1998R1172 — ET — 10.06.2009 — 006.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:





Muudetud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1172/98,

25. mai 1998,

kaupade autovedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 213, võttes arvesse komisjoni esitatud määruse eelnõu ( 1 ), võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust ( 2 ), võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ( 3 )ning arvestades, et: (1) ühtse transpordipoliitika raames komisjonile määratud ülesannete täitmiseks peavad tema käsutuses olema võrreldavad, usaldatavad, üheaegsed, regulaarsed ja igakülgsed andmed ühenduses registreeritud sõidukitega toimuva kaupade autoveo ulatuse ja arengu ning nendel vedudel kasutatavate sõidukite kasutusastme kohta; (2) nõukogu 12. juuni 1978. aasta direktiiv 78/546/EMÜ (kaupade autovedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta piirkondliku statistika osana) ( 4 ) ei näe ette aruannete esitamist veoliikide kohta, mis olid nimetatud direktiivi vastuvõtmise hetkel kinnitamata; aruanded, mille esitamine on ette nähtud, pakuvad siseriiklike ja rahvusvaheliste vedude kohta erisugust teavet ega taga teabe saamist sõidukite kasutusastme kohta nimetatud vedudel; (3) on vaja koondada igakülgne piirkondlik statistika nii kaubavedude kui ka sõidukite sõitude kohta; (4) on asjakohane muuta direktiiviga 78/546/EMÜ kehtestatud süsteemi, et tagada ühendusesiseste vedude piirkondliku lähte- ja sihtkoha kirjeldamine samadel alustel kui siseriiklike vedude puhul ning seos kaubavedude ja sõidukite sõitude vahel nimetatud vedudel kasutatavate sõidukite kasutusastme hindamisel; (5) vastavalt subsidiaarsusprintsiibile võib ühtlustatud teabe koostamist võimaldavate ühtsete statistikastandardite loomine efektiivselt toimuda vaid ühenduse tasandil, andmed aga kogutakse igas liikmesriigis ametliku statistika koondamise eest vastutavate organite ja asutuste juhtimisel; (6) nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määrus (EÜ) nr 322/97 ühenduse statistika kohta ( 5 ) moodustab tugiraamistiku käesoleva määrusega kehtestatud sätetele, eelkõige neile, mis puudutavad juurdepääsu haldusandmete allikatele, kättesaadavate abiallikate tasuvust ja statistika salastatust; (7) on vajalik andmete üldise täpsuse hindamiseks anonüümseks muudetud üksikandmete edastamine; (8) tähtis on tagada statistilise teabe asjakohane levitamine; (9) käivitusperioodil annab ühendus liikmesriikidele vajalike tööde tegemiseks rahalist abi; (10) käesoleva määruse rakendamiseks ja selle kohandamiseks majandusliku ja tehnilise arenguga on asjakohane näha ette lihtsustatud menetlus; (11) otsuse 89/382/EMÜ, Euratom ( 6 ) alusel loodud statistikaprogrammi komiteega on konsulteeritud vastavalt nimetatud otsuse artiklile 3; komitee andis käesolevale määrusele pooldava hinnangu, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

Aine ja reguleerimisala

1. Iga liikmesriik kogub ühenduse statistikat kaupade autoveo kohta kõnealuses liikmesriigis registreeritud kaubaveomootorsõidukitel ja nende sõitude kohta.

2. Käesolevat määrust kohaldatakse kaupade autoveo suhtes, välja arvatud:

a) kaubaveomootorsõidukid, mille lubatud registrimass või lubatud mõõtmed ületavad kõnealustes liikmesriikides tavaliselt lubatud piirmäärad;

b) põllutöömasinad, sõjaväemasinad ning riigi kesk- või kohalikule haldusorganile kuuluvad sõidukid, v.a riigiettevõtetele, eelkõige raudtee-ettevõtetele kuuluvad kaubaveosõidukid.

Iga liikmesriik võib jätta käesoleva määruse reguleerimisalast välja kaubaveosõidukid, mille kandevõime või suurim lubatud täismass on kindlaksmääratud piirmäärast madalam. Nimetatud piirmäär ei või üksiku mootorsõiduki kandevõime puhul ületada 3,5 tonni ja suurima lubatud täismassi puhul 6 tonni.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

— kaupade autovedu: kogu kaubavedu, mis toimub kaubaveomootorsõidukitega,

— mootorsõiduk: maanteesõiduk, mille ainus edasiliikumisvahend on mootor ja mida tavaliselt kasutatakse reisijate või kaupade maanteeveoks või reisijate või kaupade vedamiseks kasutatavate sõidukite transportimiseks maanteel,

— kaubaveosõiduk: ainult või peamiselt kaubaveoks ettenähtud sõiduk (veoauto, haagis, poolhaagis),

— kaubaveomootorsõiduk: kaubaveoks ettenähtud üksik mootorsõiduk (veoauto) või sõidukite kombinatsioon, st autorong (veoauto koos haagisega) või poolhaagisautorong (vedukauto koos poolhaagisega),

— veoauto: ainult või peamiselt kaubaveoks ettenähtud jäigalt kinnitatud raamiga sõiduk,

— vedukauto: mootorsõiduk, mis on ette nähtud ainult ja peamiselt ilma mootorita sõidukite (peamiselt poolhaagiste) veoks,

— haagis: kaubaveosõiduk, mida veab mootorsõiduk,

— poolhaagis: ilma esiteljeta kaubaveosõiduk, mis on konstrueeritud nii, et osa sõidukist ja oluline osa tema koormast toetub vedukile,

— poolhaagisautorong: vedukauto ja poolhaagis,

— autorong: haagisega ühendatud kaubaveomootorsõiduk. — Nimetatud kategooriasse kuulub ka poolhaagisautorong, mille külge on kinnitatud haagis,

— registreeritud: liikmesriigi ametiasutuse poolt peetavasse sõidukite registrisse kuulumine, olenemata sellest, kas registrisse kandmisega kaasneb registreerimismärgi andmine või mitte. — Sõidukite kombinatsiooniga, st autorongiga (veoauto koos haagisega) või poolhaagisautorongiga (vedukauto koos poolhaagisega) toimuvate vedude korral, kus kaubaveomootorsõiduk (veoauto või vedukauto) ja haagis või poolhaagis on registreeritud erinevates riikides, tuleb terviksõiduk registreerida kaubaveosõiduki registreerinud riigis,

— kandevõime: sõiduki registreerinud riigi pädevate ametiasutuste poolt lubatud suurim kaubamass. — Juhul kui kaubaveosõidukiks on veoautost ja haagisest koosnev autorong, moodustab autorongi kandevõime veoauto ja haagise kandevõimete summa,

— suurim lubatud täismass: sõiduki registreerinud riigi pädevate asutuste poolt kehtestatud paigalseisva ja sõidukorras sõiduki (või sõidukite kombinatsiooni) ning koorma lubatud kogumass,

— Eurostat: komisjoni osakond, kes vastutab komisjonile ühenduse statistika koostamisel pandud kohustuste täitmise eest.

Artikkel 3

Andmete kogumine

1. Liikmesriigid koguvad statistikaandmeid järgmistes valdkondades:

a) sõidukiga seotud andmed;

b) sõiduga seotud andmed;

c) kaupadega seotud andmed.

2. Iga valdkonna statistilised muutujad, nende määratlused ja nende jaotumise aluseks olevad klassifikatsiooni tasandid on esitatud lisades.

3. Statistiliste andmete koondamiseks kasutatava meetodi määramisel ei nõua liikmesriigid omavahelistel riigipiiridel formaalsuste täitmist.

▼M6

4. Andmete kogumise tunnusjooned ja lisade sisu võtab vastu komisjon. Kõnealune meede, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 10 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 4

Tulemuste täpsus

Andmete kogumise ja töötlemise meetodite kujundamisel tuleb tagada, et liikmesriigi poolt edastatavad statistilised aruanded vastaksid liikmesriikide autovedude struktuuriomadusi arvestades minimaalse täpsuse nõuetele. Täpsuse nõuded võtab vastu komisjon. Kõnealune meede, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 10 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

▼B

Artikkel 5

Tulemuste edastamine Eurostatile

1. Liikmesriigid edastavad kord kvartalis Eurostatile artiklis 3 osutatud ja lisas A loetletud muutujatele vastavad nõutavalt kontrollitud üksikandmed, jättes nime, aadressi ja registrinumbri märkimata.

Sellised andmed sisaldavad vajadusel ka eelmiste kvartalite andmeid, kui varem edastati üksnes esialgseid andmeid.

▼M6

2. Lõikes 1 osutatud andmete ning vajaduse korral nimetatud andmetel põhinevate statistikatabelite edastamise kord võetakse vastu vastavalt artikli 10 lõikes 2 osutatud korralduskomitee menetlusele.

▼B

3. Andmed edastatakse viis kuud pärast iga kvartali vaatlusperioodi lõppu.

Esimene edastus hõlmab 1999. aasta esimest kvartalit.

4. Üleminekuperioodil 1999. aasta 1. jaanuarist kuni lõikes 5 ettenähtud tähtajani võivad liikmesriigid kasutada lisa A osa A2 jagudes 3, 4, 8 ja 9 ning osa A3 jagudes 5 ja 6 loetletud muutujate suhtes lihtsustatud kodeerimist.

Selline lihtsustatud kodeerimine tähendab:

— siseriiklike vedude suhtes: kodeerimist vastavalt lisale G,

— rahvusvaheliste vedude suhtes: iga riigi jaoks oma koodi.

5. Lõikes 4 sätestatud üleminekuperioodi lõppemine määratakse kindlaks artiklis 10 sätestatud korras kohe, kui on olemas tehnilised tingimused, mis võimaldavad tõhusa piirkondliku kodeerimissüsteemi kasutamist vastavalt lisa G jagudele 1 ja 2 nii siseriiklike kui ka rahvusvaheliste vedude korral.

▼M6

Artikkel 6

Tulemuste levitamine

Kaupade autovedu käsitleva statistika avaldamise tingimused, sealhulgas avaldamisele kuuluvate tulemuste struktuur ja sisu, võetakse vastu vastavalt artikli 10 lõikes 2 osutatud korralduskomitee menetlusele.

▼B

Artikkel 7

Aruandlus

1. Esimese kvartali kohta käiva teabe edastamise kuupäeval või enne seda edastab liikmesriik Eurostatile aruande andmete koondamisel kasutatud meetodite kohta.

Liikmesriigid edastavad Eurostatile ka andmete kogumisel kasutatud meetodite mis tahes olulise muutmise üksikasjad.

2. Liikmesriigid esitavad igal aastal Eurostatile teabe esitamise valimimahtude ja mittevastavusmäärade kohta ning standardvea või usaldusvahemike kujul järelduste usaldatavuse.

3. Pärast andmete kogumist kolme aasta jooksul saadab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse täitmisel omandatud kogemuste kohta.

Artikkel 8

Rahaline toetus

1. Käesoleva määrusega sätestatud statistiliste aruannete rakendamise kolme esimese aasta jooksul saavad liikmesriigid sellega kaasnevate kulude katmiseks ühenduselt rahalist abi.

2. Selleks meetmeks igal aastal määratavate assigneeringute suurus otsustatakse iga-aastase eelarvemenetluse käigus.

3. Eelarve täitmist korraldav asutus määrab kättesaadavate assigneeringute suuruse iga aasta kohta.

4. Artikli 7 lõikes 3 sätestatud aruandes loetleb komisjon selleks meetmeks määratud ühenduse fondid, mida on kasutatud.

Artikli 7 lõikes 3 sätestatud aruande alusel otsustab komisjon, kas on vaja kolmeaastase lisaperioodi jooksul anda muid rahalisi toetusi.

▼M6 —————

▼M6

Artikkel 10

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab otsusega 89/382/EMÜ, Euratom loodud statistikaprogrammi komitee.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõike 3 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

3. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4, lõike 5 punkti a ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

▼B

Artikkel 11

Direktiiv 78/546/EMÜ

1. Liikmesriigid tagavad 1997. ja 1998. aasta tulemuste esitamise kooskõlas direktiiviga 78/546/EMÜ.

2. Käesolevaga tunnistatakse direktiiv 78/546/EMÜ alates 1999. aasta 1. jaanuarist kehtetuks.

Artikkel 12

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.









LISAD







Lisa A MUUTUJATE LOETELU Lisa B KOMBINATSIOONIDE LIIGITUS TELGEDE ARVU ALUSEL Lisa C SÕIDULIIKIDE LIIGITUS Lisa D KAUPADE LIIGITUS Lisa E OHTLIKE KAUPADE LIIGITUS Lisa F VEOSTE LIIGITUS Lisa G PEALE- JA MAHALAADIMISKOHTADE KODEERIMINE









LISA A

MUUTUJATE LOETELU

Iga sõiduki kohta antav teave jaotub:

A1. sõidukiga seotud andmed;

A2. sõiduga seotud andmed;

A3. kaupadega seotud andmed (lihtveo korral).

A1. SÕIDUKI ANDMED

Vastavalt käesoleva määruse artiklis 2 antud määratlusele on kaubaveomootorsõiduk kaubaveoks ettenähtud mis tahes üksik mootorsõiduk (veoauto) või sõidukite kombinatsioon, st autorong (veoauto koos haagisega) või poolhaagisautorong (veduk koos poolhaagisega).

Sõiduki kohta tuleb esitada järgmised andmed:

1. võimalus kasutada sõidukit kombineeritud vedudel (vabatahtlik);

2. telgede arv vastavalt lisale B (vabatahtlik);

3. sõiduki (veoauto või veduk) kasutusiga aastates (esmaregistreerimisest arvates);

4. suurim lubatud täismass 100 kg täpsusega;

5. kandevõime 100 kg täpsusega;

6. vedaja NACE kategooria (neljanumbriline tase) ►M4 Rev. 2 ◄ järgi (vabatahtlik); ( 7 )

7. veoliik (rendi või tasu eest/omal kulul);

8. vaatlusperioodi jooksul läbitud kilomeetrite kogusumma;

8.1. koormaga;

8.2. koormata (kaasa arvatud ilma poolhaagiseta vedukauto sõidud) (vabatahtlik);

9. sõiduki mass, mida kasutatakse üksikandmete põhjal täielike tulemuste väljatöötamiseks, kui andmed on kogutud juhusliku valiku põhjal.

Järjestikused kombinatsioonid

Kui vaatluseks valitud mootorsõiduk on veoauto, mida kasutatakse kogu vaatlusperioodi jooksul eraldi, st ilma haagiseta, kujutab see endast kaubaveosõidukit.

Kui aga vaatluse alla võetud mootorsõiduk on vedukauto - sel juhul on temaga ühendatud poolhaagis - või kui see on veoauto, millega on ühendatud haagis, käsitletakse käesoleva määruse alusel nõutavates andmetes seda kaubaveosõidukit tervikuna. Sel juhul võib vaatlusperioodi jooksul kombinatsioon muutuda (veoautole liidetakse haagis või vahetatakse haagist vaatlusperioodi jooksul; vedukautol vahetatakse poolhaagis). Sel juhul tuleb kõik need järjestikused kombinatsioonid üles märkida ja sõiduki kohta käivad andmed anda iga sõidu kohta. Kui aga ei ole võimalik nimetatud järjestikuseid kombinatsioone üles märkida, siis on sõidukiga seotud muutujate puhul kokku lepitud, et märgitakse üles vaid vaatlusperioodi jooksul toimunud esimese koormaga sõidu alustamisaja kombinatsioon või kõnealuse perioodi jooksul enam kasutatud kombinatsioon.

Veoliigi muutmine

Samuti võib sõidust sõltuvalt vedu toimuda rendi või tasu eest või omal kulul ja iga sõidu kohta tuleb üles märkida veoliik. Kui aga ei ole võimalik neid muudatusi üles märkida, on kokku lepitud, et üles märgitakse see veoliik, mis vastab peamisele kasutusviisile.

A2. SÕIDUGA SEOTUD MUUTUJAD

Vaatlusperioodi jooksul teeb kaubaveomootorsõiduk sõite kas koormata (veoautol, haagisel või poolhaagisel ei ole kaupu ega tühje pakendeid ja need on seega täiesti tühjad) või koormaga (veoautol, haagisel või poolhaagisel on kas kaubad või erikaubaks peetavad tühjad pakendid). Kaubaveomootorsõiduki koormaga läbitud vahemaa on esimese pealelaadimiskoha ja viimase mahalaadimiskoha (kus kaubaveosõiduk tühjendatakse täielikult) vaheline vahemaa. Koormaga tehtud sõit võib seega hõlmata mitut lihtvedu.

Iga sõidu kohta märgitakse üles järgmised andmed:

1. sõiduliik kooskõlas lisas C toodud nomenklatuuriga;

2. sõidu jooksul või sõidu iga lõigu jooksul veetud kaupade mass, kogumass 100 kg täpsusega;

3. (kaubaveosõiduki) pealelaadimiskoht (koormaga sõidu korral); — määratlus: pealelaadimiskoht on esimene koht, kus kaubaveomootorsõidukile, mis oli enne täiesti tühi, laaditakse peale kaubad (või kus vedukautole liidetakse koormaga poolhaagis). Tühisõidu korral on selleks eelneva koormaga sõidu mahalaadimiskoht (mõistena “tühisõidu alguskoht”), — kodeerimine: pealelaadimiskoht kodeeritakse vastavalt lisa G sätetele;

4. (kaubaveomootorsõiduki) mahalaadimiskoht (koormaga sõidu korral); — määratlus: mahalaadimiskoht on viimane koht, kus laaditakse kaubad maha kaubaveomootorsõidukilt, mis on pärast seda täiesti tühi (või kus vedukauto küljest haagitakse lahti poolhaagis). Tühisõidu korral on selleks järgmise koormaga sõidu pealelaadimiskoht (mõistena “tühisõidu lõpukoht”), — kodeerimine: mahalaadimiskoht kodeeritakse vastavalt lisa G sätetele;

5. läbitud vahemaa: tegelikult läbitud vahemaa, välja arvatud vahemaa, mille kaubaveomootorsõiduk läbis teise transpordivahendi abil;

6. sõidu tonnkilomeetrid;

▼M1

7. transiitriigid (kõige rohkem viis), mis on kodeeritud vastavalt G lisale;

▼B

8. võimaluse korral koht, kus mootorsõiduk laaditi teisele transpordivahendile vastavalt lisa G sätetele (vabatahtlik);

9. võimaluse korral koht, kus mootorsõiduk laaditi teiselt transpordivahendilt maha vastavalt lisa G sätetele (vabatahtlik);

10. teade selle kohta, kas kaubaveomootorsõidukil on kõnealuse sõidu kestel “täiskoorem” (menetlus 2) või “osaline koorem” (menetlus 1), väljendatud sõidu ajal kasutatud maksimaalses mahutavuses (menetlus 0 = kokkuleppeliselt tühisõidud) (vabatahtlik).

A3. KAUPADEGA SEOTUD MUUTUJAD (lihtveo korral)

Koormaga sõidu korral saab teha mitu lihtvedu, kui lihtvedu on määratletud ühte liiki kauba veona (määratletud konkreetsele nomenklatuuri tasandile osutamisega) selle peale- ja mahalaadimiskoha vahel.

Koormaga sõidu korral tuleb lihtveo kohta esitada järgmised andmed:

1. kaupade liik vastavalt asjakohase klassifikatsiooni rühmadele (vaata lisa D);

2. kaubamass: kogumass 100 kg täpsusega;

3. vajaduse korral teade, kas kaup kuulub ohtlike kaupade kategooriasse vastavalt direktiivi 94/55/EÜ ( 8 ) lisas E antud peamistele kategooriatele;

4. veose liik lisa F kohaselt (vabatahtlik);

5. kaupade pealelaadimise koht, mis kodeeritakse vastavalt lisa G sätetele;

6. kaupade mahalaadimise koht, mis kodeeritakse vastavalt lisa G sätetele;

7. tegelikult läbitud vahemaa, välja arvatud vahemaa, mille kaubaveomootorsõiduk läbis teise transpordivahendi abil.

KOKKUKOGUMIS- VÕI LAIALIJAGAMISRINGID (3. sõiduliik)

Seda liiki mitme peale- ja mahalaadimiskohaga sõidu korral on tegelikult võimatu nõuda vedajalt andmeid lihtvedude kohta.

Nimetatud sõitude puhul, kui nad on määratletud ühe sõiduna, määratakse sõidu kohta käiva teabe alusel üks mõtteline lihtvedu.

Iga liikmesriik teavitab komisjoni seda liiki sõidule antud määratlusest ja selgitab lihtsustatud eeldusi, mida ta on sunnitud kohaldama vastavate vedude kohta andmete kogumisel.









Metodoloogiline lisa

Koormaga sõidud ja lihtveod

Asjassepuutuvast liikmesriigist sõltuvalt kogutakse veoalast teavet:

— kas kirjeldades iga kaubaveo alla kuuluvat lihtvedu (koos lisadetailidega tühisõitude kohta)

— või kirjeldades sõite, mida sõiduk on teinud kaubaveo alla kuuluvatel põhivedudel.

Enamikul juhtudel tähendab koormaga tehtud sõit ühtainsat lihtvedu, kui:

— laaditud on ainult üht liiki kaupu (viide kasutusel olevale kaupade klassifikatsioonile, käesoleval juhul NST klassifikatsiooni 24 rühmale), ( 9 )

— on ainult üks kaupade pealelaadimiskoht,

— on ainult üks kaupade mahalaadimiskoht.

Sel juhul on mõlemad kasutatud meetodid täiesti võrdväärsed ja ükskõik kumma meetodiga kogutud teave kirjeldab:

— nii kaubavedu (kõiki kaubaveo alla kuuluvaid lihtvedusid)

— kui ka nimetatud vedusid tegevate sõidukite sõite koos üksikasjadega sõiduki võimsuse ja nimetatud võimsuse kasutuse kohta (koormaga sõit ja kasutuskoefitsient; tühisõit).

Käesoleva määruse kohaselt tuleb kirjeldada nii kaubavedu kui ka sõidukite sõite, kuid ei ole soovitatav liialt suurendada vedajatelt statistikakoormust, nõudes neilt kaubaveo ja sõidukite sõitude üksikasjalikku kirjeldust.

Järelikult peavad liikmesriikide riiklikud statistikaametid küsimustike kodeerimisel koguma ja ühendama need andmed, mida vedajatelt otseselt ei nõuta, nende andmete alusel, mida nimetatud statistikaametid koguvad kas lihtvedude või sõidukite sõitude alusel.

Probleem tekib, kui üks koormaga sõit jaguneb mitmeks lihtveoks, mis võib tuleneda järgmistest asjaoludest:

— on mitu kaupade peale- ja mahalaadimiskohta (kuid need on arvuliselt piiratud, sest vastasel juhul oleks tegu kokkukogumis- või laialijagamisringiga, mis nõuab eraldi käsitlust). Sel juhul märgitakse need erinevad peale- ja/või mahalaadimiskohad üles selleks, et otseselt arvutada tegeliku sõidu tonnkilomeetrid, mille alusel statistikaamet saab taasluua lihtveod,

— ja/või koormaga sõidu ajal on veetud mitut erinevat liiki kaupa, mida tavaliselt statistikasse ei märgita, sest nõutakse vaid üht liiki kaupa (ühtainsat või peamist). Sel juhul on teabe puudumine lubatav ning niisugust lihtsustamist kasutavad liikmesriigid teatavad sellest otse komisjonile.









LISA B

KOMBINATSIOONIDE LIIGITUS TELGEDE ARVU ALUSEL

Kui kasutatakse sõidukite kombinatsiooni, arvestatakse telgede koguarvu, st veoauto ja haagise või vedukauto ja poolhaagise telgi.

Arvestatakse järgmisi kategooriaid:







Kodeering 1. Üksiksõiduki (veoauto) telgede arv: 2 120 3 130 4 140 muud 199 2. Sõidukite kombinatsioonide telgede arv: veoauto ja haagis 2 + 1 221 2 + 2 222 2 + 3 223 3 + 2 232 3 + 3 233 muud 299 3. Sõidukite kombinatsioonide telgede arv: vedukauto ja poolhaagis 2 + 1 321 2 + 2 322 2 + 3 323 3 + 2 332 3 + 3 333 muud 399 4. Ainult vedukauto 499









LISA C

SÕIDULIIKIDE LIIGITUS

1. Koormaga sõit, mis sisaldab ühe lihtveo.

2. Koormaga sõit, mis sisaldab mitut vedu, mida aga ei loeta kokkukogumis- või laialijagamisringiks.

3. Kokkukogumis- või laialijagamisringi liiki koormaga sõit.

4. Tühisõidud.









LISA D

KAUPADE LIIGITUS

▼M5







NST 2007 Osa Kirjeldus 01 Põllumajandus-, jahindus- ja metsandustooted; kala ja muud kalapüügisaadused 02 Kivisüsi ja pruunsüsi; toornafta ja maagaas 03 Metallimaagid jm kaevandus- ja karjääritooted; turvas, uraan ja toorium 04 Toiduained, joogid ja tubakas 05 Tekstiil ja tekstiilitooted; nahk ja nahatooted 06 Puit ning puit- ja korktooted (v.a mööbel); õlest ja punumismaterjalist tooted; paberimass, paber ja pabertooted; trükised ja salvestised 07 Koks ja rafineeritud naftatooted 08 Kemikaalid, keemiatooted ja keemilised kiud; kummi- ja plasttooted; tuumkütus 09 Muud mittemetallilised mineraaltooted 10 Metall; metalltooted, v.a masinad ja seadmed 11 Mujal klassifitseerimata masinad ja seadmed; kontorimasinad ja arvutid; mujal klassifitseerimata elektrimasinad ja -aparaadid; raadio-, televisiooni- ja sideseadmed ja -aparatuur; meditsiinitehnika, optikariistad, täppisinstrumendid; ajanäitajad 12 Transpordivahendid 13 Mööbel; muud mujal liigitamata tööstustooted 14 Teisene toore; olme- ja muud jäätmed 15 Post, pakid 16 Kaupade transpordil kasutatavad seadmed ja materjalid 17 Kaubad, mida transporditakse kodumajapidamise või kontori kolimise puhul; pagasi transport reisijatest eraldi; remonti viidavad mootorsõidukid; muud mujal liigitamata mitteturustatavad kaubad. 18 Rühmitatud kaubad: koos transporditavad eri liiki kaubad 19 Kindlaks määramata kaubad: kaubad, mida mingil põhjusel ei ole võimalik kindlaks määrata ning mida seetõttu ei saa liigitada rühmadesse 01–16. 20 Muud mujal liigitamata kaubad

▼B









LISA E

OHTLIKE KAUPADE LIIGITUS ( 10 )

1 Lõhkeained

2 Rõhu all kokkusurutud, veeldatud või lahustatud gaasid

3 Kergestisüttivad vedelikud

4.1 Kergestisüttivad tahked ained

4.2 Isesüttivad ained

4.3 Ained, mis kokkupuutel veega eritavad kergestisüttivaid gaase

5.1 Oksüdeerivad ained

5.2 Orgaanilised peroksiidid

6.1 Mürgised ained

6.2 Nakkusohtlikud ained

7 Radioaktiivsed ained

8 Sööbivad ained

9 Muud ohtlikud ained









LISA F

VEOSELIIKIDE LIIGITUS ( 12 )

0 Taarata vedellast (veoseühikuta)

1 Puistlast (veoseühikuta)

2 Suured kaubakonteinerid

3 Muud kaubakonteinerid

4 Alustel kaubad

5 Eelnevalt tropitavad kaubad

6 Liikuvad, iseliikuvad üksused

7 Muud liikuvad üksused

8 (Tellitavad)

9 Muud veoseliigid

▼M1









G LISA

RIIKIDE JA PIIRKONDADE KODEERIMINE

1. Erandina määruse (EÜ) nr 1172/98 artikli 5 sätetest, mis käsitlevad teatavate muutujate lihtsustatud kodeerimist üleminekuperioodil, kodeeritakse peale- ja mahalaadimiskohad järgmiselt: a) statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuuri (NUTS) tasand 3 Euroopa Ühenduse liikmesriikide kohta; b) asjassepuutuvate kolmandate riikide esitatud halduspiirkondade loetelud riikide kohta, kes ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, kuid kes on Euroopa majanduspiirkonna kokkuleppe osapooled, ehk Island, Liechtenstein ja Norra; c) muude kolmandate riikide kohta tuleks kasutada ISO-3166 kahetähelist koodi. Enamkasutatavad koodid on esitatud järgnevas tabelis.

2. Rahvusvaheliste vedude lihtsustatud kodeerimisel määruse (EÜ) nr 1172/98 artiklis 5 nimetatud üleminekuperioodil ning transiitriikide kodeerimisel (A lisa, A2 osa punkt 7) kasutatakse järgmisi riigikoode: a) NUTS-koodide kahetähelist osa Euroopa Ühenduse liikmesriikide kohta, nagu need on järgnevas tabelis; b) kõigi teiste riikide kohta tuleks kasutada ISO-3166 kahetähelist koodi. Enamkasutatavad koodid on esitatud järgnevas tabelis. Riigikoodide tabel a) EL liikmesriigid (vastavad NUTSi kahetähelistele riigikoodidele) Märkus: riigid on EL ametlikus järjestuses. ▼M3



Riigi nimi Kood Belgia BE Bulgaaria BG Tšehhi Vabariik CZ Taani DK Saksamaa DE Eesti EE Kreeka GR Hispaania ES Prantsusmaa FR Iirimaa IE Itaalia IT Küpros CY Läti LV Leedu LT Luksemburg LU Ungari HU Malta MT Madalmaad NL Austria AT Poola PL Portugal PT Rumeenia RO Sloveenia SI Slovakkia SK Soome FI Rootsi SE Ühendkuningriik UK ▼M1 b) muud riigid (ISO-3166 kahetähelised koodid) Märkus: riigid on koodide järjestuses.



Riigi nimi Kood Albaania AL Bosnia ja Hertsegoviina BA ▼M3 ————— ▼M1 Valgevene BY Šveits CH ▼A1 ▼M1 Horvaatia HR ▼A1 ▼M1 Island IS Liechtenstein LI ▼A1 ▼M1 Moldova MD Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (FYROM) MK ▼A1 ▼M1 Norra NO ▼A1 ▼M3 ————— ▼M1 Vene Föderatsioon RU ▼A1 ▼M1 Türgi TR Ukraina UA Jugoslaavia YU Riikide puhul, mis ei ole käesolevas loetelus, tuleks kasutada ISO-3166 kahetähelisi koode.