2004R1982 — ET — 01.01.2006 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1982/2004,

18. november 2004,

millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 638/2004 liikmesriikidevahelise kaubavahetuse statistika kohta ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EÜ) nr 1901/2000 ja (EMÜ) nr 3590/92







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 638/2004 liikmesriikidevahelise kaubavahetuse statistika kohta, ( 1 ) eriti määruse artikli 3 lõikeid 4 ja 5, artikli 6 lõiget 2, artikli 8 lõiget 2, artikleid 9, 10 ja 12 ning artikli 13 lõiget 3, ning arvestades järgmist: (1) Liikmesriikidevahelise kaubavahetusega seotud statistika põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusel (EÜ) nr 638/2004, millega on revideeritud statistikasätteid, et suurendada läbipaistvust ja hõlbustada arusaadavust, ning mis on kohandatud jooksvate andmenõuetega. Vastavalt kõnealuse määruse artikli 14 lõikele 2 on komisjonile ülesandeks tehtud määruse rakendamist puudutavate üksikasjade korraldamine. Sellepärast on vaja vastu võtta uus komisjoni määrus, mis kitsendavalt viitaks seatud vastutusele ja määraks kindlaks rakendussätted. Kehtetuks tuleks tunnistada komisjoni 7. septembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1901/2000, millega kehtestatakse teatavad rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 3330/91 liikmesriikidevahelise kaubavahetuse statistika kohta, ( 2 ) ja komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 3590/92 liikmesriikidevahelise kaubanduse statistikas kasutatavate statistika andmekandjate kohta. ( 3 ) (2) Metodoloogilistel põhjustel tuleks teha erandeid teatavate kaubaliikide ja transpordiliikide suhtes. On vaja koostada üldloetelu nende kaupade kohta, mis jäetakse välja komisjonile (Eurostatile) saadetavatest statistilistest andmetest. (3) Kaubad tuleb hõlmata kaubandusstatistikasse ajal, kui need tuuakse riigi statistilisele territooriumile või sealt ära viiakse. Kui andmete kogumisel arvestatakse maksu ja tolliprotseduure, on siiski tarvis erikorda. (4) Kogutud teabe kvaliteedi kontrollimiseks tuleks säilitada seos käibemaksuteabe ja Intrastati aruannete vahel. On asjakohane määrata kindlaks teave, mida siseriiklik maksuhaldur peab esitama statistika eest vastutavatele liikmesriigi ametiasutustele. (5) Intrastati süsteemi raames kogutud andmete suhtes peaksid kehtima ühised määratlused ja mõisted, et hõlbustada süsteemi ühtlustatud rakendamist. (6) Läbipaistvust ja äriühingute võrdset kohtlemist silmas pidades tuleks lävede seadmisel kohaldada ühtlustatud ja täpseid sätteid. (7) Teatavate kaupade ja transpordiliikide suhtes tuleb kindlaks määrata asjakohased sätted, et tagada vajaliku teabe ühtlustatud kogumine. (8) Selleks et rahuldada kasutajate vajadusi õigeaegsete ja võrreldavate arvandmete järele, tuleb rakendada ühised ja asjakohased ajakavad ning kohandusi ja parandusi käsitlevad sätted. (9) Andmete kvaliteedi parandamiseks ja süsteemi toimimise läbipaistvuse tagamiseks kavandatakse süsteemi korrapärane hindamine. (10) Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas liikmesriikidevahelise kaubavahetuse statistika komitee arvamusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







1. PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva määrusega nähakse ette vajalikud meetmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 638/2004 rakendamiseks.

Artikkel 2

Väljajäetavad kaubad

Komisjonile (Eurostatile) edastatavatest statistilistest andmetest, mis käsitlevad liikmesriikidevahelist kaubavahetust, jäetakse välja käesoleva määruse I lisas loetletud kaubad.

Artikkel 3

Vaatlusperiood

1. Liikmesriigid võivad kohandada vaatlusperioodi vastavalt määruse (EÜ) nr 638/2004 artikli 6 lõikele 2 nende vabas ringluses olevate kaupade suhtes, mida maksustatakse ühendusesiste omandamistehingute korral käibemaksuga.

Sel juhul võidakse vaatlusperiood määratleda kui kalendrikuu, mille jooksul tekkis maksustatav teokoosseis.

2. Liikmesriigid võivad kohandada vaatlusperioodi vastavalt määruse (EÜ) nr 638/2004 artikli 6 lõikele 2, kui teabe täiendamiseks kasutatakse tollideklaratsiooni.

Sel juhul võidakse vaatlusperiood määratleda kui kalendrikuu, mille jooksul toll deklaratsiooni aktsepteerib.







2. PEATÜKK

TEABE EDASTAMINE MAKSUHALDURI POOLT

Artikkel 4

1. Intrastati süsteemile teabe andmise eest vastutavad andmeesitajad peavad liikmesriigi ametiasutuse nõudmise korral tõestama esitatud statistilise teabe õigsust.

2. Lõikes 1 sätestatud kohustus piirdub andmetega, mida statistilise teabe esitaja peab edastama pädevale maksuhaldurile selle andmeesitajaga seotud kaupade ühendusesisese liikumise kohta.

