2007R1580 — ET — 01.07.2009 — 006.002

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1580/2007,

21. detsember 2007,

millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96 puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta, ( 1 ) eriti selle artikli 1 lõiget 3, võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2201/96 töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste turu ühise korralduse kohta, ( 2 ) eriti selle artikli 1 lõiget 3, võttes arvesse nõukogu 26. septembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1182/2007, millega kehtestatakse puu- ja köögiviljasektoriga seonduvad erieeskirjad, muudetakse direktiive 2001/112/EÜ ja 2001/113/EÜ ning määrusi (EMÜ) nr 827/68, (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96, (EÜ) nr 2826/2000 ja (EÜ) nr 1782/2003 ja (EÜ) nr 318/2006 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2202/96, ( 3 ) eriti selle artiklit 42, ning arvestades järgmist: (1) Määrusega (EÜ) nr 1182/2007 on muudetud puu- ja köögiviljasektori varasemat korraldust, mis on kehtestatud nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määruses (EÜ) nr 2200/96, määruses (EÜ) nr 2201/96 ja määruses (EÜ) nr 2202/96, millega kehtestatakse teatavate tsitrusviljade tootjatele ühenduse toetuskava. ( 4 ) (2) Olemasolevad puu- ja köögiviljasektorit käsitlevad rakenduseeskirjad sisalduvad paljudes määrustes, millest mitmeid on korduvalt muudetud. Kõnealuseid rakenduseeskirju tuleb muuta määrusega (EÜ) nr 1182/2007 tehtud puu- ja köögiviljade korra muudatuste tõttu ning kogemusi silmas pidades. Muudatuste ulatuse tõttu tuleb selguse huvides kõik rakenduseeskirjad inkorporeerida uude eraldi määrusesse. (3) Seetõttu tuleks kehtetuks tunnistada järgmised komisjoni määrused: — 21. detsembri 1994. aasta määrus (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta; ( 5 ) — 30. juuli 1996. aasta määrus (EÜ) nr 1555/96 puu- ja köögivilja suhtes täiendavate imporditollimaksude kohaldamise eeskirjade kohta; ( 6 ) — 6. mai 1999. aasta määrus (EÜ) nr 961/1999, millega kehtestatakse puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide väljaantud eeskirjade laiendamist käsitlevad üksikasjalikud rakenduseeskirjad; ( 7 ) — 20. märtsi 2001. aasta määrus (EÜ) nr 544/2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2200/96 rakenduseeskirjad seoses rakendusfondidele antava täiendava rahalise abiga; ( 8 ) — 12. juuni 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1148/2001 vastavuskontrollide kohta, mida kohaldatakse värske puu- ja köögivilja turustusnormide suhtes; ( 9 ) — 21. detsembri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 2590/2001, millega kiidetakse heaks turustusnormidele vastavuse kontrollimise toimingud, mida kohaldatakse värske puu- ja köögivilja suhtes Šveitsis enne importi Euroopa Ühendusse; ( 10 ) — 9. oktoobri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1791/2002, millega kiidetakse heaks turustusnormidele vastavuse kontrollimise toimingud, mida kohaldatakse värske puu- ja köögivilja suhtes Marokos enne importi Euroopa Ühendusse; ( 11 ) — 28. novembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2103/2002, millega kiidetakse heaks turustusnormidele vastavuse kontrollimise toimingud, mida kohaldatakse värske puu- ja köögivilja suhtes Lõuna-Aafrikas enne importi Euroopa Ühendusse; ( 12 ) — 10. jaanuari 2003. aasta määrus (EÜ) nr 48/2003, millega kehtestatakse samas müügipakendis olevate eri tüüpi värske puu- ja köögivilja segudele kohaldatavad eeskirjad; ( 13 ) — 2. aprilli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 606/2003, millega kiidetakse heaks turustusnormidele vastavuse kontrollimise toimingud, mida kohaldatakse värske puu- ja köögivilja suhtes Iisraelis enne importi Euroopa Ühendusse; ( 14 ) — 30. aprilli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 761/2003, millega kiidetakse heaks turustusnormidele vastavuse kontrollimise toimingud, mida kohaldatakse värske puu- ja köögivilja suhtes Indias enne importi Euroopa Ühendusse; ( 15 ) — 11. augusti 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1432/2003, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2200/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tootjaorganisatsioonide tunnustamise ja tootjarühmade eeltunnustamise tingimuste kohta; ( 16 ) — 11. augusti 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1433/2003, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2200/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses rakendusfondide, rakenduskavade ja rahalise abiga; ( 17 ) — 3. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1943/2001, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2200/96 rakenduseeskirjad, mis käsitlevad eeltunnustatud tootjaorganisatsioonidele toetuse andmist; ( 18 ) — 21. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 103/2004, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2200/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad sekkumiskorra ning turult kõrvaldamise kohta puu- ja köögiviljasektoris; ( 19 ) — 1. septembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1557/2004, millega kiidetakse heaks turustusnormidele vastavuse kontrollimise toimingud, mida kohaldatakse teatud värske puu- ja köögivilja suhtes Uus-Meremaal enne importi Euroopa Ühendusse; ( 20 ) — 1. veebruari 2006. aasta määrus (EÜ) nr 179/2006, millega kehtestatakse impordilitsentside süsteem kolmandatest riikidest imporditavatele õuntele; ( 21 ) — 15. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 430/2006, millega kiidetakse heaks turustusstandarditele vastavuse kontrollimise toimingud, mida kohaldatakse värske puu- ja köögivilja suhtes Senegalis enne importi Euroopa Ühendusse; ( 22 ) — 15. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 431/2006, millega kiidetakse heaks turustusnormidele vastavuse kontrollimise toimingud, mida kohaldatakse värske puu- ja köögivilja suhtes Keenias enne importi Euroopa Ühendusse; ( 23 ) — 5. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1790/2006, millega kiidetakse heaks turustusnormidele vastavuse kontrollimise toimingud, mida kohaldatakse värske puu- ja köögivilja suhtes Türgis enne importi Euroopa Ühendusse. ( 24 ) (4) Tuleks vastu võtta määruse (EÜ) nr 1182/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad. (5) Puu- ja köögiviljatoodetele tuleks kehtestada turustusaastad. Kuna selles sektoris ei ole enam abikavasid, mille puhul järgitakse asjaomaste toodete saagikoristustsükleid, võib kõik turustusaastaid ühtlustada, et need oleks vastavuses kalendriaastaga. (6) Määrusega (EÜ) nr 1182/2007 on komisjonil lubatud ette näha turustusnormid puu- ja köögiviljatoodete suhtes ja kõnealuse määruse artikli 2 lõikes 7 on sätestatud, et uute turustusnormide vastuvõtmiseni tuleks jätkuvalt kohaldada olemasolevates eraldiseisvates määrustes sätestatud turustusnorme. (7) Tuleks ette näha erandid ja vabastused turustusnormide kohaldamisest teatavate toimingute puhul, mis on kas väga tähtsusetud ja/või spetsiifilised või toimuvad turustusahela alguses või töötlemiseks ettenähtud toodete puhul. (8) Turustusnormides nõutava märgistuse andmed peaksid olema pakendile/märgisele selgelt märgitud. (9) Vastuseks teatavate tarbijate nõudmistele tulevad turule eri tüüpi värskeid puu- ja köögivilju sisaldavad pakendid. Aus kaubandus nõuab, et samas pakendis müüdavad puu- ja köögiviljad on ühtliku kvaliteediga. Toodete puhul, mille jaoks ühenduse standardeid ei ole vastu võetud, saab seda tagada üldsätetele tuginedes. Tuleks sätestada märgistamisnõuded samas pakendis olevate eri tüüpi värske puu- ja köögivilja segude jaoks. Need nõuded peaksid olema turustamisnormidega kehtestatud nõuetest leebemad, et võtta arvesse eelkõige vaba ruumi märgisel. (10) Iga liikmesriik peaks määrama kontrolliasutused, kes vastutavad vastavuskontrollide läbiviimise eest igal turustusetapil. Üks nendest asutustest peaks vastutama kõigi teiste ametisse määratud asutuste vaheliste kontaktide ja koostöö eest. (11) Kuna ettevõtjaid ja nende põhiandmeid käsitlev teave on liikmesriikide poolt koostatava analüüsi jaoks hädavajalik, on igas liikmesriigis vaja koostada värskete puu- ja köögiviljadega kauplevate ettevõtjate andmebaas. (12) Vastavuskontrollid tuleks läbi viia proovide võtmise teel ning keskenduda tuleks ettevõtjatele, kelle valduses on kaupu, mis kõige tõenäolisemalt ei vasta normidele. Võttes arvesse siseturgude iseärasusi, peaksid liikmesriigid kehtestama eeskirjad, millega nähakse ette eelkõige teatavatesse kategooriatesse kuuluvate ettevõtjate kontroll. Läbipaistvuse tagamiseks tuleks kõnealustest eeskirjadest teatada komisjonile. (13) Liikmesriigid peaksid tagama, et värske puu- ja köögivilja eksport kolmandatesse riikidesse vastab turustusnormidele ja et need on kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni värske puu- ja köögivilja ning kuiva ja kuivatatud puuvilja standardimist käsitleva Genfi Protokolliga ja OECD puu- ja köögivilja rahvusvaheliste standardite kohaldamist käsitleva kavaga. (14) Värske puu- ja köögivilja import kolmandatest riikidest peaks olema kooskõlas turustusnormide või nendega samaväärsete normidega. Vastavuskontrollid tuleb seetõttu läbi viia enne nende kaupade sisenemist ühenduse tolliterritooriumile, välja arvatud väikeste partiide puhul, mida kontrolliasutus/-organ käsitab madala riskiga kaubana. Rahuldavaid vastavustagatisi andvate kolmandate riikide puhul võivad ekspordieelse kontrolli läbi viia nende kolmandate riikide kontrolliasutused. Kõnealuse võimaluse kasutamise korral peaksid liikmesriigid korrapäraselt kontrollima kolmandate riikide kontrolliasutuste poolt läbiviidud ekspordieelsete kontrollide mõjusust/kvaliteeti ning teavitama komisjoni kontrollide tulemustest. (15) Töötlemiseks ettenähtud tooted ei pea nendele turustusnormidele vastama, seega tuleks tagada, et kõnealuseid tooteid ei müüda värskete toodete turul. Sellised tooted peaksid olema asjakohaselt märgistatud ja teatavatel juhtudel/võimaluse korral peaks neile olema lisatud töötlemise tõend, milles on märgitud toote lõppkasutus, ja mis võimaldaks kontrolli läbi viia. (16) Turustusnormidele vastavuse kontrolli läbinud puu- ja köögivilja suhtes tuleb kohaldada samasugust kontrolli kõikidel turustusetappidel. Selleks tuleks kohaldada Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni soovitatud kontrollisuuniseid, mis on kooskõlas vastavate OECD soovitustega. Tuleks siiski sätestada jaemüügietapis läbiviidava kontrolli erikord. (17) Tuleks ette näha tootjaorganisatsioonide tunnustamine nende poolt taotletud toodete puhul. Kui tunnustust nõutakse siiski üksnes töötlemiseks ettenähtud toodete puhul, tuleks tagada, et neid tõepoolest tarnitakse töötlemiseks. (18) Tootjaorganisatsioonid peaksid olema võimalikult stabiilsed, et aidata saavutada puu- ja köögivilja korra eesmärke ning tagada tootjaorganisatsioonide püsiv ja tulemuslik toimimine. Seetõttu peaks tootjaorganisatsiooni liikmelisusel tootja jaoks olema miinimumtähtaeg. Liikmelisusest loobumise etteteatamistähtajad ja jõustumiskuupäevad peaksid kehtestama liikmesriigid. (19) Tootjaorganisatsiooni peamine ja oluline tegevus peaks seonduma tarnetele ja turustamisele keskendumisega. Tootjaorganisatsioonidel tuleks siiski lubada teataval määral tegeleda ka teiste ärilist või muud laadi tegevustega. Tootjaorganisatsioonide vahelist koostööd tuleks soodustada, lubades põhitegevuse või muude tegevuste arvestusest välja jätta teiselt tunnustatud tootjaorganisatsioonilt ostetud puu- ja köögivilja turustamise. Seoses tehniliste vahendite hankimisega on asjakohane laiendada reguleerimisala selles osas, et kuidas seda teha nii, et hõlmata hankimist tootjaorganisatsioonide liikmete kaudu. (20) Tootjaorganisatsioonid võivad olla osanikud tütarettevõtetes, mis aitavad suurendada nende liikmete toodangu lisandväärtust. Sellise turustatud toodangu väärtuse arvutamiseks tuleks kehtestada eeskirjad. Selliste tütarettevõtete põhitegevused peaksid olema samad nagu tootjaorganisatsiooni põhitegevused pärast kohandamiseks ettenähtud üleminekuperioodi. (21) Tuleks kehtestada üksikasjalikud eeskirjad määrusega (EÜ) nr 1182/2007 ettenähtud tootjaorganisatsioonide liitude, riikidevaheliste tootjaorganisatsioonide ja tootjaorganisatsioonide riikidevaheliste liitude tunnustamise ja toimimise kohta. Järjepidevuse huvides peaksid need eeskirjad kajastama võimalikult suures ulatuses tootjaorganisatsioonide poolt kehtestatud eeskirju. (22) Tarnete koondumise soodustamiseks tuleks toetada olemasolevate tootjaorganisatsioonide ühinemist uuteks organisatsioonideks, kehtestades selleks eeskirjad liitunud tootjaorganisatsioonide rakenduskavade liitmiseks. (23) Austades põhimõtteid, mille kohaselt tootjaorganisatsioon peab olema loodud tootjate algatusel ja olema nende järelevalve all, peaks lubama liikmesriikidel kehtestada muude füüsiliste või juriidiliste isikute tootjaorganisatsiooni ja/või tootjaorganisatsioonide liitude liikmeks võtmise tingimused. (24) Selle tagamiseks, et tootjaorganisatsioon esindab tegelikult tootjate nõutavat miinimumarvu, peaksid liikmesriigid võtma meetmeid kindlustamaks, et liikmete vähemus, kes võib anda suurema osa tootjaorganisatsiooni toodangust, selle juhtimises ja tegevuses põhjendamatult ei domineeri. (25) Et võtta arvesse erinevaid tootmis- ja turustustingimusi ühenduses, peaksid liikmesriigid sätestama tunnustuskava esitanud tootjaorganisatsioonide eeltunnustamise teatavad tingimused. (26) Selliste stabiilsete tootjaorganisatsioonide asutamise soodustamiseks, kes on võimelised püsivalt kaasa aitama puu- ja köögivilja korra eesmärkide saavutamisele, tuleks eeltunnustus anda ainult neile tootjarühmadele, kes tõendavad, et nad suudavad kindlaksmääratud tähtaja jooksul täita kõik tunnustamisnõuded. (27) Tuleks ette näha teave, mille tootjarühmad peavad tunnustuskavades esitama. Tootjarühmadel tunnustamise tingimuste parema täitmise võimaldamiseks on vaja lubada muudatuste tegemist tunnustuskavadesse. Seepärast tuleks ette näha, et igal liikmesriigil on võimalik nõuda tootjaorganisatsioonidelt puuduste kõrvaldamist, et kindlustada kava rakendamine. (28) Tootjarühm võib vastata tunnustamise tingimustele enne tunnustuskava täitmist. Tuleks sätestada, et sellised rühmad võivad esitada tunnustuse taotluse koos rakendamiskavade projektidega. Järjepidevuse huvides peab tootjarühmale sellise tunnustuse andmine tähendama tema tunnustuskava lõpetamist ning ettenähtud toetuse andmine tuleks lõpetada. Kuna investeeringute rahastamine kestab mitu aastat, võib investeeringutoetust saavad investeeringud üle kanda rakenduskavadesse. (29) Tootjarühmade asutamise ja haldustoimingute kulude katteks ettenähtud toetussüsteemi laitmatu rakendamise hõlbustamiseks peaks antav toetus olema kindlasummaline toetus. Eelarvepiirangute tõttu tuleks kindlasummalisele toetusele kehtestada ülemmäär. Lisaks sellele tuleks erineva suurusega tootjarühmade erinevaid rahalisi vajadusi arvesse võttes kohandada ülemmäära vastavalt tootjarühmade turustatavale toodangu väärtusele. (30) Järjepidevuse ja tunnustatud tootjarühma staatusele sujuva ülemineku huvides tuleks tootjarühmade suhtes kohaldada samu tootjarühmade peamist tegevust ja nende turustatud toodangu väärtust käsitlevaid eeskirju. (31) Ühinemise korral tuleks võimaldada toetuse andmist ühinemise tulemusel tekkinud tootjarühmale selleks, et võtta arvesse uute tootjarühmade rahalisi vajadusi ja et tagada toetuskava nõuetekohane kohaldamine. (32) Rakenduskavadele antava toetuse kava kasutamise võimaldamiseks tuleks selgelt määratleda tootjaorganisatsioonide turustatud toodang, sealhulgas täpsustada milliseid tooteid võib arvesse võtta ja millise turustusetapi ajal toodangu väärtus arvutatakse. Aastaste kõikumiste või ebapiisava teabe korral tuleks võimaldada ka turustatava toodangu arvutamise lisameetodeid. Kava väärkasutuse vältimiseks ei tohiks tootjaorganisatsioonidel üldiselt olla lubatud kava kestuse jooksul võrdlusperioode muuta. (33) Abi nõuetekohase kasutamise tagamiseks tuleks sätestada eeskirjad rakendusfondide ning liikmete rahaliste sissemaksete haldamiseks, võimaldades võimalikult suurt paindlikkust, tingimusel, et kõik tootjad võivad kasutada rakendusfondi ning võivad demokraatlikult osaleda rakendusfondi kasutamist käsitlevate otsuste tegemisel. (34) Tuleks ette näha sätted, millega kehtestatakse säästvate rakenduskavade riikliku strateegia ja keskkonnaalase tegevuse riikliku raamistiku ulatus ja struktuur. Selle eesmärk on rahaliste vahendite eraldamise optimeerimine ning strateegia kvaliteedi parandamine. (35) Usaldusväärse halduse huvides tuleks sätestada rakenduskavade esitamise ja heakskiitmise kord ning tähtajad, et pädevad asutused saaksid teavet asjakohaselt hinnata ning meetmeid kavadega hõlmata või neist välja jätta. Kuna kavasid hallatakse aasta kaupa, tuleks sätestada, et enne teatavat kuupäeva kinnitamata kavad tuleks üheks aastaks edasi lükata. (36) Järgmise aasta rakenduskavasid tuleks muuta aasta kaupa, et neid saaks kohandada, võttes arvesse uusi tingimusi, mida ei saanud ette näha kava esialgse esitamise ajal. Lisaks peaks olema võimalik muuta meetmeid ja rakendusfondi suurust kava täitmise aasta jooksul. Kõikide selliste muudatuste suhtes peaksid kehtima teatavad piirangud ja tingimused, mille määratlevad liikmesriigid ja mis hõlmavad kohustust teatada muudatustest pädevatele asutustele, et tagada kinnitatud kavade üldeesmärkide säilimine. (37) Finants- ja õiguskindluse tagamiseks tuleks koostada loetelu toimingutest ja kuludest, mida ei tohi hõlmata rakenduskavadega. (38) Et vältida investeeringu kasuliku ea jooksul organisatsiooniga suhted katkestanud eraõigusliku poole põhjendamatut rikastumist, tuleks üksikutesse põllumajandusettevõtetesse investeerimise suhtes kehtestada sätted, mis võimaldavad organisatsioonil investeeringu jääkväärtuse tagasi nõuda, olenemata sellest, kas investeeringu omanik on liige või organisatsioon. (39) Kava nõuetekohase kohaldamise tagamiseks tuleks kindlaks määrata abitaotlustes esitatav teave ning abi maksmise kord. Rahavoogudega seotud raskuste vältimiseks peaks tootjaorganisatsioonide jaoks kehtestama ettemaksete süsteemi koos asjakohaste tagatistega. Sarnastel põhjustel peaks juba kantud kulude hüvitamise jaoks olema võimalik kasutada alternatiivset süsteemi. (40) Tuleks kehtestada üksikasjalikud sätted riskide juhtimise ja vältimise meetmete ulatuse ja kohaldamise kohta. Kõnealuste eeskirjadega tuleks võimaluse korral ette näha paindlikkus ja kiire kohaldamine riskide korral ning seega tuleks liikmesriikidel ja nende tootjaorganisatsioonidel võimaldada otsuseid vastu võtta. Eeskirjadega tuleks siiski takistada kuritarvitamist ja nendega tuleks ette näha teatavate meetmete kasutuse piirangud, sh rahastamise vallas. Nendega tuleks samuti tagada fütosanitaar- ja keskkonnanõuete nõuetekohane täitmine. (41) Seoses turult kõrvaldamistega tuleks vastu võtta üksikasjalikud eeskirjad meetme võimalikku tähtsuse arvesse võtmiseks. Eelkõige tuleks koostada eeskirjad suuremat toetust hõlmava süsteemi kohta turult kõrvaldatud puu- ja köögivilja jaoks, mida jagatakse heategevusorganisatsioonide ja teatavate muude asutuste ja institutsioonide kaudu tasuta humanitaarabina. Lisaks tuleks kehtestada turult kõrvaldamiseks antava toetuse piirmäär, selle tagamiseks, et turult kõrvaldamisest ei saaks toodete jaoks nende turuleviimise asemel püsiv alternatiivne väljund. Selles kontekstis on nende toodete puhul, mille jaoks on määruse (EÜ) nr 2200/96 V lisas kehtestatud turult kõrvaldamise ühendusepoolse hüvitise piirmäärad, asjakohane neid määrasid jätkuvalt kasutada, suurendades neid samal ajal teatatavas ulatuses, et võtta arvesse, et neid kõrvaldamisi nüüd kaasrahastatakse. Teiste toodete puhul, mille puhul ei ole kogemused veel näidanud ülemääraste kõrvaldamiste ohtu, on asjakohane liikmesriikidel endil lubada toetuse piirmäärad kindlaks määrata. Kõigil juhtudel on aga sarnastel kaalutlustel asjakohane kehtestada kvantitatiivne kõrvaldamiste määr toote ja tootjaorganisatsiooni kohta. (42) Tuleks võtta vastu üksikasjalikud eeskirjad riikliku finantsabi kohta, mida liikmesriigid võivad anda ühenduse piirkondades, kus tootjate organiseerituse tase on eriti madal; eeskirjades peaks olema esitatud ka sellise madala organiseerituse taseme määratlus. Tuleks ette näha sellise riigiabi heakskiidu ning sellise abi ühendusepoolse tagasimaksmise heakskiitmist ja summat käsitlev kord ning tagasimakse määr, mis peaks kajastama hetkel kohaldatavat korda. (43) Tuleks vastu võtta üksikasjalikud eeskirjad, eelkõige menetlussätted, tingimuste kohta, mille alusel võib puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide või selliste organisatsioonide liitude väljaantud eeskirju laiendada kõikidele teatavas majanduspiirkonnas asuvatele tootjatele. Kui toodangut müüakse enne selle koristamist, tuleks täpsustada, millised eeskirjad laienevad vastavalt tootjatele ja ostjatele. (44) Ühenduse õunatootjad on hiljuti leidnud ennast raskest olukorrast muu hulgas lõunapoolkeral asuvatest teatavate kolmandatest riikidest pärit õunte impordi märkimisväärse kasvu tõttu. Õunte impordi järelevalvet tuleks seetõttu täiustada. Kõnealuse eesmärgi saavutamise asjakohane vahend on impordilitsentside väljastamisel põhinev mehhanism, mille tingimuseks on tagatise esitamine selle kohta, et toimingud, millele impordilitsentsi taotletakse, on tegelikult läbi viidud. Tuleks kohaldada komisjoni määrusi (EÜ) nr 1291/2000, millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad, ( 25 ) ja (EMÜ) nr 2220/85, millega sätestatakse põllumajandustoodete tagatissüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad. ( 26 ) (45) Tuleks vastu võtta üksikasjalikud eeskirjad puu- ja köögiviljade piirihindade süsteemi kohta. Kuna enamik selliseid kergesti riknevaid puu- ja köögivilju tarnitakse komisjonimüügiks, tekitab see erilisi raskusi nende väärtuse määramisel. Tuleks kehtestada piirihinna arvutamise võimalikud meetodid, mille põhjal imporditud tooted klassifitseeritakse ühises tollitariifistikus. Eelkõige tuleks kindlad impordiväärtused kehtestada toodete keskmiste hindade kaalutud keskmise põhjal ning tuleks ette näha erisäte olukorraks, kui teatavat päritolu toodete hinnad ei ole kättesaadavad. Tuleks ette näha tagatise esitamine teatavas olukorras süsteemi nõuetekohase kohaldamise tagamiseks. (46) Tuleks vastu võtta üksikasjalikud eeskirjad sellise imporditollimaksu kohta, mida on lisaks ühise tollitariifistikuga ettenähtud imporditollimaksule võimalik kehtestada teatavate toodete suhtes. Täiendava tollimaksu võib kehtestada juhul, kui asjakohaste toodete impordimaht ületab toodete ja kohaldamisaegade lõikes määratud käivitusläve. Ühenduse poole teele saadetud kaubad on vabastatud täiendavast tollimaksust ja seepärast tuleks selliste kaupade jaoks kehtestada erisätted. (47) Tuleks ette näha käimasolevate programmide ja kavade asjakohane jälgimine ja hindamine nende tõhususe ja tulemuslikkuse hindamiseks nii tootjaorganisatsioonide kui ka liikmesriikide poolt. (48) Tuleks kehtestada meetmed/sätted käesoleva määruse rakendamiseks vajaliku teavitamise liigi, vormi ja vahendite kohta. Need peaksid hõlmama tootjate ja tootjaorganisatsioonide poolt liikmesriikidele ja liikmesriikide poolt komisjonile edastatavaid andmeid, samuti hilinenud või ebatäpsete andmete esitamisest tulenevaid tagajärgi. (49) Tuleks kehtestada meetmed, millega käsitletakse käesoleva määruse ja määruse (EÜ) nr 1182/2007 nõuetekohase kohaldamise tagamiseks vajalikke kontrolle ning eeskirjade eiramise suhtes kohaldatavaid asjakohaseid sanktsioone. Need meetmed peaksid hõlmama nii ühenduse tasandil kehtestatud erikontrolle ja -sanktsioone kui ka riiklikke lisakontrolle ja -sanktsioone. Kontrollid ja sanktsioonid peaksid olema hoiatavad, tõhusad ja proportsionaalsed. Tootjate õiglase kohtlemise tagamiseks tuleks kehtestada eeskirjad ilmse vea, vääramatu jõu ja muude erandjuhtude lahendamiseks. Kehtestada tuleks eeskirjad kunstlikult loodud olukordade jaoks, et vältida igasugust neist saadavat kasu. (50) Tuleks vastu võtta sätted sujuva ülemineku tagamiseks eelmiselt süsteemilt uuele süsteemile, mis on kehtestatud käesolevas määruses, ja selleks, et rakendada määruse (EÜ) nr 1182/2007 artiklis 55 sätestatud üleminekusätteid. (51) Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas puu- ja köögivilja turu korralduskomitee arvamusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







