02011Y0224(01) — ET — 24.03.2020 — 003.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU OTSUS, 20. jaanuar 2011, millega võetakse vastu Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu töökord (ESRB/2011/1) (ELT C 058 24.2.2011, lk 4)

Muudetud:









▼B

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU OTSUS,

20. jaanuar 2011,

millega võetakse vastu Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu töökord

(ESRB/2011/1)

2011/C 58/04







Artikkel 1

Mõisted

Käesolev töökord täiendab määrust (EL) nr 1092/2010 koostoimes määrusega (EL) nr 1096/2010. Käesoleva töökorra mõisteid kasutatakse samas tähenduses kui määruses (EL) nr 1092/2010 ja määruses (EL) nr 1096/2010.







JAOTIS 1

ORGANISATSIOON







PEATÜKK I

Haldusnõukogu

Artikkel 2

Haldusnõukogu koosolekud

1. Oma korralise koosoleku toimumisaja üle otsustab haldusnõukogu ESRB eesistuja ettepanekul. Haldusnõukogu korralised koosolekud peavad reeglina toimuma graafiku alusel, mille haldusnõukogu määrab aegsasti enne iga kalendriaasta algust. Aasta jooksul võib graafikusse lisada täiendavaid korralisi koosolekuid.

2. Kooskõlas määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 9 lõikega 1 võib eesistuja kokku kutsuda erakorralised koosolekud vähemalt ühe kolmandiku hääleõigusega liikmete taotlusel. Eesistuja peab erakorralise koosoleku kokku kutsuma vähemalt 2 kalendripäeva ette teatades, v.a telekonverentsi puhul, mil kokku kutsuda võib üks päev ette teatades.

3. Haldusnõukogu koosolekuid peetakse telekonverentsi kaudu, v.a järgmistel juhtudel: i) vähemalt viis haldusnõukogu hääleõigusega liiget on korralisel koosolekul telekonverentsi vastu; või ii) vähemalt kümme haldusnõukogu hääleõigusega liiget on erakorralisel koosolekul telekonverentsi vastu.

▼M3

Artikkel 3

Liikmed

1. Kui liikmesriik, kus riigi keskpank ei ole määratud asutus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL ( *1 ) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 ( *2 ) kohaselt, on määranud haldusnõukogu hääleõiguslikuks liikmeks määratud asutuse kõrgetasemelise esindaja määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 6 lõike 1 punkti b kohaselt, teatab see määratud asutus ESRNi sekretariaadile selle kõrgetasemelise esindaja nime.

2. Euroopa Komisjon teatab ESRNi sekretariaadile oma esindaja nime määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 6 lõike 1 punkti c eesmärgil.

3. Kooskõlas määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 6 lõike 2 punktiga a teatavad riikide järelevalveasutused, makrotasandi finantsjärelevalve poliitika teostamise eest vastutavad riikide asutused või riikide keskpangad ESRNi sekretariaadile oma kõrgetasemeliste esindajate nimed või oma ühise esindaja nime, kes määratakse haldusnõukogu liikmeks ilma hääleõiguseta määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 6 lõike 3 alusel

4. ESRNi sekretariaat peab, ajakohastab ja avaldab haldusnõukogu hääleõiguslike ja hääleõiguseta liikmete nimekirja. Nimekirjas tuuakse ära kõik liikmed ja ametiasutused, riikide keskpangad või muud asutused või komiteed, keda liikmed esindavad. Igast nimekirja muutustest tuleb viivitamata teavitada ESRNi sekretariaati.

▼B

Artikkel 4

Haldusnõukogu koosolekutel osalemine

1. Haldusnõukogu koosolekutel võivad viibida ainult määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 6 lõigetes 1 ja 2 osutatud liikmed, erinevalt määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 9 lõigetes 4 ja 5 sätestatust.

▼M3

2. Lisaks hääleõigusega liikmetele osalevad põhiaruteludes isikud, kes on asjaomase päevakorrapunkti osas määratud riigi kõrgetasemeliseks esindajaks: EKP järelevalvenõukogu esimees, kriisilahendusnõukogu esimees, majandus- ja rahanduskomitee eesistuja, riigi järelevalveasutuse üks kõrgetasemeline esindaja, makrotasandi finantsjärelevalve poliitika teostamise eest vastutavad riiklik asutus või riigi keskpank määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 6 lõike 2 punkti a kohaselt; muud riikide kõrgetasemelised esindajad osalevad vaatlejatena. Ühise esindaja puudumisel määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 6 lõike 3 kohaselt lepivad riikide kõrgetasemelised esindajad omavahel kokku ja teavitavad ESRNi sekretariaati vähemalt viis kalendripäeva enne haldusnõukogu koosolekut ette haldusnõukogu koosoleku päevakorrapunktidest, milles nad osalevad. Juhul kui määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 6 lõikes 3 osutatud kõrgetasemelise esindaja vahetumise rakendamise osas ei jõuta kokkuleppele, otsustab haldusnõukogus riiki esindav hääleõiguslik esindaja enne igat koosolekut, milline riigi kõrgetasemeline esindaja peab asjaomase päevakorrapunkti arutelus osalema ja teatab sellest esindajatele.

