1993R0404 — ET — 01.05.2004 — 007.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B NÕUKOGU MÄÄRUS (EMÜ) nr 404/93, 13. veebruar 1993, banaanituru ühise korralduse kohta (EÜT L 047, 25.2.1993, p.1)

Muudetud:





Muudetud:







Käesolev konsolideeritud versioon sisaldab viiteid Euroopa arveldusühikule ja/või eküüle, mida alates 1. jaanuarist 1999 peaks käsitlema viitena eurole – nõukogu määrus (EMÜ) nr 3308/80 (EÜT L 345, 20.12.1980, lk 1) ja nõukogu määrus (EMÜ) nr 1103/97 (EÜT L 162, 19.6.1997, lk 1).









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EMÜ) nr 404/93,

13. veebruar 1993,

banaanituru ühise korralduse kohta







EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 42 ja 43, võttes arvesse protokolli banaanide impordi tariifikvoodi kohta, mis on lisatud asutamislepingu artikliga 136 ettenähtud ülemeremaade ja -territooriumide ühendusega assotsieerimise rakenduskonventsioonile, eriti selle lõiget 4, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 1 ) võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, ( 2 ) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ( 3 ) ning arvestades, et: ning arvestades, et: põllumajandussaaduste ja -toodete ühisturu toimimise ja arenguga peab kaasnema ühise põllumajanduspoliitika kehtestamine, et eelkõige hõlmata põllumajandusturgude ühist korraldust, mille vorm võib tooteti erineda; banaane tootvate ühenduse liikmesriikide praeguste siseriiklike turukorralduste eesmärk on tagada tootjatele nende toodete müük siseturul ja tootmiskuludele vastav sissetulek; kõnealuste siseriiklike turukorraldustega kehtestatakse koguselised piirangud, mis takistavad ühtse banaanituru loomist; mõned liikmesriigid, kus banaane ei toodeta, pakuvad Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikidest pärit banaani- dele soodsamaid turustusvõimalusi, samal ajal kui teistel liikmesriikidel on liberaalsed impordieeskirjad, mis ühel juhul hõlmavad isegi tariifseid soodustusi; kõnealused erinevad korrad takistavad banaanide vaba liikumist ühenduses ning ühise korra rakendamist kolmandate riikidega kauplemisel; ühtse turu loomiseks tuleks eri riikide turukorralduste asemel kehtestada banaanituru tasakaalustatud ja painduv ühine korraldus; selleks, et ühendusel oleks võimalik säilitada ühenduse soodustust ja täita rahvusvahelisi kohustusi, peaks kõnealune ühine turukorraldus lubama ühenduses ja tavatarnijatest AKV riikides toodetud banaane müüa ühenduse turul, millega tagatakse tootjatele piisav sissetulek ja tarbijatele õiglased hinnad, kahjustamata seejuures muude kolmandate riikide tarnijatelt pärit banaanide importi; selleks, et varustada turgu ühtlase ja rahuldava kvaliteediga toodetega, võttes kohaselt arvesse kohalikke eripärasid ja kasvatatavaid sorte, ning müüa ühenduse tooteid tulutoovate hindadega, millega tagataks piisav sissetulek, tuleks kehtestada värskete banaanide kvaliteedistandardid ja vajaduse korral banaanidest valmistatud toodete turustuseeskirjad; ühenduses toodetud banaanidest saadava sissetuleku maksimaalseks suurendamiseks tuleks soodustada tootjate organisatsioonide moodustamist, peamiselt starditoetuse andmisega; selleks, et kõnealustel organisatsioonidel oleks tõhus roll pakkumise koondamises, peaksid nende liikmed võtma kohustuse turustada kogu oma toodang asjaomase organisatsiooni kaudu; samuti tuleks lubada luua muid ühendusi, mis hõlmaksid tootjaorganisatsioone ja teiste tootmisetappide esindajaid; tingimused, mille alusel banaanisektori eri aspekte esindavad ühendused võivad võtta üldist huvi pakkuvaid meetmeid ning laiendada oma eeskirjade kohaldamist kohalikul või piirkondlikul tasandil nende suhtes, kes ühendusse ei kuulu, tuleks määratleda hiljem; kõnealuste organisatsioonidega võib konsulteerida raamprogrammide koostamise ajal ning nad võivad aktiivselt osaleda turukorralduse osana kehtestatud struktuurimeetmete rakendamises; ühenduse toodangu konkurentsivõimet piiravaid struktuurilisi puudusi tuleks leevendada peamiselt tootlikkuse tõstmise eesmärgil; selle eesmärgi saavutamiseks tuleks komisjoni ning riiklike ja piirkondlike asutuste vahelise koostöö osana ühenduse abi raames näha ette programmid igas tootmispiirkonnas, mille puhul eespool nimetatud eri organisatsioonid asjaomases sektoris oleksid võimalikult tihedalt seotud kehtestatavate meetmete väljatöötamisega; riikide turukorraldused on seni võimaldanud riigi banaanitootjatel saada turult piisavat sissetulekut oma tootmiskulude katmiseks; kuna ühise turukorralduse kehtestamine ei tohiks tootjate praegust olukorda halvendada ning kuna see toob tõenäoliselt kaasa hindade muutumise kõnealustel turgudel, tuleks ette näha hüvitis uue süsteemi rakendamise tulemusel saamata jäänud tulude katmiseks, et hoida ühenduse tootmiskulusid jätkuvalt struktuurilisest eriolukorrast tingitud tasemel, kuni seda olukorda ei ole korrigeeritud rakendatavate struktuurimeetmetega; tuleks ette näha toetuse kohandamine, et võtta arvesse suurenenud tootlikkust ning suundumusi eri kvaliteedikategooriates; teatavates väga väikestes ühenduse piirkondades, kus tingimused banaanitootmiseks on äärmiselt ebasobivad, kuid