02015R0220 — ET — 16.11.2020 — 005.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:





Parandatud:









▼B

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/220,

3. veebruar 2015,

milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1217/2009 (millega luuakse Euroopa Liidu põllumajanduslike majapidamiste tulusid ja majandustegevust käsitlevate raamatupidamisandmete kogumise võrk) rakenduseeskirjad







1. PEATÜKK

VAATLUSALA JA VALIKUKAVA

Artikkel 1

Majandusliku suuruse künnis

Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 5 lõike 1 esimeses lõigus osutatud majandusliku suuruse künnis on sätestatud käesoleva määruse I lisas.

Artikkel 2

Aruandvate majapidamiste arv

Aruandvate majapidamiste arv liikmesriigi kohta ja määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 5a lõikes 2 osutatud põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonnad on sätestatud käesoleva määruse II lisas.

Artikkel 3

Valikukava

1. Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 5a lõikes 4 osutatud andmete vormi ja sisuga seotud näidised ja meetodid on sätestatud käesoleva määruse III lisas.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile elektrooniliselt määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 5a lõikes 1 osutatud valikukava, mille on heaks kiitnud kõnealuse määruse artikli 6 lõikes 2 osutatud riiklik komitee hiljemalt kaks kuud enne kõnealuse kavaga hõlmatud aruandeaasta algust.

▼M1

Soome ja Horvaatia võivad oma aruandeaastaks 2016 esitatud valikukavad läbi vaadata. Nad edastavad oma muudetud valikukavad kõnealuse aruandeaasta kohta komisjonile hiljemalt 31. märtsiks 2016.

▼M2

Bulgaaria, Taani ja Austria vaatavad läbi oma 2017. aruandeaastaks esitatud valikukavad. Nad edastavad oma muudetud valikukavad kõnealuse aruandeaasta kohta komisjonile hiljemalt 31. märtsiks 2017.

▼M3

Saksamaa, Kreeka, Ungari, Rumeenia ja Soome vaatavad läbi oma 2018. aruandeaastaks esitatud valikukavad. Nad edastavad oma muudetud valikukavad kõnealuse aruandeaasta kohta komisjonile hiljemalt 31. märtsiks 2018.

▼B







2. PEATÜKK

LIIDU PÕLLUMAJANDUSLIKE MAJAPIDAMISTE LIIGITUS

Artikkel 4

Põllumajandustootmise eriviisid

Meetod määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 5b lõikes 3 osutatud põllumajandustootmise eriviiside arvutamiseks ja meetod nende vastavuse kindlaksmääramiseks kõnealuse artikli kohastele üldistele ja peamistele põllumajandustootmise viisidele, on sätestatud käesoleva määruse IV lisas.

Artikkel 5

Põllumajandusliku majapidamise majanduslik suurus

Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 5b lõikes 4 osutatud põllumajandusliku majapidamise majandusliku suuruse ja kõnealuse määruse artikli 5b lõikes 1 osutatud majandusliku suuruse klasside arvutusmeetod on sätestatud käesoleva määruse V lisas.

▼M5

Artikkel 6

Põllumajandusliku majapidamise standardtoodangu koefitsient ja kogustandardtoodang

1. Arvutusmeetod määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 5b lõikes 2 osutatud eri tegevusalade standardtoodangu koefitsiendi kindlakstegemiseks ja vastavate andmete kogumise kord on sätestatud käesoleva määruse IV ja VI lisas.

Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 5b lõikes 2 osutatud eri tegevusalade standardtoodangu koefitsient määratakse kindlaks põllumajanduskultuuride ja põllumajandusloomadega seotud muutujate puhul, mis on loetletud käesoleva määruse IV lisa B osa I punktis, ning käesoleva määruse VI lisa punkti 2 alapunktis b osutatud iga geograafilise üksuse puhul.

2. Põllumajandusliku majapidamise kogustandardtoodangu saamiseks korrutatakse iga põllumajanduskultuuri ja põllumajandusloomaga seotud muutuja standardtoodangu koefitsient vastavate ühikute arvuga.

▼B

Artikkel 7

Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoov tegevus

Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 5b lõikes 5 osutatud põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoov tegevus on määratud kindlaks käesoleva määruse VII lisa A osas. Sellise tegevuse osakaal esitatakse protsendivahemikuna. Kõnealune protsendivahemik on sätestatud käesoleva määruse VII lisa C osas.

Esimeses lõigus osutatud tulutoova tegevuse osakaalu hindamise meetod on sätestatud käesoleva määruse VII lisa B ja C osas.

Artikkel 8

Andmed standardtoodangu ja selle kindlaksmääramise kohta

1. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 5b lõikele 6 esitavad liikmesriigid enne aasta N+3 31. detsembrit komisjonile (Eurostat) aasta N võrdlusperioodi standardtoodangu väärtuse ja andmed selle kindlaksmääramiseks.

2. Liikmesriigid kasutavad lõikes 1 osutatud andmete esitamiseks komisjoni (Eurostat) poolt sel eesmärgil kättesaadavaks tehtud arvutisüsteeme.







3. PEATÜKK

PÕLLUMAJANDUSARUANDE JA ANDMETE EDASTAMINE KOMISJONILE

Artikkel 9

Põllumajandusaruande vorm ja esitusviis

Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artiklis 8 osutatud raamatupidamisandmete vorm ja esitusviis ja sellega seotud juhiseid on sätestatud käesoleva määruse VIII lisas.

Artikkel 10

Komisjonile andmete edastamise meetodid ja tähtajad

1. Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artiklis 7 osutatud kontaktasutus edastab komisjonile põllumajandusaruanded määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 19 lõike 1 punktis b osutatud arvuti- ja kontrollisüsteemi kaudu. Nõutavat teavet vahetatakse elektrooniliselt selle süsteemi kaudu kontaktasutusele kättesaadavaks tehtud näidiste alusel.

2. Liikmesriike teavitatakse lõikes 1 osutatud arvutisüsteemi rakendamise üldtingimustest põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu komitee kaudu.

3. Põllumajandusaruanded edastatakse komisjonile 31. detsembriks pärast asjaomase aruandeaasta lõppu.

Liikmesriigid, kellel ei olnud võimalik 2012. aasta põllumajandusaruande andmeid esitada esimeses lõigus sätestatud ajavahemiku jooksul, võivad põllumajandusaruande esitada komisjonile hiljemalt kolm kuud pärast esimeses lõigus osutatud tähtaega.

▼M6

Erandlike asjaolude korral, mis võivad takistada andmete esitamist, teavitavad liikmesriigid komisjoni viivitamata andmete kogumise ja esitamise seisust ning pakuvad välja lahenduse andmete esitamiseks. Pärast esitatud teabe analüüsimist võib komisjon erandkorras pikendada esimeses lõigus osutatud tähtaega üks kord kuni kolme kuu võrra.

▼B

4. Põllumajandusaruanded loetakse komisjonile esitatuks pärast seda, kui artiklis 9 osutatud raamatupidamisandmed on sisestatud lõikes 1 osutatud arvuti- ja kontrollisüsteemi, sellega seonduv arvutipõhine kontroll on tehtud ja kontaktasutus on kinnitanud, et andmeid saab süsteemi üles laadida.







4. PEATÜKK

TÜÜPTEENUSTASU

Artikkel 11

Nõuetekohaselt täidetud põllumajandusaruanded

Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 19 lõike 1 punkti a kohaldamisel on põllumajandusaruanne nõuetekohaselt koostatud, kui selle sisu on faktiliselt täpne ja see sisaldab tõepäraseid andmeid, mis on kirjendatud ja esitatud vastavalt käesoleva määruse VIII lisas sätestatud vormile ja esitusviisile.

▼M5

Raamatupidamisbürood ja nende ülesandeid täitvad haldusasutused vastutavad põllumajandusaruannete nõuetekohase ja õigeaegse täitmise eest, nii et kontaktasutused saaksid need esitada käesoleva määruse artikli 14 lõigetes 3 ja 4 osutatud tähtaegade jooksul.

▼B

Artikkel 12

Rahastamiskõlblike põllumajandusaruannete arv

Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 5a lõikes 2 osutatud selliste nõuetekohaselt täidetud ja tähtajaks esitatud põllumajandusaruannete üldarv liikmesriigi kohta, mille eest makstakse tüüpteenustasu, ei tohi ületada käesoleva määruse II lisaga kehtestatud aruandvate põllumajanduslike majapidamiste arvu asjaomase liikmesriigi kohta.

Kui liikmesriigil on mitu põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonda, võib selliste nõuetekohaselt täidetud ja tähtajaks esitatud põllumajandusaruannete arv, mille puhul makstakse tüüpteenustasu, olla andmevõrgu asjaomase piirkonna kohta määratud arvust kuni 20 % suurem, tingimusel et nõuetekohaselt täidetud ja tähtajaks esitatud põllumajandusaruannete üldarv kogu asjaomase liikmesriigi kohta ei ole suurem kui käesoleva määruse II lisas selle liikmesriigi kohta kindlaks määratud üldarv.

▼M4

Selliste põllumajandusaruannete eest, mis saadakse põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonnast, mille kohta on esitatud rohkem põllumajandusaruandeid, kui selle põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonna kohta on II lisas kindlaks määratud, ei maksta tüüpteenustasu põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonnas, mille kohta liikmesriik on esitanud vähem kui 80 % nõutavast aruandvate majapidamiste arvust.

▼B

Artikkel 13

Tüüpteenustasu maksmine

Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 19 lõike 1 punktis a osutatud tüüpteenustasu makstakse kahes osas:

a) makse, mis moodustab 50 % kogusummast, mis on arvutatud käesoleva määruse artikli 14 esimeses lõigus kindlaksmääratud summa alusel, tehakse iga aruandeaasta alguses sellisele hulgale aruandvatele põllumajanduslikele majapidamistele, nagu on kehtestatud käesoleva määruse II lisaga;

b) ülejäänud summa makstakse pärast seda, kui komisjon on kontrollinud, kas esitatud põllumajandusaruanded on nõuetekohaselt täidetud.

Käesoleva artikli esimese lõigu punktis b osutatud ülejäänud summa arvutamiseks korrutatakse käesoleva määruse artikli 14 alusel arvutatud tüüpteenustasu raamatupidamisaruande kohta selliste põllumajandusaruannete arvuga, mis on nõuetekohaselt täidetud ja käesoleva määruse artikli 12 kohaselt rahastamiskõlblikud, lahutades sellest käesoleva artikli esimese lõigu punktis a osutatud makse.

▼M5

Tüüpteenustasu aitab katta kulusid, mis on seotud põllumajandusaruannete nõuetekohase täitmisega, andmete esitamise ajastuse, protsesside, süsteemide ja korra täiustamisega ning põllumajandusaruannete üldise kvaliteedi parandamisega ning mida kannavad eelkõige raamatupidamisbürood ja eelnimetatuga seoses nende ülesandeid täitvad haldusasutused.

Tüüpteenustasust, mida liikmesriikidele makstakse komisjonile edastatud nõuetekohaselt täidetud ja rahastamiskõlblike põllumajandusaruannete eest, saab liidu ressursist liikmesriigi ressurss.Tüüpteenustasust, mida liikmesriikidele makstakse komisjonile edastatud nõuetekohaselt täidetud ja rahastamiskõlblike põllumajandusaruannete eest, saab liidu ressursist liikmesriigi ressurss.

Riikliku komitee, piirkondlike komiteede ja kontaktasutuste loomise ja tegevusega seotud kulud kannavad liikmesriigid.

▼M3

Artikkel 14

Tüüpteenustasu suurus

1. Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 19 lõike 1 punktis a osutatud tüüpteenustasu on 160 eurot ühe põllumajandusaruande kohta.

2. Kui määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 19 lõike 1 punktis a osutatud 80 % künnist ei ole täidetud põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonna tasandil ega asjaomase liikmesriigi tasandil, kohaldatakse kõnealuse sätte kohast vähendamist vaid siseriiklikul tasandil.

3. Kui määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 19 lõike 1 punktis a osutatud 80 % künnis on põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu piirkonna või liikmesriigi tasandil täidetud, suurendatakse tüüpteenustasu järgmiselt: a) viie euro võrra, kui liikmesriik esitab käesoleva määruse artiklis 9 osutatud raamatupidamisandmed hiljemalt üks kuu enne artikli 10 lõikes 3 osutatud tähtaega; või b) seitsme euro võrra aruandeaasta 2018 puhul ja kümne euro võrra aruandeaasta 2019 puhul, kui liikmesriik esitab käesoleva määruse artiklis 9 osutatud raamatupidamisandmed hiljemalt kaks kuud enne artikli 10 lõikes 3 osutatud tähtaega.

▼M5

4. Lõike 3 punktides a ja b sätestatud tüüpteenustasu suurendamisele võib lisada kaks eurot 2018. aruandeaasta puhul, viis eurot 2019. ja 2020. aruandeaasta puhul ning kümme eurot alates 2021. aruandeaastast, kui komisjon on kontrollinud raamatupidamisandmeid käesoleva määruse artikli 13 esimese lõigu punkti b kohaselt ning kui põllumajandusaruandeid peetakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 8 lõikele 2 nõuetekohaselt täidetuks kas nende komisjonile esitamise ajal või 40 tööpäeva jooksul alates kuupäevast, mil komisjon teatas põllumajandusaruande esitanud liikmesriigile, et esitatud aruanne ei ole nõuetekohaselt täidetud.

▼M4

Erandlikel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib komisjon otsustada kõnealust 40 tööpäeva pikkust ajavahemikku pikendada.

40 tööpäeva pikkuse ajavahemiku lõppkuupäev või selle ajavahemiku pikendamine kinnitatakse komisjoni ja asjaomase liikmesriigi kontaktasutuse vahel kirjalikult.

▼B







5. PEATÜKK

ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 15

Kehtetuks tunnistamine

Rakendusmäärused (EL) nr 283/2012 ja (EL) nr 730/2013 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2015.

Neid määrusi kohaldatakse siiski jätkuvalt 2015. aruandeaastale eelnevate aruandeaastate suhtes.

Artikkel 16

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 2015. aruandeaastast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

VAATLUSALA JAOKS KEHTESTATUD MAJANDUSLIKU SUURUSE KÜNNIS (ARTIKKEL 1)







Liikmesriik/Andmevõrgu piirkond Künnis eurodes Belgia 25 000 ▼M2 Bulgaaria 4 000 ▼M5 Tšehhi 15 000 Taani 25 000 ▼B Saksamaa 25 000 Eesti 4 000 Iirimaa 8 000 Kreeka 4 000 Hispaania 8 000 Prantsusmaa (v.a Martinique, Reunion, Guadeloupe) 25 000 Prantsusmaa (ainult Martinique, Reunion, Guadeloupe) 15 000 Horvaatia 4 000 Itaalia 8 000 Küpros 4 000 Läti 4 000 Leedu 4 000 Luksemburg 25 000 Ungari 4 000 Malta 4 000 Madalmaad 25 000 ▼M2 Austria 15 000 ▼B Poola 4 000 Portugal 4 000 ▼M3 Rumeenia 4 000 ▼B Sloveenia 4 000 Slovakkia 25 000 Soome 8 000 Rootsi 15 000 Ühendkuningriik (v.a Põhja-Iirimaa) 25 000 Ühendkuningriik (ainult Põhja-Iirimaa) 15 000









II LISA

ARUANDVATE MAJAPIDAMISTE ARV (ARTIKKEL 2)







Viitenumber Andmevõrgu piirkonna nimi Aruandvate majapidamiste arv aruandeaasta kohta BELGIA 341 Vlaanderen 720 342 Bruxelles-Brussel — 343 Wallonie 480 Belgia kokku 1 200 ▼M2 BULGAARIA 831 Северозападен (Severozapaden) 393 832 Северен централен (Severen tsentralen) 377 833 Североизточен (Severoiztochen) 347 834 Югозападен (Yugozapaden) 222 835 Южен централен (Yuzhen tsentralen) 482 836 Югоизточен (Yugoiztochen) 381 Bulgaaria kokku 2 202 ▼M5 745 TŠEHHI 1 282 370 TAANI 1 600 ▼M3 SAKSAMAA 015 Schleswig-Holstein/Hamburg 662 030 Niedersachsen 1 307 040 Bremen — 050 Nordrhein-Westfalen 1 010 060 Hessen 558 070 Rheinland-Pfalz 887 080 Baden-Württemberg 1 190 090 Bayern 1 678 100 Saarland 90 110 Berlin — 112 Brandenburg 284 113 Mecklenburg-Vorpommern 268 114 Sachsen 313 115 Sachsen-Anhalt 270 116 Thüringen 283 Saksamaa kokku 8 800 ▼B 755 EESTI 658 380 IIRIMAA 900 ▼M3 KREEKA 450 Μακεδονία — Θράκη (Makedoonia-Traakia) 1 700 460 Ήπειρος — Πελοπόννησος — Νήσοι Ιονίου (Ípeiros, Peloponnesos, Joonia saared) 1 150 470 Θεσσαλία (Tessaalia) 600 480 Στερεά Ελλάς — Νήσοι Αιγαίου — Κρήτη (Kesk-Kreeka, Egeuse saared, Kreeta) 1 225 Kreeka kokku 4 675 ▼B HISPAANIA 500 Galicia 450 505 Asturias 190 510 Cantabria 150 515 País Vasco 352 520 Navarra 316 525 La Rioja 244 530 Aragón 676 535 Cataluña 664 540 Illes Balears 180 545 Castilla y León 950 550 Madrid 190 555 Castilla-La Mancha 900 560 Comunidad Valenciana 638 565 Murcia 348 570 Extremadura 718 575 Andalucía 1 504 580 Canarias 230 Hispaania kokku 8 700 PRANTSUSMAA 121 Île-de-France 190 131 Champagne-Ardenne 370 132 Picardie 270 133 Haute-Normandie 170 134 Centre 410 135 Basse-Normandie 240 136 Bourgogne 340 141 Nord-Pas de Calais 280 151 Lorraine 230 152 Alsace 200 153 Franche-Comté 210 162 Pays de la Loire 460 163 Bretagne 480 164 Poitou-Charentes 360 182 Aquitaine 550 183 Midi-Pyrénées 480 184 Limousin 220 192 Rhône-Alpes 480 193 Auvergne 360 201 Languedoc-Roussillon 430 203 Provence-Alpes-Côte d'Azur 420 204 Corse 170 205 Guadeloupe 80 206 Martinique 80 207 La Réunion 160 Prantsusmaa kokku 7 640 ▼M1 HORVAATIA 861 Jadranska Hrvatska 329 862 Kontinentalna Hrvatska 922 Horvaatia kokku 1 251 ▼B ITAALIA 221 Valle d'Aosta 170 222 Piemonte 594 230 Lombardia 717 241 Trentino 282 242 Alto Adige 338 243 Veneto 707 244 Friuli-Venezia Giulia 451 250 Liguria 431 260 Emilia-Romagna 873 270 Toscana 577 281 Marche 452 282 Umbria 460 291 Lazio 587 292 Abruzzo 572 301 Molise 342 302 Campania 667 303 Calabria 510 311 Puglia 723 312 Basilicata 400 320 Sicilia 706 330 Sardegna 547 Itaalia kokku 11 106 740 KÜPROS 500 770 LÄTI 1 000 775 LEEDU 1 000 350 LUKSEMBURG 450 ▼M3 UNGARI 767 Alföld 1 144 768 Dunántúl 733 764 Észak-Magyarország 223 Ungari kokku 2 100 ▼B 780 MALTA 536 360 MADALMAAD 1 500 ▼M2 660 AUSTRIA 1 800 ▼B POOLA 785 Pomorze ja Mazury 1 860 790 Wielkopolska ja Śląsk 4 350 795 Mazowsze ja Podlasie 4 490 800 Małopolska ja Pogórze 1 400 Poola kokku 12 100 PORTUGAL 615 Norte e Centro 1 233 630 Ribatejo e Oeste 351 640 Alentejo e Algarve 399 650 Açores e Madeira 317 Portugal kokku 2 300 ▼M3 RUMEENIA 840 Nord-Est 724 841 Sud-Est 913 842 Sud-Muntenia 857 843 Sud-Vest-Oltenia 519 844 Vest 598 845 Nord-Vest 701 846 Centru 709 847 București-Ilfov 79 Rumeenia kokku 5 100 ▼B 820 SLOVEENIA 908 810 SLOVAKKIA 562 ▼M3 SOOME 670 Etelä-Suomi 420 680 Sisä-Suomi 169 690 Pohjanmaa 203 700 Pohjois-Suomi 108 Soome kokku 900 ▼B ROOTSI 710 Slättbyggdslän 637 720 Skogs- och mellanbygdslän 258 730 Län i norra Sverige 130 Rootsi kokku 1 025 ÜHENDKUNINGRIIK 411 England – North Region 420 412 England – East Region 650 413 England – West Region 430 421 Wales 300 431 Šotimaa 380 441 Põhja-Iirimaa 320 Ühendkuningriik kokku 2 500









III LISA

VALIKUKAVA ETTEVALMISTAMISE NÄIDISED JA MEETODID (ARTIKLI 3 LÕIGE 1)

Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artikli 5a lõikes 4 osutatud andmed edastatakse komisjonile vastavalt järgmisele struktuurile.

A. TEABELEHT







1. Üldine teave 1.1. Aruandeaasta 1.2. Liikmesriik 1.3. Kontaktasutuse nimi 1.4. Kas kontaktasutus on riiklike haldusorganite osa (jah/ei)? 2. Valikukava alus 2.1. Põllumajanduslike majapidamiste andmekogumi allikas 2.2. Põllumajanduslike majapidamiste andmekogumi aasta 2.3. Standardtoodangu aasta 2.4. Vaatlusala definitsioon 3. Vaatlusala kihtide moodustamise kord 3.1. Klastrite moodustamine põllumajandustootmise viisi alusel 3.2. Klastrite moodustamise põllumajandusliku majapidamise majandusliku suuruse alusel 3.3. Täiendavad riiklikud kriteeriumid vaatlusala kihtide moodustamise kohta 3.3.1. Kas kohaldatakse täiendavaid riiklikke kriteeriume vaatlusala kihtide moodustamise kohta? 3.3.2. Kas riikliku valimi koostamisel kasutatakse täiendavaid riiklikke kriteeriume? 3.3.3. Kas andmekogumi andmete kaalumisel kasutatakse täiendavaid riiklikke kriteeriume? 3.3.4. Kas aruandvate põllumajanduslike majapidamiste valimi koostamisel ELi põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu jaoks kasutatakse täiendavaid riiklikke kriteeriume? 3.3.5. Kui kasutate seda ELi valimi jaoks, palun selgitage oma valikut ja esitage üksikasjad selle esindatuse mõjust ELi põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu vaatlusalale 3.4. Klastrite moodustamise eeskirjad 3.5. Valimi hõlmavus 4. Meetodid, millega määratakse kindlaks iga kihi puhul valitud valikumäär ja valimi suurus — Proportsionaalne jaotamine — Optimaalne jaotamine — Proportsionaalne ja optimaalne jaotamine — Muu meetod 5. Aruandvate majapidamiste väljavalimise kord — Juhuslik valik — Mittejuhuslik valik — Juhuslik ja mittejuhuslik valik — Muu meetod 6. Valikukava edaspidise ajakohastamise kord 7. Valikukava tõenäoline kehtivusaeg 8. Vaatlusalasse kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised liigitatakse vastavalt liidu põllumajanduslike majapidamiste liigitusele (vähemalt peamiste tootmisviiside puhul) 9. Iga kihi puhul valimisse võetavate aruandvate majapidamiste arv 10. Lisateave täiendavalt eelmistele punktidele 11. Valikukava on kinnitatud riiklikus komitees, kuupäev

B. VALIKUKAVA TABELID

Üksikasjad võrdlusandmekogumi ja asjaomase aruandeaasta jaoks määratud valimi kohta tuleb esitada valikukava dokumentatsiooni lahutamatuks osaks olevate järgnevate tabelite kohaste näidete alusel.







Tabel 1 Klastrite moodustamise eeskirjad ELi andmevõrgu põllumajanduslike majapidamiste valimi koostamiseks Tabeli struktuur Veeru number Veeru kirjeldus 1 Andmevõrgu piirkonna kood (vt II lisa) 2 Klastrid põllumajandustootmise viisi alusel (vt IV lisa) 3 Klastrid majandusliku suuruse alusel (vt V lisa)







Tabel 2 Valimi hõlmavus Tabeli struktuur Veeru number Veeru kirjeldus 1 Majandusliku suuruse klassid (sätestatud V lisas) 2 Majandusliku suuruse klasside alampiir (eurodes) 3 Majandusliku suuruse klasside ülempiir (eurodes) 4 Andmekogumis esitatud põllumajanduslike majapidamiste arv 5 Andmekogumis esindatud põllumajanduslike majapidamiste arvu kumulatiivse protsendi pöördväärtus 6 Andmekogumis esindatud kasutatud põllumajandusmaa (ha) 7 Andmekogumis esindatud kasutud põllumajandusmaa kumulatiivse protsendi pöördväärtus 8 Andmekogumis esindatud kogustandardtoodang 9 Andmekogumis esindatud kogustandardtoodangu kumulatiivse protsendi pöördväärtus 10 Andmekogumis esindatud loomühikute arv 11 Andmekogumis esindatud loomühikute arvu kumulatiivse protsendi pöördväärtus







Tabel 3 Andmekogumis esindatud põllumajanduslike majapidamiste jaotus Tabeli struktuur Veeru number Veeru kirjeldus 1 Kood – peamine põllumajandustootmise viis 2 Määratlus – peamine põllumajandustootmise viis 3 Majandusliku suuruse klass – 1 4 Majandusliku suuruse klass – 2 5 Majandusliku suuruse klass – 3 6 Majandusliku suuruse klass – 4 7 Majandusliku suuruse klass – 5 8 Majandusliku suuruse klass – 6 9 Majandusliku suuruse klass – 7 10 Majandusliku suuruse klass – 8 11 Majandusliku suuruse klass – 9 12 Majandusliku suuruse klass – 10 13 Majandusliku suuruse klass – 11 14 Majandusliku suuruse klass – 12 15 Majandusliku suuruse klass – 13 16 Majandusliku suuruse klass – 14 17 Majandusliku suuruse klass – kokku







Tabel 4 Valikukava Tabeli struktuur Veeru number Veeru kirjeldus 1 Andmevõrgu piirkond – ELi andmevõrgu piirkonna kood 2 Andmevõrgu piirkond – nimi 3 Põllumajandustootmise viis – riiklik kood 4 Põllumajandustootmise viis –põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu kood 5 Majandusliku suuruse klass – riiklik kood 6 Majandusliku suuruse klass – ELi andmevõrgu kood 7 Majandusliku suuruse klass – kirjeldus (suurus eurodes) 8 Valimisse koondatavate põllumajanduslike majapidamiste arv (A) 9 Põllumajanduslike majapidamiste arv andmekogumis (B) 10 Kaalutud keskmine (B)/(A)









IV LISA

PÕLLUMAJANDUSTOOTMISE ERIVIISID JA NENDE VASTAVUS ÜLDISTELE JA PEAMISTELE PÕLLUMAJANDUSTOOTMISE VIISIDELE (ARTIKKEL 4)

▼M5

Kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) Standardtoodang (standard output (SO)) – kogutoodangu standardväärtus. Standardtoodangu näitajat kasutatakse põllumajanduslike majapidamiste liigitamiseks liidu põllumajanduslike majapidamiste liigituse alusel (milles põllumajandustootmise viisi määravad peamised tootmistegevused) ja põllumajanduslike majapidamiste majandusliku suuruse kindlaksmääramiseks.

b) Standardtoodangu koefitsient (standard output coefficient (SOC)) – artikli 6 lõikes 1 osutatud iga põllumajandusliku muutuja kogutoodangu keskmine rahaline väärtus lähtuvalt asjaomase piirkonna keskmisest olukorrast, arvestatuna toodanguühiku kohta. Standardtoodangu koefitsient arvutatakse põllumajandustootja hinnana, põllumajanduskultuuride puhul eurodes hektari kohta ja põllumajandusloomade puhul eurodes looma kohta (erandid: seente puhul eurodes 100 m2 kohta, kodulindude puhul eurodes 100 linnu kohta ja mesilaste puhul eurodes taru kohta). Põllumajandustootja hind ei sisalda käibemaksu, muid makse ja toetusi. Standardtoodangu koefitsiente uuendatakse vähemalt iga kord, kui viiakse läbi põllumajanduslike majapidamiste struktuuri käsitlev Euroopa uuring.

c) Põllumajandusliku majapidamise kogustandardtoodang – põllumajandusliku majapidamise toodanguühikute ja nende vastavate standardtoodangu koefitsientide korrutiste summa.

▼M5

A. PÕLLUMAJANDUSTOOTMISE ERIVIISID

Põllumajandustootmise eriviisid määratletakse kahe tunnuse põhjal:

a) Asjaomaste muutujate laad Muutujad on 2020. aasta loenduse käigus vaadeldavad muutujad: nende tähistamiseks kasutatakse käesoleva lisa B osa I punkti vastavustabelis esitatud koode või käesoleva lisa B osa II punktis esitatud muutujate ümberrühmitamise koode ( 1 ).

b) Klassipiiride kindlaksmääramise tingimused Kui ei ole märgitud teisiti, väljendatakse need tingimused põllumajandusliku majapidamise kogustandardtoodangu murdosadena. Selleks et põllumajandusliku majapidamise saaks liigitada põllumajandustootmise eriviisi alla, peavad kõik konkreetsele tootmisviisile spetsialiseerumise tingimused olema täidetud kumulatiivselt.



