2006R0051 — ET — 26.10.2006 — 002.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 51/2006

22. detsember 2005

millega määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, ( 1 ) eriti selle artiklit 20, võttes arvesse nõukogu 6. mai 1996. aasta määrust (EÜ) nr 847/96, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel, ( 2 ), eriti selle artiklit 2, võttes arvesse nõukogu 26. veebruari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 423/2004, millega kehtestatakse meetmed tursavarude taastamiseks, ( 3 ) eriti selle artikleid 6 ja 8, võttes arvesse nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 811/2004, millega kehtestatakse meetmed põhjapoolse merluusi varude taastamiseks, ( 4 ) eriti selle artiklit 5, võttes arvesse komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1) Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 4 kohaselt peab nõukogu vastu võtma meetmed, mis tagavad juurdepääsu vetele ja kalavarudele ning säästva kalandustegevuse, võttes arvesse kättesaadavaid teadussoovitusi ning eelkõige kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee aruannet. (2) Nõukogu on määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 alusel kohustatud kehtestama iga kalavaru või kalavarude rühma lubatud kogupüügi (TAC). Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel kõnesoleva määruse artikliga 20 kindlaksmääratud kriteeriumide kohaselt. (3) Lubatud kogupüügi ja kvootide tulemusliku majandamise tagamiseks tuleks kehtestada konkreetsed kalapüügitingimused. (4) Ühenduse tasandil on vaja kindlaks määrata kalavarude majandamise põhimõtted ja teatav kord, mis võimaldab liikmesriikidel tagada oma lipu all sõitvate laevade püügitegevuse. (5) Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 3 sätestatakse olulised kalapüügivõimaluste jaotamisega seotud mõisted. (6) Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 2 kohaselt tuleb kindlaks määrata kalavarud, mille suhtes kohaldatakse erinevaid kõnealuses artiklis nimetatud meetmed. (7) Ühendus on kalandussuhteid käsitlevate kokkulepete ja protokollidega ettenähtud korras kalapüügiõiguste üle nõu pidanud Norra ( 5 ), Fääri saarte ( 6 ) ja Gröönimaaga ( 7 ). (8) Ühendus on mitme piirkondliku kalandusorganisatsiooni lepinguosaline. Need kalandusorganisatsioonid on soovitanud kehtestada teatavate liikide suhtes püügipiirangud ja muud kaitse-eeskirjad. Seetõttu peaks ühendus sellised soovitused rakendama. (9) Ameerika Troopikatuunide Komisjon (IATTC) võttis 2005. aasta juunis toimunud aastakoosolekul vastu kulduim-tuuni, suursilm-tuuni ja vööttuuni püügipiirangud ja kaaspüüki käsitlevad tehnilised meetmed. Kuigi ühendus ei ole IATTCi liige, on vaja neid meetmeid rakendada, et tagada kõnealuse organisatsiooni jurisdiktsiooni alla kuuluvate ressursside säästev majandamine. (10) Rahvusvaheline Atlandi Tuunikaitse Komisjon (ICCAT) võttis oma 2005. aasta koosolekul vastu tabelid, milles esitatakse ICCATi lepinguosaliste poolt kasutamata jäänud ja ettenähtust rohkem kasutatud kalapüügivõimalused. ICCAT võttis sellega seoses vastu otsuse, milles märgitakse, et ühendus ei kasutanud 2004. aastal mitme kalavaru kvoote täiel määral. (11) Et arvesse võtta ICCATi kohandusi ühenduse kvootides, tuleks kvootide kasutamata osast tulenevate kalapüügivõimaluste jaotamisel aluseks võtta iga liikmesriigi vastav kasutamata osa, ilma et muutuks aastase lubatud kogupüügi käesoleva määrusega kehtestatud jaotamispõhimõte. (12) Kalapüügivõimalusi tuleks kasutada vastavalt ühenduse asjaomastele õigusaktidele, eelkõige vastavalt järgmistele õigusaktidele: komisjoni 20. mai 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 1381/87, millega kehtestatakse kalalaevade tähistamist ja dokumenteerimist käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad, ( 8 ), komisjoni 22. septembri 1983. aasta määrus (EMÜ) nr 2807/83, milles sätestatakse liikmesriikide kalasaaki käsitleva teabe registreerimise üksikasjalikud eeskirjad, ( 9 ) nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, ( 10 ) nõukogu 4. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1954/2003, mis käsitleb teatavate ühenduse kalastuspiirkondade ja kalavarudega seotud püügikoormuse korraldamist, ( 11 ) nõukogu 27. juuni 1994. aasta määrus (EÜ) nr 1626/94, millega kehtestatakse Vahemere kalavarude kaitse teatavad tehnilised meetmed, ( 12 ) nõukogu 27. juuni 1994. aasta määrus (EÜ) nr 1627/94, millega nähakse ette kalapüügilube käsitlevad üldsätted, ( 13 ) nõukogu 22. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 601/2004, millega sätestatakse teatavad kalastustegevuse suhtes kohaldatavad kontrollimeetmed Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni alla kuuluvas piirkonnas, ( 14 ) nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määrus (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu, ( 15 ) nõukogu 17. detsembri 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 3880/91 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta, ( 16 ) nõukogu 29. juuni 1998. aasta määrus (EÜ) nr 1434/98, millega täpsustatakse tingimusi, mille alusel võib lossida heeringat muuks tööstuslikuks otstarbeks kui vahetult inimtoiduks, ( 17 ) nõukogu 26. veebruari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 423/2004, millega kehtestatakse meetmed tursavarude taastamiseks, ( 18 ) komisjoni 18. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2244/2003, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad laevaseire satelliitsüsteemide kohta, ( 19 ) nõukogu 22. septembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 2930/86 kalalaevade omaduste määratlemise kohta, ( 20 ) nõukogu 14. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 973/2001, milles sätestatakse teatavad tehnilised meetmed teatavate siirdekalavarude kaitseks, ( 21 ) nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2347/2002, millega kehtestatakse süvamere kalavarude püügi suhtes kohaldatavad konkreetsed juurdepääsunõuded ja nendega seotud tingimused, ( 22 ) ja nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2270/2004, millega kehtestatakse 2005. ja 2006. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused teatavate süvamere kalavarude osas. ( 23 ). (13) Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) nõuande kohaselt on vaja alapiirkonnas VIII kohaldada anšoovisepüügi suhtes ajutist püügipiirangute reguleerimise süsteemi. (14) ICESi nõuande kohaselt on vaja ICESi alapiirkonnas IV ja rajooni IIIa põhjaosas kohaldada tobiapüügi suhtes ajutist püügikoormuse reguleerimise süsteemi. (15) Võttes arvesse teaduslikku teavet põhjaputassuu varude bioloogilise seisundi kohta ning pärast rannikuäärsete riikide vahelisi läbirääkimisi selliste varude majandamise üle on vaja majandamispiirkondasid muuta, võttes seejuures arvesse asjakohase kalapüügi konkreetseid iseärasusi. (16) ICESi viimaste teadusnõuannete kohase üleminekumeetmena tuleks veelgi vähendada teatavate süvamereliikide püügi koormust. (17) Määruses (EÜ) nr 423/2004 sätestatud tursapüügikoormuse piirangute kohandamiseks tehakse ettepanek rakendada teistsugust korda, et püügikoormus oleks kooskõlas lubatud kogupüügiga vastavalt kõnealuse määruse artikli 8 lõikele 3. (18) Teadusnõuannetest selgub, et Põhjamere atlandi merilesta ei püüta säästvalt ning vette tagasi lastud kalade hulk on väga suur. Teadussoovitustest ja Põhjamere piirkondlike nõuandekomisjonide nõuannetest selgub, et on asjakohane kohandada kalapüügivõimalusi atlandi lesta püügiga tegelevate laevade püügikoormuse osas. (19) La Manche'i lääneosa merikeelevarude suhtes on vaja kohaldada ajutist püügikoormuse reguleerimise kava. Kattegati, Põhjamere, Skagerraki ja La Manche'i lääneosa, Iiri mere ning Šotimaa läänerosa tursavarude ning ICESi rajoonide VIIIc ja IXa merluusivarude ja norra salehomaari varude püügikoormuse reguleerimise kava on vaja kohandada. (20) Määruse (EÜ) nr 1434/98 artikliga 2 ei tagata heeringapüügi piiramist kõnealusele liigile kehtestatud püügilimiidini. Seepärast on vaja võtta üleminekumeetmeid, et tagada sortimata lossimistel vajalik järelevalve ja heeringa loendamine. (21) Praegu on Šotimaa ja Iirimaa lääneranniku süvamerealadel nakkevõrkudega kalastamisel tavaks kasutada liiga pikki nakkevõrke ning selle tagajärjel jäetakse võrgud merre liiga kauaks ja lastakse tagasi vette suures koguses kala. Kaotatud või tahtlikult mahajäetud võrgud võivad tagasi nõudmata aastaid kala püüda. Teadusuuringud on näidanud, et kõnealune püügiviis kujutab süvamereliikide jaoks suurt ohtu ning kuni püsivamate meetmete võtmiseni on vaja kõnealune püük ajutiselt keelata. (22) Merluusivarude säästva kasutamise tagamiseks ja vette tagasi laskmise vähendamiseks tuleks alarajoonides VIII a, b, d üleminekumeetmetena rakendada selektiivsete püügivahendite uusimaid täiustusi. (23) Kirde-Atlandi Kalanduskomitee (NEAFC) võttis oma 2004. aasta koosolekul vastu soovituse piirata kalapüüki teatavates piirkondades, et kaitsta teatavaid haavatavaid süvamereelupaiku. Ühendus peaks selle soovituse rakendama. (24) Kaheksajala kaitsele kaasaaitamiseks ja eelkõige noorvormide kaitsmiseks tuleb kehtestada 2006. aastal CECAFi piirkonnas asuvatest ja kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvatest meredest pärit kaheksajala alammõõt, kuni võetakse vastu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 850/98. (25) Novembris 2005 soovitas NEAFC kanda teatav hulk kalalaevu nende laevade loendisse, mille puhul on kinnitust leidnud tegelemine ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga. Tuleks tagada soovituste rakendamine ühenduse õiguskorda. (26) 2005. aastal võttis Vahemere üldine kalanduskomisjon (GFCM) oma aastakoosolekul vastu soovituse teatavate süvamereliikide püügi korraldamise kohta ja soovituse, mis käsitleb GFCMi registri loomist üle 15 m pikkuste laevade kohta, kellel on õigus püüda GFCMi pädevuspiirkonnas. Ühendus on GFCMi lepinguosaline ning seetõttu on kõnealused soovitused ühendusele siduvad ja need tuleks rakendada. (27) Kalavarude kaitse parandamiseks tuleks 2006. aastal rakendada püügitegevuse suhtes teatavaid täiendavaid kontrollimeetmeid ja püügi tehnilisi tingimusi. (28) Tuleks kehtestada teatavad sätted laevaseiresüsteemi andmete kasutamise kohta, et tõhustada püügikoormuse juhtimise järelevalvet ja kontrolli. (29) Et tagada kolmandate riikide laevade poolt ühenduse vetes püütud põhjaputassuu saagi õige arvestamine, on vaja tugevdada asjaomaseid laevu käsitlevaid järelevalvesätteid. (30) Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 alusel on nõukogu kohustatud tegema otsuse püügipiirangute ja/või püügikoormuse piirangutega seotud tingimuste kohta. Teadussoovitustest selgub, et kokkulepitud TACi märkimisväärselt ületav saak piirab kalapüügi säästvust. Seetõttu on asjakohane kehtestada seotud tingimused, mille tulemuseks on kokkulepitud kalapüügivõimaluste tõhusam rakendamine. (31) ICCAT võttis 2004. aastal oma aastakoosolekul vastu mitu tehnilist meedet, mida kohaldatakse Atlandi ookeani ja Vahemere teatavate siirdekalavarude suhtes, nähes muu hulgas ette hariliku tuuni uue miinimumsuuruse, püügipiirangud teatavates piirkondades ja teataval ajavahemikul, et kaitsta suursilmtuuni varusid, harrastus- ja sportkalapüüki käsitlevad meetmed Vahemerel ning valikuuringu programmi loomise sumpades oleva hariliku tuuni suuruse hindamiseks. Kalavarude kaitse parandamiseks on vaja neid meetmeid 2006. aastal rakendada, kuni võetakse vastu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 973/2001. (32) Kagu-Atlandi kalandusorganisatsioon (SEAFO) võttis 2005. aastal oma aastakoosolekul vastu meetme, mille kohaselt alates 1. jaanuarist 2006. saadetakse vaatlejad kõikidele konventsioonialas tegutsevatele laevadele, mis püüavad liike, mille suhtes ei ole kehtestanud kaitse ja majandamise režiimi teised pädevad piirkondlikud kalandusorganisatsioonid. See meede on ühendusele siduv ja seetõttu tuleks seda rakendada. (33) Loode-Atlandi kalastusorganisatsioon (NAFO) võttis oma 27. aastakoosolekul, mis toimus 19.-23. septembril 2005, vastu mitmed tehnilised ja kontrollimeetmed. Neid meetmeid on vaja rakendada. (34) Et täita ühenduse kui Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni (CCAMLR) lepinguosalise võetud rahvusvahelisi kohustusi, mille hulka kuulub kohustus kohaldada CCAMLRi komisjoni vastuvõetud meetmeid, tuleks kohaldada nimetatud komisjoni poolt kalastushooajaks 2005–2006 kehtestatud lubatud kogupüüki ning sellele vastavaid ajapiiranguid. (35) CCAMLR võttis 2005. aastal oma XXIV aastakoosolekul vastu asjakohased püügipiirangud varude jaoks, mis on avatud CCAMLRi liikme kinnitatud püügiettevõttele. CCAMLR kiitis heaks ka ühenduse laevade osalemise Dissostichus spp. uurimuslikus püügis FAO alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning rajoonides 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a ja 58.4.3b ning kehtestas asjaomase kalapüügi jaoks püügi ja kaaspüügi piirangud ning teatavad konkreetsed tehnilised meetmed. Kõnealuseid piiranguid ja tehnilisi meetmeid tuleks samuti kohaldada. (36) Selleks, et tagada ühenduse kaluritele elatusvahendid ning vältida varude ohustamist ja kõiki võimalikke raskusi, mis tulenevad nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 27/2005, millega määratakse 2005. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes ( 24 )püügipiirangutega vetes24 kehtivuse lõppemisest, on tähtis avada kõnealused püügipiirkonnad 1. jaanuaril 2006 ning jätta mõned nimetatud määruse eeskirjad kehtima 2006. aasta jaanuaris. Küsimuse kiireloomulisuse tõttu on hädavajalik teha erand kuue nädala pikkusest ajast, millele viidatakse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa ühenduste asutamislepingutele lisatud protokolli (riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus) I jao punktis 3, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







I PEATÜKK

REGULEERIMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva määrusega nähakse ette teatavate kalavarude ja kalavarurühmadega seotud püügivõimalused 2006. aastaks ning eritingimused, mille kohaselt neid püügivõimalusi tohib kasutada.

Lisaks määratakse kindlaks teatavad püügikoormuse piirangud ja nendega seotud tingimused 2007. aasta jaanuariks ning teatavate Antarktika kalavarude osas määratakse püügivõimalused ja eritingimused kindlaks IE lisas nimetatud ajavahemikeks.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1. Kui pole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesolevat määrust:

a) ühenduse kalalaevade suhtes (edaspidi “ühenduse laevad”) ja

b) kolmanda riigi lipu all sõitvate ja kolmandas riigis registreeritud kalalaevade suhtes (edaspidi “kolmanda riigi kalalaevad”), kui need viibivad ühenduse vetes (edaspidi “EÜ veed”).

2. Erandina lõikest 1 ei kohaldata käesolevat määrust kalapüügi suhtes, mis toimub üksnes teadusuuringute otstarbel asjaomase liikmesriigi loal ja järelevalve all ning millest on eelnevalt teavitatud komisjoni ja liikmesriiki, kelle vetes uuringud toimuvad.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse lisaks määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 3 sätestatud mõistetele järgmisi mõisteid:

a) lubatud kogupüük – igast kalavarust aastas lubatav püük;

b) kvoot – ühendusele, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud kindel osa lubatud kogupüügist;

c) rahvusvahelised veed – veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla;

d) NAFO tsoon – see osa Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni (NAFO) konventsioonialast, mis ei kuulu rannikuäärsete riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla;

e) Skagerrak – ala, mis piirneb läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani ulatuva joonega ning lõunas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega;

f) Kattegat – ala, mis piirneb põhjas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega ning lõunast Hasenųrest Gnibenini, Korshagest Spodsbjergini ja Gilbjerg Hovedist Kullenini ulatuva joonega;

g) Cádizi laht – ICESi alarajooni IXa piirkond, mis jääb läänepikkusest 7o23′48″ ida poole.

Artikkel 4

Kalastusvööndid

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi kalastusvööndite määratlusi:

a) ICES (Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu) kalastusvööndid, nagu on kindlaks määratud määruses (EMÜ) nr 3880/91. Vööndi tähisele lisatud märge “EÜ veed” osutab, et kõne all on ainult EÜ vetesse jääv vööndiosa.

b) CECAF (Kesk-Atlandi idaosa ehk FAO püügipiirkond 34) kalastusvööndid, nagu on kindlaks määratud nõukogu 23. oktoobri 1995. aasta määruses (EÜ) nr 2597/95 nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades; ( 25 )

c) NAFO (Loode-Atlandi kalastusorganisatsioon) kalastusvööndid, nagu on kindlaks määratud nõukogu 30. juuni 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 2018/93 Loode-Atlandi piirkonnas kalastavate liikmesriikide saagi ja kalandustegevuse statistiliste andmete esitamise kohta; ( 26 )

d) CCAMLR (Antarktika vete elusressursside kaitse konventsioon) kalastusvööndid, nagu on kindlaks määratud määruses (EÜ) nr 601/2004







II PEATÜKK

ÜHENDUSE LAEVADE KALAPÜÜGIVÕIMALUSED JA NENDEGA SEOTUD TINGIMUSED

Artikkel 5

Püügilimiidid ja nende jaotamine

1. Ühenduse laevade püügilimiidid ühenduse vetes ja teatavates vetes, mis ei kuulu ühendusele, kõnealuste limiitide jaotus liikmesriikide vahel ning määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 2 kohased lisatingimused on esitatud I lisas.

2. Ühenduse laevadel on lubatud kalastada I lisas sätestatud kvoodi alusel vastavalt artiklites 10, 17 ja 18 sätestatud tingimustele vetes, mis kuuluvad Fääri saarte, Gröönimaa, Islandi ja Norra kalandusjurisdiktsiooni alla ning Jan Mayeni ümbruse kalastusvööndisse.

3. Komisjon lõpetab viivitamata anšoovise püügi alapiirkonnas VIII, kui STECF teatab, et kudekarja biomass 2006. aastal kudemise ajal on alla 28 000 tonni.

4. Komisjon kehtestab lõplikud püügilimiidid ICES rajoonide IIa (EÜ veed) ja IIIa ning alapiirkonna IV (EÜ veed) tobiapüügi suhtes IID lisa punktis 6 sätestatud korras.

5. Komisjon määrab kindlaks ühenduse kasutuses olevad moivapüügi limiidid püügipiirkondades V, XIV (Gröönimaa veed) 7,7 % ulatuses moiva TACist niipea, kui TAC on kindlaks määratud.

6. Komisjon võib määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 kehtestatud korras läbi vaadata merikuradi püügilimiidid vööndites IIa (EÜ veed) ja IV (EÜ veed) ning vööndites Vb (EÜ veed), VI, XII ja XIV pärast seda, kui STECF on analüüsinud 2006. aasta esimeses kvartaliks kogutud andmeid vaadeldud saagi püügimahu ühikute kohta.

7. Komisjon võib määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 kehtestatud korras läbi vaadata tursiku püügilimiidid vööndites IIa (EÜ veed), IIIa ja IV (EÜ veed) ning kilu püügilimiidid vööndites IIa (EÜ veed) ja IV (EÜ veed), pidades silmas 2006. esimesel poolaastal kogutud teaduslikke andmeid.

Artikkel 6

Jaotamisega seotud erisätted

1. I lisas sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et see ei piira:

a) kvootide vahetamist määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 kohaselt;

b) ümberjaotamist määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 21 lõike 4, artikli 23 lõike 1 ja artikli 32 lõike 2 kohaselt;

c) täiendavaid lossimisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 kohaselt;

d) koguste kinnipidamist määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 kohaselt;

e) mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 kohaselt.

2. Erandina määrusest (EÜ) nr 847/96 kohaldatakse kvootide kinnipidamiseks ja nende ülekandmiseks 2007. aastasse kõnealuse määruse artikli 4 lõiget 2 kõigi kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse analüütilist lubatud kogupüüki (analüütiline TAC).

Artikkel 7

Püügikoormuse piirangud ja nendega seotud tingimused kalavarude majandamisel

1. Alates 1. veebruarist 2006 kuni 31. jaanuarini 2007 kohaldatakse püügikoormuse piiranguid ja nendega seotud tingimusi järgmiselt:

— -IIA lisa kohaldatakse teatavate Kattegati, Skagerraki, alapiirkonna IV ning ICES rajoonide IIa (EÜ veed), IIIa, VIa, VIIa ja VIId varude majandamise suhtes.

— -IIB lisa kohaldatakse merluusivarude majandamise suhtes ICES rajoonides VIIIc ja IXa, välja arvatud Cįdizi lahes.

— -IIC lisa kohaldatakse ICES rajooni VIIe merikeelevarude majandamise suhtes.

— -IID lisa kohaldatakse Skagerraki ning ICES alapiirkonna IV ja rajooni IIa (EÜ veed) tobiavarude majandamise suhtes.

2. Ajavahemikul 1. jaanuarist 2006 kuni 31. jaanuarini 2006 kohaldatakse jätkuvalt lõikes 1 nimetatud varude suhtes määruse (EÜ) nr 27/2005 IVa, IVb, IVc ja V lisas sätestatud püügikoormuse piiranguid ja nendega seotud tingimusi.

3. Laevadel, mis kasutavad lisa IIA punktis 4 ning lisade IIB ja IIC punktis 3 nimetatud püügivahendeid ja mis kalastavad lisa IIA punktis 2 ning lisade IIB ja IIC punktis 1 nimetatud piirkondades, peab olema püügiluba, mis on antud välja kooskõlas määruse (EÜ) nr 1627/94 artikliga 7, nagu nimetatud lisades on ette nähtud.

4. Komisjon kehtestab 2006. aasta lõpliku püügikoormuse ICES rajoonide IIa (EÜ veed) ja IIIa ning alapiirkonna IV tobiapüügi suhtes IID lisa punktis 6 sätestatud korras.

5. Liikmesriigid tagavad, et 2006. aastal ei ületa süvamerepüügi luba omavate laevade püügikoormuse tasemed (mõõdetuna sadamast äraoldud kilovatt-püügipäevades) 80 % keskmisest aastasest püügikoormusest, mille asjaomase liikmesriigi laevad kasutasid 2003. aastal kalastusretkedel, mille jaoks neil oli süvamerepüügi luba ja mille jooksul püüti määruse (EÜ) nr 2347/2002 I ja III lisa punktis 15 loetletud süvamereliike. Käesolevat lõiget kohaldatakse ainult nende kalastusretkede suhtes, kus püüti üle 100 kg süvamereliike, välja arvatud põhjaatlandi hõbekala.

Artikkel 8

Saagi ja kaaspüügi lossimise tingimused

1. Pardal ei tohi hoida ega laevalt lossida kalaliike, mille suhtes on kindlaks määratud püügipiirangud, välja arvatud juhul, kui:

a) saagi on püüdnud sellise liikmesriigi laevad, millel on kvoot, ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud, või

b) saak moodustab osa ühendusele kuuluvast püügiosast, mis ei ole kvootidena liikmesriikide vahel ära jaotatud ega ammendatud.

2. Erandina lõikest 1 võib järgmistesse liikidesse kuuluvat kala pardal hoida ja lossida ka siis, kui liikmesriigil ei ole kvooti või kui kvoot või püügiosa on ammendatud:

a) muud liigid kui heeringas ja makrell, tingimusel et i) neid püütakse segamini teiste liikidega, kasutades võrke silmasuurusega alla 32 mm määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 4 kohaselt ja ii) saaki ei sordita pardal ega lossimisel, või

b) makrell, tingimusel et i) seda püütakse segamini stauriidi või sardiiniga; ii) selle mass ei ületa 10 % kogu pardal oleva makrelli, stauriidi ja sardiini massist ja iii) saaki ei sordita pardal ega lossimisel.

3. Määruse (EÜ) nr 1434/98 artikli 2 lõiget 1 ei kohaldata heeringa suhtes, mis on püütud ICES alapiirkonnast IV ja ICES rajoonidest IIa (EÜ veed), IIIa ja VIId.

4. Kõik lossimised, välja arvatud lõike 2 kohane püük, arvestatakse kvoodist või, kui ühenduse osa ei ole kvootidena liikmesriikide vahel ära jaotatud, ühenduse osast maha.

5. Kui liikmesriigi heeringapüügi limiidid ICES alapiirkondades II (EÜ veed) ja IV ning alarajoonides IIIa ja VIId on ammendatud, ei tohi asjaomase liikmesriigi lipu all sõitvad ühenduses registreeritud laevad, mis tegutsevad püügipiirkonnas, mille suhtes kehtivad asjaomased püügipiirangud, lossida sorteerimata ja heeringat sisaldavaid saake.

6. Kaaspüügi määr ja realiseerimine määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 850/98 artiklitega 4 ja 11 ettenähtud korras.

Artikkel 9

Sortimata lossimine ICES alapiirkonnas IV ja ICES rajoonides IIa (EÜ veed), IIIa ja VIId

1. Liikmesriigid tagavad, et kasutatakse nõuetekohast proovivõtusüsteemi, mis võimaldab tulemuslikult kontrollida ICES alapiirkonnas IV ja ICES rajoonides IIa (EÜ veed), IIIa ja VIId püütud, sortimata lossitud saagi koguseid liikide kaupa.

2. ICES alapiirkonnas IV ja ICES rajoonides IIa (EÜ veed), IIIa ja VIId püütud, sortimata kalasaaki võib lossida ainult sadamates või lossimiskohtades, kus on kasutusel lõikes 1 osutatud proovivõtusüsteem.

Artikkel 10

Juurdepääsupiirangud

Ühenduse laevad ei tohi kalastada Skagerrakis 12 meremiili ulatuses Norra lähtejoontest. Taani ja Rootsi lipu all sõitvatel laevadel on siiski lubatud kalastada kuni nelja meremiili kaugusel Norra lähtejoontest

Artikkel 11

Tehnilised ülemineku- ja kontrollimeetmed

Ühenduse laevade suhtes kohaldatavad tehnilised ülemineku- ja kontrollimeetmed on sätestatud III lisas.







III PEATÜKK

KOLMANDA RIIGI KALALAEVADE PÜÜGILIMIIDID JA NENDEGA SEOTUD TINGIMUSED

Artikkel 12

Tehnilised ülemineku- ja kontrollimeetmed

Kolmanda riigi laevade suhtes kohaldatavad tehnilised ülemineku- ja kontrollimeetmed on sätestatud III lisas.

Artikkel 13

Luba

Barbadose, Guyana, Jaapani, Lõuna-Korea, Norra, Suriname, Trinidadi ja Tobago ning Venezuela lipu all sõitvatel kalalaevadel ning Fääri saartel registreeritud kalalaevadel on lubatud kalastada ühenduse vetes I lisas sätestatud püügilimiitide alusel ning artiklitega 14, 15 ja 16 ning 19 kuni 25 ettenähtud tingimustel.

Artikkel 14

Geograafilised piirangud

1. Norra lipu all sõitvatel või Fääri saartel registreeritud kalalaevadel on lubatud kalastada ainult 200 meremiili laiuse vööndi nendes osades, mis asuvad vähemalt 12 meremiili kaugusel liikmesriikide lähtejoontest ICES IV alapiirkonnas, Kattegatis ja Atlandi ookeanis põhja pool 43o00′ N, välja arvatud määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 18 nimetatud alal.

2. Norra lipu all sõitvatel kalalaevadel on lubatud Skagerrakis kalastada vähemalt nelja meremiili kaugusel mere pool Taani ja Rootsi lähtejoontest.

3. Barbadose, Guyana, Jaapani, Lõuna-Korea, Suriname, Trinidadi ja Tobago ning Venezuela lipu all sõitvatel kalalaevadel on lubatud kalastada ainult 200 meremiili laiuse vööndi nendes osades, mis asuvad vähemalt 12 meremiili kaugusel mere pool Prantsuse Guajaana departemangu lähtejoontest.

Artikkel 15

Läbisõit ühenduse vetest

Ühenduse vetest läbisõitvad kolmanda riigi kalalaevad peavad stoovima oma võrgud järgmisel viisil, et need ei oleks kasutamisvalmis:

a) võrgud, raskused ja muu sellelaadne varustus tuleb traallaudade, puksiir- ja haalamisköite ning -trosside küljest lahti võtta,

b) tekil või teki kohal olevad võrgud peavad olema kindlalt mõne tekiehitise osa külge kinnitatud.

Artikkel 16

Saagi ja kaaspüügi lossimise tingimused

Kalaliike, millele on kehtestatud püügilimiidid, ei tohi pardal hoida ega lossida, välja arvatud juhul, kui saagi on püüdnud sellise liikmesriigi laevad, millel on kvoot, ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud.







IV PEATÜKK

ÜHENDUSE LAEVADE LITSENTSISÜSTEEM

Artikkel 17

Litsentsid ja nendega seotud tingimused

1. Olenemata määrusega (EÜ) nr 1627/94 sätestatud kalapüügilitsentside ja kalapüügilubade üldeeskirjadest tohivad ühenduse laevad kolmanda riigi vetes kalastada asjaomase kolmanda riigi asutuste poolt väljaantud litsentsi alusel.

2. Lõiget 1 ei kohaldata siiski järgmiste ühenduse laevade suhtes, mis kalastavad Põhjamerel Norrale kuuluvates vetes:

a) laevad kogumahutavusega kuni 200 GT või

b) laevad, mis püüavad inimtoiduks ettenähtud kalaliike, välja arvatud makrell või

c) Rootsi lipu all sõitvad laevad kooskõlas kehtivate tavadega.

3. Litsentside suurim arv ja muud nendega seotud tingimused on sätestatud IV lisa I osas. Litsentsitaotlustes märgitakse kalapüügiliigid ning nende ühenduse laevade nimi ja tunnused, kellele litsentse taotletakse, ning liikmesriikide asutused saadavad taotlused komisjonile. Komisjon esitab taotlused asjaomaste kolmandate riikide asutustele.

4. Kui liikmesriik kannab teisele liikmesriigile üle IV lisa I osas nimetatud püügipiirkonna kvoodi (vahetusleping), tuleb üle kanda ka asjaomased litsentsid ja teatada sellest komisjonile. IV lisa I osas sätestatud litsentside üldarvu püügipiirkonna kohta ei tohi siiski ületada.

5. Ühenduse laevad peavad järgima kaitse- ja kontrollimeetmeid ning kõiki muid asjaomases püügipiirkonnas kehtivaid tingimusi.

Artikkel 18

Fääri saared

Ühenduse laevad, kellel on litsents ühe kalaliigi sihtpüügiks Fääri saarte vetes, võivad teise kalaliigi sihtpüügiga tegelda ainult juhul, kui nad teatavad muudatusest ette Fääri saarte ametiasutustele.







V PEATÜKK

KOLMANDA RIIGI KALALAEVADE LITSENTSISÜSTEEM

Artikkel 19

Kohustus omada litsentsi ja püügiluba

1. Olenemata määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklist 28b on Norra lipu all sõitvad laevad kogumahutavusega kuni 200 GT vabastatud litsentsi ja püügiloa kohustusest.

2. Litsents ja püügiluba peavad olema laeva pardal. Fääri saartel või Norras registreeritud kalalaevad on kõnealusest kohustusest vabastatud.

3. Kolmanda riigi kalalaevad, millel on püügiõigus 31. detsembril 2005, võivad püüki jätkata alates 1. jaanuarist 2006 kuni ajani, mil püügiõigusega kalalaevade nimekiri on komisjonile esitatud ning komisjon on selle heaks kiitnud.

Artikkel 20

Litsentsi ja püügiloa taotlemine

Kolmanda riigi asutuse poolt komisjonile esitatud litsentsi- ja püügiloataotlusega koos tuleb esitada järgmised andmed:

a) laeva nimi;

b) registrinumber;

c) pardatähis;

d) registreerimissadam;

e) omaniku või prahtija nimi ja aadress;

f) kogumahutavus ja –pikkus;

g) mootori võimsus;

h) kutsungsignaal ja raadiosagedus;

i) kavandatav püügiviis;

j) kavandatav kalapüügipiirkond;

k) liigid, mida kavatsetakse püüda;

l) taotletava litsentsi kestus.

Artikkel 21

Litsentside arv

Litsentside arv ja nendega seotud eritingimused määratakse kindlaks IV lisa II osas.

Artikkel 22

Tühistamine ja kehtetuks tunnistamine

1. Litsentsid ja püügiload võib tühistada uute litsentside ja püügilubade väljaandmiseks. Tühistamine jõustub komisjoni poolt uute litsentside ja püügilubade väljaandmise kuupäevale eelneval päeval. Uued litsentsid ja püügiload jõustuvad nende väljaandmise kuupäeval.

2. Litsentsid ja püügiload tunnistatakse täielikult või osaliselt kehtetuks enne nende kehtivusaja lõppu, kui kõnealuse kalavaru jaoks I lisas sätestatud kvoot on ammendatud.

3. Litsentsid ja püügiload tunnistatakse kehtetuks juhul, kui ei täideta käesoleva määrusega ettenähtud kohustusi.

Artikkel 23

Asjakohaste eeskirjade täitmata jätmine

1. Kolmanda riigi kalalaevadele, mis ei ole täitnud käesolevas määruses sätestatud kohustusi, ei anta litsentsi ega püügiluba kuni 12 kuu jooksul.

2. Komisjon esitab asjaomase kolmanda riigi asutustele nende kolmanda riigi kalalaevade nimed ja tunnused, millele asjakohaste eeskirjade rikkumise tõttu ei anta luba kalastada ühenduse kalastusvööndis järgneva kuu või kuude jooksul.

Artikkel 24

Litsentsiomaniku kohustused

1. Kolmanda riigi kalalaevad täidavad kalastusvööndis kalastades kaitse- ja kontrollimeetmeid ning kõiki muid selles vööndis ühenduse laevade kalastustegevust reguleerivaid sätteid, ►M3 esmajoones määrusi (EMÜ) nr 1381/87, (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94, (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 1434/98 ja (EÜ) nr 2187/2005 ( 27 ). ◄

2. Lõikes 1 nimetatud kolmanda riigi kalalaevad peavad püügipäevikut, kuhu kantakse V lisa I osas ettenähtud teave.

3. Kolmanda riigi kalalaevad, välja arvatud ICES rajoonis IIIa kalastavad Norra lipu all sõitvad laevad, edastavad komisjonile VI lisas sätestatud teabe kõnealuses lisas ettenähtud eeskirjade kohaselt.

Artikkel 25

Guajaana departemangu käsitlevad erisätted

1. Litsentside andmine kalapüügiks Guajaana departemangu vetes on seotud asjaomase kolmanda riigi laeva omaniku kohustusega lubada komisjoni taotluse korral laeva pardale vaatleja.

2. Kui kolmanda riigi kalalaeval on litsents merikogerlaste või tuuni püügiks Guajaana departemangu vetes, esitab laeva kapten Prantsusmaa ametiasutustele igale reisile järgneva lossimise kohta deklaratsiooni, milles teatatakse pärast eelmise deklaratsiooni esitamist püütud ja pardal hoitavad krevetikogused. Kõnealune deklaratsioon peab vastama IV lisa III osas sätestatud näidisele. Kapten vastutab deklaratsiooni täpsuse eest. Prantsuse ametiasutused võtavad kõik deklaratsioonide täpsuse kontrollimiseks vajalikud meetmed, võrreldes neid eelkõige artikli 24 lõikes 2 nimetatud püügipäevikuga. Deklaratsioonile kirjutab pärast vastavuse kontrollimist alla pädev ametiisik. Prantsuse asutused saadavad enne iga kuu lõppu komisjonile kõik eelmise kuu deklaratsioonid.

3. Guajaana departemangu vetes kalastavad kolmanda riigi kalalaevad peavad pidama V lisa II osas esitatud näidisele vastavat püügipäevikut. Kõnealuse püügipäeviku koopia saadetakse Prantsuse ametiasutuste kaudu komisjonile iga püügireisi viimasele päevale järgneva 30 päeva jooksul.

4. Kui komisjon ei ole ühe kuu jooksul saanud teavet kolmanda riigi kalalaeva kohta, millel on litsents kalapüügiks Guajaana departemangu vetes, tunnistatakse selle laeva litsents kehtetuks.







VI PEATÜKK

NAFO TSOONIS KALASTAVAID ÜHENDUSE LAEVU KÄSITLEVAD ERISÄTTED







1. JAGU

Ühenduse osalus

Artikkel 26

Laevade loetelu

1. Ainult need ühenduse kalalaevad, mille kogumahutavus on üle 50 GT ning millel on nende lipuliikmesriigi väljaantud püügiluba ja mis kuuluvad NAFO laevaregistrisse, võivad loas ettenähtud tingimustel püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida NAFO tsoonist pärit kalavarusid.

2. Iga liikmesriik edastab komisjonile elektroonilisel kujul vähemalt 15 päeva enne uue laeva sisenemist NAFO tsooni kõik muudatused loetelus, mis käsitleb tema lipu all sõitvaid ühenduses registreeritud laevu, millel on luba kalastada NAFO tsoonis. Komisjon edastab teabe viivitamata NAFO sekretariaadile.

3. Lõikes 2 märgitud teave sisaldab järgmist:

a) laeva sisenumber, nagu on määratletud komisjoni 30. detsembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 26/2004 ühenduse kalalaevastiku registri kohta ( 28 ) I lisas;

b) rahvusvaheline raadiokutsung;

c) vajaduse korral laeva prahtija;

d) laeva tüüp.

4. Ajutiselt liikmesriigi lipu all sõitvate laevade (laevapereta prahitud laevade) kohta tuleb lisaks edastada järgmine teave:

a) kuupäev, millest alates laeval on lubatud sõita liikmesriigi lipu all;

b) kuupäev, millest alates liikmesriik on andnud laevale NAFO tsoonis kalastamise loa;

c) riigi nimi, mille territooriumil laev on registreeritud või olnud registreeritud, ning kuupäev, millest alates laev lõpetas sõitmise kõnealuse riigi lipu all;

d) laeva nimi;

e) pädeva riigiasutuse poolt määratud laeva ametlik registrinumber;

f) laeva kodusadam pärast üleminekut;

g) laeva omaniku või prahtija nimi;

h) kinnitus, et laeva kapten on saanud NAFO tsoonis kehtivate eeskirjade koopia;

i) peamised kalaliigid, mida laev võib NAFO tsoonis püüda;

j) alapiirkonnad, kus laev kavatseb kalastada.







2. JAGU

Tehnilised meetmed

Artikkel 27

Võrgusilma suurus

1. Käesoleva määruse VII lisas nimetatud põhjaliikide sihtpüügil on keelatud kasutada traalnootasid, mille mõnes osas on võrgusilma suurus alla 130 mm. Lühiuimkalmaari (Illex illecebrosus) sihtpüügil tohib võrgusilma suurus olla minimaalselt 60 mm. Railaste (Rajidae) sihtpüügil tohib võrgusilma suurus olla minimaalselt 280 mm noodapäras ja 220 mm traali muudes osades.

2. Harilikke süvameregarneele (Pandalus borealis) püüdvad laevad peavad kasutama võrke, mille väikseim silmasuurus on 40 mm.

Artikkel 28

Võrgutarindid

1. Keelatud on kasutada vahendeid ja meetodeid, mida käesolevas artiklis pole kirjeldatud ja mis ummistavad võrgusilmi või vähendavad nende suurust.

2. Kahjustuste vähendamiseks või vältimiseks võib noodapära alla kinnitada purjeriiet, võrku või muud materjali.

3. Noodapära ülaossa võib kinnitada vahendeid, tingimusel et need ei ummista noodapära võrgusilmi. Päraülakaitsete kasutamine peab piirduma VIII lisas nimetatud kaitsetega.

4. Harilikke süvameregarneele (Pandalus borealis) püüdvad laevad peavad kasutama sorteerimisvõresid või -reste, mille trellide maksimaalne vahe on 22 mm. Rajoonis 3L süvameregarneele püüdvad laevad peavad olema varustatud vähemalt 72 cm pikkuste kettidega, nagu kirjeldatud IX lisas.

Artikkel 29

Kaaspüük

1. Kalalaevad ei tohi tegeleda nende liikide sihtpüügiga, mille suhtes kehtivad kaaspüügipiirangud. Kalaliigi püük on sihtpüük, kui asjaomane liik moodustab massiprotsentides suurima osa ühe loomusega saadud saagist.

2. Selliste liikide kaaspüük, mille kohta ühendus ei ole NAFO tsooni mingis osas kvoote kehtestanud ja mis seal saadakse mis tahes liigi sihtpüügil, ei tohi olla üle 2 500 kg liigi kohta või üle 10 % pardal hoitava kogusaagi massist, olenevalt sellest, kumb on suurem. NAFO tsooni osas, kus teatavate liikide sihtpüük on keelatud või kus “muude liikide” kvoodid on täiel määral ära kasutatud, ei tohi ühegi ID lisas loetletud liigi kaaspüük olla suurem kui vastavalt 1 250 kg või 5 %.

3. Kui kaaspüügipiirangutega kalaliikide kogumäär ühe loomuse kohta ületab kohaldatava lõikes 2 nimetatud määra, peavad laevad viivitamata siirduma vähemalt viie meremiili kaugusele eelmisest loomusekohast. Kui kaaspüügipiirangutega kalaliikide kogumäär mis tahes järgmises loomusekohas ületab kõnealused piirmäärad, siirduvad laevad jälle viivitamata vähemalt viie meremiili kaugusele eelmisest loomusekohast ega pöördu sellele alale tagasi enne, kui on möödunud vähemalt 48 tundi.

4. Harilikke süvameregarneele (Pandalus borealis) püüdvad laevad siirduvad alati, kui kõigi liikide kaaspüügi kogumäär mis tahes loomusekohas ületab rajoonis 3M 5 % massist ja rajoonis 3L 2,5 % massist, viivitamata vähemalt viie meremiili kaugusele eelmisest loomusekohast.

5. Süvameregarneelisaaki ei võeta põhjakalade kaaspüügi määra arvutamisel arvesse.

Artikkel 30

Kalade alammõõt

1. NAFO tsoonist püütud kalu, mille suurus ei vasta X lisas esitatud nõuetele, ei tohi töödelda, pardal hoida, ümber laadida, lossida, transportida, säilitada, müüa, välja panna ega müügiks pakkuda, vaid need tuleb kohe merre tagasi lasta.

2. Kui püütud kalade kogus, mis ei vasta X lisas esitatud suuruse nõuetele, ületab 10 % kogu püütud kalakogusest, siirdub laev enne kalapüügi jätkamist eelmisest loomusekohast vähemalt 5 meremiili kaugusele. Töödeldud kala, mille suhtes kohaldatakse alammõõtu ja mis on X lisas ettenähtud pikkusest väiksem, loetakse pärinevaks alamõõdulisest kalast.







3. JAGU

Kontrollimeetmed

Artikkel 31

Toodete märgistamine ja eraldi ladustamine

1. Töödeldud kala, mis on püütud NAFO tsoonis, märgistatakse nii, et on võimalik eristada kõiki kalaliike ja tooteliike vastavalt nõukogu 17. detsembri 1999. aassta määruse (EÜ) nr 104/2000 kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta ( 29 ) artiklile 1. Märkida tuleb ka saagi pärinemine NAFO tsoonist.

2. Püügirajoonis 3L püütud krevettide ning alapiirkonnas 2 ja rajoonides 3KLMNO püütud süvalesta puhul märgitakse saagi pärinemine konkreetsest rajoonist või alapiirkonnast.

3. Võttes arvesse õigustatud ohutust ja laeva kapteni vastutust navigatsiooni eest, kohaldatakse järgmist:

— - iga liigi saak paigutatakse selgelt eraldi teiste liikide saakidest. NAFO tsoonis püütud saak paigutatakse eraldi väljastpoolt seda ala püütud saagist;

— - saagi võib paigutada mitmesse trümmi ossa, kuid igas trümmiosas eraldatakse see plasti, vineeri, võrgu vms abil selgelt teiste liikide saakidest.

Artikkel 32

Püügi- ja toodangupäevikud ning lastiplaan

1. Lisaks sellele, et kalalaevade kaptenid peavad tegutsema kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklitega 6, 8, 11, ja 12, peavad nad kandma logiraamatusse XI lisas loetletud andmed.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile enne iga kuu 15. kuupäeva elektroonilisel kujul XII lisas nimetatud liikide eelmise kuu jooksul lossitud kogused ja määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklite 11 ja 12 alusel saadud teabe.

3. Ühenduse laeva kaptenid peavad IC lisas loetletud liikide saagi kohta:

a) toodangupäevikut, millesse kantakse järjest kogu toodang pardal olevate liikide kaupa tootekaalu kilogrammides;

b) lastiplaani, milles on näha eri liikide asukoht trümmides.

4. Lõikes 3 osutatud toodangupäevikut ja lastiplaani ajakohastatakse iga päev eelmise päeva kohta, mis algab kell 00.00 (UTC) ja lõpeb kell 24.00 (UTC), ning hoitakse pardal, kuni laev on tühjaks laaditud.

5. Kapten osutab vajalikku abi toodangupäevikus esitatud koguste ja pardal säilitatava toodangu kontrollimisel.

6. Liikmesriigid tõendavad iga kahe aasta tagant kõikide artikli 26 lõike 1 kohase kalapüügiloaga ühenduse laevade mahutavusplaanide täpsust. Kapten tagab, et kõnealuse tõendi koopia on laeva pardal, et seda saaks nõudmise korral inspektorile esitada.

Artikkel 33

Võrkude pardal hoidmine

1. Ühe või mitme VII lisas loetletud kalaliigi sihtpüügi ajal ei tohi ühenduse laevade pardal olla võrke, mille võrgusilma suurus on artiklis 27 sätestatust väiksem.

2. Ühenduse laevad, mis ühel ja samal püügireisil püüavad ka muudes piirkondades peale NAFO tsooni, võivad siiski hoida pardal võrke, mille võrgusilma suurus on artiklis 27 sätestatust väiksem, kui need on kindlalt soritud (kokku seotud) ja stoovitud (pakitud) ning neid ei ole võimalik kohe kasutada. Sellisel juhul:

a) võrgud peavad olema oma traallaudade küljest lahti võetud ja ilma nooda- või traalitrosside ja -nöörideta ning

b) tekil või teki kohal olevad võrgud peavad olema kindlalt mõne tekiehitise osa külge kinnitatud.

Artikkel 34

Ümberlaadimine

1. Ühenduse laevad tegelevad ümberlaadimisega NAFO tsoonis ainult juhul, kui nad on saanud selleks loa oma pädevatelt asutustelt.

2. Ühenduse laevad ei laadi kala ümber kolmanda riigi laevalt või laevale, mida on nähtud kalastamas NAFO tsoonis või mille NAFO tsoonis kalastamise kohta on muid tõendeid.

3. Ühenduse laevad teatavad oma pädevatele asutustele igast NAFO tsoonis toimunud ümberlaadimisest. Mahalaadivad laevad saadavad teate vähemalt kakskümmend neli tundi enne ümberlaadimist ja pealelaadivad laevad hiljemalt üks tund pärast ümberlaadimist.

4. Lõikes 3 nimetatud teade sisaldab ümberlaadimise aega, geograafilisi koordinaate, maha- või pealelaaditava kala ligikaudset massi kilogrammides liikide kaupa ning ümberlaadimises osalevate laevade kutsungsignaale.

5. Pealelaadiv laev teatab lisaks nii kogu pardal oleva ja kogu lossitava saagi massi kui ka lossimissadama nime ja kavandatud lossimisaja vähemalt 24 tundi enne iga lossimist.

6. Liikmesriigid edastavad lõigetes 3 ja 5 osutatud teated viivitamata komisjonile, kes omakorda edastab need viivitamata NAFO sekretariaadile.

Artikkel 35

Ühenduse laevade prahtimine

1. Liikmesriigid võivad nõustuda nende lipu all sõitva ja NAFO tsoonis kalapüügiõigust omava laeva prahtimisega, et võimaldada tal osaliselt või täielikult kasutada teisele NAFO lepinguosalisele eraldatud kvooti ja/või püügipäevi. Prahtida ei lubata siiski laevu, mille NAFO või muu piirkondlik kalandusorganisatsioon on tunnistanud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelenud laevadeks.

2. Prahilepingu sõlmimise päeval saadab lipuliikmesriik komisjonile ning komisjon omakorda edastab NAFO peasekretärile järgmise teabe:

a) lipuliikmesriigi nõusolek prahilepinguga;

b) prahilepinguga hõlmatud liigid ja eraldatud püügivõimalused;

c) prahilepingu kestus;

d) prahtija nimi;

e) laeva prahtinud lepinguosaline;

f) meetmed, mida liikmesriik on võtnud tagamaks, et tema lipu all sõitev prahitud laev täidab prahilepingu kehtivusajal NAFO kaitse- ja kontrollimeetmeid.

3. Prahilepingu lõppemisel teatab lipuliikmesriik sellest komisjonile, kes edastab teabe viivitamata NAFO peasekretärile.

4. Lipuliikmesriik tagab, et:

a) prahilepingu kehtivusajal ei lubata laeval kasutada lipuliikmesriigile eraldatud püügivõimalusi;

b) laeval ei lubata kalastada samal ajal mitme prahilepingu alusel;

c) laev täidab prahilepingu kehtivusajal NAFO kaitse- ja kontrollimeetmeid;

d) prahitud laev registreerib püügipäevikus muudest püügiandmetest eraldi kogu teatatud prahilepingute alusel püütud saagi ja kaaspüügi.

5. Liikmesriigid esitavad komisjonile muudest riiklikest püügiandmetest eraldi kõik lõike 4 punktis d nimetatud saagi ja kaaspüügi andmed. Komisjon edastab kõnealused andmed viivitamata NAFO peasekretärile.

Artikkel 36

Püügikoormuse kontrollimine

1. Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et tagada oma laevade püügikoormuse vastavus liikmesriigi kasutada olevatele kalapüügivõimalustele NAFO tsoonis.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile NAFO tsooni liike püüdvate laevade püügikavad hiljemalt 31. jaanuaril 2006 ja edaspidi vähemalt 30 päeva enne kõnealuse püügi algust. Püügikavas tuleb muu hulgas esitada kõnealuses püügipiirkonnas kalastavate laevade andmed ning nendele laevadele NAFO tsoonis ettenähtud püügipäevade arv.

3. Liikmesriigid teavitavad komisjoni oma laevade kavandatavast tegevusest muudes piirkondades.

4. Püügikavas peab kajastuma teate esitanud liikmesriigi kasutuses olevatele kalapüügivõimalustele vastav maksimaalne kasutatav püügikoormus NAFO tsoonis.

5. Liikmesriigid esitavad komisjonile hiljemalt 31. detsembril 2006 oma püügikavade rakendamise aruanded. Kõnealused aruanded sisaldavad NAFO tsoonis tegelikult kalastanud laevade arvu, iga laeva väljapüüki ja iga laeva püügipäevade koguarvu kõnealuses tsoonis. Rajoonides 3M ja 3L krevetti püüdnud laevade puhul tuleb aru anda kummagi rajooni kohta eraldi.







4. JAGU

Andmete kogumise erinõuded

Artikkel 37

Andmete kogumine

1. Liikmesriigid rakendavad võimaluse korral järgmistes piirkondades kalastavate oma laevade kohta andmete kogumise erinõudeid.







Piirkond Koordinaat 1 Koordinaat 2 Koordinaat 3 Koordinaat 4 Orphan Knoll 50.00.30 47.00.30 51.00.30 45.00.30 51.00.30 47.00.30 50.00.30 45.00.30 Corner Seamounts 35.00.00 48.00.00 36.00.00 48.00.00 36.00.00 52.00.00 35.00.00 52.00.00 Newfoundland Seamounts 43.29.00 43.20.00 44.00.00 43.20.00 44.00.00 46.40.00 43.29.00 46.40.00 New England Seamounts 35.00.00 57.00.00 39.00.00 57.00.00 39.00.00 64.00.00 35.00.00 64.00.00

2. Lõike 1 kohased andmed kogutakse loomuste kaupa ja sisaldavad võimaluse korral järgmist:

a) arvukus ja mass liikide kaupa;

b) jaotus pikkuse alusel;

c) otoliidid;

d) püügikoht laius- ja pikkuskraades;

e) püügivahend;

f) püügisügavus;

g) kellaaeg;

h) püügi kestus;

i) vedamise algus (aktiivpüünise puhul);

j) võimalusel muud bioloogilised näitajad, näiteks suguküpsust käsitlevad.

3. Lõike 1 kohaselt kogutud andmed esitatakse pärast iga püügireisi võimalikult kiiresti liikmesriikide pädevatele asutustele NAFO sekretariaadile edasisaatmiseks.







5. JAGU

HARILIKKU SÜVAMEREGARNEELI KÄSITLEVAD ERISÄTTED

Artikkel 38

Hariliku süvameregarneeli püük

Liikmesriigid teatavad komisjonile iga päev hariliku süvameregarneeli (Pandalus borealis) kogused, mis liikmesriigi lipu all sõitvad ja ühenduses registreeritud laevad on püüdnud NAFO tsooni rajoonis 3L. Püük toimub sügavamal kui 200 meetrit ning sellega tegeleb korraga üks laev iga liikmesriigi kohta.







6. JAGU

Meriahvenat käsitlevad erisätted

Artikkel 39

Meriahvena püük

1. NAFO tsooni alapiirkonnas 2 ning rajoonides IF, 3K ja 3M meriahvenat püüdva ühenduse laeva kapten teatab igal teisel esmaspäeval selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kelle lipu all laev sõidab või kelle territooriumil laev on registreeritud, eelmisel pühapäeval kell 24.00 lõppenud kahe nädala jooksul kõnealustes vööndites püütud meriahvena kogused.

Kui kogusaak moodustab 50 % TACist, esitatakse teade iga nädala esmaspäeval.

2. Liikmesriigid teatavad komisjonile igal teisel teisipäeval enne kella 12.00 meriahvena kogused, mis liikmesriigi lipu all sõitvad ja ühenduses registreeritud laevad on püüdnud eelmisel pühapäeval kell 24.00 lõppenud kahe nädala jooksul NAFO tsooni alapiirkonnas 2 ning rajoonides IF, 3K ja 3M.

Kui kogusaak moodustab 50 % TACist, esitatakse teade igal nädalal.







VII PEATÜKK

CCAMLR TSOONIS KALASTAVAID ÜHENDUSE LAEVU KÄSITLEVAD ERISÄTTED







1. JAGU

Piirangud ja laevade kohta nõutavad andmed

Artikkel 40

Keelud ja püügipiirangud

1. XIII lisas nimetatud liikide sihtpüük on kõnealuses lisas nimetatud vööndites ja ajavahemikel keelatud.

2. Uutes ja teadusuuringutega seotud püügipiirkondades kohaldatakse XIV lisas sätestatud püügi- ja kaaspüügipiiranguid kõnealuses lisas nimetatud alapiirkondades.

Artikkel 41

CCAMLRi tsooni püügiloaga laevade kohta nõutavad andmed

1. Alates 1. augustist 2006 edastavad liikmesriigid komisjonile lisaks teabele, mis tuleb esitada püügiloaga laevade kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 601/2004 artikli 3 lõike 2 nõuetele, kõnealuste laevade kohta järgmised andmed:

a) laeva IMO number (kui see on olemas);

b) varasem lipuriik (kui see on olemas);

c) rahvusvaheline raadiokutsung;

d) laevaomaniku (omanike) nimi ja aadress ning tegeliku tulusaaja (tegelike tulusaajate) nimi ja aadress (kui need on teada);

e) laevatüüp;

f) ehitamise koht ja aeg;

g) pikkus;

h) järgmised värvifotod laevast: i) vähemalt 12 x 7 cm suurune foto, millel on kogu pikkuses näha laeva tüürpoord ja selle osad; ii) vähemalt 12 x 7 cm suurune foto, millel on kogu pikkuses näha laeva pakpoord ja selle osad; iii) vähemalt 12 x 7 cm suurune foto vaatega laeva ahtrisse;

i) meetmed, millega tagatakse laevale paigaldatud satelliitseirevahendi võltsimiskindel töö.

2. Alates 1. augustist 2006 edastavad liikmesriigid komisjonile laevade kohta, millel on püügiluba CCAMLRi tsoonis, võimaluse korral järgmise teabe:

a) operaatori nimi ja aadress, kui see erineb laeva omanikust;

b) kapteni nimi ja kodakondsus, võimaluse korral kalapüügikapteni nimi ja kodakondsus;

c) püügiviis või -viisid;

d) laius (m);

e) brutoregistertonnaaž;

f) laeva sideliigid ja numbrid (INMARSAT A, B ja C numbrid);

g) tavapärane meeskonnaliikmete arv;

h) peamasina või -masinate võimsus (kW);

i) kandejõud (tonnides), kalatrümmide arv ja mahutavus (m3);

j) muud andmed, mida peetakse vajalikuks (nt laeva jääklass).







2. JAGU

Uurimuslik kalapüük

Artikkel 42

Osalemine uurimuslikus kalapüügis

1. Hispaania lipu all sõitvad ja Hispaanias registreeritud kalalaevad, mille kohta on CCAMLRile esitatud teatis vastavalt määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklile 7, võivad osaleda Dissostichus spp. õngejadaga uurimuslikus püügis FAO alapiirkondades 88.1 ja 88.2, rajoonides 58.4.1, 58.4.2 ning rajoonides 58.4.3a ja 58.4.3b väljaspool riiklikku jurisdiktsiooni all olevaid alasid.

2. Rajoonides 58.4.3a ja 58.4.3b tohib korraga kalastada ainult üks kalalaev.

3. Alapiirkondade 88.1 ja 88.2 ning rajoonide 58.4.1 ja 58.4.2 kogupüügi- ja kaaspüügipiirangud ning nende jaotus iga alapiirkonna või rajooni väikeste uurimisüksuste (SSRU) vahel määratakse kindlaks XIV lisas. Kalastamine mis tahes väikeses uurimisüksuses lõpetatakse niipea, kui deklareeritud saak ulatub kindlaksmääratud püügilimiidini, ning uurimisüksus suletakse kalastamiseks ülejäänud kalastushooajal.

4. Kalapüük toimub võimalikult suures geograafilises ja batümeetrilises ulatuses, et saada teavet, mis on vajalik kalastamisvõimaluste kindlaksmääramiseks, ning vältida saagi ja püügikoormuse liiga tihedat koondumist. Rajoonides 58.4.1 ja 58.4.2 on keelatud püük 550 m sügavusjoonest kõrgemal.

Artikkel 43

Aruandlussüsteemid

Artiklis 42 nimetatud uurimuslikus kalapüügis osalevate laevade jaoks kehtivad järgmised saagi ja püügikoormuse aruannete süsteemid:

a) määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklis 12 sätestatud viiepäevase püügikoguse ja –koormuse aruandlussüsteem, mille erandina esitavad liikmesriigid püügikoguse ja –koormuse aruande komisjonile hiljemalt kaks tööpäeva pärast iga aruandlusperioodi lõppu, et selle saaks viivitamata edastada CCAMLRile. Alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning rajoonides 58.4.1 ja 58.4.2 esitavad aruandeid väikesed uurimisüksused;

b) määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklis 13 sätestatud igakuine üksikasjalik püügikoguse ja ‐koormuse aruandlussüsteem;

c) vette tagasi lastud Dissostichus eleginoides ja Dissostichus mawsoni, sealhulgas “sültjaks” muutunud kala koguarvu ja kaalu deklareerimine.

Artikkel 44

Erinõuded

1. Artiklis 43 nimetatud uurimuslik kalapüük toimub vastavalt nõukogu 22. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 600/2004, millega kehtestatakse teatavad tehnilised meetmed kalastustegevuse suhtes Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooniga hõlmatud piirkonnas, ( 30 ) artiklile 8, pidades silmas meetmeid, mida võetakse vähendamaks merelindude tahtmatut surmamist õngejadaga püügi ajal. Lisaks nendele meetmetele:

a) kõnealuse kalapüügi korral on kalajäätmete merrelaskmine keelatud;

b) laevad, mis tegelevad uurimusliku püügiga rajoonides 58.4.1 ja 58.4.2 ning järgivad õngejadade koormamisel CCAMLRi protokolle (A, B või C), vabastatakse püüniste öise sisselaskmise nõudest; laevad, mis püüavad kokku kolm (3) merelindu, jätkavad viivitamatult püüniste öist sisselaskmist vastavalt määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklile 8;

c) laevad, mis tegelevad uurimusliku püügiga alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning rajoonides 58.4.3a ja 58.4.3b ning püüavad kokku kolm (3) merelindu, lõpetavad viivitamata püügi ning ei tohi väljaspool harilikku kalastushooaega kalastada kuni hooaja 2005/2006 lõpuni.

2. Laevade suhtes, mis osalevad uurimuslikus kalapüügis FAO alapiirkondades 88.1 ja 88.2, kohaldatakse järgmisi lisanõudeid:

a) laevadel on keelatud merre heita: i) naftat, kütteõlisid või õlijääke, välja arvatud laevade põhjustatud merereostuse vältimise rahvusvahelise konventsiooni (MARPOL) 73/78 I lisas lubatud juhtudel; ii) jäätmeid; iii) toidujäätmeid, mis ei läbi kuni 25 mm avadega sõela; iv) kodulinde või nende osi (kaasa arvatud munakoored); v) fekaalvett 12 meremiili kaugusel maismaast või jäämassist, või fekaalvett laevalt, mis liigub kiirusega alla nelja sõlme; või vi) jäätmepõletustuhka.

b) alapiirkondadesse 88.1 ja 88.2 ei tooda sisse eluskodulinde ega muid eluslinde ning alapiirkondadest 88.1 ja 88.2 kõrvaldatakse tarbimata jäänud töödeldud linnuliha;

c) Dissostichus spp. püük alapiirkondades 88.1 ja 88.2 on keelatud 10 meremiili kaugusel Balleny saarte rannikust.

Artikkel 45

Loomuse mõiste

1. Käesolevas jaos tähendab üks loomus ühe või mitme õngejada vettelaskmist ühes paigas. Loomuse täpne geograafiline asukoht määratakse õngejada või õngejadade keskpunkti abil ning seda kasutatakse saagi- ja püügikoormusaruandluses.

2. Loomus on teaduslik järgmistel tingimustel:

a) iga teadusloomuse kaugus teistest teadusloomustest on vähemalt viis meremiili, kusjuures kõnealust kaugust mõõdetakse iga teadusloomuse geograafilisest keskpunktist;

b) iga loomus koosneb vähemalt 3 500, kuid mitte rohkem kui 10 000 õngekonksust; see võib koosneda mitmest ühte kohta asetatud eraldi õngejadast;

c) iga õngejada veesoleku aeg on vähemalt kuus tundi, kusjuures veesoleku aega mõõdetakse vettelaskmise lõpetamise ajast kuni loomuse nõudmise alguseni.

Artikkel 46

Teadusuuringute kavad

Artiklis 42 nimetatud uurimuslikus kalapüügis osalevad laevad rakendavad teadusuuringute kavasid kõikides väikestes uurimisüksustes (SSRU), mille vahel jaotuvad FAO alapiirkond 88.1 ja 88.2 ning rajoonid 58.4.1 ja 58.4.2. Teadusuuringute kava rakendatakse järgmiselt:

a) esimesel sissesõidul uurimisüksusesse saadud esimesed 10 loomust ehk “esimene rida” on “teadusloomused”, mis peavad vastama artikli 45 lõikes 2 kindlaksmääratud kriteeriumidele;

b) järgmised 10 loomust või järgmine10-tonnine saak (olenevalt sellest, kumb saadakse enne) on “teine rida”. Teise rea loomused võib kapteni äranägemisel püüda tavapärase uurimusliku kalapüügi osana. Need loomused võib siiski lugeda teaduslikeks juhul, kui need vastavad artikli 45 lõike 2 nõuetele;

c) kui kapten soovib pärast esimese ja teise loomusterea lõpetamist jätkata püüki samas väikeses uurimisüksuses, peab laev tegema “kolmanda rea”, mille tulemusena tehakse igas reas kokku 20 teadusloomust. Kolmas rida viiakse uurimisüksuses lõpule sama reisi ajal, mille kestel saadi esimene ja teine rida;

d) pärast kolmanda rea 20 teadusloomuse lõpetamist võib laev jätkata kalapüüki uurimisüksuses;

e) punkte b, c ja d ei kohaldata alapiirkondade 88.1 ja 88.2 uurimisüksuste A, B, C, E ja G suhtes, mille kalastamiseks sobiva merepõhja pindala on alla 15 000 km2, ning pärast 10 teadusloomuse lõpetamist võib laev jätkata kalapüüki uurimisüksuses.

Artikkel 47

Andmekogumiskavad

1. Artiklis 42 nimetatud uurimuslikus kalapüügis osalevad laevad rakendavad andmekogumiskavasid kõikides väikestes uurimisüksustes, mille vahel jaotuvad FAO alapiirkond 88.1 ja 88.2 ning rajoonid 58.4.1 ja 58.4.2. Andmekogumiskava hõlmab järgmisi andmeid:

a) loomuse iga õngejada kummagi otsa asukoht ja sealne meresügavus;

b) vettelaskmise, veesoleku ja loomuse võtmise aeg;

c) pinnal lahtipääsenud kalade arv ja liik;

d) loomuse õngekonksude arv;

e) söödaliik;

f) söödahaaramise protsent;

g) õngekonksu tüüp ning ning

h) mere- ja ilmastikutingimused ning kuu faas õngejadade sisselaskmise ajal.

2. Kõik lõikes 1 nimetatud andmed kogutakse iga teadusloomuse kohta; eelkõige tuleb kuni 100 kalast koosneva teadusloomuse kõik kalad mõõta ning saata vähemalt 30 kalast koosnev proov bioloogilisteks uuringuteks. Kui püütud kalu on üle 100, kasutatakse juhuslikkuse alusel valitud osaproovi meetodit.

Artikkel 48

Märgistamisprogramm

Artiklis 42 nimetatud uurimuslikus kalapüügis osalev laev rakendab märgistamisprogrammi järgmiselt:

a) kogu kalastushooaja jooksul märgistatakse ja lastakse merre tagasi Dissostichus spp. isendeid vahekorras üks isend eluskaalu tonni kohta vastavalt CCAMLRi märgistamisprotokollile. Laevad lõpetavad märgistamise pärast 500 isendi märgistamist või lahkuvad püügipiirkonnast, kui on märgistatud üks isend iga eluskaalu tonni kohta;

b) programmi raames märgistatakse iga suurusega isendeid, et täita nõuet märgistada üks isend eluskaalu ühe tonni kohta. Kõik merre tagasi lastavad isendid tuleb märgistada kahe märgisega ja lasta tagasi võimalikult suurel geograafilisel alal;

c) kõigile märgistele tuleb selgesti trükkida kordumatu seerianumber ja tagastamisaadress, et märgiste päritolu oleks võimalik kindlaks teha, kui märgistatud isend uuesti kinni püütakse;

d) uuesti kinni püütud märgistatud isendeid (st püütud kalu, kellel on varem kinnitatud märgis) ei vabastata, isegi kui isend on olnud vabaduses ainult lühikest aega;

e) kõikide uuesti kinni püütud märgistatud isendite kohta tuleb koguda bioloogilised andmed (pikkus, kaal, sugu, gonaadide küpsusaste), võimaluse korral teha neist elektrooniline foto, koguda otoliidid ja eemaldada märgis;

f) kõik asjakohased märgistusandmed ja kõik märgiste taasleiuandmed tuleb elektrooniliselt edastada CCAMLRi ettenähtud formaadis CCAMLRile kolme kuu jooksul pärast seda, kui laev kõnealusest püügipiirkonnast lahkub;

g) kõik asjakohased märgistusandmed, kõik märgiste taasleiuandmed ja andmed uuesti kinni püütud isendite kohta edastatakse elektrooniliselt CCAMLRi ettenähtud formaadis asjaomasele piirkondlikule märgistusandmete registrile, nagu on osutatud CCAMLRi märgistamisprotokollis.

Artikkel 49

Teadusvaatlejad

Iga artiklis 42 nimetatud uurimuslikus kalapüügis osaleva laeva pardal on kogu püügiperioodi jooksul vähemalt kaks teadusvaatlejat, kellest üks on määratud CCAMLRi rahvusvahelise teadusvaatluste kava kohaselt.







VIII PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 50

Andmeedastus

Kui liikmesriigid edastavad komisjonile määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 15 lõike 1 ja artikli 18 lõike 1 kohaselt andmeid kalavarude lossitud koguste kohta, kasutatakse käesoleva määruse I lisas sätestatud kalavarude koode.

Artikkel 51

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise kuupäeval.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2006.

Enne 1. jaanuari 2006 algavateks ajavahemikeks kindlaksmääratud CCAMLRi tsooni TACide suhtes kohaldatakse artiklit 40 alates TACide vastavate kohaldamisperioodide alguskuupäevadest.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

ÜHENDUSE KALALAEVADE PÜÜGILIMIIDID PÜÜGIPIIRANGUTEGA PIIRKONDADES JA KOLMANDATE RIIKIDE LAEVADE PÜÜGILIMIIDID EUROOPA ÜHENDUSE VETES KALALIIKIDE JA PIIRKONDADE KAUPA (ELUSKAALU TONNIDES, KUI EI OLE ETTE NÄHTUD TEISITI)

Kõiki käesolevas lisas sätestatud püügilimiite käsitletakse kvootidena käesoleva määruse artikli 5 tähenduses ning seetõttu kehtivad nende suhtes eeskirjad, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 2847/93, eelkõige selle artiklites 14 ja 15.

Kõigi püügipiirkondade kalavarude nimetused esitatakse ladina keeles liikide tähestikulises järjestuses. Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist üldnimetuste ja ladinakeelsete nimede vastavustabelit.







Teaduslik nimi Kolmetäheline kood Üldnimetus Ammodytidae SAN Tobiaslased Anarhichas lupus CAT Harilik merihunt Aphanopus carbo BSF Süsisaba Argentina silus ARU Põhjaatlandi hõbekala Beryx spp. ALF Limapead Boreogadus saida POC Polaartursk Brosme brosme USK Meriluts Centrophorus squamosus GUQ Hall lühiogahai Centroscymnus coelolepis CYO Portugali süvahai Cetorhinus maximus BSK Hiidhai Chaenocephalus aceratus SSI Krokodilljääkala Champsocephalus gunnari ANI Haugjääkala Channichthys rhinoceratus LIC Kergueleni jääkala Chionoecetes spp. PCR Arktikakrabi Clupea harengus HER Heeringas Coryphaenoides rupestris RNG Kalju-tömppeakala Dalatias licha SCK Šokolaadhai Deania calcea DCA Pikk-koon hai Dissostichus eleginoides TOP Patagoonia kihvkala Engraulis encrasicolus ANE Euroopa anšoovis Etmopterus princeps ETR Suur tumehai Etmopterus pusillus ETP Ronkjas tumehai Etmopterus spinax ETX Harilik tumehai Euphausia superba KRI Tavaline hiilgevähk Gadus morhua COD Tursk Galeorhinus galeus GAG Supi nugishai Germo alalunga ALB Pikkuim-tuun Glyptocephalus cynoglossus WIT Pikklest Gobionotothen gibberifrons NOG Roheline rüntnototeenia Hippoglossoides platessoides PLA Harilik karelest Hippoglossus hippoglossus HAL Harilik hiidlest Hoplostethus atlanticus ORY Atlandi karekala Illex illecebrosus SQI Lühiuim-kalmaar Lamna nasus POR Harilik heeringahai Lampanyctus achirus LAC Tõrvikkala Lepidonotothen squamifrons NOS Hall nototeenia Lepidorhombus spp. LEZ Soomuskammeljad Limanda ferruginea YEL Ruske soomuslest Limanda limanda DAB Harilik soomuslest Lophiidae ANF Merikuratlased Macrourus berglax RHG Põhja-pikksaba Macrourus spp. GRV Pikksaba Makaira nigricans BUM Sinine marliin Mallotus villosus CAP Moiva Martialia hyadesi SQS Kalmaar Melanogrammus aeglefinus HAD Kilttursk Merlangius merlangus WHG Merlang Merluccius merluccius HKE Merluus Micromesistius poutassou WHB Põhjaputassuu Microstomus kitt LEM Väikesuulest Molva dypterigia BLI Sinine molva Molva macrophthalmus SLI Molva Molva molva LIN Harilik molva Nephrops norvegicus NEP Norra salehomaar Notothenia rossii NOR Marmornototeenia Pagellus bogaraveo SBR Besuugo Pandalus borealis PRA Harilik süvameregarneel Paralomis spp. PAI Krabid Penaeus spp. PEN Viburhännakud Phycis spp. FOX Niituimlutsud Platichthys flesus FLX Lest Pleuronectes platessa PLE Atlandi merilest Pleuronectiformes FLX Lestlased Pollachius pollachius POL Pollak Pollachius virens POK Põhjaatlandi süsikas Psetta maxima TUR Harilik kammeljas Pseudochaenichthus georgianus SGI Tume ebajääkala Rajidae SRX-RAJ Railased Reinhardtius hippoglossoides GHL Süvalest Salmo salar SAL Lõhe Scomber scombrus MAC Makrell Scopthalmus rhombus BLL Sile kammeljas Sebastes spp. RED Meriahven Solea solea SOL Harilik merikeel Solea spp. SOX Merikeel Squalus acanthias DGS Harilik ogahai Tetrapturus alba WHM Valge odanina Thunnus alalunga ALB Pikkuim-tuun Thunnus albacares YFT Kulduim-tuun Thunnus obesus BET Suursilm-tuun Thunnus thynnus BFT Harilik tuun Trachurus spp. JAX Stauriid Trisopterus esmarki NOP Tursik Urophycis tenuis HKW Valge ameerikaluts Xiphias gladius SWO Mõõkkala









IA LISA

SKAGERRAK, KATTEGAT, PÕHJAMERI JA ÜHENDUSE LÄÄNEPOOLSETE VETE ICES piirkonnad Vb (EÜ veed), VI, VII, VIII, IX, X, CECAF (EÜ veed) ja Prantsuse Guajaana







Liigid: Tobiaslased Ammodytidae Vöönd: IV (Norra veed) SAN/04-N. Taani 0 (1) Ühendkuningriik 0 (1) EÜ 0 (1) TAC Ei kohaldata Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. (1) Kuulub läbivaatamisele 2006. aastal.

▼M1







Liigid: Tobiaslased Ammodytidae Vöönd: IIa (EÜ veed), (1) IIIa, IV (EÜ veed) (1) SAN/2A3A4 Taani 282 989 Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. Ühendkuningriik 6 186 Kõik liikmesriigid 10 825 (2) EÜ 300 000 Norra 0 (3) (4) TAC 300 000 (1) Välja arvatud 6 miili kaugusel Ühendkuningriigi lähtejoonest Shetlandi, Fair Isle'i ja Foula lähedal asuvad veed. (2) Välja arvatud Taani ja Ühendkuningriik. (3) Püütakse Norra meres. (4) Vaadatakse 2006. aasta jooksul läbi.

▼B







Liigid: Põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Vöönd: Piirkondade I ja II EÜ ja rahvusvahelised veed ARU/1/2. Saksamaa 31 Prantsusmaa 10 Madalmaad 25 Ühendkuningriik 50 EÜ 116 Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Vöönd: Piirkondade III ja IV EÜ ja rahvusvahelised veed ARU/3/4. Taani 1 180 Saksamaa 12 Prantsusmaa 8 Iirimaa 8 Madalmaad 55 Rootsi 46 Ühendkuningriik 21 EÜ 1 331 Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Vöönd: Piirkondade III ja V, VI ja VII EÜ ja rahvusvahelised veed ARU/567. Saksamaa 405 Prantsusmaa 9 Iirimaa 375 Madalmaad 4 225 Ühendkuningriik 297 EÜ 5 310 Ennetuslik TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Meriluts Brosme brosme Vöönd: EÜ veed vööndites IIa, IV, Vb, VI, VII USK/2A47-C EÜ Ei kohaldata (1) Norra 4 000 (2) (3) TAC Ei kohaldata Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. (1) Täpsustatud määruses (EÜ) nr 2270/2004. (2) Selle alusel on lubatud rajoonis Vb ja alapiirkondades VI ja VII muude kalaliikide lisapüük 25 % laeva kohta igal ajal. Nimetatud protsent võib esimese 24 tunni jooksul pärast kalastamise algust konkreetses piirkonnas olla suurem. Muude liikide lisapüügi üldkogus rajoonis Vb ja alapiirkondades VI ja VII ei tohi ületada 3 000 tonni. (3) Kaasa arvatud molva. Norra kvoodid on järgmised: harilik molva 6 800 tonni ja meriluts 4 000 tonni ning need on vastastikku asendatavad kuni 2 000 tonni ulatuses ja püüda võib ainult õngejadadega rajoonis Vb ja alapiirkondades VI ja VII.







Liigid: Meriluts Brosme brosme Vöönd: IV (Norra veed) USK/04-N. Belgia 1 Taani 191 Saksamaa 1 Prantsusmaa 1 Madalmaad 1 Ühendkuningriik 5 EÜ 200 TAC Ei kohaldata Ennetuslik TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.AEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Hiidhai Cetorhinus maximus Vöönd: EÜ veed vööndites IV, VI ja VII BSK/467. EÜ 0 TAC 0 Ennetuslik TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (MÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Heeringas (1) Clupea harengus Vöönd: IIIa HER/03A. Taani 34 052 Saksamaa 545 Rootsi 35 620 EÜ 70 217 Fääri saared 500 (2) TAC 81 600 Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. (1) Lossitud kogused, kui heeringas on püütud püügivahenditega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. (2) Püütakse Skagerrakis. Piirneb läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani ulatuva joonega ning lõunas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega.







