2009R1200 — ET — 03.09.2015 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B ▼C1 KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1200/2009, 30. november 2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1166/2008, mis käsitleb põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut, loomühikute koefitsientide ja karakteristikute määratluste osas ▼B (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 329 15.12.2009, lk 1)

Muudetud:





Parandatud:









▼B

▼C1

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1200/2009,

30. november 2009,

millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1166/2008, mis käsitleb põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut, loomühikute koefitsientide ja karakteristikute määratluste osas

▼B

(EMPs kohaldatav tekst)







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1166/2008, mis käsitleb põllumajandusettevõtete struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 571/88, ( 1 ) eelkõige selle artikli 2 punkti b, artikli 7 lõiget 4 ning artikli 11 lõiget 7, ning arvestades järgmist: ning arvestades järgmist: ▼C1 (1) Määrusega (EÜ) nr 1166/2008 kehtestatakse uus õiguslik raamistik võrreldava ühenduse statistika kogumiseks põllumajanduslike majapidamiste struktuuri ja põllumajanduslikke tootmismeetodeid käsitlevate uuringute jaoks. ▼B (2) Võrreldavate koondandmete kogumiseks erinevate loomaliikide kohta kasutatakse loomade tegeliku arvu asemel loomühikute koefitsiente. (3) Loomühikute koefitsiendid peavad põhinema ühisel väärtussüsteemil, et oleks tagatud ühendusesisene võrreldavus katvus- ja täpsusnõuete rakendamise osas. ▼C1 (4) Vastavalt määruse (EÜ) nr 1166/2008 artikli 2 punktile b tuleb põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringuteks ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringuks kehtestada loomühikute koefitsiendid. ▼B (5) Võrreldavuse huvides tuleb karakteristikute loetelus toodud määratlusi kogu ühenduses tõlgendada ja rakendada ühtsel viisil. ▼C1 (6) Määruse (EÜ) nr 1166/2008 artikli 7 lõike 4 kohaselt tuleb kehtestada põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringutes kasutatavate karakteristikute määratlused. ▼B (7) Määruse (EÜ) nr 1166/2008 artikli 11 lõike 7 kohaselt tuleb kehtestada põllumajanduslike tootmismeetodite uuringus kasutatavate karakteristikute määratlused. (8) Komisjoni 24. novembri 1999. aasta otsusega 2000/115/EÜ, mis käsitleb tunnuste määratlusi, põllumajandussaaduste ja -toodete loetelu, erandeid määratlustest ning piirkondi ja alasid seoses põllumajandusettevõtete struktuuri käsitlevate ühenduse vaatlustega, ( 2 ) rakendatakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 571/88 ( 3 ). On asjakohane asendada vastav otsus käesoleva määrusega. (9) Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas nõukogu otsusega 72/279/EMÜ ( 4 ) loodud alalise põllumajandusstatistika komitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







▼C1

Artikkel 1

Loomühikute koefitsiendid, mida kasutatakse ühenduse põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringute ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringu katvus- ja täpsusnõuete rakendamiseks, sätestatakse I lisas.

Artikkel 2

Ühenduse põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringutes kasutatavate karakteristikute määratlused sätestatakse II lisas.

▼B

Artikkel 3

Ühenduse põllumajanduslike tootmismeetodite uuringus kasutatavate karakteristikute määratlused sätestatakse III lisas.

Artikkel 4

Otsus 2000/115/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

LOOMÜHIKUTE KOEFITSIENDID







Veised Alla ühe aasta vanused 0,400 Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused 0,700 Vähemalt kahe aasta vanused pullid 1,000 Vähemalt kahe aasta vanused lehmmullikad 0,800 Lüpsilehmad 1,000 Muud vähemalt kahe aasta vanused lehmad 0,800 Lambad ja kitsed 0,100 Hobuslased 0,800 Sead Põrsad eluskaaluga alla 20 kg 0,027 ►C1 Suguemised kaaluga vähemalt 50 kg ◄ 0,500 Muud sead 0,300 Kodulinnud Broilerid 0,007 Munakanad 0,014 Jaanalinnud 0,350 Muud kodulinnud 0,030 ►C1 Emased suguküülikud ◄ 0,020

▼M1









II LISA

Liidu põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringutes kasutatavate karakteristikute määratlused ( 5 )

I. ÜLDKARAKTERISTIKUD

Majapidamise asukoht

Põllumajandusliku majapidamise asukoht on määratletud määruse (EÜ) nr 1166/2008 artikli 2 punktis e.

NUTS 3 piirkond

NUTS 3 piirkond (komisjoni määruse (EL) nr 31/2011 ( 6 ) kohaselt), kus majapidamine asub.

Kas majapidamine asub vähem soodsas piirkonnas?

Teave vähem soodsa piirkonna kohta esitatakse kooskõlas nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 ( 7 ) artikliga 32.

L – majapidamine asub vähem soodsas piirkonnas (v.a mägipiirkonnad), mida mõjutavad olulised looduslikust eripärast tingitud piirangud, või muus piirkonnas, mida mõjutavad konkreetsest eripärast tingitud piirangud.

M – majapidamine asub vähem soodsas mägipiirkonnas.

N – tavaline piirkond (mitte vähem soodne piirkond).

Majapidamise õiguslik vorm

Põllumajandusliku majapidamise õiguslik vorm sõltub majapidamise valdaja seisundist.

Kas majapidamine on ühismaa üksus?

Spetsiaalne „ühismaa põllumajandusüksus” – virtuaalne üksus, mis on loodud andmete kogumise ja talletamise eesmärgil ja mis koosneb põllumajanduslike majapidamiste kasutatavast põllumajandusmaast, mis ei kuulu otseselt neile, st mille suhtes kehtivad ühised õigused.

Kas majapidamise eest vastutab õiguslikult ja majanduslikult:

füüsiline isik, kes on ainuvaldaja, kui majapidamine on iseseisev? Füüsiline isik, kes on sellise majapidamise valdaja, mis ei ole ühise juhtimise kaudu ega muul sellisel viisil seotud ühegi teise valdaja majapidamisega. Kui vastus eelmisele küsimusele on „jah”, siis kas kõnealune isik (valdaja) on ka majapidamise juht? Kui kõnealune isik ei ole juht, siis kas majapidamise juht on valdaja pereliige? Kui juht on valdaja pereliige, siis kas ta on valdaja abikaasa?

üks või mitu füüsilist isikut, kes on osanikud, kui tegemist on majapidamiste ühendusega? Majapidamiste ühenduse osanikud on füüsilised isikud, kes omavad, rendivad või juhivad muul viisil ühiselt põllumajanduslikku majapidamist või kes juhivad ühiselt oma isiklikke majapidamisi, justkui oleks tegemist ühe majapidamisega. Koostöö aluseks peab olema seadus või kirjalik leping.

juriidiline isik? Muu õigussubjekt kui füüsiline isik, kellel on üksikisiku tavapärased õigused ja kohustused, nt õigus olla kohtuasjades hagejaks ja kostjaks (üldine iseseisev õigusvõime).

Majapidamise valduse vorm (valdaja suhtes) ja põllumajandustootmise liik

Kasutatav põllumajandusmaa

Kasutatav põllumajandusmaa on kogu põllumajandusliku majapidamise poolt haritav põllumaa, püsirohumaa, püsikultuuride all olev maa ja koduaiad sõltumata valdusvormist või sellest, kas maad kasutatakse ühismaa osana.

Majapidamise poolt haritav põllumajandusmaa, mis on valdaja omanduses või mida ta kasutab kasutusvaldajana või pärandatava pikaajalise rendiõigusega rentnikuna või muude selliste tingimuste alusel.

Kasutatav põllumajandusmaa, mida majapidamine rendib eelnevalt kindlaksmääratud renditasu eest (sularahas, loonustasuna või muul viisil) ja mille kohta on sõlmitud (kirjalik või suuline) rendileping. Kasutatav põllumajandusmaa loetakse ainult ühe põllumajandusliku majapidamise kasutuses olevaks. Kui kasutatav põllumajandusmaa on vaatlusaastal renditud rohkem kui ühele põllumajanduslikule majapidamisele, loetakse see tavaliselt selle majapidamise kasutuses olevaks, kes kasutab seda vaatluspäeval või kes on seda vaatlusaastal kõige kauem kasutanud.

a) Loonusrendisuhte alusel kasutatav põllumajandusmaa (mis võib moodustada terve põllumajandusliku majapidamise) on põllumajandusmaa, mida maaomanik ning põllumajandusmaa loonusrentnik harivad üheskoos kirjaliku või suulise loonusrendilepingu alusel. Loonusrendilepingu alusel kasutatava maa toodang (kas majanduslik või füüsiline) jagatakse nende osapoolte vahel kokkulepitud tingimustel.

b) Muude valdusvormide alusel kasutatav põllumajandusmaa on põllumajandusmaa, mida ei ole märgitud muude eeltoodud kategooriate all.

Põllumajandusliku majapidamise poolt kasutatav põllumajandusmaa, mis ei kuulu otseselt sellele majapidamisele, st mille suhtes kehtivad ühised õigused.

Mahepõllumajandus

Põllumajandustegevus, mis vastab i) nõukogu määruses (EÜ) nr 834/2007 ( 8 ) või vajaduse korral uuemates õigusaktides ning ii) mahepõllundust käsitlevates asjakohastes siseriiklikes õigusaktides sätestatud standarditele ja eeskirjadele.

Majapidamise poolt kasutatava põllumajandusmaa osa, mille puhul tootmine vastab majapidamise tasandil täielikult i) määruses (EÜ) nr 834/2007 või vajaduse korral uuemates õigusaktides ning ii) mahepõllundustootmise sertifitseerimist käsitlevates asjakohastes siseriiklikes õigusaktides sätestatud mahepõllumajandusliku tootmise põhimõtetele.