▼B

3. Liige, kes ei saa osaleda, peab koosolekul osalemiseks kirjalikult määrama hääleõiguseta asendaja. Hääleõigusega asendusliikme võib määrata, kui tegelik ESRB liige ei ole saanud osaleda koosolekutel kolm kuud. Asendusliikme või asendaja määramisest ja saatvate isikute osalemisest tuleb ESRB sekretariaadile aegsasti enne koosolekut kirjalikult ette teatada. Eesistuja puudumisel juhatab haldusnõukogu koosolekut eesistuja asetäitja. Mõlema puudumisel juhatab koosolekut teine asetäitja. Teadusliku nõuandekomitee eesistuja ja teadusliku nõuandekomitee eesistuja kaks asetäitjat määravad oma asendusliikmed või asendajad teadusliku nõuandekomitee liikmete hulgast. Tehnilise nõuandekomitee eesistuja asetäitja on teadusliku nõuandekomitee eesistuja asendusliige või asendaja.

4. Haldusnõukogu liikmetel, nende asendusliikmetel või asendajatel võib kaasas olla üks isik. Saatvatele isikutele edastatakse koosoleku käik eraldi koosolekuruumis.

5. ESRB sekretariaadi juhataja aitab ESRB eesistujat aruteludes ja hääletamises.

▼M2

6. Kooskõlas määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 9 lõigetega 4 ja 5 võib ESRNi eesistuja haldusnõukogu eesistuja või teiste liikmete ettepanekul kutsuda konkreetseteks päevakorra punktideks ühekordselt muid isikuid, kui see on kohane ja kooskõlas konfidentsiaalsuse nõuetega.

▼M2

7. Kooskõlas EMP ühiskomitee otsusega nr 198/2016 ( 1 ) osalevad Islandi ja Norra keskpankade presidendid ning Liechtensteini rahandusministeeriumi kõrgetasemeline esindaja, samuti üks kõrgetasemeline esindaja nendest Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) liikmesriikidest, haldusnõukogu koosolekutel ilma hääleõiguseta. EFTA järelevalveameti kolleegiumi liige võib osaleda haldusnõukogu koosolekutel hääleõiguseta, kui see on tema ülesannete suhtes asjakohane.

▼B

Artikkel 5

Haldusnõukogu koosolekute korraldus

▼M3

1. ESRNi eesistuja koostab haldusnõukogu korralise koosoleku päevakorra projekti ja esitab selle koos seonduvate dokumentidega juhtkomiteele konsulteerimiseks vähemalt kaheksa kalendripäeva enne juhtkomitee koosolekut. Seejärel esitab eesistuja päevakorra projekti koos seonduvate dokumentidega haldusnõukogule vähemalt 10 kalendripäeva enne haldusnõukogu koosolekut. Haldusnõukogu töö planeerimisel ja koosolekute päevakordade koostamisel võetakse arvesse järgmisi nõudeid:

a) kolmandate riikide asjaomaste asutuste kõrgetasemelised esindajad osalevad määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 4 lõike 6 kohaselt kooskõlas artikli 9 lõikega 5 ainult liiduga seotud küsimustes ja mitte aruteludes, kus käsitletakse liikmesriikide individuaalsete finantseerimisasutuste olukorda.

b) liikmeid, kes osalevad artikli 4 lõike 7 alusel, võib paluda haldusnõukogu koosolekutel või koosoleku konkreetseid päevakorrapunkte käsitlevatel aruteludel mitte osaleda, kui käsitletakse liikmesriikide individuaalsete finantseerimisasutuste olukorda.

▼B

2. Eesistuja või mis tahes muu haldusnõukogu liikme ettepanekul võib haldusnõukogu otsustada päevakorra projektis punkte kustutada või lisada. Mis tahes ettepanekut tuleb põhjendada ja edastada see kõikidele haldusnõukogu liikmetele. Iga koosoleku alguses võtab haldusnõukogu ESRB ettepanekul päevakorra vastu. Päevakorra punkt kustutatakse ESRB eesistuja või vähemalt viie haldusnõukogu liikme taotlusel, kui seonduvaid dokumente ei esitatud haldusnõukogu liikmetele õigeaegselt.

▼M3

2a. Pärast päevakorra projekti saamist võib iga liige kolme EKP tööpäeva jooksul esitada ESRNi sekretariaadile taotluse, et päevakorra punkti arutataks ilma artikli 4 lõike 7 alusel osalevate või kolmandate riikide asutuste esindajate liikmete osaluseta, kui liige leiab, et lõike 1 punktides a ja/või b sätestatud nõuded ei ole täidetud. Taotluse esitanud liige jääb anonüümseks.

▼B

3. ESRB sekretariaadi juhataja koostab haldusnõukogu koosoleku protokolli projekti. Protokollis tuleb viidata haldusnõukogule esitatud dokumentidele, kajastada vastu võetud otsuseid ja/või haldusnõukogu järeldusi ning lisada osalejate nimekiri.

▼M3

4. ESRNi eesistuja esitab protokolli projekti haldusnõukogu liikmetele märkuste esitamiseks ja heakskiitmiseks kirjalikus menetluses hiljemalt kaks nädalalt pärast koosolekut või, kui see ei ole võimalik, enne järgmist koosolekut. Pärast heakskiitmist allkirjastab selle ESRNi sekretariaadi juhataja. Kolmandate riikide asjaomaste asutuste esindajad ja liikmed, kes osalevad artikli 4 lõike 7 alusel, võivad saada protokolli projekti ja/või märkusi esitada nende ainult päevakorra punktide osas, mille arutelus nad osalesid.

