02014R0181 — ET — 01.07.2018 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:









▼B

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 181/2014,

20. veebruar 2014,

milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 229/2013 (millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte jaoks) rakenduseeskirjad







I

PEATÜKK

TARNIMISE ERIKORD







1.

JAGU

Prognoositavad tarnebilansid

Artikkel 1

Prognoositavate tarnebilansside ese ja muutmine

Prognoositavates tarnebilanssides, mille Kreeka kehtestab vastavalt määruse (EL) nr 229/2013 artikli 8 lõikele 2, esitatakse iga kalendriaasta kohta oluliste toodete kogused, mida on vaja Egeuse mere väikesaarte (edaspidi „väikesaared”) tarnevajaduse rahuldamiseks.

Kreeka võib oma prognoositavat tarnebilanssi muuta. Käesoleva määruse artiklit 32 kohaldatakse kõnealuste muudatuste suhtes mutatis mutandis.







2.

JAGU

Tarnimiskorra toimimine

Artikkel 2

Toetuse kindlaksmääramine ja andmine

1. Määruse (EL) nr 229/2013 artikli 9 lõike 1 kohaldamisel määrab Kreeka kava raames kindlaks eraldatud, saarelise või äärepoolseima asukoha hüvitamiseks iga toote eest makstava toetuse suuruse, võttes arvesse:

(a) väikesaarte erivajadusi ja täpseid kvaliteedinõudeid;

(b) tavapäraseid kaubavoogusid Kreeka mandriosa sadamate ja Egeuse mere saarte sadamate vahel;

(c) kavandatava toetuse majanduslikku külge;

(d) vajadust mitte takistada kohalike toodete arendamist, kui see on asjakohane;

(e) veo ja vahepealse ümberlaadimise täiendavaid erikulusid, mis kaasnevad kauba tarnimisega väikesaartele;

(f) täiendavaid erikulusid, mis on tingitud kohalikust töötlemisest, väikesest turust ning vajadusest tagada kaupade turvaline tarne asjaomastele väikesaartele.

2. Toetust ei anta selliste toodete tarnimiseks väikesaarele, mille suhtes on juba kohaldatud tarnimise erikorra soodustusi mõnel muul väikesaarel.

Artikkel 3

Toetussertifikaat ja maksmine

1. Toetust makstakse täielikult kasutatud sertifikaadi (edaspidi „toetussertifikaat”) esitamisel.

Toetussertifikaadi esitamine makseid teostavale asutusele on samaväärne toetuse taotlemisega. Sertifikaadid esitatakse 30 päeva jooksul alates sellega seotud koguste kvoodi hulka arvamise kuupäevast, välja arvatud vääramatu jõu või erakorraliste ilmastikuolude korral. Kõnealuse tähtaja ületamise korral vähendatakse toetust 5 % iga viivitatud päeva kohta.

Pädevad asutused maksavad toetuse välja hiljemalt 90. päeval pärast kasutatud sertifikaadi esitamise kuupäeva, välja arvatud järgmistel juhtudel:

(a) vääramatu jõud või erakorralised ilmastikuolud;

(b) kui toetuse saamise õiguse kohta on algatatud haldusjuurdlus; sel juhul makstakse toetus välja alles pärast toetuse saamise õiguse kinnitamist.

▼M1

2. Toetussertifikaadid koostatakse komisjoni rakendusmääruse (EL) 2016/1239 ( 1 ) I lisas esitatud näidise järgi.

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2016/1237 ( 2 ) artiklit 4 ning rakendusmääruse (EL) 2016/1239 artikleid 2 ja 3, artikli 4 lõiget 1, artikleid 5 ja 7 ning artikleid 13–16 kohaldatakse mutatis mutandis, ilma et see piiraks käesoleva määruse kohaldamist.

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2016/1237 artikli 5 lõikes 4 ning rakendusmääruse (EL) 2016/1239 artikli 8 lõikes 1 osutatud negatiivset hälvet kohaldatakse mutatis mutandis.

▼B

3. Sertifikaadi lahtrisse 20 („Eriandmed”) trükitakse või lüüakse templiga märge „toetussertifikaat”.

4. Sertifikaadi lahtrid 7 ja 8 kriipsutatakse läbi.

5. Toetussertifikaadi lahtrisse 12 märgitakse kehtivuse viimane kuupäev.

6. Makstav toetus on toetussertifikaadi taotluse esitamise päeval kehtinud toetus.

7. Toetussertifikaadi annab välja pädev asutus asjaomaste isikute taotluse alusel ning prognoositava tarnebilansi piires.

Artikkel 4

Soodustuste edasiandmine lõpptarbijale

Määruse (EL) nr 229/2013 artikli 12 lõike 1 kohaldamisel võtavad pädevad asutused kõik kohased meetmed, et kontrollida soodustuste tegelikku edasiandmist lõpptarbijale. Seejuures võivad nad hinnata asjaomaste eri ettevõtjate kasutatavaid kasumimarginaale ja hindu.

