toetuste vähendamine, et säästa 1 500 miljonit eurot kogu aasta jooksul (1 100 miljonit eurot 2010. aastal);

g) pensionäridele lihavõttepühade ning suve ja jõulude puhul makstavate lisatasude tühistamine, et säästa 1 900 miljonit eurot kogu aasta jooksul (1 500 miljonit eurot 2010. aastal);

h) käibemaksumäära suurendamine, et säästa vähemalt 1,8 miljardit eurot kogu aasta jooksul (800 miljonit eurot 2010. aastal);

i) kütuse-, tubaka- ja alkoholiaktsiisi suurendamine, et säästa vähemalt 1 050 miljonit eurot kogu aasta jooksul (450 miljonit eurot 2010. aastal);

j) õigusakt, millega rakendatakse teenuste direktiiv ( 6 );

k) õigusakt, millega lihtsustatakse kohaliku tasandi avalikku haldust, et vähendada tegevuskulusid;

l) luuakse töörühm, kelle ülesanne on kiirendada struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendite kasutamist;

m) õigusakt, millega lihtsustatakse uute äriühingute asutamist;

n) avaliku sektori investeeringute vähendamine 500 miljoni euro võrra võrreldes kavandatuga;

o) struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendite kaasrahastamiseks ettenähtud eelarvelisi assigneeringuid hoitakse selleks avatud kesksel kontol, mida ei saa muul eesmärgil kasutada;

p) iseseisva finantsstabiilsuse fondi loomine, mis tegeleks võimaliku kapitalidefitsiidiga ja tagaks finantssektori sujuva toimimise, pakkudes pankadele vastavalt vajadusele omakapitali toetust;

q) pankade järelevalve tugevdamine, kaasates selleks rohkem inimressursse, andes sagedamini aru ning korraldades kvartalipõhiselt stressiteste.

2. Kreeka võtab 2010. aasta septembri lõpuks järgmised meetmed:

a) näeb ette 2011. aasta eelarve projekti lisatavad konsolideerivad fiskaalmeetmed suurusjärgus vähemalt 3,2 % SKPst (4,3 % SKPst, kui arvestada meetmeid, mis kantakse üle 2010. aastast). Kõnealused meetmed hõlmavad järgmist: valitsemissektori vahetarbimise vähendamine vähemalt 300 miljoni euro võrra võrreldes 2010. aasta tasemega (lisaks avaliku halduse ja kohaliku omavalitsuse reformist tulenevale säästule, nagu on osutatud käesolevas lõikes); pensionide indekseerimise külmutamine (et säästa 100 miljonit eurot); ajutise kriisiaja lõivu kehtestamine suure kasumlikkusega ettevõtjatele (annab vähemalt 600 miljoni euro suurust aastast lisatulu aastatel 2011, 2012 ja 2013); teatavate elukutsete esindajate hinnanguline maksustamine (annab vähemalt 400 miljoni euro suurust tulu 2011. aastal ning suurendab maksutulu 2012. ja 2013. aastal vähemalt 100 miljoni euro võrra aastas); käibemaksubaasi laiendamine, hõlmates teatavad teenused, mis praegu on maksust vabastatud, ning kehtestades teatavate vähendatud maksumääraga kaupade ja teenuste (30 % ulatuses) suhtes tavapärase maksumäära (saadav tulu on 1 miljard eurot); CO2-heite maksu järkjärguline kehtestamine (saadav tulu on vähemalt 300 miljonit eurot 2011. aastal); valitsuse poolt avalikku haldust reformivate õigusaktide rakendamine ja kohalike omavalitsuste ümberkorraldamine (et vähendada kulusid vähemalt 500 miljonit eurot aastal 2011 ning veel 500 miljonit eurot aastas aastatel 2012 ja 2013); siseriiklikult rahastatavate investeeringute vähendamine (vähemalt 500 miljoni euro võrra), eelistades ELi struktuurifondidest rahastatavaid investeerimisprojekte; algatused maakasutusõiguse rikkumise reguleerimiseks (saadav tulu on vähemalt 1 500 miljonit eurot aastatel 2011–2013, sellest vähemalt 500 miljonit aastal 2011); hasartmängude litsentsimine (lubade müügist saadakse vähemalt 500 miljonit eurot tulu ja litsentsitasudena 200 miljonit eurot aastas); kinnisvaramaksu baasi laiendamine, ajakohastades varaväärtusi (annab täiendavat tulu vähemalt 400 miljonit eurot); mitterahalise palga täiendav maksustamine, sh autoliisingu maksete maksustamine (tulu vähemalt 150 miljonit eurot); luksuskaupade täiendav maksustamine (tulu vähemalt 100 miljonit eurot); erimaksu kehtestamine loata ehitiste suhtes (tulu vähemalt 800 miljonit eurot aastas); pensionile jäävate avaliku sektori (keskvalitsus, kohalikud omavalitsused, sotsiaalkindlustusfondid, avalik-õiguslikud äriühingud, riigiasutused ja muud avaliku sektori asutused) töötajate asendamine üksnes 20 % ulatuses. Võrreldavat eelarvekokkuhoidu andvaid meetmeid võib kaaluda pärast konsulteerimist komisjoniga;

b) raamatupidamisarvestuse büroo rolli ja vahendeid suurendatakse ning tagatakse, et andmeprognoosidesse ja raamatupidamisarvestusse ei sekkuta poliitiliselt;

c) avaliku sektori palku reguleeriva seadusandliku reformi eelnõu, millega eelkõige luuakse palkade maksmiseks ühtne asutus, kehtestatakse ühtsed põhimõtted ja ajakava, et luua tõhus ja ühtne avaliku sektori palgaastmestik, mida kohaldatakse riigisektori, kohalike omavalitsuste ja muude ametiasutuste suhtes;

d) õigusakt, millega tõhustatakse maksuhaldust ja -kontrolli;

e) algatatakse keskvalitsuse ja olemasolevate sotsiaalprogrammide sõltumatu läbivaatamine;

f) avaldatakse valitsemissektori ja selle allüksuste kättesaadav kuustatistika (kassapõhine arvestus) tulude, kulude, rahastamise ja kulutustega seotud võlgnevuste kohta;

g) valitsemissektori andmete kogumise ja töötlemise parandamise tegevuskava, millega tõhustatakse eelkõige statistikaasutuste ja raamatupidamisarvestuse büroo kontrollimehhanisme ning tagatakse isikliku vastutuse võtmine andmete mittenõuetekohase esitamise korral, et tagada kõrgekvaliteediliste valitsemissektori andmete viivitamatu ja korrektne esitamine, mis on nõutud määrustega (EÜ) nr 2223/96, ( 7 ) (EÜ) nr 264/2000, ( 8 ) (EÜ) nr 1221/2002, ( 9 ) (EÜ) nr 501/2004, ( 10 ) (EÜ) nr 1222/2004, ( 11 ) (EÜ) nr 1161/2005, ( 12 ) (EÜ) nr 223/2009 ( 13 ) ja (EÜ) nr 479/2009 ( 14 );

h) korrapäraselt avaldatakse teavet valitsemissektorisse mitteklassifitseeritud avalik-õiguslike ettevõtjate ja muude avalik-õiguslike üksuste finantsolukorra kohta (sh üksikasjalik tulude arvestus, bilanss ning andmed tööhõive ja palgakulu kohta);

i) luuakse avalik-õiguslike ettevõtjate terviklik keskregister;

j) tegevuskava koos konkreetsete meetmete ajakavaga keskse hankeasutuse loomiseks;

k) õigusakt, millega kehtestatakse avaliku teenindamise kohustusega seotud sellise makse ülempiiriks 50 miljonit eurot aastas, mida keskvalitsus teeb raudtee-ettevõtjatele ajavahemikul 2011–2013, ja kehtestatakse põhimõte, mille kohaselt ei anna riik raudtee-ettevõtjatele otsest või kaudset lisatoetust;

l) Kreeka raudtee äriplaan. Äriplaanis määratakse kindlaks, kuidas muuta tegevus kasumlikuks (võttes alates 2011. aastast arvesse amortisatsioonikulusid), sulgedes selleks sealhulgas kahjumit tootvad liinid, suurendades sõidutariife ja vähendades palku ja töökohti; esitatakse üksikasjalik tundlikkusanalüüs, mis käsitleb kollektiivlepingute tulemuste eri stsenaariumide mõju palgakuludele, ja esitatakse teavet eri võimaluste kohta personali valdkonnas, samuti nähakse ette valdusettevõtja restruktureerimine, sealhulgas maa ja muude varade müük;

m) õigusakt, millega reformitakse palgaläbirääkimiste süsteemi erasektoris ja mis peaks võimaldama vähendada ületöö eest makstava palga määra, muutma tööaja planeerimist tõhusamaks ja võimaldama kohalike piirkondlike paktidega näha ette valdkondlikes lepingutes sätestatust väiksem palgakasv;

n) töökaitseseadusandluse reform, et pikendada uute töökohtade puhul katseaega ühe aastani ning hõlbustada ajutiste lepingute ja osaajalise töö senisest suuremat kasutamist;

o) vahekohtusüsteemi määruse muudatus, et võimaldada pooltel vahekohtu poole pöörduda, kui nad ei nõustu vahendaja ettepanekuga;

p) vahekohtumenetluse reform, et tagada vahekohtu läbipaistev ja objektiivne toimimine iseseisva vahekohtunike komitee kaudu ning selle otsuste sõltumatus valitsuse mõjutustest.

3. Kreeka võtab 2010. aasta detsembri lõpuks järgmised meetmed:

a) lõike 2 punktis a osutatud meetmete lõplik vastuvõtmine;

b) rakendatakse õigusakte, millega tugevdatakse eelarveraamistikku. Selle raames tuleks eelkõige kehtestada keskpika perioodi eelarveraamistik, luua ettenägematute kulude jaoks kohustuslik eelarvereserv, mis vastab 5 protsendile valitsusasutuste assigneeringute kogusummast (v.a palgad, pensionid ja intressimaksed), luua tõhusam eelarve järgimise mehhanism ja asutada parlamendi juures tegutsev eelarvebüroo;

c) struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendite kasutamist kiirendatakse oluliselt;

d) õigusakt, millega lihtsustatakse ja kiirendatakse ettevõtluseks, tööstustegevuseks ja ametialaseks tegevuseks loa andmise menetlust;

e) muudetakse Kreeka konkurentsiameti institutsioonilist raamistikku, et suurendada selle sõltumatust ning kehtestada mõistlikud tähtajad uurimiste korraldamiseks, otsuste esitamiseks ja kaebuste tagasilükkamiseks;

f) meetmed, millega kõrvaldatakse teenuste osutamise vabaduse piirangud;

g) dekreet, millega keelatakse kohalikel omavalitsustel koostada puudujäägiga eelarveid vähemalt kuni 2014. aastani; kohalikule omavalitsusele tehtavate ülekannete vähendamine kooskõlas kavandatud kokkuhoiu ning pädevuste üleandmisega;

h) pensionikulude pikaajaliste vaheprognooside avaldamine aastani 2060, nagu on ette nähtud 2010. aasta juuli õigusloomealase reformiga, mis hõlmab peamisi pensioniskeeme (IKA, sealhulgas riigiteenistujate pensioniskeem, OGA ja OAEE);

