2008R0868 — ET — 01.01.2010 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 868/2008,

3. september 2008,

põllumajandusettevõtte tulude kindlaksmääramiseks ja majandustegevuse analüüsimiseks koostatava põllumajandusaruande vormi kohta







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 15. juuni 1965. aasta määrust nr 79/65/EMÜ, millega luuakse Euroopa Majandusühenduse põllumajandustootjate tulusid ja majandustegevust käsitlevate raamatupidamisandmete kogumise võrk, ( 1 ) eelkõige selle artikli 6 lõiget 2, artikli 7 lõiget 3 ja artikli 12 lõiget 2, ning arvestades järgmist: (1) Põllumajandusettevõtte tulude usaldusväärseks kindlaksmääramiseks koostatava põllumajandusaruande raamatupidamisandmed, millele on osutatud määruse nr 79/65/EMÜ artiklis 7, peaksid vaadeldavate põllumajandusettevõtete iseärasustest olenemata olema liigi, mõistete ja esitusviisi poolest identsed. Lihtsustamise ja andmete loetavuse huvides tuleks samuti ette näha, et kõnealune individuaalne aruanne sisaldaks täiendavaid andmeid ja üksikasju, mis on vajalikud väljavalitud põllumajandusettevõtete majandustegevuse analüüsimiseks vastavalt sama määruse artiklile 11. Sellisel juhul tuleb põllumajandusaruannet ühtlasi käsitleda artikli 12 lõikes 1 osutatud spetsiaalse põllumajandusaruandena. (2) Komisjoni 23. septembri 1977. aasta määruses (EMÜ) nr 2237/77 põllumajandusettevõtte tulude kindlaksmääramiseks koostatava põllumajandusaruande vormi kohta ( 2 ) on sätestatud raamatupidamisandmete kogumise eeskirjad. (3) Põllumajandusaruande abil kogutud andmed peaksid kajastama alates võrgu loomisest omandatud kogemusi ja ühise põllumajanduspoliitika arengut ning vastama määratlustele, mis on sätestatud asjakohastes määrustes, eelkõige nõukogu 24. juuni 1991. aasta määruses (EMÜ) nr 2092/91 põllumajandustoodete mahepõllundustootmise ning põllumajandustoodete ja toiduainete puhul sellele viitavate märgiste kohta, ( 3 ) nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, ( 4 ) nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta, ( 5 ) nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 ( 6 ) piirkondade kohta, mida võib struktuurifondidest toetada, ning nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määruses (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus). ( 7 ) (4) Määrust (EMÜ) nr 2237/77 tuleks seega kohandada muutustega, mis on toimunud ühises põllumajanduspoliitikas, analüüsiks nõutavate andmete liigis ja teabe edastamise viisis alates kõnealuse määruse vastuvõtmisest. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks nimetatud määrus asendada. (5) Nõuetekohaselt täidetud põllumajandusaruanded peaks komisjonile edastama iga liikmesriigi määratud kontaktasutus vastavalt määruse nr 79/65/EMÜ artiklile 6. Selleks tuleks anda kontaktasutusele võimalus edastada asjaomane teave komisjoni loodud infosüsteemi kaudu otse komisjonile ning tagada, et kõnealune infosüsteem võimaldab nõutud teabe elektroonilist vahetamist, mille aluseks olevad näidised antakse kontaktasutuse käsutusse kõnealuse infosüsteemi kaudu. Samuti tuleks sätestada, et komisjon teavitab ühenduse põllumajandusaruandluse andmevõrgu komitee kaudu liikmesriike infosüsteemi rakendamise üldtingimustest. (6) Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas ühenduse põllumajandusaruandluse andmevõrgu komitee arvamusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

Põllumajandusaruanded ja raamatupidamisandmed

1. Määruse nr 79/65/EMÜ II ja III peatüki kohaseks põllumajandusettevõtete tulude iga-aastaseks kindlaksmääramiseks ja majandustegevuse analüüsimiseks vajalike andmete liik ja esitusviis sätestatakse käesoleva määruse I lisas.

2. Lõikes 1 osutatud andmetega seotud mõisted ja juhised nähakse ette II lisas.

Artikkel 2

Komisjoni teavitamine

1. Määruse nr 79/65/EMÜ artiklis 6 osutatud kontaktasutus edastab põllumajandusaruanded ja artiklis 1 osutatud andmed komisjonile infosüsteemi kaudu, mille on loonud komisjon ja mis on antud liikmesriikide käsutusse elektrooniliseks teabevahetuseks.

2. Liikmesriike teavitatakse lõikes 1 osutatud infosüsteemi rakendamise üldtingimustest ühenduse põllumajandusaruandluse andmevõrgu komitee kaudu.

Põllumajandusaruande vorm ja sisu määratakse kindlaks näidisega ja aruande koostamiseks vajalike juhistega. Komisjon kohandab ja ajakohastab näidist infosüsteemi kaudu, teavitades sellest eelnevalt esimeses lõigus osutatud komiteed.

Artikkel 3

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EMÜ) nr 2237/77 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas III lisas esitatud vastavustabeliga.

Artikkel 4

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates aruandeaastast 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

PÕLLUMAJANDUSARUANDE VORM

Iga käesoleva lisa tabelite rubriigi ja veeruga seoses tuleb arvestada II lisas sätestatud mõisteid ja juhiseid. Kõnealuste tabelite veergudes esinevad numbrid on andmekandjatel olevate andmete järjekorranumbrid. Need järjekorranumbrid on süstemaatiliselt esitatud ka nende lahtrite puhul, mida kunagi ei täideta (näiteks tabel K, veerg „Pindala” toote 162 „Lehmapiim” puhul). Kasutamata numbrid on hilisemaks kasutamiseks ning need tuleb täita nulliga.







A. ÜLDANDMED PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTTE KOHTA Rubriigi number ja kirjeldus Järjekorranumber 1. Põllumajandusettevõtte number — Piirkond 1 — Alapiirkond 2 — Põllumajandusettevõtte järjekorranumber 3 „Kasutamata” 4–5 2. Andmed arvutikirjete ja andmete koguja kohta — 10ühikuliste andmerühmade arv 6 „Kasutamata” 7–16 — Andmekoguja number 17 3. Põllumajandusettevõtte organisatsiooniline vorm 18 „Kasutamata” 19 4. Riiklikud valiku- ja kaalutegurid — Liikmesriigi arvutatav põllumajandusettevõtete osakaal riigis 20 „Kasutamata” 21 „Kasutamata” 22 „Kasutamata” 23–30 5. Põllumajandusettevõtte asukoht 31 6. Põllumajandusettevõtte kategooria — Mahepõllundus 32 — Põllumajandustootmise viis valimise ajal 33 — Põllumajandustootmise viis raamatupidamisandmete põhjal 34 — Majanduslik suurus valimise ajal 35 — Majanduslik suurus raamatupidamisandmete põhjal 36 7. Raamatupidamiskontode sulgemise ja andmekandja loomise kuupäevad — Raamatupidamiskontode sulgemise kuupäev 37 — Andmekandja loomise kuupäev 38 8. Vähem soodsad piirkonnad 39 ▼M1 9. Muud üksikasjad põllumajandusettevõtte kohta — Niisutatav kasutatav põllumajandusmaa 40 — Kõrgus merepinnast 41 — Karjatamispäevade arv mägedes või muudel karjamaadel, mis ei ole kasutatav põllumajandusmaana 42 — Katmikala kogupindala 43 — Struktuurifondide ala 44 — Keskkonnaalaste kitsendustega piirkonnad 45 — Ettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevus 46 — „Kasutamata” 47 ▼B







B. VALDUSE LIIK Rubriigi number ja kirjeldus Järjekorranumber 10. Omandis olev kasutatav põllumajandusmaa 48 11. Renditud kasutatav põllumajandusmaa 49 12. Loonusrendile antud kasutatav põllumajandusmaa 50







C. TÖÖJÕUD Rubriigi number ja kirjeldus Tööülesanded (kood) Sünniaasta Aasta tööühikute arv Tööaeg aastas (tundides) (1) (2) (3) (4) A. Tasustamata alaline tööjõud 13. Põllumajandusettevõtja/töödejuhataja (kood 1) 51 52 53 54 55 56 57 58 14. Põllumajandusettevõtja/muu kui töödejuhataja (kood 2) 59 60 61 62 63 64 65 66 15. Töödejuhataja/muu kui põllumajandusettevõtja (kood 3) 67 68 69 70 Isikute arv 16. Põllumajandusettevõtja(te) abikaasa(d) 71 — 72 73 17. Teised 74 — 75 76 B.18. Tasustamata ajutine tööjõud — — — 77 C. Tasustatud alaline tööjõud 19. Töödejuhataja — 78 79 80 20. Teised — — 81 82 D.21. Tasustatud ajutine tööjõud — — — 83







D. KARJA SUURUS JA VÄÄRTUS Rubriigi number ja kirjeldus Algseis Lõppseis Keskmine arv Arv Väärtus Arv Väärtus (1) (2) (3) (4) (5) 22. Hobuslased 86 87 88 89 90 23. Nuumvasikad 91 92 93 94 95 24. Muud alla üheaastased veised 96 97 98 99 100 25. Üheaastased kuni alla kaheaastased isased veised 101 102 103 104 105 26. Üheaastased kuni alla kaheaastased emased veised 106 107 108 109 110 27. Vähemalt kaheaastased isased veised 111 112 113 114 115 28. Aretusmullikad 116 117 118 119 120 29. Nuummullikad 121 122 123 124 125 30. Lüpsilehmad 126 127 128 129 130 31. Praagitud lüpsilehmad 131 132 133 134 135 32. Muud lehmad 136 137 138 139 140 33. Mesitarud 141 142 143 144 145 34. Küülikud, emased aretusloomad 146 147 148 149 150 35. „Kasutamata” 151 152 153 154 155 36. „Kasutamata” 156 157 158 159 160 37. „Kasutamata” 161 162 163 164 165 38. Kitsed, emased aretusloomad 166 167 168 169 170 39. Muud kitsed 171 172 173 174 175 40. Uted 176 177 178 179 180 41. Muud lambad 181 182 183 184 185 42. „Kasutamata” 186 187 188 189 190 43. Põrsad 191 192 193 194 195 44. Aretusemised 196 197 198 199 200 45. Nuumsead 201 202 203 204 205 46. Muud sead 206 207 208 209 210 47. Broilertibud 211 212 213 214 215 48. Munakanad 216 217 218 219 220 49. Muud kodulinnud 221 222 223 224 225 50. Muud loomad — 227 — 229 —







E. PÕLLUMAJANDUSLOOMADE OST JA MÜÜK Rubriigi number ja kirjeldus Loomade ost Loomade müük Omatarve ja mitterahalised hüvitised (1) (2) (3) 51. Hobuslased 231 232 233 52. Veised 234 235 236 53. „Kasutamata” 237 238 239 54. Lambad 240 241 242 55. Kitsed 243 244 245 56. Sead 246 247 248 57. Kodulinnud 249 250 251 58. Muud loomad 252 253 254







F. KULUD Rubriigi number ja kirjeldus Järjekorranumber Tööjõu ja seadmetega seotud kulud 59. Palgad ja sotsiaalkindlustus 259 60. Lepinguline töö ja masinate rentimine 260 61. Masinate ja seadmete korrashoid 261 62. Mootorikütus ja määrdeained 262 63. Autokulud 263 Põllumajandusloomadega seotud erikulud Ostusööt: 64. Kariloomade (hobuslased, veised, lambad, kitsed) jõusööt 264 65. Kariloomade (hobuslased, veised, lambad, kitsed) koresööt 265 66. Seasööt 266 67. Kodulindude ja muude väikeloomade sööt 267 Põllumajandusettevõttes toodetud sööt, mida kasutatakse järgmiste loomade toitmiseks: 68. Kariloomad (hobuslased, veised, lambad, kitsed) 268 69. Sead 269 70. Kodulinnud ja väikeloomad 270 71. Muud põllumajandusloomadega seotud erikulud 271 Põllukultuuridega seotud erikulud 72. Ostetud seemned ja seemikud 272 73. Põllumajandusettevõttes toodetud ja kasutatud seemned ja seemikud 273 74. Väetised ja mullaparandusained 274 75. Taimekaitsevahendid 275 76. Muud põllukultuuridega seotud erikulud 276 77. Metsandusega seotud erikulud 277 Põllumajandusettevõtte üldkulud 78. Hoonete korrashoid ja maaparandustööd 278 79. Elektrienergia 279 80. Kütteained 280 81. Vesi 281 82. Kindlustus 282 83. Maksud ja muud tasud 283 84. Muud põllumajandusettevõtte üldkulud 284 Maa kasutamisega seotud kulud 85. Makstud renditasu 285 86. Millest: maa eest tasutud rent 286 87. Põllumajanduslike tootmishoonete kindlustus 287 88. Maa- ja hoonetemaksud 288 Makstud intressid 89. Makstud intressid ja finantskulud kokku 289 90. Maa ja hoonete jaoks võetud laenudelt makstavad intressid ja finantskulud 290 91. Millest: maa ostuks 291 92. Käibekapitalilaenudelt ja võlausaldajatele makstavad intressid ja finantskulud 292 93. Kogukulud 293







G. MAA JA HOONED, TOOTMISVAHENDID JA KÄIBEVAHENDID Rubriigi number ja kirjeldus „Kasutamata” Algseis Investeerimine Müük Kulum Lõppseis Enne toetuste mahaarvamist Toetused (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) 94. Põllumajandusmaa, hooned ja õigused, millest: 294 295 296 297 298 299 300 301 95. Põllumajandusmaa 302 303 304 305 306 307 308 309 96. Püsikultuurid 310 311 312 313 314 315 316 317 97. Maaparandus 318 319 320 321 322 323 324 325 98. Põllumajanduslikud tootmishooned 326 327 328 329 330 331 332 333 99. Soetusmaksumus, kvoodid ja muud õigused 334 335 336 337 338 339 340 341 100. Metsamaa, sh kasvav mets 342 343 344 345 346 347 348 349 101. Masinad ja seadmed 350 351 352 353 354 355 356 357 102. Käibevahendid 358 359 360 361 362 363 364 365 103. Kokku 366 367 368 369 370 371 372 373







H. KOHUSTUSED Rubriigi number ja kirjeldus Algseis Lõppseis Kokku Millest: Kokku Millest: Maa ja ehitised Muu vara Maa ja ehitised Muu vara Kokku Millest maa: Kokku Millest maa (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) 104. Pikaajalised ja keskmise tähtajaga kohustused 374 375 376 377 378 379 380 381 105. Lühiajalised kohustused 382 383 384 385 386 387 388 389 106. Kokku 390 391 392 393 394 395 396 397







I. KÄIBEMAKS Rubriigi number ja kirjeldus Järjekorranumber 107. Käibemaksusüsteem 400 Käibemaksusüsteemi alajaotus (Hispaania, Prantsusmaa ja Itaalia) 401 Rubriigid 108–111 täidetakse ainult siis, kui kohaldatakse põllumajanduslikku süsteemi või muud samalaadset süsteemi 108. Käibemaks müügitehingutelt 402 109. Käibemaks ostudelt 403 110. Käibemaks investeeringutelt 404 111. Maksuameti poolt tagastatud käibemaks 405







J. TOETUSED JA ABI Rubriigi number Kirjeldus Kood (1) Summa 112 Toetused ja abi, välja arvatud need, mis on seotud kuludega ja loomade ostmisega — 408 113 Millest: 409 kuni … 20 „avatud” koodi, mis vastavad II lisas määratletud kategooriatele … 448 114 Kuludega seotud toetused ja abi — 449 115 Millest: 450 kuni … 10 „avatud” koodi, mis vastavad kõnealuste kulude rubriikidele (rubriigid 59–89) … 469 116 Loomade ostmisega seotud toetused ja abi — 470 117 Millest: 471 kuni … 5 „avatud” koodi, mis vastavad ostetud loomade kategooriate rubriikidele (rubriigid 51–58) … 480 118 Toetused ja abi kokku — 481 119 „Kasutamata” — 482 Erinevused võrreldes eelnevate aruandeaastatega — 483 (1) Märkida asjaomaste loomade, toodete, kulude või otsetoetuste kategooria rubriigi number.







