2002R2342 — ET — 01.01.2009 — 005.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:





Parandatud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ, Euratom) nr 2342/2002,

23. detsember 2002,

millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad

SISUKORD ESIMENE OSA ÜLDSÄTTED I JAOTIS TEEMA II JAOTIS EELARVEPÕHIMÕTTED 1. peatükk Ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtted 2. peatükk Aastasuse põhimõte 3. peatükk (Finantsmääruse 4. peatükk) Arvestusühiku põhimõte 4. peatükk (Finantsmääruse 5. peatükk) Kõikehõlmavuse põhimõte 5. peatükk (Finantsmääruse 6. peatükk) Sihtotstarbelisuse põhimõte 6. peatükk (Finantsmääruse 7. peatükk) Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõte 7. peatükk (Finantsmääruse 8. peatükk) Läbipaistvuse põhimõte III JAOTIS EELARVE KOOSTAMINE JA STRUKTUUR 1. peatükk Eelarve koostamine 2. peatükk Eelarve struktuur ja esitusviis IV JAOTIS EELARVE TÄITMINE 1. peatükk Üldsätted 2. peatükk Täitmisviisid 1. jagu Üldsätted 2. jagu Erisätted 3. peatükk Finantsjuhtimises osalejad 1. jagu Finantsjuhtimises osalejate õigused ja kohustused 2. jagu Eelarvevahendite käsutaja 3. jagu Peaarvepidaja 4. jagu Avansikontode haldaja 4. peatükk Finantsjuhtimises osalejate vastutus 1. jagu Üldeeskirjad 2. jagu Volitatud ja edasivolitatud eelarvevahendite käsutajate suhtes kohaldatavad sätted 5. peatükk Tulutoimingud 1. jagu Omavahendid 2. jagu Saadaolevate summade eelarvestus 3. jagu Saadaolevate summade kindlaksmääramine 4. jagu Sissenõudmise kinnitamine 5. jagu Sissenõudmine 6. peatükk Kulutoimingud 1. jagu Kulukohustuste võtmine 2. jagu Kulude tõendamine 3. jagu Maksete kinnitamine 4. jagu Kulude maksmine 5. jagu Kulutoimingute tähtajad 7. peatükk Andmetöötlussüsteemid 8. peatükk Siseaudiitor V JAOTIS HANKED 1. peatükk Üldsätted 1. jagu Kohaldamisala ja lepingute sõlmimise põhimõtted 2. jagu Avalikustamine 3. jagu Hankemenetlused 4. jagu Tagatised ja järelevalve 2. peatükk Ühenduse institutsioonide oma huvides sõlmitavate lepingute suhtes kohaldatavad erisätted VI JAOTIS TOETUSED 1. peatükk Kohaldamisala 2. peatükk Toetuste andmise põhimõtted 3. peatükk Toetuste andmise menetlus 4. peatükk Maksmine ja järelevalve 5. peatükk Rakendamine VII JAOTIS RAAMATUPIDAMISARUANDLUS JA RAAMATUPIDAMISARVESTUS 1. peatükk Raamatupidamisaruandlus 2. peatükk (Finantsmääruse 3. peatükk) Raamatupidamisarvestus 1. jagu Raamatupidamisarvestuse korraldamine 2. jagu Arvestusraamatud 3. jagu Kontoplaan 4. jagu Kirjendamine 5. jagu Kontrollimine ja kinnitamine 6. jagu Eelarve raamatupidamisarvestus 3. peatükk (Finantsmääruse 4. peatükk) Vara inventarinimestikud TEINE OSA ERISÄTTED I JAOTIS (FINANTSMÄÄRUSE II OSA II JAOTIS) STRUKTUURIFONDID, ÜHTEKUULUVUSFOND, EUROOPA KALANDUSFOND JA EUROOPA MAAELU ARENGU PÕLLUMAJANDUSFOND II JAOTIS (FINANTSMÄÄRUSE III JAOTIS) TEADUSUURINGUD III JAOTIS (FINANTSMÄÄRUSE IV JAOTIS) VÄLISTEGEVUS 1. peatükk Üldsätted 2. peatükk Meetmete rakendamine 3. peatükk Hanked 4. peatükk Toetused 5. peatükk Avansikontod ja inventarinimestikud IV JAOTIS (FINANTSMÄÄRUSE V JAOTIS) EUROOPA TALITUSED V JAOTIS (FINANTSMÄÄRUSE VI JAOTIS) HALDUSASSIGNEERINGUD VI JAOTIS (FINANTSMÄÄRUSE II OSA VII JAOTIS) EKSPERDID KOLMAS OSA ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED I JAOTIS ÜLEMINEKUSÄTTED II JAOTIS LÕPPSÄTTED







