2000D0265 — ET — 24.07.2008 — 005.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B NÕUKOGU OTSUS, 27. märts 2000, finantsmääruse kehtestamise kohta, mis reguleerib eelarveküsimusi seoses nõukogu asepeasekretäri hallatavate, tema nimel teatavate liikmesriikide eest sõlmitud lepingutega, mis käsitlevad Schengeni keskkonna sideinfrastruktuuri (Sisnet) paigaldamist ja toimimist (2000/265/EÜ) (EÜT L 085, 6.4.2000, p.12)

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU OTSUS,

27. märts 2000,

finantsmääruse kehtestamise kohta, mis reguleerib eelarveküsimusi seoses nõukogu asepeasekretäri hallatavate, tema nimel teatavate liikmesriikide eest sõlmitud lepingutega, mis käsitlevad Schengeni keskkonna sideinfrastruktuuri (Sisnet) paigaldamist ja toimimist

(2000/265/EÜ)







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu asutamislepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis' Euroopa Liitu integreerimise protokolli (edaspi „Schengeni protokoll”) artikli 2 lõike 1 teise lõigu esimest lauset ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu asepeasekretäri volitati otsusega 1999/870/EÜ ( 1 ) esindama Schengeni acquis' Euroopa Liitu integreerimisega seoses teatavaid liikmesriike Schengeni keskkonna sideinfrastruktuuri (edaspidi „Sisnet”) paigaldamist ja toimimist käsitlevate lepingute sõlmimisel ja haldamisel. (2) Nimetatud lepingutest tulenevaid rahalisi kohustusi ei kaeta Euroopa Liidu üldeelarvest; seepärast ei saa kohaldada Euroopa Ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava 21. detsembri 1977. aasta finantsmääruse ( 2 ) sätteid. (3) Seepärast on vaja kehtestada erieeskirjad, milles määratletakse lepingute sõlmimise käigus tekkinud kulutuste katmiseks ja nimetatud lepingute sõlmimisest tulenevate kohustuste täitmiseks vajaliku eelarve koostamise ja täitmise, asjaomaste riikide tasutavate osamaksude sissenõudmise ning raamatupidamisaruannete esitamise ja auditeerimise üksikasjalik kord. (4) Vaja on kehtestada ka nende lepingute sõlmimise suhtes kohaldatavad eeskirjad. (5) Käesolev otsus kujutab endast Schengeni acquis' edasiarendamist Schengeni protokolli tähenduses, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:







I

PEATÜKK

Üldpõhimõtted

▼M3

Artikkel 1

1. Käesolevas finantsmääruses kasutatud mõiste eelarve tähistab dokumenti, millega nähakse igaks eelarveaastaks ette ning kinnitatakse otsuses 1999/870/EÜ ja otsuses 2007/149/EÜ ( 3 ) osutatud lepingutest tulenevate kohustuste täitmiseks vajalike tulude ja kulude prognoosid.

2. Käesolevas finantsmääruses kasutatud nimetus „SISNET” hõlmab Schengeni keskkonna sideinfrastruktuuri, millele viidatakse otsuses 1999/870/EÜ ja otsuses 2007/149/EÜ.

▼B

Artikkel 2

Selle finantsmäärusega kehtestatakse Sisnetiga seotud lepingute sõlmimise ning nende lepingutega seoses vajaliku eelarve koostamise ja täitmise üksikasjalikud eeskirjad.

Artikkel 3

1. Eelarve jaotatakse jaotisteks, mis hõlmavad kõnealuste lepingute sõlmimiseni viivaid ettevalmistavaid meetmeid, sealhulgas Sisneti pakkumiskutse ettevalmistamiseks tehtud kulutusi, Sisneti paigalduseelarvet ja tegevuseelarvet. Vajaduse korral jaotatakse iga jaotis peatükkideks ja artikliteks.

2. Ühe jaotise all avatud assigneeringuid ei tohi üle kanda teistesse kulujaotistesse.

Artikkel 4

Eelarvelisi assigneeringuid tuleb kasutada kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega ning eelkõige kooskõlas säästlikkuse ja tasuvuse põhimõttega.

Artikkel 5

Ühtegi tulu ei tohi sisse nõuda ega kulu maksta neid vastavasse eelarveartiklisse kandmata.

Ilma et see piiraks artikli 17 kohaldamist, ei või siduda ühegi kohustusega ega kinnitada ühtegi kulu nii, et see ületab kinnitatud assigneeringud.

Artikkel 6

1. Vastavalt artiklile 17 kirjendatakse eelarvesse ning kontodele täies mahus kõik tulud ja kulud neid vastastikku korrigeerimata. Kõik tulud peavad katma kõiki kulusid.

2. Eelarveaasta kestab 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini.

3. Artiklis 25 nimetatud riikide osamaksud eelarvesse, mis tehakse enne asjaomase eelarveaasta algust, kantakse selle eelarveaasta eelarvesse.

▼M5

4. Eelarveaasta kulud kirjendatakse asjaomase aasta kontodele nende kulude alusel, mis on kinnitatud hiljemalt 31. detsembril ja mille eest peaarvepidaja on vastavad maksed teinud hiljemalt järgmise aasta 15. jaanuaril.