Esimeses lõigus osutatud meetmed, eelkõige toetuste soodsa mõju edasiandmise kindlakstegemiseks kasutatavad kontrollipunktid, ja nende võimalikud muudatused teatatakse komisjonile määruse (EL) nr 229/2013 artikliga 20 lõikega 2 ettenähtud rakendamise aastaaruande raames.

Artikkel 5

Ettevõtjate register

1. Selleks et, ettevõtja kantaks määruse (EL) nr 229/2013 artikli 11 lõike 1 teises lõigus osutatud registrisse, kohustub ta:

(a) edastama nõude korral pädevale asutusele kogu asjakohase teabe oma äritegevuse, eelkõige hindade ja kasumimarginaalide kohta;

(b) tegutsema eranditult enda nimel ja omal kulul;

(c) esitama sertifikaaditaotlused vastavalt asjaomaste toodete tegelikule müügimahule, mille tõestamiseks tuleb viidata tegelikele asjaoludele;

(d) hoiduma igasugusest tegevusest, mis võiks tekitada toodete kunstlikku defitsiiti, ja hoiduma olemasolevate toodete turustamisest kunstlikult alandatud hindadega;

(e) tagama pädevaid asutusi rahuldaval viisil, et pärast põllumajandustoodete müüki väikesaartel on soodustus lõpptarbijale edasi antud.

2. Registreerimise taotlemisel või hiljem peavad ettevõtjad, kes kavatsevad töötlemata, töödeldud või pakendatud tooteid artiklis 11 osutatud tingimustel saata edasi mujale liitu või eksportida kolmandatesse riikidesse, teatama oma kavatsusest ja märkima vajaduse korral pakendamisettevõtte asukoha.

3. Registreerimise taotlemisel või hiljem peavad töötlejad, kes kavatsevad töödeldud tooteid artiklis 11 või 12 osutatud tingimustel eksportida kolmandatesse riikidesse või saata edasi mujale liidu piires, teatama oma kavatsusest sellist tegevust jätkata, märkima töötlemisettevõtte asukoha ning vajaduse korral esitama töödeldud toodete loetelu.

Artikkel 6

Ettevõtjate esitatavad dokumendid ning toetussertifikaatide kehtivusaeg

1. Pädevad asutused võtavad ettevõtjatelt iga partii kohta esitatud toetussertifikaadi taotlused vastu, kui nendega on kaasas ostuarve originaal või selle tõestatud koopia.

Ostuarve, konossement või lasti saateleht koostatakse taotleja nimel.

2. Sertifikaadi kehtivusaeg on 45 päeva. Pädev asutus võib kehtivusaega pikendada erijuhtudel, kui veoaega mõjutavad tõsised ja ettenägematud raskused, kuid see ei tohi olla pikem kui kaks kuud alates sertifikaadi väljaandmise kuupäevast.

Artikkel 7

Sertifikaadi ning kauba esitamine

1. Tarnimise erikorraga hõlmatud toodete puhul tuleb toetussertifikaadid esitada pädevatele asutustele 15 tööpäeva jooksul alates kauba mahalaadimise loa kuupäevast. Pädevad asutused võivad kõnealust maksimaalset tähtaega lühendada.

2. Kaup esitatakse lahtiselt või eraldi partiidena vastavalt esitatud sertifikaadile.

Artikkel 8

Toodete kvaliteet

Toodete vastavust määruse (EL) nr 229/2013 artikli 9 lõikes 2 sätestatud nõuetele kontrollitakse vastavalt liidus kehtivatele standarditele ja tavadele hiljemalt turustamise esimeses etapis.

Kui leitakse, et toode ei vasta määruse (EL) nr 229/2013 artikli 9 lõikes 2 sätestatud nõudele, võetakse ära tarnimise erikorra kohaldamise õigus ja asjaomane kogus arvestatakse uuesti prognoositavasse tarnebilanssi.

Käesoleva määruse artikli 3 kohaselt antud toetus tuleb tagasi maksta.

Artikkel 9

Toetussertifikaatide taotluste arvu oluline suurenemine

1. Kui prognoositava tarnebilansi täitmise käigus ilmneb, et teatava toote puhul on toetussertifikaadi taotluste arv oluliselt suurenenud, mis võiks ohtu seada tarnimise erikorra ühe või mitme eesmärgi saavutamise, võtab Kreeka pärast asjaomaste ametiasutustega konsulteerimist vajalikud meetmed väikesaarte varustamiseks esmavajalike toodetega, arvestades esmatähtsate sektorite olemasolevaid varusid ning vajadusi.

2. Kui Kreeka otsustab pärast asjaomaste ametiasutustega konsulteerimist piirata sertifikaatide väljaandmist, kohaldavad pädevad ametiasutused kõigi menetluses olevate taotluste suhtes ühtset vähendusprotsenti.