I

JAOTIS

SISSEJUHATAVAD SÄTTED

Artikkel 1

Kohaldamisala ja mõistete kasutamine

1. Käesolevas määruses kehtestatakse määruse (EÜ) nr 2200/96, määruse (EÜ) nr 2201/96 ja määruse (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad.

2. Lõikes 1 osutatud määrustes kasutatud mõistetel on käesolevas määruses sama tähendus, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 2

Turustusaastad

Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 1 lõikes 2 ja määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 1 lõikes 2 loetletud toodete puhul kestab turustusaasta 1. jaanuarist 31. detsembrini.







II

JAOTIS

TOODETE KLASSIFITSEERIMINE







I

PEATÜKK

Üldeeskirjad

▼M8

Artikkel 2a

Turustusnormid; toodete valdajad

1. Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 113a lõike 1 nõudeid nimetatakse üldiseks turustusnormiks. Üldise turustusnormi üksikasjad on sätestatud käesoleva määruse I lisa A osas.

Puu- ja köögiviljad, mida ei hõlma konkreetne turustusnorm, vastavad üldisele turustusnormile. Kui valdaja suudab tõendada, et tema toode vastab ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni vastuvõetud mis tahes kohaldatavatele normidele, loetakse asjaomast toodet üldisele turustusnormile vastavaks.

2. Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 113 lõike 1 punkides b ja c osutatud konkreetsed turustusnormid on sätestatud käesoleva määruse I lisa B osas järgmiste toodete suhtes:

a) õunad,

b) tsitrusviljad,

c) kiivid,

d) salat, kähar endiivia ja eskariool,

e) virsikud ja nektariinid,

f) pirnid,

g) maasikad,

h) paprikad,

i) lauaviinamarjad,

j) tomatid.

3. Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 113a lõike 3 kohaldamisel on valdaja füüsiline või juriidiline isik, kelle tegelikus valduses on asjaomased tooted.