Liigid: Heeringas (1) Clupea harengus Vöönd: IV põhja pool 53°30' N HER/04A., HER/04B. Taani 76 348 Saksamaa 47 836 Prantsusmaa 22 769 Madalmaad 57 938 Rootsi 4 627 Ühendkuningriik 63 333 EÜ 272 851 Norra 50 000 (2) TAC 454 751 Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. (1) Lossitud kogused, kui heeringas on püütud püügivahenditega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. Liikmesriigid peavad komisjonile eraldi teatama ICES rajoonidest IVa ja IVb püütud heeringa lossitud kogused. (2) Võib püüda EÜ vetes. Selle kvoodi alusel püütud saagid tuleb maha arvestada TACi Norra osast. Eritingimused: Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



Norra veed lõuna pool 62° N (HER/*04N-) EÜ 50 000







Liigid: Herringas Clupea harengus Vöönd: Norra veed lõuna pool 62° N HER/04-N. Rootsi 963 (1) EÜ 963 TAC. Ei kohaldata (1) Tursa, kilttursa, süsika, pollaki ja merlangi kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.







Liigid: Heeringas (1) Clupea harengus Vöönd: IIIa (kaaspüük) HER/03A-BC Taani 17 547 Saksamaa 156 Rootsi 2 825 EÜ 20 528 TAC 20 528 Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. (1) Lossitud kogused, kui heeringas on püütud püügivahenditega, mille silmasuurus on alla 32 mm.







Liigid: Heeringas (1) Clupea harengus Vöönd: IIa (EÜ veed), IV, VIId (kaaspüük) HER/2A47DX Belgia 211 Taani 40 684 Saksamaa 211 Prantsusmaa 211 Madalmaad 211 Rootsi 199 Ühendkuningriik 773 EÜ 42 500 TAC 42 500 Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. (1) Lossitud kogused, kui heeringas on püütud püügivahenditega, mille silmasuurus on alla 32 mm.







Liigid: Heeringas (1) Clupea harengus Vöönd: IVc (2), VIId HER/4CXB7D Belgia 9 122 (3) Taani 1 088 (3) Saksamaa 682 (3) Prantsusmaa 12 347 (3) Madalmaad 21 998 (3) Ühendkuningriik 4 786 (3) EÜ 50 023 TAC 454 751 Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. (1) Lossitud kogused, kui heeringas on püütud püügivahenditega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. (2) Välja arvatud Blackwateri varu: viide heeringavarule vööndis, mis asub Thamesi suudme meresõidupiirkonnas ning piirneb joonega, mis kulgeb otse lõuna suunas Landguard Pointist (51°56' N, 1°19,1' E) põhjalaiuseni 51°33' N ning sealt otse lääne suunas Ühendkuningriigi rannikul asuva punktini. (3) Sellest kvoodist võib kuni 50% üle kanda ICESi rajooni IVb. Igast sellisest ülekandmisest tuleb komisjonile eelnevalt teatada (HER/*04B).







Liigid: Heeringas Clupea harengus Vöönd: Vb, VIaN (1)(EÜ veed), VIb HER/5B6ANB Saksamaa 3 727 Prantsusmaa 705 Iirimaa 5 036 Madalmaad 3 727 Ühendkuningriik 20 145 EÜ 33 340 Fääri saared 660 (2) TAC 34 000 Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. (1) Viide heeringavarudele rajoonis VIa, põhja pool 56°00' N ning rajooni VIa osas, mis paikneb ida pool 07°00' W ja põhja pool 55°00' N, välja arvatud Clyde. (2) Selle kvoodi alusel võib kalastada ainult rajoonis VIa, põhja pool 56°30' N.







Liigid: Heeringas Clupea harengus Vöönd: VIaS (1),VIIbc HER/6AS7BC Iirimaa 14 000 Madalmaad 1 400 EÜ 15 400 TAC 15 400 Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. (1) Viide heeringavarudele ICESi rajoonis VIa, lõuna pool 56°00' N ja lääne pool 07°00' W.







Liigid: Heeringas Clupea harengus Vöönd: VIa Clyde (1) HER/06ACL. Ühendkuningriik 800 EÜ 800 TAC Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. (1) Clyde'i varu: viide heeringavarule merepiirkonnas, mis asub Mull of Kintyre'i ja Corsewall Pointi vahele tõmmatud loksodroomist kirde pool.







Liigid: Heeringas Clupea harengus Vöönd: VIIa (1) HER/07A/MM Iirimaa 1 250 Ühendkuningriik 3 550 EÜ 4 800 TAC 4 800 Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. (1) Rajooni VIIa vähendatakse rajoonidele VIIg.h.j.k lisatud piirkonna võrra, mis piirneb: — põhjas laiuskraadiga 52°30' N, — lõunas laiuskraadiga 52°00' N, — läänes Iirimaa rannikuga, — idas Ühendkuningriigi rannikuga







Liigid: Heeringas Clupea harengus Vöönd: VIIe,f HER/7EF. Prantsusmaa 500 Ühendkuningriik 500 EÜ 1 000 TAC 1 000 Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Heeringas Clupea harengus Vöönd: VIIg,h,j,k (1) HER/7G-K. Saksamaa 123 Prantsusmaa 682 Iirimaa 9 549 Madalmaad 682 Ühendkuningriik 14 EÜ 11 050 TAC 11 050 Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. (1) Rajoone VIIg,h,j,k suurendatakse ala võrra, mis piirneb: — põhjas laiuskraadiga 52°30' N, — lõunas laiuskraadiga 52°00' N, — läänes Iirimaa rannikuga, — idas Ühendkuningriigi rannikuga.







Liigid: Euroopa anšoovis Engraulis encrasicolus Vöönd: VIII ANE/08. Hispaania 4 500 (1) Prantsusmaa 500 (1) EÜ 5 000 (1) TAC 5 000 (1) Ennetuslik TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. (1) Ei või püüda enne 1. märtsi 2006. TACi võib 2006. aasta teadussoovitust arvesse võttes läbi vaadata.







Liigid: Euroopa anšoovis Engraulis encrasicolus Vöönd: IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed) ANE/9/3411 Hispaania 3 826 Portugal 4 174 EÜ 8 000 TAC 8 000 Ennetuslik TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Tursk Gadus morhua Vöönd: Skagerrak COD/03AN. Belgia 8 Taani 2 652 Saksamaa 66 Madalmaad 17 Rootsi 464 EÜ 3 207 TAC 3 315 Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Tursk Gadus morhua Vöönd: Kattegat COD/03AS. Taani 524 Saksamaa 11 Rootsi 315 EÜ 850 TAC 850 Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Tursk Gadus morhua Vöönd: IIa (EÜ veed), IV COD/2AC4. Belgia 686 Taani 3 940 Saksamaa 2 498 Prantsusmaa 847 Madalmaad 2 226 Rootsi 26 Ühendkuningriik 9 037 EÜ 19 260 Norra 3 945 (1) TAC 23 205 Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. (1) Võib püüda EÜ vetes. Selle kvoodi alusel püütud saagid tuleb maha arvestada TACi Norra osast. Eritingimused: Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



Norra veed (COD/*04N-) EÜ 16 740







Liigid: Tursk Gadus morhua Vöönd: Norra veed lõuna pool 62° N COD/04-N. Rootsi 382 EÜ 382 TAC Ei kohaldata Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Tursk Gadus morhua Vöönd: Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV COD/561214 Belgia 1 Saksamaa 9 Prantsusmaa 97 Iirimaa 138 Ühendkuningriik 368 EÜ 613 TAC 613 Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. Eritingimused: Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



Vb (EÜ vöönd), VIa (COD/*5BC6A)) Belgia 1 Saksamaa 9 Prantsusmaa 93 Iirimaa 132 Ühendkuningriik 353 EÜ 588







Liigid: Tursk Gadus morhua Vöönd: VIIa COD/07A. Belgia 24 Prantsusmaa 67 Iirimaa 1204 Madalmaad 6 Ühendkuningriik 527 EÜ 1 828 TAC 1 828 Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Tursk Gadus morhua Vöönd: VIIb-k, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed) COD/7X7A34 Belgia 236 Prantsusmaa 4 053 Iirimaa 818 Madalmaad 34 Ühendkuningriik 439 EÜ 5 580 TAC 5 580 Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Soomuskammeljad Lepidorhombus spp. Vöönd: IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed) LEZ/2AC4-C Belgia 5 Taani 4 Saksamaa 4 Prantsusmaa 28 Madalmaad 22 Ühendkuningriik 1 677 EÜ 1 740 TAC 1 740 Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Soomuskammeljad Lepidorhombus spp. Vöönd: Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV LEZ/561214 Hispaania 327 Prantsusmaa 1 277 Iirimaa 373 Ühendkuningriik 903 EÜ 2 880 TAC 2 880 Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Soomuskammeljad Lepidorhombus spp. Vöönd: VII LEZ/07. Belgia 494 Hispaania 5 490 Prantsusmaa 6 663 Iirimaa 3 029 Ühendkuningriik 2 624 EÜ 18 300 TAC 18 300 Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Soomuskammeljad Lepidorhombus spp. Vöönd: VIIIabde LEZ/8ABDE. Hispaania 1 176 Prantsusmaa 949 EÜ 2 125 TAC 2 125 Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Soomuskammeljad Lepidorhombus spp. Vöönd: VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed) LEZ/8C3411 Hispaania 1 171 Prantsusmaa 59 Portugal 39 EÜ 1 269 TAC 1 269 Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Harilik soomuslest ja lest Limanda limanda ja Platichthys flesus Zone: IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed) D/F/2AC4-C Belgia 466 Taani 1 752 Saksamaa 2 627 Prantsusmaa 182 Madalmaad 10 594 Rootsi 6 Ühendkuningriik 1 473 EÜ 17 100 TAC 17 100 Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Merikuratlased Lophiidae Vöönd: IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed) ANF/2AC4-C Belgia 365 Taani 804 Saksamaa 393 Prantsusmaa 75 Madalmaad 276 Rootsi 9 Ühendkuningriik 8 392 EÜ 10 314 (1) TAC 10 314 (1) Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. (1) Esialgne TAC. Lõplik TAC kehtestatakse uute teadussoovituste põhjal 2006. aasta esimesel poolel.







Liigid: Merikuratlased Lophiidae Vöönd: IV (Norra veed) ANF/04-N. Belgia 53 Taani 1 343 Saksamaa 21 Madalmaad 19 Ühendkuningriik 314 EÜ 1 750 TAC Ei kohaldata Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Merikuratlased Lophiidae Vöönd: Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV NF/561214 Belgia 168 Saksamaa 192 Hispaania 180 Prantsusmaa 2 073 Iirimaa 469 Madalmaad 162 Ühendkuningriik 1 442 EÜ 4 686 (1) TAC 4 686 (1) Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. (1) Esialgne TAC. Lõplik TAC kehtestatakse uute teadussoovituste põhjal 2006. aasta esimesel poolel.







Liigid: Merikuratlased Lophiidae Vöönd: VII ANF/07. Belgia 2 445 (1) Saksamaa 273 (1) Hispaania 971 (1) Prantsusmaa 15 688 (1) Iirimaa 2 005 (1) Madalmaad 317 (1) Ühendkuningriik 4 757 (1) EÜ 26 456 (1) TAC 26 456 (1) Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. (1) Millest kuni 5% võib püüda vööndist VIII a, b, d, e







Liigid: Merikuratlased Lophiidae Vöönd: VIIIa,b,d,e ANF/8ABDE. Hispaania 1 137 Prantsusmaa 6 325 EÜ 7 462 TAC 7 462 Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Merikuratlased Lophiidae Vöönd: VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed) ANF/8C3411 Hispaania 1 629 Prantsusmaa 2 Portugal 324 EÜ 1 955 TAC 1 955 Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Vöönd: IIIa, IIIbcd (EÜ veed) HAD/3A/BCD Belgia 15 Taani 2 468 Saksamaa 157 Madalmaad 3 Rootsi 292 EÜ 2 935 (1) TAC 3 189 Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. (1) Välja arvatud 120 arvestuslikku tonni tööstuslikku kaaspüüki.







Liigid: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Vöönd: IIa (EÜ veed), IV HAD/2AC4. Belgia 472 Taani 3 248 Saksamaa 2 067 Prantsusmaa 3 602 Madalmaad 354 Rootsi 229 Ühendkuningriik 34 574 EÜ 44 546 (1) Norra 7 016 TAC 51 850 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. (1) Välja arvatud 289 arvestuslikku tonni tööstuslikku kaaspüüki. Eritingimused: Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



Norra veed (HAD/*04N-) EÜ 33 350







Liigid: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Vöönd: Norra veed lõuna pool 62° N HAD/04-N. Rootsi 707 EÜ 707 TAC Ei kohaldata Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Vöönd: VIb, XII, XIV HAD/6B1214 Belgia 1 Saksamaa 2 Prantsusmaa 66 Iirimaa 47 Ühendkuningriik 481 EÜ 597 TAC 597 Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Vöönd: Vb, VIa (EÜ veed) HAD/5BC6A. Belgia 18 Saksamaa 21 Prantsusmaa 862 Iirimaa 615 Ühendkuningriik 6 294 EÜ 7 810 TAC 7 810 Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Vöönd: VII, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed) HAD/7/3411 Belgia 128 Prantsusmaa 7 680 Iirimaa 2 560 Ühendkuningriik 1 152 EÜ 11 520 TAC 11 520 Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. Eritingimused: Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi rajoonis püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



VIIa (HAD/*07A.) Belgia 20 Prantsusmaa 92 Iirimaa 552 Ühendkuningriik 611 EÜ 1 275 Komisjonile kvootide täituvuse kohta aruannet esitades peavad liikmesriigid nimetama rajoonis VIIa püütud kogused. Rajoonis VIIa püütud kilttursa lossimine keelatakse, kui lossitud üldkogus ületab 1 275 tonni.







Liigid: Merlang Merlangius merlangus Vöönd: IIIa WHG/03A. Taani 819 Madalmaad 3 Rootsi 88 EÜ 910 (1) TAC 1 500 Ennetuslik TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. (1) Välja arvatud 563 arvestuslikku tonni tööstuslikku kaaspüüki.







Liigid: Merlang Merlangius merlangus Vöönd: IIa (EÜ veed), IV WHG/2AC4. Belgia 531 Taani 2 297 Saksamaa 597 Prantsusmaa 3 452 Madalmaad 1 328 Rootsi 3 Ühendkuningriik 9 162 EÜ 17 370 (1) Norra 2 380 (2) TAC 23 800 Ennetuslik TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. (1) Välja arvatud 4 050 arvestuslikku tonni tööstuslikku kaaspüüki. (2) Võib püüda EÜ vetes. Selle kvoodi alusel püütud saagid tuleb maha arvestada TACi Norra osast. Eritingimused: Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



Norra veed (WHG/*04N-) EÜ 14 512







Liigid: Merlang Merlangius merlangus Vöönd: Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV WHG/561214 Saksamaa 8 Prantsusmaa 166 Iirimaa 406 Ühendkuningriik 780 EÜ 1 360 TAC 1 360 Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Merlang Merlangius merlangus Vöönd: VIIa WHG/07A. Belgia 1 Prantsusmaa 15 Iirimaa 252 Madalmaad 0 Ühendkuningriik 169 EÜ 437 TAC 437 Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Merlang Merlangius merlangus Vöönd: VIIb-k WHG/7X7A. Belgia 195 Prantsusmaa 11 964 Iirimaa 5544 Madalmaad 97 Ühendkuningriik 2 140 EÜ 19 940 TAC 19 940 Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Merlang Merlangius merlangus Vöönd: VIII WHG/08. Hispaania 1 440 Prantsusmaa 2 160 EÜ 3 600 TAC 3 600 Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Merlang Merlangius merlangus Zone: IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed) WHG/9/3411 Portugal 653 EÜ 653 TAC 653 Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Merlang ja pollak Merlangius merlangus ja Pollachius pollachius Vöönd: Norra veed lõuna pool 62° N W/P/04-N. Rootsi 190 EÜ 190 TAC Ei kohaldata Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Merluus Merluccius merluccius Vöönd: IIIa, IIIbcd (EÜ veed) HKE/3A/BCD Taani 1 219 Rootsi 104 EÜ 1 323 TAC 1 323 (1) Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. (1) Põhjapoolsete merluusivarude 43 900-tonnise TACi piires.







Liigid: Merluus Merluccius merluccius Vöönd: IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed) HKE/2AC4-C Belgia 22 Taani 891 Saksamaa 102 Prantsusmaa 197 Madalmaad 51 Ühendkuningriik 278 EÜ 1 541 TAC 1 541 (1) Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. (1) Põhjapoolsete merluusivarude 43 900-tonnise TACi piires.







Liigid: Merluus Merluccius merluccius Vöönd: Vb (EÜ veed), VI, VII, XII, XIV HKE/571214 Belgia 226 Hispaania 7 257 Prantsusmaa 11 206 Iirimaa 1 358 Madalmaad 146 Ühendkuningriik 4 424 EÜ 24 617 TAC 24 617 (1) Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. (1) Põhjapoolsete merluusivarude 43 900-tonnise TACi piires. Eritingimused: Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



VIIIabde (HKE/*8ABDE) Belgia 29 Hispaania 1 171 Prantsusmaa 1 171 Iirimaa 146 Madalmaad 15 Ühendkuningriik 658 EÜ 3 190







Liigid: Merluus Merluccius merluccius Vöönd: VIIIa,b,d,e HKE/8ABDE. Belgia 7 Hispaania 5 052 Prantsusmaa 11 345 Madalmaad 15 EÜ 16 419 TAC 16 419 (1) Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. (1) Põhjapoolsete merluusivarude 43 900-tonnise TACi piires. Eritingimused: Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



Vb (EÜ veed), VI, VII, XII, XIV (HKE/*57-14) Belgia 1 Hispaania 1 463 Prantsusmaa 2 635 Madalmaad 4 EÜ 4 103







Liigid: Merluus Merluccius merluccius Vöönd: VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed) HKE/8C3411 Hispaania 4 263 Prantsusmaa 409 Portugal 1 989 EÜ 6 661 TAC 6 661 Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Põhjaputassuu Micromesistius poutassou Vöönd: IV (Norra veed) WHB/04-N. Taani 18 050 Ühendkuningriik 950 EÜ 19 000 TAC 2 000 000 Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

▼M2







Liigid: Põhjaputassuu Micromesistius poutassou Vöönd: I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIabde, XII ja XIV (EÜ ja rahvusvahelised veed) WHB/1 X 14 Taani 52 529 (5) (6) Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. Saksamaa 20 424 (5) (6) Hispaania 44 533 (5) (6) Prantsusmaa 36 556 (5) (6) Iirimaa 40 677 (5) (6) Madalmaad 64 053 (5) (6) Portugal 4 137 (5) (6) Rootsi 12 994 (5) (6) Ühendkuningriik 68 161 (5) (6) EÜ 344 063 (5) (6) Norra 152 442 (1) (2) Fääri saared 45 000 (3) (4) TAC 2 000 000 (1) Võib püüda EÜ vetes piirkondades II, IVa, VIa põhja pool 56° 30′ N, VIb, VII lääne pool 12° W. (2) Sellest kuni 500 tonni võivad olla hõbekalad (Argentina spp.). (3) Põhjaputassuu saak võib sisaldada hõbekalade (Argentina spp.) vältimatut kaaspüüki. (4) Võib püüda EÜ vetes piirkonnas VIa põhja pool 56° 30′ N, VIb, VII lääne pool 12° W. (5) Sellest kuni 61 % võib püüda Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse kalastusvööndis. (6) Sellest kuni 2,9 % võib püüda Fääri saarte vetes vööndis Vb.

▼M2







Liigid: Põhjaputassuu Micromesistius poutassou Vöönd: vööndite II, IVa, (2) VIa, (3) VIb, VII (4) EÜ veed WHB/24A567 Fääri saared 10 000 (1) TAC 2 000 000 (1) Arvatakse maha Fääri saarte püügilimiitidest (kehtestatud rannikuäärsete riikide kokkuleppe kohaselt). (2) Vööndis IVa ei tohi kalasaak ületada 2 500 tonni. (3) Põhja pool 56° 30′ N. (4) Lääne pool 12° W.

▼B







Liigid: Põhjaputassuu Micromesistius poutassou Vöönd: VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed) WHB/8C3411 Hispaania 46 795 (1) Portugal 11 699 (1) EÜ 58 494 (1) TAC 2 000 000 Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. (1) Millest kuni 61% võib püüda Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse kalastusvööndis.







Liigid: Põhjaputassuu Micromesistius poutassou Vöönd: EÜ veed II, IVa (2), V, VI (3), VII (4) WHB/24A567 Norra 320 189 (1) TAC 2 000 000 (1) Arvestatakse rannikuäärsete riikide lepingus Norrale kehtestatud püügilimiitide suhtes. (2) IV vööndi püük ei ületa 80 047 tonni. (3) Põhja pool 56°30'N. (4) Lääne pool 12°W.







Liigid: Väikesuulest ja pikklest Microstomus kitt ja Glyptocephalus cynoglossus Vöönd: IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed) L/W/2AC4-C Belgia 334 Taani 921 Saksamaa 118 Prantsusmaa 252 Madalmaad 767 Rootsi 10 Ühendkuningriik 3 773 EÜ 6 175 TAC 6 175 Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Sinine molva Molva dypterigia Vöönd: IIa, IV, Vb, VI, VII (EÜ veed) BLI/2A47-C EÜ Ei kohaldata (1) Norra 200 TAC Ei kohaldata (1) Täpsustatud määruses (EÜ) nr 2270/2004.







Liigid: Sinine molva Molva dypterigia Vöönd: EÜ veed vööndites VIa (põhja pool 56°30' N), VIb BLI/6AN6B. Fääri saared 400 (1) TAC Ei kohaldata (1) Püütakse traalnoodaga; kalju-tömppeakala ja süsisaba kaaspüük arvestatakse käesolevast kvoodist maha.







Liigid: Harilik molva Molva molva Vöönd: Piirkondade I ja II EÜ ja rahvusvahelised veed LIN/1/2. Taani 10 Saksamaa 10 Prantsusmaa 10 Ühendkuningriik 10 Muud (1) 5 EÜ 45 Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi all lubatud.







Liigid: Harilik molva Molva molva Vöönd: III (EÜ veed) LIN/03. Belgia 10 Taani 76 Saksamaa 10 Rootsi 30 Ühendkuningriik 10 EÜ 136 Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Harilik molva Molva molva Vöönd: IV (EÜ veed) LIN/04. Belgia 25 Taani 397 Saksamaa 246 Prantsusmaa 221 Madalmaad 8 Rootsi 17 Ühendkuningriik 3 052 EÜ 3 966 Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Harilik molva Molva molva Vöönd: V (EÜ ja rahvusvahelised veed) LIN/05. Belgia 12 Taani 9 Saksamaa 9 Prantsusmaa 9 Ühendkuningriik 9 EÜ 48 Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Harilik molva Molva molva Vöönd: Piirkondade VI, VII, VIII, IX, X, XII, XIV EÜ ja rahvusvahelised veed LIN/6X14. Belgia 56 Taani 10 Saksamaa 204 Hispaania 4 124 Prantsusmaa 4 397 Iirimaa 1 102 Portugal 10 Ühendkuningriik 5 063 EÜ 14 966 Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Harilik molva Molva molva Vöönd: EÜ veed vööndites IIa, IV, Vb, VI, VII BLI/2A47-C EÜ Ei kohaldata (1) Norra 6 800 (2) (3) Fääri saared 300 (4) (4) TAC Ei kohaldata Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2. (1) Täpsustatud määruses (EÜ) nr 2270/2004. (2) Selle alusel on lubatud alapiirkondades Vb, VI ja VII muude kalaliikide lisapüük 25 % laeva kohta igal ajal. Nimetatud protsent võib esimese 24 tunni jooksul pärast kalastamise algust konkreetses piirkonnas olla suurem. Muude liikide lisapüügi üldkogus Vb, VI ja VII alapiirkonnas ei tohi ületada 3 000 tonni. (3) Kaasa arvatud meriluts. Norra kvoodid on järgmised: harilik molva 6 800 tonni ja meriluts 4 000 tonni ning need on vastastikku asendatavad kuni 2 000 tonni ulatuses ja püüda võib ainult õngejadadega ICES rajoonis Vb ja alapiirkondades VI ja VII. (4) Kaasa arvatud sinine molva ja meriluts. Püütakse ainult õngejadadega rajoonides VIa (põhja pool 56°30' N) ja VIb. (5) Selle alusel on alapiirkonnas VI lubatud muude kalaliikide lisapüük 20% laeva kohta igal ajal. Nimetatud protsent võib esimese 24 tunni jooksul pärast kalastamise algust konkreetses piirkonnas olla suurem. Muude liikide lisapüügi üldkogus VI alapiirkonnas ei tohi ületada 75 tonni.







Liigid: Harilik molva Molva molva Vöönd: IV (Norra veed) POK/04-N. Belgia 7 Taani 878 Saksamaa 25 Prantsusmaa 10 Madalmaad 1 Ühendkuningriik 79 EÜ 1 000 TAC Ei kohaldata Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Vöönd: IIIa (EÜ veed), IIIbcd (EÜ veed) NEP/3A/BCD Taani 3 800 Saksamaa 11 Rootsi 1 359 EÜ 5 170 TAC 5 170 Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Vöönd: IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed) NEP/2AC4-C Belgia 1 472 Taani 1 472 Saksamaa 22 Prantsusmaa 43 Madalmaad 758 Ühendkuningriik 24 380 EÜ 28 147 TAC 28 147 Analüütiline TAC..Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Vöönd: IV (Norra veed) NEP/04-N. Taani 1 230 Saksamaa 1 Ühendkuningriik 69 EÜ 1 300 TAC Ei kohaldata Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Vöönd: Vb (EÜ veed), VI NEP/5BC6. Hispaania 36 Prantsusmaa 143 Iirimaa 239 Ühendkuningriik 17 257 EÜ 17 675 TAC 17 675 Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Vöönd: VII NEP/07. Hispaania 1 290 Prantsusmaa 5 228 Iirimaa 7 928 Ühendkuningriik 7 052 EÜ 21 498 TAC 21 498 Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Vöönd: VIIIa,b,d,e NEP/8ABDE. Hispaania 242 Prantsusmaa 3 788 EÜ 4 030 TAC 4 030 Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Vöönd: VIIIc NEP/08C. Hispaania 140 Prantsusmaa 6 EÜ 146 TAC 146 Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Vöönd: IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed) NEP/9/3411 Hispaania 122 Portugal 364 EÜ 486 TAC 486 Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Harilik süvameregarneel Pandalus borealis Zone: IIIa PRA/03A. Taani 3 887 Rootsi 2 094 EÜ 5 981 TAC 11 200 Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Harilik süvameregarneel Pandalus borealis Vöönd: IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed) PRA/2AC4-C Taani 3 700 Madalmaad 35 Rootsi 149 Ühendkuningriik 1 096 EÜ 4 980 TAC 4 980 Ennetuslik TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.







Liigid: Harilik süvameregarneel Pandalus borealis Vöönd: Norra veed lõuna