K. TOOTMINE (välja arvatud kariloomad) (rubriigid 120–375) Toode (rubriik) Põllukul tuuri tüüp (kood) Puuduvad andmed (kood) Pindala Aruandeaasta toodang Algseis Müük Omatarve ja mitterahalised hüvitised Lõppseis Ettevõttesisene tarbimine (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) 488 489 490 491 492 493 494 495 496 497 498 — — — — — — — — — — — — — — — — — — (1) (1) Viimane järjekorranumber = 487 + (10 × arvestatud toodete arv).







L. KVOODID JA MUUD ÕIGUSED Kvoot või õigus Andmekoodi liik (kood) Maksed (ost/liising, üürimine) Laekumised (müük/liising, üürimine) Algseis Kulum Lõppseis Kogus Maksud (sh lisamaks) (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) xxx Kood 1 = varadega seotud kirjed Kasutamata Kood 1 = ostutehingute väärtus Kood 1 = müügitehingute väärtus Kood 1 = väärtus Kood 1 = väärtus Kood 1 = väärtus Kood 2 = väärtus Kood 2 = tulupõhised kirjed Kood 2 = rendimaksed Kood 2 = renditulu Kood 2 = kasutamata Kood 2 = kasutamata Kood 2 = kasutamata

▼M1







M. VALITUD OTSETOETUSED vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 73/2009 (1) (rubriigid 600–680 ja 700–742) Toode või toodete kogum (rubriik) Maksete aluseks olevate baasühikute arv Toetused kokku (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) xxx Kasutamata Kasutamata Kasutamata (1) ELT L 30, 31.1.2009, lk 16.

▼B







N. ANDMED PÕLLUMAJANDUSLOOMADE OSTU JA MÜÜGI KOHTA Põllumajandusloomade kategooria (rubriik) Ostetud loomade arv Ostutehingute väärtused Müüdud loomade arv Müügitehingute väärtused (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) xxx Kasutamata Kasutamata Kasutamata









II LISA

PÕLLUMAJANDUSARUANDE MÕISTED JA JUHISED

I. ÜLDMÕISTED JA -JUHISED

a) Põllumajandusaruande andmed esitatakse ühe põllumajandusettevõtte ning ühe kaheteistkümnest järjestikusest kuust koosneva aruandeaasta kohta.

b) Põllumajandusaruande andmed on seotud üksnes põllumajandusettevõttega. Kõnealused andmed väljendavad põllumajandusettevõtte tegevust ning vajaduse korral põllumajandusettevõttega seotud metsamajandust ja turismi. Põllumajandusaruannete koostamisel ei võeta arvesse põllumajandusettevõtja või tema perekonnaliikmete põllumajandusettevõtte välist tegevust ega pensione, pärandeid, erakontosid, põllumajandusettevõtte välist vara, isiklikke makse, erakindlustust jne. Kui põllumajandusettevõtte tootmisallikaid (tasustatud või tasustamata tööjõud, masinad ja seadmed) kasutatakse põhivara suurendamiseks (masinate ehitamine või kapitaalremont, hoonete ehitamine, kapitaalremont või lammutamine, viljapuude istutamine või langetamine), siis ei arvata vastavaid kulusid – või hinnangulisi kulusid – põllumajandusettevõtte tegevuskuludesse. Igal juhul jäetakse tööjõukulud ning põhivara tootmiseks kulutatud töötunnid välja nii kuludest kui ka tööjõuga seotud andmetest. Erandjuhtudel, kui teatavaid põhivara tootmisega seotud kulusid (v.a tööjõu maksumus) ei saa eraldi välja arvutada (nt põllumajandusettevõttele kuuluva traktori kasutamine) ning need arvestatakse kulude hulka, tuleb kõigi kõnealuste põhivara tootmiseks tehtud kulutuste hinnanguline väärtus kanda rubriiki 181 (Muud tooted ja tulud). Igal juhul tuleb toodetud põhivara väärtust hinnata sellega seotud kulude põhjal (sh tasustatud ja/või tasustamata tööjõu väärtus) ning liita rubriikides 94–101 esitatud põhivara väärtusele.

c) Põllumajandusaruande andmed põhinevad raamatupidamisarvestusel, mis koosneb kogu aruandeaasta süstemaatilistest ja regulaarsetest kannetest.

d) Raamatupidamisandmed väljendatakse rahaliselt: — kas käibemaksuta — või käibemaksuga allpool nimetatud asjaolude puhul (vt rubriigid 107–111).

e) Rahaliselt väljendatud raamatupidamisandmetest jäetakse välja toetused ja abi. Toetuste ja abina käsitatakse riiklikest vahenditest antavat mis tahes otsetoetust, millest on saadud teatavat tulu (vt rubriigid 112–118).

f) Toetuste ja abiga seoses: — on tabelisse G kantavad toetused ja abi need, mis saadi aruandeaasta jooksul, sh need, mis saadi varasematel aruandeaastatel tehtud investeeringute eest; — kantakse tabelisse J: — — kõik kõnealuse aruandeaasta tootmise, pindala või karjaga seonduvad otsetoetused, isegi kui neid ei ole veel saadud; — maaelu arengu toetusega seoses üksnes aruandeaastal saadud summad; — on tabelisse M kantavad otsetoetused seotud kõnealusel aruandeaastal olemasoleva pindala ja kariloomadega, isegi kui kõnealuseid toetusi ei ole veel saadud.

g) Põllumajandusaruande andmed tuleb esitada järgmiste ühikutena ning järgmise täpsusastmega: — väärtused: väärtused eurodes või omavääringus ilma kümnendkohtadeta. Kui aga omavääringu ühiku väärtus on euroga võrreldes suhteliselt madal, võivad kõnealuse liikmesriigi kontaktasutus ja põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrguga tegelev komisjoni personal leppida kokku, et väärtusi väljendatakse sadades või tuhandetes omavääringu ühikutes; — füüsilised kogused: tsentnerites (ts = 100 kg), v.a munad, mille kogust väljendatakse tuhandetes, ning vein ja sellega seotud saadused, mille koguseid väljendatakse hektoliitrites; — pindalad: aarides, v.a seened, mille puhul väljendatakse pindala kogu haritava maa suurusena ruutmeetrites; — keskmine põllumajandusloomade arv: ühe kümnendikkohani, v.a kodulindude ja küülikute puhul, kelle arv esitatakse täisarvudena, ning mesilaste puhul, kelle arv esitatakse kasutuses olevate tarude arvuna; — tööjõuühikud: kahe kümnendikkohani. Fikseeritud lahtrid (vt I lisa tabelid A–J), millesse andmeid ei kanta, tuleks täita nullidega. Tabelisse K kantavate toodete, tabelisse L kantavate kvootide ja muude ettenähtud õigustega seotud tehingute, tabelisse M kantavate otsetoetuste ja tabelisse N kantavate põllumajandusloomade müügi- ja ostuandmete puhul tuleks andmeteta lahtritesse märkida nullid.

II. PÕLLUMAJANDUSARUANDE ÜKSIKOSADEGA SEOTUD MÕISTED JA JUHISED

A. ÜLDANDMED PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTTE KOHTA

1. Põllumajandusettevõtte number

Igale aruannet esitavale põllumajandusettevõttele antakse esmakordsel valikul number. Põllumajandusettevõte kannab kõnealust numbrit kogu aruandluse andmevõrku kuulumise aja jooksul. Kord väljaantud numbrit ei anta ühelegi teisele põllumajandusettevõttele.

Kui põllumajandusettevõttes toimuvad põhjalikud muutused, eelkõige juhul, kui sellised muutused tulenevad kaheks eraldi põllumajandusettevõtteks jaotamisest või liitumisest teise põllumajandusettevõttega, võib kõnealust põllumajandusettevõtet käsitada siiski uue põllumajandusettevõttena. Sellisel juhul antakse põllumajandusettevõttele uus number. Põllumajandusettevõtte tootmisviisi muutmine ei nõua uue numbri andmist. Kui põllumajandusettevõttel säilib varasem number ja see võib põhjustada segiajamist mõne teise aruandva põllumajandusettevõttega (näiteks uute piirkondlike alajaotuste loomise korral), tuleks numbrit muuta. Sellisel juhul tuleb komisjonile saata vanade ja uute numbrite vastavust näitav tabel.

Põllumajandusettevõtte number koosneb järgmisest kolmest andmerühmast:

Järjekorranumber 1 – piirkond:antakse koodnumber vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 1859/82 ( 8 ) I lisas sätestatud koodile.

Järjekorranumber 2 – alapiirkond:

antakse koodnumber.

Valitud alapiirkondade aluseks peaks olema Euroopa ühenduste statistikaameti ja riiklike statistikainstituutide koostöös loodud ühine piirkondade klassifitseerimise süsteem, mida tuntakse statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuurina (NUTS).

Igal juhul edastab asjaomane liikmesriik komisjonile tabeli, milles esitatakse iga kasutatud alapiirkonna puhul vastavad NUTS piirkonnad ning vastavad piirkonnad, mille kohta on arvutatud standardse brutomarginaali konkreetsed väärtused.

Järjekorranumber 3 – põllumajandusettevõtte järjekorranumber.

2. Arvutikirjetega seotud andmed

Esimesele viiele seerianumbrile vastavad andmed moodustavad põllumajandusettevõtte tähise. Need korduvad iga kirje alguses. Iga põllumajandusettevõtte kuues andmeosa väljendab jagamatute kümneühikuliste andmerühmade arvu.

3. Põllumajandusettevõtte organisatsiooniline vorm

1. = Pereettevõtted: põllumajandusettevõtted, kus majandustulemused hõlmavad põllumajandusettevõtja/töödejuhataja ja tema perekonna tasustamata tööpanuse ja omakapitali kompenseerimist.

2. = Ühisettevõtted: põllumajandusettevõtted, kus majandustulemused hõlmavad mitme partneri poolt põllumajandusettevõttesse toodud tootmistegurite kompenseerimist, kusjuures partneritest vähemalt pooled osalevad põllumajandusettevõtte töös tasustamata tööjõuna.

3. = Muud: põllumajandusettevõtted, kus ei kasutata tasustamata tööjõudu, ja muud põllumajandusettevõtted, mis ei kuulu kategooriatesse 1 ja 2.

4. Riiklikud valiku- ja kaalutegurid

Järjekorranumber 20 : liikmesriigi arvutatav põllumajandusettevõtete osakaal riigis. Väärtust väljendatakse sajandikes.

Järjekorranumber 21 :

Järjekorranumber 22 :

5. Põllumajandusettevõtte asukoht

Antud number vastab põllumajandusettevõtte asukoha kõige asjakohasemale geograafilisele põhiüksusele (eelistatavalt omavalitsusüksusele).

Kõnealuste üksuste kaart koos vastavate numbritega tuleb saata komisjonile. Komisjonile tuleb viivitamata teatada kõigist kõnealuste üksuste piiride olulistest muudatustest.

6. Põllumajandusettevõtte kategooria

Järjekorranumber 32 – mahepõllundus :

tuleb märkida, kas põllumajandusettevõte kasutab mahepõllunduslikke tootmismeetodeid määruses (EMÜ) nr 2092/91, eriti selle artiklis 6 määratletud tähenduses. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:

1. = põllumajandusettevõttes ei kasutata mahepõllunduslikke tootmismeetodeid;

2. = põllumajandusettevõttes kasutatakse ainult mahepõllunduslikke tootmismeetodeid;

3. = põllumajandusettevõttes toimub üleminek mahepõllunduslikele tootmismeetoditele või kasutatakse nii mahepõllunduslikke kui ka muid tootmismeetodeid.

Järjekorranumber 33 : põllumajandusettevõtte tootmistüübi kood vastavalt komisjoni otsuse 85/377/EMÜ ( 9 ) II lisale kõnealuse aruandeaasta jaoks valimise ajal.

Järjekorranumber 34 : põllumajandusettevõtte tootmistüübi kood vastavalt otsuse 85/377/EMÜ II lisale kõnealuse aruandeaasta raamatupidamisandmete põhjal.

Järjekorranumber 35 : põllumajandusettevõtte majandusliku suuruse kood (vastavalt otsuse 85/377/EMÜ III lisale) kõnealuse aruandeaasta jaoks valimise ajal.

Järjekorranumber 36 : põllumajandusettevõtte majandusliku suuruse kood vastavalt otsuse 85/377/EMÜ III lisale kõnealuse aruandeaasta raamatupidamisandmete põhjal.

7. Raamatupidamiskontode sulgemise ja andmekandja loomise kuupäevad

Järjekorranumber 37 – aruandeaasta lõpetamise kuupäev : nt 30.6.2009 või 31.12.2009.

Järjekorranumber 38 – andmekandja loomise kuupäev : nt 15.8.2010.

8. Vähem soodsad piirkonnad

Tuleb märkida, kas suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis on hõlmatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1257/1999 ( 10 ) artiklitega 18–20. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:

1. = suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast ei asu vähem soodsas piirkonnas määruse (EÜ) 1257/1999 artiklites 18–20 määratletud tähenduses;

2. = suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast asub vähem soodsas piirkonnas määruse (EÜ) 1257/1999 artiklites 19–20 määratletud tähenduses;

3. = suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast asub mägipiirkonnas määruse (EÜ) nr 1257/1999 artiklis 18 määratletud tähenduses;

4. = alad on kõnealustes liikmesriikides nii väikesed ja neid on nii arvukalt, et teave ei ole oluline.

9. Muud üksikasjad põllumajandusettevõtte kohta

Järjekorranumber 40 – niisutatav kasutatav põllumajandusmaaMuu kui klaaskattega kaetud kasutatav põllumajandusmaa, mida niisutatakse aasta jooksul püsi- või liikuvseadmete abil, olenemata toimingu liigist (vihmutid, üleujutamine).

Järjekorranumber 41 – kõrgus merepinnast

Kõrgus merepinnast märgitakse vastava koodnumbriga:

1. = põhiline osa põllumajandusettevõttest asub kuni 300 m kõrgusel merepinnast;

2. = põhiline osa põllumajandusettevõttest asub 300–600 m kõrgusel merepinnast;

3. = põhiline osa põllumajandusettevõttest asub kõrgemal kui 600 m merepinnast;

4. = andmed puuduvad.

Järjekorranumber 42 – karjatamine mägedes või muudel karjamaadel, mis ei ole kasutatavad põllumajandusmaad:

põllumajandusloomade karjatamispäevade arv (täisarv) loomühiku kohta maa-alal, mis ei ole kasutatav põllumajandusmaa.

