2006L0049 — ET — 07.12.2009 — 003.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2006/49/EÜ,

14. juuni 2006,

investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta (uuestisõnastamine)







EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 47 lõiget 2, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, ( 1 ) võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust, ( 2 ) pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras ( 3 ) ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu 15. märtsi 1993. aasta direktiivi 93/6/EMÜ (investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta) ( 4 ) on korduvalt oluliselt muudetud. Nüüd, kui on tehtud uusi muudatusi kõnealusesse direktiivi, on selguse huvides soovitatav kõnealused sätted uuesti sõnastada. (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004 direktiivi 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude kohta) ( 5 ) üks põhieesmärke on lubada asukohaliikmesriigi pädevatelt ametiasutustelt tegevusloa saanud ja samade asutuste järelevalve all olevatel investeerimisühingutel teistes liikmesriikides filiaale asutada ja vabalt teenuseid osutada. Kõnealuses direktiivis on vastavalt ette nähtud investeerimisühingutele tegevusloa andmist ja nende tegevust reguleerivate eeskirjade kooskõlastamine. (3) Direktiivis 2004/39/EÜ ei kehtestata siiski ühiseid nõudeid investeerimisühingute omavahenditele ega algkapitalile ega kehtestata nende ühingute riskide jälgimise ühisnorme. (4) Asjakohane on saavutada vaid oluline ühtlustamine, mis on vajalik ja piisav selleks, et tagada tegevuslubade väljaandmise ja usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvesüsteemide vastastikune tunnustamine; vastastikuse tunnustamise saavutamiseks finantssiseturul peaks kehtestama meetmed investeerimisühingute omavahendite määratlemise, nende algkapitali suuruse kindlaksmääramise ja investeerimisühingute riskide jälgimise ühiste aluste kehtestamise koordineerimiseks. (5) Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt investeerimisühingute ja krediidiasutuste suhtes kohaldatavad kapitali adekvaatsuse nõuete, nende arvutamise eeskirjade ja usaldatavusnormatiivide kohase täitmise järelevalve eeskirjade kehtestamist ei saa liikmesriigid piisaval määral saavutada ja need on kavandatavate meetmete ulatuse ja mõju tõttu on paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Vastavalt kõnealuses artiklis osutatud proportsionaalsuse põhimõttele ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. (6) Igale investeerimisühingule on kohane kehtestada erinev algkapitali suurus, mis sõltub talle tegevusloa alusel lubatud tegevusala ulatusest. (7) Olemasolevad investeerimisühingud võiksid teatud tingimustel jätkata tegevust ka siis, kui nad ei täida uutele investeerimisühingutele kehtestatud minimaalse algkapitali nõuet. (8) Liikmesriikidel peaks olema võimalik kehtestada ka rangemaid eeskirju, kui on käesolevas direktiivis sätestatud. (9) Siseturu tõrgeteta toimimiseks on lisaks õigusnormidele vaja ka tihedat ja regulaarset koostööd ning reguleeriva ja järelevalve alase tegevuse oluliselt suuremat lähendamist liikmesriikide pädevate ametiasutuste vahel. (10) Komisjoni 11. mai 1999. aasta teatises pealkirjaga “Finantsturgude raamistiku rakendamine: tegevuskava” nimetatakse mitmeid eesmärke, mis on vaja täita finantsteenuste siseturu lõpuleviimiseks. Euroopa Ülemkogu Lissaboni kohtumisel 23. ja 24. märtsil 2000. aastal seati eesmärgiks viia tegevuskava ellu 2005. aastaks. Omavahendeid käsitlevate sätete ümbersõnastamine on tegevuskava oluline element. (11) Pidades silmas, et investeerimisühingud kannavad oma kauplemisportfelliga seotud tegevuste juures samasid riske, mis krediidiasutused, on asjakohane kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006 direktiivi 2006/48/EÜ (krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta) ( 6 ) asjaomaseid sätteid ka investeerimisühingute suhtes. (12) Investeerimisühingute ja krediidiasutuste (edaspidi ühiselt “asutused”) omavahendeid saab kasutada nende kahjude korvamiseks, mille katmiseks ei piisa kasumist, et tagada asutuste tegevuse jätkamine ja kaitsta investoreid. Lisaks sellele on omavahendid pädevate ametiasutuste jaoks oluline kriteerium eriti asutuse maksevõime hindamisel ja seoses muude usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvega. Peale selle konkureerivad asutused siseturul otseselt üksteisega. Seepärast on ühenduse finantssüsteemi tugevdamise ja konkurentsi moonutamise vältimise eesmärgil asjakohane kehtestada omavahendite kohta ühised põhistandardid. (13) 12. põhjenduse eesmärgil on asjakohane lähtuda direktiivis 2006/48/EÜ sätestatud omavahendite definitsioonist, ning kehtestada täiendavad täpsemad eeskirjad, milles võetakse arvesse tururiskiga seonduvate kapitalinõuete erinevat ulatust. (14) Krediidiasutuste puhul on erinevat tüüpi riskide järelevalveks ja jälgimiseks juba kehtestatud ühised nõuded direktiiviga 2000/12/EÜ. (15) Seoses sellega tuleks miinimumkapitali nõudeid käsitlevaid sätteid vaadelda koos asutuste järelevalve põhimeetodite ühtlustamiseks mõeldud muude konkreetsete vahenditega. (16) Krediidiasutuste tururiskide jaoks on vaja kehtestada ühised nõuded ning sätestada täiendavad alused asutuste riskide, eriti nende tururiskide, veelgi täpsemalt nende positsiooniriskide, vastaspoole-/arveldusriskide ja valuutakursiriskide järelevalveks. (17) On vaja ette näha “kauplemisportfelli” mõiste, mille kohaselt kauplemisportfell sisaldab väärtpaberite ja teiste kauplemiseks omandatud ning põhiliselt tururiskidele ja klientidele osutatavate teatud finantsteenustega seotud riskidele avatud finantsinstrumentide positsioone. (18) Asutuste, mille kauplemisportfelli põhise äritegevuse maht pole ei absoluut- ega suhtelises arvestuses märkimisväärne, halduskoormuse vähendamiseks peaks sellistel asutustel olema võimalik kohaldada käesoleva direktiivi I ja II lisas kehtestatud nõuete asemel direktiivi 2006/48/EÜ. (19) On oluline, et arveldus-/loovutusriskide jälgimisel võetaks arvesse nende riskide vähendamiseks piisavat kaitset pakkuvad süsteemid. (20) Igal juhul peavad asutused järgima käesolevat direktiivi oma üldisest äritegevusest tulenevate valuutakursiriskide katmisel. Kehtestada tuleks madalamad kapitalinõuded positsioonidele, mis on lähedalt seotud valuutadega, kas statistilistel põhjustel või tulenevalt siduvatest valitsustevahelistest lepingutest. (21) Kaubadiilerite, sealhulgas praegu direktiivi 2004/39/EÜ nõuete täitmisest vabastatud kaubadiilerite kapitalinõuded vaadatakse läbi vastavalt vajadusele koos ülalnimetatud vabastuse läbivaatamisega kooskõlas selle direktiivi artikli 65 lõikega 3. (22) Gaasi- ja elektrituru liberaliseerimine on ühenduse jaoks nii majanduslikult kui ka poliitiliselt oluline eesmärk. Seda silmas pidades peaksid antud turgudel tegutsevate äriühingute suhtes kohaldatavad kapitalinõuded ja muud usaldatavusnormatiivid olema proportsionaalsed ning need ei tohiks liigselt takistada liberaliseerimise eesmärgi saavutamist. Eelkõige tuleks seda eesmärki silmas pidada 21. põhjenduses osutatud läbivaatamiste käigus. (23) Asutuste kogu tegevust hõlmavate intressimääraga seotud riskide sisese jälgimise ja kontrollimise mehhanismid on eriti olulised niisuguste riskide minimeerimisel. Seetõttu peavad pädevad ametiasutused selliseid mehhanisme kontrollima. (24) Pidades silmas, et direktiiviga 2006/48/EÜ ei ole kehtestatud ühiseid eeskirju põhiliselt tururiskidele avatud suurte riskipositsioonidega seotud tegevuse jälgimiseks ja kontrolliks, oleks asjakohane sellised eeskirjad ette näha. (25) Operatsioonirisk on asutuste jaoks märkimisväärne risk ja see vajab omavahendite katet. Oluline on võtta arvesse EL-i asutuste erinevusi, pakkudes välja alternatiivsed meetodid. (26) Direktiivis 2006/48/EÜ on sõnastatud konsolideerimise põhimõte. See direktiiv ei kehtesta ühiseid eeskirju põhiliselt tururiskidele avatud tehingutega tegelevate finantseerimisasutuste konsolideerimiseks. (27) Et tagada kontserni kuuluvate asutuste piisav maksevõime, on väga oluline, et miinimumkapitali nõudeid kohaldatakse vastavalt kontserni konsolideeritud finantsolukorrale. Tagamaks et omavahendid on kontsernis asjakohaselt jaotatud ja vajaduse korral on võimalik nendega investeeringuid kaitsta, tuleks miinimumkapitali nõudeid kohaldada kõikide kontserni kuuluvate asutuste suhtes, kui seda eesmärki ei ole võimalik muul viisil tõhusalt saavutada. (28) Direktiivi 2006/48/EÜ ei kohaldata kontsernide suhtes, mille koosseisu kuulub üks või mitu investeerimisühingut, kuid mitte ühtegi krediidiasutust. Seetõttu tuleks luua investeerimisühingute konsolideeritud järelevalve kehtestamiseks ühised eeskirjad. (29) Asutused peaksid tagama, et nende sisekapital on nii koguseliselt, kvaliteedilt kui ka jaotumise seisukohast piisav, et katta nende suhtes avanevaid või avaneda võivaid riske. Sellest tulenevalt peaksid asutustel olema strateegiad ja protsessid oma sisekapitali piisavuse hindamiseks ja säilitamiseks. (30) Pädevad ametiasutused peaksid hindama asutuste omavahendite piisavust, arvestades riske, mille suhtes viimased on avatud. (31) Panganduse siseturu tõhusaks toimimiseks peaks Euroopa pangajärelevalve komitee aitama kaasa käesoleva direktiivi järjepidevale kohaldamisele ja järelevalvealase tegevuse lähendamisele kogu ühenduse piires ning edastama ühenduse institutsioonidele igal aastal teavet tehtud edusammude kohta. (32) Siseturu järjest tõhusamaks toimimiseks on oluline ühtlustatud ühenduse õigusaktide sätete rakendamist ja kohaldamist oluliselt suuremal määral lähendada. (33) Samal põhjusel ja selleks et tagada, et mitmes liikmesriigis tegutsevad ühenduse asutused ei oleks üksikute liikmesriikide pädevate ametiasutuste loa andmise ja järelevalvega seotud jätkuvate kohustuste tulemusel ebaproportsionaalselt koormatud, on väga oluline suurendada märkimisväärselt pädevate ametiasutuste vahelist koostööd. Sellega seoses tuleks suurendada konsolideeriva järelevalve rolli. (34) Siseturu järjest tõhusamaks toimimiseks ja et läbipaistvuse tase oleks liidu kodanike jaoks piisav, peavad pädevad ametiasutused avaldama üldsusele asjakohast võrdlust võimaldaval viisil, kuidas käesoleva direktiivi nõudeid rakendatakse. (35) Selleks et tugevdada turudistsipliini ja ergutada asutusi täiustama oma turustrateegiat, riskijärelevalvet ja asutusesisest halduskorraldust, tuleks asutustele näha ette asjakohased avalikustamise kohustused. (36) Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleb vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta määrusele 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) ( 7 ). (37) Euroopa Parlament nõudis oma 5. veebruari 2002. aasta resolutsioonis finantsteenuste õigusaktide rakendamise kohta ( 8 ), et Euroopa Parlamendil ja nõukogul peaks olema võrdne roll järelevalves selle üle, kuidas komisjon täidab oma täidesaatvat rolli, et viia ellu asutamislepingu artiklis 251 sätestatud Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud volitusi. Pidulikus avalduses, mille komisjoni president tegi samal päeval Euroopa Parlamendi ees, toetas komisjon seda taotlust. 11. detsembril 2002 esitas komisjon otsuse 1999/468/EÜ muudatusettepanekud ning esitas seejärel 22. aprillil 2004 muudatustega ettepaneku. Euroopa Parlament on seisukohal, et selle ettepanekuga ei säili tema õigusloomealased eelisõigused. Euroopa Parlament on seisukohal, et Euroopa Parlamendil ja nõukogul peaks olema võimalus anda kindla perioodi vältel hinnang komisjonile rakendusvolituste andmise kohta. Seetõttu on asjakohane piirata perioodi, mille vältel võib komisjon rakendusmeetmeid võtta. (38) Euroopa Parlamendile tuleks jätta kolmekuuline periood alates muudatusettepanekute ja rakendusmeetmete eelnõu esmakordsest edastamisest, et võimaldada tal need läbi vaadata ja esitada oma arvamus. Kiireloomulistel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel peaks olema võimalik seda perioodi lühendada. Kui selle aja jooksul võtab Euroopa Parlament vastu resolutsiooni, peaks komisjon muudatusettepanekute või meetmete eelnõu uuesti läbi vaatama. (39) Et ära hoida turuhäireid ja tagada omavahendite üldiste tasemete säilimine, on asjakohane näha ette konkreetne üleminekukord. (40) Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatud põhimõtetest kui ühenduse õiguse üldpõhimõtetest. (41) Käesoleva direktiivi siseriiklikku õigusse ülevõtmise kohustust tuleks piirata nende sätetega, mille sisu on võrreldes varasemate direktiividega muutunud. Kohustus võtta üle muutmata sätted tuleneb varasematest direktiividest. (42) Käesoleva direktiivi kohaldamine ei tohiks piirata liikmesriikide kohustusi, mis on seotud VIII lisa B osas sätestatud direktiivide siseriiklikku õigusse ülevõtmise tähtaegadega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:







I PEATÜKK

Sisu, reguleerimisala ja mõisted







1. jagu

Reguleerimisala ja mõisted

Artikkel 1

1. Käesoleva direktiiviga kehtestatakse investeerimisühingute ja krediidiasutuste suhtes kohaldatavad kapitali adekvaatsuse nõuded, nende arvutamise eeskirjad ja usaldatavusnormatiivide kohase täitmise järelevalve eeskirjad. Liikmesriigid kohaldavad käesoleva direktiivi nõudeid artiklis 3 määratletud investeerimisühingute ja krediidiasutuste suhtes.