i) e-retseptide ühtse süsteemi rakendamine; turul olevate ravimite täieliku hinnakirja avaldamine; mittehüvitatavate ravimite nimekirja ja käsimüügiravimite nimekirja kohaldamine; hüvitatavate ravimite uue nimekirja avaldamine, kasutades uut võrdlushinnasüsteemi; e-retseptide ja skaneerimisega kättesaadavaks tehtud teabe kasutamine ravimiettevõtjatelt allahindluse saamiseks; sellise jälgimismehhanismi kasutuselevõtmine, mis võimaldab hinnata ravimitele tehtavaid kulutusi kuude lõikes; tavapäraste ambulatoorsete teenuste eest 5 euro suuruse omaosalustasu kehtestamine ning omaosalustasu laiendamine põhjendamatutele visiitidele erakorralise meditsiini osakonda; haiglate ja tervisekeskuste auditeeritud aruannete avaldamine; ning tervisepoliitika ekspertide sellise sõltumatu töörühma moodustamine, mille ülesanne on koostada 2011. aasta mai lõpuks üksikasjalik aruanne tervisesüsteemi üldiseks reformiks, et parandada tervisesüsteemi tõhusust ja tulemuslikkust;

j) tegevuskulude täiendav vähendamine vähemalt 5 protsenti, mis annab kokkuhoidu vähemalt 100 miljonit eurot;

k) tehtavate ülekannete täiendav vähendamine, mis annab valitsemissektorile tervikuna kokkuhoidu vähemalt 100 miljonit eurot. Rahastatavad avalik-õiguslikud üksused tagavad samal ajal kulutuste vähendamise, et ei tekiks maksevõlgnevuste kuhjumist;

l) peretoetuste vajaduse hindamine alates 2011. aasta jaanuarist, mis annab kokkuhoidu vähemalt 150 miljonit eurot (arvestamata vastavaid halduskulusid);

m) sõjavarustuse ostmise (tarnete) vähendamine vähemalt 500 miljonit eurot võrreldes 2010. aasta tegeliku tasemega;

n) sotsiaalkindlustusfondide poolt ravimitele tehtavate kulutuste vähendamine 900 miljonit eurot, mis tuleneb ravimite hinna täiendavast langetamisest ja uutest hankemenetlustest; haiglate poolt ravimitele tehtavate kulutuste vähendamine (sealhulgas kulutused seadmetele) vähemalt 350 miljonit eurot;

o) muudatused avalik-õiguslike äriühingute juhtimises, hinnakirjas ning palkades, mis annab kokkuhoidu vähemalt 800 miljonit eurot;

p) vähendatud käibemaksumäärade tõstmine 5,5 protsendilt 6,5 protsendile ning 11 protsendilt 13 protsendile, mis annab lisatulu vähemalt 880 miljonit eurot; ravimite ja hotellimajutuse suhtes kohaldatava käibemaksumäära alandamine 11 protsendilt 6,5 protsendile, mille puhul kulud ei ületa 250 miljonit eurot, arvestamata sotsiaalkindlustusfondide ja haiglate kokkuhoidu, mis tuleneb ravimite väiksemast käibemaksumäärast;

q) kütuse salakaubaveo vastase võitluse tugevdamine (vähemalt 190 miljonit eurot);

r) kohtumenetluse lõivude suurendamine (vähemalt 100 miljonit eurot);

s) tegevuskava rakendamine maksuvõlgnevuste sissenõudmise kiirendamiseks (vähemalt 200 miljonit eurot);

t) maksutrahvide sissenõudmise kiirendamine (vähemalt 400 miljonit eurot);

u) maksuvaidluste ja kohtumenetluste uuest raamistikust tuleneva tulu sissenõudmine (vähemalt 300 miljonit eurot);

v) tulu varsti aeguvate telekommunikatsioonilitsentside uuendamisest (vähemalt 350 miljonit eurot);

w) tulu kontsessioonidest (vähemalt 250 miljonit eurot);

x) Ateena transpordivõrgu (OASA) ümberkorraldamise kava. Kava eesmärk on vähendata äriühingu tegevuskahjumit ning muuta äriühing majanduslikult elujõuliseks. Kava sisaldab äriühingu tegevuskulude kärpeid ning tariifide suurendamist. Nõutud meetmed rakendatakse 2011. aasta märtsiks;

y) õigusakt, millega piiratakse kogu valitsemissektoris töölevõtmist ning viie pensionile jäänud või vallandatud inimese kohta võetakse tööle kuni üks inimene ilma valdkondlike eranditeta ning see hõlmab ka personali, kes viiakse ümberkorraldatavatest avalik-õiguslikest äriühingutest üle valitsusüksustesse;

z) õigusaktid tööturuasutuse tugevdamiseks ja kehtestamaks, et ettevõtte tasandil sõlmitud lepingud on ülimuslikud sektoripõhiste ja kutsealaste lepingute suhtes ilma liigsete piiranguteta; ettevõtte tasandil sõlmitud kollektiivlepingud ei ole piiratud ettevõtte suurust reguleerivate tingimustega; kaotatakse sektoripõhiste ja kutsealaste lepingute laiendamine läbirääkimistes esindamata isikutele; pikendatakse katseaega uuel töökohal; kaotatakse ajalised piirangud ajutisi töötajaid vahendavate agentuuride kasutamisel; kaotatakse tähtajaliste töölepingute suuremat kasutamist takistavad tingimused; kaotatakse säte, mille kohaselt saavad osalise tööajaga töötajad kõrgemat tunnitasu; ning võimaldatakse paindlikumat tööaja kasutust, sh osalise tööajaga vahetustega tööd.

4. Kreeka võtab 2011. aasta märtsi lõpuks järgmised meetmed:

a) avaldatakse pensionikulude üksikasjalikud pikaajalised vaheprognoosid aastani 2060, nagu on ette nähtud 2010. aasta juuli õigusloomealase reformiga. Kõnealused prognoosid hõlmavad täiendavaid (lisapensioni) skeeme ja põhinevad riikliku aktuaarasutuse kogutud ja töödeldud üksikasjalikel andmetel. Prognoosid retsenseerib ja kinnitab majanduspoliitika komitee;

b) likvideeritakse 2010. aastal kogunenud maksevõlgnevused ja vähendatakse eelmistel aastatel kogunenud maksevõlgnevusi;

c) maksudest kõrvalehoidmise vastane kava, mis sisaldab kvantitatiivseid tulemuslikkuse näitajaid, mida maksuamet peab järgima; õigusaktid halduslike maksuvaidluste ja kohtule kaebuse esitamise menetluste lihtsustamiseks ning nõutud õigusaktid ja menetlused, et paremini tegeleda maksuametnike väärkäitumise, korruptsiooni ja kehva tööga, sealhulgas süüdistuse esitamine ametikohustuste rikkumise korral; ja maksudest kõrvalehoidmise vastu võitlemisega tegeleva viie töörühma igakuiste aruannete, sealhulgas edunäitajate avaldamine;

d) üksikasjalik tegevuskava ja ajakava, et viia lõpule ja rakendada lihtsustatud tasustamissüsteem; valmistatakse ette keskpika perioodi personalikava kuni aastani 2013 vastavalt eeskirjale, mille kohaselt viie töölt lahkuva inimese asemel võetakse tööle üks inimene, ning täpsustatakse kavasid, millega jaotatakse kvalifitseeritud personal ümber prioriteetsetesse valdkondadesse; ja igakuiste andmete avaldamine mitmete valitsemissektori osakondade töötajate liikumise kohta (tööle võtmine, töölt lahkumine, liikumine üksuste vahel);

e) rakendatakse tervishoiusüsteemi ulatuslik reform, millega alustati 2010. aastal, et hoida tervishoiukulutused tasemel 6 % SKPst või allpool seda; meetmed, millega võrreldes 2010. aastaga saavutatakse ravimite pealt kokkuhoid vähemalt 2 miljardit eurot, sellest 1 miljard eurot 2011. aastal; parandatakse haiglate raamatupidamisarvestuse ja arvete esitamise süsteemi, tehes selleks järgmist: kõigis haiglates kahekordse kirjendamisega tekkepõhise raamatupidamisarvestuse süsteemi kasutuselevõtu lõpuleviimine; meditsiinitarvete ühtse kodeerimissüsteemi ja ühise registri kasutamine; meditsiinitarvete varude ja ringluse arvutamine kõigis haiglates, kasutades meditsiinitarvete ühtset kodeerimissüsteemi; ravikulude eest õigel ajal arvete esitamine (mitte hiljem kui kaks kuud) Kreeka sotsiaalkindlustusfondidele, teistele liikmesriikidele ja erasektori tervisekindlustusandjatele; selle tagamine, et riiklikes haiglates kasutatavate ravimite kogusest moodustavad 2011. aasta lõpuks vähemalt 50 % geneerilised ravimid ning patendikaitseta ravimid, kehtestades kõikidele haiglatele kohustuse hankida ravimeid toimeaine alusel;

f) õigusakt, mille eesmärgiks on võidelda riigiettevõtete põhjendamatute kulude ja halva juhtimisega ning saavutada eelarvekokkuhoid vähemalt 800 miljonit eurot ning mis näeb ette, et avalik-õiguslikes äriühingutes kärbitakse äriühingu tasandil põhitöötasu vähemalt 10 protsenti, lisatasusid piiratakse 10 protsendile põhitöötasust, brutopalga ülemmääraks kehtestatakse 4 000 eurot kuus (12 makset aastas), linnatransporditariife suurendatakse vähemalt 30 protsenti; suurendatakse muid tariife; meetmed, mis vähendavad avalik-õiguslike äriühingute tegevuskulusid 15–25 protsenti; õigusakt Ateena linnatranspordivõrgu (OASA) ümberkorraldamiseks;

g) uus õiguslik raamistik, et lihtsustada kontsessioonilepingute sõlmimist piirkondlike lennujaamade puhul;

h) hariduspoliitika sõltumatu töörühma loomine, et suurendada riikliku haridussüsteemi (põhi-, kesk- ja kõrgharidus) tõhusust ning saavutada vahendite tõhusam kasutamine;

i) sellise õigusakti vastuvõtmine, millega asutatakse tegevuskavaga kooskõlas olev ühtne riigihankeasutus; ja e-riigihanke IT-platvormi väljatöötamine ja vahe-eesmärkide kehtestamine kooskõlas tegevuskavaga, sealhulgas e-riigihankesüsteemi katseversiooni testimine, kõnealuse süsteemi kõikide funktsioonide kättesaadavaks tegemine kõikide lepingute jaoks ning selle süsteemi kasutamise järkjärguline kohustuslikuks muutmine tarnete, teenuste ja töövõtulepingute puhul.