▼B

5. Ettenähtud assigneeringuid võib kasutada ainult nende kulude katteks, mis on nõuetekohaselt kirjendatud ja makstud sellel eelarveaastal, milleks need on määratud, kui artiklis 7 ei ole sätestatud teisiti, ning eelmiste eelarveaastatega seotud võlgade katteks, mille jaoks ei ole assigneeringuid üle kantud.

Artikkel 7

1. Assigneeringute kasutamist reguleerivad järgmised eeskirjad:

a) assigneeringud, mis on kulukohustustega sidumata jäänud selle eelarveaasta lõpuks, milleks need on kavandatud, üldjuhul tühistatakse;

▼M1

b) assigneeringud makseteks, mida ei ole 31. detsembriks tehtud 1. jaanuarist 15. detsembrini nõuetekohaselt võetud kulukohustuste eest, kantakse automaatselt üle ainult järgmisse eelarveaastasse.

Olenemata lõikest 1 võib nõukogu asepeasekretär esitada artiklis 25 nimetatud SIS/SIRENE töörühma (segakomitee) (edaspidi „SIS/SIRENE töörühm”) raames kokku tulnud riikide esindajatele 31. jaanuariks nõuetekohaselt põhjendatud taotluse kanda 15. detsembriks kulukohustustega sidumata assigneeringud üle järgmisse eelarveaastasse, kui järgmise eelarveaasta eelarve asjaomastes jagudes sätestatud assigneeringud ei ole vajaduste katteks piisavad.

◄

▼B

Nende assigneeringute ülekandmise ettepaneku võib teha üksnes erandlikel põhjustel.

Eelarve täitmisel oma volituste piires püüab asepeasekretär haldusnõuetest olenevalt kasutada esmajärjekorras jooksvaks eelarveaastaks kinnitatud assigneeringuid ning alles juhul, kui need on ammendatud, kasutada ülekantud assigneeringuid.

▼M5

SIS/SIRENE töörühm teeb ülekandmistaotluste kohta otsuse hiljemalt 1. märtsiks.

▼B

3. Eelarveaastast järgmisse ülekantud assigneeringud tühistatakse, kui need on kulukohustustega sidumata selle eelarveaasta lõpuks, kuhu need üle kanti.

▼M5 —————

▼B

5. Eelarve täitmiseks näidatakse ülekantud assigneeringute kasutamine jooksva eelarveaasta kontodel eelarvepunktide kaupa eraldi.







II

PEATÜKK

Eelarve koostamine

Artikkel 8

1. Eelarve koostatakse eurodes.

▼M5

2. Asepeasekretär saadab esialgse eelarveprojekti 15. oktoobriks SIS/SIRENE töörühmale, lisades sellele seletuskirja.

3. SIS/SIRENE töörühm esitab esialgse eelarveprojekti kohta oma arvamuse.

4. Asepeasekretär koostab eelarveprojekti ning edastab selle 15. novembriks artiklis 25 nimetatud riikidele.

▼B

5. Artiklis 25 nimetatud liikmesriigid võtavad, tulles kokku nõukogus, eelarve vastu enne aasta lõppu.

6. Eelarve vastuvõtmise otsuses, millest asepeasekretär artiklis 25 nimetatud riike nõuetekohaselt teavitab, märgitakse nende liikmesriikide osamaksude maksetähtpäev.

Artikkel 9

1. Kui eelarvet ei ole eelarveaasta alguseks lõplikult vastu võetud:

a) võib igal kuul välja maksta ühe kaheteistkümnendiku eelmisel eelarveaastal kõikide eelarvejaotise kohta kinnitatud assigneeringute kogusummast;

b) võib igal kuul artiklis 25 nimetatud riikidelt nõuda ühe kaheteistkümnendiku eelmise nõuetekohaselt vastuvõetud eelarve alusel tehtud osamaksudest.

2. Kõik otsused kulude ja tulude kaheteistkümnendiku kasutamise kohta viimasesse nõuetekohaselt vastuvõetud eelarvesse kantud summade kolme kaheteistkümnendiku ulatuses teeb asepeasekretär, kes edastab need kirja teel artiklis 25 nimetatud riikidele.

3. Kui viimasesse nõuetekohaselt vastuvõetud eelarvesse kantud summade kolme kaheteistkümnendiku piir on ületatud, teevad otsused väljamaksete kinnitamise ja osamaksude sissenõudmise kohta artiklis 25 nimetatud liikmesriigid, tulles kokku nõukogus.

4. Lõigete 1, 2 ja 3 alusel võetavad meetmed lõpetatakse viivitamata pärast eelarve lõplikku vastuvõtmist.

Artikkel 10

1. Lisaeelarvete või paranduseelarvete projektid esitatakse, vaadatakse läbi ja võetakse vastu samal kujul ja sama menetluse kohaselt nagu eelarve, milles esitatud kalkulatsioone need muudavad.