Artikkel 10

Maksimumkoguse kindlaksmääramine ühe sertifikaaditaotluse kohta

Pädevad asutused võivad kindlaks määrata maksimumkoguse ühe sertifikaaditaotluse kohta, arvestades määra, mis on hädavajalik, et vältida häireid väikesaarte turul või spekulatiivse tegevuse katseid, mis tõenäoliselt kahjustavad tarnimise erikorra tõrgeteta toimimist.

Pädevad asutused teatavad viivitamata komisjonile käesoleva artikli kohaldamise juhtudest.

▼M1

Käesolevas artiklis osutatud teatamine toimub vastavalt komisjoni delegeeritud määrusele (EL) 2017/1183 ( 3 ) ja komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2017/1185 ( 4 ).

▼B







3.

JAGU

Eksport ja edasisaatmine

Artikkel 11

Ekspordi ja edasisaatmise tingimused

1. Tarnimise erikorraga hõlmatud töötlemata toodete ning tarnimise erikorraga hõlmatud tooteid sisaldavate pakitud või töödeldud toodete ekspordi ja edasisaatmise suhtes kohaldatakse lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõudeid.

2. Tootekogused, mille jaoks on antud toetust ja mis on eksporditud või edasi saadetud, arvatakse uuesti prognoositavasse tarnebilanssi ning eksportija või edasisaatja maksab antud toetuse tagasi hiljemalt eksportimisel või edasisaatmisel.

Asjaomaseid tooteid ei või eksportida või edasi saata seni, kuni esimeses lõigus osutatud hüvitamist ei ole toimunud.

Juhul kui ei ole võimalik kindlaks määrata makstud toetuse summat, arvestatakse, et toodetele on määratud suurim toetus, mida liit on kuue kuu jooksul enne eksportimise või edasisaatmise taotluse esitamist antud toodetele maksnud.

Selliste toodete puhul antakse eksporditoetust tingimusel, et toetuse saamise kriteeriumid on täidetud.

3. Pädevad asutused lubavad töödeldud toodete koguseid, välja arvatud lõikes 2 ning artiklis 12 osutatud töödeldud toodete koguseid, eksportida või saata edasi üksnes siis, kui töötleja või eksportija on tõendanud, et kõnealused tooted ei sisalda tarnimise erikorra alusel sissetoodud toorainet.

Pädevad asutused lubavad töödeldud toodete koguseid, välja arvatud lõikes 2 osutatud töödeldud toodete koguseid, reeksportida või edasi saata üksnes siis, kui saatja on tõendanud, et kõnealused tooted ei ole hõlmatud tarnimise erikorraga.

Pädevad asutused teostavad vajaliku kontrolli, et tagada esimeses ja teises lõigus osutatud tõendite täpsus, ja nõuavad vajaduse korral soodustuse tagasi.

Artikkel 12

Töödeldud toodete tavapärane eksport ja edasisaatmine

1. Töötlejad, kes on vastavalt artikli 5 lõikele 3 teatanud oma kavatsusest eksportida või määruse (EL) nr 229/2013 artikli 13 lõikes 2 osutatud tavapäraste kaubavoogude raames edasi saata töödeldud tooteid, mis sisaldavad tarnimise erikorraga hõlmatud tooraineid, võivad seda teha käesoleva määruse I lisas osutatud aastakoguste piires. Pädevad asutused väljastavad vajalikud load, et tagada kõnealuste tehingute jäämine asjaomaste aastaste koguste piiresse.

2. Lõikes 1 osutatud toodete ekspordi korral ei ole vaja esitada ekspordilitsentsi.







4.

JAGU

Haldamine, kontroll ja järelevalve

Artikkel 13

Kontrollimine

1. Põllumajandustoodete sisseveo, ekspordi ja edasisaatmise halduskontroll on täielik ja sisaldab artikli 6 lõikes 1 osutatud dokumentide ristkontrolli.

▼M1

2. Põllumajandustoodete riiki sisenemise füüsiline kontroll Egeuse mere väikesaartel peab hõlmama representatiivset valimit, mis on moodustatud vähemalt 5 % artikli 7 kohaselt esitatud sertifikaatidest.

Egeuse mere väikesaartel teostatavad 3. jaos ette nähtud ekspordi ja edasisaatmise füüsilised kontrollid peavad hõlmama vähemalt 5 % representatiivsest valimist, mis põhineb Kreeka kehtestatud riskiprofiilil.

Komisjoni määrust (EÜ) nr 1276/2008 ( 5 ) kohaldatakse kõnealuse füüsilise kontrolli suhtes mutatis mutandis.

Lisaks võib komisjon erijuhtudel nõuda, et füüsilist kontrolli teostataks muu protsendimäära ulatuses.