mis sobivad paremini alternatiivsete põllukultuuride kasvatamiseks, tuleks banaanitootmise täielikku lõpetamist soodustada banaanitootmise lõpetamise lisatasuga; kõnealuse meetme kulude piiramiseks tuleks väljajuurimine läbi viia võimalikult kiiresti; igal aastal koostatavas prognoositavas tarnebilansis tuleks hinnata tootmise ja tarbimise väljavaateid ühenduses; aasta jooksul peaks olema võimalik kõnealune bilanss uuesti läbi vaadata, et võtta arvesse konkreetseid asjaolusid, sealhulgas kliimatingimusi; ühenduses toodetud banaanide ning Lomé konventsiooni lepingute raames AKV riikidest imporditud toodete rahuldava turustamise tagamiseks ning säilitades võimalikult suures ulatuses tavapärased kaubavood, tuleks ette näha iga-aastane tariifikvoodi avamine; kolmandatest riikidest pärit banaanide impordi suhtes tuleks kohaldada tollimaksu 100 eküüd tonni kohta, mis vastab ühise tollitariifistiku praegu kehtivale määrale, ning AKV riikidest pärit ebatavapäraste banaanide impordi suhtes tuleks vastavalt eespool nimetatud lepingutele kohaldada tollimaksu nullmäära; tuleks sätestada, et tariifikvoodi mahtu on võimalik kohandada, võttes arvesse prognoositavas tarnebilansis registreeritud muutusi ühenduse nõudluses; tariifikvoodiga hõlmamata impordi suhtes tuleb kohaldada piisavalt kõrgeid tollimaksumäärasid, et tagada ühenduse toodangu ja tavapäraste AKV-koguste müük vastuvõetavatel tingimustel; tavapärane banaanide import AKV riikidest toimub väljaspool tollimaksuvaba tariifikvooti tavapäraste koguste osana, mille puhul võetakse arvesse tootmise suurendamise programmide raames tehtud konkreetseid investeeringuid; eespool nimetatud eesmärkide järgimiseks ning banaanide turustamise eripära silmas pidades tuleb tariifikvoodi haldamisel teha vahet ettevõtjatel, kes on varem turustanud kolmandate riikide banaane ja ebatavapärased AKV-banaane, ning ettevõtjatel, kes on varem turustanud ühenduses toodetud banaane, ning jätta teatav kogus uutele ettevõtjatele, kes on kõnealuses sektoris hiljuti äritegevust alustanud või kavatsevad äritegevust alustada; olemasolevate kaubandussuhete katkemise vältimiseks ning samal ajal turustusstruktuuride arendamise võimaldamiseks tuleb igale ettevõtjale iga eespool määratletud kategooria kohta eraldi litsentsi väljaandmisel lähtuda asjaomase ettevõtja poolt turustatud banaanide keskmisest kogusest viimasel kolmel aastal, mille kohta on andmed kättesaadavad; selliste täiendavate kriteeriumide vastuvõtmisel, millele ettevõtjad peaksid vastama, juhindub komisjon põhimõttest, mille kohaselt tuleb litsentsid anda füüsilistele või juriidilistele isikutele, kes on võtnud banaanide turustamise kommertsriski, ning vajadusest vältida häireid turustusahela erinevates etappides tegutsevate isikute vahelistes normaalsetes kaubandussuhetes; turustusstruktuure silmas pidades peavad liikmesriigid läbi viima ettevõtjate loenduse vastavalt komisjoni poolt vastuvõetud korrale ja kriteeriumidele ning kindlaks määrama turustatud kogused, mida kasutatakse võrdluskogusena sertifikaatide väljaandmisel; tariifikvootide raames toimuva impordi jälgimine eeldab impordilitsentside ja tagatiste süsteemi; komisjonil peaks olema võimalik võtta asjakohaseid meetmeid tõsiste häirete korral või selliste häirete ohu korral, mis võivad ohustada asutamislepingu artikli 39 eesmärkide saavutamist; teatavate toetuste andmine võib kahjustada ühise turukorralduse toimimist; seepärast tuleks banaanisektoris kohaldada asutamislepingu sätteid, mis võimaldavad hinnata liikmesriikide antud abi ja keelata sellise abi, mis on ühisturuga kokkusobimatu; kõnealuste sätete hõlpsamaks rakendamiseks tuleks ette näha kord, mis seab korralduskomitee raames sisse tiheda koostöö liikmesriikide ja komisjoni vahel; banaanisektori turgude ühise korralduse puhul tuleb kohaselt arvesse võtta ka asutamislepingu artiklites 39 ja 110 sätestatud eesmärke; käesoleva määruse jõustumise ajal võib mitme toimiva siseriikliku turukorralduse asendamine kõnealuse ühise turukorraldusega põhjustada häireid siseturul; komisjonil tuleks alates 1. juulist 1993 võimaldada võtta kõiki üleminekumeetmeid, mis on vajalikud raskuste ületamiseks uue korra rakendamisel; nõukogu 23. mai 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 1319/85 (puu- ja köögivilja käsitlevate ühenduse eeskirjade kohaldamise jälgimise tõhustamise kohta) ( 4 ) reguleerimisala tuleks laiendada banaanisektorile, et lubada kontrollida käesoleva määruse alusel banaanide jaoks sätestatud standardite järgimist; banaanikasvatusel on sotsiaalne, majanduslik, kultuuriline ja keskkondlik tähtsus sellistes ühenduse piirkondades nagu Prantsuse ülemeredepartemangud, Madeira, Assoorid, Algarve, Kreeta, Lakoonia ja Kanaari saared, mida iseloomustab saareline asend, kõrvalisus ja struktuuriline mahajäämus, mida mõnel juhul raskendab majanduslik sõltuvus banaanikasvatusest; käesoleva määruse toimimist tuleks uurida pärast ajutist kohaldamisperioodi ning enne kümne aasta möödumist määruse jõustumisest, et hinnata, millist uut korda tuleks pärast kõnealust ajavahemikku kohaldada, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







