2013R0040 — ET — 01.01.2013 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 40/2013,

21. jaanuar 2013,

millega määratakse 2013. aastaks kindlaks kalapüügivõimalused ELi vetes ning ELi laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool ELi asuvates vetes teatavate selliste kalavarude ja kalavarurühmade püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete reguleerimisalasse







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) ( 1 ) tuleb vetele ja kalavarudele juurdepääsu ning säästvat kalandustegevust reguleerivate liidu meetmete võtmisel arvestada kättesaadavaid teadus-, tehnika- ja majandusnõuandeid ning eelkõige kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) koostatud aruandeid ja piirkondlike nõuandekomisjonide nõuandeid. (2) Nõukogul on kohustus võtta vastu meetmed püügivõimaluste kehtestamise ja jaotamise kohta ja sealhulgas määrata vajaduse korral kindlaks teatavad püügivõimalustega funktsionaalselt seotud tingimused. Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide vahel nii, et kõikidele liikmesriikidele oleks tagatud kõikide kalavarude püügitegevuse suhteline stabiilsus ning võttes asjakohaselt arvesse määruses (EÜ) nr 2371/2002 kehtestatud ühise kalanduspoliitika eesmärke. (3) Teatava lubatud kogupüügi puhul võib liikmesriik anda täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa. Kõnealuste katsetuste eesmärk on testida püügikvoodisüsteemi, st et kogu saak tuleks lossida ja see peaks kvoodi all arvesse minema, et vältida tagasiheidet ning sellega kaasnevat muidu kasutatava kalavaru raiskamist. Kalade kontrollimatu vette tagasi heitmine ohustab kalavarude kui avaliku hüve pikaajalist jätkusuutlikust ning seega ühise kalanduspoliitika eesmärke. Seevastu õhutavad püügikvoodisüsteemid kalureid selektiivsemalt püüdma. Tagasiheite tõhusaks reguleerimiseks peaks täielikult dokumenteeritud kalapüük hõlmama pigem iga toimingut merel kui lossimist sadamas. Seepärast peaksid liikmesriikide tingimused täiendava kvoodi eraldamiseks sisaldama kohustust tagada andurite süsteemiga ühendatud valvekaamerate (edaspidi koos „CCTV-süsteem”) kasutamine. See peaks võimaldama kõik pardal hoitava ja vette tagasi heidetud saagi osad täpselt salvestada. Pardal reaalajas töötavatel vaatlejatel põhinev süsteem oleks vähem tõhus, kulukam ja ebausaldusväärsem. Sellest tulenevalt on CCTV-süsteemi kasutamine selliste süsteemide eeltingimus, mille abil vähendatakse tagasiheidet (nt täielikult dokumenteeritud kalapüük). Sellise süsteemi kasutamine peaks olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) ( 2 ). (4) Selleks et tagada, et täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes oleks võimalik tõhusalt hinnata püügikvoodisüsteeme, et kontrollida asjaomaste kalavarude absoluutset kalastussuremust, on vaja, et kõigi selliste katsetuste käigus püütud kala, sealhulgas alla lossitavat alammõõtu kalad, arvestatakse maha kogu katsetes osalevale laevale eraldatud püügiosast ning püügitoimingud lõpetatakse, kui kõnealune laev on vastava kogupüügiosa täielikult ära kasutanud. Samuti on asjakohane lubada püügiosade ülekandmist täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevate laevade ja sellistes katsetustest mitteosalevate laevade vahel ainult juhul, kui on võimalik näidata, et katsetustes mitteosalevate laevade tagasiheide ei suurene. (5) Lubatud kogupüük tuleks kehtestada olemasolevate teadusnõuannete põhjal ja arvestades bioloogilisi ja sotsiaalmajanduslikke aspekte ning tagades samal ajal eri kalandussektorite õiglase kohtlemise, pidades ka silmas arvamusi, mis on esitatud sidusrühmadega toimunud konsultatsioonide käigus, eelkõige kohtumistel asjaomaste piirkondlike nõuandekomisjonidega. (6) Nende kalavarude lubatud kogupüük, mille suhtes kohaldatakse mitmeaastast kava, tuleks kehtestada kooskõlas kõnealustes kavades sätestatud eeskirjadega. Sellest tulenevalt tuleks Põhjamere merikeelevaru, Põhjamere lestavaru, Põhjamere, Skagerraki ja La Manche’i idaosa tursavaru ning Atlandi ookeani idaosa ja Vahemere hariliku tuuni varude ning Šotimaa lääneranniku vete heeringavaru lubatud kogupüük kehtestada kooskõlas eeskirjadega, mis on sätestatud nõukogu 11. juuni 2007. aasta määruses (EÜ) nr 676/2007, (millega kehtestatakse Põhjamere lesta- ja merikeelevarude püügi mitmeaastane majandamiskava), ( 3 ) nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1300/2008, (millega kehtestatakse Šotimaa lääneranniku vete heeringavarude ja nende püügi mitmeaastane kava), ( 4 ) nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1342/2008, (millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava ( 5 ) („tursapüügi kava”)) ning nõukogu 6. aprilli 2009. aasta määruses (EÜ) nr 302/2009 (milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastast kava) ( 6 ). (7) Selliste kalavarude puhul, mille kohta ei ole piisavalt usaldusväärseid andmeid kalavaru suuruse hindamiseks, tuleks majandamismeetmete ja lubatud kogupüügi määramisel järgida kalavarude majandamise suhtes määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 3 punktis i määratletud ettevaatusprintsiipi, võttes samal ajal arvesse kalavarule omaseid tegureid, eelkõige kättesaadavat teavet kalavaru olukorra muutumise ning segapüügiga seotud aspektide kohta. (8) Nõukogu 6. mai 1996. aasta määruse (EÜ) nr 847/96 (millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel) ( 7 ) artikli 2 kohaselt tuleks kindlaks määrata varud, mille suhtes kohaldatakse kõnealuses artiklis osutatud meetmeid. (9) Teatavate liikide, näiteks mõnede hailiikide puhul võib isegi piiratud püügitegevus tõsiselt ohustada nende säilimist. Seepärast tuleks selliste liikide püügi võimalusi täielikult piirata ja nende liikide püük üldiselt keelustada. (10) Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) nõuande kohaselt on asjakohane säilitada ICESi IIa ja IIIa rajooni ning ICESi IV alapiirkonna ELi vetes tobiapüügi reguleerimise süsteem ja see läbi vaadata. (11) On vaja kehtestada 2013. aastaks maksimaalne lubatud püügikoormus kooskõlas määruse (EÜ) nr 676/2007 artikliga 9, määruse (EÜ) nr 1342/2008 artiklitega 11 ja 12 ning määruse (EÜ) nr 302/2009 artiklitega 5 ja 9, võttes arvesse nõukogu 27. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 754/2009, millega jäetakse teatavad laevarühmad välja määruse (EÜ) nr 1342/2008 III peatükis sätestatud püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast ( 8 ). (12) Liit on kalandussuhteid käsitlevate kokkulepete ja protokollidega ettenähtud korras pidanud kalapüügiõiguste üle konsultatsioone Norra, ( 9 ) Fääri saarte, ( 10 ) ja Islandiga ( 11 ). Norraga peetavad konsultatsioonid ei ole veel lõppenud ning 2013. aasta püügikorra suhtes jõutakse kokkuleppele eeldatavasti alles 2013. aasta alguses. Selleks, et vältida liidu püügitegevuse katkemist ning võimaldada samal ajal 2013. aasta alguses kõnealuste kokkulepete sõlmimiseks vajalikku paindlikkust, on asjakohane kehtestada nende kokkulepete objektiks olevate varude suhtes ajutised püügivõimalused. 2013. aasta kalapüügikokkuleppe suhtes Fääri saarte ja Islandiga peetavaid konsultatsioone ei ole olnud võimalik lõpule viia. Kalandusalaseid suhteid Gröönimaaga käsitlevas lepingus ja protokollis sätestatud korra kohaselt ( 12 ) on ühiskomitee kehtestanud liidule 2013. aastaks konkreetsed püügivõimalused Gröönimaa vetes. Ühiskomitee otsuse kohaselt suurendatakse liidu kasutada olevat moivapüügikvooti ICESi V ja XIV alapiirkonna Gröönimaa vetes automaatselt, kui on saavutatud püügitase, mis on 70 % algsest kvoodist. (13) Liit on mitme kalandusorganisatsiooni lepinguosaline ning osaleb muudes organisatsioonides mittelepinguosalise koostööpartnerina. Lisaks sellele haldab liit 2003. aasta ühinemisakti alusel alates Poola ühinemiskuupäevast kalandusalaseid lepinguid, mille Poola Vabariik on varem sõlminud, näiteks Beringi mere keskosa süsikavarude kaitse ja majandamise konventsiooni. Nimetatud kalandusorganisatsioonid on soovitanud kehtestada 2013. aastaks mitmeid meetmeid, sealhulgas ELi laevade kalapüügivõimalused. Kõnealused kalapüügivõimalused tuleks rakendada liidu õiguses. (14) Piirkondlikud kalandusorganisatsioonid võivad lubada lepinguosaliste vahel kvoote üle kanda ja vahetada. Liidu ja muude lepinguosaliste vahelise kvootide ülekandmise ja vahetamise hõlbustamiseks peaks liikmesriikidel olema lubatud seda arutada piirkondliku kalandusorganisatsiooni muude lepinguosalistega ning kehtestada vajaduse korral kavandatava kvootide ülekandmise või vahetamise võimalikud piirid. Komisjon ja muu lepinguosaline peaksid edastama teineteisele oma nõusoleku sellist kvootide ülekandmist või vahetamist järgida ning teavitama kõnealusest kvootide ülekandmisest või vahetamisest piirkondlikku kalandusorganisatsiooni. Sellise kvootide ülekandmise või vahetamise teel saadud või ülekantud kalapüügivõimalusi tuleks käsitada kalapüügivõimalustena, mis on asjaomastele liikmesriikidele eraldatud või neile eraldatud püügiosast maha arvatud, sealhulgas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) ( 13 ) asjakohaste sätete kohaldamise eesmärgil. Siiski ei tohiks selline kvootide ad hoc ülekandmine või vahetamine muuta kalapüügivõimaluste olemasolevat jaotust liikmesriikide vahel kooskõlas püügitegevuse suhtelise stabiilsuse põhimõttega. (15) Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioon (NAFO) võttis oma 2012. aastal peetud 34. aastakoosolekul vastu mitu otsust 2013. aasta kalapüügivõimaluste kohta seoses teatavate kalavarudega NAFO konventsiooniala alapiirkondades 1–4. Sellega seoses võttis NAFO vastu menetluse valge ameerikalutsu lubatud kogupüügi suurendamiseks 2013. aastal NAFO alarajoonis 3NO, kui täidetakse teatavad kõnealuse kalavaru olukorraga seotud tingimused. NAFO lepinguosaline võib teavitada NAFO peasekretäri sellest, et NAFO alarajoonis 3NO on valge ameerikalutsu varu puhul täheldatud tavapärasest suuremat saaki püügiühiku kohta. Kui NAFO kinnitab lubatud kogupüügi suurendamise 2013. aasta jooksul, tuleks seda rakendada liidu õiguses. (16) Ameerika Troopikatuunide Komisjon (IATTC) võttis 2012. aastal peetud 83. aastakoosolekul vastu kulduim-tuuni, suursilm-tuuni ja vööttuuni kaitse meetmed. Ühtlasi võttis IATTC vastu resolutsiooni pikkuim-hallhaide kaitse kohta. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. (17) Rahvusvaheline Atlandi Tuunikaitse Komisjon (ICCAT) võttis 2012. aasta aastakoosolekul vastu Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastase läbivaadatud kava, mille kohaselt suurendati liidu kvooti. Lisaks asendati kalapüügi keeluaeg kalapüügiajaga ning toodi seda kümne päeva võrra ettepoole. Peale selle võeti vastu Atlandi ookeani lõunaosa mõõkkala olemasoleva lubatud kogupüügi ja kvootide pikendamine ühe aasta võrra ning siniste marliinide ja valgete odaninade uus varude taastamise kava. Selle tulemusena jääb Atlandi ookeani lõunaosa mõõkkala liidu kvoot samaks mis 2012. aastal, samas suurendati järjepidevalt siniste marliinide liidu kvooti, et võtta arvesse väiksemahulist kalapüüki liidu äärepoolseimates piirkondades. Lisaks asendati kalapüügi keeluaeg kalapüügiajaga ning toodi seda kümne päeva võrra ettepoole. Valge odanina liidu kvoot jäi samaks. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. (18) India Ookeani Tuunikomisjon (IOTC) ei muutnud 2012. aasta aastakoosolekul meetmeid seoses kalapüügivõimalustega, mis on praegu rakendatud liidu õiguses. Praegu kohaldatavaid IOTC vastuvõetud meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. (19) Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPRFMO) esimene aastakoosolek toimub 28. jaanuarist kuni 1. veebruarini 2013. Kuni nimetatud aastakoosoleku toimumiseni on asjakohane kohaldada määrusega (EL) nr 44/2012 kehtestatud praegusi ajutisi meetmeid. (20) Atlandi ookeani kaguosa kalandusorganisatsioon (SEAFO) ei muutnud oma 2012. aasta aastakoosolekul patagoonia kihvkala, atlandi karekala, limapeade ja süvamere punakrabi lubatud kogupüüki, mis oli 2011. ja 2012. aastaks kooskõlastatud 2010. aasta aastakoosolekul. Praegu kohaldatavaid SEAFO vastuvõetud meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. (21) ICESi uusimate teadusnõuannete põhjal ning kooskõlas Kirde-Atlandi kalanduskonventsiooni (NEAFC) raames võetud rahvusvaheliste kohustustega on vaja piirata teatavate süvamereliikide püügi koormust. (22) Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjon (WCPFC) ei muutnud oma üheksandal aastakoosolekul 2012. aastal meetmeid seoses liidu õiguses praegu rakendatud kalapüügivõimalustega, välja arvatud peibutuspüügivahenditega püügiks suletud piirkonna suurendamine. Kõnealuse peibutuspüügivahenditega püügiks suletud piirkonna muutmiseks peab liit WCPFC lepinguosalisena otsustama ühe võimaluse kasuks kahest olemasolevast võimalusest võtta lisameetmeid suletud piirkonna suurendamiseks. Kuni sellise otsuse vastuvõtmiseni tuleks liidu õiguses jätkuvalt rakendada praegu kohaldatavaid WCFPC vastuvõetud meetmeid. (23) Beringi mere keskosa süsikavarude kaitse ja majandamise konventsiooni osalisriigid ei muutnud oma iga-aastasel kohtumisel 2012. aastal püügivõimalusi käsitlevaid meetmeid. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. (24) Antarktika vete elusressursside kaitse komisjoni (CCAMLR) osalisriigid võtsid 2012. aasta aastakoosolekul vastu siht- ja kaaspüügiliikide püügi piirnormid. Neid meetmeid tuleks rakendada liidu õiguses. (25) Asjaomased piirkondlikud kalandusorganisatsioonid võtavad teatavad liidu kalapüügivõimalusi loovad või piiravad rahvusvahelised meetmed vastu käesoleva aasta lõpus ja neid hakatakse kohaldama enne käesoleva määruse jõustumist. Seepärast on vaja sätestada, et vastavaid sätteid, millega rakendatakse neid meetmeid liidu õiguses, kohaldatakse tagasiulatuvalt. Kuna püügihooaeg CCAMLRi (Antarktika vete elusressursside kaitse komisjon) konventsiooni alas kestab 1. detsembrist kuni 30. novembrini ning teatavad kalapüügivõimalused või -keelud CCAMLRi konventsiooni alas kehtestatakse seepärast samuti ajavahemikuks, mis algab 1. detsembril 2012, on asjakohane, et käesoleva määruse asjaomaseid sätteid kohaldatakse alates nimetatud kuupäevast. Selline tagasiulatuv kohaldamine ei piira õiguspärase ootuse põhimõtet, kuna CCAMLRi liikmetel ei ole lubatud CCAMLRi konventsiooni alas kala ilma loata püüda. (26) Vastavalt liidu 16. detsembri 2011. aasta avaldusele, mis käsitleb ELi vetes kalapüügivõimaluste andmist Venezuela Bolívari Vabariigi lipu all sõitvatele kalalaevadele Prantsuse Guajaana rannikulähedases majandusvööndis (EEZ) ( 14 ), on vajalik määrata kindlaks riffahvena püügivõimalused Venezuelale ELi vetes. (27) Käesolevas määruses sätestatud ning ELi laevadele jaotatud püügivõimalusi kasutatakse vastavalt nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 1224/2009, eelkõige vastavalt nimetatud määruse artiklitele 33 ja 34, milles käsitletakse püügi ja püügikoormuse registreerimist ning andmete edastamist kalapüügivõimaluste ammendumise kohta. Seetõttu on vaja täpsustada koodid, mida liikmesriigid kasutavad komisjonile andmete saatmisel käesoleva määrusega hõlmatud kalavarude lossimise kohta. (28) Selleks et vältida püügitegevuse katkemist ja tagada liidu kaluritele elatusvahendid, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2012, välja arvatud püügikoormuspiiranguid käsitlevad sätted, mida tuleks kohaldada alates 1. veebruarist 2013, ning teatavaid piirkondi käsitlevad erisätted, mida tuleks kohaldada alates konkreetsest kuupäevast, nagu on osutatud põhjenduses 23. Olukorra kiireloomulisuse tõttu peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast avaldamist. (29) Kalapüügivõimalusi tuleks kasutada täielikus kooskõlas liidu kohaldatava õigusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