2. Liikmesriik võib temalt tegevusloa saanud investeerimisühingutele ja krediidiasutustele kehtestada täiendavaid või rangemaid nõudeid.

Artikkel 2

1. Kui käesoleva direktiivi artiklitest 18, 20, 22 kuni 32, 34 ja 39 ei tulene teisiti, kohaldatakse direktiivi 2006/48/EÜ artikleid 68 kuni 73 mutatis mutandis investeerimisühingute suhtes. Direktiivi 2006/48/EÜ artiklite 70 kuni 72 kohaldamisel investeerimisühingute suhtes tõlgendatakse mis tahet viidet liikmesriigis emaettevõtjana tegutsevale krediidiasutusele viitena liikmesriigis emaettevõtjana tegutsevale investeerimisühingule ning mis tahes viidet ELis emaettevõtjana tegutsevale krediidiasutusele tõlgendatakse viitena ELis emaettevõtjana tegutsevale investeerimisühingule.

Kui krediidiasutuse emaettevõtjaks on liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev investeerimisühing, kohaldatakse ainult selle emaettevõtjana tegutseva investeerimisühingu suhtes konsolideeritud nõudeid vastavalt direktiivi 2006/48/EÜ artiklitele 71 kuni 73.

Kui investeerimisühingu emaettevõtjaks on liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus, kohaldatakse ainult selle emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse suhtes konsolideeritud nõudeid vastavalt direktiivi 2006/48/EÜ artiklitele 71 kuni 73.

Kui finantsvaldusettevõtja tütarettevõtjaks on nii investeerimisühing kui krediidiasutus, siis kohaldatakse krediidiasutuse suhtes finantsvaldusettevõtja konsolideeritud finantsolukorrale vastavaid nõudeid.

2. Kui lõikes 1 nimetatud kontserni ei kuulu krediidiasutust, kohaldatakse direktiivi 2006/48/EÜ arvestades järgmist:

a) kõiki viiteid krediidiasutustele käsitletakse ka viidetena investeerimisühingutele;

b) direktiivi 2006/48/EÜ artiklis 125 ja artikli 140 lõikes 2 käsitletakse kõiki viiteid selle direktiivi muudele artiklitele viidetena direktiivile 2004/39/EÜ;

c) direktiivi 2006/48/EÜ artikli 39 lõikes 3 käsitletakse viiteid Euroopa panganduskomiteele viidetena nõukogule ja komisjonile,

d) Kui kontserni ei kuulu krediidiasutust, siis erandina direktiivi 2006/48/EÜ artikli 140 lõikest 1 asendatakse selle artikli esimene lause järgmisega: “Kui investeerimisühing, finantsvaldusettevõtja või segavaldusettevõtja kontrollib üht või mitut tütarettevõtjat, mis on kindlustusseltsid, teevad pädevad ametiasutused ja asutused, keda riik on volitanud järelevalve teostamiseks kindlustusseltside üle, tihedat koostööd”.







2. jagu

Mõisted

Artikkel 3

1. Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) “krediidiasutused” – krediidiasutused vastavalt direktiivi 2006/48/EÜ artikli 4 lõike 1 määratlusele

b) “investeerimisühingud” – asutused, mis vastavad direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 1 määratlusele, mille suhtes kohaldatakse sama direktiiviga kehtestatud nõudeid, välja arvatud: i) krediidiasutused; ii) käesoleva punktis p määratletud kohalikud ettevõtjad; ja iii) äriühingud, millel on luba osutada üksnes investeerimisnõustamise teenust ja/või võtta investoritelt vastu ja edastada tellimusi, hoidmata sealjuures enda käes klientidele kuuluvat raha või väärtpabereid, mistõttu nad ei saa kunagi olla oma klientidele võlgu;

c) “asutused” – krediidiasutused ja investeerimisühingud;

d) “kolmandate riikide tunnustatud investeerimisühingud” – äriühingud, mis vastavad järgmistele tingimustele: i) äriühingud, mis kuuluksid investeerimisühingu määratluse alla, juhul kui nad oleksid ühenduses asutatud; ii) äriühingud, mis on saanud kolmandas riigis tegevusloa; ja iii) äriühingud, mis peavad täitma ning täidavad usaldatavusnormatiive, mida pädevad ametiasutused peavad vähemalt niisama rangeks, kui on käesolevas direktiivis sätestatud nõuded;

e) “finantsinstrumendid” – igasugune leping, millest tulenevad ühe osapoole jaoks finantsvarad ja teise osapoole jaoks finantskohustused või kapitaliväärtpaberid;

f) “liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev investeerimisühing” – investeerimisühing, millel on asutusest või finantseerimisasutusest tütarettevõtja või millel on sellises asutuses osalus ja mis ise ei ole mõne samas liikmesriigis tegevusloa saanud asutuse või samas liikmesriigis asuva finantsvaldusettevõtja tütarettevõtja;

g) “Euroopa Liidus emaettevõtjana tegutsev investeerimisühing” – emaettevõtjana tegutsev investeerimisühing, mis ei ole mõne mis tahes liikmesriigis tegevusloa saanud asutuse või mis tahes liikmesriigis asuva finantsvaldusettevõtja tütarettevõtja;

h) “börsivälised tuletisinstrumendid” – kirjed, mis kuuluvad direktiivi 2006/48/EÜ IV lisas toodud loetelusse, välja arvatud kirjed, mille riskipositsiooni väärtuseks on nimetatud direktiivi III lisa 2. osa punkti 6 kohaselt määratud null;

i) “reguleeritud turg” – turg, mis vastab direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 14 määratlusele;

j) “vahetatav väärtpaber” – väärtpaber, mille saab valdaja valikul vahetada teiseks väärtpaberiks;

k) “ostutäht” – väärtpaber, mis annab selle omanikule õiguse osta selle alusvara kindlaksmääratud hinnaga ostutähe kehtivusajal või lõpptähtajal ja mille võib realiseerida kas alusvara enda kättetoimetamise või rahalise arvelduse teel;

l) “varude rahastamine” – positsioonid, kus füüsilised varud on müüdud tähtpäevalepingu alusel ja rahastamiskulud on fikseeritud muutumatuna tähtpäevamüügi kuupäevani;

m) “repotehing” ja “pöördrepotehing” – mis tahes leping, mille alusel asutus või tema vastaspool (tehingus) võõrandab väärtpaberid või kaubad või tagatud õigused, mis annavad omandiõiguse väärtpaberitele või kaupadele, kui tagatise on andnud tunnustatud börs, kellel on õigused nendele väärtpaberitele või kaupadele, ja millega ei ole asutusel lubatud võõrandada ega pantida teatavat väärtpaberit või kaupa korraga rohkem kui ühele vastaspoolele, kohustudes need (või samalaadsed asendusväärtpaberid või -kaubad) võõrandaja määratud või määrataval kuupäeval kindlaksmääratud hinnaga tagasi ostma; väärtpabereid müüvale asutusele on see repotehing ja väärtpabereid ostvale asutusele pöördrepotehing;

n) “väärtpaberite või kaupade laenuks andmine” ja “väärtpaberite või kaupade laenuks võtmine” – mis tahes tehing, kus asutus või tema vastaspool annab kohase tagatise eest üle väärtpaberid või kaubad ning laenuvõtja kohustub tulevikus või laenuandja nõudmise korral tagastama samaväärsed väärtpaberid või kaubad; see tehing on väärtpabereid või kaupu üleandvale asutusele väärtpaberite või kaupade laenuksandmine ja väärtpabereid või kaupu vastuvõtvale asutusele väärtpaberite või kaupade laenuksvõtmine.

o) “arveldav liige” – börsi või arvelduskoja liige, kellel on otsene lepingusuhe keskse vastaspoolega (turu tagajaga);

p) “kohalik ettevõtja” – ettevõtja, kes tegutseb tuletisinstrumentide turgudel ja sularahaturgudel ainsa eesmärgiga maandada tuletisinstrumentide turgude positsioonide riske või kes tegutseb selle turu teiste liikmete nimel, ja keda tagavad samade turgude arveldavad liikmed, kui sellise äriühingu poolt sõlmitud lepingute täitmise tagamise eest vastutavad samade turgude arveldavad liikmed ;

q) “delta” – eeldatav muudatus optsiooni hinnas, väljendatuna proportsionaalselt väikese muudatusega optsiooni aluseks oleva instrumendi hinnas;

r) “omavahendid” – direktiivis 2006/48/EÜ määratletud omavahendid; ja

s) “kapital” – omavahendid.

Konsolideeritud alustel järelevalve teostamise kontekstis loetakse “investeerimisühingu” mõiste alla kuuluvaks ka kolmandate riikide investeerimisühingud.

Punkti e kohaldamisel kuuluvad finantsinstrumentide hulka nii esmased finantsinstrumendid või sularahainstrumendid kui tuletisinstrumendid, mille väärtus tuleneb aluseks oleva finantsinstrumendi hinnast või määrast või indeksist või muu aluseks oleva objekti hinnast ning hõlmab vähemalt instrumente, mis on toodud direktiivi 2004/39/EÜ I lisa C jaos.

2. Mõisted “emaettevõtja”, “tütarettevõtja”, “varahaldusettevõtja” ja “finantseerimisasutus” tähendavad ettevõtjaid, mis on määratletud direktiivi 2006/48/EÜ artiklis 4.

Mõisted “finantsvaldusettevõtja”, “liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja”, “Euroopa Liidus emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja” ja “krediidiasutuse abiettevõtja” tähendavad direktiivi 2006/48/EÜ artiklis 4 määratletud ettevõtjaid, välja arvatud juhul kui kõik viited krediidiasutustele tähendavad viiteid asutustele.

3. Direktiivi 2006/48/EÜ kohaldamisel artikli 2 lõikes 1 nimetatud kontsernide suhtes, kuhu ei kuulu krediidiasutusi, kehtivad järgmised määratused:

a) “finantsvaldusettevõtja” – finantseerimisasutus, mille tütarettevõtjad on eranditult või peamiselt investeerimisühingud või muud finantseerimisasutused, millest vähemalt üks on investeerimisühing, ja mis ei ole segafinantsvaldusettevõtja vastavalt määratlusele Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivis 2002/87/EÜ (milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet) ( 9 );

b) “segavaldusettevõtja” – emaettevõtja, mis ei ole finantsvaldusettevõtja ega investeerimisühing ega segafinantsvaldusettevõtja direktiivi 2002/87/EÜ tähenduses, mille tütarettevõtjate hulka kuulub vähemalt üks investeerimisühing;

c) “pädevad ametiasutused” – riigi ametiasutused, kellele seaduse või määrusega on tehtud ülesandeks järelevalve investeerimisühingute üle.







II PEATÜKK

Algkapital

Artikkel 4

Käesoleva direktiivi kohaldamisel koosneb “algkapital” direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punktides a ja b osutatud elementidest.

Artikkel 5

1. Selliste investeerimisühingute algkapital, mis ei tee oma nimel tehinguid ühegi finantsinstrumendiga ega ole võtnud endale kohustust tingimusteta tagada finantsinstrumentide emissiooni, kuid mis hoiustavad klientide raha ja/või väärtpabereid ja pakuvad üht või enamat järgmistest teenustest, peab olema 125 000 EUR:

a) investorite finantsinstrumentide kohta antud korralduste vastuvõtmine ja edastamine;

b) investorite finantsinstrumentide kohta antud korralduste täitmine; või

c) individuaalsete finantsinstrumentide investeerimisportfellide haldamine.

2. Pädevad ametiasutused võivad lubada investorite finantsinstrumentide kohta antud korraldusi täitval investeerimisühingul hoida selliseid instrumente oma arvel, kui on täidetud järgmised tingimused:

a) sellised positsioonid tekivad ainult äriühingu võimetusest investorite korraldusi täpselt täita;

b) kõigi selliste positsioonide turuväärtus kokku ei ületa 15 % äriühingu algkapitalist;

c) äriühing vastab artiklites 18, 20 ja 28 kehtestatud nõuetele; ja

d) sellised positsioonid on juhuslikud ja ajutise iseloomuga ning rangelt piiratud ajaga, mis kulub kõnealuse tehingu tegemiseks.

Omavahendite investeerimiseks mõeldud kauplemisportfelli kandmata positsioonide hoidmist finantsinstrumentides ei loeta lõikes 1 ega lõikes 3 nimetatud tehingute tegemiseks.

3. Liikmesriigid võivad lõikes 1 nimetatud summat vähendada summani 50 000 EUR nende äriühingute puhul, kellel ei ole luba hoida klientide raha või väärtpabereid, teha oma nimel tehinguid ega võtta endale kohustust tingimusteta tagada emissiooni.

Artikkel 6

Kohalike ettevõtjate algkapital peab olema 50 000 EUR, kui nad saavad kasu direktiivi 2004/39/EÜ artiklis 31 ja 32 nimetatud asutamisvabadusest või vabadusest osutada teenuseid.

Artikkel 7

Artikli 3 lõike 1 punkti b alapunktis iii osutatud äriühingute kate peab olema ühes järgmistest vormidest:

a) algkapital 50 000 EUR;

b) kutsekindlustus, mis hõlmab kogu ühenduse territooriumi, või mõni muu võrreldav tagatis kutsealasest hooletusest tuleneva vastutuse katteks, mille suuruseks on vähemalt 1 000 000 EUR iga nõude kohta ja kõigi nõuete peale kokku 1 500 000 EUR aastas; või

c) algkapitali ja kutsekindlustuse kombinatsioon sellisel kujul, mille tulemuseks on punktides a või b nimetatuga samaväärne kate.

Komisjon vaatab esimeses lõigus osutatud summad perioodiliselt läbi, et võtta arvesse Eurostati avaldatud Euroopa Liidu tarbijahinnaindeksi muutusi kooskõlas ja samaaegselt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/92/EÜ (kindlustusvahenduse kohta) ( 10 ) artikli 4 lõike 7 alusel tehtud kohandustega.

Artikkel 8

Kui artikli 3 lõike 1 punkti b alapunktis iii osutatud äriühing on registreeritud ka direktiivi 2002/92/EÜ alusel, peab ta vastama selle direktiivi artikli 4 lõikele 3 ja tal peab olema kate ühes järgmistest vormidest:

a) algkapital 25 000 EUR;

b) kutsekindlustus, mis hõlmab kogu ühenduse territooriumi, või mõni muu võrreldav tagatis kutsealasest hooletusest tuleneva vastutuse katteks, mille suuruseks on vähemalt 500 000 EUR iga nõude kohta ja kõigi nõuete peale kokku 750 000 EUR aastas; või

c) algkapitali ja kutsekindlustuse kombinatsioon sellisel kujul, mille tulemuseks on punktides a või b nimetatuga samaväärne kate.