▼B

Artikkel 3

Erandid ja vabastused turustusnormide kohaldamisel

Erandina määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 113a lõikest 3 ei nõuta vastavust turustusnormidele järgmiste toodete puhul:

a) eeldusel, et toodetele on selgelt märgitud sõnad „töötlemiseks ettenähtud” või „loomatoiduks” või muu samaväärne väljend, tooted, mis on i) ettenähtud tööstuslikuks töötlemiseks või ii) ettenähtud loomatoiduks või muul otstarbel kui toiduna kasutamiseks;

◄

b) tooted, mille tootja annab oma põllumajandusettevõttest tarbijale isiklikuks kasutamiseks; ja

c) konkreetses piirkonnas, mille kohta komisjon on liikmesriigi taotluse põhjal määruse (EÜ) nr 2200/96 artiklis 46 osutatud korras vastu võtnud otsuse ja mida müüakse selle piirkonna jaekaubanduses üldtuntud traditsiooniliste tarbimistavade alusel kohalikuks tarbimiseks; ja

▼M8

d) tooted, mida on kärbitud või tükeldatud, mis on „tarbimisvalmid” või „sobivad toiduvalmistamiseks”.

▼B

Erandina määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 113a lõikest 3 ei nõuta konkreetses tootmispiirkonnas vastavust turustusnormidele järgmiste toodete puhul:

◄

a) tooted, mida kasvataja müüb või tarnib ettevalmistus- ja pakkimiskohtadesse või ladudesse või mis tema põllumajandusettevõttest sinna veetakse; ja

b) tooted, mis veetakse ladudest ettevalmistus- ja pakkimiskohtadesse.

▼M8

3. Erandina määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 113a lõikest 3 võivad liikmesriigid teha erandeid konkreetsete turustusnormide kohaldamisest selliste toodete suhtes, mis esitatakse jaemüügiks tarbijale isikliku kasutamise otstarbel ja millele on märgitud sõnad „toode ettenähtud töötlemiseks” või muu samaväärne väljend ning mis on ette nähtud muuks töötlemiseks kui lõike 1 punkti a alapunktis i osutatud töötlemine.

▼M8

3a. Erandina määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 113a lõikest 3 seoses konkreetsete turustusnormidega võib värskel puu- ja köögiviljal, mis ei kuulu ekstraklassi, esineda lähetamisjärgsetel etappidel vähest värskuse ja turdumuse vähenemist ning nende valmimisastmest või riknemisohust põhjustatud vähest kvaliteedi halvenemist.

3b. Erandina määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 113a lõikest 3 ei nõuta vastavust üldisele turustusnormile järgmiste toodete puhul:

a) muud seened kui CN-koodi 0709 59 alla kuuluvad kultuurseened,

b) CN-koodi 0709 90 40 alla kuuluvad kapparid,

c) CN-koodi 0802 11 10 alla kuuluvad mõrumandlid,

d) CN-koodi 0802 12 alla kuuluvad kooritud mandlid,

e) CN-koodi 0802 22 alla kuuluvad kooritud sarapuupähklid,

f) CN-koodi 0802 32 alla kuuluvad kooritud kreeka pähklid,

g) CN-koodi 0802 90 50 alla kuuluvad piiniapähklid ning

h) CN-koodi 0910 20 alla kuuluv safran.

▼B

4. Liikmesriigi pädevale asutusele esitatakse tõendid selle kohta, et lõike 1 punktis a ja lõikes 2 osutatud tooted vastavad sätestatud tingimustele, eriti kavatsetava kasutuse osas.

Artikkel 4

Teabe üksikasjad

▼M8

1. Käesoleva peatüki kohaselt nõutavad teabe üksikasjad peavad olema esitatud loetavalt ja nähtavalt pakendi ühel küljel, kas trükitud otse pakendile või pakendi lahutamatu osa moodustavale märgisele või kinnitatud pakendi külge.

▼B

2. Lahtiselt veetavate ja otse transpordivahendile laaditud kaupade puhul kantakse lõikes 1 osutatud teabe üksikasjad kaupade saatelehele või saatelehele, mis on transpordivahendis asetatud nähtavasse kohta.

▼M8

3. Sidevahendi abil sõlmitud lepingute puhul, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 97/7/EÜ, ( 27 ) nõutakse turustusnormidele vastavuse tagamiseks, et kõnealused teabe üksikasjad on kättesaadavad enne ostu sooritamist.

4. Arvetel ja saatedokumentidel, välja arvatud tarbijatele ettenähtud kviitungid, on märgitud asjaomase toote nimetus ja päritoluriik ning vajaduse korral toote klass, sort või kaubanduslik tüüp, juhul kui seda nõutakse konkreetse turustusnormi puhul, või asjaolu, et toode on ette nähtud töötlemiseks.

▼M8

Artikkel 5

Teabe üksikasjad jaemüügietapis

Jaemüügietapis peavad käesoleva peatüki kohaselt nõutavad teabe üksikasjad olema loetavad ja nähtavad. Tooteid võib esitada müügiks tingimusel, et jaemüüja esitab nähtaval kohal toote juures ja loetavalt ning sellisel viisil, et tarbijat ei eksitataks, teabe üksikasjad päritoluriigi ning vajaduse korral klassi ja sordi või kaubandusliku tüübi kohta.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2000/13/EMÜ ( 28 ) osutatud pakendatud kaupadel tuleb lisaks turustusnormidega ettenähtud teabele märkida ka netokaal. Tükikaupa müüdavate toodete puhul ei kohaldata netokaalu märkimise nõuet, kui ühikute arv on väljastpoolt selgelt nähtav ja kergesti loendatav või kui see on märgisel osutatud.

Artikkel 6

Segud

1. Pakendeid netokaaluga kuni viis kilogrammi, mis sisaldavad eri tüüpi värskeid puu- ja köögivilju, võib turustada, kui:

a) tooted on ühtlase kvaliteediga ning iga asjaomane toode vastab asjakohasele konkreetsele turustusnormile või, juhul kui tootele ei ole kehtestatud konkreetset turustusnormi, üldisele turustusnormile;

b) pakendid on vastavalt käesolevale peatükile nõuetekohaselt märgistatud ning

c) segu ei ole niisugune, mis võiks tarbijat eksitada.

2. Lõike 1 punkti 1 nõudeid ei kohaldata selliste segus sisalduvate toodete puhul, mis ei ole määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 1 määratletud sektorite tooted.

3. Kui segus sisalduvad puu- ja köögiviljad on pärit rohkem kui ühest liikmesriigist või kolmandast riigist, võib asjaomaste päritoluriikide täisnimed asendada ühega järgmistest märgetest:

a) „Euroopa Ühendusest pärit puu- ja köögivilja segu”,

b) „väljastpoolt Euroopa Ühendust pärit puu- ja köögivilja segu”,

c) „Euroopa Ühendusest pärit ja väljastpoolt Euroopa Ühendust pärit puu- ja köögivilja segu”.

▼B







II

PEATÜKK

Turustusnormidele vastavuse kontrollid







1.

Jagu

Üldsätted

▼M8

Artikkel 7

Reguleerimisala

Käesolevas peatükis kehtestatakse eeskirjad vastavuskontrollide läbiviimiseks, mis tähendab puu- ja köögiviljade kontrollimist kõikidel turustusetappidel kooskõlas käesoleva peatükiga, et kõnealused puu- ja köögiviljad vastaksid käesolevas jaotises ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklites 113 ja 113a ettenähtud turustusnormidele ja kõnealuste artiklite teistele sätetele.

▼B

Artikkel 8

Pädevad asutused

1. Iga liikmesriik määrab:

a) ühe pädeva asutuse (edaspidi „koordineeriv asutus”), mis vastutab käesoleva peatükiga hõlmatud valdkonnas koordineerimise ja kontaktide loomise eest, ja

▼M8

b) määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 113a lõike 4 kohaldamise eest vastutav kontrolliasutus või -asutused (edaspidi „kontrolliasutused”).

▼M8

Esimeses lõigus osutatud koordineerivad asutused ja kontrolliasutused võivad olla nii avalikust kui ka erasektorist. Nende eest vastutab igal juhul liikmesriik.

▼B

2. Liikmesriigid teevad komisjonile teatavaks

a) vastavalt lõikele 1 määratud koordineeriva asutuse nime ja posti- ning e-posti aadressi,

b) vastavalt lõikele 1 määratud kontrolliasutuse nime ja posti- ning e-posti aadressi, ja

c) määratud kontrolliasutuste pädevusvaldkonna täpse kirjelduse.

3. Koordineeriv asutus võib olla kontrolliasutus või mõni muu vastavalt lõikele 1 määratud asutus.

4. Komisjon teeb liikmesriikide määratud koordineerivate asutuste nimekirja avalikult kättesaadavaks viisil, mida ta peab asjakohaseks.

Artikkel 9

Ettevõtjate andmebaas

1. Liikmesriigid koostavad puu- ja köögiviljasektori ettevõtjate andmebaasi, milles loetletakse käesolevas artiklis kehtestatud tingimustel ettevõtjad, kes tegelevad sellise värske puu- ja köögivilja turustamisega, mille jaoks on vastavalt määruse (EÜ) nr 1182/2007 artiklile 2 sätestatud normid.

▼M8

Liikmesriigid võivad selleks kasutada mis tahes muud andmebaasi või andmebaase, mis on juba koostatud mõnel muul otstarbel.

Ettevõtja on mis tahes füüsiline või juriidiline isik,

a) kelle valduses on turustusnormidega hõlmatud värskeid puu- ja köögivilju ning kelle eesmärk on: i) neid välja panna või müügiks pakkuda, ii) neid müüa või iii) neid mingil muul viisil turustada; või

b) kes tegelikult teostavad punkti a alapunktides i, ii ja iii osutatud mis tahes tegevust seoses puu- ja köögiviljadega, mille suhtes kohaldatakse turustusnorme.

Kolmanda lõigu punkti a alapunktides i, ii ja iii osutatud tegevus hõlmab:

a) kaugmüüki interneti kaudu või muul viisil,

b) kõnealust tegevust, kui seda teostab asjaomane füüsiline või juriidiline isik enda või kolmanda osapoole nimel, ning

c) kõnealust tegevust, kui seda teostatakse ühenduses ja/või seoses kolmandatesse riikidesse eksportimisega ja/või kolmandatest riikidest importimisega.

▼B

2. Liikmesriigid määravad kindlaks tingimused, mille alusel järgmised ettevõtjad andmebaasi lisatakse või mitte:

a) ettevõtjad, kelle tegevuse suhtes ei kohaldata kohustust järgida turustusnorme vastavalt artiklile 3, ja

▼M8

b) füüsilised või juriidilised isikud, kelle tegevus puu- ja köögiviljasektoris piirdub kauba transportimise või toodete müümisega jaemüügietapis.

3. Kui andmebaas koosneb mitmest eri komponendist, tagab koordineeriv asutus andmebaasi, selle komponentide ja nende ajakohastamise ühtsuse. Ajakohastamiseks kasutatakse eelkõige vastavuskontrollide käigus saadud teavet.

4. See andmebaas sisaldab iga ettevõtja registreerimisnumbrit, nime, aadressi, artikli 10 lõikes 2 osutatud riskikategooriatesse liigitamiseks vajalikku teavet, eelkõige ettevõtja kohta turustamisketis, ettevõtte tähtsust käsitlevat teavet, teavet ettevõtja eelmisel kontrollimisel saadud tulemuste kohta ning muud kontrolliks vajalikku teavet, näiteks teavet turustusnormidele vastavuse alase kvaliteeditagamise süsteemi või enesekontrolli süsteemi olemasolu kohta. Ajakohastamiseks kasutatakse eelkõige vastavuskontrollide käigus saadud teavet.

▼B

5. Ettevõtjad esitavad liikmesriikide poolt andmebaasi koostamiseks ja ajakohastamiseks vajaliku teabe. Liikmesriigid määravad kindlaks tingimused, mille alusel lisatakse andmebaasi ettevõtjad, kelle registrijärgne tegevuskoht ei asu asjaomaste liikmesriikide territooriumil, kuid kes kauplevad seal.

▼M8







2. jagu

Liikmesriikide läbiviidavad vastavuskontrollid

Artikkel 10

Vastavuskontrollid

1. Liikmesriigid tagavad, et vastavuskontrollid viiakse läbi valikuliselt, riskianalüüsi põhjal ja asjakohase sagedusega, et tagada asjakohane vastavus käesolevas jaotises ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklites 113 ja 113a ettenähtud turustusnormide ja kõnealuste artiklite muudele sätetele.

Ohu hindamise üks kriteerium on, et olemas peab olema artiklis 12a osutatud vastavussertifikaat, mille on välja andnud sellise riigi pädev asutus, kelle vastavuskontrollid on heaks kiidetud vastavalt artiklile 13. Sellise sertifikaadi olemasolu käsitatakse normidele mittevastavuse ohtu vähendava tegurina.

Ohu hindamise kriteeriumid võivad olla ka:

a) toote liik, tootmisperiood, toote hind, ilm, pakkimis- ja käitlustoimingud, ladustamistingimused, päritoluriik, veovahend või partii maht;

b) ettevõtja suurus, tema koht turustusketis, tema turustatava toodangu maht või väärtus, tema tootevalik, tarneala või tegevuse liik, näiteks ladustamine, pakendamine või müük;

c) eelmistel kontrollimistel saadud tulemused, sealhulgas leitud vigade arv ja liik, turustatavate toodete tavapärane kvaliteet, kasutatava tehnilise varustuse tase;

d) ettevõtja poolt kasutatava turustusnormidele vastavuse alase kvaliteeditagamise süsteemi või enesekontrolli süsteemi usaldusväärsus;

e) kontrolli läbiviimise koht, eriti kui see on esimene ühendusse sisenemise koht, või toodete pakkimise või laadimise koht;

f) mis tahes muu teave, mis võib viidata normidele mittevastavuse ohule.

2. Riskianalüüs tehakse artiklis 9 osutatud ettevõtjate andmebaasis sisalduva teabe alusel ja selles liigitatakse ettevõtjad riskikategooriatesse.

Liikmesriigid sätestavad eelnevalt:

a) partiide normidele mittevastavuse ohu hindamise kriteeriumid;

b) iga riskikategooria riskianalüüsi põhjal minimaalse arvu ettevõtjaid või partiisid ja/või koguseid, mille vastavust tuleb kontrollida.

Vastavalt riskianalüüsi tulemustele võivad liikmesriigid jätta tegemata valikulised kontrollid selliste toodete puhul, mille suhtes ei kohaldata konkreetseid turustusnorme.

3. Kui kontrolli käigus ilmnevad märkimisväärsed eeskirjade eiramised, suurendavad liikmesriigid ettevõtjate, toodete, päritolu või muude näitajate alusel kontrollide sagedust.