Artikkel 5

1. Igas liikmesriigis annab vastutav maksuhaldur siseriiklikele ametiasutustele järgmist teavet kaupu maksustamise eesmärgil deklareerinud isikute kindlakstegemiseks:

a) füüsilise või juriidilise isiku täisnimi;

b) täielik aadress, sealhulgas postisihtnumber;

c) identifitseerimisnumber vastavalt määruse (EÜ) nr 638/2004 artikli 9 lõike 1 punktile a.

2. Igas liikmesriigis teatab vastutav maksuhaldur siseriiklikele ametiasutustele iga füüsilise ja juriidilise isiku kohta vastavalt nõukogu direktiivile 77/388/EMÜ: ( 4 )

a) ühendusesiseste omandamistehingute ja kaubatarnete eest maksustatava summa;

b) maksustamisperioodi.

Artikkel 6

Määruse (EÜ) nr 638/2004 artikli 8 lõike 2 punktis b osutatud lisateave puudutab vähemalt siseriiklikke käibemaksualase teabevahetussüsteemi (VIES) andmeid.







3. PEATÜKK

INTRASTATI TEABE KOGUMINE

Artikkel 7

Partnerliikmesriik ja päritoluriik

Partnerliikmesriik ja päritoluriik, kui selle kohta on andmeid kogutud, tuleks esitada vastavalt kehtivale riikide ja territooriumide nomenklatuurile.

Artikkel 8

Kaupade väärtus

1. Kaupade väärtus on maksustatav summa ehk väärtus, mis määratakse maksustamise eesmärgil kindlaks vastavalt direktiivile 77/388/EMÜ.

Tollimaksustatavate toodete puhul jäetakse nende tollimaksude summad arvestusest välja.

Kui maksustatavat summat ei ole vaja maksustamise otstarbel deklareerida, tuleb esitada positiivne väärtus, mis vastab kaubaarvel esitatud väärtusele, arvestamata käibemaksu, või kui see ei ole võimalik, siis sellisele väärtusele, mis oleks olnud kaubaarve kogusumma mis tahes müügi – või ostutehingu korral.

Kauba töötlemise korral on selliseid toiminguid silmas pidades ja pärast neid jäädvustatav väärtus selline kogusumma, mis oleks kaubaarve kogusumma müügi – või ostutehingu korral.

2. Lisaks sellele võivad liikmesriigid koguda andmeesitajatelt, kelle kaubandustegevus ulatub kuni 70 %ni asjaomase liikmesriigi kaubanduse koguväärtusest, ka määruse (EÜ) nr 638/2004 lisas määratletud kaupade statistilisi väärtusi.

3. Kaupade väärtus vastavalt lõigetele 1 ja 2 väljendatakse omavääringus. Vahetuskursina kasutatakse:

a) vahetuskurssi, mida kohaldatakse maksustatava summa kindlaksmääramiseks maksustamise eesmärgil, kui selline vahetuskurss on kehtestatud; või

b) deklaratsiooni täitmise ajal kehtivat ametlikku vahetuskurssi või sellist vahetuskurssi, mida kohaldatakse tolliotstarbelise väärtuse väljaarvutamiseks, kui liikmesriikide otsusel ei ole kehtestatud selle suhtes erisätteid.

▼M1

Artikkel 9

Kauba kogus

1. Netomass esitatakse kilogrammides. Andmeesitajatelt võib netomassi esitamise nõudmata jätta, kui vastavalt lõikele 2 on nimetatud täiendav mõõtühik.

2. Täiendavad mõõtühikud nimetatakse vastavalt teabele, mis on sätestatud nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2658/87 ( 5 ) kehtestatud kaupade koondnomenklatuuri asjakohaste alamrubriikide juures, mille loetelu on avaldatud kõnealuse määruse I osas “Eelsätted”.

▼B

Artikkel 10

Tehingu liik

Tehingu liik esitatakse vastavalt koodidele, mis on määratud käesoleva määruse III lisa loetelus. Liikmesriigid kasutavad selle loetelu A – veeru koode või A – veeru koodinumbrite ja nende B – veerus näidatud alajaotiste kombinatsiooni.

▼M1

Liikmesriigid võivad riiklikel eesmärkidel koguda B-veeru koodinumbreid tingimusel, et komisjonile edastatakse ainult A-veeru koodinumbrid.

▼B

Artikkel 11

Tarnetingimus

Liikmesriigid, kes koguvad andmeid tarnetingimuste kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 638/2004 artikli 9 lõike 2 punktile d, võivad kasutada käesoleva määruse IV lisas määratud koode.

Artikkel 12

Transpordiliik

Liikmesriigid, kes koguvad andmeid transpordiliigi kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 638/2004 artikli 9 lõike 2 punktile e, võivad kasutada käesoleva määruse V lisas määratud koode.







4. PEATÜKK

Intrastati süsteemi lihtsustamine

Artikkel 13

1. Lävede väljaarvutamisel jooksvale kalendriaastale järgnevaks aastaks võtavad liikmesriigid aluseks kõige uuemad saada olevad andmed oma kaubavahetuse kohta teiste liikmesriikidega vähemalt 12-kuulisel perioodil. Aasta algul vastu võetud sätteid kohaldatakse kogu aasta vältel.

