02019R0124 — ET — 01.01.2019 — 000.003

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2019/124,

30. jaanuar 2019,

millega määratakse 2019. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu







I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

1. Käesoleva määrusega määratakse kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused liidu vetes ning liidu kalalaevadele teatavates vetes väljaspool liitu.

2. Lõikes 1 osutatud kalapüügivõimalused hõlmavad järgmist:

a) 2019. aasta püügi piirnormid ning kui käesolevas määruses on nii sätestatud, siis ka 2020. aasta püügi piirnormid;

b) püügikoormuse piirangud ajavahemikuks 1. veebruarist 2019 kuni 31. jaanuarini 2020, välja arvatud juhul, kui artiklites 27, 28 ja 41 on kehtestatud püügikoormuse piiranguteks muud tähtajad, samuti peibutuspüügivahendeid käsitlevad sätted;

c) teatavate kalavarude püügi võimalused CCAMLRi konventsiooni alal ajavahemikul 1. detsembrist 2018 kuni 30. novembrini 2019;

d) teatavate kalavarude püügi võimalused 2019. ja 2020. aastal IATTC konventsiooni alal, mis on täpsustatud artiklis 29.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1. Käesolevat määrust kohaldatakse järgmiste laevade suhtes:

a) liidu kalalaevad;

b) liidu vetes tegutsevad kolmanda riigi laevad.

2. Käesolevat määrust kohaldatakse ka harrastuskalapüügi suhtes, kui sellisele püügile on asjakohastes sätetes selgelt viidatud.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 4 osutatud mõisteid. Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „kolmanda riigi laev“ – kolmanda riigi lipu all sõitev ja kolmandas riigis registreeritud kalalaev;

b) „harrastuspüük“ – mittetöönduslikud püügitoimingud, mille puhul mere bioloogilisi ressursse kasutatakse meelelahutuslikul, turismi või sportlikul eesmärgil;

c) „rahvusvahelised veed“ – veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänse õiguse ega jurisdiktsiooni alla;

d) „lubatud kogupüük“ (TAC) –

i) igast kalavarust aastas püüda lubatud kala kogus püügi puhul, mille suhtes on kehtestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõigetes 4–7 osutatud erand lossimiskohustusest;

ii) igast kalavarust aastas püüda lubatud kala kogus igasuguse muu püügi puhul;

e) „kvoot“ – liidule, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud osa lubatud kogupüügist;

f) „analüütiline hinnang“ – teatava kalavaru olukorra muutumist käsitlev kvantitatiivne hinnang, mis põhineb kalavaru bioloogiat ja kasutust käsitlevatel andmetel, mis on teadusliku läbivaatamise tulemusel hinnatud kvaliteedilt piisavaks, et anda teaduslikke nõuandeid tulevaste püügivõimaluste kohta;

g) „võrgusilma suurus“ – kalavõrgu silma suurus, mis on kindlaks määratud vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 517/2008 ( 1 );

h) „liidu kalalaevade register“ – register, mille on loonud komisjon kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 24 lõikega 3;

i) „püügipäevik“ – määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 14 osutatud püügipäevik.

Artikkel 4

Kalapüügipiirkonnad

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi püügipiirkondade määratlusi:

a) „ICESi (Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu) püügipiirkonnad“ – määruse (EÜ) nr 218/2009 III lisas kindlaks määratud geograafilised alad ( 2 );

b) „Skagerrak“ – geograafiline ala, mis piirneb läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani ulatuva joonega ning lõunas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega;

c) „Kattegat“ – geograafiline ala, mis piirneb põhjas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega ning lõunas Hasenørest Gnibenini, Korshagest Spodsbjergini ja Gilbjerg Hovedist Kullenini ulatuva joonega;

d) „ICESi 7. alapiirkonna funktsionaalne üksus 16“ – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

— 53°30′ N 15°00′ W,

— 53°30′ N 11°00′ W,

— 51°30′ N 11°00′ W,

— 51°30′ N 13°00′ W,

— 51°00′ N 13°00′ W,

— 51°00′ N 15°00′ W,

— 53°30′ N 15°00′ W;

e) „ICESi 9a rajooni funktsionaalne üksus 26“ – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

— 43°00′ N 8°00′ W,

— 43°00′ N 10°00′ W,

— 42°00′ N 10°00′ W,

— 42°00′ N 8°00′ W;

f) „ICESi 9a rajooni funktsionaalne üksus 27“ – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

— 42°00′ N 8°00′ W,

— 42°00′ N 10°00′ W,

— 38°30′ N 10°00′ W,

— 38°30′ N 9°00′ W,

— 40°00′ N 9°00′ W,

— 40°00′ N 8°00′ W;

g) „ICESi 9a rajooni funktsionaalne üksus 30“ – geograafiline ala, mis asub Cádizi lahes ja sellega piirnevates 9a rajooni vetes ning kuulub Hispaania jurisdiktsiooni alla;

h) „Cádizi laht“ – ICESi 9a rajooni geograafiline ala, mis jääb pikkuskraadist 7°23′48″ W ida poole;

i) „CCAMLRi (Antarktika vete elusressursside kaitse komisjoni) konventsiooni ala“ – nõukogu määruse (EÜ) nr 601/2004 ( 3 ) artikli 2 punktis a kindlaks määratud geograafiline ala;

j) „CECAFi (Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee) püügipiirkonnad“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2009 ( 4 ) II lisas kindlaks määratud geograafilised alad;

k) „GFCMi (Vahemere üldise kalanduskomisjoni) geograafilised alapiirkonnad“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1343/2011 ( 5 ) I lisas kindlaks määratud alad;

l) „IATTC (Ameerika Troopikatuunide Komisjoni) konventsiooni ala“ – Ameerika Ühendriikide ja Costa Rica Vabariigi vahelise 1949. aasta konventsiooniga ( 6 ) moodustatud Ameerika Troopikatuunide Komisjoni tugevdamise konventsioonis kindlaks määratud geograafiline ala;

m) „ICCATi (Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni) konventsiooni ala“ – rahvusvahelises Atlandi tuunikala kaitse konventsioonis kindlaks määratud geograafiline ala ( 7 );

n) „IOTC (India Ookeani Tuunikomisjoni) pädevusalasse kuuluv ala“ – India Ookeani Tuunikomisjoni moodustamise lepingus kindlaks määratud geograafiline ala ( 8 );

o) „NAFO (Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni) püügipiirkonnad“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 217/2009 III lisas kindlaks määratud geograafilised alad ( 9 );

p) „SEAFO (Atlandi ookeani kaguosa kalandusorganisatsiooni) konventsiooni ala“ – Atlandi ookeani kaguosa kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis kindlaks määratud geograafiline ala ( 10 );

q) „SIOFA kokkuleppega hõlmatud piirkond“ – India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppes kindlaks määratud geograafiline ala ( 11 );

r) „SPRFMO (Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni) konventsiooni ala“ – Vaikse ookeani lõunaosa avamere kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis kindlaks määratud geograafiline ala ( 12 );

s) „WCPFC (Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni) konventsiooni ala“ – Vaikse ookeani lääne- ja keskosa pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis kindlaks määratud geograafiline ala ( 13 );

t) „Beringi mere avameri“ – Beringi mere avamere geograafiline ala, mis on kaugemal kui 200 meremiili lähtejoontest, millest mõõdetakse Beringi mere ranniku äärsete riikide territoriaalmere laiust;

u) „IATTC ja WCPFC vaheline kattuv piirkond“ – järgmiste koordinaatidega kindlaks määratud geograafiline ala:

— 150° läänepikkust,

— 130° läänepikkust,

— 4° lõunalaiust,

— 50° lõunalaiust.







II JAOTIS

LIIDU KALALAEVADE PÜÜGIVÕIMALUSED







I PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 5

Lubatud kogupüük ja selle jaotamine

1. Liidu kalalaevadele liidu vetes või teatavates vetes väljaspool liitu lubatud kogupüük, selle jaotus liikmesriikide vahel ning asjakohasel juhul sellega funktsionaalselt seotud tingimused on esitatud I lisas.

2. Liidu kalalaevadel on lubatud kala püüda käesoleva määruse I lisas kindlaks määratud lubatud kogupüügi ulatuses Fääri saarte, Gröönimaa ja Norra kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes ning Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas vastavalt käesoleva määruse artiklis 15 ja III lisas ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2017/2403 ( 14 ) ja selle rakendussätetes esitatud tingimustele.

Artikkel 6

Liikmesriikide kindlaks määratav lubatud kogupüük

1. Teatavate kalavarude lubatud kogupüügi määrab kindlaks asjaomane liikmesriik. Need kalavarud on kindlaks määratud I lisas.

2. Liikmesriik määrab lubatud kogupüügi kindlaks järgmiselt:

a) see on kooskõlas ühise kalanduspoliitika põhimõtete ja eeskirjadega, eelkõige varude säästva kasutamise põhimõttega, ning

b) selle tulemusena:

i) kasutatakse analüütilise hinnangu olemasolu korral varusid alates 2019. aastast ja edaspidi võimalikult suure tõenäosusega maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel, või

ii) järgitakse juhul, kui analüütiline hinnang puudub või ei ole täielik, varude kasutamisel ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi kalavarude majandamisele.

3. Kõik asjaomased liikmesriigid esitavad komisjonile 15. märtsiks 2019 järgmise teabe:

a) vastuvõetud lubatud kogupüügid;

b) asjaomase liikmesriigi kogutud ja hinnatud andmed, millel vastuvõetud lubatud kogupüügid põhinevad;

c) üksikasjalik teave selle kohta, kuidas vastuvõetud lubatud kogupüügid vastavad lõikele 2.

Artikkel 7

Püügi ja kaaspüügi lossimise tingimused

1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 kehtestatud lossimiskohustuseta püüki võib pardal hoida või lossida ainult juhul, kui:

a) selle on püüdnud sellise liikmesriigi lipu all sõitvad laevad, millel on kvoot ja see kvoot ei ole ammendatud, või

b) see moodustab osa liidu kvoodist, mis ei ole kvoodina liikmesriikide vahel ära jaotatud ja kõnealune liidu kvoot ei ole ammendatud.

2. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 8 kohane sihtliiki mittekuuluva liigi varu, mis on ohututes bioloogilistes piirides, on kindlaks määratud käesoleva määruse I lisas, selleks et teha erand kohustusest arvestada saak asjakohasest kvoodist maha, nagu on ette nähtud kõnealuses artiklis.

Artikkel 8

Kvootide vahetamise mehhanism lubatud kogupüükide puhul vältimatu kaaspüügi korral seoses lossimiskohustuse kehtestamisega

1. Selleks et võtta arvesse lossimiskohustuse kehtestamist ja teha kvoodid kättesaadavaks nende liikmesriikide jaoks, kellel teatavate kaaspüükide jaoks kvoote ei ole, kohaldatakse IA lisas kindlaks määratud lubatud kogupüükide suhtes käesolevas artiklis kindlaks määratud kvootide vahetamise mehhanismi.

2. Igale liikmesriigile eraldatud kvootidest tehakse 6 % tursa lubatud kogupüügist Keldi meres ja Šotimaast läände jäävates vetes, merlangi lubatud kogupüügist Iiri meres ning atlandi merilesta lubatud kogupüügist ICESi rajoonides 7h, 7j ja 7k ning 3 % merlangi lubatud kogupüügist Šotimaast läände jäävates vetes kättesaadavaks kvootide vahetamise reservi jaoks, mis avatakse 1. jaanuarist 2019. Ilma kvootideta liikmesriikidel on kvoodireservile ainujuurdepääs kuni 31. märtsini 2019.

3. Reservist võetud koguseid ei või vahetada ega järgmisesse aastasse üle kanda. Kõik kasutamata kogused antakse pärast 31. märtsi 2019 tagasi neile liikmesriikidele, kes algselt kvootide vahetamise reservi panustasid.

4. Vastu antavad kvoodid võetakse eelistatavalt lubatud kogupüükide loetelust, mille iga reservi panustanud liikmesriik kindlaks määrab ning mis on esitatud IA lisa liites.

5. Neil kvootidel on samaväärne kaubanduslik väärtus turul kehtiva vahetuskursi või muu vastastiku vastuvõetava vahetuskursi alusel. Alternatiivide puudumise korral kasutatakse Euroopa kalandus- ja vesiviljelustoodete turu vaatlusrühma esitatud samaväärset majanduslikku väärtust kooskõlas liidu keskmiste hindadega eelmisel aastal.

6. Juhul kui eespool osutatud mehhanism ei võimalda liikmesriikidel oma vältimatut kaaspüüki sarnases ulatuses katta, püüavad liikmesriigid leppida kokku kvootide vahetamises määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 alusel, tagades et vahetatavad kvoodid oleksid sama kaubandusliku väärtusega.

Artikkel 9

Püügikoormuse piirangud

Artikli 1 lõike 2 punktis b osutatud ajavahemike jooksul kohaldatakse järgmisi püügikoormuse reguleerimise meetmeid:

▼M2 —————

▼B

b) IIB lisa kohaldatakse hariliku merikeele varu majandamisel ICESi 7e rajoonis.

Artikkel 10

Hariliku huntahvena püüki käsitlevad meetmed

1. Keelatud on liidu kalalaevade teostatav ja igasugune kaldalt toimuv töönduslik hariliku huntahvena püük ICESi 4b ja 4c rajoonis ning 7. alapiirkonnas. Keelatud on kõnealuses piirkonnas püütud harilikku huntahvenat pardal hoida, ümber laadida, ümber paigutada ja lossida.

2. Erandina lõikest 1 võivad 2019. aasta jaanuaris ning ajavahemikul 1. aprillist kuni 31. detsembrini 2019 liidu kalalaevad ICESi 4b, 4c, 7d, 7e, 7f ja 7h rajoonis ning vetes, mis asuvad 12 meremiili ulatuses lähtejoonest Ühendkuningriigi suveräänsuse alla kuuluval alal ICESi 7a ja 7g rajoonis, püüda harilikku huntahvenat ning hoida pardal, ümber laadida, ümber paigutada ja lossida harilikku huntahvenat, mis on kõnealuses piirkonnas püütud järgmiste püügivahendite abil ja järgmistes kogustes:

a) põhjatraaliga püügi korral ( 15 ) vältimatut kaaspüüki mitte rohkem kui 400 kg kahe kuu kohta ja 1 % asjaomase laeva poolt igal päeval püütud ja pardal hoitavate mereorganismide kogupüügi kaalust;

b) seinnoodaga püügi korral ( 16 ) vältimatut kaaspüüki mitte rohkem kui 210 kg kuus ja 1 % asjaomase laeva poolt igal päeval püütud ja pardal hoitavate mereorganismide kogupüügi kaalust;

c) õngekonksude ja -nööridega püügi korral ( 17 ) mitte rohkem kui 5,5 tonni laeva kohta aastas;

d) vainakkevõrkudega püügi korral ( 18 ) vältimatut kaaspüüki mitte rohkem kui 1,4 tonni laeva kohta aastas;

Esimeses lõigus sätestatud erandeid kohaldatakse selliste liidu kalalaevade suhtes, mille kohta on ajavahemikul 1. juulist 2015 kuni 30. septembrini 2016 registreeritud huntahvena püük: punktis c õngekonksude ja -nööridega ning punktis d vainakkevõrkudega. Liidu kalalaeva asendamise korral võivad liikmesriigid lubada erandi kohaldamist teise kalalaeva suhtes, tingimusel et nende liidu kalalaevade arv, mille suhtes erandit kohaldatakse, ja nende kogupüügivõimsus ei suurene.

3. Lõikes 2 sätestatud püügi piirnorme ei saa üle kanda ühelt laevalt teisele ning kuuajalise piirangu kohaldamise korral ühest kuust teise. Liidu kalalaevadele, mis kasutavad ühes kalendrikuus mitut püügivahendit, kohaldatakse lõikes 2 sätestatud madalaimat püügi piirnormi iga püügivahendi suhtes.

Liikmesriigid teatavad komisjonile kogu püütud hariliku huntahvena saagi püügivahendite kaupa hiljemalt 15 päeva jooksul pärast iga kuu lõppu.

4. Harrastuskalapüügi, sealhulgas kaldalt püügi korral ICESi 4b, 4c, 6a, 7a–7k rajoonis

a) on hariliku huntahvena puhul lubatud 1. jaanuarist kuni 31. märtsini ja 1. novembrist kuni 31. detsembrini 2019 kasutada ainult püüa-ja-vabasta kalastamisviisi. Sel ajal on keelatud kõnealuses piirkonnas püütud harilikku huntahvenat pardal hoida, ümber laadida, ümber paigutada või lossida;

b) 1. aprillist kuni 31. oktoobrini 2019 on lubatud endale jätta kõige rohkem üks harilik huntahven kalamehe kohta päevas.

5. Harrastuskalapüügi puhul ICESi 8a ja 8b rajoonis on lubatud endale jätta kõige rohkem kolm harilikku huntahvenat kalamehe kohta päevas.

Artikkel 11

Euroopa angerja püüki käsitlevad meetmed ICESi piirkonna liidu vetes

Igasugune euroopa angerja siht-, juhu- ja harrastuspüük keelatakse ICESi piirkonna liidu vetes, sealhulgas riimvetes, nagu estuaarid, laguunid ja üleminekuveed, kolme järjestikuse kuu pikkuseks ajavahemikuks, mille iga liikmesriik määrab kindlaks vahemikus 1. augustist 2019 kuni 29. veebruarini 2020. Liikmesriigid teatavad kindlaksmääratud ajavahemiku komisjonile hiljemalt 1. juuniks 2019.

Artikkel 12

Kalapüügivõimaluste jaotamist käsitlevad erisätted

1. Käesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et need ei piira:

a) määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist;

b) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37 kohast mahaarvamist ega ümberjaotamist;

c) nõukogu määruse (EL) 1017/2403 artiklite 12 ja 47 kohast kalapüügivõimaluste ümberjaotamist;

d) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 alusel lubatud lisakoguste lossimist;

e) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohast koguste kinnipidamist;

f) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 105, 106 ja 107 kohast mahaarvamist;

g) käesoleva määruse artikli 17 kohast kvootide ülekandmist ega omavahel vahetamist.

2. Varud, mille suhtes kohaldatakse ettevaatusprintsiibil põhinevat või analüütilist lubatud kogupüüki, on määruses (EÜ) nr 847/96 sätestatud lubatud kogupüükide ja kvootide haldamise ühest aastast teise ülekandmise otstarbel kindlaks määratud käesoleva määruse I lisas.

3. Kui käesoleva määruse I lisaga ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse ettevaatusprintsiibil põhinevat lubatud kogupüüki, ning kõnealuse määruse artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 4 kohaldatakse selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse analüütilist lubatud kogupüüki.

4. Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata, kui liikmesriik kasutab määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 9 sätestatud paindlikku ühest aastast teise ülekandmist.

Artikkel 13

Püügikeeluaeg

1. Porcupine'i madalal on 1. maist kuni 31. maini 2019 keelatud püüda või pardal hoida järgmisi liike: tursk, megrimid, merikuratlased, kilttursk, merlang, euroopa merluus, norra salehomaar, atlandi merilest, pollak, põhjaatlandi süsikas, railased, harilik merikeel, meriluts, sinine molva, harilik molva ja harilik ogahai.

Käesoleva lõike kohaldamisel hõlmab Porcupine'i madal geograafilist ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:







Punkt Laiuskraad Pikkuskraad 1 52° 27′ N 12° 19′ W 2 52° 40′ N 12° 30′ W 3 52° 47′ N 12° 39,600′ W 4 52° 47′ N 12° 56′ W 5 52° 13,5′ N 13° 53,830′ W 6 51° 22′ N 14° 24′ W 7 51° 22′ N 14° 03′ W 8 52° 10′ N 13° 25′ W 9 52° 32′ N 13° 07,500′ W 10 52° 43′ N 12° 55′ W 11 52° 43′ N 12° 43′ W 12 52° 38,800′ N 12° 37′ W 13 52° 27′ N 12° 23′ W 14 52° 27′ N 12° 19′ W

Erandina esimesest lõigust lubatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 50 lõigetele 3, 4 ja 5 hoida Porcupine'i madalalt läbisõidu korral pardal kõnealuses lõigus osutatud liike.

2. ICESi 2a ja 3a rajoonis ning ICESi 4. alapiirkonnas on töönduslik tobiapüük põhjatraali, nooda või samalaadsete veetavate püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on alla 16 mm, keelatud alates 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2019 ja alates 1. augustist kuni 31. detsembrini 2019.

Esimeses lõigus sätestatud keeldu kohaldatakse ka kolmanda riigi selliste laevade suhtes, millel on lubatud püüda tobiaid ja seotud kaaspüüki ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes.

Artikkel 14

Keelud

1. Liidu kalalaevadel on keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike:

a) täht-sünkrai (Amblyraja radiata) ICESi 2a, 3a ja 7d rajooni ning ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes;

b) mõrtsukhai (Carcharodon carcharías) kõigis vetes;

c) hall lühiogahai (Centrophorus squamosus) ICESi 2a rajooni ja 4. alapiirkonna liidu vetes ning ICESi 1. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

d) portugali süvahai (Centroscymnus coelolepis) ICESi 2a rajooni ja 4. alapiirkonna liidu vetes ning ICESi 1. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

e) hiidhai (Cetorhinus maximus) kõigis vetes;

f) šokolaadhai (Dalatias licha) ICESi 2a rajooni ja 4. alapiirkonna liidu vetes ning ICESi 1. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

g) luits-nokkhai (Deania calcea) ICESi 2a rajooni ja 4. alapiirkonna liidu vetes ning ICESi 1. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

h) sileda tiibrai (Dipturus batis) kompleks (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) ICESi 2a rajooni ning ICESi 3., 4., 6., 7., 8., 9. ja 10. alapiirkonna liidu vetes;

i) suur tumehai (Etmopterus princeps) ICESi 2a rajooni ja 4. alapiirkonna liidu vetes ning ICESi 1. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

j) ronkjas tumehai (Etmopterus pusillus) ICESi 2a rajooni ja 4. alapiirkonna liidu vetes ning ICESi 1., 5., 6., 7., 8., 12. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

k) õngejadadega püütud supi-nugishai (Galeorhinus galeus) ICESi 2a rajooni ja 4. alapiirkonna liidu vetes ning ICESi 1., 5., 6., 7., 8., 12. ja 14. alapiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes;

l) harilik heeringahai (Lamna nasus) kõigis vetes;

m) järgmised merisarvikute liigid kõigis vetes:

i) vahemere merisarvik (Mobula mobular);

ii) guinea merisarvik (Mobula rochebrunei);

iii) astelsaba-merisarvik (Mobula japanica);

iv) silesaba-merisarvik (Mobula thurstoni);

v) väike merisarvik (Mobula eregoodootenkee);

vi) Munki merisarvik (Mobula munkiana);

vii) sirpuim-merisarvik (Mobula tarapacana);

viii) lühiuim-merisarvik (Mobula kuhlii);

ix) atlandi merisarvik (Mobula hypostoma);

x) Alfredi sarvikrai (Mobula alfredi);

xi) hiid-sarvikrai (Mobula birostris);

n) järgmised saagraide (Pristidae) liigid kõigis vetes:

i) salesaagrai (Anoxypristis cuspidata),

ii) väike saagrai (Pristis clavata);

iii) väikehammas-saagrai (Pristis pectinata);

iv) harilik saagrai (Pristis pristis);

v) roheline saagrai (Pristis zijsron);

o) ogarai (Raja clavata) ICESi 3a rajooni liidu vetes;

p) norra rai (Dipturus nidarosiensis) ICESi 6a, 6b, 7a, 7b, 7c, 7e, 7f, 7g, 7h ja 7k rajooni liidu vetes;

q) musterrai (Raja undulata) ICESi 6. ja 10. alapiirkonna liidu vetes;

r) vaalhai (Rhincodon typus) kõigis vetes;

s) harilik logardrai (Rhinobatos rhinobatos) Vahemeres;

t) valgerai (Rostroraja alba) ICESi 6., 7., 8., 9. ja 10. alapiirkonna liidu vetes;

u) logardrailased (Rhinobatidae) ICESi 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10. ja 12. alapiirkonna liidu vetes;

v) harilik ogahai (Squalus acanthias) ICESi 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. ja 10. alapiirkonna liidu vetes, välja arvatud kaaspüügi vältimise programmi puhul, nagu on ette nähtud IA lisas;

w) euroopa ingelhai (Squatina squatina) liidu vetes.

2. Lõikes 1 osutatud liikide isendite juhupüügi korral ei tohi neid kahjustada. Need isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.

Artikkel 15

Andmete edastamine

Kui liikmesriigid edastavad komisjonile määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohaselt andmed püütud koguste lossimise kohta, tuleb selleks kasutada käesoleva määruse I lisas esitatud kalavarukoode.







II PEATÜKK

Load kalapüügiks kolmandate riikide vetes

Artikkel 16

Kalapüügiload

1. Kolmanda riigi vetes kala püüdvatele liidu kalalaevadele antavate kalapüügilubade maksimaalne arv on sätestatud III lisas.

2. Kui üks liikmesriik kannab määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 alusel kvoodi üle teisele liikmesriigile käesoleva määruse III lisas kindlaks määratud püügipiirkondades, tuleb üle anda ka asjaomased kalapüügiload ja teatada sellest komisjonile. Sellegipoolest ei tohi ületada käesoleva määruse III lisas esitatud kalapüügilubade üldarvu püügipiirkonna kohta.







III PEATÜKK

Kalapüügivõimalused piirkondlike kalandusorganisatsioonide reguleeritavates vetes







1. jagu

Üldsätted

Artikkel 17

Kvootide ülekandmine ja vahetamine

1. Kui piirkondliku kalandusorganisatsiooni eeskirjade kohaselt on lubatud kvoote selle organisatsiooni osaliste vahel üle kanda või vahetada, võib liikmesriik (edaspidi „asjaomane liikmesriik“) seda arutada piirkondliku kalandusorganisatsiooni osalisega ning vajaduse korral kehtestada kavandatava kvootide ülekandmise või vahetamise võimalikud piirid.

2. Komisjon võib asjaomase liikmesriigi teatise alusel kinnitada sellise kavandatava kvootide ülekandmise või vahetamise piirid, mida kõnealune liikmesriik on arutanud piirkondliku kalandusorganisatsiooni vastava osalisega. Seejärel annab komisjon piirkondliku kalandusorganisatsiooni asjaomasele osalisele põhjendamatu viivituseta oma nõusoleku kvoodid üle kanda või neid vahetada. Komisjon teavitab piirkondliku kalandusorganisatsiooni sekretariaati kvootide kokkulepitud ülekandmisest või vahetamisest vastavalt selle organisatsiooni eeskirjadele.

3. Komisjon teavitab liikmesriike kvootide kokkulepitud ülekandmisest või vahetamisest.

4. Kvootide ülekandmise või vahetamisega asjaomaselt piirkondliku kalandusorganisatsiooni osaliselt saadud või sellele üle kantud kalapüügivõimalusi käsitatakse asjaomasele liikmesriigile eraldatud või tema püügivõimalustest maha arvestatud kvoodina alates hetkest, mil kvootide ülekandmine või vahetamine jõustub kooskõlas piirkondliku kalandusorganisatsiooni asjaomase osalisega saavutatud kokkuleppe tingimustega või asjakohasel juhul asjaomase piirkondliku kalandusorganisatsiooni eeskirjadega. Selline eraldamine ei muuda kehtivat jaotust liikmesriikide vahel kooskõlas püügitegevuse suhtelise stabiilsuse põhimõttega.

5. Käesolevat artiklit kohaldatakse kuni 31. jaanuarini 2020, kui tegemist on kvootide ülekandmisega piirkondliku kalandusorganisatsiooni osaliselt liidule ja nende kvootide edasise jaotamisega liikmesriikide vahel.







2. jagu

ICCATi konventsiooni ala

Artikkel 18

Püügi-, kasvatamis- ja nuumamisvõimsuse piirangud

1. Selliste liidu söödaga õngelaevade ja landipüügilaevade arvu, millel on lubatud Atlandi ookeani idaosas aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille kaal ja suurus on vahemikus 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm, piiratakse IV lisa punkti 1 kohaselt.

2. Selliste rannalähedase väikesemahulise püügiga tegelevate liidu kalalaevade arvu, millel on lubatud Vahemeres aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille kaal ja suurus on vahemikus 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm, piiratakse IV lisa punkti 2 kohaselt.

3. Selliste liidu kalalaevade arvu, mis püüavad kasvatamise eesmärgil Aadria meres harilikku tuuni, mille kaal ja suurus on vahemikus 8 kg / 75 cm ja 30 kg / 115 cm, piiratakse IV lisa punkti 3 kohaselt.

4. Selliste kalalaevade arvu ja kogumahutavusena väljendatud püügivõimsust, millel on lubatud Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel harilikku tuuni püüda, pardal hoida, ümber laadida, transportida või lossida, piiratakse IV lisa punkti 4 kohaselt.

5. Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel hariliku tuuni püüdmiseks kasutatavate püüniste arvu piiratakse IV lisa punkti 5 kohaselt.

6. Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni kasvatamise ja nuumamise võimsust ning kalakasvandustesse viidava loodusest püütud hariliku tuuni suurimat kogust piiratakse IV lisa punkti 6 kohaselt.

7. Maksimaalset liidu kalalaevade arvu, millel on kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 520/2007 ( 19 ) artikliga 12 lubatud püüda sihtliigina põhjapoolset pikkuim-tuuni, piiratakse käesoleva määruse IV lisa punkti 7 kohaselt.

8. ICCATi konventsiooni alal suursilm-tuuni püüdvate vähemalt 20 meetri pikkuste liidu kalalaevade maksimaalset arvu piiratakse IV lisa punkti 8 kohaselt.

Artikkel 19

Harrastuskalapüük

Vajaduse korral eraldavad liikmesriigid ID lisa kohaselt neile eraldatud kvootide arvelt erikvoodi harrastuskalapüügiks.

Artikkel 20

Haid

1. Suursilm-rebashaide (Alopias superciliosus) rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine on keelatud igasuguse püügi korral.

2. Keelatud on perekonda Alopias kuuluvate rebashaide sihtpüük.

3. Sugukonda Sphyrnidae (v.a Sphyrna tiburo) kuuluvate vasarhaide rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine on keelatud ICCATi konventsiooni alal toimuva püügi korral.

4. Pikkuim-hallhaide (Carcharhinus longimanus) rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine on keelatud igasuguse püügi korral.

5. Siid-hallhaide (Carcharhinus falciformis) pardal hoidmine on keelatud igasuguse püügi korral.







3. jagu

CCAMLRi konventsiooni ala

Artikkel 21

Keelud ja püügipiirangud

1. V lisa A osas nimetatud liikide sihtpüük on kõnealuses lisas nimetatud piirkondades ja ajavahemikel keelatud.

2. Uurimusliku kalapüügi suhtes kohaldatakse V lisa B osas esitatud lubatud kogupüügi mahtusid ja kaaspüügi piirnorme kõnealuses osas nimetatud alapiirkondades.

Artikkel 22

Uurimuslik kalapüük

1. Liikmesriigid võivad 2019. aastal osaleda kihvkalade (Dissostichus spp.) õngejadaga uurimuslikus püügis FAO alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning rajoonides 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a väljaspool riikliku jurisdiktsiooni all olevaid piirkondi. Sellises püügis osaleda kavatsev liikmesriik teavitab sellest CCAMLRi sekretariaati kooskõlas määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklitega 7 ja 7a hiljemalt 1. juuniks 2019.

2. FAO alapiirkondade 88.1 ja 88.2 ning rajoonide 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a lubatud kogupüük ja kaaspüügi piirnormid ning nende jaotus iga alapiirkonna või rajooni väikeste uurimisalade (SSRU) vahel määratakse kindlaks V lisa B osas. Kalapüük mis tahes väikeses uurimisalas lõpetatakse niipea, kui deklareeritud saak ulatub kindlaksmääratud lubatud kogupüügini, ning uurimisala suletakse püügiks püügihooaja lõpuni.

3. Kala püütakse võimalikult suures geograafilises ja batümeetrilises ulatuses, et saada püügivõime kindlaksmääramiseks vajalikku teavet ning vältida saagi ja püügikoormuse liiga suurt koondumist. FAO alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning rajoonides 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3a on keelatud püük 550 meetri sügavusjoonest kõrgemal.

Artikkel 23

Tavalise hiilgevähi püük 2019/2020. aasta püügihooajal

1. CCAMLRi konventsiooni alal 2019/2020. aasta püügihooajal tavalist hiilgevähki (Euphausia superba) püüda kavatsev liikmesriik teavitab komisjoni hiljemalt 1. maiks 2019 oma kavatsusest tavalist hiilgevähki püüda, kasutades selleks käesoleva määruse V lisa C osas esitatud vormi. Liikmesriikidelt saadud teabe põhjal esitab komisjon teated CCAMLRi sekretariaadile hiljemalt 30. maiks 2019.

2. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teade sisaldab teavet, mis tuleb määruse (EÜ) nr 601/2004 artikli 3 kohaselt esitada iga sellise laeva kohta, millele liikmesriik tavalise hiilgevähi püügiks loa annab.

3. CCAMLRi konventsiooni alal tavalist hiilgevähki püüda kavatsev liikmesriik teatab oma kavatsusest üksnes nende laevade kohta, millel on selleks luba ja mis teatamise ajal sõidavad tema lipu all või CCAMLRi mõne teise liikme lipu all, kuid mis püügi ajal eeldatavalt sõidavad tema lipu all.

4. Liikmesriik võib lubada tavalise hiilgevähi püügis osaleda muul kui käesoleva artikli lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt CCAMLRi sekretariaadile teatatud laeval, kui luba omaval laeval ei ole võimalik osaleda põhjendatud funktsionaalsetel põhjustel või vääramatu jõu tõttu. Sel juhul teavitab asjaomane liikmesriik viivitamata CCAMLRi sekretariaati ja komisjoni ning esitab järgmise teabe:

a) täielikud andmed asenduslaeva(de) kohta, sealhulgas määruse (EÜ) nr 601/2004 artikliga 3 ette nähtud teave;

b) põhjalik aruanne asendamise põhjuste kohta ning kõik asjakohased täiendavad dokumendid või viited.

5. Liikmesriik ei luba tavalise hiilgevähi püügis osaleda laevadel, mis on kantud CCAMLRi nimekirja ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegeleva laevana.







4. jagu

IOTC pädevusalasse kuuluv ala

Artikkel 24

IOTC pädevusalasse kuuluval alal kala püüdvate laevade püügivõimsuse piiramine

1. IOTC pädevusalasse kuuluval alal troopikatuune püüdvate liidu kalalaevade suurim arv ja nende vastav kogumahutavusena väljendatud püügivõimsus vastab VI lisa punktile 1.

2. IOTC pädevusalasse kuuluval alal mõõkkala (Xiphias gladius) ja pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) püüdvate liidu kalalaevade suurim arv ja nende vastav kogumahutavusena väljendatud püügivõimsus vastab VI lisa punktile 2.

3. Liikmesriigid võivad lõigete 1 ja 2 kohaselt ühes või teises püügipiirkonnas tegutsevad laevad ümber jaotada, kui nad tõendavad komisjonile, et see muutus ei suurenda asjaomase kalavaru püügi koormust.

4. Liikmesriigid tagavad, et kui kavandatakse püügivõimsuse ülekandmist nende laevastikku, on asjaomased laevad IOTC laevaregistris või mõne muu tuunipüüki käsitleva piirkondliku kalandusorganisatsiooni registris. Üle ei tohi kanda selliste laevade püügivõimsust, mis on mõne piirkondliku kalandusorganisatsiooni nimekirjas kui teatamata, ebaseadusliku ja reguleerimata kalapüügiga tegelevad laevad.

5. Liikmesriigid võivad oma püügivõimsust suurendada üle lõigetes 1 ja 2 osutatud püügivõimsuse üksnes IOTC-le esitatud arengukavas kehtestatud piiride ulatuses.

Artikkel 25

Triivivad peibutuspüügivahendid ja varustuslaevad

1. Seinnoodalaev ei tohi korraga kasutada rohkem kui 350 aktiivset triivivat peibutuspüügivahendit.

2. Varustuslaevade arv ei tohi olla suurem kui üks varustuslaev vähemalt kahe seinnoodalaeva kohta, mis kõik sõidavad sama liikmesriigi lipu all. Käesolevat sätet ei kohaldata liikmesriikide suhtes, kes kasutavad ainult ühte varustuslaeva.

3. Ühte seinnoodalaeva ei toeta ühelgi ajal rohkem kui üks sama riigi lipu all sõitev varustuslaev.

4. Alates 1. jaanuarist 2018 ei kanna liit ühtegi uut või täiendavat varustuslaeva IOTC poolt lubatud laevade registrisse.

Artikkel 26

Haid

1. Kõigi sugukonda Alopiidae kuuluvate rebashaide liikide rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine on keelatud igasuguse püügi korral.

2. Kõigi pikkuim-hallhaide (Carcharhinus longimanus) rümpade või nende osade pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine on keelatud igasuguse püügi korral, välja arvatud laevade puhul, mille üldpikkus on alla 24 meetri ning mis teevad püügioperatsioone üksnes selle liikmesriigi majandusvööndis, kelle lipu all nad sõidavad, ja püüavad kala üksnes kohalikuks tarbimiseks.

3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud liikide juhupüügi korral ei tohi neid kahjustada. Need isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.







5. jagu

SPRFMO konventsiooni ala

Artikkel 27

Pelaagiline kalapüük

1. Üksnes liikmesriigid, kes tegelesid 2007., 2008. või 2009. aastal SPRFMO konventsiooni alal aktiivselt pelaagilise kalapüügiga, võivad selles piirkonnas püüda pelaagilisi liike kooskõlas IJ lisas kindlaks määratud lubatud kogupüügiga.

▼M1

2. Lõikes 1 osutatud liikmesriigid kehtestavad 2019. aastal oma lipu all sõitvate pelaagilisi liike püüdvate laevade kogumahutavuse taseme piirmäärana liidu kogutaseme, st 36 102 GT.

▼B

3. IJ lisas kindlaks määratud püügivõimalusi võib kasutada üksnes tingimusel, et liikmesriigid saadavad komisjonile hiljemalt järgmise kuu viiendaks päevaks SPRFMO konventsiooni alal aktiivse kalapüügi või ümberlaadimisega tegelevate laevade nimekirja, laevaseiresüsteemi aruanded, igakuised püügiaruanded ja olemasolu korral andmed sadamakülastuste kohta eesmärgiga edastada see teave SPRFMO sekretariaadile.

Artikkel 28

Põhjalähedane kalapüük

1. Liikmesriigid piiravad 2019. aastal oma laevade põhjalähedast püüki või põhjalähedase püügi koormust SPRFMO konventsiooni alal, piirdudes selle ala nende osadega, kus põhjalähedane kalapüük ajavahemikul 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006 toimus, ning hoides püügi ja koormuse tasemel, mis ei ületa püügi või püügikoormuse näitajate aasta keskmist taset nimetatud ajavahemikul. Nad võivad sellisest keskmisest rohkem püüda, kui SPRFMO kinnitab nende kava keskmisest rohkem püüda.

2. Liikmesriigid, kes ei ole tõendatult tegelenud põhjalähedase püügiga või kellel ei ole olnud selle püügi koormust SPRFMO konventsiooni alal ajavahemikul 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006, kala püüda ei tohi, välja arvatud juhul, kui SPRFMO kinnitab nende kava püüda kala ilma varasema püügi või püügikoormuseta.

▼M1

Artikkel 28a

Uurimuslik kalapüük

1. Liikmesriigid võivad 2019. aastal osaleda kihvkalade (Dissostichus spp.) õngejadaga uurimuslikus kalapüügis SPRFMO konventsiooni alal üksnes siis, kui SPRFMO on kinnitanud nende vastava püügi taotluse koos kalapüügi tegevuskavaga ja võetud kohustusega rakendada andmekogumiskava.

2. Kala püütakse üksnes IJ lisas täpsustatud uurimisüksustes. Kalapüük on keelatud 750 meetri sügavusjoonest kõrgemal ja 2 000 meetri sügavusjoonest madalamal.

3. Lubatud kogupüük määratakse kindlaks IJ lisas. Kala püütakse ühe, maksimaalselt 21 järjestikkuse päeva pikkuse püügireisi jooksul, kusjuures ühe loomuse kohta on maksimaalselt 5 000 õngekonksu ja ühe uurimisüksuse kohta on maksimaalselt 20 loomust. Püük tuleb lõpetada TACi ammendumisel või kui 100 loomust on vette lastud ja pardalehiivatud, olenevalt sellest, kumb juhtub varem.

▼B







6. jagu

IATTC konventsiooni ala

Artikkel 29

Seinnoodapüük

1. Kulduim-tuuni (Thunnus albacares), suursilm-tuuni (Thunnus obesus) ja vööttuuni (Katsuwonus pelamis) püük on seinnoodalaevadega keelatud järgmiselt:

a) 29. juulist (kell 00.00) kuni 8. oktoobrini 2019 (kell 24.00) või 9. novembrist 2019 (kell 00.00) kuni 19. jaanuarini 2020 (kell 24.00) järgmiste piiridega määratud alal:

— Vaikse ookeani Ameerika rannik,

— 150° läänepikkust,

— 40° põhjalaiust,

— 40° lõunalaiust;

b) 9. oktoobrist 2019 (kell 00.00) kuni 8. novembrini 2019 (kell 24.00) järgmiste piiridega määratud alal:

— 96° läänepikkust,

— 110° läänepikkust,

— 4° põhjalaiust,

— 3° lõunalaiust.

2. Asjaomased liikmesriigid teatavad iga laeva kohta komisjonile valitud keeluaja vastavalt lõikele 1 enne 1. aprilli 2019. Kõik asjaomaste liikmesriikide seinnoodalaevad lõpetavad lõikes 1 kindlaks määratud piirkondades valitud perioodiks seinnoodapüügi.

3. IATTC konventsiooni alal tuuni püüdvad seinnoodalaevad hoiavad pardal ja seejärel lossivad või laadivad ümber kogu kulduim-tuuni, suursilm-tuuni ja vööttuuni saagi.

4. Lõiget 3 ei kohaldata järgmistel juhtudel:

a) kui kala on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu või

b) kui reisi lõpuosa viimase püügikorraga püütud tuuni mahutamiseks ei pruugi olla piisavalt vaba lastiruumi.

Artikkel 30

Triivivad peibutuspüügivahendid

1. Seinnoodalaev ei tohi IATTC konventsiooni alal korraga kasutada rohkem kui 450 aktiivset peibutuspüügivahendit. Peibutuspüügivahend loetakse aktiivseks, kui see on merel kasutusele võetud, hakkab edastama oma asukoha kohta teavet ja seda jälgib laev, selle omanik või käitaja. Peibutuspüügivahendid võib aktiveerida üksnes seinnoodalaeva pardal.

2. Seinnoodalaev ei tohi peibutuspüügivahendeid kasutada 15 päeva jooksul enne artikli 29 lõike 1 punktis a sätestatud valitud keeluaja algust ja laev korjab merest välja sama arvu peibutuspüügivahendeid, kui ta kasutas 15 päeva jooksul enne keeluaja algust.

3. Liikmesriik esitab komisjonile igakuiselt päevade kaupa IATTC nõutud aruande kõigi aktiivsete peibutuspüügivahendite kohta. Aruanded esitatakse vähemalt 60 päeva hiljem, aga mitte rohkem kui 75 päeva hiljem. Komisjon edastab selle teabe viivitamata IATTC sekretariaadile.

Artikkel 31

Suursilm-tuuni püügi piirnormid õngejadapüügil

Ühegi liikmesriigi suursilm-tuuni aastane kogupüük õngejadalaevadega IATTC konventsiooni alal ei tohi ületada 500 tonni või nende vastavat aastast püüki 2001. aastal.

Artikkel 32

Pikkuim-hallhaide püügi keeld

1. IATTC konventsiooni alal on keelatud püüda pikkuim-hallhaisid (Carcharhinus longimanus) ning nimetatud alal püütud pikkuim-hallhaide rümpasid või mis tahes osi pardal hoida, ümber laadida, ladustada, müügiks pakkuda, müüa või lossida.

2. Lõikes 1 osutatud liikide isendite juhupüügi korral ei tohi neid kahjustada. Laeva käitajad peavad need isendid viivitamata vette tagasi laskma.

3. Laeva käitajad peavad:

a) registreerima vette tagasi lastud kalade arvu ja märkima nende seisukorra (surnud või elus);

b) edastama punktis a märgitud teabe liikmesriigile, mille kodanikud nad on. Liikmesriigid edastavad eelmise aasta jooksul kogutud teabe komisjonile 31. jaanuariks.

Artikkel 33

Merisarviklaste püügi keeld

IATTC konventsiooni alal on liidu kalalaevadel keelatud püüda merisarviklasi (sugukond Mobulidae, sh perekonnad Manta ja Mobula) ning pardal hoida, ümber laadida, ladustada, müügiks pakkuda, müüa või lossida merisarviklaste rümpasid või mis tahes osi. Kohe kui liidu kalalaevad märkavad, et nad on püüdnud merisarviklasi, peavad nad need kalad võimaluse korral viivitamata vette tagasi laskma elusana ja vigastamata.







7. jagu

SEAFO konventsiooni ala

Artikkel 34

Süvamerehaide püügi keeld

SEAFO konventsiooni alal on keelatud järgmiste süvamerehaide sihtpüük:

— tont-musthai (Apristurus manis),

— sile tumehai (Etmopterus bigelowi),

— lühisaba-tumehai (Etmopterus brachyurus),

— suur tumehai (Etmopterus princeps),

— ronkjas tumehai (Etmopterus pusillus),

— railased (Rajidae),

— harilik samethai (Scymnodon squamulosus),

— Selachimorpha seltsi kuuluvad süvamerehaid,

— harilik ogahai (Squalus acanthias).







8. jagu

WCPFC konventsiooni ala

Artikkel 35

Suursilm-tuuni, kulduim-tuuni, vööttuuni ja Vaikse ookeani lõunaosas pikkuim-tuuni püügi tingimused

1. Liikmesriigid tagavad, et seinnoodalaevadele avamerel WCPFC konventsiooni ala selles osas, mis asub 20° põhjalaiuse ja 20° lõunalaiuse vahel, ei ületa suursilm-tuuni (Thunnus obesus), kulduim-tuuni (Thunnus albacares) ja vööttuuni (Katsuwonus pelamis) püügiks eraldatud päevade arv 403 päeva.

2. Liidu kalalaevad ei tohi püüda Vaikse ookeani lõunaosas pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) WCPFC konventsiooni alal 20° lõunalaiusest lõuna pool.

3. Liikmesriigid tagavad, et suursilm-tuuni (Thunnus obesus) ei püüta õngejadalaevadega üle 2 000 tonni.

Artikkel 36

Peibutuspüügivahenditega püüki käsitlevad meetmed

1. WCPFC konventsiooni ala selles osas, mis asub 20° põhjalaiuse ja 20° lõunalaiuse vahel, on seinnoodalaevadel keelatud kasutada või üles seada peibutuspüügivahendeid vahemikus 1. juulist 2019 (kell 00.00) kuni 30. septembrini 2019 (kell 24.00).

2. Lisaks lõikes 1 sätestatud keelule on 20° põhjalaiuse ja 20° lõunalaiuse vahel asuva WCPFC konventsiooni ala avamerel keelatud üles seada peibutuspüügivahendeid veel kahe lisakuu jooksul: kas siis 1. aprillist 2019 (kell 00.00) kuni 31. maini 2019 (kell 24.00) või 1. novembrist 2019 (kell 00.00) kuni 31. detsembrini 2019 (kell 24.00). Kahe lisakuu valik teatatakse komisjonile enne 31. jaanuari 2019.

3. Liikmesriigid tagavad, et ükski nende seinnoodalaev ei kasutaks merel rohkem kui 350 peibutuspüügivahendit mõõtevahenditega varustatud aktiveeritud poiga. Poi aktiveeritakse ainult laeva pardal.

4. Kõik lõike 1 kohases WCPFC konventsiooni ala osas püügiga tegelevad seinnoodalaevad hoiavad pardal ning lossivad või laadivad ümber kõik püütud suursilm-tuunid, kulduim-tuunid ja vööttuunid.

5. Lõiget 4 ei kohaldata järgmistel juhtudel:

a) reisi lõpuosas, kui laeval ei ole piisavalt vaba lastiruumi kogu püütud kala mahutamiseks;

b) kui kala on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu või

c) kui külmutusseadmetel tekib tõsine rike.

Artikkel 37

Mõõkkala püügi luba omavate liidu kalalaevade arvu piiramine

WCPFC konventsiooni alal 20° lõunalaiusest lõuna pool asuvates piirkondades mõõkkala (Xiphias gladius) püügiks luba omavate liidu kalalaevade suurim arv on esitatud VII lisas.

Artikkel 38

Mõõkkala püügi piirnormid õngejadapüügil 20° lõunalaiusest lõuna pool

Liikmesriigid tagavad, et mõõkkala (Xiphias gladius) püük õngejadadega 20° lõunalaiusest lõuna pool ei ületaks IH lisas sätestatud piirmäära. Samuti tagavad liikmesriigid, et selle meetme tulemusel ei kanduks mõõkkala püügikoormus 20° lõunalaiusest põhja poole.

Artikkel 39

Siid-hallhaid ja pikkuim-hallhaid

1. WCPFC konventsiooni alal on keelatud pardal hoida, ümber laadida, ladustada ja lossida järgmiste liikide rümpasid või nende osi:

a) siidhallhaid (Carcharhinus falciformis),

b) pikkuim-hallhaid (Carcharhinus longimanus).

2. Lõikes 1 osutatud liikide isendite juhupüügi korral ei tohi neid kahjustada. Need isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.

Artikkel 40

IATTC ja WCPFC vaheline kattuv piirkond

1. Laevad, mis on kantud üksnes WCPFC registrisse, peavad järgima käesolevas jaos sätestatud meetmeid, kui need püüavad kala artikli 4 punkti u kohases IATTC ja WCPFC vahelises kattuvas piirkonnas.

2. Laevad, mis on kantud nii WCPFC kui ka IATTC registrisse, samuti laevad, mis on kantud üksnes IATTC registrisse, peavad järgima artikli 29 lõike 1 punktis a, artikli 29 lõigetes 2, 3 ja 4 ning artiklites 30, 31 ja 32 sätestatud meetmeid, kui need püüavad kala artikli 4 punkti u kohases IATTC ja WCPFC vahelises kattuvas piirkonnas.







9. jagu

GFCMI lepinguga hõlmatud piirkond

Artikkel 41

Väikeste pelaagiliste liikide varud geograafilistes alapiirkondades 17 ja 18

1. Liidu kalalaevadega geograafilistes alapiirkondades 17 ja 18 püütud väikeste pelaagiliste liikide kogused ei ületa käesoleva määruse IL lisas sätestatud tasemeid.

2. Geograafilistes alapiirkondades 17 ja 18 väikeste pelaagiliste liikide varusid püüdvate liidu kalalaevade püügipäevade arv ei ületa 180 päeva aastas. Nimetatud 180 püügipäeva jooksul võib sihtliigina püüda maksimaalselt 144 päeval sardiini ja 144 päeval anšoovist.

Artikkel 42

Euroopa angerjas Vahemeres (geograafilised alapiirkonnad 1–27)

1. Käesoleva artikli sätteid kohaldatakse liidu laevade igasuguse tegevuse ja muu liidu püügitegevuse suhtes, mis on seotud euroopa angerja siht-, juhu- ja harrastuspüügiga.

2. Käesolevat artiklit kohaldatakse Vahemere suhtes ning riimvete suhtes, nagu estuaarid, laguunid ja üleminekuveed.

3. Euroopa angerja püük Vahemere liidu ja rahvusvahelistes vetes on keelatud kolme järjestikuse kuu pikkusel perioodil, mille iga liikmesriik kindlaks määrab. Püügikeeluperiood on kooskõlas määruses (EÜ) nr 1100/2007 sätestatud kaitse-eesmärkidega, kehtivate riiklike majandamiskavadega ning euroopa angerja hooajalise rändega asjaomases liikmesriigis. Liikmesriigid teatavad enda poolt kindlaks määratud perioodi komisjonile hiljemalt üks kuu enne keeluperioodi jõustumist ja igal juhul hiljemalt 31. jaanuaril 2019.







10. jagu

Beringi meri

Artikkel 43

Kalapüügikeeld Beringi mere avamerel

Beringi mere avamerel on keelatud püüda vaikse ookeani mintaid (Theragra chalcogramma).







11. jagu

SIOFA

Artikkel 44

Põhjapüügi ajutised meetmed

1. Liikmesriigid, kelle laevad on püüdnud kala rohkem kui 40 päeva konkreetsel aastal SIOFA kokkuleppega hõlmatud piirkonnas kuni 2016. aastani, peavad tagama, et nende lipu alla sõitvad kalalaevad piiravad oma aastast põhjapüügi koormust ja/või põhjapüüki aasta keskmise tasemeni ning et selline püügitegevus toimub piirkonnas, mida hinnatakse SIOFA-le esitatud mõjuhinnangus.

2. Liikmesriigid, kelle laevad ei ole püüdnud kala üle 40 päeva konkreetsel aastal SIOFA kokkuleppega hõlmatud piirkonnas kuni 2016. aastani, peavad tagama, et nende lipu alla sõitvad kalalaevad piiravad oma põhjapüügi koormust ja/või põhjapüüki ning ruumilist jaotust vastavalt oma varasemale püügile.







III JAOTIS

KOLMANDATE RIIKIDE LAEVADE KALAPÜÜGIVÕIMALUSED LIIDU VETES

Artikkel 45

Norra lipu all sõitvad kalalaevad ja Fääri saartel registreeritud kalalaevad

Norra lipu all sõitvatel kalalaevadel ja Fääri saartel registreeritud kalalaevadel on lubatud püüda liidu vetes kala käesoleva määruse I lisas kindlaks määratud lubatud kogupüügi piires ning käesoleva määrusega ja määruse (EL) 2017/2403 III jaotises sätestatud tingimustel.

Artikkel 46

Venezuela lipu all sõitvad kalalaevaed

Venezuela lipu all sõitvate kalalaevade suhtes kohaldatakse käesolevas määruses ja määruse (EL) 2017/2403 III jaotises sätestatud tingimusi.

Artikkel 47

Kalapüügiload

Kolmanda riigi vetes kala püüdvatele liidu kalalaevadele antavate kalapüügilubade suurim arv on esitatud VIII lisas.

Artikkel 48

Püügi ja kaaspüügi lossimise tingimused

Artiklis 7 sätestatud tingimusi kohaldatakse kolmandate riikide selliste laevade püügi ja kaaspüügi suhtes, mis püüavad kala artiklis 45 sätestatud lubade alusel.

Artikkel 49

Püügikeeluaeg

Kolmanda riigi laevad, millel on lubatud püüda tobiaid ja seotud kaaspüüki ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes, ei tohi püüda tobiaid kõnealuses piirkonnas põhjatraali, nooda või samalaadsete veetavate püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on alla 16 mm 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2019 ja 1. augustist kuni 31. detsembrini 2019.

Artikkel 50

Keelud

1. Kolmandate riikide laevadel on liidu vetes keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike:

a) täht-sünkrai (Amblyraja radiata) ICESi 2a, 3a ja 7d rajooni ning ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes;

b) järgmised saagraide liigid liidu vetes:

i) salesaagrai (Anoxypristis cuspidata),

ii) väike saagrai (Pristis clavata);

iii) väikehammas-saagrai (Pristis pectinata);

iv) harilik saagrai (Pristis pristis);

v) roheline saagrai (Pristis zijsron);

c) hiidhai (Cetorhinus maximus) ja mõrtsukhai (Carcharodon carcharias) liidu vetes;

d) sileda tiibrai (Dipturus batis) kompleks (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) ICESi 2a rajooni ning ICESi 3., 4., 6., 7., 8., 9. ja 10. alapiirkonna liidu vetes;

e) õngejadadega püütud supi-nugishai (Galeorhinus galeus) ICESi 2a rajooni ning ICESi 1., 4., 5., 6., 7., 8., 12. ja 14. alapiirkonna liidu vetes;

f) ronkjas tumehai (Etmopterus pusillus) ICESi 2a rajooni ning ICESi 1., 4., 5., 6., 7., 8., 12. ja 14. alapiirkonna liidu vetes;

g) šokolaadhai (Dalatias licha), luits-nokkhai (Deania calcea), hall lühiogahai (Centrophorus squamosus), suur tumehai (Etmopterus princeps) ja portugali süvahai (Centroscymnus coelolepis) ICESi 2a rajooni ning ICESi 1., 4. ja 14. alapiirkonna liidu vetes;

h) harilik heeringahai (Lamna nasus) liidu vetes;

i) järgmised merisarvikute liigid liidu vetes:

i) vahemere merisarvik (Mobula mobular);

ii) guinea merisarvik (Mobula rochebrunei);

iii) astelsaba-merisarvik (Mobula japanica);

iv) silesaba-merisarvik (Mobula thurstoni);

v) väike merisarvik (Mobula eregoodootenkee);

vi) Munki merisarvik (Mobula munkiana);

vii) sirpuim-merisarvik (Mobula tarapacana);

viii) lühiuim-merisarvik (Mobula kuhlii);

ix) atlandi merisarvik (Mobula hypostoma);

x) Alfredi sarvikrai (Mobula alfredi);

xi) hiid-sarvikrai (Mobula birostris);

j) ogarai (Raja clavata) ICESi 3a rajooni liidu vetes;

k) norra rai (Dipturus nidarosiensis) ICESi 6a, 6b, 7a, 7b, 7c, 7e, 7f, 7g, 7h ja 7k rajooni liidu vetes;

l) musterrai (Raja undulata) ICESi 6., 9. ja 10. alapiirkonna liidu vetes ning valgerai (Rostroraja alba) ICESi 6., 7., 8., 9. ja 10. alapiirkonna liidu vetes;

m) logardrailased (Rhinobatidae) ICESi 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10. ja 12. alapiirkonna liidu vetes;

n) harilik logardrai (Rhinobatos rhinobatos) Vahemeres;

o) vaalhai (Rhincodon typus) kõigis vetes;

p) harilik ogahai (Squalus acanthias) ICESi 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. ja 10. alapiirkonna liidu vetes;

q) euroopa ingelhai (Squatina squatina) liidu vetes.

2. Lõikes 1 osutatud liikide isendite juhupüügi korral ei tohi neid kahjustada. Need isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.







IV JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 51

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab määrusega (EL) nr 1380/2013 asutatud kalanduse ja vesiviljeluse komitee. See komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 52

Üleminekusäte

Artiklit 10, artikli 12 lõiget 2 ning artikleid 14, 20, 21, 26, 32, 33, 34, 39, 42, 43 ja 50 kohaldatakse mutatis mutandis ka 2020. aastal, kuni jõustub määrus, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused 2020. aastaks.

Artikkel 53

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2019.

Artiklit 9 kohaldatakse siiski alates 1. veebruarist 2019. Artiklitega 21, 22 ja 23 ning IE ja V lisa sätteid teatavate kalavarude püügi võimaluste kohta CCAMLRi konventsiooni alal kohaldatakse alates 1. detsembrist 2018.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









LISADE NIMEKIRI

I LISA: Liidu kalalaevadele lubatud kogupüük (TAC) püügipiirangutega piirkondades liikide ja piirkondade kaupa IA LISA: Skagerrak, Kattegat, ICESi 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. ja 14. alapiirkond, CECAFi liidu veed, Prantsuse Guajaana veed IB LISA: Atlandi ookeani kirdeosa ja Gröönimaa, ICESi 1., 2., 5., 12. ja 14. alapiirkond ning NAFO 1. piirkonna Gröönimaa veed IC LISA: Atlandi ookeani loodeosa – NAFO konventsiooni ala ID LISA: ICCATi konventsiooni ala IE LISA: Antarktika – CCAMLRi konventsiooni ala IF LISA: Atlandi ookeani kaguosa – SEAFO konventsiooni ala IG LISA: Siniuim-tuun – levikualad IH LISA: WCPFC konventsiooni ala IJ LISA: SPRFMO konventsiooni ala IK LISA: IOTC pädevusalasse kuuluv ala IL LISA: GFCMi lepinguga hõlmatud piirkond IIB LISA: Laevade püügikoormus seoses hariliku merikeele varude majandamisega La Manche'i lääneosas ICESi 7e rajoonis IIC LISA: Tobiavarude majandamise piirkonnad ICESi 2a ja 3a rajoonis ning ICESi 4. alapiirkonnas III LISA: Kolmanda riigi vetes kala püüdvate liidu kalalaevade kalapüügilubade maksimaalne arv IV LISA: ICCATi konventsiooni ala V LISA: CCAMLRi konventsiooni ala VI LISA: IOTC pädevusalasse kuuluv ala VII LISA: WCPFC konventsiooni ala VIII LISA: Liidu vetes kala püüdvate kolmandate riikide kalalaevade kalapüügilubadega seotud koguselised piirangud









I LISA

LIIDU KALALAEVADELE LUBATUD KOGUPÜÜK (TAC) PÜÜGIPIIRANGUTEGA PIIRKONDADES, LIIKIDE JA PIIRKONDADE KAUPA

IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG, IJ, IK ja IL lisa tabelites esitatakse kalavarude kaupa lubatud kogupüük (TAC) ja kvoodid (eluskaalu tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti) ning vajaduse korral nende kasutamisega seotud funktsionaalsed tingimused.

Kõigi käesolevas lisas esitatud kalapüügivõimaluste suhtes kohaldatakse määruses (EÜ) nr 1224/2009 sätestatud eeskirju, eelkõige nimetatud määruse artikleid 33 ja 34.

Viited püügipiirkondadele on viited ICESi püügipiirkondadele, kui ei ole määratletud teisiti. Igas piirkonnas viidatakse kalavarudele liigi ladinakeelse nimetuse tähestikulises järjekorras. Ainult ladinakeelsete nimetustega on esitatud liigid regulatiivsetel eesmärkidel; tavanimetused on antud selguse huvides.

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist ladinakeelsete nimetuste ja tavanimetuste vastavuse tabelit:







Teaduslik nimetus Kolmetäheline kood Tavanimetus Amblyraja radiata RJR Täht-sünkrai Ammodytes spp. SAN Tobiad Argentina silus ARU Põhjaatlandi hõbekala Beryx spp. ALF Limapead Brosme brosme USK Meriluts Caproidae BOR Hirvkalalased Centrophorus squamosus GUQ Hall lühiogahai Centroscymnus coelolepis CYO Portugali süvahai Chaceon spp. GER Süvamere punakrabi Chaenocephalus aceratus SSI Krokodilljääkala Champsocephalus gunnari ANI Haugjääkala Channichthys rhinoceratus LIC Kerguéleni jääkala Chionoecetes spp. PCR Arktikakrabi Clupea harengus HER Heeringas Coryphaenoides rupestris RNG Kalju-tömppeakala Dalatias licha SCK Šokolaadhai Deania calcea DCA Luits-nokkhai Dicentrarchus labrax BSS Harilik huntahven Dipturus batis (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) RJB Sile tiibrai, sh selle mõlemad liigid Dissostichus eleginoides TOP Patagoonia kihvkala Dissostichus mawsoni TOA Antarktika kihvkala Dissostichus spp. TOT Kihvkalad Engraulis encrasicolus ANE Anšoovis Etmopterus princeps ETR Suur tumehai Etmopterus pusillus ETP Ronkjas tumehai Euphausia superba KRI Tavaline hiilgevähk Gadus morhua COD Tursk Galeorhinus galeus GAG Supi-nugishai Glyptocephalus cynoglossus WIT Pikklest Hippoglossoides platessoides PLA Harilik karelest Hippoglossus hippoglossus HAL Harilik hiidlest Hoplostethus atlanticus ORY Oranž karekala Illex illecebrosus SQI Lühiuimkalmaar Lamna nasus POR Harilik heeringahai Lepidorhombus spp. LEZ Megrimid Leucoraja naevus RJN Kägurai Limanda ferruginea YEL Ruske soomuslest Lophiidae ANF Merikuratlased Macrourus spp. GRV Pikksabad Makaira nigricans BUM Sinine marliin Mallotus villosus CAP Moiva Manta birostris RMB Hiid-sarvikrai Martialia hyadesi SQS Kalmaar Melanogrammus aeglefinus HAD Kilttursk Merlangius merlangus WHG Merlang Merluccius merluccius HKE Euroopa merluus Micromesistius poutassou WHB Põhjaputassuu Microstomus kitt LEM Väikesuulest Molva dypterygia BLI Sinine molva Molva molva LIN Harilik molva Nephrops norvegicus NEP Norra salehomaar Notothenia gibberifrons NOG Roheline rüntnototeenia Notothenia rossii NOR Marmornototeenia Notothenia squamifrons NOS Hall nototeenia Pandalus borealis PRA Harilik süvameregarneel Paralomis spp. PAI Krabid Penaeus spp. PEN Viburhännakud Pleuronectes platessa PLE Atlandi merilest Pleuronectiformes FLX Lestalised Pollachius pollachius POL Pollak Pollachius virens POK Põhjaatlandi süsikas Psetta maxima TUR Harilik kammeljas Pseudochaenichthys georgianus SGI Tume ebajääkala Pseudopentaceros spp. EDW Kultkala Raja alba RJA Valgerai Raja brachyura RJH Valgetäpp-rai Raja circularis RJI Ümar helerai Raja clavata RJC Ogarai Raja fullonica RJF Šagräänrai Raja (Dipturus) nidarosiensis JAD Norra rai Raja microocellata RJE Peentäpp-rai Raja montagui RJM Täpiline rai Raja undulata RJU Musterrai Rajiformes SRX Railised Reinhardtius hippoglossoides GHL Süvalest Sardina pilchardus PIL Sardiin Scomber scombrus MAC Harilik makrell Scophthalmus rhombus BLL Sile kammeljas Sebastes spp. RED Meriahvenad Solea solea SOL Harilik merikeel Solea spp. SOO Merikeeled Sprattus sprattus SPR Kilu Squalus acanthias DGS Harilik ogahai Tetrapturus albidus WHM Valge odanina Thunnus maccoyii SBF Siniuim-tuun Thunnus obesus BET Suursilm-tuun Thunnus thynnus BFT Harilik tuun Trachurus murphyi CJM Tšiili stauriid Trachurus spp. JAX Stauriidid Trisopterus esmarkii NOP Tursik Urophycis tenuis HKW Valge ameerikaluts Xiphias gladius SWO Mõõkkala

Järgmine tavanimetuste ja ladinakeelsete nimetuste vastavuse tabel on esitatud üksnes selgitamiseks:







Anšoovis ANE Engraulis encrasicolus Antarktika kihvkala TOA Dissostichus mawsoni Arktikakrabi PCR Chionoecetes spp. Atlandi merilest PLE Pleuronectes platessa Euroopa merluus HKE Merluccius merluccius Hall lühiogahai GUQ Centrophorus squamosus Hall nototeenia NOS Notothenia squamifrons Harilik heeringahai POR Lamna nasus Harilik hiidlest HAL Hippoglossus hippoglossus Harilik huntahven BSS Dicentrarchus labrax Harilik kammeljas TUR Psetta maxima Harilik karelest PLA Hippoglossoides platessoides Harilik makrell MAC Scomber scombrus Harilik merikeel SOL Solea solea Harilik molva LIN Molva molva Harilik ogahai DGS Squalus acanthias Harilik süvameregarneel PRA Pandalus borealis Harilik tuun BFT Thunnus thynnus Haugjääkala ANI Champsocephalus gunnari Heeringas HER Clupea harengus Hiid-sarvikrai RMB Manta birostris Hirvkalalased BOR Caproidae Kalju-tömppeakala RNG Coryphaenoides rupestris Kalmaar SQS Martialia hyadesi Kerguéleni jääkala LIC Channichthys rhinoceratus Kihvkalad TOT Dissostichus spp. Kilttursk HAD Melanogrammus aeglefinus Kilu SPR Sprattus sprattus Krabid PAI Paralomis spp. Krokodilljääkala SSI Chaenocephalus aceratus Kultkala EDW Pseudopentaceros spp. Kägurai RJN Leucoraja naevus Lestalised FLX Pleuronectiformes Limapead ALF Beryx spp. Luits-nokkhai DCA Deania calcea Lühiuimkalmaar SQI Illex illecebrosus Marmornototeenia NOR Notothenia rossii Megrimid LEZ Lepidorhombus spp. Meriahvenad RED Sebastes spp. Merikeeled SOO Solea spp. Merikuratlased ANF Lophiidae Meriluts USK Brosme brosme Merlang WHG Merlangius merlangus Moiva CAP Mallotus villosus Musterrai RJU Raja undulata Mõõkkala SWO Xiphias gladius Norra rai JAD Raja (Dipturus) nidarosiensis Norra salehomaar NEP Nephrops norvegicus Ogarai RJC Raja clavata Oranž karekala ORY Hoplostethus atlanticus Patagoonia kihvkala TOP Dissostichus eleginoides Peentäpp-rai RJE Raja microocellata Pikklest WIT Glyptocephalus cynoglossus Pikksabad GRV Macrourus spp. Pollak POL Pollachius pollachius Portugali süvahai CYO Centroscymnus coelolepis Põhjaatlandi hõbekala ARU Argentina silus Põhjaatlandi süsikas POK Pollachius virens Põhjaputassuu WHB Micromesistius poutassou Railised SRX Rajiformes Roheline rüntnototeenia NOG Notothenia gibberifrons Ronkjas tumehai ETP Etmopterus pusillus Ruske soomuslest YEL Limanda ferruginea Sardiin PIL Sardina pilchardus Sile kammeljas BLL Scophthalmus rhombus Sile tiibrai, sh selle mõlemad liigid RJB Dipturus batis (Dipturus cf. flossada ja Dipturus cf. intermedia) Sinine marliin BUM Makaira nigricans Sinine molva BLI Molva dypterygia Siniuim-tuun SBF Thunnus maccoyii Stauriidid JAX Trachurus spp. Supi-nugishai GAG Galeorhinus galeus Suur tumehai ETR Etmopterus princeps Suursilm-tuun BET Thunnus obesus Süvalest GHL Reinhardtius hippoglossoides Süvamere punakrabi GER Chaceon spp. Šagräänrai RJF Raja fullonica Šokolaadhai SCK Dalatias licha Tavaline hiilgevähk KRI Euphausia superba Tobiad SAN Ammodytes spp. Tšiili stauriid CJM Trachurus murphyi Tume ebajääkala SGI Pseudochaenichthys georgianus Tursik NOP Trisopterus esmarkii Tursk COD Gadus morhua Täht-sünkrai RJR Amblyraja radiata Täpiline rai RJM Raja montagui Valge ameerikaluts HKW Urophycis tenuis Valge odanina WHM Tetrapturus albidus Valgerai RJA Raja alba Valgetäpp-rai RJH Raja brachyura Viburhännakud PEN Penaeus spp. Väikesuulest LEM Microstomus kitt Ümar helerai RJI Raja circularis









IA LISA

SKAGERRAK, KATTEGAT, ICESi 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. JA 14. ALAPIIRKOND, CECAFi LIIDU VEED, PRANTSUSE GUAJAANA VEED

▼M1







Liik: tobiad ja seotud kaaspüük Ammodytes spp. Püügipiirkond: 2a, 3a ja 4. püügipiirkonna liidu veed (1) Taani 106 387 (2) Ühendkuningriik 2 325 (2) Saksamaa 162 (2) Rootsi 3 906 (2) Liit 112 780 TAC 112 780 Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Välja arvatud veed, mis asuvad kuue meremiili kaugusel Ühendkuningriigi lähtejoonest Shetlandi, Fair Isle'i ja Foula juures. (2) Merlangi ja hariliku makrelli kaaspüük võib moodustada kuni 2 % kvoodist (OT1/*2A3A4). Merlangi ja hariliku makrelli kaaspüük, mis arvestatakse kvoodist maha vastavalt sellele sättele, ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 8 kohaselt kvoodist maha arvestatav liikide kaaspüük ei tohi kokku ületada 9 % kvoodist. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid järgmistes IIC lisas määratletud tobiavarude majandamispiirkondades:



Püügipiirkond: tobiavarude majandamispiirkonna liidu veed 1r 2r (1) 3r 4 (1) 5r 6 7r (SAN/234_1R) (SAN/234_2R) (SAN/234_3R) (SAN/234_4) (SAN/234_5R) (SAN/234_6) (SAN/234_7R) Taani 86 704 4 717 10 084 4 717 0 165 0 Ühendkuningriik 1 895 103 220 103 0 4 0 Saksamaa 133 7 15 7 0 0 0 Rootsi 3 184 173 370 173 0 6 0 Liit 91 916 5 000 10 689 5 000 0 175 0 Kokku 91 916 5 000 10 689 5 000 0 175 0 (1) Majandamispiirkondades 2r ja 4 võib TACi püüda üksnes kontroll-TACina ning sellega seoses tuleb kasutada püügi proovivõtuprotokolli.

▼B







Liik: põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Püügipiirkond: 1. ja 2. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (ARU/1/2.) Saksamaa 24 Prantsusmaa 8 Madalmaad 19 Ühendkuningriik 39 Liit 90 TAC 90 Ennetuslik TAC







Liik: põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Püügipiirkond: 3a ja 4. püügipiirkonna liidu veed (ARU/3A4-C) Taani 1 093 Saksamaa 11 Prantsusmaa 8 Iirimaa 8 Madalmaad 51 Rootsi 43 Ühendkuningriik 20 Liit 1 234 TAC 1 234 Ennetuslik TAC







Liik: põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Püügipiirkond: 5., 6. ja 7. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (ARU/567.) Saksamaa 355 Prantsusmaa 7 Iirimaa 329 Madalmaad 3 710 Ühendkuningriik 260 Liit 4 661 TAC 4 661 Ennetuslik TAC







Liik: meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: 1., 2. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (USK/1214EI) Saksamaa 6 (1) Prantsusmaa 6 (1) Ühendkuningriik 6 (1) Muud 3 (1) Liit 21 (1) TAC 21 Ennetuslik TAC (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: 3a (USK/03A.) Taani 15 Rootsi 8 Saksamaa 8 Liit 31 TAC 31 Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: 4. püügipiirkonna liidu veed (USK/04-C.) Taani 68 Saksamaa 20 Prantsusmaa 47 Rootsi 7 Ühendkuningriik 102 Muud 7 (1) Liit 251 TAC 251 Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: 5., 6. ja 7. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (USK/567EI.) Saksamaa 17 Hispaania 60 Prantsusmaa 705 Iirimaa 68 Ühendkuningriik 340 Muud 17 (1) Liit 1 207 Norra 2 923 (2) (3) (4) (5) TAC 4 130 Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 13 lõiget 1. Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. (2) Võib püüda 2a, 4., 5b, 6. ja 7. püügipiirkonna liidu vetes (USK/*24X7C). (3) Eritingimus: selle alusel on lubatud 5b, 6. ja 7. püügipiirkonnas muude kalaliikide juhupüük 25 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib suurendada esimese 24 tunni jooksul pärast kalapüügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus 5b, 6. ja 7. püügipiirkonnas ei tohi ületada allpool esitatud kogust tonnides (OTH/*5B67-). Selle sätte alusel ei või kaaspüügil püütud turska 6a püügipiirkonnas olla rohkem kui 5 %. ( 4 ) Kaasa arvatud harilik molva. Järgmised Norra kvoodid on ainult õngejadadega püügiks 5b, 6. ja 7. püügipiirkonnas.



Molva (LIN/*5B67-) 8 000 Meriluts (USK/*5B67-) 2 923 (5) Merilutsu ja hariliku molva Norra kvoodid on vastastikku asendatavad kuni järgmise ulatuse võrra (tonnides): 2 000 .







Liik: meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: 4. püügipiirkonna Norra veed (USK/04-N.) Belgia 0 Taani 165 Saksamaa 1 Prantsusmaa 0 Madalmaad 0 Ühendkuningriik 4 Liit 170 TAC Ei kohaldata Ennetuslik TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.







Liik: hirvkalalased Caproidae Püügipiirkond: 6., 7. ja 8. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (BOR/678-) Taani 5 357 Iirimaa 15 086 Ühendkuningriik 1 387 Liit 21 830 TAC 21 830 Ennetuslik TAC







Liik: heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: 3a (HER/03A.) Taani 12 325 (2) Saksamaa 197 (2) Rootsi 12 893 (2) Liit 25 415 (2) Norra 3 911 Fääri saared 0 (3) TAC 29 326 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Püütud kogused, kui heeringas on püütud püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm. (2) Eritingimus: kuni 50 % sellest võib püüda 4. püügipiirkonna liidu vetes (HER/*04-C.). (3) Võib püüda üksnes Skagerrakis (HER/*03AN.).







Liik: heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: 4. püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool 53°30′ N (HER/4AB.) Taani 59 468 Saksamaa 39 404 Prantsusmaa 20 670 Madalmaad 51 717 Rootsi 3 913 Ühendkuningriik 55 583 Liit 230 755 Fääri saared 250 Norra 111 652 (2) TAC 385 008 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Püütud kogused, kui heeringas on püütud püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm. (2) Selle kvoodi piires püütud saak arvutatakse maha TACi Norra osast. Selle kvoodi piires ei tohi 4a ja 4b püügipiirkonna (HER/*4AB-C) liidu vetes püüda suuremaid koguseid kui järgnevalt esitatud. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmises püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



Norra veed lõuna pool 62° N (HER/*04N-) (1) Liit 50 000 (1) Püütud kogused, kui heeringas on püütud püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm.







Liik: heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (HER/04-N.) Rootsi 886 (1) Liit 886 TAC 385 008 Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Tursa, kilttursa, pollaki ning merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.







Liik: heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: 3a (HER/03A-BC) Taani 5 692 Saksamaa 51 Rootsi 916 Liit 6 659 TAC 6 659 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Üksnes kogused, kui heeringas on kaaspüügina püütud püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on väiksem kui 32 mm.







Liik: heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: 4. ja 7d püügipiirkond ning 2a püügipiirkonna liidu veed (HER/2A47DX) Belgia 65 Taani 12 628 Saksamaa 65 Prantsusmaa 65 Madalmaad 65 Rootsi 62 Ühendkuningriik 240 Liit 13 190 TAC 13 190 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Üksnes kogused, kui heeringas on kaaspüügina püütud püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on väiksem kui 32 mm.







Liik: heeringas (1) Clupea harengus Püügipiirkond: 4c, 7d (2) (HER/4CXB7D) Belgia 8 632 (3) Taani 800 (3) Saksamaa 530 (3) Prantsusmaa 10 277 (3) Madalmaad 18 162 (3) Ühendkuningriik 3 950 (3) Liit 42 351 (3) TAC 385 008 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Üksnes sellise heeringa kogused, mis on püütud püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm. (2) Välja arvatud Blackwateri kalavaru: viide heeringavarule Thamesi suudme merepiirkonnas, mis piirneb joonega, mis kulgeb otse lõuna suunas Landguard Pointist (51°56′ N, 1°19,1′ E) laiuskraadini 51°33′ N ning sealt otse lääne suunas Ühendkuningriigi rannikul asuva punktini. (3) Eritingimus: sellest kvoodist kuni 50 % võib püüda 4b püügipiirkonnas (HER/*04B.).







Liik: heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: 5b, 6b ja 6aN püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (1) (HER/5B6ANB) Saksamaa 466 (2) Prantsusmaa 88 (2) Iirimaa 630 (2) Madalmaad 466 (2) Ühendkuningriik 2 520 (2) Liit 4 170 (2) TAC 4 170 Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Viide heeringavarudele ICESi 6a püügipiirkonna selles osas, mis asub 7° läänepikkusest ida pool ja 55° põhjalaiusest põhja pool või 7° läänepikkusest lääne pool ja 56° põhjalaiusest põhja pool, välja arvatud Clyde'i piirkond. (2) Heeringat on keelatud püüda või pardal hoida selle TACi kohaldamisalasse jäävate ICESi püügipiirkondade neis vetes, mis asuvad vahemikus 56° N ja 57°30′ N, välja arvatud kuuemeremiiline vöönd mõõdetuna Ühendkuningriigi territoriaalvete lähtejoonest.







Liik: heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: 6aS (1), 7b, 7c (HER/6AS7BC) Iirimaa 1 482 Madalmaad 148 Liit 1 630 TAC 1 630 Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Viide heeringavarudele 6a püügipiirkonnas, lõuna pool 56°00′ N ja lääne pool 07°00′ W.







Liik: heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: 6 Clyde (1) (HER/06ACL.) Ühendkuningriik Kehtestatakse hiljem Liit Kehtestatakse hiljem (2) TAC Kehtestatakse hiljem (2) Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. ( 1 ) Clyde'i kalavaru: viide heeringavarule merepiirkonnas, mis asub järgmisi koordinaate ühendavast joonest kirde pool: — Mull of Kintyre (55°17,9′ N, 05°47,8′ W); — punkt konkreetses asukohas (55°04′ N, 05°23′ W) ja — Corsewall Point (55°00,5′ N, 05°09,4′ W). (2) Kinnitatakse samal tasemel, mis Ühendkuningriigi kvoot.







Liik: heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: 7a (1) (HER/07A/MM) Iirimaa 1 795 Ühendkuningriik 5 101 Liit 6 896 TAC 6 896 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. ( 1 ) Käesolevat püügipiirkonda on vähendatud järgmiste piiridega: — põhjas laiuskraad 52°30′ N, — lõunas laiuskraad 52°00′ N, — läänes Iirimaa rannik, — idas Ühendkuningriigi rannik.







Liik: heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: 7e ja 7f (HER/7EF.) Prantsusmaa 465 Ühendkuningriik 465 Liit 930 TAC 930 Ennetuslik TAC







Liik: heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: 7g (1), 7h (1), 7j (1) ja 7k (1) (HER/7G-K.) Saksamaa 53 Prantsusmaa 293 Iirimaa 4 097 Madalmaad 293 Ühendkuningriik 6 Liit 4 742 TAC 4 742 Analüütiline TAC ( 1 ) Käesolevat püügipiirkonda on vähendatud järgmiste piiridega: — põhjas laiuskraad 52°30′ N, — lõunas laiuskraad 52°00′ N, — läänes Iirimaa rannik, — idas Ühendkuningriigi rannik.







Liik: anšoovis Engraulis encrasicolus Püügipiirkond: 8 (ANE/08.) Hispaania 29 700 Prantsusmaa 3 300 Liit 33 000 TAC 33 000 Ennetuslik TAC

▼M2







Liik: anšoovis Engraulis encrasicolus Püügipiirkond: 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed (ANE/9/3411) Hispaania 2 344 (1) Portugal 2 558 (1) Liit 4 902 (1) TAC 4 902 (1) Ennetuslik TAC (1) Selle kvoodi alusel võib püüda ainult 1. juulist 2019 kuni 30. septembrini 2019.

▼B







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: Skagerrak (COD/03AN.) Belgia 11 Taani 3 364 Saksamaa 84 Madalmaad 21 Rootsi 589 Liit 4 069 TAC 4 205 Analüütiline TAC







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: Kattegat (COD/03AS.) Taani 350 (1) Saksamaa 7 (1) Rootsi 210 (1) Liit 567 (1) TAC 567 (1) Ennetuslik TAC (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.

▼M2







Liik: atlandi tursk Gadus morhua Püügipiirkond: 4; 2a püügipiirkonna liidu veed; 3a püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat (COD/2A3AX4) Belgia 870 (1) Taani 4 998 (1) Saksamaa 3 169 (1) Prantsusmaa 1 075 (1) Madalmaad 2 824 (1) Rootsi 33 (1) Ühendkuningriik 11 464 (1) Liit 24 433 (1) Norra 5 004 (2) TAC 29 437 Analüütiline TAC (1) Eritingimus: millest kuni 5 % võib püüda: 7d püügipiirkonnas (COD/*07D.). (2) Võib püüda liidu vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvutatakse maha TACi Norra osast. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmises püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



4. püügipiirkonna Norra veed (COD/*04N-) Liit 21 236

▼B







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (COD/04-N.) Rootsi 382 (1) Liit 382 TAC Ei kohaldata Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: 6b; 5b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed lääne pool 12°00′ W, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (COD/5W6-14) Belgia 0 Saksamaa 1 Prantsusmaa 12 Iirimaa 16 Ühendkuningriik 45 Liit 74 TAC 74 Ennetuslik TAC







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: 6a; 5b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed ida pool 12°00′ W (COD/5BE6A) Belgia 3 (1) Saksamaa 26 (1) Prantsusmaa 275 (1) Iirimaa 385 (1) Ühendkuningriik 1 046 (1) Liit 1 735 (1) TAC 1 735 (1) Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 8. (1) Üksnes tursa kaaspüük muude liikide püügi puhul. Tursa sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: 7a (COD/07A.) Belgia 11 (1) Prantsusmaa 30 (1) Iirimaa 530 (1) Madalmaad 3 (1) Ühendkuningriik 233 (1) Liit 807 (1) TAC 807 (1) Analüütiline TAC (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: 7b, 7c, 7e–k, 8, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed (COD/7XAD34) Belgia 50 (1) Prantsusmaa 822 (1) Iirimaa 650 (1) Madalmaad 0 (1) Ühendkuningriik 88 (1) Liit 1 610 (1) TAC 1 610 (1) Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 8. Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 13 lõiget 1. (1) Üksnes tursa kaaspüük muude liikide püügi puhul. Tursa sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: tursk Gadus morhua Püügipiirkond: 7d (COD/07D.) Belgia 74 (1) Prantsusmaa 1 439 (1) Madalmaad 43 (1) Ühendkuningriik 159 (1) Liit 1 715 (1) TAC 1 715 (1) Analüütiline TAC (1) Eritingimus: millest kuni 5 % võib püüda: 4. püügipiirkonnas; 2a püügipiirkonna liidu vetes; 3a püügipiirkonna selles osas, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat (COD/*2A3X4).







Liik: megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: 2a ja 4. püügipiirkonna liidu veed (LEZ/2AC4-C) Belgia 9 Taani 7 Saksamaa 7 Prantsusmaa 47 Madalmaad 37 Ühendkuningriik 2 780 Liit 2 887 TAC 2 887 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: 5b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 6; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed (LEZ/56-14) Hispaania 657 Prantsusmaa 2 563 (1) Iirimaa 749 Ühendkuningriik 1 813 (1) Liit 5 782 TAC 5 782 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Eritingimus: millest kuni 5 % võib püüda: 2a ja 4. püügipiirkonna liidu vetes (LEZ/*2AC4C).







Liik: megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: 7 (LEZ/07.) Belgia 490 (1) Hispaania 5 440 (2) Prantsusmaa 6 602 (2) Iirimaa 3 001 (1) Ühendkuningriik 2 599 (1) Liit 18 132 TAC 18 132 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 13 lõiget 1. (1) 10 % sellest kvoodist võib kasutada 8a, 8b, 8d ja 8e püügipiirkonnas (LEZ/*8ABDE) kaaspüügiks merikeelte sihtpüügil. (2) 35 % sellest kvoodist võib püüda 8a, 8b, 8d ja 8e püügipiirkonnas (LEZ/*8ABDE).







Liik: megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: 8a, 8b, 8d ja 8e (LEZ/8ABDE.) Hispaania 943 Prantsusmaa 761 Liit 1 704 TAC 1 704 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: 8c, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed (LEZ/8C3411) Hispaania 1 728 Prantsusmaa 86 Portugal 58 Liit 1 872 TAC 1 872 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: 2a ja 4. püügipiirkonna liidu veed (ANF/2AC4-C) Belgia 715 (1) Taani 1 577 (1) Saksamaa 770 (1) Prantsusmaa 147 (1) Madalmaad 541 (1) Rootsi 18 (1) Ühendkuningriik 16 469 (1) Liit 20 237 (1) TAC 20 237 Ennetuslik TAC (1) Eritingimus: sellest kuni 10 % võib püüda: 6; 5b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes (ANF/*56-14).







Liik: merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: 4. püügipiirkonna Norra veed (ANF/04-N.) Belgia 51 Taani 1 305 Saksamaa 21 Madalmaad 18 Ühendkuningriik 305 Liit 1 700 TAC Ei kohaldata Ennetuslik TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.







Liik: merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: 6; 5b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed (ANF/56-14) Belgia 411 (1) Saksamaa 470 (1) Hispaania 440 Prantsusmaa 5 067 (1) Iirimaa 1 145 Madalmaad 396 (1) Ühendkuningriik 3 524 (1) Liit 11 453 TAC 11 453 Ennetuslik TAC (1) Eritingimus: millest kuni 5 % võib püüda: 2a ja 4. püügipiirkonna liidu vetes (ANF/*2AC4C).







Liik: merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: 7 (ANF/07.) Belgia 3 049 (1) Saksamaa 340 (1) Hispaania 1 212 (1) Prantsusmaa 19 568 (1) Iirimaa 2 501 (1) Madalmaad 395 (1) Ühendkuningriik 5 934 (1) Liit 32 999 (1) TAC 32 999 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 13 lõiget 1. (1) Eritingimus: sellest kuni 10 % võib püüda 8a, 8b, 8d ja 8e püügipiirkonnas (ANF/*8ABDE).







Liik: merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: 8a, 8b, 8d ja 8e (ANF/8ABDE.) Hispaania 1 275 Prantsusmaa 7 096 Liit 8 371 TAC 8 371 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: 8c, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed (ANF/8C3411) Hispaania 3 472 Prantsusmaa 3 Portugal 691 Liit 4 166 TAC 4 166 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: 3a (HAD/03A.) Belgia 8 Taani 1 435 Saksamaa 91 Madalmaad 2 Rootsi 170 Liit 1 706 TAC 1 780 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: 4; 2a püügipiirkonna liidu veed (HAD/2AC4.) Belgia 168 Taani 1 153 Saksamaa 734 Prantsusmaa 1 279 Madalmaad 126 Rootsi 116 Ühendkuningriik 19 015 Liit 22 591 Norra 6 359 TAC 28 950 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmistes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



4. püügipiirkonna Norra veed (HAD/*04N-) Liit 16 804







Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62o N (HAD/04-N.) Rootsi 707 (1) Liit 707 TAC Ei kohaldata Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Tursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.







Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: 6b, 12. ja 14. piirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (HAD/6B1214) Belgia 23 Saksamaa 28 Prantsusmaa 1 155 Iirimaa 824 Ühendkuningriik 8 439 Liit 10 469 TAC 10 469 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: 5b ja 6a piirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (HAD/5BC6A.) Belgia 4 (1) Saksamaa 4 (1) Prantsusmaa 178 (1) Iirimaa 528 (1) Ühendkuningriik 2 512 (1) Liit 3 226 TAC 3 226 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Sellest kvoodist võib kuni 10 % püüda 4. püügipiirkonnas ja 2a püügipiirkonna liidu vetes (HAD/*2AC4.).







Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: 7b–k, 8, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed (HAD/7X7A34) Belgia 93 Prantsusmaa 5 552 Iirimaa 1 851 Ühendkuningriik 833 Liit 8 329 TAC 8 329 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 13 lõiget 1.







Liik: kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: 7a (HAD/07A.) Belgia 59 Prantsusmaa 271 Iirimaa 1 619 Ühendkuningriik 1 790 Liit 3 739 TAC 3 739 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: 3a (WHG/03A.) Taani 1 109 Madalmaad 4 Rootsi 119 Liit 1 232 TAC 1 660 Ennetuslik TAC

▼M2







Liik: merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: 4; 2a püügipiirkonna liidu veed (WHG/2AC4.) Belgia 320 Taani 1 385 Saksamaa 360 Prantsusmaa 2 082 Madalmaad 801 Rootsi 3 Ühendkuningriik 10 012 Liit 14 963 Norra 1 219 (1) TAC 17 191 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Võib püüda liidu vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvutatakse maha TACi Norra osast. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmistes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



4. püügipiirkonna Norra veed (WHG/*04N-) Liit 10 881

▼B







Liik: merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: 6; 5b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed (WHG/56-14) Saksamaa 3 (1) Prantsusmaa 68 (1) Iirimaa 324 (1) Ühendkuningriik 717 (1) Liit 1 112 (1) TAC 1 112 (1) Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 8. (1) Üksnes merlangi kaaspüük muude liikide püügi puhul. Merlangi sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.

▼M2







Liik: merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: 7a (WHG/07A.) Belgia 3 (1) Prantsusmaa 43 (1) Iirimaa 717 (1) Madalmaad 1 (1) Ühendkuningriik 482 (1) Liit 1 246 (1) TAC 1 246 (1) Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 8. (1) Üksnes merlangi kaaspüük muude liikide püügi puhul. Merlangi sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.

▼B







Liik: merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: 7b, 7c, 7d, 7e, 7f, 7g, 7h, 7j ja 7k (WHG/7X7A-C) Belgia 187 Prantsusmaa 11 510 Iirimaa 5 334 Madalmaad 94 Ühendkuningriik 2 059 Liit 19 184 TAC 19 184 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 13 lõiget 1.







Liik: merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: 8 (WHG/08.) Hispaania 1 016 Prantsusmaa 1 524 Liit 2 540 TAC 2 540 Ennetuslik TAC







Liik: merlang ja pollak Merlangius merlangus ja Pollachius pollachius Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62° N (W/P/04-N.) Rootsi 190 (1) Liit 190 TAC Ei kohaldata Ennetuslik TAC (1) Tursa, kilttursa ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.







Liik: euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: 3a (HKE/03A.) Taani 3 950 (1) Rootsi 336 (1) Liit 4 286 TAC 4 286 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Seda kvooti võib üle kanda 2a ja 4. püügipiirkonna liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb aga eelnevalt komisjonile teatada.







Liik: euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: 2a ja 4. püügipiirkonna liidu veed (HKE/2AC4-C) Belgia 71 (1) Taani 2 888 (1) Saksamaa 331 (1) Prantsusmaa 639 (1) Madalmaad 166 (1) Ühendkuningriik 899 (1) Liit 4 994 (1) TAC 4 994 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) 3a rajoonis võib sellest kvoodist kasutada kaaspüügiks kuni 10 % (HKE/*03A.).







Liik: euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: 6 ja 7; 5b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed (HKE/571214) Belgia 733 (1) Hispaania 23 512 Prantsusmaa 36 310 (1) Iirimaa 4 400 Madalmaad 473 (1) Ühendkuningriik 14 334 (1) Liit 79 762 TAC 79 762 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 13 lõiget 1. (1) Seda kvooti võib üle kanda 2a ja 4. püügipiirkonna liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb aga eelnevalt komisjonile teatada. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmistes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



8a, 8b, 8d ja 8e (HKE/*8ABDE) Belgia 95 Hispaania 3 793 Prantsusmaa 3 793 Iirimaa 474 Madalmaad 47 Ühendkuningriik 2 134 Liit 10 336







Liik: euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: 8a, 8b, 8d ja 8e (HKE/8ABDE.) Belgia 23 (1) Hispaania 16 036 Prantsusmaa 36 013 Madalmaad 46 (1) Liit 52 118 TAC 52 118 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Seda kvooti võib üle kanda 4. püügipiirkonda ja 2a püügipiirkonna liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb aga eelnevalt komisjonile teatada. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmistes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



6 ja 7; 5b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed (HKE/*57-14) Belgia 5 Hispaania 4 645 Prantsusmaa 8 361 Madalmaad 14 Liit 13 025







Liik: euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: 8c, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed (HKE/8C3411) Hispaania 5 924 Prantsusmaa 569 Portugal 2 765 Liit 9 258 TAC 9 258 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: põhjaputassuu Micromesistius poutassou Püügipiirkond: 2. ja 4. püügipiirkonna Norra veed (WHB/24-N.) Taani 0 Ühendkuningriik 0 Liit 0 TAC Ei kohaldata Analüütiline TAC

▼M1







Liik: põhjaputassuu Micromesistius poutassou Püügipiirkond: 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8a, 8b, 8d, 8e, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (WHB/1X14) Taani 48 813 (1) Saksamaa 18 979 (1) Hispaania 41 383 (1) (2) Prantsusmaa 33 970 (1) Iirimaa 37 800 (1) Madalmaad 59 522 (1) Portugal 3 844 (1) (2) Rootsi 12 075 (1) Ühendkuningriik 63 341 (1) Liit 319 727 (1) (3) Norra 99 900 Fääri saared 10 000 TAC Ei kohaldata Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Eritingimus: liidu kasutatava 22 500 tonni suuruse kogukoguse raames võivad liikmesriigid oma kvoodist Fääri saarte vetes (WHB/*05B-F) püüda järgmise protsendi: 7 % (2) Seda kvooti võib üle kanda 8c, 9. ja 10. püügipiirkonda; CECAFi 34.1.1 liidu vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb aga eelnevalt komisjonile teatada. (3) Eritingimus: ELi kvootidest 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8a, 8b, 8d, 8e, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes (WHB/*NZJM1) ning 8c, 9. ja 10. püügipiirkonnas; CECAFi 34.1.1 liidu vetes (WHB/*NZJM2) püüda Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas järgmise koguse: 227 975 .

▼B







Liik: põhjaputassuu Micromesistius poutassou Püügipiirkond: 8c, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed (WHB/8C3411) Hispaania 35 251 Portugal 8 813 Liit 44 064 (1) TAC Ei kohaldata Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Eritingimus: liidu kvootidest 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8a, 8b, 8d, 8e, 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelistes vetes (WHB/*NZJM1), 8c, 9. ja 10. püügipiirkonnas ning CECAFi 34.1.1 liidu vetes (WHB/*NZJM2) võib järgmise koguse püüda Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse piirkonnas: 227 975 .







Liik: põhjaputassuu Micromesistius poutassou Püügipiirkond: 2., 4a, 5. ja 6. püügipiirkonna liidu veed põhja pool 56°30′ N ja 7. püügipiirkond lääne pool 12° W (WHB/24A567) Norra 227 975 (1) (2) Fääri saared 22 500 (3) (4) TAC Ei kohaldata Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. (1) Arvestatakse rannikuäärsete riikide lepingus Norrale kehtestatud püügi piirnormist maha. (2) Eritingimus: 4a püügipiirkonna püük ei tohi ületada järgmist kogust (WHB/*04A-C): 40 000 . (3) Arvestatakse Fääri saarte püügi piirnormist maha. (4) Eritingimus: võib püüda ka 6b püügipiirkonnas (WHB/*06B-C). 4a püügipiirkonna püük ei tohi ületada järgmist kogust (WHB/*04A-C): 5 625 .







Liik: väikesuulest ja pikklest Microstomus kitt ja Glyptocephalus cynoglossus Püügipiirkond: 2a ja 4. püügipiirkonna liidu veed (L/W/2AC4-C) Belgia 427 Taani 1 175 Saksamaa 151 Prantsusmaa 322 Madalmaad 978 Rootsi 13 Ühendkuningriik 4 808 Liit 7 874 TAC 7 874 Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: sinine molva Molva dypterygia Püügipiirkond: 5b, 6. ja 7. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (BLI/5B67-) Saksamaa 120 Eesti 18 Hispaania 377 Prantsusmaa 8 599 Iirimaa 33 Leedu 7 Poola 4 Ühendkuningriik 2 187 Muud 33 (1) Liit 11 378 Norra 250 (2) Fääri saared 150 (3) TAC 11 778 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 13 lõiget 1. (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud. (2) Võib püüda 2a, 4., 5b, 6. ja 7. püügipiirkonna liidu vetes (BLI//*24X7C). (3) Kalju-tömppeakala ja süsisaba kaaspüük arvestatakse sellest kvoodist maha. Selle kvoodi alusel võib püüda 6a püügipiirkonna liidu vetes põhja pool 56°30′ N ja 6b püügipiirkonnas. Seda sätet ei kohaldada lossimiskohustusega saagi suhtes.







Liik: sinine molva Molva dypterygia Püügipiirkond: 12. püügipiirkonna rahvusvahelised veed (BLI/12INT-) Eesti 1 (1) Hispaania 218 (1) Prantsusmaa 5 (1) Leedu 2 (1) Ühendkuningriik 2 (1) Muud 1 (1) Liit 229 (1) TAC 229 (1) Ennetuslik TAC (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: sinine molva Molva dypterygia Püügipiirkond: 2. ja 4. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (BLI/24-) Taani 4 Saksamaa 4 Iirimaa 4 Prantsusmaa 23 Ühendkuningriik 14 Muud 4 (1) Liit 53 TAC 53 Ennetuslik TAC (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: sinine molva Molva dypterygia Püügipiirkond: 3a püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (BLI/03A-) Taani 3 Saksamaa 2 Rootsi 3 Liit 8 TAC 8 Ennetuslik TAC







Liik: harilik molva Molva molva Püügipiirkond: 1. ja 2. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (LIN/1/2.) Taani 8 Saksamaa 8 Prantsusmaa 8 Ühendkuningriik 8 Muud 4 (1) Liit 36 TAC 36 Ennetuslik TAC (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.







Liik: harilik molva Molva molva Püügipiirkond: 3a püügipiirkonna liidu veed (LIN/03A-C.) Belgia 13 Taani 93 Saksamaa 13 Rootsi 38 Ühendkuningriik 13 Liit 170 TAC 170 Ennetuslik TAC

▼M1







Liik: harilik molva Molva molva Püügipiirkond: 4. püügipiirkonna liidu veed (LIN/04-C.) Belgia 26 (1) Taani 404 (1) Saksamaa 250 (1) Prantsusmaa 225 Madalmaad 9 Rootsi 17 (1) Ühendkuningriik 3 104 (1) Liit 4 035 TAC 4 035 Ennetuslik TAC (1) Eritingimus: millest kuni 25 %, kuid mitte rohkem kui 75 tonni võib püüda: 3a püügipiirkonna liidu vetes (LIN/*03A-C).

▼B







Liik: harilik molva Molva molva Püügipiirkond: 5. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (LIN/05EI.) Belgia 9 Taani 6 Saksamaa 6 Prantsusmaa 6 Ühendkuningriik 6 Liit 33 TAC 33 Ennetuslik TAC







Liik: harilik molva Molva molva Püügipiirkond: 6., 7., 8., 9., 10., 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (LIN/6X14.) Belgia 46 (1) Taani 8 (1) Saksamaa 166 (1) Iirimaa 898 Hispaania 3 361 Prantsusmaa 3 583 (1) Portugal 8 Ühendkuningriik 4 126 (1) Liit 12 196 Norra 8 000 (2) (3) (4) Fääri saared 200 (5) (6) TAC 20 396 Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 13 lõiget 1. (1) Eritingimus: millest kuni 35 % võib püüda: 4. püügipiirkonna liidu vetes (LIN/*04-C.). (2) Eritingimus: selle alusel on lubatud 5b, 6. ja 7. püügipiirkonnas muude kalaliikide juhupüük 25 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib suurendada esimese 24 tunni jooksul pärast kalapüügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus 5b, 6. ja 7. püügipiirkonnas ei tohi ületada allpool esitatud kogust tonnides (OTH/*6X14-): Selle sätte alusel ei või kaaspüügil püütud turska 6a püügipiirkonnas olla rohkem kui 5 %. ( 3 ) Kaasa arvatud meriluts. Norrale kvoodiga eraldatud kogused püütakse ainult õngejadadega 5b, 6. ja 7. püügipiirkonnas ning need on järgmised:



Molva (LIN/*5B67-) 8 000 Meriluts (USK/*5B67-) 2 923 (4) Hariliku molva ja merilutsu Norra kvoodid on vastastikku asendatavad kuni järgmise ulatuse võrra (tonnides): 2 000 . (5) Kaasa arvatud meriluts. Püütakse 6b ja 6a püügipiirkonnas põhja pool 56°30′ N (LIN/*6BAN.). (6) Eritingimus: selle alusel on lubatud 6a ja 6b püügipiirkonnas muude kalaliikide juhupüük 20 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib suurendada esimese 24 tunni jooksul pärast kalapüügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus 6a ja 6b püügipiirkonnas ei tohi ületada järgmist kogust tonnides (OTH/*6AB.): 75.







Liik: harilik molva Molva molva Püügipiirkond: 4. püügipiirkonna Norra veed (LIN/04-N.) Belgia 9 Taani 1 187 Saksamaa 33 Prantsusmaa 13 Madalmaad 2 Ühendkuningriik 106 Liit 1 350 TAC Ei kohaldata Ennetuslik TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.







Liik: norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: 3a (NEP/03A.) Taani 10 093 Saksamaa 29 Rootsi 3 611 Liit 13 733 TAC 13 733 Analüütiline TAC







Liik: norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: 2a ja 4. püügipiirkonna liidu veed (NEP/2AC4-C) Belgia 1 156 Taani 1 156 Saksamaa 17 Prantsusmaa 34 Madalmaad 595 Ühendkuningriik 19 145 Liit 22 103 TAC 22 103 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: 4. püügipiirkonna Norra veed (NEP/04-N.) Taani 568 Saksamaa 0 Ühendkuningriik 32 Liit 600 TAC Ei kohaldata Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.







Liik: norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: 6; 5b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed (NEP/5BC6.) Hispaania 31 Prantsusmaa 122 Iirimaa 204 Ühendkuningriik 14 735 Liit 15 092 TAC 15 092 Analüütiline TAC







Liik: norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: 7 (NEP/07.) Hispaania 1 187 (1) Prantsusmaa 4 811 (1) Iirimaa 7 296 (1) Ühendkuningriik 6 490 (1) Liit 19 784 (1) TAC 19 784 (1) Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 13 lõiget 1. ( 1 ) Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmises püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



ICESi 7. alapiirkonna funktsionaalne üksus 16 (NEP/*07U16): Hispaania 798 Prantsusmaa 500 Iirimaa 959 Ühendkuningriik 388 Liit 2 645







Liik: norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: 8a, 8b, 8d ja 8e (NEP/8ABDE.) Hispaania 233 Prantsusmaa 3 645 Liit 3 878 TAC 3 878 Analüütiline TAC

▼M2







Liik: norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: 8c (NEP/08C.) Hispaania 2,7 (1) Prantsusmaa 0,0 (1) Liit 2,7 (1) TAC 2,7 (1) Ennetuslik TAC ( 1 ) Eranditult püük kontrollpüügi raames, et koguda saagi püügimahu ühikuid käsitlevaid andmeid laevadel, mille pardal on vaatlejad: 2 tonni funktsionaalses üksuses 25 viiel püügikorral kuus augustis ja septembris; 0,7 tonni funktsionaalses üksuses 31 seitsme päeva jooksul juulis.

▼B







Liik: norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed (NEP/9/3411) Hispaania 100 (1) Portugal 301 (1) Liit 401 (1) (2) TAC 401 (1) (2) Ennetuslik TAC (1) Sellest kuni 6 % võib püüda ICESi 9a rajooni (NEP/*9U267) funktsionaalsetes üksustes 26 ja 27. (2) Eespool osutatud TACi piires ei või ICESi 9a rajooni (NEP/*9U30) funktsionaalses üksuses 30 püüda rohkem kui järgmises koguses: 120.

▼M2







Liik: harilik süvameregarneel Pandalus borealis Püügipiirkond: 3a (PRA/03A.) Taani 1 497 Rootsi 807 Liit 2 304 TAC 4 314 Analüütiline TAC

▼B







Liik: harilik süvameregarneel Pandalus borealis Püügipiirkond: 2a ja 4. püügipiirkonna liidu veed (PRA/2AC4-C) Taani 1 163 Madalmaad 11 Rootsi 47 Ühendkuningriik 345 Liit 1 566 TAC 1 566 Ennetuslik TAC







Liik: harilik süvameregarneel Pandalus borealis Püügipiirkond: Norra veed lõuna pool 62°N (PRA/04-N.) Taani 200 Rootsi 123 (1) Liit 323 TAC Ei kohaldata Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. (1) Tursa, kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.







Liik: Viburhännakud Penaeus spp. Püügipiirkond: Prantsuse Guajaana veed (PEN/FGU.) Prantsusmaa Kehtestatakse hiljem (1) Liit Kehtestatakse hiljem (1) (2) TAC Kehtestatakse hiljem (1) (2) Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. (1) Viburhännakute Penaeus subtilis ja Penaeus brasiliensis püük on keelatud alla 30 meetri sügavustes vetes. (2) Kinnitatakse samal tasemel, mis Prantsusmaa kvoot.







Liik: atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: Skagerrak (PLE/03AN.) Belgia 101 Taani 13 065 Saksamaa 67 Madalmaad 2 513 Rootsi 700 Liit 16 446 TAC 16 782 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: Kattegat (PLE/03AS.) Taani 1 517 Saksamaa 17 Rootsi 171 Liit 1 705 TAC 1 705 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: 4; 2a püügipiirkonna liidu veed; 3a püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat (PLE/2A3AX4) Belgia 5 694 Taani 18 506 Saksamaa 5 338 Prantsusmaa 1 068 Madalmaad 35 589 Ühendkuningriik 26 336 Liit 92 531 Norra 8 780 TAC 125 435 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmises püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



4. püügipiirkonna Norra veed (PLE/*04N-) Liit 47 868







Liik: atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: 6; 5b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed (PLE/56-14) Prantsusmaa 9 Iirimaa 261 Ühendkuningriik 388 Liit 658 TAC 658 Ennetuslik TAC







Liik: atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: 7a (PLE/07A.) Belgia 134 Prantsusmaa 58 Iirimaa 1 499 Madalmaad 41 Ühendkuningriik 1 343 Liit 3 075 TAC 3 075 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: 7b ja 7c (PLE/7BC.) Prantsusmaa 11 Iirimaa 63 Liit 74 TAC 74 Ennetuslik TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 13 lõiget 1.







Liik: atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: 7d ja 7e (PLE/7DE.) Belgia 1 694 Prantsusmaa 5 648 Ühendkuningriik 3 012 Liit 10 354 TAC 10 354 Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artikli 7 lõiget 2.







Liik: atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: 7f ja 7g (PLE/7FG.) Belgia 378 Prantsusmaa 684 Iirimaa 243 Ühendkuni