2001E0554 — ET — 21.12.2006 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B NÕUKOGU ÜHISMEEDE, 20. juuli 2001, Euroopa Liidu Julgeoleku-uuringute Instituudi loomise kohta (2001/554/ÜVJP) (EÜT L 200, 25.7.2001, p.1)

Muudetud:





Parandatud:









▼B

NÕUKOGU ÜHISMEEDE,

20. juuli 2001,

Euroopa Liidu Julgeoleku-uuringute Instituudi loomise kohta

(2001/554/ÜVJP)







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14, ning arvestades järgmist: (1) 10. novembril 2000 kinnitas nõukogu oma põhimõttelist nõusolekut Julgeoleku-uuringute Instituudi loomiseks, mis koondaks Lääne-Euroopa Liidu praeguste struktuuride asjaomased osad. (2) Euroopa Liidu Julgeoleku-uuringute Instituudi loomine toetab ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) ning eelkõige Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (EJKP) rakendamist. (3) Instituudi põhikiri ja struktuur peaksid olema sellised, et asutus vastaks Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nõudmistele ning täidaks oma ülesandeid tihedas koostöös ühenduse, riiklike ja rahvusvaheliste institutsioonidega. (4) Euroopa Liidu Julgeoleku-uuringute Instituut peaks olema juriidiline isik ja intellektuaalselt täiesti sõltumatu, säilitades samal ajal tihedad sidemed nõukoguga ning võttes nõuetekohaselt arvesse Euroopa Liidu ja selle institutsioonide üldisi poliitilisi kohustusi, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:







Artikkel 1

Loomine

1. Käesolevaga luuakse Euroopa Liidu Julgeoleku-uuringute Instituut, edaspidi “instituut”. Instituut alustab tööd 1. jaanuaril 2002.

2. Instituudi peakontor asub Pariisis.

3. Instituut saab esialgu kasutada Lääne-Euroopa Liidu infrastruktuuri.

▼C1

Artikkel 2

Ülesanded

Instituut aitab kooskõlas Euroopa julgeolekustrateegiaga kaasa ühise välis- ja julgeolekupoliitika, eelkõige Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika väljatöötamisele. Selleks teeb ta selles valdkonnas akadeemilisi uuringuid ja poliitikaanalüüse, organiseerib seminare ja tegeleb teavitamise ja suhtlemisega. Instituudi töö annab muu hulgas panuse transatlantilisse dialoogi. See hõlmab vahetusvõrgustikku teiste uurimisinstituutide ja eksperdirühmadega nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool seda. Instituudi töö tulemusi levitatakse võimalikult laialt, välja arvatud salastatud teavet, mille suhtes kohaldatakse otsusega 2001/264/EÜ ( 1 ) vastu võetud nõukogu julgeolekueeskirju.

▼B

Artikkel 3

Poliitiline kontroll

Poliitika- ja julgeolekukomitee teostab oma ühise välis- ja julgeolekupoliitika, eelkõige Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikaga seotud kohustuste kohaselt instituudi tegevuse poliitilist kontrolli, ilma et see mõjutaks instituudi intellektuaalset sõltumatust uuringute tegemisel ja seminaride korraldamisel.

Artikkel 4

Juriidiline isik

Instituudil on iseseisev õigus- ja teovõime, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks ja eesmärkide saavutamiseks. Iga liikmesriik astub samme, et anda instituudile õigus- ja teovõime, mis vastavalt tema õigusaktidele antakse juriidilisele isikule; eelkõige võib instituut omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtus hagejaks ja kostjaks. Instituut on mittetulunduslik asutus.

Artikkel 5

Juhatus

1. Instituudil on juhatus, kes kinnitab iga-aastase ja pikaajalise tööprogrammi ning asjakohase eelarve. Juhatus arutab instituudi tegevuse ja töötajatega seotud küsimusi.

2. Juhatuse tööd juhib kõrge esindajana tegutsev peasekretär või tema äraolekul tema asetäitja. Kõrge esindajana tegutsev peasekretär esitab nõukogule aruande juhatuse tegevuse kohta.

3. Juhatusse kuuluvad üks esindaja igast liikmesriigist ja üks komisjoni esindaja. Iga juhatuse liiget võib esindada või temaga koos juhatuse töös osaleda asendusliige. Liikmeks määramise kirjad, mille liikmesriik või komisjon on nõuetekohaselt kinnitanud, antakse kõrge esindajana tegutsevale peasekretärile.

4. Instituudi direktor või tema esindaja osaleb enamasti juhatuse koosolekutel. Sõjaväelise personali peadirektor ja sõjaväelise komitee esimees või nende esindajad võivad samuti juhatuse koosolekutel osaleda.

▼M1

5. Juhatuse otsused võetakse vastu liikmesriikide esindajate kvalifitseeritud häälteenamusega, kusjuures hääli arvestatakse ELi lepingu artikli 23 lõike 2 kolmanda taande kohaselt, ilma et see piiraks käesoleva ühismeetme artikli 12 lõike 2 kohaldamist. Juhatus võtab vastu oma töökorra.

▼B

6. Juhatus võib otsustada moodustada ajutisi töörühmi või alalisi komiteesid, mille ülesehitus on samalaadne kui juhatusel ning mis tegelevad juhatuse vastutusalasse kuuluvate konkreetsete teemade või probleemidega ja tegutsevad juhatuse järelevalve all. Töörühma või komitee moodustamise otsuses sätestatakse selle volitused, koosseis ja tegutsemisaeg.

7. Esimees kutsub juhatuse kokku vähemalt kaks korda aastas ning vähemalt ühe kolmandiku liikmete taotlusel.

Artikkel 6

Direktor

1. Juhatus nimetab instituudi direktori liikmesriikide kodanike hulgast. Liikmesriigid esitavad direktori kandidaadid kõrge esindajana tegutsevale peasekretärile, kes edastab need juhatusele. Direktor nimetatakse kolmeks aastaks ja tema ametiaega võib pikendada ühe kaheaastase ametiaja võrra.

2. Direktor vastutab instituudi muude töötajate töölevõtmise eest. Juhatuse liikmetele teatatakse ette teadlaste töölevõtmisest.

3. Direktor tagab instituudi ülesannete täitmise vastavalt artiklile 2. Lisaks sellele hoolitseb direktor instituudi kõrgetasemelise asjatundlikkuse ja professionaalsuse eest ning tagab ülesannete tõhusa ja tulemusliku täitmise.

Direktori ülesanded on veel:

— instituudi iga-aastase tööprogrammi eelnõu ning instituudi tegevuse aastaaruande eelnõu koostamine,

— juhatuse töö ettevalmistamine, eelkõige instituudi iga-aastase tööprogrammi eelnõu koostamine,

— instituudi igapäevane juhtimine,

— kõik personaliküsimused,

— tulude ja kulude kalkulatsiooni koostamine ning instituudi eelarve täitmine,

— poliitika- ja julgeolekukomitee teavitamine iga-aastasest tööprogrammist,

— kontaktide ja tiheda koostöö tagamine ühenduse, riiklike ja rahvusvaheliste asjaomase valdkonna institutsioonidega.

▼C1

3a Juhatus võib pärast aastaeelarve vastuvõtmist liikmesriikide esindajate ühehäälse otsusega ning rahalist mõju arvesse võttes otsustada, et direktorit abistab asedirektor, eelkõige instituudi ülesannete täitmisel vastavalt artiklile 2.

Direktor nimetab asedirektori ametisse pärast juhatuse heakskiidu saamist. Asedirektor nimetatakse ametisse kolme aasta pikkuseks ajavahemikuks ja tema ametiaega võib pikendada ühe kolmeaastase ametiaja võrra.

▼B

4. Instituudi kokkulepitud tööprogrammi ja eelarve piires on direktoril õigus sõlmida lepinguid, võtta tööle eelarves kinnitatud töötajaid ja teha mis tahes kulutusi, mis on instituudi toimimiseks vajalikud.

5. Direktor koostab instituudi tegevuse aastaaruande järgmise aasta 31. märtsiks. Aruanne edastatakse juhatusele ja nõukogule, kes edastab selle Euroopa Parlamendile, komisjonile ja liikmesriikidele.

6. Direktor annab oma tegevusest aru juhatusele.

7. Direktor on instituudi seaduslik esindaja.

▼M1

Artikkel 7

Töötajad

1. Instituudi töötajatel, kelleks on teadlased ja haldustöötajad, on lepingulise töötaja staatus ja nad võetakse teenistusse liikmesriikide kodanike hulgast.

2. Instituudi teadlased ja asedirektor võetakse tööle, arvestades nende teeneid ja akadeemilist asjatundlikkust ühise välis- ja julgeolekupoliitika, eelkõige Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika alal, ning kui nad on läbinud ausa ja läbipaistva konkursi.

▼B

Artikkel 8

Töötajate suhtes kohaldatavad sätted

Nõukogu võtab direktori soovituse põhjal vastu sätted instituudi töötajate kohta.

Artikkel 9

Intellektuaalne sõltumatus

Direktor ja teadlased on instituudi uuringute tegemisel ja seminaride korraldamisel intellektuaalselt sõltumatud.

▼M1

Artikkel 10

Tööprogramm

1. Direktor koostab iga aasta 30. septembriks järgmise aasta tööprogrammi kavandi koos soovituslike pikaajaliste perspektiividega järgnevateks aastateks ja esitab selle juhatusele.

2. Juhatus kinnitab aasta tööprogrammi iga aasta 30. novembriks.

▼B

Artikkel 11

Eelarve

1. Kõik instituudi tulu- ja kuluartiklid peavad kajastuma igaks eelarveaastaks (mis vastab kalendriaastale) koostatavates kalkulatsioonides ja need tuleb esitada instituudi eelarves, kuhu kuulub ka töötajate loetelu.

2. Instituudi eelarve tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.

▼M1

3. Instituudi tulud koosnevad liikmesriikide osamaksudest, mis arvutatakse kogurahvatulu astmiku järgi. Direktori nõusolekul võib konkreetseteks meetmeteks vastu võtta lisamakseid üksikutelt liikmesriikidelt või muudest allikatest.

Artikkel 12

Eelarvemenetlus

1. Direktor esitab juhatusele iga aasta 30. septembriks instituudi aastaeelarve projekti, mis sisaldab järgmise eelarveaasta halduskulusid, tegevuskulusid ja prognoositavaid tulusid.

2. Juhatus kiidab instituudi aastaeelarve heaks liikmesriikide esindajate ühehäälse otsusega iga aasta 30. novembriks.

3. Vältimatute, erakorraliste või ettenägematute asjaolude korral võib direktor esitada juhatusele paranduseelarve projekti. Võttes asjakohaselt arvesse olukorra kiireloomulisust, kiidab juhatus paranduseelarve heaks liikmesriikide esindajate ühehäälse otsusega.

▼B

Artikkel 13

Eelarve täitmise kontroll

1. Kõikide kohustuste võtmist ja kulude maksmist ning kõikide tulude arvestust ja laekumist kontrollib juhatuse määratud sõltumatu sisekontrolör.

2. Iga aasta 31. märtsiks esitab direktor nõukogule ja juhatusele üksikasjaliku arvestuse instituudi eelmise eelarveaasta kõikide tulude ja kulude kohta, sealhulgas instituudi tegevusaruande.

3. Juhatus annab kinnituse direktori tegevusele eelarve täitmisel.

Artikkel 14

Finantseeskirjad

Juhatus koostab nõukogu nõusolekul ja direktori ettepaneku põhjal üksikasjalikud finantseeskirjad, milles täpsustatakse eelkõige instituudi eelarve koostamise ja täitmise kord.

Artikkel 15

Privileegid ja immuniteet

Instituudi, selle direktori ja töötajate ülesannete täitmiseks vajalikud privileegid ja immuniteet nähakse ette liikmesriikidevahelise kokkuleppega.

Artikkel 16

Õiguslik vastutus

1. Instituudi lepingulist vastutust reguleerib vastava lepingu suhtes kohaldatav õigus.

2. Töötjate vastutust instituudi ees reguleerivad instituudi töötajate suhtes kohaldatavad asjaomased sätted.

▼M1

Artikkel 17

Lähetused

1. Direktori nõusolekul võivad liikmesriigid ja kolmandad riigid lähetada instituuti piiratud ajaks külalisteadlasi, et nad osaleksid instituudi tegevuses vastavalt artiklile 2.

2. Direktori nõusolekul võib instituuti lähetada liikmesriikide eksperte ja ELi institutsioonide või asutuste ametnikke kindlaksmääratud ajavahemikuks kas kohtadele instituudi organisatsioonilises struktuuris ja/või konkreetsete ülesannete täitmiseks ning projektides osalemiseks.

3. Instituudi töötajaid võib kooskõlas instituudi töötajaid käsitlevate sätetega teenistuse huvides lähetada kindlaksmääratud ajavahemikuks ametikohale väljaspool instituuti

4. Lähetustega seotud sätted võtab vastu juhatus direktori ettepaneku põhjal.

▼B

Artikkel 18

Juurdepääs dokumentidele

Direktori ettepaneku alusel võtab juhatus 30. juuniks 2002 vastu eeskirjad üldsuse juurdepääsu kohta instituudi dokumentidele, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruses (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) ( 2 ) sätestatud põhimõtteid ja piiranguid.

▼M1

Artikkel 18a

Komisjoni kaasamine

Komisjon on tihedalt kaasatud instituudi töösse. Instituut kehtestab vastavalt vajadusele komisjoniga töösuhted, et vahetada ekspertteadmisi ja soovitusi vastastikust huvi pakkuvates valdkondades.

▼M1

Artikkel 19

Läbivaatamine

Peasekretärkõrge esindaja esitab hiljemalt 31. juuliks 2011 nõukogule instituudi tööd käsitleva aruande, millele vajaduse korral on lisatud asjakohased soovitused instituudi tulevase arengu kohta.

▼B

Artikkel 20

Üleminekusätted

▼M1 —————

▼B

3. Instituut asendab Lääne-Euroopa Liitu töötajate tööandjana alates 31. detsembrist 2001. Uus tööandja täidab olemasolevatest töölepingutest tulenevaid kohustusi, nagu on ette nähtud kohaldatavates õigusaktides.

▼M1 —————

▼B

Artikkel 21

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 22

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas.