1999A1204 — ET — 01.03.2016 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B ÜHELT POOLT EUROOPA ÜHENDUSE JA SELLE LIIKMESRIIKIDE NING TEISELT POOLT LÕUNA-AAFRIKA VABARIIGI VAHELINE KAUBANDUS-, ARENGU- JA KOOSTÖÖLEPING ( 1 ) (ELT L 311 4.12.1999, lk 3)

Muudetud:





Parandatud:









▼B

ÜHELT POOLT EUROOPA ÜHENDUSE JA SELLE LIIKMESRIIKIDE NING TEISELT POOLT LÕUNA-AAFRIKA VABARIIGI VAHELINE KAUBANDUS-, ARENGU- JA KOOSTÖÖLEPING ( 2 )







BELGIA KUNINGRIIK, TAANI KUNINGRIIK, SAKSAMAA LIITVABARIIK, KREEKA VABARIIK, HISPAANIA KUNINGRIIK, PRANTSUSE VABARIIK, IIRIMAA, ITAALIA VABARIIK, LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK, MADALMAADE KUNINGRIIK, AUSTRIA VABARIIK, PORTUGALI VABARIIK, SOOME VABARIIK, ROOTSI KUNINGRIIK, SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK, kes on EUROOPA ÜHENDUSE asutamislepingu lepinguosalised, edaspidi „liikmesriigid”, ja EUROOPA ÜHENDUS (edaspidi „ühendus”) ühelt poolt ning LÕUNA-AAFRIKA VABARIIK (edaspidi „Lõuna-Aafrika”) teiselt poolt, edaspidi „lepinguosalised”, VÕTTES ARVESSE ühenduse ja selle liikmesriikide ning Lõuna-Aafrika vaheliste traditsiooniliste sidemete tähtsust ja lepinguosaliste ühiseid väärtusi; VÕTTES ARVESSE, et ühendus, selle liikmesriigid ja Lõuna-Aafrika soovivad neid sidemeid tugevdada ning panna aluse võrdväärsel vastastikusel kohtlemisel, partnerlusel ja ühisel arengul põhinevatele tihedatele ning kestvatele suhetele; TUNNUSTADES lõuna-aafriklaste ajaloolisi saavutusi apartheidisüsteemi lõpetamisel ning uue, õigusriigil, inimõigustel ja demokraatial põhineva poliitilise korra ülesehitamisel; TUNNUSTADES ühenduse ja liikmesriikide poliitilist ning rahalist toetust sellele poliitilise muutuse ja ülemineku protsessile Lõuna-Aafrikas; MEENUTADES lepinguosaliste kindlat pühendumust Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtetele ning inimõiguste ülddeklaratsioonis sätestatud demokraatlikele põhimõtetele ja põhilistele inimõigustele; PIDADES SILMAS Lõuna-Aafrika ja Euroopa Ühenduse vahelist koostöölepingut, millele kirjutati alla 10. oktoobril 1994; MEENUTADES lepinguosaliste soovi luua Lõuna-Aafrika ja AKV-EÜ Lomé konventsiooni riikide vahel võimalikult tihedad sidemed, mida kajastab ka Lõuna-Aafrika ühinemist neljanda AKV-EÜ Lomé konventsiooniga reguleeriv 24. aprillil 1997 allkirjastatud protokoll, mida on muudetud Mauritiusel 4. novembril 1995 allkirjastatud lepinguga; VÕTTES ARVESSE lepinguosaliste õigusi ja kohustusi seoses nende Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liikmeks olemisega, vajadust aidata kaasa Uruguay vooru tulemuste rakendamisele ja mõlema lepinguosalise poolt selles osas juba võetud meetmeid; MEENUTADES tähtsust, mida lepinguosalised omistavad rahvusvahelist kaubandust reguleerivatele põhimõtetele ja eeskirjadele, ning vajadust kohaldada neid läbipaistvalt ja mittediskrimineerivalt; KINNITADES, et ühendus ja liikmesriigid toetavad ning õhutavad praegu Lõuna-Aafrikas toimuvat kaubanduse liberaliseerimise ja majandusliku ümberkorraldamise protsessi; TUNNUSTADES Lõuna-Aafrika valitsuse jõupingutusi lõuna-aafriklaste majandusliku ja sotsiaalse arengu tagamiseks; TOONITADES, et nii Euroopa Ühenduse kui ka Lõuna-Aafrika jaoks on oluline Lõuna-Aafrika rekonstruktsiooni- ja arenguprogrammi edukas rakendamine; KINNITADES, et lepinguosalised on pühendunud Lõuna-Aafrika riikide vahelise koostöö ja majandusintegratsiooni soodustamisele ning nende riikide vahelise kaubanduse liberaliseerimise õhutamisele; PIDADES SILMAS lepinguosaliste kohustust tagada, et nende vastastikused kokkulepped ei takistaks Lõuna-Aafrikat ja nelja AKV riiki ühendava Lõuna-Aafrika tolliliidu rekonstrueerimise protsessi; RÕHUTADES tähtsust, mida lepinguosalised omistavad Kairos 1994. aastal peetud rahvusvahelise rahvastiku- ja arengukonverentsi, 1995. aasta märtsis Kopenhaagenis peetud sotsiaalse arengu ülemaailmse tippkohumise ning 1995. aastal Pekingis peetud neljanda naiste maailmakonverentsi lõppdeklaratsioonis sätestatud väärtustele ja põhimõtetele; KINNITADES VEEL KORD lepinguosaliste pühendumust majandus- ja sotsiaalarengule ning töötajate põhiõiguste austamisele, eriti propageerides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) asjakohaseid konventsioone, mis käsitlevad sellised küsimusi nagu ühinemisvabadus, kollektiivläbirääkimiste pidamise õigus ja mittediskrimineerimine ning sunniviisilise töö ja laste töö kaotamine; MEENUTADES ühist huvi pakkuvaid küsimusi käsitleva korralise poliitilise dialoogi alustamise tähtsust kahepoolses ja mitmepoolses kontekstis, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:







I JAOTIS

ÜLDEESMÄRGID JA -PÕHIMÕTTED NING POLIITILINE DIALOOG

Artikkel 1

Eesmärgid

Käesoleva lepingu eesmärgid on:

a) luua lepinguosaliste-vahelise dialoogi jaoks sobiv raamistik, mis soodustaks tihedate sidemete arengut kõigis käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades;

b) toetada Lõuna-Aafrika jõupingutusi kindlustada oma üleminekuprotsessi majanduslikud ja sotsiaalsed alused;

c) edendada Lõuna-Aafrika regioonis piirkondlikku koostööd ja majandusintegratsiooni, et aidata kaasa piirkonna ühtlasele ning säästlikule majanduslikule ja sotsiaalsele arengule;

d) edendada vastastikuse kaupu, teenuseid ja kapitali hõlmava kaubanduse laiendamist ja vastastikust liberaliseerimist;

e) õhutada Lõuna-Aafrika sujuvat ja järkjärgulist integratsiooni maailmamajandusse;

f) edendada oma vastavate volituste piires ühenduse ja Lõuna-Aafrika vahelist koostööd, pidades silmas mõlemapoolset huvi.

Artikkel 2

Oluline osa

Ühenduse ja Lõuna-Aafrika sisepoliitika ja rahvusvaheline poliitika tugineb inimõiguste ülddeklaratsioonis sätestatud demokraatlike põhimõtete ja põhiliste inimõiguste ning õigusriigi põhimõtete austamisele, mis on ka käesoleva lepingu oluliseks osaks.

Samuti kinnitavad lepinguosalised veel kord oma pühendumust hea valitsemistava põhimõtetele.

Artikkel 3

Kohustuste täitmata jätmine

1. Kui üks lepinguosaline leiab, et teine lepinguosaline ei ole täitnud käesoleva lepingu järgset kohustust, võib ta võtta asjakohaseid meetmeid.

2. Enne meetmete võtmist esitab ta teisele lepinguosalisele 30 päeva jooksul kogu asjakohase teabe, mida on vaja olukorra põhjalikuks uurimiseks, et leida lepinguosalistele vastuvõetav lahendus.

3. Eriti pakilisel juhul võib võtta asjakohaseid meetmeid ilma eelneva konsulteerimiseta. Nendest meetmetest teatatakse viivitamata teisele lepinguosalisele ja teise lepinguosalise taotlusel arutatakse neid omavahel. Nõupidamisi peetakse 30 päeva jooksul alates meetmetest teatamisest. Kui rahuldavat lahendust ei leita, võib asjaomane lepinguosaline kasutada vaidluste lahendamisega seotud korda.

4. Lepinguosalised lepivad käesoleva lepingu õige tõlgendamise ja praktilise rakendamise huvides kokku, et lõikes 3 sisalduv mõiste „eriti pakilised juhud” tähendab lepingu olulist rikkumist ühe lepinguosalise poolt. Lepingu oluliseks rikkumiseks peetakse:

i) lepingust lahtiütlemist, mis ei ole rahvusvahelise õiguse üldnormide kohaselt lubatud, või

ii) artiklis 2 kirjeldatud lepingu olulise osa rikkumist.

5. Lepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva artikli lõikes 1 osutatud asjakohased meetmed on meetmed, mis võetakse kooskõlas rahvusvahelise õigusega, ning et nende meetmete valikul tuleb esmatähtsaks pidada selliseid meetmeid, mis kõige vähem häirivad käesoleva lepingu toimimist.

Artikkel 4

Poliitiline dialoog

1. Lepinguosaliste vahel seatakse sisse korrapärane poliitiline dialoog. See kaasneb nende koostööga ja aitab seda tugevdada, samuti on see abiks ühtekuuluvuse ja uute koostöövormide osas püsivate sidemete loomisel.

2. Poliitiline dialoog ja koostöö peavad eelkõige:

a) soodustama lepinguosaliste paremat vastastikust mõistmist ja nende vaadete suuremat lähendamist;

b) võimaldama igal lepinguosalisel võtta arvesse teise lepinguosalise seisukohti ja huve;

c) õhutama demokraatia, õigusriigi ja inimõiguste austamise toetamist;

d) edendama sotsiaalset õiglust ning aitama luua vajalikke tingimusi vaesuse ja diskrimineerimise kõigi vormide kõrvaldamiseks.

3. Poliitiline dialoog hõlmab kõiki küsimusi, mis pakuvad lepinguosalistele ühist huvi.

4. Poliitiline dialoog toimub vajaduse korral, eriti:

a) ministrite tasandil;

b) kõrgemate ametnike tasandil ühelt poolt Lõuna-Aafrika ning teiselt poolt Euroopa Ühenduste Nõukogu eesistuja ja Euroopa Ühenduste Komisjoni esindajate vahel;

c) täielikult ära kasutades kõiki diplomaatilisi kanaleid, sealhulgas korrapäraseid infotunde, rahvusvaheliste kohtumiste puhul toimuvaid konsultatsioone ja diplomaatiliste esindajate kontakte kolmandates riikides;

d) sobilikus asukohas, muul viisil või mis tahes muul tasandil, milles lepinguosalised kokku lepivad ja mis aitab kaasa dialoogi tugevdamisele ning selle tõhususe parandamisele.

5. Lisaks eelmistes lõigetes sätestatud kahepoolsele poliitilisele dialoogile kasutavad lepinguosalised täielikult ära Euroopa Liidu ja Lõuna-Aafrika riikide piirkondlikku poliitilist dialoogi ning aitavad sellele aktiivselt kaasa, eelkõige selleks, et edendada piirkonna püsivat rahu ja stabiilsust.

Lepinguosalised osalevad ka laiemas AKV/ELi raamistikus toimuvas poliitilises dialoogis, mis on ette nähtud ja sätestatud vastavate AKV/ELi lepingutega.







II JAOTIS

KAUBANDUS







A-JAGU

ÜLDSÄTTED

Artikkel 5

Vabakaubanduspiirkond

1. Ühendus ja Lõuna-Aafrika lepivad kokku vabakaubanduspiirkonna loomises käesoleva lepingu sätete kohaselt ja järgides WTO sätteid.

2. Vabakaubanduspiirkond luuakse üleminekuperioodi jooksul, mis kestab Lõuna-Aafrika poolel kõige rohkem 12 aastat ja ühenduse poolel kõige rohkem 10 aastat alates käesoleva lepingu jõustumisest.

3. Vabakaubanduspiirkond hõlmab kaupade vaba liikumist kõigis sektorites. Käesolev leping hõlmab ka kaubanduse liberaliseerimist teenuste osas ja kapitali vaba liikumist.

Artikkel 6

Kaupade klassifitseerimine

Ühenduse poolel kohaldatakse Lõuna-Aafrikast imporditud kaupade klassifitseerimise suhtes kaupade koondnomenklatuuri. Lõuna-Aafrika poolel kohaldatakse ühendusest imporditud kaupade klassifitseerimine suhtes harmoneeritud süsteemi.

Artikkel 7

Tollimaksu baasmäär

1. Iga toote puhul on tollimaksu baasmääraks, mille suhtes kohaldatakse käesolevas lepingus ette nähtud järjestikuseid vähendamisi, tollimaksumäär, mida tegelikult kohaldatakse käesoleva lepingu jõustumise päeval.

2. Ühendus ja Lõuna-Aafrika teatavad teineteisele lepinguosaliste vahel kokkulepitud rakendamiskeelu ja mittevastavate meetmete tühistamise kohustuse kohaselt oma vastavad tollimaksu baasmäärad ning I lisas sätestatud kokkulepitud erandid nendest põhimõtetest.

3. Juhul kui tariifide tühistamise menetlus ei alga käesoleva lepingu jõustumisel (eriti II lisa 3., 4. ja 5. loetelus; III lisa 2., 3., 4. ja 6. loetelus; IV lisa 3., 4., 7. ja 8. loetelus; V lisas; VI lisa 2., 3. ja 5. loetelus ning VII lisas nimetatud toodete puhul), on tollimaks, mille suhtes käesolevas lepingus sätestatud järgnevaid vähendamisi kohaldatakse, kas käesoleva artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu baasmäär või asjaomase tariifi tühistamise kava algkuupäeval erga omnes alusel kohaldatav tollimaks, olenevalt sellest, kumb on väiksem.

Artikkel 8

Fiskaalsed tollimaksud

Imporditollimaksude tühistamist käsitlevaid sätteid kohaldatakse ka fiskaalsete tollimaksude suhtes, välja arvatud mittediskrimineerivate aktsiisimaksude suhtes, millega maksustatakse nii imporditud kui ka kohapeal toodetud tooteid ja mis vastavad artikli 21 sätetele.

Artikkel 9

Tollimaksudega samaväärse toimega maksud

Käesoleva lepingu jõustumisel kaotavad ühendus ja Lõuna-Aafrika oma vastava impordi puhul kõik tollimaksudega samaväärse toimega maksud.







B-JAGU

TÖÖSTUSTOOTED

Artikkel 10

Mõiste

Käesoleva jao sätteid kohaldatakse ühendusest ja Lõuna-Aafrikast pärit toodete suhtes, välja arvatud nende toodete suhtes, mis kuuluvad käesoleva lepingu kohaselt põllumajandustoodete mõiste alla.

Artikkel 11

Tariifide kaotamine ühenduse poolt

1. Lõuna-Aafrikast pärit muude kui II lisas nimetatud tööstustoodete suhtes ühendusse importimisel kohaldatavad tollimaksud kaotatakse käesoleva lepingu jõustumisel.

2. Lõuna-Aafrikast pärit II lisa 1. loetelus nimetatud toodete suhtes ühendusse importimisel kohaldatavad tollimaksud kaotatakse järkjärguliselt vastavalt järgmisele graafikule:

käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval vähendatakse iga tollimaksu 75 %ni tollimaksu baasmäärast;

ühe aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 50 %ni tollimaksu baasmäärast;

kahe aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 25 %ni tollimaksu baasmäärast,

kolme aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast kaotatakse allesjäänud tollimaksud.

3. Lõuna-Aafrikast pärit II lisa 2. loetelus nimetatud toodete suhtes ühendusse importimisel kohaldatavad tollimaksud kaotatakse järkjärguliselt vastavalt järgmisele graafikule:

käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval vähendatakse iga tollimaksu 86 %ni tollimaksu baasmäärast;

ühe aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 72 %ni tollimaksu baasmäärast;

kahe aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 57 %ni tollimaksu baasmäärast;

kolme aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 43 %ni tollimaksu baasmäärast;

nelja aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 28 %ni tollimaksu baasmäärast;

viie aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 14 %ni tollimaksu baasmäärast;

kuue aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast kaotatakse allesjäänud tollimaksud.

4. Lõuna-Aafrikast pärit II lisa 3. loetelus nimetatud toodete suhtes ühendusse importimisel kohaldatavad tollimaksud kaotatakse järkjärguliselt vastavalt järgmisele graafikule:

kolme aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 75 %ni tollimaksu baasmäärast;

nelja aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 50 %ni tollimaksu baasmäärast;

viie aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 25 %ni tollimaksu baasmäärast;

kuue aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast kaotatakse allesjäänud tollimaksud.

Mitmete selles loetelus nimetatud toodete puhul algab tollimaksude kaotamine nelja aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast. Nende toodete tollimaksude kaotamine toimub kolme võrdse aastase vähendamisena, mis viiakse lõpule kuue aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast.

Teatavate selle loetelus nimetatud terasetoodete puhul viiakse tariifide vähendamine läbi enamsoodustusrežiimi alusel, nii et aastaks 2004 on tollimaksumääraks null.

5. Lõuna-Aafrikast pärit II lisa 4. loetelus nimetatud toodete suhtes ühendusse importimisel kohaldatavad tollimaksud kaotatakse kõige enam 10 aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast.

Selles loetelus nimetatud autoosade puhul vähendatakse kohaldatavat tariifi alates käesoleva lepingu jõustumisest 50 % võrra.

Selle loetelu toodete puhul määratakse ühenduse täpsed tollimaksu baasmäärad ja tariifide kaotamise kava kindlaks 2000. aasta teisel poolaastal pärast seda, kui mõlemad lepinguosalised on uurinud ühendusest pärit III lisa 5. ja 6. loetelus nimetatud autoosade Lõuna-Aafrikasse importimise edasise liberaliseerimise võimalusi, pidades muu hulgas silmas Lõuna-Aafrika mootoritööstuse arenguprogrammi läbivaatamise tulemusi.

6. Lõuna-Aafrikast pärit II lisa 5. loetelus nimetatud toodete suhtes ühendusse importimisel kohaldatavad tollimaksud vaadatakse läbi käesoleva lepingu viiendal kehtivusaastal, pidades silmas tariifide võimalikku kaotamist.

Artikkel 12

Tariifide kaotamine Lõuna-Aafrika poolt

1. Ühendusest pärit muude kui III lisas nimetatud tööstustoodete suhtes Lõuna-Aafrikasse importimisel kohaldatavad tollimaksud kaotatakse käesoleva lepingu jõustumisel.

2. Ühendusest pärit III lisa 1. loetelus nimetatud toodete suhtes Lõuna-Aafrikasse importimisel kohaldatavad tollimaksud kaotatakse järkjärguliselt vastavalt järgmisele graafikule:

käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval vähendatakse iga tollimaksu 75 %ni tollimaksu baasmäärast;

ühe aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 50 %ni tollimaksu baasmäärast;

kahe aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 25 %ni tollimaksu baasmäärast;

kolme aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast kaotatakse allesjäänud tollimaksud.

3. Ühendusest pärit III lisa 2. loetelus nimetatud toodete suhtes Lõuna-Aafrikasse importimisel kohaldatavad tollimaksud kaotatakse järkjärguliselt vastavalt järgmisele graafikule:

kolme aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 67 %ni tollimaksu baasmäärast;

nelja aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 33 %ni tollimaksu baasmäärast;

viie aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast kaotatakse allesjäänud tollimaksud.

4. Ühendusest pärit III lisa 3. loetelus nimetatud toodete suhtes Lõuna-Aafrikasse importimisel kohaldatavad tollimaksud kaotatakse järkjärguliselt vastavalt järgmisele graafikule:

kolme aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 90 %ni tollimaksu baasmäärast;

nelja aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 80 %ni tollimaksu baasmäärast;

viie aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 70 %ni tollimaksu baasmäärast;

kuue aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 60 %ni tollimaksu baasmäärast;

seitsme aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 50 %ni tollimaksu baasmäärast;

kaheksa aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 40 %ni tollimaksu baasmäärast;

üheksa aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 30 %ni tollimaksu baasmäärast;

kümne aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 20 %ni tollimaksu baasmäärast;

üheteistkümne aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 10 %ni tollimaksu baasmäärast;

kaheteistkümne aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast kaotatakse allesjäänud tollimaksud.

5. Ühendusest pärit III lisa 4. loetelus nimetatud toodete suhtes Lõuna-Aafrikasse importimisel kohaldatavad tollimaksud kaotatakse järkjärguliselt vastavalt järgmisele graafikule:

viie aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 88 %ni tollimaksu baasmäärast;

kuue aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 75 %ni tollimaksu baasmäärast;

seitsme aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 63 %ni tollimaksu baasmäärast;

kaheksa aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 50 %ni tollimaksu baasmäärast;

üheksa aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 38 %ni tollimaksu baasmäärast;

kümne aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 25 %ni tollimaksu baasmäärast;

üheteistkümne aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 13 %ni tollimaksu baasmäärast;

kaheteistkümne aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast kaotatakse allesjäänud tollimaksud.

6. Ühendusest pärit III lisa 5. loetelus nimetatud toodete suhtes Lõuna-Aafrikasse importimisel kohaldatavad tollimaksud kaotatakse järkjärguliselt vastavalt kõnealuses lisas esitatud graafikule.

7. Ühendusest pärit III lisa 6. loetelus nimetatud toodete suhtes Lõuna-Aafrikasse importimisel kohaldatavad tollimaksud vaadatakse käesoleva lepingu toimimise jooksul korrapäraselt läbi, pidades silmas kaubanduse edasist liberaliseerimist.

Lõuna-Aafrika teatab ühendusele Lõuna-Aafrika mootoritööstuse arenguprogrammi läbivaatamise tulemustest. Ta esitab ettepanekud ühendusest pärit III lisa 5. ja 6. loetelus nimetatud autoosade Lõuna-Aafrikasse importimise edasise liberaliseerimise kohta. Lepinguosalised kaaluvad neid ettepanekuid ühiselt 2000. aasta teisel poolaastal.







C-JAGU

PÕLLUMAJANDUSTOOTED

Artikkel 13

Mõiste

Käesoleva jao sätteid kohaldatakse nende ühendusest ja Lõuna-Aafrikast pärit toodete suhtes, mida hõlmab WTO põllumajandustoodete mõiste, ning kala ja kalatoodete suhtes (grupp 3, 1604 , 1605 ning tooted 0511 91 10 , 0511 91 90 , 1902 20 10 ja 2301 20 00 ).

Artikkel 14

Tariifide kaotamine ühenduse poolt

1. Lõuna-Aafrikast pärit muude kui IV lisas nimetatud põllumajandustoodete suhtes ühendusse importimisel kohaldatavad tollimaksud kaotatakse käesoleva lepingu jõustumisel.

2. Lõuna-Aafrikast pärit IV lisa 1. loetelus nimetatud toodete suhtes ühendusse importimisel kohaldatavad tollimaksud kaotatakse järkjärguliselt vastavalt järgmisele graafikule:

käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval vähendatakse iga tollimaksu 75 %ni tollimaksu baasmäärast;

ühe aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 50 %ni tollimaksu baasmäärast;

kahe aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 25 %ni tollimaksu baasmäärast;

kolme aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast kaotatakse allesjäänud tollimaksud.

3. Lõuna-Aafrikast pärit IV lisa 2. loetelus nimetatud toodete suhtes ühendusse importimisel kohaldatavad tollimaksud kaotatakse järkjärguliselt vastavalt järgmisele graafikule:

käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval vähendatakse iga tollimaksu 91 %ni tollimaksu baasmäärast;

ühe aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 82 %ni tollimaksu baasmäärast;

kahe aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 73 %ni tollimaksu baasmäärast;

kolme aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 64 %ni tollimaksu baasmäärast;

nelja aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 55 %ni tollimaksu baasmäärast;

viie aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 45 %ni tollimaksu baasmäärast;

kuue aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 36 %ni tollimaksu baasmäärast;

seitsme aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 27 %ni tollimaksu baasmäärast;

kaheksa aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 18 %ni tollimaksu baasmäärast;

üheksa aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 9 %ni tollimaksu baasmäärast;

kümne aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast kaotatakse allesjäänud tollimaksud.

4. Lõuna-Aafrikast pärit IV lisa 3. loetelus nimetatud toodete suhtes ühendusse importimisel kohaldatavad tollimaksud kaotatakse järkjärguliselt vastavalt järgmisele graafikule:

kolme aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 87 %ni tollimaksu baasmäärast;

nelja aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 75 %ni tollimaksu baasmäärast;

viie aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 62 %ni tollimaksu baasmäärast;

kuue aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 50 %ni tollimaksu baasmäärast;

seitsme aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 37 %ni tollimaksu baasmäärast;

kaheksa aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 25 %ni tollimaksu baasmäärast;

üheksa aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 12 %ni tollimaksu baasmäärast;

kümne aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast kaotatakse allesjäänud tollimaksud.

Teatavate selles lisas osutatud toodete suhtes kohaldatakse alates käesoleva lepingu jõustumisest kuni asjaomaste toodete tariifide järkjärgulise kaotamiseni kõnealuses lisas nimetatud tingimustel tollimaksuvaba kvooti.

5. Lõuna-Aafrikast pärit IV lisa 4. loetelus nimetatud toodete suhtes ühendusse importimisel kohaldatavad tollimaksud kaotatakse järkjärguliselt vastavalt järgmisele graafikule:

viie aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu ja maksu 83 %ni tollimaksu baasmäärast;

kuue aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu ja maksu 67 %ni tollimaksu baasmäärast;

seitsme aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu ja maksu 50 %ni tollimaksu baasmäärast;

kaheksa aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu ja maksu 33 %ni tollimaksu baasmäärast;

üheksa aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu ja maksu 17 %ni tollimaksu baasmäärast;

kümne aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast kaotatakse allesjäänud tollimaksud.

Teatavate selles lisas osutatud toodete suhtes kohaldatakse alates käesoleva lepingu jõustumisest kuni asjaomaste toodete tariifide järkjärgulise kaotamiseni kõnealuses lisas nimetatud tingimustel tollimaksuvaba kvooti.

6. IV lisa 5. loetelus on nimetatud Lõuna-Aafrikast pärit töödeldud põllumajandustoodete suhtes ühendusse importimisel kohaldatavad tollimaksud, mida kohaldatakse seal nimetatud tingimustel.

Koostöönõukogu võib otsustada:

a) täiendada IV lisa 5. loetelu kohast töödeldud põllumajandustoodete nimekirja ja

b) vähendada töödeldud põllumajandustoodete suhtes kohaldatavaid tollimaksumäärasid. See tollimaksumäärade vähendamine võib toimuda siis, kui ühenduse ja Lõuna-Aafrika vahelises kaubanduses kohaldatavaid tollimaksumäärasid vähendatakse vastusena töödeldud põllumajandustoodetega seotud vastastikustest soodustustest tulenevatele vähendamistele.

7. IV lisa 6. loetelus on nimetatud teatavate Lõuna-Aafrikast pärit töödeldud põllumajandustoodete suhtes ühendusse importimisel kohaldatavad vähendatud tollimaksud, mida kohaldatakse alates käesoleva lepingu jõustumisest selles lisas nimetatud tingimustel.

8. Lõuna-Aafrikast pärit IV lisa 7. loetelus nimetatud toodete suhtes Euroopa Ühendusse importimisel kohaldatavad tollimaksud vaadatakse käesoleva lepingu toimimise jooksul ühise põllumajanduspoliitika edasiste arengute põhjal korrapäraselt läbi.

9. IV lisa 8. loetelus nimetatud toodete suhtes ei kohaldata tariifisoodustusi, kuna need tooted kuuluvad ELi kaitstud tootenimetuste alla.

10. Lõuna-Aafrikast pärit V lisas nimetatud toodete suhtes ühendusse importimisel kohaldatavaid tariifisoodustusi kohaldatakse vastavalt kõnealuses lisas nimetatud tingimustele.

Artikkel 15

Tariifide kaotamine Lõuna-Aafrika poolt

1. Ühendusest pärit muude kui VI lisas nimetatud põllumajandustoodete suhtes Lõuna-Aafrikasse importimisel kohaldatavad tollimaksud kaotatakse käesoleva lepingu jõustumisel.

2. Ühendusest pärit VI lisa 1. loetelus nimetatud toodete suhtes Lõuna-Aafrikasse importimisel kohaldatavad tollimaksud kaotatakse järkjärguliselt vastavalt järgmisele graafikule:

käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval vähendatakse iga tollimaksu 75 %ni tollimaksu baasmäärast;

ühe aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 50 %ni tollimaksu baasmäärast;

kahe aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 25 %ni tollimaksu baasmäärast;

kolme aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast kaotatakse allesjäänud tollimaksud.

3. Ühendusest pärit VI lisa 2. loetelus nimetatud toodete suhtes Lõuna-Aafrikasse importimisel kohaldatavad tollimaksud kaotatakse järkjärguliselt vastavalt järgmisele graafikule:

kolme aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 67 %ni tollimaksu baasmäärast;

nelja aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 33 %ni tollimaksu baasmäärast;

viie aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast kaotatakse allesjäänud tollimaksud.

4. Ühendusest pärit VI lisa 3. loetelus nimetatud toodete suhtes Lõuna-Aafrikasse importimisel kohaldatavad tollimaksud kaotatakse järkjärguliselt vastavalt järgmisele graafikule:

viie aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 88 %ni tollimaksu baasmäärast;

kuue aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 75 %ni tollimaksu baasmäärast;

seitsme aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 63 %ni tollimaksu baasmäärast;

kaheksa aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 50 %ni tollimaksu baasmäärast;

üheksa aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 38 %ni tollimaksu baasmäärast;

kümne aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 25 %ni tollimaksu baasmäärast;

üheteistkümne aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast vähendatakse iga tollimaksu 13 %ni tollimaksu baasmäärast;

kaheteistkümne aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast kaotatakse allesjäänud tollimaksud.

Teatavate selles lisas osutatud toodete suhtes kohaldatakse alates käesoleva lepingu jõustumisest kuni asjaomaste toodete tariifide järkjärgulise kaotamiseni kõnealuses lisas nimetatud tingimustel tollimaksuvaba kvooti.

5. Ühendusest pärit VI lisa 4. loetelus nimetatud toodete suhtes Lõuna-Aafrikasse importimisel kohaldatavad tollimaksud vaadatakse käesoleva lepingu toimimise jooksul korrapäraselt läbi.

6. Ühendusest pärit VII lisas loetletud kalatoodete suhtes Lõuna-Aafrikasse importimisel kohaldatavad tollimaksud kaotatakse järkjärguliselt, paralleelselt vastavate tariifirubriikide tollimaksude kaotamisega ühenduse poolt.

Artikkel 16

Põllumajandusega seotud kaitseklausel

Juhul kui ühest lepinguosalisest riigist pärinevate toodete import põhjustab või võib põhjustada põllumajandusturgude erilist tundlikkust arvesse võttes tõsiseid häireid teise lepinguosalise riigi turgudel, siis olenemata käesoleva lepingu muudest sätetest, eriti artiklist 24, arutab koostöönõukogu antud küsimust viivitamata, et leida sobiv lahendus. Kuni koostöönõukogu otsuse tegemiseni ja juhul, kui erakorralised asjaolud nõuavad viivitamatuid meetmeid, võib mõjutatud lepinguosaline võtta ajutisi meetmeid, mis on vajalikud häirete piiramiseks või nende tasakaalustamiseks. Selliste ajutiste meetmete võtmisel arvestab mõjutatud lepinguosaline mõlema lepinguosalise huvidega.

Artikkel 17

Tariifide kiirendatud kaotamine Lõuna-Aafrika poolt

1. Kui Lõuna-Aafrika seda taotleb, arutab ühendus ettepanekuid, mis on seotud Lõuna-Aafrikasse imporditud põllumajandustoodete tariifide kaotamise kiirendatud ajakavaga, millega kaasneb kõigi Euroopa Ühendusest pärinevate samade toodete Lõuna-Aafrikasse eksportimisel antavate eksporditoetuste kaotamine.

2. Kui ühendus vastab sellele taotlusele positiivselt, kohaldatakse tariifide kaotamise ja eksporditoetuste kaotamise uusi ajakavasid üheaegselt alates lepinguosaliste poolt kokku lepitud kuupäevast.

3. Ühenduse negatiivse vastuse korral jätkatakse käesoleva lepingu tariifide kõrvaldamist käsitlevate sätete kohaldamist.

Artikkel 18

Läbivaatamissäte

Hiljemalt viie aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest arutavad ühendus ja Lõuna-Aafrika oma vastastikuse kaubanduse liberaliseerimise protsessi edasisi meetmeid. Sel eesmärgil vaadatakse läbi eelkõige, kuid mitte ainult II lisa 5. loetelus, III lisa 5. ja 6. loetelus, IV lisa 5., 6. ja 7. loetelus, V lisa 1., 2., 3. ja 4. loetelus, VI lisa 4. ja 5. loetelus ning VII lisas nimetatud toodete suhtes kohaldatavad tollimaksud.







III JAOTIS

KAUBANDUSEGA SEOTUD KÜSIMUSED







A-JAGU

ÜLDSÄTTED

Artikkel 19

Piirimeetmed

1. Ühenduse ning Lõuna-Aafrika vahelises kaubanduses kaotatakse käesoleva lepingu jõustumisel koguselised impordi- või ekspordipiirangud ning samaväärse toimega meetmed.

2. Ühenduse ja Lõuna-Aafrika vahelises kaubanduses ei kehtestata uusi koguselisi impordi- ega ekspordipiiranguid ega samaväärse toimega meetmeid.

3. Alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ei rakendata ühenduse ja Lõuna-Aafrika vahelises kaubanduses uusi impordi- ega eksporditollimakse ega samaväärse toimega makse, samuti ei suurendata juba rakendatavaid impordi- ega eksporditollimakse ega samaväärse toimega makse.

Artikkel 20

Põllumajanduspoliitika

1. Lepinguosalised võivad koostöönõukogus oma vastava põllumajanduspoliitika strateegia ja teostusviiside üle korrapäraselt nõu pidada.

2. Kui kumbki osapool peab oma vastava põllumajanduspoliitika teostamisel vajalikuks muuta käesolevas lepingus sätestatud korda, teatab ta sellest koostöönõukogule, kes teeb taotletud muudatuse kohta otsuse.

3. Kui ühendus või Lõuna-Aafrika muudavad lõiget 2 kohaldades käesoleva lepinguga põllumajandustoodete osas ettenähtud korda, teeb ta koostöönõukogus kindlaksmääratavad kohandused, et säilitada teise lepinguosalise territooriumilt pärit impordi suhtes kehtivate soodustuste selline tase, mis on samaväärne käesolevas lepingus sätestatuga.

Artikkel 21

Fiskaalmeetmed

1. Lepinguosalised hoiduvad kohaldamast riikliku maksustamise meetmeid või korda, mis otseselt või kaudselt annavad eelise ühe lepinguosalise territooriumilt pärinevatele toodetele ja tõrjuvad samasuguseid teise lepinguosalise territooriumilt pärinevaid tooteid.

2. Emma-kumma lepinguosalise territooriumile eksporditud toodete puhul ei tohi kaudsete riigimaksude tagasimaksed ületada nendele toodetele otse või kaude kehtestatud kaudseid riigimakse.

Artikkel 22

Tolliliidud ja vabakaubanduspiirkonnad

1. Käesolev leping ei välista ühe lepinguosalise ja kolmandate riikide vaheliste tolliliitude, vabakaubanduspiirkondade ega muude kokkulepete säilitamist ega loomist, välja arvatud juhul, kui need mõjutavad käesolevas lepingus sätestatud õigusi ja kohustusi.

2. Ühendus ja Lõuna-Aafrika peavad koostöönõukogus nõu selliste tolliliitude või vabakaubanduspiirkondade loomist või kohandamist käsitlevate lepingute ja vajaduse korral muude tähtsate küsimuste üle, mis on seotud nende vastava kaubanduspoliitikaga kolmandate riikide suhtes. Sel viisil peetakse nõu eelkõige siis, kui Euroopa Liiduga ühineb mõni kolmas riik, et tagada ühenduse ja Lõuna-Aafrika vastastikuste huvide arvessevõtmine.

Artikkel 23

Dumpinguvastased ja tasakaalustavad meetmed

1. Mitte miski käesolevas lepingus ei piira ega mõjuta kumbagi lepinguosalist dumpinguvastaste või tasakaalustavate meetmete võtmisel vastavalt GATT 1994 VI artiklile, GATT 1994 VI artikli rakendamise lepingule ning subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingule, mis on lisatud Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) asutamislepingule (Marrakechi lepingule).

2. Enne lõplike dumpinguvastaste või tasakaalustavate tollimaksude kehtestamist Lõuna-Aafrikast imporditud toodete suhtes võivad lepinguosalised kaaluda GATT 1994 VI artikli rakendamise lepingus ning subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingus ettenähtud konstruktiivsete kaitsevahendite kasutamise võimalust.

Artikkel 24

Kaitseklausel

1. Kui mis tahes toote import kasvab sellisel määral ja toimub sellistel tingimustel, mis tekitavad või võivad tekitada tõsist kahju samasuguste toodete või kõnealuste toodetega otseselt konkureerivate toodete kodumaistele tootjatele, võib ühendus või Lõuna-Aafrika, olenevalt olukorrast, võtta WTO asutamislepingule (Marrakechi lepingule) lisatud WTO kaitsemeetmete lepingus või põllumajanduslepingus ettenähtud tingimustel ja kooskõlas artiklis 26 sätestatud menetlustega asjakohased meetmed.

2. Kui mis tahes toote import kasvab sellisel määral ja toimub sellistel tingimustel, mis tekitavad või võivad tekitada Euroopa Liidu äärepoolseimate piirkondade majandusolukorra tõsist halvenemist, võib Euroopa Liit pärast alternatiivsete võimaluste uurimist võtta kooskõlas artiklis 26 sätestatud menetlustega erandkorras asjaomas(t)e piirkonna/piirkondadega piirduvaid järelevalve- või kaitsemeetmeid.

3. Kui mis tahes toodet imporditakse sellistes kogustes ja sellistel tingimustel, mis tekitavad või võivad tekitada ühe või mitme Lõuna-Aafrika tolliliidu liikme majandusolukorra tõsist halvenemist, võib Lõuna-Aafrika pärast asjaomas(t)e riigiga/riikidega nõu pidamist ja pärast alternatiivsete võimaluste uurimist võtta kooskõlas artiklis 26 sätestatud menetlustega erandkorras järelevalve- või kaitsemeetmeid.

Artikkel 25

Üleminekuaja kaitsemeetmed

1. Olenemata artikli 24 sätetest võib Lõuna-Aafrika võtta tollimaksude suurendamise või taaskehtestamise teel piiratud kestusega erandlikke meetmeid, mis moodustavad erandi artiklite 12 ja 15 sätetest.

2. Sellised meetmed võivad olla seotud üksnes noorte tööstusharude või sektoritega, mis on suurtes raskustes, mille on tekitanud artiklites 12 ja 15 ettenähtud tollimaksude vähendamise tõttu toimunud ühendusest pärit impordi kasv, eriti kui need raskused põhjustavad olulisi sotsiaalseid probleeme.

3. Nende meetmetega kehtestatud tollimaksud, mida Lõuna-Aafrikas kohaldatakse ühendusest pärit toodete suhtes, ei tohi ületada tollimaksu baasmäära ega kohaldatavat enamsoodustusrežiimi määra ega 20 % väärtuselist tollimaksu, olenevalt sellest, milline neist on väikseim, ning nendes säilitatakse ühendusest pärit toodete puhul soodustollimaksu element. Nende toodete impordi koguväärtus, mille suhtes rakendatakse kõnealuseid meetmeid, ei või ületada 10 % ühendusest pärit tööstustoodete koguimpordist viimase aasta jooksul, mille kohta on olemas statistilised andmed.

4. Kõnealuseid meetmeid kohaldatakse kuni neli aastat. Nende meetmete kohaldamine lõpetatakse hiljemalt üleminekuaja lõppedes, mis kestab kõige enam 12 aastat. Erandkorras võib neid tähtaegasid koostöönõukogu otsusega pikendada.

5. Neid meetmeid ei või kohaldada selliste toodete puhul, mille suhtes kõik tollimaksud ja koguselised piirangud ning samaväärse toimega maksud ja meetmed on kaotatud rohkem kui kolme aasta eest.

6. Lõuna-Aafrika teavitab koostöönõukogu erandlikest meetmetest, mida ta kavatseb võtta, ning ühenduse taotlusel peetakse selliste meetmete osas enne nende kohaldamist sobiliku lahenduse leidmiseks nõu. Teade hõlmab kehtestatavate tollimaksude kehtestamise ja järgneva kaotamise kavandatavat ajakava.

7. Kui 30 päeva jooksul pärast sellist teavitamist ei ole kavandatavate meetmete osas jõutud lõikes 6 osutatud kokkuleppele, võib Lõuna-Aafrika võtta asjakohased meetmed probleemi lahendamiseks ja peab esitama koostöönõukogule käesoleva artikli alusel kehtestatud tollimaksude kaotamise lõpliku ajakava. Selles ajakavas nähakse ette kõnealuste tollimaksude järkjärguline kaotamine iga-aastaste võrdsete osadena, millega alustatakse hiljemalt ühe aasta möödumisel nende kehtestamisest. Koostöönõukogu võib otsustada teistsuguse ajakava kasuks.

Artikkel 26

Kaitsemenetlused

1. Juhul kui ühendus või Lõuna-Aafrika võtab seoses artiklis 24 osutatud raskustega kasutusele järelevalvemehhanismi, mille eesmärgiks on teabe kiire pakkumine kaubavoogude suundumuste kohta, teavitab ta sellest teist lepinguosalist ja alustab viimase taotluse korral temaga nõupidamisi.

2. Artiklis 24 nimetatud juhtudel enne selles artiklis sätestatud meetmete võtmist või juhtudel, mille puhul kohaldatakse käesoleva artikli lõike 5 punkti b, esitab vastavalt kas ühendus või Lõuna-Aafrika koostöönõukogule võimalikult kiiresti kogu asjakohase teabe, et leida mõlemat lepinguosalist rahuldav lahendus.

3. Meetmete valikul tuleb eelistada neid meetmeid, mis käesoleva lepingu toimimist kõige vähem häirivad, ning neid kohaldatakse üksnes sel määral, mis on vajalik tõsiste häirete vältimiseks või heastamiseks ja kohandamiste võimaldamiseks.

4. Kaitsemeetmetest teatatakse viivitamata koostöönõukogule, kus neid korrapäraselt arutatakse, eelkõige selleks, et koostada ajakava nende kaotamiseks niipea, kui asjaolud võimaldavad.

5. Eespool sätestatud lõigete rakendamisel kohaldatakse järgmisi sätteid:

a) artikli 24 osas teatatakse kõnealuses artiklis kirjeldatud olukorrast tulenevatest raskustest nende uurimiseks koostöönõukogule, kes võib teha selliste raskuste kõrvaldamiseks vajaliku otsuse. Kui 30 päeva jooksul teatamisest ei ole koostöönõukogu või eksportiv lepinguosaline teinud otsust raskuste kõrvaldamiseks ega ole leitud ühtki muud rahuldavat lahendust, võib importiv lepinguosaline võtta probleemi lahendamiseks asjakohaseid meetmeid. Sellised meetmed tuleks võtta ajavahemikuks, mis ei ületa kolme aastat, ning need peavad sisaldama elemente, mis võimaldaksid need kahanevalt kaotada hiljemalt kindlaksmääratud ajavahemiku lõpuks;

b) kui koheseid meetmeid nõudvate erandlike asjaolude tõttu on eelnev teavitamine või läbivaatamine võimatu, võib ühendus või Lõuna-Aafrika, olenevalt olukorrast, kohaldada artiklis 24 ettenähtud juhtudel viivitamata ettevaatusabinõusid, mis on vajalikud olukorra lahendamiseks, ning sellest tuleb viivitamata teatada teisele lepinguosalisele.

Artikkel 27

Erandid

Käesolev leping ei välista selliste impordi-, ekspordi- või transiidikeeldude või -piirangute kohaldamist, mis on õigustatud kõlbluse, avaliku korra või julgeoleku seisukohast; inimeste, loomade või taimede elu ja tervise kaitse seisukohast; kunsti-, ajaloolise ja arheoloogilise väärtusega rahvuslike rikkuste kaitse seisukohast või intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õiguste kaitse või kulla või hõbedaga seotud eeskirjade kaitse seisukohast. Sellised keelud või piirangud ei kujuta endast samadel tingimustel siiski meelevaldse või põhjendamatu diskrimineerimise vahendit ega lepinguosaliste-vahelise kaubanduse varjatud piiramist.

Artikkel 28

Päritolureeglid

Päritolureeglid käesolevas lepingus ettenähtud tariifisoodustuste kohaldamiseks on sätestatud 1. protokollis.







B-JAGU

ASUTAMISÕIGUS JA TEENUSTE OSUTAMINE

Artikkel 29

GATSi järgsete kohustuste taaskinnitamine

1. Tunnistades teenuste kasvavat olulisust oma majanduse arengu jaoks, toonitavad lepinguosalised teenuskaubanduse üldlepingu (GATS), eelkõige selle enamsoodustusrežiimi põhimõtete ning samuti selle kohaldatavate protokollide ja neile lisatud kohustuste range järgimise tähtsust.

2. GATSi kohaselt ei kehti kõnealune režiim:

a) ühe lepinguosalise poolt GATSi V artiklis määratletud lepingu sätete kohaselt või sellise lepingu alusel võetud meetmete alusel antud soodustuste kohta;

b) muude soodustuste kohta, mis on antud enamsoodustusrežiimi erandite loendi alusel, mille üks lepinguosaline on GATSile lisanud.

3. Lepinguosalised kinnitavad oma vastavaid telekommunikatsiooni baasteenuseid käsitlevaid kohustusi, mis on lisatud GATSi neljandale protokollile, ja finantsteenuseid käsitlevaid kohustusi, mis on lisatud viiendale protokollile.

Artikkel 30

Teenuste osutamise edasine liberaliseerimine

1. Lepinguosalised püüavad laiendada lepingu kohaldamisala lepinguosaliste-vahelise teenustega kauplemise edasiseks liberaliseerimiseks. Sellise laiendamise korral nähakse liberaliseerimismenetlusega ette lepinguosaliste-vahelise diskrimineerimise põhimõtteliselt täielik puudumine või kaotamine reguleeritud teenusesektorites ja see peaks hõlmama kõiki teenuste osutamise mooduseid, sealhulgas teenuste osutamist:

a) ühe lepinguosalise territooriumilt teise lepinguosalise territooriumile;

b) ühe lepinguosalise territooriumil teise lepinguosalise teenusetarbijale;

c) ühe lepinguosalise teenuseosutaja poolt kaubandusliku kohaloleku kaudu teise lepinguosalise territooriumil;

d) ühe lepinguosalise teenuseosutaja poolt selle lepinguosalise füüsiliste isikute viibimise kaudu teise lepinguosalise territooriumil.

2. Koostöönõukogu annab vajalikud soovitused lõikes 1 kirjeldatud eesmärgi saavutamiseks.

3. Neid soovitusi formuleerides võtab koostöönõukogu arvesse kummagi lepinguosalise GATSi järgsete kohustuste rakendamisel saadud kogemusi, eelkõige seoses V artikliga üldiselt ja eriti selle lõike 3 punktiga a, mis hõlmavad arengumaade osalemist liberaliseerimislepingutes.

4. Koostöönõukogu kontrollib lõikes 1 sätestatud eesmärki esimest korda hiljemalt viie aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest.

Artikkel 31

Meretransport

1. Lepinguosalised püüavad tõhusalt kohaldada põhimõtet, mis tagab ausal konkurentsil ja kaubanduslikel alustel toimuva piiramatu juurdepääsu rahvusvahelisele mereveoturule ja mereliiklusele.

2. Lepinguosalised nõustuvad laiendama teineteise kodanikele ja ükskõik kumma lepinguosalise territooriumil registreeritud laevadele kaupade, reiside või mõlemate meretranspordi, sadamatele juurdepääsu, nende sadamate infrastruktuuri ja abiteenistuste kasutamise ning sellega seotud tasude, maksude ja tolliteenuste osas ning peale- ja mahalaadimisvahendite kasutamise võimaldamisel vähemalt sama soodsat kohtlemist, kui võimaldatakse enamsoodustusrežiimi alusel ja mis põhineb ausal konkurentsil ning kaubanduslikel tingimustel.

3. Lepinguosalised lepivad kokku meretranspordi, sealhulgas ühendvedude arutamise artikli 30 kontekstis, ilma et see piiraks kummagi lepinguosalise antud hetkel kehtivaid kodakondsusel põhinevaid piiranguid või kokkuleppeid, mis on järjepidevad lepinguosaliste GATSi lepingu järgsete õiguste ja kohustustega.







C-JAGU

JOOKSVAD MAKSED JA KAPITALI LIIKUMINE

Artikkel 32

Jooksvad maksed

1. Kui artikli 34 sätetest ei tulene teisiti, kohustuvad lepinguosalised võimaldama kõigi ühenduse ja Lõuna-Aafrika elanike vaheliste jooksvate maksete teostamist vabalt konverteeritavas vääringus.

2. Lõuna-Aafrika võib võtta vajalikud meetmed tagamaks, et tema elanikud ei kasuta lõike 1 jooksvaid makseid liberaliseerivaid sätteid kapitali lubamatuks väljavooluks.

Artikkel 33

Kapitaliliikumised

1. Maksebilansi kapitalikonto kohaste tehingute puhul tagavad ühendus ja Lõuna-Aafrika alates käesoleva lepingu jõustumisest, et kehtivate õigusnormide kohaselt Lõuna-Aafrikas asutatud äriühingute otseinvesteeringutega seotud kapital saab vabalt liikuda ning neid investeeringuid ja nendest saadud kasumit saab muuta likviidseks või kodumaale tagasi toimetada.

2. Lepinguosalised peavad teineteisega nõu, et hõlbustada kapitali liikumist ühenduse ning Lõuna-Aafrika vahel ja see lõpuks täielikult liberaliseerida.

Artikkel 34

Maksebilansiraskused

Kui ühel või mitmel ühenduse liikmesriigil või Lõuna-Aafrikal on tõsiseid maksebilansiraskusi või neid ähvardavad sellised raskused, võivad olenevalt olukorrast ühendus või Lõuna-Aafrika vastavalt asjaoludele ning kooskõlas üldises tolli- ja kaubanduskokkuleppes ja Rahvusvahelise Valuutafondi põhikirja VIII ja XIV artiklis kehtestatud tingimustega kehtestada piirangud jooksvatele tehingutele, mis on lühiajalised ning mida ei kasutata kauem, kui on vaja maksebilansi olukorra parandamiseks. Olenevalt olukorrast teavitab ühendus või Lõuna-Aafrika teist lepinguosalist viivitamata ja esitab talle võimalikult kiiresti asjaomaste meetmete kõrvaldamise ajakava.







D-JAGU

KONKURENTSIPOLIITIKA

Artikkel 35

Mõiste

Järgnev on kokkusobimatu käesoleva lepingu nõuetekohase toimimisega sel määral, mil see võib mõjutada ühenduse ja Lõuna-Aafrika vahelist kaubandust:

a) horisontaalsete suhetega ettevõtjate vahelised kokkulepped ja kooskõlastatud tegevus, ettevõtete liitude otsused ja vertikaalsete suhetega ettevõtjate vahelised kokkulepped, mis avaldavad ühenduse või Lõuna-Aafrika territooriumil olulist konkurentsi takistavat või vähendavat mõju, välja arvatud juhul, kui ettevõtted suudavad tõestada, et konkurentsi soodustav toime kaalub üles konkurentsivastase toime;

b) turuvõimu kuritarvitamine ühe või mitme ettevõtte poolt kogu ühenduse või Lõuna-Aafrika territooriumil või selle olulisel osal.

Artikkel 36

Rakendamine

Kui ükskõik kumb lepinguosaline ei ole käesoleva lepingu jõustumise ajaks veel vastu võtnud vajalikke õigusnorme artikli 35 rakendamiseks oma jurisdiktsiooni alla kuuluval territooriumil, teeb ta seda kolme aasta jooksul.

Artikkel 37

Asjakohased meetmed

Kui ühendus või Lõuna-Aafrika leiab, et teatav tegevus tema koduturul ei vasta artikli 35 tingimustele ja:

a) seda ei ole piisavalt käsitletud artiklis 36 nimetatud rakenduseeskirjades või

b) niisuguste eeskirjade puudumisel ja kui kõnealune tegevus põhjustab või ähvardab põhjustada olulist kahju teise lepinguosalise huvidele või selle kodumaisele tööstusele, kaasa arvatud teenindusala,

võib asjaomane lepinguosaline võtta tema enda seadustega järjepidevad asjakohased meetmed pärast koostöönõukoguga nõu pidamist või 30 päeva möödumisel sellise nõupidamise taotlemisest. Asjakohaste meetmete võtmisel austatakse asjaomase konkurentsiasutuse volitusi.

Artikkel 38

Viisakus

1. Lepinguosalised lepivad kokku, et kui komisjonil või Lõuna-Aafrika konkurentsiametil on põhjust uskuda, et teise asutuse territooriumil toimub artiklis 35 määratletud konkurentsivastane tegevus, mis märkimisväärselt mõjutab lepinguosaliste olulisi huve, võib ta paluda teise lepinguosalise konkurentsiasutusel võtta kõnealuse asutuse konkurentsieeskirjade põhjal asjakohaseid heastavaid meetmeid.

2. Selline palve ei piira palve esitanud asutuse konkurentsiseaduste kohast tegevust, mida võib lugeda vajalikuks, ega takista ühelgi viisil palve saanud asutuse otsuste tegemise volitusi ega sõltumatust.

3. Ilma et see piiraks tema vastavaid ülesandeid, õigusi, kohustusi ja sõltumatust kaalub sellise palve saanud konkurentsiasutus palve esitanud asutuse väljendatud seisukohti ja esitatud dokumente ja võtab neid hoolikalt arvesse ning eelkõige pöörab tähelepanu kõnealuse konkurentsivastase tegevuse laadile, sellega seotud ettevõtjale või ettevõtjatele ja väidetavale kannatanud lepinguosalise olulistele huvidele avaldatud kahjulikule mõjule.

4. Kui komisjon või Lõuna-Aafrika konkurentsiamet otsustab viia läbi uurimise või kavatseb võtta meetmeid, mis võivad teise lepinguosalise huve oluliselt mõjutada, peavad lepinguosalised ühe lepinguosalise taotlusel nõu pidama ning mõlemad üritavad leida vastastikku rahuldavat lahendust, pidades silmas oma vastavaid olulisi huve ning võttes arvesse teineteise seadusi, suveräänsust, vastavate konkurentsiasutuste sõltumatust ja viisakusega seotud kaalutlusi.

Artikkel 39

Tehniline abi

Ühendus osutab Lõuna-Aafrikale tema konkurentsiseaduste ja -poliitika ümberkorraldamisel tehnilist abi, mis võib muu hulgas hõlmata:

a) ekspertide vahetust;

b) seminaride korraldamist;

c) koolitustegevust.

Artikkel 40

Teavitamine

Lepinguosalised vahetavad teavet, võttes arvesse ameti- ja ärisaladuste hoidmise nõuetega seatud piiranguid.







E-JAGU

RIIGIABI

Artikkel 41

Riigiabi

1. Kuivõrd see võib mõjutada ühenduse ja Lõuna-Aafrika vahelist kaubandust, on riigiabi, mis eelistab teatavaid ettevõtteid või teatavate toodete toodangut, mis moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi ja mis ei toeta kummagi lepinguosalise konkreetset avaliku poliitika eesmärki või eesmärke, käesoleva lepingu nõuetekohase toimimise seisukohalt sobimatu.

2. Lepinguosalised nõustuvad, et nende huvides on tagada riigiabi andmine õiglasel, erapooletul ja läbipaistval viisil.

Artikkel 42

Heastavad meetmed

1. Kui ühendus või Lõuna-Aafrika leiab, et teatav teguviis ei ole artikli 41 tingimustega kokkusobiv ning et selline teguviis tekitab või ähvardab tekitada tõsist kahju teise lepinguosalise huvidele või tema kodumaisele tööstusele, nõustuvad lepinguosalised juhul, kui seda teguviisi olemasolevate eeskirjade ja menetluste kohaselt piisavalt ei käsitleta, pidama nõu vastastikku rahuldava lahenduse leidmiseks. Sellised nõupidamised ei piira lepinguosaliste õigusi ega kohustusi nende vastavate seaduste ja rahvusvaheliste kohustuste alusel.

2. Kumbki lepinguosaline võib paluda koostöönõukogul sellise nõupidamise käigus uurida lepinguosaliste avaliku poliitika eesmärke, mis õigustavad artiklis 41 osutatud riigiabi andmist.

Artikkel 43

Läbipaistvus

Kumbki lepinguosaline tagab riigiabi valdkonnas läbipaistvuse. Eelkõige esitab lepinguosaline teise lepinguosalise taotlusel teavet oma abistamiskavade, riigiabi andmise konkreetsete üksikjuhtude või antud abi kogusumma ja jagunemise kohta. Lepinguosaliste-vahelisel teabevahetusel võetakse arvesse kummagi lepinguosalise äri- ja ametisaladuste pidamise nõuetega seotud seadustega kehtestatud piiranguid.

Artikkel 44

Läbivaatamine

1. Artikli 41 rakenduseeskirjade ja -korra puudumisel kohaldatakse riigiabi või subsiidiumide suhtes 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VI ja XVI artiklit ning WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingut.

2. Koostöönõukogu vaatab kõnealustes küsimustes toimunud arengud korrapäraselt läbi. Eriti jätkab ta koostöö ja mõistmise arendamist kummagi lepinguosalise poolt seoses artikli 41 toimimisega võetud meetmete osas.







F-JAGU

MUUD KAUBANDUSEGA SEOTUD SÄTTED

Artikkel 45

Riigihanked

1. Lepinguosalised lepivad kokku koostöö tegemises, et tagada lepinguosaliste hankelepingute juurdepääsu reguleerimine õiglase, erapooletu ja läbipaistva süsteemiga.

2. Koostöönõukogu vaatab kõnealuses küsimuses toimunud arengud korrapäraselt läbi.

Artikkel 46

Intellektuaalomand

1. Lepinguosalised tagavad intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õiguste piisava ja tõhusa kaitse kooskõlas kõige rangemate rahvusvaheliste standarditega. Lepinguosalised kohaldavad 1. jaanuari 1996. aasta WTO intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingut ja kohustuvad parandama kõnealuse lepingu kohaselt pakutavat kaitset, kui see on asjakohane.

2. Kui intellektuaalomandi kaitse valdkonnas tekib kaubandustingimusi mõjutavaid raskusi, peetakse emma-kumma lepinguosalise taotlusel viivitamata nõu, et jõuda vastastikku rahuldavate lahendusteni.

3. Ühendus ja selle liikmesriigid kinnitavad, et nad omistavad suurt tähtsust kohustustele, mis tulenevad:

a) märkide rahvusvahelise registreerimise Madridi kokkuleppe protokollist (Madrid, 1989);

b) teose esitaja, fonogrammitootja ja ringhäälinguorganisatsiooni kaitse rahvusvahelisest konventsioonist (Rooma, 1961);

c) patendikoostöölepingust (Washington, 1979, muudetud 1984. aastal).

4. Ilma et see piiraks WTO intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingust tulenevaid kohustusi võib Lõuna-Aafrika positiivselt kaaluda lõikes 3 nimetatud mitmepoolsete konventsioonidega ühinemist.

5. Lepinguosalised kinnitavad, et nad omistavad suurt tähtsust järgmistele dokumentidele:

a) märkide registreerimisel kasutatava kaupade ja teenuste rahvusvahelise klassifikatsiooni Nizza kokkuleppe sätted (Genf, 1977, muudetud 1979. aastal);

b) Berni kirjandus- ja kunstiteoste kaitse konventsioon (1971. aasta Pariisi akt);

c) rahvusvaheline uute taimesortide kaitse konventsioon (UPOV) (1978. aasta Genfi akt);

d) mikroorganismide patendiekspertiisiks deponeerimise rahvusvahelise tunnustamise Budapesti leping (1977, muudetud 1980. aastal);

e) tööstusomandi kaitse Pariisi konventsioon (Stockholmi akt, muudetud 1979. aastal) WIPO;

f) WIPO autoriõiguse leping (WCT), 1996.

6. Käesoleva artikli rakendamise hõlbustamiseks võib ühendus anda taotluse korral ning vastastikku kokkulepitud tingimustel Lõuna-Aafrikale tehnilist abi muu hulgas intellektuaalomandi õiguste kaitset ja jõustamist käsitlevate seaduste ja määruste koostamisel, selliste õiguste kuritarvitamise vältimisel ning kodumaiste ametite ja muude jõustamise ja kaitsega seotud asutuste loomisel ning tugevdamisel, sealhulgas töötajate väljaõppe kaudu.

7. Lepinguosalised lepivad kokku, et lepingu kohaldamisel hõlmab intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomand eelkõige autoriõigust, sealhulgas arvutiprogrammide autoriõigust ja sellega kaasnevaid õigusi, kasulike mudelite, patentide, sealhulgas biotehniliste leiutiste, tööstusdisainilahenduste, geograafiliste tähiste, sealhulgas päritolunimetuste, kaubamärkide ja teenindusmärkide ning mikrolülituste topoloogiaga seotud õigusi, samuti andmebaaside õiguskaitset ja kaitset kõlvatu konkurentsi eest, nagu on sätestatud tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooni artiklis 10a, ja avalikustamata oskusteabe kaitset.

Artikkel 47

Standardimine ja vastavushindamine

Lepinguosalised teevad koostööd standardimise, metroloogia, sertifitseerimise ja kvaliteedi tagamise valdkonnas, et vähendada lepinguosaliste-vahelisi erinevusi antud valdkondades, kõrvaldada tehnilisi tõkkeid ja hõlbustada kahepoolset kaubandust. See koostöö hõlmab:

a) WTO tehniliste kaubandustõkete lepingu sätetele vastavaid meetmeid rahvusvaheliste tehniliste normide, standardite ja vastavushindamismenetluste, sealhulgas sektoripõhiste erimeetmete laialdasema kasutamise soodustamiseks;

b) vastavushindamise vastastikuse tunnustamise kokkulepete koostamist vastastikust majandushuvi pakkuvates sektorites;

c) kvaliteedi juhtimist ja tagamist käsitlevat koostööd teatavates Lõuna-Aafrikale tähtsates valdkondades;

d) tehnilise abi hõlbustamist Lõuna-Aafrika suutlikkuse arendamise algatustele akrediteerimise, metroloogia ja standardimise valdkonnas;

e) praktiliste seoste loomist Lõuna-Aafrika ja Euroopa standardi-, akrediteerimis- ja sertifitseerimisorganisatsioonide vahel.

Artikkel 48

Toll

1. Lepinguosalised soodustavad ja hõlbustavad oma tolliteenistuste vahelist koostööd, et tagada kaubandust käsitlevate sätete järgimine ja aus kaubandus. Koostöö hõlmab muu hulgas teabe vahetamist ja koolituskavasid.

2. Ilma et see piiraks muid käesoleva lepingu, eriti selle artikli 90 kohaselt ettenähtud koostöövorme, pakuvad lepinguosaliste haldusasutused üksteisele vastavalt käesoleva lepingu 2. protokolli sätetele vastastikust abi.

Artikkel 49

Statistika

Lepinguosalised lepivad kokku koostöö tegemises selles valdkonnas. Koostöö on suunatud peamiselt statistiliste meetodite ja tavade ühtlustamisele, mis võimaldaks töödelda vastastikku kokkulepitud alusel andmeid kaupade ja teenuste ning laiemalt mis tahes käesoleva lepinguga reguleeritud valdkonna kohta, mida on võimalik statistiliselt käsitleda.







IV JAOTIS

MAJANDUSKOOSTÖÖ

Artikkel 50

Sissejuhatus

Lepinguosalised lepivad kokku majandus- ning tööstusküsimustes tehtava koostöö arendamise ja soodustamise, mis oleks vastastikku kasulik ning terve Lõuna-Aafrika piirkonna huvides, muutes omavahelised majandussidemed mitmekesisemaks ja tugevamaks, soodustades oma majanduse säästvat arengut, toetades piirkondlikku majanduskoostöö mudeleid, soodustades väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate vahelist koostööd, kaitstes ja parandades keskkonda, soodustades ajalooliselt ebasoodsas olukorras olevate rühmade, sealhulgas naistele majandusliku olukorra tugevdamist, kaitstes ja soodustades töötajate ning ametiühingute õigusi.

Artikkel 51

Tööstus

Selles valdkonnas tehtava koostöö eesmärgiks on hõlbustada Lõuna-Aafrika tööstuse ümberkorraldamist ja kaasajastamist, soodustades ühtlasi selle konkurentsivõimet ja kasvu ning luues tingimused Lõuna-Aafrika ja ühenduse tööstuse vaheliseks vastastikku kasulikuks koostööks.

Koostöö eesmärgiks on muu hulgas:

a) julgustada lepinguosaliste ettevõtteid koostööd tegema (ettevõtted, spetsialistid, valdkondade organisatsioonid ja muud äriorganisatsioonid, töötajate kutseühingud jms);

b) toetada Lõuna-Aafrika era- ja avaliku sektori pingutusi tööstuse ümberkorraldamisel ja kaasajastamisel sellistel tingimustel, mis tagavad keskkonnakaitse, säästva arengu ja majandusliku olukorra tugevdamise;

c) soodustada eraalgatust soosivat keskkonda eesmärgiga stimuleerida ja mitmekesistada sise- ning eksporditurge;

d) soodustada Lõuna-Aafrika inimressursside ja tööstuspotentsiaali paremat kasutamist muu hulgas krediidi ja investeeringute kaudu toimuva rahastamise kasutamise soodustamise ning tööstuslike uuenduste, tehnosiirde, koolituse, teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse toetamise teel.

Artikkel 52

Investeeringute soodustamine ja kaitse

Lepinguosaliste-vahelise koostööga püütakse luua nii kodu- kui ka välismaiseid vastastikku kasulikke investeeringuid soodustav keskkond, eelkõige investeeringute kaitse, investeeringute soodustamise, kapitali liikumise ning investeerimisvõimalusi käsitleva teabevahetuse paremate tingimuste kaudu.

Koostöö eesmärgiks on muu hulgas hõlbustada ja soodustada:

a) vajaduse korral investeeringute soodustamise ja kaitse lepingute sõlmimist liikmesriikide ja Lõuna-Aafrika vahel;

b) vajaduse korral topeltmaksude vältimise lepingute sõlmimist liikmesriikide ja Lõuna-Aafrika vahel;

c) teabe vahetamist investeerimisvõimaluste kohta;

d) investeeringute valdkonnas ühtlustatud ja lihtsustatud menetluste ning haldustavade saavutamiseks tehtavat tööd;

e) Lõuna-Aafrikasse ja Lõuna-Aafrika piirkonda tehtavate investeeringute soodustamine ja õhutamine toetamine asjakohaste vahenditega.

Artikkel 53

Kaubanduse arendamine

1. Lepinguosalised kohustuvad arendama, mitmekesistama ja suurendama omavahelist kaubandust ning parandama Lõuna-Aafrika tootmise konkurentsivõimet kodumaistel, piirkondlikel ja rahvusvahelistel turgudel.

2. Kaubanduse arendamise vallas tehtava koostöö puhul keskendutakse eriti järgmisele:

a) asjakohaste kaubanduse arendamise strateegiate koostamine ja konkurentsi toetavate kauplemiskeskkondade loomine;

b) nii era- kui avaliku sektori võimekuse tõstmine ning inimressursside ja ametioskuste arendamine kaubanduse ja tugiteenuste valdkonnas, sealhulgas tööjõu osas;

c) teabe vahetamine turunõuete kohta;

d) oskusteabe edastamine ja tehnosiire investeeringute ning ühisettevõtete kaudu;

e) erasektori, eriti kaubandusega seotud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate arendamine;

f) kaubanduse ja tugiteenuste arenguga seotud organisatsioonide loomine, kohandamine ja tugevdamine;

g) piirkondlik koostöö kaubanduse ning kaubandusega seotud infrastruktuuri ja teenuste arendamiseks Lõuna-Aafrika piirkonnas.

Artikkel 54

Mikroettevõtjad ning väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Lepinguosaliste eesmärgiks on arendada ja tugevdada Lõuna-Aafrika mikroettevõtjaid ning väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd), samuti soodustada ühenduse ning Lõuna-Aafrika ja sealse piirkonna VKEde vahelist koostööd soolist võrdõiguslikkust järgival viisil. Muu hulgas lepinguosalised:

a) teevad asjakohasuse korral koostööd mikroettevõtjate ja VKEde asutamise ning laiendamise õiguslike, halduslike, institutsiooniliste, tehniliste, maksualaste ja rahanduslike raamistike loomisel;

b) annavad mikroettevõtjatele ja VKEdele olenemata nende õiguslikust seisundit vajalikku abi rahastamise, väljaõppe, tehnoloogia ja turustamise valdkonnas;

c) abistavad lõikes b viidatud teenuseid osutavaid ettevõtteid, organisatsioone, poliitiliste otsuste tegijaid ja asutusi asjakohase tehnilise toe, teabevahetuse ning võimekuse tõstmisega;

d) seavad sisse asjakohased sidemed Lõuna-Aafrika, Lõuna-Aafrika piirkonna ja ühenduse ettevõtjate vahel ning hõlbustavad nende tekkimist, et parandada infovooge (seoses strateegiate formuleerimise ja rakendamise, ärisuundumuste ja -võimaluste, võrgustike moodustamise, ühisettevõtete ning oskuste edastamisega).

Artikkel 55

Infoühiskond – telekommunikatsioon ja infotehnoloogia

1. Lepinguosalised lepivad kokku koostöö tegemises side- ja infotehnoloogia valdkonnas, mida nad peavad kaasaegase ühiskonna võtmesektoriteks ning mis on majandusliku ja sotsiaalse arengu ning infoühiskonna arengu seisukohast kriitilise tähtsusega. Selles kontekstis hõlmab side posti, ringhäälingut, telekommunikatsiooni ja infotehnoloogiat. Koostöö eesmärgid on:

a) parandada Lõuna-Aafrika eraõiguslike- ja avalik-õiguslike üksuste juurdepääsu sidevahenditele, elektroonikale ja infotehnoloogiale, toetades infrastruktuurivõrkude, inimressursside ja asjakohase infoühiskonna poliitika arengut Lõuna-Aafrikas;

b) toetada Lõuna-Aafrika piirkonna riikide vahelist koostööd selles valdkonnas, eriti satelliiditehnoloogiate vallas;

c) pöörata tähelepanu globaliseerumise, uute tehnoloogiate, institutsioonide ja sektorite ümberkorraldamisega kaasnevatele proovikividele ning kasvavale lõhele peamiste infoteenuste ja perspektiivsete teenuste vahel.

2. Muu hulgas hõlmab koostöö järgmist:

a) dialoog infoühiskonna eri aspektide, kaasa arvatud selle reguleerimisega seotud aspektide ja sidepoliitika üle;

b) teabevahetus ja võimalik tehniline abi side- ja infotehnoloogia reguleerimise, standardimise, vastavushindamise ja sertifitseerimise ning sageduste kasutamise vallas;

c) uue side- ja infotehnoloogia levitamine ning uute vahendite väljatöötamine, eelkõige seoses võrkude vastastikuse sidumise ja rakenduste koostalitlusvõimega;

d) ühiste teadusuuringute ning tehnoloogiaarendus edendamine ja teostamine seoses projektidega infoühiskonnaga seotud uue tehnoloogia vallas;

e) Lõuna-Aafrika organisatsioonide juurdepääs ühenduse projektidele ja programmidele vastavalt erinevates asjaomastes valdkondades kohaldatavatele kokkulepetele ning Euroopa Liidu organisatsioonide juurdepääs Lõuna-Aafrika algatatud tegevusele samadel tingimustel.

Artikkel 56

Koostöö posti valdkonnas

Koostöö selles valdkonnas hõlmab:

a) teabevahetust ja dialoogi postiküsimuste kohta muu hulgas seoses piirkondliku ja rahvusvahelise tegevusega, reguleerimisega seotud tahkude ja poliitiliste otsustega;

b) tehnilist abi reguleerimise, tegevusstandardite ja inimressursside arendamise osas;

c) selle valdkonna tehnoloogilise arenguga seotud ühisprojektide, sealhulgas teadustöö soodustamine ja teostamine.

Artikkel 57

Energia

1. Selles valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on:

a) parandada lõuna-aafriklaste võimalusi kasutada taskukohaseid, usaldusväärseid ja säästlikke energiaallikaid;

b) korraldada ümber ja kaasajastada energiat tootvad, jaotavad ja tarbivad alamsektorid, nii et asjakohaseid teenuseid osutatakse majandusliku tõhususe, sotsiaalse arengu ja keskkonnakaitse alase vastuvõetavuse osas optimaalsetel tingimustel;

c) toetada Lõuna-Aafrika piirkonna riikide vahelist koostööd kohalikult saadaolevate energiaallikate tõhusal ja keskkonnasäästlikul kasutamisel.

2. Koostöö eesmärk on eriti:

a) toetada asjakohase energiapoliitika ja -infrastruktuuri arengut Lõuna-Aafrikas;

b) mitmekesistada Lõuna-Aafrika energiavarusid;

c) parandada energiaettevõtjate tegevusstandardeid tehnilisest, majanduslikust ja rahanduslikust seisukohast, eriti elektrienergia ja vedelkütuste sektoris;

d) hõlbustada kohalike ekspertide võimekuse tõstmist, eriti üldise ja tehnilise väljaõppe kaudu;

e) töötada välja uued ja taastuvad energiavormid ning toetada eelkõige maapiirkondade energiavarustuse infrastruktuuri;

f) parandada ratsionaalset energiakasutust, eelkõige energiasüsteemide tõhususe soodustamise kaudu;

g) soodustada keskkonnasäästlike tehnoloogiate siiret ja kasutamist;

h) soodustada Lõuna-Aafrikas piirkondlikku koostööd energia vallas.

Artikkel 58

Mäetööstus ja maavarad

1. Selles valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on muu hulgas:

a) toetada ja soodustada poliitilisi meetmeid, millega parandatakse mäetööstuse tervishoiu- ja ohutusstandardeid ning töötingimusi;

b) teha maavarad ja geoteaduse teave uuringuteks ning mäetööstuse investeeringuteks kättesaadavaks. Samuti peaks koostöö looma vastastikku kasuliku õhkkonna investeeringute meelitamiseks sellesse sektorisse, sealhulgas VKEdesse (ja eelnevalt ebasoodsas olukorras olnud kogukondadesse);

c) toetada poliitikat, mis tagab mäetööde tegemise keskkonda ja säästvat arengut nõuetekohaselt arvestaval viisil, võttes arvesse riigis valitsevaid konkreetseid tingimusi ja mäetööde laadi;

d) teha koostööd mäetööstuse ja maavaratehnoloogia alase teadus- ja arendustegevuse vallas.

2. Koostöö hõlmab Lõuna-Aafrika tegevust Lõuna-Aafrika Arenguühenduse mäetööde kooskõlastamise üksuse raames.

Artikkel 59

Transport

1. Selles valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on:

a) parandada lõuna-aafriklaste võimalusi kasutada taskukohaseid, turvalisi ja usaldusväärseid transpordivahendeid ning hõlbustada riigi kaubavoogusid mitmeid transpordiliike hõlmavate majanduse ja keskkonna seisukohast säästlike infrastruktuurivõrkude ja transpordisüsteemide arendamise toetamise kaudu;

b) toetada koostööd Lõuna-Aafrika piirkonna riikide vahel, et luua piirkondlike vajaduste rahuldamiseks säästlik transpordivõrk.

2. Koostöös keskendutakse eriti järgmisele:

a) maantee-, raudtee-, sadama- ja lennujaamainfrastruktuuri ümberkorraldamisele ja kaasajastamisele kaasaaitamine;

b) õhutranspordi ning raudtee-, maantee- ja mitmeliigilise transiidi tingimuste järkjärguline parandamine, samuti maanteede, raudteede, sadamate ja lennujaamade ning mere- ja õhuliikluse juhtimine;

c) õhu- ja mereliikluse ohutuse parandamine, toetades tõhusate programmide võimaldamiseks paremini navigatsiooni ja väljaõpet.

Artikkel 60

Turism

1. Lepinguosalised teevad koostööd eesmärgiga tugevdada konkurentsivõimelise turisminduse arengut. Selles valdkonnas lepivad lepinguosalised kokku eriti järgmises:

a) soodustada turisminduse arengut, mis tekitab majandusarengut ja majanduse tugevnemist, tööhõivet ja valuutat;

b) taotleda turismi säästva arengu tagamiseks avalikke, erasektori ja kogukondlikke huve hõlmava strateegilise liidu loomist;

c) teostada ühistegevust sellistes valdkondades, nagu näiteks toodete ja turgude, inimressursside ja institutsionaalsete struktuuride arendamine;

d) teha teenindusstandardite parandamiseks koostööd turismialase väljaõppe ja võimekuse tõstmise osas;

e) teha koostööd kogukondliku turismi soodustamisel ja arendamisel maapiirkondade pilootprojektide kaudu;

f) soodustada turistide vaba liikumist.

2. Lepinguosalised lepivad kokku, et turismi valdkonnas põhineb koostöö muu hulgas järgmistel suunistel:

a) kohalike, eriti maapiirkondade kogukondade terviklikkuse ja huvide austamine;

b) kultuuripärandi tähtsuse toonitamine;

c) väljaõppe, oskusteabe edastamise ja teadlikkuse suurendamise hõlbustamine laiema kogukonna hulgas;

d) turismi ja keskkonnakaitse vahelise positiivse vastastoime tagamine;

e) piirkondliku koostöö soodustamine Lõuna-Aafrika piirkonnas.

Artikkel 61

Põllumajandus

1. Selles valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on soodustada Lõuna-Aafrika maapiirkondade terviklikku, ühtlast ja säästvat arengut. Eelkõige on koostöö sihiks:

a) põllumajandussektori kaasajastamine ning ümberkorraldamine, kui see on asjakohane, infrastruktuuri ja seadmete tänapäevastamise, pakendamis- ja hoiustamisviiside arendamise ning eraettevõtlusel põhinevate jaotamis- ja turustamisahelate parandamist hõlmavate meetmete teel;

b) eelnevalt ebasoodsas olukorras olnud kogukondadest pärit talupidajate konkurentsivõime arendamise ja soodustamise hõlbustamine ning selles osas asjakohaste põllumajandusega seotud teenuste pakkumine;

c) toodangu ja välisturgude mitmekesistamine ja arendamine;

d) koostöö sisseseadmine ja arendamine loomade tervishoiu, taimetervise ja põllumajandusliku tootmise tehnikate osas;

e) meetmete uurimine loomade tervishoiu ja taimetervise standardite ja eeskirjade ühtlustamiseks, pidades silmas kaubanduse hõlbustamist ning võttes arvesse mõlema lepinguosalise kehtivaid õigusakte ja järgides WTO eeskirju.

2. Koostöö toimub muu hulgas oskusteabe edastamise, ühisettevõtete loomise ja võimekuse tõstmise programmide kaudu.

Artikkel 62

Kalandus

Selles valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on soodustada kalavarude säästvat majandamist ja kasutamist mõlema lepinguosalise pikaajalistes huvides. See saavutatakse teabevahetuse ning kokkulepitud korralduste kavandamise ja rakendamise teel, mis võivad käsitleda lepinguosaliste majanduslikke, kaubanduslikke, arengualaseid, teaduslikke ja tehnilisi püüdlusi. Need korraldused sätestatakse eraldi vastastikku kasulikus kalanduslepingus, mida lepinguosalised kohustuvad võimalikult kiiresti sõlmima.

Artikkel 63

Teenused

Lepinguosalised lepivad kokku koostöö edendamises teenindussektoris üldiselt ning eriti panganduse, kindlustuse ja muude finantsteenuste valdkonnas, muu hulgas:

a) teenustega kauplemise õhutamise kaudu;

b) kui see on asjakohane, teabe vahetamise kaudu lepinguosaliste teenindussektorit reguleerivate eeskirjade, seaduste ja määruste kohta;

c) finantsteenuste ja finantsjärelevalve raamatupidamisarvestuse, auditeerimise, järelevalve ja reguleerimise parandamise kaudu, näiteks koolituskavade edendamise teel.

Artikkel 64

Tarbijapoliitika ja tarbijate tervise kaitse

Lepinguosalised alustavad koostööd tarbijapoliitika ja tarbijate tervise kaitse valdkonnas, mille eesmärk on eriti:

a) süsteemide loomine vastastikuseks teavitamiseks siseturul keelatud ja ohtlikest toodetest;

b) teabe ja kogemuste vahetamine toodete ja tooteohutuse turustamisjärgse järelevalve sisseseadmise ja toimimise kohta;

c) tarbijatele eriti hindade, toodete omaduste ja pakutavate teenuste kohta antava teabe parandamine;

d) tarbijate huvide esindajate vahelise teabevahetuse õhutamine;

e) tarbijapoliitika ja -süsteemide vastavuse suurendamine;

f) teabe vahetamine tarbijate teadlikkuse tõstmise kohta teavitamise ja hariduse kaudu;

g) lepinguosaliste-vahelisest menetluste jõustamisest ja koostööst teavitamine kahjulike või ebaausate äritavade uurimisel;

h) teabe vahetamine ebaseadusliku tegevuse tõttu toimunud tarbijate õigusvastase kohtlemise hüvitamise tõhusate viiside kohta.







V JAOTIS

ARENGUKOOSTÖÖ







A-JAGU

ÜLDSÄTTED

Artikkel 65

Eesmärgid

1. Ühenduse ja Lõuna-Aafrika vaheline arengukoostöö toimub poliitilise dialoogi ja partnerluse kontekstis ning see toetab siseriiklike asutuste teostatavat poliitikat ja reforme.

2. Eriti aitab arengukoostöö kaasa Lõuna-Aafrika tasakaalustatud ja säästvale majanduslikule ning sotsiaalsele arengule ja tema lülitumisele maailmamajandusse ning inimõiguste poliitilisi, sotsiaalseid ja kultuurilisi tahke ning põhiõigusi austava demokraatliku ühiskonna ja õigusriigi aluste tugevdamisele.

3. Selles valdkonnas on prioriteediks sellise tegevuse toetamine, mis aitab võidelda vaesuse vastu.

Artikkel 66

Prioriteedid

1. Arengukoostöö valdkonnad käsitlevad peamiselt järgmist:

a) Lõuna-Aafrika majanduse järkjärgulise maailmamajandusse ja -kaubandusse integreerimise poliitikate ja vahendite, töökohtade loomise, järjepidevate erasektori ettevõtete arendamise, piirkondliku koostöö ja integratsiooni toetamine. Sellega seoses pööratakse erilist tähelepanu piirkonna kohandamispüüdluste toetamisele, mis kaasnevad käesoleva lepingu alusel loodud vabakaubanduspiirkonnaga, eriti Lõuna-Aafrika tolliliidus;

b) elutingimuste parandamine ja põhiliste sotsiaalteenuste osutamine;

c) demokratiseerimise, inimõiguste kaitse, usaldusväärse avaliku halduse, kodanikuühiskonna tugevdamise ja selle arenguprotsessi kaasamise toetamine.

2. Edendatakse dialoogi ja partnerlust riigiasutuste ja valitsusväliste arengupartnerite ja asjaosaliste vahel.

3. Programmidega keskendutakse eelnevalt ebasoodsas olukorras olnud kogukondade põhivajadustele ning need kajastavad arengu neid dimensioone, mis on seotud sugupoolte ja keskkonnakaitsega.

Artikkel 67

Tingimustele vastavad abisaajad

Koostööpartnerid, kellel on õigus saada rahalist ja tehnilist abi, on riigi-, maakonna- ja kohalikud asutused ning avalikud asutused, valitsusvälised ja kogukondlikud organisatsioonid, piirkondlikud ja rahvusvahelised organisatsioonid, institutsioonid ning avalik-õiguslikud ja eraõiguslikud ettevõtjad. Kui mõlemad pooled on nii määranud, võib abi saada ka mis tahes muu organ.

Artikkel 68

Vahendid ja meetodid

1. Artiklis 66 nimetatud koostöö raames toimuvateks ettevõtmisteks võib kasutada vahendeid, mis hõlmavad eelkõige uuringuid, tehnilist abi, koolitust ja muid teenuseid, tarneid ja töid, samuti hindamis-, järelevalve- ja auditeerimistoiminguid.

2. Ühendusepoolne rahastamine, mis sõltuvalt ettevõtmise vajadustest ja laadist on kohalikus või välisvääringus, võib hõlmata järgmist:

a) valitsuse eelarvekulutused reformide ja poliitika rakendamise toetamiseks poliitilise dialoogi kaudu kindlaksmääratud prioriteetsetes sektorites;

b) investeeringud (välja arvatud ehitiste ostmiseks) ja seadmed;

c) teatavatel juhtudel ja eriti juhul, kui programmi viib ellu valitsusväline partner, jooksvad kulutused.

3. Artiklis 67 määratletud partneritelt nõutakse põhimõtteliselt panust iga koostöö raames toimuva ettevõtmise rahastamisse. Selle panuse laadi ja summat kohandatakse vastavalt partneri võimalustele ja ettevõtmise laadile.

4. Võib otsida võimalusi järjepidevuse ja vastastikuse täiendamise saavutamiseks teiste rahastajate, eriti Euroopa Liidu liikmesriikidega.

5. Mõlemad lepinguosalised võtavad asjakohaseid meetmeid tagamaks, et ühenduse seotus käesoleva lepingu alusel tehtavas arengukoostöös tehakse avalikkusele teatavaks.

Artikkel 69

Programmitöö

1. Ühenduse ja Lõuna-Aafrika valitsuse vaheliste tihedate kontaktide kontekstis ning Euroopa Investeerimispanga toetusel teostatakse mitmeaastast suunavat programmitööd, mis põhineb artiklis 66 esitatud prioriteetidest tuletatud konkreetsetel eesmärkidel ning milles viidatakse arengukoostöö ettevalmistamise, rakendamise ja järelevalve moodustele ning nendest tulenevatele ettevõtmistele võrdlusperioodi jooksul. Programmitööga seotud arutelude tulemused tuuakse ära mitmeaastases suunavas programmis, millele mõlemad lepinguosalised alla kirjutavad.

2. Mitmeaastasele suunavale programmile lisatakse tegevuste üksikasjalikud menetlused ning arengukoostöö rakendamise ja järelevalve sätted.

Artikkel 70

Projektide määratlemine, koostamine ja hindamine

1. Arengutegevuse määratlemise ja ettevalmistamise eest vastutab artiklis 80 määratletud Lõuna-Aafrika valitsuse riiklik eelarvevahendite käsutaja või mis tahes muu artiklis 67 määratletud tingimustele vastav abisaaja.

2. Ühendusepoolseks rahastamiseks esitatud projektide või programmide toimikud peavad sisaldama kogu hindamiseks vajalikku teavet. Riiklik eelarvevahendite käsutaja või muud tingimustele vastavad abisaajad esitavad sellised toimikud ametlikult delegatsiooni juhile.

3. Arengutegevuse hindamist teostavad riiklik eelarvevahendite käsutaja ja/või muud tingimustele vastavad abisaajad ning ühendus ühiselt.

Artikkel 71

Rahastamisettepanek ja -otsus

1. Hindamise tulemustest esitab delegatsiooni juht kokkuvõtte rahastamisettepanekus, mis on koostatud tihedas koostöös riikliku eelarvevahendite käsutaja ja/või muude tingimustele vastavate abisaajatega.

2. Komisjon vormistab rahastamisettepaneku lõplikult ja edastab selle ühenduse otsuseid tegevale organile.

Artikkel 72

Rahastamislepingud

1. Iga ühenduse poolt heakskiidetud projekt või programm kaetakse:

a) rahastamislepingust, mis on koostatud ühenduse nimel tegutseva komisjoni ja Lõuna-Aafrika valitsuse nimel tegutseva riikliku eelarvevahendite käsutaja või tingimustele vastava abisaaja vahel,

b) või rahvusvaheliste organisatsioonide või juriidiliste isikute, füüsiliste isikute või muude artiklis 67 määratletud projekti või programmi elluviimise eest vastutavate ettevõtjatega sõlmitud kokkuleppest.

2. Kõigis rahastamislepingutes või -kokkulepetes nähakse ette komisjoni ja Euroopa Kontrollikoja kohapealsed kontrollid.







B-JAGU

RAKENDAMINE

Artikkel 73

Töövõtjate ja tarnete abikõlbulikkus

1. Pakkumismenetlustes osalemine ja lepingute sõlmimine on võrdsetel tingimustel avatud kõigi Euroopa Liidu liikmesriikide, Lõuna-Aafrika ning AKV riikide füüsilistele ja juriidilistele isikutele. Osalemist võib piisavalt põhjendatud juhtudel ja parima tasuvussuhte saavutamiseks laiendada teiste arenguriikide arvel.

2. Tarned peavad pärinema liikmesriikidest, Lõuna-Aafrikast või AKV riikidest. Piisavalt põhjendatud erijuhtudel võivad tarned pärineda muudest riikidest.

Artikkel 74

Tellija

1. Ehitustöö-, tarne- ja teenuslepingud koostab, nende osas peab läbirääkimisi ja need sõlmib tingimustele vastav abisaaja kokkuleppel ja koostöös komisjoniga.

2. Tingimustele vastav abisaaja võib paluda, et komisjon koostaks teenuslepinguid, peaks nende osas läbirääkimisi ja sõlmiks neid tema nimel kas otse või oma asjakohase asutuse kaudu.

Artikkel 75

Hankemenetlused

Ühenduse rahastatud hangete või lepingute menetlused sätestatakse rahastamislepingule lisatud üldtingimustes.

Artikkel 76

Üldeeskirjad ja -tingimused

Ühenduse rahastatud ehitustöö-, tarne- ja teenuslepingute sõlmimine on reguleeritud käesoleva lepingu ning vastavate ehitustöö-, tarne- ja teenuslepingute üldeeskirjade ning koostöönõukogu otsusega vastuvõetud üldtingimustega.

Artikkel 77

Vaidluste lahendamine

Kõik Lõuna-Aafrika ning töövõtja, tarnija või teenuste osutaja vahel ühenduse rahastatud lepingu täitmise jooksul tekkivad vaidlused lahendatakse vahekohtumenetlusega vastavalt koostöönõukogu otsusega vastuvõetud lepingute arbitraaži ja lepituse menetluseeskirjadele.

Artikkel 78

Maksu- ja tollikord

1. Lõuna-Aafrika valitsus kohaldab kõigi ühenduse rahastatud lepingute suhtes täielikku vabastust fiskaalsetest ja tollimaksudest ja/või samasuguse toimega maksudest või tasudest.

2. Lõikes 1 osutatud kokkulepete üksikasjad määratakse kindlaks Lõuna-Aafrika valitsuse ja komisjoni vahelise kirjavahetuse teel.

Artikkel 79

Juhtiv eelarvevahendite käsutaja

Komisjon määrab juhtiva eelarvevahendite käsutaja, kes vastutab ühenduse poolt Lõuna-Aafrikaga arengukoostööks eraldatud vahendite haldamise eest.

Artikkel 80

Riiklik eelarvevahendite käsutaja ja makseasutus

1. Lõuna-Aafrika valitsus määrab riikliku eelarvevahendite käsutaja, kes esindab teda kõigis komisjoni rahastatud projektidega seotud ettevõtmistes, mille suhtes kehtib Lõuna-Aafrika ja ühenduse vaheline rahastamisleping. Samuti määratakse makseasutus.

2. Juhtiva eelarvevahendite käsutaja ning riikliku eelarvevahendite käsutaja ja makseasutuse kohustused ja ülesanded määratakse kindlaks Lõuna-Aafrika valitsuse ja komisjoni vahel vahetatud dokumentides vastavalt sooduslepingute suhtes kohaldatavate komisjoni finantsmääruste sätetele.

Artikkel 81

Delegatsiooni juht

1. Komisjoni esindab Lõuna-Aafrikas delegatsiooni juht, kes tagab koos riikliku eelarvevahendite käsutajaga finantsalase ja tehnilise koostöö rakendamise, järelevalve ja järelmeetmed kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete ning käesoleva lepingu sätetega. Eelkõige antakse delegatsiooni juhile volitused projektide ja programmide ettevalmistamise, hindamise ja elluviimise hõlbustamiseks ning kiirendamiseks.

2. Lõuna-Aafrika valitsus annab delegatsiooni juhile ning komisjoni määratud ametnikele Lõuna-Aafrikas privileegid ja immuniteedid vastavalt 1961. aasta diplomaatiliste suhete Viini konventsioonile.

3. Riikliku eelarvevahendite käsutaja ning delegatsiooni juhi ülesannete ja kohustuste kindlaksmääramisel püüavad lepinguosalised tagada võimalikult suures ulatuses projektide ja programmide kohalikku juhtimist, samuti järjepidevuse ja terviklikkuse teistes AKV riikides kohaldatavate tavadega.

Artikkel 82

Järelevalve ja hindamine

1. Järelevalve ja hindamise eesmärk on arendustegevuse (ettevalmistuse, rakendamise ja järgneva toimimise) korrapärane väline hindamine, et parandada käimasoleva ja tulevase tegevuse tõhusust. Seda tööd teevad Lõuna-Aafrika ja ühendus ühiselt.

2. Koostöö järelevalvet ja hindamist teostavad Lõuna-Aafrika ja ühendus ühiselt. Läbi võib viia iga-aastaseid nõupidamisi, et hinnata arengut ning leppida kokku meetmetes mitmeaastase suunava programmi kohandamiseks ja selle rakendamise parandamiseks ning valmistada ette tulevast tegevust.







VI JAOTIS

KOOSTÖÖ MUUDES VALDKONDADES

Artikkel 83

Teadus ja tehnika

Lepinguosalised kohustuvad tõhustama teadusja tehnoloogiakoostööd. Selle eesmärgi elluviimise üksikasjalik kord on sätestatud eraldi lepingus, mis jõustus 1997. aasta novembris.

Artikkel 84

Keskkond

1. Lepinguosalised teevad koostööd, et püüelda säästva arengu poole taastumatute loodusvarade ratsionaalse kasutamise ja taastuvate loodusvarade säästva kasutamise kaudu, soodustades keskkonnakaitset, selle olukorra halvenemise takistamist ja saastamise reguleerimist. Lepinguosaliste eesmärgiks on püüda parandada oma keskkonna kvaliteeti ja teha koostööd ülemaailmsete keskkonnaprobleemide lahendamiseks.

2. Lepinguosalised pööravad erilist tähelepanu võimekuse arendamisele keskkonnakorralduse valdkonnas. Keskkonnakaitse prioriteetide kindlaksmääramise osas peetakse dialoogi. Vaadatakse läbi Lõuna-Aafrika eelneva poliitika mõju keskkonna seisundile ning sellega tegeletakse võimaluste piires.

3. Koostöösuhe hõlmab muu hulgas küsimusi, mis on seotud linnade arengu ja maa kasutamisega põllumajanduslikel ja muudel eesmärkidel; kõrbestumisega; jäätmekäitluse, sealhulgas tuuma- ja ohtlikejäätmete käitlemisega; ohtlike kemikaalide haldamisega; bioloogilise mitmekesisuse kaitsmise ja säästva kasutamisega; metsavarude säästva haldamisega; veekvaliteedi kontrollimisega; tööstuslikest ja muudest allikatest pärit saastuse kontrollimisega; rannikualade ja mere reostuse ning kalavarude majandamisega; vee ärakande kompleksse haldamise, sealhulgasrahvusvaheliste vesikondade haldamisega; vee nõudluse haldamisega ning kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisega seotud probleemidega.

Artikkel 85

Kultuur

1. Lepinguosalised kohustuvad tegema koostööd kultuuri valdkonnas, et soodustada põhjalikke teadmisi Lõuna-Aafrika ja Euroopa Liidu kultuurilise mitmekesisuse kohta ning nende paremat mõistmist. Lepinguosalised kõrvaldavad kultuuridevahelise suhtlemise ja koostöö teel olevad takistused ning ergutavad teadlikkust eri kultuuridesse kuuluvate inimeste vastastikusest sõltuvusest. Nad edendavad Lõuna-Aafrika ja Euroopa Liidu elanike osalemist kultuuri vastastikusel rikastamisel.

2. Kultuurialaste kontaktide eesmärk on kultuuripärandi kaitsmine ja edendamine ning kultuurivaldkonnaga seotud kaupade ja teenuste tootmine ning levitamine. Kultuurikontaktide hõlbustamiseks kasutatakse võimalikult ulatuslikult ära riiklikke, piirkondlikke ja piirkondadevahelisi massiteabevahendeid, soodustades samas autoriõiguse ja sellega seotud õiguste austamist.

3. Lepinguosalised teevad koostööd kultuurisündmuste ning Lõuna-Aafrika ja Euroopa Liidu asutuste ja liitude vaheliste kultuurivahetuste vallas.

Artikkel 86

Sotsiaalküsimused

1. Lepinguosalised alustavad dialoogi sotsiaalküsimustes tehtava koostöö vallas. See hõlmab muu hulgas küsimusi, mis on seotud apartheidi-järgse ühiskonna sotsiaalsete probleemide, vaesuse leevendamise, tööpuuduse, sugudevahelise võrdsuse, naiste vastu suunatud vägivalla, laste õiguste, töösuhete, rahvatervise, tööohutuse ja rahvastikuga.

2. Lepinguosalised leiavad, et majandusarenguga peab kaasnema sotsiaalne areng. Nad tunnistavad kohustust tagada põhilised sotsiaalsed õigused, mille konkreetseks eesmärgiks on töötajate ühinemisvabadus, õigus pidada kollektiivseid läbirääkimisi, sunniviisilise töö kaotamine, tööhõive ja ametikohtade osas toimuva diskrimineerimise lõpetamine ning laste töö tõhus kaotamine. Nende õiguste arendamisel kasutatakse võrdlusena ILO kehtivaid standardeid.

Artikkel 87

Teavitamine

Lepinguosalised võtavad asjakohased meetmed vastastikuse tõhusa teabevahetuse soodustamiseks ja õhutamiseks. Muu hulgas peetakse esmatähtsaks teabe levitamise tagamist Lõuna-Aafrika ja Euroopa Ühenduse vahelise koostöö kohta. Lisaks sellele üritavad lepinguosalised anda põhiteavet Lõuna-Aafrika ja Euroopa Liidu kohta laiemale avalikkusele ning eriteavet Euroopa Liidu poliitikate kohta konkreetsetele sihtrühmadele Lõuna-Aafrikas ja eriteavet Lõuna-Aafrika poliitikate kohta konkreetsetele sihtrühmadele Euroopa Liidus.

Artikkel 88

Ajakirjandus ja audiovisuaalmeedia

Lepinguosalised õhutavad koostööd ajakirjanduse ja audiovisuaalmeedia valdkonnas, et toetada meediakanalite sõltumatuse ja mitmekesisuse arengut ning edendamist. Muu hulgas püütakse teha koostööd:

a) inimressursside arendamise soodustamise kaudu, eriti ajakirjanike ja meedia valdkonna spetsialistide väljaõppe- ja vahetusprogrammide teel;

b) laiema juurdepääsu õhutamise kaudu meedia teabeallikatele;

c) tehnilise oskusteabe ja info vahetamise kaudu;

d) audiovisuaalprogrammide tootmise kaudu.

Artikkel 89

Inimressursid

1. Lepinguosalised teevad koostööd, et tõsta Lõuna-Aafrika inimressursside taset kõigi käesoleva lepinguga reguleeritud valdkondades. Koostöö eesmärk on tugevdada institutsioonide võimekust valitsuse peamistes inimressursside arendamise valdkondades, pöörates erilist tähelepanu kõige ebasoodsamas olukorras olevatele rahvastiku osadele.

2. Avaliku ja erasektori kõrgemate ametnike kutseoskuste arendamiseks tihendavad lepinguosalised koostööd hariduse ja kutseõppe alal ning haridusasutuste ja ettevõtjate vahel. Erilist tähelepanu pööratakse Euroopa Liidu ja Lõuna-Aafrika erialaasutuste vaheliste püsivate sidemete loomise soodustamisele, et tugevdada kogemuste ja tehniliste ressursside vahetamist ning ühiskasutust.

3. Lepinguosalised õhutavad teabevahetust, et soodustada koostööd asjakohaste asutuste antud kraadide ja diplomite tunnustamise vallas.

4. Lepinguosalised õhutavad kõrgkoolide, näiteks ülikoolide vahelisi sidemeid ja koostööd.

Artikkel 90

Uimasti- ja rahapesuvastane võitlus

Lepinguosalised kohustuvad tegema koostööd uimasti- ja rahapesuvastases võitluses:

a) edendades Lõuna-Aafrika uimastikontrolli raamkava ning suurendades Lõuna-Aafrika ja Lõuna-Aafrika piirkonna narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku kuritarvitamise ning nende tootmise, tarnimise ja nendega kauplemise vastase võitluse programmide tõhusust asjakohaste rahvusvaheliste ÜRO uimastikontrolli konventsioonide põhjal;

b) takistades nende finantsasutuste kasutamist kuritegevusest tervikuna ja eriti uimastikaubandusest saadud kapitali rahapesuks rahvusvaheliste organite, eriti rahapesuvastase töökonna poolt vastuvõetud standarditega võrdsete standardite põhjal ja

c) takistades narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseaduslikul tootmisel kasutatavate keemiliste lähteainete ning muude oluliste ainete kasutamist asjaomaste rahvusvaheliste asutuste, eriti kemikaalidega tegeleva töökonna vastuvõetud standardite põhjal.

Artikkel 91

Andmekaitse

1. Lepinguosalised teevad koostööd, et parandada isikuandmete töötlemise kaitstuse taset, võttes arvesse rahvusvahelisi standardeid.

2. Isikuandmete kaitsel tehtav koostöö võib hõlmata tehnilist abi teabe ja ekspertide vahetamise ning ühisprogrammide ja -projektide loomise kaudu.

3. Koostöönõukogu vaatab selles küsimuses toimunud arengud korrapäraselt läbi.

Artikkel 92

Tervishoid

1. Lepinguosalised teevad koostööd rahvastiku vaimse ja füüsilise tervise parandamiseks, edendades tervishoidu ja vältides haigusi.

2. Rahvatervise valdkonnas teevad lepinguosalised koostööd, jagades teadmisi ja kogemusi programmide kohta, mille abil muu hulgas levitatakse teavet, parandatakse rahvatervise valdkonna spetsialistide haridust ja väljaõpet, teostatakse haiguste seiret ja töötatakse välja tervishoiu infosüsteem, vähendatakse elustiiliga seotud haiguste ohtu ning ennetatakse ja kontrollitakse HIVi/AIDSi ning muid nakkushaigusi.

3. Tööohutuse ja -tervishoiu osas hõlmab koostöö teabe vahetamist seadusandlike ja muude meetmete kohta, mis on ette nähtud õnnetuste, töötamisega seotud haiguste ja töötamisega seotud terviseriskide vältimiseks.

4. Farmaatsia valdkonnas võib koostöö hõlmata toetust ravimite hindamisel ja registreerimisel.







VII JAOTIS

KOOSTÖÖ RAHALINE KÜLG

Artikkel 93

Eesmärk

Käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks saab Lõuna-Aafrika oma sotsiaalmajandusliku arenguga seotud vajaduste toetamiseks ühenduselt rahalist ja tehnilist abi tagastamatu rahalise abi ning laenude näol.

Artikkel 94

Tagastamatu rahaline abi

Tagastamatu rahalise abina antav abi kaetakse:

a) ühenduse eelarve raames loodud rahastamise erivahendist artiklites 65 ja 66 osutatud arengukoostööga seotud tegevuste toetamiseks;

b) muudest rahalistest vahenditest, mis on eraldatud ühenduse muudest eelarveridadest nende eelarveridade raamesse jääva arengu- ja rahvusvahelise koostööga seotud tegevusteks. Taotluste esitamise ja heakskiitmise, rakendamise ning järelevalve/hindamise menetlus toimub asjaomase eelarvereaga seotud üldtingimuste kohaselt.

Artikkel 95

Laenud

Laenudena antava rahalise abi osas võib Euroopa Investeerimispank kaaluda Euroopa Liidu Nõukogu taotlusel Lõuna-Aafrikas läbiviidavate investeerimisprojektide rahastamise pikendamist pikaajaliste laenude näol, mis jäävad selliste maksimaalsete summade ja kehtivusaegade piiresse, mis määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse asutamislepingu asjakohaseid sätteid kohaldades.

Artikkel 96

Piirkondlik koostöö

Eelmistes artiklites osutatud ühenduse rahalist abi võib kasutada riiklike või kohalike projektide või programmide rahastamiseks Lõuna-Aafrikas, samuti Lõuna-Aafrika osalemiseks piirkondliku koostööga seotud ettevõtmistes, mida ta teostab koos muude arengumaadega.







VIII JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 97

Institutsionaalne ülesehitus

1. Lepinguosalised lepivad kokku koostöönõukogu moodustamises, mis täidab järgmisi ülesandeid:

a) tagab käesoleva lepingu nõuetekohase toimimise ja rakendamise ning lepinguosaliste-vahelise dialoogi pidamise;

b) uurib lepinguosaliste-vahelise kaubanduse ja koostöö arengut;

c) otsib asjakohaseid meetodeid käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondadest tuleneda võivate probleemide ennetamiseks;

d) vahetab arvamusi ja teeb soovitusi mis tahes vastastikku huvi pakkuvate kaubandust ja koostööd puudutavate küsimuste, sealhulgas tulevase tegevuse ning selle teostamiseks olemasolevate vahendite kohta.

2. Koostöönõukogu istungitel osalejate, nende sageduse, päevakorra ja asukoha osas lepitakse kokku lepinguosaliste-vaheliste nõupidamiste käigus.

3. Eespool nimetatud koostöönõukogu on volitatud tegema otsuseid kõigi käesoleva lepinguga reguleeritud küsimuste osas.

4. Lepinguosalised lepivad kokku käesoleva lepinguga reguleeritud erinevates valdkondades korrapäraste kontaktide õhutamises ja hõlbustamises oma parlamentide vahel.

5. Samuti õhutavad lepinguosalised kontakte muude samalaadsete asjakohaste Lõuna-Aafrika ja Euroopa Liidu institutsioonide, nagu näiteks Euroopa Ühenduse majandus- ja sotsiaalkomitee ning Lõuna-Aafrika riikliku majandusarengu- ja töönõukogu (NEDLAC) vahel.

Artikkel 98

Maksuerand

1. Käesoleva lepingu sätete kohaselt võimaldatavat enamsoodustusrežiimi ega ühtegi selle lepingu põhjal sõlmitavat kokkulepet ei kohaldata maksusoodustuste suhtes, mida Lõuna-Aafrika ja Euroopa Liidu liikmesriigid annavad või võivad edaspidi anda topeltmaksustamise vältimise lepingute või muude maksukokkulepete või siseriikliku maksuõiguse alusel.

2. Mitte midagi käesolevas lepingus ega selle alusel sõlmitud kokkulepetes ei tõlgendata nii, nagu takistaks see võtmast või rakendamast meetmeid, mille eesmärk on vältida või takistada topeltmaksustamise vältimise lepingute maksusätete ja muude maksukokkulepete või siseriikliku maksuõiguse kohastest maksudest kõrvalehoidumist.

3. Mitte midagi käesolevas lepingus ega selle alusel sõlmitud kokkulepetes ei tõlgendata nii, nagu takistaks see Euroopa Liidu liikmesriike ega Lõuna-Aafrikat eristamast oma maksuõiguse asjakohaste sätete kohaldamisel maksumaksjaid, kes ei ole ühesuguses olukorras, eeskätt oma elu- või asukoha poolest või selle koha poolest, kuhu nad oma kapitali on investeerinud.

Artikkel 99

Kestus

Käesolev leping kehtib määramata aja jooksul. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu denonsseerida, teatades sellest kirjalikult teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse kuue kuu möödumisel sellise teatamise kuupäevast.

Artikkel 100

Diskrimineerimisest hoidumine

Käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades ja ilma et see piiraks siin sisalduvate erisätete kohaldamist:

a) ei tohi kord, mida Lõuna-Aafrika kohaldab ühenduse suhtes, põhjustada diskrimineerimist liikmesriikide, nende kodanike või nende äriühingute vahel;

b) ei tohi kord, mida ühendus ja liikmesriigid kohaldavad Lõuna-Aafrika suhtes, põhjustada diskrimineerimist Lõuna-Aafrika kodanike või äriühingute vahel.

Artikkel 101

Territoriaalne kohaldatavus

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut kõnealuses lepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Lõuna-Aafrika põhiseadusega määratletud Lõuna-Aafrika territooriumide suhtes.

Artikkel 102

Edasine areng

Koostöö taseme tõstmiseks võivad lepinguosalised vastastikusel nõusolekul ja oma vastava pädevuse piires käesolevat lepingut laiendada ning teha sellesse täiendusi konkreetseid sektoreid või valdkondi käsitlevate kokkulepete kaudu.

Mõlemad lepinguosalised võivad käesoleva lepingu raames esitada soovitusi koostöö laiendamiseks, võttes arvesse lepingu kohaldamisel saadud kogemusi.

Artikkel 103

Läbivaatamine

Lepinguosalised vaatavad käesoleva lepingu viie aasta möödumisel selle jõustumisest läbi, et pöörata tähelepanu muude kokkulepete võimalikku mõju käesolevale lepingule. Edasiste läbivaatamiste osas võib vastastikku kokku leppida.

Artikkel 104

Vaidluste lahendamine

1. Kumbki lepinguosaline võib suunata koostöönõukogule vaidlused, mis on seotud käesoleva lepingu kohaldamise või tõlgendamisega.

2. Koostöönõukogu võib kõik vaidlused lahendada otsusega.

3. Kumbki lepinguosaline on kohustatud võtma meetmeid lõikes 2 osutatud otsuse täitmiseks.

4. Kui vaidlust ei ole võimalik lahendada lõike 2 kohaselt, võib ükskõik kumb lepinguosaline teatada teisele vahekohtuniku määramisest; seejärel peab teine lepinguosaline määrama teise vahekohtuniku kahe kuu jooksul esimese vahekohtuniku määramisest.

5. Koostöönõukogu määrab kolmanda vahekohtuniku kuue kuu jooksul teise vahekohtuniku määramisest.

6. Vahekohtunike otsused võetakse vastu häälteenamusega kaheteistkümne kuu jooksul.

7. Mõlemad vaidlusosalised peavad võtma vahekohtunike otsuse täitmiseks vajalikke meetmeid.

8. Koostöönõukogu seab sisse vahekohtumenetluse töökorralduse.

9. Käesoleva lepingu II ja III jaotise alusel tekkivate vaidluste puhul kohaldatakse järgmist korda:

a) teise vahekohtuniku määramine peab toimuma 30 päeva jooksul;

b) koostöönõukogu määrab kolmanda vahekohtuniku 60 päeva jooksul teise vahekohtuniku määramisest;

c) üldreeglina esitavad vahekohtunikud oma järeldused ja otsused lepinguosalistele ja koostöönõukogule hiljemalt kuu kuue möödumisel vahekohtu koosseisu määramisest. Edasilükkamatutel juhtudel, sealhulgas siis, kui on tegemist kergesti riknevate kaupadega, peavad vahekohtunikud püüdma ettekande vaidluspooltele üle anda kolme kuu jooksul;

d) asjaomane lepinguosaline teatab oma kavatsustest vastavalt olukorrale koostöönõukogu või vahekohtunike järelduste ja otsuste rakendamise suhtes 60 päeva jooksul teisele lepinguosalisele ja koostöönõukogule;

e) kui koostöönõukogu või vahekohtunike järelduste ja otsuste järgimine ei ole otsekohe võimalik, võimaldatakse asjaomasele lepinguosalisele selle tegemiseks mõistlik ajavahemik. See mõistlik ajavahemik ei kesta kauem kui 15 kuud alates järelduste ja otsuste esitamisest lepinguosalistele. Lepinguosaliste vastastikusel nõusolekul võib seda ajavahemikku sõltuvalt konkreetsetest asjaoludest siiski lühendada või pikendada.

10. Ilma et see piiraks nende õigust kasutada WTO vaidluste lahendamise menetlusi püüavad ühendus ja Lõuna-Aafrika lahendada käesoleva lepingu II või III jaotisest tulenevate konkreetsete kohustustega seotud vaidlusi käesoleva lepingu konkreetseid vaidluste lahendamise sätteid kasutades. Käesoleva lepingu alusel kehtestatud vahekohtumenetluse käigus ei käsitleta küsimusi, mis on seotud kummagi lepinguosal