2. Andmeesitaja kaubanduse väärtust peetakse lävesid ületavaks:

a) kui tema ja teiste liikmesriikide vahelise kaubanduse väärtus eelnenud aastal ületab kohaldatavad läved; või

b) kui tema ja teiste liikmesriikide vahelise kaubanduse kumulatiivne väärtus alates jooksva aasta algusest ületab kohaldatavad läved. Sel juhul esitatakse teavet alates kuust, mil läved ületatakse.

3. Andmeesitajad, kelle suhtes kehtivad määruse (EÜ) nr 638/2004 artikli 10 lõike 4 punktiga c ette nähtud lihtsustatud reeglid, kasutavad jääktoodete kohta andmete esitamiseks koodi 9950 00 00.

4. Alla 200-euroste üksiktehingute kohta võivad andmeesitajad anda järgmise lihtsustatud teabe:

— tootekood 9950 00 00,

— partnerliikmesriik,

— kauba väärtus.

Liikmesriikide ametiasutused:

a) võivad keelduda selle lihtsustuse kohaldamisest või seda piirata, kui nad on seisukohal, et statistilise teabe rahuldava kvaliteedi säilitamine on olulisem eesmärk kui aruandluskoormuse vähendamine;

b) võivad andmeesitajatelt nõuda, et need kõnealuse lihtsustuse kasutamise kohta eelnevalt taotluse esitaksid.







5. PEATÜKK

REEGLID ERIKAUPADE JA ERILIIKUMISE KOHTA

Artikkel 14

Erikaupade ja eriliikumise kohta komisjonile (Eurostatile) edastatavate andmete suhtes kohaldatakse lisaks määrusele (EÜ) nr 638/2004 ka käesolevas peatükis sätestatud reegleid.

Artikkel 15

Tööstuslik sisseseade

1. Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) tööstuslik sisseseade – masinate, aparaatide, rakenduste, seadmete, instrumentide ja materjalide kogum, mis koos moodustab ulatusliku paikse üksuse, mida kasutatakse kaupade tootmiseks või teenuste osutamiseks;

b) komponent – tööstusliku sisseseade jaoks ette nähtud tarne, mis koosneb kaupadest, mis kõik kuuluvad kombineeritud nomenklatuuri ühte ja samasse kaubagruppi.

2. Liikmesriikidevahelise kaubavahetuse statistika võib hõlmata üksnes tööstusliku sisseseade ehitamiseks või taaskasutamiseks tarvitatavate komponentide lähetamist ja saabumist.

3. Kui vaadeldava tööstusliku sisseseade statistiline koguväärtus ületab 3 miljonit eurot ja kui see ei ole taaskasutamiseks ette nähtud terviklik tööstuslik sisseseade, võivad liikmesriigid lõike 2 kohaldamisel rakendada järgmisi erisätteid:

a) kaubakoodid koostatakse järgmiselt: — esimesed neli numbrit on 9880, — viies ja kuues number vastavad kaubagrupile, millesse komponendi moodustavad kaubad kuuluvad, — seitsmes ja kaheksas number on 0;

b) koguse märkimine ei ole kohustuslik.

Artikkel 16

Osasaadetised

1. Käesolevas artiklis tähendab “osasaadetised” kokkupanemata või lahtivõetud tervikliku üksuse tarnet, mille kohaletoimetamine kestab kaubanduslikel või transpordiga seotud põhjustel kauem kui ühe vaatlusperioodi.

2. Liikmesriigid edastavad andmeid osasaadetiste saabumise või lähetamise kohta üksnes ühe korra – sel kuul, mil viimane saadetis saabub või lähetatakse.

Artikkel 17

Laevad ja õhusõidukid

1. Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) laev – merevedudeks kasutatav laev, millele on osutatud kaubagrupi 89 lisamärkustes 1 ja 2, või sõjalaev;

b) õhusõiduk – CN-koodi 8802 alla kuuluv tsiviillennuk, tingimusel et seda kasutab lennuettevõtja, või sõjalennuk;

c) laeva või õhusõiduki omand – asjaolu, et füüsiline või juriidiline isik on registreeritud kui laeva või õhusõiduki omanik.

2. Liikmesriikidevahelise kaubavahetuse statistika laevade ja õhusõidukite kohta hõlmab üksnes järgmisi lähetamise ja saabumise liike:

▼M1

a) laeva või õhusõiduki omandi üleminek füüsiliselt või juriidiliselt isikult, kelle elu- või asukoht on teises liikmesriigis, füüsilisele või juriidilisele isikule, kelle elu- või asukoht on aruannet esitavas liikmesriigis ja kes on registreeritud siseriiklikus laeva- või õhusõidukiregistris. Sellist tehingut käsitletakse saabumisena;

b) laeva või õhusõiduki omandi üleminek füüsiliselt või juriidiliselt isikult, kelle elu- või asukoht on aruannet esitavas liikmesriigis ja kes on registreeritud siseriiklikus laeva- või õhusõidukiregistris, füüsilisele või juriidilisele isikule, kelle elu- või asukoht on teises liikmesriigis. Sellist tehingut käsitletakse lähetamisena. Kui laev või õhusõiduk on uus, registreeritakse lähetus liikmesriigis, kus see on ehitatud;

▼B

c) vastavalt III lisa joonealuses märkuses e määratletud töötlemisele suunduvate või töötlemiselt tulevate laevade või õhusõidukite lähetamine ja saabumine.

3. Liikmesriigid kohaldavad liikmesriikidevahelise kaubavahetuse statistika suhtes järgmisi erisätteid.

a) Laevade puhul väljendatakse kogust arvuliselt ja kombineeritud nomenklatuuriga ette nähtud muudes täiendavates mõõtühikutes ning õhusõidukite puhul netomassina ja täiendavates mõõtühikutes.

b) Statistiline väärtus on selline kogusumma, mis oleks kogu kõnealuse laeva või õhusõiduki müügi või ostutehingu kaubaarve kogusumma, arvestamata transpordi – ja kindlustuskulusid.

c) Aruannet esitava liikmesriigi partnerliikmesriik on: — Euroopa Liidus ehitatud uue laeva või õhusõiduki saabumise korral liikmesriik, kus see on ehitatud; — muudel juhtudel on partnerliikmesriik saabumise korral see liikmesriik, kus on kõnealuse laeva või õhusõiduki omandit üle andva füüsilise või juriidilise isiku elu – või asukoht, ning lähetamise korral see liikmesriik, kus on laeva või õhusõidukit omandava füüsilise või juriidilise isiku elu – või asukoht.

d) Lõike 2 punktides a ja b osutatud saabumise ja lähetamise korral on vaatlusperiood see kuu, mil omand üle antakse.

▼M1

4. Kui ei teki vastuolu muude ühenduse õigusaktidega, on riikide ametiasutustel lisaks Intrastati süsteemile ja tolli- ja maksualasele ühtsele haldusdokumendile juurdepääs kõikidele täiendavatele andmeallikatele, nagu siseriikliku laeva- ja õhusõidukiregistri teave, mida nad võivad vajada selliste kaupade omandi ülemineku kindlakstegemiseks.

▼B

Artikkel 18

Mootorsõidukite ja õhusõidukite osad

Liikmesriigid võivad mootorsõidukite ja õhusõidukite osade suhtes kohaldada lihtsustatud siseriiklikke sätteid tingimusel, et nad enne nende kohaldamist teavitavad komisjoni (Eurostati) oma siseriiklikust toimimisviisist.

Artikkel 19

Laevadele ja õhusõidukitele tarnitud kaubad

1. Käesoleva artikli kohaldamisel:

a) tähendab “kaubatarne laevadele või õhusõidukitele” toodete tarnimist laeva või õhusõiduki meeskonna ja reisijate jaoks ning laevade või õhusõidukite mootorite, masinate ja muude seadmete töö jaoks;

b) peetakse laeva või õhusõidukit kuuluvaks liikmesriigile, kus kõnealune laev või õhusõiduk on registreeritud.

2. Liikmesriikidevahelise kaubavahetuse statistika hõlmab üksnes kaubalähetusi, mis tarnitakse aruannet esitava liikmesriigi territooriumil teisele liikmesriigile kuuluvale laevale või õhusõidukile. Lähetused hõlmavad kõiki kaupu, mis on määratletud määruse (EÜ) nr 638/2004 artikli 3 lõike 2 punktides a ja b.

3. Liikmesriigid kasutavad laevadele ja õhusõidukitele tarnitud kaupade tarvis järgmisi kaubakoode:

— 9930 24 00: kombineeritud nomenklatuuri kaubagruppidesse 1–24 kuuluvad kaubad,

— 9930 27 00: kombineeritud nomenklatuuri kaubagruppi 27 kuuluvad kaubad,

— 9930 99 00: mujale klassifitseeritud kaubad.

Koguseandmete edastamine ei ole kohustuslik. Gruppi 27 kuuluvate kaupade suhtes tuleb siiski edastada andmed netomassi kohta.

Lisaks võib kasutada lihtsustatud partnerliikmesriigikoodi “QR”.

Artikkel 20

Avamererajatised

1. Käesoleva artikli kohaldamisel:

a) tähendab “avamererajatis” paikseid seadmeid ja seadeldisi, mis on paigaldatud avamerele väljaspool ühegi riigi territooriumi;

b) peetakse avamererajatist kuuluvaks sellele liikmesriigile, kus on selle kommertskasutuse eest vastutava füüsilise või juriidilise isiku elu – või asukoht.

2. Liikmesriikidevahelise kaubavahetuse statistika hõlmab kauba lähetamist avamererajatistele ja saabumist avamererajatistelt.

3. Liikmesriigid kasutavad järgmisi kaubakoode avamererajatiste käitajate tarvis ning mootorite, masinate ja muude seadmete töö jaoks tarnitud kaupade puhul:

— 9931 24 00: kombineeritud nomenklatuuri kaubagruppidesse 1–24 kuuluvad kaubad,

— 9931 27 00: kombineeritud nomenklatuuri kaubagruppi 27 kuuluvad kaubad,

— 9931 99 00: mujale klassifitseeritud kaubad.

Koguseandmete edastamine ei ole kohustuslik. Gruppi 27 kuuluvate kaupade suhtes tuleb siiski edastada andmed netomassi kohta.

Kasutada võib lihtsustatud partnerliikmesriigikoodi “QV”.

Artikkel 21

Meresaadused

1. Käesoleva artikli kohaldamisel:

a) tähendab “meresaadus” kalastussaadusi, mineraale, päästetud vara ja muid saadusi, mida ei ole veel merelaevadelt maale toodud;

b) peetakse meresaadusi kuuluvaks sellele liikmesriigile, kus püüki teostav laev on registreeritud.

2. Liikmesriikidevahelise kaubavahetuse statistika hõlmab järgmist lähetamist ja saabumist:

a) saabumist, mille puhul meresaadused tuuakse maale aruannet esitava liikmesriigi sadamas või omandatakse teises liikmesriigis registreeritud laevalt aruannet esitavas liikmesriigis registreeritud laevale;

b) lähetamist, mille puhul meresaadused tuuakse maale teise liikmesriigi sadamas või omandatakse aruannet esitavas liikmesriigis registreeritud laevalt teises liikmesriigis registreeritud laevale.

3. Partnerliikmesriik on saabumise korral see liikmesriik, kus on registreeritud püüki teostav laev, ning lähetamise korral see liikmesriik, kus meresaadused maale tuuakse või kus on registreeritud see laev, mille pardale meresaadused omandati.

▼M1

4. Kui ei teki vastuolu muude ühenduse õigusaktidega, on riikide ametiasutustel lisaks Intrastati süsteemile ja tolli- ja maksualasele ühtsele haldusdokumendile juurdepääs kõikidele täiendavatele andmeallikatele, nagu riiklikult registreeritud laevade deklaratsioonid teisest liikmesriigist maale toodud meresaaduste kohta.

▼B

Artikkel 22

Kosmoseaparaadid

1. Käesolevas artiklis tähendab “kosmoseaparaat” sõidukit, mis suudab liikuda väljaspool Maa atmosfääri.

2. Liikmesriikidevahelise kaubavahetuse statistika hõlmab järgmisi kosmoseaparaatide lähetamise ja saabumise liike:

a) kosmoseaparaadi lähetamine lepingulisele töötlemisele või saabumine lepinguliselt töötlemiselt vastavalt määratlusele käesoleva määruse III lisa joonealuses märkuses e;

b) sellise kosmoseaparaadi kosmosesse saatmist, mille omandiõigus on vahetunud kahe füüsilise või juriidilise isiku vahel, kelle elu või asukohad on eri liikmesriikides, tuleb käsitleda: i) lähetamisena liikmesriigis, kus kosmoseaparaat on valmis ehitatud; ii) saabumisena liikmesriigis, kus on uue omaniku elu – või asukoht.

3. Lõike 2 punktis b osutatud statistika suhtes kohaldatakse järgmisi erisätteid:

a) andmeid statistilise väärtuse kohta määratletakse kui kõnealuse kosmoseaparaadi väärtust tarnetingimusel Ex Works vastavalt käesoleva määruse IV lisas esitatud tarnetingimustele;

b) partnerliikmesriigiks on saabumise korral see liikmesriik, kus kosmoseaparaat on valmis ehitatud, ning lähetamise korral see liikmesriik, kus on uue omaniku elu – või asukoht.

▼M1

4. Kui ei teki vastuolu muude ühenduse õigusaktidega, on riikide ametiasutustel lisaks Intrastati süsteemile ja tolli- ja maksualasele ühtsele haldusdokumendile juurdepääs kõikidele täiendavatele andmeallikatele, mida nad võivad vajada käesoleva artikli kohaldamiseks.

▼B

Artikkel 23

▼M1

Elekter ja gaas

1. Liikmesriikidevahelise kaubavahetuse statistika hõlmab elektrienergia ja maagaasi lähetamist ja saabumist.

2. Kui ei teki vastuolu muude ühenduse õigusaktidega, on riikide ametiasutustel lisaks Intrastati süsteemile ja tolli- ja maksualasele ühtsele haldusdokumendile juurdepääs kõikidele täiendavatele andmeallikatele, mida nad võivad vajada lõikes 1 osutatud andmete esitamiseks komisjonile (Eurostatile). Riikide ametiasutused võivad nõuda, et siseriiklikke elektri või maagaasi ülekandevõrke omavad või haldavad siseriiklikud ettevõtjad esitavad teabe otse.

▼B

Artikkel 24

Sõjavarustus

1. Liikmesriikidevahelise kaubavahetuse statistika hõlmab sõjaliseks kasutamiseks ette nähtud kaupade lähetamist ja saabumist.

2. Kui asjakohane teave on sõjasaladus kooskõlas liikmesriikides kehtivate määratlustega, võivad liikmesriigid edastada vähem üksikasjalikku teavet kui see, mida nõutakse määruse (EÜ) nr 638/2004 artikli 9 lõike 1 punktidega b–h. Komisjonile (Eurostatile) edastatakse siiski vähemalt lähetatud ja saabunud kaupade statistiline koguväärtus iga kuu kohta.







6. PEATÜKK

ANDMETE EDASTAMINE EUROSTATILE

Artikkel 25

1. Määruse (EÜ) nr 638/2004 artikli 12 lõike 1 punktis a osutatud koondandmeid määratletakse iga voo suhtes kui asjaomase liikmesriigi ja teiste liikmesriikide vahelise kaubanduse koguväärtust. Lisaks sellele esitavad euroalasse kuuluvad liikmesriigid liigendatud andmed oma euroalavälise kaubanduse kohta vastavalt standardse rahvusvahelise kaubandusklassifikatsiooni 3. redaktsiooni jaotistele.

2. Liikmesriigid võtavad kasutusele kõik meetmed, mida on vaja selleks, et tagada läve ületanud (97 % kaetus) ettevõtete andmete kogumise põhjalikkus.

3. Eurostatile teatatakse määruse (EÜ) nr 638/2004 artikli 12 rakendamiseks tehtud kohandused, mis on liigendatud vähemalt partnerliikmesriikide ja kaubakoodide järgi kombineeritud nomenklatuuri kahekohalisel tasandil.

4. Kui kaupade statistilise väärtuse kohta andmeid ei koguta, esitavad liikmesriigid selle väärtuse hinnanguliselt.

5. Vaatlusperioodi vastavalt artikli 3 lõikele 1 kohandanud liikmesriigid tagavad, et kui maksustamise vaatlusperiood ei lange kokku kalendrikuuga, edastatakse komisjonile (Eurostatile) andmed iga kuu kohta, kasutades vajaduse korral hinnangulisi andmeid.

6. Liikmesriigid edastavad konfidentsiaalseks tunnistatud andmeid komisjonile (Eurostatile) nii, et neid võib avaldada vähemalt kombineeritud nomenklatuuri kahe esimese koha tasandil, kui seejuures tagatakse konfidentsiaalsus.

7. Komisjonile (Eurostatile) juba edastatud kuutulemuste täpsustamise korral edastavad liikmesriigid täpsustatud tulemused hiljemalt nende andmete saamiskuule järgneval kuul.







7. PEATÜKK

KVALITEEDIARUANNE

Artikkel 26

1. Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) kalendriaasta lõpust hiljemalt 10 kuu möödudes kvaliteediaruande, mis sisaldab kogu teavet, mida komisjon (Eurostat) nõuab edastatud andmete kvaliteedi hindamiseks.

2. Kvaliteediaruande eesmärk on tagada statistiliste andmete kvaliteet järgmistes aspektides:

— statistiliste mõistete relevantsus,

— hinnangute täpsus,

— andmete komisjonile (Eurostatile) edastamise õigeaegsus,

— andmetele juurdepääs ja teabe selgus,

— statistiliste andmete võrreldavus,

— ühtsus,

— täielikkus.

3. Kvaliteedinäitajad on määratletud käesoleva määruse VI lisas.







8. PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 27

Määrus (EÜ) nr 1901/2000 ja määrus (EMÜ) nr 3590/92 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2005.

Artikkel 28

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

Komisjonile (Eurostatile) edastatavatest liikmesriikidevahelise kaubavahetusega seotud statistilistest andmetest välja jäetavate kaupade loetelu

a) Seaduslikud maksevahendid ja väärtpaberid;

b) riiklikud kullavarud;

c) hädaabisaadetised katastroofipiirkondadele;

d) kaubad, millele on omistatud diplomaatiline, konsulaar- või analoogne puutumatus;

e) kaubad ajutiseks kasutamiseks ja pärast seda, eeldusel et on täidetud kõik järgmised tingimused: 1. töötlemist ei ole kavandatud ega toimu; 2. kõnealuse ajutise kasutamise kestus ei ületa 24 kuud; 3. lähetamist ega saabumist ei tule käibemaksustamise eesmärgil deklareerida kui tarnet või omandamistehingut;

f) andmekandjatena kasutatavad kaubad nagu disketid, magnetlindid, kavandid, audio ja videokassetid, CD-ROMid nendele salvestatud arvutitarkvaraga, kui see on arendatud teatava kliendi tellimusel või kui see ei ole hõlmatud kaubandustehinguga, samuti eelmise tarne täiendused, st täiendused, mille eest kaubasaajale arvet ei esitata;

g) järgmised kaubad, kui need ei ole hõlmatud kaubandustehinguga: 1. reklaammaterjal; 2. kaubanäidised;

▼M1

h) remonti saadetavad ja remondist toodavad kaubad ning nendega seotud varuosad. Remont hõlmab kauba algse töö- või seisukorra taastamist. Töö eesmärk on hoida kaubad heas töökorras; see võib hõlmata mõningast ümberehitamist või laiendamist, kuid ei muuda mingil viisil kaupade laadi.

▼B

i) kaubad, mida lähetatakse väljaspool statistilist territooriumi paiknevatele riigi relvajõududele, ning teisest liikmesriigist saadud kaubad, mis on riigi relvajõudude poolt toimetatud väljapoole statistilist territooriumi, samuti kaubad, mis on liikmesriigi statistilisel territooriumil omandatud või võõrandatud seal paiknevate teise liikmesriigi relvajõudude poolt;

j) kosmoseaparaatide kanderaketid lähetamisel ja saabumisel enne kosmosesse lennutamist ning kosmosesse lennutamise ajal;

k) uued veovahendid, mida käibemaksukohustuslasest füüsilised või juriidilised isikud müüvad teiste liikmesriikide eraisikutele.

▼M1 —————

▼B









III LISA







Tehingu liigi kodeerimine A B 1. Tehingud, millega kaasneb tegelik või kavatsetav omandi üleminek (rahalise või muu) tasu eest (välja arvatud punktides 2, 7 ja 8 loetletud tehingud) () () () 1. Otsene/müük/ost () 2. Tarnimine müügiks pärast tutvumist või prooviperioodi, komisjonimüügiks või müügiks komisjonäri vahendusel 3. Vahetuskaubandus (loonustasu) 4. Eraisikute ostud 5. Kapitalirent (järelmaks) () 2. Kaupade tagastamine pärast algse tehingu registreerimist koodi 1 all; () kaupade tasuta asendamine () 1. Kaupade tagastamine 2. Tagastatud kaupade asendamine 3. Tagastamata kaupade asendamine (nt garantii alusel) 3. Tehingud (mitte ajutised), mis hõlmavad omandi üleminekut ilma (rahalise või muu) tasuta 1. Kaubad, mida tarnitakse abiprogrammide raames, mida täielikult või osaliselt teostab või rahastab Euroopa Ühendus 2. Muud üldised riigiabitarned 3. Muud abitarned (üksikisikud, mitteriiklikud organisatsioonid) 4. Muud 4. Tehingud, mille eesmärk on lepinguline töötlemine () (välja arvatud need, mis on loetletud punktis 7) 5. Tehingud, mis järgnevad lepingulisele töötlemisele () (välja arvatud need, mis on loetletud punktis 7) 6. Riiklikul otstarbel kodeeritavad eritehingud () 7. Tehingud ühendatud kaitseprojektide või muude ühendatud valitsustevaheliste tootmisprogrammide alusel 8. Ehitusmaterjalide ja seadmete tarned tööde jaoks, mis on osa üld- või tsiviilehitustööde lepingust () 9. Muud tehingud (1) See punkt hõlmab enamiku lähetamise ja saabumise liike, st tehinguid, mille puhul: — omand antakse üle residendilt mitteresidendile, ja — antakse tehingu ajal või hiljem rahalist või loonustasu. (2) Hõlmab varuosi ja muid tasu eest tehtud asendustöid. (3) Hõlmab kapitalirenti: rendimakseid arvutatakse selliselt, et hõlmata kogu või praktiliselt kogu kauba väärtus. Omandist tulenevad riskid ja hüved lähevad üle rentnikule. Lepingu lõppedes saab rentnik kauba seaduslikuks omanikuks. (4) Algselt A – veeru punktide 3–9 alusel registreeritud kaupade tagastamise ja asendamise tehingud tuleks registreerida vastavate punktide alusel. (5) Töötlemine hõlmab selliseid töid (ümberkujundamist, ehitamist, monteerimist, laiendamist, renoveerimist jne), mille eesmärk on saada tulemuseks uus või tegelikult täiustatud asi. See ei pea tingimata hõlmama muutust toote liigitamisel. Kõnealune punkt ei hõlma töötlemist töötleja enda kulul, mis tuleks registreerida A – veeru punkti 1 all. (6) Selle punkti all registreeritud tehingud võivad olla näiteks: tehingud, millega ei kaasne omandi üleminekut, nt remont, üürimine, laen, kasutusrent ja muu ajutine kasutamine, mille kestus ei ületa kahte aastat, välja arvatud lepinguline töötlemine (tarnimine või tagastamine). Selle koodiga registreeritud tehingute kohta ei edastata andmeid komisjonile (Eurostatile). (7) A – veeru punkti 8 all registreeritud tehingud hõlmavad üksnes selliseid kaupu, mille kohta ei esitata eraldi arvet, kuid mille suhtes üks arve katab tööde koguväärtuse. Kui ei ole tegu sellise tehinguga, tuleks tehing registreerida punkti 1 all.









IV LISA







Tarnetingimuste kodeerimine Tähendus Nõudmisel näidatav koht Incotermi kood Incoterm ICC/ECE Genf EXW Hangitud tehasest tehase asukoht FCA Franko vedaja kokkulepitud koht FAS Franko laeva kõrval kokkulepitud lastimissadam FOB Franko laeva pardal kokkulepitud lastimissadam CFR Hind ja prahiraha makstud (C&F) kokkulepitud sihtsadam CIF Hind, kindlustus ja prahiraha makstud kokkulepitud sihtsadam CPT Vedu makstud kuni kokkulepitud sihtkoht CIP Vedu ja kindlustus makstud kuni kokkulepitud sihtkoht DAF Tarnitud piiril kokkulepitud tarnekoht piiril DES Tarnitud laevalt kokkulepitud sihtsadam DEQ Tarnitud kailt pärast tollivormistust, ... kokkulepitud sadam DDU Tarnitud, toll tasumata kokkulepitud sihtkoht saabumisriigis DDP Tarnitud, toll tasutud kokkulepitud tarnekoht saabumisriigis XXX Muud tarnetingimused, mida eespool ei ole märgitud lepinguga määratud täpsed tingimused Lisateave (kui seda nõutakse) 1. koht asjaomase liikmesriigi territooriumil; 2. koht teise liikmesriigi territooriumil; 3. muu (koht väljaspool ühendust).









V LISA







Transpordiliikide kodeerimine Kood Nimetus 1 Meretransport 2 Raudteetransport 3 Maanteetransport 4 Õhutransport 5 Postisaadetis 7 Torujuhtmetransport, elektriülekandeliinid 8 Siseveetransport 9 Iseliikuvad transpordivahendid









VI LISA

Kvaliteedinäitajad

Liikmesriikide esitatav teave andmete kvaliteedi kohta põhineb ühistel kvaliteedinäitajatel ja vajalikel kirjeldavatel metaandmetel.

1. Statistiliste mõistete relevantsus tähendab, et andmed vastavad kasutajate vajadustele.

2. Täpsus on üks omadustest, mida kasutajad peamiselt vajavad. Seda on võimalik hinnata järgmise näitajakoosseisu abil: a) Läved i) Liikmesriigid teatavad jooksvate lävede taseme. ii) Selleks et oleks võimalik jälgida tasemeid, millele läved on seatud, teatavad liikmesriigid: — väljajätuläve ületava kaubanduse katvusmäära (%) väljendatult väärtuses. iii) Selleks et oleks võimalik jälgida lävede mõju, teatavad liikmesriigid: — lävedest allapoole jääva kaubanduse hindamiseks kasutatud kohandusmeetodi, — lävedest allapoole jääva kaubanduse hinnangulise osatähtsuse (%). b) Mittevastamine Selleks et oleks võimalik hinnata mittevastamise taset, teatavad liikmesriigid: — puuduvate andmetega kaubanduse hindamiseks kasutatud kohandusmeetodi, — puuduvate andmetega kaubanduse väärtuse hinnangulise osatähtsuse (%). c) Statistiline väärtus Selleks et oleks võimalik hinnata statistilise väärtuse väljaarvutamise mõju, teatavad liikmesriigid: — statistilise väärtuse arvutamiseks kasutatud metoodika, — statistilise väärtuse arvutamise kvantitatiivse mõju. d) Täpsustused Selleks et oleks võimalik hinnata täpsustusprotseduuride mõju, teatavad liikmesriigid: — täpsustuspõhimõtete kirjelduse, — kogu kaubanduse väärtuse muutuse (%) esimeste andmete ja viimaste saadaval olevate andmete vahel. e) Konfidentsiaalsus Selleks et oleks võimalik hinnata konfidentsiaalse kaubanduse mõju, teatavad liikmesriigid: — konfidentsiaalsusreeglite kirjelduse, — konfidentsiaalse kaubanduse osatähtsuse (%) väljendatult väärtuses, — konfidentsiaalsusest mõjutatud kombineeritud nomenklatuuri tootekoodide arvu. f) Muud seosed täpsusega Andmete kvaliteedi hindamiseks on kasulikud ka muud näitajad, sellepärast esitavad liikmesriigid kvaliteediaruandes veel: — kontrolliprotseduuride kirjelduse, — igakuise keskmise ridade arvu deklaratsioonides, — statistilise teabe esitajate arvu, — elektrooniliste deklaratsioonide osakaalu (%), — elektrooniliselt deklareeritud väärtuse osakaalu (%).

3. Õigeaegsuse hindamisel arvutab Eurostat järgmiselt välja keskmise ajavahemiku, mis jääb vaatluskuu lõpu ja Eurostatile andmete edastamise vahele: — aastane keskmine viivitus (+ X päeva) või ennetus (–Y päeva) kalendripäevades koondandmete edastamisel, lähtudes seadusega ette nähtud tähtpäevast, — aastane keskmine viivitus (+ X päeva) või ennetus (–Y päeva) kalendripäevades üksikasjalike andmete edastamisel, lähtudes seadusega ette nähtud tähtpäevast.

4. Andmetele juurdepääs annab statistilistele andmetele väärtuse, mis muutub veelgi suuremaks, kui andmed on valmiskujul saadaval kasutajale vajalikus vormis. Saadaolevate andmete selgus sõltub abist, mida antakse statistiliste andmete kasutamisel ja tõlgendamisel, ning saadaolevatest kommentaaridest ja andmete analüüsist. Sellest tulenevalt esitavad liikmesriigid kvaliteediaruandes teabe andmekandjate kohta, mida kasutatakse väliskaubandust käsitlevate statistiliste andmete levitamiseks, ning viited lisateabele, mis võib statistiliste andmete kasutajatele abiks olla (nt metodoloogiline teave, eelnevad või sarnased väljaanded jms).

5. Võrreldavuse eesmärk on mõõta kohaldatud statistiliste mõistete ja määratluste vaheliste erinevuste mõju eri geograafiliste piirkondade, mittegeograafiliste alade või vaatlusperioodide statistiliste andmete võrdlemisel. Erinevate mõistete ja määratluste kasutamine liikmesriikides võib mõjutada väliskaubandust käsitlevate statistiliste andmete võrreldavust (ruumilist võrreldavust). Selleks et seda mõju oleks võimalik hinnata, teatavad liikmesriigid enda peegelstatistikast ning tehtud asümmeetriauuringutest, kui peegeldusefekt osutus märkimisväärseks. Ajaline võrreldavus on veel üks oluline kvaliteediaspekt. Liikmesriigid teatavad igast määratluste, katvuse või metoodika muudatusest, millel on mõju pidevusele.

6. Ühtsust määratakse selle järgi, kui hästi on võimalik kasutada eri statistiliste andmete hulki üheskoos. Lisaks väliskaubandusstatistikale on teavet väliskaubanduse kohta võimalik leida rahvamajanduse arvepidamisest, äristatistikast ja maksebilansist. Selles suhtes esitavad liikmesriigid igasuguse teabe, mis puudutab väliskaubandust käsitlevate statistiliste andmete ja muudest allikatest pärit andmete ühtsust.

7. Täielikkus viitab sellele, et teemad, mille kohta on saadaval statistilised andmed, kajastavad Euroopa statistikasüsteemi kasutajate väljendatud vajadusi ja prioriteete.