▼M5

2. Paranduseelarve esitatakse igal aastal artikli 46 lõikes 1 sätestatud kontode sulgemisele järgneva kolme kuu jooksul ning selle eesmärk on kanda eelmise eelarveaasta eelarve ülejääk tuludesse, kui bilanss on positiivne, või kuludesse, kui bilanss on negatiivne.

▼B

Artikkel 11

Eelarve võib teha üldsusele kättesaadavaks.







III

PEATÜKK

Eelarve täitmine ja raamatupidamine

▼M5

Artikkel 12

Eelarve täitmisel järgitakse põhimõtet, et eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja on eri isikud. Eelarvevahendite käsutaja, peaarvepidaja ja siseaudiitori ülesandeid ei või omavahel ühendada.

▼B

Artikkel 13

1. Eelarvevahendite käsutajaks on tulude ja kulude puhul nõukogu peasekretariaadi peadirektor. Eelarvevahendite käsutaja täidab eelarvet asepeasekretäri nimel ning määratud assigneeringute piires võib ta oma kohustused delegeerida direktorile.

▼M5

2. Eelarvevahendite käsutaja võib teha otsuseid sama peatüki artiklite vaheliste ülekannete kohta. SIS/SIRENE töörühma nõusolekul võib ta teha otsuseid sama jaotise peatükkide vaheliste ülekannete kohta. SIS/SIRENE töörühm annab oma nõusoleku samadel tingimustel kui oma arvamuse vastuvõtmisel eelarve kohta.

▼M5 —————

▼B

Artikkel 15

Tulud võtab vastu ning kulud maksab välja nõukogu peasekretariaadi A peadirektoraadi peaarvepidaja.

Artikkel 16

▼M5

1. Artikli 25 alusel võlgnetava summa sissenõudmiseks või Sisneti lepingute sõlmimise, selle paigaldamise ja toimimisega seoses kolmandatel isikutel asjaomaste riikide ees tekkinud võlgade sissenõudmiseks on vaja sissenõudekorraldust eelarvevahendite käsutajalt. Sissenõudekorraldused edastatakse eelarvevahendite käsutajale.

▼M5 —————

▼B

3. Peaarvepidaja vastutab nõuetekohaselt koostatud sissenõudekorralduste eest.

Artikkel 17

Olenemata artiklitest 5 ja 6:

1. võib kõikidest kuluarvetest, faktuurarvetest ja tasaarveldusteatistest, mis sel juhul tuleb maksta netosummas, maha arvata: a) vastuvõetud pakkumise lepingu osalisele määratud trahvid; b) valesti makstud summade tasaarveldused, mida saab teha eelnevate mahaarvamiste kaudu sama liiki maksest, mis tehakse sellel eelarveaastal ning sellest jaotisest, peatükist ja artiklist, mille arvelt ülemäärane makse on tehtud. Faktuur- ja kuluarvetes sisalduvaid hinnaalandusi, tagasimakseid ja hinnavähendusi ei registreerita eraldi tuluna;

2. võib jaost, kuhu esialgne kulu on kantud, taaskasutada järgmisi summasid: — tulu, mis on saadud eelarveliste assigneeringute arvelt valesti makstud summade tagasimaksmisest. Need summad tuleb uuesti kasutusele võtta enne selle eelarveaasta lõppu, mis järgneb eelarveaastale, millal tulu sisse nõuti.

Artikkel 18

1. Iga meetme kohta, millega tõenäoliselt kaasneb eelarvest kaetav kulu, peab eelarvevahendite käsutaja esmalt peaarvepidajale esitama kulukohustuste võtmise ettepaneku, milles on märgitud eesmärk, asjaomane summa, eelarvepunkt, kuhu see kirjendatakse, ja kreeditor. ►M5 ————— ◄

▼M5 —————

▼B

Artikkel 19

1. Eelarvevahendite käsutaja tehtava kulude tõendamise eesmärk on:

a) kontrollida kreeditori nõuet;

b) määrata kindlaks võlgnetava summa olemasolu ja suurus või kontrollida seda;

c) kontrollida tingimusi, mille korral võib nõuda makse tegemist;

d) kontrollida, et ostud või osutatud teenused vastavad tellimusele.

2. Eelarvevahendite käsutaja võib oma vastutusel lasta teha kontrolli kellelgi teisel.

Artikkel 20

1. Eelarvevahendite käsutaja annab peaarvepidajale maksekorraldusega („kinnitus”) loa maksta välja tõendatud kuluartikkel.

2. Kinnituses märgitakse:

a) eelarveaasta, kuhu kulu kirjendatakse;

b) eelarve jaotis, peatükk ja artikkel;

c) makstav summa numbrite ja sõnadega ning maksevaluuta;

d) kreeditori nimi ja aadress;

e) kulu eesmärk;

f) makseviis.

▼M5 —————

▼B

3. Maksekorraldusele märgitakse kuupäev ja eelarvevahendite käsutaja allkiri.

▼M5 —————

▼B

6. Kõik kulud peavad olema ette kaetud artiklis 25 nimetatud riikide osamaksudega või, kui need puuduvad, pangalaenuga. Osamaksude tasumata jätmise korral võetava eelfinantseerimislaenu kulud jagatakse tasumata jätnud riikide vahel võrdeliselt nende tasumata osamaksude summadega ja võttes arvesse võlgnevuse kestust.