▼B

Artikkel 14

Riiklikud haldamise ja järelevalve eeskirjad

Pädevad asutused võtavad vastu täiendavad eeskirjad tarnimise erikorra haldamiseks ja jälgimiseks reaalajas.

Komisjoni taotluse korral teatavad nad komisjonile kõikidest meetmetest, mida nad kavatsevad rakendada vastavalt esimesele lõigule.







II

PEATÜKK

MEETMED KOHALIKU PÕLLUMAJANDUSTOOTMISE TOETAMISEKS







1.

JAGU

Toetussumma ja toetusetaotlused

Artikkel 15

Toetussumma

1. Määruse (EL) nr 229/2013 IV jaotise kohaselt kohaliku põllumajandustootmise toetamise meetmete raames antav toetus ei tohi ületada kõnealuse määruse artiklis 18 kindlaksmääratud ülempiiri.

2. Toetuse andmise tingimused, põllumajandustootmise valdkonnad ja asjakohased mahud täpsustatakse määruse (EL) nr 229/2013 artikli 6 lõike 1 kohaselt heakskiidetud kavas.

Artikkel 16

Taotluste esitamine

Ühe kalendriaasta toetusetaotlused esitatakse Kreeka pädevate asutuste nimetatud ametile vastavalt Kreeka kehtestatud näidistele ja sätestatud tähtaegadele. Kõnealused tähtajad määratakse kindlaks sellistena, et jääks aega vajalike kohapealsete kontrollide jaoks ega ületataks järgmise kalendriaasta 28. veebruari.

Artikkel 17

Ilmsete vigade parandamine

Toetusetaotlust võib pärast selle esitamist igal ajal parandada, kui pädev asutus avastab ilmse vea.

Artikkel 18

Taotluste esitamise hilinemine

Pärast artikli 16 kohaselt sätestatud tähtaja möödumist esitatud toetusetaotluse puhul vähendatakse summat, mida toetuse taotlejal oleks olnud õigus saada taotluse õigeaegse esitamise korral, iga tööpäeva kohta 1 % võrra, välja arvatud vääramatu jõu või erandlike asjaolude korral. Kui taotluse esitamine hilineb üle 25 kalendripäeva, ei võeta taotlust vastu.

Artikkel 19

Toetusetaotluste tagasivõtmine

1. Toetusetaotluse võib igal ajal täielikult või osaliselt tagasi võtta.

Kui pädev asutus on toetuse taotlejale juba teatanud toetusetaotluses avastatud eeskirjade eiramistest või oma kavatsusest teha kohapealne kontroll ning kui kõnealuse kontrolli käigus avastatakse eeskirjade eiramisi, on eeskirjade eiramisest mõjutatud toetusetaotluse osade tagasivõtmine siiski keelatud.

2. Lõike 1 kohane tagasivõtmine tähendab, et taotleja on uuesti olukorras, mis eelnes asjaomase toetusetaotluse või selle osa esitamisele.

3. Hiljemalt iga aasta 31. märtsiks koostatakse eelmise kalendriaasta jooksul tagasi võetud toetusetaotluste analüüs, milles märgitakse ära tagasivõtmise peamised põhjused ja võimalikud suundumused kohalikul tasandil.







2.

JAGU

Kontrollimine

Artikkel 20

Üldpõhimõtted

Kontrollimine koosneb halduskorras läbivaatamisest ja kohapealsest kontrollist.

Halduskontroll on täielik ja sisaldab ristkontrolli, milles muu hulgas kasutatakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 ( 6 ) V jaotise II peatükiga, VI jaotise II peatükiga ning artiklitega 47 ja 61 ning artikli 102 lõikega 3 ette nähtud ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi andmeid.

▼M1

Pädevad asutused teevad vastavalt käesoleva määruse artikli 22 lõikele 1 tehtud riskianalüüsi põhjal iga meetme kohapealseid pistelisi kontrolle ligikaudu 5 % toetusetaotluste ulatuses. Valimis peab olema esindatud ka vähemalt 5 % iga tegevuse toetuseks antud summadest.

▼B

Kreeka tugineb kõigil vajalikel juhtudel ühtsele haldus- ja kontrollisüsteemile.

Artikkel 21

Kohapealne kontroll

1. Kohapealne kontroll tehakse ette teatamata. Kontrollimisest võib siiski minimaalselt vajaliku aja jooksul ette teatada tingimusel, et see ei kahjusta kontrolli eesmärki. Selline etteteatamine ei ületa 48 tundi, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel.

2. Vajaduse korral tehakse käesolevas jaotises sätestatud kohapealne kontroll koos mõne muu kontrolliga, mis on ette nähtud liidu õigusaktiga.

3. Kui toetusetaotleja või tema esindaja takistab kohapealse kontrolli tegemist, lükatakse asjaomane toetusetaotlus või -taotlused tagasi.