▼M6

Artikkel 1

1. Kehtestatakse banaanituru ühine korraldus.

2. Kõnealune korraldus hõlmab järgmisi tooteid:







CN-koodid Kirjeldus 0803 00 19 Värsked banaanid, v.a jahubanaanid ex080300 90 Kuivatatud banaanid, v.a jahubanaanid ex081295 90 Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud banaanid ex081350 99 Kuivatatud banaane sisaldavad segud 1106 30 10 Banaanijahu ja -pulber ex200600 99 Suhkrus konserveeritud banaanid ex200710 99 Homogeniseeritud tooted banaanidest ex200799 39 ex200799 58 ex200799 98 Banaanimoosid, -tarretised, -marmelaadid, -püreed ja -pastad ex200892 59 ex200892 78 ex200892 93 ex200892 98 Muul viisil valmistatud või konserveeritud segud, mis sisaldavad banaane ex200899 49 ex200899 68 ex200899 99 Muul viisil valmistatud või konserveeritud banaanid ex200980 35 ex200980 38 ex200980 79 ex200980 86 ex200980 89 ex200980 99 Banaanimahl

3. Turustusaasta kestab 1. jaanuarist 31. detsembrini.

▼B







I JAOTIS

Ühised kvaliteedistandardid ja turustusnormid

Artikkel 2

1. Tarbijatele värskelt tarnimiseks ettenähtud banaanide (v.a jahubanaanide) suhtes kehtestatakse kvaliteedistandardid, mille puhul võetakse arvesse erinevaid kasvatatavaid sorte.

2. Turustusnormid võib ette näha ka banaanidest valmistatud toodete suhtes.

Artikkel 3

1. Kui komisjon ei otsusta artiklis 27 sätestatud korras teisiti, võib tooteid, mille jaoks on kehtestatud ühised standardid, turustada ühenduses üksnes juhul, kui tooted vastavad kõnealustele standarditele.

2. Liikmesriikide määratud asutused võivad kontrollida toodete vastavust kvaliteedistandarditele.

Artikkel 4

Artiklid 27 sätestatud korras nähakse ette kvaliteedistandardid ja turustusnormid, turustusetapid, mil tooted peavad kõnealustele standarditele ja normidele vastama, ning meetmed artikli 2 ja 3 sätete ühtse rakendamise tagamiseks.







II JAOTIS

Tootjate organisatsioonid ja koondamismehhanismid

Artikkel 5

1. Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab “tootjaorganisatsioon” iga ühenduses asuvat tootjaorganisatsiooni:

a) mille on moodustanud tootjad ise, et: — koondada pakkumist ja reguleerida tootmisetapil hindu ühe või mitme artiklis 1 osutatud toote puhul, — teha oma liikmetest tootjatele kättesaadavaks asjakohased tehnilised vahendid asjaomaste toodete pakendamiseks ja turustamiseks;

b) kes suudab tõendada turustatava toodangu miinimummahtu ja tootjate miinimumarvu;

c) kelle eeskirjad sisaldavad sätteid: — millega nõutakse, et tootjad turustaksid organisatsiooni kaudu kogu oma toodangu selle toote või nende toodete puhul, mille osas nad on kõnealuse organisatsiooniga ühinenud, — millega antakse tootjatele kontroll kõnealuse organisatsiooni ja selle otsustamismenetluse üle, — millega karistatakse organisatsiooni sätestatud eeskirjade iga rikkumist liikmetest tootjate poolt, — millega kehtestatakse liikmemaksud, — mis käsitlevad uute liikmete vastuvõtmist;

d) kes näeb ette kaubatundmise ja tootmise eeskirjad ning eelkõige kvaliteedi parandamise ja turustamise eeskirjad;

e) kes peab eraldi raamatupidamisarvestust banaanidega seotud tegevuse kohta;

f) keda asjaomane liikmesriik on tunnustanud vastavalt lõikele 2.