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, ( 1 ) eelkõige selle artiklit 183, olles nõu pidanud Euroopa Parlamendi, nõukogu, Euroopa Kohtu, kontrollikoja, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee, regioonide komitee, ombudsmani ja Euroopa andmekaitseinspektoriga ning arvestades järgmist: (1) Määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (edaspidi “finantsmäärus”) sätteid on lihtsustatud, nii et need piirduvad Euroopa ühenduste üldeelarve (edaspidi “eelarve”) koostamise, täitmise ja kontrolliga seotud aluspõhimõtete ja määratlustega. (2) Need rakenduseeskirjad peaksid seetõttu täiendama neid finantsmääruse sätteid, milles selgelt viidatakse rakenduseeskirjadele, kui ka sätteid, mille kohaldamine nõuab rakendusmeetmete eelnevat kindlaksmääramist. Selguse huvides tuleb asendada komisjoni 9. detsembri 1993. aasta määrus (Euratom, ESTÜ, EÜ) nr 3418/93, millega kehtestatakse 21. detsembri 1977. aasta finantsmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad, ( 2 ) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1687/2001. ( 3 ) (3) Et tagada valdkondade eeskirjade vastavus finantsmääruses sätestatud eelarvepõhimõtetega, tuleks teha kõikide eelarve täitmisega seotud õigusaktide nimestik ja ette näha, et selle nimestiku koostab komisjon ja see esitatakse eelarvepädevatele institutsioonidele. (4) Eelarvepõhimõtete, eelkõige ühtsuse põhimõtte kohane nõue määratleda eelarvesse tagasimakstavate eelmaksete intress eeldab, et tuleb määratleda kõik ühenduste omandisse jäävad eelmaksed. Niisugused eelmaksed jäävad institutsiooni omandisse, kui finantsmääruse artiklis 49 nimetatud põhiõigusaktis ei ole teisiti ette nähtud ja kui neid ei maksta hankelepingu alusel, personalile, institutsioonide liikmetele või liikmesriikidele. Seda eeskirja tuleks täpsustada haldamisliigi kohaselt (otsene või kaudne tsentraliseeritud haldus ja haldus koostöös liikmesriikidega). Seda ei kohaldata ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega toimuva halduse suhtes, kuna niisugusel juhul on ühenduse rahalised vahendid ühendatud rahvusvaheliste organisatsioonide rahaliste vahenditega. Kui eelmaksetelt, mis jäävad ühenduste omandisse, saadakse intresse, tuleks need intressid maksta eelarvesse muu tuluna. (5) Aastasuse põhimõtte puhul on oluline selgitada iga-aastaste assigneeringute mõistet ja kohustuse võtmise menetluse ettevalmistusjärke ning kui need on 31. detsembriks lõpule viidud, võib lubada kulukohustuste assigneeringute ülekandmist, mis tuleb sel juhul ära kasutada järgmise eelarveaasta 31. märtsiks. (6) Arvestusühiku põhimõttega seoses tuleks täpsemalt määrata vahetuskursid, mida tuleb kasutada euro ja muude omavääringute vahel seoses rahavoogude ja kontode haldamise nõuetega. (7) Seoses eranditega kõikehõlmavuse põhimõttest tuleks täpsustada, kuidas eelarves käsitleda sihtotstarbelisi tulusid, eelkõige liikmesriikide või kolmandate riikide osamakse teatavatesse ühenduse programmidesse, ning samuti täpsustada kulude ja tulude tasaarvestuse piirväärtused. (8) Sihtotstarbelisuse põhimõttega seoses tuleks täpselt määratleda, kuidas arvutada assigneeringute protsent, mis institutsioonidel on lubatud iseseisvalt ümber paigutada, ja tuleks ette näha, et eelarvepädevatele institutsioonidele antakse kogu teave esitatud taotlustele lisatud üksikasjalikes selgitustes. (9) Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte puhul tuleb kindlaks määrata programmide ja tegevuste eel-, vahe- ja järelhindamiste eesmärgid, nende teostamise minimaalne sagedus ja teave, mis tuleb esitada õigusaktile lisatavas finantsselgituses. (10) Eelarve koostamise ja esitusviisiga seoses tuleb kindlaks määrata eelarve eessõna sisu, eelarve töödokumendid ja eelarve selgitused, millega tagatakse, et eelarvepädevad institutsioonid on täielikult teavitatud. Uue tegevuspõhise eelarvestamise esitusviisi raames tuleks sätestada haldusassigneeringute määratlus ja liigitus. (11) Eelarve täitmisega seoses on asjakohane kõigepealt selgitada ühenduse tegevusvaldkondade ja Euroopa Liidu asutamislepingus nimetatud valdkondade põhiõigusaktide võimalikud vormid. Tuleks kindlaks määrata assigneeringute maksimumsumma, mida võib kasutada ettevalmistava tegevuse ja katselist laadi kavade puhul ilma põhiõigusaktita ja loetleda asutamislepingute sätted, millega komisjonile on vahetult antud erivolitused. (12) Samuti tuleks kindlaks määrata huvide konflikti põhjustada võivad õigusaktid koos menetlusega, mida tuleb sel juhul järgida. (13) Seoses eelarve täitmise eri viisidega tuleks sätestada, et kui komisjon ei täida eelarvet otse oma talitustes, peab ta kõigepealt kindlaks tegema, et üksustel, kellele ta kavatseb anda täitmisülesanded, on olemas nõuetekohased ja asjakohased haldusmenetlused ning kontrolli- ja raamatupidamissüsteemid, mis vastavad usaldusväärse finantsjuhtimise nõuetele. (14) Seoses kaudse tsentraliseeritud haldamisega, see tähendab haldamisega, mille komisjon on delegeerinud täitevasutustele või -asutustele, mille suhtes kohaldatakse ühenduse õigust, siseriiklikele avalik-õiguslikele asutustele või avalikku teenust osutavatele asutustele, tuleb kehtestada niisuguse volituste delegeerimise raamistik ja selle rakendamise kord delegeerimisakti või -lepinguga. Täitevasutusi, mis jäävad ühenduse kontrolli alla, tuleks pidada komisjoni volitatud eelarvevahendite käsutajateks ühenduse eelarve täitmisel. Kui siseriiklikud asutused peavad tegema eelarve täitmise toiminguid, peaksid nad andma piisavad finantstagatised; nende valik peab olema läbipaistev ja põhinema kulutasuvuse analüüsil, milles põhjendatakse haldamise delegeerimist sellisele asutusele. Komisjon peaks enne volituste delegeerimist siseriiklikele asutustele taotlema asjaomase komitee arvamust kooskõlas kõnealuste assigneeringute täitmise põhiõigusaktiga. Eraõiguslikud üksused, mis täidavad ettevalmistavaid või abiülesandeid komisjoni nimel, tuleks valida hankemenetluse kohaselt. (15) Koostöös liikmesriikidega toimuva halduse puhul või koos kolmandate riikidega detsentraliseeritud halduse puhul tuleks sätestada raamatupidamisarvestuse kontrolli- ja heakskiitmismenetluse järgud ja eesmärgid, ilma et see piiraks valdkondlikes eeskirjades sisalduvate erisätete kohaldamist. (16) Rahvusvaheliste organisatsioonidega ühiselt toimuva halduse puhul tuleks selgitada, et iga rahastaja osa iga liiki kuludes ei ole vaja eristada, kuid subsideeritud meetmete suhtes tuleb kohaldada kõikehõlmavat kontrolli; tuleks määratleda rahvusvahelised organisatsioonid, kes võivad seda liiki halduses osaleda. (17) Finantsjuhtimises osalejatega seoses suurendab finantsjuhtimise ümberkorraldamine ja sellega seotud tsentraliseeritud eelkontrolli ärajätmine eelarvevahendite käsutajate vastutust kõikides tulu- ja kulutoimingutes, sealhulgas sisekontrollisüsteemidega seotud küsimustes. Eelarvepädevaid institutsioone tuleks edaspidi teavitada volitatud eelarvevahendite käsutaja ametisse nimetamisest või töösuhte lõpetamisest. Sellest tulenevalt tuleks sätestada ka ülesanded, vastutusala ja menetluste põhimõtted, mida tuleb järgida. Eelkontrolli viimine üksustesse nõuab eelkõige selge vahe tegemist eelarve täitmise toimingute algatamise ja nende toimingute kontrollimisega seotud ülesannete vahel. Lisaks sellele peaks iga institutsioon kehtestama kutsenormid, mida kohaldatakse eel- ja järelkontrolli eest vastutavate isikute suhtes. Seejärel tuleks ette näha ülesanded, mille kohta eeldatavalt antakse aru institutsioonile esitatavas aastaaruandes, milles tuleb muu hulgas esitada järelkontrolli tulemused; tuleks kehtestada toimingute tegemist tõendavate dokumentide säilitamise kord. Kuna riigihankelepinguid sõlmitakse läbirääkimistega menetlusega ainult erandjuhtudel, tuleb nende kohta esitada eriaruanne institutsioonile ja saata see eelarvepädevatele institutsioonidele. (18) Ülesannete täpsustamiseks tuleks täpselt määratleda peaarvepidaja ülesanded ja vastutusala seoses arvepidamissüsteemide, sularahahalduse, pangakontode haldamise ja kolmandate isikute arvestusraamatutega. Peaarvepidaja töösuhte lõppemise kord tuleks samuti selgemini sätestada. (19) Tavapärasest eelarvemenetlusest erineva haldussüsteemi ehk avansikontode kasutamise tingimused tuleks samuti kehtestada ning ette näha avansikontode haldajate, eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja ametikohustused seoses avansikontode kontrollimisega. Eelarvepädevaid institutsioone tuleks teavitada igast ametisse nimetamisest või töösuhte lõppemisest. (20) Kui iga finantsjuhtimises osaleja ülesanded ja vastutusala on määratletud, võib neid vastutusele võtta üksnes Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjades ja muude teenistujate teenistustingimustes sätestatud tingimustel. Igas institutsioonis tuleks nõuetekohasel viisil moodustada finantsrikkumiste uurimise toimkond, kes teeb kindlaks, kas finantsrikkumisi on olnud. Samuti tuleks ette näha menetlus, mille abil eelarvevahendite käsutaja võib taotleda töökäsu kinnitamist, mis vabastab ta vastutusest. (21) Seoses tuludega, välja arvatud omavahendite erijuhtum, mis on esitatud nõukogu 22. mai 2000. aasta määruses (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 94/728/EÜ, Euratom, ( 4 ) tuleb määratleda ülesanded ja kontrollimine, mille eest eelarvevahendite käsutajad menetluse eri järkudel vastutavad: saadaolevate summade eelarvestuse ja seejärel sissenõudekorralduse koostamine; võlateate lähetamine, et teavitada võlgnikku saadaoleva summa kinnitamisest; kõikide saadaolevate viiviste arvutamine; vajaduse korral otsus, milles loobutakse sissenõudmise õigusest nõuete kohaselt, millega tagatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimine. Peaarvepidaja osa tulude kogumisel ja maksmiseks lisaaja andmisel tuleks samuti kindlaks määrata. (22) Kuludega seoses tuleks määratleda seosed rahastamisotsuste, üldiste kulukohustuste ja individuaalsete kulukohustuste vahel, samuti nende eri järkude tüüpomadused. Üldise kulukohustuse ja individuaalse kulukohustuse vaheline erinevus sõltub asjaolust, kui suurel määral on abisaajad teada, ja asjaomaste summade suurusest. Esialgsed kulukohustused piirduvad ainult jooksvate halduskulude ning Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) kuludega. Mittekasutatavate kohustuste mahu piiramiseks tuleks vabastada kulukohustuse täitmisega seotud assigneeringud, mille puhul ei ole kolme aasta jooksul makseid sooritatud. (23) Seejärel tuleb selgitada, kuidas on omavahel seotud eelarvevahendite käsutaja tehtavate kulude tõendamise, kinnitamise ja maksmisega seotud toimingud ning kontrollimised, kui ta tõendab kulud märkega “kuulub maksmisele” ja kui ta annab maksekorralduse, kontrollides kogu vastutusest vabastamise õigsust, mille eest vastutab üksnes eelarvevahendite käsutaja. Tuleks nimetada dokumendid, mis tuleb esitada maksmise tõenduseks, ning kehtestada eelmaksete ja vahemaksete tasaarvelduse eeskirjad. Tuleks sätestada kinnitus- ja maksetoimingute suhtes kohaldatavad tähtajad, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/35/EÜ hilinenud maksmise vastu võitlemise kohta äritehingute puhul. ( 5 ) (24) Siseauditi puhul tuleb ette näha audiitori ametisse nimetamise kord ja tema sõltumatuse tagamine institutsioonis, kes on ta ametisse nimetanud ja kellele ta peab esitama tegevusaruande; eelarvepädevaid institutsioone tuleks teavitada igast ametisse nimetamisest või töösuhte lõppemisest. (25) Hangetega seoses tuleks käesolevasse määrusesse lisada nõukogu direktiivide 92/50/EMÜ, ( 6 ) 93/36/EMÜ ( 7 ) ja 93/37/EMÜ ( 8 ), viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2001/78/EÜ, ( 9 ) sätted, mis käsitlevad vastavalt riiklike teenuslepingute, riiklike tarnelepingute ja riiklike ehitustöölepingute sõlmimise korda. Sellest tulenevalt tuleb kõigepealt määratleda eri liiki hankelepingud, reklaami- ja avaldamistoimingud, tingimused, mille puhul võib kasutada teatavat menetlusvormi ja kehtivate menetluste peamised tunnused, valikukriteeriumid ja võimalik lepingute sõlmimise kord, pakkumiskutse dokumentidele juurdepääsu ning pakkujate ja taotlejatega suhtlemise eeskirjad ning nendeks juhtudeks, kui komisjon sõlmib hankelepinguid oma huvides, mitmesugused kohaldatavad künnised ja sõlmitavate lepingute maksumuse hindamise eeskirjad. (26) Hankelepingute sõlmimise menetluste eesmärk on rahuldada institutsioonide vajadused kõige soodsamatel tingimustel, samal ajal tagades võrdse juurdepääsu riigihankelepingutele ning järgides läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtet. Läbipaistvuse ja taotlejate võrdse kohtlemise tagamiseks ning eelarvevahendite käsutajate täieliku vastutuse kindlustamiseks lõpliku valiku tegemisel tuleb sätestada menetlus pakkumiste avamiseks ja hindamiseks ning osalemiskutsete esitamiseks alates komitee määramisest kuni põhjendatud ja dokumenteeritud lepingu sõlmimise otsuseni, mille eest lõpptulemusel vastutab tellija. Tuleks määratleda ka ühenduse finantshuvide kaitsmiseks vajalikud finantstagatised. (27) Tuleb piirata tellijate volitusi määrata halduskaristusi, et tagada proportsionaalsed ja hoiatavad karistused ning kindlustada võrdne kohtlemine nii eri institutsioonide kui ka talituste vahel. (28) Toetusi käsitleva jaotise kohaldamisala tuleks samuti selgemaks muuta, eelkõige seoses eelarve täitmise eri viisidega, samuti seoses tegevusliigi või Euroopa Liidu üldistes huvides tegutseva asutusega, mis vastavad toetuse saamise tingimustele. Tuleks täpsustada iga-aastane tööprogramm ja pakkumiskutsete tüüpomadused, samuti sellega seotud võimalikud erandid ja tagasiulatuva jõu võimalus, eelkõige seoses humanitaarabiga ja kriisiolukordade ohjamisega, mille kohta on olemas erilised piirangud. (29) Seoses läbipaistvuse, taotlejate võrdse kohtlemise ja eelarvevahendite käsutajate vastutuse suurendamise nõuetega tuleks ette näha pakkumismenetlus alates toetuse taotlusest selle hindamiseni komitees eelnevalt kindlaksmääratud valiku- ja lepingu sõlmimise kriteeriumide alusel, enne kui eelarvevahendite käsutaja teeb lõpliku ja asjakohaselt dokumenteeritud otsuse. (30) Usaldusväärne finantsjuhtimine nõuab, et komisjon kaitseb ennast tagatistega: toetuse taotluste järgus suuremaid summasid hõlmavate taotluste puhul finantsauditite korraldamisega; eelmaksete tegemise ajal eelnevate finantstagatiste nõudmisega ning lõppmaksete järgus kõige suuremaid summasid hõlmavate ja kõige riskialtimate taotluste finantsauditite korraldamisega. Usaldusväärne juhtimine ning mittetulunduslikkuse ja kaasfinantseerimise põhimõtete järgimine nõuavad samuti, et kehtestataks eeskirjad kindlasummaliste maksete tegemiseks. Ühenduse rahaliste vahendite usaldusväärne juhtimine tähendab, et abisaajad peavad ise järgima läbipaistvuse ja võimalike tellijate võrdse kohtlemise põhimõtteid ning põhimõtet, mille kohaselt leping sõlmitakse majanduslikult soodsaima pakkumise tegijaga, kui töö teostatakse osaliselt allahanke korras. (31) Karistuste määramise volitused tuleks selles valdkonnas ühtlustada riigihankeid käsitlevate eeskirjadega. (32) Raamatupidamisarvestuse ja raamatupidamisaruannete esitamisega seoses tuleks eraldi määratleda kõik üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted, mida raamatupidamisaruannete koostamisel tuleb järgida. Samuti tuleb täpsemalt määratleda tehingu raamatupidamisarvestusse kandmise tingimused ning eeskirjad varade ja kohustuste hindamiseks ja eraldiste loomiseks. (33) Tuleks täpsustada, et institutsiooni raamatupidamisarvestusele tuleb lisada eelarve täitmise ja finantsjuhtimise aruanne ning üksikasjalik ülevaade raamatupidamisaruande koostisosade sisu ja esitusviisi (bilanss, majandustulemuse aruanne, rahavoogude tabel ja lisa) ja eelarve täitmise kohta (eelarve täitumise ülevaade ja lisa). (34) Raamatupidamisarvestuse puhul tuleks täpsustada, et iga institutsiooni peaarvepidaja peab dokumenteerima selle institutsiooni raamatupidamise korralduse ja sellega seotud menetlused ning määratlema tingimused, mida tuleb arvestada raamatupidamises kasutatavates arvutisüsteemides, eelkõige tingimused, mis on seotud juurdepääsu turvamise ja iga süsteemidesse tehtud muudatuse kontrolljäljega. (35) Raamatupidamisarvestuse puhul tuleb täpsemalt määratleda põhimõtted, mida kohaldatakse arvestusraamatute, proovibilansi, selle bilansi saldode perioodiliste tasaarvestuste ja inventarinimestike suhtes, ning täpsustada komisjoni peaarvepidaja kinnitatud kontoplaani koostisosad. Tuleks sätestada eeskirjad, mida kohaldatakse toimingute registreerimise suhtes, eelkõige kahekordse kirjendamise meetod, muude kui eurodes vääringustatud toimingute ümberarvestamise eeskirjad ja raamatupidamiskandeid tõendavad dokumendid. Raamatupidamisdokumentide sisu tuleks samuti täpsustada. (36) Tuleb kehtestada inventarinimestikku kantud varaga seotud eeskirjad ja täpsemalt selgitada peaarvepidajate ja eelarvevahendite käsutajate vastavaid kohustusi selles valdkonnas ning kehtestada eeskirjad, mida kohaldatakse inventarinimestikku kantud vara edasimüügi suhtes. (37) Struktuurifondidega seoses tuleks täpsustada, et abistamistoiminguga seotud ettemaksete tagasimaksmine ei põhjusta asjakohase fondi osamaksu vähendamist. (38) Tuleks täpsustada, milliseid otseseid või kaudseid meetmeid võib rahastada teadussektoris. (39) Välismeetmete puhul on rakenduseeskirjade nagu ka finantsmääruse eesmärk ette näha erandid, milles võetakse arvesse selle sektori konkreetseid tegevusjooni peamiselt seoses hangete ja toetuste andmisega. (40) Hangete puhul võetakse nendesse rakenduseeskirjadesse komisjoni 10. novembri 1999. aasta otsuse (lepingute sõlmimise haldussüsteemide lihtsustamise kohta koostööprogrammide raames, mida rakendab välissuhete peadirektoraat) ( 10 ) sisu, et sätestada hankelepingute sõlmimise eeskirjad, mis erinevad standardsetest eeskirjadest teistsuguste sätestatud künniste poolest, ja välistegevusega kohandatud juhtimismenetlused. (41) Toetuste osas tuleb loetleda meetmete liigid, mille puhul võib teha erandi finantsmääruse artiklis 109 nimetatud kaasrahastamise põhimõttest. Seda kohaldatakse eelkõige humanitaarabi ja kriisiabi suhtes ning inimeste tervise või põhiõiguste kaitsega seotud meetmete suhtes. (42) Ühenduse assigneeringute usaldusväärse juhtimise tagamiseks tuleb täpsustada ka eeltingimused ja eeskirjad, mis peavad olema kokkulepetes, kui assigneeringute haldamine detsentraliseeritakse või kasutatakse avansikontosid. (43) Euroopa Ühenduse talitustega seotud finantsmääruse sätteid tuleks täiendada erieeskirjadega Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talituse kohta ja sätetega, millega lubatakse komisjoni peaarvepidajal delegeerida mõned oma ülesanded nende talituste personalile. Tuleks sätestada tegutsemiskord seoses pangakontodega, mida Euroopa Ühenduse talitused võivad komisjoni nimel avada. (44) Haldusassigneeringute osas peaks iga institutsioon teavitama eelarvepädevaid asutusi olulistest käsilolevatest ehitusprojektidest, st projektidest, mis suurendavad hoonestust. (45) Tuleb kindlaks määrata asutused, kes võivad saada eelarvest toetusi, ja sätestada nende suhtes kohaldatavad eeskirjad finantsmääruse artiklis 185 sätestatud tingimuste kohaselt. (46) Käesolevas määruses nimetatud künniseid ja summasid tuleks korrapäraselt ajakohastada, sidudes need ühenduses registreeritud inflatsiooniga, välja arvatud hangete suhtes kohaldatavad osaluskünnised, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







ESIMENE OSA

ÜLDSÄTTED







I JAOTIS

TEEMA

Artikkel 1

Teema

(Finantsmääruse artikkel 1)

Käesolevas määruses on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (edaspidi “finantsmäärus”) sätete rakenduseeskirjad.

Käesolevas määruses käsitletud institutsioonid on finantsmääruses määratletud institutsioonid.

▼M3

Artikkel 2

Eelarve täitmisega seonduvad õigusaktid

(Finantsmääruse artiklid 2 ja 49)

Komisjon ajakohastab iga-aastaselt esialgses eelarveprojektis teavet, mis seondub finantsmääruse artiklis 2 osutatud õigusaktidega.

Igas seadusandjale esitatud ettepanekus või ettepaneku muudatuses näidatakse selgelt kõik sätted, mis sisaldavad erandeid finantsmäärusest või käesolevast määrusest, nimetades asjaomases seletuskirjas konkreetsed põhjused, mis õigustavad kõnealuseid erandeid.

▼B







II JAOTIS

EELARVEPÕHIMÕTTED







1. PEATÜKK

Ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtted

▼M3

Artikkel 3

Eelrahastamise ulatus

(Finantsmääruse artikkel 5a)

1. Otsese tsentraliseeritud eelarve täitmise puhul, millesse on kaasatud mitu partnerit, kaudse tsentraliseeritud eelarve täitmise puhul ja finantsmääruse artiklis 53 nimetatud detsentraliseeritud eelarve täitmise puhul kohaldatakse finantsmääruse artiklis 5a sätestatud eeskirja üksnes üksuse suhtes, kes saab eelmakseid otse komisjonilt.

2. Eelmakset loetakse finantsmääruse artikli 5a lõike 2 punkti a tähenduses märkimisväärseks summaks, kui see ületab 50 000 eurot.

Välistegevuse korral loetakse aga eelmakset märkimisväärseks summaks, kui see ületab 250 000 eurot. Häda- ja humanitaarabi puhul loetakse eelmakset märkimisväärseks summaks, kui see ületab iga eelarveaasta lõpus 750 000 eurot lepingu kohta ja on ette nähtud üle 12kuuliste projektide jaoks.

Artikkel 4

Eelmaksetelt saadud intresside sissenõudmine

(Finantsmääruse artikkel 5a)

1. Vastutav eelarvevahendite käsutaja nõuab otsuse või lepingu rakendamisele järgneva iga aruandeperioodi puhul sisse intressisummad sellistelt eelmaksetelt, mis ületavad iga eelarveaasta lõpus 750 000 eurot lepingu kohta.

2. Vastutav eelarvevahendite käsutaja võib vähemalt kord aastas sisse nõuda intressisummad, mis on saadud lõikes 1 nimetatust väiksematelt eelmaksetelt, võttes arvesse juhtimiskeskkonna ja rahastatavate meetmete laadiga seonduvaid riske.

