2012R0385 — ET — 12.12.2013 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 385/2012,

30. aprill 2012,

põllumajandusettevõtte tulude kindlaksmääramiseks ja majandustegevuse analüüsimiseks koostatava põllumajandusaruande vormi kohta







EUROOPA KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1217/2009, millega luuakse Euroopa Ühenduse põllumajanduslike majapidamiste tulusid ja majandustegevust käsitlevate raamatupidamisandmete kogumise võrk, ( 1 ) eriti selle artikli 7 lõiget 2, artikli 8 lõiget 3, artiklit 12 ja artikli 13 lõiget 2, ning arvestades järgmist: (1) Põllumajandusettevõtte tulude usaldusväärseks kindlaksmääramiseks koostatava põllumajandusaruande raamatupidamisandmed, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1217/2009 artiklis 8, peaksid vaadeldavate põllumajandusettevõtete iseärasustest olenemata olema liigi, mõistete ja esitusviisi poolest identsed. Lihtsustamise ja andmete loetavuse huvides tuleks samuti ette näha, et kõnealune individuaalne aruanne sisaldaks täiendavaid andmeid ja üksikasju, mis on vajalikud väljavalitud põllumajandusettevõtete majandustegevuse analüüsimiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1217/2009 artiklile 12. (2) Komisjoni 3. septembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 868/2008 (põllumajandusettevõtte tulude kindlaksmääramiseks ja majandustegevuse analüüsimiseks koostatava põllumajandusaruande vormi kohta) ( 2 ) on sätestatud raamatupidamisandmete kogumise eeskirjad. (3) Põllumajandusaruande abil kogutud andmed peaksid kajastama alates võrgu loomisest omandatud kogemusi ja ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) arengut ning vastama määratlustele, mis on sätestatud asjakohastes määrustes, eelkõige nõukogu 28. juuni 2007. aasta määruses (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta), ( 3 ) nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määruses (EÜ) nr 73/2009 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003), ( 4 ) nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta), ( 5 ) nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999) ( 6 ) piirkondade kohta, mida võib struktuurifondidest toetada, ning nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määruses (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus)) ( 7 ). (4) Põllumajandusaruande abil kogutud andmed peaksid kajastama muutuvat majanduskeskkonda ja poliitilisi probleeme, eelkõige neid, mis on visandatud strateegias „Euroopa 2020. aastal” ( 8 ) ja teatises „Ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid 2020. aastaks” ( 9 ). (5) Ühise põllumajanduspoliitika keskkonnaaspektide üha kasvav tähtsus nõuab seega senisest suurema tähelepanu pööramist põllumajandusaruandes sisalduvatele keskkonnaga seonduvatele osadele. Seepärast tuleks kasutusele võtta põllumajandusettevõtte tegevuse keskkonnamõju mõõtmist hõlbustavad valitud muutujad. (6) Põllumajandussektori järelevalvet on võimalik tõhustada, hõlbustades andmekogumist ja, eelkõige kui on tegemist varasid käsitlevate andmetega, järgides kohaldatavuse piires rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid (IAS) ja rahvusvahelisi finantsaruandlusstandardeid (IFRS), nagu need on vastu võetud komisjoni 3. novembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1126/2008, millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002 ( 10 ). Selleks et andmekogumist veelgi lihtsustada ja ühtlustada, tuleks määratlustes ja meetodites võtta vajaduse korral arvesse põllumajandusettevõtete struktuuriuuringus kasutatud liigitust, nagu on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1166/2008, mis käsitleb põllumajandusettevõtete struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 571/88 ( 11 ). (7) Selleks et andmed oleksid täpsemad, on vaja eristada paremini põllumajandustegevusega seotud andmekirjeid muudest otseselt põllumajandusettevõttega seotud kõrvaltegevustest. (8) Sageli muutuvad omavalitsusüksuste koodid tuleks asendada geograafiliste andmetega, et lihtsustada halduskorraldust ja avardada võimalusi keskkonnaanalüüsi eesmärgil andmete koondamiseks. (9) On asjakohane läbi vaadata määruse (EÜ) nr 868/2008 kohane andmete liigitamine rühmadesse ja kategooriatesse, et näha põllumajanduses toimunud muutusi ning andmekasutust poliitika analüüsis. (10) Kuna teatavate väetistes sisalduvate ainete koguseid käsitlevate andmete kogumine võib olla aeganõudev, tuleks liikmesriikidel lubada kõnealuste andmete edastamist edasi lükata. (11) Nõuetekohaselt täidetud põllumajandusaruanded peaks komisjonile edastama iga liikmesriigi määratud kontaktasutus vastavalt määruse (EÜ) nr 1217/2009 artiklile 7. Kontaktasutusele tuleks anda võimalus edastada asjaomane teave komisjoni loodud arvutipõhise infosüsteemi kaudu otse komisjonile ning tagada, et kõnealune infosüsteem võimaldab nõutud teabe elektroonilist vahetamist, mille aluseks olevad näidised antakse kontaktasutuse käsutusse kõnealuse infosüsteemi kaudu. Samuti tuleks sätestada, et komisjon teavitab ühenduse põllumajandusaruandluse andmevõrgu komitee kaudu liikmesriike infosüsteemi rakendamise üldtingimustest. (12) Arvestades, et alates määruse (EÜ) nr 868/2008 vastuvõtmisest on ühise põllumajanduspoliitika arengusuunad ja andmete analüüsimiseks vajaliku teabe laad märkimisväärselt muutunud, tuleks kõnealune määrus selguse huvides asendada uue õigusaktiga. Määrus (EÜ) nr 868/2008 tuleks seetõttu alates 1. jaanuarist 2014 kehtetuks tunnistada, kuid seda tuleks jätkuvalt kohaldada aruandeaastale 2014 eelnevatel aruandeaastatel tehtud raamatupidamistoimingute suhtes. (13) Ühenduse põllumajandusliku raamatupidamise andmesidevõrgu komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