Majapidamise poolt kasutatava põllumajandusmaa osa, millel kasutatakse mahepõllumajanduslikke tootmismeetodeid, kuid mille puhul ei ole veel lõppenud vajalik üleminekuperiood, et lugeda tootmine majapidamise tasandil täielikult vastavaks i) määruses (EÜ) nr 834/2007 või vajaduse korral uuemates õigusaktides ning ii) mahepõllundustootmise sertifitseerimist käsitlevates asjakohastes siseriiklikes õigusaktides sätestatud mahepõllumajandusliku tootmise põhimõtetele.

Majapidamise poolt kasutatav põllumajandusmaa, millel kasutatakse mahepõllumajanduslikke tootmismeetodeid või mis on üle minemas mahepõllumajanduslikele tootmismeetoditele, mis on sertifitseeritud vastavalt i) määruses (EÜ) nr 834/2007 või vajaduse korral uuemates õigusaktides ning ii) mahepõllundust käsitlevates asjakohastes siseriiklikes õigusaktides sätestatud standarditele ja eeskirjadele, jagatuna põllumajanduskultuuride kategooriate kaupa.

Allpool on loetletud põllumajanduskultuuride kategooriad mahepõllumajandusliku tootmise jaoks. Põllumajanduskultuurid on määratletud jaotises „II. Maa”.

Teravili terade (sh seemne) saamiseks

Kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed terade (sh seemne ning teravilja ja kaunvilja segude) saamiseks

Kartul (sh varajane ja seemnekartul)

Suhkrupeet (v.a seeme)

Õlikultuurid

Värsked köögiviljad, melonid ja maasikad

Karja- ja heinamaa (v.a hooldamata karjamaa)

Puuvilja- ja marjaistandikud

Tsitruseistandikud

Oliiviistandikud

Viinamarjaistandikud

Muud põllumajanduskultuurid (kiutaimed jms), sh hooldamata karjamaa

Loomade arv, keda kasvatatakse majapidamises, mille puhul kogu loomakasvatus või osa sellest vastab majapidamise tasandil täielikult i) määruses (EÜ) nr 834/2007 või vajaduse korral uuemates õigusaktides ning ii) mahepõllundustootmise sertifitseerimist käsitlevates asjakohastes siseriiklikes õigusaktides sätestatud mahepõllumajandusliku tootmise põhimõtetele, jagatuna loomakategooriate kaupa.

Põllumajandusloomad on määratletud jaotises „III. Põllumajandusloomad”.

Veised

Sead

Lambad ja kitsed

Kodulinnud

Muud loomad

Põllumajandusettevõtte toodangu sihtkoht

Kodumajapidamine on valdaja perekond, mille liikmed elavad ühise katuse all, jagavad osa või kogu oma sissetulekust ja varast ning tarbivad üheskoos teatud kaupu ja teenuseid, peamiselt eluaset ja toitu.

Lõpptoodang selle karakteristiku mõistes on kasutuskõlblik toodang põllumajanduse arvepidamises ( 9 ).

Otsemüük lõpptarbijatele tähendab põllumajandusliku majapidamise töödeldud või töötlemata omatoodangu müüki otse tarbijatele vahetuks tarbimiseks. Protsent arvutatakse rahas väljendatud väärtuses, olenemata sellest, kas müügi eest on makstud rahas, loonusena või muul viisil.

II. MAA

Põllumajandusliku majapidamise maa koosneb kasutatavast põllumajandusmaast (põllumaa, püsirohumaa, püsikultuuride all olev maa ja koduaiad) ja muust maast (kasutamata põllumajandusmaa, metsamaa ja muu maa).

Põllumaa

Korrapäraselt haritav maa (küntav või viljeletav maa), tavaliselt külvikorrasüsteemiga hõlmatud maa.

Külvikord on konkreetsel põllul üheaastaste kultuuride plaanijärgne asendamine igal järgneval aastal nii, et üks liik ei kasvaks samal põllul ilma teatud vaheajata. Tavaliselt vahetatakse põllukultuure igal aastal, kuid ühte kultuuri võib maatükil harida ka mitu aastat. Eristamaks põllumaad püsikultuuride all olevast või püsirohumaast, rakendatakse viie aasta pikkust künnist. See tähendab, et kui maatükil viljeletakse ühte põllukultuuri järjest viis aastat või kauem ilma algset põllukultuuri uuega asendamata, ei loeta seda maad põllumaaks.

Teravili terade (sh seemne) saamiseks

Sellesse kategooriasse kuuluvad kõik maad, millel kasvatatakse kuivalt koristatavaid teravilju, hoolimata viimaste kasutusalast (k.a taastuvenergia tootmiseks kasutatavad teraviljad)

Pehme nisu ja speltanisu Triticum aestivum L. emend. Fiori et Paol., Triticum spelta L. ja Triticum monococcum L.

Kõva nisu Triticum durum Desf.

Rukis Secale cereale L., sh rukki ja teiste sügisel külvatavate põllukultuuride segud (meslin).

Oder Hordeum vulgare L.

Kaer Avena sativa L., sh kaera ja teiste kevadel külvatavate põllukultuuride segud.

Maisiterad Mais (Zea mays L.), mida koristatakse terade saamiseks.

Riis Oryza sativa L.

Muu terade saamiseks kasvatatav teravili Eespool märkimata teravili, mida külvatakse puhaskultuuridena ja koristatakse kuivalt terade saamiseks.

Kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed terade (sh seemne ning teravilja ja kaunvilja segude) saamiseks

Valgusisalduse pärast külvatavad ja koristatavad põllumajanduskultuurid.

Sellesse kategooriasse kuuluvad kõik maad, millel kasvatatakse kuivatatud kaunvilju ja valgurikkaid taimi, mida koristatakse kuivalt terade saamiseks, hoolimata nende kasutusalast (k.a taastuvenergia tootmiseks kasutatavad kultuurid).

sellest hernes, põlduba ja maguslupiin

Pisum sativum L., Vicia faba L., Lupinus spp., mida külvatakse puhaskultuuridena ja koristatakse kuivalt terade saamiseks.

Kartul (sh varajane ja seemnekartul)

Solanum tuberosum L.

Suhkrupeet (v.a seeme)

Beta vulgaris L., mis on ette nähtud suhkrutööstuse ja alkoholitootmise (k.a energiatootmise) jaoks.

Söödajuurvili ja -kapsas (v.a seeme)

Söödapeet (Beta vulgaris L.) ja Brassicae sugukonda kuuluvad taimed, mis on mõeldud sööda valmistamiseks, olenemata sellest, kas söödaks kasutatakse taime juuri või varsi, ning muud taimed, mida kasvatatakse peamiselt nende juurte kasutamiseks söödana ja mida ei ole mujal märgitud.

Tehnilised kultuurid

Taimed, mida tavaliselt ei müüda otsetarbimiseks, kuna neid on vaja enne lõppkasutust tööstuslikult töödelda.

Sellesse kategooriasse kuuluvad kõik maad, millel kasvatatakse tehnilisi kultuure, olenemata viimaste kasutusalast (k.a taastuvenergia tootmiseks kasutatavad kultuurid).

Tubakas Nicotiana tabacum L.

Humal Humulus lupulus L.

Puuvill Gossypium spp., mida kasvatatakse kiu ja õliseemnete tootmiseks.

Raps ja rüps Brassica napus L. (partim) ja Brassica rapa L. var. sylvestris (Lam.) Briggs, mida kasvatatakse õli tootmiseks ja koristatakse kuivalt.

Päevalill Helianthus annuus L., mida koristatakse kuivalt.

Soja Glycine max L. Merril, mida koristatakse kuivalt.

Linaseemned (õlilina) Linum usitatissimum L., peamiselt õli valmistamiseks kasvatatavad sordid, mida koristatakse kuivalt.

Muud õlikultuurid Mujal märkimata muud taimed, mida kasvatatakse peamiselt õlisisalduse pärast ja koristatakse kuivalt.

Lina Linum usitatissimum L., peamiselt kiu tootmiseks kasvatatavad sordid.

Harilik kanep Cannabis sativa L.

Muud kiutaimed Muud peamiselt kiusisalduse pärast kasvatatavad taimed, mida ei ole mujal märgitud.

Aromaatsed taimed, ravimtaimed ja maitsetaimed Ravimitööstuse, parfüümitööstuse või inimkasutuse jaoks kasvatatavad taimed või taimede osad. Maitsetaimed erinevad köögiviljadest seeläbi, et neid kasutatakse väikestes kogustes ning pigem toidu maitsestamiseks kui otseselt toiduks.

Mujal nimetamata tehnilised kultuurid Muud tehnilised kultuurid, mida ei ole mujal märgitud. Siia alla kuuluvad ka maad, millel kasvatatakse üksnes taastuvenergia tootmiseks kasutatavaid kultuure.

Värsked köögiviljad, melonid ja maasikad, mis kasvavad:

Värsked köögiviljad, melonid ja maasikad, mis kasvavad avamaal või madala (ligipääsmatu) katte all.

Värsked köögiviljad, melonid ja maasikad, mida kasvatatakse põllumaal külvikorra alusel vaheldumisi muude põllumajanduskultuuridega.

Värsked köögiviljad, melonid ja maasikad, mida kasvatatakse põllumaal külvikorra alusel vaheldumisi ainult muude aiakultuuridega.

Põllukultuurid, mis on terve kasvuaja või suurema osa sellest kasvuhoones või paikse või teisaldatava kõrge katte all (klaasist või jäigast või painduvast plastikust).

Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid):

Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid), mis kasvavad avamaal või madala (ligipääsmatu) katte all.

Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid), mis on terve kasvuaja või suurema osa sellest kasvuhoones või paikse või teisaldatava kõrge katte all (klaasist või jäigast või painduvast plastikust).

Haljalt koristatavad taimed

Kõik põllumajanduskultuurid, mida koristatakse haljalt ja mis on mõeldud peamiselt loomasöödaks, taastuvenergia (nt biomassi tootmine haljasmaisist) ja haljasväetise tootmiseks, eelkõige teravili, kõrrelised, liblikõielised taimed, tehnilised kultuurid ja muud põllumajanduskultuurid, mida koristatakse või kasutatakse haljalt.