3. Vastutav eelarvevahendite käsutaja nõuab sisse eelmaksetelt saadud intressisummad, mis ületavad finantsmääruse artikli 5a lõikes 1 nimetatud võlgnetavate summade saldo.

▼M3

Artikkel 4a

Eelmaksetelt saadud intresside raamatupidamisarvestus

(Finantsmääruse artikkel 5a)

1. Eelarvevahendite käsutajad tagavad, et toetuse andmise otsuste ning abisaajate ja vahendajatega sõlmitud lepingute puhul makstakse eelmaksed pangakontodele või allkontodele, mis võimaldavad rahalisi vahendeid ja nendega seonduvaid intresse kindlaks määrata. Muul juhul peavad ühenduse makstud vahendeid ja nendelt saadud intresse või muid hüvitisi võimaldama kindlaks määrata abisaajate või vahendajate raamatupidamisarvestusmeetodid.

2. Finantsmääruse artikli 5a lõike 1 teises lõigus nimetatud juhtudel koostab vastutav eelarvevahendite käsutaja enne iga eelarveaasta lõppu prognoosi nendelt vahenditelt saadavate intresside või samaväärse tulu kohta ja moodustab asjaomase summa suuruse reservi. Reserv kantakse raamatupidamisarvestusse ja kustutatakse, kui kõnealused summad on pärast toetuse või lepingu rakendamist sisse nõutud.

Kui eelmaksed makstakse samalt eelarverealt sama põhiõigusakti kohaselt ja samas pakkumismenetluses osalenud abisaajatele võib eelarvevahendite käsutaja koostada ühe saadaolevate summade eelarvestuse mitme võlgniku kohta.

3. Artiklite 3 ja 4 ning käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 kohaldamine ei piira eelmaksete kirjendamist finantsaruannete aktiva poolele, nagu on sätestatud finantsmääruse artikliga 133 ettenähtud raamatupidamiskorras.

▼B







2. PEATÜKK

Aastasuse põhimõte

Artikkel 5

Eelarveaasta assigneeringud

(Finantsmääruse artikli 8 lõige 3)

Eelarveaastaks kavandatud kulukohustuste assigneeringud ja maksete assigneeringud, mis tuleb ära kasutada sama eelarveaasta jooksul, koosnevad selleks eelarveaastaks kinnitatud assigneeringutest. Eelarveaastaks kinnitatud assigneeringud on:

a) eelarves, sealhulgas paranduseelarvetes ettenähtud assigneeringud;

b) ülekantud assigneeringud;

c) ►M3 finantsmääruse artiklite 157 ja 160a ◄ kohaselt taaskasutusele võetud assigneeringud;

d) ettemaksetest pärinevad assigneeringud, mis on tagasi makstud artikli 228 kohaselt;

e) eelarveaasta jooksul või varasemate eelarveaastate jooksul saadud sihtotstarbeliste tulude alusel ettenähtud assigneeringud, mis on kasutamata jäänud.

Artikkel 6

Assigneeringute ülekandmine

(Finantsmääruse artikli 9 lõige 2)

1. Finantsmääruse artikli 9 lõike 2 punktis a nimetatud kulukohustuste assigneeringud võib üle kanda üksnes siis, kui kohustusi ei ole lõpule viidud enne eelarveaasta 31. detsembrit eelarvevahendite käsutajast olenemata põhjustel ja kui ettevalmistusjärgud on piisavalt edenenud, nii et on põhjust eeldada, et kohustus täidetakse hiljemalt järgmise aasta 31. märtsiks.

2. Finantsmääruse artikli 9 lõike 2 punktis a nimetatud ettevalmistusjärgud, mis tuleks järgmisele aastale ülekandmise võimaldamiseks lõpule viia eelarveaasta 31. detsembriks, on eelkõige:

a) finantsmääruse artiklis 76 nimetatud üldiste kulukohustuste puhul rahastamisotsuse vastuvõtmine või selleks kuupäevaks lõpetatud konsultatsioonid talitustega, mis igas institutsioonis tegelevad otsuse vastuvõtmisega;

b) finantsmääruse artiklis 76 nimetatud individuaalsete kulukohustuste puhul lepingute või kokkulepete ettevalmistamise lõppjärk. See lepingute või kokkulepete ettevalmistamise lõppjärk tähendab, et võimalikud töövõtjad või abisaajad on välja valitud.

3. Finantsmääruse artikli 9 lõike 2 punkti a kohaselt ülekantud assigneeringud, mis ei ole järgmise eelarveaasta 31. märtsiks seotud, tühistatakse automaatselt.

Komisjon teavitab eelarvepädevaid institutsioone ►M2 30. aprilliks ◄ sel viisil tühistatud assigneeringutest.

4. Finantsmääruse artikli 9 lõike 2 punkti b kohaselt ülekantud assigneeringuid võib kasutada kuni järgmise eelarveaasta 31. detsembrini.

5. Sel viisil ülekantud assigneeringud märgitakse raamatupidamisarvestuses eraldi.

6. Finantsmääruse artikli 9 lõikes 6 nimetatud personalikuludeks mõeldud assigneeringud on ette nähtud institutsioonide liikmete ja personali töötasudeks ja lisatasudeks.

▼M2

Artikkel 6a

Ajutised kaheteistkümnendikud

(Finantsmääruse artikli 13 lõige 2)

Finantsmääruse artikli 13 lõikes 2 nimetatud eelneva eelarveaasta määratud assigneeringute kogusumma all mõistetakse käesoleva määruse artiklis 5 osutatud eelarveaasta assigneeringuid kõnealuse eelarveaasta jooksul tehtud ülekannete korrigeerimise järel.

▼B







3. PEATÜKK

(Finantsmääruse 4. peatükk)

Arvestusühiku põhimõte

▼M2

Artikkel 7

Euro ja muude vääringute vaheline ümberarvestuskurss

(Finantsmääruse artikkel 16)

1. Ilma et see piiraks valdkondlike eeskirjade rakendamisest tulenevate sätete kohaldamist, teeb vastutav eelarvevahendite käsutaja euro ja muu vääringu vahelisi ümberarvestusi Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud päevakursi alusel.

Kui euro ja muu vääringu vahelisi ümberarvestusi teevad töövõtjad või abisaajad, kohaldatakse hankelepingutes, toetuslepingutes või rahastamislepingutes sisalduvaid ümberarvestusi käsitlevaid erisätteid.

▼M3

1a. Et vältida vääringu ümberarvestustoimingute olulist mõju ühenduse kaasrahastamise tasemele või kahjulikku mõju ühenduse eelarvele, nähakse lõikes 1 nimetatud valdkondlikes eeskirjades ümberarvestuste tegemise jaoks vajaduse korral ette euro ja muu vääringu vaheline vahetuskurss, mis arvutatakse asjaomase perioodi päevakursside keskmise kaudu.

▼M2

2. Kui Euroopa Liidu Teatajas ei ole kõnealuse vääringu päevakurssi euro suhtes avaldatud, kasutab vastutav eelarvevahendite käsutaja lõikes 3 nimetatud raamatupidamislikku ümberarvestuskurssi.

3. Finantsmääruse artiklites 132–137 sätestatud raamatupidamisarvestuses kasutatakse käesoleva määruse artiklis 213 sätestatud tingimustel euro ja muu vääringu vahelises ümberarvestuses euro igakuist raamatupidamislikku ümberarvestuskurssi. Komisjoni peaarvepidaja määrab raamatupidamisliku ümberarvestuskursi kõikide usaldusväärseks peetavate teabeallikate abil, võttes aluseks selle kuu eelviimasel tööpäeval kehtinud vahetuskursi, mis eelneb kuule, mille jaoks kursid määratakse.

Artikkel 8

Euro ja muude vääringute vahelisel ümberarvestusel kasutatav kurss

(Finantsmääruse artikkel 16)

1. Ilma et see piiraks valdkondlike eeskirjade rakendamisest või spetsiaalsetest hankelepingutest, toetuslepingutest ja rahastamislepingutest tulenevate erisätete kohaldamist, kasutatakse juhul, kui ümberarvestuse teeb vastutav eelarvevahendite käsutaja, euro ja muude vääringute vahelise ümberarvestuskursina selle päeva kurssi, mil eelarvevahendeid käsutav talitus koostab maksekorralduse või sissenõudekorralduse.

2. Eurodes arvutatud avansikontode puhul tuleb euro ja muude vääringute vahelisel ümberarvestusel kasutada panga maksepäeva kurssi.

3. Omavääringus hoitavate finantsmääruse artiklis 16 nimetatud avansikontode ümberarvutamisel tuleb euro ja muude vääringute vahelisel ümberarvestusel kasutada kõnealuselt avansikontolt kulu maksmise kuu kurssi.

4. Selliste kindlasummaliste kulude või Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjadest ja muude teenistujate teenistustingimustest (edaspidi “personalieeskirjad”) lähtuvate kulude hüvitamisel, mille jaoks on kinnitatud ülemmäär ja mida makstakse muus vääringus kui eurodes, kasutatakse õiguse tekkimise ajal kehtinud kurssi.

▼B

Artikkel 9

Komisjoni eri vääringute vahelisi rahaülekandeid käsitlev teave

(Finantsmääruse artikkel 16)

Komisjon saadab liikmesriikidele iga kvartal väljavõtte eri vääringute vahel tehtud ülekannete kohta.







4. PEATÜKK

(Finantsmääruse 5. peatükk)

Kõikehõlmavuse põhimõte

Artikkel 10

Sihtotstarbeliste tulude paigutamise struktuur ja vastavate assigneeringute eraldamine

(Finantsmääruse artikkel 18)

1. Ilma et see piiraks artiklite 12 ja 13 kohaldamist, esitatakse sihtotstarbelises tulud eelarves järgmiselt:

a) iga institutsiooni eelarveosa tulude kalkulatsioonis on eelarverida tulude jaoks;

▼M3

b) kulude kalkulatsioonis märgitakse eelarve selgitustes, sealhulgas üldistes selgitustes, millistele eelarveridadele võib kanda sihtotstarbelisele tulule vastavaid kasutatavaks tehtud assigneeringuid.;

Punkti a esimeses lõigus nimetatud juhul tehakse märge “pro memoria” (p.m.) ja prognoositud tulud esitatakse teavitamiseks selgitustes.

▼B

2. Sihtotstarbelisele tulule vastavaid assigneeringuid võib teha kasutatavaks kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringutena, kui tulu on saanud institutsioon, välja arvatud ►M3 finantsmääruse artikli 160 lõikes 1a ja artikli 161 lõikes 2 ◄ sätestatud juhul. Need tehakse automaatselt kasutatavaks, välja arvatud finantsmääruse artiklis 156 nimetatud ettemaksete tagasimaksmisel ja finantskorrektsioonide tegemisel seoses struktuurifondidega.

Artikkel 11

Liikmesriikide osamaksud teadusprogrammidesse

(Finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkt a)

1. Liikmesriikide osamaksud teatavate täiendavate teadusprogrammide rahastamisse, mis on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artiklis 5, tehakse järgmiselt:

a) seitse kaheteistkümnendikku eelarvesse kavandatud summast makstakse hiljemalt jooksva eelarveaasta 31. jaanuaril;

b) ülejäänud viis kaheteistkümnendikku makstakse hiljemalt jooksva eelarveaasta 15. juulil.

2. Kui eelarve ei ole enne eelarveaasta algust lõplikult vastu võetud, makstakse lõikes 1 nimetatud osamaksud eelneva eelarveaasta eelarves kavandatud summa alusel.

3. Kõik liikmesriikide osamaksud või lisamaksed eelarvesse kantakse komisjoni kontole või kontodele kolmekümne päeva jooksul rahastamisnõude esitamisest.

4. Tehtud maksed kantakse määruses (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 ettenähtud kontole ja nende suhtes kohaldatakse nimetatud määrusega ettenähtud tingimusi.

Artikkel 12

Sihtotstarbelised kulud, mis tulenevad EFTA riikide osalemisest teatavates ühenduse programmides

(Finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkt d)

1. EFTA riikide osalemine teatavates ühenduse programmides esitatakse eelarves järgmiselt:

a) tulude kalkulatsioonis avatakse eelarverida märkega “pro memoria” (p.m.), et kirjendada EFTA riikidelt asjaomaseks eelarveaastaks saadud osamaksete kogusumma. Hinnanguline summa esitatakse eelarve selgitustes;

b) kulude kalkulatsioonis: i) esitatakse selgitustes iga eelarverea kohta, mis on seotud ühenduse tegevusega, milles EFTA riigid osalevad, teadmiseks osamaksete hinnanguline summa; ii) lisas, mis on eelarve lahutamatu osa, esitatakse kõik eelarveread, mis katavad ühenduse tegevuse, milles EFTA riigid osalevad.

Punkti b alapunkti ii esimeses lõigus nimetatud lisa kajastab niisugusele osalemisele vastavate assigneeringute esitamise struktuuri ja on selle osa, nagu on sätestatud lõikes 2, ja võimaldab kulusid kasutada.

2. Vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklile 82 kirjendatakse EFTA riikide iga-aastase finantsosalusega, mille kohta sellele lepingule lisatud 32. protokolli artikli 1 lõike 5 kohaselt on komisjonile esitanud kinnituse ühiskomitee, seotud summadest tulenevalt iga eelarveaasta alguses täielikult vastavad kulukohustuste assigneeringud ja maksete assigneeringud.

3. Kui eelarveaasta jooksul nähakse EFTA riikide osalemisega seotud eelarveridadel ette lisaassigneeringud, ilma et ETFA riigid võiksid sama eelarveaasta jooksul oma finantsosalust kohandada vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklis 82 sätestatud proportsionaalsustegurile, võib komisjon oma sularahavarust ajutiselt ja erandkorras eelrahastada EFTA riikide osa. Kui niisugused lisaassigneeringud on ette nähtud, taotleb komisjon EFTA riikidelt vastavate osamaksude maksmist nii kiiresti kui võimalik. Komisjon teavitab igal aastal eelarvepädevaid institutsioone niisugustest otsustest.

Eelrahastamine reguleeritakse võimalikult kiiresti järgmise aasta eelarve raames.

4. Finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti d kohaselt moodustavad EFTA riikide osamaksud sihtotstarbelise tulu. Peaarvepidaja kinnitab asjakohased meetmed, millega tagab, et nendest osamaksudest ja vastavatest assigneeringutest tulenevat tulu kontrollitakse eraldi.

Finantsmääruse artikli 131 lõikes 2 sätestatud aruandes näitab komisjon eraldi osas, kuidas EFTA riikide osalusele vastavad tulud ja kulud on täitunud.

Artikkel 13

Liikmesriikidele ülemäärase eelarvepuudujäägi tõttu kehtestatud sanktsioonidest saadud tulu

(Finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkt b)

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 4. jaos ( 11 ) nimetatud sanktsioonidest saadava tulu esitamise eelarveline struktuur on järgmine:

a) tulude kalkulatsioonis avatakse eelarverida märkega “pro memoria” (p.m.), et kirjendada niisuguste summade intress;

b) samal ajal ja ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 74 kohaldamist toob nende summade kirjendamine tulude kalkulatsiooni kaasa kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute kirjendamise kulude kalkulatsiooni. Neid assigneeringuid kasutatakse finantsmääruse artikli 17 kohaselt.