Artikkel 21

►M1 Maksed tehakse nõukogu peasekretariaadi nimele just selleks otstarbeks avatud pangakonto kaudu. ◄ Selle finantsmääruse kohastele pangaülekandekorraldustele peab alla kirjutama kaks asepeasekretäri nimetatud ametiisikut, kellest üks on peaarvepidaja.

▼M5 —————

▼M5

Artikkel 23

Eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja distsiplinaarvastutus käesoleva finantsmääruse sätete mittejärgimise puhul on ette nähtud Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjadega.

▼B

Artikkel 24

Raamatupidamine toimub kalendriaasta kaupa kahekordse kirjendamise meetodil. Raamatupidamises kajastuvad kõik eelarveaasta tulud ja kulud.

▼M5







III A

PEATÜKK

Siseaudiitor

Artikkel 24a

Käesolevas määruses sätestatud eelarve täitmise süsteemide ja menetluste nõuetekohast toimimist kontrollib siseaudiitor. Analoogia põhjal kasutab siseaudiitor kõiki volitusi, täidab kõiki ülesandeid ja tema suhtes kehtivad kõik eeskirjad, mis on sätestatud nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruses (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, ( 4 ) eelkõige selle I osa IV jaotise 8. peatükis.

▼B







IV

PEATÜKK

Riikide osamaksud

Artikkel 25

▼M4

1. Eelarve tulud koosnevad järgmiste liikmesriikide rahalistest osamaksudest: Austria, Belgia, Eesti, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Leedu, Luksemburg, Läti, Madalmaad, Malta, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Taani, Tšehhi Vabariik, Ungari, Ühendkuningriik ning Island, Norra, ja Šveits.

▼B

2. Need riikide osamaksud sätestatakse eelarves ning väljendatakse eurodes.

▼M4

Artikkel 26

Artiklis 25 nimetatud riigid saadavad oma osamaksud asepeasekretärile.

Ühelt poolt artiklis 25 nimetatud liikmesriikide ning teiselt poolt Islandi, Norra ja Šveitsi sissemaksete jaotus arvutatakse igal aastal lähtuvalt iga asjaomase liikmesriigi ning Islandi, Norra ja Šveitsi osast kõikide artiklis 25 nimetatud riikide eelmise aasta sisemajanduse koguproduktist (SKP). Asjaomaste liikmesriikide osamaksude jaotus arvutatakse igal aastal, võttes arvesse Isalandi, Norra ja Šveitsi osamakse, iga liikmesriigi makstavate käibemaksu-omavahendite ja Euroopa ühenduste käibemaksu-omavahendite kogusumma suhte põhjal, mis määratakse kindlaks liidu eelarve viimase muudatusega eelmisel eelarveaastal.

Iirimaa ja Ühendkuningriik ei osale nende lisakulude kandmises, mis tulenevad sideinfrastruktuuri laiendamisest Eestile, Leedule, Lätile, Maltale, Poolale, Slovakkiale Sloveeniale, Tšehhi Vabariigile ja Ungarile.

▼B

Artikkel 27

1. Asepeasekretär edastab osamaksutaotlused kirja teel kõikidele artiklis 25 nimetatud riikidele siseriiklike asutuste kaudu, mille andmed on talle teatavaks tehtud.

2. See kiri sisaldab järgmist infot:

a) eelarve vastuvõtmise otsust või, kui tuginetakse artiklile 9, otsust osamaksude sissenõudmise kohta ajutiste kaheteistkümnendike kaupa;

b) iga riigi poolt tasumisele kuuluv summa, arvutatuna eurodes vastavalt artiklis 26 nimetatud süsteemile;

c) osamaksu tasumiseks vajalikud üksikasjad.

3. Osamaksud tasutakse artiklis 21 nimetatud pangakontole.

4. Osamaksud tasutakse eurodes.

Artikkel 28

▼M5

1. Kuni 31. detsembrini 2008 peavad artiklis 25 nimetatud riigid tasuma 25 % oma sissemaksest hiljemalt 15. veebruariks, 1. aprilliks, 1. juuliks ja 1. oktoobriks.

▼M5

1a. Alates 1. jaanuarist 2009 peavad artiklis 25 nimetatud riigid tasuma 70 % oma sissemaksest hiljemalt 1. aprilliks ja 30 % hiljemalt 1. oktoobriks.

▼B

2. Kui riik ei ole oma rahalisi kohustusi täitnud, kohaldatakse analoogia alusel olemasolevaid ühenduse eeskirju liidu eelarvesse tehtavate osamaksudega viivitamise korral võetava viivise kohta, ilma et see mõjutaks kulusid, mida nimetatud riik peab kandma vastavalt artikli 20 lõike 6 sätetele.

▼M3

3. Erandina lõikest 1 ning ilma et see piiraks artikli 49 sätete kohaldamist, nõutakse, Eestilt, Leedult, Lätilt, Maltalt, Poolalt, Slovakkialt, Sloveenialt, Tšehhi Vabariigilt ja Ungarilt esimeste osamaksude tasumist vastavalt ajakavale, mille määravad kindlaks artiklis 25 nimetatud liikmesriigid.