Põllumajanduskultuure tuleks kasvatada külvikorrasüsteemi alusel vaheldumisi teiste kultuuridega samal maal vähem kui viis aastat (ühe- või mitmeaastased söödataimed).

Siia kuuluvad ka põllukultuurid, mida põllumajanduslikus majapidamises ei kasutata, vaid mida müüakse teistele põllumajanduslikele majapidamistele vahetuks kasutamiseks või tööstusele.

Tavapärases külvikorrasüsteemis kasvatatavad karjatamiseks mõeldud heintaimed, hein või silo, mida kasvatatakse vähemalt üks ning kõige enam viis viljelusaastat ja mida külvatakse heina või heinasegudena. Enne uut külvi maa küntakse või haritakse muul viisil või hävitatakse taimed teisiti, nt herbitsiididega.

Siia kuuluvad peamiselt heintaimedest ja muudest söödataimedest (tavaliselt liblikõielistest taimedest) koosnevad segud, mida kasutatakse karjamaadel, koristatakse haljalt või kuiva heinana.

Muud ühe- või mitmeaastased (vähem kui viie-aastased) põllukultuurid, mida koristatakse haljalt, nagu on kirjeldatud punktis „Haljalt koristatavad taimed”.

Igasugune silo saamiseks kasvatatav mais (Zea mays L.), mida ei koristata terade saamiseks (terve maisitõlvik, terve taim või selle osa).

Siia kuuluvad vahetult loomadele söötmiseks mõeldud (silostamata) haljasmais ja terved maisitõlvikud (tera, õisikutelg, terakest), mida kasvatatakse sööda või silo valmistamiseks või taastuvenergia tootmiseks.

Liblikõielised taimed, mida kasvatatakse peamiselt söödaks, energia või haljasväetise tootmiseks ja mis koristatakse haljalt terve taimena.

Siia kuuluvad segud, mis koosnevad valdavalt liblikõielistest kultuuridest (tavaliselt > 80 %) ja heintaimedest ning mida koristatakse haljalt või kuiva heinana.

Muud mujal nimetamata peamiselt loomasöödaks ettenähtud põllumajanduskultuurid, mida koristatakse haljalt.

Põllumaa seemned ja seemikud

Alad, millel kasvatatakse müügiks mõeldud seemneid ja seemikuid, v.a teravili, riis, kaunviljad, kartulid ja õlitaimede seemned. Siia alla kuuluvad ka seemneks koristatava haljassööda ja seemneks koristatavate juurtaimede all olevad alad, müügiks ette nähtud köögivilja- ja lilleseemned ja -seemikud.

Muud põllumajanduskultuurid

Mujal nimetamata põllumajanduskultuurid.

Kesa

Kogu külvikorrasüsteemis kasutatav või heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis (GAEC) ( 10 ) hoitav haritud või harimata põllumaa, millelt ei kavatseta viljelusaasta jooksul saaki koristada.

Kesa peamine tunnus on see, et maa on jäetud tavaliselt terveks viljelusaastaks puhkama.

Kesa võib olla:

1. tühi maa, kus ei kasva mingeid põllumajanduskultuure;

2. maa, kus kasvab vabalt looduslik taimestik, mida kasutatakse loomade söötmiseks või mis küntakse sisse;

3. maa, mida kasutatakse ainult haljasväetise tootmiseks (haljaskesa).

Koduaiad

Koduaiad on põllumajandusliku majapidamise valdaja ja tema kodumajapidamise tarbeks mõeldud põllumajandustoodete kasvatamiseks kasutatavad maad, mis on tavaliselt ülejäänud põllumajandusmaast äratuntavalt eraldatud.

Majapidamisest väljapoole müüakse ainult juhuslikult ülejäävaid koduaia tooteid. Kõik need alad, millel kasvatatavaid tooteid müüakse pidevalt turul, kuuluvad teistesse kategooriatesse, seda isegi siis, kui neid tooteid tarbivad osaliselt ka majapidamise valdaja ja tema kodumajapidamine.

Püsirohumaa

Maa, mida kasutatakse püsivalt (viis aastat või kauem) kõrreliste söödataimede kasvatamiseks harimise (külvamise) läbi või looduslikul (isekülvamise) teel ning mis ei ole hõlmatud põllumajandusliku majapidamise külvikorrasüsteemiga.

Kõnealust maad võib kasutada karjamaana, silo ja heina tegemiseks või taastuvenergia tootmiseks.

Karjamaa ja heinamaa, v.a hooldamata karjamaa

Püsikarjamaa hea või keskmise kvaliteediga pinnasel. Neid alasid võib tavaliselt kasutada intensiivseks karjatamiseks.

Hooldamata karjamaa

Väikese saagiga püsirohumaa tavaliselt madala kvaliteediga pinnasel, nt mägisel maal ja suurtel kõrgustel, mille kvaliteeti ei ole tavaliselt väetamise, harimise, uuesti istutamise või kuivendamise teel parandatud.

Neid alasid saab tavaliselt kasutada ainult ekstensiivseks karjatamiseks, tavaliselt neid kas ei niideta või niidetakse ekstensiivselt ning seal ei saa loomi karjatada suure tihedusega.

Püsirohumaa, mida ei kasutata enam tootmise eesmärgil ja mis vastab toetuse saamise tingimustele.

Püsirohumaad ja heinamaad, mida ei kasutata enam tootmise eesmärgil ja mida hoitakse heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes, nagu on ette nähtud nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003 ( 11 ) või vajaduse korral uuemates õigusaktides, ning mis vastavad rahalise toetuse saamise kriteeriumidele.

Püsikultuurid

Põllukultuurid, mida ei kasvatata külvikorrasüsteemi alusel (v.a püsirohumaad) ning mis kasvavad kaua ja annavad saaki mitu aastat.

Puuvilja- ja marjaistandikud

Alad, kus kasvavad puud, põõsad ja mitmeaastased marjataimed (v.a maasikad), mis on ette nähtud viljade saamiseks. Viljapuuaiad võivad olla istutatud tihedalt (puudel on väikesed vahed) või hõredalt (puudel on suured vahed).

parasvöötme puuviljad Puuviljaistandikud, mida haritakse viljade saamiseks tavaliselt parasvöötmes.

lähistroopikavöötme puuviljad Puuviljaistandikud, mida haritakse viljade saamiseks tavaliselt lähistroopikavöötmes.

Marjaistandikud, mida haritakse marjade saamiseks tavaliselt nii paras- kui ka lähistroopikavöötmes.

Pähkliistandikud, mida haritakse tavaliselt paras- ja lähistroopikavöötmes.

Tsitruseistandikud

Citrus spp. istandikud

Oliiviistandikud,

Olea europea L. istandikud

kus tavapäraselt toodetakse lauaoliive Istandikud, kus kasvatatakse peamiselt lauaoliivide tootmiseks sobivaid sorte.

kus tavapäraselt toodetakse oliive õli tootmiseks Istandikud, kus kasvatatakse peamiselt oliiviõli tootmiseks sobivaid sorte.

Viinamarjaistandikud, kus tavapäraselt toodetakse

Vitis vinifera L. istandikud

kvaliteetveine Viinamarjasordid, mida kasvatatakse tavaliselt kaitstud päritolunimetusega (PDO) veinide tootmiseks, mis vastavad i) nõukogu määruses (EÜ) nr 479/2008 ( 12 ) või vajaduse korral uuemates õigusaktides ning ii) asjakohastes siseriiklikes õigusaktides sätestatud nõuetele. Viinamarjasordid, mida kasvatatakse tavaliselt kaitstud geograafilise tähisega (PGI) veinide tootmiseks, mis vastavad i) määruses (EÜ) nr 479/2008 või vajaduse korral uuemates õigusaktides ja ii) asjakohastes siseriiklikes õigusaktides sätestatud nõuetele.

muid veine Muude kui PDO ja PGI veinide tootmiseks kasvatatavad viinamarjasordid.

lauaviinamarju Viinamarjasordid, mida kasvatatakse värskete viinamarjade tootmiseks.

rosinaid Viinamarjasordid, mida kasvatatakse rosinate tootmiseks.

Puukoolid

Noorte puittaimedega kaetud alad, kus puid kasvatatakse avamaal hilisema ümberistutamise jaoks:

a) viinapuu- ja -alustekoolid;

b) viljapuukoolid ja marjaistikute kasvatamine;

c) dekoratiivtaimeaiad;

d) metsapuukoolid (v.a need, kus kasvatatakse metsamaal puid majapidamise enda vajadusteks);

e) puud ja põõsad aedadesse, parkidesse, tee äärde ja mulletele istutamiseks (nt hekitaimed, roosipuud ja muud dekoratiivpõõsad, dekoratiivsed okaspuud), sealhulgas nende istikud ja seemikud.

Muud püsikultuurid

Muud eelmises jaotises nimetamata avamaal kasvatatavad püsikultuurid, eelkõige punumiseks või põimimiseks kasutatavad püsikultuurid, mida koristatakse tavaliselt igal aastal, ning kasutataval põllumajandusmaal tulunduse eesmärgil jõulupuudeks kasvatatavad puud.

Püsikultuurid katmikalal

Muu maa

Muu maa on kasutamata põllumajandusmaa (põllumajandusmaa, mida ei harita enam majanduslikel, sotsiaalsetel vm põhjustel ning mis ei ole külvikorrasüsteemiga hõlmatud), metsamaa ja muu maa (hoonete, taluõue, teede, tiikide, kivimurdude, kaljude jms all olev maa, viljatu maa).

Kasutamata põllumajandusmaa

Maa, mida on varem kasutatud põllumajandusmaana, kuid mida majanduslikel, sotsiaalsetel või muudel põhjustel vaatlusaastal enam ei harita ning mis ei ole külvikorrasüsteemiga hõlmatud, st maa, mida ei kasutata põllumajanduslikult.