▼M3

Artikkel 13a

Ühendusele tehtud annetuste vastuvõtmisega kaasnevad kulutused

(Finantsmääruse artikkel 19 lõige 2)

Finantsmääruse artikli 19 lõikes 2 nimetatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu loa saamiseks hindab komisjon ühendustele tehtavate annetuste vastuvõtmisega kaasnevaid finantskulusid, sealhulgas järelmeetmete kulusid, ja põhjendab neid nõuetekohaselt.

▼M3

Artikkel 14

Netosumma alusel maksmiseks kinnitamine

(Finantsmääruse artikli 20 lõige 1)

Finantsmääruse artikli 20 lõike 1 alusel võib kõikidest maksetaotlustest, kuluarvetest ja -dokumentidest, mis sel juhul tuleb maksta netosummas, maha arvata:

a) hanke- või toetuslepingute osalistele määratud trahvid;

b) üksikutes kuluarvetes ja maksetaotlustes sisalduvad hinnaalandused, tagasimaksed ja maksevahendid;

c) finantsmääruse artikli 5a lõike 1 esimeses lõigus nimetatud eelmaksetelt saadud intressid.

▼B

Artikkel 15

Tagastatavate maksude kontod

(Finantsmääruse artikli 20 lõige 2)

Kõik maksud, mida ühendused maksavad finantsmääruse artikli 20 lõike 2 kohaselt, kirjendatakse ajutisele kontole, kuni asjaomased riigid on need tagasi maksnud.







5. PEATÜKK

(Finantsmääruse 6. peatükk)

Sihtotstarbelisuse põhimõte

▼M3 —————

▼M3

Artikkel 17

Muude institutsioonide kui komisjoni tehtavate ümberpaigutuste protsentide arvutamise eeskirjad

(Finantsmääruse artikkel 22)

1. Finantsmääruse artiklis 22 nimetatud protsendid arvutatakse ümberpaigutamise taotluse esitamise ajal, võttes arvesse eelarves, sealhulgas paranduseelarvetes, ettenähtud assigneeringuid.

2. Arvesse tuleb võtta summat, mis saadakse sellele reale, millelt ümberpaigutusi tehakse, kirjendatud tulevaste ümberpaigutuste liitmisel pärast seda, kui on tehtud varasematest ümberpaigutustest tulenevad kohandused.

Arvesse ei võeta summat, mis vastab ümberpaigutustele, mida asjaomane institutsioon saab teha sõltumatult, ilma eelarvepädevate institutsioonide otsuseta.

▼M3

Artikkel 17a

Komisjoni tehtavate ümberpaigutuste protsentide arvutamise eeskirjad

(Finantsmääruse artikkel 23)

1. Finantsmääruse artikli 23 lõikes 1 nimetatud protsendid arvutatakse ümberpaigutamise taotluse esitamise ajal, võttes arvesse eelarves, sealhulgas paranduseelarvetes, ettenähtud assigneeringuid.

2. Arvesse tuleb võtta summat, mis saadakse sellele reale, millelt või millele ümberpaigutusi tehakse, kirjendatud tulevaste ümberpaigutuste liitmisel pärast seda, kui on tehtud varasematest ümberpaigutustest tulenevad kohandused.

Arvesse ei võeta summat, mis vastab ümberpaigutustele, mida komisjon saab teha sõltumatult, ilma eelarvepädevate institutsioonide otsuseta.

▼B

Artikkel 18

Halduskulud

(Finantsmääruse artikkel 23)

Finantsmääruse artikli 23 lõike 1 esimese lõigu punktis b nimetatud kulud hõlmavad igas tegevusvaldkonnas artiklis 27 nimetatud punkte.

Artikkel 19

Assigneeringute ümberpaigutamise taotluste põhjendamine

(Finantsmääruse artiklid 22 ja 23)

Ettepanekutele assigneeringute ümberpaigutamiseks ja kogu teabele, mis esitatakse eelarvepädevatele institutsioonidele finantsmääruse artiklite 22 ja 23 kohaste ümberpaigutuste kohta, lisatakse asjakohased ja üksikasjalikud tõendavad dokumendid, milles on kirjeldatud assigneeringute kasutamist ja esitatud vajalike assigneeringute eelarvestused eelarveaasta lõpuni nende eelarveridade kohta, millele assigneeringuid lisatakse, ja nende eelarveridade kohta, mille arvelt neid võetakse.

Artikkel 20

Hädaabireservist ümberpaigutamise taotluste põhjendamine

(Finantsmääruse artikkel 26)

Ettepanekule assigneeringute ümberpaigutamiseks, mille eesmärk on võimaldada kasutada ►M3 finantsmääruse artiklis 26 ◄ nimetatud hädaabireservi, lisatakse asjakohased ja üksikasjalikud dokumendid, milles esitatakse:

a) eelarverea kohta, millele ümberpaigutus tehakse, kõige värskemad saadaolevad andmed assigneeringute kasutamise kohta ja vajalike assigneeringute eelarvestus kuni eelarveaasta lõpuni;

b) kõigi välistegevusega seotud eelarveridade kohta assigneeringute kasutamine kuni ümberpaigutamise taotlusele eelnenud kuu lõpuni ja vajalike assigneeringute eelarvestus kuni eelarveaasta lõpuni, kaasa arvatud võrdlus esialgse arvestusega;

c) assigneeringute ümberjaotamise võimaluste analüüs.







6. PEATÜKK

(Finantsmääruse 7. peatükk)

Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõte

▼M2

Artikkel 21

Hindamine

(Finantsmääruse artikkel 27)

1. Kõiki ettepanekuid programmide ja tegevuse kohta, millega kaasnevad eelarve kulud, hinnatakse eelnevalt, määrates kindlaks:

a) vajaduse täita neid lühikese või pika tähtaja jooksul;

b) ühenduse osalemisest tuleneva lisaväärtuse;

c) eesmärgid, mis tuleb saavutada;

d) kasutatavad poliitilised valikud koos nendega seonduvate riskidega;

e) oodatavad tulemused ja mõjud, eelkõige majanduslikud, sotsiaalsed ja keskkonnamõjud, ning nende mõõtmiseks vajalikud näitajad ja hindamise kord;

f) kõige asjakohasema meetodi eelistatava(te) valiku(te) rakendamiseks;

g) ettepanekukohase programmi või tegevuse sisemise ühtsuse ja selle suhted muude asjakohaste meetmetega;

h) vajalike assigneeringute, tööjõu ja muude halduskulude mahu, võttes asjakohaselt arvesse kulutasuvuse põhimõtet;

i) varasematest samalaadsetest ettevõtmistest saadud kogemused.

2. Ettepanekus esitatakse järelevalve, aruandluse ja hindamise kord, võttes nõuetekohaselt arvesse kõigi ettepanekukohase programmi või tegevuse rakendamisega seotud valitsustasandite asjakohaseid kohustusi.

3. Kõiki programme ja tegevusi (sealhulgas katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed), mille puhul kasutatud ressursid ületavad 5 000 000 eurot, tuleb hinnata vahepeal ja tagantjärele nende jaoks ette nähtud tööjõu ja rahaliste vahendite ning saavutatud tulemuste osas järgmiselt, et kindlaks teha, kas need olid seatud eesmärkidega kooskõlas:

a) mitmeaastase programmi rakendamisel saadud tulemusi hinnatakse korrapäraselt kooskõlas ajakavaga, mis võimaldab sellisel hindamisel tehtud tähelepanekuid arvesse võtta programmi jätkamise, muutmise või peatamise otsustamisel;

b) iga-aastaselt rahastatavate meetmete tulemusi hinnatakse vähemalt iga kuue aasta järel.

Esimese lõigu punkte a ja b ei kohaldata projekti või meetme suhtes, mida rakendatakse sellise tegevuse raames, mille puhul võib neis punktides esitatud nõude täita meetme rakendanud asutuse lõpparuandega.

4. Lõigetes 1 ja 3 osutatud hindamine on proportsionaalne kõnealuse programmi või tegevuse jaoks koondatud ressursside ja selle mõjuga.

▼B

Artikkel 22

Finantsselgitus

(Finantsmääruse artikkel 28)

1. ►M3 ————— ◄

Finantsselgitus sisaldab finants- ja majandusandmeid, mille alusel seadusandja annab hinnangu, kas niisugust ühenduse meedet on vaja. Selles esitatakse asjakohane teave kokkusobivuse kohta muude finantsinstrumentidega ja võimaliku koostoime kohta.

Mitmeaastaste toimingute puhul sisaldub finantsselgituses iga-aastase vajalike assigneeringute ja ametikohtade prognoos ning nende keskpika finantsmõju hinnang.

2. Ühenduste finantshuvide kaitset kahjustava pettuse ja eeskirjade eiramise tõkestamiseks esitatakse finantsselgituses teave olemasolevate ja kavandatavate ennetus- ja kaitsemeetmete kohta.

▼M3

Artikkel 22a

Tulemuslik ja tõhus sisekontroll

(Finantsmääruse artikli 28a lõige 1)

1. Tulemuslik sisekontroll põhineb parimatel rahvusvahelistel tavadel ja hõlmab eelkõige järgmist:

a) ülesannete lahusus;

b) asjakohane riskijuhtimise ja kontrolli strateegia, sealhulgas kontroll abisaaja tasandil;

c) huvide konfliktide vältimine;

d) piisavad kontrolljäljed ja andmete terviklikkus andmesüsteemides;

e) tulemuste jälgimise ja tuvastatud sisekontrolli nõrkade külgede järelkontrolli menetlused ja erandid;

f) kontrollisüsteemi korraliku toimimise regulaarne hindamine.

2. Tõhus sisekontroll põhineb järgneval:

a) kõigi kontrollahelaga seotud asjaomaste isikute vahel koordineeritud asjakohaste riskijuhtimise ja kontrolli strateegia rakendamine;

b) kontrolli tulemuste kättesaadavus kõigi kontrollahelaga seotud asjaomaste isikute jaoks;

c) parandusmeetmete, sealhulgas vajaduse korral hoiatavate rahaliste karistuste õigeaegne rakendamine;

d) poliitika aluseks olevad selged ja üheselt mõistetavad õigusaktid;

e) mitmekordse kontrolli kaotamine;

f) kontrolli kulude ja tulude suhte parandamise põhimõte.

▼B







7. PEATÜKK

(Finantsmääruse 8. peatükk)

Läbipaistvuse põhimõte

▼M3

Artikkel 23

Eelarve esialgne avaldamine

(Finantsmääruse artikkel 29)

Enne eelarve ametlikku avaldamist Euroopa Liidu Teatajas avaldatakse komisjoni algatusel võimalikult kiiresti, hiljemalt nelja nädala jooksul pärast eelarve lõplikku vastuvõtmist institutsioonide veebisaidil kõigis keeltes eelarve lõplikud üksikasjalikud arvandmed.

▼B







III JAOTIS

EELARVE KOOSTAMINE JA STRUKTUUR







1. PEATÜKK

Eelarve koostamine

Artikkel 24

Esialgse eelarveprojekti üldine sissejuhatus

(Finantsmääruse artikkel 33)

Komisjon koostab esialgse eelarveprojekti üldise sissejuhatuse.

Esialgse eelarveprojekti igale osale eelneb asjaomase institutsiooni koostatud sissejuhatus.

Üldine sissejuhatus koosneb järgmistest osadest:

a) kogu eelarvet hõlmavad finantstabelid;

b) komisjoni eelarveosa jaotiste puhul: i) nende tegevuspõhimõtete kirjeldus, millega põhjendatakse taotletud assigneeringuid, võttes asjakohaselt arvesse finantsmääruse artiklis 27 ja artikli 33 lõike 2 punktis d sätestatud põhimõtteid ja nõudeid; ii) põhjendused eri eelarveaastate assigneeringutes tehtud muudatuste kohta.

Artikkel 25

Töödokumendid esialgse eelarveprojekti toetuseks

(Finantsmääruse artiklid 30 ja 33)

Esialgse eelarveprojektiga koos esitatakse järgmised töödokumendid:

a) institutsioonide personali kohta: i) selgitus alalise ja ajutise personali suhtes kohaldatava personalipoliitika kohta; ▼M3 ii) iga personalikategooria kohta organisatsioonilise struktuuri skeem, mis kajastab eelarvelisi ametikohti ja isikuid nendel kohtadel selle aasta alguses, kui esialgne eelarveprojekt esitatakse, märkides nende jaotuse palgaastmete ja haldusüksuste kaupa; ▼B iii) kui tehakse ettepanek muuta töötajate arvu, selgitus selle muudatuse põhjenduste kohta; iv) ametikohtade loetelu tegevusalade kaupa;

b) üksikasjalik ülevaade laenupoliitika kohta;

c) seoses toetustega finantsmääruse artiklis 32 nimetatud asutustele tulude ja kulude eelarvestus, millele eelneb asjaomaste asutuste koostatud seletuskiri, ja Euroopa koolide puhul tulude ja kulude eelarvestus, millele eelneb seletuskiri.

Artikkel 26

Esialgse paranduseelarve projekt

(Finantsmääruse artikli 37 lõige 1)

Esialgsele paranduseelarve projektile lisatakse põhjendused ja nende koostamise ajal kättesaadav informatsioon eelmise ja jooksva eelarveaasta eelarve täitmise kohta.







2. PEATÜKK

Eelarve struktuur ja esitusviis

Artikkel 27

Haldusassigneeringud

(Finantsmääruse artikkel 41)

Kui eelarveosa kulude kalkulatsioon esitatakse nomenklatuuri järgi, mis põhineb liigitusel kuluotstarbe järgi, jaotatakse haldusassigneeringud eri rubriikidesse jaotiste kaupa järgmise liigituse kohaselt:

a) ametikohtade loetelus kinnitatud personalikulud: nimetatakse nendele kuludele vastav assigneeringute summa ja töökohtade arv;

b) välispersonali kulud (sealhulgas abipersonal ja asutuse töötajad) ja muud halduskulud (sealhulgas esinduskulud ja istungite kulud);

c) hoonetega seotud kulud ja muud liituvad kulud, nagu koristus-, hooldus-, rendi-, üüri-, telekommunikatsiooni-, vee-, gaasi- ja elektrikulud;

d) toetuskulud.

Kõikidele jaotistele ühised komisjoni halduskulud esitatakse eraldi koondselgituses kululiigi järgi liigitatuna.