5. Haldusnõukogu koosolekud on konfidentsiaalsed. Haldusnõukogu võib otsustada oma arutelu avalikustada, võttes arvesse konfidentsiaalsusnõudeid ja tehes seda viisi, mis ei võimalda tuvastada konkreetseid haldusnõukogu liikmeid või konkreetseid ametiasutusi, riikide keskpanku, asutusi või komiteesid. Haldusnõukogu võib otsustada oma koosolekute järel korraldada pressikonverentsi.

▼B

6. Erakorraliste haldusnõukogu koosolekute puhul võib töökorra artikli 4 lõikes 2 ja artikli 5 lõikes 1 osutatud tähtaegu lühendada.

Artikkel 6

Haldusnõukogu hääletuskord

1. haldusnõukogu hääletab ESRB eesistuja taotlusel. Eesistuja algatab hääletusmenetluse ka iga hääleõigusliku haldusnõukogu liikme taotlusel.

▼M3

2. Kooskõlas määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 10 lõikega 4 on haldusnõukogu hääletamiseks vajalik kvoorum kaks kolmandikku hääleõiguslikest liikmetest. Kui kvoorumit ei ole, võib ESRNi eesistuja kokku kutsuda erakorralise koosoleku, kus võib otsuseid vastu võtta, kui kohal viibib üks kolmandik hääleõiguslikest liikmetest ja sellisel juhul kohaldatakse artikli 2 lõiget 2.

▼B

3. ESRB eesistuja võib algatada salajase hääletuse, kui seda taotlevad vähemalt viis haldusnõukogu hääleõigusega liiget. Isikuid puudutavates haldusnõukogu hääletustes toimub alati salajane hääletus.

4. Otsuseid võib vastu võtta ka kirjalikus menetluses, v.a juhul kui selle vastu on vähemalt viis haldusnõukogu hääleõigusega liiget. Kirjalikus menetluses on nõutav järgmine: i) reeglina peab igal hääleõigusega haldusnõukogu liikmel olema kaalumiseks aega mitte vähem kui viis tööpäeva ja ii) iga hääleõigusega haldusnõukogu liikme või määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 9 lõike 3 kohaselt tema asendusliikme omakäeline allkiri ja iii) märge selle otsuse kohta järgmise haldusnõukogu koosoleku protokollis.







PEATÜKK II

Eesistuja esimene asetäitja

Artikkel 7

Eesistuja esimese asetäitja valimine

ESRB eesistuja esimese asetäitja valimine, mille on osutatud määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 5 lõikes 2, toimub järgmiselt:

▼M3

a) valimiskogu koosneb haldusnõukogu riikide hääleõiguslikest liikmetest ad personam;

b) ESRNi eesistuja kutsub kokku haldusnõukogu hääleõiguslike liikmesriike esindavate liikmete valimiskoosoleku, teatades sellest vähemalt 15 kalendripäeva ette. Eesistuja palub sobivatel kandidaatidel väljendada oma huvi. ESRNi sekretariaadi juhataja tegutseb valimiskogu sekretärina;

▼B

c) ESRB eesistuja esitab valimiskogule eesistuja esimese asetäitja kandidaatide nimekirja valimiskoosoleku alguse seisuga väljendatud huvi alusel;

d) eesistuja esimene asetäitja valitakse salajasel hääletusel. Juhul kui on ainult üks kandidaat, valitakse eesistuja esimene asetäitja antud häälte lihthääleenamusega. Juhul kui kandidaate on enam, korraldab ESRB eesistuja järjestikused salajased hääletused. Juhul kui esimeses hääletuses ei saa ükski kandidaat antud häältest lihthääleenamust, pannakse teisele hääletusele kaks kandidaati, kes said kõige rohkem hääli. Võrdse häälte arvu korral võivad need kandidaadid osaleda teises hääletuses;

e) juhul kui teine hääletus ei anna ühele kandidaadile antud häältest lihthääleenamust, loetakse valituks suurima häältearvuga kandidaat.







PEATÜKK III

Juhtkomitee

▼M3

Artikkel 8

Liikmed

1. Hääleõiguslikud, liikmesriike esindavad haldusnõukogu liikmed võivad kandideerida määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 11 lõike 1 punktis c osutatud juhtkomitee nelja liikme valimises.

2. Võttes arvesse liikmesriikide arvu, kes on valimise hetkel osalevad liikmeriigid ja mitteosalevad liikmesriigid määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 2 lõike 1 määratluses, määrab valimiskogu, mis koosneb haldusnõukogu hääleõiguslikest liikmesriike esindavatest liikmetest, juhtkomitee liikmete arvu osalevate ja mitteosalevate liikmesriikide osas kooskõlas määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 11 lõike 1 punktiga c. Lähima täisarvuni jõudmiseks ümardab valimiskogu alla või üles.

3. Võttes arvesse valimiskogu eespool osutatud otsust, palub ESRNi eesistuja tingimustele vastavatel kandidaatidel avaldada oma huvi hiljemalt 15 kalendripäeva enne valimist. ESRNi eesistuja esitab valimiskogule kandidaatide nimekirja valimiseks kokku kutsutud koosoleku alguse seisuga väljendatud huvi alusel.