Sellise maa võib uuesti harimisse võtta, kasutades selleks põllumajandusettevõttes tavapäraselt olemasolevaid vahendeid.

Metsamaad

Puude või metsapõõsastega kaetud alad, sh papli- ja muude selliste puude istandused metsamaadel ning väljaspool ning metsamaal majapidamise enda tarbeks kasvatatavad metsapuukoolid, samuti metsas asuvad objektid (metsateed, metsamaterjali hoidlad jne).

sellest lühikese raieringiga madalmets

Metsamaad, mida kasutatakse metsapuude kasvatamiseks ning mille raiering ei ületa 20 aastat.

Raiering on puude külvamise/istutamise ja metsaraie vahele jääv ajavahemik; raide alla ei kuulu tavapärane hooldustegevus, nagu harvendamine.

Muu maa (hoonete, karjaaia, teede, tiikide, kivimurdude, kaljude jms all olev maa, viljatu maa)

Kõik põllumajandusliku majapidamise kogupinna hulka kuuluvad alad, mis ei ole kasutatav põllumajandusmaa, kasutamata põllumajandusmaa ega metsamaa.

Seened

Kultuurseened, mida kasvatatakse hoonetes, mis on selleks otstarbeks spetsiaalselt ehitatud või kohandatud, ning maa-alustes ruumides, koobastes ja keldrites.

Energiakultuurid (biokütuse või muu taastuva energia tootmiseks)

Selliste energiakultuuride viljelusala, mida ei kasutata muul eesmärgil kui energia tootmiseks ja mida kasvatatakse põllumajandusmaal.

Niisutatud ala

Kasutatava põllumajandusmaa maksimaalne kogupind, mida oleks võimalik vaatlusaastal põllumajanduslikus majapidamises tavapäraselt olemasolevate seadmete ja veekogusega niisutada.

Vaatluskuupäevale eelneva 12 kuu jooksul vähemalt üks kord niisutatud põllukultuuride pindala.

Kasutatud niisutusmeetodid

Pindniisutamine (üleujutamine, niisutuskraavid) Vee suunamine gravitatsiooni jõul mööda maapinda, kas kogu ala üleujutamise või vee suunamise teel läbi taimeridade vahel olevate vagude.

Vihmutus Taimede niisutamine kõrgel rõhul vee maatükile pihustamise teel.

Tilkkastmine Taimede niisutamine, suunates vee tilkhaaval taimede juurtele, kasutades mikrovihmuteid või tekitades udusarnaseid tingimusi.

Põllumajanduslikus majapidamises niisutamiseks kasutatava vee päritolu

Kogu või enamuse majapidamises kasutava niisutusvee päritolu.

Majapidamise territooriumi põhjavesi Majapidamise maa-alal või selle läheduses asuvad veeallikad, mille vesi on pärit puur- või salvkaevust või vabalt voolavast looduslikust põhjaveeallikast või mõnest muust samalaadsest kohast.

Majapidamise territooriumi pinnavesi Väiksed looduslikud tiigid või kunstlikud paisud, mis asuvad täielikult majapidamise maa-alal või mida kasutab ainult üks majapidamine.

Väljaspool majapidamise territooriumi asuvate järvede, jõgede või vooluveekogude pinnavesi Mage pinnavesi (järved, jõed, muud veekogud), mis ei ole kunstlikult loodud niisutamise eesmärgil.

Väljaspool majapidamise territooriumi asuva veevarustusvõrgu vesi Väljastpoolt põllumajanduslikku majapidamist pärinev vesi, v.a jaotises „Väljaspool majapidamise territooriumi asuvate järvede, jõgede või vooluveekogude pinnavesi” nimetatud vesi, mida saavad kasutada vähemalt kaks majapidamist.

Muud allikad Mujal mainimata päritoluga niisutusvesi. Sellesse kategooriasse võib kuuluda väga soolane vesi (nt Atlandi ookeanist või Vahemerest), mida töödeldakse enne kasutamist soolakontsentratsiooni vähendamiseks (magestatakse), või (madala soolasusega) riimvesi (nt Läänemerest ja teatud jõgedest), mida on võimalik kasutada vahetult ilma töötlemata. Siia võib kuuluda ka puhastatud heitvesi, mis tarnitakse kasutajale taaskasutatava veena.

III. PÕLLUMAJANDUSLOOMAD

Vaatluspäeval majapidamise otseses valduses või halduse all olevate produktiivloomade arv.

Need loomad ei pea tingimata olema valdaja omandis. Loomad võivad viibida majapidamise territooriumil (majapidamise kasutataval põllumajandusmaal või hoonetes) või väljaspool seda (ühiskarjamaadel või rände vahepeatusel jne).

Hobuslased

Hobuslaste sugukonna perekonda Equus kuuluvad koduloomad (hobused, eeslid jne).

Veised

Liikidesse Bos taurus ja Bubalus bubalus kuuluvad koduloomad, k.a hübriidid, nagu beefalo.

Alla ühe aasta vanused isas- ja emasveised

Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused pullikud

Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused lehmikud

Vähemalt kaheaastased pullikud

Vähemalt kaheaastased lehmikud Veel poegimata kaheaastased ja vanemad lehmmullikad.

Lüpsilehmad Poeginud lehmad (sh alla kaheaastased), keda nende tõu või eriomaduste tõttu peetakse ainult või peamiselt piima tootmiseks, mis on mõeldud inimtoiduks ja piimatoodete valmistamiseks.

Muud lehmad Poeginud lehmad (sh alla kaheaastased), keda nende tõu või eriomaduste tõttu peetakse ainult või peamiselt vasikate tootmiseks ja kelle piim ei ole mõeldud inimtoiduks või piimatoodete valmistamiseks.

Lambad ja kitsed

Lambad (igas vanuses)

Liiki Ovis aries kuuluvad koduloomad.

Emased aretusloomad Uted ja paaritatud utetalled

Muud lambad Muud lambad, v.a aretusuted.

Kitsed (igas vanuses)

Alamliiki Capra aegagrus hircus kuuluvad koduloomad.

Emased aretusloomad Poeginud kitsed ja paaritatud kitsed.

Muud kitsed Muud kitsed, v.a emased aretusloomad.

Sead

Liiki Sus scrofa domesticus kuuluvad koduloomad.

Põrsad eluskaaluga alla 20 kg Põrsad, kelle eluskaal jääb üldiselt alla 20 kg.

Suguemised kaaluga vähemalt 50 kg Tõuaretuseks mõeldud emised kaaluga vähemalt 50 kg, olenemata sellest, kas nad on poeginud või mitte.

Muud sead Mujal nimetamata sead.

Kodulinnud

Broilerid Liiki Gallus gallus kuuluvad kodulinnud, keda peetakse liha tootmiseks.

Munakanad Liiki Gallus gallus kuuluvad munemisikka jõudnud kodulinnud, keda peetakse munade tootmiseks.

Muud kodulinnud Broilerite ja munakanade all nimetamata kodulinnud. Kalkunid Liiki Meleagris kuuluvad kodulinnud. Pardid Liikidesse Anas ja Cairina moschata kuuluvad kodulinnud. Haned Liiki Anser anser dom. kuuluvad kodulinnud. Jaanalinnud Jaanalinnud (Struthio camelus). Mujal nimetamata kodulinnud

Küülikud, emased aretusloomad

Emased küülikud (liik Oryctolagus), keda kasvatatakse nuumküülikute saamiseks ja kes on poeginud.

Mesilased

Mee tootmiseks peetavate mesilastega (Apis mellifera) tarude arv.

Mujal nimetamata põllumajandusloomad

Käesolevas jaotises mujal nimetamata tootmisloomad.

IV. TÖÖJÕUD

i) PÕLLUMAJANDUSTÖÖ MAJAPIDAMISES

Põllumajandusliku majapidamise tööjõud

Põllumajandusliku majapidamise tööjõu hulka kuuluvad kõik isikud, kes on omandanud kohustusliku koolihariduse (jõudnud ikka, mil lõpeb koolikohustus) ja kes on töötanud majapidamises vaatluspäevale eelneva 12 kuu jooksul.

Kui siseriiklikes õigusaktides pole sätestatud täiskoormuse ja osakoormusega kohustusliku koolihariduse miinimumiga, loetakse koolikohustuse lõppemise eaks 15 aastat.

Ainuvaldajad, kes ei osale ise põllumajandustöös, registreeritakse küll uuringu käigus, kuid neid ei märgita kategooriasse „Majapidamise tööjõud kokku”.

Põllumajandusliku majapidamise tööjõu hulka arvatakse kõik pensioniikka jõudnud isikud, kes töötavad jätkuvalt majapidamises.

Siia hulka ei arvestata majapidamises töötavaid isikuid, kelle on palganud kolmas osapool või kes teevad tööd vastastikuse abi korras (nt alltöövõtjate või ühistute tööjõud).

Põllumajandustöö

Põllumajandustööna käsitatakse igasugust majapidamises tehtud tööd, mis on seotud i) määruse (EÜ) nr 1166/2008 I lisas määratletud tegevuste, ii) tootmisvahendite hoolduse või iii) nimetatud tootmistegevustest vahetult tulenevate tegevustega.

Majapidamises põllumajandustööle kulunud aeg

Põllumajanduslikus majapidamises põllumajandustööle kulunud aeg on põllumajandustööle tegelikult kulunud aeg (siia alla ei kuulu töö valdaja või juhi kodumajapidamises).

Aasta tööühik (ATÜ)

Täistööaja ekvivalent, st töötundide arv kokku, mis on jagatud täistööajaga töötaja aasta keskmise töötundide arvuga vastavas riigis.

Täistööaeg on töölepinguid reguleerivate siseriiklike õigusaktide alusel nõutav minimaalne tööaeg. Kui siseriiklikes õigusaktides pole ette nähtud töötundide arvu aasta kohta, loetakse miinimumiks 1 800 tundi (225 8-tunnist tööpäeva).