2. Liikmesriigid tunnustavad kõnealuseid organisatsioone taotluse korral, kui organisatsioonid esitavad piisavaid tagatisi oma tegevuse pikkuse ja tõhususe kohta, eelkõige seoses lõikes 1 loetletud ülesannetega, ning tingimusel, et organisatsioonid vastavad kõnealuses lõikes sätestatud tingimustele.

▼M4

Artikkel 6

1. Liikmesriigid annavad tunnustatud tootjaorganisatsioonidele abi viie aasta jooksul alates nende tunnustamise kuupäevast, et soodustada nende sisseseadmist ning hõlbustada haldustegevust.

2. Selline abi:

— on esimesel, teisel, kolmandal, neljandal ja viiendal aastal vastavalt 5 %, 5 %, 4 %, 3 % ja 2 % tootjaorganisatsiooni vahendusel turustatud toodangu väärtusest,

— ei tohi ületada asjaomase organisatsiooni asutamise ja haldustegevuse tegelikke kulusid,

— makstakse välja aastaste osamaksetena kõige rohkem seitsme aasta jooksul alates tunnustamise kuupäevast.

Aastatoodangu väärtuse arvutamisel võetakse aluseks:

— iga-aastane tegelikult turustatud maht,

— keskmised tootjahinnad.

3. Tootjaorganisatsioonid, mis tulenevad organisatsioonidest, mis juba täidavad suurel määral käesolevas määruses sätestatud tingimusi, on vastavalt käesolevale artiklile abikõlblikud ainult siis, kui need on loodud ühinemise tulemusel, mis võimaldab tõhusamalt saavutada artiklis 5 nimetatud eesmärke. Sel juhul antakse abi siiski ainult organisatsiooni asutamiskulude katteks (kulutused, mis on seotud ettevalmistustöödega ning organisatsiooni põhikirja ja asutamislepingu koostamisega).

4. Käesolevas artiklis nimetatud abist teatatakse komisjonile aruandes, mille liikmesriigid saadavad komisjonile iga majandusaasta lõpus.

▼B

Artikkel 7

1. Tootjate või tootjaorganisatsioonide ühendused, mis on loodud ühe või mitme ühist huvi pakkuva meetme võtmiseks, võivad osaleda artiklis 10 osutatud rakenduskavadega sätestatud meetmete ettevalmistamises. Selliste ühenduste liikmeteks võivad olla töötlejad ja kauplejad.

2. Lõikes 1 osutatud ühist huvi pakkuvad meetmed võivad hõlmata rakendusuuringuid, tootjate koolitust, kvaliteedistrateegiat ja keskkonnasäästlike tootmismeetodite arendamist.

Artikkel 8

1. Nõukogu kehtestab asutamislepingu artikli 43 lõikes 2 sätestatud korras tingimused selliste rühmade tunnustamise ja tegevuse jaoks, kelle majandustegevus hõlmab ühte või mitut banaanide tootmise, turustamise või töötlemisega seotud toimingut, eelkõige selleks, et:

— täiustada teadmisi turustamise ning turgude tõenäolise arengu ja turustustingimuste valdkonnas — ja

— vähendada pakkumise hajusust, suunata tootmist ja edendada banaanide kvaliteedi parandamist, et tõhusamalt vastata turu vajadustele ja tarbijate nõudmistele.

2. Vastuvõetavad sätted hõlmavad kindlaksmääratavatel tingimustel võimalust laiendada selliste rühmade poolt vastuvõetud eeskirjade kohaldamist rühmavälistele tootjatele, tingimusel et need eeskirjad vastavad sektori kui terviku üldistele huvidele ning nende laiendamine on kooskõlas asutamislepingu konkurentsieeskirjadega.

Artikkel 9

Käesoleva jaotise rakenduseeskirjad võetakse vastu artiklis 27 sätestatud korras.







III JAOTIS

Abi

Artikkel 10

1. Komisjoni ning riiklike ja piirkondlike asutuste koostöö raames võivad liikmesriikide pädevad asutused koostada ühenduse piirkondliku abi raamprogrammi alusel rakenduskavasid, milles määratletakse banaanisektoris võetavad meetmed vähemalt kahe järgmise eesmärgi saavutamiseks:

— kvaliteedi- ja kaubandusstrateegia piirkonna toodete jaoks, pidades silmas kulude ja turgude tõenäolist arengut,

— vahendite parem ning keskkonnasäästlik kasutamine,

— suurem konkurentsivõime.

2. Lõikes 1 osutatud koostöö raames kaasavad pädevad asutused lõikes 1 osutatud meetmete ettevalmistamisele võimalikult suurel määral vastavalt artiklites 5, 7 ja 8 osutatud banaanisektori rühmi, ühendusi ja organisatsioone ning tehnika- ja majandusuuringute keskusi.

3. Rakenduskavade meetmete puhul toimub korraldus, otsuste tegemine ja rakendamine vastavalt kehtivatele struktuurifondide haldamist käsitlevatele määrustele.

Artikkel 11

Komisjoni ning riiklike ja piirkondlike asutuste koostöö raames võib artiklites 5, 7 ja 8 osutatud tootjaorganisatsioonidele, tootjate ühendustele ja rühmadele teha ettepaneku, et nad esitaksid pädevatele asutustele oma seisukohad kavandatavate meetmete rakendamise kohta.

Artikkel 12

1. Ühenduse tootjatele, kes kuuluvad tunnustatud tootjaorganisatsiooni, mis turustab ühenduses ühistele ettenähtud standarditele vastavaid banaane, makstakse hüvitist saamata jäänud tulu eest. Hüvitist võib siiski maksta ka üksiktootjale, kes oma konkreetse olukorra ja eelkõige geograafilise asendi tõttu ei saa liituda tootjaorganisatsiooniga.

▼A1

2. Ühenduses toodetud ja turustatud banaanide maksimumkoguseks, mille eest võib hüvitist maksta, määratakse 867 500 tonni (netomass), mis jaotatakse ühenduse tootmispiirkondade vahel järgmiselt:

1. 420 000 tonni Kanaari saartele,

2. 150 000 tonni Guadeloupe'ile,

3. 219 000 tonni Martinique'ile,

4. 50 000 tonni Madeirale, Assooridele ja Algarvele,

5. 15 000 tonni Kreetale ja Lakooniale,

6. 13 500 tonni Küprosele.

Igale piirkonnale eraldatavat kogust võib kohandada ühenduse maksimumkoguse piires.

▼B

3. Hüvitis arvutatakse järgmiste summade erinevuse põhjal:

— ühenduses toodetud ja turustatud banaanide “kindlasummaline võrdlustulu” ja

— ühenduses toodetud ja turustatud banaanide eest asjaomasel aastal ühenduse turul saadud “keskmine tootmistulu”.

4. “Kindlasummaline võrdlustulu” on:

— ühenduses toodetud ja 1. jaanuarile 1993 eelnenud võrdlusperioodi jooksul turustatud banaanide keskmine hind, mis määratakse kindlaks artiklis 27 sätestatud korras ja

— millest lahutatakse keskmised veokulud ja FOB-tingimuse alusel tarnimise kulud.

Komisjon vaatab kõnealuse tulu uuesti läbi abi kindlaksmääramise ajal kolme aasta pärast, et võtta eelkõige arvesse suurenenud tootlikkust ja eri kvaliteedikategooriate suundumusi.

5. Ühenduse banaanide “keskmine tootmistulu” arvutatakse igal aastal ja selle aluseks on:

— asjaomase aasta jooksul ühenduses toodetud ja turustatud banaanide keskmine hind,

— millest lahutatakse keskmised veokulud ja FOB-tingimuse alusel tarnimise kulud.

6. Enne iga aasta 1. märtsi kinnitab komisjon artiklis 27 sätestatud korras tasandustoetuse eelmise aasta kohta.

Täiendavat toetust makstakse ühes või mitmes tootmispiirkonnas, kus keskmine tootmistulu on märgatavalt väiksem kui ühenduse keskmine tulu.

7. Ettemakseid võib teha tagatise esitamise korral, võttes aluseks eelmisel aastal antud tasandustoetuse.

8. 1993. aastal korraldab komisjon kõnealuse aasta keskmise tootmistulu vahepealse läbivaatuse. Komisjon võib kõnealuse läbivaatuse põhjal teha ettemakseid artiklis 27 sätestatud korras.

▼M6

9. Liikmesriigil on lubatud kehtestada ajutine meede, mille kohaselt ei anta 1. juunil 2002 või pärast seda rajatud uute banaaniistanduste turustatava toodangu eest tasandustoetust, kui asjaomase liikmesriigi arvates on olemas oht tootmispiirkondade säästvale arengule, eelkõige seoses keskkonna säilitamisega ning pinnase ja paikkonna eripära kaitsmisega.

Asjaomase liikmesriigi taotlusel annab komisjon eelmises lõigus sätestatud loa artiklis 27 sätestatud korras.

▼B

Artikkel 13

1. Ühenduse banaanitootjatele, kes lõpetavad banaanitootmise, antakse ühekordset lisatasu.

2. Lisatasu andmise tingimuseks on lisatasu saaja kirjalik kohustus:

a) teha või lasta teha ühekordne toiming, mille aeg määratakse kindlaks 1993. või 1994. aastal ja mis hõlmab: — kõikide banaanipuude väljajuurimist põllumajandusettevõttes, mille banaanikasvatusala on väiksem kui viis hektarit, — poolte banaanipuude väljajuurimist põllumajandusettevõttes, mille banaanikasvatusala on vähemalt viis hektarit;

b) mitte istutada asjaomases põllumajandusettevõttes banaanipuid kahekümne aasta jooksul alates väljajuurimise aastast. Alad, millele on istutatud banaanipuid pärast käesoleva määruse jõustumist, ning alla 0,2 hektari suurused põllumajandusettevõtted ei vasta lisatasu saamise tingimustele.

3. Lisatasu suurus on 1000 eküüd hektari kohta. Seda summat võib kohandada artiklis 27 sätestatud korras, et võtta arvesse eritingimusi teatavates piirkondades.

4. Komisjon võib artiklis 27 sätestatud korras lubada, et liikmesriigid jätavad banaanitootmise lõpetamise lisatasu saajate hulgast välja tootjad aladel, kus kõnealuse põllukultuuri kadumine mõjutaks negatiivselt eelkõige mikrokliima või mulla säilimist, keskkonnatingimusi või maastikku.

5. Kõnealune lisatasu on kooskõlas toetuse andmisega vastavalt määruse (EMÜ) nr 3763/91 ( 5 ) III jaotisele, määruse (EMÜ) nr 1600/92 ( 6 ) II jaotisele ja määruse (EMÜ) nr 1601/92 ( 7 ) III jaotisele ning struktuuriabi andmisega vastavalt määrustele (EMÜ) nr 2052/88 ( 8 ) ja (EMÜ) nr 4253/88. ( 9 )

Artikkel 14

Käesoleva jaotise kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu artiklis 27 sätestatud korras.

Artiklite 6 ja 10 üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu määruse (EMÜ) nr 4253/88 artiklis 29 sätestatud korras.







IV JAOTIS

Kauplemine kolmandate riikidega

▼M2

Artikkel 15

1. Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse artikli 1 lõikes 2 loetletud toodete puhul ühise tollitariifistiku tollimaksumäärasid.

2. Et vältida või kõrvaldada kahjulikke mõjusid ühenduse turul, mis võivad tuleneda teatavate artiklis 1 loetletud toodete impordist, kohaldatakse ühe või mitme sellise toote impordi puhul artiklis 10 sätestatud tollimaksumäärade alusel täiendavat imporditollimaksu, kui mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus kooskõlas asutamislepingu artikliga 228 sõlmitud põllumajanduslepingu artiklis 5 sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud juhul, kui import usutavasti ei häiri ühenduse turu toimimist või kui toime oleks kavatsetava eesmärgi suhtes ebaproportsionaalne.

3. Käivitushinnad, millest madalamal võib kehtestada täiendava tollimaksu, teatab ühendus Maailma Kaubandusorganisatsioonile.

Käivituskogused, mille ületamise korral kohaldatakse täiendavat imporditollimaksu, kinnitatakse eelkõige ühenduse impordi alusel kolme aasta jooksul, mis eelnevad aastale, kui tekivad või võivad tekkida lõikes 1 nimetatud kahjulikud mõjud.

4. Impordihinnad, mida arvestatakse täiendava imporditollimaksu määramisel, määratletakse asjaomase saadetise CIF-impordihinna alusel.

CIF-impordihindu kontrollitakse sel eesmärgil kõnealuse toote tüüpiliste maailmaturu- või ühenduse impordituru hindade alusel.

5. Käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu artiklis 27 sätestatud korras. Eriti käsitlevad sellised üksikasjalikud eeskirjad:

a) tooteid, mille puhul võib vastavalt põllumajanduslepingu artiklile 5 kohaldada täiendavaid imporditollimakse;

b) muid kriteeriume, mis on vajalikud lõike 1 kohaldamiseks vastavalt põllumajanduslepingu artiklile 5.

▼M3 —————

▼M5

Artikkel 16

▼M6

1. Käesolevat artiklit ja artikleid 17–20 kohaldatakse CN-koodi 0803 00 19 alla kuuluvate värskete toodete impordi suhtes seni, kuni hiljemalt 1. jaanuaril 2006 jõustub kõnealuste toodete puhul üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artiklis XXVIII sätestatud korras kehtestatud ühise tollitariifistiku maksumäär.

▼M5

2. Lõikes 1 osutatud maksumäära jõustumiseni toimub kõnealuses lõikes osutatud värskete toodete import artikliga 18 avatud tariifikvootide alusel.

Artikkel 17

Banaanide importimisel ühendusse tuleb vajaduse korral esitada impordilitsents, mille liikmesriigid annavad välja kõikidele huvitatud isikutele, olenemata nende tegutsemiskohast ühenduses ning ilma et see piiraks artiklite 18 ja 19 kohaldamiseks vastuvõetud erisätete kohaldamist.

Sellised impordilitsentsid kehtivad kogu ühenduses. Välja arvatud juhul, kui artiklis 27 sätestatud korras kehtestatakse erandid, on kõnealuste litsentside väljaandmise tingimuseks tagatise esitamine, millega tagatakse kohustus importida litsentsi kehtivusajal vastavalt käesoleva määruse tingimustele. Välja arvatud vääramatu jõu korral, jäädakse tagatisest täielikult või osaliselt ilma, kui toimingut ettenähtud tähtaja jooksul läbi ei viida või see ainult osaliselt läbi viiakse.