5. Kreeka võtab 2011. aasta juuli lõpuks järgmised meetmed:

a) esitab parlamendile tõhusa ja ühtse avaliku sektori palgaastmestiku, mida kohaldatakse järk-järgult kolme aasta jooksul riigisektori, kohalike omavalitsuste ja muude ametiasutuste suhtes ning mille puhul tasustamine kajastab tootlikkust ja ametikohustusi;

b) keskpika perioodi personalikava kuni aastani 2015 vastavalt eeskirjale, mille kohaselt viie töölt lahkuva inimese asemel võetakse tööle üks inimene (2011. aastal üks töölevõtmine kümne lahkuja kohta). Kava sisaldab rangemaid eeskirju ajutistele teenistujatele, vabade ametikohtade tühistamist ja kvalifitseeritud personali ümberpaigutamist prioriteetsetesse valdkondadesse ning selles arvestatakse töötundide arvu suurendamist avalikus sektoris;

c) üksikasjalik tegevuskava ja ajakava, et viia lõpule ja rakendada lihtsustatud tasustamissüsteem, mis on kooskõlas erasektori palkadega ning millega saavutatakse üldise palgakulu vähenemine. Kava põhineb rahandusministeeriumi ja palkade maksmise ühtse asutuse avaldatud aruande tulemustel. Õigusaktid lihtsustatud tasustamissüsteemi jaoks jõustatakse järk-järgult kolme aasta jooksul. Riigi omanduses olevate äriühingute töötajate palgad viiakse kooskõlla avaliku sektori uue palgaastmestikuga;

d) tõhustatakse tööinspektsiooni tööd, tööinspektsiooni kõik töökohad on täidetud kvalifitseeritud töötajatega ning kehtestatakse tulevaste kontrollide arvulised eesmärgid;

e) õigusakt, millega vaadatakse läbi pensionisüsteemi peamised parameetrid, et piirata avaliku sektori pensionikulusid selliselt, et need moodustaksid vähem kui 2,5 % SKPst ajavahemikul 2009–2060, kui pikaajalised prognoosid osutavad, et riiklikud pensionikulud ületavad nimetatud määra. Riiklik aktuaarasutus jätkab vastuvõetud reformi alusel pensionikulude pikaajaliste prognooside esitamist aastani 2060. Kõnealused prognoosid hõlmavad peamisi täiendavaid (lisapensionide) skeeme (ETEAM, TEADY, MTPY) ja põhinevad riikliku aktuaarasutuse kogutud ja töödeldud üksikasjalikel andmetel;

f) vaadatakse läbi raske ja ohtliku töö tegijate loetelu, et vähendada seda nii, et see ei hõlmaks rohkem kui 10 % tööhõivest; uut raske ja ohtliku töö tegijate loetelu kohaldatakse alates 1. augustist 2011 kõigi praeguste ja tulevaste töötajate suhtes;

g) õigusakt, millega luuakse vastavalt tegevuskavale ühtne riigihankeasutus ning kehtestatakse selle volitused, eesmärgid, pädevus ja õigused ning sätestatakse jõustumise ajakava;

h) täiendavad meetmed geneeriliste ravimite kasutamise soodustamiseks, muutes kohustuslikuks toimeainel põhinevad e-retseptid ja võimaluse korral odavama geneerilise ravimi määramise; määratakse väiksem omaosaluse määr nende geneeriliste ravimite puhul, millel on võrdlushinnast oluliselt madalam hind (väiksem kui 60 % võrdlushinnast) ELi teiste liikmesriikide kogemuse alusel; geneeriliste ravimite maksimaalseks hinnaks kehtestatakse 60 % sarnase toimeainega originaalravimi hinnast;

i) riigile kuuluvate varade andmiku avaldamine, sealhulgas teave osaluse kohta väärtpaberibörsil noteeritud või noteerimata äriühingutes, majanduslikult tasuva kinnisvara ja maaomandi kohta; asutatakse kinnisvara arendamise peasekretariaat, et parandada kinnisvara haldamist, vabastada kinnisvara hüpoteegist ja valmistada ette erastamiseks;

j) keskpika perioodi eelarvestrateegia aastani 2015, nagu on kirjeldatud käesoleva otsuse I lisas, ning vastavad rakendusaktid. Keskpika perioodi eelarvestrateegias täpsustatakse alalised konsolideerivad fiskaalmeetmed, millega tagatakse, et nõukogu otsusega aastateks 2011–2015 kehtestatud eelarvepuudujäägi ülempiiri ei ületata ning võla suhe SKPsse hakkab jätkusuutlikult vähenema;

k) varasid erastatakse vähemalt 390 miljoni euro väärtuses; võetakse vastu erastamiskava eesmärgiga saada 2012. aasta lõpuks tulu vähemalt 15 miljardit eurot, 2013. aasta lõpuks 22 miljardit eurot, 2014. aasta lõpuks 35 miljardit eurot ning 2015. aasta lõpuks vähemalt 50 miljardit eurot; varade (kinnisvara, kontsessioonid ja finantsvara) erastamisest saadavat tulu kasutatakse võla tasumiseks ning see ei vähenda eelarve konsolideerimise mahtu, mida on vaja artikli 1 lõikes 2 sätestatud eelarvepuudujäägi ülempiiri järgimiseks;

l) asutatakse asjatundliku juhtimisega erastamisfond, et kiirendada erastamisprotsessi ning tagada selle pöördumatus ja professionaalne juhtimine; erastamisfond saab erastatavate varade seaduslikuks omanikuks; erastamisfond ei saa varasid pantida viisil, mis kahjustaks fondi eesmärke, st varade erastamist;

m) esitatakse õigusakt mitteelujõuliste üksuste sulgemiseks, ühendamiseks või suuruse vähendamiseks;

n) meetmed kulukontrolli tugevdamiseks: otsus, milles määratakse kindlaks nende peaarvepidajate kvalifikatsioon ja ülesanded, kes nimetatakse ametisse kõikides valdkondlikes ministeeriumides, et tagada usaldusväärne finantskontroll;

o) uued kriteeriumid ja tingimused lepingute sõlmimise jaoks, mille sotsiaalkindlustusfondid sõlmivad kõigi tervishoiuteenuste osutajatega, et saavutada eesmärgiks seatud kulude vähendamine; algatatakse meditsiiniteenuste ja -kaupade ühishange, et saavutada hinna-mahu kokkulepete alusel oluline kulude vähendamine vähemalt 25 % võrreldes 2010. aastaga;

p) arstide jaoks avaldatakse rahvusvaheliste ordineerimisjuhiste põhjal siduvad ordineerimisjuhised, et tagada ravimite kulutõhus kasutamine; avaldatakse hüvitatavate ravimite nimekiri ja seda ajakohastatakse pidevalt;

q) koostatakse lühiajaline ja keskpika perioodi kava haiglate ümberkorraldamiseks, et vähendada praegust ebatõhusust, kasutada mastaabisäästu ja parandada patsientidele pakutava teenuse kvaliteeti. Eesmärk on vähendada haiglakulusid 2011. aastal vähemalt 10 % ja 2012. aastal lisaks veel täiendavalt 5 %.

6. Kreeka võtab 2011. aasta septembri lõpuks järgmised meetmed:

a) 2012. aasta eelarve kooskõlas keskpika perioodi eelarvestrateegiaga ja eesmärgiga järgida artikli 1 lõikega 2 kehtestatud eelarvepuudujäägi ülemmäära;

b) vähendatakse maksustamisega seotud tõkkeid ühinemiste ja omandamiste puhul;

c) impordi ja ekspordiga seotud tolliprotseduuride lihtsustamine;

d) struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendite kasutamist kiirendatakse veelgi;

e) parema seadusandluse kava täielik rakendamine, et vähendada halduskoormust 20 % võrra (võrreldes 2008. aastaga);

f) õigusakt suurte mitteelujõuliste üksuste sulgemiseks, ühendamiseks ja vähendamiseks;

g) võetakse meetmed, mis võimaldavad vähendada riigi omanduses olevate ettevõtete hankekulusid ja kolmanda isiku kulusid, ajakohastatakse tariife ja luuakse uusi ärivaldkondi ning vähendatakse personalikulu, viies lõpule ja rakendades töötajate vähendamise kava. Üleliigse personali puhul, keda ei saa kõrvaldada värbamisreegliga, mille kohaselt viie lahkuja asemel võetakse tööle üks töötaja (2011. aastal võetakse kümne lahkuja asemel tööle üks töötaja), rakendatakse sunniviisilist koondamist ja sundpuhkust (tööjõureserv). Seda reeglit kohaldatakse ilma valdkondlike eranditeta; seda kohaldatakse ka avalik-õiguslikest äriühingutest muudesse valitsusüksustesse üle viidud personali suhtes pärast seda, kui ASEP on oma tavapäraste hindamiskriteeriumide alusel kutsekvalifikatsioonid läbi vaadanud. Tööjõureservis olevale personalile makstakse 60 % nende palgast kuni 12 kuud, seejärel nad vallandatakse;

h) õigusraamistik, mis võimaldab kiiresti määrata maakasutust ja kiirendab riigimaa omandiõiguse registreerimist;

i) õigusakt, mis võimaldab edendada investeeringute tegemist turismisektoris (turismikeskused ja puhkekorterid turistidele), et koos maakasutuse seadusega võimaldada Kreeka turismivaldkonna kinnisvaraagentuuri (ETA) hallatavate kruntide erastamise protsessi kiirendamist;

j) viiakse lõpule kehtivate sotsiaalprogrammide toimimise läbivaatamine; valitsus hindab keskvalitsuse toimimise sõltumatu läbivaatamise teise ja viimase etapi tulemusi; õigusaktid ja meetmed, millega rakendatakse keskvalitsuse tasandil avaliku halduse toimimist käsitleva läbivaatamise esimese etapi praktilisi soovitusi ning kehtivate sotsiaalprogrammide täieliku läbivaatamise praktilisi soovitusi;

k) põhjalikult vaadatakse läbi riiklike teiseste/täiendavate pensionifondide toimimine, sealhulgas sotsiaalhoolekandefondide ja ühtse maksumääraga skeemide toimimine. Läbivaatamise eesmärk on stabiliseerida pensionikulutused, tagada nende skeemide suhtes eelarveneutraalsus ning tagada süsteemi jätkusuutlikkus keskpikas ja pikas perspektiivis. Läbivaatamisega saavutatakse järgmist: olemasolevate fondide arvu täiendav vähendamine; tasakaalustamatuse kõrvaldamine fondides, kus on puudujääk; jooksvate kulude stabiliseerimine jätkusuutlikul tasemel, tehes selleks asjakohaseid kohandamisi alates 1. jaanuarist 2012; teiseste skeemide pikaajaline jätkusuutlikkus, luues selge seose sissemaksete ja hüvitiste vahel;

l) tehakse kindlaks skeemid, mille puhul pensionile jäämisel makstav ühekordne summa ei ole vastavuses tehtud sissemaksetega, et maksmist 2011. aasta detsembri lõpuks kohandada;

m) täiendavad meetmed elektrooniliste ravimiretseptide, diagnostika ja arsti saatekirjade kulutõhusaks laiendamiseks kõikidele sotsiaalkindlustusfondidele, tervisekeskustele ja haiglatele. Valitsus viib kooskõlas ELi riigihangete eeskirjadega läbi hankemenetlused, mis on vajalikud ulatusliku ja ühtse tervishoiu infosüsteemi (e-tervise süsteem) rakendamiseks;

n) täiendavad meetmed tagamaks, et riiklikes haiglates kasutatavate ravimite kogusest moodustavad vähemalt 30 % geneerilised ravimid, mille hind on madalam kui samalaadsete originaalravimite hind, ning patendikaitseta ravimid, eelkõige muutes kohustuslikuks kõikidele riiklikele haiglatele hankida ravimeid toimeaine alusel;

o) otsused näha ette ühtne riigihankeasutus ja luua ametikohad ühtse riigihankeasutuse personalile ning näha ette riigihankeasutuse inimressursi ja teenuste korraldus vastavalt riigihankeasutust käsitleva seaduse sätetele; määrata ühtse riigihankeasutuse liikmed;

p) avaldatakse igakuised andmed mitmete valitsusasutuste töötajate liikumise kohta (tööle võtmine, töölt lahkumine, liikumine üksuste vahel.