Põllumajandusaruanded ja raamatupidamisandmed

Määruse (EÜ) nr 1217/2009 II ja III peatüki kohaseks põllumajandusettevõtete tulude iga-aastaseks kindlaksmääramiseks ja majandustegevuse analüüsimiseks vajalike põllumajandusaruandes esitatavate andmete liik ja esitusviis ning sellega seotud mõisted ja juhised sätestatakse käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Andmete edastamine komisjonile

1. Määruse (EÜ) nr 1217/2009 artiklis 7 osutatud kontaktasutus edastab põllumajandusaruanded ja artiklis 1 osutatud andmed komisjonile infosüsteemi kaudu, mille on loonud komisjon kõnealuse määruse kohaldamiseks ja mille kaudu on võimalik vahetada teavet elektrooniliselt mudelite põhjal, mis on tehtud kontaktasutusele kättesaadavaks kõnealuse süsteemi abil.

2. Liikmesriike teavitatakse lõikes 1 osutatud infosüsteemi rakendamise üldtingimustest ühenduse põllumajandusaruandluse andmevõrgu komitee kaudu.

Artikkel 3

Teatavate andmete edastamise edasilükkamine

Erandina artikli 5 teisest lõigust võib liikmesriik alustada asjaomaste andmete edastamist alates aruandeaastast 2017, kui ta vajab rohkem aega, et koguda ja edastada iga-aastased andmed lisa III jao tabeli H („Sisendid”) koodide 3031, 3032 ja 3033 kohaste kasutatud väetistes sisalduvate teatavate ainete koguste kohta.

Sel juhul teavitab liikmesriik komisjoni edastamise edasilükkamisest ja esitab edasilükkamise põhjused 31. oktoobriks 2013. Liikmesriik koostab ühtlasi kõnealuste andmete kogumise ja edastamise ettevalmistamist käsitleva kava ning esitab selle komisjonile ja ühenduse põllumajandusaruandluse andmevõrgu komiteele 31. märtsiks 2014. Liikmesriik teavitab komisjoni ja ühenduse põllumajandusaruandluse andmevõrgu komiteed igal aastal kõnealuse kava elluviimisest.

Artikkel 4

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 868/2008 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2014.

Seda kohaldatakse jätkuvalt aruandeaastale 2014 eelnevatel aruandeaastatel tehtud raamatupidamistoimingute suhtes.

Artikkel 5

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates aruandeaastast 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

▼M1









LISA

PÕLLUMAJANDUSARUANNE

I. PÕLLUMAJANDUSARUANDE VORM

Kogutavad andmed liigitatakse tabelitesse ning jaotatakse rühmadesse, kategooriatesse ja veergudesse. Teatavale andmeväljale viidatakse järgmiselt: <tabeli täht>.<rühm>.<kategooria>[.<kategooria>].<veerg>.

Andmete konkreetsed väärtused esitatakse veeru tasandil. III jaos esitatud tabelites võib andmeid sisestada tühjadesse lahtritesse; hallidel lahtritel, millel on tähis „-”, puudub rühma jaoks tähendus ja sinna ei või andmeid sisestada.

Näited:

— B.UT.20.A (veerg A, rühm UT, kategooria 20, tabel B) vastab „renditud kasutatava põllumajandusmaa”„pindalale”, mis tuleb märkida tabeli B lahtrisse „rendisuhte alusel kasutatav põllumajandusmaa”.

— I.A.10110.1.0.TA veerg TA, rühm A, kategooria 10110, tabel I) vastab põllukultuuri liiki koodiga 1 „Põllul kasvatatavad kultuurid – põhikultuur, kombineeritud kultuur” kuuluva „Pehme nisu ja speltanisu” kogupindalale ning puuduvate andmete koodile 0 („Ei ole puuduvaid andmeid”).

Tabelid on tähistatud ühe tähega, rühmad ühe või mitme tähega, kategooriad numbriliste koodidega ja veerud ühe või mitme tähega.

III jao tabelites A–M näitab esimene tabel kõrgetasemelist maatriksit rühmade ja veergude jaoks. Teises tabelis näidatakse jaotumist eri kategooriatesse ning igale kategooriale vastab üks või mitu koodi ja alamkoodi.

Kõnealune III jagu sisaldab täiendavaid mõisteid ja juhiseid iga tabeli kategooria ja veeru väärtuse kohta asjaomase tabeli lõpus.

II. ÜLDMÕISTED JA -JUHISED

a) Põllumajandusaruande andmed esitatakse ühe põllumajandusettevõtte ning ühe kaheteistkümnest järjestikusest kuust koosneva aruandeaasta kohta.

b) Põllumajandusaruande andmed on seotud üksnes põllumajandusettevõttega. Kõnealused andmed osutavad ettevõtte põllumajandustegevusele ja ettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevusele. Kui nimetatud tegevused välja arvata, ei võeta põllumajandusaruannete koostamisel arvesse põllumajandusettevõtja või tema perekonnaliikmete põllumajandusettevõtte välist tegevust ega pensione, pärandeid, erakontosid, põllumajandusettevõtte välist vara, isiklikke makse, erakindlustust jne.

c) Põllumajandusaruande andmed põhinevad raamatupidamisarvestusel, mis koosneb kogu aruandeaasta jooksul tehtud süstemaatilistest ja regulaarsetest kannetest.

d) Raamatupidamisandmed väljendatakse rahaliselt ilma käibemaksuta.

e) Rahaliselt väljendatud raamatupidamisandmetest jäetakse välja abi ja toetused. Toetusi ja abi käsitatakse riiklikest vahenditest antava otsese abi vormidena, millest on saadud teatavat tulu (vt kirjeldus tabelis M „TOETUSED”).

f) Põllumajandusaruande andmed tuleb esitada järgmiste ühikutena ning järgmise täpsusastmega: — rahalised väärtusedeurodes või omavääringus ilma kümnendkohtadeta. Kui aga omavääringu ühiku väärtus on euroga võrreldes suhteliselt madal, võivad kõnealuse liikmesriigi kontaktasutus ja põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrguga tegelev komisjoni personal leppida kokku, et väärtusi väljendatakse sadades või tuhandetes omavääringu ühikutes; — füüsilised kogusedkaal tsentnerites (ts = 100 kg), v.a munad, mille kogust väljendatakse tuhandetes; vedeliku maht hektoliitrites (sealhulgas vein ja sellega seotud saadused); — pindalad:aarides, v.a seened, mille puhul väljendatakse pindala kogu haritava maa suurusena ruutmeetrites, — keskmine põllumajandusloomade arv:kahe kümnendikkohani, — tööjõuühikud:kahe kümnendikkohani.

g) Kui teatava ettevõtte puhul ei ole asjaomane väärtus oluline või puudub, ei märgita väärtuseks „0”.

III. TABELID JA SPETSIIFILISED MÕISTED JA JUHISED

Tabel A.

Üldandmed põllumajandusettevõtte kohta







Üldandmete kategooria Kood (*)







Veerud Andmerühm Piirkond Alapiirkond Põllumajandusettevõtte järjekorranumber Kraadid Minutid PÄHKLID Andmekoguja number Kuupäev Põllumajandusettevõtete osakaal Põllumajandustootmise viis Majanduslik suurus Kood R S H DG MI N AO DT W TF ES C ID Põllumajandusettevõtte identifitseerimine — — — — — — — — — LO Põllumajandusettevõtte asukoht — — — — — — — — — AI Raamatupidamisandmed — — — — — — — — — TY Liik — — — — — — — — — CL Klassid — — — — — — — — — — — OT Muud üksikasjad põllumajandusettevõtte kohta — — — — — — — — — — —







Kood (*) Kirjeldus Rühm R S H DG MI N AO DT W TF ES C 10 Põllumajandusettevõtte number ID AID10R AID10S AID10H — — — — — — — — — 20 Laiuskraad LO — — — ALO20DG ALO20MI — — — — — — — 30 Pikkuskraad LO — — — ALO30DG ALO30MI — — — — — — — 40 NUTS3 LO — — — — — ALO40N 50 Andmekoguja AI — — — — — — AAI50AO — — — — — 60 Raamatupidamisarvestuse liik AI — — — — — — — — — — — AAI60C 70 Raamatupidamiskontode sulgemise kuupäev AI — — — — — — — AAI70DT — — — — 80 Liikmesriigi arvutatav osakaal riigis TY — — — — — — — — ATY80W — — — 90 Liigitus valimise ajal TY — — — — — — — — — ATY90TF ATY90ES 100 Põllumajandusettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevus CL — — — — — — — — — — — ACL100C 110 Omandisuhte liik / majanduslik eesmärk CL — — — — — — — — — — — ACL110C 120 Õiguslik seisund CL — — — — — — — — — — — ACL120C 130 Põllumajandusettevõtja(te) vastutuse tase CL — — — — — — — — — — — ACL130C 140 Mahepõllumajandus CL — — — — — — — — — — — ACL140C 141 Mahepõllumajanduse sektorid CL A.CL.141.C. 150 Kaitstud päritolunimetused (KPN) ja kaitstud geograafilised tähised (KGT) CL — — — — — — — — — — — ACL150C 151 KPNi/KGTga seonduvad sektorid CL A.CL.151.C. 160 Vähem soodsad piirkonnad CL — — — — — — — — — — — ACL160C 170 Kõrgus merepinnast CL — — — — — — — — — — — ACL170C 180 Struktuurifondide ala CL — — — — — — — — — — — ACL180C 190 Natura 2000 ala CL — — — — — — — — — — — ACL190C 200 Veedirektiivi (2000/60/EÜ) ala CL — — — — — — — — — — — ACL200C 210 Kastmissüsteem OT — — — — — — — — — — — AOT210C 220 Põllumajandusloomade karjatamispäevade arv loomühiku kohta ühismaal OT — — — — — — — — — — — AOT220C

A.ID. Põllumajandusettevõtte identifitseerimine

Igale aruannet esitavale põllumajandusettevõttele antakse esmakordsel valikul number. Põllumajandusettevõte kannab kõnealust numbrit kogu aruandluse andmevõrku kuulumise aja jooksul. Kord väljaantud numbrit ei anta ühelegi teisele põllumajandusettevõttele.

Kui põllumajandusettevõttes toimuvad põhjalikud muutused, eelkõige juhul, kui sellised muutused tulenevad kaheks eraldi põllumajandusettevõtteks jaotamisest või liitumisest teise põllumajandusettevõttega, võib kõnealust põllumajandusettevõtet käsitada siiski uue põllumajandusettevõttena. Sellisel juhul antakse põllumajandusettevõttele uus number. Põllumajandusettevõtte tootmisviisi muutmine ei nõua uue numbri andmist. Kui põllumajandusettevõttel säilib varasem number ja see võib põhjustada segiajamist mõne teise aru andva põllumajandusettevõttega (näiteks uute piirkondlike alajaotuste loomise korral), tuleks numbrit muuta. Sellisel juhul tuleb komisjonile saata vanade ja uute numbrite vastavust näitav tabel.

Põllumajandusettevõtte number koosneb järgmisest kolmest andmerühmast:

A.ID.10.R. Piirkond: antakse koodnumber vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1291/2009 ( 12 ) lisas sätestatud koodile.

A.ID.10.S. Alampiirkond: antakse koodnumber. Valitud alapiirkondade aluseks peaks olema Eurostati ja riiklike statistikainstituutide koostöös loodud ühine piirkondade klassifitseerimise süsteem, mida tuntakse statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuurina (NUTS). Igal juhul edastab asjaomane liikmesriik komisjonile tabeli, milles esitatakse iga kasutatud alapiirkonna puhul vastavad NUTSi piirkonnad ning vastavad piirkonnad, mille kohta on arvutatud standardse brutomarginaali konkreetsed väärtused.

A.ID.10.H. Põllumajandusettevõtte seerianumber.

A.LO. Põllumajandusettevõtte asukoht

Põllumajandusettevõtte asukoht esitatakse kahe viitega: geograafilised andmed (laius- ja pikkuskraad) ning NUTS 3. tasandi territoriaaljaotuste kood.

A.LO.20. Laiuskraad: kraadid ja minutid (viie kaareminuti täpsusega), veerud DG ja MI.

A.LO.30. Pikkuskraad: kraadid ja minutid (viie kaareminuti täpsusega), veerud DG ja MI. Andmete konfidentsiaalsust tagavad rakenduseeskirjad ja praktilised suunised täpsustatakse juhiste dokumendis.

A.LO.40.N. NUTS3 kood tähendab selle NUTSi 3. tasandi territoriaaljaotuse koodi, kus põllumajandusettevõte asub. Tuleb esitada koodi uusim versioon, nagu on kirjeldatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1059/2003 ( 13 ).

A.AI. Raamatupidamisandmed

A.AI.50.AO. Andmekoguja number: antakse koodnumber. Igas liikmesriigis tuleb igale andmekogujale anda kordumatu number. Tuleb anda selle andmekoguja number, kes on tegelenud põllumajandusettevõttega kõnealusel aruandeaastal.

A.AI.60.C. Raamatupidamisarvestuse liik: tuleb märkida, millist tüüpi raamatupidamisarvestust põllumajandusettevõte kasutab. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid: 1. Kahekordne kirjendamine. 2. Ühekordne kirjendamine. 3. Puuduvad.

A.AI.70.DT. Raamatupidamiskontode sulgemise kuupäev: märgitakse kujul „AAAA-KK-PP”, näiteks 2009-06-30 või 2009-12-31.

A.TY. Liik

A.TY.80.W. Põllumajandusettevõtete osakaal riigis: antakse liikmesriigi arvutatud ekstrapoleerimisfaktori väärtus. Väärtused esitatakse kahe kümnendkoha täpsusega.

A.TY.90.TF. Põllumajandustootmise viis valimise ajal: põllumajandusettevõtte tootmistüübi kood vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1242/2008 ( 14 ) I lisale asjaomase aruandeaasta jaoks valimise ajal.

A.TY.90.ES. Majanduslik suurus valimise ajal: põllumajandusettevõtte majandusliku suuruse kood vastavalt määruse (EÜ) nr 1242/2008 II lisale asjaomase aruandeaasta jaoks valimise ajal.

A.CL. Klassid

A.CL.100.C. Põllumajandusettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevus: esitatakse protsendivahemikuna, mis näitab ettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevusest saadava käibe osakaalu ettevõtte kogukäibest ( 15 ). Kasutatakse järgmisi koodnumbreid: 1. ≥ 0 kuni ≤ 10 % 2. > 10 % kuni ≤ 50 % 3. > 50 % kuni < 100 %

A.CL.110.C. Omandisuhte liik / majanduslik eesmärk: tuleb esitada andmed põllumajandusettevõtte omandisuhte ja majanduslike eesmärkide kohta. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid: 1. pereettevõte : põllumajandusettevõte kasutab ettevõtja/juhataja ja tema pereliikmete tööjõudu ja kapitali ning nad saavad majanduslikust tegevusest tulu; 2. ühisettevõte : põllumajandusettevõttesse toovad tootmistegureid mitu partnerit, kusjuures vähemalt mõned partneritest osalevad põllumajandusettevõtte töös tasustamata tööjõuna. Tulu läheb ühisettevõttele; 3. kasumit taotlev ettevõte : tulu kasutatakse aktsionäridele dividendide/kasumi maksmiseks. Põllumajandusettevõte kuulub nimetatud ettevõttele. 4. kasumitaotluseta ettevõte : tulu kasutatakse peamiselt tööhõive säilitamiseks või sellelaadsel sotsiaalsel eesmärgil. Põllumajandusettevõte kuulub nimetatud ettevõttele.

A.CL.120.C. Õiguslik seisund: tuleb märkida, kas põllumajandusettevõte on juriidiline isik või mitte. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid: 0. Ei ole juriidiline isik. 1. On juriidiline isik.

A.CL.130.C. Põllumajandusettevõtja/põllumajandusettevõtjate vastutuse tase: tuleb märkida (peamise) ettevõtja vastutuse tase (majanduslik vastutus). Kasutatakse järgmisi koodnumbreid: 1. Täielik. 2. Osaline.

A.CL.140.C. Mahepõllumajandus: tuleb märkida, kas põllumajandusettevõte kasutab mahepõllumajanduslikke tootmismeetodeid määruses (EÜ) nr 834/2007, eriti selle artiklites 4 ja 5 määratletud tähenduses. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid: 1. põllumajandusettevõttes ei kasutata mahepõllumajanduslikke tootmismeetodeid; 2. põllumajandusettevõttes kasutatakse mahepõllumajanduslikke tootmismeetodeid kõigi toodete puhul; 3. põllumajandusettevõttes kasutatakse nii mahepõllumajanduslikke kui ka muid tootmismeetodeid; 4. põllumajandusettevõttes toimub üleminek mahepõllumajanduslikele tootmismeetoditele.

A.CL.141.C. Mahepõllumajanduse sektorid: kui põllumajandusettevõttes kasutatakse nii mahepõllumajanduslikke kui ka muid tootmismeetodeid, tuleb märkida tootmissektorid, kus ettevõte kasutab üksnes mahepõllumajanduslikke tootmismeetodeid (lubatud märkida mitu sektorit). Kasutatakse allpool loetletud koodnumbreid. Kui põllumajandusettevõttes kasutatakse nii mahepõllumajanduslikke kui ka muid tootmismeetodeid kõikides tootmissektorites, tuleb kasutada koodi „ei kohaldata”. 0. ei kohaldata; 31. teravili; 32. õliseemned ja valgurikkad kultuurid; 33. puu- ja köögivili (sealhulgas tsitrusviljad, aga välja arvatud oliivid); 34. oliivid; 35. viinamarjaistandused; 36. veiseliha; 37. lehmapiim 38. sealiha; 39. lambad ja kitsed (piim ja liha); 40. linnuliha; 41. munad; 42. muud sektorid.

A.CL.150.C. Kaitstud päritolunimetus / kaitstud geograafiline tähis: tuleb märkida, kas põllumajandusettevõttes toodetakse põllumajandustooteid ja/või toiduaineid, mis on hõlmatud kaitstud päritolunimetuse (KPN) või kaitstud geograafilise tähisega (KGT), või kas ettevõttes toodetakse põllumajandustooteid, mida teadaolevalt kasutatakse KPNi/KGTga hõlmatud toiduainete tootmiseks nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 ( 16 ) tähenduses. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid: 1. põllumajandusettevõttes ei toodeta KPNi ega KGTga hõlmatud tooteid ega toiduaineid, samuti ei toodeta seal tooteid, mida teadaolevalt kasutatakse KPNi või KGTga hõlmatud toiduainete tootmiseks; 2. põllumajandusettevõttes toodetakse ainult KPNi või KGTga hõlmatud tooteid või toiduaineid või tooteid, mida teadaolevalt kasutatakse KPNi või KGTga hõlmatud toiduainete tootmiseks; 3. põllumajandusettevõttes toodetakse teatavaid KPNi või KGTga hõlmatud tooteid või teatavaid toiduaineid või tooteid, mida teadaolevalt kasutatakse KPNi või KGTga hõlmatud toiduainete tootmiseks.

A.CL.151.C. Kaitstud päritolunimetuse / kaitstud geograafilise tähisega sektorid: kui suurema osa teatavate sektorite toodangust moodustavad KPNi või KGTga hõlmatud tooted või toiduained või tooted, mida teadaolevalt kasutatakse KPNi või KGTga hõlmatud toiduainete tootmiseks, tuleb märkida kõnealused tootmissektorid (lubatud märkida mitu sektorit). Kasutatakse allpool loetletud koodnumbreid. Kui põllumajandusettevõte toodab teatavaid KPNi või KGTga hõlmatud tooteid või toiduaineid või teatavaid tooteid, mida teadaolevalt kasutatakse KPNi või KGTga hõlmatud toiduainete tootmiseks, kuid see ei moodusta suuremat osa iga sektori toodangust, tuleb kasutada koodi „ei kohaldata”. 0. ei kohaldata; 31. teravili; 32. õliseemned ja valgurikkad kultuurid; 33. puu- ja köögivili (sealhulgas tsitrusviljad, aga välja arvatud oliivid); 34. oliivid; 35. viinamarjaistandused; 36. veiseliha; 37. lehmapiim 38. sealiha; 39. lambad ja kitsed (piim ja liha); 40. linnuliha; 41. munad; 42. muud sektorid.

Punktid A.CL.150.C. Kaitstud päritolunimetus / kaitstud geograafiline tähis ning A.CL.151.C on liikmesriikide jaoks valikulised. Kui liikmesriik kohaldab kõnealuseid punkte, tuleb need täita kõikide liikmesriigi valimisse kuuluvate põllumajandusettevõtete puhul. Kui täidetakse punkt A.CL.150.C, tuleb täita ka punkt A.CL.151.C.