Artikkel 22

Kohapealseks kontrolliks toetusetaotlejate valimine

1. Pädev asutus valib kohapeal kontrollitavad toetusetaotlejad riskianalüüsi ja esitatud toetusetaotluste representatiivsuse alusel. Riskianalüüsi puhul võetakse vastavalt vajadusele arvesse:

(a) toetussumma suurust;

(b) põldude arvu ja toetusetaotlusega hõlmatud pindala ja vajaduse korral taotlusega hõlmatud loomade arvu või toodetud, transporditud, töödeldud või turustatud kogust;

(c) muudatusi võrreldes eelmise aastaga,

(d) eelmistel aastatel sooritatud kontrollimiste tulemusi;

(e) muid Kreeka määratud näitajaid.

Representatiivsuse tagamiseks valib Kreeka kohapealseks kontrolliks minimaalse arvu toetusetaotlejate hulgast juhuvaliku põhimõttel 20–25 %. ►M1 Kui kohapeal kontrollitavate toetusetaotlejate miinimumarv on väiksem kui 12, valib Kreeka juhuvaliku teel vähemalt ühe taotleja. ◄

2. Pädev asutus peab iga toetusetaotleja puhul arvestust kohapealseks kontrolliks valimise põhjuste kohta. Kohapealset kontrolli tegevale kontrollijale teatatakse kõnealused põhjused enne kontrollimise algust.

Artikkel 23

Kontrolliaruanne

1. Iga kohapealse kontrolli kohta koostatakse kontrolliaruanne, mis kajastab üksikasjalikult erinevaid kontrollimise aspekte. Aruanne peab sisaldama eelkõige järgmist:

(a) kontrollitud toetuskavad ja toetusetaotlused;

(b) kohal viibinud isikud;

(c) kontrollitud põllud, mõõdetud põllud, mõõtmistulemused iga mõõdetud põllu kohta ning kasutatud mõõtmismeetodid;

(d) iga tõugu loomade arv ja vajaduse korral kõrvamärkide numbrid, veiste registrikanded ja kanded elektroonilises andmebaasis, kontrollitud tõendavad dokumendid ning kontrollide tulemused ja vajaduse korral erimärkused loomade või nende tunnuskoodide kohta;

(e) kontrolliga hõlmatud toodetud, transporditud, töödeldud või turustatud kogused;

(f) kas toetuse taotlejale teatati kontrollist ette ning kui teatati, siis kui palju;

(g) muud kontrollitud asjaolud.

2. Toetuse taotlejatele või nende esindajatele antakse võimalus aruandele alla kirjutada, et tõendada oma kohalolekut kontrollimise ajal ja lisada märkusi. Eeskirjade eiramiste avastamise korral saab toetuse taotleja kontrolliaruande koopia.

Kui kohapealne kontroll tehakse kaugseire abil ning selle käigus ei avastata eeskirjade eiramisi, võib Kreeka otsustada mitte anda toetustaotlejale või tema esindajale võimalust kontrolliaruandele alla kirjutada.







3.

JAGU

Vähendamised ja väljaarvamised ning alusetult tehtud maksed

Artikkel 24

Vähendamised ja väljaarvamised

Toetusetaotluses esitatud teabe ja 2. jaos osutatud kontrolli tulemuste vahelise lahknevuse korral kohaldab Kreeka toetuse vähendamisi ja väljaarvamisi. Need peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

Artikkel 25

Erandid vähendamiste ja väljaarvamiste kohaldamisel

1. Artiklis 24 sätestatud vähendamisi ja väljaarvamisi ei kohaldata, kui toetuse taotleja esitas faktiliselt õiged andmed või kui ta muul viisil suudab tõestada, et viga ei tekkinud tema süül.

2. Vähendamisi ja väljaarvamisi ei kohaldata toetusetaotluse nende osade suhtes, mille puhul taotleja teavitab pädevat asutust kirjalikult, et taotlus on ebaõige või on muutunud ebaõigeks pärast selle esitamist, tingimusel et asjaomast isikut ei ole teavitatud pädeva asutuse kavatsusest viia läbi kohapealne kontroll ja see asutus ei ole teda juba teavitanud taotluses esinevatest eeskirjade eiramistest.

Kui toetuse taotleja esitab teabe vastavalt esimesele lõigule, tuleb selle tulemusena taotlus tegeliku olukorraga kooskõlla viia.

▼M1

Artikkel 26

Alusetult makstud summade tagasimaksmine ja trahv

1. Alusetult tehtud makse korral kohaldatakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 ( 7 ) artiklit 7 kohaldatakse mutatis mutandis.

2. Kui põhjendamatu makse tehti toetuse taotleja esitatud valeandmete, valedokumentide või tema raske hooletuse tõttu, kohaldatakse lisaks põhjendamatult makstud summaga võrdset trahvi, millele on lisatud rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 7 lõike 2 kohaselt arvutatud intress.