Artikkel 9

Kõigi investeerimisühingute, välja arvatud need, millele on osutatud artiklites 5 kuni 8, algkapital peab olema 730 000 EUR.

Artikkel 10

1. Erandina artikli 5 lõigetest 1 ja 3 ning artiklitest 6 ja 9 võivad liikmesriigid jätkata tegevuslubade andmist enne 31. detsembrit 1995 olemas olnud investeerimisühingute suhtes ja artiklis 6 nimetatud äriühingute suhtes, mille omavahendid on väiksemad artikli 5 lõigetes 1 ja 3 ning artiklites 6 ja 9 nende jaoks sätestatud algkapitali tasemest.

Nende äriühingute või investeerimisühingute omavahendid ei või väheneda pärast direktiivis 93/6/EMÜ sisalduvat teavitamiskuupäeva arvutatud kõrgeimast kontrolltasemest madalamale. Kontrolltase on omavahendite keskmine päevatase, arvutatuna arvutamisele eelnenud kuue kuu keskmisena. See arvutatakse iga kuue kuu järel vastava eelmise kuuekuulise ajavahemiku suhtes.

2. Kui lõikes 1 hõlmatud äriühingu üle omandab kontrolli teine füüsiline või juriidiline isik kui see, kelle käes varem oli kontroll, peavad selle äriühingu omavahendid saavutama vähemalt tema jaoks artikli 5 lõigetes 1 ja 3 ning artiklites 6 ja 9 määratletud taseme, välja arvatud esmaülemineku korral pärimise teel pädevate ametiasutuste loal pärast 31. detsembrit 1995, kuid mitte kauem kui 10 aasta jooksul pärast seda üleminekut;

3. Teatud erilistel asjaoludel ning pädevate ametiasutuste loal ei pea kahe või enama investeerimisühingu ja/või artiklis 6 nimetatud äriühingu ühinemise tagajärjel tekkinud äriühingu omavahendid saavutama artikli 5 lõigetes 1 ja 3 ning artiklites 6 ja 9 määratletud taset. Sellest olenemata ei tohi ajal, mil artikli 5 lõigetes 1 ja 3 ning artiklites 6 ja 9 määratletud tasemed ei ole saavutatud, uue äriühingu omavahendid väheneda madalamale ühinenud äriühingute omavahendite koondtasemest ühinemisajal.

4. Investeerimisühingute ja artiklis 6 nimetatud äriühingute omavahendite tase ei või väheneda artikli 5 lõigetes 1 ja 3, artiklites 6 ja 9 ning käesoleva artikli lõigetes 1 ja 3 määratletud tasemest madalamale.

Kui nimetatud äriühingute ja investeerimisühingute omavahendite tase väheneb sellest tasemest madalamale võivad pädevad ametiasutused õigustavatel asjaoludel lubada nendel äriühingutel selleks ettenähtud aja jooksul olukorda parandada või oma tegevuse lõpetada.







III PEATÜKK

Kauplemisportfell

Artikkel 11

1. Asutuse kauplemisportfell koosneb kõigist positsioonidest sellistes finantsinstrumentides ja kaupades, mida hoitakse kas kauplemise eesmärgil või kauplemisportfelli teiste komponentidega seotud riskide maandamiseks ja mis peavad olema vabad igasugustest kitsendavatest tingimustest nende kaubeldavuse osas või mille suhtes on võimalik kohaldada riskimaandust.

2. Kauplemise eesmärgil hoitavad positsioonid on positsioonid, mida hoitakse spetsiaalselt lühiajaliselt edasimüügiks ja/või eesmärgiga saada kasu ostu- ja müügihinna tegelikest või eeldatavatest lühiajalistest hinnaerinevustest või muudest hinna- või intressimäära kõikumistest. Mõiste “positsioonid” hõlmab omandipositsioone ning klientide teenindamisest ja turutegemisest tulenevaid positsioone.

3. Kauplemise eesmärki tõendatakse strateegiate, poliitika ja menetluste alusel, mille asutus on kehtestanud positsiooni või portfelli haldamiseks VII lisa A osa kohaselt.

4. Asutused seavad oma kauplemisportfelli haldamiseks sisse süsteeme ja kontrolle ja järgivad neid VII lisa B ja D osade kohaselt.

5. Kauplemisportfelli võib kaasata ka sisese riskimaanduse; sel juhul kohaldatakse VII lisa C osa.







IV PEATÜKK

Omavahendid

Artikkel 12

▼M3

„Esmased omavahendid” – direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punktide a–ca summa, millest on lahutatud punktide i, j ja k summa.

▼B

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule 1. jaanuariks 2009 asjakohase ettepaneku käesoleva peatüki muutmiseks.

Artikkel 13

1. Kui käesoleva artikli lõigetest 2 kuni 5 ja artiklitest 14 kuni 17 ei tulene teisiti, määratakse investeerimisühingute ja krediidiasutuste omavahendid vastavalt direktiivile 2006/48/EÜ.

Peale selle kohaldatakse esimest lõiku investeerimisühingute suhtes, millel ei ole sellist õiguslikku vormi nagu on märgitud nõukogu 25. juuli 1978. taasta neljanda direktiivi 78/660/EMÜ (mis käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid) ( 11 ) artikli 1 lõikes 1.

2. Erandina lõikest 1 võivad pädevad ametiasutused lubada nendel asutustel, kes on kohustatud täitma artiklite 21 ja 28 kuni 32 I ja III kuni VI lisa kohaselt arvutatud kapitalinõudeid, kasutada omavahendite alternatiivset määratlust. Ühtki osa sel eesmärgil kasutatud omavahenditest ei tohi samal ajal kasutada muude kapitalinõuete täitmiseks.

Kõnealuseks alternatiivseks määratluseks on käesoleva lõigu punktides a kuni c toodud artiklite summa, millest on maha arvatud punktis d toodud artikkel, kusjuures selle viimase artikli mahaarvamine jäetakse pädevate ametiasutuste otsustada:

a) omavahendid direktiivi 2006/48/EÜ määratluse kohaselt; investeerimisühingud, kes peavad käesoleva lõike punktide a, b ja c summast maha arvama käesoleva lõike punkti d, jätavad omavahendite määratlusest välja nimetatud direktiivi artikli 57 punktid l kuni p;

b) asutuse kauplemisportfelli puhaskasum, millest on välja jäetud kõik eeldatavad tasud või dividendid ning millest on maha arvatud asutuse muust tegevusest saadud puhaskahjum, tingimusel et ühtki neist summadest pole vastavalt direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 puntkile b või k varem lülitatud käesoleva lõike punkti a;

c) allutatud laenukapital ja/või lõikes 5 nimetatud artiklid, kui käesoleva artikli lõigetes 3 ja 4 ja artiklis 14 sätestatud tingimustest ei tulene teisiti; ja

d) artiklis 15 nimetatud mittelikviidsed varad.

3. Lõike 2 teise lõigu punktis c nimetatud allutatud laenukapitali esialgne tähtaeg on vähemalt kaks aastat. See makstakse täielikult välja ning laenuleping ei sisalda klauslit, mille kohaselt muudel asjaoludel kui asutuse tegevuse lõpetamine kuuluks võlg tagasimaksmisele enne kokkulepitud tagasimaksepäeva, välja arvatud juhul kui pädevad ametiasutused tagasimaksmise heaks kiidavad. Allutatud laenukapitali põhisummat ega intressi ei tohi tagasi maksta, kui sellise tagasimaksmise tulemusena väheneksid kõnealuse asutuse omavahendid allapoole 100 % nimetatud asutuse üldistest kapitalinõuetest.

Peale selle teatab asutus pädevatele ametiasutustele kõikidest sellistest allutatud laenukapitali tagasimaksetest niipea, kui tema omavahendid langevad allapoole 120 % üldistest kapitalinõuetest.

4. Lõike 2 teise lõigu punktis c nimetatud allutatud laenukapital ei tohi ületada 150 % esmastest omavahenditest, mida kasutatakse artiklite 21 ja 28 kuni 32 ja I kuni VI lisa kohaselt arvutatud nõuete täitmiseks, ja tohib sellele maksimaaltasemele läheneda vaid erilistel asjaoludel, mis on vastuvõetavad pädevatele ametiasutustele.

5. Pädevad ametiasutused võivad lubada asutustel asendada lõike 2 teise lõigu punktis c nimetatud allutatud laenukapital direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punktides d kuni h nimetatud artiklitega.

Artikkel 14

1. Pädevad ametiasutused võivad lubada investeerimisühingutel ületada artikli 13 lõikes 4 sätestatud allutatud laenukapitali ülemmäära, kui nad peavad seda põhjendatuks seoses usaldusnormide täitmisega, tingimusel et sellise allutatud laenukapitali ja artikli 13 lõikes 5 nimetatud artiklite kogusumma ei ületa 200 % esmastest omavahenditest, mida kasutatakse artiklite 21, 28 kuni 32 ja I ja III kuni VI lisa kohaselt arvutatud nõuete täitmiseks, või 250 % samast summast, kui investeerimisühingud arvavad omavahendite arvutamisel maha artikli 13 lõike 2 punktis d osutatud artikli.

2. Pädevad ametiasutused võivad lubada krediidiasutustel ületada artikli 13 lõikes 4 sätestatud allutatud laenukapitali ülemmäära, kui nad peavad seda põhjendatuks seoses usaldusnormide täitmisega, tingimusel et sellise allutatud laenukapitali ja direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punktide d kuni h artiklite kogusumma ei ületa 250 % esmastest omavahenditest, mida kasutatakse käesoleva direktiivi I ja III kuni VI lisa kohaselt arvutatud nõuete täitmiseks.

Artikkel 15

Artikli 13 lõike 2 teise lõigu punktis d osutatud mittelikviidsed varad on järgmised:

a) materiaalsed põhivarad, välja arvatud hooned ja maa sellises ulatuses, mida lubatakse arvesse võtta laenude puhul, mille tagatiseks need on;

b) osalused, sealhulgas allutatud nõuded, krediidiasutustes või finantseerimisasutustes, mida võidakse lülitada kõnealuste asutuste omavahendite hulka, välja arvatud juhul, kui need on maha arvatud direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punktide l kuni p või käesoleva direktiivi artikli 16 punkti d alusel;

c) osalused ja muud investeeringud teistes ettevõtjates, mis ei ole krediidiasutused või finantseerimisasutused, mis pole turukõlblikud;

d) puudujäägid tütarettevõtjates;

e) hoiused, välja arvatud need, mida saab tagasi maksta 90 päeva jooksul, ja samuti välja arvatud maksed, mis on seotud marginaaliga futuur- ja optsioonlepingutega;

f) laenud ja muud saadaolevad summad, välja arvatud need, mis kuuluvad tasumisele 90 päeva jooksul; ja

g) reaalsed varud, välja arvatud need, mis juba kuuluvad kapitalinõuete hulka, mis on vähemalt sama ranged kui artiklites 18 ja 20 sätestatud nõuded.

Punkti b kohaldamisel võivad pädevad ametiasutused loobuda käesoleva artikli rakendamisest juhul, kui osalus krediidiasutuses või finantseerimisasutuses on ajutine, omandatud finantsabi andmiseks, selleks et kõnealust asutust ümber kujundada või päästa. Samuti võivad nad sellest loobuda nende osaluste puhul, mis on lülitatud investeerimisühingu kauplemisportfelli.

Artikkel 16

Investeerimisühingud, mis kuuluvad kontserni, mille suhtes kohaldatakse artiklis 22 sätestatud loobumisõigust, arvutavad omavahendite summa vastavalt artiklitele 13 kuni 15, võttes arvesse järgmist:

a) maha arvatakse artikli 13 lõike 2 punktis d nimetatud mittelikviidsed varad;

b) artikli 13 lõike 2 punktis a nimetatud väljajätmine ei puuduta neid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punktide l-p komponente, mis kuuluvad investeerimisühingule niisugustes ettevõtjates, mille puhul rakendatakse käesoleva direktiivi artikli 2 lõikes 1 määratletud konsolideerimist;

c) direktiivi 2006/48/EÜ artikli 66 lõike 1 punktides a ja b nimetatud piirangud arvutatakse, lahutades esmastest omavahenditest selle direktiivi artikli 57 punktide l kuni p komponendid, millele on osutatud käesoleva artikli punktis b ja mis kuuluvad nende ettevõtjate esmaste omavahendite hulka; ja

d) punktis c nimetatud direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punktide l kuni p komponendid arvatakse pigem maha esmastest omavahenditest kui kõigi elementide kogusummast, nii nagu on sätestatud kõnealuse direktiivi artikli 66 lõikes 12 eriti käeoleva direktiivi artikli 13 lõigete 4 ja 5 ning artikli 14 kohaldamiseks.

Artikkel 17

1. Kui asutus arvutab käesoleva direktiivi II lisa kohaldamisel riskiga kaalutud varasid direktiivi 2006/48/EÜ artiklite 84 kuni 89 kohaselt, siis kohaldatakse direktiivi 2006/48/EÜ VII lisa 1. osa punktis 4 sätestatud arvutuste suhtes järgmist:

a) II lisas näidatud riskipositsioonide jaoks tehtud väärtuse korrigeerimiste ja provisjonide summa hulka võib arvata väärtuse korrigeerimised, mis on tehtud vastaspoole krediidikvaliteedi arvesse võtmiseks, ja

b) kui kauplemisportfelli kuuluva positsiooni hindamisel on vastaspoole krediidiriski nõuetekohaselt arvesse võetud, on vastaspoole riskipositsioonist tuleneva oodatava kahju summa pädevate ametiasutuste nõusolekul null.

Punkti a kohaldamisel selliste asutuste suhtes ei arvata selliseid väärtuse korrigeerimisi omavahendite hulka muul viisil kui käesoleva lõike sätete kohaselt.

2. Käesoleva artikli kohaldamisel lähtutakse direktiivi 2006/48/EÜ artiklitest 153 ja 154.







V PEATÜKK







1. jagu

Riskieraldised

Artikkel 18

1. Asutuste omavahendid on alati vähemalt võrdsed järgneva summaga:

a) kapitalinõuded, mis on arvutatud nende kauplemisportfelli jaoks artiklites 28 kuni 32 ja I, II ja VI ning vajaduse korral V lisas sätestatud meetodite ja võimaluste kohaselt; ja

b) kapitalinõuded, mis on arvutatud kogu nende äritegevuse jaoks III ja IV ning vajaduse korral V lisas sätestatud meetodite ja võimaluste kohaselt.

2. Erandina lõikest 1 võivad pädevad ametiasutused lubada asutusi arvutada oma kauplemisportfelliga seotud äritegevuse kapitalinõudeid vastavalt direktiivi 2006/48/EÜ artikli 75 punktile a ja käesoleva direktiivi II lisa punktidele 6, 7 ja 9, kui kauplemisportfelli suurus vastab järgmistele nõuetele:

a) selliste asutuste kauplemisportfelliga seotud äritegevus ei ületa üldjuhul 5 % nende kogu äritegevusest;

b) nende kauplemisportfelli positsioonid kokku ei ületa üldjuhul 15 miljonit eurot; ja

c) selliste asutuste kauplemisportfelliga seotud äritegevus ei ületa kunagi 6 % kogu nende äritegevusest ja nende kauplemisportfelli positsioonid kokku ei ületa kunagi 20 miljonit eurot.

3. Kauplemisportfelli äritegevuse ja kogu äritegevuse suhte arvestamiseks vastavalt lõike 2 punktidele a ja c võivad pädevad ametiasutused kasutada kas kõnealuste asutuste bilansilise ja bilansivälise äritegevuse liidetud mahtu, kasumiaruannet või omavahendeid või nimetatud näitajate kombinatsiooni. Bilansilise ja bilansivälise äritegevuse mahu hindamisel võetakse võlainstrumendid arvesse turuhinna või põhiväärtusega, aktsiad turuhinnaga ja tuletisinstrumendid nende aluseks olevate instrumentide nimi- või turuväärtusega. Pikad ja lühikesed positsioonid liidetakse olenemata nende märgist.

4. Kui asutus peaks kauem kui vaid lühikese aja jooksul ületama kas ühe või mõlemad lõike 2 punktides a ja b kehtestatud piirmäärad või ületama ühe või mõlemad lõike 2 punktis c kehtestatud piirmäärad, nõutakse selliselt asutuselt kauplemisportfellist tuleneva äritegevuse suhtes lõike 1 punkti a nõuete täitmist ning teatamist pädevale ametiasutusele.

Artikkel 19

1. I lisa punkti 14 kohaldamisel võib siseriiklikku kaalutlusõigust kasutades määrata I lisa tabelis 1 loetletud üksuste emiteeritud võlainstrumentidele 0 % kaalu, kui need võlainstrumendid on omavääringus nomineeritud ja rahastatud.

2. Erandina I lisa punktidest 13 ja 14 võivad liikmesriigid võlakirjale, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2006/48/EÜ VI lisa 1. osa punkte 68–70, kehtestada eririski nõude, mis on võrdne samasuguse järelejäänud tähtajaga aktsepteeritava instrumendi eririski nõudega, mida on vähendatud selle direktiivi VI lisa 1. osa punktis 71 toodud protsentide kohaselt.

3. Kui pädev ametiasutus tunnistab kolmanda riigi investeerimisfondi aktsepteeritavaks vastavalt I lisa punktile 52, võib teise liikmesriigi pädev ametiasutus kasutada antud aktsepteerimist omapoolset hinnangut andmata.

Artikkel 20

1. Kui käesoleva artikli punktidest 2, 3 ja 4 ning käesoleva direktiivi artiklist 34 ei tulene teisiti, kohaldatakse investeerimisühingute suhtes direktiivi 2006/48/EÜ artikli 75 nõudeid.

2. randina punktist 1 võivad pädevad ametiasutused lubada, et nende investeerimisühingute omavahendid, kellele ei ole antud luba direktiivi 2004/39/EÜ I lisa A osa punktides 3 ja 6 loetletud investeerimisteenuste osutamiseks, on alati vähemalt võrdsed suuremaga kahest järgnevast näitajast:

a) direktiivi 2006/48/EÜ artikli 75 punktides a kuni c toodud kapitalinõuete summast, ja

b) käesoleva direktiivi artiklis 21 sätestatud summast.

3. randina lõikest 1 võivad pädevad ametiasutused lubada, et nende investeerimisühingute, omavahendid kelle algkapital vastab artiklis 9 sätestatule, kuid kes kuuluvad järgmistesse kategooriatesse, on alati vähemalt võrdsed direktiivi 2006/48/EÜ artikli 75 punktides a kuni c toodud nõuete kohaselt arvutatud kapitalinõuete summaga ja käesoleva direktiivi artiklis 21 sätestatud summaga:

a) investeerimisühingud, kes vahendaja õigustega tegutsedes või kliendi korraldust täites kauplevad oma arvel ainult kliendi korralduse täitmiseks või teostamiseks või ligipääsu saamiseks kliiring- ja arveldussüsteemile või tunnustatud börsile; ja

b) investeerimisühingud: i) kes ei hoia enda käes kliendi raha ega väärtpabereid; ii) kes tegelevad ainult oma arvel kauplemisega; iii) kellel ei ole väliskliente; iv) kelle tehingute teostamine ja arveldamine toimub arveldusasutuse vastutusel ja tagatisega.

4. Lõigetes 2 ja 3 nimetatud investeerimisühingute suhtes kohaldatakse kõiki muid direktiivi 2006/48/EÜ V lisas esitatud operatsiooniriski käsitlevaid sätteid.

5. Artiklit 21 kohaldatakse selles ettenähtud viisil ainult nende investeerimisühingute suhtes, kelle suhtes kohaldatakse lõikeid 2 või 3 või artiklit 46.

Artikkel 21

Investeerimisühingutel peab olema omavahendeid summas, mis võrdub ühe neljandikuga nende eelmise aasta püsivatest üldkuludest.

Pädevad ametiasutused võivad seda nõuet korrigeerida juhul, kui eelmise aastaga võrreldes on äriühingu äritegevuses toimunud olulisi muutusi.

Alla ühe aasta kestnud äritegevuse, samuti uue äriühingu puhul peavad omavahendid võrduma ühe neljandikuga tema äriplaanis planeeritud püsivatest üldkuludest, välja arvatud juhul, kui pädevad ametiasutused nõuavad nimetatud plaani korrigeerimist.







2. osa

Nõuete konsolideeritud kohaldamine

Artikkel 22

1. Pädevad ametiasutused, kellele on antud ülesanne või volitused teha konsolideeritud järelevalvet artiklis 2 hõlmatud kontsernide üle, võivad igal üksikjuhul eraldi loobuda kapitalinõuete konsolideeritud alustel kohaldamisest, tingimusel et:

a) iga sellisesse kontserni kuuluv ELi investeerimisühing kasutab artiklis 16 toodud omavahendite arvutust;

b) kõik sellisesse kontserni kuuluvad investeerimisühingud kuuluvad artikli 20 lõigetes 2 ja 3 toodud kategooriatesse;

c) iga sellisesse kontserni kuuluv ELi investeerimisühing täidab artiklites 18 ja 20 kehtestatud nõudeid individuaalselt ja samal ajal arvab oma omavahenditest maha kõik tingimuslikud kohustused investeerimisühingute, finantseerimisasutuste, varahaldusettevõtjate ja krediidiasutuste abiettevõtjate ees, mis kuuluksid muul juhul konsolideerimisele; ja

d) igal finantsvaldusettevõtjal, mis on sellisesse kontserni kuuluva mis tahes investeerimisühingu ema-finantsvaldusettevõtja liikmesriigis, peab olema vähemalt sama palju kapitali, mis on käesolevaga määratletud direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punktide a kuni h summana, kui kõigi selle direktiivi artiklis 57 nimetatud osaluste, allutatud nõuete ja instrumentide täieliku raamatupidamisliku väärtuse summa investeerimisühingutes, finantseerimisasutustes, varahaldusettevõtjates ja krediidiasutuste abiettevõtjates, mis kuuluks muul juhul konsolideerimisele, ning kõigi tingimuslike kohustuste kogusumma investeerimisühingute, finantseerimisasutuste, varahaldusettevõtjate ja krediidiasutuste abiettevõtjate ees, mis kuuluks muul juhul konsolideerimisele;

Kui esimeses lõigus toodud kriteeriumid on täidetud, peavad igal ELi investeerimisühingul olema kehtestatud kõigi kontserni kuuluvate finantsvaldusettevõtjate, investeerimisühingute, finantseerimisasutuste, varahaldusettevõtjate ja krediidiasutuste abiettevõtjate kapitali ja vahendite allikate jälgimis- ja kontrollsüsteemid.

2. Erandina lõikest 1 võivad pädevad ametiasutused lubada finantsvaldusettevõtjatel, mis on sellisesse kontserni kuuluva investeerimisühingu ema-finantsvalusettevõtja liikmesriigis, kasutada lõike 1 punkti d kohaselt arvutatud väärtusest madalamat väärtust, mis ei tohi aga olla madalam artiklites 18 ja 20 investeerimisühingutele, finantseerimisasutustele, varahaldusettevõtjatele ja krediidiasutuste abiettevõtjatele individuaalsetel alustel kehtestatud nõuetest, mis kuuluksid muul juhul konsolideerimisele, ja kõigi tingimuslike kohustuste kogusummast investeerimisühingute, finantseerimisasutuste, varahaldusettevõtjate ja krediidiasutuste abiettevõtjate ees, mis kuuluks muul juhul konsolideerimisele. Käesoleva lõike kohaldamisel käsitletakse kolmandate riikide investeerimisettevõtjate, finantseerimisasutuste, varahaldusettevõtjate ja krediidiasutuste abiettevõtjate kapitalinõudeid nominaalsete kapitalinõuetena.

Artikkel 23

Pädevad ametiasutused nõuavad, et kontserni kuuluvad investeerimisühingud, mille suhtes kohaldatakse lõikes 22 nimetatud loobumist, teataksid neile riskidest, sealhulgas nende kapitali ja vahendite koosseisu ja allikatega seotud riskidest, mis võiksid nende finantspositsioone nõrgendada. Kui pädevad ametiasutused otsustavad siis, et nende investeerimisühingute finantspositsioonid ei ole piisavalt kaitstud, nõuavad nad neilt meetmete võtmist, mis vajaduse korral võivad muu hulgas hõlmata ka kapitali liikumise piiranguid sellistelt äriühingutelt kontserni liikmetele.

Kui pädevad ametiasutused loobuvad artiklis 22 sätestatud konsolideeritud alusel järelevalve kohustusest, võtavad nad teisi kohaseid meetmeid kogu kontserni, sealhulgas väljaspool liikmesriiki asuvate ettevõtjate riskide, eriti suure riskide kontsentreerumise jälgimiseks.

Kui pädevad ametiasutused loobuvad artiklis 22 sätestatud kapitalinõuete kohaldamisest konsolideeritud alustel, kehtivad direktiivi 2006/48/EÜ artikli 123 ja V jaotise 5. peatüki nõuded ja selle direktiivi artikli 124 investeerimisühingute järelevalve nõuded individuaalsetel alustel.

Artikkel 24

1. Erandina artikli 2 lõikest 2 võivad pädevad ametiasutused vabastada investeerimisühingud nimetatud artiklis kehtestatud konsolideeritud kapitalinõuetest tingimusel, et kõik kontserni kuuluvad investeerimisühingud on hõlmatud artikli 20 lõikega 2 ja kontserni ei kuulu krediidiasutusi.

2. Kui lõike 1 nõuded on täidetud, nõutakse liikmesriigis emaettevõtjana tegutsevalt investeerimisühingult konsolideeritud omavahendeid, mis on alati vähemalt võrdsed suuremaga kahest järgnevast emaettevõtjana tegutseva investeerimisühingu konsolideeritud finantsseisundi alusel ja käesoleva peatüki 3. jao kohaselt arvutatud summast:

a) direktiivi 2006/48/EÜ artikli 75 punktides a kuni c toodud kapitalinõuete summa; ja

b) käesoleva direktiivi artiklis 21 sätestatud summa.

3. Kui lõike 1 nõuded on täidetud, nõutakse finantsvaldusettevõtja kontrolli all olevalt investeerimisühingult konsolideeritud omavahendeid, mis on alati vähemalt võrdsed suuremaga kahest järgnevast finantsvaldusettevõtja konsolideeritud finantsseisundi alusel ja käesoleva peatüki 3. jao kohaselt arvutatud summast:

a) direktiivi 2006/48/EÜ artikli 75 punktides a kuni c toodud kapitalinõuete summa; ja

b) käesoleva direktiivi artiklis 21 sätestatud summa.

Artikkel 25

Erandina artikli 2 lõikest 2 võivad pädevad ametiasutused vabastada investeerimisühingud nimetatud artiklis kehtestatud konsolideeritud kapitalinõuetest tingimusel, et kõik kontserni kuuluvad investeerimisühingud klassifitseeruvad artikli 20 lõigete 2 ja 3 kohasteks investeerimisühinguteks ja kontserni ei kuulu krediidiasutusi.

Kui esimese lõigu nõuded on täidetud, nõutakse liikmesriigis emaettevõtjana tegutsevalt investeerimisühingult konsolideeritud omavahendeid, mis on alati vähemalt võrdsed direktiivi 2006/48/EÜ artikli 75 punktides a kuni c toodud nõuete summa ja käesoleva direktiivi artiklis 21 sätestatud summaga, mis arvutatakse emaettevõtjana tegutseva investeerimisühingu konsolideeritud finantsseisundi alusel ja käesoleva peatüki 3. jao kohaselt.

Kui esimese lõigu nõuded on täidetud, nõutakse finantsvaldusettevõtja kontrolli all olevalt investeerimisühingult konsolideeritud omavahendeid, mis on alati vähemalt võrdsed direktiivi 2006/48/EÜ artikli 75 punktides a kuni c toodud nõuete summa ja käesoleva direktiivi artiklis 21 sätestatud summaga, mis arvutatakse finantsvaldusettevõtja konsolideeritud finantsseisundi alusel ja käesoleva peatüki 3. jao kohaselt.







3. jagu

Konsolideeritud nõuete arvutamine

Artikkel 26

1. Kui artiklis 22 sätestatud loobumisõigust ei kasutata, võivad pädevad ametiasutused I ja V lisas sätestatud kapitalinõuete ja artiklites 28 kuni 32 ja VI lisas sätestatud klientide riskipositsioonide konsolideeritud arvutamiseks lubada ühe asutuse kauplemisportfelli positsioonide tasaarvestust teise asutuse kauplemisportfelli positsioonide suhtes artiklites 28 kuni 32 ja I, V ja VI lisas sätestatud eeskirjade kohaselt.

Lisaks võivad pädevad asutused lubada ühe asutuse välisvaluuta positsioonide tasaarvestust teise asutuse välisvaluuta positsioonide suhtes III ja/või V lisas sätestatud eeskirjade kohaselt. Samuti võivad nad lubada ühe asutuse kaubapositsioonide tasaarvestust teise asutuse kaubapositsioonide suhtes IV ja/või V lisas sätestatud eeskirjade kohaselt.

2. Pädevad ametiasutused võivad lubada kolmandates riikides asuvate ettevõtjate kauplemisportfelli- ning välisvaluuta- ja kaubapositsioonide tasaarvestust, kui ühel ajal on täidetud järgmised tingimused:

a) nendel ettevõtjatel on kolmandas riigis tegevusluba ning nad vastavad kas direktiivi 2006/48/EÜ artikli 4 lõikes 1 esitatud krediidiasutuse määratlusele või on kolmandate riikide tunnustatud investeerimisühingud;

b) need ettevõtjad täidavad iseseisvalt kapitali adekvaatsuse nõudeid, mis on samaväärsed käesolevas direktiivis sätestatutega;

c) kõnealustes kolmandates riikides puuduvad eeskirjad, mis võiksid märgatavalt mõjutada vahendite kontsernisisest liikumist.

3. Samuti võivad pädevad ametiasutused lubada lõikes 1 sätestatud tasaarveldust liikmesriigis tegevusloa saanud kontserni moodustavate asutuste vahel, tingimusel et:

a) kapitali kontsernisisene jaotumine on vastuvõetav ja

b) asutuste tegevuse seadusandlik, juriidiline ja lepinguline raamistik tagab neile kontsernisisese vastastikuse finantstoetuse.

4. Peale selle võivad pädevad ametiasutused lubada lõikes 1 sätestatud tasaarveldust lõike 3 tingimusi täitvate kontserni moodustavate asutuste ja samasse kontserni kuuluva teises liikmesriigis tegevusluba omava asutuse vahel, tingimusel et viimane täidab artiklites 18, 20 ja 28 kehtestatud kapitalinõudeid individuaalsetel alustel.

Artikkel 27

1. Omavahendite konsolideeritud arvutamisel kohaldatakse direktiivi 2006/48/EÜ artiklit 65.

2. Pädevad ametiasutused, kelle ülesandeks on teostada konsolideeritud järelevalvet, võivad asutuste omavahendite konsolideeritud arvutamisel tunnustada asjaomaste asutuste puhul IV peatükis kohaldatavaid konkreetseid omavahendite määratlusi.







4. jagu

Suurte riskikontsentratsioonide jälgimine ja kontroll

Artikkel 28

▼M3

1. Asutused, välja arvatud investeerimisühingud, kes täidavad käesoleva direktiivi artikli 20 lõikes 2 või 3 sätestatud kriteeriume, jälgivad ja kontrollivad suurt riskide kontsentratsiooni vastavalt direktiivi 2006/48/EÜ artiklitele 106–118.

▼B

2. Erandina lõikest 1 jälgivad ja kontrollivad asutused, kes arvutavad oma kauplemisportfelli äritegevusega seotud kapitalinõudeid I ja II lisa ja vajaduse korral käesoleva direktiivi V lisa kohaselt, suurt riskide kontsentratsiooni direktiivi 2006/48/EÜ artiklite 106 kuni 108 kohaselt, kui käesoleva direktiivi artiklites 29 kuni 32 sätestatud muudatustest ei tulene teisiti.

▼M3 —————

▼B

Artikkel 29

1. Üksikklientidega seotud kauplemisportfellist tulenevate riskipositsioonide arvutamiseks liidetakse järgmised punktid :

a) asutuse positiivne pika positsiooni ülejääk lühikese positsiooni suhtes kõigis kõnealuse kliendi emiteeritud finantsinstrumentides, kus iga konkreetse instrumendi netopositsioon arvutatakse vastavalt I lisas kehtestatud korrale;

b) riskile avatud netopositsioon võlainstrumentide emissiooni või aktsiaemissiooni tagamise puhul ja

c) riskipositsioonid, mis tulenevad kõnealuse kliendiga sõlmitud II lisas nimetatud tehingutest, kokkulepetest ja lepingutest; niisugused riskipositsioonid arvutatakse vastavalt kõnealuses lisas kehtestatud riskipositsioonide väärtuste arvutamise korrale.

Punkti b kohaldamisel arvutatakse riskile avatud netopositsioon, lahutades väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida kolmandad isikud on formaalsete kokkulepete põhjal märkinud või mille tagamises nad on osalenud ja mida vähendatakse I lisa punktis 41 sätestatud tegurite kohaselt.

Kuni edaspidise ühtlustamiseni nõuavad pädevad ametiasutused punkti b kohaldamisel, et asutused arendaksid välja jälgimis- ja kontrollsüsteemid väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud riskipositsioonide jaoks esialgse kohustuse võtmise ja esimese pangapäeva vahelisel ajal, arvestades kõnealustel turgudel võetud riskide olemust;

Punkti c kohaldamisel arvatakse käesoleva direktiivi II lisa punktis 6 toodud viitest välja direktiivi 2006/48/EÜ artiklid 84 kuni 89.

2. Omavahel seotud kauplemisportfelli klientide grupi riskipositsioonid arvutatakse, liites kokku grupi üksikliikmetega seotud, vastavalt lõikele 1 arvutatud riskipositsioonid.

Artikkel 30

1. Üksikklientide või omavahel seotud klientide grupi üldised riskipositsioonid arvutatakse, liites kokku kauplemisportfellist tulenevad ja kauplemisportfellivälised riskipositsioonid, võttes arvesse direktiivi 2006/48/EÜ artikleid 112 kuni 117.

Kauplemisportfellivälise riskipositsiooni väljaarvutamiseks peavad asutused artikli 13 lõike 2 teise lõigu punkti d alusel omavahenditest mahaarvatavatest varadest tulenevat riskipositsiooni nulliks.

2. Vastavalt lõikele 4 arvutatud asutuse üksikklientide ja omavahel seotud klientide grupi üldised riskipositsioonid tehakse teatavaks vastavalt direktiivi 2006/48/EÜ artiklis 110 sätestatud korrale.

Muudel juhtudel kui seoses repotehingute ja väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingutega ei hõlma üksikklientide ja omavahel seotud klientide grupi suure riskikontsentratsiooni arvutamine aruandluseks krediidiriski maandamise tunnustamist.

3. Lõikes 1 nimetatud üksikklientide ja omavahel seotud klientide grupi riskipositsioonide summat piiratakse vastavalt direktiivi 2006/48/EÜ artiklitele 111 kuni 117.

▼M3

4. Erandina lõikest 3 võivad pädevad ametiasutused lubada käsitada varasid, milleks on nõuded kolmandate riikide tunnustatud investeerimisühingute ja tunnustatud arvelduskodade ja börside vastu, ja muid nendega seotud riskipositsioone, sama korra kohaselt, mis on sätestatud vastavalt direktiivi 2006/48/EÜ artikli 106 lõike 2 punktis c ja selle direktiivi artikli 111 lõikes 1.

▼B

Artikkel 31

Pädevad ametiasutused võivad lubada direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 111 kuni 117 sätestatud piirmäärade ületamist, kui on täidetud järgmised tingimused:

▼M3

a) pangaportfelli kuuluv riskipositsioon kliendi või omavahel seotud klientide grupi suhtes ei ületa direktiivi 2006/48/EÜ artikli 111 lõikes 1 sätestatud piirmäära, kui see piirmäär on arvutatud selles direktiivis nimetatud omavahendite suhtes, nii et piirmäärade ületamine tuleneb täielikult kauplemisportfelli arvelt;

b) asutus täidab piirmäära ületamise korral täiendavat kapitalinõuet, mis on sätestatud direktiivi 2006/48/EÜ artikli 111 lõikes 1, kui täiendav kapitalinõue arvutatakse selle direktiivi VI lisa kohaselt;

▼B

c) kui piirmäärade ületamisest on möödunud 10 päeva või vähem, ei tohi kauplemisportfelliga seotud kliendi või omavahel seotud klientide grupi riskipositsioon ületada 500 % asutuse omavahenditest;

d) kõik piirmäärade ületamised, mis on kestnud kauem kui 10 päeva, ei tohi kokku ületada 600 % asutuse omavahenditest ja

▼M3

e) asutused teatavad pädevatele ametiasutustele iga kolme kuu tagant kõikidest juhtumitest, mil viimase kolme kuu jooksul on ületatud direktiivi 2006/48/EÜ artikli 111 lõikes 1 sätestatud piirmäära.

Seoses punktiga e esitatakse igal piirmäära ületamise juhul aruandes piirmäära ületamise summa ja kõnealuse kliendi nimi.

▼B

Artikkel 32

▼M3

1. Pädevad ametiasutused kehtestavad korra, et mitte lubada asutustel teadlikult jätta täitmata täiendavaid kapitalinõudeid, mida neil tuleks täita riskipositsioonide puhul, mis ületavad kauem kui kümne päeva jooksul direktiivi 2006/48/EÜ artikli 111 lõikes 1 sätestatud piirmäära, kui asutused kannavad need riskipositsioonid ajutiselt üle kontserni kuuluvasse või mittekuuluvasse teise äriühingusse ja/või sooritavad muid kunstlikke tehinguid riskipositsiooni sulgemiseks 10 päeva jooksul ja uue riskipositsiooni tekitamiseks.

▼B

Pädevad ametiasutused teavitavad nõukogu ja komisjoni nimetatud korrast.

Asutused töötavad välja korra, mis tagab, et igast esimeses lõigus osutatud mõjuga tehingust teatatakse kohe pädevatele ametiasutustele.

2. Pädevad ametiasutused võivad asutustel, kellel on artikli 13 lõike 2 alusel lubatud kasutada alternatiivset omavahendite määratlust, kasutada seda ka artikli 30 lõigete 2 ja 3 ning artikli 31 puhul, tingimusel et kõnealused asutused peavad täitma kõik direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 110 kuni 117 sätestatud tingimused seoses riskipositsioonidega, mis ei tulene kauplemisportfellist, kasutades selles direktiivis määratletud omavahendeid.







5. jagu

Positsioonide hindamine aruandluseks

Artikkel 33

1. Kõigi kauplemisportfelli kuuluvate positsioonide suhtes kohaldatakse VII lisa B osas nimetatud usaldusväärseid hindamiseeskirju. Nende eeskirjade kohaselt peavad asutused tagama, et iga nende kauplemisportfelli positsiooni suhtes kohaldatav väärtus kajastaks nõuetekohaselt jooksvat turuväärtust. See kauplemisportfelli positsiooni suhtes kohaldatav väärtus sisaldab asjakohasel määral kindlust seoses kauplemisportfelli positsioonide dünaamilise iseloomu, usaldusväärsuse nõuete ning kauplemisportfelli positsioonidele esitatavate kapitalinõuete kasutusviiside ja eesmärkidega.

2. Kauplemisportfelli positsioonide ümberhindamine toimub vähemalt kord päevas.

3. Turuhindade puudumisel võivad pädevad ametiasutused mitte nõuda lõigetes 1 ja 2 kehtestatud tingimuse täitmist ja nõuda, et asutused kasutaksid alternatiivseid hindamismeetodeid, mis on piisavalt usaldusväärsed ning pädevate ametiasutuste poolt heaks kiidetud.







6. jagu

Riskijuhtimine ja kapitali hindamine

Artikkel 34

Pädevad ametiasutused nõuavad kõigilt investeerimisühingutelt lisaks direktiivi 2004/39/EÜ artikli 13 nõuete täitmisele ka direktiivi 2006/48/EÜ artikli 22 ja direktiivi [2000/12/EÜ] artikli 123 nõuete täitmist tingimusel, et selle direktiivi artiklites 68 kuni 73 kehtestatud sätted kohaldamisastmete kohta on täidetud.







7. jagu

Aruandlusnõuded

Artikkel 35

1. Liikmesriigid nõuavad, et investeerimisühingud ja krediidiasutused esitaksid oma asukohaliikmesriigi pädevatele ametiasutustele kõik andmed, mis on vajalikud kontrollimaks, kas nad täidavad käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud eeskirju. Liikmesriigid tagavad ühtlasi, et asutuste sisekontrolli mehhanismid ning haldus- ja raamatupidamissüsteemid võimaldaksid alati kontrollida nende eeskirjade täitmise õigsust.

2. Investeerimisühingud esitavad pädevatele ametiasutustele viimaste poolt kehtestatud vormis aruandeid vähemalt üks kord kuus, kui on tegemist artiklis 9 nimetatud äriühingutega, vähemalt üks kord kolme kuu jooksul, kui on tegemist artikli 5 lõikes 1 nimetatud äriühingutega, ja vähemalt üks kord kuue kuu jooksul, kui on tegemist artikli 5 lõikes 3 nimetatud äriühingutega.

3. Olenemata lõikest 2 nõutakse artikli 5 lõikes 1 ja artiklis 9 nimetatud investeerimisühingutelt konsolideeritud või osaliselt konsolideeritud andmete esitamist ainult üks kord kuue kuu jooksul.

4. Krediidiasutused on kohustatud esitama aruandeid vastavalt pädevate ametiasutuste kehtestatud korrale nii tihti, kui seda nõutakse vastavalt direktiivile 2006/48/EÜ.

5. Pädevad ametiasutused kohustavad asutusi teatama neile viivitamata igast juhtumist, mil nende repotehingute ja pöördrepotehingute või väärtpaberite ja kaupade laenuks andmise ja võtmise tehingute vastaspooled ei täida oma kohustusi.

▼M3

6. Investeerimisühingute suhtes kohaldatakse direktiivi 2006/48/EÜ artikli 74 lõikes 2 osutatud aruandluse ühtseid vorme, sagedusi ja kuupäevi.

▼B







VI PEATÜKK







1. jagu

Pädevad ametiasutused

Artikkel 36

1. Liikmesriigid määravad ametiasutused, kelle pädevusse kuulub käesolevas direktiivis sätestatud kohustuste täitmine. Nad teatavad sellest komisjonile, märkides eraldi ära kohustuste jagamise.

2. Pädevad ametiasutused on ametiasutused või asutused, keda õigusaktiga või ametiasutuste poolt tunnustatakse kõnealuses liikmesriigis toimiva järelevalvesüsteemi osana.