4. Ettevõtjad esitavad kontrolliasutustele kogu teabe, mida kõnealused asutused peavad vajalikuks vastavuskontrollide korraldamiseks ja läbiviimiseks.

Artikkel 11

Heakskiidetud ettevõtjad

1. Liikmesriigid võivad lubada ettevõtjatel, kes on liigitatud madalaimasse riskikategooriasse ja kes annavad eritagatised turustusnormidele vastavuse kohta, kasutada lähetusetapil iga pakendi märgistamisel II lisas esitatud näidist ja/või kirjutada alla vastavussertifikaadile, nagu on osutatud artiklis 12a.

2. Luba antakse vähemalt üheks aastaks.

3. Kõnealusest võimalusest osa saavad ettevõtjad:

a) omavad kontrolli läbiviimiseks personali, kes on saanud liikmesriikide poolt heakskiidetud koolituse;

b) omavad asjakohaseid seadmeid toodete ettevalmistamiseks ja pakendamiseks;

c) võtavad endale kohustuse viia läbi lähetatavate kaupade vastavuskontroll ning pidada registrit, kuhu on märgitud kõik läbiviidud kontrollid.

4. Kui heakskiidetud ettevõtja ei vasta enam loa nõuetele, tühistab liikmesriik ettevõtjale antud loa.

5. Olenemata lõikest 1 võivad heakskiidetud ettevõtjad kasutada kuni varude ammendumiseni näidiseid, mis vastasid käesolevale määrusele 31. detsembril 2008.

Ettevõtjatele enne 1. jaanuari 2009 antud load jäävad kehtima ajavahemiku jooksul, milleks need anti.

Artikkel 12

Deklaratsioonide vastuvõtmine tolliasutuse poolt

1. Tolliasutus võtab vastu ekspordideklaratsioonid ja/või toodete vabasse ringlusse lubamise deklaratsioonid toodete kohta, mille suhtes kohaldatakse konkreetset turustusnormi, ainult juhul, kui:

a) kaupadele on lisatud vastavussertifikaat või

b) pädev kontrolliasutus on teatanud tolliasutusele, et asjaomastele partiidele on antud vastavussertifikaat, või

c) pädev kontrolliasutus on teatanud tolliasutusele, et ta ei ole andnud asjaomastele partiidele vastavussertifikaati, sest neid ei tule kontrollida artikli 10 lõikes 1 osutatud riskihindamise kohaselt.

See ei piira mis tahes vastavuskontrolle, mida liikmesriigid võivad läbi viia vastavalt artiklile 10.

2. Lõiget 1 kohaldatakse ka toodete suhtes, mille suhtes kohaldatakse I lisas sätestatud üldist turustusnormi, ja artikli 3 lõike 1 punktis a osutatud toodete suhtes juhul, kui asjaomane liikmesriik peab seda vajalikuks artikli 10 lõikes 1 osutatud riskihindamise kohaselt.

Artikkel 12a

Vastavussertifikaadid

1. Pädev asutus võib välja anda sertifikaate, et tõendada, et asjaomased tooted vastavad asjakohasele turustusnormile. Pädevale asutusele kasutamiseks ettenähtud sertifikaat on esitatud III lisas.

Artikli 13 lõikes 4 osutatud kolmandad riigid võivad selle asemel kasutada oma sertifikaati, tingimusel et see sisaldab ühenduse sertifikaadiga vähemalt samaväärset teavet. Komisjon teeb sellised kolmandate riikide sertifikaadid kättesaadavaks viisil, mida ta peab asjakohaseks.

2. Kõnealused sertifikaadid võib välja anda paberkandjal koos originaalallkirjaga või tõendatud elektroonilisel vormil koos elektroonilise allkirjaga.

3. Igal sertifikaadil on asjaomase pädeva asutuse tempel ja volitatud isiku või isikute allkiri.

4. Sertifikaat antakse välja vähemalt ühes ühenduse ametlikus keeles.

5. Igal sertifikaadil on seerianumber, mille abil saab sertifikaati identifitseerida, ja asjaomane pädev asutus säilitab iga väljaantud sertifikaadi koopia.

6. Olenemata lõike 1 esimesest lõigust võivad liikmesriigid kasutada kuni varude ammendumiseni vastavussertifikaate, mis vastasid käesolevale määrusele 30. juunil 2009.

▼B







3.

Jagu

Kolmandate riikide teostatavad kontrollid

Artikkel 13

Kolmandate riikide poolt enne ühendusse importimist läbiviidud kontrollitoimingute heakskiitmine

▼M8

1. Kolmanda riigi taotluse korral võib ühendus määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 sätestatud korras heaks kiita konkreetsetele turustusnormidele vastavuse kontrollid, mille on läbi viinud kõnealune kolmas riik enne ühendusse importimist.

▼B

2. Lõikes 1 osutatud heakskiidu võib anda kolmandatele riikidele, kes seda taotlevad ja kelle territooriumil järgitakse ühendusse eksporditavate toodete puhul ühenduse turustusnorme või vähemalt nendega samaväärseid norme.

Heakskiidus täpsustatakse kolmanda riigi ametlik asutus, kelle vastutusel lõikes 1 osutatud kontrollitoimingud läbi viiakse. Kõnealune asutus vastutab ühendusega kontakti hoidmise eest. Heakskiidus täpsustatakse ka nõuetekohaste kontrollide läbiviimise eest vastutavad kontrolliasutused, edaspidi „kolmanda riigi kontrolliasutused”.

Heakskiidu võib anda ainult asjaomasest kolmandast riigist pärit toodetele ning see võib piirduda teatavate toodetega.

3. Kolmanda riigi kontrolliasutusteks on ametiasutused või lõikes 2 osutatud asutuse poolt ametlikult tunnustatud asutused ning need peavad pakkuma piisavaid tagatisi ja omama artikli 20 lõikes 1 osutatud viisil või samaväärsel viisil kontrolli läbiviimiseks vajalikku personali, seadmeid ja vahendeid.

▼M8

4. Nende riikide nimekiri, kelle vastavuskontrollid on käesoleva artikli alusel heaks kiidetud, ja asjaomaste toodete nimekiri on esitatud IV lisas.

Komisjon teeb ametlike asutuste ja kontrolliasutuste andmed kättesaadavaks sellisel viisil, mida ta peab asjakohaseks.

▼M8 —————

▼M8

Artikkel 15

Loa peatamine

Komisjon võib loa peatada, kui selgub, et kaubad ei vasta märkimisväärse arvu partiide ja/või koguste puhul kolmanda riigi kontrolliasutuste poolt välja antud vastavussertifikaadis esitatud teabele.

▼M8 —————

▼B







5.

Jagu

Kontrollimeetod

Artikkel 20

Kontrollimeetod

1. Käesoleva peatükiga ettenähtud vastavuskontrollid, välja arvatud jaemüügietapi puhul lõpptarbijale, viiakse läbi vastavalt VI lisas sätestatud meetoditele, kui käesolevas määruses ei sätestata teisiti.

Liikmesriigid sätestavad erikorra vastavuskontrolliks jaemüügietapil lõpptarbijale.

▼M8

2. Kui kontrollijad leiavad, et kaup vastab turustusnormidele, võib kontrolliasutus anda välja III lisas sätestatud vastavussertifikaadi.

▼B

3. Kui kaubad ei vasta turustusnormidele, annab kontrolliasutus ettevõtjatele või nende esindajatele välja teatise selle kohta, et tooted ei vasta normidele. Kaupu, mille puhul on välja antud teatis selle kohta, et need ei vasta normidele, ei tohi ilma teatist väljastanud kontrolliasutuse loata mujale viia. Loa saamiseks võib olla vajalik kontrolliasutuste poolt sätestatud tingimuste täitmine.

Ettevõtjad võivad otsustada vastavusse viia kogu kauba või osa sellest. Vastavusse viidud kaupu ei või turustada enne, kui pädev kontrolliasutus on asjakohasel viisil taganud kaupade tegeliku vastavuse. Vajaduse korral annab pädev kontrolliasutus pärast kaupade vastavusse viimist partiile või selle osale III lisas sätestatud vastavussertifikaadi.

▼M8

Kui kontrolliasutus on nõus ettevõtja sooviga viia kaubad vastavusse mõnes muus liikmesriigis kui see, kus viidi läbi nõuetele mittevastavuse tuvastamise kontroll, teatab ettevõtja pädevale kontrolliasutusele asjaomase normidele mittevastava partii sihtliikmesriigi. Liikmesriik, kes annab välja teatise mittevastavuse kohta, saadab kõnealuse teatise koopia teistele asjaomastele liikmesriikidele, sealhulgas normidele mittevastava partii sihtliikmesriigile.

▼B

Kui kaupu ei ole võimalik vastavusse viia ega saata loomatoiduna kasutamiseks, tööstuslikuks töötlemiseks või muul otstarbel kui toiduna kasutamiseks, võib kontrolliasutus vajaduse korral paluda ettevõtjatel võtta asjakohased meetmed selle tagamiseks, et asjaomaseid tooteid ei turustata.

Ettevõtjad esitavad liikmeriikide poolt käesoleva lõike kohaldamiseks vajalikuks peetava teabe.

▼M8 —————

▼M8







6. jagu

Teabevahetus

Artikkel 20a

Teabevahetus

1. Liikmesriik, kelle territooriumil avastatakse, et mõnest muust liikmesriigist pärit kaubasaadetis ei vasta turustusnormidele vigade või riknemise tõttu, mida oleks saanud pakkimise ajal avastada, teavitab viivitamata komisjoni ja tõenäoliselt asjaga seotud liikmesriike.

2. Liikmesriik, kelle territooriumil ei lubata kaubapartiid vabasse ringlusesse turustusnormidele mittevastavuse tõttu, teavitab sellest viivitamata komisjoni, tõenäoliselt asjaga seotud liikmesriike ja IV lisas loetletud riike.

3. Liikmesriigid edastavad komisjonile nende kontrollisüsteeme ja riskianalüüsi süsteeme käsitlevad sätted. Nad teavitavad komisjoni kõnealustesse süsteemidesse hiljem tehtud muudatustest.

4. Liikmesriigid edastavad komisjonile ja liikmesriikidele kõikide turustusetappide kontrollide tulemuste kokkuvõtted iga aasta kohta järgneva aasta 30. juuniks.

5. Teave edastatakse komisjoni täpsustatud viisil.

▼B







III

JAOTIS

TOOTJAORGANISATSIOONID







I

PEATÜKK

Nõuded ja tunnustamine







1.

Jagu

Mõisted

Artikkel 21

Mõisted

1. Käesolevas jaotises kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „tootja” – määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 3 lõike 1 punktis a osutatud põllumajandustootja;

b) „tütarettevõte” – ettevõte, mille osanikuks on üks või mitu tootjaorganisatsiooni või nende liitu ja mis aitab kaasa tootjaorganisatsiooni või tootjaorganisatsioonide ühenduse eesmärkide saavutamisele;

c) „riikidevaheline tootjaorganisatsioon” – organisatsioon, millesse kuuluvatest põllumajandusettevõtetest vähemalt üks asub muus liikmesriigis kui see, kus asub organisatsiooni peakontor;

d) „riikidevaheline tootjaorganisatsioonide liit” – tootjaorganisatsioonide liit, millesse kuuluvatest organisatsioonidest vähemalt üks asub muus liikmesriigis kui see, kus asub organisatsiooni peakontor;

e) „lähenemiseesmärk” – Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi reguleerivate ühenduse õigusaktide kohased tegevuseesmärgid vähim arenenud liikmesriikidele ja piirkondadele ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013;

f) „meede” – üks järgmistest: i) tegevused, mille eesmärk on tootmise planeerimine, sh põhivara soetamine, ii) tegevused, mille eesmärk on tootekvaliteedi parandamine või säilitamine, sh põhivara soetamine, iii) tegevused, mille eesmärk on turustamise parandamine, sh põhivara soetamine, ning edendamis- ja teavitamistegevus, v.a punkti vi alla kuuluv edendamis- ja teavitamistegevus, iv) teadustegevus ja eksperimentaaltootmine, sh põhivara soetamine, v) koolitustegevused, v.a punkti vi alla kuuluv koolitus, ning tegevused, mille eesmärk on edendada juurdepääsu nõuandeteenustele, vi) üks kuuest riskide vältimise ja juhtimise vahendist, mis on loetletud määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 9 lõike 2 esimese lõigu punktides a–f, vii) keskkonnaalased tegevused, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 9 lõikes 3, sh põhivara soetamine, viii) muud tegevused, sh põhivara soetamine, v.a need tegevused, mis kuuluvad punktide i, ii, ja iii, iv ja vii alla, mis täidavad üht või mitut määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 9 lõikes 1 osutatud eesmärki;

g) „tegevus” – konkreetne toiming või vahend, mille eesmärk on saavutada konkreetne rakenduseesmärk, mis aitab kaasa ühe või mitme määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 9 lõikes 1 osutatud eesmärgi saavutamisele;

h) „kõrvalsaadus” – toode, mis on saadud sellise puu- ja köögiviljatoote valmistamisel ja/või töötlemisel, millel on positiivne majanduslik väärtus, kuid mis ei ole kavandatud peaeesmärk;

i) „esmatöötlemine” – puu- ja köögiviljatoote töötlemine muuks EÜ asutamislepingu I lisas loetletud tooteks. Värskete toodete puhastamist, lõikamist, koorimist, kuivatamist ja pakkimist turustamise eesmärgil ei käsitata esmatöötlemisena;

j) „tootmisharudevaheline”, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 10 lõike 3 punktis b – üks või mitu määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 20 punktis c osutatud tegevust, mille liikmesriik on heaks kiitnud ning mida tootjaorganisatsioon või tootjaorganisatsioonide liit ja vähemalt üks muu ettevõtja toiduainete töötlemis- ja/või turustusahelas on ühiselt hallanud;

k) „alusnäitaja” – kavade koostamise perioodi alguse olukorda või suundumust kajastav näitaja, mis võib anda kasulikku teavet: i) lähteolukorra analüüsimisel säästvate rakenduskavade riikliku strateegia või rakenduskava kehtestamiseks, ii) võrdlusalusena, mille põhjal võib riikliku strateegia või rakenduskava tulemusi ja mõju hinnata ja/või iii) riikliku strateegia või rakenduskava tulemuste ja mõju tõlgendamisel.

2. Liikmesriigid määratlevad määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 3 lõike 1 ja artikli 7 lõike 1 eesmärgil oma territooriumi asjaomased juriidilised isikud, võttes arvesse oma riiklikke õigus- ja haldusstruktuure. Vajaduse korral kehtestavad nad ka kõnealuste artiklite kohaldamiseks juriidiliste isikute osade selget määratlust käsitlevad sätted.







2.

Jagu

Tootjaorganisatsioonide suhtes kohaldatavad nõuded

Artikkel 22

Tootehõlmavus

1. Liikmesriigid tunnustavad tootjaorganisatsioone määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 4 kohaselt tunnustamistaotluses märgitud toote või toodete rühma osas, kui kõnealuse määruse artikli 4 lõike 1 punkti c vastuvõetud otsusest ei tulene teisiti.

2. Liikmesriigid tunnustavad vaid tootjaorganisatsioone üksnes töötlemiseks ettenähtud toodete osas, kui nad suudavad tagada, et sellised tooted tarnitakse töötlemiseks kas tarnelepingute süsteemi kaudu või muul viisil.

Artikkel 23

Liikmete miinimumarv

Määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 4 lõike 1 punkti b kohaselt tootjaorganisatsiooni liikmete miinimumarvu kehtestamisel võivad liikmesriigid ette näha, et kui tunnustamise taotlejaks on täielikult või osaliselt liikmed, kes on ise tootjatest koosnevad juriidilised isikud või tootjatest koosnevate juriidiliste isikute selgelt määratletud osad, võib tootjate miinimumarvu arvutada juriidiliste isikute või juriidiliste isikute selgelt määratletud osadega seotud tootjate arvu põhjal.

Artikkel 24

Liikmelisuse miinimumkestus

1. Tootja liikmelisuse miinimumtähtaeg on üks aasta.

2. Liikmelisuse lõpetamisest teatatakse organisatsioonile kirjalikult. Liikmesriigid kehtestavad kuni kuue kuu pikkused teatamistähtajad ning liikmelisuse lõpetamise jõustumiskuupäevad.

Artikkel 25

Tootjaorganisatsioonide struktuurid ja tegevused

Liikmesriigid tagavad, et tootjaorganisatsioonidel on personal, infrastruktuur ja varustus, mis on vajalikud määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 3 lõikega 1 sätestatud tingimuste täitmiseks ja et nad suudavad täita oma peamisi ülesandeid, eriti järgmisi:

a) liikmete toodangu tundmine;

b) liikmete toodangu kogumine, sorteerimine, ladustamine ja pakendamine,

c) äritegevuse ja eelarve haldamine, ja

d) keskne raamatupidamine ja arvete väljastamine.

Artikkel 26

Turustatava toodangu väärtus või maht

Määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 4 lõike 1 punkti b kohaldamise eesmärgil arvutatakse turustatava toodangu väärtus või maht samal alusel nagu käesoleva määruse artiklites 52 ja 53 sätestatud turustatava toodangu väärtus.

Artikkel 27

Tehniliste vahendite hankimine

Määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 4 lõike 1 punkti e kohaldamisel käsitatakse tootjaorganisatsiooni, mida tunnustatakse toote suhtes, mille puhul on tehniliste vahendite hankimine vajalik, oma kohustust täitvana, kui ta hangib piisaval tasemel tehnilisi vahendeid ise või oma liikmete kaudu, või tütarettevõtete kaudu või allhanke korras.

Artikkel 28

Tootjaorganisatsioonide põhitegevused

1. Tootjaorganisatsiooni põhitegevus seondub liikmete nende toodete tarnete koondamise ja nende toodete turustamisega, mille suhtes teda on tunnustatud.

2. Tootjaorganisatsiooni oma liikmete ja muude tootjaorganisatsioonide liikmete turustatud toodangu müügihind peab olema suurem kui kogu muu turustatud toodangu müügihind.

Kõnealune arvutus peab põhinema üksnes toodetel, mille suhtes tootjaorganisatsiooni tunnustatakse.

3. Kui kohaldatakse artikli 52 lõiget 7, kohaldatakse käesoleva artikli lõiget 2 mutatis mutandis asjaomaste tütarettevõtete suhtes alates 1. jaanuarist 2012.

Artikkel 29

Allhange

Tootjaorganisatsiooni tegevuse allhange tähendab seda, et tootjaorganisatsioon sõlmib asjaomase tegevuse pakkumiseks kaubanduskokkuleppe teise majandusüksusega, sh ühega oma liikmetest või tütarettevõttega. Tootjaorganisatsioon jääb siiski vastutavaks kõnealuse tegevuse läbiviimise tagamise ning tegevuse pakkumiseks sõlmitud kaubanduskokkuleppe täieliku halduskontrolli ja järelevalve eest.

Esimest lõiget kohaldatakse mutatis mutandis, kui tootjaorganisatsioonide liit tellib tegevuse allhanke teel.

Artikkel 30

Riikidevahelised tootjaorganisatsioonid

1. Riikidevahelise tootjaorganisatsiooni peakontor asub liikmesriigis, kus organisatsioonil on olulisi ettevõtteid või oluline arv liikmeid ja/või kus ta turustab olulise osa toodangust.

2. Liikmesriik, kus asub riikidevahelise tootjaorganisatsiooni peakontor, vastutab:

a) riikidevahelise tootjaorganisatsiooni tunnustamise eest,

b) riikidevahelise tootjaorganisatsiooni rakenduskava heakskiitmise eest,

c) tunnustamistingimuste ning kontrolli- ja sanktsioonisüsteemi järgimise osas vajaliku halduskoostöö korraldamise eest teiste liikmesriikidega, kus on organisatsiooni liikmeid. Kõnealused teised liikmesriigid on kohustatud andma kogu vajalikku abi liikmesriigile, kus asub peakontor, ja

d) teiste liikmesriikide taotluse korral selle tagamise eest, et kõik asjaomased dokumendid, sh kehtivad õigusaktid, mis on kättesaadavad teistele liikmesriikidele, kus liikmed asuvad, tõlgitakse taotlevate liikmesriikide ametlikesse keeltesse.

Artikkel 31

Tootjaorganisatsioonide ühinemine

1. Kui erinevate rakenduskavadega tootjaorganisatsioonid ühinevad, võivad nad paralleelselt kasutada eraldi kavasid kuni ühinemisjärgse aasta 1. jaanuarini. Sellistel juhtudel taotlevad asjaomased tootjaorganisatsioonid rakenduskavade ühendamist nende muutmise kaudu vastavalt artikli 66 sätetele. Muul juhul taotlevad asjaomased tootjaorganisatsioonid otsekohe rakenduskavade ühendamist nende muutmise kaudu vastavalt artikli 67 sätetele.

2. Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid lubada selleks taotluse esitanud tootjaorganisatsioonidel nõuetekohase põhjenduse korral rakendada paralleelselt eraldi rakenduskavasid kuni kavade lõppemiseni.

Artikkel 32

Mittetootjatest liikmed

1. Liikmesriigid võivad otsustada, kas ja millistel tingimustel võib tootjaorganisatsiooni liikmeks võtta üksikisiku või juriidilise isiku, kes ei ole tootja.

2. Lõikes 1 osutatud tingimuste määramisel tagavad liikmesriigid eelkõige määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 3 lõike 1 punkti a ja lõike 4 punkti c järgimise.

3. Lõikes 1 osutatud füüsilised või juriidilised isikud ei:

a) ole hõlmatud tunnustamiskriteeriumidega,

b) saa otsest kasu ühenduse rahastatud meetmetest.

Liikmesriigid võivad kooskõlas lõikes 2 sätestatud tingimustega piirata või keelata nende isikute õigust hääletada rakendusfonde käsitlevates küsimustes.

Artikkel 33

Tootjaorganisatsioonide demokraatlik kontroll

Liikmesriigid võtavad enda arvates vajalikuks peetavad meetmed, et vältida ühe või mitme liikme poolset võimu või mõju kuritarvitamist tootjaorganisatsiooni juhtimises ja tegevuses, mis hõlmab hääletusõigusi.

▼M10

Liikmesriigid võivad võtta meetmeid, millega piiratakse või keelatakse juriidilisel isikul muuta, heaks kiita või tagasi lükata sellise tootjaorganisatsiooni otsuseid, mille puhul ta on kõnealuse juriidilise isiku selgelt määratletud osa.

▼B







3.

Jagu

Tootjaorganisatsioonide liidud

Artikkel 34

Tootjaorganisatsioonide liitude tunnustamine

1. Liikmesriigid võivad tunnustada tootjaorganisatsioonide liite üksnes määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 5 kohaselt tunnustamistaotluses täpsustatud toodet või tooteid käsitlevate tegevuste suhtes.

2. Tootjaorganisatsioonide liitu võib tunnustada määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 5 kohaselt ning seetõttu viib ta läbi tootjaorganisatsiooni tegevusi isegi siis, kui asjaomaste toodete turustamist jätkavad selle liikmed.

Artikkel 35

Tootjaorganisatsioonide liitude põhitegevus

Artikli 28 lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse mutatis mutandis tootjaorganisatsioonide liitude suhtes.

Artikkel 36

Tootjaorganisatsioonide liitude liikmed, kes ei ole tootjaorganisatsioonid

1. Liikmesriigid võivad otsustada, kas ja millistel tingimustel võib tootjaorganisatsioonide liidu liikmeks võtta üksikisiku või juriidilise isiku, kes ei ole tunnustatud tootjaorganisatsioon.

2. Tootjaorganisatsioonide tunnustatud liidu liikmed, kes ei ole tunnustatud tootjaorganisatsioonid, ei:

a) ole hõlmatud tunnustamiskriteeriumidega,

▼M10 —————

▼B

c) saa otsest kasu ühenduse rahastatud meetmetest.

▼M10

Liikmesriigid võivad lubada, piirata või keelata nende õigust hääletada rakenduskavasid käsitlevate otsuste üle.

▼B

Artikkel 37

Riikidevaheline tootjaorganisatsioonide liit

1. Riikidevahelise tootjaorganisatsioonide liidu peakontor asutatakse liikmesriigis, kus liidul on oluline arv liikmesorganisatsioone ja/või liikmesorganisatsioonid turustavad olulise osa toodangust.

2. Liikmesriik, kus asub riikidevahelise tootjaorganisatsioonide liidu peakontor, vastutab:

a) liidu tunnustamise eest;

b) vajadusel liidu rakenduskava heakskiitmise eest;

c) tunnustamistingimuste ning kontrolli- ja sanktsioonide süsteemi järgimise osas vajaliku halduskoostöö korraldamise eest teise liikmesriigi/teiste liikmesriikidega, kus asuvad liitu kuuluvad organisatsioonid. Kõnealused teised liikmesriigid on kohustatud andma kogu vajalikku abi liikmesriigile, kus asub peakontor, ja

d) teiste liikmesriikide taotluse korral selle tagamise eest, et kõik asjaomased dokumendid, sh kehtivad õigusaktid, mis on kättesaadavad teistele liikmesriikidele, kus liikmed asuvad, tõlgitakse taotlevate liikmesriikide ametlikesse keeltesse.







4.

Jagu

Tootjarühmad

Artikkel 38

Tunnustuskavade esitamine

1. Juriidiline isik või juriidilise isiku selgelt määratletud osa esitab määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 7 lõikes 1 osutatud tunnustuskava selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus on selle juriidilise isiku peakontor.

2. Liikmesriigid sätestavad:

a) miinimumkriteeriumid, millele juriidiline isik või juriidilise isiku selgelt määratletud osa peab vastama, et ta saaks esitada tunnustuskava,

b) tunnustuskavade koostamist, sisu ja rakendamist käsitlevad eeskirjad;

c) perioodi, mille jooksul tootjaorganisatsiooni endisel liikmel keelatakse pärast tootjaorganisatsioonist lahkumist liituda tootjarühmaga nende toodete osas, mille suhtes tootjaorganisatsiooni tunnustati, ja

d) tunnustuskavade heakskiidu, järelevalve ja täitmise halduskorra.

Artikkel 39

Tunnustuskavade sisu

Tunnustuskava projekt peab hõlmama vähemalt järgmist:

a) lähteolukorra kirjeldus, eelkõige tootjaliikmete arvu osas, esitades kõik üksikasjad liikmete, toodangu (sh turustatud toodangu väärtuse), turustamise ja infrastruktuuri (sh tootjarühma üksikute liikmete infrastruktuuri kohta, kui seda tootjarühm ise kasutab) kohta;

b) kava rakendamise kavandatav alguskuupäev ja selle kestus, mis ei ole pikem kui viis aastat; ning

c) tunnustuse saamiseks rakendatavad meetmed.

Artikkel 40

Tunnustuskavade heakskiitmine

1. Pädev riigiasutus teeb tunnustuskava projekti kohta otsuse kolme kuu jooksul alates kava ja kõikide täiendavate dokumentide kättesaamisest.

2. Pärast artiklis 113 osutatud kontrolle vajaduse korral pädev riigiasutus:

a) kiidab kava heaks ja annab eeltunnustuse;

b) taotleb muudatuste tegemist kavasse;

c) lükkab kava tagasi.

Heakskiidu võib anda ainult juhul, kui kavasse on tehtud punkti b alusel nõutavad muudatused.

Ta teavitab oma otsusest juriidilist isikut või juriidilise isiku selgelt määratletud osa.

Artikkel 41

Tunnustuskavade rakendamine

1. Tunnustuskava rakendatakse aastaste etappidena alates 1. jaanuarist. Liikmesriigid võivad lubada tootjarühmadel jagada need aastased perioodid pooleaastasteks perioodideks.

Tunnustuskava algab kooskõlas artikli 39 punkti b alusel kavandatud kuupäevaga:

a) selle pädeva riigiasutuse poolt heakskiitmise kuupäevale järgneval 1. jaanuaril, või

b) vahetult pärast selle heakskiitmise kuupäeva.

2. Liikmesriigid kehtestavad tingimused, mille puhul tootjarühmad võivad taotleda kavade muutmist nende rakendamise kestel. Taotlustele lisatakse kõik täiendavad dokumendid.

3. Pädev riigiasutus otsustab kavasse muudatuste tegemise pärast esitatud dokumentide läbivaatamist kolme kuu jooksul alates muutmistaotluse kättesaamisest. Kui selle ajavahemiku jooksul ei ole muutmistaotluse kohta otsust tehtud, käsitatakse kõnealust taotlust tagasilükatuna.

Artikkel 42

Tootjaorganisatsioonina tunnustamise taotlused

Tunnustuskava rakendavad tootjarühmad võivad igal ajal esitada tunnustamistaotluse vastavalt määruse (EÜ) nr 1182/2007 artiklile 4. Sellised taotlused esitatakse igal juhul enne määruse (EÜ) nr 1182/2007 artiklis 7 osutatud üleminekuperioodi lõppu.

Sellise taotluse esitamise kuupäevast alates võib kõnealune rühm vastavalt artiklile 64 esitada rakenduskava projekti.

Artikkel 43

Tootjarühmade põhitegevused

Artiklit 28 kohaldatakse mutatis mutandis tootjarühmade suhtes.

Artikkel 44

Turustatud toodangu väärtus

1. Artiklit 52 kohaldatakse mutatis mutandis tootjarühmade suhtes.

2. Kui turustatud toodangu väärtus on vähenenud põhjustel, mis ei ole tootjarühma vastutuse ega kontrolli all ja mida liikmesriik käsitab nõuetekohaselt põhjendatuna, ei ole turustatud toodangu väärtus väiksem kui 65 % viimast aastast etappi hõlmava abi varasemas taotluses või taotlustes esitatud väärtusest, mida on kontrollinud liikmesriik, ning nende puudumisel heakskiidetud tunnustuskavas algselt esitatud väärtusest.

Artikkel 45

Tunnustuskavade rahastamine

1. Määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 7 lõikes 5 osutatud abi määrasid vähendatakse seoses turustatud toodanguga poole võrra, mis on rohkem kui 1 000 000 eurot.

2. Määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 7 lõike 3 punktis a osutatud abi ülemmäär iga tootjarühma kohta igal aastasel etapil on 100 000 eurot.

3. Kui rakendamisetapp ei hõlma tervet kalendriaastat, vähendatakse lõikes 2 osutatud ülemmäärasid proportsionaalselt.

4. Määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 7 lõikes 3 osutatud abi makstakse

a) aastaste või pooleaastaste osamaksetena iga aasta või poolaasta lõpus tunnustuskava rakendamise eest, või

b) osamaksetena, mis hõlmavad osa aastasest ajavahemikust juhul, kui tunnustamine toimub määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 4 alusel aastase ajavahemiku ajal või enne selle lõppu.

Osamaksete arvutamisel võivad liikmesriigid turustatud toodanguna käsitada toodangut, mis vastab muule ajavahemikule kui see, mida käsitleb kõnealune osamakse, kui see on kontrolli jaoks vajalik. Ajavahemike vaheline erinevus on väiksem kui tegelik asjaomane ajavahemik.

5. Lõigetes 1 ja 2 osutatud summade suhtes kohaldatav vahetuskurss on Euroopa Keskpanga viimati, enne kõnealuse abi andmise perioodi esimest kuupäeva avaldatud kurss.

Artikkel 46

Tunnustamiseks nõutav investeeringutoetus

Käesoleva määruse artikli 39 punktis c osutatud tunnustuskavade rakendamisega seotud investeeringute puhul, mille jaoks on määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 7 lõike 3 punkti b kohaselt ette nähtud abi:

a) ei kuulu nende hulka investeeringud, mis võivad kahjustada konkurentsi tootjaorganisatsiooni muu majandustegevuse puhul, ja

b) rahastatakse otseselt või kaudselt selliseid meetmeid soodustavaid investeeringuid proportsionaalselt sellega, kuidas neid kasutatakse eeltunnustusega seotud sektorite või toodete puhul.

Artikkel 47

Abitaotlus

1. Iga tootjarühm esitab ühe taotluse määruse (EÜ) nr 1182/2007 artiklit 7 lõike 3 punktides a ja b osutatud abi kohta kolme kuu jooksul pärast iga käesoleva määruse artikli 45 lõikes 4 osutatud aastase või pooleaastase ajavahemiku lõppu. Taotluses esitatakse turustatud toodangu väärtus ajavahemikuks, mille kohta abi taotletakse.

2. Pooleaastaseid ajavahemikke hõlmavad abitaotlused võib esitada üksnes juhul, kui tunnustuskava on jagatud artikli 41 lõikes 1 osutatud pooleaastasteks ajavahemikeks. Kõikidele abitaotlustele lisatakse tootjarühma kirjalik avaldus selle kohta, et tootjarühm:

a) järgib määrust (EÜ) nr 1182/2007 ja käesolevat määrust; ja

b) ei ole saanud, ei saa ega hakka tulevikus saama otsest ega kaudset ühenduse ega riigi topelttoetust tema tunnustuskava kohaselt rakendatavate tegevuste rahastamiseks, mille jaoks on käesoleva määruse alusel ette nähtud ühendusepoolne rahastamine.

3. Liikmesriigid määravad kindlaks abi maksmise tähtaja, mis ei ole igal juhul hiljem kui kuus kuud pärast taotluse kättesaamist.

Artikkel 48

Abikõlblikkus

Liikmesriigid annavad hinnangu tootjarühmade abikõlblikkusele käesoleva määruse alusel, et teha kindlaks, kas abi on nõuetekohaselt põhjendatud, võttes arvesse kõnealuse tootjarühma liikmeks olevatele tootjaorganisatsioonidele või -rühmadele varem antud võimaliku riigiabi tingimusi ja andmise kuupäeva ning liikmete võimalikku liikumist tootjaorganisatsioonide ja tootjarühmade vahel.

Artikkel 49

Ühenduse panus

1. Ühenduse panus määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 7 lõike 3 punktis a osutatud abi maksmisel on:

▼M10

a) 75 % nendes piirkondades, mis on abikõlblikud lähenemiseesmärgi raames, ja

b) 50 % teistes piirkondades.

▼M10

Ülejäänud osa abist maksab liikmesriik kindlasummalise maksena. Abitaotlus ei pea sisaldama tõendeid abi kasutamise kohta.

▼B

2. Ühenduse panus määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 7 lõike 3 punktis b osutatud abi puhul, väljendatuna kapitalitoetuse ekvivalendi protsendina abikõlblikest investeerimiskuludest, ei tohi ületada:

a) 50 % nendes piirkondades, mis on abikõlblikud lähenemiseesmärgi raames, ja

b) 30 % muudes piirkondades.

Asjaomased liikmesriigid kohustuvad kandma vähemalt 5 % abikõlblikest investeerimiskuludest.

Toetuse saajad maksavad abikõlblikest investeerimiskuludest vähemalt:

a) 25 % nendes piirkondades, mis on abikõlblikud lähenemiseesmärgi raames,

b) 45 % muudes piirkondades.

Artikkel 50

Ühinemised

1. Määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 7 lõikega 3 ettenähtud abi võib anda või selle andmist jätkata eeltunnustatud tootjarühmadele, mis asutatakse kahe või mitme eeltunnustatud tootjarühma ühinemisel.

2. Lõike 1 kohaselt makstava toetuse arvutamiseks asendab ühinemise tulemusena asutatud tootjaorganisatsioon ühinevad rühmad.

3. Kui ühinevad kaks või enam tootjarühma, omandab uus majandusüksus kõige varem eeltunnustatud tootjarühma õigused ja kohustused.

4. Kui eeltunnustatud tootjarühm ühineb tunnustatud tootjaorganisatsiooniga, siis tekkinud majandusüksus ei vasta enam tootjarühmana eeltunnustamise tingimustele ega määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 7 lõikes 3 osutatud abi saamise tingimustele. Tekkinud majandusüksust käsitatakse jätkuvalt tunnustatud tootjaorganisatsioonina, kui ta vastab kehtivatele nõuetele. Vajaduse korral taotlevad tootjaorganisatsioonid oma rakenduskava muutmist ning selleks kohaldatakse artiklit 31 mutatis mutandis.

Tootjarühmade poolt enne ühinemist läbiviidud tegevused on siiski jätkuvalt abikõlblikud tunnustuskavas sätestatud tingimuste kohaselt.

Artikkel 51

Tunnustamise tagajärjed

1. Määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 7 lõikes 3 sätestatud abi andmine lõpetatakse, kui tunnustus on antud.

2. Kui tegevusprogramm esitatakse käesoleva määruse alusel, tagab asjaomane liikmesriik, et tunnustuskavas kehtestatud meetmeid ei rahastata topelt.

3. Määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 7 lõike 3 punktis b osutatud investeerimiskulude abi saavad investeeringud võib üle kanda tegevusprogrammidesse, kui need on käesoleva määruse nõuete kohased.

4. Liikmesriigid määravad kindlaks ajavahemiku, mis algab pärast tunnustuskava rakendamist ning mille jooksul tuleb tootjarühma tunnustada tootjaorganisatsioonina. Kõnealune tähtaeg ei tohi olla pikem kui neli kuud.







II

PEATÜKK

Rakendusfondid ja -kavad







1.

Jagu

Turustatud toodangu väärtus

Artikkel 52

Arvutamise alus

1. Käesoleva peatüki kohaldamise eesmärgil arvutatakse turustatud toodangu väärtus tootjaorganisatsiooni puhul tootjaorganisatsioonide liikmete toodangu põhjal, mille suhtes on tootjaorganisatsiooni tunnustatud.

2. Turustatud toodangu väärtus hõlmab tootjaorganisatsioonist lahkuvate või sellega ühinevate liikmete toodangut. Liikmesriigid määravad kindlaks tingimused topeltarvestuse vältimiseks.

3. Liikmesriigid võivad lubada tootjaorganisatsioonidel hõlmata turustatud toodangu väärtusega ka kõrvalsaaduste väärtust.

4. Turustatud toodangu väärtus hõlmab nende turult kõrvaldatud toodete väärtust, mis on kõrvaldatud määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 10 lõike 4 punktidega a ja b ettenähtud viisil ja mille arvutamise aluseks on kõnealuste tootjaorganisatsiooni poolt turustatud toodete keskmine hind.

5. Turustatud toodangu väärtuse hulka arvutatakse üksnes see tootjaorganisatsiooni liikmete toodang, mida on turustanud tootjaorganisatsioon või mis on turustatud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 3 lõike 3 punktidega b ja c.

6. Turustatud toodangu eest esitatakse arve „tootjaorganisatsioonijärgse” seisuga:

a) vajaduse korral pakendatud, valmistatud või esmatöödeldud tootena;

b) käibemaksuta, ja

c) sisetranspordi kuludeta, kui tootjaorganisatsiooni keskse kogumis- ja pakendamisasutuse ja tootjaorganisatsiooni jaotuspunkti vahemaa on oluline. Liikmesriigid määravad kindlaks erinevatel töötlemis- või tarnimis- või veoetappidel toodete kohta kaubaarvele märgitud väärtuse suhtes kohaldatavad vähendusprotsendid.

7. Toodangut võib arvutada ka tütarettevõttevälise seisuga samal alusel nagu on sätestatud lõikes 6 eeldusel, et vähemalt 90 % tütarettevõtte kapitalist kuulub

a) tootjaorganisatsioonidele või tootjaorganisatsioonide liidule, või

b) liikmesriigi heakskiidu korral tootjaorganisatsioonide või nende liidu liikmetele, kelleks on kooperatiivid juhul, kui see aitab kaasa määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 3 lõike 1 punktide b ja c eesmärkide saavutamisele.

8. Kui toodang väheneb ilmastikutingimuste, looma- või taimehaiguste või kahjurite levikust põhjustatud kahju tõttu, siis igasuguse kõnealuste põhjuste tõttu seoses III peatüki 6. jaos käsitletud saagikindlustusmeetmetega või tootjaorganisatsiooni hallatavate samaväärsete meetmetega saadud kindlustushüvitise võib arvata turustatud toodangu väärtuse hulka.

Artikkel 53

Võrdlusperiood

1. Määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 10 lõikes 2 osutatud abi aastane ülemmäär arvutatakse liikmesriikide määratava 12kuulise võrdlusperioodi jooksul turustatud toodangu väärtuse alusel igal aastal.

2. Võrdlusperioodi määravad liikmesriigid iga tootjaorganisatsiooni jaoks kindlaks ja see võib olla:

a) 12-kuuline periood, mis algab kõige varem 1. jaanuaril kolm aastat enne rakenduskava rakendamise aastat ning lõpeb hiljemalt rakenduskava rakendamise aastale eelneva aasta 1. augustil, või

b) perioodide keskmine, mis arvutatakse kõige varem 1. jaanuaril viis aastat enne rakenduskava rakendamise aastat algava ja hiljemalt rakenduskava rakendamise aastale eelneva aasta 1. augustil lõppeva kolme järjestikuse 12-kuulise perioodi põhjal.

3. 12-kuuline periood on asjaomase tootjaorganisatsiooni aruandeperiood.

Võrdlusperiood ei või muutuda rakenduskava jooksul, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud olukordades.

4. Kui toote väärtus on vähenenud põhjustel, mis ei ole tootjaorganisatsiooni vastutuse ega kontrolli all ja mida liikmesriik käsitab nõuetekohaselt põhjendatuna, ei ole lõikes 1 osutatud turustatud toodangu väärtus väiksem kui 65 % asjaomase toote väärtusest eelmisel võrdlusperioodil.

Esimeses lõigus osutatud põhjused tuleb nõuetekohaselt põhjendada.

▼M13

5. Kui hiljuti tunnustatud tootjaorganisatsioonidel ei ole lõike 2 kohaldamiseks piisavalt andmeid turustatud toodangu kohta, võib turustatud toodangu väärtusena käsitada tootjaorganisatsiooni poolt tunnustamiseks esitatava turustatava toodangu väärtust. See arvutatakse turustatud toodangu keskmise väärtusena kolme aasta sellel ajavahemikul, mil tootjad, kes on tunnustamistaotluse esitamisel tootjaorganisatsiooni liikmed, ka tegelikult tootmisega tegelesid.

▼B

6. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed teabe kogumiseks turustatud toodangu väärtuse kohta nende tootjaorganisatsioonide puhul, kes ei ole esitanud rakenduskava.

7. Erandina lõigetest 1 ja 6 arvutatakse võrdlusperioodi turustatud toodangu väärtus sellel võrdlusperioodil kohaldatavate õigusaktide alusel.







2.

Jagu

Rakendusfondid

Artikkel 54

Haldamine

Liikmesriigid tagavad, et rakendusfonde hallatakse nii, et välisaudiitorid saavad igal aastal nende tulud ja kulud kindlaks teha, kontrollida ja kinnitada.

Artikkel 55

Rakendusfondide rahastamine

Tootjaorganisatsioon määrab kindlaks määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 8 lõikes 1 osutatud rakendusfondi osamaksed.

Kõikidel tootjatel on võimalus rakendusfondi abi kasutada ning kõikidel tootjatel on võimalus demokraatlikult osaleda tootjaorganisatsiooni vahendite ja rakendusfondi sissemaksete kasutamist käsitlevate otsuste tegemises.

Artikkel 56

Arvestuslike summade teatamine

Tootjaorganisatsioonid esitavad liikmesriigile hiljemalt 15. septembriks järgmise aasta ühenduse panuse arvestuslikud summad ning oma liikmete ja tootjaorganisatsiooni enda rakendusfondidesse makstavad arvestuslikud summad koos rakenduskavade või muudatuste heakskiitmise taotlustega.

Liikmesriigid võivad määrata hilisema kuupäeva kui 15. september.

Rakendusfondide arvestuslikud summad arvutatakse rakenduskavade ja turustatud toodangu väärtuse põhjal. Arvutus jaotatakse omakorda riskide vältimise ja juhtimise meetmete ja muude meetmete kuludeks.







3.

Jagu

Rakenduskavad

Artikkel 57

Riiklik strateegia

1. Määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 12 lõikes 2 osutatud riikliku strateegia üldstruktuur ja sisu sätestatakse alates 1. jaanuarist 2009 kooskõlas VII lisas kehtestatud suunistega. Enne seda kuupäeva määravad üldstruktuuri ja sisu kindlaks liikmesriigid. See võib sisaldada piirkondlikke elemente.

Riiklik strateegia ühendab tervikuks kõik liikmesriigi poolt määruse (EÜ) nr 1182/2007 III jaotise ja käesoleva jaotise kohaldamisel tehtud otsused ja vastu võetud sätted.

2. Riiklik strateegia, sh määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 12 lõikes 1 osutatud riikliku raamistiku tervikuks ühendamine, kehtestatakse igal aastal enne rakenduskava projekti esitamist. Riiklik raamistik lisatakse pärast seda, kui see on esitatud komisjonile ja kui seda on vajaduse korral muudetud, kooskõlas määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 12 lõike 1 teise lõiguga.

3. Lähteolukorra analüüs moodustab osa riikliku strateegia koostamise protsessist ja viiakse läbi liikmesriigi vastutusel. See aitab kaasa rahuldatavate vajaduste kindlakstegemisele ja hindamisele, vajaduste tähtsuse järjekorda seadmisele, rakenduskavade kaudu saavutatavate eesmärkide määratlemisele kõnealuste esmatähtsate vajaduste rahuldamiseks, oodatud tulemuste ja koguseliselt väljendatud eesmärkide saavutamisele seoses lähteolukorraga ning kõnealuste eesmärkide saavutamiseks kõige sobivamate vahendite ja meetmete kehtestamisele.

4. Liikmesriigid tagavad ka riikliku strateegia järelevalve ja hindamise ning selle rakendamise rakenduskavade kaudu.

Riiklikku strateegiat võib muuta, pidades silmas eelkõige järelevalvet ja hindamist. Sellised muudatused tehakse enne rakenduskava projekti esitamist igal aastal.

5. Liikmesriigid sätestavad riiklikus strateegias fondi suurimad protsendimäärad, mida võib kulutada üksiku meetme ja/või tegevuse liigi ja/või kulutuse kohta erinevate meetmete vahel sobiva tasakaalu tagamiseks.

Artikkel 58

Keskkonnaalaste tegevuste riiklik raamistik

1. Lisaks määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 12 lõike 1 alusel ettenähtud teatistele teavitavad liikmesriigid komisjoni kõigist riikliku raamistiku muudatustest, mille suhtes kehtib määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 12 lõike 1 teises lõigus sätestatud kord. Komisjon teeb raamistiku teistele liikmesriikidele kättesaadavaks asjakohaseks peetavate vahendite abil.

2. Nõukogu määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 9 lõike 3 kohaldamise eesmärgil esitatakse raamistikus keskkonnaalaste tegevuste mittetäielik loetelu ning tingimused, mida seega liikmesriikides kohaldatakse ning iga valitud keskkonnaalase tegevuse puhul märgitakse:

a) kaasnev erikohustus või -kohustused, ja

b) tegevuse põhjendus selle eeldatava keskkonnamõju põhjal seoses keskkonnavajaduste ja -prioriteetidega.

Artikkel 59

Liikmesriikide täiendavad eeskirjad

Liikmesriigid võivad võtta vastu määrust (EÜ) nr 1182/2007 ja käesolevat määrust täiendavaid eeskirju, milles käsitletakse rakenduskavade kohaste meetmete, tegevuste või kulude abikõlblikkust.

Artikkel 60

Seos maaelu arengukavadega

1. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 kohaselt heakskiidetud liikmesriigi maaelu arengukava või -kavade kohast toetust ei maksta tegevustele, mida hõlmavad käesolevas määruses sätestatud meetmed, kui lõikest 2 ei tulene teisiti.

2. Kui määruse (EÜ) nr 1698/2005 kohast toetust on erandkorras antud kooskõlas kõnealuse määruse artikli 5 lõikega 6 meetmetele, mis võiksid vastata toetuse saamise tingimustele käesoleva määruse kohaselt, peavad liikmesriigid tagama, et toetuse saaja võib saada konkreetse tegevuse eest toetust üksnes ühe kava alusel.

Selleks peavad liikmesriigid oma maaelu arengukavadesse selliseid erandeid sisaldavate meetmete lisamisel tagama, et käesoleva määruse artiklis 57 osutatud riiklik strateegias oleks kehtestatud kriteeriumid ja halduseeskirjad, mida nad kohaldavad maaelu arengukavades.

▼M10

Kui see on asjakohane ja ei piira määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 103a lõike 3, artikli 103d lõigete 1 ja 3 ning artikli 103e ja käesoleva määruse artikli 49 sätete kohaldamist, ei ületa käesoleva määrusega hõlmatud meetmete puhul antava toetuse määr seda määra, mida kohaldatakse meetmete suhtes maaelu arengu programmi alusel.

▼B

Toetus, mida antakse keskkonnaalaste tegevuste jaoks, välja arvatud põhivara soetamine, piirdub määruse (EÜ) nr 1698/2005 lisas põllumajandusliku keskkonnatoetuse maksete suhtes kehtestatud maksimummääradega. Neid summasid võib erandjuhtudel suurendada, võttes arvesse käesoleva määruse artiklis 57 osutatud riiklikus strateegias põhjendatavaid erijuhte.

▼M10

Neljandat lõiku ei kohaldata keskkonnaalaste tegevuste suhtes, mis ei ole otseselt ega kaudselt seotud konkreetse maatükiga.

▼B

Artikkel 61

Rakenduskavade sisu ja abikõlblikud kulud

1. Rakenduskavas peab sisalduma:

a) lähteolukorra kirjeldus, mis põhineb vajaduse korral XIV lisas loetletud lähtenäitajatel;

b) kava eesmärgid, pidades silmas tootmis- ja turustusvõimalusi, ning selgitus selle kohta, kuidas kava aitab kaasa riiklikule strateegiale, ja kinnitus selle kohta, et see on kooskõlas riikliku strateegiaga ning et selle tegevuste vahel on tasakaal. Eesmärkide kirjelduses viidatakse riiklikus strateegias määratletud eesmärkidele ning märgitakse mõõdetavad ülesanded, et hõlbustada kava rakendamisel järk-järgult tehtud edusammude jälgimist;

c) eesmärkide saavutamise vahendite ning kavandatud meetmete, sh riskide vältimist ja ohjamist käsitlevate meetmete, ja nendes sisalduvate tegevuste üksikasjalik kirjeldus iga kava rakendamise aasta jaoks. Kirjelduses märgitakse, mil määral mitmesugused kavandatavad meetmed: i) täiendavad muid meetmeid, sh meetmeid, mida rahastatakse muudest Euroopa Ühenduse fondidest või mis vastavad selliste fondide toetuse, eelkõige maaelu arendustoetuse saamise tingimustele. Seetõttu tuleb vajaduse korral viidata eraldi varasemate rakenduskavade kohaselt rakendatud meetmele; ii) ei too kaasa Euroopa Ühenduse fondidest topeltrahastamise ohtu;

d) kava kestus; ning

e) finantsaspektid, milleks on: i) osamaksete arvutamise meetod ja tase; ii) rakendusfondi rahastamise kord; iii) sissemaksete erinevate tasemete põhjendamiseks vajalik teave ja; iv) igal kava rakendamise aastal läbiviidavate toimingute eelarve ja ajakava.

2. Erinevaid keskkonnaalaseid tegevusi võib kombineerida tingimusel, et need täiendavad üksteist ja on üksteisega kooskõlas.

Kui keskkonnaalaseid tegevusi kombineeritakse, võetakse toetuse taseme puhul arvesse konkreetset saamatajäänud tulu ja kombineerimisest tulenevaid täiendavaid kulusid.

3. Investeeringuid, sealhulgas liisingulepingute abil tehtud investeeringuid, mille tasumise tähtaeg on pikem kui rakenduskava, võib üle kanda järgmisse rakenduskavasse nõuetekohaselt põhjendatud majanduslikel põhjustel ning eelkõige juhul, kui maksuamortisatsiooni periood on pikem kui viis aastat.

Investeeringute asendamise korral asendatud investeeringute jääkväärtus:

a) lisatakse tootjaorganisatsiooni rakendusfondi või

b) lahutatakse asendava investeeringu maksumusest.

Tootjaorganisatsiooni liikmete üksikute põllumajandusettevõtetega seotud investeeringuid või tegevusi võib rakendada, kui need toetavad rakenduskava eesmärke. Kui liikmesriik lahkub tootjaorganisatsioonist tagavad liikmesriigid, et investeering või selle jääkväärtus saadakse tagasi, välja arvatud juhul, kui liikmesriik näeb ette teisiti.

4. Rakenduskavad ei või sisaldada VIII lisas loetletud tegevusi ega kulusid.

5. Rakenduskavade kohased abikõlblikud kulud peavad piirduma tegelikult kantud kuludega. Selle asemel võivad liikmesriigid siiski eelnevalt kinnitada nõuetekohaselt põhjendatud ühtsed määrad järgmistel juhtudel:

a) kui sellistele standardsetele kindlatele summadele on osutatud VIII lisas,

b) võrreldes maanteetranspordikuludega täiendavate välisveokulude jaoks, mis on tekkinud raudtee- ja/või meretranspordi kasutamisest keskkonnakaitsemeetmena, ja

c) keskkonnaalastest tegevustest tulenevate lisakulude ja saamatajäänud tulu puhul, mis arvutatakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 1974/2006 artikli 53 lõikega 2.

Liikmesriigid vaatavad sellised määrad läbi vähemalt iga viie aasta järel.

6. Selleks et tegevus oleks abikõlblik, peab rohkem kui 50 % abiga hõlmatud toodete väärtusest moodustama tooted, mille puhul on olemas tootjaorganisatsioonil tunnustus. Kõnealuse 50 % hulka kuulumiseks peavad need pärinema tootjaorganisatsiooni liikmetelt või mõne teise tootjaorganisatsiooni liikmetelt. Väärtuse arvutamisel kohaldatakse artiklis 52 sisalduvaid asjakohaseid eeskirju.

Artikkel 62

Esitatavad dokumendid

Rakenduskavadele lisatakse eelkõige:

a) tõend rakendusfondi asutamise kohta;

b) tootjaorganisatsiooni kirjalik kohustus järgida määrust (EÜ) nr 1182/2007 ja käesolevat määrust; ning

c) tootjaorganisatsiooni kirjalik kinnitus, et ta ei ole otse ega kaudselt saanud muud ühenduse või riigi toetust seoses tegevustega, mis vastavad käesoleva määruse kohaselt ühenduse toetuse saamise tingimustele.

Artikkel 63

Osalised rakenduskavad

1. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1182/2007 artiklile 5 võib liikmesriik lubada tootjaorganisatsioonide liidul esitada oma osalise rakenduskava, mis sisaldab tegevusi, mille kaks või enamat liikmetest tootjaorganisatsiooni on oma rakenduskavades kindlaks määranud, kuid mida nad ei ole rakendanud.

2. Osaliste rakenduskavade suhtes kohaldatakse samu eeskirju kui muude rakenduskavade suhtes ja neid käsitletakse koos liikmetest tootjaorganisatsioonide rakenduskavadega.

3. Liikmesriigid tagavad, et:

a) tegevusi rahastatakse täies ulatuses liikmetest tootjaorganisatsioonide sissemaksetest nende organisatsioonide rakendusfondidesse;

b) tegevused ja vastavad rahalised sissemaksed on loetletud iga osaleva tootjaorganisatsiooni rakenduskavas; ning

c) ei ole topeltrahastamise ohtu ning et artiklit 60 kohaldatakse mutatis mutandis.

Artikkel 64

Esitamise tähtaeg

Tootjaorganisatsioon esitab rakenduskavad heakskiitmiseks selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus on tootjaorganisatsiooni peakontor, hiljemalt rakendamise aastale eelneva aasta 15. septembriks. Liikmesriigid võivad seda kuupäeva siiski edasi lükata.

Kui juriidiline isik või juriidilise isiku selgelt määratletud osa, sh tootjarühm, taotleb tootjaorganisatsioonina tunnustamist, võib ta samal ajal esitada heakskiidu saamiseks esimeses lõigus osutatud rakenduskava. Kava heakskiitmise tingimuseks on tunnustuse saamine hiljemalt artikli 65 lõikes 2 sätestatud lõpptähtajaks.

Artikkel 65

Otsus

1. Vajaduse korral pädev riigiasutus:

a) kiidab heaks fondide suuruse ja kavad, mis vastavad määruse (EÜ) nr 1182/2007 ning käesoleva peatüki nõuetele;

b) kiidab kavad heaks, kui tootjaorganisatsioon nõustub teatavate muudatustega; või

c) lükkab kavad või kavade osa tagasi.

2. Pädev riigiasutus teeb kavade ja fondidega seotud otsused hiljemalt nende esitamise aasta 15. detsembril.

Liikmesriigid teatavad oma otsuse tootjaorganisatsioonidele hiljemalt 15. detsembriks.

Nõuetekohaselt põhjendatud kaalutlustel võib pädev riiklik asutus võtta rakenduskavasid ja -fonde käsitleva otsuse vastu hiljemalt taotluse esitamise kuupäevale järgnevaks 20. jaanuariks. Heakskiitvas otsuses võib sätestada, et kulud on abikõlblikud alates taotluse esitamisele järgneva aasta 1. jaanuarist.

Artikkel 66

Järgmiste aastate rakenduskavade muudatused

1. Tootjaorganisatsioonid võivad taotleda muudatuste tegemist järgmise aasta 1. jaanuarist kohaldatavatesse rakenduskavadesse, sealhulgas vajaduse korral selle pikendamist kokku kuni viiele aastale, hiljemalt 15. septembril.

Liikmesriigid võivad taotluste esitamise tähtaja siiski edasi lükata.

2. Muudatuste tegemise taotlustele peavad olema lisatud kõik täiendavad dokumendid, milles on esitatud muudatuste põhjus, laad ja mõju.

3. Pädev asutus teeb otsused rakenduskavade muudatustaotluste kohta hiljemalt 15. detsembriks.

Nõuetekohaselt põhjendatud kaalutlustel võivad liikmesriigid siiski võtta rakenduskavade muudatusi käsitleva otsuse vastu hiljemalt taotluse esitamise kuupäevale järgnevaks 20. jaanuariks. Heakskiitvas otsuses võib sätestada, et kulud on abikõlblikud alates taotluse esitamisele järgneva aasta 1. jaanuarist.

Artikkel 67

Jooksva aasta rakenduskavade muudatused

1. Liikmesriigid võivad lubada jooksva aasta rakenduskavadesse muudatuste tegemist nende poolt määratud tingimustel.

2. Pädev riigiasutus võib jooksval aastal lubada tootjaorganisatsioonidel:

a) rakendada oma rakenduskavasid üksnes osaliselt;

b) muuta rakenduskava sisu, sealhulgas vajadusel pikendada selle kestust kuni viie aastani;

▼M5

c) suurendada rakendusfondi suurust kuni 25 % ulatuses ja vähendada seda liikmesriikide poolt kindlaks määratava protsendi võrra algselt heakskiidetud suurusest, tingimusel et rakenduskava üldeesmärgid säilivad. Liikmesriigid võivad seda protsendimäära suurendada tootjaorganisatsioonide ühinemise korral vastavalt artikli 31 lõikele 1 ning artikli 94a kohaldamisel.

▼B

3. Liikmesriigid määravad kindlaks tingimused, mille kohaselt võib jooksva aasta rakenduskavasid muuta pädeva riigiasutuse eelneva nõusolekuta. Kõnealused muudatused vastavad abi saamise tingimustele üksnes siis, kui tootjaorganisatsioon teatab nendest viivitamata pädevale asutusele.

Artikkel 68

Rakenduskavade vorm

1. Rakenduskavasid rakendatakse aastaste ajavahemike kaupa 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini.

2. Hiljemalt 15. detsembril heakskiidetud rakenduskavasid rakendatakse järgmise aasta 1. jaanuarist.

Pärast 15. detsembrit heakskiidetud kavade rakendamine lükatakse ühe aasta võrra edasi.

Erandina käesoleva lõike esimesest ja teisest lõigust tuleb juhul, kui kohaldatakse artikli 66 lõike 2 kolmandat lõiku või artikli 65 lõike 3 teist lõiku, nende sätete alusel heakskiidetud rakenduskavade rakendamist alustada hiljemalt nende heakskiitmisele järgneva aasta 31. jaanuaril.







4.

Jagu

Abi

Artikkel 69

Kinnitatud abisumma

Liikmesriigid teatavad hiljemalt 15. detsembriks tootjaorganisatsioonidele ja tootjaorganisatsioonide liitudele kinnitatud abisumma, mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 13 lõikega 3.

Kui kohaldatakse käesoleva määruse artikli 65 lõike 2 kolmandat lõiku või artikli 66 lõike 3 teist lõiku, teatavad liikmesriigid kinnitatud abisumma hiljemalt 20. jaanuaril.

Artikkel 70

Taotlused

1. Tootjaorganisatsioonid esitavad pädevale asutusele abi või selle jääksumma taotluse iga rakenduskava jaoks, mille jaoks abi taotletakse, hiljemalt selle aasta 15. veebruariks, mis järgneb aastale, mille kohta abi taotletakse.

2. Taotlustele lisatakse täiendavad dokumendid, milles on esitatud:

a) taotletav abi;

b) turustatud toodangu väärtus;

c) tootjaorganisatsiooni liikmete ja organisatsiooni enda rahalised sissemaksed;

d) kulud, mis on kantud seoses rakenduskavaga;

e) riskide vältimise ja juhtimise kulud jaotatuna tegevuste kaupa;

f) riskide vältimise ja juhtimise meetmeteks kasutatud rakendusfondi osa jaotatuna tegevuste kaupa;

g) vastavus määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 9 lõikele 2, artikli 9 lõike 3 punktidele a või b ja artiklile 10;

h) kirjalik kinnitus, et nad ei ole saanud muud ühenduse või riigi toetust seoses meetmete ja/või meetmetega, mis vastavad käesoleva määruse kohaselt toetuse saamise tingimustele; ja

i) tõendid asjaomase tegevuse rakendamise kohta, juhul kui taotletakse summa väljamaksmist artikli 61 lõikes 4 osutatud standardse kindla summa alusel.

3. Taotlused võivad hõlmata kavandatud, kuid tegemata kulusid, kui on tõendatud, et:

a) asjaomaseid toiminguid ei saanud teha hiljemalt rakenduskava rakendusaasta 31. detsembriks asjaomasest tootjaorganisatsioonist sõltumatutel põhjustel;

b) kõnealuseid toiminguid saab teha hiljemalt kuni järgmise aasta 30. aprillini; ja

c) rakendusfondis on alles tootjaorganisatsiooni samaväärne sissemakse.

Abi makstakse ja artikli 72 lõike 3 kohane tagatis vabastatakse üksnes juhul, kui esimese lõigu punktis b osutatud plaanitud kulude rakendamise kohta esitatakse tõendid hiljemalt plaanitud kulutamise aastale järgneva aasta 30. aprilliks ning abisaamise õigus on tegelikkuses tekkinud.

4. Kui taotlus esitatakse pärast lõikes 1 sätestatud kuupäeva, vähendatakse abisummat 1 % iga hilinetud päeva kohta.

Nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel võib pädev asutus taotluse vastu võtta pärast lõikes 1 sätestatud kuupäeva, kui vajalikud kontrollid on tehtud ja peetakse kinni artiklis 71 sätestatud maksetähtajast.

Artikkel 71

Toetuse maksmine

Liikmesriigid maksavad toetuse välja hiljemalt kava rakendamise aastale järgneva aasta 15. oktoobriks.

Artikkel 72

Ettemaksed

1. Liikmesriigid võivad lubada tootjaorganisatsioonidel taotleda abi osalist ettemaksu, mis vastab rakenduskava põhjal eeldatavatele kuludele taotluse esitamise kuule järgneval kolmel või neljal kuul.

2. Ettemaksete taotlused esitatakse vastavalt liikmesriigi otsusele kas iga kolme kuu tagant jaanuaris, aprillis, juulis ja oktoobris või nelja kuu tagant jaanuaris, mais ja septembris.

Konkreetse aasta jaoks tehtud ettemaksete kogusumma ei tohi ületada 80 % rakenduskava algselt kinnitatud abisummast.

3. Ettemakse tingimuseks on tagatise esitamine, mille suurus on 110 % ettemakse summast vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2220/85.

Liikmesriigid sätestavad tingimused, millega tagatakse, et rakendusfondi sissemakseid kogutakse vastavalt käesoleva määruse artiklitele 54 ja 55 ning et eelmised ettemaksed on ära kasutatud.

4. Tagatise vabastamise taotlusi võib esitada rakenduskava jooksva aasta jooksul ning neile peavad olema lisatud asjakohased täiendavad dokumendid.

Tagatised vabastatakse kuni 80 % ulatuses tehtud ettemakse summast.

5. Esmajärguline nõue määruse (EMÜ) nr 2220/85 artikli 20 tähenduses hõlmab rakenduskavades sätestatud toimingute tegemist vastavalt käesoleva määruse artikli 62 punktidega b ja c ettenähtud kohustustele.

Esmajärgulise nõude täitmatajätmise või artikli 62 punktidega b ja c ettenähtud kohustuste olulise rikkumise korral jäädakse tagatisest ilma, ilma et see piiraks V peatüki 3. jao alusel kohaldatavaid muid karistusi.

Muude nõuete täitmata jätmise korral ei tagastata tagatist võrdeliselt tuvastatud rikkumise raskusega.

6. Liikmesriigid võivad kehtestada ettemaksete miinimumsumma ja tähtajad.

Artikkel 73

Osalised maksed

Liikmesriigid võivad lubada tootjaorganisatsioonidel taotleda abi osalist väljamaksmist vastavalt eelnenud kolmel kuul seoses rakenduskavaga kantud kuludele.

Taotlusi võib esitada igal ajal, kuid mitte üle kolme korra aastas. Taotlustele tuleb lisada asjakohased täiendavad dokumendid.

Osalise abi taotluste puhul tehtud maksed ei või kokku ületada 80 % rakenduskava kinnitatud abisummast või tegelikest kuludest, olenevalt sellest, kumb on väiksem.

Liikmesriigid võivad kehtestada osaliste maksete miinimumsumma ja tähtajad.







III

PEATÜKK

Riskide vältimise ja juhtimise meetmed







1.

Jagu

Üldsätted

Artikkel 74

Riskide vältimise ja juhtimise meetmete valik

Liikmesriigid võivad ette näha, et üht või mitut määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 9 lõikes 2 sätestatud meedet nende territooriumil ei kohaldada

Artikkel 75

Riskide vältimise ja juhtimise meetmeteks võetud laenud

Määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 9 lõike 2 kohaste riskide vältimise ja juhtimise meetmete rahastamiseks võetud laenud, mille tagasimaksetähtaeg on rakenduskava kestusest pikem, võib nõuetekohaste majanduslike põhjenduste alusel järgmistesse rakenduskavadesse edasi kanda.







2.

Jagu

Turult kõrvaldamine

Artikkel 76

Mõiste

Käesoleva jaoga kehtestatakse määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 9 lõike 2 punktis a osutatud turult kõrvaldamise eeskirjad. Käesolevas peatükis tähendavad „turult kõrvaldatud tooted”, „kõrvaldatud tooted” ja „müüki panemata tooted” sel viisil turult kõrvaldatud tooteid.

Artikkel 77

Turustusnormid

1. Kui konkreetse toote kohta on olemas määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 2 lõigetes 2 ja 7 osutatud turustusnorm, peavad turult kõrvaldatavad tooted vastama nendele normidele, välja arvatud toodete esitusviisi ja märgistust käsitlevate sätete osas. Tooteid võib turult kõrvaldada lahtiselt, kõik suurused koos, tingimusel et järgitakse II klassi miinimumnõudeid, eriti kvaliteedi ja suuruse osas.

Asjakohastes normides määratletud minitooted peavad aga vastama kohaldatavatele turustusnormidele, sealhulgas toodete esitusviisi ja märgistust käsitlevatele sätetele.

2. Kui konkreetse toote kohta turustusnormid puuduvad, peavad turult kõrvaldatavad tooted vastama IX lisas sätestatud miinimumnõuetele. Liikmesriigid võivad kehtestada kõnealuseid miinimumnõudeid täiendavaid eeskirju.

Artikkel 78

Turult kõrvaldamise kolme aasta keskmine tasuta jagamiseks

Määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 10 lõikes 4 sätestatud piirmäära – 5 % turustatud toodangu mahust – leidmiseks arvutatakse välja asjaomaste toodete osas tunnustust omava tootjaorganisatsiooni kaudu turustatud toodangumahtude viimase kolme aasta aritmeetiline keskmine.

Hiljuti tunnustuse saanud tootjaorganisatsioonidel on tunnustamisele eelnenud turustusaastate andmed:

a) tootjarühma vastavad andmed, juhul kui see organisatsioon oli varem tootjarühm ja kui andmed on olemas, või

b) tunnustamistaotluse aluseks võetud maht.

Artikkel 79

Kõrvaldamistoimingutest etteteatamine

1. Tootjaorganisatsioonid ja nende liidud teatavad pädevatele riigiasutustele kirjaliku elekterside või elektroonilise sõnumi teel ette igast ettevõetavast kõrvaldamistoimingust. Teates esitatakse eelkõige sekkumiseks võetud toodete loetelu ja nende peamised tunnused vastavalt asjaomastele turustusnormidele, iga kõnealuse toote hinnanguline kogus, kavandatav sihtotstarve ning koht, kus saab kõrvaldatud tooteid kontrollida vastavalt artikli 110 sätetele. Teatele lisatakse sertifikaat, milles tõendatakse, et turult kõrvaldatud tooted vastavad kohaldatavatele artiklis 77 sätestatud turustusnormidele või miinimumnõuetele.

2. Liikmesriigid kehtestavad tootjaorganisatsioonidele seoses lõikega 1 ettenähtud teatistega üksikasjalikud eeskirjad, eelkõige tähtaegade kohta.

3. Lõikes 2 osutatud tähtaegade jooksul peavad liikmesriigid:

a) kas tegema artikli 110 lõikes 1 osutatud kontrollimise ja seejärel, kui rikkumisi ei leita, lubama teates osutatud kõrvaldamistoimingu; või

b) artikli 110 lõikes 3 osutatud juhtudel jätma tegemata artikli 110 lõikes 1 osutatud kontrollimise, teatama sellest tootjaorganisatsioonile kirjaliku elekterside või elektroonilise sõnumi teel ja lubama teatatud kõrvaldamistoimingu.

Artikkel 80

Toetus

1. Turult kõrvaldamise toetus, mis sisaldab nii ühenduse panust kui ka tootjaorganisatsiooni panust, ei ületa X lisas osutatud toodete jaoks kehtestatud summasid. Muude toodete puhul kehtestavad toetuse maksimumsummad liikmesriigid.

▼M1

2. Turult kõrvaldamised ei ületa mis tahes tootjaorganisatsiooni mis tahes toote turustatud toodangu mahust 5 %. Selle protsendimäära hulka ei arvestata aga koguseid, mis on kõrvaldatud määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 10 lõike 4 punktides a ja b osutatud viisil või mõnel muul artikli 81 lõike 2 kohasel liikmesriikide poolt heakskiidetud viisil.

▼B

Turustatud toodangu maht arvutatakse turustatud toodangu keskmise väärtusena kolmel eelneval aastal. Kui see teave puudub, kasutatakse selle turustatud toodangu väärtust, mille suhtes tootjaorganisatsiooni tunnustati.

▼M1

Esimeses lõigus osutatud protsendimäärad on kolmeaastase ajavahemiku keskmised, kusjuures iga-aastane ületuspiir on 3 %.

▼B

Artikkel 81

Turult kõrvaldatud toodete sihtotstarbed

1. Liikmesriigid kehtestavad turult kõrvaldatud toodete lubatavad sihtotstarbed. Nad võtavad vastu sätted, millega tagatakse, et turult kõrvaldamine või sihtotstarve ei too kaasa negatiivset keskkonnamõju ega fütosanitaarset mõju. Nende sätete järgimisest tootjaorganisatsioonidele tekkivad kulud on rakenduskava alusel abikõlblikud turult kõrvaldamise toetuse osana.

2. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud sihtotstarvete hulka kuulub tasuta jagamine, mis tähistab neid otstarbeid, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1182/2007 artikli 10 lõike 4 punktides a ja b ning teisi samaväärseid liikmesriikide poolt heakskiidetud otstarbeid.

Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et soodustada kontakte ja koostööd tootjaorganisatsioonide ning saajate vahel, kelle nad on taotluse alusel tasuta jagamiseks valinud.

3. Toodete saatmine töötlevasse tööstusse on lubatav üksnes tingimusel, et see ei põhjusta konkurentsimoonutusi ühenduse vastavate tööstuste või imporditud toodete suhtes.

Artikkel 82

Veokulud

1. Kõikide turult kõrvaldatud toodete tasuta jagamise veoku