Artikkel 27

Vääramatu jõud ja erandlikud asjaolud

Vääramatu jõu või erandlike asjaolude korral määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 2 lõike 2 tähenduses kohaldatakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 640/2014 ( 8 ) artiklit 4 mutatis mutandis.

▼B







III

PEATÜKK

ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 28

Toetuste maksmine

Pärast toetusetaotluste ja asjakohaste tõendavate dokumentide kontrollimist ja määruse (EL) nr 229/2013 II peatükis sätestatud toetusprogrammi raames antavate toetussummade kindlaksmääramist maksavad pädevad ametiasutused kalendriaasta toetused välja:

(a) tarnete erikorra ja delegeeritud määruse (EL) nr 178/2014 artiklis 3 osutatud meetmete puhul kogu aasta jooksul;

(b) otsetoetuste puhul vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artiklile 75;

(c) muude maksete puhul ajavahemikus jooksva aasta 16. oktoobrist järgmise aasta 30. juunini.

Artikkel 29

Tulemusnäitajad

Igal aastal teatab Kreeka komisjonile vähemalt II lisas sätestatud tulemusnäitajatega seotud andmed.

Need andmed esitatakse määruse (EL) nr 229/2013 artikli 20 lõikes 2 osutatud rakendamise aastaaruandes.

Artikkel 30

Teatised

▼M1

1. Tarnimise erikorra kohta teatavad pädevad asutused komisjonile hiljemalt iga aasta 31. maiks järgmised andmed CN-koodide ja vajaduse korral üksikute sihtkohtade kaupa võrdluskalendriaasta tarnebilansi eelmise aasta toimingute kohta järgmised andmed:

▼B

(a) kogused jaotatuna Kreeka mandriosast ja muudelt saartelt saadetud kogusteks;

(b) toetuse summa ja tegelikult tehtud kulutused toote kohta;

(c) kogused, mille puhul toetussertifikaate ei ole kasutatud;

(d) kogused, mis on eksporditud kolmandatesse riikidesse või saadetud mujale liidu piires pärast töötlemist vastavalt artiklile 11;

(e) ülekanded toodete kategooria üldkoguse piires ja asjaomase ajavahemiku jooksul tehtud muudatused prognoositavas tarnebilansis;

(f) järelejäänud kogus ja kasutusaste.

Esimeses lõigus sätestatud andmed esitatakse kasutatud sertifikaatide alusel. ►M1 ————— ◄

2. Kohaliku tootmise toetustega seoses teatab Kreeka komisjonile:

(a) hiljemalt iga aasta 30. aprilliks saadud toetusetaotlused ja asjaomased summad eelmise kalendriaasta kohta;

(b) hiljemalt iga aasta 31. juuliks lõplikult toetuskõlblikud taotlused ja asjaomased summad eelmise kalendriaasta kohta.

▼M1

3. Käesolevas artiklis osutatud teatamine toimub vastavalt komisjoni delegeeritud määrusele (EL) 2017/1183 ja komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2017/1185.

4. Määruse (EL) nr 229/2013 artikli 20 lõikes 1 osutatud teatamine toimub samuti vastavalt komisjoni delegeeritud määrusele (EL) 2017/1183 ja rakendusmäärusele (EL) 2017/1185.

Artikkel 31

Aastaaruanne

1. Määruse (EL) nr 229/2013 artikli 20 lõikes 2 osutatud aastaaruande ülesehitus ja sisu esitataks vastavalt käesoleva määruse III lisale.

2. Lõikes 1 osutatud aruanne esitatakse komisjonile vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2017/1183 ja komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2017/1185.

▼B

Artikkel 32

Programmi muutmine

▼M1

1. Määruse (EL) nr 229/2013 II peatükis osutatud toetusprogrammi tehtavad muudatused esitatakse komisjonile üks kord kalendriaastas, välja arvatud vääramatu jõu või erandlike asjaolude juhtumid. Need peavad olema saadetud komisjonile hiljemalt selle aasta 31. juuliks, mis eelneb nende kohaldamisele. Muudatused peavad olema nõuetekohaselt põhjendatud ja esitatud peab olema eelkõige järgmine teave:

a) programmi muutmist õigustavate võimalike rakendamisraskuste põhjused;

b) muudatuse eeldatav mõju;

c) mõju rahastamisele ja rahastamiskõlblikkuse tingimused.

Komisjon teavitab Kreekat, kui ta leiab, et muudatused ei vasta liidu õigusaktidele, eelkõige määruse (EL) nr 229/2013 artiklile 4, ilma et see piiraks määruse (EL) nr 1306/2013 artiklite 51 ja 52 kohaldamist.

Muudatusi kohaldatakse alates nendest teatamisele järgneva aasta 1. jaanuarist. Kui peetakse vajalikuks varasemat teatamist, võib kõnealuseid muudatusi kohaldada varem, kui komisjonil ei ole midagi selle vastu.

2. Erandina lõikest 1 hindab komisjon eraldiseisvalt Kreeka esitatud muudatusettepanekuid, mis seisnevad üldisesse programmi uute, tarnimise erikorra raames toetust saama hakkavate tooterühmade või uute meetmete lisamises kohaliku põllumajandustootmise abistamiseks. Komisjon teeb ettepanekute heakskiitmise kohta otsuse hiljemalt viie kuu jooksul arvestatuna nende esitamisest kooskõlas määruse (EL) nr 229/2013 artikli 22 lõikes 2 osutatud korraga.

Sel viisil heakskiidetud muudatusi kohaldatakse alates muudatusettepaneku tegemisele järgneva aasta 1. jaanuarist või heakskiitmisotsuses sõnaselgelt väljendatud kuupäevast.

▼B

3. Kreekal on õigus teha järgmisi muudatusi ilma lõikes 1 sätestatud menetluskorda kasutamata, tingimusel et muudatustest teavitatakse komisjoni:

(a) prognoositava tarnebilansi puhul toetuse üksiksumma muutmine kuni 20 % võrra või tarnimisbilansiga hõlmatud asjaomaste tootekoguste muutmine ning seega igale tooteseeriale eraldatud toetuse üldsumma muutmine;

▼M1

(b) kõigi meetmete puhul iga üksikmeetme jaoks ettenähtud eraldise muutmine kuni 20 % võrra, ilma et see piiraks määruse (EL) nr 229/2013 artiklis 18 sätestatud rahalisi ülemmäärasid, tingimusel et sellistest kohandustest teatatakse hiljemalt muudetud rahaeraldisi käsitlevale kalendriaastale järgneva aasta 31. maiks;

▼B

(c) nõukogu määruses (EMÜ) nr 2658/87 ( 9 ) sätestatud toetust saavate toodete tuvastamiseks kasutavate koodide ja kaubakirjelduste muudatuste järgselt tehtavad muudatused, tingimusel et kõnealuste muudatustega ei kaasne toodete muutmist.

4. Lõikes 3 osutatud muudatusi ei kohaldata enne kuupäeva, mil komisjon need kätte saab. Neid selgitatakse ja põhjendatakse nõuetekohaselt ning neid võib kohaldada üksnes kord aastas, v.a järgmistel juhtudel:

(a) vääramatu jõud või erandlikud asjaolud;

(b) tarnekorra alla kuuluvate toodete koguste muutmine;

(c) pärast määruses (EMÜ) nr 2658/87 sätestatud koodide ja kaubakirjelduste muutmist tehtud muudatusi.

5. Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisteid:

▼M1

a) „meede” – tegevuste rühmitus, mis on vajalik ühe või mitme eesmärgi saavutamiseks programmis, mis moodustab seeria, mille rahastamise summa on kindlaks määratud määruse (EL) nr 229/2013 artikli 5 punktis a osutatud rahastamistabelis;

▼B

(b) „tooterühm” – kõik tooted, mille CN-koodi kaks esimest numbrit on samad, nagu on sätestatud määruses (EMÜ) nr 2658/87.

▼M1

6. Käesolevas artiklis osutatud teatamine toimub vastavalt komisjoni delegeeritud määrusele (EL) 2017/1183 ja komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2017/1185.

▼B

Artikkel 33

Ettemaksete vähendamine

Ilma et see piiraks eelarvedistsipliini üldeeskirjade kohaldamist ning juhul, kui artiklite 30 ja 31 kohaselt Kreekalt komisjonile edastatud teave on puudulik või kui selle esitamise tähtajast ei ole kinni peetud, võib komisjon põllumajanduskulude arvestuse kande alusel tehtavat ettemakset ajutiselt kindla summa võrra vähendada.

Artikkel 34

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

Töödeldud toodete maksimumkogused, mida võib igal aastal Egeuse mere väikesaartelt tavapäraste kaubavoogudena eksportida või saata







[Kogus kilogrammides (või liitrites*)] CN-kood Euroopa Liitu Kolmandatesse riikidesse









II LISA

Tulemusnäitajad

Eesmärk : tagada Egeuse mere väikesaarte varustamine inimtoiduks või töötlemiseks ette nähtud ning toorainena kasutatavate oluliste toodetega. Näitaja 1 : tarnimise erikorra osakaal (%) Egeuse mere väikesaarte tarnevajaduste prognoositavas tarnebilansis sisalduvate teatavate toodete/tooterühmade puhul.

Eesmärk : tagada inimtoiduks või loomasöödaks ettenähtud oluliste toodete õiglane hinnatase. Näitaja 2 : tarnimise erikorraga hõlmatud teatavate toodete/tooterühmade hindade võrdlus (Egeuse mere väikesaarte tarbija jaoks) sarnaste toodete hindadega Kreeka mandriosas.

Eesmärk : soodustada kohalikku põllumajanduslikku tootmist, pidades silmas Egeuse mere väikesaarte enda tarbeks tootmist ja ekspordisuunitlusega tootmise säilitamist ja arendamist. Näitaja 3 : kohalike vajaduste rahuldamiseks toodetud teatavate oluliste kohalike toodete osakaal (%).

Eesmärk : säilitada ja arendada kohalikku põllumajandustootmist. Näitaja 4a : kasutatava põllumajandusmaa muutused Egeuse mere väikesaartel ja Kreeka mandriosas. Näitaja 4b : kariloomakasvatuse areng (loomühikutes) Egeuse mere väikesaartel ja Kreeka mandriosas. Näitaja 4c : teatavate kohalike põllumajandustoodete koguste suurenemine Egeuse mere väikesaartel. Näitaja 4d : teatavate kohalike töödeldud toodete koguste suurenemine Egeuse mere väikesaartel. Näitaja 4e : muutused põllumajandussektori tööhõives Egeuse mere väikesaartel ja Kreeka mandriosas.

▼M1









III LISA

Artiklis 31 osutatud aastaaruande ülesehitus ja sisu

Aruande ülesehitus ja sisu võrreldes eelmise aastaga on järgmine:

1. ÜLDINE TAUST EELMISEL AASTAL

1.1. Sotsiaal-majanduslik kontekst

1.2. Põllumajanduse olukord ja selle arengud

2. MEETMETE JA TEGEVUSTE FÜÜSILINE JA RAHALINE RAKENDAMINE

2.1. Finantsandmete üldtabel, mis käsitleb kohaliku tootmise toetamist ja tarnimise erikorda, sealhulgas esialgset eraldist meetme ja tegevuse kohta, samuti tegelikud kulud ja, kui see on asjakohane, mis tahes riigiabi, mida antakse vastavalt määruse (EL) nr 229/2013 artiklile 17.

2.2. Üksikasjalik kirjeldus programmi kuuluva iga meetme ja tegevuse füüsilise ja rahalise rakendamise kohta (sealhulgas tehniline abi): a) tarnimise erikorra puhul: Egeuse mere väikesaarte aastase tarnebilansi andmed ja analüüs; b) kohaliku tootmise toetamise puhul: programmis loetletud iga meetme ja tegevuse füüsilise ja rahalise rakendamise andmed ja analüüs, sealhulgas sellised andmed nagu toetusesaajate arv, toetusega hõlmatud loomade arv, rahastamiskõlblik maa-ala ja/või asjaomaste põllumajandusettevõtete arv. Vajaduse korral tuleb andmetele lisada selle sektori esitlus ja analüüs, milles meetmeid võetakse.

3. PROGRAMMI TULEMUSLIKKUS EELMISEL AASTAL

3.1. Kuidas meetmed ja tegevused on aidanud saavutada programmi erieesmärke ja prioriteete ning üldeesmärke, mis on seatud määruse (EL) nr 229/2013 artiklis 2: a) programmi erieesmärkide riiklike kvantitatiivsete näitajate areng ja analüüs ning hinnang, kuivõrd on programmis sisalduvate meetmete iga erieesmärki täidetud; b) tarnimise erikorra puhul antud soodustuste edasiandmise kirjeldus, samuti käesoleva määruse artikli 4 kohase edasiandmise tagamiseks võetud meetmed ja tehtud kontroll; c) tarnimise erikorra puhul abi proportsionaalsuse analüüs, arvestades täiendavaid transpordikulusid seoses vedamisega Egeuse mere väikesaartele, ning töötlemiseks ettenähtud toodete ja põllumajanduslike sisendite puhul, arvestades saarelisest või kaugest asukohast tulenevaid täiendavaid kulusid; d) iga-aastased andmed ühiste tulemusnäitajate kohta, millele on osutatud käesoleva määruse artiklis 29 ja nende analüüs, eelkõige seoses üldeesmärkide saavutamisega, mis on sätestatud määruse (EL) nr 229/2013 artiklis 2.

3.2. Järeldused meetmeid hõlmava strateegia sobivuse ja selle võimaliku tõhustamise kohta programmi eesmärkide saavutamiseks.

4. PROGRAMMI HALDAMINE

4.1. Lühike kirjeldus peamistest probleemidest, mida on esinenud meetmete juhtimisel ja rakendamisel asjaomasel aastal.

4.2. Statistilised andmed pädevate asutuste poolse kontrollimise kohta ja võimalikud rakendatud sanktsioonid. Mis tahes lisateave, mis võib osutuda kasulikuks esitatud andmetest aru saamisel.

5. MUUDATUSED

Lühikokkuvõte rakenduskava muudatustest, mis on esitatud asjaomasel aastal, ja nende põhjendused.