Valdaja

Põllumajandusliku majapidamise valdaja on füüsiline isik, füüsiliste isikute rühm või juriidiline isik, kelle kasuks ja nimel majapidamine tegutseb ning kes on majapidamise eest juriidiliselt ja majanduslikult vastutav, st isik, kes võtab enda kanda majapidamise majandusliku riski.

Valdajaks võib olla omanik, rentnik, pärandatava rendiõigusega rentnik, kasutusvaldaja või usaldusisik.

Sugu

Vanus

Põllumajandustöö majapidamises (v.a majapidamistööd)

Juht

Põllumajandusliku majapidamise juht on asjaomase majapidamise rahaasjade ning tootmistöö igapäevase korraldamise eest vastutav füüsiline isik.

Sugu

Vanus

Põllumajandustöö majapidamises (v.a majapidamistööd)

Juhi väljaõpe Juhi põllumajanduslik väljaõpe Ainult praktiline põllumajanduslik kogemus Põllumajanduslikus majapidamises praktilise töö käigus omandatud kogemused. Põllumajanduslik baaskoolitus Põllumajanduskoolis ja/või teatavatele valdkondadele (s.h aiandus, viinamarjakasvatus, metsamajandus, kalakasvatus, veterinaaria, põllumajandustehnoloogia jms) spetsialiseerunud koolitusasutuses läbitud koolitus. Baaskoolituse alla loetakse ka põllumajandusalane õppepraktika. Täielik põllumajanduslik väljaõpe Igasugune pärast kohustuslikku kooliharidust läbitud vähemalt kaheaastasele täiskoormusega koolitusele vastav väljaõpe, mis on läbitud põllumajanduskoolis, ülikoolis või muus kõrgkoolis, mis annab hariduse põllumajanduse, aianduse, viinamarjakasvatuse, metsamajanduse, kalakasvatuse, veterinaaria, põllumajandustehnoloogia vms alal. Põllumajandusliku majapidamise juhi kutsekoolitus viimase 12 kuu jooksul Kutsekoolitus on koolitaja või koolitusasutuse pakutav koolitusmeede või -tegevus, mille peamiseks eesmärgiks on põllumajandustegevuse või konkreetse põllumajandusettevõtte tegevusega otseselt seotud oskuste omandamine või olemasolevate oskuste arendamine või täiendamine.

Ainuvaldaja pereliikmed, kes teevad majapidamises põllumajandustöid

Ainuvaldaja pereliikmed, kaasa arvatud abikaasa, kes teevad majapidamises põllumajandustöid, kuid võivad elada ka mujal.

Üldiselt on valdaja pereliikmeteks abikaasa, sugulased ülenevas või alanevas liinis (sh sugulased abielu ja lapsendamise kaudu) ning valdaja või tema abikaasa vennad ja õed.

Abikaasadena käsitletakse ka elukaaslasi, kes ei ole omavahel abielus.

Ainuvaldaja pereliikmed, kes teevad majapidamises põllumajandustöid: meessoost

— Põllumajandustöö majapidamises (v.a majapidamistööd)

Ainuvaldaja pereliikmed, kes teevad majapidamises põllumajandustöid: naissoost

— Põllumajandustöö majapidamises (v.a majapidamistööd)

Alalised töötajad väljastpoolt perekonda

Kõik majapidamises põllumajandustööd tegevad isikud, kes saavad selle eest tasu (palka, töötasu, kasumit või muid väljamakseid, sh loonustasu), välja arvatud valdaja ja tema pereliikmed.

Alaliste töötajatena käsitatakse vaatlusaluses majapidamises vaatluspäevale eelneva 12 kuu jooksul igal nädalal põllumajandustööd teinud isikuid sõltumata nende töönädala pikkusest.

Siia kuuluvad ka isikud, kes on töötanud regulaarselt vähem kui 12 kuu jooksul, kuid ei ole saanud töötada terve ajavahemiku jooksul järgmistel põhjustel:

1. majapidamise erilised tootmistingimused (nt avamaal oliivide või viinamarjade või puu- ja köögiviljade või karjamaal nuumkarja kasvatamisele spetsialiseerunud ettevõtted, kus vajatakse tööjõudu üksnes mõneks kuuks);

2. töölt puudumine puhkuse, sõjaväeteenistuse, haiguse, õnnetusjuhtumi või surma tõttu;

3. majapidamises töö alustamise või lõpetamise tõttu (siia kuuluvad ka töölised, kes on vaatluspäevale eelneva 12 kuu jooksul lõpetanud töö ühes majapidamises ning asunud tööle teises);

4. kogu majapidamise töö seiskumine õnnetuse (üleujutus, tulekahju jms) tagajärjel. Alalised töötajad väljastpoolt perekonda: meessoost — Põllumajandustöö majapidamises (v.a majapidamistööd) Alalised töötajad väljastpoolt perekonda: naissoost — Põllumajandustöö majapidamises (v.a majapidamistööd)

Ajutised töötajad väljastpoolt perekonda: mees- ja naissoost

Ajutised töötajad on töötajad, kes ei ole töötanud vaatluspäevale eelneva 12 kuu jooksul igal nädalal majapidamises mõnel muul põhjusel kui eelmises jaotises „Alalised töötajad väljastpoolt perekonda” loetletud.

Väljastpoolt perekonda pärit ajutiste töötajate tööpäevade hulka arvestatakse iga päev, mil töötajale on makstud palka või tasu (palka, kasumit või muid väljamakseid, sh loonustasu) täistööpäeva eest ning mille jooksul ta on teinud tööd, mida tavaliselt teeb täiskohaga põllumajandustöötaja. Tööpäevade hulka ei loeta puhkuse- ja haiguspäevi.

Täistööpäevaks loetakse täisajaga töötavate alaliste töötajate tavapärane tööpäev.

ii) MUU TULUTOOV TEGEVUS: MITTEPÕLLUMAJANDUSLIK (MAJAPIDAMISEGA OTSESELT MITTE SEOTUD) TÖÖ MAJAPIDAMISES JA TÖÖ VÄLJASPOOL MAJAPIDAMIST

Muu tulutoov tegevus on mis tahes tegevus, mida tehakse tasu eest (palk, töötasu, kasum või muu väljamakse, sh loonustasu, sõltuvalt osutatud teenusest) ja mis ei kuulu IV jaotise punktis i nimetatud põllumajandustöö ega V jaotise punktis i nimetatud muu otseselt majapidamisega seotud tulutoova tegevuse alla.

Siia alla kuulub ka ühe põllumajandusliku majapidamise töötajate poolt teise põllumajandusliku majapidamise heaks tehtud töö.

Andmeid kogutakse ainult nende majapidamiste kohta, kus ainuvaldaja on füüsiline isik (st kus valdaja on ühtlasi ka juht) ning majapidamiste ühenduse kohta. Andmeid ei koguta selliste majapidamiste kohta, kus ainuvaldaja ei ole majapidamise juht, ega juhul, kui valdaja on juriidiline isik.

Andmed muu tulutoova tegevuse kohta märgitakse valdaja ja ainuvaldaja muude perekonnaliikmete puhul. Andmed märgitakse juhul, kui nimetatud isikud tegelevad põllumajandustööga või otseselt majapidamisega seotud tööga.

Sellesse kategooriasse ei kuulu põllumajanduslikust tööst lahutamatu mittepõllumajanduslik tulutoov kõrvaltegevus majapidamises, kuna see loetakse põllumajandustöö alla kuuluvaks.

Sellesse kategooriasse kuuluvad tegevused on järgmised:

— põhitegevus (tegevus, milleks kulub rohkem või sama palju aega kui majapidamise heaks tehtavale põllumajandustööle);

— kõrvaltegevus (tegevus, milleks kulub vähem aega kui majapidamise heaks tehtavale põllumajandustööle).

Majapidamise juhiks oleva valdaja muu tulutoov tegevus

Kogu muu tulutoov tegevus, mis ei ole majapidamisega otseselt seotud ja mida majapidamise juhiks olev valdaja teeb oma põhi- või kõrvaltegevusena.

Ainuvaldaja muude pereliikmete muu tulutoov tegevus:

Põhitegevus Isikute arv (ainuvaldaja abikaasa või ainuvaldaja muud pereliikmed), kes tegelevad põhitegevusena muu tulutoova tegevusega, mis ei ole majapidamisega seotud.

Kõrvaltegevus Isikute arv (ainuvaldaja abikaasa või ainuvaldaja muud pereliikmed), kes tegelevad kõrvaltegevusena muu tulutoova tegevusega, mis ei ole majapidamisega seotud.

V. MAJAPIDAMISE MUU TULITOOV TEGEVUS (OTSESELT SEOTUD MAJAPIDAMISEGA)

i) MUUDE TULUTOOVATE TEGEVUSTE LOETELU

Majapidamise muu tulutoov tegevus hõlmab kõiki tegevusi, mis ei kuulu põllumajandustöö hulka, kuid mis on otseselt seotud majapidamisega ja millel on majanduslik mõju majapidamisele.

Majapidamisega otseselt seotud tegevus tähendab tegevust, mille puhul kasutatakse majapidamise vahendeid (maa, hooned, seadmed vms) või tooteid. Kui kasutatakse ainult majapidamise tööjõudu (pereliikmed ja tööjõud väljastpoolt perekonda) ega kaasata muid majapidamise vahendeid, loetakse see töötamiseks kahe erineva korra alusel ning seda tegevust ei käsitata majapidamisega otseselt seotud tegevusena.

Sellesse kategooriasse kuuluvad mittepõllumajanduslik töö ja põllumajandustöö teiste majapidamiste heaks.

Kõnealuses kontekstis käsitatakse tulutoova tegevusena aktiivset tööd, seega ei kuulu siia finantsinvesteeringud. Siia ei kuulu ka maa rentimine tegevusteks, milles ise ei osaleta.