I

JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

1. Käesoleva määrusega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused ELi vetes ning ELi laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool ELi asuvates vetes teatavate selliste kalavarude ja kalavarurühmade püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete reguleerimisalasse.

2. Lõikes 1 osutatud kalapüügivõimalused hõlmavad järgmist:

a) 2013. aasta püügi piirnormid ning, kui käesolevas määruses on nii sätestatud, 2014. aasta püügi piirnormid;

b) püügikoormuspiirangud ajavahemikul 1. veebruar 2013 – 31. jaanuar 2014;

c) teatavate kalavarude püügi võimalused CCAMLR konventsiooni alas ajavahemikul 1. detsember 2012 – 30. november 2013; ning

d) teatavate kalavarude püügi võimalused IATTC konventsiooni alas artiklis 28 sätestatud ajavahemikes 2013. aastal ning, kui käesolevas määruses on nii sätestatud, 2014. aastal.

3. Käesoleva määrusega määratakse kindlaks ka teatavate kalavarude ja kalavarurühmade ajutised püügivõimalused vastavalt Norraga sõlmitavatele kahepoolsetele kalanduskokkulepetele, kuni 2013. aasta püügikorra suhtes konsultatsioonide lõpetamiseni.

Artikkel 2

Reguleerimisala

Käesolevat määrust kohaldatakse järgmiste laevade suhtes:

a) ELi laevade suhtes ning

b) ELi vetes tegutsevate kolmandate riikide laevade suhtes.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „ELi laev” – liikmesriigi lipu all sõitev ja ELis registreeritud kalalaev;

b) „kolmanda riigi laev” – kolmanda riigi lipu all sõitev ja kolmandas riigis registreeritud kalalaev;

c) „ELi veed” – liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed, välja arvatud asutamislepingu II lisas loetletud ülemeremaade ja -territooriumidega külgnevad veed;

d) „lubatud kogupüük” (TAC) – igast kalavarust aastas püüda ja lossida lubatav kogus;

e) „kvoot” – liidule, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud osa lubatud kogupüügist;

f) „rahvusvahelised veed” – veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänse õiguse või jurisdiktsiooni alla;

g) „võrgusilma suurus” – kalavõrgu silmasuurus, mis on kindlaks määratud vastavalt määrusele (EÜ) nr 517/2008 ( 15 ).

Artikkel 4

Püügipiirkonnad

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi püügipiirkondade määratlusi:

a) „ICESi (Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu) püügipiirkonnad” – määruse (EÜ) nr 218/2009 ( 16 ) III lisas määratletud geograafilised alad;

b) „Skagerrak” – geograafiline ala, mis piirneb läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani ulatuva joonega ning lõunas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega;

c) „Kattegat” – geograafiline ala, mis piirneb põhjas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega ning lõunast Hasenørest Gnibenini, Korshagest Spodsbjergini ja Gilbjerg Hovedist Kullenini ulatuva joonega;

d) „CECAFi (Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee) püügipiirkonnad” – määruse (EÜ) nr 216/2009 ( 17 ) II lisas määratletud geograafilised piirkonnad;

e) „NAFO (Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioon) püügipiirkonnad” – määruse (EÜ) nr 217/2009 ( 18 ) III lisas määratletud geograafilised piirkonnad;

f) „SEAFO (Atlandi ookeani kaguosa kalandusorganisatsioon) konventsiooni ala” – Atlandi ookeani kaguosa kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis ( 19 ) määratletud geograafiline ala;

g) „ICCATi (Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon) konventsiooni ala” – rahvusvahelises Atlandi tuunikala kaitse konventsioonis ( 20 ) määratletud geograafiline ala;

h) „CCAMLRi (Antarktika vete elusressursside kaitse komisjon) konventsiooni ala” – määruse (EÜ) nr 601/2004 ( 21 ) artikli 2 punktis a määratletud geograafiline ala;

i) „IATTC (Ameerika Troopikatuunide Komisjoni) konventsiooni ala” – Ameerika Ühendriikide ja Costa Rica Vabariigi vahelise 1949. aasta konventsiooniga moodustatud Ameerika Troopikatuunide Komisjoni tugevdamise konventsioonis ( 22 ) määratletud geograafiline ala;

j) „IOTC (India Ookeani Tuunikomisjon) konventsiooni ala” – India Ookeani Tuunikomisjoni moodustamise lepingus ( 23 ) määratletud geograafiline ala;

k) „SPRFMO (Vaikse ookeani lõunaosa piirkondlik kalandusorganisatsioon) konventsiooni ala” – 10° põhjalaiusest lõuna poole jääv avamerepiirkond SIOFA konventsiooni alast ida pool, nagu on määratletud India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppes, ( 24 ) ning avamerepiirkond Lõuna-Ameerika riikide kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluvatest piirkondadest lääne pool;

l) „WCPFC (Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjon) konventsiooni ala” – Vaikse ookeani lääne- ja keskosa pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis ( 25 ) määratletud geograafiline ala;

m) „Beringi mere avameri” – Beringi mere avamere piirkonna geograafiline ala, mis on kaugemal kui 200 meremiili lähtejoontest, millest mõõdetakse Beringi mere rannikuäärsete riikide territoriaalmere laiust;

▼M1

n) „IATTC ja WCPFC vaheline kattuv piirkond” – järgmiste koordinaatidega määratletud geograafiline ala: — 150 ° läänepikkust, — 130 ° läänepikkust, — 4 ° lõunalaiust, — 50 ° lõunalaiust.

▼B







II

JAOTIS

ELi LAEVADE KALAPÜÜGIVÕIMALUSED







I

PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 5

Lubatud kogupüük ja selle jaotamine

1. ELi laevade lubatud kogupüügi tasemed ELi vetes ja teatavates väljaspool ELi asuvates vetes, kõnealuste lubatud kogupüügi tasemete jaotus liikmesriikide vahel ning vajaduse korral nendega funktsionaalselt seotud tingimused on esitatud I lisas.

2. ELi laevadel on lubatud kala püüda I lisas sätestatud lubatud kogupüügi piires vastavalt käesoleva määruse artiklis 14 ja III lisas ning nõukogu määruses (EÜ) nr 1006/2008 ( 26 ) ja selle rakendussätetes sätestatud tingimustele vetes, mis kuuluvad Fääri saarte, Gröönimaa, Islandi ja Norra kalandusjurisdiktsiooni alla ning Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonda.

Artikkel 6

Täiendava püügiosa andmine täielikult dokumenteeritud kalapüügialastes katsetustes osalevatele laevadele

1. Teatavate kalavarude puhul võib liikmesriik anda oma lipu all sõitvatele täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa. Kõnealused kalavarud on kindlaks määratud I lisas.

2. Lõikes 1 osutatud täiendav püügiosa, ei ületa I lisas sätestatud üldist piirväärtust protsendina kõnealusele liikmesriigile eraldatud kvoodist.

3. Lõikes 1 osutatud täiendav püügiosa peab vastama järgmistele tingimustele:

a) laeval kasutatakse andurite süsteemiga ühendatud valvekaameraid (CCTV) (koos „CCTV-süsteem”), mis salvestavad kõik püügi- ja töötlemistoimingud laeva pardal;

b) täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevale konkreetsele laevale antud täiendav püügiosa ei ületa järgmisi piirnorme: i) 75 % asjaomase liikmesriigi hinnangul vette tagasi lastud saagist, mille on püüdnud sellist liiki laev, kuhu kuulub täiendava püügiosa saanud laev; ii) 30 % laevale enne katsetustes osalemist eraldatud individuaalsest püügiosast;

c) kogu täiendava püügiosa alusel kõnealuse laeva püütud saaki, sealhulgas määruse (EÜ) nr 850/98 XII lisa kohaseid lossitavaid alammõõtu kalu, võetakse arvesse laevale eraldatud individuaalses püügiosas, mis tuleneb käesoleva artikli alusel eraldatud mis tahes täiendavast püügiosast;

d) kui laev on mis tahes kalavaru individuaalse püügiosa täielikult ära kasutanud, peab kõnealune laev lõpetama kogu püügitegevuse asjaomases lubatud kogupüügi piirkonnas, kui talle ei ole eraldatud täiendavat püügiosa;

e) nende kalavarude puhul, mille suhtes võib käesolevat artiklit kasutada, võivad liikmesriigid lubada individuaalse püügiosa või selle mis tahes osa täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes mitteosalevatelt laevadelt üle kanda sellistes katsetustes osalevatele laevadele, tingimusel et on võimalik tõendada, et katsetustes mitteosalevate laevade tagasiheide ei suurene.

4. Olenemata lõike 3 punkti b alapunktist i, võib liikmesriik erandkorras anda tema lipu all sõitvale kalalaevale täiendava püügiosa, mis ületab 75 % hinnangulisest vette tagasi lastud saagist, mille on püüdnud sellist liiki laev, kuhu kuulub täiendava püügiosa saanud laev, tingimusel et:

a) tagasiheite määr on asjaomase laevaliigi kohta tehtud hinnangu järgi väiksem kui 10 %;

b) sellist liiki laevade kaasamine on oluline CCTV-süsteemi kontrollivõime hindamiseks;

c) kõikide nimetatud katsetustes osalevate laevade täiendav püügiosa ei ole rohkem kui 75 % nende hinnangulisest tagasiheitest.

5. Niivõrd, kuivõrd kooskõlas lõike 3 punktiga a tehtud salvestistega kaasneb direktiivis 95/46/EÜ määratletud isikuandmete töötlemine, kohaldatakse sellise töötlemise suhtes nimetatud direktiivi.

6. Kui liikmesriik tuvastab, et täielikult dokumenteeritud kalapüügis osalev laev ei täida lõikes 3 sätestatud tingimusi, tühistab liikmesriik kohe sellele laevale antud täiendava püügiosa ning keelab tal 2013. aasta ülejäänud aja jooksul kõnealustes katsetes osaleda.

7. Enne lõigetes 1–6 osutatud täiendava püügiosa andmist esitab liikmesriik komisjonile järgmise teabe:

a) tema lipu all sõitvate ja täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevate laevade nimekiri;

b) nimetatud laevade pardale paigaldatud elektroonilise kaugseiresüsteemi spetsifikatsioonid;

c) nimetatud laevadel kasutatavate püügivahendite maht, liik ja spetsifikatsioon;

d) iga katsetustes osaleva laevatüübi hinnanguline tagasiheide;

e) katsetustes osalevate laevade poolt 2012. aastal püütud sellise kalavaru saagi kogus, mille suhtes kohaldatakse vastavat lubatud kogupüüki.

8. Komisjon võib nõuda liikmesriikidelt, kes kasutavad käesolevat artiklit, et nad esitaksid teaduslikule nõuandeorganile hinnangu tagasiheite kohta laevaliikide kaupa, et jälgida lõike 3 punkti b alapunktis i sätestatud nõude täitmist. Kui sellist tagasiheidet kinnitavat hinnangut ei ole, võtab asjaomane liikmesriik mis tahes sobivad meetmed, et tagada kõnealuse nõude järgimine ning teavitab sellest komisjoni.

Artikkel 7

Saagi ja kaaspüügi lossimise tingimused

Kalavarusid, mille suhtes on kehtestatud lubatud kogupüük, võib pardal hoida või laevalt lossida ainult juhul, kui:

a) saagi on püüdnud sellise liikmesriigi lipu all sõitvad laevad, millel on kvoot, ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud või

b) saak moodustab osa liidule kuuluvast püügiosast, mis ei ole kvootidena liikmesriikide vahel ära jaotatud, ning kõnealune liidu kvoot ei ole ammendatud.

Artikkel 8

Püügikoormuspiirangud

Alates 1. veebruarist 2013 kuni 31. jaanuarini 2014 kohaldatakse IIA lisas sätestatud püügikoormusmeetmeid teatavate tursa-, lesta- ja merikeelevarude majandamiseks järgmistes piirkondades:

a) Skagerrak;

b) ICESi IIIa rajooni see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat;

c) ICESi IV alapiirkond;

d) ICESi IIa rajooni ELi veed ning

e) ICESi VIId rajoon.

Artikkel 9

Süvamerepüügi piirnormid ja koormuspiirangud

1. Süvalesta suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 2347/2002, ( 27 ) millega kehtestatakse süvamerepüügiloa omamise nõue, artikli 3 lõiget 1. Süvalesta püügi, pardal hoidmise, ümberlaadimise ja lossimise suhtes kohaldatakse kõnealuses artiklis osutatud tingimusi.

2. Liikmesriigid tagavad, et 2013. aastal ei ületa määruse (EÜ) nr 2347/2002 artikli 3 lõikes 1 osutatud süvamerepüügiluba omavate laevade püügikoormuse tase (mõõdetuna sadamast äraoldud kilovatt-püügipäevades) 65 % keskmisest aastasest püügikoormusest, mida asjaomase liikmesriigi laevad kasutasid 2003. aastal püügireisidel, mille jaoks neil oli süvamerepüügiluba või mille jooksul püüti kõnealuse määruse I ja II lisas loetletud süvamereliike. Käesolevat lõiget kohaldatakse ainult nende püügireiside suhtes, kus püüti üle 100 kg süvamereliike, välja arvatud põhja-atlandi hõbekala.

Artikkel 10

Kalapüügivõimaluste jaotamise erisätted

1. Käesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et need ei piira:

a) määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist;

b) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37 või määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10 lõike 4 kohast ümberjaotamist;

c) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 kohast lubatud lisakoguste lossimist;

d) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 kohast koguste kinnipidamist;

e) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 37, 105, 106 ja 107 kohast mahaarvamist.

f) käesoleva määruse artikli 15 kohaselt üle kantud ja vahetatud kvoodid.

2. Kui käesoleva määruse I lisas ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse ennetuslikku lubatud kogupüüki, ning kõnealuse määruse artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 4 kohaldatakse selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse lubatud analüütilist kogupüüki.

Artikkel 11

Kalapüügikeelu aeg

1. Porcupine’i madalal on 1. maist kuni 31. maini 2013 keelatud püüda või pardal hoida järgmisi liike: meriluts, sinine molva ja harilik molva.

2. Käesoleva artikli kohaldamisel hõlmab Porcupine’i madal ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:







Punkt Laiuskraad Pikkuskraad 1 52° 27′ N 12° 19′ W 2 52° 40′ N 12° 30′ W 3 52° 47′ N 12° 39,600′ W 4 52° 47′ N 12° 56′ W 5 52° 13,5′ N 13° 53,830′ W 6 51° 22′ N 14° 24′ W 7 51° 22′ N 14° 03′ W 8 52° 10′ N 13° 25′ W 9 52° 32′ N 13° 07,500′ W 10 52° 43′ N 12° 55′ W 11 52° 43′ N 12° 43′ W 12 52° 38,800′ N 12° 37′ W 13 52° 27′ N 12° 23′ W 14 52° 27′ N 12° 19′ W

3. Erandina lõikest 1 lubatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 50 lõigetele 3, 4 ja 5 hoida Porcupine’i madalalt läbisõidul pardal nimetatud lõikes osutatud liike.

Artikkel 12

Keelud

1. ELi laevadel on keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike:

a) hiidhai (Cetorhinus maximus) ja mõrtsukhai (Carcharodon carcharias) kõikides vetes;

b) harilik heeringahai (Lamna nasus) kõikides vetes, välja arvatud neis, kus määruse (EL) nr 39/2013 ( 28 ) I lisa B osas on ette nähtud teisiti;

c) euroopa ingelhai (Squatina squatina) ELi vetes;

d) harilik rai (Dipturus batis) ICESi IIa rajooni ja ICESi III, IV, VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna ELi vetes;

e) musterrai (Raja undulata) ja valgerai (Raja alba) ICESi VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna ELi vetes;

f) logardrailased (Rhinobatidae) I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ja XII alapiirkonna ELi vetes;

g) hiid-sarvikrai (Manta birostris) kõikides vetes.

2. Kui lõikes 1 osutatud liike püütakse juhuslikult, ei tohi neid kahjustada. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.

Artikkel 13

Andmete edastamine

Kui liikmesriigid edastavad komisjonile püütud koguste lossimisandmeid määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohaselt, tuleb selleks kasutada käesoleva määruse I lisas sätestatud kalavarude koode.







II

PEATÜKK

Kalapüügi lubamine kolmandate riikide vetes

Artikkel 14

Kalapüügiload

1. Kolmanda riigi vetes kala püüdvatele ELi laevadele antavate kalapüügilubade maksimaalne arv on sätestatud III lisas.

2. Kui üks liikmesriik kannab määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 alusel kvoodi üle teisele liikmesriigile („vahetusleping”) III lisas sätestatud püügipiirkondades, tuleb üle kanda ka asjaomased püügiload ja teatada sellest komisjonile. III lisas sätestatud püügilubade üldarvu püügipiirkonna kohta ei tohi siiski ületada.







III

PEATÜKK

Kalapüügivõimalused piirkondlike kalandusorganisatsioonide reguleeritavates vetes

Artikkel 15

Kvootide ülekandmine ja vahetamine

1. Kui piirkondliku kalandusorganisatsiooni eeskirjade kohaselt on selle organisatsiooni lepinguosaliste vahel kvootide ülekandmine või vahetamine lubatud, võib liikmesriik („asjaomane liikmesriik”) seda arutada piirkondliku kalandusorganisatsiooni lepinguosalisega ning kehtestada vajaduse korral kavandatava kvootide ülekandmise või vahetamise võimalikud piirid.

2. Komisjon võib asjaomase liikmesriigi teatise alusel kinnitada kavandatava kvootide ülekandmise või vahetamise piirid, mida kõnealune liikmesriik on piirkondliku kalandusorganisatsiooni asjaomase lepinguosalisega kokku leppinud. Seejärel edastavad komisjon ja asjaomane piirkondliku kalandusorganisatsiooni lepinguosaline teineteisele põhjendamatu viivituseta oma nõusoleku sellist kvootide ülekandmist või vahetamist järgida. Komisjon teatab siis piirkondliku kalandusorganisatsiooni sekretariaadile kvootide kokkulepitud ülekandmisest või vahetamisest vastavalt selle organisatsiooni eeskirjadele.

3. Komisjon teavitab liikmesriike kvootide kokkulepitud ülekandmisest või vahetamisest.

4. Kvootide ülekandmise või vahetamise teel asjaomaselt piirkondliku kalandusorganisatsiooni lepinguosaliselt saadud või talle üle kantud kalapüügivõimalusi käsitatakse asjaomasele liikmesriigile eraldatud või tema püügivõimalustest maha arvestatud kvootidena alates hetkest, mil kvootide ülekandmine või vahetamine jõustub kooskõlas piirkondliku kalandusorganisatsiooni asjaomase lepinguosalisega sõlmitud kokkuleppega või vajaduse korral asjaomase piirkondliku kalandusorganisatsiooni eeskirjadega. Selline eraldamine ei muuda kalapüügivõimaluste olemasolevat jaotust liikmesriikide vahel kooskõlas püügitegevuse suhtelise stabiilsuse põhimõttega.







1.

Osa

ICCATI Konventsiooni ala

Artikkel 16

Hariliku tuuni püüdmise, kasvatamise ja nuumamise võimsuse piirangud

1. Nende ELi söödalaevade ja veoõngedega laevade arvu, millel on lubatud Atlandi ookeani idaosas aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille suurus ja kaal on vahemikus 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm, piiratakse IV lisa punkti 1 kohaselt.

2. Nende rannalähedase väiksemahulise püügiga tegelevate ELi laevade arvu, millel on lubatud Vahemeres aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille suurus ja kaal on vahemikus 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm, piiratakse IV lisa punkti 2 kohaselt.

3. Nende ELi laevade arvu, mis püüavad kasvatamise eesmärgil Aadria meres harilikku tuuni, mille kaal ja suurus on vahemikus 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm, piiratakse IV lisa punkti 3 kohaselt.

4. Nende kalalaevade arvu ja kogumahutavuse abil väljendatud püügivõimsust, millel on luba Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres harilikku tuuni püüda, pardal hoida, ümber laadida, transportida või lossida, piiratakse IV lisa punkti 4 kohaselt.

5. Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel harilikku tuuni püüdvate tuunimõrdade arvu piiratakse IV lisa punkti 5 kohaselt.

6. Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni kasvatamis- ja nuumamisvõimsust ning kalakasvandustesse viidava loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalset kogust piiratakse IV lisa punkti 6 kohaselt.

Artikkel 17

Harrastus- ja sportpüük

Liikmesriigid eraldavad ID lisa kohaselt neile eraldatud kvootide arvelt erikvoodi hariliku tuuni harrastus- ja sportpüügiks.

Artikkel 18

Haid

1. Suursilm-rebashaide (Alopias superciliosus) rümpade või nende osade pardalhoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud mis tahes püügi puhul.

2. Keelatud on perekonda Alopias spp kuuluvate rebashaide sihtpüük.

3. Sphyrnidae perekonna (v.a Sphyrna tiburo) vasarhai rümpade või nende osade pardalhoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud seoses ICCATi konventsiooni alas toimuva püügiga.

4. Pikkuim-hallhaide (Carcharhinus longimanus) rümpade või nende osade pardalhoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud mis tahes püügi puhul.

5. Siidhallhaide (Carcharhinus falciformis) pardalhoidmine on keelatud mis tahes püügi puhul.







2.

Osa

CCAMLRI Konventsiooni ala

Artikkel 19

Keelud ja püügipiirangud

1. V lisa A osas nimetatud liikide sihtpüük on kõnealuses lisas nimetatud piirkondades ja ajavahemikel keelatud.

2. Teadusuuringutega seotud püügi suhtes kohaldatakse V lisa B osas sätestatud lubatud kogupüügi määrasid ja kaaspüügi piirnorme kõnealuses osas nimetatud alapiirkondades.

Artikkel 20

Uurimuslik kalapüük

1. Ainult CCAMLRi komisjoni liikmeks olevad liikmesriigid võivad 2013. aastal osaleda Dissostichus spp. õngejadaga uurimuslikus püügis FAO alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning rajoonides 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a väljaspool riikliku jurisdiktsiooni all olevaid piirkondi. Kui liikmesriik kavatseb sellises püügis osaleda, teavitab ta CCAMLRi sekretariaati kooskõlas määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklitega 7 ja 7a ning igal juhul hiljemalt 1. juuniks 2013.

2. FAO alapiirkondade 88.1 ja 88.2 ning rajoonide 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a lubatud kogupüük ja kaaspüügi piirnormid ning nende jaotus iga alapiirkonna või rajooni väikeste uurimisalade (SSRU) vahel määratakse kindlaks V lisa B osas. Kalapüük mis tahes väikeses uurimisalas lõpetatakse niipea, kui deklareeritud saak ulatub kindlaksmääratud lubatud kogupüügini, ning uurimisala suletakse ülejäänud püügihooajaks püügiks.

3. Kala püütakse võimalikult suures geograafilises ja batümeetrilises ulatuses, et saada teavet, mis on vajalik püügivõime kindlaksmääramiseks, ning vältida saagi ja püügikoormuse liiga tihedat koondumist. Alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning samuti rajoonides 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a on keelatud püük 550 m sügavusjoonest kõrgemal.

Artikkel 21

Tavalise hiilgevähi püük 2013/2014. püügihooajal

1. Üksnes CCAMLR komisjoni liikmeteks olevad liikmesriigid võivad 2013/2014. püügihooajal püüda tavalist hiilgevähki (Euphausia superba) CCAMLR konventsiooni alas. Kui liikmesriik kavatseb püüda tavalist hiilgevähki CCAMLRi konventsiooni alas, teavitab ta CCAMLRi sekretariaati kooskõlas määruse (EÜ) nr 601/2004 artikliga 5a, ja komisjoni igal juhul hiljemalt 1. juuniks 2013:

a) oma kavatsusest püüda tavalist hiilgevähki, kasutades selleks V lisa C osas esitatud vormi;

b) püügivahendite kujust, kasutades selleks V lisa D osas esitatud vormi.

2. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teatis sisaldab teavet, mis tuleb määruse (EÜ) nr 601/2004 artikli 3 kohaselt esitada iga laeva kohta, millele liikmesriik tavalise hiilgevähi püügis osalemiseks loa annab.

3. Liikmesriigid, kes kavatsevad püüda tavalist hiilgevähki CCAMLRi konventsiooni alas, esitavad teatise oma vastavast kavatsusest üksnes nende laevade kohta, millel on selleks luba ning mis teatamise ajal sõidavad tema lipu all või teise CCAMLRi liikme lipu all, kuid mis püügi ajal eeldatavalt sõidavad nimetatud liikmesriigi lipu all.

4. Liikmesriigid võivad lubada tavalise hiilgevähi püügis osaleda muul kui käesoleva artikli lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt CCAMLRi sekretariaadile teatatud laeval, juhul kui luba omaval laeval ei ole võimalik osaleda põhjendatud funktsionaalsetel põhjustel või vääramatu jõu tõttu. Sel juhul teavitab asjaomane liikmesriik viivitamatult CCAMLRi sekretariaati ja komisjoni ning esitab:

a) täielikud andmed asenduslaeva(de) kohta, sealhulgas määruse (EÜ) nr 601/2004 artikliga 3 ette nähtud teabe;

b) põhjaliku aruande asendamise põhjuste kohta ning kõik asjakohased täiendavad dokumendid või viited.

5. Liikmesriigid ei luba tavalise hiilgevähi püügis osaleda laevadel, kes on kantud CCAMLRi nimekirja ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevatest laevadest.







3.

Osa

IOTC Piirkond

Artikkel 22

IOTC konventsiooni alas kala püüdvate laevade püügivõimsuse piiramine

1. IOTC piirkonnas troopikatuuni püüdvate ELi laevade maksimaalne arv ja nende vastav kogumahutavusena (GT) väljendatud püügivõimsus on sätestatud VI lisa punktis 1.

2. IOTC konventsiooni alas mõõkkala (Xiphias gladius) ja pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) püüdvate ELi laevade maksimaalne arv ja nende vastav kogumahutavusena (GT) väljendatud püügivõimsus on sätestatud VI lisa punktis 2.

3. Liikmesriigid võivad lõigete 1 ja 2 kohaselt ühes või teises püügipiirkonnas tegutsevad laevad ümber jaotada, kui nad tõendavad komisjonile, et see muutus ei suurenda asjaomase kalavaru püügikoormust.

4. Liikmesriigid tagavad, et nende laevastikus püügivõimsuse kavandatava ülekandmise puhul oleksid asjaomased laevad IOTC laevade registris või mõne muu piirkondliku kalandusorganisatsiooni tuunipüügi registris. Üle ei kanta laevu, mis on mõne piirkondliku kalandusorganisatsiooni nimekirjas kui teatamata, ebaseadusliku ja reguleerimata kalapüügiga tegelev laev.

5. Liikmesriigid võivad IOTC-le esitatud arengukavade rakendamise arvessevõtmiseks suurendada oma püügivõimsust üle lõigetes 1 ja 2 osutatud ülemmäärade, kuid üksnes neis kavades kehtestatud piiride ulatuses.

Artikkel 23

Haid

1. Kõikide perekonda Alopiidae kuuluvate rebashaide liikide rümpade või nende osade pardalhoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud mis tahes püügi puhul.

2. Kui lõikes 1 osutatud liike püütakse juhuslikult, ei tohi neid kahjustada. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.







4.

Osa

SPRFMO Konventsiooni ala

▼M1

Artikkel 24

Pelaagiline kalapüük – püügivõimsuse piirangud

Liikmesriigid, kes 2007., 2008. või 2009. aastal tegelesid SPRFMO konventsiooni alas aktiivselt pelaagilise kalapüügiga, piiravad 2013. aastal oma lipu all sõitvate pelaagilisi kalavarusid püüdvate laevade kogu püügivõimsust kõnealuses piirkonnas liidu kogutasemeni, 78 600 GTni.

Artikkel 25

Pelaagiline kalapüük – lubatud kogupüük

1. Üksnes liikmesriigid, kes 2007., 2008. või 2009. aastal tegelesid SPRFMO konventsiooni alas aktiivselt pelaagilise kalapüügiga, nagu on määratletud artiklis 24, võivad kõnealuses piirkonnas püüda pelaagilisi kalavarusid kooskõlas IJ lisas sätestatud lubatud kogupüügiga.

2. IJ lisas sätestatud püügivõimalusi võib kasutada üksnes tingimusel, et liikmesriigid saadavad komisjonile hiljemalt järgneva kuu viiendaks kuupäevaks SPRFMO sekretariaadile edastamiseks SPRFMO konventsioonialas aktiivse kalapüügi või ümberlaadimisega tegelevate laevade nimekirja, laevaseiresüsteemi (VMS) aruanded, igakuised püügiaruanded ja olemasolu korral andmed sadamakülastuste kohta.

▼B

Artikkel 26

Põhjalähedane kalapüük

Liikmesriigid, kellel tõendatult oli põhjalähedase kalapüügi püügikoormus või saak SPRFMO konventsiooni alas ajavahemikul 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006, piiravad oma laevade püügikoormust või saaki järgmiselt:

a) hoiavad püügikoormuse või saagi kõnealuse ajavahemiku keskmisel tasemel ning

b) püüavad üksnes neis SPRFMO konventsiooni alas osades, kus põhjalähedane kalapüük on toimunud eelneval kalapüügihooajal.







5.

Osa

IATTC Konventsiooni ala

Artikkel 27

Seinnoodapüük

1. Kulduim-tuuni (Thunnus albacares), suursilm-tuuni (Thunnus obesus) ja vööttuuni (Katsuwonus pelamis) püük on seinnoota kasutavate laevadega keelatud järgmiselt:

a) 29. juulist kuni 28. septembrini 2013 või 18. novembrist 2013 kuni 18. jaanuarini 2014 järgmiste piiridega määratud alal: — Vaikse ookeani Ameerika rannik, — 150° läänepikkust, — 40° põhjalaiust, — 40° lõunalaiust

b) 29. septembrist kuni 29. oktoobrini 2013 järgmiste piiridega määratud alal: — 96° läänepikkust, — 110° läänepikkust, — 4° põhjalaiust, — 3° lõunalaiust.

2. Asjaomased liikmesriigid teavitavad komisjoni lõike 1 kohaselt valitud keeluajast enne 1. aprilli 2013. Kõik asjaomaste liikmesriikide seinnoodalaevad lõpetavad lõikes 1 määratud piirkonnas valitud perioodiks seinnoodapüügi.

3. IATTC konventsiooni alas tuuni püüdvad seinnoodalaevad hoiavad pardal ja seejärel lossivad või laadivad ümber kogu kulduim-tuuni, suursilm-tuuni ja vööttuuni saagi.

4. Lõiget 3 ei kohaldata järgmistel juhtudel:

a) kui kala on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu või

b) kui reisi lõpuosa viimase püügikorraga püütud tuuni mahutamiseks ei pruugi olla piisavalt vaba lastiruumi.

5. IATTC konventsiooni alas on keelatud püüda pikkuim-hallhaisid (Carcharhinus longimanus) ning pardal hoida, ümber laadida, ladustada, müügiks pakkuda, müüa või lossida pikkuim-hallhaide rümpasid või mis tahes osi.

6. Juhusliku püügi korral ei tohi lõikes 5 osutatud liike kahjustada. Laeva käitaja peab nende liikide isendid viivitamata vette tagasi laskma, samuti peab ta:

a) registreerima vettelastud kalade arvu ja märkima nende seisukorra (surnud või elus);

b) edastama punktis a märgitud teabe oma lipuliikmesriigile. Liikmesriigid edastavad selle teabe komisjonile 31. jaanuariks 2013.







6.

Osa

SEAFO Konventsiooni ala

Artikkel 28

Süvamerehaide püügi keeld

SEAFO konventsiooni alas on keelatud järgmiste süvamerehaide sihtpüük:

— railased (Rajidae),

— harilik ogahai (Squalus acanthias),

— tumehai (Etmopterus bigelowi),

— hai (Etmopterus brachyurus),

— suur tumehai (Etmopterus princeps),

— ronkjas tumehai (Etmopterus pusillus),

— hai (Apristurus manis),

— hai (Scymnodon squamulosus),

— Selachimorpha seltsi kuuluvad süvamerehaid.







7.

Osa

WCPFC Konventsiooni ala

▼M1

Artikkel 29

Suursilm-tuuni, kulduim-tuuni ja vööttuuni püügikoormuse piirangud

Liikmesriigid tagavad, et ei suurene püügipäevade arv, mis on eraldatud suursilm-tuuni (Thunnus obesus), kulduim-tuuni (Thunnus albacares) ja vööttuuni (Katsuwonus pelamis) püüdvatele seinnoodalaevadele avamerel WCPFC konventsiooniala selles osas, mis asub 20 ° põhjalaiuse ja 20 ° lõunalaiuse vahel.

▼B

Artikkel 30

Peibutuspüügivahenditega püügiks suletud piirkond

▼M1

1. WCPFC konventsiooniala selles osas, mis asub 20 ° põhjalaiuse ja 20 ° lõunalaiuse vahel, on püük peibutusvahendeid kasutavate seinnoodalaevadega keelatud 1. juulist 2013 (kell 00.00) kuni 31. oktoobrini 2013 (kell 24.00). Kõnealusel ajavahemikul võib seinnoodalaev WCPFC konventsiooniala selles osas kala püüda üksnes juhul, kui selle pardal on vaatleja, kes jälgib, et laev mitte mingil ajahetkel:

a) ei kasuta peibutuspüügivahendit ega seonduvaid elektroonilisi seadmeid,

b) ei püüa kalaparvi peibutuspüügivahenditega.

▼B

2. Kõik lõikes 1 osutatud WCPFC konventsiooniala osas püügiga tegelevad seinnoodalaevad hoiavad pardal ning lossivad või laadivad ümber kõik püütud suursilm-tuunid, kulduim-tuunid ja vööttuunid.

3. Lõiget 2 ei kohaldata järgmistel juhtudel:

a) reisi lõpuosas, kui laeval ei ole piisavalt vaba lastiruumi kogu püütud kala mahutamiseks;

b) kui kala on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu või

c) kui külmutusseadmetel tekib tõsine rike.

▼M1

Artikkel 30a

IATTC ja WCPFC vaheline kattuv piirkond

1. Laevade suhtes, mis on kantud üksnes WCPFC registrisse, kohaldatakse artiklites 29–31 sätestatud meetmeid, kui need püüavad kala IATTC ja WCPFC vahelises kattuvas piirkonnas, mis on määratletud artikli 4 punktis n.

2. Laevade suhtes, mis on kantud nii WCPFC kui ka IATTC registrisse, samuti laevade suhtes, mis on kantud üksnes IATTC registrisse, kohaldatakse artikli 27 lõike 1 punktis a ja artikli 27 lõigetes 2–6 sätestatud meetmeid, kui need püüavad kala IATTC ja WCPFC vahelises kattuvas piirkonnas, mis on määratletud artikli 4 punktis n.

▼B

Artikkel 31

Mõõkkalapüügi luba omavate ELi laevade arvu piiramine

WCPFC konventsiooni alas, paralleelist 20° lõunalaiust lõuna pool asuvates piirkondades mõõkkala (Xiphias gladius) püügiks luba omavate ELi laevade maksimaalne arv on esitatud VII lisas.







8.

Osa

Beringi meri

Artikkel 32

Püügikeeld Beringi mere avamerepiirkonnas

Beringi mere avamerepiirkonnas on keelatud püüda vaikse ookeani mintaid (Theragra chalcogramma).







III

JAOTIS

KOLMANDATE RIIKIDE LAEVADE KALAPÜÜGIVÕIMALUSED ELi VETES

Artikkel 33

Lubatud kogupüük

Norra lipu all sõitvatel kalalaevadel ning Fääri saartel registreeritud kalalaevadel on lubatud püüda ELi vetes kala käesoleva määruse I lisas sätestatud lubatud kogupüügi piires ning käesoleva määrusega ja määruse (EÜ) nr 1006/2008 III peatükiga ette nähtud tingimustel.

Artikkel 34

Kalapüügiload

1. ELi vetes kala püüdvatele kolmanda riigi laevadele antavate püügilubade maksimaalne arv on sätestatud VIII lisas.

2. Kalu liigist, millele on kehtestatud lubatud kogupüük, ei tohi pardal hoida ega lossida, välja arvatud juhul, kui saagi on püüdnud kolmanda riigi laevad, millel on kvoot ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud.

Artikkel 35

Keelud

1. Kolmandate riikide laevadel on keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike:

a) hiidhai (Cetorhinus maximus) ja mõrtsukhai (Carcharodon carcharias) ELi vetes;

b) euroopa ingelhai (Squatina squatina) ELi vetes;

c) harilik rai (Dipturus batis) ICESi IIa rajooni ja ICESi III, IV, VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna ELi vetes;

d) musterrai (Raja undulata) ja valgerai (Raja alba) ICESi VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna ELi vetes;

e) harilik heeringahai (Lamna nasus) ELi vetes;

f) logardrailased (Rhinobatidae) I, II, III, IV, V, VI, VIII, IX, X ja XII alapiirkonna ELi vetes;

g) hiid-sarvikrai (Manta birostris) ELi vetes.

2. Kui lõikes 1 osutatud liike püütakse juhuslikult, ei tohi neid kahjustada. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.







IV

JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 36

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013.

Artiklit 8 kohaldatakse alates 1. veebruarist 2013.

Artiklite 19, 20 ja 21 ning IE ja V lisa sätteid kalapüügivõimaluste kohta CCAMLRi konventsiooni alas kohaldatakse alates nendes täpsustatud kuupäevadest.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









LISADE NIMEKIRI

I LISA : ELi laevadele kohaldatav lubatud kogupüük (TAC) piirkondades, kus kehtib lubatud kogupüük, liikide ja piirkondade kaupa

IA LISA : Skagerrak, Kattegat, ICESi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV alapiirkond, CECAFi ELi veed

IB LISA : Atlandi ookeani kirdeosa ja Gröönimaa, ICESi I, II, V, XII JA XIV alapiirkond ning NAFO piirkonna 1 Gröönimaa veed

IC LISA : Atlandi ookeani loodeosa – NAFO konventsiooni ala

ID LISA : Pika rändega liigid – kõik püügipiirkonnad

IE LISA : Antarktika – CCAMLRi konventsiooni ala

IF LISA : Atlandi ookeani kaguosa – SEAFO konventsiooni ala

IG LISA : Siniuim-tuun – kõik piirkonnad

IH LISA : WCPFC konventsiooni ala

IJ LISA : SPRFMO konventsiooni ala

IIA LISA : Kalalaevade püügikoormus seoses teatavate tursa-, lesta- ja merikeelevarude majandamisega Skagerrakis, ICESi IIIa rajooni selles osas, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat, ICESi IV alapiirkonnas, ICESi IIa rajooni ELi vetes ning ICESi VIId rajoonis

IIB LISA : Kalalaevade püügivõimalused tobiapüügil ICESi IIa ja IIIa rajoonis ning ICESi IV alapiirkonnas

III LISA : Kolmanda riigi vetes kala püüdvate ELi laevade kalapüügilubade maksimaalne arv

IV LISA : ICCATi konventsiooni ala

V LISA : CCAMLRi konventsiooni ala

VI LISA : IOTC piirkond

VII LISA : WCPFC konventsiooni ala

VIII LISA : ELi vetes kala püüdvate kolmandate riikide laevade kalapüügilubadega seotud koguselised piirangud









I LISA

ELI LAEVADELE KOHALDATAV LUBATUD KOGUPÜÜK (TAC) PIIRKONDADES, KUS KEHTIB LUBATUD KOGUPÜÜK, LIIKIDE JA PIIRKONDADE KAUPA

IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG, IH ja IJ lisade tabelites sätestatakse kalavarude kaupa lubatud kogupüük (TAC) ja kvoodid (eluskaalu tonnides, kui ei ole sätestatud teisiti) ning vajaduse korral nende kasutamisega seotud funktsionaalsed tingimused. Kõigi käesolevas lisas sätestatud kalapüügivõimaluste suhtes kohaldatakse määruses (EÜ) nr 1224/2009 sätestatud eeskirju, eelkõige nimetatud määruse artikleid 33 ja 34.

Viited püügipiirkondadele on viited ICESi püügipiirkondadele, kui ei ole kindlaks määratud teisiti. Igas piirkonnas osutatakse kalavarudele liigi ladinakeelse nimetuse tähestikulises järjekorras. Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist ladinakeelsete nimetuste ja tavanimetuste vastavustabelit:







Teaduslik nimetus Kolmetäheline kood Tavanimetus Amblyraja radiata RJR Tähtrai Ammodytes spp. SAN Tobiad Argentina silus ARU Põhjaatlandi hõbekala Beryx spp. ALF Limapead Brosme brosme USK Meriluts Caproidae BOR Hirvkalalased Centrophorus squamosus GUQ Hall lühiogahai Centroscymnus coelolepis CYO Portugali süvahai Chaceon spp. GER Süvamere punakrabid Chaenocephalus aceratus SSI Krokodilljääkala Champsocephalus gunnari ANI Haugjääkala Chionoecetes spp. PCR Arktikakrabid Clupea harengus HER Heeringas Coryphaenoides rupestris RNG Kalju-tömppeakala Dalatias licha SCK Šokolaad-ogahai Deania calcea DCA Pikkkoon-hai Dipturus batis RJB Harilik rai Dissostichus eleginoides TOP Patagoonia kihvkala Dissostichus mawsoni TOA Antarktika kihvkala Engraulis encrasicolus ANE Anšoovis Etmopterus princeps ETR Suur tumehai Etmopterus pusillus ETP Ronkjas tumehai Euphausia superba KRI Tavaline hiilgevähk Gadus morhua COD Tursk Galeorhinus galeus GAG Supi-nugishai Glyptocephalus cynoglossus WIT Pikklest Gobionotothen gibberifrons NOG Roheline rüntnototeenia Hippoglossoides platessoides PLA Harilik karelest Hippoglossus hippoglossus HAL Harilik hiidlest Hoplostethus atlanticus ORY Atlandi karekala Illex illecebrosus SQI Lühiuimkalmaar Lamna nasus POR Harilik heeringahai Lepidonotothen squamifrons NOS Hall nototeenia Lepidorhombus spp. LEZ Megrimid Leucoraja naevus RJN Kägurai Limanda ferruginea YEL Ruske soomuslest Limanda limanda DAB Harilik soomuslest Lophiidae ANF Merikuratlased Macrourus spp. GRV Pikksabad Makaira nigricans BUM Sinine marliin Mallotus villosus CAP Moiva Manta birostris RMB Hiid-sarvikrai Martialia hyadesi SQS Tähtkalmaar Melanogrammus aeglefinus HAD Kilttursk Merlangius merlangus WHG Merlang Merluccius merluccius HKE Merluus Micromesistius poutassou WHB Põhjaputassuu Microstomus kitt LEM Väikesuulest Molva dypterygia BLI Sinine molva Molva molva LIN Harilik molva Nephrops norvegicus NEP Norra salehomaar Notothenia rossii NOR Marmornototeenia Pandalus borealis PRA Harilik süvameregarneel Paralomis spp. PAI Krabid Penaeus spp. PEN Viburhännakud Platichthys flesus FLE Lest Pleuronectes platessa PLE Atlandi merilest Pleuronectiformes FLX Lestalised Pollachius pollachius POL Pollak Pollachius virens POK Põhjaatlandi süsikas Psetta maxima TUR Harilik kammeljas Pseudochaenichthys georgianus SIG Tume ebajääkala Raja alba RJA Valgerai Raja brachyura RJH Blondrai Raja circularis RJI Liivrai Raja clavata RJC Ogarai Raja fullonica RJF Šagräänrai Raja (Dipturus) nidarosiensis JAD Norra rai Raja microocellata RJE Väikesilmrai Raja montagui RJM Tähnikrai Raja undulata RJU Musterrai Rajiformes SRX Railised Reinhardtius hippoglossoides GHL Süvalest Scomber scombrus MAC Makrell Scophthalmus rhombus BLL Sile kammeljas Sebastes spp. RED Meriahvenad Solea solea SOL Harilik merikeel Solea spp. SOO Merikeeled Sprattus sprattus SPR Kilu Squalus acanthias DGS Harilik ogahai Tetrapturus albidus WHM Valge odanina Thunnus maccoyii SBF Siniuim-tuun Thunnus obesus BET Suursilm-tuun Thunnus thynnus BFT Harilik tuun Trachurus murphyi CJM Tšiili stauriid Trachurus spp. JAX Stauriidid Trisopterus esmarkii NOP Norra tursik Urophycis tenuis HKW Valge ameerikaluts Xiphias gladius SWO Mõõkkala

Järgmine tavanimetuste ja ladinakeelsete nimetuste vastavustabel on esitatud üksnes selgitamiseks.







Anšoovis ANE Engraulis encrasicolus Antarktika kihvkala TOA Dissostichus mawsoni Arktikakrabid PCR Chionoecetes spp. Atlandi karekala ORY Hoplostethus atlanticus Atlandi merilest PLE Pleuronectes platessa Blondrai RJH Raja brachyura Hall lühiogahai GUQ Centrophorus squamosus Hall nototeenia NOS Lepidonotothen squamifrons Harilik heeringahai POR Lamna nasus Harilik hiidlest HAL Hippoglossus hippoglossus Harilik kammeljas TUR Psetta maxima Harilik karelest PLA Hippoglossoides platessoides Harilik merikeel SOL Solea solea Harilik molva LIN Molva molva Harilik ogahai DGS Squalus acanthias Harilik rai RJB Dipturus batis Harilik soomuslest DAB Limanda limanda Harilik süvameregarneel PRA Pandalus borealis Harilik tuun BFT Thunnus thynnus Haugjääkala ANI Champsocephalus gunnari Heeringas HER Clupea harengus Hiid-sarvikrai RMB Manta birostris Hirvkalalased BOR Caproidae Kalju-tömppeakala RNG Coryphaenoides rupestris Kilttursk HAD Melanogrammus aeglefinus Kilu SPR Sprattus sprattus Krabid PAI Paralomis spp. Krokodilljääkala SSI Chaenocephalus aceratus Kägurai RJN Leucoraja naevus Lest FLE Platichthys flesus Lestalised FLX Pleuronectiformes Liivrai RJI Raja circularis Limapead ALF Beryx spp. Lühiuimkalmaar SQI Illex illecebrosus Makrell MAC Scomber scombrus Marmornototeenia NOR Notothenia rossii Megrimid LEZ Lepidorhombus spp. Meriahvenad RED Sebastes spp. Merikeeled SOO Solea spp. Merikuratlased ANF Lophiidae Meriluts USK Brosme brosme Merlang WHG Merlangius merlangus Merluus HKE Merluccius merluccius Moiva CAP Mallotus villosus Musterrai RJU Raja undulata Mõõkkala SWO Xiphias gladius Norra rai JAD Raja (Dipturus) nidarosiensis Norra salehomaar NEP Nephrops norvegicus Norra tursik NOP Trisopterus esmarkii Ogarai RJC Raja clavata Patagoonia kihvkala TOP Dissostichus eleginoides Pikkkoon-hai DCA Deania calcea Pikklest WIT Glyptocephalus cynoglossus Pikksabad GRV Macrourus spp. Pollak POL Pollachius pollachius Portugali süvahai CYO Centroscymnus coelolepis Põhjaatlandi hõbekala ARU Argentina silus Põhjaatlandi süsikas POK Pollachius virens Põhjaputassuu WHB Micromesistius poutassou Railised SRX Rajiformes Roheline rüntnototeenia NOG Gobionotothen gibberifrons Ronkjas tumehai ETP Etmopterus pusillus Ruske soomuslest YEL Limanda ferruginea Sile kammeljas BLL Scophthalmus rhombus Sinine marliin BUM Makaira nigricans Sinine molva BLI Molva dypterygia Siniuim-tuun SBF Thunnus maccoyii Stauriidid JAX Trachurus spp. Supi-nugishai GAG Galeorhinus galeus Suur tumehai ETR Etmopterus princeps Suursilm-tuun BET Thunnus obesus Süvalest GHL Reinhardtius hippoglossoides Süvamere punakrabid GER Chaceon spp. Šagräänrai RJF Raja fullonica Šokolaad-ogahai SCK Dalatias licha Tavaline hiilgevähk KRI Euphausia superba Tobiad SAN Ammodytes spp. Tšiili stauriid CJM Trachurus murphyi Tume ebajääkala SIG Pseudochaenichthys georgianus Tursk COD Gadus morhua Tähnikrai RJM Raja montagui Tähtkalmaar SQS Martialia hyadesi Tähtrai RJR Amblyraja radiata Valge ameerikaluts HKW Urophycis tenuis Valge odanina WHM Tetrapturus albidus Valgerai RJA Raja alba Viburhännakud PEN Penaeus spp. Väikesilmrai RJE Raja microocellata Väikesuulest LEM Microstomus kitt









IA LISA

Skagerrak, Kattegat, ICESi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV alapiirkond, CECAFi ELi veed







Liik: Tobiad Ammodytes spp. Püügi-piirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (SAN/04-N.) Taani 0 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Ühendkuningriik 0 Euroopa Liit 0 TAC Ei kohaldata

▼M1







Liik: Tobiad ja seotud kaaspüük Ammodytes spp. Püügipiirkond: IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (1) Taani 249 006 (2) Analüütiline TACMääruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 ei kohaldata.Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata. Ühendkuningriik 5 443 (2) Saksamaa 381 (2) Rootsi 9 144 (2) Liit 263 974 Norra 22 450 Lubatud kogupüük (TAC) 286 424 (1) Välja arvatud kuue meremiili kaugusel Ühendkuningriigi lähtejoonest Shetlandi, Fair Isle’i ja Foula lähedal asuvad veed. (2) Vähemalt 98 % lossitud saagist võrreldes TAC-iga peab olema tobiasaak. Hariliku soomuslesta, makrelli ja merlangi kaaspüük arvestatakse maha ülejäänud 2 %st TACist (OT1/*2A3A4). Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid järgmistes IIB lisas määratletud tobiavarude majandamispiirkondades:



Püügipiirkond: tobiavarude majandamispiirkondade ELi veed 1 2 3 4 5 6 7 (SAN/234_1) (SAN/234_2) (SAN/234_3) (SAN/234_4) (SAN/234_5) (SAN/234_6) (SAN/234_7) Taani 190 635 16 549 37 731 3 773 0 317 0 Ühendkuningriik 4 167 362 825 82 0 7 0 Saksamaa 292 25 58 6 0 0 0 Rootsi 7 000 608 1 386 139 0 12 0 Liit 202 094 17 544 40 000 4 000 0 336 0 Norra 22 450 0 0 0 0 0 0 Kokku 224 544 17 544 40 000 4 000 0 336 0

▼B







Liik: Meriluts Brosme brosme Püügi-piirkond: I, II ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (USK/1214EI) Saksamaa 6 (1) Analüütiline TAC Prantsusmaa 6 (1) Ühendkuningriik 6 (1) Muud 3 (1) Euroopa Liit 21 (1) TAC 21 (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: Meriluts Brosme brosme Püügi-piirkond: IV püügipiirkonna ELi veed (USK/04-C.) Taani 64 Analüütiline TAC Saksamaa 19 Prantsusmaa 44 Rootsi 6 Ühendkuningriik 96 Muud 6 (1) Euroopa Liit 235 TAC 235 (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.

▼M1







Liik: Meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (USK/567EI.) Saksamaa 13 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. Hispaania 46 Prantsusmaa 548 Iirimaa 53 Ühendkuningriik 264 Muud 13 (1) Liit 937 Norra 2 923 (2) (3) (4) TAC 3 860 (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. (2) Võib püüda IIa, IV, Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi vetes (USK/*24X7C). (3) Eritingimus: selle alusel on Vb, VI ja VII püügipiirkonnas igal ajal lubatud muude kalaliikide juhupüük 25 % laeva kohta. Nimetatud protsenti võib siiski ületada esimese 24 tunni jooksul pärast püügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus Vb, VI ja VII püügipiirkonnas ei tohi ületada 3 000 tonni (OTH/*5B67-). (4) Kaasa arvatud harilik molva. Norra kvoodid on järgmised: harilik molva 6 140 tonni (LIN/*5B67-) ja meriluts 2 923 tonni (USK/*5B67-) ning need on vastastikku asendatavad kuni 2 000 tonni ulatuses ja püütakse üksnes õngejadadega Vb, VI ja VII püügipiirkonnas.

▼B







Liik: Meriluts Brosme brosme Püügi-piirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (USK/04-N.) Belgia 0 (1) Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Taani 0 (1) Saksamaa 0 (1) Prantsusmaa 0 (1) Madalmaad 0 (1) Ühendkuningriik 0 (1) Euroopa Liit 0 (1) TAC Ei kohaldata (1) Ajutine kvoot artikli 1 lõike 3 kohaselt.

▼M1







Liik: Heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: IIIa püügipiirkond (HER/03 A.) Taani 23 115 (2) Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Saksamaa 370 (2) Rootsi 24 180 (2) Liit 47 665 (2) TAC 55 000 (1) Lossitud kogused, kui heeringas on püütud püügivahenditega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. (2) Eritingimus: kuni 50 % sellest kogusest võib püüda IV püügipiirkonna ELi vetes (HER/*04-C.).







Liik: Heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: IV püügipiirkonna ELi ja Norra veed põhja pool 53°30′ N (HER/4AB.) Taani 81 945 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Saksamaa 50 632 Prantsusmaa 23 464 Madalmaad 59 995 Rootsi 4 863 Ühendkuningriik 65 901 Liit 286 800 Norra 138 620 (2) TAC 478 000 (1) Lossitud kogused, kui heeringas on püütud võrkudega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. Liikmesriigid teatavad eraldi IVa (HER/04A.) ja IVb (HER/04B.) püügipiirkonnas püütud heeringa lossitud kogused. (2) Sellest kuni 50 000 tonni võib püüda IVa ja IVb (HER/*4AB-C) püügipiirkonna ELi vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvatakse maha lubatud kogupüügi Norra osast. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



Norra veed lõuna pool 62° N (HER/*04N-) (1) Liit 50 000 (1) Lossitud kogused, kui heeringas on püütud võrkudega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. Liikmesriigid teatavad eraldi IVa (HER/*4AN.) ja IVb (HER/*4BN.) püügipiirkonnas püütud heeringa lossitud kogused.







Liik: Heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (HER/04-N.) Rootsi 922 (1) Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Liit 922 TAC 478 000 (1) Tursa, kilttursa, pollaku, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.







Liik: Heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: IIIa püügipiirkond (HER/03 A-BC) Taani 5 692 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Saksamaa 51 Rootsi 916 Liit 6 659 TAC 6 659 (1) Üksnes lossitud kogused, kui heeringas on kaaspüügina püütud võrkudega, mille silmasuurus on väiksem kui 32 mm.







Liik: Heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: IV ja VIId püügipiirkond ning IIa püügipiirkonna ELi veed (HER/2A47DX) Belgia 71 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Taani 13 787 Saksamaa 71 Prantsusmaa 71 Madalmaad 71 Rootsi 67 Ühendkuningriik 262 Liit 14 400 TAC 14 400 (1) Üksnes lossitud kogused, kui heeringas on kaaspüügina püütud võrkudega, mille silmasuurus on väiksem kui 32 mm.







Liik: Heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: IVc ja VIId püügipiirkond (2) (HER/4CXB7D) Belgia 9 285 (3) Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Taani 1 187 (3) Saksamaa 733 (3) Prantsusmaa 13 035 (3) Madalmaad 23 276 (3) Ühendkuningriik 5 064 (3) Liit 52 580 TAC 478 000 (1) Üksnes sellise heeringa lossitud kogused, mis on püütud võrkudega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. (2) Välja arvatud Blackwateri kalavaru: viide heeringavarule Thamesi suudme merepiirkonnas ning piirneb joonega, mis kulgeb otse lõuna suunas Landguard Pointist (51°56’ N, 1°19,1’ E) laiuskraadini 51°33’ N ning sealt otse lääne suunas Ühendkuningriigi rannikul asuva punktini. (3) Eritingimus: sellest kvoodist kuni 50 % võib püüda IVb püügipiirkonnas (HER/*04B.).

▼B







Liik: Heeringas Clupea harengus Püügi-piirkond: Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (1) (HER/5B6ANB) Saksamaa 3 072 Analüütiline TAC Prantsusmaa 581 Iirimaa 4 151 Madalmaad 3 072 Ühendkuningriik 16 604 Euroopa Liit 27 480 TAC 27 480 (1) Viide heeringavarudele ICESi VIa püügipiirkonna selles osas, mis asub 7° läänepikkusest ida pool ja 55° põhjalaiusest põhja pool või 7° läänepikkusest lääne pool ja 56° põhjalaiusest põhja pool, välja arvatud Clyde’i piirkond.

▼M1







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: Skagerrak (COD/03AN.) Belgia 9 (1) Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Taani 3 026 (1) Saksamaa 76 (1) Madalmaad 19 (1) Rootsi 530 (1) Liit 3 660 TAC 3 783 (1) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvale ja täielikult dokumenteeritud kalapüügialastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 12 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklis 6 sätestatud tingimustele.







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: IV püügipiirkond, IIa püügipiirkonna ELi veed, IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat (COD/2A3AX4) Belgia 782 (1) Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Taani 4 495 (1) Saksamaa 2 850 (1) Prantsusmaa 966 (1) Madalmaad 2 540 (1) Rootsi 30 (1) Ühendkuningriik 10 311 (1) Liit 21 974 Norra 4 501 (2) TAC 26 475 (1) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvale ja täielikult dokumenteeritud kalapüügialastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 12 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklis 6 sätestatud tingimustele. (2) Võib püüda ELi vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvatakse maha lubatud kogupüügi Norra osast. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



IV püügipiirkonna Norra veed (COD/*04N-) Liit 19 099







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (COD/04-N.) Rootsi 382 (1) Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Liit 382 TAC Ei kohaldata (1) Kilttursa, pollaku, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka.







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIId (COD/07D.) Belgia 66 (1) Analüütiline TAC Prantsusmaa 1 295 (1) Madalmaad 39 (1) Ühendkuningriik 143 (1) Liit 1 543 TAC 1 543 (1) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda tema lipu all sõitvale ja täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 12 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklis 6 sätestatud tingimustele.

▼B







Liik: Harilik soomuslest ja lest Limanda limanda ja Platichthys flesus Püügi-piirkond: IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (DAB/2AC4-C) hariliku soomuslesta puhul;(FLE/2AC4-C) lesta puhul Belgia 503 Ennetuslik TAC Taani 1 888 Saksamaa 2 832 Prantsusmaa 196 Madalmaad 11 421 Rootsi 6 Ühendkuningriik 1 588 Euroopa Liit 18 434 TAC 18 434







Liik: Merikuratlased Lophiidae Püügi-piirkond: IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (ANF/2AC4-C) Belgia 308 (1) Analüütiline TAC Taani 678 (1) Saksamaa 331 (1) Prantsusmaa 63 (1) Madalmaad 233 (1) Rootsi 8 (1) Ühendkuningriik 7 082 (1) Euroopa Liit 8 703 (1) TAC 8 703 (1) Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda: VI püügipiirkonnas; Vb püügipiirkonna EL ja rahvusvahelistes vetes; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes (ANF/*56-14).

▼M1







Liik: Merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (ANF/04-N.) Belgia 45 Analüütiline TACMääruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 ei kohaldata.Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata. Taani 1 152 Saksamaa 18 Madalmaad 16 Ühendkuningriik 269 Liit 1 500 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: IIIa püügipiirkond, alarajoonide 22–32 ELi veed (HAD/3 A/BCD) Belgia 13 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Taani 2 231 Saksamaa 142 Madalmaad 3 Rootsi 264 Liit 2 653 TAC 2 770







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: IV püügipiirkond, IIa püügipiirkonna ELi veed (HAD/2AC4.) Belgia 257 Analüütiline TAC Taani 1 770 Saksamaa 1 126 Prantsusmaa 1 963 Madalmaad 193 Rootsi 178 Ühendkuningriik 29 194 Liit 34 681 Norra 10 359 TAC 45 040 Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



IV püügipiirkonna Norra veed (HAD/*04N-) Liit 25 798







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (HAD/04-N.) Rootsi 707 (1) Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Liit 707 TAC Ei kohaldata (1) Tursa, pollaku, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka.

▼B







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügi-piirkond: VIb, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (HAD/6B1214) Belgia 2 Analüütiline TAC Saksamaa 3 Prantsusmaa 109 Iirimaa 78 Ühendkuningriik 798 Euroopa Liit 990 TAC 990

▼M1







Liik: Merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: IIIa püügipiirkond (WHG/03 A.) Taani 929 Ennetuslik TAC Madalmaad 3 Rootsi 99 Liit 1 031 TAC 1 050







Liik: Merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: IV püügipiirkond, IIa püügipiirkonna ELi veed (WHG/2AC4.) Belgia 365 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Taani 1 577 Saksamaa 410 Prantsusmaa 2 370 Madalmaad 912 Rootsi 3 Ühendkuningriik 11 402 Liit 17 039 Norra 1 893 (1) TAC 18 932 (1) Võib püüda ELi vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvatakse maha lubatud kogupüügi Norra osast. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



IV püügipiirkonna Norra veed (WHG/*04N-) Liit 11 544







Liik: Merlang ja pollak Merlangius merlangus ja Pollachius pollachius Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (WHG/04-N.) merlangi puhul;(POL/04-N.) pollaku puhul Rootsi 190 (1) Ennetuslik TAC. Liit 190 TAC Ei kohaldata (1) Tursa, kilttursa ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka.







Liik: Põhjaputassuu Micromesistius poutassou Püügipiirkond: II ja IV püügipiirkonna Norra veed (WHB/24-N.) Taani 0 Analüütiline TAC Ühendkuningriik 0 Liit 0 TAC 643 000







Liik: Põhjaputassuu Micromesistius poutassou Püügipiirkond: I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (WHB/1X14) Taani 17 715 (1) Analüütiline TAC Saksamaa 6 888 (1) Hispaania 15 018 (1) (2) Prantsusmaa 12 328 (1) Iirimaa 13 718 (1) Madalmaad 21 601 (1) Portugal 1 395 (1) (2) Rootsi 4 382 (1) Ühendkuningriik 22 987 (1) Liit 116 032 (1) Norra 45 000 Lubatud kogupüük (TAC) 643 000 (1) Eritingimus: sellest kuni 64 % võib püüda Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas (WHB/*NZJM1). (2) Seda kvooti võib üle kanda VIIIc, IX ja X püügipiirkonda ja CECAF 34.1.1 ELi vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb siiski eelnevalt komisjonile teatada.







Liik: Põhjaputassuu Micromesistius poutassou Püügipiirkond: VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAF 34.1.1 ELi veed (WHB/8C3411) Hispaania 13 213 Analüütiline TAC Portugal 3 303 Liit 16 516 (1) TAC 643 000 (1) Eritingimus: sellest kuni 64 % võib püüda Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas (WHB/*NZJM2).







Liik: Põhjaputassuu Micromesistius poutassou Püügipiirkond: ELi veed II, IVa, V ja VI püügipiirkonnas põhja pool 56°30’ N ja VII püügipiirkonnas lääne pool 12° W (WHB/24A567) Norra 113 630 (1) (2) Analüütiline TAC Lubatud kogupüük (TAC) 643 000 (1) Arvestatakse rannikuäärsete riikide lepingus Norrale kehtestatud püügi piirnormide hulka. (2) Eritingimus: IV püügipiirkonna saak ei tohi ületada 28 408 tonni, s.o 25 % Norrale kehtestatud juurdepääsukvoodist.

▼B







Liik: Väikesuulest ja pikklest Microstomus kitt ja Glyptocephalus cynoglossus Püügi-piirkond: IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (LEM/2AC4-C) väikesuulesta puhul;(WIT/2AC4-C) pikklesta puhul Belgia 346 Ennetuslik TAC Taani 953 Saksamaa 122 Prantsusmaa 261 Madalmaad 793 Rootsi 11 Ühendkuningriik 3 905 Euroopa Liit 6 391 TAC 6 391

▼M1







Liik: Sinine molva Molva dypterygia Püügipiirkond: Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (BLI/5B67-) Saksamaa 25 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. Eesti 4 Hispaania 79 Prantsusmaa 1 806 Iirimaa 7 Leedu 2 Poola 1 Ühendkuningriik 459 Muud 7 (1) Liit 2 390 Norra 150 (2) TAC 2 540 (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. (2) Võib püüda IIa, IV, Vb, VI ja VII püügipiirkonna (BLI/*24X7C) ELi vetes.

▼B







Liik: Harilik molva Molva molva Püügi-piirkond: I ja II püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (LIN/1/2.) Taani 8 Analüütiline TAC Saksamaa 8 Prantsusmaa 8 Ühendkuningriik 8 Muud 4 (1) Euroopa Liit 36 TAC 36 (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: Harilik molva Molva molva Püügi-piirkond: IV püügipiirkonna ELi veed (LIN/04-C.) Belgia 16 Analüütiline TAC Taani 243 Saksamaa 150 Prantsusmaa 135 Madalmaad 5 Rootsi 10 Ühendkuningriik 1 869 Euroopa Liit 2 428 TAC 2 428







Liik: Harilik molva Molva molva Püügi-piirkond: V püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (LIN/05.) Belgia 9 Ennetuslik TAC Taani 6 Saksamaa 6 Prantsusmaa 6 Ühendkuningriik 6 Euroopa Liit 33 TAC 33

▼M1







Liik: Harilik molva Molva molva Püügipiirkond: VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (LIN/6X14.) Belgia 30 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. Taani 5 Saksamaa 109 Hispaania 2 211 Prantsusmaa 2 357 Iirimaa 591 Portugal 5 Ühendkuningriik 2 716 Liit 8 024 Norra 6 140 (1) (2) TAC 14 164 (1) Eritingimus: selle alusel on lubatud Vb, VI ja VII püügipiirkonnas muude kalaliikide juhupüük 25 % laeva kohta igal ajal. Nimetatud protsenti võib siiski ületada esimese 24 tunni jooksul pärast püügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus VI ja VII püügipiirkonnas ei tohi ületada 3 000 tonni (OTH/*6X14.). (2) Kaasa arvatud meriluts. Norra kvoodid on järgmised: harilik molva 6 140 tonni ja meriluts 2 923 tonni ning need on vastastikku asendatavad kuni 2 000 tonni ulatuses ja püüda võib üksnes õngejadadega Vb, VI ja VII püügipiirkonnas.







Liik: Harilik molva Molva molva Püügipiirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (LIN/04-N.) Belgia 7 Analüütiline TACMääruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 ei kohaldata.Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata. Taani 831 Saksamaa 23 Prantsusmaa 9 Madalmaad 1 Ühendkuningriik 74 Liit 945 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata

▼B







Liik: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügi-piirkond: IIIa püügipiirkond; alarajoonide 22–32 ELi veed (NEP/3A/BCD) Taani 3 822 Analüütiline TAC Saksamaa 11 Rootsi 1 367 Euroopa Liit 5 200 TAC 5 200

▼M1







Liik: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (NEP/04-N.) Taani 947 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Saksamaa 0 Ühendkuningriik 53 Liit 1 000 TAC Ei kohaldata







Liik: Harilik süvameregarneel Pandalus borealis Püügipiirkond: IIIa püügipiirkond (PRA/03 A.) Taani 2 308 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Rootsi 1 243 Liit 3 551 TAC 6 650

▼B







Liik: Harilik süvameregarneel Pandalus borealis Püügi-piirkond: IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (PRA/2AC4-C) Taani 2 273 Analüütiline TAC Madalmaad 21 Rootsi 91 Ühendkuningriik 673 Euroopa Liit 3 058 TAC 3 058

▼M1







Liik: Harilik süvameregarneel Pandalus borealis Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (PRA/04-N.) Taani 357 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Rootsi 123 (1) Liit 480 TAC Ei kohaldata (1) Tursa, kilttursa, pollaku, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka.







Liik: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: Skagerrak (PLE/03AN.) Belgia 55 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Taani 7 117 Saksamaa 37 Madalmaad 1 369 Rootsi 381 Liit 8 959 TAC 9 142

▼B







Liik: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügi-piirkond: Kattegat (PLE/03AS.) Taani 1 602 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Saksamaa 18 Rootsi 180 Euroopa Liit 1 800 TAC 1 800

▼M1







Liik: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: IV püügipiirkond, IIa püügipiirkonna ELi veed, IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat (PLE/2A3AX4) Belgia 5 614 Analüütiline TACMääruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 ei kohaldata.Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata. Taani 18 245 Saksamaa 5 263 Prantsusmaa 1 053 Madalmaad 35 086 Ühendkuningriik 25 964 Liit 91 225 Norra 5 845 Lubatud kogupüük (TAC) 97 070 Eritingimus: Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



IV püügipiirkonna Norra veed (PLE/*04N-) Liit 37 331







Liik: Põhjaatlandi süsikas Pollachius virens Püügipiirkond: IIIa ja IV püügipiirkond; IIa, IIIb ja IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–32 ELi veed (POK/2A34.) Belgia 32 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Taani 3 757 Saksamaa 9 487 Prantsusmaa 22 326 Madalmaad 95 Rootsi 516 Ühendkuningriik 7 273 Liit 43 486 Norra 47 734 (1) TAC 91 220 (1) Võib püüda üksnes IV püügipiirkonna ELi vetes ja IIIa püügipiirkonnas (POK/*3A4-C). Selle kvoodi piires püütud saak arvutatakse maha TACi Norra osast.







Liik: Põhjaatlandi süsikas Pollachius virens Püügipiirkond: VI püügipiirkond, Vb, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (POK/56-14) Saksamaa 484 Analüütiline TAC Prantsusmaa 4 805 Iirimaa 421 Ühendkuningriik 3 254 Liit 8 964 Norra 500 (1) TAC 9 464 (1) Võib püüda põhja pool 56° 30’ N (POK/*5614N).







Liik: Põhjaatlandi süsikas Pollachius virens Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (POK/04-N.) Rootsi 880 (1) Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Liit 880 TAC Ei kohaldata (1) Tursa, kilttursa, pollaku ja merlangi kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka.

▼B







Liik: Harilik kammeljas ja sile kammeljas Psetta maxima ja Scopthalmus rhombus Püügi-piirkond: IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (TUR/2AC4-C) hariliku kammelja puhul;(BLL/2AC4-C) sileda kammelja puhul Belgia 340 Ennetuslik TAC Taani 727 Saksamaa 186 Prantsusmaa 88 Madalmaad 2 579 Rootsi 5 Ühendkuningriik 717 Euroopa Liit 4 642 TAC 4 642

▼M1







Liik: Süvalest Reinhardtius hippoglossoides Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed; Vb ja VI püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (GHL/2 A-C46) Taani 13 Analüütiline TAC Saksamaa 23 Eesti 13 Hispaania 13 Prantsusmaa 218 Iirimaa 13 Leedu 13 Poola 13 Ühendkuningriik 857 Liit 1 176 Norra 824 (1) TAC 2 000 (1) Püütakse IIa ja VI püügipiirkonna ELi vetes. VI püügipiirkonnas võib nimetatud kogust püüda vaid õngejadadega (GHL/*2A6-C).







Liik: Makrell Scomber scombrus Püügipiirkond: IIIa ja IV püügipiirkond; IIa, IIIb ja IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–32 ELi veed (MAC/2A34.) Belgia 440 (3) Analüütiline TAC Taani 15 072 (3) Saksamaa 459 (3) Prantsusmaa 1 387 (3) Madalmaad 1 396 (3) Rootsi 4 174 (1) (2) (3) Ühendkuningriik 1 293 (3) Liit 24 221 (1) (3) Norra 141 809 (4) TAC Ei kohaldata (1) Eritingimus: kaasa arvatud 242 tonni, mis püütakse Norra vetes lõuna pool 62° N (MAC/*04N-). (2) Kalapüügi korral Norra vetes arvestatakse tursa, kilttursa, pollaku, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük nende kalaliikide kvootidest maha. (3) Võib püüda ka IVa püügipiirkonna Norra vetes (MAC/*4AN.). (4) Arvestatakse maha TACi Norra osast (juurdepääsukvoot). See kogus sisaldab Norra osa Põhjamere TACis, kogumahuga 39 599 tonni. Selle kvoodi alusel tohib püüda üksnes IVa püügipiirkonnas (MAC/*04A.), välja arvatud 3 000 tonni, mille võib püüda IIIa püügipiirkonnas (MAC/*03A.). Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



IIIa püügipiirkond (MAC/*03A.) IIIa ja IVbc (MAC/*3A4BC) IVb püügipiirkond (MAC/*04B.) IVc püügipiirkond (MAC/*04C.) VI püügipiirkond, IIa rahvusvahelised veed, 1. jaanuarist31. märtsini 2013 ning detsembris 2013 (MAC/*2A6.) Taani 0 4 130 0 0 8 107 Prantsusmaa 0 490 0 0 0 Madalmaad 0 490 0 0 0 Rootsi 0 0 390 10 1 573 Ühendkuningriik 0 490 0 0 0 Norra 3 000 0 0 0 0







Liik: Makrell Scomber scombrus Püügipiirkond: VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna EL ja rahvusvahelistes vetes; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (MAC/2CX14-) Saksamaa 17 326 Analüütiline TAC Hispaania 18 Eesti 144 Prantsusmaa 11 552 Iirimaa 57 753 Läti 106 Leedu 106 Madalmaad 25 267 Poola 1 220 Ühendkuningriik 158 825 Liit 272 317 Norra 11 788 (1) (2) TAC Ei kohaldata (1) Võib püüda üksnes IIa, VIa (põhja pool 56°30’ N), IVa, VIId, VIIe, VIIf ja VIIh püügipiirkonnas (MAC/*AX7H). (2) Norra võib täiendavalt püüda 28 362 tonni juurdepääsukvoodist põhja pool 56° 30’ N ning see arvestatakse maha tema püügi piirnormist (MAC/*N6530). Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmistes püügipiirkondades ega ajavahemikel püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



IVa püügipiirkonna ELi ja Norra veed (MAC/*4A-EN) Ajavahemikud 1. jaanuar – 15. veebruar 2013 ja 1. september – 31. detsember 2013 IIa püügipiirkonna Norra veed (MAC/*2AN-) Saksamaa 6 971 710 Prantsusmaa 4 648 473 Iirimaa 23 237 2 366 Madalmaad 10 166 1 035 Ühendkuningriik 63 905 6 507 Liit 108 927 11 091







Liik: Makrell Scomber scombrus Püügipiirkond: VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed (MAC/8C3411) Hispaania 25 682 (1) Analüütiline TAC Prantsusmaa 170 (1) Portugal 5 308 (1) Liit 31 160 TAC Ei kohaldata (1) Eritingimus: teiste liikmesriikidega vahetatavaid koguseid võib püüda VIIIa, VIIIb ja VIIId püügipiirkonnas (MAC/*8ABD.). Hispaania, Portugali või Prantsusmaa poolt vahetamise eesmärgil antavad ja VIIIa, VIIIb ja VIIId püügipiirkonnas püütavad kogused ei või ületada 25 % doonorliikmesriigi kvootidest. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



VIIIb püügipiirkond (MAC/*08B.) Hispaania 2 157 Prantsusmaa 14 Portugal 446







Liik: Makrell Scomber scombrus Püügipiirkond: IIa ja IVa püügipiirkonna Norra veed (MAC/2A4A-N) Taani 10 694 (1) Analüütiline TAC Liit 10 694 (1) TAC Ei kohaldata (1) IIa (MAC/*02A.) ja IVa (MAC/*4A.) püügipiirkonnas püütud saagist tuleb eraldi teatada.







Liik: Harilik merikeel Solea solea Püügipiirkond: II ja IV püügipiirkonna ELi veed (SOL/24-C.) Belgia 1 164 Analüütiline TAC Taani 532 Saksamaa 931 Prantsusmaa 233 Madalmaad 10 511 Ühendkuningriik 599 Liit 13 970 Norra 30 (1) TAC 14 000 (1) Võib püüda üksnes IV püügipiirkonna ELi vetes (SOL/*04-C).







Liik: Kilu ja seotud kaaspüük Sprattus sprattus Püügipiirkond: IIIa püügipiirkond (SPR/03 A.) Taani 27 875 (1) Ennetuslik TAC Saksamaa 58 (1) Rootsi 10 547 (1) Liit 38 480 TAC 41 600 (1) Vähemalt 95 % lossitud saagist võrreldes selle kvoodiga peab olema kilu. Hariliku soomuslesta, merlangi ja kilttursa kaaspüük arvestatakse maha ülejäänud 5 %st kvoodist (OTH/*03A.).







Liik: Kilu ja seotud kaaspüük Sprattus sprattus Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (SPR/2AC4-C) Belgia 1 737 (2) Ennetuslik TAC Taani 137 489 (2) Saksamaa 1 737 (2) Prantsusmaa 1 737 (2) Madalmaad 1 737 (2) Rootsi 1 330 (1) (2) Ühendkuningriik 5 733 (2) Liit 151 500 Norra 10 000 TAC 161 500 (1) Kaasa arvatud tobiad (2) Vähemalt 98 % lossitud saagist võrreldes selle kvoodiga peab olema kilu. Hariliku soomuslesta ja merlangi kaaspüük arvestatakse maha ülejäänud 2 %st kvoodist (OTH/*2AC4C).







Liik: Stauriid ja seotud kaaspüük Trachurus spp. Püügipiirkond: IVb, IVc ja VIId püügipiirkonna ELi veed (JAX/4BC7D) Belgia 38 (3) Ennetuslik TAC Taani 16 367 (3) Saksamaa 1 445 (1) (3) Hispaania 304 (3) Prantsusmaa 1 358 (1) (3) Iirimaa 1 029 (3) Madalmaad 9 854 (1) (3) Portugal 35 (3) Rootsi 75 (3) Ühendkuningriik 3 895 (1) (3) Liit 34 400 Norra 3 550 (2) TAC 37 950 (1) Eritingimus: kuni 5 % VIId püügipiirkonnas püütud kvoodist võib arvestada koguseks, mis on püütud järgmiste piirkondade kvoodi kohaselt: IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonna ELi veed; Vb püügipiirkonna EL ja rahvusvahelistes vetes; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (JAX/*2 A-14). (2) Võib püüda üksnes IV püügipiirkonna ELi vetes (JAX/*04-C.). (3) Vähemalt 95 % lossitud saagist võrreldes selle kvoodiga peab olema stauriid. Hirvkala, kilttursa, merlangi ja makrelli kaaspüük arvestatakse maha ülejäänud 5 %st kvoodist (OTH/*4BC7D).







Liik: Stauriid ja seotud kaaspüük Trachurus spp. Püügipiirkond: IIa ja IVa püügipiirkonna ELi veed; VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna EL ja rahvusvahelistes vetes; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (JAX/2A-14) Taani 15 702 (1) (3) Analüütiline TAC Saksamaa 12 251 (1) (2) (3) Hispaania 16 711 (3) Prantsusmaa 6 306 (1) (2) (3) Iirimaa 40 803 (1) (3) Madalmaad 49 156 (1) (2) (3) Portugal 1 610 (3) Rootsi 675 (1) (3) Ühendkuningriik 14 775 (1) (2) (3) Liit 157 989 TAC 157 989 (1) Eritingimus: kuni 5 % kõnealusest IIa või IVa püügipiirkonna ELi vetes enne 30. juunit 2013 püütud kvoodist võib arvestada koguseks, mis on püütud IVb, IVc ja VIId püügipiirkondade ELi vete suhtes kehtestatud kvoodi kohaselt (JAX/*4BC7D). (2) Eritingimus: sellest kvoodist võib kuni 5 % püüda VIId püügipiirkonnas (JAX/*07D.). (3) Vähemalt 95 % lossitud saagist võrreldes selle kvoodiga peab olema stauriid. Hirvkala, kilttursa, merlangi ja makrelli kaaspüük arvestatakse maha ülejäänud 5 %st kvoodist (OTH/*2A-14).







Liik: Norra tursik ja seotud kaaspüük Trisopterus esmarki Püügipiirkond: IIIa püügipiirkond; IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (NOP/2A3A4.) Taani 167 345 (1) Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Eritingimused:Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Eritingimused: Saksamaa 32 (1) (2) Madalmaad 123 (1) (2) Liit 167 500 (1) Norra 20 000 TAC 187 500 (1) Vähemalt 95% lossitud saagist võrreldes selle kvoodiga peab olema Norra tursik. Kilttursa ja merlangi kaaspüük arvestatakse maha ülejäänud 5 protsendist kvoodist (OT2/*2A3A4). (2) Selle kvoodi alusel võib püüda ainult ICESi IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna ELi vetes.

▼B







Liik: Norra tursik Trisopterus esmarki Püügi-piirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (NOP/04-N.) Taani 0 (1) Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Ühendkuningriik 0 (1) Euroopa Liit 0 (1) TAC Ei kohaldata (1) Ajutine kvoot artikli 1 lõike 3 kohaselt.

▼M1







Liik: Tehniliseks otstarbeks ettenähtud kala Püügipiirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (I/F/04-N.) Rootsi 800 (1) (2) Ennetuslik TAC Liit 800 TAC Ei kohaldata (1) Tursa, kilttursa, pollaku, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka. (2) Eritingimus: sellest kuni 400 tonni stauriidi (JAX/*04-N).







Liik: Muud liigid Püügipiirkond: Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi veed (OTH/5B67-C) Liit Ei kohaldata Ennetuslik TAC Norra 140 (1) TAC Ei kohaldata (1) Püütakse ainult õngejadaga.







Liik: Muud liigid Püügipiirkond: IV püügipiirkonna Norra veed (OTH/04-N.) Belgia 35 Ennetuslik TAC Taani 3 250 Saksamaa 366 Prantsusmaa 151 Madalmaad 260 Rootsi Ei kohaldata (1) Ühendkuningriik 2 438 Liit 6 500 (2) TAC Ei kohaldata (1) Kvoot, mille Norra eraldab Rootsile „muude liikide” püügiks tavapärastes kogustes. (2) Kaasa arvatud püük, millele ei ole eraldi viidatud. Kui see on asjakohane, võib pärast läbirääkimisi teha erandeid.







Liik: Muud liigid Püügipiirkond: IIa, IV ja VIa püügipiirkonna ELi veed põhja pool 56°30’ N (OTH/2A46AN) Liit Ei kohaldata Ennetuslik TAC Norra 3 250 (1) (2) TAC Ei kohaldata (1) Üksnes IIa ja IV püügipiirkond (OTH/*2A4-C). (2) Kaasa arvatud püük, millele ei ole eraldi viidatud. Kui see on asjakohane, võib pärast läbirääkimisi teha erandeid.

▼B









IB LISA

ATLANDI OOKEANI KIRDEOSA JA GRÖÖNIMAA ICESi I, II, V, XII JA XIV ALAPIIRKONNAD NING NAFO PIIRKONNA 1 GRÖÖNIMAA VEED







Liik: Arktikakrabid Chionoecetes spp. Püügi-piirkond: NAFO piirkonna 1 Gröönimaa veed (PCR/N1GRN.) Iirimaa 31 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Hispaania 219 Euroopa Liit 250 TAC Ei kohaldata

▼M1







Liik: Heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: I ja II püügipiirkonna ELi, Norra ja rahvusvahelised veed (HER/1/2-) Belgia 14 (1) Analüütiline TAC Taani 13 806 (1) Saksamaa 2 418 (1) Hispaania 46 (1) Prantsusmaa 596 (1) Iirimaa 3 574 (1) Madalmaad 4 941 (1) Poola 699 (1) Portugal 46 (1) Soome 214 (1) Rootsi 5 116 (1) Ühendkuningriik 8 827 (1) Liit 40 297 (1) Norra 34 695 (2) TAC 619 000 (1) Komisjonile saakide kohta aruande esitamisel tuleb teatada ka igas järgnevalt nimetatud piirkonnas püütud kogused: NEAFCi reguleeritav piirkond, ELi veed, Fääri saarte veed, Norra veed, Jan Mayeni ümbruse püügipiirkond, Svalbardi ümbruse kalapüügi kaitsevöönd. (2) Selle kvoodi alusel püütud saak arvatakse maha lubatud kogupüügi Norra osast (juurdepääsukvoot). Selle kvoodi alusel võib kala püüda ELi vetes põhja pool 62° N. Eritingimus: eespool nimetatud ELi lubatud kogupüügi piires ei tohi järgmises püügipiirkonnas püüda rohkem kui 34 695 tonni: Norra vetes põhja pool 62° N ja Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas (HER/*2AJMN)







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: I ja II püügipiirkonna Norra veed (COD/1N2AB.) Saksamaa 2 413 Analüütiline TACMääruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 ei kohaldata.Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata. Kreeka 299 Hispaania 2 691 Iirimaa 299 Prantsusmaa 2 215 Portugal 2 691 Ühendkuningriik 9 363 Liit 19 971 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: NAFO 1. piirkonna Gröönimaa veed ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed (COD/N1GL14) Saksamaa 1 391 (1) (2) (3) Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Ühendkuningriik 309 (1) (2) (3) Liit 1 700 (1) (2) (3) Norra 500 TAC Ei kohaldata (1) Gröönimaa idaosa piirkond nimetusega Kleine Banke on igasugune püük keelatud. Nimetatud piirkond on piiritletud järgmiste koordinaatidega: 64°40′ N 37°30′ W 64°40′ N 36°30′W, 64°15′ N 36°30′W ning 64°15′ N 37°30′W. (2) Võib püüda Gröönimaa ida- või lääneosas. Gröönimaa idaosas on püük lubatud siiski ainult: — traaleritega 1. juulist – 31. detsembrini 2013; — õngejadalaevadega 1. aprillist – 31. detsembrini 2013. ( 3 ) Püük toimub vaatlejate 100 % lise kohalviibimisega ja laevaseiresüsteeme (VMS) kasutades. Maksimaalselt 80 % kvoodist võib püüda ühes allpool nimetatud piirkonnas. Lisaks tuleb igas piirkonnas sooritada minimaalne püügikoormus 10 loomust laeva kohta.



Piirkond Piir 1. Gröönimaa idaosa (COD/N65E44) põhja pool 65 N, ida pool 44°W 2. Gröönimaa idaosa (COD/645E44) 64°N ja 65°N vahel, ida pool 44°W 3. Gröönimaa idaosa (COD/624E44) 62°N ja 64°N vahel, ida pool 44°W 4. Gröönimaa idaosa (COD/S62E44) lõuna pool 62°N, ida pool 44°W 5. Gröönimaa lääneosa (COD/S62W44) lõuna pool 62°N, lääne pool 44°W 6. Gröönimaa lääneosa (COD/N62W44) põhja pool 62°N, lääne pool 44°W







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: I ja IIb püügipiirkond (COD/1/2B.) Saksamaa 7 739 (3) Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Hispaania 14 329 (3) Prantsusmaa 3 758 (3) Poola 3 057 (3) Portugal 2 816 (3) Ühendkuningriik 5 223 (3) Muud liikmesriigid 250 (1) (3) Liit 37 172 (2) TAC 986 000 (1) Välja arvatud Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Poola, Portugal ja Ühendkuningriik. (2) Liidu kasutuses olevate tursavarude osa jaotamine Teravmägede ja Karusaare püügipiirkonnas ja kaasnenud kilttursa kaaspüük ei piira ühelgi viisil 1920. aasta Pariisi lepingust tulenevaid õigusi ega kohustusi. (3) Kilttursa kaaspüük võib olla kuni 15 % loomuse kohta. Kilttursa kaaspüügi kogused lisanduvad tursakvoodile.

▼B







Liik: Tursk ja kilttursk Gadus morhua ja Melanogrammus aeglefinus Püügi-piirkond: Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed (COD/05B-F.) tursa puhul;(HAD/05B-F.) kilttursa puhul Saksamaa 0 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Prantsusmaa 0 Ühendkuningriik 0 Euroopa Liit 0 TAC Ei kohaldata

▼M1







Liik: Harilik hiidlest Hippoglossus hippoglossus Püügipiirkond: V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed (HAL/514GRN) Portugal 125 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Liit 125 Norra 75 (1) TAC Ei kohaldata (1) Püütakse õngejadadega (HAL/*514GN).







Liik: Harilik hiidlest Hippoglossus hippoglossus Püügipiirkond: NAFO piirkonna 1 Gröönimaa veed (HAL/N1GRN.) Liit 125 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Norra 75 (1) TAC Ei kohaldata (1) Püütakse õngejadadega (HAL/*N1GRN).







Liik: Pikksabalased Macrourus spp. Püügipiirkond: V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed (GRV/514GRN) Liit 140 (1) Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. TAC Ei kohaldata (2) (1) Eritingimus: kalju-tömppeakala (Coryphaenoides rupestris) (RNG/514GRN) ja põhja-pikksaba (Macrourus berglax) (RHG/514GRN) ei püüta sihtliigina. Neid püütakse üksnes kaaspüügina ning nende püügist teatatakse eraldi. (2) Kokku eraldatakse Norrale 120 tonni ning seda võib püüda kas NAFO 1 TAC-piirkonnas või Gröönimaa vetes (GRV/514N1G). Eritingimus: kalju-tömppeakala (Coryphaenoides rupestris) (RNG/N514N1G) ja põhja-pikksaba (Macrourus berglax) (RHG/514N1G) ei püüta sihtliigina. Neid püütakse üksnes kaaspüügina ning nende püügist teatatakse eraldi.







Liik: Pikksabalased Macrourus spp. Püügipiirkond: NAFO piirkonna 1 Gröönimaa veed (GRV/N1GRN.) Liit 140 (1) Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. TAC Ei kohaldata (2) (1) Eritingimus: kalju-tömppeakala (Coryphaenoides rupestris) (RNG/N1GRN) ja põhja-pikksaba (Macrourus berglax) (RHG/N1GRN) ei püüta sihtliigina. Neid püütakse üksnes kaaspüügina ning nende püügist teatatakse eraldi. (2) Kokku eraldatakse Norrale 120 tonni ning seda võib püüda kas V ja XIV püügipiirkonna TAC-piirkonnas või Gröönimaa vetes (GRV/514N1G). Eritingimus: kalju-tömppeakala (Coryphaenoides rupestris) (RNG/N1GRN) ja põhja-pikksaba (Macrourus berglax) (RHG/514N1G) ei püüta sihtliigina. Neid püütakse üksnes kaaspüügina ning nende püügist teatatakse eraldi.

▼B







Liik: Moiva Mallotus villosus Püügi-piirkond: IIb püügipiirkond (CAP/02B.) Euroopa Liit 0 Analüütiline TAC TAC 0

▼M1







Liik: Moiva Mallotus villosus Püügipiirkond: V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed (CAP/514GRN) Taani 4 909 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Ühendkuningriik 46 Rootsi 352 Saksamaa 214 Kõik liikmesriigid 254 (1) (2) Liit 5 775 (3) TAC Ei kohaldata (1) Välja arvatud liikmesriigid, kellele kuulub üle 10 % liidu kvoodist. (2) Liikmesriigid, kellele on eraldatud kvoot, võivad kasutada „kõigi liikmesriikide” kvooti ainult oma kvoodi ammendamisel. (3) Tohib püüda 1. jaanuarist kuni 30. aprillini 2013. Kui 15. aprilliks 2013 on saavutatud püügitase, mis on 70 % algsest liidu kvoodist, suurendatakse liidu kvooti automaatselt täiendavalt 5 775 tonni võrra, mis tuleb ära kasutada samal ajavahemikul. Seda täiendavat liidu kvooti käsitatakse sama jaotuspõhimõtte kohaselt eraldatud püügivõimalustena.







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: I ja II püügipiirkonna Norra veed (HAD/1N2AB.) Saksamaa 317 Analüütiline TACMääruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 ei kohaldata.Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 ei kohaldata. Prantsusmaa 191 Ühendkuningriik 973 Liit 1 481 Lubatud kogupüük (TAC) Ei kohaldata

▼B







Liik: Põhjaputassuu Micromesistius poutassou Püügipiirkond: Fääri saarte veed (WHB/2A4AXF) Taani 0 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Saksamaa 0 Prantsusmaa 0 Madalmaad 0 Ühendkuningriik 0 Euroopa Liit 0 TAC 0 (1) (1) Liidu, Fääri saarte, Norra ja Islandi vaheliste konsultatsioonide kohaselt kokkulepitud TAC.







Liik: Harilik molva ja sinine molva Molva molva ja Molva dypterygia Püügipiirkond: Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed (LIN/05B-F.) hariliku molva puhul,(BLI/05B-F.) sinise molva puhul Saksamaa 0 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Prantsusmaa 0 Ühendkuningriik 0 Euroopa Liit 0 TAC Ei kohaldata

▼M1







Liik: Harilik süvameregarneel Pandalus borealis Püügipiirkond: V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed (PRA/514GRN) Taani 2 400 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Prantsusmaa 2 400 Liit 4 800 Norra 2 700 TAC Ei kohaldata

▼B







Liik: Harilik süvameregarneel Pandalus borealis Püügipiirkond: NAFO piirkonna 1 Gröönimaa veed (PRA/N1GRN.) Taani 1 700 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Prantsusmaa 1 700 Euroopa Liit 3 400 TAC Ei kohaldata

▼M1







Liik: Põhjaatlandi süsikas Pollachius virens Püügipiirkond: I ja II püügipiirkonna Norra veed (POK/1N2AB.) Saksamaa 2 040 Analüütiline TAC