Spetsialiseerunud põllumajanduslikud majapidamised – taimekasvatussaadused Põllumajandustootmise viisid (* parema loetavuse huvides on käesoleva jaotise kuus veergu esitatud käesoleva lisa C osas) Põllumajandustootmise eriviiside arvutusmeetodid KUI (C1) JA (C2) JA (C3), SIIS (S1) Üldine viis Kirjeldus Peamine viis Kirjeldus Eriviis Kirjeldus (S1) Arvutuse kirjeldus (D1) Muutujate kood ja tingimused (vt käesoleva lisa B osa) Tingimus 1 (C1) Tingimus 2 (C2) Tingimus 3 (C3) 1 Spetsialiseerunud põllukultuuridele 15 Spetsialiseerunud teraviljale, õliseemnetele ja valgurikastele taimedele 151 Spetsialiseerunud teraviljale (v.a riis), õliseemnetele ja valgurikastele taimedele Teravili (v.a riis), õliseemned, kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed > 2/3 P1 > 2/3 P15 + P16 + SO_CLND014 > 2/3 P151 + P16 + SO_CLND014 > 2/3 152 Spetsialiseerunud riisile Riis > 2/3 P1 > 2/3 P15 + P16 + SO_CLND014 > 2/3 SO_CLND013 > 2/3 153 Spetsialiseerunud teraviljale, õliseemnetele, valgurikastele taimedele ja riisile Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a need, mis kuuluvad klassidesse 151 ja 152 P1 > 2/3 P15 + P16 + SO_CLND014 > 2/3 16 Spetsialiseerunud üldviljelusele 161 Spetsialiseerunud rühvelkultuuridele Kartul, suhkrupeet ja mujal nimetamata muud rühvelkultuurid > 2/3 P1 > 2/3 P15 + P16 + SO_CLND014 ≤ 2/3 P17 > 2/3 162 Spetsialiseerunud teraviljale, õliseemnetele, valgurikastele taimedele ja rühvelkultuuridele Teravili, õliseemned, kuivatatud kaunviljad, valgurikkad taimed > 1/3 JA rühvelkultuurid > 1/3 P1 > 2/3 P15 + P16 + SO_CLND014 ≤ 2/3 P15 + P16 + SO_CLND014 > 1/3 JA P17 > 1/3 163 Spetsialiseerunud põlluköögiviljale Värsked köögiviljad (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad – avamaal > 2/3 P1 > 2/3 P15 + P16 + SO_CLND014 ≤ 2/3 SO_CLND045 > 2/3 164 Spetsialiseerunud tubakale Tubakas > 2/3 P1 > 2/3 P15 + P16 + SO_CLND014 ≤ 2/3 SO_CLND032 > 2/3 165 Spetsialiseerunud puuvillale Puuvill > 2/3 P1 > 2/3 P15 + P16 + SO_CLND014 ≤ 2/3 SO_CLND030 > 2/3 166 Mitmesugused põllukultuurid Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a need, mis kuuluvad klassidesse 161, 162, 163, 164 ja 165 P1 > 2/3 P15 + P16 + SO_CLND014 ≤ 2/3 2 Spetsialiseerunud aiandusele 21 Spetsialiseerunud aiandusele, sisetingimustes 211 Spetsialiseerunud köögiviljale, sisetingimustes Köögivili (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all > 2/3 P2 > 2/3 SO_CLND081 + SO_CLND082 > 2/3 SO_CLND081 > 2/3 212 Spetsialiseerunud lilledele ja dekoratiivtaimedele, sisetingimustes Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid) klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all > 2/3 P2 > 2/3 SO_CLND081 + SO_CLND082 > 2/3 SO_CLND082 > 2/3 213 Spetsialiseerunud mitmele aiandusalale, sisetingimustes Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a need, mis kuuluvad klassidesse 211 ja 212 P2 > 2/3 SO_CLND081 + SO_CLND082 > 2/3 22 Spetsialiseerunud aiandusele, avamaal 221 Spetsialiseerunud köögiviljale, avamaal Värsked köögiviljad (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad – köögiviljakasvatus > 2/3 P2 > 2/3 SO_CLND044 + SO_CLND046 > 2/3 SO_CLND044 > 2/3 222 Spetsialiseerunud lilledele ja dekoratiivtaimedele, avamaal Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid) > 2/3 P2 > 2/3 SO_CLND044 + SO_CLND046 > 2/3 SO_CLND046 > 2/3 223 Spetsialiseerunud mitmele aiandusalale, avamaal Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a need, mis kuuluvad klassidesse 221 ja 222 P2 > 2/3 SO_CLND044 + SO_CLND046 > 2/3 23 Muu aiandus 231 Spetsialiseerunud seentele Seened > 2/3 P2 > 2/3 SO_CLND044 + SO_CLND046 ≤ 2/3 JA SO_CLND081 + SO_CLND082 ≤ 2/3 SO_CLND079 > 2/3 232 Spetsialiseerunud puukoolidele Puukoolid > 2/3 P2 > 2/3 SO_CLND044 + SO_CLND046 ≤ 2/3 JA SO_CLND081 + SO_CLND082 ≤ 2/3 SO_CLND070 > 2/3 233 Mitmesugused aiandusalad Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a need, mis kuuluvad klassidesse 231 ja 232 P2 > 2/3 SO_CLND044 + SO_CLND046 ≤ 2/3 JA SO_CLND081 + SO_CLND082 ≤ 2/3 3 Spetsialiseerunud püsikultuuridele 35 Spetsialiseerunud viinamarjaistandustele 351 Spetsialiseerunud kvaliteetveinile Kaitstud päritolunimetusega veinide viinamarjad ja kaitstud geograafilise tähisega veinide viinamarjad > 2/3 P3 > 2/3 SO_CLND062 > 2/3 SO_CLND064 + SO_CLND065 > 2/3 352 Spetsialiseerunud muule veinile kui kvaliteetveinile Mujal nimetamata muude veinide (ilma kaitstud päritolunimetuse või geograafilise tähiseta) viinamarjad > 2/3 P3 > 2/3 SO_CLND062 > 2/3 SO_CLND066 > 2/3 353 Spetsialiseerunud lauaviinamarjadele Lauaviinamarjad > 2/3 P3 > 2/3 SO_CLND062 > 2/3 SO_CLND067 > 2/3 354 Muud viinamarjaistandused Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a need, mis kuuluvad klassidesse 351, 352 ja 353 P3 > 2/3 SO_CLND062 > 2/3 36 Spetsialiseerunud puu- ja tsitrusviljadele 361 Spetsialiseerunud puuviljadele (v.a tsitrusviljad, troopilised ja subtroopilised puuviljad ja pähklid) Parasvöötme puuviljad ja marjad (v.a maasikad) > 2/3 P3 > 2/3 SO_CLND055 + SO_CLND061 > 2/3 SO_CLND056_57 + SO_CLND059 > 2/3 362 Spetsialiseerunud tsitrusviljadele Tsitrusviljad > 2/3 P3 > 2/3 SO_CLND055 + SO_CLND061 > 2/3 SO_CLND061 > 2/3 363 Spetsialiseerunud pähklitele Pähklid > 2/3 P3 > 2/3 SO_CLND055 + SO_CLND061> 2/3 SO_CLND060 > 2/3 364 Spetsialiseerunud troopilistele ja subtroopilistele puuviljadele Lähistroopika- ja troopikavöötme puuviljad > 2/3 P3 > 2/3 SO_CLND055 + SO_CLND061> 2/3 SO_CLND058 > 2/3 365 Spetsialiseerunud puuviljadele, tsitrusviljadele, troopilistele ja subtroopilistele puuviljadele ja pähklitele: segatootmine Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a need, mis kuuluvad klassidesse 361, 362, 363 ja 364 P3 > 2/3 SO_CLND055 + SO_CLND061> 2/3 37 Spetsialiseerunud oliividele 370 Spetsialiseerunud oliividele Oliivid > 2/3 P3 > 2/3 SO__CLND069 > 2/3 38 Mitmesugused püsikultuurid 380 Mitmesugused püsikultuurid Tingimusele C1 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a need, mis kuuluvad klassidesse 351–370 P3 > 2/3



Spetsialiseerunud põllumajanduslikud majapidamised – loomakasvatustoodang Põllumajandustootmise viisid (* parema loetavuse huvides on käesoleva jaotise kuus veergu esitatud käesoleva lisa C osas) Põllumajandustootmise eriviiside arvutusmeetodid KUI (C1) JA (C2) JA (C3), SIIS (S1) Üldine viis Kirjeldus Peamine viis Kirjeldus Eriviis Kirjeldus (S1) Arvutuse kirjeldus (D1) Muutujate kood ja tingimused (vt käesoleva lisa B osa) Tingimus 1 (C1) Tingimus 2 (C2) Tingimus 3 (C3) 4 Spetsialiseerunud kariloomadele 45 Spetsialiseerunud piimandusele 450 Spetsialiseerunud piimandusele Piimalehmad > 3/4 kõikidest kariloomadest JA kariloomad > 1/10 kariloomadest ja söödast P4 > 2/3 SO_CLVS009 + SO_CLVS011 > 3/4 GL JA GL > 1/10 P4 46 Spetsialiseerunud veistele – kasvatamine ja nuumamine 460 Spetsialiseerunud veistele – kasvatamine ja nuumamine Kõik veised (s.o alla ühe aasta vanused, vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused ja vähemalt kahe aasta vanused veised (pullid ja mullikad, piimalehmad, muud kui piimalehmad ja pühvellehmad)) > 2/3 kariloomadest JA piimalehmad ≤ 1/10 kariloomadest JA kariloomad > 1/10 kariloomadest ja söödast P4 > 2/3 P46 > 2/3 GL JA SO_CLVS009 + SO_CLVS011 ≤ 1/10 GL JA GL > 1/10 P4 47 Veised – piimandus, kasvatamine ja nuumamine 470 Veised – piimandus, kasvatamine ja nuumamine Kõik veised > 2/3 kariloomadest JA piimalehmad > 1/10 kariloomadest JA kariloomad > 1/10 kariloomadest ja söödast; v.a klassi 450 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised P4 > 2/3 P46 > 2/3 GL JA SO_CLVS009 + SO_CLVS011 > 1/10 GL JA GL > 1/10 P4; v.a 450 48 Lambad, kitsed ja muud kariloomad 481 Spetsialiseerunud lammastele Lambad > 2/3 kariloomadest JA kariloomad > 1/10 kariloomadest ja söödast P4 > 2/3 Tingimusele C1 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a need, mis kuuluvad klassidesse 450, 460 ja 470 SO_CLVS012 > 2/3 GL AND GL > 1/10 P4 482 Spetsialiseerunud lammastele ja veistele Kõik veised > 1/3 kariloomadest JA lambad > 1/3 kariloomadest JA kariloomad > 1/10 kariloomadest ja söödast P4 > 2/3 Tingimusele C1 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a need, mis kuuluvad klassidesse 450, 460 ja 470 P46 > 1/3 GL JA SO_CLVS012 > 1/3 GL JA GL > 1/10 P4 483 Spetsialiseerunud kitsedele Kitsed > 2/3 kariloomadest JA kariloomad > 1/10 kariloomadest ja söödast P4 > 2/3 Tingimusele C1 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a need, mis kuuluvad klassidesse 450, 460 ja 470 SO_CLVS015 > 2/3 GL JA GL > 1/10 P4 484 Mitmesugused kariloomad Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a need, mis kuuluvad klassidesse 481, 482 ja 483 P4 > 2/3 Tingimusele C1 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a need, mis kuuluvad klassidesse 450, 460 ja 470 5 Spetsialiseerunud teratoidulistele 51 Spetsialiseerunud sigadele 511 Spetsialiseerunud seakasvatusele Suguemised > 2/3 P5 > 2/3 P51 > 2/3 SO_CLVS019 > 2/3 512 Spetsialiseerunud sigade nuumamisele Põrsad ja muud sead > 2/3 P5 > 2/3 P51 > 2/3 SO_CLVS018 + SO_CLVS020 > 2/3 513 Sigade kasvatamine ja nuumamine Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a need, mis kuuluvad klassidesse 511 ja 512 P5 > 2/3 P51 > 2/3 52 Spetsialiseerunud kodulindudele 521 Spetsialiseerunud munakanadele Munakanad > 2/3 P5 > 2/3 P52 > 2/3 SO_CLVS022 > 2/3 522 Spetsialiseerunud kodulinnulihale Broilerid ja muud kodulinnud > 2/3 P5 > 2/3 P52 > 2/3 SO_CLVS021 + SO_CLVS023 > 2/3 523 Munakanad ja kodulinnuliha Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a need, mis kuuluvad klassidesse 521 ja 522 P5 > 2/3 P52 > 2/3 53 Mitmesugused teratoidulised 530 Mitmesugused teratoidulised Tingimusele C1 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a need, mis kuuluvad klassidesse 511–523 P5 > 2/3



Mitme tegevusalaga põllumajanduslikud majapidamised Põllumajandustootmise viisid (* parema loetavuse huvides on käesoleva jaotise kuus veergu esitatud käesoleva lisa C osas) Põllumajandustootmise eriviiside arvutusmeetodid KUI (C1) JA (C2) JA (C3), SIIS (S1) Üldine viis Kirjeldus Peamine viis Kirjeldus Eriviis Kirjeldus (S1) Arvutuse kirjeldus (D1) Muutujate kood ja tingimused (vt käesoleva lisa B osa) Tingimus 1 (C1) Tingimus 2 (C2) Tingimus 3 (C3) 6 Segakultuuride kasvatamine 61 Segakultuuride kasvatamine 611 Aiandus ja püsikultuurid Aiandus > 1/3 JA püsikultuurid > 1/3 (P1 + P2 + P3) > 2/3 JA P1 ≤ 2/3 JA P2 ≤ 2/3 JA P3 ≤ 2/3 P2 > 1/3 JA P3 > 1/3 612 Põllukultuurid ja aiandus Üldviljelus > 1/3 JA aiandus > 1/3 (P1 + P2 + P3) > 2/3 JA P1 ≤ 2/3 JA P2 ≤ 2/3 JA P3 ≤ 2/3 P1 > 1/3 JA P2 > 1/3 613 Põllukultuurid ja viinamarjaistandused Üldviljelus > 1/3 JA viinamarjaistandused > 1/3 (P1 + P2 + P3) > 2/3 JA P1 ≤ 2/3 JA P2 ≤ 2/3 JA P3 ≤ 2/3 P1 > 1/3 JA SO_CLND062> 1/3 614 Põllukultuurid ja püsikultuurid Üldviljelus > 1/3 JA püsikultuurid > 1/3 JA viinapuud ≤ 1/3 (P1 + P2 + P3) > 2/3 JA P1 ≤ 2/3 JA P2 ≤ 2/3 JA P3 ≤ 2/3 P1 > 1/3 JA P3 > 1/3 JA SO_CLND062 ≤ 1/3 615 Segakultuurid, peamiselt põllukultuurid Üldviljelus > 1/3 JA muud tegevusalad puuduvad > 1/3 (P1 + P2 + P3) > 2/3 JA P1 ≤ 2/3 JA P2 ≤ 2/3 JA P3 ≤ 2/3 P1 > 1/3 JA P2 ≤ 1/3 JA P3 ≤ 1/3 616 Muud segakultuurid Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a need, mis kuuluvad klassidesse 611, 612, 613, 614 ja 615 (P1 + P2 + P3) > 2/3 JA P1 ≤ 2/3 JA P2 ≤ 2/3 JA P3 ≤ 2/3 7 Mitmesugused põllumajandusloomad 73 Mitmesugused põllumajandusloomad, peamiselt kariloomad 731 Mitmesugused põllumajandusloomad, peamiselt piimakari Piimaveised > 1/3 kariloomadest JA piimalehmad > 1/2 piimaveistest P4 + P5 > 2/3 JA P4 ≤ 2/3; P5 ≤ 2/3 P4 > P5 P45 > 1/3 GL JA SO_CLVS009 + SO_CLVS011 > 1/2 P45 732 Mitmesugused põllumajandusloomad, peamiselt kariloomad, v.a piimakari Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a need, mis kuuluvad klassi 731 P4 + P5 > 2/3 JA P4 ≤ 2/3 JA P5 ≤ 2/3 P4 > P5 74 Mitmesugused põllumajandusloomad, peamiselt teratoidulised 741 Mitmesugused põllumajandusloomad: teratoidulised ja piimakari Piimaveised > 1/3 kariloomadest JA teratoidulised > 1/3 JA piimalehmad > 1/2 piimaveistest P4 + P5 > 2/3 JA P4 ≤ 2/3 JA P5 ≤ 2/3 P4 ≤ P5 P45 > 1/3 GL JA P5 > 1/3 JA SO_CLVS009 + SO_CLVS011 > 1/2 P45 742 Mitmesugused põllumajandusloomad: teratoidulised ja kariloomad, v.a piimakari Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a need, mis kuuluvad klassi 741 P4 + P5 > 2/3 JA P4 ≤ 2/3 JA P5 ≤ 2/3 P4 ≤ P5 8 Segakultuurid ja põllumajandusloomad 83 Põllukultuurid ja kariloomad 831 Põllukultuurid koos piimakarjaga Piimaveised > 1/3 kariloomadest JA piimalehmad + pühvellehmad > 1/2 piimaveistest JA piimaveised < üldviljelus Põllumajanduslikud majapidamised, mis ei kuulu klassidesse 151–742 ja 999 P1> 1/3 JA P4 > 1/3 P45 > 1/3 GL JA SO_CLVS009 + SO_CLVS011 > 1/2 P45 JA P45 < P1 832 Piimakari koos põllukultuuridega Piimaveised > 1/3 kariloomadest JA piimalehmad + pühvellehmad > 1/2 piimaveistest JA piimaveised ≥ üldviljelus Põllumajanduslikud majapidamised, mis ei kuulu klassidesse 151–742 ja 999 P1> 1/3 JA P4 > 1/3 P45 > 1/3 GL JA SO_CLVS009 + SO_CLVS011 > 1/2 P45 JA P45 ≥ P1 833 Põllukultuurid koos kariloomadega, v.a piimakari Üldviljelus > kariloomad ja sööt, v.a klassi 831 kuuluvad põllumajanduslikud majapidamised Põllumajanduslikud majapidamised, mis ei kuulu klassidesse 151–742 ja 999 P1> 1/3 JA P4 > 1/3 P1 > P4; v.a 831 834 Kariloomad (v.a piimakari) koos põllukultuuridega Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a need, mis kuuluvad klassidesse 831, 832 ja 833 Põllumajanduslikud majapidamised, mis ei kuulu klassidesse 151–742 ja 999 P1> 1/3 JA P4 > 1/3 84 Mitmesugused kultuurid ja põllumajandusloomad 841 Põllukultuurid ja teratoidulised Üldviljelus > 1/3 JA teratoidulised > 1/3 Põllumajanduslikud majapidamised, mis ei kuulu klassidesse 151–742 ja 999 Tingimusele C1 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a need, mis kuuluvad klassidesse 831, 832, 833 ja 834 P1> 1/3 JA P5 > 1/3 842 Püsikultuurid ja kariloomad Püsikultuurid > 1/3 JA kariloomad ja sööt > 1/3 Põllumajanduslikud majapidamised, mis ei kuulu klassidesse 151–742 ja 999 Tingimusele C1 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a need, mis kuuluvad klassidesse 831, 832, 833 ja 834 P3 > 1/3 JA P4 > 1/3 843 Mesindus Mesilased > 2/3 Põllumajanduslikud majapidamised, mis ei kuulu klassidesse 151–742 ja 999 Tingimusele C1 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a need, mis kuuluvad klassidesse 831, 832, 833 ja 834 SO_CLVS030 > 2/3 844 Mitmesugused segakultuurid ja põllumajandusloomad Tingimustele C1 ja C2 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a need, mis kuuluvad klassidesse 841, 842 ja 843 Põllumajanduslikud majapidamised, mis ei kuulu klassidesse 151–742 ja 999 Tingimusele C1 vastavad põllumajanduslikud majapidamised, v.a need, mis kuuluvad klassidesse 831, 832, 833 ja 834



Klassifitseerimata põllumajanduslikud majapidamised Põllumajandustootmise viisid (* parema loetavuse huvides on käesoleva jaotise kuus veergu esitatud käesoleva lisa C osas) Põllumajandustootmise eriviiside arvutusmeetodid KUI (C1) JA (C2) JA (C3), SIIS (S1) Üldine viis Kirjeldus Peamine viis Kirjeldus Eriviis Kirjeldus (S1) Arvutuse kirjeldus Muutujate kood ja tingimused (vt käesoleva lisa B osa) Tingimus 1 (C1) Tingimus 2 (C2) Tingimus 3 (C3) 9 Klassifitseerimata põllumajanduslikud majapidamised 99 Klassifitseerimata põllumajanduslikud majapidamised 999 Klassifitseerimata põllumajanduslikud majapidamised Kogustandardtoodang = 0

B. VASTAVUSTABEL JA KOODIDE ÜMBERRÜHMITAMINE

I. Järgmiste rubriikide omavaheline vastavus: rakendusmääruses (EL) 2018/1874 osutatud põllumajanduslike majapidamiste integreeritud statistikat hõlmava 2020. aasta liidu uuringu rubriigid (edaspidi „2020. aasta uuring integreeritud statistika kogumiseks”), 2017. aasta standardtoodangu koefitsiendi jaoks kogutavate andmete rubriigid ja põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu põllumajandusaruande rubriigid.







Samaväärsed rubriigid standardtoodangu koefitsientide kasutamiseks Põllumajanduslikke majapidamisi käsitleva integreeritud statistika kood 2020. aasta uuring integreeritud statistika kogumiseks (nõukogu rakendusmäärus (EL) 2018/1874) Standardtoodangu koefitsiendi (SOC) kood 2017. aasta standardtoodangu koefitsiendi (SOC) rubriik Põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu põllumajandusaruanne (käesoleva määruse VIII lisa) I. Põllumajanduskultuurid CLND004 Pehme nisu ja speltanisu SOC_CLND004 Pehme nisu ja speltanisu 10110. Pehme nisu ja speltanisu CLND005 Kõva nisu SOC_CLND005 Kõva nisu 10120. Kõva nisu CLND006 Rukis ja taliviljasegud (meslin) SOC_CLND006 Rukis ja taliviljasegud (meslin) 10130. Rukis ja taliviljasegud (meslin) CLND007 Oder SOC_CLND007 Oder 10140. Oder CLND008 Kaer ja suviviljasegud (segavili, v.a meslin) SOC_CLND008 Kaer ja suviviljasegud (segavili, v.a meslin) 10150. Kaer ja suviviljasegud (segavili, v.a meslin) CLND009 Maisiterad ja maisitõlvikusegu SOC_CLND009 Maisiterad ja maisitõlvikusegu 10160. Maisiterad ja maisitõlvikusegu CLND010 CLND011 CLND012 Tritikale Sorgo Mujal nimetamata muu teravili (tatar, hirss, kanaari paelrohi jms) SOC_CLND010_011_012 Tritikale, sorgo ja mujal nimetamata muu teravili (tatar, hirss, kanaari paelrohi jms) 10190. Tritikale, sorgo ja mujal nimetamata muu teravili (tatar, hirss, kanaari paelrohi jms) CLND013 Riis SOC_CLND013 Riis 10170. Riis CLND014 Terade saamiseks kasvatatavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed (sh seemned ning teravilja ja kaunviljade segud) SOC_CLND014 Terade saamiseks kasvatatavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed (sh seemned ning teravilja ja kaunviljade segud) 10210. Põldherned, oad ja maguslupiin 10220. Läätsed, kikerhernes ja hiirehernes 10290. Muud valgurikkad taimed CLND015 Põldherned, oad ja maguslupiin SOC_CLND015 Põldherned, oad ja maguslupiin 10210. Põldherned, oad ja maguslupiin CLND017 Kartul (sh seemnekartul) SOC_CLND017 Kartul (sh seemnekartul) 10300. Kartul (sh varajane ja seemnekartul) CLND018 Suhkrupeet (v.a seeme) SOC_CLND018 Suhkrupeet (v.a seeme) 10400. Suhkrupeet (v.a seeme) CLND019 Mujal nimetamata muud rühvelkultuurid SOC_CLND019 Mujal nimetamata muud rühvelkultuurid 10500. Mujal nimetamata muud rühvelkultuurid CLND022 Rapsi- ja rüpsiseemned SOC_CLND022 Rapsi- ja rüpsiseemned 10604. Rapsi- ja rüpsiseemned CLND023 Päevalilleseemned SOC_CLND023 Päevalilleseemned 10605. Päevalilleseemned CLND024 Soja SOC_CLND024 Soja 10606. Soja CLND025 Linaseemned (õlilina) SOC_CLND025 Linaseemned (õlilina) 10607. Linaseemned (õlilina) CLND026 Mujal nimetamata muud õliseemnekultuurid SOC_CLND026 Mujal nimetamata muud õliseemnekultuurid 10608. Mujal nimetamata muud õliseemnekultuurid CLND028 Kiulina SOC_CLND028 Kiulina 10609. Kiulina CLND029 Harilik kanep SOC_CLND029 Harilik kanep 10610. Harilik kanep CLND030 Puuvill SOC_CLND030 Puuvill 10603. Puuvill CLND031 Mujal nimetamata muud kiutaimed SOC_CLND031 Mujal nimetamata muud kiutaimed 10611. Mujal nimetamata muud kiutaimed CLND032 Tubakas SOC_CLND032 Tubakas 10601. Tubakas CLND033 Humal SOC_CLND033 Humal 10602. Humal CLND034 Aromaatsed, ravim- ja maitsetaimed SOC_CLND034 Aromaatsed, ravim- ja maitsetaimed 10612. Aromaatsed, ravim- ja maitsetaimed CLND035 CLND036 Mujal nimetamata energiakultuurid Mujal nimetamata muud tehnilised kultuurid SOC_CLND035_036 Mujal nimetamata energia- ja muud tehnilised kultuurid 10613. Suhkruroog 10690. Mujal nimetamata energia- ja muud tehnilised kultuurid CLND037 Põllumaalt haljalt koristatud taimed SOC_CLND037 Põllumaalt haljalt koristatud taimed CLND038 Lühiajaline rohumaa ja karjamaa SOC_CLND038 Lühiajaline rohumaa ja karjamaa 10910. Lühiajaline rohumaa ja karjamaa CLND039 Haljalt koristatud liblikõielised taimed SOC_CLND039 Haljalt koristatud liblikõielised taimed 10922. Haljalt koristatud liblikõielised taimed CLND040 Haljasmais SOC_CLND040 Haljasmais 10921. Haljasmais CLND041 CLND042 Muu haljalt koristatav teravili (v.a haljasmais) Põllumaalt haljalt koristatud muud taimed, mujal nimetamata SOC_CLND041_042 Haljalt koristatud muud taimed ja muu teravili (v.a mais), mujal nimetamata 10923. Haljalt koristatud muud taimed ja muu teravili (v.a haljasmais), mujal nimetamata CLND043 Värsked köögiviljad (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad SOC_CLND043 Värsked köögiviljad (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad – avamaal CLND044 Värsked köögiviljad (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad – köögiviljakasvatus SOC_CLND044 Värsked köögiviljad (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad – köögiviljakasvatus 10712. Värsked köögiviljad (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad – köögiviljakasvatus CLND045 Värsked köögiviljad (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad – avamaal SOC_CLND045 Värsked köögiviljad (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad – avamaal 10711. Värsked köögiviljad (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad – avamaal CLND046 Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid) SOC_CLND046 Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid) – avamaal 10810. Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid) CLND047 Seemned ja seemikud SOC_CLND047 Seemned ja seemikud 11000. Põllumaa seemned ja seemikud CLND048 CLND083 Mujal nimetamata muud põllumaakultuurid Muud põllumaakultuurid klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all SOC_CLND048_083 Mujal nimetamata muud põllumaakultuurid, sh klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all 11100. Mujal nimetamata muud põllumaakultuurid, sh klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all CLND049 Kesa SOC_CLND049 Kesa 11200. Kesa CLND050 Püsirohumaa SOC_CLND050 Püsirohumaa CLND051 Karjamaa ja heinamaa, v.a hooldamata karjamaa SOC_CLND051 Karjamaa ja heinamaa, v.a hooldamata karjamaa 30100. Karjamaa ja heinamaa, v.a hooldamata karjamaa CLND052 Hooldamata karjamaa SOC_CLND052 Hooldamata karjamaa 30200. Hooldamata karjamaa CLND053 Püsirohumaa, mida ei kasutata enam tootmise eesmärgil ja mis vastab toetuse saamise tingimustele SOC_CLND053 Püsirohumaa, mida ei kasutata enam tootmise eesmärgil ja mis vastab toetuse saamise tingimustele 30300. Püsirohumaa, mida ei kasutata enam tootmise eesmärgil ja mis vastab toetuse saamise tingimustele CLND055 Puuviljad, marjad ja pähklid (v.a tsitrusviljad, viinamarjad ja maasikad) SOC_CLND055 Puuviljad, marjad ja pähklid (v.a tsitrusviljad, viinamarjad ja maasikad) SOC_CLND056_057 Parasvöötme puuviljad CLND056 Õunviljad SOC_CLND056 Õunviljad 40101. Õunviljad CLND057 Luuviljad SOC_CLND057 Luuviljad 40102. Luuviljad CLND058 Lähistroopika- ja troopikavöötme puuviljad SOC_CLND058 Lähistroopika- ja troopikavöötme puuviljad 40115. Lähistroopika- ja troopikavöötme puuviljad CLND059 Marjad (v.a maasikad) SOC_CLND059 Marjad (v.a maasikad) 40120. Marjad (v.a maasikad) CLND060 Pähklid SOC_CLND060 Pähklid 40130. Pähklid CLND061 Tsitrusviljad SOC_CLND061 Tsitrusviljad 40200. Tsitrusviljad CLND062 Viinamarjad SOC_CLND062 Viinamarjad CLND063 Veiniviinamarjad SOC_CLND063 Veiniviinamarjad CLND064 Kaitstud päritolunimetusega veinide viinamarjad SOC_CLND064 Kaitstud päritolunimetusega veinide viinamarjad 40411. Kaitstud päritolunimetusega vein 40451. Kaitstud päritolunimetusega veinide viinamarjad CLND065 Kaitstud geograafilise tähisega veinide viinamarjad SOC_CLND065 Kaitstud geograafilise tähisega veinide viinamarjad 40412. Kaitstud geograafilise tähisega vein 40452. Kaitstud geograafilise tähisega veinide viinamarjad CLND066 Mujal nimetamata muude veinide (ilma kaitstud päritolunimetuse või geograafilise tähiseta) viinamarjad SOC_CLND066 Mujal nimetamata muude veinide (ilma kaitstud päritolunimetuse või geograafilise tähiseta) viinamarjad 40420. Muud veinid 40460. Muude veinide viinamarjad CLND067 Lauaviinamarjad SOC_CLND067 Lauaviinamarjad 40430. Lauaviinamarjad CLND068 Rosinaviinamarjad SOC_CLND068 Rosinaviinamarjad 40440. Rosinaviinamarjad CLND069 Oliivid SOC_CLND069 Oliivid SOC_CLND069A Tavapäraselt lauaoliivide tootmine 40310. Lauaoliivid SOC_CLND069B Tavapäraselt õli tootmiseks oliivide tootmine 40320. Oliivid õli tootmiseks (müüakse viljadena) 40330. Oliiviõli CLND070 Puukoolid SOC_CLND070 Puukoolid 40500. Puukoolid CLND071 Muud püsikultuurid, sealhulgas muud püsikultuurid inimtoiduks SOC_CLND071 Muud püsikultuurid 40600. Muud püsikultuurid CLND072 Jõulupuud SOC_CLND072 Jõulupuud 40610. Jõulupuud CLND073 CLND085 Koduaiad Mujal nimetamata muu KPM klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all SOC_CLND073_085 Koduaiad ja mujal nimetamata muu KPM klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all 20000. Koduaiad CLND079 Kultuurseened SOC_CLND079 Kultuurseened 60000. Kultuurseened CLND081 Köögivili (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all SOC_CLND081 Köögivili (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all 10720. Köögivili (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all CLND082 Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid) klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all SOC_CLND082 Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid) klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all 10820. Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid) klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all CLND084 Püsikultuurid klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all SOC_CLND084 Püsikultuurid klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all 40700. Püsikultuurid klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all II. Põllumajandusloomad CLVS001 Alla ühe aasta vanused veised SOC_CLVS001 Alla ühe aasta vanused veised 210. Alla ühe aasta vanused veised CLVS003 Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused pullid SOC_CLVS003 Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused pullid 220. Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused pullid CLVS004 Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused mullikad SOC_CLVS004 Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused mullikad 230. Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused mullikad CLVS005 Vähemalt kahe aasta vanused pullid SOC_CLVS005 Vähemalt kahe aasta vanused pullid 240. Vähemalt kahe aasta vanused pullid CLVS007 Vähemalt kahe aasta vanused mullikad SOC_CLVS007 Vähemalt kahe aasta vanused mullikad 251. Aretusmullikad 252. Nuummullikad CLVS008 Lehmad SOC_CLVS008 Lehmad CLVS009 Piimalehmad SOC_CLVS009 Piimalehmad 261. Piimalehmad CLVS010 Muud kui piimalehmad SOC_CLVS010 Muud kui piimalehmad 269. Muud kui piimalehmad CLVS011 Pühvellehmad SOC_CLVS011 Pühvellehmad 262. Pühvelpiimalehmad CLVS012 Lambad (igas vanuses) SOC_CLVS012 Lambad (igas vanuses) CLVS013 Uted SOC_CLVS013 Uted 311. Uted CLVS014 Muud lambad SOC_CLVS014 Muud lambad 319. Muud lambad CLVS015 Kitsed (igas vanuses) SOC_CLVS015 Kitsed (igas vanuses) CLVS016 Emakitsed SOC_CLVS016 Emakitsed 321. Emakitsed CLVS017 Muud kitsed SOC_CLVS017 Muud kitsed 329. Muud kitsed CLVS018 Põrsad eluskaaluga alla 20 kg SOC_CLVS018 Põrsad eluskaaluga alla 20 kg 410. Põrsad eluskaaluga alla 20 kg CLVS019 Suguemised eluskaaluga vähemalt 50 kg SOC_CLVS019 Suguemised eluskaaluga vähemalt 50 kg 420. Suguemised eluskaaluga vähemalt 50 kg CLVS020 Muud sead SOC_CLVS020 Muud sead 491. Nuumsead 499. Muud sead CLVS021 Broilerid SOC_CLVS021 Broilerid 510. Kodulinnud – broilerid CLVS022 Munakanad SOC_CLVS022 Munakanad 520. Munakanad CLVS023 Muud kodulinnud SOC_CLVS023 Muud kodulinnud 530. Muud kodulinnud CLVS029 Emaküülikud SOC_CLVS029 Emaküülikud 610. Emaküülikud CLVS030 Mesilased SOC_CLVS030 Mesilased 700. Mesilased

II. Koodid, millega rühmitatakse ümber mitmed 2020. aasta uuringuga hõlmatud muutujad:

P45. Piimaveised = SO_CLVS001 (Alla ühe aasta vanused veised) + SO_CLVS004 (Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused mullikad) + SO_CLVS007 (Vähemalt kahe aasta vanused mullikad) + SO_CLVS009 (Piimalehmad) + SO_CLVS011 (Pühvellehmad)

P46. Veised = P45 (Piimaveised) + SO_CLVS003 (Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused pullid) + SO_CLVS005 (Vähemalt kahe aasta vanused pullid) + SO_CLVS010 (Muud kui piimalehmad)

GL Kariloomad = P46 (Veised) + SO_CLVS013 (Uted) + SO_CLVS014 (Muud lambad) + SO_CLVS016 (Emakitsed) + SO_CLVS017 (Muud kitsed) Kui GL = 0, SIIS FCP1 Sööt müügiks = SO_CLND019 (Mujal nimetamata muud rühvelkultuurid) + SO_CLND037 (Põllumaalt haljalt koristatud taimed) + SO_CLND051 (Karjamaa ja heinamaa, v.a hooldamata karjamaa) + SO_CLND052 (Hooldamata karjamaa) JA FCP4 Sööt kariloomade jaoks = 0 JA P17 Rühvelkultuurid = SO_CLND017 (Kartul (sh seemnekartul)) + SO_CLND018 (Suhkrupeet (v.a seeme)) + SO_CLND019 (Mujal nimetamata muud rühvelkultuurid) Kui GL > 0, SIIS FCP1 Sööt müügiks = 0 JA FCP4 Sööt kariloomade jaoks = SO_CLND019 (Mujal nimetamata muud rühvelkultuurid) + SO_CLND037 (Põllumaalt haljalt koristatud taimed) + SO_CLND051 (Karjamaa ja heinamaa, v.a hooldamata karjamaa) + SO_CLND052 (Hooldamata karjamaa) JA P17 Rühvelkultuurid = SO_CLND017 (Kartul (sh seemnekartul)) + SO_CLND018 (Suhkrupeet (v.a seeme))

P151. Teravili (v.a riis) = SO_CLND004 (Pehme nisu ja speltanisu) + SO_CLND005 (Kõva nisu) + SO_CLND006 (Rukis ja taliviljasegud (meslin)) + SO_CLND007 (Oder) + SO_CLND008 (Kaer ja suviviljasegud (segavili, v.a meslin)) + SO_CLND009 (Maisiterad ja maisitõlvikusegu) + SO_CLND010_011_012 (Tritikale, sorgo ja mujal nimetamata muu teravili (tatar, hirss, kanaari paelrohi jms))

P15. Teravili = P151 (Teravili, v.a riis) + SO_CLND013 (Riis)

P16. Õliseemned = SO_CLND022 (Rapsi- ja rüpsiseemned) + SO_CLND023 (Päevalilleseemned) + SO_CLND024 (Soja) + SO_CLND025 (Linaseemned (õlilina)) + SO_CLND026 (Mujal nimetamata muud õliseemnekultuurid)

P51. Sead = SO_CLVS018 (Põrsad eluskaaluga alla 20 kg) + SO_CLVS019 (Suguemised eluskaaluga vähemalt 50 kg) + SO_CLVS020 (Muud sead)

P52. Kodulinnud = SO_CLVS021 (Broilerid) + SO_CLVS022 (Munakanad) + SO_CLVS023 (Muud kodulinnud)

P1. Üldviljelus = P15 (Teravili) + SO_CLND014 (Terade saamiseks kasvatatavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed (sh seemned ning teravilja ja kaunviljade segud)) + SO_CLND017 (Kartul (sh seemnekartul)) + SO_CLND018 (Suhkrupeet (v.a seeme)) + SO_CLND032 (Tubakas) + SO_CLND033 (Humal) + SO_CLND030 (Puuvill) + P16 (Õliseemned) + SO_CLND028 (Kiulina) + SO_CLND029 (Harilik kanep) + SO_CLND031 (Mujal nimetamata muud kiutaimed) + SO_CLND034 (Aromaatsed, ravim- ja maitsetaimed) + SO_CLND035_036 (Mujal nimetamata energia- ja muud tehnilised kultuurid) + SO_CLND045 (Värsked köögiviljad (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad – avamaal) + SO_CLND047 (Seemned ja seemikud) + SO_CLND048_083 (Mujal nimetamata muud põllumaakultuurid, sh klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all) + SO_CLND049 (Kesa) + FCP1 (Sööt müügiks)

P2. Aiandus = SO_CLND044 (Värsked köögiviljad (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad – köögiviljakasvatus) + SO_CLND081 (Köögivili (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all) + SO_CLND046 (Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid) + SO_CLND082 (Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid) klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all) + SO_CLND079 (Kultuurseened) + SO_CLND070 (Puukoolid)

P3. Püsikultuurid = SO_CLND055 (Puuviljad, marjad ja pähklid (v.a tsitrusviljad, viinamarjad ja maasikad)) + SO_CLND061 (Tsitrusviljad) + SO_CLND069 (Oliivid) + SO_CLND062 (Viinamarjad) + SO_CLND071 (Muud püsikultuurid) + SO_CLND084 (Püsikultuurid klaaskatte all)

P4. Kariloomad ja sööt = GL (Kariloomad) + FCP4 (Sööt kariloomade jaoks)

P5. Teratoidulised = P51 (Sead) + P52 (Kodulinnud) + SO_CLVS029 (Emaküülikud)

▼B

C. A OSAS OSUTATUD PÕLLUMAJANDUSTOOTMISE VIISID







Spetsialiseerunud põllumajanduslikud majapidamised – põllumajanduskultuurid Üldine põllumajandustootmise viis Peamine põllumajandustootmise viis Põllumajandustootmise eriviisid 1. Spetsialiseerunud põllukultuuridele 15. Spetsialiseerunud teravilja, õliseemnete ja valgurikaste taimede tootmisele 151. Spetsialiseerunud teraviljale (v.a riis), õlikultuuridele ja valgurikastele taimedele 152. Spetsialiseerunud riisi tootmisele 153. Spetsialiseerunud teravilja, õliseemnete, valgurikaste taimede ja riisi tootmisele 16. Spetsialiseerunud üldviljelusele 161. Spetsialiseerunud juurvilja tootmisele 162. Spetsialiseerunud teravilja, õliseemnete, valgurikaste taimede ja juurvilja tootmisele 163. Spetsialiseerunud põlluköögiviljade tootmisele 164. Spetsialiseerunud tubakakasvatusele 165. Spetsialiseerunud puuvillakasvatusele 166. Mitmesugused põllukultuurid 2. Spetsialiseerunud aiandusele 21. Spetsialiseerunud aiandusele, sisetingimustes 211. Spetsialiseerunud köögiviljadele, sisetingimustes 212. Spetsialiseerunud lilledele ja dekoratiivtaimedele, sisetingimustes 213. Spetsialiseerunud mitmele aiandusalale, sisetingimustes 22. Spetsialiseerunud aiandusele, avamaal 221. Spetsialiseerunud köögiviljadele, avamaal 222. Spetsialiseerunud lilledele ja dekoratiivtaimedele, avamaal 223. Spetsialiseerunud mitmele aiandusalale, avamaal 23. Muu aiandus 231. Spetsialiseerunud seentele 232. Spetsialiseerunud puukoolidele 233. Erinevad aianduse liigid 3. Spetsialiseerunud püsikultuuridele 35. Spetsialiseerunud viinamarjaistandustele 351. Spetsialiseerunud kvaliteetveinile 352. Spetsialiseerunud muule veinile kui kvaliteetveinile 353. Spetsialiseerunud lauaviinamarjadele 354. Muud viinamarjaistandused 36. Spetsialiseerunud puuviljadele ja tsitruselistele 361. Spetsialiseerunud puuviljadele (v.a tsitruselised, troopilised ja subtroopilised puuviljad ja pähklid) 362. Spetsialiseerunud tsitruselistele 363. Spetsialiseerunud pähklitele 364. Spetsialiseerunud troopilistele ja subtroopilistele puuviljadele 365. Spetsialiseerunud puuviljadele, tsitruselistele, troopilistele ja subtroopilistele puuviljadele ja pähklitele: segatootmine 37. Spetsialiseerunud oliividele 370. Spetsialiseerunud oliividele 38. Erinevad püsikultuurid 380. Erinevad püsikultuurid







Spetsialiseerunud põllumajanduslikud majapidamised – loomakasvatustoodang Üldine põllumajandustootmise viis Peamine põllumajandustootmise viis Põllumajandustootmise eriviisid 4. Spetsialiseerunud kariloomadele 45. Spetsialiseerunud piimandusele 450. Spetsialiseerunud piimandusele 46. Spetsialiseerunud veistele – kasvatamine ja nuumamine 460. Spetsialiseerunud veistele – kasvatamine ja nuumamine 47. Veised – piimandus, kasvatamine ja nuumamine 470. Veised – piimandus, kasvatamine ja nuumamine 48. Lambad, kitsed ja teised kariloomad 481. Spetsialiseerunud lammastele 482. Spetsialiseerunud lammastele ja veistele 483. Spetsialiseerunud kitsedele 484. Erinevad kariloomad 5. Spetsialiseerunud teratoidulistele 51. Spetsialiseerunud sigadele 511. Spetsialiseerunud seakasvatusele 512. Spetsialiseerunud sigade nuumamisele 513. Sigade kasvatamine ja nuumamine 52. Spetsialiseerunud kodulindudele 521. Spetsialiseerunud munakanadele 522. Spetsialiseerunud kodulinnulihale 523. Munakanad ja kodulinnuliha 53. Erinevad teratoidulised 530. Erinevad teratoidulised







Mitme tegevusalaga põllumajanduslikud majapidamised Üldine põllumajandustootmise viis Peamine põllumajandustootmise viis Põllumajandustootmise eriviisid 6. Segakultuuride kasvatamine 61. Segakultuuride kasvatamine 611. Aiandus ja püsikultuurid 612. Põllukultuurid ja aiandus 613. Põllukultuurid ja viinamarjaistandused 614. Põllukultuurid ja püsikultuurid 615. Segakultuurid, peamiselt põllukultuurid 616. Muud segakultuurid 7. Erinevad põllumajandusloomad 73. Erinevad põllumajandusloomad, peamiselt kariloomad 731. Erinevad põllumajandusloomad, peamiselt piimandus 732. Erinevad põllumajandusloomad, peamiselt kariloomad, v.a piimakari 74. Erinevad põllumajandusloomad, peamiselt teratoidulised 741. Erinevad põllumajandusloomad: teratoidulised ja piimandus 742. Erinevad põllumajandusloomad: teratoidulised ja kariloomad, v.a piimakari 8. Segakultuurid – põllumajandusloomad 83. Põllukultuurid ja kariloomad 831. Põllukultuurid koos piimandusega 832. Piimandus koos põllukultuuridega 833. Põllukultuurid ja kariloomad (v.a piimakari) 834. Kariloomad (v.a piimakari) ja põllukultuurid 84. Erinevad kultuurid ja kariloomad 841. Põllukultuurid ja teratoidulised 842. Püsikultuurid ja kariloomad 843. Mesindus 844. Erinevad segakultuurid ja põllumajandusloomad 9. Klassifitseerimata põllumajanduslikud majapidamised 99. Klassifitseerimata põllumajanduslikud majapidamised 999. Klassifitseerimata põllumajanduslikud majapidamised









V LISA

PÕLLUMAJANDUSLIKE MAJAPIDAMISTE MAJANDUSLIK SUURUS JA MAJANDUSLIKU SUURUSE KLASSID (ARTIKKEL 5)

A. PÕLLUMAJANDUSLIKE MAJAPIDAMISTE MAJANDUSLIK SUURUS

Põllumajandusliku majapidamise majanduslikku suurust mõõdetakse selle standardtoodangu koguväärtuse järgi ja väljendatakse eurodes.

B. PÕLLUMAJANDUSLIKE MAJAPIDAMISTE MAJANDUSLIKU SUURUSE KLASSID

Põllumajanduslikud majapidamised liigitatakse allpool piiritletud suurusklassidesse.







Klassid Piirangud eurodes I Alla 2 000 II 2 000 kuni alla 4 000 III. 4 000 kuni alla 8 000 IV 8 000 kuni alla 15 000 V 15 000 kuni alla 25 000 VI 25 000 kuni alla 50 000 VII 50 000 kuni alla 100 000 VIII 100 000 kuni alla 250 000 IX 250 000 kuni alla 500 000 X 500 000 kuni alla 750 000 XI 750 000 kuni alla 1 000 000 XII 1 000 000 kuni alla 1 500 000 XIII 1 500 000 kuni alla 3 000 000 XIV üle 3 000 000

Suurusklasse II ja III või III ja IV, IV ja V või III kuni V, VI ja VII, VIII ja IX, X ja XI ja XII kuni XIV või X kuni XIV võib ühendada.

▼M5









VI LISA

ARTIKLIS 6 OSUTATUD STANDARDTOODANGU KOEFITSIENT

1. STANDARDTOODANGU KOEFITSIENDI MÕISTE JA ARVUTAMISE PÕHIMÕTTED

a) Standardtoodang, standardtoodangu koefitsient ja põllumajandusliku majapidamise kogustandardtoodang on määratletud käesoleva määruse IV lisas.

b) Tootmisperiood Standardtoodangu koefitsient vastab 12-kuulisele tootmisperioodile. Nende taime- ja loomakasvatussaaduste puhul, mille tootmisperiood on lühem või pikem kui 12 kuud, arvutatakse 12 kuu kasvule või toodangule vastav standardtoodangu koefitsient.

c) Põhiandmed ja võrdlusperiood Standardtoodangu koefitsient määratakse kindlaks lähtuvalt ühikupõhisest toodangust ja põllumajandustootja hinnast, millele on osutatud IV lisas esitatud standardtoodangu koefitsiendi määratluses. Selleks kogutakse liikmesriikides põhiandmed komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1198/2014 ( 2 ) artiklis 4 määratletud võrdlusperioodi kohta.

d) Ühikud 1) Füüsilised ühikud a) Põllumajanduskultuuride standardtoodangu koefitsient määratakse kindlaks hektarites väljendatud ala põhjal. b) Seente standardtoodangu koefitsient määratakse kindlaks aasta kõikide järjestikuste saagikoristuste kogutoodangu põhjal ning seda väljendatakse 100 m2 kultuuride all oleva maa kohta. Põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu kontekstis kasutamiseks jagatakse sel viisil seente puhul kindlaks määratud standardtoodangu koefitsient aasta järjestikuste saagikoristuste arvuga, mis teatatakse komisjonile vastavalt käesoleva määruse artiklile 8. c) Põllumajandusloomade standardtoodangu koefitsient määratakse kindlaks loomühiku alusel. d) Erandina määratakse kodulindude standardtoodangu koefitsient kindlaks 100 linnu kohta ja mesilaste standardtoodangu koefitsient taru alusel. 2) Rahaühikud ja ümardamine Standardtoodangu koefitsiendi kindlaksmääramiseks kasutatavad põhiandmed ja arvutatud standardtoodang väljendatakse eurodes. Nende liikmesriikide puhul, kes ei osale majandus- ja rahaliidus, konverteeritakse standardtoodangu koefitsiendid eurodesse, kasutades võrdlusperioodi keskmist vahetuskurssi, nagu on määratletud käesoleva lisa punkti 1 alapunktis c. Keskmised vahetuskursid arvutatakse komisjoni (Eurostat) avaldatud ametlike vahetuskursside alusel. Vajaduse korral võib standardtoodangu koefitsiendi ümardada lähima 5 euroni.

2. STANDARDTOODANGU KOEFITSIENTIDE LIIGENDUS

a) Põllumajanduskultuuride ja -loomade kaupa Standardtoodangu koefitsient määratakse kindlaks kõigi põllumajanduslike muutujate puhul, mis vastavad käesoleva määruse IV lisa tabelis B.I loetletud standardtoodangu koefitsiendi kohaldamisel kasutatavatele rubriikidele.

b) Geograafiline liigendus — Standardtoodangu koefitsient määratakse kindlaks vähemalt selliste geograafiliste üksuste põhjal, mis on kasutatavad põllumajanduslikke majapidamisi käsitlevas integreeritud statistikas ja põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgus. Need geograafilised üksused põhinevad kõik statistiliste territoriaalüksuste liigitusel (NUTS), mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1059/2003 ( 3 ). Neid üksusi võib kirjeldada kui NUTS 3 piirkondade ümberrühmitamist. Looduslikust eripärast tingitud piirangutega alasid ei loeta geograafilisteks üksusteks. — Standardtoodangu koefitsienti ei määrata kindlaks nende muutujate puhul, mis ei ole asjaomases piirkonnas asjakohased.

3. STANDARDTOODANGU KOEFITSIENDI KINDLAKSMÄÄRAMISEKS KOGUTAVAD ANDMED

a) Standardtoodangu koefitsiendi kindlaksmääramiseks kogutavaid põhiandmeid uuendatakse vähemalt iga kord, kui tehakse määruse (EL) 2018/1091 artikli 5 kohase loenduse vormis põllumajanduslike majapidamiste struktuuri käsitlev Euroopa uuring.

b) Kui põllumajanduslike majapidamiste struktuuri uuringut võib teha määruse (EL) 2018/1091 artiklis 5 osutatud valimipõhise uuringuna, siis standardtoodangu koefitsienti ajakohastatakse i) kas uuendades põhiandmeid punktis a osutatud viisiga sarnasel viisil ii) või kasutades muutusetegurit, ajakohastades seeläbi standardtoodangu koefitsienti, et võtta arvesse muutusi, mis liikmesriigi hinnangu kohaselt on toimunud iga muutuja ja piirkonna kaupa ühiku kohta toodetud kogustes ja hindades ning mis on aset leidnud alates viimasest võrdlusperioodist, nagu on osutatud delegeeritud määruse (EL) nr 1198/2014 artiklis 4.

4. TÄIDEVIIMINE

Liikmesriigid vastutavad käesoleva lisa kohaselt nende põhiandmete kogumise eest, mida kasutatakse standardtoodangu koefitsiendi arvutamiseks, selle ümberarvestamiseks eurodesse ja vajaduse korral ajakohastamismeetodi rakendamiseks. Liikmesriigid esitavad komisjonile oma andmete kogumise ja arvutusmetoodika ning vajaduse korral annavad selgitusi, selleks et liikmesriikide standardtoodangu koefitsiendi arvutamise metoodikat saaks ühtlustada.

5. ERIJUHTUDE KÄSITLEMINE

Teatavate muutujate standardtoodangu koefitsiendi ja põllumajandusliku majapidamise kogustandardtoodangu arvutamiseks kehtestatakse järgmised erireeglid.

a) Kesa Kesaga seotud standardtoodangu koefitsienti võetakse põllumajandusliku majapidamise kogustandardtoodangu arvutamisel arvesse üksnes juhul, kui selle põllumajandusliku majapidamise mõned teised standardtoodangu koefitsiendid on positiivsed.

b) Koduaiad Kuna koduaedade toodang on tavaliselt mõeldud omaniku oma tarbeks ja mitte müügiks, loetakse et koduaedade standardtoodangu koefitsient võrdub nulliga.

c) Põllumajandusloomad Põllumajandusloomade puhul on muutujad jaotatud loomade vanuserühma järgi. Toodang vastab looma kasvu väärtusele ühes vanuserühmas. Teisisõnu, see vastab looma väärtuse erinevusele vanuserühma liigitamise ja sealt väljaarvamise vahel (nimetatakse ka asendusväärtuseks).

d) Alla ühe aasta vanused veised Alla ühe aasta vanuste veistega seotud standardtoodangu koefitsienti võetakse põllumajandusliku majapidamise kogustandardtoodangu arvutamisel arvesse üksnes juhul, kui põllumajanduslikus majapidamises on alla ühe aasta vanuseid veiseid rohkem kui lehmi. Arvesse võetakse üksnes ülejäägi suhtes kindlaks määratud standardtoodangu koefitsienti. Alla ühe aasta vanuste veiste puhul määratakse ainult üks standardtoodangu koefitsient, võtmata arvesse looma sugu.

e) Muud lambad ja muud kitsed Muude lammastega seotud standardtoodangu koefitsienti võetakse põllumajandusliku majapidamise kogustandardtoodangu arvutamisel arvesse üksnes juhul, kui põllumajanduslikus majapidamises ei ole uttesid. Muude kitsedega seotud standardtoodangu koefitsienti võetakse põllumajandusliku majapidamise kogustandardtoodangu arvutamisel arvesse üksnes juhul, kui põllumajanduslikus majapidamises ei ole emakitsi.

f) Põrsad Põrsastega seotud standardtoodangu koefitsienti võetakse põllumajandusliku majapidamise kogustandardtoodangu arvutamisel arvesse üksnes juhul, kui põllumajanduslikus majapidamises ei ole suguemiseid.

g) Sööt Kui põllumajanduslikus majapidamises ei ole kariloomi (s.o veised, lambad või kitsed), käsitatakse sööta (s.o rühvelkultuurid, haljalt koristatavad taimed, karjamaa ja heinamaa) müügiobjektina ning osana üldviljeluse toodangust. Kui põllumajanduslikus majapidamises on kariloomi, käsitatakse sööta kariloomade toiduna ning see on osa kariloomade ja söödatoodangust.

▼B









VII LISA

PÕLLUMAJANDUSLIKU MAJAPIDAMISEGA OTSESELT SEOTUD MUU TULUTOOV TEGEVUS (ARTIKKEL 7)

A. PÕLLUMAJANDUSLIKU MAJAPIDAMISEGA OTSESELT SEOTUD MUU TULUTOOVA TEGEVUSE MÄÄRATLUS

Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoov tegevus hõlmab kõiki muid tegevusi, v.a põllumajandustegevus, on otseselt põllumajandusliku majapidamisega seotud, ning sellel on majanduslik mõju kõnealusele põllumajanduslikule majapidamisele. Need on tegevused, mille puhul kasutatakse põllumajandusliku majapidamise ressursse (maa-ala, hooned, seadmed jne) või tooteid.

Muu tulutoov tegevus tähendab selles kontekstis aktiivset tööd; üksnes finantsinvesteeringud on seega välistatud. Maa või muude põllumajandusliku majapidamise põllumajandusressursside rendile andmist mitmesugusteks tegevusteks ise selles osalemata ei käsitata muu tulutoova tegevusena, vaid majapidamise põllumajandusliku tegevuse osana.

Muu tulutoov tegevus on igasugune põllumajandussaaduste töötlemine, v.a siis, kui töötlemine on käsitatav põllumajandustegevuse osana. ►M2 Veini ja oliiviõli tootmist käsitatakse kui põllumajanduslikku tegevust juhul, kui veini või oliiviõli sisseostetav osa ei ole märkimisväärne. ◄

Põllumajanduslike põhisaaduste töötlemist kõrvalsaadusteks põllumajanduslikus majapidamises sõltumata sellest, kas toormaterjal on kohapeal toodetud või mujalt ostetud, käsitatakse muu tulutoova tegevusena. Siia kuulub ka liha töötlemine, juustu valmistamine jms.

B. PÕLLUMAJANDUSLIKU MAJAPIDAMISEGA OTSESELT SEOTUD MUU TULUTOOVA TEGEVUSE TÄHTSUSE HINNANG

Põllumajandusliku majapidamise toodanguga otseselt seotud muu tulutoova tegevuse osakaalu hinnatakse põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse osakaaluna põllumajandusliku majapidamise kogukäibe ja asjaomasele põllumajanduslikule majapidamisele määruse (EL) nr 1307/2013 ( 4 ) kohaselt makstud otsetoetuste summas:

C. PÕLLUMAJANDUSLIKU MAJAPIDAMISEGA OTSESELT SEOTUD MUU TULUTOOVA TEGEVUSE TÄHTSUST KAJASTAVAD KLASSID

Põllumajanduslikud majapidamised liigitatakse allpool piiritletud suurusklassidesse, mis kajastavad põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse tähtsust lõpptoodangus: Kohaldatakse järgmisi piiritlusi:







Klassid Protsendivahemikud I 0 % kuni 10 % (vähene osatähtsus) II Rohkem kui 10 %–50 % (keskmine osatähtsus) III. Rohkem kui 50 % kuni vähem kui 100 % (suur osatähtsus)









VIII LISA

PÕLLUMAJANDUSARUANDE VORM (ARTIKKEL 9)

Kogutavad andmed liigitatakse tabelitesse ning jaotatakse rühmadesse, kategooriatesse ja veergudesse. Teatavale andmeväljale viidatakse järgmiselt:

<tabeli täht>_<rühm>_<kategooria>[_< kategooria >]_<veerg>_

Andmete konkreetsed väärtused esitatakse veeru tasandil. Alljärgnevalt esitatud tabelites võib andmeid sisestada tühjadesse lahtritesse; hallidel lahtritel, millel on tähis „—”, puudub rühma jaoks tähendus ja sinna ei või andmeid sisestada

Näited:

— B.UT.20.A (veerg A, rühm UT, kategooria 20, tabel B) vastab „renditud kasutatava põllumajandusmaa”„pindalale”, mis tuleb märkida tabeli B lahtrisse „rendisuhte alusel kasutatav põllumajandusmaa”.

— I.A.10110.1.0.TA (veerg TA, rühm A, kategooria 10110, tabel I) vastab põllukultuuri liiki koodiga 1 „Põllul kasvatatavad kultuurid – põhikultuur, kombineeritud kultuur” kuuluva „Pehme nisu ja speltanisu” kogupindalale ning puuduvate andmete koodile 0 („Ei ole puuduvaid andmeid”).

Kui teatava põllumajandusliku majapidamise puhul ei ole asjaomane väärtus oluline või puudub, ei märgita väärtuseks „0”.

Tabelid on tähistatud ühe tähega, rühmad ühe või mitme tähega, kategooriad numbriliste koodidega ja veerud ühe või mitme tähega.

Tabelites A–M näitab esimene tabel kõrgetasemelist maatriksit rühmade ja veergude jaoks. Teises tabelis näidatakse jaotumist eri kategooriatesse ning igale kategooriale vastab üks või mitu koodi ja alamkoodi.

Põllumajandusaruande andmed tuleb esitada järgmise täpsusastmega:

— rahalistes väärtustes : eurodes või omavääringus ilma kümnendkohtadeta. Kui aga omavääringu ühiku väärtus on euroga võrreldes suhteliselt madal, võivad kõnealuse liikmesriigi kontaktasutus ja põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrguga tegelev komisjoni personal leppida kokku, et väärtusi väljendatakse sadades või tuhandetes omavääringu ühikutes;

— füüsilistes kogustes : kaal tsentnerites (1 ts = 100 kg), v.a munad, mille kogust väljendatakse tuhandetes, ning vein ja sellega seotud saadused, mille maht väljendatakse hektoliitrites;

▼M1

— pindalad : aarides (1 a = 100 m2), v.a seened, mille puhul väljendatakse pindala kogu haritava maa suurusena ruutmeetrites, ning välja arvatud tabelis M „Toetused”, kus põhiüksused tuleb registreerida hektarites;

▼B

— keskmine põllumajandusloomade arv : kahe kümnendikkohani, v.a kodulindude ja küülikute puhul, kelle arv esitatakse täisarvudena, ning mesilaste puhul, kelle arv esitatakse kasutuses olevate tarude arvuna;

— tööjõuühikud : kahe kümnendikkohani.

Asjaomase tabeli lõpus määratletakse täiendavad mõisted ja juhised iga tabeli kategooria ja veeru väärtuse kohta.

Tabel A

Üldandmed põllumajandusliku majapidamise kohta







Üldandmete kategooria Kood (*) Veerud Andmerühm Andmevõrgu piirkond Alapiirkond Põllumajandusliku majapidamise järjekorranumber Kraadid Minutid NUTS Raamatupidamisbüroo number Kuupäev Põllumajandusliku majapidamise osakaal Põllumajandustootmise viis Majandusliku suuruse klass Kood R S H DG MI N AO DT W TF ES C ID Põllumajandusliku majapidamise identifitseerimine — — — — — — — — — LO Põllumajandusliku majapidamise asukoht — — — — — — — — — AI Raamatupidamisandmed — — — — — — — — — TY Liik — — — — — — — — — CL Klassid — — — — — — — — — — — OT Muud üksikasjad põllumajandusliku majapidamise kohta — — — — — — — — — — —







Kood (*) Kirjeldus Rühm R S H DG MI N AO DT W TF ES C 10 Põllumajandusliku majapidamise number ID AID10R AID10S AID10H — — — — — — — — — 20 Laiuskraad LO — — — ALO20DG ALO20MI — — — — — — — 30 Pikkuskraad LO — — — ALO30DG ALO30MI — — — — — — — 40 NUTS3 LO — — — — — ALO40N — — — — — — 50 Raamatupidamisbüroo number AI — — — — — — AAI50AO — — — — — 60 Raamatupidamisarvestuse liik AI — — — — — — — — — — — AAI60C 70 Raamatupidamiskontode sulgemise kuupäev AI — — — — — — — AAI70DT — — — — 80 Liikmesriigi arvutatav osakaal riigis TY — — — — — — — — ATY80W — — — 90 Liigitus valimise ajal TY — — — — — — — — — ATY90TF ATY90ES — 100 Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoov tegevus CL — — — — — — — — — — — ACL100C 110 Omandisuhte liik/majanduslik eesmärk CL — — — — — — — — — — — ACL110C 120 Õiguslik staatus CL — — — — — — — — — — — ACL120C 130 Põllumajandusliku majapidamise vastutuse tase CL — — — — — — — — — — — ACL130C 140 Mahepõllumajandus CL — — — — — — — — — — — ACL140C 141 Mahepõllumajanduse sektorid CL — — — — — — — — — — — ACL141C 150 Kaitstud päritolunimetusega (KPN) toode/kaitstud geograafilise tähisega (KGT) toode/garanteeritud traditsiooniline toode (GTT)/mägipiirkonna toode CL — — — — — — — — — — — ACL150C 151 KPNi/KGTga seonduvad sektorid CL — — — — — — — — — — — ACL151C 160 Looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega alad CL — — — — — — — — — — — ACL160C 170 Kõrgus merepinnast CL — — — — — — — — — — — ACL170C 180 Struktuurifondide ala CL — — — — — — — — — — — ACL180C 190 Natura 2000 ala CL — — — — — — — — — — — ACL190C 200 Veedirektiivi (2000/60/EÜ) ala CL — — — — — — — — — — — ACL200C 210 Kastmissüsteem OT — — — — — — — — — — — AOT210C 220 Põllumajandusloomade karjatamispäevade arv loomühiku kohta ühismaal OT — — — — — — — — — — — AOT220C

A.ID. Põllumajandusliku majapidamise identifitseerimine

Igale aruandvale majapidamisele antakse esmakordsel valikul number. Põllumajanduslik majapidamine kannab kõnealust numbrit kogu aruandluse andmevõrku kuulumise aja jooksul. Kord väljaantud numbrit ei anta ühelegi teisele põllumajanduslikule majapidamisele.

Kui põllumajanduslikus majapidamises toimuvad põhjalikud muutused, eelkõige juhul, kui sellised muutused tulenevad kaheks eraldi põllumajanduslikuks majapidamiseks jaotamisest või liitumisest teise põllumajandusliku majapidamisega, võib kõnealust põllumajanduslikku majapidamist käsitada siiski uue põllumajandusliku majapidamisena. Sellisel juhul antakse põllumajanduslikule majapidamisele uus number. Põllumajandusliku majapidamise tootmisviisi muutmine ei nõua uue numbri andmist. Kui aruandval majapidamisel säilib varasem number ja see võib põhjustada segiajamist mõne teise aruandva majapidamisega (näiteks uute piirkondlike alajaotuste loomise korral), tuleb numbrit muuta. Sellisel juhul tuleb komisjonile saata vanade ja uute numbrite vastavust näitav tabel.

Põllumajandusliku majapidamise number koosneb järgmisest kolmest andmerühmast:

A.ID.10.R . Andmevõrgu piirkond : antakse koodnumber, mis vastab käesoleva määruse II lisas esitatud koodile.

A.ID.10.S . Alapiirkond : antakse koodnumber.

Valitud alapiirkondade aluseks peaks olema Eurostati ja riiklike statistikainstituutide koostöös loodud ühine piirkondade klassifitseerimise süsteem, mida tuntakse statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuurina (NUTS).

Igal juhul edastab asjaomane liikmesriik komisjonile tabeli, milles esitatakse iga kasutatud alapiirkonna puhul vastavad NUTSi piirkonnad ning vastavad piirkonnad, mille kohta on arvutatud standardse brutomarginaali konkreetsed väärtused.

A.ID.10.H. Põllumajandusliku majapidamise seerianumber.

A.LO. Põllumajandusliku majapidamise asukoht

Põllumajandusliku majapidamise asukoht esitatakse kahe viitega: geograafilised andmed (laius- ja pikkuskraad) ning NUTSi 3. tasandi territoriaaljaotuste kood.

A.LO.20. Laiuskraad: kraadid ja minutid (viie kaareminuti täpsusega), veerud DG ja MI.

A.LO.30 . Pikkuskraad: kraadid ja minutid (viie kaareminuti täpsusega), veerud DG ja MI.

A.LO.40.N. NUTS3 kood tähendab selle NUTSi 3. tasandi territoriaaljaotuse koodi, kus põllumajanduslik majapidamine asub. Tuleb esitada koodi uusim versioon, nagu on kirjeldatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1059/2003.

A.AI. Raamatupidamisandmed

A.AI.50.AO. Raamatupidamisbüroo number : antakse koodnumber.

Igas liikmesriigis tuleb igale raamatupidamisbüroole anda kordumatu number. Esitada selle raamatupidamisbüroo number, kes on põllumajandusliku majapidamisega kõnealusel aruandeaastal tegelenud.

A.AI.60.C. Raamatupidamisarvestuse liik: tuleb märkida, millist tüüpi raamatupidamisarvestust põllumajanduslik majapidamine kasutab. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:

1. Kahekordne kirjendamine. 2. Ühekordne kirjendamine. 3. Puuduvad.

A.AI.70.DT. Raamatupidamiskontode sulgemise kuupäev : sisestada vormingus „AAAA-KK-PP”, näiteks 2009-06-30 või 2009-12-31.

A.TY. Liik

A.TY.80.W. Põllumajanduslike majapidamiste osakaal riigis: antakse liikmesriigi arvutatud ekstrapoleerimisfaktori väärtus. Väärtused esitatakse kahe kümnendkoha täpsusega.

A.TY.90.TF. Põllumajandustootmise viis valimise ajal: käesoleva määruse IV lisa kohane põllumajandusliku majapidamise tootmisviisi kood kõnealuse aruandeaasta jaoks valimi koostamise ajal.

A.TY.90.ES. Majanduslik suurus valimi koostamise ajal: käesoleva määruse V lisa kohane põllumajandusliku majapidamise majandusliku suuruse klassi kood kõnealuse aruandeaasta jaoks valimi koostamise ajal.

A.CL. Klassid

Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoov tegevus : esitada protsendivahemikuna, mis märgib ( A.CL.100.C.: esitada protsendivahemikuna, mis märgib ( 5 ) põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muust muu tulutoova tegevusest tuleneva käibe osakaalu põllumajandusliku majapidamise kogukäibes. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:

1. ≥ 0 kuni ≤ 10 % (vähene osatähtsus) 2. > 10 % kuni ≤ 50 % (keskmine osatähtsus) 3. > 50 % kuni < 100 % (suur osatähtsus)

A.CL.110.C. Omandisuhte liik/majanduslik eesmärk : tuleb esitada andmed põllumajandusliku majapidamise omandisuhte ja majanduslike eesmärkide kohta. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:

1. pereettevõte: põllumajanduslik majapidamine kasutab ettevõtja/juhataja ja tema pereliikmete tööjõudu ja kapitali ning nad saavad majanduslikust tegevusest tulu; 2. ühisettevõte: põllumajanduslikku majapidamisse toovad tootmistegureid mitu partnerit, kusjuures vähemalt mõned partneritest osalevad põllumajandusliku majapidamise töös tasustamata tööjõuna. Tulu läheb ühisettevõttele; 3. kasumit taotlev ettevõte tulu kasutatakse aktsionäridele dividendide/kasumi maksmiseks. Põllumajanduslik majapidamine kuulub nimetatud ettevõttele; 4. kasumitaotluseta ettevõte tulu kasutatakse peamiselt tööhõive säilitamiseks või sellelaadsel sotsiaalsel eesmärgil. Põllumajanduslik majapidamine kuulub nimetatud ettevõttele.

A.CL.120.C. Õiguslik seisund: tuleb märkida, kas põllumajanduslik majapidamine on juriidiline isik või mitte. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:

0. ei ole juriidiline isik. 1. on juriidiline isik.

A.CL.130.C. Valdaja/valdajate vastutuse tase: tuleb märkida (peamise) ettevõtja vastutuse tase (majanduslik vastutus). Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:

1. täielik. 2. osaline.

Mahepõllumajandus : tuleb märkida, kas põllumajanduslik majapidamine kasutab mahepõllunduslikke tootmismeetodeid määruses (EÜ) nr 834/2007 ( A.CL.140.C.: tuleb märkida, kas põllumajanduslik majapidamine kasutab mahepõllunduslikke tootmismeetodeid määruses (EÜ) nr 834/2007 ( 6 ), eriti selle artiklites 4 ja 5 määratletud tähenduses. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:

1. põllumajanduslikus majapidamises ei kasutata mahepõllumajanduslikke tootmismeetodeid; 2. põllumajanduslikus majapidamises kasutatakse mahepõllumajanduslikke tootmismeetodeid kõigi toodete puhul; 3. põllumajanduslikus majapidamises kasutatakse nii mahepõllumajanduslikke kui ka muid tootmismeetodeid; 4. põllumajanduslikus majapidamises toimub üleminek mahepõllumajanduslikele tootmismeetoditele.

A.CL.141.C. Mahepõllumajanduse sektorid kui põllumajanduslikus majapidamises kasutatakse nii mahepõllumajanduslikke kui ka muid tootmismeetodeid, tuleb märkida tootmissektorid, kus põllumajanduslik majapidamine kasutab üksnes mahepõllumajanduslikke tootmismeetodeid (lubatud märkida mitu sektorit). Kasutatakse allpool loetletud koodnumbreid. Kui põllumajanduslikus majapidamises kasutatakse nii mahepõllumajanduslikke kui ka muid tootmismeetodeid kõikides tootmissektorites, tuleb kasutada koodi „ei kohaldata”.

0. ei kohaldata 31. teravili 32. õliseemned ja valgurikkad taimed 33. puu- ja köögivili (sealhulgas tsitrusviljad, aga välja arvatud oliivid); 34. oliivid 35. viinamarjaistandused 36. veiseliha 37. lehmapiim 38. sealiha 39. lambad ja kitsed (piim ja liha) 40. linnuliha 41. munad 42. muud sektorid

Tooted, mis on hõlmatud kaitstud päritolunimetusega/kaitstud geograafilise tähisega/garanteeritud traditsioonilise toote/mägipiirkonna toote märgistusega : tuleb märkida, kas põllumajanduslikus majapidamises toodetakse põllumajandustooteid ja/või toiduaineid, mis on hõlmatud kaitstud päritolunimetuse (KPN), kaitstud geograafilise tähise (KGT), garanteeritud traditsiooniliste toote (GTT) või mägipiirkonna toote märgistusega või kas põllumajanduslikus majapidamises toodetakse põllumajandustooteid, mida teadaolevalt kasutatakse märgistustega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” hõlmatud toiduainete tootmiseks nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 tähenduses. ( A.CL.150.C.: tuleb märkida, kas põllumajanduslikus majapidamises toodetakse põllumajandustooteid ja/või toiduaineid, mis on hõlmatud kaitstud päritolunimetuse (KPN), kaitstud geograafilise tähise (KGT), garanteeritud traditsiooniliste toote (GTT) või mägipiirkonna toote märgistusega või kas põllumajanduslikus majapidamises toodetakse põllumajandustooteid, mida teadaolevalt kasutatakse märgistustega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” hõlmatud toiduainete tootmiseks nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 tähenduses. ( 7 ) Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:

1. põllumajanduslikus majapidamises ei toodeta märgistustega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” tooteid ega toiduaineid, samuti ei toodeta seal tooteid, mida teadaolevalt kasutatakse märgistustega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” toiduainete tootmiseks; 2. põllumajanduslikus majapidamises toodetakse ainult märgistustega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” tooteid ja toiduaineid või tooteid, mida teadaolevalt kasutatakse märgistustega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” hõlmatud toiduainete tootmiseks; 3. põllumajanduslikus majapidamises toodetakse teatavaid märgistustega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” tooteid või teatavaid tooteid, mida teadaolevalt kasutatakse märgistustega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” toiduainete tootmiseks.

Märgistustega kaitstud päritolunimetus/kaitstud geograafiline tähis/garanteeritud traditsiooniline toode/mägipiirkonna toode seonduvad sektorid: kui suurema osa teatavate sektorite toodangust moodustavad tooted märgistusega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” või tooted, mida teadaolevalt kasutatakse märgistusega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” toiduainete tootmiseks, tuleb märkida kõnealused tootmissektorid (lubatud märkida mitu sektorit). Kasutatakse allpool loetletud koodnumbreid. ►C1 ◄ A.CL.151.C.kui suurema osa teatavate sektorite toodangust moodustavad tooted märgistusega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” või tooted, mida teadaolevalt kasutatakse märgistusega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” toiduainete tootmiseks, tuleb märkida kõnealused tootmissektorid (lubatud märkida mitu sektorit). Kasutatakse allpool loetletud koodnumbreid.Kui põllumajanduslik majapidamine toodab teatavaid märgistusega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” tooteid või toiduaineid või teatavaid tooteid, mida teadaolevalt kasutatakse märgistusega KPN/KGT/GTT/„mägipiirkonna toode” hõlmatud toiduainete tootmiseks, kuid see ei moodusta suuremat osa asjaomase sektori toodangust, tuleb kasutada koodi „ei kohaldata”.

0. ei kohaldata 31. teravili 32. õliseemned ja valgurikkad taimed 33. puu- ja köögivili (sealhulgas tsitrusviljad, aga välja arvatud oliivid); 34. oliivid 35. viinamarjaistandused 36. veiseliha 37. lehmapiim 38. sealiha 39. lambad ja kitsed (piim ja liha) 40. linnuliha 41. munad 42. muud sektorid

Punktid A.CL.150.C. Kaitstud päritolunimetus/kaitstud geograafiline tähis/garanteeritud traditsiooniline toode/mägipiirkonna toode ning A.CL.151.C on liikmesriikide jaoks valikulised. Kui liikmesriik kohaldab kõnealuseid punkte, tuleb need täita kõikide liikmesriigi valimisse kuuluvate põllumajanduslike majapidamiste puhul. Kui täidetakse punkt A.CL.150.C, tuleb täita ka punkt A.CL.151.C.

Looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega alad: tuleb märkida, kas suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis on hõlmatud määruse (EL) nr 1305/2013 ( A.CL.160.C.tuleb märkida, kas suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis on hõlmatud määruse (EL) nr 1305/2013 ( 8 ) artikliga 32. Liikmesriikides, kus määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 32 lõike 3 tähenduses looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade määratlemine ei ole veel lõpule viidud, viidatakse aladele, mis olid toetuskõlblikud määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 punkti a alapunkti ii alusel programmiperioodil 2007–2013. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:

1. suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast ei asu looduslikust eripärast tingitud piirangutega alal määruse (EL) nr1305/2013 artikli 32 tähenduses ega piirkonnas, mis oli määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 punkti a alapunkti ii kohaselt toetuskõlblik programmiperioodil 2007–2013 nendes liikmesriikides, kus määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 32 lõike 3 kohane määratlemine ei ole veel lõpule viidud; 21. suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub looduslikust eripärast tingitud piirangutega alal määruse (EL) nr1305/2013 artikli 32 lõike 3 tähenduses; 22. suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub oluliste looduslike piirangutega alal määruse (EL) nr1305/2013 artikli 32 lõike 4 tähenduses; 23. suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub alal, mis oli määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 punkti a alapunkti ii kohaselt toetuskõlblik 2007–2013 programmiperioodil nendes liikmesriikides, kus määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 32 lõike 3 kohane määratlemine ei ole veel lõpule viidud; 3. suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub mägialal määruse (EL) nr1305/2013 artikli 32 lõike 2 tähenduses; 5. suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub abi järkjärgulise kaotamise alal määruse (EL) nr1305/2013 artikli 31 lõike 5 tähenduses.

A.CL.170.C. Kõrgus merepinnast : kõrgus merepinnast märgitakse vastava koodnumbriga:

1. põhiline osa põllumajanduslikust majapidamisest asub kuni 300 m kõrgusel merepinnast; 2. põhiline osa põllumajanduslikust majapidamisest asub 300–600 m kõrgusel merepinnast; 3. põhiline osa põllumajanduslikust majapidamisest asub kuni 600 m kõrgusel merepinnast; 4. andmed puuduvad.

▼M1

Struktuurifondide piirkond : tuleb märkida, millises Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 ( A.CL.180.C.: tuleb märkida, millises Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 ( 9 ) artikli 90 lõike 2 punktis a, b või c osutatud piirkonnas asub suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast.

▼B

1. suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub vähem arenenud piirkonnas määruse (EL) nr 1303/2013, eriti selle artikli 90 lõike 2 punkti a tähenduses; 2. suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub enamarenenud piirkonnas määruse (EL) nr 1303/2013, eriti selle artikli 90 lõike 2 punkti c tähenduses; 3. suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub üleminekupiirkonnas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 90 lõike 2 punkti b tähenduses;

Natura 2000 ala: tuleb märkida, kas suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis on seotud nõukogu direktiivi 79/409/EMÜ ( A.CL.190.C.tuleb märkida, kas suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis on seotud nõukogu direktiivi 79/409/EMÜ ( 10 ) ja nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ ( 11 ) (Natura 2000) rakendamisega. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:

1. suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast ei asu piirkonnas, mis vastab Natura 2000 toetuse saamise tingimustele; 2. suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis vastab Natura 2000 toetuse saamise tingimustele.

Veedirektiivi (direktiiv 2000/60/EÜ) ala: tuleb märkida, kas suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/60/EÜ ( A.CL.200.C.tuleb märkida, kas suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/60/EÜ ( 12 ) rakendamisega. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid:

1. suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast ei asu piirkonnas, mis vastab direktiiviga 2000/60/EÜ seotud toetuse saamise tingimustele; 2. suurem osa põllumajandusliku majapidamise kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis vastab direktiiviga 2000/60/EÜ seotud toetuse saamise tingimustele.

A.OT. Muud üksikasjad põllumajandusliku majapidamisekohta

A.OT.210.C. Niisutussüsteem : tuleb märkida, milline on põllumajandusliku majapidamise kasutatav peamine niisutussüsteem:

0. ei kohaldata (kui põllumajanduslikus majapidamises ei kasutata niisutamist); 1. pindniisutamine 2. vihmutus 3. tilkkastmine 4. muu

A.OT.220.C. Põllumajandusloomade karjatamispäevade arv loomühiku kohta ühismaal : karjatamispäevade arv loomühiku kohta põllumajandusliku majapidamise kasutataval ühismaal.

TABELI A VEERUD

Veergu R märgitakse andmevõrgu piirkond, veergu S alapiirkond, veergu H põllumajandusliku majapidamise järjekorranumber, veergu DG kraadid, veergu MI minutid, veergu N NUTSi piirkond, veergu AO raamatupidamisbüroo number, veergu DT kuupäev, veergu W põllumajanduslike majapidamiste osakaal, veergu TF põllumajandustootmise viis, veergu ES majandusliku suuruse klass ja veergu C kood.

Tabel B

Valduse liik







Kasutatava põllumajandusmaa kategooria Kood (*) Andmerühm Kasutatav põllumajandusmaa A UO Omandis olev kasutatav põllumajandusmaa UT Renditud kasutatav põllumajandusmaa US Loonusrendile antud või muul alusel kasutatav põllumajandusmaa







Kood (*) Kategooriate kirjeldus Rühm A 10 Omandis olev kasutatav põllumajandusmaa UO 20 Rendisuhte alusel kasutatav põllumajandusmaa UT 30 Loonusrendile antud kasutatav põllumajandusmaa US

Kahe või enama partneri ühisomandisse kuuluva põllumajandusliku majapidamise maa registreeritakse omanike kasutuses olevana, rendisuhte alusel kasutatavana või loonusrendil olevana vastavalt partneritevahelisele kehtivale kokkuleppele.

Kasutatav põllumajandusmaa on kasutuses olev kogu maa-ala, mis hõlmab põllumaad, püsirohumaad ning püsikultuuride ja koduaedade all olevat maad, olenemata omandivormist. Põllumajandusliku majapidamise kasutatavat ühismaad ei võeta arvesse.

Tuleb kasutada järgmisi andmerühmi ja -kategooriaid:

B.UO. Omandis olev kasutatav põllumajandusmaa

B.UO.10.A Kasutatav põllumajandusmaa (põllumaa, püsirohumaa, püsikultuuride ja koduaedade all olev maa), mille harijaks on põllumajandustootja, pikaajaline rentnik või kasutusvaldaja, ja/või samalaadsetel tingimustel hallatav kasutatav põllumajandusmaa. Sellesse kategooriasse kuulub ka rendile antud külvivalmis maa (põllukultuuri kood 11300 ).

B.UT. Renditud kasutatav põllumajandusmaa

▼M1

B.UT.20.A Kasutatav põllumajandusmaa (põllumaa, püsirohumaa, püsikultuuride ja koduaedade all olev maa), mida hariv isik ei ole omanik, pikaajaline rentnik ega kasutusvaldaja, kuid kellel on kõnealuse maa rendiõigus (renditasu makstakse sularahas ja/või mitterahalisena, see on üldjuhul eelnevalt kindlaks määratud ega olene tavaliselt majandamise tulemustest), ja/või samalaadsetel tingimustel majandatav kasutatav põllumajandusmaa.

▼B

Renditud maa-alade hulka ei kuulu maa, mille saak ostetakse kasvava põllukultuurina. Kasvavate põllukultuuride ostu eest makstud summad tuleks rohumaa- ja söödakultuuride puhul esitada tabeli H koodide 2020 –2040 (sisseostetud sööt) all ja turustamiseks ettenähtud põllukultuuride (tooted, mis tavaliselt turustatakse) puhul koodi 3090 (muud põllukultuuridega seotud erikulud) all. Turustamiseks ettenähtud, kasvava kultuurina ostetud põllukultuurid tuleks esitada kõnealust maa-ala täpsustamata (tabel H).

Ajutiselt vähem kui üheks aastaks renditud maad ja sellelt saadud toodangut käsitatakse sama moodi nagu maad, millelt saadav saak ostetakse kasvava põllukultuurina.

B.US. Loonusrendile antud või muul alusel kasutatav põllumajandusmaa

B.US.30.A Kasutatav põllumajandusmaa (põllumaa, rohumaa ja püsikarjamaa, püsikultuuride ja koduaedade all olev maa), mida rendile andja ja loonusrentnik loonusrendi kokkuleppe alusel koos harivad, ja/või samalaadsetel tingimustel kasutatav põllumajandusmaa.

TABELI B VEERUD

Veerg A osutab kasutatavale põllumajandusmaale.

Tabel C

Tööjõud







Tööjõu kategooria Kood (*) Veerud Andmerühm Üldine viis Kogu tegevus põllumajanduslikus majapidamises (põllumajandustegevus ja muud otseselt põllumajandusliku majapidamisega seotud muud tulutoovad tegevused) Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevusega seonduva töö osakaal Isikute arv Sugu Sünniaasta Põllumajandusliku majapidamise juhataja põllumajanduslik väljaõpe Tööaeg aastas Aasta tööühikute arv % tööajast aastas % aasta tööühikute arvust P G B T Y1 W1 Y2 W2 Täisarv Märkida kood Neli numbrit Märkida kood (tundides) (aasta tööühikud) % % UR Tasustamata alaline tööjõud UC Tasustamata ajutine tööjõud — — — — — — PR Tasustatud alaline tööjõud PC Tasustatud ajutine tööjõud — — — — — —







Kood (*) Kirjeldus Rühm P G B T Y1 W1 Y2 W2 10 Valdaja/juhataja UR — — 20 Valdaja/muu kui juhataja UR — — — 30 Juhataja/muu kui valdaja UR — — 40 Valdaja abikaasa UR — — — 50 Muud UR, PR — — — 60 Ajutine UC, PC — — — — — — 70 Juhataja PR — —

Mõiste „tööjõud” hõlmab kõiki põllumajanduslikus majapidamises aruandeaasta jooksul töötanud isikuid. Siiski ei arvata tööjõu hulka kõnealust tööd teise isiku või ettevõtja nimel teinud isikuid (põllumajanduslik lepinguline töö, millega seotud kulud esinevad tabelis H koodi 1020 all).

Kui tegemist on põllumajanduslike majapidamiste vahelise vastastikuse abiga, mis seisneb vastastikku tehtavas töös ja mille puhul saadud abi on põhimõtteliselt samaväärne antud abiga, täpsustatakse põllumajandusliku majapidamise tööjõu tööaeg ja asjaomased palgad põllumajandusaruandes.

Vahel korvatakse saadud abi teistsuguse abina (nt tööna saadud abi korvatakse masinate laenamisega). Kui teenuste vahetuse maht on piiratud, ei märgita põllumajandusaruandesse midagi (eespool toodud näite puhul ei kirjendata saadud abi tööjõu alla; kulud seadmetele hõlmavad siiski kulusid, mis on seotud seadmete kasutusse andmisega). Erandjuhtudel, kui teenuste vahetuse maht on suur, järgitakse järgmist korda:

a) tööna saadud abi korvatakse muud laadi teenusega (nt masinate laenamisega): saadud töö aeg kirjendatakse tasustatud põllumajandustöö all (rühmad PR või PC olenevalt sellest, kas tööjõud on palgatud põllumajanduslikku majapidamisse alaliselt või mitte); antud abi väärtus kirjendatakse nii vastavasse kategooriasse kuuluva toodanguna (kõnealuse näite puhul tabeli L kategooria 2010 „Lepingulised tööd”) kui ka kuluna (tabeli H kategooria 1010 „Palgad ja sotsiaalkindlustus”);

▼C1

b) tööna antud abi korvatakse muud laadi teenusega (nt masinate laenamisega): sellisel juhul ei võeta kasutatud tööaega ja sellega seotud palka arvesse; saadud teenuse väärtus kirjendatakse sisendina teise tabeli vastavasse kategooriasse (kõnealuse näite puhul tabeli H kategooria 1020 „Lepinguline töö ja masinate rentimine”).

▼B

Tuleb eristada järgmisi andmerühmi ja tööjõukategooriaid:

C.UR. Tasustamata alaline tööjõud

Tasustamata tööjõud või tööjõud, kelle töötasu (sularahas või mitterahalisena) on väiksem kui osutatud teenuste eest tavaliselt makstav summa (sellised maksed ei tohiks kajastuda põllumajandusliku majapidamise kuludes) ning kes aruandeaasta jooksul (v.a tavaline puhkus) osalesid töös vähemalt ühe terve tööpäeva nädalas.

Alaliselt tööle võetud isik, kes konkreetsetel põhjustel on aruandeaasta jooksul töötanud põllumajanduslikus majapidamises piiratud aja jooksul, kirjendatakse (tegelikult töötatud tundide ulatuses) alalise tööjõuna.

Võivad esineda järgmised või nendega sarnased juhud:

a) erilised tootmistingimused põllumajanduslikus majapidamises, milleks ei ole tööjõudu vaja kogu aasta jooksul: nt oliivi- ja viinamarjakasvandused ja põllumajanduslikud majapidamised,