▼M1

6a. Kreeka võtab vastu ja rakendab viivitamata järgmised meetmed:

a) maksuvabastuste vähendamine, eelkõige füüsiliste isikute maksuvaba tulu piirmäärade vähendamine, et suurendada tulusid 2012. aastal vähemalt 2 831 miljoni euro võrra;

b) kinnisvara püsimaks, mida kogutakse elektriarvete kaudu ja mille eesmärk on koguda 2011. aastal vähemalt 1 667 miljonit eurot ning alates 2012. aastast 1 750 miljonit eurot aastas;

c) avalike teenistujate läbivaadatud palgaastmestiku kohene rakendamine, mis aitab 2011. aastal vähendada kulusid vähemalt 101 miljoni euro võrra ning 2012. aastal vähemalt 552 miljoni euro võrra lisaks kuni 2015. aastat hõlmavas keskpika perioodi eelarvestrateegias ettenähtud kokkuhoiule. Kõnealune reform hõlmab kõiki valitsemissektori töötajaid peale nende, kelle suhtes kohaldatakse tasustamise erikorda. Kulude kokkuhoiu netosummas võetakse arvesse kõnealuse meetme mõju tulumaksule ja sotsiaalkindlustusmaksetele ning teatavatele töötajakategooriatele makstavatele lisatasudele;

d) põhi- ja lisapensionide ning pensionile jäämisel ühekordselt makstavate summade kärpimine eesmärgiga säästa 2011. aastal vähemalt 219 miljonit eurot ja 2012. aastal 446 miljonit eurot, mis lisanduvad keskpika perioodi eelarvestrateegiast tulenevale kokkuhoiule;

e) rohelise fondi kulutuste piiramine 5 protsendiga fondi hoiustest eesmärgiga säästa 2012. aastal 360 miljonit eurot;

f) ministrite otsused või ringkirjad, milles käsitletakse keskpika perioodi eelarvestrateegias ette nähtud meetmeid seoses maagaasi aktsiisi, kütteõli ning sõidukimaksudega;

g) ministrite otsused, et ühtselt reguleerida eri sotsiaalkindlustusfondide pakutavaid ravikindlustushüvitisi;

h) õigusaktid solidaarsusmaksu kogumiseks maksu kinnipidamise kaudu;

i) ministrite otsused, millega nähakse ette teatavate üksuste sulgemine, ühendamine või nende suuruse märkimisväärne vähendamine. See hõlmab järgmisi üksuseid: KED, ETA, ODDY, riiklik noorteinstituut, EOMEX, IGME, OSK, DEPANOM, THEMIS, ETHYAGE ja ERT ning veel 35 väiksemat üksust;

j) ministri otsus, millega täpsustatakse puudekriteeriumid invaliidsuspensionide määramiseks kooskõlas keskpika perioodi eelarvestrateegia kokkuhoiueesmärkide saavutamisega;

k) seadus põhi- ja lisapensionide indekseerimise külmutamise kohta aastani 2015;

l) sotsiaalkindlustusfondide poolt hüvitatavate ravimite lõpliku nimekirja koostamine (nimekirjas täpsustatakse ka ravimite hind);

m) järgmiste varade üleandmine erastamisfondile (Hellenic Republic Asset Development Fund, HRADF): Alpha Bank (0,619 % aktsiatest), Kreeka rahvuspank (1,234 % aktsiatest), Piraeus Bank (1,308 % aktsiatest), Pireuse sadama valdaja (23,1 % aktsiatest), Thessaloníki sadama valdaja (23,3 % aktsiatest), Elefsina, Lauriumi, Igoumenitsa, Alexandroúpolise, Vólose, Kavála, Kérkyra, Pátra, Rafina ja Heraklioni sadamate valdajad (100 %), Ateena veevarustus- ja kanalisatsiooniettevõte (27,3 %), Thessaloníki veevarustus- ja kanalisatsiooniettevõte (40 %), riigile kuuluvad piirkondlikud lennujaamad (kontsessiooniõiguste üleandmine), meres paiknev Lõuna-Kavála maagaasihoidla (praeguste ja tulevaste kontsessioonidega seotud õiguste üleandmine), Kreeka maanteed (praeguste ja tulevaste kontsessioonidega seotud varaliste õiguste üleandmine), Egnatia odos (100 %), Kreeka Post (90 %), OPAP SA (29 %) ja neli riigile kuuluvat hoonet;

n) õigus-, tehniliste ja finantsnõustajate ametissenimetamine seoses vähemalt 14 nimetatud erastamistehinguga, mida kavatsetakse teostada enne 2012. aasta lõppu;

o) täiendavate meetmete vastuvõtmine, mis võimaldavad kohandada palku majandustingimustele, tuginedes dialoogile tööturu osapooltega ning võttes arvesse töökohtade loomise ja säilitamise ning ettevõtete konkurentsivõime parandamise eesmärki. Eelkõige tuleb peatada kutseala- ja sektoripõhiste kollektiivlepingute ja nn soodsaima sätte põhimõtte laiendamine keskpika perioodi eelarvestrateegia kehtivuse ajaks, nii et ettevõtte tasandil sõlmitud lepingud oleksid kutseala- ja sektoripõhiste kollektiivlepingute suhtes ülimuslikud, ja ettevõtte tasandil võivad kollektiivlepinguid sõlmida kas ametiühingud või – ettevõttes ametiühingu puudumise korral – töönõukogud või muud töötajaid esindavad organisatsioonid olenemata ettevõtte suurusest.

▼B

7. Kreeka võtab 2011. aasta detsembri lõpuks järgmised meetmed:

▼M1

a) 2012. aasta eelarve, mis on kooskõlas keskpika perioodi eelarvestrateegiaga ja käesolevas otsuses sätestatud eelarvepuudujäägi ülempiiridega; mitut keskpika perioodi eelarvestrateegias ettenähtud meedet käsitleva teabe ajakohastamine ja avalikustamine ning eelarvega samal ajal makse ja kulusid käsitlevad õigusaktid, mis on vajalikud eelarve täitmiseks;

▼B

b) ajavahemikku 2007–2013 hõlmava siseriikliku strateegilise viiteraamistiku kohaste tegevusprogrammide kõikide juhtimis- ja vahendusasutuste haldussuutlikkuse tõhustamine ning nende sertimine vastavalt standardile ISO 9001:2008 (kvaliteedijuhtimine);

c) juhtumipõhine haigla kuluarvestussüsteem, mida kasutatakse alates 2013. aastast eelarvestamise eesmärgil;

▼M1

d) keskvalitsuse toimimise sõltumatu läbivaatamise esimese etapi tulemuste hindamine, mille tulemusena koostatakse praktiliste poliitikasoovituste rakendamise tegevuskava. Soovitustes määratakse kindlaks, kuidas saavutada ühtsem ja tulemuslikum avalik teenistus, määratleda ministeeriumide selged kohustused ja käsuliinid, kõrvaldades kattuvad pädevused, ning parandada ministeeriumidevahelist ja -sisest liikuvust; kehtivate sotsiaalprogrammide toimimise läbivaatamise lõpuleviimine;

▼B

e) ühtne riigihankeasutus alustab tegevust ja tal on vahendid, mida on vaja tegevuskavas kindlaks määratud volituste, eesmärkide, pädevuse ja õiguste täitmiseks;

f) vaadatakse läbi erasektori teenuseosutajate poolt allhanke korras osutatavate meditsiiniteenuste tasud, et vähendada seotud kulusid 2011. aastal vähemalt 15 % ja 2012. aastal täiendavalt 15 %;

g) võetakse meetmed maksusüsteemi lihtsustamiseks, maksubaaside laiendamiseks ja maksumäärade vähendamiseks eelarveneutraalsel viisil seoses üksikisiku tulumaksu, ettevõtte tulumaksu ja käibemaksuga;

h) täiendavad meetmed tagamaks, et riiklikes haiglates kasutatavate ravimite kogusest moodustavad vähemalt 50 % geneerilised ravimid, mille hind on madalam kui samalaadsete originaalravimite hind, ning patendikaitseta ravimid, eelkõige muutes kohustuslikuks kõikidele riiklikele haiglatele hankida ravimeid toimeaine alusel;

▼M1

i) nõustajate ametissenimetamine seoses muude 2012. aastaks kavandatud erastamistehingutega, mida ei ole nimetatud lõike 6a punktis n; riigimaa omandiõiguse registreerimise ning turistide majutust ja maakasutust käsitlevate teiseste õigusaktide vastuvõtmise kiirendamine; riigi kinnisvara haldava uue peasekretariaadi loomine ja tegevuse korraldamine, uus peasekretariaat teeks koostööd hiljuti ühendatud asutustega KED/ETAga (vastavalt kinnisvara haldamisega ja turismikinnisvaraga tegelevad asutused), mis peab kinnisvara ette valmistama kaubandusliku ja kaubeldava vara erastamiseks. Eesmärk on parandada kinnisvaraobjektide haldamist, vabastada need koormatistest ja valmistada kinnisvaraobjektid erastamiseks ette; HRADFi kuue kinnisvaraportfelli loomine; suletud üksuste vallas- ja kinnisvara riigile üleandmist käsitleva õigusakti vastuvõtmine;

j) maksutulude haldamise reform järgmiste meetmete abil: suurte maksumaksjatega tegeleva üksuse loomine; tõhusat maksuhaldust takistavate tegurite kõrvaldamine, rakendades uue maksuõiguse kohased peamised reformid, sealhulgas asendades juhid, kes ei saavuta tulemuseesmärke, ja hinnates uuesti maksuaudiitorite kvalifikatsiooni; haldusvaidluste kiirendatud lahendamiseks hiljuti loodud organi tegevuse korraldamine eesmärgiga lahendada kiiresti (st 90 päeva jooksul) suuremahulised vaidlused; vähemalt 31 maksuasutuse ühendamine ja nende funktsioonide tsentraliseerimine;

k) kulutuste kontrolli tugevdamine: alaliste peaarvepidajate ametissenimetamine kõigis ministeeriumides;

l) kuni 2015. aastat hõlmava keskpika perioodi personalikava avaldamine, kusjuures kava on kooskõlas reegliga, mille kohaselt võetakse viie töölt lahkuva inimese asemel tööle üks inimene ja seda kohaldatakse valdkondlike eranditeta kogu valitsemissektori suhtes; umbes 15 000 praegu eri valitsusasutustes töötava töötaja suunamine tööjõureservi ja umbes 15 000 töötaja saatmine eelpensionile. Tööjõureservis ja eelpensionil olevatele töötajatele makstakse kuni 12 kuu jooksul 60 % nende põhipalgast (arvesse ei võeta ületunnitasusid ega muid lisatasusid). Pensionieale lähenevate töötajate puhul võib nimetatud 12kuulist ajavahemikku pikendada kuni 24 kuuni. Tööjõureservis olevale töötajale makstav tasu on osa tema koondamishüvitisest;

m) raskete ja ohtlike kutsealade nimekirja ülevaatamine ja lühendamine, nii et see hõlmaks vähem kui 10 % tööga hõivatutest. Riiklike teiseste/täiendavate pensionifondide, sealhulgas sotsiaalhoolekandefondide ja ühtse maksumääraga skeemide toimimise põhjalik ülevaatamine, et stabiliseerida pensionikulutused, tagada kõnealuste skeemide suhtes eelarveneutraalsus ning tagada süsteemi jätkusuutlikkus keskpikas ja pikas perspektiivis. Läbivaatamisega saavutatakse järgmist: olemasolevate fondide arvu täiendav vähendamine; tasakaalustamatuse kõrvaldamine fondides, kus on puudujääk; jooksvate kulude stabiliseerimine jätkusuutlikul tasemel, tehes selleks asjakohaseid kohandamisi alates 1. jaanuarist 2012; teiseste skeemide pikaajaline jätkusuutlikkus, luues selge seose sissemaksete ja hüvitiste vahel.

▼M2

7a. Kreeka võtab viivitamata järgmised meetmed:

a) ravimitele tehtavate kulutuste vähendamine vähemalt 1,076 miljardi euro võrra 2012. aastal;

b) haiglaarstide ületunniöö tasustamisele kuluva summa vähendamine vähemalt 50 miljoni euro võrra 2012. aastal;

c) sõjalise materjali hangete vähendamine 300 miljoni euro võrra (sularaha ja tarned) 2012. aastal;

d) kohaliku tasandi valitavate ametikohtade ja nendega seotud töötajate tasustamise vähendamine 10 % võrra 2012. aastal ning abilinnapeade ja nendega seotud töötajate arvu vähendamine 2013. aastal eesmärgiga hoida kokku vähemalt 9 miljonit eurot 2012. aastal ja täiendavalt 28 miljonit eurot 2013. aastal;

e) keskvalitsuse tegevuskulude ja valimistega seotud kulutuste vähendamine vähemalt 370 miljoni euro võrra (võrreldes 2012. aasta eelarvega), millest vähemalt 100 miljonit eurot moodustavad kaitsekuludega seotud tegevuskulud ja 70 miljonit valimistega seotud kulud;

f) kohaliku omavalitsuse tegevuskulude vähendamine eesmärgiga hoida 2012. aastal kokku vähemalt 50 miljonit eurot;

g) ääreala elanikele makstavate toetuste kärpimine ning ministeeriumide järelevalve all tegutsevatele mitmetele üksustele antavate toetuste kärpimine eesmärgiga vähendada kulutusi 2012. aastal vähemalt 190 miljoni euro võrra;

h) avaliku sektori investeeringute eelarve vähendamine 400 miljoni euro võrra 2012. aastal. Avaliku sektori investeeringute eelarve selline vähendamine ei mõjuta struktuurifondidest kaasrahastatavaid projekte (sealhulgas TEN-T projektid);

i) muudatuste tegemine täiendavates pensionifondides ja pensionifondides, kus keskmine pension on suur või mis saavad eelarvest suurt toetust, ning muude suurte pensionide vähendamine, et säästa 2012. aastal vähemalt 450 miljonit eurot (puhtalt, pärast maksudele ja sotsiaalkindlustusmaksetele avalduva mõju arvessevõtmist);

j) suure sissetulekuga leibkondadele antavate peretoetuste kärpimine eesmärgiga hoida 2012. aastal kokku 43 miljonit eurot;

k) ministrite otsused, et viia lõpule uue palgaastmestiku täielik rakendamine kõigis asjakohastes üksustes, ning õigusaktid alates 2011. aasta novembrist ülemääraselt makstud palkade tagasinõudmise kohta;

l) seaduse nr 4038/2012 artiklite 3 ja 21 muutmine nii, et vaadatakse läbi maksmata maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete maksegraafikute pikendamise tingimused: maksegraafikuid kohaldatakse üksnes selliste maksmata maksude suhtes, mille kogusumma jääb eraisikute puhul alla 10 000 euro ja äriühingute puhul alla 75 000 euro. Maksegraafiku pikendamist taotlevad maksumaksjad peavad maksuhaldurile esitama kõik oma finantsaruanded;

m) raamseadus, milles vaadatakse põhjalikult läbi riiklikud teisesed/täiendavad pensionifondid, et stabiliseerida pensionikulutused, tagada kõnealuste skeemide suhtes eelarveneutraalsus ning tagada süsteemi jätkusuutlikkus keskpikas ja pikas perspektiivis.

▼B

8. Kreeka võtab 2012. aasta märtsi lõpuks järgmised meetmed:

▼M2

a) teiseste/täiendavate pensioniskeemide reform, mis kavandatakse Euroopa Komisjoni, Euroopa Keskpanga ja Rahvusvahelise Valuutafondiga konsulteerides ning mille hinnangulise mõju pikaajalisele jätkusuutlikkusele kinnitab majanduspoliitika komitee. Uue tingliku kindlaksmääratud maksetega kogumispensionisüsteemi näitajad tagavad pikaajalise kindlustusmatemaatilise tasakaalu, mida hindab riiklik aktuaarasutus;

b) apteekide kasumimarginaalide kohandamine ja vähenevate kasumimarginaalide kehtestamine, et üldine kasumimarginaal jääks alla 15 %;

▼M1

c) sotsiaalprogrammide toimimise läbivaatamise teise etapi teostamine, mis hõlmab konkreetsete programmide üksikasjalikumat läbivaatamist eesmärgiga vähendada liigset killustumist, hoida kokku kulusid ja suurendada tõhusust;

d) kõigi meditsiinitoimingute (ravimid, saatekirjad, diagnostika, ravi) hõlmamine elektroonilise süsteemiga nii riikliku tervishoiusüsteemi asutuste puhul kui ka EOPYYga ja sotsiaalkindlustusfondidega lepingu sõlminud teenusepakkujate puhul; riikliku tervishoiusüsteemi asutuste ja teenusepakkujate igakuiste üksikasjalike auditeerimisaruannete koostamine; madalama omaosaluse määra kehtestamine geneeriliste ravimite puhul, mille hind on võrdlushinnast oluliselt madalam (vähem kui 60 % võrdlushinnast), lähtudes teiste liikmesriikide kogemusest; ravimite ordineerimist käsitleva aastaaruande avaldamine sotsiaalkindlustusfondide poolt; kohustusteregistrite sisseseadmine kõigis haiglates;

e) riikliku tervishoiusüsteemi jaoks ravimite ja meditsiinitarvete hankimise puhul uue tsentraliseeritud hankemenetluse kasutuselevõtt, mille puhul hanked toimuvad hangete koordineerimise komitee kaudu ja spetsifikatsioonide komitee toel, kasutades ravimite ja meditsiinitarvete ühtset kodeerimissüsteemi;

f) kulutuste kontrolli tugevdamiseks õigusaktide vastuvõtmine, millega ühtlustatakse lisaeelarvete esitamise ja heakskiitmise menetlust; kogu valitsemissektorit hõlmavate kohustusteregistrite loomise jätkamine;

▼M2

g) sotsiaalprogrammide toimimise käimasoleva läbivaatamise lõpuleviimine;

h) ühtse riigihankeasutuse (SPPA) liikmete ametisse nimetamine;

i) selliste skeemide kindlakstegemine, mille puhul pensionile jäämisel makstav kindlasummaline summa ei ole vastavuses tehtud sissemaksetega, ja maksete kohandamine;

j) ravimite hulgimüüjate kasumimarginaalide vähendamine, nii et need ei ületaks 5 %;

k) hankemenetlused, mis on vajalikud ulatusliku ja ühtse tervishoiu infosüsteemi (e-tervishoiu süsteem) rakendamiseks;

l) 2012. ja 2013. aastaks kavandatud erastamise juriidiliste, tehniliste ja finantsnõustajate ametissemääramine.

▼M1

9. Kreeka võtab järgmised meetmed 2012. aasta juuni lõpuks:

▼M2

a) avaliku sektori kulutuste programmide läbivaatamise lõpuleviimine. Kõnealusel läbivaatamisel tuginetakse välisele tehnilisele abile ning keskendutakse pensionidele ja sotsiaalsiiretele (viisil, mis tagab põhilise sotsiaalkaitse säilimise); kaitsekulutuste kärpimine, vähendamata samal ajal riigi kaitsevõimet; ning keskvalitsuse ja kohalike omavalitsuste ümberkorraldamine; ravimikulutuste ja haiglate tegevuskulude otstarbekuse suurendamine ning ka rahaliste sotsiaaltoetuste täpsem kindaksmääramine;

b) sellise maksureformi kehtestamine, mille eesmärk on lihtsustada maksusüsteemi, kaotada maksuvabastused ja -soodustused ning laiendada maksubaasi, mistõttu maksumäärad järk-järgult vähenevad ja tulud suurenevad. See reform hõlmab füüsilise isiku tulumaksu, ettevõtte tulumaksu ja käibemaksu, varamakse ning sotsiaalkindlustusmakseid, aga suhteline kaudsetest maksudest tingitud maksukoormus jääb samaks;

c) kinnisvara juriidilise väärtuse uuesti hindamine, et see vastaks paremini turuhindadele;

d) maksuameti kontorites sularaha- ja tšekimaksete tegemise lõpetamine, mis tuleb asendada pangaülekannetega, nii et personalil jääks rohkem aega tegeleda suurema lisaväärtusega tööga (audit, maksunõuete täitmisele pööramine ja maksumaksjate nõustamine);

e) avaliku sektori selliste eritasude, mille suhtes uut palgaastmestikku ei kohaldata, vähendamine keskmiselt 12 %. Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2012 ning sellega säästetakse vähemalt 205 miljonit eurot (puhtalt, pärast maksudele ja sotsiaalkindlustusmaksetele avalduva mõju arvessevõtmist);

f) otsused, millega nähakse ette SPPA rakendusmäärus; ühtne riigihankeasutus alustab tegevust ühtse riigihankeasutuse seaduses ja Euroopa Komisjoniga 2010. aasta novembris kokku lepitud tegevuskavas kindlaks määratud volituste, eesmärkide, pädevuse ja õiguste täitmiseks.

▼M2

10. Kreeka võtab 2012. aasta septembri lõpuks järgmised meetmed:

a) 2013. aasta eelarve projekt kooskõlas artikli 1 lõikega 2 kehtestatud esmase ülejäägi eesmärgiga;

b) eeskirjad ja menetlused keskvalitsuse tasandil kesksete ostu- ja raamlepingute sõlmimiseks sageli ostetavate tarvikute ja teenuste jaoks, pannes ministeeriumidele ja keskvalitsuse organitele kohustuse kasutada hankimisel neid lepinguid ja nähes piirkondlike asutuste jaoks ette sellise võimaluse.