▼M4

4. Erandina lõikest 1 ning ilma et see piiraks artikli 49 kohaldamist, nõutakse Šveitsilt tema esimese osamaksu tasumist 1. juuliks 2008.

▼B







V

PEATÜKK

Lepingute sõlmimine

Artikkel 29

1. Asjade ostu- ja rendilepingud ning teenuste tellimise lepingud sõlmitakse kirjalikult.

▼M3

2. Kõik sellised lepingud, mille eeldatav kogumaksumus on võrdne Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivis 2004/18/EÜ (ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta) ( 5 ) sätestatud piirmääradega või ületab neid, sõlmitakse vastavalt kõnealuse direktiivi sätetele (edaspidi „riigihankeid käsitlev direktiiv”).

3. Lepinguid, mille eeldatav kogumaksumus ei ületa riigihankeid käsitlevas direktiivis sätestatud piirmäärasid, võib sõlmida otse. Sellistel juhtudel on artiklis 25 nimetatud liikmesriigid siiski kohustatud võimaluste piires ja kõiki asjakohaseid vahendeid kasutades võimaldama konkureerida nendel tarnijatel, kes tõenäoliselt suudavad asjaomaseid kaupu või teenuseid pakkuda.

▼B

4. Pakkumiskutsed avaldab üldjuhul nõukogu peasekretariaat artiklis 25 osutatud liikmesriikide nimel kõikides liikmesriikides.

▼M3

5. Pakkumismenetlus ning valiku- ja lepingu sõlmimise kriteeriumid määratakse kindlaks ning neid reguleerivad riigihankeid käsitleva direktiivi sätted, mida täiendavad käesoleva finantsmääruse sätted.

▼B

6. Kõik pakkumiskutsed valmistab üldjuhul artiklis 25 osutatud liikmesriikide nimel ette nõukogu peasekretariaat ning eelkõige on nendes:

a) määratletud pakkumiste esitamise kord ja viis, sealhulgas eelkõige vastamisel standardvormi kasutamise nõue;

b) vajaduse korral viidatud asjaomase lepingu suhtes kohaldatavatele üldistele tingimustele (tarned või teenused) ning muudele dokumentidele, mis sisaldavad konkreetselt asjassepuutuva lepingu suhtes kohaldatavaid tingimusi;

c) sätestatud, et pakkumise esitamine tähendab nõustumist asjakohaste tingimustega;

d) vajaduse korral täpsustatud kontrollitingimused, mis tuleb kohapealse kontrolli kohta üksikasjalikult kindlaks määrata;

e) täpsustatud ajavahemik, mille kestel pakkumine kehtib ja seda ei tohi mingil viisil muuta;

f) kindlaks määratud sanktsioonid lepingu rikkumise korral;

g) nimetatud andmed, mis tuleb esitada arvetes (või asjakohastes tõendavates dokumentides);

▼M5

h) keelatud ühelt poolt asepeasekretäri ja tema personali, artiklis 25 nimetatud liikmesriikide valitsuste esindajate ning Islandi, Norra ja Šveitsi valitsuste esindajate ning teiselt poolt pakkujate vahelised mistahes kontaktid asjassepuutuva pakkumiskutse teemal, välja arvatud erandkorras järgmistel tingimustel: enne pakkumiste esitamise tähtpäeva: i) pakkujate nõudmisel: võib kõikidele pakkujatele edastada lisateavet ainult pakkumiskutse laadi selgitamiseks; ii) asepeasekretäri nõudmisel: kui artiklis 25 nimetatud liikmesriigid, Island, Norra, Šveits või nõukogu peasekretariaat avastavad pakkumiskutse tekstis vea, ebatäpsuse, andmete puudumise või mõne muu tehnilise vea, võib peasekretariaat sellest asjaomastele isikutele teatada samadel tingimustel, mis kehtivad esialgse pakkumiskutse suhtes; iii) pärast pakkumiste avamist võib peasekretariaat artiklis 25 nimetatud liikmesriikide, Islandi, Norra, Šveitsi või nõukogu peasekretariaadi nõudmisel pakkujaga ühendust võtta, kui tuleb anda selgitusi pakkumise kohta või parandada selles esinevad ilmsed tehnilised vead.

▼B

Artikkel 30

Alati, kui on võetud ühendust artikli 29 lõike 6 punktis h sätestatud tingimustel, koostatakse „Märge toimiku jaoks” ning seda ühendusevõtmist nimetatakse hiljem artiklis 36 nimetatud nõuandekomiteele esitatavas aruandes.

▼M5

Artikkel 31

Liikmesriikide ning Islandi, Norra ja Šveitsi kodakondsusega isikuid ei tohi seoses lepingutega, mille asepeasekretär on artiklis 25 nimetatud liikmesriikide nimel sõlminud, kodakondsuse alusel diskrimineerida.

▼B

Artikkel 32

Pakkumiskutsele lisatakse kavandatava lepingu suhtes kohaldatavad üldised tingimused, kui need on olemas. Samuti lisatakse kõik sellised dokumendid, mis sisaldavad konkreetselt asjassepuutuva lepingu suhtes kohaldatavaid tingimusi.