Karjatamispäev loomühiku kohta on ühik, mis võrdub ühe lüpsilehma või ühe vanema kui kaheaastase veise või hobuse karjatamispäevaga. Kuni kahe aasta vanuste veiste ja hobuste, kitsede ja lammaste karjatamispäevad arvutatakse ümber karjatamispäevadeks loomühiku kohta, kasutades selleks vastavalt koefitsiente 0,5, 0,2 ja 0,15.

▼M1

Järjekorranumber 43 – Katmikala kogupindala:

väljendatuna aarides, millel võib põhimõtteliselt kasvatada 5. põllumajanduskultuuride tüüpi kuuluvaid kultuure: st kultuure 138, 141 ja 156 ning ka kultuure 143, 139, 285 ja 157, kui nad kuuluvad 5. tüübi alla.

„Katmikala” tähendab kasvuhooneid, püsilavasid ja ligipääsetavaid tunneleid, kuid ei hõlma ligipääsmatuid kiletunneleid, kupleid ega muid teisaldatavaid lavasid (vt kultuuride 138, 141 ja 156 määratlus tabelis K).

„Kogupindala” on kogu „katmikala” pindala, olenemata maa kasutusest (seega hõlmab teeradu). „Mitmekorruseliste” kasvuhoonete pindala arvestatakse vaid ühekordselt.

Järjekorranumber 44 – struktuurifondide ala:

tuleb märkida, kas suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis on hõlmatud määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklitega 5, 6 või 8. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:

5 = suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast ei asu piirkonnas, mis on hõlmatud määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklitega 5, 6 või 8;

6 = suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast asub lähenemiseesmärgi piirkonnas määruse (EÜ) nr 1083/2006, eriti selle artikli 5 tähenduses;

7 = suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi piirkonnas määruse (EÜ) nr 1083/2006, eriti selle artikli 6 tähenduses;

8 = suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis vastab üleminekutoetuse saamise tingimustele määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 8 tähenduses.

▼B

Järjekorranumber 45 – keskkonnaalaste kitsendustega piirkonnad:

tuleb märkida, kas suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis on hõlmatud määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikliga 38. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:

1. = suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast ei asu piirkonnas, mis vastab Natura 2000 toetuse või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2000/60/EÜ ( 11 ) seotud toetuste saamise tingimustele määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 38 tähenduses;

2. = suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis vastab Natura 2000 toetuse või direktiiviga 2000/60/EÜ seotud toetuste saamise tingimustele määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 38 tähenduses.

▼M1

Järjekorranumber 46 – Ettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevus:

esitatakse protsendivahemikuna, mis näitab ettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevusest saadava käibe osakaalu ettevõtte kogukäibest. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:

1. = ≥ 0 kuni ≤ 0 %

2. = > 10 % kuni ≤ 50 %

3. = > 50 % kuni < 100 %

▼B

B. KASUTATAVA PÕLLUMAJANDUSMAA VALDUSE LIIK

Kahe või enama partneri ühisomandisse kuuluva põllumajandusettevõtte maa registreeritakse omanike kasutuses olevana, rendituna või loonusrendil olevana vastavalt partneritevahelisele kehtivale kokkuleppele.

10. Omandis olev kasutatav põllumajandusmaa

Kasutatav põllumajandusmaa (haritav maa, rohumaa ja püsikarjamaa, püsikultuurid), mille harijaks on omanik, kasutusvaldaja või pikaajaline rentnik, ja/või samalaadsetel tingimustel hallatav kasutatav põllumajandusmaa. Sealhulgas rendile antav külvivalmis maa (rubriik 149).

11. Renditud kasutatav põllumajandusmaa

Kasutatav põllumajandusmaa (haritav maa, rohumaa ja püsikarjamaa, püsikultuurid), mida hariv isik ei ole omanik, kasutusvaldaja ega pikaajaline rentnik, kuid kellel on kõnealuse maa rendiõigus (renditasu makstakse sularahas ja/või mitterahalisena, see on üldjuhul eelnevalt kindlaks määratud ega olene tavaliselt majandamise tulemustest), ja/või samalaadsetel tingimustel hallatav kasutatav põllumajandusmaa.

Renditud maa-alade hulka ei kuulu maa, mille saak ostetakse kasvava põllukultuurina. Kasvavate põllukultuuride ostu eest makstud summad tuleks rohumaa- ja söödakultuuride puhul esitada tabeli F rubriikides 65–67 (ostusööt) ja turustamiseks ettenähtud põllukultuuride (tooted, mis tavaliselt turustatakse) puhul rubriigis 76 (muud põllukultuuridega seotud erikulud). Turustamiseks ettenähtud, kasvava kultuurina ostetud põllukultuurid tuleks esitada ilma kõnealust maa-ala täpsustamata (vt juhised pindala kohta, veerg 4, tabel K).

Ajutiselt vähem kui üheks aastaks renditud maad ja sellelt saadud toodangut käsitatakse sama moodi nagu maad, millelt saadav saak ostetakse kasvava põllukultuurina.

12. Loonusrendile antud kasutatav põllumajandusmaa

Kasutatav põllumajandusmaa (haritav maa, rohumaa ja püsikarjamaa, püsikultuurid), mida rendile andja ja loonusrentnik loonusrendi kokkuleppe alusel koos harivad, ja/või samalaadsetel tingimustel kasutatav põllumajandusmaa.

C. TÖÖJÕUD

Tööjõu moodustavad kõik põllumajandusettevõttes aruandeaasta jooksul töötanud isikud (vt edaspidi). Kuid tööjõu hulka ei arvata siiski kõnealust tööd teise isiku või ettevõtja nimel teinud isikuid (põllumajanduslik lepinguline töö, millega seotud kulud esinevad tabeli F rubriigis 60).

Kui tegemist on põllumajandusettevõtete vahelise vastastikuse abiga, mis seisneb vastastikku tehtavas töös ja mille puhul saadud abi on põhimõtteliselt samaväärne antud abiga, täpsustatakse põllumajandusettevõtte tööjõu tööaeg ja asjaomased palgad põllumajandusaruandes.

Vahel korvatakse saadud abi teistsuguse abina (nt tööna saadud abi korvatakse masinate laenamisega). Kui teenuste vahetuse maht on piiratud, ei märgita põllumajandusaruandesse midagi (eespool toodud näite puhul ei kirjendata saadud abi tööjõu alla; kulud seadmetele hõlmavad siiski kulusid, mis on seotud seadmete kasutusseandmisega). Erandjuhtudel, kui teenuste vahetuse maht on suur, järgitakse järgmist korda:

a) tööna saadud abi korvatakse muud laadi teenusega (nt masinate laenamisega): saadud töö aeg kirjendatakse tasustatud põllumajandustöö all (rubriik 20 või 21 olenevalt sellest, kas tööjõud on palgatud põllumajandusettevõttesse alaliselt või mitte); antud abi väärtus kirjendatakse nii vastavasse rubriiki kuuluva toodanguna (kõnealuse näite puhul rubriik 177 „Lepingulised tööd, sh seadmete kasutusse andmine tasu eest”) kui ka kuluna (rubriik 59 „Palgad ja sotsiaalkindlustus”);

b) tööna antud abi korvatakse muud laadi teenusega (nt masinate laenamisega): sellisel juhul ei võeta kasutatud tööaega ja sellega seotud palka arvesse; saadud teenuse väärtus kirjendatakse sisendina vastavasse rubriiki (kõnealuse näite puhul rubriik 60 „Lepinguline töö ja masinate rentimine”).

Tööjõud jaotatakse järgmistesse kategooriatesse:

A. Tasustamata alaline tööjõud

Tasustamata tööjõud või tööjõud, kelle töötasu (sularahas või mitterahalisena) on väiksem kui osutatud teenuste eest tavaliselt makstav summa (sellised maksed ei tohiks kajastuda põllumajandusettevõtte kuludes) ning kes aruandeaasta jooksul (v.a tavaline puhkus) osalesid töös vähemalt ühe terve tööpäeva nädalas.

Alaliselt tööle võetud isik, kes konkreetsetel põhjustel on aruandeaasta jooksul põllumajandusettevõttes töötanud piiratud aja jooksul, kirjendatakse (tegelikult töötatud tundide ulatuses) alalise tööjõuna.

Esineda võivad järgmised või nendega sarnased juhud:

a) erilised tootmistingimused põllumajandusettevõttes, milleks ei ole tööjõudu vaja kogu aasta jooksul: nt oliivi- ja viinamarjakasvandused ja põllumajandusettevõtted, mis on spetsialiseerunud loomade hooajalisele nuumamisele või puu- ja köögiviljade tootmisele avamaal;

b) töölt puudumine muul ajal kui tavalise puhkuse jooksul, nt sõjaväeteenistus, haigus, õnnetus, rasedus ja sünnitus, pikaajaline puhkus vms;

c) põllumajandusettevõttesse saabumine või sealt lahkumine;

d) põllumajandusettevõtte töö täielik peatumine õnnetuse tagajärjel (uputus, tulekahju vms).

Tööjõud jaotatakse järgmistesse alamkategooriatesse:

13. Põllumajandusettevõtja/töödejuhataja

Põllumajandusettevõtte eest õiguslikult ja majanduslikult vastutav isik, kelle ülesandeks on põllumajandusettevõtte igapäevane juhtimine. Loonusrendi puhul märgitakse põllumajandusettevõtjaks/töödejuhatajaks loonusrentnik.

14. Põllumajandusettevõtja/muu kui töödejuhataja

Põllumajandusettevõtte eest õiguslikult ja majanduslikult vastutav isik, kelle ülesandeks ei ole põllumajandusettevõtte igapäevane juhtimine.

15. Töödejuhataja/muu kui põllumajandusettevõtja

Isik, kelle ülesandeks on põllumajandusettevõtte igapäevane juhtimine, kuid kes ei vastuta põllumajandusettevõtte eest õiguslikult ega majanduslikult.

16. Põllumajandusettevõtja(te) abikaasa(d)

17. Muu alaline tasustamata tööjõud Eespool olevates rubriikides märkimata alaline tasustamata tööjõud. Hõlmab eestöölisi ja asetöödejuhatajaid, kes ei vastuta kogu põllumajandusettevõtte juhtimise eest.

B.18. Ajutine ja hooajaline tasustamata tööjõud

Käesolevasse rubriiki märgitakse kogu tasustamata tööjõud, kes aruandeaastal ei ole põllumajandusettevõttes alaliselt töötanud.

C. Alaline tasustatud tööjõud

Tasustatud tööjõud, kelle osutatud teenuste eest makstakse tavalise palgamäära ulatuses (sularahas ja/või mitterahalisena) ning kes aruandeaasta jooksul on põllumajandusettevõtte töös osalenud vähemalt ühe terve tööpäeva nädalas (v.a tavaline puhkus).

Tööjõud jaotatakse järgmistesse alamkategooriatesse:

19. Töödejuhataja

Tasustatud isik, kelle ülesandeks on põllumajandusettevõtte igapäevane juhtimine.

20. Teised

Käesolevasse rubriiki märgitakse andmed muu alalise tasustatud tööjõu kohta (v.a põllumajandusettevõtte tasustatud töödejuhataja). Hõlmab eestöölisi ja asetöödejuhatajaid, kes ei vastuta kogu põllumajandusettevõtte juhtimise eest.

D.21. Ajutine ja hooajaline tasustatud tööjõud

Käesolevasse rubriiki märgitakse andmed tasustatud tööjõu kohta, kes aruandeaasta jooksul ei töötanud alaliselt põllumajandusettevõttes (sh tükitöölised).

TABELI C VEERUD

Tööülesanded (kood) (veerg 1, lahtrid 51, 55, 59, 63 ja 67)

Tööülesanne tähistatakse koodnumbriga, st:

1. = põllumajandusettevõtja/töödejuhataja;

2. = põllumajandusettevõtja/muu kui töödejuhataja;

3. = töödejuhataja/muu kui põllumajandusettevõtja.

Kui tööülesannet täidab mitu inimest (nt kaks venda, isa ja poeg jne), kirjendatakse kõik isikud vastutuse kahanemise järjekorras; võrdse vastutuse korral kirjendatakse inimesed vanuse kahanemise järjekorras. Seega kirjendatakse andmed suurima vastutusega isiku kohta lahtritesse 51–54; talle järgneva vastutusega isiku andmed kirjendatakse lahtritesse 55–58 jne.

Isikute arv (veerg 1, lahtrid 71–74)

Märkida tuleb abikaasade ja muude kategooriasse „Muu alaline tasustamata tööjõud” kuuluvate isikute arv. Mitme põllumajandusettevõtja puhul võib abikaasasid olla rohkem kui üks.

Sünniaasta (veerg 2)

Sünniaasta märgitakse ainult põllumajandusettevõtja(te) ja/või töödejuhataja(te) puhul (kategooriad 13–15 ning 19), kasutades aastaarvu kaht viimast numbrit.

Töötajate koguarv: ühikute arv aasta kohta (veerg 3)

Alaliselt töölevõetud töötajate arv arvutatakse aasta tööühikuteks. Üks aasta tööühik võrdub ühe põllumajandusettevõttes täistööajaga töötava isikuga. Üks inimene ei tohi ületada ühe tööühiku piiri isegi siis, kui tema tegelik tööaeg ületab piirkonna ja põllumajandusettevõtte liigi jaoks ettenähtud normi. Isik, kes ei tööta põllumajandusettevõttes tervet aastat, moodustab osa „aastaühikust”. Iga sellise isiku „aasta tööühik” saadakse tema tegeliku aastase tööaja jagamisel täistööajaga töötaja tavapärase aastase tööajaga kõnealuses piirkonnas ning sama liiki põllumajandusettevõttes.

Vähem võimekate töötajate puhul tuleks aasta tööühikut vähendada vastavalt nende võimetele.

Töötatud aeg (veerg 4)

Töötatud aeg märgitakse tundides. See peaks väljendama põllumajandusettevõttes tegelikult töötatud aega. Vähem võimekate töötajate puhul tuleks töötatud aega vähendada vastavalt nende võimetele.

Tükitööliste tööaeg arvestatakse välja töötasu kogusumma jagamisel tööaja alusel töölevõetud töötaja tunnipalgaga.

Töö põllumajandusettevõttes

Töö põllumajandusettevõttes hõlmab põllumajandusettevõttega seotud tavapärast füüsilist ja haldusalast korraldamist, järelevalvet ja juhtimist, näiteks:

— rahaline korraldus ja juhtimine (põllumajandusettevõtte müügi- ja ostutehingud, raamatupidamine jne);

— põllutööd (künd, külv, saagikoristus, viljapuuaia hooldus jne);

— karjakasvatus (söödavalmistus, loomade söötmine, lüpsmine, kariloomade hooldamine jne);

— toodete valmistamine turustamiseks, ladustamine ja töötlemine põllumajandusettevõttes;

— hoonete, masinate, seadmete, hekkide, kraavide jne hooldustööd;

— põllumajandusettevõtte tööjõu poolt teostatavad veod põllumajandusettevõtte heaks;

— muud põllumajandustööga otseselt seotud tööd: — — metsatöö põllumajandusettevõtte koosseisu kuuluvatel metsamaadel; — turismiga seotud töö (telkimis-, spordi- ja puhkeväljakute ning ratsutamisvahendite korrashoid, puhkemajade üürimine jne), kui need on lisatööd ning kattuvad põllumajandusettevõtte tööga sellises ulatuses, et turismiga seotud tegevust ei ole põllumajandusettevõtte tavapärasest põllumajanduslikust tööst võimalik eristada (sellisel juhul hõlmatakse turismiga seotud tulud ja sisendid vastavalt toodete (vt rubriik 179) ja põllumajandusettevõtte sisenditega); — lepinguline töö, kui see on juhuslik ja kui seda tehakse põllumajandusseadmetega (selle eest makstav tasu arvatakse põllumajandusettevõtte tulude hulka).

Põllumajandusettevõtte tööde hulka ei kuulu:

— töö põhivara tootmiseks (hoonete või masinate ehitamine või kapitaalremont, viljapuuaedade istutamine, hoonete lammutamine, viljapuuaedade väljajuurimine jne);

— töö põllumajandusettevõtja või töödejuhataja majapidamises.

D. KARJA SUURUS JA VÄÄRTUS

Loomad jaotatakse järgmistesse kategooriatesse:

22. HOBUSLASED (igas vanuses)

Hõlmab ka traavleid, ratsahobuseid, eesleid, muulasid, hobueesleid jms.

23. NUUMVASIKAD

Nuumvasikad, kes tavaliselt tapetakse enne viiekuuseks saamist.

24. MUUD ALLA ÜHEAASTASED VEISED

25. ÜHEAASTASED KUNI ALLA KAHEAASTASED ISASED VEISED

26. ÜHEAASTASED KUNI ALLA KAHEAASTASED EMASED VEISED Välja arvatud ammlehmad.

27. VÄHEMALT KAHEAASTASED ISASED VEISED

28. ARETUSMULLIKAD Vähemalt kaheaastased emasveised, kes ei ole veel poeginud ning on ette nähtud tõuaretuseks.

29. NUUMMULLIKAD Vähemalt kaheaastased emasveised, kes ei ole veel poeginud ega ole ette nähtud tõuaretuseks.

30. LÜPSILEHMAD Ammlehmad (sh alla kaheaastased), keda peetakse üksnes või peamiselt inimtoiduks või piimatoodete valmistamiseks ettenähtud piima tootmiseks.

31. PRAAGITUD LÜPSILEHMAD Lüpsilehmad pärast laktatsiooni lõppemist. Kui andmed on põllumajandusettevõtte arvepidamises olemas.

32. MUUD LEHMAD 1. Ammlehmad (sh alla kaheaastased), keda peetakse üksnes või peamiselt vasikate tootmiseks ning kelle piima ei kasutata inimtoiduks ega piimatoodete valmistamiseks. 2. Töölehmad. 3. Praagitud lehmad, kes ei ole lüpsilehmad (tapa eel nuumatud või nuumamata).

Rubriigid 23–32 hõlmavad ka pühvlite ja emaspühvlite vastavaid kategooriaid.

33. MESITARUD, MILLE ARV MÄRGITAKSE KASUTUSES OLEVATE TARUDE ARVUNA

34. KÜÜLIKUD, EMASED ARETUSLOOMAD

35. kuni 37. (Kasutamata)

38. KITSED, EMASED ARETUSLOOMAD

39. MUUD KITSED Kitsed, välja arvatud emased aretusloomad.

40. UTED Vähemalt üheaastased tõuaretuseks ettenähtud uted.

41. MUUD LAMBAD Igas vanuses lambad, v.a uted.

42. Kasutamata

43. PÕRSAD Põrsad eluskaaluga alla 20 kg.

44. ARETUSEMISED Aretusemised kaaluga 50 kg või rohkem, v.a praagitud emised (vt rubriik 46 „Muud sead”).

45. NUUMSEAD Nuumsead eluskaaluga 20 kg või rohkem, v.a praagitud emised ja kuldid (vt rubriik 46 „Muud sead”).

46. MUUD SEAD Sead eluskaaluga 20 kg või rohkem, v.a aretusemised (vt rubriik 44) ja nuumsead (vt rubriik 45).

47. BROILERTIBUD Välja arvatud munakanad ja praagitud kanad. Välja arvatud tibud.

48. MUNAKANAD Sealhulgas noorkanad, munakanad ja praagitud kanad. Noorkanad on noored kanad, kes ei ole veel munele hakanud. Välja arvatud tibud.

49. MUUD KODULINNUD Sealhulgas pardid, kalkunid, haned, pärlkanad ja jaanalinnud. Sealhulgas emased aretuslinnud. Välja arvatud tibud.

50. MUUD LOOMAD Ainult rahaline väärtus. Sealhulgas tibud, küülikud (v.a emased aretusloomad), hirved, piisonid ja kalad. Lisaks sellele ka ponid ja muud taluturismis kasutatavad loomad. Välja arvatud muudest loomadest saadud tooted (vt tabel K, rubriik 170).

TABELI D VEERUD

Algseis (veerud 1 ja 2)

Arv (veerg 1) Põllumajandusettevõtte loomade arv aruandeaasta alguses, olenemata sellest, kas nad on kõnealusel ajal põllumajandusettevõttes või mitte.

Väärtus (veerg 2) Põllumajandusettevõtte loomade väärtus aruandeaasta alguses, kindlaks määratud kehtivate hindade alusel.

Lõppseis (veerud 3 ja 4)

Arv (veerg 3) Põllumajandusettevõtte loomade arv aruandeaasta lõpus, olenemata sellest, kas nad on kõnealusel ajal põllumajandusettevõttes või mitte.

Väärtus (veerg 4) Põllumajandusettevõtte loomade väärtus aruandeaasta lõpus, kindlaks määratud kehtivate hindade alusel.

Keskmine arv (veerg 5)

Keskmine arv väljendatakse ümardatult esimese kümnendkohani, v.a kodulindude ja küülikute puhul, kelle arvu väljendatakse täisarvudes. Iga ühik vastab põllumajandusettevõtte ühele loomale aastas. Loomi loendatakse vastavalt nende aasta jooksul põllumajandusettevõttes oldud ajale.

Keskmine arv määratakse kindlaks kas regulaarsete inventeerimiste või saabumiste ja lahkumiste registreerimise teel. See hõlmab kõiki põllumajandusettevõtte loomi, sealhulgas lepingu alusel kasvatatavaid või nuumatavaid loomi (loomad, kes ei kuulu põllumajandusettevõttele ja keda põllumajandusettevõttes kasvatatakse ja nuumatakse sellisel viisil, et kõnealust tegevust saab pidada põllumajandusettevõtja poolt osutatud teenuseks, mis ei sisalda selliste loomade kasvatamise ja nuumamisega seotud tavapärast finantsriski) ning aastaks söödale võetud või antud loomi.

E. PÕLLUMAJANDUSLOOMADE OST JA MÜÜK

Loomad jaotatakse järgmistesse kategooriatesse:

51. Hobuslased

52. Veised Rubriik 52 hõlmab ka pühvlite müüki ja ostu.

53. Kasutamata

54. Lambad

55. Kitsed

56. Sead

57. Kodulinnud Hõlmab ka haudemunade ning ostetud ja müüdud tibude eest makstud summasid.

58. Muud loomad Sealhulgas küülikud ja kasutuses olevad mesitarud.

TABELI E VEERUD

Loomade ost (veerg 1)

Ostetud põllumajandusloomade koguväärtus aruandeaasta jooksul (sh ostukulud). Kaasnevaid toetusi ja abi ei arvata maha kõnealusest ostude kogu ostusummast, vaid märgitakse rubriiki 116 (vt juhiseid kõnealuse rubriigi kohta).

Loomade müük (veerg 2)

Müüdud põllumajandusloomade koguväärtus aruandeaastal. Kaasnevad toetused ja abi ei sisaldu kogu müügisummas, vaid märgitakse rubriiki 112 (vt juhiseid kõnealuse rubriigi kohta).

Kui võimalikud turustuskulud on teada, ei arvata neid maha kogu müügisummast, vaid märgitakse rubriiki 71 („Muud põllumajandusloomadega seotud erikulud”).

Omatarve ja mitterahalised hüvitised (veerg 3)

Põllumajandusettevõttes aruandeaasta jooksul oma tarbeks või mitterahaliseks tasuks kasutatud põllumajandusloomade väärtus, mis on arvutatud põllumajandustootja hindade alusel.

F. KULUD

Põllumajandusettevõtte kulud (sularahas ja mitterahalisena) käsitlevad aruandeaastaga seotud põllumajandusettevõtte toodangu saamiseks vajalike tootmisvahendite „tarbimist” (sh ettevõttesisene tarbimine) või kõnealuste vahendite „tarbimist” aruandeaasta jooksul. Kui teatavad kulud on osaliselt seotud nii erakasutuse kui ka põllumajandusettevõtte kuludega (nt elektrienergia, vesi, kütteained ja mootorikütus jne), kantakse põllumajandusaruandesse ainult põllumajandusettevõtte kulud. Samuti võetakse arvesse põllumajandusettevõttes kasutatud isiklike autodega seotud kulusid.

Aruandeaasta toodanguga seotud kulude arvutamisel tuleks aasta jooksul tehtud ostud (sh ettevõttesisene tarbimine) kohandada väärtuse muudatustega (sh muudatustega viljeluses). Iga punkti puhul tuleks esitada makstud kogukulude ja ettevõttesisese tarbimise maksumus eraldi.

Kui märgitud kulud tähistavad kogu sisendite „tarbimist” aruandeaasta jooksul, kuid ei vasta selle aasta toodangule, tuleks sisendivarude muutumine (kaasa arvatud saagikulud) märkida rubriiki 102 „käibevahendid”.

Põhivara „tarbimisega” seotud kulud väljendatakse kulumina, seega ei tuleks põhivara soetuskulusid käsitada põllumajandusettevõtte kuludena. Kulumit käsitlevate juhiste kohta vt rubriike 94–103.

Kuluartiklite kompenseerimisega seotud väljaminekuid aruandeaasta jooksul või hiljem (nt traktori remont kindlustuspoliisi või kolmanda isiku poolt korvatava õnnetusjuhtumi tõttu) ei kanta põllumajandusettevõtte kuludesse ning vastavaid tulusid ei tuleks kanda põllumajandusettevõtte raamatupidamisarvestusse.

Ostetud varude edasimüügist saadud tulud tuleb vastavatest kuluartiklitest maha arvata.

Kuludega seotud toetusi ja abi ei arvata vastavatest kuludest maha, vaid märgitakse rubriiki 114 (vt kõnealuse rubriigi juhendid). Investeerimistoetused ja -abi esitatakse rubriikides 94–103.

Kuludesse kantakse igale kuluartiklile vastavate ostudega seotud väljaminekud.

Kulud liigitatakse järgmiselt.

59. Tasustatud tööjõu palgad ja sotsiaalkindlustuskulud

Käesolev punkt sisaldab järgmisi andmeid:

— tasustatud tööjõule sularahas makstud palgad ja töötasud, olenemata tasustamise alusest (tükitöö või tunnitöö), millest arvatakse maha kõik põllumajandusettevõtjale kui tööandjale makstavad sotsiaalmaksud, et kompenseerida makstud palka, mis ei vasta tegelikult tehtud tööle (nt töölt puudumine õnnetusjuhtumi, tööalase koolituse vms tõttu);

— töötasud ja loonuspalk (nt eluase, toitlustamine, majutamine, talutoodang jne);

— tootlikkuse või erialase ettevalmistusega seotud palgalisad, kingitused, lisatasud, kasumiosa;

— muud tööjõuga seotud väljaminekud (töölevõtmise kulud);

— tööandja kantavad ja töötaja nimel või tema eest makstavad sotsiaalkindlustusmaksed;

— tööõnnetuskindlustus.

Põllumajandusettevõtja ja tasustamata tööjõu sotsiaalkindlustusmakseid ja isiklikke kindlustusmakseid ei käsitata põllumajandusettevõtte kuludena.

Tasustamata tööjõule makstud summasid (mis määratluse kohaselt on normaalpalgast väiksemad, vrd tasustamata tööjõu määratlusega) ei kanta põllumajandusaruandesse.

Põllumajandusettevõttes töötamise lõpetanud palgalistele pensionäridele makstavad toetused (sularahas või mitterahalisena) ei kuulu käesoleva punkti alla, vaid märgitakse rubriiki „Muud põllumajandusettevõtte üldkulud”.

60. Lepinguline töö ja masinate rentimine

Käesolev punkt sisaldab järgmisi andmeid:

— põllumajandusettevõttes lepingu alusel tehtud töödega seotud kogukulutused. See sisaldab üldjuhul seadmete kasutamisega (sh kütus) ja tööga seotud kulu. Kui leping hõlmab ka kasutatud materjali (v.a kütus, nt taimekaitsevahendid, väetised ja seemned) maksumust, tuleks kõnealuste materjalide kulu maha arvata. Kõnealune summa (vajadusel hinnang) tuleks kanda vastava kuluartikli alla (nt pestitsiidid tuleb kanda rubriiki 75 „Taimekaitsevahendid”);

— põllumajandusettevõtte töötajate kasutatavate masinate rendikulud. Renditud masinate kasutamisega seonduv kütusekulu tuleb kanda rubriiki 62 „Mootorikütus ja määrdeained”.

— põllumajandusettevõtte töötajate kasutatavate masinate liisingukulud. Liisitud masinate kütuse- ja hoolduskulud tuleks kirjendada asjaomastesse rubriikidesse (rubriigid 61 „Masinate ja seadmete korrashoid” ja 62 „Mootorikütus ja määrdeained”).

61. Masinate ja seadmete korrashoid

Masinate ja seadmete hooldamise ja väikeremondiga seotud kulud, mis ei mõjuta seadmete turuväärtust (väljamaksed mehhaanikule, varuosade maksumus jne).

Selle rubriigi alla kuuluvad väikeseadmete ostud, sadulsepatööde ja hobuserautamisega seotud kulud, rehvide, taimelavade, tervist kahjustavate tööde tegemiseks kaitseriietuse ja seadmete üldiseks puhastamiseks detergentide ostud ning isiklike autodega seotud kuluosa vastavalt nende kasutamisele põllumajandusettevõtte tarbeks (vt ka rubriik 63). Detergendid loomakasvatuses kasutatavate seadmete (nt lüpsimasinad) puhastamiseks kirjendatakse rubriiki 71 „Muud põllumajandusloomadega seotud erikulud”.

Kapitaalremont, mis tõstab seadmete väärtust võrreldes nende remondieelse väärtusega, jäetakse käesolevast rubriigist välja (vt ka juhised kulumi kohta tabelis G).

62. Mootorikütus ja määrdeained

Käesolevasse rubriiki kuulub isiklike autode kütuse ja määrdeainete kuluosa vastavalt nende autode kasutamisele põllumajandusettevõtte tarbeks (vt ka rubriik 63).

Naftatoodete kasutamise korral nii mootorikütuse kui ka kütteainena jaotatakse kogusumma kahe rubriigi vahel:

62. „Mootorikütus ja määrdeained”;

80. „Kütteaine”.

63. Autokulud

Põllumajandusettevõtte isiklike autodega seotud kuluosa meelevaldse arvutamise korral (nt kindel summa kilomeetri kohta) märgitakse kõnealused kulud käesolevasse rubriiki.