4. Eesistuja korraldab ühe või enam salajast hääletust, mille tulemusel saavad valituks lõikele 2 vastavas proportsioonis nõuetele vastavad kandidaadid, kes said kõige rohkem hääli. Häälte võrdse jagunemise korral, korraldatakse täiendavad hääletused. Hääletamisel peab valimiskogu silmas pidama liikmesriikide tasakaalustatud esindatust.

5. Määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 11 lõike 1 punktis c osutatud nelja liikmesriike esindava liikme valimiseks on vajalik valimiskogu koosolekul osalevate liikmete lihthääleenamus.

▼B

Artikkel 9

Juhtkomitee koosolekute korraldus

1. Juhtkomitee koosolekuid juhatab ESRB eesistuja.

▼M3

2. Oma koosoleku toimumisaja üle otsustab juhtkomitee oma eesistuja ja ESRNi eesistuja esimese asetäitja ühisel ettepanekul. Korralised koosolekud toimuvad reeglina neli nädalat enne haldusnõukogu koosolekut.

▼B

3. Koosolek võib toimuda telekonverentsi kaudu, v.a järgmistel juhtudel: i) vähemalt kaks juhtkomitee liiget on korralisel koosolekul telekonverentsi vastu; ii) vähemalt viis juhtkomitee liiget on erakorralisel koosolekul telekonverentsi vastu.

▼M3

4. Juhtkomitee eesistuja ja ESRNi eesistuja esimene asetäitja võivad, kumbki omal algatusel või juhtkomitee liikmete ettepanekul, juhtkomitee koosolekutel osalema kutsuda muid isikuid kohastel juhtudel ja kui see on kooskõlas konfidentsiaalsuse nõuetega.

5. Kui juhtkomitee liige ei saa koosolekul osaleda, võib kirjalikult määrata asendusliikme. Tehnilise nõuandekomitee eesistujat asendab reeglina üks kahest teadusliku nõuandekomitee eesistuja asetäitjatest. Tehnilise nõuandekomitee eesistuja asetäitja on teadusliku nõuandekomitee eesistuja asendusliige. ESRNi sekretariaadi juhatajat tuleb nendest muutustest kirjalikult teavitada aegsasti enne juhtkomitee koosolekut.

▼B

Artikkel 10

Päevakord ja kokkuvõte

▼M3

1. Iga juhtkomitee koosoleku päevakorra kohta teevad ühise ettepaneku eesistuja ja ESRNi eesistuja esimene asetäitja ja see võetakse vastu juhtkomitee koosoleku alguses. Eesistuja ja ESRNi eesistuja esimene asetäitja koostavad päevakorra projekti ja saadavad selle koos seonduvate dokumentidega juhtkomitee liikmetele vähemalt kümme kalendripäeva enne koosolekut. Kõik juhtkomitee liikmed võivad teha eesistujale ja ESRNi eesistuja esimesele asetäitjale ettepaneku päevakorra punktide ja dokumentide kohta, mida juhtkomitee peab kaaluma.

2. Juhtkomitee tutvub eelnevalt haldusnõukogu päevakorra projekti punktidega ja seonduvate dokumentidega. Juhtkomitee tagab, et haldusnõukogu jaoks on toimikud ette valmistatud ja teeb kohastel juhtudel ettepanekuid võimaluste või lahenduste kohta. Haldusnõukogu töö ja koosolekute päevakorra ettevalmistamisel võetakse kohaselt arvesse artikli 5 lõike 1 punktide a ja b nõudeid. Juhtkomitee esitab haldusnõukogule pidevalt aruandeid ESRNi tegevuse kohta.

▼M1

3. ESRNi sekretariaadi juhataja valmistab ette juhtkomitee koosoleku kokkuvõtte ja esitab selle juhtkomitee liikmetele märkusteks ja heakskiitmiseks kirjalikus menetluses, reeglina enne järgmist haldusnõukogu koosolekut. Kokkuvõtte allkirjastab ESRNi sekretariaadi juhataja.

▼B

4. ESRB eesistuja vastutab juhtkomitees kokku lepitud tegevuskava elluviimise eest, sh juhtkomitee arutelude edastamise eest teistele ESRB organitele.

5. Juhtkomitee koosolekute kokkuvõte, tegevus ja arutelud on konfidentsiaalsed.







PEATÜKK IV

Teaduslik nõuandekomitee

Artikkel 11

Liikmed

1. Juhtkomitee teeb ettepaneku 15 eksperdi kohta, kelle peab heaks kiitma haldusnõukogu määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 12 lõike 1 alusel, võttes arvesse ametialase kvalifikatsiooni, avalikkuse, läbipaistvuse, võrdse juurdepääsu ja mittediskrimineerimise põhimõtteid. Haldusnõukogu otsuses määratletakse teadusliku nõuandekomitee liikmete valiku, ametisse nimetamise ja asendamise kord ja nõuded.