Tervishoiu-, sotsiaal- või haridusteenuste osutamine Kõik tegevused, mis on seotud tervishoiu-, sotsiaal- või haridusteenuste osutamisega ja/või sotsiaalvaldkonnaga seotud äritegevusega, kus kasutatakse majapidamise vahendeid või esmatooteid.

Turism, majutus ja muud vaba aja veetmisega seotud tegevused Kõik turismi, majutusteenuste, turistidele või teistele rühmadele majapidamise tutvustamise, spordi ja puhketegevusega jne seotud tegevused, mille käigus kasutatakse majapidamise maad, hooneid vm ressursse.

Käsitöö Käsitööesemed, mis on valmistatud majapidamise valdaja või pereliikmete või väljastpoolt perekonda palgatud tööjõu poolt, tingimusel et viimased teevad ka põllumajandustööd, sõltumata sellest, kuidas neid esemeid müüakse.

Põllumajandussaaduste töötlemine Põllumajanduslike esmatoodete töötlemine kõrvaltoodeteks majapidamises, sõltumata sellest, kas toormaterjal on kohapeal toodetud või mujalt ostetud. Siia kuulub ka liha töötlemine, juustu valmistamine jms. Sellesse kategooriasse kuulub igasugune põllumajandustoodete töötlemine, v.a siis, kui töötlemine on käsitatav põllumajandustegevuse osana. Seetõttu ei kuulu siia kategooriasse veini töötlemine ja oliiviõli tootmine, v.a juhul, kui sisseostetava veini või oliiviõli osakaal on märkimisväärne.

Taastuvenergia tootmine Turustamise eesmärgil taastuvenergia (k.a biogaasi, biokütuse või elektrienergia) tootmine tuuleturbiinide või muude seadmete abil või põllumajanduslikust toorainest. Siia ei kuulu majapidamise oma tarbeks toodetud taastuvenergia.

Puidutöötlemine (nt saagimine) Toorpuidu töötlemine majapidamises turustamise eesmärgil (puidu saagimine jms).

Vesiviljelus Kalade, vähkide jms tootmine majapidamises. Siia ei kuulu üksnes kalapüügiga seotud tegevused.

Lepinguline töö (kasutades majapidamise tootmisseadmeid) Majapidamise seadmeid kasutades tehtud lepinguline töö, mille puhul eristatakse tegevusi põllumajandussektoris ja väljaspool seda, nagu lumekoristus, transporditööd, maastikuhooldus, põllumajandus- ja keskkonnateenused jms. Põllumajanduslik (teistele majapidamistele) Mittepõllumajanduslik

Metsandus Metsatöö, milleks kasutatakse majapidamise tööjõudu, masinaid ja seadmeid, mida tavaliselt rakendatakse põllumajanduses.

Muu Muu majapidamisega otseselt seotud tulutoov tegevus, mujal nimetamata.

Kes on tegevusse kaasatud?

Sellesse kategooriasse kuuluvad tegevused on järgmised:

— põhitegevus (tegevus, milleks kulub rohkem või sama palju aega kui majapidamise heaks tehtavale põllumajandustööle);

— kõrvaltegevus (tegevus, milleks kulub vähem aega kui majapidamise heaks tehtavale põllumajandustööle).

Valdaja, kes on ka majapidamise juht

Ainuvaldaja muud pereliikmed, põhitegevusena

Ainuvaldaja muud pereliikmed, kõrvaltegevusena

Majapidamises regulaarselt töötavad isikud, kes ei ole pereliikmed, põhitegevusena

Majapidamises regulaarselt töötavad isikud, kes ei ole pereliikmed, kõrvaltegevusena

ii) MAJAPIDAMISEGA OTSESELT SEOTUD MUU TULUTOOVA TEGEVUSE OSAKAAL

Protsent majapidamise lõpptoodangust

Majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse osakaal majapidamise lõpptoodangust arvutatakse majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse käibe osana majapidamise kogukäibest ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 ( 13 ) kohastest majapidamise otsetoetustest.

VI. MAAELU ARENGU TOETUS

Majapidamine on saanud viimase kolme aasta jooksul järgmiste maaelu arendamise meetmete raames toetusi

Määruse (EÜ) nr 1305/2013 III jaotise I peatükis ette nähtud meetmed, mille alusel majapidamine on toetust saanud.

Kogutakse andmeid selle kohta, kas majapidamine on viimase kolme aasta jooksul saanud ühe või mitme alljärgneva maaelu arengu meetme raames toetusi vastavalt uuemates õigusaktides sätestatud standarditele ja eeskirjadele.

Põllumajandustootjate osalemine toidukvaliteedikavades Määruse (EL) nr 1305/2013 artikkel 16: põllumajandustoodete ja toiduainete kvaliteedikavad

Natura 2000 toetused ja vee raamdirektiiviga ( 14 )seotud toetused Määruse (EL) nr 1305/2013 artikkel 30: Natura 2000 ja veepoliitika raamdirektiivi kohased toetused

Põllumajanduslikud keskkonnatoetused – kliimatoetused Määruse (EL) nr 1305/2013 artikkel 28: põllumajanduse keskkonna- ja kliimameede

Mahepõllumajandus Määruse (EL) nr 1305/2013 artikkel 29: mahepõllumajandus

Loomade heaolu toetused Määruse (EL) nr 1305/2013 artikkel 33: loomade heaolu

Investeeringud materiaalsesse varasse Määruse (EL) nr 1305/2013 artikkel 17: investeeringud materiaalsesse varasse

Loodusõnnetustest ja katastroofidest tingitud põllumajandusliku tootmise potentsiaali kahjustumise ennetamine ja kõrvaldamine Määruse (EL) nr 1305/2013 artikkel 18: loodusõnnetuses ja katastroofides kahjustunud põllumajandusliku tootmise potentsiaali taastamine ning asjakohaste ennetusmeetmete kasutuselevõtmine

Põllumajanduslike majapidamiste ja äritegevuse arendamine Määruse (EL) nr 1305/2013 artikkel 19: põllumajanduslike majapidamiste ja äritegevuse arendamine

Investeeringud metsaala arengusse ja metsade elujõulisuse parandamisse Määruse (EL) nr 1305/2013 artikkel 21: investeeringud metsaala arengusse ja metsade elujõulisuse parandamisse

Metsastamine ja metsaalade loomine Määruse (EL) nr 1305/2013 artikkel 22: metsastamine ja metsaalade loomine

Agrometsandussüsteemide loomine Määruse (EL) nr 1305/2013 artikkel 23: agrometsandussüsteemide loomine

Metsakahjustuste ennetamine ja kõrvaldamine Määruse (EL) nr 1305/2013 artikkel 24: metsapõlengutest ja loodusõnnetustest ning katastroofidest tingitud metsakahjustuste ennetamine ja kõrvaldamine

Investeeringud metsade vastupidavuse ja keskkonnaväärtuse parandamisse Määruse (EL) nr 1305/2013 artikkel 25: investeeringud metsa ökosüsteemide vastupanuvõime ja keskkonnaväärtuse parandamisse

Investeeringud metsandustehnoloogiatesse ning metsasaaduste töötlemisse, mobiliseerimisse ja turustamisse Määruse (EL) nr 1305/2013 artikkel 26: investeeringud metsandustehnoloogiatesse ning metsasaaduste töötlemisse, mobiliseerimisse ja turustamisse

Toetused looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega aladele Määruse (EL) nr 1305/2013 artikkel 31: toetused looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega aladele

Metsakeskkonna- ja kliimateenused ning metsakaitse Määruse (EL) nr 1305/2013 artikkel 34: metsakeskkonna- ja kliimateenused ning metsakaitse

Riskijuhtimine Määruse (EL) nr 1305/2013 artikkel 36: riskijuhtimine

VII. PÕLLUMAJANDUSLIKUS MAJAPIDAMISES RAKENDATAVAD PINNASE- JA SÕNNIKUKÄITLUSMEETODID

Maaharimismeetodid avapõllumaal

Traditsiooniline maaharimine

Viljelusmaa harimine traditsiooniliste meetoditega – kõigepealt mulla ümberpööramine hõlm- või ketasadraga ning seejärel randaaliga äestamine.

Pindharimine

Viljelusmaa harimine kaitsvalt (madalkünniga) – maaharimismeetodi või -meetodite süsteemiga, mille puhul taimejäägid (vähemalt 30 %) jäetakse erosiooni takistamiseks ja niiskuse säilitamiseks mulla pinnale ning mille puhul mulda ümber ei pöörata.

Otsekülv (v.a avapõllumaa mitmeaastaste taimedega)

Viljelusmaa, mida lõikuse ja külvamise vahel ei harita.

Pinnakate avapõllumaal

Viljelusmaa katmine talveks taimede või taimejääkidega või maa paljaks jätmine.

Tavaline talivili

Viljelusmaa, kuhu sügisel külvatakse põllukultuurid, millel lastakse talvel kasvada (tavaline talivili, nt talinisu) ning koristatakse tavapärasel moel või kasutatakse karjatamiseks.

Haljasväetistaimed või eelvili

Viljelusmaa, kuhu põllukultuure külvatakse eelkõige selleks, et vähendada mulla, toitainete ja taimekaitsevahendite kadu talvel või teistel perioodidel, mil maa oleks muidu söötis või kadudele vastuvõtlik. Nende kultuuride majanduslik väärtus on väike ja peamine eesmärk on mulla ja toitainete kaitse.

Tavaliselt küntakse need kultuurid kevadel enne mõne muu põllukultuuri külvamist sisse ning neid ei koristata ega kasutata karjatamiseks.

Taimejäägid

Viljelusmaa, mis on talvel kaetud eelmise hooaja taime- ja koristusjääkidega. Siia alla ei kuulu eelvili ega haljasväetistaimed.

Paljas muld

Viljelusmaa, mida sügisel küntakse või haritakse muul viisil, kuid mida ei külvata ega kaeta talvel taimejääkidega, vaid mis jääb paljaks kuni järgmise kevadhooaja külvieelsete agrotehniliste tegevuste või külvini.

Avapõllumaa mitmeaastaste taimedega

Avapõllumaa mitmeaastaste taimedega, mida ei külvata ega harita vaatlusaastal.

Põllumaa külvikord

Külvikord on konkreetsel põllul kultuuride plaanijärgne asendamine igal järgneval aastal nii, et üks liik ei kasvaks samal põllul ilma teatud vaheajata.

Külvikorrale allutatud põllumaa osakaal

Põllumaa on osa plaanijärgsest külvikorrasüsteemist.

Ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala – põlluservade, puhverribade, hekkide, puude, kesa, biotoopide, metsastatud maa-ala ja maastikuelementide kogupindala

Maa-ala, mille puhul majapidamise juht tagab ökoloogilise kasutuseesmärgi vastavalt määruse (EL) nr 1307/2013 artiklile 46. Põlluservade, puhverribade, hekkide, puude, kesa, biotoopide, metsastatud maa-ala ja maastikuelementide kogupindala

Märkida ainult selliste põllumajanduslike majapidamiste puhul, kus põllumaad on üle 15 ha.

Sõnnikulaotamise meetodid

Protsent majapidamise sõnniku koguhulgast (kohapeal toodetud ja sisseveetud sõnnik, v.a väljaveetud sõnnik), mida laotatakse põllumajandusmaale eri laotamismeetodeid kasutades.

Paisklaotus

Sõnnik laotatakse maa- või põllumajanduskultuuride pinnale lohis- või sisestuslaotuse tehnikat kasutamata.

Mullaga segamata Protsent kogu laotatud sõnnikust, mida mullaga ei segata. Kui sõnnikut ei segata mullaga 24 tunni jooksul pärast paisklaotamist, kuulub ta siia kategooriasse.

Mullaga segamine 4 tunni jooksul pärast laotamist Protsent kogu laotatud sõnnikust, mis segatakse mehhaaniliselt mullaga 4 tunni jooksul pärast laotamist.

Mullaga segamine hiljem kui 4 tundi pärast laotamist Protsent kogu laotatud sõnnikust, mis segatakse mehhaaniliselt mullaga hiljem kui 4 tundi pärast laotamist. Kui sõnnikut ei segata mullaga 24 tunni jooksul pärast paisklaotamist, ei märgita teda siia kategooriasse, vaid kategooriasse „Mullaga segamata”.

Lohislaotus

Virts või läga laotatakse maapinnale paralleelsete ridadena, jättes vahepealse rea sõnnikust vabaks, kasutades virtsa või läga maapinnale laotamiseks paakauto või traktori taha kinnitatud seadet (vedelsõnniku laoturit).

Lohisvoolik Vedelsõnniku laoturi tüüp, mis koosneb mitmest vardale kinnitatud voolikust, kuid milles ei kasutata seadet põllukultuuride või rohu lehtede eraldamiseks.

Lohisking Vedelsõnniku laoturi tüüp, mis koosneb mitmest vardale kinnitatud jala- või kingakujulisest seadmest, mille eesmärk on põllukultuuride või rohu lehtede eraldamine, et laotada sõnnik maapinnale ridadena, vähendades seejuures põllukultuuride ja rohu saastamist.

Sisestuslaotus

Virtsa või läga laotamine, sisestades selle mullapinda lõigatud erineva sügavusega lõhedesse, sõltuvalt sisesti tüübist.

Madal/avalõhedega Lõhed on madalad, tavaliselt ligikaudu 50 mm sügavused. Pärast sõnniku laotamist jäävad need avatuks.

Sügav/sulglõhedega Lõhed on sügavamad, tavaliselt ligikaudu 150 mm sügavused. Pärast sõnniku laotamist need suletakse.

Sõnniku sissevedu majapidamisse ja väljavedu majapidamisest

Majapidamisest väljaveetud sõnniku hulk

Majapidamisse põllumajanduses kasutamiseks sisseveetud sõnniku hulk, olenemata sellest, kas selle eest on makstud või see on tasuta saadud.

▼C1









III LISA

Ühenduse põllumajanduslike tootmismeetodite uuringus kasutatavate karakteristikute määratlused

I. MAAHARIMISMEETODID







1.01 Traditsiooniline maaharimine (hõlmadra või ketasadraga) Põllumaa, mida haritakse traditsiooniliste meetoditega – kõigepealt mulla ümberpööramine hõlm- või ketasadraga ning seejärel randaaliga äestamine. 1.02 Kaitsev maaharimine (madalkünd) Põllumaa, mida haritakse kaitsvalt (madalkünniga) – maaharimismeetodi või -meetodite süsteemiga, mille puhul taimejäägid (vähemalt 30 %) jäetakse erosiooni takistamiseks ja niiskuse säilitamiseks mulla pinnale ning mille puhul mulda ümber ei pöörata. 1.03 Kündmiseta maaharimine (tüükülv) Põllumaa, mida lõikuse ja külvamise vahel ei harita.

II. PINNASE SÄILITAMINE







2.01 Talvine pinnakate Põllumaa katmine talveks taimede või taimejääkidega või maa paljaks jätmine. 2.01.01 Tavaline talivili Põllumaa, kuhu sügisel külvatakse põllumajanduskultuurid, mida lastakse talvel kasvada (tavaline talivili, nt talinisu) ning koristatakse tavapärasel moel või kasutatakse karjatamiseks. 2.01.02 Haljasväetistaimed või eelvili Põllumaa, kuhu põllumajanduskultuure külvatakse eelkõige selleks, et vähendada mulla, toitainete ja taimekaitsevahendite kadu talvel või teistel perioodidel, mil maa oleks muidu söötis või kadudele vastuvõtlik. Nende kultuuride majanduslik tähtsus on väike ja peamine eesmärk on mulla ja toitainete kaitse. Tavaliselt küntakse need kultuurid kevadel enne mõne muu põllumajanduskultuuri külvamist sisse ning neid ei koristata ega kasutata karjatamiseks. 2.01.03 Taimejäägid Põllumaa, mis on talvel kaetud eelmise hooaja taimejääkide ja tüügastikuga. Siia alla ei kuulu eelvili ega haljasväetistaimed. 2.01.04 Paljas muld Põllumaa, mida sügisel küntakse või haritakse muul viisil, kuid mida ei külvata ega kaeta talvel taimejääkidega, vaid mis jääb paljaks kuni järgmise kevadhooaja külvieelsete agrotehniliste tegevuste või külvini. 2.02 Külvikord 2.02.01 Kavandatud külvikorrast väljajääv põllumaa Põllumaa, millel kasvatatakse vähemalt kolm aastat järjest sama kultuuri ja mis ei ole hõlmatud planeeritud külvikorraga. Külvikord on konkreetsel põllul üheaastaste kultuuride plaanijärgne asendamine igal järgneval aastal nii, et üks liik ei kasvaks samal põllul ilma teatud vaheajata. Ühe kultuuri jätkuva viljelemise puhul võib kasutada ka monokultuuri terminit.

III. MAASTIKUELEMENDID







3.01 Lineaarsed elemendid, mida põllumajandustootja on säilitanud viimase kolme aasta jooksul Lineaarsed elemendid on tavaliselt põlluääre tähistamiseks järjestikku istutatud puude, põõsaste ja põõsastike read, kiviaiad jms. 3.01.a Hekid Põõsaste ja põõsastike read, mis moodustavad heki (mõnikord on heki keskel puuderida). 3.01.b Puuderead Järjestikku istutatud puud, mis tähistavad põlluäärt põllumajandusmaal või on istutatud teede või vooluveekogude äärde. 3.01.c Kiviaiad Tellistest või kivist ehitised, nt mördita või mördiga laotud aiamüürid. 3.02 Lineaarsed elemendid, mis põllumajandustootja on rajanud viimase kolme aasta jooksul 3.02.a Hekid 3.02.b Puuderead 3.02.c Kiviaiad

IV. LOOMADE KARJATAMINE







4.01 Karjatamine majapidamises 4.01.01 Vaatlusaastal karjatamiseks kasutatud ala Majapidamise omandis olevate, majapidamise poolt renditud või sellega muul viisil seotud karjamaade üldpindala, millel karjatati vaatlusaastal loomi. 4.01.02 Ajavahemik, mil loomad on avakarjamaal Kuude arv, mille jooksul majapidamise omandis olevate, majapidamise poolt renditud või sellega muul viisil seotud karjamaadel loomi karjatati. 4.02 Karjatamine ühiskarjamaal Ühismaa on maa, mis ei kuulu otseselt majapidamisele, kuid millele kehtivad üldised õigused. Ühismaa võib olla karjamaa, aiamaa või muu maa. Üldiselt on ühismaa avalik-õiguslik (riigi, omavalitsuse vms) põllumajandusmaa, mille suhtes kellelgi on üldised õigused, kusjuures vastavad õigused on teostatavad ühiselt koos teistega. 4.02.01 Ühiskarjamaal karjatatavate loomade koguarv 4.02.02 Ajavahemik, mil loomi karjatatakse ühiskarjamaal Vaatlusaasta kuude arv, mille jooksul loomi karjatati ühiskarjamaal.