Söödad

Sööt jaotatakse ostusöödaks ning põllumajandusettevõttes toodetud ja kasutatud söödaks.

Ostusööda hulka kuuluvad lakukivid, piimatooted (ostetud või põllumajandusettevõttesse tagastatud) ning tooted sööda valmistamiseks ja säilitamiseks ning samuti söödale võtmise, kasutatava põllumajandusmaa hulka mittekuuluvate ühiskarjamaade kasutamise ning kasutatava põllumajandusmaa hulka mittekuuluva söödamaa rentimisega seotud kulud. Sisseostetud allapanu ja põhk kuuluvad samuti ostusööda hulka.

Kariloomade ostusööt jaotatakse jõusöödaks ja koresöödaks (sh söödale võtmine ning kasutatava põllumajandusmaa hulka mittekuuluvate ühiskarjamaade, karjamaade ja söödamaade kasutamisega seotud kulud ning ostetud allapanu ja õled).

Rubriik „Jõusööt” hõlmab eelkõige õlikooke, segajõusööta, teravilja, rohukuiviseid, kuivatatud peedilõike, kalajahu, piima ja piimasaadusi, mineraalaineid ja sellise sööda säilitamiseks ja ladustamiseks ettenähtud tooteid.

Koresööda, nt silo tootmiseks lepingu alusel tehtud tööga seotud kulutused kantakse rubriiki 60 „Lepinguline töö”.

Põllumajandusettevõttes toodetud ja kasutatud sööda hulka kuuluvad põllumajandusettevõtte müügitooted, mida kasutatakse söödana (sh piim ja piimatooted, kuid mitte vasikate poolt udarast imetud piim, mida ei võeta arvesse). Põllumajandusettevõttes toodetud allapanu ja põhk võetakse arvesse ainult juhul, kui need kuuluvad kõnealuse piirkonna ja kõnealuse aasta müügitoodete hulka.

Rubriigid jaotatakse järgmiselt:

64. Kariloomade (hobuslased, veised, lambad, kitsed) jõusööt

65. Kariloomade (hobuslased, veised, lambad, kitsed) koresööt

66. Sigade ostusööt

67. Kodulindude ja muude väikeloomade ostusööt

68. Kariloomad (hobuslased, veised, lambad, kitsed)

69. Sead

70. Kodulinnud ja väikeloomad

71. Muud põllumajandusloomadega seotud erikulud Kõik loomakasvatusega otseselt seotud kulud, mis ei kuulu eraldi kulurubriikidesse: veterinaartasud, ravimid, paaritustasud, kunstlik seemendus, kastreerimine, piimaproovid, tõuraamatutesse märkimine ja registreerimine, detergendid loomakasvatuses kasutatavate seadmete (nt lüpsimasinad) puhastamiseks, loomakasvatustoodangu pakkematerjal ja töötlemisvahendid, loomakasvatustoodangu ettevõtte välised ladustamis- ja pakendamiskulud, põllumajandusettevõtte loomakasvatustoodangu turustamiskulud, põllumajandusettevõtte toodangut täiendavate loomsete, põllumajandusettevõttes töödeldavate toodete (nt piim) juhuostud jne. See hõlmab ka loomade eluruumideks või nendega seotud toodete ladustamiseks kasutatavate hoonete lühiajalist rentimist.

72. Ostetud seemned ja seemikud Kõik ostetud seemned ja seemikud, sh sibulad, juuremugulad ja mugulad. Uute istandike jaoks ostetud noorte puude ja põõsaste ostukulusid käsitatakse investeeringuna, mis tuleks märkida kas rubriiki 96 „Püsikultuurid” või rubriiki 100 „Metsamaa”. Väiksema ulatusega ümberistutamiseks ettenähtud noorte puude ja põõsastega seotud kulud tuleb siiski märkida aruandeaasta kulude hulka ning esitada käesolevas rubriigis, v.a põllumajandusettevõttega liidetud metsadega seotud kulud, mis kantakse rubriiki 77 „Metsandusega seotud erikulud”. See rubriik hõlmab ka seemnete töötlemise (sorteerimine, desinfektsioon) kulusid.

73. Põllumajandusettevõttes toodetud ja kasutatud seemned ja seemikud Kõik põllumajandusettevõttes toodetud ja kasutatud seemned ja seemikud (sh sibulad, juuremugulad ja mugulad).

74. Väetised ja mullaparandusained Kõik ostetud väetised ja mullaparandusained (nt lubi), sh kompost, kütteturvas ja sõnnik (v.a põllumajandusettevõttes toodetud sõnnik). Põllumajandusettevõtte juurde kuuluvate metsade jaoks kasutatud väetised ja mullaparandusained kantakse rubriiki 77 „Metsandusega seotud erikulud”.

75. Taimekaitsevahendid Kõik vahendid, mida kasutatakse saagi ja taimede kaitsmiseks putukkahjurite ja taimehaiguste, röövloomade, ebasoodsate ilmastikutingimuste jms eest (insektitsiidid, fungitsiidid, herbitsiidid, mürksöödad, linnupeletusvahendid, rahekaitsed, öökülmavastased vahendid jne). Kui taimekaitsetöid teostab tööettevõtja ja kasutatud kaitsevahenditega seotud kulusid ei saa eraldi kindlaks määrata, kantakse kulude kogusumma rubriiki 60 „Lepingulised tööd”. Põllumajandusettevõttele kuuluvate metsade jaoks kasutatud kaitsematerjalid kantakse rubriiki 77 „Metsandusega seotud erikulud”.

76. Muud põllukultuuridega seotud erikulud (sh püsirohumaad ja rohumaad) Kõik taimekasvatusega otseselt seotud kulud, mis ei kuulu eraldi kulurubriikidesse: pakke- ja sidumismaterjal, nöörid ja köied, mullaanalüüsidega seotud kulud, põllumajandusnäitustega seotud kulud, plastkatted (nt maasikakasvatuses), põllukultuuride säilitus- ja töötlemisvahendid, saagi ettevõtte välise ladustamise ja töötlemise kulud, põllumajandusettevõtte taimsete toodete turustamiskulud, summad turustamiseks ettenähtud kasvavate põllukultuuride ostmiseks või turustamiseks ettenähtud põllukultuuride kasvatamise eesmärgil maa rentimiseks lühemaks ajaks kui üks aasta, põllumajandusettevõtte toodangut täiendavate taimsete, põllumajandusettevõttes töödeldavate toodete (nt viinamarjad) juhuostud jne. See hõlmab ka turustamiseks ettenähtud kultuuride jaoks kasutatavate hoonete lühiajalist rentimist.

77. Metsandusega seotud erikulud Väetised, taimekaitsevahendid, mitmesugused erikulud. Tööjõukulud, lepingulised tööd ja mehhaniseerimiskulud ei kuulu käesoleva punkti alla, vaid kantakse vastavatesse kulurubriikidesse.

78. Hoonete korrashoid ja maaparandustööd Hoonete ja rajatiste, sh kasvuhoonete, raamide ja tugirajatiste korrashoid (rendilepingu alusel) ning maaparandustööd. Hoonete korrashoiuks ostetud ehitusmaterjalidega seotud kulud märgitakse käesolevasse rubriiki. Uuteks investeeringuteks vajalike ehitusmaterjalide ost tuleks kanda rubriigi 94 „Põllumajandusmaa ja põllumajanduslikud tootmishooned”, rubriigi 97 „Maaparandus” ja/või rubriigi 98 „Põllumajanduslikud tootmishooned” veergu „Investeeringud”. Hoonete väärtust tõstvate kapitaalremontide (suur tehnohooldus) kulud ei kuulu käesolevasse rubriiki, vaatamata sellele, et antud tööga seotud kulude kandja on rentnik (vt makstud renditasuga seotud juhiseid, rubriik 85). Kõnealused kulud märgitakse rubriiki 98 „Põllumajanduslikud tootmishooned”.

79. Elektrienergia Põllumajandusettevõttes kasutatava elektri kogutarbimine.

80. Kütteained Põllumajandusettevõttes kasutatava kütteaine kogutarbimine, sh kasvuhoonete kütmine.

81. Vesi Veevärgiga liitumisega ning igasuguse põllumajandusettevõttes vajaliku veetarbimisega seotud kulud, sh niisutamine. Põllumajandusettevõttele kuuluvate veeseadmete kasutamise kulud kantakse asjakohastesse rubriikidesse: masinate ja seadmete kulum, masinate ja seadmete korrashoid, mootorikütus, elektrienergia.

82. Kindlustus Kõik põllumajandusettevõttes esinevaid riske katvad kindlustusmaksed, mis on seotud põllumajandusettevõtja tsiviilvastutuse kindlustuse, tulekahju- ja üleujutusega, kindlustusega loomade surma ning saagikadude korral, v.a rubriiki 59 kuuluv tööõnnetuskindlustus. Hõlmab hoonete kindlustusmakseid ainult siis, kui need ei ole juba kantud rubriiki 87.

83. Põllumajandusettevõtte maksud ja muud tasud Kõik põllumajandusettevõttega seotud maksud ja muud tasud, sh keskkonnakaitsemeetmetega seotud maksud, kuid välja arvatud käibemaks ning maa, hoonete või tööjõuga seotud maksud. Põllumajandusettevõtja otsene tulumaks ei kuulu põllumajandusettevõtte kulude hulka.

84. Muud põllumajandusettevõtte üldkulud Kõik muud, eespool nimetatud rubriikides nimetamata talupidamiskulud (raamatupidamistasud, sekretäriteenused ja kontorikulud, telefonimaksud, mitmesugused osamaksud ja sissemaksed jne). Lisaks sellele hõlmab see nii loomakasvatuseks kui ka turustamiseks ettenähtud kultuuride jaoks ja/või üldisel otstarbel kasutatavate hoonete lühiajalist rentimist.

85. Makstud renditasu Makstud renditasu (sularahas või mitterahalisena) renditud maa, hoonete, kvootide ja muude põllumajandusettevõtte õiguste eest. Käesolev rubriik hõlmab kulusid, mis on seotud rentniku poolt maaomaniku nimel ja tema asemel tehtud maksetega (nt maamaks ja kapitaalremondiga seotud kulum, mille kulud kannab rentnik), mida rentnik ei saa tagasi nõuda. Kirjendada tuleks ainult taluhoonete ja muude renditud hoonete põllumajandusettevõttega seotud osa. Selliste kvootide liisimis- ja rendikulud, mis ei ole maaga seotud, tuleks kanda ka tabelisse L.

86. Millest: maa eest tasutud rent

87. Põllumajanduslike tootmishoonete kindlustus Selle teabe esitamine on vabatahtlik. Omaniku valduses olevate hoonete kindlustusmaksed (tulekahju, üleujutus jne), mille peab renditalu puhul tavaliselt maksma maaomanik. Kui kõik maksed on hõlmatud ühe kindlustuspoliisiga, tuleb hinnata põllumajandusettevõtte hoonete kindlustusmaksete osa.

88. Kinnisasjamaksud ja muud sellega seotud koormatised Omaniku valduses ja loonusrendile antud maa ja hoonete suhtes makstavad maksud, lõivud ja muud omandiga seotud koormatised.

89. Makstud intressid ja finantskulud kokku Talu tarbeks võetud laenukapitalilt (laenud) makstavad intressid ja finantskulud. Selle teabe esitamine on kohustuslik. Intressitoetust ei lahutata, vaid kantakse tabeli J rubriiki 114.

90. Maa ja hoonete ostmiseks võetud laenudelt makstavad intressid ja finantskulud Selle teabe esitamine on vabatahtlik.

91. Millest: maa ostmiseks võetud laenudelt makstavad intressid ja finantskulud Selle teabe esitamine on vabatahtlik.

92. Käibekapitali (kariloomad, tootmisvahendid ja käibevahendid) rahastamiseks võetud laenudelt makstavad intressid ja finantskulud Selle teabe esitamine on vabatahtlik.

93. Kogukulud Rubriikide 59–89 summad kokku.

G. MAA JA HOONED, TOOTMISVAHENDID JA KÄIBEVAHENDID

Rubriigid jaotatakse järgmiselt:

94. Põllumajandusmaa, põllumajanduslikud tootmishooned ja õigused

Rubriikide 95–99 summad kokku. Rubriigid 95, 97 ja 99 tuleb täita juhul, kui raamatupidamisarvestuses on asjakohased andmed olemas.

95. Põllumajandusmaa

Omandis olev põllumajandusmaa.

96. Püsikultuurid

Kõik põllumajandusettevõtjale kuuluvad istandikud (v.a metsad ja maa väärtus) olenemata maakasutuse otstarbest. Rubriigi täitmine on kohustuslik ning rubriiki kantud summade suhtes kohaldatakse kulumit, mis on esitatud veeru 7 lahtris 316.

Noorte istandike (püsikultuurid, mis ei ole veel täiemahulises tootmises) kasvatamine tuleks kanda rubriiki „Investeeringud” (veerg 4). Lisaks sellele tuleks see kanda ka tabeli K rubriiki 159 „Lõppseis” (veerg 9).

97. Maaparandus

Maaparandus (nt tarastamine, drenaaž, alalised niisutusseadmed) põllumajandusettevõtjale kuuluval maal olenemata maakasutuse otstarbest. Kirjendatud summade suhtes kohaldatakse kulumit, mis on esitatud veeru 7 lahtris 324.

98. Põllumajanduslikud tootmishooned

Põllumajandusettevõtjale kuuluvad hooned olenemata maakasutuse otstarbest. Rubriigi täitmine on kohustuslik ning rubriiki kantud summade suhtes kohaldatakse kulumit, mis on esitatud veeru 7 lahtris 332.

99. Soetusmaksumus, kvoodid ja muud õigused

Põllumajandusmaa või põllumajanduslike tootmishoonete soetamisega seotud tasud tehingu tõestamise eest, registreerimistasud jne. Piima ja suhkrupeedi individuaalsete kvootide müügi ja/või ostuga ning ettenähtud õiguste ja kohustuste üleandmisega, näiteks eluskarjakvoodi üleandmisega seotud tehingud. Kvoodid/õigused kantakse ka tabelisse L. Metsamaa soetuskulusid ei arvestata.

Kvootide suhtes ei tuleks kohaldada kulumit tabelis G, kuid selle võib kanda tabeli L veergu 7.

100. Metsamaa, sh kasvav mets

Põllumajandusettevõtte alla kuuluv omaniku valduses olev metsamaa koos soetusmaksumusega.

101. Masinad ja seadmed

Traktorid, traktorikultivaatorid, veoautod, furgoonautod, autod, põllumajandusettevõttes kasutatavad suur- ja väikeseadmed, sh tööriistad, mille väärtus on uuena üle 300 euro.

102. Käibevahendid

Käibevahendite hulka kuuluvad:

a) varud: põllumajandusettevõtte toodete ja tootmisvahendite varude jääk;

b) muud käibevahendid: — veel koristamata saagi väärtus (piirdub põllukultuuride kasvatamiseks kasutatud väetiste, mullaparandusainete, seemnete ja seemikute maksumusega, v.a püsikultuuride seemikute maksumus); — põllumajandusettevõtete aktsiad (nende ühistute või muude organisatsioonide aktsiad, mille teenuseid põllumajandusettevõtte kasutab); — debitoorne võlgnevus: — — lühikese tähtajaga saadaolevad summad seoses toodangu või põhivara müügiga või teenuste osutamisega; — kaupade ja teenustega seotud ettemaksed; — põllumajandusettevõtte majandustegevuseks vajalik rahavaru (sularaha, pangakontod, postižiirokontod).