2. ESRB eesistuja teeb haldusnõukogule ettepaneku eesistuja ning eesistuja esimese ja teise asetäitja ametisse nimetamise kohta ekspertide hulgast, kes on ametisse nimetatud teadusliku nõuandekomitee liikmeteks, kooskõlas määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 7 lõikega 2 ja artikli 12 lõikega 2. Teadusliku nõuandekomitee eesistuja ning kaks eesistuja asetäitjat peavad olema Euroopa Liidu kodanikud. Tehnilise nõuandekomitee eesistujat ei saa määrata teadusliku nõuandekomitee eesistujaks või eesistuja asetäitjaks.

3. Eesistumine roteerub eesistuja ja kahe eesistuja asetäitja vahel iga 16 kuu järel.

4. ESRB haldusnõukoguga tuleb konsulteerida tingimuste osas, mida EKP määrab eespool osutatud 15 eksperdi tasudeks ja kuluhüvitisteks EKP poolt selleks otstarbeks eraldatud eelarvest.

5. Teadusliku nõuandekomitee liikmete nimekiri avaldatakse ESRB kodulehel.

Artikkel 12

Teadusliku nõuandekomitee koosolekute korraldus

1. Teadusliku nõuandekomitee koosolekud peavad toimuma vähemalt kaks korda aastas. Koosolekud kutsub kokku teadusliku nõuandekomitee eesistuja.

2. Teadusliku nõuandekomitee eesistuja teeb ettepaneku päevakorra kohta, mis koostatakse kooskõlas määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 12 lõikega 3, ja esitab selle teaduslikule nõuandekomiteele heakskiitmiseks.

3. ESRB sekretariaat aitab teaduslikku nõuandekomiteed. ESRB sekretariaadi juhataja osaleb teadusliku nõuandekomitee koosolekutel ja koostab kokkuvõtte, mis tuleb esitada märkusteks ja vastuvõtmiseks järgmisel koosolekul või heaks kiita varem kirjalikus menetluses.

4. Teadusliku nõuandekomitee eesistuja esitab aruandeid haldusnõukogule juhtkomitee kaudu.

5. Teadusliku nõuandekomitee koosolekute kokkuvõte, tegevus ja arutelud on konfidentsiaalsed. Selle aruandeid võib avaldada, kui selleks on loa andnud haldusnõukogu.







PEATÜKK V

Tehniline nõuandekomitee

Artikkel 13

Koosolekute korraldus

1. Tehnilise nõuandekomitee koosolekud peavad toimuma vähemalt neli korda aastas. Koosolekud kutsub kokku tehnilise nõuandekomitee eesistuja.

2. Osalevad asutused teatavad ESRB sekretariaadile oma esindajate nimed. Kohastel juhtudel teatavad riikide pädevad järelevalveasutused ESRB sekretariaadile nende riikide pädevate järelevalveasutuste poolt määratud ühisest esindajast ja tema kuuluvuse asutusest. ESRB sekretariaat peab ja ajakohastab vastavat nimekirja. Mis tahes muutustest nimekirjas tuleb teavitada ESRB sekretariaati.

▼M3

2a. Islandi ja Norra keskpankade esindajad ja Liechtensteini esindaja rahandusministeeriumist, samuti esindajad nende EFTA liikmesriikide riiklikest pädevatest järelevalveasutustest, hakkavad osalema tehnilise nõuandekomitee koosolekutel.

Tehnilise nõuandekomitee eesistuja võib omal algatusel või tehnilise nõuandekomitee liikmete ettepanekul kutsuda tehnilise nõuandekomitee koosolekutel kohastel juhtudel osalema määratud asutuse kõrgetasemelise esindaja kooskõlas määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 6 lõike 1 punktiga b ja/või makrotasandi finantsjärelevalvet teostava riigiasutuse kõrgetasemelise esindaja kooskõlas selle määruse artikli 6 lõike 2 punktiga a, võttes arvesse konfidentsiaalsusnõudeid.

Tehnilise nõuandekomitee eesistuja võib omal algatusel või tehnilise nõuandekomitee ühe või mitme liikme ettepanekul kutsuda tehnilise nõuandekomitee koosolekutel kohastel juhtudel osalema kolmandate riikide asjaomaste asutuste kõrgetasemelise esindaja kooskõlas määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 9 lõikega 5, võttes arvesse konfidentsiaalsusnõudeid.

▼B

3. Riikide pädevate järelevalveasutuste ühise esindaja puudumisel peab koosolekulaua ääres olema üks kõrgetasemeline esindaja riigi järelevalveasutustest iga liikmesriigi kohta nende arutelude ajal, milleks neid on riigi esindajaks määratud; muud riikide järelevalveasutuste esindajad osalevad vaatlejatena. Juhul kui päevakorrapunktid on kahe või enama riigi järelevalveasutuse pädevuses, peavad nad kokku leppima, kuidas kohaldada määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 13 lõike 1 teises lõigus sätestatud rotatsiooni reeglit. Juhul kui riikide järelevalveasutused ei jõua kokkuleppele rotatsioonireegli kohaldamises, peab vastava liikmesriigi keskpanga esindaja otsustama enne iga koosolekut, milline esindaja peaks olema koosoleku laua ääres vastavates küsimustes ja teavitama sellest esindajaid.

4. ESRB eesistuja teeb haldusnõukogule ettepaneku kolme isikut hõlmava lühendatud nimekirja kohta, mis hõlmab tehnilise nõuandekomitee liikmeid või ESRB liikmesasutuste kõrgetasemelisi ametnikke, kes on tehnilise nõuandekomitee eesistuja ametikoha kandidaatideks. ESRB eesistuja korraldab salajase hääletuse ja nimetab ametisse kandidaadi, kes saab haldusnõukogu liikmetelt suurima arvu hääli. Tehnilise nõuandekomitee eesistuja ametiaeg on kolm aastat ja seda võib pikendada.

▼M3

5. Tehnilise nõuandekomitee liikmed valivad tehnilise nõuandekomitee eesistuja asetäitja. Valimine toimub salajasel hääletusel ja antud häälte lihthääleenamusega. Kandidaatideks võivad olla tehnilise nõuandekomitee liikmed ja ESRNi liikmeks olevate asutuste kõrgetasemelised töötajad. Teadusliku nõuandekomitee esindajat ei saa valida tehnilise nõuandekomitee eesistuja asetäitjaks. Tehnilise nõuandekomitee eesistuja asetäitja ametiaeg on kolm aastat ja seda võib pikendada.

▼B

6. Teadusliku nõuandekomitee eesistuja määrab ühe oma komitee liikme, v.a tehnilise nõuandekomitee eesistuja ja iseenda, tehnilise nõuandekomitee liikmeks. Teadusliku nõuandekomitee esindaja võib tehnilise nõuandekomitee arutelu punktidest olenevalt olla erinev.

▼M3

7. Tehnilise nõuandekomitee eesistuja teeb ettepaneku päevakorra kohta, mis koostatakse kooskõlas määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 13 lõikega 3, vähemalt 10 päeva enne koosolekut ja esitab selle tehnilisele nõuandekomiteele heakskiitmiseks. ESRNi sekretariaat edastab päevakorrapunktide dokumendid kõikidele tehnilise nõuandekomitee liikmetele. Tehnilise nõuandekomitee töö planeerimisel ja koosolekute päevakordade koostamisel võetakse arvesse järgmisi nõudeid:

a) kolmandate riikide asjaomaste asutuste kõrgetasemelised esindajad osalevad kooskõlas artikli 13 lõikega 2a ainult liiduga seotud küsimustes ja mitte aruteludes, kus käsitletakse liikmesriikide individuaalsete finantseerimisasutuste olukorda;

b) EFTA liikmesriikide asjaomaste asutuste liikmeid võib paluda tehnilise nõuandekomitee koosolekutel või koosoleku konkreetseid päevakorrapunkte käsitlevatel aruteludel mitte osaleda, kui käsitletakse liikmesriikide individuaalsete liidu finantseerimisasutuste olukorda.

Pärast päevakorra projekti saamist võib iga osaleja kolme EKP tööpäeva jooksul esitada ESRNi sekretariaadile taotluse, et päevakorra punkti arutataks ilma artikli 13 lõike 2a alusel osalevate esindajate osaluseta, kui lõike 7 punktides a ja/või b sätestatud nõuded ei ole täidetud. Taotluse esitanud esindaja jääb anonüümseks.

8. Tehnilist nõuandekomiteed aitab ESRNi sekretariaat. ESRNi sekretariaadi juhataja koostab tehnilise nõuandekomitee koosolekute kokkuvõtte, mis tuleb esitada märkusteks ja vastuvõtmiseks kahe nädala jooksul pärast koosolekut või, kui see ei ole võimalik, enne järgmist koosolekut.

▼B

9. Tehnilise nõuandekomitee eesistuja esitab aruandeid haldusnõukogule juhtkomitee kaudu.

10. Tehnilise nõuandekomitee koosolekute kokkuvõte, tegevus ja arutelud on konfidentsiaalsed.







PEATÜKK VI

ESRB sekretariaat

Artikkel 14

ESRB sekretariaadi juhataja

▼M3

1. Haldusnõukoguga tuleb konsulteerida kandidaatide osas, kes valitakse EKP poolt ESRNi sekretariaadi juhataja ametikohale kooskõlas määruse (EL) nr 1096/2010 artikli 3 lõikega 2. Haldusnõukogu hindab läbipaistvas menetluses, kas edasivalitud nimekirja kandidaatidel sekretariaadi juhataja ametikohale on sekretariaadi juhtimiseks vajalikud omadused, erapooletus ja kogemused. Haldusnõukogu esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule piisavad üksikasjad toimunud hindamise ja konsulteerimise kohta.

▼B

2. ESRB sekretariaadi töötajad võivad esindada ESRB sekretariaadi juhatajat haldusnõukogu, juhtkomitee, tehnilise nõuandekomitee, teadusliku nõuandekomitee koosolekutel ja mis tahes muudel kohastel koosolekutel ning asendada ESRB sekretariaadi juhatajat tema äraolekul.

Artikkel 15

ESRB sekretariaadi ülesanded

1. ESRB sekretariaadi juhataja vastutab haldusnõukogu koosolekute protokolli ja juhtkomitee koosolekute kokkuvõtte koostamise eest. Sekretariaat vastutab ka nõuandekomiteede koosolekute kokkuvõtete koostamise eest.

2. ESRB sekretariaadi juhataja aitab juhtkomiteed juhtkomitee ja haldusnõukogu koosolekute ettevalmistamisel, samuti nõuandekomiteede eesistujaid nende ülesannete täitmisel.

3. ESRB sekretariaat täidab ülesandeid kooskõlas määruse (EL) nr 1096/2010 artikliga 2 ja määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 4 lõikega 4. Need ülesanded panevad ESRB sekretariaadile muuhulgas kohustuse:

a) tegutseda vahelülina ja hõlbustada koosööd ESRB siseselt ning ESRB, Euroopa Keskpankade Süsteemi ja muude Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi osapoolte vahel ning muude asjakohaste asutuste vahel riikide, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil, samuti tagada tõhus teabeliikumine;

b) aidata kaasa ESRB üldise makrotasandi järelevalve määratlemisel ja selle läbivaatamisel (eesmärgid, poliitilised vahendid, tegevuse aspektid);

c) läbi viia analüüs ja süntees, koostada ülevaateid ESRB aruteludeks, toetada juhtkomiteed, võttes arvesse ESRB liikmete panust, ning tuvastada tähelepanu vajavaid küsimusi;

d) kujundada koostöös ESRB liikmetega ekspertiis makrotasandi järelevalve vahendite osas ja hinnata makrotasandi järelevalve instrumente, millel võiksid põhineda ESRB poliitika soovitused;

e) kaasa aidata hoiatuste ja soovituste ettevalmistamisel ja jälgida nende täitmist;

f) pidada ESRB dokumentide arhiivi, hallata ESRB kodulehte ja tegeleda ESRB kirjavahetusega;

g) juhtida ESRB-le EKP poolt määratud finants-, materiaalset ja inimressurssi kooskõlas määruse (EL) nr 1096/2010 artiklitega 2 ja 3 ning EKP asjakohaste reeglitega.







PEATÜKK VII

ESRB ja Euroopa Finantsjärelevalve Süsteem

Artikkel 16

Euroopa järelevalveasutuste järelevalvenõukogude koosolekutel osalemine

ESRB eesistuja osaleb Euroopa järelevalveasutuste järelevalvenõukogude koosolekutel ESRB hääleõiguseta esindajana või määrab asendusliikme.

Artikkel 17

Euroopa järelevalveasutuste ühiskomitee koosolekutel osalemine

1. SRB eesistuja osaleb Euroopa järelevalveasutuste ühiskomitee koosolekutel vaatlejana või määrab asendusliikme.

2. ESRB eesistuja määrab ESRB sekretariaadi juhataja või esindaja, kes osaleks ühiskomitee poolt asutatud finantskonglomeraatide allkomitees või muude allkomiteedes vaatlejana.







JAOTIS 2

HOIATUSED JA SOOVITUSED

Artikkel 18

Ettevalmistus

1. Enne kohastele konfidentsiaalsusreeglitele vastava hoiatuse või soovituse vastuvõtmist võib ESRB:

a) tutvuda Euroopa Keskpankade Süsteemi, Euroopa Komisjoni, Euroopa järelevalveasutuste ja riikide järelevalveasutuste tehnilise nõuga;

b) küsida ESRB haldusnõukogus esindamata isikute või asjaomaste erasektori huvirühmade seisukohta;

c) võtta arvesse kolmandate riikide finantsstabiilsuse organisatsioonide ja organite, kelle tegevus on otseselt seotud ESRB ülesannetega, tööd.

2. ESRB eesistuja võib küsida nõu või taotleda abi teaduslikult nõuandekomiteelt ja tehniliselt nõuandekomiteelt.

3. Haldusnõukogu võib hoiatuste ja soovituste andmise menetlust täpsustada.

Artikkel 19

Vastuvõtmine

1. ESRB peab hoiatusi ja soovitusi põhjendama, viidates tuvastatud süsteemse riski suurusele, hindama ja seadma prioriteedid, mis on vajalikud ESRB-le määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 3 lõike 1 alusel antud eesmärkide täitmiseks.

▼M3

2. ESRNi hoiatused ja soovitused võtab vastu haldusnõukogu ja need allkirjastab ESRNi eesistuja või ESRNi sekretariaadi juhataja, mis tõendab nende vastavust haldusnõukogu otsusele.

▼B

3. Häälte võrdse jagunemise korral on otsustav hääl eesistujal.

4. Igas haldusnõukogu otsuses, millega võetakse vastu hoiatus või soovitus, tuleb osutada, kas see jääb konfidentsiaalseks või avaldatakse. Häälte võrdse jagunemise korral on otsustav hääl eesistujal.

5. Hoiatused ja soovitused, mida haldusnõukogu on otsustanud avaldada, avaldatakse ESRB kodulehel. Samuti avaldatakse need liidu ametlikes keeltes Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 20

Hoiatuste ja soovituste järelmeetmed

1. Haldusnõukogu tagab ERSB poolt vastu võetud hoiatuste ja soovituste tulemuste jälgimiste ESRB poolt. Samuti hindab ta ESRB soovituste adressaatide poolt ette võetud meetmeid ja vastuseks antud põhjendusi.

2. Haldusnõukogu otsustab, kas ESRB soovitust on järgitud ja kas adressaatide põhjendused oma tegevusetuse osas on piisavad kooskõlas määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 17 lõikega 2.

3. Haldusnõukogu võib kutsuda ESRB hoiatuste või soovituste adressaadid haldusnõukogu koosolekutele oma seisukohti esitama enne või pärast selliste hoiatuste või soovituste vastuvõtmist. Haldusnõukogu võtab neid seisukohti kohaselt arvesse.

Artikkel 21

Eritaotlused

ESRB vastused Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotlustele uurida konkreetseid küsimusi kooskõlas määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 19 lõikega 3, üldjuhul avaldatakse.







JAOTIS 3

TEGEVUS

Artikkel 22

ESRB teabe konfidentsiaaluss

1. ESRB sekretariaat liigitab ja käsitleb ESRBga seotud teavet ja dokumente kooskõlas EKP ja/või ESRB poolt vastu võetud siseeeskirjadega ja mis tahes täiendavate konfidentsiaalsusreeglitega, mille eesmärgiks on ESRB tegevus kooskõlas määrusega (EL) nr 1092/2010 ja määrusega (EL) nr 1096/2010.

2. Haldusnõukogu võtab vastu mis tahes meetmed, mis on vajalikud lõikes 1 osutatud reeglite kohaldamiseks mis tahes isiku suhtes, kes töötab või töötas ESRB jaoks või sellega seoses.

3. Juhtkomitee, teadusliku nõuandekomitee ja tehnilise nõuandekomitee koosolekute kokkuvõte on haldusnõukogu liikmetele kättesaadav.

Artikkel 23

Koosolekute asukoht

Haldusnõukogu, teadusliku nõuandekomitee ja tehnilise nõuandekomitee koosolekuid peetakse tavaliselt EKP ruumides.

Artikkel 24

Eriolukorrad

Haldusnõukogu kehtestab siseeeskirjad, mis lihtsustaksid otsuste tegemist ja talitluspidevust eriolukordades. Need reeglid peavad olema käesoleva töökorraga kooskõlas.

Artikkel 25

Avalik konsulteerimine ja arutelu

1. ESRB võib oma ülesannete täitmisel ja kohastel juhtudel korraldada avaliku konsulteerimise tema pädevusse kuluvates küsimustes. ESRB avaldab konsultatsioonimenetluse tulemused oma kodulehel.

▼M3

2. Haldusnõukogu, juhtkomitee, tehniline nõuandekomitee ja teaduslik nõuandekomitee võivad läbi viia avaliku või mitteavaliku arutelu. Aruteludesse kaasatavad huvirühmad, näiteks turuosalised, tarbijate ühendused või akadeemilised eksperdid, tuleb valida diskrimineerimata, võttes arvesse konkreetsete asjaolude õiget käsitlemist.

▼B

Artikkel 26

Tegevusjuhend

Haldusnõukogu võtab haldusnõukogu, juhtkomitee, tehnilise nõuandekomitee ja teadusliku nõuandekomitee liikmete jaoks vastu tegevusjuhendi eesmärgiga suurendada usaldust ESRB vastu. Tegevusjuhend avaldatakse ESRB kodulehel.

Artikkel 27

Õigusaktid

▼M3

1. ESRNi õigusaktid võtab vastu haldusnõukogu ja need allkirjastab ESRNi eesistuja või ESRNi sekretariaadi juhataja, mis tõendab nende vastavust haldusnõukogu otsusele.

▼M2

1a. Identifitseerimise lihtsustamiseks nummerdatakse kõik ESRNi õigusaktid järjekorras.

1b. ESRNi sekretariaat võtab meetmeid, et tagada:

a) ESRNi õigusaktide turvaline säilitamine;

b) adressaatide teavitamine;

c) ESRNi õigusaktide avaldamine Euroopa Liidu Teatajas kõikides liidu ametlikes keeltes kohastel juhtudel, kui haldusnõukogu on selle selgelt otsustanud.

▼B

2. ERSB õigusaktide suhtes kohaldatakse põhimõtteid nõukogu 15. aprilli 1958. aasta määruses nr 1, millega määratleti Euroopa Majandusühenduses kasutatav keel ( 2 ).

Artikkel 28

Teabevahetus

1. Haldusnõukogu võtab vastu otsused teabe kogumise kohta kooskõlas määruse (EL) nr 1092/2010 artikliga 15 ja määruse (EL) nr 1096/2010 artiklitega 2 ja 5.

▼M3

2. Määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 8 lõikes 4 ja artikli 16 lõikes 3 osutatud lepingud ja mis tahes muud lepingud teabevahetuse, sh konfidentsiaalse teabe vahetuse, kohta teiste asutustega peab heaks kiitma haldusnõukogu ja allkirjastama ESRNi nimel eesistuja.

▼B

Artikkel 29

Aastaaruanne

ESRB haldusnõukogu võtab vastu ja avaldab ESRB aastaaruande.

Artikkel 30

Pöördumised, teated ja väljaanded

Üldised pöördumised ja teated ESRB poolt vastu võetud otsuste kohta võib avaldada ESRB kodulehel, Euroopa Liidu Teatajas või finantsturgude ühiste sideteenuste vahendusel või muu meedia kaudu. ESRB väljaanded avaldatakse kohastel juhtudel ESRB kodulehel.

Artikkel 31

Dialoog Euroopa Parlamendiga

Määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 19 lõikes 5 osutatud lepingu kiidab heaks haldusnõukogu ja allkirjastab ESRB nimel eesistuja.