Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest  
►B KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,  
26. veebruar 2013,  
milles käsitletakse teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) SIRENE käsiraamatut ja muid 
rakendusmeetmeid  
(teatavaks tehtud numbri C(2013) 1043 all)  
(Ainult bulgaaria-, eesti-, hispaania-, hollandi-, inglis-, itaalia-, kreeka-, leedu-, läti-, malta-, poola-, portugali-, 
prantsus-, rootsi-, rumeenia-, saksa-, slovaki-, sloveeni-, soome-, taani-, tšehhi- ja ungarikeelne tekst on 
autentsed)  
(2013/115/EL)  
(ELT L 71, 14.3.2013, lk 1)  
Muudetud:  
Euroopa Liidu Teataja  
nr lehekülg  kuupäev  
►M1 Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/219, 29. jaanuar 2015  L 44  75  18.2.2015  2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 1
KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,  
26. veebruar 2013,  
milles käsitletakse teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) 
SIRENE käsiraamatut ja muid rakendusmeetmeid  
(teatavaks tehtud numbri C(2013) 1043 all)  
(Ainult bulgaaria-, eesti-, hispaania-, hollandi-, inglis-, itaalia-, kreeka-, 
leedu-, läti-, malta-, poola-, portugali-, prantsus-, rootsi-, rumeenia-, saksa-, slovaki-, sloveeni-, soome-, taani-, tšehhi- ja ungarikeelne tekst on 
autentsed)
 
(2013/115/EL)  
EUROOPA KOMISJON,  
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,  
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. 
aasta määrust (EÜ) nr 1987/2006, mis käsitleb teise põlvkonna Schen ­
geni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist, (  1 ) eriti selle 
artikli 8 lõiget 4, artikli 9 lõiget 1, artikli 20 lõiget 3, artikli 22 punkti a, artikli 36 lõiget 4 ja artikli 37 lõiget 7, ning nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsust 2007/533/JSK, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni info ­
süsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist, (
 2 ) eriti selle artikli 8 
lõiget 4, artikli 9 lõiget 1, artikli 20 lõiget 4, artikli 22 punkti a, artikli 51 lõiget 4 ja artikli 52 lõiget 7,
 
olles konsulteerinud Euroopa andmekaitseinspektoriga  
ning arvestades järgmist:  
(1) Teise põlvkonna Schengeni infosüsteem (SIS II) võetakse kasu ­
tusele 2013. aasta esimesel poolaastal. See sisaldab üksnes isikute ja esemete tuvastamiseks ja ettenähtud meetmete võtmiseks vaja ­
likku teavet. SIS II hea toimimise tagamiseks vahetavad liikmes ­
riigid ka hoiatusteadetega seotud täiendavat teavet. Täiendavat teavet vahetatakse SIRENE büroode kaudu.
 
(2) SIS II infosüsteemi SIRENE käsiraamat, mille eesmärk on 
hõlbustada SIRENE büroode ja SIRENE tegevuses osalevate SIS II kasutajate tööd, võeti vastu 2008. aastal komisjoni otsu ­
sega 2008/333/EÜ (
 3 ) (tollane esimese samba õigusakt) ning 
komisjoni otsusega 2008/334/JSK (  4 ) (kolmanda samba õigusakt).  ▼B 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 2  
( 1 ) ELT L 381, 28.12.2006, lk 4. 
( 2 ) ELT L 205, 7.8.2007, lk 63. 
( 3 ) ELT L 123, 8.5.2008, lk 1. 
( 4 ) ELT L 123, 8.5.2008, lk 39.
 (3) Selleks et paremini rahuldada SIRENE tegevuses osalevate kasu ­
tajate ja töötajate vajadusi, muuta töökorda sidusamaks ja tagada tehniliste eeskirjade ajakohasus, tuleb teha SIS II SIRENE käsi ­
raamatus muudatusi.
 
(4) Eeskirjad selle kohta, millistel SIS II-le juurdepääsu õigusega 
asutustest on õigus luua, ajakohastada ja kustutada hoiatusteateid, on liikmesriigiti erinevad. Paljudes liikmesriikides on Europoli, Interpoli ja SIRENE pädevusse kuuluvates küsimustes rahvusva ­
helise politseikoostöö tegemiseks moodustatud ühisbürood, mille 
töötajad sooritavad kõiki vajalikke toiminguid. Seepärast on asja ­
kohane laiendada SIRENE käsiraamatu kehtivust, et seda saaksid kasutada kõik SIS II kasutajad ja SIRENE tegevusega seotud töötajad.
 
(5) SIRENE käsiraamat tuleb läbi vaadata muu hulgas selleks, et 
võtta arvesse uusi SIS II otsingute tegemise tehnilisi võimalusi, SIRENE büroode vahelises suhtluses kasutatavate tehniliste vahendite ajakohastatud kirjeldust, sisenemiskeeldu käsitlevate hoiatusteadetega seotud toimingutes ja SIS II hoiatusteadete haldamise toimingutes tehtud täpsustusi, sealhulgas määruse (EÜ) nr 1987/2006 ja otsusega 2007/533/JSK lisatud esemete kategooriaid, ning näha ette täiendava teabe vahetamise kord, kui ilmneb, et SIS II hoiatusteade käsitleb sõidukit, mille puhul on kuritegelikult kasutatud teise sõiduki andmeid.
 
(6) Et tagada SIS II ja SIRENE transliteratsiooni- ja transkriptsioo ­
nireeglite ühilduvus, tuleks need reeglid viia täielikult kooskõlla SIS II liidese juhenddokumendi versiooniga 3.0 (ICD 3.0). See dokument on uusim versioon, millele on osutatud nõukogu 18. veebruari 2008. aasta määruses (EÜ) nr 189/2008 teise põlv ­
konna Schengeni infosüsteemi (SIS II) testimise kohta (
 1 ). Lisaks 
tuleks SIRENE büroode vaheliseks täiendava teabe vahetuseks kasutatavad vormid viia kooskõlla tehnilise struktuuriga, mis on sätestatud dokumendis „Andmevahetus SIRENE büroode vahel (DEBS)” ( Data exchange between SIRENE Bureaux  – DEBS). 
Need vormid peaksid olema mõistetavamad ja kasutajasõbrali ­
kumad. Peale selle on asjakohane kindlaks määrata SIS II päringu- ja täiendava teabe vahetamise statistika kogumise kord ning lisada käsiraamatule sellekohaseid selgitusi sisaldav liide.
 
(7) Kuna 2008. aastal vastu võetud SIS II SIRENE käsiraamatusse on 
tehtud palju olulisi muudatusi, on asjakohane vastu võtta uus SIRENE käsiraamat. Seetõttu tuleks otsus 2008/333/EÜ ja otsus 2008/334/JSK tunnistada kehtetuks.  ▼
B 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 3  
( 1 ) ELT L 57, 1.3.2008, lk 1.
 (8) SIS II isikuandmete kaitset ja andmeturvet reguleerivad sätted on 
ette nähtud määruses (EÜ) nr 1987/2006 ja otsuses 2007/533/JSK. Kuna määruses (EÜ) nr 1987/2006 puuduvad asjakohased erisätted, tuleks selle artiklis 24 sätestatud hoiatus ­
teadetega seotud täiendava teabe vahetamise suhtes kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direk ­
tiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (
 1 ). Kuna otsuses 
2007/533/JSK erisätted puuduvad, tuleks kõikide muude hoiatus ­
teadetega seotud täiendava teabe vahetamise suhtes kohaldada nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsust 2008/977/JSK kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta (
 2 ). 
(9) Kuna määruse (EÜ) nr 1987/2006 aluseks on Schengeni  acquis , 
teatas Taani Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asuta ­
mislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikli 5 kohaselt 15. juuni 2007. aasta kirjas kõnealuse  acquis ’ ülevõtmi ­
sest oma õigusaktidesse. Taani on otsuse 2007/533/JSK osaline. Seetõttu on ta kohustatud kõnealust otsust rakendama.
 
(10) Ühendkuningriik osaleb käesoleva otsuse rakendamises niivõrd, 
kuivõrd see ei seondu täiendava teabe vahetusega vastavalt määruse (EÜ) nr 1987/2006 artiklitele 24 ja 25, Euroopa Liidu 
lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli 
(Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni  acquis ’ 
kohta) artiklile 5 ja nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taot ­
luse kohta osaleda teatavates Schengeni  acquis ’ sätetes) (
 3 ) artikli 
8 lõikele 2.  
(11) Iirimaa osaleb käesoleva otsuse rakendamises niivõrd, kuivõrd 
see ei seondu täiendava teabe vahetusega vastavalt määruse (EÜ) nr 1987/2006 artiklitele 24 ja 25, Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli (Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni  acquis ’ kohta) artiklile 
5 ja nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni  acquis ’ 
sätetes) (
 4 ) artikli 6 lõikele 2.  
(12) Küprose puhul on käesolev otsus Schengeni  acquis ’ edasiarenda ­
mine või sellega muul viisil seotud 2003. aasta ühinemisakti 
artikli 3 lõike 2 tähenduses.  ▼B 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 4  
( 1 ) EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. 
( 2 ) ELT L 350, 30.12.2008, lk 60. 
( 3 ) EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43. 
( 4 ) EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.
 (13) Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus nende Schengeni  
acquis ’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning 
Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni  acquis ’ sätete raken ­
damises, kohaldamises ja edasiarendamises) (
 1 ) tähenduses, mis 
kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (
 2 ) artikli 1 punktis G osutatud 
valdkonda.  
(14) Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni  
acquis ’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse 
ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderat ­
siooni ühinemise kohta Schengeni  acquis ’ sätete rakendamise, 
kohaldamise ja edasiarendamisega) (  3 ) tähenduses, mis kuuluvad 
otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2004/860/EÜ (
 4 ) artikli 4 lõikega 1.  
(15) Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schen ­
geni acquis ’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa 
Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühine ­
mist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderat ­
siooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni  acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja 
edasiarendamisega) (
 5 ) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 
1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (
 6 ) artikliga 3.  
(16) Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse 
(EÜ) nr 1987/2006 artikli 51 ja otsuse 2007/533/JSK artikli 67 alusel moodustatud komitee arvamusega,
 
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:  
Artikkel 1  
Teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) SIRENE käsiraamat ja 
muud rakendusmeetmed on esitatud lisas ja selle liidetes. Neid kohal ­
datakse SIRENE tegevuses osalevate töötajate ning kõigi SIS II kasu ­
tajate suhtes.  
Artikkel 2  
Otsused 2008/333/EÜ ja 2008/334/JSK tunnistatakse kehtetuks.  ▼B 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 5  
( 1 ) EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36. 
( 2 ) EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31. 
( 3 ) ELT L 53, 27.2.2008, lk 52. 
( 4 ) ELT L 370, 17.12.2004, lk 78. 
( 5 ) ELT L 160, 18.6.2011, lk 21. 
( 6 ) ELT L 160, 18.6.2011, lk 19.
 Artikkel 3  
Käesolev otsus jõustub selle teatavaks tegemise päeval.  
Otsust kohaldatakse alates kuupäevast, mille määrab kindlaks nõukogu 
süsteemis SIS 1+ osalevate liikmesriikide valitsusi esindavate liikmete ühehäälse otsusega kooskõlas määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 55 lõikega 2 ja otsuse 2007/533/JSK artikli 71 lõikega 2.
 
Artikkel 4  
Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile, Bulgaaria Vaba ­
riigile, Tšehhi Vabariigile, Taani Kuningriigile, Saksamaa Liitvabarii ­
gile, Eesti Vabariigile, Iirimaale, Kreeka Vabariigile, Hispaania Kunin ­
griigile, Prantsuse Vabariigile, Itaalia Vabariigile, Küprose Vabariigile, Läti Vabariigile, Leedu Vabariigile, Luksemburgi Suurhertsogiriigile, Ungarile, Maltale, Madalmaade Kuningriigile, Austria Vabariigile, Poola Vabariigile, Portugali Vabariigile, Rumeeniale, Sloveenia Vaba ­
riigile, Slovaki Vabariigile, Soome Vabariigile, Rootsi Kuningriigile ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.  ▼
B 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 6
 
LISA  
Teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) SIRENE käsiraamat ja 
muud rakendusmeetmed  
SISUKORD  
SISSEJUHATUS  
1. SIRENE BÜROOD JA TÄIENDAV TEAVE  
1.1. SIRENE büroo  
1.2. SIRENE käsiraamat  
1.3. SIRENE käsiraamatu liited  
1.4. Schengeni  acquis ' nõuetekohast kohaldamist ja head tava 
käsitlevate soovituste kataloog (Schengeni infosüsteem)  
1.5. SIRENE büroode roll Euroopa Liidu politseikoostöös  
1.5.1. SIS II andmete ja täiendava teabe edastamine kolmandatele 
riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele  
1.6. SIRENE büroode ja Europoli vahelised suhted  
1.7. SIRENE büroode ja Eurojusti vahelised suhted  
1.8. SIRENE büroode ja Interpoli vahelised suhted  
1.8.1. SIS II teadete prioriteetsus Interpoli teadete ees  
1.8.2. Sidekanali valik  
1.8.3. Interpoli kasutamine ja Interpoli teadete levitamine Schen ­
geni riikides  
1.8.4. Kokkulangevus ja hoiatusteate kustutamine  
1.8.5. Koostöö parandamine SIRENE büroode ja Interpoli riiklike 
keskbüroode vahel  
1.9. Standardid  
1.9.1. Kättesaadavus  
1.9.2. Järjepidevus  
1.9.3. Konfidentsiaalsus  
1.9.4. Juurdepääs  
1.10. Teavitamine  
1.10.1. Suhtluskeel  
1.10.2. Andmevahetus SIRENE büroode vahel  
1.10.3. Võrk, teated ja postkastid  
1.10.4. Suhtlus erandlikes olukordades  
1.11. SIRENE aadressiraamat (SAB)  
1.12. SIRENE töövoosüsteem  
1.13. Vastamistähtaeg  
1.13.1. Kiireloomulisuse märkimine SIRENE vormidel ning kiire 
kokkulangevusest teatamine  
1.14. Transliteratsiooni- ja transkriptsioonireeglid  
1.15. Andmete kvaliteet  
1.16. Arhiveerimine  
1.17. Töötajad  
1.17.1. SIRENE büroode juhatajad  
1.17.2. SIRENE kontaktisik (SIRCoP)  ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 7
 
1.17.3. Teadmised  
1.17.4. Koolitus  
1.17.5. Töötajate vahetus  
2. ÜLDINE KORD  
2.1. Mõisted  
2.2. Korduvad hoiatusteated (SIS II määruse artikli 34 lõige 6 ja 
SIS II otsuse artikli 49 lõige 6)  
2.2.1. Hoiatusteadete ühilduvus  
2.2.2. Hoiatusteadete tähtsuse järjekord  
2.2.3. Ühilduvuse kontrollimine ja korduvate hoiatusteadete sise ­
stamine  
2.2.4. Ühendkuningriigi ja Iirimaa eriolukord  
2.3. Teabevahetus pärast kokkulangevuse tuvastamist  
2.4. Olukorrad, kus kokkulangevuse korral ettenähtud menetlusi 
ei ole võimalik järgida (SIS II otsuse artikkel 48 ja SIS II 
määruse artikkel 33)  
2.5. Andmete töötlemine muul eesmärgil kui see, milleks need 
SIS II sisestati (SIS II otsuse artikli 46 lõige 5)  
2.6. Lipu lisamine  
2.6.1. Sissejuhatus  
2.6.2. Lipu lisamist käsitlev konsulteerimine liikmesriikidega  
2.6.3. Lipu eemaldamise taotlus  
2.7. Andmed, mis on juriidiliselt või faktiliselt ebatäpsed (SIS II 
määruse artikkel 34 ja SIS II otsuse artikkel 49)  
2.8. Õigus andmetega tutvuda ja neid parandada (SIS II määruse 
artikkel 41 ja SIS II otsuse artikkel 58)  
2.8.1. Andmetega tutvumise ja nende parandamise taotlused  
2.8.2. Teabe vahetamine teiste liikmesriikide poolt esitatud hoia ­
tusteadetega tutvumise taotluste korral  
2.8.3. Teabe vahetamine teise liikmesriigi sisestatud andmete 
parandamise ja kustutamise taotluste korral  
2.9. Hoiatusteate kustutamine, kui selle säilitamise tingimused ei 
ole enam täidetud  
2.10. Isikunimede sisestamine  
2.11. Erinevad identiteedikategooriad  
2.11.1. Väärkasutatud identiteet (SIS II määruse artikkel 36 ja SIS 
II otsuse artikkel 51)  
2.11.2. Varjunime sisestamine  
2.11.3. Täiendav teave isiku identiteedi kindlakstegemiseks  
2.12. Teabe vahetamine omavahel seotud hoiatusteadete korral  
2.12.1. Rakenduseeskirjad  
2.13. Biomeetriliste andmete vorming ja kvaliteet SIS IIs  ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 8
 
2.13.1. Vahetatud andmete edasine kasutamine ja arhiveerimine  
2.13.2. Fotode ja sõrmejälgede vahetamine  
2.13.3. Tehnilised nõuded  
2.13.4. Biomeetriliste andmete vorming ja kvaliteet  
2.14. Eriotsingud  
2.14.1. Geograafiline sihtotsing  
2.14.2. Otsing, milles osalevad sihtotsinguid tegevad eripolitseiük ­
sused (FAST)  
3. HOIATUSTEATED ISIKUTE ÜLE- VÕI VÄLJAAND ­
MISE EESMÄRGIL VAHI ALLA VÕTMISEKS (SIS II 
OTSUSE ARTIKKEL 26)  
3.1. Hoiatusteate sisestamine  
3.2. Korduvad hoiatusteated  
3.3. Identiteedi väärkasutus  
3.4. Varjunime sisestamine  
3.5. Liikmesriikidele saadetav täiendav teave  
3.5.1. Eelvangistuse puhul saadetav täiendav teave  
3.6. Lipu lisamine  
3.6.1. Süstemaatiline taotlus lipu lisamiseks hoiatusteatele 
väljaandmise eesmärgil tagaotsitavate isikute kohta, kui ei ole võimalik kohaldada raamotsust 2002/584/JSK
 
3.7. SIRENE büroo tegevus pärast vahistamist käsitleva hoiatus ­
teate kättesaamist  
3.8. Teabevahetus pärast kokkulangevuse tuvastamist  
3.9. Täiendava teabe vahetamine üleandmise ja väljasaatmise 
kohta  
3.10. Täiendava teabe vahetamine teise liikmesriigi kaudu 
toimuva transiidi kohta  
3.11. Hoiatusteadete kustutamine üle- või väljaandmise korral  
4. HOIATUSTEADE ISIKU RIIKI SISENEMISE VÕI 
RIIGIS VIIBIMISE KEELAMISEKS (SIS II MÄÄRUSE 
ARTIKKEL 24)  
4.1. Hoiatusteate sisestamine  
4.2. Korduvad hoiatusteated  
4.3. Identiteedi väärkasutus  
4.4. Varjunime sisestamine  
4.5. Teabevahetus elamislubade ja viisade väljastamise korral  
4.5.1. Menetlus, mida kohaldatakse artikli 5 lõike 4 punktis a 
sätestatud juhtudel  
4.5.2. Menetlus, mida kohaldatakse artikli 5 lõike 4 punktis c 
sätestatud juhtudel  ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 9
 
4.6. Punktis 4.5 osutatud menetlusi käsitlevad ühiseeskirjad  
4.7. Teabe vahetamine seoses Schengeni alale sisenemise keela ­
mise või sealt väljasaatmisega pärast kokkulangevuse avas ­
tamist  
4.8. Teabe vahetamine, kui avastatakse kokkulangevus vaba lii ­
kumise õigusega kolmanda riigi kodaniku suhtes  
4.9. Teabevahetus juhul, kui kokkulangevust ei ole tuvastatud, 
kuid liikmesriik avastab, et vaba liikumise õigusega kol ­
manda riigi kodaniku kohta on esitatud sisenemis- või viibi ­
miskeeldu käsitlev hoiatusteade  
4.10. Sisenemis- või viibimiskeeldu käsitleva hoiatusteate kustu ­
tamine  
5. HOIATUSTEATED TEADMATA KADUNUD ISIKUTE 
KOHTA (SIS II OTSUSE ARTIKKEL 32)  
5.1. Korduvad hoiatusteated  
5.2. Identiteedi väärkasutus  
5.3. Varjunime sisestamine  
5.4. Lipu lisamine  
5.5. Teadmata kadunud alaealiste ja teiste ohus olevate isikute 
kohta kirjelduse esitamine  
5.6. Teabevahetus pärast kokkulangevuse tuvastamist  
5.7. Teadmata kadunud isikuid käsitlevate hoiatusteadete kustu ­
tamine  
5.7.1. Alaealised  
5.7.2. Täiskasvanud, kelle suhtes ei ole vaja võtta kaitsemeetmeid  
5.7.3. Täiskasvanud, kelle suhtes on vaja võtta kaitsemeetmeid  
6. KOHTUMENETLUSES OSALEMISE EESMÄRGIL 
OTSITAVAID ISIKUID KÄSITLEVAD HOIATUS ­
TEATED (SIS II OTSUSE ARTIKKEL 34)  
6.1. Korduvad hoiatusteated  
6.2. Identiteedi väärkasutus  
6.3. Varjunime sisestamine  
6.4. Teabevahetus pärast kokkulangevuse tuvastamist  
6.5. Kohtumenetluses osalemise eesmärgil otsitavaid isikuid 
käsitlevate hoiatusteadete kustutamine  
7. DISKREETSE KONTROLLIMISE VÕI ERIKONTROLLI 
EESMÄRGIL SISESTATUD HOIATUSTEATED (SIS II 
OTSUSE ARTIKKEL 36)  
7.1. Korduvad hoiatusteated  
7.2. Identiteedi väärkasutus  
7.3. Varjunime sisestamine  
7.4. Teiste liikmesriikide teavitamine hoiatusteate esitamise 
korral  
7.5. Lipu lisamine  
7.6. Teabevahetus pärast kokkulangevuse tuvastamist  
7.7. Diskreetse kontrollimise või erikontrolli eesmärgil sise ­
statud hoiatusteate kustutamine  
7.8. Numbrimärgi automaatse tuvastamise süsteemid (ANPR)  ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 10
 
8. HOIATUSTEATED ARESTITAVATE VÕI ASITÕEN ­
DINA KASUTATAVATE ESEMETE KOHTA (SIS II 
OTSUSE ARTIKKEL 38)  
8.1. Korduvad hoiatusteated  
8.2. Hoiatusteated sõidukite kohta  
8.2.1. Ühe sõiduki kohta korduvate hoiatusteadete olemasolu 
kontroll  
8.2.2. Korduva tehasetähisega sõiduk (VIN-twin)  
8.3. Teabevahetus pärast kokkulangevuse tuvastamist  
8.4. Arestitavate või kriminaalmenetluses tõenditena kasutata ­
vate esemete kohta sisestatud hoiatusteadete kustutamine  
9. NUMBRIMÄRGI AUTOMAATSE TUVASTAMISE 
SÜSTEEMID (ANPR)  
10. STATISTIKA  ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 11
 
SISSEJUHATUS  
Schengeni ala  
14. juunil 1985 kirjutasid Belgia Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Prantsuse 
Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi ja Madalmaade Kuningriigi valitsused 
väikeses Luksemburgi linnas Schengenis alla lepingule, millega lubati „[…] kõikidel liikmesriikide kodanikel vabalt sisepiire ületada […] ning teha võimali ­
kuks kaupade ja teenuste vaba ringlus”.
 
19. juunil 1990 kirjutasid viis asutajariiki alla Schengeni lepingu rakendamise 
konventsioonile, (  1 ) millega hiljem ühinesid Itaalia Vabariik (27. novembril 
1990), Hispaania Kuningriik ja Portugali Vabariik (25. juunil 1991), Kreeka 
Vabariik (6. novembril 1992), Austria Vabariik (28. aprillil 1995) ning Taani 
Kuningriik, Rootsi Kuningriik ja Soome Vabariik (19. detsembril 1996).  
Selle tulemusena kohaldavad Belgia, Saksamaa, Prantsusmaa, Luksemburg, 
Madalmaad, Hispaania ja Portugal Schengeni  acquis 'd täielikult alates 26. märtsist 
1995 (  2 ). Alates 31. märtsist 1998 kohaldatakse Schengeni  acquis 'd täielikult 
Austrias ja Itaalias, (  3 ) alates 26. märtsist 2000 Kreekas (  4 ) ning alates 25. märtsist 
2001 Norras, Islandis, Rootsis, Taanis ja Soomes (  5 ). 
Ühendkuningriik ja Iirimaa osalevad vaid Schengeni  acquis ' teatavates sätetes 
kooskõlas otsustega 2000/365/EÜ ja 2002/192/EÜ.  
Ühendkuningriigi puhul kohaldatakse sätteid, milles Ühendkuningriik soovib 
osaleda (välja arvatud SISi käsitlevad sätted), alates 1. jaanuarist 2005 (  6 ). 
Schengeni  acquis ' inkorporeeriti Euroopa Liidu õigusraamistikku 1999. aastal 
Amsterdami lepingule (  7 ) lisatud protokollidega. 12. mail 1999 võeti vastu 
nõukogu otsus, millega määrati kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu ja Euroopa Liidu lepingu asjaomaste sätetega kindlaks iga sellise sätte ja otsuse 
õiguslik alus, millest Schengeni  acquis ' koosneb.
 
1. maist 2004 on Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepin ­
gule lisatud protokolliga (edaspidi „Schengeni protokoll”) Euroopa Liidu raamis ­
tikku integreeritud Schengeni  acquis ' sätted ning Schengeni  acquis 'l põhinevad 
või sellega muul viisil seotud aktid Tšehhi Vabariigile, Eesti Vabariigile, Küprose Vabariigile, Läti Vabariigile, Leedu Vabariigile, Ungarile, Malta Vabariigile, Poola Vabariigile, Sloveenia Vabariigile ja Slovaki Vabariigile siduvad. Need 
liikmesriigid said Schengeni ala täisliikmeks 21. detsembril 2007.
 
Küpros on Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni osaline, kuid kasutab 
talle 2003. aasta ühinemisaktiga tehtud erandit.  ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 12  
( 1 ) EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19. 
( 2 ) Täitevkomitee 22. detsembri 1994. aasta otsus 19. juuni 1990. aasta Schengeni lepingu 
rakendamise konventsiooni jõustamise kohta (SCH/Com-ex (94) 29 rev. 2) (EÜT L 239, 
22.9.2000, lk 130). 
( 3 ) Täitevkomitee 7. oktoobri 1997. aasta otsused (SCH/Com-ex 97(27) rev. 4) Itaalia ja 
(SCH/Com-ex 97(28) rev. 4) Austria kohta. 
( 4 ) Nõukogu 13. detsembri 1999. aasta otsus 1999/848/EÜ Schengeni  acquis ' täieliku kohal ­
damise kohta Kreekas (EÜT L 327, 21.12.1999, lk 58). 
( 5 ) Nõukogu 1. detsembri 2000. aasta otsus 2000/777/EÜ Schengeni  acquis ' kohaldamise 
kohta Taanis, Soomes ja Rootsis ning Islandil ja Norras (EÜT L 309, 9.12.2000, lk 24). 
( 6 ) Nõukogu otsus 2004/926/EÜ, 22. detsember 2004, Schengeni  acquis ' osade jõustamise 
kohta Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigis (ELT L 395, 31.12.2004, lk 70). 
( 7 ) EÜT C 340, 10.11.1997.
 Bulgaaria Vabariik ja Rumeenia ühinesid Euroopa Liiduga 1. jaanuaril 2007. 
Nimetatud kuupäevast alates on Schengeni  acquis  ning selle alusel vastu võetud 
ja sellega muul viisil seotud õigusaktid tema suhtes siduvad 2005. aasta ühine ­
misaktiga ette nähtud erandiga.  
Horvaatia ühines Euroopa Liiduga 1. juulil 2013 ja kohaldab Schengeni  acquis' d 
2011. aasta ühinemisaktiga ette nähtud erandiga.  
Schengeni  acquis ' teatavaid sätteid kohaldatakse alates uute riikide ühinemisest 
ELiga. Muid sätteid kohaldatakse kõnealustes liikmesriikides ainult nõukogu 
sellekohase otsuse alusel. Nõukogu võtab vastu otsuse piirikontrollide kaotamise kohta pärast seda, kui ta on vastavalt Schengeni hindamiskorrale ja pärast konsul ­
teerimist Euroopa Parlamendiga kontrollinud, kas asjaomases riigis on täidetud  
acquis ' kõigi osade rakendamise tingimused.
 
Schengeni alaga on ühinenud veel mõned Euroopa riigid. 18. mail 1999 sõlmisid 
Norra Kuningriik ja Islandi Vabariik liikmesriikidega assotsieerimislepingu, (  1 ) 
eesmärgiga samuti ühineda Schengeni konventsiooniga.  
2004. aastal sõlmis Šveitsi Konföderatsioon Euroopa Liidu ja Euroopa Ühendu ­
sega lepingu riigi ühinemise kohta Schengeni  acquis ' sätete rakendamise, kohal ­
damise ja edasiarendamisega (  2 ). 12. detsembril 2008 sai Šveits selle lepingu 
alusel Schengeni ala liikmeks.  
2008. aastal kirjutas Liechtensteini Vürstiriik alla Euroopa Liidu, Euroopa Ühen ­
duse ja Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelisele protokol ­
lile, mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderat ­
siooni ühinemise kohta Schengeni  acquis ' rakendamise, kohaldamise ja edasia ­
rendamisega (
 3 ) 19. detsembril 2011 sai Liechtenstein selle protokolli alusel 
Schengeni ala liikmeks.  
Teise põlvkonna Schengeni infosüsteem (SIS II)  
SIS II, mis loodi vastavalt määrusele (EÜ) nr 1987/2006 (SIS II määrus) ja 
otsusele 2007/533/JSK, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist (SIS II otsus), (edaspidi ühiselt „SIS 
II õigusaktid”) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 
1986/2006, (
 4 ) on ühine infosüsteem, mis võimaldab liikmesriikide pädevatel 
asutustel teha teavet vahetades koostööd ja on oluline vahend Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni  acquis ' sätete kohaldamisel. Neid õigusakte 
kohaldatakse alates 9. aprillist 2013 ja seega muutus kehtetuks Schengeni lepingu 
rakendamise konventsiooni IV jaotis. SIS II asendab esimese põlvkonna Schen ­
geni infosüsteemi, mis käivitati 1995. aastal ning mille tegevust pikendati 2005. ja 2007. aastal.
 ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 13  
( 1 ) Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vaheline leping 
viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni  acquis ' sätete rakendamises, kohaldamises ja 
edasiarendamises (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36). 
( 2 ) ELT L 370, 17.12.2004, lk 78. 
( 3 ) ELT L 160, 18.6.2011, lk 3. 
( 4 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1986/2006, 20. detsember 2006, mis 
käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurde ­
pääsu teise põlvkonna Schengeni infosüsteemile (SIS II) (ELT L 381, 28.12.2006, lk 1).
 SIS II eesmärk on vastavalt SIS II õigusaktide artiklile 1 „tagada kõrgetasemeline 
turvalisus Euroopa Liidu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, seal ­
hulgas säilitada avalik julgeolek ja avalik kord ning kindlustada turvalisus liik ­
mesriikide territooriumidel, ning kohaldada EÜ asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise sätteid isikute liikumise kohta liikmesriikide territooriumidel, kasutades 
kõnealuse süsteemi kaudu edastatavat teavet”.
 
Kooskõlas SIS II õigusaktidega võimaldab SIS II automatiseeritud konsultatsioo ­
nimenetluse teel järgmistel asutustel juurde pääseda hoiatusteadetele isikute ja esemete kohta:
 
a) piirikontrolli eest vastutavad asutused vastavalt Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määrusele (EÜ) nr 562/2006 (  1 ); 
b) muud riigisisest politsei- ja tollikontrolli tegevad ja koordineerivad asutused;  
c) riiklikud õigusasutused ja neid koordineerivad asutused;  
d) viisade väljaandmise eest vastutavad asutused, viisataotluste läbivaatamise 
eest vastutavad keskasutused, asutused, kes vastutavad elamislubade andmise 
ja kolmandate riikide kodanikke käsitlevate õigusnormide kohaldamise eest seoses isikute liikumist käsitlevate liidu õigusaktide kohaldamisega;
 
e) sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvad asutused (vastavalt määrusele 
(EÜ) nr 1986/2006).  
Kooskõlas SIS II otsusega on ka Europolil ja Eurojustil juurdepääs teatavatesse 
kategooriatesse kuuluvatele hoiatusteadetele.  
SIS II koosneb järgmistest osadest:  
1. keskinfosüsteem (edaspidi „keskne SIS II”), mis koosneb järgmistest osadest:  
a) tehnilise abi üksus (edaspidi „CS-SIS”), mis sisaldab andmebaasi (edaspidi 
„SIS II andmebaas”);  
b) ühtne riiklik liides (edaspidi „NI-SIS”);  
2. iga liikmesriigi riiklik süsteem (edaspidi „N.SIS II”), mis koosneb keskse SIS 
II-ga ühenduses olevatest riiklikest andmesüsteemidest. N.SIS II võib sisal ­
dada andmefaili (edaspidi „riiklik koopia”), mis omakorda sisaldab SIS II 
andmebaasi täielikku või osalist koopiat;  
3. tugisüsteemi CS-SIS ja liidese NI-SIS vaheline sideinfrastruktuur, millega 
luuakse SIS II andmetele ja allpool määratletud SIRENE büroode vaheliseks 
andmevahetuseks ette nähtud krüpteeritud virtuaalne võrk.  ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 14  
( 1 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 562/2006, 15. märts 2006, millega 
kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni 
piirieeskirjad) (ELT L 105, 13.4.2006, lk 1).
 1. SIRENE BÜROOD JA TÄIENDAV TEAVE  
1.1. SIRENE büroo  
SIS II sisaldab ainult hädavajalikku teavet (st hoiatusteateid), mis 
võimaldab isikut või eset tuvastada ning võtta vajalikke meetmeid. 
Vastavalt SIS II õigusaktidele vahetavad liikmesriigid kas kahepoolselt või mitmepoolselt täiendavat hoiatusteadete alast teavet, mis on vajalik teatavate SIS II õigusaktides ettenähtud sätete rakendamiseks ja SIS II 
töökindluse tagamiseks.
 
Kõnealusele struktuurile, mis loodi täiendava teabe vahetamiseks, anti 
nimeks „SIRENE”, mis on akronüüm inglisekeelsest mõistest ( Supple­
mentary Information Request at the National Entries  — täiendava teabe 
taotlemine riiklikest kannetest).  
SIS II õigusaktide ühise artikli 7 lõike 2 kohaselt asutab iga liikmesriik 
riikliku SIRENE büroo. Büroo töötab ööpäev läbi ja seitse päeva nädalas 
ning on liikmesriikidele ainus kontaktpunkt, mille kaudu vahetatakse 
hoiatusteadete sisestamisega seotud täiendavat teavet ja millega võimal ­
datakse võtta asjakohased meetmed SIS II sisestatud ja kokkulangevuse tulemusena leitud isikute ja esemete suhtes. Vastavalt SIS II õigusaktide 
artiklile 8 on SIRENE büroode üks peaülesannetest (
 1 ) tagada täiendava 
teabe vahetamine vastavalt käesolevale SIRENE käsiraamatule järgmistel juhtudel:
 
a) selleks, et võimaldada liikmesriikidel üksteisega konsulteerida või 
üksteist hoiatusteate sisestamisest teavitada (nt kui sisestatakse vahi alla võtmist käsitlev hoiatusteade);
 
b) pärast kokkulangevust, et võimaldada võtta asjakohane meede (nt 
positiivne võrdlustulemus);  
c) juhul kui nõutavat meedet ei saa võtta (nt lipu lisamisel);  
d) juhul kui küsimus on SIS II andmete kvaliteedis (nt kui andmeid on 
lisatud ebaseaduslikult või andmetes on faktivead), sealhulgas välja ­
minevate ja sissetulevate hoiatusteadete valideerimine, kui see on ette 
nähtud siseriiklikus õiguses;  
e) hoiatusteadete ühilduvuse ja järjestuse küsimuste lahendamise korral 
(nt korduva hoiatusteate kontrollimisel);  
f) andmesubjekti õiguste teostamise korral, eelkõige seoses õigusega 
tutvuda andmetega.  
Liikmesriikidel soovitatakse struktureerida rahvusvahelise politsei ­
koostöö eest vastutavate riiklike asutuste (sealhulgas SIRENE büroode) tegevus nii, et välditakse pädevuskonflikti ja töö dubleerimist.
 ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 15  
( 1 ) See ei piira SIRENE büroole muude ülesannete määramist vastavalt õigusaktidele polit ­
seikoostöö raames, nt nõukogu 18. detsembri 2006. aasta raamotsuse 2006/960/JSK 
(Euroopa Liidu liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise teabe ja jälitusteabe vaheta ­
mise lihtsustamise kohta) (ELT L 386, 29.12.2006, lk 89) kohaldamisel.
 1.2. SIRENE käsiraamat  
SIRENE käsiraamat on juhiste kogu, milles kirjeldatakse üksikasjalikult 
eeskirju ja menetlusi, mille alusel toimub täiendava teabe kahe- või 
mitmepoolne vahetamine.  
1.3. SIRENE käsiraamatu liited  
SIRENE käsiraamatus on asjakohane esitada teatavad tehnilist laadi 
eeskirjad, mis mõjutavad otseselt lõppkasutajate tööd liikmesriikides, sealhulgas SIRENE büroodes. Seetõttu sätestatakse käsiraamatu liidetes muu hulgas transliteratsioonireeglid, kooditabelid, täiendava teabe edas ­
tamise vormid ja muud andmete töötlemise tehnilised rakendusmeetmed.
 
1.4. Schengeni  acquis ' nõuetekohast kohaldamist ja head tava käsitlevate 
soovituste kataloog (Schengeni infosüsteem)  
Kataloogi ülesanne on anda liikmesriikidele kogemustel põhinevaid 
õiguslikult mittesiduvaid soovitusi ja tutvustada head tava. Seda võib 
kasutada ka abimaterjalina SIS II õigusaktide nõuetekohase rakendamise hindamisel. Seetõttu tuleks kataloogi võimalikult täielikult järgida.
 
1.5. SIRENE büroode roll Euroopa Liidu politseikoostöös  
Täiendava teabe vahetamine ei takista SIRENE büroosid täitmast rahvus ­
vahelise politseikoostöö valdkonnaga seotud ülesandeid, mis on neile antud selliste siseriiklike õigusaktidega, millega rakendatakse muid 
Euroopa Liidu õigusakte.
 
SIRENE büroodele võib anda lisaülesandeid eelkõige selliste siseriiklike 
õigusaktidega, millega rakendatakse raamotsust 2006/960/JSK, Schen ­
geni konventsiooni artiklitega 39 ja 46 niivõrd, kuivõrd neid ei ole 
asendatud raamotsusega 2006/960/JSK, Schengeni konventsiooni artikli ­
tega 40 või 41, või juhul, kui teave kuulub vastastikuse õigusabi vald ­
konda.  
Kui SIRENE büroo saab teiselt SIRENE büroolt taotluse, mis siseriik ­
liku õiguse kohaselt ei kuulu tema pädevusse, edastab ta selle viivita ­
mata pädevale asutusele ja teavitab sellest taotluse esitanud SIRENE 
bürood. Vajaduse korral aitab ta taotluse esitanud SIRENE bürood suht ­
luses asjaomase pädeva asutusega.  
1.5.1.  SIS II andmete ja täiendava teabe edastamine kolmandatele riikidele või 
rahvusvahelistele organisatsioonidele  
Vastavalt SIS II määruse artiklile 39 ja SIS II otsuse artiklile 54 ei 
edastata kõnealuse kahe õigusakti kohaldamisel SIS II-s töödeldavaid andmeid kolmandatele riikidele ega rahvusvahelistele organisatsioonidele 
ega tehta neid neile kättesaadavaks. Seda keeldu kohaldatakse täiendava 
teabe edastamise suhtes kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele. SIS II otsuse artiklis 55 on sätestatud erand kõne ­
alusest üldreeglist seoses varastatud, ebaseaduslikult omastatud, kaotatud 
või kehtetuks tunnistatud passe käsitlevate andmete vahetamisega Inter ­
poliga vastavalt kõnealuses artiklis sätestatud tingimustele.
 ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 16
 
1.6. SIRENE büroode ja Europoli vahelised suhted  
Vastavalt SIS II otsuse artiklitele 26, 36 ja 38 on Europolil juurdepää ­
suõigus SIS II sisestatud andmetele ning õigus neid infosüsteemis vahe ­
tult otsida. Europol võib Europoli otsuse (  1 ) kohaselt nõuda asjaomaselt 
liikmesriigilt lisateavet. Selleks et tagada SIRENE büroo teavitamine SIS II hoiatusteadetega seotud täiendava teabe vahetamisest Europoli ja 
riikide Europoli üksuste vahel, soovitatakse kooskõlas siseriikliku õigu ­
sega algatada Europoli ja riigi Europoli üksuse vaheline koostöö. Erand ­
juhtudel, kui riigi SIS II hoiatusteateid käsitlev suhtlus toimub riikliku Europoli üksuse kaudu, peaksid seda teadma kõik suhtluse osapooled, 
eelkõige SIRENE büroo, et vältida segadust.
 
1.7. SIRENE büroode ja Eurojusti vahelised suhted  
Vastavalt SIS II otsuse artiklitele 26, 32, 34 ja 38 on Eurojusti riiklikel 
liikmetel ja nende assistentidel juurdepääsuõigus SIS II sisestatud andmetele ning õigus neid infosüsteemis vahetult otsida. Kooskõlas sise ­
riikliku õigusega tuleb alustada nendega koostööd, et tagada sujuv teabe ­
vahetus kokkulangevuse korral. Eelkõige peaks SIRENE büroo olema Eurojusti riiklikele liikmetele ja nende assistentidele kontaktpunkt SIS II 
hoiatusteadetega seotud täiendava teabe vahetamisel.
 
1.8. SIRENE büroode ja Interpoli vahelised suhted  ( 2 ) 
SIS II eesmärk ei ole Interpoli asendada ega dubleerida. Kuigi ülesanded 
võivad kattuda, erinevad Schengeni kohased liikmesriikidevahelised tegevus- ja koostööpõhimõtted märkimisväärselt Interpoli vastavatest 
põhimõtetest. Seetõttu on vaja luua koostööeeskirjad SIRENE büroode 
ja Interpoli riiklike keskbüroode (NCB) vaheliseks koostööks riiklikul tasandil.
 
Lähtutakse järgmistest põhimõtetest.  
1.8.1.  SIS II teadete prioriteetsus Interpoli teadete ees  
Liikmesriikide esitatud hoiatusteadete puhul on SIS II hoiatusteated ja 
kõikvõimaliku teabe vahetamine nimetatud hoiatusteadete kohta priori ­
teetne Interpoli teadete ja teabevahetuse ees. See on eriti tähtis juhul, kui 
hoiatusteated on omavahel vastuolus.  
1.8.2.  Sidekanali valik  
Järgitakse põhimõtet, et Schengeni hoiatusteated on ülimuslikud liikmes ­
riikide esitatud Interpoli teadete ees, ning tagatakse, et seda põhimõtet järgivad ka liikmesriikides asuvad Interpoli riiklikud keskbürood. Kui 
SIS II hoiatusteade on loodud, edastab SIRENE büroo kogu teabe 
teate, sealhulgas selle sisestamise eesmärgi ja vajalike meetmete võtmise kohta. Kui liikmesriik tahab sidekanalit vahetada, peab ta eelnevalt teiste pooltega konsulteerima. Selline kanalivahetus on võimalik vaid erijuh ­
tudel.
 ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 17  
( 1 ) Nõukogu otsus 2009/371/JSK, 6. aprill 2009, millega asutatakse Euroopa Politseiamet 
(Europol) (ELT L 121, 15.5.2009, lk 37). 
( 2 ) Vt ka Schengeni kataloog, soovitused ja hea tava.
 1.8.3.  Interpoli kasutamine ja Interpoli teadete levitamine Schengeni riikides  
Arvestades SIS II teadete prioriteetsust Interpoli teadete ees, tuleb Inter ­
poli teateid kasutada üksnes erandlikel juhtudel (nt kui SIS II õigusak ­
tidega ei ole ette nähtud, et SIS II tuleb sisestada hoiatusteade, hoiatus ­
teate sisestamine ei ole tehnilistel põhjustel võimalik või SIS II hoiatus ­
teate koostamiseks ei ole kogu vajalikku teavet). Vältida tuleks Schen ­
geni ruumis paralleelsete hoiatusteadete esitamist SIS II ja Interpoli 
kaudu. Interpoli kanalite kaudu levitatavad teated, mis hõlmavad kas täielikult või osaliselt Schengeni ala, peavad sisaldama järgmist märkust: „välja arvatud Schengeni riigid”.
 
1.8.4.  Kokkulangevus ja hoiatusteate kustutamine  
Selleks et tagada SIRENE büroo roll SIS II sisestatud teabe kvaliteedi 
kontrollimise koordinaatorina, peavad liikmesriigid tagama, et SIRENE 
bürood ja Interpoli riiklikud keskbürood teavitavad üksteist kokkulange ­
vustest ja hoiatusteadete kustutamisest.  
1.8.5.  Koostöö parandamine SIRENE büroode ja Interpoli riiklike keskbüroode 
vahel  
Kooskõlas siseriikliku õigusega võtab iga liikmesriik kõik vajalikud 
meetmed tagamaks, et SIRENE büroo ja Interpoli riikliku keskbüroo vahel toimub riiklikul tasandil tõhus teabevahetus.
 
1.9. Standardid  
SIRENE büroode kaudu tehtav koostöö tugineb järgmistele põhinõue ­
tele: 
1.9.1.  Kättesaadavus  
Selleks et reageerida punktis 1.13 ette nähtud ajavahemiku jooksul, on 
SIRENE bürood avatud iga päev ööpäev läbi. Ühtlasi on ööpäev läbi ja 
seitse päeva nädalas kättesaadavad tehniline ja õiguslik analüüs, tugi ja 
lahendused.  
1.9.2.  Järjepidevus  
Kõik SIRENE bürood töötavad välja sisemise struktuuri, mis tagab juhti ­
mise, töötajate ja tehnilise infrastruktuuri järjepidevuse.  
1.9.3.  Konfidentsiaalsus  
Vastavalt SIS II õigusaktide ühisele artiklile 11 kohaldatakse asja ­
omaseid riiklikke ametisaladuse hoidmise eeskirju või muid samaväär ­
seid konfidentsiaalsuskohustusi kõigi SIRENE töötajate suhtes. Neid kohustusi kohaldatakse ka pärast seda, kui töötajad on oma ameti- või 
töökohalt lahkunud.
 
1.9.4.  Juurdepääs  
Täiendava teabe edastamise kohustuse täitmiseks peab SIRENE tööta ­
jatel olema otsene või kaudne juurdepääs kogu asjaomasele riigisisesele 
teabele ja eksperdiabile.  
1.10.  Teavitamine  
1.10.1.  Suhtluskeel  
SIRENE büroode vahelistes kahepoolsetes suhetes parimate tulemuste 
saavutamiseks kasutatakse keelt, mis on mõistetav mõlemale poolele.  ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 18
 
1.10.2.  Andmevahetus SIRENE büroode vahel  
SIRENE büroode vahelise andmevahetuse tehnilised nõuded on sätes ­
tatud dokumendis „Andmevahetus SIRENE büroode vahel”. Neid juhi ­
seid tuleb järgida.  
1.10.3.  Võrk, teated ja postkastid  
Vastavalt SIS II õigusaktide ühise artikli 4 lõike 1 punktile c ja ühise 
artikli 8 lõikele 1 kasutavad SIRENE bürood krüpteeritud virtuaalset võrku, mis on ette nähtud üksnes SIS II andmetele ja täiendava teabe 
vahetamiseks SIRENE büroode vahel. Ainult juhul, kui kõnealune kanal 
ei ole kättesaadav, võib kasutada muud piisavalt turvalist sobivat side ­
vahendit. Võimalus sidevahendit valida tähendab, et sidevahend määra ­
takse iga juhtumi puhul eraldi, arvestades tehnilisi võimalusi ning side ­
vahenditele esitatavaid julgeoleku- ja kvaliteedinõudeid.
 
Kirjalikud teated jagatakse kahte kategooriasse: vabas vormis tekst ja 
standardvormid. 3. liites kirjeldatakse vorme, mida SIRENE büroo teadete edastamiseks kasutab, esitatakse juhiseid väljade sisu kohta ning osuta ­
takse, kas välja täitmine on kohustuslik või mitte.
 
Eespool nimetatud võrgus seatakse sisse neli postkasti vabas vormis 
teadete ja SIRENE vormide vahetamiseks.  
Postkast E-posti aadress Eesmärk  
Operatiivne oper@xx.sirenemail2.eu Kasutatakse vormide ja 
manuste vahetamiseks SIRENE büroode vahel
 
Tehniline tech@xx.sirenemail2.eu Kasutatakse SIRENE 
büroode tehnilise abi 
töötajate vaheliseks e- kirjavahetuseks
 
SIRENE 
juhataja director@xx.sirenemail2.eu Kasutatakse SIRENE 
büroode juhatajate vaheli ­
seks e-kirjavahetuseks  
E-post message@xx.sirenemail2.eu Kasutatakse vabas vormis 
tekstiteadete vahetamiseks SIRENE büroode vahel
 
Testimise jaoks on loodud teine domeen (  1 ) (testxx.sirenemail2.eu), 
milles võib testimise eesmärgil luua eespool loetletud postkastide 
teisikud, ilma et see häiriks tegelikku teatevahetust ja töökeskkonda.  
SIRENE postkastide ja SIRENE vormide edastamise kohta kohaldatakse 
dokumendis DEBS esitatud üksikasjalikke eeskirju.  ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 19  
( 1 ) See domeen on loodud tehnilise otstarbega keskkonnas, mida kasutatakse enne süsteemi 
käivitumist.
 SIRENE töövoo süsteemiga (vt punkt 1.12) jälgitakse, kas operatiivsesse 
ja e-posti postkasti („oper” ja „message”) on saabunud vorme, nendega 
seotud e-kirju ja manuseid. Kiireloomulised kirjad saadetakse ainult operatiivsesse postkasti.
 
1.10.4.  Suhtlus erandlikes olukordades  
Kui tavapäraseid teabekanaleid ei saa kasutada ning standardvormis 
teateid on vaja saata näiteks faksi teel, kasutatakse dokumendis DEBS kirjeldatud menetlust.
 
1.11.  SIRENE aadressiraamat (SAB)  
SIRENE büroode kontaktandmed ja vastastikuseks suhtluseks ning koos ­
tööks vajalik teave kogutakse ja avaldatakse SIRENE aadressiraamatus 
(SAB). SIRENE aadressiraamatu ajakohastab komisjon, kes annab ajakohastatud aadressiraamatu välja vähemalt kaks korda aastas. SIRENE bürood tagavad, et:
 
a) SABis olevat teavet ei avaldata kolmandatele isikutele;  
b) SIRENE töötajad tunnevad ja kasutavad SABi;  
c) SABi andmetes tehtud muudatused tehakse viivitamata komisjonile 
teatavaks.  
1.12.  SIRENE töövoosüsteem  
SIRENE büroo saab oma tööd kõige paremini juhtida arvutipõhise juhti ­
missüsteemiga (töövoosüsteemiga), millega automatiseeritakse suurema osa igapäevaste töövoogude juhtimine.
 
SIRENE bürool võib olla mujal asuv varuarvuti ja -andmebaasisüsteem, 
mis võimaldab töövoo toimimist ka juhul, kui SIRENE büroos tekib 
tõsine hädaolukord. Varusüsteemil peaks olema piisav varutoide ja side ­
vahendid.  
SIRENE töövoo pideva toimimise tagamiseks peaks sellel olema piisav 
IT-tugi.  
1.13.  Vastamistähtaeg  
SIRENE büroo vastab teiste liikmesriikide SIRENE büroode kaudu hoia ­
tusteadetega seotud teabe saamise ja kokkulangevusmenetluse algatamise taotlustele nii kiiresti kui võimalik. Igal juhul peab vastuse andma 12 
tunni jooksul. (vt ka punkt 1.13.1., milles käsitletakse kiireloomulisuse 
märkimist SIRENE vormidel).
 
Igapäevatöös sõltuvad prioriteedid hoiatusteadete liikidest ja juhtumite 
olulisusest.  ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 20
 
1.13.1.  Kiireloomulisuse märkimine SIRENE vormidel ning kiire kokkulangevu ­
sest teatamine  
SIRENE vormidele, millega taotluse saanud SIRENE büroo peab esma ­
järjekorras tegelema, võib väljale 311 („Important notice” — oluline teade) teha märke „URGENT” (kiire), millele lisatakse kiireloomulisuse põhjus. Kiireloomulisuse põhjuse kohta esitatakse selgitus SIRENE 
vormi asjakohasel väljal. Telefonisuhtlust ja teadete edastamist telefoni 
teel võib kasutada ka olukorras, kus tegutseda on vaja kiiresti.
 
Kui kiireloomulise või tähtsa juhtumi puhul tuvastatakse hoiatusteatega 
kokkulangevus, teavitab kokkulangevuse tuvastanud liikmesriigi 
SIRENE büroo pärast  vormi G  saatmist hoiatusteate esitanud SIRENE 
bürood kokkulangevusest vajaduse korral ka telefoni teel.  
1.14.  Transliteratsiooni- ja transkriptsioonireeglid  
Transliteratsiooni- ja transkriptsioonireeglid on esitatud 1. liites. SIRENE 
büroode vahelises suhtluses tuleb neid reegleid täita (vt ka punkt 2.10 
isikunimede sisestamise kohta).  
1.15.  Andmete kvaliteet  
Vastavalt SIS II õigusaktide artikli 7 lõikele 2 koordineerib SIRENE 
büroo SIS II sisestatud teabe kvaliteedi kontrollimist. Selle ülesande 
täimiseks peaks SIRENE bürool olema vajalik üleriigiline pädevus. Seetõttu tuleks teha riigi tasandil andmete kvaliteedi audit, mis hõlmab hoiatusteadete/kokkulangevuste suhte ja andmete sisu analüüsi.
 
Andmekvaliteedi kontrollimise kooskõlastamiseks peab igal SIRENE 
bürool olema vajalik IT-tugi ja vajalikud süsteemisisesed õigused.  
Koostöös riikliku SIRENE bürooga tuleb välja töötada riiklikud stan ­
dardid kasutajate koolitamiseks andmekvaliteedi põhimõtete ja tavade 
alal. Liikmesriigid võivad soovitada SIRENE büroode töötajatel osaleda kõikide hoiatusteateid sisestavate asutuste koolitamisel ning juhtima 
tähelepanu andmete kvaliteedile ja SIS II kasutamise maksimeerimisele.
 
1.16.  Arhiveerimine  
a) Iga liikmesriik määrab kindlaks teabe säilitamise tingimused.  
b) Hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo tagab teistele liik ­
mesriikidele pideva juurdepääsu kogu teabele oma hoiatusteadete 
kohta, sealhulgas esitab viite otsusele, mille alusel hoiatusteade sise ­
stati.  
c) Kõikide SIRENE büroode arhiivid peavad võimaldama asjaomast 
teavet kiiresti kätte saada, et mitte ületada teabeedastuse väga lühikesi 
tähtaegu.  ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 21
 
d) Kooskõlas SIS II õigusaktide artikli 12 lõikega 4 hoitakse teabeva ­
hetuse tulemusel SIRENE büroo failides säilitatavaid isikuandmeid 
ainult nii kaua, kui on vaja selle eesmärgi saavutamiseks, milleks need andmed esitati. Need andmed kustutatakse üldjoontes kohe pärast vastava hoiatusteate SIS II-st kustutamist ja igal juhul hiljemalt 
ühe aasta möödumisel kõnealuse hoiatusteate kustutamisest. 
Andmeid, mis on seotud liikmesriigi sisestatud konkreetse hoiatustea ­
tega või sellise hoiatusteatega, millega seoses on liikmesriigi territoo ­
riumil võetud meetmeid, võib kooskõlas siseriikliku õigusega siiski 
säilitada kauem;
 
e) muude liikmesriikide saadetud täiendavat teavet säilitatakse vastavalt 
vastuvõtva liikmesriigi isikuandmete kaitset käsitlevatele õigusak ­
tidele. Vastavalt SIS II õigusaktide ühisele artiklile 12 kohaldatakse 
ka direktiivi 95/46/EÜ ning raamotsust 2008/977/JSK.  
f) Teave identiteedi väärkasutuse kohta kustutatakse pärast seda, kui 
asjaomane hoiatusteade on kustutatud.  
g) Arhiivi kasutamist dokumenteeritakse ja kontrollitakse ning arhiivi 
saavad kasutada ainult asjaomased töötajad.  
1.17.  Töötajad  
Kui töötajatel on palju kogemusi, on nad võimelised omal algatusel 
tegutsema ja suudavad seetõttu juhtumeid tõhusalt lahendada. Sellest 
tulenevalt on soovitav vähene tööjõu voolavus, mis nõuab juhtkonna 
ühemõttelist toetust sellise detsentraliseeritud töökeskkonna loomisele. Liikmesriikidel soovitatakse võtta asjakohaseid meetmeid oskuste ja kogemuste kaotsimineku vältimiseks tööjõu voolavuse tõttu.
 
1.17.1.  SIRENE büroode juhatajad  
Kõikide SIRENE büroode juhatajad peaksid kohtuma vähemalt kaks 
korda aastas, et hinnata büroodevahelise koostöö kvaliteeti, võtta raskuste ilmnemisel vajalikke tehnilisi ja organisatsioonilisi meetmeid 
ning vajaduse korral täpsustada menetlusi. SIRENE büroode juhatajate 
kohtumise korraldab Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik.
 
1.17.2.  SIRENE kontaktisik (SIRCoP)  
Juhul kui standardmenetlused osutuvad ebapiisavaks, võib SIRENE 
kontaktisikule (SIRCoP) anda lahendamiseks juhtumid, millega tegele ­
mine on keeruline, problemaatiline või tundlik, ning kui küsimuse lahen ­
damiseks on vaja saada andmete kvaliteedi kohta kinnitust ja/või olla 
pikemaajalises ühenduses teise SIRENE bürooga. Selliste juhtumite 
korral tuleks üldjuhul kasutada seitse päeva nädalas ööpäev läbi osuta ­
tavat valveteenust.  
SIRENE kontaktisik võib esitada ettepanekuid kvaliteedi parandamiseks 
ja kirjeldada selliste probleemide lahendamise võimalusi pikemaajalises perspektiivis.
 
Üldjuhul saab SIRENE kontaktisik võtta teise SIRENE kontaktisikuga 
ühendust üksnes töö ajal.  ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 22
 
Iga-aastase statistilise aruande koostamise raames korraldatakse järgmisi 
näitajaid hõlmav iga-aastane hindamine, nagu on ette nähtud 5. liites:  
a) SIRENE kontaktisiku sekkumiste arv liikmesriigi kohta;  
b) kontakteerumise põhjus;  
c) sekkumise tulemus aruandlusperioodil kättesaadava teabe põhjal.  
1.17.3.  Teadmised  
SIRENE büroo töötajad peavad oskama paljusid keeli ja ühe vahetuse 
personal peab suutma suhelda kõikide teiste SIRENE büroodega.  
SIRENE büroo töötajatel peavad olema vajalikud teadmised järgmistes 
valdkondades:  
— riikide, Euroopa ja rahvusvaheline õigus;  
— oma riigi õiguskaitseasutused ning  
— riikide ja Euroopa sisserände haldamise ja kohtusüsteemid.  
Neil peab olema õigus tegeleda iseseisvalt mis tahes sissetuleva juhtu ­
miga.  
Töötajatel, kes on tööl väljaspool tavatööaega, peavad olema sama 
pädevus, teadmised ja volitused ning neil peaks olema võimalus pöör ­
duda ekspertide poole, kes on kättesaadavad telefoni teel.  
SIRENE bürool peaks olema nii tava- kui ka erandjuhtumeid hõlmav 
õigusalane pädevus. Sõltuvalt juhtumist võib sellise pädevusega olla 
mõni vajaliku õigusalase väljaõppega töötaja või õigusasutuse ekspert.  
1.17.4.  Koolitus  
R i i g i t a s a n d  
Riigi tasandil koolitatakse töötajaid piisavalt, et tagada nende vastavus 
käesolevas käsiraamatus esitatud nõuetele. Enne loa saamist SIS II-s 
säilitatavate andmete töötlemiseks peavad töötajad läbima andmete turva ­
lisust ja andmekaitset käsitlevate eeskirjade alase nõuetekohase väljaõppe ning neile jagatakse teavet kõigist asjakohastest kuritegudest ja karistus ­
test.
 
E u r o o p a t a s a n d  
Vähemalt üks kord aastas korraldatakse ühiseid koolituskursuseid, et 
edendada SIRENE büroode vahelist koostööd, võimaldades töötajatel kohtuda kolleegidega teistest SIRENE büroodest, jagada teavet riiklike 
töömeetodite kohta ning ühtlustada ja võrdsustada teadmiste taset. Lisaks 
suurendavad nimetatud koolituskursused töötajate teadlikkust oma töö ja vastastikuse solidaarsuse tähtsusest liikmesriikide ühise julgeoleku taga ­
misel.
 
Koolituse korraldamisel tuleb lähtuda SIRENE koolitajate käsiraamatust.  ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 23
 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1077/2011 (  1 ) artiklis 3 
on sätestatud, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suurema ­
huliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet (edaspidi „amet”) täidab SIS II puhul eelkõige SIRENE töötajate poolse tehnilise kasutuse alase koolitamisega seotud ülesandeid.
 
1.17.5.  Töötajate vahetus  
Kui võimalik, korraldavad SIRENE bürood teiste SIRENE büroodega 
töötajate vahetamise vähemalt kord aastas. Nimetatud vahetuste eesmärk 
on parandada töötajate teadmisi töömeetodite kohta, näidata teiste 
SIRENE büroode tegevuse korraldust ning luua teiste liikmesriikide kolleegidega isiklikke kontakte.
 
2. ÜLDINE KORD  
Allpool kirjeldatud menetlusi kohaldatakse kõigi kategooriate hoiatustea ­
dete suhtes. Konkreetse kategooria hoiatusteate puhul kasutatavat menet ­
lust on kirjeldatud käesoleva käsiraamatu vastavas osas.  
2.1. Mõisted  
„Hoiatusteate esitanud liikmesriik” — SIS II hoiatusteate sisestanud liik ­
mesriik  
„Täideviiv liikmesriik” — liikmesriik, kes võtab vajalikud meetmed 
pärast kokkulangevuse tuvastamist  
„Baasvõrdlusmaterjali andev SIRENE büroo” — selle liikmesriigi 
SIRENE büroo, kellel on selle isiku sõrmejäljed või fotod, kelle kohta 
sisestas hoiatusteate mõni muu liikmesriik  
„Kokkulangevus” — SIS II tuvastatakse kokkulangevus  
a) kasutajapoolse otsingu tulemusel;  
b) kui otsinguga leitakse SIS II sisestatud välisriigi hoiatusteade;  
c) kui SIS II hoiatusteadet käsitlevad andmed vastavad otsinguandme ­
tele ja  
d) kui kokkulangevuse tuvastamise tulemusena taotletakse edasiste 
meetmete võtmist.  
„Lipp” — kehtivuse peatamine terves riigis. Lipu võib lisada vahista ­
mise, kadunud isikutega seotud ja kontrolli kohta sisestatud hoiatustea ­
detele juhul, kui liikmesriik on arvamusel, et hoiatusteate alusel meetme 
võtmine on vastuolus tema siseriikliku õiguse, rahvusvaheliste kohus ­
tuste või oluliste riiklike huvidega. Kui hoiatusteatele on lisatud lipp, ei võeta kõnealuse liikmesriigi territooriumil hoiatusteate alusel taotletud 
meedet.
 ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 24  
( 1 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1077/2011, 25. oktoober 2011, millega 
asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste 
IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks (ELT L 286, 1.11.2011, lk 1).
 2.2. Korduvad hoiatusteated (SIS II määruse artikli 34 lõige 6 ja SIS II 
otsuse artikli 49 lõige 6)  
Üks liikmesriik tohib ühe isiku või eseme kohta SIS II sisestada vaid 
ühe hoiatusteate.  
Seetõttu tuleks võimaluse ja vajaduse korral säilitada ühe ja sama isiku 
või eseme kohta tehtud teine ja järgnev hoiatusteade riiklikul tasandil, et need sisestada süsteemi juhul, kui esimene hoiatusteade aegub või kustu ­
tatakse.
 
Mõnikord võivad eri liikmesriigid sisestada sama isiku või eseme kohta 
mitu hoiatusteadet. Oluline on, et selline olukord ei tekitaks kasutajate hulgas segadust ja neil oleks selge, milliseid meetmeid tuleb võtta, et hoiatusteadet sisestada, ja millist menetlust järgida kokkulangevuse 
korral. Seetõttu töötatakse välja menetlused, mis aitavad avastada, kas 
ühe isiku või eseme kohta on esitatud korduvaid hoiatusteateid, ning luuakse tähtsuse järjekord, mille alusel saab hoiatusteateid SIS II sise ­
stada.
 
Menetluses nähakse ette järgmist:  
— enne hoiatusteate sisestamist kontrollida, kas isik või ese on juba SIS 
II sisestatud;  
— konsulteerida teiste liikmesriikidega, kui hoiatusteate sisestamise 
tulemusena tekivad ühe isiku või eseme kohta korduvad hoiatus ­
teated, mis ei sobi omavahel kokku.  
2.2.1.  Hoiatusteadete ühilduvus  
Mitu liikmesriiki võivad sama isiku või eseme kohta sisestada hoiatus ­
teated korraga, kui need on ühilduvad.  
Isikuid käsitlevate hoiatusteadete ühilduvuse tabel  
Tähtsuse järjekord Vahista­
mist 
käsitlev 
hoiatus­
teade Sisene­
miskeel­
du 
käsitlev 
hoiatus­
teade Kadunud 
isikuga 
seotud 
hoiatus­
teade 
(kaitse) Erikon­
trolli 
käsitlev 
hoiatus­
teade — 
viivita­
mata 
võetavad 
meetmed Erikon­
trolli 
käsitlev 
hoiatus­
teade Diskree­
tset 
kontrol­
limist 
käsitlev 
hoiatus­
teade — 
viivita­
mata 
võetavad 
meetmed Diskreetse 
kontrolli­
mise 
eesmärgil 
sisestatud 
hoiatus­
teade Kadunud 
isikuga 
seotud 
hoiatus­
teade 
(asukoha 
teata­
mine) Kohtu­
menetlu­
sega 
seotud 
hoiatust­
eade 
Vahistamist käsitlev 
hoiatusteade jah jah jah ei ei ei ei jah jah  
Sisenemiskeeldu 
käsitlev hoiatusteade jah jah ei ei ei ei ei ei ei  
Kadunud isikuga seotud 
hoiatusteade (kaitse) jah ei jah ei ei ei ei jah jah  
Erikontrolli käsitlev 
hoiatusteade — viivita ­
mata võetavad meetmed ei ei ei jah jah ei ei ei ei  
Erikontrolli käsitlev 
hoiatusteade ei ei ei jah jah ei ei ei ei  
Diskreetset kontrollimist 
käsitlev hoiatusteade — 
viivitamata võetavad 
meetmed ei ei ei ei ei jah jah ei ei  ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 25
 
Tähtsuse järjekord Vahista­
mist 
käsitlev 
hoiatus­
teade Sisene­
miskeel­
du 
käsitlev 
hoiatus­
teade Kadunud 
isikuga 
seotud 
hoiatus­
teade 
(kaitse) Erikon­
trolli 
käsitlev 
hoiatus­
teade — 
viivita­
mata 
võetavad 
meetmed Erikon­
trolli 
käsitlev 
hoiatus­
teade Diskree­
tset 
kontrol­
limist 
käsitlev 
hoiatus­
teade — 
viivita­
mata 
võetavad 
meetmed Diskreetse 
kontrolli­
mise 
eesmärgil 
sisestatud 
hoiatus­
teade Kadunud 
isikuga 
seotud 
hoiatus­
teade 
(asukoha 
teata­
mine) Kohtu­
menetlu­
sega 
seotud 
hoiatust­
eade 
Diskreetse kontrollimise 
eesmärgil sisestatud hoiatusteade ei ei ei ei ei jah jah ei ei
 
Kadunud isikuga seotud 
hoiatusteade (asukoha teatamine) jah ei jah ei ei ei ei jah jah
 
Kohtumenetlusega 
seotud hoiatusteade jah ei jah ei ei ei ei jah jah  
Esemeid käsitlevate hoiatusteadete ühilduvuse tabel  
Tähtsuse järjekord Tõendina 
kasutamise 
hoiatusteade Kehtetuks 
tunnistatud 
reisidoku­
ment Arestimise 
hoiatusteade Erikontrolli 
käsitlev 
hoiatusteade 
— viivita ­
mata 
võetavad 
meetmed Erikontrolli 
käsitlev 
hoiatusteade Diskreetset 
kontrolli­
mist 
käsitlev 
hoiatus­
teade — 
viivitamata 
võetavad 
meetmed Diskreet­
se kont­
rollimise 
eesmärgil 
sisestatud 
hoiatuste­
ade 
Tõendina kasutamise hoia ­
tusteade jah jah jah ei ei ei ei  
Kehtetuks tunnistatud reisi ­
dokument jah jah jah ei ei ei ei  
Arestimise hoiatusteade jah jah jah ei ei ei ei  
Erikontrolli käsitlev hoia ­
tusteade — viivitamata võetavad meetmed ei ei ei jah jah ei ei
 
Erikontrolli käsitlev hoia ­
tusteade ei ei ei jah jah ei ei  
Diskreetset kontrollimist 
käsitlev hoiatusteade — 
viivitamata võetavad 
meetmed ei ei ei ei ei jah jah  
Diskreetse kontrollimise 
eesmärgil sisestatud hoia ­
tusteade ei ei ei ei ei jah jah  
2.2.2.  Hoiatusteadete tähtsuse järjekord  
Omavahel ühildumatute isikuid käsitlevate hoiatusteadete tähtsuse järje ­
kord on järgmine:  
— vahistamine üleandmise või väljaandmise eesmärgil (otsuse 
artikkel 26);  
— Schengeni alale sisenemise või seal viibimise keeld (määruse 
artikkel 24);  
— isiku kaitse alla võtmine (otsuse artikkel 32);  
— erikontroll — viivitamata võetavad meetmed (otsuse artikkel 36);  
— erikontroll (otsuse artikkel 36);  ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 26
 
— diskreetne kontrollimine — viivitamata võetavad meetmed (otsuse 
artikkel 36).  
— diskreetne kontrollimine (otsuse artikkel 36).  
— asukoha teatamine (otsuse artiklid 32 ja 34).  
Esemete kohta esitatud hoiatusteadete tähtsuse järjekord on järgmine:  
— tõenditena kasutamine (otsuse artikkel 38);  
— kehtetuks tunnistatud reisidokumendi arestimine (otsuse artikkel 38)  
— arestimine (otsuse artikkel 38);  
— erikontroll — viivitamata võetavad meetmed (otsuse artikkel 36);  
— erikontroll (otsuse artikkel 36);  
— diskreetne kontrollimine — viivitamata võetavad meetmed (otsuse 
artikkel 36).  
— diskreetne kontrollimine (otsuse artikkel 36).  
Kui kaalukate riiklike huvide tõttu on vaja käesolevast tähtsuse järjekor ­
rast kõrvale kalduda, võib seda teha pärast konsulteerimist liikmesriiki ­
dega.  
2.2.3.  Ühilduvuse kontrollimine ja korduvate hoiatusteadete sisestamine  
Selleks et vältida mitme omavahel ühildumatu hoiatusteate sisestamist, 
tuleb täpselt eristada samalaadsete tunnustega isikuid ja esemeid. SIRENE büroode vahelised konsultatsioonid ja koostöö on seetõttu hädavajalikud ning iga liikmesriik kehtestab sobivad tehnilised menet ­
lused, et avastada selliseid juhtumeid enne hoiatusteate esitamist.
 
Kui hoiatusteate sisestamise taotlus on vastuolus sama riigi poolt sise ­
statud hoiatusteatega, tagab SIRENE büroo kooskõlas siseriikliku menet ­
lusega, et SIS II jääb vaid üks hoiatusteade.  
Et kontrollida, kas ühe ja sama isiku või eseme kohta on sisestatud mitu 
hoiatusteadet, kohaldatakse järgmist menetlust.  
a) Korduvate hoiatusteadete väljaselgitamiseks võrreldakse omavahel 
järgmisi isiku või eseme samasuse tuvastamist võimaldavaid kirjeldu ­
selemente:  
i) isiku puhul:  
— perekonnanimi,  
— eesnimi,  
— sünniaeg  
— sugu;  
ii) sõiduki puhul:  
— VIN,  
— registrinumber ja registreerinud riik,  ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 27
 
— mark,  
— liik;  
iii) lennuki puhul:  
— lennuki kategooria,  
— ICAO registreerimisnumber;  
iv) laeva puhul:  
— laeva kategooria,  
— laevakerede arv,  
— laeva pardatähis (selle kasutamine on vabatahtlik, mitte kohus ­
tuslik);  
v) konteineri puhul:  
— BIC-kood (  1 ). 
b) Sõiduki või muu VIN numbri või registreerimisnumbriga eseme kohta 
uue hoiatusteate sisestamise kord vt punkt 8.2.1.  
c) Muude esemete puhul on kõige sobilikumad väljad korduva hoiatus ­
teate tuvastamiseks kohustuslikud väljad, mida kõiki kasutab süsteem automaatsel võrdlusel.
 
Punktis 8.2.1 (Ühe sõiduki kohta korduvate hoiatusteadete olemasolu 
kontroll) kirjeldatud menetlust kasutatakse SIS II sisestatud muud liiki 
esemete eristamiseks üksteisest juhul, kui selgub, et sarnastel esemetel on 
sama järjekorranumber.  
Kui kontrolli tulemusel selgub, et tegemist on kahe erineva isiku või 
eseme kirjeldusega, kiidab SIRENE büroo uue hoiatusteate sisestamise taotluse heaks (
 2 ). 
Kui hoiatusteadete kordumise kontrolli käigus selgub, et andmed on 
samad ning võivad olla seotud sama isiku või esemega, kuid hoiatus ­
teated on omavahel ühildumatud, konsulteerib uut hoiatusteadet sisestada 
kavatsev SIRENE büroo hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE 
bürooga.  
Hoiatusteadete ühilduvust kontrollitakse järgmise korra kohaselt:  ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 28  
( 1 ) Teatavad transpordiettevõtted kasutavad muid viitenumbreid. SIS II on ette nähtud 
võimalus sisestada muu järjekorranumber kui BIC-kood. 
( 2 ) Kuna esemete järjekorranumbrid ei ole standardsed, on näiteks võimalik, et kahel 
erineval, erinevat marki tulirelval on sam a seerianumber. Samuti võib mõnel esemel 
olla sama seerianumber kui muul, hoopis teistsugusel esemel. Nii näiteks võib sama 
seerianumber olla tööstusseadmel ja väljaantud dokumendil. Kui selgub, et järjekorra ­
numbrid on identsed, kuid ilmselt ei ole tegemist sama esemega, puudub vajadus 
SIRENE büroode vaheliseks konsulteerimiseks. Kasutajaid võiks teavitada sellise 
olukorra tekkimise võimalikkusest. Lisaks on võimalik, et eseme, näiteks passi või 
auto varastamisest teatatakse kõigepealt ühes riigis ja hiljem ka päritoluriigis. Selle 
tulemusel võidakse sama eseme kohta sisestada kaks hoiatusteadet. Asjaomased SIRENE 
bürood saavad sellised juhtumid lahendada.
 a) enne teate sisestamist tuleb kontrollida omavahel ühildumatute hoia ­
tusteadete olemasolu;  
b) kui tehakse kindlaks ühilduva hoiatusteate olemasolu, ei pea SIRENE 
bürood omavahel konsulteerima. Kui aga on vaja välja selgitada, kas hoiatusteade käsitleb sama isikut, küsib SIRENE büroo teavet hoia ­
tusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroolt, kasutades  vormi L ;
 
c) kui hoiatusteated on ühildumatud, konsulteerivad SIRENE bürood 
omavahel, kasutades  vormi E , ning lõppkokkuvõttes sisestatakse 
vaid üks hoiatusteade;  
d) vahi alla võtmist käsitlevad hoiatusteated sisestatakse kohe, ootamata 
ära teiste liikmesriikidega konsulteerimise tulemusi;  
e) kui hoiatusteade, mis ei ühildu teiste hoiatusteadetega, tunnistatakse 
konsultatsiooni tulemusena kõige tähtsamaks, võtavad teised hoiatus ­
teateid esitanud liikmesriigid oma hoiatusteated uue hoiatusteate sise ­
stamisel tagasi. Omavahelised vaidlused lahendavad liikmesriigid 
SIRENE büroode kaudu;  
f) liikmesriigid, kes ei saanud hoiatusteadet sisestada, võivad esitada 
taotluse, et CS-SIS neid teavitaks, kui kõnealune hoiatusteade kustu ­
tatakse;  
g) liikmesriigi SIRENE büroo, kes ei saanud hoiatusteadet sisestada, 
võib taotleda selle liikmesriigi SIRENE büroolt, kes hoiatusteate sise ­
stas, et see teataks kõnealusest kokkulangevusest hoiatusteatega.  
2.2.4.  Ühendkuningriigi ja Iirimaa eriolukord  
Ühendkuningriik ja Iirimaa ei osale SIS II määruse rakendamises ja 
seetõttu nad ei saa tutvuda sisenemis- või viibimiskeeldu käsitlevate hoiatusteadetega (SIS II määruse artiklid 24 ja 26). Nad peavad siiski 
järgima hoiatusteadete ühilduvuse eeskirju, mis on kehtestatud punktis 
2.2, ja eelkõige kohaldavad nad punktis 2.2.3 osutatud menetlust.
 
Kohaldatakse järgmist menetlust:  
a) juhul kui Ühendkuningriik või Iirimaa sisestab hoiatusteate, mis ei 
ühildu teiste sisenemis- või viibimiskeeldu käsitlevate hoiatusteade ­
tega vastavalt punktile 2.2.1, teavitab keskne SIS II neid kahte liik ­
mesriiki võimalikust ühildumatusest, teatades ainult hoiatusteate Schengeni identifitseerimisnumbri;
 
b) juhul kui teavitatakse Ühendkuningriigi või Iirimaa sisestatud hoia ­
tusteate võimalikust ühildumatusest muu liikmesriigi sisestatud sise ­
nemis- või viibimiskeeldu käsitleva hoiatusteatega, peab Ühendkunin ­
griigi või Iirimaa SIRENE büroo alustama hoiatusteate esitanud liik ­
mesriigiga konsultatsiooni, kasutades vabas vormis tekstiteateid, ja 
kustutama konsultatsiooni käigus ühildumatu hoiatusteate;  
c) sõltuvalt konsultatsiooni tulemusest võib Ühendkuningriik või Iirimaa 
uuesti sisestada hoiatusteate, mis ühildub teiste hoiatusteadetega.  ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 29
 
2.3. Teabevahetus pärast kokkulangevuse tuvastamist  
Kui kasutaja taotleb pärast kokkulangevuse avastamist täiendavat teavet, 
võtab SIRENE büroo viivitamata ühendust hoiatusteate esitanud liikmes ­
riigi SIRENE bürooga, taotledes vajalikku teavet. Vajadusel toimivad SIRENE bürood vahendajatena riiklike asutuste vahel ning edastavad ja vahetavad asjakohast täiendavat teavet kõnealuse hoiatusteate kohta.
 
Kui ei ole kindlaks määratud teisiti, teavitatakse hoiatusteate esitanud 
liikmesriiki kokkulangevusest ja selle tagajärgedest (vt ka kiireloomuli ­
suse märkimist käsitlev punkt 1.13.1).  
Kohaldatakse järgmist menetlust:  
a) Ilma et see piiraks käesoleva käsiraamatu punkti 2.4 kohaldamist, 
teavitatakse isiku või eseme kohta sisestatud hoiatusteate kokkulan ­
gevusest hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürood, kasutades  
vormi G . 
b) Kui kokkulangevusest teavitatakse hoiatusteate esitanud liikmesriiki, 
tuleks  vormi G  väljale 090 märkida kohaldatav SIS II õigusakti 
artikkel ja vajalik lisateave (näiteks „MINOR” (alaealine)).  
Vormil G  tuleb kokkulangevuse kohta esitada võimalikult palju 
teavet, sealhulgas märkida väljale 088 võetud meetmed. Hoiatusteate 
esitanud liikmesriik võib väljal 089 taotleda täiendavat teavet.  
c) Kui täideviiva liikmesriigi SIRENE büroo soovib esitada lisateavet 
pärast seda, kui  vorm G  on ära saadetud, kasutab ta  vormi M . 
d) Vajaduse korral edastab hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE 
büroo seejärel asjaomast konkreetset teavet ning märgib, milliseid 
meetmeid peaks täideviiva liikmesriigi SIRENE büroo võtma.  
Numbrimärgi automaatse tuvastamise süsteemi ( Automatic Number Plate 
Recognition  — ANPR) abil avastatud kokkulangevustest aruandmise 
korda vt 9. jagu.  
2.4. Olukorrad, kus kokkulangevuse korral ettenähtud menetlusi ei ole 
võimalik järgida (SIS II otsuse artikkel 48 ja SIS II määruse artikkel 33)
 
Kooskõlas SIS II otsuse artikliga 48 ja SIS II määruse artikliga 33 
kohaldatakse järgmist menetlust:  
a) liikmesriik, kes kogu olemasoleva teabe põhjal ei saa menetlust 
järgida, teavitab SIRENE büroo kaudu viivitamata hoiatusteate 
esitanud liikmesriiki sellest, et ta ei suuda võtta taotletud meedet, 
ning esitab oma põhjendused  vormi H  väljal 083;  
b) asjaomased liikmesriigid võivad seejärel kokku leppida, milliseid 
meetmeid võtta vastavalt oma siseriiklikule õigusele ja SIS II õigus ­
aktidele.  ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 30
 
2.5. Andmete töötlemine muul eesmärgil kui see, milleks need SIS II 
sisestati (SIS II otsuse artikli 46 lõige 5)  
SIS II olevaid andmeid võib töödelda ainult sellel eesmärgil, millest 
lähtudes on esitatud iga kategooria hoiatusteade.  
Kui hoiatusteate esitanud liikmesriigilt on eelnevalt saadud luba, võib 
andmeid töödelda hoiatusteate sisestamise eesmärgist erineval eesmärgil, 
et hoida ära vahetu tõsine oht avalikule korrale ja turvalisusele, tõsistel 
riigi julgeolekuga seotud kaalutlustel ja hoidmaks ära rasket kuritegu.  
Kui liikmesriik soovib töödelda SIS II sisestatud andmeid eesmärgil, mis 
ei ole eesmärk, milleks need SIS II sisestati, vahetatakse teavet järgmise 
korra kohaselt:  
a) liikmesriik, kes kavatseb kasutada andmeid muul eesmärgil, selgitab 
SIRENE büroo kaudu hoiatusteate sisestanud liikmesriigile põhjuseid, miks ta soovib andmeid muul eesmärgil töödelda, kasutades selleks  
vormi I ;
 
b) hoiatusteate esitanud liikmesriik analüüsib nii kiiresti kui võimalik, 
kas kõnealust taotlust on võimalik täita, ning teatab SIRENE büroo 
kaudu oma otsuse teisele liikmesriigile, kasutades selleks  vormi M ; 
c) vajaduse korral võib hoiatusteate sisestanud liikmesriik töötlemisloale 
lisada andmete kasutamise tingimused. Loa saatmiseks kasutatakse  
vormi M . 
Kui hoiatusteate sisestanud liikmesriik on nõustunud, võib teine liikmes ­
riik kasutada andmeid ainult eesmärgil, milleks ta on saanud loa. Kõne ­
alune liikmesriik võtab arvesse hoiatusteate esitanud liikmesriigi seatud tingimusi.
 
2.6. Lipu lisamine  
2.6.1.  Sissejuhatus  
a) SIS II otsuse artikli 24 kohaselt võib liikmesriik nõuda lipu lisamist 
järgmistel juhtudel.  
i) Juhul kui liikmesriik leiab, et SIS II otsuse artiklite 26, 32 või 36 
kohaselt sisestatud hoiatusteate alusel meetme võtmine on vastu ­
olus tema siseriikliku õiguse, rahvusvaheliste kohustuste või oluliste riiklike huvidega, võib ta nõuda, et hoiatusteate juurde lisataks lipp selleks, et tema territooriumil ei võeta hoiatusteate 
põhjal osutatud meedet. Lipu lisab hoiatusteate esitanud liikmes ­
riigi SIRENE büroo.
 
ii) Selleks et võimaldada liikmesriikidel nõuda lipu lisamist artikli 26 
kohaselt sisestatud hoiatusteatele, teavitatakse kõiki liikmesriike 
täiendava teabe edastamise teel automaatselt kõigist uutest hoia ­
tusteadetest, mis vastavad nimetatud kategooriale.  ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 31
 
iii) Kui hoiatusteate sisestanud liikmesriik taotleb eriti kiireloomu ­
listel ja tõsistel juhtudel meetme täideviimist, uurib täideviiv liik ­
mesriik, kas tal on võimalik lubada enda nõudmisel lisatud lipu tühistamist. Võimaluse korral peab täideviiv liikmesriik astuma vajalikke samme, et tagada võetava meetme viivitamatu elluvii ­
mine.
 
b) Alternatiivne menetlus kehtib ainult vahistamist käsitlevate hoiatustea ­
dete puhul (vt punkt 3.6).  
c) Kadunud isikuid käsitlevaid ning diskreetse kontrollimise või erikon ­
trolli eesmärgil sisestatud hoiatusteateid, millele on lisatud lipp, ei 
kuvata süsteemi kasutajate ekraanile.  
d) Ilma et see piiraks punkti 3.6.1 kohaldamist, ei taotle liikmesriik lipu 
lisamist ainult selle põhjal, et asjaomane liikmesriik on hoiatusteate esitanud liikmesriik. Lipu lisamist tuleb taotleda igal üksikjuhul 
eraldi.
 
2.6.2.  Lipu lisamist käsitlev konsulteerimine liikmesriikidega  
Lipp lisatakse  ainult  teise liikmesriigi taotluse või nõusoleku korral.  
Kohaldatakse järgmist menetlust:  
a) kui liikmesriik soovib lisada lippu, esitab ta  vormi F  kohase lipu 
lisamise taotluse hoiatusteate esitanud liikmesriigile koos põhjendus ­
tega. Taotluse esitamiseks kasutatakse välja 071 ning lipu vajalikkuse 
põhjendus esitatakse väljal 080. Muu teave hoiatusteate kohta esita ­
takse väljal 083;  
b) hoiatusteate sisestanud liikmesriik lisab lipu viivitamata;  
c) pärast teabe vahetamist võib esineda olukordi, kus lipu lisamist taot ­
lenud liikmesriigiga peetud konsultatsioonide käigus esitatud teabe 
alusel tuleb hoiatusteadet muuta või see kustutada; samuti võib olla vaja taotlus tagasi võtta ilma hoiatusteadet muutmata.
 
2.6.3.  Lipu eemaldamise taotlus  
Liikmesriigid esitavad taotluse varem taotletud lipu eemaldamiseks 
niipea, kui lipu lisamise põhjus enam ei kehti. See võib olla vajalik 
eelkõige siis, kui muudetakse siseriiklikke õigusakte või kui juhtumiga seotud lisateabe vahetamise käigus selgub, et SIS II otsuse artikli 24 lõikes 1 või artiklis 25 osutatud asjaolud enam ei kehti.
 
Kohaldatakse järgmist menetlust:  
a) varem lipu lisamist taotlenud SIRENE büroo palub hoiatusteate 
esitanud liikmesriigi SIRENE bürool lipp eemaldada, kasutades  
vormi F . Selleks kasutatakse lahtrit 075 (  1 ). Üksikasjalikum teave 
siseriikliku õiguse kohta märgitakse väljale 080 ja vajaduse korral 
esitatakse täiendav teave lipu eemaldamise põhjuste ja hoiatusteate kohta väljal 083;
 ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 32  
( 1 ) Tehnilise rakendamise kohta vt punktis 1.10.2 nimetatud dokument, mis käsitleb 
SIRENE büroode vahelist andmevahetust.
 b) hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo eemaldab lipu viivi ­
tamata.  
2.7. Andmed, mis on juriidiliselt või faktiliselt ebatäpsed (SIS II määruse 
artikkel 34 ja SIS II otsuse artikkel 49)  
Juhul kui andmed on faktiliselt ebatäpsed või neid on ebaseaduslikult 
SIS II-s säilitatud, vahetatakse täiendavat teavet vastavalt SIS II määruse 
artikli 34 lõikele 2 ja SIS II otsuse artikli 49 lõikele 2, milles on sätestatud, et ainult hoiatusteate esitanud liikmesriigil on lubatud muuta, täiendada, parandada, ajakohastada või kustutada andmeid.
 
Liikmesriik, kes avastas, et andmed sisaldavad viga või neid on ebasea ­
duslikult säilitatud, teatab sellest hoiatusteate esitanud liikmesriigile oma SIRENE büroo kaudu esimesel võimalusel ja mitte hiljem kui 10 päeva 
möödumisel tõendite saamisest. Teabe vahetamiseks kasutatakse  vormi J .
 
a) Konsulteerimise tulemusel võib juhtuda, et hoiatusteate esitanud liik ­
mesriigil tuleb andmeid kustutada või parandada vastavalt oma sise ­
riiklikele menetlustele kõnealuste andmete parandamiseks;  
b) kui kahe kuu jooksul ei suudeta jõuda kokkuleppele, soovitab selle 
liikmesriigi SIRENE büroo, kes avastas andmetes vea või andmete 
ebaseadusliku säilitamise, oma riigi vastutaval asutusel esitada juhtum 
Euroopa Andmekaitseinspektorile, kes tegutseb vahendajana koos kaasatud riiklike järelevalveasutustega.
 
2.8. Õigus andmetega tutvuda ja neid parandada (SIS II määruse 
artikkel 41 ja SIS II otsuse artikkel 58)  
2.8.1.  Andmetega tutvumise ja nende parandamise taotlused  
Kui andmetega tutvumise ja nende parandamise taotlusest tuleb teavitada 
riigiasutusi, vahetatakse teavet vastavalt järgmistele eeskirjadele, ilma et see piiraks siseriikliku õiguse kohaldamist:
 
a) kõik SIRENE bürood kohaldavad isikuandmetega tutvumise õiguse 
suhtes siseriiklikku õigust. Juhtumi asjaoludest sõltuvalt ja arvestades kohaldatavat õigust, on kaks võimalust: SIRENE bürood kas edas ­
tavad neile saabunud andmetega tutvumise ja nende parandamise 
taotlused pädevatele riigiasutustele või teevad oma volituste piires nende taotluste kohta otsuseid ise;
 
b) kui pädevad riigiasutused taotlevad teavet kõnealuse tutvumisõiguse 
teostamise kohta, edastavad asjaomase liikmesriigi SIRENE bürood kooskõlas siseriikliku õigusega neile küsitud teabe.
 
2.8.2.  Teabe vahetamine teiste liikmesriikide poolt esitatud hoiatusteadetega 
tutvumise taotluste korral  
Teavet, mis käsitleb taotlusi tutvuda teiste liikmesriikide poolt SIS II 
sisestatud hoiatusteadetega, vahetatakse riiklike SIRENE büroode 
kaudu, kasutades isikute jaoks  vormi K  ja esemete jaoks  vormi M . 
Kohaldatakse järgmist menetlust:  
a) andmetega tutvumise taotlused edastatakse hoiatusteate esitanud liik ­
mesriigi SIRENE büroole võimalikult kiiresti, et see saaks välja 
kujundada oma seisukoha;  ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 33
 
b) hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo teavitab andmetega 
tutvumise taotluse saanud liikmesriigi SIRENE bürood oma seisuko ­
hast;  
c) hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo esitab vastuse 
andmetega tutvumise taotluse saanud liikmesriigi SIRENE büroo 
kehtestatud taotluse läbivaatamise tähtaja jooksul;  
d) üksikisikult andmetega tutvumise, parandamise või kustutamise taot ­
luse saanud liikmesriigi SIRENE büroo võtab kõik vajalikud meetmed, et vastata õigel ajal.
 
Kui hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo saadab oma seisu ­
koha andmetega tutvumise taotluse saanud liikmesriigi SIRENE büroole, tagab viimati nimetatud SIRENE büroo vastavalt siseriiklikule õigusele ja oma volituste piires, et seisukoht edastatakse võimalikult kiiresti taot ­
luse kohta otsuse tegemise eest vastutavale asutusele või teeb kõnealune 
SIRENE büroo nende taotluste kohta otsuseid ise.
 
2.8.3.  Teabe vahetamine teise liikmesriigi sisestatud andmete parandamise ja 
kustutamise taotluste korral  
Kui isik taotleb oma andmete parandamist või kustutamist, võib seda 
teha ainult hoiatusteate sisestanud liikmesriik. Kui isik esitab taotluse liikmesriigile, kes ei ole hoiatusteate esitanud liikmesriik, teavitab taot ­
luse saanud liikmesriigi SIRENE büroo hoiatusteate esitanud liikmesriigi 
SIRENE bürood, kasutades  vormi K  ja järgitakse punktis 2.8.2 kirjel ­
datud menetlust.
 
2.9. Hoiatusteate kustutamine, kui selle säilitamise tingimused ei ole 
enam täidetud  
SIS II sisestatud hoiatusteateid ei tohi säilitada kauem kui nende sise ­
stamise eesmärkide saavutamiseks vaja.  
Kui hoiatusteate säilitamise tingimused ei ole enam täidetud, kustutab 
hoiatusteate esitanud liikmesriik selle viivitamata. Kui hoiatusteatel on 
aegumiskuupäev, kustutatakse see automaatselt CS-SIS-s. Kokkulange ­
vuse tuvastamise korral kohaldatakse punktides 3.11, 4.10, 5.7, 6.5, 7.7 ja 8.4 kirjeldatud menetlusi.
 
N.SIS II töötleb CS-SISilt saadud kustutamisteadet automaatselt.  
Liikmesriikidel on võimalik tellida automaatselt väljastatavaid teateid 
hoiatusteate kustutamise kohta.  
2.10.  Isikunimede sisestamine  
Riiklikes süsteemides andmete sisestamisele ja käideldavusele kehtes ­
tatud piirangute raames sisestatakse isikunimed (ees- ja perekonnanimed) 
SIS II vormingus (tähestik ja õigekiri), mis vastab ICAO reisidokumen ­
distandardiga ametlikele reisidokumentidele ette nähtud vormingule; samal standardil põhineb ka keskse SIS II transkriptsiooni- ja translite ­
ratsioonifunktsioon. Täiendava teabe vahetamisel kasutavad SIRENE 
bürood isikunimesid sellisel kujul, nagu need on sisestatud SIS II. Kasu ­
tajad ja hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürood kasutavad andmete SIS II sisestamiseks reeglina ladina tähestikku, ilma et see 
piiraks 1. liites sätestatud transliteratsiooni ja transkriptsiooni eeskirjade 
kohaldamist.
 ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 34
 
Kui on vaja vahetada täiendavat teavet mõne teise isiku kohta kui isik, 
kelle kohta on esitatud hoiatusteade, kuid kes on seotud isikuga, kelle 
kohta on esitatud hoiatusteade (näiteks isik, kes võib saata teadmata kadunud alaealist), siis kirjutatakse tema nimi vastavalt 1. liites sätestatud reeglitele ladina tähestikus ning algkujul, kui teavet andval liikmesriigil 
on võimalik sisestada ka nime algkujus esinevaid erimärke.
 
2.11.  Erinevad identiteedikategooriad  
K i n d l a k s t e h t u d i d e n t i t e e t  
Kindlaks tehtud identiteet tähendab, et isiku identiteet on kindlaks tehtud 
autentse isikut tuvastava dokumendi, passi või pädevate asutuste aval ­
duse põhjal.  
K i n d l a k s t e g e m a t a i d e n t i t e e t  
Kindlaks tegemata identiteet tähendab, et isiku identiteedi kohta ei ole 
piisavalt tõendeid.  
I d e n t i t e e d i v ä ä r k a s u t u s  
Identiteedi (nimi, eesnimi, sünniaeg) väärkasutus tähendab, et SIS II 
kantud isik kasutab teise olemasoleva isiku identiteeti. Selle näiteks on dokumendi kasutamine tegeliku omaniku kahjuks.
 
V a r j u n i m i  
Varjunimi on väljamõeldud identiteet, mida kasutab teiste identiteetide 
all tuntud isik.  
2.11.1.  Väärkasutatud identiteet (SIS II määruse artikkel 36 ja SIS II otsuse 
artikkel 51)  
Kuna identiteedi väärkasutuse juhtumid on keerulised, siis juhul kui 
selgub, et isik, kelle kohta on SIS II sisestatud hoiatusteade, kasutab vääriti kellegi teise identiteeti, kontrollib hoiatusteate esitanud liikmes ­
riik, kas väärkasutatud identiteeti on vaja SIS II hoiatusteates säilitada.
 
Kohe kui on kindlaks tehtud, et isiku identiteeti on väärkasutatud, lisa ­
takse isiku selgesõnalisel nõusolekul SIS II esitatud hoiatusteatele täien ­
davaid andmeid, et vältida valesti tuvastamise negatiivseid tagajärgi. 
Isik, kelle identiteeti on väärkasutatud, võib vastavalt riigi menetlusele 
esitada pädevale asutusele SIS II määruse artikli 36 lõikes 3 või SIS II otsuse artikli 51 lõikes 3 esitatud teavet. Isikul, kelle identiteeti on väärkasutatud, on õigus teabe töötlemiseks antud nõusolek tagasi võtta.
 
Hoiatusteate esitanud liikmesriik lisab hoiatusteatele märkuse „identi ­
teedi väärkasutus” ja sisestab sellise väärkasutuse ohvriks langenud isiku kohta täiendavat teavet, nagu fotosid, sõrmejälgi ja teavet kehtivate 
isikut tõendavate dokumentide kohta.
 
Kui liikmesriik avastab, et isiku kohta teise liikmesriigi poolt sisestatud 
hoiatusteade on seotud identiteedi väärkasutamise juhtumiga, ning isiku identiteedi väärkasutus on kindlaks tehtud, teavitab liikmesriik hoiatus ­
teate esitanud liikmesriigi SIRENE bürood, kasutades selleks  vormi Q , 
et lisada SIS II hoiatusteatele märge „identiteedi väärkasutus”.
 ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 35
 
Arvestades seda liiki andmete sisestamise eesmärki, lisatakse hoiatustea ­
tele selle isiku fotod ja sõrmejäljed (kui need on olemas), kelle identi ­
teeti on väärkasutatud. Identiteedi väärkasutuse juhtumiga on tegemist juhul, kui hoiatusteates esitatud isikuandmed vastavad süütu isiku isikuandmetele.  Vormil Q  tuleb esitada hoiatusteatel olevad isiku tuvas ­
tamist võimaldavad andmed, sealhulgas varjunime number, et hoiatuse 
esitanud liikmesriigil oleks võimalik teha kindlaks, millist isikut vorm käsitleb.  Vormi Q  väljad, mis sellistel juhtudel tuleb täita, on loetletud 
3. liites.
 
Väärkasutatud identiteediga isiku andmeid võib kasutada vaid kontrolli ­
tava isiku isikusamasuse tuvastamiseks ning neid ei tohi kindlasti kasu ­
tada mitte ühelgi teisel eesmärgil. Identiteedi väärkasutust käsitlev teave, 
sealhulgas sõrmejäljed ja fotod, kustutatakse hoiatusteatega samal ajal või varem, kui asjaomane isik seda taotleb.
 
2.11.2.  Varjunime sisestamine  
Selleks et vältida varjunime sisestamisel mis tahes kategooria hoiatus ­
teadete ühildumatust ja süütutele ohvritele probleemide tekitamist ning tagada piisav andmete kvaliteet, teavitavad liikmesriigid võimaluse piires 
üksteist varjunimedest ning edastavad kogu asjakohase teabe tagaotsitava 
isiku tegeliku identiteedi kohta.
 
Kõikide varjunimede lisamine on hoiatusteate esitanud liikmesriigi 
kohustus. Kui teine liikmesriik avastab varjunime, teavitab ta sellest hoiatusteate sisestanud liikmesriiki  vormi M  abil.
 
2.11.3.  Täiendav teave isiku identiteedi kindlakstegemiseks  
Kui SIS II andmed ei ole piisavad, võib hoiatusteate esitanud liikmes ­
riigi SIRENE büroo anda pärast konsulteerimist omal algatusel või teise 
liikmesriigi taotlusel täiendavat teavet, et aidata isikut tuvastada. Selleks 
kasutatakse  vormi L  (koos lisadega). Kõnealune teave sisaldab järgmisi 
andmeid:  
— tagaotsitava isiku valduses oleva passi või isikutunnistuse päritolu;  
— passi või isikut tõendava dokumendi viitenumber, väljaandmiskuu ­
päev ja -koht, väljaandev asutus ning kehtivusaeg;  
— tagaotsitava isiku kirjeldus;  
— tema ema ja isa perekonna- ja eesnimed;  
— muud tagaotsitava isiku nimekujud (perekonna- ja eesnimed);  
— fotod ja sõrmejäljed, kui need on olemas;  
— viimane teadaolev aadress.  ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 36
 
Kõnealune teave peab võimalusel olema SIRENE büroodes olemas või 
vahetult ja pidevalt kättesaadav, et seda oleks vajadusel võimalik kiiresti 
edastada.  
Ühine eesmärk on minimeerida sellise vale isiku peatamise ohtu, kelle 
identiteedi üksikasjad on sarnased selle isiku üksikasjadega, kelle kohta esitati hoiatusteade.
 
2.12.  Teabe vahetamine omavahel seotud hoiatusteadete korral  
Iga lingiga luuakse seos vähemalt kahe hoiatusteate vahel.  
Liikmesriik võib luua lingi SIS II sisestatavate hoiatusteadete vahel ja 
ainult kõnealune liikmesriik võib linki muuta või kustutada. Link on 
nähtav ainult sellise juurdepääsuloaga kasutajatele, mis võimaldab neil 
näha vähemalt kahte lingiga ühendatud hoiatusteadet. Liikmesriigid tagavad, et linkidele on juurdepääs ainult volitatud isikutel.
 
2.12.1.  Rakenduseeskirjad  
Hoiatusteadetevaheliste linkide puhul ei kasutata täiendava teabe vahe ­
tamiseks erimenetlusi. Siiski lähtutakse järgmistest põhimõtetest.  
Kui kokkulangevus avastatakse kõigi kahe või rohkema omavahel 
lingitud hoiatusteate puhul, saadab täideviiva liikmesriigi SIRENE 
büroo iga sellise hoiatusteate kohta  vormi G , osutades väljal 086, et 
ülejäänud omavahel lingitud hoiatusteadete kohta saadetakse eraldi  
vormid G . 
Vormi ei saadeta hoiatusteadete puhul, mis vaatamata nende linkimisele 
lingitud hoiatusteatega, mille kohta oli kokkulangevus, ei olnud ise 
kokkulangevuse põhjuseks. Kui teadmata kadunud isiku üle- või 
väljaandmiseks on esitatud seonduv hoiatusteade (isikute endi turvalisuse huvides ja kaitseks ohu eest), kasutatakse kokkulangevuse avastamisest teatamiseks vajadusel  vormi M , märkides kogu olemasoleva teabe.
 
2.13.  Biomeetriliste andmete vorming ja kvaliteet SIS IIs  
Kui on olemas isiku fotod ja sõrmejäljed, lisatakse need hoiatusteatele 
vastavalt SIS II otsuse artikli 23 lõikele 2.  
SIRENE büroodel peab olema võimalik vahetada sõrmejälgi ja fotosid, 
et täiendada hoiatusteadet ja/või et aidata rakendada meetmeid, mille võtmist on taotletud Kui liikmesriigil on selle isiku foto või sõrmejäljed, kelle kohta on hoiatusteate esitanud teine liikmesriik, võib esimesena 
nimetatud liikmesriik SIRPITi kaudu saata manuses fotod ja sõrmejäljed, 
et hoiatusteate esitanud liikmesriik saaks hoiatusteadet täiendada.
 
Selline vahetus ei piira raamotsuse 2006/960/JSK kohaldamisel suhtlust 
politseialase koostöö raames.  ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 37
 
2.13.1.  Vahetatud andmete edasine kasutamine ja arhiveerimine  
SIS II hoiatusteadete koostamiseks esitatud andmete kasutamise 
piirangud on sätestatud SIS II õigusaktides. Vahetatud fotode ja sõrme ­
jälgede edasine kasutamine, sealhulgas arhiveerimine, peab vastavalt direktiivile 95/46/EÜ ja raamotsusele 2008/977/JSK olema kooskõlas SIS II õigusaktide asjakohaste sätete ja asjaomases riigis kehtivate 
isikuandmete kaitset käsitlevate õigusaktidega.
 
Kui liikmesriik säilitab sõrmejälgi siseriiklikus andmebaasis, tuleb täie ­
likult järgida SIS II andmekaitse eeskirju. Liikmesriik säilitab CS-SISist allalaaditud sõrmejälgede andmeid siseriiklikest sõrmejälgede andmebaa ­
sidest eraldi ning need andmed kustutatakse vastavate hoiatusteadete ja 
täiendava teabega samal ajal.
 
2.13.2.  Fotode ja sõrmejälgede vahetamine  
Kohaldatakse järgmist menetlust:  
a) baasvõrdlusmaterjali andev SIRENE büroo saadab tavapärase elek ­
troonilise kanali kaudu  vormi L  ja märgib  vormi L  väljal 083, et 
SIS II hoiatusteate täiendamiseks saadetakse sõrmejäljed ja fotod;  
b) hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo lisab sõrmejäljed ja 
fotod SIS II hoiatusteatele või saadab need pädevale asutusele hoia ­
tusteate täiendamiseks.  
2.13.3.  Tehnilised nõuded  
Sõrmejäljed ja fotod võetakse ja edastatakse kooskõlas standarditega, mis 
määratakse kindlaks biomeetriliste andmete SIS II sisestamise rakendu ­
seeskirjades.  
Kõik SIRENE bürood peavad vastama neile tehnilistele standarditele.  
2.13.4.  Biomeetriliste andmete vorming ja kvaliteet  
Süsteemi sisestatud biomeetrilised andmed läbivad spetsiaalse kvaliteedi ­
kontrolli, et tagada kvaliteedi suhtes kehtestatud miinimumstandardite järgimine kõikide SIS II kasutajate poolt.
 
Enne sisestamist kontrollitakse andmeid riiklikul tasandil tagamaks, et:  
a) sõrmejäljed vastavad ANSI/NIST-ITL 1–2000 formaadile, mida 
rakendab Interpol ja mida on kohandatud SIS II jaoks;  
b) fotod, mida kasutatakse üksnes selliste isikute samasuse tõendami ­
seks, kelle andmed on leitud SIS II-s tehtud tähtnumbrilise päringu 
tulemusel, vastavad järgmistele nõuetele: näokujutisega pildi kuva ­
suhe on võimaluse korral 3:4 või 4:5. Võimalusel kasutatakse reso ­
lutsiooni vähemalt 480 × 600 pikslit ja värvisügavust 24 bitti. Kui pilt 
saadakse skaneerituna, peab pildi suurus olema võimalusel väiksem 
kui ligikaudu 200 kilobaiti.  ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 38
 
2.14.  Eriotsingud  
2.14.1.  Geograafiline sihtotsing  
Geograafiline sihtotsing on otsing, mis toimub olukorras, kus liikmes ­
riigil on kindlad tõendid, et isik või ese, kelle või mille kohta on esitatud 
hoiatusteade, asub teatud geograafilises piirkonnas.  
Geograafilisi sihtotsinguid Schengeni ala kohta tehakse SIS II hoiatus ­
teate alusel. Kui isiku või eseme asukoht on teada, võib täita välja 311 („Oluline teade”), osutades geograafilisele otsingule ning asjakohastele 
riikidele. Lisaks, kui vahistamist käsitleva hoiatusteate esitamisel on 
tagaotsitava isiku asukoht teada, märgitakse see  vormi A  väljale 061. 
Kõikidel muudel juhtudel, kaasa arvatud esemete asukoha edastamisel, kasutatakse  vormi M  (väli 083). Hoiatusteade tagaotsitava isiku kohta 
sisestatakse SIS II tagamaks, et meetme võtmist olèks võimalik kohe 
täitmisele pöörata (nõukogu raamotsuse 2002/584/JSK (
 1 ) artikli 9 
lõige 3).  
Kui tehakse kindlaks, et geograafilise otsinguga otsitav isik asub mujal 
kui geograafilise otsinguga hõlmatud asukohas, teatab hoiatusteate 
esitanud liikmesriigi SIRENE büroo sellest  vormiga M  geograafilise 
otsinguga hõlmatud liikmesriikidele, et need peataksid kogu asjakohase tegevuse.
 
2.14.2.  Otsing, milles osalevad sihtotsinguid tegevad eripolitseiüksused (FAST)  
Taotluse saanud liikmesriikide SIRENE bürood peaksid asjakohastel 
juhtudel kasutama ka sihtotsinguid tegevate eriüksuste ( Fugitive, Active 
Search Teams , FAST) teenuseid. Nimetatud politseiüksuste vaheline 
rahvusvaheline koostöö ei tähenda, et SIS II ei tule hoiatusteateid sise ­
stada. Koostöö ei tohiks minna vastuollu SIRENE büroo keskse rolliga SISi kasutamisel otsingute tegemiseks.
 
Selleks et tagada, et hoiatusteate esitanud liikmesriigi FASTi üksus 
teavitab oma riigi SIRENE bürood SIS II sisestatud hoiatusteatega 
seotud käimasolevast operatsioonist, tuleks algatada asjakohane koostöö. 
Vajaduse korral teavitab SIRENE büroo teisi SIRENE büroosid. Kõiki ­
dest ENFASTi (tagaotsitavate aktiivse jälitamise rühmade Euroopa võrgustik) koordineeritud operatsioonidest, mis hõlmavad SIRENE 
büroo koostööd, tuleb SIRENE bürood eelnevalt teavitada.
 
SIRENE bürood tagavad täiendava teabe, sealhulgas kokkulangevusi 
käsitleva teabe kiire edastamise riiklikule FASTi üksusele, kui viimane on otsinguga seotud.
 ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 39  
( 1 ) Nõukogu raamotsus 2002/584/JSK, 13. juuni 2002, Euroopa vahistamismääruse ja liik ­
mesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (EÜT L 190, 18.7.2002, lk 1).
 3. HOIATUSTEATED ISIKUTE ÜLE- VÕI VÄLJAANDMISE 
EESMÄRGIL VAHI ALLA VÕTMISEKS (SIS II OTSUSE 
ARTIKKEL 26)  
3.1. Hoiatusteate sisestamine  
Enamikule vahistamist käsitlevatele hoiatusteadetele lisatakse Euroopa 
vahistamismäärus (EAW). Kuid väljaandmist käsitleva Euroopa konvent ­
siooni artikli 16 kohaselt on vahistamist käsitleva hoiatusteate alusel 
võimalik isiku eelvangistamine enne väljaandmistaotluse (ER) väljaand ­
mist.  
Euroopa vahistamismääruse või väljaandmistaotluse peab välja andma 
hoiatusteadet esitava liikmesriigi pädev õigusasutus.  
Üleandmise eesmärgil vahistamist käsitleva hoiatusteate sisestamisel 
sisestatakse selle lisana SIS II ka Euroopa vahistamismääruse originaali koopia. Sisestada võib ka Euroopa vahistamismääruse tõlke ühte või mitmesse liidu institutsioonide ametlikku keelde.
 
Hoiatusteatele võib lisada isiku fotod ja sõrmejäljed.  
Pärast hoiatusteate sisestamist muutub SIRENE büroole kättesadavaks 
üle- või väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks tagaotsitavaid isikuid käsitlev asjakohane teave, sealhulgas Euroopa vahistamismäärus 
või väljaandmistaotlus. Tuleb kontrollida, kas teave on täielik ja korrekt ­
selt esitatud.
 
Liikmesriigid saavad ühe vahistamist käsitleva hoiatusteate kohta sise ­
stada rohkem kui ühe Euroopa vahistamismääruse. Hoiatusteate esitanud 
liikmesriigi ülesanne on kustutada kehtivuse kaotanud Euroopa vahista ­
mismäärus ja kontrollida, kas hoiatusteatele on lisatud teisi Euroopa vahistamismääruseid, ning vajaduse korral pikendada hoiatusteate kehti ­
vust.
 
Vahistamist käsitlevale hoiatusteatele saab lisaks Euroopa vahistamis ­
määrusele lisada ka vahistamismääruse tõlkeid. Need lisatakse vajaduse 
korral eraldi binaarfailidena.  
Hoiatusteatele lisatavate skaneeritud dokumentide eraldusvõime peaks 
võimaluse korral olema vähemalt 150 punkti tolli kohta.  
3.2. Korduvad hoiatusteated  
Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.2.  
Lisaks kohaldatakse järgmisi eeskirju:  
Mitu liikmesriiki võivad vahistamist käsitleva hoiatusteate sisestada ühe 
ja sama isiku kohta. Kui kaks või enam liikmesriiki on sama isiku kohta 
välja andnud kokku rohkem kui ühe hoiatusteate, teeb otsuse selle kohta, 
millist määrust vahistamise korral kohaldada, selle liikmesriigi täide ­
saatev õigusasutus, kus isik vahistatakse. Täideviiva liikmesriigi SIRENE büroo saadab kõikidele asjaomastele liikmesriikidele  vormi G .
 
3.3. Identiteedi väärkasutus  
Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.11.1.  
3.4. Varjunime sisestamine  
Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.11.2.  ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 40
 
Vahistamist käsitleva hoiatusteate korral kasutab SIRENE büroo  vormi 
A ( 1 ) välja 011 (hoiatusteate sisestamise ajal); või (hiljem)  vormi M , kui 
ta teatab liikmesriikidele vahistamist käsitleva hoiatusteatega seotud varjunimed, kui selline teave on SIRENE büroole kättesaadav.
 
3.5. Liikmesriikidele saadetav täiendav teave  
Hoiatusteate sisestamisel saadetakse liikmesriikidele selle kohta täien ­
davat teavet.  
Punktis 3.5.1 osutatud teave saadetakse teistele SIRENE büroodele  
vormiga A  samal ajal, kui sisestatakse hoiatusteade. Identifitseerimiseks 
vajalik lisateave saadetakse pärast konsulteerimist teise liikmesriigiga ja/või viimase asjakohase taotluse korral.
 
Juhul kui ühe isiku kohta on mitu Euroopa vahistamismäärust või 
väljaandmistaotlust, täidetakse igaühe kohta eraldi  vorm A.  
Euroopa vahistamismääruses või väljaandmistaotluses ja  vormi A  (eriti 
Euroopa vahistamismääruse jaotises e (kuriteo või kuritegude toimepa ­
neku asjaolude kirjeldus, sealhulgas aeg ja koht) väljadel 042, 043, 044, 045 (asjaolude kirjeldus)) esitatakse piisavalt üksikasjalikku teavet, et teised SIRENE bürood saaksid hoiatusteadet kontrollida. Nõutav teave 
ja vastavus Euroopa vahistamismääruse väljadega on esitatud 3. liites.
 
Juhul kui Euroopa vahistamismäärus asendatakse või tühistatakse, 
tehakse selle kohta märge vormi A väljal 267 (SIS II otsuse artikkel 26) või vormi A  väljal 044 (väljaandmistaotlus/migreeritud hoiatusteade), 
kasutades järgmist sõnastust: „ Selle vormiga asendatakse vorm (viite ­
number), mis osutab euroopa vahistamismäärusele (viitenumber), mis 
on väljastatud (kuupäev) ”.
 
3.5.1.  Eelvangistuse puhul saadetav täiendav teave  
3.5.1.1. Hoiatusteate sisestamine, kui on väljastatud nii Euroopa vahistamis ­
määrus kui ka väljaandmistaotlus  
Kui sisestatakse hoiatusteade väljaandmise eesmärgil vahistamiseks, 
saadetakse liikmesriikidele täiendavat teavet  vormi A  abil. Kui Euroopa 
vahistamismääruse alusel liikmesriikidele saadetud hoiatusteate ja täien ­
dava teabe andmetest väljaandmiseks ei piisa, esitatakse rohkem teavet.  
Väljal 239 märgitakse, et vorm on seotud nii Euroopa vahistamismää ­
ruse kui ka väljaandmistaotlusega.  
3.5.1.2. Hoiatusteate esitamine üksnes väljaandmistaotluse alusel  
Kui sisestatakse hoiatusteade väljaandmise eesmärgil vahistamiseks, 
saadetakse liikmesriikidele täiendavat teavet  vormi A  abil.  
Väljal 239 märgitakse, et vorm on seotud väljaandmistaotlusega.  
3.6. Lipu lisamine  
Üldine kord on esitatud punktis 2.6.  
Kui vähemalt ühte hoiatusteatele lisatud Euroopa vahistamismäärust on 
võimalik täide viia, siis hoiatusteatele lippu ei lisata.  ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 41  
( 1 ) Tehnilise rakendamise kohta vt punktis 1.10.2 nimetatud dokument, mis käsitleb 
SIRENE büroode vahelist andmevahetust.
 Juhul kui Euroopa vahistamismääruses on märgitud rohkem kui üks 
kuritegu ja seoses vähemalt ühega neist on võimalik üleandmine, ei 
lisata hoiatusteatele lippu.  
Nagu punktis 2.6 rõhutatud, käsitatakse SIS II otsuse artikli 26 kohast 
lipuga hoiatusteadet lipu kehtivuse ajal teatena, mille eesmärk on pakkuda teavet hoiatusteates osutatud isiku asukoha kohta.
 
3.6.1.  Süstemaatiline taotlus lipu lisamiseks hoiatusteatele väljaandmise 
eesmärgil tagaotsitavate isikute kohta, kui ei ole võimalik kohaldada 
raamotsust 2002/584/JSK  
Kohaldatakse järgmist menetlust:  
a) väljasaatmise eesmärgil tagaotsitavate isikute kohta esitatud hoiatus ­
teate puhul, kui ei ole võimalik kohaldada raamotsust 2002/584/JSK, 
võib SIRENE büroo taotleda teis(t)elt SIRENE büroo(de)lt lipu süste ­
maatilist lisamist tema kodanike kohta SIS II otsuse artikli 26 koha ­
selt sisestatud hoiatusteadetele;  
b) SIRENE büroo võib soovi korral saata teis(t)ele SIRENE büroo(de)le 
kirjaliku taotluse;  
c) SIRENE büroo, kellele selline taotlus on esitatud, lisab viivitamata 
pärast hoiatusteate esitamist sellele lipu asjaomase liikmesriigi kohta;  
d) lippu ei eemaldata enne, kui lipu lisamist taotlenud SIRENE büroo 
palub selle kustutada.  
3.7. SIRENE büroo tegevus pärast vahistamist käsitleva hoiatusteate 
kättesaamist  
Isiku asukoha väljaselgitamiseks vaatab SIRENE büroo pärast  vormi A  
saamist niipea kui võimalik läbi kõik võimalikud allikad. Otsingute tege ­
misest ei või loobuda ka juhul, kui hoiatusteate esitanud liikmesriigi esitatud teabest ei piisa vastuvõtvale liikmesriigile teate heakskiitmiseks. Vastuvõtvad liikmesriigid teevad otsinguid siseriiklikus õiguses lubatud 
ulatuses.
 
Kui hoiatusteate kehtivust on kontrollitud ja isiku asukoht on kindlaks 
määratud või ta on liikmesriigis vahistatud, võib  vormiga A  esitatud 
teabe saanud SIRENE büroo selle edastada Euroopa vahistamismääruse või väljaandmistaotluse täideviiva liikmesriigi pädevale asutusele. Kui 
taotletakse Euroopa vahistamismääruse või väljaandmistaotluse origi ­
naali, võib määruse või taotluse välja andnud õigusasutus selle saata otse täideviivale õigusasutusele, kui väljaandvas ja/või täideviivas riigis ei ole kehtestatud teistsugune kord.
 
3.8. Teabevahetus pärast kokkulangevuse tuvastamist  
Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.3.  
Lisaks kohaldatakse järgmist menetlust:  
a) kui avastatakse kokkulangevus isiku suhtes, kelle kohta on esitatud 
vahistamist käsitlev hoiatusteade, teavitatakse sellest kohe hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürood. Pärast  vormi G  saatmist 
teavitab täideviiva liikmesriigi SIRENE büroo hoiatusteate 
väljaandnud liikmesriigi SIRENE bürood kokkulangevuse avastami ­
sest vajaduse korral ka telefoni teel;
 ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 42
 
b) vajaduse korral edastab hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE 
büroo seejärel asjakohast konkreetset teavet selle kohta, milliseid 
konkreetseid meetmeteid peaks täideviiva liikmesriigi SIRENE büroo võtma;
 
c) vormi G  väljal 091 nimetatakse asutus, kes on pädev vastu võtma 
Euroopa vahistamismäärusi või väljasaatmistaotlusi, märgitakse tema täielikud kontaktandmed (postiaadress, telefoninumber ja nende 
olemasolu korral ka faksinumber ning elektronposti aadress), viite ­
number (olemasolu korral), pädev isik (olemasolu korral), taotletud keel, kättetoimetamise tähtaeg ja laad;
 
d) lisaks sellele, juhul kui juhtumi puhul väljaselgitatud faktidest 
järeldub teatava liikmesriigi selge seos ja on algatatud täiendav uuri ­
mine, teatab hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo teistele 
SIRENE büroodele kokkulangevuse avastamisest  vormi M  abil;  
e) SIRENE bürood võivad edastada lisateavet SIS II otsuse artikli 26 
kohaste hoiatusteadete kohta ning tegutseda seejuures õigusasutuste nimel juhul, kui teave kuulub vastastikuse õigusabi valdkonda.
 
3.9. Täiendava teabe vahetamine üleandmise ja väljasaatmise kohta  
Kui pädevad õigusasutused edastavad täideviiva liikmesriigi SIRENE 
büroole teavet selle kohta, kas isiku, kelle kohta on esitatud vahistamist 
käsitlev hoiatusteade, võib üle anda või välja saata, teavitab kõnealune SIRENE büroo sellest viivitamata hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürood, kasutades  vormi M  ja märkides väljale 083 sõna 
„SURRENDER” (üleandmine) või „EXTRADITION” (väljasaatmine) (
 1 ). 
Üleandmise või väljasaatmise üksikasjad edastatakse SIRENE büroo kaudu võimalikult kiiresti.
 
3.10.  Täiendava teabe vahetamine teise liikmesriigi kaudu toimuva tran ­
siidi kohta  
Kui tagaotsitav isik tuleb viia ühest liikmesriigist teise, pakub selle liik ­
mesriigi SIRENE büroo, mille kaudu isikut viiakse, hoiatusteate esitanud 
liikmesriigi SIRENE büroo või SIRENE büroo kaudu esitatud pädeva õigusasutuse taotlusel talle selleks vajalikku tuge ja abi, kasutades  vormi 
M, mille välja 083 algusesse on märgitud sõna „TRANSIT” (transiit).
 
3.11.  Hoiatusteadete kustutamine üle- või väljaandmise korral  
Üle- ja väljaandmise eesmärgil vahistamiseks sisestatud hoiatusteated 
kustutatakse pärast isiku üle- või väljaandmist hoiatusteate esitanud liik ­
mesriigi pädevatele ametiasutustele. Hoiatusteate võib kustutada ka pärast seda, kui pädev õigusasutus on kooskõlas siseriikliku õigusega tühistanud hoiatusteate aluseks olnud kohtuotsuse.
 
4. HOIATUSTEADE ISIKU RIIKI SISENEMISE VÕI RIIGIS VIIBIMISE 
KEELAMISEKS (SIS II MÄÄRUSE ARTIKKEL 24)  
Sissejuhatus  
Liikmesriikide teabevahetus selliste kolmandate riikide kodanike kohta, 
kelle kohta on esitatud hoiatusteade vastavalt SIS II määruse artiklile 24, võimaldab liikmesriikidel teha otsuseid sisenemisõiguse andmise ja viisa ­
taotluste asjus. Kui isik on juba liikmesriigi territooriumil, võimaldab see
 ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 43  
( 1 ) Vt ka punkt 1.13.1, milles käsitletakse kiireloomulisuse märkimist SIRENE vormidel.
 riiklikel asutustel võtta asjakohaseid meetmeid elamisloa või pikaajalise 
viisa andmiseks või isiku väljasaatmiseks riigist. Käesolevas jaos käsita ­
takse viisasid pikaajaliste viisadena, välja arvatud juhul, kui selgelt on osutatud muud tüüpi viisale (nt mitmekordne viisa).
 
Schengeni piirieeskirjade artikli 5 lõikes 4 sätestatud teatamismenetlus ja 
Schengeni konventsiooni artiklis 25 sätestatud konsultatsioonimenetlus 
kuuluvad piirikontrolli ja elamislubade ning viisade väljastamise eest vastutavate ametiasutuste pädevusse. SIRENE bürood osalevad nimetatud menetlustes üldiselt ainult teadetega otseselt seotud täiendava teabe edas ­
tamiseks (nt teavitamine kokkulangevusest, isiku tuvastamine) või 
teadete kustutamiseks.
 
Kuid SIRENE büroo võib osaleda ka kolmanda riigi kodaniku väljasaat ­
miseks või tema sissesõidu keelamiseks vajaliku täiendava teabe või 
nimetatud toimingute tulemusel tekkinud teabe edastamises.  
Šveitsis ei kohaldata Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 
2004/38/EÜ (  1 ). Kui avastatakse kokkulangevus sellise kolmanda riigi 
kodaniku suhtes, kellel on õigus vabalt liikuda, konsulteerivad Šveits, 
hoiatusteate esitanud liikmesriik ja mis tahes muu liikmesriik, kellel on 
teavet seoses kolmanda riigi kodaniku vaba liikumise õigusega, tavapä ­
rases korras.  
4.1. Hoiatusteate sisestamine  
Vastavalt SIS II määruse artiklile 25 kehtivad erieeskirjad nende kolman ­
date riikide kodanike suhtes, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2004/38/EÜ tähenduses vaba liikumise õigust. SIRENE büroo saab võimaluse piires võimaldada juurdepääsu teabele, mille alusel tehti kind ­
laks, kas vaba liikumise õigusega isiku kohta oli sisestatud sisenemis- 
või viibimiskeeldu käsitlev hoiatusteade (
 2 ). Kui erandkorras sisestatakse 
hoiatusteade sellise kolmanda riigi kodaniku kohta, kes kasutab oma vaba liikumise õigust, saadab hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE 
büroo kõikidele teistele liikmesriikidele  vormi M , mis põhineb hoiatus ­
teate sisestanud ametiasutuse esitatud teabel (vt punktid 4.6 ja 4.7).
 
Lisaks sätestatakse SIS II määruse artiklis 26, et teatavatel konkreetsetel 
tingimustel sisestatakse hoiatusteated ka selliste kolmandate riikide koda ­
nike kohta, kelle suhtes kohaldatakse vastavalt Euroopa Liidu lepingu 
artiklile 29 (  3 ) piiravat meedet, mille eesmärk on ära hoida sisenemine 
liikmesriikide territooriumile või transiit läbi nende territooriumi. Sellised hoiatusteated sisestab ja neid ajakohastab selle liikmesriigi pädev asutus,
 ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 44  
( 1 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/38/EÜ, 29. aprill 2004, mis käsitleb 
Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesrii ­
kide territooriumil (ELT L 158, 30.4.2004, lk 77). 
( 2 ) Direktiivi 2004/38/EÜ artiklis 30 on sätestatud, et isikule, kellele keelatakse riiki sise ­
nemine, teatatakse sellest kirjalikult ja teda teavitatakse täielikult, millistel kaalutlustel 
põhineb tema kohta tehtud otsus, välja arvatud juhul, kui see on vastuolus riigi julgeo ­
lekuhuvidega. 
( 3 ) SIS II määruse artikkel 26 viitab Euroopa Liidu lepingu artiklile 15. Pärast Lissaboni 
lepingu jõustumist sai artiklist 15 Euroopa Liidu lepingu konsolideeritud versiooni 
artikkel 29.
 kes on meetme vastuvõtmise ajal ELi nõukogu eesistujariik. Kui kõne ­
alusel liikmesriigil ei ole juurdepääsu SIS II-le või SIS II määruse artikli 
24 kohastele hoiatusteadetele, täidab seda ülesannet järjekorras järgmine eesistujariik, kellel on juurdepääs SIS II-le, sealhulgas SIS II määruse artikli 24 kohastele hoiatusteadetele.
 
Liikmesriik kehtestab hoiatusteadete sisestamise, ajakohastamise ja 
kustutamise menetlused.  
4.2. Korduvad hoiatusteated  
Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.2.  
4.3. Identiteedi väärkasutus  
Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.11.1.  
Probleemid võivad tekkida siis, kui kolmanda riigi kodanik, kelle kohta 
on sisestatud sisenemiskeeldu või viibimist käsitlev hoiatusteade, esineb sisenemisloa taotlemisel ebaseaduslikult liikmesriigi kodanikuna. Sellise juhtumi avastamisel võib teiste liikmesriikide pädevaid asutusi teavitada 
sellest, kuidas SIS II identiteedi väärkasutuse funktsiooni õigesti kasu ­
tada. Liikmesriigi kodaniku identiteedi kohta ei esitata sisenemiskeeldu käsitlevat hoiatusteadet.
 
4.4. Varjunime sisestamine  
Vt punktis 2.11.2 esitatud üldmenetlus.  
4.5. Teabevahetus elamislubade ja viisade väljastamise korral  
Kohaldatakse järgmist menetlust:  
a) ilma et see piiraks Schengeni konventsiooni artiklis 25 sätestatud 
juhtudel toimuva teabevahetuse suhtes kehtestatud erimenetlusest 
ning punkti 4.8, milles käsitletakse vaba liikumise õigusega kol ­
manda riigi kodaniku suhtes kokkulangevuse tuvastamisele järgnevat teabevahetust (mille puhul on kohustuslik konsulteerida hoiatusteate esitanud riigi SIRENE bürooga), võib täideviiv liikmesriik teavitada 
riiki sisenemise keeldu käsitleva hoiatusteate esitanud liikmesriiki, et 
elamisloa või pikaajalise viisa väljastamise käigus on avastatud kokkulangevus. Hoiatusteate esitanud liikmesriik võib seejärel vaja ­
duse korral teavitada teisi liikmesriike, kasutades selleks  vormi M ;
 
b) asjaomaste liikmesriikide SIRENE bürood võivad vastava taotluse 
korral ning vastavalt siseriiklikule õigusele abistada elamislubasid ja viisasid väljaandvaid ametiasutusi vajaliku teabe edastamisel.
 
Schengeni konventsiooni artiklis 25 sätestatud erimenetlused  
S c h e n g e n i k o n v e n t s i o o n i a r t i k l i 2 5 l õ i k e s 1 s ä t e s ­
t a t u d m e n e t l u s  
Kui elamisloa või pikaajalise viisa väljaandmist kavandav liikmesriik 
tuvastab, et teine liikmesriik on taotluse esitaja kohta esitanud sisenemis- või viibimiskeeldu käsitleva hoiatusteate, konsulteerib ta SIRENE 
büroode vahendusel hoiatusteate esitanud liikmesriigiga. Elamisluba või 
viisat anda kavatsev liikmesriik teavitab hoiatusteate esitanud liikmesriiki
 ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 45
 
elamisloa või viisa andmist käsitlevast otsusest, kasutades  vormi N . Kui 
liikmesriik otsustab elamisloa või viisa anda, siis hoiatusteade kustuta ­
takse. Asjaomase isiku võib siiski kanda hoiatusteate esitanud liikmes ­
riigi sissesõidukeeldude registrisse.  
S c h e n g e n i k o n v e n t s i o o n i a r t i k l i 2 5 l õ i k e s 2 s ä t e s ­
t a t u d m e n e t l u s  
Kui isiku sisenemis- või viibimiskeeldu käsitleva hoiatusteate sisestanud 
liikmesriik tuvastab, et hoiatusteates nimetatud isikule on antud elamis ­
luba või pikaajaline viisa, algatab ta elamisloa või viisa välja andnud riigiga SIRENE büroode vahendusel konsultatsioonimenetluse. Elamisloa või viisa andnud liikmesriik teavitab hoiatusteate esitanud liikmesriiki 
elamisloa või viisa tühistamist või mittetühistamist käsitlevast otsusest, 
kasutades  vormi O . Kui liikmesriik otsustab elamisloa või viisa alles 
jätta, siis hoiatusteade kustutatakse. Asjaomase isiku võib siiski kanda selle liikmesriigi sissesõidukeeldude registrisse.
 
Vormi O  kasutatakse SIRENE büroode vahendusel toimuvaks konsul ­
teerimiseks ka juhul, kui elamisloa välja andnud liikmesriik avastab 
hiljem, et isiku kohta on SIS II kantud sisenemis- või viibimiskeeldu 
käsitlev hoiatusteade (  1 ). 
Kui kolmas liikmesriik (st mitte see liikmesriik, kes andis välja elamisloa 
või viisa, ega ka see liikmesriik, kes esitas hoiatusteate) leiab, et mõne liikmesriigi elamisloa või viisa saanud kolmanda riigi kodaniku kohta on 
esitatud hoiatusteade, teavitab ta sellest SIRENE büroode vahendusel nii 
elamisloa või viisa andnud kui ka teate esitanud liikmesriiki, kasutades  
vormi H .
 
Kui Schengeni konventsiooni artiklis 25 ettenähtud menetlus hõlmab 
isiku sisenemis- või viibimiskeeldu käsitleva hoiatusteate kustutamist, 
osutavad SIRENE bürood kooskõlas oma siseriikliku õigusega abi, kui 
neilt seda taotletakse.  
Schengeni piirieeskirjade artikli 5 lõike 4 punktides a ja c sätestatud 
erimenetlused  
4.5.1.  Menetlus, mida kohaldatakse artikli 5 lõike 4 punktis a sätestatud 
juhtudel  
Vastavalt Schengeni piirieeskirjade artikli 5 lõike 4 punktile a on kol ­
manda riigi kodanikul, kelle kohta on esitatud sisenemis- või viibimis ­
keeldu käsitlev hoiatusteade, kuid kellel on ühe liikmesriigi antud elamis ­
luba, pikaajaline viisa või mitmekordne viisa, lubatud elamisloa, pikaa ­
jalise viisa või mitmekordse viisa andnud liikmesriigi territooriumile 
jõudmiseks siseneda transiidi eesmärgil kolmandasse liikmesriiki. Riiki 
sisenemise võib keelata juhul, kui asjaomane riik on andnud välja oma riigis kehtiva sisenemiskeeldu käsitleva hoiatusteate. Mõlemal juhul saadab selle liikmesriigi SIRENE büroo, kuhu isik soovib siseneda,
 ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 46  
( 1 ) Tuleb meenutada, et tavapärase menetluse käigus ei ole veel enne ELi kodaniku pere ­
konnaliikmele elamisloa väljaandmist võimalik SIS II kaudu välja selgitada, kas tema 
kohta on välja antud riiki sisenemise või riigis viibimise keelamist käsitlev hoiatusteade. 
Direktiivi 2004/38/EÜ artiklis 10 on loetletud tingimused, millele peab vastama liidu 
kodaniku perekonnaliige, kes on kolmanda riigi kodanik, et saada õigus liikmesriigis 
elada kauem kui kolm kuud. Loetelu on ammendav ja selles ei ole ette nähtud tavapärast 
SISi abil väljaselgitamist enne elamisloa väljaandmist. Kõnealuse direktiivi artikli 27 
lõike 3 kohaselt võib liikmesriik, kui ta seda vajalikuks peab, nõuda teiselt liikmesriigilt 
teavet asjaomase isiku võimaliku varasema politseitoimiku kohta (st mitte kõiki SIS II 
kantavaid andmeid). Sellise teabe nõudmine ei kuulu tavamenetluse raamesse.
 pädeva ametiasutuse taotlusel kõnealuste liikmesriikide SIRENE büroo ­
dele teate ( vormi H , kui transiidi luba antakse, või  vormi G , kui sise ­
neda ei lubata), millega neid teavitatakse vasturääkivusest ja palutakse neid omavahel konsulteerida, et kustutada SIS II-st hoiatusteade või tühistada elamisluba või viisa. Kõnealune SIRENE büroo võib paluda 
ka end konsulteerimise tulemustest teavitada.
 
Kui asjaomane kolmanda riigi kodanik püüab siseneda liikmesriiki, kes 
on SIS II sisestanud hoiatusteate, võib see liikmesriik keelata tema sise ­
nemise. Kuid pädeva ametiasutuse taotlusel konsulteerib selle liikmesriigi SIRENE büroo elamisloa või viisa välja andnud riigi SIRENE bürooga, 
et võimaldada pädeval asutusel välja selgitada, kas on alust elamisloa või 
viisa tühistamiseks. Elamisloa või viisa andnud liikmesriik teavitab hoia ­
tusteate esitanud liikmesriiki elamisloa või viisa tühistamist või mitte ­
tühistamist käsitlevast otsusest, kasutades  vormi O . Kui liikmesriik 
otsustab elamisloa või viisa alles jätta, siis hoiatusteade kustutatakse. 
Asjaomase isiku võib siiski kanda selle liikmesriigi sissesõidukeeldude registrisse.
 
Kui kõnealune isik püüab siseneda elamisloa või viisa välja andnud riiki, 
lubatakse tal sinna siseneda, kuid selle riigi SIRENE büroo konsulteerib 
pädeva ametiasutuse taotlusel hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE 
bürooga, et pädevatel asutustel oleks võimalik teha otsus elamisloa või viisa tühistamise või hoiatusteate kustutamise kohta. Elamisloa või viisa andnud liikmesriik teavitab hoiatusteate esitanud liikmesriiki elamisloa 
või viisa tühistamist või mittetühistamist käsitlevast otsusest, kasutades  
vormi O . Kui liikmesriik otsustab elamisloa või viisa kehtima jätta, siis 
hoiatusteade kustutatakse. Asjaomase isiku võib siiski kanda selle liik ­
mesriigi sissesõidukeeldude registrisse.
 
4.5.2.  Menetlus, mida kohaldatakse artikli 5 lõike 4 punktis c sätestatud 
juhtudel  
Vastavalt artikli 5 lõike 4 punktile c võib liikmesriik kolmanda riigi 
kodanikel, kes ei täida ühte või mitut lõikes 1 sätestatud tingimust, lubada siseneda oma territooriumile humanitaarsetel kaalutlustel, riiklikes huvides või rahvusvaheliste kohustuste tõttu. Pädeva ametiasutuse taot ­
luse korral võib sisenemist lubanud liikmesriigi SIRENE büroo sellest 
teavitada hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürood  vormi H  
abil.
 
4.6. Punktis 4.5 osutatud menetlusi käsitlevad ühiseeskirjad  
a) Konsultatsioonimenetluse käigus saadab selle liikmesriigi SIRENE 
büroo, kes on andnud või kavatseb anda või säilitada elamisloa või 
pikaajalise viisa, ainult ühe  vormi N  või vormi O , et teavitada liik ­
mesriiki, kes on väljastanud või kavatseb väljastada sisenemiskeeldu käsitleva hoiatusteate elamisloa või viisa andmist, alles jätmist või 
tühistamist käsitleva lõpliku otsuse kohta.
 
b) Konsultatsioonimenetlus on kas Schengeni konventsiooni artikli 25 
lõike 1 kohane menetlus või Schengeni konventsiooni artikli 25 
lõike 2 kohane menetlus.  ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 47
 
c) Kui konsultatsioonimenetluse käigus saadetakse  vorm M, G või H , 
võib sellele teha märke „konsultatsioonimenetlus”. ( vorm M : väli 
083; vorm G: väli 086;  vorm H : väli 083).  
4.7. Teabe vahetamine seoses Schengeni alale sisenemise keelamise või 
sealt väljasaatmisega pärast kokkulangevuse avastamist  
Ilma et see piiraks Schengeni piirieeskirjade artikli 5 lõike 4 punktide a 
ja c alusel toimuva teabevahetuse suhtes kehtestatud erimenetlustest ning 
punkti 4.8, milles käsitletakse vaba liikumise õigusega kolmanda riigi kodaniku suhtes kokkulangevuse tuvastamisele järgnevat teabevahetust (mille puhul on kohustuslik konsulteerida hoiatusteate esitanud riigi 
SIRENE bürooga), võib liikmesriik taotleda, et teda teavitataks kõikidest 
kokkulangevustest hoiatusteadetega, mille see riik on sisestanud isiku riiki sisenemise või riigis viibimise keelamiseks.
 
Sisenemiskeeldu käsitleva hoiatusteate sisestanud liikmesriigi SIRENE 
bürood ei ole tingimata vaja kokkulangevusest teavitada, ent seda 
võidakse teha eriolukordades. Olenevalt sellest, milline meede võetakse, võib igal juhul saata  vormi G  või vormi H , näiteks juhul, kui vajatakse 
täiendavat teavet.  Vorm G  tuleb alati saata juhul, kui kokkulangevus 
käsitleb isikut, kelle suhtes kohaldatakse vaba liikumise õigust.
 
Olenemata eelmisest lõikest, peavad SIRENE bürood vastavalt 10. jaole 
esitama statistika, mis käsitleb teiste riikide sisestatud hoiatusteadetega kokkulangevuste avastamist nende territooriumil.
 
Kohaldatakse järgmist menetlust:  
a) liikmesriik võib taotleda, et teda teavitataks kõikidest kokkulangevus ­
test, mis on avastatud tema esitatud hoiatusteadete puhul, mis käsit ­
levad riiki sisenemise või seal viibimise keelamist. Iga liikmesriik, 
kes soovib seda võimalust kasutada, esitab teisele liikmesriigile kirja ­
liku taotluse;  
b) täideviiv liikmesriik võib omal algatusel teavitada hoiatusteate 
esitanud liikmesriiki, et selle hoiatusteate puhul on avastatud kokku ­
langevus, et kolmanda riigi kodanikule ei ole antud sissesõiduõigust 
või et ta on Schengeni territooriumilt välja saadetud;  
c) kui kokkulangevuse tõttu on võetud meetmeid, saadab täideviiva liik ­
mesriigi SIRENE büroo hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE 
büroole  vormi G ; vorm G  saadetakse ka juhul, kui meetme võtmi ­
seks vajatakse rohkem teavet;  
d) pärast punktis c osutatud teabe saamist hoiatusteate esitanud liikmes ­
riigilt:  
i) teavitab täideviiv liikmesriik juhul, kui meede on võetud, hoia ­
tusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürood, kasutades  vormi 
M (mitte teist  vormi G  sama kokkulangevuse korral),  
ii) teavitab täideviiv liikmesriik juhul, kui meedet ei ole võetud, 
hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürood, kasutades  
vormi H , või ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 48
 
iii) kasutatakse eespool nimetatud toimingute jaoks  vormi M  juhul, 
kui vaja on veel konsulteerida,  
iv) kasutatakse konsultatsioonimenetluses lõplikuks vormide vaheta ­
miseks  vormi N  või O, 
e) kui liikmesriik avastab oma territooriumil kolmanda riigi kodaniku, 
kelle kohta on esitatud hoiatusteade, edastab hoiatusteate esitanud 
liikmesriigi SIRENE büroo tema nõudmisel teabe, mis on vajalik asjaomase isiku tagasisaatmiseks. Sõltuvalt täideviiva liikmesriigi vajadustest tuleb  vormil M  esitada vähemalt järgmine teave:
 
— otsuse liik ja põhjus;  
— otsuse välja andnud asutus;  
— otsuse kuupäev;  
— otsuse kättetoimetamise kuupäev;  
— otsuse täideviimise kuupäev;  
— kuupäev, millal otsus kaotab kehtivuse, või otsuse kehtivusaeg;  
— teave selle kohta, kas isik on süüdi mõistetud, ja karistuse laad.  
Kui isik, kelle kohta on esitatud hoiatusteade, peetakse kinni piiril, tuleb 
järgida Schengeni piirieeskirjades ja hoiatusteate esitanud liikmesriigis kehtestatud menetlusi.
 
Teatavatel erijuhtudel võib tekkida kiire vajadus vahetada SIRENE 
büroode kaudu täiendavat teavet, et isikusamasus kahtlusteta tuvastada.  
4.8. Teabe vahetamine, kui avastatakse kokkulangevus vaba liikumise 
õigusega kolmanda riigi kodaniku suhtes  
Selliste kolmanda riigi kodanike suhtes, kellel on õigus ühenduses vabalt 
liikuda direktiivi 2004/38/EÜ tähenduses, kohaldatakse erieeskirju (  1 ). 
Kui tuvastatakse kokkulangevus kolmanda riigi sellise kodaniku suhtes, 
kelle suhtes kohaldatakse vaba liikumise õigust direktiivi 2004/38/EÜ tähenduses, kohaldatakse erieeskirju (Šveitsi seisukohta vt 4. jao sisse ­
juhatus). Kohaldatakse järgmist menetlust:
 ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 49  
( 1 ) Direktiivi 2004/38/EÜ kohaselt võib isikul, kelle suhtes kohaldatakse ühenduses vaba 
liikumise õigust, keelata riiki siseneda või seal viibida avaliku korra või julgeoleku 
huvides juhul, kui asjaomase isiku käitumine kujutab endast tõelist, vahetut ja piisavalt 
tõsist ohtu, mis kahjustab mõnd ühiskonna põhihuvi; seejuures tuleb lähtuda ka muudest 
nimetatud direktiivi artikli 27 lõikes 2 sätestatud kriteeriumidest. Artikli 27 lõikes 2 on sätestatud: „Avaliku korra või julgeoleku huvides võetud meetmed on kooskõlas proport ­
sionaalsuse põhimõttega ja põhinevad eranditult asjaomase isiku isiklikul käitumisel. 
Varasemate süüdimõistvate kohtuotsustega ei saa selliste meetmete võtmist iseenesest 
põhjendada. Asjaomase isiku käitumine peab kujutama endast tõelist, vahetut ja piisavalt 
tõsist ohtu, mis kahjustab mõnd ühiskonna põhihuvi. Põhjendused, mis ei ole juhtumi 
üksikasjadega seotud või mis rajanevad üldise preventsiooni kaalutlustel, ei ole vastu ­
võetavad.” Lisaks on kehtestatud piirangud alalise elamisõigusega isikute suhtes, keda 
võib vastavalt direktiivi 2004/38/EÜ artikli 28 lõikele 2 keelata riiki sisenemast või seal 
viibimast avaliku korra või julgeolekuga seonduvatel tõsistel põhjustel.
 a) pädeva ametiasutuse taotlusel võtab täideviiva liikmesriigi SIRENE 
büroo vormi G abil viivitamata ühendust hoiatusteate esitanud liik ­
mesriigi SIRENE bürooga, et saada teavet, mida on vaja, et teha kiire otsus võetavate meetmete kohta;
 
b) teabetaotluse saamise korral alustab hoiatusteate esitanud liikmesriigi 
SIRENE büroo kohe vajaliku teabe kogumist ning saadab kogutud teabe võimalikult kiiresti täideviiva liikmesriigi SIRENE büroole;
 
c) teabe puudumise korral kontrollib hoiatusteate esitanud liikmesriigi 
SIRENE büroo koos pädeva asutusega, kas hoiatusteate võib säilitada 
kooskõlas direktiiviga 2004/38/EÜ. Kui pädev asutus otsustab hoia ­
tusteate säilitada, teavitab hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo sellest teisi SIRENE büroosid, kasutades  vormi M ;
 
d) täideviiv liikmesriik teatab oma SIRENE büroo kaudu hoiatusteate 
esitanud liikmesriigi SIRENE büroole sellest, kas taotletud meede võeti (kasutades  vormi M ) või mitte (kasutades  vormi H ) (
 1 ). 
4.9. Teabevahetus juhul, kui kokkulangevust ei ole tuvastatud, kuid liik ­
mesriik avastab, et vaba liikumise õigusega kolmanda riigi kodaniku 
kohta on esitatud sisenemis- või viibimiskeeldu käsitlev hoiatusteade  
Kui kokkulangevust ei ole tuvastatud, kuid liikmesriik avastab, et sellise 
kolmanda riigi kodaniku kohta, kellel on õigus ühenduses vabalt liikuda, on esitatud sisenemis- või viibimiskeeldu käsitlev hoiatusteade, saadab 
kõnealuse liikmesriigi SIRENE büroo pädeva asutuse taotlusel hoiatus ­
teate esitanud liikmesriigi SIRENE büroole selle kohta  vormi M .
 
Teabe puudumise korral kontrollib hoiatusteate esitanud liikmesriigi 
SIRENE büroo koos pädeva asutusega, kas hoiatusteate võib säilitada kooskõlas direktiiviga 2004/38/EÜ. Kui pädev asutus otsustab hoiatus ­
teate säilitada, teavitab hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo 
sellest teisi SIRENE büroosid, kasutades  vormi M .
 
4.10.  Sisenemis- või viibimiskeeldu käsitleva hoiatusteate kustutamine  
Ilma et see piiraks Schengeni konventsiooni artikli 25 ning Schengeni 
piirieeskirjade artikli 5 lõike 4 punktidega a ja c ette nähtud erimenetluse kohaldamist, kustutatakse kolmanda riigi kodaniku sisenemis- või viibi ­
miskeeldu käsitlevad hoiatusteated siis, kui:
 
a) hoiatusteade on aegunud;  
b) hoiatusteate esitanud liikmesriigi pädev asutus on teinud asjakohase 
otsuse;  
c) sisenemiskeelu tähtaeg on möödunud, juhul kui hoiatusteate esitanud 
liikmesriigi pädev asutus märkis oma otsuses tähtaja, või  ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 50  
( 1 ) Vastavalt direktiivile 2004/38/EÜ ei tohi täideviiv liikmesriik piirata kolmandate riikide 
selliste kodanike vaba liikumist, kellel on vaba liikumise õigus, pelgalt põhjusel, et 
hoiatusteate esitanud liikmesriik säilitab hoiatusteate. Selliste isikute vaba liikumist 
võib piirata vaid juhul, kui on täidetud joonealuses märkuses 28 osutatud tingimused.
 d) isikule antakse liikmesriigi kodakondsus. Kui kodakondsuse omanda ­
mist märkab mitte hoiatusteate esitanud liikmesriigi, vaid mõne teise 
liikmesriigi SIRENE büroo, siis konsulteerib esimene hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürooga ning vajaduse korral saadab talle vormi J , järgides juriidiliselt või faktiliselt ebatäpsete andmete 
parandamise ja kustutamise menetlust (vt punkt 2.7).
 
5. HOIATUSTEATED TEADMATA KADUNUD ISIKUTE KOHTA (SIS 
II OTSUSE ARTIKKEL 32)  
5.1. Korduvad hoiatusteated  
Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.2.  
5.2. Identiteedi väärkasutus  
Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.11.1.  
5.3. Varjunime sisestamine  
Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.11.2.  
5.4. Lipu lisamine  
Võib tekkida olukordi, kus tuvastatakse kokkulangevus kadunud isikut 
käsitleva hoiatusteatega ja täideviiva liikmesriigi pädevad asutused otsus ­
tavad taotletud meetmeid ja/või edasisi meetmeid mitte võtta. Selle otsuse võib teha ka juhul, kui hoiatusteate esitanud liikmesriigi pädevad 
ametiasutused otsustavad SIS II hoiatusteate säilitada. Sellisel juhul võib 
täideviiv liikmesriik taotleda lipu lisamist pärast kokkulangevuse avasta ­
mist. Lipu lisamisel järgitakse punktis 2.6 kirjeldatud üldist korda.
 
Seoses teadmata kadunud isikute kohta esitatud hoiatusteadetega ei ole 
kehtestatud muid menetlusi.  
5.5. Teadmata kadunud alaealiste ja teiste ohus olevate isikute kohta 
kirjelduse esitamine  
SIRENE büroodel peab olema riiklikul tasandil vaba juurdepääs kogu 
teadmata kadunud isikuid käsitlevate hoiatusteadetega seotud täiendavale teabele, et SIRENE büroo saaks anda oma täieliku panuse juhtumi 
edukasse lahendamisse, aidates isikut tuvastada ja andes juhtumiga 
seotud asjaolude kohta kiiresti täiendavat teavet. Asjaomane täiendav teave võib hõlmata eelkõige riiklikke otsuseid, mis käsitlevad lapse või haavatava isiku eestkostet, või teadmata kadunud lastest teavitamise 
mehhanismide kasutamise taotlusi.
 
Kuna mitte kõik haavatavad teadmata kadunud isikud ei ületa riigipiiri, 
tehakse otsus täiendava teabe (isikukirjelduse) edastamise ja adressaadi kohta iga juhtumi puhul eraldi, võttes arvesse kõiki asjaolusid. Pärast seda, kui riiklikul tasandil on tehtud otsus selle kohta, millises ulatuses 
on tarvis täiendavat teavet edastada, võtab hoiatusteate esitanud liikmes ­
riigi SIRENE büroo vajaduse korral ühe järgmistest meetmetest:
 ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 51
 
a) säilitab teabe, et ta saaks teise liikmesriigi taotluse korral edastada 
talle täiendavat teavet;  
b) kui päringud viitavad teadmata kadunud isiku võimalikule asukohale, 
saadab asjaomasele SIRENE büroole  vormi M ; 
c) kadumise asjaolusid arvesse võttes saadab  vormi M  kõikidele asja ­
omastele SIRENE büroodele, et edastada kõik isikuga seotud andmed lühikese aja jooksul.
 
Kui tegemist on suures ohus oleva teadmata kadunud isikuga, peab 
märge  vormi M  väljal 311 algama sõnaga „URGENT” (kiire) ja kiire ­
loomulisuse põhjendusega. (Juhul kui teadmata kadunud alaealine on 
saatjata, (  1 ) tuleb lisada selgitav märkus „Saatjata alaealine”.) Asja kiire ­
loomulisust tuleks rõhutada telefonikõnes, milles selgitatakse  vormi M  
tähtsust ja asja pakilisust.  
Seejuures kasutatakse suures ohus oleva teadmata kadunud isiku kohta 
struktureeritud täiendava teabe sisestamise ja järjestamise kokkulepitud tavameetodit (
 2 ). Need andmed kantakse  vormi M  väljale 083.  
Pärast seda, kui SIRENE büroo on teabe saanud, peab ta selleks, et 
sihikindlal ja põhjendatud viisil suurendada tagaotsitava isiku leidmise võimalusi, edastama selle vajaduse korral:
 
a) asjaomastele piiripunktidele;  
b) pädevatele haldus- ja politseiasutustele isiku leidmiseks ja kaitsmi ­
seks; ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 52  
( 1 ) Saatjata alaealised on vastavalt 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni 
artiklis 1 esitatud määratlusele lapsed, kes on mõlemast vanemast ja teistest sugulastest 
eraldatud ning kelle eest ei hoolitse seaduse või tava kohaselt tema eest vastutav täisea ­
line. 
( 2 ) Andmed kadumise kohta: 
a) kadumise koht, kuupäev ja kellaaeg; 
b) kadumise asjaolud. 
Andmed kadunud isiku kohta: c) arvatav vanus; 
d) pikkus; 
e) nahavärv; 
f) juuste värv ja soeng; 
g) silmade värv; 
h) muud füüsilised tundemärgid (nt keharõngad, deformatsioonid, amputeeritud 
kehaosad, tätoveeringud, sünnimärgid, armid jne); 
i) psühholoogilised erijooned: suitsiidsus, vaimuhaigus, agressiivne käitumine jne; 
j) muud andmed: vajalik ravi jne; 
k) kadumise ajal seljas olnud rõivad; 
l) foto: olemas või puudub; m) surmaeelne vorm: olemas või puudub; 
seotud teave: 
n) saatvad isikud (ja olemasolu korral nende Schengeni isikutunnistus); 
o) juhtumiga seotud sõiduk(id) (ja olemasolu korral Schengeni registreerimistunnistus); 
p) kui need andmed on teada: mobiiltelefoninumber ja viimane „sisselogimine” inter ­
neti sotsiaalvõrgustikesse või kontakt nende kaudu. 
Väljale 083 märgitakse ainult viitetäht, mitte eri alamväljade pealkirjad. Kui andmed on 
varasema hoiatusteate väljadel juba esitatud, kantakse andmed, sealhulgas sõrmejäljed ja 
fotod, ka hoiatusteatesse.
 c) hoiatusteate esitanud liikmesriigi asjaomastele konsulaarasutustele 
pärast SIS II kokkulangevuse avastamist.  
5.6. Teabevahetus pärast kokkulangevuse tuvastamist  
Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.3.  
Lisaks kohaldatakse järgmisi eeskirju:  
a) Kui teadmata kadunud isikute kaitseks tuleb võtta meetmeid, edas ­
tavad SIRENE bürood nende kohta võimalikult palju meditsiinilist teavet.
 
Edastatud teavet hoitakse vaid senikaua, kuni see on hädavajalik, ja 
seda kasutatakse rangelt vaid selle isiku ravimiseks.  
b) Täideviiva liikmesriigi SIRENE büroo teatab alati asukohaandmed 
hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroole.  
c) Vastavalt SIS II otsuse artikli 33 lõikele 2 on teadmata kadunud ja 
leitud täisealist isikut käsitlevate andmete edastamiseks isiku kadumi ­
seset teatanud isikule vaja kadunud isiku nõusolekut (  1 ). Nõusolek 
tuleb anda kirjalikult või see peab olema vähemalt kirjalikult regist ­
reeritud. Nõusoleku andmisest keeldumine tuleb esitada kirjalikult või see tuleb ametlikult registreerida. Pädevad asutused võivad siiski 
kadumisest teatanud isikule edastada teabe selle kohta, et hoiatusteade 
on kustutatud pärast vastavuse tuvastamist.
 
5.7. Teadmata kadunud isikuid käsitlevate hoiatusteadete kustutamine  
Juhul kui hoiatusteate esitanud liikmesriigil tekib hoiatusteate kustuta ­
misel märkimisväärne viivitus, tuleb sellest viivitusest teatada täideviiva liikmesriigi SIRENE büroole, et lisada hoiatusteatele lipp, nagu kirjel ­
datud SIRENE käsiraamatu punktis 5.4.
 
5.7.1.  Alaealised  
Hoiatusteade kustutatakse juhul, kui:  
a) juhtum on lahendatud (nt alaealine on saadetud tagasi kodumaale; 
täideviiva liikmesriigi pädev ametiasutus teeb otsuse lapse eest hoolit ­
seda);  
b) hoiatusteade on aegunud või  
c) hoiatusteate esitanud liikmesriigi pädev asutus on teinud asjakohase 
otsuse.  
5.7.2.  Täiskasvanud, kelle suhtes ei ole vaja võtta kaitsemeetmeid  
Hoiatusteade kustutatakse juhul, kui:  ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 53  
( 1 ) Selgituseks nõusoleku andmise kohta isikute kaitsmisel seoses isikuandmete töötlemisega 
ja selliste andmete vaba liikumisega vt direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 punkt h.
 a) meede on võetud (täideviiv liikmesriik on asukoha välja selgitanud);  
b) hoiatusteade on aegunud või  
c) hoiatusteate esitanud liikmesriigi pädev asutus on teinud asjakohase 
otsuse.  
5.7.3.  Täiskasvanud, kelle suhtes on vaja võtta kaitsemeetmeid  
Hoiatusteade kustutatakse juhul, kui:  
a) meede on võetud (isiku suhtes kohaldatakse kaitsemeetmeid);  
b) hoiatusteade on aegunud või  
c) hoiatusteate esitanud liikmesriigi pädev asutus on teinud asjakohase 
otsuse.  
Kui isiku suhtes on võetud ametlikud kaitsemeetmed, võib hoiatusteadet 
säilitada siseriikliku õiguse kohaselt seni, kuni isik on saadetud tagasi 
kodumaale.  
6. KOHTUMENETLUSES OSALEMISE EESMÄRGIL OTSITAVAID 
ISIKUID KÄSITLEVAD HOIATUSTEATED (SIS II OTSUSE ARTIKKEL 34)
 
6.1. Korduvad hoiatusteated  
Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.2.  
6.2. Identiteedi väärkasutus  
Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.11.1.  
6.3. Varjunime sisestamine  
Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.11.2.  
6.4. Teabevahetus pärast kokkulangevuse tuvastamist  
Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.3.  
Lisaks kohaldatakse järgmisi eeskirju:  
a) isiku tegeliku elukoha kindlakstegemiseks võetakse meetmed vasta ­
valt selle liikmesriigi siseriiklikule õigusele, kus isik leiti;  
b) kehtestada tuleb asjakohased siseriiklikud menetlused, et tagada hoia ­
tusteadete säilitamine SIS II-s ainult seni, kuni on saavutatud nende 
esitamise eesmärk.  
SIRENE bürood võivad edastada lisateavet SIS II otsuse artikli 34 koha ­
selt sisestatud hoiatusteadete kohta ning tegutseda seejuures õigusasu ­
tuste nimel juhul, kui teave kuulub vastastikuse õigusabi valdkonda.  
6.5. Kohtumenetluses osalemise eesmärgil otsitavaid isikuid käsitlevate 
hoiatusteadete kustutamine  
Hoiatusteade kustutatakse juhul, kui:  ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 54
 
a) teave isiku asukoha kohta on edastatud hoiatusteate esitanud liikmes ­
riigi pädevale asutusele. Kui edastatud teabe põhjal ei ole võimalik 
võtta meetmeid (nt vale aadress või puudub elukoht), teavitab hoia ­
tusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo probleemi lahendamiseks täideviiva liikmesriigi SIRENE bürood;
 
b) hoiatusteade on aegunud või  
c) hoiatusteate esitanud liikmesriigi pädev asutus on teinud asjakohase 
otsuse.  
Kui liikmesriigis on avastatud kokkulangevus ja aadress on edastatud 
hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroole ning selles liikmes ­
riigis avastatud kokkulangevusega seoses ilmneb sama aadress, registree ­
ritakse kokkulangevus täideviivas liikmesriigis, kuid hoiatusteate 
esitanud liikmesriigile ei saadeta uuesti aadressi ega  vormi G . Sellisel 
juhul teavitab täideviiv liikmesriik hoiatusteate esitanud liikmesriiki korduvatest kokkulangevustest ja hoiatusteate esitanud liikmesriik kaalub vajadust säilitada hoiatusteade.
 
7. DISKREETSE KONTROLLIMISE VÕI ERIKONTROLLI 
EESMÄRGIL SISESTATUD HOIATUSTEATED (SIS II OTSUSE 
ARTIKKEL 36)  
7.1. Korduvad hoiatusteated  
Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.2.  
7.2. Identiteedi väärkasutus  
Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.11.1.  
7.3. Varjunime sisestamine  
Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.11.2.  
7.4. Teiste liikmesriikide teavitamine hoiatusteate esitamise korral  
Kui liikmesriigi SIRENE büroo esitab hoiatusteate, teavitab ta kõiki teisi 
SIRENE büroosid  vormi M  kasutades järgmistel juhtudel:  
a) hoiatusteade esitatakse diskreetse kontrollimise või erikontrolli 
eesmärgil, paludes viivitamata teavitada kokkulangevustest hoiatus ­
teate esitanud SIRENE bürood;  vormile M  tuleb kanda tekst 
„ARTICLE 36(2) of the SIS II Decision — immediate action” või 
„ARTICLE 36(3) of the SIS II Decision- immediate action”. Viivita ­
mata võetavate meetmete põhjendus tuleb esitada  vormi M  väljal 083 
või 
b) riigi pädev julgeolekuasutus taotleb hoiatusteate esitamist kooskõlas 
SIS II otsuse artikli 36 lõikega 3;  vormile M  tuleb kanda tekst 
„ARTICLE 36(3) of the SIS II Decision”.  
Kui hoiatusteade esitatakse kooskõlas SIS II otsuse artikli 36 lõikega 3, 
tuleb märkida  vormi M  väljale 080 hoiatusteate sisestamist taotleva 
ametiasutuse nimi kõigepealt hoiatusteate välja andnud liikmesriigi 
keeles ning seejärel inglise keeles. Väljal 081 esitatakse ametiasutuse 
kontaktandmed kujul, mis ei vaja tõlkimist.  ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 55
 
Teatavat laadi teabe konfidentsiaalsus tagatakse vastavalt siseriiklikule 
õigusele ning SIRENE büroode ja riigi julgeoleku eest vastutavate teenis ­
tuste omavaheline suhtlus tuleb hoida üksteisest lahus.  
7.5. Lipu lisamine  
Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.6.  
Diskreetse kontrollimise või erikontrolli eesmärgil sisestatud hoiatustea ­
dete suhtes ei ole kehtestatud muid menetlusi.  
Kui täideviiva liikmesriigi riikliku julgeoleku eest vastutav ametiasutus 
otsustab, et hoiatusteatele tuleb lisada lipp, võtab ta ühendust oma riigi 
SIRENE bürooga ja teatab talle, et nõutavat meedet ei ole võimalik võtta. Seejärel taotleb SIRENE büroo lipu lisamist, saates  vormi F  
hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroole. Seejuures esitab ta 
oma taotluse üldise põhjenduse nagu muudegi lipu lisamise taotluste puhul. Diskreetseid asjaolusid ei ole siiski vaja avaldada (vt ka punkti 7.6 alapunkt b).
 
7.6. Teabevahetus pärast kokkulangevuse tuvastamist  
Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.3.  
Lisaks kohaldatakse järgmisi eeskirju:  
a) Kui tuvastatakse kokkulangevus seoses SIS II otsuse artikli 36 lõike 3 
kohase hoiatusteatega, teavitab täideviiva liikmesriigi SIRENE büroo hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürood tulemustest 
(diskreetne kontrollimine või erikontroll)  vormiga G . Samal ajal 
teavitab täideviiva liikmesriigi SIRENE büroo oma riigi pädevat julgeolekuasutust;
 
b) teatavat laadi teabe konfidentsiaalsuse tagamiseks tuleb kasutada 
erimenetlust. Seega tuleb riikide pädevate julgeolekuasutuste vaheline 
suhtlus hoida lahus SIRENE büroode vahelisest suhtlusest. Järelikult 
arutavad riiklikud julgeolekuasutused lipu taotlemise üksikasjalikke põhjendusi vahetult omavahel ja mitte SIRENE büroode kaudu.
 
c) Kui tuvastatakse kokkulangevus seoses hoiatusteatega, millest tuleb 
kohe teavitada, saadetakse viivitamata  vorm G  hoiatusteate esitanud 
liikmesriigi SIRENE büroole.  
7.7. Diskreetse kontrollimise või erikontrolli eesmärgil sisestatud hoiatus ­
teate kustutamine  
Hoiatusteade kustutatakse juhul, kui:  
a) hoiatusteade on aegunud või  
b) hoiatusteate esitanud liikmesriigi pädev asutus on teinud asjakohase 
otsuse.  
7.8. Numbrimärgi automaatse tuvastamise süsteemid (ANPR)  
Vt jaotis 9.  ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 56
 
8. HOIATUSTEATED ARESTITAVATE VÕI ASITÕENDINA KASU ­
TATAVATE ESEMETE KOHTA (SIS II OTSUSE ARTIKKEL 38)  
8.1. Korduvad hoiatusteated  
Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.2.  
8.2. Hoiatusteated sõidukite kohta  
8.2.1.  Ühe sõiduki kohta korduvate hoiatusteadete olemasolu kontroll  
Sõiduki kohta korduvate hoiatusteadete olemasolu kontrollitakse järg ­
miste sõiduki identifitseerimist võimaldavate kirjeldusandmete alusel:  
a) registreerimis-/numbrimärk ja/või  
b) sõiduki identifitseerimisnumber (VIN).  
SIS II võivad olla sisestatud mõlemad numbrid.  
Kui uue hoiatusteate sisestamisel leitakse, et sama VIN ja/või registree ­
rimisnumber on juba SIS IIs olemas, eeldatakse, et uue hoiatusteate esitamise tulemusena tekib sama sõiduki kohta korduv hoiatusteade. Siiski on kõnealune kontrollimeetod tõhus vaid juhul, kui kasutatavad 
kirjelduselemendid on samad. Seetõttu ei ole võrdlus alati võimalik.
 
SIRENE büroo juhib kasutajate tähelepanu probleemidele, mis võivad 
tekkida, kui võrreldakse vaid ühte nimetatud numbritest, samuti mitme sama numbriga sõiduki ja korduvate numbrimärkide probleemile. Posi ­
tiivne vastus ei tähenda automaatselt, et on olemas kokkulangevus, ja 
negatiivne vastus ei tähenda, et asjaomase sõiduki kohta hoiatusteade puudub.
 
Neid kohustuslikke andmeid sõiduki identifitseerimiseks, mida kasuta ­
takse kahe sõidukeid käsitleva kirje samasuse väljaselgitamiseks, kirjel ­
datakse üksikasjalikult punktis 2.2.3.  
SIRENE bürood kohaldavad sõidukeid käsitlevate korduvate ja ühildu ­
matute hoiatusteadete kontrollimiseks samu konsultatsioonimenetlusi, 
mida kohaldatakse isikute puhul. Vaata üldine kord, mis on esitatud punktis 2.2.
 
Hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroo hoiab kuni hoiatusteate 
kustutamiseni alles kõik hoiatusteadete sisestamise taotlused, mis on 
pärast konsulteerimist eespool nimetatud sätetele tuginedes tagasi lükatud.
 
8.2.2.  Korduva tehasetähisega sõiduk (VIN-twin)  
SIS II kantud korduva tehasetähisega sõiduk (VIN-twin) on valmistaja ­
tehase poolt sõidukile antud tähist (VIN) kandva sõidukiga sama liiki sõiduk, mis kannab sama tähist (seega ei kuulu sellesse kategooriasse näiteks sama VIN-iga numbriga traktor ega mootorratas). Selleks et 
vältida korduva tähisega ehtsa sõiduki arestimist, kohaldatakse järgmist 
menetlust.
 
a) Kui tehakse kindlaks, et tegemist võib olla korduva tehasetähisega 
sõidukiga, siis SIRENE büroo vastavalt vajadusele:  
i) tagab, et SIS II sisestatud hoiatusteates ei ole viga ja hoiatusteates 
sisalduv teave on võimalikult ammendav;  ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 57
 
ii) kontrollib selle juhtumi asjaolusid, mille tõttu hoiatusteade SIS II 
sisestati;  
iii) uurib mõlema sõiduki tausta alates nende tootmisest;  
iv) nõuab, et arestitud sõidukit, eelkõige selle tehasetähist, kontrolli ­
taks põhjalikult, et teha kindlaks, kas tegemist on ehtsa tehasetä ­
hisega sõidukiga.  
Asjaomased SIRENE bürood teevad selliste meetmete võtmisel 
tihedat koostööd.  
b) Korduva tehasetähisega sõidukist teada saades kaalub hoiatusteate 
esitanud liikmesriik SIS II hoiatusteate säilitamise vajalikkust. Kui liikmesriik otsustab SIS II hoiatusteate säilitada, siis hoiatusteate esitanud liikmesriik:
 
i) lisab hoiatusteatesse sõiduki kohta märkuse „Suspicion of clone” 
(kloonimiskahtlus) (  1 ); 
ii) palub ehtsa tehasetähisega sõiduki omanikul juhul, kui too sellega 
sõnaselgelt nõustub ja see on vastavuses siseriikliku õigusega, 
anda hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroole asjaoma ­
ne teave, mis aitab vältida väära tuvastamise negatiivseid taga ­
järgi;  
iii) saadab oma riigi SIRENE büroo kaudu kõigile teistele büroodele 
vormi M, kirjeldades vajaduse korral ehtsa tehasetähisega sõiduki 
tunnuseid ja omadusi, mis eristavad seda SIS II kantud sõidukist. 
Vormi M väljal 083 märgitakse selgelt „ORIGINAL MANUFAC ­
TURED VEHICLE” (ehtsa tehasetähisega sõiduk).  
c) Kui SIS II kontrollimisel leitakse, et sõiduki kohta on tehtud klooni ­
miskahtluse märge, võtab kontrolliv isik ühendust riikliku SIRENE bürooga, et saada lisateavet, mille abil teha kindlaks, kas tegemist on 
tagaotsitava sõiduki või ehtsa tehasetähisega sõidukiga.
 
d) Kui kontrollimise käigus selgub, et vormi M teave ei ole enam ajako ­
hane, võtab täideviiva liikmesriigi SIRENE büroo hoiatusteate 
esitanud liikmesriigi SIRENE bürooga ühendust, et kontrollida, kes on sõiduki praegune õiguspärane omanik. Viimati nimetatud SIRENE büroo saadab vastuseks uue vormi M, märkides väljal 083 selgelt 
„ORIGINAL MANUFACTURED VEHICLE” (ehtsa tehasetähisega 
sõiduk).
 
8.3. Teabevahetus pärast kokkulangevuse tuvastamist  
SIRENE bürood võivad edastada lisateavet SIS II otsuse artikli 38 koha ­
selt sisestatud hoiatusteadete kohta ning tegutseda seejuures õigusasu ­
tuste nimel juhul, kui teave kuulub vastavalt siseriiklikule õigusele 
vastastikuse õigusabi valdkonda.  ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 58  
( 1 ) „Kloonimiskahtlus” on näiteks olukord, kus sõiduki varastatud registreerimisdokumente 
on kasutatud selleks, et uuesti registreerida teine sõiduk, mille mark, mudel ja värvi on 
samad ning mis on samuti varastatud.
 Kui vastavalt SIS II otsuse artiklile 38 avastatakse kokkulangevus 
sõidukit, laeva, lennukit või konteinerit käsitleva ja arestimise või 
asitõendina kasutamise eesmärgil esitatud hoiatusteatega, saadab SIRENE büroo vastuseks  vormi G  väljal 089 saadud taotlusele nii kiiresti kui 
võimalik täiendavat teavet, kasutades  vormi P .
 
Kõiki  vormi P  välju ei tule täita, kuna taotlus on kiireloomuline ja 
seetõttu ei ole võimalik kohe esitada kogu teavet. Võimaluse korral tuleks siiski esitada teave järgmistel väljadel: 041, 042, 043, 162, 164, 165, 166, 167 ja 169.
 
Kui avastatakse kokkulangevus seoses eseme tuvastatava osaga, teavitab 
täideviiva liikmesriigi SIRENE büroo hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürood kokkulangevuse asjaoludest, kasutades  vormi G , ja 
selgitab väljal 090 (Additional information (Lisateave)), et ei arestitud 
tervet eset, vaid ainult selle osa või osad. Kui samal ajal leitakse mitu osa (kui need on seotud sama hoiatusteatega), saadetakse ainult üks  
vorm G . Järgnevatest kokkulangevustest seoses hoiatusteatega teavita ­
takse hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE bürood, kasutades  vormi 
G. Hoiatusteade kustutatakse ainult siis, kui punkti 8.4 tingimused on 
täidetud.
 
8.4. Arestitavate või kriminaalmenetluses tõenditena kasutatavate 
esemete kohta sisestatud hoiatusteadete kustutamine  
Hoiatusteade kustutatakse juhul, kui:  
a) ese on arestitud või on võetud muu samalaadne meede pärast seda, 
kui SIRENE bürood on vajaduse korral vahetanud täiendavat teavet 
või eseme suhtes kohaldatakse muud kohtu- või haldusmenetlust (nt kohtumenetlus juhul, kui ese on ostetud heauskselt, tegemist on vaid ­
lustatud omandiõigusega või õigusalane koostöö seoses tõenditega);
 
b) hoiatusteade on aegunud või  
c) hoiatusteate esitanud liikmesriigi pädev asutus on teinud asjakohase 
otsuse.  
9. NUMBRIMÄRGI AUTOMAATSE TUVASTAMISE SÜSTEEMID 
(ANPR)  
Need süsteemid on seotud SIS II otsuse artiklite 36 ja 38 kohaste hoia ­
tusteadetega. Kuna õiguskaitses kasutatakse ANPR-süsteeme laialdaselt, 
on tehniliselt võimalik, et lühikese aja jooksul tekib sõidukile või tema 
registreerimisnumbrile palju kokkulangevusi.  
Osa ANPR-süsteeme on mehitatud, mis võimaldab sõidukeid avastada ja 
võtta taotletud meetmeid. Sellisel juhul kontrollivad ANPR-süsteemi 
kasutajad enne meetmete võtmist, kas süsteemi abil avastatud kokkulan ­
gevus tuleneb SIS II otsuse artikli 36 või 38 kohasest hoiatusteatest.  
Kuid mitte kõik ANPR-süsteemid ei ole pidevalt mehitatud, mistõttu ei 
saa võtta taotletud meetmeid hoolimata sellest, et tehnika abil registree ­
ritakse sõiduki möödumine ja tehakse kindlaks kokkulangevus.  ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 59
 
Kui artiklite 36 ja 38 hoiatusteadete suhtes taotletud meetmeid võtta ei 
saa, kohaldatakse järgmist üldist korda.  
Esimese kokkulangevuse kohta saadetakse üks  vorm H . Kui sõiduki 
liikumise kohta on vaja rohkem teavet, võtab hoiatusteate esitanud liik ­
mesriigi SIRENE büroo ühendust täideviiva liikmesriigi SIRENE bürooga, et arutada omavahel läbi, millist teavet vajatakse.
 
Artikli 36 kohaste hoiatusteadete suhtes kohaldatakse järgmist menetlust:  
a) kokkulangevuse avastanud liikmesriigi SIRENE büroo teatab hoiatus ­
teate esitanud SIRENE büroole kokkulangevuse asjaolud, kasutades  
vormi G  ning märkides väljale 086 „ANPR”. Kui sõiduki liikumise 
kohta on vaja rohkem teavet, võtab hoiatusteate esitanud liikmesriigi 
SIRENE büroo ühendust täideviiva liikmesriigi SIRENE bürooga;  
b) kui  erikontrolli  käsitleva hoiatusteate kokkulangevuse suhtes ei saa 
taotletud meetmeid võtta, teatab kokkulangevuse avastanud liikmes ­
riigi SIRENE büroo hoiatusteate esitanud SIRENE büroole kokkulan ­
gevuse asjaolud, kasutades  vormi H  ning märkides väljale 083 
„ANPR” ja selle järele järgmise sisuga teate: „This hit has been 
achieved by use of ANPR. Please inform us if your country wishes to be informed of further hits achieved through ANPR for this vehicle or number plate where the requested action could not be undertaken” 
(„ANPR-süsteemi abil on avastatud kokkulangevus. Palun teatage, 
kas soovite enda teavitamist, kui ANPR-süsteemi abil avastatakse veel kokkulangevusi sama sõiduki või registreerimisnumbriga juhul, 
kui taotletud meedet ei saa võtta”);
 
c) hoiatusteate esitanud liikmesriik otsustab, kas hoiatusteade on täitnud 
oma eesmärgi, kas selle võib kustutada või mitte ning kas tuleb 
omavahel arutada, millist teavet veel vajatakse.  
Artikli 38 kohaste hoiatusteadete suhtes kohaldatakse järgmist menetlust:  
a) kui avastatakse kokkulangevus ja taotletud meetmed on võetud, teatab 
kokkulangevuse avastanud liikmesriigi SIRENE büroo hoiatusteate esitanud SIRENE büroole kokkulangevuse asjaolud, kasutades  
vormi G ;
 
b) kui avastatakse kokkulangevus, kuid taotletud meetmeid ei ole 
võetud, teatab kokkulangevuse avastanud liikmesriigi SIRENE 
büroo hoiatusteate esitanud SIRENE büroole kokkulangevuse asja ­
olud, kasutades vormi H ning märkides väljale 083 „ANPR” ja selle järele järgmise sisuga teate: „This hit has been achieved by the use of ANPR. Please inform us if your country wishes to be 
informed of further hits achieved through ANPR for this vehicle or 
number plate where the requested action could not be taken.” („ANPR-süsteemi abil on avastatud kokkulangevus. Palun teatage, kas soovite enda teavitamist, kui ANPR-süsteemi abil avastatakse 
veel kokkulangevusi sama sõiduki või registreerimisnumbriga juhul, 
kui taotletud meedet ei saa võtta”);
 ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 60
 
c) vormi H  saamise korral arutab hoiatusteate esitanud liikmesriigi 
SIRENE büroo vajaliku otsustuspädevusega asutustega, kas on vaja, 
et täideviiva liikmesriigi SIRENE büroo esitaks talle ka tulevikus  
vorme H  või teavet.  
10. STATISTIKA  
SIRENE bürood esitavad korra aastas statistilise ülevaate, mis saadetakse 
ametile ja komisjonile. Euroopa Andmekaitseinspektori ja riikide päde ­
vate isikuandmete kaitse asutuste taotlusel tuleb statistiline ülevaade saata ka neile. Statistilise ülevaate moodustavad mitut liiki vormid, mis saade ­
takse kõikidele liikmesriikidele. Statistilises ülevaates esitatakse ka 
kokkulangevuste ja lippude lisamise statistika. Liikmesriik esitab eraldi 
ülevaate teiste liikmesriikide ja enda esitatud hoiatusteadete suhtes tuvas ­
tatud kokkulangevuste kohta.
 
5. liites on esitatud käesoleva jao kohase statistika esitamise kord ja 
vormid.  ▼M1 2013D0115 — ET — 18.02.2015 — 001.001 — 61