Pangakontode intressid tuleb kanda rubriiki 178.

Kui käibevahendite summat ei saa täpselt kindlaks määrata, võib hindamine olla üldine. Sel juhul võib hinnata tootmisprotsessi investeeritud keskmisi summasid, võttes arvesse investeeringu kestust. Sellisel juhul on käibevahendite alg- ja lõppseisu kogusummad samad.

103. Kokku

Rubriikide 94, 100, 101 ja 102 summad kokku.

TABELI G VEERUD

Algseis (veerg 3)

Algseis on vara väärtus aruandeaasta alguses. Põllumajandusettevõtete puhul, kes olid valimisse kaasatud ka eelneval aastal, peab algseis vastama eelneva aasta lõppseisuga. Valimi uute põllumajandusettevõtete algseis arvutatakse järgmiselt:

— vara puhul, mille suhtes ei kohaldata kulumit, võrdub see asendusväärtusega;

— vara puhul, mille suhtes kohaldatakse kulumit, määratakse see kindlaks ülejäänud kulumiaega arvesse võttes ja asendusväärtuse põhjal (sh juba tehtud kapitaalremondid).

Asendusväärtus on samalaadse uue vara maksumus hetkehindades. Selle võib asjaomaste varade puhul (masinad, hooned vms) kindlaks määrata ka hinnaindeksi (üldine või konkreetne) põhjal.

Maa väärtust hinnatakse hindade põhjal (soetamise netokulud), mis kehtivad selles piirkonnas samas seisundis ja sama kvaliteediga rendile andmata maade müümisel põllumajanduslikuks kasutuseks (väärtuse määramisel ei võeta arvesse hindamisi, mis tehakse vara üleandmise korral sugulaste vahel). Kui põllumajandusettevõttes kasutatavate isiklike autode kulud jaotatakse rubriikidesse 61 „Seadmete korrashoid” ja 62 „Kütus ja määrdeained”, arvatakse autokulude põllumajandusettevõttega seotud osa tootmisvahendite hulka. Kui põllumajandusettevõtte tarbeks kasutatavate isiklike autode kulud arvutatakse siiski meelevaldselt (vt rubriik 63), siis isiklikud autod tootmisvahendite hulka ei kuulu.

Investeeringud (veerg 4)

Kogukulutused ostudele, kapitaalremondile ja põhivara tootmisele aruandeaasta kestel. Kui kõnealuste investeeringutega seoses on saadud toetusi või abi, kantakse investeeringute summa enne kõnealuste toetuste ja abi mahaarvamist veergu 4.

Väiksemate masinate ja seadmete ostud ning noorte puude ja põõsaste hankimine väiksemateks ümberistutustöödeks ei kuulu kõnealustesse veergudesse, vaid märgitakse aruandeaasta kuludesse (vt rubriik 61 „Masinate ja seadmete korrashoid”, rubriik 72 „Ostetud seemned ja seemikud”, rubriik 77 „Metsandusega seotud erikulud”).

Fikseeritud intressimääraga tagatiseta võlakirjades tehtud makse puhul võetakse kõnealuste võlakirjade hindamise aluseks nende maksumus sularahas.

Investeerimistoetused (veerg 5)

Aruandeaasta jooksul saadud toetused. Võivad hõlmata varasematel aruandeaastatel tehtud investeeringute toetuseid.

Müük (veerg 6)

Vara müügi kogusumma aruandeaasta jooksul.

Kulum (veerg 7)

Registreeritav kulum on aruandeaasta tegelik kulumisumma. See määratakse kindlaks asendusväärtuse põhjal (st asendusväärtus aruandeaasta lõpus, korrutatuna kulumimääraga).

Iga liikmesriigi poolt kohaldatavate iga-aastaste kulumimäärade tabel tuleb esitada komisjonile samaaegselt põllumajandusaruande andmetega.

Istandike kulum Uue istandiku jaoks noorte puude ja põõsaste hankimisega seotud kulud kuuluvad põhivara hulka, millelt arvestatakse kulumit. Kulumit arvestatakse üksnes põllumajandusettevõtja valduses olevate istandike kohta (olenemata maakasutuse otstarbest).

Põllumajanduslike tootmishoonete, püsiseadmete ja maaparandusega seotud kulum Põllumajandusettevõtjale kuuluvate hoonete, püsiseadmete (sh kasvuhooned ja lavad) ja maaparandusega seotud kulum, olenemata maakasutuse otstarbest.

Masinate ja seadmete kulum Kulumit arvestatakse üksnes nende masinate ja seadmete puhul, mille maksumus uuena on üle 300 euro. Väiksema maksumusega väikeseadmete kulumit ei arvutata; selliste seadmete ostud kuuluvad otseselt aruandlusaasta kulude hulka (rubriik 61 „Masinate ja seadmete korrashoid”). Kapitaalremondid, mis tõstavad oluliselt masinate ja seadmete maksumust võrreldes nende maksumusega enne remonti, kuuluvad samuti käesolevasse rubriiki kas masinate ja seadmete kulumi lahutamatu osana, mida vajaduse korral kohandatakse, võttes arvesse kõnealuse seadme (remondi tõttu) pikenenud eluiga, või kapitaalremondi kulude jaotamise teel mitmele järjestikusele aastale. Aastane kulumisumma tuleb arvutada lineaarse või degressiivse kulumi meetodil. Kulumimäär määratakse kindlaks mitmesuguste tegurite põhjal, mis suures osas sõltuvad piirkonna konkreetsetest tingimustest ja toodangust (aastane kogus), kuid ka tehnika arengust. Võttes arvesse piirkondade ja isegi eri põllumajandusettevõtete vahelisi kulumi erinevusi, võivad raamatupidamisbürood valida iga masina või seadme puhul vastavale piirkonnale või põllumajandusettevõttele kohased määrad, mille eesmärk on väljendada võimalikult täpselt masinate maksumusega seotud kulumi astet.

Lõppseis (veerg 8)

Lõppseis on vara väärtus aruandeaasta lõpus. See arvutatakse selle aja asendusväärtuse ja ülejäänud kulumiaja alusel.

H. KOHUSTUSED

Märgitud summad vastavad veel maksmata summadele, see tähendab lepingulistele laenudele, millest on maha arvatud juba tehtud tagasimaksed. Fikseeritud intressimääraga võlakirjade vormis laene hinnatakse nende maksumuse põhjal sularahas. Teave tuleb esitada vähemalt lahtrite 374, 378, 382, 386, 390 ja 394 kohta.

Laenud jaotatakse vastavalt ajalisele kehtivusele järgmiselt:

104. Pikaajalised ja keskmise tähtajaga kohustused

Põllumajandusettevõttega seotud aastase ja pikema tähtajaga laenud.

105. Lühiajalised kohustused

Põllumajandusettevõttega seotud alla aastase tähtajaga laenud, võlad ja tasumata maksed.

106. Kokku

Rubriikide 104 ja 105 summa.

Andmete olemasolu korral põllumajandusettevõtte raamatupidamisaruannetes jaotatakse laenud vastavalt laenu eesmärgile järgmiselt:

— maa ja hoonetega seotud laenud (veerud 2 ja 6);

— millest: maaostulaenud (veerud 3 ja 7); laenud muudeks varadeks (veerud 4 ja 8).

Kõnealustes punktides märgitud summa vastab veerus 1 (algseis kokku) (= veerud 2 + 4) ja veerus 5 (lõppseis kokku) (= veerud 6 + 8) märgitud summadele.

I. KÄIBEMAKS

Põllumajandusaruande rahalises vääringus andmeid väljendatakse vastavalt asjaomastele liikmesriikidele:

— kas ilma käibemaksuta; seda meetodit rakendatakse kõigi käibemaksu tavasüsteemi kuuluvate põllumajandusettevõtete suhtes,

— või koos käibemaksuga. Liikmesriigid, kes kasutavad seda meetodit, peavad igal aastal esitama aruandeaasta raamatupidamisandmeid sisaldaval elektroonilisel andmekandjal loetelu käibemaksumäärade kohta, mida on aasta jooksul põllumajandusaruande iga kirje puhul rakendatud.

Kui põllumajandusettevõtte suhtes kohaldatakse tavapärast käibemaksu, ei kanta rubriikidesse 108–111 mitte midagi. Sama kehtib siis, kui põllumajandusaruandesse kantud ostu- ja müügitehingud on esitatud koos käibemaksuga.

Esitada tuleb järgmised käibemaksuga seotud üksikasjalikud andmed:

107. Käibemaksusüsteem

Põllumajandusettevõtte suhtes kohaldatav käibemaksusüsteem (järjekorranumber 400) tuleks iga põllumajandusettevõtte puhul märkida koodnumbriga vastavalt järgmisele loetelule:







Järjekorranumber 400 Kood BELGIA Régime normal obligatoire 1 Régime normal sur option 2 Régime agricole 3 BULGAARIA Vabastatud 1 Registrisse kantud 2 TŠEHHI VABARIIK Registrisse kantud 1 TAANI Moms (= tavasüsteem) 1 SAKSAMAA Pauschalierender Betrieb 1 Optierender Betrieb 2 Getränke erzeugender Betrieb 3 Betrieb mit Kleinumsatz 4 EESTI Tavasüsteem 1 Erisüsteem 2 IIRIMAA Põllumajanduslik süsteem 1 Registrisse kantud (= tavasüsteem) 2 KREEKA Tavasüsteem 1 Põllumajanduslik süsteem 2 HISPAANIA Tavasüsteem 1 Lihtsustatud süsteem 2 Põllumajanduslik süsteem 3 PRANTSUSMAA TVA sur option avec autorisation pour animaux vivants 2 Remboursement forfaitaire 3 ITAALIA Regime esonerato 1 Regime speciale agricolo 2 Regime normale 3 KÜPROS Tavasüsteem 1 Põllumajanduslik süsteem 2 Käibemaksu ei kohaldata 3 LÄTI Tavasüsteem 1 Põllumajanduslik süsteem 2 LEEDU Tavasüsteem 1 Erisüsteem 2 LUKSEMBURG Régime normal obligatoire 1 Régime normal sur option 2 Régime forfaitaire de l’agriculture 3 UNGARI Tavasüsteem 1 Põllumajanduslik süsteem 2 MALTA Tavasüsteem 1 HOLLAND Algemene regeling verplicht 1 Algemene regeling op aanvraag 2 Landbouwregeling 3 AUSTRIA Pauschalierender Betrieb 1 Optierender Betrieb 2 POOLA Tavasüsteem 1 Põllumajanduslik süsteem 2 PORTUGAL Põllumajanduslik süsteem 1 Tavasüsteem 2 RUMEENIA Tavasüsteem 1 Erisüsteem 2 Väikesed põllumajandusettevõtted 3 SLOVEENIA Tavasüsteem 1 Põllumajanduslik süsteem 2 SLOVAKKIA Registrisse kantud 1 Vabastatud 2 SOOME Tavasüsteem 1 ROOTSI Tavasüsteem 1 ÜHENDKUNINGRIIK Vabastatud 1 Registrisse kantud 2







Käibemaksusüsteemi alajaotus (ainult Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Ungari ja Poola) Järjekorranumber 401 HISPAANIA Kui põllumajandusettevõttes kasutatakse kaht süsteemi, siis sisestatakse vähem olulise käibemaksusüsteemi kood (järjekorranumbri 400 puhul kasutatav) PRANTSUSMAA Sans TVA obligatoire sur activités connexes 0 Avec TVA obligatoire sur activités connexes 1 ITAALIA Taluturismi („agriturismo”) kui lisategevusala käibemaksusüsteem Regime speciale agriturismo 1 Regime normale agriturismo 2 UNGARI Kui põllumajandusettevõttes kasutatakse kaht süsteemi, siis sisestatakse vähem olulise käibemaksusüsteemi kood (järjekorranumbri 400 puhul kasutatav) POOLA Kui põllumajandusettevõttes kasutatakse kaht süsteemi, siis sisestatakse vähem olulise käibemaksusüsteemi kood (järjekorranumbri 400 puhul kasutatav)

Rubriigid 108–111

Rubriigid 108–111 täidetakse ainult siis, kui põllumajandusettevõttes kasutatakse põllumajanduslikku süsteemi (või muud samalaadset süsteemi).

Põllumajandusliku süsteemi (või samalaadsete süsteemide) eesmärk on pakkuda üldist kompensatsiooni hetkehindadega ostetud kaupade ja teenuste ning tehtud investeeringute puhul makstud käibemaksu eest. Sellisel juhul kirjendatakse müük ja ost ilma käibemaksuta.

108. Käibemaks müügitehingutelt

Aruandeaasta jooksul müüdud toodetelt kogutud käibemaks.

109. Käibemaks ostudelt

Aruandeaasta jooksul kaupadelt ja teenustelt jooksvalt makstud käibemaks. Itaalias hõlmab see rubriik ka käibemaksu, mis on maksuhaldurile makstud proportsionaalse korra alusel.

110. Käibemaks investeeringutelt

Aruandeaasta jooksul kapitalikaupade ostu (investeeringud) puhul makstud käibemaks.

111. Maksuameti poolt tagastatud käibemaks

Tagasimakse summa.

J. TOETUSED JA ABI

Rubriikidesse 112–118 kantakse riiklikest vahenditest antud toetused ja abi, välja arvatud investeeringutega seotud toetused ja abi, mis kantakse rubriikidesse 94–103.

112. Toetused ja abi, välja arvatud need, mis on seotud kuludega ja loomade ostmisega

Kariloomade ja toodete eest saadud toetuste ja abi summa, või abi summa, mille osas on antud toetusõigused, ja muu saadud või saadav abi, välja arvatud see, mis on seotud kuludega ja loomade ostmisega. Kõik kanded peavad viitama kariloomadele, pindaladele ja põllumajandusettevõtte toodetele, mis on seotud aruandeaasta jooksul tehtud toimingutega.

▼M1

113. Millest: rubriigi 112 kogusumma andmed

1. Põllumajandusloomade kategooriad (tabeli D asjaomastele rubriikidele vastavad koodid 22–50), v.a allpool esitatud koodi 700 alla kuuluvad toetused kariloomakasvatajatele.

2. Toodang (tabeli K rubriikidele või alamrubriikidele vastavad koodid 120–314), v.a allpool esitatud koodi 600 alla kuuluv valgukultuuride toetus ning koodide 670 ja 680 alla kuuluvad maksed. Topeltarvestuse vältimiseks tuleks maksed märkida vaid üks kord (kas asjakohase rubriigi või alamrubriigi alla).

3. Konkreetsed koodid, mis on esitatud alljärgnevas loetelus: — kood 600 osutab valgukultuuride toetusele määruse (EÜ) nr 73/2009 alusel. See summa tuleb esitada ka tabelis M; — kood 670 osutab ühtsele otsemaksete kavale määruse (EÜ) nr 73/2009 alusel. Kogusumma ja üksikasjad tuleb esitada ka tabelis M; — kood 680 osutab ühtse pindalatoetuse kavale määruse (EÜ) nr 73/2009 alusel. Kogusumma tuleb esitada ka tabelis M; — kood 700 osutab veise- ja vasikaliha otsetoetuste kogusummale määruse (EÜ) nr 73/2009 alusel. Kogusumma ja üksikasjad tuleb esitada ka tabelis M; — kood 800 osutab põllumajanduslikele keskkonnatoetustele ja loomade heaolu toetustele määruse (EÜ) nr 1698/2005 alusel; — kood 810 osutab Natura 2000 toetustele määruse (EÜ) nr 1698/2005 alusel ja direktiiviga 2000/60/EÜ seotud toetustele; — kood 820 osutab mägipiirkondade ebasoodsate looduslike tingimuste toetustele ja muude kui mägipiirkondade ebasoodsate looduslike tingimuste toetustele määruse (EÜ) nr 1698/2005 alusel; — kood 830 osutab määruse (ÜE) nr 1698/2005 kohasele ühenduse õigusaktidel põhinevate nõuetega vastavusse viimise toetusele; — kood 835 osutab nõuandeteenuste kasutamiskulude toetustele määruse (EÜ) nr 1698/2005 alusel; — kood 840 osutab toidukvaliteedikavades osalevate põllumajandustootjate toetusele määruse (EÜ) nr 1698/2005 alusel; — kood 900 osutab põllumajandusmaa metsastamise toetusele määruse (EÜ) nr 1698/2005 alusel; — kood 910 osutab muule metsanduse toetusele (Natura 2000 toetus, metsanduse keskkonnatoetus, metsapotentsiaali taastamine, ennetusmeetmete kasutuselevõtt) määruse (EÜ) nr 1698/2005 alusel; — kood 921 osutab piimasektori toetusele määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 68 lõike 1 punktide a ja b alusel; — kood 922 osutab veiselihasektori toetusele määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 68 lõike 1 punktide a ja b alusel; — kood 923 osutab lamba- ja kitselihasektori toetusele määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 68 lõike 1 punktide a ja b alusel; — kood 924 osutab riisisektori toetusele määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 68 lõike 1 punktide a ja b alusel; — kood 925 osutab muude põllukultuuride toetusele määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 68 lõike 1 punkti a alusel; — kood 926 osutab muude loomade toetusele määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 68 lõike 1 punkti a alusel; — kood 927 osutab määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 68 alusel antavale muule sellisele toetusele, mis ei ole hõlmatud koodidega 921–926 ega 928; — kood 951 osutab loomakasvatustoodangu jaoks antud hüvitistele ja toetustele, mis ei kuulu eespool toodud koodide alla; — kood 952 osutab taimekasvatustoodangu jaoks antud hüvitistele ja toetustele, mis ei kuulu eespool toodud koodide alla; — kood 953 osutab maaelu arendamise jaoks antud hüvitistele ja toetustele, mis ei kuulu eespool toodud koodide alla; — kood 998 hõlmab loodusõnnetuste tekitatud kahju hüvitamiseks antavat abi ja toodangu või tootmisvahendite kadude kompenseerimist riiklikest vahenditest. (Erakindlustuste kompensatsiooni jaoks kasutatakse tabeli K rubriiki 181); — kood 999 hõlmab erakorralisi toetusi ja abi (nt põllumajanduse valuutakorraga seotud hüvitised). Võttes arvesse nende erandlikku laadi, registreeritakse sellised maksed kassapõhiselt; — koodid 1052 ja 2052 viitavad piimatootmise lõpetamise hüvitistele. Iga-aastased väljamaksed registreeritakse koodiga 1052, ühekordsed summeeritud väljamaksed koodiga 2052; — koodi 950 kasutatakse üldiste toetuste jaoks, mida ei saa seostada konkreetse tegevusega ega registreerida ühegi eespool nimetatud koodi all.

▼B

114. Kuludega seotud toetused ja abi

Kuludega seotud toetuste ja abi summa (kasutatavad koodid: 59–82, 84, 85, 87 ja 89).

▼M1

115. Millest: rubriigis 114 esitatud kogusumma andmed:

1. vastavalt kulukategooriale (kasutatavad koodid: 59–82, 84, 85, 87 ja 89);

2. konkreetsed koodid, mis on esitatud alljärgnevas loetelus: — kood 928 osutab toetusele määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 68 lõike 1 punkti d alusel.

▼B

116. Loomade ostmisega seotud toetused ja abi

Loomade ostmisega seotud toetuste ja abi summa (kasutatavad koodid: 51, 52 ja 54–58).

117. Millest: rubriigi 116 kogusumma andmed vastavalt eluskarjakategooriale (kasutatavad koodid: 51, 52, 54–58).

118. Toetused ja abi kokku Rubriikide 112, 114 ja 116 summa.

119. Erinevused võrreldes eelnevate aruandeaastatega

K. TOOTMINE (välja arvatud kariloomad)

Teatavaid tooteid käsitlevad rubriigid on jaotatud alamrubriikideks. Sellistel juhtudel esitatakse veergudesse 4–10 kantavad andmed nii alamrubriigis kui ka pearubriigis. Sellisel juhul kantakse pearubriiki alamrubriikide kogusumma.

▼M1

Juhul kui sama kultuuri kasvatatakse nii niisutusega kui ka ilma niisutuseta maal, tuleks teha eraldi kanded.

▼B

Andmed kasvavate põllukultuuride kohta tuleks kanda asjaomastesse rubriikidesse, välja arvatud pindala, mille kohta ei ole vaja kannet teha. Sama kehtib kultuuride kohta, mida kasvatatakse vähem kui aastaks ajutiselt renditud maal.

A. PÕLLUKULTUURID

Silona kasutamiseks ettenähtud teraviljad ei kuulu toodete hulka, mis on loetletud allpool rubriikides 120–128. Need tuleb kanda rubriikidesse 326 „Söödamais” ja 327 „Muud siloteraviljad”. Hirss, tritikale, tatar ja sorgo (välja arvatud söödasorgo) kuuluvad rubriiki 128 „Muud teraviljad”. Söödasorgo kuulub rubriiki 145 „Muud söödakultuurid”.

Seemned kuuluvad rubriikidesse 120–128.

120. Pehme ja speltanisu

121. Kõva nisu

122. Rukis (sh meslin)

123. Oder

124. Kaer

125. Suviviljasegud

126. Teramais (sh niiske teramais)

127. Riis

128. Muu teravili

129. Valgurikkad kultuurid

Kõik valgurikkad kultuurid, mida kasvatatakse seemnete saamiseks, sh seemned ning kuivatatud kaunvilja ja teravilja segud. Siia ei kuulu: rohelisena korjatud liblikõielised (nt lutsern), mis kantakse rubriiki 145 „Muud söödakultuurid”, valgurikkad õlikultuurid (nt soja), mis kantakse rubriiki 132 „Rohtsed õlikultuurid”, ja köögiviljana kasvatatavad liblikõielised taimed, mis kantakse rubriiki 136, 137 või 138.

Rubriigi 129 „Valgurikkad kultuurid” alamrubriigid

360. Hernes, põlduba ja maguslupiin

361. Läätsed, kikerhernes ja hiirehernes

330. Muud valgurikkad kultuurid

130. Kartul (sh varajane kartul ja seeme)

Rubriigi 130 „Kartul” alamrubriigid

Andmed tuleb sisestada, kui need on põllumajandusettevõtte arvepidamises olemas.

362. Tärklisekartulid

363. Muud kartulid

131. Suhkrupeet (v.a seeme)

132. Rohtsed õlikultuurid (sh seeme) Rubriigi 132 „Rohtsed õlikultuurid” alamrubriigid 331. Raps 332. Päevalill 333. Soja 364. Lina, välja arvatud kiulina (kui andmed on põllumajandusettevõtte arvepidamises olemas) 334. Muu (sh lina, mis ei ole kiulina, kui seda ei kantud rubriiki 364, riitsinus, värvisafloor, seesam, maapähklid, sinep, unimagun ja muud õliseemnekultuurid)

133. Humal (v.a seeme)

134. Tubakas (v.a seeme) Rubriigi 134 „Tubakas” alamrubriigid Alamrubriigid vastavad tubaka sordirühmadele, mis on määratletud komisjoni määruse (EÜ) nr 1973/2004 ( 12 ) artiklis 171ca. Andmed tuleb sisestada, kui need on põllumajandusettevõtte arvepidamises olemas. 365. Kuumuses kuivatatud tubakas (sh järgmised sordid: „Virginia”, „Virginia D” ja selle hübriidid ja „Bright”) 366. Hele õhu käes kuivatatud tubakas (sh järgmised sordid: „Burley”, „Badischer Burley” ja selle hübriidid ja „Maryland”) 367. Õhu käes kuivatatud tume tubakas (sh järgmised sordid: „Badischer Geudertheimer”, „Pereg”, „Korso”, „Paraguay” ja selle hübriidid, „Dragon Vert” ja selle hübriidid, „Philippin”, „Petit Grammont” (Flobecq), „Semois”, „Appelterre”, „Nijkerk”, „Misionero” ja selle hübriidid, „Rio Grande” ja selle hübriidid, „Forchheimer Havanna Iic”, „Nostrano del Brenta”, „Resistente 142”, „Goyano”, „Geudertheimeri” hübriidid, „Beneventano”, „Brasile Selvaggio” ja samalaadsed sordid, „Fermented Burley” ja „Havanna”) 368. Suitsus kuivatatud tubakas (sh järgmised sordid: „Kentucky” ja selle hübriidid, „Moro di Cori” ja „Salento”) 369. Päikese käes kuivatatud tubakas (sh järgmised sordid: „Xanthi-Yaka”, „Perustitza”, „Samsun”, „Erzegovina” ja samalaadsed sordid, „Myrodata Smyrnis”, „Trapezous” ja „Phi I”, „Kaba Koulak” (muu kui klassikaline), „Tsebelia” ja „Mavra”) 370. Basmas (sh järgmised sordid: „Basmas”) 371. Katerini (sh järgmised sordid: „Katerini” ja samalaadsed sordid) 372. Kaba-Koulak (klassikaline) (sh järgmised sordid: „Elassona”, „Myrodata Agrinion” ja „Zychnomyrodata”)

135. Muud tehnilised kultuurid (v.a seeme) Sealhulgas puuvill või suhkruroog, kiulina ja harilik kanep. Rubriigi 135 „Muud tehnilised kultuurid” alamrubriigid 345. Ravimtaimed, maitseained, maitsetaimed ja vürtsid, sh tee, kohv ja juursigur 346. Suhkruroog 347. Puuvill: toodang aruandeaasta jooksul (veerg 5) esitatakse puuvillaseemnete, st toorkiu kaaluna (sadades kilodes) 373. Kiulina (kui andmed on põllumajandusettevõtte arvepidamises olemas) 374. Harilik kanep (kui andmed on põllumajandusettevõtte arvepidamises olemas) 348. Muud tehnilised kultuurid. Sealhulgas kiulina ja harilik kanep, mida ei ole kirjendatud rubriikides 373 ja 374

136. Põllul kasvatatav avamaa köögivili, melonid ja maasikad: põllukultuuridega külvikorra alusel kasvatatavad kultuurid, sealhulgas ananass ja suhkrumais

137. Aias avamaal kasvatatav värske köögivili, melonid ja maasikad: muude aiakultuuridega koos kasvatatavad kultuurid, millele on iseloomulik lühike külvikord, peaaegu pidev maa kasutamine ja mitu saaki aastas, sealhulgas ananass ja suhkrumais

138. Katte all kasvatatav värske köögivili, melonid ja maasikad (sealhulgas ananass ja suhkrumais): terve kasvuaja või suurema osa kasvuajast katte all (kasvuhoones, püsilaval, ligipääsetavas kiletunnelis) kasvatatavad kultuurid. Ligipääsmatus kiletunnelis, kupli all või portatiivsetes lavades kasvatatavad kultuurid ei kuulu katte all kasvatatud kultuuride hulka. „Mitmekorruseliste” kasvuhoonete puhul võetakse arvesse ainult põhipindala. Rubriikide 136, 137 ja 138 „Köögivili ja hooajaline puuvili” alamrubriigid Tooted kantakse alamrubriikidesse olenemata nende edaspidisest kasutusest (tarbimine värskelt, kuivatamine, töötlemine, konserveerimine jms). Andmed tuleb sisestada, kui need on põllumajandusettevõtte arvepidamises olemas. 335. Kapsas, lillkapsas, spargelkapsas jne 336. Lehtköögiviljad (porrulauk, spinat, lehtsalat jne) 337. Tomat 375. Suhkrumais (kui andmed on põllumajandusettevõtte arvepidamises olemas) 338. Viljade või õite pärast kasvatatavad köögiviljad, v.a tomat (kabatšokk, baklažaan, kornišon, artišokk, paprika jne). Lisaks sellele ka suhkrumais, kui seda ei ole kirjendatud alamrubriigis 375 339. Juurte, sibulate või mugulate pärast kasvatatavad köögiviljad (v.a kartul) 340. Kaunviljad (hernes, uba jne, v.a läätsed ja kikerhernes) 341. Hooajaliste taimede viljad (maasikas, melon, arbuus, ananass jne)

139. Seened: järjestikuste kultuuride üldpindala (põhipindala × täielike saakide arv) esitatakse ruutmeetrites. Seda pindala ei arvata kogupindala hulka (rubriik 183).

140. Avamaa (v.a rubriiki 157 kantavad puukoolid) lilled ja dekoratiivtaimed (põhipindala)

141. Katte all kasvatatavad lilled ja dekoratiivtaimed (põhipindala) Rubriikide 140 ja 141 „Lilled ja dekoratiivtaimed” alamrubriigid Andmed tuleb sisestada, kui need on põllumajandusettevõtte arvepidamises olemas. 342. Lillesibulad, juure- ja varremugulad 343. Lõikelilled ja lillepungad 344. Õistaimed ja dekoratiivtaimed

142. Rohuseeme (kõrrelised heintaimed ja söödakaunvili)

143. Muu seeme (aiandusseeme, haritava maa seeme ja seemikud, v.a teravili, kuivatatud aedvili, kartul, õlitaimed ja rohuseemned)

144. Söödajuurvili ja kapsad (söödapeet, kaalikas, söödaporgand ja söödanaeris, poolsuhkrupeet, muu söödajuurvili ja kapsad) (v.a seeme)

145. Muud söödakultuurid Kõik külvikorra alusel kasvatatavad ühe- ja mitmeaastased söödataimed, mida kasvatatakse ühel ja samal maa-alal vähem kui viis aastat, v.a kõrrelised heintaimed Rubriigi 145 „Muud söödakultuurid” alamrubriigid 326. Söödamais 327. Muud siloteraviljad 328. Muud söödakultuurid

▼M1

146. Kesa: hõlmab külvikorrasüsteemis kasutatavat kogu haritud või harimata maad, millelt ei kavatseta saagiaasta jooksul saaki koristada. Lisaks hõlmab see kogu haritavat maad, mida säilitatakse heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes, nagu on sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 6, kui maa ei kanna saagiaasta jooksul saaki. Rubriigi 146 „Kesa” alamrubriigid: 315. Kesa, mille puhul ei maksta toetusi 316. Kesa, mille puhul makstakse toetusi.

▼B

147. Ajutine rohumaa: haritavale maale rajatud rohumaa, mis asendatakse vähem kui viie aasta pärast söödakultuuridega; sealhulgas alla üheaastased alad. Kõnealuselt maa-alalt saadud heina ja/või rohu müügi kogusumma märgitakse käesolevasse rubriiki.

148. Muud põllukultuurid, mis ei kuulu rubriikidesse 120–147 ega nende alamrubriikidesse.

149. Külvivalmis rendile antav maa, sh töötajatele mitterahalise tasuna kasutamiseks antav maa.

150. Heinamaad ja pikaajalised kultuurkarjamaad: üldjuhul väetatud ja ülesharitud kasutatav põllumajandusmaa, mida ei kasutata külvikordade alusel (viie aasta jooksul või kauem), vaid alaliselt kas külvatud või looduslike söödakultuuride kasvatamiseks. Kõnealuselt maa-alalt saadud heina ja/või rohu müügi kogusumma märgitakse käesolevasse rubriiki.

151. Looduslik rohumaa: väheviljakad karjamaad, sh võsastunud maa, üldjuhul väetamata ja ülesharimata.

314. Püsirohumaa, mida ei kasutata enam tootmise eesmärgil ja mis vastab toetuse saamise tingimustele.

152. Puuvilja- ja marjaaiad

Sealhulgas troopilised ja subtroopilised puuviljad; kaasa arvatud banaanid, kuid mitte alalised katte all kasvatatavad kultuurid, mis märgitakse rubriiki 156.

Rubriigi 152 „Puuvilja- ja marjaaiad” alamrubriigid

Tooted kantakse neisse alamrubriikidesse olenemata nende edaspidisest kasutusest (tarbimine värskelt, kuivatamine, töötlemine, konserveerimine jms).

349. Õunviljad: õunad, pirnid jne, v.a rosinad (alamrubriik 291) ja lauaviinamarjad (alamrubriik 285)

350. Luuviljad: ploomid, virsikud, kirsid jne, v.a lauaoliivid (alamrubriik 281)

351. Pähklid: kreeka pähklid, sarapuupähklid, mandlid, kastanid jne

352. Väikesed puuviljad ja marjad: punased ja valged sõstrad, vaarikad, viigimarjad jne (v.a maasikad, melonid ja ananassid: rubriigid 136, 137 ja 138)

353. Troopilised ja subtroopilised puuviljad: banaanid, avokaadod, mangod, papaiad jne

153. Tsitruseaiad

Rubriigi 153 „Tsitruseaiad” alamrubriigid

354. Apelsinid

355. Tangeriinid, mandariinid, klementiinid ja muud samalaadsed väikesed puuviljad

356. Sidrunid

357. Muud tsitrusviljad

154. Oliivisalud

Rubriigi 154 „Oliivisalud” alamrubriigid

281. Lauaoliivid

282. Oliivid õli tootmiseks (müüakse viljadena)

283. Oliiviõli

284. Oliivikasvatuse kõrvalsaadused

155. Viinapuud

Rubriigi 155 „Viinapuud” alamrubriigid

285. Lauaviinamarjad

286. Viinamarjad kaitstud päritolunimetusega (KPN) kvaliteetveini tootmiseks

292. Viinamarjad kaitstud geograafilise tähisega (KGT) kvaliteetveini tootmiseks

293. Viinamarjad muu veini tootmiseks

288. Muud viinapuude saadused: viinamarjavirre, mahl, brändi, äädikas ja muud põllumajandusettevõttes valmistatud tooted

289. Viinamarjad kaitstud päritolunimetusega (KPN) kvaliteetveini tootmiseks

294. Viinamarjad kaitstud geograafilise tähisega (KGT) kvaliteetveini tootmiseks

295. Muud veinid

291. Rosinad

304. Viinamarjakasvatuse kõrvalsaadused (pressimisjäägid, käärimissete)

156. Katte all kasvatatavad püsikultuurid

157. Puukoolid: sealhulgas viinapuukoolid; välja arvatud metsades asuvad puukoolid, mis rahuldavad põllumajandusettevõtte vajadusi

▼M1

158. Muud püsikultuurid (korvipaju, luga, bambus, paju, jõulupuud jne)

▼B

159. Noorte istandike kasv, mida hinnatakse kasutatud tootmisvahendite kulude alusel (arvesse võetakse ainult need istandikud, mis ei anna veel täistoodangut). See summa kirjendatakse ka investeeringute alla (veerg 4) rubriigis 96 „Püsikultuurid” (tabel G).

160. Põllumajandusettevõtte mujal nimetamata põllukultuuridest valmistatud tooted; sealhulgas alkohol, mis ei ole valmistatud viinamarjadest, õuntest, pirnidest või muust.

161. Põllukultuuride kõrvalsaadused (v.a viinamarja- ja oliivikasvatuse kõrvalsaadused) Rubriigi 161 „Põllukultuuride kõrvalsaadused” alamrubriigid Andmed tuleb sisestada, kui need on arvepidamises olemas. 299. Põhk 300. Suhkrupeedi pealsed 301. Muud kõrvalsaadused

B. LOOMSED SAADUSED

162. Lehmapiim

163. Lehmapiimatooted

164. Lambapiim

165. Kitsepiim

166. Vill

167. Lambapiimatooted

168. Kitsepiimatooted

169. Kanamunad (k.a haudemunad)

170. Muud loomsed saadused (müüdud sõnnik, paaritamistasud, muud munad kui kanamunad jne)

313. Mesi ja mesindussaadused: mesi, mõdu ning muud mesindussaadused ja kõrvaltooted, väljendatuna mee-ekvivalendi tsentnerites (= 100 kg).

171. Lepinguline loomakasvatus Lepingu alusel toimuvast loomakasvatusest saadud tulu, mis vastab peamiselt selliste osutatud teenuste eest saadud tasule, mille puhul põllumajandusettevõtja ei võta endale kõnealuste loomade kasvatamise ja nuumamisega tavaliselt kaasnevat majanduslikku riski. Rubriigi 171 „Lepinguline loomakasvatus” alamrubriigid Andmed tuleb sisestada, kui need on põllumajandusettevõtte arvepidamises olemas. 307. Lepingu alusel peetavad kariloomad 308. Lepingu alusel peetavad lambad ja/või kitsed 309. Lepingu alusel peetavad sead 310. Lepingu alusel peetavad kodulinnud 311. Lepingu alusel peetavad muud loomad

C. METSANDUS

173. Metsamaa

Metsaga kaetud maa, sh metsas asuvad puukoolid ja papliistandikud. Üksikud puud, salud ja puiesteed ei kuulu metsamaa alla, need maa-alad kuuluvad ümbritseva maa koosseisu. Metsamaa on maa, mida haldab põllumajandusettevõtja, hooldab põllumajandusettevõtte tööjõud põllumajandusettevõtte seadmetega ja/või mille toodang kasutatakse ära põllumajandusettevõttes.

174. Metsamaterjali müük: metsamaterjali müügiväärtus, sh ettevõttesisene tarbimine aruandeaastal

175. Kasvava metsa müük: kasvava metsa müügiväärtus aruandeaastal

176. Muud metsasaadused: muude metsasaaduste kui puidu (kork, männivaik jne) müügiväärtus

D. MUUD TOOTED

172. Söödamaade juhuslikust rentimisest ja loomade söödale võtmisest saadav tulu

177. Lepingulised tööd, sh seadmete kasutusse andmine tasu eest

178. Põllumajandusettevõtte majandamiseks vajaliku likviidse vara intressid põllumajandusettevõtja pangakontol. Käesolevat rubriiki ei täideta juhul, kui käibevahendid määratakse kindlaks üldise hindamisega (vt ka juhiseid käibevahendite kohta, rubriik 102).

179. Turismist saadud tulu, kui turismiga seotud tegevus on nii ulatuslik, et seda ei ole võimalik põllumajanduslikust tegevusest eristada. See hõlmab turismist laekunud tasusid (telkimine, suvilad, ratsutamis-, küttimis- ja kalapüügivõimalused jne). Asjakohaseid kulusid ja tööjõudu ei saa eristada ja seega kantakse kõik vastavatesse rubriikidesse.

180. Eelmise aruandeaastaga seotud tulude parandused: laekunud eelmiste aruandeaastatega seotud summad, mis ei ole märgitud kõnealuste aruandeaastate deebetitesse. Toodete, loomade, pindala, kulude või katastroofidega seotud toetused, abi ja otsetoetused tuleks jooksva aruandeaasta osas märkida rubriikidesse 112–118 ning varasemate aruandeaastate puhul järjekorranumbri 483 alla.

181. Muud eespool loetlemata tooted ja tulud: loonustasudes (hinnatuna asjaomaste kulude põhjal) sisalduva töötajate majutuse väärtus, põhivara tootmine (kõigi jooksvates majapidamiskuludes sisalduvate põhivara tootmiskulude hinnangväärtus: vt „Üldmõisted ja -juhised”, punkt b), saadud hüvitus, mida ei saa seostada millegi konkreetsega ega maha arvata kuludest jne.

182. Muud pindalad ja neilt saadav toodang Rubriik 182 hõlmab kõiki muid pindalasid, nt koduaed, hoonete, maanteede, karjaaia, tiikide jms alune maa.

183. Kokku: rubriikide 120–182 ja 313–314 summa. Pindalade summa ei sisalda siiski järelkultuuride ega seenekasvatusalasid. Seega väljendab pindalade summa põllumajandusettevõtte üldpindala.

TABELI K VEERUD

Tooted (veerg 1)

Tooted märgitakse eespool esitatud numbrite järjekorras.

▼M1

Põllukultuuri tüüp (veerg 2)

Põllukultuuride tüübid ja neile vastavad koodid on järgmised.

Kood 0 : Seda koodi kasutatakse loomakasvatustoodangu, töödeldud toodangu, varude ja kõrvalsaaduste puhul.

A. Põllul kasvatatavad kultuurid (sh avamaal külvikorra alusel koos põllukultuuridega kasvatatav värske köögivili, melonid ja maasikad). Kood 1 : Niisutamata põhikultuurid Põhikultuurid on: — üksikkultuurid, st teataval maa-alal aruandeaastal ainsana kasvavad kultuurid; — segakultuurid: koos külvatud, haritud ja koristatud kultuurid, mis moodustavad lõpptootena segu; — kultuur, mis jääb teataval maa-alal aruandeaasta jooksul järjestikku kasvatatavatest kultuuridest põllule kõige pikemaks ajaks. Kood 2 : Niisutamata kombineeritud kultuurid Teatava aja jooksul ühel maa-alal kasvavad kultuurid, millest igaüks annab aruandeaastal selgesti eristatava saagi. Üldpindala jagatakse kõnealuste kultuuride vahel proportsionaalselt iga kultuuri all tegelikult oleva maaga. Kood 3 : Niisutamata järelkultuurid (vahekultuurid) Aruandeaasta jooksul teataval maa-alal järjestikku kasvatatavad kultuurid, mida ei käsitata põhikultuuridena. Kood 6 : Niisutatavad põhi- või kombineeritud kultuurid Kood 7 : Niisutatavad järelkultuurid Kultuur on niisutatav, kui kastmine toimub tavaliselt kunstlikult. Need kaks põllukultuuride tüüpi märgitakse ära, kui arvepidamises on olemas asjaomane teave.

B. Turuaiandus- ja ilutaimede kasvatus avamaal Kood 4 : Aias avamaal kasvatatavad värsked köögiviljad, melonid ja maasikad (vt rubriik 137) ja avamaal kasvatatavad lilled ja dekoratiivtaimed (vt rubriik 140).

C. Kattealused kultuurid Kood 5 : Katmikalal kasvatatavad värsked köögiviljad, melonid ja maasikad (vt rubriik 138), lilled ja dekoratiivtaimed (üheaastased või mitmeaastased) (vt rubriik 141) ning püsikultuurid (vt rubriik 156). Vajaduse korral vt ka rubriigid 139, 143, 285 ja 157.

D. Energiakultuurid Kood 10 : Energiakultuurid

Puuduvad andmed (veerg 3)

Kood 0 : Kood 0 märgitakse juhul, kui puuduvaid andmeid ei ole.

Kood 1 : Kood 1 tuleks märkida, kui mingi kultuuri all oleva maa-ala suurus ei ole teada (vt veerg 4), näiteks juhul kui turustamiseks ettenähtud taimekasvatustoodang on saadud põllukultuuridest, mis on ostetud kasvava kultuurina või mis on saadud vähem kui aastaks ajutiselt rendile võetud maa-alalt, ning samuti toodangu puhul, mis on saadud sisseostetud looma- või taimekasvatussaaduste ümbertöötlemise tulemusena.

Kood 2 : Kood 2 tuleks märkida lepingu alusel kasvatatavate kultuuride puhul, kui müügitingimuste tõttu ei saa märkida tegelikku toodangut (veerg 5).

Kood 3 : Kood 3 tuleks märkida, kui müügitingimuste tõttu ei saa märkida tegelikku toodangut ning tegemist ei ole lepingu alusel kasvatatavate kultuuridega.

Kood 4 : Kood 4 tuleks märkida, kui puudu on pindala ja tegelik toodang.

Kood 5 : Kood 5 tuleks märkida noorte, saaki veel mitte andvate istandike puhul.

Kood 6 : Kood 6 tuleks märkida, kui saak ikaldub, nt halbade ilmastikutingimuste tõttu.

▼B

Pindala (veerg 4)

Pindala väljendatakse aarides (100 aari = 1 hektar), välja arvatud seenekasvatuseks kasutatava maa puhul (rubriik 139), mille pindala esitatakse ruutmeetrites. Viimati nimetatud pindala ei kuulu üldpindala hulka (vt rubriik 183).

Iga põllukultuuri all olev pindala märgitakse käesolevasse veergu, välja arvatud kõrvalsaaduste (rubriigid 161, 284, 299–301 ja 304) ja mõningate töödeldud toodete puhul (rubriigid 160 ja 288). Ostetud kultuuridest valmistatud toodete ja turustamiseks ettenähtud, kasvava kultuurina ostetud kultuuridest või vähem kui aastaks ajutiselt rendile antud maa-alalt pärit toodete puhul pindala ei märgita. Kood 1 märgitakse veergu 3 (puuduvad andmed).

Aias avamaal või katte alla kasvatatavaid värskeid köögivilju, meloneid ja maasikaid (335–341), lilli ja dekoratiivtaimi (rubriigid 342–344) käsitlevate alamrubriikide puhul märgitakse tegelikult kultuuride jaoks kasutatav pindala (haritav maa). Näide: kui aias kasvatatakse avamaal ühel ühe hektari suurusel alal redist ja seejärel porrulauku, on rubriiki 137 kantav põhipindala üks hektar ja haritav pindala kaks korda üks hektar, mis kantakse vastavalt rubriikidesse 339 ja 336. Kui kõnealused andmed põllumajandusettevõtte raamatupidamisarvestuses puuduvad, märgitakse veergu 3 (puuduvad andmed) kood 1.

Aruandeaasta toodang (veerg 5)

Aruandeaasta jooksul toodetud loomsete ja taimsete toodete kogused (v.a võimalikud kaod põldudel ja põllumajandusettevõttes). Kõnealused kogused märgitakse põllumajandusettevõtte põhitoodete juurde (v.a kõrvalsaadused).

Need kogused tuleks märkida tsentnerites (100 kg), välja arvatud munade puhul (rubriik 169), mis kirjendatakse tuhandete kaupa, ning veini ja veiniga seotud toodete puhul (