▼M3

10a. Kreeka on 4. detsembriks 2012 vastu võtnud järgmised meetmed:

a) 2013. aasta eelarve ja keskpika perioodi eelarvestrateegia aastani 2016, samuti käesoleva otsuse IA lisas kirjeldatud meetmed ja vastavad rakendusaktid. Keskpika perioodi eelarvestrateegias täpsustatakse alalised eelarve konsolideerimise meetmed, millega tagatakse, et käesoleva otsusega aastateks 2012–2016 kehtestatud eelarvepuudujäägi ülemmäärasid ei ületata ning et võla suhe SKPsse hakkab jätkusuutlikult vähenema;

b) esitatakse Kreeka parlamendile ajakohastatud erastamiskava ja avaldatakse varade arendamise kava ajakohastatud versioon poolaasta lõpu seisuga;

c) Kreeka Vabariigi varade arendamise fondi (HRADF) erastatavate varade portfelli kantakse üle Egnatia Motorway ning Elefsina, Lávrio, Igoumenitsa, Alexandroúpoli, Vólose, Kavála, Kérkyra, Pátra, Irákleio ja Rafina piirkondlike sadamate täielik ja otsene omandiõigus (aktsiad või kontsessiooniõigused);

d) tagatakse, et ministeeriumid ja muud asjaomased üksused tagavad riigi kinnisvara haldavale peasekretariaadile täieliku juurdepääsu riigi omanduses oleva kinnisvara registritele;

e) muudetakse ja/või tunnistatakse kehtetuks riigi omanduses olevate ettevõtete (PPC, OLP ja OLTH sadamavaldajad, HELPE, EYATH ja EYDAP, sadamad jne) põhikirja sätted, mis erinevad äriühinguõiguse sätetest seoses eraaktsionäride hääleõiguse piirangutega;

f) õigusakt, millega määratakse kindlaks maksuhalduse peasekretäri roll ja pädevused ning lubatakse rahandusministril delegeerida otsustamisõigus maksuhalduse peasekretärile;

g) rakendatakse kogenud maksuaudiitorid tööle valdkondades, kust on võimalik saada kiiret maksutulu, käivitades täielikult põhilised jõustamisvaldkonnad, nagu suurte maksumaksjate üksus, ja tugevdades neid, tuues üle teistest üksustest 100 audiitorit, ning luues üheainsa funktsionaalse üksuse rikaste eraisikute ja suure sissetulekuga füüsilisest isikust ettevõtjate jaoks ja võttes sinna tööle 50 kogenud maksuaudiitorit, kes annavad otse aru maksuhalduse peasekretärile;

h) ministrite nõukogu õigusakt (millega asendatakse ministrite nõukogu 29. oktoobri 2012. aasta õigusakt), mille eesmärk on tõhustada eelarve täitmist ja edendada usaldusväärset riigi rahanduse juhtimist ning milles nähakse lisaks ministrite nõukogu algse õigusakti sätetele ette sätted, millega: i) sätestatakse, et iga aasta detsembri lõpuks sõlmitakse koostöömemorandum rahandusministeeriumi ja muude ministeeriumide vahel või ministeeriumide ja järelevalve all olevate üksuste juhtide vahel (kattes seega kogu valitsemissektori); ii) tugevdatakse kohalike omavalitsuste suhtes kohaldatavaid tasakaalus eelarve eeskirju, sealhulgas parandus- ja karistusmehhanisme, et muuta need tõhusamaks; iii) tugevdatakse olemasolevat riigi omanduses olevate ettevõtete seire süsteemi ja kehtestatakse jõustamismehhanism, mida kohaldatakse nende ettevõtete jaoks seatud konkreetsetest eesmärkidest kõrvalekaldumise korral, ning iv) kehtestatakse raamistik selliste konkreetsete eesmärkide kindlaksmääramiseks, mida kohaldatakse kohalike omavalitsuste ja riigi omanduses olevate ettevõtete kohustuste registrite puhul ja mis tuleb kehtestada iga aasta detsembriks. See ministrite nõukogu õigusakt hõlmab ka keskvalitsuse tehtavate ülekannete parandamise mehhanisme, et kõrvaldada eesmärkidest kõrvalekalded aasta jooksul ja vajaduse korral järgmistel aastatel, tagades samas, et maksevõlgnevused ei suurene; selles määratakse sõnaselgelt kindlaks, et riigivarade erastamisest saadavad tulud kantakse otse eraldi kontole, et jälgida rahavoogusid, hoida ära kõrvalekaldumine ametlikust rahastamisest ja tagada võla õigeaegne teenindamine, ning nähakse ette automaatsed kulukärped, mida reeglina kohaldatakse eesmärkidest kõrvalekaldumise korral, tagades samas, et maksevõlgnevused ei suurene;

i) meetmed, millega parandatakse riikliku tervishoiuorganisatsiooni (EOPYY) praegust rahalist olukorda ja tagatakse, et eelarvet täidetakse nii, et see oleks 2012. ja 2013. aastal rohkem tasakaalus, sealhulgas: i) lihtsustades toetusi; ii) suurendades kaasrahastamist erasektori osutatavate tervishoiuteenuste puhul; iii) sõlmides hinna-mahu kokkulepped ja vaadates läbi erasektori teenuseosutajatega sõlmitud erikokkulepped; iv) vaadates läbi EOPYY ja erasektori teenuseosutajate vahel sõlmitud lepingute kohased diagnostika- ja füsioteraapiateenuste tasud ja nende arvu, et vähendada asjaomaseid kulusid 2013. aastal vähemalt 80 miljoni euro võrra; v) kehtestades võrdlushinnasüsteemi meditsiiniseadmete hüvitamiseks, ning vi) suurendades järk-järgult põllumajandusettevõtjate kindlustusfondi (OGA) liikmete tehtavaid makseid EOPYY muude liikmete tehtavate maksete keskmisele tasemele;

j) võetakse järgmised ravimite hüvitamisega seotud meetmed: i) õigusakt, millega kontrollitakse ravimikulutusi ja millega käivitatakse erimeetmed (sealhulgas nt üldine hinna langetamine), kui kehtiv automaatne tagastamismehhanism ei ole mis tahes põhjusel piisav eesmärgi saavutamiseks; sellised meetmed peavad andma samaväärse kokkuhoiu; ii) ministri dekreet, millega nähakse 2013. aastaks ette uus tagastamiskünnis (2,44 miljardit eurot ambulatoorse ravi puhul); iii) ajakohastatakse hinnakirja ja hüvitatavate ravimite nimekirja, hüvitades ainult kulutõhusad ravimid krooniliste haiguste raviks, kandes ravimid hüvitatavate ravimite nimekirjast mittehüvitatavate ravimite nimekirja ja vabamüügis olevate ravimite nimekirja ning kehtestades riikliku ravimiameti (National Organisation for Medicines (EOF)) väljatöötatud võrdlushinnasüsteemi. Kõnealuseid nimekirju tuleb ajakohastada vähemalt kaks korda aastas vastavalt nõukogu direktiivile 89/105/EMÜ, ning iv) väljakirjutatud ravimid asendatakse apteekide võrdluskategooriatesse kuuluvate sama toimeainega odavaimate ravimitega (kohustuslik asendamine geneeriliste ravimitega).

▼M3

11. Kreeka võtab 2012. aasta detsembri lõpuks järgmised meetmed:

a) üksikisiku tulumaksu ja ettevõtete tulumaksu reform, mille eesmärk on lihtsustada maksusüsteemi, laiendada maksubaasi ning kaotada maksuvabastused ja -soodustused;

b) esmased ja teisesed õigusaktid, mis on vajalikud erastamiskava kiire rakendamise tagamiseks;

c) kehtestatakse vee-ettevõtete õigusraamistik;

d) võetakse meetmed maksuhalduse parandamiseks, nähes ette tulemuste hindamise, parandades riskihindamismeetodite kasutamist ning luues spetsiaalsed võlahaldusüksused ja tugevdades neid;

e) töötatakse välja ja avaldatakse kava, et arveldada avaliku sektori üksuste võlgnevused tarnijate ees ja maksutagastused;

f) viiakse lõpule teiseste/täiendavate riiklike pensionifondide reformi rakendamine ning kõigi avaliku sektori olemasolevate fondide ühendamine;

g) õigusakt, millega laiendatakse ravimiettevõtjate suhtes kohaldatavat 5 % allahindlust (mis juba kehtib haiglatele müüdavate ravimite puhul) kõigile EOPYY apteekides müüdavatele toodetele;

h) suurendatakse geneeriliste ravimite osa 35 %-le kõigist apteekides müüdavatest ravimitest;

i) määratakse kõigisse haiglatesse sisekontroll ja võetakse kõigis haiglates kasutusele kohustusteregistrid.

▼M3

12. Kreeka võtab 2013. aasta märtsi lõpuks järgmised meetmed:

a) antakse välja ministri dekreet madalpingevoolu lõpptarbija hindade kohandamiseks;

b) ajakohastatakse keskpika perioodi eelarvestrateegiat, sealhulgas kehtestatakse kolmeks aastaks valitsemissektori allsektorite jaoks siduvad kulutuste ülemmäärad;

c) võetakse vastu ministeeriumide personalikavad;

d) nähakse ette märkimisväärselt sõltumatum maksuamet ning määratakse kindlaks sõltumatuse tase, juhtimisraamistik, vastutus, maksuameti juhi õiguslikud volitused ja ameti algne personal;

e) antakse välja ja avaldatakse avaliku teenistuse uus põhjalik korruptsioonivastane kava, sealhulgas erisätted maksu- ja tolliameti kohta;

f) kapitali maksustamise direktoraadi vastutusel käivitatakse täielikult kinnisvara ametliku väärtuse läbivaatamise tavamenetlus, mille eesmärgiks on viia ametlik väärtus rohkem kooskõlla turuhindadega;

g) kantakse HRADFile üle 40 uut kinnisvaraüksust (määratletud erastamiskavas kui „kinnisvarapartiid 2 ja 3”).

13. Kreeka võtab 2013. aasta juuni lõpuks järgmised meetmed:

a) saavutatakse eesmärk 2 000 maksuaudiitorit, kes on täielikult valmis oma ülesandeid täitma;

b) võetakse vastu uus maksumenetluste koodeks;

c) tagatakse, et e-riigihankesüsteem on valmis kasutamiseks kõigi hankijatest kesktasandi organite jaoks.

14. Kreeka võtab 2013. aasta septembri lõpuks vastu vajalikud õigusaktid, et kehtestada struktuurse eelarvetasakaalu nõue koos automaatse parandusmehhanismiga.

▼B

Artikkel 3

Kreeka teeb komisjoniga täiel määral koostööd ja edastab põhjendatud taotluse korral komisjonile viivitamata andmed või dokumendid, mida on vaja selleks, et jälgida, kas käesolevat otsust täidetakse.

Artikkel 4

1. Kreeka esitab nõukogule ja komisjonile kord kvartalis aruande, milles on esitatud poliitilised meetmed, mida on võetud käesoleva otsuse täitmiseks.

2. Lõikes 1 osutatud aruanded sisaldavad järgmist üksikasjalikku teavet:

a) konkreetsed meetmed, mida on rakendatud aruande esitamise kuupäevaks, et täita käesolevat otsust, sealhulgas nende kvantitatiivne eelarvemõju;

b) konkreetsed meetmed, mida kavatsetakse rakendada pärast aruande esitamise kuupäeva, et täita käesolevat otsust, ning kõnealuste meetmete rakendamise ajakava ja nende mõju eelarvele;

c) riigieelarve igakuine täitmine;

d) aastast lühemaid ajavahemikke hõlmavad andmed sotsiaalkindlustuse, kohalike omavalitsuste ning eelarveväliste vahendite kasutamise kohta;

e) võlakirjade emiteerimine ja tagasiostmine;

f) teave avaliku sektori alaliste ja ajutiste töötajate arvu muutmise kohta;

g) maksmisele kuuluvad valitsemissektori kulud, määrates kindlaks kulud, mille väljamaksmise tähtpäev on möödunud;

h) avalik-õiguslike ettevõtjate ja muude avalik-õiguslike üksuste finantsolukord.