▼M6

Artikkel 18

1. Iga aasta 1. jaanuaril avatakse järgmised tariifikvoodid:

a) 2 200 000 tonni suurune (netomass) tariifikvoot ehk A-kvoot;

b) 453 000 tonni suurune (netomass) täiendav tariifikvoot ehk B-kvoot;

c) 750 000 tonni suurune (netomass) autonoomne tariifikvoot ehk C-kvoot.

A- ja B-kvoot avatakse kõikidest kolmandatest riikidest pärit toodete impordiks.

C-kvoot avatakse AKV riikidest pärit toodete impordiks.

Komisjon võib jagada A- ja B-kvoodi tarnijariikide vahel vastavalt kokkuleppele, mis on sõlmitud Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmetega, kes on banaanide tarnimisest oluliselt huvitatud.

2. A- ja B-kvoodi raames ja muudest kolmandatest riikidest kui AKV riikidest imporditavate banaanide suhtes kohaldatakse tollimaksu 75 eurot tonni kohta. AKV riikidest pärit toodete importimisel tollimaksu ei tasuta.

3. C-kvoodi raames importimisel tollimaksu ei tasuta.

4. Tariifset soodustust 300 eurot tonni kohta kohaldatakse AKV riikidest pärit impordi puhul.

5. Käesolevas artiklis sätestatud tollimaksumäärad arvestatakse ümber riigi vääringusse kõnealustele saadustele kohaldatavate ühise tollitariifistiku määrade alusel.

6. B-kvooti võib suurendada, kui kasvab ühenduse nõudlus, millele viitab tootmise, tarbimise, impordi ja ekspordi bilanss.

Bilanss võetakse vastu ja tariifikvooti suurendatakse artiklis 27 sätestatud korras.

7. Kui tarneid ühenduse turule mõjutavad erandlikud asjaolud, mis häirivad tootmist või importi, võtab komisjon vajalikud erimeetmed artiklis 27 sätestatud korras.

Kõnealustel juhtudel võib B-kvooti kohandada lõikes 6 osutatud bilansi põhjal. Erimeetmetega võib kehtestada erandeid artikli 19 lõike 1 alusel vastuvõetud eeskirjadest. Kõnealused meetmed ei tohi teha vahet kolmandate riikide vahel.

8. Ühendusest reeksporditud banaane ei võeta vastavate tariifikvootide alusel arvesse.

▼M5

Artikkel 19

1. Tariifikvoote võib hallata tavapäraseid kaubavooge arvestava meetodi (senised/uued importijad) kohaselt ja/või teiste meetodite kohaselt.

2. Kasutatav meetod peab asjakohaselt arvestama vajadusega säilitada ühenduse turu tarnetasakaalu.

Artikkel 20

Komisjon võtab vastu käesoleva jaotise kohaldamise sätted artiklis 27 sätestatud korras. Need hõlmavad:

a) artikli 18 osutatud tariifikvoodi haldamise korda;

b) vajaduse korral toote laadi ja päritolu tagatisi;

c) vajalikke vahendeid tagamaks kohustuste täitmist, mis tulenevad ühenduse poolt asutamislepingu artikli 300 alusel sõlmitud lepingutest.

▼B







V JAOTIS

Üldsätted

Artikkel 21

1. Kui käesoleva määrusega ei ole sätestatud teisiti, on

— mis tahes tollimaksuga samaväärse toimega maksu kehtestamine,

— koguseliste piirangute või samaväärse toimega meetme kohaldamine

artiklis 1 osutatud toodete impordi puhul keelatud.

2. Lõpetatakse asutamislepingu artikliga 136 ettenähtud ülemeremaade ja -territooriumide ühendusega assotsieerimise rakenduskonventsioonile lisatud ja banaanide importimise tariifikvooti käsitlevas protokollis sätestatud tariifikvoodi kohaldamine.

▼M2

Artikkel 22

1. Käesoleva määrusega reguleeritud toodete klassifitseerimise suhtes kohaldatakse koondnomenklatuuri tõlgendamise üldeeskirja ja selle rakendamise erieeskirju; käesoleva määruse kohaldamisest lähtuv tariifinomenklatuur moodustab osa ühisest tollitariifistikust.

Artikkel 23

1. Kui import või eksport põhjustab või võib põhjustada artikli 1 lõikes 1 nimetatud ühe või mitme toote turul ühenduses tõsiseid häireid, mis võivad ohustada asutamislepingu artiklis 39 sätestatud eesmärke, võib kauplemisel kolmandate riikidega kohaldada asjakohaseid meetmeid, kuni häired või häirete oht on möödunud.

Nõukogu võtab komisjoni ettepanekul ja vastavalt asutamislepingu artikli 43 lõikes 2 sätestatud hääletuskorrale vastu käesoleva lõike rakendamise üldeeskirjad ja määratleb, millisel juhul ja millises ulatuses võivad liikmesriigid võtta kaitsemeetmeid.

2. Lõikes 1 mainitud olukorra puhul võtab komisjon liikmesriigi taotluse korral või omal algatusel vajalikud meetmed; meetmetest teatatakse liikmesriikidele ja neid tuleb viivitamata kohaldada. Kui komisjon saab liikmesriigilt taotluse, võtab ta otsuse selle kohta vastu kolme tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest.

3. Iga liikmesriik võib esitada komisjoni poolt võetud meetmed nõukogule kolme tööpäeva jooksul alates nende teatavakstegemise päevast. Nõukogu tuleb viivitamata kokku. Nõukogu võib kvalifitseeritud häälteenamusega kõnealuseid meetmeid muuta või need tühistada.

4. Käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu artiklis 27 sätestatud korras.

5. Käesoleva artikli kohaldamisel võetakse arvesse kohustusi, mis tulenevad kooskõlas asutamislepingu artikli 228 lõikega 2 sõlmitud lepingutest.

▼B

Artikkel 24

Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse artiklis 1 loetletud toodete tootmise ja nendega kauplemise suhtes asutamislepingu artikleid 92–94.

▼M6

Artikkel 25

1. Artiklites 12 ja 13 sätestatud meetmeid käsitatakse sekkumisena põllumajandusturgude tasakaalustamiseks nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1258/1999 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) ( 10 ) artikli 1 lõike 2 punktis b määratletud tähenduses.

2. Vastavalt artiklile 6 liikmesriikidele antava abiga seotud kulutusi käsitatakse põllumajandusturge tasakaalustava sekkumisena määruse (EÜ) nr 1258/1999 artikli 1 lõike 2 punktis b määratletud tähenduses.

Kõnealused kulutused vastavad abi saamise tingimustele kõikide kuni 31. detsembrini 2006 asutatud tootjaorganisatsioonide puhul.

Ühenduse rahaline panus on 75 % riiklikest kulutustest, mis vastavad abi saamise tingimustele.

3. Artikliga 10 ettenähtud meetmeid rahastab osaliselt EAGGFi arendusrahastu.

4. Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja eelkõige ühenduse rahalise toetuse maksmiseks nõutavate tingimuste määratlused võetakse vastu artiklis 27 sätestatud korras.

▼M6 —————

▼M6

Artikkel 27

1. Komisjoni abistab banaanituru korralduskomitee (edaspidi “komitee”).

2. Kui viidatakse käesolevale artiklile, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks kehtestatakse üks kuu.

3. Komitee võtab vastu oma töökorra.

▼B

Artikkel 28

Komitee võib käsitleda kõiki teisi küsimusi, mis komitee esimees talle omal algatusel või liikmesriigi esindaja taotluse korral suunab.

Artikkel 29

Liikmesriigid esitavad komisjonile käesoleva määruse rakendamiseks vajaliku teabe, mis käsitleb eelkõige:

— ühiste kvaliteedistandardite kohaldamiseks ja kontrollimiseks võetud meetmeid,

— tootjate organisatsioone,

— banaane käsitlevate piirkondlike raamprogrammide sisu ja rakendamist,

— sätteid tasandustoetuste haldamiseks,

— ettevõtjate loetelusid,

— andmeid tootmise ja hindade kohta,

▼M5

— nende territooriumil turustatud ühenduse banaanide, AKV riikide ja muude kolmandate riikide banaanide kogustega,

▼B

— tootmise ja tarbimise prognoose järgmiseks aastaks.

Artikkel 30

Kui pärast 1993. aasta juulit on vaja erimeetmeid, et hõlbustada üleminekut enne käesoleva määruse jõustumist kehtinud korralt käesoleva määrusega kehtestatud korrale ning eelkõige selleks, et ületada tundlikku laadi raskusi, võtab komisjon artiklis 27 sätestatud korras kõik üleminekumeetmed, mida ta peab vajalikuks.

Artikkel 31

Määruse (EMÜ) nr 1319/85 artikli 1 lõike 1:

1. teine taane asendatakse järgmisega: “— kvaliteedistandarditele või teatavatele kvaliteedinõuetele vastavuse kontroll a) määruse (EMÜ) nr 1035/72 II lisas loetletud toodete puhul, mis on turult kõrvaldatud vastavalt kõnealuse määruse artiklitele 15 ja 15a või kokku ostetud vastavalt artiklitele 19 ja 19a, ja b) nõukogu määrusega (EMÜ) nr 404/93 ( 11 ) hõlmatud banaanisektori toodete puhul;

2. neljas taane asendatakse järgmisega: “— määruse (EMÜ) nr 1035/72 artiklites 17 ja 24 osutatud hindade registreerimise kontroll.”

▼M3

Artikkel 32

1. Hiljemalt 31. detsembriks 2004 esitab komisjon, lisades vajaduse korral ettepanekud, Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse toimimise kohta ning selle võimalike alternatiivide kohta eelkõige impordikorralduses.

2. Aruanne peab eelkõige analüüsima turusuundumusi ühenduse ning AKV- ja kolmandate riikide banaanide puhul ning andma hinnangu impordikorralduse toimimisele. Sellega seoses tuleb pöörata erilist tähelepanu, mil määral on kõige kaitsetumad AKV tarnijad suutnud säilitada oma positsiooni ühenduse turul.

▼B

Artikkel 33

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. juulist 1993.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

▼M5 —————