Artikkel 33

Pakkujad võivad pakkumisi esitada:

a) posti teel: sel juhul tuleb pakkumiskutses täpsustada, et arvestatakse postitemplile märgitud postituskuupäeva. Posti teel esitatavad pakkumised tuleb saata tähitult;

b) käsipostiga nõukogu peasekretariaadile otse või pakkuja volitatud isiku kaudu, sealhulgas kullerteenuste abil: sel juhul tuleb pakkumiskutses esitada pakkumiste esitamise kuupäev ja kindlaks määrata nõukogu peasekretariaadi talitused, kuhu need tuleb allkirjastatud ja kuupäevaga tõendi vastu esitada.

Kuupäev on mõlemal juhul sama.

Konfidentsiaalsuse säilitamiseks ja võimalike probleemide vältimiseks peab pakkumiskutses olema järgmine säte:

„Pakkumised esitatakse pitseeritud ümbrikus, mis omakorda on pandud teise pitseeritud ümbrikusse. Sisemisele ümbrikule kirjutatakse pakkumiskutses nimetatud talituse nimi, kellele kiri on adresseeritud, ning lisatakse märkus „Pakkumiskutse – registritalituses mitte avada ”. Isekleepuvad ümbrikud tuleb sulgeda kleeplindiga, millele saatja paneb oma allkirja.”

Artikkel 34

Kõik pakkumised tuleb avada.

▼M5

Pakkumised avab korraga selleks asepeasekretäri poolt määratud komitee. Sellesse kuuluvad kolm kõrget ametnikku nõukogu peasekretariaadi kolmest eri direktoraadist.

▼B

Komitee koostab pakkumise avamise kohta aruande, mille allkirjastavad kõik selle liikmed.

Iga pakkumise igale leheküljele märgib vähemalt üks komitee liige oma nimetähed. Komitee koostab laekunud pakkumiste kohta kirjaliku protokolli, milles on eelkõige loetletud kõigilt pakkujatelt pakkumisega seoses saadud kõik dokumendid.

Artikkel 35

▼M5

Kõiki pakkumisi hindavad artiklis 25 nimetatud liikmesriigid koos Islandi, Norra ja Šveitsiga. Eelarvevahendite käsutaja nimetatud nõukogu peasekretariaadi pädev ametnik või tema asendaja, kes on samuti eelarvevahendite käsutaja nimetatud, esitab nende riikide poolt ühehäälselt heakskiidetud aruande artiklis 36 nimetatud nõuandekomiteele.

▼B

See aruanne sisaldab eelkõige:

a) mis tahes pakkumise kõrvalejätmise põhjendusi;

b) tehnilist ja rahalist hinnangut igale pakkumisele, sealhulgas ühikuhindade võrdlustabelit;

c) soovitatava pakkuja valiku kriteeriume.

▼M5

Artikkel 36

Artiklis 25 nimetatud liikmesriikide nimel tegutseva asepeasekretäri ning Islandi, Norra ja Šveitsi vastavate esindajate poolt pärast pakkumiskutse ilmumist sõlmitavad lepingud esitatakse esmalt arvamuse saamiseks hangete ja lepingute nõuandekomiteele.

▼B

Artikkel 37

▼M5

Artiklis 36 nimetatud nõuandekomiteesse kuulub üks esindaja igast artiklis 25 nimetatud liikmesriigist ning üks esindaja Islandilt, üks Norrast ja üks Šveitsist. Artiklis 25 nimetatud liikmesriigid ning Island, Norra ja Šveits tagavad, et valitud esindajatel on piisavad teadmised informaatika ja/või finants- ja/või õiguse alal. Esindajad ei tohi olla osalenud nõuandekomiteele esitatavate toimikute hindamisel. Siseaudiitori esindaja osaleb vaatlejana.

▼B

Nõuandekomitee valib sinna kuuluvate esindajate hulgast lihthäälteenamusega esimehe ja aseesimehe.

Nõuandekomitee annab arvamuse pakkuja valikul menetlusnormide järgimise kohta ja kavandatud lepingutingimuste kohta üldiselt.

Nõuandekomiteele võib arvamuse saamiseks suunata ka kõik muud käesoleva peatüki reguleerimisalasse kuuluvad küsimused.

▼M3

Nõuandekomitee püüab oma arvamused vastu võtta konsensuse alusel. Kui konsensus ei ole võimalik, võtab nõuandekomitee oma arvamused vastu sinna kuuluvate esindajate lihthäälteenamusega. Menetluste kehtivuseks vajalik kvoorum on 19 esindajat. Häälte võrdse jagunemise korral otsustab esimehe hääl.

▼B

Nõukogu peasekretariaat osutab nõuandekomiteele vastavalt vajadusele sekretariaaditeenuseid.

Artikkel 38

Nõuandekomitee koostab oma töökorra, lähtudes analoogia alusel Euroopa Liidu Nõukogu hangete ja lepingute nõuandekomitee töökorrast.

Artikkel 39

Nõuandekomitee peab oma üksnes nõuandva arvamuse esitama:

▼M3

a) kõikide kavandatavate kauba- või teenusetarnelepingute kohta, sh uuringud, mille eeldatav kogumaksumus/hinnanguline maksumus on võrdne riigihankeid käsitlevas direktiivis sätestatud piirmääradega või nendest suurem;

▼B

b) punktis a nimetatud lepingute kavandatavate lisalepingute kohta alati, kui tehakse märkimisväärseid muudatusi, eelkõige juhul, kui sellise lisalepingu tõttu võib muutuda esialgse lepingu väärtus;

c) kõigi kavandatavate lisalepingute kohta, mille tõttu juba sõlmitud lepingu koguväärtus ületab punktis a osutatud piirmäärasid;

d) lepingute sõlmimisel või täitmisel tekkivate küsimuste kohta (nt tellimuste tühistamine, viivistest vabastamise taotlused, lepingu üldistest ja eritingimustest kõrvalekaldumine), kui need on arvamuse taotlemiseks piisavalt olulised;

▼M5

e) kavandatud lepingute kohta, mille väärtus on väiksem kui punktis a osutatud piirmäärad, kui mõni artiklis 25 nimetatud liikmesriik, Island, Norra, Šveits, nõuandekomitee liige või asepeasekretär seda taotleb, olles arvamusel, et need lepingud on seotud põhimõtteliste küsimustega või on spetsiifilised.

Artikkel 40

Nõuandekomiteele artikli 39 punktide b kuni e kohaselt arvamuse saamiseks esitatud toimikutele lisatakse ka aruanne, mille on ühehäälselt heaks kiitnud artiklis 25 nimetatud liikmesriigid ning Island, Norra ja Šveits.

Artikkel 41

Nõuandekomitee arvamused allkirjastab selle esimees. Vältimaks nõuandekomitee sekkumisest tulenevaid viivitusi menetluses, võivad artiklis 25 nimetatud liikmesriigid ning Island, Norra ja Šveits arvamuse esitamiseks ette näha mõistliku tähtaja, kui nad seda vajalikuks peavad. Arvamused tehakse teatavaks asepeasekretärile, artiklis 25 nimetatud liikmesriikidele ning Islandile, Norrale ja Šveitsile. Pärast nimetatud arvamuse nõuetekohast kaalumist võtavad artiklis 25 nimetatud liikmesriigid ning Island, Norra ja Šveits juhtumi suhtes ühehäälselt vastu lõpliku otsuse. Pärast selle otsuse tegemist sõlmivad artiklis 25 nimetatud liikmesriikide nimel tegutsev asepeasekretär ning Islandi, Norra ja Šveitsi vastavad esindajad iga kõnealuse juhtumi kohta lepingu või lepingud.

▼B

Artikkel 42

Nõukogu peasekretariaat teavitab kõiki pakkujaid nende pakkumise kohta tehtud otsusest.

Artikkel 43

1. Lepingu võib sõlmida kauba- või kuluarve alusel, kui kaupade ja teenuste hinnangväärtus ei ületa 2 000 eurot.

2. Lepingu täitmise tagamiseks võib tarnijalt, töövõtjalt või teenuste pakkujalt tagatistingimusena nõuda eeldeposiiti. Nimetatud deposiit peab katma nii tagatise kehtivusaja kui ka tagatisest tulenevate meetmete rakendamiseks piisava aja. Deposiidiks peab põhimõtteliselt olema nõukogu peasekretariaadi nimele just selleks otstarbeks avatud pangakontole eurodes tehtav makse. Sellise deposiidi võib paigutada üksnes esmaklassilisse krediidiasutusse nõude- või lühiajalisele hoiukontole, mis on vääringustatud eurodes.

3. Deposiidi summa määratakse kindlaks tavapäraste kauplemistingimuste kohaselt.

▼M3

4. Nimetatud tagatise andmine on kohustuslik, kui asjaomase lepingu maksumus on võrdne riigihankeid käsitlevas direktiivis sätestatud piirmääradega või nendest suurem.

▼B

5. Sellise tagatise asemel võib anda peaarvepidaja nõusoleku saanud kolmanda isiku solidaartagatise. Tagatis vääringustatakse põhimõtteliselt eurodes ning peab vastama samadele nõuetele kui lõikes 2 nimetatud tagatis.

▼M5

6. Kui lepingut ei ole täidetud või selle täitmine on hilinenud, peab asepeasekretär tagama, et artiklis 25 nimetatud liikmesriikidele ning Islandile, Norrale ja Šveitsile hüvitatakse kogu tekitatud kahju, intressid ja kulud, mis arvatakse maha tarnija, töövõtja või mõne kolmanda isiku paigutatud deposiidilt.

▼B

Artikkel 44

Tavapärastele tõendavatele dokumentidele, mis esitatakse koos eeldeposiidi esitamise nõuet sisaldava lepingu täitmiseks koostatud esimese maksekorraldusega, lisatakse peaarvepidaja tõestatud koopia deposiidi maksmisel väljastatud tõendist või peaarvepidaja tõestatud koopia tagatise andnud asutuse või kolmanda isiku avaldusest.

Artikkel 45

Asepeasekretär maksab deposiidi tagasi või kui selle asemel on antud artiklis 43 nimetatud tagatisi, vabastab need vastavalt lepingut või tagatist käsitlevatele sätetele, välja arvatud artikli 43 lõikes 6 nimetatud juhul, kui leping on jäetud täitmata või selle täitmine hilineb.







VI

PEATÜKK

Raamatupidamisaruannete esitamine ja auditeerimine

Artikkel 46

▼M5

1. Asepeasekretär koostab kolme kuu jooksul alates eelarve täitmise perioodi lõpust tulude ja kulude aruande ja bilansi ning edastab need SIS/SIRENE töörühmale.

▼B

2. Tulude ja kulude aruanne hõlmab kõiki eelnenud eelarveaasta tulude ja kuludega seotud tehinguid. See esitatakse samal kujul ja sama jaotust järgides kui eelarve.

3. Aruandele lisatakse:

a) teatis iga artiklis 25 nimetatud riigi seisu kohta seoses osamaksu tasumisega;

b) teatis assigneeringute ülekandmise kohta.

4. Bilansis esitatakse andmed eelarve aktivate ja passivate kohta eelmise eelarveaasta 31. detsembri seisuga.

Artikkel 47

1. Raamatupidamisaruannete auditeerimist taotletakse kontrollikojalt.

2. Asepeasekretär edastab tulude ja kulude aruande ning bilansi kontrollikojale 15 päeva jooksul alates artikli 46 lõikes 1 nimetatud tähtajast.

3. Kontrollikoja auditi eesmärk on kontrollida, kas kogu tulu on laekunud ning kõik kulutused tehtud seaduslikult ja korrektselt kooskõlas hallatavate lepingute, eelarve ja selle finantsmäärusega.

4. Asepeasekretär annab kontrollikojale mistahes abi, mida see peab oma ülesannete täitmiseks vajalikuks.

Artikkel 48

Tulude ja kulude aruanne, bilanss ning kontrollikoja aruanne, vajaduse korral koos asepeasekretäri märkustega, esitatakse 1. juuliks artiklis 25 nimetatud riikidele. Artiklis 25 nimetatud liikmesriigid, tulles kokku nõukogus, annavad kinnituse asepeasekretäri tegevusele eelarve täitmisel.







VII

PEATÜKK

Lõppsätted

Artikkel 49

Schengeni infosüsteemiga seotud Schengeni acquis' sätete kehtestamine artiklis 25 nimetamata riigis (edaspidi „muu riik”) toob kaasa:

a) artiklis 25 nimetatud riikide artiklis 26 nimetatud osamaksude osa ümberkorraldamise;

b) artiklis 25 nimetatud riikide osamaksude kohandamise, et kehtestada muu riigi poolt Sisneti toimimiseks tehtav osamaks jooksvaks eelarveaastaks;

▼M3

c) artiklis 25 nimetatud riikide osamaksude kohandamise, et määrata kindlaks muu riigi osa varasemate SISNETi paigalduskulude kandmises. See protsent arvutatakse välja muu riigi makstavate käibemaksu-omavahendite ja Euroopa ühenduste käibemaksu-omavahendite kogusumma suhte põhjal eelmistel eelarveaastatel, mil on tehtud vajalikud SISNETi paigalduskulutused. Kui käibemaksu-omavahendite kohta pole kättesaadavaid andmeid, arvutatakse osamaksu kohandus iga asjaomase liikmesriigi osa alusel kõikide artiklis 25 nimetatud liikmesriikide SKP koguväärtusest. Protsentides väljendatud osamaks on artiklis 25 nimetatud riikidele kreeditarve objektiks võrdeliselt nende artikli 26 alusel arvutatud osadega. Muud riigid võivad otsustada asjaomase summa assigneerida oma eelarvemakseteks või taotleda selle tagasimaksmist.

▼B

Artikkel 50

1. Seda finantsmäärust kohaldatakse eelarve vastuvõtmise suhtes seoses otsuse 1999/870/EÜ artikli 1 kohastest meetmetest tulenevate kohustuste täitmiseks vajalike tulude ja kuludega eelarveaastal, mil see määrus jõustub.

▼M5

2. Erandina artiklist 8 edastab nõukogu asepeasekretär lõikes 1 nimetatud eelarve puhul esialgse eelarveprojekti SIS/SIRENE töörühmale niipea kui võimalik pärast käesoleva finantsmääruse vastuvõtmist. Pärast SIS/SIRENE töörühma arvamuse esitamist ning eelarveprojekti koostamist võtavad artiklis 25 nimetatud liikmesriigid, tulles kokku nõukogus, eelarve viivitamata vastu.

▼B

3. Erandina artiklist 28 peavad artiklis 25 nimetatud riigid lõikes 1 nimetatud eelarve puhul oma osamaksu tasuma vastavalt ajakavale, mille määravad nimetatud eelarve vastuvõtmisel kindlaks artiklis 25 nimetatud liikmesriigid.

Artikkel 51

1. Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

2. See avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas.