Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle 
teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu 
Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse 
dokumenti lisatud linkide kaudu  
►B KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2017/1151,  
1. juuni 2017,  
millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb 
mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite heitmetega (Euro 
5 ja Euro 6) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, ning millega muudetakse 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 
ja komisjoni määrust (EL) nr 1230/2012 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 692/2008  
(EMPs kohaldatav tekst)  
(ELT L 175, 7.7.2017, lk 1)  
Muudetud:  
Euroopa Liidu Teataja  
nr lehekülg  kuupäev  
►M1 Komisjoni määrus (EL) 2017/1154, 7. juuni 2017  L 175  708  7.7.2017  
►M2 Komisjoni määrus (EL) 2017/1347, 13. juuli 2017  L 192  1  24.7.2017  
►M3 Komisjoni määrus (EL) 2018/1832, 5. november 2018  L 301  1  27.11.2018  
Parandatud:  
►C1 Parandus, ELT L 256, 4.10.2017, lk 11 (2017/1154)  
►C2 Parandus, ELT L 56, 28.2.2018, lk 66 (2017/1151)  
►C3 Parandus, ELT L 263, 16.10.2019, lk 41 (2018/1832)  02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 1
02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 2  
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2017/1151,  
1. juuni 2017,  
millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) 
nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses 
väikeste sõiduautode ja kommertsveokite heitmetega (Euro 5 ja 
Euro 6) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, 
ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 ja 
komisjoni määrust (EL) nr 1230/2012 ja tunnistatakse kehtetuks 
määrus (EÜ) nr 692/2008  
(EMPs kohaldatav tekst)  
Artikkel 1  
Sisu 
Käesoleva määrusega kehtestatakse määruse (EÜ) nr 715/2007 raken ­
dusmeetmed.  
Artikkel 2  
Mõisted  
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:  
1) „sõidukitüüp seoses heitkoguste ning sõiduki remondi- ja hooldus ­
teabega“ – sõidukid, mis:  
a) ei erine üksteisest kriteeriumide poolest, mille alusel 
moodustub XXI lisa punktis 5.6 määratletud „interpolatsiooni ­
tüüpkond“;  
▼M3 
b) kuuluvad ühte ja samasse „CO  2 interpolatsioonivahemikku“ 
XXI lisa 6. all-lisa punktis 2.3.2 määratletud tähenduses;  
▼B 
c) ei erine üksteisest ühegi näitaja poolest, millel on märkimis ­
väärne mõju väljalasketorust eralduvale heitele, näiteks, kuid 
mitte ainult, järgmised näitajad:  
— saastekontrolliseadmete tüübid ja järjestus (nt kolmeastme ­
line katalüsaator, oksüdatsiooni katalüsaator, lahja NOx 
püüdur, valikuline katalüütiline redutseerimine (SCR), 
lahja NOx katalüsaator, kübemefilter või nende kombinat ­
sioonid ühe üksusena);  
— heitgaasitagastus (on või ei ole, sisemine/välimine, jahuta ­
tud/jahutamata, kõrge/madal rõhk).  
2) „EÜ tüübikinnitus seoses heitkoguste ning sõidukite remondi- ja 
hooldusteabega“ – EÜ tüübikinnitus kategooriasse „sõidukitüüp 
seoses heitkoguste ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe- 
ga“ kuuluvatele sõidukitele väljalasketorust eralduvate heitgaaside,  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 3  
karterigaaside, kütuseaurude, kütusekulu ning sõiduki pardadiag ­
nostikaandmete ja remondi- ja hooldusteabe kättesaadavuse osas;  
▼M2 
3) „läbisõidumõõdik“ – seade, mis näitab juhile alates sõiduki 
valmistamisest läbitud vahemaad;  
▼B 
4) „käivitusseade“ – hõõgküünlad, sissepritse ajastuse muutmine ja 
muud seadmed, mis aitavad mootoril käivituda ilma mootori 
õhu/kütuse segu rikastamata;  
5) „mootori töömaht“ – üks kahest järgmisest võimalusest:  
a) kolbmootorite puhul mootori nominaalne töömaht;  
b) rootormootorite (vankelmootorite) puhul mootori kahekordne 
nominaalne töömaht;  
▼M3 
6) „perioodiliselt regenereeruv süsteem“ – heitekontrolliseade (nt 
katalüüsmuundur, kübemefilter), mis peab perioodiliselt regene ­
reeruma;  
▼B 
7) „varuosana pakutav originaal-saastekontrolliseade“ – saastekon ­
trolliseade või saastekontrolliseadmete koost, mille tüüp on 
märgitud käesoleva määruse I lisa 4. liites, kuid mida sõiduki 
tüübikinnituse omanik pakub turul eraldi seadmestikuna;  
8) „saastekontrolliseadme tüüp“ – katalüüsmuundurid ja tahkete 
osakeste filtrid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste 
poolest:  
a) kandeelementide arv, struktuur ja materjal;  
b) iga kandeelemendi toimimisviis;  
c) maht, lauppinna ja kandeelemendi pikkuse suhe;  
d) katalüsaatorimaterjali koostis;  
e) katalüsaatorimaterjali suhe;  
f) elemendi tihedus;  
g) mõõtmed ja kuju;  
h) kuumuskaitse;  
9) „ühekütuseline sõiduk“ – sõiduk, mis on ette nähtud liikuma 
peamiselt üht tüüpi kütusel;  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 4  
10) „ühekütuseline gaasisõiduk“ – ühekütuseline sõiduk, mis liigub 
peamiselt kas veeldatud naftagaasil, maagaasil/biometaanil või 
vesinikkütusel, kuid millel võib hädajuhtumiks või käivitamiseks 
olla ka bensiiniseade, kusjuures bensiinipaagi maht ei ületa 15 
liitrit;  
▼M3 
11) „kahekütuseline sõiduk“ – kahe eraldi kütusemahutiga sõiduk, mis 
on ette nähtud töötama korraga ühel kütusel;  
12) „kahekütuseline gaasisõiduk“ – kahekütuseline sõiduk, mille kaks 
kütuseliiki on bensiin (bensiinirežiim) ja kas vedelgaas, maagaas/ ­
biometaan või vesinikkütus;  
▼B 
13) „segakütuseline sõiduk“ – ühe kütusemahutiga sõiduk, mis on ette 
nähtud liikuma erinevatel kahe või enama kütuse segudel;  
14) „segakütuseline etanoolisõiduk“ – segakütuseline sõiduk, mis 
töötab bensiinkütusel või bensiini ja etanooli segukütusel, mis 
sisaldab kuni 85 % etanooli (E85);  
15) „segakütuseline biodiiselsõiduk“ – segakütuseline sõiduk, mis 
töötab mineraaldiislikütusel või mineraaldiisli ja biodiisli segukü ­
tusel;  
16) „hübriidelektrisõiduk“ – hübriidsõiduk, mille üks veojõuallikas on 
elektrimasin;  
17) „nõuetekohaselt hooldatud ja kasutatud“ – katsetatava sõiduki 
vastavus väljavalitud sõidukite vastuvõetavuse kriteeriumidele, 
mis on sätestatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja 
nr 83 (  1 ) 3. liite punktis 2;  
18) „heitekontrollisüsteem“ – pardadiagnostikaseadme puhul mootori 
elektrooniline juhtpult ning kõik heitgaasi- või kütuseaurude 
süsteemi osad, mille abil antakse teated kõnealusele juhtpuldile 
edasi või võetakse need juhtpuldilt vastu;  
19) „rikkeindikaator (MI)“ – optiline või akustiline indikaator, mis 
annab sõiduki juhile selgesti arusaadaval viisil edasi teate rikke 
kohta heitkoguseid mõjutavas pardadiagnostikaseadmega ühen ­
datud osas või pardadiagnostikaseadmes endas;  
20) „rike“ – heitkoguseid mõjutava osa või süsteemi tõrge, mille tule ­
musel ületavad heitkogused XI lisa punktis 2.3 ettenähtud piir ­
väärtusi, või tõrge, mille korral pardadiagnostikaseadme abil ei saa 
täita XI lisas sätestatud põhilisi seirenõudeid;  ▼B 
( 1 ) ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 83 – Sõidukite tüübi ­
kinnituse ühtsed sätted seoses mootorist eralduvate saasteainete heitkogustega 
vastavalt mootorile ette nähtud kütusele [2015/1038] (ELT L 172, 3.7.2015, 
lk 1).
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 5  
21) „lisaõhk“ – pumba või aspiraatori klapi või muu vahendi abil 
heitgaasisüsteemi viidav õhk, mille abil soodustatakse heitgaasi ­
voos sisalduva HC ja CO oksüdeerumist;  
22) „sõidutsükkel“ – pardadiagnostikaseadme puhul tsükkel, mis 
hõlmab mootori käivitamist, sõidufaasi võimaliku rikke avastami ­
seks ning mootori väljalülitamist;  
23) „teabe kättesaadavus“ – juurdepääs kõikidele sõiduki pardadiag ­
nostikaandmetele ning remondi- ja hooldusteabele, mis on vaja ­
likud sõiduki kontrollimiseks, diagnostikaks, tehnohoolduseks või 
remondiks;  
24) „viga“ – pardadiagnostikaseadme puhul olukord, kus kuni kahes 
jälgitavas eraldi osas või süsteemis esinevad pidevalt või ajutistelt 
töönäitajad, mis raskendavad nende osade või süsteemide üldjuhul 
tõhusat seiret pardadiagnostikaseadmega või ei vasta kõigile 
muudele pardadiagnostikaseadmele esitatavatele üksikasjalikele 
nõuetele;  
25) „kahjustatud varu-saastekontrolliseade“ – määruse (EÜ) 
nr 715/2007 artikli 3 lõikes 11 määratletud saastekontrolliseade, 
mis on vananenud või mida on kahjustatud sellisel määral, et see 
vastab ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 XI lisa 1. 
liite punkti 1 nõuetele;  
26) „sõiduki pardadiagnostikaandmed“ – sõiduki kõikide elektrooni ­
liste süsteemide pardadiagnostikaseadmete andmed;  
27) „reaktiiv“ – iga aine, mis ei ole kütus ning mida hoitakse sõidukis 
ja millega heitekontrollisüsteemi nõudmisel varustatakse heitgaasi 
järeltöötlussüsteemi;  
28) „töökorras sõiduki mass“ – sõiduki mass, kui kütusepaak/-paagid 
on täidetud vähemalt 90 % ulatuses selle/nende mahust, sealhulgas 
juhi kaal, kütuse ja vedelike mass, koos standardvarustusega, mis 
on paigaldatud vastavalt tootja spetsifikatsioonidele, ning kere, 
kabiini, haakeseade ja varuratta/-rataste mass, kui need on paigal ­
datud, ning samuti tööriistade mass;  
29) „töötakti vahelejätt“ – rike, mis tekib juhul, kui kütus ottomootori 
silindris ei sütti sädeme puudumise, kütuse puuduliku doseerimise 
või puuduliku surve tõttu või mõnel muul põhjusel;  
30) „külmkäivitusseade“ – seade, mis ajutiselt rikastab mootori 
õhu/kütuse segu ja aitab seega mootoril käivituda;  
31) „jõuvõtuseade“ – mootoriga käitatav seade, mille abil saab kasu ­
tada sõidukile paigaldatud lisavarustust;  
▼M1 
32) „väiketootja“ – sõidukitootja, kelle aastatoodang kogu maailmas 
tüübikinnituse andmisele eelnenud aastal on alla 10 000 ühiku 
ning kes:  
a) ei kuulu seotud tootjate rühma, või  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 6  
b) kuulub seotud tootjate rühma, kelle aastatoodang kogu 
maailmas tüübikinnituse andmisele eelnenud aastal on alla 
10 000 ühiku, või  
c) kuulub seotud tootjate rühma, kuid tal on oma tootmisüksused 
ja oma projekteerimiskeskus;  
32a) „oma tootmisüksus“ – tootmis- või koostetehas, mida tootja 
kasutab oma uute sõidukite, sealhulgas vajaduse korral ekspordiks 
mõeldud sõidukite tootmiseks või monteerimiseks;  
32b) „oma projekteerimiskeskus“ – üksus, kus kogu sõiduk projektee ­
ritakse ja välja töötatakse ning mis on tootja kontrolli all ja tema 
kasutuses;  
32c) „eriti väikesed tootjad“ – punktis 32 määratletud väiketootjad, 
kelle sõidukeid registreeriti liidus tüübikinnituse andmisele 
eelnenud aastal vähem kui 1 000 tükki;  
▼M2 __________  
▼M3 
33) „ainult sisepõlemismootoriga sõiduk“ – sõiduk, mille kõik 
veojõuallikad on sisepõlemismootorid;  
▼B 
34) „täiselektrisõiduk“ (PEV) – sõiduk, mis on varustatud jõusead ­
mega, mille veojõuallikateks on ainult elektrimasinad ning mille 
veojõuallika energiasalvestussüsteem koosneb üksnes laetavatest 
elektrienergia salvestussüsteemidest;  
35) „kütuseelement“ – energiamuundur, mis muudab keemilise 
energia (sisend) elektrienergiaks (väljund) või vastupidi;  
36) „kütuseelemendiga sõiduk“ – sõiduk, mis on varustatud jõusead ­
mega, kus energiamuunduri(te)ks on üksnes kütuseelement või- 
elemendid ja elektriseade või -seadmed;  
37) „kasulik võimsus“ – võimsus, mis saadakse katsestendil väntvõlli 
või samaväärse seadise otsalt vastaval mootori pöörlemiskiirusel 
XX lisa (kasuliku võimsuse ja elektrilise jõuülekandeseadme 30 
minuti suurima võimsuse mõõtmine) kohaselt testitud abiseadmete 
toel, ning on kindlaks määratud võrdluslikel atmosfääritingi ­
mustel;  
▼M3 
38) „mootori nimivõimsus“ (P  rated ) – mootori maksimaalne väljund ­
võimsus (kW) mõõdetuna XX lisa nõuete kohaselt;  
▼B 
39) „suurim võimsus kolmekümne minuti jooksul“ – elektrilise jõuü ­
lekandeseadme maksimaalne kasulik võimsus alalispingel vasta ­
valt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 85 (  1 ) punktile 
5.3.2  ▼M1 
( 1 ) Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) 
eeskiri nr 85 — Ühtsed sätted, mis käsitlevad M- ja N-kategooriasse kuulu ­
vate mootorsõidukite liikumapanemiseks ette nähtud sisepõlemismootorite või 
elektriliste jõuülekandeseadmete tüübikinnitamist seoses elektriliste jõuüle ­
kandeseadmete kasuliku võimsuse ja 30 minuti maksimumvõimsuse mõõtmi ­
sega (ELT L 323, 7.11.2014, lk 52).
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 7  
40) „külmkäivitus“ – pardadiagnostikaseadme talitluskoefitsiendi seire 
puhul mootori käivitamine jahutusvedeliku temperatuuril või 
samaväärsel temperatuuril, mis on 35 °C või alla selle ning 
kõige rohkem 7 °C ümbritseva õhu temperatuurist kõrgem, kui 
see on teada;  
41) „tegelikus liikluses tekkivad heitkogused (RDE)“ – sõiduki heit ­
kogused tavapärastes kasutustingimustes;  
42) „mobiilne heitemõõtmissüsteem (PEMS)“ – heitkoguste mõõtmise 
kaasaskantav süsteem, mis vastab IIIA lisa 1. liite nõuetele;  
43) „põhiline heitekontrollistrateegia (BES)“ – heitekontrollistrateegia, 
mis on aktiivne mootori käituskiiruse ja -koormuse vahemikus, 
kui täiendav heitekontrollistrateegia ei ole aktiveeritud;  
44) „täiendav heitekontrollistrateegia (AES)“ – heitekontrollistrateegia, 
mis aktiveerub ning asendab või muudab põhilist heitekontrollis ­
trateegiat teataval konkreetsel eesmärgil ja reageerib konkreetse ­
tele ümbritseva keskkonna ja/või töötingimustele ning on kasu ­
tusel üksnes nimetatud tingimuste korral;  
▼M3 
45) „kütusemahuti“ – kütust mahutavad seadmed, mis koosnevad 
kütusepaagist, kütuse täiteavast, kütuse täiteava korgist ja kütuse ­
pumbast, kui see on kütusepaagile paigaldatud;  
46) „läbilaskvustegur (PF)“ – tegur, mis määratakse süsivesinike kao 
järgi teatava aja jooksul ja mida kasutatakse lõplike kütuseaurude 
määramiseks;  
47) „ühekihiline mittemetallpaak“ – kütusepaak, mis on valmistatud 
ühest materjalikihist, välja arvatud metallid, kuid kaasa arvatud 
fluoritud/sulfoonitud materjalid;  
48) „mitmekihiline paak“ – kütusepaak, mis on valmistatud vähemalt 
kahest eri materjalikihist, millest üks on süsivesinikke mitteläbi ­
laskev materjal;  
▼M2 
49) „inertsikategooria“ – ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja 
nr 83 4a lisa tabelis A4a/3 esitatud ekvivalentsele inertsile vastav 
sõiduki katsemassi kategooria, kui katsemass on võetud võrdseks 
tuletatud massiga.  
▼B 
Artikkel 3  
Tüübikinnituse nõuded 
▼M3 
1. EÜ tüübikinnituse saamiseks seoses heite ning sõiduki remondi- ja 
hooldusteabega peab tootja tõendama, et sõidukid vastavad käesoleva 
määruse nõuetele, kui neid IIIA–VIII, XI, XIV, XVI, XX, XXI 
ja XXII lisas sätestatud katsemenetluste kohaselt katsetada. Tootja 
peab tagama ka etalonkütuste vastavuse IX lisas sätestatud 
spetsifikatsioonidele.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 8  
2. Sõidukitele tehakse I lisa joonisel I.2.4 nimetatud katsed.  
3. Alternatiivina II, V–VIII, XI, XVI ja XXI lisa nõuetele võivad 
väiketootjad taotleda EÜ tüübikinnitust sõidukitüübile, mille on heaks 
kiitnud kolmanda riigi ametiasutused vastavalt I lisa punktis 2.1 sätes ­
tatud õigusaktidele.  
Käesoleva lõike kohase EÜ tüübikinnituse saamiseks seoses heitkoguste 
ning sõiduki remondi- ja hooldusteabega on vaja läbida heitekatsed 
sõiduki kasutuskõlblikkuse hindamiseks vastavalt V lisale, XXI lisas 
sätestatud kütusekulu ja CO  2 -heite katsed ning täita XIV lisas sätestatud 
nõuded seoses juurdepääsuga sõiduki pardadiagnostikaandmetele ning 
sõiduki remondi- ja hooldusteabele.  
Tüübikinnitusasutus peab informeerima komisjoni kõikidest käesoleva 
lõike alusel antud tüübikinnitusega seotud asjaoludest.  
4. I lisa punktides 2.2 ja 2.3 on sätestatud kütusepaakide täiteavade 
ning elektrooniliste süsteemide turvalisusega seotud erinõuded.  
5. Tootja peab võtma tehnilised meetmed, et tagada käesoleva 
määruse kohane heitgaaside ja kütuseaurude tõhus piiramine sõiduki 
tavapärastes kasutustingimustes kogu normaalse kasutusaja jooksul.  
Muu hulgas tuleb nende meetmetega tagada heitekontrollisüsteemides 
kasutatavate voolikute ning nende ühenduste ja liidete turvalisus ning 
originaalprojektile vastav konstruktsioon.  
6. Tootja peab tagama, et heitekatsete tulemused ei ületa käesoleva 
määruse katsetingimustes ettenähtud piirnorme.  
▼M3 
7. XXI lisas sätestatud 1. tüüpi katsetes katsetatakse kütusena vedel ­
gaasi või maagaasi/biometaani tarvitavaid sõidukeid erinevate vedelgaasi 
või maagaasi/biometaani koostiste suhtes, nagu on sätestatud UNECE 
eeskirja nr 83 12. lisas saasteainete heite suhtes, kusjuures väljundvõim ­
suse mõõtmisel kasutatav kütus peab vastama käesoleva määruse 
XX lisale.  
Sõidukeid, mille kütus võib olla kas bensiin või vedelgaas või 
maagaas/biometaan, katsetatakse mõlema kütusega, kusjuures vedelgaasi 
või maagaasi/biometaaniga tehakse katsed ka vedelgaasi või maagaasi/ ­
biometaani koostise variatsioonide suhtes, nagu on sätestatud UNECE 
eeskirja nr 83 12. lisas; väljundvõimsuse mõõtmisel kasutatav kütus 
peab vastama käesoleva määruse XX lisale.  
▼B 
8. IV lisa 1. liites sätestatud 2. tüüpi katse puhul on mootori tavapä ­
rase tühikäigu pöörete arvu korral heitgaasi maksimaalne lubatav süsi ­
nikmonooksiidi sisaldus sõiduki tootja deklareeritud sisaldus. Maksi ­
maalne süsinikmonooksiidi sisaldus ei tohi siiski ületada 0,3 mahuprot ­
senti.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 9  
Suurendatud mootori pöörete arvuga tühikäigul ei tohi süsinikmonook ­
siidi sisaldus heitgaasides ületada 0,2 mahuprotsenti, kusjuures mootori 
pöörete arv peab olema vähemalt 2 000 min  –1 ning lambda 1 ± 0,03 
vastavalt tootja spetsifikatsioonidele.  
9. Tootja peab tagama, et V lisas sätestatud 3. tüüpi katse puhul ei 
võimalda mootori karteri õhutussüsteem karterigaaside paiskumist 
atmosfääri.  
10. VIII lisas sätestatud 6. tüüpi katset heitkoguste mõõtmiseks 
madalatel temperatuuridel ei kasutata diiselsõidukite puhul.  
Tüübikinnitust taotledes peavad tootjad aga tüübikinnitusasutusele 
esitama andmed tõendamaks, et NO  x järeltöötlusseade saavutab tõhu ­
saks tööks piisavalt kõrge temperatuuri 400 sekundi jooksul alates 6. 
tüüpi katses kirjeldatud külmkäivitusest temperatuuril –7 °C.  
Lisaks peab tootja esitama tüübikinnitusasutusele andmed heitgaasita ­
gastussüsteemi kohta, sealhulgas selle toimimise kohta madalal tempe ­
ratuuril.  
Neis andmetes tuleb kirjeldada ka võimalikku mõju heitkogustele.  
Tüübikinnitusasutus ei anna tüübikinnitust, kui esitatud andmetest ei 
piisa selle tõendamiseks, et järeltöötlusseade saavutab määratud aja 
jooksul ka tegelikult tõhusaks toimimiseks piisavalt kõrge temperatuuri.  
Komisjoni taotluse korral peab tüübikinnitusasutus esitama andmed NO  x 
järeltöötlusseadmete ning heitgaasitagastussüsteemi toimivuse kohta 
madalal temperatuuril.  
11. Tootja peab tagama, et vastavalt määrusele (EÜ) nr 715/2007 
tüübikinnituse saanud sõiduki kogu normaalse kasutusaja jooksul ei 
ületa heitkogused, mis on kindlaks määratud vastavalt IIIA lisas sätes ­
tatud nõuetele ja mis tekivad kõnealuse lisa kohaselt tehtud RDE-katses, 
selles lisas sätestatud väärtusi.  
Määruse (EÜ) nr 715/2007 kohase tüübikinnituse võib väljastada ainult 
juhul, kui sõiduk kuulub valideeritud PEMS-katsetüüpkonda vastavalt 
IIIA lisa 7. liitele.  
▼M1 
IIIA lisa nõudeid ei kohaldata eriti väikestele tootjatele määruse (EÜ) nr 
715/2007 kohaselt antud heitega seotud tüübikinnituste suhtes.  
▼B 
Artikkel 4  
Pardadiagnostikaseadme tüübikinnituse nõuded  
1. Tootja peab tagama, et kõik sõidukid on varustatud pardadiagnos ­
tikaseadmega.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 10  
2. Pardadiagnostikaseade peab olema konstrueeritud, ehitatud ja 
sõidukile paigaldatud nii, et see võimaldab sõiduki kogu kasutusaja 
jooksul halvenemise ja rikke liigi kindlaks määrata  
3. Pardadiagnostikaseade peab tavapärastes kasutustingimustes 
vastama käesoleva eeskirja nõuetele.  
4. Defektse osaga katsetamisel, nagu on sätestatud XI lisa 1 liites, 
peab käivituma pardadiagnostikaseadme rikkeindikaator.  
Pardadiagnostikaseadme rikkeindikaator võib selle katse käigus käivi ­
tuda ka siis, kui heitkoguste tase jääb alla XI lisa punktis 2.3 sätestatud 
pardadiagnostika läviväärtuste.  
5. Tootja peab tagama, et pardadiagnostikaseade vastab käesoleva 
määruse XI lisa 1. liite punktis 3 sätestatud toimivusnõuetele kõikide 
mõistlikult eeldatavate sõiduolude korral.  
6. Tootja peab ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 XI 
lisa 1. liite punkti 7.6 kohaselt salvestatavad ja sõiduki pardadiagnosti ­
kaseadme kaudu esitatavad toimivusandmed tegema hõlpsasti ja krüp ­
teerimata kujul kättesaadavaks riigi ametiasutustele ja sõltumatutele ette ­
võtjatele.  
▼M3 
Artikkel 4a  
Kütuse- ja/või elektrienergiakulu jälgimise seadmete tüübikinnituse 
nõuded  
Tootja tagab, et järgmised M1- ja N1-kategooria sõidukid on varustatud 
seadmega, mis määrab sõiduki tööks kasutatud kütuse- ja/või elektrie ­
nergiakoguse, säilitab neid andmeid ja teeb need kättesaadavaks:  
1) ainult sisepõlemismootoriga sõidukid ja välise laadimiseta hübriide ­
lektrisõidukid (NOVC-HEV), mis töötavad üksnes mineraal- või 
biodiislikütusel, bensiinil, etanoolil või nende mis tahes kombinat ­
sioonil;  
2) välise laadimisega hübriidelektrisõidukid (OVC-HEV), mis töötavad 
elektril ja ükskõik millisel punktis 1 nimetatud kütusel.  
Kütuse- ja/või elektrienergiakulu jälgimise seade peab vastama 
XXII lisas sätestatud nõuetele.  
▼B 
Artikkel 5  
Sõiduki EÜ tüübikinnituse taotlemine seoses heitkoguste ning 
sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavusega  
1. Tootja esitab tüübikinnitusasutusele taotluse sõiduki EÜ tüübikin ­
nituse saamiseks seoses heitkoguste ning sõidukite remondi- ja hooldus ­
teabe kättesaadavusega.  
2. Lõikes 1 nimetatud taotlus koostatakse I lisa 3. liites esitatud 
näidisteatise alusel.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 11  
3. Lisaks peab tootja esitama järgmised andmed:  
a) ottomootoriga sõidukite puhul tõrgete protsendimäär tõrkejuhtude 
koguarvust, millest tekkivad heitkogused oleksid ületanud XI lisa 
punktis 2.3 esitatud piirnorme, kui kõnealune protsendimäär oleks 
esinenud alates käesoleva määruse XI lisa kohaselt demonstratsioo ­
niks valitud 1. tüüpi katse algusest või võiks kaasa tuua heitgaasi ­
katalüsaatori või katalüsaatorite ülekuumenemise ning põhjustada 
pöördumatu kahjustuse;  
b) üksikasjalikud kirjalikud andmed, mis sisaldavad pardadiagnostika ­
seadme töökarakteristikute täielikku kirjeldust koos sõiduki heitekon ­
trollisüsteemi kõigi asjakohaste osade loeteluga, mille seire toimub 
pardadiagnostikaseadme abil;  
c) rikkeindikaatori kirjeldus, mille abil pardadiagnostikaseade teatab 
sõiduki juhile rikkest;  
d) tootja deklaratsioon, et pardadiagnostikaseade vastab käesoleva 
määruse XI lisa 1. liite 3. punktis sätestatud toimivusnõuetele 
kõikide mõistlikult eeldatavate sõiduolude korral;  
e) kava, milles kirjeldatakse üksikasjalikke tehnilisi kriteeriume ja esita ­
takse põhjendused iga seirevahendi lugeja ja nimetaja suurenda ­
miseks, mis peab vastama ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni 
eeskirja nr 83 XI lisa 1. liite punktide 7.2 ja 7.3 nõuetele, ning 
lugejate, nimetajate ja üldnimetaja deaktiveerimiseks ÜRO Euroopa 
Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 XI lisa 1. liite punktis 7.7 kirjel ­
datud olukorras;  
f) nende meetmete kirjeldus, mis võetakse heitekontrolliarvuti ja läbi ­
sõidumõõdiku andmete rikkumise ja omavolilise muutmise, seal ­
hulgas läbisõiduandmete talletamise vältimiseks vastavalt XI ja 
XVI lisa nõuetele;  
g) vajaduse korral ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 11. 
lisa 2. liites nimetatud üksikasjalikud sõidukitüüpkonna andmed;  
h) vajaduse korral muude tüübikinnituste koopiad, mis sisaldavad tüübi ­
kinnituste laiendamist ja halvenemiskoefitsientide kindlaksmääramist 
võimaldavaid andmeid.  
4. Lõike 3 punkti d kohaldamise korral peab tootja kasutama I lisa 7. 
liites esitatud tootja pardadiagnostikaseadmete toimivusnõuetele vasta ­
vuse tõendi näidist.  
5. Lõike 3 punkti e kohaldamise korral teeb tüübikinnituse andnud 
tüübikinnitusasutus selles punktis nimetatud andmed taotluse korral 
kättesaadavaks teistele tüübikinnitusasutustele või komisjonile.  
6. Lõike 3 punktide d ja e kohaldamise korral ei anna tüübikinnitus ­
asutus sõidukile tüübikinnitust juhul, kui tootja esitatud andmetest ei 
piisa XI lisa 1. liite 3. punkti nõuete täitmiseks.  
Kõikide mõistlikult eeldatavate sõiduolude puhul kohaldatakse ÜRO 
Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 XI lisa 1. liite punkte 7.2, 
7.3 ja 7.7.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 12  
Nendes lõigetes sätestatud nõuete täitmise hindamisel võtavad tüübikin ­
nitusasutused arvesse tehnoloogia taset.  
7. Lõike 3 punkti f kohaldamise korral peavad heitekontrolliarvuti 
andmete rikkumise ja muutmise vältimiseks vastu võetavad sätted 
muu hulgas hõlmama ajakohastamisvõimalust tootja poolt heaks 
kiidetud programmi või kalibreerimise abil.  
8. I lisa joonisel I.2.4 esitatud katseteks esitab tootja tüübikinnitus ­
katsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele kinnitatava sõidukitüübi 
representatiivsõiduki.  
9. Ühekütuseliste, kahekütuseliste ja segakütuseliste sõidukite tüübi ­
kinnituse taotlus peab vastama I lisa punktides 1.1 ja 1.2 sätestatud 
lisanõuetele.  
10. Süsteemides, osades või eraldiseisvates tehnilistes seadmetes 
pärast tüübikinnituse saamist tehtavad muudatused ei muuda tüübikin ­
nitust automaatselt kehtetuks, juhul kui algsete omaduste ja tehniliste 
näitajate muutmine ei halvenda mootori või saastekontrollisüsteemi 
toimivust.  
▼M1 
11. Selleks et tüübikinnitusasutused saaksid hinnata AESi nõueteko ­
hast kasutamist, võttes arvesse määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 5 
lõikes 2 sätestatud katkestusseadme kasutamise keeldu, esitab tootja 
käesoleva määruse I lisa 3a liites kirjeldatud laiendatud dokumentat ­
siooni.  
▼M3 
Tüübikinnitusasutus identifitseerib ja dateerib dokumentatsiooni ning 
säilitab seda vähemalt kümme aastat pärast tüübikinnituse andmist.  
Tootja taotluse korral annab tüübikinnitusasutus uute sõidukitüüpide 
täiendavale heitekontrollistrateegiale esialgse hinnangu. Sellisel juhul 
esitatakse asjaomased dokumendid tüübikinnitusasutusele 2–12 kuud 
enne tüübikinnitusmenetluse alustamist.  
Tüübikinnitusasutus annab esialgse hinnangu I lisa 3a liite punktis b 
kirjeldatud laiendatud dokumendipaketi põhjal, mille esitab tootja. 
Tüübikinnitusasutus annab hinnangu I lisa 3b liites kirjeldatud metoo ­
dika kohaselt. Nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel võib tüübikin ­
nitusasutus sellest metoodikast kõrvale kalduda.  
Uute sõidukitüüpide täiendavale heitekontrollistrateegiale antud esialgne 
hinnang kehtib tüübikinnituse otstarbel 18 kuud. Seda tähtaega võib 
pikendada veel 12 kuu võrra juhul, kui tootja esitab tüübikinnitusasutu ­
sele tõendid selle kohta, et turul ei ole kättesaadavaks saanud ühtki uut 
tehnoloogiat, mis täiendavale heitekontrollistrateegiale antud esialgset 
hinnangut muudaks.  
Igal aastal koostab tüübikinnitusasutuste eksperdirühm (TAAEG) loetelu 
täiendavatest heitekontrollistrateegiatest, mida tüübikinnitusasutused on 
pidanud vastuvõetamatuks, ja komisjon teeb selle loetelu üldsusele 
kättesaadavaks.  
▼M1 __________  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 13  
12. Lisaks annab tootja tüübikinnitusasutusele, kes on andnud käes ­
oleva määruse kohase tüübikinnituse seoses heitega (edaspidi „tüübikin ­
nituse andnud tüübikinnitusasutus“), katsete läbipaistvuse paketi, mis 
sisaldab vajalikku teavet, et võimaldada katsete tegemist vastavalt II lisa 
B osa punktile 5.9.  
▼B 
Artikkel 6  
Sõiduki EÜ tüübikinnituse rakendussätted seoses heitkoguste ning 
sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavusega  
1. Kui kõik asjakohased nõuded on täidetud, annab tüübikinnitus ­
asutus EÜ tüübikinnituse ning väljastab tüübikinnitusnumbri vastavalt 
direktiivi 2007/46/EÜ VII lisas esitatud numeratsioonile.  
Ilma et see piiraks direktiivi 2007/46/EÜ VII lisa sätete kohaldamist, 
koostatakse tüübikinnitusnumbri 3. osa käesoleva määruse I lisa 6. liite 
kohaselt.  
Tüübikinnitusasutus ei anna sama numbrit ühelegi teisele sõidukitüübile.  
2. Erandina lõikest 1 võib pardadiagnostikaseadmega sõidukile anda 
tootja taotluse korral tüübikinnituse seoses heitkoguste ning sõidukite 
remondi- ja hooldusteabe kättesaadavusega ka juhul, kui süsteemi vea 
või vigade tõttu ei ole XI lisa nõuded täielikult täidetud, kuid täidetud 
on kõnealuse lisa 3. punktis sisalduvad erirakendussätted.  
Tüübikinnitusasutus teatab sellise tüübikinnituse andmisest teiste liik ­
mesriikide kõikidele tüübikinnitusasutustele vastavalt direktiivi 
2007/46/EÜ artiklis 8 sätestatud nõuetele.  
3. Lõike 1 alusel EÜ tüübikinnitust andes peab tüübikinnitusasutus 
andma I lisa 4. liites esitatud näidisele vastava EÜ tüübikinnitustunnis ­
tuse. 
Artikkel 7  
Tüübikinnituse muudatused  
Määruse (EÜ) nr 715/2007 alusel antud tüübikinnituste muudatuste 
suhtes kohaldatakse direktiivi (EÜ) nr 2007/46/EÜ artikleid 13, 14 ja 
16. 
Tootja taotluse korral kohaldatakse sama tüüpi sõidukitele I lisa 3. 
punkti sätteid, ilma et oleks vaja lisakatseid.  
Artikkel 8  
Toodangu nõuetele vastavus  
1. Meetmed toodangu nõuetele vastavuse tagamiseks võetakse vasta ­
valt direktiivi 2007/46/EMÜ artikli 12 sätetele.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 14  
Lisaks kohaldatakse käesoleva määruse I lisa punkti 4 sätteid ning selle 
lisa 1. ja 2. liites esitatud vastavaid statistilisi meetodeid.  
2. Toodangu vastavust kontrollitakse käesoleva määruse I lisa 4. 
liites sätestatud tüübikinnitustunnistuses esitatud kirjelduse põhjal.  
Artikkel 9  
Kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavus  
1. Selleks et tagada nende kasutusel olevate sõidukite nõuetele 
vastavus, mis on saanud tüübikinnituse käesoleva määruse alusel, 
võetakse meetmed kooskõlas direktiivi 2007/46/EÜ X lisa ja käesoleva 
määruse II lisaga.  
▼M3 
2. Kasutusel olevate sõidukite vastavuskontrollid peavad sobima selle 
kinnitamiseks, et summutitoru heitgaasid ja kütuseaurude heide on 
sõidukite tavapärase kasutusaja jooksul tavapärastes kasutustingimustes 
piiratud.  
3. Kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavust kontrollitakse nõue ­
tekohaselt hooldatud ja kasutatud sõidukitel kooskõlas II lisa 1. liitega 
vahemikus 15 000 km või 6 kuud (olenevalt sellest, kumb saabub 
hiljem) ja 100 000 km või 5 aastat (olenevalt sellest, kumb täitub esime ­
sena). Kasutusel olevate sõidukite kütuseaurude nõuetele vastavust kont ­
rollitakse nõuetekohaselt hooldatud ja kasutatud sõidukitel kooskõlas 
II lisa 1. liitega vahemikus 30 000 km või 12 kuud (olenevalt sellest, 
kumb saabub hiljem) ja 100 000 km või 5 aastat (olenevalt sellest, kumb 
täitub esimesena).  
Kasutusel olevate sõidukite vastavuskontrolli nõuded kehtivad kuni 5 
aastat pärast viimase vastavustunnistuse või üksiksõiduki tüübikinnitus ­
tunnistuse väljaandmist sellesse kasutusel olevate sõidukite vastavus ­
tüüpkonda kuuluvatele sõidukitele.  
4. Kasutusel olevate sõidukite vastavuskontroll ei ole kohustuslik, kui 
sellesse kasutusel olevate sõidukite vastavustüüpkonda kuuluvate sõidu ­
kite aastane läbimüük liidus oli eelmisel aastal alla 5 000. Selliste tüüp ­
kondade puhul peab tootja esitama tüübikinnitusasutusele aruande 
kõikide heitega seotud garantii- ja remondinõuete ning OBD-seadmete 
rikete kohta, nagu on sätestatud II lisa punktis 4.1. Selliseid kasutusel 
olevate sõidukite vastavustüüpkondi võib endiselt valida II lisa kohaselt 
katsetamiseks.  
5. Tootja ja tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus teostavad 
kasutusel olevate sõidukite vastavuskontrolli II lisa kohaselt.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 15  
6. Vastavuse hindamise järel teeb tüübikinnituse andnud tüübikinni ­
tusasutus otsuse selle kohta, kas tüüpkond ei täida kasutusel olevate 
sõidukite vastavuse nõudeid, ning kiidab heaks tootja poolt II lisa koha ­
selt esitatud parandusmeetmete kava.  
7. Kui tüübikinnitusasutus on kindlaks teinud, et kasutusel olevate 
sõidukite vastavustüüpkond kasutusel olevate sõidukite vastavuskontrolli 
ei läbi, teatab ta sellest direktiivi 2007/46/EÜ artikli 30 lõike 3 kohaselt 
viivitamata tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele.  
Pärast niisugust teatamist, ning kui direktiivi 2007/46/EÜ artikli 30 
lõikest 6 ei tulene teisiti, teatab tüübikinnituse andnud tüübikinnitus ­
asutus tootjale, et kasutusel olevate sõidukite vastavustüüpkond ei läbi 
kasutusel olevate sõidukite vastavuskontrolli ja et järgitakse II lisa punk ­
tides 6 ja 7 kirjeldatud menetlusi.  
Kui tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus teeb kindlaks, et selle 
tüübikinnitusasutusega, kes leidis, et kasutusel olevate sõidukite vasta ­
vustüüpkond ei läbi kasutusel olevate sõidukite vastavuskontrolli, ei ole 
võimalik kokkuleppele jõuda, algatatakse direktiivi 2007/46/EÜ 
artikli 30 lõike 6 kohane menetlus.  
8. Lisaks lõigetele 1–7 kohaldatakse II lisa B osa kohaselt tüübikin ­
nituse saanud sõidukite suhtes järgmist:  
a) sõidukeid, mis on esitatud mitmeastmeliseks tüübikinnituseks direk ­
tiivi 2007/46/EÜ artikli 3 lõike 7 tähenduses, kontrollitakse kasutusel 
olevate sõidukite nõuetele vastavuse suhtes käesoleva määruse II lisa 
B osa punktis 5.10.6 sätestatud mitmeastmelise tüübikinnituse eeskir ­
jade kohaselt;  
b) direktiivi 2007/46/EÜ II lisa A osa punktides 5.2 ja 5.5 määratletud 
soomussõidukite, matuseautode ja ratastooliga juurdepääsetavate 
sõidukite suhtes käesoleva artikli sätteid ei kohaldata. Kõikide 
muude direktiivi 2007/46/EÜ II lisa A osa punktis 5 määratletud 
eriotstarbeliste sõidukite kasutusaegset nõuetele vastavust kontrolli ­
takse käesoleva määruse II lisa B osas sätestatud mitmeastmelise 
tüübikinnituse eeskirjade kohaselt.  
▼B 
Artikkel 10  
Saastekontrolliseadmed  
1. Tootja peab tagama, et EÜ tüübikinnitusega sõidukitele paigalda ­
miseks ette nähtud varu-saastekontrolliseadmed, mis kuuluvad määruse 
(EÜ) nr 715/2007 kohaldamisalasse, saaksid vastavalt käesoleva 
määruse artiklitele 12 ja 13 ning XIII lisale EÜ tüübikinnituse eraldi 
seadmestikena direktiivi 2007/46/EÜ artikli 10 lõike 2 tähenduses.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 16  
Käesoleva määruse kohaldamise korral loetakse saastekontrolliseadme ­
teks katalüüsmuundurid ja kübemefiltrid.  
Vastavad nõuded loetakse täidetuks, kui on täidetud kõik järgmised 
tingimused:  
a) artikli 13 tingimused on täidetud;  
b) varu-saastekontrolliseadmed on saanud tüübikinnituse ÜRO Euroopa 
Majanduskomisjoni eeskirja nr 103 (  1 ) kohaselt.  
Kolmandas lõigus viidatud juhul kohaldatakse samuti artikli 14 sätteid.  
2. Varuosadena pakutavad originaal-saastekontrolliseadmed, mis 
kuuluvad I lisa 4. liite  addendum ’ i punktile 2.3 vastavasse tüüpi ja 
on ette nähtud paigaldamiseks sõidukile, millele asjakohane tüübikinni ­
tusdokument viitab, ei pea vastama XIII lisale, kui need vastavad selle 
lisa punktide 2.1 ja 2.2 nõuetele.  
3. Valmistaja peab tagama identifitseerimismärgistuste olemasolu 
varuosadena pakutavatel originaal-saastekontrolliseadmel.  
4. Lõikes 3 nimetatud identifitseerimismärgistuseks on:  
a) sõiduki või mootori tootja nimi või kaubamärk;  
b) originaal-saastekontrolliseadme mark ja identifitseerimiseks vajalik 
osanumber, nagu on osutatud I lisa 3. liite punktis 3.2.12.2.  
Artikkel 11  
Varu-saastekontrolliseadme kui eraldi seadmestiku EÜ tüübik- 
innituse taotlemine  
1. Tootja esitab tüübikinnitusasutusele varu-saastekontrolliseadme kui 
eraldi seadmestiku EÜ tüübikinnituse taotluse.  
Taotlus koostatakse XIII lisa 1. liites esitatud näidisteatise alusel.  
2. Lisaks lõikes 1 sätestatud nõuetele peab tootja esitama tüübikatsete 
tegemise eest vastutavale tehnilisele teenistusele kõik allpool nimetatu:  
a) käesoleva määruse kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduki (sõidukid), 
mis on varustatud uue originaal-saastekontrolliseadmega;  
b) ühe varu-saastekontrolliseadme tüübi näidise;  ▼B 
( 1 ) Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) 
eeskiri nr 103 – Mootorsõidukite vahetatavate katalüüsmuundurite tüübikin ­
nituse ühtsete sätete kohta (ELT L 158, 19.6.2007, lk 106).
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 17  
c) varu-saastekontrolliseadme lisanäidise, juhul kui varu-saastekontrol ­
liseade on ette nähtud paigaldamiseks pardadiagnostikaseadmega 
varustatud sõidukile.  
3. Lõike 2 punkti a kohaldamise korral valib katsesõidukid välja 
taotleja tehnilise teenistuse nõusolekul.  
Katsesõidukid peavad vastama ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni 
eeskirja nr 83 4a lisa punktis 3.2 sätestatud nõuetele.  
Katsesõidukid peavad vastama järgmistele nõuetele:  
a) heitekontrollisüsteem on vigadeta;  
b) ülemäära kulunud või rikkis, heitkoguseid mõjutav originaalosa tuleb 
parandada või asendada;  
c) katsesõidukid peavad enne heitekatseid olema nõuetekohaselt seadis ­
tatud ning komplekteeritud vastavalt tootja spetsifikatsioonile.  
4. Lõike 2 punktide b ja c kohaldamise korral tuleb näidistele selgelt 
ja kustutamatult märkida taotleja kaubanimi või kaubamärk ja toote 
nimetus.  
5. Lõike 2 punkti c kohaldamise korral peab näidis olema kahjus ­
tatud, nagu on sätestatud artikli 2 punktis 25.  
Artikkel 12  
Varu-saastekontrolliseadme kui eraldi seadmestiku EÜ 
tüübikinnituse rakendussätted  
1. Kui kõik asjakohased nõuded on täidetud, annab tüübikinnitus ­
asutus varu-saastekontrolliseadmele kui eraldi seadmestikule EÜ tüübi ­
kinnituse ning väljastab tüübikinnitusnumbri vastavalt direktiivi 
2007/46/EÜ VII lisas esitatud numeratsioonile.  
Tüübikinnitusasutus ei anna sama numbrit muule varu-saastekontrolli ­
seadme tüübile.  
Sama tüübikinnitusnumbriga varu-saastekontrolliseadme tüüpi võib 
kasutada mitme eri sõidukitüübi puhul.  
2. Lõike 1 kohaldamisel väljastab tüübikinnitusasutus EÜ tüübikinni ­
tustunnistuse, mis on koostatud vastavalt XIII lisa 2. liites esitatud 
näidisele.  
3. Kui tüübikinnituse taotleja suudab tüübikinnitusasutusele või 
tehnilisele teenistusele tõestada, et varu-saastekontrolliseade on sama 
tüüpi, nagu on osutatud käesoleva direktiivi I lisa 4. liite  addendum ’i 
punktis 2.3, ei ole tüübikinnituse andmiseks vaja kontrollida XIII lisa 
punkti 4 nõuete täitmist.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 18  
Artikkel 13  
Sõidukite pardadiagnostikaandmete ning sõiduki remondi- ja 
hooldusteabe kättesaadavus  
1. Tootjad kehtestavad vastavalt määruse (EÜ) nr 715/2007 artiklitele 
6 ja 7 ning käesoleva määruse XIV lisale vajaliku korra ja menetlused 
sõidukite pardadiagnostikaandmete ning remondi- ja hooldusteabe 
hõlpsa kättesaadavuse tagamiseks.  
2. Tüübikinnitusasutus annab tüübikinnituse alles pärast tootjalt 
sõiduki pardadiagnostikaandmetele ning sõiduki remondi- ja hooldus ­
teabe kättesaadavust käsitleva tõendi saamist.  
3. Sõidukite pardadiagnostikaandmete ning sõidukite remondi- ja 
hooldusteabe kättesaadavust käsitlev tõend loetakse tõendiks määruse 
(EÜ) nr 715/2007 artikli 6 lõike 7 nõuete täitmise kohta.  
4. Sõidukite pardadiagnostikaandmete ning sõidukite remondi- ja 
hooldusteabe kättesaadavust käsitlev tõend koostatakse vastavalt XIV 
lisa 1. liites esitatud näidisele.  
5. Kui sõidukite pardadiagnostikaandmed ning sõidukite remondi- ja 
hooldusteave ei ole kättesaadavad või ei vasta määruse (EÜ) 
nr 715/2007 artiklitele 6 ja 7 ning käesoleva määruse XIV lisale, siis 
peab tootja pärast tüübikinnitustaotluse esitamist esitama need andmed 
kuue kuu jooksul alates tüübikinnituse kuupäevast.  
6. Kohustus esitada andmeid lõikes 5 sätestatud ajavahemiku jooksul 
kehtib üksnes juhul kui pärast tüübikinnituse saamist viiakse sõiduk 
turule.  
Kui sõiduk viiakse turule rohkem kui kuus pärast tüübikinnituse 
saamist, tuleb teave esitada päeval, mil sõiduk turule viiakse.  
7. Kui kaebusi ei ole laekunud ning tootja on esitanud need andmed 
lõikes 5 sätestatud tähtaja jooksul, võib tüübikinnitusasutus eeldada, et 
tootja on rakendanud nõuetekohaseid meetmeid ja menetlusi sõidukite 
pardadiagnostikaandmete ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kätte ­
saadavuse tagamiseks vastavalt täidetud sõidukite pardadiagnostikaand ­
mete ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust käsitlevale 
tõendile.  
8. Lisaks XI lisa punktis 4 sätestatud pardadiagnostikaandmete kätte ­
saadavuse nõuetele peab tootja tegema huvitatud isikutele kättesaada ­
vaks järgmised andmed:  
a) pardadiagnostikaseadme nõuetekohaseks tööks vajalike oluliste 
varuosade väljatöötamist võimaldavad andmed;  
b) üldiste diagnostikavahendite väljatöötamiseks vajalikud andmed.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 19  
Punkti a kohaldamise korral ei tohi varuosade väljatöötamist piirata 
järgmised tegurid: asjakohase teabe puudumine, tõrgete avastamisega 
seotud tehnilised nõuded pardadiagnostika läviväärtuste ületamise korral 
või kui pardadiagnostikaseadme abil ei saa täita põhilisi käesoleva 
määruse pardadiagnostikaseire nõudeid; teatavad muudatused pardadiag ­
nostikaandmete kasutuses, et käsitleda bensiinil ja gaaskütusel töötavaid 
sõidukeid eraldi; ning gaaskütusel töötavate mõne väiksema puudusega 
sõidukite tüübikinnitus.  
Punkti b kohaldamise korral, juhul kui tootjad kasutavad oma frantsii ­
sivõrgustikes standarditele ISO 22900  Modular Vehicle Communication 
Interface  (MVCI) ja ISO 22901  Open Diagnostic Data Exchange  
(ODX) vastavaid diagnostika- ja katsetamisvahendeid, peavad ODX- 
failid olema sõltumatutele ettevõtjatele kättesaadavad tootja veebilehe 
kaudu.  
9. Sõidukiandmetele juurdepääsu foorum (edaspidi „foorum“).  
Foorum arutab, kas juurdepääs andmetele pärsib sõidukivarguste vähen ­
damises tehtud edusamme ning annab soovitusi juurdepääsunõuete 
parandamiseks. Foorum annab eelkõige komisjonile soovitusi menetluse 
kehtestamiseks, millega akrediteeritud organisatsioonid annavad sõltu ­
matutele ettevõtjatele heakskiidu või volituse juurdepääsuks sõiduki 
turvaandmetele.  
Komisjon võib otsustada foorumi arutelud ja järeldused konfidentsiaal ­
seks jätta.  
Artikkel 14  
Sõidukite pardadiagnostikaandmete ning sõidukite remondi- ja 
hooldusteabe kättesaadavusega seotud kohustuste täitmine  
1. Tüübikinnitusasutus võib igal ajal omal algatusel, kaebuse alusel 
või tehnilise teenistuse hinnangust lähtudes kontrollida määruse (EÜ) 
nr 715/2007 sätete ning sõidukite pardadiagnostikaandmete ning sõidu ­
kite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust käsitleva tõendi tingimuste 
järgimist tootja poolt.  
2. Kui tüübikinnitusasutus leiab, et tootja on rikkunud sõidukit parda ­
diagnostikaandmete ning sõiduki remondi- ja hooldusteabe kättesaada ­
vusega seotud kohustusi, võib vastava tüübikinnituse andnud tüübikin ­
nitusasutus astuda olukorra parandamiseks vajalikke samme.  
3. Lõikes 2 viidatud sammudeks võivad muu hulgas olla tüübikinni ­
tuse tühistamine või peatamine, rahatrahv ja muud määruse (EMÜ) 
nr 715/2007 artikli 13 kohaselt võetavad meetmed.  
4. Kui sõltumatu ettevõtja või sõltumatuid ettevõtjaid esindav 
ühendus esitab tüübikinnitusasutusele kaebuse, kontrollib tüübikinnitus ­
asutus, kas tootja täidab oma kohustusi seoses sõiduki pardadiagnosti ­
kaandmete ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavusega.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 20  
5. Kontrolli käigus võib tüübikinnitusasutus paluda tehnilisel teenis ­
tusel või muul sõltumatul eksperdil kõnealuste kohustuste täitmist 
hinnata.  
Artikkel 15  
Üleminekusätted  
1. Kuni 31. augustini 2017 M1-, M2- kategooria ja N1-kategooria I 
klassi sõidukite puhul ning kuni 31. augustini 2018 N1-kategooria II ja 
III klassi ja N2-kategooria sõidukite puhul võivad tootjad taotleda tüübi ­
kinnituse andmist vastavalt käesolevale määrusele. Kui sellist taotlust ei 
ole esitatud, kohaldatakse määrust (EÜ) nr 692/2008.  
▼M2 
2. Alates 1. septembrist 2017 M1-, M2-kategooria ja N1-kategooria I 
klassi sõidukite puhul ning alates 1. septembrist 2018 N1-kategooria II 
ja III klassi sõidukite ning N2-kategooria sõidukite puhul keelduvad 
riikide ametiasutused heitkoguste või kütusekuluga seotud põhjustel 
väljastamast EÜ tüübikinnitusi või riiklikke tüübikinnitusi uutele sõidu ­
kitüüpidele, mis käesolevale määrusele ei vasta.  
▼M3 
Alates 1. septembrist 2019 keelduvad riiklikud ametiasutused heite või 
kütusekuluga seotud põhjustel andmast EÜ või siseriiklikku tüübikinni ­
tust uutele sõidukitüüpidele, mis ei vasta VI lisa nõuetele. Tootja taot ­
lusel võib käesoleva määruse alusel tüübikinnituse andmiseks kuni 
31. augustini 2019 siiski kasutada UNECE eeskirja nr 83 7. lisas sätes ­
tatud kütuseaurude katse menetlust või määruse (EÜ) nr 692/2008 
VI lisas sätestatud kütuseaurude katse menetlust.  
▼M2 
3. Alates 1. septembrist 2018 M1-, M2-kategooria ja N1-kategooria I 
klassi sõidukite puhul ning alates 1. septembrist 2019 N1-kategooria II 
ja III klassi sõidukite ja N2-kategooria sõidukite puhul ei loe riikide 
ametiasutused heitkoguste või kütusekuluga seotud põhjustel uute sõidu ­
kite puhul, mis ei vasta käesoleva määruse nõuetele, vastavussertifikaate 
enam kehtivaks direktiivi 2007/46/EÜ artikli 26 tähenduses ja keelavad 
selliste sõidukite registreerimise, müügi või kasutuselevõtu.  
Enne 2019. aasta 1. septembrit registreeritud uute tüübikinnituste puhul 
võib tootja taotlusel sõiduki kütuseaurude määramiseks kasutada käes ­
oleva määruse VI lisas sätestatud menetluse asemel ÜRO Euroopa 
Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 7. lisas sätestatud kütuseaurude 
määramise katsemenetlust.  
▼M3 
Välja arvatud sõidukid, mis on saanud tüübikinnituse seoses kütuseau ­
rudega määruse (EÜ) nr 692/2008 VI lisas sätestatud menetluse koha ­
selt, keelavad riiklikud ametiasutused alates 1. septembrist 2019 käes ­
oleva määruse VI lisale mittevastavate uute sõidukite registreerimise, 
müügi või kasutuselevõtu.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 21  
4. Kui uute sõidukitüüpide puhul on määruse (EÜ) nr 715/2007 
artikli 10 lõikes 4 nimetatud kuupäevadest möödunud kolm aastat ja 
uute sõidukite puhul on nimetatud määruse artikli 10 lõikes 5 nimetatud 
kuupäevadest möödunud neli aastat, kohaldatakse järgmisi sätteid:  
▼M1 
a) IIIA lisa punkti 2.1 nõudeid ei kohaldata, v.a nõuded tahkete 
osakeste arvu kohta (PN);  
▼B 
b) IIIA lisa nõudeid, välja arvatud punkti 2.1 nõudeid, sealhulgas tege ­
likus liikluses tekkivate heitkoguste (RDE) mõõtmiskatsete ja talle ­
tatavate ja kättesaadavaks tehtavate andmetega seotud nõudeid 
kohaldatakse ainult uute tüübikinnituste suhtes, mis on antud vasta ­
valt määrusele (EÜ) nr 715/2007 alates 27. juulist 2017;  
c) IIIa lisa nõudeid ei kohaldata tüübikinnituste suhtes, mis on antud 
väiketootjatele.  
▼M3 __________  
▼M1 
Kui M-kategooria või N1-kategooria I klassi sõiduk on saanud määruse 
(EÜ) nr 715/2007 ja selle rakendusaktide nõuete kohase tüübikinnituse 
enne 1. septembrit 2017 või N1-kategooria II ja III klassi või N2-kate ­
gooria sõiduk on saanud selle enne 1. septembrit 2018, ei käsitata seda 
sõidukit esimese lõigu kohaldamise eesmärgil uude tüüpi kuuluvaks. 
Sama kehtib ka siis, kui algse tüübi alusel on loodud uued tüübid 
üksnes käesoleva määruse artikli 2 punktis 1 sätestatud uue tüübi mõiste 
kohaldamise eesmärgil. Sellisel juhul tuleb käesoleva lõigu kohaldamine 
ära märkida määruse (EL) 2017/1151 I lisa 4. liites sätestatud ELi tüübi ­
kinnitustunnistuse II jao punktis 5 „Märkused“ ja lisada sinna viide 
varasemale tüübikinnitusele.  
▼B 
5. Kuni 8 aastat pärast määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 10 lõikes 4 
sätestatud kuupäevadest:  
▼M2 
a) tunnustab tüübikinnitusasutus kooskõlas määruse (EÜ) nr 692/2008 
III lisaga kuni 3 aastat pärast määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 10 
lõikes 4 sätestatud kuupäevi teostatud 1./I tüübi katseid, mis on 
tehtud eesmärgiga saada kulunud või defektseid osi, mille abil simu ­
leerida rikkeid, et hinnata käesoleva määruse XI lisa nõuete täitmist;  
▼M3 
b) WLTP interpolatsioonitüüpkonna sõidukite puhul, mis vastavad 
määruse (EÜ) nr 692/2008 I lisa punktis 3.1.4 sätestatud laiendami ­
seeskirjadele, aktsepteerib tüübikinnitusasutus määruse (EÜ) 
nr 692/2008 III lisa punkti 3.13 kohaselt tehtud menetlusi käesoleva 
määruse XXI lisa 6. all-lisa 1. liite nõuete täitmise otstarbel kolme 
aasta jooksul pärast määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 10 lõikes 4 
sätestatud kuupäevi;  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 22  
c) peavad tüübikinnitusasutused vastupidavuse hindamise puhul, kus 
esimene 1./I tüübi katse teostati ja viidi lõpule kooskõlas määruse 
(EÜ) nr 692/2008 VII lisaga kuni 3 aastat pärast määruse (EÜ) 
nr 715/2007 artikli 10 lõikes 4 sätestatud kuupäevi, neid katseid 
käesoleva määruse VII lisa nõuete täitmisega samaväärseks.  
▼M3 
Käesoleva punkti kohaldamisel kehtib võimalus kasutada määruse 
(EÜ) nr 692/2008 kohaselt korraldatud ja läbi viidud menetluste 
kohaselt saadud katsetulemusi ainult selliste sõidukite suhtes, mis 
kuuluvad WLTP interpolatsioonitüüpkonda, mis vastab määruse 
(EÜ) nr 692/2008 I lisa punktis 3.3.1 sätestatud laiendamiseeskirja ­
dele.  
▼B 
6. Et tagada olemasolevate tüübikinnituste õiglane kohtlemine, uurib 
komisjon direktiivi 2007/46/EÜ V peatüki mõju käesoleva määruse 
kohaldamisele.  
7. ►M1 Viie aasta ja nelja kuu jooksul pärast määruse (EÜ) nr 
715/2007 artikli 10 lõigetes 4 ja 5 sätestatud tähtaegade möödumist ei 
kohaldata IIIA lisa punkti 2.1 nõudeid määruse (EÜ) nr 715/2007 
kohaste heitega seotud tüübikinnituste suhtes, mis on antud artikli 2 
punktis 32 määratletud väiketootjatele. Ajavahemikul 3 aastat kuni 5 
aastat ja 4 kuud pärast määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 10 lõikes 4 
sätestatud tähtaja möödumist ning ajavahemikul 4 aastat kuni 5 aastat ja 
4 kuud pärast määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 10 lõikes 5 sätestatud 
tähtaja möödumist peavad väiketootjad siiski jälgima oma sõidukite 
RDE-väärtusi ja nendest teada andma. ◄ 
▼M3 
8. II lisa B osa kohaldatakse M1- ja M2-kategooria ning N1-kate ­
gooria I klassi sõidukite suhtes, mis põhinevad alates 1. jaanuarist 2019 
tüübikinnituse saanud tüüpidel, ja N1-kategooria II ja III klassi ning N2- 
kategooria sõidukite suhtes, mis põhinevad alates 1. septembrist 2019 
tüübikinnituse saanud tüüpidel. Samuti kohaldatakse seda kõikide alates 
1. septembrist 2019 registreeritud M1- ja M2-kategooria ning N1-kate ­
gooria I klassi sõidukite suhtes ja kõikide alates 1. septembrist 2020 
registreeritud N1-kategooria II ja III klassi ning N2-kategooria sõidukite 
suhtes. Kõigil muudel juhtudel kohaldatakse II lisa A osa.  
9. Artiklis 4a osutatud M1-kategooria ja N1-kategooria I klassi 
sõidukite puhul alates 1. jaanuarist 2020 ning artiklis 4a osutatud N1- 
kategooria II ja III klassi sõidukite puhul alates 1. jaanuarist 2021 
keelduvad riikide ametiasutused heite või kütusekuluga seotud põhjustel 
andmast EÜ või siseriiklikku tüübikinnitust uutele sõidukitüüpidele, mis 
ei vasta artikli 4a nõuetele.  
Artiklis 4a osutatud M1-kategooria ja N1-kategooria I klassi sõidukite 
puhul alates 1. jaanuarist 2021 ning artiklis 4a osutatud N  1 -kategooria II 
ja III klassi sõidukite puhul alates 1. jaanuarist 2022 keelavad riiklikud 
ametiasutused nimetatud artiklile mittevastavate uute sõidukite registree ­
rimise, müügi või kasutuselevõtu.  ▼M2
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 23  
10. Alates 1. septembrist 2019 keelavad riiklikud ametiasutused 
selliste uute sõidukite registreerimise, müügi ja kasutuselevõtu, mis ei 
vasta direktiivi 2007/46/EÜ IX lisas sätestatud nõuetele, mida on 
muudetud komisjoni määrusega (EL) 2018/1832 (  1 ). 
Kõikide sõidukite puhul, mis on registreeritakse ajavahemikus 1. jaanu ­
arist kuni 31. augustini 2019 uute tüübikinnituste alusel, mis on antud 
samal ajavahemikul, ja millel ei ole veel vastavustunnistusele kantud 
teavet, mis on nimetatud direktiivi 2007/46/EÜ IX lisas, mida on 
muudetud määrusega (EL) 2018/1832, peab tootja tegema selle teabe 
II lisa kohaste katsete tegemise otstarbel tasuta kättesaadavaks viie 
tööpäeva jooksul alates akrediteeritud labori või tehnilise teenistuse 
taotlusest.  
11. Artikli 4a nõudeid ei kohaldata tüübikinnituste suhtes, mis on 
antud väiketootjatele.  
▼B 
Artikkel 16  
Direktiivi 2007/46/EÜ muutmine  
Direktiivi 2007/46/EÜ muudetakse vastavalt käesoleva määruse XVIII 
lisale.  
Artikkel 17  
Määruse (EÜ) nr 692/2008 muutmine  
Määrust (EÜ) nr 692/2008 muudetakse järgmiselt.  
1) Artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:  
„1. Kui kõik asjakohased nõuded on täidetud, annab tüübikinni ­
tusasutus EÜ tüübikinnituse ning väljastab tüübikinnitusnumbri 
vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ VII lisas esitatud numeratsioonile.  
Ilma et see piiraks direktiivi 2007/46/EÜ VII lisa sätete kohaldamist, 
koostatakse tüübikinnitusnumbri 3. osa käesoleva määruse I lisa 6. 
liite kohaselt.  
Tüübikinnitusasutus ei anna sama numbrit ühelegi teisele sõidukitüü ­
bile. 
Määruse (EÜ) nr 715/2007 nõuded loetakse täidetuks, kui kõik järg ­
mised tingimused on täidetud:  ▼M3 
( 1 ) Komisjoni 5. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1832, millega muude ­
takse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ, komisjoni 
määrust (EÜ) nr 692/2008 ja komisjoni määrust (EL) 2017/1151, et paran ­
dada kergsõidukite heitkoguste tüübikinnituskatseid ja -menetlusi, sealhulgas 
kasutusel olevate sõidukite vastavuskatseid ja tegelikus liikluses tekkivate 
heitkoguste katseid, ning võtta kasutusele kütuse- ja elektrienergiakulu jälgi ­
mise seadmed (ELT L 301, 27.11.2018, lk 1).
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 24  
a) käesoleva määruse artikli 3 lõike 10 nõuded on täidetud;  
b) käesoleva määruse artikli 13 nõuded on täidetud;  
c) sõiduk on saanud tüübikinnituse ÜRO Euroopa Majanduskomis ­
joni eeskirja nr 83 muudatuste seeria 07, eeskirja nr 85 ja selle 
täienduste, eeskirja nr 101 3. läbivaatuse (sisaldab muudatuste 
seeriat 01 ja nende täiendusi) kohaselt ning survesüütega sõidu ­
kite puhul eeskirja nr 24 III osa muudatuste seeria 03 kohaselt;  
d) artikli 5 lõigete 11 ja 12 nõuded on täidetud.“  
2) Lisatakse järgmine artikkel 16a:  
„Artikkel 16a  
Üleminekusätted  
Alates 1. septembrist 2017 M1-, M2-kategooria ja N1-kategooria I 
klassi sõidukite puhul ning alates 1. septembrist 2018 N1-kategooria 
II ja III klassi sõidukite ning N2-kategooria sõidukite puhul kohal ­
datakse käesolevat määrust üksnes selleks, et hinnata, kas enne nime ­
tatud kuupäevi vastavalt käesolevale määrusele tüübikinnituse saanud 
sõidukid täidavad järgmisi nõudeid:  
a) toodangu nõuetele vastavus artikli 8 kohaselt;  
b) kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavus artikli 9 kohaselt;  
c) sõidukite pardadiagnostikaandmed ning sõidukite remondi- ja 
hooldusteave on vastavalt artiklile 13 kättesaadavad.  
Käesolevat määrust kohaldatakse ka komisjoni rakendusmäärustes 
(EL) 2017/1152 (*) ja (EL) 2017/1153 (**) sätestatud korrelatsiooni ­
menetluse puhul.  
___________  
(*) Komisjoni 2. juuni 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 
2017/1152, millega sätestatakse meetod regulatiivse katsemee ­
todi muudatusi kajastavate vastavusnäitajate määramiseks 
väikeste tarbesõidukite puhul, ning millega muudetakse määrust 
(EL) nr 293/2012 (vt käesoleva  Euroopa Liidu Teataja  lk 644).  
(**) Komisjoni 2. juuni 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 
2017/1153, millega sätestatakse meetod, mille abil määratakse 
vastavusnäitajad, mis kajastavad regulatiivse katsemeetodi 
muudatusi, ning millega muudetakse määrust (EL) 
nr 1014/2010 (vt käesoleva  Euroopa Liidu Teataja  lk 679).“  
3) I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse XVII lisale.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 25  
Artikkel 18  
Komisjonni määruse (EL) nr 1230/2012  ( 1 ) muudatused  
Määruses (EL) nr 1230/2012 asendatakse artikli 2 lõige 5 järgmisega:  
„5) „lisavarustuse mass“ – suurim lisavarustuse kombinatsioonide 
mass, mida võib sõidukile paigaldada lisaks standardvarustusele 
vastavalt tootja spetsifikatsioonidele;“.  
▼M3 __________  
▼B 
Artikkel 19  
Kehtetuks tunnistamine  
Määrus (EÜ) nr 692/2008 tunnistatakse kehtetuks 1. jaanuarist 2022.  
Artikkel 20  
Jõustumine ja kohaldamine  
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist  
Euroopa Liidu Teatajas . 
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides 
liikmesriikides.  ▼B 
( 1 ) Komisjoni 12. detsembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1230/2012, millega 
rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 661/2009 
seoses mootorsõidukite ja nende haagiste masside ja mõõtmete tüübikinnitus ­
nõuetega ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 
2007/46/EÜ (ELT L 353, 21.12.2012, lk 31).
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 26  
LISADE LOETELU  
I LISA EÜ tüübikinnituse rakendussätted  
1. liide Toodangu nõuetele vastavuse kontrollimine 1. tüüpi 
katse abil – statistiline meetod  
2. liide Elektrisõidukite toodangu nõuetele vastavust käsitlevad 
arvutused  
3. liide Teatise näidis  
3a liide Laiendatud dokumentatsioon  
3b liide AESi hindamise metoodika  
4. liide EÜ tüübikinnitustunnistuse näidis  
5. liide Pardadiagnostikaseadmega seotud teave  
6. liide EÜ tüübikinnitustunnistuste numeratsioonisüsteem  
7. liide Tootja tõend pardadiagnostikaseadmete talitlusnõuetele 
vastavuse kohta  
8a. liide Katsearuanded  
8b. liide Sõidutakistuse katsearuanne  
8c. liide Katselehe näidis  
8d. liide Kütuseaurude katse aruanne  
II LISA Kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavus  
1. liide Kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse kontroll  
2. liide Kasutusel olevate sõidukite summutitoru heitgaaside 
vastavuskatsetes kasutatav statistiline meetod  
3. liide Kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavusega 
seotud kohustused  
IIIA LISA Tegelikus liikluses tekkivad heitkogused (RDE)  
1. liide Menetlus sõidukite heitkoguste katsetamiseks mobiilse 
heitemõõtmissüsteemi (PEMS) abil  
2. liide PEMSi komponentide ja signaalide spetsifikatsioon ja 
kalibreerimine  
3. liide PEMSi ja mittejälgitava heitgaasi massivooluhulga 
valideerimine  
4. liide Heitkoguste määramine  
5. liide Üldise teekonnadünaamika kontrollimine liikuva kesk ­ 
mistamise akna meetodiga  
6. liide Lõplike rde heitetulemuste arvutamine  
7. liide Sõidukite valimine PEMS-katseks esimese tüübikinni ­ 
tuse protsessis  
7a liide Teekonnadünaamika kontrollimine  
7b liide PEMS-teekonna kumulatiivse positiivse kõrgusemuu ­ 
tuse määramiseks  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 27  
8. liide Andmevahetus ja aruandlusnõuded  
9. liide Tootja vastavussertifikaat 
Tootja vastavussertifikaat tegelikus liikluses tekkivaid 
heitkoguseid käsitlevate nõuete täitmise kohta  
IV LISA Tüübikinnitusel sõiduki kasutuskõlblikkuse hindami ­ 
seks vajalikud heitkoguste andmed  
1. liide Süsinikmonooksiidi heitkoguste mõõtmine mootori 
tühikäigul (2. tüüpi katse)  
2. liide Heitgaasi suitsususe mõõtmine  
V LISA Karterigaaside heitkoguste (3. tüüpi katse) kontrolli ­ 
mine  
VI LISA Kütuseaurude määramine (4. tüübi katse)  
1. liide 4. tüübi katsemenetlused ja -tingimused  
VII LISA Saastekontrolliseadmete kulumiskindluse kontroll (5. 
tüüpi katse)  
1. liide Katsestendi standardtsükkel  
2. liide Diiselmootoritega sõidukite katsestendi standardtsükkel  
3. liide Maanteesõidu standardtsükkel  
VIII LISA Keskmiste heitkoguste kontrollimine madalatel ümbrit ­ 
seva õhu temperatuuridel (6. tüüpi katse)  
IX LISA Etalonkütuste tehniline kirjeldus  
X LISA Reserveeritud  
XI LISA Mootorsõidukite pardadiagnostikaseade (OBD)  
1. liide Pardadiagnostikaseadmete (OBD) toimimine  
2. liide Sõidukitüüpkonna põhiomadused  
XII LISA Ökoinnovatsioonilahendustega sõidukite tüübikinnitus 
ja mitmeastmelise tüübikinnituse või üksiksõiduki 
tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukite co  2 -heite 
ja kütusekulu mõõtmine  
XIII LISA Varu-saastekontrolliseadme kui eraldi seadmestiku EÜ 
tüübikinnitus  
1. liide Teatise näidis  
2. liide EÜ tüübikinnitustunnistuse näidis  
3. liide EÜ tüübikinnitusmärgi näidis  
XIV LISA Sõidukite pardadiagnostikaandmete ning remondi- ja 
hooldusteabe kättesaadavus  
1. liide Vastavustunnistus  
XV LISA Reserveeritud  
XVI LISA Nõuded sõidukitele, mille heitgaaside järeltöötlussüs ­ 
teemis kasutatakse reaktiive  
XVII LISA Määruse (EÜ) nr 692/2008 muudatused  
XVIII LISA Direktiivi 2007/46/EÜ muudatused  
XIX LISA Määruse (EL) nr 1230/2012 muudatused  
XX LISA Mootori kasuliku võimsuse mõõtmine  
XXI LISA 1. tüüpi heitekatse menetlused  
XXII LISA Sõiduki armatuurlaual paiknevad kütusekulu ja/või 
elektrienergiakulu jälgimise seadmed  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 28  
I LISA  
EÜ TÜÜBIKINNITUSE RAKENDUSSÄTTED  
1. EÜ TÜÜBIKINNITUSE ANDMISE LISANÕUDED  
1.1. Lisanõuded ühekütuseliste ja kahekütuseliste gaaskütusega sõidu ­
kite puhul  
1.1.1. Ühekütuselistele ja kahekütuselistele gaaskütusega sõidukitele tüübi ­
kinnituse andmise lisanõuded on sätestatud ÜRO Euroopa Majandus ­
komisjoni eeskirja nr 83 punktides 1, 2 ja 3 ning XII lisa 1. ja 2. liites 
ning kohaldatakse allpool sätestatud erandeid.  
1.1.2. ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 12. lisa punktide 
3.1.2 ja 3.1.4 viited 10a. lisa etalonkütustele loetakse viideteks käes ­
oleva määruse IX lisa A jaos sätestatud vastava spetsifikatsiooniga 
etalonkütustele.  
▼M3 
1.1.3. Veeldatud naftagaasi või maagaasi osas tuleb katses kasutada seda 
kütust, mille tootja on valinud kasuliku võimsuse mõõtmiseks käesole ­
va määruse XX lisa kohaselt. Valitud kütus tuleb märkida käesoleva 
määruse I lisa 3. liites esitatud teatisesse.  
▼B 
1.2. Lisanõuded segakütuseliste sõidukite puhul  
Lisanõueteks tüübikinnituse andmisel segakütuselistele sõidukitele on 
ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 punktis 4.9 sätestatud 
nõuded.  
2. TÄIENDAVAD TEHNILISED NÕUDED JA KATSED  
2.1. Väiketootjad  
2.1.1. Artikli 3 lõikes 3 viidatud õigusaktid:  
Õigusakt  Nõuded  
California Code of Regulations, 
13. jagu, punktid 1961(a) ja 
1961(b)(1)(C)(1), mida kohalda ­
takse 2001. ja hilisemate mude ­
liaastate sõidukite suhtes, 1968.1, 
1968.2, 1968.5, 1976 ja 1975; 
väljaandja Barclay's Publishing  Tüübikinnitus tuleb anda vasta ­
valt California Code of Regula ­
tions'ile, mida kohaldatakse 
kõige hilisema mudeliaasta kerg ­
sõidukite suhtes.  
2.2. Kütusepaakide täiteavad  
2.2.1. Nõuded kütusepaakide täiteavadele on sätestatud XXI lisa punktides 
5.4.1 ja 5.4.2 ning punktis 2.2.2.  
2.2.2. Tuleb võtta meetmeid, et vältida ülemäärast kütuseaurude eraldumist 
ning kütuse väljavoolamist täiteava korgi puudumise tõttu. Selleks 
võib kasutada järgmist:  
a) automaatselt avanev ja sulguv kütuse täiteava kork, mis ei ole 
eemaldatav,  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 29  
b) konstruktsiooni iseärasused, mis täiteava korgi puudumise korral ei 
lase kütuseaure ülemäärases koguses eralduda,  
c) mis tahes muu samasuguse mõjuga meede. Selliseks lahenduseks 
võib muu hulgas olla täiteava korgi kinnitamine ketiga või muul 
viisil või sõiduki süütevõtme kasutamine täiteava lukustamiseks. 
Sellisel juhul peab võtit saama täiteava korgist välja tõmmata ainult 
juhul, kui täiteava on lukustatud.  
2.3. Elektroonikasüsteemide turvalisust käsitlevad sätted  
▼M3 
2.3.1. Igal heitekontrolliarvutiga sõidukil peab saama vältida andmete muut ­
mist, välja arvatud tootja lubatud juhul. Tootja annab andmete muut ­
mise loa juhul, kui muutmine on vajalik sõiduki diagnostikaks, hool ­
duseks, kontrollimiseks, moderniseerimiseks või parandamiseks. Kõik 
ümberprogrammeeritavad rakendused ja tööparameetrid peavad olema 
võltsimiskindlad ning pakkuma vähemalt standardile ISO 15031- 
7:2013 vastavat kaitset. Kõik eemaldatavad kalibreerimismälu kiibid 
peavad olema kapseldatud, kaetud ümbrisega ja pitseeritud või kaitstud 
elektronalgoritmidega ega tohi olla muudetavad ilma erivahendeid või 
-menetlusi kasutamata. Sel viisil kaitstud võivad olla üksnes need 
osad, mis on otseselt seotud heite kalibreerimise ja sõiduki varguse ­
vastase kaitsega.  
2.3.2. Arvuti kaudu sisestatavad mootori tööparameetrid ei tohi olla ilma 
erivahendeid või -meetodeid kasutamata muudetavad (näiteks joodetud 
või kapseldatud arvutiosad või pitseeritud (või joodetud) arvutikestad).  
2.3.3. Tootja taotlusel võib tüübikinnitusasutus teha erandeid punktide 
2.3.1 ja 2.3.2 nõuetest nende sõidukite suhtes, mis tõenäoliselt ei 
vaja kaitset. Kriteeriumid, mida tüübikinnitusasutus erandi tegemise 
kaalumisel arvesse võtab, võivad hõlmata järgmist: töökiipide kättesaa ­
davus, sõiduki tehnilised näitajad ja sõiduki kavandatud müügimaht.  
2.3.4. Tootjad, kes kasutavad programmeeritavaid arvutiprotsessoreid, peavad 
võtma vajalikud meetmed loata ümberprogrammeerimise tõkestami ­
seks. Selliste meetmete seas peavad olema tugevdatud võltsimisvastase 
kaitse strateegiad ja salvestamiskaitsefunktsioonid, mis nõuavad elek ­
troonilist juurdepääsu tootja käsutuses olevale arvutile, millele peab 
olema juurdepääs ka sõltumatutel ettevõtjatel, kes kasutavad XIV 
lisa punktidega 2.3.1 ja 2.2 ette nähtud kaitset. Võltsimiskaitse 
meetodid peavad olema tüübikinnitusasutuse poolt nõuetekohaselt 
heaks kiidetud.  
2.3.5. Diiselmootoritesse paigaldatud mehaaniliste sissepritsepumpade puhul 
peavad tootjad võtma piisavaid meetmeid kaitsmaks kütuse maksi ­
maalse etteande seadet omavolilise muutmise eest sõiduki kasutuselo ­
leku ajal.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 30  
2.3.6. Tootjad peavad tulemuslikult ära hoidma läbisõidumõõdikute näitude 
ümberprogrammeerimise sõiduki sisevõrgus, jõuseadme juhtplokis 
ning vajadusel ka distantsilt toimuva teabevahetuse teadet edastavas 
üksuses. Tootjad peavad süstemaatiliselt kasutama omavolilise muut ­
mise vastaseid strateegiaid ning salvestuskaitsefunktsioone läbisõidu ­
mõõdiku näidu õigsuse kaitsmiseks. Võltsimiskaitse meetodid peavad 
olema tüübikinnitusasutuse poolt nõuetekohaselt heaks kiidetud.  
▼B 
2.4. Katsete tegemine  
▼M3 
2.4.1. Joonisel I.2.4 on esitatud sõidukitüübi kinnitamiseks vajalikud katsed. 
Konkreetseid katsemenetlusi kirjeldatakse II, IIIA, IV, V, VI, VII, 
VIII, XI, XVI, XX, XXI ja XXII lisas.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 31
 Joonis I.2.4  
Tüübikinnituse andmiseks ja laiendamiseks nõutavad katsed  
Sõidukikategooria  Ottomootoriga sõidukid, sealhulgas hübriidsõidukid (1 ) (2 ) Diiselmoo ­
toriga 
sõidukid 
sealhulgas 
hübriidsõid ­
ukid Täisele­
ktrisõid­
ukid Vesinikkütuseele ­
mendiga sõidukid  
Ühekütuselised  Kahekütuselised (3 ) Segakütuselised (3 ) 
Etalonkütus  
Bensiin 
(E10)  LPG  Maagaas/ 
biometaan  Vesinik (sise ­
põlemismootor)  Bensiin (E10)  Bensiin (E10)  Bensiin (E10)  Bensiin (E10)  Diisli­
kütus 
(B7) — Vesinikkütuse- 
element  LPG  Maagaas/ 
biometaan  Vesinik (sise ­
põlemismootor) (4 ) Etanool 
(E85)  
Gaasilised saasteained 
(1. tüüpi katse)  Jah Jah  Jah  Jah (4 ) Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah —  —  
PM 
(1. tüüpi katse)  Jah —  —  —  Jah 
(ainult 
bensiin)  Jah 
(ainult bensiin)  Jah 
(ainult bensiin)  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah —  —  
PN 
Jah —  —  —  Jah 
(ainult 
bensiin)  Jah 
(ainult bensiin)  Jah 
(ainult bensiin)  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah —  —  
Gaasilised saasteained, 
tegelikus liikluses 
tekkivad heited (RDE) 
(1.A tüüpi katse)  Jah Jah  Jah  Jah (4 ) Jah (mõlemad 
kütused)  Jah (mõlemad 
kütused)  Jah (mõlemad 
kütused)  Jah (mõlemad 
kütused)  Jah —  —  
Tahkete osakeste arv, 
RDE (1.A tüüpi katse) (5 ) Jah —  —  —  Jah (ainult 
bensiin)  Jah (ainult 
bensiin)  Jah (ainult 
bensiin)  Jah (mõlemad 
kütused)  Jah —  —  
ATCT (14 °C katse)  
Jah Jah  Jah  Jah (4 ) Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah —  —  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 32
 Sõidukikategooria  Ottomootoriga sõidukid, sealhulgas hübriidsõidukid (1 ) (2 ) Diiselmoo ­
toriga 
sõidukid 
sealhulgas 
hübriidsõid ­
ukid Täisele­
ktrisõid­
ukid Vesinikkütuseele ­
mendiga sõidukid  
Ühekütuselised  Kahekütuselised (3 ) Segakütuselised (3 ) 
Heide tühikäigul 
(2. tüüpi katse)  Jah Jah  Jah  —  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah 
(ainult bensiin)  Jah 
(mõlemad 
kütused)  — —  —  
Karteri heide 
(3. tüüpi katse)  Jah Jah  Jah  —  Jah 
(ainult 
bensiin)  Jah 
(ainult bensiin)  Jah 
(ainult bensiin)  Jah 
(ainult bensiin)  — —  —  
Kütuseaurud 
(4. tüüpi katse)  Jah —  —  —  Jah 
(ainult 
bensiin)  Jah 
(ainult bensiin)  Jah 
(ainult bensiin)  Jah 
(ainult bensiin)  — —  —  
Töökindlus 
(5. tüüpi katse)  Jah Jah  Jah  Jah  Jah 
(ainult 
bensiin)  Jah 
(ainult bensiin)  Jah 
(ainult bensiin)  Jah 
(ainult bensiin)  Jah —  —  
Heide madalal tempera ­
tuuril 
(6. tüüpi katse)  Jah —  —  —  Jah 
(ainult 
bensiin)  Jah 
(ainult bensiin)  Jah 
(ainult bensiin)  Jah 
(mõlemad 
kütused)  — —  —  
Kasutusel olevate sõidu ­
kite nõuetele vastavus  
Jah Jah  Jah  Jah  Jah 
(nagu 
tüübikinnitus ­
el) Jah 
(nagu 
tüübikinnitusel)  Jah 
(nagu 
tüübikinnitusel)  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah —  —  
Pardadiagnostikaseade  Jah Jah  Jah  Jah  Jah  Jah  Jah  Jah  Jah  —  —  
CO  2-heide, kütusekulu, 
elektrienergiakulu ja 
elektriline sõiduulatus  Jah Jah  Jah  Jah  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah 
(mõlemad 
kütused)  Jah Jah  Jah  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 33
 Sõidukikategooria  Ottomootoriga sõidukid, sealhulgas hübriidsõidukid (1 ) (2 ) Diiselmoo ­
toriga 
sõidukid 
sealhulgas 
hübriidsõid ­
ukid Täisele­
ktrisõid­
ukid Vesinikkütuseele ­
mendiga sõidukid  
Ühekütuselised  Kahekütuselised (3 ) Segakütuselised (3 ) 
Suitsususe tase  — —  —  —  —  —  —  —  Jah  —  —  
Mootori võimsus  Jah Jah  Jah  Jah  Jah  Jah  Jah  Jah  Jah  Jah  Jah  
(1 ) Vesinikusõidukite ja segakütuseliste biodiislisõidukite spetsiaalsed katsemenetlused kehtestatakse edaspidi. 
(2 ) Tahkete osakeste massi ja arvu piirnormi kohaldatakse ainult otsesissepritsega sõidukite suhtes. 
(3 ) Kahekütuselise ja segakütuselise sõiduki kombinatsiooni puhul kohaldatakse mõlemaid katsenõudeid. 
(4 ) Kui sõidukit käitatakse vesinikuga, määratakse vaid NO  x-heide. 
(5 ) Tahkete osakeste arvu RDE katse kehtib ainult selliste sõidukite suhtes, mille tahkete osakeste Euro 6 heite piirnormid on es itatud määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelis 2.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 34  
3. TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE  
3.1. Laiendus seoses summutitoru heitgaasidega (1. ja 2. tüüpi katsed)  
▼M3 
3.1.1. Tüübikinnitust laiendatakse sõidukitele, kui need vastavad artikli 2 
lõike 1 kriteeriumidele või kui need vastavad artikli 2 lõike 1 alapunk ­
tidele a ja c ja kõigile järgmistele kriteeriumidele:  
a) katsesõiduki CO  2 -heide, mis saadakse XXI lisa 7. all-lisa tabeli 
A7/1 punktist 9, peab olema võrdne CO  2 -heitega, mis saadakse 
katsesõiduki tsükli energianõudlusele vastavalt interpolatsioonijoo ­
nelt, või sellest väiksem;  
b) uus interpolatsioonivahemik ei tohi ületada XXI lisa 6. all-lisa 
punktis 2.3.2.2 sätestatud maksimaalset vahemikku;  
c) Saasteainete heide vastab määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelis 2 
esitatud piirnormidele.  
3.1.1.1. Tüübikinnitust ei laiendata interpolatsioonitüüpkonna loomiseks, kui 
see on antud üksnes suurima näitajaga sõidukile (sõiduk H).  
▼B 
3.1.2. Perioodiliselt regenereeruvate süsteemidega sõidukid  
▼M3 
Vastavalt XXI lisa (WLTP) 6. all-lisa 1. liitele tehtavate K  i -katsete 
puhul laiendatakse tüübikinnitust sõidukitele, kui nad vastavad XXI 
lisa punkti 5.9 kriteeriumidele.  
▼B 
ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 (NEDC) 13 lisa 
kohaselt teostatavate Ki-katsete puhul laiendatakse tüübikinnitust 
sõidukitele vastavalt määruse (EÜ) nr 692/2008 I lisa punktile 3.1.4.  
▼M3 
3.2. Laiendus seoses kütuseaurudega (4. tüüpi katse)  
3.2.1. Katsete puhul, mis on tehtud vastavalt UNECE eeskirja nr 83 6. lisale 
[1-päevane NEDC] või määruse (EÜ) 2017/1221 lisale [2-päevane 
NEDC], laiendatakse tüübikinnitust kütuseaurude kontrollisüsteemiga 
varustatud sõidukitele, mis vastavad järgmistele tingimustele:  
3.2.1.1. kütuse/õhu mõõtmise põhisüsteem (nt ühepunktipritse) on sama;  
3.2.1.2. kütusepaagi kuju on identne ning kütusepaagi materjal ja vedelkütuse 
voolikud on tehniliselt samaväärsed;  
3.2.1.3. katsetatakse sõidukit, mis esindab vooliku ristlõikepindala ja ligikaudse 
pikkuse osas halvimat juhtu. Tüübikinnituskatsete eest vastutav tehni ­
line teenistus otsustab, kas mitteidentsed auru/vedeliku eraldajad on 
vastuvõetavad;  
3.2.1.4. kütusepaagi mahu erinevus on ± 10 % piires;  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 35  
3.2.1.5. paagi rõhualandusventiili seaded on identsed;  
3.2.1.6. kütuseaurude kogumise meetod on identne, st püüduri vorm ja maht, 
kogumiskeskkond, õhupuhasti (kui seda kasutatakse kütuseaurude 
reguleerimiseks) jms;  
3.2.1.7. kogutud auru eemaldamise meetod on identne (st õhuvool, alguspunkt 
või eemaldamise maht ettevalmistustsükli jooksul);  
3.2.1.8. kütuse mõõtmise süsteemi tihendamis- ja õhutussüsteemid on identsed.  
3.2.2. Katsete puhul, mis on tehtud vastavalt VI lisale [2-päevane WLTP], 
laiendatakse tüübikinnitust kütuseaurude kontrollisüsteemiga varus ­
tatud sõidukitele, mis vastavad VI lisa punkti 5.5.1 nõuetele.  
3.2.3. Tüübikinnitust laiendatakse sõidukitele, millel on:  
3.2.3.1. erinevate mahtudega mootorid;  
3.2.3.2. erinevad mootorivõimsused;  
3.2.3.3. automaat- ja käsikäigukastid;  
3.2.3.4. kahe ja nelja ratta jõuülekanne;  
3.2.3.5. erinevad keretüübid ja  
3.2.3.6. erinevad ratta ja rehvi suurused.  
▼B 
3.3. Laiendus seoses saastekontrolliseadme kulumiskindlusega (5. tüüpi 
katse)  
3.3.1. Tüübikinnitust laiendatakse erinevatele sõidukitüüpidele tingimusel, et 
sõiduki, mootori või saastekontrollisüsteemi allpool loetletud tunnused 
on identsed või jäävad lubatud kõikumise piiresse.  
3.3.1.1. Sõiduk:  
Inertsikategooria: kaks vahetult järgnevat kõrgemat inertsikategooriat 
ja kõik madalamad inertsikategooriad.  
Maanteekoormus kiirusel 80 km/h kokku: kuni 5 % suurem või 
ükskõik kui palju väiksem.  
3.3.1.2. Mootor  
a) mootori silindrimaht (± 15 %);  
b) klappide arv ja juhtimine;  
c) toitesüsteem;  
d) jahutussüsteemi tüüp;  
e) kütuse põletamise protsess.  
3.3.1.3. Saastekontrollisüsteemi parameetrid:  
a) katalüüsmuundurid ja kübemefiltrid:  
katalüüsmuundurite, filtrite ja elementide arv;  
katalüüsmuundurite ja filtrite suurus (monoliidi maht ± 10 %);  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 36  
katalüütilise reaktsiooni tüüp (oksüdatsioon, kolmeastmeline, lahja 
NO  x püüdur, valikuline katalüütiline redutseerimine (SCR), lahja 
NO  x katalüsaator jne);  
väärismetallide kogus (identne või suurem);  
väärismetallide liik ja suhe (± 15 %);  
substraat (struktuur ja materjal);  
elemendi tihedus;  
50 K piiresse jäävad temperatuurierinevused katalüüsmuunduri või 
filtri sisendil. Kõnealust temperatuurimuutust kontrollitakse stabili ­
seeritud tingimustel kiirusel 120 km/h ning 1. tüüpi katse koor ­
musel;  
b) õhu sissepuhe:  
olemas või puudub;  
tüüp (pulseeriv õhk, õhupumbad jne);  
c) heitgaasitagastus:  
olemas või puudub;  
tüüp (jahutusega või ilma, aktiiv- või passiivjuhtimisega, kõrg- või 
madalsurvega).  
3.3.1.4. Kulumiskindluse katse teostamisel võib kasutada sõidukit, mille kere ­
kuju, käigukast (automaat- või käsikäigukast) ning rataste või rehvide 
suurus erineb selle sõidukitüübi omadest, millele tüübikinnitust taotle ­
takse.  
3.4. Laiendus seoses pardadiagnostikaseadmega  
3.4.1. Tüübikinnitust laiendatakse sõidukitele, millel on identne mootor ja 
saastekontrollisüsteem vastavalt XI lisa 2. liite määratlusele. Tüübikin ­
nituse laiendamisel ei võeta arvesse järgmisi sõiduki tunnuseid:  
a) mootori abiseadmed;  
b) rehvid;  
c) ekvivalentne inerts;  
d) jahutussüsteem;  
e) jõuülekandearv;  
f) jõuülekande tüüp; ning  
g) keretüüp.  
3.5 Laiendus seoses madalal temperatuuril teostatava katsega (6. tüüpi 
katse)  
3.5.1. Erineva tuletatud massiga sõidukid  
3.5.1.1. Tüübikinnitust võib laiendada ainult sellise tuletatud massiga sõiduki ­
tele, mille puhul tuleb kasutada kahte vahetult järgnevat suuremat 
ekvivalentset inertsi või mis tahes väiksemat ekvivalentset inertsi.  
3.5.1.2. N-kategooria sõidukite puhul võib tüübikinnitust laiendada üksnes 
väiksema tuletatud massiga sõidukitele, juhul kui tüübikinnitusega 
sõiduki heitkogused jäävad piiridesse, mis on ette nähtud sõiduki 
puhul, millele tüübikinnituse laiendamist taotletakse.  
3.5.2. Erineva jõuülekandearvuga sõidukid  
3.5.2.1. Tüübikinnitust laiendatakse erineva jõuülekandearvuga sõidukitele 
üksnes teatavatel tingimustel.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 37  
3.5.2.2. Tüübikinnituse laiendatavuse üle otsustamiseks tehakse igas 6. tüüpi 
katses kasutatava ülekandearvu puhul kindlaks suhtarv  
ðEÞ ¼ ðV 2 Ä V 1 Þ=V 1 
kus mootori pöörlemissagedusel 1 000 min  –1 on V  1 tüübikinnituse 
saanud sõiduki kiirus ja V  2 selle sõidukitüübi kiirus, millele taotletakse 
tüübikinnituse laiendamist.  
3.5.2.3. Kui iga ülekandesuhte puhul on E ≤ 8 %, siis antakse laiendus 6. tüüpi 
katset kordamata.  
3.5.2.4. Kui kas või ühe ülekandesuhte puhul on E > 8 % ning iga ülekan ­
dearvu puhul on E ≤ 13 %, siis tuleb 6. tüüpi katset korrata. Tehnilise 
teenistuse heakskiidul võib need katsed teostada tootja valitud laboris. 
Katseprotokoll saadetakse tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnili ­
sele teenistusele.  
3.5.3. Erineva tuletatud massi ja jõuülekandearvuga sõidukid  
Tüübikinnitust laiendatakse erineva tuletatud massi ja jõuülekan ­
dearvuga sõidukitele üksnes juhul, kui on täidetud kõik punktides 
3.5.1 ja 3.5.2 sätestatud tingimused.  
4. TOODANGU NÕUETELE VASTAVUS  
4.1. Sissejuhatus  
4.1.1. Iga käesoleva määruse kohase tüübikinnituse alusel toodetud sõiduk 
peab olema valmistatud selliselt, et see vastaks käesoleva määruse 
tüübikinnitusnõuetele. Tootja peab kasutama asjakohast hindamiskorda 
ja dokumenteeritud kontrollimiskavu ning teostama käesolevas 
määruses sätestatud ajavahemike järel katseid heitkoguste ja pardadiag ­
nostikaseadmete kontrollimiseks, et tõendada jätkuvat vastavust kinni ­
tatud tüübile. Tüübikinnitusasutus kontrollib ja kooskõlastab seda 
hindamiskorda ning kontrollimiskavu ning teostab vastavalt käesoleva ­
le määrusele auditeid ja katseid heitkoguste ja pardadiagnostikasead ­
mete kontrollimiseks tootja ettevõttes, sealhulgas tootmis- ja katseraja ­
tistes, vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ X lisas kirjeldatud toote nõuetele 
vastavuse ja jätkuva vastavustõendamise korrale.  
▼M3 
4.1.2. Tootja kontrollib tootmise nõuetele vastavust saasteainete heite katse 
(esitatud määruse (EÜ) 715/2007 I lisa tabelis 2), CO  2 -heite katse 
(koos elektrienergiakulu mõõtmisega ning, kui see on asjakohane, 
energiakulumõõdiku täpsuse jälgimisega), karterigaaside katse, kütu ­
seaurude katse ja pardadiagnostikaseadme katsetamise abil vastavalt 
V, VI, XI, XXI ja XXII lisas kirjeldatud katsemenetlustele. Kontrolli ­
mine hõlmab seega 1., 3. ja 4. tüüpi katseid ning punktis 2.4 kirjel ­
datud pardadiagnostikaseadmete katsetamist.  
Tüübikinnitusasutus säilitab vähemalt 5 aasta vältel kõiki dokumente, 
mis on seotud tootmise nõuetele vastavuse katsetulemustega, ja teeb 
need taotluse korral komisjonile kättesaadavaks.  
Tootmise nõuetele vastavuse hindamise konkreetne kord on sätestatud 
punktides 4.2–4.7 ning 1. ja 2. liites.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 38  
4.1.3. Tootjapoolsel tootmise nõuetele vastavuse kontrollimisel tähendab 
mõiste „tüüpkond“ 1. tüüpi katsete, kaasa arvatud energiakulumõõdiku 
täpsuse seire, ja 3. tüüpi katsete puhul tootmise nõuetele vastavuse 
(COP) tüüpkonda, ning hõlmab 4. tüüpi katse puhul punktis 3.2 kirjel ­
datud laiendusi ja pardadiagnostikatüüpkonda koos punktis 3.4 kirjel ­
datud laiendustega pardadiagnostikaseadmete katsetamise jaoks.  
4.1.3.1. Tootmise vastavuse (COP) tüüpkonna kriteeriumid  
4.1.3.1.1. M-kategooria sõidukite ning N  1 -kategooria I ja II klassi sõidukite 
puhul peab tootmise nõuetele vastavuse tüüpkond olema identne inter ­
polatsioonitüüpkonnaga, nagu on kirjeldatud XXI lisa punktis 5.6.  
4.1.3.1.2. N  1 -kategooria III klassi sõidukite ja N  2 -kategooria sõidukite puhul 
võivad samasse COP tüüpkonda kuuluda üksnes sõidukid, mis on 
järgmiste sõiduki/jõuseadme/käigukasti omaduste poolest identsed:  
a) sisepõlemismootori liik: kütuse liik (või liigid segakütuseliste või 
kahekütuseliste sõidukite korral), põlemisprotsessi liik, mootori 
töömaht, näitajad täiskoormusel, mootoritehnoloogia ja laadimissüs ­
teem ning ka muud mootori alamsüsteemid või iseloomustavad 
näitajad, millel on märkimisväärne mõju CO  2 -heite massile 
WLTP tingimustes;  
b) kõikide CO  2 -heite massi mõjutavate jõuseadmesiseste osade kasu ­
tusstrateegia;  
c) käigukasti liik (nt käsi-, automaat-, variaatorkäigukast) ja käigukasti 
mudel (nt pöördemoment, käikude arv, sidurite arv jne);  
d) veotelgede arv.  
4.1.4. Tootjapoolse toote nõuetele vastavuse kontrollimise sagedus peab 
põhinema rahvusvahelise standardiga ISO 31000:2018 – „Riskijuhti ­
mine – Põhimõtted ja juhised“ vastavuses oleval riskihindamise metoo ­
dikal ja vähemalt COP tüüpkonna 1. tüübi puhul vähemalt üks kontroll 
iga 5 000 toodetud sõiduki kohta või kord aastas, vastavalt sellele, mis 
saabub enne.  
▼B 
4.1.5. Tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmi ­
süksuses rakendatavaid nõuetele vastavuse kontrollimise meetodeid.  
Käesoleva määruse kohaldamisel peab tüübikinnitusasutus teostama 
tootja ettevõttes kontrolle, et kontrollida, kas tootjate hindamiskord 
ja dokumenteeritud kontrollimiskavad vastavad rahvusvahelisele stan ­
dardiga ISO 31000: 2009 — „Riskijuhtimine — Põhimõtted ja 
juhised“ kooskõlas olevale riskihindamismetoodikale ning igal juhul 
vähemalt kord aastas.  
▼M3 
Kui tüübikinnitusasutus ei ole tootja kontrollimenetlustega rahul, 
tehakse tootmises olevate sõidukitega füüsiline katse, nagu on kirjel ­
datud punktides 4.2–4.7.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 39  
4.1.6. Tüübikinnitusasutuse teostatava füüsilise kontrollkatse tavapärane 
sagedus sõltub tootja kontrollimismenetluse tulemustest seoses riski ­
hindamise metoodikaga ning igal juhul tehakse vähemalt üks kontroll ­
katse kolme aasta jooksul.  ►M3 Tüübikinnitusasutus teeb tootmises 
olevatel sõidukitel punktides 4.2–4.7. kirjeldatud katsed heitkoguste ja 
pardadiagnostikaseadme kontrollimiseks. ◄ 
Kui füüsilisi katseid teostab tootja, jälgib katseid tootmisüksuses tüübi ­
kinnitusasutuse esindaja.  
4.1.7. Tüübikinnitusasutus esitab aruande kõikide tootja toodangu nõuetele 
vastavuse kontrollimise eesmärgil tehtud kontrollkäikude tulemuste ja 
teostatud füüsiliste katsete kohta ja säilitab seda vähemalt 10 aastat. 
Need aruanded peaksid olema nõudmisel kättesaadavad teistele tüübi ­
kinnitusasutustele ja Euroopa Komisjonile.  
4.1.8. Nõuetele mittevastavuse korral kohaldatakse direktiivi 2007/46/EÜ 
artiklit 30.  
4.2. Sõiduki vastavuskontroll 1. tüüpi katse abil  
▼M3 
4.2.1. Tüüpi katse tehakse asjakohase tootmises oleva COP tüüpkonda 
kuuluva sõidukiga, nagu kirjeldatud punktis 4.1.3.1. Katse tulemusteks 
on pärast kõiki käesoleva määruse kohaselt tehtud parandusi saadud 
näitajad. Piirnormid, mille abil kontrollida nõuetele vastavust saasteai ­
nete osas, on sätestatud määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelis 2. 
CO  2 -heite piirnormiks võetakse valitud sõiduki tootja poolt XXI lisa 
7. all-lisas sätestatud interpolatsioonimetoodika kohaselt määratud 
väärtus. Tüübikinnitusasutus peab interpolatsiooniarvutuse kinnitama.  
4.2.2. COP tüüpkonnast valitakse kolmest sõidukist koosnev juhuslik valim. 
Kui tüübikinnitusasutus on oma valiku teinud, et tohi tootja teha 
valitud sõidukitele ühtegi kohandust.  
__________  
4.2.3. Katsekriteeriumide arvutamise statistilist meetodit on kirjeldatud 1. 
liites.  
COP tüüpkonna tootmine loetakse nõuetele mittevastavaks juhul, kui 
ühe või mitme saasteaine ja CO  2 näitajate osas tehakse negatiivne 
otsus vastavalt 1. liites sätestatud kriteeriumidele.  
COP tüüpkonna tootmine loetakse nõuetele vastavaks juhul, kui kõigi 
saasteainete ja CO  2 näitajate osas tehakse positiivne otsus vastavalt 
liites 1 sätestatud kriteeriumidele.  
▼B 
Kui ühe saasteaine osas on tehtud positiivne otsus, ei muudeta seda 
teiste saasteainete ja CO  2 näitajate osas otsuse langetamiseks tehtavate 
täiendavate katsete põhjal.  
Kui ei saada positiivset otsust kõikide saasteainete ja CO  2 näitajate 
osas, tehakse katse teise sõidukiga (kokku kuni 16 sõidukiga) ja 1. 
liites kirjeldatud positiivse või negatiivse otsuse tegemise menetlust 
korratakse (vt joonis I.4.2).  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 40  
Joonis I.4.2
  
▼M3 
4.2.4. Tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse heakskiidul võib katsed teha 
COP tüüpkonda kuuluva sõidukiga, mille läbisõit on kuni 15 000 km, 
et määrata kindlaks saasteainete/CO  2 mõõdetud muutumistegurid iga 
COP tüüpkonna puhul. Sõiduki sõidab sisse tootja, kes ei tohi kõne ­
aluseid sõidukeid ühelgi viisil kohandada.  
▼B 
4.2.4.1. Sissesõidetava sõiduki mõõdetav muutumistegur määratakse kindlaks 
järgmise menetlusega:  
a) mõõdetakse saasteainete/CO  2 -heidet esimese katsetatava sõiduki 
puhul kuni 80 km vahemaa läbimisel ja pärast x km läbimist;  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 41  
b) saasteainete/CO  2 muutumistegur (EvC) 80 km ja x km vahel arvu ­
tatakse järgmiselt:  
EvC  meas ¼ näitajad x km kohta =näitajad 80 km kohta : 
▼M3 
c) teisi COP tüüpkonna sõidukeid sisse ei sõideta, kuid nende heitko ­
gus/elektrikulu/CO  2 0 km juures korrutatakse esimese sissesõidetud 
sõiduki muutumisteguriga. Sel juhul võetakse 1. liite kohase katse ­
tamise aluseks järgmised väärtused:  
▼B 
i) esimese sõiduki näitajad x km kohta;  
ii) teiste sõidukite näitajad 0 km juures korrutatud muutumistegu ­
riga. 
4.2.4.2. Kõik need katsed tuleb teha müügil oleva kütusega. Tootja taotluse 
korral võib aga kasutada IX lisas kirjeldatud etalonkütuseid.  
4.2.4.3. Kontrollides toodangu nõuetele vastavust CO  2 -heidete osas, võib tootja 
punktis 4.2.4.1 nimetatud menetluse alternatiivina kasutada kindlaks ­
määratud muutumistegurit (EvC) 0,98 ja korrutada kõik 0 km juures 
mõõdetud CO  2 väärtused selle teguriga.  
4.2.5. Toodangu vastavuskatsed vedelgaasil ja maagaasil/biometaanil tööta ­
vate sõidukite puhul võib teha müügil oleva kütusega, mille C3/C4 
suhe jääb etalonkütuste C3/C4 suhte vahemikku (vedelgaasi puhul) või 
ühega madala või kõrge kütteväärtusega kütustest (maagaasi/biome ­
taani puhul). Kõikidel juhtudel tuleb tüübikinnitusasutusele esitada 
kütuse analüüs.  
4.2.6. Ökoinnovatsioonilahendustega sõiduk  
4.2.6.1. Selliste sõidukitüüpide korral, mille puhul on kasutatud üht või mitut 
määruse (EÜ) nr 443/2009 artiklis 12 (M  1 -kategooria sõidukite puhul) 
ja määruse (EL) nr 510/2011 artiklis 12 (N  1 -kategooria sõidukite 
puhul) sätestatud ökoinnovatsioonilahendust, tõendatakse toodangu 
nõuetele vastavust seoses ökoinnovatsioonilahendustega kõnealuste 
ökoinnovatsioonilahenduste olemasolu kontrollides.  
4.3. Täiselektrisõidukid  
4.3.1. Meetmed, millega tagatakse toodangu nõuetele vastavus seoses elek ­
trienergiakuluga, kontrollitakse käesoleva lisa 4. liites esitatud tüübi ­
kinnitussertifikaadi alusel.  
4.3.2. Elektrienergiakulu määramine toodangu vastavuskontrolli raames  
4.3.2.1. Toodangu nõuetele vastavuse kontrollimise menetluse ajal asendatakse 
käesoleva määruse XXI lisa 8. all-lisa punkti 3.4.4.1.3 (järjestikuse 
tsükli katsemenetlus) kohane ja käesoleva määruse XXI lisa 8. all- 
lisa punkti 3.4.4.2.3 (lühendatud katsemenetlus) kohane 1. tüüpi 
katse lõpetamiskriteerium järgmiselt:  
Toodangu nõuetele vastavuse kontrollimise menetluse lõpetamiskritee ­
riumi on täidetud pärast esimese kohaldatava WLTP katsetsükli lõpe ­
tamist.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 42  
4.3.2.2. Esimese kohaldatava WLTP katsetsükli käigus mõõdetakse laetava( ­
te)st energiasalvestussüsteemi(de)st saadavat alalisvoolu vastavalt käes ­
oleva määruse XXI lisa 8. all-lisa 3. liites kirjeldatud meetodile ja 
jagatakse see kohaldatava WLTP katsetsükli käigus läbisõidetud vahe ­
maaga.  
4.3.2.3. Lõike 4.3.2.2 kohaselt määratud väärtust võrreldakse 2. liite punkti 1.2 
kohaselt määratud väärtusega.  
4.3.2.4. Elektrienergiakulu nõuetele vastavust kontrollitakse punktis 4.2 ning 1. 
liites kirjeldatud statistiliste menetluste abil. Nimetatud vastavuskon ­
trolli puhul asendatakse mõiste „saasteained/CO  2 “ mõistega „elektrie ­
nergiakulu“.  
4.4. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukid (OVC-HEV)  
4.4.1. Toodangu nõuetele vastavust tagavaid meetmeid seoses välise laadimi ­
sega hübriidelektrisõidukite CO  2 heitkoguste ja elektrienergiakuluga 
kontrollitakse kirjelduse alusel, mis on esitatud käesoleva lisa 4. liites 
sätestatud tüübikinnitussertifikaadis.  
4.4.2. CO  2 heite massi kontrollimine toodangu vastavuskontrolli raames  
4.4.2.1. Sõidukit katsetatakse käesoleva määruse XXI lisa 8. all-lisa punktis 
3.2.5 kirjeldatud aku laetust säilitavas režiimis teostatud 1. tüüpi katse 
abil. 
4.4.2.2. Selle katse käigus tehakse aku laetust säilitavas režiimis tekkinud CO  2 - 
heite mass kindlaks vastavalt käesoleva määruse XXI lisa 8. all-lisa 
tabelile A8/5 ja seda võrreldakse aku laetust säilitavas režiimis 
tekkinud CO  2 -heite massiga vastavalt 2. liite punktile 2.3.  
4.4.2.3. CO  2 -heite nõuetele vastavust kontrollitakse punktis 4.2 ning 1. liites 
kirjeldatud statistiliste menetluste abil.  
4.4.3. Elektrienergiakulu määramine toodangu vastavuskontrolli raames  
4.4.3.1. Toodangu nõuetele vastavuse kontrollimisel asendatakse käesoleva 
määruse XXI lisa 8. all-lisa punkti 3.2.4.4 kohane akutoiterežiimis 
teostatava 1. tüüpi katsemenetluse lõpetamine järgmisega:  
akutoiterežiimis teostatav 1. tüüpi katsemenetlus toodangu nõuetele 
vastavuse kontrollimiseks lõpeb pärast esimese kohaldatava WLTP 
katsetsükli lõpetamist.  
4.4.3.2. Esimese kohaldatava WLTP katsetsükli käigus mõõdetakse laetava( ­
te)st energiasalvestussüsteemi(de)st saadavat alalisvoolu vastavalt käes ­
oleva määruse XXI lisa 8. all-lisa 3. liites kirjeldatud meetodile ja 
jagatakse see kohaldatava WLTP katsetsükli käigus läbisõidetud vahe ­
maaga.  
▼M3 
4.4.3.3. Punkti 4.4.3.2 kohaselt määratud väärtust võrreldakse 2. liite punkti 
2.4 kohaselt määratud väärtusega.  
▼B 
4.4.1.4. Elektrienergiakulu nõuetele vastavust kontrollitakse punktis 4.2 ning 1. 
liites kirjeldatud statistiliste menetluste abil. Nimetatud vastavuskon ­
trolli puhul asendatakse mõiste „saasteained/CO  2 “ mõistega „elektrie ­
nergiakulu“.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 43  
4.5. Sõiduki vastavuskontroll 3. tüüpi katse abil  
4.5.1. 3. tüüpi katse teostamisel lähtutakse järgmistest nõuetest.  
4.5.1.1. Kui tüübikinnitusasutuse arvates on toodangu kvaliteet ebarahuldav, 
siis võetakse tüüpkonnast üks juhuslikult valitud sõiduk ning katseta ­
takse seda V lisas kirjeldatud menetluse kohaselt.  
4.5.1.2. Toodang loetakse nõuetele vastavaks, kui kõnealune sõiduk vastab V 
lisas kirjeldatud katsete nõuetele.  
4.5.1.3. Kui katsetatud sõiduk ei vasta punktis 4.5.1.1 sätestatud nõuetele, siis 
valitakse samast tüüpkonnast juhuslikkuse alusel veel neli sõidukit, 
millele tehakse V lisas kirjeldatud katsed. Katseid võib teha sõiduki ­
tega, mille läbisõit on kuni 15 000 km ja millele ei ole kohandusi 
tehtud.  
4.5.1.4. Toodang loetakse nõuetele vastavaks, kui vähemalt kolm sõidukit 
vastavad V lisas kirjeldatud katsete nõuetele.  
4.6. Sõiduki vastavuskontroll 4. tüüpi katse abil  
4.6.1. 4. tüüpi katse teostamisel lähtutakse järgmistest nõuetest:  
4.6.1.1. Kui tüübikinnitusasutuse arvates on toodangu kvaliteet ebarahuldav, 
siis võetakse tüüpkonnast üks juhuslikult valitud sõiduk ning katseta ­
takse seda VI lisas või vähemalt ÜRO eeskirja nr 83 7. lisa punktis 7 
kirjeldatud menetluse kohaselt.  
4.6.1.2. Toodang loetakse nõuetele vastavaks, kui see sõiduk vastab VI lisas 
või ÜRO eeskirja nr 83 7. lisa punktis 7 kirjeldatud katsete nõuetele, 
olenevalt sellest, missugust katset teostatakse.  
4.6.1.3. Kui katsetatud sõiduk ei vasta punktis 4.6.1.1 sätestatud nõuetele, siis 
valitakse samast tüüpkonnast juhuslikkuse alusel veel neli sõidukit, 
millele tehakse VI lisas või vähemalt ÜRO eeskirja nr 83 7. lisa 
punktis 7 kirjeldatud katsed. Katsed tuleb teha sõidukitega, mille läbi ­
sõit on kuni 15 000 km ja millele ei ole kohandusi tehtud.  
4.6.1.4. Toodang loetakse nõuetele vastavaks, kui vähemalt kolm sõidukit 
vastavad VI lisas või ÜRO eeskirja nr 83 7. lisa punktis 7 kirjeldatud 
katsete nõuetele.  
4.7. Sõiduki pardadiagnostikaseadme (OBD) vastavuskontroll  
4.7.1. Pardadiagnostikaseadme nõuetele vastavust kontrollitakse järgmisel 
viisil:  
4.7.1.1. Kui tüübikinnitusasutuse arvates on toodangu kvaliteet ebarahuldav, 
siis võetakse tüüpkonnast üks juhuslikult valitud sõiduk ning katseta ­
takse seda XI lisa 1. liites kirjeldatud menetluse kohaselt.  
4.7.1.2. Toodang loetakse nõuetele vastavaks, kui kõnealune sõiduk vastab XI 
lisa 1. liites kirjeldatud katsete nõuetele.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 44  
4.7.1.3. Kui katsetatud sõiduk ei vasta punktis 4.7.1.1 sätestatud nõuetele, siis 
valitakse samast tüüpkonnast juhuslikkuse alusel veel neli sõidukit, 
millele tehakse XI lisa 1. liites kirjeldatud katsed. Katsed tuleb teha 
sõidukitega, mille läbisõit on kuni 15 000 km ja millele ei ole kohan ­
dusi tehtud.  
4.7.1.4. Toodang loetakse nõuetele vastavaks, kui vähemalt kolm sõidukit 
vastavad XI lisa 1. liites kirjeldatud katsete nõuetele.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 45  
1. liide  
Toodangu nõuetele vastavuse kontrollimine 1. tüüpi katse abil – statistiline 
meetod  
▼M3 
1. Käesolevas liites kirjeldatakse menetlust, mida kasutatakse tootmise nõuetele 
vastavuse kontrollimiseks saasteainete/CO  2 osas 1. tüüpi katse abil, sealhulgas 
täiselektrisõidukite ja välise laadimisega hübriidelektrisõidukite vastavusnõu ­
deid, ning energiakulumõõdiku täpsuse jälgimiseks.  
▼B 
2. ►M3 Määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelis 2 loetletud saasteainete ja 
CO  2 -heite mõõtmine tehakse vähemalt 3 sõidukil ning see arv suureneb 
järjest, kuni langetatakse positiivne või negatiivne otsus. Energiakulumõõdiku 
täpsus määratakse iga  N katse kohta. ◄ 
Arvust  N katsetest määratakse kõigi  N mõõtmiste puhul  x 1 , x 2 , … x  N, 
keskväärtus  X tests ja dispersioon  VAR : 
X tests ¼ ðx 1 þ x 2 þ x 3 þ … þ x N Þ=N 
ning 
VAR ¼ ððx 1 Ä X tests Þ 2 þ ðx 2 Ä X tests Þ 2 þ … þ ðx N Ä X tests Þ 2 Þ=ðN Ä 1Þ 
3. Iga arvu katsete puhul võib saasteainete osas jõuda üheni kolmest järgmisest 
otsusest (vt alapunktid i–iii), võttes aluseks iga saasteaine piirnormi  L, kõigi 
katsete  N keskmise  X tests , katsetulemuste dispersiooni  VAR  ja katsete arvu  N: 
i) tüüpkonna suhtes tehakse heakskiitev otsus, kui  X tests< A Ü L Ä VAR =L 
ii) tüüpkonna suhtes tehakse negatiivne otsus, kui  X  tests> A Ü L Ä 
ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR =L 
iii) tehakse uus mõõtmine, kui:  
▼M3 
A Ü L Ä VAR =L Ï X tests Ï A Ü L Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR =L 
▼B 
Saasteainete mõõtmisel võetakse teguri A väärtuseks 1,05, et võtta arvesse 
mõõtmise ebatäpsust.  
4. CO  2 ja elektrienergiakulu puhul kasutatakse CO  2 ja elektrienergiakulu (EC) 
normaliseeritud väärtusi:  
x i ¼ CO  2testÄi=CO  2declared : 
x i ¼ EC  testÄi=EC DC; COP 
CO  2 ja elektrienergiakulu puhul võetakse teguri A väärtuseks 1,01 ja L väär ­
tuseks 1. Seega on CO  2 ja elektrienergia kulu puhul kriteeriumid lihtsustatud 
järgmiselt:  
i) tüüpkonna suhtes tehakse heakskiitev otsus, kui  X tests< A Ä VAR  
ii) tüüpkonna suhtes tehakse negatiivne otsus, kui  
X tests> A Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 46  
iii) tehakse uus mõõtmine, kui:  
▼M3 
A Ä VAR Ï X tests Ï A Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR 
__________  
5. Artiklis 4a osutatud sõidukite puhul arvutatakse energiakulumõõdiku täpsus 
järgmiselt:  
x i,OBFCM  = energiakulumõõdiku täpsus, mis mõõdetakse iga katse i kohta 
eraldi vastavalt XXII lisa punktis 4.2 esitatud valemitele.  
Tüübikinnitusasutus säilitab mõõdetud täpsusi iga katsetatud COP tüüpkonna 
kohta.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 47  
2. liide  
Elektrisõidukite toodangu nõuetele vastavust käsitlevad arvutused  
1. Täiselektrisõidukite toodangu nõuetele vastavust käsitlevad arvutused  
1.1. Täiselektrisõiduki elektrienergiakulu interpoleerimine,  
EC DCÄind;COP ¼ EC  DCÄL;COP þ K ind Ü ðEC DCÄH;COP Ä EC  DCÄL;COP Þ 
kus: 
EC DC–ind,COP  on konkreetse sõiduki elektrienergiakulu toodangu nõuetele 
vastavuse kontrollimisel (Wh/km);  
EC DC–L,COP  on väikseima heitega sõiduki L elektrienergiakulu toodangu 
nõuetele vastavuse kontrollimisel (Wh/km);  
EC DC–H,COP  on suurima heitega sõiduki H elektrienergiakulu toodangu 
nõuetele vastavuse kontrollimisel (Wh/km);  
K ind on kõnealuse konkreetse sõiduki interpolatsioonikoefitsient 
kohaldatava WLTP katsetsükli puhul.  
1.2. Täiselektrisõidukite elektrienergiakulu  
Esitatakse järgmine väärtus ja seda kasutatakse toodangu vastavuse kontrol ­
limiseks seoses elektrienergiakuluga:  
EC DC;COP ¼ EC  DC;CD;first WLTC Ü AF  EC 
kus: 
EC DC,COP  on elektrienergiakulu, mis tuleneb laetavate energiasal ­
vestussüsteemide tühjenemisest toodangu vastavushin ­
damise katsemenetluse raames kontrollimiseks ette ­
nähtud esimese kohaldatava WLTC-katsetsükli jooksul;  
EC DC,CD,first WLTC  on elektrienergiakulu, mis tuleneb laetavate energiasal ­
vestussüsteemide tühjenemisest vastavalt XXI lisa 8. 
all-lisa punktis 4.3 ettenähtud esimese kohaldatava 
WLTC-katsetsükli jooksul, vatt-tundides kilomeetri 
kohta (Wh/km);  
AF EC parandustegur, mis kompenseerib erinevuse tüübikinni ­
tusmenetluse käigus pärast 1. tüüpi katsemenetluse teos ­
tamist esitatud üksnes akusid kasutavast lahendusest 
tuleneva elektrienergiakulu väärtuse ja toodangu nõue ­
tele vastavuse kontrollimise menetluse käigus mõõdetud 
katsetulemuse vahel,  
ning 
AF EC ¼ EC WLTC ;declared  
EC WLTC ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 48  
milles  
EC WLTC,declared  on täiselektrisõidukite deklareeritud elektrienergiakulu  
►M3 XXI lisa 6. all-lisa punkti 1.2.3 ◄ kohaselt;  
EC WLTC  on mõõdetud elektrienergiakulu XXI lisa 8. all-lisa punkti 
4.3.4.2 kohaselt.  
2. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite toodangu nõuetele vastavuse 
näitajaid käsitlevad arvutused  
2.1. Aku laetust säilitavas režiimis tekkinud individuaalne CO  2 -heite mass välise 
laadimisega hübriidelektrisõidukite toodangu nõuetele vastavuse kontrolli ­
misel, 
M CO2Äind;CS;COP ¼ M CO2ÄL;CS;COP þ K ind Ü ðM CO2ÄH;CS;COP Ä M CO2ÄL;CS;COP Þ 
kus 
M CO2–ind,CS,COP  aku laetust säilitavas režiimis tekkinud konkreetse sõiduki 
CO  2 -heite mass toodangu nõuetele vastavuse kontrolli ­
misel, g/km;  
M CO2–L,CS,COP  aku laetust säilitavas režiimis tekkinud väikseima heitega 
sõiduki L CO  2 -heite mass toodangu nõuetele vastavuse 
kontrollimisel, g/km;  
M CO2–H,CS,COP  aku laetust säilitavas režiimis tekkinud suurima heitega 
sõiduki H CO  2 -heite mass toodangu nõuetele vastavuse 
kontrollimisel, g/km;  
K ind on kõnealuse konkreetse sõiduki interpolatsioonikoefit ­
sient kohaldatava WLTP katsetsükli puhul.  
2.2. Üksnes akutoitest tulenev välise laadimisega hübriidelektrisõidukite indi ­
viduaalne elektrienergiakulu toodangu nõuetele vastavuse kontrollimisel, 
EC DCÄind;CD;COP ¼ EC  DCÄL;CD;COP þ K ind Ü ðEC DCÄH;CD;COP Ä EC  DCÄL;CD;COP Þ 
kus: 
EC DC–ind,CD,COP  on konkreetse sõiduki üksnes akutoitest tulenev elektrie ­
nergiakulu toodangu nõuetele vastavuse kontrollimisel 
(Wh/km);  
EC DC–L,CD,COP  on väikseima heitega sõiduki L üksnes akutoitest tulenev 
elektrienergiakulu toodangu nõuetele vastavuse kontrolli ­
misel (Wh/km);  
EC DC–H,CD,COP  on suurima heitega sõiduki H üksnes akutoitest tulenev 
elektrienergiakulu toodangu nõuetele vastavuse kontrolli ­
misel (Wh/km);  
K ind on kõnealuse konkreetse sõiduki interpolatsioonikoefit ­
sient kohaldatava WLTP katsetsükli puhul.  
2.3. Aku laetust säilitavas režiimis tekkinud CO  2 -heite massi näitaja toodangu 
nõuetele vastavuse kontrollimisel  
Esitatakse järgmine väärtus ja seda kasutatakse toodangu vastavuse kontrol ­
limiseks seoses aku laetust säilitavas režiimis tekkinud CO  2 -heite massiga:  
M CO2;CS;COP ¼ M CO2;CS Ü AF  CO2;CS ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 49  
kus: 
M CO2,CS,COP  on aku laetust säilitavas režiimis tekkinud CO  2 -heite massi 
näitaja toodangu vastavushindamise katsemenetluse raames 
kontrollimiseks ettenähtud aku laetust säilitavas režiimis 
tehtud 1. tüüpi katse puhul;  
M CO2,CS  aku laetust säilitavas režiimis tekkinud CO  2 -heite mass  
►M3 XXI lisa 8. all-lisa punkti 4.1.1 ◄ kohase aku laetust 
säilitavas režiimis teostatud 1 tüüpi katse puhul (g/km);  
AF CO2,CS  on parandustegur, mis kompenseerib erinevuse tüübikinnitus ­
menetluse käigus pärast 1. tüüpi katsemenetluse teostamist 
esitatud näitaja ja toodangu nõuetele vastavuse kontrollimise 
menetluse käigus mõõdetud katsetulemuse vahel,  
ning 
AF CO2;CS ¼ M CO2;CS;c;declared  
M CO2;CS;c;6 
milles  
M CO2,CS,c,declared  on aku laetust säilitavas režiimis tekkiva CO  2 -heite dekla ­
reeritud mass XXI lisa 8. all-lisa tabeli A8/5 7. astme 
kohase aku laetust säilitavas režiimis teostatud 1. tüüpi 
katse puhul.  
M CO2,CS,c,6  on aku laetust säilitavas režiimis tekkinud CO  2 -heite 
mõõdetud mass XXI lisa 8. all-lisa tabeli A8/5 6. astme 
kohase aku laetust säilitavas režiimis teostatud 1. tüüpi 
katse puhul.  
2.4. Toodangu vastavuse kontrollimine üksnes akusid kasutavast lahendusest 
tuleneva elektrienergiakulu puhul  
Toodangu nõuetele vastavuse kontrollimiseks seoses üksnes akusid kasuta ­
vast lahendusest tuleneva elektrienergiakuluga kasutatakse järgmist väärtust:  
EC DC;CD;COP ¼ EC  DC;CD;first WLTC Ü AF  EC;AC;CD 
kus: 
EC DC,CD,COP  on üksnes akutoitest tulenev elektrienergiakulu, mis 
tuleneb laetavate energiasalvestussüsteemide tühjenemi ­
sest toodangu vastavushindamise katsemenetluse 
raames kontrollimiseks ettenähtud akutoiterežiimis teos ­
tatava 1. tüüpi katse esimese kohaldatava WLTC-katset ­
sükli jooksul;  
EC DC,CD,first WLTC  on üksnes akutoitest tulenev elektrienergia kulu, mis 
tuleneb laetavate energiasalvestussüsteemide tühjenemi ­
sest XXI lisa 8. all-lisa punkti 4.3 kohasest akutoitere ­ 
žiimis teostatava 1. tüüpi katse esimese kohaldatava 
WLTC-katsetsükli jooksul (Wh/km);  
AF EC,AC,CD  on üksnes akusid kasutavast lahendusest tuleneva elek ­
trienergiakulu parandustegur, mis kompenseerib erine ­
vuse tüübikinnitusmenetluse käigus pärast 1. tüüpi 
katsemenetluse teostamist esitatud väärtuse ja toodangu 
nõuetele vastavuse kontrollimise menetluse käigus 
mõõdetud katsetulemuse vahel,  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 50  
ning 
AF EC;AC;CD ¼ EC AC;CD;declared  
EC AC;CD 
milles  
EC AC,CD,declared  on üksnes akusid kasutavast lahendusest tuleneva elektri ­
energia deklareeritud kulu  ►M3 XXI lisa 6. all-lisa 
punkti 1.2.3 ◄ kohase akutoiterežiimis teostatava 1. 
tüüpi katse puhul.  
EC AC,CD  on üksnes akusid kasutavast lahendusest tuleneva elektri ­
energia mõõdetud kulu XXI lisa 8. all-lisa punkti 4.3.1 
kohase akutoiterežiimis teostatava 1. tüüpi katse puhul.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 51  
3. liide  
NÄIDIS  
TEATIS nr …  
SÕIDUKI EÜ TÜÜBIKINNITUSE KOHTA SEOSES HEITKOGUSTE NING 
SÕIDUKITE REMONDI- JA HOOLDUSANDMETE KÄTTESAADAVUSEGA  
Vajaduse korral tuleb esitada kolmes eksemplaris koos sisukorraga järgmine 
teave. Kõik joonised tuleb esitada asjakohases mõõtkavas ja piisavalt üksikasja ­
likuna A4 formaadis paberil või A4 formaati voldituna. Lisatavad fotod peavad 
olema piisavalt üksikasjalikud.  
Kui süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud sisaldavad elektroonilisi kontrollsead ­
meid, tuleb esitada andmed nende talitluse kohta. 
0. ÜLDANDMED  
0.1. Mark (tootja ärinimi):  
0.2. Tüüp:  
0.2.1.  Kaubanimi/kaubanimed (olemasolu korral):  
▼M3 
0.2.2.1.  Näitajate lubatud väärtused mitmeastmelise tüübikinnituse 
puhul, kui kasutatakse baassõiduki heite väärtuseid (lisada 
vahemik, kui see on asjakohane): 
Lõpliku töökorras sõiduki mass (kg):  
Lõpliku sõiduki lauppind (cm  2 ): 
Veeretakistus (kgf/t):  
Esivõre õhusisselaskeava ristlõikepind (cm  2 ): 
0.2.3.  Tunnuskoodid:  
0.2.3.1.  Interpolatsioonitüüpkonna tunnuskood:  
0.2.3.2.  ATCT tüüpkonna tunnuskood:  
0.2.3.3.  PEMS tüüpkonna tunnuskood:  
0.2.3.4.  Sõidutakistuse tüüpkonna tunnuskood:  
0.2.3.4.1.  Sõiduki H sõidutakistuse tüüpkond:  
0.2.3.4.2.  Sõiduki L sõidutakistuse tüüpkond:  
0.2.3.4.3.  Interpolatsioonitüüpkonnas kasutatavad sõidutakistuse tüüp ­
konnad:  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 52  
0.2.3.5.  Sõidutakistuse tabeli tüüpkonna tunnuskood:  
0.2.3.6.  Perioodilise regeneratsiooni tüüpkonna tunnuskood:  
0.2.3.7.  Kütuseaurude katse tüüpkonna tunnuskood:  
0.2.3.8.  OBD tüüpkonna tunnuskood:  
0.2.3.9.  Muu tüüpkonna tunnuskood:  
▼B 
0.4. Sõidukikategooria (  c ): 
0.8. Koostetehaste nimi/nimed ja aadress/aadressid:  
0.9. Tootja esindaja nimi ja aadress (kui olemas):  
1. SÕIDUKI KONSTRUKTSIOONI ÜLDISED 
KARAKTERISTIKUD  
1.1. Representatiivsõiduki / osa / eraldi seadmestiku fotod ja/või 
joonised (  1 ): 
1.3.3.  Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis):  
2. MASSID JA MÕÕTMED(  f ) ( g ) ( 7 ) 
(kilogrammides ja millimeetrites) (Võimaluse korral viidata 
joonisele)  
2.6. Töökorras sõiduki mass (  h ) 
(a) iga variandi kohta maksimaalne ja minimaalne 
mass:  
►M3 __________  ◄ 
▼M3 
2.6.3.  Pöörlev mass: 3 % töökorras sõiduki massist pluss 25 kg või 
mõõdetud väärtus telje kohta (kg):  
▼B 
2.8. Suurim tehniliselt lubatud täismass tootja 
andmetel (  i ) ( 3 ): 
3. VEOJÕUALLIKAS(  k ) 
3.1. Veojõuallika tootja:  
3.1.1.  Tootja kood (nii, nagu see on märgitud veojõuallikale, või 
muud identifitseerimisandmed):  
3.2. Sisepõlemismootor  
3.2.1.1.  Tööpõhimõte: ottomootor / diiselmootor / segakahekütuse ­
line mootor (  1 ) 
Tsükkel: neljataktiline/kahetaktiline/rootor (  1 ) ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 53  
3.2.1.2.  Silindrite arv ja paigutus  
3.2.1.2.1.  Silindri läbimõõt (  l ): mm  
3.2.1.2.2.  Kolvikäik (  l ): mm  
3.2.1.2.3.  Süütejärjekord:  
3.2.1.3.  Mootori töömaht (  m ): cm  3 
3.2.1.4.  Surveaste mahu järgi (  2 ): 
3.2.1.5.  Põlemiskambri, kolvipea ja sädesüütega mootoritel kolvirõn ­
gaste joonised:  
3.2.1.6.  Mootori normaalne pöörete arv tühikäigul (  2 ): min  –1 
3.2.1.6.1.  Mootori suurendatud pöörete arv tühikäigul (  2 ): min  –1 
3.2.1.8.  Mootori nimivõimsus (  n ): kW pöörlemissagedusel  
min  –1 (tootja deklareeritud väärtus)  
3.2.1.9.  Tootja poolt ettenähtud suurim lubatud mootori pöörlemissa ­
gedus:  min  –1 
3.2.1.10.  Suurim kasulik pöördemoment (  n ): Nm pöörlemissagedusel 
min  –1 (tootja deklareeritud väärtus)  
3.2.2.  Kütus  
▼M3 
3.2.2.1.  Diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / maagaas või 
biometaan / etanool (E 85) / biodiisel / vesinik (  1 ) ( 6 ) 
▼B 
3.2.2.1.1.  oktaaniarv (pliivaba bensiin):  
3.2.2.4.  Sõiduki kütuseliik: üks kütus, kaks kütust, segakütus (  1 ) 
3.2.2.5.  Biokütuse suurim lubatud hulk kütuses (tootja deklareeritud 
väärtus):  mahuprotsendi järgi  
3.2.4.  Kütuse etteanne  
3.2.4.1.  Karburaatori(te)ga: jah/ei (  1 ) 
3.2.4.2.  Sissepritsega (ainult diiselmootorid või segakahekütuselised 
mootorid): jah/ei (  1 ) 
3.2.4.2.1.  Süsteemi kirjeldus (ühisanumpritse/pumppihustid/jaotuspump 
jne): 
3.2.4.2.2.  Tööpõhimõte: otsepritsega/eelkambriga/keeriskambriga (  1 ) 
3.2.4.2.3.  Sissepritse- / etteandepump  
3.2.4.2.3.1.  Mark (margid):  
3.2.4.2.3.2.  Tüüp (tüübid):  ▼B
02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 54  
3.2.4.2.3.3.  Suurim sissepritsemaht (  1 ) ( 2 ): mm  3 töökäigu või 
takti kohta mootori pöörete arvul:  min  –1 või 
alternatiivse võimalusena selle epüür:  (Ülelaadi- 
misrõhu regulaatori kasutamise korral esitada kütuse etteande 
karakteristik ja ülelaadimisrõhu sõltuvus mootori pöörete 
arvust)  
3.2.4.2.4. Mootori pöörlemissageduse piiramise kontroll  
3.2.4.2.4.2.1.  Pöörete arv, millel rakendub mootoritoite katkestuspunkt 
koormusega töötamisel:  min  –1 
3.2.4.2.4.2.2.  Maksimaalne pöörete arv tühikäigul:  min  –1 
3.2.4.2.6. Pihusti(d) 
3.2.4.2.6.1.  Mark (margid):  
3.2.4.2.6.2.  Tüüp (tüübid):  
3.2.4.2.8. Lisakäivitusseade  
3.2.4.2.8.1.  Mark (margid):  
3.2.4.2.8.2.  Tüüp (tüübid):  
3.2.4.2.8.3.  Süsteemi kirjeldus:  
3.2.4.2.9. Elektrooniliselt juhitav sissepritse: jah/ei (  1 ) 
3.2.4.2.9.1.  Mark (margid):  
3.2.4.2.9.2. Tüüp (tüübid):  
3.2.4.2.9.3  Süsteemi kirjeldus:  
3.2.4.2.9.3.1.  Elektroonilise juhtseadme (ECU) mark ja tüüp:  
3.2.4.2.9.3.1.1.  Elektroonilise juhtseadme tarkvaraversioon:  
3.2.4.2.9.3.2.  Kütuseregulaatori mark ja tüüp:  
3.2.4.2.9.3.3.  Õhuvooluanduri mark ja tüüp:  
3.2.4.2.9.3.4.  Kütusejaoturi mark ja tüüp:  
3.2.4.2.9.3.5.  Seguklapikoja mark ja tüüp:  
3.2.4.2.9.3.6.  Veetemperatuurianduri mark ja tüüp või tööpõhimõte:  
3.2.4.2.9.3.7.  Õhtutemperatuurianduri mark ja tüüp või tööpõhimõte:  
3.2.4.2.9.3.8.  Õhurõhuanduri mark ja tüüp või tööpõhimõte:  
3.2.4.3. Sissepritsega (üksnes ottomootor): jah/ei (  1 ) 
3.2.4.3.1.  Tööpõhimõte: sisselasketorustik (ühepunkti-/mitmepunkti-/ 
otsepritse (  1 ) /muu (täpsustada):  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 55  
3.2.4.3.2.  Mark (margid):  
3.2.4.3.3.  Tüüp (tüübid):  
3.2.4.3.4.  Süsteemi kirjeldus (muude kui pidevsissepritsesüsteemide 
korral tuleb esitada vastavad samaväärsed andmed):  
3.2.4.3.4.1.  Elektroonilise juhtseadme (ECU) mark ja tüüp:  
3.2.4.3.4.1.1.  Elektroonilise juhtseadme tarkvaraversioon:  
3.2.4.3.4.3.  Õhuvooluanduri mark ja tüüp või tööpõhimõte:  
3.2.4.3.4.8.  Seguklapikoja mark ja tüüp:  
3.2.4.3.4.9.  Veetemperatuurianduri mark ja tüüp või tööpõhimõte:  
3.2.4.3.4.10.  Õhtutemperatuurianduri mark ja tüüp või tööpõhimõte:  
3.2.4.3.4.11.  Õhurõhuanduri mark ja tüüp või tööpõhimõte:  
3.2.4.3.5.  Pihustid  
3.2.4.3.5.1.  Mark:  
3.2.4.3.5.2.  Tüüp:  
3.2.4.3.7.  Külmkäivitussüsteem  
3.2.4.3.7.1.  Tööpõhimõte/-põhimõtted:  
3.2.4.3.7.2.  Käitamispiirangud ja seaded (  1 ) ( 2 ): 
3.2.4.4.  Kütusepump  
3.2.4.4.1.  Rõhk (  2 ): kPa või selle epüür (  2 ): 
3.2.4.4.2.  Mark (margid):  
3.2.4.4.3.  Tüüp (tüübid):  
3.2.5.  Elektrisüsteem  
3.2.5.1.  Nimipinge:  V, maandatud plussiga/miinusega (  1 ) 
3.2.5.2.  Generaator  
3.2.5.2.1.  Tüüp:  
3.2.5.2.2.  Nimivõimsus:  VA  
3.2.6.  Süütesüsteem (ainult sädesüütemootorite puhul)  
3.2.6.1.  Mark (margid):  
3.2.6.2.  Tüüp (tüübid):  
3.2.6.3.  Tööpõhimõte:  
3.2.6.6  Süüteküünlad  
3.2.6.6.1.  Mark:  
3.2.6.6.2.  Tüüp:  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 56  
3.2.6.6.3.  Sädevahemiku seaded:  mm  
3.2.6.7  Süütepool(id)  
3.2.6.7.1.  Mark:  
3.2.6.7.2.  Tüüp:  
3.2.7.  Jahutussüsteem: vedelik-/õhkjahutus (  1 ) 
3.2.7.1.  Temperatuuri nimiväärtused mootori temperatuuri regulaa ­
toril:  
3.2.7.2.  Vedelik  
3.2.7.2.1.  Vedeliku liik:  
3.2.7.2.2.  Ringluspump/-pumbad: jah/ei (  1 ) 
3.2.7.2.3.  Tehniline iseloomustus:  või  
3.2.7.2.3.1.  Mark (margid):  
3.2.7.2.3.2.  Tüüp (tüübid):  
3.2.7.2.4.  Ülekandesuhe/-suhted:  
3.2.7.2.5.  Ventilaatori ja selle ajami kirjeldus:  
3.2.7.3.  Õhkjahutus  
3.2.7.3.1.  Ventilaator: jah/ei (  1 ) 
3.2.7.3.2.  Tehniline iseloomustus:  või  
3.2.7.3.2.1.  Mark (margid):  
3.2.7.3.2.2.  Tüüp (tüübid):  
3.2.7.3.3.  Ülekandesuhe/-suhted:  
3.2.8.  Sisselaskesüsteem  
3.2.8.1.  Ülelaadur: jah/ei (  1 ) 
3.2.8.1.1.  Mark (margid):  
3.2.8.1.2.  Tüüp (tüübid):  
3.2.8.1.3.  Süsteemi kirjeldus (nt suurim ülelaadimisrõhk:  kPa; 
olemasolu korral piirdeklapp):  
3.2.8.2.  Vahejahuti: jah/ei (  1 ) 
3.2.8.2.1.  Tüüp: õhk-õhk/õhk-vesi (  1 ) 
3.2.8.3.  Sisselaskesüsteemi hõrendus mootori nimipöörlemissage ­
dusel täiskoormusel (üksnes diiselmootorite puhul)  
3.2.8.4.  Sisselasketorude ja nende manuste (rõhuühtlustuskamber, 
soojendusseade, täiendavad õhu sisselaskeseadised jne) 
kirjeldus ja joonised:  
3.2.8.4.1.  Sisselaskekollektori kirjeldus (koos jooniste ja/või 
fotodega)  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 57  
3.2.8.4.2.  Õhufilter, joonised:  või  
3.2.8.4.2.1.  Mark (margid):  
3.2.8.4.2.2.  Tüüp (tüübid):  
3.2.8.4.3.  Sisselaskesummuti, joonised:  või  
3.2.8.4.3.1.  Mark (margid):  
3.2.8.4.3.2.  Tüüp (tüübid):  
3.2.9.  Heitgaasisüsteem  
3.2.9.1.  Väljalaskekollektori kirjeldus ja/või joonis:  
3.2.9.2.  Heitgaasisüsteemi kirjeldus ja/või joonis:  
3.2.9.3.  Suurim lubatud väljalaske vasturõhk mootori nimipöörlemis ­
sagedusel ja täiskoormusel (üksnes diiselmootorite 
puhul):  KPa  
3.2.10.  Sisse- ja väljalaskeavade vähim ristlõikepindala:  
3.2.11.  Gaasijaotusfaasid või samaväärsed andmed  
3.2.11.1.  Suurim klapitõusukõrgus, avanemis- ja sulgumisnurgad või 
muude võimalike jaotussüsteemide ajastusandmed surnud 
punktide suhtes. Muudetava ajastussüsteemiga süsteemide 
puhul miinimum- ja maksimumajastus:  
3.2.11.2.  Lävilõtk ja/või seadistusvahemikud (  1 ): 
3.2.12.  Õhusaastevastased meetmed:  
3.2.12.1.  Karterigaaside tagasijuhtimisseade (kirjeldus ja 
joonised):  
3.2.12.2.  Saastekontrolliseadmed (kui need on olemas ja kui neid ei 
ole kirjeldatud muus punktis):  
3.2.12.2.1.  Katalüüsmuundur  
3.2.12.2.1.1.  Katalüüsmuundurite ja elementide arv (esitada allpool 
osutatud andmed kõigi eraldi seadmete kohta):  
3.2.12.2.1.2.  Katalüüsmuunduri(te) mõõtmed, kuju ja maht:  
3.2.12.2.1.3.  Katalüütilise reaktsiooni tüüp:  
3.2.12.2.1.4.  Väärismetallide koguhulk  
3.2.12.2.1.5.  Suhteline kontsentratsioon:  
3.2.12.2.1.6.  Substraat (struktuur ja materjal):  
3.2.12.2.1.7.  Elemendi tihedus:  
3.2.12.2.1.8.  Katalüüsmuunduri(te) korpuse tüüp:  
3.2.12.2.1.9.  Katalüüsmuunduri(te) paigutus (asukoht ja suhteline kaugus 
väljalasketorustikus):  
3.2.12.2.1.10.  Kuumakaitsekilp: jah/ei (  1 ) ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 58  
3.2.12.2.1.11.  Normaalne töötemperatuurivahemik:  °C  
3.2.12.2.1.12.  Katalüüsmuunduri mark:  
3.2.12.2.1.13.  Identifitseerimiseks vajalik osanumber:  
3.2.12.2.2.  Andurid  
3.2.12.2.2.1.  Hapnikuandur: jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1.  Mark:  
3.2.12.2.2.1.2.  Asukoht:  
3.2.12.2.2.1.3.  Mõõtepiirkond:  
3.2.12.2.2.1.4.  Tüüp ja tööpõhimõte:  
3.2.12.2.2.1.5.  Identifitseerimiseks vajalik osanumber:  
3.2.12.2.2.2.  NO  x andur: jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.2.2.1.  Mark:  
3.2.12.2.2.2.2.  Tüüp:  
3.2.12.2.2.2.3.  Asukoht  
3.2.12.2.2.3.  Tahkete osakeste andur: jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.2.3.1.  Mark:  
3.2.12.2.2.3.2.  Tüüp:  
3.2.12.2.2.3.3.  Asukoht:  
3.2.12.2.3.  Õhu sissepuhe: jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.3.1.  Tüüp (muutuv õhuvool, õhupump jne):  
3.2.12.2.4.  Heitgaasitagastus (EGR): jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.4.1.  Tehnilised omadused (mark, tüüp, vooluhulk, kõrgsurve/ 
madalsurve/kombineeritud surve jne):  
3.2.12.2.4.2.  Vesijahutussüsteem (täpsustada iga heitgaasitagastussüsteemi 
puhul, näiteks madala/kõrge/kombineeritud rõhu all olevad 
süsteemid): jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.5.  Eralduvate kütuseaurude kontrollisüsteem (bensiini- ja 
etanoolimootoritel): jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.5.1.  Seadmete üksikasjalik kirjeldus:  
3.2.12.2.5.2.  Kütuseaurude kontrollisüsteemi joonis:  
3.2.12.2.5.3.  Aktiivsöefiltri joonis:  
3.2.12.2.5.4.  Aktiivsöe kuivmass:  g  
▼M3 
3.2.12.2.5.5.  Kütusepaagi skemaatiline joonis (vaid bensiini- ja etanooli ­
mootorid):  
3.2.12.2.5.5.1.  Kütusepaagi maht, materjalid ja ehitus:  
3.2.12.2.5.5.2.  Auruvooliku materjali, kütusetoru materjali ja kütusesüsteemi 
liitmike kirjeldus:  
3.2.12.2.5.5.3.  Kinnine mahutisüsteem: jah/ei  
3.2.12.2.5.5.4.  Kütusemahuti rõhualandusventiili seadistamise kirjeldus (õhu 
imamine ja rõhu alandamine):  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 59  
3.2.12.2.5.5.5.  Tühjendamise juhtimissüsteemi kirjeldus:  
3.2.12.2.5.6.  Kütusepaagi ja heitgaasisüsteemi vahelise kuumakaitsekilbi 
kirjeldus ja skeem:  
3.2.12.2.5.7.  Läbilaskvustegur:  
▼B 
3.2.12.2.6.  Kübemefilter: jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.6.1.  Kübemefiltri mõõtmed, kuju ja maht  
3.2.12.2.6.2.  Kübemefiltri konstruktsioon:  
3.2.12.2.6.3.  Asukoht (võrdluskaugus väljalasketorustikus):  
3.2.12.2.6.4.  Kübemefiltri mark:  
3.2.12.2.6.5.  Identifitseerimiseks vajalik osanumber:  
3.2.12.2.7  Pardadiagnostikaseade (OBD): jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.7.1.  Rikkeindikaatori kirjalik kirjeldus ja/või joonis:  
3.2.12.2.7.2.  Kõigi pardadiagnostikasüsteemi abil kontrollitavate osade 
loetelu ja eesmärk:  
3.2.12.2.7.3.  Järgmiste seadmete ja toimingute kirjalik kirjeldus (üldised 
tööpõhimõtted):  
3.2.12.2.7.3.1  Ottomootorid  
3.2.12.2.7.3.1.1.  Katalüsaatori seire:  
3.2.12.2.7.3.1.2.  Süüte vahelejättude tuvastamine:  
3.2.12.2.7.3.1.3.  Hapnikuanduri seire:  
3.2.12.2.7.3.1.4.  Muud pardadiagnostikasüsteemi abil kontrollitavad osad:  
3.2.12.2.7.3.2.  Diiselmootorid:  
3.2.12.2.7.3.2.1.  Katalüsaatori seire:  
3.2.12.2.7.3.2.2.  Kübemefiltri seire:  
3.2.12.2.7.3.2.3.  Elektroonilise toitesüsteemi seire:  
3.2.12.2.7.3.2.5.  Muud pardadiagnostikasüsteemi abil kontrollitavad osad:  
3.2.12.2.7.4.  Rikkeindikaatori aktiveerimise kriteeriumid (kindlaksmää ­
ratud sõidutsüklite arv või statistiline meetod):  
3.2.12.2.7.5.  Kõigi kasutatud pardadiagnostika väljundkoodide ja vormin ­
gute (koos selgitustega) loetelu:  
3.2.12.2.7.6.  Sõiduki tootja peab esitama pardadiagnostikasüsteemiga ühil ­
duvate varuosade või hooldusdetailide ning diagnostikatöö ­
riistade ja katseseadmete valmistamiseks vajaliku järgmise 
lisateabe.  
3.2.12.2.7.6.1.  Sõidukile algse tüübikinnituse andmisel kasutatud ettevalmis ­
tustsüklite liik ja arv.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 60  
3.2.12.2.7.6.2.  Sõiduki pardadiagnostikasüsteemi abil jälgitavale osale algse 
tüübikinnituse andmisel kasutatud pardadiagnostika näidist ­
süklite liigi kirjeldus.  
3.2.12.2.7.6.3.  Ammendav dokument, milles kirjeldatakse kõiki andurite 
abil jälgitavaid osi ning vigade avastamise strateegiat ja 
rikkeindikaatori aktiveerimist (kindlaksmääratud tsüklite arv 
või statistiline meetod) ning milles on iga pardadiagnostika ­
süsteemi abil kontrollitava osa puhul esitatud ka jälgitavate 
sekundaarparameetrite nimekiri. Kasutatavate pardadiagnos ­
tika väljundkoodide ja vormingute (koos selgitustega igaühe 
kohta) loend, mis on seotud üksikute heitgaasiga seotud 
jõuülekandeosadega ja üksikute heitgaasiga mitteseotud 
osadega, milles osa seiret kasutatakse rikkeindikaatori akti ­
veerituse määramiseks ja mis sisaldab eelkõige režiimil $05 
(katse ID $21 kuni FF) ja režiimil $06 esitatud andmete 
üksikasjalikke selgitusi. 
Kui teatava sõidukitüübi korral kasutatakse ISO 15765-4 
„Maanteesõidukid – Kontrolleri-ala võrgu (CAN) diagnos ­
tika – 4. osa: Nõuded väljalaskesüsteemiga seotud seadme ­
tele“ vastavat sidelüli, esitatakse iga ID-tugiteenusega parda ­
diagnostikamonitori korral ammendav selgitus režiimiga $06 
(katsed ID $00 kuni FF) seotud andmete kohta.  
3.2.12.2.7.6.4.  Eespool nõutud teabe esitamiseks võib täita allpool esitatud 
tabeli.  
3.2.12.2.7.6.4.1.  Kergsõidukid  
Osa Veakood  Seirestratee- 
gia Vea avastamise 
kriteeriumid  Rikkean­
duri 
aktiveeru­
miskritee­
riumid  Teisesed 
parameetrid  Ettevalmi ­
stamine  Näidisk- 
atse 
Katalüsa- 
ator P0420  Hapni ­
kuanduri 
1 ja 2 
signaalid  Anduri 1 ja 
2 signaalide 
erinevus  Kolmas 
tsükkel  Mootori 
pöörete arv, 
mootori 
koormus, A/ 
F-režiim, 
katalüsaatori 
temperatuur  Kaks 1. 
tüüpi 
tsüklit  1. tüüp  
3.2.12.2.8.  Muud süsteemid:  
3.2.12.2.8.2.  Juhi hoiatamise süsteem  
3.2.12.2.8.2.3.  Hoiatussüsteemi tüüp mootor ei käivitu pärast loenduse 
lõppu / ei käivitu pärast tankimist / kütuseblokaad / talitluse 
piiramine  
3.2.12.2.8.2.4.  Hoiatussüsteemi kirjeldus  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 61  
3.2.12.2.8.2.5.  Täis kütusepaagiga läbitava keskmise sõiduulatuse ekviva ­
lent: Km  
3.2.12.2.10.  Perioodiliselt regenereeruv süsteem: (esitada allpool nime ­
tatud teave iga seadme kohta eraldi)  
3.2.12.2.10.1.  Regenereerimisviis või -süsteem, kirjeldus ja/või joonis:  
3.2.12.2.10.2.  1. tüübi töötsüklite arv või samaväärsete mootori katsestendi 
tsüklite arv kahe sellise tsükli vahel, kus regenereerumine 
toimub 1. katsetüübi tingimustega samaväärsetes tingimustes 
(vahemik D määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 6. all-lisa 1. 
liite joonisel A6.App 1/1 või ÜRO Euroopa Majanduskomis ­
joni eeskirja nr 83 13. lisa joonisel A13/1 (vastavalt vajadu ­
sele)):  
3.2.12.2.10.2.1.  Märkida kohaldatav 1. tüüpi katsetsükli menetlus: XXI lisa 
4. all-lisa või ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri 
nr 83:  
3.2.12.2.10.3.  Kahe regeneratsioonifaasi esinemistsükli vahele jäävate 
tsüklite arvu määramiseks kasutatava meetodi kirjeldus:  
3.2.12.2.10.4.  Parameetrid, millega määratakse kindlaks laadimise tase enne 
regeneratsiooni toimumist (nt temperatuur, rõhk jne):  
3.2.12.2.10.5.  ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 13. lisa 
punktis 3.1 kirjeldatud katsemenetluses süsteemi koormami ­
seks kasutatud meetodi kirjeldus:  
3.2.12.2.11.  Tarbitavaid reaktiive kasutavad katalüüsmuundurisüsteemid 
(esitada allpool nimetatud teave kõigi eraldi seadmete 
kohta): jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.11.1.  Vajaliku reaktiivi tüüp ja kontsentratsioon:  
3.2.12.2.11.2.  Reaktiivi tavaline töötemperatuuride vahemik:  
3.2.12.2.11.3.  Rahvusvaheline standard:  
3.2.12.2.11.4.  Reaktiivi lisamise sagedus: pidev/hoolduse ajal (kui see on 
asjakohane):  
3.2.12.2.11.5.  Reaktiivi näidik: (kirjeldus ja asukoht)  
3.2.12.2.11.6.  Reaktiivipaak  
3.2.12.2.11.6.1.  Maht:  
3.2.12.2.11.6.2.  Soojendusega: jah/ei  
3.2.12.2.11.6.2.1.  Kirjeldus või joonis  
3.2.12.2.11.7.  Reaktiivi juhtseade: jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1.  Mark:  
3.2.12.2.11.7.2.  Tüüp:  
3.2.12.2.11.8.  Reaktiivi pihusti (mark, tüüp ja asukoht):  
▼M3 
3.2.12.2.12.  Vee sissepritse: jah/ei (  1 ) ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 62  
3.2.13.  Heitgaasi suitsusus  
3.2.13.1.  Neeldumisteguri tähistuse asukoht (ainult diiselmoo- 
toritel):  
3.2.14.  Andmed kütuse säästmiseks ettenähtud seadmete kohta (kui 
ei ole esitatud muude osade kirjeldustes):  
3.2.15.  Veeldatud naftagaasi toitesüsteem: jah/ei (  1 ) 
3.2.15.1.  Tüübikinnitusnumber vastavalt määrusele (EÜ) nr 661/2009 
(ELT L 200, 31.7.2009, lk 1):  
3.2.15.2.  Mootori elektrooniline juhtimisseade veeldatud naftagaasi 
kütusesüsteemi jaoks  
3.2.15.2.1.  Mark (margid):  
3.2.15.2.2.  Tüüp (tüübid):  
3.2.15.2.3.  Heitkogustega seotud reguleerimisvõimalused:  
3.2.15.3.  Lisadokumentatsioon  
3.2.15.3.1.  Katalüsaatori kaitse kirjeldus ümberlülitamisel bensiinilt 
vedelgaasile või vastupidi:  
3.2.15.3.2.  Seadme skeem (elektriühendused, vaakumühendused, 
kompensatsioonivoolikud jne):  
3.2.15.3.3.  Tähistuse joonis:  
3.2.16.  Maagaasi toitesüsteem: jah/ei (  1 ) 
3.2.16.1.  Tüübikinnitusnumber vastavalt määrusele (EÜ) nr 661/2009:  
3.2.16.2.  Mootori elektrooniline juhtseadis maagaasi kütusesüsteemis:  
3.2.16.2.1.  Mark (margid):  
3.2.16.2.2.  Tüüp (tüübid):  
3.2.16.2.3.  Heitkogustega seotud reguleerimisvõimalused:  
3.2.16.3.  Lisadokumentatsioon  
3.2.16.3.1.  Katalüsaatori kaitse kirjeldus ümberlülitamisel bensiinilt 
maagaasile või tagasi:  
3.2.16.3.2.  Seadme skeem (elektriühendused, vaakumühendused, 
kompensatsioonivoolikud jne):  
3.2.16.3.3.  Tähistuse joonis:  
3.2.18.  Vesinikkütuse toitesüsteem: jah/ei (  1 ) 
3.2.18.1.  Määruse (EÜ) nr 79/2009 kohane EÜ tüübikinnituse 
number:  
3.2.18.2.  Mootori elektrooniline juhtseadis vesinikkütusesüsteemi 
jaoks  
3.2.18.2.1.  Mark (margid):  
3.2.18.2.2.  Tüüp (tüübid):  
3.2.18.2.3.  Heitkogustega seotud reguleerimisvõimalused:  
3.2.18.3.  Lisadokumentatsioon  
3.2.18.3.1.  Katalüsaatori kaitse kirjeldus ümberlülitamisel bensiinilt 
vesinikule või tagasi:  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 63  
3.2.18.3.2.  Seadme skeem (elektriühendused, vaakumühendused, 
kompensatsioonivoolikud jne):  
3.2.18.3.3.  Tähistuse joonis:  
3.2.19.4.  Lisadokumentatsioon  
▼M3 
__________  
▼B 
3.2.19.4.2.  Seadme skeem (elektriühendused, vaakumühendused, 
kompensatsioonivoolikud jne):  
3.2.19.4.3.  Tähistuse joonis:  
▼M3 
3.2.20.  Soojussalvesti teave  
▼B 
3.2.20.1.  Aktiivne soojuse salvestamise seade: jah/ei (  1 ) 
3.2.20.1.1.  Entalpia:  (J)  
▼M3 
3.2.20.2.  Isolatsioonimaterjalid: jah/ei (  1 ) 
▼B 
3.2.20.2.1.  Isolatsioonimaterjal:  
3.2.20.2.2.  Isolatsiooni ruumala:  
3.2.20.2.3.  Isolatsiooni mass:  
3.2.20.2.4.  Isolatsiooni asukoht:  
▼M3 
3.2.20.2.5.  Halvim juht mootori jahutamisel: jah/ei (  1 ) 
3.2.20.2.5.1.  (mitte halvim juht) lühim stabiliseerumisaeg t  soak_ATCT  (h): 
3.2.20.2.5.2.  (mitte halvim juht) mootori temperatuuri mõõtmise 
koht:  
3.2.20.2.6.  Üks interpolatsioonitüüpkond ATCT tüüpkonna mudelis: 
jah/ei (  1 ) 
3.3. Elektrimasin  
3.3.1.  Tüüp (mähis, ergutusvool):  
3.3.1.1.  Suurim tunnivõimsus:  kW 
(tootja deklareeritud väärtus)  
3.3.1.1.1.  Suurim väljundvõimsus (a)  kW 
(tootja deklareeritud väärtus)  
3.3.1.1.2.  Suurim 30 minuti võimsus (a)  kW 
(tootja deklareeritud väärtus)  
3.3.1.2.  Tööpinge:  V  
3.3.2.  REESS  
3.3.2.1.  Elementide arv:  
3.3.2.2.  Mass:  kg  
3.3.2.3.  Maht:  Ah (ampertund)  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 64  
3.3.2.4.  Asend:  
▼B 
3.4. Veojõuallikate kombinatsioonid  
3.4.1.  Hübriidelektrisõiduk: jah/ei (  1 ) 
3.4.2.  Hübriidelektrisõiduki kategooria: välise laadimisega / välise 
laadimiseta: (  1 ) 
3.4.3.  Töörežiimi lüliti: olemas/puudub (  1 ) 
3.4.3.1.  Valitavad režiimid  
3.4.3.1.1.  Ainult elektriline: jah/ei (  1 ) 
3.4.3.1.2.  Ainult kütuserežiim: jah/ei (  1 ) 
3.4.3.1.3.  Hübriidrežiimid: jah/ei (  1 ) 
(kui jah, siis lühikirjeldus):  
3.4.4.  Energiasalvesti kirjeldus: (laetav energiasalvestussüsteem, 
kondensaator, hooratas/generaator)  
3.4.4.1.  Mark (margid):  
3.4.4.2.  Tüüp (tüübid):  
3.4.4.3.  Identifitseerimisnumber:  
3.4.4.4.  Elektrokeemilise paari tüüp:  
3.4.4.5.  Energia:  (laetava energiasalvestussüsteemi 
korral: kondensaatori pinge ja mahtuvus (Ah) kahe tunni 
jooksul: J,  )  
3.4.4.6.  Laadija: pardalaadur/väline/puudub (  1 ) 
3.4.5.  Elektrimasin (kirjeldada iga elektrimasinat eraldi)  
3.4.5.1.  Mark:  
3.4.5.2.  Tüüp:  
3.4.5.3.  Esmane kasutus: veomootor/generaator (  1 ) 
3.4.5.3.1.  Veomootorina kasutamise puhul: üks mootor / mitu mootorit 
(nende arv) (  1 ): 
3.4.5.4.  Suurim võimsus:  kW  
3.4.5.5.  Tööpõhimõte  
3.4.5.5.5.1  alalisvool / vahelduvvool / faaside arv:  
3.4.5.5.2.  Võõrergutus/jadaergutus/kompaundergutus (  1 ) 
3.4.5.5.3.  Sünkroonne/asünkroonne (  1 ) 
3.4.6.  Juhtimisseadis  
3.4.6.1.  Mark (margid):  
3.4.6.2.  Tüüp (tüübid):  
3.4.6.3.  Identifitseerimisnumber:  
3.4.7.  Võimsuse regulaator  
3.4.7.1.  Mark:  
3.4.7.2.  Tüüp:  
3.4.7.3.  Identifitseerimisnumber:  
3.4.9.  Tootja soovitus ettevalmistamiseks:  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 65  
3.5. Tootja deklareeritud väärtused CO  2 -heite/kütusekulu/elektrie ­
nergiakulu/elektrilise sõiduulatuse määramiseks ning ökoin ­
novatsioonilahenduste üksikasjad (kui see on asjakohane) (  o ) 
3.5.7.  Tootja deklareeritud väärtused  
▼M3 
3.5.7.1.  Katsesõiduki näitajad  
Sõiduk  L-sõiduk 
(VL), 
kui on 
olemas  Suurima 
heitega 
sõiduk 
(VH)  VM, 
kui on 
olemas  Esindav sõiduk 
(ainult sõiduta ­
kistuse tabeli 
tüüpkonna 
puhul (*))  Vaikevää ­
rtused  
Sõidukitüüp  —  
Sõidutakistuse mõõtmise meetod 
(mõõtmine või arvutamine sõidutakis ­
tuse tüüpkonna järgi)  — —  
Teave sõidutakistuse kohta  
Rehvide mark ja tüüp, kui mõõdetakse  —  
Rehvi mõõtmed (ees/taga), kui 
mõõdetakse  — 
Rehvide veeretakistus (ees/taga) (kg/t)  
Rehvirõhk (ees/taga) (kPa), kui 
mõõdetakse  
Delta C  D × A sõiduki L puhul 
võrreldes sõidukiga H (IP_H miinus 
IP_L)  — —  —  
Delta C  D × A võrreldes sõidutakistuse 
tüüpkonna sõidukiga L (IP_H/L miinus 
RL_L), kui arvutused tehakse sõiduta ­
kistuse tüüpkonna põhjal  — —  
Sõiduki katsemass (kg):  
Sõidutakistustegurid  
f 0 (N) 
f 1 (N/(km/h))  
f 2 (N/(km/h)  2 ) 
Lauppind (m  2 ) (0,000 m  2 ) —  —  —  
Tsükli energianõudlus (J)  
(*) Sõidutakistuse tabeli tüüpkonna osas katsetatakse esindavat sõidukit.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 66  
3.5.7.1.1.  Kütus, mida kasutatakse 1. tüüpi katses ja mis on valitud 
kasuliku võimsuse mõõtmiseks käesoleva määruse XX lisa 
kohaselt (üksnes veeldatud naftagaasi või maagaasi sõidukite 
puhul):  
__________  
▼B 
3.5.7.2.  Kombineeritud CO  2 -heite mass  
▼M3 
3.5.7.2.1.  CO  2 -heite mass üksnes sisepõlemismootoriga varustatud 
sõidukite ja välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite puhul  
3.5.7.2.1.0.  Minimaalsed ja maksimaalsed CO  2 -heited inter ­
polatsioonitüüpkonnas  
3.5.7.2.1.1.  Suurima heitega sõiduk (VH):  g/km  
3.5.7.2.1.1.0.  Suurima heitega sõiduk (NEDC):  g/km  
3.5.7.2.1.2.  Väikseima heitega sõiduk (VL) (kui see on asjakohane): g/ 
km 
3.5.7.2.1.2.0.  Väikseima heitega sõiduk (kui see on asjakohane) (NEDC): 
g/km  
3.5.7.2.1.3.  Keskmise heitega sõiduk (VM) (kui see on asjakohane): g/ 
km 
3.5.7.2.1.3.0.  Keskmise heitega sõiduk (VM) (kui see on asjakohane) 
(NEDC):  g/km  
3.5.7.2.2.  Laetust säilitavas režiimis tekkinud CO  2 -heite mass välise 
laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul  
3.5.7.2.2.1.  L-sõiduki CO  2 -heite mass laetust säilitavas režiimis: g/km  
3.5.7.2.2.1.0.  H-sõiduki summaarne CO  2 -heite mass (NEDC, tingimus B): 
g/km  
3.5.7.2.2.2.  L-sõiduki CO  2 -heite mass laetust säilitavas režiimis (kui see 
on asjakohane): g/km  
3.5.7.2.2.2.0.  L-sõiduki CO  2 -heite mass laetust säilitavas režiimis (kui see 
on asjakohane) (NEDC, tingimus B): g/km  
3.5.7.2.2.3.  M-sõiduki CO  2 -heite mass laetust säilitavas režiimis (kui see 
on asjakohane): g/km  
3.5.7.2.2.3.0.  L-sõiduki summaarne CO  2 -heite mass laetust säilitavas 
režiimis (kui see on asjakohane) (NEDC, tingimus B): g/km  
3.5.7.2.3.  Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite CO  2 -heite mass ja 
kaalutud CO  2 -heite mass akutoiterežiimis  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 67  
3.5.7.2.3.1.  H-sõiduki CO  2 -heite mass akutoiterežiimis:  g/km  
3.5.7.2.3.1.0.  H-sõiduki CO  2 -heite mass akutoiterežiimis (NEDC, tingimus 
A): g/km  
3.5.7.2.3.2.  L-sõiduki CO  2 -heite mass akutoiterežiimis (kui see on asja ­
kohane):  g/km  
3.5.7.2.3.2.0.  L-sõiduki CO  2 -heite mass akutoiterežiimis (kui see on asja ­
kohane) (NEDC, tingimus A):  g/km  
3.5.7.2.3.3.  M-sõiduki CO  2 -heite mass akutoiterežiimis (kui see on asja ­
kohane):  g/km  
3.5.7.2.3.3.0.  M-sõiduki CO  2 -heite mass akutoiterežiimis (kui see on asja ­
kohane) (NEDC, tingimus A):  g/km  
3.5.7.2.3.4.  Minimaalsed ja maksimaalsed kaalutud CO  2 -heited välise 
laadimisega sõidukite interpolatsioonitüüpkonnas  
▼B 
3.5.7.3.  Elektrisõidukite elektriline sõiduulatus  
3.5.7.3.1.  Täiselektrisõidukite sõiduulatus (PER)  
3.5.7.3.1.1.  Suurima näitajaga sõiduk (VH):  km  
3.5.7.3.1.2.  Väikseima näitajaga sõiduk (VL) (kui see on 
asjakohane):  km  
3.5.7.3.2.  Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite sõiduulatus üksnes 
elektrirežiimis (AER)  
3.5.7.3.2.1.  Suurima näitajaga sõiduk (VH):  km  
3.5.7.3.2.2.  Väikseima näitajaga sõiduk (VL) (kui see on 
asjakohane):  km  
3.5.7.3.2.3.  Keskmise näitajaga sõiduk (VM) (kui see on 
asjakohane):  km  
3.5.7.4.  Aku laetust säilitavast režiimist tulenev kütusekulu (FC  CS ) 
kütuseelemendiga hübriidsõidukite puhul  
3.5.7.4.1.  Suurima näitajaga sõiduk (VH):  kg/100 km  
3.5.7.4.2.  Väikseima näitajaga sõiduk (VL) (kui see on 
asjakohane):  kg/100 km  
▼M3 __________  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 68  
3.5.7.5.  Elektrienergiakulu elektrisõidukite puhul  
3.5.7.5.1.  Kombineeritud elektrienergiakulu (EC  WLTC  ) täiselektrisõidu ­
kite puhul  
3.5.7.5.1.1.  Suurima näitajaga sõiduk (VH):  Wh/km  
3.5.7.5.1.2.  Väikseima näitajaga sõiduk (VL) (kui see on 
asjakohane):  Wh/km  
3.5.7.5.2.  Üksnes akutoitest tulenev kasutusteguriga kaalutud elektrie ­
nergiakulu EC  AC,CD  (kombineeritud)  
3.5.7.5.2.1.  Suurima näitajaga sõiduk (VH):  Wh/km  
3.5.7.5.2.2.  Väikseima näitajaga sõiduk (VL) (kui see on 
asjakohane):  Wh/km  
3.5.7.5.2.3.  Keskmise näitajaga sõiduk (VM) (kui see on 
asjakohane):  Wh/km  
3.5.8.  Sõiduk, milles on kasutatud ökoinnovatsioonilahendusi 
määruse (EÜ) nr 443/2009 artiklis 12 määratletud tähenduses 
M1-kategooria sõidukite puhul ja määruse (EL) nr 510/2011 
artiklis 12 määratletud tähenduses N1-kategooria sõidukite 
puhul: jah/ei (  1 ) 
3.5.8.1.  Kontrollsõiduki tüüp/variant/versioon rakendusmääruse (EL) 
nr 725/2011 artiklis 5 osutatud M1-kategooria sõidukite 
puhul ja määruse (EL) nr 427/2014 artiklis 5 osutatud N1- 
kategooria sõidukite puhul (kui see on asjakohane):  
3.5.8.2.  Koostoime erinevate ökoinnovatsioonilahenduste vahel: jah/ 
ei (  1 ) 
▼M3 
3.5.8.3.  Ökoinnovatsioonilahenduste kasutamisega seotud heite 
andmed (tabelit korratakse iga katsetatud etalonkütuse 
puhul)(w  1 ) 
Ökoinnovat ­
sioonilahen ­
dusele tüübi ­
kinnituse 
andmise 
otsus (  w2 ) Ökoinno­
vatsiooni­
lahenduse 
kood (  w3 ) 1. Kontroll­
sõiduki CO  2 - 
heide (g/km)  2. Ökoinno­
vatiivse 
sõiduki CO  2 - 
heide (g/km)  3. Kont­
rollsõiduki 
CO  2 -heide 
1. tüüpi 
katsetsü­
klis (  w4 ) 4. Ökoinnova ­
tiivse sõiduki 
CO  2 -heide 
1. tüüpi 
katsetsüklis  5. Kasutus­
tegur (UF), 
s.o tehno ­
loogia 
kasutamise 
ajaline osa 
tavapärastes 
töötingimu ­
stes CO  2 -heite 
vähene­
mine ((1 – 
2) – (3 – 
4))*5  
xxxx/201x  
CO  2 -heite (NEDC) vähenemine kokku (g/km) (  w5 ) 
CO  2 -heite (WLTP) vähenemine kokku (g/km) (  w5 ) 
▼B 
3.6. Tootja poolt lubatud temperatuurid  
3.6.1.  Jahutussüsteem  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 69  
3.6.1.1.  Vedelikjahutus 
Suurim väljundpunktis:  K  
3.6.1.2.  Õhkjahutus  
3.6.1.2.1.  Võrdluspunkt:  
3.6.1.2.2.  Suurim temperatuur võrdluspunktis:  K  
3.6.2.  Suurim temperatuur sisselaske vahejahuti väljundpunktis: K  
3.6.3.  Heitgaasi maksimumtemperatuur mõõdetuna väljalasketo ­
ru(de) punktis, mis asub/asuvad väljalasketorustiku välisääri ­
ku(te) või turboülelaaduri juures:  K  
3.6.4.  Kütuse temperatuur 
Miinimum:  K – maksimum:  K 
diiselmootorite puhul pritsepumba sisselaskeava juures, 
gaasimootorite puhul rõhuregulaatori viimasel astmel  
3.6.5.  Määrdeõli temperatuur 
Miinimum:  K – maksimum:  K  
3.8. Määrimissüsteem  
3.8.1.  Süsteemi kirjeldus  
3.8.1.1.  Määrdemahuti asend:  
3.8.1.2.  Toitesüsteem (pump / sissepritse sissevõtukohas / kütusega 
segamine jne) (  1 ) 
3.8.2.  Määrdepump  
3.8.2.1.  Mark (margid):  
3.8.2.2.  Tüüp (tüübid):  
3.8.3.  Segamine kütusega  
3.8.3.1.  Seguvahekord:  
3.8.4.  Õlijahuti: jah/ei (  1 ) 
3.8.4.1.  Joonis(ed):  või  
3.8.4.1.1.  Mark (margid):  
3.8.4.1.2.  Tüüp (tüübid):  
▼M3 
3.8.5.  Määrdeõli spetsifikatsioon:  W  
▼B 
4. JÕUÜLEKANNE(  p ) 
4.3. Mootori hooratta inertsimoment:  
4.3.1.  Täiendav inertsimoment, kui käiku pole rakendatud:  
4.4. Sidur(id)  
4.4.1.  Tüüp:  
4.4.2.  Suurim pöördemomendi muutus:  
4.5. Käigukast  
4.5.1.  Tüüp (käsitsilülitusega / automaatne / variaatorkäigukast) (  1 ) 
▼M3 __________  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 70  
4.5.1.4.  Pöördemomendi nimiväärtus:  
4.5.1.5.  Sidurite arv:  
4.6. Jõuülekandearvud  
Käik  Käigukasti jõuülekan ­
dearvud (mootori ja käigu ­
kasti väljundvõlli pöörete 
arvu suhe)  Peaülekanne/-kanded 
(käigukasti väljundvõlli ja 
veetava ratta pöörete 
arvude suhe)  Summaarne ülekandearv  
Maksimum variaator ­
käigukasti puhul  
1 
2 
3 
… 
Miinimum variaatorkäi ­
gukasti puhul  
►M3 _______  ◄ 
▼M3 
4.6.1.  Käiguvahetus  
4.6.1.1.  Välja arvatud 1. käik: jah/ei (  1 ) 
4.6.1.2.  n  _95_high  iga käigu puhul:  min  –1 
4.6.1.3.  n  min_drive  
4.6.1.3.1.  1. käik:  min  –1 
4.6.1.3.2.  Käiguvahetus 1. käigult 2. käigule:  min  –1 
4.6.1.3.3.  2. käik peatumiseni:  min  –1 
4.6.1.3.4.  2. käik:  min  –1 
4.6.1.3.5.  3. käik ja järgmised käigud:  min  –1 
4.6.1.4.  n  _min_drive_set  kiirendusfaasides/püsikiiruse faasides 
(n _min_drive_up  ): min  –1 
4.6.1.5.  n  _min_drive_set  aeglustusfaasides (n  min_drive_down  ): 
4.6.1.6.  alustamisperiood  
4.6.1.6.1.  t  _start_phase  : s  
4.6.1.6.2.  n  _min_drive_start  : min  –1 
4.6.1.6.3.  n  _min_drive_up_start  : min  –1 
4.6.1.7.  ASM kasutamine: jah/ei (  1 ) 
4.6.1.7.1.  ASM väärtused:  
▼B 
4.7. Sõiduki suurim valmistajakiirus (km/h) (  q ): ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 71  
4.12.  Käigukasti määrdeaine:  W  
▼B 
6. VEDRUSTUS  
6.6. Rehvid ja veljed  
6.6.1.  Rehvi ja velje kombinatsioon(id)  
6.6.1.1.  Teljed  
6.6.1.1.1.  Telg 1:  
6.6.1.1.1.1.  Rehvimõõdu tähistus  
6.6.1.1.2.  Telg 2:  
6.6.1.1.2.1.  Rehvimõõdu tähistus  
jne 
6.6.2.  Veereraadiuste ülemine ja alumine piir  
6.6.2.1.  Telg 1:  
6.6.2.2.  Telg 2:  
6.6.3.  Sõiduki tootja soovitatav rehvirõhk (soovitatavad rehvi ­
rõhud):  KPa  
9. KERE  
9.1. Keretüüp vastavalt direktiivi 2007/46/EMÜ II lisa C osas 
määratletud koodidele:  
▼M3 _______  
12.8.  Seadmed või süsteemid juhi valitavate režiimidega, mis 
mõjutavad CO  2 -heidet ja/või kriitilisi heiteid ja millel 
puudub põhirežiim: jah/ei (  1 ) 
12.8.1.  Laetust säilitav katse (kui see on asjakohane) (märkida iga 
seadme või süsteemi seisund)  
12.8.1.1.  Parim seisund:  
12.8.1.2.  Halvim seisund:  
12.8.2.  Katse akutoiterežiimis (kui see on asjakohane) (märkida iga 
seadme või süsteemi seisund)  
12.8.2.1.  Parim seisund:  
12.8.2.2.  Halvim seisund:  
12.8.3.  1. tüüpi katse (kui see on asjakohane) (märkida iga seadme 
või süsteemi seisund)  
12.8.3.1.  Parim seisund:  
12.8.3.2.  Halvim seisund:  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 72  
16. SÕIDUKITE REMONDI- JA HOOLDUSTEABE 
KÄTTESAADAVUS  
16.1.  Peamise veebisaidi aadress, kus on esitatud sõidukite 
remondi- ja hooldusteave:  
16.1.1.  Kuupäev, millest alates see on kättesaadav (mitte hiljem kui 
6 kuud pärast tüübikinnitust):  
16.2.  Veebilehe kasutamise tingimused:  
16.3.  Veebilehelt kättesaadava sõidukite remondi- ja hooldusteabe 
vorming:  
▼M2 
Selgitavad märkused  
( 1 ) Mittevajalik maha tõmmata (kui rohkem kui üks valik on asjakohane, ei ole vaja 
midagi maha tõmmata).  
( 2 ) Märkida lubatud hälve.  
( 3 ) Märkida iga variandi jaoks suurimad ja vähimad väärtused.  
( 6 ) Sõidukeid, mis võivad kütusena kasutada nii bensiini kui ka gaaskütust, kuid mille 
bensiinkütusesüsteem on paigaldatud ainult avariikäituseks või käivitamiseks ning 
mille bensiinipaak ei mahuta rohkem kui 15 liitrit bensiini, loetakse katsetamisel ainult 
gaaskütusel töötavateks sõidukiteks.  
( 7 ) Lisavarustust, mis mõjutab sõiduki mõõtmeid, tuleb kirjeldada.  
( c ) Kategooriad vastavalt II lisa A osas esitatud määratlustele.  
( f ) Kui sõiduki üks variant on tavalise juhikabiiniga ja teine magamiskohaga kabiiniga, 
esitatakse mass ja mõõtmed mõlema variandi kohta.  
( g ) Standard ISO 612: 1978 – Maanteesõidukid – Mootorsõidukid ja pukseeritavad 
sõidukid – Mõisted ja määratlused.  
( h ) Juhi massiks on tinglikult võetud 75 kg.  
Vedelikku sisaldavad süsteemid (välja arvatud vee jaoks kasutatavad süsteemid, mis 
peavad jääma tühjaks) peavad olema täidetud 100 %-ni tootja määratud mahutavusest.  
Punktide 2.6 alapunktis b ja 2.6.1 alapunktis b osutatud teavet ei ole vaja esitada N 2-, 
N 3-, M 2-, M 3-, O 3- ja O 4-kategooria sõidukite kohta.  
( i ) Haagiste või poolhaagiste ning haagise või poolhaagisega ühendatud sõidukite korral, 
mille haakeseadisele või sadulale mõjub oluline vertikaalne koormus, tuleb selle koor ­
muse ja raskuskiirenduse suhe lisada tehniliselt lubatud maksimaalsele koormusele.  
( k ) Sõiduki puhul, mida saab käitada bensiiniga, diislikütusega vms või ka kombineeritult 
muu kütusega, esitatakse andmed iga käitusviisi kohta eraldi.  
Tavapärastest erinevate mootorite ja süsteemide kohta esitab valmistaja siin osutatud 
andmetega samaväärsed andmed.  
( l ) Ümardatakse lähima kümnendikmillimeetrini.  
( m ) Väärtus tuleb välja arvutada ( π = 3,1416) ja ümardada täisarvuni (cm3).  
( n ) Määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 715/2007 või määruse (EÜ) nr 595/2009 (vasta ­
valt vajadusele) nõuetele.  
( o ) Määratud vastavalt nõukogu direktiivi 80/1268/EMÜ (EÜT L 375, 31.12.1980, lk 36) 
nõuetele.  
( p ) Nimetatud andmed tuleb esitada kõigi kavandatud variantide kohta.  
( q ) Haagiste puhul suurim tootja lubatud kiirus.  
( w ) Ökoinnovatsioonilahendused.  
( w1 ) Vajaduse korral laiendatakse tabelit, kasutades iga ökoinnovatsioonilahenduse jaoks 
üht lisarida.  
( w2 ) Ökoinnovatsioonilahendust heaks kiitva komisjoni otsuse number.  
( w3 ) Määratud komisjoni otsuses, millega ökoinnovatsioonilahendus heaks kiidetakse.  
( w4 ) Kui kokkuleppel tüübikinnitusasutusega kasutatakse 1. tüüpi katsetsükli asemel model ­
leerimist, tuleb siia kanda modelleerimisel saadud väärtus.  
( w5 ) Kõigist ökoinnovatsioonilahendustest johtuv CO  2 -heite vähenemine kokku.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 73  
3a liide  
Laiendatud dokumentatsioon  
Laiendatud dokumentatsioon sisaldab järgmist teavet iga täiendava heitekontrol ­
listrateegia kohta:  
a) tootja deklaratsioon selle kohta, et sõidukis ei ole katkestusseadet, mille suhtes 
ei kohaldata määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 5 lõike 2 erandit;  
b) mootori ning kasutatavate heitekontrollistrateegiate ja -seadmete kirjeldus, sh 
tark- ja riistvara, ning kõik tingimused, mille puhul strateegiad ja seadmed ei 
tööta samamoodi kui tüübikinnituskatsete käigus;  
c) deklaratsioon asjaomase AESi/BESi juhtimiseks kasutatava tarkvara versiooni 
kohta, sh nimetatud tarkvaraversioonide asjakohased kontrollsummad ja 
juhendid tüübikinnitusasutusele kontrollsummade lugemiseks; deklaratsiooni 
tuleb ajakohastada ja saata see laiendatud dokumentatsiooni säilitavale tüübi ­
kinnitusasutusele iga kord, kui võetakse kasutusele AESi/BESi mõjutav uus 
tarkvaraversioon;  
▼M3 
d) iga AESi üksikasjalik tehniline põhjendus, sealhulgas riskihinnang, milles 
hinnatakse riski AESi kasutamise korral ja ilma selleta, ning alljärgnev teave:  
i) miks kohaldatakse katkestusseadme kasutamise keelu suhtes määruse 
(EÜ) nr 715/2007 artikli 5 lõikes 2 sätestatud erandit;  
ii) vajaduse korral riistvaraelemendid, mida tuleb AESi abil kaitsta;  
iii) vajaduse korral tõendid äkilise ja pöördumatu kahju kohta mootorile, mida 
ei saa korrapärase hooldusega ära hoida ja mis AESi puudumise korral 
esineks;  
iv) vajaduse korral põhjendatud selgitus selle kohta, miks AESi kasutamine 
on mootori käivitamisel vajalik;  
▼M1 
e) toitesüsteemi kontrolli põhimõtte, jaotusfaaside strateegiate ja lülituspunktide 
kirjeldus kõikide töörežiimide korral;  
f) kirjeldus AESide hierarhiliste seoste kohta (nt juhul, kui samal ajal võivad 
aktiivsed olla mitu AESi, siis milline AES reageerib esimesena, strateegiate 
omavahelise koostoime meetod, sh andmevoogude diagrammid ja otsustusloo ­
gika ning selgitus selle kohta, kuidas hierarhia abil tagatakse, et heide on 
kõikide AESide puhul madalaimal praktilisel tasemel);  
g) loetelu parameetritest, mida AESi abil mõõdetakse ja/või arvutatakse, iga 
mõõdetud ja/või arvutatud parameetri eesmärk ning iga parameetri seos 
mootori kahjuga; sh arvutusmeetod ja selgitus, kuidas need arvutatud para ­
meetrid vastavad tegelikele kontrollitavatele parameetritele, samuti selle tule ­
musena saadud hälve või ohutustegur, mida analüüsis kasutatakse;  
h) loetelu mootori/heitekontrolli parameetritest, mida kohandatakse mõõdetud või 
arvutatud parameetri(te) alusel ning iga mootori/heitekontrolli parameetri 
kohandamise ulatus; mootori/heitekontrolli parameetrite ning mõõdetud või 
arvutatud parameetrite suhe;  
i) hinnang selle kohta, kuidas AES hoiab tegelikus liikluses tekkiva heite mada ­
laimal praktikas saavutataval tasemel, sh üksikasjalik analüüs reguleeritud 
saasteainete ja CO  2 koguheite eeldatava suurenemise kohta AESi kasutamise 
korral võrreldes BESiga.  ▼M1
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 74  
Täiendatud dokumendipakett ei tohi olla mahukam kui 100 lehekülge ja peab 
sisaldama kõiki põhielemente, et tüübikinnitusasutus saaks AESi hinnata. Paketti 
võib vajaduse korral täiendada lisade või dokumentidega, mis sisaldavad täien ­
davaid elemente. Tootja saadab täiendatud dokumendipaketi uue versiooni tüübi ­
kinnitusasutusele iga kord, kui AESis on tehtud muudatusi. Uus versioon piirdub 
muudatuste ja nende mõjuga. Tüübikinnitusasutus hindab AESi uut versiooni ja 
kinnitab selle.  
Täiendatud dokumendipakett on üles ehitatud järgmiselt:  
AESi rakenduse nr YYY/OEM täiendatud dokumendipakett vastavalt 
määrusele (EL) 2017/1151  
Osad  lõik  punkt  Selgitus
 Sissejuhatus dokumendid Kaaskiri 
tüübikinnitusasutusele  Viide versiooniga dokumen ­
dile, dokumendi väljaand ­
mise kuupäev ja tootja orga ­
nisatsiooni asjaomase isiku 
allkiri  
Versioonide tabel  Iga versiooni muudatuste 
sisu: ja millist osa on 
muudetud  
Asjaomaste (heite) tüüpide 
kirjeldus  
Lisatud dokumentide tabel  Kõigi lisatud dokumentide 
loetelu  
Ristviited  viide 3.a liite punktidele a–i 
(kust võib leida eeskirja iga 
nõude)  
Katkestusseadet käsitleva 
deklaratsiooni puudumine  + allkiri
 Põhidokument 0 Lühinimetused/lühendid  
1 ÜLDKIRJELDUS  
1.1 Mootori üldine tutvustus  Põhiomaduste kirjeldus: 
töömaht, järeltöötlus jne  
1.2 Süsteemi üldine ülesehitus  Süsteemi plokkskeem: andu ­
rite ja tööseadmete loetelu 
ning mootori põhifunktsioo ­
nide selgitus  
1.3 Tarkvara ja kalibreerimise 
versioon  Nt skanneri kirjeldus  
2 Heitekontrolli 
põhistrateegiad  
2.x BES x  Strateegia x kirjeldus  
2.y BES y  Strateegia y kirjeldus  
3 Heitekontrolli abistrateegiad  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 75  
Osad  lõik  punkt  Selgitus  
3.0 AESide esitamine  AESide hierarhiliste seosed: 
kirjeldus ja põhjendus (nt 
turvalisus, usaldusväärsus 
jne) 
3.x AES x  3.x.1 AESi põhjendus 
3.x.2 mõõdetud ja/või 
modelleeritud paramee ­
trid AESi iseloomusta ­
miseks 
3.x.3 AESi toimerežiim – 
kasutatud parameetrid 
3.x.4 AESi mõju saasteaine ­
tele ja CO  2 -le 
3.y AES y  3.y.1 
3.y.2 
jne 
100 lk piir lõpeb siin  
Lisa Loetelu asjaomase BESi/ 
AESi alla kuuluvatest tüüpi ­
dest: sealhulgas tehnilise abi 
viitenumber, tarkvara 
nimetus, kalibreerimise 
number, iga versiooni ja iga 
(mootori ja/või järeltöötlus ­
seadme) juhtploki kont ­
rollsummad
 Lisatud dokumendid Tehniline märkus AESi 
põhjendamiseks nr xxx  Katsetel põhinev riskihin ­
nang või põhjendus või 
näide äkilisest kahjust  
Tehniline märkus AESi 
põhjendamiseks nr yyy  
Konkreetse AESi mõju 
kvantifitseerimise 
katsearuanne  Kõigi spetsiaalsete AESi 
põhjendamiseks tehtud 
katsete katsearuanne, katse ­
tingimuste üksikasjad, 
sõiduki kirjeldus, katsete 
kuupäev. Heite/CO  2 mõju 
AESi rakendamisega ja ilma  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 76  
3b liide  
AESi hindamise metoodika  
AESi hindamine tüübikinnitusasutuse poolt hõlmab vähemalt järgmisi kontrolle.  
1) AESi põhjustatud heite suurenemine peab olema võimalikult väike.  
(a) Koguheite suurenemine AESi kasutamisel peab olema võimalikult väike 
kogu sõidukite tavakasutuse ja kasutusea kestel.  
(b) Kui AESi esmase hindamise ajal on turul kättesaadav tehnoloogia või 
disain, mis võimaldab paremat heitekontrolli, kasutatakse seda ilma 
põhjendamatute muudatusteta.  
2) AESi põhjendamise eesmärgil kasutamise puhul tuleb nõuetekohaselt tõen ­
dada ja dokumenteerida äkilise ja pöördumatu kahju riski „veojõuallikale ja 
jõuseadmele“, mis on määratletud sõidukite jõuseadmete definitsioone sisal ­
davas 1958. aasta ja 1998. aasta UNECE kokkulepete ühisresolutsioonis nr 2 
(M.R.2) (  1 ), koos järgmise teabega:  
(a) Tootja peab esitama tõendid katastroofilise (s.t äkilise ja pöördumatu) 
kahju kohta mootorile ning riskianalüüsi, mis sisaldab riski ja võimalike 
tagajärgede tõsiduse hindamist, k.a sel eesmärgil tehtud katsete tulemusi.  
(b) Kui AESi kasutuselevõtu ajal on turul kättesaadav tehnoloogia või kons ­
truktsioon, mis elimineerib või vähendab nimetatud riski, tuleb seda kasu ­
tada niipalju, kui see on tehniliselt võimalik (s.t ilma põhjendamatute 
muudatusteta).  
(c) Mootori või heitekontrollisüsteemi osade töökindlust ja pikaajalist kaitset 
kulumise ja tõrgete eest ei loeta piisavaks põhjenduseks erandi tegemiseks 
katkestusseadmete kasutamise keelu suhtes.  
3) Nõuetekohases tehnilises kirjelduses tuleb põhjendada, miks on vaja sõiduki 
turvaliseks käitamiseks kasutada AESi:  
(a) Tootja peab esitama tõendid sõiduki ohutu käitamisega seotud suurenenud 
riski kohta ning riskianalüüsi, mis sisaldab riski ja võimalike tagajärgede 
tõsiduse hindamist, k.a sel eesmärgil tehtud katsete tulemusi.  
(b) Kui AESi kasutuselevõtu ajal on turul kättesaadav teistsugune tehnoloogia 
või konstruktsioon, mis võimaldab turvariski vähendada, tuleb seda kasu ­
tada niipalju, kui see on tehniliselt võimalik (s.t ilma põhjendamatute 
muudatusteta).  
4) Nõuetekohases tehnilises kirjelduses tuleb põhjendada, miks on vaja mootori 
käivitamisel kasutada AESi:  
(a) Tootja peab esitama tõendid vajaduse kohta kasutada mootori käivitamisel 
AESi ning riskianalüüsi, mis sisaldab riski ja võimalike tagajärgede tõsi ­
duse hindamist, k.a sel eesmärgil tehtud katsete tulemusi.  ▼M3 
( 1 ) Dokument ECE/TRANS/WP.19/1121, mille võib leida järgmiselt veebilehelt: https://e ­
c.europa.eu/docsroom/documents/31821
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 77  
(b) Kui AESi kasutuselevõtu ajal on turul kättesaadav tehnoloogia võikons ­
truktsioon, mis võimaldab mootori käivitamisel paremat heitekontrolli, 
tuleb seda kasutada niipalju, kui see on tehniliselt võimalik.  
_______  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 78  
4. liide  
EÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUSE NÄIDIS  
(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))  
EÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS  
Ametiasutuse tempel  
Teatis, mis käsitleb süsteemi või sõiduki tüübi:  
— EÜ tüübikinnitust (  1 ), 
— EÜ tüübikinnituse laiendust (  1 ), 
— EÜ tüübikinnituse andmisest keeldumist (  1 ), 
— EÜ tüübikinnituse tühistamist (  1 ), 
— seoses süsteemiga (  1 ) vastavalt komisjoni määrustele (EÜ) nr 715/2007 (  2 ) ja 
(EL) 2017/1151 (  3 ) 
EÜ tüübikinnitusnumber: …  
Laiendamise põhjus: …  
I JAGU  
0.1. Mark (tootja ärinimi): …  
0.2. Tüüp: …  
0.2.1. Kaubanimi/kaubanimed (olemasolu korral): …  
0.3. Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile (  4 ) 
0.3.1. Märgistuse asukoht: …  
0.4. Sõiduki kategooria (  5 ) 
▼M3 
0.4.2. Baassõiduk (  5a ) ( 1 ): jah/ei (  1 ) 
▼B 
0.5. Tootja nimi ja aadress: …  
0.8. Koostetehaste nimi/nimed ja aadress/aadressid: …  
0.9. Tootja esindaja: ….  
II JAGU –  korratakse iga interpolatsioonitüüpkonna puhul, nagu on määratletud 
XXI lisa punktis 5.6  
0. Interpolatsioonitüüpkonna tunnus vastavalt XXI lisa punktile 5.0.  
1. Lisateave (kui see on asjakohane): (vt addendum)  
2. Katsete tegemise eest vastutav tehniline teenistus: …  
3. Aruande kuupäev 1. tüüpi katse puhul …  
4. 1. tüüpi katse katsearuande number: …  
5. Märkused (kui neid on): (vt  addendum ) ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 79  
6. Koht: …  
7. Kuupäev: …  
8. Allkiri: …  
Lisad:  Infopakett (  6 ). ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 80  
EÜ tüübikinnitustunnistuse nr … addendum,  
mis käsitleb sõiduki EÜ tüübikinnitust seoses heidete ning sõidukite 
remondi- ja hooldusteabe kättesaadavusega vastavalt määrusele (EÜ) nr 
715/2007  
Tüübikinnitustunnistuse koostamisel tuleks hoiduda viitamisest katsearuandes 
sisalduvale teabele või teabedokumendile.  
▼M3 
0. INTERPOLATSIOONITÜÜPKONNA TUNNUS VASTAVALT 
MÄÄRUSE (EL) 2017/1151 XXI LISA PUNKTILE 5.0.  
0.1. Tunnus: …  
0.2. Baassõiduki tunnus (  5a ) ( 1 ): … 
▼B 
1. LISATEAVE  
▼M3 
1.1. Sõidukorras sõiduki mass:  
VL (  1 ): …  
VH: …  
1.2. Täismass:  
VL (  1 ): …  
VH: …  
1.3. Tuletatud mass:  
VL (  1 ): …  
VH: …  
▼B 
1.4. Istmete arv: ...  
1.6. Kere tüüp:  
1.6.1. M  1 -, M  2 -kategooria: sedaan, luukpära, universaal, kupee, kabrio ­
lett, mitmeotstarbeline sõiduk (  1 ) 
1.6.2. N  1 -, N  2 -kategooria: veoauto, kaubik (  1 ) 
1.7. Veorattad: esirattad, tagarattad, 4 × 4 (  1 ) 
1.8. Täiselektrisõiduk: jah/ei (  1 ) 
1.9. Hübriidelektrisõiduk: jah/ei (  1 ) 
1.9.1. Hübriidelektrisõiduki kategooria: välise laadimisega / välise laadi ­
miseta / kütuseelemendiga (  1 ) 
1.9.2. Töörežiimi lüliti: olemas/puudub (  1 ) 
1.10. Mootori tehasetähis:  
1.10.1. Mootori töömaht:  
1.10.2. Mootori toitesüsteem: otsesissepritse/kaudsissepritse (  1 ) ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 81  
1.10.3. Tootja soovitatav kütus:  
1.10.4.1. Suurim võimsus: kW pöörlemissagedusel min  –1 
1.10.4.2. Maksimaalne pöördemoment: Nm pöörlemissagedusel min  –1 
1.10.5. Ülelaadur: jah/ei (  1 ) 
1.10.6. Süütesüsteem: survesüüde/sädesüüde (  1 ) 
1.11. Jõuseade (täiselektri- või hübriidelektrisõiduki puhul) (  1 ) 
1.11.1. Suurim kasulik võimsus: … kW pöörlemiskiirusel: … kuni … 
min  –1 
1.11.2. Suurim võimsus kolmekümne minuti jooksul: … kW  
1.11.3. Suurim kasulik pöördemoment: Nm pöörlemissagedusel min  –1 
1.12. Veoaku (täiselektri- või hübriidelektrisõiduki puhul)  
1.12.1. Nimipinge: V  
1.12.2. Mahtuvus (2 h jooksul): Ah  
1.13. Jõuülekanne: …, …  
1.13.1. Käigukasti liik: käsitsilülitusega/automaatne/variaatorkäigukast (  1 ) 
1.13.2. Ülekandearve kokku:  
1.13.3. Üldülekandearv (sh koormatud rehvide veereümbermõõt): (sõiduki 
kiirus (km/h)) / (mootori pöörlemissagedus (1 000 (min  –1 )) 
Esimene käik: ...  Kuues käik: ...  
Teine käik: ...  Seitsmes käik: ...  
Kolmas käik: ...  Kaheksas käik: ...  
Neljas käik: ...  Kiirkäik: ...  
Viies käik: ...  
1.13.4. Peaülekanne:  
1.14. Rehvid: …, …, …  
Tüüp: Radiaal/diagonaal/... (  7 ) 
mõõtmed: ...  
Koormatud rehvide veereümbermõõt:  
1. tüüpi katses kasutatud rehvide veeretee pikkus  
2. KATSETULEMUSED  
▼M3 
2.1. Summutitoru heitekatse tulemused  
Heite klassifikatsioon: …  
Võimaluse korral 1. tüüpi katse tulemused  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 82  
Sõidukiüksuse tüübikinnitusnumber, kui tegemist ei ole algsõidu ­
kiga (  1 ): …  
1. katse  
1. tüübi tulemus  CO 
(mg/km)  THC 
(mg/km)  NMHC 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC + 
NO  x 
(mg/km)  PM 
(mg/km)  PN 
(#.10  11 / 
km) 
Mõõdetud (  8 ) ( 9 ) 
Ki × (  8 ) ( 10 ) (  11 ) 
Ki + (  8 ) ( 10 ) (  11 ) 
Mõõdetud keskmine pärast 
K i arvutamist (M × K  i või 
M+K  i ) ( 9 ) ( 12 ) 
DF (+) (  8 ) ( 10 ) 
DF (×) (  8 ) ( 10 ) 
Lõplik keskmine pärast K  i 
ja DF arvutamist (  13 ) 
Piirnorm  
2. katse  (kui see on asjakohane)  
Korrata 1. katse tabelit teise katse tulemustega.  
3. katse  (kui see on asjakohane)  
Korrata 1. katse tabelit kolmanda katse tulemustega.  
Korrata 1. katset, 2. katset (kui see on asjakohane) ja 3. katset (kui 
see on asjakohane) väikseima heitega sõiduki (VL) puhul (kui see 
on asjakohane) ja keskmise heitega sõiduki puhul (VM) (kui see 
on asjakohane).  
ATCT katse  
CO  2 -heide (g/km)  Summaarne  
ATCT (14 °C) M  CO2,Treg  
1. tüüp (23 °C) M  CO2,23°  
Tüüpkonna parandustegur (FCF)  
ATC katse tulemus  CO 
(mg/km)  THC 
(mg/km)  NMHC 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC + NO  x 
(mg/km)  PM 
(mg/km)  PN 
(#.10  11 /km) 
Mõõdetud (  1 ) ( 2 ) 
Piirnormid  
( 1 ) Kui see on asjakohane. 
( 2 ) Ümardatud kahe komakohani.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 83  
Võrdlussõiduki mootori jahutusvedeliku temperatuuri ja seisuala 
keskmise temperatuuri vahe viimase 3 tunni jooksul Δ t_ATCT 
(°C): …  
Minimaalne seisuaeg t  soak _ATCT (s): …  
Temperatuurianduri asukoht: …  
ATCT tüüpkonna tunnus: …  
2. tüüp: (sh sõidukõlblikkuse katsetamiseks vajalikud andmed)  
Katse  CO sisaldus 
(% vol)  λ-väärtus (  1 ) Mootori pöörle ­
missagedus 
(min  –1 ) Mootoriõli temperatuur 
(°C) 
Tühikäigukatse väikesel 
pöörlemiskiirusel  Ei kohaldata  
Tühikäigukatse suurel 
pöörlemiskiirusel  
3. tüüp: …  
4. tüüp: … g/katse;  
katsemenetlus vastab järgmistele õigusaktidele: UNECE eeskirja nr 
83 6. lisa [1-päevane NEDC] / määruse (EÜ) 2017/1221 lisa [2- 
päevane NEDC] / määruse (EL) 2017/1151 VI lisa [2-päevane 
WLTP] (  1 ). 
5. tüüp:  
— Töökindluskatse: katse kogu sõidukiga / vanandamine katses ­
tendil / ei ole tehtud (  1 ) 
— Halvendustegur DF: arvutatud/määratud (  1 ) 
— Märkida väärtused: …  
— Kasutatav 1. tüüpi katsetsükkel (määruse (EL) 2017/1151 XXI 
lisa 4. all-lisa või UNECE eeskiri nr 83) (  14 ): …  
6. tüüp  CO (g/km)  THC (g/km)  
Mõõdetud väärtus  
Piirnorm  
▼B 
2.1.1. Kahekütuseliste sõidukite puhul korratakse 1. tüübi tabelit mõlema 
kütuse puhul. Segakütuseliste sõidukite puhul, kui I tüüpi katse 
tuleb teha mõlema kütusega vastavalt I lisa joonisele I.2.4, ning 
selliste sõidukite puhul, mis töötavad vedelgaasiga või maagaasiga/ ­
biometaaniga, kasutades kas üht või kaht kütust, korratakse tabelit  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 84  
katses kasutatud eri etalongaaside puhul ning lisatabelis esitatakse 
ebasoodsaimad saadud tulemused. Vajaduse korral näidatakse vasta ­
valt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 12. lisa punk ­
tile 3.1.4, kas tulemused on saadud mõõtmise või arvutamise teel.  
2.1.2. Rikkeindikaatori kirjalik kirjeldus ja/või joonis: ...  
2.1.3. Kõigi pardadiagnostikasüsteemi abil kontrollitavate osade loetelu ja 
funktsioon: ...  
2.1.4. Järgmiste seadmete ja toimingute kirjalik kirjeldus (üldised tööpõ ­
himõtted): ...  
2.1.4.1. Töötakti vahelejättude tuvastamine (  15 ): …  
2.1.4.2. Katalüsaatori seire (  15 ): …  
2.1.4.3. Hapnikuanduri seire (  15 ): …  
2.1.4.4. Muud pardadiagnostikasüsteemi abil kontrollitavad osad (  15 ): …  
2.1.4.5. Katalüsaatori seire (  16 ): …  
2.1.4.6. Kübemefiltri seire (  16 ): …  
2.1.4.7. Elektroonilise toitesüsteemi täituri seire (  16 ): …  
2.1.4.8. Muud pardadiagnostikasüsteemi abil kontrollitavad osad: ...  
2.1.5. Rikkeindikaatori aktiveerimise kriteeriumid (kindlaksmääratud 
sõidutsüklite arv või statistiline meetod): ...  
2.1.6. Kõigi kasutatud pardadiagnostika väljundkoodide ja vormingute 
(koos selgitustega) loetelu: ...  
2.2. Reserveeritud  
2.3. Katalüüsmuundurid jah/ei (  1 ) 
2.3.1. Kõigi käesoleva määruse asjakohaste nõuete kohaselt katsetatud 
originaalkatalüüsmuundurid jah/ei (  1 ) 
2.4. Heitgaasi suitsususe katsetulemused (  1 ) 
2.4.1. Püsikiirusel: Vt tehnilise teenistuse katseprotokoll nr: ...  
2.4.2. Vaba kiirenduse katsed  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 85  
2.4.2.1. Neeldumisteguri mõõdetud väärtus: … m  –1 
2.4.2.2. Neeldumisteguri korrigeeritud väärtus: … m  –1 
2.4.2.3. Neeldumisteguri tähistuse asukoht sõidukil: ...  
2.5. CO  2 -heite ja kütusekulu katsete tulemused  
▼M3 
2.5.1. Ainult sisepõlemismootoriga sõiduk ja välise laadimiseta hübriide ­
lektrisõiduk  
2.5.1.0. CO  2 miinimum- ja maksimumväärtused interpolatsioonitüüpkonnas  
▼B 
2.5.1.1 Suurima heitega sõiduk (VH)  
2.5.1.1.1. Tsükli energianõudlus: … J  
2.5.1.1.2. Sõidutakistuse koefitsiendid  
2.5.1.1.2.1. f  0, N: …  
2.5.1.1.2.2. f  1, N/(km/h): …  
2.5.1.1.2.3. f  2 , N/(km/h)  2 : … 
▼M3 
2.5.1.1.3. CO  2 -heite mass (märkida iga katsetatud etalonkütusega eri faasides 
mõõdetud väärtused, summaarsete näitajate kohta vt määruse (EL) 
2017/1151 XXI lisa 6. all-lisa punktid 1.2.3.8 ja 1.2.3.9)  
CO  2 -heide (g/km)  Katse  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Summaarne  
M CO2,p,5  / M  CO2,c,5  1 
2 
3 
kesk- 
mine  
Lõplik M  CO2,p,H  / M  CO2,c,H  
2.5.1.1.4. Kütusekulu (märkida niga katsetatud etalonkütusega eri faasides 
mõõdetud väärtused, summaarsete näitajate kohta vt XXI lisa 6. 
all-lisa punktid 1.2.3.8 ja 1.2.3.9)  
Kütusekulu (l/100 km) või m  3 / 
100 km või kg/100 km (  1 ) Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Summaarne  
Lõppväärtused FC  p,H / FC  c,H 
2.5.1.2. Väikseima heitega sõiduk (VL) (kui see on asjakohane)  
2.5.1.2.1. Tsükli energianõudlus: … J  
2.5.1.2.2. Sõidutakistustegurid  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 86  
2.5.1.2.2.1. f  0 , N: …  
2.5.1.2.2.2. f  1 , N/(km/h): …  
2.5.1.2.2.3. f  2 , N/(km/h) (  2 ): …  
2.5.1.2.3. CO  2 -heite mass (märkida iga katsetatud etalonkütusega eri faasides 
mõõdetud väärtused, summaarsete näitajate kohta vt XXI lisa 6. 
all-lisa punktid 1.2.3.8 ja 1.2.3.9)  
CO  2 -heide (g/km)  Katse  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Summaarne  
M CO2,p,5  / M  CO2,c,5  1 
2 
3 
kesk- 
mine  
Lõplik M  CO2,p,L  / M  CO2,c,L  
2.5.1.2.4. Kütusekulu (märkida iga katsetatud etalonkütusega eri faasides 
mõõdetud väärtused, summaarsete näitajate kohta vt XXI lisa 6. 
all-lisa punktid 1.2.3.8 ja 1.2.3.9)  
Kütusekulu (l/100 km) või m  3 / 
100 km või kg/100 km (  1 ) Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Summaarne  
Lõppväärtused FC  p,L / FC  c,L 
2.5.1.3. Sõiduk M välise laadimiseta hübriidelektrisõiduki puhul (kui on 
asjakohane)  
_______  
2.5.1.3.1. Tsükli energianõudlus: … J  
2.5.1.3.2. Sõidutakistustegurid  
2.5.1.3.2.1. f  0 , N: …  
2.5.1.3.2.2. f  1 , N/(km/h): …  
2.5.1.3.2.3. f  2 , N/(km/h) (  2 ): …  
2.5.1.3.3. CO  2 -heite mass (märkida iga katsetatud etalonkütusega eri faasides 
mõõdetud väärtused, summaarsete näitajate kohta vt XXI lisa 6. 
all-lisa punktid 1.2.3.8 ja 1.2.3.9)  
CO  2 -heide (g/km)  Katse  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Summaarne  
M CO2,p,5  / M  CO2,c,5  1 
2 
3 
kesk- 
mine  
Lõplik M  CO2,p,L  / M  CO2,c,L  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 87  
2.5.1.3.4. Kütusekulu (märkida iga katsetatud etalonkütusega eri faasides 
mõõdetud väärtused, summaarsete näitajate kohta vt XXI lisa 6. 
all-lisa punktid 1.2.3.8 ja 1.2.3.9)  
Kütusekulu (l/100 km) või m  3 / 
100 km või kg/100 km (  1 ) Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Summaarne  
Lõppväärtused FC  p,L / FC  c,L 
2.5.1.4. Selliste sisepõlemismootoriga käitatavate sõidukite puhul, mis on 
varustatud käesoleva määruse artikli 2 lõikes 6 sätestatud perioo ­
diliselt regenereeruvate süsteemidega, kohandatakse katsetule ­
mused XXI lisa 6. all-lisa 1. liites nimetatud teguriga K  i . 
2.5.1.4.1. Regenereerimissüsteemi andmed seoses CO  2 -heite ja kütusekuluga  
D – kahe regeneratiivse faasiga tsüklite vaheliste töötsüklite arv: …  
d – regenereerimiseks vajalik töötsüklite arv: …  
Kohaldatav 1. tüüpi katsetsükkel (määruse (EL) 2017/1151 XXI 
lisa 4. all-lisa või UNECE eeskiri nr 83) (  14 ): …  
Summaarne  
Ki (liidetavad / korrutatavad) (  1 ) 
CO  2 näitajad ja kütusekulu (  10 ) 
Baassõiduki puhul korratakse punkti 2.5.1.  
▼B 
2.5.2. Täiselektrisõidukid (  1 ) 
▼M3 
2.5.2.1. Elektrienergiakulu  
2.5.2.1.1. Suurima heitega sõiduk (VH)  
2.5.2.1.1.1. Tsükli energianõudlus: … J  
2.5.2.1.1.2. Sõidutakistustegurid  
2.5.2.1.1.2.1. f  0 , N: …  
2.5.2.1.1.2.2. f  1 , N/(km/h): …  
2.5.2.1.1.2.3. f  2 , N/(km/h) (  2 ): …  
Elektrienergiakulu EC (Wh/km)  Katse  Linnasõit  Kokku  
Arvutatud elektrienergiakulu  1 
2 
3 
keskmine  
Deklareeritud väärtus  —  
2.5.2.1.1.3. Lubatud hälbe piire ületav summaarne aeg tsükli toimumise puhul: 
… sek  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 88  
2.5.2.1.2. Väikseima heitega sõiduk (VL) (kui see on asjakohane)  
2.5.2.1.2.1. Tsükli energianõudlus: … J  
2.5.2.1.2.2. Sõidutakistustegurid  
2.5.2.1.2.2.1. f  0 , N: …  
2.5.2.1.2.2.2. f  1 , N/(km/h): …  
2.5.2.1.2.2.3. f  2 , N/(km/h) (  2 ): …  
Elektrienergiakulu EC (Wh/km)  Katse  Linnasõit  Summaarne  
Arvutatud elektrienergiakulu  1 
2 
3 
keskmine  
Deklareeritud väärtus  —  
2.5.2.1.2.3. Lubatud hälbe piire ületav summaarne aeg tsükli toimumise puhul: 
… sek  
2.5.2.2. Täiselektrisõiduki sõiduulatus  
2.5.2.2.1. Suurima heitega sõiduk  
PER (km)  Katse  Linnasõit  Summaarne  
Täiselektrisõiduki mõõdetud 
sõiduulatus  1 
2 
3 
keskmine  
Deklareeritud väärtus  —  
2.5.2.2.2. Väikseima heitega sõiduk (VL) (kui see on asjakohane)  
PER (km)  Katse  Linnasõit  Summaarne  
Täiselektrisõiduki mõõdetud 
sõiduulatus  1 
2 
3 
keskmine  
Deklareeritud väärtus  —  
▼B 
2.5.3. Välise laadimisega hübriidelektrisõiduk (OVC):  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 89  
2.5.3.1. CO  2 -heite mass laetust säilitava režiimi puhul  
2.5.3.1.1. Suurima heitega sõiduk  
2.5.3.1.1.1. Tsükli energianõudlus: … J  
2.5.3.1.1.2. Sõidutakistustegurid  
2.5.3.1.1.2.1. f0, N: …  
2.5.3.1.1.2.2. f1, N/(km/h): …  
2.5.3.1.1.2.3. f2, N/(km/h) (  2 ): …  
CO  2 -heide (g/km)  Katse  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Summaarne  
M CO2,p,5  / M  CO2,c,5  1 
2 
3 
Keskm- 
ine 
Lõplik M  CO2,p,H  / M  CO2,c,H  
2.5.3.1.2. Väikseima heitega sõiduk (VL) (kui see on asjakohane)  
2.5.3.1.2.1. Tsükli energianõudlus: … J  
2.5.3.1.2.2. Sõidutakistustegurid  
2.5.3.1.2.2.1. f  0 , N: …  
2.5.3.1.2.2.2. f  1 , N/(km/h): …  
2.5.3.1.2.2.3. f  2 , N/(km/h) (  2 ): …  
CO  2 -heide (g/km)  Katse  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Summaarne  
M CO2,p,5  / M  CO2,c,5  1 
2 
3 
Keskm- 
ine 
Lõplik M  CO2,p,L  / M  CO2,c,L  
2.5.3.1.3. Sõiduk M (kui see on asjakohane)  
2.5.3.1.3.1. Tsükli energianõudlus: … J  
2.5.3.1.3.2. Sõidutakistustegurid  
2.5.3.1.3.2.1. f0, N: …  
2.5.3.1.3.2.2. f1, N/(km/h): …  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 90  
2.5.3.1.3.2.3. f2, N/(km/h) (  2 ): …  
CO  2 -heide (g/km)  Katse  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Summaarne  
M CO2,p,5  / M  CO2,c,5  1 
2 
3 
Keskm- 
ine 
M CO2,p,M  / M  CO2,c,M  
2.5.3.2. CO  2 -heite mass akutoiterežiimi puhul  
Suurima heitega sõiduk (VH)  
CO  2 -heide (g/km)  Katse  Summaarne  
M CO2,CD  1 
2 
3 
Keskmine  
Lõplik M  CO2,CD,H  
Väikseima heitega sõiduk (VL) (kui see on asjakohane)  
CO  2 -heide (g/km)  Katse  Summaarne  
M CO2,CD  1 
2 
3 
Keskmine  
Lõplik M  CO2,CD,L  
Sõiduk M (kui see on asjakohane)  
CO  2 -heide (g/km)  Katse  Summaarne  
M CO2,CD  1 
2 
3 
Keskmine  
Lõplik M  CO2,CD,M  
▼B 
2.5.3.3. CO  2 mass (kaalutud, kombineeritud) (  17 ): 
Suurima heitega sõiduk (VH): M  CO2,weighted  … g/km  
Väikseima heitega sõiduk (VL) (kui see on asjakohane): 
M CO2,weighted  … g/km  
Keskmise heitega sõiduk (VM) (kui see on asjakohane): 
M CO2,weighted  … g/km  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 91  
2.5.3.3.1. Minimaalsed ja maksimaalsed CO  2 -heited interpolatsioonitüüp ­
konnas  
▼B 
2.5.3.4. Kütusekulu aku laetust säilitava režiimi puhul  
Suurima näitajaga sõiduk (VH)  
Kütusekulu (l/100 km)  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Kombineeritud  
Kütusekulu lõppnäitajad FC  p,H / 
FC c,H 
Väikseima näitajaga sõiduk (VL) (kui see on asjakohane)  
Kütusekulu (l/100 km)  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Kombineeritud  
Kütusekulu lõppnäitajad FC  p,L / 
FC c,L 
Keskmise näitajaga sõiduk (VM) (kui see on asjakohane)  
Kütusekulu (l/100 km)  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Kombineeritud  
Kütusekulu lõppnäitajad FC  p,M 
/ FC c,M 
▼M3 
2.5.3.5. Kütusekulu akutoiterežiimi puhul  
Suurima heitega sõiduk  
Kütusekulu (l/100 km)  Summaarne  
Lõppväärtused FC  CD,H 
Väikseima heitega sõiduk (VL) (kui see on asjakohane)  
Kütusekulu (l/100 km)  Summaarne  
Lõppväärtused FC  CD,L 
Sõiduk M (kui see on asjakohane)  
Kütusekulu (l/100 km)  Summaarne  
Lõppväärtused FC  CD,M 
▼B 
2.5.3.6. Kütusekulu (kaalutud, kombineeritud) (  17 ): 
Suurima näitajaga sõiduk (VH): FC  weighted  … l/100 km  
Väikseima näitajaga sõiduk (VL) (kui see on asjakohane): 
FC weighted  … l/100 km  
Keskmise näitajaga sõiduk (VM) (kui see on asjakohane): 
FC weighted  … l/100 km  
2.5.3.7. Vahemikud:  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 92  
2.5.3.7.1. Sõiduulatus üksnes elektrirežiimis (AER)  
AER (km)  Katse  Linnasõit  Summaarne  
AER näitajad  1 
2 
3 
Keskmine  
Lõppväärtused AER  
▼B 
2.5.3.7.2. Üksnes elektrirežiimis sõiduulatuse ekvivalent (EAER)  
EAER (km)  Linnasõit  Kombineeritud  
EAER näitajad  
2.5.3.7.3. Tegelik sõiduulatus akutoiterežiimis R  CDA 
R CDA (km)  Kombineeritud  
R CDA näitajad  
▼M3 
2.5.3.7.4. Sõiduulatus akutoiterežiimil tsüklites R  CDC 
R CDC (km)  Katse  Summaarne  
R CDC väärtused  1 
2 
3 
Keskmine  
Lõppväärtused R  CDC 
▼B 
2.5.3.8. Elektrienergiakulu  
2.5.3.8.1. Elektrienergiakulu (EC)  
EC (Wh/km)  Väike  Keskmi­
ne Suur  Eriti suur  Linnasõit  Kombineeritud  
Elektrienergiakulu näitajad  
▼M3 
2.5.3.8.2. Akutoitest tulenev kasutusteguriga kaalutud elektrienergiakulu 
EC AC,CD  (summaarne)  
EC AC,CD  (Wh/km)  Katse  Summaarne  
EC AC,CD  väärtused  1 
2 
3 
Keskmine  
Lõppväärtused EC  AC,CD  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 93  
2.5.3.8.3. Kasutusteguriga kaalutud elektrienergiakulu EC  AC, weighted  
(summaarne)  
EC AC,weighted  (Wh/km)  Katse  Summaarne  
EC AC,weighted  väärtused  1 
2 
3 
Keskmine  
EC AC,weighted  lõppväärtused  
Baassõiduki puhul korratakse punkti 2.5.3.  
2.5.4. Kütuseelemendiga sõidukid (FCV)  
Kütusekulu (kg/100 km)  Summaarne  
FC c lõppväärtused  
Baassõiduki puhul korratakse punkti 2.5.4.  
2.5.5. Kütuse- ja/või elektrienergiakulu jälgimise seadis jah / ei 
kohaldata …  
▼B 
2.6. Ökoinnovatsioonilahenduste katsetulemused  ( 18 ) ( 19 ) 
Otsus, millega 
kiidetakse 
ökoinnovatsioo ­
nilahendus 
heaks (  20 ) Ökoin­
novat­
sioonila­
henduse 
kood (  21 ) 1. tüüp / I 
tsükkel (  22 ) 1. Kont­
rollsõi­
duki 
CO  2 - 
heide (g/ 
km) 2. Ökoin­
novatiivse 
sõiduki 
CO  2 -heide 
(g/km)  3. Kont­
rollsõiduki 
CO  2 -heide 
1. tüüpi 
katsetsü­
klis (  23 ) 4. Ökoin­
novatiivse 
sõiduki 1. 
tüüpi 
katsetsükli 
CO  2 -heide  5. Kasutustegur 
(UF), s.o 
tehnoloogia 
kasutamise 
ajaline osa 
tavapärastes 
töötingimustes  CO  2 -heite 
vähene­
mine 
((1–2) – 
(3–4)) * 5  
xxx/201x  
CO  2 -heite vähenemine NEDC-tsüklis(g/km) kokku (  24 ) 
CO  2 -heite vähenemine WLTP-tsüklis(g/km) kokku (  25 ) ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 94  
2.6.1.  Ökoinnovatsioonilahendus(t)e üldkood  ( 26 ): …  
3. SÕIDUKI REMONDITEAVE  
3.1. Peamise veebilehe aadress, kus sõidukite remondi- ja hooldusteave 
on kättesaadav: ...  
3.1.1. Kuupäev, millest alates see on kättesaadav (kuni 6 kuud pärast 
tüübikinnituse kuupäeva): ...  
3.2. Punktis 3.1 nimetatud veebilehele juurdepääsu tingimused (st juur ­
depääsu kestus, juurdepääsutasu tunni, päeva, kuu ja aasta arves ­
tuses ning tehingupõhiselt): ...  
3.3. Punktis 3.1 nimetatud veebilehelt kättesaadava remondi- ja hooldus ­
teabe vorming: ...  
3.4. Tootja on esitanud tõendi sõidukite remondi- ja hooldusteabe kätte ­
saadavuse kohta: ...  
4. VÕIMSUSE MÕÕTMINE  
Sisepõlemismootori suurim kasulik võimsus, elektriliste jõuülekan ­
deseadmete kasulik võimsus ja 30 minuti suurim võimsus  
4.1. Sisepõlemismootori kasulik võimsus  
4.1.1. Mootori pöörlemissagedus (min  –1 ) … 
4.1.2. Mõõdetud kütusevool (g/h) …  
4.1.3. Mõõdetud pöördemoment (Nm) …  
4.1.4. Mõõdetud võimsus (kW) …  
4.1.5. Õhurõhk (kPa) …  
4.1.6. Veeauru rõhk (kPa) …  
4.1.7. Mootorisse siseneva õhu temperatuur (K) …  
4.1.8. Võimsuse paranduskoefitsient, kui seda kohaldatakse …  
4.1.9. Korrigeeritud võimsus (kW) …  
4.1.10. Lisaseadmete omatarbevõimsus (kW) …  
4.1.11. Kasulik võimsus (kW) …  
4.1.12. Kasulik pöördemoment (Nm) …  
4.1.13. Kütuse korrigeeritud erikulu (g/kWh) …  
4.2. Elektriline jõuülekandeseade (elektrilised jõuülekandeseadmed):  
4.2.1. Tootja esitatud näitajad  
4.2.2. Suurim kasulik võimsus: ... kW pöörlemissagedusel min  –1 
4.2.3. Suurim kasulik pöördemoment: ... Nm pöörlemissagedusel min  –1 
4.2.4. Suurim kasulik pöördemoment mootori nullkiirusel: ... Nm  
4.2.5. Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 95  
4.2.6. Elektrilise jõuülekandeseadme põhiomadused  
4.2.7. Katse alalispinge: …… V  
4.2.8. Tööpõhimõte: ...  
4.2.9. Jahutussüsteem:  
4.2.10. Mootor: vedelik-/õhkjahutus (  1 ) 
4.2.11. Variaator: vedelik-/õhkjahutus (  1 ) 
5. MÄRKUSED: ...  
Selgitavad märkused  
( 1 ) Mittevajalik maha tõmmata (kui rohkem kui üks valik on asjakohane, ei ole vaja 
midagi maha tõmmata)  
( 2 ) ELT L 171, 29.6.2007, lk 1.  
( 3 ) ELT L 175, 7.7.2017, lk 1.  
( 4 ) Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teabega 
hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku tüübi kirjeldamisel asjakohased, asenda ­
takse dokumentides need märgid sümboliga „?“ (nt ABC??123??).  
( 5 ) Vastavalt II lisa A jao määratlusele  
▼M3 
( 5a ) Nagu on määratletud direktiivi 2007/46/EÜ artikli 3 punktis 18  
▼B 
( 6 ) Nagu on määratletud direktiivi 2007/46/EÜ artikli 3 punktis 39  
( 7 ) Rehvi tüüp vastavalt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjale nr 117  
( 8 ) Kui see on asjakohane.  
( 9 ) Ümardada teise kohani pärast koma  
( 10 ) Ümardada neljanda kohani pärast koma  
( 11 ) Ei kohaldata.  
( 12 ) Keskmise väärtuse arvutamiseks liidetakse THC ja NOx arvutatud keskmised väärtused 
(M.Ki).  
( 13 ) Ümardada ühe kohani pärast koma.  
( 14 ) Märkige rakendatav menetlus.  
( 15 ) Sädesüütemootoriga sõidukite puhul.  
( 16 ) Survesüütemootoriga sõidukite puhul  
( 17 ) Mõõdetuna kombineeritud tsükli puhul  
( 18 ) Tabelit korratakse iga katsetatud etalonkütuse kohta.  
( 19 ) Vajaduse korral laiendatakse tabelit, kasutades iga ökoinnovatsioonilahenduse jaoks üht 
lisarida.  
( 20 ) Ökoinnovatsioonilahendust heaks kiitva komisjoni otsuse number.  
( 21 ) Määratud komisjoni otsuses, millega ökoinnovatsioonilahendus heaks kiidetakse.  
( 22 ) Rakendatav 1. tüübi tsükkel: XXI lisa 4. all-lisa või ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni 
eeskiri nr 83:  
( 23 ) Kui 1. tüüpi katsetsükli asemel kasutatakse modelleerimist, tuleb siia kanda modellee ­
rimisel saadud väärtus.  
( 24 ) Heite vähenemine kõigi konkreetsete ökoinnovatsioonilahenduste peale kokku 1. tüüpi 
katse puhul vastavalt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjale nr 83.  
( 25 ) Heite vähenemine kõigi konkreetsete ökoinnovatsioonilahenduste peale kokku 1. tüüpi 
katse puhul vastavalt käesoleva määruse XXI lisa 4. all-lisale  
( 26 ) Ökoinnovatsioonilahendus(t)e üldkood koosneb järgmistest üksteisest tühikuga eral ­
datud elementidest: 
— tüübikinnitusasutuse kood vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ VII lisale; 
— iga sõiduki puhul kasutatud ökoinnovatsioonilahenduse individuaalne kood, mis on 
esitatud komisjoni heakskiitmisotsuste kronoloogilises järjekorras. 
(Näiteks kui Saksamaa tüübikinnitusasutuses kinnitatud sõidukile on paigaldatud kolm 
ökoinnovatsioonilahendust, mis on kronoloogiliselt kiidetud heaks kui 10, 15 ja 16, 
peaks üldkood olema: „e1 10 15 16“.)  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 96  
Tüübikinnitustunnistuse addendum'i liide  
Üleminekuperiood (korrelatsioon)  
(Üleminekusäte):  
▼M3 
1. CO  2 -heide, mis on kindlaks määratud vastavalt määruste (EL) 
2017/1152 ja (EL) 2017/1153 I lisa punktile 3.2  
▼B 
1.1 Co2mpas-simulaatori versioon  
1.2. Suurima heitega sõiduk (VH)  
1.2.1. CO  2 -heite mass (eraldi iga katsetatud etalonkütuse kohta)  
CO  2 -heide (g/km)  Linnasõit  Linnaväline sõit  Kombineeritud  
M CO2,NEDC_H,co2mpas  
1.3. Väikseima heitega sõiduk (VL) (kui see on asjakohane)  
1.3.1. CO  2 -heite mass (eraldi iga katsetatud etalonkütuse kohta)  
CO  2 -heide (g/km)  Linnasõit  Linnaväline sõit  Kombineeritud  
M CO2,NEDC_L,co2mpas  
2. CO  2 -heite katse tulemused (kui see on asjakohane)  
2.1. Suurima heitega sõiduk (VH)  
▼M3 
2.1.1. CO  2 -heite mass (iga katsetatud etalonkütuse kohta) ainult sisepõlemis ­
mootoriga sõidukite ja välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite puhul  
CO  2 -heide (g/km)  Linnasõit  Linnaväline sõit  Summaarne  
M CO2,NEDC_H,test  
2.1.2. OVC katse tulemused  
2.1.2.1. CO  2 -heite mass välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul  
CO  2 -heide (g/km)  Summaarne  
M CO2,NEDC_H,test,condition A  
M CO2,NEDC_H,test,condition B  
M CO2,NEDC_H,test,weighted  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 97  
2.2. Väikseima heitega sõiduk (VL) (kui see on asjakohane)  
▼M3 
2.2.1. CO  2 -heite mass (iga katsetatud etalonkütuse kohta) ainult sisepõlemis ­
mootoriga sõidukite ja välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite puhul  
CO  2 -heide (g/km)  Linnasõit  Linnaväline sõit  Summaarne  
M CO2,NEDC_L,test  
2.2.2. OVC katse tulemused  
2.2.2.1. CO  2 -heite mass välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul  
CO  2 -heide (g/km)  Summaarne  
M CO2,NEDC_L,test,condition A  
M CO2,NEDC_L,test,condition B  
M CO2,NEDC_L,test,weighted  
3. Hälbe- ja kontrollitegurid (kindlaks määratud vastavalt rakendusmääruste 
(EL) 2017/1152 ja (EL) 2017/1153 punktile 3.2.8) 
Hälbetegur (kui on kohaldatav)  
Kontrollitegur (kui see on asjakohane)  „1“ või „0“  
Täieliku vastavusfaili räsi (rakendusmääruste (EL) 
2017/1152 ja (EL) 2017/1153 I lisa punkt 3.1.1.2)  
4. NEDC CO  2 ja kütusekulu lõppväärtused  
4.1. NEDC lõppväärtused (iga katsetatud etalonkütuse kohta) ainult sisepõ ­
lemismootoriga sõidukite ja välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite 
puhul  
Linnasõit  Linnaväline sõit  Summaarne  
CO  2 -heide (g/km)  M  CO2,NEDC_L, final  
M CO2,NEDC_H, final  
Kütusekulu (l/100 km)  FC  NEDC_L, final  
FC NEDC_H, final  
4.2. NEDC lõppväärtused (iga katsetatud etalonkütuse kohta) välise laadimi ­
sega hübriidelektrisõidukite puhul  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 98  
4.2.1. CO  2 -heide (g/km): vt punktid 2.1.2.1 ja 2.2.2.1.  
4.2.2. Elektrienergiakulu (Wh/km): vt punktid 2.1.2.2 ja 2.2.2.2.  
4.2.3. Kütusekulu (l/100 km)  
Kütusekulu (l/100 km)  Summaarne  
FC NEDC_L,test,condition A  
FC NEDC_L,test,condition B  
FC NEDC_L,test,weighted  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 99  
5. liide  
Sõidukite pardadiagnostikaandmed  
1. Käesoleva liitega ette nähtud teabe esitab sõiduki tootja selleks, et oleks 
võimalik toota pardadiagnostikaseadmega ühildatavaid varu- ja talitlusosi, 
diagnostikavahendeid ning katseseadmeid.  
2. Taotluse korral tehakse kõikidele osade, diagnostikavahendite ja katsesead ­
mete tootjatele, kes on sellest huvitatud, võrdse kohtlemise põhimõtet 
järgides kättesaadavaks järgmised andmed:  
2.1. sõidukile algse tüübikinnituse andmisel kasutatud ettevalmistustsüklite liik 
ja arv;  
2.2. sõiduki pardadiagnostikasüsteemi abil jälgitavale osale algse tüübikinnituse 
andmisel kasutatud pardadiagnostika näidistsüklite liigi kirjeldus;  
2.3. ammendav dokument, milles kirjeldatakse kõiki andurite abil jälgitavaid osi 
ning vigade avastamise strateegiat ja rikkeindikaatori aktiveerimist (kind ­
laksmääratud sõidutsüklite arv või statistiline meetod) ning milles on iga 
pardadiagnostikaseadme abil kontrollitava osa puhul esitatud ka jälgitavate 
sekundaarparameetrite nimekiri ja kõigi kasutatud pardadiagnostika 
väljundkoodide ja -vormingute nimekiri (koos selgitustega) seoses heidet 
mõjutavate ja mittemõjutavate jõuülekande eraldi osadega, juhul kui nende 
osade seiret kasutatakse rikkeindikaatori aktiveerimise kindlaksmääramisel. 
Esitatakse ammendav selgitus eelkõige režiimidega $05 (katse ID $21 kuni 
FF) ja $06 seotud andmete kohta. Kui teatava sõidukitüübi puhul kasuta ­
takse ISO standardi 15765–4 „Maanteesõidukid — Kontrolleri-ala võrgu 
(CAN) diagnostika — 4. osa: Nõuded väljalaskesüsteemiga seotud seadme ­
tele“ vastavat sidelüli, esitatakse iga ID-tugiteenusega pardadiagnostikamo ­
nitori korral ammendav selgitus režiimiga $06 (katse ID $00 kuni FF) 
seotud andmete kohta.  
Nimetatud andmed võib esitada järgmise tabeli kujul:  
Osa Veakoo ­
d Seirestratee ­
gia Vea avasta ­
mise 
kriteeriumid  Rikkeanduri 
aktiveerumis ­
kriteeriumid  Teisesed 
parameetrid  Ettevalmistus  Näidiskatse  
Katalüsaat ­
or P0420  I ja II 
hapni­
kuanduri 
signaalid  I ja II 
anduri 
signaalide 
erinevus  Kolmas 
tsükkel  Mootori 
pöörlemis ­
sagedus, 
mootori 
koormus, 
A/F- 
režiim, 
katalüsaa­
tori 
temperatu ­
ur Näiteks kaks 1. 
tüübi tsüklit (nagu 
on kirjeldatud 
määruse (EÜ) 
nr 692/2008 III 
lisas või määruse 
(EL) 2017/1151 
XXI lisas)  Näiteks 1. tüüpi 
katse (nagu on 
kirjeldatud 
määruse (EÜ) 
nr 692/2008 III 
lisas või määruse 
(EL) 2017/1151 
XXI lisas)  
3. DIAGNOSTIKASEADMETE TOOTMISEKS VAJALIK TEAVE  
Et soodustada üldiste diagnostikavahendite pakkumist mitme automargi 
remontijatele, teevad sõidukitootjad remonditeabe veebilehtede kaudu kätte ­
saadavaks punktides 3.1–3.3 nimetatud andmed. Need andmed peavad  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 100  
sisaldama kõiki diagnostikavahendite funktsioone ning viiteid remonditea ­
bele ja rikete kõrvaldamise juhistele. Kõnealusele teabele juurdepääsu eest 
võib võtta mõistlikku tasu.  
3.1. Sideprotokollide andmed  
Esitada tuleb järgmised andmed, mida peab saama otsida sõidukimarkide, 
mudelite ja variantide järgi või muude asjakohaste tunnuste järgi, näiteks 
VIN-kood või sõiduki ja süsteemide identifitseerimistunnused:  
a) infosüsteemi lisaprotokollid, mida lisaks XI lisa punktis 4 sätestatud 
standarditele on vaja täielikuks diagnostikaks, sealhulgas teave tark- ja 
riistvaraliste lisaprotokollide, parameetrite identifitseerimise, ülekande ­
funktsioonide, funktsioonide säilimise nõuete ja veatingimuste kohta;  
b) üksikasjalikud andmed kõikide veakoodide saamiseks ja tõlgendamiseks 
vastavalt XI lisa punktis 4 sätestatud standarditele:  
c) kõikide kättesaadavate muutuvate andmeparameetrite loetelu, sealhulgas 
skaleerimis- ja juurdepääsuandmed;  
d) kõikide võimalike toimivuskatsete loetelu, sealhulgas seadme aktiveeri ­
mine ja juhtimine, ning katsete tegemise juhised;  
e) üksikasjalik teave selle kohta, kuidas leida kõik komponendi- ja seisun ­
diandmed, ajatemplid, korduvuse ootel veakoodid ja stoppkaadrid;  
f) adaptiivsete õppimisparameetrite, variandikoodide, varuosiste seadistuse 
ja kliendi sisestatud andmete lähtestamine;  
g) elektrooniliste juhtseadiste identifitseerimis- ja variandikoodid;  
h) hoolduse märguannete lähtestamise juhised;  
i) diagnostikaliidese ja selle osade asukoht;  
j) mootori identifitseerimiskood.  
3.2. Pardadiagnostikaseirega osade kontroll ja diagnostika  
Tuleb esitada järgmine teave:  
a) pardadiagnostikaseadme toimivuse kontrollkatsete kirjeldus komponendi 
või andurite tasandil;  
b) katse käik, sealhulgas katseparameetrid ja andmed osiste kohta;  
c) ühenduse täpsed andmed, sealhulgas minimaalse ja maksimaalse sisend- 
ja väljundvõimsuse ning sõidu- ja koormusandmed;  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 101  
d) eeldatavad väärtused konkreetsetes sõiduoludes, sealhulgas tühikäigul;  
e) komponendi elektrilised näitajad staatilises ja dünaamilises olekus;  
f) kõikide eespool nimetatud stsenaariumide väärtused rikke korral;  
g) diagnostikatoimingute järjestus rikke korral, seahulgas veapuud ja 
suunav diagnoosi elimineerimine.  
3.3. Remonditööde teostamiseks vajalik teave  
Tuleb esitada järgmine teave:  
a) elektrooniliste juhtseadiste ja komponentide lähtestamine (varuosade 
paigaldamise korral);  
b) vajaduse korral uute elektrooniliste juhtplokkide või asendusseadiste 
lähtestamine (ümber)programmeerimise sammjuhendite abil.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 102  
6. liide  
EÜ tüübikinnitustunnistuste numeratsioonisüsteem  
1. Artikli 6 lõike 1 kohaselt antava EÜ tüübikinnitusnumbri 3. osa sisaldab EÜ 
tüübikinnituse suhtes kohaldatava rakendusakti või viimase muutmisakti 
numbrit. „Sellele numbrile järgneb üks või mitu tähte, mis tähistavad kate ­
gooriat vastavalt tabelile 1.“  
▼M2 
Tabel 1  
Tähe­
märk  Heitestan- 
dard Pardadiag ­
nostika­
seadme 
standard  Sõiduki kate ­
gooria ja klass  Mootor  Rakendamise 
kuupäev: uued 
tüübid  Rakendamise 
kuupäev: 
uued sõidukid  Registreerimise 
lõppkuupäev  
AA Euro 6c  Euro 6–1  M, N1 I klass  otto-, diiselmootor  31.8.2018  
BA Euro 6b  Euro 6–1  M, N1 I klass  otto-, diiselmootor  31.8.2018  
AB Euro 6c  Euro 6–1  N1 II klass  otto-, diiselmootor  31.8.2019  
BB Euro 6b  Euro 6–1  N1 II klass  otto-, diiselmootor  31.8.2019  
AC Euro 6c  Euro 6–1  N1 III klass, 
N2 otto-, diiselmootor  31.8.2019  
BC Euro 6b  Euro 6–1  N1 III klass, 
N2 otto-, diiselmootor  31.8.2019  
AD Euro 6c  Euro 6–2  M, N1 I klass  otto-, diiselmootor  1.9.2018  31.8.2019  
AE Euro 6c- 
EVAP  Euro 6–2  N1 II klass  otto-, diiselmootor  1.9.2019  31.8.2020  
AF Euro 6c- 
EVAP  Euro 6–2  N1 III klass, 
N2 otto-, diiselmootor  1.9.2019  31.8.2020  
▼M3 
AG Euro 6d- 
TEMP  Euro 6-2  M, N1 I klass  PI, CI  1.9.2017 (  1 ) 31.8.2019  
BG Euro 6d- 
TEMP- 
EVAP  Euro 6-2  M, N1 I klass  PI, CI  31.8.2019  
CG Euro 6d- 
TEMP-ISC  Euro 6-2  M, N1 I klass  PI, CI  1.1.2019  31.8.2019  
DG Euro 6d- 
TEMP- 
EVAP-ISC  Euro 6-2  M, N1 I klass  PI, CI  1.9.2019  1.9.2019  31.12.2020  
AH Euro 6d- 
TEMP  Euro 6-2  N1 II klass  PI, CI  1.9.2018 (  1 ) 31.8.2019  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 103  
Tähe­
märk  Heitestan- 
dard Pardadiag ­
nostika­
seadme 
standard  Sõiduki kate ­
gooria ja klass  Mootor  Rakendamise 
kuupäev: uued 
tüübid  Rakendamise 
kuupäev: 
uued sõidukid  Registreerimise 
lõppkuupäev  
▼C3 
BH Euro 6d- 
TEMP- 
EVAP  Euro 6-2  N1 II klass  PI, CI  31.8.2020  
▼M3 
CH Euro 6d- 
TEMP- 
EVAP-ISC  Euro 6-2  N1 II klass  PI, CI  1.9.2019  1.9.2020  31.12.2021  
AI Euro 6d- 
TEMP  Euro 6-2  N1 III klass, 
N2 PI, CI  1.9.2018 (  1 ) 31.8.2019  
▼C3 
BI Euro 6d- 
TEMP- 
EVAP  Euro 6-2  N1 III klass, 
N2 PI, CI  31.8.2020  
▼M3 
CI Euro 6d- 
TEMP- 
EVAP-ISC  Euro 6-2  N1 klass III, 
N2 PI, CI  1.9.2019  1.9.2020  31.12.2021  
AJ Euro 6d  Euro 6-2  M, N1 I klass  PI, CI  31.8.2019  
AK Euro 6d  Euro 6-2  N1 II klass  PI, CI  31.8.2020  
AL Euro 6d  Euro 6-2  N1 III klass, 
N2 PI, CI  31.8.2020  
AM Euro 6d-ISC  Euro 6-2  M, N1 I klass  PI, CI  31.12.2020  
AN Euro 6d-ISC  Euro 6-2  N1 II klass  PI, CI  31.12.2021  
AO Euro 6d-ISC  Euro 6-2  N1 klass III, 
N2 PI, CI  31.12.2021  
AP Euro 6d- 
ISC-FCM  Euro 6-2  M, N1 I klass  PI, CI  1.1.2020  1.1.2021  
AQ Euro 6d- 
ISC-FCM  Euro 6-2  N1 II klass  PI, CI  1.1.2021  1.1.2022  
AR Euro 6d- 
ISC-FCM  Euro 6-2  N1 klass III, 
N2 PI, CI  1.1.2021  1.1.2022  
▼M2 
AX ei kohaldata  ei 
kohaldata  kõik sõidukid  aku, täiselektrimootor  
AY ei kohaldata  ei 
kohaldata  kõik sõidukid  kütuseelement  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 104  
Tähe­
märk  Heitestan- 
dard Pardadiag ­
nostika­
seadme 
standard  Sõiduki kate ­
gooria ja klass  Mootor  Rakendamise 
kuupäev: uued 
tüübid  Rakendamise 
kuupäev: 
uued sõidukid  Registreerimise 
lõppkuupäev  
AZ ei kohaldata  ei 
kohaldata  kõik sõidukid, 
mis kasutavad 
sertifikaati 
kooskõlas 
I lisa punk ­
tiga 2.1.1  otto-, diiselmootor  
( 1 ) See piirang ei kehti juhul, kui sõiduk on tüübikinnituse saanud vastavalt määruse (EÜ) 715/2007 ja selle rakendusaktide 
nõuetele enne 1. septembrit 2017 M- ja N1-kategooria I klassi sõidukite puhul või enne 1. septembrit 2018 N1-kategooria II 
ja III klassi ja N2-kategooria sõidukite puhul kooskõlas artikli 15 lõike 4 viimase lõiguga.  
Selgitus:  
OBD-standard „ Euro 6–1“  = täielikud „Euro 6“ OBD-nõuded, kuid ajutiste pardadiagnostikaseadme (OBD) läviväärtustega, nagu 
on määratletud XI lisa punktis 2.3.4, ja kasutusel olevate sõidukite osaliselt leevendatud talituskoefitsientidega (IUPR); 
OBD-standard „ Euro 6–2“  = täielikud „Euro 6“ OBD-nõuded, kuid lõplike pardadiagnostikaseadme (OBD) läviväärtustega, nagu 
on määratletud XI lisa punktis 2.3.3; 
Heitenõuded „Euro 6b“  = Euro 6 heitenõuded, sealhulgas tahkete osakeste mõõtmise muudetud kord, tahkete osakeste arvulised 
piirmäärad (ottomootoriga sõidukite puhul ajutised määrad); 
Heitestandard „Euro 6c“  = NOx RDE-katsed ainult järelevalve eesmärgil (NTE-piirnorme kohaldamata), muudel juhtudel täielikud 
„Euro 6“ nõuded summutitoru heitgaasidele (kaasa arvatud tahkete osakeste arvu RDE-katse); 
Heitestandard „Euro 6c-EVAP“  = NOx RDE-katsed ainult järelevalve eesmärgil (NTE-piirnorme kohaldamata), muudel juhtudel 
täielikud „Euro 6“ nõuded summutitoru heitgaasidele (kaasa arvatud tahkete osakeste arvu RDE-katse), muudetud kütuseaurude 
määramise katsemenetlus; 
Heitestandard „Euro 6d-TEMP“  = NOx RDE-katsed ajutiste vastavustegurite kontrollimiseks, muudel juhtudel täielikud „Euro 6“ 
nõuded summutitoru heitgaasidele (kaasa arvatud tahkete osakeste arvu RDE-katse);  
▼M3 
Heitestandard „Euro 6d-TEMP-ISC“  = RDE-katsed ajutiste vastavustegurite kontrollimiseks, täielikud „Euro 6“ nõuded summu ­ 
titoru heitgaasidele (kaasa arvatud tahkete osakeste arvu RDE-katse) ja uus ISC menetlus; 
Heitestandard „Euro 6d-TEMP-EVAP-ISC“  = NO  x RDE-katsed ajutiste vastavustegurite kontrollimiseks, täielikud „Euro 6“ 
nõuded summutitoru heitgaasidele (kaasa arvatud tahkete osakeste arvu RDE-katse), 48-tunnine kütuseaurude määramise katseme ­ 
netlus ja uus ISC menetlus;  
▼M2 
Heitestandard „Euro 6d-TEMP“  = NOx RDE-katsed ajutiste vastavustegurite kontrollimiseks, muudel juhtudel täielikud „Euro 6“ 
nõuded summutitoru heitgaasidele (kaasa arvatud tahkete osakeste arvu RDE-katse); 
Heitestandard „Euro 6d“  = RDE-katsed lõplike vastavustegurite kontrollimiseks, muudel juhtudel täielikud „Euro 6“ nõuded 
summutitoru heitgaasidele, muudetud kütuseaurude määramise katsemenetlus;  
▼M3 
Heitestandard „Euro 6d-ISC“  = RDE-katsed lõplike vastavustegurite kontrollimiseks, täielikud „Euro 6“ nõuded summutitoru 
heitgaasidele, 48-tunnine kütuseaurude määramise katsemenetlus ja uus ISC menetlus; 
Heitestandard „Euro 6d-ISC-FCM“  = RDE-katsed lõplike vastavustegurite kontrollimiseks, täielikud „Euro 6“ nõuded summutitoru 
heitgaasidele, 48-tunnine kütuseaurude määramise katsemenetlus, kütusekulu ja/või elektrienergia mõõteseadmed ja uus ISC 
menetlus.  
▼B 
2. TÜÜBIKINNITUSNUMBRITE NÄIDISED  
2.1. Allpool on toodud näide Euro 6 väikese sõiduauto tüübikinnitusest vastavalt 
heitestandardile „Euro 6d“ ja pardadiagnostikastandardile „Euro 6-2“, mida 
vastavalt tabelile 1 tähistavad tähed AJ, väljastatud Luksemburgis (kood 
e13). Tüübikinnitus anti vastavalt alusmäärusele (EÜ) 715/2007 ja selle 
rakendusmäärusele (EL) xxx/2016, mida ei ole muudetud. Tegemist on 
17. seesuguse tüübikinnitusega ilma laienduseta, seega on sertifitseerimis ­
numbri neljas ja viies komponent vastavalt 0017 ja 00.  
e13 Ü 715=2007 Ü xxx=2016AJ Ü 0017 Ü 00 ▼M2
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 105  
2.2. Teine näide illustreerib Euro 6 N1-kategooria II klassi kerge tarbesõiduki 
tüübikinnitust vastavalt „Euro 6d-TEMP“ heitestandardile ja „Euro 6-2“ 
pardadiagnostikastandardile, mida vastavalt tabelile 1 tähistavad tähed AH, 
väljastatud Rumeenias (kood e19). Tüübikinnitus anti vastavalt alusmääru ­
sele (EÜ) 715/2007 ja selle rakendusaktidele, mida on viimati muudetud 
määrusega xyz/2018. Tegemist on 1. seesuguse tüübikinnitusega ilma laien ­
duseta, seega on sertifitseerimisnumbri neljas ja viies komponent vastavalt 
0001 ja 00.  
e19 Ü 715=2007 Ü xyz=2018AH Ü 0001 Ü 00 ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 106  
7. liide
  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 107  
8a. liide  
Katsearuanded  
Katsearuanne on käesoleva määruse kohaselt katsete teostamise eest vastutava 
tehnilise teenistuse väljastatud aruanne.  
I OSA  
1. tüüpi katseks on nõutav järgmine miinimumteave (kui see on asjakohane).  
ARUANDE number  
TAOTLEJA  
Tootja  
TEEMA  …  
Sõidutakistuse tüüpkonna tunnus- 
kood(id)  : 
Interpolatsioonitüüpkonna 
tunnuskood(id)  : 
Katsetatav objekt  
Mark  :  
IP- 
tunnusk­
ood : 
KOKKUVÕTE  Katsetatav objekt vastab teema real nimetatud 
nõuetele.  
KOHT,  PP/KK/AAAA  
Üldised märkused  
Kui on olemas mitmeid võimalusi (viiteid), tuleb katsetatavat kirjeldada katsea ­
ruandes.  
Kui neid ei esine, võib olla piisav ka üksainus viide teatisele katsearuande 
alguses.  
Iga tehniline teenistus võib lisada täiendavat teavet  
a) sädesüütega mootorite kohta;  
b) diiselmootorite kohta.  
1. KATSETATUD SÕIDUKI(TE) KIRJELDUS: SUURE, VÄIKESE 
JA KESKMISE HEITEGA SÕIDUKID (KUI SEE ON ASJAKO ­
HANE)  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 108  
1.1. Üldandmed  
Sõiduki numbrid  :  Prototüübi number ja VIN-kood  
Kategooria  :  
Kere  :  
Veorattad  :  
1.1.1.  Jõuseadme tüüp  
Jõuseadme tüüp  :  ainult sisepõlemismootor, hübriidmootor, elektrimootor või 
kütuseelement  
1.1.2.  SISEPÕLEMISMOOTOR (kui see on asjakohane)  
Rohkem kui ühe sisepõlemismootori puhul korrake seda punkti 
Mark  :  
Tüüp  :  
Tööpõhimõte  :  kahetaktiline/neljataktiline  
Silindrite arv ja paigutus  :  
Mootori töömaht (cm  3 ) :  
Mootori pöörete arv tühikäigul (min  –1 ) :  +  
Mootori suurendatud pöörete arv tühi ­
käigul (min  – 1 ) (a) : +  
Mootori nimivõimsus  :  kW  pöörl ­
emiss­
agedu­
sel p/min  
Suurim kasulik pöördemoment:  :  Nm  pöörl ­
emiss­
agedu­
sel p/min  
Mootori määrdeõli  :  mark ja tüüp  
Jahutussüsteem  :  Tüüp: õhk/vesi/õli  
Isolatsioon  :  materjal, hulk, asukoht, kogus ja kaal  
1.1.3.  KATSEKÜTUS 1. tüüpi katse puhul (kui see on asjakohane)  
Rohkem kui ühe katsekütuse puhul korrake seda punkti 
Mark  :  
Tüüp  :  bensiin E10 – diislikütus B7 – veeldatud naftagaas – 
maagaas jne  
Tihedus temperatuuril 15 °C  :  
Väävlisisaldus  :  Üksnes diislikütuse B7 ja bensiini E10 puhul  
: 
Partii number  :  
Willansi tegurid (sisepõlemismootori 
puhul) CO  2 -heite puhul (g CO  2 /MJ)  : ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 109  
1.1.4.  TOITESÜSTEEM (kui see on asjakohane)  
Rohkem kui ühe toitesüsteemi puhul korrake seda punkti 
Otsesissepritse  :  jah/ei või kirjeldus  
Sõiduki kütuseliik  :  ühekütuseline/kahekütuseline/segakütus  
Juhtplokk  
Osa number  :  sama, mis teatises  
Tarkvara katsetatud  :  näiteks diagnostikaseadme kaudu  
Õhu vooluhulga mõõtur  :  
Seguklapikoda  :  
Rõhuandur  :  
Sissepritsepump  :  
Pihusti(d)  :  
1.1.5.  SISSELASKESÜSTEEM (kui see on asjakohane)  
Rohkem kui ühe sisselaskesüsteemi puhul korrake seda punkti 
Ülelaadur  :  jah/ei 
mark ja tüüp (1)  
Vahejahuti  :  jah/ei 
tüüp (õhk/õhk – õhk/vesi) (1)  
Õhufilter (element) (1)  :  mark ja tüüp  
Sisselaskesummuti (1)  :  mark ja tüüp  
1.1.6.  HEITGAASISÜSTEEM JA KÜTUSEAURUDE ERALDUMISE 
PIIRAMISE SÜSTEEM (kui see on asjakohane)  
Kui neid on rohkem kui üks, korrake seda punkti 
Esimene katalüüsmuundur  :  mark ja viide (1) 
põhimõte: kolmeastmeline / oksüdeeriv / NOx püüdur / 
NOx salvesti / selektiivne katalüütiline redutseerimine jne  
Teine katalüüsmuundur  :  mark ja viide (1) 
põhimõte: kolmeastmeline / oksüdeeriv / NOx püüdur / 
NOx salvesti / selektiivne katalüütiline redutseerimine jne  
Tahmafilter  :  jah / ei / ei kohaldata 
katalüüsitud: jah/ei 
mark ja viide (1)  
Hapnikuanduri(te) kood ja asukoht  :  enne katalüsaatorit / pärast katalüsaatorit  
Õhu sissepuhe  :  jah / ei / ei kohaldata  
Vee pihustamine  :  jah / ei / ei kohaldata  
Heitgaasitagastus  :  jah / ei / ei kohaldata 
jahutatud/jahutamata 
suur surve / väike surve  
Kütuseaurude eraldumise piiramise 
süsteem  : jah / ei / ei kohaldata  
NOx anduri(te) kood ja asukoht  :  Enne/pärast  
Üldkirjeldus (1)  :  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 110  
1.1.7.  SOOJUSE SALVESTAMISE SEADE (kui see on asjakohane)  
Rohkem kui ühe soojuse salvestamise seadme puhul korrake seda 
punkti 
Soojuse salvestamise seade  :  jah/ei  
Soojusmahtuvus (salvestatud entalpia J)  :  
Soojuse vabanemise aeg (s)  :  
1.1.8.  JÕUÜLEKANNE (kui see on asjakohane)  
Rohkem kui ühe jõuülekandeseadise puhul korrake seda punkti 
Käigukast  :  käsi-/automaat-/variaatorkäigukast  
Käiguvahetuse menetlus  
Põhirežiim (*)  :  jah/ei 
tavaline/sõidurežiim/keskkonnasäästlik/…  
Parim režiim CO  2 -heite ja kütuse ­
kulu seisukohalt (kui see on 
asjakohane)  : 
Halvim režiim CO  2 -heite ja kütuse ­
kulu seisukohalt (kui see on 
asjakohane)  : 
Suurima elektrienergiakuluga režiim (kui 
see on asjakohane)  : 
Juhtplokk  :  
Käigukasti määrdeaine  :  mark ja tüüp  
Rehvid  
Mark  :  
Tüüp  :  
Rehvi mõõtmed (ees/taga)  :  
Ümbermõõt (m)  :  
Rehvirõhk (kPa)  :  
(*) Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul märkida akutoiterežiimi ja aku laetust säilitava režiimi kohta.  
Koguülekandearvud (R.T.), esmased suhted (R.P.) ja sõiduki kiirus 
(km/h) / mootori pöörlemissagedus (1 000 (min  –1 )) (V  1000 ) iga käigu 
puhul (R.B.). 
R.B. R.P.  R.T.  V  1000 
1. 1/1  
2. 1/1  
3. 1/1  
4. 1/1  
5. 1/1  
… ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 111  
1.1.9.  ELEKTRIMASIN (kui see on asjakohane)  
Rohkem kui ühe elektrimasina puhul korrake seda punkti 
Mark  :  
Tüüp  :  
Tippvõimsus (kW)  :  
1.1.10.  VEOAKU (kui see on asjakohane)  
Rohkem kui ühe veoaku puhul korrake seda punkti 
Mark  :  
Tüüp  :  
Mahtuvus (Ah)  :  
Nimipinge (V)  :  
1.1.11.  KÜTUSEELEMENT (kui see on asjakohane)  
Rohkem kui ühe kütuseelemendi puhul korrake seda punkti 
Mark  :  
Tüüp  :  
Maksimaalne võimsus (kW)  :  
Nimipinge (V)  :  
1.1.12.  JÕUELEKTROONIKASEADMED (kui see on asjakohane)  
Jõuelektroonikaseadmeid võib olla rohkem kui üks (veojõuallikas, 
madalpingesüsteem või laadija) 
Mark  :  
Tüüp  :  
Võimsus (kW)  :  
1.2. Suurima heitega sõiduki kirjeldus  
1.2.1.  MASS  
VH katsemass (kg)  :  
1.2.2.  SÕIDUTAKISTUSE PARAMEETRID  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Tsükli energianõudlus (J)  :  
Sõidutakistuse katsearuande number  :  
Sõidutakistuse tüüpkonna tunnuskood  :  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 112  
1.2.3.  TSÜKLI VALIKU PARAMEETRID  
Tsükkel (vähendamiseta)  :  Klass 1 / 2 / 3a / 3b  
Nimivõimsuse suhe sõidukorras sõidu ­
kite massi (PMR) (W/kg)  : (kui see on asjakohane)  
Mõõtmise ajal kasutati kiiruse piira ­
mise menetlust  : jah/ei  
Sõiduki suurim kiirus (km/h)  :  
Vähendamine (kui see on asjakohane)  :  jah/ei  
Vähendamistegur fdsc  :  
Tsükli pikkus (m)  :  
Püsikiirus (lühendatud katsemenetluse 
korral)  : kui see on asjakohane  
1.2.4.  KÄIGUVAHETUSPUNKT (KUI SEE ON ASJAKOHANE)  
Käiguvahetusarvutuse versioon  (märkida määruse (EL) 2017/1151 asjakohane muudatus)  
Käiguvahetus  :  Keskmine käik kiirusel v ≥ 1 km/h, ümardatud nelja 
kohani pärast koma  
nmin drive  
1. käik  :  …min  –1 
1. käigult 2. käigule  :  …min  –1 
2. käigult seiskumiseni  :  …min  –1 
2. käik  :  …min  –1 
3. käik ja järgmised käigud  :  …min  –1 
V.a 1. käik  :  jah/ei  
n_95_high iga käigu puhul  :  …min  –1 
n_min_drive_set kiirendus-/püsikiirusfaa ­
side puhul (n_min_drive_up)  : …min  –1 
n_min_drive_set aeglustusfaaside puhul 
(n_min_drive_down)  : …min  –1 
t_start_phase  :  …s  
n_min_drive_start  :  …min  –1 
N_min_drive_up_start  :  …min  –1 
ASMi kasutamine  :  jah/ei  
ASMi väärtused  :  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 113  
1.3. Väikseima heitega sõiduki kirjeldus (kui see on asjakohane)  
1.3.1.  MASS  
VL katsemass (kg)  :  
1.3.2.  SÕIDUTAKISTUSE PARAMEETRID  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Tsükli energianõudlus (J)  :  
Δ(C D × A  f ) LH (m 2 ) :  
Sõidutakistuse katsearuande number  :  
Sõidutakistuse tüüpkonna tunnuskood  :  
1.3.3.  TSÜKLI VALIKU PARAMEETRID  
Tsükkel (vähendamiseta)  :  Klass 1 / 2 / 3a / 3b  
Nimivõimsuse suhe sõidukorras sõidu ­
kite massi (PMR) (W/kg)  : (kui see on asjakohane)  
Mõõtmise ajal kasutati kiiruse piira ­
mise menetlust  : jah/ei  
Sõiduki suurim kiirus  :  
Vähendamine (kui see on asjakohane)  :  jah/ei  
Vähendamistegur fdsc  :  
Tsükli pikkus (m)  :  
Püsikiirus (lühendatud katsemenetluse 
korral)  : kui see on asjakohane  
1.3.4.  KÄIGUVAHETUSPUNKT (KUI SEE ON ASJAKOHANE)  
Käiguvahetus  :  Keskmine käik kiirusel v ≥ 1 km/h, ümardatud nelja 
kohani pärast koma  
1.4. Keskmise heitega sõiduki kirjeldus (kui see on asjakohane)  
1.4.1.  MASS  
VL katsemass (kg)  :  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 114  
1.4.2.  SÕIDUTAKISTUSE PARAMEETRID  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Tsükli energianõudlus (J)  :  
Δ(C D × A  f ) LH (m 2 ) :  
Sõidutakistuse katsearuande number  :  
Sõidutakistuse tüüpkonna tunnuskood  :  
1.4.3.  TSÜKLI VALIKU PARAMEETRID  
Tsükkel (vähendamiseta)  :  Klass 1 / 2 / 3a / 3b  
Nimivõimsuse suhe sõidukorras sõidu ­
kite massi (PMR) (W/kg)  : (kui see on asjakohane)  
Mõõtmise ajal kasutati kiiruse piira ­
mise menetlust  : jah/ei  
Sõiduki suurim kiirus  :  
Vähendamine (kui see on asjakohane)  :  jah/ei  
Vähendamistegur fdsc  :  
Tsükli pikkus (m)  :  
Püsikiirus (lühendatud katsemenetluse 
korral)  : kui see on asjakohane  
1.4.4.  KÄIGUVAHETUSPUNKT (KUI SEE ON ASJAKOHANE)  
Käiguvahetus  :  Keskmine käik kiirusel v ≥ 1 km/h, ümardatud nelja 
kohani pärast koma  
2. KATSETULEMUSED  
2.1. 1. tüüpi katse  
Veojõustendi seadistamise meetod  :  fikseeritud / iteratiivne / alternatiivne koos oma 
soojendustsükliga  
Veojõustend 2WD/4WD režiimis  :  2WD/4WD  
2WD režiimis pöörles muu kui veotelg  :  jah / ei / ei kohaldata  
Veojõustendi töörežiim  jah/ei  
Vabajooksurežiim  :  jah/ei  
Täiendav ettevalmistus  :  jah/ei 
kirjeldus  
Halvendustegurid  :  kindlaks määratud / katsetatud  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 115  
2.1.1.  Suurima heitega sõiduk (VH)  
Katsetamise kuupäev  :  (päev/kuu/aasta)  
Katse toimumise koht  :  Veojõustend, asukoht, riik  
Jahutusventilaatori alumise serva kõrgus 
maapinnast (cm)  : 
Ventilaatori keskpunkti asukoht sõiduki laiuse 
suhtes (kui on muudetud tootja taotlusel)  : sõiduki keskteljel/…  
Kaugus sõiduki esiosast (cm)  :  
IWR: inertsusnäitaja (%)  :  x,x  
RMSSE: kiiruse ruutkeskmine viga (km/h)  :  x,xx  
Sõidutsükli heakskiidetud kõrvalekalde kirjeldus  : Täiselektrisõiduk enne seiskumiskriteeriume 
või 
Täielikult allavajutatud gaasipedaal  
2.1.1.1. Saasteainete heide (kui see on asjakohane)  
2.1.1.1.1. Vähemalt ühe sisepõlemismootoriga sõidukite, välise laadimiseta ja 
välise laadimisega hübriidelektrisõidukite saasteainete heide aku 
laetust säilitavas režiimis teostatud 1. tüüpi katse puhul  
Iga juhi valitava režiimi puhul, mida katsetatakse, tuleb alltoodud 
punkte korrata (põhirežiim või parim režiim ja halvim režiim, kui 
see on asjakohane)  
1. katse  
Saasteained  CO Süsivesi­
nike 
kogu­
heide 
(THC) 
(a) Mitteme­
taansed 
süsivesi­
nikud 
(NMHC) 
(a) NO  x THC + 
NOx (b)  Tahked 
osakesed  Tahkete 
osakeste 
arv 
(mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (#.10  11 /km) 
Mõõdetud näitajad  
Regeneratsioonitegurid (Ki)(2) 
liidetavad  
Regeneratsioonitegurid (Ki)(2) 
korrutatavad  
Halvendustegurid (DF), 
liidetavad  
Halvendustegurid (DF), 
korrutatavad  
Lõppväärtused  
Piirnormid  
(2) Vt Ki-tüüpkonna aruanne/aruanded  :  
Ki määramiseks teostatud 1./I tüüpi katse  :  XXI lisa 4. all-lisa või UNECE eeskiri nr 
83 (  2 ) 
Regeneratsiooni tüüpkonna tunnuskood  :  
( 2 ) Märkida, kumb on asjakohane  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 116  
2. katse,  kui see on asjakohane: CO  2 kontrollimine (d  CO2 1 ) / saas­
teainete kontrollimine (90 % piirnormist) / mõlema kontrollimine  
Registreerige katsetulemused 1. tüüpi katse tabeli kohaselt  
3. katse,  kui see on asjakohane: CO  2 kontrollimine (d  CO2 2 ) 
Registreerige katsetulemused 1. tüüpi katse tabeli kohaselt  
2.1.1.1.2. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite saasteainete heide akutoi ­
terežiimis teostatava 1. tüüpi katse puhul  
1. katse  
Saasteainete heite piirnorme tuleb järgida ja sama punkti tuleb 
korrata iga läbisõidetava katsetsükli puhul.  
Saasteained  CO Süsivesi­
nike 
kogu­
heide 
(THC) 
(a) Mitteme­
taansed 
süsivesi­
nikud 
(NMHC) 
(a) NO  x THC + NOx 
(b) Tahked 
osakesed  Tahkete 
osakeste arv  
(mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (#.10  11 /km) 
Mõõdetud näitajad ühe 
tsükli kohta  
Piirnormid ühe tsükli kohta  
2. katse  (kui see on asjakohane): CO  2 kontrollimine (d  CO2 1 ) / saas­
teainete kontrollimine (90 % piirnormist) / mõlema kontrollimine  
Registreerige katsetulemused 1. tüüpi katse tabeli kohaselt  
3. katse  (kui see on asjakohane): CO  2 kontrollimine (d  CO2 2 ) 
Registreerige katsetulemused 1. tüüpi katse tabeli kohaselt  
2.1.1.1.3. KASUTUSTEGURIGA KAALUTUD SAASTEAINETE HEIDE 
VÄLISE LAADIMISEGA HÜBRIIDELEKTRISÕIDUKITE 
PUHUL  
Saasteained  CO Süsivesi­
nike 
kogu­
heide 
(THC) 
(a) Mitteme­
taansed 
süsivesi­
nikud 
(NMHC) 
(a) NO  x THC + NOx 
(b) Tahked 
osakesed  Tahkete 
osakeste arv  
(mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (#.10  11 /km) 
Arvutatud väärtused  
2.1.1.2. CO  2 -heide  (kui see on asjakohane)  
2.1.1.2.1. Vähemalt ühe sisepõlemismootoriga sõidukite, välise laadimiseta ja 
välise laadimisega hübriidelektrisõidukite CO  2 -heide aku laetust 
säilitavas režiimis teostatud 1. tüüpi katse puhul  
Iga juhi valitava režiimi puhul, mida katsetatakse, tuleb alltoodud 
punkte korrata (põhirežiim või parim režiim ja halvim režiim, kui 
see on asjakohane)  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 117  
1. katse  
CO  2 -heide  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Summaarne  
Mõõdetud näitaja M  CO2,p,1  — 
Kiiruse ja vahemaa korrigeeritud näitaja 
M CO2,p,1b  / M  CO2,c,2  
Laetava energiasalvestussüsteemi laengute 
tasakaalu (RCB) parandustegur: (5)  
M CO2,p,3  / M  CO2,c,3  
Regeneratsioonitegurid (Ki) 
liidetavad  
Regeneratsioonitegurid (Ki) 
korrutatavad  
M CO2,c,4  — 
AF Ki = M  CO2,c,3  / M  CO2,c,4  — 
M CO2,p,4  / M  CO2,c,4  — 
ATCT parandus (FCF) (4)  
Ajutised näitajad  M CO2,p,5  / M  CO2,c,5  
Deklareeritud väärtus  —  —  —  —  
d CO2 1 * deklareeritud väärtus  —  —  —  —  
(4) FCF – tüüpkonna parandustegur representatiivsete piirkondlike temperatuuritingimuste jaoks (ATCT)  
Vt tüüpkonna parandustegurite aruanne/ 
aruanded  : 
ATCT tüüpkonna tunnuskood  :  
(5) ainult sisepõlemismootoriga sõidukite puhul parandus vastavalt määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 6. 
all-lisa 2. liitele, hübriidelektrisõidukite puhul vastavalt määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 8. all-lisa 2. 
liitele (K  CO2 ) 
2. katse  (kui see on asjakohane)  
Registreerige katsetulemused 1. tüüpi katse tabeli kohaselt  
3. katse  (kui see on asjakohane)  
Registreerige katsetulemused 1. tüüpi katse tabeli kohaselt  
Kokkuvõte  
CO  2 -heide (g/km)  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Summaarne  
Keskmistatud M  CO2,p,6  / M  CO2,c,6  
Vastavusse viidud M  CO2,p,7  / M  CO2,c,7  
Lõppväärtused  M CO2,p,H /  M CO2,c,H  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 118  
Andmed välise laadimisega hübriidelektrisõidukite tootmise nõuetele 
vastavuse kohta  
Summaarne  
CO  2 -heide (g/km) 
M CO2,CS,COP  
AF CO2,CS  
2.1.1.2.2. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite CO  2 -heite mass akutoite ­
režiimis teostatava 1. tüüpi katse puhul  
1. katse:  
CO  2 -heite mass (g/km)  Summaarne  
Arvutatud väärtus M  CO2,CD  
Deklareeritud väärtus  
d CO2 1 
2. katse  (kui see on asjakohane)  
Registreerige katsetulemused 1. tüüpi katse tabeli kohaselt  
3. katse  (kui see on asjakohane)  
Registreerige katsetulemused 1. tüüpi katse tabeli kohaselt  
Kokkuvõte  
CO  2 -heite mass (g/km)  Summaarne  
Keskmistatud M  CO2,CD  
Lõppväärtus  M CO2,CD  
2.1.1.2.4. KASUTUSTEGURIGA KAALUTUD CO  2 -heite mass välise laadi ­
misega hübriidelektrisõidukite puhul  
CO  2 -heite mass (g/km)  Summaarne  
Arvutatud väärtus M  CO2,weighted  
2.1.1.3. KÜTUSEKULU (KUI SEE ON ASJAKOHANE)  
2.1.1.3.1. Ühe sisepõlemismootoriga sõidukite, välise laadimiseta ja välise 
laadimisega hübriidelektrisõidukite kütusekulu aku laetust säilitavas 
režiimis teostatud 1. tüüpi katse puhul  
Iga juhi valitava režiimi puhul, mida katsetatakse, tuleb alltoodud 
punkte korrata (põhirežiim või parim režiim ja halvim režiim, kui 
see on asjakohane)  
Kütusekulu (l/100 km)  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Summaarne  
Lõppväärtused FC  p,H / FC c,H ( 6 ) 
( 6 ) Arvutatud vastavusse viidud CO  2 näitajate põhjal  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 119  
A-Kütuse- ja/või energiakulu pardaseire artiklis 4a nimetatud sõidu ­
kite puhul  
a. Andmete kättesaadavus  
XXII lisa punktis 3 nimetatud parameetrid on kättesaadavad: jah / ei 
kohaldata  
b. Mõõtetäpsus (kui see on asjakohane) 
Fuel_Consumed  WLTP  (liitrit) (  8 ) SUURIMA heitega sõiduk – 1. katse  x,xxx  
SUURIMA heitega sõiduk – 2. katse (kui see on 
asjakohane)  x,xxx  
SUURIMA heitega sõiduk – 3. katse (kui see on 
asjakohane)  x,xxx  
VÄIKSEIMA heitega sõiduk – 1. katse (kui see on 
asjakohane)  x,xxx  
VÄIKSEIMA heitega sõiduk – 2. katse (kui see on 
asjakohane)  x,xxx  
VÄIKSEIMA heitega sõiduk – 3. katse (kui see on 
asjakohane)  x,xxx  
Kokku  x,xxx  
Fuel_Consumed  OBFCM  (liitrit) (  8 ) SUURIMA heitega sõiduk – 1. katse  x,xx  
SUURIMA heitega sõiduk – 2. katse (kui see on 
asjakohane)  x,xx 
SUURIMA heitega sõiduk – 3. katse (kui see on 
asjakohane)  x,xx 
VÄIKSEIMA heitega sõiduk – 1. katse (kui see on 
asjakohane)  x,xx 
VÄIKSEIMA heitega sõiduk – 2. katse (kui see on 
asjakohane)  x,xx 
VÄIKSEIMA heitega sõiduk – 3. katse (kui see on 
asjakohane)  x,xx 
Kokku  x,xx  
Mõõtetäpsus (  8 ) x,xxx  
( 8 ) kooskõlas XXII lisaga  
2.1.1.3.2. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite kütusekulu akutoitere ­ 
žiimis teostatud 1. tüüpi katse puhul  
1. katse:  
Kütusekulu (l/100 km)  Summaarne  
Arvutatud väärtus FC  CD 
2. katse  (kui see on asjakohane)  
Registreerige katsetulemused 1. tüüpi katse tabeli kohaselt  
3. katse  (kui see on asjakohane)  
Registreerige katsetulemused 1. tüüpi katse tabeli kohaselt  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 120  
Kokkuvõte  
Kütusekulu (l/100 km)  Summaarne  
Keskmistatud FC  CD 
Lõppväärtus  FC  CD 
2.1.1.3.3. Kasutusteguriga kaalutud kütusekulu välise laadimisega hübriidelek ­
trisõidukite puhul  
Kütusekulu (l/100 km)  Summaarne  
Arvutatud väärtus FC  weighted  
2.1.1.3.4. Välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukite kütusekulu aku 
laetust säilitavas režiimis teostatud 1. tüüpi katse puhul  
Iga juhi valitava režiimi puhul, mida katsetatakse, tuleb alltoodud 
punkte korrata (põhirežiim või parim režiim ja halvim režiim, kui 
see on asjakohane)  
Kütusekulu (kg/100 km)  Summaarne  
Mõõdetud näitajad  
RCB parandustegur  
Lõppväärtused FC  c 
2.1.1.4. SÕIDUULATUSED (KUI SEE ON ASJAKOHANE)  
2.1.1.4.1. Sõiduulatused välise laadimisega hübriidelektrisõiduki puhul (kui see 
on asjakohane)  
2.1.1.4.1.1. Sõiduulatus üksnes elektrirežiimis (AER)  
1. katse  
AER (km)  Linnasõit  Summaarne  
AER mõõdetud/arvutatud väärtused  
Deklareeritud väärtus  —  
2. katse  (kui see on asjakohane)  
Registreerige katsetulemused 1. tüüpi katse tabeli kohaselt  
3. katse  (kui see on asjakohane)  
Registreerige katsetulemused 1. tüüpi katse tabeli kohaselt  
Kokkuvõte  
AER (km)  Linnasõit  Summaarne  
Keskmine AER (kui see on 
asjakohane)  
Lõppväärtused  AER  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 121  
2.1.1.4.1.2. Üksnes elektrirežiimis sõiduulatuse ekvivalent (EAER)  
EAER (km)  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Linnasõit  Summaarne  
Lõppväärtused  EAER  
2.1.1.4.1.3. Tegelik sõiduulatus akutoiterežiimis  
RCDA (km)  Summaarne  
RCDA lõppväärtus  
2.1.1.4.1.4. Sõiduulatus akutoiterežiimis tsüklites  
1. katse  
R CDC (km)  Summaarne  
R CDC lõppväärtus  
Üleminekufaasi viitenumber  
Suhteline elektrienergia muut (REEC) kinnitust ­
süklis (%)  
2. katse  (kui see on asjakohane)  
Registreerige katsetulemused 1. tüüpi katse tabeli kohaselt  
3. katse  (kui see on asjakohane)  
Registreerige katsetulemused 1. tüüpi katse tabeli kohaselt  
2.1.1.4.2. Sõiduulatused täiselektrisõidukite puhul – täiselektrisõiduki sõiduu ­
latus (PER) (kui see on asjakohane)  
1. katse  
PER (km)  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Linnasõit  Summaarne  
PER arvutatud väärtused  
Deklareeritud väärtus  —  —  —  —  —  
2. katse  (kui see on asjakohane)  
Registreerige katsetulemused 1. tüüpi katse tabeli kohaselt  
3. katse  (kui see on asjakohane)  
Registreerige katsetulemused 1. tüüpi katse tabeli kohaselt  
Kokkuvõte  
PER (km)  Linnasõit  Summaarne  
Keskmistatud PER  
PER lõppväärtused  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 122  
2.1.1.5. ELEKTRIENERGIAKULU (KUI SEE ON ASJAKOHANE)  
2.1.1.5.1. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite elektrienergiakulu (kui see 
on asjakohane)  
2.1.1.5.1.1. Elektrienergiakulu (EC)  
Elektrienergiakulu EC (Wh/km)  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Linnasõit  Summaarne  
Elektrienergiakulu (EC) 
lõppväärtused  
2.1.1.5.1.2. Akutoitest tulenev kasutusteguriga kaalutud elektrienergiakulu  
1. katse  
EC AC,CD  (Wh/km)  Summaarne  
EC AC,CD  arvutatud väärtus  
2. katse  (kui see on asjakohane)  
Registreerige katsetulemused 1. tüüpi katse tabeli kohaselt  
3. katse  (kui see on asjakohane)  
Registreerige katsetulemused 1. tüüpi katse tabeli kohaselt  
Kokkuvõte  (kui see on asjakohane)  
EC AC,CD  (Wh/km)  Summaarne  
Keskmistatud EC  AC,CD  
Lõppväärtus  
2.1.1.5.1.3. Kasutusteguriga kaalutud elektrienergiakulu  
1. katse  
EC AC,weighted  (Wh)  Summaarne  
EC AC,weighted  arvutatud väärtus  
2. katse  (kui see on asjakohane)  
Registreerige katsetulemused 1. tüüpi katse tabeli kohaselt  
3. katse  (kui see on asjakohane)  
Registreerige katsetulemused 1. tüüpi katse tabeli kohaselt  
Kokkuvõte  (kui see on asjakohane)  
EC AC,weighted  (Wh/km)  Summaarne  
Keskmistatud EC  AC,weighted  
Lõppväärtus  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 123  
2.1.1.5.1.4. Andmed tootmise nõuetele vastavuse (COP) kohta  
Summaarne  
Elektrienergiakulu (Wh/km) EC  DC,CD,COP  ) 
AF EC,AC,CD  
2.1.1.5.2. Täiselektrisõidukite elektrienergiakulu (kui see on asjakohane)  
1. katse  
Elektrienergiakulu EC (Wh/km);  Linnasõit  Summaarne  
Elektrienergiakulu (EC) arvutatud 
väärtus  
Deklareeritud väärtus  —  
2. katse  (kui see on asjakohane)  
Registreerige katsetulemused 1. tüüpi katse tabeli kohaselt  
3. katse  (kui see on asjakohane)  
Registreerige katsetulemused 1. tüüpi katse tabeli kohaselt  
Elektrienergiakulu EC (Wh/km);  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Linnasõit  Summaarne  
Keskmistatud elektrienergiakulu  
Elektrienergiakulu (EC) 
lõppväärtused  
Andmed tootmise nõuetele vastavuse (COP) kohta  
Summaarne  
Elektrienergiakulu (Wh/km) EC  DC,COP  
AF EC 
2.1.2.  VÄIKSEIMA HEITEGA SÕIDUK (VL) (KUI SEE ON ASJAKO ­
HANE)  
Korrata punkti 2.1.1.  
2.1.3.  KESKMISE HEITEGA SÕIDUK (VM) (KUI SEE ON ASJAKO ­
HANE)  
Korrata punkti 2.1.1.  
2.1.4.  NORMEERITUD ÜHENDITE LÕPPVÄÄRTUSED (KUI SEE ON 
ASJAKOHANE)  
Saasteained  CO Süsivesi­
nike 
kogu­
heide 
(THC) 
(a) Mitteme­
taansed süsi ­
vesinikud 
(NMHC) (a)  NO  x THC + NOx 
(b) PM PN  
(mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (#.10  11 /km) 
Kõrgeimad näitajad (  3 ) 
( 3 ) Kõigi saasteainete osas kõigi VH, VL (kui see on asjakohane) ja VM (kui see on asjakohane) katsetulemuste puhul  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 124  
2.2. 2 a tüüpi katse  
Sõidukõlblikkuse katsetamiseks vajalikud heiteandmed  
Katse  CO (% vol)  λ-väärtus (  x ) Mootori pöörlemissagedus 
(min  –1 ) Õli temperatuur (°C)  
Tühikäigul  —  
Tühikäigu kõrgendatud 
pööretel  
( x ) Mittevajalik maha tõmmata (kui rohkem kui üks valik on asjakohane, ei ole vaja midagi maha tõmmata)  
2.3. 3 a tüüpi katse  
Karterigaaside heide atmosfääri: puudub  
2.4. 4 a tüüpi katse  
Tüüpkonna tunnuskood  :  
Vt aruanne/aruanded  :  
2.5. 5. tüüpi katse  
Tüüpkonna tunnuskood  :  
Vt kulumiskindlustüüpkonna aruanne/ 
aruanded  : 
1./I tüüpi tsükkel heitekatsete kriteeriu ­
mide järgi  : XXI lisa 4. all-lisa või UNECE eeskiri nr 83 (  3 ) 
( 3 ) Märkida, kumb on asjakohane  
2.6. RDE katse  
RDE tüüpkonna number  :  MSxxxx  
Vt tüüpkonna aruanne (aruanded)  :  
2.7. 6 a tüüpi katse  
Tüüpkonna tunnuskood  
Katsetamise kuupäev  :  (päev/kuu/aasta)  
Katse toimumise koht  :  
Veojõustendi seadistusmeetod  :  vabajooks (sõidutakistuse viide)  
Inertsmass (kg)  :  
Kui erineb 1. tüüpi katse sõidukist  :  
Rehvid  :  
Mark  :  
Tüüp  :  
Rehvi mõõtmed (ees/taga)  :  
Ümbermõõt (m)  :  
Rehvirõhk (kPa)  :  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 125  
Saasteained  CO 
(g/km)  HC 
(g/km)  
Katse  1  
2 
3 
Keskmine  
Piir 
2.8. Pardadiagnostikaseade  
Tüüpkonna tunnuskood  :  
Vt tüüpkonna aruanne 
(aruanded)  : 
2.9. Heitgaasi suitsuse b katse  
2.9.1.  PÜSIKIIRUSE KATSE  
Vt tüüpkonna aruanne 
(aruanded)  : 
2.9.2.  VABA KIIRENDUSE KATSE  
Mõõdetud neeldumistegur (m  – 1 ) : 
Korrigeeritud neeldumistegur 
(m –1 ) : 
2.10.  Mootori võimsus  
Vt aruanne (aruanded) või 
tüübikinnitusnumber  : 
2.11.  Suurima heitega sõiduki (vh) temperatuuriandmed  
Halvimal võimalikul juhul kasu ­
tatav sõiduki mahajahutamise 
meetod  : jah/ei (  7 ) 
ATCT tüüpkond koosneb ühest 
interpolatsioonitüüpkonnast  : jah/ei (  7 ) 
Mootori jahutusvedeliku 
temperatuur seisuaja lõpus 
(°C) : 
Seisuala keskmine tempera ­
tuur viimase 3 tunni jooksul 
(°C) : 
Mootori jahutusvedeliku 
temperatuuri ja seisuala kesk ­
mise temperatuuri vahe 
viimase 3 tunni jooksul 
Δ T_ATCT  (°C) : 
Minimaalne seisuaeg 
t soak_ATCT  (s) : ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 126  
Temperatuurianduri asukoht  :  
Mootori mõõdetud 
temperatuur  : õli/jahutusvedelik  
( 7 ) kui vastasite jaatavalt, siis kuut viimast rida ei kohaldata  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 127  
Katsearuande lisad  
(ei kohaldata ATCT-katse ja täiselektrisõidukite puhul),  
1. Kõik määruste (EL) 2017/1152 ja (EL) 2017/1153 („vastavusmäärused“) I 
lisa punktis 2.4 loetletud vastavusvahendi sisendandmed  
ja 
Viide sisendkaustale: …  
2. Rakendusmääruste (EL) 2017/1152 ja (EL) 2017/1153 I lisa punktis 
3.1.1.2 nimetatud täielik vastavusfail:  
3. Ainult sisepõlemismootoriga sõidukid ja välise laadimiseta hübriidelektri ­
sõidukid  
NEDC tulemuste vastavus  Suurima heitega sõiduk  Väikseima heitega 
sõiduk  
NEDC CO  2 deklareeritud väärtus  xxx,xx  xxx,xx  
CO  2 -heite tulemus CO  2 MPAS-simulaatoril (kaasa arvatud Ki)  xxx,xx  xxx,xx  
CO  2 -heite tulemus topeltkatsel või liisuga valitud katsel (kaasa 
arvatud Ki)  xxx,xx  xxx,xx  
Räsi 
Liisukatse otsus  
Hälbetegur (väärtus või ei kohaldata)  
Kontrollitegur (0 / 1 / ei kohaldata)  
Deklareeritud väärtus, mida kinnitab (CO  2 MPAS / kahekordne 
katse)  
CO  2 -heite tulemus CO  2 MPAS-simulaatoril (v.a 
Ki) linnasõit  
linnaväline 
sõit 
kokku  
Füüsilise mõõtmise tulemused  
Katse(te) kuupäev  1. katse  pp/kk/aaaa  pp/kk/aaaa  
2. katse  
3. katse  
Summaarne CO  2 -heide  1. katse  linnasõit  xxx,xxx  xxx,xxx  
linnaväline 
sõit xxx,xxx  xxx,xxx  
kokku  xxx,xxx  xxx,xxx  
2. katse  linnasõit  
linnaväline 
sõit 
kokku  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 128  
NEDC tulemuste vastavus  Suurima heitega sõiduk  Väikseima heitega 
sõiduk  
3. katse  linnasõit  
linnaväline 
sõit 
kokku  
Ki CO  2 1,xxxx  
Summaarne CO  2 -heide, kaasa 
arvatud Ki  Keskmine  Summaarne  
Võrdlus deklareeritud väärtusega (deklareeritud-keskmine)/deklaree ­
ritud %  
Sõidutakistuse väärtused katsetamiseks  
f 0 (N) x,x  x,x  
f 1 (N/(km/h))  x,xxx  x,xxx  
f 2 (N/(km/h)  2 ) x,xxxxx  x,xxxxx  
Inertsiklass (kg)  
Lõpptulemused  
NEDC CO  2 [g/km]  linnasõit  xxx,xx  xxx,xx  
linnaväline 
sõit xxx,xx  xxx,xx  
kokku  xxx,xx  xxx,xx  
NEDC FC [l/100km]  linnasõit  x,xxx  x,xxx  
linnaväline 
sõit x,xxx  x,xxx  
kokku  x,xxx  x,xxx  
4. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite katsetulemused  
4.1. Suurima heitega sõiduk  
4.1.1. CO  2 -heite mass välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul  
CO  2 -heide (g/km)  Summaarne 
(kaasa arvatud Ki)  
Ki CO  2 1,xxxx  
M CO2,NEDC_H,test,condition A  
M CO2,NEDC_H,test,condition B  
M CO2,NEDC_H,test,weighted  
4.1.2. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite elektrienergiakulu  
Elektrienergiakulu (Wh/km)  Summaarne  
EC NEDC_H,test,condition A  
EC NEDC_H,test,condition B  
EC NEDC_H,test,weighted  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 129  
4.1.3. Kütusekulu (l/100 km)  
Kütusekulu (l/100 km)  Summaarne  
FC NEDC_L,test,condition A  
FC NEDC_L,test,condition B  
FC NEDC_L,test,weighted  
4.2. Väikseima heitega sõiduk (VL) (kui see on asjakohane)  
4.2.1. CO  2 -heite mass välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul  
CO  2 -heide (g/km)  Summaarne 
(kaasa arvatud Ki)  
Ki CO  2 1,xxxx  
M CO2,NEDC_L,test,condition A  
M CO2,NEDC_L,test,condition B  
M CO2,NEDC_L,test,weighted  
4.2.2. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite elektrienergiakulu  
Elektrienergiakulu (Wh/km)  Summaarne  
EC NEDC_L,test,condition A  
EC NEDC_L,test,condition B  
EC NEDC_L,test,weighted  
4.2.3. Kütusekulu (l/100 km)  
Kütusekulu 
(l/100 km)  Summaarne  
FC NEDC_L,test,condition A  
FC NEDC_L,test,condition B  
FC NEDC_L,test,weighted  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 130  
II OSA  
ATCT katseks on nõutav järgmine miinimumteave (kui see on asjakohane).  
Aruande number 
TAOTLEJA  
Tootja  
TEEMA  …  
Sõidutakistuse tüüpkonna 
tunnuskood(id)  : 
Interpolatsioonitüüpkonna 
tunnuskood(id)  : 
ATCT tunnuskood(id)  :  
Katsetatav objekt  
Mark  :  
IP- 
tunnuskood  : 
KOKKUVÕTE  Katsetatav objekt vastab teema real nimetatud 
nõuetele.  
KOHT,  PP/KK/AAAA  
Üldised märkused  
Kui on olemas mitmeid võimalusi (viiteid), tuleb katsetatavat kirjeldada katsea ­
ruandes.  
Kui neid ei esine, võib olla piisav ka üksainus viide teatisele katsearuande 
alguses.  
Iga tehniline teenistus võib lisada täiendavat teavet  
a) sädesüütega mootorite kohta;  
b) diiselmootorite kohta.  
1. KATSETATUD SÕIDUKI KIRJELDUS  
1.1. ÜLDANDMED 
Sõiduki numbrid  :  Prototüübi number ja VIN-kood  
Kategooria  :  
Istekohtade arv (koos juhiga):  :  
Kere  :  
Veorattad  :  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 131  
1.1.1. Jõuseadme tüüp 
Jõuseadme tüüp  :  ainult sisepõlemismootor, hübriidmootor, elektrimootor või 
kütuseelement  
1.1.2. SISEPÕLEMISMOOTOR (kui see on asjakohane)  
Rohkem kui ühe sisepõlemismootori puhul korrake seda punkti 
Mark  :  
Tüüp  :  
Tööpõhimõte  :  kahetaktiline/neljataktiline  
Silindrite arv ja paigutus  :  …  
Mootori töömaht (cm  3 ) :  
Mootori pöörete arv tühikäigul (min  – 1 ) :  ±  
Mootori suurendatud pöörete arv tühi ­
käigul (min  – 1 ) (a)  : ±  
Mootori nimivõimsus  :  kW  pöörle ­
missa­
gedus­
el p/min  
Suurim kasulik pöördemoment:  :  Nm  pöörle ­
missa­
gedus­
el p/min  
Mootori määrdeõli  :  mark ja tüüp  
Jahutussüsteem  :  Tüüp: õhk/vesi/õli  
Isolatsioon  :  materjal, hulk, asukoht, kogus ja kaal  
1.1.3. KATSEKÜTUS 1. tüüpi katse puhul (kui see on asjakohane)  
Rohkem kui ühe katsekütuse puhul korrake seda punkti 
Mark  :  
Tüüp  :  bensiin E10 – diislikütus B7 – veeldatud naftagaas – maagaas 
jne 
Tihedus temperatuuril 15 °C  :  
Väävlisisaldus  :  Üksnes diislikütuse B7 ja bensiini E10 puhul  
IX lisa  :  
Partii number  :  
Willansi tegurid (sisepõlemismootori 
puhul) CO  2 -heite puhul (g CO  2 /MJ)  : ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 132  
1.1.4. TOITESÜSTEEM (kui see on asjakohane)  
Rohkem kui ühe toitesüsteemi puhul korrake seda punkti 
Otsesissepritse  :  jah/ei või kirjeldus  
Sõiduki kütuseliik  :  ühekütuseline/kahekütuseline/segakütus  
Juhtplokk  
Osa number  :  sama, mis teatises  
Tarkvara katsetatud  :  näiteks diagnostikaseadme kaudu  
Õhu vooluhulga mõõtur  :  
Seguklapikoda  :  
Rõhuandur  :  
Sissepritsepump  :  
Pihusti(d)  :  
1.1.5. SISSELASKESÜSTEEM (kui see on asjakohane)  
Rohkem kui ühe sisselaskesüsteemi puhul korrake seda punkti 
Ülelaadur  :  jah/ei 
mark ja tüüp (1)  
Vahejahuti  :  jah/ei 
tüüp (õhk/õhk – õhk/vesi) (1)  
Õhufilter (element) (1)  :  mark ja tüüp  
Sisselaskesummuti (1)  :  mark ja tüüp  
1.1.6. HEITGAASISÜSTEEM JA KÜTUSEAURUDE ERALDUMISE PIIRA ­
MISE SÜSTEEM (kui see on asjakohane)  
Kui neid on rohkem kui üks, korrake seda punkti 
Esimene katalüüsmuundur  :  mark ja viide (1) 
põhimõte: kolmeastmeline / oksüdeeriv / NOx püüdur / NOx 
salvesti / selektiivne katalüütiline redutseerimine jne  
Teine katalüüsmuundur  :  mark ja viide (1) 
põhimõte: kolmeastmeline / oksüdeeriv / NOx püüdur / NOx 
salvesti / selektiivne katalüütiline redutseerimine jne  
Tahmafilter  :  jah / ei / ei kohaldata 
katalüüsitud: jah/ei 
mark ja viide (1)  
Hapnikuanduri(te) kood ja asukoht  :  enne katalüsaatorit / pärast katalüsaatorit  
Õhu sissepuhe  :  jah / ei / ei kohaldata  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 133  
Heitgaasitagastus  :  jah / ei / ei kohaldata 
jahutatud/jahutamata 
suur surve / väike surve  
Kütuseaurude eraldumise piiramise 
süsteem  : jah / ei / ei kohaldata  
NOx anduri(te) kood ja asukoht  :  Enne/pärast  
Üldkirjeldus (1)  :  
1.1.7. SOOJUSE SALVESTAMISE SEADE (kui see on asjakohane)  
Rohkem kui ühe soojuse salvestamise seadme puhul korrake seda punkti 
Soojuse salvestamise seade  :  jah/ei  
Soojusmahtuvus (salvestatud entalpia J)  :  
Soojuse vabanemise aeg (s)  :  
1.1.8. JÕUÜLEKANNE (kui see on asjakohane)  
Rohkem kui ühe jõuülekandeseadise puhul korrake seda punkti 
Käigukast  :  käsi-/automaat-/variaatorkäigukast  
Käiguvahetuse menetlus  
Põhirežiim  :  jah/ei 
tavaline/sõidurežiim/keskkonnasäästlik/…  
Parim režiim CO  2 -heite ja kütusekulu 
seisukohalt (kui see on asjakohane)  : 
Halvim režiim CO  2 -heite ja kütuse ­
kulu seisukohalt (kui see on 
asjakohane)  : 
Juhtplokk  :  
Käigukasti määrdeaine  :  mark ja tüüp  
Rehvid  
Mark  :  
Tüüp  :  
Rehvi mõõtmed (ees/taga)  :  
Ümbermõõt (m)  :  
Rehvirõhk (kPa)  :  
Koguülekandearvud (R.T.), esmased suhted (R.P.) ja sõiduki kiirus 
(km/h) / mootori pöörlemissagedus (1 000 (min  –1 )) (V  1000 ) iga käigu 
puhul (R.B.).  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 134  
R.B. R.P.  R.T.  V  1000 
1. 1/1  
2. 1/1  
3. 1/1  
4. 1/1  
5. 1/1  
… 
1.1.9. ELEKTRIMASIN (kui see on asjakohane)  
Rohkem kui ühe elektrimasina puhul korrake seda punkti 
Mark  :  
Tüüp  :  
Tippvõimsus (kW)  :  
1.1.10. VEOAKU (kui see on asjakohane)  
Rohkem kui ühe veoaku puhul korrake seda punkti 
Mark  :  
Tüüp  :  
Mahtuvus (Ah)  :  
Nimipinge (V)  :  
1.1.11. JÕUELEKTROONIKASEADMED (kui see on asjakohane)  
Jõuelektroonikaseadmeid võib olla rohkem kui üks (veojõuallikas, madal ­
pingesüsteem või laadija) 
Mark  :  
Tüüp  :  
Võimsus (kW)  :  
1.2. SÕIDUKI KIRJELDUS  
1.2.1. MASS 
VH katsemass (kg)  :  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 135  
1.2.2. SÕIDUTAKISTUSE PARAMEETRID 
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
f 2_TReg  (N/(km/h)  2 ) :  
Tsükli energianõudlus (J)  :  
Sõidutakistuse katsearuande number  :  
Sõidutakistuse tüüpkonna tunnuskood  :  
1.2.3. TSÜKLI VALIKU PARAMEETRID 
Tsükkel (vähendamiseta)  :  Klass 1 / 2 / 3a / 3b  
Nimivõimsuse suhe sõidukorras sõidu ­
kite massi (PMR) (W/kg)  : (kui see on asjakohane)  
Mõõtmise ajal kasutati kiiruse piira ­
mise menetlust  : jah/ei  
Sõiduki suurim kiirus (km/h)  :  
Vähendamine (kui see on asjakohane)  :  jah/ei  
Vähendamistegur fdsc  :  
Tsükli pikkus (m)  :  
Püsikiirus (lühendatud katsemenetluse 
korral)  : kui see on asjakohane  
1.2.4. KÄIGUVAHETUSPUNKT (KUI SEE ON ASJAKOHANE) 
Käiguvahetusarvutuse versioon  (märkida määruse (EL) 2017/1151 asjakohane muudatus)  
Käiguvahetus  :  Keskmine käik kiirusel v ≥ 1 km/h, ümardatud nelja kohani 
pärast koma  
nmin drive  
1. käik  :  …min  –1 
1. käik 2. käiguni  :  …min  –1 
2. käigult seiskumiseni  :  …min  –1 
2. käik  :  …min  –1 
3. käik ja järgmised käigud  :  …min  –1 
V.a 1. käik  :  jah/ei  
n_95_high iga käigu puhul  :  …min  –1 
n_min_drive_set kiirendus-/püsikiirusfaa ­
side puhul (n_min_drive_up)  : …min  –1 ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 136  
n_min_drive_set aeglustusfaaside puhul 
(n_min_drive_down)  : …min  –1 
t_start_phase  :  …s  
n_min_drive_start  :  …min  –1 
n_min_drive_up_start  :  …min  –1 
ASMi kasutamine  :  jah/ei  
ASMi väärtused  :  
2. KATSETULEMUSED  
Veojõustendi seadistamise meetod  :  fikseeritud / iteratiivne / alternatiivne koos oma 
soojendustsükliga  
Veojõustend 2WD/4WD režiimis  :  2WD/4WD  
2WD režiimis pöörles muu kui veotelg  :  jah / ei / ei kohaldata  
Veojõustendi töörežiim  jah/ei  
Vabajooksurežiim  :  jah/ei  
2.1 KATSE TEMPERATUURIL 14 °C 
Katsetamise kuupäev:  :  (päev/kuu/aasta)  
Katse toimumise koht  :  
Jahutusventilaatori alumise serva kõrgus 
maapinnast (cm)  : 
Ventilaatori keskpunkti asukoht sõiduki laiuse 
suhtes (kui on muudetud tootja taotlusel)  : sõiduki keskteljel/…  
Kaugus sõiduki esiosast (cm)  :  
IWR: inertsusnäitaja (%)  :  x,x  
RMSSE: kiiruse ruutkeskmine viga (km/h)  :  x,xx  
Sõidutsükli heakskiidetud kõrvalekalde kirjeldus  : Täielikult allavajutatud gaasipedaal  
2.1.1. Vähemalt ühe sisepõlemismootoriga sõidukite, välise laadimiseta ja välise 
laadimisega hübriidelektrisõidukite saasteainete heide aku laetust säili ­
tavas režiimis teostatud katsete puhul  
Saasteained  CO Süsivesi­
nike 
koguheide 
(THC) (a)  Mitteme­
taansed 
süsivesi­
nikud 
(NMHC) 
(a) NO  x THC + 
NOx (b)  Tahked 
osakesed  Tahkete 
osakeste 
arv 
(mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (#.10  11 /km) 
Mõõdetud näitajad  
Piirnormid  
2.1.2. Vähemalt ühe sisepõlemismootoriga sõiduki, välise laadimiseta ja välise 
laadimisega hübriidelektrisõiduki CO  2 -heide aku laetust säilitavas režiimis 
teostatud katse puhul  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 137  
CO  2 -heide (g/km)  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Summaarne  
Mõõdetud näitaja M  CO2,p,1  — 
Mõõdetud kiiruse ja vahemaa korrigeeritud 
näitaja M  CO2,p,1b  / M  CO2,c,2  
RCB parandustegur (  2 ) 
M CO2,p,3  / M  CO2,c,3  
( 2 ) Sisepõlemismootoriga sõidukite puhul parandus vastavalt käesoleva määruse XXI lisa 2. liite 6. all-lisale, hübriidelektri ­ 
sõidukite puhul K  CO2 
2.2 KATSE TEMPERATUURIL 23 °C  
Esitage andmed või viidake 1. tüüpi katse aruandele 
Katsetamise kuupäev  :  (päev/kuu/aasta)  
Katse toimumise koht  :  
Jahutusventilaatori alumise serva kõrgus 
maapinnast (cm)  : 
Ventilaatori keskpunkti asukoht sõiduki laiuse 
suhtes (kui on muudetud tootja taotlusel)  : sõiduki keskteljel/…  
Kaugus sõiduki esiosast (cm)  :  
IWR: inertsusnäitaja (%)  :  x,x  
RMSSE: kiiruse ruutkeskmine viga (km/h)  :  x,xx  
Sõidutsükli heakskiidetud kõrvalekalde kirjeldus  : Täielikult allavajutatud gaasipedaal  
2.2.1. Vähemalt ühe sisepõlemismootoriga sõidukite, välise laadimiseta ja välise 
laadimisega hübriidelektrisõidukite saasteainete heide aku laetust säili ­
tavas režiimis teostatud katse puhul  
Saasteained  CO Süsivesi­
nike 
koguheide 
(THC) (a)  Mitteme­
taansed 
süsivesi­
nikud 
(NMHC) 
(a) NO  x THC + 
NOx (b)  Tahked 
osakesed  Tahkete 
osakeste 
arv 
(mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (#.10  11 /km) 
Lõppväärtused  
Piirnormid  
2.2.2. Vähemalt ühe sisepõlemismootoriga sõiduki, välise laadimiseta ja välise 
laadimisega hübriidelektrisõiduki CO  2 -heide aku laetust säilitavas režiimis 
teostatud katsete puhul  
CO  2 -heide (g/km)  Väike  Keskmine  Suur  Eriti suur  Summaarne  
Mõõdetud näitaja M  CO2,p,1  — 
Mõõdetud kiiruse ja vahemaa korrigeeritud näitaja 
M CO2,p,1b  / M  CO2,c,2  
RCB parandustegur (  2 ) 
M CO2,p,3  / M  CO2,c,3  
( 2 ) ainult sisepõlemismootoriga sõidukite puhul parandus vastavalt käesoleva määruse XXI lisa 6. all-lisa 2. liitele, hübriidelek ­ 
trisõidukite puhul vastavalt määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 8. all-lisa 2. liitele (K  CO2 ) ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 138  
2.3 KOKKUVÕTE  
CO  2 -heide (g/km)  Summaarne  
ATCT (14 °C) M  CO2,Treg  
1. tüüp (23 °C) M  CO2,23°  
Tüüpkonna parandustegur (FCF)  
2.4. Võrdlussõiduki TEMPERATUURIANDMED pärast temperatuuril 23 °C 
teostatud katset 
Halvimal võimalikul juhul kasutatav sõiduki 
mahajahutamise meetod  : jah/ei (  3 ) 
ATCT tüüpkond koosneb ühest inter ­
polatsioonitüüpkonnast  : jah/ei (  3 ) 
Mootori jahutusvedeliku temperatuur seisuaja 
lõpus (°C)  : 
Seisuala keskmine temperatuur viimase 
3 tunni jooksul (°C)  : 
Mootori jahutusvedeliku temperatuuri ja 
seisuala keskmise temperatuuri vahe viimase 
3 tunni jooksul Δ T_ATCT  (°C) : 
Minimaalne seisuaeg t  soak_ATCT  (s) :  
Temperatuurianduri asukoht  :  
Mootori mõõdetud temperatuur  :  õli/jahutusvedelik  
( 3 ) kui vastasite jaatavalt, siis kuut viimast rida ei kohaldata  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 139  
8b. liide  
Sõidutakistuse katsearuanne  
Sõidutakistuse määramise katseks on nõutav järgmine miinimumteave (kui see on 
asjakohane).  
ARUANDE number 
TAOTLEJA  
Tootja  
TEEMA  Sõiduki sõidutakistuse määramine / …  
Sõidutakistuse tüüpkonna 
tunnuskood(id)  : 
Katsetatav objekt  
Mark  :  
Tüüp  :  
KOKKUVÕTE  Katsetatav objekt vastab teema real nimetatud 
nõuetele.  
KOHT,  PP/KK/AAAA  
1. ASJAOMANE SÕIDUK / ASJAOMASED SÕIDUKID 
Asjaomane mark (asjaomased 
margid)  : 
Asjaomane tüüp (asjaomased 
tüübid)  : 
Kaubanduslik kirjeldus  :  
Maksimumkiirus (km/h)  :  
Veotelg/veoteljed  :  
2. KATSETATUD SÕIDUKI(TE) KIRJELDUS  
Kui interpoleerimist ei toimu, tuleb kirjeldada (energianõudluse seisuko ­
halt) halvimate tulemustega sõidukit  
2.1. Tuuletunnelimeetod 
Summaarselt  :  lindiga / rullidega 
veojõustendiga  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 140  
2.1.1. Üldosa  
Tuuletunnel  Veojõustend  
H R L R H R L R 
Mark  
Tüüp  
Versioon  
Tsükli energianõudlus 3. klassi täie ­
liku WLTC-tsükli kestel (kJ)  
Kõrvalekalle tootmisseeriast  —  —  
Läbisõit (km)  —  —  
Või (sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna puhul): 
Mark  :  
Tüüp  :  
Versioon  :  
Tsükli energianõudlus täieliku 
WLTC kestel (kJ)  : 
Kõrvalekalle tootmisseeriast  :  
Läbisõit (km)  :  
2.1.2. Massid  
Veojõustend  
H R L R 
Katsemass (kg)  
Keskmine mass m  av (kg) 
m r väärtus (kg telje kohta))  
M-kategooria sõiduk: 
töökorras sõiduki massi osakaal esiteljel 
(%) 
N-kategooria sõiduk: 
raskuse jaotus (kg või %)  
Või (sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna puhul): 
Katsemass (kg)  :  
Keskmine mass m  av (kg) :  (keskmine enne ja pärast katset)  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 141  
Täismass  :  
Lisavarustuse massi hinnanguline 
aritmeetiline keskmine  : 
M-kategooria sõiduk: 
töökorras sõiduki massi osakaal 
esiteljel (%)  : 
N-kategooria sõiduk: 
raskuse jaotus (kg või %)  : 
2.1.3. Rehvid  
Tuuletunnel  Veojõustend  
H R L R H R L R 
Suuruse tähistus  
Mark  
Tüüp  
Veeretakistus  
Ees (kg/t)  —  —  
Taga (kg/t)  —  —  
Rehvirõhk  
Ees (kPa)  —  —  
Taga (kPa)  —  —  
Või (sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna puhul): 
Suuruse tähistus  
Mark  :  
Tüüp  :  
Veeretakistus  
Ees (kg/t)  :  
Taga (kg/t)  :  
Rehvirõhk  
Ees (kPa)  :  
Taga (kPa)  :  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 142  
2.1.4. Kere  
Tuuletunnel  
H R L R 
Tüüp  AA/AB/AC/ 
AD/AE/AF 
BA/BB/BC/ 
BD 
Versioon  
Aerodünaamilised seadmed  
Liikuvad aerudünaamilised kereosad  jah/ei ja 
märkige, kui 
see on 
asjakohane  
Paigaldatud aerodünaamiliste lisade 
loetelu  
Delta (C  D × A  f ) LH võrreldes H  R -ga (m  2 ) —  
Või (sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna puhul): 
Kere kuju kirjeldus  :  Neljakandiline kast (kui ei ole 
võimalik kindlaks määrata kogu 
sõiduki representatiivset 
kerekuju)  
Lauppind Afr (m  2 ) :  
2.2. TEESÕIT  
2.2.1. Üldosa  
H R L R 
Mark  
Tüüp  
Versioon  
Tsükli energianõudlus 3. klassi täieliku 
WLTC-tsükli kestel (kJ)  
Kõrvalekalle tootmisseeriast  
Läbisõit  
Või (sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna puhul): 
Mark  :  
Tüüp  :  
Versioon  :  
Tsükli energianõudlus täieliku 
WLTC kestel (kJ)  : 
Kõrvalekalle tootmisseeriast  :  
Läbisõit (km)  :  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 143  
2.2.2. Massid  
H R L R 
Katsemass (kg)  
Keskmine mass m  av (kg) 
m r väärtus (kg telje kohta))  
M-kategooria sõiduk: 
töökorras sõiduki massi osakaal esiteljel 
(%) 
N-kategooria sõiduk: 
raskuse jaotus (kg või %)  
Või (sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna puhul): 
Katsemass (kg)  :  
Keskmine mass m  av (kg) :  (keskmine enne ja pärast katset)  
Täismass  :  
Lisavarustuse massi hinnanguline 
aritmeetiline keskmine  : 
M-kategooria sõiduk: 
töökorras sõiduki massi osakaal 
esiteljel (%)  
N-kategooria sõiduk: 
raskuse jaotus (kg või %)  
2.2.3. Rehvid  
H R L R 
Suuruse tähistus  
Mark  
Tüüp  
Veeretakistus  
Ees (kg/t)  
Taga (kg/t)  
Rehvirõhk  
Ees (kPa)  
Taga (kPa)  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 144  
Või (sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna puhul): 
Suuruse tähistus  :  
Mark  :  
Tüüp  :  
Veeretakistus  
Ees (kg/t)  :  
Taga (kg/t)  :  
Rehvirõhk  
Ees (kPa)  :  
Taga (kPa)  :  
2.2.4. Kere  
H R L R 
Tüüp  AA/AB/AC/ 
AD/AE/AF 
BA/BB/BC/ 
BD 
Versioon  
Aerodünaamilised seadmed  
Liikuvad aerudünaamilised kereosad  jah/ei ja 
märkige, kui 
see on 
asjakohane  
Paigaldatud aerodünaamiliste lisade 
loetelu  
Delta (C  D × A  f ) LH võrreldes H  R -ga (m  2 ) —  
Või (sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna puhul): 
Kere kuju kirjeldus  :  Neljakandiline kast (kui ei ole 
võimalik kindlaks määrata kogu 
sõiduki representatiivset 
kerekuju)  
Lauppind A  fr (m 2 ) :  
2.3. JÕUSEADE  
2.3.1. Suurima heitega sõiduk 
Mootorikood  :  
Ülekande tüüp  :  käsi-, automaat-, variaatorkäigukast  
Ülekande mudel 
(valmistajatehase tähised)  : (pöördemomendi nimiväärtus ja sidurite arv à lisada 
teatisse)  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 145  
Hõlmatud ülekandemudelid 
(valmistajatehase tähised)  : 
Mootori pöörlemissagedus jagatuna sõiduki kiirusega  : Käik  Ülekandearv  N/V suhe  
1. 1/..  
2. 1..  
3. 1/..  
4. 1/..  
5. 1/..  
6. 1/..  
.. 
.. 
Elektrimasin(ad) lülitatud positsiooni N  :  ei kohaldata (elektrimasin või vabajooksurežiim 
puudub)  
Elektrimasinate tüüp ja arv  :  konstruktsioonitüüp: asünkroonne/sünkroonne …  
Jahutussüsteemi liik  :  õhk, vedelik,…  
2.3.2. Väikseima heitega sõiduk  
Korrata punkti 2.3.1 VL andmetega  
2.4. KATSETULEMUSED  
2.4.1. Suurima heitega sõiduk 
Katsetamise kuupäev  :  pp/kk/aaaa (tuuletunnel) 
pp/kk/aaaa (veojõustend) 
või 
pp/kk/aaaa (teesõit)  
TEESÕIT  
Katsemeetod  :  vabajooks 
või pöördemomendi mõõturi meetod  
Rajatis (nimi/asukoht/raja kood)  :  
Vabajooksurežiim  :  jah/ei  
Rataste suunang  :  Kokku-lahkujooksu ja külgkalde väärtused  
Maksimaalne võrdluskiirus (km/h)  :  
Anemomeetria  :  statsionaarne 
või pardal: anemomeetria mõju (C  D × A) ja kas see on korrigeeritud.  
Jaotis(t)e arv  :  
Tuul  :  keskmine, puhangud ja suund katseraja suuna suhtes  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 146  
Õhurõhk  :  
Temperatuur (keskmine väärtus)  :  
Tuulekorrektsioon  :  jah/ei  
Rehvirõhu kohandamine  :  jah/ei  
Esialgsed tulemused  :  Pöördemomendimeetod: 
c 0 = 
c 1 = 
c 2 = 
Vabajooksumeetod: 
f 0 
f 1 
f 2 
Lõpptulemused  Pöördemomendimeetod: 
c 0 = 
c 1 = 
c 2 = 
ja 
f 0 = 
f 1 = 
f 2 = 
Vabajooksumeetod: 
f 0 = 
f 1 = 
f 2 = 
või 
TUULETUNNELIMEETOD  
Rajatis (nimi/asukoht/veojõustendi 
kood)  : 
Rajatise heakskiitmine  :  aruande viitenumber ja kuupäev  
Veojõustend  
Veojõustendi tüüp  :  lindiga või rullidega  
Meetod  :  püsikiirus- või aeglustusmeetod  
Soojendus  :  soojendus stendil või sõidukiga sõites  
Rulli ümarusraadiuse 
korrektsioon  : (veojõustendi puhul, kui see on asjakohane)  
Veojõustendi seadistamise 
meetod  : fikseeritud / iteratiivne / alternatiivne koos oma soojendustsükliga  
Mõõdetud õhutakistustegur korruta ­
tuna lauppinnaga  : Kiirus (km/h)  C  D × A (m  2 ) 
… …  
… …  
Tulemus  :  f  0 = 
f 1 = 
f 2 = ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 147  
või 
SÕIDUTAKISTUSMAATRIKS TEEL  
Katsemeetod  :  vabajooks 
või pöördemomendi mõõturi meetod  
Rajatis (nimi/asukoht/raja viide)  :  
Vabajooksurežiim  :  jah/ei  
Rataste suunang  :  Kokku-lahkujooksu ja külgkalde väärtused  
Maksimaalne võrdluskiirus (km/h)  :  
Anemomeetria  :  statsionaarne 
või pardal: anemomeetria mõju (C  D × A) ja kas see on korrigeeritud.  
Jaotis(t)e arv  :  
Tuul  :  keskmine, puhangud ja suund katseraja suuna suhtes  
Õhurõhk  :  
Temperatuur (keskmine väärtus)  :  
Tuulekorrektsioon  :  jah/ei  
Rehvirõhu kohandamine  :  jah/ei  
Esialgsed tulemused  :  Pöördemomendimeetod: 
c 0r = 
c 1r = 
c 2r = 
Vabajooksumeetod: 
f 0r = 
f 1r = 
f 2r = 
Lõpptulemused  Pöördemomendimeetod: 
c 0r = 
c 1r = 
c 2r = 
ja 
f 0r (arvutatud sõiduki H  M kohta) = 
f 2r (arvutatud sõiduki H  M kohta) = 
f 0r (arvutatud sõiduki L  M kohta) = 
f 2r (arvutatud sõiduki L  M kohta) = 
Vabajooksumeetod: 
f 0r (arvutatud sõiduki H  M kohta) = 
f 2r (arvutatud sõiduki H  M kohta) = 
f 0r (arvutatud sõiduki L  M kohta) = 
f 2r (arvutatud sõiduki L  M kohta) =  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 148  
või 
SÕIDUTAKISTUSMAATRIKSI TUULETUNNELIMEETOD  
Rajatis (nimi/asukoht/veojõustendi 
kood)  : 
Rajatise heakskiitmine  :  aruande viitenumber ja kuupäev  
Veojõustend  
Veojõustendi tüüp  :  lindiga või rullidega  
Meetod  :  püsikiirus- või aeglustusmeetod  
Soojendus  :  soojendus stendil või sõidukiga sõites  
Rulli ümarusraadiuse 
korrektsioon  : (veojõustendi puhul, kui see on asjakohane)  
Veojõustendi seadistamise 
meetod  : fikseeritud / iteratiivne / alternatiivne koos oma soojendustsükliga  
Mõõdetud õhutakistustegur korruta ­
tuna lauppinnaga  : Kiirus (km/h)  C  D × A (m  2 ) 
… …  
… …  
Tulemus  :  f  0r = 
f 1r = 
f 2r = 
f 0r (arvutatud sõiduki H  M kohta) = 
f 2r (arvutatud sõiduki H  M kohta) = 
f 0r (arvutatud sõiduki L  M kohta) = 
f 2r (arvutatud sõiduki L  M kohta) =  
2.4.2. Väikseima heitega sõiduk  
Korrata punkti 2.4.1 VL andmetega  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 149  
8c. liide  
Katselehe näidis  
Katseleht peab sisaldama katseandmeid, mis registreeritakse, kuid mis ei ole 
katseprotokolli kantud.  
Katselehte/-lehti säilitab tehniline teenistus või tootja vähemalt 10 aastat.  
Katselehtedel esitatav miinimumteave (kui see on asjakohane) on järgmine.  
Määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 4. all-lisa andmed  
Rataste suunangu reguleeritavad parameetrid  :  
Tegurid c  0 , c 1 ja c  2 , :  c  0 = 
c 1 = 
c 2 = 
Veojõustendil mõõdetavad vabajooksu ajad  :  Võrdluskiirus (km/h)  Vabajooksu aeg (s)  
130 
120 
110 
100 
90 
80 
70 
60 
50 
40 
30 
20 
Rehvide libisemise vältimiseks võib sõiduki peale või 
sisse paigutada lisaraskust.  : kaal (kg) 
sõiduki peal/sees  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 150  
Vabajooksu ajad pärast sõiduki vabajooksukatse teos ­
tamist  : Võrdluskiirus (km/h)  Vabajooksu aeg (s)  
130 
120 
110 
100 
90 
80 
70 
60 
50 
40 
30 
20 
Määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 5. all-lisa andmed  
NOx-muunduri tõhusus 
Esitatud kontsentratsioonid a), b), c), d) ja kontsen ­
tratsioon, kui NOx analüsaator on NO-režiimis, nii et 
kalibreerimisgaas ei läbi muundurit.  : a) = 
b) = 
c) = 
d) = 
Kontsentratsioon NO-režiimis =  
Määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 6. all-lisa andmed  
Sõiduki läbitud tegelik vahemaa  :  
Käsikäigukastiga sõiduki puhul sõiduk, mis ei saa 
tsüklirada läbida: 
Kõrvalekalded sõidutsüklist  : 
Sõidustiilietalonid:  
SAE J2951 (läbi vaadatud jaanuaris 2014) alusel 
arvutatakse järgmised näitajad:  : 
: 
IWR: inertsusnäitaja  :  
RMSSE: kiiruse ruutkeskmine viga  : 
: 
: 
Tahkete osakeste proovifiltri kaalumine  
Filter enne katset  :  
Filter pärast katset  :  
Võrdlusfilter  :  
Iga pärast mõõteseadme näidu stabiliseerumist 
mõõdetud ühendi sisaldus  : ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 151  
Regenereerimisteguri määramine  
D tsüklite arv kahe WLTC vahel, kui toimub 
regeneratsioon  : 
Tsüklite arv n, mille jooksul heidet mõõdetakse  :  
Iga ühendi i heite massi mõõtmine M ′ sij iga tsükli j 
jooksul  : 
Regenereerimisteguri määramine 
Täieliku regeneratsiooni saavutamiseks mõõdetavate 
asjakohaste katsetsüklite arv d  : 
Regenereerimisteguri määramine  
Msi :  
Mpi :  
Ki :  
Määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 6.a all-lisa andmed  
ATCT 
Katseruumi temperatuur ja õhuniiskus sõiduki jahu ­
tusventilaatori väljalaskeava juures mõõtesagedusega 
vähemalt 0,1 Hz.  : Temperatuuri seadistuspunkt = T  reg 
Tegelik temperatuurinäit 
± 3 °C katse alguses 
± 5 °C katse jooksul  
Seisuala temperatuur, mida mõõdetakse pidevalt 
sagedusega vähemalt 0,033 Hz.  : Temperatuuri seadistuspunkt = T  reg 
Tegelik temperatuurinäit 
± 3 °C katse alguses 
± 5 °C katse jooksul  
Ettevalmistamiselt seisualale üleminekuks kuluv aeg  : ≤ 10 minutit  
1. tüüpi katse lõppemise ja jahutusmenetluse vaheline 
aeg : ≤ 10 minutit  
Mõõdetud seisuaeg, mis dokumenteeritakse kõikidel 
asjakohastel katselehtedel.  : lõpptemperatuuri mõõtmise ja 23 °C juures tehtava 1. tüüpi 
katse lõpu vaheline aeg  
Määruse (EL) 2017/1151 VI lisa andmed  
Ööpäevased katsed 
Ümbritseva õhu temperatuur kahe ööpäevase tsükli 
jooksul (registreeritud vähemalt iga minuti tagant)  : 
Söefiltrisse laaditud väljapuhkeõhk 
Ümbritseva õhu temperatuur esimese 11-tunnise 
profiili jooksul (registreeritud vähemalt iga 10 minuti 
tagant)  : ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 152  
8d. liide  
Kütuseaurude katse aruanne  
Kütuseaurude katseks on nõutav järgmine miinimumteave (kui see on asjako ­
hane).  
ARUANDE number 
TAOTLEJA  
Tootja  
TEEMA  …  
Kütuseaurude tüüpkonna 
tunnuskood  : 
Katsetatav objekt  
Mark  :  
KOKKUVÕTE  Katsetatav objekt vastab teema real nimetatud 
nõuetele.  
KOHT,  PP/KK/AAAA  
Iga tehniline teenistus võib lisada täiendavat teavet  
1. KATSETATUD SUURIMA HEITEGA SÕIDUKI KIRJELDUS 
Sõiduki numbrid  :  Prototüübi number ja VIN-kood  
Kategooria  :  
1.1. Jõuseadme tüüp  
Jõuseadme tüüp  :  sisepõlemismootor, hübriid ­
mootor, elektrimootor või 
kütuseelement  
1.2. Sisepõlemismootor  
Rohkem kui ühe sisepõlemismootori puhul korrake seda punkti  
Mark  :  
Tüüp  :  
Tööpõhimõte  :  kahetaktiline/neljataktiline  
Silindrite arv ja paigutus  :  
Mootori töömaht (cm  3 ) :  
Ülelaadur  :  jah/ei  
Otsesissepritse  :  jah/ei või kirjeldus  
Sõiduki kütuseliik  :  ühekütuseline/kahekütuseline/segakütus  
Mootori määrdeõli  :  Mark ja tüüp  
Jahutussüsteem  :  Tüüp: õhk/vesi/õli  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 153  
1.4. Kütusesüsteem  
Sissepritsepump  :  
Pihusti(d)  :  
Kütusepaak  
Kiht (kihid)  :  ühekihiline/mitmekihiline  
Kütusepaagi materjal  :  metall/…  
Kütusesüsteemi muude osade materjal  :  …  
Tihendatud  :  jah/ei  
Kütusepaagi nominaalmaht (l)  :  
Kanister  
Mark ja tüüp  :  
Aktiivsöe liik  :  
Söe maht (l)  :  
Söe mass (g)  :  
Butaani deklareeritud töömaht (BWC) (g)  : xx,x  
2. KATSETULEMUSED  
2.1. Kanistri vanandamine stendil  
Katsetamise kuupäev  :  (päev/kuu/aasta)  
Katse toimumise koht  :  
Kanistri vanandamise katsearuanne  :  
Täitmise kiirus  :  
Kütuse tehniline kirjeldus  
Mark  :  
Tihedus 15 °C juures (kg/m  3 ) :  
Etanoolisisaldus (%)  :  
Partii number  :  
2.2. Läbilaskvusteguri (PF) kindlakstegemine  
Katsetamise kuupäev  :  (päev/kuu/aasta)  
Katse toimumise koht  :  
Läbilaskvusteguri katsearuanne  :  
3. nädalal mõõdetud HC, HC  3W (mg/24h)  : xxx  
20. nädalal mõõdetud HC, HC  20 W (mg/ 
24h) : xxx  
Läbilaskvustegur PF (mg/24h)  :  xxx  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 154  
Mitmekihiliste või metallist paakide puhul 
Alternatiivne läbilaskvustegur PF (mg/24h)  : jah/ei  
2.3. Kütuseaurude katse  
Katsetamise kuupäev  :  (päev/kuu/aasta)  
Katse toimumise koht  :  
Veojõustendi seadistamise meetod  :  fikseeritud / iteratiivne / alternatiivne koos oma 
soojendustsükliga  
Veojõustendi töörežiim  jah/ei  
Vabajooksurežiim  :  jah/ei  
2.3.1.  Mass  
VH katsemass (kg)  :  
2.3.2.  Sõidutakistuse parameetrid  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
2.3.3.  Tsükkel ja käiguvahetuspunkt (kui see on asjakohane)  
Tsükkel (vähendamiseta)  :  Klass 1 / 2 / 3  
Käiguvahetus  :  Keskmine käik kiirusel v ≥ 1 km/h, ümardatud nelja kohani 
pärast koma  
2.3.4.  Sõiduk  
Katsetatud sõiduk  :  VH või kirjeldus  
Läbisõit (km)  :  
Vanus (nädalates)  :  
2.3.5.  Katse käik ja tulemused  
Katse käik  :  Pidev (suletud kütusepaagisüsteemid) / pidev (avatud kütuse ­
paagisüsteemid) / eraldiseisev (suletud kütusepaagisüsteemid)  
Seisuaegade kirjeldus (aeg ja temperatuur)  : 
Laaditud väljapuhke kogus (g)  :  xx,x (kui see on asjakohane)  
Kütuseaurude katse  kuumseiskamine, M  HS esimene 24 h ööpäevat ­
sükkel, M  D1 teine 24 h ööpäevat ­
sükkel, M  D2 
Keskmine temperatuur (°C)  —  —  
Kütuseaurud (g katse kohta)  x,xxx  x,xxx  x,xxx  
Lõpptulemus, M  HS + M  D1 + M  D2 + (2xPF) 
(g katse kohta)  x,xx 
Piirnorm (g katse kohta)  2,0  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 155  
II LISA  
▼M3 
A OSA  
▼B 
KASUTUSEL OLEVATE SÕIDUKITE NÕUETELE VASTAVUS  
1. SISSEJUHATUS  
▼M3 
1.1. Käesolevat osa kohaldatakse M- ja N1-kategooria I klassi sõidukite suhtes, 
mis saavad tüübikinnituse kuni 31. detsembrini 2018 ja registreeritakse 
kuni 31. augustini 2019, ning N1-kategooria II ja III klassi ning N2-kate ­
gooria sõidukite suhtes, mis saavad tüübikinnituse kuni 31. augustini 2019 
ja registreeritakse kuni 31. augustini 2020.  
▼B 
2. NÕUDED  
Kasutusel olevate sõidukite vastavusnõuded on sätestatud ÜRO Euroopa 
Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 punktis 9 ja liidetes 3, 4 ja 5, välja 
arvatud järgmistes punktides kirjeldatud erandid.  
2.1. ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 punktist 9.2.1 tuleb aru 
saada järgmiselt:  
Tüübikinnitusasutus kontrollib kasutusel olevate sõidukite nõuetele vasta ­
vust tootja asjakohast teavet aluseks võttes ja samade menetluste abil, mis 
on seoses toodangu nõuetele vastavusega direktiivi 2007/46/EMÜ artikli 12 
lõigete 1 ja 2 ning sama direktiivi X lisa punktide 1 ja 2 tähenduses. Kui 
tüübikinnitusasutusele esitatakse teavet tüübikinnitusasutuse või liikmes ­
riigi järelevalveprogrammide kohta, lisatakse need tootja esitatud kasutusel 
olevate sõidukite järelevalvearuannetele.  
2.2. ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 punkti 9.3.5.2 muude ­
takse, lisades sellele uue lõigu:  
„… 
Väikeseeriatootmise sõidukid, mida toodetakse pardadiagnostikatüüpkonna 
kohta vähem kui 1 000 sõidukit, on vabastatud nii IUPR-nõuete täitmisest 
kui ka nõudest neid tüübikinnitusasutusele tõendada.“  
2.3. Viited „lepinguosalistele“ loetakse viideteks „liikmesriikidele“.  
2.4. ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 3. liite punkt 2.6. asen ­
datakse järgmisega:  
Sõiduk peab kuuluma käesoleva määruse alusel tüübikinnituse saanud 
sõidukitüüpi ning sellel peab olema direktiivi 2007/46/EÜ kohane vasta ­
vussertifikaat. Sõiduk peab olema registreeritud ja olnud liidus kasutusel.  
2.5. Viidet „1958. aasta kokkuleppele“ ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni 
eeskirja nr 83 3. liite punktis 2.2. käsitatakse viitena direktiivile 
2007/46/EÜ.  
2.6. ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 3. liite punkt 2.6. asen ­
datakse järgmiselt:  
Sõiduki kütusepaagist võetud kütuseproovi plii- ja väävlisisaldus peab 
vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/30/EÜ (  1 ) ette­
nähtud kehtivatele standarditele ning ei tohi esineda tõendeid ebaõige 
kütuse kasutamise kohta. Võib teha kontrollimisi summutitorus.  
2.7. ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 3. liite punktis 4.1 sisal ­
duvat viidet „4a. lisa kohastele heitekatsetele“ loetakse viiteks „käesoleva 
määruse XXI lisa kohastele heitekatsetele“.  ▼B 
( 1 ) ELT L 140, 5.6.2009, lk 88.
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 156  
2.8. ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 3. liite punktis 4.1. sisal ­
duvat viidet „4a. lisa punktile 6.3“ loetakse viiteks „käesoleva määruse 
XXI lisa 6. all-lisa punktile 1.2.6“.  
2.9. Viidet „1958. aasta kokkuleppele“ ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni 
eeskirja nr 83 3. liite punktis 4.4 loetakse viiteks „direktiivi 2007/46/EÜ 
artikli 13 lõikele 1 või 2“.  
▼M3 
2.10. UNECE eeskirja nr 83 4. liite punktis 3.2.1, punktis 4.2 ja joonealustes 
märkustes nr 1 ja 2 esitatud viide punkti 5.3.1.4 tabelis 1 esitatud piirnor ­
midele loetakse viiteks määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelile 2.  
B OSA  
UUS KASUTUSEL OLEVATE SÕIDUKITE VASTAVUSKONTROLLI 
METOODIKA  
1. SISSEJUHATUS  
Käesolevat osa kohaldatakse M-kategooria ja N1-kategooria I klassi 
sõidukite suhtes, mis saavad tüübikinnituse pärast 1. jaanuari 2019, ja 
kõikide sõidukite suhtes, mis registreeritakse pärast 1. septembrit 2019, 
ning N1-kategooria II ja III klassi ja N2-kategooria sõidukite suhtes, mis 
saavad tüübikinnituse pärast 1. septembrit 2019 ja registreeritakse pärast 
1. septembrit 2020.  
Selles esitatakse kasutusel olevate sõidukite vastavuskontrolli (ISC) 
nõuded selle kontrollimiseks, kas summutitoru heitgaaside (sh madal 
temperatuur) ja kütuseaurude heite piirnormid on täidetud sõiduki kogu 
tavapärase kasutusaja jooksul, mis on kuni viis aastat või 100 000 km, 
olenevalt sellest, kumb täitub varem.  
2. Protsessi kirjeldus  
Joonis B.1  
Kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse protsessi näide (kus 
GTAA tähistab tüübikinnitust andvat asutust ja OEM tootjat)
  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 157  
3. ISC tüüpkonna määratlus  
ISC tüüpkonda kuuluvad järgmised sõidukid:  
(a) summutitoru heitgaaside puhul (1. ja 6. tüüpi katsed) PEMS-katse ­
tüüpkonda kuuluvad sõidukid, nagu on kirjeldatud IIIA lisa 7. liites,  
(b) kütuseaurude puhul (4. tüüpi katse) kütuseaurude tüüpkonda 
kuuluvad sõidukid, nagu on kirjeldatud VI lisa punktis 5.5.  
4. Teabe kogumine ja esialgne riskihindamine  
Tüübikinnitust andev asutus kogub kogu asjakohase teabe heitenõuete 
võimaliku mittetäitmise kohta, mis on vajalik selle üle otsustamiseks, 
milliseid ISC tüüpkondi tuleb konkreetsel aastal kontrollida. Tüübikinni ­
tust andev asutus võtab arvesse eelkõige andmeid, millest ilmnevad 
suurima heitega sõidukite tüübid tegelikus sõiduolukorras. Kõnealused 
andmed saadakse asjakohaste meetodite abil, mille hulka võivad kuuluda 
kaugseire, heite lihtsustatud pardaseiresüsteemid (SEMS) ja PEMSiga 
tehtavad katsed. Selliste katsete käigus täheldatud normiületuste arvu ja 
tähtsust võidakse kasutada ISC katsete eelistähtsustamiseks.  
Koos ISC kontrollideks esitatud andmetega esitab tootja tüübikinnitust 
andvale asutusele aruande heitmetega seotud garantiinõuete ning kõigi 
hoolduse käigus teostatud või registreeritud heitmetega seotud garantiire ­
montide kohta, koostades selle tüübikinnituse andmisel tüübikinnitust 
andva asutuse ja tootja vahel kokku lepitud vormingus. See teave peab 
sisaldama andmeid ISC tüüpkonna heitmetega seotud osade ja süsteemide 
rikete esinemissageduse kohta ja rikete kirjeldust. Aruanded esitatakse 
iga sõidukite ISC-tüüpkonna kohta vähemalt üks kord aastas nii kaua, 
kui kaua tuleb artikli 9 lõike 3 kohaselt teha kasutusel olevate sõidukite 
vastavuskontrolli.  
Esimeses ja teises lõigus osutatud andmete põhjal annab tüübikinnitust 
andev asutus esmase hinnangu ISC tüüpkonna riski kohta mitte vastata 
kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse eeskirjadele ja teeb selle 
põhjal otsuse selle kohta, milliseid tüüpkondi tuleb katsetada ja millist 
tüüpi katseid tuleb ISC eeskirjade alusel teha. Lisaks võib tüübikinnitust 
andev asutus valida suvaliselt ISC tüüpkonnad, mida katsetada.  
5. ISC katsed  
Tootja teostab summutitoru heitgaaside ISC katsed, mis koosnevad vähe ­
malt 1. tüüpi katsest kõikide ISC tüüpkondade puhul. Tootja võib teos ­
tada ka RDE, 4. ja 6. tüüpi katseid kõikide või osade ISC tüüpkondade 
puhul. Tootja edastab tüübikinnitust andvale asutusele kõik ISC katsete 
tulemused punktis 5.9 kirjeldatud kasutusel olevate sõidukite nõuetele 
vastavuse elektroonilise platvormi kaudu.  
Tüübikinnitust andev asutus kontrollib igal aastal sobivat arvu ISC tüüp ­
kondi, nagu on ette nähtud punktis 5.4. Tüübikinnitust andev asutus lisab 
kõik ISC katsete tulemused punktis 5.9 kirjeldatud kasutusel olevate 
sõidukite nõuetele vastavuse elektroonilisele platvormile.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 158  
Akrediteeritud laborid või tehnilised teenistused võivad igal aastal kont ­
rollida ükskõik mitut ISC tüüpkonda. Akrediteeritud laborid või tehni ­
lised teenistused edastavad tüübikinnitust andvale asutusele kõik ISC 
katsete tulemused punktis 5.9 kirjeldatud kasutusel olevate sõidukite 
nõuetele vastavuse elektroonilise platvormi kaudu.  
5.1. Katsete kvaliteedi tagamine  
ISC kontrolle teostavaid kontrolliasutusi ja laboreid, mis ei ole selleks 
määratud tehnilised teenistused, akrediteeritakse ISC menetluse suhtes 
vastavalt standardile EN ISO/IEC 17020:2012. Laborid, mis teevad 
ISC katseid, kuid mis ei ole selleks määratud tehnilised teenistused direk ­
tiivi 2007/46 artikli 41 tähenduses, võivad ISC katseid teha ainult juhul, 
kui nad on akrediteeritud vastavalt standardile EN ISO/IEC 17025:2017.  
Tüübikinnitust andev asutus auditeerib igal aastal tootja teostatud ISC 
kontrolle. Tüübikinnitust andev asutus võib auditeerida ka akrediteeritud 
laborite ja tehniliste teenistuste teostatud ISC kontrolle. Audit põhineb 
tootjate, akrediteeritud labori või tehnilise teenistuse esitatud andmetel, 
mis sisaldavad vähemalt üht 3. liite kohast üksikasjalikku ISC aruannet. 
Tüübikinnitust andev asutus võib nõuda, et tootjad, akrediteeritud laborid 
või tehnilised teenistused esitaksid lisaandmeid.  
5.2. Katsetulemuste avaldamine akrediteeritud laborite või tehniliste teenis ­
tuste poolt  
Niipea, kui konkreetse ISC tüüpkonna vastavushindamise ja parandus ­
meetmete tulemused saavad kättesaadavaks, edastab tüübikinnitust andev 
asutus need akrediteeritud laboritele või tehnilistele teenistustele, kes 
esitasid kõnealuse tüüpkonna katsetulemused.  
Katsete tulemused, kaasa arvatud kõikide katsetatud sõidukite üksikasja ­
likud andmed võib üldsusele avaldada üksnes pärast seda, kui tüübikin ­
nitust andev asutus on avaldanud üksiku ISC menetluse tulemuste aasta ­
aruande, või pärast statistilise menetluse tulemuseta lõpetamist (vt punkt 
5.10). Kui ISC katsete tulemused avaldatakse, esitatakse viide tüübikin ­
nitust andva asutuse aastaaruandele, kus need sisalduvad.  
5.3. Katsete tüübid  
ISC katseid tehakse üksnes sõidukitega, mis on välja valitud 1. liite 
kohaselt.  
ISC 1. tüüpi katsed tehakse XXI lisa kohaselt.  
ISC RDE katsed tehakse IIIA lisa kohaselt, 4. tüüpi katsed käesoleva lisa 
2. liite kohaselt ja 6. tüüpi katsed VIII lisa kohaselt.  
5.4. ISC katsete sagedus ja ulatus  
Ajavahemik, mis jääb konkreetse ISC tüüpkonna kahe tootjapoolse vasta ­
vuskontrolli alguse vahele, ei tohi olla pikem kui 24 kuud.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 159  
Tüübikinnitust andva asutuse teostatud ISC katsete sagedus põhineb 
riskihindamismeetoditel, mis vastavad rahvusvahelisele standardile ISO 
31000:2018 „Riskijuhtimine. Põhimõtted ja juhised“, mille hulka kuulub 
ka punkti 4 kohaselt antud esialgne riskihinnang.  
Alates 1. jaanuarist 2020 teostavad tüübikinnitust andvad asutused 
1. tüüpi ja RDE katseid vähemalt 5 % puhul iga tootja kõikidest ISC 
tüüpkondadest aastas või vähemalt kahe ISC tüüpkonna puhul iga tootja 
kohta aastas, kui tüüpkondade arv seda võimaldab. Nõuet katsetada iga 
tootja kohta aastas vähemalt 5 % ISC tüüpkondadest või vähemalt kaht 
ISC tüüpkonda ei kohaldata väiketootjate suhtes. Tüübikinnitust andev 
asutus tagab, et ISC tüüpkonnad ja konkreetsesse kasutusel olevate sõidu ­
kite tüüpkonda kuuluvate sõidukite vanused oleksid võimalikult laialt 
kaetud, et tagada vastavus artikli 8 lõike 3 kohaselt. Tüübikinnitust 
andev asutus viib iga ISC tüüpkonna statistilise menetluse, mida ta on 
alustanud, 12 kuu jooksul lõpule.  
4. või 6. tüüpi ISC katsetel puuduvad minimaalse sageduse nõuded.  
5.5. Tüübikinnitust andvate asutuste teostatavate ISC katsete rahastamine  
Tüübikinnitust andev asutus tagab, et on olemas piisavad vahendid, et 
katta kasutusel olevate sõidukite vastavuskatsete kulud. Ilma et see 
piiraks siseriikliku õiguse kohaldamist, kaetakse need kulud tasudest, 
mida tüübikinnitust andev asutus võib nõuda tootjalt. Sellised tasud 
peavad katma iga tootja kohta kuni 5 % kasutusel olevate sõidukite 
vastavustüüpkondade katsetamise aastas või iga tootja kohta vähemalt 
kahe ISC tüüpkonna katsetamise aastas.  
5.6. Katsetamiskava  
ISC puhul RDE katsete tegemisel koostab tüübikinnitust andev asutus 
katsetamiskava. See kava sisaldab katsetamist, millega kontrollitakse 
vastavust ISC nõuetele väga mitmesugustes tingimustes vastavalt IIIA 
lisale.  
5.7. Sõidukite valimine ISC katseteks  
Kogutud andmed peavad olema piisavalt põhjalikud, et nõuetekohaselt 
hooldatud ja kasutatud sõidukite puhul saaks hinnata kasutusel olevate 
sõidukite tööomadusi. 1. liites olevate tabelite abil otsustatakse, kas 
sõidukit saab lisada ISC katsete eesmärgil valimisse. 1. liites olevate 
tabelite alusel kontrollimise käigus võidakse mõned sõidukid kuulutada 
vigaseks ja neid ei katsetata ISC käigus, kui on tõendeid, et heitekon ­
trollisüsteemi osad olid kahjustatud.  
Sama sõidukit võib kasutada rohkem kui üht tüüpi katsete (1. tüüp, RDE, 
4. tüüp, 6. tüüp) teostamiseks ja nende kohta aruannete koostamiseks, 
kuid statistilise menetluse puhul võetakse arvesse üksnes iga tüübi 
esimene kehtiv katse.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 160  
5.7.1. Üldnõuded  
Sõiduk peab kuuluma ISC tüüpkonda, nagu on kirjeldatud punktis 3, ja 
vastama 1. liite tabelis esitatud kontrollidele. See peab olema liidus re ­
gistreeritud ja sellega peab olema sõidetud liidus vähemalt 90 % sõidua ­
jast. Heitekatseid võib teha muus geograafilises piirkonnas kui see, kus 
sõidukid välja valiti.  
Väljavalitud sõidukitele lisatakse hooldusraamat, millest nähtub, et 
sõidukit on nõuetekohaselt hooldatud ja hoolduse käigus on heitmetega 
seotud varuosade väljavahetamiseks kasutatud tootja soovituste kohaselt 
üksnes originaalvaruosi.  
Sõidukid, millel on märke heidet mõjutada võivast väärkasutusest, 
omavoliliste muudatuste tegemisest või ohtlikku kasutust põhjustada 
võivatest tingimustest, jäetakse ISCst välja.  
Sõidukile ei tohi olla tehtud aerodünaamilisi täiendusi, mida ei ole 
võimalik enne katse tegemist eemaldada.  
Sõiduk jäetakse ISC katsetest välja, kui pardaarvutisse salvestatud 
andmetest ilmneb, et sõidukit on pärast veakoodi kuvamist kasutatud 
ega ole tootja spetsifikatsioonide kohaselt remonditud.  
Sõiduk jäetakse ISC katsetest välja, kui sõidukipaagis olev kütus ei vasta 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 98/70/EÜ (  1 ) ettenähtud kehti ­
vatele standarditele või kui on tõendeid ebaõige kütuse tankimise kohta.  
5.7.2. Sõidukite ülevaatus ja hooldus  
Enne või pärast ISC katsetega jätkamist teostatakse katsetamiseks heaks 
kiidetud sõidukitel rikete diagnostika ja 1. liite kohaselt vajalik tavapä ­
rane hooldus.  
Teha tuleb järgmised kontrollid: OBD-kontrollid (tehakse enne või pärast 
katset), vaadatakse, kas on põlevaid rikke indikaatortulesid, õhufiltri, 
kõigi veorihmade, kõigi vedelike tasemete, radiaatori ja kütusepaagi 
korgi, kõigi järeltöötlussüsteemiga seotud vaakum- ja kütusesüsteemi 
voolikute ning elektrijuhtmete terviklikkuse kontroll; reguleerimisvigade 
ja/või omavoliliste muudatuste avastamiseks kontrollitakse süüdet, kütu ­
semõõtesüsteemi ja saastetõrjeseadme osi.  
Kui sõiduki korraline tehniline hooldus jääb 800 km piiridesse, siis 
tehakse kõnealune hooldus.  
Klaasipesuvedelik eemaldatakse enne 4. tüüpi katset ja asendatakse 
kuuma veega.  
Kogutakse kütuseproov ja seda säilitatakse IIIA lisa nõuete kohaselt 
täiendavaks analüüsiks katse mitteläbimise korral.  ▼M3 
( 1 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 1998. aasta direktiiv 98/70/EÜ bensiini ja 
diislikütuse kvaliteedi ning nõukogu direktiivi 93/12/EMÜ muutmise kohta (EÜT L 350, 
lk 58).
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 161  
Kõik vead tuleb registreerida. Kui viga on saastekontrolliseadmetes, 
tunnistatakse sõiduk vigaseks ja seda ei kasutata enam katsetes, kuid 
viga võetakse punkti 6.1 kohaselt teostatud vastavushindamisel arvesse.  
5.8. Valimi suurus  
Kui tootjad rakendavad 1. tüüpi katse puhul punktis 5.10 sätestatud 
statistilist menetlust, määratakse valimite arv kasutusel oleva tüüpkonna 
aastase müügimahu põhjal liidus vastavalt järgmisele tabelile:  
Tabel B.1  
Valimite arv ISC katsete raames tehtavate 1. tüüpi katsete puhul  
Registreerimisi Euroopa Liidus kalendriaastas 
proovivõtuperioodil  Valimite arv 
(1. tüüpi katsete puhul)  
kuni 100 000  1  
100 001 – 200 000  2  
üle 200 000  3  
Iga valim peab sisaldama piisavalt sõidukitüüpe, et vähemalt 20 % kogu 
tüüpkonna läbimüügist oleks kaetud. Kui mõne sõidukitüüpkonna puhul 
on vaja katsetada mitut valimit, tuleb teise ja kolmandasse valimisse 
valida sõidukid, mis esindavad teistsuguseid kasutustingimusi kui 
esimesse valimisse võetud sõidukid.  
5.9. Kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse elektroonilise platvormi 
kasutamine ja katsete jaoks vajalike andmete kättesaadavaks tegemine  
Komisjon loob elektroonilise platvormi, et hõlbustada andmete vaheta ­
mist ühelt poolt tootjate, akrediteeritud laborite või tehniliste teenistuste 
ja teiselt poolt tüübikinnitust andva asutuse vahel ning katse mitteläbi ­
mise või läbimise otsuse tegemist valimi kohta.  
Tootja täidab artikli 5 lõikes 12 osutatud katsete läbipaistvuse paketi 5. 
liite tabelites 1 ja 2 ning käesoleva punkti tabelis sätestatud vormingus ja 
edastab selle tüübikinnitusasutusele, kes annab heitega seotud tüübikin ­
nituse. Ühest ja samast tüüpkonnast katsetamiseks sõidukite valimiseks 
kasutatakse 5. liite tabelit 2 ja koos tabeliga 1 peab see andma piisavalt 
teavet katsetatavate sõidukite kohta.  
Kui esimeses lõigus osutatud elektrooniline platvorm saab kättesaada ­
vaks, laadib heitega seotud tüübikinnitust andev tüübikinnitusasutus 5. 
liite tabelites 1 ja 2 oleva teabe üles sellele platvormile 5 tööpäeva 
jooksul pärast selle teabe kättesaamist.  
Kogu teave, mis on 5. liite tabelites 1 ja 2, peab olema üldsusele elekt ­
rooniliselt tasuta kättesaadav.  
Katsete läbipaistvuse paketi juurde kuulub ka järgmine teave ning selle 
esitab tootja tasuta viie tööpäeva jooksul pärast akrediteeritud labori või 
tehnilise teenistuse taotlust.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 162  
ID Sisend  Kirjeldus  
1. Sõidukite ümberehitamise (nelikveolisest kaksi ­
kveoliseks) erimenetlus veojõustendi katsete 
jaoks, kui on olemas  Nagu on määratletud XXI lisa 6. all-lisa 
punktis 2.4.2.4.  
2. Veojõustendi režiimi juhised, kui on olemas  Kuidas aktiveerida veojõustendi režiimi, nagu 
seda tehakse tüübikinnituskatsetel  
3. Tüübikinnituskatsete käigus kasutatud 
vabajooksurežiim  Kui sõidukil on olemas vabajooksurežiimi 
juhised selle kohta, kuidas kõnealust režiimi 
aktiveerida  
4. Aku tühjendamise menetlus (välise laadimisega 
hübriidelektrisõidukid, täiselektrisõidukid)  Tootja menetlus aku tühjendamiseks välise laadi ­
misega hübriidelektrisõidukite ettevalmistamiseks 
aku laetust säilitavateks katseteks ja täiselektrisõi ­
dukite ettevalmistamiseks aku laadimiseks  
5. Kõikide abiseadmete väljalülitamise menetlus  Kui kasutati tüübikinnitusel  
5.10. Statistiline menetlus  
5.10.1. Üldosa  
Kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse kontrollimine tugineb 
statistilisele meetodile, mis järgib omaduste kontrollimise järjendvaliku 
üldpõhimõtteid. Valimi minimaalne suurus positiivse tulemuse jaoks on 
kolm sõidukit ning valimi maksimaalne kumulatiivne suurus on kümme 
sõidukit 1. tüüpi ja RDE katsete puhul.  
4. ja 6. tüüpi katsete puhul võib kasutada lihtsustatud meetodit, kus valim 
koosneb kolmest sõidukist ja tulemust peetakse negatiivseks juhul, kui 
kõik kolm sõidukit ei läbi katset, ning positiivseks, kui kõik kolm 
sõidukit läbivad katse. Juhul kui kolmest kaks saavad positiivse või 
negatiivse tulemuse, võib tüübikinnitusasutus otsustada läbi viia täienda ­
vaid katseid või jätkata nõuetele vastavuse hindamisega punkti 6.1 koha ­
selt. 
Katsetulemusi ei korrutata halvendusteguritega.  
Sõidukite puhul, mille direktiivi 2007/46/EÜ IX lisas kirjeldatud vasta ­
vustunnistuse punktis 48.2 esitatud maksimaalsed deklareeritud RDE 
väärtused on väiksemad kui määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisas sätestatud 
heite piirnormid, kontrollitakse nõuetele vastavust nii deklareeritud 
maksimaalse RDE väärtuse suhtes, millele liidetakse IIIA lisa punktis 
2.1.1 sätestatud marginaal, ja kõnealuse lisa punktis 2.1 sätestatud mitte ­
ületatavate piirnormide suhtes. Kui tuvastatakse, et valim ei vasta dekla ­
reeritud maksimaalsetele RDE väärtustele, millele on liidetud kohaldatav 
mõõtemääramatuse marginaal, kuid vastab mitteületatavale piirnormile, 
nõuab tüübikinnitust andev asutus, et tootja võtaks parandusmeetmeid.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 163  
Enne esimese ISC katse tegemist teatab tootja, akrediteeritud labor või 
tehniline teenistus („pool“) tüübikinnitust andvale asutusele oma kavat ­
susest teha konkreetse sõidukitüüpkonna kasutusel olevate sõidukite 
nõuetele vastavuse katsed. Kui tüübikinnitust andev asutus saab sellesi ­
sulise teate, avab ta uue statistilise toimiku, et töödelda selle konkreetse 
poole või selle poolte ühenduse iga asjakohase järgmiste parameetrite 
kombinatsiooni tulemusi: sõidukitüüpkond, heitekatse tüüp ja saasteaine. 
Nende parameetrite iga asjakohase kombinatsiooni jaoks avatakse eraldi 
statistilised menetlused.  
Tüübikinnitust andev asutus lisab igasse statistilisse toimikusse üksnes 
asjaomase poole esitatud tulemused. Tüübikinnitust andev asutus peab 
registrit tehtud katsete arvu, läbitud ja mitteläbitud katsete arvu ja 
muude vajalike andmete kohta, mis toetavad statistilist menetlust.  
Kui katse tüübi ja sõidukitüüpkonna konkreetse kombinatsiooni puhul 
saab korraga avada rohkem kui ühe statistilise menetluse, on poolel 
lubatud esitada iga katsetüübi ja sõidukitüüpkonna kombinatsiooni 
kohta katsetulemused üksnes ühe avatud statistilise menetluse jaoks. Igast 
katsest teatatakse ainult ühe korra ja teatatakse kõikidest katsetest 
(kehtivad, mittekehtivad, mitte läbitud, läbitud jne).  
Iga ISC statistiline menetlus jääb avatuks seni, kuni saavutatakse 
tulemus, mil statistiline menetlus jõuab valimi suhtes punkti 5.10.5 koha ­
selt positiivse või negatiivse otsuseni. Ent kui tulemust ei saavutata 
12 kuu jooksul statistilise toimiku avamisest, sulgeb tüübikinnitust 
andev asutus statistilise toimiku, välja arvatud juhul, kui ta otsustab 
viia kõnealuse statistilise toimiku katsed lõpule järgneva kuue kuu 
jooksul.  
5.10.2. ISC tulemuste ühendamine  
Kahe või enama akrediteeritud labori või tehnilise teenistuse katsetule ­
mused võib ühise statistilise menetluse eesmärgil ühendada. Katsetule ­
muste ühendamiseks on vaja kõigi katsetulemusi tulemuste kogumisse 
esitavate huvitatud poolte kirjalikku nõusolekut ning tüübikinnitust 
andva asutuse teavitamist enne katsete alustamist. Üks katsetulemusi 
ühendavatest pooltest määratakse kogumi valitsejaks ja ta vastutab 
aruandluse eest ja tüübikinnitust andva asutusega suhtlemise eest.  
5.10.3. Positiivne/negatiivne/kehtetu tulemus ühe katse puhul  
ISC heitekatse loetakse ühe või mitme saasteaine puhul läbituks (posi ­
tiivseks), kui heitetulemus on määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisas kõnealuse 
katsetüübi puhul sätestatud heite piirnormiga võrdne või sellest väiksem.  
Heitekatse loetakse ühe või mitme saasteaine puhul mitteläbituks (nega ­
tiivseks), kui heitetulemus on kõnealust tüüpi katse vastavast heite piir ­
normist suurem. Iga negatiivne katsetulemus suurendab kõnealuse statis ­
tilise juhtumi arvu „f“ (vt punkt 5.10.5) ühe võrra.  
ISC heitekatset peetakse kehtetuks, kui see ei vasta punktis 5.3 nimetatud 
katsenõuetele. Kehtetud katsetulemused jäetakse statistilisest menetlusest 
välja.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 164  
Kõigi ISC katsete tulemused esitatakse tüübikinnitust andvale asutusele 
kümne tööpäeva jooksul iga katse teostamisest. Koos katsetulemustega 
esitatakse põhjalik katsearuanne katsete lõpetamisel. Tulemused lisatakse 
valimisse kronoloogilises teostamisjärjestuses.  
Tüübikinnitust andev asutus lisab kõik kehtivad heitekatsete tulemused 
asjaomasesse avatud statistilisse menetlusse, kuni saavutatakse punkti 
5.10.5 kohaselt valimi negatiivne või positiivne katsetulemus.  
5.10.4. Erindite käsitlemine  
Erindite esinemisega valimi statistilises menetluses võib kaasneda nega ­
tiivne tulemus kooskõlas allpool kirjeldatud menetlustega.  
Erindid liigitatakse vahepealseteks või äärmisteks.  
Heitekatse tulemust peetakse vahepealseks erindiks, kui see on võrdne 
1,3-kordse kehtiva heite piirnormiga või suurem. Kui valimis on kaks 
sellist erindit, on valimi tulemus negatiivne.  
Heitetulemust peetakse äärmiseks erindiks, kui see on võrdne 2,5-kordse 
kehtiva heite piirnormiga või suurem. Kui valimis on üks selline erind, 
on valimi tulemus negatiivne. Sellisel juhul edastatakse tootjale ja tüübi ­
kinnitust andvale asutusele sõiduki registreerimisnumber. Sellest võima ­
lusest teavitatakse sõidukiomanikke enne katsete tegemist.  
5.10.5. Katse läbimise positiivne/negatiivne otsus valimi puhul  
Valimi positiivse/negatiivse tulemuse üle otsustamisel on „p“ positiivsete 
tulemuste arv ja „f“ negatiivsete tulemuste arv. Iga positiivne katsetu ­
lemus suurendab asjaomase avatud statistilise menetluse puhul arvu „p“ 
ühe võrra ja iga negatiivne katsetulemus suurendab arvu „f“ ühe võrra.  
Pärast heitekatse kehtivate katsetulemuste lisamist avatud statistilisele 
menetlusele võtab tüübikinnitust andev asutus järgmised meetmed:  
— ajakohastab valimi kumulatiivset suurust „n“ kõnealuse juhtumi 
puhul, et kajastada statistilisse menetlusse lisatud kehtivate heitekat ­
sete üldarvu;  
— ajakohastab pärast tulemuste hindamist positiivsete tulemuste arvu 
„p“ ja negatiivsete tulemuste arvu „f“;  
— arvutab äärmiste ja vahepealsete erindite arvu valimis punkti 5.10.4 
kohaselt;  
— kontrollib, kas eespool kirjeldatud menetlusega jõutakse otsusele.  
Otsus sõltub valimi kumulatiivsest suurusest „n“, positiivsete ja negatiiv ­
sete tulemuste arvudest „p“ ja „f“ ning vahepealsete ja/või äärmiste erin ­
dite arvust valimis. ISC valimi positiivse/negatiivse tulemuse üle otsus ­
tamiseks kasutab tüübikinnitust andev asutus sõidukite puhul, mis saavad  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 165  
tüübikinnituse alates 1. jaanuarist 2020, joonisel B.2 kujutatud otsustus ­
diagrammi ja sõidukite puhul, mis saavad tüübikinnituse kuni 31. det ­
sembrini 2019, joonisel B.2.a kujutatud otsustusdiagrammi. Diagrammid 
näitavad, milline otsus tuleb valimi konkreetse kumulatiivse suuruse „n“ 
ja negatiivse tulemuste arvu „f“ korral teha.  
Statistilise menetluse kohta on konkreetse sõidukitüüpkonna, heitekatse 
tüübi ja saasteaine kombinatsiooni puhul võimalik on teha kaks otsust.  
Valimi positiivse tulemuseni jõutakse siis, kui joonisel B.2 või B.2.a 
esitatud rakendatav otsustusdiagramm annab valimi praeguse kumula ­
tiivse suuruse „n“ ja negatiivsete tulemuste arvu „f“ puhul positiivse 
tulemuse.  
Valimi negatiivne otsus tehakse siis, kui valimi konkreetse kumulatiivse 
suuruse „n“ puhul on täidetud vähemalt üks järgmistest tingimustest:  
— joonisel B.2 või B.2.a esitatud rakendatav otsustusdiagramm annab 
valimi praeguse kumulatiivse suuruse „n“ ja negatiivsete tulemuste 
arvu „f“ puhul negatiivse tulemuse.  
— on kaks vahepealset erindit;  
— on üks äärmine erind.  
Kui ei jõuta ühelegi otsusele, jääb statistiline menetlus avatuks ning 
sellele lisatakse edasisi tulemusi, kuni jõutakse otsusele või lõpetatakse 
menetlus punkti 5.10.1 kohaselt.  
Joonis B.2  
Otsustusdiagramm statistilise menetluse kohta sõidukite puhul, mis saavad tüübikinnituse alates 
1. jaanuarist 2020 (kus „UND“ tähendab „otsustamata“).
 negatiivsete tulemuste arv f 10 NEGATII ­
VNE  
9 NEGATII ­
VNE  NEGATII ­
VNE  
8 NEGATII ­
VNE  NEGATII ­
VNE  NEGATII ­
VNE  
7 NEGATII ­
VNE  NEGATII ­
VNE  NEGATII ­
VNE  NEGATII ­
VNE  
6 NEGATII ­
VNE  NEGATII ­
VNE  NEGATII ­
VNE  NEGATII ­
VNE  NEGATII ­
VNE  
5 NEGATII ­
VNE  NEGATII ­
VNE  NEGATII ­
VNE  UND  UND  POSITIIV ­
NE 
4 NEGATII ­
VNE  NEGATII ­
VNE  UND  UND  UND  UND  POSITIIV ­
NE 
3 NEGATII ­
VNE  NEGATII ­
VNE  UND  UND  UND  UND  POSITIIV ­
NE POSITIIV ­
NE 
2 UND  UND  UND  UND  POSITIIV ­
NE POSITIIV ­
NE POSITIIV ­
NE POSITIIV ­
NE 
1 UND  POSITIIV ­
NE POSITIIV ­
NE POSITIIV ­
NE POSITIIV ­
NE POSITIIV ­
NE POSITIIV ­
NE POSITIIV ­
NE 
0 POSITIIV ­
NE POSITIIV ­
NE POSITIIV ­
NE POSITIIV ­
NE POSITIIV ­
NE POSITIIV ­
NE POSITIIV ­
NE POSITIIV ­
NE 
3 4  5  6  7  8  9  10  
Valimi kumulatiivne suurus „n“  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 166  
Joonis B.2.a  
Otsustusdiagramm statistilise menetluse kohta sõidukite puhul, mis saavad tüübikinnituse kuni 
31. detsembrini 2019 (kus UND tähendab „otsustamata“).
 negatiivsete tulemuste arv f 10 NEGATII ­
VNE  
9 NEGATII ­
VNE  NEGATII ­
VNE  
8 NEGATII ­
VNE  NEGATII ­
VNE  NEGATII ­
VNE  
7 NEGATII ­
VNE  NEGATII ­
VNE  NEGATII ­
VNE  NEGATII ­
VNE  
6 NEGATII ­
VNE  NEGATII ­
VNE  NEGATII ­
VNE  NEGATII ­
VNE  NEGATII ­
VNE  
5 NEGATII ­
VNE  UND  UND  UND  UND  POSITIIV ­
NE 
4 UND  UND  UND  UND  UND  POSITIIV ­
NE POSITIIV ­
NE 
3 UND  UND  UND  UND  UND  POSITIIV ­
NE POSITIIV ­
NE POSITIIV ­
NE 
2 UND  UND  UND  POSITIIV ­
NE POSITIIV ­
NE POSITIIV ­
NE POSITIIV ­
NE POSITIIV ­
NE 
1 UND  POSITIIV ­
NE POSITIIV ­
NE POSITIIV ­
NE POSITIIV ­
NE POSITIIV ­
NE POSITIIV ­
NE POSITIIV ­
NE 
0 POSITIIV ­
NE POSITIIV ­
NE POSITIIV ­
NE POSITIIV ­
NE POSITIIV ­
NE POSITIIV ­
NE POSITIIV ­
NE POSITIIV ­
NE 
3 4  5  6  7  8  9  10  
Valimi kumulatiivne suurus „n“  
5.10.6. ISC komplekteeritud ja eriotstarbeliste sõidukite puhul  
Baassõiduki tootja määrab kindlaks tabelis B.3 nimetatud parameetrite 
lubatud väärtused. Iga tüüpkonna parameetrite lubatud väärtused regis ­
treeritakse heitega seotud tüübikinnituse teatises (vt I lisa 3. liide) ja 
5. liites nimetatud läbipaistvusnimekirjas nr 1 (read 45–48). Teise 
astme tootjal lubatakse kasutada üksnes baassõiduki heiteväärtusi, kui 
komplekteeritud sõiduk jääb parameetrite lubatud väärtuste piiresse. Iga 
komplekteeritud sõiduki parameetrite väärtused märgitakse selle vasta ­
vustunnistusele.  
Tabel B.3  
Mitmeastmeliste ja eriotstarbeliste sõidukite parameetrite lubatud 
väärtused baassõiduki heitmetega seotud tüübikinnituse 
kasutamiseks  
Parameetrite väärtused:  Lubatud väärtused alates - 
kuni: 
Lõpliku töökorras sõiduki mass (kg)  
Lõpliku sõiduki lauppind (cm  2 ) 
Veeretakistus (kg/t)  
Esivõre õhu sisselaskeava projitseeritud 
lauppind (cm  2 ) 
Kui katseid tehakse komplekteeritud või eriotstarbelise sõidukiga ning 
katse tulemus jääb alla lubatud heite piirnormi, loetakse sõiduk ISC 
tüüpkonna puhul katse läbinuks punkti 5.10.3 tähenduses.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 167  
Kui komplekteeritud või eriotstarbelise sõiduki puhul katse tulemus 
ületab lubatud heite piirnorme, kuid ei ole lubatud heite piirnormidest 
rohkem kui 1,3 korda suurem, uurib katse läbiviija, kas kõnealune sõiduk 
vastab tabelis B.3 esitatud väärtustele. Kõnealustele väärtustele mittevas ­
tavusest teavitatakse tüübikinnitust andvat asutust. Kui sõiduk ei vasta 
kõnealustele väärtustele, uurib tüübikinnitust andev asutus mittevastavuse 
põhjuseid ja võtab nõuetele vastavuse taastamiseks komplekteeritud või 
eriotstarbelise sõiduki tootja suhtes asjakohaseid meetmeid, kaasa arvatud 
tüübikinnituse tühistamine. Kui sõiduk vastab tabelis B.3 esitatud väär ­
tustele, peetakse seda punkti 6.1 kohaldamisel kasutusel oleva sõiduki 
nõuetele vastavuse tüüpkonna puhul märgistatud sõidukiks.  
Kui katse tulemus on lubatud heite piirnormidest 1,3 korda suurem, 
loetakse see punkti 6.1 kohaldamisel kasutusel oleva sõiduki nõuetele 
vastavuse tüüpkonna puhul negatiivseks tulemuseks, aga mitte asjaomase 
ISC tüüpkonna erindiks. Kui komplekteeritud või eriotstarbeline sõiduk 
ei vasta tabelis B.3 esitatud väärtustele, teavitatakse sellest tüübikinnitust 
andvat asutust, kes uurib mittevastavuse põhjuseid ja võtab nõuetele 
vastavuse taastamiseks komplekteeritud või eriotstarbelise sõiduki tootja 
suhtes asjakohaseid meetmeid, kaasa arvatud tüübikinnituse tühistamine.  
6. Vastavushindamine  
6.1. 10 päeva jooksul pärast punktis 5.10.5 nimetatud valimi ISC katsete 
lõppu alustab tüübikinnitust andev asutus koos tootjaga üksikasjalikke 
uurimisi, et otsustada, kas ISC tüüpkond (või osa sellest) vastab ISC 
eeskirjadele ja kas on vaja parandusmeetmeid. Mitmeastmelise tüübikin ­
nituse või eriotstarbeliste sõidukite puhul teeb tüübikinnitust andev asutus 
üksikasjalikke uurimisi ka siis, kui samas ISC tüüpkonnas on vähemalt 
kolm vigast sõidukit, millel on sama rike, või viis märgistatud sõidukit, 
nagu on sätestatud punktis 5.10.6.  
6.2. Tüübikinnitust andev asutus tagab, et on olemas piisavad vahendid, et 
katta vastavushindamise kulud. Ilma et see piiraks siseriikliku õiguse 
kohaldamist, kaetakse need kulud tasudest, mida tüübikinnitust andev 
asutus võib nõuda tootjalt. Sellised tasud peavad katma kõikide katseta ­
miste või auditite kulud, mida on vaja, et anda vastavuse kohta hinnang.  
6.3. Tootja taotlusel võib tüübikinnitust andev asutus laiendada uurimisi sama 
tootja teistesse ISC tüüpkondadesse kuuluvatele kasutusel olevatele 
sõidukitele, millel tõenäoliselt esinevad samad vead.  
6.4. Üksikasjalik uurimine teostatakse mitte hiljem kui 60 tööpäeva jooksul 
pärast seda, kui tüübikinnitust andev asutus on uurimist alustanud. Tüübi ­
kinnitust andev asutus võib teha täiendavaid ISC katseid, mis on 
mõeldud selle kindlakstegemiseks, miks sõidukid algseid ISC katseid ei 
läbinud. Täiendavad katsed tehakse samades tingimustes nagu algsed 
negatiivse tulemusega ISC katsed.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 168  
Tüübikinnitust andva asutuse taotlusel esitab tootja lisaandmeid, näidates 
eelkõige mitteläbimise võimalikku põhjust, seda, milliseid tüüpkonna 
osasid see võib mõjutada, kas see võib mõjutada teisi tüüpkondi või 
miks algsete ISC katsete mitteläbimist põhjustanud probleem ei ole 
seotud kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavusega, kui see on asja ­
kohane. Tootjale antakse võimalus tõendada, et kasutusel olevate sõidu ­
kite nõuetele vastavuse sätteid on järgitud.  
6.5. Punktis 6.3 sätestatud tähtaja jooksul teeb tüübikinnitust andev asutus 
otsuse nõuetele vastavuse kohta ja vajaduse kohta võtta üksikasjaliku 
uurimise all olnud ISC tüüpkonna suhtes parandusmeetmeid ning teatab 
sellest tootjale.  
7. Parandusmeetmed  
7.1. Tootja koostab parandusmeetmete kava ja esitab selle tüübikinnitust 
andvale asutusele 45 tööpäeva jooksul punktis 6.4 nimetatud teavitami ­
sest arvates. Seda perioodi võib pikendada kuni 30 tööpäeva võrra, kui 
tootja tõendab tüübikinnitust andvale ametiasutusele, et vajab nõuetele 
mittevastavuse uurimisel lisaaega.  
7.2. Tüübikinnitust andva asutuse nõutavate parandusmeetmete hulka 
kuuluvad mõistlikult kavandatud ja vajalikud katsed, mille abil katseta ­
takse osasid ja sõidukeid, et tõendada parandusmeetmete tõhusust ja 
vastupidavust.  
7.3. Tootja annab parandusmeetmete kavale identifitseeriva nimetuse või 
numbri. Parandusmeetmete kava hõlmab vähemalt järgmist:  
a. iga parandusmeetmete kavas sisalduva heitega seotud sõidukitüübi 
kirjeldus;  
b. konkreetsete muudatuste, ümberkujunduste, hooldustööde, paran ­
duste, reguleerimiste või muude sõiduki vastavusse viimiseks tehta ­
vate muudatuste kirjeldus, sh lühikokkuvõte andmetest ja tehnilistest 
uuringutest, mis toetavad tootja otsust konkreetsete parandusmeet ­
mete kohta, mida tuleb võtta;  
c. viisi kirjeldus, mida tootja kasutab sõidukiomanike teavitamiseks 
kavandatud parandusmeetmetest;  
d. vajaduse korral nõuetele vastava hoolduse või kasutamise kirjeldus, 
mille tootja seab eeltingimuseks, et sõiduk vastaks parandusmeetmete 
kava alusel parandustööde tegemise tingimustele, ning iga sellise 
tingimuse vajadust põhjendav selgitus;  
e. menetluse kirjeldus, mida sõidukiomanikud peavad järgima, et lasta 
mittevastavus parandada; see kirjeldus peab sisaldama kuupäeva, 
millest alates parandusmeetmeid võetakse, hinnangulist aega, mis 
kulub töökojas parandustööde tegemiseks, ning kohta, kus töid saab 
teha;  
f. sõidukiomanikule edastatud teabe näide;  
g. lühikirjeldus süsteemist, mida tootja kasutab, et tagada parandustööde 
tegemiseks vajalike osade või süsteemide piisavad varud, kaasa 
arvatud teave selle kohta, millal parandusmeetmete võtmise alustami ­
seks vajalike osade, tarkvara või süsteemide piisavad varud on kätte ­
saadavad;  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 169  
h. näidis kõikidest juhenditest, mis saadetakse parandustöid tegema 
hakkavatele remonditöökodadele;  
i. kirjeldus kavandatavate parandusmeetmete mõjust iga parandusmeet ­
mete kavaga hõlmatud heitega seotud sõidukitüübi heitkogustele, 
kütusekulule, juhitavusele ja turvalisusele, kaasa arvatud kinnitavad 
andmed ja tehnilised uuringud.  
j. Kui parandusmeetmete kava sisaldab sõidukite tagasikutsumist, tuleb 
tüübikinnitust andvale asutusele esitada parandustööde registreerimise 
viisi kirjeldus. Märgise kasutamise korral esitatakse ka selle näidis.  
Punkti d kohaldamisel ei tohi tootja kehtestada hooldus- või kasutamis ­
tingimusi, mis ei ole tõendatavalt seotud nõuetele mittevastavuse ja 
parandusmeetmetega.  
7.4. Parandustööd tehakse kiiresti, mõistliku aja jooksul pärast seda, kui tootja 
on sõiduki parandustööde tegemiseks kätte saanud. 15 tööpäeva jooksul 
pärast kavandatud parandusmeetmete kava kättesaamist kiidab tüübikin ­
nitust andev asutus selle heaks või nõuab punkti 7.5 kohaselt uut kava.  
7.5. Kui tüübikinnitust andev asutus ei kiida parandusmeetmete kava heaks, 
koostab tootja uue kava ja esitab selle tüübikinnitust andvale asutusele 20 
tööpäeva jooksul pärast tüübikinnitust andva asutuse otsuse teatavakste ­
gemist.  
7.6. Kui tüübikinnitust andev asutus ei kiida tootja esitatud teist kava heaks, 
võtab ta nõuetele vastavuse taastamiseks kooskõlas direktiivi 2007/46/EÜ 
artikliga 30 kõik sobivad meetmed, kaasa arvatud vajaduse korral tüübi ­
kinnituse tühistamine.  
7.7. Tüübikinnitust andev asutus teatab oma otsusest viie tööpäeva jooksul 
kõikidele liikmesriikidele ja komisjonile.  
7.8. Parandusmeetmeid kohaldatakse kõigi asjaomase ISC tüüpkonna (või 
muude tootja poolt punkti 6.2 kohaselt kindlaks tehtud asjaomaste tüüp ­
kondade) sõidukite suhtes, millel tõenäoliselt esineb sama viga. Tüübi ­
kinnitust andev asutus otsustab, kas tüübikinnitust on vaja muuta.  
7.9. Tootja vastutab heakskiidetud parandusmeetmete kava ellurakendamise 
eest kõikides liikmesriikides ja peab registrit kõigi turult kõrvaldatud 
või tagasi kutsutud ja parandatud sõidukite ning parandustöid teinud 
töökodade kohta.  
7.10. Tootja hoiab alles koopiad kirjavahetusest, mida on parandusmeetmete 
kava asjus peetud asjaomaste sõidukite klientidega. Samuti peab tootja 
registrit tagasikutsumiskampaania kohta, kaasa arvatud asjaomaste sõidu ­
kite koguarvu kohta liikmesriigiti ja juba tagasikutsutud sõidukite 
koguarvu kohta liikmesriigiti koos parandusmeetmete võtmisel tekkinud 
viivituste selgitusega. Tootja esitab kõnealuse tagasikutsumiskampaania 
registri iga kahe kuu tagant tüübikinnitust andvale asutusele, iga liikmes ­
riigi tüübikinnitusasutustele ja komisjonile.  
7.11. Liikmesriigid võtavad meetmeid tagamaks, et heakskiidetud parandus ­
meetmete kava rakendatakse kahe aasta jooksul vähemalt 90 % nende 
territooriumil registreeritud asjaomaste sõidukite suhtes.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 170  
7.12. Parandus- ja ümberehitustööd või uute seadmete lisamine kantakse sõidu ­
kiomanikule esitatud sertifikaadile, mis sisaldab paranduskampaania 
numbrit.  
8. Tüübikinnitust andva asutuse aastaaruanne  
Tüübikinnitust andev asutus avaldab üldsusele kättesaadaval veebisaidil 
tasuta ja ilma, et kasutaja peaks oma isikuandmeid avaldama või regis ­
treeruma, hiljemalt iga aasta 31. märtsiks aruande kõigi eelmisel aastal 
lõpuleviidud ISC uurimiste tulemustega. Juhul kui mõni eelmise aasta 
ISC uurimine on sel kuupäeval veel avatud, avaldatakse selle aruanne 
niipea, kui uurimine on lõpule viidud. Aruanne peab sisaldama vähemalt 
4. liites loetletud punkte.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 171  
1. liide  
Sõidukite valimise ja sõiduki katse mitteläbimise otsuse kriteeriumid  
Sõidukite valimine kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse heitekatseteks  
Konfidentsiaalne  
Kuupäev:  x 
Uurija nimi:  x 
Katse toimumiskoht:  x 
Registreerimisriik (üksnes ELis):  x 
x = kõrvale- 
jätmiskriteeriu ­
mid X = kontrollitud 
ja teatatud  Sõiduki omadused  
Registreerimismärgi number:  x x  
Läbisõit:  
Sõiduki läbisõit peab jääma vahemikku 15 000 km (või 
kütuseaurude katsete puhul 30 000 km) kuni 100 000 km  x 
Esmase registreerimise kuupäev:  
Sõiduki vanus peab jääma vahemikku 6 kuud (või kütu ­
seaurude katsete puhul 12 kuud) kuni 5 aastat  x 
VIN-kood:  x 
Heiteklass ja heitekategooria tähed:  x 
Registreerimisriik:  
Sõiduk peab olema registreeritud ELis  x x  
Mudel:  x 
Mootori kood:  x 
Mootori maht (l):  x 
Mootori võimsus (kW):  x 
Käigukasti liik (automaat-/käsikäigukast):  x 
Veotelg (esivedu/kõigi sildade vedu/tagavedu):  x 
Rehvi mõõtmed (ees ja taga, kui on erinevad):  x 
Kas sõiduk on osalenud tagasikutsumis- või hooldus ­
kampaanias? 
Kui vastasite jaatavalt: millises? Kas kampaania 
parandustööd on juba tehtud?  
Parandustööd peavad olema tehtud  x x  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 172  
Sõiduki omaniku küsitlus  
(omanikult küsitakse üksnes põhiküsimusi ning ta ei tea 
vastuste mõju)  
Omaniku nimi (kättesaadav üksnes akrediteeritud 
kontrolliasutusele või laborile/tehnilisele teenistusele)  x 
Kontaktandmed (aadress/telefon) (kättesaadav 
üksnes akrediteeritud kontrolliasutusele või labo ­
rile/tehnilisele teenistusele)  x 
Mitu omanikku on sõidukil olnud?  x 
Kas läbisõidumõõdik ei töötanud?  
Kui vastasite jaatavalt, ei saa sõidukit valida.  x 
Kas sõidukit on kasutatud ühel järgmistest 
otstarvetest?  
Salongis välja pandud autona?  x 
Taksona?  x 
Pakiautona?  x 
Võidusõidu/autospordi eesmärgil?  x 
Rendiautona?  x 
Kas sõidukiga on veetud koormaid, mille raskus 
ületab tootja spetsifikatsioone?  
Kui vastasite jaatavalt, ei saa sõidukit valida.  x 
Kas mootorit või sõidukit on ulatuslikult 
remonditud?  x 
Kas mootorit või sõidukit on ilma loata ulatuslikult 
remonditud?  
Kui vastasite jaatavalt, ei saa sõidukit valida.  x 
Kas sõiduki võimsust on suurendatud / sõidukit 
tuunitud?  
Kui vastasite jaatavalt, ei saa sõidukit valida.  x 
Kas ükskõik milline heitgaaside järeltöötlus- ja/või 
kütusesüsteemi osa on välja vahetatud? Kas kasutati 
originaalvaruosi?  Kui ei kasutatud originaalvaruosi, ei 
saa sõidukit valida.  x x  
Kas ükskõik milline heitgaaside järeltöötlussüsteemi 
osa on alaliselt eemaldatud?  
Kui vastasite jaatavalt, ei saa sõidukit valida.  x 
Kas on paigaldatud ebaseaduslikke seadmeid 
(karbamiidi sisaldav vahend lämmastikoksiidide 
eemaldamiseks, emulaator jne)?  
Kui vastasite jaatavalt, ei saa sõidukit valida.  x ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 173  
Kas sõiduk on osalenud raskes avariis? Esitage 
kahjustuste ja hilisemate remonditööde nimekiri  x 
Kas autos on kunagi kasutatud valet liiki kütust (st 
diislikütuse asemel bensiini)? Kas autos on kasu ­
tatud müügivõrgust mitte kättesaadavat ELi kvali ­
teediga kütust (musta turu kütust, kütusesegu?)  
Kui vastasite jaatavalt, ei saa sõidukit valida.  x 
Kas kasutasite eelmisel kuul sõidukis õhuvärskendit, 
salongipuhastuspihust, piduripuhastit või muud 
suure süsivesinikuheite allikat?  Kui vastasite jaata ­
valt, ei saa sõidukit kütuseaurude katseteks valida.  x 
Kas viimase kolme kuu jooksul on sõiduki salongis 
või sõidukist väljaspool bensiini maha loksunud?  
Kui vastasite jaatavalt, ei saa sõidukit kütuseaurude 
katseteks valida.  x 
Kas keegi on viimase 12 kuu jooksul autos suitse ­
tanud?  
Kui vastasite jaatavalt, ei saa sõidukit kütuseaurude 
katseteks valida.  x 
Kas olete kasutanud korrosioonitõrjevahendit, klee ­
biseid, kerealuse kaitsevahendit või muid võimalikke 
lenduvate ühendite allikaid?  
Kui vastasite jaatavalt, ei saa sõidukit kütuseaurude 
katseteks valida.  x 
Kas auto on üle värvitud?  
Kui vastasite jaatavalt, ei saa sõidukit kütuseaurude 
katseteks valida.  x 
Kus te kasutate oma sõidukit sagedamini?  
% kiirteel  x 
% asulavälisel teel  x 
% linnas  x 
Kas olete sõitnud sõidukiga väljaspool ELi liikmes ­
riike rohkem kui 10 % sõiduajast?  
Kui vastasite jaatavalt, ei saa sõidukit valida.  x —  
Millises riigis tangiti sõidukit kahel viimasel korral?  
Kui sõidukit tangiti kahel viimasel korral väljaspool ELi 
kütusenorme kohaldavat riiki, ei saa sõidukit valida.  x 
Kas on kasutatud kütuselisandit, mida tootja ei ole 
heaks kiitnud?  
Kui vastasite jaatavalt, ei saa sõidukit valida.  x 
Kas sõidukit on hooldatud ja kasutatud tootja 
juhiste kohaselt?  
Kui vastasite eitavalt, ei saa sõidukit valida.  x ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 174  
Täielik hooldus- ja remondiajalugu, kaasa arvatud 
ümberehitamised  
Kui kõiki dokumente ei ole võimalik esitada, ei saa 
sõidukit valida.  x 
Sõidukite ülevaatus ja hooldus  X = kõrvalejätmiskriteeriumid / 
F = vigane sõiduk  X = kontrollitud 
ja teatatud  
1 Kütusetase paagis (täis/tühi)  
Kas kütusevaru märgutuli on süttinud?  Kui 
vastasite jaatavalt, tankige enne katset.  x 
2 Kas armatuurlaual on süttinud hoiatus ­
tuled, mis annavad märku sõiduki või heit ­
gaaside järeltöötlussüsteemi rikkest, mida ei 
ole võimalik tavahoolduse käigus kõrval ­
dada? (Rikke märgutuli, mootori hoolduse 
tuli jne)  
Kui vastasite jaatavalt, ei saa sõidukit valida.  x 
3 Kas pärast mootori käivitamist süttib SCR- 
tuli?  
Kui vastasite jaatavalt, tuleks lisada AdBlue'd 
või teostada remont enne sõiduki katseteks 
kasutamist.  x 
4 Heitgaasisüsteemi visuaalne kontroll  
Kontrollige lekkeid väljalaskekollektori ja 
summutitoru otsa vahel. Kontrollige ja doku ­
menteerige (koos fotodega).  
Kui esinevad kahjustused või lekked, tunnista ­
takse sõiduk  vigaseks . F 
5 Heitgaase mõjutavad osad  
Kontrollige kõiki heidet mõjutavaid osi 
kahjustuste suhtes ja dokumenteerige need 
(koos fotodega).  
Kui esineb kahjustus, tunnistatakse sõiduk  
vigaseks . F 
6 Kütuseaurude süsteem  
Survestage kütusesüsteem (kanistri poolelt), 
kontrollides lekkeid ümbritseva õhu püsitem ­
peratuuriga keskkonnas, lekkekatse leekioni ­
satsioonidetektoriga (FID) sõiduki ümber ja 
sees.  Kui FIDi lekkekatset ei läbita, tunnista ­
takse sõiduk  vigaseks . F 
7 Kütuseproov  
Koguge kütusepaagist kütuseproov.  x ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 175  
8 Õhufilter ja õlifilter  
Kontrollige, ega need pole saastunud ja 
kahjustatud, ning vahetage välja, kui need on 
kahjustunud, tugevalt saastunud või kui järg ­
mise soovitusliku vahetuseni on vähem kui 
800 km.  x 
9 Klaasipesuvedelik (üksnes kütuseaurude 
katsete puhul)  
Eemaldage klaasipesuvedelik ja täitke paak 
kuuma veega.  x 
10 Veljed (ees ja taga)  
Kontrollige, kas veljed liiguvad vabalt või on 
pidurid need blokeerinud.  
Kui vastasite eitavalt, ei saa sõidukit valida.  x 
11 Rehvid (üksnes kütuseaurude katsete 
puhul)  
Eemaldage varurehv, vahetage stabiliseeritud 
rehvide vastu, kui rehvivahetus oli vähem 
kui 15 000 km tagasi. Kasutage üksnes suve- 
või aastaringseid rehve.  x 
12 Veorihmad ja jahuti kate  
Kahjustuse korral tunnistatakse sõiduk viga ­
seks. Dokumenteerige koos fotodega.  F 
13 Kontrollige vedelikutasemeid  
Kontrolllige maksimum- ja miinimumtaset 
(mootoriõli, jahutusvedelik) / lisage, kui on 
alla miinimumi.  x 
14 Luuk (üksnes kütuseaurude katsete puhul)  
Kontrollige, et luugi sees oleval ületäitmis ­
joonel ei oleks ühtegi jääki või loputage 
voolik kuuma veega.  x 
15 Vaakumvoolikud ja elektrijuhtmestik  
Kontrollige, et kõik oleksid terved.  Kahjustuse 
korral tunnistatakse sõiduk vigaseks. Doku ­
menteerige koos fotodega.  F 
16 Sissepritseklapid/kaablid  
Kontrollige kõiki kaableid ja kütusetorusid.  
Kahjustuse korral tunnistatakse sõiduk viga ­
seks. Dokumenteerige koos fotodega.  F 
17 Süütekaabel (bensiin)  
Kontrollige süüteküünlaid, -kaableid jne. 
Kahjustuste korral vahetage need välja.  x ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 176  
18 Heitgaasitagastus ja katalüsaator, tahma ­
filter  
Kontrollige kõiki kaableid, juhtmeid ja andu ­
reid. 
Omavolilise muutmise korral ei saa sõidukit 
valida. 
Kahjustuste korral tunnistatakse sõiduk viga ­
seks. Dokumenteerige koos fotodega.  x/F 
19 Ohutustingimus  
Kontrollige, et rehvid, sõiduki kere, elektri- ja 
pidurisüsteem oleksid katse tegemiseks ohutus 
seisundis ja et need vastaksid maanteeliikluse 
korrale.  
Kui vastasite eitavalt, ei saa sõidukit valida.  x 
20 Poolhaagis  
Kas on olemas elektrikaablid poolhaagise 
ühendamiseks, kui see on vajalik?  x 
21 Aerodünaamilised täiendused  
Kontrollige, et ei oleks tehtud aerodünaamilisi 
täiendusi, mida ei saa enne katseid eemaldada 
(katuseboksid, -raamid, spoilerid jms) ega 
puuduks standardvarustusse kuuluvad aerodü ­
naamikaosad (eesmised tuulesuunajad, difuu ­
sorid, splitterid jms).  
Kui vastasite jaatavalt, ei saa sõidukit valida. 
Dokumenteerige koos fotodega.  x 
22 Kontrollige, kas järgmise korralise hooldu ­
seni on vähem kui 800 km. Kui vastasite 
jaatavalt, teostage hooldus.  x 
23 Kõik kontrollid, kus läheb vaja OBD-ühen ­
dusi, tuleb teostada enne ja/või pärast katse 
lõppemist  
24 Jõuseadme juhtploki kalibreerimise varuosa 
number ja kontrollsumma  x 
25 OBD diagnoos (enne või pärast heitekatset)  
Lugege diagnostilisi veakoode ja printige 
vealogi.  x 
26 OBD hooldusrežiimi 09 päring (enne või 
pärast heitekatset)  
Lugege hooldusrežiimi 09. Registreerige 
andmed.  x 
27 OBD režiim 7 (enne või pärast heitekatset)  
Lugege hooldusrežiimi 07. Registreerige 
andmed.  
Märkused järgmise kohta: remont / osade väljavahetamine / varuosade numbrid  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 177  
2. liide  
Kasutusel olevate sõidukite vastavuskontrolli käigus 4. tüüpi katsete 
tegemise eeskirjad  
Kasutusel olevate sõidukite vastavuskontrolli 4. tüüpi katseid tehakse kooskõlas 
VI lisaga (või vajaduse korral määruse (EÜ) nr 692/2008 VI lisaga) järgmiste 
eranditega:  
— 4. tüüpi katse käigus katsetatavate sõidukite vanus peab olema vähemalt 12 
kuud.  
— Kanister loetakse vanandatuks ja seetõttu kanistri katsestendil vanandamise 
menetlust ei järgita.  
— Kanister laaditakse väljaspool sõidukit, järgides VI lisas kirjeldatud selleots ­
tarbelist menetlust, ning see eemaldatakse sõidukilt ja paigaldatakse sõidukile 
vastavalt tootja remondijuhistele. FIDi lekkekatse (mille tulemus 20 °C juures 
on alla 100 ppm) tehakse võimalikult kanistri lähedal enne ja pärast selle 
laadimist, kinnitamaks, et kanister on nõuetekohaselt paigaldatud.  
— Paak loetakse vanandatuks ja seetõttu ei lisata 4. tüüpi katse tulemuse arvu ­
tusse läbilaskvustegurit.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 178  
3. liide  
Üksikasjalik ISC aruanne  
Üksikasjalikku ISC aruandesse lisatakse järgmine teave:  
1. tootja nimi ja aadress;  
2. vastutava katselabori nimi, aadress, telefoni- ja faksinumber ning elektron ­
posti aadress;  
3. katsekavasse lisatud sõidukite mudeli(te) nimetus(ed);  
4. vajaduse korral tootja teatises esitatud sõidukitüüpide nimekiri, st summuti ­
toru heitgaasidega seotud kasutusel olevate sõidukite tüüpkond;  
5. tüüpkonda kuuluvatele sõidukitüüpidele antud tüübikinnituste numbrid, seal ­
hulgas vajaduse korral kõigi tüübikinnituse laienduste ja tooteparanduste/sõi ­
dukite tagasikutsumiste numbrid;  
6. tootja teatises märgitud sõidukite tüübikinnituste laienduste ja tooteparan ­
duste / sõidukite tagasikutsumiste üksikasjad (tüübikinnitusasutuse nõud ­
misel);  
7. teatises märgitud andmete kogumise aeg;  
8. vaadeldav sõidukite tootmise ajavahemik (nt 2017. kalendriaasta jooksul 
toodetud sõidukid);  
9. ISC kontrollimenetlus, kaasa arvatud:  
i) sõidukite hankimise meetod;  
ii) sõidukite valimisse võtmise ja valimist väljajätmise kriteeriumid (kaasa 
arvatud 1. liites olevas tabelis antud vastused, sh fotod);  
iii) programmis kasutatavate katsete tüübid ja katsemenetlused;  
iv) tüüpkonna heakskiitmise/tagasilükkamise kriteeriumid;  
v) geograafiline piirkond, kust tootja teavet kogus;  
vi) kasutatud valimi maht ja valimivõtu kava;  
10. ISC menetluse tulemused, sealhulgas:  
i) programmi kaasatud (nii katsetatud kui ka katsetamata) sõidukite 
kirjeldus. Kirjelduses tuleb esitada 1. liites esitatud tabel;  
ii) katseandmed summutitoru heitgaaside puhul:  
— katsetamisel kasutatud kütuse spetsifikatsioon (etalonkütus või 
müügil olev kütus),  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 179  
— katsetingimused (temperatuur, niiskus, veojõustendi inertsiaalmass),  
— veojõustendi seadistus (nt sõidutakistus, võimsuse seadistus),  
— katsetulemused ja positiivse/negatiivse tulemuse arvutamine;  
iii) katseandmed kütuseaurude kohta:  
— katsetamisel kasutatud kütuse spetsifikatsioon (etalonkütus või 
müügil olev kütus),  
— katsetingimused (temperatuur, niiskus, veojõustendi inertsiaalmass),  
— veojõustendi seadistus (nt sõidutakistus, võimsuse seadistus),  
— katsetulemused ja positiivse/negatiivse tulemuse arvutamine.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 180  
4. liide  
Tüübikinnitust andva asutuse ISC aastaaruande vorming  
PEALKIRI  
A. Kiire ülevaade ja põhijäreldused  
B. Tootja poolt eelmisel aastal tehtud ISC tegevused:  
1) Tootjapoolne teabekogumine  
2) ISC katsed (kaasa arvatud katsetatavate tüüpkondade kavandamine ja 
valimine ning katsete lõpptulemused)  
C. Akrediteeritud laborite või tehniliste teenistuste poolt eelmisel aastal tehtud 
ISC tegevused:  
3) Teabe kogumine ja riskihindamine  
4) ISC katsed (kaasa arvatud katsetatavate tüüpkondade kavandamine ja 
valimine ning katsete lõpptulemused)  
D. Tüübikinnitust andva asutuse poolt eelmisel aastal tehtud ISC tegevused:  
5) Teabe kogumine ja riskihindamine  
6) ISC katsed (kaasa arvatud katsetatavate tüüpkondade kavandamine ja 
valimine ning katsete lõpptulemused)  
7) Üksikasjalikud uurimised  
8) Parandusmeetmed  
E. Aastase heitkoguse oodatav hinnanguline vähenemine ISC parandusmeetmete 
tulemusena  
F. Omandatud kogemused (sh kasutatud töövahendite toimivus)  
G. Aruanne muude kehtetute katsete kohta  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 181  
5. liide  
Läbipaistvus  
Tabel 1  
Läbipaistvusnimekiri nr 1  
ID Sisend  Andmete liik  Ühik  Kirjeldus  
1 2017/1151 
tüübikinnitusnumber  Tekst  —  Nagu on määratletud I lisas / 4. liites  
2 Interpolatsioonitüüpkonna 
tunnuskood  Tekst  —  Nagu on määratletud XXI lisa punkti 5.6 
üldnõuetes  
3 PEMSi tüüpkonna tunnuskood  Tekst  —  Nagu on määratletud IIIa lisa 7. liite 
punktis 5.2  
4 Ki-tüüpkonna tunnuskood  Tekst  —  Nagu on määratletud XXI lisa punktis 5.9  
5 ATCT tüüpkonna tunnuskood  Tekst  —  Nagu on määratletud XXI lisa 6.a all-lisas  
6 Kütuseaurude tüüpkonna 
tunnuskood  Tekst  —  Nagu on määratletud VI lisas  
7 Sõiduki H sõidutakistuse tüüp ­
konna tunnuskood  Tekst  —  Nagu on määratletud XXI lisa punktis 5.7  
7a Sõiduki L sõidutakistuse tüüp ­
konna tunnuskood (kui see on 
asjakohane)  Tekst  —  Nagu on määratletud XXI lisa punktis 5.7  
8 Sõiduki H katsemass  Arv  kg  WLTP katsemass, nagu on määratletud 
XXI lisa punktis 3.2.25  
8 a Sõiduki L katsemass (kui see 
on asjakohane)  Arv kg  WLTP katsemass, nagu on määratletud 
XXI lisa punktis 3.2.25  
9 Sõiduki H F0  Arv  N  Sõidutakistuse koefitsient, nagu on määrat ­
letud XXI lisa 4. all-lisas  
9 a Sõiduki L F0 (kui see on 
asjakohane)  Arv N  Sõidutakistuse koefitsient, nagu on määrat ­
letud XXI lisa 4. all-lisas  
10 Sõiduki H F1  Arv  N/km/h  Sõidutakistuse koefitsient, nagu on määrat ­
letud XXI lisa 4. all-lisas  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 182  
ID Sisend  Andmete liik  Ühik  Kirjeldus  
10 a Sõiduki L F1 (kui see on 
asjakohane)  Arv N/km/h  Sõidutakistuse koefitsient, nagu on määrat ­
letud XXI lisa 4. all-lisas  
11 Sõiduki H F2  Arv  N/(km/h)^2  Sõidutakistuse koefitsient, nagu on määrat ­
letud XXI lisa 4. all-lisas  
11 a Sõiduki L F2 (kui see on 
asjakohane)  Arv N/(km/h)^2  Sõidutakistuse koefitsient, nagu on määrat ­
letud XXI lisa 4. all-lisas  
12 a Ainult sisepõlemismootoriga ja 
välise laadimiseta sõidukite 
CO  2 -heite mass sõidukil H  Arv g/km  WLTP CO  2 -heide (väike, keskmine, suur, 
eriti suur, summaarne), mis on arvutatud 
järgmise põhjal: 
— Etapp nr 9, XXI lisa 7. all-lisa tabel 
A7/1 sisepõlemismootoriga sõidukite 
puhul või 
— Etapp nr 8, XXI lisa 8. all-lisa tabel 
A8/5 välise laadimiseta sõidukite 
puhul  
12 aa  Sõiduki L CO  2 -heide sisepõle ­
mismootoriga ja välise laadi ­
miseta sõidukite puhul (kui see 
on asjakohane)  Arv g/km  WLTP CO  2 -heide (väike, keskmine, suur, 
eriti suur, summaarne), mis on arvutatud 
järgmise põhjal: 
— Etapp nr 9, XXI lisa 7. all-lisa tabel 
A7/1 sisepõlemismootoriga sõidukite 
puhul või 
— Etapp nr 8, XXI lisa 8. all-lisa tabel 
A8/5 välise laadimiseta sõidukite 
puhul  
12b Sõiduki H CO  2 -heite mass 
välise laadimisega sõidukite 
puhul  Arv g/km  WLTP CS CO  2 -heide (väike, keskmine, 
suur, eriti suur, summaarne), mis on arvu ­
tatud XXI lisa 8. all-lisa tabelis A8/5 
esitatud etapi nr 8 põhjal, 
WLTP CD CO  2 -heide (summaarne) ja 
WLTP CO  2 -heide (kaalutud, summaarne), 
mis on arvatud XXI lisa 8. all-lisa tabelis 
esitatud A8/8 etapi nr 10 põhjal.  
12ba  Sõiduki L CO  2 -heite mass 
välise laadimisega sõidukite 
puhul (kui see on asjakohane)  Arv g/km  WLTP CS CO  2 -heide (väike, keskmine, 
suur, eriti suur, summaarne), mis on arvu ­
tatud XXI lisa 8. all-lisa tabelis A8/5 
esitatud etapi nr 8 põhjal, 
WLTP CD CO  2 -heide (summaarne) ja 
WLTP CO  2 -heide (kaalutud, summaarne), 
mis on arvatud XXI lisa 8. all-lisa tabelis 
esitatud A8/8 etapi nr 10 põhjal.  
13 Tüüpkonda kuuluva sõiduki 
veorattad  Tekst  ees, taga, 
4 × 4  I lisa, 4. liite addendum'i punkt 1.7  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 183  
ID Sisend  Andmete liik  Ühik  Kirjeldus  
14 Veojõustendi konfigureerimine 
tüübikinnituskatse käigus  Tekst  ühe- või 
kaheteljeline  Nagu on määratletud XXI lisa 6. all-lisa 
punktides 2.4.2.4 ja 2.4.2.5.  
15 Sõiduki H deklareeritud Vmax  Arv  km/h  Sõiduki suurim kiirus, nagu on määratletud 
XXI lisa punktis 3.7.2.  
15 a Sõiduki L deklareeritud Vmax 
(kui see on asjakohane)  Arv km/h  Sõiduki suurim kiirus, nagu on määratletud 
XXI lisa punktis 3.7.2.  
16 Maksimaalne kasulik võimsus 
pöörlemissagedusel  Arv …kW/…min  Nagu on määratletud XXI lisa 2. all-lisas  
17 Töökorras sõiduki H mass  Arv  kg  Töökorras sõiduki mass, nagu on määrat ­
letud XXI lisa punktis 3.2.5  
17 a Töökorras sõiduki L mass (kui 
see on asjakohane)  Arv kg  Töökorras sõiduki mass, nagu on määrat ­
letud XXI lisa punktis 3.2.5  
18 Juhi valitav(ad) režiim(id), 
mida kasutatakse tüübikinni ­
tuskatsete käigus (ainult sise ­
põlemismootoriga sõidukid) või 
aku laetust säilitavas katses 
(välise laadimiseta ja välise 
laadimisega hübriidelektrisõi ­
dukid, välise laadimiseta kütu ­
seelemendiga hübriidsõidukid)  Võimalikud 
erinevad 
vormingud 
(tekst, pildid 
jne) — Juhul kui on tegemist juhi valitavate 
muude kui põhirežiimidega, kirjeldab 
tekst kõiki katsete käigus kasutatud 
režiime.  
19 Juhi valitav(ad) režiim(id), 
mida kasutatakse tüübikinni ­
tuskatsete käigus akutoitere ­ 
žiimis katse puhul (OVC-HEV)  Võimalikud 
erinevad 
vormingud 
(tekst, pildid 
jne) — Juhul kui on tegemist juhi valitavate 
muude kui põhirežiimidega, kirjeldab 
tekst kõiki katsete käigus kasutatud 
režiime.  
20 Mootori pöörete arv tühikäigul  Arv  p/min  Nagu on määratletud XXI lisa 2. all-lisas  
21 Käikude arv  Arv  —  Nagu on määratletud XXI lisa 2. all-lisas  
22 Ülekandearvud  Tabeli 
väärtused  — Käigukasti jõuülekandearvud; peaüle ­
kanne/-kanded; üldülekandearvud  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 184  
ID Sisend  Andmete liik  Ühik  Kirjeldus  
23 Katsesõiduki rehvi mõõtmed 
ees/taga  Tähed/arv  —  Kasutatud tüübikinnitusel  
24 Võimsuskõver täiskoormusel 
sisepõlemismootoriga sõidukite 
puhul  Tabeli 
väärtused  p/min  vs. kW  Täiskoormuse võimsuskõver mootori pöör ­
lemissagedusel vahemikus n  idle –n rated või 
n max , või n  dv (n gvmax  ) × v  max , olenevalt 
sellest, kumb on kõrgem.  
25 Täiendav ohutusvaru  Vektor  %  Nagu on määratletud XXI lisa 2. all-lisas  
26 Spetsiaalne n_min_drive  Arv 
Tabel 
(paigalsei ­
sust 1ni, 2st 
3ni jne)  p/min  Nagu on määratletud XXI lisa 2. all-lisas  
27 Sõidukite L ja H tsükli kont ­
rollsumma  Arv —  Sõidukite L ja H puhul erinev. Kasutatava 
tsükli õigsuse kontrollimiseks. Võetakse 
kasutusele üksnes 3b-st erineva tsükli 
korral  
28 Sõiduki H käiguvahetuse kesk ­
mine käik  Arv —  Erinevate käiguvahetuse arvutuste 
valideerimiseks.  
29 ATCT FCF (tüüpkonna 
parandustegur)  Arv —  Nagu on määratletud XXI lisa 6.a all-lisa 
punktis 3.8.1. Üks väärtus iga kütuse kohta 
mitme kütuseliigiga sõidukite puhul.  
30 a Liidetav(ad) Ki tegur(id)  Tabeli 
väärtused  — Tabel, kus määratletakse iga saasteaine ja 
CO  2 puhul väärtus (g/km, mg/km jne). 
Tühi, kui esitatakse korrutatavad Ki 
tegurid.  
30 b  Korrutatavad Ki tegur(id)  Tabeli 
väärtused  — Tabel, kus määratakse iga saasteaine ja 
CO  2 puhul väärtus. Tühi, kui esitatakse 
liidetavad Ki tegurid.  
31 a Liidetavad halvendustegurid 
(DF)  Tabeli 
väärtused  — Tabel, kus määratakse iga saasteaine 
väärtus (g/km, mg/km jne) Tühi, kui esita ­
takse korrutatavad halvendustegurid.  
31 b  Korrutatavad halvendustegurid 
(DF)  Tabeli 
väärtused  — Tabel, kus määratletakse iga saasteaine 
puhul väärtus. Tühi, kui esitatakse liide ­
tavad halvendustegurid  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 185  
ID Sisend  Andmete liik  Ühik  Kirjeldus  
32 Aku pinge kõikide taaslaeta ­
vate energiasalvestussüsteemide 
puhul  Arv V  Nagu on määratletud XXI lisa 6. all-lisa 2. 
liites RCB korrigeerimise puhul sisepõle ­
mismootori korral ja XXI lisa 8. all-lisa 
2. liites hübriidelektrisõidukite, täiselektri ­
sõidukite ja kütuseelemendiga hübriidelek ­
trisõidukite puhul (DIN EN 60050-482)  
33 K parandustegur  Arv  (g/km)/(Wh/ 
km) Välise laadimiseta ja välise laadimisega 
hübriidelektrisõidukite puhul CS CO  2 - 
heite korrigeerimine, nagu on määratletud 
XXI lisa 8. all-lisas; faasispetsiifiline või 
summaarne  
34 a Sõiduki H elektrienergiakulu  Arv  Wh/km  Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite 
puhul on see ECAC,weighted (summaarne) 
ja täiselektrisõidukite puhul elektrienergia ­
kulu (summaarne), nagu on määratletud 
XXI lisa 8. all-lisas  
34b Sõiduki L elektrienergiakulu 
(kui see on asjakohane)  Arv Wh/km  Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite 
puhul on see EC  AC,weighted  (summaarne) 
ja täiselektrisõidukite puhul elektrienergia ­
kulu (summaarne), nagu on määratletud 
XXI lisa 8. all-lisas  
35 a Sõiduki H elektriline 
sõiduulatus  Arv km  Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite 
puhul on see EAER (summaarne) ja täise ­
lektrisõidukite puhul sõiduulatus üksnes 
elektrirežiimis (summaarne), nagu on 
määratletud XXI lisa 8. all-lisas  
35 b  Sõiduki L elektriline sõiduu ­
latus (kui see on asjakohane)  Arv km  Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite 
puhul on see EAER (summaarne) ja täise ­
lektrisõidukite puhul sõiduulatus üksnes 
elektrirežiimis (summaarne), nagu on 
määratletud XXI lisa 8. all-lisas  
36 a Sõiduki H elektriline sõiduu ­
latus linnasõidul  Arv km  Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite 
puhul on see EAER  city (summaarne) ja 
täiselektrisõidukite puhul sõiduulatus 
üksnes elektrirežiimis (linnasõit), nagu on 
määratletud XXI lisa 8. all-lisas  
36 b  Sõiduki L elektriline sõiduu ­
latus linnasõidul (kui see on 
asjakohane)  Arv km  Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite 
puhul on see EAER  city (summaarne) ja 
täiselektrisõidukite puhul sõiduulatus 
üksnes elektrirežiimis (linnasõit), nagu on 
määratletud XXI lisa 8. all-lisas  
37 a Sõiduki H sõidutsükli klass  Tekst  —  Et teada saada, millist tsüklit (klass 1 / 2 / 
3a / 3b) on kasutatud tsükli energianõud ­
luse arvutamiseks üksiku sõiduki puhul  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 186  
ID Sisend  Andmete liik  Ühik  Kirjeldus  
37b Sõiduki L sõidutsükli klass (kui 
see on asjakohane)  Tekst  —  Et teada saada, millist tsüklit (klass 1 / 2 / 
3a / 3b) on kasutatud tsükli energianõud ­
luse arvutamiseks üksiku sõiduki puhul  
38 a Sõiduki H vähendamine f_dsc  Arv  —  Et teada saada, kas vähendamine on vajalik 
ja kas seda on kasutatud tsükli energia ­
nõudluse arvutamiseks üksiku sõiduki 
puhul  
38b Sõiduki L vähendamine f_dsc 
(kui see on asjakohane)  Arv —  Et teada saada, kas vähendamine on vajalik 
ja kas seda on kasutatud tsükli energia ­
nõudluse arvutamiseks üksiku sõiduki 
puhul  
39 a Sõiduki H piiratud kiirus  jah/ei  km/h  Et teada saada, kas piiratud kiiruse 
menetlus on vajalik ja kas seda tuleb kasu ­
tada tsükli energianõudluse arvutamiseks 
üksiku sõiduki puhul  
39b Sõiduki L piiratud kiirus (kui 
see on asjakohane)  jah/ei  km/h  Et teada saada, kas piiratud kiiruse 
menetlus on vajalik ja kas seda tuleb kasu ­
tada tsükli energianõudluse arvutamiseks 
üksiku sõiduki puhul  
40 a Sõiduki H täismass  Arv  kg  
40 b  Sõiduki L täismass (kui see on 
asjakohane)  Arv kg  
41 Otsesissepritse  jah/ei  —  
42 Regenereerimise äratundmine  Tekst  —  Sõiduki tootja kirjeldus selle kohta, kuidas 
ära tunda, et katse käigus toimus 
regenereerimine  
43 Regenereerimise lõpuleviimine  Tekst  —  Regenereerimise lõpuleviimise menetluse 
kirjeldus  
44 Raskuse jaotus  Vektor  —  Igale teljele rakenduva sõiduki kaalu 
osakaal  
Mitmeastmelise tüübikinnituse või eriotstarbeliste sõidukite puhul  
45 Lõpliku töökorras sõiduki mass 
(kg) kg Alates … kuni  
46 Lõpliku sõiduki lubatud 
lauppind  cm 2 Alates … kuni  
47 Lubatud veeretakistus  kg/t  Alates … kuni  
48 Esivõre õhu sisselaskeava 
lubatud projekteeritud lauppind  cm 2 Alates … kuni  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 187  
Tabel 2  
Läbipaistvusnimekiri nr 2  
Läbipaistvusnimekiri nr 2 koosneb kahest andmekogumist, mida iseloomustavad 
tabelites 3 ja 4 esitatud väljad.  
Tabel 3  
Läbipaistvusnimekirja nr 2 andmekogum nr 1  
Väli Andmete liik  Kirjeldus  
ID1 Arv  Andmekogumi nr 1 ainulaadne reatunnus läbipaistvusnime ­
kirjas nr 2  
TVV  Tekst  Sõiduki tüübi, variandi, versiooni ainulaadne tunnuskood 
(põhiväli andmekogumis nr 1)  
IF ID  Tekst  Interpolatsioonitüüpkonna tunnuskood  
RL ID  Tekst  Sõidutakistuse tüüpkonna tunnuskood  
Mark  Tekst  Tootja kaubanimi  
Kaubanduslik nimetus  Tekst  TVV kaubanduslik nimetus  
Kategooria  Tekst  Sõiduki kategooria  
Kere  Tekst  Keretüüp  
Tabel 4  
Läbipaistvusnimekirja nr 2 andmekogum nr 2  
Väli Andmete liik  Kirjeldus  
ID2 Arv  Andmekogumi nr 2 ainulaadne reatunnus läbipaistvusnime ­
kirjas nr 2  
IF ID  Tekst  Interpolatsioonitüüpkonna ainulaadne tunnuskood (põhiväli 
andmekogumis nr 2)  
WVTA number  Tekst  Kogu sõiduki tüübikinnituse number  
Heitmetega seotud tüübikin ­
nituse number  Tekst  Heitmetega seotud tüübikinnituse number  
PEMS ID  Tekst  PEMS-tüüpkonna tunnuskood  
EF ID  Tekst  Kütuseaurude tüüpkonna tunnuskood  
ATCT ID  Tekst  ATCT tüüpkonna tunnuskood  
Ki ID  Tekst  Ki-tüüpkonna tunnuskood  
Kulumiskindluse ID  Tekst  Kulumiskindlustüüpkonna tunnuskood  
Kütus  Tekst  Sõiduki kütuseliik  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 188  
Väli Andmete liik  Kirjeldus  
Kahe kütusega  Jah/Ei  Kui sõidukil on võimalik kasutada rohkem kui üht kütust  
Mootori töömaht  Arv  Mootori töömaht, cm  3 
Mootori nimivõimsus  Arv  Mootori nimivõimsus (kW pöörlemissagedusel min  –1 ) 
Ülekande tüüp  Tekst  Sõiduki jõuülekande tüüp  
Veoteljed  Tekst  Veotelgede arv ja asukoht  
Elektrimasin  Tekst  Elektrimasinate arv ja tüüp  
Maksimaalne kasulik 
võimsus  Arv Elektrimasina maksimaalne kasulik võimsus  
Hübriidelektrisõiduki 
kategooria  Tekst  Hübriidelektrisõiduki kategooria  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 189  
III LISA  
Reserveeritud  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 190  
IIIA LISA  
TEGELIKUS LIIKLUSES TEKKIVATE HEITKOGUSTE KONTRO- 
LLIMINE  
1. SISSEJUHATUS, MÕISTED JA LÜHENDID  
1.1. Sissejuhatus  
Käesolevas lisas kirjeldatakse menetlust, kuidas kontrollida väikeste 
sõiduautode ja kommertsveokite heitkoguseid, mis tekivad tegelikus 
liikluses.  
1.2. Mõisted  
1.2.1. „ Täpsus “ – kõrvalekalle mõõdetud või arvutatud väärtuse ja jälgitava 
kontrollväärtuse vahel.  
1.2.2. „ Analüsaator “ – mõõteseadeldis, mis ei ole sõiduki osa, kuid mis on 
paigaldatud, et määrata kindlaks gaasiliste saasteainete või tahkete 
osakeste kontsentratsioon või kogus.  
1.2.3. Lineaarse regressiooni „ vabaliige “ (a 0 ) – 
a 0 ¼ y Ä ða 1 Ü xÞ 
kus: 
a 1 on regressioonisirge tõus  
x on võrdlusparameetri keskväärtus  
y on kontrollitava parameetri keskväärtus  
1.2.4. „ Kalibreerimine “ – analüsaatori, vooluhulgamõõturi, anduri või 
signaali reageeringu reguleerimine selliselt, et selle väljund oleks 
kooskõlas ühe või mitme võrdlussignaaliga.  
1.2.5. „ Determinatsioonikordaja “ (r 2 ) – 
r 2 ¼ 1 Ä P n 
i¼1 ½y i Ä a 0 Ä ða 1 Ü x i Þâ 2 
P n 
i¼1 ðy i Ä yÞ 2 
kus: 
a 0 on regressioonisirge vabaliige  
a 1 on regressioonisirge tõus  
x i on mõõdetud kontrollväärtus  
y i on kontrollitava parameetri mõõdetud väärtus  
y on kontrollitava parameetri keskväärtus  
n on väärtuste arv  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 191  
1.2.6. „ Ristkorrelatsiooni kordaja “ (r) – 
r ¼ P nÄ1 
i¼1 ðx i Ä xÞÜðy i Ä yÞ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  P nÄ1 
i¼1 ðx i Ä xÞ 2 q 
Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  P nÄ1 
i¼1 ðy i Ä yÞ 2 q 
kus: 
x i on mõõdetud kontrollväärtus  
y i on kontrollitava parameetri mõõdetud väärtus  
x on keskmine kontrollväärtus  
y on kontrollitava parameetri keskväärtus  
n on väärtuste arv  
1.2.7. „ Viitaeg “ – aeg, mis kulub gaasivoolu lülitusest ( t 0 ) reageeringu näidu 
jõudmiseni 10 %-ni ( t 10 ) lõppnäidust.  
1.2.8. „ Mootori juhtploki (ECU) signaalid või andmed “ – teave sõiduki 
kohta ja signaal, mis on saadud sõiduki võrgustikust, kasutades 1. 
liite punktis 3.4.5 sätestatud protokolle.  
1.2.9. „ Mootori juhtplokk “ – elektroonikaplokk, mis juhib erinevaid töösead ­
meid, et tagada jõuallika optimaalne toimimine.  
1.2.10. „ Heide “, samuti „ komponent “, „saasteaine komponent “ või „ saaste­
aine heide “ – heitgaasi reguleeritud gaasiline või tahketest osakestest 
koostisaine.  
1.2.11. „ Heitgaas “ – heitgaasi väljalaskeavast või -torust väljuv kütuse põle ­
mise tagajärjel sõiduki sisepõlemismootoris tekkinud gaasiliste saas ­
teainete ja tahkete osakeste täielik kogus.  
▼M1 
1.2.12. „ Heitgaasi kogus “ – sõiduki väljalasketorust väljuv gaasiliste, tahkete 
ja vedelate komponentide heide.  
▼B 
1.2.13. „ Täisskaala “ – analüsaatori, vooluhulgamõõturi või anduri täismõõte ­
vahemik vastavalt seadme tootja spetsifikatsioonile. Kui mõõtmiseks 
kasutatakse analüsaatori, vooluhulgamõõturi või anduri alammõõteva ­
hemikku, siis tähendab täisskaala maksimaalset näitu.  
1.2.14. „ Süsivesiniku kalibreerimistegur “ – konkreetse süsivesiniku liigi puhul 
FID näidu ja kaalutava süsivesiniku liigi kontsentratsiooni vahekord 
võrdlusgaasisilindris, väljendatuna ühikuga ppmC  1 . 
1.2.15. „ Põhjalik hooldus “ – analüsaatori, vooluhulgamõõturi või anduri 
selline reguleerimine, parandamine või asendamine, mis võib mõju ­
tada mõõtetäpsust  
▼M3 
1.2.16. „ Müra “ – ühtlase 1,0 hertsi kordse sagedusega 30 sekundi kestel 
mõõdetud nullreageeringutest arvutatud 10 standardhälbe ruutkesk ­
mine, mis on korrutatud kahega.  
▼B 
1.2.17. „ Mittemetaansed süsivesinikud “ (NMHC) – süsivesinike koguheide 
(THC), välja arvatud metaan (CH  4 ). ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 192  
1.2.18. „ Tahkete osakeste arv “ (PN) – sõiduki väljalaskeavast väljuvate 
tahkete osakeste koguarv, mis tehakse kindlaks XXI lisas sätestatud 
lahjendus-, proovivõtu- ja mõõtmismenetlusega.  
▼B 
1.2.19. „ Kordustäpsus “ – 2,5kordne standardne kõrvalekalle 10 korduvast 
reageeringust jälgitavale standardväärtusele.  
1.2.20. „ Näit“ – numbriline väärtus, mis kuvatakse analüsaatoril, vooluhulga ­
mõõturil, anduril või muul mõõteseadmel, mida kasutatakse sõiduki 
heite mõõtmiseks.  
1.2.21. „ Reageerimisaeg “ (t 90 ) – viitaja ja tõusuaja summa.  
1.2.22. „ Tõusuaeg “ – aeg, mis kulub reageeringu näidu jõudmiseks 10 % -lt 
90 %- ni lõppnäidust ( t 90 – t 10 ). 
1.2.23. „ Ruutkeskmine “ (x rms ) – väärtuste ruutjuure aritmeetilise keskmise 
ruutjuur, mis on väljendatud järgmiselt:  
x rms ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
n ðx 2 
1 þ x 2 
2 þ … þ x 2 
n Þ r 
kus: 
x on mõõdetud või arvutatud väärtus  
n on väärtuste arv  
1.2.24. „ Andur “ – mõõteseadeldis, mis ei ole sõiduki osa, kuid mis on paigal ­
datud, et määrata kindlaks muud parameetrid kui gaasiliste saasteai ­
nete või tahkete osakeste kontsentratsioon või kogus ja heitgaasi 
massivool.  
▼M1 
1.2.25. „ Mõõteulatuse määramine “ – mõõteriista seadistamine nii, et see 
reageeriks nõuetekohaselt kalibreerimisstandardile, mis jääb vahe ­
mikku 75 % kuni 100 % mõõteriista mõõteulatuse või eeldatud 
mõõteulatuse maksimumväärtusest.  
▼B 
1.2.26. „ Võrdlusnäit “ – keskmine reageering mõõteulatuse signaalile vähe ­
malt 30sekundilise ajavahemiku jooksul.  
1.2.27. „ Mõõteulatuse triiv “ – erinevus mõõteulatuse signaalile antavate 
näitude keskmise ja tegeliku mõõteulatuse signaali vahel, mida 
mõõdetakse kindlal ajavahemikul pärast analüsaatori, vooluhulgamõõ ­
turi või anduri täpset kalibreerimist.  
1.2.28. Regressioonisirge „ tõus“ (a 1 ) – 
a 1 ¼ P n 
i¼1 ðy i Ä yÞ Ü ðx i Ä xÞ P n 
i¼1 ðx i Ä xÞ 2 
kus: 
x on võrdlusparameetri keskväärtus  
y on kontrollitava parameetri keskväärtus  
x i on võrdlusparameetri tegelik väärtus  ▼M1
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 193  
y i on kontrollitava parameetri tegelik väärtus  
n on väärtuste arv  
1.2.29. „ Regressiooni standardhälve “ (SEE) – 
SEE ¼ 1 
x max Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ P n 
i¼1 ðy i Ä ýÞ 2 
ðn Ä 2Þ s 
kus: 
ý on kontrollitava parameetri hinnanguline väärtus  
y i on kontrollitava parameetri tegelik väärtus  
x max on võrdlusparameetri maksimaalne tegelik väärtus  
n on väärtuste arv  
1.2.30. „ Süsivesinike koguheide “ (THC) – kõigi lenduvate komponentide 
summa, mida mõõdetakse leekionisatsioonidetektoriga (FID).  
1.2.31. „ Jälgitavus “ – võimalus siduda mõõtmist või näitu teadaoleva ja 
ühiselt kokkulepitud standardiga mõõtmiste katkematu ahela kaudu.  
1.2.32. „ Ülekandeaeg “ – aeg, mis kulub võrdluspunktis mõõdetava kontsen ­
tratsiooni või voolu ( t 0 ) muutumisest hetkeni, mil saavutatakse 50 % 
süsteemi lõppnäidust ( t 50 ). 
1.2.33. „ Analüsaatori tüüp “ – analüsaatorite rühm, mille on valmistanud sama 
tootja, ja mis mõõdavad ühe konkreetse gaasilise komponendi kont ­
sentratsiooni või tahkete osakeste arvu ühesugusel põhimõttel.  
1.2.34. „ Heitgaasi massivoolumõõturi tüüp “ – sama tootja valmistatud selliste 
heitgaasi massivoolumõõturite rühm, millel on ühesugune toru sise ­
diameeter ja mis mõõdavad heitgaasi massivooluhulka ühesugusel 
põhimõttel.  
1.2.35. „ Valideerimine “ – protsess, mille käigus hinnatakse mobiilse heite ­
mõõtmissüsteemi korrektset paigaldust ja toimivust ning ühe või 
mitme mittejälgitava heitgaasi massivoolumõõturiga mõõdetud või 
andurite või mootori juhtploki (ECU) signaalide põhjal arvutatud heit ­
gaasi massivooluhulga mõõtmise korrektsust.  
1.2.36. „ Kontrollimine “ – protsess, mille käigus hinnatakse, kas analüsaatori, 
vooluhulgamõõturi, anduri või signaali mõõdetud või arvutatud 
väljundid on kooskõlas võrdlussignaalide vahemikuga, mis vastab 
ühele või mitmele kindlaksmääratud piirnormile.  
1.2.37. „ Nullpunkti määramine “ – analüsaatori, vooluhulgamõõturi või anduri 
kalibreerimine, nii et see annab täpse vastuse nullsignaalile.  
1.2.38. „ Nullnäit “ – keskmine näit nullsignaali puhul vähemalt 30sekundi 
jooksul.  
1.2.39. „ Nullitriiv “ – erinevus nullsignaalile antavate reageeringute keskväär ­
tuse ja tegeliku nullsignaali vahel, mida mõõdetakse kindlal ajavahe ­
mikul pärast analüsaatori, vooluhulgamõõturi või anduri täpset null ­
kalibreerimist.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 194  
1.2.40. „ Välise laadimisega hübriidelektrisõiduk  (OVC-HEV)“ – hübriidelek ­
trisõiduk, mida saab laadida välisest allikast.  
1.2.41. „ Välise laadimiseta hübriidelektrisõiduk  (NOVC-HEV)“ – sõiduk, 
millel on liikumapanemiseks vähemalt kaks erinevat energiamuundurit 
ja kaks erinevat energiasalvestussüsteemi ja mida ei saa laadida väli ­
sest allikast.  
▼B 
1.3. Lühendid  
Lühenditega viidatakse lühendatud mõiste ainsuse ja mitmuse vormile.  
CH  4 — metaan  
CLD — kemoluminestsentsdetektor ( chemilu­
minescence detector ) 
CO — süsinikmonoksiid  
CO  2 — süsinikdioksiid  
CVS — püsimahuproovivõttur ( constant 
volume sampler ) 
DCT — topeltsiduri jõuülekanne ( dual clutch 
transmission ) 
ECU — mootori juhtplokk ( engine control 
unit) 
EFM — heitgaasi massivoolumõõtur ( exhaust 
mass flow meter ) 
FID — leekionisatsioonidetektor ( flame ioni ­
sation detector ) 
FS — täisvahemik ( full scale ) 
GPS — globaalne positsioneerimissüsteem  
H 2 O — vesi  
HC — süsivesinikud  
HCLD — kuumkemoluminestsentsdetektor 
(heated chemiluminescence detecto r) 
HEV — hübriidelektrisõiduk ( hybrid electric 
vehicle ) 
ICE — sisepõlemismootor ( internal combus ­
tion engine ) 
ID — tunnusnumber või -kood  
LPG — veeldatud naftagaas ( liquid petroleum 
gas) 
MAW — liikuva keskmistamise aken ( moving 
average window ) 
max — maksimaalne väärtus  
N 2 — lämmastik  
NDIR — mittehajusa infrapunase kiirguse 
analüsaator  
NDUV — mittehajusa ultraviolettkiirguse analü ­
saator  
NEDC — uus Euroopa sõidutsükkel ( new Euro ­
pean driving cycle ) 
NG — maagaas ( natural gas ) ▼M1
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 195  
NMC — mittemetaansete süsivesinike eraldaja 
(non-methane cutter ) 
NMC-FID — mittemetaansete süsivesinike eraldaja 
kombinatsioonis leekionisatsioonide ­
tektoriga  
NMHC — mittemetaansed süsivesinikud ( non- 
methane hydrocarbons ) 
NO — lämmastikmonoksiid  
nr — number  
NO  2 — lämmastikdioksiid  
NO  X — lämmastikoksiidid  
NTE — „mitte üle“ (NTE,  not-to-exceed ) 
O 2 — hapnik  
OBD — pardadiagnostika ( on-board diagnos ­
tics) 
PEMS — mobiilne heitemõõtmissüsteem 
(portable emissions measurement 
system ) 
PHEV — pistikühendusega hübriidsõiduk 
(plug-in hybrid electric vehicle ) 
PN — tahkete osakeste arv ( particle 
number ) 
RDE — tegelikus liikluses tekkivad heitko ­
gused ( real driving emissions ) 
RPA — suhteline positiivne kiirendus ( rela­
tive positive acceleration ) 
SCR — valikuline katalüütiline redutseeri ­
mine ( selective catalytic reduction ) 
SEE — regressiooni standardhälve ( standard 
error of estimate ) 
THC — süsivesinike koguheide ( total hydro ­
carbons ) 
UNECE — ÜRO Euroopa Majanduskomisjon  
VIN — valmistajatehase tähis  
WLTC — ülemaailmne ühtlustatud kergsõidu ­
kite katsetamise tsükkel ( Worldwide 
harmonized light vehicles test cycle ) 
WWH-OBD — ülemaailmne ühtlustatud pardadiag ­
nostika ( Worldwide harmonized on- 
board-diagnostics ) 
2. ÜLDNÕUDED  
2.1. Heite mitteületatavad piirnormid  
Vastavalt määrusele (EÜ) nr 715/2007 tüübikinnituse saanud sõiduki ­
tüübi tavapärase kasutusaja jooksul on heide, mis on määratud kind ­
laks vastavalt käesolevale lisale ja mis tekib vastavalt käesolevale 
lisale tehtud RDE katse käigus, suurem kui järgmised mitteületatavad  
(not-to-exceed  (NTE)) saasteainepõhised piirnormid:  
▼M3 
NTE  pollutant ¼ CF  pollutant Ü EUROÄ6 ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 196  
kus EURO-6 on määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelis 2 esitatud 
kohaldatav Euro 6 heite piirnorm.  
2.1.1. Lõplikud vastavustegurid  
Saasteaine vastavustegur  CF  saasteaine  määratakse järgmiselt:  
Saasteaine  Lämmastikoksii ­
dide mass (NO  x ) Tahkete 
osakeste arv 
(PN)  Süsinikmon- 
oksiidi (CO) 
mass (  1 ) Süsivesinike koguheite 
mass (THC)  Kõigi süsivesinike ja 
lämmastikoksiidide mass 
kokku (THC + NO  x ) 
CF pollutant  ►M3 1 + 
NO  x margi­
naal, NO  x 
marginaal  = 
0,43 ◄ ►M1 1 + 
PN margi­
naal, PN  
marginaal  = 
0,5 ◄ — —  —  
( 1 ) CO-heide mõõdetakse ja registreeritakse RDE-katsega.  
Marginaal  on parameeter, millega võetakse arvesse PEMS-seadmete kasutamisega kaasnevat täiendavat mõõtemäära ­ 
matust, mida kontrollitakse kord aastas, ja mida PEMS-menetluse kvaliteedi paranedes või tehnika arenedes läbi vaada ­ 
takse.  
►M1 „PN marginaal“ on parameeter, millega võetakse arvesse PEMSi tahkete osakeste mõõtmise varustuse kasuta ­ 
misega kaasnevat täiendavat mõõtemääramatust, mida kontrollitakse kord aastas, ja mis PEMSi tahkete osakeste mõõt ­ 
mise menetluse kvaliteedi paranedes või tehnika arenedes läbi vaadatakse. ◄ 
2.1.2. Ajutised vastavustegurid  
Erandina punktist 2.1.1 kohaldatakse 5 aasta ja 4 kuu jooksul pärast 
määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 10 lõigetes 4 ja 5 sätestatud 
kuupäevi ning tootja taotluse korral järgmisi ajutisi vastavustegureid:  
Saaste-aine  Lämmastik- 
oksiidide mass 
(NO  x ) Tahkete 
osakeste arv 
(PN)  Süsinikmonok ­
siidi (CO) 
mass (  1 ) Süsivesinike koguheide 
(THC)  Kõigi süsivesinike ja 
lämmastikoksiidide mass 
kokku (THC + NO  x ) 
CF saasteaine  2,1 ►M1 1 + 
PN margi­
naal, PN  
marginaal  = 
0,5 ◄ — —  —  
( 1 ) CO-heide mõõdetakse ja registreeritakse RDE-katsega.  
►M1 „PN marginaal“ on parameeter, millega võetakse arvesse PEMSi tahkete osakeste mõõtmise varustuse kasuta ­ 
misega kaasnevat täiendavat mõõtemääramatust, mida kontrollitakse kord aastas, ja mis PEMSi tahkete osakeste mõõt ­ 
mise menetluse kvaliteedi paranedes või tehnika arenedes läbi vaadatakse. ◄ 
Ajutiste vastavustegurite kohaldamine märgitakse sõiduki vastavusser ­
tifikaadile.  
▼M3 
Selle erandi kohaselt välja antud tüübikinnitustes ei deklareerita suuri ­
maid RDE väärtuseid.  
2.1.3. Tootja peab kinnitama vastavust punktile 2.1, täites 9. liites oleva 
tunnistuse. Vastavuse kontrollimine toimub vastavuskontrolli eeskir ­
jade kohaselt.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 197  
2.2. Selles lisas tüübikinnituse puhul ja sõiduki kasutusea jooksul nõutavad 
RDE-katsed eeldavad punkti 2.1 nõude täitmist. Vastavuseeldust saab 
täiendavate RDE-katsetega uuesti hinnata.  
2.3. Liikmesriigid peavad tagama, et sõidukeid saab katsetada PEMSiga 
avalikel teedel vastavalt liikmesriigi õiguses sätestatud korrale, 
järgides kohalikke liikluseeskirju ja ohutusnõudeid.  
2.4. Tootjad peavad tagama, et sõidukite PEMS-katse saab teha sõltumatu 
isik üldkasutatavatel teedel. Selleks peavad nad näiteks tegema kätte ­
saadavaks sobivad adapterid väljalasketorudele, võimaldama juurde ­
pääsu ECU signaalidele ja sõlmima vajalikud halduskokkulepped.  
►M1 ►C1 Kui käesoleva määrusega PEMS-katset ei nõuta, siis 
võib tootja nõuda mõistlikku tasu, mis vastab määruse (EÜ) nr 
715/2007 artikli 7 lõikes 1sätestatule. ◄ ◄ 
3. TEOSTATAV RDE-KATSE  
▼M2 
3.1. Artikli 3 lõike 11 teises lõigus viidatud PEMS-katsetele kehtivad 
järgmised nõuded.  
▼M3 
3.1.0. Punkti 2.1 nõuded tuleb täita PEMS-teekonna linnasõidu ja terviktee ­
konna osas, kus vastavalt 4. ja 6. liitele arvutatud katsesõiduki heide 
ei tohi olla suurem kui NTE piirnorm ( M RDE,k  ≤ NTE  pollutant  ). 
_______  
▼B 
3.1.1. Tüübikinnituse andmiseks tehakse heitgaasi massivool kindlaks 
mõõteseadmega, mis toimib sõidukist eraldi, ja selleks ei kasutata 
sõiduki ECU andmeid. Kui tegemist ei ole tüübikinnitusega, võib 2. 
liite punkti 7.2 kohaselt kasutada heitgaasi massivoolu kindlaksmää ­
ramiseks alternatiivseid meetodeid.  
▼M3 
3.1.2. Kui tüübikinnitusasutus ei ole tüübikinnituskatsete käigus rahul 1. ja 
4. liite kohaselt teostatud PEMS-katse andmete kvaliteedi kontrolli ­
mise andmetega ja valideerimisandmetega, siis võib tüübikinnitus ­
asutus lugeda katse kehtetuks. Sellisel juhul registreerib tüübikinnitus ­
asutus katse andmed ja katse kehtetuks tunnistamise põhjused.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 198  
3.1.3. Aruandlus ja RDE tüübikinnituskatse teabe levitamine  
▼B 
3.1.3.1. Tootja poolt vastavalt 8. liitele koostatud tehniline aruanne tehakse 
tüübikinnitusasutusele kättesaadavaks.  
▼M1 
3.1.3.2. Tootja tagab, et punktis 3.1.3.2.1 loetletud teave tehakse avalikkusele 
juurdepääsetaval veebilehel tasuta kättesaadavaks ning kasutaja ei pea 
teabe saamiseks avaldama oma isikuandmeid ega registreeruma. 
Tootja teatab komisjonile ja tüübikinnitusasutustele veebisaidi 
aadressi.  
▼M3 
3.1.3.2.1. Veebisaidil peab saama teha andmebaasist jokkerpäringu ühe või 
mitme järgmise elemendi järgi:  
mark, tüüp, variant, versioon, kaubanimi või tüübikinnitusnumber, 
nagu on sätestatud direktiivi 2007/46/EÜ IX lisa kohases vastavustun ­
nistuses.  
Kõigi sõidukite puhul peab otsingus kättesaadav olema järgmine 
teave:  
— sõiduki PEMSi tüüpkonna tunnus vastavalt andmele nr 3 läbipaist ­
vusnimekirjas nr 1, mis on esitatud II lisa 5. liite tabelis 1;  
— deklareeritud suurimad RDE-väärtused, nagu need on märgitud 
direktiivi 2007/46/EÜ IX lisa kohase vastavustunnistuse punktis 
48.2. 
▼M1 
_______  
▼B 
3.1.3.3. Taotluse saamise korral peab tootja kõikidele huvitatud isikutele tasuta 
ja 30 päeva jooksul kättesaadavaks tegema punktis 3.1.3.1 viidatud 
tehnilise aruande.  
3.1.3.4. Taotluse saamise korral peab tüübikinnitusasutus 30 päeva jooksul 
selle saamisest tegema kättesaadavaks teabe, mis on loetletud punk ­
tides 3.1.3.1 ja 3.1.3.2. Tüübikinnitusasutus võib nõuda mõistlikku ja 
proportsionaalset tasu, mis ei heiduta õigustatud huviga päringu tegijat 
vastavat teavet taotlemast ega ületa asutuse sisekulusid, mis kaasnevad 
taotletud teabe kättesaadavaks tegemisega.  
4. ÜLDNÕUDED  
4.1. RDE tulemuslikkust tõestatakse sõidukite katsetamisega maanteel, 
kasutades tavapärast sõiduviisi tavapärastes tingimustes ja tavapärase 
kasuliku koormusega. RDE-katse peab olema tüüpiline sõidukitele, 
mida kasutatakse reaalsetel sõidumarsruutidel nende tavapärase koor ­
maga.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 199  
4.2. Tootja peab tüübikinnituse saamiseks tüübikinnitusasutusele tõen ­
dama, et väljavalitud sõiduk, sõiduviisid, tingimused ja kasulikud 
koormused on PEMS-katse tüüpkonnale tüüpilised. Punktides 5.1 ja 
5.2 sätestatud kasulikku koormust ja keskkonnatingimusi käsitlevaid 
nõudeid kasutatakse selleks, et teha enne katset kindlaks, kas tingi ­
mused on RDE katseks aktsepteeritavad.  
▼M1 
4.3. Tüübikinnitusasutus teeb ettepaneku katsesõidu tegemiseks linna-, 
asulavälisel teel ja kiirteel, mis vastavad punkti 6 nõuetele. Teekonna 
valikul kasutatakse topograafilist kaarti, et teha kindlaks teed, mis 
vastavad linna-, asulavälise ja kiirteesõidu tingimustele. Teekonna 
linnasõidu osa tuleb läbida teedel, mille kiirusepiirang on 60 km/h 
või väiksem. Kui teekonna linnasõidu osa tuleb lühiajaliselt läbida 
teedel, mille kiirusepiirang on suurem kui 60 km/h, peab sõiduk 
sõitma kiirusega kuni 60 km/h.  
▼B 
4.4. Kui ECU andmete kogumine mõjutab sõiduki heidet või talitust, siis 
loetakse kogu PEMS-katse tüüpkond, millesse sõiduk vastavalt 7. liite 
määratlusele kuulub, mittevastavaks. Selline funktsionaalsus loetakse 
katkestusseadmeks vastavalt määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 3 lõike 
10 määratlusele.  
▼M3 
4.5. Selleks et hinnata kuumkäivituse järel sõidetud teekonnal tekkivat 
heidet, tuleb iga 7. liite punktis 4.2.8 kirjeldatud PEMS-katse tüüp ­
konna kohta katsetada teatavat arvu sõidukeid ilma sõidukeid punkti 
5.3 kohaselt eelkonditsioneerimata, kuid sooja mootoriga, mille jahu ­
tusvedeliku ja/või mootoriõli temperatuur on üle 70 °C.  
4.6. Tüübikinnituse käigus tehtavate RDE katsete puhul võib tüübikinni ­
tusasutus kontrollida, kas katsetingimused ja -varustus vastavad 1. ja 
2. liite nõuetele, tehes kas otsese ülevaatuse või analüüsides tõendus ­
materjali (nt fotosid või andmeid).  
4.7. Teekonna kehtivuse kontrollimiseks ja 4., 5., 6., 7.a ja 7.b liite sätete 
kohaselt heite arvutamiseks kasutatud tarkvara vastavust kinnitab selle 
tootja või tüübikinnitusasutus. Kui selline tarkvara on PEMSi sisse 
ehitatud, esitatakse koos seadmega vastavad tõendid.  
▼B 
5. PIIRTINGIMUSED  
5.1. Sõiduki kasulik koormus ja katsemass  
5.1.1. Sõiduki põhiline kasulik koormus sisaldab juhti, katse tunnistajat 
(vajadusel) ja katseseadmeid, sh aparatuuri ja toiteallikaid.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 200  
5.1.2. Katsetamisel võib lisada kunstliku kasuliku koormuse, tingimusel et 
põhilise ja kunstliku kasuliku koormuse kogumass ei ületa 90 % 
„reisijate massi“ ja „nimikoormuse“ summat, mis on määratletud 
komisjoni määruse (EL) nr 1230/2012 (*) artikli 2 punktides 19 ja 21.  
___________  
(*) Komisjoni määrus (EL) nr 1230/2012, 12. detsember 2012, 
millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust 
(EÜ) nr 661/2009 seoses mootorsõidukite ja nende haagiste 
masside ja mõõtmete tüübikinnitusnõuetega ning millega muude ­
takse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ 
(ELT L 353, 21.12.2012, lk 31).  
5.2. Keskkonnatingimused  
▼M1 
5.2.1. Katse tehakse keskkonnatingimustel, mis on sätestatud käesolevas 
punktis. Keskkonnatingimused muutuvad „laiendatud“ tingimusteks, 
kui vähemalt üht temperatuuri- ja kõrgustingimustest laiendatakse. 
Laiendatud temperatuuri- ja kõrgustingimuste parandustegurit kohal ­
datakse ainult üks kord. Kui osa katsest või kogu katse tehakse väljas ­
pool tava- või laiendatud tingimusi, on katse kehtetu.  
▼B 
5.2.2. Mõõdukad kõrgustingimused: kõrgus, mis on 700 meetrit merepinnast 
või alla selle.  
5.2.3. Laiendatud kõrgustingimused: kõrgus, mis on üle 700 meetri mere ­
pinnast ja alla 1300 meetri merepinnast või sellega võrdne.  
▼M1 
5.2.4. Mõõdukad temperatuuritingimused: kõrgem kui 273,15 K (0 °C) või 
sellega võrdne ja madalam kui 303,15 K (30 °C) või sellega võrdne.  
5.2.5. Laiendatud temperatuuritingimused: kõrgem kui 266,15 K (– 7 °C) 
või sellega võrdne ja madalam kui 273,15 K (0 °C) või kõrgem kui 
303,15 K (30 °C) ja madalam kui 308,15 K (35 °C) või sellega 
võrdne.  
5.2.6. Erandina punktide 5.2.4 ja 5.2.5 sätetest on mõõdukate tingimuste 
madalam temperatuur suurem kui 276,15 K (3 °C) või sellega võrdne 
ja laiendatud tingimuste madalam temperatuur on suurem kui 
271,15 K (– 2 °C) või sellega võrdne siduvate mitteületatavate heite ­
piirnormide kohaldamise algusest, nagu on määratletud punktis 2.1 ja 
kuni viis aastat ja neli kuud pärast määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 
10 lõigetes 4 ja 5 esitatud kuupäevi.  
5.3. Sõiduki konditsioneerimine külmkäivituskatseks  
Sõiduk eelkonditsioneeritakse enne RDE-katset järgmiselt:  
sõidukiga sõidetakse vähemalt 30 min, siis sõiduk pargitakse, jättes 
uksed ja kapoti suletuks ning hoitakse välja lülitatud mootoriga punk ­
tide 5.2.2–5.2.6 kohastes mõõdukates või laiendatud kõrgus- ja tempe ­
ratuuritingimustes 6–56 tundi. Vältida tuleks äärmuslikke ilmastiku ­
tingimusi (tugev lumesadu, torm, rahe) ja liigset tolmu. Enne katset 
kontrollitakse sõidukit ja seadmeid kahjustuste ja talitlushäiretele 
osutavate ohusignaalide osas.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 201  
5.4. Dünaamilised tingimused  
Dünaamilised tingimused hõlmavad tee tõusu, vastutuule ja sõidudü ­
naamika (kiirendused, aeglustused) ja lisasüsteemide mõju katsesõi ­
duki energia tarbimisele ja heitele. Dünaamiliste tingimuste normaal ­
sust kontrollitakse pärast katse sooritamist, kasutades registreeritud 
PEMS-andmeid. Selline kontrollimine toimub kahes etapis:  
▼M3 
5.4.1. Sõidudünaamika liigsust või puudujääki teekonna jooksul kontrolli ­
takse 7.a liites kirjeldatud meetodi kohaselt.  
5.4.2. Kui teekonna tulemusi peetakse punkti 5.4.1 kohaste kontrollimiste 
tulemusena kehtivaks, kohaldatakse 5., 7.a. ja 7.b. liites sätestatud 
katsetingimuste normaalsuse kontrollimise meetodeid.  
▼B 
5.5. Sõiduki seisund ja kasutamine  
▼M3 
5.5.1. Kliimasüsteemi või muid lisasüsteeme kasutatakse viisil, mis vastab 
nende tüüpilisele kasutusele tegelikus liikluses. Igasugune kasutus 
dokumenteeritakse. Sõiduki aknad suletakse kliimaseadme või soojen ­
duse kasutamise korral.  
▼M1 
5.5.2. Sõidukid, mis on varustatud perioodiliselt regenereeruvate süsteemi ­
dega  
5.5.2.1. „Perioodiliselt regenereeruvaid süsteeme“ mõistetakse vastavalt XXI 
lisa punktis 3.8.1 esitatud määratlusele.  
▼M3 
5.5.2.2. Kõiki tulemusi korrigeeritakse K  i teguritega või K  i kõrvalekaldega, 
mis määratakse kindlaks XXI lisa 6. all-lisa 1. liite menetlustega, 
mis on ette nähtud perioodiliselt regenereeruva süsteemiga sõiduki ­
tüübi tüübikinnituse jaoks. K  i teguri või K  i kõrvalekaldega töödel ­
dakse lõplikke tulemusi pärast 6. liite kohast hindamist.  
5.5.2.3. Kui heide ei vasta punkti 3.1.0 nõuetele, tuleb kontrollida regeneree ­
rimise toimumist. Regenereerimise kontrollimisel võib aluseks võtta 
eksperdihinnangud, milles käsitletakse mitme sellise signaali vastas ­
mõju sõiduki kiiruse ja kiirendusega, mis sisaldavad heitgaasi tempe ­
ratuuri, tahkete osakeste, CO  2 ja O  2 mõõtmisandmeid. Kui sõidukil on 
regenereerimist tuvastav funktsioon, mis on esitatud läbipaistvusnime ­
kirjas nr 1 II lisa 5. liite tabelis 1, siis kasutatakse seda regenereeri ­
mise kindlakstegemiseks. Lisaks kinnitab tootja II lisa 5. liite tabelis 1 
esitatud läbipaistvusnimekirjas nr 1, millist menetlust regenereerimise 
lõpuleviimiseks vajatakse. Tootja võib anda nõu, kuidas tunda ära, kas 
regenereerimine on toimunud, kui vastav signaal puudub.  
Kui katse jooksul toimus regenereerimine, tuleb kontrollida, kas tule ­
mused, mida ei ole töödeldud K  i teguri ega K  i kõrvalekaldega, 
vastavad punkti 3.1.0 nõuetele. Kui tekkinud heide ei vasta nõuetele, 
tunnistatakse katse kehtetuks ja korratakse seda üks kord. Enne teise 
katse algust tuleb tagada regenereerimise lõpuleviimine ja stabilisee ­
rimine vähemalt 1 tund kestva sõidu vältel. Teine katse loetakse 
kehtivaks isegi juhul, kui regenereerimine toimub katse ajal.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 202  
5.5.2.4. Regenereerimise toimumist punkti 5.5.2.3 kohaselt võib kontrollida ka 
juhul, kui sõiduk täidab punkti 3.1.0 nõuded. Kui regenereerimise 
toimumist saab tõendada, arvutatakse lõplikud tulemused tüübikinni ­
tusasutuse nõusolekul K  i tegurit või K  i kõrvalekallet kasutamata.  
_______  
5.5.3. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukeid võib katsetada mis tahes 
valitavas režiimis, sealhulgas akulaadimisrežiim.  
5.5.4. Sõiduki aerodünaamikat mõjutavate muudatuste tegemine on keelatud, 
v.a PEMSi paigaldamine.  
5.5.5. Katsesõidukitega ei sõideta selliselt, et saavutada katse positiivne või 
negatiivne tulemus ekstreemse sõiduviisi kaudu, mis ei kujuta sõiduki 
tavakasutust. Vajaduse korral võib tavakasutuse kontrollimisel tugi ­
neda tüübikinnitust andva tüübikinnitusasutuse poolt või nimel tehtud 
eksperdihinnangule, kus vaadeldakse mitme signaali, nagu heitgaasi 
vooluhulk, heitgaasi temperatuur, CO  2 , O  2 jne koosmõju sõiduki 
kiiruse, kiirenduse ja GPS-andmetega ning võib-olla ka muude näita ­
jatega, nagu mootori pöörlemiskiirus, ülekandearv, gaasipedaali asend 
jne. 
5.5.6. Sõiduk peab olema tehniliselt korras, sisse sõidetud ning selle läbi ­
sõidetud kilomeetrite arv enne katset peab olema vähemalt 3 000. 
Registreeritakse RDE katses kasutatava sõiduki läbisõit ja vanus.  
▼B 
6. NÕUDED TEEKONNALE  
6.1. Vastavalt punktides 6.3–6.5 kirjeldatud hetkkiirusele liigitatud linna-, 
asulavälise- ja kiirteesõidu osakaalu väljendatakse protsendina 
teekonna kogupikkusest.  
▼M3 
6.2. Teekond algab alati linnasõiduga, millele järgneb asulaväline ja kiir ­
teesõit vastavalt punktis 6.6 täpsustatud vahekordadele. Linna-, asula ­
väline ja kiirteesõit toimuvad järjestikku vastavalt punktile 6.12, kuid 
võib sisaldada ka ühes ja samas punktis algavat ja lõppevat teekonda. 
Asulavälist sõitu võib katkestada lühikeste linnasõiduperioodidega 
linnast läbi sõites. Kiirteesõidu võib katkestada lühikesteks perioodi ­
deks linna- või asulavälisel sõidul, nt teemaksujaamade läbimisel või 
kohtades, kus tehakse teetöid.  
▼B 
6.3. Linnasõitu iseloomustab sõiduki kiirus kuni 60 km/h.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 203  
6.4. Asulavälist sõitu iseloomustab sõiduki kiirus, mis on suurem kui 
60 km/h ja väiksem kui 90 km/h või sellega võrdne. N2-kategooria 
sõidukite puhul, millele on direktiivi 92/6/EMÜ kohaselt paigaldatud 
seade, mis piirab sõiduki kiirust kuni 90 km/h, iseloomustab asulavä ­
list sõitu sõiduki kiirus, mis on suurem kui 60 km/h ja väiksem kui 
80 km/h või sellega võrdne.  
6.5. Kiirteesõitu iseloomustab sõiduki kiirus üle 90 km/h. N2-kategooria 
sõidukite puhul, millele on direktiivi 92/6/EMÜ kohaselt paigaldatud 
seade, mis piirab sõiduki kiirust kuni 90 km/h, iseloomustab kiritee ­
sõitu sõiduki kiirus, mis on suurem kui 80 km/h.  
▼B 
6.6. Teekond koosneb umbes 34 % ulatuses linna-, 33 % asulavälisest ja 
33 % kiirteesõidust kiirustel, mida on kirjeldatud punktides 6.3–6.5. 
„Umbes“ on vahemik ±10 protsendipunkti nimetatud protsentidest. 
Linnasõit ei tohi siiski kunagi moodustada vähem kui 29 % kogu 
teekonnast.  
6.7. Sõiduki kiirus ei tohi tavaliselt ületada 145 km/h. Seda maksimaalset 
kiirust võib ületada lubatud hälbega 15 km/h mitte rohkem kui 3 % 
ulatuses kiirteesõidu ajast. PEMS-katse ajal kehtivad kohalikud kiirus ­
piirangud olenemata muudest õiguslikest tagajärgedest. Kohalike 
kiiruspiirangute rikkumine ei tühista iseenesest PEMS-katse tulemusi.  
▼M1 
6.8. Teekonna linnasõidu osa keskmine kiirus (k.a peatused) peaks jääma 
vahemikku 15–40 km/h. Peatused, mida määratletakse sõiduki kiiru ­
sena alla 1 km/h, peavad moodustama 6–30 % linnasõidu ajast. Linna ­
sõit peab sisaldama mitut peatust, mis on 10 sekundit või pikemad. 
Üksikute peatuste kestus ei tohi siiski ületada 300 järjestikust 
sekundit; muidu kaotab teekond kehtivuse.  
6.9. Kiirteesõidu kiirusvahemik peab jääma nõuetekohaselt 90 ja vähemalt 
110 km/h vahele. Sõiduki kiirus peab olema suurem kui 100 km/h 
vähemalt 5 minuti jooksul.  
M2-kategooria sõidukite puhul, millele on direktiivi 92/6/EMÜ koha ­
selt paigaldatud seade, mis piirab sõiduki kiirust kuni 100 km/h, peab 
kiirteesõidu kiirusvahemik jääma nõuetekohaselt 90–100 km/h vahele. 
Sõiduki kiirus peab olema suurem kui 90 km/h vähemalt 5 minuti 
jooksul.  
N2-kategooria sõidukite puhul, millele on direktiivi 92/6/EMÜ koha ­
selt paigaldatud seade, mis piirab sõiduki kiirust kuni 90 km/h, peab 
kiirteesõidu kiirusvahemik jääma nõuetekohaselt 80–90 km/h vahele. 
Sõiduki kiirus peab olema suurem kui 80 km/h vähemalt 5 minuti 
jooksul.  
▼B 
6.10. Teekonna kestus peab jääma 90 ja 120 minuti vahele.  ▼M1
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 204  
6.11. Teekonna algus- ja lõpp-punkti kõrgus merepinnast ei tohi erineda 
rohkem kui 100 m võrra. Lisaks sellele peab proportsionaalne kumu ­
latiivne positiivne kõrgusemuutus olema kogu teekonna ja punktis 4.3 
määratletud teekonna linnasõidu osa jooksul väiksem kui 
1 200 m/100 km ning see määratakse vastavalt 7b. liitele.  
▼B 
6.12. Linna-, asulavälise ja kiirteesõidu minimaalne pikkus on 16 km.  
▼M1 
6.13. 4. liite punktis 4 määratletud külmkäivituse ajal peaks keskmine kiirus 
(k.a peatused) jääma vahemikku 15–40 km/h. Suurim kiirus külmkäi ­
vituse ajal tohi olla suurem kui 60 km/h.  
▼B 
7. SÕIDUGA SEOTUD NÕUDED  
7.1. Teekond valitakse selliselt, et katset ei katkestata ja andmeid regis ­
treeritakse pidevalt, et saavutada punktis 6.10 määratletud minimaalne 
katse kestus.  
7.2. PEMSile antakse elektrit välisest toiteallikast ja mitte allikast, mis 
saab oma energia kas vahetult või kaudselt katsesõiduki mootorist.  
7.3. PEMS paigaldatakse selliselt, et sõiduki heidet või talitust või 
mõlemat minimaalselt mõjutada. Paigaldatud seadmete massi ja katse ­
sõiduki võimalikke aerodünaamilisi modifikatsioone tuleb miinimu ­
mini vähendada. Sõiduki kasulik koormus peab vastama punktile 5.1.  
7.4. RDE-katsed viiakse läbi Euroopa Liidu tööpäevadel, nagu on määrat ­
letud nõukogu määruses (EMÜ, Euratom) nr 1182/71 (*).  
___________  
(*) Nõukogu määrus (EMÜ, Euratom) nr 1182/71, 3. juuni 1971, 
millega määratakse kindlaks ajavahemike, kuupäevade ja tähtae ­
gade suhtes kohaldatavad eeskirjad (EÜT L 124, 8.6.1971, lk 1).  
7.5. RDE-katsed toimuvad kattega teedel ja tänavatel (nt maastikusõit ei 
ole lubatud).  
▼M3 
7.6. Katse alguses vastavalt 1. liite punktile 5.1 liigub sõiduk 15 sekundit. 
Sõiduki peatumine 4. liite punktis 4 määratletud külmkäivituse ajal 
peab olema võimalikult lühiajaline ning see ei tohi olla pikem kui 90 
sekundit. Kui mootor katse ajal seiskub, võib selle uuesti käivitada, 
kuid proovivõttu ei tohi katkestada. Kui mootor katse ajal seiskub, ei 
tohi proovivõttu katkestada.  
▼B 
8. MÄÄRDEAINE, KÜTUS JA REAKTIIV  
8.1. RDE-katses kasutatav kütus, määrdeaine ja reaktiiv (kui seda kasuta ­
takse) peavad vastama tootja esitatud tehnilisele kirjeldusele, mis on 
ette nähtud kliendile sõiduki kasutamiseks.  ▼M1
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 205  
8.2. Kui RDE katse tulemus on negatiivne, võetakse kütuse, määrdeaine ja 
reaktiivi (vajaduse korral) proovid ning säilitatakse neid vähemalt 1 
aasta vältel tingimustel, mis tagavad proovi rikkumatuse. Analüüsitud 
proovid võib kõrvaldada.  
▼B 
9. HEITKOGUSED JA TEEKONNA HINDAMINE  
9.1. Katse viiakse läbi vastavalt käesoleva lisa 1. liitele.  
▼M3 
9.2. Teekonna kehtivust kontrollitakse kolmeastmelise menetluse teel järg ­
miselt:  
ETAPP A: teekond vastab punktides 4–8 sätestatud üldistele nõuetele, 
piirtingimustele, teekonna- ja töönõuetele ning määrdeaine, kütuse ja 
reaktiivide tehnilisele kirjeldusele;  
ETAPP B: teekond vastab 7.a ja 7.b liites sätestatud nõuetele;  
ETAPP C: teekond vastab 5. liites sätestatud nõuetele.  
Menetluse etapid on esitatud joonisel 1.  
Joonis 1  
Teekonna kehtivuse kontrollimine
  
Kui kas või üks nõue ei ole täidetud, loetakse teekond kehtetuks.  
▼B 
9.3. Ei ole lubatud kombineerida eri teekondade andmeid ega teekonna 
andmeid muuta või kustutada, v.a punktis 6.8 kirjeldatud pika peatuse 
korral.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 206  
9.4. Kui teekond on vastavalt punktile 9.2 valideeritud, arvutatakse heited, 
kasutades 4. ja 6. liites sätestatud meetodeid. Heitearvutused tehakse 
katse alguse ja katse lõpu vahel vastavalt 1. liite punktidele 5.1 ja 5.3.  
▼B 
9.5. Kui konkreetses ajavahemikus on keskkonnatingimusi laiendatud 
vastavalt punktile 5.2, siis jagatakse selle konkreetse ajavahemiku 
heide, mis on arvutatud vastavalt 4. liitele, väärtusega 1,6 enne kui 
hinnatakse selle vastavust käesoleva lisa nõuetele. Seda sätet ei kohal ­
data CO2-heitele.  
▼M3 
9.6. 4. liite punktis 4 määratletud külmkäivituse ajal tekkiv gaasiliste saas ­
teainete ja tahkete osakeste heide lisatakse 4., 5. ja 6. liite kohase 
tavapärase hindamise juurde. Kui sõidukit konditsioneeriti viimase 
kolme tunni jooksul enne katset keskmisel temperatuuril, mis vastab 
punktis 5.2 esitatud laiendatud tingimustele, kohaldatakse külmkäivi ­
tusaja jooksul kogutud andmete suhtes punkti 9.5 sätteid isegi juhul, 
kui katsetingimused ei vasta laiendatud temperatuuritingimustele.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 207  
1. liide  
Menetlus sõidukite heitkoguste katsetamiseks mobiilse heitemõõtmissüsteemi 
(PEMS) abil  
1. SISSEJUHATUS  
Käesolevas liites kirjeldatakse katsemenetlust, et määrata kindlaks kerg ­
sõidukite ja tarbesõidukite heitgaaside kogused, kasutades mobiilset heite ­
mõõtmissüsteemi.  
2. TÄHISED, PARAMEETRID JA ÜHIKUD  
≤ — väiksem või võrdne  
# — number  
#/m  3 — arv kuupmeetri kohta  
% — protsent  
°C — kraadi Celsiuse järgi  
g — gramm  
g/s — grammi sekundi kohta  
h — tund  
Hz — herts  
K — kelvin  
kg — kilogramm  
kg/s — kilogrammi sekundi kohta  
km — kilomeeter  
km/h — kilomeetrit tunnis  
kPa — kilopaskal  
kPa/min — kilopaskalit minutis  
l — liiter  
l/min — liitrit minutis  
m — meeter  
m 3 — kuupmeeter  
mg — milligramm  
min — minut  
p e — vakumeeritud rõhk [kPa]  
q vs — süsteemi mahuline vooluhulk [l/min]  
ppm — miljondikku  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 208  
ppmC  1 — miljondikku süsiniku ekvivalendi kohta  
p/min — pööret minutis  
s — sekund  
V s — süsteemi maht [l]  
3. ÜLDNÕUDED  
3.1. PEMS  
Katse viiakse läbi PEMSiga, mis koosneb punktides 3.1.1–3.1.5 kirjel ­
datud osadest. Vajaduse korral võib luua ühenduse sõiduki ECUga, et 
määrata kindlaks asjakohased mootori ja sõiduki parameetrid, mis on 
sätestatud punktis 3.2.  
3.1.1. Analüsaatorid saasteainete kontsentratsiooni määramiseks heitgaasis.  
3.1.2. Üks või mitu seadet või andurit, et mõõta või määrata heitgaasi massi ­
vool.  
3.1.3. Globaalne positsioneerimissüsteem, et määrata kindlaks sõiduki asukoht, 
kõrgus merepinnast ja kiirus.  
3.1.4. Vajaduse korral andurid ja muud seadmed, mis ei ole sõiduki osad, nt 
ümbritseva õhu temperatuuri, suhtelise niiskuse, õhurõhu ja sõiduki 
kiiruse mõõtmiseks.  
3.1.5. Sõidukist sõltumatu energiaallikas, et anda PEMSile toidet.  
3.2. Katseparameetrid  
▼M3 
Käesoleva liite tabelis 1 täpsustatud katsenäitajaid mõõdetakse konstantsel 
sagedusel 1,0 Hz või üle selle, need registreeritakse ja neist teavitatakse 
vastavalt 8. liite nõuetele sagedusel 1,0 Hz. Kui heitekontrolliseadme 
(ECU) näitajad on kättesaadavad, võib neid võtta tunduvalt kõrgemal 
sagedusel, kuid salvestamissamm peab olema 1,0 Hz. PEMSi analüsaa ­
torid, vooluhulgamõõturid ja andurid peavad vastama 2. ja 3. liites sätes ­
tatud nõuetele.  
▼B 
Tabel 1  
Katseparameetrid  
Parameeter  Soovitatud ühik  Allikas (  8 ) 
▼M1 
THC-kontsentratsioon (  1 ), ( 4 ) ppm C  1 Analüsaator  
CH  4 -kontsentratsioon (  1 ), ( 4 ) ppm C  1 Analüsaator  
NMHC-kontsentratsioon (  1 ), ( 4 ) ppm C  1 Analüsaator (  6 ) 
▼B 
CO-kontsentratsioon (  1 ), ( 4 ) ppm  Analüsaator  
CO  2 -kontsentratsioon (  1 ) ppm  Analüsaator  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 209  
Parameeter  Soovitatud ühik  Allikas (  8 ) 
NO  X -kontsentratsioon (  1 ), ( 4 ) ppm  Analüsaator (  7 ) 
PN-kontsentratsioon (  4 ) #/m  3 Analüsaator  
Heitgaasi massivooluhulk  kg/s  EFM, 2. liite punktis 7 kirjeldatud mis 
tahes meetod  
Ümbritseva õhu niiskus  %  Andur  
Ümbritseva õhu temperatuur  K  Andur  
Ümbritseva õhu rõhk  kPa  Andur  
Sõiduki kiirus  km/h  Andur, GPS või ECU (  3 ) 
Sõiduki laiuskraad  kraad  GPS  
Sõiduki pikkuskraad  kraad  GPS  
Sõiduki asukoha kõrgus merepinnast (  5 ), ( 9 ) M  GPS või andur  
Heitgaasi temperatuur (  5 ) K  Andur  
Mootori jahutusvedeliku temperatuur (  5 ) K  Andur või ECU  
Mootori pöörlemiskiirus (  5 ) p/min  Andur või ECU  
Mootori pöördemoment (  5 ) Nm  Andur või ECU  
Pöördemoment veoteljel (  5 ) Nm  Rummu pöördemomendi mõõtur  
Pedaali asend (  5 ) %  Andur või ECU  
Mootori kütusevool (  2 ) g/s  Andur või ECU  
Mootorisse sisenev õhuvool (  2 ) g/s  Andur või ECU  
Rikke olek (  5 ) —  ECU  
Siseneva õhuvoolu temperatuur  K  Andur või ECU  
Regeneratsiooni olek (  5 ) —  ECU  
Mootoriõli temperatuur (  5 ) K  Andur või ECU  
Valitud käik (  5 ) #  ECU  
Soovitud käik (nt käiguvahetuse näidik) (  5 ) # ECU  
Muud sõiduki andmed (  5 ) täpsustamata  ECU  
( 1 ) Mõõdetakse niiske heitgaasi põhjal või korrigeeritakse vastavalt 4. liite punktile 8.1. 
( 2 ) Määratakse ainult siis, kui heitgaasi massivooluhulga arvutamiseks kasutatakse kaudset meetodit, mida on kirjeldatud 4. liite  
punktides 10.2 ja 10.3. 
( 3 ) Meetod valitakse vastavalt punktile 4.7. 
( 4 ) Parameeter on kohustuslik ainult juhul, kui mõõtmist nõutakse IIIA lisa punktis 2.1. 
( 5 ) Määratakse ainult juhul, kui see on vajalik sõiduki oleku ja kasutustingimuste kontrollimiseks. 
( 6 ) Võib arvutada THC ja CH  4 kontsentratsioonide põhjal vastavalt 4. liite punktile 9.2. 
( 7 ) Võib arvutada mõõdetud NO ja NO  2 kontsentratsioonide põhjal. 
( 8 ) Võib kasutada mitut parameetrite allikat. 
( 9 ) Eelistatud allikas on ümbritseva rõhu andur.  
3.3. Sõiduki ettevalmistamine  
Sõiduki ettevalmistamine hõlmab katsesõiduki nõuetekohase tehnilise 
toimimise üldist kontrolli.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 210  
3.4. PEMSi paigaldamine  
▼M1 
3.4.1.  Üldteave  
PEMSi paigaldamisel järgitakse PEMSi tootja juhiseid ning kohalikke 
tervise- ja ohutusnõudeid. PEMS tuleks paigaldada selliselt, et minimee ­
rida katse ajal elektromagnetilised segavad toimed ning löögid, vibreeri ­
mine, tolm ja temperatuuri muutumine. PEMS tuleb paigaldada ja seda 
tuleb kasutada lekkekindlalt ja minimaalse soojakaoga. PEMSi paigalda ­
mine ja kasutamine ei tohi muuta heitgaasi olemust ega ülemääraselt 
pikendada väljalasketoru. Tahkete osakeste tekkimise vältimiseks peavad 
ühendused olema termiliselt stabiilsed katses eeldatavatel heitgaasi tempe ­
ratuuridel. Sõiduki väljalaskeava ja ühendustoru ühendamiseks ei soovi ­
tata kasutada elastomeerühendusi. Kui elastomeerühendusi kasutatakse, 
siis peab nende kokkupuude heitgaasiga olema minimaalne, et vältida 
artefakte mootori suurel koormusel.  
▼M3 
3.4.2.  Lubatud vasturõhk  
PEMSi proovivõtturi paigaldamine ja kasutamine ei tohi põhjendamatult 
suurendada rõhku väljalaskesüsteemis, nii et see mõjutaks mõõtmiste 
tüüpilisust. Seepärast on soovitatav, et samale tasandile paigaldatakse 
ainult üks proovivõttur. Kui tehniliselt võimalik, peab pikendus, mis 
hõlbustab proovivõtmist või heitgaasi massivoolumõõturi ühendamist, 
olema vähemalt sama suure ristlõikega kui väljalasketoru.  
3.4.3.  Heitgaasi massivoolumõõtur  
Kui kasutatakse heitgaasi massivoolumõõturit (EFM), siis kinnitatakse see 
sõiduki väljalasketoru(de)le vastavalt EFMi tootja soovitustele. EFMi 
mõõtevahemik peab vastama katses eeldatava heitgaasi massivooluhulga 
vahemikule. EFM soovitatakse valida nii, et katse ajal oleks voolu ­
hulk maksimaalne, hõlmates vähemalt 75 % EFMi mõõtevahemikust. 
EFMi ja väljalasketoru adapterite või ühenduste paigaldamine ei tohi 
negatiivselt mõjutada mootori tööd ega heitgaasi järeltöötlussüsteemi. 
Vooluanduri elemendile paigaldatakse mõlemale poole sirge toru, mille 
läbimõõt võrdub kas nelja toru läbimõõduga või 150 mm, olenevalt 
sellest, kumb on suurem. Hargneva väljalaskekollektoriga mitmesilindri ­
lise mootori katsetamisel soovitatakse paigaldada massivoolumõõtur välja ­
laskekollektorite ühenduskohast allavoolu ja suurendada torude ristlõiget, 
et proovivõtmiseks kasutatav ristlõikepindala oleks sama suur või suurem. 
Kui see ei ole teostatav, siis võib kasutada heitgaasivoolu mõõtmiseks 
mitut heitgaasi massivoolumõõtjat. Heitgaasi torude konfiguratsioonide, 
mõõtmete ja heitgaasi vooluhulkade suure mitmekesisuse tõttu võib 
osutuda vajalikuks teha kompromisse EFMi(de) valimisel ja paigalda ­
misel, juhindudes heast inseneritavast. Mõõtetäpsuse parandamiseks on 
lubatud paigaldada EFM, mille läbimõõt on väiksem kui väljalasketoru 
läbimõõt või mitme otsapindade projektsioonid kokku, tingimusel et see 
ei mõjuta negatiivselt tööd ega heitgaasi järeltöötlust, mis on sätestatud 
punktis 3.4.2. Soovitatav on dokumenteerida EFMi paigaldus fotode abil.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 211  
3.4.4.  Globaalsed positsioneerimissüsteemid (GPS).  
GPS-antenn paigaldatakse selliselt, et tagada satelliidisignaali hea vastu ­
võtt – näiteks kõrgeimasse võimalikku kohta. Paigaldatud GPS-antenn 
peab sõiduki kasutamist võimalikult vähe häirima.  
3.4.5.  Mootori juhtplokiga ühendamine  
Soovi korral võib registreerida tabelis 1 loetletud asjakohased sõiduki ja 
mootori parameetrid, kasutades andmelogijat, mis on ühendatud ECU või 
sõiduki võrgustikuga vastavalt standarditele, nagu ISO 15031-5 või SAE 
J1979, OBD-II, EOBD või WWHOBD. Vajaduse korral avaldavad 
tootjad sildid, et võimaldada vajalike parameetrite identifitseerimist.  
3.4.6.  Andurid ja lisaseadmed  
Paigaldatakse sõiduki kiiruse andurid, temperatuuri andurid, jahuti termo ­
ühendused või muud mõõteseadmed, mis ei ole sõiduki osad, et mõõta 
uuritavat parameetrit representatiivsel, usaldusväärsel ja täpsel viisil, ilma 
et sõiduki kasutamist ja muude analüsaatorite, vooluhulgamõõturite, andu ­
rite ja signaalide toimimist põhjendamatult häiritaks. Andurid ja lisa ­
seadmed peavad saama energiat sõidukist sõltumata. Sõiduki kabiinist 
väljapoole jäävate PEMS-komponentide kinnituste ja osade turvavalgustus 
võib saada toidet sõiduki akult.  
▼M1 
3.5. Heiteproovide võtmine  
Heiteproovide võtmine peab olema representatiivne ja seda tuleb teha 
kohtades, kus heitgaas on hästi segatud ja kus ümbritseva õhu mõju 
proovivõtupunktist allavoolu on minimaalne. Vajaduse korral võetakse 
heiteproovid massivoolumõõturist allavoolu, järgides, et vahemaa voolu ­
hulgaandurini oleks vähemalt 150 mm. Proovivõtturid paigaldatakse vähe ­
malt 200 mm või väljalasketoru kolmekordse siseläbimõõdu kaugusele, 
olenevalt sellest, kumb on suurem, ja ülesvoolu kohast, kus heitgaasid 
väljuvad PEMSi proovivõtuseadmest keskkonda. Kui PEMS saadab 
gaasivoo tagasi väljalaskesüsteemi, siis peab see toimuma proovivõtturist 
allavoolu viisil, mis ei mõjuta mootori töötamise ajal heitgaasi koostist 
proovivõtupunkti(de)s. Kui proovivõtutoru pikkust muudetakse, siis 
süsteemi ülekandeaegu kontrollitakse ja vajadusel korrigeeritakse.  
Kui mootoril on heitgaasi järeltöötlussüsteem, siis võetakse heitgaasi 
proov järeltöötlussüsteemist allavoolu. Mitmesilindrilise mootori ja harg ­
neva väljalaskekollektoriga sõiduki katsetamisel peab proovivõttur asuma 
piisavalt kaugel allavoolu, et tagada, et proov oleks representatiivne kõigi 
silindrite keskmiste heitgaasikoguste suhtes. Kui tegemist on mitmesilind ­
rilise mootoriga, mille väljalaskekollektorid moodustavad omaette 
rühmad, nagu V-kujulise mootorikonfiguratsiooni korral, tuleb proovi ­
võttur paigaldada väljalaskekollektorite ühenduskohast allavoolu. Kui 
see ei ole tehniliselt teostatav, võib kasutada mitmepunktilist proovivõt ­
mist kohas, kus heitgaasid on hästi segunenud, kui tüübikinnitus selle 
heaks kiidab. Sellisel juhul peab proovivõtturite arv ja asukoht vastama 
võimalikult täpselt heitgaasi massivoolumõõturite asukohale. Kui heitgaa ­
sivoolud ei ole võrdsed, siis tuleb kaaluda proportsionaalset proovivõttu 
või mitme analüsaatori kasutamist proovide võtmisel.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 212  
Kui mootoril on heitgaasi järeltöötlussüsteem, siis võetakse heitgaasi 
proov järeltöötlussüsteemist allavoolu. Mitmesilindrilise mootori ja harg ­
neva väljalaskekollektoriga sõiduki katsetamisel peab proovivõttur asuma 
piisavalt kaugel allavoolu, et tagada, et proov oleks esindav kõigi silind ­
rite keskmiste heitgaasikoguste suhtes. Kui tegemist on mitmesilindrilise 
mootoriga, mille väljalaskekollektorid moodustavad omaette rühmad, 
nagu V-kujulise mootorikonfiguratsiooni korral, tuleb proovivõttur paigal ­
dada väljalaskekollektorite ühenduskohast allavoolu. Kui see ei ole tehni ­
liselt teostatav, siis võib kasutada mitmepunktilist proovivõtmist kohas, 
kus heitgaasid on hästi segunenud. Sellisel juhul peab proovivõtturite arv 
ja asukoht vastama võimalikult täpselt heitgaasi massivoolumõõturite 
asukohale. Kui heitgaasivoolud ei ole võrdsed, siis tuleb kaaluda proport ­
sionaalset proovivõttu või mitme analüsaatori kasutamist proovide 
võtmisel.  
▼M1 
Süsivesinike mõõtmiseks kuumutatakse proovivõtutoru temperatuurini 
463 ± 10 K (190 ± 10 °C). Muude gaasiliste komponentide mõõtmiseks 
kas koos jahutiga või ilma selleta hoitakse proovivõtutoru minimaalselt 
temperatuuril 333 K (60 °C), et vältida kondenseerumist ja tagada eri 
gaaside sobiv sisseimbumise efektiivsus. Madala rõhuga proovivõtusüs ­
teemides võib temperatuuri alandada vastavalt rõhu vähenemisele, tingi ­
musel et proovivõtusüsteem tagab 95 % sisseimbumise efektiivsuse kõigi 
reguleeritud gaasiliste saasteainete puhul. Kui väljalasketorus võetakse 
tahkete osakeste proovid ilma lahjenduseta, siis kuumutatakse proovivõ ­
tutoru alates lahjendamata heitgaasi proovivõtupunktist kuni lahjendus ­
punkti või tahkete osakeste loendurini vähemalt temperatuurini 373 K 
(100 °C). Tahkete osakeste proovivõtutoru proovi viibeaeg kuni esimese 
lahjenduseni või tahkete osakeste loendurini peab olema väiksem kui 3 s.  
Kõik lahjendamata või lahjendatud heitgaasiga kokkupuutuvad proovivõ ­
tusüsteemi osad, alates heitgaasi väljalasketorust kuni tahkete osakeste 
loendurini, peavad olema konstrueeritud nii, et tahkete osakeste sadestu ­
mine oleks võimalikult vähene. Kõik osad peavad olema valmistatud 
antistaatilisest materjalist, et vältida elektrostaatilist toimet.  
▼B 
4. KATSE-EELSED MENETLUSED  
4.1. PEMSi lekke kontroll  
Kui PEMS on paigaldatud, kontrollitakse iga sõidukile paigaldatud 
PEMSi puhul vähemalt üks kord lekkeid, nagu on ette näinud PEMSi 
tootja või järgmiselt. Proovivõttur ühendatakse heitgaasisüsteemist lahti 
ning ots suletakse korgiga. Analüsaatori pump lülitatakse sisse. Pärast 
esialgset stabiliseerumisperioodi peab lekke puudumisel kõikide vooluhul ­
gamõõturite näit olema umbes null. Vastasel korral tuleb kontrollida proo ­
vivõtuliine ja viga kõrvaldada.  
Lekkekiirus hõrendusega poolel ei tohi ületada 0,5 protsenti kontrollitava 
süsteemi osa läbivast vooluhulgast. Läbiva vooluhulga hindamiseks võib 
kasutada analüsaatori voolusid ja möödavoolusid.  
Alternatiivselt võib süsteemis vähendada rõhku kuni 20 kPa (süsteemi 
peab jääma 80 kPa). Pärast esialgset stabiliseerumisperioodi ei või rõhu 
suurenemine  Δp (kPa/min) süsteemis ületada järgmist väärtust: 
Δp ¼ p e 
V s Ü q vs Ü 0:005 ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 213  
Teise meetodina võib rakendada kontsentratsiooni astmelist muutmist 
proovivõtuliini alguses ümberlülitamise teel nullgaasilt võrdlusgaasile, 
säilitades samad rõhutingimused, mis on süsteemi normaalsel ekspluatee ­
rimisel. Kui õigesti kalibreeritud analüsaatori näit on pärast piisava aja 
möödumist ≤ 99 protsenti sisestatud kontsentratsioonist, siis tuleb lekke ­
probleem kõrvaldada.  
▼M1 
4.2. PEMSi käivitamine ja stabiliseerimine  
PEMS lülitatakse sisse, soojendatakse ja stabiliseeritakse vastavalt PEMSi 
tootja tehnilisele kirjeldusele, kuni põhifunktsioonide parameetrid, nt 
rõhud, temperatuurid ja vooluhulgad on enne katse algust saavutanud 
oma seadistatud ekspluatatsioonipunktid. Nõuetekohase toimimise taga ­
miseks võib PEMS olla sisse lülitatud või seda võib soojendada ja stabi ­
liseerida sõiduki konditsioneerimise ajal. Süsteemis ei tohi olla vigu ega 
kriitilisi hoiatussignaale.  
4.3. Proovivõtusüsteemi ettevalmistamine  
Proovivõtusüsteem, mis koosneb proovivõtturist ja proovivõtutorudest 
valmistatakse katsetamiseks ette vastavalt PEMSi tootja juhistele. Tuleb 
tagada, et proovivõtusüsteem on puhas ja selles ei ole kondenseerunud 
niiskust.  
▼B 
4.4. Heitgaasi massivoolumõõturi (EFM) ettevalmistamine  
Kui EFMi kasutatakse heitgaasi massivoolu mõõtmiseks, siis tuleb see 
puhastada ja kasutamiseks ette valmistada vastavalt selle tootja tehnilisele 
kirjeldusele. Selle protseduuriga eemaldatakse (vajaduse korral) konden ­
satsioon ja setted liinidest ja seotud mõõtmise sisendavadest.  
4.5. Analüsaatorite kontrollimine ja kalibreerimine gaasiheite mõõtmiseks  
Analüsaatorite nullväärtuse ja mõõtevahemiku kalibreerimine teostatakse 
kalibreerimisgaasidega, mis vastavad 2. liite punkti 5 nõuetele. Valitakse 
kalibreerimisgaasid, mis vastavad RDE-katses eeldatud saasteainete kont ­
sentratsioonide vahemikule. Analüsaatori triivi minimeerimiseks tuleks 
analüsaatorite nullväärtuse ja mõõtevahemiku kalibreerimine teha ümbrit ­
seval temperatuuril, mis vastab võimalikult täpselt katseseadmete tempe ­
ratuurile katsesõidu ajal.  
▼M3 
4.6. Analüsaatori kontrollimine tahkete osakeste heite mõõtmiseks  
Analüsaatori nulltase registreeritakse, võttes HEPA filtriga filtreeritud 
ümbritsevast õhust proovi sobivas proovivõtukohas, tavaliselt proovivõtu ­
toru sisselaskeavas. Signaal salvestatakse konstantse sammuga, mis on 
1,0 Hz kordne, ning arvutatakse 2 minuti keskmine; lõplik kontsentrat ­
sioon peab jääma tootja kirjeldatud vahemikku, kuid ei tohi olla suurem 
kui 5 000 osakest kuupsentimeetri kohta.  
▼B 
4.7. Sõiduki kiiruse määramine  
Sõiduki kiirus määratakse vähemalt ühe järgmise meetodiga.  
(a) GPS; kui sõiduki kiirus määratakse GPSiga, siis võrreldakse teekonna 
kogupikkust 4. liite punkti 7 kohase meetodiga saadud mõõtetulemus ­
tega. ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 214  
(b) Andur (nt optiline või mikrolaine andur); kui sõiduki kiirus on 
määratud anduriga, siis peab kiiruse mõõtmine vastama 2. liite punkti 
8 nõuetele, või alternatiivselt määratakse teekonna kogupikkus andu ­
riga ja võrreldakse kontrollkaugusega, mis on saadud digitaalsest 
teedevõrgust või topograafiliselt kaardilt. Anduri määratav teekonna 
kogupikkus ei tohi kontrollkaugusest kõrvale kalduda rohkem kui 
4 %. 
(c) ECU; kui sõiduki kiirus määratakse kindlaks ECUga, siis valideeri ­
takse teekonna kogupikkus vastavalt 3. liite punktile 3 ja ECU kiirus ­
signaali korrigeeritakse vajaduse korral, et täita 3. liite punkti 3.3 
nõuded. Alternatiivselt võrreldakse ECUga määratud teekonna kogu ­
pikkust kontrollkaugusega, mis saadakse digitaalsest teedevõrgust või 
topograafiliselt kaardilt. ECUga määratav teekonna kogupikkus ei tohi 
kontrollkaugusest kõrvale kalduda rohkem kui 4 %.  
4.8. PEMSi seadete kontrollimine  
Tuleb kontrollida ühendusi kõikide anduritega ja vajaduse korral ECUga. 
Mootori parameetrite lugemisel tagatakse, et ECU teatab väärtusi õigesti 
(nt mootori nullkiirus [p/min], kui sisepõlemismootor on välja lülitatud ja 
süüde on sees).  ►M1 PEMS peab toimima ilma vigade ja kriitiliste 
hoiatussignaalideta. ◄ 
5. HEITEKATSE  
▼M3 
5.1. Katse algus  
Katse algust (vt joonis 1.1) tähistab:  
— kas sisepõlemismootori esimene käivitamine  
— või sõiduki esmakordne liikumine kiirusel üle 1 km/h selliste välise 
laadimisega ja välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite puhul, mille 
sisepõlemismootor on seisatud.  
Enne katse algust alustatakse proovivõttu ning parameetrite mõõtmiste ja 
salvestamist. Enne katse algust veendutakse, et andmelogija salvestab 
kõik vajalikud näitajad.  
Aegadele vastavusse seadmise hõlbustamiseks soovitatakse salvestada 
ajalisse vastavusse viidavad näitajad kas ühe andmesalvestusseadmega 
või kasutada sünkroniseeritud ajatemplit.  
Joonis 1.1  
Katse alustamise käik
  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 215  
5.2. Katse  
Proovivõttu ning parameetrite mõõtmist ja registreerimist jätkatakse kogu 
maanteekatse ajal. Mootori võib peatada ja käivitada, kuid heiteproovide 
võtmine ja parameetrite registreerimine peab jätkuma. Iga hoiatussignaal, 
mis viitab PEMSi talitlushäirele, dokumenteeritakse ja seda kontrollitakse. 
Kui katse jooksul ilmub veateade, katse tühistatakse. Parameetrite regis ­
treerimine peab andma andmete täielikkuse üle 99 %. Mõõtmise ja 
andmete registreerimise võib katkestada vähem kui 1 % jooksul kogu 
teekonna kestuse ajast, kuid mitte kauemaks kui järjestikuseks 30 sekun ­
diliseks perioodiks signaali tahtmatu kao korral või PEMS-seadme hool ­
damiseks. Katkestused võib PEMS registreerida otse, kuid registreeritud 
parameetrisse ei ole lubatud sisestada katkestusi andmete eeltöötlemise, 
vahetamise ega järeltöötlemise teel. Automaatse nullimise korral tehakse 
see vastavalt jälgitavale nullstandardile, mis sarnaneb sellega, mida kasu ­
tati analüsaatori nullimiseks. On äärmiselt soovitatav alustada PEMSi 
hooldust sõiduki nullkiirusel.  
▼M3 
5.3. Katse lõpetamine  
Katse lõpeb (vt joonis 1.2) siis, kui sõiduk on teekonna läbinud ning:  
— kas sisepõlemismootor on välja lülitatud  
või: 
— välise laadimisega ja välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite puhul, 
mille sisepõlemismootor on seisatud, sõiduk seiskub kiirusel 1 km/h 
või alla selle.  
Pärast katsesõidu lõppu tuleb vältida mootori pikaajalist tühikäigul tööta ­
mist. Andmete salvestamine jätkub, kuni proovivõtusüsteemide reageeri ­
misaeg on lõppenud; Kui sõiduk on varustatud regenereerimist tuvastava 
signaaliga (vt II lisa 5. liites esitatud läbipaistvusnimekirja nr 1 rida 42), 
tehakse ja dokumenteeritakse pardadiagnostikaseadme kontroll kohe 
pärast andmete registreerimist ja enne mis tahes uue teepikkuse läbimist.  
Joonis 1.2  
Katse lõpetamise käik
  
▼B 
6. KATSEJÄRGNE MENETLUS  
6.1. Analüsaatorite kontrollimine gaasilise heite mõõtmiseks  
Gaasiliste komponentide analüsaatorite nullväärtust ja võrdlusnäitu kont ­
rollitakse kalibreerimisgaasidega, mis on identsed nendega, mida raken ­
datakse vastavalt punktile 4.5, et hinnata analüsaatori nulli- ja mõõteula ­
tuse triivi võrreldes katse-eelse kalibreerimisega. Enne mõõteulatuse triivi  ▼M1
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 216  
kontrollimist võib analüsaatori nullida, kui nulltriiv leiti olevat lubatud 
vahemikus. Katsejärgne triivi kontroll viiakse lõpule nii kiiresti kui 
võimalik pärast katset ja enne, kui PEMS, üksikud analüsaatorid või 
andurid on välja lülitatud või puhkerežiimis. Katse-eelse ja -järgse tule ­
muse erinevus peab vastama tabeli 2 nõuetele.  
Tabel 2  
Lubatud analüsaatori triiv PEMS-katses  
▼M1 
Saasteaine  Nullnäidu absoluutne triiv  Mõõteulatuse absoluutne triiv (  1 ) 
CO  2 ≤ 2 000 ppm katse kohta  ≤ 2 % näidust või ≤ 2 000 ppm katse kohta, olenevalt 
sellest, kumb on suurem  
CO ≤ 75 ppm katse kohta  ≤ 2 % näidust või ≤ 75 ppm katse kohta, olenevalt 
sellest, kumb on suurem  
NO  X ≤ 5 ppm katse kohta  ≤ 2 % näidust või ≤ 5 ppm katse kohta, olenevalt 
sellest, kumb on suurem  
CH  4 ≤ 10 ppm C  1 katse kohta  ≤ 2 % näidust või ≤ 10 ppm C  1 katse kohta, olenevalt 
sellest, kumb on suurem  
THC  ≤ 10 ppm C  1 katse kohta  ≤ 2 % näidust või ≤ 10 ppm C  1 katse kohta, olenevalt 
sellest, kumb on suurem  
( 1 ) Enne mõõteulatuse triivi kontrollimist võib analüsaatori nullida, kui nullitriiv on lubatud vahemikus.  
▼B 
Kui katse-eelsete ja -järgsete tulemuste nulli- ja mõõteulatuse triiv on 
lubatust suuremad, siis loetakse katsetulemused kehtetuks ja katse tehakse 
uuesti.  
▼M1 
6.2. Analüsaatori kontrollimine tahkete osakeste heite mõõtmiseks  
Analüsaatori nulltase registreeritakse vastavalt punktile 4.6.  
▼M3 
6.3. Teel tekkiva heite mõõtmiste kontrollimine  
Katse alguses punkti 4.5 kohaselt analüsaatorite kalibreerimiseks kasu ­
tatud võrdlusgaasil peab olema selline kontsentratsioon, mis hõlmab vähe ­
malt 90 % kontsentratsioonidest, mis on saadud 99 % mõõtmistest heite ­
katse kehtivate osade puhul. 1 protsendil kõigist heite hindamiseks tehtud 
mõõtmistest võidakse ületada võrdlusgaasi kontsentratsiooni kuni kaks 
korda. Kui need nõuded ei ole täidetud, siis katse tühistatakse.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 217  
2. liide  
PEMSi komponentide ja signaalide spetsifikatsioon ja kalibreerimine  
1. SISSEJUHATUS  
Selles liites sätestatakse PEMSi komponentide ja signaalide spetsifikat ­
sioon ja kalibreerimine.  
2. TÄHISED, PARAMEETRID JA ÜHIKUD  
> — suurem kui  
≥ — suurem kui või võrdne  
% — protsent  
≤ — väiksem kui või võrdne  
A — lahjendamata CO  2 kontsentrat ­
sioon [%]  
a 0 — regressioonisirge vabaliige  
a 1 — regressioonisirge tõus  
B — lahjendatud CO  2 kontsentratsioon 
[%] 
C — lahjendatud NO kontsentratsioon 
[ppm]  
c — analüsaatori vastus hapniku 
segava toime katses  
c FS,b — HC-kontsentratsiooni täisskaala 
etapis (b) [ppmC  1 ] 
c FS,d — HC-kontsentratsiooni täisvahemik 
etapis (d) [ppmC  1 ] 
c HC(w/NMC)  — HC-kontsentratsioon CH  4 või 
C 2 H 6 voolamisel läbi NMC 
[ppmC  1 ] 
c HC(w/o NMC)  — HC-kontsentratsioon CH  4 või 
C 2 H 6 möödavoolu puhul NMCst 
[ppmC  1 ] 
c m,b — mõõdetud HC-kontsentratsioon 
etapis (b) ([ppmC  1 ] 
c m,d — mõõdetud HC-kontsentratsioon 
etapis (d) [ppmC  1 ] 
c ref,b — HC-võrdluskontsentratsioon 
etapis (b) [ppmC  1 ] 
c ref,d — HC-võrdluskontsentratsioon 
etapis (d) [ppmC  1 ] 
°C — kraadi Celsiuse järgi  
D — lahjendamata NO kontsentrat ­
sioon [ppm]  
D e — eeldatud lahjendatud NO kont ­
sentratsioon [ppm]  
E — absoluutne töörõhk [kPa]  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 218  
E CO2 — protsentuaalne CO  2 summutus  
▼M1 
E(d  p ) — PEMSi tahkete osakeste analüsaa ­
tori efektiivsus  
▼B 
E E — etaani efektiivsus  
E H2O — protsentuaalne vee summutus  
E M — metaani efektiivsus  
E O2 — hapniku segav toime  
F — veetemperatuur [K]  
G — küllastunud auru rõhk [kPa]  
g — gramm  
gH 2 O/kg — grammi vett kilogrammi kohta  
h — tund  
H — veeauru kontsentratsioon [%]  
H m — maksimaalne veeauru kontsentrat ­
sioon [%]  
Hz — herts  
K — kelvin  
kg — kilogramm  
km/h — kilomeetrit tunnis  
kPa — kilopaskal  
max — maksimaalne väärtus  
NO  X,kuiv  — stabiliseeritud NO  X salvestuste 
niiskusega korrigeeritud  
keskmine kontsentratsioon NO  X,m — stabiliseeritud NO  X salvestuste 
keskmine kontsentratsioon  
NO  X,ref — stabiliseeritud NO  X salvestuste 
keskmine võrdluskontsentratsioon  
ppm — miljondikku  
ppmC  1 — miljondikku süsiniku ekvivalendi 
kohta  
r 2 — determinatsioonikordaja  
s — sekund  
t 0 — gaasivoolu ümberlülitamise 
ajapunkt [s]  
t 10 — ajapunkt reageeringu jõudmisel 
10 %-ni lõppnäidust  
t 50 — ajapunkt reageeringu jõudmisel 
50 %-ni lõppnäidust  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 219  
t 90 — ajapunkt reageeringu jõudmisel 
90 %-ni lõppnäidust  
kindlaks määrata — määratakse kindlaks  
x — sõltumatu muutuja või kontroll ­
väärtus  
χ min — minimaalne väärtus  
y — sõltuv muutuja või mõõdetud 
väärtus  
3. LINEAARSUSE KONTROLL  
3.1. Üldteave  
►M1 Analüsaatorite, vooluhulgamõõturite, andurite ja signaalide täpsus 
ja lineaarsus peab olema jälgitav ning vastama rahvusvahelistele või riikli ­
kele standarditele. ◄ Andurid või signaalid, mis ei ole otse jälgitavad, nt 
lihtsustatud vooluhulgamõõturid, kalibreeritakse alternatiivina šassii düna ­
momeetri laboriseadmetega, mis on kalibreeritud vastavalt rahvusvahelis ­
tele või kohalikele standarditele.  
3.2. Lineaarsusnõuded  
Kõik analüsaatorid, vooluhulgamõõturid ja signaalid peavad vastavama 
tabelis 1 esitatud lineaarsusnõuetele. Kui õhuvool, kütusevool, õhu ja 
kütuse suhe või heitgaasi massivooluhulk arvutatakse ECU põhjal, siis 
peab arvutatud heitgaasi massivooluhulk vastama tabelis 1 sätestatud 
lineaarsusnõuetele.  
Tabel 1  
Mõõtmisparameetrite ja -süsteemide lineaarsusnõuded  
▼M1 
Mõõtmisparameeter/mõõteseade  jχ min Ü ða 1 Ä 1Þ þ a 0 j Tõus 
a 1 Standardviga SEE  Determinatsiooni ­
kordaja r  2 
Kütuse vooluhulk (  1 ) ≤ 1 % max  0,98–1,02  ≤ 2 %  ≥ 0,990  
Õhu vooluhulk (  1 ) ≤ 1 % max  0,98–1,02  ≤ 2 %  ≥ 0,990  
Heitgaasi massivooluhulk  ≤ 2 % max  0,97–1,03  ≤ 3 %  ≥ 0,990  
Gaasianalüsaatorid  ≤ 0,5 % max  0,99–1,01  ≤ 1 %  ≥ 0,998  
Pöördemoment (  2 ) ≤ 1 % max  0,98–1,02  ≤ 2 %  ≥ 0,990  
PN-analüsaatorid (  3 ) ≤ 5 % max  0,85–1,15 (  4 ) ≤ 10 %  ≥ 0,950  
( 1 ) valikuline heitgaasi massivoolu määramiseks 
( 2 ) valikuline parameeter 
( 3 ) Lineaarsuskontrolli kontrollitakse punktis 6.2 määratletud tahmaosakestega 
( 4 ) Ajakohastatakse vastavalt mõõtevea leviku ja jälgitavuse tabelitele.  
3.3. Lineaarsuse kontrollimise sagedus  
Punktile 3.2 vastavaid lineaarsusnõudeid kontrollitakse:  
a) iga gaasianalüsaatori puhul vähemalt iga kaheteistkümne kuu tagant 
või iga kord, kui süsteemi parandatakse või komponenti vahetatakse 
või muudetakse selliselt, et see võib mõjutada kalibreerimist;  
b) muude asjakohaste seadmete, näiteks PN-analüsaatorite, heitgaasi 
massivoolumõõturite ja jälgitavalt kalibreeritud andurite puhul alati, 
kui on täheldatud kahjustusi, vastavalt siseauditi korrale või seadme 
tootja poolt, kuid mitte rohkem kui üks aasta enne tegelikku katset.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 220  
Punktile 3.2 vastavate lineaarsusnõuete täitmist andurite või ECU signaa ­
lide puhul, mis ei ole vahetult jälgitavad, kontrollitakse šassii dünamo ­
meetril iga sõidukile paigaldatud PEMSi puhul üks kord, kasutades 
selleks jälgitavalt kalibreeritud mõõteseadet.  
▼B 
3.4. Lineaarsuskontrolli kord  
3.4.1.  Üldnõuded  
Asjakohased analüsaatorid, seadmed ja andurid viiakse tavapärasesse 
töökorda vastavalt tootja soovitustele. Analüsaatoreid, seadmeid ja andu ­
reid ekspluateeritakse ettenähtud temperatuuridel, rõhkudel ja vooludel.  
3.4.2.  Üldmenetlus  
Iga normaalse ekspluatatsioonivahemiku lineaarsust kontrollitakse järg ­
miste etappidega.  
(a) Analüsaatori vooluhulgamõõturi või anduri nullpunkt seadistatakse 
nullsignaali sisestamisega. Gaasianalüsaatorite puhul kasutatakse 
puhastatud sünteetilist õhku või lämmastikku, mis juhitakse analüsaa ­
tori sisendavasse gaasiraja kaudu, mis on võimalikult sirge ja lühike.  
(b) Analüsaatori, vooluhulgamõõturi või anduri mõõteulatus reguleeri ­
takse mõõteulatuse signaaliga. Gaasianalüsaatorite puhul juhitakse 
sobiv võrdlusgaas analüsaatori sisendavasse gaasiraja kaudu, mis on 
võimalikult sirge ja lühike.  
(c) Korratakse punktis a kirjeldatud nullimist.  
(d) Lineaarsuse kontrollimiseks kasutatakse vähemalt kümmet enam- 
vähem võrdse ulatusega kehtivat kontrollväärtust (kaasa arvatud 
null). Komponentide kontsentratsioonide kontrollväärtused, heitgaasi 
massivooluhulk ja muud asjakohased parameetrid valitakse selliselt, et 
need vastavad väärtuste vahemikule, mida heitekatses eeldatakse. 
Heitgaasi massivoolu mõõtmiseks võib lineaarsuskontrollist välja 
jätta võrdluspunktid, mis on maksimaalsest kalibreerimisväärtusest 
5 % madalamal.  
(e) Gaasianalüsaatorite puhul juhitakse teadaolevad gaasikontsentrat ­
sioonid vastavalt punktile 5 analüsaatori porti. Signaali stabiliseeru ­
miseks jäetakse piisavalt aega.  
▼M3 
(f) Hinnatavad väärtused ja vajaduse korral kontrollväärtused salvesta ­
takse püsisagedusega, mis on 1,0 Hz kordne, vähemalt 30sekundilisel 
ajavahemikul.  
▼B 
(g) 30 s jooksul mõõdetud väärtuste aritmeetiliste keskväärtuste põhjal 
arvutatakse vähimruutude meetodil lineaarse regressiooni parameetrid, 
kasutades kõige sobivamat lähendavat võrrandit järgmisel kujul:  
y ¼ a 1 x þ a 0 
kus: 
y on mõõtesüsteemi tegelik väärtus  
a 1 on regressioonisirge tõus  
x on kontrollväärtus  
a 0 on regressioonisirge vabaliige  ▼M1
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 221  
Regressiooni standardhälve (SEE) üleminekul  y-väärtuselt  x-väärtu­
sele ja determinatsioonikordaja (r  2 ) arvutatakse iga mõõtmispara ­
meetri ja süsteemi jaoks.  
(h) Lineaarse regressiooni parameetrid peavad vastama tabelis 1 esitatud 
nõuetele.  
3.4.3.  Nõuded lineaarsuse kontrollimise kohta šassii dünamomeetril  
Mittejälgitavaid vooluhulgamõõtureid, andureid või ECU signaale, mida 
ei saa vastavalt jälgitavatele standarditele kalibreerida, kalibreeritakse 
šassii dünamomeetril. Protseduur peab vastama UNECE eeskirja nr 83 
4a lisa nõuetele niivõrd, kui need on kohaldatavad. Vajaduse korral 
tuleb kalibreeritav seade või andur paigaldada katsesõidukile ning seda 
kasutada vastavalt 1. liite nõuetele. Kalibreerimiskord järgib võimalusel 
alati punkti 3.4.2 nõudeid; valitakse vähemalt 10 asjakohast kontrollväär ­
tust tagamaks, et vähemalt 90 % RDE-katses eeldatavast maksimaalsest 
väärtusest on kaetud.  
Kui kalibreeritakse mittevahetult jälgitavat vooluhulgamõõturit, andurit 
või ECU signaali, et määrata heitgaasi vooluhulk, siis kinnitatakse sõiduki 
väljalasketoru külge jälgitav kalibreeritud heitgaasi massivoolu võrdlus ­
mõõtur või CVS. Tuleb tagada, et sõiduki heitgaasi mõõdetakse täpselt 
heitgaasi massivoolumõõturi abil 1. liite punkti 3.4.3 kohaselt. Sõidukit 
käitatakse nii, et gaasipedaal on püsivas asendis ning käiguvalik ja šassii 
dünamomeetri koormus on konstantne.  
4. GAASILISTE KOMPONENTIDE MÕÕTMISE ANALÜSAATORID  
4.1. Analüsaatorite lubatavad tüübid  
4.1.1.  Standardanalüsaatorid  
Gaasilisi komponente mõõdetakse analüsaatoritega, mis on täpsustatud 
07-seeria muudatustega muudetud UNECE eeskirja nr 83 4a lisa 3. liite 
punktides 1.3.1–1.3.5. Kui NDUV-analüsaator mõõdab nii NO kui ka 
NO  2 , siis ei ole NO  2 /NO-muundurit vaja.  
4.1.2.  Alternatiivsed analüsaatorid  
Analüsaatorid, mis ei vasta punkti 4.1.1 projekteerimiskirjeldusele, on 
lubatud tingimusel, et need vastavad punkti 4.2 nõuetele. Tootja peab 
tagama, et alternatiivne analüsaator saavutab võrreldes standardanalüsaa ­
toriga samaväärse või parema mõõtmise tulemuslikkuse saasteaine kont ­
sentratsioonide vahemikus ja kooseksisteerivate gaaside osas, mida võib 
eeldada sõidukitel, mida käitatakse lubatud kütustega RDE-katsetel kehti ­
vatel mõõdukatel ja laiendatud tingimustel vastavalt käesoleva lisa punk ­
tidele 5, 6 ja 7. Nõudmise korral esitab analüsaatori tootja kirjalikult 
lisateabe, mis näitab, et alternatiivse analüsaatori mõõtmistulemused on 
järjekindlalt ja usaldusväärselt kooskõlas standardanalüsaatori mõõtmistu ­
lemustega. Lisateave peab sisaldama:  
a) alternatiivse analüsaatori teoreetilise baasi ja tehniliste komponentide 
kirjeldust;  
▼M3 
b) tõendeid samaväärsuse kohta vastava standardse analüsaatoriga, mida 
on kirjeldatud punktis 4.1.1, eeldatud saasteainete kontsentratsioonide 
vahemikus ja tüübikinnituse katse ümbritseva keskkonna tingimustel 
vastavalt käesoleva eeskirja XXI lisale, ning valideerimiskatse ümbrit ­
seva keskkonna tingimustel vastavalt 3. liite punktile 3 selliste sõidu ­
kite puhul, millel on sädesüüte või survesüütega mootor; analüsaatori 
tootja peab tõendama samaväärsusest 3. liite punktis 3.3 esitatud 
lubatud hälvete piirides;  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 222  
c) tõendust samaväärsuse kohta vastava standardanalüsaatoriga, mida on 
täpsustatud punktis 4.1.1, seoses atmosfäärirõhu mõjuga analüsaatori 
mõõtetulemustele; tõendav katse peab määrama kindlaks reageeringu 
võrdlusgaasile, mille kontsentratsioon jääb analüsaatori mõõtevahe ­
mikku, et kontrollida atmosfäärirõhu mõju mõõdukatel ja laiendatud 
kõrgustingimustel, mis on määratletud käesoleva lisa punktis 5.2. 
Sellise katse võib läbi viia keskkonnakõrguse katsekambris;  
d) samaväärsuse tõendust vastava standardanalüsaatoriga, mis on sätes ­
tatud punktis 4.1.1, vähemalt kolmes käesoleva lisa nõuetele vastavas 
maanteekatses;  
▼M3 
e) tõendeid selle kohta, et vibratsiooni, kiirenduse ja ümbritseva õhu 
temperatuuri mõju analüsaatori näidule ei ületa analüsaatori müranõu ­
deid, mis on sätestatud punktis 4.2.4.  
▼B 
Tüübikinnitusasutused võivad nõuda lisateavet, et saada kinnitust sama ­
väärsuse kohta või keelduda tüübikinnituse andmisest, kui mõõtmistest 
nähtub, et alternatiivne analüsaator ei ole standardanalüsaatoriga sama ­
väärne.  
4.2. Analüsaatori spetsifikatsioon  
4.2.1.  Üldteave  
Lisaks iga analüsaatori kohta punktis 3 määratletud lineaarsusnõuetele 
peab analüsaatori tootja tõendama, et analüsaatorite tüübid vastavad punk ­
tides 4.2.2–4.2.8 sätestatud spetsifikatsioonidele. Analüsaatorite mõõteva ­
hemik ja reageerimisaeg peavad olema sellised, et oleks võimalik piisava 
täpsusega mõõta heitgaasi komponentide kontsentratsiooni vastavalt kehti ­
vale heitestandardile muutuvatel ja stabiilsetel tingimustel. Võimalikult 
palju tuleb piirata analüsaatorite tundlikkust löökidele, vibratsioonile, 
vananemisele, temperatuuri ja õhurõhu muutustele ning elektromagnetilis ­
tele häiretele ja muudele sõiduki ja analüsaatori kasutamisega seotud 
mõjudele.  
4.2.2.  Mõõtetäpsus  
Mõõtetäpsus on määratluse kohaselt analüsaatori näidu kõrvalekalle kont ­
rollväärtusest ja see ei tohi ületada 2 % näidust või 0,3 % täisskaalast, 
olenevalt sellest, kumb on suurem.  
4.2.3.  Kordustäpsus  
Kordustäpsus, mis on määratluse kohaselt 10 korduva reageeringu 
2,5kordne standardhälve teatava kalibreerimis- või võrdlusgaasi puhul, 
ei tohi olla suurem kui 1 % skaala maksimaalsele näidule vastavast kont ­
sentratsioonist iga kasutatava mõõtepiirkonna kohta, mis on vähemalt 
155 ppm (või ppmC  1 ), või 2 % iga mõõtevahemiku kohta, mis on alla 
155 ppm (või ppmC  1 ). 
▼M3 
4.2.4.  Müra  
Müra ei tohi olla suurem kui 2 % skaala maksimumväärtusest. Kõik 10 
mõõteperioodi peavad vahelduma 30sekundiliste intervallidega, mille 
jooksul analüsaatorisse viiakse sobiv võrdlusgaas. Enne igat proovivõtu ­
perioodi ja enne igat võrdlusgaasiga justeerimist tuleb jätta piisavalt aega 
analüsaatori ja proovivõtutorude puhastamiseks.  
▼B 
4.2.5.  Nullitriiv  
Nullitriiv, mis on määratletud kui keskmine näit nullgaasi puhul vähemalt 
30sekundilise ajavahemiku jooksul, peab vastama tabelis 2 esitatud spet ­
sifikatsioonidele.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 223  
4.2.6.  Mõõteulatuse triiv  
Mõõteulatuse triiv, mis on määratletud kui keskmine näit võrdlusgaasi 
puhul vähemalt 30sekundilise ajavahemiku jooksul, peab vastama tabelis 
2 esitatud spetsifikatsioonidele.  
Tabel 2  
Analüsaatorite lubatav null- ja mõõteulatuse triiv gaasikomponentide mõõtmiseks laboritingimustel  
▼M1 
Saasteaine  Nullpunkti absoluutne triiv  Mõõteulatuse absoluutne triiv  
CO  2 ≤ 1 000 ppm 4 h jooksul  ≤ 2 % näidust või ≤ 1 000 ppm 4 h jooksul, olene ­
valt sellest, kumb on suurem  
CO ≤ 50 ppm 4 h jooksul  ≤ 2 % näidust või ≤ 50 ppm 4 h jooksul, olenevalt 
sellest, kumb on suurem  
PN 5 000 osakest cm  3 kohta 4h jooksul  Vastavalt tootja spetsifikatsioonile  
NO  X ≤ 5 ppm 4 h jooksul  ≤ 2 % näidust või 5 ppm 4 h jooksul, olenevalt 
sellest, kumb on suurem  
CH  4 ≤ 10 ppm C  1 ≤ 2 % näidust või ≤ 10 ppm, 4 h jooksul, olenevalt 
sellest, kumb on suurem  
THC  ≤ 10 ppm C  1 ≤ 2 % näidust või ≤ 10 ppm, 4 h jooksul, olenevalt 
sellest, kumb on suurem  
▼B 
4.2.7.  Tõusuaeg  
Tõusuaeg on määratluse kohaselt aeg, mis kulub reageeringu näidu jõud ­
miseks 10 %-lt 90 %ni lõppnäidust ( t 90 – t 10 ; vt punkt 4.4). Tõusuaeg ei 
tohi ületada 3 sekundit.  
4.2.8.  Gaaside kuivatamine  
Heitgaase võib mõõta nii niiskena kui ka kuivana. Kasutatava gaasikui ­
vatusseadme mõju mõõdetavate gaaside koostisele peab olema võimali ­
kult väike. Keemiliste kuivatusainete kasutamine ei ole lubatud.  
4.3. Lisanõuded  
4.3.1.  Üldteave  
Punktide 4.3.2–4.3.5 sätetes määratletakse lisanõuded konkreetsete analü ­
saatorite tüüpide tulemuslikkusele ning neid kohaldatakse ainult juhul, kui 
kõnealust analüsaatorit kasutatakse heitkoguste mõõtmiseks RDE-katsetes.  
4.3.2.  NO  X -muundurite tõhususe kontrollimine  
NO  X -muunduri kasutamisel, nt selleks, et muundada NO  2 NO-ks kemo ­
luminestsentsanalüsaatoris analüüsimiseks, kontrollitakse selle tõhusust 
vastavalt 07-seeria muudatustega muudetud UNECE eeskirja nr 83 4a 
lisa 3. liite punktile 2.4. NO  X -muunduri tõhusust kontrollitakse hiljemalt 
üks kuu enne heitekatset.  
4.3.3.  Leekionisatsioonidetektori (FID) reguleerimine  
a) Detektori reageeringu optimeerimine  
Süsivesinike mõõtmisel tuleb FID-d reguleerida ajavahemike tagant, 
mille on täpsustanud analüsaatori tootja, vastavalt 07-seeria muudatus ­
tega muudetud UNECE eeskirja nr 83 4a lisa 3. liite punktile 2.3.1.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 224  
Reageeringu optimeerimiseks kõige tavalisemas töövahemikus kasuta ­
takse propaani sisaldavat õhku või propaani sisaldavat lämmastikku.  
b) Süsivesinike kalibreerimistegurid  
Süsivesinike mõõtmisel kontrollitakse FID süsivesinike kalibreerimis ­
tegurit vastavalt 07-seeria muudatustega muudetud UNECE eeskirja 
nr 83 4a lisa 3. liite punktile 2.3.3, kasutades võrdlusgaasina vastavalt 
propaani sisaldavat õhku või propaani sisaldavat lämmastikku või 
nullgaasina puhastatud sünteetilist õhku või lämmastikku.  
c) Hapniku segava toime kontrollimine  
Hapniku segavat toimet kontrollitakse FID kasutusele võtmisel ning 
pärast põhjaliku hoolduse tegemist. Valitakse selline mõõtevahemik, 
kus hapniku segava toime kontrollimiseks kasutatavate gaaside kont ­
sentratsioon on üle 50 %. Ahju temperatuur peab katse ajal olema 
nõuetekohane. Hapniku segava toime kontrolliks kasutatava gaasi spet ­
sifikatsioonid on esitatud punktis 5.3.  
Kohaldatakse järgmist korda:  
i) analüsaator nullitakse;  
ii) analüsaatori mõõteulatus määratakse ottomootorite puhul kind ­
laks 0 % hapniku sisaldusega gaasisegu abil ja survesüütega 
mootorite puhul 21 % hapniku sisaldusega gaasisegu abil;  
iii) nullnäitu kontrollitakse uuesti. Kui see on täisvahemikuga 
võrreldes muutunud rohkem kui 0,5 %, siis korratakse etappe i 
ja ii;  
iv) analüsaatorisse juhitakse hapniku segava toime kontrollimiseks 
ette nähtud 5 % ja 10 % kontsentratsiooniga gaasid;  
v) nullnäitu kontrollitakse uuesti. Kui see on muutunud enam kui 
± 1 % skaala lõppväärtusest, korratakse katset;  
vi) hapniku segav toime  E O2 arvutatakse mõlema etapis loh nime ­
tatud segu puhul järgmiselt:  
E O2 ¼ ðc ref;d Ä cÞ 
ðc ref;d Þ Ü 100 
Kui analüsaatori reageering on:  
c ¼ ðc ref;d Ü c FS;b Þ 
c m;b Ü c m;b 
c FS;d 
kus: 
c ref,b on HC võrdluskontsentratsioon etapis ii, [ppmC  1 ] ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 225  
c ref,d on HC võrdluskontsentratsioon etapis iv, [ppmC  1 ] 
c FS,b on täisskaalale vastav HC kontsentratsioon etapis ii, 
[ppmC  1 ] 
c FS,d on täisskaalale vastav HC kontsentratsioon etapis iv, 
[ppmC  1 ] 
c m,b on HC mõõdetud kontsentratsioon etapis ii, [ppmC  1 ] 
c m,d on HC mõõdetud kontsentratsioon etapis iv, [ppmC  1 ] 
vii) hapniku segava toime protsent  E O2 peab kõigis hapniku segava 
toime kontrollgaasides olema enne katset väiksem kui ± 1,5 %;  
viii) kui hapniku segav toime  E O2 on suurem kui ± 1,5 %, võib püüda 
seda korrigeerida, reguleerides õhuvoolu, kütusevoolu ja proovi ­
voolu astmeliselt tootja poolt antud spetsifikatsioonides esitatud 
väärtustest suuremaks ja väiksemaks;  
ix) hapniku segava toime kontrolli korratakse iga uue seadistuse 
puhul.  
4.3.4.  Mittemetaansete süsivesinike eraldaja (NMC) muundamisefektiivsus  
Süsivesinike analüüsimisel võib kasutada NMC-d mittemetaansete süsive ­
sinike eraldamiseks proovigaasist kõigi süsivesinike, välja arvatud 
metaani oksüdeerimise teel. Ideaaljuhul on muundumine metaani puhul 
0 protsenti ning teiste süsivesinike puhul, mida esindab etaan 100 prot ­
senti. NMHC täpseks mõõtmiseks määratakse kaks kõnealust efektiivsust 
ning kasutatakse neid NMHC heitgaasi massivoolu arvutamisel (vt 4. liite 
punkt 9.2). Metaani muundumisefektiivsust ei ole vaja määrata, kui 
NMC-FID on kalibreeritud vastavalt 4. liite punkti 9.2 meetodile b, 
juhtides metaani/õhu kalibreerimisgaasi läbi NMC.  
a) Metaani muundumisefektiivsus  
Metaan-kalibreerimisgaas juhitakse läbi FID möödavooluga NMCst ja 
ilma selleta; mõlemad kontsentratsioonid registreeritakse. Metaani 
efektiivsus määratakse järgmiselt:  
E M ¼ 1 Ä c HCðw=NMCÞ 
c HCðw=oNMCÞ 
kus: 
c HC(w/NMC)  on HC kontsentratsioon CH  4 voolamisel läbi NMC, 
[ppmC  1 ] 
c HC(w/o NMC)  on HC kontsentratsioon CH  4 möödavoolu puhul 
NMCst, [ppmC  1 ] 
b) Etaani muundumisefektiivsus  
Etaan-kalibreerimisgaas juhitakse läbi FID möödavooluga NMCst ja 
ilma selleta; mõlemad kontsentratsioonid registreeritakse. Etaani efek ­
tiivsus määratakse järgmiselt:  
E E ¼ 1 Ä c HCðw=NMCÞ 
c HCðw=oNMCÞ 
kus: 
c HC(w/NMC)  on HC kontsentratsioon C  2 H 6 voolamisel läbi NMC, 
[ppmC  1 ] ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 226  
c HC(w/o NMC)  on HC-kontsentratsioon C  2 H 6 möödavoolu puhul 
NMCst, [ppmC  1 ] 
4.3.5.  Segavad toimed  
a) Üldteave  
Kui lisaks uuritavale gaasile on veel muid gaase, võivad need näitu 
moonutada. Analüsaatori tootja peab enne analüsaatori turule laskmist 
kontrollima analüsaatorite segavaid toimeid ja õiget toimimist vähe ­
malt üks kord iga punktides b kuni f loetletud analüsaatori või seadme 
puhul.  
b) Segava toime kontrollimine CO-analüsaatori puhul  
CO-analüsaatori tööd võivad segada vesi ja CO  2 . Seetõttu puhutakse 
toatemperatuuril veest läbi CO  2 võrdlusgaas, mille sisaldus vastab 
80–100 % katsel kasutatud CO-analüsaatori suurima mõõtepiirkonna 
lõppväärtusele, ning tulemus registreeritakse. Analüsaatori reageering 
ei tohi ületada 2 % tavalise maanteekatse ajal eeldatavast CO keskmi ­
sest kontsentratsioonist või ± 50 ppm olenevalt sellest, kumb on 
suurem. H  2 O ja CO  2 segavat toimet võib määrata ka eraldi katsetega. 
Kui segava toime määramiseks kasutatud H  2 O ja CO  2 sisaldused 
ületavad katse ajal eeldatavaid suurimaid väärtusi, siis vähendatakse 
kõiki saadud segavat toimet iseloomustavate parameetrite väärtusi sel 
teel, et määratud segav toime korrutatakse katse ajal eeldatava maksi ­
maalse kontsentratsiooni ja määramise ajal tegelikult kasutatud väär ­
tuse suhtega. Samuti võib määrata segavad toimed eraldi H  2 O selliste 
kontsentratsioonidega, mis on väiksemad katse ajal eeldatavatest suuri ­
matest väärtustest ja siis tuleb H  2 O puhul määratud segavat toimet 
suurendada sel teel, et määratud segav toime korrutatakse H  2 O katse 
ajal eeldatava maksimaalse kontsentratsiooni ja selle määramise ajal 
tegelikult kasutatud väärtuse suhtega. Mõlema kohandatud segava 
toime väärtuse summa peab jääma käesolevas punktis kindlaks 
määratud lubatud hälbe piiresse.  
c) NO  X -analüsaatori summutava mõju kontrollimine  
CLD- ja HCLD-analüsaatorite puhul pööratakse tähelepanu kahele 
gaasile: CO  2 ja veeaur. Kõnealuste gaaside summutav mõju on võrde ­
line nende kontsentratsiooniga. Katseliselt määratakse kindlaks 
summutustase katses esinevate suurimate eeldatavate kontsentratsioo ­
nide puhul. Kui CLD- ja HCLD-analüsaatoris kasutatakse summutuse 
kompenseerimiseks algoritmi, mis eeldab H  2 O või CO  2 mõõtesead ­
mete kasutamist, siis hinnatakse summutustaset sisselülitatud mõõte ­
seadmete ja algoritmi kasutamisel.  
i) CO  2 summutava mõju kontrollimine  
NDIR analüsaatorist juhitakse läbi võrdlusgaas, mille CO  2 sisaldus 
vastab 80–100 % maksimaalsest mõõtevahemikust, ja registreeri ­
takse CO  2 sisaldusele vastav väärtus A. Seda gaasi lahjendatakse 
ligikaudu 50 % ulatuses NO võrdlusgaasiga ja juhitakse seejärel 
läbi NDIR- ja CLD- või HCLD-analüsaatorite, seejuures registree ­
ritakse CO  2 ja NO sisaldusele vastavad väärtused B ja C. Seejärel 
CO  2 vool katkestatakse ning läbi CLD või HCLD juhitakse ainult 
NO-d sisaldav võrdlusgaas ja registreeritakse NO sisaldusele 
vastav väärtus D. Summutusprotsent arvutatakse järgmiselt:  
E CO2 ¼ Ï 
1 Ä Í C Ü A 
ðD Ü AÞ Ä ðD Ü BÞ Î B 
Ü 100 ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 227  
kus: 
A on NDIR-analüsaatori abil mõõdetud lahjendamata CO  2 kont­
sentratsioon [%]  
B on NDIR-analüsaatori abil mõõdetud lahjendatud CO  2 kont­
sentratsioon [%]  
C on CLD- või HCLD-analüsaatori abil mõõdetud lahjendatud 
NO kontsentratsioon [ppm]  
D on CLD- või HCLD-analüsaatori abil mõõdetud lahjendamata 
NO kontsentratsioon [ppm]  
CO  2 ja NO võrdlusgaasi lahjendamiseks ja koguste määramiseks 
võib tüübikinnitusasutuse heakskiidul kasutada alternatiivseid 
meetodeid, nagu dünaamiline segamine.  
ii) Vee summutava mõju kontrollimine  
Seda kontrolli rakendatakse ainult niiske gaasi kontsentratsiooni 
mõõtmisel. Vee summutava mõju arvutamisel tuleb arvesse 
võtta, et NO võrdlusgaas lahjendatakse veeauruga ning et segus 
oleva veeauru kontsentratsiooni tuleb reguleerida, et see vastaks 
katse ajal eeldatavale kontsentratsioonile. Läbi CLD või HCLD 
juhitakse võrdlusgaas, milles NO sisaldus vastab 80–100 % tava ­
lise mõõtepiirkonna lõppväärtusest, ja registreeritakse NO sisaldu ­
sele vastav väärtus  D. Seejärel juhitakse NO-d sisaldav võrdlus ­
gaas toatemperatuuril läbi vee ja läbi CLD või HCLD ja registree ­
ritakse NO sisaldusele vastav väärtus  C. Määratakse analüsaatori 
absoluutne töörõhk ja vee temperatuur ning registreeritakse 
vastavad väärtused E ja F. Määratakse küllastunud veeauru rõhk 
temperatuuril, mis vastab barbotööris oleva vee temperatuurile  F, 
ja registreeritakse rõhu väärtus  G. Veeauru kontsentratsioon  H [%] 
gaasisegus arvutatakse järgmiselt:  
▼C2 
H ¼ G 
E Ü 100 
▼B 
Eeldatav lahjendatud NO võrdlusgaasi kontsentratsioon veeaurus 
registreeritakse väärtusena  D e ja arvutatakse järgmiselt:  
D e ¼ D Ü Ê 
1 Ä H 
100 Ì 
Diiselmootorite heitgaaside korral arvutatakse katse ajal heitgaa ­
sides eeldatav veeauru kontsentratsioon [%] maksimaalsest CO  2 
kontsentratsioonist A heitgaasis ja registreeritakse väärtusena  H m 
eeldusel, et kütuses sisalduvate H ja C aatomite suhe on 1,8/1 
järgmiselt: 
H m ¼ 0,9 Ü A 
Vee summutav mõju protsentides arvutatakse järgmiselt:  
E H2O ¼ Í Ê D e Ä C 
D e Ì 
Ü Ê H m 
H Ì Î 
Ü 100 
kus: 
D e on eeldatav lahjendatud NO kontsentratsioon, [ppm]  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 228  
C on mõõdetud lahjendatud NO kontsentratsioon, [ppm]  
H m on suurim veeauru kontsentratsioon [%]  
H on tegelik veeauru kontsentratsioon [%]  
iii) Suurim lubatav summutus  
CO  2 ja vee kombineeritud summutus ei tohi ületada 2 % skaala 
lõppväärtusest.  
d) Analüsaatori summutuse kontrollimine NDUV-analüsaatori korral  
Süsivesinikud ja H  2 O võivad avaldada positiivset segavat toimet 
NDUV-analüsaatorile ning põhjustada analoogse reageeringu kui 
NO  X . NDUV-analüsaatori tootja peab järgima järgmist korda, et kont ­
rollida, kas summutuse mõju on piiratud:  
i) Analüsaator ja jahuti reguleeritakse vastavalt tootja kasutusjuhen ­
dile; analüsaatori ja jahuti optimeerimiseks tuleks neid kohan ­
dada.  
ii) Analüsaatori nullpunkt ja mõõtevahemik kalibreeritakse heite ­
katses eeldatavatel kontsentratsiooniväärtustel.  
iii) Valitakse NO  2 kalibreerimisgaas, mis on võimalikult lähedane 
heitekatses eeldatavale suurimale NO  2 -kontsentratsioonile.  
iv) Gaasi proovivõtusüsteemi sond on NO  2 kalibreerimisgaasi joas, 
kuni analüsaatori NO  X näit on stabiliseerunud.  
v) Stabiliseerunud NO  X keskmine kontsentratsioon 30 sekundi 
jooksul arvutatakse ja registreeritakse väärtusena NO  X,ref . 
vi) NO  2 kalibreerimisgaasi vool peatatakse ja proovivõtusüsteem 
küllastatakse sel teel, et sellise kastepunkti generaatori, mille 
kastepunkt on seatud temperatuurile 50 °C väljalaskeavast lähtub 
ülevool. Kastepunkti generaatori väljalaskeavast võetakse kogu 
proovivõtusüsteemi ja jahuti ulatuses proovid vähemalt 10 minuti 
jooksul, kuni jahuti hakkab eeldatavalt eemaldama vett ühtlase 
kiirusega.  
vii) Etapi iv lõpetamisel täidetakse proovivõtusüsteem taas NO  2 kali­
breerimisgaasiga, mida kasutatakse väärtuse NO  X,ref määrami­
seks, kuni kogu NO  X näit on stabiliseerunud.  
viii) Stabiliseerunud NO  X registreeringute keskmine kontsentratsioon 
30 sekundi jooksul arvutatakse ja registreeritakse väärtusena 
NO  X,m . 
ix) NO  X,m korrigeeritakse väärtuseks NO  X,dry s, lähtudes vee aurus ­
tumisjäägist, mis on läbinud jahuti selle väljundi temperatuuril ja 
rõhul.  
Arvutatud NO  X,dry peab moodustama 95 % väärtusest NO  X,ref . ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 229  
e) Proovi kuivati  
Proovi kuivatis eemaldatakse vesi, mis võib avaldada NO  X määrami­
sele segavat toimet. Kuiva gaasi CLD-analüsaatorite puhul tõenda ­
takse, et veeauru suurima eeldatava kontsentratsiooni  H  m korral 
hoiab proovi kuivati niiskusesisalduse CLDs väärtusel ≤ 5 g vett 
1 kg kuiva õhu kohta (või umbes 0,8 % H  2 O), mis vastab 100 % 
suhtelisele õhuniiskusele temperatuuril 3,9 °C ja rõhul 101,3 kPa või 
umbes 25 % suhtelisele õhuniiskusele temperatuuril 25 °C ja rõhul 
101,3 kPa. Selle tõendamiseks võib mõõta temperatuuri termokuivati 
väljavooluava juures või mõõta niiskust mõnes vahetult CLDst üles ­
voolu jäävas punktis. Samuti võib mõõta CLDst väljuva heitgaasi 
niiskust, kui CLDsse siseneb ainult proovi kuivatist lähtuv vool.  
f) NO  2 sisseimbumine proovi kuivatis  
Vale tehnilise lahenduse tõttu proovi kuivatisse jääv vesi võib proovist 
eemaldada osa NO  2 . Kui proovi kuivatit kasutatakse koos NDUV- 
analüsaatoriga, milles puudub ülesvoolu paiknev NO  2 /NO-konverter, 
siis võib vesi eemaldada osa proovis sisalduvat NO  2 enne NO  X mõõt­
mist. Proovi kuivati peab võimaldama määrata vähemalt 95 % sellises 
gaasis sisalduvast NO  2 , mida on küllastatud veeauruga ja mis sisaldab 
maksimaalset NO  2 -kontsentratsiooni, mida heitkoguste katse ajal 
eeldatakse.  
4.4. Analüütilise süsteemi reageerimisaja kontrollimine  
Süsteemi seaded reageerimisaja hindamiseks peavad olema täpselt samad 
kui heitekatse ajal (st rõhk, vooluhulgad, analüsaatorite filtri seaded ja 
kõik muud reageerimisaega mõjutavad tegurid). Reageerimisaja määrami ­
seks lülitatakse gaas ümber vahetult proovivõtturi sisselaskeava juures. 
Gaasilülitus tehakse vähem kui 0,1 sekundiga. Katses kasutatavad gaasid 
peaksid muutma kontsentratsiooni vähemalt 60 % analüsaatori skaala täis ­
vahemikust.  
Iga gaasikomponendi kontsentratsioonijälg registreeritakse. Viitaeg on 
määratluse kohaselt aeg, mis kulub gaasi ümberlülitushetkest ( t 0 ) reagee­
ringu näidu jõudmiseni 10 %-ni lõppnäidust ( t 10 ). Tõusuaeg on määratluse 
kohaselt aeg, mis kulub reageeringu näidu jõudmiseks 10 %-lt 90 %-ni 
lõppnäidust ( t 90 – t 10 ). Süsteemi reageerimisaeg ( t 90 ) koosneb mõõtede ­
tektori viitajast ja detektori tõusuajast.  
Analüsaatori ja heitgaasi vooluhulgale vastavate signaalide aja vastavusse 
viimiseks määratletakse ülekandeaeg ajavahemikuna, mis kulub ümberlü ­
litushetkest ( t 0 ) reageeringu näidu jõudmiseni 50 % -ni lõppnäidust ( t 50 ). 
Süsteemi reageerimisaeg peab olema ≤ 12 s ja tõusuaeg ≤ 3 s kõigi 
komponentide puhul kõikides kasutatud mõõtevahemikes. Kui NMHC 
mõõtmiseks kasutatakse mittemetaansete süsivesinike eraldajat (NMC), 
võib süsteemi reageerimisaeg olla pikem kui 12 sekundit.  
5. GAASID  
▼M3 
5.1. Kalibreerimis- ja võrdlusgaasid RDE katsetes  
5.1.1.  Üldosa  
Kalibreerimis- ja võrdlusgaaside säilitusajast tuleb kinni pidada. Puhtad ja 
segatud kalibreerimis- ja võrdlusgaasid peavad vastama käesoleva eeskirja 
XXI lisa 5. all-lisa nõuetele.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 230  
5.1.2.  NO  2 kalibreerimisgaas  
Lisaks on lubatud NO  2 kalibreerimisgaas. NO  2 kalibreerimisgaasi kont ­
sentratsioon peab olema 2 % piires deklareeritud kontsentratsiooniväärtu ­
sest. NO  2 kalibreerimisgaasi NO sisaldus ei tohi ületada 5 % NO  2 sisal­
dusest.  
5.1.3.  Mitmekomponendilised segud  
Kasutada tohib üksnes punkti 5.1.1 nõuetele vastavaid mitmekomponen ­
dilisi segusid. Need segud võivad sisaldada kaht või enamat komponenti. 
Mitmekomponendilised segud, milles on nii NO kui ka NO  2 , on punk ­
tides 5.1.1 ja 5.1.2 nimetatud NO  2 lisandite nõudest vabastatud.  
▼B 
5.2. Gaasijaoturid  
Kalibreerimis- ja võrdlusgaaside saamiseks võib kasutada gaasijaotureid, 
st täppissegisteid, mille abil lahjendatakse gaasi puhastatud N  2 või süntee ­
tilise õhuga. Gaasijaoturi mõõtetäpsus peab olema selline, et segatud 
kalibreerimisgaaside kontsentratsiooni mõõtetäpsus oleks ± 2 %. Iga 
gaasijaoturi abil tehtavat kalibreerimist kontrollitakse 15–50 % täisskaala 
ulatusest. Kui esimene kontroll ebaõnnestus, võib teostada täiendava kont ­
rolli teise kalibreerimisgaasiga.  
Soovi korral võib gaasijaoturit kontrollida ka lineaarsel põhimõttel töötava 
mõõteseadmega, näiteks kasutades NO-gaasi koos CLDga. Mõõteseadme 
mõõteulatust kohandatakse selle võrdlusgaasiga, mis juhitakse vahetult 
mõõteseadmesse. Gaasijaoturit kontrollitakse tavaliselt kasutatavatel 
seadistustel ning nimiväärtust võrreldakse mõõteseadmega mõõdetud 
kontsentratsiooniga. Erinevus peab igas punktis jääma ± 1 % piiresse 
nimiväärtusest.  
5.3. Kontrollgaasid hapniku segava toime määramiseks  
Kontrollgaasiks hapniku segava toime määramiseks on propaani, hapniku 
ja lämmastiku segu, kusjuures selle propaanisisaldus peab olema 
350 ± 75 ppmC  1 . Sisaldus määratakse gravimeetrilise meetodiga, dünaa ­
milise segamise või kõikide süsivesinike ja lisandite kromatograafilise 
analüüsi teel. Hapniku segavate toimete kontrollimisel kasutatavate 
gaaside hapniku kontsentratsioonid peavad vastama tabelis 3 esitatud 
nõuetele; ülejäänud hapniku kontrollimisel kasutatavad gaasid peavad 
sisaldama puhastatud lämmastikku.  
Tabel 3  
Kontrollgaasid hapniku segava toime määramiseks  
Mootori tüüp  
Survesüüde  Ottomootor  
O 2 -kontsentratsioon  21 ± 1 %  10 ± 1 %  
10 ± 1 %  5 ± 1 %  
5 ± 1 %  0,5 ± 0,5 %  
▼M1 
6. ANALÜSAATORID (TAHKETE) OSAKESTE HEITE MÕÕTMISEKS  
▼B 
Käesolevas osas määratakse kindlaks tahkete osakeste arvu mõõtmiseks 
kasutatavatele analüsaatoritele tulevikus esitatavad nõuded, mida haka ­
takse kohaldama siis, kui nende osakeste mõõtmine muutub kohustusli ­
kuks.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 231  
6.1. Üldteave  
Tahkete osakeste analüsaator koosneb eelkonditsioneerimisüksusest ja 
tahkete osakeste loendurist, mille efektiivsus ligikaudu 23 nm suurusest 
alates on 50 %. Tahkete osakeste loenduriga on lubatud konditsioneerida 
ka aerosooli. Analüsaatorite tundlikkust löökidele, vibratsioonile, vanane ­
misele, temperatuuri ja õhurõhu muutustele ning elektromagnetilistele 
häiretele ja muudele sõiduki ja analüsaatori kasutamisega seotud mõjudele 
tuleb võimalikult palju piirata ning seadmete tootja peab selle abimater ­
jalides selgelt ära märkima. Tahkete osakeste analüsaatorit võib kasutada 
ainult tootja deklareeritud tööparameetrite vahemikus.  
Joonis 1  
Tahkete osakeste analüsaatori seadistuse näide. Punktiirjoontega on 
osutatud valikulised osad. EFM = heitgaasi massivoolumõõtur, d = 
siseläbimõõt, PND = tahkete osakeste lahjendi.
  
Tahkete osakeste analüsaator on proovivõtukohaga ühendatud proovivõt ­
turi abil, mis võtab proovi väljalasketoru keskjoonelt. Kui väljalasketorus 
võetakse tahkete osakeste proov ilma lahjenduseta, kuumutatakse proovi ­
võtutoru kuni tahkete osakeste analüsaatori esimese lahjenduspunktini või 
analüsaatori osakeste loendurini minimaalselt temperatuurini 373 K 
(100 °C), nagu selgitatud 1. liite punktis 3.5. Proovi viibeaeg proovivõ ­
tutorus peab olema väiksem kui 3 s.  
Kõik heitgaasiprooviga kokkupuutes olevad osad tuleb hoida tempera ­
tuuril, mis välistab mis tahes ühendi kondenseerumise seadmes. Seda 
on võimalik saavutada näiteks kuumutamisega kõrgemal temperatuuril 
ja proovi lahjendamisega või (pool)lenduvate osakeste oksüdeerimisega.  
Tahkete osakeste analüsaatoris peab olema kuumutatud lõik, mille seina ­
temperatuur on ≥ 573 K. See osa hoiab kuumutatud etappidel püsivat 
normaaltalitlustemperatuuri täpsusega ± 10 K ja annab märku, kas kuumu ­
tatud etappide talitlustemperatuur on õige. Madalamad temperatuurid on 
lubatud, kui lenduvate tahkete osakeste püüdmise efektiivsus vastab 
punkti 6.4 nõuetele.  ▼M1
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 232  
Rõhu-, temperatuuri- ja muud andurid jälgivad seadme nõuetekohast 
toimimist kasutusajal ja annavad rikke korral hoiatuse või teate.  
Tahkete osakeste analüsaatori viitaeg peab olema ≤ 5 s. 
Tahkete osakeste analüsaatori (ja/või osakeste loenduri tõusuaeg peab 
olema ≤ 3,5 s.  
Osakeste kontsentratsiooni mõõtetulemused edastatakse normaliseerituna 
tingimustele 273 K ja 101,3 kPa. Vajaduse korral mõõdetakse osakeste 
kontsentratsiooni normaliseerimiseks rõhk ja/või temperatuur loenduri 
sisselasekava juures ja see edastatakse.  
Tahkete osakeste analüsaatorsüsteemid, mis vastavad UNECE eeskirjade 
nr 83 või nr 49 või ÜRO üldise tehnilise normi nr 15 kaliibrimisnõuetele, 
vastavad automaatselt ka käesoleva lisa kaliibrimisnõuetele.  
6.2. Tõhususnõuded  
Kogu tahkete osakeste analüsaatorsüsteem, k.a proovivõtutoru peavad 
vastama tabeli 3a tõhususnõuetele.  
Tabel 3a  
Tahkete osakeste (PN) analüsaatorsüsteemi (k.a proovivõtutoru) tõhususnõuded  
d p [nm]  alla 23  23  30  50  70  100  200  
E(d  p ) PN analüsaator  määratakse 
kindlaks  0,2–0,6  0,3–1,2  0,6–1,3  0,7–1,3  0,7–1,3  0,5–2,0  
Tõhusus E(d  p ) on määratletud kui tahkete osakeste analüsaatorsüsteemi 
näitude ja kondensatsiooniosakeste loenduri (CPC) (d  50 % = 10 nm või 
väiksem, lineaarsus kontrollitud, elektromeetriga kalibreeritud) näitude 
suhe või elektromeetriga saadud osakeste kontsentratsiooni mõõtmise 
tulemus paralleelses monodispersses aerosoolis mobiilsusdiameetriga d  p 
ja normaliseeritud samadel temperatuuri- ja rõhutingimustel.  
Tõhususnõudeid tuleb kohandada, et tahkete osakeste analüsaatorite 
tõhusus vastaks jätkuvalt tahkete osakeste marginaalile. Materjal peab 
olema termiliselt stabiilne ja tahmalaadne (nt sädelahendusega eraldunud 
grafiit või difusioonleegi tahm, mis on termiliselt eeltöödeldud). Kui 
tõhususkõverat mõõdetakse erineva aerosooliga (nt NaCl), tuleb korrelat ­
sioon tahmalaadse aerosooli kõveraga esitada graafikuna, milles võrrel ­
dakse mõlemat katseaerosooli kasutades saadud tõhususi. Loendustõhu ­
suste erinevusi võetakse arvesse, kohandades esitatud graafiku alusel 
mõõdetud tõhususi, et saada tahmalaadse aerosooliga seotud tõhusus. 
Tuleb teha korrektsioon mitmekordselt laetud osakeste suhtes ja see doku ­
menteerida, kuid nende osakaal ei või olla suurem kui 10 %. Kõnealused 
tõhusused on seotud tahkete osakeste analüsaatoritega, millel on proovi ­
võtutoru. Tahkete osakeste analüsaatorit saab kalibreerida ka osadena (st 
eelkonditsioneerimisseade ja osakeste loendur eraldi), kui saab tõendada, 
et tahkete osakeste analüsaator ja proovivõtutoru koos vastavad tabeli 3a 
nõuetele. Loenduri mõõdetud signaal peab olema suurem kui kahekordne 
avastamispiir (käesoleval juhul nulltase pluss kolm standardhälvet).  ▼M1
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 233  
6.3. Lineaarsusnõuded  
Tahkete osakeste analüsaator koos proovivõtutoruga peavad vastama 2. 
liite punkti 3.2 lineaarsusnõuetele, kasutades monodispersseid või polü ­
dispersseid tahmalaadseid osakesi. Osakeste suurus (liikuvuse läbimõõt 
või arvutatud mediaani läbimõõt) peab olema suurem kui 45 nm. Võrd ­
lusseade on elektromeeter või kondensatsiooniosakeste loendur (d  50 = 
10 nm või väiksem, lineaarsus kontrollitud). Teise võimalusena võib kasu ­
tada UNECE eeskirja nr 83 kohast tahkete osakeste arvu mõõtesüsteemi.  
Tahkete osakeste analüsaatori ja võrdlusseadme mõõtetulemuste vaheline 
erinevus kõigis kontrollitud punktides (v.a nullpunktis) peab jääma 15 % 
piiresse nende keskmisest väärtusest. Kontrollida tuleb vähemalt 5 ühtla ­
selt jaotatud punkti (pluss nullpunkt). Suurim kontrollitud kontsentrat ­
sioon on tahkete osakeste analüsaatori suurim lubatud kontsentratsioon.  
Kui tahkete osakeste analüsaator kalibreeritakse osadena, saab lineaarsust 
kontrollida ainult tahkete osakeste loenduri puhul, kuid muude osade ja 
proovivõtutoru tõhusust tuleb arvesse võtta tõusu arvutamisel.  
6.4. Lenduvate tahkete osakeste eemaldamise tõhusus  
Süsteem peab eemaldama rohkem kui 99 % tetrakontaani 
(CH3(CH2)38CH3) ≥ 30 nm suuruseid tahkeid osakesi, kui sisselaske ­
kontsentratsioon on ≥ 10 000 cm  3 kohta minimaalse lahjenduse juures.  
Lisaks peab süsteem suutma eemaldada rohkem kui 99 % polüdispersset 
alkaani (dekaan või kõrgem) või  emery oil’ i, mille arvutatud mediaani 
läbimõõt on > 50 nm ja mass > 1 mg/m  3 . 
Lenduvate tahkete osakeste eemaldamise tõhusust tetrakontaani ja/või 
polüdispersse alkaani või õli puhul tuleb tõendada ainult üks kord sead ­
meperekonna kohta. Seadme tootja peab siiski kindlaks määrama sellise 
hooldus- või asendusintervalli, mis tagab, et eemaldamise tõhusus ei lange 
tehnilistest nõuetest allapoole. Kui sellist teavet ei esitata, tuleb iga 
seadme lenduvate tahkete osakeste eemaldamise tõhusust kontrollida 
igal aastal.  
▼B 
7. HEITGAASI MASSIVOOLUHULGA MÕÕTMISE SEADMED  
7.1. Üldteave  
Heitgaasi massivooluhulga mõõtmiseks kasutatavate seadmete, andurite 
või signaalide mõõtevahemik ja reageerimisaeg peab vastama siirdekatsel 
ja statsionaarsel katsel heitgaasikontsentratsioonide mõõtmisel nõutud 
mõõtetäpsuse nõuetele. Seadmete, andurite ja signaalide tundlikkus lööki ­
dele, vibratsioonile, vananemisele, temperatuuri ja õhurõhu muutustele 
ning elektromagnetilistele segavatele toimetele ja muudele sõiduki ja 
analüsaatori kasutamisega seotud mõjudele peab olema tasemel, mis 
vähendab lisavigade esinemist miinimumini.  
7.2. Seadmete spetsifikatsioonid  
Heitgaasi massivooluhulk määratakse otsese mõõtmise meetodiga, mida 
kasutatakse ühes järgmistest seadmetest:  
(a) Pitot' toruga vooluhulgamõõtur;  
(b) rõhkude vahel põhinevad seadmed, nt vooluotsakud (vt lähemalt ISO 
5167);  
(c) ultraheli-vooluhulgamõõtur;  
(d) keeris-vooluhulgamõõtur.  ▼M1
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 234  
Iga heitgaasi massivoolumõõtur peab vastama punktis 3 sätestatud lineaar ­
susnõuetele. Lisaks peab seadme tootja tõendama iga heitgaasi massivoo ­
lumõõturi tüübi vastavust punktide 7.2.3-7.2.9 spetsifikatsioonidele.  
Heitgaasi massivooluhulka on lubatud arvutada õhu- ja kütusevoolu 
mõõtmiste põhjal, mis on saadud jälgitavalt kalibreeritud anduritelt, kui 
need vastavad punktis 3 sätestatud lineaarsusnõuetele, punktis 8 sätestatud 
mõõtetäpsuse nõuetele ja kui saadud heitgaasi massivooluhulk on validee ­
ritud vastavalt 3. liite punktile 4.  
Lisaks on lubatud muud meetodid, millega määratakse heitgaasi massi ­
vooluhulk mittevahetult jälgitavate seadmete ja signaalide abil, näiteks 
lihtsustatud massivoolumõõturid või ECU signaalid on lubatud, kui 
saadud massivooluhulk vastab punktis 3 sätestatud lineaarsusnõuetele ja 
on valideeritud vastavalt 3. liite punktile 4.  
7.2.1.  Kalibreerimise ja kontrollimise standardid  
Heitgaasi massivoolumõõturite mõõtetäpsust kontrollitakse õhu või heit ­
gaasi abil, nt vastavalt kohaldatavale standardile, näiteks kalibreeritud 
heitgaasi massivoolumõõturi või täisvoolu lahjendustunneli abil.  
7.2.2.  Kontrollimise sagedus  
Heitgaasi massivoolumõõturite vastavust punktidele 7.2.3 ja 7.2.9 kont ­
rollitakse maksimaalselt üks aasta enne tegelikku katset.  
▼M3 
7.2.3.  Täpsus  
EFMi mõõtetäpsus on määratluse kohaselt EFMi näidu kõrvalekalle 
vooluhulga kontrollväärtusest ja see ei tohi ületada ± 3 % näidust või 
0,5 % skaala maksimumväärtusest või ± 1,0 % maksimaalsest vooluhul ­
gast, mille järgi EFM on kalibreeritud, olenevalt sellest, milline neist on 
suurem.  
▼B 
7.2.4.  Kordustäpsus  
Kordustäpsus, mis on määratluse kohaselt teatava nimivoolu 10 korduva 
reageeringu 2,5kordne standardhälve umbes kalibreerimisvahemiku 
keskel, ei tohi olla üle ± 1 % maksimaalsest voolust, mille järgi EFM 
on kalibreeritud.  
▼M3 
7.2.5.  Müra  
Müra ei tohi olla rohkem kui 2 % maksimaalsest kalibreeritud vooluhulga 
väärtusest. Kõik 10 mõõteperioodi peavad vahelduma 30sekundilise inter ­
valliga, mille jooksul EFMisse viiakse maksimaalne kalibreeritud vool.  
▼B 
7.2.6.  Nullitriiv  
Nullitriiv on keskmine näit null-vooluhulga puhul vähemalt 30sekundilise 
ajavahemiku jooksul. Nullitriivi saab kontrollida teatatud primaarsete 
signaalide, nt rõhu alusel. Primaarsete signaalide triiv 4 tunni jooksul 
peab olema väiksem kui ± 2 % primaarse signaali maksimaalsest väärtu ­
sest, mis on registreeritud voolu korral, millega EFM on kalibreeritud.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 235  
7.2.7.  Mõõteulatuse triiv  
Mõõteulatuse triiv on keskmine näit võrdlusvooluhulgale vähemalt 
30sekundilise ajavahemiku jooksul. Mõõteulatuse triivi saab kontrollida 
teatatud primaarsete signaalide, nt rõhu alusel. Primaarsete signaalide triiv 
4 tunni jooksul peab olema väiksem kui ± 2 % primaarse signaali maksi ­
maalsest väärtusest, mis on registreeritud voolu korral, millega EFM on 
kalibreeritud.  
7.2.8.  Tõusuaeg  
Heitgaasivoo seadmete ja meetodite tõusuaeg peaks olema võimalikult 
lähedane punktis 4.2.7 sätestatud gaasianalüsaatorite tõusuajale, kuid ei 
tohi olla pikem kui 1 sekund.  
7.2.9.  Reageerimisaja kontrollimine  
Heitgaasi massivoolumõõturite reageerimisaeg määratakse parameetrite 
abil, mis on sarnased neile, mida kasutatakse heitekatses (nt rõhk, voolu ­
hulgad, filtri seaded ja muud reageerimisaja mõjutajad). Reageerimisaja 
määramiseks lülitatakse gaas ümber vahetult heitgaasi massivoolumõõturi 
sisselaskeava juures. Gaasivoolu ümberlülitus tuleb teha võimalikult 
kiiresti, kuid soovitatavalt vähem kui 0,1 sekundiga. Katses kasutatav 
gaasi vooluhulk peaks muutma vooluhulka vähemalt 60 % heitgaasi 
massivoolumõõturi täisskaala ulatuses. Gaasi vooluhulk registreeritakse. 
Viitaeg on määratluse kohaselt aeg, mis kulub gaasi ümberlülitushetkest 
(t 0 ) reageeringu näidu jõudmiseni 10 %-ni lõppnäidust. Tõusuaeg on 
määratluse kohaselt aeg, mis kulub reageeringu näidu jõudmiseks 10 %- 
lt 90 %-ni lõppnäidust ( t 90 – t 10 ). Reageerimisaeg ( t 90 ) on viitaja ja 
tõusuaja summa. Heitgaasi massivoolumõõturi reageerimisaeg ( t 90 ) peab 
olema ≤ 3 sekundit koos tõusuajaga ( t 90 – t 10 ) ≤ 1 sekund vastavalt 
punktile 7.2.8.  
8. ANDURID JA LISASEADMED  
Andur ja lisaseadmed, mida kasutatakse, et määrata näiteks temperatuuri, 
atmosfäärirõhku, ümbritseva õhu niiskust, sõiduki kiirust, kütuse voolu ­
hulka või sissevõetava õhu vooluhulka, ei tohi muuta ega ülemääraselt 
mõjutada sõiduki mootori ja heitgaasi järeltöötlussüsteemi talitlust. Andu ­
rite ja lisaseadmete mõõtetäpsus peab vastama tabeli 4 nõuetele. Tabeli 4 
nõuetele vastavust tuleb tõendada seadme tootja täpsustatud ajavahemike 
tagant vastavalt siseauditi korrale või standardile ISO 9000.  
Tabel 4  
Mõõtmisparameetrite täpsusnõuded  
Mõõtmisparameeter  Mõõtetäpsus  
Kütuse vooluhulk (  1 ) ± 1 % näidust (  3 ) 
Õhu vooluhulk (  1 ) ± 2 % näidust  
Sõiduki kiirus (  2 ) ± 1,0 km/h absoluutne  
Temperatuurid ≤ 600 K  ± 2 K absoluutne  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 236  
Mõõtmisparameeter  Mõõtetäpsus  
Temperatuurid > 600 K  ± 0,4 % näidust kelvinites  
Ümbritseva õhu rõhk  ± 0,2 kPa absoluutne  
Suhteline niiskus  ± 5 % absoluutne  
Absoluutne niiskus  ± 10 % näidust või 1 gH  2 O/kg kuiva 
õhku, olenevalt sellest, kumb on 
suurem  
( 1 ) Valikuline heitgaasi massivoolu määramisel 
( 2 ) See nõue kehtib ainult kiirusandurile. Kui sõiduki kiirust kasutatakse selliste 
parameetrite, nagu kiirendus või kiiruse ja positiivse kiirenduse produkt 
(RPA), kindlaksmääramiseks, peab kiirussignaali täpsus kiirusel üle 3 km/h ja 
sagedusel 1Hz olema 0,1 %. Täpsusnõuet saab täita, kasutades ratta pöörlemis ­ 
kiiruse andurit. 
( 3 ) Mõõtetäpsus peab olema 0,02 % näidust, kui seda kasutatakse õhu- ja heitgaasi 
massivooluhulga arvutamiseks kütuse voolust vastavalt 4. liite punktile 10.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 237  
3. liide  
PEMSi ja mittejälgitava heitgaasi massivooluhulga valideerimine  
1. SISSEJUHATUS  
Käesolevas liites kirjeldatakse nõudeid, mille alusel valideeritakse siirde ­
katsel PEMSi funktsionaalsus ja mittejälgitavatelt heitgaasi massivoolu ­
mõõturitelt saadud või ECU signaalide põhjal arvutatud heitgaasi massi ­
vooluhulga õigsus.  
2. TÄHISED, PARAMEETRID JA ÜHIKUD  
% — protsent  
#/km — arv kilomeetri kohta  
a 0 — regressioonisirge vabaliige  
a 1 — regressioonisirge tõus  
g/km — grammi kilomeetri kohta  
Hz — herts  
km — kilomeeter  
m — meeter  
mg/km — milligrammi kilomeetri kohta  
r 2 — determinatsioonikordaja  
x — võrdlussignaali tegelik väärtus  
y — valideeritava signaali tegelik väärtus  
3. PEMSI VALIDEERIMISE KORD  
3.1. PEMSi valideerimise sagedus  
Paigaldatud PEMSi soovitatakse valideerida üks kord iga PEMSi-sõiduki 
kombinatsiooni kohta kas enne katset või pärast katse tegemist.  
3.2. PEMSi valideerimise kord  
3.2.1.  PEMSi paigaldamine  
PEMS paigaldatakse ja valmistatakse ette vastavalt 1. liite nõuetele. Vali ­
deerimise ja RDE-katse vahelisel ajaperioodil ei tohi PEMSi paigaldust 
muuta.  
▼M3 
3.2.2.  Katsetingimused  
Valideerimiskatse viiakse võimaluse korral läbi veojõustendil vastavalt 
tüübikinnituse tingimustele, järgides käesoleva eeskirja XXI lisa nõudeid. 
Valideerimiskatse ajal PEMSi abil võetud heitgaasivool soovitatakse 
suunata tagasi CVSi. Kui seda ei ole võimalik teha, siis tuleb CVSi 
tulemusi saadud heitgaasi massi osas korrigeerida. Kui heitgaasi massi ­
voolukiirus valideeritakse heitgaasi massivoolumõõtja abil, siis soovita ­
takse ristkontrollida mõõdetud massivooluhulka andurilt või ECUlt 
saadud andmetega.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 238  
3.2.3.  Andmete analüüs  
Laboriseadmetega mõõdetud kaugusspetsiifiline koguheide [g/km] arvuta ­
takse vastavalt XXI lisa 7. all-lisale. PEMSiga mõõdetud heited arvuta ­
takse vastavalt 4. liite punktile 9, summeeritakse saasteainete heite kogu ­
massi (g) saamiseks ning jagatakse seejärel katse teepikkusega (km), mis 
saadakse veojõustendilt. PEMSi ja referentlaborisüsteemi abil määratud 
saasteainete kaugusspetsiifilist koguheidet [g/km] hinnatakse vastavalt 
punktis 3.3 sätestatud nõuetele. NO  x -heite mõõtmise valideerimisel 
tehakse niiskuse korrigeerimist vastavalt käesoleva eeskirja XXI lisa 7. 
all-lisale.  
▼B 
3.3. PEMSi valideerimise lubatud hälbed  
PEMSi valideerimistulemused peavad vastama tabelis 1 esitatud nõuetele. 
Kui ei suudeta jääda lubatud hälbe piiresse, rakendatakse korrigeerivaid 
meetmeid ja korratakse PEMSi valideerimist.  
▼M1 
Tabel 1  
Lubatud hälbed  
Parameeter [ühik]  Lubatud absoluutne hälve  
Teekond [km] (  1 ) 250 m labori kontrollväärtusest  
THC (  2 ) [mg/km]  15 mg/km või 15 % labori kontrollväärtu ­
sest, olenevalt sellest, kumb on suurem  
CH  4 ( 2 ) [mg/km]  15 mg/km või 15 % labori kontrollväärtu ­
sest, olenevalt sellest, kumb on suurem  
NMHC (  2 ) [mg/km]  20 mg/km või 20 % labori kontrollväärtu ­
sest, olenevalt sellest, kumb on suurem  
PN (  2 ) [#/km]  1•10  11 p/km või 50 % labori kontrollväärtu ­
sest, (  3 ) olenevalt sellest, kumb on suurem  
CO (  2 ) [mg/km]  150 mg/km või 15 % labori kontrollväärtu ­
sest, olenevalt sellest, kumb on suurem  
CO  2 [g/km]  10 g/km või 10 % labori kontrollväärtusest, 
olenevalt sellest, kumb on suurem  
NO  x ( 2 ) [mg/km]  15 mg/km või 15 % labori kontrollväärtu ­
sest, olenevalt sellest, kumb on suurem  
( 1 ) Kohaldatakse ainult juhul, kui sõiduki kiirus määratakse ECU abil; lubatud 
hälbe piiresse jäämiseks on ECU sõiduki kiiruse mõõtmisi lubatud korrigeerida 
valideerimiskatse tulemuste põhjal. 
( 2 ) Parameeter on kohustuslik ainult juhul, kui mõõtmist nõutakse käesoleva lisa 
punktis 2.1. 
( 3 ) PMP süsteem.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 239  
4. VALIDEERIMISE KORD MITTEJÄLGITAVATE SEADMETE JA 
ANDURITE ABIL MÄÄRATUD HEITGAASI MASSIVOOLUHULGA 
PUHUL  
▼M3 
4.1. Valideerimise sagedus  
Lisaks 2. liite punktis 3 sätestatud lineaarsusnõuete täitmisele statsio ­
naarsel katsel tuleb valideerida mittejälgitava heitgaasi massivoolumõõtja 
lineaarsus või mittejälgitavatelt anduritelt või ECU signaalidelt arvutatud 
heitgaasi massivooluhulk siirdekatsel iga katsesõiduki kohta vastavalt 
kalibreeritud heitgaasi massivoolumõõtjale või CVSile.  
4.2. Valideerimismenetlus  
Valideerimiskatse tehakse võimaluse korral veojõustendil vastavalt tüübi ­
kinnituse tingimustele, kui neid tuleb kohaldada. Võrdlusena kasutatakse 
jälgitavalt kalibreeritud voolumõõtjat. Ümbritseva õhu temperatuur võib 
olla ükskõik milline temperatuur selle lisa punktis 5.2 sätestatud vahe ­
mikus. Heitgaasi massivoolumõõtja paigaldamine ja katse läbiviimine 
peab vastama käesoleva lisa 1. liite punkti 3.4.3 nõuetele.  
▼B 
4.3. Nõuded  
Tabelis 2 esitatud lineaarsusnõudeid tuleb täita. Kui ei suudeta jääda 
lubatud hälbe piiresse, tuleb rakendada korrigeerivaid meetmeid ja korrata 
valideerimist.  
Tabel 2  
Arvutatud ja mõõdetud heitgaasi massivoolu lineaarsusnõuded  
Mõõtmisparameeter/-süsteem  a  0 Tõus a  1 Standardviga 
SEE Determinatsioonikor ­
daja 
r 2 
Heitgaasi massivooluhulk  0,0 ± 3,0 kg/h  1,00 ± 0,075  ≤ 10 % max  ≥ 0,90  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 240  
4. liide  
Heitkoguste määramine  
▼M3 
1. SISSEJUHATUS  
Selles liites kirjeldatakse korda, kuidas määrata hetkemassi ja tahkete 
osakeste arvu (g/s; arv/s), mida kasutatakse hiljem RDE katsesõidu hinda ­
miseks ja lõpliku heitetulemuse arvutamiseks, vastavalt 6. liites kirjelda ­
tule. 
▼B 
2. TÄHISED, PARAMEETRID JA ÜHIKUD  
% — protsent  
< — väiksem kui  
#/s — arv sekundi kohta  
α — vesiniku molaarsuhe (H/C)  
β — süsiniku molaarsuhe (C/C)  
γ — väävli molaarsuhe (S/C)  
δ — lämmastiku molaarsuhe (N/C)  
Δt t,i — analüsaatori ülekandeaeg t (s)  
Δt t,m — heitgaasi massivoolumõõturi ülekandeaeg t (s)  
ε — hapniku molaarsuhe (O/C)  
ρ e — heitgaasi tihedus  
ρ gaas — heitgaasi gaasilise komponendi tihedus  
λ — õhu ülejäägi suhtarv  
λ i — õhu hetkeülejäägi suhtarv  
A/F  st — stöhhiomeetriline õhu ja kütuse suhe [kg/kg]  
°C — kraadi Celsiuse järgi  
c CH4 — metaani kontsentratsioon  
c CO — kuiva CO kontsentratsioon [%]  
c CO2 — kuiva CO  2 kontsentratsioon [%]  
c kuiv — saasteaine kontsentratsioon kuivas heitgaasis, ppm 
või mahuprotsent  
c gaas,i — heitgaasi gaasikomponendi hetkekontsentratsioon 
[ppm]  
c HCw — niiske HC kontsentratsioon [ppm]  
c HC(w/NMC)  — on HC-kontsentratsioon CH  4 või C  2 H 6 voolamisel 
läbi läbi NMC (ppmC  1 ) ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 241  
c HC(w/oNMC)  — HC-kontsentratsioon CH  4 või C  2 H 6 möödavoolu 
puhul NMCst (ppmC  1 ) 
c i,c — komponendi  i ajaga korrigeeritud kontsentratsioon 
[ppm]  
c i,r — komponendi  i [ppm] kontsentratsioon heitgaasis  
c NMHC  — mittemetaansete süsivesinike kontsentratsioon  
c wet — saasteaine kontsentratsioon niiskes heitgaasis, ppm 
või mahuprotsent  
E E — etaani efektiivsus  
E M — metaani efektiivsus  
g — gramm  
g/s — grammi sekundi kohta  
H a — siseneva õhuvoolu niiskus (g vett kg kuiva õhu 
kohta)  
i — mõõtmise number  
kg — kilogramm  
kg/h — kilogrammi tunni kohta  
kg/s — kilogrammi sekundi kohta  
k w — kuivalt niiskele ülemineku tegur  
m — meeter  
m gaas,i — heitgaasi gaasikomponendi mass [g/s]  
q maw,i — siseneva õhu massivoolu hetkkiirus [kg/s]  
q m,c — ajaga korrigeeritud heitgaasi massivooluhulk [kg/s]  
q mew,i — heitgaasi massivoolu hetkkiirus [kg/s]  
q mf,i — kütuse massivoolu hetkkiirus [kg/s]  
q m,r — lahjendamata heitgaasi massivooluhulk [kg/s]  
r — ristkorrelatsiooni kordaja  
r 2 — determinatsioonikordaja  
r h — süsivesiniku kalibreerimistegur  
p/min — pööret minutis  
s — sekund  
u gaas — heitgaasi gaasikomponendi  u-väärtus  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 242  
3. PARAMEETRITE AJALINE KORRIGEERIMINE  
Kaugusspetsiifiliste heitkoguste õigeks arvutamiseks viiakse registreeritud 
komponentide kontsentratsioonide, heitgaasi massivooluhulga, sõiduki 
kiiruse ja muude sõiduki andmete kõverad ajalisse vastavusse. Ajalise 
korrigeerimise hõlbustamiseks tuleb ajalisse vastavusse viidavad andmed 
registreerida kas ühes andmesalvestusseadmes või kasutada sünkronisee ­
ritud ajatemplit vastavalt 1. liite punktile 5.1. Parameetrite ajaline korri ­
geerimine ja vastavusse viimine peab toimuma punktides 3.1–3.3 kirjel ­
datud järjestuses.  
3.1. Komponentide kontsentratsioonide ajaline korrigeerimine  
Kõigi komponentide kontsentratsioonide registreeritud kõverad viiakse 
ajaliselt vastavusse, kasutades pöördnihutamist vastavalt analüsaatorite 
ülekandeaegadele. Analüsaatorite ülekandeaeg määratakse vastavalt 2. 
liite punktile 4.4.  
c i;c ðt Ä Δt t;i Þ ¼ c i;r ðtÞ 
kus: 
c i,c on komponendi i ajaliselt korrigeeritud kontsentratsioon kui aja  t 
funktsioon  
c i,r on komponendi i lahjendamata kontsentratsioon kui aja  t funktsioon  
Δt t,i on analüsaatori mõõtekomponendi i ülekandeaeg t  
3.2. Heitgaasi massivooluhulga ajaline korrigeerimine  
▼M3 
Heitgaasi vooluhulgamõõturiga mõõdetud heitgaasi massivoolu ­
hulk viiakse ajaliselt vastavusse, kasutades ajas tagasi nihutamist vastavalt 
heitgaasi massivoolumõõtja ülekandeaegadele. Massivoolu ülekandeaeg 
määratakse vastavalt 2. liite punktile 4.4:  
▼B 
q m;c ðt Ä Δt t;m Þ ¼ q m;r ðtÞ 
kus: 
q m,c on ajaliselt korrigeeritud heitgaasi massivooluhulk kui aja  t funkt­
sioon  
q m,r on lahjendamata heitgaasi massivooluhulk kui aja t funktsioon  
Δt t,m on heitgaasi massivoolumõõturi ülekandeaeg t  
Kui heitgaasi massivooluhulk määratakse ECU andmete või anduri abil, 
siis arvestatakse täiendavat ülekandeaega, mis saadakse arvutatud heit ­
gaasi massivooluhulga ja vastavalt 3. liite punktile 4 mõõdetud heitgaasi 
massivooluhulga vahelise ristkorrelatsiooniga.  
3.3. Sõiduki andmete ajaline korrigeerimine  
Muud anduri või ECU abil saadud andmed viiakse ristkorrelatsiooni abil 
sobivate heiteandmetega (nt komponentide kontsentratsioonid) ajalisse 
vastavusse.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 243  
3.3.1.  Sõiduki kiirus erinevatest allikatest  
Sõiduki kiiruse viimiseks ajalisse vastavusse heitgaasi massivooluhulgaga 
tuleb kõigepealt leida üks kehtiv kiiruse kõver. Kui sõiduki kiirus 
saadakse mitmest allikast (nt GPS, andur või ECU), siis viiakse kiiruse 
väärtused ristkorrelatsiooni teel ajalisse vastavusse.  
3.3.2.  Sõiduki kiirus ja heitgaasi massivooluhulk  
Sõiduki kiirus viiakse ajalisse vastavusse heitgaasi massivooluhulgaga, 
kasutades ristkorrelatsiooni heitgaasi massivooluhulga ning sõiduki 
kiiruse ja positiivse kiirenduse produkti vahel.  
3.3.3.  Täiendavad signaalid  
Kui signaali väärtused muutuvad aeglaselt ja väikeses väärtusvahemikus, 
nt ümbritseva õhu temperatuur, siis ei pea neid ajaliselt korrigeerima.  
▼M3 
4. KÜLMKÄIVITUS  
RDE katse külmkäivitusaeg algab katse alguses ja lõpeb siis, kui sõiduki 
mootor on töötanud 5 minutit. Kui saab määrata jahutusvedeliku tempe ­
ratuuri, lõpeb külmkäivitus hetkel, mil jahutusvedelik on saavutanud 
esimest korda, kuid hiljemalt 5 minutit pärast katse algust temperatuuri 
vähemalt 70 °C.  
▼M1 
5. HEITKOGUSTE MÕÕTMINE SEISKUNUD MOOTORI PUHUL  
Registreeritakse kõik heite hetkeväärtused või heitgaasi vooluhulga mõõt ­
mised, mis on saadud ajal, mil sisepõlemismootor ei tööta. Hiljem nulli ­
takse registreeritud väärtused andmete järeltöötluse eraldi etapina. Sise ­
põlemismootor loetakse väljalülitatuks, kui kehtivad kaks kriteeriumi järg ­
mistest: mootori registreeritud kiirus on < 50 rpm; heitgaasi massivoolu ­
hulk on mõõdetud tasemel < 3 kg/h; mõõdetud heitgaasi massivooluhulk 
langeb tasemeni < 15 % tüüpilisest statsionaarsest heitgaasi massivoolu ­
hulgast mootori tühikäigul.  
▼B 
6. SÕIDUKI KÕRGUST MEREPINNAST KÄSITLEVATE ANDMETE 
ÜHILDUVUSE KONTROLLIMINE  
Kui on põhjendatud kahtlusi, et teekond läbiti suuremal kõrgusel mere ­
pinnast kui lubatud käesoleva lisa punktis 5.2 ja kui kõrgust merepinnast 
mõõdeti üksnes GPSi abil, siis kontrollitakse GPSi kõrgusandmete ühil ­
duvust ja vajaduse korral neid korrigeeritakse. Andmete ühilduvust kont ­
rollitakse GPSi abil saadud laiuskraadi-, pikkuskraadi- ja kõrgusandmeid 
võrreldes, kusjuures kõrgust merepinnast näidatakse digitaalsel maapinna 
kõrgusmudelil või sobiva mõõtkavaga topograafilisel kaardil. Mõõtmised, 
mille kõrvalekalle topograafilisel kaardil kirjeldatud kõrgusest on rohkem 
kui 40 m, korrigeeritakse käsitsi ja markeeritakse.  
7. GPSI SÕIDUKI KIIRUSE ÜHILDUVUSE KONTROLLIMINE  
GPSi abil määratud sõiduki kiiruse ühilduvuse kontrollimiseks arvutatakse 
teekonna kogupikkus ja võrreldakse seda kas andurilt, valideeritud ECU-lt 
või alternatiivina digitaalsest teedevõrgust või topograafiliselt kaardilt 
saadud võrdlusmõõtmistega. GPSi andmetes tuleb enne ühilduvuse  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 244  
kontrollimist parandada ilmsed vead, nt kasutades pimenavigatsiooni. 
Ilma parandusteta originaalfail hoitakse alles ja kõik andmetes tehtud 
parandused märgistatakse. Parandatud andmed ei tohi ületada katkematut 
ajaperioodi 120 s või kokku 300 s. Parandatud GPS-andmete põhjal arvu ­
tatud teekonna kogupikkus ei tohi kontrollväärtusest erineda rohkem kui 
4 %. Kui GPS-andmed ei vasta nendele nõuetele ja ühtegi teist usaldus ­
väärset kiiruse mõõtmise allikat ei ole võimalik kasutada, siis loetakse 
katse kehtetuks.  
8. HEITKOGUSTE KORRIGEERIMINE  
8.1. Kuivalt gaasilt niiskele ülemineku tegurid  
Kui heide on mõõdetud kuivas heitgaasis, teisendatakse mõõdetud kont ­
sentratsioon vastavaks niiske heitgaasi mõõtmistulemusele järgmise 
valemi abil:  
kus: 
c wet ¼ k w Ü c dry 
c wet on saasteaine kontsentratsioon niiskes heitgaasis (ppm või mahu ­
protsent)  
c dry on saasteaine kontsentratsioon kuivas heitgaasis (ppm või mahuprot ­
sent)  
k w on kuivalt niiskele ülemineku tegur  
K w arvutamiseks kasutatakse järgmist võrrandit:  
k w ¼ Í 1 
1 þ α Ü 0,005 Ü ðc co 2 þ c co Þ Ä k w1 Î 
Ü 1,008  
kus: 
k w1 ¼ 1,608 Ü H a 
1 000 þ ð1,608 Ü H a Þ 
kus: 
H a on siseneva õhu niiskus, (g vett kg kuiva õhu kohta)  
c CO2 on kuiva CO  2 kontsentratsioon [%]  
c CO on kuiva CO kontsentratsioon [%]  
α on vesiniku molaarsuhe  
8.2. NOx korrigeerimine ümbritseva niiskuse ja temperatuuri suhtes  
NO  x -heitkoguseid ei pea korrigeerima ümbritseva õhu temperatuuri ja 
niiskuse suhtes.  
▼M3 
8.3. Negatiivsete heitetulemuste korrigeerimine  
Negatiivseid vahetulemusi ei korrigeerita. Negatiivsed lõplikud tulemused 
nullitakse.  
8.4. Korrigeerimine laiendatud tingimuste puhul  
Käesoleva liite kohaselt arvutatud sekundipõhise heite võib jagada läbi 
väärtusega 1,6 punktides 9.5 ja 9.6 sätestatud juhtudel.  
Paranduskoefitsienti 1,6 kasutatakse üks kord. Paranduskoefitsienti 1,6 
kasutatakse saasteainete, kuid mitte CO  2 heite puhul.  
▼B 
9. HEITGAASI HETKEKOMPONENTIDE MÄÄRAMINE  
9.1. Sissejuhatus  
Lahjendamata heitgaasis sisalduvaid heitekomponente mõõdetakse 2. liites 
kirjeldatud mõõte- ja proovivõtuanalüsaatoritega. Asjakohaste komponen ­
tide lahjendamata kontsentratsioonid mõõdetakse vastavalt 1. liitele. 
Andmeid korrigeeritakse ajaliselt ja viiakse vastavusse punktiga 3.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 245  
9.2. NMHC- ja CH  4 -kontsentratsioonide arvutamine  
Kui metaanisisaldust mõõdetakse NMC-FID abil, siis sõltub NMHC arvu ­
tamine kalibreerimisgaasist/-meetodist, mida kasutatakse nullpunkti/mõõ ­
tevahemiku kalibreerimiseks. Kui FID-d kasutatakse THC mõõtmiseks 
ilma NMCta, siis kalibreeritakse see tavapärasel viisil propaani ja õhuga 
või propaani ja N  2 -ga. Pärast NMC-d paikneva FID kalibreerimiseks on 
lubatud kasutada järgmisi meetodeid:  
a) propaanist ja õhust koosnev kalibreerimisgaas juhitakse NMCst 
mööda;  
b) metaanist ja õhust koosnev kalibreerimisgaas läbib NMC.  
Soovitatakse tungivalt kalibreerida metaani FID, nii et metaan ja õhk 
läbivad NMC.  
CH  4 - ja NMCH-kontsentratsioon arvutatakse meetodi a puhul järgmiselt:  
c CH  4 ¼ c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=NMCÞ 
ðE E Ä E M Þ 
c NMHC ¼ c HCðw=NMCÞ Ä c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
CH  4 - ja NMCH-kontsentratsioon arvutatakse meetodi b puhul järgmiselt:  
c CH  4 ¼ c HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h ÜðE E Ä E M Þ 
c NMHC ¼ c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ 
ðE E Ä E M Þ 
kus: 
c HC(w/oNMC)  on HC-kontsentratsioon CH  4 või C  2 H 6 möödavoolu puhul 
NMCst (ppmC  1 ) 
c HC(w/NMC)  on HC-kontsentratsioon CH  4 või C  2 H 6 voolamisel läbi 
NMC (ppmC  1 ) 
r h on süsivesiniku kalibreerimistegur, mis on määratud vasta ­
valt 2. liite punkti 4.3.3 alapunktile b  
E M on metaani efektiivsus, mis on määratud vastavalt 2. liite 
punkti 4.3.4 alapunktile a  
E E on etaani efektiivsus, mis on määratud vastavalt 2. liite 
punkti 4.3.4 alapunktile b  
Kui metaani FID kalibreeritakse läbi eraldaja (meetod b), siis on metaani 
muundamise efektiivsus, mis on määratud vastavalt 2. liite punkti 4.3.4 
alapunktile a, null. NMHC massi arvutamisel kasutatav tihedus peab 
olema võrdne kõigi süsivesinike tihedusega 273,15 K ja 101,325 kPa 
juures ning see sõltub kütusest.  
10. HEITGAASI MASSIVOOLUHULGA MÄÄRAMINE  
10.1.  Sissejuhatus  
Massiheite hetkeväärtuse arvutamiseks vastavalt punktidele 11 ja 12 on vaja 
määrata heitgaasi massivooluhulk. Heitgaasi massivooluhulk åmääratakse  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 246  
ühe 2. liite punktis 7.2 sätestatud otsese mõõtmise meetodiga. Alternatiivselt 
on lubatud arvutada heitgaasi massivooluhulk vastavalt punktides 10.2–10.4 
kirjeldatule.  
10.2.  Õhu massivooluhulgal ja kütuse massivooluhulgal põhinev arvutus ­
meetod  
Heitgaasi massivoolu hetkkiiruse saab arvutada õhu massivooluhulgast ja 
kütuse massivooluhulgast järgmiselt:  
q mew ;i ¼ q maw ;i þ q mf;i 
kus: 
q mew,i on heitgaasi massivoolu hetkkiirus [kg/s]  
q maw,i on siseneva õhu massivoolu hetkkiirus [kg/s]  
q mf,i on kütuse massivoolu hetkkiirus [kg/s]  
Kui õhu massivooluhulk ja kütuse massivooluhulk või heitgaasi massi ­
vooluhulk määratakse ECU salvestuse abil, siis peab arvutatud heitgaasi 
massivoolu hetkkiirus vastama lineaarsusnõuetele, mis on heitgaasi massi ­
vooluhulga jaoks sätestatud 2. liite punktis 3, ja valideerimisnõuetele, mis 
on sätestatud 3. liite punktis 4.3.  
10.3.  Õhu massivoolu ning õhu ja kütuse suhtel põhinev arvutusmeetod  
Heitgaasi massivoolu hetkkiiruse saab arvutada õhu massivooluhulgast 
ning õhu ja kütuse suhtest järgmiselt:  
q mew ;i ¼ q maw ;i Ü Í 
1 þ 1 
A=F st · λ i Î 
kus: 
A=F st ¼ 138,0 Ü Ê 
1 þ α 
4 Ä ε 
2 þ γ Ì 
12,011 þ 1,008 Ü α þ 15,9994 Ü ε þ 14,0067 Ü δ þ 32,0675 Ü γ 
λ i ¼ Ê 
100 Ä c CO Ü10 Ä4 
2 Ä c HCw Ü 10 Ä4 Ì 
þ A 
α 
4 Ü 1 Ä 2Üc CO Ü10 Ä4 
3,5Üc CO2 
1 þ c CO Ü10 Ä4 
3,5Üc CO2 Ä ε 
2 Ä δ 
2 ! 
Ü ðc CO2 þ c CO Ü 10 Ä4 Þ 
4,764 Ü Ê 
1 þ α 
4 Ä ε 
2 þ γ Ì 
Ü ðc CO2 þ c CO Ü 10 Ä4 þ c HCw Ü 10 Ä4 Þ 
kus: 
q maw,i on siseneva õhu massivoolu hetkkiirus [kg/s]  
A/F  st on stöhhiomeetriline õhu ja kütuse suhe [kg/kg]  
λ i on õhu hetkeülejäägi suhtarv  
c CO2 on kuiva CO  2 kontsentratsioon [%]  
c CO on kuiva CO kontsentratsioon [ppm]  
c HCw on niiske HC kontsentratsioon [ppm]  
α on vesiniku molaarsuhe (H/C)  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 247  
β on süsiniku molaarsuhe (C/C)  
γ on väävli molaarsuhe (S/C)  
δ on lämmastiku molaarsuhe (N/C)  
ε on hapniku molaarsuhe (O/C)  
Koefitsientidega viidatakse kütusele C  β H α O ε N δ S γ , kui  β = 1 süsini ­
kupõhiste kütuste puhul. HC-heite kontsentratsioon on tavaliselt väike ja 
seda ei pea  λ i arvutamisel arvestama.  
Kui õhu massivooluhulk ning õhu ja kütuse suhe määratakse ECU salves ­
tuse abil, siis peab arvutatud heitgaasi massivoolu hetkkiirus vastama 
lineaarsusnõuetele, mis on heitgaasi massivooluhulga jaoks sätestatud 2. 
liite punktis, 3 ja valideerimisnõuetele, mis on sätestatud 3. liite punktis 
4.3. 
10.4.  Kütuse massivoolu ning õhu ja kütuse suhtel põhinevarvutusmeetod  
Heitgaasi hetkelise massivooluhulga saab arvutada kütusevoolust ning 
õhu ja kütuse suhtest (arvutatakse, kasutades A/F  st ja λ i vastavalt punktile 
10.3) järgmiselt:  
q mew ;i ¼ q mf;i Ü ð1 þ A=F st Ü λ i Þ 
Arvutatud heitgaasi massivoolu hetkkiirus peab vastama lineaarsusnõue ­
tele, mis on heitgaasi massivooluhulga jaoks sätestatud 2. liite punktis 3, 
ja valideerimisnõuetele, mis on sätestatud 3. liite punktis 4.3.  
11. GAASILISTE KOMPONENTIDE MASSIHEITE HETKEVÄÄRTUSE 
ARVUTAMINE  
Saasteainete massiheite [g/s] hetkeväärtust mõõdetakse, korrutades kaalu ­
misel oleva saasteaine hetkekontsentratsiooni [g/s] heitgaasi massivoolu 
hetkkiirusega [kg/s], mõlemat korrigeeritakse ülekandeajaga ja viiakse 
sellega vastavusse, ning tabelis 1 esitatud vastava  u-väärtusega. Kui mõõt ­
mised toimuvad kuiva aine alusel, siis enne mis tahes järgmise arvutuse 
tegemist kasutatakse kontsentratsiooni hetkeväärtuste parandamiseks 
punktile 8.1 vastavat kuivalt gaasile niiskele gaasile ülemineku tegurit. 
Vajaduse korral lisatakse kõikides järgmistes andmete hindamistes nega ­
tiivsed heite hetkeväärtused. Analüsaatori, vooluhulgamõõturi, anduri või 
ECU teatatud heite hetkeväärtuse [g/s] arvutamisel kasutatakse paramee ­
trite väärtusi. Kasutatakse järgmist valemit:  
kus: 
m gas;i ¼ u gas · c gas;i · q mew ;i 
m gaas,i on heitgaasi gaasikomponendi mass [g/s]  
u gaas on heitgaasi gaasikomponendi tiheduse ja heitgaasi üldtiheduse 
suhe vastavalt tabelile 1  
c gaas,i on heitgaasi gaasikomponendi mõõdetud kontsentratsioon heit ­
gaasis [ppm]  
q mew,i on heitgaasi massivoolu mõõdetud kiirus [kg/s]  
gaas  on vastav komponent  
i mõõtmise number  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 248  
Tabel 1  
Lahjendamata heitgaasi  u-väärtused, mis kirjeldavad heitgaasi komponendi või saasteaine  i tiheduse 
(kg/m  3 ) ja heitgaasi tiheduse (kg/m  3 ) suhet  ( 6 ) 
Kütus  ρ e [kg/m  3 ] Komponent või saasteaine i  
NO  x CO HC  CO  2 O 2 CH  4 
ρ gaas [kg/m  3 ] 
2,053  1,250  (  1 ) 1,9636  1,4277  0,716  
u gaas ( 2 ), ( 6 ) 
Diisel (B7)  1,2943  0,001586  0,000966  0,000482  0,001517  0,001103  0,000553  
Etanool (ED95)  1,2768  0,001609  0,000980  0,000780  0,001539  0,001119  0,000561  
CNG (  3 ) 1,2661  0,001621  0,000987  0,000528 (  4 ) 0,001551  0,001128  0,000565  
Propaan  1,2805  0,001603  0,000976  0,000512  0,001533  0,001115  0,000559  
Butaan  1,2832  0,001600  0,000974  0,000505  0,001530  0,001113  0,000558  
LPG (  5 ) 1,2811  0,001602  0,000976  0,000510  0,001533  0,001115  0,000559  
Bensiin (E10)  1,2931  0,001587  0,000966  0,000499  0,001518  0,001104  0,000553  
Etanool (E85)  1,2797  0,001604  0,000977  0,000730  0,001534  0,001116  0,000559  
( 1 ) sõltuvalt kütusest 
( 2 ) tingimustes, kus  λ = 2, kuiv õhk, 273 K, 101,3 kPa 
( 3 ) u-väärtused täpsusega 0,2 massiprotsenti järgmise koostise puhul: C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 % 
( 4 ) NMHC leitakse CH  2,93 põhjal (THC leidmiseks kasutatakse CH  4 jaoks antud koefitsienti  u gaas ) 
( 5 ) u väärtused täpsusega 0,2 massiprotsenti järgmise koostise puhul: C  3 = 70–90 %; C  4 = 10–30 % 
( 6 ) u gaas on ühikuta parameeter;  u gaas väärtused hõlmavad ühikute teisendamist, et tagada, et konkreetse füüsikalise ühiku abil, nt 
g/s, saadakse heite hetkeväärtused  
▼M1 
12. TAHKETE OSAKESTE HETKEARVU ARVUTAMINE  
Tahkete osakeste hetkearv [osakest/s] määratakse kindlaks, korrutades 
mõõdetava saasteaine hetkekontsentratsiooni [osakest/cm  3 ] heitgaasi 
massivooluhulga hetkeväärtusega [kg/s], mõlemat korrigeeritakse ülekan ­
deajaga ja viiakse sellega vastavusse. Vajaduse korral lisatakse kõikides 
järgmistes andmete hindamistes negatiivsed heite hetkeväärtused. Heite 
hetkeväärtuste arvutamisel arvestatakse vahetulemuste kõiki olulisi arvnäi ­
tajaid. Kasutatakse järgmist võrrandit:  
PN; i ¼ c PN;i q mew;i=ρ e 
kus 
PN,i on tahkete osakeste voog [osakest/s]  
c PN,i on mõõdetud osakeste arvu kontsentratsioon [#/m  3 ] normaliseeri ­
tuna temperatuuril 0 °C  
q mew,i on heitgaasi mõõdetud massivooluhulk [kg/s]  
ρ e on heitgaasi tihedus [kg/m  3 ] temperatuuril 0 °C (tabel 1).  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 249  
13. ARUANDLUS JA ANDMEVAHETUS  
Mõõtesüsteemide ja andmete hindamise tarkvara vahel vahetatakse 
andmeid standardse aruandlusfailiga, mis on sätestatud 8. liite punktis 
2. Andmete eeltöötlus (nt ajaline korrigeerimine vastavalt punktile 3 või 
GPSi sõiduki kiiruse signaali parandamine vastavalt punktile 7) toimub 
mõõteseadmete kontrolltarkvara abil ja see lõpetatakse enne aruandlusfaili 
koostamist. Kui andmeid korrigeeritakse või töödeldakse enne aruandlus ­
faili sisestamist, siis tuleb hoida alles algsed töötlemata andmed kvaliteedi 
tagamiseks ja kontrollimiseks. Vahepealsete väärtuste ümardamine ei ole 
lubatud.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 250  
5. liide  
Üldise teekonnadünaamika kontrollimine liikuva keskmistamise akna 
meetodiga  
1. Sissejuhatus  
Liikuva keskmistamise akna meetodit kasutatakse üldise teekonnadünaa ­
mika kontrollimiseks. Katse on jagatud alljaotisteks (akendeks) ja katse ­
järgse analüüsi eesmärk on teha kindlaks, kas teekond on RDE seisuko ­
hast kehtiv. Akende nn normaalsuse hindamiseks võrreldakse CO  2 -heite 
sõltuvust läbitud teepikkusest võrdluskõveraga, mis on saadud WLTP 
menetlusega mõõdetud CO  2 -heitega.  
2. Sümbolid, parameetrid ja ühikud  
Indeksiga (i) osutatakse ajaetapile  
Indeksiga (j) viidatakse aknale  
Indeksiga (k) osutatakse kategooriale (t = kokku, u = linnasõit, r = asula ­
väline sõit, m = kiirteesõit) või CO  2 tunnuskõverale (cc)  
Δ – erinevus  
≥ – suurem või võrdne  
# – number  
% – protsentides  
≤ – väiksem või võrdne  
a 1 , b 1 – CO  2 tunnuskõvera koefitsiendid  
a 2 , b 2 – CO  2 tunnuskõvera koefitsiendid  
M CO  2 – CO  2 mass [g]  
M CO  2;j – CO  2 mass aknas j [g]  
t i – aeg kokku etapis i [s]  
t t – katse kestus [s]  
v i – sõiduki tegelik kiirus ajaetapil i [km/h]  
v j – sõiduki keskmine kiirus aknas j [km/h]  
tol 1H – sõiduki CO  2 tunnuskõvera lubatud hälbe ülempiir (%)  
tol 1L – sõiduki CO  2 tunnuskõvera lubatud hälbe alampiir (%)  
3. Liikuva keskmistamise aknad  
3.1. Keskmistamise akende mõiste  
Vastavalt 4. liitele arvutatud heitkoguste hetkeväärtused integreeritakse 
libiseva keskmistamise akna meetodi abil, lähtudes CO  2 võrdlusmassist.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 251  
Arvutuspõhimõte on järgmine: RDE katses saadud läbitud teepikkusest 
sõltuvat CO  2 -heite massi ei arvutata kogu andmehulga alusel, vaid kasu ­
tades kogu andmehulga alamhulkasid, mis on saadud sellistelt teepikkus ­
telt, millele vastavad WLTP tsüklis sõiduki tekitatud heitest alati ühesuu ­
rused CO  2 massiosad. Liikuv aken arvutatakse vastavalt aja juurdekasvule 
Δt, mis vastab andmevõtu sagedusele. Sõiduki maanteekasutuse CO  2 -heite 
ja keskmise kiiruse arvutamiseks kasutatud alamhulkasid tähistatakse 
edaspidi terminiga „keskmistamise aknad“.  
Selles punktis kirjeldatud arvutuskäiku kasutatakse alates esimesest 
andmepunktist (edasisuund).  
CO  2 massi, teepikkuse ja sõiduki keskmise kiiruse arvutamisel keskmis ­
tamise akendes ei arvestata järgmiseid andmeid:  
— instrumentide perioodiline kontrollimine ja/või nullile järgneva kõrva ­
lekalde kontrollimine;  
— sõiduki teekonnakiirus on alla 1 km/h;  
Arvutus algab siis, kui sõiduki teekonnakiirus on 1 km/h või üle selle, 
ning hõlmab sõite, mille vältel eraldub CO  2 -heide ja kus sõiduki teekon ­
nakiirus on 1 km/h või üle selle.  
Heite mass  M  CO  2;j määratakse, integreerides hetke heitkogused (g/s), 
mida on täpsustatud käesoleva lisa 4. liites.  
Joonis 1  
Sõiduki kiirus sõltuvalt ajast. Sõiduki keskmistatud heide alates 
esimesest keskmistamise aknast.
  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 252  
Joonis 2  
CO  2 massi määramine keskmistamise akende põhjal
  
„j“-nda keskmistatud akna kestus ( t 2,j – t 1,j ) määratakse järgmiselt:  
M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M CO  2 ðt 1;j Þ ã M CO  2;ref 
kus: 
M CO  2 ðt i;j Þ on CO  2 mass mõõdetuna katse alguse ja aja  t i,j vahel (g);  
M CO  2;ref on pool CO  2 massist, mis väljastatakse WLTP katse ajal, mis on 
tehtud vastavalt käesoleva eeskirja XXI lisa 6. all-lisale.  
Tüübikinnituse ajal võetakse CO  2 võrdlusväärtus WLTP katsest, mis tehti 
üksiksõiduki tüübikinnituskatsete käigus.  
Kasutusel olevate sõidukite vastavuse katsetamisel saadakse CO  2 võrdlus­
mass II lisa 5. liite läbipaistvusnimekirja nr 1 punktist 12 sõiduki H ja 
(kui see on asjakohane) sõiduki L vahelise interpoleerimise teel vastavalt 
XXI lisa 7. all-lisale, kasutades katsemassi ja sõidutakistustegureid (f  0 , f 1 
ja f  2 ), mis saadakse IX lisas määratletud üksiksõiduki vastavustunnistu ­
sest. Välise laadimisega hübriidelektrisõiduki puhul võetakse väärtus 
laetust säilitavas režiimis tehtud WLTP katsest.  
t 2,j valitakse järgmiselt.  
M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M CO  2 ðt 1;j Þ< M CO  2;ref Ï M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M CO  2 ðt 1;j Þ 
kus Δt on andmevõtu periood.  
CO  2 massi  M CO  2;j arvutamiseks akendes integreeritakse hetkeline heide, 
mis on arvutatud vastavalt käesoleva lisa 4. liitele.  
3.2. Akna näitajate arvutamine  
Iga vastavalt punktile 3.1 kindlaksmääratud akna kohta tehakse järgmised 
arvutused.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 253  
— kaugusspetsiifiline CO  2 heide  M CO  2;d;j ; 
— sõiduki keskmine kiirus  v j . 
4. Akende hindamine  
4.1. Sissejuhatus  
Katsesõiduki võrdlevad dünaamilised tingimused saadakse sõiduki CO  2 - 
heite ja keskmise kiiruse suhtest, mis arvutatakse tüübikinnitamise 1. 
tüüpi katse ajal ja millele viidatakse kui sõiduki CO  2 tunnuskõverale. 
Kaugusspetsiifilise CO  2 heite saamiseks katsetatakse sõidukit WLTP 
katsetsükli käigus käesoleva eeskirja XXI lisa kohaselt.  
4.2. CO  2 tunnuskõvera võrdluspunktid  
Selles punktis võrdluskõvera mõiste jaoks kasutatav kaugusspetsiifiline 
CO  2 heide saadakse II lisa 5. liite läbipaistvusnimekirja nr 1 punktist 
12 sõiduki H ja (kui see on asjakohane) sõiduki L vahelise interpoleeri ­
mise teel vastavalt XXI lisa 7. all-lisale, kasutades katsemassi ja sõiduta ­
kistustegureid (F0, F1 ja F2), mis saadakse IX lisas määratletud üksiksõi ­
duki vastavustunnistusest. Välise laadimisega hübriidelektrisõiduki puhul 
võetakse väärtus laetust säilitavas režiimis tehtud WLTP katsest.  
Tüübikinnituse ajal võetakse väärtused WLTP katsest, mis tehti üksiksõi ­
duki tüübikinnituskatsete käigus.  
CO  2 tunnuskõvera määratlemiseks vajalikud võrdluspunktid  P 1 , P 2 ja P 3 
arvutatakse järgmiselt:  
4.2.1.  Punkt  P 1 
v P1 = 18,882  km/h  (WLTP tsükli väikese kiiruse faasi keskmine kiirus)  
M CO  2;d;P 1 = WLTP tsükli väikese kiiruse faasi sõiduki CO  2 heide [g/km]  
4.2.2.  Punkt  P 2 
v P2 = 56,664  km/h  (WLTP tsükli suure kiiruse faasi keskmine kiirus)  
M CO  2;d;P 2 = WLTP tsükli suure kiiruse faasi sõiduki CO  2 heide [g/km]  
4.2.3.  Punkt  P 3 
v P3 = 91,997  km/h  (WLTP tsükli eriti suure kiiruse faasi keskmine kiirus)  
M CO  2;d;P 3 = WLTP tsükli eriti suure kiiruse faasi sõiduki CO  2 heide 
[g/km]  
4.3. CO  2 tunnuskõvera määratlus  
Punktis 4.2 määratletud võrdluspunktide abil arvutatakse CO  2 -heite 
tunnuskõver keskmise kiiruse funktsioonina, kasutades kahte lineaarset 
jaotist ( P 1 , P  2 ) ja ( P 2 , P  3 ). Jaotis ( P 2 , P  3 ) on piiratud kiirusega 
145 km/h sõiduki kiirusteljel. Tunnuskõver määratletakse valemitega järg ­
miselt:  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 254  
Jaotis ( P 1 , P 2 ): 
M CO  2;d;CC ðvÞ ¼ a 1 v þ b 1 
kus: a 1 ¼ ðM CO  2;d;P 2 Ä M CO  2;d;P 1 Þ=ðv P2 Ä v P1 Þ 
ja: b 1 ¼ M CO  2;d;P 1 Ä a 1 v P1 
Jaotis ( P 2 , P 3 ): 
M CO  2;d;CC ðvÞ ¼ a 2 v þ b 2 
kus: a 2 ¼ ðM CO  2;d;P 3 Ä M CO  2;d;P 2 Þ=ðv P3 Ä v P2 Þ 
ja: b 2 ¼ M CO  2;d;P 2 Ä a 2 v P2 
Joonis 3  
Sõiduki CO  2 tunnuskõver ja lubatud hälbed sisepõlemismootoriga sõidukite ja välise laadimiseta 
hübriidelektrisõidukite puhul
  
Joonis 4  
Sõiduki CO  2 tunnuskõver ja lubatud hälbed välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul
  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 255  
4.4. Linna-, asulavälise ja kiirteesõidu aknad  
4.4.1.  Linnasõidu aknad  
Linnasõidu aknaid iseloomustavad sõiduki keskmised kiirused  v j , mis on 
väiksemad kui 45 km/h.  
4.4.2.  Asulavälise sõidu aknad  
Asulavälise sõidu aknaid iseloomustavad sõiduki keskmised kiirused  v j , 
mis on suuremad kui 45 km/h või sellega võrdsed ja väiksemad kui 
80 km/h.  
N 2 -kategooria sõidukite puhul, millele on direktiivi 92/6/EMÜ kohaselt 
paigaldatud seade, mis piirab sõiduki kiirust kuni 90 km/h, iseloomustab 
asulavälise sõidu aknaid sõiduki keskmine kiirus  v j üle 70 km/h.  
4.4.3.  Kiirteesõidu aknad  
Kiirteesõidu aknaid iseloomustavad sõiduki keskmised kiirused  v j , mis on 
suuremad kui 80 km/h või sellega võrdsed ja väiksemad kui 145 km/h.  
N 2 -kategooria sõidukite puhul, millele on direktiivi 92/6/EMÜ kohaselt 
paigaldatud seade, mis piirab sõiduki kiirust kuni 90 km/h, iseloomustab 
kiirteesõidu aknaid sõiduki keskmine kiirus  v j 70–90 km/h.  
Joonis 5  
Sõiduki CO  2 tunnuskõver: linna-, asulavälise ja kiirteesõidu 
määratlused (joonisel sisepõlemismootoriga sõidukite ja välise 
laadimiseta hübriidelektrisõidukite kohta), v.a N  2 -kategooria 
sõidukite puhul, millele on direktiivi 92/6/EMÜ kohaselt 
paigaldatud seade, mis piirab sõiduki kiirust kuni 90 km/h
  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 256  
Joonis 6  
Sõiduki CO  2 tunnuskõver: linna-, asulavälise ja kiirteesõidu 
määratlused (joonisel välise laadimisega hübriidelektrisõidukite 
kohta), v.a N  2 -kategooria sõidukite puhul, millele on direktiivi 
92/6/EMÜ kohaselt paigaldatud seade, mis piirab sõiduki kiirust 
kuni 90 km/h
  
4.5. Teekonna kehtivuse kontrollimine  
4.5.1.  Sõiduki CO  2 tunnuskõvera lubatud hälve  
Sõiduki CO  2 tunnuskõvera lubatud hälbe ülempiir on  tol  1H = 45 % linna ­
sõidul ning  tol  1H = 40 % asulavälisel ja kiirteesõidul.  
Sõiduki CO  2 tunnuskõvera lubatud hälbe ülempiir on  tol  1L = 25 % sise ­
põlemismootoriga sõidukite ja välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite 
puhul ning  tol  1L = 100 % välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul.  
4.5.2.  Katse kehtivuse kontrollimine  
Katse loetakse kehtivaks, kui vähemalt 50 % linna-, asulavälise ja kiirtee ­
sõidu akendest jäävad CO  2 tunnuskõvera suhtes kehtiva lubatud hälbe 
piiridesse.  
Kui välise laadimiseta ja välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul 
ei ole tol  1H ja tol  1L vaheline miinimumnõue 50 % täidetud, siis võib 
ülemist positiivset lubatud hälvet tol  1H suurendada 1 % kaupa, kuni 
saavutatakse 50 % sihttasemest. Seda mehhanismi kasutades ei ületa 
tol 1H väärtus kunagi 50 %.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 257  
6. liide  
LÕPLIKE RDE HEITETULEMUSTE ARVUTAMINE  
1. Sümbolid, parameetrid ja ühikud  
Indeksiga (k) osutatakse kategooriale (t = kokku, u = linnasõit, 1–2 = 
WLTP katsetsükli esimesed kaks faasi)  
IC k on läbitud teepikkus osakaal töötava sisepõlemismootoriga 
välise laadimisega hübriidelektrisõidukil RDE teekonna 
puhul  
d ICE,k on läbitud teepikkus [km] töötava sisepõlemismootoriga 
välise laadimisega hübriidelektrisõidukil RDE teekonna 
vältel  
d EV,k on läbitud teepikkus [km] mittetöötava sisepõlemismooto ­
riga välise laadimisega hübriidelektrisõidukil RDE 
teekonna vältel  
M RDE,k  on lõpliku RDE heitetulemuse gaasiliste saasteainete 
kaugusspetsiifilise heite mass [mg/km] või tahkete 
osakeste arv [#/km]  
m RDE,k  on gaasiliste saasteainete kaugusspetsiifilise heite mass 
[mg/km] või tahkete osakeste arv [#/km], mis on eral ­
dunud kogu RDE teekonna jooksul, enne käesoleva liite 
kohast korrigeerimist  
M CO  2 RDE ;k on kogu RDE teekonna vältel eraldunud CO  2 kaugusspet ­
siifiline mass [g/km]  
M CO  2 WLTC ;k on kogu WLTC tsükli vältel eraldunud CO  2 kaugusspet ­
siifiline mass [g/km]  
M CO  2 WLTC  C S;k on kogu WLTC tsükli vältel laetust säilitavas režiimis 
välise laadimisega hübriidelektrisõidukilt eraldunud CO  2 
kaugusspetsiifiline mass [g/km]  
r k on RDE katse ja WLTP katse käigus mõõdetud CO  2 heite 
suhe 
RF k on RDE teekonna jaoks arvutatud katsetulemuste hinda ­
mistegur  
RF L1 on katsetulemuste hindamisteguri arvutamiseks kasutatava 
funktsiooni esimene parameeter  
RF L2 on katsetulemuste hindamisteguri arvutamiseks kasutatava 
funktsiooni teine parameeter  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 258  
2. Lõplike RDE heitetulemuste arvutamine  
2.1. Sissejuhatus  
Teekonna kehtivust kontrollitakse vastavalt III.A lisa punktile 9.2. Kehti ­
vate teekondade lõplikud RDE katsetulemused arvutatakse sisepõlemis ­
mootoriga sõidukite, välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite ja välise 
laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul järgmiselt.  
RDE teekond kokku ja RDE teekonna linnasõidu osa (k = t = kokku, k = 
u = linnasõit):  
M RDE,k  = m RDE,k  · RF  k 
Katsetulemuste hindamisteguri arvutamiseks kasutatava funktsiooni para ­
meetrite  RF  L1 ja RF  L2 väärtused on järgmised:  
— tootja taotlusel ja üksnes enne 1. jaanuari 2020 antud tüübikinnituste 
puhul,  
RF L1 = 1,20 ja  RF  L2 = 1,25;  
kõigil muudel juhtudel:  
RF L1 = 1,30 ja  RF  L2 = 1,50;  
RDE katsetulemuste hindamistegurid  RF  k (k = t = kokku, k = u = 
linnasõit) saadakse funktsioonidest, mis on sisepõlemismootoriga 
sõidukite ja välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite puhul esitatud 
punktis 2.2 ning välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul 
punktis 2.3. Komisjon vaatab need hindamistegurid läbi ja korrigeerib 
neid tehnika arengust lähtuvalt. Meetodi graafiline kujutis on esitatud 
joonisel 6.1, matemaatilised valemid aga tabelis 6.1:  
Joonis 6.1.  
Funktsioon katsetulemuste hindamisteguri arvutamiseks
  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 259  
Tabel 6.1  
Katsetulemuste hindamisteguri arvutamine  
Kui: siis on katsetulemuste hindamistegur  
RF k : kus: 
r k ≤ RF  L1 RF k = 1 
RF L1 <r k ≤ RF  L2 RFk = a 1 r k + b 1 a 1 ¼ RF L2 Ä 1 
½RF L2 ðRF L1 Ä RF  L2 Þâ 
b 1 = 1 –  a 1 RF L1 
r k > RF  L2 RF k ¼ 1 
r k 
2.2. RDE katsetulemuste hindamistegur sisepõlemismootoriga sõidukitele ja 
välise laadimiseta hübriidelektrisõidukitele  
RDE katsetulemuste hindamisteguri väärtus sõltub suhtest  r k RDE katse 
käigus mõõdetud kaugusspetsiifilise CO  2 heite ja käesoleva määruse XXI 
lisa 6. all-lisa kohaselt tehtud WLTP katse käigus sõiduki tekitatud 
kaugusspetsiifilise CO  2 heite vahel, mis saadakse II lisa 5. liite läbipaist ­
vusnimekirja nr 1 punktist 12 sõiduki H ja (kui see on asjakohane) 
sõiduki L vahelise interpoleerimise teel vastavalt XXI lisa 7. all-lisale, 
kasutades katsemassi ja sõidutakistustegureid (F0, F1 ja F2), mis saadakse 
IX lisas määratletud üksiksõiduki vastavustunnistusest. Linnasõidu heite 
puhul on WLTP katsetsükli asjakohased faasid järgmised:  
a) sisepõlemismootoriga sõidukite puhul WLTP katse kaks esimest faasi, 
s.t väikese ja keskmise kiiruse faasid;  
b) välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite puhul kogu WLTP katset ­
sükkel.  
r k ¼ M CO  2;RDE ;k 
M CO  2;WLTP ;k 
2.3. RDE katsetulemuste hindamistegur välise laadimisega hübriidelektrisõi ­
dukitele  
RDE katsetulemuste hindamisteguri väärtus sõltub suhtest  r k RDE katse 
käigus mõõdetud kaugusspetsiifilise CO  2 heite ja käesoleva määruse XXI 
lisa 6. all-lisa kohaselt laetust säilitavas režiimis tehtud WLTP katse 
käigus sõiduki tekitatud kaugusspetsiifilise CO  2 heite vahel, mis saadakse 
II lisa 5. liite läbipaistvusnimekirja nr 1 punktist 12 sõiduki H ja (kui see 
on asjakohane) sõiduki L vahelise interpoleerimise teel vastavalt XXI lisa 
7. all-lisale, kasutades katsemassi ja sõidutakistustegureid (F0, F1 ja F2), 
mis saadakse IX lisas määratletud üksiksõiduki vastavustunnistusest. 
Osakaalu  r k korrigeeritakse osakaaluga, mis näitab sisepõlemismootori 
vastavat kasutust RDE teekonna vältel ja WLTP katse ajal, mis tehakse 
laetust säilitavas režiimis. Komisjon vaatab järgmise valemi läbi ja korri ­
geerib seda tehnika arengust lähtuvalt.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 260  
Linnasõidu või kogu teekonna puhul:  
r k ¼ M CO  2;RDE ;k 
M CO  2;WLTP ;k Ä CS;t · 0,85 
IC k 
kus IC k on sisepõlemismootoriga läbitud teepikkus osakaal linnasõidul või 
kogu teekonnas jagatuna linnasõidul või kogu teekonnal läbitud teepikku ­
sega kokku:  
IC k ¼ d ICE;k 
d ICE;k þ d EV;k 
sisepõlemismootori töö tehakse kindlaks 4. liite punkti 5 kohaselt.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 261  
7. liide  
Sõidukite valimine PEMS-katseks esimese tüübikinnituse protsessis  
▼M3 
1. SISSEJUHATUS  
PEMS-katseid ei ole vaja nende eripära tõttu teha igale sõidukitüübile 
„seoses heite ning sõiduki remondi- ja hooldusandmetega“, nagu on 
määratletud artikli 2 lõikes 1, ning seda nimetatakse edaspidi sõiduki 
heite tüübiks. Sõiduki tootja võib panna kokku mitu sõidukite heite tüüpi 
ja mitu erineva RDE maksimumväärtusega sõidukit (vastavalt direktiivi 
2007/46/EÜ IX lisa I osale), et luua vastavalt punkti 3 nõuetele PEMSi 
katsetüüpkond, mis kinnitatakse vastavalt punkti 4 nõuetele.  
▼B 
2. SÜMBOLID, NÄITAJAD JA ÜHIKUD  
N — sõiduki heitetüüpide arv  
NT — sõiduki heitetüüpide minimaalne arv  
PMR  H — kõigi sõidukite suurim võimsuse ja massi suhe PEMS- 
katse tüüpkonnas  
PMR  L — kõigi sõidukite väikseim võimsuse ja massi suhe 
PEMS-katse tüüpkonnas  
V_eng_max — kõigi sõidukite maksimaalne mootori töömaht PEMS- 
katse tüüpkonnas  
▼M1 
3. PEMS-KATSETÜÜPKONNA MOODUSTAMINE  
PEMS-katsetüüpkond hõlmab sarnaste heitekarakteristikutega komplek ­
teeritud sõidukeid. PEMS-katsetüüpkonda võib sõiduki heitetüüpe lisada 
ainult juhul, kui PEMS-katsetüüpkonda kuuluvad komplekteeritud 
sõidukid on identsed punktides 3.1 ja 3.2 esitatud näitajate osas.  
3.1. Halduskriteeriumid  
3.1.1. Tüübikinnitusasutus, kes väljastab heitega seotud tüübikinnituse vasta ­
valt määrusele (EÜ) nr 715/2007 (edaspidi „tüübikinnitusasutus“)  
3.1.2. Tootja, kes on saanud heitega seotud tüübikinnituse vastavalt määrusele 
(EÜ) nr 715/2007  
▼B 
3.2. Tehnilised kriteeriumid  
3.2.1. Jõuseadme liik (nt sisepõlemismootor, hübriidelektrisõiduk, pistikühen ­
dusega hübriidsõiduk)  
3.2.2. Kütus(t)e tüüp (tüübid) (nt bensiin, diislikütus, veeldatud naftagaas, 
maagaas, …). Kahe- või segakütuselisi sõidukeid võib grupeerida teiste 
sõidukitega, mille üks kütus on nendega ühine.  
3.2.3. Põlemisprotsess (nt kahetaktiline, neljataktiline)  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 262  
3.2.4. Silindrite arv  
3.2.5. Silindriploki konfiguratsioon (nt reas-, V-, täht-, lamamootor)  
3.2.6. Mootori maht  
Sõiduki tootja täpsustab väärtuse V_eng_max (= kõigi sõidukite maksi ­
maalne mootori töömaht PEMS-katse tüüpkonnas). PEMS-katse tüüp ­
konnas ei tohi sõiduki mootori maht erineda väärtusest V_eng_max 
rohkem kui – 22 %, kui V_eng_max ≥ 1 500 cm  3 , ja rohkem kui 
– 32 %, kui V_eng_max < 1 500 cm  3 . 
3.2.7. Mootori kütusetoite viis (nt kaud- või otsesissepritse või nende kahe 
kombinatsioon);  
3.2.8. Jahutussüsteemi tüüp (nt õhk-, vesi- või õlijahutus)  
3.2.9. Õhu sissevõtu viis, näiteks ülelaadimiseta, ülelaadimisega mootor, 
ülelaaduri tüüp (nt väliselt käitatav, üks või mitu turbot, muutuva 
geomeetriaga vms)  
3.2.10. Heitgaasi järeltöötluskomponentide tüübid ja järjestus (nt kolmeastme ­
line katalüsaator, oksüdatsioonikatalüsaator, lahja NOx püüdur, SCR, 
lahja NOx katalüsaator, kübemefilter).  
3.2.11. Heitgaasitagastus (on või ei ole, sisemine/välimine, jahutatud/jahutamata, 
kõrge/madal rõhk)  
3.3. PEMS-katse tüüpkonna laiendamine  
Olemasolevat PEMS-katse tüüpkonda võib laiendada, lisades sellele uusi 
sõidukite heitetüüpe. Laiendatud PEMS-katse tüüpkond ja selle validee ­
rimine peab samuti vastama punktide 3 ja 4 nõuetele. Selleks võib olla 
vaja eelkõige täiendavate sõidukite katsetamist, et valideerida laiendatud 
PEMS-katse tüüpkond vastavalt punktile 4.  
3.4. Alternatiivne PEMS-katse tüüpkond  
Sõiduki tootja võib alternatiivina punktide 3.1 ja 3.2 sätetele määratleda 
PEMS-katse tüüpkonna, mis on identne ühe sõiduki heitetüübiga. Selles 
osas ei kohaldata punkti 4.1.2 nõuet PEMS-katse tüüpkonna valideeri ­
mise kohta.  
4. PEMS-KATSE TÜÜPKONNA VALIDEERIMINE  
4.1. PEMS-katse tüüpkonna valideerimise üldnõuded  
4.1.1. Sõiduki tootja esitab tüübikinnitusasutusele PEMS-katse tüüpkonda esin ­
dava sõiduki. Tehniline talitus teeb sõidukil PEMS-katse, et tõendada 
tüüpkonda esindava sõiduki vastavust käesoleva lisa nõuetele.  
4.1.2. Tüübikinnitusasutus valib kooskõlas käesoleva liite punkti 4.2 nõuetega 
täiendavad sõidukid tehnilise talituse poolt tehtava PEMS-katse jaoks, et 
tõendada valitud sõidukite vastavust käesoleva lisa nõuetele. Täiendava 
sõiduki valiku tehnilised kriteeriumid vastavalt käeoleva liite punktile 
4.2 registreeritakse koos katsetulemustega.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 263  
4.1.3. Tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib PEMS-katse teha muu asutus kui 
tehniline talitus, tingimusel et vähemalt käesoleva liite punktides 4.2.2 ja 
4.2.6 nõutavad katsed ja vähemalt 50 % PEMS-katsetest, mis on käes ­
oleva liite alusel vajalikud PEMS-katse tüüpkonna valideerimiseks, 
toimuksid tehnilise talituse juhtimisel. Sellisel juhul vastutab tehniline 
talitus kõigi PEMS-katsete nõuetekohase tegemise eest kooskõlas käes ­
oleva lisa nõuetega.  
4.1.4. Konkreetse sõiduki PEMS-katse tulemusi võib kasutada erinevate 
PEMS-katse tüüpkondade valideerimiseks kooskõlas käesoleva liite 
nõuetega järgmistel tingimustel:  
— valideeritavasse PEMS-katse tüüpkonda kuuluvad sõidukid on vasta ­
valt määruse (EÜ) 715/2007 nõuetele saanud tüübikinnituse ühe 
ametiasutuse poolt ning viimane on nõus sellega, et konkreetse 
sõiduki PEMS-katse tulemusi kasutatakse erinevate PEMS-katse 
tüüpkondade valideerimiseks;  
— valideeritav PEMS-katse tüüpkond sisaldab konkreetse sõiduki heite 
tüüpi.  
Vastavasse tüüpkonda kuuluva sõiduki tootja vastutab valideerimisel 
kohaldatavate kohustuste täitmise eest sõltumata sellest, kas tootja osales 
konkreetse sõiduki heite tüübi PEMS-katse tegemisel.  
4.2. Sõidukite valimine PEMS-katseks PEMS-katse tüüpkonna valideeri ­
mise protsessis  
PEMS-katse tüüpkonnast sõidukite valimisel tagatakse, et PEMS-katse 
hõlmab järgmisi heite seisukohast olulisi tehnilisi näitajaid. Katsetami ­
seks valitud sõiduk võib olla esinduslik erinevate tehniliste näitajate 
osas. PEMS- katse tüüpkonna valideerimiseks valitakse sõidukid 
PEMS-katse jaoks välja järgmiselt:  
4.2.1. Igast kütusekombinatsioonist (nt bensiin-veeldatud naftagaas, bensiin- 
maagaas, ainult bensiin), millel PEMS-katse tüüpkonda kuuluvat 
sõidukit saab käitada, valitakse PEMS-katse jaoks välja vähemalt üks 
sõiduk, mida saab käitada selle kütusekombinatsiooniga.  
4.2.2. Tootja täpsustab väärtused PMR  H (= kõigi sõidukite suurim võimsuse ja 
massi suhe PEMS-katse tüüpkonnas) ja PMR  L (= kõigi sõidukite väik ­
seim võimsuse ja massi suhe PEMS-katse tüüpkonnas). Võimsuse ja 
massi suhe tähendab siinkohal sisepõlemismootori käesoleva määruse I 
lisa 3. liite punktis 3.2.1.8 määratletud maksimaalse kasuliku võimsuse 
ja määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 3 lõikes 3 määratletud tuletatud 
massi suhet.. Katsetamiseks valitakse PEMS-katse tüüpkonnast vähemalt 
üks konkreetset PMR  H esindav sõiduki konfiguratsioon ja üks 
konkreetset PMR  L esindav sõiduki konfiguratsioon. Sõiduk loetakse 
PMR  H või PMR  L väärtust esindavaks, kui selle võimsuse ja massi 
suhe ei erine kõnealusest väärtusest rohkem kui 5 %.  
4.2.3. Katsetamiseks valitakse PEMS-katse tüüpkonnast vähemalt üks sõiduk 
iga sellesse paigaldatud jõuülekande tüübi (nt manuaalne, automaatne, 
topeltsiduriga) kohta.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 264  
4.2.4. Katsetamiseks valitakse vähemalt üks neljarattaveoga (4×4) sõiduk, kui 
PEMS-katse tüüpkonnas on sellised sõidukid esindatud.  
4.2.5. PEMS-tüüpkonna sõidukil esineva iga mootorimahu puhul katsetatakse 
vähemalt üht näidissõidukit.  
▼M3 _______  
▼M1 
4.2.7. Vähemalt ühe PEMS-tüüpkonna sõidukiga tuleb teha kuumkäivituskatse.  
4.2.8. Olenemata punktide 4.2.1 kuni 4.2.6 sätetest valitakse katsetamiseks 
vähemalt järgmine arv PEMS-katsetüüpkonna sõidukite heitetüüpe:  
Sõidukite heitetüüpide arv N 
PEMS-katsetüüpkonnas  PEMS-külmkäivituskatsesse valitud sõidukite 
heitetüüpide minimaalne arv NT  PEMS-kuumkäivituskatsesse 
valitud sõidukite heitetüüpide 
minimaalne arv NT  
1 1  1 (  2 ) 
2–4 2  1  
5–7 3  1  
8–10  4  1  
11–49  NT = 3 + 0,1 × N (  1 ) 2  
üle 49  NT = 0,15 × N (  1 ) 3  
( 1 ) NT ümardatakse järgneva suurima täisarvuni. 
( 2 ) ►M3 Kui PEMSi katsetüüpkonnas on ainult üks sõiduki heitetüüp, siis otsustab tüübikinnitusasutus, kas katsetada 
sõidukit kuum- või külmkäivituse tingimustes. ◄ 
▼B 
5. ARUANDLUS  
5.1. Sõiduki tootja koostab PEMS-katse tüüpkonna täieliku kirjelduse, mis 
peab eelkõige sisaldama punktis 3.2 sätestatud tehnilisi kriteeriume, ja 
esitab selle tüübikinnitusasutusele.  
5.2. Tootja annab PEMS-katse tüüpkonnale kordumatu tunnusnumbri 
vormingus  MS-OEM-X-Y  ja edastab selle tüübikinnitusasutusele.  MS  
on siinkohal EÜ tüübikinnituse väljastanud liikmesriigi tunnus ­
number (  1 ), OEM on tootja kolmetäheline lühend,  X on algse PEMS- 
katse tüüpkonna järjenumber ja  Y näitab laienduste arvu (alustades 
nullist laiendamata PEMS-katse tüüpkonna puhul).  
▼M3 
5.3. Tüübikinnitusasutus ja sõiduki tootja peavad PEMS-katse tüüpkonna 
sõidukite heitetüüpide kohta registrit, lähtudes seoses heitkogustega 
antud tüübikinnituse numbritest. Iga heite tüübi kohta esitatakse ka 
kõik sõiduki tüübikinnituse numbrite, tüüpide, variantide ja versioonide 
vastavad kombinatsioonid, mis on määratletud sõiduki EÜ vastavustun ­
nistuse jaotises 0.2.  ▼B 
( 1 ) 1 – Saksamaa; 2 – Prantsusmaa; 3 – Itaalia; 4 – Madalmaad; 5 – Rootsi; 6 – Belgia; 7 – 
Ungari; 8 – Tšehhi Vabariik 9 – Hispaania; 11 – Ühendkuningriik 12 – Austria; 13 – 
Luksemburg; 17 – Soome; 18 – Taani; 19 – Rumeenia; 20 – Poola; 21 – Portugal; 23 – 
Kreeka; 24 – Iirimaa. 25 – Horvaatia; 26 – Sloveenia; 27 – Slovakkia; 29 – Eesti; 32 – 
Läti; 34 – Bulgaaria; 36 – Leedu; 49 – Küpros; 50 – Malta.
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 265  
5.4. Tüübikinnitusasutus ja sõiduki tootja peavad registrit nende sõidukite 
heitetüüpide kohta, mis on valitud PEMS-katseks PEMS-katse tüüp ­
konna valideerimiseks kooskõlas punktiga 4. Ühtlasi hoitakse seal vaja ­
likku teavet selle kohta, kuidas punktis 4.2 sätestatud valikukriteeriumid 
on täidetud. Registris näidatakse ka, kas konkreetses PEMS-katses on 
kohaldatud punkti 4.1.3 sätteid.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 266  
7a liide  
Teekonnadünaamika kontrollimine  
1. SISSEJUHATUS  
Käesolevas liites kirjeldatakse arvutusi teekonnadünaamika kontrollimi ­
seks dünaamika ülejäägi või puudujäägi määramise teel linna-, asulavä ­
lisel ja kiirteesõidul.  
▼B 
2. SÜMBOLID, NÄITAJAD JA ÜHIKUD  
RPA suhteline positiivne kiirendus  
Δ — erinevus  
> — suurem kui  
≥ — suurem või võrdne  
% — protsent  
< — väiksem kui  
≤ — väiksem või võrdne  
a — kiirendus [m/s  2 ] 
a i — kiirendus ajasammul i [m/s  2 ] 
a pos — positiivne kiirendus üle 0,1 m/s  2 [m/s  2 ] 
a pos,i,k  — positiivne kiirendus üle 0,1 m/s  2 ajasammul i, 
arvestades linna-, asulaväliseid ja kiirteeosi [m/s  2 ] 
a res — kiirenduse mõõtmissamm [m/s  2 ] 
d i — ajasammul i läbitud vahemaa [m]  
d i,k — ajasammul i läbitud vahemaa linna-, asulavälistel ja 
kiirteeosadel [m]  
indeks (i) — diskreetne ajasamm  
indeks (j) — positiivse kiirenduse andmekogumi diskreetne 
ajasamm  
indeks (k) — osutab kategooriale (t = kokku, u = linnasõit, r = 
asulaväline sõit, m = kiirteesõit)  
M k — mõõtmiste arv linna-, asulavälistel ja kiirteeosadel 
positiivse kiirendusega üle 0,1 m/s  2 
N k — mõõtmiste koguarv linna-, asulavälistel ja kiirteeo ­
sadel ning kogu teekonnal  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 267  
RPA  k — linna-, asulaväliste ja kiirteeosade suhteline posi ­
tiivne kiirendus [m/s  2 või kWs/(kg*km)]  
t k — linna-, asulaväliste ja kiirteeosade ning kogu 
teekonna kestus [s]  
T4253H — koondandmete siluja  
ν — sõiduki kiirus [km/h]  
ν i — sõiduki tegelik kiirus ajasammul i [km/h]  
ν i,k — sõiduki tegelik kiirus ajasammul i, arvestades 
linna-, asulaväliseid ja kiirteeosi [km/h]  
ðν · aÞ i — sõiduki tegelik kiirus kiirenduse kohta ajasammul i 
[m 2 /s 3 või W/kg] 
ðν · a pos Þ j;k — sõiduki tegelik kiirus positiivse kiirenduse kohta 
üle 0,1 m/s  2 ajasammul j, arvestades linna-, asula ­
väliseid ja kiirteeosi [m  2 /s 3 või W/kg] 
ðν · a pos Þ k Ä ½95â — sõiduki kiiruse ja positiivse kiirenduse korrutise 95. 
protsentiil linna-, asulavälistel ja kiirteeosadel üle 
0,1 m/s  2 [m 2 /s 3 või W/kg]  
ν k — sõiduki keskmine kiirus linna-, asulavälistel ja kiir ­
teeosadel [km/h]  
3. TEEKONNA NÄITAJAD  
3.1. Arvutused  
▼M3 
3.1.1.  Andmete eeltöötlus  
Dünaamilised parameetrid, nagu kiirendus, ( v · a pos ) või RPA määra ­
takse kiirusel üle 3 km/h ja diskreetimissagedusega 1 Hz kiirusesignaali 
abil, mille täpsus on 0,1 %. Nimetatud täpsusnõue täidetakse üldjuhul 
ratta (pöörlemis)kiiruse andurilt saadud ja teepikkuse järgi kalibreeritud 
signaalide abil. Vastasel juhul määratakse kiirendus kindlaks täpsusega 
0,01 m/s  2 ja proovivõtu sagedusega 1 Hz. Sellisel juhul peab eraldi 
kiirussignaali täpsus ( v · a pos ) olema vähemalt 0,1 km/h.  
Õige kiirusekõver on punktides 3.1.2 ja 3.1.3 kirjeldatud edasiste arvu ­
tuste ja lahterdamise alus.  
▼B 
3.1.2.  Vahemaa, kiirenduse ja korrutise arvutamine  ν · a 
Järgmine arvutus sooritatakse üle kogu ajapõhise kiirusekõvera (sagedu ­
sega 1 Hz) alates sekundist 1 kuni sekundini t t (viimase sekundini).  
Vahemaa muut andmekogumi kohta arvutatakse järgmiselt:  
▼C2 
d i ¼ v i 
3,6; i ¼ 1 to N  t ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 268  
kus: 
d i on ajasammul i läbitud vahemaa [m]  
ν i on sõiduki tegelik kiirus ajasammul i [km/h]  
N t on mõõtmiste koguarv  
Kiirendus arvutatakse järgmiselt:  
a i ¼ ðv iþ1 Ä v iÄ1 Þ=ð2 · 3,6Þ; i ¼ 1 to N  t 
kus: 
a i on kiirendus ajasammul i [m/s  2 ]. Kui  i = 1:  v iÄ1 ¼ 0, i ¼ N t : 
v iþ1 ¼ 0. 
Sõiduki kiiruse ja kiirenduse korrutis arvutatakse järgmiselt:  
ðv · aÞ i ¼ v i · a i=3,6; i ¼ 1 to N  t 
kus: 
ðν · aÞ i on sõiduki tegeliku kiiruse ja kiirenduse korrutis ajasammul i 
[m 2 /s 3 või W/kg].  
▼M3 
3.1.3.  Tulemuste lahterdamine  
Pärast  a i ja (v · a) i väljaarvutamist, järjestatakse väärtused v  i , d i , a i ja (v · 
a) i sõiduki kiiruse kasvamise järjekorras.  
Kõik andmekogumid, mille v  i ≤ 60km/h kuuluvad „linnasõidu“ kiiruse ­
lahtrisse, kõik andmekogumid, mille 60 km/h < v  i ≤ 90 km/h kuuluvad 
„asulavälise sõidu“ kiiruselahtrisse ning kõik andmekogumid, mille v  i > 
90 km/h kuuluvad „kiirteesõidu“ kiiruselahtrisse.  
N 2 -kategooria sõidukite puhul, millele on paigaldatud seade, mis piirab 
sõiduki kiirust kuni 90 km/h: kõik andmekogumid, mille v  i ≤ 60 km/h 
kuuluvad „linnasõidu“ kiiruselahtrisse, kõik andmekogumid, mille 
60 km/h < v  i ≤ 80 km/h kuuluvad „asulavälise sõidu“ kiiruselahtrisse 
ning kõik andmekogumid, mille v  i > 80 km/h kuuluvad „kiirteesõidu“ 
kiiruselahtrisse.  
Nende andmekogumite arv, mille a  i > 0,1 m/s  2 kiirendusväärtused on 
peab olema igas lahtris vähemalt 100.  
Sõiduki keskmine kiirus  v k iga kiiruselahtri kohta arvutatakse järgmiselt:  
v k ¼ ð P 
i v i;k Þ=N k , i = 1 to N  k , k = u, r, m  
kus: 
N k on mõõtmiste koguarv linna-, asulavälistel ja kiirteeosadel.  
▼B 
3.1.4.  v · a posÄ ½95â arvutamine kiiruslahtri kohta  
v · a pos väärtuste 95. protsentiil arvutatakse järgmiselt:  
ðv · aÞ i;k väärtused järjestatakse igas kiiruslahtris kasvavas järjekorras 
kõigi andmekogumite puhul, mille  a i;k> 0,1 m=s 2 a i;k ã 0,1 m=s 2 ja 
määratakse kindlaks nende mõõtmiste koguarv  M k . ▼B
02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 269  
Seejärel omistatakse neile  ðv · a pos Þ i;k väärtustele, mille  a i;k ã 0,1 m =s 2 , 
protsentiiliväärtused järgmiselt:  
väikseim  v · a pos väärtus saab protsentiili 1/ M k , sellest järgmine 2/ M k , 
kolmas 3/M  k ning suurim väärtus saab protsentiili  M k=M k ¼ 100% : 
ðv · a pos Þ k Ä ½95â on väärtus ðv · a pos Þ j;k , mille  j=M k ¼ 95% . Kui tingi ­
must  j=M k ¼ 95% : ei saa täita, arvutatakse  ðv · a pos Þ k Ä ½95â järjestiku ­
liste mõõtmiste j ja j+1, mille  j=M k< 95%  ja ðj þ 1Þ=M k> 95% , 
lineaarse interpoleerimise teel.  
Suhteline positiivne kiirendus kiiruselahtri kohta arvutatakse järgmiselt:  
RPA  k ¼ X  
j ðΔt · ðv · a pos Þ j;k Þ= X  
i d i;k; j ¼ 1 to M  k; i ¼ 1 to N  k; k ¼ u; r; m 
kus: 
RPA  k on linna-, asulaväliste ja kiirteeosade suhteline positiivne 
kiirendus [m/s  2 või kWs/(kg*km)]  
Δ t on 1-sekundiline ajavahe  
M k on positiivse kiirendusega linna-, asulavälistel ja kiirteeosadel 
tehtud mõõtmise arv  
N k on linna-, asulaväliste ja kiirteeosade mõõtmiste koguarv  
4. TEEKONNA KEHTIVUSE KONTROLLIMINE  
4.1.1.  v Ü a  posÄ ½95â kontrollimine kiiruslahtri kohta (v on väljendatud [km/h])  
Kui v k Ï 74,6 km =h 
ning 
ðv · a pos Þ kÄ ½95â> ð0,136 · v k þ 14,44Þ; 
on täidetud, on teekond kehtetu.  
Kui v  k> 74,6 km =h ja ðv · a pos Þ k Ä ½95â> ð0,0742 · v k þ 18,966Þ 
tingimus on täidetud, on teekond kehtetu.  
▼M3 
Tootja taotlusel ja üksnes N  1 - ja N  2 -kategooria sõidukite puhul, mille 
võimsuse ja massi suhe on 44 W/kg või alla selle:  
Kui v k Ï 74,6 km =h 
ja 
ðv · a pos Þ k _½95â> ð0,136 · v k þ 14,44Þ 
on täidetud, on teekond kehtetu.  
Kui v k> 74,6 km =h ▼B
02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 270  
ja 
ðv · a pos Þ k _½95â> ðÄ 0,097 · v k þ 31,635Þ 
on täidetud, on teekond kehtetu.  
Võimsuse ja massi suhte arvutamiseks kasutatakse järgmisi väärtusi:  
— mass, mis vastab sõiduki tegelikule katsemassile koos sõitjate ja 
PEMSi varustusega [kg]; 
— tootja deklareeritud mootori suurim nimivõimsus (W)  
4.1.2. RPA kontrollimine kiiruselahtri kohta  
Kui v k Ï 94,05 km =h ja RPA  k< ðÄ 0,0016 · v k þ 0,1755Þ tingimus 
on täidetud, on teekond kehtetu.  
Kui v k> 94,05 km =h ja RPA  k < 0,025 tingimus on täidetud, on 
teekond kehtetu.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 271  
7b liide  
PEMS-teekonna kumulatiivse positiivse kõrgusemuutuse määramiseks  
1. SISSEJUHATUS  
Käesolevas liites kirjeldatakse PEMS-teekonna kumulatiivse positiivse 
kõrgusemuutuse määramise menetlust.  
2. SÜMBOLID, NÄITAJAD JA ÜHIKUD  
d(0) — vahemaa teekonna alguses [m]  
d — kumulatiivne läbitud vahemaa asjaomases diskreetses 
teekonnapunktis [m]  
d 0 — vahetult enne asjaomases teekonnapunktis  d [m] 
tehtud mõõtmiseni läbitud kumulatiivne vahemaa  
d 1 — vahetult pärast asjaomases teekonnapunktis  d [m] 
tehtud mõõtmiseni läbitud kumulatiivne vahemaa  
d a — teekonna võrdluspunkt asukohas  d(0)  [m] 
d e — läbitud kumulatiivne vahemaa kuni viimase 
diskreetse teekonnapunktini [m]  
d i — hetkevahemaa [m]  
d tot — kogu katsevahemaa [m]  
h(0) — sõiduki asukoha kõrgus pärast andmete kvaliteedi 
sõeluuringut ja põhikontrolli teekonna alguses (m 
merepinnast)  
h(t) — sõiduki asukoha kõrgus pärast andmete kvaliteedi 
sõeluuringut ja põhikontrolli punktis t (m merepin ­
nast)  
h(d) — sõiduki asukoha kõrgus teekonna punktis  d (m mere ­
pinnast)  
h(t-1)  — sõiduki asukoha kõrgus pärast andmete kvaliteedi 
sõeluuringut ja põhikontrolli punktis t-1 (m merepin ­
nast)  
h corr (0) — asukoha korrigeeritud kõrgus vahetult enne vastavat 
teekonnapunkti  d (m merepinnast)  
h corr (1) — asukoha korrigeeritud kõrgus vahetult pärast vastavat 
teekonnapunkti  d (m merepinnast)  
h corr (t) — sõiduki asukoha korrigeeritud hetkekõrgus andme ­
punktis t (m merepinnast)  ▼B
02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 272  
h corr (t-1) — sõiduki asukoha korrigeeritud hetkekõrgus andme ­
punktis t-1 (m merepinnast)  
h GPS, i — sõiduki asukoha GPSiga mõõdetud hetkekõrgus (m 
merepinnast)  
h GPS (t) — andmepunktis t GPSiga mõõdetud sõiduki asukoha 
kõrgus (m merepinnast)  
h int (d) — interpoleeritud asukoha kõrgus asjaomases 
diskreetses teekonnapunktis  d (m merepinnast)  
h int,sm,1  (d) — silutud ja interpoleeritud asukoha kõrgus pärast 
esimest silumisfaasi asjaomases diskreetses teekonna ­
punktis d  (m merepinnast)  
h map (t) — sõiduki asukoha kõrgus topograafilise kaardi alusel 
andmepunktis t (m merepinnast)  
Hz — herts 
km/h — kilomeetrit tunnis  
m — meeter  
road  grade,1  (d) — tee silutud tõus asjaomases diskreetses teekonna ­
punktis d  pärast silumise esimest faasi (m/m)  
road  grade,2  (d) — tee silutud tõus asjaomases diskreetses teekonna ­
punktis d  pärast silumise teist faasi (m/m)  
sin — trigonomeetriline siinusfunktsioon  
t — katse algusest kulunud aeg [s] 
t 0 — kulunud aeg mõõtmisel vahetult enne asjaomast 
teekonnapunkti  d [s] 
v i — sõiduki hetkekiirus [km/h]  
v(t) — sõiduki kiirus andmepunktis t [km/h]  
3. ÜLDNÕUDED  
RDE teekonna kumulatiivne positiivne kõrgusemuutus määratakse kolme 
näitaja alusel: GPSiga mõõdetud sõiduki asukoha hetkekõrgus  h GPS,i (m 
merepinnast), sõiduki hetkekiirus  v i [km/h], mis on registreeritud sagedu ­
sega 1 Hz, ja vastav katse algusest kulunud aeg  t [s]. 
4. KUMULATIIVSE POSITIIVSE KÕRGUSEMUUTUSE ARVUTAMINE  
4.1. Üldteave  
RDE teekonna kumulatiivne positiivne kõrgusemuutus arvutatakse 
kolmeastmelise protseduurina, mis koosneb i) seirest andmete kvaliteedi 
sõeluuringust ja põhikontrollist, ii) sõiduki asukoha hetkeandmete korri ­
geerimisest ja iii) kumulatiivse positiivse kõrgusemuutuse arvutamisest.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 273  
4.2. Andmete kvaliteedi sõeluuring ja põhikontroll  
Kontrollitakse sõiduki hetkekiiruse andmete täielikkust. Korrigeerimine 
andmete puudumise korral on lubatud, kui 4. liite punktis 7 täpsustatud 
nõuetesse jääb lünki; vastasel korral on katsetulemused kehtetud. Kont ­
rollitakse sõiduki asukoha hetkekõrguse andmete täielikkust. Andme ­
lüngad täidetakse andmete interpoleerimise teel. Interpoleeritud andmete 
õigsust kontrollitakse topograafilise kaardi abil. Interpoleeritud andmeid 
on soovitav parandada, kui kehtivad järgmised tingimused:  
jh GPS ðtÞ Ä h map ðtÞj> 40m 
Kõrgusandmeid korrigeeritakse järgmiselt: t:  
hðtÞ ¼ h map ðtÞ 
kus: 
h(t) — sõiduki asukoha kõrgus pärast andmete kvaliteedi sõeluu ­
ringut ja põhikontrolli andmepunktis t (m merepinnast)  
h GPS (t) — andmepunktis t GPSiga mõõdetud sõiduki asukoha kõrgus 
(m merepinnast)  
h map (t) — sõiduki asukoha kõrgus topograafilise kaardi alusel andme ­
punktis t (m merepinnast)  
4.3. Sõiduki asukoha hetkekõrguse andmete korrigeerimine  
Kõrgus  h(0)  teekonna alguses  d(0)  saadakse GPSi abil ja selle õigsust 
kontrollitakse topograafilise kaardi andmete alusel. Hälve ei tohi olla 
suurem kui 40 m. Iga hetkekõrguse väärtust  h(t)  korrigeeritakse, kui 
kehtib järgmine tingimus:  
jhðtÞ Ä hðt Ä 1Þj> ðvðtÞ=3,6 Ü sin45°Þ 
Kõrgusandmeid korrigeeritakse järgmiselt:  
h corr ðtÞ ¼ h corr ðt Ä 1Þ 
kus: 
h(t) — sõiduki asukoha kõrgus pärast andmete kvaliteedi sõeluu ­
ringut ja põhikontrolli andmepunktis t (m merepinnast)  
h(t-1)  — sõiduki asukoha kõrgus pärast andmete kvaliteedi sõeluu ­
ringut ja põhikontrolli andmepunktis t-1 (m merepinnast)  
v(t) — sõiduki kiirus andmepunktis t [km/h]  
h corr (t) — sõiduki asukoha korrigeeritud hetkekõrgus andmepunktis t 
(m merepinnast)  
h corr (t-1) — sõiduki asukoha korrigeeritud hetkekõrgus andmepunktis 
t-1 (m merepinnast)  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 274  
Pärast korrigeerimisi saadakse kehtiv kõrgusandmete kogum. Seda 
andmekogumit kasutatakse kumulatiivse positiivse kõrgusemuutuse arvu ­
tamiseks, nagu on kirjeldatud punktis 13.4.  
4.4. Kumulatiivse positiivse kõrgusemuutuse lõplik arvutus  
4.4.1.  Ühtse ruumiresolutsiooni kindlaksmääramine  
Teekonna jooksul läbitud koguvahemaa  d tot [m] määratakse hetkevahe ­
maade  d i summana. Hetkevahemaa  d i määratakse järgmiselt:  
d i ¼ v i 
3,6 
kus: 
d i — hetkevahemaa [m]  
v i — sõiduki hetkekiirus [km/h]  
Kumulatiivne kõrgusemuutus arvutatakse konstantse 1 m ruumiresolut ­
siooniga andmetest, alates esimesest mõõtmisest teekonna alguses  d(0) . 
Diskreetseid andmepunkte resolutsioonil 1 m nimetatakse teekonna punk ­
tideks, mida iseloomustab konkreetne vahemaa väärtus d (näiteks 0, 1, 2, 
3 m, …) ja vastav asukoha kõrgus  h(d)  (m merepinnast).  
Iga diskreetse teekonna punkti  d kõrgus arvutatakse hetkekõrguse  h corr (t) 
interpoleerimise teel:  
h int ðdÞ ¼ h corr ð0Þ þ h corr ð1Þ Ä h corr ð0Þ 
d 1 Ä d 0 Ü ðd Ä d 0 Þ 
kus: 
h int (d) — interpoleeritud asukoha kõrgus asjaomases diskreetses 
teekonnapunktis  d (m merepinnast)  
h corr (0) — korrigeeritud asukoha kõrgus vahetult enne vastavat teekon ­
napunkti  d (m merepinnast)  
hcorr(1)  — korrigeeritud asukoha kõrgus vahetult pärast vastavat 
teekonnapunkti  d (m merepinnast)  
d — läbitud kumulatiivne vahemaa kuni asjaomase diskreetse 
teekonnapunktini  d [m] 
d 0 — läbitud kumulatiivne vahemaa kuni mõõtmiseni vahetult 
enne asjaomast teekonnapunkti  d [m] 
d 1 — läbitud kumulatiivne vahemaa kuni mõõtmiseni vahetult 
pärast asjaomast teekonnapunkti  d [m] 
4.4.2.  Andmete täiendav silumine  
Iga diskreetse teekonnapunkti kohta hangitud kõrgusandmed silutakse, 
kohaldades kaheastmelist menetlust;  d a ja d e tähistavad vastavalt esimest 
ja viimast andmepunkti (joonis 1). Esimest silumisfaasi kohaldatakse järg ­
miselt:  
road  grade ;1 ðdÞ ¼ h int ðd þ 200mÞ Ä h int ðd a Þ 
ðd þ 200mÞ for d Ï 200m ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 275  
road  grade ;1 ðdÞ ¼ h int ðd þ 200mÞ Ä h int ðd Ä 200mÞ 
ðd þ 200mÞ Ä ðd Ä 200mÞ for 200m< d< ðd e Ä 200mÞ 
road  grade ;1 ðdÞ ¼ h int ðd e Þ Ä h int ðd Ä 200mÞ 
d e Ä ðd Ä 200mÞ for d ã ðd e Ä 200mÞ 
h int;sm;1 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd Ä 1mÞ þ road  grade ;1 ðdÞ; d ¼ d a þ 1 to d  e 
h int;sm;1 ðd a Þ ¼ h int ðd a Þ þ road  grade ;1 ðd a Þ 
kus: 
road  grade,1  (d) — tee silutud tõus asjaomases diskreetses teekonna ­
punktis pärast silumise esimest faasi (m/m)  
h int (d) — interpoleeritud asukoha kõrgus asjaomases diskreetses 
teekonnapunktis  d (m merepinnast)  
h int,sm,1  (d) — silutud interpoleeritud asukoha kõrgus pärast esimest 
silumisfaasi asjaomases diskreetses teekonnapunktis  d 
(m merepinnast)  
d — läbitud kumulatiivne vahemaa asjaomases diskreetses 
teekonnapunktis [m]  
d a — teekonna võrdluspunkt null meetri kaugusel [m]  
d e — läbitud kumulatiivne vahemaa kuni viimase diskreetse 
teekonnapunktini [m]  
Teist silumisfaasi kohaldatakse järgmiselt:  
road  grade ;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd þ 200mÞ Ä h int;sm;1 ðd a Þ 
ðd þ 200mÞ for d Ï 200m 
road  grade ;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd þ 200mÞ Ä h int;sm;1 ðd Ä 200mÞ 
ðd þ 200mÞ Ä ðd Ä 200mÞ for 200m < d< ðd e Ä 200mÞ 
road  grade ;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd e Þ Ä h int;sm;1 ðd Ä 200mÞ 
d e Ä ðd Ä 200mÞ for d ã ðd e Ä 200mÞ 
kus: 
road  grade,2  (d) — tee silutud tõus asjaomases diskreetses teekonna ­
punktis pärast silumise teist faasi (m/m)  
h int,sm,1  (d) — silutud interpoleeritud asukoha kõrgus pärast esimest 
silumisfaasi asjaomases diskreetses teekonnapunktis  d 
(m merepinnast)  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 276  
d — läbitud kumulatiivne vahemaa asjaomases diskreetses 
teekonnapunktis [m]  
d a — teekonna võrdluspunkt null meetri kaugusel [m]  
d e — läbitud kumulatiivne vahemaa kuni viimase diskreetse 
teekonnapunktini [m]  
Joonis 1  
Interpoleeritud kõrgusssignaalide silumise näide
  
▼M3 
4.4.3.  Lõpptulemuse arvutamine  
Kogu teekonna kumulatiivne positiivne kõrgusemuutus arvutatakse 
kõikide positiivsete interpoleeritud ja silutud tõusude, s.o road  grade,2  (d) 
integreerimise teel. Tulemus tuleks normaliseerida kogu katsevahemaa d  tot 
ulatuses ja väljendada kui kumulatiivset kõrgusemuutust meetrites saja 
läbitud teepikkusekilomeetri kohta.  
Teekonna linnasõidu osa kumulatiivne positiivne kõrgusemuutus arvuta ­
takse sõiduki kiiruse põhjal igas diskreetses teekonnapunktis:  
v w = 1 / (t  w,i – t w,i – 1  ) 60  2 / 1 000  
kus: 
v w on sõiduki kiirus vahepunktis [km/h]  
Kõik andmekogumid, mille v  w =< 60 km/h, kuuluvad linnasõidu lahtrisse.  
Integreerida kõik positiivsed interpoleeritud ja silutud tõusud, mis 
vastavad linnasõidu andmekogumitele.  
Integreerida teekonna 1 m vahepunktid, mis vastavad linnasõidu andme ­
kogumitele, ning jagada nende arv 1 000ga, et arvutada linnasõidu 
teepikkus d  urban [km].  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 277  
Seejärel arvutatakse teekonna linnasõidu osa kumulatiivne positiivne 
kõrgusemuutus, jagades linnasõidu osa kõrgusemuutuse linnasõidu teepik ­
kusega, ning kumulatiivne kõrgusemuutus esitatakse meetrites 100 km 
teepikkuse kohta.  
▼B 
5. ARVULINE NÄIDE  
Tabelites 1 ja 2 on näidatud, kuidas arvutada positiivne kõrgusemuutus 
mobiilsete heitemõõtmissüsteemidega tehtud maanteekatse käigus regist ­
reeritud andmete alusel. Lühiduse mõttes esitame siin väljavõtte 800 m ja 
160 s jaoks.  
5.1. Andmete kvaliteedi sõeluuring ja põhikontroll  
Andmete kvaliteedi sõeluuring ja põhikontroll koosneb kahest etapist. 
Esiteks kontrollitakse sõiduki kiirusandmete täielikkust. Esitatud andme ­
kogumis (vt tabel 1) ei ole seoses sõiduki kiirusega andmelünki tuvas ­
tatud. Teiseks kontrollitakse kõrgusandmete täielikkust; meie andmeko ­
gumis puuduvad kõrgusandmed 2. ja 3. sekundi kohta. Lüngad täidetakse 
GPS-signaali interpoleerimise teel. Peale selle kontrollitakse GPS-kõrgust 
topograafiliselt kaardilt; seejuures kontrollitakse kõrgust ka teekonna 
alguses  h(0) . Sekundite 112–114 kõrgusandmeid korrigeeritakse topograa ­
filise kaardi alusel, et oleks täidetud järgmine tingimus:  
h GPS ðtÞ Ä h map ðtÞ< Ä40m 
Andmete kontrollimise tulemusena saadakse viiendas veerus esitatud 
andmed  h(t). 
5.2. Sõiduki asukoha hetkekõrguse andmete korrigeerimine  
Järgmiseks korrigeeritakse sekundite 1–4, 111–112 ja 159–160 kõrgus ­
andmed  h(t), võttes aluseks vastavalt sekundite 0, 110 ja 158 kõrgusväär ­
tused, sest neil ajaetappidel on kõrgusandmete puhul täidetud järgmine 
tingimus: 
jhðtÞ Ä hðt Ä 1Þj> ðvðtÞ=3,6 Ü sin45°Þ 
Andmete korrigeerimise tulemusena saadakse kuuendas veerus esitatud 
andmed  h corr (t). Kõrgusandmete kontrollimise ja korrigeerimise tulemus 
on esitatud joonisel 2.  
5.3. Kumulatiivse positiivse kõrgusemuutuse arvutamine  
5.3.1.  Ühtse ruumiresolutsiooni kindlaksmääramine  
Hetkevahemaa  d i arvutatakse jagades sõiduki mõõdetud kiiruse km/h 3,6- 
ga (tabel 1, veerg 7). Kõrgusandmete ümberarvutamine ühtlase 1 m 
ruumilise resolutsiooni saamiseks annab diskreetsed teekonnapunktid d 
(tabel 2, veerg 1) ja nende vastavad kõrgusväärtused  h int (d) (tabel 2, 
veerg 7). Iga diskreetse teekonnapunkti d kõrgus merepinnast arvutatakse 
mõõdetud hetkekõrguse  h corr interpoleerimise teel:  
h int ð0Þ ¼ 120,3 þ 120,3 Ä 120,3 
0,1 Ä 0,0 Ü ð0 Ä 0Þ ¼ 120,3000  
h int ð520Þ ¼ 132,5 þ 132,6 Ä 132,5 
523,6 Ä 519,9 Ü ð520 Ä 519,9Þ ¼ 132,5027  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 278  
5.3.2.  Andmete täiendav silumine  
Esimene ja viimane diskreetne teekonna punkttabelis 2 on vastavalt  d a = 
0 m ja  d e = 799 m. Kõrgusandmed iga diskreetse teekonnapunkti kohta 
silutakse, kohaldades kaheastmelist menetlust. Esimene silumisfaas 
koosneb järgmisest:  
road  grade ;1 ð0Þ ¼ h int ð200mÞ Ä h int ð0Þ 
ð0 þ 200mÞ ¼ 120,9682 Ä 120,3000 
200 ¼ 0,0033  
mis näitab silumist tingimusel d ≤ 200m 
road  grade ;1 ð320Þ ¼ h int ð520Þ Ä h int ð120Þ 
ð520Þ Ä ð120Þ ¼ 132,5027 Ä 121,0 
400 ¼ 0,0288  
mis näitab silumist tingimusel 200m < d < (599m) 
road  grade ;1 ð720Þ ¼ h int ð799Þ Ä h int ð520Þ 
799 Ä ð520Þ ¼ 121,2000 Ä 132,5027 
279 ¼ Ä0,0405  
mis näitab silumist tingimusel d ≥ (599m)  
Silutud ja interpoleeritud asukoha kõrgus arvutatakse järgmiselt:  
h int;sm;1 ð0Þ ¼ h int ð0Þ þ road  grade ;1 ð0Þ ¼ 120,3 þ 0,0033 Ô 120,3033 m 
h int;sm;1 ð799Þ ¼ h int;sm;1 ð798Þ þ road  grade ;1 ð799Þ ¼ 121,2550 Ä 0,0220 ¼ 121,2330 m 
Teine silumisfaas:  
road  grade ;2 ð0Þ ¼ h int;sm;1 ð200Þ Ä h int;sm;1 ð0Þ 
ð200Þ ¼ 119,9618 Ä 120,3033 
ð200Þ ¼ Ä0,0017  
mis näitab silumist tingimusel d ≤ 200m 
road  grade ;2 ð320Þ ¼ h int;sm;1 ð520Þ Ä h int;sm;1 ð120Þ 
ð520Þ Ä ð120Þ ¼ 123,6809 Ä 120,1843 
400 ¼ 0,0087  
mis näitab silumist tingimusel 200m < d < (599) 
road  grade ;2 ð720Þ ¼ h int;sm;1 ð799Þ Ä h int;sm;1 ð520Þ 
799 Ä ð520Þ ¼ 121,2330 Ä 123,6809 
279 ¼ Ä0,0088  
mis näitab silumist tingimusel d ≥ (599m)  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 279  
5.3.3.  Lõpptulemuse arvutamine  
Teekonna kumulatiivne positiivne kõrgusemuutus arvutatakse integree ­
rides kõigi positiivsete interpoleeritud ja silutud tõusude, s.o väärtused 
tabeli 2 veerus  road  grade,2  (d) integreerimise teel. Terve andmekogumi 
puhul oli kogu läbitud vahemaa  d tot ¼ 139,7km  ning kõik positiivsed 
interpoleeritud ja silutud tõusud 516 m. Seega oli kumulatiivne positiivne 
kõrgusemuutus 516*100/139,7 = 370 m/100 km.  
Tabel 1  
Sõiduki asukoha hetkekõrguse andmete korrigeerimine  
Aeg 
t [s] v(t) 
[km/h]  h GPS (t) 
[m] h map (t) 
[m] h(t) 
[m] h corr (t) 
[m] d i 
[m] Kumul. 
vahemaa 
[m] 
0 0,00  122,7  129,0  122,7  122,7  0,0  0,0  
1 0,00  122,8  129,0  122,8  122,7  0,0  0,0  
2 0,00  —  129,1  123,6  122,7  0,0  0,0  
3 0,00  —  129,2  124,3  122,7  0,0  0,0  
4 0,00  125,1  129,0  125,1  122,7  0,0  0,0  
… …  …  …  …  …  …  …  
18 0,00  120,2  129,4  120,2  120,2  0,0  0,0  
19 0,32  120,2  129,4  120,2  120,2  0,1  0,1  
… …  …  …  …  …  …  …  
37 24,31  120,9  132,7  120,9  120,9  6,8  117,9  
38 28,18  121,2  133,0  121,2  121,2  7,8  125,7  
… …  …  …  …  …  …  …  
46 13,52  121,4  131,9  121,4  121,4  3,8  193,4  
47 38,48  120,7  131,5  120,7  120,7  10,7  204,1  
… …  …  …  …  …  …  …  
56 42,67  119,8  125,2  119,8  119,8  11,9  308,4  
57 41,70  119,7  124,8  119,7  119,7  11,6  320,0  
… …  …  …  …  …  …  …  
110 10,95  125,2  132,2  125,2  125,2  3,0  509,0  
111 11,75  100,8  132,3  100,8  125,2  3,3  512,2  
112 13,52  0,0  132,4  132,4  125,2  3,8  516,0  
113 14,01  0,0  132,5  132,5  132,5  3,9  519,9  
114 13,36  24,30  132,6  132,6  132,6  3,7  523,6  
… …  …  …  …  …  …  
149 39,93  123,6  129,6  123,6  123,6  11,1  719,2  
150 39,61  123,4  129,5  123,4  123,4  11,0  730,2  
… …  …  …  …  …  …  
157 14,81  121,3  126,1  121,3  121,3  4,1  792,1  
158 14,19  121,2  126,2  121,2  121,2  3,9  796,1  
159 10,00  128,5  126,1  128,5  121,2  2,8  798,8  
160 4,10  130,6  126,0  130,6  121,2  1,2  800,0  
— tähistab andmelünki  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 280  
Tabel 2  
Tõusu arvutamine  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
0 18  0,0  0,1  120,3  120,4  120,3  0,0035  120,3  – 0,0015  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
120 37  117,9  125,7  120,9  121,2  121,0  – 0,0019  120,2  0,0035  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
200 46  193,4  204,1  121,4  120,7  121,0  – 0,0040  120,0  0,0051  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
320 56  308,4  320,0  119,8  119,7  119,7  0,0288  121,4  0,0088  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
520 113  519,9  523,6  132,5  132,6  132,5  0,0097  123,7  0,0037  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
720 149  719,2  730,2  123,6  123,4  123,6  – 0,0405  122,9  – 0,0086  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
798 158  796,1  798,8  121,2  121,2  121,2  – 0,0219  121,3  – 0,0151  
799 159  798,8  800,0  121,2  121,2  121,2  – 0,0220  121,3  – 0,0152  
Joonis 2  
Andmete kontrollimise ja korrigeerimise mõju – GPSiga mõõdetud kõrgusprofiil  
h GPS (t), topograafiliselt kaardilt saadud kõrgusprofiil  h map (t), andmete kvaliteedi 
sõeluuringu ja põhikontrolli järel saadud kõrgusprofiil  h(t)  ning pärast tabelis 1 
esitatud andmete korrigeerimise järel saadud kõrgusprofiil  hcorr(t)
  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 281  
Joonis 3  
Korrigeeritud kõrgusprofiili  h corr (t) ning silutud ja interpoleeritud kõrguse  h int,sm,1  
võrdlus
  
Tabel 2  
Positiivse kõrgusemuutuse arvutamine  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
0 18  0,0  0,1  120,3  120,4  120,3  0,0035  120,3  – 0,0015  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
120 37  117,9  125,7  120,9  121,2  121,0  – 0,0019  120,2  0,0035  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
200 46  193,4  204,1  121,4  120,7  121,0  – 0,0040  120,0  0,0051  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
320 56  308,4  320,0  119,8  119,7  119,7  0,0288  121,4  0,0088  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
520 113  519,9  523,6  132,5  132,6  132,5  0,0097  123,7  0,0037  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
720 149  719,2  730,2  123,6  123,4  123,6  – 0,0405  122,9  – 0,0086  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
798 158  796,1  798,8  121,2  121,2  121,2  – 0,0219  121,3  – 0,0151  
799 159  798,8  800,0  121,2  121,2  121,2  – 0,0220  121,3  – 0,0152  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 282  
_______  
▼B 
8. liide  
Andmevahetus ja aruandlusnõuded  
▼M3 
1. SISSEJUHATUS  
Käesolevas liites kirjeldatakse mõõtesüsteemide ja andmete hindamise 
tarkvara vahelise andmevahetuse ning pärast andmete hindamise lõpeta ­
mist RDE vahe- ja lõpptulemustest teatamise ja nende edastamise 
nõudeid.  
Andmevahetus ning kohustuslikest ja valikulistest parameetritest teata ­
mine toimub vastavalt liite 1 punktile 3.2. Tehniline aruanne koosneb 5 
punktist:  
i) punktis 4.1 kirjeldatud andmevahetusfail;  
ii) punktis 4.2.1 kirjeldatud aruandlusfail # 1;  
iii) punktis 4.2.2 kirjeldatud aruandlusfail # 2;  
iv) punktis 4.3 esitatud sõiduki ja mootori kirjeldus;  
v) punktis 4.4 esitatud visuaalne abimaterjal PEMSi paigaldamiseks.  
2. SÜMBOLID, PARAMEETRID JA ÜHIKUD  
a 1 – CO  2 tunnuskõvera koefitsient  
b 1 – CO  2 tunnuskõvera koefitsient  
a 2 – CO  2 tunnuskõvera koefitsient  
b 2 – CO  2 tunnuskõvera koefitsient  
tol 1- – primaarse lubatud hälbe alampiir  
tol 1+ – primaarse lubatud hälbe ülempiir  
(v.a  pos )95  k – sõiduki kiiruse ja positiivse kiirenduse korrutise 95. 
protsentiil linna-, asulavälistel ja kiirteeosadel üle 
0,1 m/s  2 [m 2 /s 3 või W/kg]  
RPA  k – linna-, asulavälise ja kiirteesõidu suhteline positiivne 
kiirendus [m/s  2 või kWs/(kg*km)]  
IC k on läbitud teepikkuse osakaal töötava sisepõlemis ­
mootoriga välise laadimisega hübriidelektrisõidukil 
RDE teekonna puhul  
d ICE,k on läbitud teepikkus [km] töötava sisepõlemismooto ­
riga välise laadimisega hübriidelektrisõidukil RDE 
teekonna vältel  
d EV,k on läbitud teepikkus [km] mittetöötava sisepõlemis ­
mootoriga välise laadimisega hübriidelektrisõidukil 
RDE teekonna vältel  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 283  
M CO  2;RDE ;k on kogu RDE teekonna vältel eraldunud CO  2 
kaugusspetsiifiline mass [g/km]  
M CO  2;WLTP ;k on WLTP vältel eraldunud CO  2 kaugusspetsiifiline 
mass [g/km]  
M CO  2;WLTP  C S;k on WLTP vältel laetust säilitavas režiimis välise 
laadimisega hübriidelektrisõidukilt eraldunud CO2 
kaugusspetsiifiline mass [g/km]  
r k on RDE katse ja WLTP katse käigus mõõdetud CO  2 
heite suhe  
RF k on RDE teekonna jaoks arvutatud katsetulemuste 
hindamistegur  
RF L1 on katsetulemuste hindamisteguri arvutamiseks kasu ­
tatava funktsiooni esimene parameeter  
RF L2 on katsetulemuste hindamisteguri arvutamiseks kasu ­
tatava funktsiooni teine parameeter  
▼B 
3. ANDMEVAHETUS JA ANDMEESITUSVORM  
▼M3 
3.1. Üldosa  
Heiteväärtustest ja muudest asjakohastest parameetritest teatatakse ja neid 
vahetatakse csv-vormingus andmefailis. Parameetrite väärtused eralda ­
takse komaga, ASCII-kood #h2C. Allnäitajate väärtused eraldatakse 
kooloniga, ASCII-kood #h3B. Numbriliste väärtuste kümnendkoha eral ­
daja on punkt, ASCII-kood #h2E. Rida lõpetatakse tagasijooksu või 
reavahetusega, ASCII-kood #h0D / #h0A. Tuhandike eraldajaid ei kasu ­
tata. 
▼B 
3.2. Andmevahetus  
Mõõtesüsteemide ja andmete hindamise tarkvara vahel vahetatakse 
andmeid standardse aruandlusfailiga, mis sisaldab kohustuslike ja valiku ­
liste näitajate minimaalset kogumit. Andmevahetusfail on üles ehitatud 
järgmiselt: esimesed 195 rida on ette nähtud päisele, milles antakse 
konkreetset teavet näiteks katse tingimuste, PEMSi identiteedi ja kalibree ­
rimise kohta (tabel 1). Ridadel 198–200 on näitajate tähistused ja ühikud. 
Rida 201 ja kõik järgnevad andmeread moodustavad andmevahetusfaili 
põhiosa ning neil teatatakse näitajate väärtused (tabel 2). Andmevahetus ­
faili põhiosa sisaldab vähemalt sama palju andmeridasid kui katse kestus 
sekundites, mis on korrutatud salvestussagedusega hertsides.  
▼M3 
3.3. Vahe- ja lõpptulemused  
Vahetulemuste koondnäitajad registreeritakse ja esitatakse vastavalt tabe ­
lile 3. Tabeli 3 teave tuleb hankida enne liidetes 5 ja 6 sätestatud andmete 
hindamise ja heite arvutamise meetodite rakendamist.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 284  
Sõiduki tootja registreerib andmete hindamise meetodite kättesaadavad 
tulemused eraldi failides. 5. liites kirjeldatud meetodi abil andmete hinda ­
mise ja 6. liites kirjeldatud heite arvutamise tulemustest teatatakse vasta ­
valt tabelitele 4, 5 ja 6. Aruandlusfaili päis on kolmeosaline. Esimesed 95 
rida on ette nähtud konkreetse teabe jaoks andmete hindamise meetodi 
seadete kohta. Ridadel 101–195 teatatakse andmete hindamise meetodi 
tulemustest. Read 201–490 on ette nähtud heitkoguste lõpptulemustest 
teatamiseks. Rida 501 ja kõik järgnevad andmeread moodustavad aruand ­
lusfaili põhiosa ning sisaldavad andmete hindamise üksikasjalikke tule ­
musi.  
▼B 
4. TEHNILISE ARUANDLUSE TABELID  
▼M3 
4.1. Andmevahetus  
Tabeli 1 vasakpoolses veerus on nõutav parameeter (fikseeritud 
vormingus ja sisuga). Tabeli 1 keskmises veerus on kirjeldus ja/või 
ühik (fikseeritud vormingus ja sisuga). Kui parameeter on kirjeldatav 
keskmise veeru eelnevalt kindlaks määratud loetelu elemendi abil, siis 
kirjeldatakse seda parameetrit eelnevalt kindlaks määratud nimestiku 
abil (näiteks andmevahetusfaili real 19 tuleks käsikäigukastiga sõiduki 
kohta kasutada nimetust „käsikäigukast“, mitte KK, Käs vms). Tabeli 1 
parempoolsesse veergu sisestatakse tegelikud andmed. Tabelitesse on 
märgitud mannekeeni andmed, et näidata, kuidas saadud andmeid õigesti 
sisestada. Veergude ja ridade (ka tühjade) järjekorrast tuleb kinni pidada.  
Tabel 1  
Andmevahetusfaili päis  
KATSE TUNNUS  [kood]  TEST_01_Veh01  
Katse kuupäev  [pp.kk.aaaa]  13.10.2016  
Katse üle järelevalvet teostav 
organisatsioon  [organisatsiooni nimi]  Mannekeen  
Katse toimumise koht  [Linn (riik)]  Ispra (Itaalia)  
Katse tellinud organisatsioon  [organisatsiooni nimi]  Mannekeen  
Sõiduki juht  [TS/Lab/OEM]  VELA labor  
Sõidukitüüp  [sõiduki kaubanimi]  Kaubanimi  
Sõiduki tootja  [nimi]  Mannekeen  
Sõiduki mudeli väljalaskeaasta  [aasta]  2017  
Sõiduki tunnus  [VIN-kood vastavalt standardile ISO 
3779:2009]  ZA1JRC2U912345678  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 285  
KATSE TUNNUS  [kood]  TEST_01_Veh01  
Odomeetri näit katse alguses  [km]  5 252  
Odomeetri näit katse lõpus  [km]  5 341  
Sõidukikategooria  [sõidukikategooria, nagu see on määratletud 
direktiivi 70/156/EMÜ II lisas]  M 1 
Tüübikinnituse heite piirnorm  [Euro X]  Euro 6c  
Süüte tüüp  [Otto-, diiselmootor]  PI  
Mootori nimivõimsus  [kW]  85  
Suurim pöördemoment  [Nm]  190  
Mootori töömaht  [cm  3 ] 1 197  
Jõuülekanne  [käsitsilülitusega/automaatne/ 
variaatorkäigukast]  Variaatorkäigukast  
Edasikäikude arv  [#]  6  
Kütuse liik. Segakütuselise 
sõiduki puhul märkida katses 
kasutatud kütus  [bensiin/diislikütus/vedelaas/maagaas/biome ­
taan/etanool/biodiislikütus]  Diislikütus  
Määrdeaine  [toote etikett]  5W30  
Esi- ja tagarehvide suurus  [laius.kõrgus.velje läbimõõt / laius.kõrgus. ­
velje läbimõõt]  195.55.20/195.55.20  
Esi- ja tagatelje rehvirõhk  [baari/baari]  2,5/2,6  
Sõidutakistuse parameetrid  [F  0 /F 1 /F 2 ] 60.1/0.704/0.03122  
Tüübikinnituse katsetsükkel  [NEDC/WLTC]  WLTC  
Tüübikinnituse CO  2 heide  [g/km]  139,1  
CO  2 heide WLTC režiimis 
„Low“  [g/km]  155,1  
CO  2 heide WLTC režiimis 
„Mid“  [g/km]  124,5  
CO  2 heide WLTC režiimis 
„High“  [g/km]  133,8  
CO  2 heide WLTC režiimis 
„Extra High“  [g/km]  146,2  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 286  
KATSE TUNNUS  [kood]  TEST_01_Veh01  
Sõiduki katsemass (  1 ) [kg]  1 743,1  
PEMSi tootja  [nimi]  MANUF 01  
PEMSi tüüp  [PEMSi kaubanimi]  PEMS X56  
PEMSi seerianumber  [number]  C9658  
PEMSi toiteallikas  [aku tüüp: Li-ioon / Ni-Fe / Mg-ioon]  Li-ioon  
Gaasianalüsaatori tootja  [nimi]  MANUF 22  
Gaasianalüsaatori tüüp  [tüüp]  IR  
Gaasianalüsaatori seerianumber  [number]  556  
Jõuseadme liik  [sisepõlemismootoriga sõiduk / välise laadi ­
miseta hübriidelektrisõiduk / välise laadimi ­
sega hübriidelektrisõiduk]  Sisepõlemismootoriga sõiduk  
Elektrimootori võimsus  [kW 0, kui sõidukil on ainult sise ­
põlemismootor]  0 
Mootori seisund katse alguses  [jahtunud/kuum]  Jahtunud  
Veorežiim  [2WD/4WD]  2WD  
Kunstlik koormus  [koormusest kõrvalekalde %]  28  
Kasutatud kütus  [etalonkütus / müügilolev kütus / EN228]  müügilolev kütus  
Rehvimustri sügavus  [mm]  5  
Sõiduki vanus  [kuud]  26  
Mootori toitesüsteem  [otsesissepritse / kaudsissepritse / otse- ja 
kaudsissepritse]  Otsesissepritse  
Keretüüp  [sedaan, luukpära, universaal, kupee, kabrio ­
lett, veoauto, kaubik]  sedaan  
CO  2 heide laetust säilitavas 
režiimis (välise laadimisega 
hübriidelektrisõiduki puhul)  [g/km]  —  
Heitgaasi vooluhulgamõõturi 
(EFM) tootja (  3 ) [nimi]  EFMman 2  
EFMi anduri tüüp (  3 ) [funktsionaalne põhimõte]  Pitot  
EFMi seerianumber (  3 ) [number]  556  
Heitgaasi massivooluhulga 
allikas  [EFM/ECU/andur]  EFM  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 287  
KATSE TUNNUS  [kood]  TEST_01_Veh01  
Õhurõhu andur  [tüüp/tootja]  Piesotakisti/AAA  
Katse kuupäev  [pp.kk.aaaa]  13.10.2016  
Katse-eelse menetluse algus  [h:min]  15:25  
Teekonna algus  [h:min]  15:42  
Katsejärgse menetluse algus  [h:min]  17:28  
Katse-eelse menetluse lõpp  [h:min]  15:32  
Teekonna lõpp  [h:min]  17:25  
Katsejärgse menetluse lõpp  [h:min]  17:38  
Stabiliseerimise 
maksimumtemperatuur  [K] 291,2  
Stabiliseerimise 
miinimumtemperatuur  [K] 290,7  
Stabiliseerimine toimus täielikult 
või osaliselt keskkonnatempera ­
tuuri laiendatud tingimustes  [jah/ei]  Ei  
Sisepõlemismootoriga sõiduki 
sõidurežiim  [tavaline/sportlik/keskkonnasäästlik]  Keskkonnasäästlik  
Pistikühendusega hübriidsõiduki 
sõidurežiim  [laetust säilitav režiim / akutoiterežiim / 
akulaadimisrežiim / kerge töörežiim]  
Kas katse ajal oli aktiveeritud 
mõni turvasüsteem?  [Ei/ESP/ABS/AEB]  Ei  
Start-stopp süsteem aktiveeritud  [jah/ei/SS puudub]  SS puudub  
Kliimaseadmed  [väljas/sees]  väljas  
Aja korrigeerimine: THC nihe  [s]  
Aja korrigeerimine: CH  4 nihe [s]  
Aja korrigeerimine: NMHC nihe  [s]  
Aja korrigeerimine: O  2 nihe [s]  – 2  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 288  
KATSE TUNNUS  [kood]  TEST_01_Veh01  
Aja korrigeerimine: PN nihe  [s]  3,1  
Aja korrigeerimine: CO nihe  [s]  2,1  
Aja korrigeerimine: CO  2 nihe [s]  2,1  
Aja korrigeerimine: NO nihe  [s]  – 1,1  
Aja korrigeerimine: NO  2 nihe [s]  – 1,1  
Aja korrigeerimine: Heitgaasi 
massivooluhulga nihe  [s] 3,2  
Mõõteulatuse kontrollväärtus 
THC  [ppm]  
Mõõteulatuse kontrollväärtus 
CH  4 [ppm]  
Mõõteulatuse kontrollväärtus 
NMHC  [ppm]  
Mõõteulatuse kontrollväärtus O  2 [%] 
Mõõteulatuse kontrollväärtus 
PN [#] 
Mõõteulatuse kontrollväärtus 
CO [ppm]  18 000  
Mõõteulatuse kontrollväärtus 
CO  2 [%] 15  
Mõõteulatuse kontrollväärtus 
NO [ppm]  4 000  
Mõõteulatuse kontrollväärtus 
NO  2 [ppm]  550  
( 4 ) 
( 4 ) 
( 4 ) 
( 4 ) 
( 4 ) 
( 4 ) 
Katse-eelne nullreaktsioon THC  [ppm]  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 289  
KATSE TUNNUS  [kood]  TEST_01_Veh01  
Katse-eelne nullreaktsioon CH  4 [ppm]  
Katse-eelne nullreaktsioon 
NMHC  [ppm]  
Katse-eelne nullreaktsioon O  2 [%] 
Katse-eelne nullreaktsioon PN  [#]  
Katse-eelne nullreaktsioon CO  [ppm]  0  
Katse-eelne nullreaktsioon CO  2 [%] 0  
Katse-eelne nullreaktsioon NO  [ppm]  0,03  
Katse-eelne nullreaktsioon NO  2 [ppm]  – 0,06  
Katse-eelne intervallreaktsioon 
THC  [ppm]  
Katse-eelne intervallreaktsioon 
CH  4 [ppm]  
Katse-eelne intervallreaktsioon 
NMHC  [ppm]  
Katse-eelne intervallreaktsioon 
O 2 [%] 
Katse-eelne intervallreaktsioon 
PN [#] 
Katse-eelne intervallreaktsioon 
CO [ppm]  18 008  
Katse-eelne intervallreaktsioon 
CO  2 [%] 14,8  
Katse-eelne intervallreaktsioon 
NO [ppm]  4 000  
Katse-eelne intervallreaktsioon 
NO  2 [ppm]  549  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 290  
KATSE TUNNUS  [kood]  TEST_01_Veh01  
Katsejärgne nullreaktsioon THC  [ppm]  
Katsejärgne nullreaktsioon CH  4 [ppm]  
Katsejärgne nullreaktsioon 
NMHC  [ppm]  
Katsejärgne nullreaktsioon O  2 [%] 
Katsejärgne nullreaktsioon PN  [#]  
Katsejärgne nullreaktsioon CO  [ppm]  0  
Katsejärgne nullreaktsioon CO  2 [%] 0  
Katsejärgne nullreaktsioon NO  [ppm]  0,11  
Katsejärgne nullreaktsioon NO  2 [ppm]  0,12  
Katsejärgne intervallreaktsioon 
THC  [ppm]  
Katsejärgne intervallreaktsioon 
CH  4 [ppm]  
Katsejärgne intervallreaktsioon 
NMHC  [ppm]  
Katsejärgne intervallreaktsioon 
O 2 [%] 
Katsejärgne intervallreaktsioon 
PN [#] 
Katsejärgne intervallreaktsioon 
CO [ppm]  18 010  
Katsejärgne intervallreaktsioon 
CO  2 [%] 14,55  
Katsejärgne intervallreaktsioon 
NO [ppm]  4 505  
Katsejärgne intervallreaktsioon 
NO  2 [ppm]  544  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 291  
KATSE TUNNUS  [kood]  TEST_01_Veh01  
PEMSi valideerimine – tule ­
mused THC  [mg/km]  
PEMSi valideerimine – tule ­
mused CH  4 [mg/km]  
PEMSi valideerimine – tule ­
mused NMHC  [mg/km]  
PEMSi valideerimine – tule ­
mused PN  [#/km]  
PEMSi valideerimine – tule ­
mused CO  [mg/km]  56,0  
PEMSi valideerimine – tule ­
mused CO  2 [g/km]  2,2  
PEMSi valideerimine – tule ­
mused NO  x [mg/km]  11,5  
PEMSi valideerimine – tule ­
mused THC  [% labori kontrollväärtusest]  
PEMSi valideerimine – tule ­
mused CH  4 [% labori kontrollväärtusest]  
PEMSi valideerimine – tule ­
mused NMHC  [% labori kontrollväärtusest]  
PEMSi valideerimine – tule ­
mused PN  [% PMP süsteemist]  
PEMSi valideerimine – tule ­
mused CO  [% labori kontrollväärtusest]  2,0  
PEMSi valideerimine – tule ­
mused CO  2 [% labori kontrollväärtusest]  3,5  
PEMSi valideerimine – tule ­
mused NO  x [% labori kontrollväärtusest]  4,2  
PEMSi valideerimine – tule ­
mused NO  [mg/km]  
PEMSi valideerimine – tule ­
mused NO  2 [mg/km]  
PEMSi valideerimine – tule ­
mused NO  [% labori kontrollväärtusest]  
PEMSi valideerimine – tule ­
mused NO  2 [% labori kontrollväärtusest]  
NO  x marginaal  [väärtus]  0,43  
PN marginaal  [väärtus]  0,5  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 292  
KATSE TUNNUS  [kood]  TEST_01_Veh01  
CO marginaal  [väärtus]  
Kasutatav K  i [puudub/liidetav/korrutatav]  Puudub  
K i tegur / K  i kõrvalekalle  [väärtus]  
( 5 ) 
( 1 ) Maanteel katsetatud sõiduki mass, sealhulgas juhi ja kõigi PEMSi komponentide mass ning kunstlik koormus. 
( 2 ) Koht täiendava teabe andmiseks analüsaatori tootja ja seerianumbri kohta, kui kasutatakse mitut analüsaatorit. 
( 3 ) Kohustuslik, kui heitgaasi massivooluhulk määratakse EFMiga. 
( 4 ) Vajaduse korral võib siia lisada täiendavat teavet. 
( 5 ) Katse iseloomustamiseks ja märgistamiseks võib lisada täiendavaid näitajaid.  
Andmevahetusfaili põhiosa koosneb 3-realisest päisest, mis vastab rida ­
dele 198, 199 ja 200 (üle kantud tabelist 2), ning teekonna vältel regist ­
reeritud tegelikest väärtustest alates reast 201 kuni andmete lõppemiseni. 
Tabeli 2 vasakpoolne veerg vastab (fikseeritud vormingus) andmevahe ­
tusfaili reale 198. Tabeli 2 keskmine veerg vastab (fikseeritud vormingus) 
andmevahetusfaili reale 199. Tabeli 2 parempoolne veerg vastab (fiksee ­
ritud vormingus) andmevahetusfaili reale 200.  
Tabel 2  
Andmevahetusfaili põhiosa; selle tabeli read ja veerud kantakse üle andmevahetusfaili põhiosasse  
Aeg Teekond  [s]  
Sõiduki kiirus (  1 ) Andur  [km/h]  
Sõiduki kiirus (  1 ) GPS  [km/h]  
Sõiduki kiirus (  1 ) ECU  [km/h]  
Laiuskraad  GPS  [deg:min:s]  
Pikkuskraad  GPS  [deg:min:s]  
Kõrgus merepinnast (  1 ) GPS  [m]  
Kõrgus merepinnast (  1 ) Andur  [m]  
Ümbritsev rõhk  Andur  [kPa]  
Keskkonnatemperatuur  Andur  [K]  
Ümbritsev niiskus  Andur  [g/kg]  
THC kontsentratsioon  Analüsaator  [ppm]  
CH  4 kontsentratsioon  Analüsaator  [ppm]  
NMHC kontsentratsioon  Analüsaator  [ppm]  
CO kontsentratsioon  Analüsaator  [ppm]  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 293  
CO  2 kontsentratsioon  Analüsaator  [ppm]  
NO  x kontsentratsioon  Analüsaator  [ppm]  
NO-kontsentratsioon  Analüsaator  [ppm]  
NO  2 kontsentratsioon  Analüsaator  [ppm]  
O 2 kontsentratsioon  Analüsaator  [ppm]  
PN kontsentratsioon  Analüsaator  [#/m  3 ] 
Heitgaasi massivooluhulk  EFM  [kg/s]  
Heitgaasi temperatuur EFMis  EFM  [K]  
Heitgaasi massivooluhulk  Andur  [kg/s]  
Heitgaasi massivooluhulk  ECU  [kg/s]  
THC-mass  Analüsaator  [g/s]  
CH  4 mass  Analüsaator  [g/s]  
NMHC mass  Analüsaator  [g/s]  
CO mass  Analüsaator  [g/s]  
CO  2 mass  Analüsaator  [g/s]  
NO  x mass  Analüsaator  [g/s]  
NO-mass  Analüsaator  [g/s]  
NO  2 mass  Analüsaator  [g/s]  
O 2 mass  Analüsaator  [g/s]  
PN Analüsaator  [#/s]  
Gaasimõõtmine aktiivne  PEMS  [aktiivne (1); inaktiivne (0); viga 
(> 1)]  
Mootori pöörlemiskiirus  ECU  [p/min]  
Mootori pöördemoment  ECU  [Nm]  
Pöördemoment veoteljel  Andur  [Nm]  
Ratta pöörlemiskiirus  Andur  [rad/s]  
Kütusekulu  ECU  [g/s]  
Mootori kütusevool  ECU  [g/s]  
Mootorisse sisenev õhuvool  ECU  [g/s]  
Mootori jahutusvedeliku temperatuur  ECU  [K]  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 294  
Mootoriõli temperatuur  ECU  [K]  
Regenereerimise staatus  ECU  —  
Pedaali asend  ECU  [%]  
Sõiduki olek  ECU  [viga (1); normaalne (0)]  
Pöördemomendi protsent  ECU  [%]  
Pöördemomendi hõõrdumisprotsent  ECU  [%]  
Laetuse tase  ECU  [%]  
Suhteline niiskus  Andur  [%]  
( 2 ) 
( 1 ) Määrata kindlaks vähemalt ühe meetodiga. 
( 2 ) Sõiduki ja katsetingimuste iseloomustamiseks võib lisada täiendavaid näitajaid.  
Tabeli 3 vasakpoolses veerus on nõutav parameeter (fikseeritud 
vormingus). Tabeli 3 keskmises veerus on kirjeldus ja/või ühik (fiksee ­
ritud vormingus). Kui parameeter on kirjeldatav elemendiga keskmise 
veeru eelnevalt kindlaks määratud loetelust, siis kirjeldatakse seda para ­
meetrit eelnevalt kindlaks määratud nimestiku abil. Tabeli 3 parempool ­
sesse veergu sisestatakse tegelikud andmed. Tabelisse on märgitud 
mannekeeni andmed, et näidata, kuidas saadud andmeid õigesti sisestada. 
Veergude ja ridade järjekorrast tuleb kinni pidada.  
4.2. Vahe- ja lõpptulemused  
4.2.1.  Vahetulemused  
Tabel 3  
Aruandlusfail #1 – Vahetulemuste koondnäitajad  
Teekonna pikkus kokku  [km]  90,9  
Teekonna kestus kokku  [h:min:s]  01:37:03  
Seisuaeg kokku  [min:s]  09:02  
Teekonna keskmine kiirus  [km/h]  56,2  
Teekonna maksimaalne kiirus  [km/h]  142,8  
Keskmine THC heide  [ppm]  
Keskmine CH  4 heide  [ppm]  
Keskmine NMHC heide  [ppm]  
Keskmine CO heide  [ppm]  15,6  
Keskmine CO  2 heide  [ppm]  119 969,1  
Keskmine NO  x heide  [ppm]  6,3  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 295  
Keskmine PN heide  [#/m  3 ] 
Keskmine heitgaasi massivooluhulk  [kg/s]  0,010  
Keskmine heitgaasi temperatuur  [K]  368,6  
Maksimaalne heitgaasi temperatuur  [K]  486,7  
Kumuleerunud THC mass  [g]  
Kumuleerunud CH  4 mass  [g]  
Kumuleerunud NMHC mass  [g]  
Kumuleerunud CO mass  [g]  0,69  
Kumuleerunud CO  2 mass  [g]  12 029,53  
Kumuleerunud NO  x mass  [g]  0,71  
Kumuleerunud PN  [#]  
Teekonna THC heide kokku  [mg/km]  
Teekonna CH  4 heide kokku  [mg/km]  
Teekonna NMHC heide kokku  [mg/km]  
Teekonna CO heide kokku  [mg/km]  7,68  
Teekonna CO  2 heide kokku  [g/km]  132,39  
Teekonna NO  x heide kokku  [mg/km]  7,98  
Teekonna PN heide kokku  [#/km]  
Linnasõidu osa pikkus  [km]  34,7  
Linnasõidu osa kestus  [h:min:s]  01:01:42  
Linnasõidu osa seisuaeg  [min:s]  09:02  
Linnasõidu osa keskmine kiirus  [km/h]  33,8  
Linnasõidu osa maksimaalne kiirus  [km/h]  59,9  
Keskmine THC kontsentratsioon linnasõidul  [ppm]  
Keskmine CH  4 kontsentratsioon linnasõidul  [ppm]  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 296  
Keskmine NMHC kontsentratsioon linnasõidul  [ppm]  
Keskmine CO kontsentratsioon linnasõidul  [ppm]  23,8  
Keskmine CO  2 kontsentratsioon linnasõidul  [ppm]  115 968,4  
Keskmine NO  x kontsentratsioon linnasõidul  [ppm]  7,5  
Keskmine PN kontsentratsioon linnasõidul  [#/m  3 ] 
Keskmine heitgaasi massivooluhulk linnasõidul  [kg/s]  0,007  
Keskmine heitgaasi temperatuur linnasõidul  [K]  348,6  
Maksimaalne heitgaasi temperatuur linnasõidul  [K]  435,4  
Kumuleerunud THC mass linnasõidul  [g]  
Kumuleerunud CH  4 mass linnasõidul  [g]  
Kumuleerunud NMHC mass linnasõidul  [g]  
Kumuleerunud CO mass linnasõidul  [g]  0,64  
Kumuleerunud CO  2 mass linnasõidul  [g]  5 241,29  
Kumuleerunud NO  x mass linnasõidul  [g]  0,45  
Kumuleerunud PN linnasõidul  [#]  
THC heide linnasõidul  [mg/km]  
CH  4 heide linnasõidul  [mg/km]  
NMHC heide linnasõidul  [mg/km]  
CO heide linnasõidul  [mg/km]  18,54  
CO  2 heide linnasõidul  [g/km]  150,64  
NO  x heide linnasõidul  [mg/km]  13,18  
PN-heide linnasõidul  [#/km]  
Asulavälise sõidu osa pikkus  [km]  30,0  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 297  
Asulavälise sõidu osa kestus  [h:min:s]  00:22:28  
Asulavälise sõidu osa seisuaeg  [min:s]  00:00  
Asulavälise sõidu osa keskmine kiirus  [km/h]  80,2  
Asulavälise sõidu osa maksimaalne kiirus  [km/h]  89,8  
Keskmine THC kontsentratsioon asulavälisel sõidul  [ppm]  
Keskmine CH  4 kontsentratsioon asulavälisel sõidul  [ppm]  
Keskmine NMHC kontsentratsioon asulavälisel sõidul  [ppm]  
Keskmine CO kontsentratsioon asulavälisel sõidul  [ppm]  0,8  
Keskmine CO  2 kontsentratsioon asulavälisel sõidul  [ppm]  126 868,9  
Keskmine NO  x kontsentratsioon asulavälisel sõidul  [ppm]  4,8  
Keskmine PN kontsentratsioon asulavälisel sõidul  [#/m  3 ] 
Keskmine heitgaasi massivooluhulk asulavälisel sõidul  [kg/s]  0,013  
Keskmine heitgaasi temperatuur asulavälisel sõidul  [K]  383,8  
Maksimaalne heitgaasi temperatuur asulavälisel sõidul  [K]  450,2  
Kumuleerunud THC mass asulavälisel sõidul  [g]  
Kumuleerunud CH  4 mass asulavälisel sõidul  [g]  
Kumuleerunud NMHC mass asulavälisel sõidul  [g]  
Kumuleerunud CO mass asulavälisel sõidul  [g]  0,01  
Kumuleerunud CO  2 mass asulavälisel sõidul  [g]  3 500,77  
Kumuleerunud NO  x mass asulavälisel sõidul  [g]  0,17  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 298  
Kumuleerunud PN asulavälisel sõidul  [#]  
THC heide asulavälisel sõidul  [mg/km]  
CH  4 heide asulavälisel sõidul  [mg/km]  
NMHC heide asulavälisel sõidul  [mg/km]  
CO heide asulavälisel sõidul  [mg/km]  0,25  
CO  2 heide asulavälisel sõidul  [g/km]  116,44  
NO  x heide asulavälisel sõidul  [mg/km]  5,78  
PN-heide asulavälisel sõidul  [#/km]  
Kiirteesõidu osa pikkus  [km]  26,1  
Kiirteesõidu osa kestus  [h:min:s]  00:12:53  
Kiirteesõidu osa seisuaeg  [min:s]  00:00  
Kiirteesõidu osa keskmine kiirus  [km/h]  121,3  
Kiirteesõidu osa maksimaalne kiirus  [km/h]  142,8  
Keskmine THC kontsentratsioon kiirteesõidul  [ppm]  
Keskmine CH  4 kontsentratsioon kiirteesõidul  [ppm]  
Keskmine NMHC kontsentratsioon kiirteesõidul  [ppm]  
Keskmine CO kontsentratsioon kiirteesõidul  [ppm]  2,45  
Keskmine CO  2 kontsentratsioon kiirteesõidul  [ppm]  127 096,5  
Keskmine NO  x kontsentratsioon kiirteesõidul  [ppm]  2,48  
Keskmine PN kontsentratsioon kiirteesõidul  [#/m  3 ] 
Keskmine heitgaasi massivooluhulk kiirteesõidul  [kg/s]  0,022  
Keskmine heitgaasi temperatuur kiirteesõidul  [K]  437,9  
Maksimaalne heitgaasi temperatuur kiirteesõidul  [K]  486,7  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 299  
Kumuleerunud THC mass kiirteesõidul  [g]  
Kumuleerunud CH  4 mass kiirteesõidul  [g]  
Kumuleerunud NMHC mass kiirteesõidul  [g]  
Kumuleerunud CO mass kiirteesõidul  [g]  0,04  
Kumuleerunud CO  2 mass kiirteesõidul  [g]  3 287,47  
Kumuleerunud NO  x mass kiirteesõidul  [g]  0,09  
Kumuleerunud PN kiirteesõidul  [#]  
THC heide kiirteesõidul  [mg/km]  
CH  4 heide kiirteesõidul  [mg/km]  
NMHC heide kiirteesõidul  [mg/km]  
CO heide kiirteesõidul  [mg/km]  1,76  
CO  2 heide kiirteesõidul  [g/km]  126,20  
NO  x heide kiirteesõidul  [mg/km]  3,29  
PN-heide kiirteesõidul  [#/km]  
Asukoha kõrgus teekonna alguspunktis  [m merepinnast]  123,0  
Asukoha kõrgus teekonna lõpp-punktis  [m merepinnast]  154,1  
Kumulatiivne positiivne kõrgusemuutus teekonna jooksul  [m/100 km]  834,1  
Kumulatiivne positiivne kõrgusemuutus linnasõidul  [m/100 km]  760,9  
Linnasõidu andmekogumite arv, mille kiirendused > 0,1 m/s  2 [arv]  845  
(v.a  pos )95urban  [m  2 /s 3 ] 9,03  
RPA linnasõidul  [m/s  2 ] 0,18  
Asulavälise sõidu andmekogumite arv, mille kiirendused 
> 0,1 m/s  2 [arv]  543  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 300  
(v.a  pos )95rural  [m  2 /s 3 ] 9,60  
RPA asulavälisel sõidul  [m/s  2 ] 0,07  
Kiirteesõidu andmekogumite arv, mille kiirendused > 0,1 m/s  2 [arv]  268  
(v.a  pos )95motorway  [m  2 /s 3 ] 5,32  
RPA kiirteesõidul  [m/s  2 ] 0,03  
Külmkäivituse kaugus  [km]  2,3  
Külmkäivituse kestus  [h:min:s]  00:05:00  
Külmkäivituse seisuaeg  [min:s]  60  
Keskmine kiirus külmkäivitusel  [km/h]  28,5  
Maksimumkiirus külmkäivitusel  [km/h]  55,0  
Linnasõidu teepikkus töötava sisepõlemismootoriga  [km]  34,8  
Kasutatud kiirusesignaal  [GPS/ECU/andur]  GPS  
Kasutatud T4253H-filter  [jah/ei]  ei  
Pikima seisuaja kestus  [s]  54  
linnasõidu seisuaeg > 10 sekundit  [arv]  12  
Tühikäigul töötamise aeg pärast 1. käivitust  [s]  7  
Kiirteesõidu osakaal > 145 km/h  [%]  0,1  
Maksimumkõrgus teekonna vältel  [m]  215  
Maksimaalne keskkonnatemperatuur  [K]  293,2  
Minimaalne keskkonnatemperatuur  [K]  285,7  
Teekond läbiti täielikult või osaliselt laiendatud 
kõrgustingimustes  [jah/ei]  ei  
Teekond läbiti täielikult või osaliselt keskkonnatemperatuuri 
laiendatud tingimustes  [jah/ei]  ei  
Keskmine NO heide  [ppm]  3,2  
Keskmine NO  2 heide  [ppm]  2,1  
Kumuleerunud NO mass  [g]  0.23  
Kumuleerunud NO  2 mass  [g]  0,09  
Teekonna NO heide kokku  [mg/km]  5,90  
Teekonna NO  2 heide kokku  [mg/km]  2,01  
Keskmine NO kontsentratsioon linnasõidul  [ppm]  7,6  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 301  
Keskmine NO  2 kontsentratsioon linnasõidul  [ppm]  1,2  
Kumuleerunud NO mass linnasõidul  [g]  0,33  
Kumuleerunud NO  2 mass linnasõidul  [g]  0,12  
NO heide linnasõidul  [mg/km]  11,12  
NO  2 heide linnasõidul  [mg/km]  2,12  
Keskmine NO kontsentratsioon asulavälisel sõidul  [ppm]  3,8  
Keskmine NO  2 kontsentratsioon asulavälisel sõidul  [ppm]  1,8  
Kumuleerunud NO mass asulavälisel sõidul  [g]  0,33  
Kumuleerunud NO  2 mass asulavälisel sõidul  [g]  0,12  
NO heide asulavälisel sõidul  [mg/km]  11,12  
NO  2 heide asulavälisel sõidul  [mg/km]  2,12  
Keskmine NO kontsentratsioon kiirteesõidul  [ppm]  2,2  
Keskmine NO  2 kontsentratsioon kiirteesõidul  [ppm]  0,4  
Kumuleerunud NO mass kiirteesõidul  [g]  0,33  
Kumuleerunud NO  2 mass kiirteesõidul  [g]  0,12  
NO heide kiirteesõidul  [mg/km]  11,12  
NO  2 heide kiirteesõidul  [mg/km]  2,21  
KATSE TUNNUS  [kood]  TEST_01_Veh01  
Katse kuupäev  [pp.kk.aaaa]  13.10.2016  
Katse üle järelevalvet teostav organisatsioon  [organisatsiooni nimi]  Mannekeen  
( 1 ) 
( 1 ) Teekonna lisaelementide iseloomustamiseks võib lisada täiendavaid näitajaid.  
4.2.2.  Andmete hindamise tulemused  
Tabeli 4 ridadel 1–497 on vasakpoolses veerus nõutav parameeter (fiksee ­
ritud vormingus), keskmises veerus kirjeldus ja/või ühik (fikseeritud 
vormingus) ja parempoolsesse veergu sisestatakse tegelikud andmed. 
Tabelisse on märgitud mannekeeni andmed, et näidata, kuidas saadud 
andmeid õigesti sisestada. Veergude ja ridade järjekorrast tuleb kinni 
pidada.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 302  
Tabel 4  
Aruandlusfaili #2 päis – Andmete hindamise meetodi arvutusseaded vastavalt liidetele 5 ja 6  
CO  2 võrdlusmass  [g]  1 529,48  
CO  2 tunnuskõvera koefit ­
sient a  1 — – 1,99  
CO  2 tunnuskõvera koefit ­
sient b  1 — 238,07  
CO  2 tunnuskõvera koefit ­
sient a  2 — 0,49  
CO  2 tunnuskõvera koefit ­
sient b2  — 97,02  
[reserveeritud]  —  
[reserveeritud]  —  
[reserveeritud]  —  
[reserveeritud]  —  
[reserveeritud]  —  
Arvutustarkvara ja versioon  —  EMROAD V.5.90 
B5 
primaarse lubatud hälbe 
ülempiir, tol  1+ [%][% URB / % RUR / % MOT]  45/40/40  
primaarse lubatud hälbe 
alampiir, tol  1- [%] 25  
IC(t)  [sisepõlemismootori osakaal kogu teekonnas]  1  
dICE(t)  [sisepõlemismootoriga läbitud teepikkus [km] kogu 
teekonnas]  88 
dEV(t)  [elektriga läbitud teepikkus kogu teekonnas]  0  
mCO  2 _WLTP_CS(t)  [WLTP vältel laetust säilitavas režiimis välise laadimisega 
hübriidelektrisõidukilt eraldunud CO  2 (kg)]  
MCO2_WLTP(t)  [kaugusspetsiifiline CO  2 heide WLTP katse vältel [g/km]]  154  
MCO2_WLTP_CS(t)  [WLTP katse vältel laetust säilitavas režiimis välise laadi ­
misega hübriidelektrisõiduki väljastatud kaugusspetsiifiline 
CO  2 heide [g/km]]  
MCO2_RDE(t)  [kogu RDE teekonna vältel eraldunud CO  2 kaugusspetsii ­
filine mass [g/km]]  122,4  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 303  
MCO2_RDE(u)  [linnasõidu RDE teekonna vältel eraldunud CO  2 kauguss­
petsiifiline mass [g/km]]  135,8  
r(t) [RDE katse ja WLTP katse käigus mõõdetud CO  2 heite 
suhe]  1,15 
r OVC-HEV  (t) [kogu RDE katse ja kogu WLTP katse käigus mõõdetud 
CO  2 heite suhe välise laadimisega hübriidelektrisõidukil]  
RF(t)  [kogu RDE teekonna jaoks arvutatud katsetulemuste 
hindamistegur]  1 
RFL1  [katsetulemuste hindamisteguri arvutamiseks kasutatava 
funktsiooni esimene parameeter]  1,2 
RFL2  [katsetulemuste hindamisteguri arvutamiseks kasutatava 
funktsiooni teine parameeter]  1,25 
IC(u)  [sisepõlemismootori osakaal linnasõidu osas]  1  
dICE(u)  [sisepõlemismootoriga läbitud teepikkus [km] linnasõidu 
osas]  25 
dEV(u)  [elektriga läbitud teepikkus [km] linnasõidu osas]  0  
r(u) [RDE katse linnasõidu osa ja WLTP katsefaaside 1 + 2 
käigus mõõdetud CO  2 heite suhe]  1,26 
r OVC-HEV  (u) [RDE katse linnasõidu osa ja kogu WLTP katse käigus 
mõõdetud CO  2 heite suhe välise laadimisega 
hübriidelektrisõidukil]  
RF(u)  [linnasõidu RDE teekonna jaoks arvutatud katsetulemuste 
hindamistegur]  0,793651  
KATSE TUNNUS  [kood]  TEST_01_Veh01  
Katse kuupäev  [pp.kk.aaaa]  13.10.2016  
Katse üle järelevalvet 
teostav organisatsioon  [organisatsiooni nimi]  Mannekeen  
( 1 ) 
( 1 ) Täiendavate arvutusseadete iseloomustamiseks võib lisada näitajaid kuni reani 95  
Tabel 5a algab aruandlusfaili # 2 realt 101. Vasakpoolses veerus on 
nõutav parameeter (fikseeritud vormingus), keskmises veerus kirjeldus 
ja/või ühik (fikseeritud vormingus) ja parempoolsesse veergu sisestatakse 
tegelikud andmed. Tabelisse on märgitud mannekeeni andmed, et näidata, 
kuidas saadud andmeid õigesti sisestada. Veergude ja ridade järjekorrast 
tuleb kinni pidada.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 304  
Tabel 5a  
Aruandlusfaili #2 päis – Andmete hindamise meetodi tulemused vastavalt liitele 5  
Akende arv  —  4 265  
Linnasõidu akende arv  —  1 551  
Asulavälise sõidu akende arv  —  1 803  
Kiirteesõidu akende arv  —  910  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
Akende arv tol  1 piires  —  4 219  
Linnasõidu akende arv tol  1 piires  —  1 535  
Asulavälise sõidu akende arv tol  1 piires  —  1 774  
Kiirteesõidu akende arv tol  1 piires  —  910  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
Linnasõidu akende osakaal tol  1 piires  [%]  99,0  
Asulavälise sõidu akende osakaal tol  1 piires  [%]  98,4  
Kiirteesõidu akende osakaal tol  1 piires  [%]  100,0  
Linnasõidu akende osakaal tol  1 piires on suurem kui 50 %  [1 = jah; 0 = ei]  1  
Asulavälise sõidu akende osakaal tol  1 piires on suurem kui 
50 %  [1 = jah; 0 = ei]  1  
Kiirteesõidu akende osakaal tol  1 piires on suurem kui 50 %  [1 = jah; 0 = ei]  1  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 305  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
( 1 ) 
( 1 ) Võib lisada täiendavaid parameetreid kuni reani 195  
Tabel 5b algab aruandlusfaili # 2 realt 201. Vasakpoolses veerus on 
nõutav parameeter (fikseeritud vormingus), keskmises veerus kirjeldus 
ja/või ühik (fikseeritud vormingus) ja parempoolsesse veergu sisestatakse 
tegelikud andmed. Tabelisse on märgitud mannekeeni andmed, et näidata, 
kuidas saadud andmeid õigesti sisestada. Veergude ja ridade järjekorrast 
tuleb kinni pidada.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 306  
Tabel 5b  
Aruandlusfaili #2 päis – Heite lõplikud tulemused vastavalt 6. liitele  
Kogu teekond – THC heide  [mg/km]  
Kogu teekond – CH  4 heide  [mg/km]  
Kogu teekond – NMHC heide  [mg/km]  
Kogu teekond – CO heide  [mg/km]  
Kogu teekond – NO  x heide  [mg/km]  6,73  
Kogu teekond – PN heide  [#/km]  1,15 × 10  11 
Kogu teekond – CO  2 heide  [g/km]  
Kogu teekond – NO heide  [mg/km]  4,73  
Kogu teekond – NO  2 heide  [mg/km]  2  
Linnasõidu osa – THC heide  [mg/km]  
Linnasõidu osa – CH  4 heide  [mg/km]  
Linnasõidu osa – NMHC heide  [mg/km]  
Linnasõidu osa – CO heide  [mg/km]  
Linnasõidu osa – NO  x heide  [mg/km]  8,13  
Linnasõidu osa – PN heide  [#/km]  0,85 × 10  11 
Linnasõidu osa – CO  2 heide  [g/km]  
Linnasõidu osa – NO heide  [mg/km]  6,41  
Linnasõidu osa – NO  2 heide  [mg/km]  2,5  
( 1 ) 
( 1 ) Võib lisada täiendavaid parameetreid.  
Aruandlusfaili # 2 põhiosa koosneb 3-realisest päisest, mis vastab ridadele 
498, 499 ja 500 (üle kantud tabelist 6), ning liikuva keskmistamise aknaid 
kirjeldavatest tegelikest väärtustest, mis on arvutatud vastavalt 5. liitele ja 
märgitud alates reast 501 kuni andmete lõppemiseni. Tabeli 6 vasak ­
poolne veerg vastab (fikseeritud vormingus) aruandlusfaili # 2 reale 
498. Tabeli 6 keskmine veerg vastab (fikseeritud vormingus) aruandlus ­
faili # 2 reale 499. Tabeli 6 parempoolne veerg vastab (fikseeritud 
vormingus) aruandlusfaili # 2 reale 500.  
Tabel 6  
Aruandlusfaili #2 põhiosa – Andmete hindamise meetodi üksikasjalikud tulemused vastavalt 5. liitele; selle 
tabeli read ja veerud kantakse üle aruandlusfaili põhiosasse  
Akna algusaeg  [s]  
Akna lõpuaeg  [s]  
Akna kestus  [s]  
Akna kaugus  Allikas (1 = GPS, 2 = 
ECU, 3 = andur)  [km]  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 307  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
Akna CO  2 heide  [g]  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
Akna CO  2 heide  [g/km]  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
[reserveeritud]  —  —  
Akna kaugus CO  2 tunnuskõverani h_j  [%]  
[reserveeritud]  [-]  
Akna keskmine sõiduki kiirus  Allikas (1 = GPS, 2 = 
ECU, 3 = andur)  [km/h]  
( 1 ) 
( 1 ) Akna parameetrite iseloomustamiseks võib lisada täiendavaid parameetreid;  
▼B 
4.3. Sõiduki ja mootori kirjeldus  
Tootja esitab sõiduki ja selle mootori kirjelduse vastavalt I lisa liitele 4.  
▼M3 
4.4. Visuaalne abimaterjal PEMSi paigaldamiseks  
PEMSi paigaldus igasse katsesõidukisse tuleb dokumenteerida visuaalsete 
vahendite (fotode ja/või video) abil. Piltide arv ja kvaliteet peavad olema 
piisavad sõiduki identimiseks ja hindamiseks, kas PEMSi põhiüksus, 
EFM, GPSi antenn ja ilmastikukamber vastavad tootjate soovitustele ja 
PEMSi katsetamise üldistele headele tavadele.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 308  
9. liide  
Tootja vastavussertifikaat  
Tootja vastavussertifikaat tegelikus liikluses tekkivaid heitkoguseid 
käsitlevate nõuete täitmise kohta  
(Tootja):  
(Tootja aadress):  
kinnitab, et  
Selle tunnistuse lisas loetletud sõidukitüübid vastavad määruse (EL) nr 
2017/1151 III.A lisa punktis 2.1 sätestatud tegelikus liikluses tekkiva heite nõue ­
tele kõigi võimalike käesoleva lisa nõuete kohaste RDE katsete puhul.  
[ ......................................................... (koht)]  
[ ......................................................... (kuupäev)]  
..........................................................  
(Tootja esindaja tempel ja allkiri)  
Lisa:  
— Käesoleva tunnistusega hõlmatud sõidukitüüpide loetelu  
— RDE deklareeritud maksimumväärtuste loetelu iga sõidukitüübi kohta (mg/km 
või osakeste arv / km), arvestamata sisse III.A lisa punktis 2.1.1 nimetatud 
marginaali.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 309  
IV LISA  
TÜÜBIKINNITUSEL SÕIDUKI KASUTUSKÕLBLIKKUSE 
HINDAMISEKS VAJALIKUD HEITKOGUSTE ANDMED  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 310  
1. liide  
SÜSINIKMONOOKSIIDI HEITKOGUSTE MÕÕTMINE MOOTORI 
TÜHIKÄIGUL  
(2. KATSETÜÜP)  
1. SISSEJUHATUS  
1.1. Käesolevas liites kirjeldatakse menetlust süsinikmonooksiidi heitkoguste 
mõõtmiseks mootori tühikäigul (tavapärase ja kõrgendatud pöörete arvu 
juures) 2. katsetüübi puhul.  
2. ÜLDNÕUDED  
2.1. Kohaldatakse UNECE eeskirja nr 83 punktides 5.3.2 ja 5.3.7.1–5.3.7.6 
sätestatud üldnõudeid punktis 2.2 sätestatud eranditega.  
2.2. UNECE eeskirja nr 83 punktis 5.3.7.5 sisalduv viide tabelile loetakse viiteks 
käesoleva määruse I lisa 4. liite  addendum' i punkti 2.1 tabelile 2. tüüpi katse 
kohta.  
3. TEHNILISED NÕUDED  
3.1. Kohaldatakse UNECE eeskirja nr 83 5. lisas sätestatud tehnilisi nõudeid 
punktides 3.2 ja 3.3. kirjeldatud eranditega.  
3.2. UNECE eeskirja nr 83 5. lisa punktis 2.1 osutatud etalonkütusteks loetakse 
käesoleva määruse IX lisas sätestatud vastava tehnilise kirjeldusega etalon ­
kütuseid.  
3.3. UNECE eeskirja nr 83 5. lisa punkti 2.2.1 viidet 1. katsetüübile loetakse 
viiteks käesoleva määruse XXI lisas sätestatud 1. katsetüübile.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 311  
2. liide  
HEITGAASI SUITSUSUSE MÕÕTMINE  
1. SISSEJUHATUS  
1.1. Käesolevas liites kirjeldatakse heitgaasi suitsususe mõõtmise nõudeid.  
2. KORRIGEERITUD NEELDUMISTEGURI TÄHIS  
2.1. Igale katsetatud sõidukitüübi alla kuuluvale sõidukile paigaldatakse korri ­
geeritud neeldumisteguri tähis. Tähiseks on ristküliku sees asuv arv, mis 
väljendab tüübikinnituse andmise ajal vaba kiirendamise katsega kindlaks 
tehtud korrigeeritud neeldumistegurit m  –1 . Katsemeetodit on kirjeldatud 
punktis 4.  
2.2. Tähis peab olema selgesti loetav ja kustumatu. See paigaldatakse selgelt 
nähtavasse ja juurdepääsetavasse kohta, mis määratakse kindlaks I lisa 4. 
liites esitatud tüübikinnitustunnistuse  addendum’ is. 
2.3. Tähise näidis on esitatud joonisel IV.2.1.  
Joonis IV.2.1
  
Eespool esitatud tähis näitab, et korrigeeritud neeldumistegur on 1,30 m  –1 . 
3. TEHNILINE KIRJELDUS JA KATSED  
3.1. Kasutatakse UNECE eeskirja nr 24 (  1 ) III osa punktis 24 sätestatud tehni ­
lisi kirjeldusi ja katseid punktis 3.2 sätestatud eranditega.  
3.2. UNECE eeskirja nr 24 punktis 24.1 sisalduv viide 2. lisale loetakse 
viiteks käesoleva määruse I lisa 4. liitele.  
4. TEHNILISED NÕUDED  
4.1. Kasutatakse UNECE eeskirja nr 24 lisades 4, 5, 7, 8, 9 ja 10 sätestatud 
tehnilisi nõudeid punktides 4.2, 4.3 ja 4.4 sätestatud eranditega.  
4.2. Püsikiiruskatse täiskoormusel  
4.2.1. UNECE eeskirja nr 244. lisa punktis 3.1 sisalduvad viited 1. lisale 
loetakse viideteks käesoleva määruse I lisa 3. liitele.  
4.2.2. UNECE eeskirja nr 244. lisa punktis 3.2 nimetatud etalonkütuseks 
loetakse käesoleva määruse IX lisas esitatud etalonkütus vastavalt 
konkreetse sõiduki puhul tüübikinnituse andmisel kasutatavatele heitko ­
guste piirnormile.  ▼B 
( 1 ) ELT L 326, 24.11.2006
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 312  
4.3. Vabakiirenduse katse  
4.3.1. UNECE eeskirja nr 245. lisa punktis 2.2 sisalduvad viited 2. lisa tabelile 
2 loetakse viideteks käesoleva määruse I lisa 4. liite punktis 2.4.2.1 
esitatud tabelile.  
4.3.2. UNECE eeskirja nr 245. lisa punktis 2.3 sisalduvad viited 1. lisa punktile 
7.3 loetakse viideteks käesoleva määruse I lisa 3. liitele.  
4.4. Diiselmootorite võimsuse mõõtmise ECE-meetod  
4.4.1. UNECE eeskirja nr 2410. lisa punktis 7 sisalduvad viited „käesoleva lisa 
liitele“ ja UNECE eeskirja nr 2410. lisa punktides 7 ja 8 sisalduvad viited 
„1. lisale“ loetakse viideteks käesoleva määruse I lisa 3. liitele.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 313  
V LISA  
KARTERIGAASIDE HEITKOGUSTE KONTROLLIMINE  
(3. KATSETÜÜP)  
1. SISSEJUHATUS  
1.1. Käesolevas lisas kirjeldatakse karterigaaside heitkoguste kontrollimise 
menetlust 3. tüüpi katse puhul, nagu kirjeldatud UNECE eeskirja nr 83 
punktis 5.3.3.  
2. ÜLDNÕUDED  
2.1. Kohaldatakse UNECE eeskirja nr 836. lisa punktides 1 ja 2 sätestatud 
üldnõudeid 3. tüüpi katse tegemise kohta punktides 2.2 ja 2.3 sätestatud 
eranditega.  
2.2. UNECE eeskirja nr 836. lisa punktis 2.1 sisalduv viide 1. katsetüübile 
loetakse viiteks käesoleva määruse XXI lisas sätestatud 1. katsetüübile.  
▼M3 
2.3. Sõidutakistustegurina kasutatakse madalaima näitajaga sõiduki VL sõiduta ­
kistustegurit. Kui VL puudub, kasutatakse VH sõidutakistust. VL ja VH on 
määratletud XXI lisa 4. all-lisa punktis 4.2.1.1.2. Alternatiivina võib tootja 
kasutada sõidutakistust, mis on määratud UNECE eeskirja nr 83 4.a lisa 7. 
liite kohaselt samasse interpolatsioonitüüpkonda kuuluva sõiduki puhul.  
▼B 
3. TEHNILISED NÕUDED  
3.1. Tehnilisteks nõueteks on UNECE eeskirja nr 836. lisa punktides 3–6 sätes ­
tatud nõuded punktis 3.2 sätestatud erandiga.  
3.2. UNECE eeskirja nr 836. lisa punktis 3.2 sisalduv viide 1. katsetüübile 
loetakse viiteks käesoleva määruse XXI lisas sätestatud 1. katsetüübile.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 314  
VI LISA  
KÜTUSEAURUDE MÄÄRAMINE  
(4. TÜÜBI KATSE)  
1. Sissejuhatus  
Käesolevas lisas sätestatakse meetod kütuseaurude eraldumise määrami ­
seks kergsõidukitelt korrataval ja reprodutseeritaval viisil, mis vastaks 
sõiduki tavakasutusele.  
2. Reserveeritud  
3. Mõisted  
Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid.  
3.1. Katsevarustus  
3.1.1.  „Täpsus“  – erinevus mõõdetud väärtuse ja riiklikule standardile vastava 
kontrollväärtuse vahel, mis kirjeldab tulemuse õigsust.  
3.1.2.  „Kalibreerimine“  – mõõtesüsteemi reageeringu reguleerimine selliselt, et 
selle väljund vastab võrdlussignaalidele teatavas vahemikus.  
3.2. Hübriidelektrisõidukid  
3.2.1.  „Akutoiterežiim“  – tööseisund, mille korral taaslaetavas energiasalvestus ­
süsteemis (REESS) salvestatud energia võib küll kõikuda, kuid keskmi ­
selt väheneb sõidukiga sõitmisel, kuni toimub üleminek laetust säilitavale 
režiimile.  
3.2.2.  „Laetust säilitav režiim“  – tööseisund, mille korral taaslaetavas energia ­
salvestussüsteemis salvestatud energia võib küll kõikuda, kuid keskmiselt 
hoitakse seda sõidukiga sõitmisel neutraalsel laetuse jäägi tasemel.  
3.2.3.  „Välise laadimiseta hübriidelektrisõiduk (NOVC-HEV)“  – hübriidelektri ­
sõiduk, mida ei saa laadida välisest allikast.  
3.2.4.  „Välise laadimisega hübriidelektrisõiduk“ (OVC-HEV)  – hübriidelektri ­
sõiduk, mida saab laadida välisest allikast.  
3.2.5.  „Hübriidelektrisõiduk“  – hübriidsõiduk, mille üks veojõuallikas on elek ­
trimasin.  
3.2.6.  „Hübriidsõiduk“ (HV)  – vähemalt kahte erinevat veojõuallika liiki ja 
vähemalt kahte erinevat veojõuallika energiasalvestussüsteemi sisaldava 
jõuseadmega varustatud sõiduk.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 315  
3.3. Kütuseaurude eraldumine  
3.3.1.  „Kütusemahuti“  – kütust mahutavad seadmed, mis koosnevad kütuse ­
paagist, kütuse täiteavast, kütuse täiteava korgist ja kütusepumbast, kui 
see on kinnitatud kütusepaagile või selle sisse.  
3.3.2.  „Kütusesüsteem“  – seadmestik, mille osade abil säilitatakse või transpor ­
ditakse kütust sõidukis ning mis hõlmab kütusemahutit, kõiki kütuse- ja 
kütuseaurude torusid, mujale kui kütusepaagile paigaldatud kütusepum ­
pasid ja aktiivsöefiltrit.  
3.3.3.  „Butaani töömaht (BWC)“  – butaani mass, mida söefilter suudab absor ­
beerida.  
3.3.4. „ BWC300 “ – butaani töömaht pärast 300 kütuse vanandamistsüklit.  
3.3.5.  „Läbilaskvustegur“ (PF)  – tegur, mis tuletatakse süsivesinike kao põhjal 
aja jooksul ja mida kasutatakse lõpliku kütuseaurude eraldumise kind ­
lakstegemiseks.  
3.3.6.  „Ühekihiline mittemetallist paak“  – kütusepaak, mis on valmistatud 
ühest mittemetallilisest materjalikihist, mis sisaldab fluoritud/sulfoonitud 
materjale.  
3.3.7.  „Mitmekihiline paak“  – kütusepaak, mis on valmistatud vähemalt kahest 
eri materjalikihist, millest üks on süsivesinikke mitteläbilaskev materjal.  
3.3.8.  „Hermeetiline kütusemahuti“  – kütusemahuti, millest kütuseaurud ei 
eraldu 24 tundi kestva ööpäevase katse käigus vastavalt UNECE eeskirja 
nr 83 7. lisa 2. liitele, kui katse tehakse käesoleva eeskirja IX lisa jaotises 
A.1 määratletud etalonkütusega.  
3.3.9.  „Kütuseaurud“  – käesoleva eeskirja tähenduses mootorsõiduki parkimise 
ajal ja vahetult enne hermeetilise kütusepaagi täitmist kütusesüsteemist 
eralduvad süsivesinike aurud.  
3.3.10.  „Ühekütuseline gaasisõiduk“  – ühekütuseline sõiduk, mis liigub peami ­
selt kas veeldatud naftagaasil, maagaasil/biometaanil või vesinikkütusel, 
kuid millel võib hädajuhtumiks või käivitamiseks olla ka bensiiniseade, 
kusjuures bensiinipaagi maht ei ületa 15 liitrit.  
3.3.11. „Väljapuhkekadu“ – süsivesinikud, mis eralduvad hermeetilise kütusema ­
huti rõhualandusseadmest üksnes süsteemis lubatud kütuseaurude säili ­
tusseadme kaudu.  
3.3.12.  „Väljapuhkevool“  – süsivesinike aurud, mis eralduvad rõhu alandamise 
käigus pahvakuna kütuseaurude säilitusseadme kaudu.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 316  
3.3.13.  „Kütusepaagi avanemisrõhk“  – minimaalne rõhk, mille juures hermee ­
tiline kütusemahuti hakkab ventileeruma, reageerides üksnes paagis valit ­
sevale rõhule.  
3.3.14.  „Lisafilter“  – filter, mida kasutatakse väljapuhkevoolu mõõtmiseks.  
3.3.15.  „2 g murdepunkt“  – punkt, milleni jõutakse, kui aktiivsöefiltrist eral ­
dunud süsivesinike kumulatiivne kogus on 2 grammi.  
4. Lühendid  
Üldised lühendid 
BWC  Butaani töömaht  
PF Läbilaskvustegur  
APF Etteantud läbilaskvustegur  
OVC-HEV  välise laadimisega hübriidelektrisõiduk ( off-vehicle 
charging hybrid electric vehicle ) 
NOVC-HEV  välise laadimiseta hübriidelektrisõiduk ( not off- 
vehicle charging hybrid electric vehicle ) 
WLTC  ülemaailmne ühtlustatud kergsõidukite katsetamise 
tsükkel ( worldwide light-duty test cycle ) 
REESS  laetav energiasalvestussüsteem ( rechargeable electric 
energy storage system ) 
5. Üldnõuded  
5.1. Sõiduk ja selle osad, mis võivad kütuseaurusid mõjutada, peab olema 
konstrueeritud, ehitatud ja monteeritud selliselt, et sõidukil on võimalik 
tavapärasel kasutamisel ja tavapärastes kasutustingimustes, nagu niiskus, 
vihm, lumi, kuumus, külm, liiv, pori, vibratsioon, kulumine jne, vastata 
käesoleva eeskirja sätetele oma kasutusea jooksul.  
5.1.1. See hõlmab kõikide kütuseaurude kontrollisüsteemis kasutatud voolikute, 
liitmike ja ühenduste ohutust.  
5.1.2. Hermeetilise kütusemahutiga sõidukitel peab sellega kaasnema ka 
süsteem, mis vahetult enne tankimist vabastab kütusepaagi rõhu alt 
üksnes vastava kütuseaurude säilitusseadme kaudu, mille ainus otstarve 
on kütuseaurude säilitamine. Selline ventileerimine on ainus, mida võib 
kasutada, kui kütusepaagi rõhk ületab turvalise töörõhu.  
5.2. Katsesõiduk valitakse vastavalt punktile 5.5.2.  
5.3. Sõiduki katsetamistingimus  
5.3.1. Heitekatsetes kasutatavate määrdeainete ja jahutusvedeliku liigid ning 
kogused peavad olema sellised, nagu tootja on sõiduki tavapärase kasu ­
tamise jaoks kindlaks määranud.  
5.3.2. Katsetes kasutatav kütuse liik peab vastama IX lisa jaotise A.1 nõuetele.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 317  
5.3.3. Kõik kütuseaurude kontrollisüsteemid peavad olema töökorras.  
5.3.4. Katkestusseadmete kasutamine on keelatud vastavalt määruse (EÜ) nr 
715/2007 artikli 5 lõikele 2.  
5.4. Elektroonikasüsteemide turvalisust käsitlevad sätted  
5.4.1. Elektroonikasüsteemide turvalisust käsitlevad sätted on esitatud I lisa 
punktis 2.3.  
5.5. Kütuseaurude tüüpkond  
5.5.1. Üksnes punktides a, c ja d loetletud omaduste poolest identsed sõidukid, 
punktis b loetletud omaduste poolest tehniliselt samaväärsed sõidukid 
ning punktides e ja f loetletud omaduste poolest sarnased või lubatud 
hälbe piires olevad sõidukid võivad kuuluda ühte ja samasse kütuseau ­
rude tüüpkonda:  
a) kütusemahuti materjal ja ehitus;  
b) kütuseaurude vooliku materjal, kütusetoru materjal ja ühendusviis;  
c) hermeetiline kütusepaak või mittehermeetiline kütusemahuti;  
d) kütusepaagi rõhualandusventiili olek (õhu sissevõtt ja rõhualandus);  
e) filtri butaani töömaht (BWC300) on 10 % piires suurimast väärtusest 
(sama tüüpi sütt kasutavates filtrites peab söe maht olema 10 % piires 
mahust, mille jaoks BWC300 on määratud);  
f) Tühjendamise juhtsüsteem (nt ventiili tüüp, tühjendamisstrateegia 
jne). 
5.5.2. Sõiduk loetakse kahjulikemaks kütuseaurude tekitajaks ning seda kasu ­
tatakse katsetes, kui sõiduki kütusepaagi mahu ja filtri butaani töömahu 
suhe on tüüpkonna suurim. Sõiduki valiku lepitakse eelnevalt kokku 
tüübikinnitusasutusega.  
5.5.3. Kütuseaurude kontrollisüsteemiga seotud uuendusliku kalibreerimise, 
konfigureerimise või seadmete kasutamisel loetakse sõiduk eri tüüpkonda 
kuuluvaks.  
5.5.4. Kütuseaurude tüüpkonna tunnus  
Igale punktis 5.5.1 määratletud kütuseaurude tüüpkonnale antakse kordu ­
matu tunnus, mis on järgmisel kujul:  
EV-nnnnnnnnnnnnnnn-WMI-x  
kus: 
nnnnnnnnnnnnnnn on maksimaalselt viieteistkümnest tärgist tunnus, 
milles võib kasutades vaid tärke 0-9, A-Z ja allkriipsu „_“.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 318  
WMI (rahvusvaheline tootja kood) on standardis ISO 3780:2009 määrat ­
letud kood, millega on kordumatul viisil määratletud tootja.  
x sellele antakse kas väärtus „1“ või „0“ vastavalt järgmistele sätetele:  
a) Tüübikinnitusasutuse ja WMI omaniku nõusolekul valitakse väärtus 
„1“, kui sõidukitüüpkond hõlmab järgmisi sõidukeid:  
i) need on ühe tootja ühe WMI koodiga sõidukid;  
ii) need on mitme WMI koodiga tootja sõidukid, kuid kasutatakse 
ainult ühte WMI koodi;  
iii) need on mitme tootja sõidukid, kuid kasutatakse ainult ühte WMI 
koodi.  
Juhtudel i), ii) ja iii) peab tüüpkonna tunnuskood koosnema ühest 
ainulaadsest n-tärgilisest tunnusest ja ühest ainulaadsest WMI koodist, 
millele järgneb „1“.  
b) Tüübikinnitusasutuse nõusolekul antakse väärtus „0“ juhul, kui sõidu ­
kitüüpkond on määratletud samade kriteeriumide põhjal, kui asjaoma ­
ne tüüpkond, mis vastab punktile a, kuid tootja kasutab erinevat WMI 
koodi. Sellisel juhul peab tüüpkonna tunnuskood koosnema samast n- 
tärgilisest tunnusest, nagu on määratletud punktis a, ning ainulaadsest 
WMI koodist, mis erineb kõikidest punkti a juhtudel kasutatud WMI 
koodidest, millele järgneb „0“.  
5.6. Tüübikinnitusasutus ei anna tüübikinnitust, kui esitatud andmetest ei piisa 
tõendamaks, et kütuseaurude eraldumist on sõiduki tavakasutuse ajal 
tõhusalt piiratud.  
6. Toimivusnõuded  
6.1. Piirnormid  
Piirnorm on määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelis 3 esitatud piirnorm.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 319  
1. liide  
4. tüübi katsemenetlused ja -tingimused  
1. Sissejuhatus  
Käesolevas lisas kirjeldatakse 4. tüüpi katse menetlust, millega 
mõõdetakse sõidukite kütuseaurude eraldumist.  
2. Tehnilised nõuded  
2.1. Katse käik hõlmab kütuseaurude katset ja kahte täiendavat katset, 
millest üks on ette nähtud söefiltrite vanandamiseks, nagu kirjeldatud 
käesoleva liite punktis 5.1, ning teine kütusemahuti läbilaskvuse 
jaoks, nagu kirjeldatud käesoleva liite punktis 5.2. Kütuseaurude 
katse abil (joonis VI.4) määratakse ööpäevase temperatuuri kõiku ­
mise ja kuumseiskamise järgse seisuaja tagajärjel eralduvad süsive ­
sinikuaurud.  
2.2. Kui kütusesüsteem sisaldab enam kui üht söefiltrit, kehtivad kõik 
käesoleva lisa viited terminile „filter“ iga filtri suhtes.  
3. Sõiduk  
Sõiduk peab olema tehniliselt korras, sisse sõidetud ning selle läbi ­
sõit enne katset peab olema vähemalt 3 000 km. Kütuseaurude mõõt ­
misel märgitakse kõigisse asjaomastesse katsearuannetesse tüübikin ­
nitusmenetluses kasutatava sõiduki läbisõit ja vanus. Kütuseaurude 
piiramise süsteem peab sõiduki sissesõitmise aja jooksul olema olnud 
nõuetekohaselt ühendatud ja toimiv. Söefiltrit peab olema vanan ­
datud vastavalt käesoleva liite punktile 5.1.  
4. Katsevarustus  
4.1. Veojõustend  
Veojõustend peab vastama XXI lisa 5. all-lisa punkti 2 nõuetele.  
4.2. Kütuseaurude mõõtmise ruum  
Kütuseaurude mõõtmise ruum peab vastama UNECE eeskirja 
nr 83 7. lisa punkti 4.2 nõuetele.  
4.3. Analüüsisüsteemid  
Analüütilised süsteemid peavad vastama UNECE eeskirja nr 83 7. 
lisa punkti 4.3 nõuetele. Süsivesinike pidevmõõtmine ei ole kohus ­
tuslik, v.a püsiva mahuga mõõtmisruumi kasutamisel.  
4.4. Temperatuuri registreerimissüsteem  
Temperatuuri registreerimine peab vastama UNECE eeskirja nr 83 7. 
lisa punkti 4.5 nõuetele.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 320  
4.5. Rõhu registreerimissüsteem  
Rõhu registreerimine peab vastama UNECE eeskirja nr 83 7. lisa 
punkti 4.6 nõuetele, kuid UNECE eeskirja nr 83 7. lisa punktis 4.6.2 
määratletud rõhu registreerimissüsteemi täpsus ja mõõtesamm peavad 
olema järgmised:  
a) täpsus: ± 0,3 kPa  
b) mõõtesamm 0,025 kPa  
4.6. Ventilaatorid  
Ventilaatorid peavad vastama UNECE eeskirja nr 83 7. lisa punkti 
4.7 nõuetele, kuid puhurite võimsus peab olema 0,1–0,5 m  3 /s, mitte 
0,1–0,5 m  3 /min.  
4.7. Kalibreerimisgaasid  
Gaasid peavad vastama UNECE eeskirja nr 83 7. lisa punktis 4.8 
ettenähtud nõuetele.  
4.8. Lisaseadmed  
Lisaseadmed peavad vastama UNECE eeskirja nr 83 7. lisa punktis 
4.9 ettenähtud nõuetele.  
4.9. Lisafilter  
Lisafilter peaks olema põhifiltriga identne, kui mitte tingimata vanan ­
datud. Filtri ja sõiduki ühendustoru peab olema nii lühike kui 
võimalik. Lisafilter puhutakse enne täitmist korralikult kuiva õhuga 
läbi. 
4.10. Filtri kaalumisseadis  
Filtri kaalumisseadis peab olema täpsusega ± 0,02 g.  
5. Filtri katsestendil vanandamise ja läbilaskvusteguri määramise 
menetlus  
5.1. Filtri vanandamine stendil  
Enne kuumseiskamise järgse seisuaja ja ööpäevase kao etappide 
alustamist tuleb filtrit vanandada vastavalt joonisel VI.1 kirjeldatud 
menetlusele.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 321  
Joonis VI.1  
Filtri katsestendil vanandamise menetlus
  
5.1.1. Vanandamine temperatuuritsüklite toimel  
Filter läbib spetsiaalses temperatuurikambris katsetsüklid temperatuu ­
rivahemikus – 15 °C kuni 60 °C; temperatuuridel – 15 °C ja 60 °C 
toimub 30 minuti pikkune stabiliseerimine. Iga tsükkel kestab 
210 minutit, vt joonis VI.2.  
Temperatuurimuut peab olema võimalikult lähedal 1 °C/min. Sundõ ­
huvool ei tohi filtrit läbida.  
Katsetsüklit korratakse järjest 50 korda. Kokku kestab see menetlus 
175 tundi.  
Joonis VI.2  
Temperatuuri reguleerimise tsükkel
  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 322  
5.1.2. Vanandamine vibratsiooni toimel  
Pärast temperatuuriga vanandamist raputatakse filtrit vertikaaltelje 
suunas kogukiirendusega Grms > 1,5 m/s  2 ja sagedusel 
30 ± 10 Hz, kusjuures filter peab olema suunatud nii, nagu see 
paikneb sõidukil. Katse kestab 12 tundi.  
5.1.3. Vanandamine kokkupuute kaudu kütuseaurudega ja BWC300 arvu ­
tamine  
5.1.3.1. Vanandamine seisneb korduvas täitmises kütuseaurudega ja läbipu ­
humises laboriõhuga.  
5.1.3.1.1. Pärast vanandamist temperatuuri ja vibratsiooniga vanandatakse filtrit 
veel käesoleva liite punktis 5.1.3.1.1.1 täpsustatud müügiloleva 
kütuse ja lämmastiku või õhu seguga, mille mahust 50 ± 15 % 
moodustavad kütuseaurud. Kütuseauruga täitmise kiirus peab olema 
60 ± 20 g/h.  
Filter täidetakse 2 g murdepunktini. Alternatiivina loetakse täitmine 
lõpetatuks, kui süsivesinike kontsentratsioon tõmbeava juures on 
3 000 miljondikku.  
5.1.3.1.1.1. Selles katses kasutatav müügilolev kütus peab vastama samadele 
nõuetele nagu etalonkütus järgmiste näitajate osas:  
a) tihedus temperatuuril 15 °C;  
b) aururõhk;  
c) destilleerimine (70 °C, 100 °C, 150 °C);  
d) süsivesinike analüüs (üksnes olefiinid, aromaatsed süsivesinikud, 
benseen);  
e) hapnikusisaldus;  
f) etanoolisisaldus.  
5.1.3.1.2. Filter puhutakse läbi 5 kuni 60 minutit pärast täitmist 25 ± 5 liitri 
heitekatselabori õhuga minutis, kuni sellest on läbi käinud 300- 
kordne maht.  
5.1.3.1.3. Käesoleva liite punktides 5.1.3.1.1 ja 5.1.3.1.2 kirjeldatud menetlusi 
korratakse 300 korda ning seejärel loetakse filter stabiliseerituks.  
5.1.3.1.4. Menetlus butaani töömahu (BWC) mõõtmiseks seoses kütuseaurude 
tüüpkonnaga punktis 5.5 toimub järgmiselt.  
a) Stabiliseeritud filter täidetakse 2 g murdepunktini ja puhutakse 
seejärel läbi vähemalt 5 korda. Täitmisel juhitakse kiirusega 40 
grammi butaani tunnis segu, mis koosneb 50 mahuprotsendist 
butaanist ja 50 mahuprotsendist lämmastikust.  
b) Läbipuhumine toimub vastavalt käesoleva liite punktile 5.1.3.1.2.  
c) BWC tuleb pärast iga täitmist kanda kõikidesse asjaomastesse 
katsearuannetesse.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 323  
d) BWC300 arvutatakse viie viimase 5 BWC keskmise põhjal.  
5.1.3.2. Kui vanandatud filtri tarnib tarnija, teavitab tootja sellest eelnevalt 
tüübikinnitusasutust, et viimane saaks jälgida iga vanandamisetappi 
tarnija ruumides.  
5.1.3.3. Tootja esitab tüübikinnitusasutustele katsearuande, mis sisaldab 
vähemalt järgmisi andmeid:  
a) aktiivsöe liik;  
b) täitmise kiirus;  
c) kütuse spetsifikatsioon.  
5.2. Kütusemahuti läbipaistvusteguri kindlaksmääramine (vt joonis VI.3)  
Joonis VI.3  
Läbipaistvusteguri määramine
  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 324  
5.2.1. Tüüpkonda esindav kütusemahuti valitakse välja ja kinnitatakse sten ­
dile sõidukiga samas suunas. Paak täidetakse 40 ± 2 % ulatuses paagi 
nimimahust etalonkütusega temperatuuril 18 ± 2 °C. Stend koos 
kütusemahutiga pannakse kolmeks nädalaks eraldi ruumi kontrollitud 
temperatuuril 40 ± 2 °C.  
5.2.2. Kolmanda nädala lõpus paak tühjendatakse ja täidetakse 40 ± 2 % 
ulatuses paagi nimimahust etalonkütusega temperatuuril 18 ± 2 °C.  
6 kuni 36 tunni jooksul pannakse stend koos kütusemahutiga mõõt ­
misruumi. Selle perioodi viimased 6 tundi peab keskkonnatempera ­
tuur olema 20 °C ± 2 °C. Ruumis tehakse käesoleva liite 
punktis 6.5.9 kirjeldatud menetluse esimesed 24 tundi kestev ööpäe ­
vane katse. Kütusemahutis olevad kütuseaurud väljutatakse mõõtmis ­
ruumist väljaspool, et paagi tühjendamisel tekkivat heidet ei arvesta ­
taks kütuse läbilaskvusena. Mõõdetakse süsivesinike heide ja selle 
väärtus kujul HC  3W registreeritakse kõigis katsearuannetes.  
5.2.3. Stend koos kütusemahutiga pannakse taas ülejäänud 17 nädalaks 
eraldi ruumi kontrollitud temperatuurile 40 ± 2 °C.  
5.2.4. 17. nädala lõpus paak tühjendatakse ja täidetakse 40 ± 2 % ulatuses 
paagi nimimahust etalonkütusega temperatuuril 18 ± 2 °C.  
6 kuni 36 tunni jooksul pannakse stend koos kütusemahutiga mõõt ­
misruumi. Selle perioodi viimased 6 tundi peab keskkonnatempera ­
tuur olema 20 °C ± 2 °C. Ruumis tehakse käesoleva liite 
punktis 6.5.9 kirjeldatud menetluse esimesed 24 tundi kestev ööpäe ­
vane katse. Kütusemahutit tuulutatakse mõõtmisruumist väljaspool, 
et paagi tuulutamisel tekkivat heidet ei arvestataks kütuse läbilaskvu ­
sena. Mõõdetakse süsivesinike heide ja selle väärtus, käesoleval 
juhul HC  20W , registreeritakse kõigis katsearuannetes.  
5.2.5. Läbilaskvustegur on HC  20W ja HC  3W vahe (g ööpäevas) (kolme 
tüvenumbriga), mis arvutatakse järgmiselt:  
PF = HC  20w – HC  3W 
5.2.6. Kui läbilaskvusteguri määrab tarnija, teavitab sõiduki tootja sellest 
eelnevalt tüübikinnitusasutust, et viimane saaks jälgida kontrolli 
tarnija ruumides.  
5.2.7. Tootja esitab tüübikinnitusasutusele katsearuande, mis sisaldab vähe ­
malt järgmisi andmeid:  
a) Katsetatud kütusemahuti täielik kirjeldus, sh teave katsetatud 
paagi tüübi kohta, kas see koosneb metallist, ühekihilisest mitte ­
metallist või mitmest kihist ja milliseid materjale paagi ja kütu ­
semahuti muude osade valmistamiseks on kasutatud;  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 325  
b) Nädalased keskmised temperatuurid, mille juures vanandamine 
toimus;  
c) HC 3. nädalal (HC  3W ); 
d) HC 20. nädalal (HC  20W ); 
e) Saadud läbilaskvustegur (PF).  
5.2.8. Alternatiivina käesoleva liite punktidele 5.2.1–5.2.7 võivad mitmeki ­
hilisi või metallpaake kasutavad tootjad kasutada eespool osutatud 
täieliku mõõtmismenetluse asemel etteantud läbilaskvustegurit 
(APF):  
mitmekihilise/metallpaagi APF = 120 mg / 24h  
Kui tootja otsustab kasutada etteantud läbilaskvustegureid, esitab 
tootja tüübikinnitusasutusele avalduse, kus on selgelt märgitud 
paagi tüüp, ning avalduse kasutatud materjalide tüübi kohta.  
6. Kuumseiskamis- ja ööpäevase kao mõõtmise menetlus  
6.1. Sõiduki ettevalmistamine  
Sõiduk valmistatakse ette vastavalt UNECE eeskirja nr 83 7. lisa 
punktidele 5.1.1. ja 5.1.2. Tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse 
heakskiidul võidakse enne katset vähendada muid taustheiteallikaid 
(nt värv, liimid, plast, kütuse- või kütuseaurude torud, rehvid jm 
kummist või polümeerist komponendid) peale kütuse (nt rehvi kuum ­
töötlusel sobiva ajavahemiku vältel temperatuuril 50 °C või üle selle, 
sõiduki kuumtöötlusel või pesuvedeliku eemaldamisel).  
Hermeetilise kütusemahuti puhul tuleb filtrid paigaldada nii, et neile 
juurdepääs ning ühendamine/lahtiühendamine oleks lihtne.  
6.2. Režiimi valimine ja ettenähtud käiguvahetused  
6.2.1. Käsikäigukastiga sõidukite ettenähtud käiguvahetused on esitatud 
XXI lisa 2. all-lisas.  
6.2.2. Ainult sisepõlemismootoriga sõidukite puhul valitakse režiim vasta ­
valt XXI lisa 6. all-lisale.  
6.2.3. Välise laadimiseta ja välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul 
valitakse režiim vastavalt XXI lisa 8. all-lisa 6. liitele.  
6.2.4. Tüübikinnitusasutuse taotlusel võib valitud režiim erineda käesoleva 
liite punktides 6.2.2 ja 6.2.3 kirjeldatud režiimist.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 326  
6.3. Katsetingimused  
Käesolevas lisas kirjeldatud katsed tehakse katsetingimustel, mis 
vastavad interpolatsioonitüüpkonda kuuluvale H-sõidukile, mille 
tsükli energiatarve on kõigi asjaomasesse kütuseaurude tüüpkonda 
kuuluvate interpolatsioonitüüpkondade seas suurim.  
Alternatiivina võib tüübikinnitusasutuse taotlusel katses kasutada mis 
tahes tsükli energiatarbega sõidukit, mis esindab kõnealust tüüp ­
konda.  
6.4. Katse käik  
Hermeetiliste ja mittehermeetiliste kütusemahutite puhul järgitakse 
joonise VI.4 vooskeemil kujutatud katsemenetlust.  
Hermeetiliste kütusemahutite katsetamiseks on 2 võimalust. Üks 
võimalus on katsetada sõidukit ühe pideva menetlusega. Teine 
võimalus, nn eraldiseisev menetlus, on teha sõidukiga katse kahe 
eraldi menetlusega, mis võimaldab korrata veojõustendi katset ja 
ööpäevaseid katseid kordamata kütusepaagi rõhu alandamise välja ­
puhke katset ja kütusepaagist väljapuhke tõttu tekkivate kadude 
mõõtmist.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 327  
Joonis VI.4  
Katsemenetluse vooskeemid
  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 328  
6.5. Pidevmenetlus mittehermeetiliste kütusemahutite korral  
6.5.1. Kütusepaagi tühjendamine ja täitmine  
Sõiduki kütusepaak tühjendatakse. Seda tehakse nii, et sõidukile 
paigaldatud kütuseaurude reguleerimise seadmed ei tühjeneks ega 
täituks tavapäratult. Tavaliselt piisab selleks kütusepaagi korgi 
eemaldamisest. Kütusepaak täidetakse kuni 40 % ± 2 % ulatuses 
paagi nimimahust etalonkütusega, mille temperatuur on 18 ± 2 °C.  
6.5.2. Stabiliseerimine  
5 minuti jooksul pärast kütusepaagi tühjendamise ja täitmise lõppu 
stabiliseeritakse sõidukit vähemalt 6 tundi ja mitte rohkem kui 36 
tundi temperatuuril 23 ± 3 °C.  
6.5.3. Eelkonditsioneerimissõit  
Sõiduk asetatakse veojõustendile ja läbitakse järgmised faasid XXI 
lisa 1. all-lisas kirjeldatud katsetsüklist:  
a) 1. klassi sõidukid: väike, keskmine, väike, väike, keskmine, väike  
b) 2. ja 3. klassi sõidukid: väike, keskmine, suur, keskmine  
Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul tehakse eelkondit ­
sioneerimissõit aku laetust säilitavas režiimis vastavalt XXI lisa 
punktile 3.3.6. Tüübikinnitusasutuse nõudmisel võib kasutada muid 
režiime.  
6.5.4. Kütusepaagi tühjendamine ja täitmine  
Ühe tunni jooksul pärast eelkonditsioneerimissõitu tühjendatakse 
sõiduki kütusepaak. Seda tehakse nii, et sõidukile paigaldatud kütu ­
seaurude reguleerimise seadmed ei tühjeneks ega täituks tavapäratult. 
Tavaliselt piisab selleks kütusepaagi korgi eemaldamisest. Kütuse ­
paak täidetakse kuni 40 % ± 2 % ulatuses paagi nimimahust katse ­
kütusega, mille temperatuur on 18 ± 2 °C.  
6.5.5. Stabiliseerimine  
Viie minuti jooksul pärast kütusepaagi tühjendamise ja täitmise 
lõppu pargitakse sõiduk vähemalt 12 tunniks ja mitte rohkem kui 
36 tunniks temperatuuril 23 ± 3 °C.  
Stabiliseerimise ajal võib teha punktides 6.5.5.1 ja 6.5.5.2 kirjeldatud 
toiminguid, alustades punktist 6.5.5.1 ja lõpetades punktiga 6.5.5.2 
või alustades punktist 6.5.5.2 ja lõpetades punktiga 6.5.5.1. Punk ­
tides 6.5.5.1 ja 6.5.5.2 kirjeldatud menetlusi võib teostada ka 
samaaegselt.  
6.5.5.1. Taaslaetava energiasalvestussüsteemi laadimine  
Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul peab REESS olema 
täielikult laaditud vastavalt XXI lisa 8. all-lisa 4. liite punktis 2.2.3 
kirjeldatud laadimisnõuetele.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 329  
6.5.5.2. Filtri laadimine  
Käesoleva liite punktis 5.1 kirjeldatud toimingu kohaselt vanandatud 
filter täidetakse 2 g murdepunktini vastavalt UNECE eeskirja nr 83 
7. lisa punktis 5.1.4 ettenähtud menetlusele.  
6.5.6. Katse veojõustendil  
Katsesõiduk lükatakse veojõustendile ja sellega läbitakse käesoleva 
liite punkti 6.5.3 alapunktis a või b kirjeldatud tsüklid. Välise laadi ­
misega hübriidelektrisõidukit käitatakse akutoiterežiimis. Seejärel 
lülitatakse mootor välja. Heite proove võib võtta selle toimingu vältel 
ning tulemusi võib kasutada heidet ja kütusekulu käsitleva tüübikin ­
nituse andmiseks, kui toiming vastab XXI lisa 6. või 8. all-lisas 
kirjeldatud nõudele.  
6.5.7. Kuumseiskamisel eralduvate kütuseaurude katse  
7 minuti jooksul pärast veojõustendi katset ja 2 minutit pärast 
mootori seiskamist tehakse kuumseiskamisel eralduvate kütuseaurude 
katse vastavalt UNECE eeskirja nr 83 7. lisa punktile 5.5. Kuum ­
seiskamisel aurustumisest tekkiv kadu arvutatakse vastavalt käesole ­
va liite punktile 7.1 ja registreeritakse kõigis asjakohastes katsearuan ­
netes kui M  HS . 
6.5.8. Stabiliseerimine  
Pärast kuumseiskamiskatset lastakse katsesõidukil seista kuumseiska ­
miskatse ja ööpäevase katse vahel vähemalt 6 tundi, kuid mitte üle 
36 tunni. Sellest ajast vähemalt viimased 6 tundi hoitakse sõidukit 
temperatuuril 20 ± 2 °C.  
6.5.9. Ööpäevane katse  
6.5.9.1. Katsesõidukiga tehakse läbi kaks tsüklit keskkonnatemperatuuril 
vastavalt UNECE eeskirja nr 83 7. lisa 2. liites kirjeldatud ööpäevase 
heitekatse profiilile, kusjuures maksimaalne kõrvalekalle võib mis 
tahes ajahetkel olla ± 2 °C. Kõikide mõõdetud kõrvalekallete abso ­
luutväärtustest arvutatud keskmine temperatuuri kõrvalekalle ei tohi 
olla üle ± 1 °C. Keskkonnatemperatuuri mõõdetakse vähemalt kord 
minutis ja see tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse katsearuanne ­
tesse. Temperatuuritsüklite algusajaks võetakse aeg T  start = 0, nagu 
määratletud käesoleva liite punktis 6.5.9.6.  
6.5.9.2. Mõõtmisruumi tuulutatakse enne katset mitu minutit, kuni saavuta ­
takse stabiilsed taustatingimused. Sel ajal peavad olema sisse lüli ­
tatud ka mõõtmisruumi õhusegamisventilaatorid.  
6.5.9.3. Väljalülitatud jõuseadme ning avatud akende ja pakiruumi(de)ga 
katsesõiduk tuuakse mõõtmisruumi. Segamisventilaator(id) reguleeri ­
takse nii, et õhuringluse kiirus katsesõiduki kütusepaagi all oleks 
vähemalt 8 km/h.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 330  
6.5.9.4. Süsivesinike analüsaator tuleb vahetult enne katset nullida ja määrata 
mõõteulatus.  
6.5.9.5. Mõõtmisruumi uksed peavad olema suletud ja hermeetiliselt tihen ­
datud.  
6.5.9.6. Kümne minuti jooksul uste sulgemisest ja tihendamisest mõõdetakse 
süsivesiniku kontsentratsioon, temperatuur ja õhurõhk, millega 
saadakse kütuseaurude ööpäevase katse algnäidud – mõõtmisruumis 
mõõdetud süsivesinike kontsentratsioon C  HCi , õhurõhk P  i ja mõõt­
misruumi keskkonnatemperatuur T  i . See ajahetk võetakse alghetkeks 
T start = 0. 
6.5.9.7. Süsivesinike analüsaator tuleb vahetult enne iga heite proovivõtuaja 
lõppu nullida ja määrata selle mõõteulatus.  
6.5.9.8. Esimene ja teine heiteproovi võtuaeg lõpevad vastavalt 24 tundi ± 6 
minutit ja 48 tundi ± 6 minutit pärast esialgse proovivõtu algust 
vastavalt käesoleva liite punkti 6.5.9.6 sätetele. Kõikides asjako ­
hastes katsearuannetes peab olema kirjas kulunud aeg.  
Heiteproovi võtuaja lõpus mõõdetakse süsivesiniku kontsentratsioon, 
temperatuur ja õhurõhk ning arvutatakse nende põhjal ööpäevase 
katse tulemused, kasutades käesoleva liite punktis 7.1 esitatud 
valemit. Esimese 24 tunni möödudes saadud tulemus registreeritakse 
kõigis asjakohastes katsearuannetes kui M  D1 . Teise 24 tunni 
möödudes saadud tulemus registreeritakse kõigis asjakohastes katsea ­
ruannetes kui M  D2 . 
6.6. Pidevmenetlus hermeetiliste kütusemahutite korral  
6.6.1. Juhul kui kütusepaagi avanemisrõhk on 30 kPa või üle selle.  
6.6.1.1. Katse tuleb teha nii, nagu on kirjeldatud käesoleva liite punktides 
6.5.1 kuni 6.5.3.  
6.6.1.2. Kütusepaagi tühjendamine ja täitmine  
Ühe tunni jooksul pärast eelkonditsioneerimissõitu tühjendatakse 
sõiduki kütusepaak. Seda tehakse nii, et sõidukile paigaldatud kütu ­
seaurude reguleerimise seadmed ei tühjeneks ega täituks tavapäratult. 
Tavaliselt piisab selleks kütusepaagi korgi eemaldamisest, muidu 
tuleb filter lahti ühendada. Kütusepaak täidetakse kuni 15 % ± 2 % 
ulatuses paagi nimimahust etalonkütusega, mille temperatuur on 
18 ± 2 °C.  
6.6.1.3. Stabiliseerimine  
5 minuti jooksul pärast kütusepaagi tühjendamise ja täitmise lõppu 
stabiliseeritakse sõidukit 6 kuni 36 tundi keskkonnatemperatuuril 
20 ± 2 °C.  
6.6.1.4. Kütusepaagi rõhu alandamine  
Seejärel alandatakse kütusepaagi rõhku sel määral, et rõhk ei tõuseks 
tavapäratult kõrgele tasemele. Seda võib teha sõiduki kütusepaagi 
korgi avamise teel. Sõltumata rõhu alandamise meetodist tuleb 
sõiduk viia 1 minuti jooksul esialgsesse seisundisse.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 331  
6.6.1.5. Filtri täitmine ja läbipuhumine  
Käesoleva liite punktis 5.1 kirjeldatud toimingu kohaselt vanandatud 
filter täidetakse 2 g vastava murdepunktini vastavalt UNECE eeskirja 
nr 83 7. lisa punktis 5.1.6 ettenähtud menetlusele ning puhutakse läbi 
heitekatselabori õhuga 25 ± 5 liitrit minutis. Läbipuhumiseks kasu ­
tatava õhu maht ei tohi ületada punktis 6.6.1.5.1 sätestatud mahtu. 
Täitmist ja läbipuhumist võib teha a) mahutile paigaldatud filtriga 
temperatuuril 20 või 23 °C või b) lahtiühendatud filtriga. Kummalgi 
juhul ei ole paagi rõhu täiendav alandamine lubatud.  
6.6.1.5.1. Õhu maksimaalse mahu kindlakstegemine  
Maksimaalne kogu läbipuhumiseks kasutatavat õhku Vol  max arvuta­
takse järgmise valemiga. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite 
puhul käitatakse sõidukit laetust säilitavas režiimis. Mahtu võib kind ­
laks teha ka eraldi katsega või eelkonditsioneerimissõidu ajal. 
Vol max ¼ Vol Pcycle Ü Vol tank Ü 0,85 Ü 100 
FC Pcycle 
Dist Pcycle  
kus: 
Vol  Pcycle  on õhu kumulatiivne maht (l) ümardatuna 0,1 liitrini ja 
mõõdetuna sobiva seadmega (nt söefiltri vm filtri 
õhuavaga ühendatud voolumõõtur) käesoleva liite punktis 
6.5.3 kirjeldatud külmkäivitusega eelkonditsioneerimis ­
sõidu vältel,;  
Vol  tank on kütusepaagi tootja sätestatud nimimaht (l);  
FC Pcycle  on kütusekulu ( l/100 km) ühe läbipuhumistsükli vältel 
vastavalt käesoleva liite punktile 6.5.3; seda võib mõõta 
kas kuum- või külmkäivituse tingimustes,. Välise laadimi ­
sega ja välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite puhul 
arvutatakse kütusekulu vastavalt XXI lisa 8. all-lisa punk ­
tile 4.2.1;  
Dist  Pcycle  on teoreetiline teepikkus lähima 0,1 km kaugusele ühest 
läbipuhumistsüklist vastavalt käesoleva liite punktile 
6.5.3, km.  
6.6.1.6. Filtri ettevalmistamine väljapuhkekao täitmisega  
Pärast filtri täitmist ja läbipuhumist viiakse katsesõiduk mõõtmis ­
ruumi, milleks on SHED kamber või sobiv kliimakamber. Tuleb 
tõendada, et süsteem on lekkevaba ja rõhu suurendamine toimub 
tavapärasel viisil katse käigus või eraldi katsega (nt sõiduki rõhuan ­
duri abil). Katsesõiduk jäetakse seejärel esimeseks 11 tunniks kesk ­
konnatemperatuurile, mis vastab UNECE eeskirja nr 83 7. lisa 2.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 332  
liites kirjeldatud ööpäevase heitekatse profiilile, kusjuures maksi ­
maalne kõrvalekalle võib mis tahes ajahetkel olla ± 2 °C. Kõikide 
mõõdetud kõrvalekallete absoluutväärtuste arvutatud keskmine 
temperatuuri kõrvalekalle profiilist ei tohi olla üle ± 1 °C. Keskkon ­
natemperatuuri mõõdetakse vähemalt kord 10 minuti tagant ja see 
tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse.  
6.6.1.7. Filtri väljapuhkekao täitmine  
6.6.1.7.1. Kütusepaagi rõhu alandamine enne tankimist  
Tootja tagab, et tankimine ei alga enne hermeetilise kütusemahuti 
täielikku rõhu alt vabastamist ülerõhuni vähem kui 2,5 kPa üle 
ümbritseva rõhu sõiduki tavakasutusel. Tüübikinnitusasutuse taot ­
lusel esitab tootja üksikasjaliku teabe või tõendab toimimist (nt 
sõiduki rõhuanduri abil). Muud tehnilised lahendused on lubatud 
tingimusel, et turvaline tankimine on tagatud ja et ülemäärane 
heide lastakse välja enne tankimisseadme ühendamist sõidukiga.  
6.6.1.7.2. 15 minuti jooksul pärast seda, kui keskkonnatemperatuur on saavu ­
tanud 35 °C, avatakse paagi kaitseventiil, et filter täita. Täitmine võib 
toimuda nii mõõtmisruumis kui ka väljaspool seda. Selle punkti 
kohaselt täidetud filter ühendatakse lahti ja seda hoitakse seisualal. 
Käesoleva liite punktides 6.6.1.9–6.6.1.12 kirjeldatud menetluseks 
paigaldatakse sõidukisse filtri mudel.  
6.6.1.8. Väljapuhkevoolu mõõtmine  
6.6.1.8.1. Väljapuhkevoolu sõiduki filtrist mõõdetakse täiendava söefiltriga, 
mis on ühendatud otse sõiduki kütuseaurude säilitusseadme väljalas ­
keavaga. Filtrit kaalutakse enne ja pärast käesoleva liite punktis 
6.6.1.7 kirjeldatud menetlust.  
6.6.1.8.2. Alternatiivina võib väljapuhkevoolu filtrist rõhu langetamise ajal 
mõõta SHED kambri abil.  
15 minuti jooksul pärast seda, kui keskkonnatemperatuur on käes ­
oleva liite punkti 6.6.1.6 kohaselt saavutanud 35 °C, suletakse mõõt ­
misruum hermeetiliselt ja algab mõõtmine.  
Süsivesinike analüsaator nullitakse ja määratakse selle mõõteulatus; 
seejärel mõõdetakse süsivesinike kontsentratsioon, temperatuur ja 
õhurõhk, et saada esialgsed väärtused C  HCi , P  i ja T  i hermeetilise 
mahuti väljapuhkevoolu arvutamiseks.  
Mõõtmisruumi temperatuur T ei tohi mõõtmise ajal olla madalam kui 
25 °C.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 333  
60 ± 5 sekundit pärast käesoleva liite punktis 6.6.1.7.2 kirjeldatud 
menetluse lõppu mõõdetakse süsivesinike kontsentratsioon mõõte ­
ruumis. Mõõdetakse ka temperatuur ja õhurõhk. Need on hermeeti ­
lise mahuti väljapuhkevoolu arvutamiseks vajalikud lõppväärtused 
C HCf , P f and T  f . 
Hermeetilise mahuti väljapuhkevool arvutatakse vastavalt käesoleva 
liite punktile 7.1 ja registreeritakse kõigis asjakohastes katsearuan ­
netes.  
6.6.1.8.3. Lisafiltri kaal ja SHED kambris mõõtmise tulemus ei tohi muutuda 
lubatud hälbe ± 0,5 grammi piires.  
6.6.1.9. Stabiliseerimine  
Pärast väljapuhkekao täitmist stabiliseeritakse sõidukit selle tempera ­
tuuri stabiliseerimiseks 6–36 tundi temperatuuril 23 ± 2 °C.  
6.6.1.9.1. Taaslaetava energiasalvestussüsteemi laadimine  
Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul peab REESS olema 
täielikult laaditud vastavalt XXI lisa 8. lisa 4. liite punktis 2.2.3 
kirjeldatud laadimisnõuetele, kui toimub käesoleva liite punktis 
6.6.1.9 kirjeldatud stabiliseerimine.  
6.6.1.10. Kütusepaagi tühjendamine ja täitmine  
Sõiduki kütusepaak tühjendatakse ning täidetakse 40 ± 2 % ulatuses 
paagi nominaalmahust etalonkütusega temperatuuril 18 ± 2 °C.  
6.6.1.11. Stabiliseerimine  
Sõiduk pargitakse seejärel vähemalt 6 tunniks ja mitte rohkem kui 36 
tunniks seisualale temperatuuril 20 ± 2 °C, et kütuse temperatuuri 
stabiliseerida.  
6.6.1.12. Kütusepaagi rõhu alandamine  
Seejärel kütusepaagi rõhk vabastatakse, et see ei tõuseks tavapäratult 
kõrgeks. Seda võib teha sõiduki kütusepaagi korgi avamise teel. 
Sõltumata rõhu langetamise meetodist tuleb sõiduk viia 1 minuti 
jooksul esialgsesse seisundisse. Pärast seda ühendatakse kütuseau ­
rude säilitusseade uuesti.  
6.6.1.13. Käesoleva liite punktides 6.5.6 kuni 6.5.9.8 kirjeldatud menetlusi 
tuleb järgida.  
6.6.2. Juhul kui kütusepaagi avanemisrõhk on alla 30 kPa.  
Katse tuleb teha nii, nagu on kirjeldatud käesoleva liite punktides 
6.6.1.1 kuni 6.6.1.13. Sel juhul aga asendatakse käesoleva liite 
punktis 6.5.9.1 sätestatud keskkonnatemperatuur käesoleva liite 
tabelis VI.1 esitatud profiiliga ööpäevase heitekatse tegemiseks.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 334  
Tabel VI.1  
Alternatiivmenetluse keskkonnatemperatuuri profiil hermeetilise 
kütusemahuti puhul  
Aeg (tundides)  Temperatuur (°C)  
0/24 20,0  
1 20,4  
2 20,8  
3 21,7  
4 23,9  
5 26,1  
6 28,5  
7 31,4  
8 33,8  
9 35,6  
10 37,1  
11 38,0  
12 37,7  
13 36,4  
14 34,2  
15 31,9  
16 29,9  
17 28,2  
18 26,2  
19 24,7  
20 23,5  
21 22,3  
22 21,0  
23 20,2  
6.7. Eraldiseisev katsemenetlus mittehermeetiliste kütusemahutite korral  
6.7.1 Väljapuhkekao täitemassi mõõtmine  
6.7.1.1. Käesoleva liite punktides 6.6.1.1 kuni 6.6.1.7.2 kirjeldatud menetlusi 
tuleb järgida. Väljapuhkekao täitemass on vahe sõiduki filtri kaalus 
enne käesoleva liite punkti 6.6.1.6 kohaldamist ja pärast käesoleva 
liite punkti 6.6.1.7.2 kohaldamist.  
6.7.1.2. Väljapuhkevoolu sõiduki filtrist mõõdetakse vastavalt käesoleva liite 
punktidele 6.6.1.8.1 ja 6.6.1.8.2 ning see peab vastama käesoleva 
liite punkti 6.6.1.8.3 nõuetele.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 335  
6.7.2. Kuumseiskamine ja ööpäevane kütuseaurude eraldumise katse  
6.7.2.1. Juhul kui kütusepaagi avanemisrõhk on 30 kPa või üle selle.  
6.7.2.1.1. Katse tuleb teha nii, nagu on kirjeldatud käesoleva liite punktides 
6.5.1 kuni 6.5.3 ja punktides 6.6.1.9 kuni 6.6.1.9.1.  
6.7.2.1.2. Filtrit vanandatakse vastavalt käesoleva liite punktis 5.1 kirjeldatud 
menetlusele ning see täidetakse ja puhutakse läbi käesoleva liite 
punkti 6.6.1.5 kohaselt.  
6.7.2.1.3. Vanandatud filter täidetakse seejärel vastavalt UNECE eeskirja nr 83 
7. lisa punktis 5.1.6 kirjeldatud menetlusele, välja arvatud täite ­
mass. Täite kogumass määratakse vastavalt käesoleva liite punktile 
6.7.1.1. Tootja taotlusel võib butaani asemel kasutada etalonkütust. 
Filter ühendatakse lahti.  
6.7.2.1.4. Käesoleva liite punktides 6.6.1.10 kuni 6.6.1.13 kirjeldatud menetlusi 
tuleb järgida.  
6.7.2.2. Juhul kui kütusepaagi avanemisrõhk on alla 30 kPa.  
Katse tuleb teha nii, nagu on kirjeldatud käesoleva liite punktides 
6.7.2.1.1 kuni 6.7.2.1.4. Sel juhul aga muudetakse käesoleva liite 
punktis 6.5.9.1 sätestatud keskkonnatemperatuuri vastavalt käesoleva 
liite tabelis VI.1 esitatud profiilile ööpäevase heitekatse tegemiseks.  
7. Kütuseaurude katsetulemuste arvutamine  
7.1. Käesolevas lisas kirjeldatud kütuseaurude katsed võimaldavad välja 
arvutada süsivesinike heiteid, mis eralduvad väljapuhkekatse, ööpäe ­
vase katse ja kuumseiskamise katse faasides. Kütuseaurude kadu igas 
kõnealuses katses arvutatakse süsivesinike alg- ja lõppkontsentrat ­
sioon, mõõtmisruumi temperatuuride ja õhurõhkude ning mõõtmis ­
ruumi netomahu põhjal.  
Kasutatakse järgmist valemit: 
M HC ¼ k Ü V Ü A 
C HCf Ü P f 
T f Ä C HCi Ü P i 
T i ! 
þ M HC;out Ä M HC;in 
kus: 
M HC on süsivesinike mass grammides;  
M HC,out  = püsiva mahuga mõõtmisruumist ööpäevase heitekatse 
ajal väljuvate süsivesinike mass (grammides);  
M HC,in = püsiva mahuga mõõtmisruumi ööpäevase heitekatse 
ajal sisenevate süsivesinike mass (grammides);  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 336  
C HC = mõõtmisruumis mõõdetud süsivesinike kontsentrat ­
sioon (mahumiljondikes (ppm) C  1 ekvivalentides),  
V = ruumi netomaht, korrigeerituna avatud akende ja paga ­
siruumiga sõiduki mahu võrra (m  3 ). Kui sõiduki maht ei 
ole kindlaks määratud, lahutatakse ruumala 1,42 m  3 ; 
T on keskkonnatemperatuur (K) mõõtmisruumis;  
P on õhurõhk (kPa);  
H/C on vesiniku-süsiniku suhe;  
kus: 
H/C väljapuhkevoolu mõõtmisel SHED kambri katsetes 
ja ööpäevase katse kao mõõtmisel loetakse selle 
väärtuseks 2,33;  
H/C kütuseaurude eraldumisest tulenevate kadude puhul 
loetakse selle väärtuseks 2,20;  
k on 1,2 × 10  – 4 × (12 + H/C), (g × K/(m  3 × kPa));  
i on algnäit;  
f on lõppnäit;  
7.2. Summa (M  HS + M  D1 + M  D2 + (2 × PF)) peab olema väiksem kui 
punktis 6.1 sätestatud piirnorm.  
8. Katsearuanne  
Katsearuanne peab sisaldama vähemalt järgmist:  
a) seisuaegade kirjeldus, sh aeg ja keskmised temperatuurid;  
b) kasutatud vanandatud filtri kirjeldus ja viide täpsele vanandami ­
saruandele;  
c) Keskmine temperatuur kuumseiskamiskatse ajal;  
d) Kuumseiskamiskatse käigus saadud mõõtmistulemused, HSL;  
e) Esimese ööpäevase katse käigus saadud mõõtmistulemus DL1. 
päev  
f) Teise ööpäevase katse käigus saadud mõõtmistulemus DL2. päev  
g) Kütuseaurude katse lõplik tulemus, mis arvutatakse vastavalt 
käesoleva liite punktile 7;  
h) Süsteemi kütusepaagi avanemisrõhu deklareeritud väärtus 
(hermeetilistel kütusemahutitel);  
i) Pahvaku kao täiteväärtus (juhul kui kasutatakse käesoleva liite 
punktis 6.7 kirjeldatud eraldiseisvat katsemenetlust).  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 337  
VII LISA  
SAASTEKONTROLLISEADMETE KULUMISKINDLUSE KONTROLL  
(5. KATSETÜÜP)  
1. SISSEJUHATUS  
1.1. Käesolevas lisas kirjeldatakse saastekontrolliseadmete kulumiskindluse 
kontrollimise katseid.  
2. ÜLDNÕUDED  
2.1. Kohaldatakse UNECE eeskirja nr 83 punktis 5.3.6 sätestatud üldnõudeid 5. 
tüüpi katse tegemise kohta punktides 2.2 ja 2.3 sätestatud eranditega.  
2.2. UNECE eeskirja nr 83 punkti 5.3.6.2 tabelit ja punkti 5.3.6.4 teksti tuleb 
mõista järgmiselt:  
Mootori kategooria  Kindlaksmääratud halvendustegurid  
CO THC  NMHC  NO  x HC + NO  x PM ►M3 PN ◄ 
Ottomootor  1,5  1,3  1,3  1,6  —  1,0  1,0  
Diiselmootor  Kuna diiselmootoriga sõidukitele ei ole halvendustegureid kehtestatud, kasu ­
tavad tootjad halvendustegurite määramiseks terviksõiduki töökindluskatse 
või katsestendil vanandamisega tehtava töökindluskatse menetlust.  
2.3. UNECE eeskirja nr 83 punktis 5.3.6.5 sisalduvat viidet punktide 5.3.1 ja 
8.2 nõuetele loetakse viiteks käesoleva määruse I lisa punkti 4.2 ja XXI 
lisa nõuetele sõiduki kasuliku tööea kestel.  
2.4. Enne määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelis 2 sätestatud heite piirnormide 
kasutamist vastavuse hindamiseks UNECE eeskirja nr 83 punktis 5.3.6.5 
osutatud nõuetele arvutatakse halvendustegurid ja kohaldatakse neid vasta ­
valt XXI lisa 7. all-lisa tabelile A7/1 ja 8. all-lisa tabelile A8/5.  
3. TEHNILISED NÕUDED  
3.1. Kasutatakse UNECE eeskirja nr 83 9. lisa punktides 1–7 ning 1., 2. ja 3. 
liites sätestatud tehnilisi nõudeid ja kirjeldusi punktides 3.2 kuni 3.10 
sätestatud eranditega.  
3.2. UNECE eeskirja nr 83 9. lisa punktis 1.5 sisalduv viide 2. lisale loetakse 
viiteks käesoleva määruse I lisa 4. liitele.  
3.3. UNECE eeskirja nr 83 9. lisa punktis 1.6 sisalduv viide tabelis 1 sätestatud 
heitkoguste piirnormidele loetakse viiteks määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa 
tabelis 2 sätestatud heitkoguste piirnormidele.  
3.4. UNECE eeskirja nr 83 9. lisa punktis 2.3.1.7 sisalduvad viited 1. katse ­
tüübile loetakse viideteks käesoleva määruse XXI lisas kirjeldatud 1. katse ­
tüübile.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 338  
3.5. UNECE eeskirja nr 83 9. lisa punktis 2.3.2.6 sisalduvad viited 1. katse ­
tüübile loetakse viideteks käesoleva määruse XXI lisas kirjeldatud 1. katse ­
tüübile.  
3.6. UNECE eeskirja nr 83 9. lisa punktis 3.1 sisalduvad viited 1. katsetüübile 
loetakse viideteks käesoleva määruse XXI lisas kirjeldatud 1. katsetüübile.  
3.7. UNECE eeskirja nr 83 9. lisa punkti 7 esimeses lõigus sisalduv viide 
punktile 5.3.1.4 loetakse viiteks määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelile 2.  
3.8. UNECE eeskirja nr 83 9. lisa punktis 6.3.1.2 sisalduv viide meetoditele 4a 
lisa 7. liites loetakse viiteks käesoleva määruse XXI lisa 4. all-lisale.  
3.9. UNECE eeskirja nr 83 9. lisa punktis 6.3.1.4 sisalduv viide 4a lisale 
loetakse viiteks käesoleva määruse XXI lisa 4. all-lisale.  
▼M3 
3.10. Sõidutakistustegurina kasutatakse madalaima näitajaga sõiduki VL sõidu ­
takistustegurit. Kui VL puudub või kui sõiduki (VH) kogutakistus kiirusel 
80 km/h on suurem kui VL kogutakistus kiirusel 80 km/h + 5 %, kasuta ­
takse VH sõidutakistust. VL ja VH on määratletud XXI lisa 4. all-lisa 
punktis 4.2.1.1.2.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 339  
VIII LISA  
KESKMISTE HEITKOGUSTE KONTROLLIMINE MADALATEL 
ÜMBRITSEVA ÕHU TEMPERATUURIDEL  
(6. KATSETÜÜP)  
1. SISSEJUHATUS  
1.1. Käesolevas lisas kirjeldatakse 6. tüüpi katse seadmeid ja menetlust, millega 
kontrollitakse keskmisi heitkoguseid madalatel temperatuuridel.  
2. ÜLDNÕUDED  
2.1. Kohaldatakse UNECE eeskirja nr 83 punktis 5.3.5 sätestatud üldnõudeid 6. 
tüüpi katse kohta punktis 2.2 sätestatud erandiga.  
2.2. UNECE eeskirja nr 83 punktis 5.3.5.2 osutatud piirnormideks loetakse 
määruse (EÜ) nr 715/2007 1. lisa tabelis 4 esitatud piirnormid.  
3. TEHNILISED NÕUDED  
3.1. Kohaldatakse UNECE eeskirja nr 83 8. lisa punktides 2–6 sätestatud tehni ­
lisi nõudeid punktis 3.2 sätestatud erandiga.  
3.2. UNECE eeskirja nr 83 8. lisa punktis 3.4.1 sisalduv viide 10. lisa punktile 2 
loetakse viiteks käesoleva määruse IX lisa B jaole.  
▼M3 
3.3. Sõidutakistustegurina kasutatakse madalaima näitajaga sõiduki VL sõiduta ­
kistustegurit. Kui VL puudub, kasutatakse VH sõidutakistust. VL ja VH on 
määratletud XXI lisa 4. all-lisa punktis 4.2.1.1.2. Alternatiivina võib tootja 
kasutada sõidutakistust, mis on määratud UNECE eeskirja nr 83 4.a lisa 7. 
liite kohaselt samasse interpolatsioonitüüpkonda kuuluva sõiduki puhul. 
Mõlemal puhul reguleeritakse veojõustend nii, et see simuleeriks maanteel 
oleva sõiduki tööd temperatuuril – 7 °C. Selline reguleerimine võib põhi ­
neda sõidutakistuse profiili määramisel temperatuuril – 7 °C. Alternatiivina 
võib määratud sõidutakistust reguleerida nii, et vabakäiguaeg väheneb 10 % 
võrra. Tehniline teenistus võib kiita heaks muude sõidutakistuse määramise 
meetodite kasutamise.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 340  
IX LISA  
ETALONKÜTUSTE TEHNILINE KIRJELDUS  
A. ETALONKÜTUSED  
1. Ottomootoriga sõidukite katsetamiseks kasutatavate kütuste tehnilised 
andmed  
Tüüp: Bensiin (E10):  
Parameeter  Ühik  Piirnormid (  1 ) 
Katsemeetod  
Miinimum  Maksimum  
Uurimismeetodil määratud oktaaniarv, 
RON (  2 ) 95,0 98,0  EN ISO 5164  
Mootorimeetodil määratud oktaaniarv, 
MON (  3 ) 85,0 89,0  EN ISO 5163  
Tihedus 15 °C juures  kg/m  3 743,0  756,0  EN ISO 12185  
Aururõhk (DVPE)  kPa  56,0  60,0  EN 13016-1  
Veesisaldus  mahu- 
protsent  0,05 EN 12937  
Välimus temperatuuril -7 °C:  selge ja läbipaistev  
Destilleerimine:  
— aurustunud temperatuuril 70 °C  mahu- 
protsent  34,0 46,0  EN ISO 3405  
— aurustunud temperatuuril 100 °C  mahu- 
protsent  54,0 62,0  EN ISO 3405  
— aurustunud temperatuuril 150 °C  mahu- 
protsent  86,0 94,0  EN ISO 3405  
— lõplik keemispunkt  °C  170  195  EN ISO 3405  
Jääk mahu- 
protsent  — 2,0  EN ISO 3405  
Süsivesinike analüüs:  
— olefiinid  mahu- 
protsent  6,0 13,0  EN 22854  
— aromaatsed süsivesinikud  mahu- 
protsent  25,0 32,0  EN 22854  
— benseen  mahu- 
protsent  — 1,00  EN 22854 
EN 238  
— küllastunud süsivesinikud  mahu- 
protsent  teatada  EN 22854  
Süsiniku-vesiniku suhe  teatada  
Süsiniku-hapniku suhe  teatada  
Induktsiooniaeg (  4 ) minutit  480  —  EN ISO 7536  
Hapnikusisaldus (  5 ) massi- 
protsent  3,3 3,7  EN 22854  
Lahustiga uhutud vaik 
(olemasolev vaik)  mg / 100 ml  —  4  EN ISO 6246  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 341  
Parameeter  Ühik  Piirnormid (  1 ) 
Katsemeetod  
Miinimum  Maksimum  
Väävlisisaldus (  6 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Vase korrosioon 50 °C juures 3 tundi,  —  1. klass  EN ISO 2160  
Pliisisaldus  mg/l  —  5  EN 237  
Fosforisisaldus (  7 ) mg/l  —  1,3  ASTM D 3231  
Etanool (  8 ) mahu- 
protsent  9,0 10,0  EN 22854  
( 1 ) Tehnilises kirjelduses esitatud väärtused on „tegelikud väärtused“. Nende piirnormide kehtestamisel on kohaldatud standardi I SO 
4259 „Naftatooted. Katsemeetodite täpsusandmete kindlaksmääramine ja kohaldamine“ tingimusi; miinimumväärtuse kindlaks ­ 
määramisel on võetud arvesse 2R positiivset minimaalset erinevust; maksimum- ja miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on 
minimaalne erinevus 4R (R = korratavus). Olenemata kõnealusest meetmest, mis on vajalik tehnilistel põhjustel, peaks kütuse ­ 
tootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus, juhul kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus, juhul kui on 
esitatud maksimaalsed ja minimaalsed piirnormid. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust tehnilise kirjelduse nõuetele, kohalda ­ 
takse standardi ISO 4259 tingimusi. 
( 2 ) Lõpptulemuse arvutamisel kooskõlas standardiga EN 228:2008 lahutatakse MONist ja RONist parandustegur 0,2. 
( 3 ) Lõpptulemuse arvutamisel kooskõlas standardiga EN 228:2008 lahutatakse MONist ja RONist parandustegur 0,2. 
( 4 ) Kütus võib sisaldada oksüdatsiooniinhibiitoreid ja metallideaktivaatoreid, millega harilikult stabiliseeritakse puhastatud be nsiini, 
kuid ei tohi sisaldada puhastavaid/dispergeerivaid lisaaineid ega lahustavaid õlisid. 
( 5 ) Ainus hapnikuga küllastunud aine, mida võib etalonkütusele taotluslikult lisada, on etanool. Kasutatav etanool peab vastama 
standardile EN 15376. 
( 6 ) Katseprotokollis märgitakse ära 1. katsetüübis kasutatud kütuse tegelik väävlisisaldus. 
( 7 ) Etalonkütusele ei tohi taotluslikult lisada fosforit, rauda, mangaani ega pliid sisaldavaid ühendeid. 
( 8 ) Ainus hapnikuga küllastunud aine, mida võib etalonkütusele taotluslikult lisada, on etanool. Kasutatav etanool peab vastama 
standardile EN 15376.  
( 2 ) Samaväärsed EN/ISO meetodid võetakse kasutusele niipea, kui need 
eespool loetletud omaduste kohta avaldatakse.  
Tüüp: etanool (E85)  
Parameeter  Ühik  Piirnormid (  1 ) 
Katsemeetod (  2 ) 
Miinimum  Maksimum  
Uurimismeetodil määratud oktaaniarv, 
RON  95 —  EN ISO 5164  
Mootorimeetodil määratud oktaaniarv, 
MON  85 —  EN ISO 5163  
Tihedus 15 °C juures  kg/m  3 teatada  ISO 3675  
Aururõhk  kPa  40  60  EN ISO 13016-1 
(DVPE)  
Väävlisisaldus (  3 ) ( 4 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 EN 
ISO 20884  
Oksüdatsiooni stabiilsus  minutit  360  EN ISO 7536  
Olemasolev vaik (lahustiga uhutud)  mg / 100 ml  —  5  EN ISO 6246  
Välimus – määratakse ümbritseva õhu 
temperatuuril või temperatuuril 15 °C, 
olenevalt sellest, kumb on kõrgem.  selge ja läbipaistev, nähtavate 
hõljuvate ja sadestunud 
saasteaineteta  Visuaalne kontroll  
Etanool ja kõrgemad alkoholid (  5 ) mahu- 
protsent  83 85  EN 1601 
EN 13132 
EN 14517  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 342  
Parameeter  Ühik  Piirnormid (  1 ) 
Katsemeetod (  2 ) 
Miinimum  Maksimum  
Kõrgemad alkoholid (C  3 –C 8 ) mahu- 
protsent  — 2  
Metanool  mahu- 
protsent  0,5 
Bensiin (  6 ) mahu- 
protsent  Tasakaal  EN 228  
Fosfor  mg/l  0,3 (  7 ) ASTM D 3231  
Veesisaldus  mahu- 
protsent  0,3 ASTM E 1064  
Anorgaaniliste kloriidide sisaldus  mg/l  1  ISO 6227  
pHe 6,5  9  ASTM D 6423  
Vaskplaadi korrosioonikatse (3 h 50 °C 
juures)  liigitus  1. klass  EN ISO 2160  
Happesus (väljendatud äädikhappena 
CH  3 COOH)  massi- 
protsent  — 0,005  ASTM D 1613  
(mg/l)  —  40  
Süsiniku-vesiniku suhe  teatada  
Süsiniku-hapniku suhe  teatada  
( 1 ) Tehnilises kirjelduses esitatud väärtused on „tegelikud väärtused“. Nende piirnormide määramisel on kohaldatud standardit ISO  
4259 „Naftatooted. Katsemeetodite täpsusandmete kindlaksmääramine ja kohaldamine“ tingimusi; miinimumväärtuse kindlaks ­ 
määramisel on võetud arvesse 2R positiivset minimaalset erinevust; maksimum- ja miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on 
minimaalne erinevus 4R (R = korratavus). Olenemata kõnealusest meetmest, mis on vajalik tehnilistel põhjustel, peaks kütuse ­ 
tootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus juhul, kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus juhul, kui on 
esitatud maksimaalsed ja minimaalsed piirnormid. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust tehnilise kirjelduse nõuetele, kohalda ­ 
takse ISO 4259 tingimusi. 
( 2 ) Vaidluste korral kasutatakse vaidluste lahendamise menetlusi ja katsemeetodi täpsusel põhinevat tulemuste tõlgendamist, mida on 
kirjeldatud standardis EN ISO 4259. 
( 3 ) Kui tekib siseriiklik vaidlus väävlisisalduse üle, tuginetakse sarnaselt EN 228 siseriikliku lisa viitele EN ISO 20846 või EN  ISO 
20884 standardile. 
( 4 ) Katseprotokollis märgitakse ära 1. katsetüübis kasutatud kütuse tegelik väävlisisaldus. 
( 5 ) Ainus hapnikuga küllastunud aine, mida võib etalonkütusele taotluslikult lisada, on EN 15376 tehnilisele kirjeldusele vastav 
etanool. 
( 6 ) Pliivaba bensiini sisalduse saab kindlaks määrata, kui võtta 100 ja lahutada sellest vee ja alkoholide sisaldus. 
( 7 ) Etalonkütusele ei tohi taotluslikult lisada fosforit, rauda, mangaani ega pliid sisaldavaid ühendeid.  
Tüüp: LPG  
Parameeter  Ühik  Kütus A  Kütus B  Katsemeetod  
Koostis:  ISO 7941  
C 3 -sisaldus  mahu-protsent  30 ±2  85 ±2  
C 4 -sisaldus  mahu-protsent  tasakaal  tasakaal  
< C  3 , > C  4 mahu-protsent  kuni 2  kuni 2  
Olefiinid  mahu-protsent  kuni 12  kuni 15  
Aurutusjääk  mg/kg  kuni 50  kuni 50  prEN 15470  
Vesi 0 °C juures  vaba  vaba  prEN 15469  
Väävli kogusisaldus  mg/kg  kuni 10  kuni 10  ASTM 6667  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 343  
Parameeter  Ühik  Kütus A  Kütus B  Katsemeetod  
Vesiniksulfiid  puudub  puudub  ISO 8819  
Korrosiivsus vaskplaadikatsel  Liigitus  1. klass  1. klass  ISO 6251 (  1 ) 
Lõhn  iseloomulik  iseloomulik  
Mootorimeetodil määratud oktaaniarv  vähemalt 89  vähemalt 89  EN 589 B lisa  
( 1 ) Kui proov sisaldab korrosioonitõrjeaineid või muid vaskplaadi korrosiooni vähendavaid kemikaale, võib see meetod korrodee ­ 
rivate ainete olemasolu kindlakstegemisel osutuda ebatäpseks. Seepärast on keelatud lisada selliseid aineid ainuüksi selleks, e t 
mõjutada katsetulemusi.  
Tüüp: maagaas/biometaan  
Omadused  Ühikud  Alusväärtus  Piirnormid  
Katsemeetod  
miinimum  maksimum  
Etalonkütus G20  
Koostis:  
Metaan  mooli- 
protsent  100 99  100  ISO 6974  
Tasakaal (  1 ) mooli- 
protsent  — —  1  ISO 6974  
N 2 mooli- 
protsent  ISO 6974  
Väävlisisaldus  mg/m  3 ( 2 ) —  —  10  ISO 6326-5  
Wobbe indeks (neto)  MJ/m  3 ( 3 ) 48,2  47,2  49,2  
Etalonkütus G25  
Koostis:  
Metaan  mooli- 
protsent  86 84  88  ISO 6974  
Tasakaal (  4 ) mooli- 
protsent  — —  1  ISO 6974  
N 2 mooli- 
protsent  14 12  16  ISO 6974  
Väävlisisaldus  mg/m  3 ( 5 ) —  —  10  ISO 6326-5  
Wobbe indeks (neto)  MJ/m  3 ( 6 ) 39,4  38,2  40,6  
( 1 ) Inertsed gaasid (mitte N  2 ) + C  2 + C  2+ . 
( 2 ) Väärtus, mis määratakse temperatuuril 293,2 K (20 °C) ja rõhul 101,3 kPa. 
( 3 ) Väärtus, mis määratakse temperatuuril 273,2 K (0 °C) ja rõhul 101,3 kPa. 
( 4 ) Inertsed gaasid (mitte N  2 ) + C  2 + C  2+ . 
( 5 ) Väärtus, mis määratakse temperatuuril 293,2 K (20 °C) ja rõhul 101,3 kPa. 
( 6 ) Väärtus, mis määratakse temperatuuril 273,2 K (0 °C) ja rõhul 101,3 kPa.  
Tüüp: Vesinik sisepõlemismootorite jaoks  
Omadused  Ühikud  Piirnormid  
Katsemeetod  
miinimum  maksimum  
Vesiniku puhtus  mooli-protsent  98  100  ISO 14687-1  
Süsivesinike üldsisaldus  μmol/mol  0  100  ISO 14687-1  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 344  
Omadused  Ühikud  Piirnormid  
Katsemeetod  
miinimum  maksimum  
Vesi (  1 ) μmol/mol  0  (  2 ) ISO 14687-1  
Hapnik  μmol/mol  0  (  3 ) ISO 14687-1  
Argoon  μmol/mol  0  (  4 ) ISO 14687-1  
Lämmastik  μmol/mol  0  (  5 ) ISO 14687-1  
CO μmol/mol  0  1  ISO 14687-1  
Väävel  μmol/mol  0  2  ISO 14687-1  
Jäävad osakesed (  6 ) ISO 14687-1  
( 1 ) Ei kondenseerita. 
( 2 ) Vesi, hapnik, lämmastik ja argoon kokku: 1,900 μmol/mol. 
( 3 ) Vesi, hapnik, lämmastik ja argoon kokku: 1,900 μmol/mol. 
( 4 ) Vesi, hapnik, lämmastik ja argoon kokku: 1,900 μmol/mol. 
( 5 ) Vesi, hapnik, lämmastik ja argoon kokku: 1,900 μmol/mol. 
( 6 ) Vesinik ei tohi sisaldada tolmu, liiva, mustust, vaike, õli ega muid aineid koguses, mis võib kahjustada tangitava sõiduki 
(mootori) toitesüsteemi seadmeid.  
2. Diiselmootoriga sõidukite katsetamiseks kasutatavate kütuste tehnilised 
andmed  
Tüüp: Diislikütus (B7):  
Parameeter  Ühik  Piirnormid (  1 ) 
Katsemeetod  
Miinimum  Maksimum  
Tsetaaniindeks  46,0  EN ISO 4264  
Tsetaaniarv (  2 ) 52,0  56,0  EN ISO 5165  
Tihedus 15 °C juures  kg/m  3 833,0  837,0  EN ISO 12185  
Destilleerimine:  
— 50 protsendipunkti  °C  245,0  —  EN ISO 3405  
— 95 protsendipunkti  °C  345,0  360,0  EN ISO 3405  
— lõplik keemispunkt  °C  —  370,0  EN ISO 3405  
Leekpunkt  °C  55  —  EN ISO 2719  
Hägustumispunkt  °C  —  – 10  EN 23015  
Viskoossus 40 °C juures  mm  2 /s 2,30  3,30  EN ISO 3104  
Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud  massi-protsent  2,0  4,0  EN 12916  
Väävlisisaldus  mg/kg  —  10,0  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Vase korrosioon 50 °C juures 3 tundi,  —  1. klass  EN ISO 2160  
Koksiarv Conradsoni järgi (10 % DR)  massi-protsent  —  0,20  EN ISO 10370  
Tuhasisaldus  massi-protsent  —  0,010  EN ISO 6245  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 345  
Parameeter  Ühik  Piirnormid (  1 ) 
Katsemeetod  
Miinimum  Maksimum  
Kogusaaste  mg/kg  —  24  EN 12662  
Veesisaldus  mg/kg  —  200  EN ISO 12937  
Happearv  mg KOH/g  —  0,10  EN ISO 6618  
Määrimisvõime (kulumisjälje läbimõõt 
HFRR-katsel temperatuuril 60 °C)  μm —  400  EN ISO 12156  
Oksüdatsiooni stabiilsus temperatuuril 
110 °C (  3 ) h 20,0  EN 15751  
Rasvhapete metüülestrid (FAME) (  4 ) mahu-protsent  6,0  7,0  EN 14078  
( 1 ) Tehnilises kirjelduses esitatud väärtused on „tegelikud väärtused“. Nende piirnormide kehtestamisel on kohaldatud standardi I SO 
4259 „Naftatooted. Katsemeetodite täpsusandmete kindlaksmääramine ja kohaldamine“ tingimusi; miinimumväärtuse kindlaks ­ 
määramisel on võetud arvesse 2R positiivset minimaalset erinevust; maksimum- ja miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on 
minimaalne erinevus 4R (R = korratavus). Olenemata kõnealusest meetmest, mis on vajalik tehnilistel põhjustel, peaks kütuse ­ 
tootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus juhul, kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus juhul, kui on 
esitatud maksimaalsed ja minimaalsed piirnormid. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust tehnilise kirjelduse nõuetele, kohalda ­ 
takse ISO 4259 tingimusi. 
( 2 ) Tsetaaniarvu vahemik ei vasta 4R miinimumvahemiku nõuetele. Kui siiski peaks tekkima vaidlusi kütuse tarnija ning kasutaja 
vahel, võib kasutada vaidluste lahendamisel ISO 4259 tingimusi juhul, kui vajaliku täpsuse saavutamisel ei piirduta ühekordse 
kindlaksmääramisega, vaid tehakse piisaval hulgal korduvmõõtmisi. 
( 3 ) Kuigi oksüdatsiooni stabiilsust kontrollitakse, on säilivusaeg tõenäoliselt piiratud. Ladustamistingimuste ja säilivusaja üle  tuleks 
tarnijaga nõu pidada. 
( 4 ) Rasvhapete metüülestrite (FAME) sisaldus vastavalt EN 14214 tehnilisele kirjeldusele.  
▼M3 
3. Kütuseelemendiga sõidukite katsetamiseks kasutatavate kütuste tehnilised 
andmed  
Tüüp: Vesinik kütuseelemendiga sõidukite jaoks  
Omadused  Ühikud  Piirnormid  
Katsemeetod  
miinimum  maksimum  
Vesinikkütuse indeks (  а ) mooliprotsent  99,97  
Gaasid (v.a vesinik) kokku  μmol/mol  300  
Üksikute saasteainete maksimaalne sisaldus  
Vesi (H  2 O) μmol/mol  5  (  e ) 
süsivesinike koguheide (  b ) 
(metaanipõhised)  μmol/mol  2  (  e ) 
Hapnik (O  2 ) μmol/mol  5  (  e ) 
Heelium (He)  μmol/mol  300  (  e ) 
Lämmastik (N  2 ) ja argoon (Ar) kokku (  b ) μmol/mol  100  (  e ) 
Süsinikdioksiid (CO  2 ) μmol/mol  2  (  e ) 
Süsinikmonooksiid (CO)  μmol/mol  0,2  (  e ) 
Väävliühendid (H  2 S baasil) kokku (  c ) μmol/mol  0,004  (  e ) 
Formaldehüüd (HCHO)  μmol/mol  0,01  (  e ) 
Sipelghape (HCOOH)  μmol/mol  0,2  (  e ) ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 346  
Omadused  Ühikud  Piirnormid  
Katsemeetod  
miinimum  maksimum  
Ammoniaak (NH  3 ) μmol/mol  0,1  (  e ) 
Halogeenitud ühendite üldsisaldus (  d ) 
(Halogeenitud ioonide põhjal)  μmol/mol  0,05  (  e ) 
Liidetavate koostisosade puhul, nagu süsivesinikud kokku või väävliühendid kokku, peab koostisosade summa olema vastuvõetavast 
piirnormist väiksem või sellega võrdne. 
( а ) Vesinikkütuse indeksi määramiseks lahutatakse 100 mooliprotsendist tabelis loetletud gaasiliste koostisosade (v.a vesinik) ül dsi­ 
saldus mooliprotsentides. 
( b ) Kõik süsivesinikud, sealhulgas hapnikku sisaldavad orgaanilised ühendid. Mõõdetud süsivesinike kogusisaldus väljendatakse 
süsinikuna ( μmol C / mol). Süsivesinikud kokku võivad ületada taset 2 μmol/mol üksnes metaani olemasolu korral; sel juhul 
ei tohi metaani, lämmastiku ja argooni kogusisaldus ületada 100 μmol/mol. 
( c ) Väävliühendite kogusisaldusse kuuluvad vähemalt H  2 S, COS, CS  2 ja merkaptaanid, mida maagaas harilikult sisaldab. 
( d ) Halogeenitud ühendite kogusisaldus hõlmab näiteks vesinikbromiidi (HBr), vesinikkloriidi (HCl), kloori (Cl  2 ), ja halogeenorgaa ­ 
nilisi ühendeid (R-X). 
( e ) Katsemeetod dokumenteeritakse.  
▼B 
B. ETALONKÜTUSED HEITKOGUSTE KONTROLLIMISEKS MADALAL 
ÜMBRITSEVA ÕHU TEMPERATUURIL — 6. KATSETÜÜP  
Tüüp: Bensiin (E10):  
Parameeter  Ühik  Piirnormid (  1 ) 
Katsemeetod  
Miinimum  Maksimum  
Uurimismeetodil määratud oktaaniarv, 
RON (  2 ) 95,0 98,0  EN ISO 5164  
Mootorimeetodil määratud oktaaniarv, 
MON (  3 ) 85,0 89,0  EN ISO 5163  
Tihedus 15 °C juures  kg/m  3 743,0  756,0  EN ISO 12185  
Aururõhk (DVPE)  kPa  56,0  95,0  EN 13016-1  
Veesisaldus  kuni 0,05 mahuprotsenti 
Välimus temperatuuril -7 °C: 
selge ja läbipaistev  EN 12937  
Destilleerimine:  
— aurustunud temperatuuril 70 °C  mahu- 
protsent  34,0 46,0  EN ISO 3405  
— aurustunud temperatuuril 100 °C  mahu- 
protsent  54,0 62,0  EN ISO 3405  
— aurustunud temperatuuril 150 °C  mahu- 
protsent  86,0 94,0  EN ISO 3405  
— lõplik keemispunkt  °C  170  195  EN ISO 3405  
Jääk mahu- 
protsent  — 2,0  EN ISO 3405  
Süsivesinike analüüs:  
— olefiinid  mahu- 
protsent  6,0 13,0  EN 22854  
— aromaatsed süsivesinikud  mahu- 
protsent  25,0 32,0  EN 22854  
— benseen  mahu- 
protsent  — 1,00  EN 22854 
EN 238  
— küllastunud süsivesinikud  mahu- 
protsent  teatada  EN 22854  
Süsiniku-vesiniku suhe  teatada  
Süsiniku-hapniku suhe  teatada  
Induktsiooniaeg (  4 ) minutit  480  —  EN ISO 7536  
Hapnikusisaldus (  5 ) massi- 
protsent  3,3 3,7  EN 22854  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 347  
Parameeter  Ühik  Piirnormid (  1 ) 
Katsemeetod  
Miinimum  Maksimum  
Lahustiga uhutud vaik 
(olemasolev vaik)  mg / 100 ml  —  4  EN ISO 6246  
Väävlisisaldus (  6 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Vase korrosioon 50 °C juures 3 tundi,  —  1. klass  EN ISO 2160  
Pliisisaldus  mg/l  —  5  EN 237  
Fosforisisaldus (  7 ) mg/l  —  1,3  ASTM D 3231  
Etanool (  8 ) mahu- 
protsent  9,0 10,0  EN 22854  
( 1 ) Tehnilises kirjelduses esitatud väärtused on „tegelikud väärtused“. Nende piirnormide kehtestamisel on kohaldatud standardi I SO 
4259 „Naftatooted. Katsemeetodite täpsusandmete kindlaksmääramine ja kohaldamine“ tingimusi; miinimumväärtuse kindlaks ­ 
määramisel on võetud arvesse 2R positiivset minimaalset erinevust; maksimum- ja miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on 
minimaalne erinevus 4R (R = korratavus). Olenemata kõnealusest meetmest, mis on vajalik tehnilistel põhjustel, peaks kütuse ­ 
tootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus juhul, kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus juhul, kui on 
esitatud maksimaalsed ja minimaalsed piirnormid. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust tehnilise kirjelduse nõuetele, kohalda ­ 
takse ISO 4259 tingimusi. 
( 2 ) Lõpptulemuse arvutamisel kooskõlas standardiga EN 228:2008 lahutatakse MONist ja RONist parandustegur 0,2 
( 3 ) Lõpptulemuse arvutamisel kooskõlas standardiga EN 228:2008 lahutatakse MONist ja RONist parandustegur 0,2 
( 4 ) Kütus võib sisaldada oksüdatsiooniinhibiitoreid ja metallideaktivaatoreid, millega harilikult stabiliseeritakse puhastatud be nsiini, 
kuid ei tohi sisaldada puhastavaid/dispergeerivaid lisaaineid ega lahustavaid õlisid. 
( 5 ) Ainus hapnikuga küllastunud aine, mida võib etalonkütusele taotluslikult lisada, on etanool. Kasutatav etanool peab vastama 
standardile EN 15376. 
( 6 ) Katseprotokollis märgitakse ära 6. tüüpi katses kasutatud kütuse tegelik väävlisisaldus. 
( 7 ) Etalonkütusele ei tohi taotluslikult lisada fosforit, rauda, mangaani ega pliid sisaldavaid ühendeid. 
( 8 ) Ainus hapnikuga küllastunud aine, mida võib etalonkütusele taotluslikult lisada, on etanool. Kasutatav etanool peab vastama 
standardile EN 15376.  
( 2 ) Samaväärsed EN/ISO meetodid võetakse kasutusele niipea, kui need 
eespool loetletud omaduste kohta avaldatakse.  
Tüüp: etanool (E75)  
Parameeter  Ühik  Piirnormid (  1 ) 
Katse-meetod (  2 ) 
Miinimum  Maksimum  
Uurimismeetodil määratud oktaaniarv, 
RON  95 —  EN ISO 5164  
Mootorimeetodil määratud oktaaniarv, 
MON  85 —  EN ISO 5163  
Tihedus 15 °C juures  kg/m  3 teatada  EN ISO 12185  
Aururõhk  kPa  50  60  EN ISO 13016-1 
(DVPE)  
Väävlisisaldus (  3 ) ( 4 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Oksüdatsiooni stabiilsus  minutit  360  —  EN ISO 7536  
Olemasolev vaik (lahustiga uhutud)  mg / 100 ml  —  4  EN ISO 6246  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 348  
Parameeter  Ühik  Piirnormid (  1 ) 
Katse-meetod (  2 ) 
Miinimum  Maksimum  
Välimus määratakse ümbritseva õhu 
temperatuuril või temperatuuril 15 °C, 
olenevalt sellest, kumb on kõrgem  Selge ja läbipaistev, nähtavate 
hõljuvate ja sadestunud 
saasteaineteta  Visuaalne kontroll  
Etanool ja kõrgemad alkoholid (  5 ) mahu-protsent  70  80  EN 1601 
EN 13132 
EN 14517  
Kõrgemad alkoholid (C  3 – C  8 ) mahu-protsent  —  2  
Metanool  —  0,5  
Bensiin (  6 ) mahu-protsent  tasakaal  EN 228  
Fosfor  mg/l  0,30 (  7 ) EN 15487 
ASTM D 3231  
Veesisaldus  mahu-protsent  —  0,3  ASTM E 1064 
EN 15489  
Anorgaaniliste kloriidide sisaldus  mg/l  —  1  ISO 6227 — EN 
15492  
pHe 6,50  9  ASTM D 6423 
EN 15490  
Vaskplaadi korrosioonikatse (3 h 50 °C 
juures)  Liigitus  1. klass  EN ISO 2160  
Happesus (väljendatud äädikhappena 
CH  3 COOH)  massi-protsent  0,005  ASTM D1613 
EN 15491  
mg/l 40  
Süsiniku-vesiniku suhe  teatada  
Süsiniku-hapniku suhe  teatada  
( 1 ) Tehnilises kirjelduses esitatud väärtused on tegelikud väärtused. Nende piirnormide määramisel on kohaldatud standardi ISO 
4259 „Naftatooted. Katsemeetodite täpsusandmete kindlaksmääramine ja kohaldamine“ tingimusi. Miinimumväärtuse kindlaks ­ 
määramisel on võetud arvesse 2R positiivset minimaalset erinevust. Maksimum- ja miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on 
minimaalne erinevus 4R (R = reprodutseeritavus). Olenemata kõnealusest meetodist, mis on vajalik tehnilistel põhjustel, peaks 
kütusetootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus juhul, kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus maksi ­ 
maalsete ja minimaalsete piirnormide esitamiseks. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust tehnilise kirjelduse nõuetele, kohalda ­ 
takse ISO 4259 tingimusi. 
( 2 ) Vaidluste korral kasutatakse vaidluste lahendamise menetlusi ja katsemeetodi täpsusel põhinevat tulemuste tõlgendamist, mida on 
kirjeldatud standardis EN ISO 4259. 
( 3 ) Kui tekib siseriiklik vaidlus väävlisisalduse üle, tuginetakse sarnaselt EN 228 siseriikliku lisa viitele EN ISO 20846 või EN  ISO 
20884 standardile. 
( 4 ) Katseprotokollis märgitakse ära 6. tüüpi katses kasutatud kütuse tegelik väävlisisaldus. 
( 5 ) Ainus hapnikuga küllastunud aine, mida võib etalonkütusele taotluslikult lisada, on EN 15376 tehnilisele kirjeldusele vastav 
etanool. 
( 6 ) Pliivaba bensiini sisalduse saab kindlaks määrata, kui võtta 100 ja lahutada sellest vee ja alkoholide sisaldus. 
( 7 ) Etalonkütusele ei tohi taotluslikult lisada fosforit, rauda, mangaani ega pliid sisaldavaid ühendeid.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 349  
X LISA  
Reserveeritud  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 350  
XI LISA  
MOOTORSÕIDUKITE PARDADIAGNOSTIKASEADE (OBD)  
1. SISSEJUHATUS  
1.1. Käesolevas lisas sätestatakse pardadiagnostikaseadme funktsioonid 
mootorsõidukite heite piiramiseks.  
2. MÕISTED, NÕUDED JA KATSED  
2.1. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 2. ja 3. jaotises esitatud mõisteid, nõudeid 
ja katseid pardadiagnostikaseadmete kohta kasutatakse käesoleva lisa 
kohaldamisel, v.a käesolevas lisas sätestatud erandite puhul.  
2.1.1. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punkti 2 sissejuhatavast tekstist tuleb aru 
saada järgmiselt:  
„Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:“  
2.1.2. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktist 2.10 tuleb aru saada järgmiselt:  
„„Sõidutsükkel“ – tsükkel, mis koosneb mootori käivitamisest, sõidufaa ­
sist võimaliku rikke avastamiseks ning mootori seiskamisest“.  
2.1.3. Lisaks UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punkti 3.2.2 nõuetele võib kahjus ­
tuse või rikke kindlaks teha ka väljaspool sõidutsüklit (nt pärast mootori 
seiskamist).  
2.1.4. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktist 3.3.3.1 tuleb aru saada järgmiselt.  
„3.3.3.1. Katalüüsmuunduri efektiivsuse vähenemine NMHC- ja NO  x 
heite osas. Tootjad võivad kontrollida eesmist katalüsaatorit 
üksinda või koos ühe või mitme järgmise allavoolu paikneva 
katalüsaatoriga. Iga kontrollitud katalüsaator või katalüsaatorite 
kombinatsioon, mille NMHC- või NO  x -heide ületab käesoleva 
lisa punktis 3.3.2 esitatud piirnorme, loetakse rikkeliseks.“  
2.1.5. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktis 3.3.3.1 sisalduv viide piirnormi ­
dele loetakse viiteks käesoleva lisa punktis 2.3 sätestatud piirnormidele.  
2.1.6. Reserveeritud.  
2.1.7. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punkte 3.3.4.9 ja 3.3.4.10 ei kohaldata.  
2.1.8. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktidest 3.3.5–3.3.5.2 tuleb aru saada 
järgmiselt:  
„3.3.5. Tootjad võivad tüübikinnitusasutusele tõendada, et teatavaid osi 
või süsteeme ei ole tarvis jälgida, kui heide nende talitluse 
täieliku lakkamise või nende eemaldamise korral ei ületa käes ­
oleva lisa punktis 3.3.2 esitatud OBD piirnorme.  
3.3.5.1. Tuleb jälgida järgmisi seadmeid, et kindlaks teha nende talitluse 
täielik lakkamine või nende eemaldamine (kui eemaldamine 
põhjustab käesoleva määruse punktis 5.3.1.4 sätestatud heite 
piirnormide ületamise):  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 351  
a) diiselmootorisse eraldi üksusena paigaldatud või heitekon ­
trolliseadmesse sisse ehitatud kübemefilter;  
b) diiselmootorisse eraldi üksusena paigaldatud või heitekon ­
trolliseadmesse sisse ehitatud NO  x järeltöötlussüsteem;  
c) diiselmootorisse eraldi üksusena paigaldatud või heitekon ­
trolliseadmesse sisse ehitatud diislikütuse oksüdatsioonikata ­
lüsaator;  
3.3.5.2. Samuti tuleb jälgida, et käesoleva lisa punktis 3.3.5.1 nimetatud 
seadmetel ei esineks tõrkeid, mille tulemusena ületataks kehti ­
vaid OBD piirnorme.“  
2.1.9. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktist 3.8.1 tuleb aru saada järgmiselt:  
„Pardadiagnostikaseade võib kustutada veakoodi, läbitud teepikkuse ning 
hetkeseisu andmed, kui sama riket ei registreerita vähemalt 40 mootori 
soojendustsükli jooksul või 40 sõidutsükli jooksul, mil sõiduk töötab 11. 
lisa 1. liite punkti 7.5.1 alapunktides a–c kehtestatud kriteeriumide koha ­
selt.“  
2.1.10. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktis 3.9.3.1 sisalduvast viitest stan ­
dardile ISO DIS 15031 5 tuleb aru saada järgmiselt:  
„… käesoleva määruse 11. lisa 1. liite punkti 6.5.3.2 alapunktis a nime ­
tatud standardis.“  
2.1.11. Lisaks UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktile 3 kohaldatakse järgmisi 
nõudeid:  
„Lisasätted mootori seiskamise strateegiatega sõidukitele  
Sõidutsükkel  
Mootori juhtsüsteemi poolt pärast mootori seiskumist tehtavat auto ­
noomset taaskäivitumist võib lugeda uueks sõidutsükliks või käimasoleva 
sõidutsükli jätkuks.“  
2.2. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktis 3.1 sisalduv viide V tüübi kest ­
vusdistantsile ja punktis 3.3.1 sisalduv viide V tüübi töökindluskatsele 
loetakse viideteks käesoleva määruse VII lisa nõuetele.  
2.3. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktis 3.3.2 sätestatud OBD-piirnormid 
loetakse viiteks punktides 2.3.1 ja 2.3.2 sätestatud nõuetele:  
2.3.1. OBD piirnormid sõidukitele, mis on saanud tüübikinnituse määruse (EÜ) 
nr 715/2007 I lisa 2. tabelis esitatud Euro 6 heite piirnormide osas alates 
kolmest aastast pärast kõnealuse määruse artikli 10 lõigetes 4 ja 5 sätes ­
tatud kuupäevi, on esitatud järgmises tabelis.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 352  
Euro 6 lõplikud OBD piirnormid  
Tule-tatud mass 
(RM) (kg)  Süsinikmonooksiidi 
mass  Metaanist erinevate 
süsivesinike mass  Lämmastikoksii ­
dide mass  Tahkete 
osakeste 
mass (  1 ) Tahkete 
osakeste arv (  2 ) 
Kate- 
gooria  Klass  (CO) 
[mg/km]  (NMHC) 
[mg/km]  (NO  x ) 
[mg/km]  (PM) 
[mg/km]  (PN) 
[#/km]  
PI CI  PI  CI  PI  CI  CI  PI  CI  PI  
M —  Kõik  1 900  1 750  170  290  90  140  12  12  
N (  1 ) I  RM ≤ 1 305  1 900  1 750  170  290  90  140  12  12  
II 1 305 – 1 760  3 400  2 200  225  320  110  180  12  12  
III 1 760 < RM  4 300  2 500  270  350  120  220  12  12  
N (  2 ) —  Kõik  4 300  2 500  270  350  120  220  12  12  
Selgitus : PI = ottomootor, CI = diiselmootor 
( 1 ) Ottomootorite tahkete osakeste massi ja arvu piirnormi kohaldatakse ainult otsesissepritsega sõidukite suhtes. 
( 2 ) Tahkete osakeste arvu piirnormid võib määrata hiljem.  
2.3.2. Kuni kolm aastat pärast määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 10 lõigetes 4 ja 
5 sätestatud kuupäevi, mis kehtivad vastavalt uute sõidukitüüpide kinni ­
tamise ja uute sõidukite suhtes, tuleb tootja valiku korral kohaldada 
määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelis 2 esitatud Euro 6 heite piirnor ­
mide osas tüübikinnituse saanud sõidukite suhtes järgmiseid OBD piir ­
määrasid.  
Euro 6 OBD ajutised piirnormid  
Tule-tatud mass 
(RM) (kg)  Süsinikmonooksiidi 
mass  Metaanist erinevate 
süsivesinike mass  Lämmastikoksii ­
dide mass  Tahkete 
osakeste 
mass (  1 ) 
Kate- 
gooria  Klass  (CO) 
[mg/km]  (NMHC) 
[mg/km]  (NO  x ) 
[mg/km]  (PM) 
[mg/km]  
PI CI  PI  CI  PI  CI  CI  PI  
M —  Kõik  1 900  1 750  170  290  150  180  25  25  
N 1 I RM ≤ 1 305  1 900  1 750  170  290  150  180  25  25  
II 1 305 – 1 760  3 400  2 200  225  320  190  220  25  25  
III 1 760 < RM  4 300  2 500  270  350  210  280  30  30  
N 2 — Kõik  4 300  2 500  270  350  210  280  30  30  
Selgitus : PI = ottomootor, CI = diiselmootor 
( 1 ) Ottomootorite tahkete osakeste massi piirnorme kohaldatakse ainult otsesissepritsega sõidukite suhtes.  
2.4. 
2.5. Reserveeritud.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 353  
2.6. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktis 3.3.3.2 sisalduvat viidet I. tüübi 
katsetsüklile loetakse viideteks 1. tüübi tsüklile, mida kasutati vähemalt 
kahes järjestikuses tsüklis pärast UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite 
punktis 6.3.1.2 sätestatud töötakti vahelejätu veakoodi kasutuselevõtmist.  
2.7. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktis 3.3.3.7 sisalduv viide punktis 
3.3.2 sätestatud tahkete osakeste piirnormile loetakse viiteks käesoleva 
lisa punktis 2.3 sätestatud tahkete osakeste piirnormile.  
2.8. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktist 3.3.3.4 tuleb aru saada järgmiselt.  
„3.3.3.4. valitud kütusega töötamisel muud heitekontrolliseadmete osad 
või süsteemid või heidet mõjutavad arvutiga ühendatud 
jõuseadme osad või süsteemid, mille tõrge võib tekitada käes ­
oleva lisa punktis 3.3.2 ettenähtud OBD piirnorme ületavaid 
summutitoru heitgaasikoguseid“;  
2.9. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktist 3.3.4.4 tuleb aru saada järgmiselt.  
„3.3.4.4. muud heite piiramise süsteemi osad või osade süsteemid või 
heidet mõjutavad arvutiga ühendatud jõuseadme osad või osade 
süsteemid, mille tõrge võib tekitada käesoleva lisa punktis 3.3.2 
ettenähtud OBD piirnorme ületavaid heitgaasikoguseid. Sellised 
süsteemid või osad on näiteks seadmed, mida kasutatakse õhu 
massivoolu ja mahuvoolu (ning temperatuuri), ülelaadimisrõhu 
ja sisselaskekollektori rõhu (ning neid toiminguid võimaldavate 
asjakohaste andurite) jälgimiseks ja kontrollimiseks.“  
3. RAKENDUSSÄTTED OBD-SEADMETE PUUDUSTE KORRAL  
3.1. Artikli 6 lõikes 2 esitatud rakendussäteteks pardadiagnostikaseadmete 
puuduste korral on UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktis 4 esitatud 
sätted koos järgmiste eranditega.  
3.2. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktis 4.2.2 sisalduv viide OBD piir ­
normidele loetakse viiteks käesoleva lisa punktis 2.3 sätestatud OBD 
piirnormidele.  
3.3. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punkti 4.6 tuleb lugeda järgmiselt:  
„Tüübikinnitusasutus teatab puudustega seadme tüübikinnitustaotluse 
rahuldamise otsusest artikli 6 lõike 2 kohaselt“.  
4. JUURDEPÄÄS PARDADIAGNOSTIKAANDMETELE  
4.1. Pardadiagnostikaandmetele juurdepääsu nõuded on sätestatud UNECE 
eeskirja nr 83 11. lisa punktis 5. Erandid neist nõuetest on esitatud 
järgmistes punktides.  
4.2. Viiteid UNECE eeskirja nr 83 2. lisa 1. liitele loetakse viideteks käes ­
oleva määruse I lisa 5. liitele.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 354  
4.3. Viiteid UNECE eeskirja nr 83 1. lisa punktile 3.2.12.2.7.6 loetakse viide ­
teks käesoleva määruse I lisa 3. liite punktile 3.2.12.2.7.6.  
4.4. Viited „kokkuleppeosalistele“ loetakse viideteks „liikmesriikidele“.  
4.5. Viited eeskirja nr 83 alusel antud tüübikinnitustele loetakse viideteks 
käesoleva määruse ning määruse (EÜ) nr 715/2007 kohaselt antud tüübi ­
kinnitustele.  
4.6. UNECE tüübikinnitus loetakse EÜ tüübikinnituseks.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 355  
1. liide  
PARDADIAGNOSTIKASEADMETE (OBD) TOIMIMINE  
1. SISSEJUHATUS  
1.1. Käesolevas liites kirjeldatakse käesoleva lisa punkti 2 kohase katse 
menetlust.  
2. TEHNILISED NÕUDED  
2.1. Kohaldatakse UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liites sätestatud tehnilisi 
nõudeid ja tehnilist kirjeldust järgmistes punktides kirjeldatud erandite ja 
lisatingimustega.  
2.2. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liites sisalduvaid viiteid UNECE 
eeskirja nr 83 11. lisa punktis 3.3.2 sätestatud OBD piirnormidele 
loetakse viideteks käesoleva lisa punktis 2.3 sätestatud OBD piirnormi ­
dele.  
2.3. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punktis 2.1.3 sisalduv viide I tüübi 
katsetsüklile loetakse viiteks määruse (EÜ) nr 692/2008 või käesoleva 
määruse XXI lisa kohasele 1. katsetüübile, sõltuvalt tootja valikust iga 
tõendatava rikke puhul.  
2.4. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punktis 3.2 sätestatud etalonkü ­
tusteks loetakse käesoleva määruse IX lisas sätestatud vastava tehnilise 
kirjeldusega etalonkütused.  
2.5. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punktist 6.4.1.1 tuleb aru saada 
järgmiselt.  
„6.4.1.1. Pärast eelkonditsioneerimist käesoleva liite punkti 6.2 kohaselt 
läbitakse katsesõidukil I tüübi katse sõidutsükkel (esimene ja 
teine osa).  
Rikkeindikaator peab aktiveeruma enne kõnealuse katse lõppu 
ükskõik millise käesoleva liite punktides 6.4.1.2–6.4.1.5 nime ­
tatud tingimuse korral. Rikkeindikaatori võib aktiveerida ka 
eelkonditsioneerimise ajal. Tehniline teenistus võib kõnealused 
tingimused asendada muude tingimustega käesoleva liite 
punktis 6.4.1.6 ettenähtud korras. Tüübikinnituse jaoks simu ­
leeritud tõrgete koguarv ei tohi siiski olla üle nelja (4).  
Kahekütuselise gaasisõiduki katsetamisel tuleb kasutada 
mõlemat kütust maksimaalselt nelja (4) simuleeritud tõrke 
jooksul; tõrgete arvu otsustab tüübikinnitusasutus.“  
2.6. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punktis 6.5.1.4 sisalduv viide 11. 
lisale loetakse viiteks käesoleva määruse XI lisale.  
2.7. Lisaks UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite 1. jaotise teisele lõigule 
kohaldatakse järgmisi nõudeid:  
„Elektriliste tõrgete (lühis või avatud vooluring) korral võib heide ületada 
punktis 3.3.2 sätestatud piirnorme enam kui 20 % võrra.“  
2.8. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punktist 6.5.3 tuleb aru saada 
järgmiselt.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 356  
„6.5.3. Heitekontrolli diagnostikasüsteem peab vastama asjakohastele 
ISO standarditele ja/või SAE tehnilisele kirjeldusele ning 
sellele peab olema standarditud ja piiranguteta juurdepääs. Hili ­
semaid versioone võib kasutada juhul, kui asjaomane standar ­
diorganisatsioon on mõne järgmistest standarditest tagasi 
võtnud või asendanud.  
6.5.3.1. Parda- ja välisarvuti sidelink peab vastama järgmisele standar ­
dile: 
a) ISO 15765-4:2011 „Road vehicles – Diagnostics on 
Controller Area Network (CAN) – Part 4: Requirements 
for emissions-related systems“, aprill 2016;  
6.5.3.2. Standardid, mida kasutatakse asjakohase pardadiagnostikaga 
seotud teabe edastamisel:  
a) ISO 15031-5 „Road vehicles – Communication between 
vehicle and external test equipment for emissions related 
diagnostics – Part 5: Diagnostic trouble code definitions“, 
august 2015, või SAE J1979, veebruar 2017;  
b) ISO 15031-4 „Road vehicles – Communication between 
vehicle and external test equipment for emissions related 
diagnostics – Part 4: External test equipment“, veebruar 
2014, või SAE J1978, 30. aprill 2002;  
c) ISO 15031-3 „Road vehicles – Communication between 
vehicle and external test equipment for emissions related 
diagnostics Part 3: Diagnostic connector and related elec ­
trical circuits: specification and use“, aprill 2016, või SAE 
J1962, 26. juuli 2012;  
d) ISO 15031-6 „Road vehicles – Communication between 
vehicle and external test equipment for emissions related 
diagnostics – Part 6: Diagnostic trouble code definitions“, 
august 2015, või SAE J2012, 7. märts 2013;  
e) ISO 27145 „Road vehicles – Implementation of World- 
Wide Harmonized On-Board Diagnostics (WWH-OBD)“, 
15. august 2012, kusjuures andmesideks võib kasutada 
üksnes punkti 6.5.3.1 alapunktis a nimetatud standardit;  
f) ISO 14229:2013 „Road vehicles – Unified diagnostic 
services (UDS)“, kusjuures andmesideks võib kasutada 
üksnes punkti 6.5.3.1 alapunktis a nimetatud standardit.  
Standardeid e ja f ei tohi kasutada standardi a asemel enne 
1. jaanuari 2019.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 357  
6.5.3.3. OBD-seadmega suhtlemiseks vajalikud katseseadmed ja diag ­
nostikavahendid peavad vastama vähemalt käesoleva liite 
punktis 6.5.3.2 alapunktis b nimetatud standardi funktsionaal ­
susnõuetele.  
6.5.3.4. Põhilised punkti 6.5.1 kohased diagnostikaandmed ning kahe ­
suunalise kontrolli andmed esitatakse vormingus ja ühikutena, 
mida on kirjeldatud käesoleva liite punkti 6.5.3.2 alapunktis a 
nimetatud standardis, ning need peavad olema kättesaadavad 
käesoleva liite punktis 6.5.3.2 alapunktis b nimetatud standardi 
nõuetele vastava diagnostikavahendi abil.  
Sõiduki tootja esitab riiklikule standardiametile heitega seotud 
üksikasjalikud diagnostikaandmed nagu PIDd, pardadiagnosti ­
kaseire IDd ja katse IDd, mis ei ole käesoleva määruse punktis 
6.5.3.2 alapunktis a nimetatud standardis sätestatud, kuid on 
käesoleva määrusega seotud.  
6.5.3.5. Vea registreerimise puhul teeb sõiduki tootja kindlaks vea, 
kasutades sobivat ISO/SAE kohast veakoodi, mida on täpsus ­
tatud ühes käesoleva liite punkti 6.5.3.2 alapunktis d loetletud 
standarditest ja mis on seotud „heidet käsitlevate diagnostika ­
süsteemi veakoodidega“. Kui selline kindlakstegemine ei ole 
võimalik, võib tootja kasutada sama standardi alusel kontrol ­
litud diagnostika veakoode. Veakoodid peavad olema täielikult 
kättesaadavad käesoleva liite punkti 6.5.3.3 sätetele vastava 
standardse diagnostikaseadme abil.  
Sõiduki tootja esitab riiklikule standardiametile heitega seotud 
üksikasjalikud diagnostikaandmed nagu PIDd, pardadiagnosti ­
kaseire IDd ja katse IDd, mis ei ole käesoleva liite punkti 
6.5.3.2 alapunktis a nimetatud standardites sätestatud, kuid on 
käesoleva määrusega seotud.  
6.5.3.6. Sõiduki ja diagnostikatestri sideliides peab olema standarditud 
ja vastama kõigile käesoleva liite punkti 6.5.3.2 alapunktis c 
nimetatud standardi nõuetele. Paigalduskoht peab kokkuleppel 
haldusasutusega olema hooldustöötajatele kergesti ligipääsetav, 
kuid kaitstud kvalifitseerimata kasutajate eest.  
6.5.3.7. Tootja peab kättesaadavaks tegema mootorsõidukite remondiks 
või hoolduseks vajaliku tehnilise teabe (vajaduse korral tasu ­
lise), kui kõnealune teave ei ole intellektuaalomandi õigusega 
kaitstud ega sisalda asjakohases vormis sätestatud salajast 
oskusteavet; sel juhul ei hoita vajalikku tehnilist teavet tarbetult 
salajas.  
Kõnealust teavet on õigus saada igal isikul, kes tegeleb kauban ­
dusliku tehnohoolduse või remondiga, tehnoabiga teedel, sõidu ­
kite kontrollimise või katsetamisega või varuosade või sõiduki 
ajakohastamiseks vajalike osade, diagnostikavahendite ja katse ­
seadmete tootmise või müügiga.“  
2.9. Lisaks UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punktile 6.1 kohaldatakse 
järgmisi nõudeid:  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 358  
„1. katsetüübi katset ei ole tarvis teha elektriliste tõrgete (lühis või avatud 
vooluring) näitamiseks. Tootja võib näidata tõrgete laadi sõidutingi ­
mustes, kus vastavat osa kasutatakse ja seirenõuded on täidetud. Need 
tingimused peavad olema dokumenteeritud tüübikinnitusdokumentides.“  
2.10. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punktist 6.2.2 tuleb aru saada 
järgmiselt:  
„Tootja taotluse korral võib kasutada alternatiivseid ja/või täiendavaid 
eelkonditsioneerimisviise.“  
2.11. Lisaks UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punktile 6.2 kohaldatakse 
järgmisi nõudeid:  
„Täiendavate eelkonditsioneerimistsüklite või alternatiivsete eelkonditsio ­
neerimisviiside kasutamine peab olema dokumenteeritud tüübikinnitusdo ­
kumentides.“  
2.12. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punktist 6.3.1.5 tuleb aru saada 
järgmiselt.  
„Kütuseaurude läbipuhumist juhtiva elektroonilise seadme elektriühen ­
duse katkestamine (kui sõiduk on selle seadmega varustatud ja kui see 
on valitud kütuseliigi puhul aktiveeritud).“  
2.13. Reserveeritud.  
2.14. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punktist 6.4.2.1 tuleb aru saada 
järgmiselt.  
„Pärast eelkonditsioneerimist käesoleva liite punkti 6.2 kohaselt läbitakse 
katsesõidukil I tüübi katse sõidutsükkel (esimene ja teine osa).  
Rikkeindikaator peab aktiveeruma enne kõnealuse katse lõppu punktides 
6.4.2.2–6.4.2.5 nimetatud tingimuste korral. Rikkeindikaatori võib akti ­
veerida ka eelkonditsioneerimise ajal. Tehniline teenistus võib kõnealu ­
sed tingimused asendada muude tingimustega käesoleva liite punktis 
6.4.2.5 ettenähtud korras. Tüübikinnituse jaoks simuleeritud tõrgete 
koguarv ei tohi siiski olla üle nelja (4);“  
2.15. XXII lisa punktis 3 loetletud teave tehakse kättesaadavaks signaalidena 
UNECE määruse nr 83 11. lisa 1. liite punkti 6.5.3.2 alapunktis c 
osutatud liidese jadapordi kaudu, mida tuleb käsitada käesoleva lisa 1. 
liite punktis 2.8 sätestatud tähenduses.  
3. TALITLUS  
3.1. Üldnõuded  
Kohaldatakse UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liites sätestatud tehnilisi 
nõudeid ja tehnilist kirjeldust järgmistes punktides kirjeldatud erandite ja 
lisatingimustega.  
3.1.1. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punkti 7.1.5 nõudeid tuleb mõista 
järgmiselt.  
Uute sõidukitüüpide kinnituste ja uute sõidukite puhul peab olema 
UNECE eeskirja nr 83 11. lisa punktis 3.3.4.7 nõutud seirefunktsioonidel 
IUPR 0,1 või suurem kuni kolm aastat pärast määruse (EÜ) nr 715/2007 
vastavalt artikli 10 lõigetes 4 ja 5 sätestatud kuupäevi.  
3.1.2. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punkti 7.1.7 nõudeid tuleb mõista 
järgmiselt.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 359  
Tootja peab tüübikinnitusasutusele ja taotluse korral ka komisjonile tõen ­
dama, et need statistilised tingimused on kõikide seirefunktsioonide 
puhul, mille andmeid pardadiagnostikaseade peab edastama vastavalt 
eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punktile 7.6, täidetud hiljemalt 18 kuud 
pärast seda, kui turule lastakse esimene konkreetse OBD-seadme tüüp ­
konna IUPRiga sõidukitüüp, ning seejärel iga 18 kuu järel. Selleks kasu ­
tatakse OBD-seadme tüüpkondade puhul, mida on liidus registreeritud 
rohkem kui 1 000 korral ning mille suhtes kehtib proovivõtuperioodil 
proovide võtmise nõue, II lisas kirjeldatud menetlust, ilma et see piiraks 
eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punkti 7.1.9 sätete kohaldamist.  
Lisaks II lisas sätestatud nõuetele ja olenemata II lisa punktis 2 kirjel ­
datud kontrolli tulemustest, kontrollib tüübikinnitust väljastav asutus 
sobiva arvu pisteliselt valitud näidiste puhul vastavust II lisa 1. liites 
kirjeldatud toimivusnõuetele. „Sobiv arv pisteliselt valitud näidiseid“ 
tähendab, et see meede peab avaldama hoiatavat mõju, et käesoleva 
lisa punkti 3 nõudeid ei jäetaks täitmata või et kontrolli käigus ei esita ­
taks muudetud, ebatüüpilisi või valeandmeid. Kui ükski eritingimus ei 
kehti ja kui tüübikinnitusasutus saab seda tõestada, loetakse, et selle 
nõude täitmiseks piisab 5 % tüübikinnituse saanud OBD-tüüpkondade 
pistelisest vastavuskontrollist. Selleks võib tüübikinnitusasutus jõuda 
tootjaga kokkuleppele, kuidas vähendada konkreetse OBD-tüüpkonna 
kahekordset katsetamist, tingimusel, et selline korraldus ei vähenda hoia ­
tavat mõju, mida tüübikinnitusasutuse enda vastavuskontroll peaks aval ­
dama käesoleva lisa punkti 3 nõuete täitmata jätmise puhuks. Kasutusel 
olevate sõidukite vastavuskontrolliks võib kasutada liikmesriikide poolt 
seireprogrammide vältel kogutud andmeid. Taotluse korral edastavad 
tüübikinnitusasutused komisjonile ja teistele tüübikinnitusasutustele 
andmed tehtud kontrollide ja pisteliste vastavuskontrollide kohta, sh 
metoodika, mille kohaselt on valitud pistelise vastavuskontrolli juhud.  
3.1.3. Eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punkti 7.1.6 nõuete täitmata jätmine, mis 
on tehtud kindlaks käesoleva liite punktis 3.1.2 või eeskirja nr 83 11. lisa 
1. liite punktis 7.1.9 kirjeldatud katsete abil, loetakse rikkumiseks, mille 
suhtes kehtivad määruse (EÜ) nr 715/2007 artiklis 13 sätestatud karis ­
tused. See viide ei piira selliste karistuste kohaldamist muude määruse 
(EÜ) nr 715/2007 või käesoleva määruse sätete rikkumiste suhtes, mille 
puhul ei ole sõnaselgelt osutatud määruse (EÜ) nr 715/2007 artiklile 13.  
3.1.4. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punkt 7.6.1 asendatakse järgmi ­
sega:  
„7.6.1. OBD-seade peab käesoleva liite punkti 6.5.3.2 alapunktis a 
nimetatud standardi kohaselt esitama süütetsükliloenduri ja 
üldnimetaja ning järgmiste seirefunktsioonide eraldi nimetajate 
ja lugejate andmed, juhul kui nende olemasolu on käesoleva 
lisaga ette nähtud:  
a) katalüsaatorid (iga elemendi andmed esitatakse eraldi);  
b) hapniku/heitgaasiandurid, kaasa arvatud lisahapnikuandurid  
(iga anduri andmed esitatakse eraldi);  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 360  
c) kütuseaurude süsteem;  
d) heitgaasitagastussüsteem;  
e) muutuvate kütusejaotusfaaside (VVT) süsteem;  
f) lisaõhusüsteem;  
g) kübemefilter;  
h) NOx järeltöötlussüsteem (nt NOx püüdur, NOx reaktiivi- 
/katalüsaatorisüsteem);  
i) ülelaadimisrõhu juhtsüsteem.“  
3.1.5. UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punktist 7.6.2 tuleb aru saada 
järgmiselt.  
„7.6.2. Konkreetsete osade või süsteemide puhul, millel on mitu seire ­
funktsiooni, mille andmed tuleb käesoleva punkti kohaselt 
esitada (nt 1. ploki hapnikuanduritel võib olla anduri reagee ­
ringu või muude omaduste seireks mitu seirefunktsiooni), re ­
gistreerib OBD-seade eraldi iga konkreetse seirefunktsiooni 
lugejad ja nimetajad ning edastab üksnes sellele seirefunktsioo ­
nile vastava lugeja ja nimetaja, mille arvude suhe on väikseim. 
Kui kahel või enamal konkreetsel seirefunktsioonil on sama 
suhe, edastatakse konkreetse osa kohta selle konkreetse seire ­
funktsiooni vastav lugeja ja nimetaja, mille nimetaja on 
suurim.“  
3.1.6. Lisaks UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punktile 7.6.2 kohaldatakse 
järgmisi nõudeid:  
„Esitada ei ole vaja osade või süsteemide nende konkreetsete seirefunkt ­
sioonide lugejaid ja nimetajaid, mida kasutatakse lühise või avaahelaga 
seotud tõrgete pidevaks seireks.  
„Pidev“ tähendab selles kontekstis, et seire on alati aktiveeritud ja seireks 
kasutatava signaali mõõtmise sagedus on vähemalt kaks mõõtmist 
sekundis ning selle seirefunktsiooni kontrollitava tõrke olemasolu või 
puudumine avastatakse 15 sekundi jooksul.  
Kui arvuti sisendkomponendi mõõtmissagedus on juhtimise huvides 
väiksem, võib komponendi signaali hinnata iga proovivõtu ajal.  
Väljundkomponenti või -süsteemi ei ole vaja aktiveerida ainult väljund ­
komponendi või -süsteemi seire otstarbel.“  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 361  
2. liide  
SÕIDUKITÜÜPKONNA PÕHIOMADUSED  
Sõidukitüüpkonna põhiomadusteks on UNECE eeskirja nr 83 11. lisa 2. liites 
sätestatud omadused.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 362  
XII LISA  
▼M3 
ÖKOINNOVATSIOONILAHENDUSTEGA SÕIDUKITE TÜÜBIKINNITUS 
JA MITMEASTMELISE TÜÜBIKINNITUSE VÕI ÜKSIKSÕIDUKI 
TÜÜBIKINNITUSE SAAMISEKS ESITATUD SÕIDUKITE CO  2 -HEITE 
JA KÜTUSEKULU MÕÕTMINE  
▼B 
1. ÖKOINNOVATSIOONILAHENDUSTEGA SÕIDUKITE TÜÜBIKIN ­
NITUS  
1.1. Vastavalt määruse (EL) nr 725/2011 artikli 11 lõikele 1 M1-kategooria 
sõidukite puhul ja määruse (EL) nr 427/2014 artikli 11 lõikele 1 N1-kate ­
gooria sõidukite puhul taotleb tootja, kes soovib sõiduki puhul kasutatud 
ühe või mitme ökoinnovatsioonilahenduse abil saavutada keskmise CO  2 
heite vähenemist, tüübikinnitusasutuselt ökoinnovatsioonilahendusega 
sõiduki EÜ tüübikinnitustunnistuse.  
1.2. Sõidukile tüübikinnituse andmisel tehakse ökoinnovatsioonilahendusest 
tingitud CO  2 heite vähenemine kindlaks, kasutades selleks menetlust ja 
katsemetoodikat, mis on sätestatud komisjoni otsuses, millega ökoinnovat ­
sioonilahendus heaks kiidetakse, vastavalt määruse (EL) nr 725/2011 artik ­
lile 10 M1-kategooria sõidukite puhul ja vastavalt määruse (EL) nr 427/2014 
artiklile 10 N1-kategooria sõidukite puhul.  
1.3. Ökoinnovatsioonilahendustest tingitud CO  2 heite vähenemise kindlaks tege ­
miseks vajalike katsete tegemine ei piira nõuet tõendada vajaduse korral 
ökoinnovatsioonilahenduste vastavust direktiivis 2007/46/EÜ sätestatud 
tehnilistele nõuetele.  
▼M3 _______  
2. MITMEASTMELISE TÜÜBIKINNITUSE VÕI ÜKSIKSÕIDUKI TÜÜBI ­
KINNITUSE SAAMISEKS ESITATUD SÕIDUKITE CO  2 -HEITE JA 
KÜTUSEKULU MÕÕTMINE  
2.1. Direktiivi 2007/46/EÜ artikli 3 lõikes 7 defineeritud mitmeastmelise tüübi ­
kinnituse saamiseks esitatud sõiduki CO  2 -heite ja kütusekulu kindlakstege ­
miseks rakendatakse XXI lisa menetlusi. Tootja valikul ning sõltumata täis ­
massist võib aga kasutada punktides 2.2–2.6 kirjeldatud alternatiivi, kui 
baassõiduk ei ole komplekteeritud.  
2.2. Sõidutakistuse tabeli tüüpkond vastavalt XXI lisa punkti 5.8 määratlusele 
koostatakse mitmeastmelise tüübikinnitusega näidissõiduki parameetrite 
alusel kooskõlas XXI lisa 4. all-lisa punktiga 4.2.1.4.  
2.3. Baassõiduki tootja arvutab sõidutakistuse tabeli tüüpkonda kuuluvate sõidu ­
kite H  M ja L  M sõidutakistuskoefitsiendid vastavalt XXI lisa 4. all-lisa punk ­
tile 5 ning teeb 1. tüüpi katse käigus kindlaks mõlema sõiduki CO  2 -heite ja 
kütusekulu. Baassõiduki tootja teeb kättesaadavaks ka arvutusmeetodi, et 
kehtestada komplekteeritud sõidukite parameetrite alusel lõplikud kütusekulu 
ja CO  2 näitajad vastavalt XXI lisa 7. all-lisale.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 363  
2.4. Sõidutakistuse arvutamine mitmeastmelise tüübikinnitusega üksiksõiduki 
kohta toimub vastavalt XXI lisa 4. all-lisa punktile 5.1.  
2.5. Lõplikud kütusekulu ja CO  2 -heite väärtused arvutab lõppastme tootja, võttes 
aluseks komplekteeritud sõiduki parameetrid vastavalt XXI lisa 7. all-lisa 
punktile 3.2.4 ja kasutades baassõiduki tootja poolt kättesaadavaks tehtud 
meetodit.  
2.6. Komplekteeritud sõiduki tootja lisab vastavustunnistusele teabe komplektee ­
ritud sõidukite kohta ja baassõidukite kohta vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ 
IX lisale.  
2.7. Kui mitmeastmeline sõiduk esitatakse üksiksõiduki tüübikinnituse saa ­
miseks, peab üksiksõiduki tüübikinnitustunnistus sisaldama järgmist teavet:  
a) CO  2 -heide, mis on mõõdetud punktides 2.1–2.6 sätestatud metoodika 
kohaselt;  
b) sõidukorras komplekteeritud sõiduki mass;  
c) tunnuskood, mis kajastab baassõiduki tüüpi, varianti ja versiooni;  
d) baassõiduki tüübikinnituse number, sh laienduse number;  
e) baassõiduki tootja nimi ja aadress;  
f) sõidukorras baassõiduki mass.  
2.8. Mitmeastmeliste tüübikinnituste või üksiksõiduki tüübikinnituse puhul, kus 
baassõiduk on komplekteeritud sõiduk koos kehtiva vastavustunnistusega, 
konsulteerib lõppastme tootja baassõiduki tootjaga, et määrata uus CO  2 
väärtus vastavalt CO  2 interpolatsioonile, kasutades komplekteeritud sõiduki 
asjakohaseid andmeid või arvutades uue CO  2 väärtuse komplekteeritud 
sõiduki parameetrite alusel vastavalt XXI lisa 7. all-lisa punktile 3.2.4 
ning kasutades baassõiduki tootja poolt kättesaadavaks tehtud punktis 2.3 
nimetatud arvutusmeetodit. Kui meetod ei ole kättesaadav või kui CO  2 
interpolatsioon ei ole võimalik, kasutatakse tüübikinnitusasutuse nõusolekul 
baassõiduki suurima heitega CO  2 väärtust.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 364  
XIII LISA  
VARU-SAASTEKONTROLLISEADME KUI ERALDI SEADMESTIKU 
EÜ TÜÜBIKINNITUS  
1. SISSEJUHATUS  
1.1. Käesolev lisa sisaldab täiendavaid nõudeid saastekontrolliseadmete 
kui eraldi seadmestike tüübi kinnitamiseks.  
2. ÜLDNÕUDED  
2.1. Märgistus  
Originaal-varusaastekontrolliseadmetel peab olema vähemalt üks järg ­
mistest tunnustest:  
a) sõiduki tootja nimi või kaubamärk;  
b) originaal-varu-saastekontrolliseadme mark ja identifitseerimiseks 
vajalik osanumber, nagu on märgitud punkti 2.3 kohases teabes.  
2.2. Dokumendid  
Originaal-varusaastekontrolliseadmega peab olema kaasas järgmine 
teave:  
a) sõiduki tootja nimi või kaubamärk;  
b) originaal-varusaastekontrolliseadme mark ja identifitseerimiseks 
vajalik osanumber, nagu on märgitud punkti 2.3 kohases teabes;  
c) sõidukid, mille originaal-varu-saastekontrolliseadmed kuuluvad I 
lisa 4. liite  addendum' i punktile 2.3 vastavasse tüüpi, kaasa arvatud 
vajaduse korral märgistus, mis näitab, kas originaal-varusaastekon ­
trolliseade sobib paigaldamiseks pardadiagnostikasüsteemiga 
varustatud sõidukile;  
d) vajaduse korral paigaldusjuhend.  
See teave peab olema kättesaadav sõiduki tootja poolt müügikohtades 
jaotatavates tootekataloogides.  
2.3. Sõiduki tootja esitab tehnilisele teenistusele ja/või tüübikinnitusasutu ­
sele elektroonilises vormis teabe, mida on vaja asjakohase osanumbri 
ja tüübikinnitusdokumendi sidumiseks.  
Kõnealune teave peab sisaldama järgmist:  
a) sõiduki mark (margid) ja tüüp (tüübid),  
b) originaal-varusaastekontrolliseadme mark (margid) ja tüüp 
(tüübid),  
c) originaal-varusaastekontrolliseadme osanumber (osanumbrid),  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 365  
d) asjakohase sõidukitüübi tüübikinnitusnumber.  
3. ERALDI SEADMESTIKU EÜ TÜÜBIKINNITUSMÄRK  
3.1. Igale varu-saastekontrolliseadmele, mis vastab käesoleva direktiivi 
alusel eraldi seadmestikuna tüübikinnituse saanud tüübile, kantakse 
EÜ tüübikinnitusmärk.  
3.2. Märk koosneb ristkülikuga ümbritsetud väiketähest „e“, millele 
järgneb EÜ tüübikinnituse andnud liikmesriigi tunnusnumber vastavalt 
direktiivi 2007/46/EÜ VII lisas sätestatud numeratsioonisüsteemile.  
EÜ tüübikinnitusmärk sisaldab ristküliku lähedal ka direktiivi 
2007/46/EÜ VII lisa 4. osas esitatud tüübikinnitusnumbrile vastavat 
baastüübikinnitusnumbrit, mille ees on kaks numbrit tähistamaks 
eraldi tehnilisele seadmestikule EÜ tüübikinnituse andmise kuupäeva 
seisuga määrusesse (EÜ) nr 715/2007 või käesolevas määruses tehtud 
viimase olulise tehnilist laadi muudatuse järjekorranumbrit. Käesoleva 
määruse järjekorranumber on 00.  
3.3. EÜ tüübikinnitusmärk kinnitatakse varu-saastekontrolliseadmele nii, et 
see on selgesti loetav ja kustumatu. Võimaluse korral peab see olema 
nähtav ka pärast varu-saastekontrolliseadme paigaldamist sõidukile.  
3.4. Käesoleva lisa 3. liites on esitatud EÜ tüübikinnitusmärgi näidis.  
4. TEHNILISED NÕUDED  
4.1. Varu-saastekontrolliseadme tüübikinnitusnõueteks on UNECE eeskirja 
nr 103 punktis 5 sätestatud nõuded punktides 4.1.1–4.1.5 kirjeldatud 
eranditega.  
4.1.1. UNECE eeskirja nr 103 punkti 5 viidet „katsetsüklile“ tuleb mõista 
kui sõidukile algse tüübikinnituse andmisel kasutatud I/1. katsetüüpi ja 
I tüübi / 1. tüübi katsetsüklit.  
4.1.2. UNECE eeskirja nr 103 punktis 5 kasutatud mõistete „katalüüs ­
muundur“ ja „muundur“ asemel loetakse „saastekontrolliseade“.  
4.1.3. Määruse (EÜ) nr 715/2007 kohase tüübikinnitusega sõidukitele 
paigaldamiseks ette nähtud varu-saastekontrolliseadmete puhul asen ­
datakse UNECE eeskirja nr 103 punktis 5.2.3 osutatud reguleeritud 
saasteained määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelis 2 sätestatud regu ­
leeritud saasteainetega.  
4.1.4. Määruse (EÜ) nr 715/2007 kohase tüübikinnitusega sõidukitele 
paigaldamiseks ette nähtud varu-saastekontrolliseadmete standardite 
puhul asendatakse UNECE eeskirja nr 103 punktis 5 sätestatud vastu ­
pidavusnõuded ja nendega seotud halvendustegurid käesoleva määruse 
VII lisas sätestatutega.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 366  
4.1.5. UNECE eeskirja nr 103 punktis 5.5.3 sisalduv viide tüübikinnitustea ­
tise 1. liitele loetakse viiteks EÜ tüübikinnitustunnistuse  addendum' ile, 
mis sisaldab sõiduki pardadiagnostikaandmeid (I lisa 5. liide).  
4.2. Ottomootoriga sõidukite puhul, millel originaalvarustusse kuuluval 
uuel originaalkatalüüsmuunduril UNECE eeskirja nr 103 punkti 
5.2.1 kohase tõendamiskatse käigus mõõdetud NMHC heide ületab 
sõiduki tüübi kinnitamise käigus mõõdetud väärtusi, lisatakse see 
vahe OBD-piirnormidele. OBD-piirnormid on esitatud käesoleva 
määruse XI lisa punktis 2.3.  
4.3. Muudetud OBD-piirnorme kohaldatakse pardadiagnostikaseadme ühil ­
duvuskatsetes, mis on sätestatud UNECE eeskirja nr 103 punktides 
5.5–5.5.5. Eelkõige juhul, kui kohaldatakse UNECE eeskirja nr 83 11. 
lisa 1. liite punkti 1 kohast lubatud ületamise määra.  
4.4. Nõuded perioodiliselt regenereeruvatele varusüsteemidele  
4.4.1.  Heitenõuded  
4.4.1.1. Artikli 11 lõikes 3 nimetatud sõidukile (sõidukitele), mis on varus ­
tatud selle tüübi perioodiliselt regenereeruva varusüsteemiga, millele 
taotletakse tüübikinnitust, tehakse UNECE eeskirja nr 83 13. lisa 
punktis 3 kirjeldatud katsed, et võrrelda selle süsteemi toimivust 
sama sõidukiga, millel on perioodiliselt regenereeruv originaalsüs ­
teem.  
4.4.1.2. UNECE eeskirja nr 83 13. lisa punkti 3 viiteid „I tüübi katsele“ ja „I 
tüübi katsetsüklile“ ning UNECE eeskirja nr 103 punkti 5 viidet 
„katsetsüklile“ tuleb mõista kui sõidukile algse tüübikinnituse 
andmisel kasutatud I/1. katsetüüpi ja I tüübi / 1. tüübi katsetsüklit.  
4.4.2.  Võrdlusaluse kindlaksmääramine  
4.4.2.1. Sõidukile paigaldatakse uus perioodiliselt regenereeruv originaalsüs ­
teem. Süsteemi toimivus seoses heitkogustega tehakse kindlaks 
UNECE eeskirja nr 83 13. lisa punktis 3 sätestatud katsemenetlusega.  
4.4.2.1.1. UNECE eeskirja nr 83 13. lisa punkti 3 viiteid „I tüübi katsele“ ja „I 
tüübi katsetsüklile“ ning UNECE eeskirja nr 103 punkti 5 viidet 
„katsetsüklile“ tuleb mõista kui sõidukile algse tüübikinnituse 
andmisel kasutatud I/1. katsetüüpi ja I tüübi / 1. tüübi katsetsüklit.  
4.4.2.2. Varuosale tüübikinnitust taotleva isiku taotluse korral võib tüübikin ­
nitusasutus teha iga katsetatava sõiduki puhul kättesaadavaks käesole ­
va määruse I lisa 3. liites esitatud teabedokumendi punktides 
3.2.12.2.1.11.1 ja 3.2.12.2.6.4.1 sätestatud andmed, järgides seejuures 
võrdse kohtlemise põhimõtet.  
4.4.3.  Heitgaasikatse perioodiliselt regenereeruva varusüsteemiga  
4.4.3.1. Katsesõiduki(te)l asendatakse perioodiliselt regenereeruv originaalsüs ­
teem perioodiliselt regenereeruva varusüsteemiga. Süsteemi toimivus 
seoses heitkogustega tehakse kindlaks UNECE eeskirja nr 83 13. lisa 
punktis 3 sätestatud katsemenetlusega.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 367  
4.4.3.1.1. UNECE eeskirja nr 83 13. lisa punkti 3 viiteid „I tüübi katsele“ ja „I 
tüübi katsetsüklile“ ning UNECE eeskirja nr 103 punkti 5 viidet 
„katsetsüklile“ tuleb mõista kui sõidukile algse tüübikinnituse 
andmisel kasutatud I/1. katsetüüpi ja I tüübi / 1. tüübi katsetsüklit.  
4.4.3.2. Perioodiliselt regenereeruva varusüsteemi D-teguri kindlakstegemiseks 
võib kasutada üht UNECE eeskirja nr 83 13. lisa punktis 3 osutatud 
mootori katsestendimeetoditest.  
4.4.4.  Muud nõuded  
Perioodiliselt regenereeruvate varusüsteemide suhtes kohaldatakse 
UNECE eeskirja nr 103 punktide 5.2.3, 5.3, 5.4 ja 5.5 nõudeid. 
Neis punktides loetakse sõna „katalüüsmuundur“ asemel „perioodili ­
selt regenereeruv süsteem“. Perioodiliselt regenereeruvatele süsteemi ­
dele kohaldatakse ka erandeid, mis on nende punktide osas sätestatud 
käesoleva lisa punktis 4.1.  
5. DOKUMENDID  
5.1. Igale varu-saastekontrolliseadmele märgitakse selgelt ja kustumatult 
tootja ärinimi või kaubamärk ja järgmised andmed:  
a) sõidukid (ja nende tootmisaastad), mille varu-saastekontrollisead ­
mele on tüübikinnitus antud, sealhulgas vajaduse korral märgistus, 
mis näitab, kas varu-saastekontrolliseade sobib paigaldamiseks 
pardadiagnostikasüsteemiga varustatud sõidukile;  
b) vajaduse korral paigaldusjuhend.  
See teave peab olema kättesaadav varu-saastekontrolliseadmete tootja 
poolt müügikohtades jaotatavates tootekataloogides.  
6. TOODANGU NÕUETELE VASTAVUS  
6.1. Meetmed toodangu nõuetele vastavuse tagamiseks võetakse direktiivi 
2007/46/EÜ artiklis 12 sätestatud korras.  
6.2. Erisätted  
6.2.1. Direktiivi 2007/46/EÜ X lisa punktis 2.2 nimetatud kontrollid peavad 
hõlmama vastavust käesoleva määruse artikli 2 punktis 8 määratletud 
omadustele.  
6.2.2. Direktiivi 2007/46/EÜ artikli 12 lõike 2 kohaldamisel võib teha käes ­
oleva lisa punktis 4.4.1 ja UNECE eeskirja nr 103 punktis 5.2 (heitega 
seotud nõuded) kirjeldatud katseid. Sellisel juhul võib tüübikinnituse 
omanik taotleda teist võimalust, mille kohaselt kasutatakse võrdlusa ­
lusena originaal-saastekontrolliseadme asemel seda varu-saastekontrol ­
liseadet, mida kasutati tüübikinnituskatsetes (või mõnda muud näidist, 
mille vastavus tüübikinnituse saanud tüübile on tõestatud). Kontrolli ­
tava prooviga mõõdetud heitkoguste keskmised väärtused ei tohi 
ületada võrdlusnäidisega mõõdetud keskmisi väärtusi rohkem kui 
15 %.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 368  
1. liide  
NÄIDIS  
Teabedokument nr …  
varu-saastekontrolliseadmete EÜ tüübikinnituse kohta  
Vajaduse korral esitatakse järgmine teave koos sisukorraga ja kolmes eksem ­
plaris. Kõik vajalikus mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikud joonised esitatakse 
A4-formaadis või A4 formaati voldituna. Lisatavad fotod peavad olema piisavalt 
üksikasjalikud.  
Kui süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud sisaldavad elektroonilisi juhtseadi ­
seid, esitatakse andmed nende talitluse kohta.  
0. ÜLDANDMED  
0.1. Mark (tootja kaubanimi): …  
0.2. Tüüp: …  
0.2.1. Kaubanimi/kaubanimed (olemasolu korral): …  
0.5. Tootja nimi ja aadress: …  
Volitatud esindaja olemasolu korral tema nimi ja aadress: …  
0.7. Osade ja eraldi seadmestike puhul EÜ tüübikinnitusmärgi asukoht ja 
kinnitusviis: …  
0.8. Koostetehas(t)e aadress(id): …  
1. SEADME KIRJELDUS  
1.1. Varu-saastekontrolliseadme mark ja tüüp: …  
1.2. Varu-saastekontrolliseadme joonised, millel on eelkõige näidatud kõik 
käesoleva määruse artikli 2 punktis 8 nimetatud omadused: …  
1.3. Sõidukitüübi või -tüüpide kirjeldus, millele varu-saastekontrolliseade on 
ette nähtud: …  
1.3.1. Mootori ja sõiduki tüüpi iseloomustav number ja/või tähis (mootorite ja 
sõidukite tüüpe iseloomustavad numbrid ja/või tähised): …  
1.3.2. Kas on ette nähtud, et varu-saastekontrolliseade on ühilduv pardadiagnos ­
tikaseadme nõuetega (jah/ei) (  1 ) 
1.4. Kirjeldus ja joonised, mis näitavad varu-saastekontrolliseadme asendit 
väljalaskekollektor(ite) suhtes: …  ▼B 
( 1 ) Mittevajalik maha tõmmata.
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 369  
2. liide  
EÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUSE NÄIDIS  
(Suurim formaat: A4 (210 mm × 297 mm))  
EÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS  
Asutuse tempel  
Teatis, milles käsitletakse:  
— EÜ tüübikinnituse andmist, (  1 ) …,  
— EÜ tüübikinnituse laiendamist, (  2 ) …,  
— EÜ tüübikinnituse andmata jätmist, (  3 ) …,  
— EÜ tüübikinnituse tühistamist, (  4 ) …,  
seoses osa / eraldi seadmestiku tüübiga (  5 ) 
seoses määrusega (EÜ) nr 715/2007, mida rakendatakse määrusega (EL) 
2017/1151.  
Määrust (EÜ) nr 715/2007 või määrust (EL) 2017/1151 on viimati muudetud 
määrusega …  
EÜ tüübikinnitusnumber: …  
Laiendamise põhjus: …  
I JAGU  
0.1. Mark (tootja kaubanimi): …  
0.2. Tüüp: …  
0.3. Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud osale / eraldi sead ­
mestikule: (  6 ) … 
0.3.1. Märgistuse asukoht: …  
0.5. Tootja nimi ja aadress: …  
0.7. Osade ja eraldi seadmestike puhul EÜ tüübikinnitusmärgi asukoht ja 
kinnitusviis: …  
0.8. Koostetehaste nimi/nimed ja aadress/aadressid: …  
0.9. Tootja esindaja (olemasolu korral) nimi ja aadress: …  ▼B 
( 1 ) Mittevajalik maha tõmmata. 
( 2 ) Mittevajalik maha tõmmata. 
( 3 ) Mittevajalik maha tõmmata. 
( 4 ) Mittevajalik maha tõmmata. 
( 5 ) Mittevajalik maha tõmmata. 
( 6 ) Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva tüübikinnitus ­
tunnistusega hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku kirjeldamisel asjakohased, 
asendatakse need märgid dokumentides tähisega „?“ (nt ABC??123??).
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 370  
II JAGU  
1. Lisateave  
1.1. Varu-saastekontrolliseadme mark ja tüüp: …  
1.2. Sõidukitüüp (-tüübid), millele varu-saastekontrolliseade tüüp varuosana 
sobib: …  
1.3. Sõidukitüübi või -tüüpide kirjeldus, millel varu-saastekontrolliseadet on 
katsetatud: …  
1.3.1. Kas on kontrollitud, et varu-saastekontrolliseade ühildub pardadiagnosti ­
kaseadme nõuetega (jah/ei): (  1 ) … 
2. Katsete eest vastutav tehniline teenistus: …  
3. Katsearuande kuupäev: …  
4. Katsearuande number: …  
5. Märkused: …  
6. Koht: …  
7. Kuupäev: …  
8. Allkiri: …  
Lisad  Teabepakett.  ▼B 
( 1 ) Mittevajalik maha tõmmata.
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 371  
3. liide  
EÜ tüübikinnitusmärgi näidis  
(vt käesoleva lisa punkt 3.2)
  
Varu-saastekontrolliseadme osale kinnitatud tüübikinnitusmärk näitab, et tüüp on 
saanud tüübikinnituse Prantsusmaal (e2) käesoleva määruse kohaselt. Tüübikin ­
nitusnumbri esimesed kaks numbrit (00) näitavad, et osa on saanud tüübikinni ­
tuse käesoleva määruse kohaselt. Neli järgmist numbrit (1234) moodustavad 
tüübikinnitusasutuse poolt varu-saastekontrolliseadmele antud baaskinnitus ­
numbri.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 372  
XIV LISA  
Sõidukite pardadiagnostikaandmete ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe 
kättesaadavus  
1. SISSEJUHATUS  
1.1. Käesolevas lisas on sätestatud sõidukite pardadiagnostikaandmete ning 
sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavusega seotud tehnilised 
nõuded.  
2. NÕUDED  
2.1. Sõidukite pardadiagnostikaandmed ning veebisaitidel kättesaadav remondi- 
ja hooldusteave peavad vastama tehnilisele kirjeldusele, mis on esitatud 
OASISe dokumendis SC2-D5 „Automaatremonditeabe formaat“, versioon 
1.0, 28. mai 2003, (  1 ) ning OASISe dokumendi SC1-D2 „Automaatremondi 
nõuete spetsifikatsioon“ versioon 6.1, 10. jaanuar 2003, (  2 ) punktides 3.2, 
3.5 (v.a 3.5.2), 3.6, 3.7 ja 3.8 ning kasutama üksnes vabu teksti- ja graafi ­
kavorminguid või vorminguid, mida saab vaadata ja välja trükkida vabalt 
kättesaadavate standardtarkvara pistikprogrammide abil, mida on lihtne 
installida ja mis ühilduvad üldlevinud operatsioonisüsteemidega. Võimaluse 
korral peavad märksõnad ja metaandmed vastama standardile ISO 15031-2. 
Nimetatud andmed peavad olema alati kättesaadavad ning neile juurdepääs 
võib olla takistatud vaid veebisaidi tehnilise hoolduse korral. Isikud, kellel 
on vaja teha andmetest koopiaid või need uuesti välja anda, peaksid läbi 
rääkima otse asjaomase tootjaga. Õppematerjalide jaoks vajalikud andmed 
peavad olema samuti kättesaadavad, kuid neid võib esitada muude kanalite 
kaudu kui veebisaidid.  
Teave kõigi sõidukiosade kohta, millega sõiduki tootja on varustanud 
sõiduki, mis kannab valmistajatehase tähist (VIN) ja on identifitseeritav 
muude tunnuste alusel, nagu teljevahe, mootori väljundvõimsus, viimistlus 
või lisavarustus, ning mida võib asendada varuosadega, mida sõiduki tootja 
pakub oma volitatud remonditöökodadele või edasimüüjatele või kolmanda ­
tele isikutele viitega originaalvarustuse osanumbrile, tehakse kättesaadavaks 
andmebaasis, millele on ka sõltumatutel ettevõtjatel kerge ligi pääseda.  
See andmebaas peab sisaldama valmistajatehase tähist, originaalvarustuse 
osanumbreid, originaalvarustuse osade nimetusi, kehtivusandmeid (kehtivuse 
algus- ja lõppkuupäev), paigaldusnäitajaid ja vajaduse korral konstruktsioo ­
niomadusi.  
Andmebaasis sisalduvat teavet ajakohastatakse korrapäraselt. Ajakohastused 
peavad hõlmama eelkõige teave kõigi muudatuste kohta, mis on üksiksõi ­
dukile tehtud pärast tootmist, kui see teave on volitatud edasimüüjatele 
kättesaadav.  
2.2. Juurdepääs sõiduki turvaandmetele, mida kasutavad volitatud edasimüüjad ja 
remonditöökojad, tehakse sõltumatutele ettevõtjatele kättesaadavaks järg ­
miste nõuete kohaselt turvatehnikaga kaitstuna:  
i) andmete vahetamisel tagatakse konfidentsiaalsus, terviklikkus ja kaitse 
kopeerimise eest;  
ii) kasutatakse standardit https//ssl-tls (RFC4346);  ▼B 
( 1 ) Kättesaadav aadressil: http://www.oasis-open.org/committees/download.php/2412/ ­
Draft%20Committee%20Specification.pdf 
( 2 ) Kättesaadav aadressil: http://lists.oasis-open.org/archives/autorepair/200302/pdf00005.pdf
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 373  
iii) sõltumatute ettevõtjate ja tootjate vastastikuseks autentimiseks kasuta ­
takse standardi ISO 20828 kohaseid turvasertifikaate;  
iv) sõltumatu ettevõtja privaatvõtit kaitstakse turvalise riistvara abil.  
Artikli 13 lõikes 9 sätestatud sõidukite andmetele juurdepääsu foorumis 
määratakse kindlaks tehnika arengule vastavad parameetrid, mille kohaselt 
neid nõudeid täidetakse.  
Selleks peab sõltumatu ettevõtja saama heakskiidu või volituse dokumentide 
alusel, mis tõendavad, et nad tegelevad õiguspärase majandustegevusega ega 
ole vastavasisulistes kuritegudes süüdi mõistetud.  
2.3. Juhtseadised programmeeritakse ümber ISO 22900 või SAE J2534 kohaselt, 
sõltumata tüübikinnituse andmise kuupäevast. Selleks et tagada standardile 
ISO 22900 või SAE J2534 vastava tootjaspetsiifilise rakenduse ja andmesi ­
deliidese ühilduvus, võimaldab tootja kas sõltumatult välja töötatud andme ­
sideliideste valideerimist või annab teavet ja laenab spetsiaalset riistvara, 
mida andmesideliidese tootja vajab, et toode ise valideerida. Sellise validee ­
rimise või teabe ja riistvara tasude suhtes kehtivad määruse (EÜ) 
nr 715/2007 artikli 7 lõike 1 tingimused.  
2.4. Kõik heitega seotud veakoodid peavad olema kooskõlas XI lisa 1. liitega.  
2.5. Sõiduki turvasüsteemidega mitteseotud pardadiagnostikaandmetele ning 
remondi- ja hooldusteabele juurdepääsuks võib sõltumatult ettevõtjalt 
nõuda tootja veebisaidi kasutajaks registreerimisel üksnes selliseid andmeid, 
mis on vajalikud andmete eest tasumise viisi kinnitamiseks. Selleks et saada 
andmeid sõiduki turvasüsteemidele juurdepääsu kohta, esitab sõltumatu ette ­
võtja ISO 20828 kohase sertifikaadi, mille alusel saab tuvastada tema enda 
ja organisatsiooni, millesse ta kuulub, ning tootja vastab omapoolse ISO 
20828 kohase sertifikaadiga, millega kinnitatakse sõltumatule ettevõtjale, 
et ta loob ühenduse soovitud tootja õiguspärase veebisaidiga. Mõlemad 
pooled peavad nende toimingute kohta päevikut, milles on märgitud 
sõidukid ning neis käesoleva sätte kohaselt tehtud muudatused.  
2.6. Kui tootja veebisaidilt kättesaadavad sõidukite pardadiagnostikaandmed ning 
sõidukite remondi- ja hooldusteave ei sisalda konkreetset teavet, mis on 
vajalik alternatiivkütuste kasutamist võimaldavate lisasüsteemide projektee ­
rimiseks ja tootmiseks, peab alternatiivkütuste kasutamist võimaldavate lisa ­
süsteemide tootjal, keda need andmed huvitavad, olema võimalik saada I 
lisa 3. liite punktides 0, 2 ja 3 sätestatud andmed taotluse korral otse tootjalt. 
Selleks vajalikud kontaktandmed märgitakse selgelt tootja veebisaidil ning 
teave esitatakse 30 päeva jooksul. Kõnealuste andmete esitamise kohustus 
kehtib üksnes UNECE eeskirja nr 115 (  1 ) kohaste alternatiivkütuste kasuta ­
mist võimaldavate lisasüsteemide suhtes ning UNECE eeskirja nr 115 
kohaste süsteemide koosseisu kuuluvate alternatiivkütuste kasutamist 
võimaldavate osade suhtes ning andmed esitatakse üksnes taotluse korral,  ▼B 
( 1 ) ELT L 323, 7.11.2014, lk 91.
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 374  
mis sisaldab andmetaotluse objektiks oleva sõidukimudeli täpset tehnilist 
kirjeldust ning kinnitust, et andmeid vajatakse UNECE eeskirja nr 115 
kohaste alternatiivkütuste kasutamist võimaldavate lisasüsteemide või 
osade väljatöötamiseks.  
2.7. Tootja märgib remondiandmete veebisaidil ära iga mudeli tüübikinnitus ­
numbri.  
2.8. Tootjad kehtestavad mõistliku ja proportsionaalse juurdepääsutasu oma 
remondi- ja hooldusteabe veebisaidile tunni, päeva, kuu ja aasta arvestuses 
ning iga tehingu pealt.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 375  
1. liide
  
► (1) M3 ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 376
  
▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 377  
XV LISA  
Reserveeritud  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 378  
XVI LISA  
NÕUDED SÕIDUKITELE, MILLE HEITGAASIDE 
JÄRELTÖÖTLUSSÜSTEEMIS KASUTATAKSE REAKTIIVE  
1. Sissejuhatus  
Käesolevas lisas nähakse ette nõuded sõidukitele, mille järeltöötlussüs ­
teemides kasutatakse heite vähendamiseks reaktiive. Iga käesoleva lisa 
viidet reaktiivipaagile tuleb käsitada kui viidet mis tahes mahutitele, 
milles reaktiivi säilitatakse.  
1.1. Reaktiivipaagi maht peab olema selline, et täis reaktiivipaak ei vaja 
täitmist 5 täis kütusepaagiga läbitava keskmise teepikkuse jooksul, tingi ­
musel et reaktiivipaaki on lihtne täita (s.t tööriistade abita ja sõiduki 
sisevooderdust eemaldamata. Siseluugi avamist reaktiivi lisamise võimal ­
damiseks ei loeta sisevooderduse eemaldamiseks). Kui reaktiivipaak ei 
ole lihtsalt täidetav, peab selle minimaalne maht võimaldama läbida 
vähemalt 15 täis kütusepaagiga läbitava keskmise teepikkuse. Eespool 
nimetatud reaktiivipaagi miinimummahu nõuded ei kehti aga punktis 3.5 
nimetatud juhul, kui tootja soovib käivitada hoiatussüsteemi distantsil, 
mis ei tohi olla väiksem kui 2 400 km enne reaktiivipaagi tühjenemist.  
1.2. Käesolevas lisas osutab termin „läbitav keskmine vahemaa“ kütuse- või 
reaktiivikulule 1. tüüpi katse käigus vastavalt ühe kütusepaagiga läbitava 
vahemaa ja ühe reaktiivipaagiga läbitava vahemaa läbimiseks.  
2. Reaktiivi näidik  
2.1. Sõidukil peab armatuurlaual olema eraldi näidik, mis teavitab juhti, kui 
tase reaktiivipaagis on alla punktis 3.5 sätestatud piirnormi.  
3. Juhi hoiatamise süsteem  
3.1. Sõidukil peab olema hoiatussüsteem, mille visuaalne märguanne hoiatab 
juhti, kui reaktiivi doseerimises avastatakse viga, s.t kui heide on liiga 
suur, kui reaktiivi on vähe, kui reaktiivi doseerimine katkeb või kui 
reaktiivi kvaliteet ei vasta tootja spetsifikatsioonidele. Hoiatussüsteem 
võib sisaldada ka juhi tähelepanu äratavat helisignaali.  
3.2. Hoiatussüsteemi märguanne peab olema seda intensiivsem, mida vähem 
on reaktiivi. Suurima intensiivsusega märguanne peab olema niisugune, 
mida juht ei saa kergesti summutada või eirata. Süsteem ei tohi olla 
väljalülitatav enne, kui reaktiivi on lisatud.  
3.3. Visuaalne hoiatus peab sisaldama teadet reaktiivi vähesuse kohta. 
Hoiatus ei tohi olla sama, mida kasutatakse OBD-seadme või muude 
mootori hooldustööde puhul. Hoiatus peab olema piisavalt selge, et 
juhile oleks reaktiivi vähesus arusaadav (nt „karbamiid peaaegu otsas“, 
„AdBlue peaaegu otsas“, „reaktiiv peaaegu otsas“).  
3.4. Algul ei pea hoiatussüsteem pidevalt töötama, kuid hoiatus peab 
muutuma üha tugevamaks ning lõpuks pidevaks, kui reaktiivi on alles 
nii vähe, et käivitub punkti 8 kohane juhi meeldetuletussüsteem. Tuleb  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 379  
kuvada selgesõnaline hoiatus (nt „lisada karbamiidi“, „lisada AdBlued“, 
„lisada reaktiivi“). Pideva hoiatuse võivad ajutiselt katkestada muud 
hoiatussignaalid, mis annavad ohutusega seotud olulisi teateid.  
3.5. Hoiatussüsteem aktiveerub distantsil, mis võrdub vähemalt 2 400 km 
pikkuse läbitava vahemaaga enne reaktiivipaagi tühjenemist, või tootja 
valikul hiljemalt siis, kui paagis olev reaktiiv jõuab üheni järgmistest 
tasemetest:  
a) see tase on eelduste kohaselt piisav 150 % keskmise sõiduulatuse 
läbimiseks täis kütusepaagiga; või  
b) see moodustab 10 % reaktiivipaagi mahust,  
olenevalt sellest, kumb tingimus täitub varem.  
4. Vale reaktiivi kindlakstegemine  
4.1. Sõiduk peab olema varustatud vahenditega, mille abil tehakse kindlaks, 
kas sõidukis on tootja poolt deklareeritud ja I lisa 3. liites nimetatud 
reaktiiv.  
4.2. Kui paagis olev reaktiiv ei vasta tootja deklareeritud miinimumnõuetele, 
käivitatakse punktis 3 kirjeldatud hoiatussüsteem ning kuvatakse vastava 
hoiatusega teade (nt „karbamiidi viga“, „AdBlue viga“, „reaktiivi viga“). 
Kui reaktiivi kvaliteet ei ole paranenud pärast 50 km möödumist hoia ­
tussüsteemi käivitumisest, rakendatakse punktis 8 sätestatud juhi meel ­
detuletussüsteemi nõudeid.  
5. Reaktiivi kulu jälgimine  
5.1. Sõiduk peab olema varustatud vahenditega, mille abil tehakse kindlaks 
reaktiivi kulu ning võimaldatakse sõidukiväline juurdepääs kuluandme ­
tele. 
5.2. Reaktiivi keskmine kulu ning keskmine nõutav reaktiivi kulu mootori ­
süsteemis peavad olema kättesaadavad standardse diagnostikaliidese 
jadapordi kaudu. Andmed peavad olema kättesaadavad sõiduki kasuta ­
mise kogu viimase 2 400 km kohta.  
5.3. Reaktiivi kulu jälgimiseks tuleb jälgida vähemalt järgmisi sõiduki para ­
meetreid:  
a) reaktiivi tase sõiduki paagis; ja  
b) reaktiivivool või reaktiivi sissepritse heitgaaside järeltöötlussüsteemi 
sissepritsekohale nii lähedalt kui tehniliselt võimalik.  
5.4. Kui sõiduki kasutamise 30-minutilise ajavahemiku jooksul on reaktiivi 
keskmise kulu ja mootorisüsteemi keskmise nõutava reaktiivikulu 
erinevus rohkem kui 50 %, tuleb aktiveerida punkti 3 kohane juhi hoia ­
tamise süsteem ning kuvada vastavat hoiatust sisaldav teade (nt „viga 
karbamiidi doseerimisel“, „viga AdBlue doseerimisel“ või „viga reaktiivi 
doseerimisel“). Kui reaktiivi kulu ei ole paranenud pärast 50 km möödu ­
mist hoiatussüsteemi käivitumisest, rakendatakse punktis 8 sätestatud 
juhi meeldetuletussüsteemi nõudeid.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 380  
5.5. Kui reaktiivi doseerimine katkeb, käivitatakse punktis 3 nimetatud juhi 
hoiatamise süsteem ning kuvatakse vastavat hoiatust sisaldav teade. Kui 
reaktiivi doseerimise katkestuse kutsub esile mootori süsteem, kuna 
mootori töötingimused on sellised, et reaktiivi doseerimine pole heite 
seisukohast nõutav, võib punktis 3 osutatud juhi hoiatussüsteemi akti ­
veerimise vahele jätta, tingimusel et tootja on tüübikinnitusasutust selge ­
sõnaliselt teavitanud, millal selliseid töötingimusi kohaldatakse. Kui 
reaktiivi doseerimine ei ole paranenud pärast 50 km möödumist hoiatus ­
süsteemi käivitumisest, rakendatakse punktis 8 sätestatud juhi meeldetu ­
letussüsteemi nõudeid.  
6. NO  x -heite seire  
6.1. Punktides 4 ja 5 sätestatud seirenõuete alternatiivina võivad tootjad kasu ­
tada heitgaasiandureid ülemäärase NO  x taseme vahetuks tuvastamiseks 
väljalaskesüsteemis.  
6.2. Tootja peab tõendama, et punktis 6.1 osutatud andurite ja muude andu ­
rite kasutamine sõidukil toob kaasa punktis 3 nimetatud juhi hoiatamise 
süsteemi käivitamise, asjakohast hoiatust sisaldava teate kuvamise (nt 
„ülemäärane heide – kontrolli karbamiidi“, „ülemäärane heide – kontrolli 
AdBlued“, „ülemäärane heide – kontrolli reaktiivi“) ning punktis 8.3 
kirjeldatud juhi meeldetuletussüsteemi aktiveerumise punktides 4.2, 
5.4 ja 5.5 sätestatud juhtudel.  
Käesoleva punkti kohaldamisel loetakse selline olukord esinenuks juhul, 
kui ületatakse määruse XI lisa punktis 2.3 esitatud tabelites osutatud 
kohaldatav NO  x -heite OBD piirnorm.  
Nende nõuete täitmise tõendamiseks tehtava katse käigus ei tohi NO  x - 
heide ületada OBD-piirnorme rohkem kui 20 %.  
7. Rikkeandmete säilitamine  
7.1. Kui on viidatud käesolevale punktile, tuleb salvestada kustutamatu para ­
meetritähis (PID), mis tähistab meeldetuletussüsteemi käivitamise 
põhjust ja pärast meeldetuletussüsteemi käivitamist läbitud vahemaad. 
Sõiduk säilitab PID kirjet kuni vähemalt 800 päeva möödumiseni või 
30 000 km läbimiseni. PID peab olema tavalise skanneriga kättesaadav 
standardse diagnostikaliidese jadapordi kaudu vastavalt käesoleva 
eeskirja XI lisa 1. liite punktile 2.3. Sõiduki kumulatiivse kasutusaja 
jooksul tekkinud ja PID kirjes salvestatud teave peab olema kasutusajaga 
seotud vähemalt 300 päeva või 10 000 km täpsusega.  
7.2. Reaktiivi doseerimissüsteemi tehnilisest (mehaanilisest või elektrilisest) 
tõrkest tingitud tõrgete suhtes kohaldatakse samuti XI lisas sätestatud 
OBD nõudeid.  
8. Juhi meeldetuletussüsteem  
8.1. Sõidukil peab olema juhi meeldetuletussüsteem sõiduki heitekontrolli ­
süsteemi pideva toimimise tagamiseks sõiduki kasutamise ajal. Meelde ­
tuletussüsteem peab olema konstrueeritud selliselt, et tühja reaktiivipaa ­
giga sõidukit ei saa kasutada.  
8.2. Meeldetuletussüsteem peab käivituma hiljemalt ajal, kui reaktiivi kogus 
paagis on:  
a) juhul kui hoiatussüsteem käivitus vähemalt 2 400 km enne reaktiivi ­
paagi eeldatavat tühjenemist, vähenenud tasemeni, mis vastab 
eelduste kohaselt täis kütusepaagiga sõiduki keskmisele sõiduulatu ­
sele; ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 381  
b) juhul kui hoiatussüsteem käivitus punkti 3.5 alapunktis a kirjeldatud 
tasemel, vähenenud tasemeni, mis vastab eelduste kohaselt 75 %le 
täis kütusepaagiga sõiduki keskmisest sõiduulatusest; või  
c) juhul kui hoiatussüsteem aktiveerus punkti 3.5 alapunktis b kirjel ­
datud tasemel, 5 % reaktiivipaagi mahust;  
d) juhul kui hoiatussüsteem aktiveerus enne punkti 3.5 alapunktides a ja 
b kirjeldatud tasemeid, kuid vähem kui 2 400 km enne reaktiivipaagi 
tühjenemist, käesoleva punkti alapunktidest b või c esimesena saavu ­
tatav tase.  
Kui kasutatakse punktis 6.1 kirjeldatud alternatiivi, aktiveerub seade 
punktis 4 või 5 kirjeldatud rikete ilmnemisel või punktis 6.2 nimetatud 
NO  x taseme juures.  
Kui tuvastatakse tühi reaktiivipaak või punktides 4, 5 ja 6 nimetatud 
tõrked, rakenduvad punktis 7 kirjeldatud rikkeandmete salvestamise 
nõuded.  
8.3. Kasutatava meeldetuletussüsteemi tüübi valib tootja. Võimalikud 
süsteemid on kirjeldatud punktides 8.3.1, 8.3.2, 8.3.3 ja 8.3.4.  
8.3.1. Meetod „mootor ei käivitu pärast loenduse lõppu“ võimaldab loendada 
mootorikäivituste arvu või järelejäänud vahemaa alates meeldetuletussüs ­
teemi käivitumisest. Ei loendata sõiduki juhtsüsteemi tehtud mootorikäi ­
vitusi, näiteks käivitava/seiskava süsteemi puhul.  
8.3.1.1. Juhul kui hoiatussüsteem käivitus vähemalt 2 400 km enne reaktiivipaagi 
eeldatavat tühjenemist või kui esines punktis 4 või 5 kirjeldatud rikkeid 
või kui NOx tase saavutas punktis 6.2 kirjeldatud väärtuse, blokeeritakse 
mootori taaskäivitamine vahetult pärast seda, kui sõiduk on läbinud 
vahemaa, mis vastab eelduste kohaselt täis kütusepaagiga sõiduki kesk ­
misele sõiduulatusele alates meeldetuletussüsteemi käivitumisest.  
8.3.1.2. Juhul kui meeldetuletussüsteem käivitus punkti 8.2 alapunktis b kirjel ­
datud tasemel, blokeeritakse mootori taaskäivitamine vahetult pärast 
seda, kui sõiduk on läbinud vahemaa, mis vastab eelduste kohaselt 
75 %le täis kütusepaagiga sõiduki keskmisest sõiduulatusest alates meel ­
detuletussüsteemi käivitumisest.  
8.3.1.3. Juhul kui meeldetuletussüsteem käivitus punkti 8.2 alapunktis c kirjel ­
datud tasemel, blokeeritakse mootori taaskäivitamine vahetult pärast 
seda, kui sõiduk on läbinud vahemaa, mis vastab eelduste kohaselt 
5 %ni täidetud reaktiivipaagiga sõiduki keskmisele sõiduulatusele alates 
meeldetuletussüsteemi käivitumisest.  
8.3.1.4. Peale selle blokeeritakse mootori taaskäivitamine vahetult pärast reaktii ­
vipaagi tühjenemist, kui see juhtub enne punktides 8.3.1.1, 8.3.1.2 või 
8.3.1.3 kirjeldatud olukordi.  
8.3.2. „Pärast tankimist ei käivitu“ süsteem blokeerib sõiduki käivitamise 
pärast tankimist, kui eelnevalt on käivitunud meeldetuletussüsteem.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 382  
8.3.3. „Kütuseblokaadi“ meetod takistab sõiduki tankimist, lukustades pärast 
meeldetuletussüsteemi käivitumist kütuse sisselaskesüsteemi. Blokeeri ­
missüsteem peab olema tugev, et seda ei oleks võimalik rikkuda.  
8.3.4. „Sõidupiirangute“ meetod piirab pärast meeldetuletussüsteemi käivitu ­
mist sõiduki kiirust. Kiirusepiirang peab olema juhile märgatav ning 
peab sõiduki suurimat kiirust oluliselt vähendama. Piirang rakendub 
järk-järgult või pärast mootori käivitamist. Vahetult enne mootori taas ­
käivitamise blokeerimist ei tohi sõiduki kiirus ületada 50 km/h.  
8.3.4.1. Juhul kui hoiatussüsteem käivitus vähemalt 2 400 km enne reaktiivipaagi 
eeldatavat tühjenemist või kui esines punktis 4 või 5 kirjeldatud rikkeid 
või kui NOx tase saavutas punktis 6.2 kirjeldatud väärtuse, blokeeritakse 
mootori taaskäivitamine vahetult pärast seda, kui sõiduk on läbinud 
vahemaa, mis vastab eelduste kohaselt täis kütusepaagiga sõiduki kesk ­
misele sõiduulatusele alates meeldetuletussüsteemi käivitumisest.  
8.3.4.2. Juhul kui meeldetuletussüsteem käivitus punkti 8.2 alapunktis b kirjel ­
datud tasemel, blokeeritakse mootori taaskäivitamine vahetult pärast 
seda, kui sõiduk on läbinud vahemaa, mis vastab eelduste kohaselt 
75 %le täis kütusepaagiga sõiduki keskmisest sõiduulatusest alates meel ­
detuletussüsteemi käivitumisest.  
8.3.4.3. Juhul kui meeldetuletussüsteem käivitus punkti 8.2 alapunktis c kirjel ­
datud tasemel, blokeeritakse mootori taaskäivitamine vahetult pärast 
seda, kui sõiduk on läbinud vahemaa, mis vastab eelduste kohaselt 
5 %ni täidetud reaktiivipaagiga sõiduki keskmisele sõiduulatusele alates 
meeldetuletussüsteemi käivitumisest.  
8.3.4.4. Peale selle blokeeritakse mootori taaskäivitamine vahetult pärast reaktii ­
vipaagi tühjenemist, kui see juhtub enne punktides 8.3.4.1, 8.3.4.2 või 
8.3.4.3 kirjeldatud olukordi.  
8.4. Kui meeldetuletussüsteem on blokeerinud mootori taaskäivitamise, peab 
olema võimalik meeldetuletussüsteem välja lülitada üksnes juhul, kui 
kõrvaldatakse punktides 4, 5 ja 6 nimetatud rikked või kui sõidukisse 
lisatud reaktiivi kogus vastab järgmistele tingimustele:  
a) see on eelduste kohaselt piisav 150 % keskmise sõiduulatuse läbimi ­
seks täis kütusepaagiga või  
b) see moodustab vähemalt 10 % reaktiivipaagi mahust.  
Pärast remonditöid sellise rikke kõrvaldamiseks, mille puhul OBD-seade 
on punkti 7.2 kohaselt käivitatud, võib meeldetuletussüsteemi lähtestada 
OBD jadapordi kaudu (nt tavalise skanneriga), et sõidukit oleks võimalik 
käivitada autodiagnostika eesmärgil. Sõidukiga peab olema võimalik 
läbida kuni 50 km, et kontrollida remonditöö tulemuslikkust. Kui pärast 
seda kontrolli on rike endiselt olemas, taaskäivitatakse süsteem täiel 
määral.  
8.5. Punktis 3 nimetatud juhi hoiatamise süsteem peab kuvama teate, milles 
on selgelt märgitud:  
a) allesjäänud taaskäivituste arv ja/või teekonna pikkus; ja  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 383  
b) tingimused sõiduki taaskäivitamiseks.  
8.6. Juhi meeldetuletussüsteem peab välja lülituma, kui selle käivitumise 
esile kutsunud tingimused on kõrvaldatud. Juhi meeldetuletussüsteemi 
ei lülitata välja automaatselt, kui selle käivitumise põhjused pole kõrval ­
datud.  
8.7. Tüübikinnitusasutusele esitatakse tüübikinnituse ajal üksikasjalikud kirja ­
likud andmed, mis sisaldavad juhi meeldetuletussüsteemi töönäitajate 
täielikku kirjeldust.  
8.8. Käesoleva eeskirja alusel tüübikinnitust taotledes peab tootja tõendama 
juhi hoiatus- ja meeldetuletussüsteemide toimimist.  
9. Nõutav teave  
9.1. Tootja peab kõikidele uute sõidukite omanikele andma selget kirjalikku 
teavet heitekontrollisüsteemi kohta. Teave peab sisaldama selgitust, et 
kui sõiduki heitekontrollisüsteem ei tööta nõuetekohaselt, teavitatakse 
juhti hoiatussüsteemi abil ning seejärel blokeerib juhi meeldetuletussüs ­
teem sõiduki käivitamise.  
9.2. Juhendis peavad olema kirjas sõiduki nõuetekohase kasutamise ja hool ­
duse nõuded, sealhulgas tarbitavate reaktiivide kasutamise nõuded.  
9.3. Juhendis tuleb märkida, kas sõiduki juht peab tarbitavaid reaktiive 
lisama tavapäraste tehniliste hoolduste vahelisel ajal. Juhendis täpsusta ­
takse, kuidas juht peab reaktiivipaaki täitma. Andmetes märgitakse ära 
ka eeldatav reaktiivi kulu seda liiki sõidukil ning reaktiivi lisamise välp.  
9.4. Juhendis selgitatakse, et nõuetekohaste omadustega reaktiivi kasutamine 
ja lisamine on kohustuslik, et sõiduk vastaks asjaomase sõidukitüübile 
välja antud vastavustunnistusele.  
9.5. Juhendis märgitakse, et sõiduki kasutamine heidet vähendava reaktiivita 
võib olla kuritegu.  
9.6. Juhendis tuleb selgitada hoiatussüsteemi ja juhi meeldetuletussüsteemi 
tööpõhimõtteid. Lisaks selgitatakse hoiatussüsteemi eiramise ja reaktiivi 
lisamatajätmise tagajärgi.  
10. Järeltöötlussüsteemi töötingimused  
Tootjad peavad tagama, et heitekontrollisüsteemi võime heidet piirata 
säilib kõikides kliimatingimustes, eelkõige madalal välisõhu tempera ­
tuuril. Selleks tuleb muu hulgas võtta meetmeid reaktiivi läbikülmumise 
vältimiseks kuni 7-päevase parkimise ajal temperatuuril 258 K (– 15 °C), 
kui reaktiivipaak on 50 % ulatuses täis. Reaktiivi külmumise korral peab 
tootja tagama, et kui reaktiivipaagi sees mõõdetud temperatuur on 258 K 
(– 15 °C), on reaktiiv vedelas olekus ja kasutusvalmis 20 minutit pärast 
sõiduki käivitamist.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 384  
XVII LISA  
MÄÄRUSE (EÜ) nr 692/2008 MUUDATUSED  
1. Käesolevaga muudetakse määruse (EÜ) nr 692/2008 I lisa 3. liidet järgmiselt.  
a) Punkte 3–3.1.1 muudetakse järgmiselt: 
„3. VEOJÕUALLIKAS (k)  
3.1. Veojõuallika(te) tootja:  
3.1.1. Tootja kood (nii, nagu see on märgitud veojõuallikale, või muud 
identifitseerimisandmed):  “  
b) Punkti 3.2.1.8 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.1.8. Mootori nimivõimsus (n):  kW pöörlemiskiirusel  
min  –1 (tootja deklareeritud väärtus)“  
c) Punkt 3.2.2.2 nummerdatakse ümber punktiks 3.2.2.1.1 ja sõnastatakse 
järgmiselt:  
„3.2.2.1.1. Uurimismeetodil määratud oktaaniarv (pliivaba  “  
d) Punkti 3.2.4.2.1 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.2.1. Süsteemi kirjeldus (ühisanumpritse, pumppihusti, jaotuspump 
vm):  “  
e) Punkti 3.2.4.2.3 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.2.3. Sissepritsepump/etteandepump“  
f) Punkti 3.2.4.2.4 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.2.4. Mootori pöörlemissageduse piiramine“  
g) Punkti 3.2.4.2.9.3 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.2.9.3. Süsteemi kirjeldus“  
h) Punkte 3.2.4.2.9.3.6–3.2.4.2.9.3.8 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.2.9.3.6. Veetemperatuuri anduri mark ja tüüp või tööpõhimõte:  
3.2.4.2.9.3.7. Õhutemperatuuri anduri mark ja tüüp või tööpõhimõte:  
3.2.4.2.9.3.8. Õhurõhu anduri mark ja tüüp või tööpõhimõte:  “  
i) Punkti 3.2.4.3.4.3 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.3.4.3. Õhuvooluanduri mark ja tüüp või tööpõhimõte:  “  
j) Punkte 3.2.4.3.4.9–3.2.4.3.4.11 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.3.4.9. Veetemperatuuri anduri mark ja tüüp või tööpõhimõte:  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 385  
3.2.4.3.4.10. Õhutemperatuuri anduri mark ja tüüp või tööpõhimõte:  
3.2.4.3.4.11. Õhurõhu anduri mark ja tüüp või tööpõhimõte:  “  
k) Punkti 3.2.4.3.5 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.3.5. Pihustid“  
l) Punkte 3.2.12.2–3.2.12.2.1 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.12.2. Saastekontrolliseadmed (kui neid ei ole kirjeldatud muus 
punktis)  
3.2.12.2.1. Katalüüsmuundur“  
m) Punktid 3.2.12.2.1.11–3.2.12.2.1.11.10 jäetakse välja.  
n) Punktid 3.2.12.2.2–3.2.12.2.2.5 asendatakse järgmistega:  
„3.2.12.2.2. Andurid  
3.2.12.2.2.1. Hapnikuandur: jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1. Mark:  
3.2.12.2.2.1.2. Asukoht:  
3.2.12.2.2.1.3. Mõõteulatus:  
3.2.12.2.2.1.4. Tüüp või tööpõhimõte:  
3.2.12.2.2.1.5. Identifitseerimiseks vajalik osanumber:  “  
o) Punkte 3.2.12.2.4.1–3.2.12.2.4.2 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.12.2.4.1. Omadused (mark, tüüp, vool, kõrg-, madal- või kombinee ­
ritud surve jne):  
3.2.12.2.4.2. Vesijahutussüsteem (täpsustada iga EGR-süsteemi, nt kõrg-, 
madal- või kombineeritud surve puhul): jah/ei (  1 )“ 
p) Punkte 3.2.12.2.5–3.2.12.2.5.6 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.12.2.5. Kütuseaurude kontrollisüsteem (ainult bensiini- ja etanoo ­
limootorid): jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.5.1. Seadmete üksikasjalik kirjeldus:  
3.2.12.2.5.2. Kütuseaurude kontrollisüsteemi joonis:  
3.2.12.2.5.3. Söekanistri joonis:  
3.2.12.2.5.4. Aktiivsöe kuivmass:  g  
3.2.12.2.5.5. Kütusepaagi skemaatiline joonis koos märgetega mahu ja 
materjali kohta (ainult bensiini- ja etanoolimootorid):  
3.2.12.2.5.6. Kütusepaagi ja heitgaasisüsteemi vahelise kuumuskaitse ­
kilbi kirjeldus ja skeem:  “  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 386  
q) Punktid 3.2.12.2.6.4–3.2.12.2.6.4.4 jäetakse välja.  
r) Punktid 3.2.12.2.6.5–3.2.12.2.6.6 nummerdatakse ümber järgmiselt:  
„3.2.12.2.6.4. Kübemefiltri mark:  
3.2.12.2.6.5. Identifitseerimiseks vajalik osanumber:  “  
s) Punkti 3.2.12.2.8 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.12.2.8. Muu süsteem:  “  
t) Lisatakse punktid 3.2.12.2.10–3.2.12.2.11.8:  
„3.2.12.2.10. Perioodiliselt regenereeruv süsteem: (esitada allpool 
nimetatud teave kõigi eraldi üksuste kohta)  
3.2.12.2.10.1. Regenereerimismeetod või -süsteem, kirjeldus ja/või 
joonis:  
3.2.12.2.10.2. I tüübi töötsüklite arv või samaväärsete mootori katses ­
tendi tsüklite arv kahe I tüübi katsega samaväärsetes 
tingimustes toimuvate regeneratsioonifaasidega tsükli 
vahel (vahemik D määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 
6. all-lisa 1. liite joonisel A6.App1/1 või UNECE 
eeskirja nr 83 13. lisa joonisel A13/1):  
3.2.12.2.10.2.1. Kohaldatav 1. tüübi tsükkel (märkida kohaldatav 
menetlus: UNECE eeskirja nr 83 XXI lisa 4. all-lisa):  
3.2.12.2.10.3. Kahe regeneratsioonifaasi esinemistsükli vahele jäävate 
tsüklite arvu kindlaksmääramiseks kasutatava meetodi 
kirjeldus:  
3.2.12.2.10.4. Näitajad, millega määratakse kindlaks laadimise tase 
enne regeneratsiooni toimumist (nt temperatuur, rõhk 
jne): 
3.2.12.2.10.5. UNECE eeskirja 83 13. lisa punktis 3.1 kirjeldatud 
katsemenetluses süsteemi koormamiseks kasutatud 
meetodi kirjeldus:  
3.2.12.2.11. Tarbitavaid reaktiive kasutavad katalüüsmuundurisüs ­
teemid (esitada alljärgnev teave iga eraldi üksuse 
kohta) jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.11.1. Vajaliku reaktiivi tüüp ja kontsentratsioon: …  
3.2.12.2.11.2. Reaktiivi harilik töötemperatuuri vahemik: …  
3.2.12.2.11.3. Rahvusvaheline standard: …  
3.2.12.2.11.4. Reaktiivi lisamise sagedus: pidev/hooldusel (vajaduse 
korral):  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 387  
3.2.12.2.11.5. Reaktiivinäidik (kirjeldus ja asukoht)  
3.2.12.2.11.6. Reaktiivipaak  
3.2.12.2.11.6.1. Maht: …  
3.2.12.2.11.6.2. Küttesüsteem: jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.11.6.2.1. Kirjeldus või joonis  
3.2.12.2.11.7. Reaktiivi juhtseadis: jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1. Mark: …  
3.2.12.2.11.7.2. Tüüp: …  
3.2.12.2.11.8. Reaktiivipihusti (mark, tüüp ja asukoht): …“  
u) Punkti 3.2.15.1 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.15.1. Tüübikinnitusnumber vastavalt määrusele (EÜ) nr 661/2009 
(ELT L 200, 31.7.2009, lk 1).“  
v) Punkti 3.2.16.1 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.16.1. Tüübikinnitusnumber vastavalt määrusele (EÜ) nr 661/2009 
(ELT L 200, 31.7.2009, lk 1).“  
w) Punkti 3.3 muudetakse järgmiselt:  
„3.3. Elektriseade“  
x) Punkti 3.3.2 muudetakse järgmiselt:  
„3.3.2. Laetav energiasalvestussüsteem“  
y) Punkti 3.4 muudetakse järgmiselt:  
„3.4. Veojõuallikate kombinatsioon“  
z) Punkti 3.4.4 muudetakse järgmiselt:  
„3.4.4. Energiasalvesti kirjeldus: (laetav energiasalvestussüsteem, konden ­
saator, hooratas/generaator)“  
aa) Punkti 3.4.4.5 muudetakse järgmiselt:  
„3.4.4.5. Energia: .............................. (laetava energiasalvestussüsteemi 
korral: pinge ja mahtuvus (Ah) kahe tunni jooksul, kondensaa ­
tori korral: J, ..................... )“  
bb) Punkti 3.4.5 muudetakse järgmiselt:  
„3.4.5. Elektriseade (kirjeldada iga elektriseadet eraldi)“  
cc) Punkti 3.5 muudetakse järgmiselt:  
„3.5. Tootja deklareeritud väärtused CO  2 -heite / kütusekulu / elektri ­
energia kulu / elektrilise sõiduulatuse ning ökoinnovatsiooni üksi ­
kasjade kindlaks määramiseks (vastavalt vajadusele) (  o )“ 
dd) Punkti 4.4 muudetakse järgmiselt:  
„4.4. Sidur(id)“  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 388  
ee) Punkti 4.6 muudetakse järgmiselt:  
„4.6. Ülekandearvud  
Käik  Käigukasti ülekandearvud 
(mootori ja käigukasti 
väljundvõlli pöörete arvu 
suhe)  Peaülekande suhtarv(ud) 
(käigukasti väljundvõlli ja 
veoratta pöörete arvu suhe)  Summaarne ülekandearv  
Maksimum variaatorkäi ­
gukasti puhul  
1 
2 
3 
… 
Miinimum variaatorkäigu ­
kasti puhul“  
ff) Punkte 6.6–6.6.3 muudetakse järgmiselt:  
„6.6. Rehvid ja veljed  
6.6.1. Rehvi ja velje kombinatsioon(id)  
6.6.1.1. Teljed  
6.6.1.1.1. Telg 1:  
6.6.1.1.1.1. Rehvimõõdu tähistus  
6.6.1.1.2. Telg 2:  
6.6.1.1.2.1. Rehvimõõdu tähistus  
jne 
6.6.2. Veereraadiuste ülem- ja alampiirid  
6.6.2.1. Telg 1:  
6.6.2.2. Telg 2:  
jne 
6.6.3. Sõiduki tootja soovitatav rehvirõhk (soovitatavad rehvi ­
rõhud):  kPa“  
gg) Punkti 9.1 muudetakse järgmiselt:  
„9.1. Keretüüp vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ II lisa C osas esitatud 
koodidele:  “  
2. Määruse (EÜ) nr 692/2008 I lisa 6. liite tabelis 1 muudetakse ridu ZD–ZL, 
ZX ja ZY järgmiselt: 
„ZD Euro 6c  Euro 6-2  M, N1 I klass  Otto-, 
diiselmootor  31.8.2018  
ZE Euro 6c  Euro 6-2  N1 II klass  Otto-, 
diiselmootor  31.8.2019  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 389  
ZF Euro 6c  Euro 6-2  N1 III klass, 
N2 Otto-, 
diiselmootor  31.8.2019  
ZG Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  M, N1 I klass  Otto-, 
diiselmootor  31.8.2018  
ZH Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  N1 II klass  Otto-, 
diiselmootor  31.8.2019  
ZI Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  N1 III klass, 
N2 Otto-, 
diiselmootor  31.8.2019  
ZJ Euro 6d  Euro 6-2  M, N1 I klass  Otto-, 
diiselmootor  31.8.2018  
ZK Euro 6d  Euro 6-2  N1 II klass  Otto-, 
diiselmootor  31.8.2019  
ZL Euro 6d  Euro 6-2  N1 III klass, 
N2 Otto-, 
diiselmootor  31.8.2019  
ZX ei kohaldata  ei kohaldata  Kõik sõidukid  Aku, 
täiselektrim ­
ootor  1.9.2009  1.1.2011  31.8.2019  
ZY ei kohaldata  ei kohaldata  Kõik sõidukid  Aku, 
täiselektrim ­
ootor  1.9.2009  1.1.2011  31.8.2019  
ZZ ei kohaldata  ei kohaldata  Kõik sõidukid, 
mis kasutavad 
sertifikaati 
kooskõlas I lisa 
punktiga 2.1.1  Otto-, 
diiselmootor  1.9.2009  1.1.2011  31.8.2019“  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 390  
XVIII LISA  
DIREKTIIVI 2007/46/EÜ I, II, III, VIII JA IX LISA KÄSITLEVAD 
ERISÄTTED  
Direktiivi 2007/46/EÜ I lisa muudatused  
1) Direktiivi 2007/46/EÜ I lisa muudetakse järgmiselt.  
a) Punkti 2.6.1 muudetakse järgmiselt:  
„2.6.1. Kõnealuse massi jaotumine telgede vahel ning poolhaagise, jäiga 
haakeseadmega haagise või kesktelghaagise korral haakepunktile 
mõjuv koormus:  
a) iga variandi suurim ja vähim väärtus:  
b) iga versiooni mass (esitada tabel):  “  
b) Punkte 3–3.1.1 muudetakse järgmiselt: 
„3. VEOJÕUALLIKAS (k)  
3.1. Veojõuallika(te) tootja:  
3.1.1. Tootja kood (nii, nagu see on märgitud veojõuallikale, või muud 
identifitseerimisandmed):  “  
c) Punkti 3.2.1.8 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.1.8. Mootori nimivõimsus (n):  kW pöörlemissagedusel  
min  –1 (tootja deklareeritud väärtus)“  
d) Lisatakse punkt 3.2.2.1.1:  
„3.2.2.1.1. Uurimismeetodil määratud oktaaniarv (pliivaba kütus):  “  
e) Punkti 3.2.4.2.1 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.2.1. Süsteemi kirjeldus (ühisanumpritse, pumppihusti, jaotus ­
pump vm):  “  
f) Punkti 3.2.4.2.3 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.2.3. Sissepritsepump/etteandepump“  
g) Punkti 3.2.4.2.4 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.2.4. Mootori pöörlemissageduse piiramine“  
h) Punkti 3.2.4.2.9.3 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.2.9.3. Süsteemi kirjeldus“  
i) Lisatakse punkt 3.2.4.2.9.3.1.1:  
„3.2.4.2.9.3.1.1. Mootori juhtploki tarkvaraversioon:  “  
j) Punkte 3.2.4.2.9.3.6–3.2.4.2.9.3.8 muudetakse järgmiselt:  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 391  
„3.2.4.2.9.3.6. Veetemperatuuri anduri mark ja tüüp või tööpõhimõte:  
3.2.4.2.9.3.7. Õhutemperatuuri anduri mark ja tüüp või tööpõhimõte:  
3.2.4.2.9.3.8. Õhurõhu anduri mark ja tüüp või tööpõhimõte:  “  
k) Lisatakse punkt 3.2.4.3.4.1.1:  
„3.2.4.3.4.1.1. Mootori juhtploki tarkvaraversioon:  “  
l) Punkti 3.2.4.3.4.3 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.3.4.3. Õhuvooluanduri mark ja tüüp või tööpõhimõte:  “  
m) Punkte 3.2.4.3.4.9–3.2.4.3.4.11 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.3.4.9. Veetemperatuuri anduri mark ja tüüp või tööpõhimõte:  
3.2.4.3.4.10. Õhutemperatuuri anduri mark ja tüüp või tööpõhimõte:  
3.2.4.3.4.11. Õhurõhu anduri mark ja tüüp või tööpõhimõte:  “  
n) Punkti 3.2.4.3.5 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.4.3.5. Pihustid“  
o) Lisatakse punktid 3.2.4.4.2 ja 3.2.4.4.3:  
„3.2.4.4.2. Mark (margid):  
3.2.4.4.3. Tüüp (tüübid):  “  
p) Punkte 3.2.12.2–3.2.12.2.1 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.12.2. Saastekontrolliseadmed (kui neid ei ole kirjeldatud muus 
punktis)  
3.2.12.2.1. Katalüüsmuundur“  
q) Punktid 3.2.12.2.1.11–3.2.12.2.1.11.10 asendatakse järgmisega:  
„3.2.12.2.1.11. Normaalne töötemperatuurivahemik:  °C“  
r) Punktid 3.2.12.2.2–3.2.12.2.2.5 asendatakse järgmistega:  
„3.2.12.2.2. Andurid  
3.2.12.2.2.1. Hapnikuandur: jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1. Mark:  
3.2.12.2.2.1.2. Asukoht:  
3.2.12.2.2.1.3. Mõõteulatus:  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 392  
3.2.12.2.2.1.4. Tüüp või tööpõhimõte:  
3.2.12.2.2.1.5. Identifitseerimiseks vajalik osanumber:  
3.2.12.2.2.2. NO  x andur: jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.2.2.1. Mark:  
3.2.12.2.2.2.2. Tüüp:  
3.2.12.2.2.2.3. Asukoht:  
3.2.12.2.2.3. Kübemeandur: jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.2.3.1. Mark:  
3.2.12.2.2.3.2. Tüüp:  
3.2.12.2.2.3.3. Asukoht:  “  
s) Punkte 3.2.12.2.4.1–3.2.12.2.4.2 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.12.2.4.1. Omadused (mark, tüüp, vool, kõrg-, madal- või kombi ­
neeritud surve jne):  
3.2.12.2.4.2. Vesijahutussüsteem (täpsustada iga EGR-süsteemi, nt 
kõrg-, madal- või kombineeritud surve puhul): jah/ei (  1 )“ 
t) Punkte 3.2.12.2.5–3.2.12.2.5.6 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.12.2.5. Kütuseaurude kontrollisüsteem (ainult bensiini- ja etanoo ­
limootorid): jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.5.1. Seadmete üksikasjalik kirjeldus:  
3.2.12.2.5.2. Kütuseaurude kontrollisüsteemi joonis:  
3.2.12.2.5.3. Aktiivsöefiltri joonis:  
3.2.12.2.5.4. Aktiivsöe kuivmass:  g  
3.2.12.2.5.5. Kütusepaagi skemaatiline joonis koos märgetega mahu ja 
materjali kohta (ainult bensiini- ja etanoolimootorid):  
3.2.12.2.5.6. Kütusepaagi ja heitgaasisüsteemi vahelise kuumakaitse ­
kilbi kirjeldus ja skeem:  “  
u) Punktid 3.2.12.2.6.4–3.2.12.2.6.4.4 jäetakse välja.  
v) Punktid 3.2.12.2.6.5–3.2.12.2.6.6 nummerdatakse ümber järgmiselt:  
„3.2.12.2.6.4. Kübemefiltri mark:  
3.2.12.2.6.5. Identifitseerimiseks vajalik osanumber:  “  
w) Punkte 3.2.12.2.7–3.2.12.2.7.0.6 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.12.2.7. Pardadiagnostikaseade: jah/ei (  1 ): 
3.2.12.2.7.0.1. (Ainult Euro VI) OBD mootoritüüpkondade arv mooto ­
ritüüpkonnas  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 393  
3.2.12.2.7.0.2. (Ainult Euro VI) OBD mootoritüüpkondade loetelu (kui 
on kohaldatav)  
3.2.12.2.7.0.3. (Ainult Euro VI) OBD mootoritüüpkonna number, 
millesse algmootor / mootoritüüpkonna liige kuulub:  
3.2.12.2.7.0.4. (Ainult Euro VI) Tootja viited määruse (EL) nr 
582/2011 artikli 5 lõike 4 punktis c ja artikli 9 lõikes 
4 nõutud ja nimetatud määruse X lisas kehtestatud 
pardadiagnostikadokumentatsioonile, mis on vajalik 
pardadiagnostikaseadmele tüübikinnituse andmiseks  
3.2.12.2.7.0.5. (Ainult Euro VI) Vajaduse korral tootja viide dokumen ­
tidele, mis käsitlevad pardadiagnostikaseadmega varus ­
tatud mootorisüsteemi paigaldamist sõidukile  
3.2.12.2.7.0.6. (Ainult Euro VI) Vajaduse korral tootja viide dokumen ­
dipaketile, mis käsitleb tüübikinnituse saanud mootori 
pardadiagnostikaseadme paigaldamist sõidukile“  
x) Punktis 3.2.12.2.7.6.4.1 asendatakse pealkiri „Kergsõidukid“ pealkirjaga 
„Kergeveokid“.  
y) Punkti 3.2.12.2.8 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.12.2.8. Muu süsteem:  “  
z) Lisatakse punktid 3.2.12.2.8.2.3–3.2.12.2.8.2.5:  
„3.2.12.2.8.2.3. Meeldetuletussüsteemi tüüp: mootor ei käivitu pärast 
loenduse lõppu / mootor ei käivitu pärast tankimist / 
kütuseblokaad / talitluse piiramine  
3.2.12.2.8.2.4. Meeldetuletussüsteemi kirjeldus  
3.2.12.2.8.2.5. Täis kütusepaagiga läbitava keskmise vahemaa ekviva ­
lent: km“  
aa) Lisatakse punkt 3.2.12.2.8.4:  
„3.2.12.2.8.4. (Ainult Euro VI) OBD mootoritüüpkondade loetelu (kui 
on kohaldatav):  “  
bb) Lisatakse punktid 3.2.12.2.10–3.2.12.2.11.8:  
„3.2.12.2.10. Perioodiliselt regenereeruv süsteem: (esitada allpool 
nimetatud teave kõigi eraldi üksuste kohta)  
3.2.12.2.10.1. Regenereerimismeetod või -süsteem, kirjeldus ja/või 
joonis:  
3.2.12.2.10.2. 1. tüübi töötsüklite arv või samaväärsete mootori 
katsestendi tsüklite arv kahe sellise tsükli vahel, 
kus regenereerumine toimub 1. katsetüübi tingimus ­
tega samaväärsetes tingimustes (vahemik D määruse 
(EL) 2017/1151 XXI lisa 6. all-lisa 1. liite joonisel 
A6.App1/1 või UNECE eeskirja nr 83 13. lisa 
joonisel A13/1):  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 394  
3.2.12.2.10.2.1. Kohaldatav 1. tüübi tsükkel (märkida kohaldatav 
menetlus: UNECE eeskirja nr 83 XXI lisa 4. all- 
lisa):  
3.2.12.2.10.3. Kahe regenereerumisfaasi esinemistsükli vahele 
jäävate tsüklite arvu kindlaksmääramiseks kasutatava 
meetodi kirjeldus:  
3.2.12.2.10.4. Suurused, millega määratakse kindlaks laadimise 
tase enne regenereerumist (nt temperatuur, rõhk jne):  
3.2.12.2.10.5. UNECE eeskirja 83 13. lisa punktis 3.1 kirjeldatud 
katsemenetluses süsteemi koormamiseks kasutatud 
meetodi kirjeldus:  
3.2.12.2.11. Tarbitavaid reaktiive kasutavad katalüüsmuunduri ­
süsteemid (esitada alljärgnev teave iga eraldi üksuse 
kohta) jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.11.1. Vajaliku reaktiivi tüüp ja kontsentratsioon: …  
3.2.12.2.11.2. Reaktiivi tavaline töötemperatuuride vahemik: …  
3.2.12.2.11.3. Rahvusvaheline standard: …  
3.2.12.2.11.4. Reaktiivi lisamise sagedus: pidev/hooldusel (kui on 
kohaldatav):  
3.2.12.2.11.5. Reaktiivinäidik (kirjeldus ja asukoht): …  
3.2.12.2.11.6. Reaktiivipaak  
3.2.12.2.11.6.1. Maht: …  
3.2.12.2.11.6.2. Küttesüsteem: jah/ei  
3.2.12.2.11.6.2.1. Kirjeldus või joonis: …  
3.2.12.2.11.7. Reaktiivi juhtseadis: jah/ei (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1. Mark: …  
3.2.12.2.11.7.2. Tüüp: …  
3.2.12.2.11.8. Reaktiivipihusti (mark, tüüp ja asukoht): …“  
cc) Punkti 3.2.15.1 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.15.1. Tüübikinnitusnumber vastavalt määrusele (EÜ) nr 661/2009 
(ELT L 200, 31.7.2009, lk 1):  “  
dd) Punkti 3.2.16.1 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.16.1. Tüübikinnitusnumber vastavalt määrusele (EÜ) nr 661/2009 
(ELT L 200, 31.7.2009, lk 1):  “  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 395  
ee) Lisatakse punktid 3.2.20–3.2.20.2.4:  
„3.2.20. Soojussalvesti teave  
3.2.20.1. Soojussalvesti on aktiveeritud: jah/ei  
3.2.20.1.1. Entalpia … (J)  
3.2.20.2. Isolatsioonimaterjalid  
3.2.20.2.1. Isolatsioonimaterjal: …  
3.2.20.2.2. Isolatsioonimaterjali ruumala: …  
3.2.20.2.3. Isolatsioonimaterjali kaal: …  
3.2.20.2.4. Isolatsioonimaterjali asukoht: …“  
ff) Punkti 3.3 muudetakse järgmiselt:  
„3,3. Elektriseade“  
gg) Punkti 3.3.2 muudetakse järgmiselt:  
„3.3.2. Laetav energiasalvestussüsteem“  
hh) Punkti 3.4 muudetakse järgmiselt:  
„3,4. Veojõuallikate kombinatsioon“  
ii) Punkti 3.4.4 muudetakse järgmiselt:  
„3.4.4. Energiasalvesti kirjeldus: (laetav energiasalvestussüsteem, 
kondensaator, hooratas/generaator)“  
jj) Punkti 3.4.4.5 muudetakse järgmiselt:  
„3.4.4.5. Energia: .............................. (laetava energiasalvestussüsteemi 
korral: pinge ja mahtuvus (Ah) kahe tunni jooksul, konden ­
saatori korral: J,  )“  
kk) Punkti 3.4.5 muudetakse järgmiselt:  
„3.4.5. Elektriseade (kirjeldada iga elektriseadet eraldi)“  
ll) Punkti 3.5 muudetakse järgmiselt:  
„3,5. Tootja deklareeritud väärtused CO  2 -heite / kütusekulu / elektrikulu 
/ elektrilise sõiduulatuse määramiseks ning ökoinnovatsioonilahen ­
duste üksikasjad (kui on asjakohane) (°)“  
mm) Lisatakse punktid 3.5.7–3.5.8.3:  
„3.5.7. Tootja deklareeritud väärtused  
3.5.7.1. Katsesõiduki näitajad  
3.5.7.1.1 Kõrgeima heitenäitajaga sõiduk:  
3.5.7.1.1.1. Tsükli energiavajadus: … J  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 396  
3.5.7.1.1.2. Sõidutakistuse koefitsiendid  
3.5.7.1.1.2.1. f0: ............ N  
3.5.7.1.1.2.2. f1: ............ N/(km/h)  
3.5.7.1.1.2.3. f2: ............ N/(km/h)  2 
3.5.7.1.2. Madalaima heitenäitajaga sõiduk (VL) (kui on kohal ­
datav)  
3.5.7.1.2.1. Tsükli energiavajadus: … J  
3.5.7.1.2.2. Sõidutakistuse koefitsiendid  
3.5.7.1.2.2.1. f0: ............ N  
3.5.7.1.2.2.2. f1: ............ N/(km/h)  
3.5.7.1.2.2.3. f2: ............ N/(km/h)  2 
3.5.7.1.3. Sõiduk M (kui see on asjakohane)  
3.5.7.1.3.1. Tsükli energiavajadus: … J  
3.5.7.1.3.2. Sõidutakistuse koefitsiendid  
3.5.7.1.3.2.1. f0: ............ N  
3.5.7.1.3.2.2. f1: ............ N/(km/h)  
3.5.7.1.3.2.3. f2: ............ N/(km/h)  2 
3.5.7.2. Kombineeritud CO  2 heite mass  
3.5.7.2.1. CO  2 heite mass sisepõlemismootoriga sõiduki puhul  
3.5.7.2.1.1. Kõrgeima heitenäitajaga sõiduk (VH): ............... g/km  
3.5.7.2.1.2. Madalaima heitenäitajaga sõiduk (kui see on asjako ­
hane): .................................. g/km  
3.5.7.2.2. Aku laetust säilitavas režiimis tekkinud CO  2 heite mass 
sõidukivälise laadimisega ja sõidukivälise laadimiseta 
hübriidelektrisõidukite puhul  
3.5.7.2.2.1. Kõrgeima heitenäitajaga sõiduk: ........................... g/km  
3.5.7.2.2.2. Madalaima heitenäitajaga sõiduk (kui see on asjako ­
hane): … g/km  
3.5.7.2.2.3. Sõiduk M (kui see on asjakohane):  g/km  
3.5.7.2.3. Üksnes akutoiterežiimis tekkinud CO  2 heite mass sõidu ­
kivälise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul  
3.5.7.2.3.1. Kõrgeima heitenäitajaga sõiduk: ........................... g/km  
3.5.7.2.3.2. Madalaima heitenäitajaga sõiduk (kui see on asjako ­
hane): .................................. g/km  
3.5.7.2.3.3. Sõiduk M (kui see on asjakohane): ...................... g/km  
3.5.7.3. Elektrisõiduki sõiduulatus  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 397  
3.5.7.3.1. Täiselektrisõiduki sõiduulatus  
3.5.7.3.1.1. Kõrgeima näitajaga sõiduk:  km  
3.5.7.3.1.2. Madalaima näitajaga sõiduk (kui see on asjakohane): 
................................... km  
3.5.7.3.2. Sõidukivälise laadimisega hübriidelektrisõiduki sõiduu ­
latus üksnes elektrirežiimis  
3.5.7.3.2.1. Kõrgeima näitajaga sõiduk:  km  
3.5.7.3.2.2. Madalaima näitajaga sõiduk (kui see on asjakohane): 
................................... km  
3.5.7.3.2.3. Sõiduk M (kui see on asjakohane):  km  
3.5.7.4. Kütuseelemendiga hübriidsõiduki kütusekulu aku laetust 
säilitavas režiimis  
3.5.7.4.1. Kõrgeima näitajaga sõiduk:  kg/100 km  
3.5.7.4.2. Madalaima näitajaga sõiduk (kui see on asjakohane): 
................................... kg/100 km  
3.5.7.4.3. Sõiduk M (kui see on asjakohane):  kg/100 km  
3.5.7.5. Elektrienergiakulu elektriajamiga sõidukite puhul  
3.5.7.5.1. Kombineeritud elektrienergiakulu (ECWLTC) täiselektri ­
sõidukite puhul  
3.5.7.5.1.1. Kõrgeima näitajaga sõiduk:  Wh/km  
3.5.7.5.1.2. Madalaima näitajaga sõiduk (kui see on asjakohane): 
................................... Wh/km  
3.5.7.5.2. Kasulikkusteguriga kaalutud üksnes akutoiterežiimis 
tekkinud elektrienergiakulu (ECAC,CD) (kombineeritud)  
3.5.7.5.2.1. Kõrgeima näitajaga sõiduk:  Wh/km  
3.5.7.5.2.2. Madalaima näitajaga sõiduk (kui see on asjakohane): 
................................... Wh/km  
3.5.7.5.2.3. Sõiduk M (kui see on asjakohane):  Wh/km  
3.5.8. Sõiduk, milles on kasutatud ökoinnovatsioonilahendusi 
määruse (EÜ) nr 443/2009 artiklis 12 määratletud tähen ­
duses M  1 -kategooria sõidukite puhul ja määruse (EL) nr 
510/2011 artiklis 12 määratletud tähenduses N  1 -kate­
gooria sõidukite puhul: jah/ei (  1 ) 
3.5.8.1. Kontrollsõiduki tüüp/variant/versioon määruse (EL) nr 
725/2011 artiklis 5 osutatud M  1 -kategooria sõidukite 
puhul või määruse (EL) nr 427/2014 artiklis 5 osutatud 
N 1 -kategooria sõidukite puhul (kui see on asjakohane):  
3.5.8.2. Koostoime erinevate ökoinnovatsioonilahenduste vahel: 
jah/ei (  1 ) ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 398  
3.5.8.3. Ökoinnovatsioonilahenduste kasutamisega seotud heitko ­
guste andmed (tabelit korratakse iga katsetatud etalonkü ­
tuse kohta) (w1)  
Ökoinnovat ­
sioonilahen ­
dusele tüübi ­
kinnituse 
andmise 
otsus (  w2 ) Ökoinno­
vatsioonila ­
henduse 
kood (  w3 ) 1. Kont­
rollsõiduki 
CO  2 -heide 
(g/km)  2. Ökoin­
novaatilise 
sõiduki 
CO  2 -heide 
(g/km)  3. Kont­
rollsõiduki 
1. tüübi 
katsetsükli 
CO  2 - 
heide (  w4 ) 4. Ökoin­
novaatilise 
sõiduki 1. 
katsetüübi 
katsetsükli 
CO  2 -heide  5. Kasutus­
koefitsient 
(UF), s.o 
tehnoloogia 
kasutamise 
ajaline osa 
tavapärastes 
töötingimust ­
es CO  2 -heite 
vähene­
mine 
((1 – 2) – 
(3 – 4))*5  
xxxx/201x  
CO  2 -heite vähenemine kokku (g/km) (  w5 )“ 
nn) Punkti 4.4 muudetakse järgmiselt:  
„4.4. Sidur(id):  “  
oo) Lisatakse punktid 4.5.1.1–4.5.1.5:  
„4.5.1.1. Põhirežiim: jah/ei (  1 ) 
4.5.1.2. Soodsaim režiim (kui põhirežiim puudub): …  
4.5.1.3. Ebasoodsaim režiim (kui põhirežiim puudub): …  
4.5.1.4. Pöördemoment: ............  
4.5.1.5. Sidurite arv: ............ “  
pp) Punkti 4.6 muudetakse järgmiselt:  
„4,6. Ülekandearvud  
Käik  Käigukasti ülekandearvud 
(mootori ja käigukasti 
väljundvõlli pöörete arvu 
suhe)  Peaülekande suhtarv(ud) 
(käigukasti veetava võlli ja 
vedava võlli hammaste 
arvude suhe)  Summaarne ülekandearv  
Maksimum variaatorkäi ­
gukasti puhul  
1 
2 
3 
… 
Miinimum variaatorkäi ­
gukasti puhul 
Tagasikäik“  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 399  
qq) Punkte 6.6–6.6.5 muudetakse järgmiselt:  
„6,6. Rehvid ja veljed  
6.6.1. Rehvi ja velje kombinatsioon(id)  
6.6.1.1. Teljed  
6.6.1.1.1. Telg 1: ............................  
6.6.1.1.1.1. Rehvimõõdu tähistus: ............  
6.6.1.1.1.2. Koormusindeks: ............  
6.6.1.1.1.3. Kiiruskategooria (  r ): .............  
6.6.1.1.1.4. Velje suurus: ............  
6.6.1.1.1.5. Velje nihe: .............  
6.6.1.1.2. Telg 2: ............................  
6.6.1.1.2.1. Rehvimõõdu tähistus: ............  
6.6.1.1.2.2. Koormusindeks: ............  
6.6.1.1.2.3. Kiiruskategooria: ............  
6.6.1.1.2.4. Velje suurus: ............  
6.6.1.1.2.5. Velje nihe: .............  
jne 
6.6.1.2. Tagavararatas, olemasolu korral: ............  
6.6.2. Veereraadiuste ülem- ja alampiirid  
6.6.2.1. Telg 1: ..................................... mm  
6.6.2.2. Telg 2: ..................................... mm  
6.6.2.3. Telg 3: ..................................... mm  
6.6.2.4. Telg 4: ..................................... mm  
jne 
6.6.3. Sõiduki tootja soovitatav rehvirõhk (soovitatavad rehvi ­
rõhud): .............................. kPa  
6.6.4. Keti/rehvi/velje kombinatsioon esi- ja/või tagateljele, mida 
tootja kõnealusele sõidukitüübile soovitab:  
6.6.5. Ajutiseks kasutamiseks ettenähtud varuüksuse (kui see on 
olemas) lühikirjeldus:  “  
rr) Punkti 9.1 muudetakse järgmiselt:  
„9,1. Keretüüp vastavalt direktiivi 2007/46/EMÜ II lisa C osas kindlaks 
määratud koodidele:  “  
ss) Punkti 9.9.2.1 muudetakse järgmiselt:  
„9.9.2.1. Seadme tüüp ja kirjeldus:  “  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 400  
Direktiivi 2007/46/EÜ II lisa muutmine  
(2) II lisa muudetakse järgmiselt:  
a) II lisa B osa punktide 1.3.1 ja 3.3.1, milles määratakse kindlaks M  1 - ja 
N 1 -kategooria sõidukiversioonide kriteeriumid, lõppu tuleks lisada järg ­
mine tekst:  
„Alternatiivina kriteeriumidele h, i ja j tehakse ühte versiooni kuuluvatele 
sõidukitele samad katsed, et arvutada nende CO  2 heide, elektrienergia ­
kulu ja kütusekulu vastavalt määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 6. all-lisa 
sätetele. “ 
b) II lisa B osa punkti 3.3.1 lõppu lisatakse järgmine tekst:  
„k) määruse (EL) nr 510/2011 (*) artikli 12 kohane uuenduslike tehno ­
loogiate kogum.“  
___________  
(*) ELT L 145 31.5.2011, lk 1.  
Direktiivi 2007/46/EÜ III lisa muutmine  
3) Direktiivi 2007/46/EÜ III lisa muudetakse järgmiselt.  
a) Punkte 3–3.1.1 muudetakse järgmiselt: 
„3. VEOJÕUALLIKAS (k)  
3.1. Veojõuallika(te) tootja:  
3.1.1. Tootja kood (nii, nagu see on märgitud veojõuallikale, või muud 
identifitseerimisandmed):  “  
b) Punkti 3.2.1.8 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.1.8. Mootori nimivõimsus (n): ............. kW pöörlemissagedusel 
.............. min  –1 (tootja deklareeritud väärtus)“  
c) Punkte 3.2.12.2–3.2.12.2.1 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.12.2. Saastekontrolliseadmed (kui neid ei ole kirjeldatud muus 
punktis)  
3.2.12.2.1. Katalüüsmuundur“  
d) Punkt 3.2.12.2.1.11 jäetakse välja.  
e) Punktid 3.2.12.2.1.11.6 ja 3.2.12.2.1.11.7 jäetakse välja.  
f) Punkt 3.2.12.2.2 asendatakse järgmise punktiga:  
„3.2.12.2.2.1. Hapnikuandur: jah/ei (  1 )“ 
g) Punkti 3.2.12.2.5 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.12.2.5. Kütuseaurude kontrollisüsteem (ainult bensiini- ja etanooli ­
mootorid): jah/ei (  1 )“ ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 401  
h) Punkti 3.2.12.2.8 muudetakse järgmiselt:  
„3.2.12.2.8. Muu süsteem“  
i) Lisatakse punktid 3.2.12.2.10–3.2.12.2.10.1:  
„3.2.12.2.10. Perioodiliselt regenereeruv süsteem: (esitada allpool nime ­
tatud teave kõigi eraldi üksuste kohta)  
3.2.12.2.10.1. Regenereerimismeetod või -süsteem, kirjeldus ja/või 
joonis:  “  
j) Lisatakse punkt 3.2.12.2.11.1:  
„3.2.12.2.11.1. Vajaliku reaktiivi tüüp ja kontsentratsioon:  “  
k) Punkti 3.3 muudetakse järgmiselt:  
„3,3. Elektriseade“  
l) Punkti 3.3.2 muudetakse järgmiselt:  
„3.3.2. Laetav energiasalvestussüsteem“  
m) Punkti 3.4 muudetakse järgmiselt:  
„3,4. Veojõuallikate kombinatsioon“  
n) Punktid 3.5.4–3.5.5.6 jäetakse välja.  
o) Punkti 4.6 muudetakse järgmiselt:  
„4,6. Ülekandearvud  
Käik  Käigukasti ülekandearvud 
(mootori ja käigukasti 
väljundvõlli pöörete arvu 
suhe)  Peaülekande suhtarv(ud) 
(käigukasti veetava võlli ja 
vedava võlli hammaste 
arvude suhe)  Summaarne ülekandearv  
Maksimum variaatorkäi ­
gukasti puhul  
1 
2 
3 
… 
Miinimum variaatorkäi ­
gukasti puhul 
Tagasikäik“  
p) Punkti 6.6.1 muudetakse järgmiselt:  
„6.6.1. Rehvi ja velje kombinatsioon(id)“  
q) Punkti 9.1 muudetakse järgmiselt:  
„9,1. Keretüüp vastavalt direktiivi 2007/46/EMÜ II lisa C osas kindlaks 
määratud koodidele:  “  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 402  
Direktiivi 2007/46/EÜ VIII lisa muutmine  
4) Direktiivi 2007/46/EÜ VIII lisa muudetakse järgmiselt.  
„VIII LISA  
KATSETULEMUSED  
(Täidab tüübikinnitusasutus ja lisab sõiduki EÜ tüübikinnitustunnistusele)  
Andmetest peab alati selgelt nähtuma, millise variandi või versiooni kohta 
need kehtivad. Ühe versiooni kohta võib olla ainult üks tulemus. Mitme 
tulemuse kombinatsioon ühe versiooni kohta on siiski lubatud, kui see viitab 
kõige ebasoodsamale tulemusele. Viimasel juhul lisatakse märkus, et tärniga 
(*) märgistatu kohta on esitatud ainult kõige ebasoodsam tulemus.  
1. Mürataseme katsete tulemused  
Alusõigusakti ja viimase tüübikinnituse suhtes kohaldatava muutmi ­
sakti number. Kui õigusakti rakendatakse kahes või enamas astmes, 
märgitakse ka rakendusaste:  
Variant/versioon:  …  …  …  
Sõidumüra (dB(A)/E):  …  …  …  
Seisumüra (dB(A)/E):  …  …  …  
pöörlemissagedusel 
(min  –1 ): … …  …  
2. Heitekatsete tulemused  
2.1. Selliste mootorsõidukite heitgaasid, mida on katsetatud kergeveokite 
katsemenetluse alusel  
Märkida viimatine tüübikinnituse suhtes kohaldatav muutmisakt. Kui 
õigusakti rakendatakse kahes või enamas astmes, märgitakse ka 
rakendusaste: .......................  
Kütus(ed) (  1 ) … (diislikütus, bensiin, veeldatud naftagaas, maagaas; 
kahekütuseline: bensiin/maagaas, veeldatud naftagaas, maagaas/bio ­
metaan; segakütuseline: bensiin/etanool …)  
2.1.1. 1. tüüpi katse (  2 ), ( 3 ) (sõiduki heide katsetsüklis pärast külmkäivitust)  
NEDC keskväärtused, WLTP suurimad väärtused  
Variant/versioon:  …  …  …  
CO (mg/km)  …  …  …  
THC (mg/km)  …  …  …  ▼B 
( 1 ) Märkida kasutatava kütuse võimalikud piirangud (nt maagaasi korral gaasiklass L 
(madal) või H (kõrge)). 
( 2 ) Kahekütuseliste sõidukite korral korratakse tabelit mõlema kütuse kohta. 
( 3 ) Segakütuseliste sõidukite puhul, kui katsetada tuleb mõlemaid kütuseid vastavalt määruse 
(EÜ) nr 1151/2017 I lisa joonisele I.2.4, ning sõidukite puhul, mis töötavad veeldatud 
naftagaasiga või maagaasi/biometaaniga, kasutades kas üht või kaht kütust, korratakse 
tabelit katses kasutatud eri etalonkütuste kohta ning lisatabelis esitatakse saadud ebasood ­
saimad tulemused. Vajaduse korral näidatakse vastavalt UNECE eeskirja nr 83 12. lisa 
punktile 3.1.4, kas tulemused on mõõdetud või arvutatud.
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 403  
NMHC (mg/km)  …  …  …  
NO  x (mg/km)  …  …  …  
THC + NO  x (mg/km)  …  …  …  
Tahkete osakeste mass 
(PM) (mg/km)  … …  …  
Tahkete osakeste arv (PN) 
(#/km) (  1 ) … …  …  
Ümbritseva temperatuuri paranduskatse (ATCT)  
Ümbritseva tempera ­
tuuri paranduskatse 
tüüpkond  Interpolatsioonitüüpkond  Sõidutakistusmaatriksi 
tüüpkond  
… …  …  
… …  …  
Tüüpkonna parandustegurid  
Ümbritseva temperatuuri parandus ­
katse tüüpkond  FCF 
… …  
… …  
2.1.2. 2. tüüpi katse (  1 ), ( 2 ) (tüübikinnitusel sõiduki kasutuskõlblikkuse 
hindamiseks vajalikud heitkoguste andmed)  
2. katsetüüp, tühikäigukatse väikesel pöörlemissagedusel: 
Variant/versioon:  …  …  …  
CO (mahuprotsent)  …  …  …  
Mootori pöörlemissagedus 
(min  –1 ) … …  …  
Mootoriõli temperatuur (°C)  …  …  …  
2. katsetüüp, tühikäigukatse suurel pöörlemissagedusel: 
Variant/versioon:  …  …  …  
CO (mahuprotsent)  …  …  …  
Lambda väärtus  …  …  …  
Mootori pöörlemissagedus 
(min  –1 ) … …  …  
Mootoriõli temperatuur (°C)  …  …  …  ▼B 
( 1 ) Kahekütuseliste sõidukite korral korratakse tabelit mõlema kütuse kohta. 
( 2 ) Segakütuseliste sõidukite puhul, kui katsetada tuleb mõlemaid kütuseid vastavalt määruse 
(EÜ) nr 1151/2017 I lisa joonisele I.2.4, ning sõidukite puhul, mis töötavad veeldatud 
naftagaasiga või maagaasi/biometaaniga, kasutades kas üht või kaht kütust, korratakse 
tabelit katses kasutatud eri etalonkütuste kohta ning lisatabelis esitatakse saadud ebasood ­
saimad tulemused. Vajaduse korral näidatakse vastavalt UNECE eeskirja nr 83 12. lisa 
punktile 3.1.4, kas tulemused on mõõdetud või arvutatud.
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 404  
2.1.3. 3. katsetüüp (karterigaaside heitkogused): …  
2.1.4. 4. katsetüüp (kütuseaurud): … g katse kohta  
2.1.5. 5. katsetüüp (saastekontrolliseadmete vastupidavus):  
— läbitud vanandamisdistants (km) (nt 160 000 km): …  
— Halvendustegur (DF): arvutatud/kindlaksmääratud (  1 ) 
— Väärtused: 
Variant/versioon:  …  …  …  
CO …  …  …  
THC  …  …  …  
NMHC  …  …  …  
NO  x … …  …  
THC + NO  x … …  …  
Tahkete osakeste mass (PM)  …  …  …  
Tahkete osakeste arv (PN) (  1 ) …  …  …  
2.1.6. 6. katsetüüp (keskmine heide madalatel ümbritsevatel temperatuu ­
ridel): 
Variant/versioon:  …  …  …  
CO (g/km)  …  …  …  
THC (g/km)  …  …  …  
2.1.7. OBD: jah/ei (  2 ) 
2.2. Nende mootorite heitgaasid, mida on katsetatud raskeveokite katse ­
menetluse alusel.  
Märkida viimatine tüübikinnituse suhtes kohaldatav muutmisakt. Kui 
õigusakti rakendatakse kahes või enamas astmes, märgitakse ka 
rakendusaste: …  
Kütus(ed) (  3 ) … (diislikütus, bensiin, veeldatud naftagaas, maagaas, 
etanool vm)  
2.2.1. Euroopa püsitsükliga katse (ESC) tulemused (  4 ), ( 5 ), ( 6 ) 
Variant/versioon:  …  …  …  
CO (mg/kWh)  …  …  …  
THC (mg/kWh)  …  …  …  
NO  x (mg/kWh)  …  …  …  
NH  3 (ppm) (  1 ) …  …  …  ▼B 
( 1 ) Mittevajalik maha tõmmata. 
( 2 ) Mittevajalik maha tõmmata. 
( 3 ) Märkida kasutatava kütuse võimalikud piirangud (nt maagaasi korral gaasiklass L 
(madal) või H (kõrge)). 
( 4 ) Kui see on asjakohane. 
( 5 ) Euro VI puhul käsitatakse ESCd WHSCna ja ETCd WHTCna. 
( 6 ) Euro VI puhul, kui surumaagaasi ja veeldatud naftagaasiga töötavaid mootoreid katseta ­
takse eri etalonkütustega, luuakse uus tabel iga katsetatud etalonkütuse kohta.
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 405  
Tahkete osakeste mass (mg/ 
kWh)  … …  …  
Tahkete osakeste arv 
(#/kWh) (  1 ) … …  …  
2.2.2. Euroopa koormuskatse (ELR) tulemus (  1 ) 
Variant/versioon:  …  …  …  
Suitsusus: … m  – 1 … …  …  
2.2.3. Euroopa muutuvtsükliga katse (ETC) tulemused (  2 ), ( 3 ) 
Variant/versioon:  …  …  …  
CO (mg/kWh)  …  …  …  
THC (mg/kWh)  …  …  …  
NMHC (mg/kWh) (  1 ) …  …  …  
CH  4 (mg/kWh) (  1 ) …  …  …  
NO  x (mg/kWh)  …  …  …  
NH  3 (ppm) (  1 ) …  …  …  
Tahkete osakeste mass 
(mg/kWh)  … …  …  
Tahkete osakeste arv 
(#/kWh) (  1 ) … …  …  
2.2.4. Tühikäigukatse (  4 ) 
Variant/versioon:  …  …  …  
CO (mahuprotsent)  …  …  …  
Lambda väärtus (  1 ) …  …  …  
Mootori pöörlemissagedus 
(min  –1 ) … …  …  
Mootoriõli temperatuur (K)  …  …  …  
2.3. Diislisuits  
Märkida viimatine tüübikinnituse suhtes kohaldatav muutmisakt. Kui 
õigusakti rakendatakse kahes või enamas astmes, märgitakse ka 
rakendusaste:  .  
2.3.1. Vabakiirenduskatse tulemused 
Variant/versioon:  …  …  …  
Korrigeeritud neeldumis ­
tegur (m  –1 ) … …  …  
Mootori normaalne pöör ­
lemissagedus tühikäigul  … …  …  
Mootori suurim 
pöörlemissagedus  … …  …  
Õli temperatuur (min/ 
max)  … …  …  ▼B 
( 1 ) Kui see on asjakohane. 
( 2 ) Euro VI puhul käsitatakse ESCd WHSCna ja ETCd WHTCna. 
( 3 ) Euro VI puhul, kui surumaagaasi ja veeldatud naftagaasiga töötavaid mootoreid katseta ­
takse eri etalonkütustega, luuakse uus tabel iga katsetatud etalonkütuse kohta. 
( 4 ) Kui see on asjakohane.
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 406  
3. CO  2 -heite, kütuse- ja elektrienergiakulu ning elektrilise sõiduula ­
tuse katsete tulemused  
Alusõigusakti ja viimase tüübikinnituse suhtes kohaldatava muutmi ­
sakti number:  
3.1. Sisepõlemismootorid, sealhulgas sõidukivälise laadimiseta hübriide ­
lektrisõidukid (NOVC)  ( 1 ) ( 2 ) 
Variant/versioon:  …  …  …  
CO  2 heite mass (linnasõit, g/km)  …  …  …  
CO  2 heite mass (asulaväline sõit, g/km)  …  …  …  
CO  2 heite mass (kombineeritud, g/km)  …  …  …  
Kütusekulu (linnasõit, l/100 km) (  1 ) …  …  …  
Kütusekulu (asulaväline sõit, l/100 km) (  2 ) …  …  …  
Kütusekulu (kombineeritud, l/100 km) (  3 ) …  …  …  
( 1 ) Ühik „l/100 km“ asendatakse ühikuga „m  3 /100 km“ maagaasi ning vesiniku ja maagaasi seguga töötavate sõidukite 
korral ning ühikuga „kg/100 km“ vesinikuga töötavate sõidukite korral. 
( 2 ) Ühik „l/100 km“ asendatakse ühikuga „m  3 /100 km“ maagaasi ning vesiniku ja maagaasi seguga töötavate sõidukite 
korral ning ühikuga „kg/100 km“ vesinikuga töötavate sõidukite korral. 
( 3 ) Ühik „l/100 km“ asendatakse ühikuga „m  3 /100 km“ maagaasi ning vesiniku ja maagaasi seguga töötavate sõidukite 
korral ning ühikuga „kg/100 km“ vesinikuga töötavate sõidukite korral. 
Interpolatsioonitüüpkonna tunnus (  1 ) Variant/versioon  
… …  
… …  
… …  
( 1 ) Interpolatsioonitüüpkonna tunnuse formaat on esitatud komisjoni 1. juuni 2017. aasta määruse (EL) 2017/1151 (millega 
täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust 
seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite heitmetega (Euro 5 ja Euro 6) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe 
kättesaadavust, ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust 
(EÜ) nr 692/2008 ja komisjoni määrust (EL) nr 1230/2012 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 692/2008) 
(ELT L 175, 7.7.2017, lk 1) XXI lisa punktis 5.0. 
Sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna tunnus (  1 ) Variant/versioon  
… …  
… …  
… …  
( 1 ) Sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna tunnuse formaat on esitatud määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa punktis 5.0.  ▼B 
( 1 ) Kui see on asjakohane. 
( 2 ) Tabelit korratakse iga katsetatud etalonkütuse kohta.
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 407  
Tulemused:  Interpolatsioonitüüpkonna tunnus  Sõidutakis ­
tusmaatriksi 
tüüpkonna 
tunnus  
VH VM (kui on 
kohaldatav)  VL (kui on 
kohaldatav)  Näidissõiduk  
CO  2 -heite mass väikese kiiruse faasis (g/km)  …  …  …  
CO  2 -heite mass keskmise kiiruse faasis (g/km)  …  …  …  
CO  2 -heite mass suure kiiruse faasis (g/km)  …  …  …  
CO  2 -heite mass eriti suure kiiruse faasis (g/km)  …  …  …  
CO  2 -heite mass (kombineeritud, g/km)  …  …  …  
Kütusekulu väikese kiiruse faasis (l/100 km; m  3 / 
100 km; kg/100 km)  … …  …  
Kütusekulu keskmise kiiruse faasis (l/100 km; m  3 / 
100 km; kg/100 km)  … …  …  
Kütusekulu suure kiiruse faasis (l/100 km; m  3 /100 km; 
kg/100 km)  … …  …  
Kütusekulu eriti suure kiiruse faasis (l/100 km; m  3 / 
100 km; kg/100 km)  … …  …  
Kütusekulu (kombineeritud) (l/100 km; m  3 /100 km; kg/ 
100 km)  … …  …  
f0 …  …  …  
f1 …  …  …  
f2 …  …  …  
Veeretakistus  …  …  …  
Delta Cd*A (kui on kohaldatav, siis VL kohta võrd ­
luses VHga)  … …  …  
Katsemass  …  …  …  
Korrata iga interpolatsiooni- või sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna 
puhul.  
3.2. Sõidukivälise laadimisega hübriidelektrisõidukid (OVC)  ( 1 ) 
Variant/versioon:  …  …  …  
CO  2 -heite mass (tingimus A, kombineeritud) (g/km)  …  …  …  
CO  2 -heite mass (tingimus B, kombineeritud) (g/km)  …  …  …  ▼B 
( 1 ) Kui see on asjakohane.
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 408  
CO  2 -heite mass (kaalutud, kombineeritud, g/km)  …  …  …  
Kütusekulu (tingimus A, kombineeritud) (l/100 km) (  g ) …  …  …  
Kütusekulu (tingimus B, kombineeritud) (l/100 km) (  g ) …  …  …  
Kütusekulu (kaalutud, kombineeritud) (l/100 km) (  g ) …  …  …  
Elektrienergiakulu (tingimus A, kombineeritud) (Wh/km)  …  …  …  
Elektrienergiakulu (tingimus B, kombineeritud) (Wh/km)  …  …  …  
Elektrienergiakulu (kaalutud, kombineeritud) (Wh/km)  …  …  …  
Täiselektrisõiduki sõiduulatus (km)  …  …  …  
Interpolatsioonitüüpkonna number  Variant/versioon  
… …  
… …  
… …  
Sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna tunnus  Variant/versioon  
… …  
… …  
… …  
Tulemused:  Interpolatsioonitüüpkonna tunnus  Sõidutakis ­
tusmaatriksi 
tüüpkonna 
tunnus  
VH VM (kui on 
kohaldatav)  VL (kui on 
kohaldatav)  Näidissõiduk  
CO  2 -heite mass aku laetust säilitavas režiimis väikese 
kiiruse faasis (g/km)  … …  
CO  2 -heite mass aku laetust säilitavas režiimis keskmise 
kiiruse faasis (g/km)  … …  
CO  2 -heite mass aku laetust säilitavas režiimis suure 
kiiruse faasis (g/km)  … …  
CO  2 -heite mass aku laetust säilitavas režiimis eriti 
suure kiiruse faasis (g/km)  … …  
CO  2 -heite mass aku laetust säilitavas režiimis (kombi ­
neeritud, g/km)  … …  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 409  
Tulemused:  Interpolatsioonitüüpkonna tunnus  Sõidutakis ­
tusmaatriksi 
tüüpkonna 
tunnus  
VH VM (kui on 
kohaldatav)  VL (kui on 
kohaldatav)  Näidissõiduk  
CO  2 -heite mass aku laetust säilitavas režiimis (kombi ­
neeritud, g/km)  
CO  2 -heite mass (kaalutud, kombineeritud, g/km)  
Kütusekulu aku laetust säilitavas režiimis väikese 
kiiruse faasis (l/100 km)  … …  
Kütusekulu aku laetust säilitavas režiimis keskmise 
kiiruse faasis (l/100 km)  … …  
Kütusekulu aku laetust säilitavas režiimis suure kiiruse 
faasis (l/100 km)  … …  
Kütusekulu aku laetust säilitavas režiimis eriti suure 
kiiruse faasis (l/100 km)  … …  
Kütusekulu aku laetust säilitavas režiimis (kombinee ­
ritud, l/100 km)  … …  
Kütusekulu akutoiterežiimis (kombineeritud, l/100 km)  …  …  
Kütusekulu (kaalutud, kombineeritud) (l/100 km)  …  …  
Elektrienergiakulu EC  AC,weighted  … …  
EAER (kombineeritud)  …  …  
EAER  city … …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
Veeretakistus  …  …  
Delta Cd*A (VL või VM kohta võrdluses VHga)  …  …  
Katsemass  …  …  
Näidissõiduki lauppind (m  2 ) 
Korrata iga interpolatsioonitüüpkonna puhul.  
3.3. Täiselektrisõidukid  ( 1 ) 
Variant/versioon:  …  …  …  
Elektrienergiakulu (Wh/km)  …  …  …  
Sõidukaugus (km)  …  …  …  ▼B 
( 1 ) Kui see on asjakohane.
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 410  
Interpolatsioonitüüpkonna number  Variant/versioon  
… …  
… …  
… …  
Sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna tunnus  Variant/versioon  
… …  
… …  
… …  
Tulemused:  Interpolatsioonitüüpkonna tunnus  Maatriksi tüüp ­
konna tunnus  
VH VL  Näidissõiduk  
Elektrienergiakulu (kombineeritud, Wh/km)  …  …  
Täiselektrisõiduki sõiduulatus (kombineeritud, km)  …  …  
Täiselektrisõiduki sõiduulatus (linnasõit, km)  …  …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
Veeretakistus  …  …  
Delta Cd*A (VL kohta võrdluses VHga)  …  …  
Katsemass  …  …  
Näidissõiduki lauppind (m  2 ) 
3.4. Vesinikkütuseelemendiga sõidukid  ( 1 ) 
Variant/versioon:  …  …  …  
Kütusekulu (kg/100 km)  …  …  …  
Variant/versioon:  Variant/versioon:  
Kütusekulu (kombineeritud, kg/100 km)  …  …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
Veeretakistus  …  …  
Katsemass  …  ▼B 
( 1 ) Kui see on asjakohane.
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 411  
3.5. Korrelatsioonimeetodil saadud väljundaruanne (-aruanded) vastavalt 
rakendusmäärusele 2017/1152  
Korrata iga interpolatsiooni- või sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna 
puhul:  
interpolatsiooni- või sõidutakistusmaatriksi tüüpkond [joonealune 
märkus: „Tüübikinnitusnumber + interpolatsiooni tüüpkonna järjekor ­
ranumber“]: …  
VH aruanne: …  
VL aruanne (kui on kohaldatav): …  
Näidissõiduk: …  
4. Katsetulemused sõidukite korral, mille puhul on kasutatud ökoin ­
novatsioonilahendusi  ( 1 ) ( 2 ) ( 3 ) 
Vastavalt eeskirjale nr 83 (kui on kohaldatav)  
Variant/versioon …  
Ökoinno­
vatsioonila ­
hendusele 
tüübikinni ­
tuse 
andmise 
otsus (  1 ) Ökoinno­
vatsioonila ­
henduse 
kood (  2 ) 1. tüüp / I 
tsükkel 
(NEDC/ 
WLTP)  1. Kont­
rollsõiduki 
CO  2 -heide 
(g/km)  2. Ökoin­
novaatilise 
sõiduki 
CO  2 -heide 
(g/km)  3. Kont­
rollsõiduki 
1. tüüpi 
katsetsükli 
CO  2 - 
heide (  3 ) 4. Ökoinno­
vaatilise 
sõiduki 1. 
tüübi katset ­
sükli CO  2 - 
heide (= I lisa 
punkt 3.5.1.3)  5. Kasutus­
koefitsient 
(UF), s.o 
tehnoloogia 
kasutamise 
ajaline osa 
tavapärastes 
töötingimus ­
tes CO  2 -heite 
vähenemine 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
xxx/201x  …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
Kogu CO  2 -heite vähenemine NEDC katses (g/km) (  4 ) …  
( 1 ) (  h4 ) Ökoinnovatsioonilahendusele tüübikinnitust andva komisjoni otsuse number. 
( 2 ) (  h5 ) Kindlaks määratud komisjoni otsuses, millega ökoinnovatsioonilahendusele antakse tüübikinnitus. 
( 3 ) (  h6 ) Kui 1. tüüpi katsetsükli asemel kasutatakse modelleerimist, kantakse siia modelleerimisel saadud väärtus. 
( 4 ) (  h7 ) Kõigist ökoinnovatsioonilahendustest tingitud CO  2 -heite vähenemiste summa 1. tüüpi katsetsüklis UNECE eeskirja 
nr 83 kohaselt.  
Vastavalt määruse (EL) 2017/1151 XXI lisale (kui on kohaldatav)  
Variant/versioon …  
Ökoinno­
vatsioonila ­
hendusele 
tüübikinni ­
tuse 
andmise 
otsus (  1 ) Ökoinno­
vatsioonila ­
henduse 
kood (  2 ) 1. tüüp / I 
tsükkel 
(NEDC/ 
WLTP)  1. Kont­
rollsõiduki 
CO  2 -heide 
(g/km)  2. Ökoin­
novaatilise 
sõiduki 
CO  2 -heide 
(g/km)  3. Kont­
rollsõiduki 
1. tüüpi 
katsetsükli 
CO  2 - 
heide (  3 ) 4. Ökoinno­
vaatilise 
sõiduki 1. 
tüüpi katset ­
sükli CO  2 - 
heide  5. Kasutus­
koefitsient 
(UF), s.o 
tehnoloogia 
kasutamise 
ajaline osa 
tavapärastes 
töötingimus ­
tes CO  2 -heite 
vähenemine 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
xxx/201x  …  …  …  …  …  …  …  …  ▼B 
( 1 ) ( h1 ) Tabelit korratakse iga variandi/versiooni kohta. 
( 2 ) ( h2 ) Tabelit korratakse iga katsetatud etalonkütuse kohta. 
( 3 ) ( h3 ) Vajaduse korral laiendatakse tabelit, kasutades iga ökoinnovatsioonilahenduse jaoks 
üht lisarida.
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 412  
Variant/versioon …  
Ökoinno­
vatsioonila ­
hendusele 
tüübikinni ­
tuse 
andmise 
otsus (  1 ) Ökoinno­
vatsioonila ­
henduse 
kood (  2 ) 1. tüüp / I 
tsükkel 
(NEDC/ 
WLTP)  1. Kont­
rollsõiduki 
CO  2 -heide 
(g/km)  2. Ökoin­
novaatilise 
sõiduki 
CO  2 -heide 
(g/km)  3. Kont­
rollsõiduki 
1. tüüpi 
katsetsükli 
CO  2 - 
heide (  3 ) 4. Ökoinno­
vaatilise 
sõiduki 1. 
tüüpi katset ­
sükli CO  2 - 
heide  5. Kasutus­
koefitsient 
(UF), s.o 
tehnoloogia 
kasutamise 
ajaline osa 
tavapärastes 
töötingimus ­
tes CO  2 -heite 
vähenemine 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
Kogu CO  2 -heite vähenemine WLTP katses (g/km) (  4 ) 
( 1 ) (  h4 ) Ökoinnovatsioonilahendusele tüübikinnitust andva komisjoni otsuse number. 
( 2 ) (  h5 ) Kindlaks määratud komisjoni otsuses, millega ökoinnovatsioonilahendusele antakse tüübikinnitus. 
( 3 ) (  h6 ) Kui 1. tüüpi katsetsükli asemel kasutatakse modelleerimist, kantakse siia modelleerimisel saadud väärtus. 
( 4 ) (  h7 ) Kõigist ökoinnovatsioonilahendustest tingitud CO  2 -heite vähenemiste summa 1. tüüpi katsetsüklis vastavalt 
määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 4. all-lisa sätetele.  
4.1. Ökoinnovatsioonilahendus(t)e üldkood  ( 1 ): 
Selgitavad märkused  
( h ) Ökoinnovatsioonilahendused.  
___________  
( 1 ) ( h8 ) Ökoinnovatsioonilahendus(t)e üldkood koosneb järgmistest ükstei ­
sest tühikuga eraldatud elementidest: 
— Tüübikinnitusasutuse kood vastavalt VII lisale; 
— iga sõiduki puhul kasutatud ökoinnovatsioonilahenduse individu ­
aalne kood, mis on esitatud komisjoni tüübikinnituse andmise 
otsuste kronoloogilises järjekorras. 
(Näiteks kui Saksamaa tüübikinnitusasutuse sertifitseeritud 
sõiduki puhul on kasutatud kolme ökoinnovatsioonilahendust, 
mis on kronoloogiliselt saanud tüübikinnituse numbrite all 10, 
15 ja 16, peaks üldkood olema: „e1 10 15 16“.)“  
Direktiivi 2007/46/EÜ IX lisa muudatused  
(5) Direktiivi 2007/46/EÜ IX lisa asendatakse järgmisega:  
„IX LISA  
EÜ VASTAVUSSERTIFIKAAT  
0. EESMÄRGID  
Vastavussertifikaadi väljaandmisega kinnitab sõidukitootja ostjale, et 
omandatud sõiduk vastab selle tootmise ajal Euroopa Liidus kehtinud 
õigusaktidele.  
Peale selle saavad liikmesriikide pädevad asutused vastavussertifikaadi 
abil registreerida sõiduki, ilma et nad peaksid nõudma registreerimise 
taotlejalt muid tehnilisi dokumente.  
Seetõttu peab vastavussertifikaat sisaldama järgmist:  
a) valmistajatehase tähis;  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 413  
b) sõiduki täpsed tehnilised omadused (s.t ei ole lubatud märkida väär ­
tuse vahemikku).  
1. ÜLDKIRJELDUS  
1.1. Vastavussertifikaat koosneb kahest osast.  
a) Lk 1, mis sisaldab tootja kinnitust nõuetele vastavuse kohta. Kõikide 
sõidukikategooriate puhul kasutatakse sama vormi.  
b) Lk 2, mis sisaldab sõiduki põhiomaduste tehnilist kirjeldust. Lk 2 
vorm on iga sõidukikategooria puhul erinev.  
1.2. Vastavussertifikaadi suurim formaat on A4 (210 x 297 mm) või see on 
A4 formaati volditud.  
1.3. Ilma et see piiraks punkti O alapunkti b sätete kohaldamist, esitatakse 
teises osas samad väärtused ja mõõtühikud, mis on esitatud asjakohaste 
õigusaktide tüübikinnitusdokumentides. Toodangu nõuetele vastavuse 
kontrollimisel tuleb neid väärtusi asjaomastes õigusaktides sätestatud 
meetodite abil kontrollida. Arvesse võetakse kõnealustes õigusaktides 
lubatud hälbeid.  
2. ERISÄTTED  
2.1. Vastavussertifikaadi näidis A (komplektne sõiduk) hõlmab sõidukeid, 
mida võib kasutada teedel, ilma et neile tüübikinnituse andmiseks oleks 
vaja läbida lisaastmeid.  
2.2. Vastavussertifikaadi näidis B (komplekteeritud sõidukid) hõlmab sõidu ­
keid, mis on tüübikinnituse saamiseks läbinud lisaastmeid.  
See on mitmeastmelise tüübikinnitusmenetluse tavapärane tulemus (nt 
teise astme tootja on ehitanud bussi, kasutades šassiid, mille on 
ehitanud sõidukitootja).  
Mitmeastmelise protsessiga lisandunud omadusi kirjeldatakse lühidalt.  
2.3. Vastavussertifikaadi näidis C (mittekomplektsed sõidukid) hõlmab 
sõidukeid, mis peavad tüübikinnituse saamiseks läbima lisaastme (nt 
veoki šassii).  
N-kategooriasse kuuluvate kabiiniga šassiiga sõidukite vastavussertifi ­
kaadi puhul kasutatakse näidist C, välja arvatud traktorite ja poolhaa ­
giste puhul.  
I OSA  
KOMPLEKTSED JA KOMPLEKTEERITUD SÕIDUKID  
NÄIDIS A1 – LK 1  
KOMPLEKTSED SÕIDUKID  
EÜ VASTAVUSSERTIFIKAAT  
Lk 1  
Allakirjutanu [… ( täielik nimi ja ametikoht )] tõendab käesolevaga, et sõiduk:  
0.1. Mark (tootja kaubanimi): …  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 414  
0.2. Tüüp: …  
— Variant (  a ): …  
— Versioon (  a ): …  
0.2.1. Kaubanduslik nimetus: …  
0.4. Sõiduki kategooria: …  
0.5. Tootjaettevõtte nimi ja aadress: …  
0.6. Andmesiltide asukoht ja kinnitusviis: …  
Valmistajatehase tähise asukoht: …  
0.9. Tootja esindaja (olemasolu korral) nimi ja aadress: …  
0.10. Valmistajatehase tähis: …  
vastab kõigis aspektides tüübile, mida on kirjeldatud tüübikinnituses 
(…tüübikinnitusnumber ja tüübikinnituse laienduse number ), mis on välja 
antud (…  väljaandmise kuupäev ), ning et  
sõiduki võib püsivalt registreerida liikmesriikides, kus on parem- 
/vasakpoolne (  b ) liiklus ning kus kiirusmõõdikul ja läbisõidumõõdikul kasu ­
tatakse meeter-/inglise (  c ) mõõdustiku ühikuid (kui on kohaldatav) (  d ). 
(Koht) (Kuupäev): …  (Allkiri): …  
NÄIDIS A2 – LK 1  
KOMPLEKTSED SÕIDUKID, MILLELE ON ANTUD VÄIKESEERIA 
TÜÜBIKINNITUS  
[Aasta]  [Järjekorranumber]  
EÜ VASTAVUSSERTIFIKAAT  
Lk 1  
Allakirjutanu [… ( täielik nimi ja ametikoht )] tõendab käesolevaga, et sõiduk:  
0.1. Mark (tootja kaubanimi): …  
0.2. Tüüp: …  
— Variant (  a ): …  
— Versioon (  a ): …  
0.2.1. Kaubanduslik nimetus: …  
0.4. Sõiduki kategooria: …  
0.5. Tootjaettevõtte nimi ja aadress: …  
0.6. Andmesiltide asukoht ja kinnitusviis: …  
Valmistajatehase tähise asukoht: …  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 415  
0.9. Tootja esindaja (olemasolu korral) nimi ja aadress: …  
0.10. Valmistajatehase tähis: …  
vastab kõigis aspektides tüübile, mida on kirjeldatud tüübikinnituses (…  
tüübikinnitusnumber ja tüübikinnituse laienduse number ), mis on välja 
antud (…  väljaandmise kuupäev ), ning et  
sõiduki võib püsivalt registreerida liikmesriikides, kus on parem- 
/vasakpoolne (  b ) liiklus ning kus kiirusmõõdikul ja läbisõidumõõdikul kasu ­
tatakse meeter-/inglise (  c ) mõõdustiku ühikuid (kui on kohaldatav) (  d ). 
(Koht) (Kuupäev): …  (Allkiri): …  
NÄIDIS B – LK 1  
KOMPLEKTEERITUD SÕIDUKID  
EÜ VASTAVUSSERTIFIKAAT  
Lk 1  
Allakirjutanu [… ( täielik nimi ja ametikoht )] tõendab käesolevaga, et sõiduk:  
0.1. Mark (tootja kaubanimi): …  
0.2. Tüüp: …  
— Variant (  a ): …  
— Versioon (  a ): …  
0.2.1. Kaubanduslik nimetus: …  
0.2.2. Mitmeastmelise tüübikinnitusega sõidukite puhul baassõiduki / 
eelmiste komplekteerimisastmete sõiduki tüübikinnitusandmed (loet ­
leda andmed iga astme kohta):  
— Tüüp: …  
— Variant (  a ): …  
— Versioon (  a ): …  
Tüübikinnitusnumber, laienduse number …  
0.4. Sõiduki kategooria: …  
0.5. Tootjaettevõtte nimi ja aadress: …  
0.5.1. Mitmeastmelise tüübikinnitusega sõidukite puhul baassõiduki / 
eelmis(t)e komplekteerimisastme(te) sõiduki tootja ärinimi ja 
aadress…  
0.6. Andmesiltide asukoht ja kinnitusviis: …  
Valmistajatehase tähise asukoht: …  
0.9. Tootja esindaja (olemasolu korral) nimi ja aadress: …  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 416  
0.10. Valmistajatehase tähis: …  
a) on komplekteeritud ja seda on muudetud (  1 ) järgmiselt: … ning  
b) vastab kõigis aspektides tüübile, mida on kirjeldatud tüübikinnituses 
(…tüübikinnitusnumber ja tüübikinnituse laienduse number ), mis on 
välja antud (…  väljaandmise kuupäev ), ning  
c) sõiduki võib püsivalt registreerida liikmesriikides, kus on parem-/ 
vasakpoolne (  b ) liiklus ning kus kiirusmõõdikul ja läbisõidumõõdikul 
kasutatakse meeter-/inglise (  c ) mõõdustiku ühikuid (kui on kohalda ­
tav) (  d ). 
(Koht) (Kuupäev): …  (Allkiri): …  
Lisad: igas varasemas astmes esitatud vastavussertifikaat.  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIA M1  
(komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
3. Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Pikkus: … mm  
6. Laius: … mm  
7. Kõrgus: … mm  
Massid  
13. Töökorras sõiduki mass: … kg  
13.2. Sõiduki tegelik mass: … kg  
16. Suurimad tehniliselt lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 417  
16.4. Autorongi suurim lubatud täismass: … kg  
18. Haakes veetava sõiduki lubatud suurim tegelik mass:  
18.1. Täishaagis: … kg  
18.3. Kesktelghaagis: … kg  
18.4. Piduriteta haagis: … kg  
19. Suurim tehniliselt lubatud vertikaalne staatiline mass sõiduki haake ­
punktis: … kg  
Jõuseade  
20. Mootori tootja: …  
21. Mootorikood mootorile märgitud kujul: …  
22. Tööpõhimõte: …  
23. Täiselektriline: jah/ei (  1 ) 
23.1. Hübriid(elektri)sõiduki kategooria: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC- 
FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Silindrite arv ja paigutus: …  
25. Mootori töömaht: … cm  3 
26. Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – 
biometaan / veeldatud maagaas / etanool / biodiislikütus / vesinik (  1 ) 
26.1. Üks kütus / kaks kütust / segakütus / kombikütus (  1 ) 
26.2. (Ainult kombikütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / 
tüüp 3B (  1 ) 
27. Suurim võimsus  
27.1. Suurim väljundvõimsus (  g ): … kW at … min  –1 (sisepõlemismootor) (  1 ) 
27.2. Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  
Teljed ja vedrustus  
30. Telje rööbe (telgede rööpmed):  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Rehvi ja velje kombinatsioon / veeretakistuse klass (kui on kohalda ­
tav) (  h ): …  
Pidurid  
36. Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hü ­
drauliline (  1 ) ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 418  
Kere  
38. Kere kood (  i ): …  
40. Sõiduki värvus (  j ): …  
41. Uste arv ja paigutus: …  
42. Istekohtade arv (sh juhiiste) (  k ): …  
42.1. Iste (istmed), mis on ette nähtud kasutamiseks ainult seisvas sõidukis: 
… 
42.3. Ratastooliga juurdepääsetavate kohtade arv: …  
Keskkonnanäitajad  
46. Müratase  
— Seisumüra: … dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min  –1 
— Sõidumüra: … dB(A)  
47. Heitestandard (  l ): Euro …  
47.1. Suurused heitkoguste määramiseks  
47.1.1. Katsemass (kg): …  
47.1.2. Lauppind (m  2 ): …  
47.1.3. Sõidutakistuse koefitsiendid  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Heide (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Põhilise õigusakti ja viimase kohaldatava muutva õigusakti 
number: …  
1.1. Katsemenetlus: 1. tüübi katse või ESC-katse (  1 ) 
CO: …. HC: ….. NO  x : …. HC + NO x: …. Tahked 
osakesed: …..  
Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormuskatse (ELR)): … (m  –1 ) 
1.2. Katsemenetlus: 1. katsetüüp (NEDC keskväärtused, WLTP 
suurimad väärtused) või WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Tahked osakesed (mass): …  
Tahked osakesed (arv): …  
2.1. Katsemenetlus: ETC katse (Euroopa muutuvtsükliga katse) 
(kui on kohaldatav)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tahked 
osakesed: …  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 419  
2.2. Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …  
48.1. Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m  –1 ) 
49. CO  2 -heide / kütusekulu / elektrienergiakulu (  m ) ( r ): 
1. Kõik jõuseadmed, v.a täiselektrisõidukid (kui see on asjako ­
hane)  
NEDC väärtused  CO  2 -heide  Kütusekulu heitekatsel määruse (EÜ) nr 692/2008 
kohaselt  
Linnasõit (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Asulaväline sõit (  1 ): … g/km  l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Kombineeritud (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Kaalutud (  1 ), kombineeritud  … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km  
Hälbetegur (kui on 
kohaldatav)  
Kontrollitegur (kui on 
kohaldatav)  „1“ või „0“  
2. Täiselektrisõidukid ja sõidukivälise laadimisega hübriidelek ­
trisõidukid (kui see on kohaldatav) 
Elektrienergiakulu (kaalutud, 
kombineeritud (  1 )) … Wh/km  
Elektriline sõiduulatus  … km  
3. Sõiduk, mille puhul on kasutatud ökoinnovatsioonilahendusi: 
jah/ei (  1 ) 
3.1. Ökoinnovatsioonilahendus(t)e üldkood (  p1 ): …  
3.2. Ökoinnovatsioonilahendus(t)est tingitud CO  2 -heite 
summaarne vähenemine (  p2 ) (korratakse iga katsetatud etalon ­
kütusega):  
3.2.1. NEDC vähenemine: …g/km (kui on kohaldatav)  
3.2.2. WLTP vähenemine: …g/km (kui on kohaldatav)  
4. Kõik jõuseadmed, v.a täiselektrisõidukid, määruse (EL) 
2017/1151 alusel (kui see on kohaldatav)  
WLTP väärtused  CO  2 -heide  Kütusekulu  
Väike (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Keskmine (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Suur (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Eriti suur (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 420  
WLTP väärtused  CO  2 -heide  Kütusekulu  
Kombineeritud:  … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Kaalutud, kombineeritud (  1 ) … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
5. Täiselektrisõidukid ja sõidukivälise laadimisega hübriidelek ­
trisõidukid, (EL) 2017/1151 alusel (kui see on kohaldatav)  
5.1. Täiselektrisõidukid 
Elektrienergia kulu  … Wh/km  
Elektriline sõiduulatus  … km  
Elektriline sõiduulatus 
linnasõidul  … km  
5.2. Sõidukivälise laadimisega hübriidelektrisõidukid 
Elektrienergiakulu 
(EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Elektriline sõiduulatus (EAER)  … km  
Elektriline sõiduulatus linna ­
sõidul (EAER city)  … km  
Muu 
51. Eriotstarbeliste sõidukite korral: tähis kooskõlas II lisa punktiga 5: …  
52. Märkused (  n ): …  
Rehvi/velje täiendavad kombinatsioonid: tehnilised suurused (puudub viide 
veeretakistusele)  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIA M2  
(komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
1.1. Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …  
2. Juhtteljed (arv ja asukoht): …  
3. Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 421  
5. Pikkus: … mm  
6. Laius: … mm  
7. Kõrgus: … mm  
9. Kaugus sõiduki esipinnast haakeseadise keskpunktini: … mm  
12. Tagaülend: … mm  
Massid  
13. Töökorras sõiduki mass: … kg  
13.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
13.2. Sõiduki tegelik mass: … kg  
16. Suurimad lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.3. Lubatud suurim teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.4. Autorongi suurim lubatud täismass: … kg  
17. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid riigisiseses/rahvus ­
vahelises liikluses (  1 ) ( o ) 
17.1. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass: … kg  
17.2. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 422  
17.3. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
17.4. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim autorongi mass: … kg  
18. Haakes veetava sõiduki lubatud suurim tegelik mass:  
18.1. Täishaagis: … kg  
18.3. Kesktelghaagis: … kg  
18.4. Piduriteta haagis: … kg  
19. Haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: 
… kg  
Jõuseade  
20. Mootori tootja: …  
21. Mootorikood mootorile märgitud kujul: …  
22. Tööpõhimõte: …  
23. Täiselektriline: jah/ei (  1 ) 
23.1. Hübriid(elektri)sõiduki kategooria: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC- 
FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Silindrite arv ja paigutus: …  
25. Mootori töömaht: … cm  3 
26. Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – 
biometaan / veeldatud maagaas / etanool / biodiislikütus / vesinik (  1 ) 
26.1. Üks kütus / kaks kütust / segakütus / kombikütus (  1 ) 
26.2. (Ainult kombikütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / 
tüüp 3B (  1 ) 
27. Suurim võimsus  
27.1. Suurim väljundvõimsus (  g ): … kW at … min  –1 (sisepõlemismootor) (  1 ) 
27.2. Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
28. Käigukast (tüüp): …  
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 423  
Teljed ja vedrustus  
30. Telje rööbe (telgede rööpmed):  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm jne  
33. Õhk- või muu samaväärse vedrustusega veotelg (-teljed): jah/ei (  1 ) 
35. Rehvi ja velje kombinatsioon / veeretakistuse klass (kui on kohalda ­
tav) (  h ): …  
Pidurid  
36. Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hü ­
drauliline (  1 ) 
37. Rõhk haagise pidurisüsteemi torudes: … baari  
Kere  
38. Kere kood (  i ): …  
39. Sõiduki klass: I klass / II klass / III klass / A-klass / B-klass (  1 ) 
41. Uste arv ja paigutus: …  
42. Istekohtade arv (sh juhiiste) (  k ): …  
42.1. Iste (istmed), mis on ette nähtud kasutamiseks ainult seisvas sõidukis: 
… 
42.3. Ratastooliga juurdepääsetavate kohtade arv: …  
43. Seisukohtade arv: …  
Haakeseadis  
44. Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haake ­
seadis on paigaldatud): …  
45.1. Näitajate väärtused (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Keskkonnanäitajad  
46. Müratase  
Seisumüra: … dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min  –1 
Sõidumüra: … dB(A)  
47. Heitestandard (  l ): Euro …  
47.1. Suurused heitkoguste määramiseks  
47.1.1. Katsemass (kg): …  
47.1.2. Lauppind (m  2 ): …  
47.1.3. Sõidutakistuse koefitsiendid  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 424  
48. Heide (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Põhilise õigusakti ja viimase kohaldatava muutva õigusakti 
number: …  
1.1. Katsemenetlus: 1. katsetüüp või ESC-katse (  1 ) 
CO: …. HC: ….. NO  x : …. HC + NO x: …. Tahked 
osakesed: …..  
Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormuskatse (ELR)): … (m  –1 ) 
1.2. Katsemenetlus: 1. tüüp (NEDC keskväärtused, WLTP 
suurimad väärtused) või WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Tahked osakesed (mass): …  
Tahked osakesed (arv): …  
2.1. Katsemenetlus: ETC katse (Euroopa muutuvtsükliga katse) 
(kui on kohaldatav)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tahked 
osakesed: …  
2.2. Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …  
48.1. Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m  –1 ) 
49. CO  2 -heide / kütusekulu / elektrienergiakulu (  m ) ( r ): 
1. Kõik jõuseadmed, v.a täiselektrisõidukid (kui on kohal ­
datav)  
NEDC väärtused  CO  2 -heide  Kütusekulu heitkoguste NEDC katsel määruse (EÜ) 
nr 692/2008 kohaselt  
Linnasõit (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/ 
100 km (  1 ) 
Asulaväline sõit (  1 ): … g/km  l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Kombineeritud (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/ 
100 km (  1 ) 
Kaalutud (  1 ), kombineeritud  … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km  
Hälbetegur (kui on kohaldatav)  
Kontrollitegur (kui on 
kohaldatav)  „1“ või „0“  
2. Täiselektrisõidukid ja sõidukivälise laadimisega hübriide ­
lektrisõidukid (kui on kohaldatav) 
Elektrienergiakulu (kaalutud, 
kombineeritud (  1 )) … Wh/km  
Elektriline sõiduulatus  … km  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 425  
3. Sõiduk, mille puhul on kasutatud ökoinnovatsioonilahen ­
dusi: jah/ei (  1 ) 
3.1. Ökoinnovatsioonilahendus(t)e üldkood (  p1 ): …  
3.2. Ökoinnovatsioonilahendus(t)est tingitud CO  2 -heite 
summaarne vähenemine (  p2 ) (korratakse iga katsetatud 
etalonkütusega):  
3.2.1. NEDC vähenemine: …g/km (kui on kohaldatav)  
3.2.2. WLTP vähenemine: …g/km (kui on kohaldatav)  
4. kõik jõuseadmed, v.a täiselektrisõidukid, määruse (EL) 
2017/1151 alusel (kui on kohaldatav)  
WLTP väärtused  CO  2 -heide  Kütusekulu  
Väike (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Keskmine (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Suur (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Eriti suur (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Kombineeritud:  … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Kaalutud, kombineeritud (  1 ) … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
5. Täiselektrisõidukid ja sõidukivälise laadimisega hübriide ­
lektrisõidukid, määruse (EL) 2017/1151 alusel (kui on 
kohaldatav)  
5.1. Täiselektrisõidukid 
Elektrienergiakulu  … Wh/km  
Elektriline sõiduulatus  … km  
Elektriline sõiduulatus 
linnasõidul  … km  
5.2. Sõidukivälise laadimisega hübriidelektrisõidukid 
Elektrienergiakulu 
(EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Elektriline sõiduulatus (EAER)  … km  
Elektriline sõiduulatus linna ­
sõidul (EAER city)  … km  
Muu 
51. Eriotstarbeliste sõidukite korral: tähis kooskõlas II lisa punktiga 5: …  
52. Märkused (  n ): … ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 426  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIA M3  
(komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
1.1. Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …  
2. Juhtteljed (arv ja asukoht): …  
3. Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Pikkus: … mm  
6. Laius: … mm  
7. Kõrgus: … mm  
9. Kaugus sõiduki esipinnast haakeseadise keskpunktini: … mm  
12. Tagaülend: … mm  
Massid  
13. Töökorras sõiduki mass: … kg  
13.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
13.2. Sõiduki tegelik mass: … kg  
16. Suurimad tehniliselt lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 427  
16.3. Suurim lubatud teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.4. Autorongi suurim lubatud täismass: … kg  
17. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid riigisiseses/rahvus ­
vahelises liikluses (  1 ) ( o ) 
17.1. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass: … kg  
17.2. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim autorongi mass: … kg  
18. Haakes veetava sõiduki lubatud suurim tegelik mass:  
18.1. Täishaagis: … kg  
18.3. Kesktelghaagis: … kg  
18.4. Piduriteta haagis: … kg  
19. Haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: 
… kg  
Jõuseade  
20. Mootori tootja: …  
21. Mootorikood mootorile märgitud kujul: …  
22. Tööpõhimõte: …  
23. Täiselektriline: jah/ei (  1 ) 
23.1. Hübriid(elektri)sõiduk: jah/ei (  1 ) 
24. Silindrite arv ja paigutus: …  
25. Mootori töömaht: … cm  3 
26. Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – 
biometaan / veeldatud maagaas / etanool / biodiislikütus / vesinik (  1 ) ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 428  
26.1. Üks kütus / kaks kütust / segakütus / kombikütus (  1 ) 
26.2. (Ainult kombikütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / 
tüüp 3B (  1 ) 
27. Suurim võimsus  
27.1. Suurim väljundvõimsus (  g ): … kW at … min  –1 (sisepõlemismootor) (  1 ) 
27.2. Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
28. Käigukast (tüüp): …  
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  
Teljed ja vedrustus  
30.1. Iga juhttelje rööbe: … mm  
30.2. Kõigi muude telgede rööpmed: … mm  
32. Koormatava(te) telje/telgede asend: …  
33. Õhk- või muu samaväärse vedrustusega veotelg (-teljed): jah/ei (  1 ) 
35. Rehvi/velje kombinatsioon (  h ): …  
Pidurid  
36. Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hü ­
drauliline (  1 ) 
37. Rõhk haagise pidurisüsteemi torudes: … baari  
Kere  
38. Kere kood (  i ): …  
39. Sõiduki klass: I klass / II klass / III klass / A-klass / B-klass (  1 ) 
41. Uste arv ja paigutus: …  
42. Istekohtade arv (sh juhiiste) (  k ): …  
42.1. Iste (istmed), mis on ette nähtud kasutamiseks ainult seisvas sõidukis: 
… 
42.2. Sõitjate istekohtade arv: …(alumine korrus); …(ülemine korrus) (sh 
juhiiste)  
42.3. Ratastooliga juurdepääsetavate kohtade arv: …  
43. Seisukohtade arv: …  
Haakeseadis  
44. Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haake ­
seadis on paigaldatud): …  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 429  
45.1. Näitajate väärtused (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Keskkonnanäitajad  
46. Müratase  
Seisumüra: … dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min  –1 
Sõidumüra: … dB(A)  
47. Heitestandard (  l ): Euro …  
47.1. Suurused heitkoguste määramiseks  
47.1.1. Katsemass (kg): …  
47.1.2. Lauppind (m  2 ): …  
47.1.3. Sõidutakistuse koefitsiendid  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Heide (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Põhilise õigusakti ja viimase kohaldatava muutva õigusakti 
number: …  
1.1. Katsemenetlus: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Tahked osakesed: …  
Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormuskatse (ELR)): … (m  –1 ) 
1.2. Katsemenetlus: WHSC katse (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … 
NH  3 : … Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed 
(arv): …  
2.1. Katsemenetlus: ETC katse (Euroopa muutuvtsükliga katse) 
(kui on kohaldatav)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tahked 
osakesed: …  
2.2. Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …  
48.1. Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m  –1 ) 
Muu 
51. Eriotstarbeliste sõidukite korral: tähis kooskõlas II lisa punktiga 5: …  
52. Märkused (  n ): … ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 430  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIA N1  
(komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
1.1. Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …  
3. Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Pikkus: … mm  
6. Laius: … mm  
7. Kõrgus: … mm  
8. Sadulvedukite sadula ettenihe (suurim ja vähim väärtus): … mm  
9. Kaugus sõiduki esipinnast haakeseadise keskpunktini: … mm  
11. Laadimispinna pikkus: … mm  
Massid  
13. Töökorras sõiduki mass: … kg  
13.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Sõiduki tegelik mass: … kg  
14. Sõidukorras baassõiduki mass: … kg (  1 ) ( q )n 
16. Suurimad tehniliselt lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 431  
16.4. Autorongi suurim lubatud täismass: … kg  
18. Haakes veetava sõiduki lubatud suurim tegelik mass:  
18.1. Täishaagis: … kg  
18.2. Poolhaagis: … kg  
18.3. Kesktelghaagis: … kg  
18.4. Piduriteta haagis: … kg  
19. Haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: 
… kg  
Jõuseade  
20. Mootori tootja: …  
21. Mootorikood mootorile märgitud kujul: …  
22. Tööpõhimõte: …  
23. Täiselektriline: jah/ei (  1 ) 
23.1. Hübriid(elektri)sõiduki kategooria: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC- 
FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Silindrite arv ja paigutus: …  
25. Mootori töömaht: … cm  3 
26. Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – 
biometaan / veeldatud maagaas / etanool / biodiislikütus / vesinik (  1 ) 
26.1. Üks kütus / kaks kütust / segakütus / kombikütus (  1 ) 
26.2. (Ainult kombikütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / 
tüüp 3B (  1 ) 
27. Suurim võimsus  
27.1. Suurim väljundvõimsus (  g ): … kW at … min  –1 (sisepõlemismootor) (  1 ) 
27.2. Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
28. Käigukast (tüüp): …  
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  
Teljed ja vedrustus  
30. Telje rööbe (telgede rööpmed):  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 432  
35. Rehvi ja velje kombinatsioon / veeretakistuse klass (kui on kohalda ­
tav) (  h ): …  
Pidurid  
36. Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hü ­
drauliline (  1 ) 
37. Rõhk haagise pidurisüsteemi torudes: … baari  
Kere  
38. Kere kood (  i ): …  
40. Sõiduki värvus (  j ): …  
41. Uste arv ja paigutus: …  
42. Istekohtade arv (sh juhiiste) (  k ): …  
Haakeseadis  
44. Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haake ­
seadis on paigaldatud): …  
45.1. Näitajate väärtused (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Keskkonnanäitajad  
46. Müratase  
Seisumüra: … dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min  –1 
Sõidumüra: … dB(A)  
47. Heitestandard (  l ): Euro …  
47.1. Suurused heitkoguste määramiseks  
47.1.1. Katsemass (kg): …  
47.1.2. Lauppind (m  2 ): …  
47.1.3. Sõidutakistuse koefitsiendid  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Heide (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Põhilise õigusakti ja viimase kohaldatava muutva õigusakti 
number: …  
1.1. Katsemenetlus: 1. tüüpi katse või ESC-katse (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Tahked osakesed: …  
Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormuskatse (ELR)): … (m  –1 ) 
1.2. Katsemenetlus: 1. tüüp (NEDC keskväärtused, WLTP 
suurimad väärtused) või WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 433  
2.1. Katsemenetlus: ETC katse (Euroopa muutuvtsükliga katse) 
(kui on kohaldatav)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tahked 
osakesed: …  
2.2. Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …  
48.1. Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m  –1 ) 
49. CO  2 -heide / kütusekulu / elektrienergiakulu (  m ) ( r ): 
1. Kõik jõuseadmed, v.a täiselektrisõidukid (kui on kohal ­
datav)  
NEDC väärtused  CO  2 -heide  Kütusekulu heitekatsel määruse (EÜ) nr 692/2008 
kohaselt  
Linnasõit (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km 
( 1 ) 
Asulaväline sõit (  1 ): … g/km  l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Kombineeritud (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km 
( 1 ) 
Kaalutud (  1 ), kombineeritud  … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km  
Hälbetegur (kui on kohaldatav)  
2. täiselektrisõidukid ja sõidukivälise laadimisega hübriidelek ­
trisõidukid (kui on kohaldatav) 
Elektrienergiakulu (kaalutud, 
kombineeritud (  1 )) … Wh/km  
Elektriline sõiduulatus  … km  
3. Sõiduk, mille puhul on kasutatud ökoinnovatsioonilahen ­
dusi: jah/ei (  1 ) 
3.1. Ökoinnovatsioonilahendus(t)e üldkood (  p1 ): …  
3.2. Ökoinnovatsioonilahendus(t)est tingitud CO  2 -heite 
summaarne vähenemine (  p2 ) (korratakse iga katsetatud 
etalonkütusega):  
3.2.1. NEDC vähenemine: … g/km (kui on kohaldatav)  
3.2.2. WLTP vähenemine: … g/km (kui on kohaldatav)  
4. Kõik jõuseadmed, v.a täiselektrisõidukid, määruse (EL) 
2017/1151 alusel  
WLTP väärtused  CO  2 -heide  Kütusekulu  
Väike (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Keskmine (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Suur (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Eriti suur (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 434  
WLTP väärtused  CO  2 -heide  Kütusekulu  
Kombineeritud:  … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Kaalutud, kombineeritud (  1 ) … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
5. Täiselektrisõidukid ja sõidukivälise laadimisega hübriide ­
lektrisõidukid, määruse (EL) 2017/1151 alusel (kui on 
kohaldatav)  
5.1. Täiselektrisõidukid (  1 ) või kui on kohaldatav 
Elektrienergiakulu  … Wh/km  
Elektriline sõiduulatus  … km  
Elektriline sõiduulatus 
linnasõidul  … km  
5.2. sõidukivälise laadimisega hübriidelektrisõidukid (  1 ) või kui 
on kohaldatav 
Elektrienergiakulu 
(EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Elektriline sõiduulatus (EAER)  … km  
Elektriline sõiduulatus linna ­
sõidul (EAER city)  … km  
Muu 
50. Saanud tüübikinnituse vastavalt ohtlike ainete vedamiseks ette nähtud 
sõidukite ehitusnõuetele: jah / klass(id): …/ei (  l ): 
51. Eriotstarbeliste sõidukite korral: tähis kooskõlas II lisa punktiga 5: …  
52. Märkused (  n ): …  
Rehvide loetelu: tehnilised suurused (puudub viide veeretakistusele)  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIA N2  
(komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
1.1. Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …  
2. Juhtteljed (arv ja asukoht): …  
3. Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 435  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Pikkus: … mm  
6. Laius: … mm  
7. Kõrgus: … mm  
8. Sadulvedukite sadula ettenihe (suurim ja vähim väärtus): … mm  
9. Kaugus sõiduki esipinnast haakeseadise keskpunktini: … mm  
11. Laadimispinna pikkus: … mm  
12. Tagaülend: … mm  
Massid  
13. Töökorras sõiduki mass: … kg  
13.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Sõiduki tegelik mass: … kg  
16. Suurimad tehniliselt lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.3. Suurim lubatud teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.4. Autorongi suurim lubatud täismass: … kg  
17. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid riigisiseses/rahvus ­
vahelises liikluses (  1 ) ( o ) 
17.1. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass: … kg  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 436  
17.2. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim autorongi mass: … kg  
18. Haakes veetava sõiduki lubatud suurim tegelik mass:  
18.1. Täishaagis: … kg  
18.2. Poolhaagis: … kg  
18.3. Kesktelghaagis: … kg  
18.4. Piduriteta haagis: … kg  
19. Haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: 
… kg  
Jõuseade  
20. Mootori tootja: …  
21. Mootorikood mootorile märgitud kujul: …  
22. Tööpõhimõte: …  
23. Täiselektriline: jah/ei (  1 ) 
23.1. Hübriid(elektri)sõiduki kategooria: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC- 
FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Silindrite arv ja paigutus: …  
25. Mootori töömaht: … cm  3 
26. Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – 
biometaan / veeldatud maagaas / etanool / biodiislikütus / vesinik (  1 ) 
26.1. Üks kütus / kaks kütust / segakütus / kombikütus (  1 ) 
26.2. (Ainult kombikütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / 
tüüp 3B (  1 ) 
27. Suurim võimsus  
27.1. Suurim väljundvõimsus (  g ): … kW at … min  –1 (sisepõlemismootor) (  1 ) 
27.2. Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 437  
27.4. Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
28. Käigukast (tüüp): …  
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  
Teljed ja vedrustus  
31. Ülestõstetava(te) telje/telgede asend: …  
32. Koormatava(te) telje/telgede asend: …  
33. Õhk- või muu samaväärse vedrustusega veotelg (-teljed): jah/ei (  1 ) 
35. Rehvi ja velje kombinatsioon / veeretakistuse klass (kui on kohalda ­
tav) (  h ): …  
Pidurid  
36. Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hü ­
drauliline (  1 ) 
37. Rõhk haagise pidurisüsteemi torudes: … baari  
Kere  
38. Kere kood (  i ): …  
41. Uste arv ja paigutus: …  
42. Istekohtade arv (sh juhiiste) (  k ): …  
Haakeseadis  
44. Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haake ­
seadis on paigaldatud): …  
45.1. Näitajate väärtused (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Keskkonnanäitajad  
46. Müratase  
Seisumüra: … dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min  –1 
Sõidumüra: … dB(A)  
47. Heitestandard (  l ): Euro …  
47.1. Suurused heitkoguste määramiseks  
47.1.1. Katsemass (kg): …  
47.1.2. Lauppind (m  2 ): …  
47.1.3. Sõidutakistuse koefitsiendid  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Heide (  m ) ( m1 ) ( m2 ): ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 438  
Põhilise õigusakti ja viimase kohaldatava muutva õigusakti 
number: …  
1.1. Katsemenetlus: 1. tüüpi katse või ESC-katse (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Tahked osakesed: …  
Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormuskatse (ELR)): … (m  –1 ) 
1.2. Katsemenetlus: 1. tüüp (NEDC keskväärtused, WLTP 
suurimad väärtused) või WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …  
2.1. Katsemenetlus: ETC katse (Euroopa muutuvtsükliga katse) 
(kui on kohaldatav)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tahked 
osakesed: …  
2.2. Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …  
48.1. Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m  –1 ) 
49. CO  2 -heide / kütusekulu / elektrienergiakulu (  m ) ( r ): 
1. Kõik jõuseadmed, v.a täiselektrisõidukid (kui on kohal ­
datav)  
NEDC väärtused  CO  2 -heide  Kütusekulu heitekatsel määruse (EÜ) nr 692/2008 
kohaselt  
Linnasõit (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Asulaväline sõit (  1 ): … g/km  l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Kombineeritud (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Kaalutud (  1 ), kombineeritud  … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km  
Hälbetegur (kui on kohaldatav)  
2. Täiselektrisõidukid ja sõidukivälise laadimisega hübriide ­
lektrisõidukid (kui on kohaldatav) 
Elektrienergiakulu (kaalutud, 
kombineeritud (  1 )) … Wh/km  
Elektriline sõiduulatus  … km  
3. Sõiduk, mille puhul on kasutatud ökoinnovatsioonilahen ­
dusi: jah/ei (  1 ) 
3.1. Ökoinnovatsioonilahendus(t)e üldkood (  p1 ): … ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 439  
3.2. Ökoinnovatsioonilahendus(t)est tingitud CO  2 -heite 
summaarne vähenemine (  p2 ) (korratakse iga katsetatud 
etalonkütusega):  
3.2.1. NEDC vähenemine: … g/km (kui on kohaldatav)  
3.2.2. WLTP vähenemine: … g/km (kui on kohaldatav)  
4. Kõik jõuseadmed, v.a täiselektrisõidukid, määruse (EL) 
2017/1151 alusel  
WLTP väärtused  CO  2 -heide  Kütusekulu  
Väike (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Keskmine (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Suur (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Eriti suur (  1 ): … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Kombineeritud:  … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
Kaalutud, kombineeritud (  1 ) … g/km  … l/100 km või m  3 /100 km või kg/100 km (  1 ) 
5. Täiselektrisõidukid ja sõidukivälise laadimisega hübriide ­
lektrisõidukid, määruse (EL) 2017/1151 alusel (kui on 
kohaldatav)  
5.1. Täiselektrisõidukid (  1 ) või kui on kohaldatav 
Elektrienergiakulu  … Wh/km  
Elektriline sõiduulatus  … km  
Elektriline sõiduulatus 
linnasõidul  … km  
5.2. Sõidukivälise laadimisega hübriidelektrisõidukid (  1 ) või kui 
on kohaldatav 
Elektrienergiakulu 
(EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Elektriline sõiduulatus (EAER)  … km  
Elektriline sõiduulatus linna ­
sõidul (EAER city)  … km  
Muu 
50. Saanud tüübikinnituse vastavalt ohtlike ainete vedamiseks ette nähtud 
sõidukite ehitusnõuetele: jah / klass(id): …/ei (  l ): 
51. Eriotstarbeliste sõidukite korral: tähis kooskõlas II lisa punktiga 5: …  
52. Märkused (  n ): … ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 440  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIA N3  
(komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
1.1. Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …  
2. Juhtteljed (arv ja asukoht): …  
3. Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Pikkus: … mm  
6. Laius: … mm  
7. Kõrgus: … mm  
8. Sadulvedukite sadula ettenihe (suurim ja vähim väärtus): … mm  
9. Kaugus sõiduki esipinnast haakeseadise keskpunktini: … mm  
11. Laadimispinna pikkus: … mm  
12. Tagaülend: … mm  
Massid  
13. Töökorras sõiduki mass: … kg  
13.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Sõiduki tegelik mass: … kg  
16. Suurimad tehniliselt lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 441  
16.3. Suurim lubatud teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.4. Autorongi suurim lubatud täismass: … kg  
17. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid riigisiseses/rahvus ­
vahelises liikluses (  1 ) ( o ) 
17.1. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass: … kg  
17.2. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim autorongi mass: … kg  
18. Haakes veetava sõiduki lubatud suurim tegelik mass:  
18.1. Täishaagis: … kg  
18.2. Poolhaagis: … kg  
18.3. Kesktelghaagis: … kg  
18.4. Piduriteta haagis: … kg  
19. Haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: 
… kg  
Jõuseade  
20. Mootori tootja: …  
21. Mootorikood mootorile märgitud kujul: …  
22. Tööpõhimõte: …  
23. Täiselektriline: jah/ei (  1 ) 
23.1. Hübriid(elektri)sõiduk: jah/ei (  1 ) 
24. Silindrite arv ja paigutus: …  
25. Mootori töömaht: … cm  3 ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 442  
26. Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – 
biometaan / veeldatud maagaas / etanool / biodiislikütus / vesinik (  1 ) 
26.1. Üks kütus / kaks kütust / segakütus / kombikütus (  1 ) 
26.2. (Ainult kombikütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / 
tüüp 3B (  1 ) 
27. Suurim võimsus  
27.1. Suurim väljundvõimsus (  g ): … kW at … min  –1 (sisepõlemismootor) (  1 ) 
27.2. Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
28. Käigukast (tüüp): …  
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  
Teljed ja vedrustus  
31. Ülestõstetava(te) telje/telgede asend: …  
32. Koormatava(te) telje/telgede asend: …  
33. Õhk- või muu samaväärse vedrustusega veotelg (-teljed): jah/ei (  1 ) 
35. Rehvi/velje kombinatsioon (  h ): …  
Pidurid  
36. Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hü ­
drauliline (  1 ) 
37. Rõhk haagise pidurisüsteemi torudes: … baari  
Kere  
38. Kere kood (  i ): …  
41. Uste arv ja paigutus: …  
42. Istekohtade arv (sh juhiiste) (  k ): …  
Haakeseadis  
44. Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haake ­
seadis on paigaldatud): …  
45.1. Näitajate väärtused (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Keskkonnanäitajad  
46. Müratase  
Seisumüra: … dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min  –1 
Sõidumüra: … dB(A)  
47. Heitestandard (  l ): Euro …  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 443  
47.1. Suurused heitkoguste määramiseks  
47.1.1. Katsemass (kg): …  
47.1.2. Lauppind (m  2 ): …  
47.1.3. Sõidutakistuse koefitsiendid  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Heide (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Põhilise õigusakti ja viimase kohaldatava muutva õigusakti 
number: …  
1.1. Katsemenetlus: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Tahked osake- 
sed: …  
Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormuskatse (ELR)): … (m  –1 ) 
1.2. Katsemenetlus: WHSC katse (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …  
2.1. Katsemenetlus: ETC katse (Euroopa muutuvtsükliga katse) 
(kui on kohaldatav)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tahked 
osakesed: …  
2.2. Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …  
48.1. Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m  –1 ) 
Muu 
50. Saanud tüübikinnituse vastavalt ohtlike ainete vedamiseks ette nähtud 
sõidukite ehitusnõuetele: jah / klass(id): …/ei (  l ): 
51. Eriotstarbeliste sõidukite korral: tähis kooskõlas II lisa punktiga 5: …  
52. Märkused (  n ): …  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIAD O1 JA O2  
(komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
1.1. Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 444  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Pikkus: … mm  
6. Laius: … mm  
7. Kõrgus: … mm  
10. Kaugus haakeseadise keskpunktist sõiduki tagumise otsani: … mm  
11. Laadimispinna pikkus: … mm  
12. Tagaülend: … mm  
Massid  
13. Töökorras sõiduki mass: … kg  
13.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Sõiduki tegelik mass: … kg  
16. Suurimad tehniliselt lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.3. Suurim lubatud teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
19. Poolhaagise või kesktelghaagise haakepunktile rakenduv suurim tehni ­
liselt lubatud staatiline mass: … kg  
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 445  
Teljed ja vedrustus  
30.1. Iga juhttelje rööbe: … mm  
30.2. Kõigi muude telgede rööpmed: … mm  
31. Ülestõstetava(te) telje/telgede asend: …  
32. Koormatava(te) telje/telgede asend: …  
34. Õhk- või muu samaväärse vedrustusega telg (teljed): jah/ei (  1 ) 
35. Rehvi/velje kombinatsioon (  h ): …  
Pidurid  
36. Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hü ­
drauliline (  1 ) 
Kere  
38. Kere kood (  i ): …  
Haakeseadis  
44. Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haake ­
seadis on paigaldatud): …  
45.1. Näitajate väärtused (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Muu 
50. Saanud tüübikinnituse vastavalt ohtlike ainete vedamiseks ette nähtud 
sõidukite ehitusnõuetele: jah / klass(id): …/ei (  l ): 
51. Eriotstarbeliste sõidukite korral: tähis kooskõlas II lisa punktiga 5: …  
52. Märkused (  n ): …  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIAD O3 JA O4  
(komplektsed ja komplekteeritud sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
1.1. Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …  
2. Juhtteljed (arv ja asukoht): …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Pikkus: … mm  
6. Laius: … mm  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 446  
7. Kõrgus: … mm  
10. Kaugus haakeseadise keskpunktist sõiduki tagumise otsani: … mm  
11. Laadimispinna pikkus: … mm  
12. Tagaülend: … mm  
Massid  
13. Töökorras sõiduki mass: … kg  
13.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Sõiduki tegelik mass:  kg  
16. Suurimad tehniliselt lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.3. Suurim lubatud teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
17. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid riigisiseses/rahvus ­
vahelises liikluses (  1 ) ( o ) 
17.1. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass: … kg  
17.2. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 447  
19. Poolhaagise või kesktelghaagise haakepunktile rakenduv suurim tehni ­
liselt lubatud staatiline mass: … kg  
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  
Teljed ja vedrustus  
31. Ülestõstetava(te) telje/telgede asend: …  
32. Koormatava(te) telje/telgede asend: …  
34. Õhk- või muu samaväärse vedrustusega telg (teljed): jah/ei (  1 ) 
35. Rehvi/velje kombinatsioon (  h ): …  
Pidurid  
36. Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hü ­
drauliline (  1 ) 
Kere  
38. Kere kood (  i ): …  
Haakeseadis  
44. Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haake ­
seadis on paigaldatud): …  
45.1. Näitajate väärtused (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …å  
Muu 
50. Saanud tüübikinnituse vastavalt ohtlike ainete vedamiseks ette nähtud 
sõidukite ehitusnõuetele: jah / klass(id): …/ei (  l ): 
51. Eriotstarbeliste sõidukite korral: tähis kooskõlas II lisa punktiga 5: …  
52. Märkused (  n ): …  
II OSA  
MITTEKOMPLEKTSED SÕIDUKID  
NÄIDIS C1 – LK 1  
MITTEKOMPLEKTSED SÕIDUKID  
EÜ VASTAVUSSERTIFIKAAT  
Lk 1  
Allakirjutanu [… ( täielik nimi ja ametikoht )] tõendab käesolevaga, et sõiduk:  
0.1. Mark (tootja kaubanimi): …  
0.2. Tüüp: …  
Variant (  a ): …  
Versioon (  a ): …  
0.2.1. Kaubanduslik nimetus: …  
0.2.2. Mitmeastmelise tüübikinnitusega sõidukite puhul baassõiduki / 
sõiduki eelmiste komplekteerimisastmete tüübikinnitusandmed  
(loetleda andmed iga astme kohta):  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 448  
Tüüp: …  
Variant (  a ): …  
Versioon (  a ): …  
Tüübikinnitusnumber, laienduse number …  
0.4. Sõiduki kategooria: …  
0.5. Tootjaettevõtte nimi ja aadress: …  
0.5.1. Mitmeastmelise tüübikinnitusega sõidukite puhul baassõiduki / 
sõiduki eelmis(t)e komplekteerimisastme(te) tootja ärinimi ja 
aadress …  
0.6. Andmesiltide asukoht ja kinnitusviis: …  
Valmistajatehase tähise asukoht: …  
0.9. Tootja esindaja (olemasolu korral) nimi ja aadress: …  
0.10. Valmistajatehase tähis: …  
vastab kõigis aspektides tüübile, mida on kirjeldatud tüübikinnituses 
(… tüübikinnitusnumber ja tüübikinnituse laienduse number ), mis on välja 
antud (…  väljaandmise kuupäev ), ning et  
sõidukit ei ole lubatud püsivalt registreerida ilma täiendavate tüübikinnitus ­
teta. 
(Koht) (Kuupäev): …  (Allkiri): …  
NÄIDIS C2 – LK 1  
MITTEKOMPLEKTSED SÕIDUKID, MILLELE ON ANTUD VÄIKESEERIA 
TÜÜBIKINNITUS  
[Aasta]  [Järjekorranumber]  
EÜ VASTAVUSSERTIFIKAAT  
Lk 1  
Allakirjutanu [… ( täielik nimi ja ametikoht )] tõendab käesolevaga, et sõiduk:  
0.1. Mark (tootja kaubanimi): …  
0.2. Tüüp: …  
Variant (  a ): …  
Versioon (  a ): …  
0.2.1. Kaubanduslik nimetus: …  
0.4. Sõiduki kategooria: …  
0.5. Tootjaettevõtte nimi ja aadress: …  
0.6. Andmesiltide asukoht ja kinnitusviis: …  
Valmistajatehase tähise asukoht: …  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 449  
0.9. Tootja esindaja (olemasolu korral) nimi ja aadress: …  
0.10. Valmistajatehase tähis: …  
vastab kõigis aspektides tüübile, mida on kirjeldatud tüübikinnituses (…  
tüübikinnitusnumber ja tüübikinnituse laienduse number ), mis on välja 
antud (…  väljaandmise kuupäev ), ning et  
sõidukit ei ole lubatud püsivalt registreerida ilma täiendavate tüübikinnitus ­
teta. 
(Koht) (Kuupäev): …  (Allkiri): …  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIA M1  
(mittekomplektsed sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
3. Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Suurim lubatud pikkus: … mm  
6.1. Suurim lubatud laius: … mm  
7.1. Suurim lubatud kõrgus: … mm  
12.1. Suurim lubatud tagaülend: … mm  
Massid  
14. Mittekomplektse sõidukorras sõiduki mass: … kg  
14.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
15. Komplekteeritud sõiduki vähim mass: … kg  
15.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 450  
16. Suurimad tehniliselt lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.4. Autorongi suurim lubatud täismass: … kg  
18. Haakes veetava sõiduki lubatud suurim tegelik mass:  
18.1. Täishaagis: … kg  
18.3. Kesktelghaagis: … kg  
18.4. Piduriteta haagis: … kg  
19. Suurim tehniliselt lubatud vertikaalne staatiline mass sõiduki haake ­
punktis: … kg  
Jõuseade  
20. Mootori tootja: …  
21. Mootorikood mootorile märgitud kujul: …  
22. Tööpõhimõte: …  
23. Täiselektriline: jah/ei (  1 ) 
23.1. Hübriid(elektri)sõiduk: jah/ei (  1 ) 
24. Silindrite arv ja paigutus: …  
25. Mootori töömaht: … cm  3 
26. Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – 
biometaan / veeldatud maagaas / etanool / biodiislikütus / vesinik (  1 ) 
26.1. Üks kütus / kaks kütust / segakütus / kombikütus (  1 ) 
26.2. (Ainult kombikütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / 
tüüp 3B (  1 ) 
27. Suurim võimsus  
27.1. Suurim väljundvõimsus (  g ): … kW at … min  –1 (sisepõlemismootor) (  1 ) 
27.2. Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 451  
Teljed ja vedrustus  
30. Telje rööbe (telgede rööpmed):  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Rehvi/velje kombinatsioon (  h ): …  
Pidurid  
36. Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hü ­
drauliline (  1 ) 
Kere  
41. Uste arv ja paigutus: …  
42. Istekohtade arv (sh juhiiste) (  k ): …  
Keskkonnanäitajad  
46. Müratase  
Seisumüra: … dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min  –1 
Sõidumüra: … dB(A)  
47. Heitestandard (  l ): Euro …  
47.1. Suurused heitkoguste määramiseks  
47.1.1. Katsemass (kg): …  
47.1.2. Lauppind (m  2 ): …  
47.1.3. Sõidutakistuse koefitsiendid  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Heide (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Põhilise õigusakti ja viimase kohaldatava muutva õigusakti 
number: …  
1.1. Katsemenetlus: 1. tüüpi katse või ESC-katse (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Tahked osakesed: …  
Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormuskatse (ELR)): … (m  –1 ) 
1.2. Katsemenetlus: 1. tüüp (NEDC keskväärtused, WLTP 
suurimad väärtused) või WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …  
2.1. Katsemenetlus: ETC katse (Euroopa muutuvtsükliga katse) 
(kui on kohaldatav)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tahked 
osakesed: …  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 452  
2.2. Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …  
48.1. Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m  –1 ) 
49. CO  2 -heide / kütusekulu / elektrienergiakulu (  m ): 
1. Kõik jõuseadmed, v.a täiselektrisõidukid, määruse (EL) 
2017/1151 alusel  
CO  2 -heide  Kütusekulu  
Linnasõit:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Asulaväline sõit:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Kombineeritud:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Kaalutud, kombineeritud:  … g/km  … l/100 km  
2. Täiselektrisõidukid ja sõidukivälise laadimisega hübriidelektri ­
sõidukid 
Elektrienergiakulu (kaalutud, 
kombineeritud (  1 )) … Wh/km  
Elektriline sõiduulatus  … km  
Muu 
52. Märkused (  n ): …  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIA M2  
(mittekomplektsed sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
1.1. Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …  
2. Juhtteljed (arv ja asukoht): …  
3. Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Suurim lubatud pikkus: … mm  
6.1. Suurim lubatud laius: … mm  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 453  
7.1. Suurim lubatud kõrgus: … mm  
12.1. Suurim lubatud tagaülend: … mm  
Massid  
14. Mittekomplektse sõidukorras sõiduki mass: … kg  
14.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
15. Komplekteeritud sõiduki vähim mass: … kg  
15.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Suurimad tehniliselt lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.3. Suurim lubatud teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.4. Autorongi suurim lubatud täismass: … kg  
17. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid riigisiseses/rahvus ­
vahelises liikluses (  1 ) ( o ) 
17.1. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass: … kg  
17.2. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 454  
17.4. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim autorongi mass: … kg  
18. Haakes veetava sõiduki lubatud suurim tegelik mass:  
18.1. Täishaagis: … kg  
18.3. Kesktelghaagis: … kg  
18.4. Piduriteta haagis: … kg  
19. Haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: 
… kg  
Jõuseade  
20. Mootori tootja: …  
21. Mootorikood mootorile märgitud kujul: …  
22. Tööpõhimõte: …  
23. Täiselektriline: jah/ei (  1 ) 
23.1. Hübriid(elektri)sõiduk: jah/ei (  1 ) 
24. Silindrite arv ja paigutus: …  
25. Mootori töömaht: … cm  3 
26. Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – 
biometaan / veeldatud maagaas / etanool / biodiislikütus / vesinik (  1 ) 
26.1. Üks kütus / kaks kütust / segakütus / kombikütus (  1 ) 
26.2. (Ainult kombikütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / 
tüüp 3B (  1 ) 
27. Suurim võimsus  
27.1. Suurim väljundvõimsus (  g ): … kW at … min  –1 (sisepõlemismootor) (  1 ) 
27.2. Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
28. Käigukast (tüüp): …  
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  
Teljed ja vedrustus  
30. Telje rööbe (telgede rööpmed):  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 455  
33. Õhk- või muu samaväärse vedrustusega veotelg (-teljed): jah/ei (  1 ) 
35. Rehvi/velje kombinatsioon (  h ): …  
Pidurid  
36. Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hü ­
drauliline (  1 ) 
37. Rõhk haagise pidurisüsteemi torudes: … baari  
Haakeseadis  
44. Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haake ­
seadis on paigaldatud): …  
45. Paigaldada lubatud haakeseadiste tüübid või klassid: …  
45.1. Näitajate väärtused (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Keskkonnanäitajad  
46. Müratase  
Seisumüra: … dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min  –1 
Sõidumüra: … dB(A)  
47. Heitestandard (  l ): Euro …  
47.1. Suurused heitkoguste määramiseks  
47.1.1. Katsemass (kg): …  
47.1.2. Lauppind (m  2 ): …  
47.1.3. Sõidutakistuse koefitsiendid  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Heide (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Põhilise õigusakti ja viimase kohaldatava muutva õigusakti 
number: …  
1.1. Katsemenetlus: 1. tüüpi katse või ESC-katse (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Tahked osakesed: …  
Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormuskatse (ELR)): … (m  –1 ) 
1.2. Katsemenetlus: 1. tüüp (NEDC keskväärtused, WLTP 
suurimad väärtused) või WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …  
2.1. Katsemenetlus: ETC katse (Euroopa muutuvtsükliga katse) 
(kui on kohaldatav)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tahked 
osakesed: …  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 456  
2.2. Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …  
48.1. Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m  –1 ) 
Muu 
52. Märkused (  n ): …  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIA M3  
(mittekomplektsed sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
1.1. Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …  
2. Juhtteljed (arv ja asukoht): …  
3. Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Suurim lubatud pikkus: … mm  
6.1. Suurim lubatud laius: … mm  
7.1. Suurim lubatud kõrgus: … mm  
12.1. Suurim lubatud tagaülend: … mm  
Massid  
14. Mittekomplektse sõidukorras sõiduki mass: … kg  
14.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
15. Komplekteeritud sõiduki vähim mass: … kg  
15.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 457  
16. Suurimad tehniliselt lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.3. Suurim lubatud teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.4. Autorongi suurim lubatud täismass: … kg  
17. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid riigisiseses/rahvus ­
vahelises liikluses (  1 ) ( o ) 
17.1. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass: … kg  
17.2. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim autorongi mass: … kg  
18. Haakes veetava sõiduki lubatud suurim tegelik mass:  
18.1. Täishaagis: … kg  
18.3. Kesktelghaagis: … kg  
18.4. Piduriteta haagis: … kg  
19. Haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: 
… kg  
Jõuseade  
20. Mootori tootja: …  
21. Mootorikood mootorile märgitud kujul: …  
22. Tööpõhimõte: …  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 458  
23. Täiselektriline: jah/ei (  1 ) 
23.1. Hübriid(elektri)sõiduk: jah/ei (  1 ) 
24. Silindrite arv ja paigutus: …  
25. Mootori töömaht: … cm  3 
26. Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – 
biometaan / veeldatud maagaas / etanool / biodiislikütus / vesinik (  1 ) 
26.1. Üks kütus / kaks kütust / segakütus / kombikütus (  1 ) 
26.2. (Ainult kombikütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / 
tüüp 3B (  1 ) 
27. Suurim võimsus  
27.1. Suurim väljundvõimsus (  g ): … kW at … min  –1 (sisepõlemismootor) (  1 ) 
27.2. Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
28. Käigukast (tüüp): …  
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  
Teljed ja vedrustus  
30.1. Iga juhttelje rööbe: … mm  
30.2. Kõigi muude telgede rööpmed: … mm  
32. Koormatava(te) telje/telgede asend: …  
33. Õhk- või muu samaväärse vedrustusega veotelg (-teljed): jah/ei (  1 ) 
35. Rehvi/velje kombinatsioon (  h ): …  
Pidurid  
36. Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hü ­
drauliline (  1 ) 
37. Rõhk haagise pidurisüsteemi torudes: … baari  
Haakeseadis  
44. Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haake ­
seadis on paigaldatud): …  
45. Paigaldamiseks lubatud haakeseadiste tüübid või klassid: …  
45.1. Näitajate väärtused (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Keskkonnanäitajad  
46. Müratase  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 459  
Seisumüra: … dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min  –1 
Sõidumüra: … dB(A)  
47. Heitestandard (  l ): Euro …  
47.1. Suurused heitkoguste määramiseks  
47.1.1. Katsemass (kg): …  
47.1.2. Lauppind (m  2 ): …  
47.1.3. Sõidutakistuse koefitsiendid  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Heide (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Põhilise õigusakti ja viimase kohaldatava muutva õigusakti 
number: …  
1.1. Katsemenetlus: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Tahked osakesed: …  
Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormuskatse (ELR)): … (m  –1 ) 
1.2. Katsemenetlus: WHSC katse (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …  
2.1. Katsemenetlus: ETC katse (Euroopa muutuvtsükliga katse) 
(kui on kohaldatav)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tahked 
osakesed: …  
2.2. Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …  
48.1. Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m  –1 ) 
Muu 
52. Märkused (  n ): …  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIA N1  
(mittekomplektsed sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
1.1. Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 460  
3. Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Suurim lubatud pikkus: … mm  
6.1. Suurim lubatud laius: … mm  
7.1. Suurim lubatud kõrgus: … mm  
8. Sadulvedukite sadula ettenihe (suurim ja vähim väärtus): … mm  
12.1. Suurim lubatud tagaülend: … mm  
Massid  
14. Mittekomplektse sõidukorras sõiduki mass: … kg  
14.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
15. Komplekteeritud sõiduki vähim mass: … kg  
15.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Suurimad tehniliselt lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.4. Autorongi suurim lubatud täismass: … kg  
18. Haakes veetava sõiduki lubatud suurim tegelik mass:  
18.1. Täishaagis: … kg  
18.2. Poolhaagis: … kg  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 461  
18.3. Kesktelghaagis: … kg  
18.4. Piduriteta haagis: … kg  
19. Haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: 
… kg  
Jõuseade  
20. Mootori tootja: …  
21. Mootorikood mootorile märgitud kujul: …  
22. Tööpõhimõte: …  
23. Täiselektriline: jah/ei (  1 ) 
23.1. Hübriid(elektri)sõiduk: jah/ei (  1 ) 
24. Silindrite arv ja paigutus: …  
25. Mootori töömaht: … cm  3 
26. Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – 
biometaan / veeldatud maagaas / etanool / biodiislikütus / vesinik (  1 ) 
26.1. Üks kütus / kaks kütust / segakütus / kombikütus (  1 ) 
26.2. (Ainult kombikütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / 
tüüp 3B (  1 ) 
27. Suurim võimsus  
27.1. Suurim väljundvõimsus (  g ): … kW at … min  –1 (sisepõlemismootor) (  1 ) 
27.2. Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
28. Käigukast (tüüp): …  
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  
Teljed ja vedrustus  
30. Telje rööbe (telgede rööpmed):  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Rehvi/velje kombinatsioon (  h ): …  
Pidurid  
36. Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hü ­
drauliline (  1 ) 
37. Rõhk haagise pidurisüsteemi torudes: … baari  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 462  
Haakeseadis  
44. Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haake ­
seadis on paigaldatud): …  
45. Paigaldamiseks lubatud haakeseadiste tüübid või klassid: …  
45.1. Näitajate väärtused (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Keskkonnanäitajad  
46. Müratase  
Seisumüra: … dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min  –1 
Sõidumüra: … dB(A)  
47. Heitestandard (  l ): Euro …  
47.1. Suurused heitkoguste määramiseks  
47.1.1. Katsemass (kg): …  
47.1.2. Lauppind (m  2 ): …  
47.1.3. Sõidutakistuse koefitsiendid  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Heide (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Põhilise õigusakti ja viimase kohaldatava muutva õigusakti 
number: …  
1.1. Katsemenetlus: 1. tüüpi katse või ESC-katse (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Tahked osakesed: …  
Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormuskatse (ELR)): … (m  –1 ) 
1.2. Katsemenetlus: 1. tüüp (NEDC keskväärtused, WLTP 
suurimad väärtused) või WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …  
2.1. Katsemenetlus: ETC katse (Euroopa muutuvtsükliga katse) 
(kui on kohaldatav)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tahked 
osakesed:  
2.2. Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv):  
48.1. Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m  –1 ) ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 463  
49. CO  2 -heide / kütusekulu / elektrienergiakulu (  m ): 
1. Kõik jõuseadmed, v.a täiselektrisõidukid, määruse (EL) 
2017/1151 alusel  
CO  2 -heide  Kütusekulu  
Linnasõit:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Asulaväline sõit:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Kombineeritud:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Kaalutud, kombineeritud:  … g/km  … l/100 km  
2. Täiselektrisõidukid ja sõidukivälise laadimisega hübriidelek ­
trisõidukid 
Elektrienergiakulu (kaalutud, 
kombineeritud (  1 )) … Wh/km  
Elektriline sõiduulatus  … km  
3. Sõiduk, mille puhul on kasutatud ökoinnovatsioonilahendusi: 
jah/ei (  1 ) 
3.1. Ökoinnovatsioonilahendus(t)e üldkood (  p1 ): …  
3.2. Ökoinnovatsioonilahendus(t)est tingitud CO  2 -heite 
summaarne vähenemine (  p2 ) (korratakse iga katsetatud etalon ­
kütusega): …  
Muu 
52. Märkused (  n ): …  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIA N2  
(mittekomplektsed sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
1.1. Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …  
2. Juhtteljed (arv ja asukoht): …  
3. Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 464  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Suurim lubatud pikkus: … mm  
6.1. Suurim lubatud laius: … mm  
8. Sadulvedukite sadula ettenihe (suurim ja vähim väärtus): … mm  
12.1. Suurim lubatud tagaülend: … mm  
Massid  
14. Mittekomplektse sõidukorras sõiduki mass: … kg  
14.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
15. Komplekteeritud sõiduki vähim mass: … kg  
15.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Suurimad tehniliselt lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.3. Suurim lubatud teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.4. Autorongi suurim lubatud täismass: … kg  
17. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid riigisiseses/rahvus ­
vahelises liikluses (  1 ) ( o ) 
17.1. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass: … kg  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 465  
17.2. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim autorongi mass: … kg  
18. Haakes veetava sõiduki lubatud suurim tegelik mass:  
18.1. Täishaagis: … kg  
18.2. Poolhaagis: … kg  
18.3. Kesktelghaagis: … kg  
18.4. Piduriteta haagis: … kg  
19. Haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: … 
kg 
Jõuseade  
20. Mootori tootja: …  
21. Mootorikood mootorile märgitud kujul: …  
22. Tööpõhimõte: …  
23. Täiselektriline: jah/ei (  1 ) 
23.1. Hübriid(elektri)sõiduk: jah/ei (  1 ) 
24. Silindrite arv ja paigutus: …  
25. Mootori töömaht: … cm  3 
26. Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – 
biometaan / veeldatud maagaas / etanool / biodiislikütus / vesinik (  1 ) 
26.1. Üks kütus / kaks kütust / segakütus / kombikütus (  1 ) 
26.2. (Ainult kombikütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / 
tüüp 3B (  1 ) 
27. Suurim võimsus  
27.1. Suurim väljundvõimsus (  g ): … kW at … min  –1 (sisepõlemismootor) (  1 ) ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 466  
27.2. Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
28. Käigukast (tüüp): …  
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  
Teljed ja vedrustus  
31. Ülestõstetava(te) telje/telgede asend: …  
32. Koormatava(te) telje/telgede asend: …  
33. Õhk- või muu samaväärse vedrustusega veotelg (-teljed): jah/ei (  1 ) 
35. Rehvi/velje kombinatsioon (  h ): …  
Pidurid  
36. Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hü ­
drauliline (  1 ) 
37. Rõhk haagise pidurisüsteemi torudes: … baari  
Haakeseadis  
44. Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haake ­
seadis on paigaldatud): …  
45. Paigaldamiseks lubatud haakeseadiste tüübid või klassid: …  
45.1. Näitajate väärtused (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Keskkonnanäitajad  
46. Müratase  
Seisumüra: … dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min  –1 
Sõidumüra: … dB(A)  
47. Heitestandard (  l ): Euro …  
47.1. Suurused heitkoguste määramiseks  
47.1.1. Katsemass (kg): …  
47.1.2. Lauppind (m  2 ): …  
47.1.3. Sõidutakistuse koefitsiendid  
47.1.3.0. f0, N:  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 467  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Heide (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Põhilise õigusakti ja viimase kohaldatava muutva õigusakti 
number: …  
1.1. Katsemenetlus: 1. tüüpi katse või ESC-katse (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Tahked osak- 
esed: …  
Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormuskatse (ELR)): … (m  –1 ) 
1.2. Katsemenetlus: 1. tüüp (NEDC keskväärtused, WLTP 
suurimad väärtused) või WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …  
2.1. Katsemenetlus: ETC katse (Euroopa muutuvtsükliga katse) 
(kui on kohaldatav)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tahked 
osakesed:  
2.2. Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …  
48.1. Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m  –1 ) 
Muu 
52. Märkused (  n ): …  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIA N3  
(mittekomplektsed sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
1.1. Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …  
2. Juhtteljed (arv ja asukoht): …  
3. Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 468  
5.1. Suurim lubatud pikkus: … mm  
6.1. Suurim lubatud laius: … mm  
8. Sadulvedukite sadula ettenihe (suurim ja vähim väärtus): … mm  
12.1. Suurim lubatud tagaülend: … mm  
Massid  
14. Mittekomplektse sõidukorras sõiduki mass: … kg  
14.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
15. Komplekteeritud sõiduki vähim mass: … kg  
15.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Suurimad tehniliselt lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.3. Suurim lubatud teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.4. Autorongi suurim lubatud täismass: … kg  
17. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid riigisiseses/rahvus ­
vahelises liikluses (  1 ) ( o ) 
17.1. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass: … kg  
17.2. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 469  
17.3. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim autorongi mass: … kg  
18. Haakes veetava sõiduki lubatud suurim tegelik mass:  
18.1. Täishaagis: … kg  
18.2. Poolhaagis: … kg  
18.3. Kesktelghaagis: … kg  
18.4. Piduriteta haagis: … kg  
19. Haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: … 
kg 
Jõuseade  
20. Mootori tootja: …  
21. Mootorikood mootorile märgitud kujul: …  
22. Tööpõhimõte: …  
23. Täiselektriline: jah/ei (  1 ) 
23.1. Hübriid(elektri)sõiduk: jah/ei (  1 ) 
24. Silindrite arv ja paigutus: …  
25. Mootori töömaht: … cm  3 
26. Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / surumaagaas – 
biometaan / veeldatud maagaas / etanool / biodiislikütus / vesinik (  1 ) 
26.1. Üks kütus / kaks kütust / segakütus / kombikütus (  1 ) 
26.2. (Ainult kombikütuse puhul) tüüp 1A / tüüp 1B / tüüp 2A / tüüp 2B / 
tüüp 3B (  1 ) 
27. Suurim võimsus  
27.1. Suurim väljundvõimsus (  g ): … kW at … min  –1 (sisepõlemismootor) (  1 ) 
27.2. Suurim tunnivõimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurim kasulik võimsus: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
27.4. Suurim võimsus 30 minuti jooksul: … kW (elektrimootor) (  1 ) ( s ) 
28. Käigukast (tüüp): …  
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 470  
Teljed ja vedrustus  
31. Ülestõstetava(te) telje/telgede asend: …  
32. Koormatava(te) telje/telgede asend: …  
33. Õhk- või muu samaväärse vedrustusega veotelg (-teljed): jah/ei (  1 ) 
35. Rehvi/velje kombinatsioon (  h ): …  
Pidurid  
36. Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hü ­
drauliline (  1 ) 
37. Rõhk haagise pidurisüsteemi torudes: … baari  
Haakeseadis  
44. Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haake ­
seadis on paigaldatud): …  
45. Paigaldamiseks lubatud haakeseadiste tüübid või klassid: …  
45.1. Näitajate väärtused (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Keskkonnanäitajad  
46. Müratase  
Seisumüra: … dB(A) mootori pöörlemissagedusel: … min  –1 
Sõidumüra: … dB(A)  
47. Heitestandard (  l ): Euro …  
47.1. Suurused heitkoguste määramiseks  
47.1.1. Katsemass (kg): …  
47.1.2. Lauppind (m  2 ): …  
47.1.3. Sõidutakistuse koefitsiendid  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Heide (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Põhilise õigusakti ja viimase kohaldatava muutva õigusakti 
number: …  
1.1. Katsemenetlus: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Tahked osakesed: …  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 471  
Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormuskatse (ELR)): … (m  –1 ) 
1.2. Katsemenetlus: WHSC katse (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …  
2.1. Katsemenetlus: ETC katse (Euroopa muutuvtsükliga katse) 
(kui on kohaldatav)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Tahked 
osakesed:  
2.2. Katsemenetlus: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Tahked osakesed (mass): … Tahked osakesed (arv): …  
48.1. Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: … (m  –1 ) 
Muu 
52. Märkused (  n ): …  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIAD O1 JA O2  
(mittekomplektsed sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
1.1. Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Suurim lubatud pikkus: … mm  
6.1. Suurim lubatud laius: … mm  
7.1. Suurim lubatud kõrgus: … mm  
10. Kaugus haakeseadise keskpunktist sõiduki tagumise otsani: … mm  
12.1. Suurim lubatud tagaülend: … mm  
Massid  
14. Mittekomplektse sõidukorras sõiduki mass: … kg  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 472  
14.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
15. Komplekteeritud sõiduki vähim mass: … kg  
15.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Suurimad tehniliselt lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.3. Suurim lubatud teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
19.1. Poolhaagise või kesktelghaagise haakepunktile rakenduv suurim tehni ­
liselt lubatud staatiline mass: … kg  
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  
Teljed ja vedrustus  
30.1. Iga juhttelje rööbe: … mm  
30.2. Kõigi muude telgede rööpmed: … mm  
31. Ülestõstetava(te) telje/telgede asend: …  
32. Koormatava(te) telje/telgede asend: …  
34. Õhk- või muu samaväärse vedrustusega telg (teljed): jah/ei (  1 ) 
35. Rehvi/velje kombinatsioon (  h ): …  
Haakeseadis  
44. Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haake ­
seadis on paigaldatud): …  
45. Paigaldamiseks lubatud haakeseadiste tüübid või klassid: …  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 473  
45.1. Näitajate väärtused (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Muu 
52. Märkused (  n ): …  
LK 2  
SÕIDUKIKATEGOORIAD O3 JA O4  
(mittekomplektsed sõidukid)  
Lk 2  
Ehituse üldandmed  
1. Telgede arv: … ja rataste arv: …  
1.1. Topeltratastega telgede arv ja asukoht: …  
2. Juhtteljed (arv ja asukoht): …  
Põhimõõtmed  
4. Teljevahe (  e ): … mm  
4.1. Telgedevaheline kaugus:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Suurim lubatud pikkus: …mm  
6.1. Suurim lubatud laius: …mm  
7.1. Suurim lubatud kõrgus: …mm  
10. Kaugus haakeseadise keskpunktist sõiduki tagumise otsani: …mm  
12.1. Suurim lubatud tagaülend: …mm  
Massid  
14. Mittekomplektse sõidukorras sõiduki mass: … kg  
14.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
15. Komplekteeritud sõiduki vähim mass: … kg  
15.1. Selle massi jaotumine telgede vahel:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Suurimad tehniliselt lubatud massid  
16.1. Suurim lubatud täismass: … kg  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 474  
16.2. Suurim lubatud teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
16.3. Suurim lubatud teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne  
17. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid riigisiseses/rahvus ­
vahelises liikluses (  1 ) ( o ) 
17.1. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass: … kg  
17.2. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljekoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim teljerühmakoormus:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
19.1. Poolhaagise või kesktelghaagise haakepunktile rakenduv suurim tehni ­
liselt lubatud staatiline mass: … kg  
Suurim kiirus  
29. Suurim kiirus: … km/h  
Teljed ja vedrustus  
31. Ülestõstetava(te) telje/telgede asend: …  
32. Koormatava(te) telje/telgede asend: …  
34. Õhk- või muu samaväärse vedrustusega telg (teljed): jah/ei (  1 ) 
35. Rehvi/velje kombinatsioon (  h ): …  
Haakeseadis  
44. Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitusmärk (kui haake ­
seadis on paigaldatud): …  
45. Paigaldamiseks lubatud haakeseadiste tüübid või klassid: …  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 475  
45.1. Näitajate väärtused (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Muu 
52. Märkused (  n ): …  
Selgitavad märkused IX lisa kohta  
( 1 ) Mittevajalik maha tõmmata.  
( a ) Märkida tunnuskood —  
( b ) Märkida, kas sõiduk sobib kasutamiseks parem- või vasakpoolses liikluses või nii 
parem- kui ka vasakpoolses liikluses.  
( c ) Märkida, kas paigaldatud kiirusmõõdikul ja/või läbisõidumõõdikul on meetermõõdus ­
tiku ühikud või nii meeter- kui ka inglise mõõdustiku ühikud.  
( d ) See ei piira liikmesriikide õigust nõuda tehnilisi muudatusi, et sõidukit oleks võimalik 
registreerida muus kui ettenähtud liikmesriigis, kui liiklussüsteem on vastupidine.  
( e ) Kanded 4 ja 4.1 täidetakse määruse (EL) nr 1230/2012 mõistete 25 (teljevahe) ja 26 
(telgedevaheline kaugus) kohaselt.  
— —  
( g ) Hübriidelektrisõidukite puhul märgitakse mõlemad väljundvõimsused.  
( h ) Asjakohast lisavarustust saab lisada punkti „Märkused“ all.  
( i ) Kasutatakse II lisa C osas kirjeldatud koode.  
( j ) Märkida ainult põhivärv(id) järgmiselt: valge, kollane, oranž, punane, lilla, sinine, 
roheline, hall, pruun või must.  
( k ) Välja arvatud istmed, mis on ette nähtud kasutamiseks ainult seisvas sõidukis, ning 
ratastoolikohtade arv. 
M 3 -kategooriasse kuuluvate busside korral arvatakse sõitjate arvu hulka meeskonna ­
liikmed.  
( l ) Lisada Euro standardi number ning tüübikinnituses kasutatud sätete tunnus.  
( m ) Korratakse erinevate kasutatavate kütustega. Sõidukeid, milles võib kütusena kasutada 
nii bensiini kui ka gaaskütust, aga mille bensiinisüsteem on paigaldatud kasutamiseks 
ainult avarii korral või käivitamisel ja mille bensiinipaak ei mahuta rohkem kui 15 
liitrit bensiini, loetakse ainult gaaskütusel töötavateks sõidukiteks.  
( m1 ) Euro VI kombikütuseliste mootorite ja sõidukite puhul korrata vastavalt vajadusele.  
( m2 ) Esitatakse vaid heitkogused, mida on hinnatud kohaldatava(te) õigusakti(de) kohaselt.  
( n ) Kui sõiduk on varustatud sagedusala 24 GHz lähitoimeradariga vastavalt otsusele 
2005/50/EÜ (ELT L 21, 25.1.2005, lk 15), peab tootja siinkohal märkima: „Sagedusala 
24 GHz lähitoimeradariga varustatud sõiduk“.  
( o ) Tootja võib täita need punktid kas rahvusvahelise või riigisisese liikluse või mõlema 
kohta. 
Riigisisese liikluse korral märgitakse selle riigi kood, kus sõiduk kavatsetakse regis ­
treerida. Kood märgitakse kooskõlas standardiga ISO 3166-1:2006. 
Rahvusvahelise liikluse korral osutatakse direktiivi numbrile (nt „96/53/EÜ“ nõukogu 
direktiivi 96/53/EÜ korral).  
( p ) Ökoinnovatsioonilahendused.  
( p1 ) Ökoinnovatsioonilahendus(t)e üldkood koosneb järgmistest üksteisest tühikuga eral ­
datud elementidest: 
— Tüübikinnitusasutuse kood vastavalt VII lisale; 
— iga sõiduki puhul kasutatud ökoinnovatsioonilahenduse individuaalne kood, mis on 
esitatud komisjoni tüübikinnituse andmise otsuste kronoloogilises järjekorras. 
(Näiteks kui Saksamaa tüübikinnitusasutuse sertifitseeritud sõiduki puhul on kasu ­
tatud kolme ökoinnovatsioonilahendust, mis on kronoloogiliselt saanud tüübikinni ­
tuse numbrite all 10, 15 ja 16, peaks üldkood olema: „e1 10 15 16“.)  
( p2 ) Kõigist ökoinnovatsioonilahendustest johtuvate CO  2 -heite vähenemiste summa.  
( q ) Määruse (EÜ) nr 715/2007 kohaldamisalasse kuuluvad N  1 -kategooria komplekteeritud 
sõidukid.  
( r ) Kohaldatakse ainult juhul, kui sõiduk on saanud tüübikinnituse määruse (EÜ) 
nr 715/2007 kohaselt.  
( s ) Rohkem kui ühe elektrimootori puhul märkida kõigi mootorite koondmõju.“  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 476  
XIX LISA  
MÄÄRUSE (EL) nr 1230/2012 MUUDATUSED  
Määrust (EL) nr 1230/2012 muudetakse järgmiselt:  
1. Artikli 2 lõige 5 asendatakse järgmisega:  
„„lisavarustuse mass“ – lisavarustuse kombinatsioonide suurim mass, mida 
võib sõidukile paigaldada lisaks standardvarustusele vastavalt tootja spetsifi ­
katsioonidele;“  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 477  
XX LISA  
ELEKTRILISTE JÕUÜLEKANDESEADMETE KASULIKU VÕIMSUSE 
JA 30 MINUTI SUURIMA VÕIMSUSE MÕÕTMINE  
1. SISSEJUHATUS  
Käesolevas lisas kehtestatakse nõuded mootori kasuliku võimsuse, kasuliku 
võimsuse ja elektrilise jõuülekandeseadme 30 minuti suurima võimsuse 
mõõtmiseks.  
2. ÜLDNÕUDED  
2.1. Katsete läbiviimise ja tulemuste tõlgendamise suhtes kohaldatakse ÜRO 
Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 85 (  1 ) punktis 5 sätestatud üldnõu ­
deid käesolevas lisas sätestatud eranditega.  
2.2. Katsekütus  
ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 85 punkte 5.2.3.1, 5.2.3.2.1, 
5.2.3.3.1 ja 5.2.3.4. tuleb mõista järgmiselt:  
kasutatakse turul kättesaadavat kütust. Vaidluse korral kasutatakse üht käes ­
oleva määruse IX lisas määratletud vastavat etalonkütust.  
2.3. Võimsuse parandustegurid  
Erandina ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 85 5 lisa punktist 
5.1 seatakse turboülelaaduriga mootorite puhul, millele on tootja soovil 
paigaldatud süsteem, mis võimaldab kompenseerida välisõhu temperatuuri 
ja kõrgust maapinnast, α a või α d parandustegurite väärtuseks 1.  ▼B 
( 1 ) ELT L 326, 24.11.2006, lk 55.
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 478  
XXI LISA  
HEITKOGUSTE I KATSETÜÜBI KATSE  
1. SISSEJUHATUS  
Käesolevas lisas kirjeldatakse kergsõidukite gaasiliste ühendite heitko ­
guse ja tahkete osakeste massi, tahkete osakeste arvu, CO  2 heitkoguse, 
kütusekulu, elektrienergiakulu ning elektrilise sõiduulatuse määramise 
korda.  
2. RESERVEERITUD  
3. MÕISTED  
3.1. Katseseadmed  
3.1.1. „Täpsus“ – erinevus mõõdetud väärtuse ja kontrollväärtuse vahel, 
vastab riiklikule standardile ning kirjeldab tulemuse õigsust. Vt 
joonis 1.  
3.1.2. „Kalibreerimine“ – mõõtesüsteemi reageeringu reguleerimine selliselt, 
et selle väljund on kooskõlas võrdlussignaalide vahemikuga.  
3.1.3. „Kalibreerimisgaas“ – gaasisegu, mida kasutatakse gaasianalüsaatorite 
kalibreerimiseks.  
3.1.4. „Kahekordse lahjenduse meetod“ – protsess, mille käigus enne tahkete 
osakeste proovivõtufiltrile suunamist üks osa lahjendatud heitgaasi ­
voost eraldatakse ja segatakse sobivas koguses lahjendusõhuga.  
3.1.5. „Heitgaaside täisvoolulahjendussüsteem“ – sõiduki kogu heitgaasi 
pidev lahjendamine ümbritseva keskkonna õhuga kontrollitud viisil 
püsimahuproovivõtturi (CVS) abil.  
3.1.6. „Lineariseerimine“ – mitme kontsentratsiooni või materjali kasutamine, 
et luua matemaatiline sõltuvus kontsentratsiooni ja süsteemi reagee ­
ringu vahel.  
3.1.7. „Põhjalik hooldus“ – komponendi või mooduli selline reguleerimine, 
parandamine või asendamine, mis võib mõjutada mõõtetäpsust.  
3.1.8. „Mittemetaansed süsivesinikud“ (NMHC) – süsivesinike koguheide 
(THC), välja arvatud metaan (CH  4 ). 
3.1.9. „Kordustäpsus“ – suurus, mille ulatuses muutmata tingimustes toimu ­
vatel korduvatel mõõtmistel saadakse ühesugune tulemus (joonis 1); 
käesolevas lisas viitab see mõiste alati ühele standardhälbele.  
3.1.10. „Kontrollväärtus“ – riiklikule standardile vastav väärtus. Vt joonis 1.  
3.1.11. „Seadepunkt“ – sihtväärtus, mida kontrollisüsteemiga püütakse saavu ­
tada.  
3.1.12. „Mõõteulatus“ – mõõteriista seadistamine nii, et see reageerib nõuete ­
kohaselt kalibreerimisstandardile, mis jääb vahemikku 75 % ja 100 % 
mõõteriista mõõteulatuse või eeldatud mõõteulatuse maksimumväärtu ­
sest. ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 479  
3.1.13. „Süsivesinike koguheide“ (THC) – kõik lenduvad ühendid, mida 
mõõdetakse leek-ionisatsioondetektoriga (FID).  
3.1.14. „Kontrollimine“ – selle hindamine, kas mõõtesüsteemi näidud on 
kooskõlas kasutatavate võrdlussignaalide vahemikuga, mis vastab 
ühele või mitmele kindlaksmääratud piirnormile.  
3.1.15. „Nullgaas“ – analüüti mittesisaldav gaas, mida kasutatakse analüsaatori 
nullnäidu seadistamiseks.  
▼M3 
3.1.16. „Reageerimisaeg“ – aeg võrdluspunktis mõõdetava komponendi 
muutumisest kuni hetkeni, mil saavutatakse 90 % seadme reageeringu 
lõppväärtusest (t  90 ), kusjuures proovivõttur on määratletud võrdlus ­
punktina ning mõõdetava komponendi kontsentratsioonimuutus peab 
olema vähemalt 60 % skaala täisväärtusest ja peab toimuma vähem 
kui 0,1 sekundiga; süsteemi reageerimisaeg koosneb süsteemi viiteajast 
ja süsteemi tõusuajast.  
3.1.17. „Viiteaeg“ – aeg võrdluspunktis mõõdetava komponendi vahetamisest 
kuni 10 %ni süsteemi reageeringu lõppväärtusest (t  10 ), kusjuures proo ­
vivõttur on määratletud võrdluspunktina. Gaasiliste komponentide 
puhul on see aeg, mis kulub mõõdetava komponendi liikumiseks proo ­
vivõtturist detektorisse.  
3.1.18. „Tõusuaeg“ – aeg, mis kulub reageeringu näidu jõudmiseks 10 prot ­
sendist 90 protsendini lõppnäidust (t  90 – t 10 ). 
▼B 
Joonis 1  
Täpsuse, kordustäpsuse ja kontrollväärtuse määratlemine
  
3.2. Sõidutakistus ja dünamomeetri seadistus  
3.2.1. „Õhutakistus“ – sõiduki edasiliikumisele õhu kaudu mõjuv vastujõud.  
3.2.2. „Aerodünaamiline kriitiline punkt“ – sõiduki pinnal olev punkt, kus 
tuule kiirus on null.  
3.2.3. „Anemomeetri takistus“ – sõiduki mõju anemomeetri mõõtetulemu ­
sele, mille puhul suhteline õhukiirus erineb sõiduki kiirusest maapinna 
suhtes liikuva õhu suhtes.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 480  
3.2.4. „Kitsendatud analüüs“ – sõiduki lauppinna väärtused ja õhutakistus ­
tegur määratakse kindlaks eraldi ning neid väärtusi kasutatakse liik ­
umisvõrrandis.  
3.2.5. „Töökorras sõiduki mass“ – tootja tehnilistele kirjeldustele vastava 
standardvarustusega sõiduki mass, sealhulgas juhi, kütuse ja vedelike 
mass, kusjuures kütusemahuti(d) peab/peavad olema täidetud vähemalt 
90 % ulatuses selle/nende mahutavusest, ning olemasolu korral ka 
kere, kabiini, haakeseadise, varuratta (varurataste) ja tööriistade mass.  
3.2.6. „Juhi mass“ – 75 kilogrammile vastav mass juhiistme võrdluspunktis.  
3.2.7. „Sõiduki suurim lubatud koormus“ – suurim lubatud kandevõime, 
millest lahutatakse maha töökorras sõiduki mass, 25 kg ja punktis 
3.2.8 määratletud lisavarustuse mass.  
3.2.8. „Lisavarustuse mass“ – lisavarustuse kombinatsioonide suurim mass, 
mida võib sõidukile paigaldada lisaks standardvarustusele vastavalt 
tootja spetsifikatsioonidele.  
3.2.9. „Lisavarustus“ – kõik standardvarustusse mittekuuluvad funktsioonid, 
mis on sõidukile paigaldatud tootja vastutusel ja mida klient saab 
tellida.  
3.2.10. „Väliskeskkonna võrdlustingimused (seoses sõidutakistuse mõõtmis ­
tega)“ – väliskeskkonna tingimused, mille järgi neid mõõtmistulemusi 
korrigeeritakse:  
a) õhurõhk: p  0 = 100 kPa;  
b) õhutemperatuur T  0 = 20 °C;  
c) kuiva õhu tihedus: ρ 0 = 1,189 kg/m  3 ; 
d) tuule kiirus: 0 m/s.  
3.2.11. „Võrdluskiirus“ – sõiduki kiirus, mille juures määratakse sõidutakistus 
või kontrollitakse veojõustendi koormust.  
3.2.12. „Sõidutakistus“ – sõiduki edasiliikumisele mõjuv vastujõud mõõdetuna 
vabajooksumeetodi või meetodite abil, mis on samaväärsed seoses 
jõuülekandeseadme hõõrdekadude arvessevõtmisega.  
3.2.13. „Veeretakistus“ – sõiduki liikumist takistavad jõud, mida tekitavad 
rehvid.  
3.2.14. „Sõidutakistus“ – sõiduki edasiliikumist takistav pöördemoment, mida 
mõõdetakse sõiduki veorataste juurde paigaldatud pöördemomendi 
mõõturite abil.  
3.2.15. „Modelleeritud sõidutakistus“ – sõidukile veojõustendil avalduv sõidu ­
takistus, mille eesmärk on taastekitada maanteel mõõdetud sõiduta ­
kistus ning mis koosneb veojõustendi avaldatavast jõust ja sõidukile 
veojõustendil sõites mõjuvatest vastujõududest ning mida lähendatakse 
teise astme polünoomi kolme teguriga.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 481  
3.2.16. „Modelleeritud sõidutakistusmoment“ – sõidukile veojõustendil 
avalduv sõidutakistusmoment, mille eesmärk on taastekitada maanteel 
mõõdetud sõidutakistusmoment ning mis koosneb veojõustendi raken ­
datavast pöördemomendist ja sõidukile veojõustendil sõites mõjuvast 
pöördemomendist ning mida lähendatakse teise astme polünoomi 
kolme teguriga.  
3.2.17. „Statsionaarne anemomeetria“ – tuule kiiruse ja suuna mõõtmine 
anemomeetri abil katseteel sellises kohas ja teepinnast sellisel 
kõrgusel, kus esinevad kõige tüüpilisemad tuuletingimused.  
3.2.18. „Standardvarustus“ – sõiduki põhikonfiguratsioon, milles on olemas 
kõik funktsioonid, mis on nõutavad direktiivi 2007/46/EÜ IV ja XI 
lisas nimetatud õigusaktide kohaselt, sealhulgas kõik lisanduvad funkt ­
sioonid, millega ei kaasne lisaspetsifikatsioone konfiguratsiooni ega 
varustuse osas.  
▼M2 
3.2.19. „Siht-sõidutakistus“ – veojõustendil korratav sõidutakistus.  
▼B 
3.2.20. „Siht-sõidutakistusmoment“ – veojõustendil korratav sõidutakistusmo ­
ment.  
▼M3 
3.2.21. „Sõiduki vabakäigurežiim“ – töörežiim, mis võimaldab täpselt ja 
korratavalt määrata sõidutakistuse ja veojõustendi täpse seadistuse.  
▼B 
3.2.22. „Tuuleparandus“ – sõidutakistusele avalduva tuule mõju korrigeeri ­
mine statsionaarse või pardaanemomeetri sisendandmete põhjal.  
3.2.23. „Suurim lubatud täismass“ – suurim lubatud sõiduki mass, mis 
põhineb sõiduki konstruktsioonil ja tööomadustel.  
3.2.24. „Sõiduki tegelik mass“ – töökorras sõiduki mass koos sõidukile paigal ­
datud lisavarustuse massiga;  
3.2.25. „Sõiduki katsemass“ – sõiduki tegeliku massi, 25 kg ja sõiduki koor ­
must esindava massi summa.  
3.2.26. „Sõiduki koormust esindav mass“ – x protsenti sõiduki suurimast 
koormusest, kus x on 15 % M-kategooria sõidukite ja 28 % N-kate ­
gooria sõidukite puhul.  
3.2.27. „Autorongi suurim lubatud täismass“ (MC) – suurim lubatud liidend ­
sõiduki mass koos ühe või mitme haagisega, mis põhineb selle kons ­
truktsioonil ja tööomadustel, või suurim lubatud vedukist ja poolhaa ­
gisest koosneva liidendsõiduki mass.  
▼M3 
3.2.28. „N/v suhe“ – mootori pöörlemiskiiruse suhe sõiduki liikumiskiirusesse 
teatava käigu korral.  
3.2.29. „Ühe rulliga veojõustend“ – veojõustend, mille puhul iga sõiduki teljel 
asuv ratas on kokkupuutes ühe rulliga.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 482  
3.2.30. „Kahe rulliga veojõustend“ – veojõustend, mille puhul iga sõiduki 
teljel asuv ratas on kokkupuutes kahe rulliga.  
3.2.31. „Veotelg“ – telg, mis suudab üle kanda veojõudu ja/või vastu võtta 
energiat, sõltumata sellest, kas energia on saadaval üksnes ajutiselt või 
püsivalt ja/või juhi valitavate režiimidega.  
3.2.32. „2WD veojõustend“ – veojõustend, mille puhul ühel sõiduki teljel 
asuvad rattad on kokkupuutes rulli(de)ga.  
3.2.33. „4WD veojõustend“ – veojõustend, mille puhul sõiduki mõlemal teljel 
asuvad rattad on kõik kokkupuutes rulli(de)ga.  
3.2.34. „Veojõustend 2WD režiimis“ – kas 2WD veojõustend või 4WD 
veojõustend, mille abil modelleeritakse inertsi ja sõidutakistust üksnes 
katsesõiduki veoteljel, nii et teise telje rattad mõõtmistulemust ei 
mõjuta isegi siis, kui need pöörlevad.  
3.2.35. „Veojõustend nelikveorežiimis“ – 4WD veojõustend, mille abil model ­
leeritakse inertsi ja sõidutakistust katsesõiduki mõlemal teljel.  
3.3. Elektrisõidukid, hübriidsõidukid, vesinikkütuseelemendiga 
sõidukid ja kahekütuselised sõidukid  
▼B 
3.3.1. „Sõiduulatus üksnes elektrirežiimis“ (AER) – välise laadimisega 
hübriidelektrisõidukiga läbitud kogu vahemaa akutoiterežiimis katse 
algusest ajahetkeni katse käigus, mil sisepõlemismootor hakkab kütust 
tarbima.  
3.3.2. „Täiselektrisõiduki sõiduulatus“ (PER) – täiselektrisõidukiga läbitud 
kogu vahemaa akutoiterežiimis katse algusest kuni seiskumiskritee ­
riumi saavutamiseni.  
3.3.3. „Tegelik sõiduulatus üksnes akutoiterežiimis“ (R  CDA ) – mitmes 
WLTCs läbitud vahemaa akutoiterežiimis, kuni laetav energiasalves ­
tussüsteem (REESS) on tühjenenud.  
3.3.4. „Sõiduulatus akutoiterežiimil tsüklites“ (R  CDC ) – akutoiterežiimis katse 
algusest kuni viimase tsükli lõpuni läbitud vahemaa enne seiskumis ­
kriteeriumile vastavat tsüklit või vastavaid tsükleid, kaasa arvatud 
üleminekutsükkel, kus sõidukit võib kasutada nii akutoiterežiimis kui 
ka aku laetust säilitavas režiimis.  
3.3.5. „Akutoiterežiim“ – kasutustingimus, milles laetavas energiasalvestus ­
süsteemis salvestatud energia võib küll kõikuda, kuid tavaliselt 
väheneb sõidukiga sõitmisel, kuni minnakse üle aku laetust säilitavale 
režiimile.  
3.3.6. „Aku laetust säilitav režiim“ – kasutustingimus, milles laetavas ener ­
giasalvestussüsteemis salvestatud energia võib küll kõikuda, kuid tava ­
liselt hoitakse seda sõidukiga sõitmisel neutraalsel laetuse jäägi 
tasemel.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 483  
3.3.7. „Kasulikkustegurid“ – suhtarvud, mis põhinevad sõidustatistikal sõltu ­
valt akutoiterežiimis saavutatud sõiduulatusest ning mida kasutatakse 
välise laadimisega hübriidelektrisõidukite akutoiterežiimis ja aku 
laetust säilitavas režiimis eraldunud heitgaasiühendite, CO  2 heite ja 
kütusekulu kaalumiseks.  
3.3.8. „Elektrimasin“ (EM) – energiamuundur, mis muundab elektrienergia 
mehaaniliseks energiaks ja vastupidi.  
3.3.9. „Energiamuundur“ – seade, milles väljundenergia liik erineb sise ­
ndenergia liigist.  
3.3.9.1. „Veojõuallikas“ – jõuseadme energiamuundur, mis ei ole lisaseade ja 
mille väljundenergiat kasutatakse otse või kaudselt sõiduki liikumapa ­
nemiseks.  
3.3.9.2. „Veojõuallika liik“ – i) sisepõlemismootor, ii) elektrimasin või iii) 
kütuseelement.  
3.3.10. „Energiasalvestussüsteem“ – süsteem, mis salvestab energiat ja 
vabastab selle samas vormis, nagu oli sisendenergia.  
3.3.10.1. „Veojõuallika energiasalvestussüsteem“ – jõuseadme energiasalvestus ­
süsteem, mis ei ole lisaseade ja mille väljundenergiat kasutatakse otse 
või kaudselt sõiduki liikumapanemiseks.  
3.3.10.2. „Veojõuallika energiasalvestussüsteemi liik“ – i) kütusemahuti, ii) 
laetav elektrienergia salvestussüsteem või iii) laetav mehaaniline ener ­
giasalvestussüsteem.  
3.3.10.3 „Energialiik“ – i) elektrienergia, ii) mehaaniline energia või iii) keemi ­
line energia (sh kütused).  
3.3.10.4. „Kütusemahuti“ – veojõuallika energiasalvestussüsteem, mis salvestab 
keemilist energiat vedela või gaasilise kütusena.  
3.3.11. „Üksnes elektrirežiimis sõiduulatuse ekvivalent“ (EAER) – see osa 
kogu tegelikust sõiduulatusest akutoiterežiimis (R  CDA ), mis on akutoi ­
terežiimis sõiduulatuse katses saavutatud üksnes REESSis olevat elek ­
trit kasutades.  
3.3.12. „Hübriidelektrisõiduk“ (HEV) – hübriidsõiduk, mille üks veojõuallikas 
on elektrimasin.  
3.3.13. „Hübriidsõiduk“ (HV) – vähemalt kahte erinevat veojõuallika liiki ja 
vähemalt kahte erinevat veojõuallika energiasalvestussüsteemi sisal ­
dava jõuseadmega varustatud sõiduk.  
3.3.14. „Kasuliku energia muutus“ – REESSi energia muutuse suhe, mis on 
jagatud katsesõiduki tsüklienergiavajadusega.  
3.3.15. „Välise laadimiseta hübriidelektrisõiduk“ (NOVC-HEV) – hübriidelek ­
trisõiduk, mida ei saa laadida välisest allikast.  
3.3.16. „Välise laadimisega hübriidelektrisõiduk“ (OVC-HEV) – hübriidelek ­
trisõiduk, mida saab laadida välisest allikast.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 484  
3.3.17. „Täiselektrisõiduk“ (PEV) – sõiduk, mis on varustatud jõuseadmega, 
mille veojõuallikateks on ainult elektrimasinad ning mille veojõuallika 
energiasalvestussüsteem sisaldab üksnes laetavaid elektrienergia 
salvestussüsteeme.  
3.3.18. „Kütuseelement“ – energiamuundur, mis muudab keemilise energia 
(sisend) elektrienergiaks (väljund) ja vastupidi.  
3.3.19. „Kütuseelemendiga sõiduk“ (FCV) – ainult kütuseelementi (kütuseele ­
mente) ja elektrimasinat (elektrimasinaid) käitamise energiamuunduri( ­
te)na sisaldav sõiduk.  
3.3.20. „Kütuseelemendiga hübriidsõiduk“ (FCHV) – kütuseelemendiga 
sõiduk, mis on varustatud jõuseadmega, mille veojõuallika energiasal ­
vestussüsteem sisaldab vähemalt üht kütusemahutit ja vähemalt üht 
laetavat elektrienergia salvestussüsteemi.  
▼M3 
3.3.21. „Kahekütuseline sõiduk“ – kahe eraldi kütusemahutiga sõiduk, mis on 
ette nähtud töötama korraga ühel kütusel, kuid mis võib piiratud 
koguses ja piiratud ajavahemiku kestel kasutada mõlemat kütust 
üheaegselt.  
3.3.22. „Kahekütuseline gaasisõiduk“ – kahekütuseline sõiduk, mille kaks 
kütuseliiki on bensiin ja kas veeldatud maagaas, maagaas/biometaan 
või vesinikkütus.  
▼B 
3.4. Jõuseade  
3.4.1. „Jõuseade“ – sõiduki liikumapanemiseks ratastele mehaanilist energiat 
pakkuva(te) veojõuallika energiasalvestussüsteemi(de), veojõuallika(te) 
ja jõuülekandeseadme(te) täielik kombinatsioon sõidukis ning lisa ­
seadmed.  
3.4.2. „Abiseadmed“ – energiat tarbivad, muundavad, salvestavad või 
pakkuvad mittelisaseadmed või -süsteemid, mis on sõidukisse paigal ­
datud muul otstarbel kui sõiduki liikumapanemiseks ning mida seetõttu 
ei peeta jõuseadme osaks.  
3.4.3. „Välisseadmed“ – energiat tarbivad, muundavad, salvestavad või 
pakkuvad seadmed, kus energiat ei kasutata eeskätt sõiduki liikuma ­
panemiseks, või muud osad, süsteemid ja juhtseadmed, mis on 
jõuseadme kasutamise seisukohast vajalikud.  
3.4.4. „Jõuülekandeseade“ – jõuseadme ühendatud elemendid mehaanilise 
energia ülekandmiseks veojõuallika(te) ja rataste vahel.  
3.4.5. „Käsikäigukast“ – käigukast, kus käike saab vahetada üksnes juht.  
3.5. Üldine  
3.5.1. „Kriitilised heitkogused“ – need heitgaasikomponendid, mille kohta on 
käesolevas määruses kehtestatud piirnormid.  
3.5.2. Reserveeritud  
3.5.3. Reserveeritud  
3.5.4. Reserveeritud  
3.5.5. Reserveeritud  
3.5.6. „Tsüklienergiavajadus“ – arvutatud positiivne energia, mida sõiduk 
vajab ettenähtud tsüklis sõitmiseks.  
3.5.7. Reserveeritud  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 485  
3.5.8. „Juhi valitav režiim“ – juhi valitav tingimus, mis võib mõjutada heit ­
koguseid või kütuse- ja/või energiakulu.  
▼M3 
3.5.9. „Põhirežiim“ – käesoleva lisa tähenduses üks režiim, mille valib juht 
alati sõiduki käivitamisel ja mis ei sõltu töörežiimist, milles oli sõiduk 
süüte väljakeeramisel ning mida ei saa muuta teiseks režiimiks. Pärast 
sõiduki sisselülitamist võib põhirežiimi teisele režiimile ümber lülitada 
ainult juhi tahtliku tegevusega.  
▼B 
3.5.10. „Võrdlustingimused (seoses heite massi arvutamisega)“ – tingimused, 
millel gaasitihedused põhinevad, eeskätt 101,325 kPa ja 273,15 K 
(0 °C).  
▼M3 
3.5.11. „Heitgaasid“ – gaasilised, tahked ja vedelad ühendid, mis väljuvad 
summutitorust.  
▼B 
3.6. PM/PN  
Terminit „tahke osakeste arv“ kasutatakse tavaliselt aine puhul, mida 
mõõdetakse õhus (suspendeeritud aine), ja terminit „tahkete osakeste 
mass“ sadestunud aine puhul.  
3.6.1. „Tahkete osakeste arv“ (PN) – sõiduki heitgaasist eraldunud tahkete 
osakeste koguhulk, mida on kvantifitseeritud vastavalt käesolevas lisas 
sätestatud lahjendus-, proovivõtu- ja mõõtmismeetoditele.  
3.6.2. „Tahked osakeste mass“ (PM) – igasuguste sõiduki heitgaasis sisaldu ­
vate tahkete osakeste mass, mida on kvantifitseeritud vastavalt käes ­
olevas lisas sätestatud lahjendus-, proovivõtu- ja mõõtmismeetoditele.  
3.7. WLTC  
▼M3 
3.7.1. „Mootori nimivõimsus“ (P  rated ) – mootori suurim väljundvõimsus 
(kW) vastavalt XX lisa nõuetele.  
▼B 
3.7.2. „Suurim kiirus“ – tootja deklareeritud sõiduki tippkiirus.  
3.8. Menetlus  
▼M3 
3.8.1. „Perioodiliselt regenereeruv süsteem“ – heitekontrolliseade (nt kata ­
lüüsmuundur, kübemefilter), mis peab perioodiliselt regenereeruma.  
▼B 
3.9. Ümbritseva õhu temperatuuri korrigeerimiskatse (all-lisa 6a)  
3.9.1 „Aktiivne soojussalvesti“ – tehnoloogia, mis salvestab soojuse ükskõik 
millises sõiduki seadmes ja vabastab soojuse jõuseadme komponenti 
kindlaksmääratud aja jooksul mootori käivitamisel. Seda iseloomus ­
tavad süsteemi salvestatud entalpia ja jõuseadme komponentidesse 
soojuse vabastamise aeg.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 486  
3.9.2. „Isolatsioonimaterjalid“ – mootoriruumis olev soojusisolatsiooni 
mõjuga materjal, mis on kinnitatud mootori ja/või kere külge ning 
mida iseloomustab maksimaalne soojusjuhtivus 0,1 W/(mK).  
4. LÜHENDID  
4.1. Üldised lühendid  
AC vahelduvvool ( alternating current ) 
CFV kriitilise voolurežiimiga Venturi toru ( critical 
flow venturi ) 
CFO kriitilise voolu ava ( critical flow orifice ) 
CLD kemoluminestsentsdetektor  
CLA kemoluminestsentsanalüsaator  
CVS püsimahuproovivõttur ( constant volume sampler ) 
DC alalisvool ( direct current ) 
ET aurustumistoru ( evaporation tube ) 
▼M3 
Extra High  2 2. klassi WLTC režiimi eriti suure kiiruse faas  
Extra High  3 3. klassi WLTC režiimi eriti suure kiiruse faas  
▼B 
FCHV kütuseelemendiga hübriidsõiduk ( fuel cell hybrid 
vehicle ) 
FID leekionisatsioonidetektor ( flame ionisation 
detector ) 
FSD skaala lõppväärtus ( full scale deflection ) 
GC gaasikromatograaf ( gas chromatograph ) 
HEPA kõrgefektiivne tahkete osakeste õhufilter ( high 
efficiency particulate air filter ) 
HFID kuumleek-ionisatsioonidetektor ( heated flame 
ionisation detector ) 
▼M3 
High  2 2. klassi WLTC režiimi suure kiiruse faas  
High  3a 3.a klassi WLTC režiimi suure kiiruse faas  
High  3b 3.b klassi WLTC režiimi suure kiiruse faas  
▼B 
ICE sisepõlemismootor ( internal combustion engine ) 
LoD avastamispiir ( limit of detection ) 
LoQ määramispiir ( limit of quantification ) 
▼M3 
Low  1 1. klassi WLTC režiimi väikese kiiruse faas  
Low  2 2. klassi WLTC režiimi väikese kiiruse faas  
Low  3 3. klassi WLTC režiimi väikese kiiruse faas  
Medium  1 1. klassi WLTC režiimi keskmise kiiruse faas  
Medium  2 2. klassi WLTC režiimi keskmise kiiruse faas  
Medium  3a 3.a klassi WLTC režiimi keskmise kiiruse faas  
Medium  3b 3.b klassi WLTC režiimi keskmise kiiruse faas  
▼B 
LC vedelikkromatograafia ( liquid chromatography ) ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 487  
LPG veeldatud naftagaas ( liquefied petroleum gas ) 
NDIR mittehajusa infrapunase kiirguse analüsaator 
(non-dispersive infrared analyser ) 
NDUV mittehajusa ultraviolettkiirguse analüsaator ( non- 
dispersive ultraviolet ) 
NG/biomethane maagaas/biometaan  
NMC metaanieraldajata analüsaator  
NOVC-FCHV välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriid ­
sõiduk ( not off-vehicle charging fuel cell hybrid 
vehicle ) 
NOVC välise laadimisvõimaluseta ( not off-vehicle char ­
ging) 
NOVC-HEV välise laadimiseta hübriidelektrisõiduk ( not off- 
vehicle charging hybrid electric vehicle ) 
OVC-HEV välise laadimisega hübriidelektrisõiduk ( off- 
vehicle charging hybrid electric vehicle ) 
P a taustafiltrisse kogutud tahkete osakeste mass  
P e proovifiltrisse kogutud tahkete osakeste mass  
PAO polüalfaolefiin  
PCF tahkete osakeste eelseparaator ( particle pre-clas ­
sifier ) 
PCRF tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendustegur 
(particle concentration reduction factor ) 
PDP mahtpump ( positive displacement pump ) 
PER täiselektrisõiduki sõiduulatus (p ure electric 
range ) 
Per cent FS protsent skaala lõppväärtusest  
PM tahkete osakeste mass  (particulate matter emis ­
sions ) 
PN tahkete osakeste arv ( particle number emissions ) 
PNC tahkete osakeste loendur ( particle number 
counter ) 
PND  1 esimene tahkete osakeste kontsentratsiooni 
vähendamise seade (f irst particle number dilu ­
tion device ) 
PND  2 teine tahkete osakeste kontsentratsiooni vähenda ­
mise seade  
PTS tahkete osakeste ülekandesüsteem ( particle 
transfer system ) 
PTT tahkete osakeste ülekandetoru ( particle transfer 
tube) 
QCL-IR infrapuna-kvantkaskaadlaser ( infrared quantum 
cascade laser ) 
R CDA tegelik sõiduulatus akutoiterežiimis  
RCB REESSi laetuse jääk ( REESS charge balance ) 
REESS laetav energiasalvestussüsteem ( rechargeable 
electric energy storage system ) 
▼M3 
RRC veeretakistuse koefitsient  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 488  
SSV eelhelikiirusega Venturi toru ( subsonic venturi ) 
USFM ultraheli-vooluhulgamõõtur ( ultrasonic flow 
meter ) 
VPR lenduvate tahkete osakeste püüdur ( volatile 
particle remover ) 
WLTC ülemaailmne ühtlustatud kergsõidukite katseta ­
mise tsükkel ( worldwide light-duty test cycle ) 
4.2. Keemilised sümbolid ja lühendid  
C 1 süsivesinike C1-ekvivalent  
CH  4 metaan  
C 2 H 6 etaan  
C 2 H 5 OH etanool  
C 3 H 8 propaan  
CO süsinikmonoksiid  
CO  2 süsinikdioksiid  
DOP dioktüülftalaat  
H 2 O vesi  
NH  3 ammoniaak  
NMHC mittemetaansed süsivesinikud  
NO  x lämmastikoksiidid  
NO lämmastikoksiid  
NO  2 lämmastikdioksiid  
N 2 O dilämmastikoksiid  
THC süsivesinike koguheide  
5. ÜLDNÕUDED  
▼M3 
5.0 Igale punktides 5.6–5.9 määratletud sõiduki tüüpkonnale antakse 
kordumatu tunnuskood, mis on järgmisel kujul:  
FT-nnnnnnnnnnnnnnn-WMI-x,  
Kus:  
FT on tüüpkonna liigi tunnus:  
— IP = interpolatsioonitüüpkond, nagu on määratletud punktis 5.6.  
— RL = sõidutakistuse tüüpkond, nagu on määratletud punktis 5.7.  
— RM = sõidutakistuse tabeli tüüpkond, nagu on määratletud 
punktis 5.8.  
— PR = perioodiliselt regenereeruvate süsteemide (K  i ) tüüpkond, 
nagu on määratletud punktis 5.9.  
— AT = ATCT tüüpkond, nagu on määratletud 6.a all-lisa punkti 2 
kohaselt.  
nnnnnnnnnnnnnnn on maksimaalselt viieteistkümnest tärgist tunnus, 
milles võib kasutades vaid tärke 0–9, A–Z ja allkriipsu „_“.  
WMI (rahvusvaheline valmistaja kood) on standardis ISO 3780:2009 
määratletud kood, millega on kordumatul viisil määratletud valmistaja.  
x sellele omistatakse kas väärtus „1“ või „0“ vastavalt järgmistele 
sätetele:  
a) tüübikinnitusasutuse ja WMI omaniku nõusolekul valitakse väärtus 
„1“, kui sõidukitüüpkond hõlmab järgmisi sõidukeid:  
i) need on ühe tootja ühe WMI koodiga sõidukid;  
ii) need on mitme WMI koodiga tootja sõidukid, kuid kasutatakse 
ainult ühte WMI koodi;  
iii) need on mitme tootja sõidukid, kuid kasutatakse ainult ühte 
WMI koodi.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 489  
Juhtudel i, ii ja iii peab tüüpkonna tunnuskood koosnema ühest 
ainulaadsest n-tärgilisest tunnusest ja ühest ainulaadsest WMI 
koodist, millele järgneb „1“;  
b) tüübikinnitusasutuse nõusolekul omistatakse väärtus „0“ juhul, kui 
sõidukitüüpkond on määratletud samade kriteeriumide põhjal, kui 
asjaomane tüüpkond, mis vastab punktile a, kuid tootja kasutab 
erinevat WMI koodi. Sellisel juhul peab tüüpkonna tunnuskood 
koosnema samast n-tärgilisest tunnusest, nagu on määratletud 
punktis a, ning ainulaadsest WMI koodist, mis erineb kõikidest 
punkti a juhtudel kasutatud WMI koodidest, millele järgneb „0“.  
▼B 
5.1. Sõiduk ja selle osad, mis võivad mõjutada gaasiliste ühendite heitko ­
guseid ning tahkete osakeste massi ja arvu, on konstrueeritud, ehitatud 
ja monteeritud selliselt, et sõidukil on võimalik tavapärasel kasutamisel 
ja tavapärastes kasutustingimustes, nagu niiskus, vihm, lumi, kuumus, 
külm, liiv, pori, vibratsioon, kulumine jne, vastata selle lisa sätetele 
oma kasuliku tööea jooksul.  
▼M3 
See hõlmab kõikide heitekontrollisüsteemis kasutatud voolikute, liit ­
mike ja ühenduste ohutust.  
_______  
▼B 
5.2. Katsesõiduk esindab oma heitgaasidega seotud osade ja funktsionaal ­
suse poolest kavandatud tootmisseeriat, mida tüübikinnitus hõlmab. 
Valmistaja ja tüübikinnitusasutus lepivad kokku selles, milline sõiduki 
katsemudel on representatiivne.  
5.3. Sõiduki katsetamistingimus  
5.3.1. Heitekatsetes kasutatavate määrdeainete ja jahutusvedeliku liigid ning 
kogused peavad olema sellised, nagu valmistaja on sõiduki tavapärase 
kasutamise jaoks kindlaks määranud.  
5.3.2. Heitekatsetes kasutatav kütuse liik peab vastama IX lisa nõuetele.  
5.3.3. Kõik heitekontrollisüsteemid peavad olema töökorras.  
5.3.4. Katkestusseadmete kasutamine on keelatud vastavalt määruse (EÜ) 
nr 715/2007 artikli 5 lõikele 2.  
5.3.5. Mootor peab olema konstrueeritud nii, et karterist ei eralduks heit ­
gaase.  
▼M3 
5.6. Heitekatsetes kasutatavad rehvid peavad vastama käesoleva lisa 6. all- 
lisa punkti 2.4.5 nõuetele.  
▼B 
5.4. Bensiinipaakide täiteavad  
5.4.1. Kui punktist 5.4.2 ei tulene teisiti, peab bensiini- või etanoolipaagi 
täiteava olema konstrueeritud nii, et paaki ei ole võimalik täita tankuri 
püstolist, mille välisdiameeter on 23,6 mm või üle selle.  
5.4.2. Punkti 5.4.1 ei kohaldata sõiduki suhtes, mille puhul on täidetud 
mõlemad järgmised tingimused:  
a) sõiduk on konstrueeritud ja ehitatud nii, et pliibensiin ei kahjusta 
ühtki heitkoguste piiramiseks ettenähtud seadet; ja  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 490  
b) sõiduk on silmatorkavalt, loetavalt ja kustutamatult märgistatud ISO 
2575:2010 „Road vehicles – Symbols for controls, indicators and 
tell-tales“ kohase pliivaba bensiini tähisega kohas, kus see on kütu ­
sepaaki täitvale isikule kohe nähtav. Lisamärgistus on lubatud.  
▼M3 
5.5. Elektroonikasüsteemide turvalisust käsitlevad sätted  
Elektroonikasüsteemide turvalisust käsitlevad sätted on esitatud I lisa 
punktis 2.3.  
_______  
▼B 
5.6. Interpolatsioonitüüpkond  
▼M3 
5.6.1.  Üksnes sisepõlemismootorit sisaldavate sõidukite interpolatsioonitüüp ­
kond  
5.6.1.1. sõidukid võivad kuuluda samasse interpolatsioonitüüpkonda järgmistel 
juhtudel, kaasa arvatud nende juhtude kombinatsioonid:  
a) nad kuuluvad erinevatesse sõidukiklassidesse, nagu on kirjeldatud 
1. all-lisa punktis 2;  
b) neil on erinev kiiruse vähendamise tase, nagu on kirjeldatud 1. all- 
lisa punktis 8;  
c) neil on erinevad kiiruse piirangud, nagu on kirjeldatud 1. all-lisa 
punktis 9.  
5.6.1.2. Samasse interpolatsioonitüüpkonda võivad kuuluda üksnes sõidukid, 
mis on järgmiste sõiduki/jõuseadme/käigukasti näitajate poolest 
sarnased:  
a) sisepõlemismootori liik: kütuse liik (või liigid segakütuseliste või 
kahekütuseliste sõidukite korral), põlemisprotsessi liik, mootori 
töömaht, näitajad täiskoormusel, mootoritehnoloogia ja laadimissüs ­
teem ning ka muud mootori alamsüsteemid või iseloomustavad 
näitajad, millel on märkimisväärne mõju CO  2 -heite massile 
WLTP tingimustes;  
b) kõikide CO  2 -heite massi mõjutavate jõuseadmesiseste osade kasu ­
tusstrateegia;  
c) käigukasti liik (nt käsi-, automaat-, variaatorkäigukast) ja käigukasti 
mudel (nt pöördemoment, käikude arv, sidurite arv jne);  
d) n/v suhe (mootori pöörlemiskiiruse ja sõiduki liikumiskiiruse 
jagatis). See nõue loetakse täidetuks, kui kõikide vaadeldavate 
ülekandearvude puhul jääb erinevus kõige sagedamini paigaldatud 
käigukasti liigi n/v suhetega võrreldes 8 % piiresse;  
e) veotelgede arv;  
f) ATCT tüüpkond, vastavalt etalonkütusele segakütuseliste ja kahe ­
kütuseliste sõidukite puhul;  
g) rataste arv telje kohta.  
5.6.1.3. Kui kasutatakse alternatiivset näitajat, nagu näiteks suuremat n  min_drive  , 
nagu on täpsustatud 2. all-lisa punkti 2 alapunktis k, või ASM, nagu 
on määratletud 2. all-lisa punktis 3.4, peab see olema ühe interpolat ­
sioonitüüpkonna piires üks ja sama näitaja.  
▼B 
5.6.2.  Interpolatsioonitüüpkond välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite 
(NOVC-HEV) ja välise laadimisega hübriidelektrisõidukite (OVC- 
HEV) puhul  
Lisaks punkti 5.6.1 nõuetele võivad samasse interpolatsioonitüüpkonda 
kuuluda üksnes need välise laadimisega ja välise laadimiseta hübriide ­
lektrisõidukid, mis ei erine üksteisest järgmiste karakteristikute poolest:  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 491  
a) elektrimasinate liik ja arv (konstruktsioonitüüp (asünkroonne/sün ­
kroonne jne)), jahutusaine tüüp (õhk, vesi) ning muud karakteris ­
tikud, mis avaldavad märkimisväärset mõju CO  2 heite massile ja 
elektrienergiakulule WLTP tingimustes;  
b) veojõu rakendamiseks vajaliku laetava energiasalvestussüsteemi liik 
(mudel, töömaht, nimipinge, nimivõimsus, jahutusaine tüüp (õhk, 
vesi));  
▼M3 
c) elektrimasina ja veojõu rakendamiseks vajaliku REESSi, veojõu 
rakendamiseks vajaliku REESSi ja madalpingeallika ning laadimis ­
pistiku ja veojõu rakendamiseks vajaliku REESSi vahelise elektri ­
energia muunduri liik ning muud näitajad, mis avaldavad märki ­
misväärset mõju CO  2 -heite massile ja elektrienergiakulule WLTP 
tingimustes;  
▼B 
d) akutoiterežiimis tsüklite arvu vahe katse algusest kuni üleminekut ­
süklini (kaasa arvatud) ei tohi olla rohkem kui üks.  
5.6.3.  Elektrisõidukite interpolatsioonitüüpkond  
Samasse interpolatsioonitüüpkonda võivad kuuluda üksnes elektrisõi ­
dukid, mis on järgmiste elektrilise jõuseadme/käigukasti karakteristi ­
kute poolest sarnased:  
a) elektrimasinate arv ja liik (konstruktsioonitüüp (asünkroonne/sün ­
kroonne jne)), jahutusaine tüüp (õhk, vesi) ning muud karakteris ­
tikud, mis avaldavad märgatavat mõju elektrienergiakulule ja 
sõiduulatusele WLTP tingimustes;  
b) veojõu rakendamiseks vajaliku REESSi liik (mudel, töömaht, nimi ­
pinge, nimivõimsus, jahutusaine tüüp (õhk, vesi));  
c) käigukasti liik (nt käsi-, automaat-, variaatorkäigukast) ja käigukasti 
mudel (nt pöördemoment, käikude arv, sidurite arv jne);  
d) veotelgede arv;  
▼M3 
e) elektrimasina ja veojõu rakendamiseks vajaliku REESSi, veojõu 
rakendamiseks vajaliku REESSi ja madalpingeallika ning laadimis ­
pistiku ja veojõu rakendamiseks vajaliku REESSi vahelise elektri ­
energia muunduri liik ning muud näitajad, mis avaldavad märga ­
tavat mõju elektrienergiakulule ja sõiduulatusele WLTP tingi ­
mustes;  
▼B 
f) kõikide elektrienergiakulu mõjutavate jõuseadmesiseste komponen ­
tide kasutusstrateegia;  
▼M3 
g) n/v suhe (mootori pöörlemiskiiruse ja sõiduki liikumiskiiruse 
jagatis). See nõue loetakse täidetuks, kui kõikide asjaomaste 
ülekandearvude puhul jääb erinevus kõige sagedamini paigaldatud 
käigukasti liigi ja mudeli n/v suhetega võrreldes 8 % piiresse.  
▼B 
5.7. Sõidutakistuse tüüpkond  
Samasse sõidutakistuse tüüpkonda võivad kuuluda üksnes sõidukid, 
mis ei erine üksteisest järgmiste karakteristikute poolest:  
a) käigukasti liik (nt käsi-, automaat-, sujuvalt muutuva ülekan ­
dearvuga käigukast) ja käigukasti mudel (nt pöördemoment, 
käikude arv, sidurite arv jne); Tootja soovil ja tüübikinnitusasutuse 
loal võib tüüpkonda lisada väiksemate võimsuskadudega käigu ­
kasti;  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 492  
b) n/v suhtarvud (mootori pöörlemiskiirus jagatud sõiduki kiirusega). 
See nõue loetakse täidetuks, kui kõikide asjaomaste ülekandearvude 
puhul jääb erinevus kõige sagedamini paigaldatud käigukasti liigi 
ülekandearvude suhtes 25 % piiresse;  
c) veotelgede arv;  
▼M3 
d) rataste arv telje kohta.  
Kui vähemalt üks elektrimasin on sidestatud käigukasti neutraala ­
sendis ja sõiduk ei ole varustatud vabakäigurežiimiga (4. all-lisa 
punkt 4.2.1.8.5), mistõttu elektrimasin ei mõjuta sõidutakistust, 
kohaldatakse punktide 5.6.2 ja 5.6.3 alapunkti a.  
Kui peale sõiduki massi, veeretakistuse ja aerodünaamika esineb 
erinevusi, millel on märgatav mõju sõidutakistusele, siis seda 
sõidukit ei peeta tüüpkonda kuuluvaks, v.a juhul, kui tüübikinnitus ­
asutus on selle heaks kiitnud.  
5.8. Sõidutakistuse tabeli tüüpkond  
Sõidutakistuse tabeli tüüpkonda võib kohaldada sõidukite suhtes, mille 
suurim lubatud koormus on ≥3 000 kg.  
Sõidutakistuse tabeli tüüpkonda võib kohaldada sõidukite suhtes, mis 
on esitatud mitmeastmeliseks tüübikinnituseks, ja mitmeastmeliste 
sõidukite suhtes, mis on esitatud individuaalseks tüübikinnituseks.  
Sellisel juhul kohaldatakse XII lisa punkti 2.  
Samasse sõidutakistuse tabeli tüüpkonda võivad kuuluda üksnes 
sõidukid, mis ei erine üksteisest järgmiste näitajate poolest:  
a) käigukasti tüüp (nt käsi-, automaat-, variaatorkäigukast);  
b) veotelgede arv;  
c) rataste arv telje kohta.  
5.9. Perioodiliselt regenereeruvate süsteemide (K  i ) tüüpkond  
Only vehicles that are identical with respect to the following characte ­
ristics may be part of the same periodically regenerating systems 
family:  
(a) Type of internal combustion engine: fuel type, combustion 
process,  
(b) Periodically regenerating system (i.e. catalyst, particulate trap);  
(i) Construction (i.e. type of enclosure, type of precious metal, 
type of substrate, cell density);  
(ii) Type and working principle;  
(iii) Volume ± 10 per cent;  
(iv) Location (temperature ± 100 °C at second highest reference 
speed).  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 493  
(c) The test mass of each vehicle in the family shall be less than or 
equal to the test mass of the vehicle used for the K  i demonstration 
test plus 250 kg.  
_______  
▼B 
6. TOIMIVUSNÕUDED  
▼M3 
6.1. Piirnormid  
Heite piirnormid on määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelis 2 esitatud 
piirnormid.  
▼B 
6.2. Katsed  
Katsed tehakse järgmiste tingimuste kohaselt:  
a) WLTCd, nagu on kirjeldatud 1. all-lisas;  
b) käigu valik ja käiguvahetuspunkti kindlaksmääramine, nagu on 
kirjeldatud 2. all-lisas;  
c) sobiv kütus, nagu on kirjeldatud käesoleva määruse IX lisas;  
d) sõidutakistus ja dünamomeetri seadistus, nagu on kirjeldatud 4. all- 
lisas;  
e) katseseadmed, nagu on kirjeldatud 5. all-lisas;  
f) katsemenetlus, nagu on kirjeldatud 6. ja 8. all-lisas;  
g) arvutusmeetodid, nagu on kirjeldatud 7. ja 8. all-lisas.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 494  
1. all-lisa  
Ülemaailmsed ühtlustatud kergsõidukite katsetamise tsüklid (WLTC)  
▼M3 
1. Üldnõuded  
Sõidetav tsükkel sõltub katsesõiduki nimivõimsuse suhtest töökorras 
sõiduki massi (W/kg), millest on lahutatud 75 kg, ning selle suurimast 
kiirusest v  max . 
Käesolevas all-lisas kirjeldatud nõuetest tulenevale tsüklile viidatakse 
lisa muudes osades kui „kasutatavale tsüklile“.  
2. Sõiduki klassifikatsioonid  
2.1. 1. klassi sõidukitel on võimsuse ja töökorras sõiduki massi suhe 
P mr ≤ 22 (W/kg), kusjuures sellisest massist on lahutatud 75 kg.  
2.2. 2. klassi sõidukitel on võimsuse ja töökorras sõiduki massi (millest on 
lahutatud 75 kg) suhe > 22, aga ≤ 34 (W/kg).  
2.3. 3. klassi sõidukitel on võimsuse ja töökorras sõiduki massi (millest on 
lahutatud 75 kg) suhe > 34 (W/kg).  
2.3.1. 3. klassi sõidukid on jaotatud kahte alamklassi vastavalt nende suuri ­
male kiirusele v  max . 
2.3.1.1. 3.a klassi sõidukid, mille kiirus v  max < 120 km/h.  
2.3.1.2. 3.b klassi sõidukid, mille kiirus v  max ≥ 120 km/h.  
2.3.2. Kõiki 8. all-lisa kohaselt katsetatud sõidukeid loetakse 3. klassi sõidu ­
kiteks.  
3. Katsetsüklid  
3.1. 1. klassi tsükkel  
3.1.1. 1. klassi sõidukite puhul koosneb täielik tsükkel väikese kiiruse 
(Low  1 ), keskmise kiiruse (Medium  1 ) ja täiendavast väikese kiiruse 
faasist (Low  1 ). 
3.1.2. Väikese kiiruse faasi Low  1 kirjeldus on joonisel A1/1 ja tabelis A1/1.  
3.1.3. Keskmise kiiruse faasi Medium  1 kirjeldus on joonisel A1/2 ja tabelis 
A1/2.  
3.2. 2. klassi tsükkel  
3.2.1. 2. klassi puhul koosneb täielik tsükkel väikese kiiruse (Low  2 ), kesk­
mise kiiruse (Medium  2 ), suure kiiruse (High  2 ) ja eriti suure kiiruse 
faasist (Extra High  2 ). 
3.2.2. Väikese kiiruse faasi Low  2 kirjeldus on joonisel A1/3 ja tabelis A1/3.  
3.2.3. Keskmise kiiruse faasi Medium  2 kirjeldus on joonisel A1/4 ja tabelis 
A1/4.  
3.2.4. Keskmise kiiruse faasi Medium  2 kirjeldus on joonisel A1/5 ja tabelis 
A1/5.  
3.2.5. Eriti suure kiiruse faasi High  2 kirjeldus on joonisel A1/6 ja tabelis 
A1/6.  
3.3. 3. klassi tsükkel  
3. klassi puhul jagatakse tsüklid kahte alamklassi, et need kajastaksid 
3. klassi sõidukite jagunemist.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 495  
3.3.1. 3.a klassi tsükkel  
3.3.1.1. Täielik tsükkel koosneb väikese kiiruse (Low  3 ), keskmise kiiruse 
(Medium  3a ), suure kiiruse (High  3a ) ja eriti suure kiiruse faasist 
(Extra High  3 ). 
3.3.1.2. Väikese kiiruse faasi Low  3 kirjeldus on joonisel A1/7 ja tabelis A1/7.  
3.3.1.3. Keskmise kiiruse faasi Medium  3a kirjeldus on joonisel A1/8 ja tabelis 
A1/8.  
3.3.1.4. Suure kiiruse faasi High  3a kirjeldus on joonisel A1/10 ja tabelis 
A1/10.  
3.3.1.5. Eriti suure kiiruse faasi Extra High  3 kirjeldus on joonisel A1/12 ja 
tabelis A1/12.  
3.3.2. 3.b klassi tsükkel  
3.3.2.1. Täielik tsükkel koosneb väikese kiiruse (Low  3 ), keskmise kiiruse 
(Medium  3b ), suure kiiruse (High  3b ) ja eriti suure kiiruse faasist 
(Extra High  3 ). 
3.3.2.2. Väikese kiiruse faasi Low  3 kirjeldus on joonisel A1/7 ja tabelis A1/7.  
3.3.2.3. Keskmise kiiruse faasi Medium  3b kirjeldus on joonisel A1/9 ja tabelis 
A1/9.  
3.3.2.4. Suure kiiruse faasi High  3b kirjeldus on joonisel A1/11 ja tabelis 
A1/11.  
3.3.2.5. Eriti suure kiiruse faasi Extra High  3 kirjeldus on joonisel A1/12 ja 
tabelis A1/12.  
3.4. Faaside kestus  
3.4.1. Kõik väikese kiiruse faasid kestavad 589 sekundit.  
3.4.2. Kõik keskmise kiiruse faasid kestavad 433 sekundit.  
3.4.3. Kõik suure kiiruse faasid kestavad 455 sekundit.  
3.4.4. Kõik eriti suure kiiruse faasid kestavad 323 sekundit.  
3.5. WLTC linnasõidutsükkel  
Välise laadimisega hübriidsõidukeid ja täiselektrisõidukeid katseta ­
takse sobiva 3.a klassi ja 3.b klassi WLTC tsükliga ja WLTC linna ­
sõidutsükliga (vt 8. all-lisa).  
WLTC linnasõidu tsükkel koosneb üksnes väikese ja keskmise kiiruse 
faasist.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 496  
4. ►M3 1. klassi sõidukite WLTC tsükkel ◄ 
Joonis A1/1  
▼M3 
1. klassi sõidukite WLTC tsükli faas Low  1 
▼B
 
Joonis A1/2  
▼M3 
1. klassi sõidukite WLTC tsükli faas Medium  1 
▼B
 ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 497  
Tabel A1/1  
▼M3 
1. klassi sõidukite WLTC tsükli faas Low  1 
▼B 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,2  
13 3,1  
14 5,7  
15 8,0  
16 10,1  
17 12,0  
18 13,8  
19 15,4  
20 16,7  
21 17,7  
22 18,3  
23 18,8  
24 18,9  
25 18,4  
26 16,9  
27 14,3  
28 10,8  
29 7,1  
30 4,0  
31 0,0  
32 0,0  
33 0,0  
34 0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
35 1,5  
36 3,8  
37 5,6  
38 7,5  
39 9,2  
40 10,8  
41 12,4  
42 13,8  
43 15,2  
44 16,3  
45 17,3  
46 18,0  
47 18,8  
48 19,5  
49 20,2  
50 20,9  
51 21,7  
52 22,4  
53 23,1  
54 23,7  
55 24,4  
56 25,1  
57 25,4  
58 25,2  
59 23,4  
60 21,8  
61 19,7  
62 17,3  
63 14,7  
64 12,0  
65 9,4  
66 5,6  
67 3,1  
68 0,0  
69 0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
70 0,0  
71 0,0  
72 0,0  
73 0,0  
74 0,0  
75 0,0  
76 0,0  
77 0,0  
78 0,0  
79 0,0  
80 0,0  
81 0,0  
82 0,0  
83 0,0  
84 0,0  
85 0,0  
86 0,0  
87 0,0  
88 0,0  
89 0,0  
90 0,0  
91 0,0  
92 0,0  
93 0,0  
94 0,0  
95 0,0  
96 0,0  
97 0,0  
98 0,0  
99 0,0  
100 0,0  
101 0,0  
102 0,0  
103 0,0  
104 0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
105 0,0  
106 0,0  
107 0,0  
108 0,7  
109 1,1  
110 1,9  
111 2,5  
112 3,5  
113 4,7  
114 6,1  
115 7,5  
116 9,4  
117 11,0  
118 12,9  
119 14,5  
120 16,4  
121 18,0  
122 20,0  
123 21,5  
124 23,5  
125 25,0  
126 26,8  
127 28,2  
128 30,0  
129 31,4  
130 32,5  
131 33,2  
132 33,4  
133 33,7  
134 33,9  
135 34,2  
136 34,4  
137 34,7  
138 34,9  
139 35,2  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 498  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
140 35,4  
141 35,7  
142 35,9  
143 36,6  
144 37,5  
145 38,4  
146 39,3  
147 40,0  
148 40,6  
149 41,1  
150 41,4  
151 41,6  
152 41,8  
153 41,8  
154 41,9  
155 41,9  
156 42,0  
157 42,0  
158 42,2  
159 42,3  
160 42,6  
161 43,0  
162 43,3  
163 43,7  
164 44,0  
165 44,3  
166 44,5  
167 44,6  
168 44,6  
169 44,5  
170 44,4  
171 44,3  
172 44,2  
173 44,1  
174 44,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
175 43,9  
176 43,8  
177 43,7  
178 43,6  
179 43,5  
180 43,4  
181 43,3  
182 43,1  
183 42,9  
184 42,7  
185 42,5  
186 42,3  
187 42,2  
188 42,2  
189 42,2  
190 42,3  
191 42,4  
192 42,5  
193 42,7  
194 42,9  
195 43,1  
196 43,2  
197 43,3  
198 43,4  
199 43,4  
200 43,2  
201 42,9  
202 42,6  
203 42,2  
204 41,9  
205 41,5  
206 41,0  
207 40,5  
208 39,9  
209 39,3  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
210 38,7  
211 38,1  
212 37,5  
213 36,9  
214 36,3  
215 35,7  
216 35,1  
217 34,5  
218 33,9  
219 33,6  
220 33,5  
221 33,6  
222 33,9  
223 34,3  
224 34,7  
225 35,1  
226 35,5  
227 35,9  
228 36,4  
229 36,9  
230 37,4  
231 37,9  
232 38,3  
233 38,7  
234 39,1  
235 39,3  
236 39,5  
237 39,7  
238 39,9  
239 40,0  
240 40,1  
241 40,2  
242 40,3  
243 40,4  
244 40,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
245 40,5  
246 40,4  
247 40,3  
248 40,2  
249 40,1  
250 39,7  
251 38,8  
252 37,4  
253 35,6  
254 33,4  
255 31,2  
256 29,1  
257 27,6  
258 26,6  
259 26,2  
260 26,3  
261 26,7  
262 27,5  
263 28,4  
264 29,4  
265 30,4  
266 31,2  
267 31,9  
268 32,5  
269 33,0  
270 33,4  
271 33,8  
272 34,1  
273 34,3  
274 34,3  
275 33,9  
276 33,3  
277 32,6  
278 31,8  
279 30,7  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 499  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
280 29,6  
281 28,6  
282 27,8  
283 27,0  
284 26,4  
285 25,8  
286 25,3  
287 24,9  
288 24,5  
289 24,2  
290 24,0  
291 23,8  
292 23,6  
293 23,5  
294 23,4  
295 23,3  
296 23,3  
297 23,2  
298 23,1  
299 23,0  
300 22,8  
301 22,5  
302 22,1  
303 21,7  
304 21,1  
305 20,4  
306 19,5  
307 18,5  
308 17,6  
309 16,6  
310 15,7  
311 14,9  
312 14,3  
313 14,1  
314 14,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
315 13,9  
316 13,8  
317 13,7  
318 13,6  
319 13,5  
320 13,4  
321 13,3  
322 13,2  
323 13,2  
324 13,2  
325 13,4  
326 13,5  
327 13,7  
328 13,8  
329 14,0  
330 14,1  
331 14,3  
332 14,4  
333 14,4  
334 14,4  
335 14,3  
336 14,3  
337 14,0  
338 13,0  
339 11,4  
340 10,2  
341 8,0  
342 7,0  
343 6,0  
344 5,5  
345 5,0  
346 4,5  
347 4,0  
348 3,5  
349 3,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
350 2,5  
351 2,0  
352 1,5  
353 1,0  
354 0,5  
355 0,0  
356 0,0  
357 0,0  
358 0,0  
359 0,0  
360 0,0  
361 2,2  
362 4,5  
363 6,6  
364 8,6  
365 10,6  
366 12,5  
367 14,4  
368 16,3  
369 17,9  
370 19,1  
371 19,9  
372 20,3  
373 20,5  
374 20,7  
375 21,0  
376 21,6  
377 22,6  
378 23,7  
379 24,8  
380 25,7  
381 26,2  
382 26,4  
383 26,4  
384 26,4  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
385 26,5  
386 26,6  
387 26,8  
388 26,9  
389 27,2  
390 27,5  
391 28,0  
392 28,8  
393 29,9  
394 31,0  
395 31,9  
396 32,5  
397 32,6  
398 32,4  
399 32,0  
400 31,3  
401 30,3  
402 28,0  
403 27,0  
404 24,0  
405 22,5  
406 19,0  
407 17,5  
408 14,0  
409 12,5  
410 9,0  
411 7,5  
412 4,0  
413 2,9  
414 0,0  
415 0,0  
416 0,0  
417 0,0  
418 0,0  
419 0,0  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 500  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
420 0,0  
421 0,0  
422 0,0  
423 0,0  
424 0,0  
425 0,0  
426 0,0  
427 0,0  
428 0,0  
429 0,0  
430 0,0  
431 0,0  
432 0,0  
433 0,0  
434 0,0  
435 0,0  
436 0,0  
437 0,0  
438 0,0  
439 0,0  
440 0,0  
441 0,0  
442 0,0  
443 0,0  
444 0,0  
445 0,0  
446 0,0  
447 0,0  
448 0,0  
449 0,0  
450 0,0  
451 0,0  
452 0,0  
453 0,0  
454 0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
455 0,0  
456 0,0  
457 0,0  
458 0,0  
459 0,0  
460 0,0  
461 0,0  
462 0,0  
463 0,0  
464 0,0  
465 0,0  
466 0,0  
467 0,0  
468 0,0  
469 0,0  
470 0,0  
471 0,0  
472 0,0  
473 0,0  
474 0,0  
475 0,0  
476 0,0  
477 0,0  
478 0,0  
479 0,0  
480 0,0  
481 1,6  
482 3,1  
483 4,6  
484 6,1  
485 7,8  
486 9,5  
487 11,3  
488 13,2  
489 15,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
490 16,8  
491 18,4  
492 20,1  
493 21,6  
494 23,1  
495 24,6  
496 26,0  
497 27,5  
498 29,0  
499 30,6  
500 32,1  
501 33,7  
502 35,3  
503 36,8  
504 38,1  
505 39,3  
506 40,4  
507 41,2  
508 41,9  
509 42,6  
510 43,3  
511 44,0  
512 44,6  
513 45,3  
514 45,5  
515 45,5  
516 45,2  
517 44,7  
518 44,2  
519 43,6  
520 43,1  
521 42,8  
522 42,7  
523 42,8  
524 43,3  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
525 43,9  
526 44,6  
527 45,4  
528 46,3  
529 47,2  
530 47,8  
531 48,2  
532 48,5  
533 48,7  
534 48,9  
535 49,1  
536 49,1  
537 49,0  
538 48,8  
539 48,6  
540 48,5  
541 48,4  
542 48,3  
543 48,2  
544 48,1  
545 47,5  
546 46,7  
547 45,7  
548 44,6  
549 42,9  
550 40,8  
551 38,2  
552 35,3  
553 31,8  
554 28,7  
555 25,8  
556 22,9  
557 20,2  
558 17,3  
559 15,0  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 501  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
560 12,3  
561 10,3  
562 7,8  
563 6,5  
564 4,4  
565 3,2  
566 1,2  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
567 0,0  
568 0,0  
569 0,0  
570 0,0  
571 0,0  
572 0,0  
573 0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
574 0,0  
575 0,0  
576 0,0  
577 0,0  
578 0,0  
579 0,0  
580 0,0  
581 0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
582 0,0  
583 0,0  
584 0,0  
585 0,0  
586 0,0  
587 0,0  
588 0,0  
589 0,0  
Tabel A1/2  
▼M3 
1. klassi sõidukite WLTC tsükli faas Medium  1 
▼B 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
590 0,0  
591 0,0  
592 0,0  
593 0,0  
594 0,0  
595 0,0  
596 0,0  
597 0,0  
598 0,0  
599 0,0  
600 0,6  
601 1,9  
602 2,7  
603 5,2  
604 7,0  
605 9,6  
606 11,4  
607 14,1  
608 15,8  
609 18,2  
610 19,7  
611 21,8  
612 23,2  
613 24,7  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
614 25,8  
615 26,7  
616 27,2  
617 27,7  
618 28,1  
619 28,4  
620 28,7  
621 29,0  
622 29,2  
623 29,4  
624 29,4  
625 29,3  
626 28,9  
627 28,5  
628 28,1  
629 27,6  
630 26,9  
631 26,0  
632 24,6  
633 22,8  
634 21,0  
635 19,5  
636 18,6  
637 18,4  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
638 19,0  
639 20,1  
640 21,5  
641 23,1  
642 24,9  
643 26,4  
644 27,9  
645 29,2  
646 30,4  
647 31,6  
648 32,8  
649 34,0  
650 35,1  
651 36,3  
652 37,4  
653 38,6  
654 39,6  
655 40,6  
656 41,6  
657 42,4  
658 43,0  
659 43,6  
660 44,0  
661 44,4  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
662 44,8  
663 45,2  
664 45,6  
665 46,0  
666 46,5  
667 47,0  
668 47,5  
669 48,0  
670 48,6  
671 49,1  
672 49,7  
673 50,2  
674 50,8  
675 51,3  
676 51,8  
677 52,3  
678 52,9  
679 53,4  
680 54,0  
681 54,5  
682 55,1  
683 55,6  
684 56,2  
685 56,7  
686 57,3  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 502  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
687 57,9  
688 58,4  
689 58,8  
690 58,9  
691 58,4  
692 58,1  
693 57,6  
694 56,9  
695 56,3  
696 55,7  
697 55,3  
698 55,0  
699 54,7  
700 54,5  
701 54,4  
702 54,3  
703 54,2  
704 54,1  
705 53,8  
706 53,5  
707 53,0  
708 52,6  
709 52,2  
710 51,9  
711 51,7  
712 51,7  
713 51,8  
714 52,0  
715 52,3  
716 52,6  
717 52,9  
718 53,1  
719 53,2  
720 53,3  
721 53,3  
722 53,4  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
723 53,5  
724 53,7  
725 54,0  
726 54,4  
727 54,9  
728 55,6  
729 56,3  
730 57,1  
731 57,9  
732 58,8  
733 59,6  
734 60,3  
735 60,9  
736 61,3  
737 61,7  
738 61,8  
739 61,8  
740 61,6  
741 61,2  
742 60,8  
743 60,4  
744 59,9  
745 59,4  
746 58,9  
747 58,6  
748 58,2  
749 57,9  
750 57,7  
751 57,5  
752 57,2  
753 57,0  
754 56,8  
755 56,6  
756 56,6  
757 56,7  
758 57,1  
759 57,6  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
760 58,2  
761 59,0  
762 59,8  
763 60,6  
764 61,4  
765 62,2  
766 62,9  
767 63,5  
768 64,2  
769 64,4  
770 64,4  
771 64,0  
772 63,5  
773 62,9  
774 62,4  
775 62,0  
776 61,6  
777 61,4  
778 61,2  
779 61,0  
780 60,7  
781 60,2  
782 59,6  
783 58,9  
784 58,1  
785 57,2  
786 56,3  
787 55,3  
788 54,4  
789 53,4  
790 52,4  
791 51,4  
792 50,4  
793 49,4  
794 48,5  
795 47,5  
796 46,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
797 45,4  
798 44,3  
799 43,1  
800 42,0  
801 40,8  
802 39,7  
803 38,8  
804 38,1  
805 37,4  
806 37,1  
807 36,9  
808 37,0  
809 37,5  
810 37,8  
811 38,2  
812 38,6  
813 39,1  
814 39,6  
815 40,1  
816 40,7  
817 41,3  
818 41,9  
819 42,7  
820 43,4  
821 44,2  
822 45,0  
823 45,9  
824 46,8  
825 47,7  
826 48,7  
827 49,7  
828 50,6  
829 51,6  
830 52,5  
831 53,3  
832 54,1  
833 54,7  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 503  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
834 55,3  
835 55,7  
836 56,1  
837 56,4  
838 56,7  
839 57,1  
840 57,5  
841 58,0  
842 58,7  
843 59,3  
844 60,0  
845 60,6  
846 61,3  
847 61,5  
848 61,5  
849 61,4  
850 61,2  
851 60,5  
852 60,0  
853 59,5  
854 58,9  
855 58,4  
856 57,9  
857 57,5  
858 57,1  
859 56,7  
860 56,4  
861 56,1  
862 55,8  
863 55,5  
864 55,3  
865 55,0  
866 54,7  
867 54,4  
868 54,2  
869 54,0  
870 53,9  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
871 53,7  
872 53,6  
873 53,5  
874 53,4  
875 53,3  
876 53,2  
877 53,1  
878 53,0  
879 53,0  
880 53,0  
881 53,0  
882 53,0  
883 53,0  
884 52,8  
885 52,5  
886 51,9  
887 51,1  
888 50,2  
889 49,2  
890 48,2  
891 47,3  
892 46,4  
893 45,6  
894 45,0  
895 44,3  
896 43,8  
897 43,3  
898 42,8  
899 42,4  
900 42,0  
901 41,6  
902 41,1  
903 40,3  
904 39,5  
905 38,6  
906 37,7  
907 36,7  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
908 36,2  
909 36,0  
910 36,2  
911 37,0  
912 38,0  
913 39,0  
914 39,7  
915 40,2  
916 40,7  
917 41,2  
918 41,7  
919 42,2  
920 42,7  
921 43,2  
922 43,6  
923 44,0  
924 44,2  
925 44,4  
926 44,5  
927 44,6  
928 44,7  
929 44,6  
930 44,5  
931 44,4  
932 44,2  
933 44,1  
934 43,7  
935 43,3  
936 42,8  
937 42,3  
938 41,6  
939 40,7  
940 39,8  
941 38,8  
942 37,8  
943 36,9  
944 36,1  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
945 35,5  
946 35,0  
947 34,7  
948 34,4  
949 34,1  
950 33,9  
951 33,6  
952 33,3  
953 33,0  
954 32,7  
955 32,3  
956 31,9  
957 31,5  
958 31,0  
959 30,6  
960 30,2  
961 29,7  
962 29,1  
963 28,4  
964 27,6  
965 26,8  
966 26,0  
967 25,1  
968 24,2  
969 23,3  
970 22,4  
971 21,5  
972 20,6  
973 19,7  
974 18,8  
975 17,7  
976 16,4  
977 14,9  
978 13,2  
979 11,3  
980 9,4  
981 7,5  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 504  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
982 5,6  
983 3,7  
984 1,9  
985 1,0  
986 0,0  
987 0,0  
988 0,0  
989 0,0  
990 0,0  
991 0,0  
992 0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
993 0,0  
994 0,0  
995 0,0  
996 0,0  
997 0,0  
998 0,0  
999 0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  
5. ►M3 2. klassi sõidukite WLTC tsükkel ◄ 
Joonis A1/3  
▼M3 
2. klassi sõidukite WLTC tsükli faas Low  2 
▼B
 ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 505  
Joonis A1/4  
▼M3 
2. klassi sõidukite WLTC tsükli faas Medium  2 
▼B
 
Joonis A1/5  
▼M3 
2. klassi sõidukite WLTC tsükli faas High  2 
▼B
 ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 506  
Joonis A1/6  
▼M3 
2. klassi sõidukite WLTC tsükli faas Extra High  2 
▼B
 
Tabel A1/3  
▼M3 
2. klassi sõidukite WLTC tsükli faas Low  2 
▼B 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,0  
13 1,2  
14 2,6  
15 4,9  
16 7,3  
17 9,4  
18 11,4  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
19 12,7  
20 13,3  
21 13,4  
22 13,3  
23 13,1  
24 12,5  
25 11,1  
26 8,9  
27 6,2  
28 3,8  
29 1,8  
30 0,0  
31 0,0  
32 0,0  
33 0,0  
34 1,5  
35 2,8  
36 3,6  
37 4,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
38 5,3  
39 6,0  
40 6,6  
41 7,3  
42 7,9  
43 8,6  
44 9,3  
45 10  
46 10,8  
47 11,6  
48 12,4  
49 13,2  
50 14,2  
51 14,8  
52 14,7  
53 14,4  
54 14,1  
55 13,6  
56 13,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
57 12,4  
58 11,8  
59 11,2  
60 10,6  
61 9,9  
62 9,0  
63 8,2  
64 7,0  
65 4,8  
66 2,3  
67 0,0  
68 0,0  
69 0,0  
70 0,0  
71 0,0  
72 0,0  
73 0,0  
74 0,0  
75 0,0  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 507  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
76 0,0  
77 0,0  
78 0,0  
79 0,0  
80 0,0  
81 0,0  
82 0,0  
83 0,0  
84 0,0  
85 0,0  
86 0,0  
87 0,0  
88 0,0  
89 0,0  
90 0,0  
91 0,0  
92 0,0  
93 0,0  
94 0,0  
95 0,0  
96 0,0  
97 0,0  
98 0,0  
99 0,0  
100 0,0  
101 0,0  
102 0,0  
103 0,0  
104 0,0  
105 0,0  
106 0,0  
107 0,8  
108 1,4  
109 2,3  
110 3,5  
111 4,7  
112 5,9  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
113 7,4  
114 9,2  
115 11,7  
116 13,5  
117 15,0  
118 16,2  
119 16,8  
120 17,5  
121 18,8  
122 20,3  
123 22,0  
124 23,6  
125 24,8  
126 25,6  
127 26,3  
128 27,2  
129 28,3  
130 29,6  
131 30,9  
132 32,2  
133 33,4  
134 35,1  
135 37,2  
136 38,7  
137 39,0  
138 40,1  
139 40,4  
140 39,7  
141 36,8  
142 35,1  
143 32,2  
144 31,1  
145 30,8  
146 29,7  
147 29,4  
148 29,0  
149 28,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
150 26,0  
151 23,4  
152 20,7  
153 17,4  
154 15,2  
155 13,5  
156 13,0  
157 12,4  
158 12,3  
159 12,2  
160 12,3  
161 12,4  
162 12,5  
163 12,7  
164 12,8  
165 13,2  
166 14,3  
167 16,5  
168 19,4  
169 21,7  
170 23,1  
171 23,5  
172 24,2  
173 24,8  
174 25,4  
175 25,8  
176 26,5  
177 27,2  
178 28,3  
179 29,9  
180 32,4  
181 35,1  
182 37,5  
183 39,2  
184 40,5  
185 41,4  
186 42,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
187 42,5  
188 43,2  
189 44,4  
190 45,9  
191 47,6  
192 49,0  
193 50,0  
194 50,2  
195 50,1  
196 49,8  
197 49,4  
198 48,9  
199 48,5  
200 48,3  
201 48,2  
202 47,9  
203 47,1  
204 45,5  
205 43,2  
206 40,6  
207 38,5  
208 36,9  
209 35,9  
210 35,3  
211 34,8  
212 34,5  
213 34,2  
214 34,0  
215 33,8  
216 33,6  
217 33,5  
218 33,5  
219 33,4  
220 33,3  
221 33,3  
222 33,2  
223 33,1  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 508  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
224 33,0  
225 32,9  
226 32,8  
227 32,7  
228 32,5  
229 32,3  
230 31,8  
231 31,4  
232 30,9  
233 30,6  
234 30,6  
235 30,7  
236 32,0  
237 33,5  
238 35,8  
239 37,6  
240 38,8  
241 39,6  
242 40,1  
243 40,9  
244 41,8  
245 43,3  
246 44,7  
247 46,4  
248 47,9  
249 49,6  
250 49,6  
251 48,8  
252 48,0  
253 47,5  
254 47,1  
255 46,9  
256 45,8  
257 45,8  
258 45,8  
259 45,9  
260 46,2  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
261 46,4  
262 46,6  
263 46,8  
264 47,0  
265 47,3  
266 47,5  
267 47,9  
268 48,3  
269 48,3  
270 48,2  
271 48,0  
272 47,7  
273 47,2  
274 46,5  
275 45,2  
276 43,7  
277 42,0  
278 40,4  
279 39,0  
280 37,7  
281 36,4  
282 35,2  
283 34,3  
284 33,8  
285 33,3  
286 32,5  
287 30,9  
288 28,6  
289 25,9  
290 23,1  
291 20,1  
292 17,3  
293 15,1  
294 13,7  
295 13,4  
296 13,9  
297 15,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
298 16,3  
299 17,4  
300 18,2  
301 18,6  
302 19,0  
303 19,4  
304 19,8  
305 20,1  
306 20,5  
307 20,2  
308 18,6  
309 16,5  
310 14,4  
311 13,4  
312 12,9  
313 12,7  
314 12,4  
315 12,4  
316 12,8  
317 14,1  
318 16,2  
319 18,8  
320 21,9  
321 25,0  
322 28,4  
323 31,3  
324 34,0  
325 34,6  
326 33,9  
327 31,9  
328 30,0  
329 29,0  
330 27,9  
331 27,1  
332 26,4  
333 25,9  
334 25,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
335 25,0  
336 24,6  
337 23,9  
338 23,0  
339 21,8  
340 20,7  
341 19,6  
342 18,7  
343 18,1  
344 17,5  
345 16,7  
346 15,4  
347 13,6  
348 11,2  
349 8,6  
350 6,0  
351 3,1  
352 1,2  
353 0,0  
354 0,0  
355 0,0  
356 0,0  
357 0,0  
358 0,0  
359 0,0  
360 1,4  
361 3,2  
362 5,6  
363 8,1  
364 10,3  
365 12,1  
366 12,6  
367 13,6  
368 14,5  
369 15,6  
370 16,8  
371 18,2  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 509  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
372 19,6  
373 20,9  
374 22,3  
375 23,8  
376 25,4  
377 27,0  
378 28,6  
379 30,2  
380 31,2  
381 31,2  
382 30,7  
383 29,5  
384 28,6  
385 27,7  
386 26,9  
387 26,1  
388 25,4  
389 24,6  
390 23,6  
391 22,6  
392 21,7  
393 20,7  
394 19,8  
395 18,8  
396 17,7  
397 16,6  
398 15,6  
399 14,8  
400 14,3  
401 13,8  
402 13,4  
403 13,1  
404 12,8  
405 12,3  
406 11,6  
407 10,5  
408 9,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
409 7,2  
410 5,2  
411 2,9  
412 1,2  
413 0,0  
414 0,0  
415 0,0  
416 0,0  
417 0,0  
418 0,0  
419 0,0  
420 0,0  
421 0,0  
422 0,0  
423 0,0  
424 0,0  
425 0,0  
426 0,0  
427 0,0  
428 0,0  
429 0,0  
430 0,0  
431 0,0  
432 0,0  
433 0,0  
434 0,0  
435 0,0  
436 0,0  
437 0,0  
438 0,0  
439 0,0  
440 0,0  
441 0,0  
442 0,0  
443 0,0  
444 0,0  
445 0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
446 0,0  
447 0,0  
448 0,0  
449 0,0  
450 0,0  
451 0,0  
452 0,0  
453 0,0  
454 0,0  
455 0,0  
456 0,0  
457 0,0  
458 0,0  
459 0,0  
460 0,0  
461 0,0  
462 0,0  
463 0,0  
464 0,0  
465 0,0  
466 0,0  
467 0,0  
468 0,0  
469 0,0  
470 0,0  
471 0,0  
472 0,0  
473 0,0  
474 0,0  
475 0,0  
476 0,0  
477 0,0  
478 0,0  
479 0,0  
480 0,0  
481 1,4  
482 2,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
483 5,2  
484 7,9  
485 10,3  
486 12,7  
487 15,0  
488 17,4  
489 19,7  
490 21,9  
491 24,1  
492 26,2  
493 28,1  
494 29,7  
495 31,3  
496 33,0  
497 34,7  
498 36,3  
499 38,1  
500 39,4  
501 40,4  
502 41,2  
503 42,1  
504 43,2  
505 44,3  
506 45,7  
507 45,4  
508 44,5  
509 42,5  
510 39,5  
511 36,5  
512 33,5  
513 30,4  
514 27,0  
515 23,6  
516 21,0  
517 19,5  
518 17,6  
519 16,1  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 510  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
520 14,5  
521 13,5  
522 13,7  
523 16,0  
524 18,1  
525 20,8  
526 21,5  
527 22,5  
528 23,4  
529 24,5  
530 25,6  
531 26,0  
532 26,5  
533 26,9  
534 27,3  
535 27,9  
536 30,3  
537 33,2  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
538 35,4  
539 38,0  
540 40,1  
541 42,7  
542 44,5  
543 46,3  
544 47,6  
545 48,8  
546 49,7  
547 50,6  
548 51,4  
549 51,4  
550 50,2  
551 47,1  
552 44,5  
553 41,5  
554 38,5  
555 35,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
556 32,5  
557 29,5  
558 26,5  
559 23,5  
560 20,4  
561 17,5  
562 14,5  
563 11,5  
564 8,5  
565 5,6  
566 2,6  
567 0,0  
568 0,0  
569 0,0  
570 0,0  
571 0,0  
572 0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
573 0,0  
574 0,0  
575 0,0  
576 0,0  
577 0,0  
578 0,0  
579 0,0  
580 0,0  
581 0,0  
582 0,0  
583 0,0  
584 0,0  
585 0,0  
586 0,0  
587 0,0  
588 0,0  
589 0,0  
Tabel A1/4  
▼M3 
2. klassi sõidukite WLTC tsükli faas Medium  2 
▼B 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
590 0,0  
591 0,0  
592 0,0  
593 0,0  
594 0,0  
595 0,0  
596 0,0  
597 0,0  
598 0,0  
599 0,0  
600 0,0  
601 1,6  
602 3,6  
603 6,3  
604 9,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
605 11,8  
606 14,2  
607 16,6  
608 18,5  
609 20,8  
610 23,4  
611 26,9  
612 30,3  
613 32,8  
614 34,1  
615 34,2  
616 33,6  
617 32,1  
618 30,0  
619 27,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
620 25,1  
621 22,8  
622 20,5  
623 17,9  
624 15,1  
625 13,4  
626 12,8  
627 13,7  
628 16,0  
629 18,1  
630 20,8  
631 23,7  
632 26,5  
633 29,3  
634 32,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
635 34,5  
636 36,8  
637 38,6  
638 39,8  
639 40,6  
640 41,1  
641 41,9  
642 42,8  
643 44,3  
644 45,7  
645 47,4  
646 48,9  
647 50,6  
648 52,0  
649 53,7  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 511  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
650 55,0  
651 56,8  
652 58,0  
653 59,8  
654 61,1  
655 62,4  
656 63,0  
657 63,5  
658 63,0  
659 62,0  
660 60,4  
661 58,6  
662 56,7  
663 55,0  
664 53,7  
665 52,7  
666 51,9  
667 51,4  
668 51,0  
669 50,7  
670 50,6  
671 50,8  
672 51,2  
673 51,7  
674 52,3  
675 53,1  
676 53,8  
677 54,5  
678 55,1  
679 55,9  
680 56,5  
681 57,1  
682 57,8  
683 58,5  
684 59,3  
685 60,2  
686 61,3  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
687 62,4  
688 63,4  
689 64,4  
690 65,4  
691 66,3  
692 67,2  
693 68,0  
694 68,8  
695 69,5  
696 70,1  
697 70,6  
698 71,0  
699 71,6  
700 72,2  
701 72,8  
702 73,5  
703 74,1  
704 74,3  
705 74,3  
706 73,7  
707 71,9  
708 70,5  
709 68,9  
710 67,4  
711 66,0  
712 64,7  
713 63,7  
714 62,9  
715 62,2  
716 61,7  
717 61,2  
718 60,7  
719 60,3  
720 59,9  
721 59,6  
722 59,3  
723 59,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
724 58,6  
725 58,0  
726 57,5  
727 56,9  
728 56,3  
729 55,9  
730 55,6  
731 55,3  
732 55,1  
733 54,8  
734 54,6  
735 54,5  
736 54,3  
737 53,9  
738 53,4  
739 52,6  
740 51,5  
741 50,2  
742 48,7  
743 47,0  
744 45,1  
745 43,0  
746 40,6  
747 38,1  
748 35,4  
749 32,7  
750 30,0  
751 27,5  
752 25,3  
753 23,4  
754 22,0  
755 20,8  
756 19,8  
757 18,9  
758 18,0  
759 17,0  
760 16,1  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
761 15,5  
762 14,4  
763 14,9  
764 15,9  
765 17,1  
766 18,3  
767 19,4  
768 20,4  
769 21,2  
770 21,9  
771 22,7  
772 23,4  
773 24,2  
774 24,3  
775 24,2  
776 24,1  
777 23,8  
778 23,0  
779 22,6  
780 21,7  
781 21,3  
782 20,3  
783 19,1  
784 18,1  
785 16,9  
786 16,0  
787 14,8  
788 14,5  
789 13,7  
790 13,5  
791 12,9  
792 12,7  
793 12,5  
794 12,5  
795 12,6  
796 13,0  
797 13,6  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 512  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
798 14,6  
799 15,7  
800 17,1  
801 18,7  
802 20,2  
803 21,9  
804 23,6  
805 25,4  
806 27,1  
807 28,9  
808 30,4  
809 32,0  
810 33,4  
811 35,0  
812 36,4  
813 38,1  
814 39,7  
815 41,6  
816 43,3  
817 45,1  
818 46,9  
819 48,7  
820 50,5  
821 52,4  
822 54,1  
823 55,7  
824 56,8  
825 57,9  
826 59,0  
827 59,9  
828 60,7  
829 61,4  
830 62,0  
831 62,5  
832 62,9  
833 63,2  
834 63,4  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
835 63,7  
836 64,0  
837 64,4  
838 64,9  
839 65,5  
840 66,2  
841 67,0  
842 67,8  
843 68,6  
844 69,4  
845 70,1  
846 70,9  
847 71,7  
848 72,5  
849 73,2  
850 73,8  
851 74,4  
852 74,7  
853 74,7  
854 74,6  
855 74,2  
856 73,5  
857 72,6  
858 71,8  
859 71,0  
860 70,1  
861 69,4  
862 68,9  
863 68,4  
864 67,9  
865 67,1  
866 65,8  
867 63,9  
868 61,4  
869 58,4  
870 55,4  
871 52,4  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
872 50,0  
873 48,3  
874 47,3  
875 46,8  
876 46,9  
877 47,1  
878 47,5  
879 47,8  
880 48,3  
881 48,8  
882 49,5  
883 50,2  
884 50,8  
885 51,4  
886 51,8  
887 51,9  
888 51,7  
889 51,2  
890 50,4  
891 49,2  
892 47,7  
893 46,3  
894 45,1  
895 44,2  
896 43,7  
897 43,4  
898 43,1  
899 42,5  
900 41,8  
901 41,1  
902 40,3  
903 39,7  
904 39,3  
905 39,2  
906 39,3  
907 39,6  
908 40,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
909 40,7  
910 41,4  
911 42,2  
912 43,1  
913 44,1  
914 44,9  
915 45,6  
916 46,4  
917 47,0  
918 47,8  
919 48,3  
920 48,9  
921 49,4  
922 49,8  
923 49,6  
924 49,3  
925 49,0  
926 48,5  
927 48,0  
928 47,5  
929 47,0  
930 46,9  
931 46,8  
932 46,8  
933 46,8  
934 46,9  
935 46,9  
936 46,9  
937 46,9  
938 46,9  
939 46,8  
940 46,6  
941 46,4  
942 46,0  
943 45,5  
944 45,0  
945 44,5  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 513  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
946 44,2  
947 43,9  
948 43,7  
949 43,6  
950 43,6  
951 43,5  
952 43,5  
953 43,4  
954 43,3  
955 43,1  
956 42,9  
957 42,7  
958 42,5  
959 42,4  
960 42,2  
961 42,1  
962 42,0  
963 41,8  
964 41,7  
965 41,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
966 41,3  
967 41,1  
968 40,8  
969 40,3  
970 39,6  
971 38,5  
972 37,0  
973 35,1  
974 33,0  
975 30,6  
976 27,9  
977 25,1  
978 22,0  
979 18,8  
980 15,5  
981 12,3  
982 8,8  
983 6,0  
984 3,6  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
985 1,6  
986 0,0  
987 0,0  
988 0,0  
989 0,0  
990 0,0  
991 0,0  
992 0,0  
993 0,0  
994 0,0  
995 0,0  
996 0,0  
997 0,0  
998 0,0  
999 0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  
Tabel A1/5  
▼M3 
2. klassi sõidukite WLTC tsükli faas High  2 
▼B 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  1,1  
1028  3,0  
1029  5,7  
1030  8,4  
1031  11,1  
1032  14,0  
1033  17,0  
1034  20,1  
1035  22,7  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1036  23,6  
1037  24,5  
1038  24,8  
1039  25,1  
1040  25,3  
1041  25,5  
1042  25,7  
1043  25,8  
1044  25,9  
1045  26,0  
1046  26,1  
1047  26,3  
1048  26,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1049  26,8  
1050  27,1  
1051  27,5  
1052  28,0  
1053  28,6  
1054  29,3  
1055  30,4  
1056  31,8  
1057  33,7  
1058  35,8  
1059  37,8  
1060  39,5  
1061  40,8  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1062  41,8  
1063  42,4  
1064  43,0  
1065  43,4  
1066  44,0  
1067  44,4  
1068  45,0  
1069  45,4  
1070  46,0  
1071  46,4  
1072  47,0  
1073  47,4  
1074  48,0  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 514  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1075  48,4  
1076  49,0  
1077  49,4  
1078  50,0  
1079  50,4  
1080  50,8  
1081  51,1  
1082  51,3  
1083  51,3  
1084  51,3  
1085  51,3  
1086  51,3  
1087  51,3  
1088  51,3  
1089  51,4  
1090  51,6  
1091  51,8  
1092  52,1  
1093  52,3  
1094  52,6  
1095  52,8  
1096  52,9  
1097  53,0  
1098  53,0  
1099  53,0  
1100  53,1  
1101  53,2  
1102  53,3  
1103  53,4  
1104  53,5  
1105  53,7  
1106  55,0  
1107  56,8  
1108  58,8  
1109  60,9  
1110  63,0  
1111  65,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1112  66,9  
1113  68,6  
1114  70,1  
1115  71,5  
1116  72,8  
1117  73,9  
1118  74,9  
1119  75,7  
1120  76,4  
1121  77,1  
1122  77,6  
1123  78,0  
1124  78,2  
1125  78,4  
1126  78,5  
1127  78,5  
1128  78,6  
1129  78,7  
1130  78,9  
1131  79,1  
1132  79,4  
1133  79,8  
1134  80,1  
1135  80,5  
1136  80,8  
1137  81,0  
1138  81,2  
1139  81,3  
1140  81,2  
1141  81,0  
1142  80,6  
1143  80,0  
1144  79,1  
1145  78,0  
1146  76,8  
1147  75,5  
1148  74,1  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1149  72,9  
1150  71,9  
1151  71,2  
1152  70,9  
1153  71,0  
1154  71,5  
1155  72,3  
1156  73,2  
1157  74,1  
1158  74,9  
1159  75,4  
1160  75,5  
1161  75,2  
1162  74,5  
1163  73,3  
1164  71,7  
1165  69,9  
1166  67,9  
1167  65,7  
1168  63,5  
1169  61,2  
1170  59,0  
1171  56,8  
1172  54,7  
1173  52,7  
1174  50,9  
1175  49,4  
1176  48,1  
1177  47,1  
1178  46,5  
1179  46,3  
1180  46,5  
1181  47,2  
1182  48,3  
1183  49,7  
1184  51,3  
1185  53,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1186  54,9  
1187  56,7  
1188  58,6  
1189  60,2  
1190  61,6  
1191  62,2  
1192  62,5  
1193  62,8  
1194  62,9  
1195  63,0  
1196  63,0  
1197  63,1  
1198  63,2  
1199  63,3  
1200  63,5  
1201  63,7  
1202  63,9  
1203  64,1  
1204  64,3  
1205  66,1  
1206  67,9  
1207  69,7  
1208  71,4  
1209  73,1  
1210  74,7  
1211  76,2  
1212  77,5  
1213  78,6  
1214  79,7  
1215  80,6  
1216  81,5  
1217  82,2  
1218  83,0  
1219  83,7  
1220  84,4  
1221  84,9  
1222  85,1  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 515  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1223  85,2  
1224  84,9  
1225  84,4  
1226  83,6  
1227  82,7  
1228  81,5  
1229  80,1  
1230  78,7  
1231  77,4  
1232  76,2  
1233  75,4  
1234  74,8  
1235  74,3  
1236  73,8  
1237  73,2  
1238  72,4  
1239  71,6  
1240  70,8  
1241  69,9  
1242  67,9  
1243  65,7  
1244  63,5  
1245  61,2  
1246  59,0  
1247  56,8  
1248  54,7  
1249  52,7  
1250  50,9  
1251  49,4  
1252  48,1  
1253  47,1  
1254  46,5  
1255  46,3  
1256  45,1  
1257  43,0  
1258  40,6  
1259  38,1  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1260  35,4  
1261  32,7  
1262  30,0  
1263  29,9  
1264  30,0  
1265  30,2  
1266  30,4  
1267  30,6  
1268  31,6  
1269  33,0  
1270  33,9  
1271  34,8  
1272  35,7  
1273  36,6  
1274  37,5  
1275  38,4  
1276  39,3  
1277  40,2  
1278  40,8  
1279  41,7  
1280  42,4  
1281  43,1  
1282  43,6  
1283  44,2  
1284  44,8  
1285  45,5  
1286  46,3  
1287  47,2  
1288  48,1  
1289  49,1  
1290  50,0  
1291  51,0  
1292  51,9  
1293  52,7  
1294  53,7  
1295  55,0  
1296  56,8  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1297  58,8  
1298  60,9  
1299  63,0  
1300  65,0  
1301  66,9  
1302  68,6  
1303  70,1  
1304  71,0  
1305  71,8  
1306  72,8  
1307  72,9  
1308  73,0  
1309  72,3  
1310  71,9  
1311  71,3  
1312  70,9  
1313  70,5  
1314  70,0  
1315  69,6  
1316  69,2  
1317  68,8  
1318  68,4  
1319  67,9  
1320  67,5  
1321  67,2  
1322  66,8  
1323  65,6  
1324  63,3  
1325  60,2  
1326  56,2  
1327  52,2  
1328  48,4  
1329  45,0  
1330  41,6  
1331  38,6  
1332  36,4  
1333  34,8  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1334  34,2  
1335  34,7  
1336  36,3  
1337  38,5  
1338  41,0  
1339  43,7  
1340  46,5  
1341  49,1  
1342  51,6  
1343  53,9  
1344  56,0  
1345  57,9  
1346  59,7  
1347  61,2  
1348  62,5  
1349  63,5  
1350  64,3  
1351  65,3  
1352  66,3  
1353  67,3  
1354  68,3  
1355  69,3  
1356  70,3  
1357  70,8  
1358  70,8  
1359  70,8  
1360  70,9  
1361  70,9  
1362  70,9  
1363  70,9  
1364  71,0  
1365  71,0  
1366  71,1  
1367  71,2  
1368  71,3  
1369  71,4  
1370  71,5  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 516  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1371  71,7  
1372  71,8  
1373  71,9  
1374  71,9  
1375  71,9  
1376  71,9  
1377  71,9  
1378  71,9  
1379  71,9  
1380  72,0  
1381  72,1  
1382  72,4  
1383  72,7  
1384  73,1  
1385  73,4  
1386  73,8  
1387  74,0  
1388  74,1  
1389  74,0  
1390  73,0  
1391  72,0  
1392  71,0  
1393  70,0  
1394  69,0  
1395  68,0  
1396  67,7  
1397  66,7  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1398  66,6  
1399  66,7  
1400  66,8  
1401  66,9  
1402  66,9  
1403  66,9  
1404  66,9  
1405  66,9  
1406  66,9  
1407  66,9  
1408  67,0  
1409  67,1  
1410  67,3  
1411  67,5  
1412  67,8  
1413  68,2  
1414  68,6  
1415  69,0  
1416  69,3  
1417  69,3  
1418  69,2  
1419  68,8  
1420  68,2  
1421  67,6  
1422  67,4  
1423  67,2  
1424  66,9  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1425  66,3  
1426  65,4  
1427  64,0  
1428  62,4  
1429  60,6  
1430  58,6  
1431  56,7  
1432  54,8  
1433  53,0  
1434  51,3  
1435  49,6  
1436  47,8  
1437  45,5  
1438  42,8  
1439  39,8  
1440  36,5  
1441  33,0  
1442  29,5  
1443  25,8  
1444  22,1  
1445  18,6  
1446  15,3  
1447  12,4  
1448  9,6  
1449  6,6  
1450  3,8  
1451  1,6  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0  
Tabel A1/6  
▼M3 
2. klassi sõidukite WLTC tsükli faas Extra High  2 
▼B 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1478  0,0  
1479  1,1  
1480  2,3  
1481  4,6  
1482  6,5  
1483  8,9  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1484  10,9  
1485  13,5  
1486  15,2  
1487  17,6  
1488  19,3  
1489  21,4  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1490  23,0  
1491  25,0  
1492  26,5  
1493  28,4  
1494  29,8  
1495  31,7  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1496  33,7  
1497  35,8  
1498  38,1  
1499  40,5  
1500  42,2  
1501  43,5  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 517  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1502  44,5  
1503  45,2  
1504  45,8  
1505  46,6  
1506  47,4  
1507  48,5  
1508  49,7  
1509  51,3  
1510  52,9  
1511  54,3  
1512  55,6  
1513  56,8  
1514  57,9  
1515  58,9  
1516  59,7  
1517  60,3  
1518  60,7  
1519  60,9  
1520  61,0  
1521  61,1  
1522  61,4  
1523  61,8  
1524  62,5  
1525  63,4  
1526  64,5  
1527  65,7  
1528  66,9  
1529  68,1  
1530  69,1  
1531  70,0  
1532  70,9  
1533  71,8  
1534  72,6  
1535  73,4  
1536  74,0  
1537  74,7  
1538  75,2  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1539  75,7  
1540  76,4  
1541  77,2  
1542  78,2  
1543  78,9  
1544  79,9  
1545  81,1  
1546  82,4  
1547  83,7  
1548  85,4  
1549  87,0  
1550  88,3  
1551  89,5  
1552  90,5  
1553  91,3  
1554  92,2  
1555  93,0  
1556  93,8  
1557  94,6  
1558  95,3  
1559  95,9  
1560  96,6  
1561  97,4  
1562  98,1  
1563  98,7  
1564  99,5  
1565  100,3  
1566  101,1  
1567  101,9  
1568  102,8  
1569  103,8  
1570  105,0  
1571  106,1  
1572  107,4  
1573  108,7  
1574  109,9  
1575  111,2  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1576  112,3  
1577  113,4  
1578  114,4  
1579  115,3  
1580  116,1  
1581  116,8  
1582  117,4  
1583  117,7  
1584  118,2  
1585  118,1  
1586  117,7  
1587  117,0  
1588  116,1  
1589  115,2  
1590  114,4  
1591  113,6  
1592  113,0  
1593  112,6  
1594  112,2  
1595  111,9  
1596  111,6  
1597  111,2  
1598  110,7  
1599  110,1  
1600  109,3  
1601  108,4  
1602  107,4  
1603  106,7  
1604  106,3  
1605  106,2  
1606  106,4  
1607  107,0  
1608  107,5  
1609  107,9  
1610  108,4  
1611  108,9  
1612  109,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1613  110,2  
1614  110,9  
1615  111,6  
1616  112,2  
1617  112,8  
1618  113,3  
1619  113,7  
1620  114,1  
1621  114,4  
1622  114,6  
1623  114,7  
1624  114,7  
1625  114,7  
1626  114,6  
1627  114,5  
1628  114,5  
1629  114,5  
1630  114,7  
1631  115,0  
1632  115,6  
1633  116,4  
1634  117,3  
1635  118,2  
1636  118,8  
1637  119,3  
1638  119,6  
1639  119,7  
1640  119,5  
1641  119,3  
1642  119,2  
1643  119,0  
1644  118,8  
1645  118,8  
1646  118,8  
1647  118,8  
1648  118,8  
1649  118,9  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 518  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1650  119,0  
1651  119,0  
1652  119,1  
1653  119,2  
1654  119,4  
1655  119,6  
1656  119,9  
1657  120,1  
1658  120,3  
1659  120,4  
1660  120,5  
1661  120,5  
1662  120,5  
1663  120,5  
1664  120,4  
1665  120,3  
1666  120,1  
1667  119,9  
1668  119,6  
1669  119,5  
1670  119,4  
1671  119,3  
1672  119,3  
1673  119,4  
1674  119,5  
1675  119,5  
1676  119,6  
1677  119,6  
1678  119,6  
1679  119,4  
1680  119,3  
1681  119,0  
1682  118,8  
1683  118,7  
1684  118,8  
1685  119,0  
1686  119,2  
1687  119,6  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1688  120,0  
1689  120,3  
1690  120,5  
1691  120,7  
1692  120,9  
1693  121,0  
1694  121,1  
1695  121,2  
1696  121,3  
1697  121,4  
1698  121,5  
1699  121,5  
1700  121,5  
1701  121,4  
1702  121,3  
1703  121,1  
1704  120,9  
1705  120,6  
1706  120,4  
1707  120,2  
1708  120,1  
1709  119,9  
1710  119,8  
1711  119,8  
1712  119,9  
1713  120,0  
1714  120,2  
1715  120,4  
1716  120,8  
1717  121,1  
1718  121,6  
1719  121,8  
1720  122,1  
1721  122,4  
1722  122,7  
1723  122,8  
1724  123,1  
1725  123,1  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1726  122,8  
1727  122,3  
1728  121,3  
1729  119,9  
1730  118,1  
1731  115,9  
1732  113,5  
1733  111,1  
1734  108,6  
1735  106,2  
1736  104,0  
1737  101,1  
1738  98,3  
1739  95,7  
1740  93,5  
1741  91,5  
1742  90,7  
1743  90,4  
1744  90,2  
1745  90,2  
1746  90,1  
1747  90,0  
1748  89,8  
1749  89,6  
1750  89,4  
1751  89,2  
1752  88,9  
1753  88,5  
1754  88,1  
1755  87,6  
1756  87,1  
1757  86,6  
1758  86,1  
1759  85,5  
1760  85,0  
1761  84,4  
1762  83,8  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1763  83,2  
1764  82,6  
1765  81,9  
1766  81,1  
1767  80,0  
1768  78,7  
1769  76,9  
1770  74,6  
1771  72,0  
1772  69,0  
1773  65,6  
1774  62,1  
1775  58,5  
1776  54,7  
1777  50,9  
1778  47,3  
1779  43,8  
1780  40,4  
1781  37,4  
1782  34,3  
1783  31,3  
1784  28,3  
1785  25,2  
1786  22,0  
1787  18,9  
1788  16,1  
1789  13,4  
1790  11,1  
1791  8,9  
1792  6,9  
1793  4,9  
1794  2,8  
1795  0,0  
1796  0,0  
1797  0,0  
1798  0,0  
1799  0,0  
1800  0,0  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 519  
6. ►M3 3. klassi sõidukite WLTC tsükkel ◄ 
Joonis A1/7  
▼M3 
3. klassi sõidukite WLTC katse faas Low  3 
▼B
 
Joonis A1/8  
▼M3 
3.a klassi sõidukite WLTC tsükli faas Medium  3a 
▼B
 ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 520  
Joonis A1/9  
▼M3 
3.b klassi sõidukite WLTC tsükli faas Medium  3b 
▼B
 
Joonis A1/10  
▼M3 
3.a klassi sõidukite WLTC tsükli faas High  3a 
▼B
 ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 521  
Joonis A1/11  
▼M3 
3.b klassi sõidukite WLTC tsükli faas High  3b 
▼B
 
Joonis A1/12  
▼M3 
3. klassi sõidukite WLTC tsükli faas Extra High  3 
▼B
 ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 522  
Tabel A1/7  
▼M3 
3. klassi sõidukite WLTC tsükli faas Low  3 
▼B 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,2  
13 1,7  
14 5,4  
15 9,9  
16 13,1  
17 16,9  
18 21,7  
19 26,0  
20 27,5  
21 28,1  
22 28,3  
23 28,8  
24 29,1  
25 30,8  
26 31,9  
27 34,1  
28 36,6  
29 39,1  
30 41,3  
31 42,5  
32 43,3  
33 43,9  
34 44,4  
35 44,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
36 44,2  
37 42,7  
38 39,9  
39 37,0  
40 34,6  
41 32,3  
42 29,0  
43 25,1  
44 22,2  
45 20,9  
46 20,4  
47 19,5  
48 18,4  
49 17,8  
50 17,8  
51 17,4  
52 15,7  
53 13,1  
54 12,1  
55 12,0  
56 12,0  
57 12,0  
58 12,3  
59 12,6  
60 14,7  
61 15,3  
62 15,9  
63 16,2  
64 17,1  
65 17,8  
66 18,1  
67 18,4  
68 20,3  
69 23,2  
70 26,5  
71 29,8  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
72 32,6  
73 34,4  
74 35,5  
75 36,4  
76 37,4  
77 38,5  
78 39,3  
79 39,5  
80 39,0  
81 38,5  
82 37,3  
83 37,0  
84 36,7  
85 35,9  
86 35,3  
87 34,6  
88 34,2  
89 31,9  
90 27,3  
91 22,0  
92 17,0  
93 14,2  
94 12,0  
95 9,1  
96 5,8  
97 3,6  
98 2,2  
99 0,0  
100 0,0  
101 0,0  
102 0,0  
103 0,0  
104 0,0  
105 0,0  
106 0,0  
107 0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
108 0,0  
109 0,0  
110 0,0  
111 0,0  
112 0,0  
113 0,0  
114 0,0  
115 0,0  
116 0,0  
117 0,0  
118 0,0  
119 0,0  
120 0,0  
121 0,0  
122 0,0  
123 0,0  
124 0,0  
125 0,0  
126 0,0  
127 0,0  
128 0,0  
129 0,0  
130 0,0  
131 0,0  
132 0,0  
133 0,0  
134 0,0  
135 0,0  
136 0,0  
137 0,0  
138 0,2  
139 1,9  
140 6,1  
141 11,7  
142 16,4  
143 18,9  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 523  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
144 19,9  
145 20,8  
146 22,8  
147 25,4  
148 27,7  
149 29,2  
150 29,8  
151 29,4  
152 27,2  
153 22,6  
154 17,3  
155 13,3  
156 12,0  
157 12,6  
158 14,1  
159 17,2  
160 20,1  
161 23,4  
162 25,5  
163 27,6  
164 29,5  
165 31,1  
166 32,1  
167 33,2  
168 35,2  
169 37,2  
170 38,0  
171 37,4  
172 35,1  
173 31,0  
174 27,1  
175 25,3  
176 25,1  
177 25,9  
178 27,8  
179 29,2  
180 29,6  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
181 29,5  
182 29,2  
183 28,3  
184 26,1  
185 23,6  
186 21,0  
187 18,9  
188 17,1  
189 15,7  
190 14,5  
191 13,7  
192 12,9  
193 12,5  
194 12,2  
195 12,0  
196 12,0  
197 12,0  
198 12,0  
199 12,5  
200 13,0  
201 14,0  
202 15,0  
203 16,5  
204 19,0  
205 21,2  
206 23,8  
207 26,9  
208 29,6  
209 32,0  
210 35,2  
211 37,5  
212 39,2  
213 40,5  
214 41,6  
215 43,1  
216 45,0  
217 47,1  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
218 49,0  
219 50,6  
220 51,8  
221 52,7  
222 53,1  
223 53,5  
224 53,8  
225 54,2  
226 54,8  
227 55,3  
228 55,8  
229 56,2  
230 56,5  
231 56,5  
232 56,2  
233 54,9  
234 52,9  
235 51,0  
236 49,8  
237 49,2  
238 48,4  
239 46,9  
240 44,3  
241 41,5  
242 39,5  
243 37,0  
244 34,6  
245 32,3  
246 29,0  
247 25,1  
248 22,2  
249 20,9  
250 20,4  
251 19,5  
252 18,4  
253 17,8  
254 17,8  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
255 17,4  
256 15,7  
257 14,5  
258 15,4  
259 17,9  
260 20,6  
261 23,2  
262 25,7  
263 28,7  
264 32,5  
265 36,1  
266 39,0  
267 40,8  
268 42,9  
269 44,4  
270 45,9  
271 46,0  
272 45,6  
273 45,3  
274 43,7  
275 40,8  
276 38,0  
277 34,4  
278 30,9  
279 25,5  
280 21,4  
281 20,2  
282 22,9  
283 26,6  
284 30,2  
285 34,1  
286 37,4  
287 40,7  
288 44,0  
289 47,3  
290 49,2  
291 49,8  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 524  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
292 49,2  
293 48,1  
294 47,3  
295 46,8  
296 46,7  
297 46,8  
298 47,1  
299 47,3  
300 47,3  
301 47,1  
302 46,6  
303 45,8  
304 44,8  
305 43,3  
306 41,8  
307 40,8  
308 40,3  
309 40,1  
310 39,7  
311 39,2  
312 38,5  
313 37,4  
314 36,0  
315 34,4  
316 33,0  
317 31,7  
318 30,0  
319 28,0  
320 26,1  
321 25,6  
322 24,9  
323 24,9  
324 24,3  
325 23,9  
326 23,9  
327 23,6  
328 23,3  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
329 20,5  
330 17,5  
331 16,9  
332 16,7  
333 15,9  
334 15,6  
335 15,0  
336 14,5  
337 14,3  
338 14,5  
339 15,4  
340 17,8  
341 21,1  
342 24,1  
343 25,0  
344 25,3  
345 25,5  
346 26,4  
347 26,6  
348 27,1  
349 27,7  
350 28,1  
351 28,2  
352 28,1  
353 28,0  
354 27,9  
355 27,9  
356 28,1  
357 28,2  
358 28,0  
359 26,9  
360 25,0  
361 23,2  
362 21,9  
363 21,1  
364 20,7  
365 20,7  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
366 20,8  
367 21,2  
368 22,1  
369 23,5  
370 24,3  
371 24,5  
372 23,8  
373 21,3  
374 17,7  
375 14,4  
376 11,9  
377 10,2  
378 8,9  
379 8,0  
380 7,2  
381 6,1  
382 4,9  
383 3,7  
384 2,3  
385 0,9  
386 0,0  
387 0,0  
388 0,0  
389 0,0  
390 0,0  
391 0,0  
392 0,5  
393 2,1  
394 4,8  
395 8,3  
396 12,3  
397 16,6  
398 20,9  
399 24,2  
400 25,6  
401 25,6  
402 24,9  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
403 23,3  
404 21,6  
405 20,2  
406 18,7  
407 17,0  
408 15,3  
409 14,2  
410 13,9  
411 14,0  
412 14,2  
413 14,5  
414 14,9  
415 15,9  
416 17,4  
417 18,7  
418 19,1  
419 18,8  
420 17,6  
421 16,6  
422 16,2  
423 16,4  
424 17,2  
425 19,1  
426 22,6  
427 27,4  
428 31,6  
429 33,4  
430 33,5  
431 32,8  
432 31,9  
433 31,3  
434 31,1  
435 30,6  
436 29,2  
437 26,7  
438 23,0  
439 18,2  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 525  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
440 12,9  
441 7,7  
442 3,8  
443 1,3  
444 0,2  
445 0,0  
446 0,0  
447 0,0  
448 0,0  
449 0,0  
450 0,0  
451 0,0  
452 0,0  
453 0,0  
454 0,0  
455 0,0  
456 0,0  
457 0,0  
458 0,0  
459 0,0  
460 0,0  
461 0,0  
462 0,0  
463 0,0  
464 0,0  
465 0,0  
466 0,0  
467 0,0  
468 0,0  
469 0,0  
470 0,0  
471 0,0  
472 0,0  
473 0,0  
474 0,0  
475 0,0  
476 0,0  
477 0,0  
478 0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
479 0,0  
480 0,0  
481 0,0  
482 0,0  
483 0,0  
484 0,0  
485 0,0  
486 0,0  
487 0,0  
488 0,0  
489 0,0  
490 0,0  
491 0,0  
492 0,0  
493 0,0  
494 0,0  
495 0,0  
496 0,0  
497 0,0  
498 0,0  
499 0,0  
500 0,0  
501 0,0  
502 0,0  
503 0,0  
504 0,0  
505 0,0  
506 0,0  
507 0,0  
508 0,0  
509 0,0  
510 0,0  
511 0,0  
512 0,5  
513 2,5  
514 6,6  
515 11,8  
516 16,8  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
517 20,5  
518 21,9  
519 21,9  
520 21,3  
521 20,3  
522 19,2  
523 17,8  
524 15,5  
525 11,9  
526 7,6  
527 4,0  
528 2,0  
529 1,0  
530 0,0  
531 0,0  
532 0,0  
533 0,2  
534 1,2  
535 3,2  
536 5,2  
537 8,2  
538 13  
539 18,8  
540 23,1  
541 24,5  
542 24,5  
543 24,3  
544 23,6  
545 22,3  
546 20,1  
547 18,5  
548 17,2  
549 16,3  
550 15,4  
551 14,7  
552 14,3  
553 13,7  
554 13,3  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
555 13,1  
556 13,1  
557 13,3  
558 13,8  
559 14,5  
560 16,5  
561 17,0  
562 17,0  
563 17,0  
564 15,4  
565 10,1  
566 4,8  
567 0,0  
568 0,0  
569 0,0  
570 0,0  
571 0,0  
572 0,0  
573 0,0  
574 0,0  
575 0,0  
576 0,0  
577 0,0  
578 0,0  
579 0,0  
580 0,0  
581 0,0  
582 0,0  
583 0,0  
584 0,0  
585 0,0  
586 0,0  
587 0,0  
588 0,0  
589 0,0  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 526  
Tabel A1/8  
▼M3 
3.a klassi sõidukite WLTC tsükli faas Medium  3a 
▼B 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
590 0,0  
591 0,0  
592 0,0  
593 0,0  
594 0,0  
595 0,0  
596 0,0  
597 0,0  
598 0,0  
599 0,0  
600 0,0  
601 1,0  
602 2,1  
603 5,2  
604 9,2  
605 13,5  
606 18,1  
607 22,3  
608 26,0  
609 29,3  
610 32,8  
611 36,0  
612 39,2  
613 42,5  
614 45,7  
615 48,2  
616 48,4  
617 48,2  
618 47,8  
619 47,0  
620 45,9  
621 44,9  
622 44,4  
623 44,3  
624 44,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
625 45,1  
626 45,7  
627 46,0  
628 46,0  
629 46,0  
630 46,1  
631 46,7  
632 47,7  
633 48,9  
634 50,3  
635 51,6  
636 52,6  
637 53,0  
638 53,0  
639 52,9  
640 52,7  
641 52,6  
642 53,1  
643 54,3  
644 55,2  
645 55,5  
646 55,9  
647 56,3  
648 56,7  
649 56,9  
650 56,8  
651 56,0  
652 54,2  
653 52,1  
654 50,1  
655 47,2  
656 43,2  
657 39,2  
658 36,5  
659 34,3  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
660 31,0  
661 26,0  
662 20,7  
663 15,4  
664 13,1  
665 12,0  
666 12,5  
667 14,0  
668 19,0  
669 23,2  
670 28,0  
671 32,0  
672 34,0  
673 36,0  
674 38,0  
675 40,0  
676 40,3  
677 40,5  
678 39,0  
679 35,7  
680 31,8  
681 27,1  
682 22,8  
683 21,1  
684 18,9  
685 18,9  
686 21,3  
687 23,9  
688 25,9  
689 28,4  
690 30,3  
691 30,9  
692 31,1  
693 31,8  
694 32,7  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
695 33,2  
696 32,4  
697 28,3  
698 25,8  
699 23,1  
700 21,8  
701 21,2  
702 21,0  
703 21,0  
704 20,9  
705 19,9  
706 17,9  
707 15,1  
708 12,8  
709 12,0  
710 13,2  
711 17,1  
712 21,1  
713 21,8  
714 21,2  
715 18,5  
716 13,9  
717 12,0  
718 12,0  
719 13,0  
720 16,3  
721 20,5  
722 23,9  
723 26,0  
724 28,0  
725 31,5  
726 33,4  
727 36,0  
728 37,8  
729 40,2  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 527  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
730 41,6  
731 41,9  
732 42,0  
733 42,2  
734 42,4  
735 42,7  
736 43,1  
737 43,7  
738 44,0  
739 44,1  
740 45,3  
741 46,4  
742 47,2  
743 47,3  
744 47,4  
745 47,4  
746 47,5  
747 47,9  
748 48,6  
749 49,4  
750 49,8  
751 49,8  
752 49,7  
753 49,3  
754 48,5  
755 47,6  
756 46,3  
757 43,7  
758 39,3  
759 34,1  
760 29,0  
761 23,7  
762 18,4  
763 14,3  
764 12,0  
765 12,8  
766 16,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
767 20,4  
768 24,0  
769 29,0  
770 32,2  
771 36,8  
772 39,4  
773 43,2  
774 45,8  
775 49,2  
776 51,4  
777 54,2  
778 56,0  
779 58,3  
780 59,8  
781 61,7  
782 62,7  
783 63,3  
784 63,6  
785 64,0  
786 64,7  
787 65,2  
788 65,3  
789 65,3  
790 65,4  
791 65,7  
792 66,0  
793 65,6  
794 63,5  
795 59,7  
796 54,6  
797 49,3  
798 44,9  
799 42,3  
800 41,4  
801 41,3  
802 43,0  
803 45,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
804 46,5  
805 48,3  
806 49,5  
807 51,2  
808 52,2  
809 51,6  
810 49,7  
811 47,4  
812 43,7  
813 39,7  
814 35,5  
815 31,1  
816 26,3  
817 21,9  
818 18,0  
819 17,0  
820 18,0  
821 21,4  
822 24,8  
823 27,9  
824 30,8  
825 33,0  
826 35,1  
827 37,1  
828 38,9  
829 41,4  
830 44,0  
831 46,3  
832 47,7  
833 48,2  
834 48,7  
835 49,3  
836 49,8  
837 50,2  
838 50,9  
839 51,8  
840 52,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
841 53,3  
842 54,5  
843 55,7  
844 56,5  
845 56,8  
846 57,0  
847 57,2  
848 57,7  
849 58,7  
850 60,1  
851 61,1  
852 61,7  
853 62,3  
854 62,9  
855 63,3  
856 63,4  
857 63,5  
858 63,9  
859 64,4  
860 65,0  
861 65,6  
862 66,6  
863 67,4  
864 68,2  
865 69,1  
866 70,0  
867 70,8  
868 71,5  
869 72,4  
870 73,0  
871 73,7  
872 74,4  
873 74,9  
874 75,3  
875 75,6  
876 75,8  
877 76,6  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 528  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
878 76,5  
879 76,2  
880 75,8  
881 75,4  
882 74,8  
883 73,9  
884 72,7  
885 71,3  
886 70,4  
887 70,0  
888 70,0  
889 69,0  
890 68,0  
891 67,3  
892 66,2  
893 64,8  
894 63,6  
895 62,6  
896 62,1  
897 61,9  
898 61,9  
899 61,8  
900 61,5  
901 60,9  
902 59,7  
903 54,6  
904 49,3  
905 44,9  
906 42,3  
907 41,4  
908 41,3  
909 42,1  
910 44,7  
911 46,0  
912 48,8  
913 50,1  
914 51,3  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
915 54,1  
916 55,2  
917 56,2  
918 56,1  
919 56,1  
920 56,5  
921 57,5  
922 59,2  
923 60,7  
924 61,8  
925 62,3  
926 62,7  
927 62,0  
928 61,3  
929 60,9  
930 60,5  
931 60,2  
932 59,8  
933 59,4  
934 58,6  
935 57,5  
936 56,6  
937 56,0  
938 55,5  
939 55,0  
940 54,4  
941 54,1  
942 54,0  
943 53,9  
944 53,9  
945 54,0  
946 54,2  
947 55,0  
948 55,8  
949 56,2  
950 56,1  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
951 55,1  
952 52,7  
953 48,4  
954 43,1  
955 37,8  
956 32,5  
957 27,2  
958 25,1  
959 27,0  
960 29,8  
961 33,8  
962 37,0  
963 40,7  
964 43,0  
965 45,6  
966 46,9  
967 47,0  
968 46,9  
969 46,5  
970 45,8  
971 44,3  
972 41,3  
973 36,5  
974 31,7  
975 27,0  
976 24,7  
977 19,3  
978 16,0  
979 13,2  
980 10,7  
981 8,8  
982 7,2  
983 5,5  
984 3,2  
985 1,1  
986 0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
987 0,0  
988 0,0  
989 0,0  
990 0,0  
991 0,0  
992 0,0  
993 0,0  
994 0,0  
995 0,0  
996 0,0  
997 0,0  
998 0,0  
999 0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 529  
Tabel A1/9  
▼M3 
3.b klassi sõidukite WLTC tsükli faas Medium  3b 
▼B 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
590 0,0  
591 0,0  
592 0,0  
593 0,0  
594 0,0  
595 0,0  
596 0,0  
597 0,0  
598 0,0  
599 0,0  
600 0,0  
601 1,0  
602 2,1  
603 4,8  
604 9,1  
605 14,2  
606 19,8  
607 25,5  
608 30,5  
609 34,8  
610 38,8  
611 42,9  
612 46,4  
613 48,3  
614 48,7  
615 48,5  
616 48,4  
617 48,2  
618 47,8  
619 47,0  
620 45,9  
621 44,9  
622 44,4  
623 44,3  
624 44,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
625 45,1  
626 45,7  
627 46,0  
628 46,0  
629 46,0  
630 46,1  
631 46,7  
632 47,7  
633 48,9  
634 50,3  
635 51,6  
636 52,6  
637 53,0  
638 53,0  
639 52,9  
640 52,7  
641 52,6  
642 53,1  
643 54,3  
644 55,2  
645 55,5  
646 55,9  
647 56,3  
648 56,7  
649 56,9  
650 56,8  
651 56,0  
652 54,2  
653 52,1  
654 50,1  
655 47,2  
656 43,2  
657 39,2  
658 36,5  
659 34,3  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
660 31,0  
661 26,0  
662 20,7  
663 15,4  
664 13,1  
665 12,0  
666 12,5  
667 14,0  
668 19,0  
669 23,2  
670 28,0  
671 32,0  
672 34,0  
673 36,0  
674 38,0  
675 40,0  
676 40,3  
677 40,5  
678 39,0  
679 35,7  
680 31,8  
681 27,1  
682 22,8  
683 21,1  
684 18,9  
685 18,9  
686 21,3  
687 23,9  
688 25,9  
689 28,4  
690 30,3  
691 30,9  
692 31,1  
693 31,8  
694 32,7  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
695 33,2  
696 32,4  
697 28,3  
698 25,8  
699 23,1  
700 21,8  
701 21,2  
702 21,0  
703 21,0  
704 20,9  
705 19,9  
706 17,9  
707 15,1  
708 12,8  
709 12,0  
710 13,2  
711 17,1  
712 21,1  
713 21,8  
714 21,2  
715 18,5  
716 13,9  
717 12,0  
718 12,0  
719 13,0  
720 16,0  
721 18,5  
722 20,6  
723 22,5  
724 24,0  
725 26,6  
726 29,9  
727 34,8  
728 37,8  
729 40,2  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 530  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
730 41,6  
731 41,9  
732 42,0  
733 42,2  
734 42,4  
735 42,7  
736 43,1  
737 43,7  
738 44,0  
739 44,1  
740 45,3  
741 46,4  
742 47,2  
743 47,3  
744 47,4  
745 47,4  
746 47,5  
747 47,9  
748 48,6  
749 49,4  
750 49,8  
751 49,8  
752 49,7  
753 49,3  
754 48,5  
755 47,6  
756 46,3  
757 43,7  
758 39,3  
759 34,1  
760 29,0  
761 23,7  
762 18,4  
763 14,3  
764 12,0  
765 12,8  
766 16,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
767 19,1  
768 22,4  
769 25,6  
770 30,1  
771 35,3  
772 39,9  
773 44,5  
774 47,5  
775 50,9  
776 54,1  
777 56,3  
778 58,1  
779 59,8  
780 61,1  
781 62,1  
782 62,8  
783 63,3  
784 63,6  
785 64,0  
786 64,7  
787 65,2  
788 65,3  
789 65,3  
790 65,4  
791 65,7  
792 66,0  
793 65,6  
794 63,5  
795 59,7  
796 54,6  
797 49,3  
798 44,9  
799 42,3  
800 41,4  
801 41,3  
802 42,1  
803 44,7  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
804 48,4  
805 51,4  
806 52,7  
807 53,0  
808 52,5  
809 51,3  
810 49,7  
811 47,4  
812 43,7  
813 39,7  
814 35,5  
815 31,1  
816 26,3  
817 21,9  
818 18,0  
819 17,0  
820 18,0  
821 21,4  
822 24,8  
823 27,9  
824 30,8  
825 33,0  
826 35,1  
827 37,1  
828 38,9  
829 41,4  
830 44,0  
831 46,3  
832 47,7  
833 48,2  
834 48,7  
835 49,3  
836 49,8  
837 50,2  
838 50,9  
839 51,8  
840 52,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
841 53,3  
842 54,5  
843 55,7  
844 56,5  
845 56,8  
846 57,0  
847 57,2  
848 57,7  
849 58,7  
850 60,1  
851 61,1  
852 61,7  
853 62,3  
854 62,9  
855 63,3  
856 63,4  
857 63,5  
858 64,5  
859 65,8  
860 66,8  
861 67,4  
862 68,8  
863 71,1  
864 72,3  
865 72,8  
866 73,4  
867 74,6  
868 76,0  
869 76,6  
870 76,5  
871 76,2  
872 75,8  
873 75,4  
874 74,8  
875 73,9  
876 72,7  
877 71,3  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 531  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
878 70,4  
879 70,0  
880 70,0  
881 69,0  
882 68,0  
883 68,0  
884 68,0  
885 68,1  
886 68,4  
887 68,6  
888 68,7  
889 68,5  
890 68,1  
891 67,3  
892 66,2  
893 64,8  
894 63,6  
895 62,6  
896 62,1  
897 61,9  
898 61,9  
899 61,8  
900 61,5  
901 60,9  
902 59,7  
903 54,6  
904 49,3  
905 44,9  
906 42,3  
907 41,4  
908 41,3  
909 42,1  
910 44,7  
911 48,4  
912 51,4  
913 52,7  
914 54,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
915 57,0  
916 58,1  
917 59,2  
918 59,0  
919 59,1  
920 59,5  
921 60,5  
922 62,3  
923 63,9  
924 65,1  
925 64,1  
926 62,7  
927 62,0  
928 61,3  
929 60,9  
930 60,5  
931 60,2  
932 59,8  
933 59,4  
934 58,6  
935 57,5  
936 56,6  
937 56,0  
938 55,5  
939 55,0  
940 54,4  
941 54,1  
942 54,0  
943 53,9  
944 53,9  
945 54,0  
946 54,2  
947 55,0  
948 55,8  
949 56,2  
950 56,1  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
951 55,1  
952 52,7  
953 48,4  
954 43,1  
955 37,8  
956 32,5  
957 27,2  
958 25,1  
959 26,0  
960 29,3  
961 34,6  
962 40,4  
963 45,3  
964 49,0  
965 51,1  
966 52,1  
967 52,2  
968 52,1  
969 51,7  
970 50,9  
971 49,2  
972 45,9  
973 40,6  
974 35,3  
975 30,0  
976 24,7  
977 19,3  
978 16,0  
979 13,2  
980 10,7  
981 8,8  
982 7,2  
983 5,5  
984 3,2  
985 1,1  
986 0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
987 0,0  
988 0,0  
989 0,0  
990 0,0  
991 0,0  
992 0,0  
993 0,0  
994 0,0  
995 0,0  
996 0,0  
997 0,0  
998 0,0  
999 0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 532  
Tabel A1/10  
▼M3 
3.a klassi sõidukite WLTC tsükli faas High  3a 
▼B 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  0,8  
1028  3,6  
1029  8,6  
1030  14,6  
1031  20,0  
1032  24,4  
1033  28,2  
1034  31,7  
1035  35,0  
1036  37,6  
1037  39,7  
1038  41,5  
1039  43,6  
1040  46,0  
1041  48,4  
1042  50,5  
1043  51,9  
1044  52,6  
1045  52,8  
1046  52,9  
1047  53,1  
1048  53,3  
1049  53,1  
1050  52,3  
1051  50,7  
1052  48,8  
1053  46,5  
1054  43,8  
1055  40,3  
1056  36,0  
1057  30,7  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1058  25,4  
1059  21,0  
1060  16,7  
1061  13,4  
1062  12,0  
1063  12,1  
1064  12,8  
1065  15,6  
1066  19,9  
1067  23,4  
1068  24,6  
1069  27,0  
1070  29,0  
1071  32,0  
1072  34,8  
1073  37,7  
1074  40,8  
1075  43,2  
1076  46,0  
1077  48,0  
1078  50,7  
1079  52,0  
1080  54,5  
1081  55,9  
1082  57,4  
1083  58,1  
1084  58,4  
1085  58,8  
1086  58,8  
1087  58,6  
1088  58,7  
1089  58,8  
1090  58,8  
1091  58,8  
1092  59,1  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1093  60,1  
1094  61,7  
1095  63,0  
1096  63,7  
1097  63,9  
1098  63,5  
1099  62,3  
1100  60,3  
1101  58,9  
1102  58,4  
1103  58,8  
1104  60,2  
1105  62,3  
1106  63,9  
1107  64,5  
1108  64,4  
1109  63,5  
1110  62,0  
1111  61,2  
1112  61,3  
1113  61,7  
1114  62,0  
1115  64,6  
1116  66,0  
1117  66,2  
1118  65,8  
1119  64,7  
1120  63,6  
1121  62,9  
1122  62,4  
1123  61,7  
1124  60,1  
1125  57,3  
1126  55,8  
1127  50,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1128  45,2  
1129  40,1  
1130  36,2  
1131  32,9  
1132  29,8  
1133  26,6  
1134  23,0  
1135  19,4  
1136  16,3  
1137  14,6  
1138  14,2  
1139  14,3  
1140  14,6  
1141  15,1  
1142  16,4  
1143  19,1  
1144  22,5  
1145  24,4  
1146  24,8  
1147  22,7  
1148  17,4  
1149  13,8  
1150  12,0  
1151  12,0  
1152  12,0  
1153  13,9  
1154  17,7  
1155  22,8  
1156  27,3  
1157  31,2  
1158  35,2  
1159  39,4  
1160  42,5  
1161  45,4  
1162  48,2  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 533  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1163  50,3  
1164  52,6  
1165  54,5  
1166  56,6  
1167  58,3  
1168  60,0  
1169  61,5  
1170  63,1  
1171  64,3  
1172  65,7  
1173  67,1  
1174  68,3  
1175  69,7  
1176  70,6  
1177  71,6  
1178  72,6  
1179  73,5  
1180  74,2  
1181  74,9  
1182  75,6  
1183  76,3  
1184  77,1  
1185  77,9  
1186  78,5  
1187  79,0  
1188  79,7  
1189  80,3  
1190  81,0  
1191  81,6  
1192  82,4  
1193  82,9  
1194  83,4  
1195  83,8  
1196  84,2  
1197  84,7  
1198  85,2  
1199  85,6  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1200  86,3  
1201  86,8  
1202  87,4  
1203  88,0  
1204  88,3  
1205  88,7  
1206  89,0  
1207  89,3  
1208  89,8  
1209  90,2  
1210  90,6  
1211  91,0  
1212  91,3  
1213  91,6  
1214  91,9  
1215  92,2  
1216  92,8  
1217  93,1  
1218  93,3  
1219  93,5  
1220  93,7  
1221  93,9  
1222  94,0  
1223  94,1  
1224  94,3  
1225  94,4  
1226  94,6  
1227  94,7  
1228  94,8  
1229  95,0  
1230  95,1  
1231  95,3  
1232  95,4  
1233  95,6  
1234  95,7  
1235  95,8  
1236  96,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1237  96,1  
1238  96,3  
1239  96,4  
1240  96,6  
1241  96,8  
1242  97,0  
1243  97,2  
1244  97,3  
1245  97,4  
1246  97,4  
1247  97,4  
1248  97,4  
1249  97,3  
1250  97,3  
1251  97,3  
1252  97,3  
1253  97,2  
1254  97,1  
1255  97,0  
1256  96,9  
1257  96,7  
1258  96,4  
1259  96,1  
1260  95,7  
1261  95,5  
1262  95,3  
1263  95,2  
1264  95,0  
1265  94,9  
1266  94,7  
1267  94,5  
1268  94,4  
1269  94,4  
1270  94,3  
1271  94,3  
1272  94,1  
1273  93,9  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1274  93,4  
1275  92,8  
1276  92,0  
1277  91,3  
1278  90,6  
1279  90,0  
1280  89,3  
1281  88,7  
1282  88,1  
1283  87,4  
1284  86,7  
1285  86,0  
1286  85,3  
1287  84,7  
1288  84,1  
1289  83,5  
1290  82,9  
1291  82,3  
1292  81,7  
1293  81,1  
1294  80,5  
1295  79,9  
1296  79,4  
1297  79,1  
1298  78,8  
1299  78,5  
1300  78,2  
1301  77,9  
1302  77,6  
1303  77,3  
1304  77,0  
1305  76,7  
1306  76,0  
1307  76,0  
1308  76,0  
1309  75,9  
1310  76,0  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 534  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1311  76,0  
1312  76,1  
1313  76,3  
1314  76,5  
1315  76,6  
1316  76,8  
1317  77,1  
1318  77,1  
1319  77,2  
1320  77,2  
1321  77,6  
1322  78,0  
1323  78,4  
1324  78,8  
1325  79,2  
1326  80,3  
1327  80,8  
1328  81,0  
1329  81,0  
1330  81,0  
1331  81,0  
1332  81,0  
1333  80,9  
1334  80,6  
1335  80,3  
1336  80,0  
1337  79,9  
1338  79,8  
1339  79,8  
1340  79,8  
1341  79,9  
1342  80,0  
1343  80,4  
1344  80,8  
1345  81,2  
1346  81,5  
1347  81,6  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1348  81,6  
1349  81,4  
1350  80,7  
1351  79,6  
1352  78,2  
1353  76,8  
1354  75,3  
1355  73,8  
1356  72,1  
1357  70,2  
1358  68,2  
1359  66,1  
1360  63,8  
1361  61,6  
1362  60,2  
1363  59,8  
1364  60,4  
1365  61,8  
1366  62,6  
1367  62,7  
1368  61,9  
1369  60,0  
1370  58,4  
1371  57,8  
1372  57,8  
1373  57,8  
1374  57,3  
1375  56,2  
1376  54,3  
1377  50,8  
1378  45,5  
1379  40,2  
1380  34,9  
1381  29,6  
1382  28,7  
1383  29,3  
1384  30,5  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1385  31,7  
1386  32,9  
1387  35,0  
1388  38,0  
1389  40,5  
1390  42,7  
1391  45,8  
1392  47,5  
1393  48,9  
1394  49,4  
1395  49,4  
1396  49,2  
1397  48,7  
1398  47,9  
1399  46,9  
1400  45,6  
1401  44,2  
1402  42,7  
1403  40,7  
1404  37,1  
1405  33,9  
1406  30,6  
1407  28,6  
1408  27,3  
1409  27,2  
1410  27,5  
1411  27,4  
1412  27,1  
1413  26,7  
1414  26,8  
1415  28,2  
1416  31,1  
1417  34,8  
1418  38,4  
1419  40,9  
1420  41,7  
1421  40,9  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1422  38,3  
1423  35,3  
1424  34,3  
1425  34,6  
1426  36,3  
1427  39,5  
1428  41,8  
1429  42,5  
1430  41,9  
1431  40,1  
1432  36,6  
1433  31,3  
1434  26,0  
1435  20,6  
1436  19,1  
1437  19,7  
1438  21,1  
1439  22,0  
1440  22,1  
1441  21,4  
1442  19,6  
1443  18,3  
1444  18,0  
1445  18,3  
1446  18,5  
1447  17,9  
1448  15,0  
1449  9,9  
1450  4,6  
1451  1,2  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 535  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  
1462  0,0  
1463  0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0  
Tabel A1/11  
▼M3 
3.b klassi sõidukite WLTC tsükli faas High  3b 
▼B 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  0,8  
1028  3,6  
1029  8,6  
1030  14,6  
1031  20,0  
1032  24,4  
1033  28,2  
1034  31,7  
1035  35,0  
1036  37,6  
1037  39,7  
1038  41,5  
1039  43,6  
1040  46,0  
1041  48,4  
1042  50,5  
1043  51,9  
1044  52,6  
1045  52,8  
1046  52,9  
1047  53,1  
1048  53,3  
1049  53,1  
1050  52,3  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1051  50,7  
1052  48,8  
1053  46,5  
1054  43,8  
1055  40,3  
1056  36,0  
1057  30,7  
1058  25,4  
1059  21,0  
1060  16,7  
1061  13,4  
1062  12,0  
1063  12,1  
1064  12,8  
1065  15,6  
1066  19,9  
1067  23,4  
1068  24,6  
1069  25,2  
1070  26,4  
1071  28,8  
1072  31,8  
1073  35,3  
1074  39,5  
1075  44,5  
1076  49,3  
1077  53,3  
1078  56,4  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1079  58,9  
1080  61,2  
1081  62,6  
1082  63,0  
1083  62,5  
1084  60,9  
1085  59,3  
1086  58,6  
1087  58,6  
1088  58,7  
1089  58,8  
1090  58,8  
1091  58,8  
1092  59,1  
1093  60,1  
1094  61,7  
1095  63,0  
1096  63,7  
1097  63,9  
1098  63,5  
1099  62,3  
1100  60,3  
1101  58,9  
1102  58,4  
1103  58,8  
1104  60,2  
1105  62,3  
1106  63,9  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1107  64,5  
1108  64,4  
1109  63,5  
1110  62,0  
1111  61,2  
1112  61,3  
1113  62,6  
1114  65,3  
1115  68,0  
1116  69,4  
1117  69,7  
1118  69,3  
1119  68,1  
1120  66,9  
1121  66,2  
1122  65,7  
1123  64,9  
1124  63,2  
1125  60,3  
1126  55,8  
1127  50,5  
1128  45,2  
1129  40,1  
1130  36,2  
1131  32,9  
1132  29,8  
1133  26,6  
1134  23,0  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 536  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1135  19,4  
1136  16,3  
1137  14,6  
1138  14,2  
1139  14,3  
1140  14,6  
1141  15,1  
1142  16,4  
1143  19,1  
1144  22,5  
1145  24,4  
1146  24,8  
1147  22,7  
1148  17,4  
1149  13,8  
1150  12,0  
1151  12,0  
1152  12,0  
1153  13,9  
1154  17,7  
1155  22,8  
1156  27,3  
1157  31,2  
1158  35,2  
1159  39,4  
1160  42,5  
1161  45,4  
1162  48,2  
1163  50,3  
1164  52,6  
1165  54,5  
1166  56,6  
1167  58,3  
1168  60,0  
1169  61,5  
1170  63,1  
1171  64,3  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1172  65,7  
1173  67,1  
1174  68,3  
1175  69,7  
1176  70,6  
1177  71,6  
1178  72,6  
1179  73,5  
1180  74,2  
1181  74,9  
1182  75,6  
1183  76,3  
1184  77,1  
1185  77,9  
1186  78,5  
1187  79,0  
1188  79,7  
1189  80,3  
1190  81,0  
1191  81,6  
1192  82,4  
1193  82,9  
1194  83,4  
1195  83,8  
1196  84,2  
1197  84,7  
1198  85,2  
1199  85,6  
1200  86,3  
1201  86,8  
1202  87,4  
1203  88,0  
1204  88,3  
1205  88,7  
1206  89,0  
1207  89,3  
1208  89,8  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1209  90,2  
1210  90,6  
1211  91,0  
1212  91,3  
1213  91,6  
1214  91,9  
1215  92,2  
1216  92,8  
1217  93,1  
1218  93,3  
1219  93,5  
1220  93,7  
1221  93,9  
1222  94,0  
1223  94,1  
1224  94,3  
1225  94,4  
1226  94,6  
1227  94,7  
1228  94,8  
1229  95,0  
1230  95,1  
1231  95,3  
1232  95,4  
1233  95,6  
1234  95,7  
1235  95,8  
1236  96,0  
1237  96,1  
1238  96,3  
1239  96,4  
1240  96,6  
1241  96,8  
1242  97,0  
1243  97,2  
1244  97,3  
1245  97,4  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1246  97,4  
1247  97,4  
1248  97,4  
1249  97,3  
1250  97,3  
1251  97,3  
1252  97,3  
1253  97,2  
1254  97,1  
1255  97,0  
1256  96,9  
1257  96,7  
1258  96,4  
1259  96,1  
1260  95,7  
1261  95,5  
1262  95,3  
1263  95,2  
1264  95,0  
1265  94,9  
1266  94,7  
1267  94,5  
1268  94,4  
1269  94,4  
1270  94,3  
1271  94,3  
1272  94,1  
1273  93,9  
1274  93,4  
1275  92,8  
1276  92,0  
1277  91,3  
1278  90,6  
1279  90,0  
1280  89,3  
1281  88,7  
1282  88,1  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 537  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1283  87,4  
1284  86,7  
1285  86,0  
1286  85,3  
1287  84,7  
1288  84,1  
1289  83,5  
1290  82,9  
1291  82,3  
1292  81,7  
1293  81,1  
1294  80,5  
1295  79,9  
1296  79,4  
1297  79,1  
1298  78,8  
1299  78,5  
1300  78,2  
1301  77,9  
1302  77,6  
1303  77,3  
1304  77,0  
1305  76,7  
1306  76,0  
1307  76,0  
1308  76,0  
1309  75,9  
1310  75,9  
1311  75,8  
1312  75,7  
1313  75,5  
1314  75,2  
1315  75,0  
1316  74,7  
1317  74,1  
1318  73,7  
1319  73,3  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1320  73,5  
1321  74,0  
1322  74,9  
1323  76,1  
1324  77,7  
1325  79,2  
1326  80,3  
1327  80,8  
1328  81,0  
1329  81,0  
1330  81,0  
1331  81,0  
1332  81,0  
1333  80,9  
1334  80,6  
1335  80,3  
1336  80,0  
1337  79,9  
1338  79,8  
1339  79,8  
1340  79,8  
1341  79,9  
1342  80,0  
1343  80,4  
1344  80,8  
1345  81,2  
1346  81,5  
1347  81,6  
1348  81,6  
1349  81,4  
1350  80,7  
1351  79,6  
1352  78,2  
1353  76,8  
1354  75,3  
1355  73,8  
1356  72,1  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1357  70,2  
1358  68,2  
1359  66,1  
1360  63,8  
1361  61,6  
1362  60,2  
1363  59,8  
1364  60,4  
1365  61,8  
1366  62,6  
1367  62,7  
1368  61,9  
1369  60,0  
1370  58,4  
1371  57,8  
1372  57,8  
1373  57,8  
1374  57,3  
1375  56,2  
1376  54,3  
1377  50,8  
1378  45,5  
1379  40,2  
1380  34,9  
1381  29,6  
1382  27,3  
1383  29,3  
1384  32,9  
1385  35,6  
1386  36,7  
1387  37,6  
1388  39,4  
1389  42,5  
1390  46,5  
1391  50,2  
1392  52,8  
1393  54,3  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1394  54,9  
1395  54,9  
1396  54,7  
1397  54,1  
1398  53,2  
1399  52,1  
1400  50,7  
1401  49,1  
1402  47,4  
1403  45,2  
1404  41,8  
1405  36,5  
1406  31,2  
1407  27,6  
1408  26,9  
1409  27,3  
1410  27,5  
1411  27,4  
1412  27,1  
1413  26,7  
1414  26,8  
1415  28,2  
1416  31,1  
1417  34,8  
1418  38,4  
1419  40,9  
1420  41,7  
1421  40,9  
1422  38,3  
1423  35,3  
1424  34,3  
1425  34,6  
1426  36,3  
1427  39,5  
1428  41,8  
1429  42,5  
1430  41,9  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 538  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1431  40,1  
1432  36,6  
1433  31,3  
1434  26,0  
1435  20,6  
1436  19,1  
1437  19,7  
1438  21,1  
1439  22,0  
1440  22,1  
1441  21,4  
1442  19,6  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1443  18,3  
1444  18,0  
1445  18,3  
1446  18,5  
1447  17,9  
1448  15,0  
1449  9,9  
1450  4,6  
1451  1,2  
1452  0,0  
1453  0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0  
Tabel A1/12  
▼M3 
3. klassi sõidukite WLTC tsükli faas Extra High  3 
▼B 
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1478  0,0  
1479  2,2  
1480  4,4  
1481  6,3  
1482  7,9  
1483  9,2  
1484  10,4  
1485  11,5  
1486  12,9  
1487  14,7  
1488  17,0  
1489  19,8  
1490  23,1  
1491  26,7  
1492  30,5  
1493  34,1  
1494  37,5  
1495  40,6  
1496  43,3  
1497  45,7  
1498  47,7  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1499  49,3  
1500  50,5  
1501  51,3  
1502  52,1  
1503  52,7  
1504  53,4  
1505  54,0  
1506  54,5  
1507  55,0  
1508  55,6  
1509  56,3  
1510  57,2  
1511  58,5  
1512  60,2  
1513  62,3  
1514  64,7  
1515  67,1  
1516  69,2  
1517  70,7  
1518  71,9  
1519  72,7  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1520  73,4  
1521  73,8  
1522  74,1  
1523  74,0  
1524  73,6  
1525  72,5  
1526  70,8  
1527  68,6  
1528  66,2  
1529  64,0  
1530  62,2  
1531  60,9  
1532  60,2  
1533  60,0  
1534  60,4  
1535  61,4  
1536  63,2  
1537  65,6  
1538  68,4  
1539  71,6  
1540  74,9  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1541  78,4  
1542  81,8  
1543  84,9  
1544  87,4  
1545  89,0  
1546  90,0  
1547  90,6  
1548  91,0  
1549  91,5  
1550  92,0  
1551  92,7  
1552  93,4  
1553  94,2  
1554  94,9  
1555  95,7  
1556  96,6  
1557  97,7  
1558  98,9  
1559  100,4  
1560  102,0  
1561  103,6  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 539  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1562  105,2  
1563  106,8  
1564  108,5  
1565  110,2  
1566  111,9  
1567  113,7  
1568  115,3  
1569  116,8  
1570  118,2  
1571  119,5  
1572  120,7  
1573  121,8  
1574  122,6  
1575  123,2  
1576  123,6  
1577  123,7  
1578  123,6  
1579  123,3  
1580  123,0  
1581  122,5  
1582  122,1  
1583  121,5  
1584  120,8  
1585  120,0  
1586  119,1  
1587  118,1  
1588  117,1  
1589  116,2  
1590  115,5  
1591  114,9  
1592  114,5  
1593  114,1  
1594  113,9  
1595  113,7  
1596  113,3  
1597  112,9  
1598  112,2  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1599  111,4  
1600  110,5  
1601  109,5  
1602  108,5  
1603  107,7  
1604  107,1  
1605  106,6  
1606  106,4  
1607  106,2  
1608  106,2  
1609  106,2  
1610  106,4  
1611  106,5  
1612  106,8  
1613  107,2  
1614  107,8  
1615  108,5  
1616  109,4  
1617  110,5  
1618  111,7  
1619  113,0  
1620  114,1  
1621  115,1  
1622  115,9  
1623  116,5  
1624  116,7  
1625  116,6  
1626  116,2  
1627  115,2  
1628  113,8  
1629  112,0  
1630  110,1  
1631  108,3  
1632  107,0  
1633  106,1  
1634  105,8  
1635  105,7  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1636  105,7  
1637  105,6  
1638  105,3  
1639  104,9  
1640  104,4  
1641  104,0  
1642  103,8  
1643  103,9  
1644  104,4  
1645  105,1  
1646  106,1  
1647  107,2  
1648  108,5  
1649  109,9  
1650  111,3  
1651  112,7  
1652  113,9  
1653  115,0  
1654  116,0  
1655  116,8  
1656  117,6  
1657  118,4  
1658  119,2  
1659  120,0  
1660  120,8  
1661  121,6  
1662  122,3  
1663  123,1  
1664  123,8  
1665  124,4  
1666  125,0  
1667  125,4  
1668  125,8  
1669  126,1  
1670  126,4  
1671  126,6  
1672  126,7  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1673  126,8  
1674  126,9  
1675  126,9  
1676  126,9  
1677  126,8  
1678  126,6  
1679  126,3  
1680  126,0  
1681  125,7  
1682  125,6  
1683  125,6  
1684  125,8  
1685  126,2  
1686  126,6  
1687  127,0  
1688  127,4  
1689  127,6  
1690  127,8  
1691  127,9  
1692  128,0  
1693  128,1  
1694  128,2  
1695  128,3  
1696  128,4  
1697  128,5  
1698  128,6  
1699  128,6  
1700  128,5  
1701  128,3  
1702  128,1  
1703  127,9  
1704  127,6  
1705  127,4  
1706  127,2  
1707  127,0  
1708  126,9  
1709  126,8  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 540  
Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1710  126,7  
1711  126,8  
1712  126,9  
1713  127,1  
1714  127,4  
1715  127,7  
1716  128,1  
1717  128,5  
1718  129,0  
1719  129,5  
1720  130,1  
1721  130,6  
1722  131,0  
1723  131,2  
1724  131,3  
1725  131,2  
1726  130,7  
1727  129,8  
1728  128,4  
1729  126,5  
1730  124,1  
1731  121,6  
1732  119,0  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1733  116,5  
1734  114,1  
1735  111,8  
1736  109,5  
1737  107,1  
1738  104,8  
1739  102,5  
1740  100,4  
1741  98,6  
1742  97,2  
1743  95,9  
1744  94,8  
1745  93,8  
1746  92,8  
1747  91,8  
1748  91,0  
1749  90,2  
1750  89,6  
1751  89,1  
1752  88,6  
1753  88,1  
1754  87,6  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1755  87,1  
1756  86,6  
1757  86,1  
1758  85,5  
1759  85,0  
1760  84,4  
1761  83,8  
1762  83,2  
1763  82,6  
1764  82,0  
1765  81,3  
1766  80,4  
1767  79,1  
1768  77,4  
1769  75,1  
1770  72,3  
1771  69,1  
1772  65,9  
1773  62,7  
1774  59,7  
1775  57,0  
1776  54,6  
1777  52,2  Aeg (s)  Kiirus (km/h)  
1778  49,7  
1779  46,8  
1780  43,5  
1781  39,9  
1782  36,4  
1783  33,2  
1784  30,5  
1785  28,3  
1786  26,3  
1787  24,4  
1788  22,5  
1789  20,5  
1790  18,2  
1791  15,5  
1792  12,3  
1793  8,7  
1794  5,2  
1795  0,0  
1796  0,0  
1797  0,0  
1798  0,0  
1799  0,0  
1800  0,0  
7. Tsükli identifitseerimine  
Et kindlaks teha, kas valiti õige tsükliversioon või kas katsestendi 
töösüsteemis kasutati õiget tsüklit, on tabelis A1/13 esitatud sõiduki 
kiiruste väärtuste kontrollsummad tsükli faaside ja kogu tsükli kohta.  
▼M3 
Tabel A1/13  
1 Hz kontrollsummad  
Tsükli klass  Tsükli faas  Sõiduki 1 Hz sihtkiiruste 
kontrollsumma  
1. klass  Väike  11 988,4  
Keskmine  17 162,8  
Väike  11 988,4  
Kokku  41 139,6  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 541  
Tsükli klass  Tsükli faas  Sõiduki 1 Hz sihtkiiruste 
kontrollsumma  
2. klass  Väike  11 162,2  
Keskmine  17 054,3  
Suur  24 450,6  
Eriti suur  28 869,8  
Kokku  81 536,9  
3.a klass  Väike  11 140,3  
Keskmine  16 995,7  
Suur  25 646,0  
Eriti suur  29 714,9  
Kokku  83 496,9  
3.b klass  Väike  11 140,3  
Keskmine  17 121,2  
Suur  25 782,2  
Eriti suur  29 714,9  
Kokku  83 758,6  
▼B 
8. Tsükli muutmine  
Käesoleva all-lisa punkti 8 ei kohaldata välise laadimisega hübriide ­
lektrisõidukite (OVC-HEV), välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite 
(NOVC-HEV) ja välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukite 
(NOVC-FCHV) suhtes.  
8.1. Üldised märkused  
▼M3 _______  
▼B 
Sõidukite puhul, mille võimsuse ja massi suhted on väga lähedal 1. ja 
2. klassi ning 2. ja 3. klassi sõidukite piiripealsetele väärtustele, või 1. 
klassi väga väikese võimsusega sõidukite puhul võivad esineda juhi ­
tavusprobleemid.  
Kuna need probleemid on seotud eeskätt tsükli faasidega, milles on 
kombineeritud sõiduki suurt kiirust ja suuri kiirendusi, mitte tsükli 
suurima kiirusega, rakendatakse juhitavuse parandamiseks kiiruse 
vähendamise meetodit.  
8.2. Selles punktis kirjeldatakse, kuidas muuta tsükli profiili kiiruse vähen ­
damise meetodi abil.  
8.2.1. Kiiruse vähendamise meetod 1. klassi sõidukite puhul  
Joonisel A1/14 on esitatud WLTC vähendatud keskmise kiiruse faasi 
näide 1. klassi sõidukite puhul.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 542  
Joonis A1/14  
1. klassi WLTC vähendatud keskmise kiiruse faas
  
1. klassi sõidukite tsükli puhul on vähendamisperiood 651 ja 906 
sekundi vahele jääv ajavahemik. Selle aja jooksul arvutatakse algtsükli 
kiirendus järgmise valemi abil: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
kus: 
v i on sõiduki kiirus (km/h);  
i on ajavahemik 651–906 sekundi vahel.  
Vähendamist tehakse kõigepealt 651 ja 848 sekundi vahele jäävas 
ajavahemikus. Seejärel arvutatakse vähendatud kiiruse kõver järgmise 
valemi abil: 
v dsc iþ1 ¼ v dsc i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6 
kus i = 651 to 847.  
i = 651, puhul v dsc  i ¼ v orig  i 
Sõiduki algsele kiirusele vastamiseks 907. sekundil tuleb arvutada 
parandustegur aeglustamise jaoks järgmise valemi abil: 
f corr_dec ¼ v dsc_848 Ä 36,7 
v orig_848 Ä 36,7  
kus 36,7 km/h on sõiduki algne kiirus 907. sekundil.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 543  
Seejärel arvutatakse sõiduki vähendatud kiirus ajavahemikus 849–906 
sekundit järgmise valemi abil: 
v dsc i ¼ v dsc iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6 
kus i = 849 to 906.  
▼M3 
8.2.2. Kiiruse vähendamise meetod 2. klassi sõidukite puhul  
Kuna juhitavusprobleemid on seotud üksnes 2. ja 3. klassi sõidukite 
tsüklite eriti suure kiiruse faasidega, on vähendamine seotud nende 
eriti suure kiiruse faasi ajavahemikega, mille puhul võib eeldada juhi ­
tavusprobleeme (vt joonised A1/15 ja A1/16).  
▼B 
Joonis A1/15  
2. klassi WLTC vähendatud eriti suure kiiruse faas
  
2. klassi sõidukite tsükli puhul on vähendamisperiood 1520 ja 1742 
sekundi vahele jääv ajavahemik. Selle aja jooksul arvutatakse algtsükli 
kiirendus järgmise valemi abil: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
kus: 
v i on sõiduki kiirus (km/h);  
i on ajavahemik 1520–1742 sekundit.  
Vähendamist tehakse kõigepealt 1520 ja 1725 sekundi vahele jäävas 
ajavahemikus. 1725. sekund on ajahetk, mil saavutatakse eriti suure 
kiiruse faasi suurim kiirus. Seejärel arvutatakse vähendatud kiirusega 
kõver järgmise valemi abil: 
v dsc iþ1 ¼ v dsc i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6 ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 544  
kus i = 1520 to 1724.  
i = 1520, puhul v dsc  i ¼ v orig  i 
Sõiduki algsele kiirusele vastamiseks 1743. sekundil tuleb arvutada 
parandustegur aeglustamise jaoks järgmise valemi abil: 
f corr_dec ¼ v dsc_1725 Ä 90,4 
v orig_1725 Ä 90,4  
90,4 km/h on sõiduki algne kiirus 1743. sekundil.  
Sõiduki vähendatud kiirus ajavahemikus 1726–1742 sekundit arvuta ­
takse järgmise valemi abil: 
v dsc i ¼ v dsc iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6 
kus i = 1726 to 1742.  
8.2.3. Kiiruse kohandamise meetod 3. klassi sõidukite puhul  
▼M3 
Joonisel A1/16 on toodud näitena 3. klassi sõidukite WLTC tsükli 
vähendatud eriti suure kiiruse faas.  
▼B 
Joonis A1/16  
3. klassi WLTC vähendatud eriti suure kiiruse faas
  
3. klassi sõidukite tsükli puhul on vähendamisperiood 1533 ja 1762 
sekundi vahele jääv ajavahemik. Selle aja jooksul arvutatakse algtsükli 
kiirendus järgmise valemi abil: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 545  
kus: 
v i on sõiduki kiirus (km/h);  
i on ajavahemik 1533–1762 sekundit.  
Vähendamist tehakse kõigepealt 1533 ja 1724 sekundi vahele jäävas 
ajavahemikus. 1724. sekund on ajahetk, mil saavutatakse eriti suure 
kiiruse faasi suurim kiirus. Seejärel arvutatakse vähendatud kiirusega 
kõver järgmise valemi abil: 
v dsc iþ1 ¼ v dsc i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6 
kus i = 1533 to 1723.  
i = 1533 puhul v dsc  i ¼ v orig  i 
Sõiduki algsele kiirusele vastamiseks 1763. sekundil tuleb arvutada 
parandustegur aeglustamise jaoks järgmise valemi abil: 
f corr_dec ¼ v dsc_1724 Ä 82,6 
v orig_1724 Ä 82,6  
82,6 km/h on sõiduki algne kiirus 1763. sekundil.  
Seejärel arvutatakse sõiduki vähendatud kiirus ajavahemikus 
1725–1762 sekundit järgmise valemi abil: 
v dsc i ¼ v dsc iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6 
kus i = 1725 to 1762.  
8.3. Vähendamisteguri määramine  
Vähendamistegur f  dsc , on kiiruse vähendamise tsükli faasi suurima 
nõutava võimsuse ja sõiduki nimivõimsuse r  max suhte funktsioon 
P rated . 
Suurim nõutav võimsus P  req,max,i  (kW) on seotud konkreetse ajaga i ja 
sõiduki vastava kiirusega v  i tsüklikõveral ning arvutatakse järgmise 
valemi abil: 
P req;max;i ¼ Ê 
ðf 0 Ü v i Þ þ ðf 1 Ü v 2 
i Þ þ ðf 2 Ü v 3 
i Þ þ ð1,03 Ü TM Ü v i Ü a i Þ Ì 
3 600  
kus: 
▼M3 
f 0 , f 1 , f 2 on kasutatavad sõidutakistuse tegurid, mida mõõdetakse 
vastavalt N, N/(km/h) ja N/(km/h)  2 ; 
TM on kasutatav katsemass (kg);  
v i on kiirus ajahetkel i (km/h);  
a i on kiirendus ajahetkel i (km/h  2 ). ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 546  
Tsükli aeg i, mil on vaja suurimat võimsust või suurimale võimsusele 
lähedast võimsust, on: 764 sekundit 1. klassi, 1 574 sekundit 2. klassi 
ja 1 566 sekundit 3. klassi sõidukite puhul.  
▼B 
Vastavad sõiduki kiiruse väärtused v  i , ja kiirendusväärtused a  i , on 
järgmised:  
v i = 61,4 km/h, a  i = 0,22 m/s  2 1. klassi puhul,  
v i = 109,9 km/h, a  i = 0,36 m/s  2 2. klassi puhul,  
v i = 111,9 km/h, a  i = 0,50 m/s  2 3. klassi puhul.  
r max arvutatakse järgmise valemi abil: 
r max ¼ P req;max;i 
P rated 
Vähendamistegur f  dsc , arvutatakse järgmise valemi abil:  
kui r max< r 0 , siis  f dsc ¼ 0 
ja vähendamist ei kasutata.  
Kui r max ã r 0 , siis  f dsc ¼ a 1 Ü r max þ b 1 
Arvutusparameeter/-tegurid r  0 , a 1 ja b  1 , on järgmised:  
1. klass r  0 = 0,978, a  1 = 0,680, b  1 = – 0,665  
2. klass r  0 = 0,866, a  1 = 0,606, b  1 = – 0,525.  
3. klass r  0 = 0,867, a  1 = 0,588 b  1 = – 0,510.  
Saadud f  dsc on ümardatud kolme kümnendkohani ja kasutatakse 
üksnes juhul, kui see ületab 0,010.  
Kõikides asjakohastes katsearuannetes peavad olema järgmised 
andmed:  
a) f  dsc ; 
b) v  max ; 
c) läbitud vahemaa (m).  
Vahemaa arvutatakse v  i (km/h) summa jagamisel 3,6-ga kogu tsükli ­
kõveral.  
8.4. Lisanõuded  
Sõiduki katsemassi ja sõidutakistuse teguritega seotud erinevate konfi ­
guratsioonide korral tehakse vähendamist individuaalselt.  
Kui pärast vähendamise tegemist on sõiduki suurim kiirus väiksem 
kui tsükli suurim kiirus, kohaldatakse kasutatava tsükliga käesoleva 
all-lisa punktis 9 kirjeldatud meetodit.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 547  
Kui sõiduk ei suuda järgida kasutatava tsükli kiiruskõverat kõrvale ­
kalde piirides selle suurimast kiirusest väiksemate kiiruste korral, tuleb 
neil perioodidel sõites vajutada gaasipedaal täielikult põhja. Sellistel 
kasutusperioodidel on kiiruskõvera rikkumised lubatud.  
9. Tsükli muutmised sõidukite puhul, mille suurim kiirus on käesoleva 
all-lisa eelnevates punktides sätestatud tsükli suurimast kiirusest 
väiksem  
▼M3 
9.1. Üldised märkused  
Seda punkti kohaldatakse sõidukite suhtes, mis on tehniliselt võime ­
lised järgima käesoleva all-lisa punktis 1 sätestatud tsükli kiiruskõ ­
verat (baastsükkel) kiirustel, mis on väiksemad kui nende suurim 
kiirus, kuid mille suurim kiirus on muudel põhjustel väiksem kui 
baastsükli suurim kiirus. Sellisele tsüklile osutatakse kui baastsüklile 
ja selle kaudu määratletakse piiratud kiiruse tsükkel.  
Kui kasutatakse vähendamist vastavalt punktile 8.2, kasutatakse baast ­
süklina vähendatud tsüklit.  
Baastsükli suurima kiiruse tähis on v  max,cycle  . 
Sõiduki suurima kiiruse tähis on v  cap . 
Kui kiirust v  cap kasutatakse punktis 3.3.2 määratletud 3.b klassi sõidu ­
kite puhul, kasutatakse 3.b klassi tsüklit baastsüklina. See kehtib 
juhul, kui v  cap on väiksem kui 120 km/h.  
Sellistel juhtudel, kui kasutatakse kiirust v  cap , muudetakse baastsüklit 
nii, nagu on kirjeldatud punktis 9.2, et saavutada piiratud kiirusega 
tsükli puhul samasugune teepikkus nagu baastsükli puhul.  
▼B 
9.2. Arvutamisetapid  
9.2.1. Vahemaa erinevuse määramine tsükli faasi kohta  
Piiratud kiirusega vahetsükkel tuletatakse kõigi sõiduki kiiruse mõõt ­
miste v  i , kus v  i > v  cap , asendamisel v  cap -ga. 
▼M3 
9.2.1.1 Kui v  cap < v  max,medium  , arvutatakse baastsükli ja piiratud kiiruse vahet ­
sükli keskmise kiiruse faaside korral teepikkused d  base,medium  ja 
d cap,medium  järgmise valemiga:  
d medium ¼ X Í ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ Î 
, kui i = 591 kuni 1 022;  
siin 
v max,medium  on sõiduki suurim kiirus keskmise kiiruse faasis, nagu on 
esitatud tabelis A1/2 1. klassi sõidukite, tabelis A1/4 2. klassi sõidu ­
kite, tabelis A1/8 3.a klassi sõidukite ja tabelis A1/9 3.b klassi sõidu ­
kite puhul.  
9.2.1.2 Kui v  cap < v  max,high  , arvutatakse baastsükli ja piiratud kiiruse vahet ­
sükli suure kiiruse faaside korral teepikkused d  base,high  ja d  base,high  
järgmise valemiga:  
d high ¼ X Í ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ Î 
, kui i = 1 024 kuni 1 477;  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 548  
v max,high  on sõiduki suurim kiirus suure kiiruse faasis, nagu esitatud 
tabelis A1/5 2. klassi sõidukite, tabelis A1/10 3.a klassi sõidukite ja 
tabelis A1/11 3.b klassi sõidukite puhul.  
▼B 
9.2.1.3 Baastsükli ja d  base,exhigh  ja piiratud kiiruse vahetsükli d  cap,exhigh  eriti 
suure kiiruse faasi vahemaad arvutatakse, järgmise valemi abil:  
d exhigh ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; mille puhul i ¼ 1 479–1 800Þ 
9.2.2. Piiratud kiiruse vahetsüklile lisatavate ajaperioodide määramine 
vahemaa erinevuste kompenseerimiseks  
▼M3 
Baastsükli ja piiratud kiiruse vahetsükli teepikkuste erinevuse 
kompenseerimiseks tuleb lisada piiratud kiiruse vahetsüklisse ajavahe ­
mikud, mille korral v  i = v  cap , nagu on kirjeldatud punktides 
9.2.2.1–9.2.2.3.  
▼B 
9.2.2.1. Lisaaeg keskmise kiiruse faasi jaoks  
Kui v  cap < v  max , medium  , arvutatakse piiratud kiiruse vahetsükli kesk ­
mise kiiruse faasile lisatav lisaaeg järgmise valemi abil: 
Δt medium ¼ ðd base;medium Ä d cap;medium Þ 
v cap Ü 3,6 
Piiratud kiiruse vahetsükli keskmise kiiruse faasile lisatavate aja mõõt ­
miste arv n  add,medium  , kus v  i = v  cap , võrdub Δt medium  -ga, mida on 
ümardatud lähima täisarvuni (nt 1,4 ümardatakse 1ks, 1,5 ümardatakse 
2ks).  
9.2.2.2. Lisaaeg suure kiiruse faasi jaoks  
Kui v  cap < v  max , high , arvutatakse piiratud kiiruse vahetsükli suure 
kiiruse faasidele lisatav lisaaeg järgmise valemi abil: 
Δt high ¼ ðd base;high Ä d cap;high Þ 
v cap Ü 3,6 
Piiratud kiiruse vahetsükli suure kiiruse faasile lisatavate aja mõõt ­
miste arv n  add,high  , kus v  i = v  cap , võrdub Δt high -ga, mis ümardatakse 
lähima täisarvuni.  
9.2.2.3 Piiratud kiiruse vahetsükli eriti suure kiiruse faasile lisatav lisaaeg 
arvutatakse järgmise valemi abil: 
Δt exhigh ¼ ðd base;exhigh Ä d cap;exhigh Þ 
v cap Ü 3,6 
Piiratud kiiruse vahetsükli eriti suure kiiruse faasile lisatavate aja 
mõõtmiste arv n  add,exhigh  kus v  i = v  cap , võrdub Δt exhigh  -ga, mis ümar ­
datakse lähima täisarvuni.  
9.2.3. Piiratud kiiruse lõpptsükli koostamine  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 549  
9.2.3.1  ►M3 1. klassi tsükkel ◄ 
Piiratud kiiruse lõpptsükli esimene osa koosneb piiratud kiiruse vahet ­
sükli kiiruskõverast kuni viimase mõõtmiseni keskmise kiiruse faasis, 
kus v = v  cap . Selle mõõtmise ajahetk on tähistatud kui t  medium  . 
Seejärel lisatakse n  add,medium  mõõtmised, mille puhul v  i = v  cap , nii et 
viimase mõõtmise ajahetk on (t  medium  + n  add,medium  ). 
Seejärel lisatakse piiratud kiiruse vahetsükli ülejäänud osa, mis on 
identne baastsükli samasuguse osaga, nii et viimase mõõtmise ajahetk 
on (1 022 + n  add,medium  ). 
9.2.3.2  ►M3 2. klassi tsükkel ja 3. klassi tsükkel ◄ 
9.2.3.2.1 v  cap < v  max , medium  
Piiratud kiiruse lõpptsükli esimene osa koosneb piiratud kiiruse vahet ­
sükli kiiruskõverast kuni viimase mõõtmiseni keskmise kiiruse faasis, 
kus v = v  cap . Selle mõõtmise ajahetk on tähistatud kui t  medium  . 
Seejärel lisatakse n  add,medium  mõõtmised, mille puhul v  i = v  cap , nii et 
viimase mõõtmise ajahetk on (t  medium  + n  add,medium  ). 
Seejärel lisatakse piiratud kiiruse vahetsükli ülejäänud osa, mis on 
identne baastsükli samasuguse osaga, nii et viimase mõõtmise ajahetk 
on (1 022 + n  add,medium  ). 
Järgmise sammuna lisatakse piiratud kiiruse vahetsükli suure kiiruse 
faasi esimene osa kuni viimase mõõtmiseni suure kiiruse faasis, kus v 
= v  cap . Selle mõõtmise ajahetk piiratud kiiruse vahetsüklis on tähis ­
tatud kui t  high , nii et selle mõõtmise ajahetk piiratud kiiruse lõpptsü ­
klis on (t  high + n  add,medium  ). 
Seejärel lisatakse mõõtmised n  add,high  , mille puhul v  i = v  cap , nii et 
viimase mõõtmise ajahetk on (t  high + n  add,medium  + n  add,high  ). 
Seejärel lisatakse piiratud kiiruse vahetsükli suure kiiruse faasi 
ülejäänud osa, mis on identne baastsükli samasuguse osaga, nii et 
viimase mõõtmise ajahetk on (1477 + n  add,medium  + n  add,high  ). 
Järgmise sammuna lisatakse piiratud kiiruse vahetsükli eriti suure 
kiiruse faasi esimene osa kuni viimase mõõtmiseni eriti suure kiiruse 
faasis, kus v = v  cap . Selle mõõtmise ajahetk piiratud kiiruse vahetsü ­
klis on tähistatud kui t  exhigh  , nii et selle mõõtmise ajahetk piiratud 
kiiruse lõpptsüklis on (t  exhigh  + n  add,medium  + n  add,high  ). 
Seejärel lisatakse mõõtmised n  add,exhigh  , mille puhul v  i = v  cap , nii 
et viimase mõõtmise ajaks saab (t  exhigh  + n  add,medium  + n  add,high  
+ n  add,exhigh  ). 
Seejärel lisatakse piiratud kiiruse vahetsükli eriti suure kiiruse faasi 
ülejäänud osa, mis on identne baastsükli samasuguse osaga, nii 
et viimase mõõtmise ajahetk on (1800 + n  add,medium  + n  add,high  
+ n  add,exhigh  ). ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 550  
Piiratud kiiruse lõpptsükli kestus on samasugune nagu baastsüklil, v.a 
n add,medium  , n add,high  ja n  add,exhigh  ümardamisest tingitud erinevused.  
9.2.3.2.2  ►M3 v max, medium  ≤ v cap < v  max, high  ◄ 
Piiratud kiiruse lõpptsükli esimene osa koosneb piiratud kiiruse vahet ­
sükli kiiruskõverast kuni viimase mõõtmiseni suure kiiruse faasis, kus 
v = v  cap . Selle mõõtmise ajahetk on tähistatud kui t  high . 
Seejärel lisatakse mõõtmised n  add,high  , mille puhul v  i = v  cap , nii et 
viimase mõõtmise ajahetk on (t  high + n  add,high  ). 
Seejärel lisatakse piiratud kiiruse vahetsükli suure kiiruse faasi 
ülejäänud osa, mis on identne baastsükli samasuguse osaga, nii et 
viimase mõõtmise ajahetk on (1477 + n  add,high  ). 
Järgmise sammuna lisatakse piiratud kiiruse vahetsükli eriti suure 
kiiruse faasi esimene osa kuni viimase mõõtmiseni eriti suure kiiruse 
faasis, kus v = v  cap . Selle mõõtmise ajahetk piiratud kiiruse vahetsü ­
klis on tähistatud kui t  exhigh  , nii et selle mõõtmise ajahetk piiratud 
kiiruse lõpptsüklis on (t  exhigh  + n  add,high  ). 
Seejärel lisatakse mõõtmised n  add,exhigh  , mille puhul v  i = v  cap , nii et 
viimase mõõtmise ajahetk on (t  exhigh  + n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Seejärel lisatakse piiratud kiiruse vahetsükli eriti suure kiiruse faasi 
ülejäänud osa, mis on identne baastsükli samasuguse osaga, nii et 
viimase mõõtmise ajahetk on (1800 + n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Piiratud kiiruse lõpptsükli kestus on samasugune nagu baastsüklil, v.a 
n add,high  ja n  add,exhigh  ümardamisest tingitud erinevused.  
9.2.3.2.3  ►M3 v max, high  ≤ v cap < v  max, exhigh  ◄ 
Piiratud kiiruse lõpptsükli esimene osa koosneb piiratud kiiruse vahet ­
sükli kiiruskõverast kuni viimase mõõtmiseni eriti suure kiiruse faasis, 
kus v = v  cap . Selle mõõtmise ajahetk on tähistatud kui t  exhigh  . 
Seejärel lisatakse mõõtmised n  add,exhigh  , mille puhul v  i = v  cap , nii et 
viimase mõõtmise ajahetk on (t  exhigh  + n  add,exhigh  ). 
Seejärel lisatakse piiratud kiiruse vahetsükli eriti suure kiiruse faasi 
ülejäänud osa, mis on identne baastsükli samasuguse osaga, nii et 
viimase mõõtmise ajahetk on (1800 + n  add,exhigh  ). 
Piiratud kiiruse lõpptsükli kestus on samasugune nagu baastsüklil, v.a 
n add,exhigh  ümardamisest tingitud erinevused.  
▼M3 
10. Tsüklite määramine sõidukitele  
10.1. Teatavat klassi sõidukit katsetatakse sama klassi tsükliga, see 
tähendab 1. klassi sõidukeid katsetatakse 1. klassi tsükliga, 2. klassi 
sõidukeid 2. klassi tsükliga, 3.a klassi sõidukeid 3.a klassi tsükliga ja 
3.b klassi sõidukeid 3.b klassi tsükliga. Tootja taotlusel ja tüübikinni ­
tusasutuse nõusolekul võib sõidukit katsetada kõrgema klassi tsükliga, 
see tähendab, et 2. klassi sõidukit võib katsetada 3. klassi tsükliga. 
Sellisel juhul tuleb järgida 3.a ja 3.b klassi erinevusi ja tsüklit võib 
vähendada vastavalt punktidele 8–8.4.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 551  
2. all-lisa  
Käigu valik ja käiguvahetuspunkti kindlaksmääramine käsikäigukastiga 
sõidukite puhul  
1. Üldine lähenemisviis  
1.1. Käesolevas all-lisas kirjeldatud käiguvahetustoiminguid tehakse käsikäigu ­
kastiga sõidukite korral.  
1.2. Ettenähtud käigud ja käiguvahetuspunktid põhinevad sõidutakistuse ja 
kiirenduse ületamiseks vajaliku võimsuse ning mootori poolt konkreetses 
tsükli faasis kõikide käikudega saavutatava võimsuse vahelisel tasakaalul.  
1.3. Kasutatavate käikude määramise arvutus peab põhinema mootori pöörlemis ­
sagedusel ja kõveratel, mis kirjeldavad täiskoormuse võimsust sõltuvalt 
mootori pöörlemissagedusest.  
1.4. Kahekäigulise (madal ja kõrge) jõuülekandega sõidukite puhul tuleb käigu ­
kasutuse määramisel arvesse võtta üksnes tavapäraseks maanteekasutuseks 
ettenähtud käiku.  
1.5. Ettekirjutusi siduri kasutamiseks ei kohaldata, kui sidur töötab automaatselt, 
ilma et juht peaks sidurit ühendama või lahutama.  
1.6. Käesolevat all-lisa ei kohaldata 8. all-lisa kohaselt katsetatud sõidukite 
suhtes.  
2. Nõutavad andmed ja eelarvutused  
Tsükli läbimisel veojõustendil on kasutatavate käikude määramiseks vaja 
järgmiseid andmeid ja tuleb teha järgmised arvutused:  
a) P  rated , tootja deklareeritud mootori suurim nimivõimsus (kW);  
b) n  rated , tootja teatatud mootori nimipöörlemissagedus ja selline mootori 
pöörlemissagedus, mille korral mootor saavutab oma täisvõimsuse, 
(min  –1 ); 
c) n  idle , pöörlemissagedus tühikäigul (min  –1 ); 
n idle mõõdetakse vähemalt ühe minuti jooksul proovivõtusagedusel 
vähemalt 1 Hz ja sooja töötava mootoriga, käigukang seatud vabakäigu 
asendisse ja sidur ühendatud. Temperatuuri, lisa- ja abiseadmete jne 
tingimused on samad, nagu on kirjeldatud 6. all-lisas 1. tüüpi katse 
puhul.  
Käesolevas all-lisas kasutatav väärtus peab olema mõõteperioodi arit ­
meetiline keskmine, mida on ümardatud 10 min  – 1 väärtuseni.  
d) ng, edasikäikude arv;  
Tavapäraseks maanteekasutuseks ettenähtud käiguvahemiku edasikäigud 
nummerdatakse mootori pöörlemissageduse (min  –1 ) ja sõiduki kiiruse 
(km/h) suhte alanemise järjekorras. 1. käik on suurima ülekandearvuga 
käik, käik ng on väikseima ülekandearvuga käik. ng näitab edasikäikude 
arvu;  
e) (n/v)  i , mootori pöörlemissageduse n jagamisel sõiduki kiirusega v 
saadud suhe iga käigu i korral, kus i on vahemikus käigust i kuni 
ng max (min  –1 /(km/h)); (n/v)  i arvutamiseks kasutatakse 7. all-lisa punkti 
8. valemeid;  
f) f  0 , f 1 , f 2 , katsetamiseks valitud sõidutakistuse tegurid, mille ühikud on 
vastavalt N, N/(km/h) ja N/(km/h)  2 ; ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 552  
g) n  max 
n max1 = n  95_high  , maksimaalne mootori pöörlemissagedus (min  –1 ), mille 
korral saavutatakse 95 % nimivõimsusest.  
Kui suurust n  95_high  ei ole võimalik kindlaks määrata, kuna mootori 
pöörlemissagedus on piiratud väiksema väärtusega n  lim kõikide käikude 
korral ja vastav täisvõimsus on suurem kui 95 protsenti nimivõimsusest, 
võetakse n  95_high  võrdseks suurusega to n  lim . 
n max2 = (n/v)(ng  max ) × v  max,cycle  
n max3 = (n/v)(ng  max ) × v  max,vehicle  
siin 
ng vmax on määratletud punkti 2 alapunktis i;  
v max,cycle  on suurim kiirus sõiduki kiiruskõveral 1. all-lisa koha ­
selt (km/h);  
v max,vehicle  on suurim kiirus sõiduki kiiruskõveral punkti 2 
alapunkti i kohaselt (km/h);  
(n/v)(ng  vmax ) on suhe (min  –1 /(km/h )), mis on saadud mootori pöör ­
lemissageduse n jagamisel sõiduki kiirusega v käigul 
ng vmax ; 
n max on suurim suurustest n  max1 , n max2 ja n  max3 , (min  –1 ). 
h) P  wot (n), täiskoormuse võimsuskõver mootori pöörlemissageduse vahe ­
mikus  
Võimsuskõver peab koosnema nii suurest arvust andmekogumitest (n, 
P wot ), et järjestikuste andmekogumite vahelisi punkte saaks arvutada 
lineaarse interpoleerimisega. XX lisa kohasest täiskoormuse võimsuskõ ­
verast ei tohi lineaarse interpolatsiooni kõrvalekalle olla suurem kui 
2 %. Esimene andmekogum vastab pöörlemissagedusele n  min_drive_set  
(vt punkti k alapunkt 3) või sellest väiksemale. Viimane andmekogum 
vastab pöörlemissagedusele n  max või sellest suuremale mootori pöörle ­
missagedusele. Andmekogumid ei pea paiknema võrdsete vahedega, 
kuid kõik andmekogumid tuleb esitada.  
Andmekogumid ja suuruste P  rated ja n  rated väärtused saadakse tootja 
esitatud võimsuskõveralt.  
Täiskoormuse võimsus mootori pöörlemissagedusel, mida XX lisa ei 
hõlma, määratakse XX lisas kirjeldatud meetodil.  
i) Suuruste ng  vmax ja v  max määramine  
ng vmax , käik, millega saavutatakse sõiduki suurim kiirus ja mis määra ­
takse järgmiselt:  
kui v  max (ng) ≥ v max (ng – 1) ja v  max (ng – 1) ≥ v max (ng – 2), siis:  
ng vmax = ng ja v  max = v  max (ng).  
Kui v  max (ng) < v  max (ng – 1) ja v  max (ng – 1) ≥ v max (ng – 2), siis:  
ng vmax = ng – 1 ja v  max = v  max (ng – 1),  
muudel juhtudel ng  vmax = ng – 2 ja v  max = v  max (ng – 2);  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 553  
siin 
v max (ng) on sõiduki kiirus, mille korral nõutud sõidutakistuse 
võimsus võrdub käigul ng saavutatava võimsusega 
(P wot ) (vt joonis A2/1a).  
v max (ng – 1) on sõiduki kiirus, mille juures nõutud sõidutakistuse 
võimsus võrdub saadaoleva võimsusega (P  wot ) järg­
misel madalamal käigul (käigul ng – 1). (vt joonis 
A2/1b).  
v max (ng – 2) on sõiduki kiirus, mille korral nõutud sõidutakistuse 
võimsus võrdub saavutatava võimsusega P  wot järgmisel 
madalamal käigul (käigul ng – 2)  
v max ja ng  vmax määratakse ühe kümnendkohani ümardatud sõiduki 
kiiruste järgi.  
Nõutav sõidutakistuse võimsus (kW) arvutatakse järgmise valemi abil:  
P required ¼ f 0 Ü v þ f 1 Ü v 2 þ f 2 Ü v 3 
3 600  
siin 
v on eespool täpsustatud sõiduki kiirus (km/h).  
Sõiduki kiirusel v  max käiguga ng, ng – 1 või käiguga ng – 2 saavutatava 
võimsuse võib määrata täiskoormuse võimsuskõverat (P  wot (n)) ja järg ­
misi valemeid kasutades:  
n ng = (n/v)  ng × v  max (ng);  
n ng – 1  = (n/v)  ng – 1  × v  max (ng – 1);  
n ng – 2  = (n/v)  ng – 2  × v  max (ng – 2),  
ja vähendades täiskoormuse võimsuskõveralt saadud võimsusväärtusi 
10 %.  
Eespool kirjeldatud meetodit kasutatakse vajaduse korral veel madala ­
mate käikude, nagu ng – 3, ng – 4 jne puhul.  
Kui sõiduki suurima kiiruse piiramise tõttu on mootori suurim pöörle ­
missagedus piiratud väärtusega n  lim , mis on väiksem kui mootori pöör ­
lemissagedus, mis vastab sõidutakistuse võimsuse kõvera ja saavutatava 
võimsuse kõvera ristumispunktile, siis:  
ng vmax = ng  max ja v  max = n  lim / (n/v)(ng  max ). ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 554  
Joonis A2/1a  
Näide, mille puhul ng  max on kõrgeim käik
  
Joonis A2/1b  
Näide, mille puhul ng  max on 2. kõrgeim käik
  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 555  
j) Aeglase käigu väljajätmine  
1. käik võidakse tootja taotlusel välja jätta, kui kõik järgmised tingi ­
mused on täidetud:  
1) sõiduki tüüpkond on saanud kinnituse haagise vedamiseks;  
2) (n/v)  1 × (v  max / n 95_high  ) > 6,74;  
3) (n/v)  2 × (v  max / n 95_high  ) > 3,85;  
4) sõiduk, mille mass m  t on määratud alloleva valemi kohaselt, peab 
olema suuteline ülesmäge paigalt võtma nelja sekundiga vähemalt 
12 % kallakul viiel korral viie minuti jooksul.  
m t = m  r0 + 25 kg + (MC – m  r0 – 25 kg) × 0,28  
(tegurit 0,28 eespool esitatud valemis kasutatakse selliste N-kate ­
gooria sõidukite puhul, mille täismass on kuni 3,5 tonni, ja M-kate ­
gooria sõidukite puhul kasutatakse selle asemel tegurit 0,15),  
siin 
v max on punktis 2 täpsustatud suurim kiirus. i) Tingimus ­
tele 3 ja 4 vastavas olukorras kasutatakse v  max , mis 
vastab sõidutakistuse võimsuse kõvera ja asjaomase 
käiguga saavutatava võimsuse kõvera ristumispunk ­
tile. Väärtust v  max , mis vastab sellisele mootori 
pöörlemissageduse piiramisele, mille tõttu kõverad 
ei lõiku, ei kasutata;  
(n/v)(ng  vmax ) on mootori pöörlemissagedus n, jagatud sõiduki 
kiirusega v käigul ng  vmax (min  – 1 /(km/h ));  
m r0 on sõidukorras sõiduki mass (kg);  
MC on autorongi täismass (sõiduki täismass + haagise 
suurim mass) (kg).  
Sel juhul ei kasutata 1. käiku tsükli läbimisel veojõustendil ja käigud 
tuleb uuesti nummerdada, alustades 1. käiguna 2. käigust.  
k) suuruse n  min_drive  määratlus  
n min_drive  on väikseim mootori pöörlemissagedus sõiduki liikumisel 
(min  –1 ); 
1) kui n  gear = 1, n  min_drive  = n  idle , 
2) kui n  gear = 2, 
i) üleminekuks 1. käigult 2. käigule:  
n min_drive  = 1,15 × n  idle , 
ii) aeglustamiseks seiskumiseni:  
n min_drive  = n  idle . 
iii) kõikide muude sõidutingimuste puhul:  
n min_drive  = 0,9 × n  idle . 
3) kui n  gear > 2, leitakse n  min_drive  järgmiselt:  
n min_drive  = n  idle + 0,125 × (n  rated – n  idle ). 
Seda nimetatakse suuruseks n  min_drive_set  . ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 556  
n min_drive  lõpptulemus ümardatakse täisarvuni.  Näide:  1 199,5 ümarda ­
takse 1 200-ks, 1 199,4 ümardatakse 1 199-ks.  
Tootja taotlusel võib ngear > 2 korral kasutada väärtusi, mis on 
suuremad kui n  min_drive_set  . Sellisel juhul võib tootja määrata ühe väär ­
tuse (n  min_drive_up  ) kiirenduse/püsikiiruse faasi jaoks ja teise väärtuse 
aeglustusfaasi jaoks (n  min_drive_down  ). 
Proovid kiirendustel ≥ – 0,1389 m/s  2 kuuluvad kiirenduse/püsikiiruse 
faasi.  
Lisaks sellele võib tootja sätestada algetapi (t  start_phase  ) jaoks suuremad 
väärtused (n  min_drive_start  ja/või n  min_drive_up_start  ) suuruste n  min_drive  ja/või 
n min_drive_up  jaoks n  gear > 2 korral.  
Algetapi määratleb tootja ja see ei tohi olla pikem kui tsükli väikese 
kiiruse faas ning see lõpeb seiskamisfaasiga, nii et lühikese teekonna 
kestel n  min_drive  ei muutu.  
Kõik eraldi valitud n  min_drive  väärtused peavad olema kas suurusega 
n min_drive_set  võrdsed või sellest suuremad, kuid mitte suuremad kui 
(2 × n  min_drive_set  ). 
Kõik eraldi valitud n  min_drive  väärtused ning t  start_phase  tuleb kanda asja ­
kohastesse katsearuannetesse.  
Täiskoormuse võimsuskõvera alumise piirina vastavalt punkti 2 
alapunktile h kasutatakse ainult suurust n  min_drive_set  . 
l) TM, sõiduki katsemass (kg).  
3. Nõutava võimsuse, mootori pöörlemissageduse, saavutatava võimsuse ja 
võimaliku kasutatava käigu arvutused  
3.1. Nõutava võimsuse arvutamine  
Tsüklikõvera igal sekundil j arvutatakse sõidutakistuse ületamiseks ja 
kiirendamiseks nõutav võimsus järgmise valemiga: 
P required ;j ¼ Í f 0 Ü v j þ f 1 Ü v 2 
j þ f 2 Ü v 3 
j 
3 600 Î 
þ kr Ü a j Ü v j Ü TM 
3 600  
siin 
P required,j  on nõutav võimsus sekundil j (kW);  
a j on sõiduki kiirendus sekundil j (m/s  2 ), mis arvutatakse järgmi ­
selt: 
a j ¼ ðv jþ1 Ä v j Þ 
3,6 Ü ðt jþ1 Ä t j Þ ; 
kr on tegur, mis võtab arvesse jõuülekandeseadme inertstakistusi ja 
see võetakse võrdseks suurusega 1,03.  
3.2. Mootori pöörlemissageduste arvutamine  
Kiiruste v  j < 1 km/h puhul eeldatakse, et sõiduk seisab paigal ja mootori 
pöörlemissageduseks on võetud n  idle . Käigukang peab olema vabakäigu 
asendis ning sidur ühendatud, v.a üks sekund enne paigaltseisust kiirenduse 
alustamist, kui tuleb sidur lahutada ja valida esimene käik.  
Iga tsüklikõvera v  j ≥ 1 km/h ja iga käigu i puhul i = 1 – ng  max tuleb 
mootori pöörlemissagedus n  i,j arvutada järgmise valemi abil:  
n i,j = (n/v)  i × v  j 
Arvutus tehakse ujukomaga arvudega ja tulemust ei ümardata.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 557  
3.3. Võimalike käikude valimine vastavalt mootori pöörlemissagedusele  
Järgmised käigud võib valida sõitmiseks kiiruskõvera kohaselt v  j korral:  
a) kõik käigud i < ng  vmax , kui n  min_drive  ≤ n i,j ≤ n max1 ; 
b) kõik käigud i ≥ ng  vmax , kui n  min_drive  ≤ n i,j ≤ n max2 ; 
c) käik, kui n  1,j < n  min_drive  . 
Kui a  j < 0 ja n  i,j ≤ n idle , lahutatakse sidur ja valitakse n  i,j väärtuseks n  idle . 
Kui a  j ≥ 0 ja n  i,j < max(1,15 × n  idle; min. mootori pöörlemissagedus P  wot (n) 
kõveral), võetakse n  i,j võrdseks suurimaga 1,15 × n  idle ja (n/v)  i x v  j ning 
sidur seatakse asendisse „määratlemata“.  
„määratlemata“ tähistab iga siduri asendit vahemikus lahutatud kuni lahu ­
tamata olenevalt mootori ja käigukasti ehitusest. Sellisel juhul võib tegelik 
pöörlemissagedus erineda arvutatud mootori pöörlemissagedusest.  
3.4. Saavutatava võimsuse arvutamine  
Iga võimaliku käigu i ja iga tsüklikõvera sõiduki kiiruse v  i korral saavutatav 
võimsus arvutatakse järgmise valemiga:  
P available_i,j  = P  wot (n i,j ) × (1– (SM + ASM))  
siin 
P rated on nimivõimsus (kW);  
P wot on täiskoormuse võimsuskõveral täiskoormuse n  i,j korral saadaolev 
võimsus;  
SM on ohutusvaru, mis on statsionaarse täiskoormuse võimsuse ja 
üleminekutingimustes saavutatava võimsuse vahe. Suuruse SM 
väärtuseks valitakse 10 %;  
ASM on täiendav võimsuse ohutusvaru, mida võib kohaldada tootja taot ­
lusel.  
kui on nõutav, esitab tootja ASMi väärtused (wot-võimsuse vähendamise 
protsentides) koos suuruse P  wot (n) andmekogumitega, nagu näidatud tabeli 
A2/1 näidises. Asjaomaste punktide vahepunktides leitakse väärtused 
lineaarse interpoleerimisega. Suurus ASM on piiratud väärtusega 50 %.  
ASMi kasutamiseks on nõutav tüübikinnitusasutuse luba.  
Tabel A2/1  
n Pwot  
SM 
protsentides  ASM 
protsentides  P available  
min  – 1 kW kW  
700 6,3  10,0  20,0  4,4  
1 000  15,7  10,0  20,0  11,0  
1 500  32,3  10,0  15,0  24,2  
1 800  56,6  10,0  10,0  45,3  
1 900  59,7  10,0  5,0  50,8  
2 000  62,9  10,0  0,0  56,6  
3 000  94,3  10,0  0,0  84,9  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 558  
n Pwot  
SM 
protsentides  ASM 
protsentides  P available  
min  – 1 kW kW  
4 000  125,7  10,0  0,0  113,2  
5 000  157,2  10,0  0,0  141,5  
5 700  179,2  10,0  0,0  161,3  
5 800  180,1  10,0  0,0  162,1  
6 000  174,7  10,0  0,0  157,3  
6 200  169,0  10,0  0,0  152,1  
6 400  164,3  10,0  0,0  147,8  
6 600  156,4  10,0  0,0  140,8  
3.5. Võimalike kasutatavate käikude määramine  
Võimalikud kasutatavad käigud määratakse järgmiste tingimustega:  
a) punkti 3.3 tingimused on täidetud ja  
b) n  gear > 2 korral, kui P  available_i,j  ≥ P required,j  . 
Tsüklikõvera igal sekundil kasutatav esialgne käik j on kõrgeim lõplik 
võimalik käik i  max . Paigalseisust liikuma hakkamisel kasutatakse ainult 
esimest käiku.  
Madalaim lõplik võimalik käik on i  min . 
4. Lisanõuded käigukasutuse korrigeerimiseks ja/või muutmiseks  
Esialgset käiguvalikut tuleb kontrollida ja muuta, et vältida liiga sagedast 
käiguvahetust ning tagada juhitavus ja praktilisus.  
Kiirendusfaas on rohkem kui 2 sekundit kestev ajavahemik, mil sõiduki 
kiirus on ≥ 1 km/h ja seda monotoonselt suurendatakse. Aeglustusfaas on 
rohkem kui 2 sekundit kestev ajavahemik, mil sõiduki kiirus on ≥ 1 km/h ja 
seda monotoonselt vähendatakse.  
Korrigeerimised ja/või muutmised toimuvad vastavalt järgmistele nõuetele.  
a) Kui üks aste kõrgemat käiku (n + 1) on vaja ainult 1 sekundiks ning 
enne seda ja pärast seda on sama käik (n) või üks aste madalam käik (n 
– 1), valitakse käigu (n + 1) asemele käik (n).  
Näited:  
käigujärjestus i – 1, i, i – 1 asendatakse järjestusega  
i – 1, i – 1, i – 1;  
käigujärjestus i – 1, i, i – 2 asendatakse järjestusega  
i – 1, i – 1, i – 2;  
käigujärjestus i – 2, i, i – 1 asendatakse järjestusega  
i – 2, i – 1, i – 1.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 559  
Kiirendustel sõiduki kiirusel ≥ 1 kasutatavaid käike kasutatakse vähemalt 
2 sekundit (nt käikude järjestus 1, 2, 3, 3, 3, 3, 3 asendatakse järjestu ­
sega 1, 1, 2, 2, 3, 3, 3). Seda nõuet ei kohaldata allavahetusel kiiren ­
dusfaasis. Selliseid allavahetusi korrigeeritakse vastavalt punkti 4 
alapunktile b. Kiirendusfaasides ei tohi käike vahele jätta.  
Kaks astet ülespoole võib aga teha käiguvahetuse üleminekul kiirendus ­
faasist püsikiiruse faasi, kui püsikiiruse faas kestab üle 5 sekundi.  
b) Kui kiirendusfaasis on vaja käiku väiksemaks vahetada, märgitakse alla ­
vahetuse korral nõutav käik (i  DS ). Korrigeerimise lähtepunkt on 
määratud kas viimase sekundiga, mil määrati kindlaks i  DS , või kiiren ­
dusfaasi lähtepunktiga, kui kõik varasemad ajaproovid on käiguga > i  DS . 
Sel juhul tehakse järgmine kontroll.  
Suundudes kiirendusfaasi lõpust alates alguse poole, leitakse viimane 10 
sekundi vahemik, mille puhul oli i  DS kasutusel vähemalt 2 sekundit 
järjest või vähemalt 2 sekundit kokku. Viimatine i  DS kasutamine selles 
vahemikus annabki korrigeerimise lähtepunkti. Korrigeerimisvahemiku 
algus- ja lõpp-punkti vahel korrigeeritakse käigust i  DS kõrgemate 
käikude korral kõiki nõudeid vastavalt käigu i  DS nõudele.  
Korrigeerimisvahemiku lõpust kuni kiirendusvahemiku lõpuni jäetakse 
välja kõik allavahetused, mille kestus on vähem kui üks sekund, juhul 
kui allavahetus seisnenuks käigu vahetamises üks aste madalamaks. Kui 
allavahetus on käigu vahetamine kaks astet madalamaks, korrigeeritakse 
kuni viimase käiguni i  DS kõikide selliste käikude nõudeid, mis on 
kõrgemad kui i  DS või sellega võrdsed käigule (i  DS + 1) vastavaks.  
Viimane korrektsioon tehakse samuti alates kiirendusfaasi algusest kuni 
kiirendusfaasi lõpuni, seda juhul, kui ei leidu 10sekundilist vahemikku, 
mille puhul on i  DS kasutusel vähemalt 2 sekundit järjest või vähemalt 2 
sekundit kokku.  
Näited:  
i) Kui esialgselt arvutatud käigukasutus on järgmine:  
2, 2, 3, [3, 4, 4, 4, 4,  3, 4, 4, 4, 4], 4, 4,  3, 4, 4, 4,  
korrigeeritakse käigukasutust järgmiselt:  
2, 2, 3, 3, 3, 3, 3, 3,  3, 3, 3, 3, 3, 3, 3,  3, 4, 4, 4.  
ii) Kui esialgselt arvutatud käigukasutus on järgmine:  
2, 2, 3, [3, 4, 4,  3, 4, 4, 4, 4, 4, 4], 4, 4, 4, 4,  3, 4,  
korrigeeritakse käigukasutust järgmiselt:  
2, 2, 3, 3, 3, 3,  3, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4,  4, 4.  
iii) Kui esialgselt arvutatud käigukasutus on järgmine:  
2, 2, 3, [3, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4], 4, 4, 4,  3, 3, 4,  
korrigeeritakse käigukasutust järgmiselt:  
2, 2, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3,  3, 3, 4.  
Siin näidetes on esimesed 10 sekundi aknad on tähistatud nurksulgu ­
dega.  
Allajoonitud käigud (nt  3) tähistavad neid juhte, mis oleksid tinginud 
eelneva käigu allavahetust.  
Seda korrektsiooni ei tehta 1. käigu korral.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 560  
c) Kui käiku i kasutatakse 1–5sekundilises ajalises järjestuses ning sellele 
järjestusele eelnev käik on üks aste madalam ja sellele järjestusele 
järgnev käik on üks või kaks astet madalam kui selles järjestuses või 
kui sellele järjestusele eelnev käik on kaks astet madalam ja sellele 
järjestusele järgnev käik on üks aste madalam kui käik selles järjestuses, 
korrigeeritakse järjestuse käiku ja valitakse suurim käikudest enne ja 
pärast järjestust.  
Näited:  
i) käigujärjestus i – 1, i, i – 1asendatakse järjestusega:  
i – 1, i – 1, i – 1;  
käigujärjestus i – 1, i, i – 2 asendatakse järjestusega  
i – 1, i – 1, i – 2;  
käigujärjestus i – 2, i, i – 1 asendatakse järjestusega  
i – 2, i – 1, i – 1;  
ii) käigujärjestus i – 1, i, i, i – 1 asendatakse järjestusega:  
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
käigujärjestus i – 1, i, i, i – 2 asendatakse järjestusega:  
I – 1, i – 1, i – 1, i – 2;  
käigujärjestus i – 2, i, i, i – 1 asendatakse järjestusega:  
i – 2, i – 1, i – 1, i – 1;  
iii) käigujärjestus i – 1, i, i, i, i – 1asendatakse järjestusega:  
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
käigujärjestus i – 1, i, i, i, i – 2 asendatakse järjestusega:  
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 2;  
käigujärjestus i – 2, i, i, i, i – 1 asendatakse järjestusega:  
i – 2, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
iv) käigujärjestus i – 1, i, i, i, i, i – 1 asendatakse järjestusega:  
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
käigujärjestus i – 1, i, i, i, i, i – 2 asendatakse järjestusega:  
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 2;  
käigujärjestus i – 2, i, i, i, i, i – 1 asendatakse järjestusega:  
i – 2, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
v) käigujärjestus i – 1, i, i, i, i, i, i – 1 asendatakse järjestusega:  
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
käigujärjestus i – 1, i, i, i, i, i, i – 2 asendatakse järjestusega:  
i–1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 2;  
käigujärjestus i – 2, i, i, i, i, i, i – 1 asendatakse järjestusega:  
i–2, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1.  
Kõikidel juhtudel i–v peab olema täidetud tingimus i – 1 ≥ i min . 
d) Ülesvahetust ei tehta üleminekul kiirendusfaasist või püsikiiruselt aeglus ­
tusfaasi, kui aeglustusfaasile järgneva faasi käik on madalam kui oleks 
kõrgemaks vahetatud käik.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 561  
Näide:  
Kui v  i ≤ v i + 1 ja v  i + 2 < v  i + 1 ning käik i = 4 ja käik i + 1 = 5 ja käik 
i + 2 = 5, võetakse käik i + 1 ja käik i + 2 võrdseks 4-ga, kui pärast 
aeglustusfaasi on järgmise faasi käik 4 või sellest madalam. Kui aeglus ­
tusfaasi käik on 5, tuleb kõikide järgmise tsükli teekonna punktide korral 
valida käik 4. Kui aeglustusfaasile järgneva faasi käik on 5, tuleb käik 
kõrgemaks vahetada.  
Kui üleminekul ja esialgses aeglustusfaasis on tehtud ülesvahetus 2 
käiku, tuleb teha ülesvahetus 1 käik.  
Aeglustusfaasis ei tehta ülesvahetust.  
e) Aeglustusfaasis kasutatakse käike n  gear > 2 seni, kuni mootori pöörle ­
missagedus ei lange allapoole väärtust n  min_drive  . 
2. käiku kasutatakse aeglustusfaasis tsükli lühikese teekonna jooksul 
(kuid mitte lühikese teekonna lõpuosas) seni, kuni mootori pöörlemissa ­
gedus ei jää väiksemaks suurusest (0,9 × n  idle ). 
Kui mootori pöörlemissagedus langeb väiksemaks kui n  idle , tuleb sidur 
lahutada.  
Kui aeglustusfaas on lühikese teekonna viimane osa enne seiskamisfaasi, 
tuleb kasutada teist käiku seni, kuni mootori pöörlemissagedus ei jää 
väiksemaks suurusest n  idle . 
f) Kui aeglustusfaasis kestab kahe vähemalt 3 sekundi pikkuse käigujärjes ­
tuse vaheline käigujärjestus vaid 1 sekundi, asendatakse see käiguga 0 ja 
sidur lahutatakse.  
Kui aeglustusfaasis kestab kahe vähemalt 3 sekundi pikkuse käigujärjes ­
tuse vaheline käigujärjestus 2 sekundit, asendatakse see 1. sekundiks 
käiguga 0 ja 2. sekundiks käiguga, mis järgneb pärast 2sekundilist ajava ­
hemikku. Sidur tuleb lahutada 1. sekundiks.  
Näide:  Käigujärjestus 5, 4, 4, 2 asendatakse järjestusega 5, 0, 2, 2.  
Seda nõuet kohaldatakse ainult juhul, kui pärast 2sekundilist ajavahe ­
mikku järgneb käik, mis on > 0.  
Kui üksteisele järgneb mitu 1- või 2sekundilist käigujärjestust, tehakse 
järgmine korrektsioon:  
käigujärjestus i, i, i, i – 1, i – 1, i – 2 või i, i, i, i – 1, i – 2, i – 2 
asendatakse järgmise järjestusega i, i, i, 0, i – 2, i – 2.  
käigujärjestus i, i, i, i – 1, i – 2, i – 3 või i, i, i, i – 2, i – 2, i – 3 ja 
muud võimalikud järjestused asendatakse järgmise järjestusega i, i, i, 0, i 
– 3, i – 3.  
Samasugune muudatus tehakse ka käigujärjestustega, kui kiirendus on 
≥ 0 esimesed 2 sekundit ja < 0 kolmandal sekundil või kui kiirendus on 
≥ 0 viimased 2 sekundit.  
Eriliste ülekande konstruktsioonide korral on võimalik, et 1- või 2sekun ­
dilised käigujärjestused kestavad kuni 7 sekundit. Sellistel juhtudel tuleb 
eespool nimetatud korrektsiooni täiendada järgmiste nõuetega teises 
etapis:  
käigujärjestus j, 0, i, i, i – 1, k, kus j > i + 1 ja k ≤ i – 1 asendatakse 
järjestusega j, 0, i – 1, i – 1, i – 1, k, kui käik i – 1 on üks või kaks 
käiku madalam kui i  max selle järjestuse 3. sekundil (üks käik pärast 
käiku 0).  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 562  
Kui käik i – 1 on rohkem kui kaks astet madalam kui i  max selle järjes ­
tuse 3. sekundil, asendatakse käigujärjestus j, 0, i, i, i – 1, k, kus j > i + 
1 ja k ≤ i – 1 järjestusega j, 0, 0, k, k, k.  
käigujärjestus j, 0, i, i, i – 2, k, kus j > i + 1 ja k ≤ i – 2 asendatakse 
järjestusega j, 0, i – 2, i – 2, i – 2, k, kui käik i – 2 on üks või kaks 
käiku madalam kui i  max selle järjestuse 3. sekundil (üks käik pärast 
käiku 0).  
Kui käik i – 2 on rohkem kui kaks astet madalam kui i  max selle järjes ­
tuse 3. sekundil, asendatakse käigujärjestus j, 0, i, i, i – 2, k, kus j > i + 
1 ja k ≤ i – 2 järjestusega j, 0, 0, k, k, k.  
Kõikidel selles alapunktis vaadeldud juhtudel lahutatakse sidur 1 sekun ­
diks (käik 0), et ära hoida liiga suuri pöörlemissagedusi selle sekundi 
ajal. Kui see ei ole probleemiks, võib tootja taotlusel allavahetusel 3 
käigu võrra kasutada kohe järgmise sekundi madalamat käiku käigu 0 
asemel. Selle võimaluse kasutamine registreeritakse.  
Kui aeglustusfaas on lühikese teekonna viimane osa enne seiskamisfaasi 
ja kui viimast käiku, mis on suurem kui 0, kasutatakse üksnes kuni 2 
sekundit, kasutatakse selle asemel käiku 0, käigukang viiakse neutraala ­
sendisse ja sidur jääb ühendatuks.  
Näited.  Käigujärjestus 4, 0, 2, 2, 0 asendatakse viimaseks 5 sekundiks 
enne seiskamisfaasi käigujärjestusega 4, 0, 0, 0, 0. Käigujärjestus 4, 3, 3, 
0 asendatakse viimaseks 4 sekundiks enne seiskamisfaasi käigujärjestu ­
sega 4, 0, 0, 0.  
Allavahetus esimesele käigule ei ole nendes aeglustusfaasides lubatud.  
5. Punkti 4 alapunkte a–f kohaldatakse üksteise järel, järgides iga kord täie ­
likku tsüklikõverat. Kuna punkti 4 alapunktide a–f muutmise tõttu võidakse 
luua uued käigukasutuse järjestused, tuleb kontrollida neid uusi käikude 
järjestusi kolm korda ja vajaduse korral muuta.  
Et oleks võimalik hinnata arvutuse õigsust, tuleb arvutada keskmine käik 
kiirusel v ≥ 1 km/h, mida on ümardatud nelja kümnendkohani, ja märkida 
see kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 563  
3. all-lisa  
Reserveeritud  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 564  
4. all-lisa  
Sõidutakistus ja dünamomeetri seadistus  
1. Kohaldamisala  
Käesolevas all-lisas kirjeldatakse katsesõiduki sõidutakistuse kind ­
laksmääramist ja selle sõidutakistuse ülekandmist veojõustendile.  
2. Mõisted ja definitsioonid  
2.1. Reserveeritud  
2.2. Võrdluskiiruspunktid algavad kiirusel 20 km/h 10 km/h astmeliselt 
ja suurim võrdluskiirus vastab järgmistele sätetele:  
a) suurim võrdluskiiruspunkt on 130 km/h või rakendatava katset ­
sükli suurimast kiirusest vahetult ülespoole jääv võrdluskiirus ­
punkt, kui see väärtus on alla 130 km/h. Kui rakendatav katset ­
sükkel sisaldab alla nelja tsüklifaasi (väike, keskmine, suur ja 
eriti suur) ning tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul 
võib suurimat võrdluskiirust suurendada võrdluskiiruspunktini 
kohe pärast järgmise kõrgema faasi suurimat kiirust, kuid mitte 
üle 130 km/h; sel juhul määratakse sõidutakistus ja veojõustendi 
seadistus samade võrdluskiiruspunktide abil;  
b) kui tsükli puhul rakendatav võrdluskiiruspunkt, millele liidetakse 
14 km/h, on suurem või võrdne kui sõiduki suurim kiirus v  max , 
tuleb see võrdluskiiruspunkt vabajooksukatsest ja veojõustendi 
seadistusest välja jätta. Järgmisest madalamast võrdluskiirus ­
punktist saab sõiduki puhul kõrgeim võrdluskiiruspunkt.  
2.3. Kui ei ole sätestatud teisiti, arvutatakse tsüklienergianõudlus 7. all- 
lisa punkti 5 kohaselt rakendatava sõidutsükli sihtkiiruse kõveral.  
▼M3 
2.4. f  0 , f 1 , f 2 on sõidutakistuse valemi F = f  0 + f  1 × v + f  2 × v  2 
sõidutakistustegurid, mis määratakse vastavalt käesolevale all-lisale.  
f 0 on konstantne sõidutakistustegur (N) ja see ümardatakse ühe 
kümnendkohani;  
f 1 on esimest järku sõidutakistustegur ja see ümardatakse kolme 
kümnendkohani;  
f 2 on teist järku sõidutakistustegur (N/(km/h)  2 ) ja see ümardatakse 
viie kümnendkohani.  
Kui ei ole sätestatud teisiti, tuleb sõidutakistustegurid arvutada 
vähimruutude meetodil regressioonanalüüsi abil võrdluskiiruspunk ­
tide vahemikus.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 565  
2.5. Pöörlev mass  
2.5.1. m  r kindlaksmääramine  
m r on kõikide rataste ja koos ratastega teel pöörlevate sõiduki 
komponentide ekvivalentne täismass (kg), kui käigukast on seatud 
vabakäigu asendisse. m  r mõõdetakse ja arvutatakse tüübikinnitusa ­
sutuse heakskiidetud sobiva meetodi abil. Teise võimalusena võib 
m r hinnanguliselt olla 3 % töökorras sõiduki massi ja 25 kg 
summast.  
2.5.2. Pöörleva massi rakendamine sõidutakistuse suhtes  
Vabajooksuajad kantakse üle jõududele ja vastupidi, võttes arvesse 
rakendatavat katsemassi, millele liidetakse m  r . Seda kohaldatakse nii 
teel kui ka veojõustendil tehtud mõõtmiste suhtes.  
2.5.3. Pöörleva massi rakendamine inertsi seadistuse puhul  
▼M3 
Kui sõidukit katsetatakse veojõustendil nelikveorežiimis, seadista ­
takse veojõustendil ekvivalentseks inertsmassiks asjaomane katse ­
mass.  
▼B 
Vastasel juhul tuleb veojõustendi ekvivalentse inertsi massiks 
seadistada katsemass, millele liidetakse kas rataste ekvivalentne täis ­
mass, mis ei mõjuta mõõtmistulemusi, või 50 % väärtusest m  r . 
▼M3 
2.6. Additional masses for setting the test mass shall be applied such that 
the weight distribution of that vehicle is approximately the same as 
that of the vehicle with its mass in running order. In the case of 
category N vehicles or passenger vehicles derived from category N 
vehicles, the additional masses shall be located in a representative 
manner and shall be justified to the approval authority upon their 
request. The weight distribution of the vehicle shall be included in 
all relevant test reports and shall be used for any subsequent road 
load determination testing.  
3. Üldnõuded  
Tootja vastutab sõidutakistustegurite täpsuse eest ja tagab selle iga 
sõidutakistuse tüüpkonda kuuluva seeriatootmises oleva sõiduki 
puhul. Kõrvalekaldeid sõidutakistuse määramis-, modelleerimis- ja 
arvutamismeetodite piires ei tohi kasutada seeriatootmises olevate 
sõidukite sõidutakistuse hindamiseks väiksemaks. Tüübikinnitusasu ­
tuse taotlusel tuleb tõendada üksiku sõiduki sõidutakistustegurite 
täpsust.  
3.1. Mõõtmise üldine täpsus, kordustäpsus, eraldusvõimsus ja sagedus  
Nõutav üldine mõõtetäpsus peab olema järgmine:  
a) sõiduki kiirus: ± 0,2 km/h, mõõtesagedusega vähemalt 10 Hz;  
b) aja mõõtmine: minimaalne mõõtetäpsus: ± 10 ms; minimaalne 
kordustäpsus ja eraldusvõime: 10 ms;  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 566  
c) rataste pöördemoment: ± 6 Nm või ± 0,5 % kogu sõiduki suuri ­
mast mõõdetud kogupöördemomendist, olenevalt sellest, kumb 
on suurem, mõõtesagedusega vähemalt 10 Hz;  
d) tuule kiirus: ± 0,3 m/s, mõõtesagedusega vähemalt 1 Hz;  
e) tuule suund: ± 3°, mõõtesagedusega vähemalt 1 Hz;  
f) õhutemperatuur: ± 1 °C, mõõtesagedusega vähemalt 0,1 Hz;  
g) õhurõhk: ± 0,3 kPa, mõõtesagedusega vähemalt 0,1 Hz;  
h) sõiduki mass mõõdetuna samal kaalul enne ja pärast katset: ± 
10 kg (± 20 kg sõidukite puhul, mille mass on > 4 000 kg);  
i) rehvirõhk: ± 5 kPa;  
j) ratta pöörlemissagedus ± 0,05 s  – 1 või 1 %, olenevalt sellest, 
kumb on suurem.  
▼B 
3.2. Tuuletunneli kriteeriumid  
3.2.1. Tuule kiirus  
Tuule kiirus jääb mõõtmise ajal ± 2 km/h piiresse katsesektsiooni 
keskel. Võimalik tuule kiirus on vähemalt 140 km/h.  
3.2.2. Õhutemperatuur  
Õhutemperatuur jääb mõõtmise ajal ± 3 °C piiresse katsesektsiooni 
keskel. Õhutemperatuuri jaotus düüsi väljalaske juures jääb ± 3 °C 
piiresse.  
3.2.3. Turbulents  
Võrdsete vahedega 3 × 3 ruudustiku puhul kogu düüsi väljalas ­
keavas ei tohi turbulentsi intensiivsus (Tu) ületada 1 %. Vt joonis 
A4/1.  
Joonis A4/1  
Turbulentsi intensiivsus
  
Tu ¼ u′ 
U ∞ 
kus: 
Tu on turbulentsi intensiivsus;  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 567  
u′ on turbulentse kiiruse kõikumine (m/s);  
U ∞ on vaba voolu kiirus (m/s).  
3.2.4. Tahke keha tõkestava mõju suhe  
Sõiduki tõkestava mõju suhe ε sb , mida väljendatakse alljärgneva 
võrrandi abil arvutatud sõiduki lauppinna ja düüsi väljalaskeava 
pindala jagatisena, ei tohi olla suurem kui 0,35. 
ε sb ¼ A f 
A nozzle 
kus: 
ε sb on sõiduki tõkestava mõju suhe;  
A f on sõiduki lauppind (m  2 ); 
A nozzle  on düüsi väljalaskeava pindala (m  2 ). 
▼M3 
3.2.5. Pöörlevad rattad  
Rataste aerodünaamilise mõju nõuetekohaseks määramiseks peavad 
pöörlema katsesõiduki rattad sellise kiirusega, et sellest tulenev 
sõiduki kiirus erineks tuule kiirusest kuni ± 3 km/h.  
3.2.6. Konveierlint  
Katsesõiduki kere all vedelikuvoolu matkimiseks on tuuletunnelis 
konveierlint, mis ulatub sõiduki eest taha. Konveierlindi joonkiirus 
võib erineda tuule kiirusest kuni ± 3 km/h.  
3.2.7. Vedeliku voolu nurk  
Üheksas düüside alal ühtlaselt jaotatud punktis ei tohi kummagi 
kaldenurga α ja β (Y-tasandis ja Z-tasandis) ruutkeskmine hälve 
düüsi väljalaskeavas olla suurem kui 1°.  
▼B 
3.2.8. Õhurõhk  
Üheksas düüside väljalaskeavade alal võrdselt jaotatud punktis peab 
kogurõhu standardhälve düüsi väljalaskeavas olema 0,02 või 
väiksem. 
σ Í ΔР t 
q Î 
Ï 0,02  
kus: 
σ on rõhusuhte standardhälve  ð ΔP t 
q Þ; 
ΔP t on kogurõhu muutus mõõtepunktide vahel (N/m  2 ); 
q on dünaamiline rõhk (N/m  2 ). 
Rõhukoefitsiendi cp absoluutne erinevus tasakaalukeskmest 3 
meetrit eespool ja 3 meetrit tagapool tühjas katsesektsioonis ning 
düüsi väljalaskeava keskme kõrgusel ei tohi hälbida rohkem kui 
± 0,02.  ▼B
02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 568  
jcp x¼þ3m Ä cp  x¼Ä3m j Ï 0,02  
kus: 
cp on rõhukoefitsient.  
3.2.9. Piirkihi paksus 
x = 0 (tasakaalukese) juures peab tuule kiirus olema vähemalt 99 % 
sissevoolukiirusest 30 mm kõrgusel tuuletunneli põrandast. 
δ 99 ðx ¼ 0 mÞ Ï 30 mm 
kus: 
δ 99 on teega risti olev vahemaa, mille puhul 99 % vabavoolu kiiru ­
sest on saavutatud (piirkihi paksus).  
3.2.10. Piirdesüsteemi tõkestava mõju suhe  
Piirdesüsteemi ei tohi paigaldada sõiduki ette. Piirdesüsteemist 
tingitud sõiduki lauppinna suhtelise tõkestava mõju suhe ( ε restr ) ei 
tohi ületada 0,10. 
ε restr ¼ A restr 
A f 
kus: 
ε restr on piirdesüsteemi suhtelise tõkestava mõju suhe;  
A restr on düüsi esiküljele projekteeritud piirdesüsteemi lauppind 
(m 2 ); 
A f on sõiduki lauppind (m  2 ). 
3.2.11. Kaalu mõõtetäpsus x-suunas  
X-suunas mõjuva jõu ebatäpsus ei tohi olla suurem kui ± 5 N. 
Mõõdetud jõu resolutsioon peab jääma ± 3 N piiresse.  
▼M3 
3.2.12. Mõõtmise kordustäpsus  
Jõu mõõtmise kordustäpsus peab olema ± 3 N.  
▼B 
4. Sõidutakistuse mõõtmine maanteel  
4.1. Maanteekatse nõuded  
4.1.1. Maanteekatse väliskeskkonnatingimused  
▼M3 
4.1.1.1. Lubatud tuuletingimused  
Suurimaid lubatud tuuletingimusi sõidutakistuse määramiseks on 
kirjeldatud punktides 4.1.1.1.1 ja 4.1.1.1.2.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 569  
Kasutatava anemomeetri liigi sobivuse määramiseks tuleb leida tuule 
kiiruse aritmeetiline keskmine tuule kiiruse pideva mõõtmise teel 
tunnustatud meteoroloogilise mõõteriistaga katsetee kõrval, sellises 
kohtas ja sellisel kõrgusel teepinnast, kus on kõige tüüpilisemad 
tuuletingimused.  
Kui samas katseraja osas ei ole võimalik teha katseid vastassuun ­
dades (nt ovaalsel katserajal, kus on kohustuslik sõidusuund), tuleb 
mõõta tuule kiirus ja suund igas katseraja osas. Sel juhul määrab 
mõõtmiste suurem aritmeetiline keskmine tuule kiirus kasutatava 
anemomeetri liigi ja väiksem aritmeetiline keskmine näitab, kas 
tuuleparandusest võib loobuda.  
4.1.1.1.1. Lubatud tuuletingimused statsionaarse anemomeetria kasutamisel  
Statsionaarset anemomeetriat kasutatakse üksnes siis, kui tuule kesk ­
mine kiirus on 5 sekundi jooksul alla 5 m/s ja suurim tuule kiirus on 
vähem kui 2 sekundi jooksul alla 8 m/s. Lisaks sellele peab kesk ­
mise tuulekiiruse komponent, mis on katseteega risti, olema alla 
2 m/s iga kehtiva katsepaari puhul. Katsepaarid, mis ei vasta eespool 
esitatud kriteeriumidele, jäetakse analüüsist välja. Tuuleparandus 
tuleb arvutada punkti 4.5.3 järgi. Tuuleparandusest võib loobuda, 
kui väikseim keskmine tuule kiirus on kuni 2 m/s.  
4.1.1.1.2. Lubatud tuuletingimused pardaanemomeetria korral  
Katse tegemiseks pardaanemomeetriaga tuleb seadet kasutada nii, 
nagu on kirjeldatud punktis 4.3.2. Iga kehtiva katsepaari korral 
tuule kiiruse aritmeetiline keskmine katseteel tehtaval katsel peab 
olema alla 7 m/s ja suurim kiirus üle 2 sekundi kestel alla 
10 m/s. Lisaks sellele peab keskmise tuulekiiruse komponent, mis 
on teega risti, olema alla 4 m/s. Katsepaarid, mis ei vasta eespool 
esitatud kriteeriumidele, jäetakse analüüsist välja.  
▼B 
4.1.1.2. Õhutemperatuur  
Õhutemperatuur peaks jääma vahemikku 5 °C – 35 °C (k.a).  
Kui vabajooksukatse käigus mõõdetud kõrgeima ja madalaima 
temperatuuri vahe on suurem kui 5 °C, tuleb iga katse puhul eraldi 
rakendada temperatuuriparandust koos selle katse ümbritseva õhu 
temperatuuri aritmeetilise keskmisega.  
Sel juhul tuleb iga üksiku katse puhul määrata sõidutakistustegurite 
f 0 , f 1 ja f  2 väärtused ning neid korrigeerida. f  0 , f 1 ja f  2 väärtuste 
viimane kogum on eraldi korrigeeritud tegurite f  0 , f 1 ja f  2 aritmee­
tiline keskmine.  
Tootja võib alternatiivina valida vabajooksukatsete tegemise tempe ­
ratuurivahemikus 1–5 °C.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 570  
4.1.2. Katsetee  
Teepind peab olema lame, tasane, puhas, kuiv ja ilma takistusteta 
või tuuletõketeta, mis võivad takistada sõidutakistuse mõõtmist, ning 
selle tekstuur ja koostis peavad esindama praeguseid linna- ja kiirtee 
teekatteid. Katsetee pikikalle ei tohi ületada ± 1 %. Üksteisest kolme 
meetri kaugusel asetsevate punktide vaheline kalle ei tohi erineda 
rohkem kui ± 0,5 % selle pikikaldest. Kui ei ole võimalik teha 
katseid vastassuundades samas katseraja osas (nt ovaalsel katserajal, 
kus on kohustuslik sõidusuund), peab kõrvuti asetsevate katseraja 
lõikude pikikallete summa jääma 0 ja 0,1 % tõusu vahele. Katsetee 
suurim kumerus peab olema 1,5 %.  
4.2. Ettevalmistamine  
4.2.1. Katsesõiduk  
Iga katsesõiduki kõik komponendid peavad olema kooskõlas toot ­
misseeriaga või kui sõiduk erineb seeriatootmises olevast sõidukist, 
lisatakse kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse täielik 
kirjeldus.  
▼M3 
4.2.1.1. Katsesõiduki valimise nõuded  
4.2.1.1.1. Ilma interpolatsioonimeetodi kasutamiseta  
Tüüpkonnast valitakse katsesõiduk (sõiduk H) selliste asjaomaste 
sõidutakistuse näitajatega (s.t mass, aerodünaamiline takistus ja 
rehvide veeretakistus), mis tekitavad tsüklis suurima energiatarbe 
(vt punktid 5.6 ja 5.7).  
Kui erinevate rataste aerodünaamiline mõju ühe interpolatsiooni 
tüüpkonna piires on teadmata, peab valiku aluseks olema suurim 
eeldatav aerodünaamiline takistus. Juhisena võib suurimat aerodü ­
naamilist takistust eeldada ratta puhul, millel on a) suurim laius, b) 
suurim läbimõõt ja c) kõige avatum kujundus (selles tähtsuse järje ­
korras).  
Ratta valimine tehakse lisaks tsükli suurima energiatarbe nõude 
järgimisele.  
4.2.1.1.2. Interpolatsioonimeetodi kasutamine  
Tootja taotluse korral võib kasutada interpolatsioonimeetodit.  
Sel juhul valitakse tüüpkonnast kaks katsesõidukit, mis vastavad 
asjaomase perekonna nõuetele.  
Katsesõiduk H on sõiduk, mis tekitab sellest valikust suurema – ja 
eelistatavalt suurima – tsüklienegiatarbe, ning katsesõiduk L tekitab 
väiksema – ja eelistatavalt väikseima – tsüklienergiatarbe.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 571  
Kogu lisavarustus ja/või kõik kerekujud, mida on otsustatud inter ­
polatsioonimeetodil mitte arvesse võtta, peavad olema samaväärsed 
mõlema katsesõiduki H ja L puhul, nii et see lisavarustus tekitaks 
sõidutakistuse asjaomastest näitajatest (s.t mass, aerodünaamiline 
takistus ja rehvide veeretakistus) tingitud suurima tsüklienergiatarbe.  
Kui üksikuid sõidukeid võidakse varustada nii standardsete velgede 
ja rehvide komplektiga kui ka talverehvide komplektiga (rehvid on 
kolme mäetipuga ja lumehelbega märgisega (3PMS)) kas velgedega 
või ilma, ei loeta seda lisavarustuseks.  
Juhis: iga asjaomase sõidutakistuse näitaja osas peavad olema 
täidetud järgmised minimaalsed erinevused H- ja L-sõiduki vahel:  
i) mass – vähemalt 30 kg;  
ii) veeretakistus – vähemalt 1,0 kgf/t;  
iii) aerodünaamiline takistus C  D × A – vähemalt 0,05 m  2 . 
Sõidukite H ja L vahel piisava erinevuse saavutamiseks asjaomase 
sõidutakistuse näitaja osas võib tootja tehislikult halvendada sõidukit 
H, nt suurendades katsemassi.  
4.2.1.2. Nõuded tüüpkondade kohta  
4.2.1.2.1. Nõuded interpolatsioonitüüpkonna kasutamise kohta, kui interpolat ­
sioonimeetodit ei kasutata  
Interpolatsioonitüüpkonna määratlemise kriteeriumid, vt käesoleva 
lisa punkt 5.6.  
4.2.1.2.2. Nõuded interpolatsioonitüüpkonna kasutamise kohta interpolatsioo ­
nimeetodi kasutamisega on järgmised:  
a) käesoleva lisa punktis 5.6 loetletud interpolatsioonitüüpkonna 
kriteeriumidele vastavus;  
b) 6. all-lisa punktide 2.3.1 ja 2.3.2 nõuetele vastavus;  
c) 7 all-lisa punktis 3.2.3.2 sätestatud arvutuste tegemine.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 572  
4.2.1.2.3. Nõuded sõidutakistuse tüüpkonna rakendamise kohta  
4.2.1.2.3.1. Tootja soovil tuleb käesoleva lisa punkti 5.7 kriteeriumide täitmisel 
arvutada interpolatsioonitüüpkonna sõidukite H ja L sõidutakistused.  
4.2.1.2.3.2. Sõidutakistuse tüüpkonna eesmärgil tähistatakse katsesõidukid H ja 
L, nagu need on määratletud punktis 4.2.1.1.2, vastavalt H  R ja L  R . 
4.2.1.2.3.3. Lisaks 6. all-lisa punktides 2.3.1 ja 2.3.2 sätestatud nõuetele, peab 
sõidutakistuse tüüpkonna sõidukite H  R ja L  R vahel olema tsükli 
energiatarbe osas erinevus vähemalt 4 %, kuid mitte suurem kui 
35 % sõiduki H  R energiatarbest täieliku WLTC 3. klassi tsükli 
jooksul.  
Kui sõidutakistuse tüüpkonda kuulub rohkem kui üks jõuülekanne, 
tuleb sõidutakistuse määramiseks kasutada suurima võimsuskaoga 
jõuülekannet.  
4.2.1.2.3.4. Kui sõidutakistuse muutus sellise sõiduki puhul, mis tekitab hõõrdes 
erinevuse, määratakse vastavalt punktile 6.8, tuleb arvutada uus 
sõidutakistuse tüüpkond, mis sisaldab nii selle uue sõidutakistuse 
tüüpkonna sõiduki L kui ka sõiduki H sõidutakistuse erinevust.  
f 0,N = f 0,R + f 0,Delta  
f 1,N = f 1,R + f 1,Delta  
f 2,N = f 2,R + f 2,Delta  
siin: 
N tähistab uue sõidutakistuse tüüpkonna sõidutakistustegureid;  
R tähistab sõidutakistuse võrdlustüüpkonna sõidutakistustegu ­
reid; 
Delta tähistab sõidutakistuse muudule vastavaid tegureid, mis 
määratakse vastavalt punktile 6.8.1.  
4.2.1.3. Tüüpkonna ja katsesõiduki valimise lubatud kombinatsioonide 
nõuded  
Tabelis A4/1 on esitatud nõuded tüüpkonna ja katsesõiduki valimise 
lubatud kombinatsioonide kohta, nagu neid on kirjeldatud punktides 
4.2.1.1 ja 4.2.1.2.  
Tabel A4/1  
Tüüpkonna ja katsesõiduki valimise lubatud kombinatsioonide nõuded  
Täidetavad nõuded järg ­
mise kohta:  1) interpolatsiooni ­
meetodi kasutamine 
või mitte  2) interpolatsiooni ­
meetod koos sõidu ­
takistuse tüüpkon ­
naga või ilma  3) sõidutakistuse 
tüüpkonna 
kasutamine  4) interpolatsioonimee ­
todi kasutamine ühe või 
sõidutakistuse 
tüüpkonnaga  
Sõidutakistuse 
katsesõiduk  Punkt 4.2.1.1.1.  Punkt 4.2.1.1.2.  Punkt 4.2.1.1.2.  ei kohaldata  
Tüüpkond  Punkt 4.2.1.2.1.  Punkt 4.2.1.2.2.  Punkt 4.2.1.2.3.  Punkt 4.2.1.2.2.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 573  
Täidetavad nõuded järg ­
mise kohta:  1) interpolatsiooni ­
meetodi kasutamine 
või mitte  2) interpolatsiooni ­
meetod koos sõidu ­
takistuse tüüpkon ­
naga või ilma  3) sõidutakistuse 
tüüpkonna 
kasutamine  4) interpolatsioonimee ­
todi kasutamine ühe või 
sõidutakistuse 
tüüpkonnaga  
Täiendav  Puudub  Puudub  Puudub  Kasutatakse veergu 3 
„Sõidutakistuse tüüp ­
konna kasutamine“ ja 
punkti 4.2.1.3.1.  
4.2.1.3.1. Interpolatsioonitüüpkonna sõidutakistuse leidmine sõidutakistuse 
tüüpkonna abil  
Sõidutakistused H  R ja/või L  R leitakse käesoleva all-lisa järgi.  
Sõidutakistuse tüüpkonda kuuluva interpolatsioonitüüpkonna sõiduki 
H (ja L) sõidutakistus arvutatakse vastavalt 7. all-lisa punktidele 
3.2.3.2.2–3.2.3.2.2.4 järgmisel viisil:  
a) valemitesse sisestatakse H ja L asemel sõidutakistuse tüüpkonna 
H R ja L  R ; 
b) üksiku sõiduki andmetena sisestatakse interpolatsiooni tüüpkonna 
sõiduki H (või L) sõidutakistuse parameetrid (s.t katsemass, 
Δ(C D × A  f ) sõiduki L  R suhtes ja rehvide veeretakistus);  
c) seda arvutust korratakse iga sõidutakistuse tüüpkonda kuuluva 
interpolatsioonitüüpkonna sõiduki H ja L puhul.  
Sõidutakistuse interpolatsiooni tuleb teha üksnes nende sõidutakis ­
tuse seisukohast oluliste näitajate korral, mille puhul on tehtud kind ­
laks, et need on katsesõidukil L  R ja H  R erinevad. Muude sõiduta ­
kistuse seisukohast oluliste näitajate korral kasutatakse sõidukile H  R 
vastavat väärtust.  
Interpolatsioonitüüpkonda kuuluvad sõidukid H ja L võidakse valida 
erinevatest sõidutakistuse tüüpkondadest. Kui nende sõidutakistuse 
tüüpkondade kõnealune vahe tuleneb muudu meetodi kasutamisest, 
toimitakse punkti 4.2.1.2.3.4 järgi.  
_______  
▼B 
4.2.1.4. Sõidutakistuse maatriksi tüüpkonna rakendamine  
Sõiduk, mis vastab käesoleva lisa punkti 5.8 kriteeriumidele, s.t:  
a) esindab sõidutakistuse maatriksi tüüpkonnaga hõlmatavat kavan ­
datud komplekteeritud sõidukite seeriat hinnanguliselt halvima 
C D väärtuse ja kerekuju poolest ning  
b) esindab sõidutakistuse maatriksi tüüpkonnaga hõlmatavat kavan ­
datud sõidukiseeriat lisavarustuse massi hinnangulise keskmise 
poolest, seda kasutatakse sõidutakistuse määramiseks.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 574  
Kui ei suudeta komplekteeritud sõiduki puhul määrata iseloomu ­
likku kerekuju, tuleb katsesõiduk varustada ruudukujulise ümarate 
nurkadega kastiga, mille suurim raadius on 25 mm ja laius võrdub 
sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda kuuluvate sõidukite suurima 
laiusega, ning katsesõiduki, sh kasti kogukõrgus on 3,0 m ± 0,1 m.  
Valmistaja ja tüübikinnitusasutus lepivad kokku selles, milline 
sõiduki katsemudel on tüüpiline näide.  
Mõlema sõiduki H  M ja L  M parameetrid – katsemass, rehvide veere ­
takistus ja lauppind – tuleb määrata selliselt, et sõiduk H  M tekitab 
sõidutakistuse maatriksi tüüpkonna suurima tsüklienergianõudluse ja 
sõiduk L  M väikseima tsüklienergianõudluse. Tootja ja tüübikinnitus ­
asutus peavad kokku leppima sõiduki H  M ja L  M parameetrites.  
Kõikide sõidutakistuse maatriksi tüüpkonna üksikute sõidukite, sh 
H M ja L  M sõidutakistus tuleb arvutada käesoleva all-lisa punkti 5.1 
kohaselt.  
4.2.1.5. Liikuvad aerodünaamilised kereosad  
Katsesõidukite liikuvaid aerodünaamilisi kereosi tuleb kasutada 
sõidutakistuse määramisel, nagu on ette nähtud WLTP 1. tüübi 
katsetingimustes (katsetemperatuur, sõiduki kiirus ja kiirendusva ­
hemik, mootori koormus jne).  
Liikuvaks aerodünaamiliseks kereosaks peetakse iga sõidukisüs ­
teemi, mis muudab dünaamiliselt sõiduki aerodünaamilist takistust 
(nt sõiduki kõrguse kontroll). Tuleb lisada asjakohased nõuded, kui 
tulevased sõidukid on varustatud lisavarustusse kuuluvate liikuvate 
aerodünaamiliste osadega, mille mõju aerodünaamilisele takistusele 
põhjendab täiendavate nõuete vajadust.  
4.2.1.6. Kaalumine  
Enne ja pärast sõidutakistuse määramist tuleb kaaluda valitud 
sõidukit koos juhi ja varustusega, et määrata kindlaks aritmeetiline 
keskmine mass, m  av . Sõiduki mass peab olema suurem kui sõiduki 
H või sõiduki L katsemass või sellega võrdne sõidutakistuse määra ­
mise alguses.  
4.2.1.7. Katsesõiduki konfiguratsioon  
Katsesõiduki konfiguratsioon kantakse kõikidesse asjaomastesse 
katsearuannetesse ja seda kasutatakse edasistes vabajooksukatsetes.  
4.2.1.8. Katsesõiduki konditsioneerimine  
4.2.1.8.1. Sissesõitmine  
Katsesõiduk peab edasise katse eesmärgil sobivalt sissesõitmiseks 
läbima vähemalt 10 000, kuid mitte üle 80 000 km.  
▼M3 
Tootja soovil võib kasutada vähemalt 3 000 km läbisõiduga 
sõidukit.  
_______  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 575  
4.2.1.8.2. Tootja spetsifikatsioonid  
Mittetüüpilise parasiitse takistuse vältimiseks peab sõiduk vastama 
tootja kavandatud seeriatootmissõiduki spetsifikatsioonidele seoses 
käesoleva all-lisa punktis 4.2.2.3 kirjeldatud rehvirõhkude, käesole ­
va all-lisa punktis 4.2.1.8.3 kirjeldatud rataste kokku- või lahku ­
jooksu, kliirensi, sõiduki kõrguse, jõuülekandeseadme, rattalaagrite 
määrdeainete ja pidurite seadistusega.  
4.2.1.8.3. Rataste kokku- või lahkujooks  
Rataste kokku- ja lahkujooks ning külgkalle peavad olema seatud 
tootja määratud vahemikus suurimale hälbele sõiduki pikiteljest. Kui 
tootja näeb ette sõiduki rataste kokku- ja lahkujooksu ning külg ­
kalde väärtused, tuleb neid väärtusi kasutada. Tootja soovil võib 
kasutada väärtusi, mille puhul hälve sõiduki pikiteljest on suurem 
kui ettenähtud väärtused. Ettenähtud väärtused on etaloniks kõigi 
sõiduki eluea jooksul tehtavate hooldustööde puhul.  
Muud reguleeritavad rataste kokku- ja lahkujooksu parameetrid (nt 
järeljooks) tuleb seada tootja soovitatud väärtustele. Soovitatavate 
väärtuste puudumisel tuleb need seadistada tootja määratud vahe ­
miku aritmeetilisele keskmisele.  
Sellised reguleeritavad parameetrid ja seatud väärtused kantakse 
kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse.  
4.2.1.8.4. Suletud paneelid  
Sõidutakistuse määramise ajal peavad mootoriruumi kaas, pakiruu ­
miluuk, käsitsi juhitavad liikuvad paneelid ja kõik aknad olema 
suletud.  
▼M3 
4.2.1.8.5. Sõiduki vabakäigurežiim  
Kui veojõustendi seadistuste määramisel ei ole võimalik täita 
punktis 8.1.3 või 8.2.3 sätestatud kriteeriume mittekorratavate 
jõudude tõttu, tuleb sõiduk varustada vabakäigurežiimiga. Vabakäi ­
gurežiimi peab heaks kiitma tüübikinnitusasutus ja vabakäigurežiimi 
kasutamine kantakse kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse.  
Kui sõiduk on varustatud vabakäigurežiimiga, tuleb seda rakendada 
nii sõidutakistuse määramisel kui ka veojõustendil.  
_______  
▼B 
4.2.2. Rehvid  
▼M3 
4.2.2.1. Rehvi veeretakistus  
Rehvi veeretakistust mõõdetakse UN/ECE eeskirja nr 117 muuda ­
tuste seeria 02 6. lisa kohaselt. Veeretakistustegurid tuleb viia koos ­
kõlla ja liigitada määruse (EÜ) nr 1222/2009 veeretakistuse klasside 
kohaselt (vt tabel A4/2).  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 576  
Tabel A4/2  
Energiatõhususe klassid ja rehvide C1, C2 ja C3 veerehõõrdetegurid RRC (kg/t), mida kasutatakse 
interpoleerimiseks vastavates energiatõhususe klassides  
Energiatõhususe 
klass  RRC, mida kasutatakse inter ­
poleerimisel C1 klassi rehvide 
puhul  RRC, mida kasutatakse inter ­
poleerimisel C2 klassi rehvide 
puhul  RRC, mida kasutatakse inter ­
poleerimisel C3 klassi rehvide 
puhul  
A RRC = 5,9  RRC = 4,9  RRC = 3,5  
B RRC = 7,1  RRC = 6,1  RRC = 4,5  
C RRC = 8,4  RRC = 7,4  RRC = 5,5  
D Ei kohaldata  Ei kohaldata  RRC = 6,5  
E RRC = 9,8  RRC = 8,6  RRC = 7,5  
F RRC = 11,3  RRC = 9,9  RRC = 8,5  
G RRC = 12,9  RRC = 11,2  Ei kohaldata  
Kui 7. all-lisa punktis 3.2.3.2 kirjeldatud arvutuste tegemiseks on 
vaja kasutada interpoleerimisega seoses veeretakistust, võetakse sise ­
ndandmeteks sõidukitele L ja H paigaldatud rehvide tegelikud veere ­
takistused. Interpolatsioonitüüpkonna üksiksõiduki puhul kasuta ­
takse veeretakistust RRC, mis vastab sõidukile paigaldatud rehvide 
energiatõhususe klassile.  
Kui üksikuid sõidukeid võidakse varustada nii standardsete velgede 
ja rehvide komplektiga kui ka talverehvide komplektiga (rehvid on 
kolme mäetipuga ja lumehelbega märgisega (3PMS)) kas velgedega 
või ilma, ei loeta seda lisavarustuseks.  
▼B 
4.2.2.2. Rehvide seisund  
Katses kasutatavad rehvid:  
a) ei tohi olla vanemad kui kaks aastat alates tootmiskuupäevast;  
b) ei tohi olla spetsiaalselt konditsioneeritud ega töödeldud (nt 
kuumutatud või tehislikult vanandatud), v.a rehvimustri algse 
kuju sisselihvimine;  
c) peavad olema sisse sõidetud vähemalt 200 km enne sõidutakis ­
tuse määramist;  
d) peavad enne katset olema rehvimustri püsiva sügavusega 
100–80 % rehvimustri esialgsest sügavusest kogu rehvimustri 
laiuses.  
▼M3 
Pärast rehvimustri sügavuse mõõtmist peab läbitav teepikkus piir ­
duma 500 km-ga. Kui läbitakse üle 500 km, tuleb mustri sügavust 
uuesti mõõta.  
_______  
▼B 
4.2.2.3. Rehvirõhk  
Esi- ja tagarehvid tuleb täis pumbata rehvirõhuvahemiku alumise 
piirväärtuseni valitud rehvi vastava telje puhul vabajooksukatse 
massi juures, nagu on kindlaks määranud sõiduki tootja.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 577  
4.2.2.3.1. Rehvirõhu reguleerimine  
Kui ümbritseva õhu ja seisutemperatuuride erinevus on suurem kui 
5 °C, tuleb rehvirõhku reguleerida järgmiselt:  
a) rehve tuleb seisutemperatuuril hoida üle ühe tunni sihtrõhust 
10 % suurema rõhu juures;  
b) enne katsetamist tuleb rehvirõhku vähendada käesoleva all-lisa 
punktis 4.2.2.3 toodud rehvirõhuni, korrigeerida vastavalt seisu ­
keskkonna temperatuuri ja ümbritseva katsetemperatuuri erine ­
vust kiirusega 0,8 kPa temperatuuril 1 °C järgmise võrrandi abil:  
Δp t ¼ 0,8 Ü ðT soak Ä T amb Þ 
kus: 
ΔP t on käesoleva all-lisa punktis 4.2.2.3 määratletud rehvirõ ­
hule lisatud rehvirõhu seadistus (kPa);  
0,8 on rõhu parandustegur (kPa/°C);  
T soak on rehvi seisutemperatuur ( °C);  
T amb on katse ümbritseva õhu temperatuur ( °C);  
c) rõhuseadistuse ja sõiduki soojenemise vahel tuleb rehve kaitsta 
väliste soojusallikate, sealhulgas päikesekiirguse eest.  
4.2.3. Seadmed  
Seadmed tuleb paigaldada nii, et nende mõju sõiduki aerodünaami ­
listele omadustele oleks minimaalne.  
Kui paigaldatud seadme mõju väärtusele (C  D × A  f ) on eeldatavasti 
suurem kui 0,015 m  2 , tuleb käesoleva all-lisa punkti 3.2 kriteeriu ­
mile vastavas tuuletunnelis teha mõõtmisi seadmega ja seadmeta 
sõidukiga. Saadud erinevus tuleb lahutada väärtusest f  2 . Tootja 
soovil ja tüübikinnitusasutuse loal võib määratud väärtust kasutada 
sarnaste sõidukite puhul, kus varustuse mõju on eeldatavasti sama.  
4.2.4. Sõiduki soojendamine  
4.2.4.1. Maanteel  
Soojendamine toimub üksnes sõidukiga sõitmisel.  
4.2.4.1.1. Enne soojendamist tuleb sõidukit aeglustada siduri lahutamise või 
automaatkäigukasti neutraalasendisse seadmisega, pidurdades 
mõõdukalt 80-lt 20 km/h-ni 5–10 sekundi jooksul. Pärast sellist 
pidurdamist enam ei aktiveerita ega reguleerita käsitsi pidurisüs ­
teemi.  
Tootja soovil ja tüübikinnitusasutuse loal võib pidurid aktiveerida ka 
pärast soojendamist samasuguse aeglustusega, nagu on kirjeldatud 
käesolevas punktis, ja ainult siis, kui see on vajalik.  
4.2.4.1.2. Soojendamine ja stabiliseerimine  
▼M3 
Kõikide sõidukitega tuleb sõita kiirusega, mis on 90 % kasutatava 
WLTC suurimast kiirusest. Sõidukit tuleb soojendada vähemalt 
20 minutit, kuni on saavutatud stabiilsed tingimused.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 578  
Tabel A4/3  
Reserveeritud  
▼B 
Sõidukiklass  Rakendatav WLTC  90 % suurimast 
kiirusest  Järgmine kõrgem faas  
1. klass  Low  1 + Medium  1 58 km/h  puudub  
2. klass  Low  2 + Medium  2 + High  2 + Extra 
High  2 111 km/h  puudub  
Low  2 + Medium  2 + High  2 77 km/h  Extra High (111 km/h)  
3. klass  Low  3 + Medium  3 + High  3 + Extra 
High  3 118 km/h  puudub  
Low  3 + Medium  3 + High  3 88 km/h  Extra High (118 km/h)  
4.2.4.1.3. Stabiilse oleku kriteerium  
Vt käesoleva all-lisa punkt 4.3.1.4.2.  
4.3. Sõidutakistuse mõõtmine ja arvutamine vabajooksumeetodi abil  
Sõidutakistus tuleb määrata kas statsionaarse anemomeetri (käesole ­
va all-lisa punkt 4.3.1) või pardaanemomeetri (käesoleva all-lisa 
punkt 4.3.2) meetodi abil.  
4.3.1. Vabajooksumeetod statsionaarse anemomeetriga  
▼M3 
4.3.1.1. Võrdluskiiruste valik sõidutakistuse kõvera koostamiseks  
Võrdluskiirused sõidutakistuse määramiseks valitakse vastavalt 
punktile 2.2.  
Katse käigus tuleb kulunud aega ja sõiduki kiirust mõõta miinimum ­
sagedusega 10 Hz.  
▼B 
4.3.1.3. Sõiduki vabajooks  
4.3.1.3.1. Pärast käesoleva all-lisa punktis 4.2.4 kirjeldatud sõiduki soojen ­
dusst ja vahetult enne iga katsemõõtmist tuleb sõidukit kiirendada 
10–15 km/h üle suurima võrdluskiiruse ning sõita selle kiirusega 
kuni ühe minuti jooksul. Seejärel tuleb kohe alustada vabajooksu ­
katset.  
4.3.1.3.2. Vabajooksu ajal peab käigukast olema neutraalasendis. Tuleb vältida 
niipalju kui võimalik rooli liigutamist ja sõiduki pidureid ei tohi 
kasutada..  
▼M3 
4.3.1.3.3. Katset korratakse seni, kuni vabakäigu andmed vastavad statistilise 
täpsuse nõuetele, nagu need on määratletud punktis 4.3.1.4.2.  
4.3.1.3.4. Kuigi on soovitatav, et iga vabakäigukatse kulgeks katkestusteta, 
võib teha mitmeosalisi katseid, kui ühe katse käigus ei suudeta 
koguda andmeid kõikide võrdluskiiruspunktide kohta. Mitmeosaliste 
katsete puhul kohaldatakse järgmisi täiendavaid nõudeid:  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 579  
a) tuleb jälgida, et sõiduki tingimused säiliksid võimalikult muutu ­
matult kõikides katkestuspunktides;  
b) vabakäigul peab vähemalt üks võrdluskiiruspunkt langema kokku 
suurema kiiruse vahemikuga;  
c) üheski kokkulangevas kiiruspunktis ei tohi vabakäigu väiksema 
kiiruse vahemiku keskmine jõud erineda vabakäigu suurema 
kiiruse vahemiku keskmisest jõust üle ± 10 N või ± 5 protsendi, 
sõltuvalt sellest, kumb on suurem;  
d) kui tee pikkus ei võimalda täita käesoleva punkti nõuet b, lisa ­
takse üks täiendav kiiruspunkt, et see oleks kattuv kiiruspunkt.  
4.3.1.4. Vabakäiguaja mõõtmine  
4.3.1.4.1. Mõõdetakse võrdluskiirusele v  j vastav vabakäiguaeg kui aeg, mil 
sõiduki kiirus (v  j + 5 km/h) muutub kiiruseks (v  j – 5 km/h).  
4.3.1.4.2. Need mõõtmised tuleb teha vastassuundades sõites, kuni on saadud 
vähemalt kolm mõõtmispaari, mis vastavad statistilisele täpsusele p  j , 
mis arvutatakse järgmise valemiga: 
p j ¼ h Ü σ j ﬃﬃﬃ n p Ü Δt pj Ï 0,030  
siin: 
p j on võrdluskiirusel v  j tehtud mõõtmiste statistiline 
täpsus;  
n on mõõtmistulemuste paaride arv;  
Δt pj on aritmeetiline keskmine vabakäiguaeg võrdluskii ­
rusel v  j (s) ja see arvutatakse järgmise valemiga: 
Δt pj ¼ n P n 
i¼1 1 
Δt ji 
siin: 
Δt ji on kiirusel v  j i. mõõtmispaariga saadud vabakäi ­
guaegade harmooniline keskmine (s), mis arvuta ­
takse järgmise valemiga: 
Δt ji ¼ 2 Ê 1 
Δt jai Ì 
þ Ê 1 
Δt jbi Ì 
siin: 
Δt ja i ja Δt jbi on vabakäiguajad (s) a ja b suunas i. mõõtmisel 
võrdluskiirusel v  j ; ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 580  
σ j on standardhälve (s), mis arvutatakse järgmise vale ­
miga: 
σ j ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
n Ä 1 X  n 
i¼1 ðΔt ji Ä Δt pj Þ 2 r 
h on tabelis A4/4 toodud tegur.  
Tabel A4/ 4  
Tegur h kui mõõtmiste arvu funktsioon  
n h  n  h  
3 4,3  17  2,1  
4 3,2  18  2,1  
5 2,8  19  2,1  
6 2,6  20  2,1  
7 2,5  21  2,1  
8 2,4  22  2,1  
9 2,3  23  2,1  
10 2,3  24  2,1  
11 2,2  25  2,1  
12 2,2  26  2,1  
13 2,2  27  2,1  
14 2,2  28  2,1  
15 2,2  29  2,0  
16 2,1  30  2,0  
4.3.1.4.3. Kui ühes suunas sõites tehtud mõõtmise käigus esineb mõni sõidu ­
takistuse katset mõjutav välistegur või juhi tegevus, tuleb see mõõt ­
mine koos vastava mõõtmisega vastassuunas välja jätta. Kõik välja ­
jäetud andmed registreeritakse koos väljajätmise põhjusega, kuid 
väljajäetud mõõtmispaaride arv ei tohi olla suurem kui 1/3 mõõt ­
mispaaride koguarvust. Tuleb hinnata, milline peab olema suurim 
mõõtmispaaride arv, mis veel vastab statistilisele täpsusele, nagu see 
on määratletud punktis 4.3.1.4.2. Mõõtmispaaride tagasilükkamise 
korral alustatakse sellistest, mis erinevad kõige rohkem statistilisest 
keskmisest.  
4.3.1.4.4. Kui kasutatakse vahelduvatele suundadele vastavate vabakäiguae ­
gade harmoonilisi keskmisi, tehakse sõidutakistuse arvutus järgmise 
valemiga: 
F j ¼ 1 
3,6 Ü ðm av þ m r Þ Ü 2 Ü Δv 
Δt j 
siin: 
Δt j on vahelduvatele suundadele vastavate vabakäiguae ­
gade kiirusel v  j tehtud mõõtmiste harmooniline kesk ­
mine (s), mis arvutatakse järgmise valemiga: 
Δt j ¼ 2 
1 
Δt ja þ 1 
Δt jb ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 581  
siin: 
Δt ja on Δt jb võrdluskiirusel v  j saadud harmoonilised keskmised 
vabakäiguajad vastavalt suundades a ja b (s), mis 
arvutatakse järgmiste valemitega: 
Δq ja ¼ n P n 
i¼1 1 
t jai 
ja: 
Δn jb ¼ n P n 
i¼1 1 
t jbi: 
siin: 
m av on keskmine katsesõiduki mass (kg) sõidutakistuse 
määramise alguses ja lõpus;  
m r on pöörlevate osade ekvivalentne efektiivmass vasta ­
valt punktile 2.5.1.  
Sõidutakistuse valemi tegurid f  0 , f 1 ja f  2 , arvutatakse vähimruutude 
meetodil regressioonanalüüsi abil.  
Kui katsetatud sõiduk on sõidutakistuse tabeli tüüpkonda esindav 
sõiduk, võetakse tegur f  1 võrdseks nulliga ning tegurid f  0 ja f  2 
arvutatakse uuesti vähimruutude meetodil regressioonanalüüsi abil.  
▼B 
4.3.2. Vabajooksumeetod pardaanemomeetriga  
Sõidukit tuleb soojendada ja stabiliseerida käesoleva all-lisa punkti 
4.2.4 kohaselt.  
4.3.2.1. Lisaseadmed pardaanemomeetri puhul  
Pardaanemomeeter ja seadmed tuleb kalibreerida katsesõidukil, kus 
selline kalibeerimine katse jaoks soojendamise käigus aset leiab, 
kasutamise teel.  
4.3.2.1.1. Suhtelist tuule kiirust tuleb mõõta miinimumsagedusega 1 Hz ja 
täpsusega 0,3 m/s. Sõiduki tõkestavat mõju tuleb arvestada anemo ­
meetri kalibreerimisel.  
4.3.2.1.2. Tuule suund vastab sõiduki suunale. Suhteline tuule suund 
(lengerdus) tuleb mõõta resolutsiooniga 1 kraad ja täpsusega 3 
kraadi; mõõteriista tundetuspiirkond ei tohi olla suurem kui 10 
kraadi ning see suunatakse sõiduki tagaossa.  
4.3.2.1.3. Enne vabajooksuga sõitmist tuleb anemomeeter standardi ISO 
10521-1:2006(E) A lisa kohaselt kalibreerida tuule suuna ja lenger ­
dusnihke suhtes.  
4.3.2.1.4. Anemomeetri takistavat mõju tuleb selle mõju vähendamiseks korri ­
geerida kalibreerimismenetluse käigus, nagu on kirjeldatud standardi 
ISO 10521-1:2006(E) A lisas.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 582  
4.3.2.2. Sõiduki kiirusvahemiku valimine sõidutakistuskõvera määramiseks  
Katsesõiduki kiirusvahemik tuleb valida käesoleva all-lisa punkti 2.2 
kohaselt.  
▼M3 
4.3.2.3. Andmete kogumine  
Menetluse käigus tuleb mõõta kulunud aega, sõiduki kiirust ja 
õhuvoolu kiirust (tuule kiirus, suund) sõiduki suhtes sagedusega 
vähemalt 5 Hz. Ümbritseva õhu temperatuuri tuleb sünkroonida ja 
mõõta miinimumsagedusega 0,1 Hz.  
▼B 
4.3.2.4. Sõiduki vabajooks  
Mõõtmised tuleb teha vastassuunas sõites, kuni on saadud vähemalt 
kümme järjestikust katset (viis kummaski suunas). Kui üksik katse 
ei vasta nõutavatele pardaanemomeetri katsetingimustele, tuleb see 
katse ja vastav katse vastassuunas sõites tagasi lükata. Kõik kehtivad 
paarid tuleb lisada lõplikusse analüüsi koos vähemalt 5 vabajooksu ­
katsete paariga. Vt käesoleva lisa punkt 4.3.2.6.10 statistiliste vali ­
deerimiskriteeriumite kohta.  
Anemomeeter tuleb paigaldada nii, et mõju sõiduki käitamiskarak ­
teristikutele oleks minimaalne.  
Anemomeeter tuleb paigaldada ühel alltoodud viisidest:  
a) poomi abil umbes kahe meetri kaugusele sõiduki eesmisest aero ­
dünaamilisest kriitilisest punktist;  
b) sõiduki katusele selle keskteljele. Võimaluse korral tuleb anemo ­
meeter paigaldada 30 cm kaugusele esiklaasi ülaosast.  
c) Sõiduki kapotile selle keskteljele, paigutatud sõiduki esiosa ja 
esiklaasi alumise osa keskele.  
Kõigil juhtudel tuleb anemomeeter paigaldada teepinnaga paralleel ­
selt. Kui kasutatakse asendeid b või c, tuleb vabajooksu tulemusi 
analüütiliselt korrigeerida anemomeetri põhjustatud täiendava aero ­
dünaamilise takistuse suhtes. Korrigeerimiseks tehakse sõidukiga 
tuuletunnelis vabajooksukatse koos anemomeetriga, mis on paigal ­
datud samasse kohta nagu rajal, ja ilma selleta. Arvutatud erinevus 
peab olema astmeliselt kasvav aerodünaamiline takistustegur C  D 
kombineerituna lauppinnaga ning seda tegurit tuleb kasutada vaba ­
jooksukatse tulemuste korrigeerimiseks.  
4.3.2.4.1. Pärast käesoleva all-lisa punktis 4.2.4 kirjeldatud sõiduki soojenda ­
mist ja vahetult enne iga katsemõõtmist tuleb sõidukiga kiirendada 
10–15 km/h üle suurima võrdluskiiruse ning sõita selle kiirusega 
kuni ühe minuti jooksul. Seejärel tuleb kohe alustada vabajooksu ­
katset.  
4.3.2.4.2. Vabajooksu ajal peab käigukast olema neutraalasendis. Tuleb vältida 
niipalju kui võimalik rooli liigutamist ja sõiduki pidureid ei tohi 
kasutada.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 583  
4.3.2.4.3. Kuigi on soovitatav, et iga vabakäigukatse tehtaks ilma katkestus ­
teta, võib teha mitmeosalisi katseid, kui ühe katse käigus ei suudeta 
koguda andmeid kõikide võrdluskiiruspunktide kohta. Mitmeosaliste 
katsete puhul kohaldatakse järgmisi täiendavaid nõudeid:  
a) tuleb jälgida, et sõiduki tingimused säiliksid võimalikult muutu ­
matult kõikides katkestuspunktides;  
b) vabakäigul peab vähemalt üks võrdluskiiruspunkt langema kokku 
suurema kiiruse vahemikuga;  
c) üheski kokkulangevas kiiruspunktis ei tohi vabakäigu väiksema 
kiiruse vahemiku keskmine jõud erineda vabakäigu suurema 
kiiruse vahemiku keskmisest jõust üle ± 10 N või ± 5 protsenti, 
sõltuvalt sellest, kumb on suurem;  
d) kui tee pikkus ei võimalda täita alapunkti b nõuet, lisatakse üks 
täiendav kiiruspunkt, et see oleks kattuv kiiruspunkt.  
▼B 
4.3.2.5. Liikumisvõrrandi kindlaksmääramine  
▼M3 
Pardaanemomeetri liikumisvõrrandites kasutatud tähised on toodud 
tabelis A4/5.  
Tabel A4/5  
▼B 
Pardaanemomeetri liikumisvõrrandites kasutatud sümbolid  
Sümbol  Ühikud  Kirjeldus  
A f m 2 sõiduki esiosa  
a 0 … a  n kraadi  -1 aerodünaamilised takistustegurid lengerdusnurga 
funktsioonina  
A m N mehaaniline takistustegur  
B m N/(km/h)  mehaaniline takistustegur  
C m N/(km/h)  2 mehaaniline takistustegur  
C D (Y) aerodünaamiline takistustegur lengerdusnurga Y juures  
D N  takistus  
D aero N aerodünaamiline takistus  
D f N esitelje takistus (sh jõuülekanne)  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 584  
Sümbol  Ühikud  Kirjeldus  
D grav N gravitatsiooniline takistus  
D mech N mehaaniline takistus  
D r N tagatelje takistus (sh jõuülekanne)  
D tyre N rehvi veeretakistus  
(dh/ds)  —  raja kalde siinus sõidusuunas (+ näitab tõusu)  
(dv/dt)  m/s  2 kiirendus  
g m/s  2 gravitatsioonikonstant  
m av kg katsesõiduki aritmeetiline keskmine mass enne ja pärast 
sõidutakistuse määramist  
▼M3 
m e kg sõiduki efektiivinerts koos pöörlevate osadega  
▼B 
ρ kg/m  3 õhutihedus  
t s  aeg  
T K  temperatuur  
v km/h  sõiduki kiirus  
v r km/h  suhteline tuule kiirus  
Y kraadi  näiva tuule lengerdusnurk sõiduki liikumissuuna suhtes  
▼M3 
4.3.2.5.1. Üldkuju  
Liikumisvõrrandi üldkuju on järgmine:  
Ä m e Í d v 
d t Î 
¼ D mech þ D aero þ D grav 
siin: 
D mech = D  tyre + D  f + D  r ; 
D aero ¼ Í 1 
2 Î 
ρC D ðYÞA f v 2 
r ; 
D grav ¼ m Ü g Ü Í dh 
ds Î 
Juhul, kui katseraja kalle on kogu ulatuses väiksem kui 0,1 % või 
võrdne sellega, võib D  grav võtta võrdseks nulliga.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 585  
4.3.2.5.2. Mehaanilise takistuse modelleerimine  
Mehaaniline takistus, mis koosneb eraldi osadest, mis kujutavad 
endast hõõrdekadusid rehvidel D  tyre ning esi- ja tagasillal D  f ja 
D r , sh ülekandesüsteemi kaod) tuleb modelleerida kolme liikmega 
polünoomina sõiduki kiiruse v funktsioonina nagu allolevas 
võrrandis: 
D mech ¼ A m þ B m v þ C m v 2 
kus: 
A m , B m ja C  m on kindlaks määratud andmeanalüüsis vähimruutude 
meetodi abil. Need konstandid kujutavad endast jõuülekande ja 
rehvide kombineeritud takistust.  
Juhul, kui katsetatud sõiduk on sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda 
esindav sõiduk, tuleb tegur B  m nullida ning tegurid A  m ja C  m uuesti 
arvutada vähimruutude regressioonanalüüsi abil.  
4.3.2.5.3. Aerodünaamilise takistuse modelleerimine  
Aerodünaamiline takistustegur C  D (Y) tuleb modelleerida neljaliik ­
melise polünoomina lengerdusnurga Y funktsioonina, nagu 
alltoodud võrrandis: 
C D ðYÞ ¼ a 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 
a 0 – a 4 on konstantsed tegurid, mille väärtused määratakse kindlaks 
andmeanalüüsis.  
Aerodünaamiline takistus tuleb määrata takistusteguri kombineeri ­
mise teel sõiduki lauppinnna A  f ja suhtelise tuule kiirusega. 
D aero ¼ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r Ü C D ðYÞ 
D aero ¼ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r ða 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 Þ 
4.3.2.5.4. Lõplik liikumisvõrrand  
Asendamise kaudu on liikumisvõrrandi lõplik kuju järgmine:  
▼M3 
Ä m e Ê dv 
dt Ì 
¼ A m þ B m v þ C m v 2 þ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r ða 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 Þ þ Ê 
m Ü g Ü dh 
ds Ì 
▼B 
4.3.2.6. Andmete vähendamine  
Tuleb koostada kolmeliikmeline võrrand sõidutakistusjõu kirjeldami ­
seks kiiruse (F = A + Bv + Cv  2 ) funktsioonina, mida korrigeeritakse 
tavapärase ümbritseva õhu temperatuuri ja rõhutingimuste suhtes 
ning tuulevaikuses. Sellise analüüsi meetodit on kirjeldatud käesole ­
va all-lisa punktides 4.3.2.6.1–4.3.2.6.10 (k.a).  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 586  
4.3.2.6.1. Kalibreerimistegurite määramine  
Kui neid pole varem määratud, määratakse sõiduki tõkestavat mõju 
korrigeerivad kalibreerimistegurid suhtelise tuule kiiruse ja lenger ­
dusnurga suhtes. Katsemenetluse soojendusfaasis tuleb registreerida 
sõiduki kiiruse v, suhtelise tuule kiiruse v  r ja lengerduse Y mõõt ­
mised. Tuleb teha paariskatsed katserajal vahelduvates suundades 
püsival kiirusel 80 km/h sõites ning määrata iga katse puhul v, v  r 
ja Y aritmeetilise keskmise väärtused. Kalibreerimistegurid, mis 
vähendavad vastu- ja külgtuulte vigade koguarvu kõikides katsepaa ­
rides, s.t (head  i – head  i+1 ) 2 jne summa, tuleb valida, kui head  i ja 
head  i+1 hõlmavad tuule kiirust ja suunda vastassuundades sõites 
tehtud paariskatsetel sõiduki soojendamisel/stabiliseerimisel enne 
katsetamist.  
4.3.2.6.2. Sekundipõhiste vaatluste hankimine  
Vabajooksukatsete käigus kogutud andmete põhjal tuleb määrata v,  Ê dh 
ds Ì
; Ê dv 
dt Ì 
, v  r 2 ja Y väärtused käesoleva all-lisa punktides 
4.3.2.1.3 ja 4.3.2.1.4 saadud kalibreerimistegurite rakendamise teel. 
Andmete filtreerimisega korrigeeritakse proove sagedusele 1 Hz.  
▼M3 
4.3.2.6.3. Esialgne analüüs  
Lineaarse vähimruutude regressioonmeetodi abil tuleb analüüsida 
kõiki andmepunkte korraga, et määrata A  m , B  m , C  m , a 0 , a 1 , a 2 , a 3 
ja a  4 , arvestades m  e , Ê dh 
ds Ì 
, Ê dv 
dt Ì 
, v, v  r , ja ρ. 
▼B 
4.3.2.6.4. Andmete erindid  
Tuleb arvutada prognoositav jõud  m  e Ê dv 
dt Ì 
ning võrrelda seda 
vaadeldud andmepunktidega. Liigsete hälvetega (nt üle kolme stan ­
dardhälbe) andmepunktid tuleb märgistada.  
4.3.2.6.5. Andmete filtreerimine (valikuline)  
Võib kasutada sobivaid andmete filtreerimise meetodeid ja 
ülejäänud andmepunktid tuleb kõrvale jätta.  
4.3.2.6.6. Andmete kõrvaldamine  
Kogutud andmepunktid, mille puhul lengerdusnurgad on suuremad 
kui ± 20 kraadi sõiduki liikumissuunast, tuleb märgistada. Kogutud 
andmepunktid, mille puhul suhteline tuule kiirus on alla + 5 km/h 
(et vältida tingimusi, kus taganttuule kiirus on suurem kui sõiduki 
kiirus), tuleb samuti märgistada. Andmeanalüüsi tuleb piirata käes ­
oleva all-lisa punkti 4.3.2.2 kohaselt valitud kiirusvahemikku jäävate 
sõiduki kiirustega.  
▼M3 
4.3.2.6.7. Lõplik andmeanalüüs  
Kõiki andmeid, mida ei ole märgistatud, tuleb analüüsida lineaarse 
vähimruutude regressioonmeetodi abil. Määratakse A  m , B m , C m , a 0 , 
a 1 , a 2 , a 3 ja a  4 , arvestades m  e , Ê dh 
ds Ì 
, Ê dv 
dt Ì 
, v, v  r , ja ρ. ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 587  
4.3.2.6.8. Kitsendatud analüüs (valikuline)  
Et teha paremini vahet sõiduki aerodünaamilisel ja mehaanilisel 
takistusel, võib rakendada kitsendatud analüüsi, millega võib paran ­
dada sõiduki lauppinda (A  f ) ja takistustegurit (C  D ), kui need on 
varem kindlaks määratud.  
4.3.2.6.9. Korrigeerimine võrdlustingimuste suhtes  
Liikumisvõrrandeid tuleb korrigeerida võrdlustingimuste suhtes, 
nagu on esitatud käesoleva all-lisa punktis 4.5.  
4.3.2.6.10. Pardaanemomeetri statistilised kriteeriumid  
Iga üksiku vabajooksukatsete paari väljajätmine muudab arvutatud 
sõidutakistust iga vabajooksu võrdluskiiruse puhul v  j vähem kui 
koonduvusnõue, kõikidei jaj puhul: 
ΔF i ðv j Þ=Fðv j Þ Ï 0,03 ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
n Ä 1 p 
kus: 
ΔF i (v j ) on kõigi vabajooksukatsetega arvutatud sõidutakistuse ja 
väljajäetud i. vabajooksukatsete paariga arvutatud sõiduta ­
kistuse erinevus (N);  
F(v  j ) on arvutatud sõidutakistus, mis hõlmab kõiki vabajooksu ­
katseid (N);  
v j on võrdluskiirus (km/h);  
n on vabajooksukatsete paaride arv, hõlmab kõiki kehtivaid 
paare.  
Juhul, kui koonduvusnõuet ei täideta, tuleb kuni koonduvusnõude 
täitmiseni eemaldada paarid analüüsist, alustades paarist, mis 
põhjustas arvutatud sõidutakistuse suurima muutuse, seni, kui 
lõpliku sõidutakistuse määramiseks kasutatakse 5 kehtivat paari.  
4.4. Sõidutakistusmomendi mõõtmine ja arvutamine pöördemomendi 
mõõturi meetodi abil  
Alternatiivina vabajooksumeetoditele võib kasutada ka pöördemo ­
mendi mõõturite meetodit, milles määratakse sõidutakistusmoment 
vedavate rataste pöördemomendi mõõtmise teel võrdluskiiruspunk ­
tides vähemalt 5 sekundi kestel.  
▼M3 
4.4.1. Pöördemomendi mõõturi paigaldamine  
Iga vedava ratta rummu ja ratta vahele tuleb paigaldada rataste 
pöördemomendi mõõtur, millega mõõdetakse sõiduki püsikiirusel 
hoidmiseks vajalikku pöördemomenti.  
Pöördemomendi mõõturit tuleb korrapäraselt (vähemalt üks kord 
aastas) kalibreerida vastavalt riiklikele või rahvusvahelistele standar ­
ditele, et mõõtur vastaks nõutavale täpsusele ja kordustäpsusele.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 588  
4.4.2. Menetlus ja andmetest valimi võtmine  
4.4.2.1. Võrdluskiiruste valimine sõidutakistusmomendi kõvera määramiseks  
Võrdluskiiruspunktid sõidutakistusmomendi määramiseks tuleb 
valida käesoleva all-lisa punkti 2.2 kohaselt.  
Võrdluskiirusi tuleb mõõta alanevas järjestuses. Tootja soovil võib 
mõõtmiste vahel olla stabiliseerimisperioode, kuid stabiliseerimis ­
kiirus ei tohi ületada järgmise võrdluskiiruse kiirust.  
4.4.2.2. Andmete kogumine  
Tegelikku kiirust v  ji , tegelikku pöördemomenti C  ji ja aega vähemalt 
viiesekundilise ajavahemiku jooksul sisaldavaid andmekogumeid 
tuleb mõõta iga v  j puhul proovivõtusagedusega vähemalt 10 Hz. 
Ühe ajavahemiku jooksul võrdluskiiruse v  j kohta kogutud andme ­
kogumitele tuleb viidata kui ühele mõõtmistulemusele.  
4.4.2.3. Sõiduki pöördemomendi mõõturiga mõõtmine  
Enne pöördemomendi mõõturi meetodiga katsemõõtmist tuleb 
sõidukit soojendada käesoleva all-lisa punkti 4.2.4 kohaselt.  
Katsemõõtmise käigus tuleb vältida niipalju kui võimalik rooli liigu ­
tamist ja sõiduki pidureid ei tohi kasutada.  
Katset korratakse seni, kuni sõidutakistusmomendi andmed vastavad 
mõõtetäpsuse nõuetele, nagu on määratletud käesoleva lisa punktis 
4.4.3.2.  
Kuigi on soovitatav, et iga katse tehakse ilma katkestusteta, võib 
teha mitmeosalisi katseid, kui ühe katse käigus ei suudetud koguda 
andmeid kõikide võrdluskiiruspunktide kohta. Mitmeosaliste katsete 
puhul tuleb hoolitseda selle eest, et sõiduki tingimused jääksid igas 
katkestuspunktis võimalikult stabiilseks.  
4.4.2.4. Kiiruse kõrvalekalle  
Ühes võrdluskiiruspunktis mõõtmise ajal peab kiiruse kõrvalekalle 
käesoleva all-lisa punkti 4.4.3 kohaselt arvutatud kiiruste aritmeeti ­
lisest keskmisest v  ji –v jm jääma  ►M3 tabelis A4/6 ◄ toodud väär ­
tuste piiresse.  
Lisaks sellele ei tohi aritmeetiliselt keskmine kiirus v  jm igas võrd ­
luskiiruspunktis kõrvale kalduda võrdluskiirusest v  j rohkem kui 
± 1 km/h või 2 % võrdluskiirusest v  j , olenevalt sellest, kumb on 
suurem.  
▼M3 
Tabel A4/6  
▼B 
Kiiruse kõrvalekalle  
Aeg (s)  Kiiruse kõrvalekalle (km/h)  
5 - 10  ± 0,2  
10 - 15  ± 0,4  
15 - 20  ± 0,6  
20 - 25  ± 0,8  
25 - 30  ± 1,0  
≥ 30 ± 1,2  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 589  
4.4.2.5. Õhutemperatuur  
Katsed tuleb teha samades temperatuuritingimustes, nagu on määrat ­
letud käesoleva all-lisa punktis 4.1.1.2.  
4.4.3. Aritmeetiliselt keskmise kiiruse ja aritmeetiliselt keskmise pöörde ­
momendi arvutamine  
4.4.3.1. Arvutuskäik  
Iga mõõtmise aritmeetiliselt keskmine kiirus v  jm (km/h) ja aritmee ­
tiliselt keskmine pöördemoment C  jm (Nm) tuleb arvutada käesoleva 
all-lisa punktis 4.4.2.2 kogutud andmekogumite põhjal järgmiste 
valemite abil: 
v jm ¼ 1 
k X  k 
i¼1 v ji 
ja 
C jm ¼ 1 
k X  k 
i¼1 C ji Ä C js 
kus: 
v ji on i. andmekogumi sõiduki tegelik kiirus võrdluskiiruspunktis j 
(km/h);  
k on andmekogumite arv ühel mõõtmisel;  
C ji on i. andmekogumi tegelik pöördemoment (Nm);  
C js on kiirusetriivi kompenseeriv liige (Nm), mis on saadud järg ­
mise valemiga: 
C js ¼ ðm st þ m r Þ Ü α j r j: 
C js 
1 
k P k 
i¼1 C ji ei tohi olla suurem kui 0,05 ja võidakse jätta arvesse 
võtmata, kui α j on suurem kui ± 0,005 m/s  2 ; 
m st on katsesõiduki mass mõõtmiste alguses ning seda tuleb mõõta 
vahetult enne soojendust ja mitte varem (kg);  
mr on pöörlevate osade ekvivalentne täismass käesoleva all-lisa 
punkti 2.5.1 kohaselt (kg);  
r j on võrdluspunktis 80 km/h või kui see kiirus on väiksem kui 
80 km/h, siis sõiduki kõrgeimas võrdluskiiruspunktis määratud 
rehvi dünaamiline läbimõõt, mis on arvutatud järgmise valemi 
kohaselt: 
r j ¼ 1 
3,6 Ü v jm 
2 Ü πn ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 590  
kus: 
n on vedava ratta pöörlemissagedus (s  -1 ); 
α j on aritmeetiliselt keskmine kiirendus (m/s  2 ), mis on arvutatud 
järgmise valemi abil: 
α j ¼ 1 
3,6 Ü k P k 
i¼1 t i v ji Ä P k 
i¼1 t i P k 
i¼1 v ji 
k Ü P k 
i¼1 t 2 
i Ä ½ P k 
i¼1 t i â 2 
kus: 
t i on i. andmekogumist valimi võtmise aeg (s).  
4.4.3.2. Mõõtetäpsus  
Mõõtmised tuleb teha vastassuunas sõites, kuni on saadud vähemalt 
kolm mõõtmispaari iga võrdluskiiruse v  i juures, mille puhul  C j 
vastab täpsusele ρ j järgmise valemi kohaselt: 
ρ j ¼ h Ü s ﬃﬃﬃ n p Ü C j Ï 0:03 
kus: 
n on mõõtmispaaride arv C  jm puhul;  
C j on sõidutakistusmoment kiirusel v  j (Nm), mis on saadud järg ­
mise valemi abil:  
C j ¼ 1 
n X  n 
i¼1 C jmi 
kus: 
C jmi on i. mõõtmispaari aritmeetiliselt keskmine pöördemoment 
kiirusel v  j (Nm) ja see on saadud järgmise valemi abil: 
C jmi ¼ 1 
2 Ü ðC jmai þ C jmbi Þ 
kus: 
C jmai ja C  jmbi on i. mõõtmise aritmeetiliselt keskmised pöördemo ­
mendid kiirusel v  j , mis on määratud käesoleva all-lisa punktis 
4.4.3.1 kummagi suuna a ja b kohta (Nm);  
s on standardhälve (Nm), mis on arvutatud järgmise valemi 
abil: 
s ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
k Ä 1 X  k 
i¼1 ðC jmi Ä C j Þ 2 r 
; 
▼M3 
tegur h on suuruse n funktsioon, nagu on toodud käesoleva all-lisa 
punkti 4.3.1.4.2 tabelis A4/4.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 591  
4.4.4. Sõidutakistusmomendi kõvera määramine  
▼M3 
Aritmeetiliselt keskmine kiirus ja aritmeetiliselt keskmine pöörde ­
moment igas võrdluskiiruspunktis arvutatakse järgmiste valemitega:  
▼B 
V jm ¼ ½ Ü ðv jma þ v jmb Þ 
C jm ¼ ½ Ü ðC jma þ C jmb Þ 
Järgmist aritmeetiliselt keskmise sõidutakistusmomendi vähimruu ­
tude regressioonkõverat tuleb sobitada kõigi andmepaaridega (v  jm , 
C jm ) kõigil käesoleva all-lisa punktis 4.4.2.1 kirjeldatud võrdluskii ­
rustel, et määrata tegurid c  0 , c 1 ja c  2. 
Tegurid c  0 , c 1 ja c  2 ning veojõustendil mõõdetud vabajooksuajad (vt 
käesoleva all-lisa punkt 8.2.4) tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse 
katsearuannetesse.  
Juhul, kui katsetatud sõiduk on sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda 
esindav sõiduk, tuleb koefitsient c  1 nullida ning tegurid c  0 ja c  2 
uuesti arvutada vähimruutude regressioonanalüüsi abil.  
4.5. Korrigeerimine võrdlustingimuste ja mõõtevahendite suhtes  
4.5.1. Õhutakistuse parandustegur  
Õhutakistuse K  2 parandustegur tuleb kindlaks määrata järgmise 
valemi abil: 
K 2 ¼ T 
293 K Ü 100 kPa 
P 
kus: 
T on kõikide üksikute katsete õhutemperatuuride aritmeetiline 
keskmine (Kelvin (K));  
P on õhurõhkude aritmeetiline keskmine (kPa).  
4.5.2. Veeretakistusjõu parandustegur  
Veeretakistusjõu parandustegur K  0 (Kelvin  -1 (K -1 )) võidakse määrata 
empiiriliste andmete põhjal ja selle võib heaks kiita tüübikinnitus ­
asutus konkreetse sõiduki ja rehvikatse puhul või võib eeldada, et 
see on järgmine: 
K 0 ¼ 8,6 Ü 10 Ä3 K Ä1 
4.5.3. Tuuleparandus  
4.5.3.1. Tuuleparandus statsionaarse anemomeetri abil  
▼M3 
4.5.3.1.1. Tuuleparandus absoluutse tuulekiiruse puhul katsetee kõrval arvuta ­
takse lahutades punktis 4.3.1.4.4 toodud tegurist f  0 või punktis 4.4.4 
esitatud liikmest c  0 vahe, mida ei saa vahelduvate suundadega katse ­
tega kompenseerida.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 592  
4.5.3.1.2. Tuuleparandustakistus w  1 vabajooksumeetodi puhul või w  2 pöörde­
momendi mõõturi meetodi puhul tuleb arvutada järgmiste valemite 
abil: 
w 1 ¼ 3,6  2 Ü f 2 Ü v 2 
w 
või : w  2 ¼ 3,6  2 Ü c 2 Ü v 2 
w 
kus: 
w 1 on tuuleparandustakistus vabajooksumeetodi puhul (N);  
f 2 on käesoleva all-lisa punktis 4.3.1.4.4 määratud aerodünaami ­
lise liikme koefitsient;  
v w on vastassuundade tuule kiiruste madalam aritmeetiline kesk ­
mine katsetee kõrval katse käigus (m/s);  
w 2 on tuuleparandustakistus pöördemomendi mõõturi meetodi 
puhul (Nm);  
c 2 on käesoleva all-lisa punktis 4.4.4 määratud pöördemomendi 
mõõturi meetodi aerodünaamilise liikme koefitsient.  
4.5.3.2. Tuuleparandus pardaanemomeetri abil  
Kui vabajooksumeetod põhineb pardaanemomeetril, tuleb punkti 
4.5.3.1.2 valemites toodud w  1 ja w  2 nullida, sest tuuleparandust 
on juba rakendatud käesoleva all-lisa punkti 4.3.2 kohaselt.  
4.5.4. Katsemassi parandustegur  
Katsesõiduki katsemassi parandustegur K  1 määratakse kindlaks järg ­
mise valemi abil: 
K 1 ¼ f 0 Ü Ê 
1 Ä TM 
m av Ì 
kus: 
f 0 on konstantne liige (N);  
TM on katsesõiduki katsemass (kg);  
▼M3 
m av on keskmine katsesõiduki mass (kg) sõidutakistuse määramise 
alguses ja lõpus.  
▼B 
4.5.5. Sõidutakistuskõvera parandus  
4.5.5.1. Käesoleva all-lisa punktis 4.3.1.4.4 määratud kõverat tuleb korrigee ­
rida võrdlustingimuste suhtes järgmiselt: 
F ä ¼ ððf 0 Ä w 1 Ä K 1 Þ þ f 1 vÞ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 20ÞÞ þ K 2 f 2 v 2 ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 593  
kus: 
F* on parandatud sõidutakistus (N);  
f 0 on konstantne liige (N);  
▼M3 
f 1 on lineaarliikme tegur (N/(km/h));  
f 2 on ruutliikme tegur (N/(km/h)  2 ); 
▼B 
K 0 on käesoleva all-lisa punktis 4.5.2 määratletud veeretakistuse 
parandustegur;  
K 1 on käesoleva all-lisa punktis 4.5.4 määratletud katsemassi 
parandus;  
K 2 on käesoleva all-lisa punktis 4.5.1 määratletud õhutakistuse 
parandustegur;  
T on aritmeetiliselt keskmine ümbritseva õhu temperatuur (°C);  
v on sõiduki kiirus (km/h);  
w 1 on käesoleva all-lisa punktis 4.5.3 määratletud tuuletakistuse 
parandus (N).  
Arvutuse ((f  0 – w  1 – K  1 ) × (1 + K  0 × (T-20))) tulemust tuleb 
kasutada siht-sõidutakistustegurina A  t käesoleva all-lisa punktis 8.1 
kirjeldatud veojõustendi koormuse seadistuse arvutamisel.  
Arvutuse (f  1 × (1 + K  0 × (T-20))) tulemust tuleb kasutada siht- 
sõidutakistustegurina B  t käesoleva all-lisa punktis 8.1 kirjeldatud 
veojõustendi koormuse seadistuse arvutamisel.  
Arvutuse (K  2 × f  2 ) tulemust tuleb kasutada siht-sõidutakistustegu ­
rina C  t käesoleva all-lisa punktis 8.1 kirjeldatud veojõustendi koor ­
muse seadistuse arvutamisel.  
4.5.5.2. Käesoleva all-lisa punktis 4.4.4 määratud kõverat tuleb korrigeerida 
võrdlustingimuste ja järgmise menetluse kohaselt paigaldatud 
mõõteseadmete suhtes.  
4.5.5.2.1. Korrigeerimine võrdlustingimuste suhtes 
C ä ¼ ððc 0 Ä w 2 Ä K 1 Þ þ c 1 vÞ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 20ÞÞ þ K 2 c 2 v 2 
kus: 
C* on parandatud sõidutakistusmoment (Nm);  
c 0 on käesoleva all-lisa punktis 4.4.4 määratud konstantne liige 
(Nm);  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 594  
c 1 on punktis 4.4.4 määratletud lineaarliikme tegur (Nm/(km/h));  
c 2 on punktis 4.4.4 määratletud ruutliikme tegur (Nm/(km/h)  2 ); 
▼B 
K 0 on käesoleva all-lisa punktis 4.5.2 määratletud veeretakistuse 
parandustegur;  
K 1 on käesoleva all-lisa punktis 4.5.4 määratletud katsemassi 
parandus;  
K 2 on käesoleva all-lisa punktis 4.5.1 määratletud õhutakistuse 
parandustegur;  
v on sõiduki kiirus (km/h);  
T on aritmeetiliselt keskmine ümbritseva õhu temperatuur ( °C);  
w 2 on käesoleva all-lisa punktis 4.5.3 määratletud tuuleparandus ­
takistus.  
4.5.5.2.2. Korrigeerimine paigaldatud pöördemomendi mõõturite puhul  
Kui sõidutakistusmoment on määratud pöördemomendi mõõturi 
meetodi kohaselt, tuleb sõidutakistusmomenti korrigeerida mõjude 
suhtes, mida sõidukist väljapoole paigaldatud pöördemomendi 
mõõteseade aerodünaamilistele omadustele avaldab.  
Sõidutakistusmomendi tegurit c  2 tuleb korrigeerida järgmise valemi 
kohaselt: 
c 2corr ¼ K 2 Ü c 2 Ü ð1 þ ðΔðC D Ü A f ÞÞ=ðC D 0 Ü A f 0 ÞÞ 
kus, 
Δ(C D × A  f ) = (C  D × A  f ) - (C  D’ × A  f’ ) 
C D’ × A  f’ on korrutis, mis saadi aerodünaamilise takistusteguri 
korrutamisel käesoleva all-lisa punkti 3.2 kriteeriumidele 
vastavas tuuletunnelis mõõdetud sõiduki lauppinnaga, 
kui pöördemomendi mõõturi mõõteseade on paigaldatud 
(m 2 ); 
C D × A  f on korrutis, mis saadi aerodünaamilise takistusteguri 
korrutamisel käesoleva all-lisa punkti 3.2 kriteeriumidele 
vastavas tuuletunnelis mõõdetud sõiduki lauppinnaga, 
kui pöördemomendi mõõturi mõõteseadet ei ole paigal ­
datud (m  2 ). 
4.5.5.2.3. Siht-sõidutakistusmomendi tegurid  
Arvutuse ((c  0 – w  2 – K  1 ) × (1 + K  0 × (T-20))) tulemust tuleb 
kasutada siht-sõidutakistusmomendi tegurina a  t käesoleva all-lisa 
punktis 8.2 kirjeldatud veojõustendi koormuse seadistuse arvuta ­
misel.  
Arvutuse (c  1 × (1 + K  0 × (T-20))) tulemust tuleb kasutada siht- 
sõidutakistusmomendi tegurina b  t käesoleva all-lisa punktis 8.2 
kirjeldatud veojõustendi koormuse seadistuse arvutamisel.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 595  
Arvutuse (c  2corr × r) tulemust tuleb kasutada siht-sõidutakistusmo ­
mendi tegurina c  t käesoleva all-lisa punktis 8.2 kirjeldatud veojõus ­
tendi koormuse seadistuse arvutamisel.  
5. Sõiduki parameetrite põhjal sõidutakistuse või sõidutakistusmo ­
mendi arvutamise meetod  
5.1. Sõidukite sõidutakistuse ja sõidutakistusmomendi arvutamine sõidu ­
takistuse maatriksi tüüpkonda esindava sõiduki põhjal  
Kui esindava sõiduki sõidutakistus on määratud käesoleva all-lisa 
punktis 4.3 kirjeldatud meetodi kohaselt, tuleb üksiku sõiduki sõidu ­
takistus arvutada käesoleva all-lisa punkti 5.1.1 kohaselt.  
Kui esindava sõiduki sõidutakistusmoment on määratud käesoleva 
all-lisa punktis 4.4 kirjeldatud meetodi kohaselt, tuleb üksiku 
sõiduki sõidutakistusmoment arvutada käesoleva all-lisa punkti 
5.1.2 kohaselt.  
5.1.1. Sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda kuuluvate sõidukite sõidutakis ­
tuse arvutamiseks tuleb kasutada käesoleva all-lisa punktis 4.2.1.4 
kirjeldatud sõiduki parameetreid ja käesoleva all-lisa punktis 4.3 
määratud esindava katsesõiduki sõidutakistustegureid.  
▼M3 
5.1.1.1. Üksiku sõiduki sõidutakistus arvutatakse järgmise valemiga:  
F c ¼ f 0 þ ðf 1 Ü vÞ þ ðf 2 Ü v 2 Þ 
siin: 
F c on arvutatud sõidutakistus (N), mis on sõiduki kiiruse funkt ­
sioon;  
f 0 on muutumatu sõidutakistustegur (N), mis arvutatakse järgmise 
eeskirja järgi: 
f 0 ¼ Max ÊÊ 
0,05 Ü f 0r þ 0,95 Ü Ê 
f 0r Ü TM=TM  r þ Ê RR Ä RR  r 
1 000 Ì 
Ü 9,81 Ü TM ÌÌ 
; 
Ê 
0,2 Ü f 0r þ 0,8 Ü Ê 
f 0r Ü TM=TM  r þ Ê RR Ä RR  r 
1 000 Ì 
Ü 9,81 Ü TM ÌÌÌ 
f 0r on sõidutakistuse tabeli tüüpkonda esindava sõiduki muutu ­
matu sõidutakistustegur (N);  
f 1 on esimest järku sõidutakistustegur (N/(km/h)), mis võetakse 
võrdseks nulliga;  
f 2 on teist järku sõidutakistustegur (N/(km/h)  2 ), mis arvutatakse 
järgmise eeskirja järgi:  
f 2 ¼ Maxðð0,05 Ü f 2r þ 0,95 Ü f 2r Ü A f=A fr Þ; ð0,2 Ü f 2r þ 0,8 Ü f 2r Ü A f=A fr ÞÞ 
f 2r on sõidutakistuse tabeli tüüpkonda esindava sõiduki teist järku 
sõidutakistustegur (N/(km/h)  2 ); ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 596  
v on sõiduki kiirus (km/h);  
TM on sõidutakistuse tabeli tüüpkonda kuuluva üksiku sõiduki 
tegelik katsemass (kg);  
TM  r on sõidutakistuse tabeli tüüpkonda esindava sõiduki katsemass 
(kg);  
A f on sõidutakistuse tabeli tüüpkonda kuuluva üksiku sõiduki 
lauppind (m  2 ); 
A fr on sõidutakistuse tabeli tüüpkonda esindava sõiduki lauppind 
(m 2 ); 
RR on sõidutakistuse tabeli tüüpkonda kuuluva üksiku sõiduki 
rehvide veeretakistus (kg/t);  
RR  r on sõidutakistuse tabeli tüüpkonda esindava sõiduki rehvide 
veeretakistus (kg/t).  
Üksiksõidukile paigaldatud rehvide puhul võetakse veeretakistuseks 
RR kohaldatava rehvide energiatõhususe klassile vastav väärtus 
tabelist A4/2.  
Kui esi- ja tagasilla rehvid kuuluvad erinevatesse klassidesse, arvu ­
tatakse kaalutud keskmine 7. all-lisa punktis 3.2.3.2.2.2 esitatud 
valemi järgi.  
Kui katsesõidukitele L ja H on paigaldatud ühesugused rehvid, 
võetakse interpoleerimisel RR  ind võrdseks suurusega RR  H . 
▼B 
5.1.2. Sõidutakistuse maatriksi tüüpkonda kuuluvate sõidukite sõidutakis ­
tusmomendi arvutamiseks tuleb kasutada käesoleva all-lisa punktis 
4.2.1.4 kirjeldatud sõiduki parameetreid ja käesoleva all-lisa punktis 
4.4 määratud esindava katsesõiduki sõidutakistusmomendi tegureid.  
▼M3 
5.1.2.1. Üksiku sõiduki sõidutakistusmoment arvutatakse järgmise valemiga:  
C c = c  0 + c  1 × v + c  2 × v  2 
siin: 
C c on arvutatud sõidutakistusmoment (Nm), mis on kiiruse 
funktsioon;  
c 0 on muutumatu sõidutakistusmomenditegur (Nm), mis arvuta ­
takse järgmise eeskirja järgi: 
c 0 ¼ r′=1,02 Ü Max ÊÊ 
0,05 Ü 1,02 Ü c 0r=r′ þ 0,95 Ü Ê 
1,02 Ü c 0r=r′ Ü TM=TM  r þ Ê RR Ä RR  r 
1 000 Ì 
Ü 9,81 Ü TM ÌÌ 
; 
Ê 
0,2 Ü 1,02 Ü c 0r=r′ þ 0,8 Ü Ê 
1,02 Ü c 0r=r′ Ü TM=TM  r þ Ê RR Ä RR  r 
1 000 Ì 
Ü 9,81 Ü TM ÌÌÌ 
c 0r on sõidutakistuse tabeli tüüpkonda esindava sõiduki muutu ­
matu sõidutakistusmomenditegur (Nm);  
c 1 on esimest järku sõidutakistusmomenditegur (N/(km/h)), mis 
võetakse võrdseks nulliga;  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 597  
c 2 on teist järku sõidutakistusmomenditegur (Nm/(km/h)  2 ), mille 
arvutuseeskiri on järgmine:  
c 2 = r′/1,02 × Max((0,05 × 1,02 × c  2r /r′ + 0,95 × 1,02 × c  2r /r′ × A  f / A fr ); (0,2 × 1,02 × c  2r /r′ + 0,8 × 
1,02 × c  2r /r′ × A  f / A  fr )) 
c 2r on sõidutakistuse tabeli tüüpkonda esindava sõiduki teist 
järku sõidutakistusmomenditegur (Nm/(km/h)  2 ); 
v on sõiduki kiirus (km/h);  
TM on sõidutakistuse tabeli tüüpkonda kuuluva üksiku sõiduki 
tegelik katsemass (kg);  
TMr on sõidutakistuse tabeli tüüpkonda esindava sõiduki katse ­
mass (kg);  
A f on sõidutakistuse tabeli tüüpkonda kuuluva üksiku sõiduki 
lauppind (m  2 ); 
A fr on sõidutakistuse tabeli tüüpkonda esindava sõiduki lauppind 
(m 2 ); 
RR on sõidutakistuse tabeli tüüpkonda kuuluva üksiku sõiduki 
rehvide veeretakistus (kg/t);  
RR  r on sõidutakistuse tabeli tüüpkonda esindava sõiduki rehvide 
veeretakistus (kg/t);  
r′ on veojõustendil kiirusel 80 km/h määratud rehvi dünaami ­
line raadius (m);  
1,02 on tegur, millega ligikaudselt kompenseeritakse jõuülekande ­
seadme kadusid.  
▼B 
5.2. Vaikesõidutakistuse arvutamine sõiduki parameetrite põhjal  
5.2.1. Alternatiivina sõidutakistuse määramisele vabajooksu- või pöörde ­
momendi mõõturi meetodi abil võidakse kasutada vaikesõidutakis ­
tuse arvutusmeetodit.  
Vaikesõidutakistuse arvutamiseks sõiduki parameetrite põhjal tuleb 
kasutada mitut parameetrit, nt sõiduki katsemass, laius ja kõrgus. 
Vaikesõidutakistuse F  c arvutatakse võrdluskiiruspunktide kohta.  
5.2.2. Vaikesõidutakistuse tuleb arvutada järgmise valemi abil:  
F c ¼ f 0 þ f 1 Ü v þ f 2 Ü v 2 
kus: 
F c on arvutatud vaikesõidutakistuse jõud sõiduki kiiruse funkt ­
sioonina (N);  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 598  
f 0 on püsiv sõidutakistustegur (N), mis on määratletud jägmise 
valemi abil: 
f 0 ¼ 0,140 Ü TM; 
▼M3 
f 1 on esimest järku sõidutakistustegur (N/(km/h)), mis 
võetakse võrdseks nulliga;  
f 2 n teist järku sõidutakistustegur (N/(km/h)  2 ), mis arvutatakse 
järgmise eeskirja järgi: 
f 2 ¼ ð2,8 Ü 10 Ä6 Ü TMÞ þ ð0,0170 Ü laius Ü kõrgusÞ; 
▼B 
v on sõiduki kiirus (km/h);  
TM katsemass (kg);  
width standardi ISO 612:1978 punktis 6.2 määratletud sõiduki 
laius (m);  
height standardi ISO 612:1978 punktis 6.3 määratletud sõiduki 
kõrgus (m).  
6. Tuuletunneli meetod  
Tuuletunneli meetod on sõidutakistuse mõõtmismeetod tuuletunneli 
ja veojõustendi või tuuletunneli ja lamerihm-dünamomeetri kombi ­
natsiooni abil. Katsestendid võivad olla eraldi rajatised või ükstei ­
sega integreeritud.  
6.1. Mõõtmismeetod  
6.1.1. Sõidutakistus määratakse kindlaks järgmisel viisil:  
a) liidetakse tuuletunnelis mõõdetud sõidutakistusjõud ja lamerihm- 
dünamomeetri abil mõõdetud sõidutakistusjõud või  
b) liidetakse tuuletunnelis mõõdetud sõidutakistusjõud ja veojõus ­
tendil mõõdetud sõidutakistusjõud.  
6.1.2. Aerodünaamilist takistust tuleb mõõta tuuletunnelis.  
6.1.3. Veeretakistust ja jõuülekandeseadme kadusid tuleb mõõta lamerihm- 
või veojõustendi abil, tehes samal ajal esi- ja tagasildade mõõtmisi.  
6.2. Rajatiste heakskiitmine tüübikinnitusasutuse poolt  
Tuuletunneli meetodi tulemusi tuleb võrrelda vabajooksumeetodi 
abil saadud tulemustega rajatiste nõuetelevastavuse tõendamiseks 
ja need tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse.  
6.2.1. Tüübikinnitusasutus valib välja kolm sõidukit. Sõidukid peavad 
hõlmama sõidukite valikut (nt suurus, kaal), millega kavatsetakse 
asjaomastes rajatistes mõõtmisi teha.  
6.2.2. Tuleb teha kaks eraldi vabajooksukatset kõigi kolme sõidukiga käes ­
oleva all-lisa punkti 4.3 kohaselt ning saadud sõidutakistustegurid f  0 , 
f 1 ja f  2 tuleb määrata kõnealuse punkti kohaselt ning neid tuleb  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 599  
korrigeerida käesoleva all-lisa punkti 4.5.5 järgi. Katsesõiduki vaba ­
jooksukatse tulemus peab olema kahe eraldi vabajooksukatse sõidu ­
takistustegurite aritmeetiline keskmine. Kui rajatiste nõuetele vasta ­
vuse täitmiseks on vaja rohkem kui kaht vabajooksukatset, tuleb 
arvutada kõikide kehtivate katsete keskmine.  
6.2.3. Käesoleva all-lisa punktide 6.3–6.7 (k.a) kohase tuuletunneli meeto ­
diga mõõtmine tuleb teha samasuguse kolme sõidukiga, nagu on 
välja valitud käesoleva all-lisa punktis 6.2.1, ja samadel tingimustel 
ning määrata saadud sõidutakistustegurid f  0 , f 1 ja f  2 . 
Kui tootja otsustab kasutada üht või mitut saadaolevat alternatiivset 
meetodit tuuletunneli meetodi raames (s.t punkt 6.5.2.1 eelkondit ­
sioneerimise kohta, punktid 6.5.2.2 ja 6.5.2.3 katse käigu ning punkt 
6.5.2.3.3 dünamomeetri seadistuse kohta), tuleb kasutada neid 
menetlusi ka rajatiste heakskiitmiseks.  
6.2.4. Heakskiitmise kriteeriumid  
Kasutatud rajatis või rajatiste kombinatsioon kiidetakse heaks, kui 
mõlemad järgmisest kahest tingimusest on täidetud:  
(a) tsüklienergia ( ε k ) erinevus tuuletunneli meetodil ja vabajooksu ­
meetodil peab jääma ± 0,05 piiresse kõigi kolme sõiduki k 
puhul järgmise valemi kohaselt:  
ε k ¼ E k;WTM 
E k;coastdown Ä 1 
kus: 
ε k on tsüklienergia erinevus täielikus 3. klassi WLTC 
tsüklis sõiduki k puhul tuuletunneli meetodi ja 
vabajooksumeetodi vahel (%);  
E k,WTM  on tsüklienergia täielikus 3. klassi WLTC tsüklis 
sõiduki k puhul, arvutatud tuuletunneli meetodil 
(WTM) saadud sõidutakistusega, mis on arvutatud 
7. all-lisa punkti 5 kohaselt (J);  
E k,coastdown  on tsüklienergia täielikus 3. klassi WLTC tsüklis 
sõiduki k puhul, arvutatud vabajooksumeetodil 
saadud sõidutakistusega, mis on arvutatud 7. all- 
lisa punkti 5 kohaselt (J); ja  
(b) kolme erinevuse aritmeetiline keskmine  x peab jääma 0,02 
piiresse.  
x ¼ j ε 1 þ ε 2 þ ε 3 
3 j 
▼M3 
Heakskiidu registreerib tüübikinnitusasutus ja lisab andmed 
mõõtmiste ja asjaomase seadmestiku kohta.  
▼B 
Rajatist võib kasutada sõidutakistuse määramiseks kuni kaks 
aastat pärast heakskiitmist.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 600  
Iga veojõustendi või konveierlindi ja tuuletunneli kombinatsioon 
tuleb heaks kiita eraldi.  
6.3. Sõiduki ettevalmistamine ja temperatuur  
Sõiduk tuleb konditsioneerida ja ette valmistada käesoleva all-lisa 
punktide 4.2.1 ja 4.2.2 kohaselt ning see kehtib nii lamerihm- kui ka 
veojõustendi ning tuuletunneli mõõtmiste kohta.  
Kui rakendatakse punktis 6.5.2.1 kirjeldatud alternatiivset soojen ­
dust, tuleb siht-katsemassi seadistamine, sõiduki kaalumine ja mõõt ­
mine viia läbi nii, et juht ei viibi sõidukis.  
Lamerihm- või veojõustendi katsekambrite temperatuuri seadepunkt 
peab olema 20 °C kõrvalekaldega ± 3 °C. Tootja soovil võib seade ­
punkt olla ka 23 °C kõrvalekaldega ± 3 °C.  
6.4. Tuuletunneli kasutamine  
6.4.1. Tuuletunneli kriteeriumid  
▼M3 
Tuuletunneli ehitus, katsemeetodid ja parandused peavad võimal ­
dada saada suurust (C  D × A  f ) esindava maanteeväärtuse (C  D × A  f ) 
kordustäpsusega 0,015 m  2 . 
▼B 
Kõikidel (C  D × A  f ) mõõtmistel tuleb vastata käesoleva all-lisa 
punktis 3.2 loetletud tuuletunneli kriteeriumidele järgmiste muuda ­
tuste abil:  
a) käesoleva all-lisa punktis 3.2.4 kirjeldatud tahke keha tõkestava 
mõju suhe peab olema väiksem kui 25 %;  
b) rehviga kokkupuutuv rihma pind peab olema rehvi kokkupuute ­
pinnast vähemalt 20 % pikem ning vähemalt sama lai kui nime ­
tatud kokkupuutepind;  
c) käesoleva all-lisa punktis 3.2.8 kirjeldatud düüsi väljalaskeava 
juures peab koguõhurõhu standardhälve olema väiksem kui 1 %;  
d) käesoleva all-lisa punktis 3.2.10 kirjeldatud piirdesüsteemi tõkes ­
tava mõju suhe peab olema väiksem kui 3 %.  
6.4.2. Tuuletunnelis mõõtmine  
Sõiduk peab olema käesoleva all-lisa punktis 6.3 kirjeldatud 
seisundis.  
▼M3 
Sõiduk seatakse paigale paralleelselt tunneli pikikeskjoonega 
suurima lubatud kõrvalekaldega ± 10 mm.  
Sõiduk seatakse paigale lengerdusnurgaga 0°, lubatud kõrvalekal ­
dega ± 0,1°.  
▼B 
Aerodünaamilist takistust tuleb mõõta vähemalt 60 sekundi jooksul 
ja miinimumsagedusega 5 Hz. Teise võimalusena võib takistust 
mõõta miinimumsagedusega 1 Hz ja vähemalt 300 järjestikuse proo ­
viga. Tulemus peab olema takistuse aritmeetiline keskmine.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 601  
Kui sõidukil on liikuvad aerodünaamilised kereosad, tuleb kohal ­
dada käesoleva all-lisa punkti 4.2.1.5. Kui liikuvad osad sõltuvad 
kiirusest, tuleb tuuletunnelis mõõta iga rakendatavat asendit ning 
esitada tüübikinnitusasutusele tõendid võrdluskiiruse, liikuva osa 
asendi ja vastava (C  D × A  f ) vahelise suhte kohta.  
6.5. Tuuletunneli meetodis kasutatav lamerihm  
6.5.1. Lamerihma kriteeriumid  
6.5.1.1. Lamerihmaga katsestendi kirjeldus  
Rattad peavad pöörlema lamerihmadel, mis ei muuda rataste veereo ­
madusi võrreldes omadustega maanteel. X-suunas mõõdetud jõud 
peavad hõlmama hõõrdejõude jõuülekandeseadmes.  
6.5.1.2. Sõidukipiirdesüsteem  
Dünamomeeter peab olema varustatud tsentreerimisseadmega, mis 
joondab sõiduki ümber z-telje pöörlemise kõrvalekalde ± 0,5 kraadi 
piires. Piirdesüsteem peab hoidma tsentreeritud veoratta asendit 
kõigi sõidutakistuse määramise vabajooksukatsete jooksul järgmiste 
piirväärtuste piires.  
6.5.1.2.1. Külgasend (y-telg)  
Sõiduk peab püsima joondatud y-teljega ja külgliikumine peab 
olema minimaalne.  
6.5.1.2.2. Eesmine ja tagumine asend (x-telg)  
Ilma et see piiraks käesoleva all-lisa punkti 6.5.1.2.1 nõuet, peavad 
mõlemad rattateljed jääma ± 10 mm piiresse rihma külgmistest kesk ­
joontest.  
6.5.1.2.3. Vertikaaljõud  
Piirdesüsteem peab olema konstrueeritud selliselt, et see ei avalda 
vertikaaljõudu veoratastele.  
6.5.1.3. Mõõdetud jõudude täpsus  
Tuleb mõõta üksnes reaktsioonijõudu rataste pööramiseks. Tule ­
musse ei kaasata väliseid jõude (nt jahutusventilaatori õhuvoolu 
jõud, sõiduki piirded, lamerihma aerodünaamilised reaktsioonijõud, 
dünamomeetri kaod jne).  
X-suunas mõjuvat jõudu tuleb mõõta täpsusega ± 5 N.  
6.5.1.4. Lamerihma kiiruse kontroll  
Rihma kiirust tuleb kontrollida täpsusega ± 0,1 km/h.  
6.5.1.5. Lamerihma pind  
Lamerihma pind peab olema puhas, kuiv ja ilma võõrkehadeta, mis 
võivad põhjustada rehvi libisemist.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 602  
6.5.1.6. Jahutamine  
Sõidukile juhitakse muutuva kiirusega õhuvoog. Õhu joonkiiruse 
seadepunkt puhuri väljalaskeava juures peab olema võrdne vastava 
veojõustendi mõõtekiirustest 5 km/h suurema kiirusega. Õhu joon ­
kiiruse lubatud kõrvalekalle puhuri väljalaskeava juures on ± 5 km/h 
või ± 10 % vastavast mõõtekiirusest, olenevalt sellest, kumb on 
suurem.  
▼B 
6.5.2. Lamerihmaga mõõtmine  
Mõõtmise võib läbi viia käesoleva all-lisa punkti 6.5.2.2 või 6.5.2.3 
kohaselt.  
6.5.2.1. Eelkonditsioneerimine  
Sõidukit tuleb dünamomeetril konditsioneerida, nagu on kirjeldatud 
käesoleva all-lisa punktides 4.2.4.1.1–4.2.4.1.3 (k.a).  
Dünamomeetri koormuse seadistus F  d, eelkonditsioneerimiseks peab 
olema: 
F d ¼ a d þ b d Ü v þ c d Ü v 2 
kus: 
a d = 0 
b d = 0; 
c d = ðC D Ü A f Þ Ü ρ 0 
2 Ü 1 
3,6 2 
Dünamomeetri ekvivalentne inerts peab olema katsemass.  
Koormuse seadistuse puhul kasutatav aerodünaamiline takistus tuleb 
võtta käesoleva all-lisa punktist 6.7.2 ja selle võib seada otse sise ­
ndiks. Muudel juhtudel tuleb kasutada selle punkti väärtusi a  d , b d ja 
c d . 
Tootja soovil võib käesoleva all-lisa punkti 4.2.4.1.2 alternatiivina 
soojendamise teha sõidukiga lamerihmal sõites.  
Sel juhul peab soojenduskiirus olema 110 % rakendatava WLTC 
suurimast kiirusest ja see peab kestma kauem kui 1 200 sekundit, 
kuni mõõdetud jõu muutus 200 sekundi kestel on väiksem kui 5 N.  
6.5.2.2. Mõõtmine püsikiirustel  
6.5.2.2.1. Katse tuleb teha suurimast võrdluskiiruspunktist väikseima võrdlus ­
kiiruspunktini.  
6.5.2.2.2. Vahetult pärast eelmises kiiruspunktis tehtud mõõtmist tuleb aeglus ­
tada praegusest rakendatavast võrdluskiiruspunktist järgmise raken ­
datava võrdluskiiruspunktini ühtlase üleminekuga umbes 1 m/s  2 . 
6.5.2.2.3. Võrdluskiirus peab olema stabiilne vähemalt 4 sekundit ja maksi ­
maalselt 10 sekundit. Mõõteseadmed peavad tagama, et mõõdetud 
jõu signaal on pärast nimetatud perioodi stabiilne.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 603  
6.5.2.2.4. Jõudu iga võrdluskiiruse juures tuleb mõõta vähemalt 6 sekundit, 
samal ajal peab sõiduki kiirus püsima konstantne. Saadud jõud selle 
võrdluskiiruspunkti F  jDyno puhul peab olema jõu aritmeetiline kesk ­
mine mõõtmise ajal.  
Käesoleva all-lisa punktides 6.5.2.2.2–6.5.2.2.4 (k.a) toodud samme 
tuleb korrata iga võrdluskiiruse puhul.  
6.5.2.3. Mõõtmine aeglustamise teel  
6.5.2.3.1. Eelkonditsioneerimine ja dünamomeetri seadistamine tuleb teha 
käesoleva all-lisa punkti 6.5.2.1 kohaselt. Enne iga vabajooksukatset 
tuleb sõidukiga sõita suurima võrdluskiirusega või kui kasutatakse 
alternatiivset soojendusmenetlust, siis 110 % suurimast võrdluskiiru ­
sest, vähemalt 1 minuti jooksul. Seejärel tuleb sõidukiga kiirendada 
suurimast võrdluskiirusest vähemalt 10 km/h üle ja alustada viivita ­
mata vabajooksukatset.  
6.5.2.3.2.  ►M3 Mõõtmine tuleb teha käesoleva all-lisa punktide 
4.3.1.3.1–4.3.1.4.4 (k.a) kohaselt. Kui vabakäiguga sõitmine vastas ­
suundades pole võimalik, ei saa kasutada käesoleva all-lisa punktis 
4.3.1.4.2 esitatud valemit Δt ji arvutamiseks. Mõõtmine tuleb peatada 
pärast kahte aeglustamist, kui mõlema vabakäigukatse jõud igas 
võrdluskiiruspunktis jääb ± 10 N piiresse, muul juhul tuleb teha 
vähemalt kolm vabakäigukatset käesoleva all-lisa punktis 4.3.1.4.2 
sätestatud kriteeriumide järgi. ◄ 
6.5.2.3.3. Jõud f  jDyno igal võrdluskiirusel v  j tuleb arvutada modelleeritud aero ­
dünaamilise jõu eemaldamise teel:  
f jDyno ¼ f jDecel Ä c d Ü v 2 
j 
kus: 
f jDecel  on jõud, mis on määratud käesoleva all-lisa punktis 4.3.1.4.4 
toodud F  j arvutamise valemi kohaselt võrdluskiiruspunktis j 
(N); 
c d on dünamomeetri seadistuse koefitsient, nagu on määratletud 
käesoleva all-lisa punktis 6.5.2.1 (N/(km/h)  2 . 
Teise võimalusena võib tootja soovil c  d nullida vabajooksu ajal ja 
f jDyno arvutamiseks.  
6.5.2.4. Mõõtmistingimused  
Sõiduk peab olema käesoleva all-lisa punktis 4.3.1.3.2 kirjeldatud 
seisundis.  
▼M3 _______  
▼B 
6.5.3. Lamerihmaga meetodi mõõtmistulemus  
Lamerihmaga dünamomeetri tulemusele f  jDyno viidatakse kui väärtu ­
sele f  j käesoleva all-lisa punktis 6.7 tehtavates edasistes arvutustes.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 604  
6.6. Tuuletunneli meetodi puhul kasutatav veojõustend  
6.6.1. Kriteeriumid  
Lisaks 5. all-lisa punktides 1 ja 2 toodud kirjeldustele kohaldatakse 
käesoleva all-lisa punktides 6.6.1.1–6.6.1.6 (k.a) kirjeldatud kritee ­
riume.  
▼M3 
6.6.1.1. Veojõustendi kirjeldus  
Nii esi- kui ka tagasild varustatakse ühe rulliga, mille läbimõõt on 
vähemalt 1,2 meetrit.  
▼B 
6.6.1.2. Sõidukipiirdesüsteem  
Dünamomeeter peab olema varustatud sõidukit suunava tsentreeri ­
misseadmega. Piirdesüsteem peab hoidma tsentreeritud veoratta 
asendit järgmiste soovitatavate piirväärtuste piires kõigi sõidutakis ­
tuse määramise vabajooksukatsete jooksul.  
6.6.1.2.1. Sõiduki asend  
Katsetatav sõiduk tuleb paigaldada veojõustendi rullile, nagu on 
määratletud käesoleva all-lisa punktis 7.3.3.  
6.6.1.2.2. Vertikaaljõud  
Piirdesüsteem peab vastama käesoleva all-lisa punkti 6.5.1.2.3 nõue ­
tele. 
6.6.1.3. Mõõdetud jõudude täpsus  
Mõõdetud jõudude täpsus peab vastama käesoleva all-lisa punkti 
6.5.1.3 kirjeldusele, v.a x-suunas avalduv jõud, mida tuleb mõõta 
5. all-lisa punktis 2.4.1 kirjeldatud täpsusega.  
6.6.1.4. Dünamomeetri kiiruse kontroll  
Rulli kiirust tuleb kontrollida täpsusega ± 0,2 km/h.  
▼M3 
6.6.1.5. Rulli pind  
Rulli pind peab olema puhas, kuiv ja ilma võõrkehadeta, mis 
võiksid põhjustada rehvi libisemist.  
▼B 
6.6.1.6. Jahutamine  
Jahutusventilaator peab vastama käesoleva all-lisa punkti 6.5.1.6 
kirjeldusele.  
6.6.2. Dünamomeetril mõõtmine  
Mõõtmine tuleb teha nii, nagu on kirjeldatud käesoleva all-lisa 
punktis 6.5.2.  
▼M3 
6.6.3. Veojõustendil mõõdetud jõudude korrigeerimine tasapinnal  
Veojõustendil mõõdetud jõudusid korrigeeritakse teele (lamedale 
pinnale) vastava võrdlusväärtuse suhtes ja tulemusele viidatakse 
kui väärtusele f  j . ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 605  
f j ¼ f jDyno Ü c1 Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
R Wheel 
R Dyno Ü c2 þ 1 v u u u t þ f jDyno Ü ð1 Ä c1Þ 
siin: 
c1 on f  jDyno rehvi veeretakistuse osa;  
c2 on veojõustendist tulenev raadiuse parandustegur;  
f jDyno on punktis 6.5.2.3.3 arvutatud jõud iga võrdluskiiruse j 
kohta (N);  
R Wheel  on pool rehvi nimiläbimõõdust (m);  
R Dyno on veojõustendi rulli läbimõõt (m).  
Tootja ja tüübikinnitusasutus peavad kokku leppima kasutatavates 
tegurites c1 ja c2 tootja esitatud korrelatsioonikatse tõendite põhjal 
mitmesuguste veojõustendil katsetatavate rehvide näitajate kohta.  
Teise võimalusena võib kasutada järgmist konservatiivset valemit: 
f j ¼ f jDyno Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
R Wheel 
R Dyno Ü 0,2 þ 1 v u u u t 
c2 väärtuseks võetakse 0,2, välja arvatud juhul, mil kasutatakse 
sõidutakistuse muudu meetodit (vt punkt 6.8) ja kui punkti 6.8.1 
järgi arvutatud sõidutakistuste muut on negatiivne, siis võetakse c2 
väärtuseks 2,0.  
▼B 
6.7. Arvutused  
6.7.1. Lamerihma ja veojõustendi tulemuste korrigeerimine  
Käesoleva all-lisa punktides 6.5 ja 6.6 määratud mõõdetud jõudusid 
tuleb korrigeerida võrdlustingimuste suhtes järgmise valemi abil: 
F Dj ¼ ðf j Ä K 1 Þ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 293ÞÞ 
kus: 
F Dj on lamerihmal või veojõustendil võrdluskiirusel j mõõdetud 
korrigeeritud takistus (N);  
f j on mõõdetud jõud võrdluskiirusel j (N);  
K 0 on käesoleva all-lisa punktis 4.5.2 määratletud veeretakistuse 
parandustegur (K  -1 ); 
K 1 on käesoleva all-lisa punktis 4.5.4 määratletud katsemassi 
parandus (N);  
T on aritmeetiliselt keskmine temperatuur katsekambris mõõtmise 
ajal (K).  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 606  
6.7.2. Aerodünaamilise jõu arvutamine  
Aerodünaamiline takistus tuleb arvutada alloleva valemi abil. Kui 
sõiduk on varustatud kiirusest sõltuvate liikuvate aerodünaamiliste 
kereosadga, tuleb kohaldada vastavaid (C  D × A  f ) väärtusi asjaomaste 
võrdluskiiruspunktide puhul. 
F Aj ¼ ðC D Ü A f Þ j Ü ρ 0 
2 Ü v 2 
j 
3,6 2 
kus: 
F Aj on tuuletunnelis võrdluskiirusel j mõõdetud aerodünaa ­
miline takistus (N);  
(C D × A  f ) j on vajaduse korral kindlas võrdluspunktis j takistuste ­
guri ja lauppinna korrutis (m  2 ); 
ρ 0 on käesoleva lisa punktis 3.2.10 määratletud kuiva õhu 
tihedus (kg/m  3 ); 
v j on võrdluskiirus j (km/h).  
6.7.3. Sõidutakistuse väärtuste arvutamine  
Sõidu kogutakistus käesoleva all-lisa punktide 6.7.1 ja 6.7.2 tule ­
muste summana tuleb arvutada järgmise valemi abil: 
F ä 
j ¼ F Dj þ F Aj 
kõikide rakendatavate võrdluskiiruspunktide j puhul (N);  
Kõikide arvutatud F  * 
j puhul tuleb arvutada tegurid f  0 , f 1 ja f  2 sõidu­
takistuse valemis vähimruutude regressioonanalüüsi abil ning kasu ­
tada sihtteguritena käesoleva all-lisa punktis 8.1.1.  
Juhul, kui tuuletunneli meetodi kohaselt katsetatud sõiduk(id) on 
sõidutakistuse maatriksi tüüpkonna esindaja(d), tuleb tegur f  1 nullida 
ning tegurid f  0 ja f  2 uuesti arvutada vähimruutude regressioonana ­
lüüsi abil.  
▼M3 
6.8. Sõidutakistuse muudu meetod  
Selleks, et lisada interpolatsioonimeetodile selliseid võimalusi, mida 
sõidutakistuse interpolatsioon ei sisalda (st aerodünaamika, veereta ­
kistus ja mass), on võimalik mõõta sõidutakistuse muudu meetodil 
sõiduki hõõrde erinevust (mis on tingitud pidurisüsteemide erinevu ­
sest). Selleks tehakse järgmised sammud:  
a) mõõdetakse võrdlussõiduki R hõõre;  
b) mõõdetakse sellise sõiduki hõõre, milles tekib erinev hõõre 
(sõiduk N);  
c) arvutatakse hõõrete erinevus punkti 6.8.1 järgi.  
Kõnealused mõõtmised tehakse lindil punkti 6.5 järgi või veojõus ­
tendil punkti 6.6 järgi ning arvutatakse tulemuste parand (ilma aero ­
dünaamilise jõu mõjuta) punkti 6.7.1 järgi.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 607  
Selle meetodi kasutamine on lubatud ainult juhul, kui täidetud on 
järgmine tingimus:  
1 
n X  n 
j¼1 ðF Dj;R Ä F Dj;N Þ Æ Æ Æ Æ Æ Æ Æ Æ Æ Æ Ï 25N  
siin: 
F Dj,R on sõiduki R korrigeeritud takistus (N), mille mõõtmised on 
tehtud lindil või veojõustendil võrdluskiirusel j ja mis on 
arvutatud punkti 6.7.1 järgi,  
F Dj,N on sõiduki N korrigeeritud takistus (N), mille mõõtmised 
on tehtud lindil või veojõustendil võrdluskiirusel j ja mis on 
arvutatud punkti 6.7.1 järgi,  
n on kiiruse mõõtmiste koguarv  
Seda alternatiivset sõidutakistuse määramise meetodit võib kasutada 
ainult juhul, kui sõidukitel R ja N on ühesugune aerodünaamiline 
takistus ning kui mõõdetud muut kirjeldab asjakohaselt kogumõju 
sõiduki energiatarbele. Kõnealust meetodit ei saa kasutada, kui 
sõiduki N absoluutse sõidutakistuse kogutäpsust on mingil viisil 
rikutud.  
6.8.1. Lindiga stendi ja rulliga veojõustendi tegurite leidmine muudu 
meetodil  
Sõidutakistuse vahe arvutatakse järgmise valemiga:  
F Dj,Delta  = F  Dj,N – F  Dj,R 
siin: 
F Dj,Delta  on sõidutakistuse muut võrdluskiirusel j (N);  
F Dj,N on sõiduki N korrigeeritud takistus (N), mis on 
mõõdetud lindil või rulliga veojõustendil võrdluskiirusel 
j ja on arvutatud punkti 6.7.1 järgi,  
F Dj,R on võrdlussõiduki R korrigeeritud takistus (N), mis on 
mõõdetud lindil või rulliga veojõustendil võrdluskiirusel 
j ja on arvutatud võrdlussõiduki R jaoks punkti 6.7.1 
järgi.  
Kõik sõidutakistuse F  Dj,Delta  valemis olevad tegurid f  0,Delta  , f 1,Delta  ja 
f 2,Delta  arvutatakse vähimruutude meetodil regressioonanalüüsi abil.  
6.8.2. Sõiduki kogusõidutakistuse määramine  
Kui interpolatsioonimeetodit (vt 7. all-lisa punkt 3.2.3.2) ei kasutata, 
tehakse sõiduki N sõidutakistuste muudu (N) arvutus järgmiste vale ­
mitega:  
f 0,N = f 0,R + f 0,Delta  
f 1,N = f 1,R + f 1,Delta  
f 2,N = f 2,R + f 2,Delta  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 608  
siin: 
N osutab sõiduki N sõidutakistusteguritele;  
R osutab sõiduki R sõidutakistusteguritele;  
Delta tähistab sõidutakistuse muudule vastavaid tegureid, mis 
määratakse vastavalt punktile 6.8.1.  
▼B 
7. Sõidutakistuse ülekandmine veojõustendile  
7.1. Veojõustendi katse ettevalmistamine  
▼M3 
7.1.0. Veojõustendi režiimi valimine  
Katse tehakse kas veojõustendi kaksikveo- või nelikveorežiimis, 
vastavalt 6. all-lisa punktile 2.4.2.4.  
▼B 
7.1.1. Laboratoorsed tingimused  
▼M3 
7.1.1.1. Rull(id)  
Veojõustendi rulli pind peab olema puhas, kuiv ja ilma võõrkeha ­
deta, mis võivad põhjustada rehvi libisemist. Veojõustendi käita ­
takse samasugusel ühendatud või ühendamata kujul, nagu järgnevas 
1. tüüpi katses. Veojõustendi kiirust tuleb mõõta võimsuse neeldu ­
misseadmega ühendatud rulli abil.  
▼B 
7.1.1.1.1. Rehvide libisemine  
Rehvide libisemise vältimiseks võib sõiduki peale või sisse panna 
lisaraskuse. Tootja teeb veojõustendil lisaraskusega koormuse 
seadistamise. Lisaraskus peab olema olemas nii koormuse seadista ­
misel kui ka heite- ja kütusekulukatsetes. Igasuguse lisaraskuse 
kasutamine tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse.  
7.1.1.2. Ruumitemperatuur  
Labori õhutemperatuur tuleb seadistada seadepunktile 23 °C ja see 
ei tohi katse ajal kõrvale kalduda rohkem kui ± 5 °C, kui järgne ­
vates katsetes pole teisiti nõutud.  
7.2. Veojõustendi ettevalmistamine  
7.2.1. Inertsmassi seadistamine  
Veojõustendi ekvivalentne inertsmass tuleb seadistada käesoleva all- 
lisa punkti 2.5.3 kohaselt. Kui veojõustend ei ole võimeline täpselt 
vastama inertsiseadistusele, tuleb rakendada järgmist kõrgemat inert ­
siseadistust kuni 10 kg lisamisega.  
7.2.2. Veojõustendi soojendamine  
Veojõustendi tuleb soojendada stendi tootja soovituste kohaselt või, 
kui see on asjakohane, nii, et stendi hõõrdejõudusid võib stabilisee ­
rida. 
7.3. Sõiduki ettevalmistamine  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 609  
7.3.1. Rehvirõhu reguleerimine  
Rehvirõhuks 1. tüübi katse seisutemperatuuril tuleb seadistada mitte 
üle 50 % kõrgemaks valitud rehvi rehvirõhkude vahemiku alumisest 
piirväärtusest, nagu on määranud sõiduki tootja (vt käesoleva all-lisa 
punkt 4.2.2.3), ja see tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse katsea ­
ruannetesse.  
▼M3 
7.3.2. Kui veojõustendi seadistuste määramisel ei ole võimalik täita 
punktis 8.1.3 sätestatud kriteeriume mittekorratavate jõudude tõttu, 
tuleb sõiduk varustada vabakäigurežiimiga. Vabakäigurežiimil peab 
olema tüübikinnitusasutuse heakskiit ja vabakäigurežiimi kasutamine 
kantakse kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse.  
Kui sõiduk on varustatud vabakäigurežiimiga, tuleb seda kasutada 
nii sõidutakistuse määramisel kui ka veojõustendil.  
_______  
7.3.3. Sõiduki paigutus veojõustendil  
Katsetatav sõiduk paigutatakse veojõustendile otseasendis ja kinni ­
tatakse korralikult. Ühe rulliga veojõustendi kasutamisel peab rehvi 
ja rulli kokkupuutepinna keskpunkt olema rulli ülaosast ± 25 mm 
või ± 2 % rulli läbimõõdust, olenevalt sellest, kumb on väiksem.  
Kui kasutatakse pöördemomendi mõõturi meetodit, tuleb rehvirõhk 
seadistada nii, et dünaamiline raadius ei erineks üle 0,5 % punktis 
4.4.3.1 toodud valemite abil arvutatud dünaamilisest raadiusest r  j 
võrdluskiirusel 80 km/h. Dünaamiline raadius veojõustendil arvuta ­
takse punktis 4.4.3.1 kirjeldatud viisil.  
Kui see seadistus jääb väljapoole punktis 7.3.1 määratletud vahe ­
mikku, ei saa pöördemomendi mõõturi meetodit kasutada.  
7.3.3.1. [Reserveeritud]  
▼B 
7.3.4. Sõiduki soojendamine  
▼M3 
7.3.4.1. Sõidukit tuleb soojendada kasutatava WLTCga.  
▼B 
7.3.4.2. Kui sõiduk on juba soojenenud, läbitakse käesoleva all-lisa punktis 
7.3.4.1 kohaldatud WLTC faas suurima kiirusega.  
7.3.4.3. Alternatiivne soojendusmenetlus  
7.3.4.3.1. Sõiduki tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib 
kasutada alternatiivset soojendusmenetlust. Heakskiidetud alterna ­
tiivset soojendusmenetlust võidakse kasutada samasse sõidutakistuse 
tüüpkonda kuuluvate sõidukite puhul ja see peab vastama käesoleva 
all-lisa punktides 7.3.4.3.2–7.3.4.3.5 kirjeldatud nõuetele.  
7.3.4.3.2. Valida tuleb vähemalt üks sõidutakistuse tüüpkonda esindav sõiduk.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 610  
7.3.4.3.3. 7. all-lisa punkti 5 kohaselt alternatiivse soojendusmenetluse jaoks 
parandatud sõidutakistustegurite f  0a , f 1a ja f  2a abil arvutatud tsüklie ­
nergianõudlus peab olema võrdne või suurem kui iga rakendatava 
faasi jaoks siht-sõidutakistustegurite f  0 , f 1 , ja f  2 abil arvutatud 
tsüklienergianõudlus.  
Parandatud sõidutakistustegurid f  0a , f 1a ja f  2a arvutatakse järgmiste 
valemite järgi:  
f 0a ¼ f 0 þ A d_alt Ä A d_WLTC  
f 1a ¼ f 1 þ B d_alt Ä B d_WLTC  
f 2a ¼ f 2 þ C d_alt Ä C d_WLTC  
kus: 
A d_alt , B d_alt ja C  d_alt on veojõustendi seadistuse 
koefitsiendid pärast alterna ­
tiivset soojendusmenetlust;  
A d_WLTC  , B d_WLTC  ja C  d_WLTC  on veojõustendi seadistuse 
koefitsiendid pärast käesoleva 
all-lisa punktis 7.3.4.1 kirjel ­
datud WLTC soojendust ja 
kehtiv veojõustendi seadistus 
käesoleva all-lisa punkti 8 
kohaselt.  
7.3.4.3.4. Parandatud sõidutakistustegureid f  0a , f 1a ja f  2a tuleb kasutada üksnes 
käesoleva all-lisa punkti 7.3.4.3.3 eesmärgil. Muudel eesmärkidel 
tuleb siht-sõidutakistusteguritena kasutada siht-sõidutakistustegureid 
f 0 , f 1 ja f  2 . 
7.3.4.3.5. Menetlust ja selle ekvivalentsust käsitlev teave tuleb esitada tüübi ­
kinnitusasutusele.  
8. Veojõustendi koormuse seadistus  
8.1. Veojõustendi koormuse seadistus vabajooksu meetodi abil  
Seda meetodit rakendatakse siis, kui sõidutakistustegurid f  0 , f 1 ja f  2 
on määratud.  
Sõidutakistuse maatriksi tüüpkonna puhul tuleb seda meetodit raken ­
dada siis, kui esindava sõiduki sõidutakistus määratakse käesoleva 
all-lisa punktis 4.3 kirjeldatud vabajooksu meetodi abil. Siht-sõidu ­
takistuse väärtused on käesoleva all-lisa punktis 5.1 kirjeldatud 
meetodi abil arvutatud väärtused.  
8.1.1. Koormuse algseadistus  
Koefitsiendi kontrolliga veojõustendil tuleb veojõustendi võimsuse 
neeldumisseadet reguleerida järgmise valemi juhuslike algkoefitsien ­
tidega A  d , B d ja C  d : ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 611  
F d ¼ A d þ B d v þ C d v 2 
kus: 
F d on veojõustendi seatud koormus (N);  
v on veojõustendi rulli kiirus (km/h).  
Alljärgnevad on soovitatavad koefitsiendid koormuse algseadistuse 
puhul kasutamiseks:  
a) ►M3 A d = 0,5 × A  t , B d = 0,2 × B  t , C d = C  t ◄ 
üheteljeliste veojõustendide puhul või  
▼M3 
A d = 0,5 × A  t , B d = 0,2 × B  t , C d = C  t 
▼B 
kaheteljeliste veojõustendide puhul, kus A  t , B  t ja C  t on siht- 
sõidutakistustegurid;  
b) empiirilised väärtused, nt need, mida kasutatakse sarnast tüüpi 
sõiduki seadistuse puhul.  
Hulknurkse kontrolliga veojõustendi puhul tuleb piisavad koormus ­
väärtused iga võrdluskiiruse juures seadistada veojõustendi võim ­
suse neeldumisseadme järgi.  
8.1.2. Vabajooks  
Vabajooksukatse veojõustendil tuleb teha käesoleva all-lisa punktis 
8.1.3.4.1 või 8.1.3.4.2 toodud menetluse abil ning see peab algama 
hiljemalt 120 sekundit pärast soojenduse lõppemist. Üksteisele järg ­
nevaid vabajooksukatseid tuleb alustada viivitamata. Tootja taotlusel 
ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võidakse pikendada soojenduse 
ning järk-järgult tehtavate vabajooksuukatsete vahelist aega, et 
tagada sõiduki õige seadistus vabajooksu jaoks. Tootja peab esitama 
tüübikinnitusasutusele tõendid lisaaja vajaduse kohta ja tõendid, et 
veojõustendi koormusseadistuse parameetreid (nt jahutusaine ja/või 
õli temperatuur, jõud dünamomeetril) ei mõjutata.  
8.1.3. Kontrollimine  
8.1.3.1. Siht-sõidutakistuse väärtus arvutatakse siht-sõidutakistusteguri, A  t , 
B t ja C  t , abil iga võrdluskiiruse kohta (v  j ): 
F tj ¼ A t þ B t v j þ C t v 2 
j 
kus: 
▼M3 
A t , B t ja C  t on sõidutakistuse sihtväärtused;  
▼B 
F tj on siht-sõidutakistuse võrdluskiirusel v  j (N); 
v j on j. võrdluskiirus (km/h).  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 612  
8.1.3.2. Mõõdetud sõidutakistus arvutatakse järgmise valemi abil: 
F mj ¼ 1 
3,6 Ü ðTM þ m r Þ Ü 2 Ü Δv 
Δt j 
kus: 
F mj on mõõdetud sõidutakistus iga võrdluskiiruse v  j (N) puhul;  
TM on sõiduki katsemass (kg);  
m r on pöörlevate osade ekvivalentne täismass käesoleva all-lisa 
punkti 2.5.1 kohaselt (kg);  
Δt j on kiirusele v  j vastav vabajooksu aeg (s).  
8.1.3.3.  ►M3 Veojõustendil modelleeritud sõidutakistus arvutatakse 
punktis 4.3.1.4 kirjeldatud meetodil selle erinevusega, et mõõtmised 
tehakse vastassuundades: 
F s ¼ A s þ B s Ü v þ C s Ü v 2 ◄ 
Modelleeritud sõidutakistus iga võrdluskiiruse v  j kohta määratakse 
järgmise valemi abil, kasutades arvutatud väärtusi A  s , B s ja C  s : 
F sj ¼ A s þ B s Ü v j þ C s Ü v 2 
j 
8.1.3.4. Veojõustendi koormuse seadistuse puhul võib kasutada kaht eri 
meetodit. Kui veojõustend kiirendab sõidukit, kasutatakse käesoleva 
all-lisa punktis 8.1.3.4.1 kirjeldatud meetodeid. Kui sõiduk kiirendab 
omal jõul, kasutatakse käesoleva all-lisa punktis 8.1.3.4.1 või 
8.1.3.4.2 kirjeldatud meetodeid. Vähim kiirendus, mida korrutatakse 
kiirusega, on 6 m  2 /s 3 . Sõidukitega, mis ei suuda saavutada 6 m  2 /s 3 , 
sõidetakse nii, et gaasipedaal on täielikult põhja vajutatud.  
8.1.3.4.1. Fikseeritud katse meetod  
8.1.3.4.1.1. Katsestendi tarkvara teeb kokku neli vabajooksukatset. Esimese 
vabajooksukatse põhjal arvutatakse koefitsiendid teise katse jaoks 
käesoleva all-lisa punkti 8.1.4 kohaselt. Pärast esimest vabajooksuga 
katset teeb tarkvara veel kolm vabajooksukatset fikseeritud veojõus ­
tendi seadistuse koefitsientidega, mis on määratud pärast esimest 
vabajooksukatset, või käesoleva all-lisa punkti 8.1.4 kohaselt regu ­
leeritud veojõustendi seadistuse koefitsientidega.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 613  
8.1.3.4.1.2. Lõplikud dünamomeetri seadistuse koefitsiendid A, B ja C tuleb 
arvutada järgmiste valemite abil:  
A ¼ A t Ä P 4 
n¼2 ðA s n Ä A d n Þ 
3 
B ¼ B t Ä P 4 
n¼2 ðB s n Ä B d n Þ 
3 
C ¼ C t Ä P 4 
n¼2 ðC s n Ä C d n Þ 
3 
kus: 
▼M3 
A t , B t ja C  t on sõidutakistuse sihtväärtused;  
▼B 
A sn , B sn ja C  sn on n. katse modelleeritud sõidutakistustegurid;  
A dn , B dn ja C  dn on n. katse dünamomeetri seadistuse koefit ­
siendid;  
n on vabajooksukatsete, sealhulgas esimese stabili ­
seerimiskatse indeks.  
▼M3 
8.1.3.4.2. Järkjärguline meetod  
Kindlaksmääratud kiirusvahemikes peab kahest järjestikusest vaba ­
käigukatsest vähimruutude meetodil regressioonanalüüsi abil arvu ­
tatud jõud jääma kõrvalekalde ± 10 N piiresse sihtväärtusest, 
vastasel juhul reguleeritakse veojõustendi koormusseadistust punkti 
8.1.4. kohaselt ja tehakse täiendavaid vabakäigukatseid, kuni kõrva ­
lekalde nõue on täidetud.  
▼B 
8.1.4. Korrigeerimine  
Veojõustendi koormuse seadistust tuleb reguleerida järgmiste vale ­
mite kohaselt: 
F ä 
dj ¼ F dj Ä F j ¼ F dj Ä F sj þ F tj 
¼ ðA d þ B d v j þ C d v 2 
j Þ Ä ðA s þ B s v j þ C s v 2 
j Þ þ ðA t þ B t v j þ C t v 2 
j Þ 
¼ ðA d þ A t Ä A s Þ þ ðB d þ B t Ä B s Þv j þ ðC d þ C t Ä C s Þv 2 
j 
Seega: 
A ä 
d ¼ A d þ A t Ä A s 
B ä 
d ¼ B d þ B t Ä B s 
C ä 
d ¼ C d þ C t Ä C s 
kus: 
F dj on veojõustendi algkoormus (N);  
F * 
dj on veojõustendi reguleeritud koormus (N);  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 614  
F j on reguleeritud sõidutakistus, mis on võrdne 
(F sj - F tj ) (N);  
F sj on modelleeritud sõidutakistus võrdluskiirusel 
v j (N); 
F tj on siht-sõidutakistus võrdluskiirusel v  j (N); 
A * 
d , B * 
d ja C  * 
d on uued veojõustendi seadistuse koefitsiendid.  
▼M3 
8.1.5. Suurusi A  t , B t ja C  t kasutatakse suuruste f  0 , f 1 ja f  2 lõppväärtustena 
ja järgmistel eesmärkidel:  
a) vähenduse määramine, 1. all-lisa punkt 8;  
b) käiguvahetuspunktid, 2. all-lisa;  
c) CO  2 ja kütusekulu interpolatsioon, 7. all-lisa punkt 3.2.3;  
d) Tulemuste arvutamine elektri- ja hübriidelektrisõidukite puhul, 8. 
all-lisa punkt 4.  
▼B 
8.2. Veojõustendi koormuse seadistus pöördemomendi mõõturi meetodi 
abil 
Seda meetodit rakendatakse siis, kui sõidutakistusmoment määra ­
takse käesoleva all-lisa punktis 4.4 kirjeldatud pöördemomendi 
mõõturi meetodi abil.  
Sõidutakistuse maatriksi tüüpkonna puhul tuleb seda meetodit raken ­
dada siis, kui esindava sõiduki sõidutakistusmoment määratakse 
käesoleva all-lisa punktis 4.4 toodud pöördemomendi mõõturi 
meetodi abil.  ►M2 Siht-sõidutakistusmomendi väärtused on käes ­
oleva all-lisa punktis 5.1 esitatud meetodi abil arvutatud 
väärtused. ◄ 
8.2.1. Koormuse algseadistus  
Koefitsiendi kontrolliga veojõustendi puhul tuleb veojõustendi 
võimsuse neeldumisseadme reguleerimisel kasutada järgmise valemi 
juhuslikke algkoefitsiente A  d , B d ja C  d : 
F d ¼ A d þ B d v þ C d v 2 
kus: 
F d on veojõustendi seatud koormus (N);  
v on veojõustendi rulli kiirus (km/h).  
Koormuse algseadistuse puhul on soovitatavad järgmised koefit ­
siendid:  
a) A d ¼ 0,5 Ü a t 
r′; B d ¼ 0,2 Ü b t 
r′; C d ¼ c t 
r′ 
üheteljeliste veojõustendide puhul või  
A d ¼ 0,1 Ü a t 
r′; B d ¼ 0,2 Ü b t 
r′; C d ¼ c t 
r′ 
kaheteljeliste veojõustendide puhul, kus:  
a t , b t ja c  t on siht-sõidutakistusmomendi tegurid ja  
r′ on veojõustendil kiirusel 80 km/h saadud rehvi dünaamiline 
raadius (m); või  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 615  
b) empiirilised väärtused, nt need, mida kasutatakse sarnast tüüpi 
sõiduki seadistuse puhul.  
Hulknurkse kontrolliga veojõustendi puhul tuleb veojõustendi võim ­
suse neeldumisseadme suhtes seadistada piisavad koormusväärtused 
iga võrdluskiiruse juures.  
8.2.2. Rataste pöördemomendi mõõtmine  
Pöördemomendi mõõtmise katse veojõustendil tuleb teha käesoleva 
all-lisa punktis 4.4.2 määratletud menetluse kohaselt. Pöördemo ­
mendi mõõtur(id) peab/peavad olema samasugune/samasugused 
nagu eelnevas maanteekatses kasutatud mõõtur(id).  
8.2.3. Kontrollimine  
8.2.3.1. Siht-sõidutakistusmomendi (pöördemomendi) kõver tuleb määrata 
käesoleva all-lisa punktis 4.5.5.2.1 toodud valemi abil ja selle 
võib kirjutada järgmiselt: 
C ä 
t ¼ a t þ b t Ü v j þ c t Ü v 2 
j 
8.2.3.2. Modelleeritud sõidutakistusmomendi (pöördemomendi) kõver 
veojõustendil arvutatakse käesoleva all-lisa  ►M3 punktis 
4.4.3.2 ◄ kirjeldatud meetodi ja määratud mõõtetäpsuse ning käes ­
oleva all-lisa punktis 4.4.4 kirjeldatud sõidutakistusmomendi (pöör ­
demomendi) kõvera määramise kohaselt koos käesoleva all-lisa 
punktis 4.5 rakendatavate parandustega, kõik, v.a vastassuundades 
mõõtmine, mille tulemuseks on modelleeritud sõidutakistusmomendi 
kõver: 
C ä 
s ¼ C 0s þ C 1s Ü v j þ C 2s Ü v 2 
j 
Modelleeritud sõidutakistusmoment (pöördemoment) peab jääma 
siht-sõidutakistusmomendist kõrvalekalde ± 10 N×r’ piiresse igas 
võrdluskiiruspunktis, kus r’ on veojõustendil kiirusel 80 km/h 
saadud rehvi dünaamiline raadius meetrites.  
Kui kõrvalekalle igasuguse võrdluskiiruse juures ei vasta selles 
punktis kirjeldatud meetodi kriteeriumile, tuleb kasutada käesoleva 
all-lisa punktis 8.2.3.3 toodud menetlust veojõustendi koormuse 
seadistuse reguleerimiseks.  
▼M3 
8.2.3.3. Seadistamine  
Veojõustendi koormuse seadistust tuleb reguleerida järgmiste vale ­
mite kohaselt: 
Fä dj ¼ F dj Ä F ej 
r′ ¼ F dj Ä F sj 
r′ þ F tj 
r′ ¼ ðA d þ B d v j þ C d v 2 
j Þ Ä ða s þ b s v j þ c s v 2 
j Þ 
r′ þ ða t þ b t v j þ c t v 2 
j Þ 
r′ 
¼ Õ 
A d þ ða t Ä a s Þ 
r′ Ø 
þ Õ 
B d þ ðb t Ä b s Þ 
r′ Ø 
v j þ Õ 
C d þ ðc t Ä c s Þ 
r′ Ø 
v 2 
j ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 616  
Siin: 
Aä d ¼ A d þ a t Ä a s 
r′ 
Bä d ¼ B d þ b t Ä b s 
r′ 
Cä d ¼ C d þ c t Ä c s 
r′ 
kus: 
F* dj on uus veojõustendi koormuse seadistus (N);  
F ej on sõidutakistusmomendi (Nm) seadistus, mis 
on võrdne vahega (F  sj – F  tj ); 
F sj on modelleeritud sõidutakistusmoment (Nm) 
võrdluskiirusel v  j ; 
F tj on sõidutakistusmomendi (Nm) sihtväärtus 
võrdluskiirusel v  j ; 
A* d , B*  d ning C*  d on uued veojõustendi seadistuse tegurid;  
r′ on veojõustendil kiirusel 80 km/h saadud rehvi 
dünaamiline raadius (m);  
Punktides 8.2.2 ja 8.2.3 sätestatud toimingut korratakse, kuni on 
täidetud punktis 8.2.3.2 esitatud lubatud kõrvalekalde nõue.  
▼B 
8.2.3.4. Veotelje (-telgede) mass, rehvi spetsifikatsioonid ja veojõustendi 
koormuse seadistus tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse katsea ­
ruannetesse, kui käesoleva all-lisa punkti 8.2.3.2 nõue on täidetud.  
8.2.4. Sõidutakistusmomendi tegurite ülekandmine sõidutakistusteguriteks 
f 0 , f 1 , f 2 
▼M3 
8.2.4.1 Kui sõiduk ei sõida vabakäiguga korduvalt ja punkti 4.2.1.8.5 
kohane vabakäigurežiim ei ole teostatav, tuleb arvutada tegurid f  0 , 
f 1 ja f  2 punktis 8.2.4.1.1 toodud valemite abil. Kõikidel muudel 
juhtudel tuleb teha punktides 8.2.4.2–8.2.4.4 kirjeldatud toimingud.  
▼B 
8.2.4.1.1.  f  0 ¼ c 0 
r Ü 1,02  
f 1 ¼ c 1 
r Ü 1,02 
f 2 ¼ c 2 
r Ü 1,02 ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 617  
kus: 
c 0 , c 1 , c 2 on käesoleva all-lisa punktis 4.4.4 määratud sõidutakis ­
tusmomendi tegurid (Nm, Nm/(km/h), Nm/(km/h)  2 ); 
r on sõiduki dünaamiline rehviraadius, mille abil määra ­
takse sõidutakistusmoment (m).  
1,02 on jõuülekandeseadme kadusid kompenseeriv ligi ­
kaudne koefitsient.  
8.2.4.1.2. Määratud f  0 , f 1 , f 2 väärtusi ei tohi kasutada veojõustendi seadistuse 
ega heite- või vahemiku katse puhul. Neid tuleb kasutada üksnes 
järgmistel juhtudel:  
a) vähenduse määramine, 1. all-lisa punkt 8;  
b) käiguvahetuspunktid, 2. all-lisa;  
c) CO  2 ja kütusekulu interpolatsioon, 7. all-lisa punkt 3.2.3;  
▼M3 
d) tulemuste arvutamine elektri- ja hübriidelektrisõidukite puhul, 8. 
all-lisa punkt 4.  
▼B 
8.2.4.2. Kui veojõustend on seadistatud kindlaksmääratud kõrvalekallete 
piires, tuleb veojõustendil läbi viia sõiduki vabajooksumenetlus, 
nagu on kirjeldatud käesoleva all-lisa punktis 4.3.1.3. Vabajook ­
suajad tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse.  
8.2.4.3. Sõidutakistus F  j võrdluskiiruse v  j juures (N) tuleb määrata järgmise 
valemi abil:  
F j ¼ 1 
3,6 Ü ðTM þ m r Þ Ü Δv 
Δt j 
kus: 
F j on sõidutakistus võrdluskiirusel v  j (N); 
TM on sõiduki katsemass (kg);  
m r on pöörlevate osade ekvivalentne täismass käesoleva all-lisa 
punkti 2.5.1 kohaselt (kg);  
Δv = 10 km/h  
Δt j on kiirusele v  j vastav vabajooksu aeg (s).  
8.2.4.4. Sõidutakistuse valemis olevad tegurid f  0 , f 1 ja f  2 tuleb arvutada 
vähimruutude regressioonanalüüsi abil võrdluskiiruste vahemikus.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 618  
5. all-lisa  
Katseseadmed ja kalibreerimised  
1. Katsestendi spetsifikatsioonid ja seadistused  
1.1. Jahutusventilaatori spetsifikatsioonid  
▼M3 
1.1.1. Sõidukile juhitakse muutuva kiirusega õhuvool. Õhuvoolu joonkii ­
ruse seadepunkt puhuri väljalaskeava juures peab olema võrdne 
vastava rulli kiirusest 5 km/h suurema kiirusega. Õhu joonkiiruse 
lubatud kõrvalekalle puhuri väljalaskeava juures on ± 5 km/h või 
± 10 % vastavast rulli kiirusest, olenevalt sellest, kumb on suurem.  
▼B 
1.1.2. Eelnimetatud õhuvoolu kiirus määratakse mitmes punktis 
mõõdetud väärtuste keskmisena ja mõõtepunktid määratakse järg ­
miselt:  
a) nelinurksete avadega ventilaatorite puhul asetsevad mõõte ­
punktid iga sellise ristküliku keskpunktis, mis saadakse, kui 
ventilaatori väljalaskeava kogupind jagatakse 9 pinnaks (s.o 
nii horisontaalselt kui ka vertikaalselt 3 võrdseks osaks). Kesk ­
mist pinda ei mõõdeta (vt joonis A5/1);  
Joonis A5/1  
Täisnurkse väljalaskeavaga ventilaator
  
b) ümmarguse väljalaskeavaga ventilaatorite puhul jagatakse 
väljalaskeava vertikaalselt, horisontaalselt ja 45° all asetsevate 
joontega 8 võrdseks sektoriks. Mõõtepunktid asuvad iga sektori 
radiaalkeskjoonel (22,5°) ringi keskpunktist kahe kolmandiku 
raadiuse kaugusel (vt joonis A5/2).  
Joonis A5/2  
Ümmarguse väljalaskeavaga ventilaator
  
Nende mõõtmiste tegemisel ei tohi ventilaatori ees olla ühtki 
sõidukit ega muud takistust. Seade õhu lineaarkiiruse mõõtmiseks 
peab olema õhu väljalaskeavast 0–20 cm kaugusel.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 619  
1.1.3. Väljavalitud ventilaatori väljalaskeava omadused peavad olema 
järgmised:  
a) pindala vähemalt 0,3 m  2 ; ja 
b) laius/läbimõõt vähemalt 0,8 m.  
1.1.4. Ventilaatori asend peab olema järgmine:  
a) alumise serva kõrgus maapinnast: umbes 20 cm;  
b) kaugus sõiduki esiosast: ligikaudu 30 cm;  
▼M3 
c) asukoht ligikaudu sõiduki pikisuunalisel keskjoonel.  
1.1.5. Tootja taotlusel ja kui tüübikinnitusasutus seda asjakohaseks peab, 
võib muuta jahutusventilaatori kõrgust, külgsuunalist asendit ja 
kaugust sõidukist.  
Kui ettenähtud ventilaatori ehitus on ebapraktiline, arvestades 
sõiduki ehitust, näiteks taha paigutatud mootori või küljel paikne ­
vate õhuavade korral, või kui jahutusventilaator ei taga piisavat 
jahutust tavakasutuse asjakohaseks modelleerimiseks, võib tootja 
taotlusel ja kui tüübikinnitusasutus seda asjakohaseks peab, muuta 
jahutusventilaatori kõrgust, külgsuunalist asendit ja kaugust sõidu ­
kist ning lisada ventilaatoreid, millel võivad olla erinevad tehni ­
lised näitajad (sealhulgas muutumatu kiirusega ventilaatorid).  
1.1.6. Punktis 1.1.5 kirjeldatud juhul lisatakse vastavasse katsearuan ­
desse jahutusventilaatori(te) asukoht ja võimsus ning tüübikinnitu ­
sasutusele esitatud põhjenduse üksikasjad. Kui hiljem tehakse veel 
katseid, tuleb kasutada samasuguseid näitajaid ja asendeid ebatüü ­
piliste jahutusnäitajate vältimiseks.  
▼B 
2. Veojõustend  
2.1. Üldnõuded  
2.1.1. Dünamomeeter peab suutmamodelleerida sõidutakistust ja koor ­
muskõvera kuju saab muuta kolme sõidutakistusteguri muutmise 
kaudu.  
▼M3 
2.1.2. Veojõustend võib olla ühe rulli või kahe rulliga. Kahe rulliga 
veojõustendi kasutamise korral peavad rullid olema püsivalt ühen ­
datud või käitatakse eesmise rulli abil otseselt või kaudselt inerts ­
masse ja võimsuse neeldumisseadet.  
▼B 
2.2. Erinõuded  
Järgmised erinõuded on seotud veojõustendi tootja spetsifikatsioo ­
nidega.  
2.2.1. Rulli viskumistolerants peab olema vähem kui 0,25 mm kõikides 
mõõtekohtades.  
2.2.2. Rulli läbimõõt peab jääma kindlaksmääratud nimiväärtusest 
± 1,0 mm piiresse kõikides mõõtekohtades.  
2.2.3. Dünamomeetril peab olema aja mõõtmissüsteem, mida kasutatakse 
kiirenduste määramisel ja sõiduki/dünamomeetri vabajooksu 
aegade mõõtmisel. Selle aja mõõtmissüsteemi täpsus peab olema 
vähemalt ± 0,001 %. Seda tuleb kontrollida esialgsel paigalda ­
misel.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 620  
2.2.4. Dünanomeetril peab olema kiirusmõõtmissüsteem, mille täpsus on 
vähemalt ± 0,080 km/h. Seda tuleb kontrollida esialgsel paigalda ­
misel.  
2.2.5. Dünamomeetri reageerimisaeg (90 % reageerimine veojõu muutu ­
sele) peab olema alla 100 ms ja hetkekiirendused vähemalt 3 m/s  2 . 
Seda tuleb kontrollida esialgsel paigaldamisel ja pärast põhjalikku 
hooldust.  
2.2.6. Dünamomeetri alginertsi määrab dünamomeetri tootja ning see 
kinnitatakse ± 0,5 % piires iga mõõdetud alginertsi puhul ja 
± 0,2 % piires püsiva kiirenduse, aeglustamise ja jõu juures tehtud 
katsete põhjal dünaamiliselt tuletatud aritmeetilise keskmise väär ­
tuse suhtes.  
▼M3 
2.2.7. Rulli kiirust mõõdetakse sagedusega vähemalt 10 Hz.  
2.3. Täiendavad erinõuded nelikveorežiimis töötava veojõustendi 
korral  
2.3.1. Nelikveorežiimis töötava veojõustendi kontrollsüsteem tuleb 
kavandada nii, et WLTC tsüklit läbiva sõiduki katsetamisel on 
täidetud järgmised nõuded.  
2.3.1.1. Sõidutakistuse modelleerimine peab toimuma nii, et nelikveore ­ 
žiimis töötamisel veojõustendi tekitatakse jõudusid samas proport ­
sioonis, nagu need tekivad sõiduki liikumisel siledal, kuival ja 
tasasel teepinnal.  
▼B 
2.3.1.2. Esialgsel paigaldamisel ja pärast põhjalikku hooldust peavad 
olema täidetud käesoleva all-lisa punkti 2.3.1.2.1 ja punkti 
2.3.1.2.2 või 2.3.1.2.3 nõuded. Esi- ja tagarullide kiiruse erinevust 
hinnatakse miinimumsagedusega 20 Hz kogutud rulli kiiruse 
andmete suhtes ühesekundilise liikuva keskmise filtri rakendamise 
teel. 
2.3.1.2.1. Esi- ja tagarulli läbitud vahemaa erinevus peab olema alla 0,2 % 
WLTC käigus läbitud vahemaast. Absoluutarv tuleb lisada WLTC 
käigus läbitud vahemaa koguerinevuse arvutusse.  
2.3.1.2.2. Esi- ja tagarulli läbitud vahemaa erinevus peab olema alla 0,1 m 
200 ms jooksul.  
2.3.1.2.3. Kõikide rullide kiiruste erinevus peab jääma +/– 0,16 km/h 
piiresse.  
2.4. Veojõustendi kalibreerimine  
▼M3 
2.4.1. Jõu mõõtmise süsteem  
Jõuanduri täpsus peab olema vähemalt ± 10 N kõikide mõõdetud 
sammude puhul. Seda tuleb kontrollida esialgsel paigaldamisel, 
pärast põhjalikku hooldust ja 370 päeva jooksul enne katsetamist.  
▼B 
2.4.2. Dünamomeetri parasiitse kao kalibreerimine  
Dünamomeetri parasiitseid kadusid tuleb mõõta ja ajakohastada, 
kui mõõdetud väärtus erineb praegusest kaokõverast rohkem kui 
9,0 N võrra. Seda tuleb kontrollida esialgsel paigaldamisel, pärast 
põhjalikku hooldust ja 35 päeva jooksul enne katsetamist.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 621  
2.4.3. Sõidutakistuse simulatsiooni kontrollimine ilma sõidukita  
Dünamomeetri toimivust tuleb kontrollida koormamata vabajook ­
sukatse tegemise teel esialgsel paigaldamisel, pärast põhjalikku 
hooldust ja 7 päeva jooksul enne katsetamist. Vabajooksu jõuvea 
aritmeetiline keskmine peab igas võrdluskiiruspunktis olema alla 
10 N või 2 %, olenevalt sellest, kumb on suurem.  
3. Heitgaasilahjendussüsteem  
3.1. Süsteemi spetsifikatsioon  
3.1.1. Ülevaade  
3.1.1.1. Kasutatakse täisvoolu heitgaasilahjendussüsteemi. Sõiduki kogu ­
heidet tuleb pidevalt lahjendada välisõhuga kontrollitud tingi ­
mustes püsimahuproovi võtmise seadme abil. Võidakse kasutada 
kriitilise voolurežiimiga Venturi toru (CFV) või mitut kõrvuti 
paigutatud kriitilise voolurežiimiga Venturi toru, mahtpumpa 
(PDP), allahelikiirusega Venturi toru (SSV) või ultraheli-voolu ­
mõõturit (UFM). Heitgaaside ja lahjendusõhu segu kogumaht 
mõõdetakse ning analüüsimiseks kogutakse selle mahu suhtes 
püsivalt proportsionaalne proov. Heitgaasiühendite kogused 
määratakse proovis leiduva kontsentratsiooni põhjal, mida korri ­
geeritakse nende vastava lahjendusõhu sisalduse ja katseperioodi 
kogu vooluhulga suhtes.  
3.1.1.2. Heitgaasilahjendussüsteem koosneb ülekandetorust, segamissead ­
mest ja lahjendustunnelist, lahjendusõhu konditsioneerimissead ­
mest, imiseadmest ning voolumõõturist. Proovivõtturid tuleb 
paigaldada lahjendustunnelisse, nagu on sätestatud käesoleva all- 
lisa punktides 4.1, 4.2 ja 4.3.  
3.1.1.3. Käesoleva all-lisa punktis 3.1.1.2 nimetatud segamisseade on 
anum (näiteks selline, nagu on kujutatud joonisel A5/3), milles 
sõiduki heitgaasid ja lahjendusõhk segunevad, moodustades proo ­
vivõtukohas homogeense segu.  
3.2. Üldnõuded  
3.2.1. Sõiduki heitgaase lahjendatakse piisava koguse välisõhuga, et 
vältida vee kondenseerumist proovivõtu- ja mõõtesüsteemis kõigi 
katse käigus esineda võivate tingimuste puhul.  
3.2.2. Õhu ja heitgaasi segu peab proovivõtturi asukohas olema homo ­
geenne (vt käesoleva all-lisa punkt 3.3.3). Proovivõtturid peavad 
võtma lahjendatud heitgaasidest representatiivsed proovid.  
3.2.3. Süsteem peab võimaldama mõõta lahjendatud heitgaaside 
üldmahtu.  
3.2.4. Proovivõtusüsteem peab olema gaasitihe. Muutuval lahjendamisel 
põhineva proovivõtusüsteemi ehitus ja materjalid peavad olema 
sellised, et need ei mõjuta ühendi kontsentratsiooni lahjendatud 
heitgaasis. Kui süsteemi mõni komponent (soojusvaheti, tsüklon ­
separaator, imiseade vms) muudab heitgaasiühendite kontsentrat ­
siooni ning süstemaatilist viga ei ole võimalik parandada, võetakse 
vastava ühendi proov asjaomasest komponendist ülesvoolu.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 622  
3.2.5. Kõik lahjendussüsteemi osad, mis puutuvad kokku lahjendamata 
ja lahjendatud heitgaasiga, peavad olema konstrueeritud nii, et 
tahkete osakeste sadestumine või muutumine on võimalikult 
vähene. Kõik osad peavad olema valmistatud elektrit juhtivast 
materjalist, mis ei reageeri heitgaasi komponentidega, ja need 
peavad olema maandatud, et vältida elektrostaatilist toimet.  
3.2.6. Kui katsetatav sõiduk on varustatud mitmeharulise väljalaske ­
toruga, ühendatakse ühendustorud omavahel võimalikult sõiduki 
lähedal, häirimata seejuures nende tööd.  
3.3. Erinõuded  
3.3.1. Ühendus sõiduki väljalaskesüsteemiga  
3.3.1.1. Ühendustoru alguseks on sõiduki summutitoru väljalaskeava. 
Ühendustoru lõpuks on proovivõtupunkt või esimene lahjendus ­
punkt.  
Mitme summutitoruga konfiguratsiooni puhul, kus kõik summuti ­
torud on omavahel ühendatud, on ühendustoru alguseks viimane 
liitekoht, kust kõik summutitorud on omavahel ühendatud. Sel 
juhul võib või ei pruugi summutitoru väljalaskeava ja ühendustoru 
alguse vaheline toru olla isoleeritud või kuumutatud.  
3.3.1.2. Sõiduki ja lahjendussüsteemi vaheline ühendustoru peab olema 
konstrueeritud nii, et soojuskadu oleks minimaalne.  
3.3.1.3. Ühendustoru peab vastama järgmistele nõuetele:  
a) selle pikkus peab olema alla 3,6 m või soojusisolatsiooniga 
toru puhul alla 6,1 m. Toru sisediameeter ei tohi olla suurem 
kui 105 mm; isoleermaterjali paksus peab olema vähemalt 
25 mm ja soojusjuhtivus ei tohi olla suurem kui 
0,1 W/m  –1 K –1 400 °C juures. Teise võimalusena võib toru 
kuumutada kastepunktist kõrgema temperatuurini. Võidakse 
eeldada, et see saavutatakse toru kuumutamisel temperatuurini 
70 °C;  
b) see ei tohi muuta katsetatava sõiduki süsteemiga ühendamata 
väljalasketorudes mõõdetud staatilist rõhku kiirusel 50 km/h 
rohkem kui ± 0,75 kPa võrra või kogu katse vältel rohkem 
kui ± 1,25 kPa võrra. Rõhku mõõdetakse väljalasketorus või 
sama läbimõõduga pikendustorus toruotsale võimalikult 
lähedal. Proovivõtusüsteemi, mis on suuteline hoidma staatilist 
rõhku täpsusega ± 0,25 kPa, võidakse kasutada juhul, kui 
sõiduki tootja esitab tüübikinnitusasutusele kirjaliku taotluse, 
milles ta põhjendab väiksema lubatud hälbe kasutamise vaja ­
likkust;  
c) ükski ühendustoru komponent ei tohi olla materjalist, mis võib 
mõjutada heitgaasi gaasiliste või tahkete ainete koostist. Et 
vältida osakeste tekkimist elastomeerühendustest, peavad kasu ­
tatavad elastomeerid olema termiliselt võimalikult püsivad ja 
heitgaasiga võimalikult vähe kokku puutuma. Sõiduki väljalas ­
keava ja ühendustoru ühendamiseks ei soovitata kasutada elas ­
tomeerühendusi.  
3.3.2. Lahjendusõhu konditsioneerimine  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 623  
3.3.2.1. Heitgaasi esmaseks lahjendamiseks püsimahuproovivõtutunnelis 
(CVS-tunnelis) kasutatav lahjendusõhk lastakse läbi filtreeriva 
materjali, mis suudab vähendada filtrit kõige kergemini läbiva 
suurusega osakeste hulka ≤ 99,95 %, või läbi filtri, mille klass 
on standardi EN 1822:2009 järgi vähemalt H13. See vastab 
HEPA-filtri (High Efficiency Particulate Air) spetsifikatsioonile. 
Soovi korral võib juhtida lahjendusõhu läbi puusöekihi, enne kui 
see HEPA-filtrisse juhitakse. Enne HEPA-filtrit ja pärast söefiltrit 
(kui seda kasutatakse) on soovitatav paigaldada lisaks jämeosa ­
keste filter.  
3.3.2.2. Tootja taotluse korral võetakse heade inseneritavade kohaselt 
lahjendusõhu proov tunneli tahkete osakeste fooni määramiseks, 
mis seejärel lahutatakse lahjendatud heitgaasis mõõdetud väärtus ­
test. ►M3 Vt 6. all-lisa punkti 2.1.3. ◄ 
3.3.3. Lahjendustunnel  
3.3.3.1. Nähakse ette võimalused sõiduki heitgaasi ja lahjendusõhu sega ­
miseks. Kasutada võib segamisseadet.  
3.3.3.2. Segu homogeensus proovivõtturi asukoha mis tahes ristlõikel ei 
tohi erineda rohkem kui ± 2 % nende väärtuste keskmisest, mis on 
saadud vähemalt viiest punktist, mis asuvad gaasivoolu ristlõike 
diameetril üksteisest võrdsel kaugusel.  
3.3.3.3.. Tahkete osakeste massi ja tahkete osakeste arvu proovivõtuks 
kasutatakse lahjendustunnelit, mis:  
a) koosneb elektrit juhtivast materjalist sirgest torust, mis on 
maandatud;  
b) tekitab turbulentse voolu (Reynoldsi arv ≥ 4 000) ning on 
piisavalt pikk, et heitmed ja lahjendusõhk saaksid täielikult 
seguneda;  
c) on läbimõõduga vähemalt 200 mm;  
d) võib olla isoleeritud ja/või kuumutatud.  
3.3.4. Imiseade  
3.3.4.1. See seade võib töötada mitmel kindlaksmääratud kiirusel, et 
tagada piisav gaasivool vee kondenseerumise ärahoidmiseks. See 
tulemus saadakse, kui vool on kas:  
a) sõidutsükli kiirendusperioodidel tekkivast maksimaalsest heit ­
gaasivoolust kaks korda suurem või  
b) piisav tagamaks, et CO  2 kontsentratsioon lahjendatud heitmete 
kogumiskotis on bensiini ja diislikütuse puhul alla 3 mahuprot ­
sendi, vedelgaasi puhul alla 2,2 mahuprotsendi ning maagaa ­
si/biometaani puhul alla 1,5 mahuprotsendi.  
3.3.4.2. Käesoleva all-lisa punkti 3.3.4.1 nõuetele vastavus ei pruugi olla 
vajalik, kui CVS-süsteem on loodud takistama kondenseerumist 
selliste meetoditega või meetodite kombinatsiooniga nagu:  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 624  
a) veesisalduse vähendamine lahjendusõhus (lahjendusõhu kuiva ­
tamine);  
b) CVSi lahjendusõhu ja kõikide komponentide kuumutamine 
kuni lahjendatud heitgaaside voolu mõõteseadmeni ja teise 
võimalusena kottidega proovivõtusüsteemini, mis sisaldab 
proovivõtukotte ning ka kottide kontsentratsioonide mõõtmi ­
seks mõeldud süsteemi.  
Sellistel juhtudel on CVS-voolukiiruse valik katse jaoks põhjen ­
datud, näidates, et vee kondenseerumist ei saa toimuda üheski 
kohas CVS-, kottidega proovivõtu- ja analüütilises süsteemis.  
3.3.5. Mahu mõõtmine esmase lahjendamise süsteemis  
3.3.5.1. Püsimahuproovi võtmise seadmega kogutud lahjendatud heitgaasi 
üldmahu mõõtmiseks kasutatava meetodi puhul peab mõõtmis ­
täpsus kõikides töötingimustes olema ± 2 %. Kui seade ei suuda 
kompenseerida heitgaaside ja lahjendusõhu segu temperatuuri 
muutusi mõõtepunktis, tuleb kasutada soojusvahetit, et tempera ­
tuur püsiks ± 6 °C piires kindlaksmääratud töötemperatuurist 
PDP CVSi, ± 11 °C CFV CVSi, ± 6 °C UFM CVSi ja ± 11 °C 
SSV CVSi puhul.  
3.3.5.2. Vajaduse korral võib mahumõõteseadme kaitseks kasutada nt 
tsüklonit, jämefiltrit jms.  
▼M3 
3.3.5.3. Temperatuuriandur paigutatakse vahetult mahumõõteseadme ette. 
Temperatuurianduri täpsus ja kordustäpsus peab olema ± 1 °C 
ning selle reageerimisaeg 0,1 s 62 % korral antud temperatuuri ­
muutusest (silikoonõlis mõõdetud väärtus).  
▼B 
3.3.5.4. Rõhu erinevus atmosfäärirõhust registreeritakse mahumõõtesead ­
mest ülesvoolu ja vajaduse korral allavoolu.  
3.3.5.5. Rõhu mõõtmisel peab kordustäpsus ja täpsus olema kogu katse 
vältel ± 0,4 kPa. Vt tabel A5/5.  
3.3.6. Soovitatava süsteemi kirjeldus  
Joonisel A5/3 on skemaatiliselt kujutatud heitgaaside lahjendus ­
süsteeme, mis vastavad käesoleva all-lisa nõuetele.  
Soovitatavad on järgmised komponendid:  
a) lahjendusõhufilter, mida võidakse vajaduse korral eelkuumu ­
tada. Filter koosneb järgmistest järjestikku paigutatud filtritest: 
aktiivsöefilter (sisselaskel; ei ole kohustuslik) ja HEPA-filter 
(väljalaskel). Enne HEPA-filtrit ja pärast söefiltrit (kui seda 
kasutatakse) on soovitatav paigaldada täiendav jämeosakeste 
filter. Söefiltri otstarve on vähendada ja stabiliseerida välisõ ­
hust pärit süsivesinike kontsentratsiooni lahjendusõhus;  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 625  
b) ühendustoru, mille kaudu viiakse sõiduki heitgaasid lahjendus ­
tunnelisse;  
c) valikuline soojusvaheti, nagu on kirjeldatud käesoleva all-lisa 
punktis 3.3.5.1;  
d) segamisseade, kus heitgaas ja õhk segatakse homogeenselt 
ning mis võib asetseda sõiduki läheduses, nii et ühendustoru 
oleks võimalikult lühike;  
e) lahjendustunnel, kust võetakse tahkete osakeste proovid;  
f) mõõtesüsteemi kaitseks võib kasutada nt tsüklonit, jämeosa ­
keste filtrit jms;  
g) imiseade, mille võimsus on piisav lahjendatud heitgaasi üldko ­
guse käitlemiseks.  
Nende jooniste täpne järgimine ei ole vajalik. Lisateabe hankimi ­
seks ja eri osade talitluse juhtimiseks võib kasutada täiendavaid 
komponente, näiteks eri seadmeid, ventiile, solenoide ja lüliteid.  
Joonis A5/3  
Heitgaaside lahjendussüsteem
  
▼M3 
3.3.6.1. Mahtpump (PDP)  
Mahtpumbaga (PDP) täisvoolu heitmelahjendussüsteem vastab 
käesoleva all-lisa nõuetele ja mõõdab püsival temperatuuril ja 
rõhul pumpa läbivat gaasihulka. Üldmaht määratakse kalibreeritud 
mahtpumba pöörete arvu lugemise teel. Proportsionaalse proovi 
saamiseks võetakse proov püsival voolukiirusel pumba, voolu ­
mõõturi ja voolu reguleerimise ventiili abil.  
_______  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 626  
3.3.6.2. Kriitilise voolurežiimiga Venturi toru (CFV)  
3.3.6.2.1. CFV kasutamine täisvoolu heitmelahjendussüsteemis tugineb krii ­
tilise voolu põhimõtetele voolumehaanikas. Heitgaasi ja lahjendu ­
sõhu muutuva segu voolukiirust hoitakse helikiirusel, mis on 
võrdeline gaasi temperatuuri ruutjuurega. Vooluhulka mõõdetakse, 
arvutatakse ja integreeritakse katse vältel pidevalt.  
3.3.6.2.2. Täiendava kriitilise voolu Venturi toru kasutamine tagab lahjen ­
dustunnelist võetavate gaasiproovide proportsionaalsuse. Kuna 
rõhk ja temperatuur on mõlema Venturi toru sisselaskeava juures 
samad, on proovivõtmiseks kõrvalejuhitud gaasivoolu maht 
proportsionaalne lahjendatud heitgaasisegu üldmahuga ning käes ­
oleva all-lisa nõuded on seega täidetud.  
3.3.6.2.3. CFV mõõtetoru lahjendatud heitgaasi vooluhulga mõõtmiseks;  
3.3.6.3. allahelikiirusega Venturi toru (SSV)  
3.3.6.3.1. SSV kasutamine (joonis A5/4) täisvoolu heitmelahjendussüsteemis 
tugineb voolumehaanika põhimõtetele. Lahjendusõhu ja heitgaasi 
muutuva segu voolukiirust hoitakse allahelikiirusel, mis arvuta ­
takse allahelikiirusega Venturi toru füüsiliste mõõtmete ning 
Venturi toru sisselaskeava juures mõõdetud absoluutse tempera ­
tuuri (T) ja rõhu (P) ning Venturi toru ahendi juures mõõdetud 
rõhu põhjal. Vooluhulka mõõdetakse, arvutatakse ja integreeri ­
takse katse vältel pidevalt.  
3.3.6.3.2. SSV mõõdab lahjendatud heitgaasi vooluhulka.  
Joonis A5/4  
Allahelikiirusega Venturi toru (SSV) skeem
  
3.3.6.4. Ultraheli-voolumõõtur (UFM)  
3.3.6.4.1. UFM mõõdab lahjendatud heitgaasi kiirust CVS torustikus ultra ­
helivoolu tuvastamise põhimõttel toru sisse paigaldatud ultraheli ­
saatjate/-vastuvõtjate paari või mitme paari abil, nagu on kujutatud 
joonisel A5/5. Voolava gaasi kiirus määratakse selle aja erinevuse 
põhjal, mis on vajalik ultrahelisignaali saatjast vastuvõtjasse üles- 
ja allavoolu liikumiseks. Gaasi kiirus muudetakse tavaliseks voolu 
mahtkiiruseks toru läbimõõdu kalibreerimisteguri abil koos lahjen ­
datud heitgaasi temperatuuri ja absoluutrõhu reaalajas korrigeeri ­
misega.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 627  
3.3.6.4.2. Süsteemi komponentide hulka kuuluvad:  
a) kiiruskontrolliga imiseade, vooluventiil või muu CVS-voolu ­
hulga seadistamise ja ka tavatingimustes püsiva mahulise 
vooluhulga säilitamise meetod;  
b) UFM;  
c) voolu korrigeerimiseks nõutavad temperatuuri ja rõhu (T ja P) 
mõõtmise seadmed;  
d) valikuline soojusvaheti UFMi suunatud lahjendatud heitgaasi 
temperatuuri kontrollimiseks. Kui soojusvaheti on paigaldatud, 
peab see olema suuteline kontrollima lahjendatud heitgaaside 
temperatuuri vastavalt käesoleva all-lisa punktile 3.3.5.1. Kogu 
katse käigus peab imiseadmest vahetult ülesvoolu olevas 
punktis mõõdetud õhu ja heitgaaside segu temperatuur jääma 
katse töötemperatuuri aritmeetilisest keskmisest ± 6 °C piiresse.  
Joonis A5/5  
Ultraheli-voolumõõturi (UFM) skeem
  
3.3.6.4.3. UFM-tüüpi CVS-süsteemi konstrueerimise ja kasutamise suhtes 
kohaldatakse järgmiseid tingimusi:  
a) lahjendatud heitgaaside kiiruse Reynoldsi arv peab olema 
suurem kui 4 000, et säilitada püsivat turbulentset voolu enne 
ultraheli-voolumõõturit;  
b) ultraheli-voolumõõtur tuleb paigaldada püsiva läbimõõduga 
torru, mille pikkus ülesvoolu on 10kordne siseläbimõõt ja alla ­
voolu 5kordne läbimõõt;  
▼M3 
c) lahjendatud heitgaaside temperatuuriandur (T) paigaldatakse 
vahetult ultraheli-voolumõõturi ette. Anduri täpsus ja kordus ­
täpsus peab olema ± 1 °C ning selle reageerimisaeg 0,1 s 62 % 
korral antud temperatuurimuutusest (silikoonõlis mõõdetud 
väärtus);  
▼B 
d) lahjendatud heitgaaside absoluutrõhku (P) tuleb mõõta vahetult 
enne ultraheli-voolumõõturit, et see oleks ± 0,3 kPa piires;  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 628  
e) kui soojusvahetit ei ole ultraheli-voolumõõturist ülesvoolu 
paigaldatud, tuleb lahjendatud heitgaaside vooluhulka, mida 
on tavatingimuste järgi korrigeeritud, hoida püsival tasemel 
katse käigus. See võidakse saavutada imiseadme ja vooluven ­
tiili kontrollimise või muu meetodi abil.  
3.4. Püsimahuproovisüsteemi (CVS-süsteemi) kalibreerimine  
3.4.1. Üldnõuded  
3.4.1.1. Püsimahuproovisüsteemi (CVS-süsteemi) kalibreeritakse täpse 
voolumõõturi ja piiramisseadme abil tabelis A5/4 toodud interval ­
lidega. Süsteemi läbivat vooluhulka mõõdetakse erinevatel rõhu 
väärtustel, samuti registreeritakse süsteemi kontrollparameetrid ja 
seostatakse need vooluga. Kasutatakse dünaamilist voolumõõturit 
(nt kalibreeritud Venturi toru, laminaarvoolu element (LFE), kali ­
breeritud turbiinmõõtur), mis võimaldab teha mõõtmisi püsimahu ­
proovi võtmisel esinevate suurte voolukiiruste juures.  
►M3 Seade peab olema tõendatud täpsusega. ◄ 
3.4.1.2. Järgmistes punktides kirjeldatakse PDP-, CFV-, SSV- ja UFM- 
seadmete kalibreerimismeetodeid, mille puhul kasutatakse piisavalt 
täpset laminaarvoolumõõturit, ning ühtlasi kontrollitakse statistili ­
selt kalibreerimistulemuste kehtivust.  
3.4.2. Mahtpumba (PDP) kalibreerimine  
3.4.2.1. Järgnevas kalibreerimise kirjelduses käsitletakse kalibreerimiseks 
vajalikke seadmeid, katsekonfiguratsiooni ja mitmesuguseid 
CVS-pumba voolukiiruse määramiseks mõõdetavaid parameetreid. 
Kõik pumbaga seotud parameetrid mõõdetakse samal ajal 
pumbaga jadaühenduses oleva voolumõõturiga seotud parameetri ­
tega. Arvutatud voolukiirus (m  3 /min pumba sisselaskeava juures 
mõõdetud absoluutsel rõhul ja temperatuuril) seatakse sõltuvusse 
korrelatsioonifunktsioonist, mis hõlmab pumba asjaomaseid para ­
meetreid. Seejärel koostatakse pumba vooluhulga ja korrelatsioo ­
nifunktsiooni vahelist seost väljendav lineaarvõrrand. Kui CVS- 
süsteem töötab mitmel kiirusel, tehakse kalibreerimine kõigi kasu ­
tatavate tööpiirkondade puhul.  
3.4.2.2. See kalibreerimine põhineb pumba ja voolumõõturite voolukiirust 
igas punktis ühendavate parameetrite absoluutväärtuse mõõtmisel. 
Kalibreerimiskõvera täpsuse ja terviklikkuse tagamiseks järgitakse 
järgmiseid tingimusi:  
3.4.2.2.1. Pumbarõhkusid ei mõõdeta mitte pumba sisse- ja väljalaskeava ­
dega ühendatud torudes, vaid pumba enese rõhumõõtekohtade 
kaudu. Pumba ajami kaane ülemise ja alumise osa keskele tehtud 
rõhumõõtekohtades mõjub tegelik pumbasisene rõhk ning seega 
kajastavad need absoluutse rõhu erinevusi.  
3.4.2.2.2. Kalibreerimise ajal hoitakse temperatuuri konstantsena. Lami ­
naarne voolumõõtur on sisselaskeava juures aset leidvate tempe ­
ratuurikõikumiste suhtes tundlik ja see põhjustab mõõdetud väär ­
tuse hajumist. Temperatuuri astmelised muutused ± 1 °C on vastu ­
võetavad, kuivõrd need toimuvad mitmeminutilise ajavahemiku 
jooksul.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 629  
3.4.2.2.3. Voolumõõturi ja CVS-pumba vahelised ühendused ei tohi lekkida.  
3.4.2.3. Heitekatse ajal kasutatakse mõõdetud pumbaparameetreid voolu ­
kiiruse arvutamiseks kalibreerimisvõrrandi alusel.  
3.4.2.4. Käesoleva all-lisa joonisel A5/6 on esitatud kalibreerimiskonfigu ­
ratsiooni näide. Variatsioonid on lubatud juhul, kui tüübikinnitus ­
asutus on need heaks kiitnud, sest need tagavad võrreldava 
täpsuse. Kui kasutatakse joonisel A5/6 esitatud konfiguratsiooni, 
peab järgmiste näitajate täpsus jääma allpool sätestatud piiridesse:  
atmosfäärirõhk (korrigeeritud), P  b ± 0,03 kPa  
ümbritseva õhu temperatuur, T  ►M3 ± 0,2 °C ◄ 
õhutemperatuur LFE juures (ETI)  ►M3 ± 0,15 °C ◄ 
hõrendus LFE ees (EPI) ± 0,01 kPa  
rõhukadu LFE maatriksis (EDP) ± 0,0015 kPa  
õhutemperatuur CVS-pumba sisselaskeava juures (PTI)  
►M3 ± 0,2 °C ◄ 
õhutemperatuur CVS-pumba väljalaskeava juures (PTO)  
►M3 ± 0,2 °C ◄ 
hõrendus CVS-pumba sisselaskeava juures (PPI) ± 0,22 kPa  
surve CVS-pumba väljalaskeava juures (PPO) ± 0,22 kPa  
pumba pöörete arv katseperioodi vältel (n) n ± 1 min  –1 
katse algusest möödunud aeg (vähemalt 250 s) (t) ± 0,1 s  
Joonis A5/6  
Mahtpumba kalibreerimiskonfiguratsioon
  
3.4.2.5. Kui süsteem on joonisel A5/6 näidatud viisil ühendatud, seatakse 
piiramisseade lõpuni avatud asendisse ning lastakse CVS-pumbal 
enne kalibreerimise alustamist 20 minutit töötada.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 630  
3.4.2.5.1. Piiramisseadme ventiil seatakse uuesti voolu piiravasse asendisse, 
reguleerides seda järk-järgult pumba sisselaskeava juures tekkiva 
hõrenduse suurendamiseks (umbes 1 kPa kaupa) selliselt, et kali ­
breerimiseks saadakse kokku vähemalt kuus andmepunkti. 
Süsteemil lastakse kolme minuti vältel stabiliseeruda ja seejärel 
korratakse andmekogumist.  
3.4.2.5.2. Õhu voolukiirus Q  s igas katsepunktis arvutatakse tootja ettenähtud 
meetodil voolumõõturi andmete põhjal ja väljendatakse standard ­
kujul m  3 /min.  
3.4.2.5.3. Seejärel arvutatakse õhu voolukiirus ümber pumba voolukiiruseks 
V 0 kuupmeetrites pöörde kohta pumba sisselaskeava juures 
mõõdetud absoluutsel temperatuuril ja rõhul,  
V 0 ¼ Q s 
n Ü T p 
273,15 K Ü 101,325 kPa 
P p 
kus: 
V 0 on pumba voolukiirus väärtustel T  p ja P  p (m 3 /pööre);  
Q s on õhu voolukiirus väärtustel 101,325 kPa ja 273,15 K 
(0 °C), m  3 /min;  
T p on temperatuur pumba sisselaskeava juures (Kelvin (K));  
P p on absoluutne rõhk pumba sisselaskeava juures (kPa);  
n on pumba pöörlemiskiirus (min  –1 ). 
3.4.2.5.4. Pumba pöörlemiskiirusest tulenevate rõhukõikumiste ning pumba 
nihkemäära vastastikuse mõju kompenseerimiseks arvutatakse 
pumba pöörlemiskiiruse x  0 , pumba sisse- ja väljalaskeava juures 
mõõdetud rõhkude vahe ning pumba absoluutse väljalaskerõhu 
vaheline korrelatsioonifunktsioon n järgmiselt:  
x 0 ¼ 1 
n ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ 
ΔP p 
P e s 
kus: 
x 0 on korrelatsioonifunktsioon;  
ΔP p on pumba sisse- ja väljalaskeava juures mõõdetud rõhkude 
vahe (kPa);  
P e on absoluutne väljalaskerõhk (PPO + P  b ) (kPa).  
Vähimruutude meetodi lineaarse kohanduse rakendamisel saadakse 
järgmised kalibreerimisvõrrandid:  
V 0 ¼ D 0 Ä M Ü x 0 
n ¼ A Ä B Ü ΔP p 
kus B ja M on tõusud ning A ja D  0 joonte lõikepunktid.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 631  
3.4.2.6. Kui CVS-süsteem töötab mitmel kiirusel, kalibreeritakse seade igal 
kasutataval kiirusel. Pumba erinevatele voolukiirustele vastavad 
kalibreerimiskõverad peavad olema ligikaudu paralleelsed ning 
lõikepunktide väärtused D  0 peavad pumba voolukiiruse vähenedes 
kasvama.  
3.4.2.7. Valemi abil arvutatud väärtused peavad vastama mõõdetud V  0 
väärtustele täpsusega ± 0,5 %. Suuruse M väärtus on iga pumba 
puhul erinev. Kalibreerimine tehakse esialgsel paigaldamisel ja 
pärast põhjalikku hooldust.  
3.4.3. Kriitilise voolurežiimiga Venturi toru (CFV) kalibreerimine  
3.4.3.1. CFV kalibreerimisel võetakse aluseks kriitilise voolu Venturi toru 
võrrand:  
Q s ¼ K v P ﬃﬃﬃ 
T p 
kus: 
Q s on voolukiirus (m  3 /min);  
K v on kalibreerimiskoefitsient;  
P on absoluutne rõhk (kPa);  
T on absoluutne temperatuur (Kelvin (K)).  
Gaasi voolukiirust väljendatakse sisselaskerõhu ja temperatuuri 
funktsioonina.  
Rõhu, temperatuuri ja õhu voolukiiruse mõõdetud väärtustele 
vastava kalibreerimiskoefitsiendi väärtus määratakse käesoleva 
all-lisa punktides 3.4.3.2–3.4.3.3.3.4 kirjeldatud kalibreerimisega.  
3.4.3.2.  ►M3 Kriitilise voolu Venturi toru vooluhulga kalibreerimiseks 
tuleb teha mõõtmised, kusjuures järgmiste näitajate täpsus peab 
jääma allpool sätestatud piiridesse: ◄ 
atmosfäärirõhk (korrigeeritud), P  b ± 0,03 kPa,  
õhutemperatuur LFE (voolumõõturi) juures (ETI)  
►M3 ± 0,15 °C ◄, 
hõrendus LFE ees (EPI) ± 0,01 kPa,  
rõhukadu LFE maatriksis (EDP) ± 0,0015 kPa,  
õhu voolukiirus (Q  s ) ± 0,5 protsenti,  
hõrendus CVS-sisselaskeava juures (PPI) ± 0,02 kPa,  
temperatuur Venturi toru sisselaskeava juures, T  v 
►M3 ± 0,2 °C ◄. 
3.4.3.3. Seadmed tuleb paigaldada joonisel A5/7 toodud skeemi kohaselt ja 
veenduda, et lekked puuduvad. Lekked voolumõõturi ja kriitilise 
voolu Venturi toru vahel mõjutavad oluliselt kalibreerimistäpsust 
ning seepärast tuleks neid vältida.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 632  
Joonis A5/7  
CFV kalibreerimiskonfiguratsioon
  
3.4.3.3.1. Voolu piiramisseade seatakse lõpuni avatud asendisse, imiseade 
lülitatakse sisse ja süsteemil lastakse stabiliseeruda. Kogutakse 
kokku kõikide seadmete näidud.  
3.4.3.3.2. Voolu piiramisseadme asendit varieeritakse ja Venturi toru kriiti ­
lise voolu piirkonna ulatuses registreeritakse vähemalt kaheksa 
näitu.  
3.4.3.3.3. Kalibreerimise käigus registreeritud andmeid kasutatakse järg ­
mistes arvutustes.  
3.4.3.3.3.1. Õhu voolukiirus (Q  s ) igas katsepunktis arvutatakse tootja ette ­
nähtud meetodil voolumõõturi andmete põhjal.  
Kalibreerimiskoefitsiendi väärtused arvutatakse iga katsepunkti 
jaoks järgmise võrrandi abil:  
K v ¼ Q s ﬃﬃﬃﬃﬃ T v p 
P v 
kus: 
Q s on voolukiirus (m  3 /min) väärtusel 273,15 K (0 °C) ja 
101,325 kPa;  
T v on temperatuur Venturi toru sisselaskeava juures, Kelvin 
(K); 
P v on absoluutne rõhk Venturi toru sisselaskeava juures (kPa).  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 633  
3.4.3.3.3.2. K  v esitatakse Venturi toru sisselaskerõhu P  v funktsioonina. Heli ­
kiirusele vastava voolukiiruse korral on K  v väärtus suhteliselt 
konstantne. Rõhu langedes (vaakumi suurenedes) voolutõkestus 
Venturi torus kaob ning K  v väheneb. Neid K  v väärtusi ei kasutata 
edasistes arvutustes.  
3.4.3.3.3.3. Vähemalt kaheksa punkti puhul, mis asuvad kriitilises piirkonnas, 
arvutatakse aritmeetiline keskmine K  v ja standardhälve.  
3.4.3.3.3.4. Kui standardhälve ületab 0,3 % aritmeetilisest keskmisest K  v , tuleb 
seda korrigeerida.  
3.4.4. Allahelikiiruse Venturi toru (SSV) kalibreerimine  
3.4.4.1. SSV kalibreerimine põhineb allahelikiiruse Venturi toru voolu ­
hulga valemil. Gaasivool on sisselaskeava rõhu ja temperatuuri 
ning SSV sissevooluava ja ahendi vahelise rõhulanguse funkt ­
sioon.  
3.4.4.2. Andmete analüüs  
3.4.4.2.1. Õhuvoolu kiirust (Q  ssv ) iga piiriku asendi puhul (vähemalt 16 
asendit) arvutatakse tootja ettenähtud meetodil voolumõõturi 
andmete põhjal standardühikutes (m  3 /s). Vooluhulgategur (C  d ) 
iga seadistuse kohta arvutatakse kalibreerimisandmete põhjal järg ­
mise valemi abil:  
C d ¼ Q SSV 
d 2 
V Ü p p Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ Õ 1 
T Ü Í 
r 1,426 
p Ä r 1,718 
p Î 
Ü Í 1 
1 Ä r 4 
D Ü r 1,426 
p ÎØ s 
kus: 
Q SSV on õhuvoolu kiirus standardtingimustes (101,325 kPa, 
273,15 K (0 °C)), m  3 /s; 
T on temperatuur Venturi toru sisselaskeava juures, Kelvin (K);  
d V on SSV ahendi diameeter, m;  
r p on absoluutsete staatiliste rõhkude suhe SSV ahendi ja 
sissevooluava juures,  1 Ä Δp 
p p ; 
r D on SSV ahendi diameetri d  V ja sisselasketoru sisediameetri 
D suhe;  
C d on SSV vooluhulgategur;  
p p on absoluutne rõhk Venturi toru sisselaskeava juures, kPa.  
Allahelikiirusega voo vooluhulgale vastava vahemiku kindlaks ­
määramiseks koostatakse graafik C  d ja Reynoldsi arvu Re vahelise 
sõltuvuse kohta SSV ahendis. Reynoldsi arv SSV ahendis arvuta ­
takse järgmise valemiga:  
Re ¼ A 1 Ü Q SSV 
d V Ü μ ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 634  
kus: 
μ ¼ b Ü T 1:5 
S þ T 
A 1 on 25,55152 SI-süsteemis,  Ê 1 
m 3 ÌÊ min 
s ÌÊ mm 
m Ì 
; 
Q ssv on õhuvoolu kiirus standardtingimustes (101,325 kPa, 
273,15 K (0 °C)), m  3 /s; 
d v on SSV ahendi diameeter, m;  
μ on gaasi absoluutne dünaamiline viskoossus, kg/ms;  
b on 1,458 × 10  6 (empiiriline konstant), kg/ms K  0,5 ; 
S on 110,4 (empiiriline konstant), Kelvin (K).  
3.4.4.2.2. Kuna Q  SSV on Re valemis lähtesuuruseks, tuleb arvutusi alustada 
Venturi toru kalibreerimisel alglähenditest Q  SSV või C  d väärtuste 
kohta ja arvutusi korratakse, kuni saadakse Q  SSV jaoks koonduvad 
väärtused. Koonduvusel põhinev meetod peab andma täpsuseks 
vähemalt 0,1 %.  
3.4.4.2.3. Vähemalt kuueteistkümne punkti puhul, mis asuvad allahelikiiru ­
sega voolu piirkonnas, peavad C  d kalibreerimiskõvera sobitusva ­
lemist arvutatud väärtused vastama ± 0,5 % täpsusega kõikides 
kalibreerimispunktides mõõdetud C  d väärtustele.  
3.4.5. Ultraheli-vooluhulgamõõturi (UFM) kalibreerimine  
3.4.5.1. UFMi kalibreeritakse sobiva võrdlusvoolumõõturi suhtes.  
3.4.5.2. UFMi kalibreeritakse CVS konfiguratsioonis, mida kasutatakse 
katsekambris (lahjendatud heitgaasi torustik, imiseade), ja veendu ­
takse lekete puudumises. Vt joonis A5/8.  
3.4.5.3. Soojendi paigaldatakse kalibreerimisvoolu konditsioneerimiseks 
juhul, kui UFM-süsteem ei sisalda soojusvahetit.  
3.4.5.4. Iga kasutatava CVS-voolu seadistuse puhul tehakse kalibreerimine 
alates ruumitemperatuurist kuni sõiduki katsetamise käigus esineva 
suurima temperatuurini.  
3.4.5.5. UFMi elektrooniliste osade (temperatuuri- (T) ja rõhuandurid (P)) 
kalibreerimisel järgitakse tootja soovitatud menetlust.  
3.4.5.6.  ►M3 Ultraheli-voolumõõturi vooluhulga kalibreerimiseks tuleb 
teha mõõtmised, kusjuures järgmiste näitajate (juhul, kui kasuta ­
takse laminaarvoolu elementi) täpsus peab jääma allpool sätestatud 
piiridesse: ◄ 
atmosfäärirõhk (korrigeeritud), P  b ± 0,03 kPa,  
õhutemperatuur LFE (voolumõõturi) juures (ETI)  
►M3 ± 0,15 °C ◄, 
hõrendus LFE ees (EPI) ± 0,01 kPa,  
rõhukadu LFE maatriksis (EDP) ± 0,0015 kPa,  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 635  
õhuvool, Q  s ± 0,5 protsenti,  
hõrendus UFMi sisselaskeava juures, P  act ± 0,02 kPa,  
temperatuur UFMi sisselaskeava juures, T  act ►M3 ± 0,2 °C ◄. 
3.4.5.7. Menetlus  
3.4.5.7.1. Seadmed tuleb paigaldada joonisel A5/8 toodud skeemi kohaselt ja 
veenduda, et lekked puuduvad. Lekked voolumõõturi ja UFMi 
vahel mõjutavad oluliselt kalibreerimistäpsust.  
Joonis A5/8  
UFMi kalibreerimiskonfiguratsioon
  
3.4.5.7.2. Käivitatakse imiseade. Reguleeritakse selle kiirust ja/või vooluven ­
tiili asendit, et tagada valideerimiseks seadistatud vool ja süsteemi 
stabiliseerumine. Kogutakse kokku kõikide seadmete näidud.  
3.4.5.7.3. Ilma soojusvahetita UFM-süsteemide puhul kasutatakse soojendit 
kalibreerimisõhu temperatuuri tõstmiseks, lastakse stabiliseeruda ja 
registreeritakse kõikide seadmete näidud. Temperatuuri tõstetakse 
mõistlike sammude haaval, kuni saavutatakse heitekatses oodatav 
suurim lahjendatud heitgaaside temperatuur.  
3.4.5.7.4. Seejärel lülitatakse soojendi välja ning imiseadme kiirust ja/või 
vooluventiili reguleeritakse järgmise sõiduki heitekatses kasutatava 
vooluseadistuse suhtes, mille järel korratakse kalibreerimisjärjes ­
tust. 
3.4.5.8. Kalibreerimise käigus registreeritud andmeid kasutatakse järg ­
mistes arvutustes. Õhu voolukiirus (Q  s ) igas katsepunktis arvuta ­
takse tootja ettenähtud meetodil voolumõõturi andmete põhjal. 
K v ¼ Q reference  
Q s 
kus: 
Q s on õhuvoolu kiirus standardtingimustes (101,325 kPa, 
273,15 K (0 °C)), m  3 /s; 
Q reference  on kalibreerimisvoolumõõturi õhu voolukiirus standard ­
tingimustes (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)), m  3 /s; ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 636  
K v on kalibreerimiskoefitsient.  
Ilma soojusvahetita UFM-süsteemide puhul esitatakse K  v T act 
funktsioonina.  
K v suurim muutus ei tohi olla suurem kui 0,3 % kõikide eri 
temperatuuril tehtud mõõtmiste K  v väärtuse aritmeetilisest keskmi ­
sest. 
3.5. Süsteemi kontrollimine  
3.5.1. Üldnõuded  
3.5.1.1. CVS-proovivõtu- ja analüüsisüsteemi kogutäpsuse määramiseks 
viiakse süsteemi teadaolev kogus heitgaasiühendeid, kui seda 
kasutatakse samal ajal tavalistes katsetingimustes, ning seejärel 
analüüsitakse ja arvutatakse heitgaasiühendid 7. all-lisa valemite 
kohaselt. On teada, et käesoleva all-lisa punktis 3.5.1.1.1 kirjel ­
datud CFO-meetod ja käesoleva all-lisa punktis 3.5.1.1.2 kirjel ­
datud gravimeetriline meetod tagavad piisava täpsuse.  
Suurim lubatud erinevus süsteemi siseneva ja mõõdetud gaasiko ­
guse vahel võib olla  ►M3 ± 2 % ◄. 
3.5.1.1.1. Voolu mõõtmine kriitilise voolu avaga (CFO meetod)  
CFO meetodiga mõõdetakse puhta gaasi (CO, CO  2 või C  3 H 8 ) 
püsivoolu, kasutades kriitilise voolu avaga seadet.  
▼M3 
Teadaolev kogus puhast süsinikmonooksiidi, süsinikdioksiidi või 
propaani juhitakse kalibreeritud kriitilise voolu ava kaudu CVS- 
süsteemi. Piisavalt kõrge sisselaskerõhu korral ei sõltu kriitilise 
ava abil reguleeritav voolukiirus q ava väljalaskerõhust (kriitiline 
vool). CVS-süsteemil lastakse töötada tavapärasele heitekatsele 
vastavates tingimustes ja järgnevaks analüüsiks võimaldatakse 
piisavalt aega. Kogumiskotti kogutud gaasi analüüsitakse tavapä ­
raste seadmetega (käesoleva all-lisa punkt 4.1) ning tulemusi 
võrreldakse teadaolevate gaasiproovide kontsentratsioonidega. 
Kui kõrvalekalle on suurem kui 2 %, tuleb leida ja kõrvaldada 
selle põhjus.  
_______  
▼B 
3.5.1.1.2. Gravimeetriline meetod  
Puhta gaasi (CO, CO  2 või C  3 H 8 ) kogust mõõdetakse gravimeetri ­
lise meetodiga.  
▼M3 
Puhta süsinikmonooksiidi, süsinikdioksiidi või propaaniga täidetud 
väikese ballooni kaal määratakse ± 0,01 g täpsusega. CVS- 
süsteemil lastakse töötada tavapärasele heitekatsele vastavates 
tingimustes ning süsteemi juhitakse puhast gaasi nii kaua, et 
analüüsimiseks oleks piisavalt aega. Kasutatud puhta gaasi kogus 
määratakse massierinevuse mõõtmisega. Kotti kogutud gaasi 
analüüsitakse tavapäraste heitgaasi analüüsiks kasutatavate sead ­
metega, nagu on kirjeldatud punktis 4.1. Seejärel võrreldakse tule ­
musi eelnevalt arvutatud sisaldustega. Kui kõrvalekalle on suurem 
kui 2 %, tuleb leida ja kõrvaldada põhjus.  
_______  
▼B 
4. Heitemõõteseadmed  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 637  
4.1. Gaasiliste heitmete mõõteseadmed  
4.1.1. Süsteemi ülevaade  
4.1.1.1. Analüüsiks kogutakse lahjendatud heitgaaside ja lahjendusõhu 
püsivalt proportsionaalne proov.  
4.1.1.2. Gaasiliste heitmete kogused määratakse proportsionaalses proovis 
sisalduvate heitmete kontsentratsiooni ja katse vältel mõõdetud 
üldmahu põhjal. Heitmete kontsentratsiooni proovi korrigeeritakse, 
et võtta arvesse lahjendusõhu ühendite sisaldust.  
4.1.2. Nõuded proovivõtusüsteemile  
4.1.2.1. Lahjendatud heitgaasi proov võetakse imiseadmest ülesvoolu.  
▼M3 
Välja arvatud punkt 4.1.3.1. (süsivesinike proovivõtusüsteem), 
punkt 4.2. (PM mõõteseadmed) ja punkt 4.3. (PN mõõteseadmed) 
võidakse lahjendatud heitgaasi proov võtta konditsioneerimissead ­
metest (kui need on olemas) allavoolu.  
_______  
▼B 
4.1.2.2. Kottidega proovivõtusüsteemi vooluhulk määratakse selline, et 
tagada lahjendusõhu ja lahjendatud heitgaasi piisavad kogused 
CVS-kottides, mis võimaldab mõõta kontsentratsioone ega ületa 
0,3 % lahjendatud heitgaaside vooluhulgast, kui lahjendatud heit ­
gaasi koti täitmismahtu ei lisata integreeritud CVS-mahule.  
4.1.2.3. Lahjendusõhu proov võetakse lahjendusõhu sisselaskeava lähedalt 
(filtri olemasolu korral pärast filtrit).  
4.1.2.4. Lahjendusõhu proov ei tohi olla segamiskambrist pärinevate heit ­
gaasidega saastunud.  
4.1.2.5. Lahjendusõhu voolukiirus proovivõtul peab olema võrreldav 
lahjendatud heitgaaside voolukiirusega proovivõtul.  
4.1.2.6. Proovivõtutoimingute käigus kasutatavad materjalid ei tohi muuta 
heitkoguste ühendite kontsentratsiooni.  
4.1.2.7. Tahkete osakeste eemaldamiseks proovist võib kasutada filtreid.  
4.1.2.8. Heitgaaside juhtimiseks kasutatavad ventiilid peavad olema kiiresti 
reguleeritavad ja kiire toimega.  
4.1.2.9. Kolmikventiilide ja kogumiskottide vahel võib kasutada kogumis ­
kotipoolsest otsast automaatselt sulguvaid gaasitihedaid kiirkinni ­
tusega liitmikke. Proovide juhtimiseks analüsaatorisse võib kasu ­
tada ka muid süsteeme (näiteks kolmiksulgeventiile).  
4.1.2.10. Proovi säilitamine  
4.1.2.10.1. Gaasiproovid kogutakse kogumiskottidesse, mis on piisava mahu ­
tavusega, et mitte takistada proovigaasi voolu.  
4.1.2.10.2. Kottide materjal peab olema selline, et pärast 30 minuti möödu ­
mist ei mõjuta see mõõtmisi ega gaasiproovide keemilist koostist 
rohkem kui ± 2 % (näiteks lamineeritud polüetüleen-/polüamiid ­
kile või fluoritud polümeersed süsivesinikud).  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 638  
4.1.3. Proovivõtusüsteemid  
4.1.3.1. Süsivesinike proovivõtusüsteem (kuumleek-ionisatsioondetektor 
(HFID))  
4.1.3.1.1. Süsivesinike proovivõtusüsteem koosneb kuumutatavast proovi ­
võtturist, torust, filtrist ja pumbast. Proov võetakse soojusvahetist 
(kui see on olemas) ülesvoolu. Proovivõttur peab olema paigal ­
datud heitgaaside sisselaskeavast tahkete osakeste proovivõtturiga 
samale kaugusele nii, et kumbki ei mõjuta teise talitlust. Proovi ­
võtturi siseläbimõõt peab olema vähemalt 4 mm.  
4.1.3.1.2. Kuumutussüsteem peab hoidma kõiki kuumutatavaid osi tempera ­
tuuril 190 °C ± 10 °C.  
4.1.3.1.3. Mõõdetud süsivesinike aritmeetiline keskmine kontsentratsioon 
määratakse kindlaks faasi või katse kestusega jagatud sekundipõ ­
histe andmete integreerimise teel.  
4.1.3.1.4. Kuumutatavale proovivõtutorule peab olema paigaldatud kuumu ­
tatav filter (F  H ), mis eemaldab 99 % tõhususega ≥ 0,3 μm tahked 
osakesed, et eraldada analüüsiks vajalikust pidevast gaasivoolust 
kõik tahked osakesed.  
4.1.3.1.5. Proovivõtusüsteemi reageerimisaeg (proovivõtturist analüsaatori 
sisselaskeavani) ei tohi ületada nelja sekundit.  
4.1.3.1.6. Representatiivse proovi saamiseks kasutatakse HFID-seadmeid 
koos konstantse voolu (soojusvaheti) süsteemiga, välja arvatud 
juhul, kui kasutatakse CVS-voolu varieerumise kompenseerimist.  
4.1.3.2. NO või NO  2 proovivõtusüsteem (kui see on asjakohane)  
4.1.3.2.1. Lahjendatud heitgaaside proovi pidev vool juhitakse analüsaato ­
risse.  
4.1.3.2.2. Mõõdetud NO või NO  2 aritmeetiline keskmine kontsentratsioon 
määratakse kindlaks faasi või katse kestusega jagatud sekundipõ ­
histe andmete integreerimise teel.  
4.1.3.2.3. Representatiivse proovi saamiseks kasutatakse NO või NO  2 
pidevat mõõtmist koos konstantse voolu (soojusvaheti) süstee ­
miga, välja arvatud juhul, kui kasutatakse CFV- või CFO-voolu 
varieerumise kompenseerimist.  
4.1.4. Analüsaatorid  
4.1.4.1. Üldnõuded gaasianalüüsile  
4.1.4.1.1. Analüsaatorite mõõtepiirkond peab vastama heitgaasiproovis sisal ­
duvate saasteainete kontsentratsioonide mõõtmiseks nõutavale 
täpsusele.  
4.1.4.1.2. Kui pole määratletud teisiti, ei tohi mõõtmisvead ületada ± 2 % 
(analüsaatori sisemine viga), olenemata kontrollväärtusest kalibree ­
rimisgaaside puhul.  
4.1.4.1.3. Ümbritseva õhu proov mõõdetakse sama mõõtepiirkonnaga samal 
analüsaatoril.  
4.1.4.1.4. Enne analüsaatorit ei tohi kasutada ühtki gaasi kuivatamise seadet, 
kui ei ole tõestatud, et see ei mõjuta saasteainete sisaldust gaasi ­
voolus.  
4.1.4.2. Süsinikmonooksiidi (CO) ja süsinikdioksiidi (CO  2 ) analüüs  
▼M3 
Kasutatakse mittehajusa infrapunase kiirguse analüsaatorit (NDIR).  
_______  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 639  
4.1.4.3. Süsivesinike (HC) analüüs kõikide kütuste puhul, v.a diislikütus  
▼M3 
Kasutatakse leek-ionisatsioondetektori (FID) tüüpi analüsaatorit, 
mis on kalibreeritud propaaniga, mida väljendatakse süsinikuaato ­
mite ekvivalendina (C1).  
_______  
▼B 
4.1.4.4. Süsivesinike (HC) analüüs diislikütuse puhul ja valikuliselt muude 
kütuste puhul  
▼M3 
Kasutatakse kuumleek-ionisatsioondetektori tüüpi analüsaatorit 
detektori, klappide, torustikuga jms, mis on kuumutatud tempera ­
tuurini 190 °C ± 10 °C. Analüsaator kalibreeritakse gaasilise 
propaaniga, mida väljendatakse süsinikuaatomite (C1) ekvivalen ­
dina. 
_______  
▼B 
4.1.4.5. Metaani (CH  4 ) analüüs  
▼M3 
Kasutada tuleb kas gaasikromatograafi leek-ionisatsioondetektori 
(FID) tüüpi analüsaatoriga või leek-ionisatsioondetektorit (FID) 
koos metaanieraldajata analüsaatoriga (NMC-FID), mis on kali ­
breeritud gaasilise metaani või propaaniga, väljendatuna süsini ­
kuaatomite ekvivalendina (C1).  
_______  
▼B 
4.1.4.6. Lämmastikoksiidide (NO  x ) analüüs  
▼M3 
Kasutatakse kas kemoluminestsentsanalüsaatorit (CLA) või mitte ­
hajusa ultraviolettkiirguse analüsaatorit (NDUV).  
_______  
▼B 
4.1.5. Soovitatava süsteemi kirjeldused  
4.1.5.1. Joonisel A5/9 on skemaatiliselt kujutatud gaasiliste heitmete proo ­
vivõtusüsteem.  
Joonis A5/9  
Heitgaaside täisvoolu-lahjendussüsteemi skeem
  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 640  
4.1.5.2. Süsteemi osade näited on toodud allpool.  
4.1.5.2.1. Kaks proovivõtturit pidevaks proovide võtmiseks lahjendusõhust 
ning lahjendatud heitgaasi ja õhu segust.  
4.1.5.2.2. Filter tahkete osakeste eemaldamiseks analüüsiks kogutud gaasi ­
vooludest.  
4.1.5.2.3. Pumbad ja voolumõõturid katse käigus proovivõtturi kaudu võeta ­
vate lahjendatud heitgaasi ja lahjendusõhu proovide püsiva ja 
ühtlase voolu tagamiseks ning gaasiproovide voolukiirus peavad 
olema sellised, et iga katse lõppedes oleks saadud proovi kogus 
analüüsi tegemiseks piisav.  
4.1.5.2.4. Kiirventiilid gaasiproovide püsiva voolu juhtimiseks kogumiskot ­
tidesse või õhutusavasse.  
4.1.5.2.5. Gaasitihedad kiirlukustuvad liitmikud kiirventiilide ja kogumiskot ­
tide vahel. Liitmikud peavad kogumiskotipoolsest otsast automaat ­
selt sulguma. Alternatiivina võib proovide juhtimiseks analüsaato ­
risse kasutada ka muid seadmeid (näiteks kolmik-korkkraane).  
4.1.5.2.6. Kotid lahjendatud heitgaasi ja lahjendusõhu proovide kogumiseks 
katse jooksul.  
4.1.5.2.7. Kriitilise voolu Venturi toru lahjendatud heitgaasist proportsionaal ­
sete proovide võtmiseks (ainult CFV-CVS puhul).  
4.1.5.3. Kuumleek-ionisatsioondetektori (HFID) abil süsivesinike proovide 
võtmiseks vajalikud lisaosad, nagu on näidatud joonisel A5/10.  
4.1.5.3.1. Kuumutatav proovivõttur lahjendustunnelis, mis asub samal verti ­
kaaltasapinnal nagu tahkete osakeste proovivõtturid.  
4.1.5.3.2. Kuumutatav filter pärast proovivõtukohta ja enne kuumleek-ioni ­
satsioondetektorit.  
4.1.5.3.3. Kuumutatavad valikuventiilid null-/kalibreerimisgaasivarude ja 
kuumleek-ionisatsioondetektori vahel.  
4.1.5.3.4. Süsivesinike kontsentratsiooni hetkväärtuste integreerimise ja 
registreerimise seadmed.  
4.1.5.3.5. Kuumutatavad proovivõtutorud ja kuumutatavad komponendid 
kuumutatavast proovivõtturist kuumleek-ionisatsioondetektorisse.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 641  
Joonis A5/10  
Komponendid süsivesinike proovivõtuks HFID-seadme abil
  
4.2. PM mõõteseadmed  
4.2.1. Spetsifikatsioon  
4.2.1.1. Süsteemi ülevaade  
4.2.1.1.1. Tahkete osakeste proovivõtuseade koosneb lahjendustunnelis 
asuvast proovivõtturist (PSP), tahkete osakeste ülekandetorust 
(PTT), filtrihoidja(te)st (FH), pumbast (pumpadest), voolukiiruse 
regulaatoritest ja mõõteseadmetest. Vt joonised A5/11, A5/12 ja 
A5/13.  
4.2.1.1.2. Võidakse kasutada tahkete osakeste suuruse eelseparaatorit (PCF) 
(nt tsüklon- või inertsseparaator). Sellisel juhul on soovitatav 
paigaldada see filtrihoidjast ülesvoolu.  
Joonis A5/11  
Alternatiivse tahkete osakeste proovivõtturi konfiguratsioon
  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 642  
4.2.1.2. Üldnõuded  
4.2.1.2.1. Proovivõttur tahkete osakeste proovi võtmiseks katsegaasivoost 
peab asuma lahjendustunnelis selliselt, et lahjendusõhu ja heitgaasi 
homogeensest segust saaks võtta gaasivoo representatiivse proovi, 
ning see peab paiknema soojusvahetist (kui see on olemas) üles ­
voolu.  
4.2.1.2.2. Tahkete osakeste proovi voolukiirus peab olema proportsionaalne 
lahjendatud heitgaasi koguvoolukiirusega lahjendustunnelis, 
lubatud hälbega ± 5 % tahkete osakeste proovi voolukiirusest. 
Tahkete osakeste proovivõtu proportsionaalsust kontrollitakse 
süsteemi kasutuselevõtmise käigus ja vastavalt tüübikinnitusasu ­
tuse nõuetele.  
4.2.1.2.3. Lahjendatud heitgaasi proovi hoitakse temperatuuril üle 20 °C ja 
alla 52 °C kuni 20 cm üles- või allavoolu tahkete osakeste filtri 
pinnast. Selle saavutamiseks on lubatud kuumutada või isoleerida 
tahkete osakeste proovivõtusüsteemi komponente.  
Juhul, kui 52 C piir ületatakse katse käigus, kui perioodilist rege ­
nereerimist ei toimu, suurendatakse CVS-vooluhulka või rakenda ­
takse kahekordse lahjenduse meetodit (eeldusel, et CVS-vooluhulk 
on juba piisav ja seega ei põhjusta CVSis, proovivõtukottides ega 
analüütilises süsteemis kondenseerumist).  
4.2.1.2.4. Tahkete osakeste proov võetakse üheltainsalt filtrilt, mis on paigal ­
datud filtrihoidjale, mis asub lahjendatud heitgaasi voos, millest 
proovi võetakse.  
4.2.1.2.5. Kõik lahjendamata ja lahjendatud heitgaasiga kokkupuutuvad 
lahjendussüsteemi ja proovivõtusüsteemi osad, alates väljalasketo ­
rust kuni filtrihoidjani, peavad olema konstrueeritud nii, et tahkete 
osakeste sadestumine või muutumine oleks võimalikult vähene. 
Kõik osad peavad olema valmistatud elektrit juhtivast materjalist, 
mis ei reageeri heitgaasi komponentidega, ja need peavad olema 
maandatud, et vältida elektrostaatilist toimet.  
4.2.1.2.6. Kui voolukiiruse muutusi ei ole võimalik kompenseerida, tuleb 
kasutada punktis 3.3.5.1 või 3.3.6.4.2 nimetatud soojusvahetit ja 
temperatuuri reguleerimisseadet tagamaks, et voolukiirus süsteemis 
on konstantne ja proovivõtukiirus vastavalt proportsionaalne.  
▼M3 
4.2.1.2.7. Osakeste massi PM mõõtmiseks nõutavaid temperatuure mõõde ­
takse täpsusega ± 1 °C ja reageerimisajaga (t  90 – t  10 ) kuni 15 
sekundit.  
▼B 
4.2.1.2.8. Lahjendustunnelist tulevat proovi voolu mõõdetakse täpsusega 
± 2,5 % näidust või ± 1,5 % skaala lõppväärtusest, olenevalt 
sellest, kumb on vähim.  
Eespool esitatud CVS-tunnelist proovi voolu täpsust kohaldatakse 
ka siis, kui kasutatakse kahekordse lahjenduse meetodit. Sellest 
tulenevalt on sekundaarse lahjendusõhu voolu mõõtmine ja juhti ­
mine ning lahjendatud heitgaasi voolukiirused läbi filtri täpsemad.  
4.2.1.2.9. Kõik PM mõõtmiseks vajalikud andmekanalid tuleb registreerida 
sagedusega 1 Hz või kiiremad. Tavaliselt sisaldavad need järgmist:  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 643  
a) lahjendatud heitgaasi temperatuur tahkete osakeste proovivõtu ­
filtri juures;  
b) proovivõtu vooluhulk;  
c) sekundaarse lahjendusõhu vooluhulk (kui kasutatakse sekun ­
daarset lahjendust);  
d) sekundaarse lahjendusõhu temperatuur (kui kasutatakse sekun ­
daarset lahjendust).  
4.2.1.2.10. Kahekordse lahjenduse süsteemide korral ei mõõdeta 7. all-lisa 
punktis 3.3.2 määratletud lahjendustunnelist V  ep ülekantud lahjen ­
datud heitgaasi täpsust valemis otse, vaid määratakse kindlaks 
vooluerinevuse mõõtmise teel.  
Tahkete osakeste proovivõtufiltreid läbivate topeltlahjendatud heit ­
gaaside mõõtmiseks ja kontrollimiseks ning sekundaarse lahjendu ­
sõhu mõõtmiseks/kontrollimiseks kasutatud voolumõõturite 
mõõtetäpsus on piisav, nii et eristav maht V  ep vastab mõõtetäpsu ­
sele ja ühekordse lahjenduse jaoks kindlaks määratud proportsio ­
naalsete proovide võtu nõudmistele.  
Nõuet, et heitgaasi kondenseerumist ei tohi esineda CVS-lahjen ­
dustunnelis, lahjendatud heitgaasi vooluhulga mõõtmissüsteemis, 
CVS-kottides kogumise ega analüüsimise süsteemides, kohalda ­
takse ka juhul, kui kasutatakse kahekordse lahjendamise süsteeme.  
4.2.1.2.11. Iga tahkete osakeste proovivõtu- ja kahekordse lahjendamise 
süsteemis kasutatud voolumõõtur peab läbima lineaarsuse kont ­
rolli, nagu nõuab seadme tootja.  
Joonis A5/12  
Tahkete osakeste proovivõtusüsteem
  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 644  
Joonis A5/13  
Kahekordse lahjendusega tahkete osakeste proovivõtusüsteem
  
4.2.1.3. Erinõuded  
4.2.1.3.1. Proovivõttur  
4.2.1.3.1.1. Proovivõtturi jõudlus osakeste suuruse separaatorina peab vastama 
käesoleva all-lisa punktile 4.2.1.3.1.4. Soovitatavalt tuleks selle 
jõudluse saavutamiseks kasutada teravaservalist avatud otsaga 
sondi, mille ots on otse voolusuunas, ja lisaks eelseparaatorit 
(tsüklon või inertsseparaator vms). Alternatiivina võib kasutada 
sobivat proovivõtturit, näiteks joonisel A5/11 kujutatut, tingi ­
musel, et selle eelsepareerimisjõudlus vastab käesoleva all-lisa 
punktis 4.2.1.3.1.4 sätestatule.  
4.2.1.3.1.2. Proovivõttur peab olema paigaldatud heitgaasi sisselaskeavast 
vähemalt tunneli 10 läbimõõdu kaugusele allavoolu ja selle sise ­
läbimõõt peab olema vähemalt 8 mm.  
Kui sama proovivõtturiga võetakse samal ajal rohkem kui üks 
proov, tuleb selle proovivõtturiga võetav voog jagada võrdseteks 
alamvoogudeks, et vältida vääraid tulemusi.  
Kui kasutatakse mitut proovivõtturit, peavad need kõik olema 
terava serva ja avatud otsaga ning suunatud otse vastu voolu. 
Proovivõtturid peavad asuma lahjendustunneli piki-keskteljel 
üksteisest võrdsetel kaugustel ja nendevaheline kaugus peab 
olema vähemalt 5 cm.  
4.2.1.3.1.3. Proovivõtturi otsa ja filtrihoidja vaheline kaugus peab olema vähe ­
malt viis proovivõtturi läbimõõtu, kuid mitte rohkem kui 
2 000 mm.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 645  
4.2.1.3.1.4. Eelseparaator (tsüklon, inertsseparaator jne) peab asetsema filtri ­
hoidjast ülesvoolu. Tahkete osakeste massi proovi võtmiseks 
valitud voolu mahtkiiruse juures peab eelseparaator eraldama 
50 % tahketest osakestest, mille mõõtmed on vahemikus 
2,5–10 μm. Tahkete osakeste massi proovi võtmiseks valitud 
voolu mahtkiiruse juures peab 1 μm suuruste tahkete osakeste 
massikontsentratsioonist, mis eelseparaatorisse suunatakse, vähe ­
malt 99 % eelseparaatorist väljuma.  
4.2.1.3.2. Tahkete osakeste ülekandetoru (PTT)  
▼M3 
PTT kõverus peab olema ühtlane ja kõverusraadius võimalikult 
suur. 
_______  
▼B 
4.2.1.3.3. Sekundaarne lahjendamine  
4.2.1.3.3.1. Tahkete osakeste mõõtmiseks CVSist eraldatud proovi võib vali ­
kuvõimalusena lahjendada teisel etapil vastavalt järgmistele nõud ­
mistele:  
4.2.1.3.3.1.1. Sekundaarne lahjendusõhk filtreeritakse läbi materjali, mis suudab 
vähendada filtrit kõige kergemini läbiva suurusega osakeste hulka 
≥ 99,95 %, või läbi HEPA-filtri, mille klass on standardi EN 
1822:2009 järgi vähemalt H13. Soovi korral võib juhtida lahjen ­
dusõhu läbi puusöekihi, enne kui see HEPA-filtrisse juhitakse. 
Enne HEPA-filtrit ja pärast söefiltrit (kui seda kasutatakse) on 
soovitatav paigaldada lisaks jämeosakeste filter.  
4.2.1.3.3.1.2. Sekundaarne lahjendusõhk tuleks juhtida PTTsse lahjendustunnelis 
oleva lahjendatud heitgaasi väljalaskeavale võimalikult lähedalt.  
4.2.1.3.3.1.3. Viibeaeg sekundaarse lahjendatud õhu sisestamiskohast filtri 
pinnani peab olema vähemalt 0,25 sekundit, kuid mitte rohkem 
kui 5 sekundit.  
4.2.1.3.3.1.4. Kui kahekordse lahjendamise läbinud proov juhitakse tagasi CVSi, 
valitakse poovi tagasijuhtimise koht nii, et see ei häiriks muude 
proovide võtmist CVSist.  
4.2.1.3.4. Proovivõtupump ja voolumõõtur  
4.2.1.3.4.1. Proovigaasi voolumõõteseade koosneb pumpadest, gaasivoolu 
regulaatoritest ja voolumõõturist.  
4.2.1.3.4.2. Gaasivoolu temperatuur voolumõõturis ei tohi kõikuda rohkem kui 
± 3 °C, välja arvatud:  
a) siis, kui proovivõtu voolumõõturi reaalajas jälgimine ja voolu 
reguleerimine toimuvad sagedusel 1 Hz või kiiremini;  
b) regeneratsioonikatse ajal sõidukite puhul, mis on varustatud 
perioodiliselt regenereeruvate järeltöötlusseadmetega.  
Kui vooluhulga muutus on filtri liigse koormatuse tõttu lubamatult 
suur, tunnistatakse katse kehtetuks. Kui katset korratakse, tuleb 
voolukiirust vähendada.  
4.2.1.3.5. Filter ja filtrihoidja  
4.2.1.3.5.1. Filtrist allavoolu paigaldatakse ventiil. Ventiil avaneb ja sulgub 
ühe sekundi jooksul katse algusest ja lõpust arvates.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 646  
4.2.1.3.5.2. Konkreetse katse puhul reguleeritakse gaasivoolu kiirus filtrisi ­
sendil algsele väärtusele, mis jääb vahemikku 20–105 cm/s, ja 
katse alguses nii, et 105 cm/s ei ületata, kui lahjendussüsteemi 
käitatakse selliselt, et proovivõtu vooluhulk on proportsionaalne 
CVS-vooluhulgaga.  
4.2.1.3.5.3. Filtritena kasutatakse fluorosüsinikkattega klaaskiudfiltreid või 
fluorosüsinikmembraanfiltreid.  
Filtri pinda läbiva gaasivoolu kiirusel vähemalt 5,33 cm/s peab 
0,3 μm dioktüülftalaatosakeste ning polüalfaolefiinosakeste CS 
68649-12-7 ja CS 68037-01-4 kogumise efektiivsus olema kõikide 
filtritüüpide puhul vähemalt 99 %, kusjuures mõõtmine toimub 
vastavalt ühele järgmistest standarditest.  
a) USA Department of Defense Test Method Standard, MIL- 
STD-282 method 102.8: DOP-Smoke Penetration of Aerosol- 
Filter Element;  
b) USA Department of Defense Test Method Standard, MIL- 
STD-282 method 502.1.1: DOP-Smoke Penetration of Gas- 
Mask Canisters;  
c) Institute of Environmental Sciences and Technology, IEST-RP- 
CC021: Testing HEPA and ULPA Filter Media.  
4.2.1.3.5.4. Filtrihoidja ehitus peab võimaldama saavutada voolu ühtlase 
jaotuse filtri sadestuspinnal. Filter peab olema ümmargune ja 
selle sadestusala peab olema vähemalt 1 075 mm  2 . 
4.2.2. Kaalumiskambri (või -ruumi) ja analüütiliste kaalude spetsifikat ­
sioonid  
4.2.2.1. Kaalumiskambri (või ruumi) tingimused  
a) Tahkete osakeste filtrite konditsioneerimise ja kaalumise 
kambri (või -ruumi) temperatuur peab olema vahemikus 
22 °C ± 2 °C (võimaluse korral 22 °C ± 1 °C) kogu filtrite 
konditsioneerimise ja kaalumise ajal.  
b) Niiskust tuleb hoida kastepunktis alla 10,5 °C ja suhteline 
niiskus peab olema 45 % ± 8 %.  
c) Lubatud on piiratud kõrvalekalded kaalumiskambri (või 
-ruumi) temperatuuri- ja niiskusnõuetest tingimusel, et nende 
kogukestus ühe filtrikonditsioneerimisperioodi jooksul ei ületa 
30 minutit.  
d) Kaalumiskambris (või -ruumis) tuleb vähendada ümbritseva 
keskkonna saastet, mis võib langeda tahkete osakeste filtritele 
stabiliseerumise ajal.  
e) Kaalumistoimingute ajal ei ole ettenähtud tingimustest kõrva ­
lekaldumine lubatud.  
▼M3 
4.2.2.2. Analüütiliste kaalude lineaarne reageering  
Filtri kaalu määramiseks kasutatavad analüütilised kaalud peavad 
vastama tabeli A5/1 lineaarsuse kriteeriumidele lineaarse regres ­
siooni kasutamisel. See tähendab kordustäpsust vähemalt ± 2 μg ja 
eraldusvõimet vähemalt 1 μg (1 tärk = 1 μg). Katsetatakse vähe ­
malt 4 võrdsete vahedega võrdluskaalu. Nullväärtus peab jääma 
vahemikku ± 1 μg. ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 647  
Tabel A5/1  
Analüütiliste kaalude taatlemise kriteeriumid  
Mõõtesüsteem  Vabaliige a0  Tõus a1  Hinnangu standardviga 
SEE Determinatsiooni ­
kordaja r  2 
Tahkete osakeste kaal  ≤ 1 μg 0,99 – 1,01  ≤ 1 % maks.  ≥ 0,998  
▼B 
4.2.2.3. Staatilise elektri mõju kõrvaldamine  
Staatilise elektri mõju neutraliseeritakse. Selleks võib kaalu maan ­
dada, asetades selle antistaatilisele alusele ja neutraliseerides 
tahkete osakeste filtrid enne kaalumist polooniumneutralisaatori 
või samaväärse mõjuga seadme abil. Teise võimalusena võib staa ­
tilise elektri mõju neutraliseerimiseks kasutada staatilise elektri ­
laengu kompenseerimist.  
4.2.2.4. Üleslükkejõu korrektsioon  
Proovi- ja kontrollfiltri kaalu tuleb korrigeerida sellele õhus 
mõjuva üleslükkejõu suhtes. Üleslükkejõu korrektsioon on proo ­
vifiltri tiheduse, õhutiheduse ja kaalu kalibreerimiseks kasutatava 
vihi tiheduse sõltuvus ega kujuta tahkete osakeste endi üleslükke ­
jõudu.  
Kui filtrimaterjali tihedus ei ole teada, kasutatakse järgmisi tihe ­
dusi:  
a) PTFEga kaetud klaaskiudfilter 2 300 kg/m  3 ; 
b) PTFE-membraanfilter: 2 144 kg/m  3 ; 
c) PTFE-membraanfilter koos polümetüülpenteenist kinnitusrõn ­
gaga: 920 kg/m  3 . 
Roostevabast terasest kalibreerimisvihtide puhul kasutatakse tihe ­
dust 8 000 kg/m  3 . Kui kalibreerimisviht on mõnest muust materja ­
list, peab selle tihedus olema teada ja seda tuleb kasutada. Järgida 
tuleks Rahvusvahelise Legaalmetroloogia Organisatsiooni kali ­
breerimiskaale käsitlevat rahvusvahelist soovitust OIML R 111-1 
Edititon 2004(E) (või samaväärne).  
Kasutatakse järgmist valemit:  
m f ¼ m uncorr Ü A 
1 Ä ρ a 
ρ w 
1 Ä ρ a 
ρ f ! 
kus: 
Pe f korrigeeritud tahkete osakeste mass, mg;  
Pe uncorr  korrigeerimata tahkete osakeste mass, mg;  
ρ a on õhu tihedus, kg/m  3 ; 
ρ w on kaalude kalibreerimisvihi tihedus, kg/m  3 ; ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 648  
ρ f on tahkete osakeste proovivõtufiltri tihedus, kg/m  3 . 
Õhu tihedus ρ a arvutatakse järgmise valemi abil:  
ρ a ¼ p b Ü M mix 
R Ü T a 
p b on atmosfääri kogurõhk, kPa;  
T a on õhu temperatuur kaalumiskeskkonnas, Kelvin (K);  
M mix on õhu molaarmass kaalumiskeskkonnas, 28,836 g mol  –1 ; 
R on molaarne gaasikonstant, 8,3144 J mol  –1 K –1 . 
4.3. PN mõõteseadmed  
4.3.1. Spetsifikatsioon  
4.3.1.1. Süsteemi ülevaade  
4.3.1.1.1. Tahkete osakeste proovivõtusüsteem koosneb proovivõtturist või 
proovivõtukohast lahjendussüsteemis homogeenselt segunenud 
voolust proovi võtmiseks, tahkete osakeste loendurist (PNC) üles ­
voolu paiknevast lenduvate tahkete osakeste püüdurist (VPR) ja 
sobivast ülekandetorust. Vt joonis A5/14.  
4.3.1.1.2. Soovitatav on paigaldada lenduvate osakeste püüduri sisendi ette 
tahkete osakeste suuruse eelseparaator (nt tsüklon, inertsseparaator 
vms). Tahkete osakeste proovi võtmiseks valitud voolu mahtkii ­
ruse juures peab eelseparaator eraldama 50 % tahketest osakestest, 
mille mõõtmed on vahemikus 2,5–10 μm. Tahkete osakeste proovi 
võtmiseks valitud voolu mahtkiiruse juures peab 1 μm suuruste 
tahkete osakeste massikontsentratsioonist, mis eelseparaatorisse 
suunatakse, vähemalt 99 % eelseparaatorist väljuma.  
Alternatiivina on eelseparaatorina lubatud kasutada ka proovivõt ­
turit, mis toimib sobiva tahkete osakeste suuruse eelseparaatorina, 
nagu on näidatud joonisel A5/11.  
4.3.1.2. Üldnõuded  
4.3.1.2.1. Tahkete osakeste proovivõtukoht peab asuma lahjendussüsteemis. 
Kahekordse lahjendussüsteemi kasutamise korral peab proovivõtu ­
koht asuma esmases lahjendussüsteemis.  
4.3.1.2.1.1. Proovivõtturi otsik ehk PSP ja PTT moodustavad üheskoos 
tahkete osakeste ülekandesüsteemi (PTS). Tahkete osakeste 
ülekandesüsteem suunab proovi lahjendustunnelist lenduvate 
tahkete osakeste püüduri sisendisse. Tahkete osakeste ülekande ­
süsteem peab vastama järgmistele tingimustele:  
a) proovivõttur peab olema paigaldatud vähemalt tunneli 10 
diameetri võrra heitgaasisisendist allavoolu, esiküljega vastu 
gaasivoolu tunnelis ning otsiku teljed paralleelselt lahjendus ­
tunneli telgedega;  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 649  
b) proovivõttur peab paiknema mis tahes konditsioneerimissead ­
mest (nt soojusvahetist) ülesvoolu;  
c) proovivõttur peab olema paigutatud lahjendustorusse selliselt, 
et proov võetakse lahjendusõhu ja heitgaasi homogeensest 
segust.  
4.3.1.2.1.2. Ülekandesüsteemi läbiv gaasiproov peab vastama järgmistele 
tingimustele:  
a) heitgaaside täisvoolulahjendussüsteemi kasutamise korral peab 
voolu Reynoldsi arv (Re) olema alla 1 700;  
b) kahekordse lahjendussüsteemi kasutamise korral peab voolu 
Reynoldsi arv (Re) olema alla 1 700 PPTs, s.t proovivõtturist 
või proovivõtukohast allavoolu;  
c) viibeaeg peab olema ≤ 3 sekundit.  
4.3.1.2.1.3. Vastuvõetavaks loetakse ka ülekandesüsteemi muud proovivõtu ­
konfiguratsioonid, mille puhul on võimalik tõestada samaväärset 
30 nm suuruste tahkete osakeste läbivoolu.  
4.3.1.2.1.4. Väljalasketoru (OT), mis suunab lahjendatud proovi lenduvate 
osakeste püüdurist osakeste loenduri sisendisse, peab vastama 
järgmistele tingimustele:  
a) selle siseläbimõõt peab olema ≥ 4 mm;  
b) gaasiproovi viibeaeg peab olema ≤ 0,8 sekundit.  
4.3.1.2.1.5. Vastuvõetavaks loetakse ka väljalasketoru muud proovivõtukonfi ­
guratsioonid, mille puhul on võimalik tõestada samaväärset 30 nm 
suuruste tahkete osakeste läbivoolu.  
4.3.1.2.2. Lenduvate tahkete osakeste püüdur peab sisaldama seadet proovi 
lahjendamiseks ja lenduvate tahkete osakeste püüdmiseks.  
4.3.1.2.3. Kõik lahjendamata või lahjendatud heitgaasiga kokkupuutuvad 
lahjendus- ja proovivõtusüsteemi osad, alates heitgaasi väljalaske ­
torust kuni tahkete osakeste loendurini, peavad olema konstruee ­
ritud nii, et tahkete osakeste sadestumine oleks võimalikult 
vähene. Kõik osad peavad olema valmistatud elektrit juhtivast 
materjalist, mis ei reageeri heitgaasi komponentidega, ja need 
peavad olema maandatud, et vältida elektrostaatilist toimet.  
4.3.1.2.4. Tahkete osakeste proovivõtusüsteem peab olema kooskõlas aero ­
sooli proovivõtu hea tavaga, millega nähakse ette, et tuleb vältida 
järske pööranguid ja muutusi ristlõikes, kasutada siledat sisepinda 
ja vähendada proovivõtutoru pikkust miinimumini. Ristlõike järk ­
järguline muutmine on lubatud.  
4.3.1.3. Erinõuded  
4.3.1.3.1. Enne tahkete osakeste loenduri läbimist ei tohi tahkete osakeste 
proov läbida pumpa.  
4.3.1.3.2. Soovitatakse kasutada proovi eelseparaatorit.  
4.3.1.3.3. Proovi eelkonditsioneerimise seade peab vastama järgmistele tingi ­
mustele:  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 650  
a) see võimaldab proovi lahjendada ühes või mitmes järgus, et 
saavutada tahkete osakeste kontsentratsioon, mis on alla 
tahkete osakeste loenduri üksikute osakeste loendusrežiimi 
ülemise piirmäära, ning hoiab gaasi temperatuuri loenduri sise ­
ndis alla 35 °C;  
b) see sisaldab esialgset kuumutamisega lahjendamise järku, mille 
tulemusena proovi temperatuur on vahemikus ≥ 150 °C ja 
≤ 350 °C ± 10 °C ning lahjendustegur vähemalt 10;  
c) see hoiab kuumutamise järkudes nominaalset töötemperatuuri 
pidevalt vahemikus ≥ 150 °C ja ≤ 400 °C ± 10 °C;  
d) annab märku sellest, kas kuumutamise järgus on ettenähtud 
töötemperatuur saavutatud või mitte;  
e) olema loodud saavutama tahkete osakeste sisseimbumise efek ­
tiivsust vähemalt 70 % tahkete osakeste puhul, mille elektrilise 
liikuvuse läbimõõt on 100 nm;  
f) see tagab, et lenduvate tahkete osakeste püüduris ei ole tahkete 
osakeste kontsentratsiooni vähendustegur f  r (d i ) tahkete osakeste 
puhul, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 30 nm ja 50 nm, 
vastavalt mitte üle 30 % ja 20 % suurem ning mitte üle 5 % 
väiksem võrreldes tahkete osakestega, mille elektrilise liik ­
uvuse läbimõõt on 100 nm.  
Tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendustegur arvutatakse 
tahkete osakeste kõikide suuruste puhul f  r (d i ) järgmise valemi 
abil: 
f r ðd i Þ ¼ N in ðd i Þ 
N out ðd i Þ 
kus: 
N in (d i ) on diameetriga d  i tahkete osakeste kontsentratsioon 
ülesvoolu;  
N out (d i ) on diameetriga d  i tahkete osakeste kontsentratsioon 
allavoolu;  
d i on tahkete osakeste elektrilise liikuvuse läbimõõt 
(30, 50 või 100 nm).  
N in (d i ) ja N  out (d i ) tuleb korrigeerida samadele tingimustele.  
Tahkete osakeste kontsentratsiooni aritmeetiliselt keskmine 
vähendustegur konkreetse lahjendusseadistuse korral  f r arvuta­
takse järgmiselt:  
f r ¼ f r ð30 nmÞ þ f r ð50 nmÞ þ f r ð100 nmÞ 
3 
Lenduvate tahkete osakeste püüdurit on soovitatav kalibreerida 
ja valideerida tervikliku üksusena;  
g) on konstrueeritud heade inseneritavade kohaselt, tagamaks, et 
tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendustegurid on kogu 
katse vältel muutumatud;  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 651  
h) see peab samuti tagama tetrakontaani (CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) 30 nm 
suuruste tahkete osakeste aurustumise > 99,0 % ulatuses, 
kusjuures sisselaskekontsentratsioon on ≥ 10 000 cm  3 kohta; 
selleks tuleb tetrakontaani kuumutada ja selle osarõhku vähen ­
dada.  
4.3.1.3.4. Tahkete osakeste loendur peab vastama järgmistele tingimustele:  
a) toimib täisvoolu töötingimustel;  
b) tagab kooskõlas sobiva jälgitava standardiga vahemikus 1 cm  3 
kohta kuni tahkete osakeste loenduri üksikute osakeste loen ­
dusrežiimi ülemise mõõtepiirini loendustäpsuse ± 10 %. Kui 
kontsentratsioon on alla 100 cm  3 kohta, võib nõuda mõõtmisi, 
mis on keskmistatud pikemate proovivõtuperioodide kaupa, et 
näidata tahkete osakeste loenduri täpsust kõrgel statistilise usal ­
dusväärsuse tasemel;  
c) selle eraldusvõime peab olema vähemalt 0,1 tahket osakest cm  3 
kohta, kui kontsentratsioon on alla 100 cm  3 kohta;  
d) see peab andma lineaarse tulemuse tahkete osakeste kontsen ­
tratsiooni kohta kogu üksikute osakeste loendusrežiimi mõõte ­
piirkonnas;  
e) see peab edastama mõõteandmeid sagedusel vähemalt 0,5 Hz;  
f) selle reageerimisaeg t  90 peab mõõdetud kontsentratsioonivahe ­
mikus olema alla 5 sekundi;  
g) see peab sisaldama juhuslikkuse korrigeerimise funktsiooni, 
mille korrektsioon on kuni 10 %, ning võib kasutada käesoleva 
all-lisa punktis 5.7.1.3 kirjeldatud sisemist kalibreerimistegurit, 
kuid loendustõhususe korrigeerimiseks või määramiseks ei tohi 
kasutada ühtki muud algoritmi;  
h) see peab tagama eri suurusega tahkete osakeste puhul tabelis 
A5/2 toodud loendustõhususe.  
Tabel A5/2  
Tahkete osakeste loenduri loendustõhusus  
Tahkete osakeste suuruse elektri ­
lise liikuvuse läbimõõt (nm)  Tahkete osakeste loenduri loen ­
dustõhusus (%)  
23 ± 1  50 ± 12  
41 ± 1  > 90  
4.3.1.3.5. Kui tahkete osakeste loenduris kasutatakse vedelikku, vahetatakse 
seda seadme tootja kindlaksmääratud sagedusega.  
4.3.1.3.6. Kui punktis, kus kontrollitakse voolukiirust tahkete osakeste loen ­
duris, ei hoita püsivat rõhku ja/või temperatuuri, tuleb neid mõõta 
tahkete osakeste loenduri sisendis tahkete osakeste kontsentrat ­
siooni korrigeerimiseks standardtingimustele vastavaks.  
4.3.1.3.7. Viibeaeg tahkete osakeste ülekandesüsteemis, lenduvate tahkete 
osakeste püüduris ja väljalasketorus ning tahkete osakeste loenduri 
reageerimise aeg t  90 ei tohi kesta kauem kui 20 sekundit.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 652  
4.3.1.4. Soovitatava süsteemi kirjeldus  
Järgmises punktis kirjeldatakse soovituslikku tahkete osakeste arvu 
mõõtmise viisi. Samas võib kasutada süsteeme, mis vastavad käes ­
oleva all-lisa punktides 4.3.1.2 ja 4.3.1.3 esitatud spetsifikatsioo ­
nidele.  
Joonis A5/14  
Soovitatav tahkete osakeste proovivõtusüsteem
  
4.3.1.4.1. Proovivõtusüsteemi kirjeldus  
4.3.1.4.1.1. Tahkete osakeste proovivõtusüsteem koosneb lahjendussüsteemis 
olevast proovivõtturi otsikust või tahkete osakeste proovivõtuko ­
hast, tahkete osakeste ülekandetorust (PTT), tahkete osakeste 
eelseparaatorist (PCF) ja lenduvate tahkete osakeste püüdurist 
(VPR), mis on paigaldatud tahkete osakeste kontsentratsioonimõõ ­
turist (PNC) ülesvoolu.  
4.3.1.4.1.2. Lenduvate tahkete osakeste püüdur peab sisaldama seadet proovi 
lahjendamiseks (tahkete osakeste kontsentratsiooni lahjendid: 
PND  1 ja PND  2 ) ja tahkete osakeste aurustamiseks (aurustumistoru 
(ET)).  
4.3.1.4.1.3. Proovivõttur või proovivõtukoht proovi võtmiseks katsegaasivoost 
peab asuma lahjendustunnelis selliselt, et lahjendusõhu ja heitgaasi 
homogeensest segust saaks võtta gaasivoo representatiivse proovi.  
5. Kalibreerimissagedus ja -menetlused  
5.1. Kalibreerimissagedus  
Tabel A5/3  
Mõõtevahendi kalibreerimise sagedus  
Mõõtevahendi kontroll  Sagedus  Kriteerium  
Gaasianalüsaatori lineariseerimine 
(kalibreerimine)  Iga 6 kuu tagant  ± 2 % näidu väärtusest  
Vahepealne mõõteulatus  Iga 6 kuu tagant  ± 2 protsenti  
CO NDIR:CO  2 /H 2 O häire  Iga kuu  –1…3 ppm  
NO  x konverteri kontroll  Iga kuu  > 95 protsenti  
CH  4 eraldaja kontroll  Iga aasta  98 protsenti etaanist  
Leek-ionisatsioondetektori CH  4 
näit Iga aasta  Vt käesoleva all-lisa punkt 5.4.3  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 653  
Mõõtevahendi kontroll  Sagedus  Kriteerium  
Leek-ionisatsioondetektori õhu-/ 
kütusevool  Põhjaliku hoolduse ajal  Vastavalt seadme tootjale.  
Laser-infrapunaspektromeetrid 
(moduleeritud suure eraldusvõi ­
mega kitsasriba-infrapunaanalü ­
saatorid): häirete kontroll  Iga aasta või põhjaliku hoolduse 
ajal Vastavalt seadme tootjale.  
QCL  Iga aasta või põhjaliku hoolduse 
ajal Vastavalt seadme tootjale.  
Gaasikromatograafilised meetodid  Vt käesoleva all-lisa punkt 7.2  Vt käesoleva all-lisa punkt 7.2  
Vedelikkromatograafilised 
meetodid  Iga aasta või põhjaliku hoolduse 
ajal Vastavalt seadme tootjale.  
Fotoakustika  Iga aasta või põhjaliku hoolduse 
ajal Vastavalt seadme tootjale.  
Mikrogrammkaalu lineaarsus  Iga aasta või põhjaliku hoolduse 
ajal Vt käesoleva all-lisa punkt 
4.2.2.2  
PNC (tahkete osakeste loendur)  Vt käesoleva all-lisa punkt 
5.7.1.1  Vt käesoleva all-lisa punkt 
5.7.1.3  
VPR (lenduvate tahkete osakeste 
püüdur)  Vt käesoleva all-lisa punkt 
5.7.2.1  Vt käesoleva all-lisa punkt 5.7.2  
Tabel A5/4  
Püsimahuproovi võtmise seadme (CVS) kalibreerimise sagedus  
CVS  Sagedus  Kriteerium  
CVS-vool  Pärast põhjalikku hooldust  ± 2 protsenti  
Lahjendusvool  Iga aasta  ± 2 protsenti  
Temperatuuriandur  Iga aasta  ± 1 °C  
Rõhuandur  Iga aasta  ± 0,4 kPa  
Sisselaskekontroll  Iga nädal  ± 2 protsenti  
Tabel A5/5  
Keskkonnaandmete kalibreerimise sagedus  
Kliima  Sagedus  Kriteerium  
Temperatuur  Iga aasta  ± 1 °C  
Kastepunkt  Iga aasta  ± 5 protsenti RH  
Ümbritseva õhu rõhk  Iga aasta  ± 0,4 kPa  
Jahutusventilaator  Pärast põhjalikku hooldust  Vastavalt käesoleva all-lisa punk ­
tile 1.1.1  
5.2. Analüsaatori kalibreerimine  
5.2.1. Kõiki analüsaatoreid kalibreeritakse seadme tootja ettenähtud 
nõuete kohaselt või nii tihti, kui vaja, nagu on esitatud tabelis 
A5/3.  
5.2.2. Iga tavapäraselt kasutatav tööpiirkond lineariseeritakse järgmise 
korra kohaselt.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 654  
5.2.2.1. Analüsaatori lineariseerimiskõver määratakse vähemalt viie võima ­
likult ühtlaselt paigutatud kalibreerimispunkti abil. Kõrgeima kont ­
sentratsiooniga kalibreerimisgaasi nimikontsentratsioon peab 
olema vähemalt 80 % skaala maksimumväärtusest.  
5.2.2.2. Kalibreerimisgaaside vajaliku kontsentratsiooni saamiseks võib 
kasutada ka gaasijaoturit, milles lahjendamine toimub puhastatud 
N 2 või puhastatud sünteetilise õhuga.  
5.2.2.3. Lineariseerimiskõvera arvutamisel kasutatakse vähimruutude 
meetodit. Kui saadava polünoomi aste on suurem kui 3, peab 
kalibreerimispunktide arv olema kõnealuse polünoomi astmest 
vähemalt kahe võrra suurem.  
5.2.2.4. Lineariseerimiskõver ei tohi erineda ühegi kalibreerimisgaasi nimi ­
väärtusest rohkem kui ± 2 protsenti.  
5.2.2.5. Lineariseerimiskõvera teekonna ja lineariseerimispunktide järgi on 
võimalik kontrollida, kas kalibreerimine on tehtud õigesti. Analü ­
saatori kohta tuleb esitada erinevad, eelkõige järgmised andmed:  
a) analüsaator ja gaasikomponent;  
b) mõõtepiirkond;  
c) lineariseerimise kuupäev.  
5.2.2.6. Kui kinnitusasutus on rahul sellega, et alternatiivse tehnoloogia (nt 
arvuti, elektrooniliselt kontrollitav mõõtepiirkonna vahetumine 
jne) kasutamisel saavutatakse samaväärne täpsus, on nende alter ­
natiivide kasutamine lubatud.  
5.3. Analüsaatori nullpunkti ja kalibreerimise kontrollimine  
5.3.1. Kõiki tavaliselt kasutatavaid tööpiirkondi kontrollitakse enne iga 
analüüsimist käesoleva all-lisa punktide 5.3.1.1 ja 5.3.1.2 kohaselt.  
▼M3 
5.3.1.1. Kalibreerimist kontrollitakse nullgaasi ja kalibreerimisgaasi abil 6. 
all-lisa punkti 2.14.2.3 kohaselt.  
5.3.1.2. Pärast katset tuleb nullgaasi ja sama kalibreerimisgaasiga teha uus 
kontrollimine 6. all-lisa punkti 2.14.2.4 kohaselt.  
▼B 
5.4. Leek-ionisatsioondetektori (FID) süsivesinike näidu kontrollimine  
5.4.1. Detektori reageeringu optimeerimine  
FID reguleeritakse seadme tootja ettenähtud nõuete kohaselt. 
Kõige tavalisemas tööpiirkonnas tuleks kasutada õhus sisalduvat 
propaani.  
5.4.2. Süsivesinike analüsaatori kalibreerimine  
5.4.2.1. Analüsaatori kalibreerimisel tuleb kasutada õhus sisalduvat 
propaani ja puhastatud sünteetilist õhku.  
5.4.2.2. Tuleb koostada kalibreerimiskõver nii, nagu on kirjeldatud käes ­
oleva all-lisa punktis 5.2.2.  
5.4.3. Erinevate süsivesinike kalibreerimistegurid ja soovitatavad piir ­
määrad  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 655  
5.4.3.1. Teatava konkreetse süsivesiniku kalibreerimistegur R  f on suhe FID 
C 1 väärtuse ja silindris oleva gaasi kontsentratsiooni vahel, väljen ­
datuna ppm C  1 väärtusena.  
Katsegaasi kontsentratsioonitase peab tekitama näidu, mis 
moodustab antud mõõtepiirkonna puhul ligikaudu 80 % mõõtes ­
kaala lõppväärtusest. Kontsentratsioon peab olema teada täpsusega 
± 2 %, võttes aluseks mahuliselt väljendatud gravimeetrilise stan ­
dardi. Peale selle eelkonditsioneeritakse gaasisilindrit 24 tundi 
temperatuuril vahemikus 20–30 °C.  
5.4.3.2. Kalibreerimistegurid tuleb määrata pärast analüsaatori kasutusele ­
võtmist ja seejärel suuremate hooldustööde tegemisel. Kasutatavad 
katsegaasid ja soovitatavad kalibreerimistegurid on järgmised:  
propüleen ja puhastatud õhk:  0,90 < R f< 1,10  
tolueen ja puhastatud õhk:  0,90 < R f< 1,10  
mis vastavad propaani ja puhastatud õhu kalibreerimisteguri R  f 
väärtusele 1,00.  
5.5. NO  x konverteri kasuteguri katse  
5.5.1. NO  2 NO-ks muundamiseks mõeldud konverterite kasuteguri 
määramiseks kasutatakse osonaatorit, järgides joonisel A5/15 
esitatud katseskeemi ja allpool kirjeldatud menetlust.  
5.5.1.1. Analüsaator kalibreeritakse kõige sagedamini kasutatavas mõõte ­
piirkonnas tootja spetsifikatsioonide kohaselt, kasutades selleks 
null- ja kalibreerimisgaasi (mille NO sisaldus peab olema ligi ­
kaudu 80 % mõõtepiirkonnast ning gaasisegu NO  2 kontsentrat ­
sioon alla 5 % NO kontsentratsioonist). NO  x analüsaator peab 
olema NO asendis, et kalibreerimisgaas ei läbiks konverterit. 
Kontsentratsiooninäit tuleb kanda kõikidele asjaomastele katseleh ­
tedele.  
5.5.1.2. Kalibreerimisgaasi voole lisatakse T-liitmiku kaudu pidevalt 
hapnikku või sünteetilist õhku, kuni mõõdetud kontsentratsioon 
on ligikaudu 10 % väiksem kui käesoleva all-lisa punktis 5.5.1.1 
sätestatud kalibreerimiskontsentratsioon. Kontsentratsiooninäit c 
tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse. Osonaator 
on kogu kõnealuse protsessi vältel välja lülitatud.  
5.5.1.3. Seejärel aktiveeritakse osonaator, et tekitada piisaval hulgal 
osooni, alandamaks NO kontsentratsiooni 20 %-ni (minimaalselt 
10 %-ni) käesoleva all-lisa punktis 5.5.1.1 sätestatud kalibreerimis ­
kontsentratsioonist. Kontsentratsiooninäit tuleb kanda kõikidele as ­
jaomastele katselehtedele.  
5.5.1.4. Seejärel lülitatakse NO  x analüsaator ümber NO  x režiimile selliselt, 
et gaasisegu (mis sisaldab NO, NO  2 , O 2 ja N  2 ) juhitakse nüüd läbi 
konverteri. Kontsentratsiooninäit a tuleb kanda kõikidesse asja ­
omastesse katsearuannetesse.  
5.5.1.5. Seejärel lülitatakse osonaator välja. Käesoleva all-lisa punktis 
5.5.1.2 kirjeldatud gaaside segu voolab läbi konverteri detekto ­
risse. Kontsentratsiooninäit b tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse 
katsearuannetesse.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 656  
Joonis A5/15  
NO  x konverteri kasuteguri katsekonfiguratsioon
  
5.5.1.6. Väljalülitatud osonaatoriga süsteemis katkestatakse ka hapniku või 
sünteetilise õhu juurdevool. Seejärel ei tohi analüsaatori NO  2 näit 
ületada käesoleva all-lisa punktis 5.5.1.1 sätestatud väärtust 
rohkem kui 5 %.  
5.5.1.7. NO  x konverteri kasutegur arvutatakse käesoleva all-lisa punktides 
5.5.1.2–5.5.1.5 kindlaksmääratud kontsentratsioonide a, b, c ja d 
ning järgmise valemi abil:  
Efficiency ¼ Í 
1 þ a Ä b 
c Ä d Î 
Ü 100 
▼M3 
Konverteri kasutegur ei tohi olla väiksem kui 95 %. Konverteri 
kasutegurit kontrollitakse tabelis A5/3 määratud sagedusega.  
_______  
▼B 
5.6. Mikrogrammkaalu kalibreerimine  
▼M3 
Tahkete osakeste proovivõtufiltrite kaalu määramiseks kasutatava 
mikrogrammkaalu kalibreerimine peab vastama riiklikule või 
rahvusvahelisele standardile. Kaal peab vastama käesoleva all- 
lisa punktis 4.2.2.2 toodud lineaarsusnõuetele. Lineaarsust tuleb 
kontrollida vähemalt üks kord 12 kuu jooksul või süsteemi 
remondi või sellise muudatuse korral, mis võib kalibreerimist 
mõjutada.  
_______  
▼B 
5.7. Tahkete osakeste proovivõtusüsteemi kalibreerimine ja valideeri ­
mine  
Kalibreerimise ja valideerimise meetodite näited on kättesaadavad 
aadressil  
http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grpe/pmpF ­
CP.html.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 657  
5.7.1. Tahkete osakeste loenduri (PNC) kalibreerimine  
5.7.1.1. Kinnitusasutus peab tagama tahkete osakeste loenduri kalibreeri ­
mistunnistuse olemasolu, mis kinnitab selle vastavust jälgitavale 
standardile 13 kuu jooksul enne heitgaasi katset. Kalibreerimiste 
vahel jälgitakse PNC loendustõhusust PNC halvenemise suhtes või 
vahetatakse PNC tahti korrapäraselt iga 6 kuu tagant. Vt joonised 
A5/16 ja A5/17. Tahkete osakeste loenduri loendustõhusust 
võidakse jälgida tahkete osakeste etalonloenduri või vähemalt 
kahe muu tahkete osakeste mõõteloenduriga võrreldes. Kui tahkete 
osakeste loendur edastab tahkete osakeste arvu kontsentratsioonid 
± 10 % piires tahkete osakeste etalonloenduriga saadud või kahe 
või enama tahkete osakeste loenduri rühma kontsentratsioonide 
aritmeetilisest keskmisest, loetakse tahkete osakeste loendurit 
seejärel stabiilseks, vastasel juhul on vaja tahkete osakeste loen ­
durit hooldada. Kui tahkete osakeste loendurit jälgitakse kahe või 
enama muu tahkete osakeste mõõteloenduriga võrreldes, on 
lubatud kasutada võrdlussõidukit, mis sõidab järjestikku erinevates 
katsekambrites, millel kõigil on oma tahkete osakeste loendur.  
Joonis A5/16  
Nominaalne PNC iga-aastane järjestus
  
Joonis A5/17  
Pikendatud tahkete osakeste loenduri iga-aastane järjestus (juhul, kui PNC täielik kalibreerimine 
on viibinud)
  
5.7.1.2. Pärast iga suuremat hooldust tuleb tahkete osakeste loendur uuesti 
kalibreerida ja väljastada uus kalibreerimistunnistus.  
5.7.1.3. Kalibreerimine peab vastama riiklikule või rahvusvahelisele kali ­
breerimise standardmeetodile, võrreldes kalibreeritava tahkete 
osakeste loenduri tulemust:  
a) kalibreeritud aerosool-elektromeetri omaga, võttes samal ajal 
proove ka elektrostaatiliselt fraktsioneeritud kalibreerimisosa ­
kestest; või  
b) muu tahkete osakeste loenduri tulemusega, mida on kalibree ­
ritud eespool kirjeldatud meetodi kohaselt.  
5.7.1.3.1. Käesoleva all-lisa punkti 5.7.1.3 alapunktis a peab kalibreerimisel 
kasutama vähemalt kuut standardkontsentratsiooni, mille korral 
oleks tahkete osakeste loenduri mõõtepiirkond kaetud võimalikult 
ühtlaselt.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 658  
5.7.1.3.2. Käesoleva all-lisa punkti 5.7.1.3 alapunktis b peab kalibreerimisel 
kasutama vähemalt kuut standardkontsentratsiooni tahkete 
osakeste loenduri mõõtepiirkonnas. Vähemalt kolm kontsentrat ­
siooni peavad olema väiksemad kui 1 000 cm  3 kohta, ülejäänud 
kontsentratsioonid peavad paiknema lineaarselt 1 000 cm  3 kohta ja 
loenduri üksikute osakeste loendusrežiimi ülemise mõõtepiiri 
vahel.  
5.7.1.3.3. Käesoleva all-lisa punkti 5.7.1.3 alapunktides a ja b peavad valitud 
kontsentratsioonid hõlmama nominaalset null-kontsentratsiooni, 
mis saavutatakse vähemalt standardi EN 1822:2008 klassi H13 
kuuluvate või võrdväärse tõhususega HEPA-filtrite ühendamisel 
iga seadme sisendiga. Kui tahkete osakeste loenduri kalibreeri ­
misel ei kasutata kalibreerimisfaktorit, võib mõõdetud kontsentrat ­
sioon iga kasutatud kontsentratsiooni (välja arvatud null-kontsen ­
tratsiooni) korral erineda standardkontsentratsioonist ± 10 %, 
vastasel korral kalibreeritav tahkete osakeste loendur ei kvalifit ­
seeru. Arvutatakse kahe andmekogumi vähimruutude lineaarse 
regressiooni gradient ja see salvestatakse. Kalibreeritava tahkete 
osakeste loenduri suhtes rakendatakse kalibreerimisfaktorit, mis 
on pöördvõrdeline gradiendiga. Näitude lineaarsus arvutatakse 
kahe andmekogumi Pearsoni korrelatsioonikoefitsiendina (r) ja 
see peab olema vähemalt 0,97. Nii gradiendi kui ka r  2 arvutamisel 
pannakse lineaarse regressiooni sirge läbi koordinaatide algus ­
punkti (null-kontsentratsioon mõlemal seadmel).  
5.7.1.4. Kalibreerimisel tuleb kontrollida ka vastavust käesoleva all-lisa 
punkti 4.3.1.3.4 alapunktis h sätestatud nõuetele, mis käsitlevad 
tahkete osakeste loenduri tõhusust avastada tahkeid osakesi, mille 
elektrilise liikuvuse läbimõõt on 23 nm. Loenduri tõhusust loen ­
dada tahkeid osakesi, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 
41 nm, ei ole vaja kontrollida.  
5.7.2. Lenduvate tahkete osakeste püüduri kalibreerimine ja valideeri ­
mine  
5.7.2.1. Lenduvate tahkete osakeste püüduri tahkete osakeste kontsentrat ­
siooni vähendustegureid kõikide lahjendusastmete puhul seadme 
kinnitatud nominaalsete töötemperatuuride juures kalibreeritakse 
uue seadme puhul ja pärast iga suuremat hooldust. Püüduri tahkete 
osakeste kontsentratsiooni vähendusteguri perioodilise valideeri ­
mise nõue hõlmab vaid selle kontrollimist ühelainsal seadistusel, 
mida tavaliselt kasutatakse mõõtmiste puhul sõidukitel, mis on 
varustatud tahkete osakeste filtriga. Kinnitusasutus peab tagama 
lenduvate tahkete osakeste püüduri kalibreerimis- ja valideerimis ­
tunnistuse olemasolu, mis kinnitab selle vastavust järgitavale stan ­
dardile 6 kuu jooksul enne heitgaasi katset. Kui lenduvate tahkete 
osakeste püüdur on varustatud temperatuurianduritega, võib vali ­
deerimiste vahe olla 13 kuud.  
Lenduvate tahkete osakeste püüdurit on soovitatav kalibreerida ja 
valideerida tervikliku üksusena.  
Lenduvate tahkete osakeste püüdurit määratletakse tahkete 
osakeste kontsentratsiooni vähendusteguri järgi selliste tahkete 
osakeste puhul, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 30 nm, 
50 nm ja 100 nm. Lenduvate tahkete osakeste püüduri tahkete 
osakeste kontsentratsiooni vähendustegurid f  r (d) tahkete osakeste 
puhul, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 30 nm ja 50 nm, 
peavad olema vastavalt mitte üle 30 % ja 20 % suuremad ning 
mitte üle 5 % väiksemad võrreldes tahkete osakestega, mille elek ­
trilise liikuvuse läbimõõt on 100 nm. Valideerimiseks peab tahkete 
osakeste kontsentratsiooni vähendusteguri aritmeetiline keskmine 
olema ± 10 % lenduvate tahkete osakeste püüduri esmase kalibree ­
rimise käigus kindlaks määratud tahkete osakeste kontsentratsiooni 
aritmeetiliselt keskmisest vähendustegurist  f r . ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 659  
5.7.2.2. Mõõtmisel kasutatav aerosool peab sisaldama tahkeid osakesi, 
mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 30 nm, 50 nm ja 100 nm, 
ning tahkete osakeste miinimumkontsentratsioon lenduvate tahkete 
osakeste püüduri sisendis peab olema 5 000 tahket osakest cm  3 
kohta. Alternatiivina võib valideerimiseks kasutada polüdispersset 
aerosooli, mille elektrilise liikuvuse mediaanläbimõõt on 50 nm. 
Mõõtmisel kasutatav aerosool peab olema termiliselt püsiv lendu ­
vate tahkete osakeste püüduri töötemperatuuridel. Tahkete 
osakeste kontsentratsiooni tuleb mõõta komponentidest nii üles- 
kui ka allavoolu.  
Tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendustegur arvutatakse 
monodisperssete tahkete osakeste kõikide suuruste puhul f  r (d i ) 
järgmise valemi abil:  
f r ðd i Þ ¼ N in ðd i Þ 
N out ðd i Þ 
kus: 
N in (d i ) on diameetriga d  i tahkete osakeste kontsentratsioon 
ülesvoolu;  
N out (d i ) on diameetriga d  i tahkete osakeste kontsentratsioon alla ­
voolu;  
d i on tahkete osakeste elektrilise liikuvuse läbimõõt (30, 
50 või 100 nm).  
N in (d i ) ja N  out (d i ) tuleb korrigeerida samadele tingimustele.  
Tahkete osakeste kontsentratsiooni aritmeetiliselt keskmine vähen ­
dustegur  f r konkreetse lahjendusseadistuse korral arvutatakse järg ­
miselt:  
f r ¼ f r ð30nmÞ þ f r ð50nmÞ þ f r ð100nmÞ 
3 
Kui valideerimiseks kasutatakse polüdispersset 50 nm aerosooli, 
arvutatakse tahkete osakeste kontsentratsiooni aritmeetiliselt kesk ­
mine vähendustegur  f v konkreetse lahjendusseadistuse korral järg ­
mise valemi abil:  
f v ¼ N in 
N out 
kus: 
N in on tahkete osakeste kontsentratsioon ülesvoolu;  
N out on tahkete osakeste kontsentratsioon allavoolu.  
5.7.2.3. Sisselaskekontsentratsiooni ≥ 10 000 cm  3 kohta puhul peab lendu ­
vate tahkete osakeste püüdur kõrvaldama tetrakontaani 
(CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) tahked osakesed, mille elektrilise liikuvuse läbi ­
mõõt on vähemalt 30 nm, rohkem kui 99,0 % ulatuses minimaalse 
lahjendusseadistuse korral ja tootja soovitatud töötemperatuuril.  
5.7.3. PN mõõtmissüsteemi kontrollimine  
▼M3 
Igakuisel kontrollimisel peab tahkete osakeste loenduris mõõdetud 
voolukiirus langema kalibreeritud voolumõõturiga kontrollimisel 
saadud tahkete osakeste loenduri nimivoolukiirusega kokku kuni 
5 % kõrvalekaldega.  
_______  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 660  
5.8. Segamisseadme täpsus  
Käesoleva all-lisa punktis 5.2 määratletud kalibreerimiste läbivii ­
miseks gaasijaoturi kasutamisel peab segamisseade võimaldama 
määrata lahjendatud kalibreerimisgaaside kontsentratsioone täpsu ­
sega ± 2 %. Kalibreerimiskõvera kontrollimisel kasutatakse käes ­
oleva all-lisa punktis 5.3 kirjeldatud vahepealse mõõteulatuse 
kontrolli. Kalibreerimisgaas, mille kontsentratsioon on alla 50 % 
analüsaatori mõõtepiirkonnast, jääb 2 % piiresse selle sertifitsee ­
ritud kontsentratsioonist.  
6. Etalongaasid  
6.1. Puhtad gaasid  
▼M3 
6.1.1. Kõik ppm-na esitatud väärtused tähendavad miljondikke mahu 
järgi (vpm)  
▼B 
6.1.2. Vajaduse korral peavad kalibreerimiseks ja kasutamiseks saadaval 
olema järgmised gaasid:  
▼M3 
6.1.2.1. lämmastik:  
puhtus: ≤ 1 ppm C  1 , ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO  2 , ≤ 0,1 ppm NO, 
≤ 0,1 ppm N  2 O, ≤ 0,1 ppm NH  3 ; 
6.1.2.2. sünteetiline õhk:  
puhtus: ≤ 1 ppm C  1 , ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO  2 , ≤ 0,1 ppm NO, 
≤ 0,1 ppm NO  2 ; hapnikusisaldus 18–21 mahuprotsenti;  
▼B 
6.1.2.3. hapnik:  
puhtus: > 99,5 mahuprotsenti O  2 ; 
6.1.2.4. vesinik (ja heeliumi või lämmastikku sisaldav segu):  
puhtus: ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2; vesinikusisaldus 39 ja 41 
mahuprotsendi vahel;  
6.1.2.5. Süsinikmonoksiid  
minimaalne puhtus 99,5 %.  
6.1.2.6. Propaan  
minimaalne puhtus 99,5 %.  
▼M3 
6.2. Kalibreerimisgaasid  
Kalibreerimisgaasi tegelik kontsentratsioon peab jääma ettenähtud 
väärtuse suhtes vahemikku ± 1 % või nagu toodud allpool ning 
peab olema seostatav riiklike ja rahvusvaheliste standarditega.  
Tagatakse järgmise koostisega gaasisegude kättesaadavus veel ­
datud maagaasi spetsifikatsioonidega vastavalt punktile 6.1.2.1 
või 6.1.2.2:  
a) C  3 H 8 sünteetilises õhus (vt punkt 6.1.2.2.);  
b) CO lämmastikus;  
c) CO  2 lämmastikus;  
d) CH  4 sünteetilises õhus;  
e) NO lämmastikus (kalibreerimisgaasis ei tohi NO  2 olla rohkem 
kui 5 % NO sisaldusest).  
_______  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 661  
6. all-lisa  
1. tüüpi katsemenetlused ja -tingimused  
1. Katsete kirjeldus  
1.1. 1. tüüpi katse abil kontrollitakse gaasiliste ühendite heidet ja 
tahkete osakeste massi, tahkete osakeste arvu, CO  2 -heite massi, 
kütusekulu, elektrienergiakulu ja elektrilist sõiduulatust kasuta ­
tavas WLTP katsetsüklis.  
1.1.1. Katsed tehakse käesoleva all-lisa punktis 2 või 8. all-lisa punktis 3 
kirjeldatud meetodil täiselektri-, hübriidelektri- ja suruvesinik- 
kütuseelemendiga hübriidsõidukitega. Võetakse heitgaaside, 
tahkete osakeste massi ja osakeste proovid ning neid analüüsitakse 
ettenähtud meetoditega.  
1.2. Katsete arv määratakse joonisel A6/1 toodud vooskeemi kohaselt. 
Piirnorm on määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelis 2 esitatud 
suurim lubatud väärtus sätestatud piirnormiga ehk nn kriitilise 
heite jaoks.  
1.2.1. A6/1 toodud vooskeemi tuleb kasutada üksnes kogu asjakohase 
WLTP katsetsükli, mitte üksikute faaside suhtes.  
1.2.2. Katsetulemused on väärtused, mida on korrigeeritud vastavalt siht ­
kiirusele, taaslaetava energiasalvestussüsteemi energiamuutusele 
ning kasutades tegureid K  i , ATCT ja halvendustegurit.  
1.2.3. Tsükli koguväärtuste leidmine  
1.2.3.1. Kui ükskõik millise katse käigus ületatakse kriitilise ehk sätestatud 
piirnormiga heite piirnorm, lükatakse sõiduk tagasi.  
1.2.3.2. Olenevalt sõidukitüübist peab tootja teatama, nagu see on asjako ­
hane, tsükli koguväärtuse välise laadimiseta kütuseelemendiga 
hübriidsõiduki CO  2 -heite massi, elektrienergiakulu ja kütusekulu 
kohta ning täiselektrisõiduki sõiduulatuse (PER) ja sõiduulatuse 
üksnes elektrirežiimis (AER) vastavalt tabelile A6/1.  
1.2.3.3. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite elektrienergiakulu 
deklareeritud väärtust akutoiterežiimis ei määrata joonise A6/1 
järgi. Seda tuleb käsitada tüübikinnitusväärtusena, kui deklaree ­
ritud CO  2 väärtus on heaks kiidetud tüübikinnitusväärtusena. Kui 
see nii ei ole, tuleb tüübikinnitusväärtusena käsitada elektriener ­
giakulu mõõdetud väärtust.  
1.2.3.4. Kui pärast esimest katset on kõik asjakohase tabeli A6/2 1. real 
toodud kriteeriumid täidetud, kiidetakse kõik tootja deklareeritud 
väärtused heaks tüübikinnitusväärtusena. Kui ükskõik milline 
rakendatava tabeli A6/2 1. real toodud kriteeriumidest on täitmata, 
tehakse sama sõidukiga teine katse.  
1.2.3.5. Pärast teist katset arvutatakse kahe katse aritmeetiliselt keskmised 
tulemused. Kui kõik asjakohase tabeli A6/2 2. real toodud kritee ­
riumid on täidetud nende aritmeetiliselt keskmiste tulemustega, 
kiidetakse kõik tootja deklareeritud väärtused heaks tüübikinnitus ­
väärtusena. Kui ükskõik milline rakendatava tabeli A6/2 2. real 
toodud kriteeriumidest pole täidetud, tuleb sama sõidukiga teha 
kolmas katse.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 662  
1.2.3.6. Pärast kolmandat katset tuleb arvutada kolme katse aritmeetiliselt 
keskmised tulemused. Kõikide näitajate puhul, mis vastavad 
rakendatava tabeli A6/2 3. rea vastavale kriteeriumile, käsitatakse 
deklareeritud väärtust tüübikinnitusväärtusena. Iga asjakohase 
tabeli A6/2 3. rea kohasele kriteeriumile mittevastava näitaja 
puhul käsitatakse tüübikinnitusväärtusena aritmeetilist keskmist.  
1.2.3.7. Juhul, kui ükskõik milline rakendatava tabeli A6/2 kriteeriumist 
jääb pärast esimest või teist katset täitmata, võib tootja soovil või 
tüübikinnitusasutuse loal väärtused uuesti deklareerida heite või 
kulu suuremate väärtustena või elektrilise sõiduulatuse väiksemate 
väärtustena, et vähendada tüübikinnituse jaoks nõutavate katsete 
arvu.  
1.2.3.8. dCO2  1 , dCO2  2 ja dCO2  3 määramine  
1.2.3.8.1. Lisaks punkti 1.2.3.8.2 nõude kohaldamisele kasutatakse järgmisi 
dCO2  1 , dCO2  2 ja dCO2  3 väärtusi seoses tabelis A6/2 toodud 
katsete arvu kriteeriumiga:  
dCO2  1 = 0,990  
dCO2  2 = 0,995  
dCO2  3 = 1,000  
1.2.3.8.2. Kui akutoiterežiimis tehtav 1. tüüpi katse välise laadimisega 
hübriidelektrisõidukite puhul koosneb kahest või enamast raken ­
datavast WLTP katsetsüklist ja dCO2x väärtus on alla 1,0, tuleb 
dCO2x väärtus asendada 1,0-ga.  
1.2.3.9. Juhul, kui katsetulemust või katsetulemuste keskmist käsitatakse ja 
kinnitatakse tüübikinnitusväärtusena, tuleb edasistes arvutustes 
sellele tulemusele viidata kui deklareeritud väärtusele.  
Tabel A6/1  
Tootja deklareeritud väärtuste suhtes kohaldatavad eeskirjad (tsükli koguväärtused)  ( 1 ) 
Sõidukitüüp  M CO2 ( 2 ) 
(g/km)  FC (kütusekulu) 
(kg/100km)  Elektrienergia 
kulu (  3 ) 
(Wh/km)  Sõiduulatus üksnes 
elektrirežiimis / 
täiselektrisõiduki 
sõiduulatus (  3 ) 
(km) 
6. all-lisa kohaselt katse ­
tatud sõidukid (sõidukid, 
millel on ainult sisepõle ­
mismootor (pure ICE))  M CO2 
7. all-lisa 
punkt 3  — —  —  
Välise laadimiseta kütusee ­
lemendiga hübriidsõidukid  — FC  CS 
Punkt 4.2.1.2.1 
8. all-lisa  — —  
Välise laadimiseta 
hübriidelektrisõidukid  M CO2,CS  
punkt 4.1.1 
8. all-lisa  — —  —  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 663  
Sõidukitüüp  M CO2 ( 2 ) 
(g/km)  FC (kütusekulu) 
(kg/100km)  Elektrienergia 
kulu (  3 ) 
(Wh/km)  Sõiduulatus üksnes 
elektrirežiimis / 
täiselektrisõiduki 
sõiduulatus (  3 ) 
(km) 
Välise laadimi ­
sega 
hübriidelektrisõi ­
dukid  CD M  CO2,CD  
punkt 4.1.2  — EC  AC,CD  
punkt 4.3.1 
8. all-lisa  AER 
Punkt 4.4.1.1 8. 
all-lisa  
CS M  CO2, CS  8. all- 
lisa 
punkt 4.1.1 
8. all-lisa  — —  —  
Täiselektrisõiduk  —  —  EC  WLTC  
8. all-lisa punkt 
4.3.4.2  PER  WLTC  
8. all-lisa punkt 
4.4.2  
( 1 ) Deklareeritud väärtus on väärtus, milles on tehtud vajalikud korrektsioonid (s.t. Ki, ATCT ja DF) 
( 2 ) Ümardamine xxx,xx 
( 3 ) Ümardamine xxx,x  
Joonis A6/1  
1. tüüpi katsete arvu vooskeem
  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 664  
Tabel A6/2  
Katsete arvu kriteeriumid  
Sõidukite puhul, millel on ainult sisepõlemismootor, välise laadi ­
miseta hübriidelektrisõidukite puhul ja välise laadimisega hübrii ­
delektrisõidukite puhul laetust säilitav 1. tüüpi katse.  
Katse  Hindamisnäitaja  Sätestatud piirnormiga 
heide  M CO2 
Rida 1  Esimene 
katse  Esimese katse tulemused  ≤ määruse piirnorm × 
0,9 ≤ deklareeritud 
väärtus × dCO2  1 
Rida 2  Teine katse  Esimese ja teise katse arit ­
meetiline keskmine  ≤ määruse piirnorm × 
1,0 (  1 ) ≤ deklareeritud 
väärtus × dCO2  2 
Rida 3  Kolmas katse  Kolme katse tulemuste arit ­
meetiline keskmine  ≤ määruse piirnorm × 
1,0 (  1 ) ≤ deklareeritud 
väärtus × dCO2  3 
( 1 ) Iga katse tulemus peab vastama määruse piirnormile.  
Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul 1. tüüpi katse 
akutoiterežiimis.  
Katse  Hindamisnäitaja  Sätestatud piirnor ­
miga heited  M CO2,CD  AER 
Rida 1  Esimene 
katse  Esimese katse 
tulemused  ≤ määruse piir ­
norm × 0,9 (  1 ) ≤ deklareeritud 
väärtus × dCO2  1 ≥ deklareeritud 
väärtus × 1,0  
Rida 2  Teine katse  Esimese ja teise katse 
aritmeetiline keskmine  ≤ määruse piir ­
norm × 1,0 (  2 ) ≤ deklareeritud 
väärtus × dCO2  2 ≥ deklareeritud 
väärtus × 1,0  
Rida 3  Kolmas 
katse  Kolme katse tulemuste 
aritmeetiline keskmine  ≤ määruse piir ­
norm × 1,0 (  2 ) ≤ deklareeritud 
väärtus × dCO2  3 ≥ deklareeritud 
väärtus × 1,0  
( 1 ) 0,9 asendatakse välise laadimisega hübriidelektrisõidukite akutoiterežiimi 1. tüüpi katse puhul 1,0-ga üksnes siis, 
kui akutoiterežiimi katse sisaldab kahte või enamat rakendatavat WLTC tsüklit. 
( 2 ) Iga katse tulemus peab vastama määruse piirnormile.  
Täiselektrisõidukite puhul  
Katse  Hindamisnäitaja  Elektrienergiakulu  PER  
Rida 1  Esimene 
katse  Esimese katse tulemused  ≤ deklareeritud väärtus 
× 1,0  ≥ deklareeritud 
väärtus × 1,0  
Rida 2  Teine katse  Esimese ja teise katse arit ­
meetiline keskmine  ≤ deklareeritud väärtus 
× 1,0  ≥ deklareeritud 
väärtus × 1,0  
Rida 3  Kolmas katse  Kolme katse tulemuste arit ­
meetiline keskmine  ≤ deklareeritud väärtus 
× 1,0  ≥ deklareeritud 
väärtus × 1,0  
Välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukite puhul  
Katse  Hindamisnäitaja  FC  CS 
Rida 1  Esimene katse  Esimese katse tulemused  ≤ deklareeritud 
väärtus × 1,0  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 665  
Katse  Hindamisnäitaja  FC  CS 
Rida 2  Teine katse  Esimese ja teise katse aritmeetiline keskmine  ≤ deklareeritud 
väärtus × 1,0  
Rida 3  Kolmas katse  Kolme katse tulemuste aritmeetiline 
keskmine  ≤ deklareeritud 
väärtus × 1,0  
1.2.4. Faasispetsiifiliste väärtuste määramine  
1.2.4.1. Faasispetsiifiline CO  2 väärtus  
1.2.4.1.1. Pärast CO  2 -heite massi deklareeritud tsükli koguväärtuse heaks ­
kiitmist tuleb katsetulemuste faasispetsiifiliste väärtuste aritmeeti ­
list keskmist (g/km) korrutada kohandusteguriga CO2_AF, et 
kompenseerida deklareeritud väärtuse ja katsetulemuste erinevust. 
See korrigeeritud väärtus on CO  2 tüübikinnitusväärtus. 
CO2_AF ¼ Deklareeritud väärtus 
Faasi koondväärtus  
kus 
Faasi koondväärtus  ¼ ðCO2  ave  L Ü D L Þ þ ðCO2  ave  M Ü D M Þ þ ðCO2  ave  H Ü D H Þ þ ðCO2  ave  exH Ü D exH Þ 
D L þ D M þ D H þ D exH 
kus 
CO2  ave  L on CO  2 -heite massi (g/km) aritmeetiline keskmine L- 
faasi katsetulemus(t)e puhul;  
CO2  ave  M on CO  2 -heite massi (g/km) aritmeetiline keskmine M- 
faasi katsetulemus(t)e puhul;  
CO2  ave  H on CO  2 -heite massi (g/km) aritmeetiline keskmine H- 
faasi katsetulemus(t)e puhul;  
CO2  ave  exH on CO  2 -heite massi (g/km) aritmeetiline keskmine exH- 
faasi katsetulemus(t)e puhul;  
D L on L-faasi teoreetiline teepikkus (km);  
D M on M-faasi teoreetiline teepikkus (km);  
D H on H-faasi teoreetiline teepikkus (km);  
D exH on exH-faasi teoreetiline teepikkus (km).  
1.2.4.1.2. Kui CO  2 -heite massi deklareeritud tsükli koguväärtust heaks ei 
kiideta, arvutatakse faasispetsiifiline CO  2 -heite massi tüübikinni ­
tusväärtus, võttes vastava faasi kõikidest katsetulemustest aritmee ­
tilise keskmise.  
1.2.4.2. Kütusekulu faasispetsiifilised väärtused  
Kütusekulu väärtus arvutatakse faasispetsiifilise CO  2 -heite massi 
abil, kasutades käesoleva all-lisa punktis 1.2.4.1 toodud valemeid 
ja heidete aritmeetilist keskmist.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 666  
1.2.4.3. Elektrienergiakulu, PERi ja AERi faasispetsiifiline väärtus  
Faasispetsiifiline elektrienergiakulu ja faasispetsiifilised elektrire ­ 
žiimi sõiduulatused arvutatakse, võttes katsetulemus(t)e faasispet ­
siifilistest väärtustest aritmeetilise keskmise ilma kohandusteguriga 
korrigeerimiseta.  
2. 1. tüüpi katse tingimused  
2.1. Ülevaade  
2.1.1. 1. tüüpi katse sisaldab ettenähtud etappidena veojõustendi etteval ­
mistamist, tankimist, stabiliseerimist ja katse läbiviimist.  
2.1.2. 1. tüüpi katse hõlmab sõiduki kasutamist veojõustendil interpolat ­
sioonitüüpkonna puhul rakendatavas WLTC tsüklis. Järgnevaks 
analüüsiks kogutakse lahjendatud heitgaasidest püsimahuproovi ­
võtturi abil pidevalt võrdeline osa.  
2.1.3. Fooni kontsentratsioonid mõõdetakse kõikide selliste ühendite 
puhul, mille puhul tehakse mõõtmised lahjendatud heitega. Heit ­
gaaside katse puhul tuleb selleks koguda ja analüüsida lahjendu ­
sõhku.  
2.1.3.1. Fooniosakeste mõõtmine  
2.1.3.1.1. Kui tootja taotleb kas lahjendusõhu või lahjendustunneli taustosa ­
keste massi lahutamist heite mõõtetulemustest, tuleb fooni tasemed 
määrata käesoleva all-lisa punktides 2.1.3.1.1.1–2.1.3.1.1.3 (k.a) 
nimetatud menetluste kohaselt.  
2.1.3.1.1.1. Suurim lubatud fooniparandus on filtrile kogunenud mass, mis on 
samaväärne 1 mg/km-ga katse vooluhulga korral.  
2.1.3.1.1.2. Kui foon ületab selle taseme, lahutatakse vaikeväärtus 1 mg/km.  
2.1.3.1.1.3. Kui fooni osa lahutamisel saadakse tulemuseks negatiivne väärtus, 
loetakse fooni tase võrdseks nulliga.  
2.1.3.1.2. Lahjendusõhu tahkete osakeste fooni mass määratakse, juhtides 
filtreeritud lahjendusõhku läbi tahkete osakeste foonifiltri. See 
võetakse lahjendusõhufiltritest vahetult allavoolu jäävast punktist. 
Fooni tasemed ( μg/m  3 ) määratakse vähemalt 14 mõõtmise (sage ­
dusega vähemalt üks mõõtmine nädalas) libiseva aritmeetilise 
keskmisena.  
2.1.3.1.3. Lahjendustunneli tahkete osakeste fooni mass määratakse, juhtides 
filtreeritud lahjendusõhku läbi tahkete osakeste foonifiltri. See 
võetakse samast punktist nagu tahkete osakeste proov. Kui katse 
puhul kasutatakse teisest lahjendamist, peab teisene lahjendussüs ­
teem olema fooni mõõtmisel aktiveeritud. Ühe mõõtmise võib teha 
katsepäeval, kas enne või pärast katset.  
2.1.3.2. Taustosakeste arvu määramine  
2.1.3.2.1. Kui tootja taotleb fooniparandust, määratakse fooni tasemed järg ­
miselt.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 667  
2.1.3.2.1.1. Fooni väärtus võidakse arvutada või mõõta. Suurim lubatud fooni ­
parandus on seotud tahkete osakeste arvu mõõtmissüsteemi 
suurima lubatud lekkemääraga (0,5 osakest cm  3 kohta), mõõde ­
tuna tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendusteguri (PCRF) ja 
tegelikus katses kasutatud CVS-vooluhulga abil.  
2.1.3.2.1.2. Tüübikinnitusasutus või tootja võib taotleda, et arvutatud tule ­
muste asemel kasutataks tegelikke fooni mõõtmistulemusi.  
2.1.3.2.1.3. Kui fooni osa lahutamisel saadakse tulemuseks negatiivne väärtus, 
loetakse tahkete osakeste tulemuse väärtus võrdseks nulliga.  
2.1.3.2.2. Lahjendusõhu tahkete osakeste fooni arvu tase määratakse filtree ­
ritud lahjendusõhu proovide võtmise teel. See võetakse PN mõõt ­
missüsteemi lahjendusõhufiltritest vahetult allavoolu jäävast punk ­
tist. Fooni tasemed (tahkete osakeste arv cm  3 kohta) määratakse 
vähemalt 14 mõõtmise (sagedusega vähemalt üks mõõtmine 
nädalas) libiseva aritmeetilise keskmisena.  
2.1.3.2.3. Lahjendustunneli tahkete osakeste fooni arvu tase määratakse 
filtreeritud lahjendusõhu proovide võtmise teel. See võetakse 
samast punktist nagu tahkete osakeste arvu proov. Kui katse 
puhul kasutatakse teisest lahjendamist, peab teisene lahjendussüs ­
teem olema fooni mõõtmisel aktiveeritud. Ühe mõõtmise võib teha 
katsepäeval, kas enne või pärast katset, kasutades tegelikku 
tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendustegurit (PCRF) ja 
katse käigus kasutatud CVS-vooluhulka.  
2.2. Katseruumi üldseadmed  
2.2.1. Mõõdetavad suurused  
2.2.1.1. Järgmisi temperatuure tuleb mõõta täpsusega ± 1,5 °C:  
a) katseruumi õhu temperatuur;  
b) lahjendus- ja proovivõtusüsteemi temperatuurid, mida on vaja 
5. all-lisas määratletud heidete mõõtmise süsteemide jaoks.  
2.2.1.2. Õhurõhu mõõtmisel peab kordustäpsus olema ± 0,1 kPa.  
2.2.1.3. Eriniiskuse H mõõtmisel peab kordustäpsus olema ± 1 g H  2 O 
kuiva õhu kg kohta.  
2.2.2. Katseruum ja seisuala  
2.2.2.1. Katseruum  
2.2.2.1.1. Katseruumi temperatuuri seadepunkt peab olema 23 °C. Kõrvale ­
kalle tegelikust väärtusest peab olema ± 5 °C piires. Õhutempera ­
tuuri ja niiskust mõõdetakse katseruumi jahutusventilaatori välja ­
laskeava juures miinimumsagedusega 0,1 Hz. Katse alguse tempe ­
ratuuri kohta vt käesoleva all-lisa punkt 2.8.1.  
2.2.2.1.2. Katseruumis oleva õhu või mootori poolt sissevõetava õhu 
eriniiskus (H) peab vastama järgmisele tingimusele:  
5,5 ≤ H ≤ 12,2 (g H  2 O kg kuiva õhu kohta)  
2.2.2.1.3. Niiskust mõõdetakse pidevalt miinimumsagedusega 0,1 Hz.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 668  
2.2.2.2. Seisuala  
Seisuala temperatuuri seadepunkt peab olema 23 °C ning selle 
tegeliku väärtuse kõrvalekalde viieminutiline libisev aritmeetiline 
keskmine peab jääma ± 3 °C piiresse ning ei tohi esineda süste ­
maatilist kõrvalekallet seadepunktist. Temperatuuri tuleb mõõta 
pidevalt miinimumsagedusega 0,033 Hz (ehk 30 sekundise vahea ­
jaga).  
2.3. Katsesõiduk  
2.3.1. Üldosa  
Katsesõiduki kõik komponendid peavad olema kooskõlas tootmis ­
seeriaga, aga kui sõiduk erineb seeriatootmises olevast sõidukist, 
lisatakse kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse täielik 
kirjeldus. Valmistaja ja tüübikinnitusasutus lepivad katsesõiduki 
valimisel kokku selles, milline sõiduki katsemudel on interpolat ­
sioonitüüpkonda esindav näide.  
Heite mõõtmisel kasutatakse katsesõidukiga H määratud sõiduta ­
kistust. Sõidutakistuse tabeli tüüpkonna puhul kasutatakse heite 
mõõtmisel 4. all-lisa punkti 5.1 kohaselt sõiduki H  M kohta arvu ­
tatud sõidutakistust.  
Kui tootja soovil kasutatakse interpolatsioonimeetodit (vt 7. all- 
lisa punkt 3.2.3.2), tehakse täiendav heite mõõtmine katsesõidu ­
kiga L määratud sõidutakistusega. Sõidukitega H ja L tehtud 
katsed tuleks teha sama katsesõidukiga, kasutades interpolatsioo ­
nitüüpkonna väikseimat suhet n/v (lubatud kõrvalekaldega 
± 1,5 %). Sõidutakistuse tabeli tüüpkonna puhul tehakse täiendav 
heite mõõtmine 4. all-lisa punkti 5.1 kohaselt sõiduki L  M jaoks 
arvutatud sõidutakistusega.  
Katsesõidukite H- ja L-sõiduki sõidutakistustegurid ja katsemassid 
võib võtta eri sõidutakistuse tüüpkondadest, tingimusel, et nende 
sõidutakistuse tüüpkondade erinevus tuleneb 4. all-lisa punkti 6.8 
kohaldamisest ning käesoleva all-lisa punkti 2.3.2 nõuded on 
täidetud.  
2.3.2. CO  2 interpolatsioonivahemik  
2.3.2.1. Interpoleerida saab ainult sel juhul, kui  
a) kasutatavas katsetsüklis 7. all-lisa tabeli A7/1 9. sammust 
tulenev CO  2 -heite erinevus katsesõidukite L ja H vahel ei ole 
väiksem kui 5 g/km ega suurem kui punktis 2.3.2.2 sätestatud 
maksimum;  
b) kõigi kohaldatavate faaside väärtuste korral on 7. all-lisa tabeli 
A7/1 9. sammust põhjustatud CO  2 -heide sõidukil H suurem kui 
sõidukil L.  
Kui need tingimused ei ole täidetud, tuleb katsed tunnistada tühi ­
seks ja kokkuleppel tüübikinnitusasutusega katseid korrata.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 669  
2.3.2.2. Kasutatavas tsüklis 7. all-lisa tabeli A7/1 9. sammust põhjustatud 
CO  2 -heite suurim lubatud erinevus katsesõidukite L ja H vahel on 
20 protsenti pluss 5 g/km H-sõiduki CO  2 -heitest, kuid mitte 
väiksem kui 15 g/km ega suurem kui 30 g/km.  
Seda piirangut ei kohaldata sõidutakistuse tabeli tüüpkonna kasu ­
tamisel.  
2.3.2.3. Tootja soovil ja tüübikinnitusasutuse loal võib interpolatsiooni ­
joont pikendada kuni väärtuseni 3 g/km suuremaks H-sõiduki 
CO  2 -heitest ja/või väiksemaks L-sõiduki CO  2 -heitest. Selline 
ekstrapoleerimine on lubatud üksnes punktis 2.3.2.2 sätestatud 
interpolatsioonivahemiku piires.  
Ekstrapoleerimine ei ole lubatud sõidutakistuse tabeli tüüpkonna 
kasutamiseks.  
Kui kaks või enam interpolatsioonitüüpkonda on samaväärsed 
käesoleva lisa punkti 5.6 nõuete osas, kuid on erinevad, sest 
nende CO  2 -heite koguvahemik on suurem kui punktis 2.3.2.2 
täpsustatud suurim erinevus, kuuluvad kõik ühesuguste andmetega 
(mark, mudel, lisavarustus) üksikud sõidukid üksnes ühte interpo ­
latsioonitüüpkonda.  
2.3.3. Sissetöötamine  
Sõiduk peab olema tehniliselt korras. See peab olema sisse 
sõidetud ja selle läbisõit enne katset peab olema 3 000 – 
15 000 km. Mootor, käigukast ja sõiduk peavad olema tootja 
soovituste kohaselt sisse sõidetud.  
2.4. Seadistused  
2.4.1. Veojõustendi seadistused ja kontrollimine tehakse 4. all-lisa koha ­
selt. 
2.4.2. Veojõustendi kasutamine  
2.4.2.1. Veojõustendi kasutamisel tuleb abiseadmed välja lülitada või 
deaktiveerida, v.a siis, kui nende kasutamine on õigusaktiga ette 
nähtud.  
2.4.2.2. Sõiduki veojõustendi kasutusrežiim (kui on olemas) tuleb aktivee ­
rida tootja juhiste kohaselt (nt kasutades sõiduki roolil asetsevaid 
nuppe kindlas järjestuses, kasutades tootja töökoja testrit, eemal ­
dades kaitsme).  
Tootja peab esitama tüübikinnitusasutusele loetelu deaktiveeritud 
seadmetest ja deaktiveerimise põhjenduse. Veojõustendi kasutus ­
režiimi peab heaks kiitma tüübikinnitusasutus ja see veojõustendi 
kasutusrežiim kantakse kõikidesse asjaomastesse katsearuanne ­
tesse.  
2.4.2.3. Sõiduki veojõustendi kasutusrežiim ei tohi aktiveerida, muuta, 
edasi lükata ega deaktiveerida ühegi katsetingimustes heidet või 
kütusekulu mõjutava osa tööd. Iga seade, mis mõjutab tööd 
veojõustendil, tuleb seadistada nii, et sellega tagatakse nõueteko ­
hane töö.  
2.4.2.4. Veojõustendi tüübi valik vastavalt katsesõidukile  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 670  
2.4.2.4.1. Kui katsesõidukil on kaks veotelge ning kui WLTP tingimustes 
rakendatavas tsüklis kasutatakse sõidukit kas osaliselt või pidevalt 
kaheteljeveoga või nii, et teljed veavad või saavad energiat, katse ­
tatakse katsesõidukit veojõustendiga nelikveorežiimis, nii et on 
täidetud 5. all-lisa punktide 2.2 ja 2.3 nõuded.  
2.4.2.4.2. Kui katsesõidukit katsetatakse ainult ühe telje veoga, tehakse 
katsed veojõustendiga kaksikveorežiimis, nii et on täidetud 5. 
all-lisa punkti 2.2 nõuded.  
Tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib ühe telje 
veoga sõidukit katsetada nelikveo veojõustendiga nelikveorežiimis.  
2.4.2.4.3. Kui katsesõidukit käitatakse kaheteljeveoga sellistes juhi valitud 
erirežiimides, mida tavasõidul ei kasutata, kuid kasutatakse erijuh ­
tudel, nagu näiteks „mäestikurežiimis“ või „hooldusrežiimis“, või 
kui kaheteljerežiimi kasutatakse üksnes maastikusõidul, katseta ­
takse sõidukit kaksikveorežiimis töötaval veojõustendil, mis vastab 
5. all-lisa punktis 2.2 sätestatud nõuetele.  
2.4.2.4.4. Kui katsesõidukit katsetatakse nelikveo veojõustendiga kaksikveo ­
režiimis, võivad mittevedava telje rattad katse ajal pöörelda, kui 
sõiduki veojõustendi töörežiim ja sõiduki vabakäigurežiim seda 
võimaldavad.  
Joonis A6/1a  
Kaksik- ja nelikveo veojõustendi võimalikud katsekonfiguratsioonid
  
2.4.2.5. Veojõustendi kaksik- ja nelikveorežiimi töö samaväärsuse näita ­
mine  
2.4.2.5.1. Tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib sõidukit, 
mida peab katsetama veojõustendiga nelikveorežiimis, katsetada 
veojõustendiga kaksikveorežiimis, kui on täidetud järgmised tingi ­
mused:  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 671  
a. katsesõiduk muudetakse ainult ühe veoteljega sõidukiks;  
b. tootja tõendab tüübikinnitusasutusele, et muudetud sõiduki 
CO  2 -heide, kütusekulu ja/või elektrienergiakulu on samasu ­
gused või suuremad kui muutmata sõidukil, mida katsetatakse 
nelikveorežiimis töötava veojõustendiga;  
c. on tagatud katse ohutus (nt kaitsme või veovõlli eemaldami ­
sega) ja on olemas juhised veojõustendi töörežiimi kohta;  
d. muudetakse sõidukit, mida katsetatakse veojõustendil, aga 
sõidutakistuse määramiseks kasutatakse muutmata katsesõi ­
dukit.  
2.4.2.5.2. Samaväärsuse tõendamine kehtib kõikide sama sõidutakistuse 
tüüpkonna sõidukite kohta. Tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse 
heakskiidul võib sellise samaväärsuse tõenduse laiendada teistele 
sõidutakistuse tüüpkondadele, kui näidatakse, et katsesõiduk on 
valitud halvimast sõidutakistuse tüüpkonnast.  
2.4.2.6. Igasse asjaomasesse katsearuandesse märgitakse teave selle kohta, 
kas sõidukit on katsetatud kaksikveo või nelikveo veojõustendil 
või kas sõidukit on katsetatud veojõustendil, mis töötab kaksi ­
kveorežiimis või nelikveorežiimis. Kui sõidukit katsetati nelikveo 
veojõustendil, mis töötas kaksikveorežiimis, tuleb lisada teave 
selle kohta, kas mittevedava telje rattad pöörlesid.  
2.4.3. Sõiduki heitgaasisüsteemis ei tohi esineda lekkeid, mis võivad 
vähendada kogutava gaasi kogust.  
2.4.4. Jõuseadme ja sõiduki juhtseadiste seadistused peavad vastama 
tootja poolt seeriatootmise puhul ettenähtud seadistustele.  
2.4.5. Rehvide tüüp peab vastama sõiduki tootja teatatud originaalrehvi 
tüübile. Rehvirõhku võib suurendada kuni 50 % üle 4. all-lisa 
punktis 4.2.2.3 toodud rehvirõhu. Sama rehvirõhku tuleb kasutada 
veojõustendi seadistamise ja kõikide edasiste katsete puhul. Kasu ­
tatud rehvirõhk tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse katsearuan ­
netesse.  
2.4.6. Etalonkütus  
Katsetamisel tuleb kasutada IX lisas määratletud asjakohast etalon ­
kütust.  
2.4.7. Katsesõiduki ettevalmistamine  
2.4.7.1. Sõiduk peab katse ajal olema ligikaudu horisontaalses asendis, et 
vältida kütuse ebanormaalset jaotumist.  
2.4.7.2. Tootja peab vajaduse korral tagama lisaseadmete ja üleminekute 
olemasolu, et oleks võimalik sõidukile paigaldatud kütusepaagi(d) 
tühjendada madalaima võimaliku tasemeni ja koguda heitgaasi ­
proove.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 672  
2.4.7.3. Kui regeneratsioonisüsteem on stabiilsetes koormustingimustes (s.t 
kui parajasti ei ole käimas regeneratsioonitsüklit), on soovitatav, et 
katse ajal osakeste massi proovide võtmisel sõiduk oleks läbinud 
> 1/3 läbisõidust, mis jääb kahe ettenähtud regeneratsioonitsükli 
vahele, või et perioodiliselt regenereeruv süsteem on vastava koor ­
muse saanud sõidukilt maha monteerituna.  
2.5. Eelkatsetsüklid  
Kui tootja seda nõuab, võib läbi viia eelkatsetsüklid kiiruskõvera 
järgimiseks ettenähtud piirnormide piirides.  
2.6. Sõiduki eelkonditsioneerimine  
2.6.1. Sõiduki ettevalmistamine  
2.6.1.1. Kütusepaagi täitmine  
Kütusepaak (või kütusepaagid) täidetakse kindlaksmääratud katse ­
kütusega. Kütusepaak (või kütusepaagid), milles on käesoleva all- 
lisa punktis 2.4.6 ettenähtud nõuetele mittevastav kütus, tuleb enne 
täitmist kõnealusest kütusest tühjendada. Kütuseaurude reguleeri ­
mise süsteem ei tohi tavapäratult tühjeneda ega täituda.  
2.6.1.2. Taaslaetavate energiasalvestussüsteemide laadimine  
Enne eelkonditsioneerimise katsetsüklit tuleb taaslaetavad energia ­
salvestussüsteemid täielikult laadida. Tootja soovil võib enne 
eelkonditsioneerimist laadimise ära jätta. Taaslaetavaid energiasal ­
vestussüsteeme ei laeta enne ametlikku katsetamist uuesti.  
2.6.1.3. Rehvirõhk  
Veorataste rehvirõhk seadistatakse käesoleva all-lisa punkti 2.4.5 
kohaselt.  
2.6.1.4. Gaaskütusesõidukid  
Esimese gaasilise etalonkütusega katse ja teise gaasilise etalonkü ­
tusega katse vahel tuleb ottomootoriga sõidukid, mille kütusena 
kasutatakse veeldatud maagaasivõi maagaasi/biometaani või mille 
seadmed võimaldavad kasutada kütusena niihästi bensiini kui ka 
veeldatud maagaasi või maagaasi/biometaani, veel kord eelkondit ­
sioneerida enne teise etalonkütusega katsetamist. Esimese gaasilise 
etalonkütusega katse ja teise gaasilise etalonkütusega katse vahel 
tuleb ottomootoriga sõidukid, mille kütusena kasutatakse veel ­
datud maagaasi või maagaasi/biometaani või mille seadmed 
võimaldavad kasutada kütusena niihästi bensiini kui ka veeldatud 
maagaasi või maagaasi/biometaani, veel kord eelkonditsioneerida 
enne teise etalonkütusega katsetamist.  
2.6.2. Katseruum  
2.6.2.1. Temperatuur  
Eelkonditsioneerimise ajal peab katseruumi temperatuur olema 
samasugune nagu on määratletud 1. tüüpi katse puhul (käesoleva 
all-lisa punkt 2.2.2.1.1).  
2.6.2.2. Fooni mõõtmine  
Katsekojas, kus vähese tahkete osakeste heitega sõiduki katsel 
võib esineda saastumine varasema katse tõttu, mis on tehtud 
suure tahkete osakeste heitega sõidukiga, soovitatakse proovivõtu ­
seadmete eelkonditsioneerimiseks teha vähese tahkete osakeste 
heitega sõidukiga 20-minutiline sõidutsükkel püsikiirusel 
120 km/h. Vajaduse korral on lubatud kauem ja/või suuremal 
kiirusel sõitmine proovivõtuseadmete eelkonditsioneerimiseks. Kui  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 673  
see on asjakohane, tehakse lahjendustunneli fooni mõõtmised 
pärast tunneli eelkonditsioneerimist ja enne järgnevat sõiduki 
katsetamist.  
2.6.3. Katse käik  
2.6.3.1. Katsesõiduk kas sõidab või lükatakse veojõustendile, kus sellega 
tehakse asjakohased WLTC tsüklid. Sõiduk ei pea olema külm ja 
seda võib kasutada veojõustendi võimsuse seadistamiseks.  
2.6.3.2. Veojõustendi võimsus seadistatakse 4. all-lisa punktide 7 ja 8 
kohaselt. Kui katsetamisel kasutatakse veojõustendi kaksikveore ­ 
žiimis, tehakse sõidutakistuse seadistus kaksikveorežiimis töötava 
veojõustendiga, ning kui veojõustendi kasutatakse nelikveore ­ 
žiimis, tehakse sõidutakistuse seadistus nelikveorežiimis töötava 
veojõustendiga.  
2.6.4. Sõiduki käitamine  
2.6.4.1. Jõuseade käivitatakse tootja juhiste kohaselt selleks otstarbeks 
ettenähtud seadmete abil.  
Kui ei ole sätestatud teisiti, ei ole kasutusrežiimi vahetamine muul 
viisil kui sõiduki poolt katse käigus lubatud.  
2.6.4.1.1. Kui jõuseadme käivitamine ei õnnestu, nt mootor ei käivitu ootus ­
päraselt või sõiduk kuvab käivitusvea, on katse kehtetu, tuleb 
korrata eelkonditsioneerimist ja läbida uus katse.  
2.6.4.1.2. Kui kütusena kasutatakse veeldatud maagaasi või maagaasi/biome ­
taani, võib mootori käivitada bensiiniga ning lülitada pärast kind ­
laksmääratud ajavahemiku möödumist, mida juht ei saa muuta, 
automaatselt ümber veeldatud maagaasile või maagaasile/biome ­
taanile. See ajavahemik ei tohi olla pikem kui 60 sekundit.  
Samuti on lubatud kasutada üksnes bensiini või bensiini koos 
gaasiga töötamisel gaasirežiimis tingimusel, et gaasi energiakulu 
on suurem kui 80 protsenti 1. tüüpi katsel tarbitud koguenergiast. 
See osakaal arvutatakse vastavalt käesoleva all-lisa 3. liites sätes ­
tatud meetodile.  
2.6.4.2. Tsükkel algab jõuseadme käivitamise hetkest.  
2.6.4.3. Eelkonditsioneerimiseks läbitakse rakendatav WLTC.  
Tootja või tüübikinnitusasutuse soovil võib läbida täiendavaid 
WLTC tsükleid, et viia sõiduk ja selle kontrollisüsteemid stabili ­
seerunud olekusse.  
Sellise täiendava eelkonditsioneerimise ulatus tuleb kanda kõiki ­
desse asjaomastesse katsearuannetesse.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 674  
2.6.4.4. Kiirendused  
Sõiduki käitamisel liigutatakse asjakohast gaasipedaali nii, nagu 
on vaja kiiruskõvera täpseks järgimiseks.  
Sõidukit käitatakse sujuvalt, järgides tüüpilisi käiguvahetuskiirusi 
ja menetlusi.  
Käsikäigukastide puhul vabastatakse gaasipedaal iga käiguvahe ­
tuse ajal ja käiguvahetus sooritatakse minimaalse ajaga.  
Kui sõiduk ei suuda kiiruskõverat järgida, kasutatakse seda 
suurimal võimalikul võimsusel, kuni sõiduki kiirus saavutab taas 
vastava sihtkiiruse.  
2.6.4.5. Aeglustus  
Tsükli aeglustuste ajal deaktiveerib juht gaasipedaali töö, kuid ei 
vabasta käsitsi sidurit kuni 2. all-lisa punkti 4 alapunktides d, e või 
f sätestatud punktini.  
Kui sõiduk aeglustab kiiremini kui kiiruskõveral ette nähtud, kasu ­
tatakse gaasipedaali selleks, et sõiduk järgiks täpselt kiiruskõverat.  
Kui sõiduk aeglustab liiga aeglaselt, et järgida kavandatud aeglus ­
tust, kasutatakse pidureid selliselt, et oleks võimalik kiiruskõverat 
täpselt järgida.  
2.6.4.6. Piduri kasutamine  
Sõiduki paigalseisu/tühikäigu faaside ajal peavad pidurid olema 
sobiva jõuga rakendatud, et takistada veorataste pöörlemist.  
2.6.5. Käigukasti kasutamine  
2.6.5.1. Käsikäigukast  
2.6.5.1.1. Tuleb järgida 2. all-lisas toodud ettenähtud käiguvahetusi. 8. all- 
lisa kohaselt katsetatavate sõidukitega tuleb sõita kõnealuse all-lisa 
punkti 1.5 kohaselt.  
2.6.5.1.2. Käiguvahetust alustatakse ja see viiakse lõpule ± 1,0 sekundi 
jooksul ettenähtud käiguvahetuspunktist.  
2.6.5.1.3. Sidur tuleb alla vajutada ± 1,0 sekundi jooksul ettenähtud siduri 
tööpunktist.  
2.6.5.2. Automaatkäigukast  
2.6.5.2.1. Pärast esialgset sisselülitamist ei tohi käiguvalitsat katse jooksul 
kasutada. Esialgne sisselülitamine tehakse üks sekund enne 
esimese kiirenduse alustamist.  
2.6.5.2.2. Käsirežiimiga automaatkäigukastiga sõidukeid ei katsetata käsire ­ 
žiimis.  
2.6.6. Juhi valitavad režiimid  
2.6.6.1. Põhirežiimiga sõidukeid katsetatakse põhirežiimis. Tootja taotlusel 
võib katsetada sõidukit CO  2 -heite poolest halvimas juhi valitavas 
režiimis.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 675  
2.6.6.2. Tootja esitab tüübikinnitusasutusele tõendid sellise režiimi olema ­
solu kohta, mis vastab käesoleva lisa punkti 3.5.9 nõuetele. Tüübi ­
kinnitusasutuse nõusolekul võib sätestatud piirnormiga heite, CO  2 - 
heite ja kütusekulu määramiseks kasutada põhirežiimi vastava 
süsteemi või seadme ainsa juhi valitava režiimina.  
2.6.6.3. Kui sõidukil puudub põhirežiim või kui tüübikinnitusasutus ei ole 
taotletud põhirežiimi põhirežiimina heaks kiitnud, katsetatakse 
sõidukit sätestatud piirnormiga heite, CO  2 -heite ja kütusekulu 
seisukohast parimas ning halvimas juhi valitavas režiimis. Parimad 
ja halvimad režiimid tehakse kindlaks kõikide režiimide CO  2 -heite 
ja kütusekulu kohta esitatud tõendite põhjal. CO  2 -heide ja kütuse ­
kulu leitakse kui mõlema režiimi katsetulemuste aritmeetiline 
keskmine. Mõlema režiimi katsetulemused registreeritakse.  
Tootja taotlusel võib katsetada sõidukit CO  2 -heite poolest 
halvimas juhi valitavas režiimis.  
2.6.6.4. Tootja esitatud tehniliste tõendite põhjal ja tüübikinnitusasutuse 
nõusolekul ei käsitleta väga eriliseks piiratud otstarbeks ettenähtud 
juhi valitavaid režiime (nt hooldusrežiim, aeglase sõidu režiim). 
Kõik ülejäänud juhi valitavad režiimid edasiliikumiseks võetakse 
vaatluse alla ja sätestatud piirnormiga heite piirnormid peavad 
olema iga sellise režiimi korral täidetud.  
2.6.6.5. Käesoleva all-lisa punkte 2.6.6.1–2.6.6.4 kohaldatakse kõigi juhi 
valitavate režiimidega sõidukisüsteemide puhul, sealhulgas need, 
mis ei ole ainuüksi käigukastispetsiifilised režiimid.  
2.6.7. 1. tüüpi katse tühistamine ja tsükli lõpuleviimine  
Kui mootor seiskub ootamatult, tunnistatakse eelkonditsioneeri ­
mine või 1. tüüpi katse kehtetuks.  
Pärast tsükli läbimist lülitatakse mootor välja. Sõidukit ei tohi 
käivitada enne, kui algab katse, milleks sõidukit eelkonditsionee ­
riti. 
2.6.8. Nõutavad andmed ja kvaliteedikontroll  
2.6.8.1. Kiiruse mõõtmine  
Eelkonditsioneerimise ajal mõõdetakse kiirust reaalajas või kogu ­
takse andmeid andmekogumissüsteemi abil sagedusega vähemalt 
1 Hz, et oleks võimalik hinnata tegelikku sõidukiirust.  
2.6.8.2. Läbitud teepikkus  
Sõidukiga tegelikult läbitud teepikkus tuleb kanda iga WLTC faasi 
kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse.  
2.6.8.3. Kiiruskõvera lubatud kõrvalekalded  
Sõidukeid, mis ei suuda rakendatavas WLTC tsüklis saavutada 
nõutavaid kiirenduse ja suurima kiiruse väärtusi, kasutatakse nii, 
et gaasipedaal on vajutatud täielikult põhja, kuni nõutav kiirus ­
kõver saavutatakse uuesti. Sellistel juhtudel ei muuda kiiruskõvera 
rikkumised katset kehtetuks. Kõrvalekalded sõidutsüklist tuleb 
kanda kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 676  
2.6.8.3.1. Sõiduki tegeliku kiiruse ja rakendatavate katsetsüklite ettenähtud 
kiiruse vahel on lubatud järgmised kõrvalekalded.  
Lubatud kõrvalekaldeid ei tohi juhile teatavaks teha:  
a) ülempiir: 2,0 km/h suurem kui kõvera kõrgeim punkt ± 1,0 
sekundi jooksul konkreetsest ajahetkest;  
b) alampiir: 2,0 km/h väiksem kui kõvera madalaim punkt ± 1,0 
sekundi jooksul konkreetsest ajahetkest.  
Vt joonis A6/2.  
Kiiruse lubatud kõrvalekalletest suuremaid kõrvalekaldeid aktsep ­
teeritakse tingimusel, et need ei kesta ühelgi korral kauem kui üks 
sekund.  
Katsetsükli kohta ei tohi olla rohkem kui kümme sellist kõrvale ­
kallet.  
2.6.8.3.2. Näitajad IWR ja RMSSE arvutatakse vastavalt 7. all-lisa punk ­
tile 7.  
Kui kas IWR või RMSSE jääb väljapoole kehtivusvahemikku, 
loetakse katse kehtetuks.  
Joonis A6/2  
Kiiruskõvera lubatud kõrvalekalded
  
2.7. Stabiliseerimine  
2.7.1. Eelkonditsioneerimise ja järgneva katsetuse vahelisel ajal tuleb 
katsesõidukit hoida alal, milles ümbritseva keskkonna tingimused 
vastavad käesoleva all-lisa punkti 2.2.2.2. nõuetele.  
2.7.2. Sõidukil lastakse stabiliseeruda vähemalt 6 ja maksimaalselt 36 
tundi, kas avatud või suletud kapotiga. Kui see ei ole konkreetse 
sõiduki puhul erisätetega välistatud, võib jahutamise seadepunkti 
temperatuurini sooritada sundjahutamise teel. Kui jahutamist 
kiirendatakse ventilaatoritega, tuleb ventilaatorid asetada nii, et 
jõuülekandeseadme, mootori ja heitgaaside järelpõletussüsteemi 
maksimaalne jahutus saavutatakse ühtlaselt.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 677  
2.8. Heite ja kütusekulu katse (1. tüüpi katse)  
2.8.1. Katseruumi temperatuur katse alguses peab olema 23 °C ± 3 °C, 
mootoriõli temperatuur ja jahutusvedeliku (kui see on olemas) 
temperatuur peab jääma ± 2 °C piiresse seadepunktist 23 °C.  
2.8.2. Katsesõiduk lükatakse veojõustendile.  
2.8.2.1. Sõiduki veorattad seatakse veojõustendile ilma mootorit käivita ­
mata.  
2.8.2.2. Veorataste rehvirõhku reguleeritakse käesoleva all-lisa punkti 
2.4.5 sätete kohaselt.  
2.8.2.3. Kapott peab olema suletud.  
2.8.2.4. Heitgaasisüsteemi ühendustoru kinnitatakse sõiduki summutito ­
ru(de) külge vahetult enne mootori käivitamist.  
2.8.3. Jõuseadme käivitamine ja sõitmine  
2.8.3.1. Jõuseade käivitatakse tootja juhiste kohaselt selleks otstarbeks 
ettenähtud seadmete abil.  
2.8.3.2. Sõidukiga sõidetakse käesoleva all-lisa punktides 2.6.4–2.6.7 
kirjeldatud viisil kasutatavas 1. all-lisas kirjeldatud WLTC tsüklis.  
2.8.4. RCB andmeid mõõdetakse igas WLTC faasis käesoleva all-lisa 
2. liite kohaselt.  
2.8.5. Sõiduki tegelikku kiirust mõõdetakse mõõtesagedusega 10 Hz 
ning arvutatakse ja dokumenteeritakse 7. all-lisa punktis 7 kirjel ­
datud sõidukõvera näitajad.  
2.8.6. Mõõtesagedusega 10 Hz mõõdetud sõiduki tegelikku kiirust ja 
tegelikku aega kasutatakse CO  2 -heite tulemuste korrigeerimiseks 
vastavalt sihtkiirusele ja -teepikkusele, nagu need on sätestatud 6.b 
all-lisas.  
2.9. Gaasiproovide võtmine  
Gaasiproovid kogutakse kottidesse ja ühendeid analüüsitakse katse 
või katsefaasi lõpus, kuid ühendeid võib analüüsida pidevalt ja 
kogu tsükli andmed ühendada.  
2.9.1. Enne iga katset läbitakse järgmised etapid.  
2.9.1.1. Läbipuhutud tühjendatud proovivõtukotid ühendatakse lahjendatud 
heitgaasi ja lahjendusõhu proovide kogumise süsteemidega.  
2.9.1.2. Mõõtevahendid käivitatakse mõõtevahendi tootja juhiste kohaselt.  
2.9.1.3. Püsimahuproovivõtturi (CVS) soojusvahetit (kui on paigaldatud) 
tuleb eelnevalt kuumutada või jahutada 5. all-lisa punktis 3.3.5.1 
toodud katse töötemperatuuride lubatud kõrvalekalde piires.  
2.9.1.4. Komponente, nt proovivõtutorusid, filtreid, jahuteid ja pumpasid, 
tuleb vajaduse korral kuumutada või jahutada kuni stabiliseerunud 
töötemperatuuride saavutamiseni.  
2.9.1.5. CVS-vooluhulgad seadistatakse 5. all-lisa punkti 3.3.4 kohaselt ja 
proovi vooluhulgad reguleeritakse sobivale tasemele.  
2.9.1.6. Elektrooniline integreeriv seade nullitakse ja selle võib enne 
tsüklifaasi algust uuesti nullida.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 678  
2.9.1.7. Kõikide pidevtoimega gaasianalüsaatorite puhul tuleb valida 
sobivad mõõtepiirkonnad. Katse ajal on mõõtepiirkonna ümberlü ­
litamine lubatud üksnes siis, kui ümberlülitamine toimub selle 
kalibreeringu muutmise teel, mille käigus kasutatakse mõõteva ­
hendi digitaalset eraldusteravust. Analüsaatori analoog-operatsioo ­
nivõimendi võimendusastet ei tarvitseta katse ajal ümber lülitada.  
2.9.1.8. Kõik pidevtoimega gaasianalüsaatorid tuleb nullida ja kalibreerida 
5. all-lisa punkti 6 nõuetele vastavate gaaside abil.  
2.10. Proovide võtmine tahkete osakeste massi (PM) määramiseks  
2.10.1. Käesoleva all-lisa punktides 2.10.1.1–2.10.1.2.2 kirjeldatud 
sammud tuleb teha enne iga katset.  
2.10.1.1. Filtri valimine  
Kogu rakendatavas WLTC tsüklis kasutatakse ühtainsat tahkete 
osakeste proovivõtufiltrit ilma varufiltrita. Piirkondlike tsüklimuu ­
tuste kohandamiseks võib kasutada ühtainsat filtrit esimese kolme 
faasi puhul ja eraldi filtrit neljanda faasi puhul.  
2.10.1.2. Filtri ettevalmistamine  
2.10.1.2.1. Vähemalt üks tund enne katset asetatakse iga filter tolmu eest 
kaitstud ja õhuvahetust võimaldavasse Petri tassi ning pannakse 
kaalumiskambrisse (või -ruumi) stabiliseeruma.  
Stabiliseerumisperioodi lõpus kaalutakse iga filter ja selle kaal 
kantakse kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse. Seejärel 
hoitakse filtrit suletud Petri tassis või tihendatud filtrihoidjas 
kuni katses kasutamiseni. Filtrit tuleb kasutada kaheksa tunni 
jooksul pärast kaalumiskambrist (või -ruumist) väljavõtmist.  
Filter viiakse tagasi stabiliseerimisruumi ühe tunni jooksul pärast 
katset ja seda konditsioneeritakse vähemalt üks tund enne kaalu ­
mist.  
2.10.1.2.2. Tahkete osakeste proovivõtufilter tuleb hoolikalt paigaldada filtri ­
hoidjasse. Filtrit tuleb käsitseda vaid tangide või pihtide abil. Filtri 
järsk või kulutav käsitsemine võib põhjustada väära kaalumistule ­
muse. Filtrihoidja asetatakse proovivõtutorusse, mida ei läbi vool.  
2.10.1.2.3. Mikrokaalu soovitatakse kontrollida iga kaalumissessiooni algul, 
24 tunni jooksul proovi kaalumisest, kaaludes etalonraskust 
massiga 100 mg. Seda raskust kaalutakse kolm korda ja tulemuste 
aritmeetiline keskmine kantakse kõikidesse asjaomastesse katsea ­
ruannetesse. Kui kaalumistulemuste aritmeetiline keskmine on 
vahemikus ± 5 μg eelmise kaalumissessiooni tulemusest, loetakse 
kaalumissessioon ja kaalud kehtivaks.  
2.11. Proovide võtmine tahkete osakeste arvu määramiseks  
2.11.1. Käesoleva all-lisa punktides 2.11.1.1–2.11.1.2 kirjeldatud sammud 
tehakse enne iga katset.  
2.11.1.1. Tahkete osakeste jaoks ettenähtud lahjendussüsteem ja mõõteva ­
hendid käivitatakse ning valmistatakse ette proovivõtuks.  
2.11.1.2. Tahkete osakeste proovivõtusüsteemi tahkete osakeste loenduri 
(PNC) ja lenduvate tahkete osakeste püüduri (VPR) elementide 
õiget toimimist kinnitatakse käesoleva all-lisa punktides 
2.11.1.2.1–2.11.1.2. sätestatud menetluste kohaselt.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 679  
2.11.1.2.1. Lekketuvastus kogu tahkete osakeste mõõtesüsteemi (tahkete 
osakeste loenduri ja lenduvate tahkete osakeste püüduri) sisendiga 
ühendatud sobiva toimivusega filtri abil peab andma mõõtetule ­
museks vähem kui 0,5 tahket osakest cm  3 kohta.  
2.11.1.2.2. Igapäevane tahkete osakeste loenduri nullkontrollimine tahkete 
osakeste loenduri sisendi juures oleva sobiva toimivusega filtri 
abil peab andma kontsentratsiooniks ≤ 0,2 tahket osakest cm  3 
kohta. Filtri eemaldamisel peab tahkete osakeste loenduri mõõt ­
mistulemus näitama kontsentratsiooni suurenemist vähemalt kuni 
100 tahke osakeseni cm  3 kohta, kui proove võetakse välisõhust, ja 
vähenema taas tasemele ≤ 0,2 tahket osakest cm  3 kohta, kui filter 
asetatakse oma kohale tagasi.  
2.11.1.2.3. Tuleb veenduda, et mõõtesüsteem näitab, et aurustumistoru, kui 
see on süsteemi lisatud, on saavutanud ettenähtud töötemperatuuri.  
2.11.1.2.4. Tuleb veenduda, et mõõtesüsteem näitab, et lahjendi PND  1 on 
saavutanud ettenähtud töötemperatuuri.  
2.12. Proovide võtmine katse käigus  
2.12.1. Käivitatakse lahjendussüsteem, proovivõtupumbad ja andmekogu ­
missüsteemid.  
2.12.2. Käivitatakse tahkete osakeste (PM ja PN) proovivõtusüsteemid.  
2.12.3. Tahkete osakeste arvu mõõdetakse pidevalt. Kontsentratsioonide 
aritmeetiline keskmine leitakse iga faasi analüsaatori signaalide 
liitmise teel.  
2.12.4. Proovide võtmine algab enne jõuseadme käivitamise alustamist või 
selle alustamisel ja lõpeb tsükli lõppemisel.  
2.12.5. Proovide vahetamine  
2.12.5.1. Gaasiline heide  
Lahjendatud heitgaaside ja lahjendusõhu proovide võtmisel võib 
vajaduse korral ühe proovivõtukottide paari vahetada järgmiste 
kotipaaride vastu läbitava asjaomase WLTC tsükli iga faasi lõpus.  
2.12.5.2. Tahked osakesed  
Kohaldatakse käesoleva all-lisa punkti 2.10.1.1 nõudeid.  
2.12.6. Veojõustendil läbitud teepikkus kantakse iga faasi kõikidesse asja ­
omastesse katsearuannetesse.  
2.13. Katse lõpetamine  
2.13.1. Mootor lülitatakse katse viimase osa lõppemisel viivitamatult 
välja.  
2.13.2. Püsimahuproovivõttur (CVS) või muu imiseade lülitatakse välja 
või sõiduki summutitoru(de)st väljuv heitgaasitoru ühendatakse 
lahti.  
2.13.3. Sõiduki võib veojõustendilt eemaldada.  
2.14. Katsejärgsed menetlused  
2.14.1. Gaasianalüsaatori kontroll  
Tuleb kontrollida lahjendatud heitgaasi pidevaks mõõtmiseks 
kasutatud analüsaatorite null- ja kalibreerimisgaasi näitu. Katse 
loetakse kehtivaks, kui enne ja pärast katset saadud tulemuste 
vahe ei ületa 2 % kalibreerimisgaasi puhul leitud väärtusest.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 680  
2.14.2. Kogumiskoti analüüs  
2.14.2.1. Kottides sisalduvaid heitgaase ja lahjendusõhku analüüsitakse 
võimalikult kiiresti. Heitgaase ei tohi mitte mingil juhul analüüsida 
hiljem kui 30 minutit pärast tsüklifaasi lõppu.  
Arvesse võetakse kottides sisalduvate ühendite reaktiivsusaega.  
2.14.2.2. Võimalikult varakult enne analüüsi nullitakse iga ühendi puhul 
kasutatav analüsaatori mõõtepiirkond sobiva nullgaasiga.  
2.14.2.3. Analüsaatorite kalibreerimiskõverad määratakse kalibreerimisgaa ­
sidega, mille nimikontsentratsioonid jäävad vahemikku 70–100 %.  
2.14.2.4. Seejärel kontrollitakse uuesti analüsaatorite nullpunkte. Kui näidu 
erinevus käesoleva all-lisa punkti 2.14.2.2 kohaselt saadud näidust 
on suurem kui 2 % mõõtepiirkonnast, korratakse selle analüsaatori 
puhul menetlust.  
2.14.2.5. Seejärel analüüsitakse proove.  
2.14.2.6. Pärast analüüsimist kontrollitakse null- ja kalibreerimispunkti 
samade gaaside abil uuesti. Katse loetakse kehtivaks, kui tule ­
muste vahe ei ületa 2 % kalibreerimisgaasi puhul leitud väärtusest.  
2.14.2.7. Erinevate läbi analüsaatorite voolavate gaaside voolukiirused ja 
rõhud peavad olema samad kui analüsaatorite kalibreerimisel kasu ­
tatud voolukiirused ja rõhud.  
2.14.2.8. Iga mõõdetud ühendi sisaldus kantakse pärast mõõteseadme stabi ­
liseerumist kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse.  
2.14.2.9. Kõikide saasteainete heite mass ja kui see on asjakohane, arv, 
arvutatakse 7. all-lisa kohaselt.  
2.14.2.10. Kalibreerimised ja kontrollid tehakse kas:  
a) enne ja pärast iga kotipaari analüüsi; või  
b) enne ja pärast kogu katset.  
Variandi b korral tuleb kalibreerimised ja kontrollid läbi viia 
kõikide analüsaatoritega kõikide katse ajal kasutatud mõõtepiir ­
kondade puhul.  
Nii variandi a kui ka b korral tuleb vastavate välisõhu- ja heitgaa ­
sikottide puhul kasutada analüsaatori sama mõõtepiirkonda.  
2.14.3. Tahkete osakeste filtri kaalumine  
2.14.3.1. Tahkete osakeste proovivõtufilter asetatakse tagasi kaalumiskam ­
brisse (või -ruumi) hiljemalt üks tund pärast katse lõppu. Filtrit 
konditsioneeritakse vähemalt ühe tunni jooksul tolmu eest kaitstud 
ja õhuvahetust võimaldavas Petri tassis ning filter kaalutakse. Filtri 
brutokaal tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse.  
2.14.3.2. 8 tunni jooksul pärast proovivõtufiltri kaalumist, kuid eelistatavalt 
samal ajal, kaalutakse vähemalt kaht kasutamata võrdlusfiltrit. 
Võrdlusfiltrid peavad olema proovivõtufiltritega ühesuurused ja 
samast materjalist.  
2.14.3.3. Kui mõne võrdlusfiltri kaal muutub proovifiltrite kaalumiste vahel 
rohkem kui ± 5 μg, konditsioneeritakse proovifilter ja võrdlusfil ­
trid uuesti kaalumiskambris (või -ruumis) ning seejärel kaalutakse 
uuesti.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 681  
2.14.3.4. Võrdlusfiltrite kaalumistulemuste võrdlemisel võrreldakse kõnealu ­
se võrdlusfiltri kaalumistulemust ja sama filtri kaalumistulemuste 
libisevat aritmeetilist keskmist. Libisev aritmeetiline keskmine 
arvutatakse nende kaalumiste põhjal, mis on tehtud pärast võrd ­
lusfiltrite kaalumiskambrisse (või -ruumi) viimist. Keskmistamise 
ajavahemik peab olema vähemalt üks päev, kuid mitte üle 15 
päeva.  
2.14.3.5. Proovi- ja võrdlusfiltrite mitmekordne konditsioneerimine ning 
kaalumine on lubatud kuni 80 tunni möödumiseni heitekatse 
gaaside mõõtmisest. Kui enne 80 tunni möödumist või selle 
möödumise hetkeks on rohkem kui pooled võrdlusfiltritest täitnud 
± 5 μg kriteeriumi, loetakse proovifiltri kaalumistulemused kehti ­
vaks. Kui 80 tunni möödumise hetkel kasutatakse kaht võrdlusfil ­
trit ja üks neist kahest ei täida ± 5 μg kriteeriumi, võib proovifiltri 
kaalumistulemused lugeda kehtivaks tingimusel, et nende kahe 
võrdlusfiltri kaalu ja libisevate keskmiste absoluutsete vahede 
summa on 10 μg või väiksem.  
2.14.3.6. Kui vähem kui pooled võrdlusfiltrid vastavad ± 5 μg kriteeriumile, 
proovifilter kõrvaldatakse ja korratakse heitekatset. Kõik võrdlus ­
filtrid kõrvaldatakse 48 tunni jooksul ja asendatakse. Kõikidel 
muudel juhtudel asendatakse võrdlusfiltrid vähemalt iga 30 
päeva järel ja selliselt, et ühtki proovifiltrit ei kaaluta ilma, et 
seda võrreldaks võrdlusfiltriga, mis on viibinud kaalumiskambris 
(või -ruumis) vähemalt ühe päeva.  
2.14.3.7. Kui 5. all-lisa punktis 4.2.2.1 esitatud kaalumiskambri (või 
-ruumi) stabiilsuse nõuded ei ole täidetud, kuid võrdlusfiltri kaalu ­
mise tulemused vastavad eespool nimetatud kriteeriumidele, võib 
sõiduki tootja valida, kas tunnistada proovivõtufiltrite kaalud 
vastuvõetavaks või tunnistada katsed kehtetuks; viimasel juhul 
tuleb parandada kaalumiskambri (või -ruumi) kontrollsüsteemi ja 
katset korrata.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 682  
6. all-lisa 1. liide  
Kõikide perioodiliselt regenereeruvate süsteemidega varustatud sõidukite 
heitekatsemenetlus  
1. Üldosa  
1.1. Käesolevas liites esitatakse käesoleva lisa punktis 3.8.1 määratletud 
perioodiliselt regenereeruvate süsteemidega varustatud sõiduki katsetami ­
sega seotud erisätted.  
1.2. Regeneratsioonitsüklite ajal ei ole vaja heitenorme kohaldada. Kui 
perioodiline regeneratsioon toimub vähemalt ühe korra 1. tüüpi katse 
jooksul ja on toimunud vähemalt ühe korra sõiduki ettevalmistamise 
ajal või kui vahemaa kahe järjestikuse perioodilise regeneratsiooni 
vahel on üle 4 000 km korduval 1. tüüpi katsel, ei ole vaja spetsiaalset 
katsemenetlust järgida. Sellisel juhul ei kohaldata käesolevat liidet ja 
tegur K  i võetakse võrdseks 1,0-ga.  
1.3. Käesoleva liite sätteid kohaldatakse ainult tahkete osakeste massi mõõt ­
miseks, mitte aga tahkete osakeste arvu mõõtmiseks.  
1.4. Tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib jätta tegemata 
perioodiliselt regenereeruvatele süsteemidele omase katsemenetluse rege ­
nereeruva seadme puhul, kui tootja esitab tüübikinnitusasutusele andmed 
selle kohta, et regeneratsioonitsüklite ajal on heide asjaomase sõiduki ­
kategooria heite piirnormidest väiksem. Sellisel juhul kasutatakse teguri 
K i kindlaksmääratud väärtust 1,05 CO  2 -heite ja kütusekulu määramisel.  
1.5. Tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib 2. ja 3. klassi 
sõidukite puhul regeneratiivse teguri K  i määramisel eriti suure kiiruse 
faasi ära jätta.  
2. Katse käik  
Katsesõiduk peab olema suuteline regeneratsiooniprotsessi vältima või 
võimaldama tingimusel, et see funktsioon ei mõjuta mootori esialgseid 
kalibreeringuid. Regeneratsiooni vältimine on lubatud üksnes regenerat ­
sioonisüsteemi laadimise ja eelkonditsioneerimistsükli ajal. See ei ole 
lubatud heite mõõtmise ajal regeneratsioonifaasis. Heitekatse viiakse 
läbi originaalseadme valmistaja juhtimisseadisega, mis on algkujul. 
Tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutusega kokkuleppel võib K  i määra­
misel kasutada elektroonilist juhtseadet, mis ei mõjuta mootori esialgseid 
kalibreeringuid.  
2.1. Heite mõõtmine kahe regeneratsioonifaasidega WLTC tsükli vahel  
2.1.1. Heite aritmeetiline keskmine regeneratsioonide vahel ja regeneratiivse 
seadme laadimise ajal määratakse mitme (kui neid on üle kahe) ligi ­
kaudu ühesuguse teepikkusega 1. tüüpi katse aritmeetilise keskmise 
põhjal. Alternatiivina võib tootja esitada andmed, mis näitavad, et heite ­
tase püsib regeneratsioonide vahel muutumatuna (± 15 %). Sel juhul 
võib kasutada tavapärase 1. tüüpi katse käigus mõõdetud heiteid. Kõigil 
muudel juhtudel tuleb sooritada vähemalt kahe 1. tüüpi tsükli heite 
mõõtmine: üks vahetult pärast regeneratsiooni (enne uut laadimist) ja 
teine võimalikult vahetult enne regeneratsioonifaasi. Kõik heite mõõt ­
mised tehakse vastavalt käesolevale all-lisale ja kõik arvutused tehakse 
vastavalt käesoleva liite punktile 3.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 683  
2.1.2. Laadimisprotsess ja K  i määramine sooritatakse 1. tüüpi töötsükli ajal 
veojõustendil või mootori katsestendil samaväärset katsetsüklit kasu ­
tades. Need tsüklid võib läbi teha katkestusteta (st ilma et mootorit 
tarvitseks tsüklite vahel välja lülitada). Pärast mingi arvu tsüklite läbi ­
mist võib sõiduki veojõustendilt maha võtta ja katset hiljem jätkata. Kui 
tootja selleks soovi avaldab ja tüübikinnitusasutus nõustub, võib tootja 
välja töötada alternatiivse menetluse ja näidata selle samaväärsust, sh 
filtri temperatuuri, laadimiskoguse ja läbitud teepikkuse osas. Seda 
võidakse teha mootori- või veojõustendil.  
2.1.3. Kahe regeneratsioonifaasidega WLTC tsükli vahele jäävate tsüklite arv 
(D), tsüklite arv, mille jooksul toimub heite mõõtmine (n), ja iga ühendi 
i heite massi mõõtetulemus M ′ sij igas tsüklis j tuleb kanda kõikidesse 
asjaomastesse katsearuannetesse.  
2.2. Heite mõõtmine regeneratsiooni ajal  
2.2.1. Kui sõiduk tuleb regeneratsioonifaasi heitekatse jaoks ette valmistada, 
võib selleks kasutada käesoleva all-lisa punktis 2.6 kirjeldatud eelkon ­
ditsioneerimistsükleid või samaväärseid mootori katsestendi tsükleid, 
sõltuvalt käesoleva all-lisa punktis 2.1.2 valitud laadimistoimingust.  
2.2.2. Enne esimese arvessemineva heitekatse läbiviimist kehtivad käesolevas 
lisas kirjeldatud 1. tüüpi katse sõiduki- ja katsetingimused.  
2.2.3. Sõiduki ettevalmistamise ajal ei tohi regeneratsiooni toimuda. Selle taga ­
miseks võib kasutada ühte järgmistest meetoditest:  
2.2.3.1. eelkonditsioneerimistsüklite ajaks võib paigaldada modelleeritud regene ­
reeruva süsteemi või osalise süsteemi;  
2.2.3.2. mis tahes muu tootja ja tüübikinnitusasutuse vahel kokku lepitud 
meetod.  
2.2.4. Regenereerumisprotsessi sisaldava külmkäivituse heitekatse läbiviimisel 
kasutatakse rakendatavat WLTC tsüklit.  
2.2.5. Kui regenereerumiseks on vaja mitut WLTC tsüklit, tuleb kõik WLTC 
tsüklid lõpule viia. Üheainsa tahkete osakeste proovivõtufiltri kasutamine 
mitmes tsüklis, mis on vajalikud regenereerumise lõpuleviimiseks, on 
lubatud.  
Kui on vaja mitut WLTC tsüklit, tuleb järgnev(ad) WLTC tsükkel 
(tsüklid) läbida kohe, mootorit välja lülitamata, kuni saavutatakse täielik 
regeneratsioon. Kui mitme tsükli jaoks vajalike gaasiliste heidete kottide 
arv ületaks saadaolevate kottide arvu, peab uue katse ettevalmistamiseks 
vajalik aeg olema võimalikult lühike. Selleks ajaks ei lülitata mootorit 
välja.  
2.2.6. Heite väärtused regenereerumise ajal iga ühendi M  ri i puhul arvutatakse 
käesoleva liite punkti 3 kohaselt. Täieliku regeneratsiooni käigus 
mõõdetud asjaomaste katsetsüklite arv d tuleb kanda kõikidesse asja ­
omastesse katsearuannetesse.  
3. Arvutused  
3.1. Ühe regenereeruva süsteemi heitgaasi ja CO  2 -heite ning kütusekulu 
arvutamine  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 684  
M si ¼ P n 
j¼1 M′ sij 
n for n ≥ 1 
M ri ¼ P d 
j¼1 M′ rij 
d for d ≥ 1 
M pi ¼ M si Ü D þ M ri Ü d 
D þ d 
kus iga vaadeldava ühendi i puhul:  
M′ sij on ühendi i heite mass (g/km) ilma regeneratsioonita katsetsüklis 
j; 
M′ rij on ühendi i heite mass (g/km) regeneratsiooni ajal katsetsüklis j 
(kui d > 1 > 1, tehakse esimene WLTC katse külma ja järgnevad 
tsüklid sooja mootoriga);  
M si on ühendi i heite keskmine mass (g/km) ilma regeneratsioonita;  
M ri on ühendi i heite keskmine mass (g/km) regeneratsiooni ajal;  
M pi on ühendi i heite keskmine mass (g/km);  
n n on selliste katsetsüklite arv, mis jäävad regeneratsioonifaasi ­
dega tsüklite vahele ja mille käigus mõõdetakse 1. tüüpi 
WLTC tsüklite heidet, ≥ 1; 
d on täielike asjaomaste katsetsüklite arv, mis on vajalik regene ­
ratsiooniks;  
D on täielike asjaomaste katsetsüklite arv kahe regeneratsioonifaa ­
sidega tsükli vahel;  
M pi arvutamine on esitatud joonisel A6.App1/1.  
Joonis A6.App1/1  
Heitekatses regeneratsioonifaasidega tsüklite ajal ja vahel 
mõõdetavad näitajad (skemaatiline näide, heited võivad 
ajavahemikul D kasvada või kahaneda)
  
3.1.1. Iga vaadeldava ühendi i regeneratsiooniteguri K  i arvutamine  
Tootja võib otsustada määrata iga ühendi puhul eraldi kas täiendavad 
kõrvalekalded või kordistustegurid.  
K i tegur:  K  i ¼ M pi 
M si 
K i muut: K  i = M  pi – M  si ▼M3
02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 685  
M si , M  pi ja K  i tulemused ning tootja teguri liigi valik tuleb registreerida. 
K i tulemus kantakse kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse. M  si , 
M pi ja K  i kantakse kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse.  
K i võidakse määrata pärast seda, kui on lõpule viidud üks regenerat ­
siooni katsetsükkel, mis koosneb joonisel A6.App1/1 toodud mõõtmis ­
test enne regeneratsiooni, regeneratsiooni ajal ja pärast regeneratsiooni.  
3.2. Mitme perioodiliselt regenereeruva süsteemi heitgaasi ja CO  2 -heite ning 
kütusekulu arvutamine  
Järgmine tuleb arvutada ühe 1. tüüpi töötsükli kohta sätestatud piirnor ­
miga heidete ning CO  2 -heite puhul. Arvutuses kasutatav CO  2 -heide 
saadakse 7. all-lisa tabelis A7/1 kirjeldatud sammu 3 tulemusena.  
M sik ¼ P n k 
j¼1 M′ sik ;j 
n k kui n  j ≥ 1 
M rik ¼ P d k 
j¼1 M′ rik ;j 
d k for d ≥ 1 
M si ¼ P x 
k¼1 M sik Ü D  k P x 
k¼1 D k 
M ri ¼ P x 
k¼1 M rik Ü d  k P x 
k¼1 d k 
M pi ¼ M si Ü P x 
k¼1 D k þ M  ri Ü P x 
k¼1 d k P x 
k¼1 ðD k þ d  k Þ 
M pi ¼ P x 
k¼1 ðM sik Ü D  k þ M  rik Ü d  k Þ P x 
k¼1 ðD k þ d  k Þ 
K i tegur:  K  i ¼ M pi 
M si 
K i muut: K  i = M  pi – M  si 
kus 
M si on ühendi i heite keskmine mass (g/km) ilma regeneratsioonita 
kõikide protsesside k puhul;  
M ri on ühendi i heite keskmine mass (g/km) regeneratsiooni ajal 
kõikide protsesside k puhul;  
M pi on ühendi i heite keskmine mass (g/km) kõikide protsesside k 
puhul; 
M sik on ühendi i heite keskmine mass (g/km) ilma regeneratsioonita 
protsessi k puhul; 
M rik on ühendi i heite keskmine mass (g/km) regeneratsiooni ajal 
protsessi k puhul; 
M′ sik,j on ühendi i heite mass (g/km) ilma regeneratsioonita protsessi 
k puhul, mõõdetud punktis j, kus 1 ≤ j ≤ n  k ; 
M′ rik,j on ühendi i heite mass (g/km) regeneratsiooni ajal protsessi k 
puhul (kui j > 1, viiakse esimene 1. tüübi katse läbi külma ja 
järgnevad tsüklid sooja mootoriga), mõõdetuna katsetsüklis j, 
kus 1 ≤ j ≤ d  k ; 
n k on protsessi k selliste täielike katsetsüklite arv, mis jäävad kahe 
regeneratsioonifaasidega tsükli vahele ja mille käigus mõõde ­
takse heiteid (1. tüüpi WLTC tsüklid või samaväärsed mootori 
katsestendi tsüklid), ≥ 2; ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 686  
d k on protsessi k täielike asjaomaste katsetsüklite arv, mis on 
vajalik täielikuks regeneratsiooniks;  
D k on protsessi k täielike asjaomaste katsetsüklite arv kahe rege ­
neratsioonifaasidega tsükli vahel;  
x on täielike regeneratsioonide arv.  
M pi arvutamine on esitatud joonisel A6.App1/2.  
Joonis A6.App1/2  
Heitekatses regeneratsioonifaasidega tsüklite ajal ja nende vahel 
mõõdetud näitajad (skemaatiline näide)
  
Mitmekordse perioodiliselt regenereeruva süsteemi teguri K  i arvutamine 
on võimalik alles iga süsteemi teatava arvu regeneratsioonifaaside järel.  
Pärast kogu protsessi läbimist (A-st B-ni, vt joonis A6.App1/2) tuleb 
uuesti jõuda esialgsesse lähteasendisse A.  
3.3. Parandid ja tegurid Ki (liidetavad ja korrutatavad) ümardatakse nelja 
kümnendkohani, arvestades vastava heite standardi füüsikalist ühikut.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 687  
6. all-lisa 2. liide  
Taaslaetava elektrienergia salvestussüsteemi jälgimise katse käik  
1. Üldosa  
Kui katsetatakse välise laadimiseta hübriidelektrisõidukeid või välise laadi ­
misega hübriidelektrisõidukeid, kohaldatakse 8. all-lisa 2. ja 3. liidet.  
Käesolevas liites esitatakse erisätted, milles käsitletakse CO  2 -heite massi 
kõikide taaslaetavate energiasalvestussüsteemide laetuse muutuse energia ­
jäägi (laetuse muutuse ΔE REESS  ) funktsioonina.  
CO  2 -heite massi korrigeeritud väärtused peavad vastama nullenergiamuu ­
dule (ΔE REESS  = 0) ja need arvutatakse allpool sätestatud korras määratud 
parandusteguri abil.  
2. Mõõtevahendid ja -seadmed  
2.1. Voolu mõõtmine  
Taaslaetava energiasalvestussüsteemi tühjenemist nimetatakse negatiivseks 
vooluks.  
2.1.1. Taaslaetava energiasalvestussüsteemi voolu mõõdetakse katsete ajal 
klambri tüüpi või kinnist tüüpi vooluanduriga. Voolu mõõtmise süsteem 
peab vastama tabelis A8/1 toodud nõuetele. Vooluandur(id) peab (peavad) 
taluma tippvõimsuse voolu mootori käivitamisel ja temperatuuritingimusi 
mõõtepunktis.  
Mõõtmistäpsuse tagamiseks tehakse enne katset nullistamine ja demagnee ­
timine vastavalt mõõteseadme tootja juhistele.  
2.1.2. Vooluandurid ühendatakse taaslaetavasse energiasalvestussüsteemi otse 
taaslaetava energiasalvestussüsteemiga ühendatud juhtme külge; sellises 
juhtmes peab kulgema taaslaetava energiasalvestussüsteemi koguvool.  
Varjestatud juhtmete korral kasutatakse asjakohaseid meetodeid kooskõ ­
lastatult tüübikinnitusasutusega.  
Taaslaetava energiasalvestussüsteemi voolu hõlpsaks mõõtmiseks välise 
mõõteseadmega peaksid tootjad eelistatavalt varustama sõiduki asjako ­
haste, ohutute ja juurdepääsetavate ühenduspunktidega. Kui see pole teos ­
tatav, on tootja kohustatud abistama tüübikinnitusasutust, nähes ette 
võimalused vooluanduri ühendamiseks taaslaetava energiasalvestussüs ­
teemi juhtmete külge ülalkirjeldatud viisil.  
2.1.3. Mõõdetud vool integreeritakse ajas miinimumsagedusega 20 Hz, saades 
tulemuseks mõõdetud väärtuse Q ampertundides (Ah). Mõõdetud vool 
integreeritakse ajas, saades tulemuseks mõõdetud väärtuse Q ampertun ­
dides (Ah). Integreerimine võidakse teha voolu mõõtmise süsteemis.  
2.2. Sõiduki pardaandmed  
2.2.1. Teise võimalusena määratakse taaslaetava energiasalvestussüsteemi vool 
sõidukiga seotud andmete põhjal. Selle mõõtemeetodi kasutamiseks peab 
katsesõiduki kohta olema kättesaadav järgmine teave:  
a) pärast viimast süüdet määratud integreeritud laadimisjääk (Ah);  
b) integreeritud pardaandmetest saadud laadimisjääk, arvutatuna proovi ­
võtu miinimumsagedusega 5 Hz;  
c) OBD-liidese kaudu saadud laadimisjääk vastavalt standardile 
SAE J1962.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 688  
2.2.2. Tootja peab tüübikinnitusasutusele tõendama sõiduki taaslaetava energia ­
salvestussüsteemi laadimise ja tühjenemise pardaandmete täpsust.  
Tootja võib luua taaslaetava energiasalvestussüsteemi jälgimise sõiduki ­
tüüpkonna, tõendamaks, et sõiduki taaslaetava energiasalvestussüsteemi 
laadimise ja tühjenemise pardaandmed on õiged. Andmete täpsust tõenda ­
takse esindaval sõidukil.  
Peavad kehtima järgmised tüüpkonnakriteeriumid:  
a) samased põlemisprotsessid (s.t otto-, diisel-,kahe-, neljataktiline 
mootor);  
b) samane laadimis- ja/või regenereerimisstrateegia (tarkvaraline taaslae ­
tava energiasalvestussüsteemi andmemoodul);  
c) pardaandmete kättesaadavus;  
d) samane laadimisjääk, mis on mõõdetud taaslaetava energiasalvestussüs ­
teemi andmemooduli abil;  
e) samane laadimisjäägi modelleerimine sõiduki pardal.  
2.2.3. Vaatluse alt jäetakse välja kõik sellised taaslaetavad energiasalvestussüs ­
teemid, mis ei avalda mõju CO  2 -heitele.  
3. Taaslaetava energiasalvestussüsteemi energia muutusel põhinev korrigeeri ­
mine  
3.1. Taaslaetava energiasalvestussüsteemi voolu mõõtmine algab katse 
algusega samaaegselt ja lõpeb kohe, kui sõiduk on läbinud täieliku sõidut ­
sükli.  
3.2. Elektritoitesüsteemis mõõdetud elektrienergia saldo Q on taaslaetava ener ­
giasalvestussüsteemi tsükli lõpu energiasisalduse (laetuse) ja tsükli alguse 
energiasisalduse vahe. Elektrienergia saldo tuleb määrata kogu läbitud 
WLTC kohta.  
3.3. Tsüklifaaside kohta registreeritakse Q  phase üksikväärtused.  
3.4. Kogu tsükli CO  2 -heite massi korrigeerimine korrektsioonikriteeriumi c 
funktsioonina.  
3.4.1. Korrektsioonikriteeriumi c arvutamine  
Korrektsioonikriteerium c on elektrienergia muutuse absoluutväärtuse 
ΔE REESS,j  ja kütusekulu suhe ning see arvutatakse järgmiste valemite abil: 
c ¼ ΔE REESS ;j 
E fuel Æ Æ Æ Æ Æ Æ Æ Æ 
kus 
c on korrektsioonikriteerium;  
ΔE REESS,j  (Wh) on käesoleva liite punkti 4.1 kohaselt kindlaks 
määratud kõikide taaslaetavate energiasalvestussüstee ­
mide elektrienergia muutus perioodil j;  
j on käesolevas punktis kogu rakendatav WLTP katset ­
sükkel;  
E Fuel on kütuseenergia, mis arvutatakse järgmise valemi 
kohaselt:  
E fuel = 10 × HV × FC  nb × d 
kus 
E fuel on rakendatava WLTP katsetsükli vältel tarbitud 
kütuse energia (Wh);  
HV on kütteväärtus (kWh/l) tabeli A6.App2/1 kohaselt;  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 689  
FC nb on vastavalt 7. all-lisa punktile 6 määratud laetusega 
korrigeerimata tasakaalustamata kütusekulu (l/100 km) 
1. tüüpi katses, mis arvutatakse tabelis A7/1 etapis 2 
esitatud sätestatud piirnormiga heidete tulemuste ja 
CO  2 -heite tulemuste abil;  
d on vastava kasutatava WLTP katsetsükli vältel läbitud 
teepikkus (km);  
10 Wh-deks teisendamise tegur.  
3.4.2. Korrektsioon tehakse, kui ΔE REESS  on negatiivne (vastab taaslaetava ener ­
giasalvestussüsteemi tühjenemisele) ning käesoleva liite punkti 3.4.1 koha ­
selt arvutatud korrektsioonikriteerium c on suurem kui tabeli A6.App2/2 
kohane rakendatav piirmäär.  
3.4.3. Korrektsioon jäetakse ära ja korrigeerimata väärtusi kasutatakse siis, kui 
käesoleva liite punkti 3.4.1 kohaselt arvutatud korrektsioonikriteerium c on 
väiksem kui tabeli A6.App2/2 kohaselt rakendatav piirmäär.  
3.4.4. Korrigeerimise võib ära jätta ja korrigeerimata väärtusi võib kasutada siis, 
kui: 
a) ΔE REESS  on positiivne (vastab taaslaetava energiasalvestussüsteemi 
laadimisele) ning käesoleva liite punkti 3.4.1 kohaselt arvutatud 
korrektsioonikriteerium c on suurem kui tabeli A6.App2/2 kohane 
rakendatav piirmäär.  
b) tootja saab tüübikinnitusasutusele mõõtmise abil tõendada, et puudub 
seos ΔE REESS  ja CO  2 -heite massi ning ΔE REESS  ja kütusekulu vahel.  
Tabel A6.App2/1  
Kütuse energiasisaldus  
Kütus  Bensiin  Diislikütus  
Etanooli/biodiisli 
sisaldus (%)  E10 E85  B7  
Kütteväärtus 
(kWh/l)  8,64 6,41  9,79  
Tabel A6.App2/2  
RCB korrektsioonikriteeriumide piirmäärad  
Tsükkel  väike + keskmine  väike + keskmine + 
suur väike + keskmine + 
suur + eriti suur  
Korrektsioonikriteeriumi c piirmäärad  0,015  0,01  0,005  
4. Korrigeerimisfunktsiooni kasutamine  
4.1. Korrigeerimisfunktsiooni kasutamiseks tuleb arvutada kõikide taaslaetavate 
energiasalvestussüsteemide perioodi j elektrienergia muut ΔT REESS,j  
mõõdetud voolu ja nimipinge põhjal: 
ΔE REESS ;j ¼ X  n 
i¼1 ΔE REESS ;j;i 
kus 
ΔE REESS,j,i  on taaslaetava energiasalvestussüsteemi i elektrienergia 
muut (Wh) vaadeldaval perioodil j;  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 690  
ja: 
ΔE REESS ;j;i ¼ 1 
3 600 Ü U REESS Ü Z t end 
t 0 IðtÞ j;i dt 
kus 
U REESS  on standardi IEC 60050-482 kohaselt määratud taaslaetava 
energiasalvestussüsteemi nimipinge (V);  
I(t) j,i on käesoleva liite punkti 2 kohaselt määratud taaslaetava ener ­
giasalvestussüsteemi i elektrivool (A) vaadeldaval perioodil j;  
t 0 on aeg (s) vaadeldava perioodi j alguses;  
t end on aeg (s) vaadeldava perioodi j lõpus.  
i on vaadeldava taaslaetava energiasalvestussüsteemi indeks;  
n on taaslaetavate energiasalvestussüsteemide koguarv;  
j on vaadeldava perioodi indeks, kusjuures perioodiks on 
ükskõik milline rakendatav tsüklifaas, tsüklifaaside kombinat ­
sioon või kogu asjaomane tsükkel;  
1 
3 600  on tegur Ws teisendamiseks Wh-ks.  
4.2. CO  2 -heite massi (g/km) korrigeerimiseks tuleb kasutada põlemisprotsessile 
vastavaid Willansi tegureid tabelist A6.App2/3.  
4.3. Korrektsioon tehakse ja seda rakendatakse kogu tsükli ja kõigi tsüklifaa ­
side suhtes eraldi ning see tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse katsea ­
ruannetesse.  
4.4. Selleks arvutuseks kasutatakse fikseeritud elektritoitesüsteemi generaatori 
tõhusust:  
η alternator  = 0,67 for electric power supply system REESS alternators  
4.5. Laetava energiasalvestussüsteemi laadimise generaatori koormuskäitumi ­
sest põhjustatud CO  2 -heite massi muutus vaadeldaval perioodil j arvuta ­
takse järgmise valemiga: 
ΔM CO2;j ¼ 0,0036 Ü ΔE REESS ;j Ü 1 
η alternator Ü Willans  factor Ü 1 
d j 
kus 
ΔM CO2,j on CO  2 -heite massi muutus (g/km) perioodil j;  
ΔE REESS,j  on käesoleva liite punkti 4.1 kohaselt arvutatud taaslaeta ­
vate energiasalvestussüsteemide energia muut (Wh) 
vaadeldaval perioodil j;  
d j on vaadeldaval perioodil j läbitud teepikkus (km);  
j on vaadeldava perioodi indeks, kusjuures perioodiks on 
ükskõik milline rakendatav tsüklifaas, tsüklifaaside kombi ­
natsioon või kogu asjaomane tsükkel;  
0,0036 on Wh MJ-ks teisendamise tegur;  
η alternator  on käesoleva liite punkti 4.4. kohaselt arvutatud generaa ­
tori tõhusus;  
Willans  factor on asjaomase põlemisprotsessi Willansi tegur (gCO  2 /MJ) 
tabelis A6.App2/3.  
4.5.1. Iga faasi ja kogu tsükli CO  2 -heidet korrigeeritakse järgmiselt:  
M CO2,p,3  = M  CO2,p,1  – ΔM CO2,j ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 691  
M CO2,c,3  = M  CO2,c,2  – ΔM CO2,j 
kus 
ΔM CO2,j on käesoleva liite punktis 4.5 saadud tulemus (g/km) 
perioodil j.  
4.6. CO  2 -heite (g/km) korrigeerimiseks kasutatakse tabelis A6.App2/3 toodud 
Willansi tegureid.  
Tabel A6.App2/3  
Willansi tegurid  
Ülelaadimiseta  Ülelaadimisega  
Sädesüüde  
Bensiin (E10)  l/MJ  0,0756  0,0803  
gCO  2 /MJ 174  184  
CNG (G20)  m  3 /MJ 0,0719  0,0764  
gCO  2 /MJ 129  137  
LPG  l/MJ  0,0950  0,101  
gCO  2 /MJ 155  164  
E85 l/MJ  0,102  0,108  
gCO  2 /MJ 169  179  
Survesüüde  
Diislikütus (B7)  l/MJ  0,0611  0,0611  
gCO  2 /MJ 161  161  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 692  
6. all-lisa 3. liide  
Gaaskütuste (veeldatud naftagaas ja maagaas/biometaan) energiategurite 
arvutamine  
1. 1. tüüpi katsetsüklis tarbitud gaaskütuse massi mõõtmine  
I tüübi katsetsüklis tarbitud gaasi massi mõõtmiseks kasutatakse sellist 
kütuse kaalumissüsteemi, millega saab katse käigus mõõta mahutit järgmi ­
selt. 
a) Katse alguse ja katse lõpu näitude vahe mõõdetakse täpsusega ± 2 % 
või täpsemini.  
b) Mõõtmisvigade vältimiseks tuleb rakendada ettevaatusabinõusid.  
Muu hulgas tuleb seade paigaldada hoolikalt kooskõlas tootja soovi ­
tuste ja hea inseneritavaga.  
c) Lubatud on kasutada muid mõõtmismeetodeid, mille puhul saavuta ­
takse võrdväärne mõõtetäpsus.  
2. Gaasi energiateguri arvutamine  
Kui katses põletatakse ainult gaaskütust, arvutatakse kütusekulu välja 
mõõtmisega kindlaks tehtud süsivesinike, süsinikmonooksiidi ja süsinik ­
dioksiidi heidete põhjal.  
Tsüklis tarbitud energiale vastav gaasi energiategur arvutatakse järgmise 
valemiga: 
G gas ¼ A 
M gas Ü cf Ü 10 4 
FC norm Ü dist Ü ρ ! 
kus 
G gas on gaasi energiategur (%);  
M gas on tsüklis tarbitud gaaskütuse mass (kg);  
FC norm on tarbitud gaasi kogus (LPG korral l/100 km, maagaasi/biome ­
taani korral m  3 /100 km), mis arvutatakse vastavalt 7. all-lisa 
punktidele 6.6 ja 6.7;  
dist on katsetsükli jooksul registreeritud teepikkus (km);  
ρ on gaasi tihedus  
ρ = 0,654 kg/m  3 NG/biometaani korral;  
ρ = 0,538 kg/l LPG korral;  
cf on parandustegur järgmiste väärtustega:  
cf = 1, kui etalonkütus on LPG või G20;  
cf = 0,78, kui etalonkütus on G25.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 693  
6.a all-lisa  
Ümbritseva õhu temperatuuri korrigeerimise katse CO  2 -heite määramiseks 
piirkonnale iseloomulikes temperatuuritingimustes  
1. Sissejuhatus  
Käesolevas all-lisas kirjeldatakse ümbritseva õhu temperatuuri täiendava 
korrigeerimise katse (ATCT) käiku seoses CO  2 -heite määramisega piir ­
konnale iseloomulikes temperatuuritingimustes.  
1.1. Sisepõlemismootoriga sõidukite ja välise laadimiseta hübriidelektrisõidu ­
kite CO  2 -heite ning välise laadimisega hübriidelektrisõidukite laetuse 
säilitamise väärtust korrigeeritakse käesoleva all-lisa sätete kohaselt. 
Korrigeerimist ei nõuta akutoiterežiimis toimuva CO  2 -heite katse 
puhul. Korrigeerimist ei nõuta elektrirežiimi sõiduulatuse jaoks.  
2. Ümbritseva õhu korrigeerimise katse (ATCT) tüüpkond  
2.1. Samasse ATCT tüüpkonda võivad kuuluda üksnes sõidukid, mis on 
sarnased järgmiste näitajate poolest:  
a) jõuseadme süsteem (nt sisepõlemis-, hübriid-, kütuseelemendiga või 
elektrimootor);  
b) põlemisprotsess (nt kahetaktiline, neljataktiline);  
c) silindrite arv ja paigutus;  
d) mootori põlemisviis (nt kaud- või otsesissepritse);  
e) jahutussüsteemi tüüp (nt õhk-, vesi- või õlijahutus);  
f) õhu sissevõtu viis (nt ülelaadimiseta või ülelaadimisega mootor);  
g) mootorikütus (nt bensiin, diislikütus, maagaas, veeldatud naftagaas 
vms);  
h) katalüüsmuundur (nt kolmeastmeline katalüsaator, katalüütilise taan ­
damisega NOx püüdur, SCR, selektiivne NOx katalüsaator vms);  
i) kübemefiltriga või ilma ja  
j) heitgaasitagastus (heitgaasitagastusega või ilma, jahutusega või ilma).  
Lisaks peavad sõidukid olema sarnased järgmiste näitajate poolest:  
k) sõidukite mootori töömahu erinevus ei tohi olla suurem kui 30 % 
väikseima võimsusega sõiduki mootori töömahust; ja  
l) mootoriruumi isolatsioon peab materjali, koguse ja paiknemise osas 
olema ühesugune. Tootja esitab (nt CAD-joonistena) tüübikinnitusa ­
sutusele tõendid, et kõikidel tüüpkonna sõidukitel moodustab paigal ­
datava isolatsioonimaterjali maht ja mass ATCT käigus mõõdetud 
kontrollsõiduki samade materjalidega võrreldes üle 90 %.  
Isolatsioonimaterjali ja selle paiknemise erinevused võib heaks kiita ka 
osana üksikust ATCT tüüpkonnast, kui saab tõendada, katsesõiduk 
kujutab endast halvimat juhtu mootoriruumi isolatsiooni osas.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 694  
2.1.1. Kui on paigaldatud aktiivsed soojussalvestid, loetakse samasse ATCT 
tüüpkonda kuuluvaks üksnes sõidukid, mis vastavad järgmistele nõue ­
tele: 
i) erisoojus, mille määrab süsteemi salvestatud entalpia, ületab 0–10 % 
ulatuses katsesõiduki entalpiat; ja  
ii) originaalseadme valmistaja võib esitada tehnilisele teenistusele 
tõendid selle kohta, et mootori käivitamisel soojuse vabastamiseks 
kuluv aeg tüüpkonnas on 0–10 % väiksem kui katsesõiduki soojuse 
vabastamiseks kuluv aeg.  
2.1.2. Samasse ATCT tüüpkonda kuuluvaks loetakse üksnes sõidukid, mis 
vastavad käesoleva all-lisa punkti 3.9.4 kohastele kriteeriumidele.  
3. ATCT menetlus  
Tehakse 6. all-lisas nimetatud 1. tüüpi katse, jättes välja 6.a all-lisa 
punktides 3.1–3.9 sätestatud nõuded. See eeldab uut arvutust ja käigu ­
vahetuskiiruste kasutamist 2. all-lisa kohaselt, võttes arvesse teistsugust 
sõidutakistust, mis on sätestatud 6.a all-lisa punktis 3.4.  
3.1. Ümbritseva keskkonna tingimused ATCT puhul  
3.1.1. Temperatuur (T  reg ), mille juures tuleks sõidukil lasta stabiliseeruda ja 
sõidukit katsetada ATCT jaoks, on 14 °C.  
3.1.2. Vähim stabiliseerumisaeg (t  soak_ATCT  ) ATCT puhul on 9 tundi.  
3.2. Katseruum ja seisuala  
3.2.1. Katseruum  
3.2.1.1. Katseruumi temperatuuri seadepunkt peab võrduma temperatuuriga T  reg . 
Tegelik temperatuur peab katse alguses olema ± 3 °C piires ja katse ajal 
± 5 °C piires.  
3.2.1.2. Katseruumis oleva õhu või mootorisse sissevõetava õhu eriniiskus (H) 
peab vastama järgmisele tingimusele: 
3,0 ≤ H ≤ 8,1 (g H  2 O kg kuiva õhu kohta)  
3.2.1.3. Õhutemperatuuri ja niiskust mõõdetakse jahutusventilaatori väljalaskeava 
juures miinimumsagedusega 0,1 Hz.  
3.2.2. Seisuala  
3.2.2.1. Seisuala temperatuuri seadepunkt võrdub temperatuuriga Treg ja tegelik 
temperatuur peab viieminutilise libiseva aritmeetilise keskmise puhul 
olema ± 3 °C piires ning ei tohi esineda süstemaatilist kõrvalekallet 
seadepunktist. Temperatuuri mõõdetakse pidevalt miinimumsagedusega 
0,033 Hz.  
3.2.2.2. Seisuala temperatuuriandur peab asuma kohas, mis on sõidukit ümbrit ­
seva õhu temperatuuri mõõtmiseks kõige esindavam, ning seda kont ­
rollib tehniline teenistus.  
Andur peab paiknema vähemalt 10 cm kaugusel seisuala seinast ja peab 
olema otsese õhuvoolu eest kaitstud.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 695  
Õhuvool peab seisuruumis sõiduki läheduses kujutama endast ruumi 
suurusele iseloomulikku loomulikku ringlust (mitte sundringlust).  
3.3. Katsesõiduk  
3.3.1. Katsetatav sõiduk peab esindama tüüpkonda, mille jaoks määratakse 
kindlaks ATCT andmed (nagu kirjeldatud 6.a all-lisa punktis 2.1).  
3.3.2. ATCT tüüpkonnast valitakse väikseima mootori töömahuga interpolat ­
sioonitüüpkond (vt 6.a all-lisa punkt 2) ja katsesõiduk peab olema kõ ­
nealuse tüüpkonna H-sõiduki konfiguratsioonis.  
3.3.3. Kui see on asjakohane, valitakse ATCT tüüpkonnast sõiduk, mille 
aktiivse soojussalvesti entalpia on väikseim ja soojuse vabastamine 
aktiivse soojussalvesti puhul aeglaseim.  
3.3.4. Katsesõiduk peab vastama 6. all-lisa punktis 2.3 ja kõnealuse 6.a all-lisa 
punktis 2.1 esitatud nõuetele.  
3.4. Seadistused  
3.4.1. Sõidutakistus ja veojõustend seadistatakse, nagu on kirjeldatud 4. all- 
lisas, sh järgitakse nõuet, et ruumi temperatuur peab olema 23 °C.  
Et võtta arvesse õhutiheduse erinevust temperatuuril 14 °C ja 20 °C, 
seadistatakse veojõustend 4. all-lisa punktide 7 ja 8 järgi, selle erandiga, 
et sihtkoefitsiendina Ct kasutatakse järgmisest valemist saadud väär ­
tust f  2_TReg.  
f 2_TReg  = f 2 × (T  ref + 273)/(T  reg + 273)  
kus 
f 2 on teist järku sõidutakistustegur võrdlustingimustel (N/(km/h)  2 ); 
T ref on sõidutakistuse võrdlustemperatuur (°C), nagu on esitatud käes ­
oleva lisa punktis 3.2.10;  
T reg on piirkonnale iseloomulik temperatuur (°C), nagu on määratletud 
punktis 3.1.1.  
Juhul, kui on olemas kehtiv veojõustendi katse seadistus 23 °C, tuleb 
teist järku veojõustendi tegurit Cd kohandada järgmise valemi kohaselt:  
C d_Treg  = C  d + (f  2_TReg  – f 2 ) 
3.4.2. ATCT katse ja selle sõidutakistuse seadistus tehakse kaksikveorežiimis 
töötava veojõustendiga juhul, kui vastav 1. tüüpi katse on tehtud kaksi ­
kveorežiimis töötava veojõustendiga; see tehakse nelikveorežiimis 
töötava veojõustendiga juhul, kui vastav 1. tüüpi katse on tehtud neli ­
kveorežiimis töötava veojõustendiga.  
3.5. Etelkonditsioneerimine  
Tootja taotlusel võib eelkonditsioneerimise teha temperatuuril T  reg . 
Mootori temperatuur peab jääma ± 2 °C piiresse seadepunktist 23 °C või 
temperatuurist T  reg , olenevalt sellest, kumb temperatuur on valitud 
eelkonditsoneerimiseks.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 696  
3.5.1. Sõidukitele, millel on ainult sisepõlemismootor, tehakse eelkonditsionee ­
rimist vastavalt kirjeldusele 6. all-lisa punktis 2.6.  
3.5.2. Välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite eelkonditsioneerimist tehakse 
vastavalt kirjeldusele 8. all-lisa punktis 3.3.1.1.  
3.5.3. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite eelkonditsioneerimist tehakse 
vastavalt kirjeldusele 8. all-lisa 4. liite punktis 2.1.1 või 2.1.2.  
3.6. Stabiliseerimine  
3.6.1. Pärast eelkonditsioneerimist ja enne katsetamist tuleb hoida sõidukeid 
seisualal 6.a all-lisa punktis 3.2.2 kirjeldatud ümbritseva keskkonna 
tingimustel.  
3.6.2. Eelkonditsioneerimise lõppemisest kuni stabiliseerimiseni temperatuuril  
T reg ei tohi sõidukit hoida muul temperatuuril kui  T reg üle 10 minuti.  
3.6.3. Seejärel hoitakse sõidukit seisualal nii, et aeg eelkonditsioneerimise 
katse lõpust kuni ATCT katse alguseni võrdub ajaga t  soak_ATCT  täien­
dava lubatud kõrvalekaldega 15 minutit. Tootja taotlusel ja tüübikinni ­
tusasutuse loal saab aega t  soak_ATCT  pikendada kuni 120 minutit. Sel 
juhul kasutatakse pikendatud ajavahemikku 6.a all-lisa punktis 3.9 sätes ­
tatud mahajahutamiseks.  
3.6.4. Stabiliseerimine peab toimuma ilma jahutusventilaatorita ja kõik 
kereosad peavad paiknema nii, nagu on ette nähtud tavalise parkimise 
korral. Ajavahemik eelkonditsioneerimise lõpu ja ATCT katse alguse 
vahel registreeritakse.  
3.6.5. Üleviimine seisualalt katseruumi peab toimuma võimalikult kiiresti. 
Sõiduk ei tohi temperatuurist T  reg erineva temperatuuri käes olla 
kauem kui 10 minutit.  
3.7. ATCT katse  
3.7.1. Katsetsükliks peab olema selle sõidukiklassi jaoks 1. all-lisas ette nähtud 
WLTC.  
3.7.2. Heitekatse menetlus, nagu seda on kirjeldatud 6. all-lisas sõidukite 
puhul, millel on ainult sisepõlemismootor, ja 8. all-lisas välise laadimi ­
seta hübriidelektrisõidukite puhul ning laetust säilitavas režiimis 1. tüüpi 
katse välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul, ainult selle eran ­
diga, et katseruumi ümbritseva keskkonna tingimused peavad olema 
sellised, nagu on kirjeldatud 6.a all-lisa punktis 3.2.1.  
3.7.3. Muu hulgas ei tohi ATCT katses summutitoru heitgaasid, nagu on 
määratletud tabeli A7/1 etapis 1 sõidukite puhul, millel on ainult sise ­
põlemismootor, ja tabeli A8/5 etapis 2 hübriidelektrisõidukite puhul 
ületada asjaomase katsesõiduki Euro 6 heite piirnorme, nagu need on 
sätestatud määruse (EÜ) nr 715/2007 I lisa tabelis 2.  
3.8. Arvutamine ja dokumenteerimine  
3.8.1. Tüüpkonna parandustegur  FCF  arvutatakse järgmiselt:  
FCF = M  CO2,Treg  / M  CO2,23°  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 697  
kus 
M CO2,23°  on H-sõiduki kõigi asjakohaste 1. tüüpi katsete keskmine 
korrigeerimata CO  2 -heite mass (g/km) temperatuuril 23 °C 
pärast 7. all-lisa tabeli A7/1 etappi 3 sõidukite puhul, millel 
on ainult sisepõlemismootor, ning pärast tabeli A8/5 etappi 
3 nii välise laadimiseta kui ka välise laadimisega hübriide ­
lektrisõidukite puhul;  
M CO2,Treg  on täieliku WLTC tsükli korrigeerimata CO  2 -heite mass 
(g/km) kohalikul temperatuuril pärast 7. all-lisa tabeli 
A7/1 etappi 3 sõidukite puhul, millel on ainult sisepõlemis ­
mootor, ning pärast tabeli A8/5 etappi 3 nii välise laadimi ­
seta kui ka välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul. 
Nii välise laadimiseta kui ka välise laadimisega hübriide ­
lektrisõidukite puhul kasutatakse tegurit K  CO2 , nagu see on 
määratletud 8. all-lisa 2. liites.  
Nii suurust M  CO2,23°  kui ka M  CO2,Treg  mõõdetakse ühel ja samal katse ­
sõidukil.  
FCF  kantakse kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse.  
FCF ümardatakse 4 kümnendkohani.  
3.8.2. Iga ATCT tüüpkonda (nagu määratletud 6.a all-lisa punktis 2.3) kuuluva 
sõiduki puhul, millel on ainult sisepõlemismootor, arvutatakse CO  2 - 
heide järgmiste valemitega:  
M CO2,c,5  = M  CO2,c,4  × FCF  
M CO2,p,5  = M  CO2,p,4  × FCF  
kus 
M CO2,c,4  ja M  CO2,p,4  on varasemal arvutusetapil saadud kogu WLTC 
tsükli c ja tsükli faaside p CO  2 -heide (g/km);  
M CO2,c,5  ja M CO2,p,5  on kogu WLTC tsükli c ja tsükli faaside p CO  2 - 
heide (g/km) ATCT korrektsiooniga ning seda kasutatakse täiendavate 
korrektsioonide või täiendavate arvutuste puhul.  
3.8.3. Iga ATCT tüüpkonda (nagu määratletud 6.a all-lisa punktis 2.3) kuuluva 
nii välise laadimiseta kui ka välise laadimisega hübriidelektrisõiduki 
CO  2 -heide arvutatakse järgmiste valemitega:  
M CO2,CS,c,5  = M  CO2,CS,c,4  × FCF  
M CO2,CS,p,5  = M  CO2,CS,p,4  × FCF  
kus 
M CO2,CS,c,4  ja M CO2,CS,p,4  on varasemal arvutusetapil saadud CO  2 -heide 
(g/km) kogu WLTC (indeks c) ja tsükli faasi (indeks p) vältel;  
M CO2,CS,c,5  ja M CO2,CS,p,5  on CO  2 -heide (g/km) kogu WLTC tsükli (c) ja 
tsükli faaside (p) vältel, mis sisaldab ATCT korrektsiooni, ning seda 
kasutatakse täiendavate korrektsioonide või täiendavate arvutuste puhul.  
3.8.4. Kui  FCF  on väiksem kui üks, võetakse see ühega võrdseks halvima juhu 
käsitluse raames käesoleva all-lisa punkti 4.1 kohaselt.  
3.9. Mahajahutamise ettevalmistus  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 698  
3.9.1. ATCT tüüpkonna võrdlussõidukina kasutatava katsesõiduki ja kõikide 
ATCT tüüpkonda kuuluvate interpolatsioonitüüpkondade H-sõidukite 
puhul mõõdetakse mootori jahutusvedeliku lõplikku temperatuuri pärast 
vastava 1. tüüpi katse läbimist temperatuuril 23 °C ja pärast stabilisee ­
rumist ajavahemiku t  soak_ATCT  kestel täiendava 15-minutilise lubatud 
kõrvalekaldega; kõnealust ajavahemikku mõõdetakse alates asjaomase 
1. tüüpi katse lõpust.  
3.9.1.1. Juhul, kui ajavahemikku t  soak_ATCT  on vastavas ATCT katses piken ­
datud, kasutatakse sama stabiliseerumisaega täiendava 15-minutilise 
lubatud kõrvalekaldega.  
3.9.2. Mahajahutamine tehakse võimalikult kiiresti pärast 1. tüüpi katse lõppu 
maksimaalse viivitusega 20 minutit. Mõõdetud stabiliseerumisaeg on 
lõpptemperatuuri mõõtmise ja 23 °C juures tehtud 1. tüüpi katse lõpu 
vaheline aeg ning see kantakse kõikidesse asjaomastesse katsearuanne ­
tesse.  
3.9.3. Seisuala kolme viimase tunni keskmine temperatuur lahutatakse punktis 
3.9.1 nimetatud stabiliseerumisaja lõpus mõõdetud mootori jahutusaine 
lõpptemperatuurist. Saadud suuruse tähistus on Δ T_ATCT  ja see ümarda ­
takse täisarvuks.  
3.9.4. Kui saadud Δ T_ATCT  ja katsesõiduki suuruse Δ T_ATCT  vahe on võrdne 
– 2 °C või sellest suurem, loetakse vastav interpolatsioonitüüpkond 
kuuluvaks samasse ATCT tüüpkonda.  
3.9.5. Kõikide ATCT tüüpkonda kuuluvate sõidukite puhul tuleb jahutusaine 
mõõtmised teha jahutussüsteemis ühes ja samas kohas. Mõõtekoht peab 
olema mootorile võimalikult lähedal, et jahutusaine temperatuur oleks nii 
täpselt kui võimalik võrdne mootori temperatuuriga.  
3.9.6. Seisuala temperatuuri mõõtmine peab vastama 6.a all-lisa punktile 
3.2.2.2.  
4. Alternatiivsed mõõtmisviisid  
4.1. Halvim juht mootori jahutamisel  
Tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse heakskiidul võib 1. tüüpi katse 
jahutamismenetluse asemel kohaldada 6.a all-lisa punkti 3.6 sätteid. 
Selleks:  
a) kohaldatakse 6. all-lisa punkti 2.7.2 sätteid lisatingimusel, et stabili ­
seerumisaeg on vähemalt 9 tundi.  
b) Enne ATCT katset peab mootori temperatuur olema võrdne seade ­
punktiga T  reg ± 2 °C. See temperatuur kantakse kõikidesse asjaomas ­
tesse katsearuannetesse. Sellisel juhul võib kõigi asjaomase tüüp ­
konna sõidukite puhul jätta järgimata 6-a all-lisa punktis 3.9 kirjel ­
datud jahutamissätted ja mootoriruumi soojustamise tingimused.  
Sellist lahendust ei ole lubatud kasutada, kui sõidukil on aktiivne soojus ­
salvesti.  
Selline lähenemisviis tuleb märkida kõikidesse asjakohastesse katsea ­
ruannetesse.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 699  
4.2. ATCT tüüpkond koosneb ühest interpolatsioonitüüpkonnast  
Kui ATCT tüüpkond koosneb vaid ühest interpolatsioonitüüpkonnast, 
võib mitte järgida 6.a all-lisa punktis 3.9 kirjeldatud jahutamissätteid. 
See teave kantakse kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse.  
4.3. Alternatiivne temperatuuri mõõtmine  
Kui jahutusvedeliku temperatuuri ei ole mõõta võimalik, võib tootja 
taotlusel ja tüübikinnitusasutuse heakskiidul kasutada jahutusaine tempe ­
ratuuri asemel 6.a all-lisa punktis 3.9 kirjeldatud mahajahtumise iseloo ­
mustamiseks mõõta mootoriõli temperatuuri. Sellisel juhul kasutatakse 
kõigi tüüpkonna sõidukite puhul mootoriõli temperatuuri.  
Sellise meetodi kasutamine märgitakse kõikidesse asjakohastesse katsea ­
ruannetesse.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 700  
6.b all-lisa  
CO  2 -heite korrigeerimine vastavalt sihtkiirusele ja teepikkusele  
1. Üldosa  
Käesolevas all-lisas on kirjas sätted, mille kohaselt korrigeeritakse CO  2 - 
heite katsetulemusi vastavalt sihtkiirusele ja läbitud teepikkusele.  
6.b all-lisa kohaldatakse sõidukite suhtes, millel on ainult sisepõlemis ­
mootor.  
2. Sõiduki kiiruse mõõtmine  
2.1. Sõiduki tegelikku kiirust (v  mi ; km/h), mille määrab veojõustendi rulli 
kiirus, mõõdetakse sagedusega 10 Hz koos tegelikule kiirusele vastava 
tegeliku ajaga.  
2.2. 1. all-lisa tabelites A1/1–A1/12 ettenähtud ajapunktide vahel arvutatakse 
sihtkiirusi v  i (km/h) lineaarse interpoleerimisega sagedusega 10 Hz.  
3. Korrigeerimine  
3.1. Mõõdetud tegeliku kiiruse korrigeerimine kiiruseks rataste juures  
Kasutades sihtkiirust ja tegelikku/mõõdetud kiirust, arvutatakse võimsus ja 
jõud rataste juures järgmiste valemitega:  
F i ¼ f 0 þ f 1 Ü ðV i þ V iÄ1 Þ 
2 þ f 2 Ü ðV i þ V iÄ1 Þ 2 
4 þ ðTM þ m r Þ Ü a i 
P i ¼ F i Ü ðV i þ V iÄ1 Þ 
3,6 Ü 2 Ü 0,001  
F mi ¼ f 0 þ f 1 Ü ðVm  i þ Vm  iÄ1 Þ 
2 þ f 2 Ü ðVm  i þ Vm  iÄ1 Þ 2 
4 þ ðTM þ m r Þ Ü a mi 
P mi ¼ F mi Ü ðVm  i þ Vm  iÄ1 Þ 
3,6 Ü 2 Ü 0,001  
a i ¼ ðV i Ä V iÄ1 Þ 
3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
a mi ¼ ðVm  i Ä Vm  iÄ1 Þ 
3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
siin on:  
F i on liikumapaneva jõu sihtväärtus (N) ajavahemikus i – 1 kuni i;  
F mi tegelik/mõõdetud liikumapanev jõud (N) ajavahemikus i – 1 
kuni i;  
P i sihtvõimsus (kW) ajavahemikus i – 1 kuni i;  
P mi tegelik/mõõdetud võimsus (kW) ajavahemikus i – 1 kuni i;  
f 0 , f 1 , f 2 4. all-lisa sõidutakistuse tegurid [vastavalt N, N/(km/h) ja 
N/(km/h) 2];  
V i sihtkiirus ajahetkel i (km/h);  
Vm  i tegelik/mõõdetud kiirus (km/h) ajahetkel i;  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 701  
TM sõiduki katsemass (kg);  
m r pöörlevate osade ekvivalentne efektiivmass (kg) vastavalt 4. all- 
lisa punktile 2.5.1;  
a i sihtkiirendus (m/s  2 ) ajavahemikus i – 1 kuni i;  
a mi on ajavahemikus i – 1 kuni i tegelikult mõõdetud kiirendus 
(m/s  2 ); 
t i aeg (s).  
3.2. Järgmises etapis arvutatakse algväärtus P  OVERRUN,1  järgmise valemiga:  
P OVERRUN,1  = – 0,02 × P  RATED  
kus 
P OVERRUN,1  on esialgne vabakäiguvõimsus (kW);  
P RATED  on sõiduki nimivõimsus (kW).  
3.3. Sellised arvutatud  P i ja P mi väärtused, mis on väiksemad kui P  OVERRUN,1  , 
võetakse võrdseks võimsusega P  OVERRUN,1  , et ei tekiks negatiivseid väär ­
tusi, mis ei ole CO  2 -heite seisukohast kasutatavad.  
3.4. Iga WLTC faasi võimsus  P m,j arvutatakse valemiga:  
P m;j ¼ X  t end 
t 0 P mi=n 
kus 
P m,j on keskmine tegelik/mõõdetud võimsus (kW) faasis j;  
P mi on tegelik/mõõdetud võimsus (kW) ajavahemikus i – 1 kuni i;  
t 0 on aeg vaadeldava faasi j alguses (s);  
t end on aeg vaadeldava faasi j lõpus (s);  
n on sammude arv vaadeldavas faasis;  
j on vaadeldava faasi indeks.  
3.5. Iga WLTC faasi keskmine RCB korrektsiooniga CO  2 -heite mass (g/km) 
teisendatakse ühikutesse g/s, kasutades järgmist valemit:  
M CO2;j ¼ M CO2;RCB;j Ü d m;j 
t j 
kus 
M CO2,j on keskmine CO  2 -heite mass faasis j (g/s);  
M CO2,RCB,j on vaadeldava WLTC faasi 7. all-lisa tabeli A7/1 etapi nr 1 
kohane CO  2 -heite mass, mille RCB korrektsioon arvuta ­
takse 6. all-lisa 2. liite kohaselt, kusjuures kehtib tingimus, 
et RCB korrektsioon tehakse ilma korrigeerimiskriteeriumi 
c arvestamata;  
d m,j on tegelikult läbitud teepikkus (km) vaadeldavas faasis j;  
t j on vaadeldava faasi j kestus (s).  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 702  
3.6. Järgmises etapis koostatakse graafik, mis kirjeldab eri WLTC faaside CO  2 - 
heite (g/s) sõltuvust 6.b all-lisa punkti 3.4 järgi arvutatud keskmisest võim ­
susest  P m,j1 . 
Vähimruutude meetodil leitakse regressioonijoon. Sellise regressioonijoone 
(sõidukispetsiifiline CO  2 graafik) näide on esitatud joonisel A6b/1.  
Joonis A6b/1  
Sõidukispetsiifilise CO  2 graafiku näide
  
3.7. Sõidukispetsiifiline CO  2 graafik-1, mis on koostatud 6b all-lisa punkti 3.6. 
järgi, kirjeldab faasis j eralduva CO  2 -heite (g/s) sõltuvust ratta juures 
mõõdetud keskmisest võimsusest samas faasis j ja selle võrrandi saab 
kirja panna järgmisel kujul:  
M CO2,j = (k  v,1 × P m,j1 ) + D  v,1 
kus 
M CO2,j on keskmine CO  2 -heite mass faasis j (g/s);  
P m,j1 on keskmine tegelik/mõõdetud võimsus (kW) faasis j, arvutatud 
võimsuse P  OVERRUN,1  alusel;  
k v,1 on sõidukispetsiifilise CO  2 graafiku-1 tõus (g CO  2 /kWs);  
D v,1 on sõidukispetsiifilise CO  2 graafiku-1 vabaliige (g CO  2 ); 
3.8. Järgmises etapis arvutatakse suurus P  OVERRUN,2  järgmise valemiga:  
P OVERRUN,2  = – D  v,1 / k v,1 
kus 
P OVERRUN,2  on teine vabakäiguvõimsus (kW);  
k v,1 on sõidukispetsiifilise CO  2 graafiku-1 tõus (g CO  2 /kWs);  
D v,1 on sõidukispetsiifilise CO  2 graafiku-1 vabaliige (g CO  2 ); 
3.9. Sellised arvutatud  P i ja P mi väärtused 6.b all-lisa punktist 3.1, mis on 
väiksemad kui P  OVERRUN,2  , võetakse võrdseks võimsusega P  OVERRUN,2  , 
et ei tekiks negatiivseid väärtusi, mis ei ole CO  2 -heite seisukohast kasuta ­
tavad.  
3.10.  P m,j2 väärtused arvutatakse iga WLTC faasi jaoks uuesti 6.b all-lisa punkti 
3.4 valemite järgi.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 703  
3.11. Uus sõidukispetsiifiline CO  2 graafik-2 arvutatakse vähimruutude meetodil, 
nagu kirjeldatud 6.b all-lisa punktis 3.6. Sõidukispetsiifilise CO  2 graafiku-2 
võrrand on järgmine:  
M CO2,j = (k  v,2 × P m,j2 ) + D  v,2 
kus 
M CO2,j on keskmine CO  2 -heite mass faasis j (g/s);  
P m,j2 on keskmine tegelik/mõõdetud võimsus (kW) faasis j, arvutatud 
võimsuse P  OVERRUN,2  alusel;  
k v,2 on sõidukispetsiifilise CO  2 graafiku-2 tõus (g CO  2 /kWs);  
D v,2 on sõidukispetsiifilise CO  2 graafiku-2 vabaliige (g CO  2 ). 
3.12. Järgmises etapis arvutatakse  P i,j väärtused igas WLTC faasis sihtkiiruse 
profiili järgi järgmise valemiga:  
P i;j2 ¼ X  t end 
t 0 P i;2=n 
kus 
P i,j2 on keskmine sihtvõimsus (kW) faasis j, arvutatud võimsuse 
P OVERRUN,2  alusel;  
P i,2 on sihtvõimsus (kW) ajavahemikus i – 1 kuni i; arvutatud võimsuse 
P OVERRUN,2  alusel;  
t 0 on aeg vaadeldava faasi j alguses (s);  
t end on aeg vaadeldava faasi j lõpus (s);  
n on sammude arv vaadeldavas faasis;  
j on vaadeldava WLTC faasi indeks.  
3.13. CO  2 -heite muut perioodil j (g/s) arvutatakse järgmise valemi abil:  
ΔCO  2,j = k  v,2 × (P i,j2 – P m,j2 ) 
kus 
ΔCO  2,j on CO  2 -heite muut (g/s) perioodil j;  
k v,2 on sõidukispetsiifilise CO  2 graafiku-2 tõus (g CO  2 /kWs);  
P i,j2 on keskmine sihtvõimsus (kW) perioodil j, arvutatud võimsuse 
P OVERRUN,2  alusel;  
P m,j2 on keskmine tegelik/mõõdetud võimsus (kW) faasis j, arvutatud 
võimsuse P  OVERRUN,2  alusel;  
j on vaadeldav periood ja see võib olla kas tsükli faas või kogu 
tsükkel.  
3.14. Lõpliku läbitud teepikkuse ja kiirusega korrigeeritud CO  2 -heite mass 
perioodil j arvutatakse järgmise valemiga:  
M CO2;j;2b ¼ Í 
ΔCO  2;j þ M CO2;j;1 Ü d m;j 
t j Î 
Ü t j=d i;j 
kus 
M CO2,j,2,b on lõpliku läbitud teepikkuse ja kiirusega korrigeeritud CO  2 - 
heide (g/km) perioodil j;  
M CO2,j,1 on CO  2 -heite mass (g/km) perioodi j etapil 1 (vt 7. all-lisa 
tabel A7/1);  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 704  
ΔCO  2,j on CO  2 -heite muut (g/s) perioodil j;  
t j on vaadeldava perioodi j kestus (s).  
d m,j on tegelikult läbitud teepikkus (km) vaadeldavas faasis j;  
d i,j on vaadeldaval perioodil j läbitud sihtteepikkus (km);  
j on vaadeldav periood ja see võib olla kas tsükli faas või 
kogu tsükkel.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 705  
7. all-lisa  
Arvutused  
1. Üldnõuded  
1.1. Konkreetselt hübriid-, täiselektri- ja suruvesinik-kütuseelemendiga 
sõidukitega seotud arvutusi on kirjeldatud 8. all-lisas.  
▼M3 
Katsetulemuste arvutamise etapiviisilised juhised on toodud 8. all- 
lisa punktis 4.  
▼B 
1.2. Käesolevas all-lisas kirjeldatud arvutusi tuleb kasutada sisepõle ­
mismootoriga sõidukite puhul.  
1.3. Katsetulemuste ümardamine  
1.3.1. Arvutuste vaheetappe ei ümardata.  
1.3.2. Kriitiliste heitkoguste lõplikud tulemused ümardatakse ühes etapis 
kohaldatavas heitestandardis ette nähtud komakohtade arvuni ja 
lisatakse veel üks tüvenumber.  
1.3.3. NO  x parandustegur KH ümardatakse kahe kümnendkohani.  
1.3.4. Lahjendustegur DF ümardatakse kahe kümnendkohani.  
1.3.5. Standarditega mitteseotud teabe puhul tuleb kasutada head insene ­
ritava.  
1.3.6. CO  2 ja kütusekulu tulemuste ümardamist kirjeldatakse käesoleva 
all-lisa punktis 1.4.  
1.4. ►M3 Lõplike katsetulemuste arvutamise etapiviisiline juhis sise ­
põlemismootoriga sõidukite puhul ◄ 
Tulemused tuleb arvutada tabelis A7/1 kirjeldatud järjestuses. 
Kõik tulbas „Väljund“ toodud kasutatavad tulemused tuleb regis ­
treerida. Tulbas „Protsess“ kirjeldatakse arvutamiseks kasutatavaid 
punkte või esitatakse lisaarvutused.  
Käesolevas tabelis kasutatakse valemite ja tulemuste puhul järg ­
misi tähistusi:  
c kogu kasutatav tsükkel;  
p iga kasutatav tsüklifaas;  
i iga mõõdetav kriitilise heitkoguse komponent, ilma CO  2 -ta; 
CO  2 CO  2 heide.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 706  
Tabel A7/1  
Lõplike katsetulemuste arvutamine  
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
6. all-lisa  Töötlemata 
katsetulemused  Heide 
Vastavalt käesoleva all-lisa punk ­
tidele 3–3.2.2  M i,p,1 (g/km); 
M CO2,p,1  (g/km).  1 
Etapi nr 1 
väljund  M i,p,1 (g/km); 
M CO2,p,1  (g/km).  Kogutsükli väärtuste arvutamine: 
M i;c;2 ¼ P 
p M i;p;1 Ü d p P 
p d p 
M CO2;c;2 ¼ P 
p M CO2;p;1 Ü d p P 
p d p 
kus 
M i/CO2,c,2  on heitetulemus kogu 
tsükli kohta; 
d p on tsükli faasides p läbitud 
teepikkus.  M i,c,2 (g/km); 
M CO2,c,2  (g/km).  2 
Etappide 1 ja 
2 väljund  M CO2,p,1  (g/km). 
M CO2,c,2  (g/km).  CO  2 -heite korrigeerimine vasta ­
valt sihtkiirusele ja teepikkusele 
6.b all-lisa 
Märkus. Kui korrigeeritakse ka 
teepikkust, on sellest arvutuseta ­
pist alates viited läbitud teepikku ­
sele viited alates eelotsusetaotluse 
põhjuseks mis tahes viidet tuleb 
tõlgendada viitena 
sihtteepikkusele.  M CO2,p,2b  (g/km); 
M CO2,c,2b  (g/km);  2b 
Etapi nr 2b 
väljund  M CO2,p,2b  (g/ 
km); 
M CO2,c,2b  (g/ 
km);  RCB korrigeerimine 
6. all-lisa punkt 2.  M CO2,p,3  (g/km). 
M CO2,c,3  (g/km).  3 
Väljund 
Etapid nr 
2 ja 3  M i,c,2 (g/km); 
M CO2,c,3  (g/km).  Heitekatse käik kõikide perioodi ­
liselt regenereeruvate süsteemi ­
dega varustatud sõidukite puhul 
(K i ) 
6. all-lisa 1. liide 
M i,c,4 = K  i × M  i,c,2 
või 
M i,c,4 = K  i + M  i,c,2 
ja 
M CO2,c,4  = K  CO2 × M  CO2,c,3  
või 
M CO2,c,4  = K  CO2 + M  CO2,c,3  
K i on parand, millega vastavalt 
selle parandi määratlusele kas 
liidetakse või korrutatakse.  M i,c,4 (g/km); 
M CO2,c,4  (g/km).  4a ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 707  
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
Kui parandit K  i ei kasutata: 
M i,c,4 = M  i,c,2 
M CO2,c,4  = M  CO2,c,3  
Etappide 3 ja 
4a väljund  M CO2,p,3  (g/km). 
M CO2,c,3  (g/km). 
M CO2,c,4  (g/km).  Kui kasutatakse parandit K  i , 
seatakse CO  2 faaside väärtused 
kogutsükli väärtustega vasta ­
vusse: 
M CO2,p,4  = M  CO2,p,3  × AF  Ki 
iga tsüklifaasi p puhul; 
kus 
AF Ki ¼ M CO2;c;4 
M CO2;c;3 
Kui parandit K  i ei kasutata: 
M CO2,p,4  = M  CO2,p,3  M CO2,p,4  (g/km).  4b  
Etapi nr 4 
väljund  M i,c,4 (g/km); 
M CO2,c,4  (g/km). 
M CO2,p,4  (g/km).  ATCT korrigeerimine 6.a all-lisa 
punkti 3.8.2 kohaselt 
VII lisa kohaselt arvutatud 
halvendustegurid, mida kasuta ­
takse sätestatud piirnormiga 
heidete korral.  M i,c,5 (g/km); 
M CO2,c,5  (g/km). 
M CO2,p,5  (g/km).  5 
Ühe katse 
tulemus.  
Etapi nr 5 
väljund  Iga katse puhul: 
M i,c,5 (g/km); 
M CO2,c,5  (g/km). 
M CO2,p,5  (g/km).  Katsete ja deklareeritud väärtuse 
keskmise leidmine 
6. all-lisa punktid 1.2–1.2.3  M i,c,6 (g/km); 
M CO2,c,6  (g/km). 
M CO2,p,6  (g/km). 
M CO2,c,declared  (g/ 
km). 6 
Etapi nr 6 
väljund  M CO2,c,6  (g/km). 
M CO2,p,6  (g/km). 
M CO2,c,declared  
(g/km).  Faasiväärtuste vastavusse sead ­
mine 
6. all-lisa punkt 1.2.4 
ja: 
M CO2,c,7  = M  CO2,c,declared  M CO2,c,7  (g/km); 
M CO2,p,7  (g/km).  7 
Etappide 6 ja 
7 väljund  M i,c,6 (g/km); 
M CO2,c,7  (g/km); 
M CO2,p,7  (g/km).  Kütusekulu arvutamine 
Käesoleva all-lisa 6. liide 
Kütusekulu arvutatakse kasuta ­
tava tsükli ja selle faaside jaoks 
eraldi. Selleks: 
a) kasutatakse vaadeldava faasi 
või tsükli CO  2 väärtusi; 
b) kasutatakse kogu tsükli sätes ­
tatud piirnormidega heiteid. 
ja: 
M i,c,8 = M  i,c,6 
M CO2,c,8  = M  CO2,c,7  
M CO2,p,8  = M  CO2,p,7  FC c,8 (l/100 km); 
FC p,8 (l/100 km); 
M i,c,8 (g/km); 
M CO2,c,8  (g/km); 
M CO2,p,8  (g/km).  8 
1. tüüpi 
katse 
tulemus 
katsesõiduki 
puhul  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 708  
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
Etapp 8  Kummagi katse ­
sõiduki H ja L 
puhul: 
M i,c,8 (g/km); 
M CO2,c,8  (g/km); 
M CO2,p,8  (g/km); 
FC c,8 (l/ 
100 km); 
FC p,8 (l/ 
100 km).  Kui lisaks H-katsesõidukile katse ­
tati ka L-katsesõidukit, valitakse 
kahest sätestatud piirnormiga 
heite tulemusest välja suurem, ja 
sellele viidatakse tähisega M  i,c . 
Summaarse heite THC+NOx 
puhul valitakse kas VH-le või 
VLile osutava summa suurim 
väärtus. 
Kui aga ei ole katsetatud ühtegi 
L-sõidukit, M  i,c = M  i,c,8 
CO  2 ja FC jaoks kasutatakse 
etapil nr 8 saadud väärtusi, CO  2 
väärtused ümardatakse kahe 
kümnendkohani ja kütusekulu 
väärtused kolme kümnendkohani.  M i,c (g/km); 
M CO2,c,H  (g/km); 
M CO2,c,H  (g/km); 
FC c,H (l/100 km); 
FC p,H (l/100 km); 
kui aga katsetati 
L-sõidukit: 
M CO2,c,L  (g/km); 
M CO2,p,L  (g/km); 
FC c,L (l/100 km); 
FC p,L (l/100 km).  9 
Interpolat ­
sioonitüüp ­
konna 
tulemus 
Sätestatud 
piirnormiga 
heite 
lõpptulemus  
Etapp 9  M  CO2,c,H  (g/ 
km); 
M CO2,c,H  (g/ 
km); 
FC c,H (l/ 
100 km); 
FC p,H (l/ 
100 km); 
kui aga katsetati 
L-sõidukit: 
M CO2,c,L  (g/ 
km); 
M CO2,p,L  (g/ 
km); 
FC c,L (l/ 
100 km); 
FC p,L (l/ 
100 km).  Interpolatsioonitüüpkonna üksik ­
sõidukite kütusekulu ja CO  2 
arvutamine 
Vastavalt käesoleva all-lisa punk ­
tile 3.2.3 
CO  2 -heide esitatakse grammides 
kilomeetri kohta (g/km) ja ümar ­
datakse täisarvuni; 
kütusekulu FC ümardatakse ühe 
kümnendkohani (l/100 km).  M CO2,c,ind  (g/km); 
M CO2,p,ind  (g/km); 
FC c,ind (l/100 km); 
FC p,ind (l/100 km).  10 
Üksiksõiduki 
tulemused. 
Lõplik CO  2 - 
heide ja 
kütusekulu  
▼B 
2. Lahjendatud heitgaasi mahu määramine  
2.1. Mahu arvutamine muutuva lahjenduse seadme puhul, mis on 
võimeline töötama ühtlase või muutuva vooluhulgaga  
▼M3 
Mahulist vooluhulka mõõdetakse pidevalt. Kogumahtu mõõde ­
takse kogu katse ajal.  
_______  
▼B 
2.2. Mahu arvutamine muutuva lahjenduse seadme puhul mahtpumba 
abil 
2.2.1. Maht tuleb arvutada järgmise valemi abil: 
V ¼ V 0 Ü N 
kus: 
V on lahjendatud gaasi maht liitrites katse kohta (enne korrigee ­
rimist);  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 709  
V 0 on katsetingimustes mahtpumba abil siiratud gaasi maht 
liitrites pumba pöörde kohta;  
N on pöörete arv katse kohta.  
2.2.1.1. Mahu korrigeerimine vastavalt standardtingimustele  
Lahjendatud heitgaasi mahtu V korrigeeritakse vastavalt standard ­
tingimustele järgmise valemi abil: 
V mix ¼ V Ü K 1 Ü Í P B Ä P 1 
T p Î 
kus: 
K 1 ¼ 273,15ðKÞ 
101,325ðkPaÞ ¼ 2,6961  
P B on õhurõhk katseruumis (kPa);  
P 1 on vaakum mahtpumba sisselaskeava juures ümbritseva õhu 
rõhu suhtes (kPa);  
T p on katse ajal mahtpumpa siseneva lahjendatud heitgaasi 
keskmine temperatuur (Kelvin (K)).  
3. Heite mass  
3.1. Üldnõuded  
3.1.1. Kokkusurutavusest põhjustatud efekte arvestamata võib kõiki 
mootori sisselaske-, põlemis- ja väljalaskeprotsessides osalevaid 
gaase pidada ideaalseks Avogadro hüpoteesi kohaselt.  
3.1.2. Katse ajal sõidukist eralduvate gaasiliste ühendite massi M määra ­
miseks korrutatakse asjaomase gaasi mahtkontsentratsioon lahjen ­
datud heitgaasi mahuga, arvestades järgmisi tihedusi, mis saavuta ­
takse standardtingimustes 273,15 K (0 °C) ja 101,325 kPa:  
süsinikmonooksiid (CO)  ρ ¼ 1,25g =l 
süsinikdioksiid (CO  2 ) ρ ¼ 1,964g =l 
süsivesinikud:  
bensiini (E10) (C  1 H 1.93 O 0.033 ) puhul  ρ ¼ 0,646g =l 
diislikütuse (B7) (C  1 H 1.86 O 0.007 ) puhul  ρ ¼ 0,625g =l 
vedelgaasi (C  1 H 2.525 ) puhul  ρ ¼ 0,649g =l 
maagaasi/biometaani (CH  4 ) puhul  ρ ¼ 0,716g =l 
etanooli (E85) (C  1 H 2.74 O 0.385 ) puhul  ρ ¼ 0,934g =l 
lämmastikoksiidide (NO  x ) puhul  ρ ¼ 2,05g =l ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 710  
NMHC massi arvutustes kasutatav tihedus peab olema võrdne 
kõigi süsivesinike tihedusega 273,15 K (0 °C) ja 101,325 kPa 
juures ning see sõltub kütusest. Propaani massi arvutustes kasu ­
tatav tihedus (vt 5. all-lisa punkt 3.5) on 1,967 g/l standardtingi ­
mustes.  
Kui selles punktis pole kütuse liiki nimetatud, tuleb arvutada kõ ­
nealuse kütuse tihedus, kasutades käesoleva all-lisa punktis 3.1.3 
toodud valemit.  
3.1.3. Kogu süsivesinike tiheduse arvutamise üldvalem iga etalonkütuse 
puhul, mille keskmine koostis on C  X H Y O Z , on järgmine:  
ρ THC ¼ MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O 
V M 
kus: 
ρ THC on kõigi süsivesinike ja mittemetaansete süsivesinike 
tihedus (g/l);  
MW  C on süsiniku molaarmass (12,011 g/mol);  
MW  H on vesiniku molaarmass (1,008 g/mol);  
MW  O on hapniku molaarmass (15,999 g/mol);  
V M on ideaalse gaasi molaarmaht temperatuuril 273,15 K 
(0 °C) ja 101,325 kPa juures (22,413 l/mol);  
H/C on vesiniku-süsiniku suhe konkreetse kütuse C  X H Y O Z 
puhul;  
O/C on hapniku-süsiniku suhe konkreetse kütuse C  X H Y O Z 
puhul.  
3.2. Heite massi arvutamine  
3.2.1. Gaasiliste ühendite heite mass tsüklifaasi kohta arvutatakse järg ­
miste valemite abil: 
M i;phase ¼ V mix;phase Ü ρ i Ü KH  phase Ü C i;phase Ü 10 Ä6 
d phase 
kus: 
M i on ühendi i heite mass katse või faasi kohta (g/km);  
V mix on lahjendatud heitgaasi maht katse või faasi kohta, väljen ­
datuna liitrites katse/faasi kohta ning korrigeeritud vastavalt 
standardtingimustele (273,15 K (0 °C) ja 101,325 kPa);  
ρ i on ühendi i tihedus grammides liitri kohta standardtempe ­
ratuuri ja -rõhu juures (273,15 K (0 °C) ja 101,325 kPa);  
KH on niiskuskorrektsioonitegur, mida kohaldatakse üksnes 
lämmastikoksiidide NO  2 and NO  x heite massi suhtes 
katse või faasi kohta;  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 711  
C i on ühendi i kontsentratsioon katse või faasi kohta lahjen ­
datud heitgaasis, mida on korrigeeritud ühendi i sisalduse 
alusel lahjendusõhus (ppm);  
d on kasutatava WLTC ajal läbitud vahemaa (km);  
n on kasutatava WLTC faaside arv.  
3.2.1.1. Gaasilise ühendi kontsentratsiooni lahjendatud heitgaasis korrigee ­
ritakse selle gaasilise ühendi koguse alusel lahjendusõhus järgmise 
valemi abil: 
C i ¼ C e Ä C d Ü Í 
1 Ä 1 
DF Î 
kus: 
C i on gaasilise ühendi i kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis, 
mida on korrigeeritud gaasilise ühendi i sisalduse alusel 
lahjendusõhus (ppm);  
C e on gaasilise ühendi i mõõdetud kontsentratsioon lahjendatud 
heitgaasis (ppm);  
C d on gaasilise ühendi i kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis 
(ppm);  
DF on lahjendustegur.  
3.2.1.1.1. Lahjendustegur DF arvutatakse asjaomase kütuse puhul järgmise 
valemi abil:  
DF ¼ 13:4 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 bensiini (E10) puhul  
DF ¼ 13:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 diislikütuse (B7) puhul  
DF ¼ 11:9 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 vedelgaasi puhul  
DF ¼ 9:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 maagaasi/biometaani puhul  
DF ¼ 12:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 etanooli (E85) puhul  
DF ¼ 35:03 
C H2O ÄC H2OÄDA þC H2 Ü10 Ä4 vesiniku puhul  
Seoses vesiniku puhul kasutatava valemiga:  
C H2O on H  2 O kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas 
lahjendatud heitgaasis, mahuprotsentides;  
C H2O-DA  on H  2 O kontsentratsioon lahjendusõhus, mahuprotsen ­
tides;  
C H2 on H  2 kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas lahjen ­
datud heitgaasis (ppm).  
Kui selles punktis pole kütuse liiki nimetatud, tuleb arvutada kõ ­
nealuse kütuse lahjendustegur, kasutades käesoleva all-lisa punktis 
3.2.1.1.2 toodud valemeid.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 712  
Kui tootja kasutab lahjendustegurit, mis hõlmab mitut faasi, peab 
ta arvutama lahjendusteguri asjaomaste faaside puhul gaasiliste 
ühendite keskmise kontsentratsiooni abil.  
Gaasilise ühendi keskmine kontsentratsioon arvutatakse järgmise 
valemi abil:  
C i ¼ P n 
phase¼1 ðC i;phase Ü V mix;phase Þ P n 
phase¼1 V mix;phase 
kus: 
C i on gaasilise ühendi keskmine kontsentratsioon;  
C i,phase  on iga faasi kontsentratsioon;  
V mix,phase  on vastava faasi V  mix. 
3.2.1.1.2. Lahjendusteguri (DF) arvutamise üldvalem iga etalonkütuse puhul, 
mille aritmeetiline keskmine koostis on C  x H y O z , on järgmine: 
DF ¼ X 
C CO2 þ ðC HC þ C CO Þ Ü 10 Ä4 
kus: 
X ¼ 100 Ü x 
x þ y 
2 þ 3,76ðx þ y 
4 Ä z 
2 Þ 
C CO2 on CO  2 kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas lahjen ­
datud heitgaasis, mahuprotsentides;  
C HC on süsivesinike kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas 
lahjendatud heitgaasis, süsiniku ekvivalendina miljondikes 
(ppm);  
C CO on CO kontsentratsioon kogumiskotis sisalduvas lahjen ­
datud heitgaasis (ppm).  
3.2.1.1.3. Metaani mõõtmine  
3.2.1.1.3.1. Metaani mõõtmiseks GC-FID abil tuleb NMHC arvutada järgmise 
valemi abil: 
C NMHC ¼ C THC Ä ðRf CH4 Ü C CH4 Þ 
kus: 
C NMHC  on NMHC korrigeeritud kontsentratsioon lahjendatud 
heitgaasis, süsiniku ekvivalendina miljondikes (ppm);  
C THC on THC kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis (ppm), 
süsiniku ekvivalendina miljondikes, mida on korrigee ­
ritud THC sisalduse alusel lahjendusõhus;  
C CH4 on C  CH4 kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis (ppm), 
süsiniku ekvivalendina miljondikes, mida on korrigee ­
ritud CH  4 sisalduse alusel lahjendusõhus;  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 713  
Rf CH4 on metaani FID kalibreerimistegur, nagu see on määrat ­
letud ja esitatud 5. all-lisa punktis 5.4.3.2.  
3.2.1.1.3.2. Kui metaanisisaldust mõõdetakse NMC-FIDi abil, sõltub NMHC 
arvutamine kalibreerimisgaasist/-meetodist, mida kasutatakse null ­
väärtuse/mõõtevahemiku kalibreerimiseks.  
Kui FIDi kasutatakse THC mõõtmiseks (ilma NMCta), kalibreeri ­
takse see tavapärasel viisil propaani ja õhuga.  
Pärast NMCd paikneva FID kalibreerimiseks on lubatud kasutada 
järgmisi meetodeid:  
a) propaanist ja õhust koosnev kalibreerimisgaas juhitakse NMCst 
mööda;  
b) metaanist ja õhust koosnev kalibreerimisgaas läbib NMC.  
Soovitatakse tungivalt kalibreerida metaani FID nii, et metaan ja 
õhk läbivad NMC.  
CH  4 ja NMHC kontsentratsioon arvutatakse meetodi a puhul järg ­
miste valemite abil:  
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ Ä C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
R fCH4 Ü ðE E Ä E M Þ 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=NMCÞ 
E E Ä E M 
Kui R  fCH4 < 1,05, võib selle eespool esitatud C  CH4 valemist välja 
jätta.  
CH  4 ja NMHC kontsentratsioon arvutatakse meetodi b puhul järg ­
miste valemite abil:  
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ Ü R fCH4 Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
R fCH4 Ü ðE E Ä E M Þ 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=NMCÞ Ü R fCH4 Ü ð1 Ä E M Þ 
E E Ä E M 
kus 
C HC(w/NMC)  on HC kontsentratsioon metaanieraldajata analüsaa ­
torist (NMC) läbi voolavas uuritavas gaasis (ppm 
C); 
C HC(w/oNMC)  on HC kontsentratsioon metaanieraldajata analüsaa ­
torist (NMC) mööda voolavas uuritavas gaasis (ppm 
C); 
R fCH4 on metaani kalibreerimistegur, mis on määratud 
vastavalt 5. all-lisa punktile 5.4.3.2;  
E M on metaani efektiivsus, mis on määratud vastavalt 
käesoleva all-lisa punktile 3.2.1.1.3.3.1;  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 714  
E E on etaani efektiivsus, mis on määratud vastavalt 
käesoleva all-lisa punktile 3.2.1.1.3.3.2.  
Kui R  fCH4 < 1,05, võib selle jätta välja eespool esitatud meetodi b 
valemitest C  CH4 ja C  NMHC  jaoks.  
▼B 
3.2.1.1.3.3. Metaanieraldajata analüsaatori (NMC) muundamisefektiivsus  
NMCd kasutatakse mittemetaansete süsivesinike eemaldamiseks 
sel teel, et uuritavast gaasist oksüdeeritakse kõik muud süsivesi ­
nikud peale metaani. Ideaalselt on muundumine metaani puhul 0 
protsenti ning teiste süsivesinike puhul etaanina 100 protsenti. 
NMHC täpseks mõõtmiseks määratakse kaks kõnealust efektiiv ­
sust ja kasutatakse neid NMHC heitkoguse arvutamisel.  
3.2.1.1.3.3.1. Metaani muundamise efektiivsus E  M 
Metaani/õhu kalibreerimisgaas juhitakse leekionisatsioonidetekto ­
risse (FID) läbi NMC ja NMCst mööda ning need kaks kontsen ­
tratsiooni registreeritakse. Efektiivsus määratakse kindlaks järg ­
mise valemi abil: 
E M ¼ 1 Ä C HCðw=NMCÞ 
C HCðw=oNMCÞ 
kus: 
C HC(w/NMC)  on HC kontsentratsioon CH  4 voolamisel läbi NMC, 
ppm C;  
C HC(w/oNMC)  on HC kontsentratsioon CH  4 möödavoolu puhul 
NMCst, ppm C.  
3.2.1.1.3.3.2. Etaani muundamise efektiivsus E  E 
Etaani/õhu kalibreerimisgaas juhitakse leekionisatsioonidetekto ­
risse (FID) läbi NMC ja NMCst mööda ning need kaks kontsen ­
tratsiooni registreeritakse. Efektiivsus määratakse kindlaks järg ­
mise valemi abil: 
E E ¼ 1 Ä C HCðw=NMCÞ 
C HCðw=oNMCÞ 
kus: 
C HC(w/NMC)  on HC kontsentratsioon C  2 H 6 voolamisel läbi 
NMC, ppm C;  
C HC(w/oNMC)  on HC kontsentratsioon C  2 H 6 möödavoolu puhul 
NMCst, ppm C.  
Kui NMC etaani muundamise efektiivsus on 0,98 või suurem, 
seatakse edasiste arvutuste puhul E  E väärtuseks 1.  
3.2.1.1.3.4. Kui metaani FIDi kalibreeritakse läbi eraldaja, on E  M väärtuseks 0.  
▼M3 
C CH4 arvutamise valem käesoleva all-lisa punktis 3.2.1.1.3.2 
(meetod b) on:  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 715  
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ 
C NMHC  arvutamise valem käesoleva all-lisa punktis 3.2.1.1.3.2 
(meetod b) on: 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ä C HCðw=NMCÞ Ü r h 
NMHC massi arvutustes kasutatav tihedus peab olema võrdne 
kõigi süsivesinike tihedusega 273,15 K (0 °C) ja 101,325 kPa 
juures ning see sõltub kütusest.  
3.2.1.1.4. Vooluhulgaga kaalutud aritmeetilise keskmise kontsentratsiooni 
arvutamine  
Järgmist arvutusmeetodit rakendatakse üksnes CVS-süsteemide 
puhul, mis ei ole varustatud soojusvahetiga, või soojusvahetiga 
CVS-süsteemide puhul, mis ei vasta 5. all-lisa punktile 3.3.5.1.  
Kui CVS-vooluhulk (qvcvs) erineb katse vältel rohkem kui ± 3 % 
aritmeetilisest keskmisest vooluhulgast, kasutatakse vooluhulgaga 
kaalutud aritmeetilist keskmist kõigi lahjenduse korral tehtavate 
pidevate mõõtmiste puhul, sealhulgas PNi kohta: 
C e ¼ P n 
i¼1 qvcvsðiÞ Ü Δt Ü CðiÞ 
V 
kus: 
C e on vooluhulgaga kaalutud aritmeetiline keskmine kont ­
sentratsioon;  
qvcvs(i) on CVS-vooluhulk ajahetkel  t ¼ i Ü Δt, m  3 /min;  
C(i) on kontsentratsioon ajahetkel  t ¼ i Ü Δt, ppm;  
Δt proovivõtmise intervall (s);  
V CVS-kogumaht, m  3 . 
3.2.1.2. NO  x niiskuskorrektsiooniteguri arvutamine  
Korrigeerimaks niiskuse mõju lämmastikoksiidide puhul saadud 
tulemustele, kasutatakse järgmisi arvutusi: 
KH ¼ 1 
1 Ä 0,0329 Ü ðH Ä 10,71Þ 
kus: 
H ¼ 6,211 Ü R a Ü P d 
P B Ä P d Ü R a Ü 10 Ä2 
ja: 
H on eriniiskus, veeauru grammides kilogrammi kuiva õhu 
kohta;  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 716  
R a on ümbritseva õhu suhteline niiskus (%);  
P d on küllastunud auru rõhk ümbritseva õhu temperatuuril (kPa);  
P B on õhurõhk ruumis (kPa).  
KH tegur arvutatakse katsetsükli iga faasi puhul.  
Ümbritseva õhu temperatuur ja suhteline niiskus määratletakse 
igas faasis pidevalt mõõdetavate väärtuste aritmeetilise keskmi ­
sena.  
3.2.2. Diiselmootorite süsivesinike heite massi määramine  
3.2.2.1. Süsivesinike heite massi määramiseks diiselmootorite puhul arvu ­
tatakse aritmeetiline keskmine süsivesinike kontsentratsioon järg ­
mise valemi abil:  
C e ¼ R t 2 
t 1 C HC dt 
t 2 Ä t 1 
kus: 
R t 2 
t 1 C HC dt on kuumutatava FID-seadme näitude integraal kogu 
katse lõikes (t  1 –t 2 ); 
C e on lahjendatud heitgaasis mõõdetud süsivesinike kont ­
sentratsioon C  i (ppm) ja sellega asendatakse C  HC 
kõigis asjakohastes valemites.  
3.2.2.1.1. Süsivesinike kontsentratsioon lahjendusõhus määratakse lahjendu ­
sõhu kottide põhjal. Korrigeerimine viiakse läbi käesoleva all-lisa 
punkti 3.2.1.1 kohaselt.  
3.2.3. Kütusekulu ja CO  2 arvutused interpolatsioonitüüpkonna üksiksõi ­
dukite puhul  
▼M3 
3.2.3.1. Kütusekulu ja CO  2 -heide ilma interpolatsioonimeetodita (ainult H- 
sõiduki kasutamise korral)  
Käesoleva all-lisa punktides 3.2.1–3.2.1.1.2 arvutatud CO  2 -heide 
ja käesoleva all-lisa punkti 6 kohaselt arvutatud kütusekulu seos ­
tatakse kõikide interpolatsioonitüüpkonna üksiksõidukitega ning 
interpolatsioonimeetodit ei rakendata.  
▼B 
3.2.3.2. Kütusekulu ja CO2 heitkogused interpolatsioonimeetodit kasutades  
CO  2 heitkogused ja kütusekulu iga interpolatsioonitüüpkonna 
üksiksõiduki puhul võib arvutada käesoleva all-lisa punktides 
3.2.3.2.1–3.2.3.2.5 kirjeldatud interpolatsioonimeetodi kohaselt.  
3.2.3.2.1. Katsesõidukite L ja H kütusekulu ja CO  2 heitkogused  
Katsesõidukite L ja H CO  2 heite mass  M CO  2 ÄL , ja M CO  2 ÄH ning 
selle faasid p  M CO  2 ÄL;p ja M CO2ÄH;p , mida kasutatakse järgmistes 
arvutustes, võetakse tabeli A7/1 etapist nr 9.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 717  
Kütusekulu väärtused võetakse samuti tabeli A7/1 etapist nr 9 
ning neile viidatakse tähistega FC  L,p ja FC  H,p . 
▼M3 
3.2.3.2.2. Üksiksõiduki sõidutakistuse arvutamine  
Kui interpolatsioonitüüpkond moodustatakse ühest või mitmest 
sõidutakistuse tüüpkonnast, arvutatakse üksiksõiduki sõidutakistus 
selle sõidutakistuse tüüpkonna alusel, kuhu kõnealune sõiduk 
kuulub.  
▼B 
3.2.3.2.2.1. Üksiksõiduki mass  
Sõidukite H ja L katsemasse kasutatakse interpolatsioonimeetodi 
sisendina.  
TM  ind (kg) on sõiduki individuaalne katsemass käesoleva lisa 
punkti 3.2.25 kohaselt.  
Kui katsesõidukite L ja H puhul kasutatakse sama katsemassi, 
tuleb TM  ind väärtuseks seada katsesõiduki H mass interpolatsioo ­
nimeetodi puhul.  
▼M3 
3.2.3.2.2.2. Üksiksõiduki veeretakistus  
3.2.3.2.2.2.1. Interpoleerimisel kasutatakse sisendväärtustena katsesõiduki L 
jaoks valitud rehvide tegelikku veeretakistust RR  L ning katsesõi ­
duki H jaoks valitud rehvide tegelikku veeretakistust RR  H . Vt 
4. all-lisa punkt 4.2.2.1.  
Kui sõiduki L või H esi- ja tagasillal olevatel rehvidel on erinevad 
veeretakistused RRC, arvutatakse veeretakistuste kaalutud kesk ­
mine käesoleva all-lisa punktis 3.2.3.2.2.2.3 esitatud valemiga.  
3.2.3.2.2.2.2. Üksiksõidukile paigaldatud rehvide puhul võetakse veeretakistus ­
tegur RR  ind võrdseks kohaldatavale rehvide energiatõhususe klas ­
sile vastava väärtusega 4. all-lisa tabelist A4/2.  
Kui üksiksõidukeid võidakse varustada nii standardsete velgede ja 
rehvide komplektiga kui ka talverehvide komplektiga (rehvid on 
kolme mäetipuga ja lumehelbega märgisega (3PMS)) kas velge ­
dega või ilma, ei loeta seda lisavarustuseks.  
Kui esi- ja tagasilla rehvid kuuluvad erinevatesse energiatõhususe 
klassidesse, arvutatakse kaalutud keskmine käesoleva all-lisa 
punktis 3.2.3.2.2.2.3 esitatud valemiga.  
Kui katsesõidukitele L ja H on paigaldatud kas ühesugused rehvid 
või ühesuguse veeretakistusteguriga rehvid, võetakse RR  ind inter­
poleerimisel võrdseks suurusega RR  H . 
3.2.3.2.2.2.3. Kaalutud keskmine veeretakistus  
RR  x = (RR  x,FA × mp  x,FA ) + (RR  x,RA × (1 – mp  x,FA )) ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 718  
kus 
x vastab kas sõidukile L, H või üksiksõidu ­
kile; 
RR  L,FA ja RR  H,FA on vastavalt L-sõiduki ja H-sõiduki esitelje 
rehvide veeretakistused RRC (kg/t);  
RR  ind,FA  on RRC (kg/t) üksiksõiduki esitelje rehvi ­
dele vastava energiatõhususe klassi puhul 
vastavalt 4. all-lisa tabelile A4/2;  
RR  L,RA ja RR  H,RA on vastavalt L-sõiduki ja H-sõiduki taga ­
telje rehvide veeretakistused RRC (kg/t);  
RR  ind,RA  on RRC (kg/t) üksiksõiduki tagatelje 
rehvidele vastava energiatõhususe klassi 
puhul vastavalt 4. all-lisa tabelile A4/2;  
mp x,FA on töökorras sõiduki massi osakaal 
esiteljel;  
RRx ei ümardata ega liigitata rehvi energiatõhususe klassi järgi.  
3.2.3.2.2.3. Üksiksõiduki aerodünaamiline takistus  
3.2.3.2.2.3.1. Lisavarustuse aerodünaamilise mõju määramine  
Aerodünaamilist takistust mõõdetakse kõigi lisavarustusse kuulu ­
vate aerodünaamilist takistust mõjutavate osade ja kerekujude 
puhul 4. all-lisa punkti 3.2 nõuetele vastavas ja tüübikinnitusasu ­
tuse kontrollitud tuuletunnelis.  
3.2.3.2.2.3.2. Alternatiivne meetod lisavarustuse aerodünaamilise mõju määra ­
miseks  
Tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib suuruse 
Δ(C D × A  f ) määramiseks kasutada alternatiivset meetodit (nt 
modelleerimine, 4. all-lisa kriteeriumile mittevastav tuuletunnel), 
kui on täidetud järgmised kriteeriumid:  
a) alternatiivse meetodi täpsus suuruse Δ(CD × Af) määramisel 
peab olema ± 0,015 m  2 ning lisaks sellele tuleks modelleeri ­
misel üksikasjalikult valideerida hüdrodünaamika arvutus ­
meetod, näidates voolujooned uuritava keha ümber koos voolu ­
kiiruste, jõudude või rõhkudega valideerimiskatse tulemustega 
võrdlemiseks;  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 719  
b) alternatiivset meetodit kasutatakse üksnes nende aerodünaa ­
mikat mõjutavate osade puhul (nt veljed, kerekujud, jahutus ­
süsteem), mille puhul tõestati samaväärsust;  
c) tõendid samaväärsuse kohta tuleb tüübikinnitusasutusele eelne ­
valt esitada iga sõidutakistuse tüüpkonna puhul juhul, kui kasu ­
tatakse matemaatilist meetodit, või iga nelja aasta tagant juhul, 
kui kasutatakse mõõtmismeetodit, ning igal juhul peavad need 
põhinema käesoleva lisa kriteeriumidele vastava tuuletunneli 
mõõtmistel;  
d) kui teatava lisavarustuse Δ(CD × Af) on rohkem kui kaks 
korda suurem kui sellise lisavarustuse puhul, mille kohta esitati 
tõendid, ei tohi määrata aerodünaamilist takistust alternatiivse 
meetodiga ja  
e) kui modelleerimismudelit muudetakse, on see vaja uuesti vali ­
deerida.  
3.2.3.2.2.3.3. Üksiksõiduki aerodünaamilise mõju arvessevõtmine  
Δ(C D × A  f ) ind on aerodünaamilise takistusteguri ja lauppinna 
korrutise erinevus (m  2 ) üksiksõiduki ja katsesõiduki L vahel, 
mis tuleneb üksiksõiduki lisavarustuse ja kerekuju erinevusest 
katsesõidukiga L võrreldes;  
Selline aerodünaamilise takistuse erinevus Δ(C D ×A f ) määratakse 
täpsusega 0,015 m  2 . 
Suuruse Δ(C D × A  f ) ind võib arvutada järgmise valemiga, kui säili ­
tada täpsus 0,015 m  2 ka lisavarustusele ja kerekujudele vastava 
suuruste summa korral: 
ΔðC D Ü A f Þ ind ¼ X  n 
i¼1 ΔðC D Ü A f Þ i 
kus 
C D on aerodünaamilise takistuse tegur;  
A f on sõiduki lauppind (m  2 ); 
n on nende sõiduki lisavarustusse kuuluvate osade 
arv, mis on erinevad üksiksõidukil ja katsesõidukil 
L. 
Δ(C D × A  f ) i on aerodünaamilise takistuse teguri ja lauppinna 
korrutise erinevus sõiduki individuaalse omaduse 
i tõttu ning on positiivne lisavarustusse kuuluva 
osa puhul, mis suurendab aerodünaamilist takistust 
võrreldes katsesõidukiga L ja vastupidi (m  2 ); 
Katsesõidukite L ja H vaheliste kõikide erinevuste 
Δ(C D × A  f ) i summa peab vastama suurusele Δ(C D 
× A  f ) LH . 
3.2.3.2.2.3.4. Katsesõidukite L ja H vaheline summaarne aerodünaamiline 
erinevus  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 720  
Aerodünaamilise takistuse teguri ja lauppinna korrutise 
summaarset erinevust sõidukite L ja H vahel ( m  2 ) tähistatakse 
Δ(C D × A  f ) LH ja see lisatakse kõikidesse asjakohastesse katsea ­
ruannetesse.  
3.2.3.2.2.3.5. Aerodünaamilise mõju dokumenteerimine  
Aerodünaamilise takistuse teguri ja lauppinna korrutise (m  2 )(mille 
tähis on Δ(C D × A  f )) suurendamine või vähendamine kõikide 
lisavarustusse kuuluvate osade ja kerekujude puhul interpolatsioo ­
nitüüpkonnas, mis:  
a) mõjutab sõiduki aerodünaamilist takistust ja  
b) mida tuleb arvestada interpoleerimisel,  
tuleb kanda kõikidesse asjaomastesse katsearuannetesse.  
3.2.3.2.2.3.6. Täiendavad sätted aerodünaamilise mõju kohta  
Sõiduki H aerodünaamilist takistust tuleb arvesse võtta kogu inter ­
polatsioonitüüpkonna puhul ning suurus Δ(C D × A  f ) LH võetakse 
võrdseks nulliga, kui:  
a) tuuletunnelis ei ole võimalik suurust Δ(C D × A  f ) täpselt 
määrata või  
b) puuduvad katsesõidukite H ja L vahel õhutakistuse erinevust 
põhjustavad lisavarustuse osad, mida tuleks arvesse võtta inter ­
polatsioonimeetodis.  
3.2.3.2.2.4. Üksiksõidukite sõidutakistustegurite arvutamine  
Sõidutakistustegureid f  0 , f 1 ja f  2 (mis on määratletud 4. all-lisas) 
tähistatakse H- ja L-sõiduki puhul vastavalt f  0,H , f 1,H ja f  2,H ning 
f 0,L , f 1,L ja f  2,L . Kohandatud sõidutakistuskõver katsesõiduki L 
puhul on järgmine: 
F L ððvÞÞ ¼ f ä 
0;L þ f 1;H Ü v þ f ä 
2;L Ü v 2 
▼B 
Kasutades võrdluskiiruspunktide vahemikus lineaarset regressioo ­
nimeetodit määratakse kohandatud sõidutakistustegurid  f ä 
0;L ja f ä 
2;L 
F L ðvÞ puhul ning lineaarkoefitsient  f ä 
1;L seatakse väärtusele f  1,H . 
Sõidutakistustegurid f  0,ind , f 1,ind ja f  2,ind interpolatsioonitüüpkonda 
kuuluva üksiksõiduki puhul arvutatakse järgmiste valemite abil: 
f 0;ind ¼ f 0;H Ä Δf 0 Ü ðTM  H Ü RR  H Ä TM  ind Ü RR  ind Þ 
ðTM  H Ü RR  H Ä TM  L Ü RR  L Þ 
või kui ðTM  H Ü RR  H Ä TM  L Ü RR  L Þ ¼ 0, kohaldatakse allo ­
levat valemit  f 0;ind puhul: 
f 0;ind ¼ f 0;H Ä Δf 0 ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 721  
f 1;ind ¼ f 1;H 
f 2;ind ¼ f 2;H Ä Δf 2 ðΔ½C d Ü A f â LH Ä Δ½C d Ü A f â ind Þ 
ðΔ½C d Ü A f â LH Þ 
või kui  ΔðC d Ü A f ÞLH ¼ 0, kohaldatakse allolevat valemit  F 2;ind 
puhul: 
f 2;ind ¼ f 2;H Ä Δf 2 
kus: 
Δf 0 ¼ f 0;H Ä f ä 
0;L 
Δf 2 ¼ f 2;H Ä f ä 
2;L 
Sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna korral arvutatakse sõidutakistus ­
tegurid f  0 , f 1 ja f  2 üksiksõiduki puhul 4. all-lisa punktis 5.1.1 
toodud valemite kohaselt.  
3.2.3.2.3. Tsüklienergianõudluse arvutamine  
Kasutatava WLTC tsükli energianõudlus E  k ja kõikide tsüklifaa ­
side energianõudlus E  k,p arvutatakse käesoleva all-lisa punkti 5 
kohaselt järgmiste sõidutakistustegurite ja masside variantide k 
puhul:  
k=1: f  0 ¼ f ä 
0;L; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f ä 
2;L; m ¼ TM  L 
(katsesõiduk L)  
k=2: f  0 ¼ f 0;H; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f 2;H; m ¼ TM  H 
(katsesõiduk H)  
k=3: f  0 ¼ f 0;ind; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f 2;ind; m ¼ TM  ind 
(interpolatsioonitüüpkonda kuuluv üksiksõiduk)  
▼M3 
Neid kolme sõidutakistustegurite komplekti võib tuletada erinevate 
sõidutakistuse tüüpkondade korral.  
▼B 
3.2.3.2.4. CO  2 väärtuse arvutamine interpolatsioonitüüpkonda kuuluva 
üksiksõiduki puhul interpolatsioonimeetodi abil  
Kasutatava tsükli iga tsüklifaasi p puhul tuleb üksiksõiduki CO  2 
heite mass (g/km) arvutada järgmise valemi abil: 
M CO  2 Äind;p ¼ M CO  2 ÄL;p þ Í E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p Î 
Ü ðM CO  2 ÄH;p Ä M CO  2 ÄL;p Þ 
Üksiksõiduki CO  2 heite mass (g/km) kogu tsükli vältel tuleb arvu ­
tada järgmise valemi abil: 
M CO  2 Äind ¼ M CO  2 ÄL þ Í E 3 Ä E 1 
E 2 Ä E 1 Î 
Ü ðM CO  2 ÄH Ä M CO  2 ÄL Þ 
▼M3 
Suurusi E  1,p , E 2,p ja E  3,p ning E  1 , E 2 ja E  3 arvutatakse käesoleva 
all-lisa punkti 3.2.3.2.3 kohaselt.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 722  
3.2.3.2.5. Kütusekulu (FC) väärtuse arvutamine interpolatsioonitüüpkonda 
kuuluva üksiksõiduki puhul interpolatsioonimeetodi abil  
Kasutatava tsükli iga tsüklifaasi p puhul tuleb üksiksõiduki kütu ­
sekulu (l/100 km) arvutada järgmise valemi abil:  
FC ind;p ¼ FC  L;p þ Í E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p Î 
Ü ðFC H;p Ä FC  L;p Þ 
Üksiksõiduki kütusekulu (l/100 km) kogu tsükli vältel tuleb arvu ­
tada järgmise valemi abil: 
FC ind ¼ FC  L þ Í E 3 Ä E 1 
E 2 Ä E 1 Î 
Ü ðFC H Ä FC  L Þ 
▼M3 
Suurusi E  1,p , E 2,p ja E  3,p ning E  1 , E 2 ja E  3 arvutatakse käesoleva 
all-lisa punkti 3.2.3.2.3. kohaselt.  
3.2.3.2.6. Käesoleva all-lisa punkti 3.2.3.2.4 kohaselt määratud CO  2 -heite 
üksikut väärtust võib suurendada algseadme valmistaja. Sellistel 
juhtudel:  
a) CO  2 -heite väärtusi faasides suurendatakse sellise suhte võrra, 
mis arvutatakse kui suurendatud CO  2 -heite väärtus jagatud 
arvutatud CO  2 -heite väärtusega;  
b) kütusekulu suurendatakse sellise suhte võrra, mis arvutatakse 
kui suurendatud CO  2 -heite väärtus jagatud arvutatud CO  2 -heite 
väärtusega.  
Sellega ei kompenseerita aga tehnilisi tahke, mille tõttu võib 
tekkida vajadus sõiduk interpolatsioonitüüpkonnast välja jätta.  
▼B 
3.2.4. Kütusekulu ja CO  2 arvutused sõidutakistusmaatriksi tüüpkonda 
kuuluvate üksiksõidukite puhul  
CO  2 heitkogused ja kütusekulu iga sõidutakistusmaatriksi tüüp ­
konda kuuluva üksiksõiduki puhul tuleb arvutada käesoleva all- 
lisa punktides 3.2.3.2.3–3.2.3.2.5 (k.a) toodud interpolatsioonimee ­
todi kohaselt. Võimaluse korral tuleb asendada viited sõidukile L 
ja/või H vastavalt viidetega sõidukile L  M ja/või H  M . 
3.2.4.1. Sõidukite L  M ja H  M kütusekulu ja CO  2 heite määramine  
Sõidukite L  M ja H  M CO  2 heite mass M  CO2 määratakse käesoleva 
all-lisa punktis 3.2.1 toodud arvutuste kohaselt kasutatava WLTC 
iga tsüklifaasi p puhul ning sellele viidatakse vastavalt kui  
M CO  2 –LM ;p ja M CO  2 –HM ;p . Kütusekulu kasutatava WLTC üksikute 
tsüklifaaside puhul määratakse käesoleva all-lisa punkti 6 kohaselt 
ning sellele viidatakse vastavalt kui FC  LM,p ja FC  HM,p . ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 723  
3.2.4.1.1. Sõidutakistuse arvutamine üksiksõiduki puhul  
Sõidutakistusjõud tuleb arvutada 4. all-lisa punktis 5.1 kirjeldatud 
menetluse kohaselt.  
3.2.4.1.1.1. Üksiksõiduki mass  
4. all-lisa punkti 4.2.1.4 kohaselt valitud sõidukite H  M ja L  M 
katsemasse kasutatakse sisendina.  
TM  ind (kg) on üksiksõiduki katsemass käesoleva lisa punktis 
3.2.25 toodud katsemassi määratluse kohaselt.  
Kui sõidukite L  M ja H  M puhul kasutatakse sama katsemassi, tuleb 
sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna meetodi puhul TM  ind väärtuseks 
seada sõiduki H  M mass.  
▼M3 
3.2.4.1.1.2. Üksiksõiduki veeretakistus  
3.2.4.1.1.2.1. 4. all-lisa punkti 4.2.1.4 kohaselt valitud sõiduki L  M veeretakis ­
tustegurit (RRC) RR  LM ja sõiduki H  M veeretakistustegurit RR  HM 
kasutatakse sisendandmetena.  
Kui sõiduki L  M või H  M esi- ja tagasilla rehvidel on erinevad 
veeretakistustegurid RRC, arvutatakse kaalutud keskmine veereta ­
kistus käesoleva all-lisa punktis 3.2.4.1.1.2.3 esitatud valemiga.  
3.2.4.1.1.2.2. Üksiksõidukile paigaldatud rehvide puhul võetakse veeretakistus ­
tegur RR  ind võrdseks kohaldatavale rehvide energiatõhususe klas ­
sile vastava veeretakistusteguriga RRC 4. all-lisa tabelist A4/2.  
Kui üksiksõidukeid võidakse varustada nii standardsete velgede ja 
rehvide komplektiga kui ka talverehvide komplektiga (rehvid on 
kolme mäetipuga ja lumehelbega märgisega (3PMS)) kas velge ­
dega või ilma, ei loeta seda lisavarustuseks.  
Kui esi- ja tagasilla rehvid kuuluvad erinevatesse energiatõhususe 
klassidesse, arvutatakse kaalutud keskmine 7. all-lisa punktis 
3.2.4.1.1.2.3 esitatud valemiga.  
Kui sõidukite L  M ja H  M puhul kasutatakse ühte ja sama veereta ­
kistust, võetakse sõidutakistuse tabeli tüüpkonna meetodi kasuta ­
misel RR  ind võrdseks suurusega RR  HM . 
3.2.4.1.1.2.3. Kaalutud keskmine veeretakistustegur:  
RR  x = (RR  x,FA × mp  x,FA ) + (RR  x,RA × (1 – mp  x,FA )) ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 724  
kus 
x vastab kas sõidukile L, H või üksik ­
sõidukile;  
RR  LM,FA  ja RR  HM,FA  on vastavalt L-sõiduki ja H-sõiduki 
esitelje rehvide veeretakistused RRC 
(kg/t);  
RR  ind,FA  on RRC (kg/t) üksiksõiduki esitelje 
rehvidele vastava energiatõhususe 
klassi puhul vastavalt 4. all-lisa tabe ­
lile A4/2;  
RR  LM,RA  ja RR  HM,RA  on vastavalt L-sõiduki ja H-sõiduki 
tagatelje rehvide veeretakistustegurid 
(kg/t);  
RR  ind,RA  on RRC (kg/t) üksiksõiduki tagatelje 
rehvidele vastava energiatõhususe 
klassi puhul vastavalt 4. all-lisa tabe ­
lile A4/2;  
mp x,FA on töökorras sõiduki massi osakaal 
esiteljel;  
RR  x ei ümardata ega liigitata rehvi energiatõhususe klassi järgi.  
▼B 
3.2.4.1.1.3. Üksiksõiduki lauppind  
4. all-lisa punkti 4.2.1.4 kohaselt valitud sõiduki L  M lauppinda 
A fLM ja sõiduki H  M lauppinda A  fHM kasutatakse sisendina.  
A f,ind (m 2 ) on üksiksõiduki lauppind.  
Kui sõidukite L  M ja H  M puhul kasutatakse sama lauppinna väär ­
tust, tuleb sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna meetodi puhul A  f,ind 
väärtuseks seada sõiduki H  M lauppind.  
3.3. PM  
3.3.1. Arvutamine  
PM arvutatakse järgmise kahe valemi abil: 
PM ¼ ðV mix þ V ep Þ Ü P e 
V ep Ü d ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 725  
kui heitgaasid suunatakse tunnelist välja;  
ja: 
PM ¼ V mix Ü P e 
V ep Ü d 
kui heitgaasid suunatakse tagasi tunnelisse,  
kus: 
V mix on lahjendatud heitgaaside maht (vt käesoleva all-lisa 
punkt 2) standardtingimustes;  
V ep on lahjendatud heitgaasi vooluhulk, mis voolab läbi 
tahkete osakeste proovivõtufiltri standardtingimustes;  
P e on ühe või mitme proovivõtufiltri abil kogutud tahkete 
osakeste mass (mg);  
d on katsetsüklile vastav läbitud vahemaa (km).  
3.3.1.1. Kui kasutati lahjendussüsteemist saadud tahkete osakeste massi 
fooni korrigeerimist, määratakse see 6. all-lisa punkti  
►M3 2.1.3.1 ◄ kohaselt. Sellisel juhul arvutatakse tahkete 
osakeste mass (mg/km) järgmiste valemite abil:  
PM ¼ ( 
P e 
V ep Ä Ï P a 
V ap Ü Í 
1 Ä 1 
DF ÎB ) 
Ü ðV mix þ V ep Þ 
d 
kui heitgaasid suunatakse tunnelist välja;  
ja: 
PM ¼ ( 
P e 
V ep Ä Ï P a 
V ap Ü Í 
1 Ä 1 
DF ÎB ) 
Ü ðV mix Þ 
d 
kui heitgaasid suunatakse tagasi tunnelisse;  
kus: 
V ap on tahkete osakeste taustafiltrit läbiva tunneliõhu maht stan ­
dardtingimustes;  
P a on lahjendusõhu tahkete osakeste mass või lahjendustunneli 
fooni õhk, mis on määratud ühe 6. all-lisa punktis  
►M3 2.1.3.1 ◄ kirjeldatud meetodiga;  
DF on käesoleva all-lisa punktis 3.2.1.1.1 määratletud lahjendus ­
tegur.  
Kui foonikorrektsiooni kasutamisel saadakse negatiivne tulemus, 
loetakse selleks null mg/km.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 726  
3.3.2. Tahkete osakeste massi arvutamine kahekordse lahjenduse meetodi 
abil 
V ep ¼ V set Ä V ssd 
kus: 
V ep on tahkete osakeste proovivõtufiltrit läbiva lahjendatud heit ­
gaasi maht standardtingimustes;  
V set on tahkete osakeste proovivõtufiltreid läbiva kahekordselt 
lahjendatud heitgaasi maht standardtingimustes;  
V ssd on teisese lahjendusõhu maht standardtingimustes.  
Kui tahkete osakeste massi mõõtmiseks ette nähtud teist korda 
lahjendatud proovivõtugaasi ei suunata tagasi tunnelisse, arvuta ­
takse CVS maht nii nagu ühekordsel lahjendusel, s.t: 
V mix ¼ V mix indicated þ V ep 
kus: 
V mix indicated  on lahjendatud heitgaasi mõõdetud maht lahjendus- 
süsteemis pärast tahkete osakeste proovi võtmist 
standardtingimustes.  
▼M3 
4. Tahkete osakeste arvu määramine  
Tahkete osakeste arv arvutatakse järgmise valemiga: 
PN ¼ V Ü k Ü ðC s Ü f r Ä C b Ü f rb Þ Ü 10 3 
d 
kus 
PN on tahkete osakeste suhteline arv (tahkete osakeste arv kilo ­
meetri kohta);  
V on lahjendatud heitgaasi maht, väljendatuna liitrites katse 
kohta (pärast esmast lahjendamist üksnes kahekordse lahjen ­
damise korral) ning korrigeeritud vastavalt standardtingimus ­
tele (273,15 K (0 °C) ja 101,325 kPa);  
k on kalibreerimistegur, millega korrigeeritakse tahkete 
osakeste loenduri mõõt võrdlusseadme taseme suhtes, kui 
selline korrigeerimine ei toimu juba tahkete osakeste loen ­
duri sees. Kui kalibreerimistegurit kasutatakse tahkete 
osakeste loenduris, on kalibreerimisteguri väärtuseks 1;  
C s on tahkete osakeste korrigeeritud sisaldus lahjendatud heit ­
gaasis, väljendatuna tahkete osakeste aritmeetilise keskmise 
arvuna kuupsentimeetris heitekatse jooksul, kaasa arvatud 
kogu sõidutsükli kestel. Kui tahkete osakeste loendurist 
saadavad keskmised mahtsisaldused  C ei ole esitatud stan ­
dardtingimustel (273,15 K (0 °C) ja 101,325 kPa), tuleb need 
nendele tingimustele vastavaks korrigeerida  C s ; ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 727  
C b on kas lahjendusõhk või lahjendustunneli fooniosakeste 
arvuline kontsentratsioon, nagu on lubanud tüübikinnitus ­
asutus, väljendatuna tahkete osakeste arvuna kuupsentimee ­
tris, korrigeerituna samaaegsust arvestades ja vastavaks stan ­
dardtingimustele (273,15 K (0 °C) ja 101,325 kPa);  
f r on lenduvate osakeste püüduri keskmise osakeste sisalduse 
vähendustegur katses kasutatava lahjendusseadistuse korral;  
f rb on lenduvate osakeste püüduri keskmise osakeste sisalduse 
vähendustegur fooni mõõtmisel kasutatava lahjendusseadis ­
tuse korral;  
d on kasutatavale katsetsüklile vastav läbitud teepikkus (km).  
C arvutatakse järgmise valemi abil:  
C ¼ P n 
i¼1 C i 
n 
kus 
C i on lahjendatud heitgaasis sisalduvate tahkete osakeste kont ­
sentratsioon diskreetsel mõõtmisel tahkete osakeste loen ­
duris; väljendatuna tahkete osakeste arvuna cm  3 kohta ja 
korrigeerituna samaaegsust arvestades;  
n n on kasutatavas katsetsüklis tehtud tahkete osakeste sisal ­
duse diskreetsete mõõtmiste koguarv ja see arvutatakse järg ­
mise valemiga:  
n = t × f  
kus 
t on kasutatava katsetsükli kestus (s);  
f on osakeste loenduri andmesalvestussagedus (Hz).  
_______  
▼B 
5. Tsüklienergianõudluse arvutamine  
Kui ei ole sätestatud teisiti, tehakse arvutus sellise sihtkiiruskõvera 
alusel, mis põhineb üksikutel ajahetkedel, kus on tehtud mõõtmisi.  
Arvutamiseks tuleb iga mõõtmise ajahetke tõlgendada ajavahemi ­
kuna. Kui ei ole sätestatud teisiti, on nende ajavahemike kestus Δt 
üks sekund.  
Kogu tsükli või konkreetse tsüklifaasi koguenergianõudlus E arvu ­
tatakse t  start ja t  end vahelise vastava tsükliaja kestel E  i liitmise teel 
vastavalt järgmisele valemile: 
E ¼ X  t end 
t start E i ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 728  
kus: 
E i ¼ F i Ü d i kui F  i> 0 
E i ¼ 0 kuiF  i Ï 0 
ja: 
t start on kasutatava katsetsükli või faasi algusaeg (s);  
t end on kasutatava katsetsükli või faasi lõpuaeg (s);  
E i on energianõudlus ajavahemikus (i-1)–(i) (Ws);  
F i on liikumapanev jõud ajavahemikus (i-1)–(i) (N);  
d i on ajavahemikus (i-1)–(i) läbitud vahemaa (m). 
F i ¼ f 0 þ f 1 Ü Ê v i þ v iÄ1 
2 Ì 
þ f 2 Ü ðv i þ v iÄ1 Þ 2 
4 þ ð1:03 Ü TMÞ Ü a i 
kus: 
F i on liikumapanev jõud ajavahemikus (i-1)–(i) (N);  
▼M3 
v i (km/h) on sihtkiirus ajahetkel t  i ; 
▼B 
TM on katsemass (kg);  
a i on kiirendus ajavahemikus (i-1)–(i) (m/s  2 ); 
f 0 , f 1 , f 2 on sõidutakistustegurid vaadeldava katsesõiduki puhul 
(TM  L , TM  H või TM  ind ) (N, N/km/h ja N/(km/h)  2 ). 
d i ¼ ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
kus: 
d i on ajavahemikus (i-1)–(i) läbitud vahemaa (m);  
▼M3 
v i (km/h) on sihtkiirus ajahetkel t  i ; 
▼B 
t i on aeg (s). 
a i ¼ v i Ä v iÄ1 
3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
kus: 
a i on kiirendus ajavahemikus (i-1)–(i) (m/s  2 ); 
▼M3 
v i (km/h) on sihtkiirus ajahetkel t  i ; 
▼B 
t i on aeg (s).  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 729  
6. Kütusekulu arvutamine  
6.1. Kütusekulu väärtuste arvutamiseks vajalikud kütusekarakteristikud 
võetakse IX lisast.  
6.2. Kütusekulu väärtused arvutatakse süsivesinike, süsinikmonooksiidi 
ja süsinikdioksiidi heitkogustest tabeli A7/1 etapi nr 6 kriitiliste 
heitkoguste ja etapi nr 7 CO  2 tulemuste abil.  
▼M3 
6.2.1. Kütusekulu arvutamiseks kasutatakse käesoleva all-lisa punktis 
6.12 toodud üldvalemit, milles kasutatakse suhteid H/C ja O/C.  
▼B 
6.2.2. Käesoleva all-lisa punktis 6 toodud kõigi valemite puhul:  
FC on konkreetse kütuse kulu (l/100 km või m  3 100 km kohta 
maagaasi korral või kg / 100 km vesiniku korral);  
H/C on konkreetse kütuse C  X H Y O Z vesiniku-süsiniku suhe;  
O/C on konkreetse kütuse C  X H Y O Z hapniku-süsiniku suhe;  
MW  C on süsiniku molaarmass (12,011 g/mol);  
MW  H on vesiniku molaarmass (1,008 g/mol);  
MW  O on hapniku molaarmass (15,999 g/mol);  
ρ fuel on katsekütuse tihedus (kg/l). Gaasiliste kütuste puhul 
kütuse tihedus 15 °C juures;  
HC on süsivesinike heitkogus (g/km);  
CO on süsinikmonooksiidi heitkogus (g/km);  
CO  2 on süsinikdioksiidi heitkogus (g/km);  
H 2 O on vee heitkogus (g/km);  
H 2 on vesiniku heitkogus (g/km);  
p 1 on gaasirõhk kütusepaagis enne kasutatavat katsetsüklit 
(Pa);  
p 2 on gaasirõhk kütusepaagis pärast kasutatavat katsetsüklit 
(Pa);  
T 1 on gaasitemperatuur kütusepaagis enne kasutatavat katset ­
süklit (K);  
T 2 on gaasitemperatuur kütusepaagis pärast kasutatavat 
katsetsüklit (K);  
Z 1 on gaasilise kütuse kokkusurutavustegur rõhul p  1 ja 
temperatuuril T  1 ; ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 730  
Z 2 on gaasilise kütuse kokkusurutavustegur rõhul p  2 ja 
temperatuuril T  2 ; 
V on gaasilise kütuse paagi sisemine maht (m  3 ); 
d on kasutatava faasi või tsükli teoreetiline pikkus (km).  
6.3. Reserveeritud  
6.4. Reserveeritud  
6.5. Bensiinil (E10) töötava ottomootoriga sõiduk 
FC ¼ Í 0,1206 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,829 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.6. Vedelgaasil töötava ottomootoriga sõiduk 
FC norm ¼ Í 0,1212 
0,538 Î 
Ü ½ð0,825 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.6.1. Kui katses kasutatava kütuse koostis erineb kütuse standardkulu 
arvutamisel kasutatava kütuse koostisest, siis võib valmistaja taot ­
lusel kasutada järgmist paranduskoefitsienti cf, kasutades järgmist 
valemit: 
FC norm ¼ Í 0,1212 
0,538 Î 
Ü cf Ü ½ð0,825 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
Paranduskoefitsient cf, mida võidakse kasutada, määratakse järg ­
mise valemi abil: 
cf ¼ 0,825 þ 0,0693 Ü n actual 
kus: 
n actual on kasutatud kütuse tegelik H/C suhe.  
6.7. Vedelgaasil/biometaanil töötava ottomootoriga sõiduk 
FC norm ¼ Í 0,1336 
0,654 Î 
Ü ½ð0,749 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.8. Reserveeritud  
6.9. Reserveeritud  
6.10. Diislikütusel (B7) töötava diiselmootoriga sõiduk 
FC ¼ Í 0,1165 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,858 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 731  
6.11. Etanoolil (E85) töötava ottomootoriga sõiduk 
FC ¼ Í 0,1743 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,574 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.12. Kütusekulu ükskõik millise katsekütuse puhul võib arvutada järg ­
mise valemi abil: 
FC ¼ MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O 
MW  C Ü ρ fuel Ü 10 Ü 
A 
MW  C 
MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O Ü HC þ MW  C 
MW  CO Ü CO þ MW  C 
MW  CO2 Ü CO  2 ! 
6.13. Kütusekulu vesinikul töötava ottomootoriga sõiduki puhul: 
FC ¼ 0,024 Ü V 
d Ü Í 1 
Z 1 Ü p 1 
T 1 Ä 1 
Z 2 Ü p 2 
T 2 Î 
▼M3 
Tüübikinnitusasutuse loal võib tootja otsustada sõidukite puhul, 
mis töötavad gaasilisel või vedelal vesinikul, arvutada kütusekulu 
FC kas alltoodud kütusekulu valemiga või meetodiga, milles kasu ­
tatakse standardprotokolli, nt SAE J2572.  
▼B 
FC ¼ 0,1 Ü Ê 
0,1119 Ü H 2 O þ H 2 Ì 
Kokkusurutavustegur Z saadakse järgmisest tabelist:  
Tabel A7/2  
Kokkusurutavustegur  
T (K)  
5 100  200  300  400  500  600  700  800  900  
p (bar)  33  0,859  1,051  1,885  2,648  3,365  4,051  4,712  5,352  5,973  6,576  
53 0,965  0,922  1,416  1,891  2,338  2,765  3,174  3,57  3,954  4,329  
73 0,989  0,991  1,278  1,604  1,923  2,229  2,525  2,810  3,088  3,358  
93 0,997  1,042  1,233  1,470  1,711  1,947  2,177  2,400  2,617  2,829  
113 1,000  1,066  1,213  1,395  1,586  1,776  1,963  2,146  2,324  2,498  
133 1,002  1,076  1,199  1,347  1,504  1,662  1,819  1,973  2,124  2,271  
153 1,003  1,079  1,187  1,312  1,445  1,580  1,715  1,848  1,979  2,107  
173 1,003  1,079  1,176  1,285  1,401  1,518  1,636  1,753  1,868  1,981  
193 1,003  1,077  1,165  1,263  1,365  1,469  1,574  1,678  1,781  1,882  
213 1,003  1,071  1,147  1,228  1,311  1,396  1,482  1,567  1,652  1,735  
233 1,004  1,071  1,148  1,228  1,312  1,397  1,482  1,568  1,652  1,736  
248 1,003  1,069  1,141  1,217  1,296  1,375  1,455  1,535  1,614  1,693  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 732  
T (K)  
5 100  200  300  400  500  600  700  800  900  
263 1,003  1,066  1,136  1,207  1,281  1,356  1,431  1,506  1,581  1,655  
278 1,003  1,064  1,130  1,198  1,268  1,339  1,409  1,480  1,551  1,621  
293 1,003  1,062  1,125  1,190  1,256  1,323  1,390  1,457  1,524  1,590  
308 1,003  1,060  1,120  1,182  1,245  1,308  1,372  1,436  1,499  1,562  
323 1,003  1,057  1,116  1,175  1,235  1,295  1,356  1,417  1,477  1,537  
338 1,003  1,055  1,111  1,168  1,225  1,283  1,341  1,399  1,457  1,514  
353 1,003  1,054  1,107  1,162  1,217  1,272  1,327  1,383  1,438  1,493  
Kui p ja T vajalikud sisendväärtused ei ole tabelis märgitud, 
saadakse kokkusurutavustegur tabelis märgitud kokkusurutavuste ­
gurite lineaarse interpoleerimise abil, valides välja need, mis on 
otsitud väärtusele lähimad.  
▼M3 
7. Sõidukõvera näitajad  
7.1. Üldnõue  
Tabelites A1/1–A1/12 ettenähtud ajapunktide vaheline kiirus 
leitakse lineaarse interpoleerimisega sagedusega 10 Hz.  
Kui gaasipedaal on täielikult põhja vajutatud, kasutatakse sõidu ­
kõvera näitajate arvutustes selliste kasutusperioodide puhul sõiduki 
kiiruse asemel ettenähtud kiirust.  
Täiselektrisõidukite puhul võetakse sõidukõvera näitajate arvuta ­
misel arvesse kõiki WLTC tsükleid ja faase kuni seiskumiskritee ­
riumini, mis on sätestatud 8. all-lisa punktis 3.2.4.5.  
7.2. Sõidukõvera näitajate arvutamine  
Vastavalt standardile SAE J2951 (läbi vaadatud jaanuaris 2014): 
arvutatakse järgmised näitajad:  
a) IWR: inertsusnäitaja (%);  
b) RMSSE: kiiruse ruutkeskmine viga (km/h).  
7.3. Sõidukõvera näitajate kriteeriumid  
Tüübikinnituskatses peavad näitajad vastama järgmistele kriteeriu ­
midele:  
a) IWR peab olema vahemikus – 2,0 kuni + 4,0 %;  
b) RMSSE peab olema väiksem kui 1,3 km/h.  
8. Suhte n/v arvutamine  
Suhe n/v arvutatakse järgmise valemiga:  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 733  
Ê n 
v Ì 
i ¼ ðr i Ü r axle Ü 60 000Þ=ðU dyn Ü 3,6Þ 
kus 
n mootori pöörlemissagedus min  – 1 ; 
v on sõiduki kiirus (km/h);  
r i on jõuülekandearv käigul i;  
r axle on telje ülekandearv.  
U dyn on veotelje rehvi dünaamiline veereümbermõõt, mis arvu ­
tatakse järgmise valemiga: 
U dyn ¼ 3,05 Ü Í 
2 Í H=W 
100 Î 
Ü W þ ðR Ü 25,4Þ Î 
kus 
H/W on rehvi suhteline kõrgus, nt „45“ rehvi 225/45 R17 
korral;  
W on rehvi laius (mm), nt „225“ rehvi 225/45 R17 korral;  
R on rehvi läbimõõt (tollides), nt „17“ rehvi 225/45 R17 
korral;  
U dyn ümardatakse täismillimeetriteni.  
Kui esi-ja tagateljel on U  dyn erinev, kasutatakse peamiselt vedava 
telje suhet n/v. Tüübikinnitusasutuse nõudmisel tuleb esitada 
vajalik teave sellise valiku kohta.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 734  
8. all-lisa  
Täiselektri-, hübriidelektri- ja suruvesinik-kütuseelemendiga 
hübriidsõidukid  
1. Üldnõuded  
Välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite, välise laadimisega hübrii ­
delektrisõidukite ja välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõi ­
dukite katsetamisel asendavad käesoleva all-lisa 2. ja 3. liide 6. all- 
lisa 2. liidet.  
Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesoleva all-lisa kõiki 
nõudeid juhi valitavate režiimidega ja ilma selliste režiimideta sõidu ­
kite suhtes. Kui käesolevas all-lisas ei ole sõnaselgelt sätestatud 
teisiti, jätkatakse 6. all-lisas toodud kõikide nõuete ja menetluste 
kohaldamist välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite, välise laadi ­
misega hübriidelektrisõidukite, välise laadimiseta kütuseelemendiga 
sõidukite ja täiselektrisõidukite suhtes.  
▼M3 
1.1. Elektriliste näitajate ühikud, täpsus ja mõõtesamm  
Näitajate ühikud, täpsus ja mõõtesamm peavad vastama tabelile 
A8/1.  
Tabel A8/1  
Näitajad, ühikud ja mõõtetäpsus  
Näitaja  Ühik  Täpsus  Mõõtesamm  
Elektrienergia (  1 ) Wh  ± 1 %  0,001 kWh (  2 ) 
Elektrivool  A  ± 0,3 % FSD või 
± 1 % näidu väärtusest (  3 ) ( 4 ) 0,1 A  
Elektripinge  V  ± 0,3 % FSD või 
± 1 % näidu väärtusest (  3 ) 0,1 V  
( 1 ) Seadmed: staatiline aktiivenergiaarvesti. 
( 2 ) AC vatt-tunniarvesti, 1. klass vastavalt standardile IEC 62053-21 või samaväärsele. 
( 3 ) Sõltuvalt sellest, kumb on suurem. 
( 4 ) Voolu integreerimise sagedus 20 Hz või suurem.  
1.2. Heite ja kütusekulu katsed  
Näitajad, ühikud ja mõõtetäpsus peavad olema samasugused, nagu 
see on ette nähtud üksnes sisepõlemismootorit sisaldavate sõidukite 
puhul.  
▼B 
1.3. Lõplike katsetulemuste ühikud ja kordustäpsus  
Lõplike tulemuste teatamiseks mõeldud ühikud ja tulemuste kordus ­
täpsus peavad vastama tabelile A8/2. Käesoleva all-lisa punktis 4 
toodud arvutuses kasutatakse ümardamata väärtusi.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 735  
Tabel A8/2  
Lõplike katsetulemuste ühikud ja kordustäpsus  
Näitaja  Ühik  Lõpliku katsetulemuse kordustäpsus  
PER  (p) ( 2 ), PER  city , AER  (p) ( 2 ), AER  city , EAER  (p) ( 2 ), 
EAER  city , R CDA ( 1 ), R  CDC km Tulemus ümardatakse täisarvuni  
FC CS(,p)  ( 2 ), FC  CD , FC  weighted  (Välise laadimisega 
hübriidelektrisõidukid)  l/100 km  Tulemus ümardatakse ühe 
kümnendkohani  
FC CS(,p)  ( 2 ) FCHVde puhul  kg/100 km  Tulemus ümardatakse kahe 
kümnendkohani  
M CO2,CS(,p)  ( 2 ), M  CO2,CD  , M  CO2,weighted  g/km  Tulemus ümardatakse täisarvuni.  
EC (p) ( 2 ), EC  city , EC  AC,CD  , EC  AC,weighted  Wh/km  Tulemus ümardatakse täisarvuni.  
E AC kWh  Tulemus ümardatakse ühe 
kümnendkohani  
( 1 ) sõidukil puuduvad individuaalsed näitajad. 
( 2 ) (p) tähistab vaadeldavat ajavahemikku, mis võib olla faas, mitu faasi või kogu tsükkel.  
▼B 
1.4. Sõiduki liigitamine  
Kõik välise laadimisega hübriidelektrisõidukid (OVC-HEV), välise 
laadimiseta hübriidelektrisõidukid (NOVC-HEV), täiselektrisõidukid 
(PEV) ja välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukid 
(NOVC-FCHV) liigitatakse 3. klassi sõidukiteks. Kasutatav katset ­
sükkel 1. katsetüübis määratakse käesoleva all-lisa punkti 1.4.2 
kohaselt käesoleva all-lisa punktis 1.4.1 kirjeldatud vastava võrdlus ­
katsetsükli põhjal.  
1.4.1. Võrdluskatsetsükkel  
▼M3 
1.4.1.1. Klassi 3 võrdluskatsetsüklid on esitatud 1. all-lisa punktis 3.3.  
1.4.1.2. Täiselektrisõidukite puhul võib 1. all-lisa punktis 3.3 täpsustatud 
katsetsüklites kasutada 1. all-lisa punktide 8.2.3 ja 8.3 kohast kiiruse 
vähendamist, asendades nimivõimsuse suurima väljundvõimsusega 
Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskirja nr 85 kohaselt. 
Sellisel juhul on vähendatud tsükliks võrdluskatsetsükkel.  
▼B 
1.4.2. Kasutatav katsetsükkel  
1.4.2.1. Kasutatav WLTP katsetsükkel  
Käesoleva all-lisa punkti 1.4.1 kohane võrdluskatsetsükkel on kasu ­
tatav WLTP katsetsükkel (WLTC) 1. tüübi katsemenetluse puhul.  
Kui 1. all-lisa punkti 9 kohaldatakse käesoleva all-lisa punktis 1.4.1 
kirjeldatud võrdluskatsetsükli põhjal, on see muudetud katsetsükkel 
kasutatav WLTP katsetsükkel (WLTC) 1. tüübi katsemenetluse 
puhul.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 736  
1.4.2.2. WLTC linnasõidu katsetsükkel  
Klassi 3 sõidukite WLTC linnasõidu katsetsükkel (WLTC  city ) on 
esitatud 1. all-lisa punktis 3.5.  
1.5. Käsikäigukastiga välise laadimisega hübriidelektrisõidukid (OVC- 
HEV), välise laadimiseta hübriidelektrisõidukid (NOVC-HEV) ja 
täiselektrisõidukid (PEV)  
Sõidukit tuleb juhtida kooskõlas tehnilise käiguvahetuse näidikuga, 
kui see on olemas, või tootja käsiraamatuss esitatud juhiste järgi.  
2. Katsesõiduki sissesõitmine  
Käesoleva lisa kohaselt katsetatav sõiduk peab olema heas tehnilises 
seisukorras ja see sõidetakse sisse vastavalt tootja soovitustele. Kui 
taaslaetavaid energiasalvestussüsteeme kasutatakse tavalistest 
töötemperatuuridest kõrgematel temperatuuridel, peab juht järgima 
sõiduki tootja soovitatud menetlust, et hoida taaslaetava energiasal ­
vestussüsteemi temperatuuri tavalises töötemperatuurivahe ­
mikus. Tootja esitab tõendid, et taaslaetava energiasalvestussüsteemi 
termoregulaatorit ei ole välja lülitatud ega selle toimivust vähen ­
datud.  
2.1. OVC-HEV-sõidukeid ja NOVC-HEV-sõidukeid sõidetakse sisse 
vastavalt 6. all-lisa punktis 2.3.3 sätestatud nõuetele.  
2.2. Välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukid peavad olema 
sisse sõidetud vähemalt 300 km koos paigaldatud kütuseelementide 
ja taaslaetava energiasalvestussüsteemiga.  
2.3. Täiselektrisõidukid peavad olema sisse sõidetud vähemalt 300 km 
või ühe täislaadimisega teepikkuse, olenevalt sellest, kumb neist 
on pikem.  
2.4. Vaatluse alt jäetakse välja kõik sellised taaslaetavad energiasalves ­
tussüsteemid ja H  2 tarbimine, mis ei avalda mõju CO  2 -heitele.  
▼B 
3. Katsemenetlus  
3.1. Üldnõuded  
3.1.1. Kõikide välise laadimisega hübriidelektrisõidukite (OVC-HEV), 
välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite (NOVC-HEV), täiselektri ­
sõidukite (PEV) ja välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõi ­
dukite (NOVC-FCHV) puhul kohaldatakse vajaduse korral järgmist:  
3.1.1.1. sõidukeid katsetatakse käesoleva all-lisa punktis 1.4.2 kirjeldatud 
katsetsüklite kohaselt;  
▼M3 
3.1.1.2. kui sõiduk ei jää vaadeldavas katsetsüklis 6. all-lisa punkti 2.6.8.3 
kohaste kiiruskõvera kõrvalekallete piiresse, tuleb gaasipedaal, kui ei 
ole sätestatud teisiti, täielikult põhja vajutada, kuni on taas saavu ­
tatud nõutud kiiruskõver;  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 737  
3.1.1.3. jõuseade käivitatakse tootja juhiste kohaselt selleks otstarbeks ette ­
nähtud seadmete abil;  
3.1.1.4. välise laadimisega hübriidelektrisõidukite, välise laadimiseta hübrii ­
delektrisõidukite ja täiselektrisõidukite puhul algab heitgaasiproo ­
vide võtmine ja elektrienergiakulu mõõtmine iga kasutatava katset ­
sükli puhul enne sõiduki käivitamist või käivitamise alustamisel 
ning lõpeb iga kasutatava katsetsükli lõppemisel;  
3.1.1.5. välise laadimisega hübriidelektrisõidukite ja välise laadimiseta 
hübriidelektrisõidukite puhul analüüsitakse gaasilise heite ühendeid 
iga katsefaasi puhul. On lubatud ära jätta faasianalüüs nende faaside 
puhul, mil sisepõlemismootor ei tööta;  
3.1.1.6. osakeste arvu analüüsitakse iga faasi puhul ja tahkete osakeste heit ­
kogust analüüsitakse iga kasutatava katsetsükli puhul.  
▼M3 
3.1.2. 6. all-lisa punktis 2.7.2 kirjeldatud sundjahutamist tehakse üksnes 
laetust säilitaval 1. tüüpi katsel välise laadimisega hübriidelektrisõi ­
dukite puhul käesoleva all-lisa punkti 3.2 kohaselt või välise laadi ­
miseta hübriidelektrisõidukite korral käesoleva all-lisa punkti 3.3 
kohaselt.  
▼B 
3.2. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukid (OVC-HEV)  
3.2.1. Sõidukeid katsetatakse akutoiterežiimis (CD-tingimus) ja aku laetust 
säilitavas režiimis (CS-tingimus).  
3.2.2. Sõidukeid võib katsetada nelja võimaliku katseseeria kohaselt:  
3.2.2.1. 1. valikuvõimalus: 1. tüübi katse akutoiterežiimis ilma järgneva 1. 
tüübi katseta aku laetust säilitavas režiimis;  
3.2.2.2. 2. valikuvõimalus: 1. tüübi katse aku laetust säilitavas režiimis ilma 
järgneva 1. tüübi katseta akutoiterežiimis;  
3.2.2.3. 3. valikuvõimalus: 1. tüübi katse akutoiterežiimis koos järgneva a1. 
tüübi katsega aku laetust säilitavas režiimis;  
3.2.2.4. 4. valikuvõimalus: 1. tüübi katse aku laetust säilitavas režiimis koos 
järgneva 1. tüübi katsega akutoiterežiimis.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 738  
Joonis A8/1  
Võimalikud katseseeriad välise laadimisega hübriidelektrisõidukite (OVC-HEV) katsetamisel
  
3.2.3. Juhi valitav režiim tuleb seadistada nii, nagu on järgnevates katse ­
seeriates (1.–4. valikuvõimalus) kirjeldatud.  
3.2.4. 1. tüübi katse akutoiterežiimis ilma järgneva 1. tüübi katseta aku 
laetust säilitavas režiimis (1. valikuvõimalus)  
Käesoleva all-lisa punktides 3.2.4.1–3.2.4.7 kirjeldatud 1. valikuvõi ­
maluse kohane katseseeria ning vastav laetava energiasalvestussüs ­
teemi laadimisoleku profiil on esitatud käesoleva all-lisa 1. liite 
joonisel A8.App1/1.  
3.2.4.1. Eelkonditsioneerimine  
Sõiduk valmistatakse ette käesoleva all-lisa 4. liite punkti 2.2 koha ­
selt. 
3.2.4.2. Katsetingimused  
3.2.4.2.1. Katse tuleb läbi viia käesoleva all-lisa 4. liite punktis 2.2.3 kirjel ­
datud laadimisnõuete kohaselt täielikult laetud laetava energiasalves ­
tussüsteemiga ja sõidukiga, mida kasutatakse käesoleva lisa punktis 
3.3.5 kirjeldatud akutoiterežiimis.  
3.2.4.2.2. Juhi valitava režiimi valimine  
Juhi valitava režiimiga varustatud sõidukite puhul valitakse akutoitel 
1. tüübi katse režiim käesoleva all-lisa 6. liite punkti 2 kohaselt.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 739  
3.2.4.3. 1. tüübi katsemenetlus akutoiterežiimis  
3.2.4.3.1. 1. tüübi katsemenetlus akutoiterežiimis koosneb mitmest järjestiku ­
sest tsüklist, igaühele järgneb stabiliseerumisaeg kuni 30 minutit, 
kuni on saavutatud aku laetust säilitav režiim.  
3.2.4.3.2. Eri katsetsüklite vahel toimuval stabiliseerumisel lülitatakse jõuseade 
välja ja laetavat energiasalvestussüsteemi ei laeta uuesti välisest 
elektrienergiaallikast. Kõikide käesoleva all-lisa 3. liite kohaste 
laetavate energiasalvestussüsteemide elektrivoolu mõõtmise ja elek ­
tripinge määramise seadmeid ei lülitata katsetsükli faaside vahel 
välja. Ampertunniarvestiga mõõtmisel on integreerimine aktiveeritud 
kogu katse kestel kuni katse lõpuleviimiseni.  
Mootori uuesti käivitamisel pärast stabiliseerumist kasutatakse 
sõidukit käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.2.2 kohases juhi valitavas 
režiimis.  
3.2.4.3.3. Kaldudes kõrvale 5. all-lisa punktist 5.3.1 ja ilma et see piiraks 5. 
all-lisa punkti 5.3.1.2 kohaldamist, võib analüsaatoreid kalibreerida 
ning nullpunkti kontrollida enne ja pärast 1. tüübi katset akutoitere ­ 
žiimis.  
3.2.4.4. Akutoiterežiimis 1. tüübi katse lõppemine  
1. tüübi katse akutoiterežiimis loetakse lõppenuks siis, kui on 
esimest korda jõutud käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.5 kohase seis ­
kumiskriteeriumini. Kuni selle hetkeni (k.a), mil saavutati esimest 
korda seiskumiskriteerium, seatakse kasutatavate WLTP katsetsü ­
klite arvu väärtuseks n+1.  
Kasutatav WLTP katsetsükkel n määratletakse üleminekutsüklina.  
Kasutatav WLTP katsetsükkel n+1 määratletakse kinnitustsüklina.  
▼M3 
Sõidukite puhul, mis ei suuda läbida kogu vaadeldavat WLTP 
katsetsüklit laetust säilitavas režiimis, lõpeb akutoiterežiimis 1. 
tüüpi katse siis, kui standardsel näidikupaneelil kuvatakse 
märguanne seisata mootor, või siis, kui sõiduk ületab kiiruskõvera 
lubatud kõrvalekallet neli sekundit järjest või kauem. Gaasipedaal ei 
tohi olla alla vajutatud ja sõidukiga tuleb pidurdada seismajäämiseni 
60 sekundi jooksul.  
▼B 
3.2.4.5. Seiskumiskriteerium  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 740  
3.2.4.5.1. Tuleb hinnata seda, kas seiskumiskriteerium on saavutatud iga 
sõidetud kasutatava WLTP katse puhul.  
3.2.4.5.2. Seiskumiskriteerium akutoiterežiimis 1. tüübi katse puhul on saavu ­
tatud, kui järgmise valemi abil arvutatud suhteline elektrienergia 
muutus REEC  i on väiksem kui 0,04.  
REEC  i ¼ jΔE REESS ;i j 
E cycle Ü 1 
3 600  
kus: 
REEC  i on akutoiterežiimis 1. tüübi katse vaadeldud kasutatava 
katsetsükli i suhteline elektrienergia muutus;  
ΔE REESS,i  on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide elektri ­
energia muutus vaadeldavas akutoiterežiimis 1. tüübi 
katsetsükli i puhul, mis on arvutatud käesoleva all-lisa 
punkti 4.3 kohaselt (Wh);  
E cycle on vaadeldud kasutatava WLTP katsetsükli tsükliener ­
gianõudlus, mis on arvutatud 7. all-lisa punkti 5 kohaselt 
(Ws);  
i on vaadeldud kasutatava WLTP katsetsükli indeks ­
number;  
1 
3 600 on Wh-deks teisendamise tegur tsüklienergianõudluse 
puhul.  
3.2.4.6. Laetava energiasalvestussüsteemi abil laadimine ja laetud elektri ­
energia mõõtmine  
3.2.4.6.1. Sõiduk ühendatakse vooluvõrku 120 minuti jooksul pärast kasuta ­
tavat WLTP katsetsüklit n+1, milles saavutatakse esimest korda 
seiskumiskriteerium akutoiterežiimis 1. tüübi katses.  
Laetav energiasalvestussüsteem on täielikult laetud siis, kui on 
saavutatud käesoleva all-lisa 4. liite punktis 2.2.3.2 määratletud 
laadimise lõpu kriteerium.  
3.2.4.6.2. Sõiduki laadija ja vooluvõrgu vahele paigutatud elektrienergia 
mõõteseade mõõdab vooluvõrgust laetud elektrienergiat E  AC ning 
laadimise kestust. Elektrienergia mõõtmise võib lõpetada, kui käes ­
oleva all-lisa 4. liite punktis 2.2.3.2 määratletud laadimise lõpu 
kriteerium on saavutatud.  
▼M3 
3.2.4.7. Iga kasutatava WLTP katsetsükli 1. katsetüübi akutoiterežiimi katses 
peab sätestatud piirnormiga heide vastama 6. all-lisa punkti 1.2 
kohastele kohaldatavatele heite piirnormidele.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 741  
3.2.5. 1. tüübi katse aku laetust säilitavas režiimis ilma järgneva 1. tüübi 
katseta akutoiterežiimis (2. valikuvõimalus)  
Käesoleva all-lisa punktides 3.2.5.1–3.2.5.3.3 (k.a) kirjeldatud 2. 
valikuvõimaluse kohane katseseeria ning vastav laetava energiasal ­
vestussüsteemi laadimisoleku profiil on toodud käesoleva all-lisa 1. 
liite joonisel A8.App1/2.  
3.2.5.1. Eelkonditsioneerimine ja stabiliseerumine  
Sõiduk valmistatakse käesoleva all-lisa 4. liite punktis 2.1 toodud 
menetluste kohaselt ette.  
3.2.5.2. Katsetingimused  
3.2.5.2.1. Katsed viiakse läbi käesoleva lisa punktis 3.3.6 määratletud aku 
laetust säilitavas režiimis kasutatava sõidukiga.  
3.2.5.2.2. Juhi valitava režiimi valimine  
Juhi valitava režiimiga varustatud sõidukite puhul valitakse aku 
laetust säilitava 1. tüübi katse režiim käesoleva all-lisa 6. liite punkti 
3 kohaselt.  
3.2.5.3. 1. tüübi katsemenetlus  
3.2.5.3.1. Sõidukeid katsetatakse 6. all-lisas kirjeldatud 1. tüübi katsemenet ­
luste kohaselt.  
3.2.5.3.2. Vajaduse korral korrigeeritakse CO  2 heite massi käesoleva all-lisa 2. 
liite kohaselt.  
▼M3 
3.2.5.3.3. Käesoleva all-lisa punkti 3.2.5.3.1 kohases katses peab sätestatud 
piirnormiga heide vastama 6. all-lisa punkti 1.2 kohastele kohalda ­
tavatele heite piirnormidele.  
▼B 
3.2.6. 1. tüübi katse akutoiterežiimis koos järgneva a 1. tüübi katsega aku 
laetust säilitavas režiimis (3. valikuvõimalus)  
Käesoleva all-lisa punktides 3.2.6.1–3.2.6.3 (k.a) kirjeldatud 3. vali ­
kuvõimaluse kohane katseseeria ning vastav laetava energiasalves ­
tussüsteemi laadimisoleku profiil on toodud käesoleva all-lisa 1. liite 
joonisel A8.App1/3.  
3.2.6.1. Akutoiterežiimis 1. tüübi katse puhul järgitakse käesoleva all-lisa 
punktides 3.2.4.1–3.2.4.5 (k.a) ning punktis 3.2.4.7 kirjeldatud 
menetlust.  
3.2.6.2. Seejärel järgitakse käesoleva all-lisa punktides 3.2.5.1–3.2.5.3 kirjel ­
datud menetlust aku laetust säilitavas režiimis 1. tüübi katse kohta. 
Käesoleva all-lisa 4. liite punkte 2.1.1–2.1.2 ei kohaldata.  
3.2.6.3. Laetava energiasalvestussüsteemi (REESS) abil laadimine ja laetud 
elektrienergia mõõtmine  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 742  
3.2.6.3.1. Sõiduk ühendatakse vooluvõrku 120 minuti jooksul pärast aku 
laetust säilitavas režiimis 1. tüübi katse lõpuleviimist.  
Laetav energiasalvestussüsteem on täielikult laetud siis, kui on 
saavutatud käesoleva all-lisa 4. liite punktis 2.2.3.2 määratletud 
laadimise lõpu kriteerium.  
3.2.6.3.2. Sõiduki laadija ja vooluvõrgu vahele paigutatud energia mõõteseade 
mõõdab vooluvõrgust laetud elektrienergiat E  AC ning laadimise 
kestust. Elektrienergia mõõtmise võib lõpetada, kui käesoleva all- 
lisa 4. liite punktis 2.2.3.2 määratletud laadimise lõpu kriteerium on 
saavutatud.  
3.2.7. Aku laetust säilitavas režiimis 1. tüübi katse koos järgneva akutoi ­
terežiimis 1. tüübi katsega (4. valikuvõimalus)  
Käesoleva all-lisa punktides 3.2.7.1–3.2.7.2 (k.a) kirjeldatud 4. vali ­
kuvõimaluse kohane katseseeria ning vastav laetava energiasalves ­
tussüsteemi laadimisoleku profiil on toodud käesoleva all-lisa 1. liite 
joonisel A8.App1/4.  
3.2.7.1. Aku laetust säilitavas režiimis 1. tüübi katse puhul järgitakse käes ­
oleva all-lisa punktides 3.2.5.1–3.2.5.3 (k.a) ning punktis 3.2.6.3.1 
kirjeldatud menetlust.  
3.2.7.2. Seejärel järgitakse käesoleva all-lisa punktides 3.2.4.2–3.2.4.7 kirjel ­
datud akutoiterežiimis1. tüübi katse menetlust.  
3.3. Välise laadimiseta hübriidelektrisõidukid  
Käesoleva all-lisa punktides 3.3.1–3.3.3 (k.a) kirjeldatud katseseeria 
ning vastav laetava energiasalvestussüsteemi laadimisoleku profiil 
on toodud käesoleva all-lisa 1. liite joonisel A8.App1/5.  
3.3.1. Eelkonditsioneerimine ja stabiliseerumine  
▼M3 
3.3.1.1. Sõidukid tuleb eelkonditsioneerida 6. all-lisa punkti 2.6 kohaselt.  
Lisaks 6. all-lisa punkti 2.6 nõuetele võib laetust säilitavas režiimis 
toimuva katse puhul veojõu rakendamiseks vajaliku taaslaetava 
energiasalvestussüsteemi laadimisoleku taseme seadistada tootja 
soovituse kohaselt enne eelkonditsioneerimist, et katse kulgeks 
laetust säilitavas režiimis.  
3.3.1.2. Sõidukil lastakse stabiliseeruda 6. all-lisa punkti 2.7 kohaselt.  
▼B 
3.3.2. Katsetingimused  
3.3.2.1. Sõidukeid katsetatakse käesoleva lisa punktis 3.3.6 määratletud aku 
laetust säilitavas režiimis.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 743  
3.3.2.2. Juhi valitava režiimi valimine  
Juhi valitava režiimiga varustatud sõidukite puhul valitakse aku 
laetust säilitava 1. tüübi katse režiim käesoleva all-lisa 6. liite punkti 
3 kohaselt.  
3.3.3. 1. tüübi katse menetlus  
3.3.3.1. Sõidukeid katsetatakse 6. all-lisas kirjeldatud 1. tüübi katse menet ­
luse kohaselt.  
3.3.3.2. Vajaduse korral korrigeeritakse CO  2 heite massi käesoleva all-lisa 2. 
liite kohaselt.  
▼M3 
3.3.3.3. Laetust säilitavas režiimis tehtav 1. tüüpi katse peab vastama 6. all- 
lisa punkti 1.2 kohastele heite piirnormidele.  
▼B 
3.4. Täiselektrisõidukid  
▼M3 
3.4.1. Üldnõuded  
Täiselektrisõiduki sõiduulatuse (PER) ja elektrienergiakulu määra ­
mise katse menetlus valitakse tabelist A8/3 katsetatava täiselektri ­
sõiduki hinnangulise sõiduulatuse (PER) kohaselt. Kui kasutatakse 
interpolatsioonimeetodit, valitakse katsemenetlus konkreetsesse 
interpolatsioonitüüpkonda kuuluva täiselektrisõiduki H sõiduulatuse 
järgi.  
Tabel A8/3  
Täiselektrisõiduki sõiduulatuse ja elektrienergiakulu määramine  
Kasutatav katsetsükkel  Hinnanguline sõiduulatus on …  Kasutatav katsemenetlus  
Käesoleva all-lisa punkti 
1.4.2.1 kohane 
katsetsükkel  … väiksem kui kolme kasutatava 
WLTP katsetsükli teepikkus.  Järjestikuse tsükliga 1. tüüpi katse 
(käesoleva all-lisa punkti 3.4.4.1 
kohaselt)  
… on võrdne kolme kasutatava 
WLTP katsetsükli teepikkusega või 
sellest suurem.  Lühendatud 1. tüüpi katse (käesoleva 
all-lisa punkti 3.4.4.2 kohaselt)  
Käesoleva all-lisa punkti 
1.4.2.2 kohane linnatsükkel  … ei ole asjakohane kasutatavas 
WLTP katsetsüklis.  Järjestikuse tsükliga 1. tüüpi katse 
(käesoleva all-lisa punkti 3.4.4.1 
kohaselt)  
Tootja esitab enne katset tüübikinnitusasutusele täiselektrisõiduki 
hinnangulise sõiduulatuse (PER) kohta tõendid. Kui kasutatakse 
interpolatsioonimeetodit, valitakse kasutatav katsemenetlus interpo ­
latsioonitüüpkonna sõiduki H hinnangulise sõiduulatuse põhjal. 
Katsemenetlusega määratud PER peab kinnitama, et on kasutatud 
õiget katsemenetlust.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 744  
Käesoleva all-lisa punktides 3.4.2, 3.4.3 ja 3.4.4.1 kirjeldatud järjes ­
tikuse tsükliga 1. tüüpi katsemenetluse katseseeria ning vastav taas ­
laetava energiasalvestussüsteemi laadimisoleku profiil on toodud 
käesoleva all-lisa 1. liite joonisel A8.App1/6.  
Käesoleva all-lisa punktides 3.4.2, 3.4.3 ja 3.4.4.2 kirjeldatud lühen ­
datud 1. tüüpi katsemenetluse katseseeria ning vastav taaslaetava 
energiasalvestussüsteemi laadimisoleku profiil on toodud käesoleva 
all-lisa 1. liite joonisel A8.App1/7.  
▼B 
3.4.2. Eelkonditsioneerimine  
Sõiduk valmistatakse ette käesoleva all-lisa 4. liite punktis 3 menet ­
luste kohaselt.  
▼M3 
3.4.3. Juhi valitava režiimi valimine  
Juhi valitava režiimiga varustatud sõidukite puhul valitakse katsere ­ 
žiim käesoleva all-lisa 6. liite punkti 4 kohaselt.  
▼B 
3.4.4. Täiselektrisõidukite 1. tüübi katsemenetlused  
3.4.4.1. Järjestikuse tsükliga 1. tüübi katsemenetlus  
3.4.4.1.1. Kiiruskõver ja pausid  
Katse sooritamisel läbitakse järjestikused kasutatavad katsetsüklid, 
kuni saavutatakse käesoleva all-lisa punkti 3.4.4.1.3 kohane seisku ­
miskriteerium.  
▼M3 
Juhi ja/või kasutaja pausid on lubatud üksnes katsetsüklite vahepeal 
ja nende kogukestus võib olla kuni 10 minutit. Pausi ajal peab 
jõuseade olema välja lülitatud.  
▼B 
3.4.4.1.2. Laetava energiasalvestussüsteemi voolu ja pinge mõõtmine  
Katse algusest kuni seiskumiskriteeriumi saavutamiseni tuleb 
kõikide laetavate energiasalvestusseadmete elektrivoolu mõõta käes ­
oleva all-lisa 3. liite kohaselt ja elektripinge määrata käesoleva all- 
lisa 3. liite kohaselt.  
▼M3 
3.4.4.1.3. Seiskumiskriteerium  
Seiskumiskriteerium on täidetud, kui sõiduk ületab kiiruskõvera 
lubatud kõrvalekallet, mis on sätestatud 6. all-lisa punktis 2.6.8.3, 
neli sekundit järjest või kauem. Gaasipedaal ei tohi olla alla vaju ­
tatud. Sõidukiga tuleb pidurdada seismajäämiseni 60 sekundi 
jooksul.  
▼B 
3.4.4.2. Lühendatud 1. tüübi katsemenetlus  
3.4.4.2.1. Kiiruskõver  
Lühendatud 1. tüübi katsemenetlus koosneb kahest dünaamilisest 
segmendist (DS  1 ja DS  2 ) ja kahest püsikiiruse segmendist (CSS  M 
ja CSS  E ), nagu on näidatud joonisel A8/2.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 745  
Joonis A8/2  
Lühendatud 1. tüübi katsemenetluse kiiruskõver
  
▼M3 
Dünaamilisi segmente DS  1 ja DS  2 kasutatakse asjaomase faasi, 
kasutatava WLTP linnatsükli ja WLTP katsetsükli energiakulu arvu ­
tamiseks.  
▼B 
Püsikiiruse segmendid CSS  M ja CSS  E on mõeldud katse kestuse 
vähendamiseks, tühjendades laetavat energiasalvestussüsteemi kiire ­
mini kui järjestikuse tsükliga 1. tüübi katsemenetlus.  
▼M3 
3.4.4.2.1.1. Dünaamilised segmendid  
Dünaamilised segmendid DS  1 ja DS  2 koosnevad kumbki käesoleva 
all-lisa punkti 1.4.2.1 kohasest asjaomasest WLTP katsetsüklist ja 
sellele järgnevast punkti 1.4.2.2 kohasest asjaomasest WLTP linna ­
sõidu katsetsüklist.  
▼B 
3.4.4.2.1.2. Püsikiiruse segment  
▼M3 
Segmentide CSS  M ja CSS  E püsikiirused peavad olema ühesugused. 
Kui kasutatakse interpolatsioonimeetodit, kasutatakse interpolatsioo ­
nitüüpkonnas ühesugust püsikiirust.  
▼B 
a) Kiiruse kirjeldus  
Püsikiiruse segmentide vähim kiirus on 100 km/h. Tootja soovil 
ja tüübikinnitusasutuse loal võib püsikiiruse segmentides valida 
suurema püsikiiruse.  
Kiirendus püsikiiruse tasemeni peab olema ühtlane ja püsikiirus 
tuleb saavutada ühe minuti jooksul pärast dünaamiliste segmen ­
tide lõppemist ning tabeli A8/4 kohase pausi korral ühe minuti 
jooksul pärast jõuseadme käivitamist.  
Kui sõiduki suurim kiirus on väiksem kui käesolevas punktis 
esitatud kiiruse kirjelduse kohaselt nõutud vähim kiirus püsikii ­
ruse segmentide puhul, peab nõutud kiirus püsikiiruse segmen ­
tides olema võrdne sõiduki suurima kiirusega.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 746  
b) CSS  E ja CSS  M vahemaa määramine  
Püsikiiruse segmendi CSS  E pikkus määratakse kasutatava laetava 
energiasalvestussüsteemi energia UBE  STP osakaalu põhjal käes ­
oleva all-lisa punkti 4.4.2.1 kohaselt. Ülejäänud energia veojõu 
rakendamiseks vajalikus laetavas energiasalvestussüsteemis 
pärast dünaamilise kiiruse segmenti DS  2 on võrdne või väiksem 
kui 10 % UBE  STP . -st. Tootja esitab pärast katset tüübikinnitu ­
sasutusele tõendid selle kohta, et see nõue on täidetud.  
Püsikiiruse segmendi CSS  M pikkuse võib arvutada järgmise 
valemi abil:  
d CSSM ¼ PER  est Ä d DS1 Ä d DS2 Ä d CSSE 
kus: 
PER  est on vaadeldava täiselektrisõiduki hinnanguline sõiduu ­
latus (km);  
d DS1 on dünaamilise kiiruse segmendi nr 1 pikkus (km);  
d DS2 on dünaamilise kiiruse segmendi nr 2 pikkus (km);  
d CSSE on püsikiiruse segmendi CSS  E pikkus (km).  
3.4.4.2.1.3. Puhkepausid  
Juhi ja/või kasutaja puhkepausid on lubatud üksnes tabelis A8/4 
ettenähtud püsikiiruse segmentides.  
Tabel A8/4  
Juhi ja/või kasutaja puhkepausid  
▼M3 
Püsikiiruse segmendis läbitud 
teepikkus CSS  M (km)  Suurim kogupaus (min)  
▼B 
Kuni 100  10  
Kuni 150  20  
Kuni 200  30  
Kuni 300  60  
Üle 300  Peab põhinema tootja soovitusel  
Märkus  Pausi ajal peab jõuseade olema välja lülitatud.  
3.4.4.2.2. Laetava energiasalvestussüsteemi voolu ja pinge mõõtmine  
Katse algusest kuni seiskumiskriteeriumi saavutamiseni tuleb 
kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide elektrivool ja -pinge 
määrata käesoleva all-lisa 3. liite kohaselt.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 747  
3.4.4.2.3. Seiskumiskriteerium  
Seiskumiskriteerium on täidetud, kui sõiduk ületab teises püsikiiruse 
segmendis CSS  E 6. all-lisa punktis 2.6.8.3 toodud kiiruskõvera 
lubatud kõrvalekallet neli sekundit järjest või kauem. Gaasipedaal 
ei tohi olla alla vajutatud. Sõidukiga tuleb pidurdada seismajäämi ­
seni 60 sekundi jooksul.  
▼B 
3.4.4.3. Laetava energiasalvestussüsteemi abil laadimine ja laetud elektri ­
energia mõõtmine  
3.4.4.3.1. Pärast käesoleva all-lisa punkti 3.4.4.1.3 kohast seismajäämist järjes ­
tikuse tsükliga 1. tüübi katsemenetluse puhul ja käesoleva all-lisa 
punktis 3.4.4.2.3 osutatud lühendatud 1. tüübi katsemenetluse puhul 
tuleb sõiduk ühendada vooluvõrku 120 minuti jooksul.  
Laetav energiasalvestussüsteem on täielikult laetud siis, kui on 
saavutatud käesoleva all-lisa 4. liite punktis 2.2.3.2 määratletud 
laadimise lõpu kriteerium.  
3.4.4.3.2. Sõiduki laadija ja vooluvõrgu vahele paigutatud energia mõõteseade 
mõõdab vooluvõrgust laetud elektrienergiat E  AC ning laadimise 
kestust. Elektrienergia mõõtmise võib lõpetada, kui käesoleva all- 
lisa 4. liite punktis 2.2.3.2 määratletud laadimise lõpu kriteerium on 
saavutatud.  
3.5. Välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukid  
Käesoleva all-lisa punktides 3.5.1–3.5.3 (k.a) kirjeldatud katseseeria 
ning vastav laetava energiasalvestussüsteemi laadimisoleku profiil 
on toodud käesoleva all-lisa 1. liite joonisel A8.App1/5.  
3.5.1. Eelkonditsioneerimine ja stabiliseerumine  
Sõidukeid konditsioneeritakse ja neil lastakse stabiliseeruda käesole ­
va all-lisa punkti 3.3.1 kohaselt.  
3.5.2. Katsetingimused  
3.5.2.1. Sõidukeid katsetatakse käesoleva lisa punktis 3.3.6 määratletud aku 
laetust säilitavates režiimides.  
3.5.2.2. Juhi valitava režiimi valimine  
Juhi valitava režiimiga varustatud sõidukite puhul valitakse aku 
laetust säilitava 1. tüübi katse režiim käesoleva all-lisa 6. liite punkti 
3 kohaselt.  
3.5.3. 1. tüübi katsemenetlus  
3.5.3.1. Sõidukeid katsetatakse 6. all-lisas kirjeldatud 1. tüübi katsemenet ­
luse kohaselt ja kütusekulu arvutatakse käesoleva all-lisa 7. liite 
kohaselt.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 748  
3.5.3.2. Vajaduse korral korrigeeritakse kütusekulu käesoleva all-lisa 2. liite 
kohaselt.  
4. Arvutused hübriidelektri-, täiselektri- ja suruvesinik-kütuseelemen ­
diga sõidukite puhul  
4.1. Gaasiliste heiteühendite, heitgaasis olevate tahkete osakeste ja heit ­
gaasis olevate tahkete osakeste arvu arvutused.  
4.1.1. Gaasiliste heiteühendite mass, tahkete osakeste mass ja tahkete 
osakeste arv aku laetust säilitavas režiimis välise laadimisega ja 
välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite puhul  
Tahkete osakeste heide PM  CS aku laetust säilitavas režiimis arvuta ­
takse 7. all-lisa punkti 3.3 kohaselt.  
Tahkete osakeste arv PN  CS aku laetust säilitavas režiimis arvutatakse 
7. all-lisa punkti 4 kohaselt.  
4.1.1.1.  ►M3 Etapiviisilised juhised välise laadimiseta ja välise laadimisega 
hübriidelektrisõidukite laetuse säilitamisega 1. tüüpi katse lõplike 
katsetulemuste arvutamiseks ◄ 
Tulemused tuleb arvutada tabelis A8/5 kirjeldatud järjestuses. Kõik 
tulbas „Väljund“ toodud kasutatavad tulemused tuleb registreerida. 
Tulbas „Protsess“ kirjeldatakse arvutamiseks kasutatavaid punkte 
või esitatakse lisaarvutused.  
Käesolevas tabelis kasutatakse valemite ja tulemuste puhul järgmisi 
tähistusi:  
c täielik kasutatav katsetsükkel;  
p iga kasutatav tsüklifaas;  
i kasutatav kriitiliste heitkoguste komponent (v.a CO  2 ); 
CS aku laetust säilitav  
CO  2 CO  2 heite mass.  
▼M3 
Tabel A8/5  
Laetust säilitavas režiimis eralduva gaasilise heite lõppväärtuste arvutamine  
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
6. all-lisa  Töötlemata 
katsetulemused  Heite mass laetust säilitavas 
režiimis 
7. all-lisa punktid 3–3.2.2  M i,CS,p,1  , (g/km); 
M CO2,CS,p,1  , (g/ 
km). 1 ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 749  
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
Selle tabeli 
1. etapi 
väljund.  M i,CS,p,1  , (g/km); 
M CO2,CS,p,1  , (g/ 
km). Laetust säilitavas režiimis toimuva 
tsükli koguheite arvutamine: 
M i;CS;c;2 ¼ P 
p M i;CS;p;1 Ü d p P 
p d p 
M CO2;CS;c;2 ¼ P 
p M CO2;CS;p;1 Ü d p P 
p d p 
kus 
M i,CS,c,2  on laetust säilitavas 
režiimis toimuva tsükli koguheite 
mass; 
M CO2,CS,c ,2 on laetust säilitavas 
režiimis toimuva tsükli CO  2 -kogu­
heite mass; 
d_pon tsükli faasides p läbitud 
teepikkused.  M i,CS,c,2  , (g/km); 
M CO2,CS,c,2  , (g/ 
km). 2 
Selle tabeli 
1. ja 
2. etapi 
väljund  M CO2,CS,p,1  , (g/ 
km); M  CO2,CS,c,2  , 
(g/km).  Laetava energiasalvestussüsteemi 
elektrienergia muudu korrektsioon 
Käesoleva all-lisa punktid 
4.1.1.2–4.1.1.5  M CO2,CS,p,3  , (g/ 
km); M  CO2,CS,c,3  , 
(g/km).  3 
Selle tabeli 
2. ja 
3. etapi 
väljund  M i,CS,c,2  , (g/km); 
M CO2,CS,c,3  , (g/ 
km). Laetust säilitavas režiimis eral ­
dunud heite massi korrigeerimine 
kõikide 6. all-lisa 1. liite kohaste 
perioodiliselt regenereeruvate 
süsteemidega K_i varustatud sõidu ­
kite puhul. 
M i,CS,c,4  = K  i × M  i,CS,c,2  
või 
M i,CS,c,4  = K  i + M  i,CS,c,2  
ja 
M CO2;CS;c;4 ¼ K CO2;K i Ü M CO2;CS;c;3 
või 
M CO2;CS;c;4 ¼ K CO2;K i þ M CO2;CS;c;3 
K i on parand, mis vastavalt selle 
parandi määratlusele kas liidetakse 
või millega korrutatakse. 
Kui parandit K  i ei kasutata: 
M i,CS,c,4  = M  i,CS,c,2  
M CO2,CS,c,4  = M  CO2,CS,c,3  M i,CS,c,4  , (g/km); 
M CO2,CS,c,4  , (g/ 
km). 4a ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 750  
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
Selle tabeli 
3. ja 
4a. etapi 
väljund.  M CO2,CS,p,3  , (g/ 
km); M  CO2,CS,c,3  , 
(g/km); 
M CO2,CS,c,4  , (g/ 
km). Kui kasutatakse parandit K  i , 
seatakse faaside CO  2 -heited vasta ­
vusse tsükli koguväärtustega: 
M CO2,CS,p,4  = M  CO2,CS,p,3  × AF  Ki 
iga tsüklifaasi p puhul, 
kus 
AF Ki ¼ M CO2;CS;c;4 
M CO2;CS;c;3 
Kui parandit K  i ei kasutata: 
M CO2,CS,p,4  = M  CO2,CS,p,3  M CO2,CS,p,4  , (g/ 
km). 4b 
Selle tabeli 
4. etapi 
väljund.  M i,CS,c,4  , (g/km); 
M CO2,CS,p,4  , (g/ 
km); M  CO2,CS,c,4  , 
(g/km);  ATCT korrigeerimine 6.a all-lisa 
punkti 3.8.2 kohaselt 
VII lisa kohaselt arvutatud ja kasu ­
tatud halvenemistegurid  M i,CS,c,5  , (g/km); 
M CO2,CS,c,5  , (g/ 
km); M  CO2,CS,p,5  , 
(g/km).  5 
Ühe katse 
tulemus.  
Selle tabeli 
5. etapi 
väljund.  Iga katse puhul: 
M i,CS,c,5  , (g/km); 
M CO2,CS,c,5  , (g/ 
km); M  CO2,CS,p,5  , 
(g/km).  Katseliste ja deklareeritud väärtuse 
keskmise leidmine vastavalt 6. all- 
lisa punktidele 1.2–1.2.3  M i,CS,c,6  , (g/km); 
M CO2,CS,c,6  , (g/ 
km); M  CO2,CS,p,6  , 
(g/km); 
M CO2,CS,c,declared  , 
(g/km).  6 
M i,CS 1. tüüpi 
katse tulemus 
katsesõiduki 
puhul  
Selle tabeli 
6. etapi 
väljund.  M CO2,CS,c,6  , (g/ 
km); M  CO2,CS,p,6  , 
(g/km); M  CO2,CS,c, ­
declared  , (g/km).  Faasiväärtuste vastavusse sead ­
mine. 
6. all-lisa punkt 1.2.4 
ja: 
M CO2,CS,c,7  = M  CO2,CS,c,declared  M CO2,CS,c,7  , (g/ 
km); M  CO2,CS,p,7  , 
(g/km).  7 
M CO2,CS  1. 
tüüpi katse 
tulemus 
katsesõiduki 
puhul  
Selle tabeli 
6. ja 
7. etapi 
väljund  Kummagi katse ­
sõiduki H ja L 
puhul: 
M i,CS,c,6  , (g/km); 
M CO2,CS,c,7  , (g/ 
km); M  CO2,CS,p,7  , 
(g/km).  Kui lisaks katsesõidukile H katse ­
tati ka katsesõidukit L, võetakse 
sätestatud piirnormiga heite väärtu ­
seks kahest väärtusest suurim ning 
sellele viidatakse tähisega M  i,CS,c 
Summaarse heite THC+NO  x puhul 
esitatakse kas H-sõidukile või L- 
sõidukile, või, kui see on asjako ­
hane, M-sõidukile vastava summa 
suurim väärtus. 
Kui aga ei ole katsetatud ühtegi L- 
ega, kui see on asjakohane, M- 
sõidukit, M  i,CS,c = M  i,CS,c,6  
CO  2 -heite puhul kasutatakse selle 
tabeli 7. etapis saadud väärtusi. 
CO  2 -heite väärtused ümardatakse 
kahe kümnendkohani.  M i,CS,c , (g/km); 
M CO2,CS,c,H  , (g/ 
km); M  CO2,CS,p,H  , 
(g/km); 
Kui katsetati L- 
sõidukit: 
M CO2,CS,c,L  , (g/ 
km); M  CO2,CS,p,L  , 
(g/km); 
ning, kui see on 
asjakohane, M- 
sõidukit: 
M CO2,CS,c,M  , (g/ 
km); M  CO2,CS,p,M  , 
(g/km);  8 
Interpolat ­
sioonitüüp ­
konna 
tulemus 
Sätestatud 
piirnormiga 
heite 
lõpptulemus  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 751  
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
Selle tabeli 
8. etapi 
väljund.  M CO2,CS,c,H  , (g/ 
km); M  CO2,CS,p,H  , 
(g/km); 
Kui katsetati L- 
sõidukit: 
M CO2,CS,c,L  , (g/ 
km); M  CO2,CS,p,L  , 
(g/km) 
ning, kui see on 
asjakohane, M- 
sõidukit: 
M CO2,CS,c,M  , (g/ 
km); M  CO2,CS,p,M  , 
(g/km);  Interpolatsioonitüüpkonna üksiksõi ­
dukite CO  2 -heite massi arvutamine 
käesoleva all-lisa punkti 4.5.4.1 
kohaselt. 
CO  2 -heite väärtusi ümardatakse 
tabeli A8/2 kohaselt.  M CO2,CS,c,ind  , (g/ 
km); M  CO2,CS,p,ind  , 
(g/km).  9 
Üksiksõiduki 
tulemused. 
Lõplik CO  2 - 
heide  
▼B 
4.1.1.2. Kui käesoleva all-lisa 2. liite punkti 1.1.4 kohast korrigeerimist ei 
kasutatud, kasutatakse järgmist CO  2 heite massi aku laetust säili ­
tavas režiimis:  
M CO2;CS ¼ M CO2;CS;nb 
kus: 
M CO2,CS  aku laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüübi katses 
tabeli A8/5 etapi nr 3 kohaselt määratud CO  2 heite 
mass (g/km),;  
M CO2,CS,nb  aku laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüübi katses 
tabeli A8/5 etapi nr 2 kohaselt määratud tasakaalusta ­
mata CO  2 heite mass, mida ei ole energiajäägi suhtes 
korrigeeritud (g/km).  
4.1.1.3. Kui aku laetust säilitavas režiimis mõõdetud CO  2 heite massi korri ­
geerimine on nõutav käesoleva all-lisa 2. liite punkti 1.1.3 kohaselt 
või kui kasutati käesoleva all-lisa 2. liite punkti 1.1.4 kohast korri ­
geerimist, määratakse CO  2 heite massi paranduskoefitsient kindlaks 
käesoleva all-lisa 2. liite punkti 2 kohaselt. Aku laetust säilitavas 
režiimis mõõdetud CO  2 heite korrigeeritud mass määratakse järg ­
mise valemi abil:  
M CO2;CS ¼ M CO2;CS;nb Ä K CO2 Ü EC  DC;CS 
kus: 
▼M3 
M CO2,CS  laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüüpi katses tabeli 
A8/5 etapi nr 3 kohaselt määratud CO  2 -heite mass 
(g/km);  
▼B 
M CO2,CS,nb  on aku laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüübi katses 
tabeli A8/5 etapi nr 2 kohaselt määratud tasakaalusta ­
mata CO  2 heite mass, mida ei ole energiajäägi suhtes 
korrigeeritud (g/km);  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 752  
EC DC,CS  on käesoleva all-lisa punkti 4.3 kohaselt arvutatud elek ­
trienergiakulu (Wh/km) aku laetust säilitavas režiimis 
tehtud 1. tüübi katses;  
K CO2 on CO  2 heite massi paranduskoefitsient käesoleva all- 
lisa 2. liite punkti 2.3.2 kohaselt ((g/km)/(Wh/km)).  
4.1.1.4. Kui faasispetsiifilisi CO  2 heite massi paranduskoefitsiente ei ole 
kindlaks määratud, arvutatakse faasispetsiifiline CO  2 heite mass 
järgmise valemi abil:  
M CO2;CS;p ¼ M CO2;CS;nb;p Ä K CO2 Ü EC  DC;CS;p 
kus: 
▼M3 
M CO2,CS,p  on tabeli A8/5 etapi nr 3 kohaselt määratud CO  2 - 
heite mass (g/km) laetust säilitavas režiimis tehtud 
1. tüüpi katse faasis p;  
M CO2,CS,nb,p  on laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüüpi katse 
faasi p tabeli A8/5 etapi nr 1 kohaselt määratud 
tasakaalustamata CO  2 -heite mass (g/km), mida ei 
ole laetuse jäägi suhtes korrigeeritud;  
▼B 
EC DC,CS,p  on käesoleva all-lisa punkti 4.3 kohaselt arvutatud 
elektrienergiakulu (Wh/km) aku laetust säilitavas 
režiimis tehtud 1. tüübi katse faasis p;  
K CO2 on käesoleva all-lisa 2. liite punkti 2.3.2 kohane 
CO  2 heite massi paranduskoefitsient 
((g/km)/(Wh/km)).  
4.1.1.5. Kui faasispetsiifilised CO  2 heite massi paranduskoefitsiendid on 
kindlaks määratud, arvutatakse faasispetsiifiline CO  2 heite mass 
järgmise valemi abil:  
M CO2;CS;p ¼ M CO2;CS;nb;p Ä K CO2;p Ü EC  DC;CS;p 
kus: 
M CO2,CS,p  on tabeli A8/5 etapi nr 3 kohaselt määratud CO  2 
heite mass (g/km) aku laetust säilitavas režiimis 
tehtud 1. tüübi katse faasis p;  
▼M3 
M CO2,CS,nb,p  on laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüüpi katse 
faasi p tabeli A8/5 etapi nr 1 kohaselt määratud 
tasakaalustamata CO  2 -heite mass (g/km), mida ei 
ole laetuse jäägi suhtes korrigeeritud;  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 753  
EC DC,CS,p  on käesoleva all-lisa punkti 4.3 kohaselt määratud 
elektrienergiakulu (Wh/km) aku laetust säilitavas 
režiimis tehtud 1. tüübi katse faasis p;  
K CO2,p  on CO  2 heite massi paranduskoefitsient käesoleva 
all-lisa 2. liite punkti 2.3.2.2 kohaselt 
((g/km)/(Wh/km));  
p on ühe faasi indeks kasutatavas WLTP katsetsü ­
klis. 
4.1.2. Kasulikkusteguriga kaalutud CO  2 heite mass akutoiterežiimis välise 
laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul  
Kasulikkusteguriga kaalutud CO  2 heite mass akutoiterežiimis 
M CO2,CD  arvutatakse järgmise valemi abil: 
M CO2;CD ¼ P k 
j¼1 ðUF j Ü M CO2;CD;j Þ 
P k 
j¼1 UF j 
kus: 
M CO2,CD  on kasulikkusteguriga kaalutud CO  2 heite mass akutoi ­
terežiimis (g/km);  
M CO2,CD,j  on akutoiterežiimis 1. tüübi katse faasi j 7. all-lisa 
punkti 3.2.1 kohaselt määratud CO  2 heite mass (g/km);  
UF j on käesoleva all-lisa 5. liite kohase faasi j kasulikkus ­
tegur;  
j on vaadeldava faasi indeks;  
k on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekut ­
sükli lõpuni läbitud faaside arv.  
▼M3 
Kui kasutatakse interpolatsioonimeetodit, on k katsesõiduki L ülemi ­
nekutsükli lõpuni läbitud faaside arv. n  veh_L  . 
Kui sõidukiga H läbitud üleminekutsüklite  n veh  H arv ja, kui see on 
asjakohane, interpolatsioonitüüpkonda kuuluva üksiksõidukiga 
läbitud üleminekutsüklite  n veh  ind arv on väiksem kui sõidukiga L 
läbitud üleminekutsüklite n  veh_L  arv, lisatakse arvutusse sõiduki H 
ja, kui see on asjakohane, üksiksõiduki kinnitustsükkel. Kinnitust ­
sükli iga faasi CO  2 -heite massi korrigeeritakse seejärel vastavaks 
elektrienergia nullkulule EC  DC,CD,j  = 0, kasutades käesoleva all- 
lisa 2. liite kohast CO  2 -heite parandustegurit.  
▼B 
4.1.3. Gaasiliste ühendite, tahkete osakeste massi ja arvu kasulikkustegu ­
riga kaalutud heite massid välise laadimisega hübriidelektrisõidukite 
puhul.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 754  
4.1.3.1. Gaasiliste ühendite kasulikkusteguriga kaalutud heite mass arvuta ­
takse järgmise valemi abil:  
M i;weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF j Ü M i;CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF j Þ Ü M i;CS 
kus: 
M i,weighted  on heiteühendi i kasulikkusteguriga kaalutud mass 
(g/km);  
i on vaadeldava gaasilise heiteühendi indeks;  
UF j on faasi j kasulikkustegur vastavalt käesoleva all-lisa 5. 
liitele;  
M i,CD,j on 7. all-lisa punkti 3.2.1 kohaselt määratud gaasilise 
heiteühendi i heite mass (g/km) akutoiterežiimis 1. 
tüübi katse faasis j;  
M i,CS on gaasilise heiteühendi i mass (g/km) aku laetust säili ­
tavas režiimis tehtud 1. tüübi katses vastavalt tabeli A8/5 
etapile nr 7;  
j on vaadeldava faasi indeks;  
k on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekut ­
sükli lõpuni läbitud faaside arv.  
▼M3 
Kui i = CO  2 korral kasutatakse interpolatsioonimeetodit, on k katse ­
sõiduki L üleminekutsükli lõpuni läbitud faaside arv. n  veh_L  . 
Kui sõidukiga H läbitud üleminekutsüklite  n veh  H arv ja, kui see on 
asjakohane, interpolatsioonitüüpkonda kuuluva üksiksõidukiga 
läbitud üleminekutsüklite  n veh  ind arv on väiksem kui sõidukiga L 
läbitud üleminekutsüklite n  veh_L  arv, lisatakse arvutusse sõiduki H 
ja, kui see on asjakohane, üksiksõiduki kinnitustsükkel. Kinnitust ­
sükli iga faasi CO  2 -heite mass korrigeeritakse seejärel vastavaks 
elektrienergia nullkulule EC  DC,CD,j  = 0, kasutades käesoleva all- 
lisa 2. liite kohast CO  2 -heite parandustegurit.  
▼B 
4.1.3.2. Kasulikkusteguriga kaalutud tahkete osakeste arv heitgaasis arvuta ­
takse järgmise valemi abil:  
PN weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF j Ü PN  CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF j Þ Ü PN  CS 
kus: 
PN weighted  on kasulikkusteguriga kaalutud tahkete osakeste arv 
heitgaasis (tahkete osakeste arv kilomeetri kohta);  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 755  
UF j on käesoleva all-lisa 5. liite kohase faasi j kasulikkus ­
tegur;  
PN CD,j on tahkete osakeste arv 7. all-lisa punkti 4 kohaselt 
määratud faasis j akutoiterežiimis 1. tüübi katse puhul 
(tahkete osakeste arv kilomeetri kohta);  
PN CS on käesoleva all-lisa punkti 4.1.1 kohaselt määratud 
tahkete osakeste arv heitgaasis aku laetust säilitava 1. 
tüübi katse puhul (tahkete osakeste arv kilomeetri 
kohta);  
j on vaadeldud faasi indeks;  
k on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekut ­
sükli n lõpuni läbitud faaside arv.  
4.1.3.3. Kasulikkusteguriga kaalutud tahked osakesed heitgaasis arvutatakse 
järgmise valemi abil:  
PM  weighted ¼ X  n c 
c¼1 ðUF c Ü PM  CD;c Þ þ ð1 Ä X  n c 
c¼1 UF c Þ Ü PM  CS 
kus: 
PM  weighted  on kasulikkusteguriga kaalutud tahked osakesed heit ­
gaasis (mg/km);  
UF c on käesoleva all-lisa 5. liite kohase tsükli c kasulikkus ­
tegur;  
PM  CD,c on 7. all-lisa punkti 3.3 kohaselt määratud tahkete 
osakeste mass tsüklis c akutoiterežiimis 1. tüübi katse 
puhul (mg/km);  
PM  CS on käesoleva all-lisa punkti 4.1.1 kohaselt määratud 
tahked osakesed heitgaasis (mg/km) aku laetust säili ­
tavas režiimis tehtud 1. tüübi katses;  
c on vaadeldava tsükli indeks;  
n c on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekut ­
sükli n lõpuni läbitud vaadeldavate WLTP katsetsüklite 
arv. 
4.2. Kütusekulu arvutamine  
4.2.1. Kütusekulu aku laetust säilitavas režiimis välise laadimisega ning 
välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite ja välise laadimiseta kütu ­
seelemendiga hübriidsõidukite puhul  
4.2.1.1. Kütusekulu aku laetust säilitavas režiimis välise laadimisega ja 
välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite puhul arvutatakse etapivii ­
siliselt tabeli A8/6 kohaselt.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 756  
Tabel A8/6  
Lõpliku kütusekulu arvutamine aku laetust säilitavas režiimis välise laadimisega ja välise laadimiseta 
hübriidelektrisõidukite puhul  
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
Käesoleva all-lisa 
tabeli A8/5 etap ­
pide nr 6 ja 7 
väljund.  M i,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,7  , g/km; 
M CO2,CS,p,7  , g/km;  Kütusekulu arvu ­
tamine 7. all-lisa 
punkti 6 kohaselt 
Kütusekulu tuleb 
arvutada vaadel ­
dava tsükli ja 
selle faaside 
puhul eraldi. 
Selleks: 
a) tuleb kasutada 
vaadeldava 
faasi või tsükli 
CO  2 väärtusi; 
b) tuleb kasutada 
kriitilist heit ­
kogust kogu 
tsükli ajal.  FC CS,c,1  , l/100 km; 
FC CS,p,1  , l/100 km;  1 
„FC  CS 1. tüübi 
katse tulemused 
katsesõiduki 
puhul“  
Selle tabeli etapp 
nr 1.  Kummagi katsesõi ­
duki H ja L puhul: 
FC CS,c,1  , l/100 km; 
FC CS,p,1  , l/100 km;  Kütusekulu puhul 
kasutatakse selle 
tabeli etapis nr 1 
saadud väärtusi. 
Kütusekulu väär ­
tused ümardatakse 
kolme 
kümnendkohani.  FC CS,c,H  , l/100 km; 
FC CS,p,H  , l/100 km; 
ja kui katsetati 
sõidukit L: 
FC CS,c,L  , l/100 km; 
FC CS,p,L  , l/100 km;  2 
„interpolatsiooni ­
tüüpkonna 
tulemus“ 
lõplik kriitiliste 
heitkoguste 
tulemus  
Selle tabeli etapp 
nr 2.  FC CS,c,H  , l/100 km; 
FC CS,p,H  , l/100 km; 
ja kui katsetati 
sõidukit L: 
FC CS,c,L  , l/100 km; 
FC CS,p,L  , l/100 km;  Kütusekulu arvu ­
tamine käesoleva 
all-lisa punkti 
4.5.5.1 kohaselt 
interpolatsiooni ­
tüüpkonna üksik ­
sõidukite puhul. 
Kütusekulu väär ­
tusi ümardatakse 
tabeli A8/2 
kohaselt.  FC CS,c,ind  , l/ 
100 km; 
FC CS,p,ind  , l/ 
100 km;  3 
„üksiksõiduki 
tulemus“ 
lõplik kütusekulu 
tulemus  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 757  
4.2.1.2. Kütusekulu aku laetust säilitavas režiimis välise laadimiseta kütusee ­
lemendiga hübriidsõidukite puhul  
▼M3 
4.2.1.2.1. Etapiviisilised juhised välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriide ­
lektrisõidukite laetuse säilitamisega 1. tüüpi katse lõplike kütusekulu 
katsetulemuste arvutamiseks  
▼B 
Tulemused tuleb arvutada tabelis A8/7 kirjeldatud järjestuses. Kõik 
tulbas „Väljund“ toodud kasutatavad tulemused tuleb registreerida. 
Tulbas „Protsess“ kirjeldatakse arvutamiseks kasutatavaid punkte 
või esitatakse lisaarvutused.  
Käesolevas tabelis kasutatakse valemite ja tulemuste puhul järgmisi 
tähistusi:  
c: täielik vaadeldav katsetsükkel;  
p: iga vaadeldav tsüklifaas;  
CS: aku laetust säilitav režiim  
Tabel A8/7  
Lõpliku kütusekulu arvutamine aku laetust säilitavas režiimis välise laadimiseta kütuseelemendiga 
hübriidsõidukite puhul  
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
Käesoleva all-lisa 7. 
liide Tasakaalustamata 
kütusekulu aku 
laetust säilitavas 
režiimis 
FC CS,nb , kg/ 
100 km  Kütusekulu aku 
laetust säilitavas 
režiimis käesoleva 
all-lisa 7. liite 
punkti 2.2.6 
kohaselt  FC CS,c,1  , kg/ 
100 km;  1 
Selle tabeli etapi nr 
1 väljund  FC CS,c,1  , kg/ 
100 km;  Laetava energia ­
salvestussüsteemi 
elektrienergia 
muutuse korrigee ­
rimine 
8. all-lisa punktid 
4.2.1.2.2–4.2.1.2.3 
(k.a) FC CS,c,2  , kg/ 
100 km;  2 ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 758  
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
▼M3 
Selle tabeli etapi 
nr 2 väljund.  FC CS,c,2  , kg/ 
100 km;  FC CS,c,3  = FC  CS,c,2  FC CS,c,3  , kg/ 
100 km;  3 
Üksikkatse tulemus  
Selle tabeli etapi nr 
3 väljund.  Iga katse puhul: 
FC CS,c,3  , kg/ 
100 km;  Katseliste ja 
deklareeritud väär ­
tuse keskmise 
leidmine vastavalt 
6. all-lisa punkti ­
dele 1.2–1.2.3.  FC CS,c,4  , kg/ 
100 km;  4 
▼B 
Selle tabeli etapi nr 
4 väljund.  FC CS,c,4  , kg/ 
100 km; 
FC CS,c,declared  , kg/ 
100 km  Faasiväärtuste 
ühtlustamine 
6. all-lisa punkt 
1.1.2.4 
Ning:  
FC CS;c5 ¼ 
FC CS;c;declared  FC CS,c,5  , kg/ 
100 km;  5 
„FC  CS 1. tüübi 
katse tulemused 
katsesõiduki puhul“  
4.2.1.2.2. Kui käesoleva all-lisa 2. liite punkti 1.1.4 kohast korrigeerimist ei 
kasutata, kasutatakse järgmist aku laetust säilitava režiimi kütuse ­
kulu: 
FC CS ¼ FC  CS;nb 
kus: 
FC CS on tabeli A8/7 etapi nr 2 kohaselt määratud kütusekulu aku 
laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüübi katses 
(kg/100 km);  
FC CS,nb on aku laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüübi katses 
tabeli A8/7 etapi nr 1 kohaselt määratud tasakaalustamata 
kütusekulu, mida ei ole energiajäägi suhtes korrigeeritud 
(kg/100 km).  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 759  
4.2.1.2.3. Kui kütusekulu korrigeerimine on nõutav käesoleva all-lisa 2. liite 
punkti 1.1.3 kohaselt või kui rakendati käesoleva all-lisa 2. liite 
punkti 1.1.4 kohast korrigeerimist, määratakse kütusekulu parandus ­
koefitsient kindlaks käesoleva all-lisa 2. liite punkti 2 kohaselt. 
Korrigeeritud kütusekulu aku laetust säilitavas režiimis määratakse 
kindlaks järgmise valemi abil: 
FC CS ¼ FC  CS;nb Ä K fuel;FCHV Ü EC  DC;CS 
kus: 
FC CS on tabeli A8/7 etapi nr 2 kohaselt määratud kütusekulu 
aku laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüübi katses 
(kg/100 km);  
FC CS,nb on aku laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüübi katses 
tabeli A8/7 etapi nr 1 kohaselt määratud tasakaalusta ­
mata kütusekulu, mida ei ole energiajäägi suhtes korri ­
geeritud (kg/100 km).  
EC DC,CS  on käesoleva all-lisa punkti 4.3 kohaselt arvutatud elek ­
trienergiakulu (Wh/km) aku laetust säilitavas režiimis 
tehtud 1. tüübi katses;  
K fuel,FCHV  on kütusekulu paranduskoefitsient käesoleva all-lisa 2. 
liite punkti 2.3.1 kohaselt ((kg/100 km)/(Wh/km)).  
4.2.2. Kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu akutoiterežiimis välise 
laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul  
Kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu akutoiterežiimis FC  CD arvu­
tatakse järgmise valemi abil: 
FC CD ¼ P k 
j¼1 ðUF j Ü FC  CD;j Þ 
P k 
j¼1 UF j 
kus: 
FC CD on kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu akutoitere ­ 
žiimis (l / 100 km);  
FC CD,j on akutoiterežiimis 1. tüübi katse faasi j 7. all-lisa punkti 
6 kohaselt määratud kütusekulu (l / 100 km);  
UF j on käesoleva all-lisa 5. liite kohase faasi j kasulikkus ­
tegur;  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 760  
j on vaadeldava faasi indeks;  
k on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekut ­
sükli lõpuni läbitud faaside arv.  
▼M3 
Kui kasutatakse interpolatsioonimeetodit, on k katsesõiduki L ülemi ­
nekutsükli lõpuni läbitud faaside arv. n  veh_L  . 
Kui sõidukiga H läbitud üleminekutsüklite  n veh  H arv ja, kui see on 
asjakohane, interpolatsioonitüüpkonda kuuluva üksiksõidukiga 
läbitud üleminekutsüklite  n veh  ind arv on väiksem kui sõidukiga L 
läbitud üleminekutsüklite n  veh_L  arv, lisatakse arvutusse sõiduki H 
ja, kui see on asjakohane, üksiksõiduki kinnitustsükkel. Kinnitust ­
sükli iga faasi kütusekulu arvutatakse 7. all-lisa punkti 6 kohaselt, 
korrigeerides kogu kinnitustsüklis tekkivad sätestatud piirnormiga 
heited ja asjakohase faasi CO  2 -heide vastavaks elektrienergia null ­
kulule EC  DC,CD,j  = 0, kasutades CO  2 -heite massi parandustegurit 
(K CO2 ) kooskõlas käesoleva all-lisa 2. liitega.  
▼B 
4.2.3. Kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu välise laadimisega hübriide ­
lektrisõidukite puhul  
Kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu akutoiterežiimis ja aku 
laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüübi katses arvutatakse järgmise 
valemi abil: 
FC weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF j Ü FC  CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF j Þ Ü FC  CS 
kus: 
FC weighted  on kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu (l / 100 km);  
UF j on käesoleva all-lisa 5. liite kohase faasi j kasulikkus ­
tegur;  
FC CD,j on akutoiterežiimis 1. tüübi katse faasi j 7. all-lisa punkti 
6 kohaselt määratud kütusekulu (l / 100 km);  
FC CS on tabeli A8/6 etapi nr 1 kohaselt määratud kütusekulu (l 
/ 100 km);  
j on vaadeldud faasi indeks;  
k on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekut ­
sükli lõpuni läbitud faaside arv.  
▼M3 
Kui kasutatakse interpolatsioonimeetodit, on k katsesõiduki L ülemi ­
nekutsükli lõpuni läbitud faaside arv. n  veh_L  . 
Kui sõidukiga H läbitud üleminekutsüklite  n veh  H arv ja, kui see on 
asjakohane, interpolatsioonitüüpkonda kuuluva üksiksõidukiga 
läbitud üleminekutsüklite  n veh  ind arv on väiksem kui sõidukiga L 
läbitud üleminekutsüklite n  veh_L  arv, lisatakse arvutusse sõiduki H 
ja, kui see on asjakohane, üksiksõiduki kinnitustsükkel.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 761  
Kinnitustsükli iga faasi kütusekulu arvutatakse 7. all-lisa punkti 6 
kohaselt, korrigeerides kogu kinnitustsüklis tekkivad sätestatud piir ­
normiga heited ja asjakohase faasi CO  2 -heide vastavaks elektri ­
energia nullkulule EC  DC,CD,j  = 0, kasutades CO  2 -heite massi paran ­
dustegurit (K  CO2 ) kooskõlas käesoleva all-lisa 2. liitega.  
▼B 
4.3. Elektrienergiakulu arvutamine  
Elektrienergiakulu määramiseks käesoleva all-lisa 3. liite kohaselt 
määratud voolu ja pinge põhjal kasutatakse järgmisi valemeid: 
EC DC;j ¼ ΔE REESS ;j 
d j 
kus: 
EC DC,j on elektrienergiakulu vaadeldud perioodil j laetava ener ­
giasalvestussüsteemi tühjenemise põhjal (Wh/km);  
ΔE REESS,j  on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide elektri ­
energia muutus vaadeldud perioodil j (Wh);  
d j on vaadeldud ajavahemikus j läbitud vahemaa (km);  
ja 
ΔE REESS ;j ¼ X  n 
j¼1 ΔE REESS ;j;i 
kus: 
ΔE REESS,j,i  : on laetava energiasalvestussüsteemi i elektrienergia 
muutus vaadeldud perioodil j (Wh);  
ja 
ΔE REESS ;j;i ¼ 1 
3600 Ü Z t end 
t 0 UðtÞ REESS ;j;i Ü IðtÞ j;i dt 
kus: 
U(t)  REESS,j,i  on käesoleva all-lisa 3. liite kohaselt määratud laetava 
energiasalvestussüsteemi i pinge vaadeldud perioodil j 
(V); 
t 0 on aeg vaadeldud perioodi j alguses (s);  
t end on aeg vaadeldud perioodi j lõpus (s);  
I(t) j,i on käesoleva all-lisa 3. liite kohaselt määratud laetava 
energiasalvestussüsteemi i elektrivool vaadeldud 
perioodil j (A);  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 762  
i on vaadeldud laetava energiasalvestussüsteemi indeks;  
n on laetava energiasalvestussüsteemi koguarv;  
j on vaadeldud perioodi indeks, kus ajavahemik on 
ükskõik milline faaside või tsüklite kombinatsioon;  
1 
3600 on tegur Ws-ide teisendamiseks Wh-deks.  
▼M3 
4.3.1. Üldotstarbelisest elektrivõrgust laetud elektrienergial põhinev kasu ­
likkusteguriga kaalutud elektrienergia tarbimine akutoiterežiimis 
välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul  
Kasulikkusteguriga kaalutud akutoiterežiimi elektrienergiakulu, mis 
põhineb üldotstarbelisest elektrivõrgust laetud elektrienergial, arvu ­
tatakse järgmise valemiga: 
EC AC;CD ¼ P k 
j¼1 ðUF j Ü EC  AC;CD;j Þ 
P k 
j¼1 UF j 
kus 
EC AC,CD  on üldotstarbelisest elektrivõrgust laetud elektrienergial 
põhinev kasulikkusteguriga kaalutud elektrienergiakulu 
akutoiterežiimis (Wh/km);  
UF j on käesoleva all-lisa 5. liite kohane faasi j kasulikkus ­
tegur;  
EC AC,CD,j  on faasi j üldotstarbelisest elektrivõrgust laetud elektrie ­
nergial põhinev elektrienergiakulu (Wh/km);  
ja 
EC AC;CD;j ¼ EC  DC;CD;j Ü E AC P k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
kus 
EC DC,CD,j  on käesoleva all-lisa punkti 4.3 kohane taaslaetava ener ­
giasalvestussüsteemi tühjenemisel põhinev elektriener ­
giakulu akutoiterežiimis (Wh/km) 1. tüüpi katse faasis j;  
E AC on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.6 kohane üldotstarbe ­
lisest elektrivõrgust laetud elektrienergia (Wh);  
ΔE REESS,j  on käesoleva all-lisa punkti 4.3 kohane kõikide taaslae ­
tavate energiasalvestussüsteemide elektrienergia muutus 
faasis j (Wh);  
j on vaadeldava faasi indeks;  
k on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekut ­
sükli lõpuni läbitud faaside arv.  
Kui kasutatakse interpolatsioonimeetodit, on k katsesõi ­
duki L üleminekutsükli n  veh_L  lõpuni läbitud faaside 
arv. ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 763  
4.3.2. Vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev kasulikkusteguriga 
kaalutud elektrienergiakulu välise laadimisega hübriidelektrisõidu ­
kite puhul  
Kasulikkusteguriga kaalutud elektrienergiakulu, mis põhineb voolu ­
võrgust laetud elektrienergial, arvutatakse järgmise valemi abil: 
EC AC;weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF j Ü EC  AC;CD;j Þ 
kus: 
EC AC,weighted  on vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev kasu ­
likkusteguriga kaalutud elektrienergiakulu (Wh/km);  
UF j on käesoleva all-lisa 5. liite kohase faasi j kasulik ­
kustegur;  
EC AC,CD,j  on käesoleva all-lisa punkti 4.3.1 kohase faasi j 
vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev elektrie ­
nergiakulu (Wh/km);  
j on vaadeldud faasi indeks;  
▼M3 
k on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.4 kohase ülemine ­
kutsükli lõpuni läbitud faaside arv.  
Kui kasutatakse interpolatsioonimeetodit, on k katse ­
sõiduki L üleminekutsükli nv  eh_L lõpuni läbitud 
faaside arv.  
▼B 
4.3.3. Elektrienergia kulu välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul  
4.3.3.1. Tsüklispetsiifilise elektrienergiakulu määramine  
Vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev elektrienergiakulu ja 
EAER arvutatakse järgmise valemi abil: 
EC ¼ E AC 
EAER  
kus: 
EC on vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev kasutatava 
WLTP katsetsükli elektrienergiakulu ja EAER (Wh/km);  
E AC on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.6 kohane vooluvõrgust 
laetud elektrienergia (Wh);  
EAER on käesoleva all-lisa punkti 4.4.4.1 kohane EAER (km).  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 764  
4.3.3.2. Faasispetsiifilise elektrienergiakulu määramine  
Vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev faasispetsiifiline elek ­
trienergiakulu ja faasispetsiifiline EAER arvutatakse järgmise valemi 
abil: 
EC p ¼ E AC 
EAER  p 
kus: 
EC P : on vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev faasispet ­
siifiline elektrienergiakulu ja EAER (Wh/km):  
E AC : on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.6 kohane vooluvõrgust 
laetud elektrienergia (Wh);  
EAER  P : on käesoleva all-lisa punkti 4.4.4.2 kohane faasispetsiifi ­
line EAER (km).  
4.3.4. Täiselektrisõidukite elektrienergiakulu  
▼M3 
4.3.4.1. Käesolevas punktis määratletud elektrienergiakulu arvutatakse välja 
üksnes siis, kui sõiduk jäi kasutatavas katsetsüklis 6. all-lisa punkti 
2.6.8.3 kohaste kiiruskõvera kõrvalekallete piiresse kogu vaadeldava 
ajavahemiku jooksul.  
▼B 
4.3.4.2. Kasutatava WLTP katsetsükli elektrienergiakulu määramine  
Vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev kasutatava WLTP 
katsetsükli elektrienergiakulu ja täiselektrisõiduki sõiduulatus 
(PER) arvutatakse järgmise valemi abil: 
EC WLTC ¼ E AC 
PER  WLTC  
kus: 
EC WLTC  on vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev kasuta ­
tava WLTP katsetsükli elektrienergiakulu ja kasutatava 
WLTP katsetsükli PER (Wh/km);  
E AC on käesoleva all-lisa punkti 3.4.4.3 kohane vooluvõr ­
gust laetud elektrienergia (Wh);  
PER  WLTC  on käesoleva all-lisa punkti 4.4.2.1.1 või punkti 
4.4.2.2.1 kohaselt arvutatud kasutatava WLTP katset ­
sükli PER sõltuvalt täiselektrisõiduki katsemenetlusest, 
mida tuleb kasutada (km).  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 765  
4.3.4.3. Kasutatava WLTP linnasõidu katsetsükli elektrienergiakulu määra ­
mine  
Vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev kasutatava WLTP 
linnasõidu katsetsükli elektrienergiakulu ja PER arvutatakse järg ­
mise valemi abil: 
EC city ¼ E AC 
PER  city 
kus: 
EC city on vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev kasutatava 
WLTP linnasõidu katsetsükli elektrienergiakulu ja PER 
(Wh/km);  
E AC on käesoleva all-lisa punkti 3.4.4.3 kohane vooluvõrgust 
laetud elektrienergia (Wh);  
PER  city on käesoleva all-lisa punkti 4.4.2.1.2 või punkti 4.4.2.2.2 
kohaselt arvutatud kasutatava WLTP linnakatsetsükli PER 
sõltuvalt täiselektrisõiduki katsemenetlusest, mida tuleb 
kasutada (km).  
4.3.4.4. Faasispetsiifiliste väärtuste elektrienergiakulu arvutamine  
Vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev faasi elektrienergiakulu 
ja faasispetsiifiline PER arvutatakse järgmise valemi abil: 
EC p ¼ E AC 
PER  p 
kus: 
EC p on vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev faasi p elek ­
trienergiakulu ja faasispetsiifiline PER (Wh/km);  
E AC on käesoleva all-lisa punkti 3.4.4.3 kohane vooluvõrgust 
laetud elektrienergia (Wh);  
PER  p on käesoleva all-lisa punkti 4.4.2.1.3 või punkti 4.4.2.2.3 
kohaselt arvutatud faasispetsiifiline PER sõltuvalt täiselek ­
trisõiduki katsemenetlusest, mida kasutati (km).  
4.4. Elektrirežiimi sõiduulatuste arvutamine  
4.4.1. Sõiduulatused üksnes elektrirežiimis AER ja AER  city välise laadimi ­
sega hübriidelektrisõidukite puhul  
4.4.1.1. Sõiduulatus üksnes elektrirežiimis AER  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 766  
Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite AER määratakse kindlaks 
käesoleva all-lisa punktis 3.2.4.3 kirjeldatud akutoiterežiimis 1. 
tüübi katses 1. valikuvõimaluse katseseeria osana ja sellele on 
viidatud käesoleva all-lisa punktis 3.2.6.1 kui 3. valikuvõimaluse 
katseseeria osale, läbides käesoleva all-lisa punkti 1.4.2.1 kohase 
kasutatava WLTP katsetsükli. AER on määratletud kui vahemaa, 
mis läbitakse akutoiterežiimis 1. tüübi katse algusest kuni ajahet ­
keni, mil sisepõlemismootor hakkab kütust tarbima.  
4.4.1.2. Sõiduulatus linnasõidul üksnes elektrirežiimis AER  city 
4.4.1.2.1. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite sõiduulatus linnasõidul 
üksnes elektrirežiimis AER  city määratakse käesoleva all-lisa punktis 
3.2.4.3 kirjeldatud 1. tüübi katses akutoiterežiimil 1. valikuvõima ­
luse katseseeria osana ja sellele on viidatud käesoleva all-lisa 
punktis 3.2.6.1 kui 3. valikuvõimaluse katseseeria osale, läbides 
käesoleva all-lisa punkti 1.4.2.2 kohase kasutatava WLTP linnasõidu 
katsetsükli. AER  city määratletakse vahemaana, mis läbitakse akutoi ­
terežiimis 1. tüübi katse algusest kuni ajahetkeni, mil sisepõlemis ­
mootor hakkab kütust tarbima.  
4.4.1.2.2. Käesoleva all-lisa punkti 4.4.1.2.1 alternatiivina võib sõiduulatuse 
linnasõidul üksnes elektrirežiimis AER  city määrata käesoleva all- 
lisa punktis 3.2.4.3 kirjeldatud akutoiterežiimis 1. tüübi katse põhjal, 
mille käigus läbitakse käesoleva all-lisa punkti 1.4.2.1 kohased 
kasutatavad WLTP katsetsüklid. Sel juhul tuleb ära jätta akutoitere ­ 
žiimis 1. tüübi katse, mille käigus läbitakse kasutatav WLTP linna ­
sõidu katsetsükkel, ja sõiduulatus linnasõidul üksnes elektrirežiimis 
AER  city arvutatakse järgmise valemi abil:  
AER  city ¼ UBE  city 
EC DC;city 
kus: 
UBE  city on laetava energiasalvestussüsteemi kasutatav energia, 
mis määratakse kasutatavate WLTP katsetsüklite läbi ­
misel käesoleva all-lisa punktis 3.2.4.3 kirjeldatud akutoi ­
terežiimis 1. tüübi katse algusest kuni ajahetkeni, mil 
sisepõlemismootor hakkab kütust tarbima (Wh);  
EC DC,city  on käesoleva all-lisa punktis 3.2.4.3 kirjeldatud akutoite ­
režiimis 1. tüübi katse ainult elektrirežiimis läbitavate 
rakendatavate WLTP linnasõidu katsetsüklite kaalutud 
elektrienergiakulu, läbides kasutatava (kasutatavad) 
WLTP katsetsüklit (katsetsükleid) (Wh/km);  
ja 
▼M3 
UBE  city ¼ X  kþ1 
j¼1 ΔE REESS ;j 
siin: ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 767  
ΔE REESS,j  on kõikide taaslaetavate energiasalvestussüsteemide 
elektrienergia muutus faasis j (Wh);  
j on vaadeldava faasi indeks;  
k + 1 on faaside arv, mis läbitakse katse algusest kuni ajahet ­
keni, mil sisepõlemismootor hakkab tarbima kütust;  
▼B 
ja 
EC DC;city ¼ X  n city;pe 
j¼1 EC DC;city;j Ü K city;j 
kus: 
EC DC,city,j  on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.3 kohase akutoitere ­ 
žiimis 1. tüübi katse j. ainult elektrirežiimis läbitava 
kasutatava WLTP linnasõidu katsetsükli elektrienergia ­
kulu, läbides kasutatavaid WLTP katsetsükleid 
(Wh/km);  
K city,j on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.3 kohase akutoitere ­ 
žiimis 1. tüübi katse j. ainult elektrirežiimis läbitava 
kasutatava WLTP linnasõidu katsetsükli kaalumistegur, 
läbides kasutatavaid WLTP katsetsükleid;  
j on ainult elektrirežiimis läbitud vaadeldud kasutatava 
WLTP linnasõidu katsetsükli indeks;  
n city,pe  on ainult elektrirežiimis läbitud kasutatavate WLTP 
linnasõidu katsetsüklite arv;  
ja 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  city 
kus: 
ΔE REESS,city,1  on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide elek ­
trienergia muutus akutoiterežiimis 1. tüübi katse esimese kasutatava 
WLTP linnasõidu katsetsükli vältel (Wh);  
ja 
K city;j ¼ 1 Ä K city;1 
n city;pe Ä 1 mille puhul j ¼ 2 to n  city;pe · 
▼M3 
4.4.2. Täiselektrisõidukite sõiduulatus PER  
Käesolevas punktis määratletud sõiduulatused arvutatakse välja 
üksnes siis, kui sõiduk jäi kasutatavas WLTP katsetsüklis 6. all- 
lisa punkti 2.6.8.3 kohaste kiiruskõvera kõrvalekallete piiresse 
kogu vaadeldava ajavahemiku jooksul.  
▼B 
4.4.2.1. PERi määramine, kui rakendatakse lühendatud 1. tüübi katsemenet ­
lust ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 768  
4.4.2.1.1. Täiselektrisõidukite sõiduulatus kasutatava WLTP katsetsükli 
PER  WLTC  puhul arvutatakse käesoleva all-lisa punktis 3.4.4.2 kirjel ­
datud lühendatud 1. tüübi katses järgmiste valemite abil:  
PER  WLTC ¼ UBE  STP 
EC DC;WLTC  
kus: 
UBE  STP on laetava energiasalvestussüsteemi kasutatav energia, 
mis määratakse lühendatud 1. tüübi katsemenetluse 
algusest kuni käesoleva all-lisa punktis 3.4.4.2.3 
määratletud seiskumiskriteeriumini (Wh);  
EC DC,WLTC  on kaalutud elektrienergiakulu lühendatud 1. tüübi 
katsemenetluse 1. tüübi katses kasutatavates WLTP 
katsetsüklites DS  1 ja DS  2 (Wh/km);  
ja 
UBE  STP ¼ ΔE REESS ;DS 1 þ ΔE REESS ;DS 2 þ ΔE REESS ;CSS  M þ ΔE REESS ;CCS  E 
kus: 
ΔE REESS ;DS 1 on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide 
elektrienergia muutus lühendatud 1. tüübi katseme ­
netluses DS  1 ajal (Wh);  
ΔE REESS ;DS 2 on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide 
elektrienergia muutus lühendatud 1. tüübi katseme ­
netluses DS  2 ajal (Wh);  
ΔE REESS ;CSS  M on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide 
elektrienergia muutus lühendatud 1. tüübi katseme ­
netluses CSS  M ajal (Wh);  
ΔE REESS ;CSS  E on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide 
elektrienergia muutus lühendatud 1. tüübi katseme ­
netluses CSS  E ajal (Wh);  
ja 
EC DC;WLTC ¼ X  2 
j¼1 EC DC;WLTC ;j Ü K WLTC ;j 
kus: 
▼M3 
EC DC,WLTC,j  on elektrienergiakulu (Wh/km) WLTP katsetsükli 
dünaamilises segmendis DSj käesoleva all-lisa punkti 
4.3 kohases lühendatud 1. tüüpi katsemenetluses;  
▼B 
k WLTC,j  on lühendatud 1. tüübi katsemenetluses kasutatava 
WLTP katsetsükli DS  j kaalumistegur;  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 769  
ja 
K WLTC ;1 ¼ ΔE REESS ;WLTC ;1 
UBE  STP and K  WLTC ;2 ¼ 1 Ä K WLTC ;1 
kus: 
K WLTC,j  on lühendatud 1. tüübi katsemenetluses kasutatava 
WLTP katsetsükli DS  j kaalumistegur;  
ΔE REESS,WLTC,1  on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide 
elektrienergia muutus lühendatud 1. tüübi katseme ­
netluses kasutatava WLTP katsetsükli DS  1 vältel 
(Wh);  
4.4.2.1.2. Täiselektrisõidukite sõiduulatus kasutatava WLTP linnasõidu katset ­
sükli PER  city puhul arvutatakse käesoleva all-lisa punktis 3.4.4.2 
kirjeldatud lühendatud 1. tüübi katsemenetluses järgmiste valemite 
abil: 
PER  city ¼ UBE  STP 
EC DC;city 
kus: 
UBE  STP on käesoleva all-lisa punkti 4.4.2.1.1 kohane laetava 
energiasalvestussüsteemi kasutatav energia (Wh);  
EC DC,city  on kaalutud elektrienergiakulu lühendatud 1. tüübi katse ­
menetluse DS  1 ja DS  2 kasutatava WLTP linnasõidu 
katsetsükli puhul (Wh/km);  
ja 
EC DC;city ¼ X  4 
j¼1 EC DC;city;j Ü K city;j 
kus: 
EC DC,city,j  on elektrienergiakulu kasutatava WLTP linnasõidu 
katsetsükli puhul, kus käesoleva all-lisa punkti 4.3 
kohane esimene kasutatav WLTP linnasõidu katsetsükkel 
DS 1 on esitatud kui j = 1, teine kasutatav WLTP linna ­
sõidu katsetsükkel DS  1 on esitatud kui j = 2, esimene 
kasutatav WLTP linnasõidu katsetsükkel DS  2 on esitatud 
kui j = 3 ja teine kasutatav WLTP linnasõidu katset ­
sükkel DS  2 on esitatud kui j = 4 (Wh/km);  
K city,j on kaalumistegur kasutatava WLTP linnasõidu katset ­
sükli puhul, kus esimene kasutatav WLTP linnasõidu 
katsetsükkel DS  1 on esitatud kui j = 1, teine kasutatav 
WLTP linnasõidu katsetsükkel DS  1 on esitatud kui j = 2, 
esimene kasutatav WLTP linnasõidu katsetsükkel DS  2 
on esitatud kui j = 3 ja teine kasutatav WLTP linnasõidu 
katsetsükkel DS  2 on esitatud kui j = 4;  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 770  
ja 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  STP and K  city;j ¼ 1 Ä K city;1 
3 for j ¼ 2 … 4  
kus: 
ΔE REESS,city,1  on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide elek ­
trienergia muutus lühendatud 1. tüübi katsemenetluse 
esimese kasutatava WLTP linnasõidu katsetsükli DS  1 
vältel (Wh).  
4.4.2.1.3. Faasispetsiifiline täiselektrisõidukite sõiduulatus ainult elektrire ­ 
žiimis PER  p arvutatakse käesoleva all-lisa punktis 3.4.4.2 kirjeldatud 
1. tüübi katses järgmiste valemite abil:  
PER  p ¼ UBE  STP 
EC DC;p 
kus: 
▼M3 
UBE  STP on taaslaetava energiasalvestussüsteemi kasutatav 
energia (Wh), mis määratakse käesoleva all-lisa 
punkti 4.4.2.1.1 kohaselt;  
▼B 
EC DC,p on kaalutud elektrienergiakulu lühendatud 1. tüübi 
katsemenetluse DS  1 ja DS  2 ühe faasi puhul (Wh/km);  
Kui faas p = madal ja faas p = keskmine, tuleb kasutada järgmisi 
valemeid:  
EC DC;p ¼ X  4 
j¼1 EC DC;p;j Ü K p;j 
kus: 
EC DC,p,j  on elektrienergiakulu faasi p puhul, kus käesoleva all- 
lisa punkti 4.3 kohase lühendatud 1. tüübi katseme ­
netluse esimene faasi p DS  1 on esitatud kui j = 1, 
teine faasi p DS  1 on esitatud kui j = 2, esimene faasi 
p DS  2 on esitatud kui j = 3 ja teine faasi p DS  2 on 
esitatud kui j = 4 (Wh/km);  
K p,j on kaalumistegur faasi p puhul, kus lühendatud 1. 
tüübi katsemenetluse esimene faasi p DS  1 on esitatud 
kui j = 1, teine faasi p DS  1 on esitatud kui j = 2, 
esimene faasi p DS  2 on esitatud kui j = 3 ja teine 
faasi p DS  2 on esitatud kui j = 4;  
ja 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  STP and K  p;j ¼ 1 Ä K p;1 
3 for j ¼ 2 … 4  
kus: 
ΔE REESS,p,1  : on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide elek ­
trienergia muutus lühendatud 1. tüübi katsemenetluse 
DS 1 esimese faasi p vältel (Wh).  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 771  
Kui faas p = suur ja faas p = eriti suur, tuleb kasutada järgmisi 
valemeid:  
EC DC;p ¼ X  2 
j¼1 EC DC;p;j Ü K p;j 
kus: 
EC DC,p,j  on käesoleva all-lisa punkti 4.3 kohase lühendatud 1. tüübi 
katsemenetluse DS  j faasi p elektrienergiakulu (Wh/km);  
k p,j on lühendatud 1. tüübi katsemenetluse DS  j faasi p kaalu ­
mistegur;  
ja 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  STP and K  p;2 ¼ 1 Ä K p;1 
kus: 
ΔE REESS,p,1  on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide elektri ­
energia muutus lühendatud 1. tüübi katsemenetluse 
DS 1 esimese faasi p vältel (Wh).  
4.4.2.2. PERi määramine, kui rakendatakse järjestikuse tsükliga 1. tüübi 
katsemenetlust  
4.4.2.2.1. Täiselektrisõidukite sõiduulatus kasutatava WLTP katsetsükli 
PER  WLTP  puhul arvutatakse käesoleva all-lisa punktis 3.4.4.1 kirjel ­
datud 1. tüübi katses järgmiste valemite abil:  
PER  WLTC ¼ UBE  CCP 
EC DC;WLTC  
kus: 
UBE  CCP on laetava energiasalvestussüsteemi kasutatav energia, 
mis määratakse järjestikuse tsükliga 1. tüübi katseme ­
netluse algusest kuni käesoleva all-lisa punkti 
3.4.4.1.3 kohase seiskumiskriteeriumini (Wh);  
EC DC,WLTC  on elektrienergiakulu järjestikuse tsükliga 1. tüübi 
katsemenetluses täielikult läbitud kasutatavate WLTP 
katsetsüklite põhjal määratud kasutatava WLTP katset ­
sükli puhul (Wh/km);  
ja 
UBE  CCP ¼ X  k 
j¼1 ΔE REESS ;j ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 772  
kus: 
ΔE REESS,j  on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide elektri ­
energia muutus järjestikuse tsükliga 1. tüübi katseme ­
netluse faasi j ajal (Wh);  
j on vaadeldud faasi indeks;  
k on faaside arv, mis on läbitud algusest kuni faasini 
(k.a), mil saavutatakse seiskumiskriteerium;  
ja 
EC DC;WLTC ¼ X  n WLTC  
j¼1 EC DC;WLTC ;j Ü K WLTC ;j 
kus: 
EC DC,WLTC,j  on elektrienergiakulu kasutatava WLTP katsetsükli j 
puhul käesoleva all-lisa punkti 4.3 kohases järjestikuse 
tsükliga 1. tüübi katsemenetluses (Wh/km);  
K WLTC,j  on kaalumistegur kasutatava WLTP katsetsükli j puhul 
järjestikuse tsükliga 1. tüübi katsemenetluses;  
j on kasutatava WLTP katsetsükli indeks;  
n WLTC  on täielike läbitud kasutatavate WLTP katsetsüklite 
koguarv;  
ja 
K WLTC ;1 ¼ ΔE REESS ;WLTC ;1 
UBE  CCP and K  WLTC ;j ¼ 1 Ä K WLTC ;1 
n WLTC Ä 1 for j ¼ 2 … n  WLTC  
kus: 
ΔE REESS,WLTC,1  on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide 
elektrienergia muutus järjestikuses 1. tüübi katset ­
sükli menetluses esimese kasutatava WLTP katset ­
sükli vältel (Wh);  
4.4.2.2.2. Täiselektrisõidukite sõiduulatus WLTP linnasõidu katsetsükli 
PER  city puhul arvutatakse käesoleva all-lisa punktis 3.4.4.1 kirjel ­
datud 1. tüübi katses järgmiste valemite abil:  
PER  city ¼ UBE  CCP 
EC DC;city 
kus: 
UBE  CCP on käesoleva all-lisa punkti 4.4.2.2.1 kohane laetava 
energiasalvestussüsteemi kasutatav energia (Wh);  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 773  
EC DC,city  on elektrienergiakulu järjestikuse tsükliga 1. tüübi katse ­
menetluses täielikult läbitud kasutatavate WLTP linna ­
sõidu katsetsüklite põhjal määratud kasutatava WLTP 
linnasõidu katsetsükli puhul (Wh/km);  
ja 
EC DC;city ¼ X  n city 
j¼1 EC DC;city;jÜ K city;j 
kus: 
EC DC,city,j  on elektrienergiakulu kasutatava WLTP linnasõidu 
katsetsükli j puhul käesoleva all-lisa punkti 4.3 kohases 
järjestikuse tsükliga 1. tüübi katsemenetluses k 
(Wh/km);  
K city,j on järjestikuse tsükliga 1. tüübi katsemenetluses kasu ­
tatava WLTP linnasõidu katsetsükli j kaalumistegur;  
j on rakendatava WLTP linnasõidu katsetsükli indeks;  
n city on täielike läbitud kasutatavate WLTP linnasõidu 
katsetsüklite koguarv;  
ja 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  CCP and K  city;j ¼ 1 Ä K city;1 
n city Ä 1 for j ¼ 2 … n  city 
kus: 
ΔE REESS,city,1  on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide elek ­
trienergia muutus järjestikuse tsükliga 1. tüübi katse ­
menetluses esimese kasutatava WLTP linnasõidu 
katsetsükli vältel (Wh);  
4.4.2.2.3. Faasispetsiifiline täiselektrisõidukite sõiduulatus PER  p arvutatakse 
käesoleva all-lisa punktis 3.4.4.1 kirjeldatud 1. tüübi katses järg ­
miste valemite abil:  
PER  p ¼ UBE  CCP 
EC DC;p 
kus: 
UBE  CCP on käesoleva all-lisa punkti 4.4.2.2.1 kohane laetava 
energiasalvestussüsteemi kasutatav energia (Wh);  
EC DC,p on elektrienergiakulu järjestikuse tsükliga 1. tüübi katse ­
menetluses täielikult läbitud faaside p põhjal määratud 
vaadeldud faasi p puhul (Wh/km);  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 774  
ja 
EC DC;p ¼ X  n p 
j¼1 EC DC;p;j Ü K p;j 
kus: 
EC DC,p,j  on käesoleva all-lisa punkti 4.3 kohases järjestikuse 
tsükliga 1. tüübi katsemenetluses vaadeldud faasi p j. elek ­
trienergiakulu (Wh/km);  
k p,j on kaalumistegur järjestikuse tsükliga 1. tüübi katsemenet ­
luses vaadeldud faasi p puhul;  
j on vaadeldud faasi p indeks;  
n p on täielike WLTC faaside p koguarv;  
ja 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  CCP and K  p;j ¼ 1 Ä K p;1 
n p Ä 1 for j ¼ 2 … n  p 
kus: 
ΔE REESS,p,1  on kõikide laetavate energiasalvestussüsteemide elektri ­
energia muutus järjestikuse tsükliga 1. tüübi katseme ­
netluse esimese läbitud faasi p vältel (Wh);  
4.4.3. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite sõiduulatus akutoitere ­ 
žiimis tsüklites  
Sõiduulatus akutoiterežiimis tsüklis R  CDC määratakse käesoleva all- 
lisa punktis 3.2.4.3 kirjeldatud akutoiterežiimis 1. tüübi katses 1. 
valikuvõimaluse katseseeria osana ja sellele on viidatud käesoleva 
all-lisa punktis 3.2.6.1 kui 3. valikuvõimaluse katseseeria osale. 
R CDC on vahemaa, mis läbitakse akutoiterežiimis 1. tüübi katse 
algusest käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekutsükli 
lõpuni.  
4.4.4. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite üksnes elektrilises 
režiimis sõiduulatuse ekvivalent (EAER)  
4.4.4.1. Tsüklispetsiifilise EAERi määramine  
Tsüklispetsiifiline EAER arvutatakse järgmise valemi abil:  
EAER ¼ Í M CO2;CS Ä M CO2;CD;avg 
M CO2;CS Î 
Ü R CDC 
kus: 
EAER on tsüklispetsiifiline EAER (km);  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 775  
M CO2,CS  on tabeli A8/5 etapi nr 7 kohane CO  2 heite mass aku 
laetust säilitavas režiimis (g/km);  
M CO2,CD,avg  on akutoiterežiimis mõõdetud aritmeetiline keskmine 
CO  2 heite mass vastavalt alltoodud valemile (g/km);  
R CDC on käesoleva all-lisa punkti 4.4.2 kohane sõiduulatus 
(km) akutoiterežiimis tsüklites (km).  
ja 
M CO2;CD;avg ¼ P k 
j¼1 ðM CO2;CD;j Ü d j Þ 
P k 
j¼1 d j 
kus: 
M CO2,CD,avg  on akutoiterežiimis mõõdetud aritmeetiline keskmine 
CO  2 heite mass (g/km);  
M CO2,CD,j  on akutoiterežiimis 1. tüübi katse faasi j 7. all-lisa 
punkti 3.2.1 kohaselt määratud CO  2 heite mass 
(g/km);  
dj on akutoiterežiimis 1. tüübi katse faasis j läbitud 
vahemaa (km);  
j on vaadeldud faasi indeks;  
k on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.4 kohase ülemine ­
kutsükli n lõpuni läbitud faaside arv.  
▼M3 
4.4.4.2. Faasispetsiifilise linnasõidule vastava EAERi määramine  
Faasispetsiifiline linnasõidule vastav EAER arvutatakse järgmise 
valemiga: 
EAER  p ¼ Í M CO  2;CS;p Ä M CO  2;CD;avg;p 
M CO  2;CS;p Î 
Ü P k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
EC DC;CD;p 
where:  
EAER  p on EAER (km) vaadeldaval perioodil p;  
M CO  2;CS;p on tabeli A8/5 etapi nr 7 kohaselt määratud faasispetsii ­
filine CO  2 -heite mass (g/km) vaadeldaval perioodil p 
laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüüpi katses;  
ΔE REESS,j  on kõikide taaslaetavate energiasalvestussüsteemide 
elektrienergia muutused vaadeldavas faasis j (Wh);  
EC DC,CD,p  on elektrienergiakulu (Wh/km) vaadeldaval perioodil p 
taaslaetava energiasalvestussüsteemi tühjenemise põhjal;  
j on vaadeldava faasi indeks;  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 776  
k on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.4 kohaselt üleminekut ­
sükli n lõpuni läbitud faaside arv;  
ja 
M CO  2;CD;avg;p ¼ P n c 
c¼1 ðM CO  2;CD;p;c Ü d p;c Þ P n c 
c¼1 d p;c 
kus 
M CO  2;CD;avg;p on vaadeldava perioodi p aritmeetiline keskmine 
CO  2 -heite mass (g/km) akutoiterežiimis;  
M CO  2;CD;p;c on akutoiterežiimis toimuva 1. tüüpi katse tsükli c 
perioodi p 7. all-lisa punkti 3.2.1 kohaselt määratud 
CO  2 -heite mass (g/km);  
d p,c on akutoiterežiimis 1. tüüpi katse tsükli c vaadeldaval 
perioodil p läbitud teepikkus (km);  
c on vaadeldava kasutatava WLTP katsetsükli indeks;  
p on kasutatava WLTP katsetsükli perioodi indeks.  
n_c on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.4 kohase ülemine ­
kutsükli n lõpuni läbitud kasutatavate WLTP katset ­
süklite arv  
ja 
EC DC;CD;p ¼ P n c 
c¼1 EC DC;CD;p;c Ü d p;c P n c 
c¼1 d p;c 
kus 
EC DC,CD,p  on elektrienergiakulu (Wh/km) vaadeldaval perioodil 
p akutoiterežiimis toimuvas 1. tüüpi katses taaslae ­
tava energiasalvestussüsteemi tühjenemise põhjal;  
EC DC,CD,p,c  on tsükli c vaadeldava perioodi p elektrienergiakulu 
käesoleva all-lisa punkti 4.3 kohases akutoiterežiimis 
1. tüüpi katses taaslaetava energiasalvestussüsteemi 
tühjenemise põhjal (Wh/km);  
d p,c on akutoiterežiimis 1. tüüpi katse tsükli c vaadeldaval 
perioodil p läbitud teepikkus (km);  
c on vaadeldava kasutatava WLTP katsetsükli indeks;  
p on kasutatava WLTP katsetsükli perioodi indeks.  
n c on käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.4 kohase ülemine ­
kutsükli n lõpuni läbitud kasutatavate WLTP katset ­
süklite arv.  
Vaadeldud faasid on väikese kiiruse faas, keskmise kiiruse faas, 
suure kiiruse faas, eriti suure kiiruse faas ja linnasõidutsükkel.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 777  
4.4.5. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite tegelik sõiduulatus akutoi ­
terežiimis  
Tegelik sõiduulatus akutoiterežiimis arvutatakse järgmise valemi 
abil: 
R CDA ¼ X  nÄ1 
c¼1 d c þ Í M CO2;CS Ä M CO2;n;cycle 
M CO2;CS Ä M CO2;CD;avg;nÄ1 Î 
Ü d n 
kus: 
R CDA on tegelik sõiduulatus akutoiterežiimis (km);  
M CO2,CS  on tabeli A8/5 etapi nr 7 kohane CO  2 heite mass 
aku laetust säilitavas režiimis (g/km);  
M CO2,n,cycle  on CO  2 heite mass kasutatavas WLTP katsetsüklis 
n akutoiterežiimis 1. tüübi katses (g/km);  
M CO2,CD,avg,n–1  on aritmeetiline keskmine CO  2 heite mass akutoi ­
terežiimis 1. tüübi katse algusest kuni kasutatava 
WLTP katsetsüklini (n-1) (k.a) (g/km);  
d c on akutoiterežiimis 1. tüübi katses kasutatavas 
WLTP katsetsüklis c läbitud vahemaa (km);  
d n on akutoiterežiimis 1. tüübi katses kasutatavas 
WLTP katsetsüklis n läbitud vahemaa (km);  
c on vaadeldud kasutatava WLTP katsetsükli indeks;  
n on läbitud kasutatavate WLTP katsetsüklite arv, 
kaasa arvatud käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.4 
kohane üleminekutsükkel;  
ja 
M CO2;CD;avg;nÄ1 ¼ P nÄ1 
c¼1 ðM CO2;CD;c Ü d c Þ P nÄ1 
c¼1 d c 
kus: 
M CO2,CD,avg,n–1  on aritmeetiline keskmine CO  2 heite mass akutoi ­
terežiimis 1. tüübi katse algusest kuni kasutatava 
WLTP katsetsüklini (n-1) (k.a) (g/km);  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 778  
M CO2,CD,c  on akutoiterežiimis 1. tüübi katses kasutatava WLTP 
katsetsükli c 7. all-lisa punkti 3.2.1 kohaselt määratud 
CO  2 heite mass (g/km);  
d c on akutoiterežiimis 1. tüübi katses kasutatavas 
WLTP katsetsüklis c läbitud vahemaa (km);  
c on vaadeldud kasutatava WLTP katsetsükli indeks;  
n on läbitud kasutatavate WLTP katsetsüklite arv, kaasa 
arvatud käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.4 kohane 
üleminekutsükkel.  
4.5. Üksiksõidukite väärtuste interpoleerimine  
4.5.1. Välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite ja välise laadimisega 
hübriidelektrisõidukite interpolatsioonivahemik  
▼M3 
Interpolatsioonimeetodit kasutatakse üksnes siis, kui katsesõidukite 
L ja H tabeli A8/5 etapi nr 8 kohase CO  2 -heite massi erinevus 
M CO2,CS  laetust säilitavas režiimis on vahemikus vähemalt 5 g/km 
kuni maksimaalselt 5 g/km pluss 20 % sõiduki H tabeli A8/5 etapi 
nr 8 kohasest CO  2 -heite massist M  CO2,CS  laetust säilitavas režiimis, 
kuid vähemalt 15 g/km ja mitte rohkem kui 20 g/km.  
Tootja soovil ja tüübikinnitusasutuse loal võib tüüpkonda kuuluvate 
üksiksõidukite heidet ekstrapoleerida, kui suurim ekstrapoleerimisu ­
latus on 3 g/km suurem H-sõiduki CO  2 -heitest laetust säilitavas 
režiimis ja/või kuni 3 g/km väiksem L-sõiduki CO  2 -heitest laetust 
säilitavas režiimis. Selline laiendus kehtib üksnes käesolevas punktis 
sätestatud vahemiku piires.  
▼B 
Sõidukite L ja H vahelise aku laetust säilitava režiimi CO  2 heite 
massi erinevuse suurimat absoluutpiiri 20 g/km või 20 % laetust 
säilitava režiimi CO  2 heite massist sõiduki H puhul, olenevalt 
sellest, kumb on väiksem, võib suurendada 10 g/km võrra, kui 
katsetatakse sõidukit M. Sõiduk M on interpolatsioonitüüpkonda 
kuuluv sõiduk, mille tsüklienergianõudlus jääb ± 10 % piiresse 
sõidukite L ja H aritmeetilisest keskmisest.  
Sõiduki M aku laetust säilitava režiimi CO  2 heite massi lineaarsust 
kontrollitakse sõidukite L ja H vahelise lineaarselt interpoleeritud 
CO  2 heite massi suhtes aku laetust säilitavas režiimis.  
Sõiduki M lineaarsuskriteerium loetakse täidetuks, kui mõõtmisel 
saadud sõiduki M aku laetust säilitava režiimi CO  2 heite massi 
ning sõidukite L ja H interpoleeritud aku laetust säilitava režiimi 
CO  2 heite massi vaheline erinevus on alla 1 g/km. Kui see  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 779  
erinevus on suurem, loetakse lineaarsuskriteerium täidetuks, kui see 
erinevus on 3 g/km või 3 % sõiduki M interpoleeritud aku laetust 
säilitava režiimi CO  2 heite massist, olenevalt sellest, kumb on 
väiksem.  
▼M3 
Kui lineaarsuse kriteerium on täidetud, võib interpolatsioonimeetodit 
kasutada kõikide interpolatsioonitüüpkonda kuuluvate üksiksõidu ­
kite puhul, mis jäävad L- ja H-sõiduki heitevahemikku.  
▼B 
Kui lineaarsuskriteerium ei ole täidetud, tuleb interpolatsioonitüüp ­
kond jagada kaheks alamtüüpkonnaks sõidukite L ja M vahele jääva 
tsüklienergianõudlusega sõidukite ning sõidukite M ja H vahele 
jääva tsüklienergianõudlusega sõidukite jaoks.  
▼M3 
Sõidukite L ja M vahemikku jääva tsüklienergianõudlusega sõidu ­
kite puhul tuleb iga sõiduki H näitaja, mida kasutatakse üksikute 
välise laadimisega hübriidelektrisõidukite ja välise laadimiseta 
hübriidelektrisõidukite näitajate interpoleerimiseks, asendada sõiduki 
M vastava näitajaga.  
Sõidukite M ja H vahemikku jääva tsüklienergianõudlusega sõidu ­
kite puhul tuleb iga sõiduki L näitaja, mida kasutatakse üksikute 
välise laadimisega hübriidelektrisõidukite ja välise laadimiseta 
hübriidelektrisõidukite näitajate interpoleerimiseks, asendada sõiduki 
M vastava näitajaga.  
▼B 
4.5.2. Energianõudluse arvutamine perioodi kohta  
Energianõudlus E  k,p ja läbitud vahemaa d  c,p perioodi p kohta, mida 
kohaldatakse interpolatsioonitüüpkonda kuuluvate üksiksõidukite 
suhtes, tuleb arvutada 7. all-lisa punkti 5 menetluse kohaselt sõidu ­
takistustegurite ja masside variantide k puhul vastavalt 7. all-lisa 
punktile 3.2.3.2.3.  
4.5.3. Üksiksõidukite interpolatsiooniteguri arvutamine K  ind,p 
Interpolatsioonitegur K  ind,p perioodi kohta tuleb arvutada iga 
vaadeldud perioodi p puhul järgmise valemi abil:  
K ind;p ¼ E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p 
kus: 
▼M3 
K ind,p on vaadeldava üksiksõiduki interpolatsioonitegur perioodi 
p puhul;  
E 1,p on sõiduki L vaadeldava perioodi energianõudlus (Ws) 7. 
all-lisa punkti 5 kohaselt;  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 780  
E 2,p on sõiduki H vaadeldava perioodi energianõudlus (Ws) 7. 
all-lisa punkti 5 kohaselt;  
E 3,p on üksiksõiduki energianõudlus (Ws) vaadeldaval perioodil 
7. all-lisa punkti 5 kohaselt;  
p on kasutatava katsetsükli perioodi indeks.  
▼B 
Kui vaadeldud periood p on kasutatav WLTP katsetsükkel, nimeta ­
takse K  ind,p ümber K  ind . 
4.5.4. Üksiksõidukite CO  2 heite massi interpoleerimine  
4.5.4.1. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite ja välise laadimiseta 
hübriidelektrisõidukite aku laetust säilitavate CO  2 heite mass aku 
laetust säilitavas režiimis  
Üksiksõiduki CO  2 heite mass aku laetust säilitavas režiimis tuleb 
arvutada järgmise valemi abil:  
M CO2–ind ;CS;p ¼ M CO2–L ;CS;p þ K ind;d Ü ðM CO2–H ;CS;p Ä M CO2–L ;CS;p Þ 
kus: 
M CO2–ind,CS,p  on üksiksõidukite tabeli A8/5 etapi nr 9 kohane CO  2 
heite mass aku laetust säilitavas režiimis vaadeldud 
perioodil p (g/km);  
M CO2–L,CS,p  on sõiduki L tabeli A8/5 etapi nr 8 kohane CO  2 
heite mass aku laetust säilitavas režiimis vaadeldud 
perioodil p (g/km);  
M CO2–H,CS,p  on sõiduki H tabeli A8/5 etapi nr 8 kohane CO  2 
heite mass aku laetust säilitavas režiimis vaadeldud 
perioodil p (g/km);  
K ind,d on vaadeldud üksiksõiduki interpolatsioonitegur 
perioodil p;  
p on kasutatava WLTP katsetsükli ühe perioodi 
indeks.  
▼M3 
Vaadeldud perioodid on väikese kiiruse faas, keskmise kiiruse faas, 
suure kiiruse faas, eriti suure kiiruse faas ja kasutatav WLTP 
katsetsükkel.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 781  
4.5.4.2. Individuaalne kasulikkusteguriga kaalutud CO  2 heite mass akutoite ­
režiimis välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul  
Üksiksõiduki kasulikkusteguriga kaalutud CO  2 heite mass akutoite ­
režiimis tuleb arvutada järgmise valemi abil:  
M CO2–ind ;CD ¼ M CO2–L ;CD þ K ind Ü ðM CO2–H ;CD Ä M CO2–L ;CD Þ 
kus: 
M CO2–ind,CD  on üksiksõiduki kasulikkusteguriga kaalutud CO  2 
heite mass akutoiterežiimis (g/km);  
M CO2–L,CD  on sõiduki L kasulikkusteguriga kaalutud CO  2 heite 
mass akutoiterežiimis (g/km);  
M CO2–H,CD  on sõiduki H kasulikkusteguriga kaalutud CO  2 heite 
mass akutoiterežiimis (g/km);  
K ind on vaadeldud üksiksõiduki interpolatsioonitegur kasu ­
tatava WLTP katsetsükli puhul.  
4.5.4.3. Individuaalne kasulikkusteguriga kaalutud CO  2 heite mass välise 
laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul  
Üksiksõiduki kasulikkusteguriga kaalutud CO  2 heite mass tuleb 
arvutada järgmise valemi abil: 
M CO2–ind ;weighted ¼ M CO2–L ;weighted þ K ind Ü ðM CO2–H ;weighted Ä M CO2–L ;weighted Þ 
kus: 
M CO2–ind,weighted  on üksiksõiduki kasulikkusteguriga kaalutud CO  2 
heite mass (g/km);  
M CO2–L,weighted  on sõiduki L kasulikkusteguriga kaalutud CO  2 
heite mass (g/km);  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 782  
M CO2–H,weighted  on sõiduki H kasulikkusteguriga kaalutud CO  2 
heite mass (g/km);  
K ind on vaadeldud üksiksõiduki interpolatsioonitegur 
kasutatava WLTP katsetsükli puhul.  
4.5.5. Üksiksõidukite kütusekulu interpoleerimine  
4.5.5.1. Individuaalne aku laetust säilitav kütusekulu välise laadimisega 
hübriidelektrisõidukite ja välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite 
puhul  
Üksiksõiduki kütusekulu aku laetust säilitavas režiimis tuleb arvu ­
tada järgmise valemi abil: 
FC ind;CS;p ¼ FC  L;CS;p þ K ind;p Ü ðFC H;CS;p Ä FC  L;CS;p Þ 
kus: 
FC ind,CS,p  on üksiksõidukite tabeli A8/6 etapi nr 3 kohane kütu ­
sekulu aku laetust säilitavas režiimis vaadeldud 
perioodil p (l / 100 km);  
FC L,CS,p  on sõiduki L tabeli A8/6 etapi nr 2 kohane kütusekulu 
aku laetust säilitavas režiimis vaadeldud perioodil p (l / 
100 km);  
FC H,CS,p  on sõiduki H tabeli A8/6 etapi nr 2 kohane kütusekulu 
aku laetust säilitavas režiimis vaadeldud perioodil p (l / 
100 km);  
K ind,p on vaadeldud üksiksõiduki interpolatsioonitegur 
perioodi p puhul;  
p on kasutatava WLTP katsetsükli ühe perioodi indeks.  
▼M3 
Vaadeldud perioodid on väikese kiiruse faas, keskmise kiiruse faas, 
suure kiiruse faas, eriti suure kiiruse faas ja kasutatav WLTP katset ­
sükkel.  
▼B 
4.5.5.2. Individuaalne kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu akutoitere ­ 
žiimis välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul  
Üksiksõiduki kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu akutoitere ­ 
žiimis tuleb arvutada järgmise valemi abil: 
FC ind;CD ¼ FC  L;CD þ K ind Ü ðFC H;CD Ä FC  L;CD Þ ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 783  
kus: 
FC ind,CD  on üksiksõiduki kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu 
akutoiterežiimis (l / 100 km);  
FC L,CD on sõiduki L kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu 
akutoiterežiimis (l / 100 km);  
FC H,CD on sõiduki H kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu 
akutoiterežiimis (l / 100 km);  
K ind on vaadeldud üksiksõiduki interpolatsioonikoefitsient 
kasutatava WLTP katsetsükli puhul.  
4.5.5.3. Individuaalne kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu välise laadi ­
misega hübriidelektrisõidukite puhul  
Üksiksõiduki kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu tuleb arvutada 
järgmise valemi abil: 
FC ind;weighted ¼ FC  L;weighted þ K ind Ü ðFC H;weighted Ä FC  L;weighted Þ 
kus: 
FC ind,weighted  on üksiksõiduki kasulikkusteguriga kaalutud kütuse ­
kulu (l / 100 km);  
FC L,weighted  on sõiduki L kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu 
(l / 100 km);  
FC H,weighted  on sõiduki H kasulikkusteguriga kaalutud kütusekulu 
(l / 100 km);  
K ind on vaadeldud üksiksõiduki interpolatsioonitegur kasu ­
tatava WLTP katsetsükli puhul.  
4.5.6 Üksiksõidukite elektrienergiakulu interpoleerimine  
4.5.6.1. Vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev individuaalne kasulik ­
kusteguriga kaalutud elektrienergiakulu akutoiterežiimis välise laadi ­
misega hübriidelektrisõidukite puhul  
Üksiksõiduki kasulikkusteguriga kaalutud akutoiterežiimis elektrie ­
nergiakulu, mis põhineb vooluvõrgust laetud elektrienergial, arvuta ­
takse järgmise valemi abil: 
EC AC–ind ;CD ¼ EC  AC–L ;CD þ K ind Ü ðEC AC–H ;CD Ä EC  AC–L ;CD Þ 
kus: 
EC AC–ind,CD  on üksiksõiduki vooluvõrgust laetud elektrienergial 
põhinev kasulikkusteguriga kaalutud elektrienergia ­
kulu akutoiterežiimis (Wh/km);  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 784  
EC AC–L,CD  on sõiduki L vooluvõrgust laetud elektrienergial 
põhinev kasulikkusteguriga kaalutud elektrienergia ­
kulu akutoiterežiimis (Wh/km);  
EC AC–H,CD  on sõiduki H vooluvõrgust laetud elektrienergial 
põhinev kasulikkusteguriga kaalutud elektrienergia ­
kulu akutoiterežiimis (Wh/km);  
K ind on vaadeldud üksiksõiduki interpolatsioonitegur 
kasutatava WLTP katsetsükli puhul.  
4.5.6.2. Vooluvõrgust laetud elektrienergial põhinev individuaalne kasulik ­
kusteguriga kaalutud elektrienergiakulu välise laadimisega hübriide ­
lektrisõidukite puhul  
Üksiksõiduki kasulikkusteguriga kaalutud elektrienergiakulu, mis 
põhineb vooluvõrgust laetud elektrienergial, arvutatakse järgmise 
valemi abil:  
EC AC–ind ;weighted ¼ EC  AC–L ;weighted þ K ind Ü ðEC AC–H ;weighted Ä EC  AC–L ;weighted Þ 
kus: 
EC AC–ind,weighted  on üksiksõiduki vooluvõrgust laetud elektriener ­
gial põhinev kasulikkusteguriga kaalutud elektrie ­
nergiakulu (Wh/km);  
EC AC–L,weighted  on sõiduki L vooluvõrgust laetud elektrienergial 
põhinev kasulikkusteguriga kaalutud elektriener ­
giakulu (Wh/km);  
EC AC–H,weighted  on sõiduki H vooluvõrgust laetud elektrienergial 
põhinev kasulikkusteguriga kaalutud elektriener ­
giakulu (Wh/km);  
K ind on vaadeldud üksiksõiduki interpolatsioonitegur 
kasutatava WLTP katsetsükli puhul.  
4.5.6.3. Individuaalne elektrienergiakulu välise laadimisega hübriidelektrisõi ­
dukite või välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite puhul  
Üksiksõiduki elektrienergiakulu käesoleva all-lisa punkti 4.3.3 koha ­
selt välise laadimisega hübriidelektrisõidukite korral ja käesoleva all- 
lisa punkti 4.3.4 kohaselt täiselektrisõidukite puhul arvutatakse järg ­
mise valemi abil: 
EC ind;p ¼ EC  L;p þ K ind;p Ü ðEC H;p Ä EC  L;p Þ ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 785  
kus: 
EC ind,p on üksiksõiduki elektrienergiakulu vaadeldud perioodi p 
puhul (Wh/km);  
EC L,p on sõiduki L elektrienergiakulu vaadeldud perioodi p puhul 
(Wh/km);  
EC H,p on sõiduki H elektrienergiakulu vaadeldud perioodi p puhul 
(Wh/km);  
K ind,p on vaadeldud üksiksõiduki interpolatsioonitegur perioodi p 
puhul;  
p on kasutatava katsetsükli ühe perioodi indeks.  
▼M3 
Vaadeldud perioodid on väikese kiiruse faas, keskmise kiiruse faas, 
suure kiiruse faas, eriti suure kiiruse faas, asjaomane WLTP linna ­
sõidu katsetsükkel ja kasutatav WLTP katsetsükkel.  
▼B 
4.5.7 Üksiksõidukite elektriliste sõiduulatuste interpoleerimine  
4.5.7.1. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite individuaalne sõiduulatus 
üksnes elektrirežiimis  
Kui järgmine kriteerium  
j AER  L 
R CDA ;L Ä AER  H 
R CDA ;H j Ï 0; 1 
kus: 
AER  L : on sõiduki L AER kasutatava WLTP katsetsükli puhul 
(km);  
AER  H : on sõiduki H AER kasutatava WLTP katsetsükli puhul 
(km);  
R CDA,L  : on sõiduki L tegelik sõiduulatus akutoiterežiimis (km);  
R CDA,H  : on sõiduki H tegelik sõiduulatus akutoiterežiimis (km);  
on täidetud, arvutatakse üksiksõiduki AER järgmise valemi abil: 
AER  ind;p ¼ AER  L;p þ K ind;p Ü ðAER  H;p Ä AER  L;p Þ 
kus: 
AER  ind,p on üksiksõiduki AER vaadeldud perioodi p puhul (km);  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 786  
AER  L,p on sõiduki L AER vaadeldud perioodi p puhul (km);  
AER  H,p on sõiduki H AER vaadeldud perioodi p puhul (km);  
K ind,p on vaadeldud üksiksõiduki interpolatsioonitegur perioodi 
p puhul;  
p on kasutatava katsetsükli ühe perioodi indeks.  
Vaadeldud perioodid on kasutatav WLTP linnasõidu katsetsükkel ja 
kasutatav WLTP katsetsükkel.  
Kui käesolevas punktis määratletud kriteerium pole täidetud, kohal ­
datakse sõiduki H puhul kindlaks määratud AERi kõigi interpolat ­
sioonitüüpkonda kuuluvate sõidukite suhtes.  
4.5.7.2. Täiselektrisõidukite individuaalne sõiduulatus (PER)  
Üksiksõiduki PER arvutatakse järgmise valemi abil: 
PER  ind;p ¼ PER  L;p þ K ind;p Ü ðPER  H;p Ä PER  L;p Þ 
kus: 
PER  ind,p on üksiksõiduki PER vaadeldud perioodi p puhul (km);  
PER  L,p on sõiduki L PER vaadeldud perioodi p puhul (km);  
PER  H,p on sõiduki H PER vaadeldud perioodi p puhul (km);  
K ind,p on vaadeldud üksiksõiduki interpolatsioonitegur perioodi 
p puhul;  
p on kasutatava katsetsükli ühe perioodi indeks.  
▼M3 
Vaadeldud perioodid on väikese kiiruse faas, keskmise kiiruse faas, 
suure kiiruse faas, eriti suure kiiruse faas, rakendatav WLTP linna ­
sõidu katsetsükkel ja kasutatav WLTP katsetsükkel.  
▼B 
4.5.7.3. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite individuaalne üksnes 
elektrirežiimis sõiduulatuse ekvivalent (EAER)  
Üksiksõiduki EAER arvutatakse järgmise valemi abil: 
EAER  ind;p ¼ EAER  L;p þ K ind;p Ü ðEAER  H;p Ä EAER  L;p Þ ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 787  
kus: 
EAER  ind,p on üksiksõiduki EAER vaadeldud perioodi p puhul 
(km);  
EAER  L,p on sõiduki L EAER vaadeldud perioodi p puhul (km);  
EAER  H,p on sõiduki H EAER vaadeldud perioodi p puhul (km);  
K ind,p on vaadeldud üksiksõiduki interpolatsioonitegur 
perioodi p puhul;  
p on kasutatava katsetsükli ühe perioodi indeks.  
Vaadeldud perioodid on väikese kiiruse faas, keskmise kiiruse faas, 
suure kiiruse faas, eriti suure kiiruse faas, rakendatav WLTP linna ­
sõidu katsetsükkel ja kasutatav WLTP katsetsükkel.  
▼M3 
4.6. Etapiviisilised juhised välise laadimisega hübriidelektrisõidukite 
lõplike katsetulemuste arvutamiseks  
Lisaks laetust säilitavas režiimis toimuvas katses tekkivate gaasiliste 
ühendite heite lõpptulemuste arvutamise etapiviisilistele juhistele 
käesoleva all-lisa punktis 4.1.1.1 ning kütusekulu arvutamise juhis ­
tele käesoleva all-lisa punktis 4.2.1.1 on käesoleva all-lisa punktides 
4.6.1 ja 4.6.2 esitatud etapiviisilised juhised vastavalt akutoitere ­ 
žiimis ja laetust säilitavas režiimis toimuva katse lõplike kaalutud 
tulemuste arvutamiseks.  
4.6.1. Etapiviisilised juhised välise laadimisega hübriidelektrisõidukite 
akutoiterežiimis tehtud 1. tüüpi katse lõplike katsetulemuste arvuta ­
mine;  
Tulemused arvutatakse tabelis A8/8 kirjeldatud järjekorras. Kõik 
veerus „Väljund“ toodud kasutatavad tulemused registreeritakse. 
Veerus „Protsess“ kirjeldatakse arvutamiseks kasutatavaid punkte 
või esitatakse lisaarvutused.  
Käesolevas tabelis kasutatakse valemite ja tulemuste puhul järgmisi 
tähistusi:  
c asjaomane täielik katsetsükkel;  
p asjaomane tsüklifaas;  
i asjaomane kriitilise heite komponent;  
CS laetust säilitav režiim;  
CO  2 CO  2 -heite mass.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 788  
Tabel A8/8  
Akutoiterežiimis toimuva katse lõplike tulemuste arvutamine  
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
8. all-lisa  Akutoiterežiimis 
toimuva katse 
tulemused  Tulemusi mõõdetakse vastavalt 
käesoleva all-lisa 3. liite kohaselt 
ja eelnev arvutus toimub käesoleva 
all-lisa punkti 4.3 kohaselt.  ΔE REESS,j  (Wh); d  j 
(km);  1 
Aku kasutatav energia, mis määra ­
takse käesoleva all-lisa punkti 
4.4.1.2.2 kohaselt  UBE  city (Wh);  
Laetud energia käesoleva all-lisa 
punkti 3.2.4.6. kohaselt  E AC (Wh);  
Tsükli energia 7. all-lisa punkti 5 
kohaselt.  E cycle (Ws);  
CO  2 -heite mass 7. all-lisa punkti 
3.2.1 kohaselt  M CO2,CD,j  (g/km);  
Gaasiliste ühendite heite mass 7. 
all-lisa punkti 3.2.1 kohaselt  M i,CD,j (g/km);  
Osakeste arv heites 7. all-lisa 
punkti 4 kohaselt.  PN CD,j (osakest/ 
km);  
Tahkete osakeste mass heites 7. all- 
lisa punkti 3.3. kohaselt.  PM  CD,c (mg/km);  
Täiselektriline sõiduulatus käesole ­
va all-lisa punkti 4.4.1.1. kohaselt  AER (km);  
Kui vajaduse korral tehakse WLTC 
linnasõidukatsetsükkel: täiselektri ­
line linnasõiduulatus käesoleva all- 
lisa punkti 4.4.1.2.1 kohaselt  AER  city (km).  
CO  2 -heite massi parandustegur 
K CO2 vastavalt käesoleva all-lisa 
2. liitele, kui see osutub vajalikuks. 
Iga katse korral on kättesaadavad 
väljundandmed. 
Kui kasutatakse interpoleerimist, on 
kättesaadavad väljundandmed nii 
sõiduki H, L kui ka M jaoks, kui 
see on asjakohane.  K CO2 , (g/km)/ 
(Wh/km).  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 789  
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
Etapi nr 1 
väljund  ΔE REESS,j  (Wh); 
E cycle (Ws).  Elektrienergia suhtelise muutuse 
arvutamine iga tsükli puhul käes ­
oleva all-lisa punkti 3.2.4.5.2 koha ­
selt. 
Väljundandmed on kättesaadavad 
iga katse ja iga asjaomase WLTP 
katsetsükli kohta. 
Kui kasutatakse interpoleerimist, on 
väljund kättesaadav nii sõiduki H, 
L kui ka M jaoks, kui see on 
asjakohane.  REEC  i . 2  
Etapi nr 2 
väljund  REEC  i . Ülemineku- ja kinnitustsükli 
määratlemine käesoleva all-lisa 
punkti 3.2.4.4. järgi. 
Kui ühe sõiduki jaoks on olemas 
mitu akutoiterežiimis tehtavat 
katsemenetlust, peab igas katses 
olema sama üleminekutsükli n  veh 
number, et katseandmeid saaks 
keskmistada.  n veh ; 3  
Sõiduulatuse määramine akutoitere ­ 
žiimi korral käesoleva all-lisa 
punkti 4.4.3 järgi. 
Iga katse korral on kättesaadavad 
väljundandmed. 
Kui kasutatakse interpoleerimist, on 
väljund kättesaadav nii sõiduki H, 
L kui ka M jaoks, kui see on 
asjakohane.  R CDC ; km.  
Etapi nr 3 
väljund  n veh ; Kui kasutatakse interpoleerimist, 
määratletakse üleminekutsükkel nii 
sõiduki H, L kui ka M jaoks, kui 
see on asjakohane. 
Kontrollitakse, kas käesoleva all- 
lisa punkti 5.6.2 alapunktis d sätes ­
tatud interpoleerimiskriteerium on 
täidetud.  n veh,L ; 
n veh,H ; 
kui see on asjako ­
hane 
n veh,M.  4 
Etapi nr 1 
väljund  M i,CD,j (g/km); 
PM  CD,c (mg/km); 
PN CD,j (osakest/ 
km). Tsüklite n  veh koondheite arvuta ­
mine, kui interpoleeritakse iga 
sõiduki puhul n  veh,L tsükli tule ­
mused. 
Iga katse korral on kättesaadavad 
väljundandmed. 
Kui kasutatakse interpoleerimist, on 
väljund kättesaadav nii sõiduki H, 
L kui ka M jaoks, kui see on 
asjakohane.  M i,CD,c  (g/km); 
PM  CD,c (mg/km); 
PN CD,c (osakest/ 
km). 5 ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 790  
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
Etapi nr 5 
väljund  M i,CD,c  (g/km); 
PM  CD,c (mg/km); 
PN CD,c (osakest/ 
km). Akutoiterežiimis tehtud 1. tüüpi 
katse iga asjakohase WLTP katset ­
sükli heite keskmine ja piirmäärade 
kontrollimine vastavalt 6. all-lisa 
tabelile A6/2.  M i,CD,c,ave  (g/km); 
PM  CD,c,ave  (mg/ 
km); 
PN CD,c,ave  
(osakest/km).  6 
Etapi nr 1 
väljund  ΔE REESS,j  , Wh; 
d j (km); 
UBE  city (Wh).  Juhul kui sõiduulatus linnas 
AER  city määratakse 1. tüüpi katse 
põhjal asjaomaste WLTP tsüklite 
sõitmisega, arvutatakse tulemus 
välja käesoleva all-lisa 
punkti 4.4.1.2.2 järgi. 
Kui tehakse mitu katset, peab 
n city,pe  olema ühesugune kõikides 
katsetes. 
Iga katse korral on kättesaadavad 
väljundandmed. 
Keskmise AER  city arvutamine. 
Kui kasutatakse interpoleerimist, on 
väljund kättesaadav nii sõiduki H, 
L kui ka M jaoks, kui see on 
asjakohane.  AER  city (km); 
AER  city,ave  (km).  7 
Etapi nr 1 
väljund  d j (km);  Faasiomase ja tsükliomase kasutus ­
teguri UF arvutamine. 
Iga katse korral on kättesaadavad 
väljundandmed. 
Kui kasutatakse interpoleerimist, on 
väljund kättesaadav nii sõiduki H, 
L kui ka M jaoks, kui see on 
asjakohane.  UF phase,j  ; 
UF cycle,c  . 8 
Etapi nr 3 
väljund  n veh ; 
Etapi nr 4 
väljund  n veh,L ; 
Etapi nr 1 
väljund  ΔE REESS,j  (Wh); 
d j (km); 
E AC (Wh);  Elektrienergia kulu arvutamine 
laetud energia põhjal vastavalt 
käesoleva all-lisa punktidele 
4.3.1 ja 4.3.2. 
Interpoleerimise korral kasutatakse 
n veh,L tsüklit. Kuna CO  2 -heite 
massi on vaja korrigeerida, 
võetakse kinnitustsükli ja selle 
faaside elektrienergiakulu võrdseks 
nulliga. 
Iga katse korral on kättesaadavad 
väljundandmed. 
Kui kasutatakse interpoleerimist, on 
väljund kättesaadav nii sõiduki H, 
L kui ka M jaoks, kui see on 
asjakohane.  EC AC,weighted  (Wh/ 
km); 
EC AC,CD  (Wh/ 
km);  9 
Etapi nr 3 
väljund  n veh ; 
Etapi nr 4 
väljund  n veh,L ; 
Etapi nr 8 
väljund  UF phase,j  ; ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 791  
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
Etapi nr 1 
väljund  M CO2,CD,j  , g/km; 
K CO2 , (g/km)/(Wh/ 
km); 
ΔE REESS,j  (Wh); 
d j (km);  CO  2 -heite massi arvutamine akutoi ­
terežiimi korral käesoleva all-lisa 
punkti 4.1.2 järgi. 
Interpoleerimismeetodi korral kasu ­
tatakse n  veh,L tsüklit. Pidades 
silmas käesoleva all-lisa punkti 
4.1.2, korrigeeritakse kinnitustsüklit 
vastavalt käesoleva all-lisa 2. 
liitele. 
Iga katse korral on väljundandmed 
kättesaadavad. 
Kui kasutatakse interpoleerimist, on 
väljund kättesaadav nii sõiduki H, 
L kui ka M jaoks, kui see on 
asjakohane.  M CO2,CD  (g/km);  10  
Etapi nr 3 
väljund  n veh ; 
Etapi nr 4 
väljund  n veh,L ; 
Etapi nr 8 
väljund  UF phase,j  . 
Etapi nr 1 
väljund  M CO2,CD,j  (g/km); 
M i,CD,j (g/km); 
K CO2 (g/km)/(Wh/ 
km);  Kütusekulu arvutamine akutoitere ­ 
žiimi korral käesoleva all-lisa 
punkti 4.2.2 järgi. 
Interpoleerimismeetodi korral kasu ­
tatakse n  veh,L tsüklit. Pidades 
silmas käesoleva all-lisa punkti 
4.1.2, korrigeeritakse kinnitustsükli 
heidet M  CO2,CD,j  vastavalt käesole ­
va all-lisa 2. liitele. Faasiomase 
kütusekulu FC  CD,j arvutamiseks 
kasutatakse parandatud CO  2 -heite 
massi vastavalt 7. all-lisa punktile 6. 
Iga katse korral on kättesaadavad 
väljundandmed. 
Kui kasutatakse interpoleerimist, on 
väljund kättesaadav nii sõiduki H, 
L kui ka M jaoks, kui see on 
asjakohane.  FC CD,j (l/100 km); 
FC CD (l/100 km).  11 
Etapi nr 3 
väljund  n veh ; 
Etapi nr 4 
väljund  n veh,L ; 
Etapi nr 8 
väljund  UF phase,j  ; 
Etapi nr 1 
väljund  ΔE REESS,j  (Wh); 
d j (km);  Elektrienergia kulu arvutamine 
esimese asjaomase WLTP katset ­
sükli järgi. 
Iga katse korral on väljundandmed 
kättesaadavad. 
Kui kasutatakse interpoleerimist, on 
väljund kättesaadav nii sõiduki H, 
L kui ka M jaoks, kui see on 
asjakohane.  EC DC,CD,first  (Wh/ 
km);  12 ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 792  
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
Etapi nr 9 
väljund  EC AC,weighted  (Wh/ 
km); 
EC AC,CD  (Wh/ 
km);  Katsetulemuste keskmistamine iga 
sõiduki puhul. 
Kui kasutatakse interpoleerimist, on 
väljund kättesaadav iga sõiduki, nii 
sõiduki H, L kui ka M jaoks, kui 
see on asjakohane.  EC AC,weighted,ave  
(Wh/km); 
EC AC,CD,ave  (Wh/ 
km); 
M CO2,CD,ave  
(g/km); 
FC CD,ave  
(l/100 km); 
EC DC,CD,first,ave  
(Wh/km)  13 
Etapi nr 
10 väljund  M CO2,CD  (g/km);  
Etapi nr 
11 väljund  FC CD (l/100 km);  
Etapi nr 
12 väljund  EC DC,CD,first  (Wh/ 
km);  
Etapi nr 
13 väljund  EC AC,CD,ave  (Wh/ 
km); 
M CO2,CD,ave  (g/ 
km). Deklareeritud energiakulu ja CO  2 - 
heite mass akutoiterežiimis iga 
sõiduki kohta. 
Kui kasutatakse interpoleerimist, on 
väljund kättesaadav iga sõiduki, nii 
sõiduki H, L kui ka M jaoks, kui 
see on asjakohane.  EC AC,CD,dec  (Wh/ 
km); 
M CO2,CD,dec  
(g/km).  14 
Etapi nr 
12 väljund  EC DC,CD,first  (Wh/ 
km);  Elektrienergiakulu kohandamine 
seoses vastavusnõuetega. 
Kui kasutatakse interpoleerimist, on 
väljund kättesaadav iga sõiduki, nii 
sõiduki H, L kui ka M jaoks, kui 
see on asjakohane.  EC DC,CD,COP  (Wh/ 
km);  15 
Etapi nr 
13 väljund  EC AC,CD,ave  (Wh/ 
km);  
Etapi nr 
14 väljund  EC AC,CD,dec  (Wh/ 
km);  
Etapi nr 
15 väljund  EC DC,CD,COP  (Wh/ 
km);  Vahetulemuste ümardamine. 
Kui kasutatakse interpoleerimist, on 
väljund kättesaadav iga sõiduki, nii 
sõiduki H, L kui ka M jaoks, kui 
see on asjakohane.  EC DC,CD,COP,final  
(Wh/km); 
EC DC,CD,final  (Wh/ 
km); 
M CO2,CD,final  
(g/km); 
EC AC,weighted,final  
(Wh/km); 
FC CD,final  
(l/100 km);  16 
Etapi nr 
14 väljund  EC AC,CD,dec  (Wh/ 
km); 
M CO2,CD,dec  (g/ 
km). 
Etapi nr 
13 väljund  EC AC,weighted,ave  
(Wh/km); 
FC CD,ave  (l/ 
100 km);  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 793  
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
Etapi nr 
16 väljund  EC DC,CD,COP,final  
(Wh/km); 
EC DC,CD,final  (Wh/ 
km); 
M CO2,CD,final  (g/ 
km); 
EC AC,weighted,final  
(Wh/km); 
FC CD,final  (l/ 
100 km);  Üksikväärtuste interpoleerimine 
sõiduki L, M ja H andmete põhjal 
ja lõplik ümardamine. 
Üksiksõidukite kättesaadavad 
väljundandmed.  EC DC,CD,COP,ind  
(Wh/km); 
EC AC,CD,ind  (Wh/ 
km); 
M CO2,CD,ind  (g/ 
km); 
EC AC,weighted,ind  
(Wh/km); 
FC CD,ind  
(l/100 km);  17 
4.6.2. Etapiviisilised juhised akutoiterežiimis ja laetust säilitavas režiimis 
toimuva 1. tüüpi katse kaalutud lõpptulemuste arvutamiseks  
Tulemused arvutatakse tabelis A8/9 kirjeldatud järjekorras. Kõik 
veerus „Väljund“ toodud asjaomased tulemused registreeritakse. 
Veerus „Protsess“ kirjeldatakse arvutamiseks kasutatavaid punkte 
või esitatakse lisaarvutused.  
Käesolevas tabelis kasutatakse valemite ja tulemuste puhul järgmisi 
tähistusi:  
c vaatlusalune perioodil on kogu asjaomane katsetsükkel;  
p vaatlusalune periood on asjaomane tsükli faas;  
i asjaomane kriitilise heite komponent (v.a CO  2 ); 
j vaadeldava perioodi indeks;  
CS laetust säilitav režiim;  
CD akutoiterežiim;  
CO  2 CO  2 -heite mass;  
REESS Laetav energiasalvestussüsteem (rechargeable electric 
energy storage system)  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 794  
Tabel A8/9  
Akutoiterežiimis ja laetust säilitavas režiimis toimuva katse lõplike kaalutud tulemuste arvutamine  
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
Etapi nr 1 
väljund, 
tabel A8/8  M i,CD,j (g/km); 
PN CD,j (osakest/ 
km); 
PM  CD,c (mg/km); 
M CO2,CD,j  (g/km); 
ΔE REESS,j  (Wh); 
d j (km); 
AER (km); 
E AC (Wh);  Akutoiterežiimis ja laetust säili ­
tavas režiimis saadud andmete 
järeltöötlusest pärinevad sise ­
ndandmed.  M i,CD,j (g/km); 
PN CD,j (osakest/ 
km); 
PM  CD,c (mg/km); 
M CO2,CD,j  (g/km); 
ΔE REESS,j  (Wh); 
d j (km); 
AER (km); 
E AC (Wh); 
AER  city,ave  (km). 
n veh ; 
R CDC (km); 
n veh,L ; 
n veh,H ; 
UF phase,j  ; 
UF cycle,c  ; 
M i,CS,c,6  (g/km); 
M CO2,CS  (g/km);  1 
Etapi nr 7 
väljund, 
tabel A8/8  AER  city,ave  (km).  
Etapi nr 3 
väljund, 
tabel A8/8  n veh ; 
R CDC (km);  
Etapi nr 4 
väljund, 
tabel A8/8  n veh,L ; 
n veh,H ; 
Etapi nr 8 
väljund, 
tabel A8/8  UF phase,j  ; 
UF cycle,c  ; 
Etapi nr 6 
väljund, 
tabel A8/5  M i,CS,c,6  (g/km)  
Etapi nr 7 
väljund, 
tabel A8/5  M CO2,CS  (g/km);  
Iga akutoiterežiimis tehtud katse 
väljundandmed on saadaval. 
Laetust säilitavas režiimis tehtud 
katse väljundandmed on saadaval 
keskmistatud katseandmete kujul.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 795  
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
Kui kasutatakse interpoleerimist, on 
kättesaadavad väljundandmed nii 
sõiduki H, L kui ka M jaoks, kui 
see on asjakohane.  
K CO2 
(g/km)/(Wh/km).  CO  2 -heite massi parandustegur 
K CO2 vastavalt käesoleva all-lisa 
2. liitele, kui see osutub vajalikuks.  K CO2 
(g/km)/(Wh/km).  
Etapi nr 1 
väljund  M i,CD,j (g/km); 
PN CD,j (osakest/ 
km); 
PM  CD,c (mg/km); 
n veh ; 
n veh,L ; 
UF phase,j  ; 
UF cycle,c  ; 
M i,CS,c,6  (g/km);  Ühendite kaalutud heite (v.a 
M CO2,weighted  ) arvutamine käesole ­
va all-lisa punktide 4.1.3.1–4.1.3.3 
kohaselt. 
Märkus: 
Heite mass M  i,CS,c,6  sisaldab 
osakeste arvulist heidet PN  CS,c ja 
osakeste heite massi PM  CS,c . 
Iga akutoiterežiimis toimuva katse 
korral on kättesaadavad väljund ­
andmed. 
Kui kasutatakse interpoleerimist, on 
väljund kättesaadav iga sõiduki, nii 
sõiduki H, L kui ka M jaoks, kui 
see on asjakohane.  M i,weighted  (g/km); 
PN weighted  
(osakest/km); 
PM  weighted  (mg/ 
km);  2 
Etapi nr 1 
väljund  M CO2,CD,j  (g/km); 
ΔE REESS,j  (Wh); 
d j (km); 
n veh ; 
R CDC (km); 
M CO2,CS  (g/km);  Täiselektrilise ekvivalentse sõiduu ­
latuse arvutamine käesoleva all-lisa 
punktide 4.4.4.1 ja 4.4.4.2 kohaselt 
ning akutoiterežiimile vastava tege ­
liku sõiduulatuse arvutamine vasta ­
valt käesoleva all-lisa punktile 
4.4.5. 
Iga akutoiterežiimis toimuva katse 
korral on väljundandmed kättesaa ­
davad. 
Kui kasutatakse interpoleerimist, on 
väljund kättesaadav iga sõiduki, nii 
sõiduki H, L kui ka M jaoks, kui 
see on asjakohane.  EAER (km); 
EAER  p (km); 
R CDA (km).  3 
Etapi nr 1 
väljund  AER (km);  Iga akutoiterežiimis toimuva katse 
korral on väljundandmed kättesaa ­
davad. 
Interpolatsioonimeetodi kasutami ­
seks tuleb kontrollida, kas on 
võimalik interpoleerida H- ja L- 
sõiduki ja, kui see on asjakohane, 
M-sõiduki vahemikus vastavalt 
käesoleva all-lisa punktile 4.5.7.1. 
Kui kasutatakse interpolatsiooni ­
meetodit, peab iga katse vastama 
nõuetele.  AER interpoleeri ­
mise võimalikkus.  4 
Etapi nr 3 
väljund  R CDA (km).  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 796  
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
Etapi nr 1 
väljund  AER (km);  Sõiduulatuse AER ja deklareeritud 
sõiduulatuse AER keskmistamine. 
Deklareeritud AER ümardatakse 
vastavalt tabelile A6/1. 
Kui kasutatakse interpoleerimist ja 
AER interpoleerimise kriteerium on 
täidetud, on võimalik arvutada 
väljundandmed iga sõiduki, nii 
sõiduki H, L kui ka M jaoks, kui 
see on asjakohane. 
Kui see kriteerium ei ole täidetud, 
kasutatakse H-sõiduki näitajat AER 
kogu interpolatsioonitüüpkonna 
puhul.  AER  ave (km); 
AER  dec (km).  5 
Etapi nr 1 
väljund  M i,CD,j (g/km); 
M CO2,CD,j  (g/km); 
n veh ; 
n veh,L ; 
UF phase,j  ; 
M i,CS,c,6  (g/km); 
M CO2,CS  (g/km).  Kaalutud CO  2 -heite massi ja kütu ­
sekulu arvutamine käesoleva all- 
lisa punktide 4.1.3.1 ja 4.2.3 järgi. 
Iga akutoiterežiimis toimuva katse 
korral on väljundandmed kättesaa ­
davad. 
Interpoleerimismeetodi korral kasu ­
tatakse n  veh,L tsüklit. Pidades 
silmas käesoleva all-lisa punkti 
4.1.2, parandatakse kinnitustsükli 
heidet M  CO2,CD,j  vastavalt käesole ­
va all-lisa 2. liitele. 
Kui kasutatakse interpoleerimist, on 
väljund kättesaadav iga sõiduki, nii 
sõiduki H, L kui ka M jaoks, kui 
see on asjakohane.  M CO2,weighted  (g/ 
km); 
FC weighted  (l/ 
100 km);  6 
Etapi nr 1 
väljund  E AC (Wh);  Elektrienergiakulu arvutamine 
EAER alusel käesoleva all-lisa 
punktide 4.3.3.1 ja 4.3.3.2 kohaselt. 
Iga akutoiterežiimis toimuva katse 
korral on kättesaadavad väljund ­
andmed. 
Kui kasutatakse interpoleerimist, on 
väljund kättesaadav iga sõiduki, nii 
sõiduki H, L kui ka M jaoks, kui 
see on asjakohane.  Elektrienergiakulu 
EC (Wh/km); 
EC p (Wh/km);  7 
Etapi nr 3 
väljund  EAER (km); 
EAER  p (km);  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 797  
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
Etapi nr 1 
väljund  AER  city,ave  (km);  Keskmistamine ja vahetulemuste 
ümardamine. 
Kui kasutatakse interpoleerimist, on 
väljund kättesaadav iga sõiduki, nii 
sõiduki H, L kui ka M jaoks, kui 
see on asjakohane.  AER  city,final  (km); 
M CO2,weighted,final  
(g/km); 
FC weighted,final  (l/ 
100 km); 
EC final (Wh/km); 
EC p,final  (Wh/km); 
EAER  final (km); 
EAER  p,final  (km).  8 
Etapi nr 6 
väljund  M CO2,weighted  (g/ 
km); 
FC weighted  (l/ 
100 km);  
Etapi nr 7 
väljund  Elektrienergiakulu 
EC (Wh/km); 
EC p (Wh/km);  
Etapi nr 3 
väljund  EAER (km); 
EAER  p (km).  
Etapi nr 5 
väljund  AER  ave (km);  Vastavalt käesoleva all-lisa punktile 
4.5 sõiduki üksikväärtuste arvuta ­
mine interpoleerimise teel sõiduki 
väikese kiiruse faasi, keskmise 
kiiruse faasi ja suure kiiruse faasi 
põhjal ning saadud lõppväärtuste 
ümardamine. 
AER  ind ümardatakse vastavalt tabe ­
lile A8/2. 
Üksiksõidukite kättesaadavad 
väljundandmed.  AER  ind (km); 
AER  city,ind  (km); 
M CO2,weighted,ind  
(g/km); 
FC weighted,ind  (l/ 
100 km); 
EC ind (Wh/km); 
EC p,ind (Wh/km); 
EAER  ind (km); 
EAER  p,ind (km).  9 
Etapi nr 8 
väljund  AER  city,final  (km); 
M CO2,weighted,final  
(g/km); 
FC weighted,final  (l/ 
100 km); 
EC final (Wh/km); 
EC p,final  (Wh/km); 
EAER  final (km); 
EAER  p,final  (km);  
Etapi nr 4 
väljund  AER interpoleeri ­
mise võimalikkus.  
4.7. Etapiviisilised juhised täiselektrisõidukite lõplike katsetulemuste 
arvutamiseks  
Tulemused arvutatakse tabelis A8/10 kirjeldatud järjekorras, kui on 
tehtud järjestikuste tsüklitega katse, ning tabelis A8/11 kirjeldatud 
järjekorras, kui on kasutatud lühendatud katsemenetlust. Kõik veerus 
„Väljund“ toodud asjaomased tulemused registreeritakse. Veerus 
„Protsess“ kirjeldatakse arvutamiseks kasutatavaid punkte või esita ­
takse lisaarvutused.  
4.7.1. Etapiviisilised juhised täiselektrisõidukite lõplike katsetulemuste 
arvutamiseks järjestikuste tsüklitega katse korral  
Käesolevas tabelis kasutatakse valemite ja tulemuste puhul järgmisi 
tähistusi:  
j vaadeldava perioodi indeks;  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 798  
Tabel A8/10  
Täiselektrisõidukite lõplike katsetulemuste arvutamine järjestikuste tsüklitega 1. tüüpi katse korral  
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
8. all-lisa  Katsetulemused  Tulemused, mis on mõõdetud vasta ­
valt käesoleva all-lisa 3. liitele ja 
eelnevalt arvutatud vastavalt käesole ­
va all-lisa punktile 4.3.  ΔE REESS,j  (Wh); 
d j (km);  1 
Aku kasutatav energia, mis määra ­
takse käesoleva all-lisa punkti 
4.4.2.2.1 kohaselt  UBE  CCP (Wh);  
Laetud energia käesoleva all-lisa 
punkti 3.4.4.3. kohaselt 
Iga katse korral on väljundandmed 
kättesaadavad. 
Kui kasutatakse interpoleerimist, on 
väljund kättesaadav nii sõiduki H 
kui ka L jaoks.  E AC (Wh).  
Etapi nr 1 
väljund  ΔE REESS,j  (Wh); 
UBE  CCP (Wh).  Lõpuni sõidetud WLTC faaside ja 
tsüklite arvu määramine käesoleva 
all-lisa punkti 4.4.2.2 järgi. 
Iga katse korral on väljundandmed 
kättesaadavad. 
Kui kasutatakse interpoleerimist, on 
väljund kättesaadav nii sõiduki H 
kui ka L jaoks.  n WLTC  ; 
n city ; 
n low ; 
n med ; 
n high ; 
n exHigh  . 2 
Etapi nr 1 
väljund  REESS,j  (Wh); 
UBE  CCP (Wh).  Kaalude arvutamine käesoleva all- 
lisa punkti 4.4.2.2 kohaselt 
Iga katse korral on kättesaadavad 
väljundandmed. 
Kui kasutatakse interpoleerimist, on 
väljund kättesaadav nii sõiduki H 
kui ka L jaoks.  K WLTC,1  
K WLTC,2  
K WLTC,3  
K WLTC,4  
K city,1 
K city,2 
K city,3 
K city,4 
K low,1 
K low,2 
K low,3 
K low,4 
K med,1 
K med,2 
K med,3 
K med,4 
K high,1  
K high,2  
K high,3  
K high,4  
K exHigh,1  
K exHigh,2  
K exHigh,3  3 
Etapi nr 2 
väljund  n WLTC  ; 
n city ; 
n low ; 
n med ; 
n high ; 
n exHigh  . ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 799  
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
Etapi nr 1 
väljund  REESS,j  (Wh); 
d j (km); 
UBE  CCP (Wh).  Laetavate energiasalvestussüsteemide 
elektrienergiakulu arvutamine käes ­
oleva all-lisa punkti 4.4.2.2 kohaselt. 
EC DC,COP,1  
Iga katse korral on väljundandmed 
kättesaadavad. 
Kui kasutatakse interpoleerimist, on 
väljund kättesaadav nii sõiduki H 
kui ka L jaoks.  EC DC,WLTC  (Wh/ 
km); 
EC DC,city  (Wh/ 
km); 
EC DC,low  (Wh/ 
km); 
EC DC,med  (Wh/ 
km); 
EC DC,high  (Wh/ 
km); 
EC DC,exHigh  (Wh/ 
km); 
EC DC,COP,1  (Wh/ 
km). 4 
Etapi nr 2 
väljund  n WLTC  ; 
n city ; 
n low ; 
n med ; 
n high ; 
n exHigh  . 
Etapi nr 3 
väljund  Kõik kaalud  
Etapi nr 1 
väljund  UBE  CCP (Wh);  Täiselektrisõiduki sõiduulatuse arvu ­
tamine käesoleva all-lisa punkti 
4.4.2.2 kohaselt. 
Iga katse korral on väljundandmed 
kättesaadavad. 
Kui kasutatakse interpoleerimist, on 
väljund kättesaadav nii sõiduki H 
kui ka L jaoks.  PER  WLTC  (km); 
PER  city (km); 
PER  low (km); 
PER  med (km); 
PER  high (km); 
PER  exHigh  (km).  5 
Etapi nr 4 
väljund  EC DC,WLTC  (Wh/ 
km); 
EC DC,city  (Wh/ 
km); 
EC DC,low  (Wh/ 
km); 
EC DC,med  (Wh/ 
km); 
EC DC,high  (Wh/ 
km); 
EC DC,exHigh  (Wh/ 
km). 
Etapi nr 1 
väljund  E AC (Wh);  Üldotstarbelisest elektrivõrgust tarbi ­
tava elektrienergia kulu arvutamine 
käesoleva all-lisa punkti 4.3.4. koha ­
selt. 
Iga katse korral on kättesaadavad 
väljundandmed. 
Kui kasutatakse interpoleerimist, on 
väljund kättesaadav nii sõiduki H 
kui ka L jaoks.  EC WLTC  (Wh/ 
km); 
EC city (Wh/km); 
EC low (Wh/km); 
EC med (Wh/km); 
EC high (Wh/km); 
EC exHigh  (Wh/ 
km). 6 
Etapi nr 5 
väljund  PER  WLTC  (km); 
PER  city (km); 
PER  low (km); 
PER  med (km); 
PER  high (km); 
PER  exHigh  (km).  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 800  
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
Etapi nr 5 
väljund  PER  WLTC  (km); 
PER  city (km); 
PER  low (km); 
PER  med (km); 
PER  high (km); 
PER  exHigh  (km);  Kõikide katseliste sisendandmete 
keskmistamine. 
EC DC,COP,ave  
PER  WLTC,dec  ja EC  WLTC,dec  teatamine 
suuruste PER  WLTC,ave  ja EC  WLTC,ave  
põhjal. 
PER  WLTC,dec  ja EC  WLTC,dec  ümarda­
takse tabeli A6/1 kohaselt. 
Kui kasutatakse interpoleerimist, on 
väljund kättesaadav nii sõiduki H 
kui ka L jaoks.  PER  WLTC,dec  
(km); 
PER  WLTC,ave  
(km); 
PER  city,ave  (km); 
PER  low,ave  (km); 
PER  med,ave  (km); 
PER  high,ave  (km); 
PER  exHigh,ave  
(km);  7 
Etapi nr 6 
väljund  EC WLTC  (Wh/km); 
EC city (Wh/km); 
EC low (Wh/km); 
EC med (Wh/km); 
EC high (Wh/km); 
EC exHigh  (Wh/km).  EC WLTC,dec  (Wh/ 
km); 
EC WLTC,ave  (Wh/ 
km); 
EC city,ave  , Wh/km; 
EC low,ave  , Wh/km; 
EC med,ave  , Wh/km; 
EC high,ave  , Wh/ 
km; 
EC exHigh,ave  , Wh/ 
km; 
EC DC,COP,ave  (Wh/ 
km). 
Etapi nr 4 
väljund  EC DC,COP,1  (Wh/ 
km). 
Etapi nr 7 
väljund  EC WLTC,dec  (Wh/ 
km); 
EC WLTC,ave  (Wh/ 
km); 
EC DC,COP,ave  (Wh/ 
km). EC DC,COP,ave  parandusteguri arvuta ­
mine ja kasutamine. 
Näide. 
AF ¼ EC WLTC ;dec 
EC WLTC ;ave 
EC DC,COP  = EC  DC,COP,ave  × AF 
Kui kasutatakse interpoleerimist, on 
väljund kättesaadav nii sõiduki H 
kui ka L jaoks.  EC DC,COP  (Wh/ 
km). 8 ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 801  
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
Etapi nr 7 
väljund  PER  city,ave  (km); 
PER  low,ave  (km); 
PER  med,ave  (km); 
PER  high,ave  (km); 
PER  exHigh,ave  
(km);  Vahetulemuste ümardamine. 
EC DC,COP,final  
Kui kasutatakse interpoleerimist, on 
väljund kättesaadav nii sõiduki H 
kui ka L jaoks.  PER  city,final  (km); 
PER  low,final  (km); 
PER  med,final  (km); 
PER  high,final  (km); 
PER  exHigh,final  
(km);  9 
EC city,ave  (Wh/ 
km); 
EC low,ave  (Wh/ 
km); 
EC med,ave  (Wh/ 
km); 
EC high,ave  (Wh/ 
km); 
EC exHigh,ave  (Wh/ 
km);  EC city,final  (Wh/ 
km); 
EC low,final  (Wh/ 
km); 
EC med,final  (Wh/ 
km); 
EC high,final  (Wh/ 
km); 
EC exHigh,final  (Wh/ 
km);  
Etapi nr 8 
väljund  EC DC,COP  (Wh/ 
km). EC DC,COP,final  
(Wh/km).  
Etapi nr 7 
väljund  PER  WLTC,dec  (km);  Interpoleerimine vastavalt käesoleva 
all-lisa punktile 4.5 ja lõpptulemuste 
ümardamine tabeli A8/2 kohaselt. 
EC DC,COP,ind  
Kui kasutatakse interpoleerimist, on 
väljund kättesaadav iga üksiksõiduki 
jaoks.  PER  WLTC,ind  (km); 
PER  city,ind  (km); 
PER  low,ind  (km); 
PER  med,ind  (km); 
PER  high,ind  (km); 
PER  exHigh,ind  
(km);  10 
Etapi nr 9 
väljund  EC WLTC,dec  (Wh/ 
km); 
PER  city,final  (km); 
PER  low,final  (km); 
PER  med,final  (km); 
PER  high,final  (km); 
PER  exHigh,final  
(km);  
EC city,final  (Wh/ 
km); 
EC low,final  (Wh/ 
km); 
EC med,final  (Wh/ 
km); 
EC high,final  (Wh/ 
km); 
EC exHigh,final  (Wh/ 
km);  EC WLTC,ind  (Wh/ 
km); 
EC city,ind  (Wh/ 
km); 
EC low,ind  (Wh/ 
km); 
EC med,ind  (Wh/ 
km); 
EC high,ind  (Wh/ 
km); 
EC exHigh,ind  (Wh/ 
km);  
EC DC,COP,final  
(Wh/km).  EC DC,COP,ind  (Wh/ 
km). ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 802  
4.7.2. Etapiviisilised juhised täiselektrisõidukite lõplike katsetulemuste 
arvutamiseks lühendatud katsemenetluse korral  
Käesolevas tabelis kasutatakse valemite ja tulemuste puhul järgmisi 
tähistusi:  
j vaadeldava perioodi indeks;  
Tabel A8/11  
Täiselektrisõidukite lõplike katsetulemuste arvutamine lühendatud 1. tüüpi katse korral  
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
8. all-lisa  Katsetulemused  Tulemused, mis on mõõdetud vasta ­
valt käesoleva all-lisa 3. liitele ja 
eelnevalt arvutatud vastavalt käesole ­
va all-lisa punktile 4.3.  ΔE REESS,j  (Wh); 
d j (km);  1 
Aku kasutatav energia, mis määra ­
takse käesoleva all-lisa punkti 
4.4.2.1.1. kohaselt.  UBE  STP , Wh;  
Laetud energia käesoleva all-lisa 
punkti 3.4.4.3. kohaselt 
Iga katse korral on kättesaadavad 
väljundandmed. 
Kui kasutatakse interpoleerimist, on 
väljund kättesaadav nii sõiduki L 
kui ka H jaoks.  E AC (Wh).  
Etapi nr 1 
väljund  ΔE REESS,j  (Wh); 
UBE  STP , Wh.  Kaalude arvutamine käesoleva all- 
lisa punkti 4.4.2.1. kohaselt 
Iga katse korral on väljundandmed 
kättesaadavad. 
Kui kasutatakse interpoleerimist, on 
väljund kättesaadav nii sõiduki L 
kui ka H jaoks.  K WLTC,1  
K WLTC,2  
K city,1 
K city,2 
K city,3 
K city,4 
K low,1 
K low,2 
K low,3 
K low,4 
K med,1 
K med,2 
K med,3 
K med,4 
K high,1  
K high,2  
K exHigh,1  
K exHigh,2  2 ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 803  
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
Etapi nr 1 
väljund  ΔE REESS,j  (Wh); 
d j (km); 
UBE  STP , Wh.  Laetavate energiasalvestussüsteemide 
elektrienergiakulu arvutamine käes ­
oleva all-lisa punkti 4.4.2.1. kohaselt. 
EC DC,COP,1  
Iga katse korral on väljundandmed 
kättesaadavad. 
Kui kasutatakse interpoleerimist, on 
väljund kättesaadav nii sõiduki L 
kui ka H jaoks.  EC DC,WLTC  (Wh/ 
km); 
EC DC,city  (Wh/ 
km); 
EC DC,low  (Wh/ 
km); 
EC DC, med  (Wh/ 
km); 
EC DC,high  , Wh/ 
km; 
EC DC,exHigh  (Wh/ 
km); 
EC DC,COP,1  (Wh/ 
km). 3 
Etapi nr 2 
väljund  Kõik kaalud  
Etapi nr 1 
väljund  UBE  STP (Wh);  Täiselektrisõiduki sõiduulatuse arvu ­
tamine käesoleva all-lisa punkti 
4.4.2.1. kohaselt. 
Iga katse korral on kättesaadavad 
väljundandmed. 
Kui kasutatakse interpoleerimist, on 
väljund kättesaadav nii sõiduki L 
kui ka H jaoks.  PER  WLTC  (km); 
PER  city (km); 
PER  low (km); 
PER  med (km); 
PER  high (km); 
PER  exHigh  (km).  4 
Etapi nr 3 
väljund  EC DC,WLTC  (Wh/ 
km); 
EC DC,city  (Wh/ 
km); 
EC DC,low  (Wh/ 
km); 
EC DC, med  (Wh/ 
km); 
EC DC,high  , Wh/km; 
EC DC,exHigh  (Wh/ 
km). 
Etapi nr 1 
väljund  E AC (Wh);  Üldotstarbelisest elektrivõrgust tarbi ­
tava elektrienergia kulu arvutamine 
käesoleva all-lisa punkti 4.3.4. koha ­
selt. 
Iga katse korral on väljundandmed 
kättesaadavad. 
Kui kasutatakse interpoleerimist, on 
väljund kättesaadav nii sõiduki L 
kui ka H jaoks.  EC WLTC  (Wh/ 
km); 
EC city (Wh/km); 
EC low (Wh/km); 
EC med (Wh/km); 
EC high (Wh/km); 
EC exHigh  (Wh/ 
km). 5 
Etapi nr 4 
väljund  PER  WLTC  (km); 
PER  city (km); 
PER  low (km); 
PER  med (km); 
PER  high (km); 
PER  exHigh  (km).  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 804  
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
Etapi nr 4 
väljund  PER  WLTC  (km); 
PER  city (km); 
PER  low (km); 
PER  med (km); 
PER  high (km); 
PER  exHigh  (km);  Kõikide katseliste sisendandmete 
keskmistamine. 
EC DC,COP,ave  
PER  WLTC,dec  ja EC  WLTC,dec  teatamine 
suuruste PER  WLTC,ave  ja EC  WLTC,ave  
põhjal. 
PER  WLTC,dec  ja EC  WLTC,dec  ümarda­
takse tabeli A6/1 kohaselt. 
Kui kasutatakse interpoleerimist, on 
väljund kättesaadav nii sõiduki L 
kui ka H jaoks.  PER  WLTC,dec  
(km); 
PER  WLTC,ave  
(km); 
PER  city,ave  (km); 
PER  low,ave  (km); 
PER  med,ave  (km); 
PER  high,ave  (km); 
PER  exHigh,ave  
(km); 
EC WLTC,dec  (Wh/ 
km); 
EC WLTC,ave  (Wh/ 
km); 
EC city,ave  (Wh/ 
km); 
EC low,ave  (Wh/ 
km); 
EC med,ave  (Wh/ 
km); 
EC high,ave  (Wh/ 
km); 
EC exHigh,ave  (Wh/ 
km); 
EC DC,COP,ave  (Wh/ 
km). 6 
Etapi nr 5 
väljund  EC WLTC  (Wh/km); 
EC city (Wh/km); 
EC low (Wh/km); 
EC med (Wh/km); 
EC high (Wh/km); 
EC exHigh  (Wh/km).  
Etapi nr 3 
väljund  EC DC,COP,1  (Wh/ 
km). 
Etapi nr 6 
väljund  EC WLTC,dec  (Wh/ 
km); 
EC WLTC,ave  (Wh/ 
km); 
EC DC,COP,ave  (Wh/ 
km). EC DC,COP,ave  parandusteguri arvuta ­
mine ja kasutamine. 
Näide. 
AF ¼ EC WLTC ;dec 
EC WLTC ;ave 
EC DC,COP  = EC  DC,COP,ave  × AF 
Kui kasutatakse interpoleerimist, on 
väljund kättesaadav nii sõiduki L kui 
ka H jaoks.  EC DC,COP  (Wh/ 
km). 7 ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 805  
Allikas  Sisend  Protsess  Väljund  Etapi nr  
Etapi nr 6 
väljund  PER  city,ave  (km); 
PER  low,ave  (km); 
PER  med,ave  (km); 
PER  high,ave  (km); 
PER  exHigh,ave  
(km);  Vahetulemuste ümardamine. 
EC DC,COP,final  
Kui kasutatakse interpoleerimist, on 
väljund kättesaadav nii sõiduki L 
kui ka H jaoks.  PER  city,final  (km); 
PER  low,final  (km); 
PER  med,final  (km); 
PER  high,final  (km); 
PER  exHigh,final  
(km);  8 
EC city,ave  (Wh/ 
km); 
EC low,ave  (Wh/ 
km); 
EC med,ave  (Wh/ 
km); 
EC high,ave  (Wh/ 
km); 
EC exHigh,ave  (Wh/ 
km);  EC city,final  (Wh/ 
km); 
EC low,final  (Wh/ 
km); 
EC med,final  (Wh/ 
km); 
EC high,final  (Wh/ 
km); 
EC exHigh,final  (Wh/ 
km);  
Etapi nr 7 
väljund  EC DC,COP  (Wh/ 
km). EC DC,COP,final  
(Wh/km).  
Etapi nr 6 
väljund  PER  WLTC,dec  (km); 
EC WLTC,dec  (Wh/ 
km); 
PER  city,final  (km); 
PER  low,final  (km); 
PER  med,final  (km); 
PER  high,final  (km); 
PER  exHigh,final  
(km);  Interpoleerimine vastavalt käesoleva 
all-lisa punktile 4.5 ja lõpptulemuste 
ümardamine tabeli A8/2 kohaselt. 
EC DC,COP,ind  
Üksiksõidukite kättesaadavad 
väljundandmed.  PER  WLTC,ind  (km); 
PER  city,ind  (km); 
PER  low,ind  (km); 
PER  med,ind  (km); 
PER  high,ind  (km); 
PER  exHigh,ind  
(km);  9 
Etapi nr 8 
väljund  EC city,final  (Wh/ 
km); 
EC low,final  (Wh/ 
km); 
EC med,final  (Wh/ 
km); 
EC high,final  (Wh/ 
km); 
EC exHigh,final  (Wh/ 
km);  EC WLTC,ind  (Wh/ 
km); 
EC city,ind  (Wh/ 
km); 
EC low,ind  (Wh/ 
km); 
EC med,ind  (Wh/ 
km); 
EC high,ind  (Wh/ 
km); 
EC exHigh,ind  (Wh/ 
km);  
EC DC,COP,final  
(Wh/km).  EC DC,COP,ind  (Wh/ 
km). ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 806  
8. all-lisa  
1. liide  
Laetava energiasalvestussüsteemi laadimisoleku profiil  
1. Katseseeriad ja laetava energiasalvestussüsteemi profiilid: välise laadimisega 
hübriidelektrisõidukid, akutoiterežiimis ja aku laetust säilitavas režiimis läbi ­
viidav katse  
1.1. 1. valikuvõimaluse kohane katseseeria välise laadimisega hübriidelektrisõi ­
dukite puhul:  
1. tüübi katse akutoiterežiimis ilma järgneva 1. tüübi katseta aku laetust 
säilitavas režiimis (A8.App1/1)  
Joonis A8.App1/1  
Välise laadimisega hübriidelektrisõidukid, 1. tüübi katse akutoiterežiimis
  
1.2. 2. valikuvõimaluse kohane katseseeria välise laadimisega hübriidelektrisõi ­
dukite puhul:  
1. tüübi katse aku laetust säilitavas režiimis ilma järgneva 1. tüübi katseta 
akutoiterežiimis (A8.App1/2)  
Joonis A8.App1/2  
Välise laadimisega hübriidelektrisõidukid, 1. tüübi katse aku laetust säilitavas režiimis
  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 807  
1.3. 3. valikuvõimaluse kohane katseseeria välise laadimisega hübriidelektrisõi ­
dukite puhul:  
1. tüübi katse akutoiterežiimis koos järgneva 1. tüübi katsega aku laetust 
säilitavas režiimis (A8.App1/3)  
Joonis A8.App1/3  
Välise laadimisega hübriidelektrisõidukid, 1. tüübi katse akutoiterežiimis koos järgneva 
1. tüübi katsega aku laetust säilitavas režiimis
  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 808  
1.4. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite katseseeria vastavalt 4. võimalu ­
sele: 
1. tüüpi katse laetust säilitavas režiimis sellele järgneva 1. tüüpi katsega 
akutoiterežiimis (A8.App1/4)  
Joonis A8.App1/4  
Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite 1. tüüpi katse laetust säilitavas režiimis sellele 
järgneva 1. tüüpi katsega akutoiterežiimis  
▼B
 ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 809  
2. Katseseeria välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite ja välise laadimiseta 
kütuseelemendiga hübriidsõidukite puhul  
1. tüübi katse aku laetust säilitavas režiimis  
Joonis A8.App1/5  
Välise laadimiseta hübriidelektrisõidukid ja välise laadimiseta kütuseelemendiga 
hübriidsõidukid, 1. tüübi katse aku laetust säilitavas režiimis
  
3. Katseseeriad täiselektrisõidukite puhul  
3.1. Järjestikuste tsüklitega menetlus  
Joonis A8.App1/6  
Järjestikuste tsüklitega katseseeria täiselektrisõidukite puhul
  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 810  
3.2. Lühendatud katsemenetlus  
Joonis A8.App1/7  
Lühendatud katsemenetluse katseseeria täiselektrisõidukite puhul
  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 811  
8. all-lisa  
2. liide  
Laetava energiasalvestussüsteemi energia muutusel põhinev korrigeerimine  
Käesolevas liites kirjeldatakse, kuidas korrigeerida CO  2 heite massi aku laetust 
säilitavas režiimis 1. tüübi katses välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite ja 
välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul ning kütusekulu välise laadimi ­
seta kütuseelemendiga hübriidsõidukite puhul kõikide laetavate energiasalvestus ­
süsteemide elektrienergia muutuse funktsioonina.  
1. Üldnõuded  
1.1. Käesoleva liite kohaldatavus  
1.1.1. Välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukite faasispetsiifilist 
kütusekulu ning välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite ja välise 
laadimisega hübriidelektrisõidukite CO  2 heite massi tuleb korrigeerida.  
1.1.2. Juhul, kui rakendatakse käesoleva liite punkti 1.1.3 või punkti 1.1.4 
kohaselt kogu tsükli vältel mõõdetud välise laadimiseta kütuseelemen ­
diga hübriidsõidukite kütusekulu või välise laadimiseta hübriidelektri ­
sõidukite ja välise laadimisega hübriidelektrisõidukite CO  2 heite massi 
korrigeerimist, tuleb kasutada käesoleva all-lisa punkti 4.3, et arvutada 
laetava energiasalvestussüsteemi energiamuutus ΔE REESS,CS  aku 
laetust säilitavas režiimis 1. tüübi katses. Käesoleva all-lisa punktis 
4.3 kasutatud vaadeldud periood j määratletakse aku laetust säilitava 
1. tüübi katse abil.  
▼M3 
1.1.3. Korrektsioon tehakse, kui ΔE REESS,CS  on negatiivne (vastab taaslae ­
tava energiasalvestussüsteemi tühjenemisele) ning käesoleva liite 
punkti 1.2 kohaselt arvutatud korrektsioonikriteerium c on suurem 
kui tabeli A8.App2/1 kohane rakendatav piirmäär.  
1.1.4. Korrigeerimise võib ära jätta ja korrigeerimata väärtusi võib kasutada 
siis, kui:  
a) ΔE REESS,CS  on positiivne (vastab taaslaetava energiasalvestussüs ­
teemi laadimisele) ning käesoleva liite punkti 1.2 kohaselt arvu ­
tatud korrektsioonikriteerium c on suurem kui tabelis A8.App2/1 
esitatud asjakohane piirmäär;  
b) käesoleva liite punkti 1.2 kohaselt arvutatud korrektsioonikritee ­
rium c on väiksem kui tabelis A8.App2/1 esitatud asjakohane piir ­
määr;  
c) tootja saab tüübikinnitusasutusele mõõtmise abil tõendada, et 
Δb REESS,CS  ja CO  2 -heite massi ega Δm REESS,CS  ja kütusekulu 
vahel ei ole seost.  
▼B 
1.2. Korrigeerimiskriteerium c on laetava energiasalvestussüsteemi elektri ­
energia muutuse absoluutväärtuse ΔE REESS,CS  ja kütusekulu vaheline 
suhe ning arvutatakse järgmiselt: 
c ¼ jΔE REESS ;CS j 
E fuel;CS 
kus: 
ΔE REESS,CS  on käesoleva liite punkti 1.1.2 kohane laetava energia ­
salvestussüsteemi energiamuutus aku laetust säilitavas 
režiimis (Wh);  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 812  
E fuel,CS  on tarbitud kütuse energiasisaldus (Wh) aku laetust säili ­
tavas režiimis käesoleva liite punkti 1.2.1 kohaselt välise 
laadimiseta hübriidelektrisõidukite ja välise laadimisega 
hübriidelektrisõidukite puhul ning käesoleva liite punkti 
1.2.2 kohaselt välise laadimiseta kütuseelemendiga 
hübriidsõidukite puhul.  
▼B 
1.2.1. Kütuseenergia aku laetust säilitavas režiimis välise laadimisega hübrii ­
delektrisõidukite ja välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite puhul  
Tarbitud kütuse energiasisaldus aku laetust säilitavas režiimis välise 
laadimiseta hübriidelektrisõidukite ja välise laadimisega hübriidelektri ­
sõidukite puhul arvutatakse järgmise valemi abil: 
E fuel;CS ¼ 10 Ü HV Ü FC  CS;nb Ü d CS 
kus: 
E fuel,CS  on aku laetust säilitavas režiimis 1. tüübi katses kasutatavas 
WLTP katsetsüklis tarbitud kütuse energiasisaldus aku laetust 
säilitavas režiimis (Wh);  
HV on kütteväärtus tabeli A6.App2/1 kohaselt (kWh/l);  
FC CS,nb on aku laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüübi katse tasa ­
kaalustamata kütusekulu, mida ei ole energiajäägi suhtes 
korrigeeritud ja mis on kindlaks määratud 7. all-lisa punkti 
6 kohaselt, kasutades tabeli A8/5 etapi nr 2 kohaseid gaasi ­
liste heiteühendite väärtusi (l / 100 km);  
d CS on vastava kasutatava WLTP katsetsükli vältel läbitud 
vahemaa (km);  
10 Wh-ks teisendamise tegur.  
1.2.2. Kütuseenergia aku laetust säilitavas režiimis välise laadimiseta kütu ­
seelemendiga hübriidsõidukite puhul  
Tarbitud kütuse energiasisaldus aku laetust säilitavas režiimis välise 
laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukite puhul arvutatakse järg ­
mise valemi abil: 
E fuel;CS ¼ 1 
0,36 Ü 121 Ü FC  CS;nb Ü d CS 
E fuel,CS  on aku laetust säilitavas režiimis 1. tüübi katses kasutatavas 
WLTP katsetsüklis tarbitud kütuse energiasisaldus aku 
laetust säilitavas režiimis (Wh);  
121 on vesiniku väiksem kütteväärtus (MJ/kg);  
FC CS,nb on aku laetust säilitavas režiimis tehtud 1. tüübi katses tabeli 
A8/7 etapi nr 1 kohaselt kindlaks määratud tasakaalustamata 
kütusekulu, mida ei ole energiajäägi suhtes korrigeeritud (kg 
/ 100 km);  
d CS on vastava kasutatava WLTP katsetsükli vältel läbitud 
vahemaa (km);  
1 
0,36 Wh-deks teisendamise tegur.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 813  
Tabel A8.App2/1  
RCB korrektsioonikriteeriumide piirmäärad  
Asjakohane 1. tüüpi katsetsükkel  Väike + Keskmine  Väike + Keskmine + Suur  Väike + Keskmine + Suur + 
Eriti suur  
Korrektsioonikriteeriumi c 
piirmäärad  0,015  0,01  0,005  
▼B 
2. Paranduskoefitsientide arvutamine  
2.1. Kasutatavate aku laetust säilitavas režiimis 1. tüübi katsetsüklite 
põhjal töötatakse välja CO  2 heite massi paranduskoefitsient K  CO2 , 
kütusekulu paranduskoefitsiendid K  fuel,FCHV  ning tootja taotluse korral 
ka faasispetsiifilised paranduskoefitsiendid K  CO2,p  ja K  fuel,FCHV,p  . 
Kui välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukite ja välise 
laadimisega hübriidelektrisõidukite CO  2 heite massi paranduskoefit ­
siendi väljatöötamiseks tehakse katseid sõidukiga H, võib koefitsienti 
kasutada interpolatsioonitüüpkonnas.  
2.2. Paranduskoefitsiendid määratakse kindlaks aku laetust säilitavas 
režiimis 1. tüübi katsete põhjal vastavalt käesoleva liite punktile 3. 
Tootja tehtud katsete arv peab olema võrdne viiega või sellest suurem.  
Tootja võib taotleda laetava energiasalvestussüsteemi laadimisoleku 
määramist enne katset tootja soovituse ja käesoleva liite punkti 3 
kirjelduste kohaselt. Seda praktikat kasutatakse üksnes selleks, et 
saavutada aku laetust säilitavas režiimis 1. tüübi katse ΔE REESS,CS  
vastasmärgiga,ja seda tehakse tüübikinnitusasutuse loal.  
Mõõtmiste hulk peab vastama järgmistele kriteeriumidele:  
▼M3 
a) mõõtesarjas peab olema vähemalt üks katse, mille puhul 
ΔE REESS,CS,n  ≤ 0, ja vähemalt üks katse, mille puhul ΔE REESS,CS,n  
> 0, kus ΔE REESS,CS,n  on käesoleva all-lisa punkti 4.3 kohaselt 
arvutatud kõikide REESSide elektrienergia muutuste summa 
katses n;  
▼B 
b) suurima negatiivse elektrienergia muutusega katse ja suurima posi ­
tiivse elektrienergia muutusega katse vahelise M  CO2,CS  erinevus 
peab olema suurem kui 5 g/km või sellega võrdne. Seda kritee ­
riumi ei kohaldata K  fuel,FCHV  määramise suhtes.  
K CO2 määramisel võib nõutavat katsete arvu vähendada kolme 
katseni, kui kõik järgmised kriteeriumid on lisaks variantidele a 
ja b täidetud:  
c) kahe lähedase mõõtmise vaheline M  CO2,CS  erinevus, mis on seotud 
elektrienergia muutusega katse ajal, on väiksem kui 10 g/km või 
sellega võrdne;  
d) lisaks variandile b ei pea suurima negatiivse elektrienergia muutu ­
sega katse ja suurima positiivse elektrienergia muutusega katse 
olema piirkonnas, mis määratakse järgmise valemi abil:  
Ä0,01 Ï ΔE REESS  
E fuel Ï þ0,01, ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 814  
kus: 
E fuel on käesoleva liite punkti 1.2 kohaselt arvutatud tarbitud 
kütuse energiasisaldus (Wh);  
▼M3 
e) suuruse M  CO2,CS  väärtuste vahe suurima negatiivse elektrienergia 
muutusega katse ja keskmise väärtusega katse vahel peab võrduma 
suuruse M  CO2,CS  väärtuste vahega keskmise väärtusega katse ja 
suurima positiivse elektrienergia muutusega katse vahel. Keskmine 
väärtus peaks soovitatavalt olema punktis d määratletud vahe ­
mikus. Kui selle nõude täitmine ei ole tehniliselt teostatav, otsustab 
tüübikinnitusasutus, kas on vaja teha uus katse.  
Tootja määratud parandustegurid peab tüübikinnitusasutus üle 
vaatama ja heaks kiitma enne nende kasutamist.  
Kui vähemalt viiest katsest koosnev sari ei vasta kriteeriumile a 
või kriteeriumile b või mitte kummalegi, esitab tootja tüübikinni ­
tusasutusele tõendid selle kohta, miks sõiduk ei vasta ühele või 
kummalegi nõudele. Kui tüübikinnitusasutus ei ole tõenditega 
rahul, võib ta nõuda lisakatsete tegemist. Kui ka lisakatsete järel 
ei ole nõuded täidetud, määrab tüübikinnitusasutus mõõtmiste 
põhjal kindlaks konservatiivse parandusteguri.  
▼B 
2.3. Paranduskoefitsientide K  fuel,FCHV  ja K  CO2 arvutamine  
2.3.1. Kütusekulu paranduskoefitsiendi määramine K  fuel,FCHV  
Välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukite puhul määra ­
takse mitme aku laetust säilitavas režiimis 1. tüübi katse läbimise 
teel kindlaksmääratud kütusekulu paranduskoefitsient K  fuel,FCHV  järg­
mise valemi abil: 
K fuel;FCHV ¼ P n CS 
n¼1 Ê 
ðEC DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ Ü ðFC CS;nb;n Ä FC  CS;nb;avg Þ Ì 
P n CS 
n¼1 ðEC DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ 2 
kus: 
K fuel,FCHV  on kütusekulu paranduskoefitsient ((kg/100 km)/ 
(Wh/km));  
EC DC,CS,n  on katse n elektrienergiakulu aku laetust säilitavas 
režiimis laetava energiasalvestussüsteemi tühjenemise 
põhjal alltoodud valemi kohaselt (Wh/km);  
EC DC,CS,avg  on n  cs katsete keskmine elektrienergiakulu aku laetust 
säilitavas režiimis laetava energiasalvestussüsteemi 
tühjenemise põhjal alltoodud valemi kohaselt (Wh/km);  
FC CS,nb,n  energiajäägi suhtes korrigeerimata kütusekulu aku 
laetust säilitavas režiimis katses n, vastavalt tabeli 
A8/7 etapi nr 1 kohastele arvutustele (kg / 100 km);  
FC CS,nb,avg  on aritmeetiline keskmine energiajäägi suhtes korrigee ­
rimata kütusekulust aku laetust säilitavas režiimis n  cs 
katsetes, arvutatud alltoodud valemi järgi (kg / 100 km);  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 815  
n on vaadeldud katse indeks;  
n cs on katsete koguarv;  
ja: 
EC DC;CS;avg ¼ 1 
n cs Ü X  n cs 
n¼1 EC DC;CS;n 
ja: 
FC CS;nb;avg ¼ 1 
n cs Ü X  n cs 
n¼1 FC CS;nb;n 
ja: 
EC DC;CS;n ¼ ΔE REESS ;CS;n 
d CS;n 
kus: 
ΔE REESS,CS,n  on laetava energiasalvestussüsteemi elektrienergia 
muutus aku laetust säilitavas režiimis tehtud katses 
n, vastavalt käesoleva liite punktile 1.1.2 (Wh);  
d CS,n on vastava aku laetust säilitavas režiimis 1. tüübi katse 
n vältel läbitud vahemaa (km).  
Kütusekulu paranduskoefitsienti ümardatakse nelja tüvenumbrini. 
Kütusekulu paranduskoefitsiendi statistilist olulisust peab hindama 
tüübikinnitusasutus.  
2.3.1.1. On lubatud kasutada kütusekulu paranduskoefitsienti, mis töötati välja 
kogu kasutatava WLTP katsetsükli vältel tehtud katsete põhjal iga 
faasi korrigeerimiseks.  
2.3.1.2. Ilma et see piiraks käesoleva liite punkti 2.2 nõuete kohaldamist, võib 
tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse loal välja töötada erinevad 
kütusekulu paranduskoefitsiendid K  fuel,FCHV,p  iga faasi jaoks. Sel 
juhul tuleb täita igale faasile iseloomuliku paranduskoefitsiendi määra ­
miseks igas faasis samu käesoleva liite punktis 2.2 kirjeldatud kritee ­
riume ja käesoleva liite punktis 2.3.1 kirjeldatud menetlust tuleb 
kohaldada iga faasi suhtes.  
2.3.2. CO  2 heite massi paranduskoefitsiendi K  CO2 määramine  
Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite ja välise laadimiseta hübrii ­
delektrisõidukite puhul määratakse mitme aku laetust säilitavas 
režiimis 1. tüübi katse läbimise teel kindlaksmääratud CO  2 heite 
massi paranduskoefitsient K  CO2 järgmise valemi abil: 
K CO2 ¼ P n CS 
n¼1 Ê 
ðEC DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ Ü ðM CO2;CS;nb;n Ä M CO2;CS;nb;avg Þ Ì 
P n CS 
n¼1 ðEC DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ 2 ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 816  
kus: 
K CO2 on CO  2 heite massi paranduskoefitsient 
((g/km)/(Wh/km));  
EC DC,CS,n  on katse n elektrienergiakulu aku laetust säilitavas 
režiimis laetava energiasalvestussüsteemi tühjenemise 
põhjal käesoleva liite punkti 2.3.1 kohaselt (Wh/km);  
EC DC,CS,avg  on n  cs katsete aku laetust säilitava režiimi elektriener ­
giakulu aritmeetiline keskmine laetava energiasalves ­
tussüsteemi tühjenemise põhjal käesoleva liite punkti 
2.3.1 kohaselt (Wh/km);  
M CO2,CS,nb,n  energiajäägi suhtes korrigeerimata CO  2 heite mass 
aku laetust säilitavas režiimis katses n, vastavalt tabeli 
A8/5 etapi nr 2 kohastele arvutustele (g/km);  
M CO2,CS,nb,avg  on CO  2 heite massil põhinevate n  cs katsete CO  2 heite 
massi aritmeetiline keskmine aku laetust säilitavas 
režiimis, mida ei ole energiajäägi suhtes korrigeeritud, 
ja mis on arvutatud alltoodud valemi järgi (g/km);  
n on vaadeldud katse indeks;  
n cs on katsete koguarv;  
ja: 
M CO2;CS;nb;avg ¼ 1 
n cs Ü X  n cs 
n¼1 M CO2;CS;nb;n 
CO  2 heite massi paranduskoefitsienti tuleb ümardada nelja tüvenum ­
brini. CO  2 heite massi paranduskoefitsiendi statistilist olulisust peab 
hindama tüübikinnitusasutus.  
2.3.2.1. On lubatud rakendada CO  2 heite massi paranduskoefitsienti, mis 
töötati välja kogu kasutatava WLTP katsetsükli vältel tehtud katsete 
põhjal iga faasi korrrigeerimiseks.  
2.3.2.2. Ilma et see piiraks käesoleva liite punkti 2.2 nõuete kohaldamist, võib 
tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse loal välja töötada erinevad CO  2 
heite massi paranduskoefitsiendid K  CO2,p  iga faasi jaoks. Sel juhul 
tuleb täita samu käesoleva liite punktis 2.2 kirjeldatud kriteeriume 
igas faasis ning kohaldada käesoleva liite punktis 2.3.2 kirjeldatud 
menetlust iga faasi puhul faasispetsiifiliste paranduskoefitsientide 
kindlaksmääramiseks.  
3. Katse paranduskoefitsientide kindlaksmääramiseks  
3.1. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukid  
Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul tuleb kasutada üht 
järgmistest joonise A8.App2/1 kohastest katseseeriatest, et mõõta 
kõiki väärtusi, mis on vajalikud paranduskoefitsientide kindlaksmää ­
ramiseks käesoleva liite punkti 2 kohaselt.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 817  
Joonis A8.App2/1  
Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite katseseeria
  
3.1.1. 1. valikuvõimaluse katseseeria  
3.1.1.1. Eelkonditsioneerimine ja stabiliseerumine  
Eelkonditsioneerimine ja stabiliseerumine tuleb läbi viia käesoleva all- 
lisa 4. liite punkti 2.1 kohaselt.  
▼M3 
3.1.1.2. Taaslaetava energiasalvestussüsteemi seadistamine  
Enne käesoleva liite punkti 3.1.1.3 kohast katset võib tootja taaslae ­
tavat energiasalvestussüsteemi seadistada. Tootja peab esitama tõendid 
selle kohta, et käesoleva liite punkti 3.1.1.3 kohased katse alustamise 
nõuded on täidetud.  
▼B 
3.1.1.3. Katsemenetlus  
3.1.1.3.1. Juhi valitav režiim kasutatava WLTP katsetsükli puhul valitakse käes ­
oleva all-lisa 6. liite punkti 3 kohaselt.  
3.1.1.3.2. Katsetamisel läbitakse käesoleva all-lisa punkti 1.4.2 kohane kasutatav 
WLTP katsetsükkel.  
3.1.1.3.3. Kui käesolevas liites ei ole sätestatud teisiti, katsetatakse sõidukit 6. 
all-lisas kirjeldatud 1. tüübi katsemenetluse kohaselt.  
3.1.1.3.4. Paranduskoefitsientide kindlaks määramiseks vajaliku mitme kasuta ­
tava WLTP katsetsükli saamiseks võib katsele järgneda mitu käesole ­
va liite punkti 2.2 kohaselt nõutud järjestikust seeriat, mis koosnevad 
käesoleva liite punktidest 3.1.1.1–3.1.1.3 (k.a).  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 818  
3.1.2. 2. valikuvõimaluse katseseeria  
3.1.2.1. Eelkonditsioneerimine  
Katsesõidukit tuleb käesoleva all-lisa 4. liite punkti 2.1.1 või 2.1.2 
kohaselt eelkonditsioneerida.  
3.1.2.2. Laetava energiasalvestussüsteemi seadistamine  
Pärast eelkonditsioneerimist jäetakse käesoleva all-lisa 4. liite punkti 
2.1.3 kohane stabiliseerumine ära ja selle pausi maksimaalseks kestu ­
seks, mille käigus on lubatud laetavat energiasalvestussüsteemi seadis ­
tada, määratakse 60 minutit. Sarnast pausi tuleb kohaldada iga katse 
eel. Vahetult pärast selle pausi lõppu tuleb kohaldada käesoleva liite 
punkti 3.1.2.3 nõudeid.  
Tootja taotlusel võib läbi viia täiendava soojendamise enne laetava 
energiasalvestussüsteemi seadistamist, et tagada samasugused käivitus ­
tingimused paranduskoefitsiendi määramiseks. Kui tootja taotleb seda 
täiendavat soojendamist, tuleb kohaldada samasugust soojendamist 
korduvalt katseseeria piires.  
3.1.2.3. Katsemenetlus  
3.1.2.3.1. Juhi valitav režiim kasutatava WLTP katsetsükli puhul valitakse käes ­
oleva all-lisa 6. liite punkti 3 kohaselt.  
3.1.2.3.2. Katsetamisel läbitakse käesoleva all-lisa punkti 1.4.2 kohane kasutatav 
WLTP katsetsükkel.  
3.1.2.3.3. Kui käesolevas liites ei ole sätestatud teisiti, katsetatakse sõidukit 6. 
all-lisas kirjeldatud 1. tüübi katsemenetluse kohaselt.  
3.1.2.3.4. Paranduskoefitsientide kindlaks määramiseks vajaliku mitme kasuta ­
tava WLTP katsetsükli saamiseks võib katsele järgneda mitu käesole ­
va liite punkti 2.2 kohaselt nõutud järjestikust seeriat, mis koosnevad 
käesoleva liite punktidest 3.1.2.2–3.1.2.3 (k.a).  
3.2. Välise laadimiseta hübriidelektrisõidukid ja välise laadimiseta kütusee ­
lemendiga hübriidsõidukid  
Välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite ja välise laadimiseta kütu ­
seelemendiga hübriidsõidukite puhul tuleb kasutada üht järgmistest 
joonise A8.App2/2 kohastest katseseeriatest, et mõõta kõiki väärtusi, 
mis on vajalikud paranduskoefitsientide kindlaksmääramiseks käesole ­
va liite punkti 2 kohaselt.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 819  
Joonis A8.App2/2  
Välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite ja välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukite 
katseseeriad
  
3.2.1. 1. valikuvõimaluse katseseeria  
3.2.1.1. Eelkonditsioneerimine ja stabiliseerumine  
Katsesõidukit tuleb käesoleva all-lisa punkti 3.3.1 kohaselt eelkondit ­
sioneerida ja sel stabiliseeruda lasta.  
3.2.1.2. Laetava energiasalvestussüsteemi seadistamine  
Enne punkti 3.2.1.3 kohast katsemenetlust võib tootja laetavat ener ­
giasalvestussüsteemi seadistada. Tootja peab esitama tõendid selle 
kohta, et punkti 3.2.1.3 kohased katse alustamise nõuded on täidetud.  
3.2.1.3. Katsemenetlus  
3.2.1.3.1. Juhi valitav režiim valitakse käesoleva all-lisa 6. liite punkti 3 koha ­
selt. 
3.2.1.3.2. Katsetamisel läbitakse käesoleva all-lisa punkti 1.4.2 kohane kasutatav 
WLTP katsetsükkel.  
3.2.1.3.3. Kui käesolevas liites ei ole sätestatud teisiti, katsetatakse sõidukit 6. 
all-lisas kirjeldatud aku laetust säilitava režiimi 1. tüübi katsemenet ­
luse kohaselt.  
3.2.1.3.4. Paranduskoefitsientide kindlaks määramiseks vajaliku mitme kasuta ­
tava WLTP katsetsükli saamiseks võib katsele järgneda mitu käesole ­
va liite punkti 2.2 kohaselt nõutud järjestikust seeriat, mis koosnevad 
käesoleva liite punktidest 3.2.1.1–3.2.1.3 (k.a).  
3.2.2. 2. valikuvõimaluse katseseeria  
3.2.2.1. Eelkonditsioneerimine  
Katsesõidukit tuleb käesoleva all-lisa punkti 3.3.1.1 kohaselt eelkon ­
ditsioneerida.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 820  
3.2.2.2. Laetava energiasalvestussüsteemi seadistamine  
Pärast eelkonditsioneerimist jäetakse käesoleva all-lisa punkti 3.3.1.2 
kohane stabiliseerumine ära ja selle pausi maksimaalseks kestuseks, 
mille käigus on lubatud laetavat energiasalvestussüsteemi seadistada, 
määratakse 60 minutit. Sarnast pausi tuleb kohaldada iga katse eel. 
Vahetult pärast selle pausi lõppu tuleb kohaldada käesoleva liite 
punkti 3.2.2.3 nõudeid.  
Tootja taotlusel võib läbi viia täiendava soojendamise enne laetava 
energiasalvestussüsteemi seadistamist, et tagada samasugused käivitus ­
tingimused paranduskoefitsiendi määramiseks. Kui tootja taotleb seda 
täiendavat soojendamist, tuleb kohaldada samasugust soojendamist 
korduvalt katseseeria piires.  
3.2.2.3. Katsemenetlus  
3.2.2.3.1. Juhi valitav režiim kasutatava WLTP katsetsükli puhul valitakse käes ­
oleva all-lisa 6. liite punkti 3 kohaselt.  
3.2.2.3.2. Katsetamisel läbitakse käesoleva all-lisa punkti 1.4.2 kohane kasutatav 
WLTP katsetsükkel.  
3.2.2.3.3. Kui käesolevas liites ei ole sätestatud teisiti, katsetatakse sõidukit 6. 
all-lisas kirjeldatud 1. tüübi katsemenetluse kohaselt.  
3.2.2.3.4. Paranduskoefitsientide kindlaks määramiseks vajaliku mitme kasuta ­
tava WLTP katsetsükli saamiseks võib katsele järgneda mitu käesole ­
va liite punkti 2.2 kohaselt nõutud järjestikust seeriat, mis koosnevad 
käesoleva liite punktidest 3.2.2.2–3.2.2.3 (k.a).  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 821  
8. all-lisa  
3. liide  
Laetava energiasalvestussüsteemi voolu ja pinge määramine välise 
laadimiseta hübriidelektrisõidukite, välise laadimisega 
hübriidelektrisõidukite, täiselektrisõidukite ja välise laadimiseta 
kütuseelemendiga hübriidsõidukite puhul  
1. Sissejuhatus  
1.1. Käesolevas liites määratakse kindlaks välise laadimiseta hübriidelektrisõi ­
dukite, välise laadimisega hübriidelektrisõidukite, täiselektrisõidukite ja 
välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukite laetava energiasal ­
vestussüsteemi voolu ja pinge määramise meetod ning vajalikud seadmed.  
1.2. Laetava energiasalvestussüsteemi voolu ja pinge mõõtmine algab samal 
ajal katse algusega ning lõpeb kohe, kui sõiduk on katse läbinud.  
1.3. Tuleb määrata iga faasi laetava energiasalvestussüsteemi vool ja pinge.  
1.4. Nende vahendite loetelu, mida tootja kasutab laetava energiasalvestussüs ­
teemi voolu ja pinge mõõtmiseks (kaasa arvatud vahendi tootja, mudeli 
number, seerianumber, viimase kalibreerimise kuupäevad (vajaduse 
korral)) järgmiste toimingute käigus:  
a) 1. tüübi katse käesoleva all-lisa punkti 3 kohaselt,  
b) käesoleva all-lisa 2. liite kohane paranduskoefitsientide kindlaksmää ­
ramise menetlus (vajaduse korral),  
c) 6.a all-lisas kirjeldatud ATCT,  
tuleb esitada tüübikinnitusasutusele.  
2. Laetava energiasalvestussüsteemi vool  
Laetava energiasalvestussüsteemi tühjenemist peetakse negatiivseks 
vooluks.  
2.1. Väline laetava energiasalvestussüsteemi voolu mõõtmine  
2.1.1. Laetava energiasalvestussüsteemi voolu mõõdetakse katsete ajal külgeü ­
hendatava või suletud tüüpi vooluanduriga. Voolu mõõtmise süsteem 
peab vastama käesoleva all-lisa tabelis A8/1 toodud nõuetele. Vooluan ­
dur(id) peab (peavad) tulema toime tippvõimsuse vooludega mootori 
käivitamisel ja temperatuuritingimustega mõõtepunktis.  
▼M3 
Mõõtmistäpsuse tagamiseks tehakse enne katset nullistamine ja demag ­
neetimine vastavalt mõõteseadme tootja juhistele.  
▼B 
2.1.2. Vooluandurid paigaldatakse ükskõik millisele laetavale energiasalvestus ­
süsteemile otse laetava energiasalvestussüsteemiga ühendatud juhtme 
külge ja need peavad hõlmama laetava energiasalvestussüsteemi kogu ­
voolu.  
Varjestatud juhtmete korral kohaldatakse vastavaid meetodeid kooskõlas 
tüübikinnitusasutusega.  
Laetava energiasalvestussüsteemi voolu hõlpsaks mõõtmiseks välise 
mõõteseadmega peaks tootja varustama sõiduki asjakohaste, ohutute ja 
juurdepääsetavate ühenduspunktidega. Kui see pole teostatav, on tootja 
kohustatud abistama tüübikinnitusasutust vooluanduri ühendamisel otse 
laetava energiasalvestussüsteemi juhtmete külge selles punktis eespool 
kirjeldatud viisil.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 822  
2.1.3. Vooluanduri väljundist tuleb võtta proove miinimumsagedusega 20 Hz. 
Mõõdetud vool integreeritakse ajas, saades tulemuseks mõõdetud väärtuse 
Q ampertundides (Ah). Integreerimine võidakse teha voolu mõõtmise 
süsteemis.  
2.2. Sõiduki laetava energiasalvestussüsteemi voolu pardaandmed  
Käesoleva liite punkti 2.1 alternatiivina võib tootja kasutada voolu mõõt ­
mise pardaandmeid. Nende andmete täpsust tuleb tüübikinnitusasutusele 
tõendada.  
3. Laetava energiasalvestussüsteemi pinge  
3.1. Väline laetava energiasalvestussüsteemi pinge mõõtmine  
Käesoleva liite punktis 3 kirjeldatud katsete ajal tuleb mõõta laetava 
energiasalvestussüsteemi pinget käesoleva liite punktis 1.1 toodud sead ­
mete ja täpsusnõuete abil. Laetava energiasalvestussüsteemi pinge mõõt ­
miseks välise mõõteseadme abil peab tootja abistama tüübikinnitusasutust, 
esitades laetava energiasalvestussüsteemi pinge mõõtmise punktid.  
▼M3 
3.2. Taaslaetava energiasalvestussüsteemi nimipinge  
Välise laadimiseta hübriidelektrisõidukite, välise laadimiseta kütuseele ­
mendiga hübriidsõidukite ja välise laadimisega hübriidelektrisõidukite 
puhul võib käesoleva liite punkti 3.1 kohase taaslaetava energiasalvestus ­
süsteemi mõõdetud pinge asemel kasutada taaslaetava energiasalvestus ­
süsteemi nimipinget, mis on määratud standardi IEC 60050-482 kohaselt.  
▼B 
3.3. Sõiduki laetava energiasalvestussüsteemi pinge pardaandmed  
Käesoleva liite punktide 3.1 ja 3.2 alternatiivina võib tootja kasutada 
pinge mõõtmise pardaandmeid. Nende andmete täpsust tuleb tüübikinni ­
tusasutusele tõendada.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 823  
8. all-lisa  
4. liide  
Täiselektrisõidukite ja välise laadimisega hübriidelektrisõidukite eelkondit ­
sioneerimine, stabiliseeruda laskmine ja laetava energiasalvestussüsteemi 
laadimistingimused  
1. Käesolevas liites kirjeldatakse laetava energiasalvestussüsteemi katseta ­
mist ja sisepõlemismootori eelkonditsioneerimist, tehes ettevalmistusi 
järgnevaks:  
a) elektrilise sõiduulatuse mõõtmised, akutoiterežiimis ja aku laetust 
säilitavas režiimis tehtavad mõõtmised välise laadimisega hübriide ­
lektrisõidukite katsetamisel; ja  
b) elektrilise sõiduulatuse mõõtmised ning elektrienergiakulu mõõt ­
mised täiselektrisõidukite katsetamisel.  
2. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite eelkonditsioneerimine ja 
stabiliseerumine  
2.1. Eelkonditsioneerimine ja stabiliseerumine, kui katsemenetlus algab aku 
laetust säilitavas režiimis katsega  
2.1.1. Sisepõlemismootori eelkonditsioneerimiseks tuleb sõidukiga läbida 
sissesõitmise eesmärgil vähemalt üks kasutatav WLTP katsetsükkel. 
Iga läbitud eelkonditsioneerimistsükli vältel tuleb kindlaks määrata 
laetava energiasalvestussüsteemi laetuse jääk. Eelkonditsioneerimine 
tuleb lõpetada kasutatava WLTP katsetsükli lõppemisel, mil saavuta ­
takse seiskumiskriteerium käesoleva all-lisa punkti 3.2.4.5 kohaselt.  
2.1.2. Käesoleva liite punkti 2.1.1 alternatiivina võib tootja taotlusel ja tüübi ­
kinnitusasutuse loal aku laetust säilitavas režiimis 1. tüübi katse puhul 
laetava energiasalvestussüsteemi laadimisoleku seadistada tootja soovi ­
tuse kohaselt, et saavutada katse aku laetust säilitavas režiimis.  
▼M3 
Sellisel juhul tehakse üksnes sisepõlemismootorit sisaldavatele sõiduki ­
tele vastav eelkonditsioneerimine, nagu seda on kirjeldatud 6. all-lisa 
punktis 2.6.  
2.1.3. Sõidukil lastakse stabiliseeruda 6. all-lisa punkti 2.7 kohaselt.  
▼B 
2.2. Eelkonditsioneerimine ja stabiliseerumine, kui katsemenetlus algab 
katsega akutoiterežiimis  
2.2.1. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukitega tuleb läbida vähemalt üks 
kasutatav WLTP katsetsükkel. Iga läbitud eelkonditsioneerimistsükli 
vältel tuleb kindlaks teha laetava energiasalvestussüsteemi laetuse 
jääk. Eelkonditsioneerimine tuleb lõpetada kasutatava WLTP katsetsükli 
lõppemisel, mil saavutatakse seiskumiskriteerium käesoleva all-lisa 
punkti 3.2.4.5 kohaselt.  
▼M3 
2.2.2. Sõidukil lastakse stabiliseeruda 6. all-lisa punkti 2.7 kohaselt. 1. tüüpi 
katse jaoks eelkonditsioneeritud sõidukeid ei sundjahutata. Stabiliseeru ­
mise ajal laetakse energiasalvestussüsteemi käesoleva liite punktis 2.2.3 
määratletud tavalise laadimismenetlusega.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 824  
2.2.3. Tavapärane laadimine  
2.2.3.1.  ►M3 Taaslaetavat energiasalvestussüsteemi laetakse 6. all-lisa punktis 
2.2.2.2 täpsustatud ümbritseva õhu temperatuuril kas: ◄ 
a) pardalaadijaga (kui see on paigaldatud) või  
b) tootja soovitatud välise laadijaga, kasutades tavalaadimiseks ette ­
nähtud laadimistoimingut.  
See menetlus välistab kõik erilaadimiste tüübid, mis võidakse automaat ­
selt või käsitsi käivitada, näiteks tasandus- või hoolduslaadimised. 
Tootja deklareerib, et katse ajal ei ole toimunud erilaadimise menetlust.  
2.2.3.2. Laadimise lõpu kriteerium  
Laadimise lõpu kriteerium saavutatakse siis, kui parda- ja välised 
seadmed annavad märku, et laetav energiasalvestussüsteem on täielikult 
laetud.  
3. Täiselektrisõiduki eelkonditsioneerimine  
3.1. Laetava energiasalvestussüsteemi esmane laadimine  
Laetava energiasalvestussüsteemi esmane laadimine hõlmab laetava 
energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimist ja tavapärast laadimist.  
3.1.1. Laetava energiasalvestussüsteemi tühjakslaadimine  
Tühjakslaadimine tuleb teha tootja soovituse kohaselt. Tootja peab 
tagama, et laetav energiasalvestussüsteem on tühjakslaadimisel võimali ­
kult täielikult tühjenenud s.  
3.1.2. Tavapärane laadimine  
Laetavat energiasalvestussüsteemi tuleb laadida käesoleva liite punkti 
2.2.3.1 kohaselt.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 825  
8. all-lisa 5. liide  
Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite kasulikkustegurid (UF)  
1. Reserveeritud.  
2. Soovituslik metoodika sõidustatistikal põhineva UF kõvera koostamiseks on 
esitatud standardis SAE J2841 (sept. 2010, välja antud 2009-03, muudetud 
2010-09).  
3. Järjekorranumbriga j kasulikkusteguri UF  j arvutamiseks kaalumisperioodi j 
jaoks kasutatakse järgmist valemit teguritega tabelist A8.App5/1.  
UF j ðd j Þ ¼ 1 Ä exp Õ 
Ä Í X  k 
i¼1 C i Ü Ê d j 
d n Ì i ÎØ 
Ä X  jÄ1 
l¼1 UF l 
siin on:  
UF j perioodi j kasulikkustegur;  
d j perioodi j lõpul mõõdetud teepikkus (km);  
C i tegur järjekorranumbriga i (vt tabel A8.App5/1);  
d n normaliseeritud teepikkus (km) (vt tabel A8.App5/1);  
k astendaja liikmete ja tegurite arv;  
j vaadeldava perioodi järjekorranumber;  
i vaadeldava liikme/teguri järjekorranumber;  
P jÄ1 
l¼1 UF l kuni faasini (j – 1) arvutatud kasulikkustegurite summa.  
Tabel A8.App5/1  
Kordajad perioodide kasutustegurite UF arvutamiseks  
Kordaja  Väärtus  
d n 800 km  
C1 26,25  
C2 – 38,94  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 826  
Kordaja  Väärtus  
C3 – 631,05  
C4 5 964,83  
C5 – 25 095  
C6 60 380,2  
C7 – 87 517  
C8 75 513,8  
C9 – 35 749  
C10 7 154,94  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 827  
8. all-lisa  
6. liide  
Juhi valitavate režiimide valimine  
1. Üldnõue  
▼M3 
1.1. Tootja valib käesoleva liite punktide 2–4 kohase 1. tüüpi katsemenetluse 
jaoks juhi valitava režiimi, et see võimaldaks sõidukil jääda vaadeldavas 
katsetsüklis 6. all-lisa punkti 2.6.8.3 kohaste kiiruskõvera kõrvalekallete 
piiresse. See kehtib kõigi juhi valitavate režiimidega sõiduki süsteemide 
puhul, sealhulgas need, mis ei ole ainuüksi käigukastiga seotud režiimid.  
1.2. Tootja esitab tüübikinnitusasutusele tõendid järgmise kohta:  
a) põhirežiimi kasutatavus vaadeldavatel tingimustel;  
b) vaadeldava sõiduki suurim kiirus  
ja vajaduse korral:  
c) parim ja halvim sõidurežiim, mis on kindlaks tehtud kõikide režiimide 
kütusekulu ja, kui see on asjakohane, CO  2 -heite massi kohta esitatud 
tõendite põhjal. Vt 6. all-lisa punkt 2.6.6.3.  
d) kõige rohkem elektrienergiat kulutav režiim;  
e) tsüklienergianõudlus (vastavalt 7. all-lisa punktile 5, kus sihtkiirus on 
asendatud tegeliku kiirusega).  
1.3. Arvesse ei võeta spetsiaalseid juhi valitavaid režiime, nagu „mäestikurežiim“ 
(mountain mode) või „hooldusrežiim“ (maintenance mode), mis ei ole ette 
nähtud tavakasutuseks, vaid üksnes eriliseks piiratud otstarbeks.  
▼B 
2. Juhi valitava režiimiga varustatud välise laadimiseta hübriidelektrisõidukid 
akutoiterežiimis  
Juhi valitava režiimiga varustatud sõidukite puhul valitakse 1. tüübi katse 
akutoiterežiim vastavalt järgmistele tingimustele.  
▼M3 
Joonisel A8.App6/1 toodud vooskeemil on kujutatud režiimi valimist käes ­
oleva punkti kohaselt.  
▼B 
2.1. Kui on olemas põhirežiim, mis võimaldab sõidukil järgida võrdluskatsetsü ­
klit akutoiterežiimis, tuleb valida see režiim.  
2.2. Kui ei ole olemas põhirežiimi või kui on olemas põhirežiim, kuid see režiim 
ei võimalda sõidukil järgida võrdluskatsetsüklit akutoiterežiimis, tuleb katse ­
režiim valida vastavalt järgmistele tingimustele:  
a) kui on olemas ainult üks režiim, mis võimaldab sõidukil järgida võrd ­
luskatsetsüklit akutoiterežiimides, tuleb valida see režiim;  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 828  
b) kui mitu režiimi on võimelised järgima võrdluskatsetsüklit akutoiterežii ­
mides, tuleb valida nende seast kõige rohkem elektrienergiat tarbiv 
režiim.  
2.3. Kui puudub käesoleva liite punktide 2.1 ja 2.2 kohane režiim, mis 
võimaldab sõidukil järgida võrdluskatsetsüklit, tuleb võrdluskatsetsüklit 
muuta 1. all-lisa punkti 9 kohaselt:  
a) kui on olemas põhirežiim, mis võimaldab sõidukil järgida muudetud 
võrdluskatsetsüklit akutoiterežiimides, tuleb valida see režiim;  
b) kui puudub põhirežiim, kuid on olemas muud režiimid, mis võimaldavad 
sõidukil järgida muudetud võrdluskatsetsüklit akutoiterežiimis, tuleb 
valida kõige rohkem elektrienergiat tarbiv režiim;  
c) kui puudub režiim, mis võimaldab sõidukil järgida muudetud võrdlus ­
katsetsüklit akutoiterežiimis, tuleb kindlaks teha kõige suurema energia ­
nõudlusega režiim või režiimid ning kõige rohkem elektrienergiat tarbiv 
režiim.  
▼M3 
Joonis A8.App6/1  
Juhi valitavate režiimide valik välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul akutoiterežiimis
  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 829  
3. Juhi valitava režiimiga varustatud välise laadimisega hübriidelektrisõidukid, 
välise laadimiseta hübriidelektrisõidukid ja välise laadimiseta kütuseelemen ­
diga hübriidsõidukid aku laetust säilitavas režiimis  
Juhi valitava režiimiga varustatud sõidukite puhul valitakse aku laetust säili ­
tava 1. tüübi katse režiim vastavalt järgmistele tingimustele.  
▼M3 
Joonisel A8.App6/2 toodud vooskeemil on kujutatud režiimi valimine käes ­
oleva punkti kohaselt.  
▼B 
3.1. Kui on olemas põhirežiim, mis võimaldab sõidukil järgida võrdluskatsetsü ­
klit aku laetust säilitavas režiimis, tuleb valida see režiim.  
3.2. Kui ei ole olemas põhirežiimi või kui on olemas põhirežiim, kuid see režiim 
ei võimalda sõidukil järgida võrdluskatsetsüklit aku laetust säilitavas 
režiimis, tuleb katserežiim valida vastavalt järgmistele tingimustele:  
a) kui on olemas ainult üks režiim, mis võimaldab sõidukil järgida võrd ­
luskatsetsüklit aku laetust säilitavates režiimides, tuleb valida see režiim;  
b) kui mitu režiimi on võimelised järgima võrdluskatsetsüklit aku laetust 
säilitavates režiimides, on see tootja otsustada, kas valida halvim 
võimalik režiim või valida nii parim kui ka halvim võimalik režiim ja 
leida katsetulemuste aritmeetiline keskmine.  
3.3. Kui puudub käesoleva liite punktide 3.1 ja 3.2 kohane režiim, mis 
võimaldab sõidukil järgida võrdluskatsetsüklit, tuleb võrdluskatsetsüklit 
muuta 1. all-lisa punkti 9 kohaselt:  
a) kui on olemas põhirežiim, mis võimaldab sõidukil järgida muudetud 
võrdluskatsetsüklit aku laetust säilitavas režiimis, tuleb valida see režiim;  
b) kui puudub põhirežiim, kuid on olemas muud režiimid, mis võimaldavad 
sõidukil järgida muudetud võrdluskatsetsüklit aku laetust säilitavas 
režiimis, tuleb valida neist režiimidest halvim võimalik režiim;  
c) kui puudub režiim, mis võimaldab sõidukil järgida muudetud võrdlus ­
katsetsüklit aku laetust säilitavas režiimis, tuleb kindlaks teha kõige 
suurema energianõudlusega režiim või režiimid ning halvim võimalik 
režiim.  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 830  
Joonis A8.App6/2  
Juhi valitava režiimi valimine välise laadimisega hübriidelektrisõidukite, välise laadimiseta 
hübriidelektrisõidukite ja välise laadimiseta kütuseelemendiga hübriidsõidukite puhul aku laetust säilitavas 
režiimis
  
▼B 
4. Juhi valitava režiimiga varustatud täiselektrisõidukid  
Juhi valitava režiimiga varustatud sõidukite puhul valitakse katserežiim 
vastavalt järgmistele tingimustele.  
▼M3 
Joonisel A8.App6/3 toodud vooskeemil on kujutatud režiimi valimist käes ­
oleva punkti kohaselt.  
▼B 
4.1. Kui on olemas põhirežiim, mis võimaldab sõidukil järgida võrdluskatsetsü ­
klit, tuleb valida see režiim.  
4.2. Kui ei ole olemas põhirežiimi või kui on olemas põhirežiim, kuid see režiim 
ei võimalda sõidukil järgida võrdluskatsetsüklit, tuleb katserežiim valida 
vastavalt järgmistele tingimustele:  
a) kui on olemas ainult üks režiim, mis võimaldab sõidukil järgida võrd ­
luskatsetsüklit, tuleb valida see režiim;  
b) kui mitu režiimi on võimelised järgima võrdluskatsetsüklit, tuleb valida 
nende seast kõige rohkem elektrienergiat tarbiv režiim.  
4.3. Kui puudub käesoleva liite punktide 4.1 ja 4.2 kohane režiim, mis 
võimaldab sõidukil järgida võrdluskatsetsüklit, tuleb võrdluskatsetsüklit 
muuta 1. all-lisa punkti 9 kohaselt. Saadud katsetsükkel määratakse kasuta ­
tavaks WLTP katsetsükliks:  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 831  
a) kui on olemas põhirežiim, mis võimaldab sõidukil järgida muudetud 
võrdluskatsetsüklit, tuleb valida see režiim;  
b) kui puudub põhirežiim, kuid on olemas muud režiimid, mis võimaldavad 
sõidukil järgida muudetud võrdluskatsetsüklit, tuleb valida kõige rohkem 
elektrienergiat tarbiv režiim;  
c) kui puudub režiim, mis võimaldab sõidukil järgida muudetud võrdlus ­
katsetsüklit, tuleb kindlaks teha kõige suurema energianõudlusega režiim 
või režiimid ning kõige rohkem elektrienergiat tarbiv režiim.  
▼M3 
Joonis A8.App6/3  
Juhi valitava režiimi valimine täiselektrisõidukite puhul
  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 832  
8. all-lisa 7. liide  
Suruvesinik-kütuseelemendiga hübriidsõidukite kütusekulu mõõtmine  
1. Üldnõuded  
Kütusekulu mõõdetakse käesoleva liite punkti 2 kohase gravimeetrilise 
meetodiga.  
Sõiduki tootja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib kütuse ­
kulu mõõta ka kas surve- või voomeetodil. Sel juhul peab tootja esitama 
tehnilised tõendid selle kohta, et kasutatud meetod annab võrdväärsed 
tulemused. Surve- ja voomeetodeid on kirjeldatud standardis ISO 
23828:2013.  
2. Gravimeetriline meetod  
Kütusekulu arvutamiseks mõõdetakse kütusepaagi mass enne ja pärast 
katset.  
2.1. Seadmed ja seadistamine  
2.1.1. Seadmete näide on esitatud joonisel A8.App7/1. Kütusekulu mõõtmi ­
seks kasutatakse ühte või mitut sõidukivälist paaki. Sõidukiväline paak 
(sõidukivälised paagid) ühendatakse sõiduki originaalkütusepaagi ja 
kütuseelementide süsteemi vahelise kütusetoru külge.  
2.1.2. Eelkonditsioneerimiseks võib kasutada originaalpaaki või välist vesini ­
kuallikat.  
2.1.3. Tankimissurve tuleb seada tootja soovitatud väärtusele.  
2.1.4. Gaasitoite survete vahe torudes vähendatakse miinimumini, kui torusid 
ümber lülitatakse.  
Kui eeldatakse surveerinevuste mõju, peavad tootja ja tüübikinnitus ­
asutus kokku leppima, kas korrigeerimine on vajalik.  
2.1.5. Kaalumine  
2.1.5.1. Kütusekulu mõõtmiseks kasutatavad täppiskaalud peavad vastama 
tabelis A8.App7/1 toodud spetsifikatsioonile.  
Tabel A8.App7/1  
Analüütiliste kaalude taatlemise kriteeriumid  
Mõõtesüsteem  Mõõtesamm  Täpsus  
Kaalumine  Maksimaalne 0,1 g  Maksimaalne ± 0,02 (  1 ) 
( 1 ) Kütusekulu (taaslaetava energiasalvestussüsteemi elektrienergia saldo = 0) katse vältel, massina, standardhälve  
2.1.5.2. Täppiskaale kalibreeritakse kaalude tootja esitatud spetsifikatsioonide 
kohaselt või vähemalt nii tihti, nagu on toodud tabelis A8.App7/2.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 833  
Tabel A8.App7/2  
Mõõtevahendi kalibreerimise sagedus  
Mõõtevahendi kontroll  Intervall  
Täpsus  Kord aastas ja põhjaliku hoolduse 
ajal 
2.1.5.3. Tuleb esitada vibratsiooni või konvektsiooni mõjude vähendamiseks 
sobivad vahendid, nt summutuslaud või tuuletõke.  
Joonis A8.App7/1  
Seadmete näide
  
siin: 
1 on väline kütusetoide eelkonditsioneerimise puhul  
2 on rõhuregulaator  
3 on originaalpaak  
4 on kütuseelementide süsteem  
5 on kaal  
6 on sõidukiväline paak (sõidukivälised paagid) kütusekulu mõõtmi ­
seks 
2.2. Katse käik  
2.2.1. Sõidukivälise paagi massi mõõdetakse enne katset.  
2.2.2. Sõidukiväline paak ühendatakse sõiduki kütusetoruga vastavalt joonisele 
A8.App7/1.  
2.2.3. Katse läbiviimisel varustatakse sõidukit kütusega sõidukivälise paagi 
kaudu.  
2.2.4. Sõidukiväline paak eemaldatakse toru küljest.  
2.2.5. Mõõdetakse paagi mass pärast katset.  
2.2.6. Tasakaalustamata aku laetust säilitava režiimi kütusekulu FC  CS,nb arvu­
tatakse enne ja pärast katset mõõdetud massi põhjal järgmise valemiga:  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 834  
FC CS;nb ¼ g 1 Ä g 2 
d Ü 100 
siin: 
FC CS,nb on katse käigus mõõdetud tasakaalustamata kütusekulu aku 
laetust säilitavas režiimis (kg/100 km);  
g 1 on paagi mass katse alguses (kg);  
g 2 on paagi mass katse lõpus (kg);  
d on katse käigus läbitud teepikkus (km).  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 835  
9. all-lisa  
Meetodi samaväärsuse määramine  
1. Üldnõue  
Tootja taotlusel võib tüübikinnitusasutus heaks kiita muud mõõtmismee ­
todid, kui need annavad käesoleva all-lisa punkti 1.1 kohaseid samaväärseid 
tulemusi. Tüübikinnitusasutusele tuleb tõestada kandidaatmeetodi samaväär ­
sust. 
1.1. Otsus samaväärsuse kohta  
Kandidaatmeetodit peetakse samaväärseks, kui täpsus ja kordustäpsus on 
võrdsed või paremad kui võrdlusmeetodil.  
1.2. Samaväärsuse määramine  
Meetodi samaväärsuse määramine peab põhinema kandidaat- ja võrdlusmee ­
todite vahelisel korrelatsiooniuuringul. Korrelatsioonitestides kasutatavad 
meetodid peavad olema saanud tüübikinnitusasutuse heakskiidu.  
Kandidaat- ja võrdlusmeetodite täpsuse ja kordustäpsuse määramise aluspõ ­
himõte peab tuginema ISO 5725 8. lisa 6.osa „Alternatiivsete mõõtmismee ­
todite võrdlus“ suunistele.  
1.3. Rakendusnõuded  
Reserveeritud  ▼B
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 836  
XXII LISA  
SÕIDUKI ARMATUURLAUAL PAIKNEVAD KÜTUSEKULU JA/VÕI 
ELEKTRIENERGIAKULU JÄLGIMISE SEADMED  
1. Sissejuhatus  
Käesolevas lisas sätestatakse mõisted ja nõuded sõidukis paiknevate kütu ­
sekulu ja/või elektrienergiakulu jälgimise seadmete kohta.  
2. Mõisted  
2.1 „Sõidukis paiknev kütusekulu ja/või elektrienergiakulu jälgimise seade“  
(edaspidi „energiakulumõõdik“) – igasugune selline sõiduki konstruktsiooni 
element, tarkvara ja/või riistvara, mis jälgib ja kasutab sõiduki, mootori, 
kütuse ja/või elektrienergia näitajaid, millega tehakse kindlaks ja kättesaa ­
davaks vähemalt see teave, mis on sätestatud punktis 3, ning salvestatakse 
sõidukis selle kasutusea andmed;  
2.2 „kasutusea andmed“  – teatava mõõdetava suuruse andmed, mis on salves ­
tatud ajahetkeni t ja kujutavad endast selle suuruse kohta sõiduki valmi ­
mishetkest kuni selle kasutushetkeni  t kogutud andmeid;  
2.3. „mootori kütusekulu ajaühikus“  – mootorisse ajaühikus sissepritsitud 
kütus; selle hulka ei loeta kütust, mis pritsitakse otse heitekontrollisead ­
messe;  
2.4 „sõiduki kütusekulu ajaühikus“  – see näitaja hõlmab nii ajaühikus mooto ­
risse pritsitud kui ka otse heitekontrolliseadmesse pritsitud kütust; selle 
hulka ei loeta kütust, mida tarbib kütusel töötav kütteseade;  
2.5 „kogu kasutusea jooksul tarbitud kütus“  – kogu mootoris tarbitud arvu ­
tuslik kütusekogus ja kogu otse heitekontrolliseadmesse pritsitud arvutuslik 
kütusekogus; selle hulka ei loeta kütust, mida tarbib kütusel töötav kütte ­
seade;  
2.6 „kogu kasutusea läbisõit“  – summaarne läbisõit, mille kohta on andmed 
saadud samast allikast, mida kasutab sõiduki läbisõidumõõdik;  
2.7 „võrguenergia“  – välise laadimisega hübriidelektrisõidukite tarbitav elek ­
trienergia, mis laetakse sõiduki akusse, kui sõiduk on ühendatud välise 
toiteallikaga ja mootor on välja lülitatud; selle hulka ei loeta elektrienergia 
kadusid, mis tekivad välise toiteallika ja aku vahel;  
2.8 „laetust säilitav režiim“  – välise laadimisega hübriidelektrisõidukite töösei ­
sund, mille puhul taaslaetava energiasalvestussüsteemi laetus võib küll 
kõikuda, kuid sõiduki juhtimissüsteemi eesmärk on säilitada süsteemi 
jooksev laetus;  
2.9 „akutoiterežiim“  – välise laadimisega hübriidelektrisõidukite tööseisund, 
mille puhul taaslaetava energiasalvestussüsteemi antud hetke laetus on 
suurem kui sihtlaetus, kuigi laetus võib kõikuda, ning sõiduki juhtimissüs ­
teemi eesmärk on ära kasutada laetus kõrgemalt tasemelt kuni laetust säili ­
tava sihttasemeni;  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 837  
2.10 „juhi valitav laetust suurendav režiim“  – välise laadimisega hübriidelek ­
trisõidukite tööseisund, mille juht on valinud taaslaetava energiasalvestus ­
süsteemi laetuse suurendamiseks.  
3. Andmed, mis tuleb kindlaks teha, salvestada ja kättesaadavaks teha  
Energiakulumõõdik peab suutma teha kindlaks vähemalt järgmised näitajad 
ja need sõidukis säilitama kogu selle kasutusea kestel. Näitajad tuleb välja 
arvutada ja esitada vastavalt standarditele, mis on nimetatud ÜRO Euroopa 
Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punkti 6.5.3 alapunkti 
6.5.3.2 alapunktis a ning neid kasutatakse käesoleva määruse XI lisa 1. liite 
punktis 2.8 sätestatud tähenduses.  
3.1. Kõikide artiklis 4a nimetatud sõidukite, välja arvatud välise laadimisega 
hübriidelektrisõidukite puhul:  
a) kogu kasutusea jooksul tarbitud kütus (l);  
b) kasutusea koguläbisõit (km);  
c) mootori kütusekulu ajaühikus (g/s);  
d) mootori kütusekulu ajaühikus (l/h);  
e) sõiduki kütusekulu ajaühikus (g/s);  
f) sõiduki kiirus (km/h).  
3.2. Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul:  
a) kogu kasutusea jooksul tarbitud kütus (l);  
b) kogu kasutusea jooksul akutoiterežiimis tarbitud kütus (l);  
c) kogu kasutusea jooksul juhi valitavas laetust suurendavas režiimis 
tarbitud kütus (l);  
d) kasutusea koguläbisõit (km);  
e) kasutusea koguläbisõit akutoiterežiimis (km);  
f) kasutusea koguläbisõit akutoiterežiimis ja mootori töötades (km);  
g) kasutusea koguläbisõit juhi valitavas laetust suurendavas režiimis (km);  
h) mootori kütusekulu ajaühikus (g/s);  
i) mootori kütusekulu ajaühikus (l/h);  
j) sõiduki kütusekulu ajaühikus (g/s);  
k) sõiduki kiirus (km/h).  
l) kogu kasutusea jooksul aku laadimiseks tarbitud võrguenergia (kWh).  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 838  
4. Täpsus  
4.1 Punktis 3 kindlaksmääratud andmete osas tagab tootja, et energiakulumõõ ­
dikust saadakse kõige täpsemad andmed, mida mootori juhtploki mõõte- ja 
arvutussüsteemid võimaldavad.  
4.2 Olenemata punktis 4.1 sätestatust tagab tootja, et täpsus on suurem kui 
– 0,05 ja väiksem kui 0,05, kui see arvutatakse järgmise valemiga, kasu ­
tades kolme kümnendkohta:  
Accuracy ¼ Fuel_Consumed  WLTP Ä Fuel_Consumed  OBFCM  
Fuel_Consumed  WLTP 
kus 
Fuel_Consumed  WLTP  (l) on kütusekulu, mis on mõõdetud XXI lisa 6. 
all-lisa punkti 1.2 kohases esimeses katses ja 
on arvutatud kõnealuse lisa 7. all-lisa punkti 
6 järgi, kasutades kogu tsükli jooksul saadud 
ja korrigeerimata heiteandmeid (väljundtule ­
mused vastavalt 7. all-lisa tabeli A7/1 etapile 
nr 2); selline kütusekulu on korrutatud läbi 
tegelikult läbitud teepikkusega ja jagatud 
100ga.  
Fuel_Consumed  OBFCM  (l) on kütusekulu, mis on määratud samas 
katses, kasutades energiakulumõõdikult 
võetud kogu kasutusea jooksul tarbitud 
kütuse näitude vahesid.  
Välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul tehakse aku laetust säilitav 
1. tüüpi katse.  
4.2.1. Kui punktis 4.2 sätestatud täpsuse nõuded on täitmata, arvutatakse täpsus 
uuesti järgmiste 1. tüüpi katsete kohta, mis tehakse vastavalt 6. all-lisa 
punktile 1.2, kasutades punktis 4.2 esitatud valemeid ja kõikides katsetes 
määratud ja kogutud kütusetarbimise andmeid. Täpsuse nõue loetakse 
täidetuks, kui täpsus on suurem kui – 0,05 ja väiksem kui 0,05.  
4.2.2. Kui punktis 4.2.1 sätestatud täpsuse nõuded ei ole täidetud pärast käesoleva 
punkti alusel tehtud katseid, võib teha täpsuse määramiseks lisakatseid, 
kuid ühe sõidukiga tehtavate katsete koguarv ei tohi olla suurem kui 
kolm, kui kontrollitakse sõidukit ilma interpolatsioonimeetodit kasutamata 
(H-sõiduk), ja kuus, kui katse tegemisel kasutatakse interpolatsioonimee ­
todit (kolm H-sõiduki katset ja kolm L-sõiduki katset). Täpsus arvutatakse 
uuesti järgmiste täiendavate 1. tüüpi katsete korral punkti 4.2 valemi järgi, 
kasutades tarbitud kütuse kohta kõikidest katsetest kogutud andmeid. 
Täpsuse nõue loetakse täidetuks, kui täpsus on suurem kui – 0,05 ja 
väiksem kui 0,05. Kui katsed on tehtud vaid selleks, et määrata kindlaks 
energiakulumõõdiku täpsust, ei tohi lisakatsete tulemusi kasutada muul 
otstarbel.  ▼M3
 02017R1151 — ET — 01.01.2019 — 002.006 — 839  
5. Energiakulumõõdikult saadavad andmed  
5.1 Energiakulumõõdikult peavad olema punktis 3 loetletud andmed kättesaa ­
davad standardselt ja piiramatult vastavalt standarditele, mis on nimetatud 
ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite 
punkti 6.5.3 alapunkti 6.5.3.1 alapunktis a ja alapunkti 6.5.3.2 alapunktis 
a ning neid kasutatakse käesoleva määruse XI lisa 1. liite punktis 2.8. 
sätestatud tähenduses.  
5.2. Kui sõiduk on võetud kasutusele, hoitakse kasutusea näitusid alles erandina 
punkti 5.1 lähtestamise sätetest ja olenemata punktide 5.3 ja 5.4 sätetest.  
5.3 Kasutusea näidud võib lähtestada ainult selliste sõidukite puhul, mille 
mootori juhtplokil puudub võimalus salvestada andmeid sellisesse mällu, 
milles säiliksid andmed ka elektritoite puudumise ajal. Sellistes sõidukites 
võib näidud samaaegselt lähtestada ainult sel juhul, kui aku ühendatakse 
sõidukist lahti. Kohustust säilitada kasutusea andmeid kohaldatakse sellisel 
juhul uute tüübikinnituste osas kuni 1. jaanuarini 2022 ja uute sõidukite 
osas alates 1. jaanuarist 2023.  
5.4. Kasutusea mõõdikute tööd häirivate rikete ja mootori juhtploki vahetamise 
korral võib mõõdikud samaaegselt lähtestada, et tagada andmete täielik 
sünkroonsus.  ▼M3