3. Komisjon ja nõukogu analüüsivad aruandeid, et anda hinnang selle kohta, kas Kreeka täidab käesolevat otsust. Seoses kõnealuste hinnangutega võib komisjon määrata kindlaks meetmed, mida on vaja võtta käesoleva otsusega ettenähtud kohandamiskava saavutamiseks, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk.

Artikkel 5

Otsus 2010/320/EL tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud otsusele käsitatakse viidetena käesolevale otsusele ning neid loetakse vastavalt III lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 6

Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise päeval.

Artikkel 7

Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile.









I LISA

Keskpika perioodi eelarvestrateegia meetmed

(nagu on osutatud käesoleva otsuse artikli 2 lõikes 5)

Keskpika perioodi eelarvestrateegia kuni aastani 2015 sisaldab järgmist.

Palgakulude kärpimine vähemalt 770 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 600 miljonit eurot 2012. aastal, 448 miljonit eurot 2013. aastal, 306 miljonit eurot 2014. aastal ja 71 miljonit eurot 2015. aastal, minnes selle eeskirja rakendamisest, mille kohaselt viie töölt lahkuva inimese asemel võetakse tööle üks inimene, veelgi kaugemale (üks uus töötaja iga kümne lahkuva inimese asemel 2011. aastal); avaliku sektori töötajate nädalase töötundide arvu suurendamine 37,5 tunnilt 40 tunnile ning ületunnitasu vähendamine; tasustatavate komiteede ja nõukogude arvu vähendamine; muude täiendavate hüvitiste, toetuste ja lisatasude vähendamine; alltöövõtjate arvu vähendamine (50 % 2011. aastal ning lisaks 10 % 2012. aastal ja edaspidi); automaatse palgatõusu ajutine peatamine; uue palgaastmestiku rakendamine; osalise tööajaga töötamise ja palgata puhkuse kehtestamine avalikus sektoris; sõjaväe- ja politseiakadeemiatesse vastuvõetavate arvu vähendamine, liigsete töötajate ülekandmine tööjõureservi, mille puhul töötajatele makstakse kuni 12 kuu jooksul 60 % palgast, ning tootlikkushüvitise vähendamine 50 % võrra.

Riigi halduskulude kärpimine vähemalt 190 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 92 miljonit eurot 2012. aastal, 161 miljonit eurot 2013. aastal, 323 miljonit eurot 2014. aastal ja 370 miljonit eurot 2015. aastal, rakendades e-riigihankesüsteemi kõigi riigihangete puhul; avalike teenuste energiakulutuste ratsionaliseerimine; rendikulude vähendamine riigivara tõhusama kasutamise teel; kõigi telekommunikatsioonikulude vähendamine, ajalehtede tasuta levitamise kaotamine; kõigi algse eelarvega ettenähtud tegevuskulude kärpimine; avaliku sektori kulutuste kontrollväärtuste rakendamine pärast valitsemissektori kulude juhtimise infosüsteemi üheaastast täielikku toimimist.

Eelarveväliste vahenditega seotud kulutuste ja muudele üksustele tehtavate ülekannete kärpimine vähemalt 540 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 150 miljonit eurot 2012. aastal, 200 miljonit eurot 2013. aastal, 200 miljonit eurot 2014. aastal ja 150 miljonit eurot 2015. aastal, hinnates kõigi avalikult sektorilt toetust saavate üksuste funktsiooni, elujõulisust ja kulusid ning nende ühendamist ja sulgemist; haridusasutuste (koolid, kõrgkoolid) ühendamine/sulgemine ning neile antavate toetuste vähendamine; valitsemissektorivälistele üksustele antavate riigi toetuste vähendamine ning tegevuskava koostamine üksuste lõpetamise, ühendamise ja vähendamise kohta.

Riigiettevõtete kulude kärpimine vähemalt 414 miljonit 2012. aastal ning täiendavalt 329 miljonit eurot 2013. aastal, 297 miljonit eurot 2014. aastal ja 274 miljonit eurot 2015. aastal, suurendades raudteeettevõtte OSE, Ateena transpordivõrgu (OASA) ja muude ettevõtete tulusid ning rakendades restruktureerimis- ja erastamiskavad ettevõtetes Hellenic Defence Systems, Hellenic Aeronautical Industry, Hellenic Horse Racing Corporation; ettevõtete selliste varade müük, mis ei ole seotud põhitegevusega; personalikulude kärped; ettevõtete tegevuskulude kärpimine ning ettevõtete ühendamine ja lõpetamine.

Kaitsealaste tegevuskulude kärpimine vähemalt 133 miljonit eurot 2013. aastal ja täiendavalt 133 miljonit eurot 2014. aastal ja 134 miljonit eurot 2015. aastal, lisaks sõjaväevarustuse hangete (tarnete) vähendamisele 830 miljoni euro võrra aastatel 2010–2015.

Tervishoiukulude ja ravimitele tehtavate kulutuste kärpimine vähemalt 310 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 697 miljonit eurot 2012. aastal, 349 miljonit eurot 2013. aastal, 303 miljonit eurot 2014. aastal ja 463 miljonit eurot 2015. aastal, rakendades uut tervishoiukava ja seeläbi vähendades haiglate kulusid; muude järelevalve all olevate asutuste kui haiglad funktsiooni ja kulude ümberhindamine; keskse hankesüsteemi rakendamine; keskmise haigusjuhu kulu kärpimine parimate tavade ülevõtmise teel; kindlustamata isikutele pakutavate teenuste vähendamine (tervishoiuteenuste kasutamise kontroll); tasu kehtestamine välisriikide kodanikele pakutavate teenuste eest; riikliku esmase tervishoiu organisatsiooni (National Organization for Primary Healthcare – EOPI) toimimine; käsitsi kirjutatud retseptide skaneerimine sotsiaalkindlustusasutuses (IKA); käsimüügiravimite loetelu pikendamine; ravimite uued hinnad; kindlustuse hinna kehtestamine sotsiaalkindlustussektoris ja e-retsepti süsteemi täielik rakendamine.

Sotsiaaltoetuste kärpimine vähemalt 1 188 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 1 230 miljonit eurot 2012. aastal, 1 025 miljonit eurot 2013. aastal, 1 010 miljonit eurot 2014. aastal ja 700 miljonit eurot 2015. aastal, kohandades täiendavaid pensioniskeeme ja seejärel külmutades asjaomased pensionid 2015. aastani; baaspensioni külmutamine; invaliidsuspensionide süsteemi reform; pensionäride loendus ja isikuandmete ristkontroll, täielikult rakendades sotsiaalkindlustusnumbrite süsteemi ja pensionide ülempiiri; pensionikriteeriumide ratsionaliseerimine (EKAS); OEE-OEK ja Kreeka tööhõiveameti (OAED) hüvitiste ja hüvitiste saajate ratsionaliseerimine; pensionile jäämisel makstavate ühekordsete summade kärpimine; isikuandmete ristkontroll ülempiiri kehtestamisel töötajate puhul, kes saavad liituda OAED skeemidega; põllumajandustootjate kindlustusorganisatsiooni (OGA) baaspensioni ja muude sotsiaalkindlustusfondide madalamate pensionitasemete vähendamine ning alalisel elukohal põhinevate kriteeriumide karmistamine; sotsiaaltoetuskulutuste vähendamine andmete ristkontrolli kaudu; ravikindlustushüvitiste ühtne reguleerimine kõigi sotsiaalkindlustusfondide puhul; ühtsed lepingud erahaiglate ja tervisekeskustega; rahaliste ja mitterahaliste sotsiaaltoetuste läbivaatamine ning vähem tõhusamate kaotamine; pensionäri erimakse (seadus 3863/2010) suurendamine pensionäride puhul, kelle igakuine pension on üle 1 700 euro; erisotsiaalmakse suurendamine pensionäride puhul, kelle vanus on alla 60 aasta ja kelle igakuine pension on üle 1 700 euro; astmelise erimakse kehtestamine täiendava pensioni suhtes, mis on üle 300 euro kuus, meremeeste pensioniskeemi (NAT) ja OTE pensioniskeemi tehtavate ülekannete vähendamine ning sellega kaasnev pensionikulude vähendamine või hüvitise saajate tehtavate osamaksete suurendamine.

Kohalikele omavalitsustele riigi poolt tehtavate ülekannete kärpimine vähemalt 150 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 355 miljonit eurot 2012. aastal, 345 miljonit eurot 2013. aastal, 350 miljonit eurot 2014. aastal ja 305 miljonit eurot 2015. aastal. Need vähendamised saavutatakse peamiselt kärpides kohalike omavalitsuste kulutusi vähemalt 150 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 250 miljonit eurot 2012. aastal, 175 miljonit eurot 2013. aastal, 170 miljonit eurot 2014. aastal ja 160 miljonit eurot 2015. aastal. Lisaks suureneb kohalike omavalitsuste omatulu vähemalt 105 miljonit eurot 2012. aastal ning täiendavalt 170 miljonit eurot 2013. aastal, 130 miljonit eurot 2014. aastal ja 145 miljonit eurot 2015. aastal, sest suurendatakse tollidelt, tasudelt ja õigustelt saadavaid tulusid, samuti muid kohalike omavalitsuste liitmise tulemusel saadavaid tulusid ning parandatakse kohalike maksudega seotud nõuete täitmist, nähes ette tõendi kohalike maksude tasumise kohta.

Avaliku sektori investeerimiseelarve kulutuste (riigisiseselt rahastatavad riiklikud investeeringud ja investeeringutoetused) ja halduskulude vähendamine 2011. aastal 950 miljoni euro võrra, millest 350 miljonit eurot alaliselt, ning 2012. aastal täiendavalt 154 miljoni euro võrra (halduskulud).

Maksude suurendamine vähemalt 2 017 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 3 678 miljonit eurot 2012. aastal, 156 miljonit eurot 2013. aastal, 685 miljonit eurot 2014. aastal, suurendades alates 2011. aasta septembrist restoranide ja baaride suhtes kohaldatavat käibemaksumäära 13 protsendilt 23 protsendile; kinnisvaramaksude suurendamine; maksuvaba piirmäära vähendamine 8 000 euroni ning progresseeruva solidaarsusmaksu kehtestamine; füüsilisest isikust ettevõtjate eelmaksustamise ja nende maksude suurendamine; maksuvabastuste/maksukulude vähendamine; tubakatoodete maksustamise korra muutmine, kiirendades aktsiisi maksmist ja muutes maksustruktuuri; karastusjookide aktsiis; maagaasi ja vedelgaasi aktsiis; kütteõli maksusoodustuse kaotamine (ettevõtjatele alates 2011. aasta oktoobrist ning kodumajapidamistele progresseeruvalt alates 2011. aasta oktoobrist kuni 2013. aasta oktoobrini); mootorsõidukimaksu suurendamine; sõidukite, mootorrataste ja basseinide suhtes kohaldatav erimaks; loata ehitatud ehitiste puhul kohaldatavate trahvide suurendamine ja planeeringutega seotud rikkumiste lahendamine; eraisikutele kuuluvate aluste ja jahtide maksustamine; hinnalise kinnisvara erimaks; ning suitsetamisruumide erimaks.