Artikkel 28

Viimase suletud eelarveaasta tegelikud kulud

(Finantsmääruse artikli 46 lõike 1 punkt e)

Eelarve koostamiseks määratakse tegelikud kulud eelarveaastal, mille assigneeringud on suletud, järgmiselt:

a) kulukohustustena: kulukohustused, mis on kajastatud raamatupidamisarvestuses seoses nimetatud eelarveaasta assigneeringutega, nagu on määratletud artiklis 5;

b) maksetena: eelarveaastal tehtud maksed, st mille kohta on saadetud maksekorraldus pangale, seoses assigneeringutega nimetatud eelarveaastaks, nagu on määratletud samas artiklis.

Artikkel 29

Eelarve selgitused

(Finantsmääruse artikli 46 lõike 1 punkt g)

Eelarve selgitused sisaldavad järgmisi andmeid

a) põhiõigusakti viited, kui põhiõigusakt on olemas;

b) kõik asjakohased selgitud, mis on seotud assigneeringute laadi ja eesmärgiga.

Artikkel 30

Ametikohtade loetelu

(Finantsmääruse artikli 46 lõike 1 punkti 3 alapunkt a)

Tarneagentuuri töötajate arv esitatakse eraldi komisjoni ametikohtade loetelus.







IV JAOTIS

EELARVE TÄITMINE







1. PEATÜKK

Üldsätted

▼M3 —————

▼B

Artikkel 32

Maksimumsummad katselist laadi kavadele ja ettevalmistavale tegevusele

(Finantsmääruse artikli ►M3 artikli 49 lõike 6 punktid a ja b ◄ )

1. Assigneeringute kogusumma finantsmääruse artikli ►M3 artikli 49 lõike 6 punktis a ◄ nimetatud katselist laadi kavadeks ei või ületada ►M3 40 miljonit eurot ◄ eelarveaastas.

2. Assigneeringute kogusumma finantsmääruse ►M3 artikli 49 lõike 6 punktis b ◄ nimetatud ettevalmistavaks tegevuseks ei või ületada ►M3 50 miljonit eurot ◄ eelarveaastas ja tegelikult ettevalmistavaks tegevuseks seotud assigneeringute kogusumma ei või ületada ►M3 100 miljonit eurot. ◄

▼M3

Artikkel 32a

(Ettevalmistavad meetmed ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas)

(Finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punkt c)

Rahastamismeetmed, milles nõukogu lepib kokku ELi kriisiohjeoperatsioonide ettevalmistamiseks vastavalt Euroopa Liidu lepingu V jaotisele, hõlmavad täiendavaid kulusid, mis tekivad otseselt seoses konkreetse missiooni alustamise või meeskonna moodustamisega kohapeal, millesse võib muu hulgas olla kaasatud ELi institutsioonide personal sealhulgas kõrge riskitasemega kindlustus, reisi- ja majutuskulud ning päevarahad.

▼B

Artikkel 33

Komisjonile asutamislepingutega antud erivolitused

(Finantsmääruse artikli ►M3 artikli 49 lõike 6 punkt d ◄ )

1. EÜ asutamislepingu artiklid, millega vahetult antakse komisjonile erivolitused, on järgmised:

a) artikkel 138 (dialoog töösuhte pooltega);

b) artikkel 140 (sotsiaalpoliitika küsimusi käsitlevad uuringud, arvamused ja konsultatsioonid);

c) artiklid 143 ja 145 (sotsiaalpoliitika küsimusi käsitlevad eriettekanded);

d) artikli 152 lõige 2 (algatused tervisekaitseküsimuste kooskõlastamise edendamiseks);

e) artikli 155 lõige 2 (algatused üleeuroopaliste võrkude kooskõlastamise edendamiseks);

f) artikli 157 lõige 2 (algatused tööstusega seotud küsimuste kooskõlastamise edendamiseks);

g) artikli 159 teine lõik (ettekanne edusammude kohta, mida on tehtud majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse saavutamiseks);

h) artikli 165 lõige 2 (algatused teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise kooskõlastamise edendamiseks);

i) artikkel 173 (aruanne uurimistegevuse ja tehnoloogia arendamise kohta);

j) artikli 180 lõige 2 (algatused arengukoostöö poliitika kooskõlastamise edendamiseks).

2. Euratomi asutamislepingu artiklid, millega vahetult antakse komisjonile erivolitused, on järgmised:

a) artikkel 70 (rahaline toetus eelarves sätestatu piires liikmesriikide territooriumil geoloogiliste uuringute programmidele);

b) artikkel 77 ja sellele järgnevad artiklid (kaitsemeetmed).

3. Lõigetes 1 ja 2 nimetatud loetelusid võib esialgse eelarveprojekti esitamisel täiendada, märkides asjakohased artiklid ja summad.

Artikkel 34

Huvide konflikti määratlus

(Finantsmääruse artikli 52 lõige 2)

1. Finantsmääruse artikli 52 lõikes 2 nimetatud huvide konflikt võib tõenäoliselt tekkida järgmistel juhtudel, kui:

a) antakse endale või teistele põhjendamatuid otseseid või kaudseid soodustusi;

b) keeldutakse abisaajale õiguste või soodustuste andmisest, mida abisaajal on õigus saada;

c) pannakse toime põhjendamatu või õigusvastane tegu või jäetakse tegemata kohustuslik toiming.

2. Finantsmääruse artikli 52 lõikes 1 nimetatud pädeva asutuse ametnik on asjaomase töötaja otsene ülemus. Otsene ülemus kinnitab kirjalikult, kas huvide konflikt on olemas või mitte. Kui on, teeb otsene ülemus isiklikult asjakohase otsuse.

▼M3

3. Eeldatakse, et huvide konflikt esineb, kui taotleja või pakkuja on töötaja, kelle suhtes kohaldatakse personalieeskirju, välja arvatud juhul kui tema ülemus on eelnevalt andnud talle loa menetluses osalemiseks.

▼B







2. PEATÜKK

Täitmisviisid







1. jagu

Üldsätted

▼M3

Artikkel 35

Komisjoni tehtav kontrollimine

(Finantsmääruse artiklid 53d, artikli 54 lõike 2 punkt c ja artikkel 56)

1. Otsused, millega finantsmääruse artiklis 56 nimetatud üksustele või isikutele usaldatakse rakendusülesanded, peavad sisaldama kõiki asjakohaseid meetmeid tehtavate toimingute läbipaistvuse tagamiseks.

Kui selliste üksuste või isikute rakendatavates menetlustes või süsteemides on tehtud olulisi muudatusi, vaatab komisjon need meetmed vajaduse korral läbi, et tagada lõikes 56 sätestatud tingimuste jätkuv täitmine.

2. Asjaomased üksused või isikud esitavad komisjonile kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul kogu komisjoni nõutud teabe ja teavitavad teda viivitamata kõikidest menetlustes või süsteemides tehtud olulistest muudatustest.

Komisjon sätestab need kohustused vajaduse korral lõikes 1 nimetatud otsustes või nende üksuste või isikutega sõlmitud kokkulepetes.

3. Komisjon võib tunnistada finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktis c nimetatud asutuste ja artikli 166 lõike 1 punktis a nimetatud abisaajate hankemenetlused enda omadega võrdväärseks, pidades silmas rahvusvaheliselt tunnustatud standardeid.

4. Kui komisjon täidab eelarvet ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega, kohaldatakse asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud verifikatsioonileppeid.

5. Finantsmääruse artikli 56 lõike 1 punktis d nimetatud sõltumatu välisauditi viib läbi vähemalt selline auditeerimisteenuse osutaja, kes tegutseb sõltumatult üksusest, millele komisjon usaldab täitmisülesanded, ja täidab oma ülesandeid kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud auditistandarditega.

▼M3

Artikkel 35a

Parimate tavade edendamise meetmed

(Finantsmääruse artikkel 53b)

Komisjon koostab registri asutustest, kes vastutavad valdkondlike eeskirjade kohase haldus-, sertifitseerimis- ja auditeerimistegevuse eest. Parimate tavade edendamiseks struktuurifondide ja Euroopa Kalandusfondi rakendamisel teeb komisjon haldus- ja kontrollitegevuse eest vastutavatele isikutele teabe eesmärgil kättesaadavaks metoodilise juhendi, milles ta kirjeldab oma kontrollistrateegiat ja lähenemisviisi, sealhulgas kontrollinimekirjasid, ning kindlaks tehtud parimate tavade näiteid.

▼B







2. jagu

Erisätted

Artikkel 36

Otsene tsentraliseeritud haldamine

(Finantsmääruse ►M3 artiklis 53a ◄ )

Kui komisjon täidab eelarvet tsentraliseeritult otse oma talitustes, teostavad täitmisülesandeid finantsmääruse artiklites 58–68 nimetatud finantsjuhtimises osalejad nimetatud määruses ettenähtud tingimustel.

Artikkel 37

Täitevasutustele delegeeritud volituste kasutamine

(Finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punkt a ja artikli 55 lõige 2)

1. Otsused delegeerida volitusi täitevasutustele lubavad neil, nagu ka volitatud eelarvevahendite käsutajatel, kasutada assigneeringuid, mis on seotud ühenduse programmiga, mille juhtimine on neile usaldatud.

▼M3 —————

▼B

3. Komisjoni volikiri sisaldab samu sätteid, mis on loetletud artikli 39 lõikes 2. Täitevasutuse juhataja kinnitab kirjalikult volikirja asutuse nimel.

▼M3

Artikkel 38

Siseriiklikele või rahvusvahelistele avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele volituste delegeerimise nõuded ja tingimused

(Finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punkt c)

1. Komisjon võib delegeerida avaliku võimu teostamisega seotud ülesandeid:

a) rahvusvahelistele avalik-õiguslikele asutustele;

b) siseriiklikele avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, mille suhtes kohaldatakse mõne liikmesriigi, Euroopa Majanduspiirkonda kuuluva riigi või Euroopa Liidu kandidaatriigi või, kui see on asjakohane, muu riigi õigust.

2. Komisjon tagab, et lõikes 1 nimetatud asutused või üksused esitavad piisavad finantstagatised, mille on eelistatavalt andnud riigiasutus, eelkõige selleks, et komisjon saaks võlgnetavad summad täielikult tagasi.

3. Kui komisjon kavatseb usaldada avaliku võimu teostamisega seotud ülesandeid ja eelkõige eelarve täitmisega seotud ülesandeid finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktis c nimetatud asutusele, analüüsib ta säästlikkuse, tõhususe ja mõjususe põhimõtete järgimist.

Artikkel 39

Siseriiklike või rahvusvaheliste avalik-õiguslike asutuste või avalikke teenuseid osutavate eraõiguslike asutuste määramine

(Finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punkt c)

▼B

1. Avalikke teenuseid osutavate siseriiklike avalik-õiguslike asutuste või eraõiguslike asutuste suhtes kohaldatakse selle liikmesriigi või riigi õigust, kus need on asutatud.

2. ►M3 Lõikes 1 nimetatud asutused, üksused või rahvusvahelised avalik-õiguslikud asutused valitakse objektiivsel ja läbipaistval viisil kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega, et täita komisjoni määratletud rakendamisnõudeid. ◄ Nimetatud valik ei tohi kaasa tuua mingit vahetegemist asjaomaste liikmesriikide või riikide vahel.

3. Kui haldamine toimub võrgustiku kaudu, mis nõuab vähemalt ühe asjaomase liikmesriigi või riigi asutuse määramist, määrab selle asutuse asjaomane liikmesriik või riik põhiõigusakti sätete kohaselt.

▼M3

Kõikidel muudel juhtudel määrab niisugused asutused või üksused komisjon asjaomaste liikmesriikide või riikide nõusolekul.

▼M3

4. Kui komisjon usaldab täitmisülesanded finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punkti c kohastele asutustele, teavitab ta seadusandjaid iga-aastaselt asjaomastest juhtudest ja asutustest, esitades nõuetekohased põhjendused kõnealuste asutuste kasutamiseks.

Artikkel 39a

Isikud, kellele on Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt usaldatud konkreetsete meetmete haldamine

(Finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punkt d)

Isikud, kellele on usaldatud finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktis d nimetatud konkreetsete meetmete haldamine, peavad kehtestama asjakohased struktuurid ja menetlused, et võtta vastutus oma hallatavate rahaliste vahendite eest. Nendel isikutel on Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artiklites 1 ja 5 määratletud komisjoni ühise välis- ja julgeolekupoliitika erinõuniku staatus.

▼B

Artikkel 40

Vastavus hanke-eeskirjadele

(Finantsmääruse artikkel 57)

Kui komisjon usaldab ülesanded finantsmääruse artikli 57 lõike 2 kohaselt eraõiguslikele asutustele, sõlmib ta finantsmääruse V jaotise 1. osa sätete kohase lepingu.

▼M3

Artikkel 41

Eelarve kaudse tsentraliseeritud täitmise üksikasjalik kord

(Finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktid b, c ja d)

1. Kui komisjon usaldab täitmisülesanded asutustele, üksustele või isikutele finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktide b, c ja d kohaselt, sõlmib ta nendega kokkuleppe, milles nähakse ette vahendite haldamise ja kontrolli üksikasjalik kord ja ühenduste finantshuvide kaitse.

▼B

2. Lõikes 1 märgitud kokkulepe sisaldab järgmisi punkte:

a) antud ülesannete määratlus;

b) ülesannete täitmise tingimused ja üksikasjalik kord, sealhulgas vastutusala piiritlemise ja kontrolli korraldamise sätted;

c) ülesannete täitmise kohta komisjonile aruande koostamise ja esitamise eeskirjad;

d) ülesannete täitmise lõpetamise tingimused;

e) komisjoni teostatava kontrolli üksikasjalik kord;

f) eraldi pangakontode kasutamise tingimused, intresside saaja ja nende kasutamine;

g) sätted, mis tagavad, et ühenduse meetmed eristuvad asutuse muust tegevusest;

h) kohustus jätta tegemata iga toiming, mis võib põhjustada finantsmääruse artikli 52 lõikes 2 nimetatud huvide konflikti.

▼M3

3. Lõikes 1 nimetatud asutustel, üksustel või isikutel puudub volitatud eelarvevahendite käsutaja staatus.

▼B

Artikkel 42

Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlused eelarve täitmisel detsentraliseeritult või koostöös liikmesriikidega

(Finantsmääruse ►M3 artiklite 53b ja 53c ◄ )

1. Finantsmääruse ►M3 artiklites 53b ja 53c ◄ nimetatud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse eesmärk on tagada, et liikmesriikide kulud seoses eelarve täitmisega koostöös liikmesriikidega või kolmandate riikide kulud seoses detsentraliseeritud täitmisega, mida võib maksta ühenduse eelarvest, on nõuetekohane ja kooskõlas kohaldatavate ühenduse õigusaktidega.

2. Ilma et see piiraks valdkondlikes eeskirjades sisalduvate erisätete kohaldamist, koosneb raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heaskiitmine järgmistest toimingutest:

a) liikmesriikide või kolmandate riikide kulude deklareerimine raamatupidamisarvestuse vormis, mille on kinnitanud tehniliselt pädev talitus või organ, kes on oma tegevuses sõltumatu kulutavast asutusest;

b) raamatupidamisarvestuse sisu ja nende aluseks olevate tehingute kontrollimine ja vajaduse korral komisjoni teostatud kohapealsed kontrollimised ilma mingite tingimuste ja piiranguteta, sealhulgas abisaajate juures tehtud kontrollimised;

c) komisjon määrab ärakuulamismenetluse raames kindlaks kulude summa, mida lubatakse eelarvest maksta, ja teavitab sellest liikmesriike või kolmandaid riike;

d) deklareeritud kulude ja eelarvest maksta lubatud kulude vahelisest erinevusest tuleneva finantskorrektsiooni arvutamine;

e) lubatud kulude ja liikmesriikidele või kolmandatele riikidele juba makstud summade erinevusest tuleneva vahe sissenõudmine või tagasimaksmine. Sissenõudmine tehakse artiklis 83 nimetatud tasaarvestuse abil.

3. Detsentraliseeritud halduse korral kohaldatakse lõigetes 1 ja 2 kirjeldatud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlust kokkulepitud detsentraliseerimisastme kohaselt.

▼M3

Artikkel 42a

Kokkuvõte audititest ja kinnitustest

(Finantsmääruse artikli 53b lõige 3)

1. Kokkuvõtted esitavad asjakohased ametivõimud või asutused, kelle liikmesriik on asjaomase kuluvaldkonna jaoks valdkondlike eeskirjade kohaselt määranud.

2. Kokkuvõtte auditeid käsitlev osa peab:

a) sisaldama põllumajanduse puhul sertifitseerimisasutuste kehtestatud sertifikaate ning struktuuri- ja muude samalaadsete meetmete puhul auditeerimisasutuste koostatud audiitori järeldusotsuseid;

b) esitama auditeerimise aastale järgneva aasta 15. veebruariks nii põllumajanduskulude kui ka struktuuri- ja muude samalaadsete meetmete kohta.

3. Kokkuvõtte kinnitusi käsitlev osa peab:

a) sisaldama põllumajanduse puhul makseasutuste esitatud kinnitavaid avaldusi ning struktuuri- ja muude samalaadsete meetmete puhul sertifitseerimisasutuste välja antud sertifikaate;

b) esitama järgneva eelarveaasta 15. veebruariks nii põllumajanduskulude kui ka struktuuri- ja muude samalaadsete meetmete kohta.

▼M3

Artikkel 43

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

(Finantsmääruse artiklid 53d, 108a ja 165)

1. Komisjon tagab, et on olemas asjakohane süsteem kogu meetme kontrollimiseks ja auditeerimiseks.

2. Finantsmääruse artiklis 53d nimetatud rahvusvahelised organisatsioonid on järgmised:

a) rahvusvahelised avalik-õiguslikud organisatsioonid, mis on loodud valitsustevahelise kokkuleppe alusel, ja nende organisatsioonide asutatud spetsialiseeritud asutused;

b) Rahvusvaheline Punase Risti Komitee;

c) Punase Risti ja Punase Poolkuu Ühingute Rahvusvaheline Föderatsioon.

Finantsmääruse artikli 53d kohaldamisel käsitletakse Euroopa Investeerimispanka ja Euroopa Investeerimisfondi rahvusvaheliste organisatsioonidena.

3. Kui komisjon täidab eelarvet ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega vastavalt finantsmääruse artiklitele 53d ja 165, valitakse organisatsioonid ja rahastatavad meetmed objektiivsel ja läbipaistval viisil.

4. Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 35 kohaldamist, peavad finantsmääruse artiklis 53d nimetatud rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud lepingud sisaldama eelkõige järgmist:

a) ühiselt rakendatava meetme, projekti või programmi määratlus;

b) nende rakendamise tingimused ja üksikasjalik kord, sealhulgas eelkõige hankelepingute sõlmimise ja toetuste andmise põhimõtted;

c) komisjonile rakendamisest aruandmise eeskirjad;

d) sätted, millega kohustatakse täitmisülesannetega organisatsiooni mitte lubama hanke- või toetuse andmise menetluses osaleda taotlejatel, kes on finantsmääruse artikli 93 lõike 1 punktis a, b või e või artikli 94 punktis a või b nimetatud olukorras;

e) ühenduse osamaksu tasumise tingimused ja maksete põhjendamiseks nõutavad tõendavad dokumendid;

f) rakendamise lõpetamise tingimused;

g) komisjoni teostatava kontrolli üksikasjalik kord;

h) sätted, mis annavad kontrollikojale õiguse pääseda juurde, vajaduse korral kohapeal, teabele, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks, kooskõlas rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud kontrollikokkulepetega;

i) sätted saadud intresside kasutamise kohta;

j) sätted, mis tagavad ühenduse meetme, projekti või programmi eristatavuse organisatsiooni muust tegevusest;

k) sätted, mis käsitlevad eelarvest rahastatavate abisaajate avalikustamist ja millega rahvusvahelistelt organisatsioonidelt nõutakse teabe avaldamist vastavalt käesoleva määruse artiklile 169.

5. Projekt või programm loetakse ühiselt väljatöötatuks, kui komisjon ja rahvusvaheline avalik-õiguslik asutus hindavad selle teostatavust ja määratlevad rakenduskorra ühiselt.

6. Projektide rakendamisel ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega peavad rahvusvahelised organisatsioonid täitma vähemalt järgmisi nõudeid:

a) hanke- ja toetuste andmise menetlused peavad vastama läbipaistvuse, proportsionaalsuse, usaldusväärse finantsjuhtimise, võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise, huvide konflikti puudumise ja rahvusvaheliselt tunnustatud standardite järgimise põhimõtetele;

b) toetused ei või kumuleeruda ja neid ei tohi anda tagasiulatuvalt;

c) toetusega peab kaasnema kaasrahastamine, kui artiklis 253 ei ole sätestatud teisiti;

d) toetuse eesmärgiks ega tagajärjeks ei tohi olla abisaajale kasumi tootmine.

Nimetatud nõuded tuleb selgesõnaliselt kehtestada rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitavates lepingutes.

▼M3

Artikkel 43a

Teave isikuandmete edastamise kohta auditi eesmärgil

(Finantsmääruse artikkel 48)

Igas eelarve otsese tsentraliseeritud täitmise raames avaldatavas riigihangete või toetustega seotud konkursi- või pakkumiskutses teavitatakse võimalikke abisaajaid, taotlejaid ja pakkujaid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001 ( 12 ) sellest, et ühenduste finantshuvide kaitse eesmärgil võidakse nende isikuandmeid edastada siseauditi talitustele, Euroopa Kontrollikojale, finantsrikkumiste uurimise toimkonnale või Euroopa Pettustevastasele Ametile (edaspidi “OLAF”).

▼B







3. PEATÜKK

FINANTSJUHTIMISES OSALEJAD







1. jagu

Finantsjuhtimises osalejate õigused ja kohustused

Artikkel 44

Finantsjuhtimises osalejate õigused ja kohustused

(Finantsmääruse artikkel 58)

Iga institutsioon annab igale finantsjuhtimises osalejale tema ülesannete täitmiseks vajalikud vahendid ja ametijuhendi, milles on üksikasjalikult kirjeldatud tema ülesanded, õigused ja kohustused.







2. jagu

Eelarvevahendite käsutaja

Artikkel 45

Volitatud ja edasivolitatud eelarvevahendite käsutajate abistamine

(Finantsmääruse artikkel 59)

1. ►M2 Vastutavat eelarvevahendite käsutajat võivad ülesannete täitmisel abistada isikud, kelle suhtes kohaldatakse personalieeskirju (edaspidi “töötajad”) ja kellele usaldatakse eelarvevahendite käsutaja vastutusel teatavate eelarve täitmiseks ning finants- ja haldusteabe koostamiseks vajalike toimingute tegemine. ◄ Huvide konflikti vältimiseks on vastutavat eelarvevahendite käsutajat ülesannete täitmisel abistavatel töötajatel finantsmääruse artiklis 52 nimetatud kohustused.

▼M2

2. Iga institutsioon teavitab eelarvepädevaid institutsioone alati, kui volitatud eelarvevahendite käsutaja asub tööle, vahetab töökohta või lõpetab töösuhte.

▼B

Artikkel 46

Volitamist reguleerivad sise-eeskirjad

(Finantsmääruse artikkel 59)

Iga institutsioon sätestab finantsmääruse ja käesoleva määruse sätete kohaselt oma sise-eeskirjades sellised assigneeringute haldamise meetmed, mida ta peab vajalikuks oma eelarveosa nõuetekohaseks täitmiseks.

Artikkel 47

Toimingu algatamise ja kontrollimisega seotud ülesannete lahusus

(Finantsmääruse artikli 60 lõige 4)

1. Toimingu algatamise all mõistetakse kõiki toiminguid, mida tavaliselt teevad artiklis 45 nimetatud töötajad ja millega valmistatakse ette eelarve täitmist, mida teostab volitatud või edasivolitatud pädev eelarvevahendite käsutaja.

2. Toimingu eelkontrollimise all mõistetakse kõiki eelkontrollimisi, mille on välja töötanud vastutav eelarvevahendite käsutaja, et kontrollida eelkontrollimise teostus- ja finantsaspekte.

3. Iga toimingu puhul tuleb teha vähemalt eelkontroll. Selle kontrolli eesmärk on kindlaks teha, et:

a) kulud ja tulud on asjakohased ja vastavad kohaldatavatele sätetele, eelkõige eelarve ja asjakohaste õigusaktide sätetele ning kõikidele asutamislepingute rakendamisega seotud vastuvõetud aktidele või eeskirjadele ning vajaduse korral lepingu tingimustele;

b) kohaldatakse finantsmääruse 7. peatüki II jaotises nimetatud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet.

▼M2

Eelkontrolli raames võib vastutav eelarvevahendite käsutaja käsitleda rida sarnaseid üksikuid tehinguid, mis seonduvad töötajate tavapäraste palga- ja pensionikuludega ning lähetus- ja ravikulude hüvitamisega, ühe tehinguna.

Teises lõigus osutatud juhul viib vastutav eelarvevahendite käsutaja vastavalt oma riskianalüüsile lõike 4 kohaselt läbi asjakohase järelkontrolli.

▼B

4. Tõendavate dokumentide ja vajaduse korral kohapealsete kontrollimiste järelkontrollimisega tagatakse, et eelarvest rahastatud toimingud on nõuetekohaselt teostatud ja et eelkõige lõikes 3 nimetatud kriteeriumid on täidetud. Neid kontrollimisi võib korraldada riskianalüüsi kasutades valimimeetodi alusel.

▼M2

5. Lõigetes 2 ja 4 nimetatud kontrollimiste eest vastutavad töötajad ei või täita lõikes 1 nimetatud töötajate vastutusel olevaid algatamisega seotud ülesandeid ega olla nende alluvad.

▼B

Artikkel 48

Haldus- ja sisekontrollimenetlused

(Finantsmääruse artikli 60 lõige 4)

Haldus- ja sisekontrollisüsteemide ja -menetluste eesmärk on:

a) saavutada institutsiooni poliitika, programmide ja meetmete eesmärgid usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt;

b) täita ühenduse õiguse eeskirju ja institutsiooni kehtestatud kontrolli miinimumnõudeid;

c) kaitsta institutsiooni vara ja teavet;

d) vältida ja avastada eeskirjade eiramist, eksimusi ja pettust;

▼M3

e) kindlaks teha ja vältida haldusega seotud riske ning neid tulemuslikult hallata;

▼B

f) tagada usaldusväärse finants- ja haldusteabe koostamine;

g) säilitada tõendavaid dokumente, mis on seotud eelarve täitmise ja eelarve täitmise meetmetega ning tulenevad nendest;

h) säilitada dokumente, mis on seotud institutsiooni nõutud eeltagatistega, ja pidada nende asjakohaseks kontrollimiseks päevikut.

Artikkel 49

Eelarvevahendite käsutaja säilitatavad tõendavad dokumendid

(Finantsmääruse artikli 60 lõige 4)

Haldussüsteemides ja -menetlustes, mis on seotud tõendavate originaaldokumentide säilitamisega, nähakse ette, et:

a) need dokumendid nummerdatakse;

b) need dokumendid kuupäevastatakse;

c) dokumentide registreid, mis võivad olla elektroonilisel kujul, tuleb säilitada niisuguste dokumentide täpse asukoha kindlakstegemiseks;

d) neid dokumente tuleb säilitada vähemalt viis aastat alates kuupäevast, mil Euroopa Parlament on kinnitanud nende dokumentidega seotud eelarveaasta täitmise.

Dokumente, mis on seotud veel pooleli olevate toimingutega, säilitatakse kauem kui on ette nähtud esimese lõigu punktis d, see tähendab kuni aasta lõpuni, mis järgneb toimingute lõpetamise aastale.

▼M3

Kui tõendavates dokumentides sisalduvad isikuandmed ei ole vajalikud eelarve täitmise kinnitamise, kontrolli või auditeerimise eesmärgil, tuleb need võimaluse korral kustutada. Andmeliikluse andmete säilitamisel kohaldatakse igal juhul määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 37 lõiget 2.

▼B

Artikkel 50

Kutsenormid

(Finantsmääruse artikli 60 lõige 5)

1. Töötajad, kelle vastutav eelarvevahendite käsutaja määrab vastutavaks finantstoimingute kontrollimise eest, valitakse nende teadmiste, oskuste ja erialase ettevalmistuse põhjal, mida tõendab diplom või asjakohane erialane staaž või on nad läbinud asjakohase koolitusprogrammi.

2. Iga institutsioon koostab kutsenormid, milles määratakse sisekontrolli alal kindlaks:

a) lõikes 1 nimetatud töötajatelt nõutava tehnilise ja finantspädevuse tase;

b) töötajate kohustus läbida täiendusõpe;

c) nende töötajate vastutusala, roll ja ülesanded;

d) käitumiseeskirjad, mida nad peavad järgima, eelkõige eetilised normid ja ausus, ning nende õigused.

3. Iga institutsioon peab kehtestama asjakohased struktuurid, et pädevatele eelarvepädevatele talitustele jagada teavet kontrollinõuete ning selleks kasutatavate meetodite ja viiside kohta ning seda teavet ajakohastada.

Artikkel 51

Volitatud eelarvevahendite käsutaja tegevusetus

(Finantsmääruse artikli 60 lõige 6)

Volitatud eelarvevahendite käsutaja tegevusetus finantsmääruse artikli 60 lõike 6 kohaselt tähendab, et ta ei võta meetmeid juhtumi asjaolude seisukohast põhjendatud aja jooksul ja igal juhul hiljemalt kuu aja jooksul.

Artikkel 52

Järelkontroll ja iga-aastane tegevusaruanne

(Finantsmääruse artikli 60 lõige 7)

Järelkontrolli tulemused esitatakse koos muude aspektidega iga-aastases tegevusaruandes, mille volitatud eelarvevahendite käsutaja esitab oma institutsioonile.

Artikkel 53

Finants- ja haldusteabe edastamine peaarvepidajale

(Finantsmääruse artikkel 60)

Volitatud eelarvevahendite käsutaja saadab peaarvepidajale viimase kinnitatud eeskirjade kohaselt finants- ja haldusteabe, mida peaarvepidaja vajab oma ülesannete täitmiseks.

Artikkel 54

Aruanne läbirääkimistega menetluste kohta

(Finantsmääruse artikkel 60)

►M2 Volitatud eelarvevahendite käsutajad registreerivad igal eelarveaastal lepingud, mis on sõlmitud artikli 126 lõike 1 punktides a–g, artikli 127 lõike 1 punktides a–d ning artiklites 242, 244 ja 246 nimetatud läbirääkimistega menetluse teel. ◄ Kui läbirääkimistega menetluste osa sama volitatud eelarvevahendite käsutaja sõlmitud lepingute arvuga on eelmiste aastatega võrreldes tunduvalt suurenenud või kui see osa on selgelt suurem kui institutsiooni registreeritud keskmine, teatab vastutav eelarvevahendite käsutaja sellest institutsioonile aruandes, milles ta esitab ka kõik olukorra parandamiseks võetud meetmed. Iga institutsioon saadab aruande läbirääkimistega menetluste kohta eelarvepädevatele institutsioonidele. Komisjoni puhul lisatakse see aruanne finantsmääruse artikli 60 lõikes 7 nimetatud iga-aastasele tegevusaruandele.







3. jagu

Peaarvepidaja

Artikkel 55

Peaarvepidaja ametisse nimetamine

(Finantsmääruse artikkel 61)

Iga institutsioon nimetab ametisse peaarvepidaja ametnike hulgast, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju.

Institutsioon on kohustatud valima peaarvepidaja tema eripädevuse alusel, mida tõendab diplom või sellega samaväärsed erialased töökogemused.

▼M2

Artikkel 56

Peaarvepidaja töösuhte lõpetamine

(Finantsmääruse artikkel 61)

1. Peaarvepidaja töösuhte lõppemisel koostatakse viivitamata raamatupidamise proovibilanss.

2. Töösuhet lõpetav peaarvepidaja või kui see ei ole võimalik, siis tema talituse ametnik, edastab proovibilansi koos üleandmisaruandega uuele peaarvepidajale.

Uus peaarvepidaja kiidab proovibilansi oma allkirjaga heaks ühe kuu jooksul selle edastamisest arvates ja võib selle kohta teha omapoolseid reservatsioone.

Üleandmisaruanne sisaldab ka proovibilansi tulemust ja tehtud reservatsioone.

3. Iga institutsioon teavitab eelarvepädevaid institutsioone oma peaarvepidaja ametisse nimetamisest või tema töösuhte lõppemisest.

▼B

Artikkel 57

Arvamus raamatupidamisarvestuse süsteemide ja inventeerimissüsteemide kohta

(Finantsmääruse artikkel 61)

Kui eelarvevahendite käsutaja loodud finantsjuhtimissüsteem annab andmeid institutsiooni raamatupidamisaruannete jaoks või neid kasutatakse nende aruannete andmete põhjendamiseks, peab eelarvevahendite käsutaja andma oma nõusoleku niisuguste süsteemide kasutuselevõtmiseks või muutmiseks.

Peaarvepidajaga konsulteeritakse ka juhul, kui vastutav eelarvevahendite käsutaja tahab kasutusele võtta või muuta inventeerimissüsteeme ning varade ja kohustuste hindamise süsteeme.

Artikkel 58

Sularahahaldus

(Finantsmääruse artikkel 61)

1. Eelarvevahendite käsutaja tagab, et tema institutsioonil on piisavalt vahendeid, et katta eelarve täitmisest tulenevad sularahanõuded.

2. Lõike 1 kohaldamiseks loob peaarvepidaja sularahahaldussüsteemid, mis võimaldavad tal koostada rahavoogude prognoose.

3. Komisjoni peaarvepidaja jaotab kasutatavad vahendid määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 kohaselt.

Artikkel 59

Pangakontode haldamine

(Finantsmääruse artikkel 61)

1. Peaarvepidaja võib avada või teha ülesandeks avada sularahahalduseks institutsiooni nimel kontosid finantseerimisasutustes või riikide keskpankades. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib ta avada kontosid muus vääringus kui euro.

2. Peaarvepidaja räägib finantseerimisasutustega läbi kontode kasutustingimused, lähtudes usaldusväärse finantsjuhtimise, tasuvuse ja võistupakkumise põhimõtetest.

3. Peaarvepidaja käivitab vähemalt iga viie aasta järel võistupakkumise finantseerimisasutuste vahel, kus kontod on avatud.

4. Peaarvepidaja tagab, et finantseerimisasutustes avatud kontode kasutustingimusi rangelt järgitakse.

5. Komisjoni peaarvepidaja vastutab pärast konsulteerimist teiste institutsioonide peaarvepidajatega eri institutsioonide avatud kontode kasutustingimuste ühtlustamise eest.

Artikkel 60

Kontode allkirjad

(Finantsmääruse artikkel 61)

Kontode avamis-, haldus- ja kasutustingimustes on sisekontrollinõuetest lähtuvalt ette nähtud, et tšekkidele, pangaülekandekorraldustele või muule pangatoimingule peab alla kirjutama üks või mitu nõuetekohaselt volitatud töötajat.

▼M2

Selleks teatab iga institutsiooni peaarvepidaja kõikidele finantseerimisasutustele, kus kõnealune institutsioon on avanud kontod, volitatud töötajate nimed ja esitab allkirjanäidised.

▼B

Artikkel 61

Kontode saldode haldamine

(Finantsmääruse artikkel 61)

1. Peaarvepidaja tagab, et artiklis 59 ettenähtud pangakontode saldo ei erine märkimisväärselt artikli 58 lõikes 2 nimetatud rahavoogude prognoosidest, ja tagab igal juhul, et:

a) kõigi kontode ülejääk on positiivne;

b) muus vääringus peetavate kontode jäägid arvestatakse perioodiliselt ümber eurodesse.

2. Peaarvepidaja ei või säilitada välisvääringukontosid, mis võiksid põhjustada institutsioonile liigset kahjumit vahetuskursi kõikumise tõttu.

Artikkel 62

Ümberpaigutamised ja ümberarvestustoimingud

(Finantsmääruse artikkel 61)

Ilma et see piiraks artikli 69 kohaldamist, teeb peaarvepidaja ülekandeid finantseerimisasutustes institutsiooni nimel avatud kontode vahel ning vääringu ümberarvestustoiminguid.

Artikkel 63

Makseviisid

(Finantsmääruse artikkel 61)

Maksed tehakse pangaülekannetena või pangatšekiga.

▼M2

Artikkel 64

Juriidiliste isikute arvestusraamatud

(Finantsmääruse artikkel 61)

1. Peaarvepidaja võib makseid teha pangaülekandena ainult juhul, kui institutsioon on maksesaaja pangakonto andmed ja maksesaaja isikusamasust kinnitava teabe ja nende võimalikud muudatused eelnevalt sisestanud ühisesse arvestusraamatusse.

Iga selline arvestusraamatu kanne maksesaaja juriidiliste ja pangakonto andmete või nende andmete muutmise kohta põhineb tõendaval dokumendil, mille vormi määrab komisjoni peaarvepidaja.

▼B

2. Pangaülekandega maksmiseks võivad eelarvevahendite käsutajad võtta oma institutsiooni nimel kulukohustusi kolmanda isiku ees üksnes juhul, kui kõnealune kolmas isik on esitanud arvestusraamatusse andmete sisestamiseks vajalikud dokumendid.

▼M2

Eelarvevahendite käsutajad kontrollivad, kas maksesaaja teatatud juriidilised ja pangakonto andmed on kehtivad kogu maksesaajaga sõlmitud rahastamislepingu, lepingu või toetuslepingu kehtivusaja jooksul.

▼B

Seoses ühinemiseelse abiga võib võtta individuaalseid kulukohustusi Euroopa Liidu tellijariikide ametiasutuste ees ilma kolmandate isikute andmeid eelnevalt arvestusraamatusse sisestamata. Sel juhul teeb eelarvevahendite käsutaja kõik endast oleneva, et tagada nende andmete sisestamine nii kiiresti kui võimalik. Kokkulepete kohaselt nähakse lepingutes ette, et esimese makse tegemise eeltingimus on maksesaaja pangakonto andmete teatamine komisjonile.

Artikkel 65

Peaarvepidaja säilitatavad tõendavad dokumendid

(Finantsmääruse artikkel 61)

Raamatupidamisarvestuse ja finantsmääruse artiklis 121 nimetatud raamatupidamisaruannete tõendavaid dokumente säilitatakse vähemalt viis aastat alates kuupäevast, mil Euroopa Parlament on kinnitanud selle eelarveaasta eelarve täitmise, millega need dokumendid on seotud.

Dokumente, mis on seotud pooleli olevate toimingutega, säilitatakse kauem, see tähendab kuni toimingute lõppemise aastale järgneva aasta lõpuni.

Iga institutsioon otsustab, millises talituses tõendavaid dokumente tuleb säilitada.







4. jagu

Avansikontode haldaja

Artikkel 66

Avansikontode kasutamise tingimused

(Finantsmääruse artikkel 63)

1. Kui praktiliselt on võimatu või ebaotstarbekas teha maksetoiminguid eelarvemenetluse abil, näiteks makstavad summad on väikesed, võib selliste kulude maksmiseks avada avansikonto.

▼M2

2. Avansikontode haldaja võib ajutiselt tõendada ja maksta kulusid vastutava eelarvevahendite käsutaja juhistes kehtestatud üksikasjaliku raamistiku alusel. Neis juhistes täpsustatakse eeskirjad ja tingimused, mille alusel ajutine tõendamine ja maksmine toimub, ja kui see on asjakohane, siis artikli 94 lõike 1 punktis e sätestatud juriidiliste kohustuste allkirjastamise tingimused.

▼B

3. Avansikonto loomise ja avansikontode haldaja ametisse nimetamise otsuse teeb peaarvepidaja vastutava eelarvevahendite käsutaja nõuetekohaselt põhjendatud ettepaneku alusel. Selles otsuses esitatakse avansikontode haldaja ja eelarvevahendite käsutaja vastutusalad ja kohustused.

Ka avansikontode kasutustingimusi muudetakse peaarvepidaja otsusega, mille ta teeb vastutava eelarvevahendite käsutaja nõuetekohaselt põhjendatud ettepaneku alusel.

Artikkel 67

Loomis- ja maksmistingimused

(Finantsmääruse artikkel 63)

1. Avansikonto loomise ja avansikontode haldaja ametisse nimetamise otsuses ja avansikontode kasutustingimuste muutmise otsuses märgitakse eelkõige:

a) antava esimese avansilise makse maksimumsumma ja otstarve;

b) kas institutsiooni nimel avatakse panga- või postižiirokonto;

c) iga kulu liik ja maksimumsumma, mida avansikontode haldaja võib maksta kolmandatele isikutele või nendelt sisse nõuda;

d) tõendavate dokumentide esitamise sagedus ja kord ning nende edastamine eelarvevahendite käsutajale arveldamiseks;

e) avansikontodele vahendite ülekandmise kord;

f) et eelarvevahendite käsutaja arveldab avansitehingud hiljemalt järgmise kuu lõpul, et kontrollida raamatupidamisarvestuse saldot ja pangakonto saldot;

g) avansikonto haldajale peaarvepidaja antud volituse kehtivusaeg;

h) ametisse nimetatud avansikonto haldaja andmed.

2. Ettepanekutes teha otsus avansikontode loomiseks tagab vastutav eelarvevahendite käsutaja, et:

a) esmajärjekorras kasutatakse eelarvemenetlust, kui on olemas juurdepääs elektroonilisele tsentraliseeritud raamatupidamissüsteemile;

b) avansikontosid kasutatakse ainult põhjendatud juhtudel.

▼M2

Maksimumsumma, mille avansikontode haldaja võib maksta juhul, kui praktiliselt on võimatu või ebaotstarbekas teha maksetoiminguid eelarvemenetluse abil, ei tohi ületada 60 000 eurot iga kululiigi kohta.

▼B

3. Avansikontode haldaja võib teha makseid kolmandatele isikutele järgmistel alustel ja tingimustel:

a) vastutav eelarvevahendite käsutaja on eelnevalt eelarvele ja õiguslikele kohustustele alla kirjutanud;

b) avansikonto jääk sularahas või pangas on positiivne.

▼M3

4. Avansikontodelt võib makseid teha pangaülekandena, sealhulgas finantsmääruse artiklis 80 osutatud otsekorralduse süsteemi kasutades, või tšeki või muu maksevahendiga vastavalt peaarvepidaja koostatud juhistele.

▼B

5. Sooritatud makse järel tehakse ametlik lõplik kinnitamisotsus ja/või maksekorraldus, millele kirjutab alla vastutav eelarvevahendite käsutaja.

Artikkel 68

Avansikontode haldajate valimine

(Finantsmääruse artikkel 63)

►M2 Avansikontode haldajad valitakse ametnike või vajaduse korral ja ainult nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel muude töötajate hulgast. ◄ Avansikontode haldajad valitakse nende teadmiste, oskuste ja erialase ettevalmistuse põhjal, mida tõendab diplom või asjakohane erialane staaž või kui nad on läbinud asjakohase koolitusprogrammi.

Artikkel 69

Avansikontode vahenditega varustamine

(Finantsmääruse artikkel 63)

1. Eelarvevahendite käsutaja teeb makseid avansikontode varustamiseks vahenditega ja kontrollib neid kontosid seoses pangakontode avamise, allkirjavolituste, kohapealse kontrolli ja tsentraliseeritud raamatupidamisega. Eelarvevahendite käsutaja kannab vahendeid avansikontodele. Avanss makstakse pangas avatud avansikontole.

Avansikontosid võib vahenditega varustada otse muust kohalikust tulust, mida saadakse näiteks:

a) seadmete müügist,

b) trükistest;

c) mitmesugustest tagasimaksetest;

d) intressidest.

Avanss arveldatakse kulu, muu tulu või sihtotstarbelise tuluna artiklis 67 nimetatud avansikonto loomise otsuse ja finantsmääruse sätete kohaselt. Eelarvevahendite käsutaja arvab kõnesolevad summad maha edasisel asjaomastele avansikontodele vahendite ülekandmisel.

2. Avansikontode haldaja võib teha ülekandeid eri pangakontode vahel, mis on seotud sama avansiga, et vältida eelkõige kursikahjumit.

Artikkel 70

Eelarvevahendite käsutajate ja peaarvepidajate teostatud kontrollimised

(Finantsmääruse artikkel 63)

1. Avansikontode haldaja peab arvestust tema käsutuses olevate sularaha ja kontovahendite ning tehtud maksete ja laekunud summade üle eelarvevahendite käsutaja koostatud eeskirjade ja juhendi kohaselt. ►M2 Vastutaval eelarvevahendite käsutajal on õigus igal ajal kasutada selle arvestuse väljavõtteid; avansikontode haldaja koostab vähemalt kord kuus tehingute loetelu ja saadab selle järgmisel kuul koos tõendavate dokumentidega eelarvevahendite käsutajale avansitehingute arveldamiseks. ◄

2. ►M2 Eelarvevahendite käsutaja kontrollib ise või annab oma talituse või eelarvevahendeid käsutava talituse selleks volitatud töötajale ülesande kontrollida – üldjuhul kohapeal ja ette teatamata –, et avansikontode haldajatele eraldatud vahendid ja asjakohane raamatupidamisarvestus on olemas ning avansikontodelt tehtud tehingud on ettenähtud tähtaja jooksul arveldatud. ◄ Peaarvepidaja edastab nende kontrollimiste tulemused vastutavale eelarvevahendite käsutajale.

Artikkel 71

Hankemenetlus

(Finantsmääruse artikkel 63)

Avansikontodelt tehtud maksed võivad artikli 129 lõikes 4 sätestatud piires koosneda lihtsalt kulude maksmisest arvete alusel ilma eelneva pakkumise vastuvõtmiseta.







4. PEATÜKK

Finantsjuhtimises osalejate vastutus







1. jagu

Üldeeskirjad

Artikkel 72

Pettuse tõkestamise eest vastutavad asutused

(Finantsmääruse artikli 60 lõige 6 ja artikli 65 lõige 2)

Finantsmääruse artikli 60 lõikes 6 ja artikli 65 lõikes 2 nimetatud asutusi käsitatakse asutustena, mis on määratud ►M3 personalieeskirjade ◄ alusel ja ühenduse institutsioonide otsuste alusel, mis käsitlevad pettuste, korruptsiooni ja muu ühenduste huve kahjustava ebaseadusliku tegevuse tõkestamisega seotud sisejuurdluse tingimusi.







2. jagu

Volitatud ja edasivolitatud eelarvevahendite käsutajate suhtes kohaldatavad sätted

Artikkel 73

Juhiste kinnitamine

(Finantsmääruse artikli 66 lõige 2)

1. Kui volitatud või edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja leiab, et talle antud juhis on eeskirjavastane või vastuolus usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega eelkõige seetõttu, et seda ei saa täita talle eraldatud vahendite tõttu, teatab ta sellest kirjalikult volitajale või edasivolitajale. ►M2 Kui nimetatud juhis on kirjalikult kinnitatud ja kinnitus saadakse õigel ajal ja on piisavalt selge, nii et see viitab konkreetselt punktidele, mis volitatud või edasi volitatud eelarvevahendite käsutaja on vaidlustanud, ei ole eelarvevahendite käsutaja selle eest vastutav; ta täidab korralduse, kui see ei ole ilmselgelt ebaseaduslik või vastuolus asjakohaste ohutusnormidega. ◄

2. Lõiget 1 kohaldatakse ka juhul, kui eelarvevahendite käsutaja saab juhise täitmisel teada, et juhtumi asjaolud võivad põhjustada eeskirjade eiramise.

3. Volitatud eelarvevahendite käsutaja registreerib kõik finantsmääruse artikli 66 lõikes 2 kirjeldatud asjaoludel kinnitatud juhised ja esitab need oma iga-aastases tegevusaruandes.

▼M3

Artikkel 74

Finantsrikkumised

(Finantsmääruse artikli 60 lõige 6 ja artikli 66 lõige 4)

Ilma et see piiraks OLAFi volitusi, on artiklis 43a nimetatud toimkond (edaspidi “toimkond”) pädev uurima kõiki finantsmääruse sätete, finantsjuhtimise või toimingute kontrollimisega seotud rikkumisi, mida põhjustab mõne töötaja tegevus või tegevusetus.

Artikkel 75

Finantsrikkumiste uurimise toimkond

(Finantsmääruse artikli 60 lõige 6 ja artikli 66 lõige 4)

1. Käesoleva määrus artiklis 74 nimetatud finantsrikkumiste juhud edastab toimkonnale arvamuse saamiseks ametisse nimetav asutus finantsmääruse artikli 66 lõike 4 teise lõigu kohaselt.

Kui volitatud eelarvevahendite käsutaja leiab, et toimunud on finantsrikkumine, võib ta anda asja üle toimkonnale. Toimkond esitab arvamuse, milles hinnatakse, kas artiklis 74 osutatud rikkumine on toimunud, kui tõsine see on ja millised võivad olla selle tagajärjed. Kui toimkonna analüüsis leitakse, et asjaomase juhtumi lahendamine kuulub OLAFi pädevusse, edastab toimkond viivitamata juhtumi toimiku ametisse nimetavale asutusele ning teavitab sellest viivitamatult OLAFit.

Kui toimkonda teavitab asjast finantsmääruse artikli 60 lõike 6 kohaselt töötaja otse, saadab toimkond juhtumi toimiku ametisse nimetavale asutusele ja teavitab sellest asjast teavitanud töötajat. Ametisse nimetav asutus võib taotleda toimkonna arvamust juhtumi kohta.

2. Institutsioon või ühise toimkonna puhul selles osalevad institutsioonid määrab või määravad oma organisatsiooni struktuuri kohaselt toimkonna töökorra ja selle koosseisu, millesse kuulub üks organisatsiooniväline isik, kellel on nõutav kvalifikatsioon ja teadmised.

▼B







5. PEATÜKK

Tulutoimingud







1. jagu

Omavahendid

Artikkel 76

Omavahendite suhtes kohaldatavad eeskirjad

(Finantsmääruse artikkel 69)

Eelarvevahendite käsutaja koostab ajakava, milles märgitakse, millal Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi käsitlevas otsuses määratletud omavahendid antakse komisjoni kasutusse.

Omavahendid luuakse ja nõutakse sisse esimeses lõikes nimetatud otsuse alusel vastuvõetud eeskirjade kohaselt.







2. jagu

Saadaolevate summade eelarvestus

Artikkel 77

Saadaolevate summade eelarvestus

(Finantsmääruse artikkel 70)

1. Saadaolevate summade eelarvestuses märgitakse tulu liik ja eelarvepunkt, kuhu see tuleb kirjendada, võimaluse korral võlgniku andmed ja eelarvestatud summa.

Saadaolevate summade eelarvestuse koostamisel kontrollib vastutav eelarvevahendite käsutaja eelkõige, et:

a) tulu on kirjendatud õigesse eelarvepunkti;

b) eelarvestus on nõuetekohane ja kooskõlas kohaldatavate sätete ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega.

2. ►M3 Kui finantsmääruse artikli 160 lõikest 1a ja artikli 161 lõikest 2 ei tulene teisiti, ei põhjusta saadaolevate summade eelarvestus kulukohustuste assigneeringute kasutatavaks tegemist. ◄ Finantsmääruse artiklis 18 nimetatud juhtudel võib assigneeringuid kasutada ainult pärast seda, kui ühendused on tasumisele kuuluvad summad tegelikult tagasi saanud.







3. jagu

Saadaolevate summade kindlaksmääramine

Artikkel 78

Menetlus

(Finantsmääruse artikkel 71)

1. Saadaoleva summa kindlaksmääramine on toiming, millega eelarvevahendite käsutaja tunnustab, et ühendustel on õigus saada summa võlgnikult, ja määrab kindlaks nõudeõiguse, millega võlgnikult nõutakse võla maksmist.

2. Sissenõudekorraldus on toiming, millega vastutav eelarvevahendite käsutaja annab peaarvepidajale käsu eelarvestatud summa sissenõudmiseks.

3. Võlateatega teatatakse võlgnikule, et:

a) ühendused on saadaoleva summa kindlaks määranud;

▼M2

b) kui võlg tasutakse enne määratud tähtaja möödumist, ei tule viivist maksta;

c) kui võlg ei ole punktis b osutatud tähtajaks makstud, arvestatakse võlalt viivist artiklis 86 nimetatud määra järgi, ilma et see piiraks kohaldatavate erieeskirjade rakendamist;

d) kui võlg ei ole punktis b osutatud tähtajaks makstud, teostab institutsioon sissenõude kas tasaarvestusega või nõuab võla sisse eelnevalt esitatud tagatisest;

e) peaarvepidaja võib võla tasaarvestuse teel sisse nõuda enne punktis b osutatud tähtaega, kui see on vajalik ühenduste finantshuvide kaitsmiseks, kui tal on põhjendatud kahtlus arvata, et kui võlgnikku tasaarvestuse teel sissenõudmise põhjustest ja kuupäevast teavitataks, läheks komisjonile võlgnetav summa pärast võlgniku teavitamist kaduma;

▼B

f) kui pärast kõikide meetmete võtmist ei ole kogu summat tagasi saadud, nõuab institutsioon summa sisse sissenõudmisotsuse täitmisele pööramisega finantsmääruse artikli 72 lõike 2 kohaselt või õiguslike meetmeid kasutades.

Eelarvevahendite käsutaja saadab võlateate võlgnikule ja selle koopia peaarvepidajale.

Artikkel 79

Saadaolevate summade kindlaksmääramine

(Finantsmääruse artikkel 71)

Saadaoleva summa kindlaksmääramiseks tagab vastutav eelarvevahendite käsutaja, et:

a) saadaolev summa on kindel ja selle suhtes ei kohaldata mingeid tingimusi;

b) saadaolev summa on kindlasummaline ja väljendatud täpselt sularahas;

c) saadaolev summa on võlgu ja selle suhtes ei kohaldata maksetähtaega;

d) võlgniku andmed on õiged;

e) sissenõutav summa on kirjendatud õigesse eelarvepunkti;

f) tõendavad dokumendid on nõuetekohased ning

g) on järgitud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet, eelkõige seoses artikli 87 lõike 1 punktis a nimetatud kriteeriumidega.

Artikkel 80

Saadaolevate summade kindlaksmääramist tõendavad dokumendid

(Finantsmääruse artikkel 71)

1. Saadaoleva summa kindlaksmääramine põhineb tõendavatel dokumentidel, mis kinnitavad ühenduste õigust saadaolevale summale.

2. Enne saadaoleva summa kindlaksmääramist kontrollib vastutav eelarvevahendite käsutaja tõendavaid dokumente isiklikult või teeb omal vastutusel kindlaks, et neid on kontrollitud.

3. Tõendavaid dokumente säilitab eelarvevahendite käsutaja artiklite 48 ja 49 kohaselt.







4. jagu

Sissenõudmise kinnitamine

Artikkel 81

Sissenõudekorralduse koostamine

(Finantsmääruse artikkel 72)

1. Sissenõudekorralduses märgitakse:

a) eelarveaasta, millesse tulu tuleb kirjendada;

b) viited aktile või juriidilisele kohustusele, millel võlg põhineb ja mille põhjal on tekkinud õigus sissenõudele;

c) eelarveartikkel ja teised asjakohased alajaotised, sealhulgas vajaduse korral viited vastavale eelarvelisele kulukohustusele;

d) sissenõutav summa eurodes;

e) võlgniku nimi ja aadress;

▼M2

f) artikli 78 lõike 3 punktis b nimetatud kuupäev;

▼B

g) võimalik sissenõudmisviis, sealhulgas eelkõige sissenõudmine tasaarvestusega või esitatud tagatisest mahaarvestusega.

2. Vastutav eelarvevahendite käsutaja märgib sissenõudekorraldusele kuupäeva, kirjutab sellele alla ning saadab seejärel peaarvepidajale.

▼M3

3. Iga institutsiooni peaarvepidaja peab sissenõudmisele kuuluvatest summadest loetelu. Ühenduse nõuded on loetelus rühmitatud sissenõudekorralduste väljastamise kuupäevade järgi. Institutsiooni peaarvepidaja saadab loetelu komisjoni peaarvepidajale.

Komisjoni peaarvepidaja koostab konsolideeritud loetelu, milles võlgnetavad summad on näidatud institutsioonide ja sissenõudekorralduste väljastamise kuupäevade järgi. Loetelu lisatakse komisjoni eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruandele.

4. Komisjon koostab loetelu ühenduse nõuetest, nimetades võlglaste nimed ja võla summa, kui võlglaselt on maksmist nõutud res judicata jõudu omava kohtuotsusega ja kui pärast selle väljakuulutamist ei ole ühe aasta jooksul tehtud ühtegi makset või ei ole tehtud märkimisväärseid makseid. Kõnealune loetelu avaldatakse, võttes arvesse asjaomaseid andmekaitsealaseid õigusakte.

▼B







5. jagu

Sissenõudmine

Artikkel 82

Saadaolevate summade sissenõudmisformaalsused

(Finantsmääruse artikkel 73)

1. Saadaoleva summa sissenõudmise kirjendab peaarvepidaja raamatupidamisarvestusse ja teavitab sellest vastutavat eelarvevahendite käsutajat.

2. Kõigi peaarvepidajale või avansikontode haldajale tehtud sularahamaksete kohta väljastatakse kviitung.

▼M2

Artikkel 83

Sissenõudmine tasaarvestuse teel

(Finantsmääruse artikkel 73)

1. Kui võlgnikul on ühenduste ees seoses maksekorralduses kindlaksmääratud summaga võlgnevus, mis on kindel, kindlasummaline ja kuulub maksmisele, nõuab peaarvepidaja kindlaksmääratud saadaolevad summad sisse tasaarvestuse teel, pärast artikli 78 lõike 3 punktis b nimetatud tähtaja möödumist.

Erandlikel asjaoludel, mil on vajalik tagada ühenduste finantshuvide kaitse, kui peaarvepidajal on põhjendatud kahtlus arvata, et ühendustele võlgnetav summa läheks kaduma, nõuab peaarvepidaja võla tasaarvestuse teel sisse enne artikli 78 lõike 3 punktis b nimetatud tähtaega.

2. Enne lõikes 1 nimetatud tasaarvestamist konsulteerib peaarvepidaja vastutava eelarvevahendite käsutajaga ja teavitab asjaomaseid võlgnikke.

Kui võlgnik on siseriiklik asutus või selle haldusüksus, teavitab peaarvepidaja asjaomast liikmesriiki oma kavatsusest nõuda võlad sisse tasaarvestuse teel vähemalt kümme tööpäeva ette. Kokkuleppel asjaomase liikmesriigi või haldusüksusega võib peaarvepidaja siiski nõuda võlad tasaarvestuse teel sisse enne kõnealuse tähtaja möödumist.

3. Lõikes 1 nimetatud tasa