V. LOOMAPIDAMISHOONED







5.01 Veised 5.01.01 Laut, kus loomad on lõas – tahke sõnniku ja virtsaga Loomapidamishooned, kus loomad on lõas ega saa vabalt liikuda ning kus sõnnik eemaldatakse hoonest tavaliselt mehaaniliselt tahke sõnnikuna/laudasõnnikuna. 5.01.02 Laut, kus loomad on lõas – lägaga Loomapidamishooned, kus loomad on lõas ega saa vabalt liikuda ning kus sõnnik ja uriin koguneb põrandaalusesse hoidlasse, kus moodustub läga. 5.01.03 Vabapidamisega laut – tahke sõnniku ja virtsaga Loomapidamishooned, kus loomad saavad vabalt liikuda ning kus sõnnik eemaldatakse hoonest tavaliselt mehaaniliselt tahke sõnnikuna/laudasõnnikuna. 5.01.04 Vabapidamisega laut – lägaga Loomapidamishooned, kus loomad saavad vabalt liikuda ning kus sõnnik ja uriin koguneb põrandaalusesse hoidlasse, kus moodustub läga, või kus see kogutakse betoonist vahekäikudest lägamahutitesse või biotiikidesse või ladustatakse maapinnal. 5.01.99 Muu Ülaltoodud kirjeldustele mittevastavad loomapidamishooned. 5.02 Sead 5.02.01 Osaline restpõrand Loomapidamishooned, mille põrand on osaliselt kaetud restidega, s.t läbi põrandat osaliselt katvate restide kogunevad sõnnik ja uriin põrandaalusesse hoidlasse, kus moodustub läga. 5.02.02 Täisrestpõrand Loomapidamishooned, mille põrand on täielikult kaetud restidega, s.t läbi kogu põrandat katvate restide kogunevad sõnnik ja uriin põrandaalusesse hoidlasse, kus moodustub läga. 5.02.03 Õlgedest allapanu (sügavallapanul vabapidamine) Loomapidamishooned, mille põrand on kaetud paksu allapanukihiga (õled, turvas, saepuru või sarnane sõnnikut ja uriini siduv materjal), mis eemaldatakse teatud pikema intervalli (nt mitme kuu) tagant. 5.02.99 Muu Ülaltoodud kirjeldustele mittevastavad loomapidamishooned. 5.03 Munakanad 5.03.01 Õlgedest allapanu (sügavallapanul vabapidamine) Hooned, mille põrand on kaetud paksu allapanukihiga (õled, turvas, saepuru või sarnane sõnnikut siduv materjal), mis eemaldatakse teatud pikema intervalli (nt mitme kuu) tagant. 5.03.02 Puurid (kõik liigid) Hooned, kus munakanu hoitakse ühe- või mitmekaupa puurides. 5.03.02.01 Sõnnikutransportööriga puurid Puurid, mille puhul sõnnik viiakse puurialuse lindi abil hoonest välja ja kogutakse kokku tahke sõnnikuna/laudasõnnikuna. 5.03.02.02 Puuride all paikneva avatud sõnnikuhoidlaga puurid Puurid, kust sõnnik koguneb puuride all asuvasse sügavasse hoidlasse, kus moodustub läga. 5.03.02.03 Lindla all paikneva ventileeritud sõnnikuhoidlaga puurid Puurid, mille puhul sõnnik koguneb puuride alla põrandale, kus moodustub tahke sõnnik/laudasõnnik, mis eemaldatakse mehaaniliselt kindla ajavahemiku järel. 5.03.99 Muu Ülaltoodud kirjeldustele mittevastavad hooned.

VI. SÕNNIKU LAOTAMINE







6.01 Kasutatav põllumajandusmaa, kuhu laotatakse tahke/laudasõnnik 6.01.01 Kokku Majapidamise poolt kasutatava põllumajandusmaa kogupindala, millele vaatlusaastal laotati tahket sõnnikut/laudasõnnikut. 6.01.02 Kohese sissekünniga Majapidamise poolt kasutatava põllumajandusmaa kogupindala, millele laotatud sõnnik viidi mehaaniliselt mulda, kasutades tehnikat, mis võimaldab sõnniku kohest sissekündi. 6.02 Kasutatav põllumajandusmaa, kuhu laotatakse läga 6.02.01 Kokku Majapidamise poolt kasutatava põllumajandusmaa kogupindala, millele vaatlusaastal laotati läga. 6.02.02 Kohese sissekünniga või sissepritsega Majapidamise poolt kasutatava põllumajandusmaa kogupindala, millele laotatud läga viidi mehaaniliselt mulda, kasutades tehnikat, mis võimaldab selle kohest sissekündi, või millele läga pritsiti laotamise käigus sisse. 6.03 Majapidamisest väljaviidud sõnniku osakaal toodetud sõnniku koguhulgast Müüdud või muul viisil majapidamisest väljaviidud sõnniku ja läga kogus, mis on väljendatud hinnangulise protsendina majapidamise sõnniku ja läga kogutoodangust vaatlusaastal.

VII. SÕNNIKUHOIDLAD JA SÕNNIKU KÄITLEMISE RAJATISED







7.01 Hoidlad 7.01.01 Tahke sõnnik Tahke sõnniku ladustamiskoht (katusega või ilma) vettpidaval pinnal, millel on äravoolu kogumise koht. Tahke sõnnikuna käsitatakse koduloomade väljaheiteid (allapanuga või ilma), mis võivad sisaldada vähesel määral uriini. 7.01.02 Virts Katmata või kaetud veekindel virtsamahuti või biotiik. Virtsana on käsitletav koduloomade uriin, mis võib sisaldada vähesel määral väljaheiteid ja/või vett. 7.01.03 Läga Katmata või kaetud veekindel lägamahuti või biotiik. Lägana on käsitletav vedelsõnnik, s.t koduloomade väljaheidete ja uriini segu, mis võib sisaldada vett ja/või vähesel määral allapanu. 7.01.03.01 Lägamahuti Tavaliselt vettpidavast materjalist paak, mida kasutatakse läga ladustamiseks. 7.01.03.02 Biotiik Maasse kaevatud, enamasti vooderdatud, tiik, mida kasutatakse läga ladustamiseks. 7.02 Kas hoidlad on kaetud? Sõnniku ladustamise koht, mis on kaetud viisil (nt betoonkatte, telgi, presendiga jne), mis kaitseb seda vihma ja muude sademete eest ning vähendab ammoniaagi eraldumist. Tahke sõnnik Virts Läga

VIII. NIISUTAMINE







8.01 Niisutatud ala 8.01.01 Niisutatud ala keskmine suurus viimasel kolmel aastal Majapidamise poolt viimase kolme aasta (k.a vaatlusaasta) jooksul niisutatud põllumajandusmaa keskmine suurus. 8.01.02 Viimase 12 kuu jooksul vähemalt kord niisutatud haritav maa kokku Vaatluspäevale eelneva 12 kuu jooksul vähemalt üks kord tegelikult niisutatud põllumajanduskultuuride pindala põllumajanduskultuuride kaupa. Põllumajanduskultuurid on määratletud jaotises „II. Maa”. 8.01.02.01 Teravili terade (sh seemnete) saamiseks (v.a mais ja riis) 8.01.02.02 Mais (terad ja haljasmass) 8.01.02.03 Riis 8.01.02.04 Terade (sh seemnete ning teravilja ja kaunviljade segude) saamiseks kasvatatavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed 8.01.02.05 Kartul (sh varajane ja seemnekartul) 8.01.02.06 Suhkrupeet (v.a seeme) 8.01.02.07 Raps ja rüps 8.01.02.08 Päevalill 8.01.02.09 Kiutaimed (lina, kanep jm kiutaimed) 8.01.02.10 Värsked köögiviljad, melonid ja maasikad – avamaal 8.01.02.11 Ajutine ja püsirohumaa 8.01.02.12 Muud põllumaal kasvatatavad põllumajanduskultuurid 8.01.02.13 Puuvilja- ja marjaistandikud 8.01.02.14 Tsitruseistandikud 8.01.02.15 Oliiviistandikud 8.01.02.16 Viinamarjaistandikud 8.02 Kasutatud niisutusmeetodid 8.02.01 Pindniisutamine (üleujutamine, niisutuskraavid) Vee suunamine gravitatsiooni jõul mööda maapinda, kas kogu ala üleujutamise või vee suunamise teel läbi taimeridade vahel olevate vagude. 8.02.02 Vihmutus Taimede niisutamine maatükile kõrgel rõhul vee pihustamise teel. 8.02.03 Tilkkastmine Taimede niisutamine, suunates vee tilkhaaval taimede juurtele, kasutades mikrovihmuteid või tekitades udusarnaseid tingimusi. 8.03 Majapidamises niisutamiseks kasutatava vee päritolu Kogu või enamuse majapidamises kasutava niisutusvee päritolu. 8.03.01 Majapidamise territooriumi põhjavesi Majapidamise maa-alal või selle läheduses asuvad veeallikad, mille vesi on pärit puur- või salvkaevust või vabalt voolavast looduslikust põhjaveeallikast või mõnest muust samalaadsest kohast. 8.03.02 Majapidamise territooriumi pinnavesi (tiigid või tammid) Väiksed looduslikud tiigid või kunstlikud paisud, mis asuvad täielikult majapidamise maa-alal või mida kasutab ainult üks majapidamine. 8.03.03 Väljaspool majapidamise territooriumi asuvate järvede, jõgede või vooluveekogude pinnavesi Värske pinnavesi (järved, jõed, muud veeteed), mis ei ole kunstlikult loodud niisutamise eesmärgil. 8.03.04 Väljaspool majapidamise territooriumi asuva veevarustusvõrgu vesi Väljastpoolt majapidamist pärinev vesi, v.a jaotises „Väljaspool majapidamise territooriumi asuvate järvede, jõgede või vooluveekogude pinnavesi” nimetatud vesi, mida saavad kasutada vähemalt kaks majapidamist. Sellise vee kasutamise eest makstakse tavaliselt tasu. 8.03.99. Muu vesi Mujal mainimata päritoluga niisutusvesi. Käesolevasse kategooriasse võib kuuluda väga soolane vesi (nt Atlandi ookeanist või Vahemerest), mida töödeldakse enne kasutamist soolakontsentratsiooni vähendamiseks (magestatakse), või (madala soolasusega) riimvesi (nt Läänemerest ja teatud jõgedest), mida on võimalik kasutada vahetult ilma töötlemata. Siia võib kuuluda ka puhastatud heitvesi, mis tarnitakse kasutajale taaskasutatava veena. 8.04 Niisutamiseks kasutatava vee kogus aastas Majapidamise poolt vaatluspäevale eelneva 12 kuu jooksul niisutamiseks kasutatud igasuguse päritoluga vee kogus.