Maksunormide täitmise parandamine vähemalt 878 miljonit eurot 2013. aastal ning täiendavalt 975 miljonit eurot 2014. aastal ja 1 147 miljonit eurot 2015. aastal.

Sotsiaalmaksete suurendamine vähemalt 629 miljonit eurot 2011. aastal ning täiendavalt 259 miljonit eurot 2012. aastal, 714 miljonit eurot 2013. aastal, 1 139 miljonit eurot 2014. aastal ja 504 miljonit eurot 2015. aastal, täielikult rakendades töötasu ja sotsiaalkindlustusmaksete ühtse maksemeetodi; maksemäärade suurendamine OGA ja ETAA hüvitiste saajate puhul; OAEE hüvitiste saajate solidaarsusfondi loomine; erasektori töötajate töötuskindlustusmaksete kohandamine; füüsilisest isikust ettevõtjate töötuskindlustusmaksete kehtestamine; avaliku sektori (sealhulgas riigiettevõtted, kohalikud omavalitsused ja muud avalikud üksused) töötajate töötuskindlustusmaksete kehtestamine.

▼M3









IA LISA

KESKPIKA PERIOODI EELARVESTRATEEGIA 2013–2016 MEETMED

Keskpika perioodi eelarvestrateegia kuni aastani 2016 hõlmab järgmisi täiendavaid meetmeid.

1. Palgakulude kärpimine vähemalt 1 110 miljoni euro võrra 2013. aastal ning veel 259 miljoni euro võrra 2014. aastal.

2. Pensionide kärpimine vähemalt 4 800 miljoni euro võrra 2013. aastal ning veel 423 miljoni euro võrra 2014. aastal.

3. Riigi tegevuskulude kärpimine vähemalt 239 miljoni euro võrra 2013. aastal ning veel 285 miljoni euro võrra 2014. aastal.

4. Haridusalaste kulude ümberkorraldamisest ja tõhustamisest saadav kokkuhoid vähemalt 86 miljonit eurot 2013. aastal ning veel 37 miljonit eurot 2014. aastal.

5. Riigi omanduses olevate ettevõtete kulude kärpimine vähemalt 249 miljoni euro võrra 2013. aastal ning veel 123 miljoni euro võrra 2014. aastal.

6. Kaitsealaste tegevuskulude kärpimine vähemalt 303 miljoni euro võrra 2013. aastal ning veel 100 miljoni euro võrra 2014. aastal.

7. Tervishoiukulude ja ravimitele tehtavate kulutuste kärpimine vähemalt 455 miljoni euro võrra 2013. aastal ning veel 620 miljoni euro võrra 2014. aastal.

8. Kokkuhoid sotsiaaltoetuste ümberkorraldamisest vähemalt 217 miljonit eurot 2013. aastal ning veel 78 miljonit eurot 2014. aastal.

9. Kohalikele omavalitsustele riigi poolt tehtavate ülekannete kärpimine vähemalt 50 miljoni euro võrra 2013. aastal ning veel 160 miljoni euro võrra 2014. aastal.

10. Avaliku sektori investeerimiseelarve kulutuste (riigisiseselt rahastatavad riiklikud investeeringud) kärpimine 150 miljoni euro võrra 2013. aastal ning veel 150 miljoni euro võrra 2014. aastal.

11. Tulude suurendamine vähemalt 1 689 miljoni euro võrra 2013. aastal ning veel 1 799 miljoni euro võrra 2014. aastal.

▼B









II LISA







Kehtetuks tunnistatud otsus koos hilisemate muudatuste loeteluga Nõukogu 10. mai 2010. aasta otsus 2010/320/EL (ELT L 145, 11.6.2010, lk 6). Nõukogu 7. septembri 2010. aasta otsus 2010/486/EL (ELT L 241, 14.9.2010, lk 12). Nõukogu 20. detsembri 2010. aasta otsus 2011/57/EL (ELT L 26, 29.1.2011, lk 15). Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/257/EL (ELT L 110, 29.4.2011, lk 26).









III LISA







Vastavustabel Otsus 2010/320/EL Käesolev otsus Artikkel 1 Artikkel 1 Artikli 2 lõige 1 Artikli 2 lõige 1 Artikli 2 lõike 2 sissejuhatav osa Artikli 2 lõike 2 sissejuhatav osa Artikli 2 lõike 2 punkt a Artikli 2 lõike 2 punkt a Artikli 2 lõike 2 punkt c Artikli 2 lõike 2 punkt b Artikli 2 lõike 2 punkt d Artikli 2 lõike 2 punkt c Artikli 2 lõike 2 punkt e Artikli 2 lõike 2 punkt d Artikli 2 lõike 2 punkt f Artikli 2 lõike 2 punkt e Artikli 2 lõike 2 punkt g Artikli 2 lõike 2 punkt f Artikli 2 lõike 2 punkt h Artikli 2 lõike 2 punkt g Artikli 2 lõike 2 punkt i Artikli 2 lõike 2 punkt h Artikli 2 lõike 2 punkt j Artikli 2 lõike 2 punkt i Artikli 2 lõike 2 punkt k Artikli 2 lõike 2 punkt j Artikli 2 lõike 2 punkt l Artikli 2 lõike 2 punkt k Artikli 2 lõike 2 punkt m Artikli 2 lõike 2 punkt l Artikli 2 lõike 2 punkt n Artikli 2 lõike 2 punkt m Artikli 2 lõike 2 punkt o Artikli 2 lõike 2 punkt n Artikli 2 lõike 2 punkt p Artikli 2 lõike 2 punkt o Artikli 2 lõike 2 punkt q Artikli 2 lõike 2 punkt p Artikli 2 lõike 3 sissejuhatav osa Artikli 2 lõike 3 sissejuhatav osa Artikli 2 lõike 3 punkt a Artikli 2 lõike 3 punkt a Artikli 2 lõike 3 punkt b Artikli 2 lõike 3 punkt b Artikli 2 lõike 3 punkt f Artikli 2 lõike 3 punkt c Artikli 2 lõike 3 punkt i Artikli 2 lõike 3 punkt d Artikli 2 lõike 3 punkt j Artikli 2 lõike 3 punkt e Artikli 2 lõike 3 punkt k — Artikli 2 lõike 3 punkt l Artikli 2 lõike 3 punkt f Artikli 2 lõike 3 punkt m Artikli 2 lõike 3 punkt g Artikli 2 lõike 3 punkt n Artikli 2 lõike 3 punkt h Artikli 2 lõike 3 punkt o Artikli 2 lõike 3 punkt i Artikli 2 lõike 3 punkt q Artikli 2 lõike 3 punkt j Artikli 2 lõike 3 punkt r Artikli 2 lõike 3 punkt k Artikli 2 lõike 3 punkt s Artikli 2 lõike 3 punkt l Artikli 2 lõike 3 punkt t Artikli 2 lõike 3 punkt m Artikli 2 lõike 3 punkt u Artikli 2 lõike 3 punkt n Artikli 2 lõike 3 punkt v Artikli 2 lõike 3 punkt o Artikli 2 lõike 3 punkt w — Artikli 2 lõike 3 punkt x Artikli 2 lõike 3 punkt p Artikli 2 lõike 3 punkt y Artikli 2 lõike 3 punkt q Artikli 2 lõike 3 punkt z Artikli 2 lõike 3 punkt r Artikli 2 lõike 3 punkt aa Artikli 2 lõike 3 punkt s Artikli 2 lõike 3 punkt aa Artikli 2 lõike 3 punkt t Artikli 2 lõike 3 punkt cc Artikli 2 lõike 3 punkt u Artikli 2 lõike 3 punkt dd Artikli 2 lõike 3 punkt v Artikli 2 lõike 3 punkt ee Artikli 2 lõike 3 punkt w Artikli 2 lõike 3 punkt ff Artikli 2 lõike 3 punkt x Artikli 2 lõike 3 punkt gg Artikli 2 lõike 3 punkt y Artikli 2 lõike 3 punkt hh Artikli 2 lõike 3 punkt z Artikli 2 lõike 4 sissejuhatav osa Artikli 2 lõike 4 sissejuhatav osa Artikli 2 lõike 4 punkt b Artikli 2 lõike 4 punkt a Artikli 2 lõike 4 punkt c Artikli 2 lõike 4 punkt b Artikli 2 lõike 4 punkt d — Artikli 2 lõike 4 punkt e Artikli 2 lõike 4 punkt c Artikli 2 lõike 4 punkt f Artikli 2 lõike 4 punkt d Artikli 2 lõike 4 punkt g Artikli 2 lõike 4 punkt e Artikli 2 lõike 4 punkt h Artikli 2 lõike 4 punkt f Artikli 2 lõike 4 punkt i Artikli 2 lõike 4 punkt g Artikli 2 lõike 4 punkt j Artikli 2 lõike 4 punkt h Artikli 2 lõike 4 punkt k Artikli 2 lõike 4 punkt i Artikli 2 lõike 4 punkt l — Artikli 2 lõike 5 sissejuhatav osa Artikli 2 lõike 5 sissejuhatav osa Artikli 2 lõike 5 punkt a Artikli 2 lõike 5 punkt a Artikli 2 lõike 5 punkt b — — Artikli 2 lõike 5 punktid b ja c Artikli 2 lõike 5 punkt c Artikli 2 lõike 5 punkt d Artikli 2 lõike 5 punkt d Artikli 2 lõike 5 punkt e Artikli 2 lõike 5 punkt e — Artikli 2 lõike 5 punkt f Artikli 2 lõike 5 punkt f Artikli 2 lõike 5 punkt g — — Artikli 2 lõike 5 punkt g Artikli 2 lõike 5 punkt h Artikli 2 lõike 5 punkt h Artikli 2 lõike 5 punkt i Artikli 2 lõike 5 punkt i — Artikli 2 lõike 5 punktid j–q Artikli 2 lõike 6 sissejuhatav osa Artikli 2 lõike 6 sissejuhatav osa Artikli 2 lõike 6 punkt a Artikli 2 lõike 6 punkt a Artikli 2 lõike 6 punkt b Artikli 2 lõike 6 punkt b Artikli 2 lõike 6 punkt c Artikli 2 lõike 6 punkt c Artikli 2 lõike 6 punkt d Artikli 2 lõike 6 punkt d Artikli 2 lõike 6 punkt e Artikli 2 lõike 6 punkt e Artikli 2 lõike 6 punkt f — — Artikli 2 lõike 6 punktid f–p Artikli 2 lõike 7 sissejuhatav osa Artikli 2 lõike 7 sissejuhatav osa Artikli 2 lõike 7 punkt a Artikli 2 lõike 7 punkt a Artikli 2 lõike 7 punkt b Artikli 2 lõike 7 punkt b Artikli 2 lõike 7 punkt d Artikli 2 lõike 7 punkt c Artikli 2 lõike 7 punkt e Artikli 2 lõike 7 punkt d Artikli 2 lõike 7 punkt f Artikli 2 lõike 7 punkt e — Artikli 2 lõike 7 punktid f–h Artikli 2 lõike 8 sissejuhatav osa Artikli 2 lõike 8 sissejuhatav osa Artikli 2 lõike 8 punkt a Artikli 2 lõike 8 punkt a — Artikli 2 lõike 8 punkt b Artikkel 3 Artikkel 3 Artikkel 4 Artikkel 4 — Artikkel 5 Artikkel 5 Artikkel 6 Artikkel 6 Artikkel 7 — I, II ja III lisa