3. Pädevatele ametiasutustele antakse kõik volitused, mida nad vajavad oma ülesannete täitmiseks, eriti seoses kauplemisportfelli koosseisu järelevalvega.







2. jagu

Järelevalve

Artikkel 37

1. Direktiivi 2006/48/EÜ V jaotise 4. peatükki kohaldatakse investeerimisühingute järelevalve suhtes mutatis mutandis järgnevalt:

a) viiteid direktiivi 2006/48/EÜ artiklile 6 käsitatakse viidetena direktiivi 2004/39/EÜ artiklile 5;

b) viiteid direktiivi 2006/48/EÜ artiklitele 22 ja 123 käsitatakse viidetena käesoleva direktiivi artiklile 34 ja

c) viiteid direktiivi 2006/48/EÜ artiklitele 44 kuni 52 käsitatakse viidetena direktiivi 2004/39/EÜ artiklitele 54 ja 58.

Kui Euroopa Liidus emaettevõtjana tegutseva finantsvaldusettevõtja tütarettevõtjaks on nii krediidiasutus kui investeerimisühing, kohaldatakse asutuste järelevalve suhtes direktiivi 2006/48/EÜ V jaotise 4. peatükki, nagu oleksid viited krediidiasutustele viited asutustele.

2. Direktiivi 2006/48/EÜ artikli 129 lõiget 2 kohaldatakse ka käesoleva direktiivi V lisa kohase asutuste sisemudelite tunnustamise suhtes, kui taotluse esitavad ELis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus ja tema tütarettevõtjad või ELis emaettevõtjana tegutsev investeerimisühing ja tema tütarettevõtjad või ELis emaettevõtjana tegutseva finantsvaldusettevõtja tütarettevõtjad ühiselt.

Esimeses lõigus osutatud tunnustamine tuleb saada kuue kuu jooksul.

Artikkel 38

1. Liikmesriikide pädevad ametiasutused teevad tihedat koostööd käesoleva direktiiviga ettenähtud kohustuste täitmisel, eriti juhul, kui investeerimisteenuseid osutatakse teenuste osutamise vabaduse alusel või filiaalide avamise kaudu.

Vastava taotluse alusel annavad pädevad asutused üksteisele informatsiooni, mis võiks hõlbustada järelevalvet asutuste kapitali adekvaatsuse üle, eriti aga kontrollida käesolevas direktiivis sätestatud eeskirjade järgimist.

2. Igasuguse pädevate ametiasutuste vahelise käesolevas direktiivis sätestatud informatsiooni vahetuse puhul kehtivad järgmised ametisaladuse pidamise nõuded:

a) investeerimisühingute puhul direktiivi 2004/39/EÜ artiklites 54 ja 58 kehtestatud nõuded; ja

b) krediidiasutuste puhul direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 44 kuni 52 kehtestatud nõuded.

▼M3

3. Direktiivi 2006/48/EÜ artiklit 42a, välja arvatud punkti 1 alapunkti a, kohaldatakse investeerimisühingute järelevalve suhtes mutatis mutandis, välja arvatud juhul, kui investeerimisühingud täidavad käesoleva direktiivi artikli 20 lõikes 2, artikli 20 lõikes 3 või artikli 46 lõikes 1 sätestatud kriteeriume.

▼B







VII PEATÜKK

Avalikustamine

Artikkel 39

Direktiivi 2006/48/EÜ 5. peatüki V jaotises sätestatud nõudmisi kohaldatakse investeerimisühingutes suhtes.







VIII PEATÜKK







1. jagu

Artikkel 40

Miinimumkapitali nõuete arvutamiseks vastaspoole riski määramiseks käesoleva direktiivi kohaselt ja miinimumkapitali nõude arvutamiseks krediidiriski määramiseks direktiivi 2006/48/EÜ kohaselt, ilma et see piiraks selle direktiivi III lisa punkti 6 sätete kohaldamist, käsitletakse kolmandate riikide tunnustatud investeerimisühingute riskipositsioone ja tunnustatud arvelduskodadele ja börside riskipositsioone asutuste riskipositsioonidena.







2. jagu

Täitevvolitused

Artikkel 41

1. Komisjon otsustab kõigi tehniliste kohanduste üle järgmistes valdkondades ►M1 ————— ◄ :

a) artikli 3 määratluste selgitamine käesoleva direktiivi ühesuguse kohaldamise tagamiseks;

b) artikli 3 määratluste selgitamine finantsturgude arengu arvesse võtmiseks;

d) artikli 20 lõigetes 2 ja 3 nimetatud investeerimisühingute kategooriate kohandamine finantsturgude arengu arvesse võtmiseks;

c) artiklites 5 kuni 9 sätestatud algkapitali suuruste ja artikli 18 lõikes 2 nimetatud suuruste kohandamine majanduse ja rahanduse arengu arvesse võtmiseks;

e) artiklis 21 sätestatud nõude selgitamine käesoleva direktiivi ühesuguse kohaldamise tagamiseks;

f) terminite ühtlustamine ja määratluste vormistamine kooskõlas hilisemate asutusi ja nendega seotud küsimusi reguleerivate aktidega;

g) I kuni VII lisa tehniliste sätete kohandamine finantsturgude arengu, riskide mõõtmise ja ühenduse õigusakte arvesse võtvate raamatupidamisstandardite ja -eeskirjade tulemusena või seoses järelevalvetavade lähendamisega või

h) tehnilised kohandused direktiivi 2004/39/EÜ artikli 65 lõikes 3 nimetatud kontrolli tulemuste arvesse võtmiseks.

▼M1

2. Lõikes 1 osutatud meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 42 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

▼B

Artikkel 42

1. Komisjoni abistab komisjoni 5. novembri 2003. aasta otsusega 2004/10/EÜ ( 12 ) loodud Euroopa panganduskomitee (edaspidi “komitee”).

▼M1

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

3. 31. detsembriks 2010 ja seejärel vähemalt iga kolme aasta tagant vaatab komisjon läbi tema rakendusvolitustega seotud õigusnormid ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande nimetatud volituste toimimise kohta. Aruandes uuritakse eelkõige, kas komisjon peaks esitama ettepanekuid käesoleva direktiivi muutmiseks, et tagada komisjoni rakendusvolituste asjakohane ulatus. Järeldustele selle kohta, kas muutmine on vajalik või mitte, lisatakse üksikasjalikud põhjendused. Aruandele lisatakse vajaduse korral õigusakti ettepanek komisjoni rakendusvolituste sätete muutmiseks.

▼B







3. jagu

Üleminekusätted

Artikkel 43

Käesoleva direktiivi artikli 2 ja V peatüki 2. ja 3. jao kohaselt kohaldatakse direktiivi 2006/48/EÜ artikli 152 lõikeid 1 kuni 7 investeerimisühingute suhtes, kes arvutavad riskiga kaalutud varasid käesoleva direktiivi II lisa kohaldamise eesmärgil direktiivi 2006/48/EÜ artiklite 84 kuni 89 kohaselt või kasutavad operatsiooniriski katmiseks kapitalinõuete arvutamisel kõnealuse direktiivi artiklis 105 nimetatud täiustatud mõõtmismudelit.

Artikkel 44

Liikmesriigid võivad kuni 31. detsembrini 2012 kohaldada 15 % protsendimäära nende investeerimisühingute kaubanduse ja finantshalduse ärivaldkonna suhtes, mille kaubanduse ja finantshalduse ärivaldkonna oluline indikaator on vähemalt 50 % kõikide selle ärivaldkondade oluliste indikaatorite kogusummast, arvutatuna vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 20 ja direktiivi 2006/48/EÜ X lisa 2. osa punktidele 1 kuni 4.

Artikkel 45

1. Pädevad ametiasutused võivad lubada investeerimisühingutel ületada direktiivi 2006/48/EÜ artiklis 111 nimetatud suure riskide kontsentreerumise ülempiire. Investeerimisühingud ei pea ületamist arvestama kõnealuseid ülempiire ületavate kapitalinõuete arvutustes vastavalt selle direktiivi artikli 75 punktile b. See kaalutlusõigus on võimalik kuni ►M3 31. detsembrini 2014 ◄ või kuni võimalike direktiivi 2006/48/EÜ artikli 119 kohaste muudatuste, mis mõjutavad suure riskide kontsentreerumise käsitlemist, jõustumise kuupäevani, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem. Selle kaalutlusõiguse kasutamiseks peavad olema täidetud järgmised tingimused:

a) investeerimisühing osutab investeerimisteenuseid või teostab investeerimistegevust, mis on seotud direktiivi 2004/39/EÜ I lisa C jao punktides 5, 6, 7, 9 ja 10 loetletud finantsinstrumentidega;

b) investeerimisühing ei osuta selliseid investeerimisteenuseid ega teosta sellist investeerimistegevust jaeklientide jaoks ega nimel;

c) käesoleva lõike sissejuhatavas osas nimetatud ülempiiride ületamine toimub seoses riskipositsioonidega, mis tulenevad lepingutest, mis on punktis a loetletud finantsinstrumendid ja puudutavad kaupu või alusvara direktiivi 2004/39/EÜ I lisa C jao punkti 10 tähenduses ning mida arvutatakse vastavalt direktiivi 2006/48/EÜ III ja IV lisale, või seoses riskipositsioonidega mis tulenevad lepingutest, mis käsitlevad kaupade või saastekvootide tarnimist, ja

d) investeerimisühingul on dokumenteeritud strateegia riskide kontsentreerumisest tulenevate riskide haldamiseks ning eelkõige nende kontrollimiseks ja piiramiseks. Investeerimisühing peab teavitama pädevaid ametiasutusi viivitamatult sellest strateegiast ja kõikidest selle strateegia olulistest muudatustest. Investeerimisühing peab võtma vajalikud meetmed, et tagada laenuvõtjate krediidivõime pidev jälgimine vastavalt selle mõjule kontsentratsiooniriskile. Need meetmed peavad võimaldama investeerimisühingul reageerida asjakohaselt ja piisavalt kiiresti krediidivõime halvenemisele.

2. Kui investeerimisühing ületab lõike 1 punktis d nimetatud strateegia kohaselt kehtestatud sisemised ülempiirid, peab ta ületamise ulatusest ja laadist viivitamatult teavitama pädevat ametiasutust ning vastaspoolt.

Artikkel 46

Erandina artikli 20 lõikest 1 võivad pädevad ametiasutused kuni 31. detsembrini 2011 otsustada iga üksikjuhtumi puhul eraldi mitte kohaldada direktiivi 2006/48/EÜ artikli 75 punktist d tulenevaid kapitalinõudeid seoses investeerimisühingutega, kelle suhtes ei kohaldata artikli 20 lõikeid 2 ja 3, kelle kauplemisportfelli kogupositsioonid ei ületa kunagi 50 miljonit eurot ning kelle asjaomaste töötajate keskmine arv majandusaasta jooksul ei ületa 100.

Nende investeerimisühingute suhtes kohaldatakse kapitalinõuet, mis on vähemalt sama suur kui väiksem kahest järgmisest summast:

a) direktiivi 2006/48/EÜ artikli 75 punktist d tulenevad kapitalinõuded; ja

b) 12/88 kahest järgmisest summast suuremast: i) direktiivi 2006/48/EÜ artikli 75 punktides a kuni c sisalduvate kapitalinõuete summa ja ii) käesoleva direktiivi artiklis 21 sätestatud summa, olenemata artikli 20 lõikest 5.

Punkti b kohaldamisel kohaldatakse vähemalt iga-aastaselt täiendavat suurenemist.

Käesoleva erandi kohaldamisest ei tulene investeerimisühingu jaoks kapitalinõuete üldise taseme vähendamine võrreldes 31. detsembril 2006 kehtivate nõuetega, välja arvatud juhul, kui selline vähendamine on mõistlikult õigustatud investeerimisühingu tegevusulatuse vähenemisega.

Artikkel 47

Asutused, mis on saanud konkreetse riskimudeli tunnustuse enne 1. jaanuari 2007 V lisa punkti 1 kohaselt, võivad selle tunnustuse osas ►M3 31. detsembrini 2010 ◄ või varasema kuupäevani, mille määravad pädevad ametiasutused igal üksikjuhtumil, käsitleda direktiivi 93/6/EMÜ ►M3 VIII lisa punkte 4 ja 8 ◄ sellisena, nagu need kehtisid enne 1. jaanuari 2007.

Artikkel 48

1. Käesolevas direktiivis ja direktiivis 2006/48/EÜ sätestatud kapitalinõudeid käsitlevaid sätteid ei kohaldata investeerimisühingute suhtes, kelle põhitegevus on ainult investeerimisteenuste osutamine või tegevuste teostamine, mis on seotud direktiivi 2004/39/EÜ I lisa C jao punktides 5, 6, 7, 9 ja 10 loetletud finantsinstrumentidega, ja kelle suhtes ei kohaldata 31. detsembril 2006 direktiivi 93/22/EMÜ ( 13 ). See erand on võimalik kuni ►M3 31. detsembrini 2014 ◄ või kuni lõigete 2 ja 3 kohaste muudatuste jõustumise kuupäevani, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.

2. Osana direktiivi 2004/39/EÜ artikli 65 lõikes 3 nõutavast läbivaatamisest esitab komisjon avalike arutelude põhjal ja pädevate ametiasutustega peetavate arutelude valguses Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, mis hõlmab:

a) usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve asjakohast korda nende investeerimisühingute puhul, kelle põhitegevus on ainult investeerimisteenuste osutamine või tegevuste teostamine, mis on seotud direktiivi 2004/39/EÜ I lisa C jao punktides 5, 6, 7, 9 ja 10 loetletud kauba tuletisinstrumentidega või tuletisinstrumentide lepingutega;

b) direktiivi 2004/39/EÜ muutmise soovitavust, et luua täiendav investeerimisühingute kategooria, kelle põhitegevus on ainult investeerimisteenuste osutamine või tegevuste teostamine, mis on seotud energiavarustust (sealhulgas elektrienergia, kivisüsi, maagaas ja nafta) käsitleva direktiivi 2004/39/EÜ I lisa C jao punktides 5, 6, 7, 9 ja 10 loetletud finantsinstrumentidega.

3. Lõikes 2 viidatud aruande põhjal võib komisjon esitada käesoleva direktiivi ja direktiiviga 2006/48/EÜ seonduvad muudatusettepanekud.







4. jagu

Lõppsätted

Artikkel 49

1. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad artiklite 2, 3, 11, 13, 17, 18, 19, 20, 22, 23, 24, 25, 29, 30, 33, 34, 35, 37, 39, 40, 41, 43, 44 ja 50 ning I, II, III, V ja VII lisa täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembriks 2006. Seejärel edastavad nad komisjonile kõnealuste sätete teksti ning kõnealuste sätete ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli.

Liikmesriigid kohaldavad nimetatud sätteid alates 1. jaanuarist 2007.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Samuti peavad liikmesriigid lisama märkuse, et kehtivates õigus- ja haldusnormides esinevaid viiteid käesoleva direktiiviga kehtetuks tunnistatud direktiividele käsitletakse viidetena käesolevale direktiivile.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetavate siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.

Artikkel 50

1. Direktiivi 2006/48/EÜ artikli 152 lõikeid 8 kuni 14 kohaldatakse käesoleva direktiivi kohaldamisel mutatis mutandis, kui järgnevatest sätetest, mida kohaldatakse direktiivi 2006/48/EÜ artikli 152 lõikes 8 nimetatud õiguse kasutamisel, ei tulene teisiti:

a) käesoleva direktiivi II lisa punktis 7 toodud viiteid direktiivile 2006/48/EÜ käsitletakse viidetena direktiivile 2000/12/EÜ, sest see direktiiv kehtis enne 1. jaanuari 2007, ja

b) käesoleva direktiivi II lisa lõike 4 punkti 1 kohaldatakse, sest see kehtis enne 1. jaanuari 2007.

2. Direktiivi 2006/48/EÜ artikli 157 lõiget 3 kohaldatakse käesoleva direktiivi artiklite 18 ja 20 kohaldamisel mutatis mutandis.

Artikkel 51

1. jaanuariks 2011 vaatab komisjon käesoleva direktiivi kohaldamise läbi ja koostab selle kohta aruande ning esitab aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule koos asjakohaseks peetavate muudatusettepanekutega.

Artikkel 52

Direktiiv 93/6/EMÜ, mida on muudetud VIII lisa A osas loetletud direktiividega, tunnistatakse kehtetuks, ilma et see piiraks liikmesriikide kohustusi, mis seonduvad VIII lisa B osas nimetatud direktiivide siseriiklikku õigusse ülevõtmise tähtaegadega

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiividele tõlgendatakse viidetena käesolevale direktiivile ja neid tuleks lugeda vastavalt IX lisa vastavustabelile.

Artikkel 53

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 54

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.









I LISA

KAPITALINÕUETE ARVUTAMINE POSITSIOONIRISKI KATMISEKS

ÜLDSÄTTED

Tasaarveldamine

1. Asutuse pika (lühikese) positsiooni ülejääki, võrreldes sama aktsia, võlainstrumendi ja vahetatava väärtpaberi emissioonide ja identsete finantsfutuuride, optsioonide, aktsiate ostutähtede ja kaetud aktsiate ostutähtede pika (lühikese) positsiooniga, loetakse tema netopositsiooniks igas kõnealuses instrumendis. Vastavalt punktides 4 kuni 7 sätestatule lubavad pädevad ametiasutused netopositsioonide arvutamisel tuletisinstrumentide positsioone lugeda nende aluseks oleva(te) (või mõtteliselt nende aluseks oleva(te)) väärtpaberi(te) positsiooniks. Asutuse käes olevaid tema enda võlainstrumente ei võeta punkti 14 alusel eririski arvutamisel arvesse.

2. Tasaarveldamine ei ole lubatud vahetatava väärtpaberi ja selle aluseks olevat instrumenti tasakaalustava positsiooni vahel, välja arvatud juhul, kui pädevad ametiasutused võtavad seisukoha, mille kohaselt arvestatakse konkreetse vahetatava väärtpaberi vahetamise tõenäosust või kehtestatakse kapitalinõue väärtpaberite vahetamisega kaasneva võimaliku kahju katmiseks.

3. Olenemata märgist tuleb kõik netopositsioonid enne kokkuarvutamist iga päev konverteerida valitseva hetkekursiga asutuse aruandevaluutasse.

Konkreetsed instrumendid

4. Intressifutuuride, tähtpäevaintressiga lepingute ja võlainstrumentide tähtajalisi ostu- ja müügilubadusi käsitletakse pikkade ja lühikeste positsioonide kombinatsioonina. Intressifutuuri pikk positsioon on seega futuurlepingu tehingupäeval saabuva tähtajaga laenu ja kõnealuse futuurlepingu aluseks oleva instrumendi või mõttelise positsiooni lõpptähtajaga sama lõpptähtajaga omatava vara kombinatsioon. Niisamuti loetakse müüdud tähtpäevaintressiga lepingut pikaks positsiooniks, kui lõpptähtaeg on sama mis arvelduspäev, millele lisandub lepingu kestus, ja lühikeseks positsiooniks, kui lõpptähtaeg on sama mis arvelduspäev. Nii laen kui varaomand paigutatakse punkti 14 tabelis 1 nimetatud esimese kategooria alla, selleks et arvutada välja kapitalinõuded intressifutuuride ja tähtpäevaintressiga lepingute eririski vastu. Võlainstrumendi tähtajaline ostulubadus on seega tehingupäeval saabuva tähtajaga laenu ja võlainstrumendi enese pika positsiooni (hetke positsiooni) kombinatsioon. Eririski seisukohast paigutatakse laen punkti14 tabelis 1 nimetatud esimese kategooria alla ning võlainstrument sama tabeli vastavasse lahtrisse. Pädevad ametiasutused võivad lubada, et börsil kaubeldava futuuri kapitalinõue on võrdne börsi nõutava tagatisega, kui nad on täiesti veendunud, et see vastab täpselt futuuriga seotud riskile ja on vähemalt võrdne futuuri kapitalinõudega, mis tuleneks käesolevas lisas sätestatud meetodiga tehtud arvutusest või V lisas kirjeldatud sisemudelite meetodi kohaldamisest. Samuti võivad pädevad ametiasutused lubada, et nende tunnustatud arvelduskoja arveldatud ja käesolevas punktis nimetatud liiki börsivälise tuletisinstrumentide lepingu kapitalinõue võib olla võrdne arvelduskoja nõutava tagatisega, kui nad on täiesti veendunud, et see vastab täpselt tuletisinstrumentide lepinguga seotud riskile ja on vähemalt võrdne kõnealuse lepingu kapitalinõudega, mis tuleneks käesolevas lisas sätestatud meetodiga tehtud arvutusest või V lisas kirjeldatud sisemudelite meetodi kohaldamisest. Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab “pikk positsioon” positsiooni, millisel asutus on fikseerinud intressimäära, mida ta saab teatud ajal tulevikus, ja “lühike positsioon” positsiooni, millisel ta on fikseerinud intressimäära, mida ta maksab teatud ajal tulevikus.

5. Intressimäärade, võlainstrumentide, aktsiate, aktsiaindeksite, finantsfutuuride, vahetuslepingute ja välisvaluutade optsioone vaadeldakse kui positsioone, mille väärtus võrdub optsiooni aluseks oleva instrumendi summaga, mida käesolevas lisas kohaldades korrutatakse oma turvasuhtega. Viimatimainitud positsioone võib tasaarveldada nende aluseks olevate identsete väärtpaberite või tuletisinstrumentide tasakaalustavate positsioonide vastu. Kasutatakse asjaomase börsi deltat või deltat, mille on välja arvutanud pädevad ametiasutused, või kui see pole võimalik või on tegemist börsiväliste optsioonidega, kasutatakse asutuse enda arvutatud deltat, tingimusel et pädevad ametiasutused on veendunud asutuse valitud mudeli sobivuses. Kuid pädevad ametiasutused võivad ka nõuda, et asutused arvutaksid oma turvasuhted pädevate ametiasutuste kinnitatud metoodika kohaselt. Kõik optsioonidega seotud muud riskid, välja arvatud deltarisk, peavad olema kaetud. Pädevad ametiasutused võivad lubada, et börsil kaubeldava väljaantud optsiooni kapitalinõue on võrdne börsi nõutava tagatisega, kui nad on täiesti veendunud, et see vastab täpselt optsiooniga seotud riskile ja on vähemalt võrdne optsiooni kapitalinõudega, mis tuleneks käesolevas lisas edaspidi sätestatud meetodiga tehtud arvutusest või V lisas kirjeldatud sisemudelite meetodi kohaldamisest. Samuti võivad pädevad ametiasutused lubada, et nende tunnustatud arvelduskoja arveldatud börsivälise optsiooni kapitalinõue võib olla võrdne arvelduskoja nõutava tagatisega, kui nad on täiesti veendunud, et see vastab täpselt optsiooniga seotud riskile ja on vähemalt võrdne börsivälise optsiooni kapitalinõudega, mis tuleneks käesolevas lisas edaspidi sätestatud meetodiga tehtud arvutusest või V lisas kirjeldatud sisemudelite meetodi kohaldamisest. Lisaks võivad nad lubada, et börsil kaubeldava või börsivälise ostetud optsiooni kapitalinõue on sama, mis tema aluseks oleval instrumendil, tingimusel et tekkiv nõue ei ületa optsiooni turuväärtust. Väljaantud börsivälise optsiooni kapitalinõue seotakse selle aluseks oleva instrumendiga.

6. Võlainstrumentide ja aktsiate ostutähti käsitletakse sama moodi kui punkti 5 alusel optsioone.

7. Vahetuslepingute intressiriski puhul toimitakse sama moodi kui bilansiliste instrumentidega. Nii peetakse intressivahetuslepingut, mille kohaselt asutus saab ujuintressi ja maksab püsiintressi, võrdväärseks pika positsiooniga ujuintressimääraga instrumendis, mille lõpptähtaeg võrdub ajavahemikuga enne järgmist intressimäärade fikseerimist, ja lühikese positsiooniga püsiintressimääraga instrumendis, mille lõpptähtaeg võrdub vahetuslepingu enese lõpptähtajaga.

A. KAITSE MÜÜJA KOHTLEMINE

Selle osapoole tururiski kapitalinõuete arvutamisel, kes võtab krediidiriski enda kanda (edaspidi “kaitse müüja”), tuleb kasutada krediididerivatiivi lepingu nominaalväärtust, kui ei ole sätestatud teisiti. Erinevalt kogutulu vahetustehingutest kohaldatakse eririski arvutamiseks kohustuse lõpptähtaja asemel krediididerivatiivi lepingu lõpptähtaega. Positsioonid määratletakse järgmiselt: i) Kogutulu vahetustehingust tuleneb pikk positsioon aluseks oleva võlainstrumendi üldises tururiskis ja lühike positsioon riigi võlakirjade üldises tururiskis, mille lõpptähtaeg võrdub ajavahemikuga enne järgmist intressimäärade fikseerimist ja millele direktiivi 2006/48/EÜ VI lisa kohaselt määratud riskikaal on 0 %. Sellest tuleneb ka pikk positsioon aluseks oleva võlainstrumendi eririskis. ii) Krediidiriski ülekandetehingust ei tulene positsiooni üldises tururiskis. Eririski osas peab asutus registreerima aluseks olevas võlainstrumendis sünteetilise pika positsiooni, välja arvatud juhul, kui derivatiivil on välisreiting ja see vastab aktsepteeritava võlainstrumendi tingimustele; viimasel juhul registreeritakse derivatiivis pikk positsioon. Kui tootest tulenevad kindlustus- või intressimaksete kohustused, siis neid rahavoogusid tuleb kajastada nominaalsete positsioonidena riigi võlakirjades. iii) Krediidiriski ülekandetehingut sisaldavast ühe alusvaraga võlakirjast tuleneb intressimääratootena pikk positsioon võlakirja enda üldises tururiskis. Eririski jaoks luuakse aluseks oleva üksuse kohustuses sünteetiline pikk positsioon. Luuakse täiendav pikk positsioon võlakirja emitendis. Kui krediidiriski ülekandetehingut sisaldaval võlakirjal on väline reiting ja see vastab aktsepteeritava võlainstrumendi tingimustele, tuleb registreerida ainult üheainsa võlakirja emitendi eririskiga pikk positsioon. iv) Lisaks pikale positsioonile võlakirja emitendi eririskis tuleneb proportsionaalset kaitset pakkuvast krediidiriski ülekandetehingut sisaldavast mitme alusvaraga võlakirjast positsioon igas aluseks olevas üksuses, kusjuures lepingu nominaalne kogumaksumus jaotatakse positsioonide vahel vastavalt sellele, millist proportsionaalset osa nominaalsest kogumaksumusest iga riskipositsioon aluseks oleva üksuse jaoks esindab. Kui valida saab rohkem kui ühe aluseks oleva üksuse kohustuse, siis määratakse eririsk kõige suurema riskikaaluga kohustuse põhjal, ja v) Esimese maksejõuetusriski tagamise krediididerivatiivist tuleneb positsioon nominaalväärtuse jaoks kõigi aluseks olevate üksuste kohustustes. Kui maksimaalse suurusega makse krediidikvaliteeti mõjutava sündmuse korral on käesoleva punkti esimeses lauses nimetatud meetodil saadud kapitalinõudest madalam, võib makse maksimaalse summa lugeda eririski kapitalinõudeks. Teise maksejõuetusriski tagamise krediididerivatiivist tuleneb positsioon nominaalväärtuse jaoks kõigi aluseks olevate üksuste kohustustes, välja arvatud üks (see, millel on madalaim eririski kapitalinõue). Kui maksimaalse suurusega makse krediidikvaliteeti mõjutava sündmuse korral on käesoleva punkti esimeses lauses nimetatud meetodil saadud kapitalinõudest madalam, võib selle summa lugeda eririski kapitalinõudeks. Kui esimese või teise maksejõuetusriski tagamise derivatiivil on väline reiting ja see vastab aktsepteeritava võlainstrumendi tingimustele, peab kaitse müüja arvutama ainult ühe eririski, mis kajastab derivatiivi reitingut. 8.Selle osapoole tururiski kapitalinõuete arvutamisel, kes võtab krediidiriski enda kanda (edaspidi “kaitse müüja”), tuleb kasutada krediididerivatiivi lepingu nominaalväärtust, kui ei ole sätestatud teisiti. Erinevalt kogutulu vahetustehingutest kohaldatakse eririski arvutamiseks kohustuse lõpptähtaja asemel krediididerivatiivi lepingu lõpptähtaega. Positsioonid määratletakse järgmiselt:

▼M2

B. KAITSE OSTJA KOHTLEMINE

Selle osapoole jaoks, kes krediidiriski üle annab (edaspidi „kaitse ostja”), määratakse positsioonid kaitse müüja suhtes peegelpildi põhimõtte alusel, välja arvatud krediidiriski ülekandetehingut sisaldava võlakirja puhul (millega ei kaasne lühikest positsiooni väljaandjas). Kui mingil hetkel on ostuoptsioon kombinatsioonis kasvava väärtusega võlainstrumendiga, siis sellist hetke käsitletakse kaitse lõpptähtajana. Esimese makseviivituse juhu tagamise krediididerivatiivide ja n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediididerivatiivide puhul kohaldatakse peegelpildi põhimõtte asemel järgmist menetlust.

Esimese makseviivituse juhu tagamise krediididerivatiivid

Kui asutus omandab krediidiriski kaitse mitmele krediididerivatiivi aluseks olevale üksusele, tingimusel et nõuetega seotud esimene makseviivitus käivitab maksekohustuse ja selline krediidikvaliteeti mõjutav sündmus lõpetab lepingu, võib asutus aluseks olevate üksuste hulgast välja jätta sellise aluseks oleva üksuse eririski, mille suhtes kohaldatakse vastavalt käesoleva lisa tabelile 1 madalaimat eririski kapitalinõuet.

N-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediididerivatiivid

Kui riskipositsioonidega seotud n-arvu järjekohaga makseviivitus käivitab krediidiriski kaitse alusel maksekohustuse, võib kaitse ostja välja jätta eririski ainult juhul, kui kaitse on omandatud ka makseviivitustele järjekohaga 1 kuni n-1 või kui n-1 järjekohaga makseviivitus on juba aset leidnud. Sel juhul järgitakse esimese makseviivituse juhu tagamise krediididerivatiivide suhtes kohaldatavat meetodit, mida on n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu toodete puhul asjakohaselt muudetud.

▼B

9. Asutused, kes hindavad punktides 4 kuni 7 esitatud tuletisinstrumentide turuhinnas ja juhivad nende intressiriski kassa diskontokäibe alusel, võivad kasutada tundlikkusmudeleid, et arvutada nimetatud punktides mainitud positsioone, ning kasutada neid iga võlakirja puhul, mis tagastatakse amortisatsioonigraafiku alusel, mitte aga ühe lõpliku põhisumma maksmise teel. Nii mudeli kui selle kasutamise peavad kinnitama pädevad ametiasutused. Nende mudelitega tuleks määratleda positsioonid, mille tundlikkus intressimäära muutuste suhtes on sama, mis nende aluseks olevatel rahavoogudel. Tundlikkust tuleb hinnata näidismäärade iseseisva liikumise alusel intressikõveral ja igasse punkti 20 tabeli 2 tähtaja vahemikku peab sattuma vähemalt üks tundlikkuspunkt. Positsioonid võetakse arvesse kapitalinõuete arvutamisel punktide 17 kuni 32 sätete kohaselt.

Asutused, kes ei kasuta punktis 9 nimetatud mudeleid, võivad pädevate ametiasutuste loal lugeda täielikult tasakaalustatuks punktides 4 kuni 7 nimetatud tuletisinstrumentides kõik positsioonid, mis vastavad vähemalt järgmistele tingimustele: a) positsioonide väärtus on sama ja neid nomineeritakse samas valuutas; b) (ujuintressimäära positsioonide) viitemäär või (püsiintressimäära positsioonide) kupongintressimäär viiakse tihedasse vastavusse; ja järgmine intressi fikseerimispäev või fikseeritud kupongintressimääraga positsioonide järelejäänud tähtaeg jääb järgmistesse piiridesse: i) vähem kui üks kuu: samal päeval; ii) üks kuu kuni üks aasta: seitsme päeva jooksul ja iii) üle aasta: 30 päeva jooksul. c)järgmine intressi fikseerimispäev või fikseeritud kupongintressimääraga positsioonide järelejäänud tähtaeg jääb järgmistesse piiridesse: 10.Asutused, kes ei kasuta punktis 9 nimetatud mudeleid, võivad pädevate ametiasutuste loal lugeda täielikult tasakaalustatuks punktides 4 kuni 7 nimetatud tuletisinstrumentides kõik positsioonid, mis vastavad vähemalt järgmistele tingimustele:

11. Väärtpaberite või väärtpaberite omandiõigusega seotud tagatud õiguste võõrandaja repotehingu puhul ning väärtpaberite väljalaenaja väärtpaberite laenuks andmise puhul võtavad need väärtpaberid arvesse kapitalinõuete arvutamisel vastavalt käesolevale lisale, tingimusel et niisugused väärtpaberid vastavad artiklis 11 sätestatud kriteeriumidele.

Eri- ja üldriskid

12. Kaubeldava võlainstrumendi või aktsia (või võlainstrumendi või aktsia tuletisinstrumendi) positsioonirisk jagatakse selle tagamiseks nõutava kapitali arvutamiseks kaheks komponendiks. Esimene komponent on selle eririsk – see on kõnealuse instrumendi hinna muutumise risk, mis tuleneb tema emitendi või tuletisinstrumendi puhul selle aluseks oleva instrumendi emitendiga seotud asjaoludest. Teine komponent katab selle üldriski – see on instrumendi hinna muutumise risk, mis tuleneb (kaubeldava võlainstrumendi või sellega seotud tuletisinstrumendi puhul) intressimäärade taseme muutusest või (aktsia või sellega seotud tuletisinstrumendi puhul) laialdasest aktsiaturu liikumisest, mis pole seotud ühegi konkreetse väärtpaberi spetsiifiliste omadustega.

KAUBELDAVAD VÕLAINSTRUMENDID

13. Netopositsioonid klassifitseeritakse vastavalt vääringutele, milles need on nomineeritud, ning üld- ja eririski tagamiseks nõutav kapital arvutatakse iga vääringu puhul eraldi.

Eririsk

Asutus jagab oma kauplemisportfelli netopositsioonid, mis on arvutatud punkti 1 kohaselt, tabeli 1 vastavatesse kategooriatesse nende emitendi/võlgniku, välise või sisese krediidihinnangu ja järelejäänud tähtaja järgi ning korrutab need seejärel nimetatud tabelis näidatud kaaludega. Asutus liidab oma kaalutud positsioonid (olenemata sellest, kas tegemist on pika või lühikese positsiooniga), et välja arvutada eririski katmiseks vajalik kapitalinõue. 14.Asutus jagab oma kauplemisportfelli netopositsioonid, mis on arvutatud punkti 1 kohaselt, tabeli 1 vastavatesse kategooriatesse nende emitendi/võlgniku, välise või sisese krediidihinnangu ja järelejäänud tähtaja järgi ning korrutab need seejärel nimetatud tabelis näidatud kaaludega. Asutus liidab oma kaalutud positsioonid (olenemata sellest, kas tegemist on pika või lühikese positsiooniga), et välja arvutada eririski katmiseks vajalik kapitalinõue. ▼M2



Tabel 1 Kategooriad Eririski kapitalinõue Võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad keskvalitsused või mille on emiteerinud keskpangad, rahvusvahelised organisatsioonid, mitmepoolsed arengupangad või liikmesriikide piirkondlikud omavalitsused või kohalikud ametiasutused, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 1 või mille riskikaal direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 78–83 ette nähtud nõuete riskiga kaalumise eeskirjade kohaselt oleks 0 %. 0 % Võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad keskvalitsused või mille on emiteerinud keskpangad, rahvusvahelised organisatsioonid, mitmepoolsed arengupangad või liikmesriikide piirkondlikud omavalitsused või kohalikud ametiasutused, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 2 või 3 direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 78–83 ette nähtud nõuete riskiga kaalumise eeskirjade kohaselt; võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad asutused, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 1 või 2 direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 78–83 ette nähtud nõuete riskiga kaalumise eeskirjade kohaselt, võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad asutused, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 3 direktiivi 2006/48/EÜ VI lisa 1. osa punkti 29 kohaselt; võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad äriühingud, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 1, 2 või 3 direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 78–83 ette nähtud nõuete riskiga kaalumise eeskirjade kohaselt. Muud aktsepteeritavad instrumendid vastavalt punktis 15 esitatud määratlusele. 0,25 %(lõpptähtajani jäänud aeg kuni 6 kuud) 1,00 %(lõpptähtajani jäänud aeg 6–24 kuud) 1,60 %(lõpptähtajani jäänud aeg üle 24 kuu) Võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad keskvalitsused või mille on emiteerinud keskpangad, rahvusvahelised organisatsioonid, mitmepoolsed arengupangad või liikmesriikide piirkondlikud omavalitsused või kohalikud ametiasutused või asutused, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 4 või 5 direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 78–83 ette nähtud nõuete riskiga kaalumise eeskirjade kohaselt; võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad asutused, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 3 direktiivi 2006/48/EÜ VI lisa 1. osa punktis 26 ette nähtud nõuete riskiga kaalumise eeskirjade kohaselt; võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad äriühingud, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 4 direktiivi 2006/48/EÜ artiklite 78–83 kohaselt. Nõuded, mille kohta tunnustatud reitinguagentuuri antud krediidihinnang ei ole kättesaadav. 8,00 % Võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad keskvalitsused või mille on emiteerinud keskpangad, rahvusvahelised organisatsioonid, mitmepoolsed arengupangad või liikmesriikide piirkondlikud omavalitsused või kohalikud ametiasutused või asutused, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 6 direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 78–83 ette nähtud nõuete riskiga kaalumise eeskirjade kohaselt, ja võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad äriühingud, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 5 või 6 direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 78–83 ette nähtud nõuete riskiga kaalumise eeskirjade kohaselt. 12,00 % ▼B Et asutustele, mis kohaldavad direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 84 kuni 89 ettenähtud nõuete riskiga kaalumise eeskirju, saaks anda krediidikvaliteedi astet, peab vastaspoolel olema sisereiting, milles maksejõuetuse tõenäosus (PD) on võrdne sellega või madalam sellest, mida loetakse vastavaks krediidikvaliteedi astmele selle direktiivi artiklites 78 kuni 83 ettenähtud äriühingutele esitatavate nõuete riskiga kaalumise eeskirjade kohaselt. Instrumentide suhtes, mille on emiteerinud nõuetele mittevastav emitent, kohaldatakse 8 % või 12 % eririski kapitalinõuet vastavalt tabelile 1. Pädevad ametiasutused võivad nõuda asutustelt kõrgema eririski kapitalinõude kohaldamist niisuguste instrumentide suhtes ja/või keelata niisuguste instrumentide ja muude võlainstrumentide vahelise tasaarvestamise üldise tururiski ulatuse määratlemiseks. Nõuete väärtpaberistamise suhtes, mille puhul kohaldatakse mahaarvestamist vastavalt direktiivi 2006/48/EÜ artikli 66 lõikele 2, või riskide suhtes, mille riskikaal on 1 250 % nimetatud direktiivi IX lisa 4. osa kohaselt, kohaldatakse kapitalinõuet, mis ei või olla nendes käsitlustes sätestatud nõudest väiksem. Reitinguta likviidsuse tagamise tehingute suhtes kohaldatakse kapitalinõuet, mis ei või olla direktiivi 2006/48/EÜ IX lisa 4. osas sätestatud nõudest väiksem.

Punkti 14 kohaldamisel kuuluvad aktsepteeritavate instrumentide hulka: a) pikad ja lühikesed positsioonid varades, mille suhtes on võimalik kohaldada krediidikvaliteedi astet, mis vastab vähemalt investeerimisklassile direktiivi 2006/48/EÜ V jaotise 2. peatüki 3. osa 1. allosas kirjeldatud kaardistamisprotsessis. b) pikad ja lühikesed positsioonid varades, mille korral maksejõuetuse tõenäosus (PD) ei ole direktiivi 2006/48/EÜ V jaotise 2. peatüki 3. osa 2. allosas kirjeldatud meetodi kohaselt emitendi maksevõime tõttu kõrgem punktis a nimetatud varade omast. pikad ja lühikesed positsioonid varades, mille kohta selleks määratud reitinguagentuuri krediidihinnang ei ole kättesaadav ja mis vastavad järgmistele tingimustele: i) asjaomased asutused peavad neid piisavalt likviidseteks; ii) nende investeerimiskvaliteet on asutuse oma hinnangu kohaselt vähemalt võrdne punktis a nimetatud varade omaga, ja iii) need on noteeritud vähemalt ühel liikmesriigi reguleeritud turul või kolmanda riigi väärtpaberibörsil, mida tunnustavad vastava liikmesriigi pädevad ametiasutused; c)pikad ja lühikesed positsioonid varades, mille kohta selleks määratud reitinguagentuuri krediidihinnang ei ole kättesaadav ja mis vastavad järgmistele tingimustele: d) pikad ja lühikesed positsioonid varades, mille asutused on emiteerinud direktiivis 2006/48/EÜ sätestatud kapitali adekvaatsuse nõuete kohaselt, mida asjaomased asutused peavad piisavalt likviidseteks ja nende investeerimiskvaliteet on asutuse oma hinnangu kohaselt vähemalt võrdne punktis a nimetatud varade omaga, ja e) asutuste emiteeritud väärtpaberid, mille krediidikvaliteeti loetakse direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 78 kuni 83 ettenähtud nõuete riskiga kaalumise eeskirjade kohaselt vähemalt võrdseks väärtpaberitega, mille krediidikvaliteedi aste on 2 ja mille suhtes kohaldatakse käesolevale direktiivile vastavat järelevalve- ja reguleerimiskorda. 15.Punkti 14 kohaldamisel kuuluvad aktsepteeritavate instrumentide hulka: Pädevad ametiasutused kontrollivad võlainstrumentide hindamise viisi ning võivad asutuse hinnangu ümber lükata, kui nende arvates on eririski aste kõnealuste instrumentide puhul liiga kõrge selleks, et neid võiks pidada aktsepteeritavateks instrumentideks.

16. Pädevad ametiasutused nõuavad, et asutused kohaldaksid punkti 14 tabelis 1 esitatud maksimaalset kaalu instrumentide puhul, mis emitendi ebapiisava maksevõime tõttu on eriti riskantsed.

Üldrisk

a) Tähtajapõhine

17. See üldriski tagamiseks nõutava kapitali arvestus koosneb kahest etapist. Esiteks kaalutakse kõiki positsioone vastavalt nende lõpptähtajale (punkti 18 selgituse kohaselt), et välja arvutada nende tagamiseks vajaliku kapitali summa. Teiseks ollakse valmis nõutavat summat vähendama, kui kaalutud positsioonile vastandub sa