A.CL.160.C. Vähem soodsad piirkonnad: Tuleb märkida, kas suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis on hõlmatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1257/1999 ( 17 ) artiklitega 18–20. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid: 1. suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast ei asu vähem soodsas piirkonnas määruse (EÜ) nr 1257/1999 artiklites 18–20 määratletud tähenduses; 2. suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast asub vähem soodsas piirkonnas määruse (EÜ) nr 1257/1999 artiklites 19 ja 20 määratletud tähenduses; 3. suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast asub mägipiirkonnas määruse (EÜ) nr 1257/1999 artiklis 18 määratletud tähenduses; 4. alad on kõnealustes liikmesriikides nii väikesed ja neid on nii arvukalt, et teave ei ole oluline.

A.CL.170.C. Kõrgus merepinnast: kõrgus merepinnast märgitakse vastava koodnumbriga: 1. põhiline osa põllumajandusettevõttest asub kuni 300 m kõrgusel merepinnast; 2. põhiline osa põllumajandusettevõttest asub 300–600 m kõrgusel merepinnast; 3. põhiline osa põllumajandusettevõttest asub kuni 600 m kõrgusel merepinnast; 4. andmed puuduvad.

A.CL.180.C. Struktuurifondide piirkond: tuleb märkida, kas suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis on hõlmatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 ( 18 ) artiklitega 5, 6 või 8. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid: 1. suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast asub lähenemiseesmärgi piirkonnas määruse (EÜ) nr 1083/2006, eriti selle artikli 5 tähenduses; 2. suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi piirkonnas määruse (EÜ) nr 1083/2006, eriti selle artikli 6 tähenduses; 3. suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis vastab üleminekutoetuse saamise tingimustele määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 8 tähenduses.

A.CL.190.C. Natura 2000 ala: tuleb märkida, kas suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis on seotud nõukogu direktiivi 79/409/EMÜ ( 19 ) ja nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ ( 20 ) (Natura 2000) rakendamisega. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid: 1. suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast ei asu piirkonnas, mis vastab Natura 2000 toetuse saamise tingimustele; 2. suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis vastab Natura 2000 toetuse saamise tingimustele.

A.CL.200.C. Veedirektiivi (direktiiv 2000/60/EÜ) ala: tuleb märkida, kas suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/60/EÜ ( 21 ) rakendamisega. Kasutatakse järgmisi koodnumbreid: 1. suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast ei asu piirkonnas, mis vastab direktiiviga 2000/60/EÜ seotud toetuse saamise tingimustele; 2. suurem osa põllumajandusettevõtte kasutatavast põllumajandusmaast asub piirkonnas, mis vastab direktiiviga 2000/60/EÜ seotud toetuse saamise tingimustele.

A.OT. Muud üksikasjad põllumajandusettevõtte kohta

A.OT.210.C. Niisutussüsteem: tuleb märkida, milline on põllumajandusettevõttes kasutatav peamine niisutussüsteem: 0. ei kohaldata (kui põllumajandusettevõttes ei kasutata niisutamist); 1. pindniisutamine; 2. vihmutus; 3. tilkkastmine; 4. muu.

A.OT.220.C. Põllumajandusloomade karjatamispäevade arv loomühiku kohta ühismaal: Karjatamispäevade arv loomühiku kohta põllumajandusettevõtte kasutataval ühismaal.

TABELI A VEERUD

Veergu R märgitakse piirkond, veergu S alapiirkond, veergu H põllumajandusettevõtte järjekorranumber, veergu DG kraadid, veergu MI minutid, veergu N NUTSi piirkond, veergu AO andmekoguja number, veergu DT kuupäev, veergu W põllumajandusettevõtete osakaal, veergu TF põllumajandustootmise viis, veergu ES majandusliku suuruse klass ja veergu C kood.

Tabel B.

Valduse liik







Kasutatava põllumajandusmaa kategooria Kood (*)







Andmerühm Kasutatav põllumajandusmaa A UO Omandis olev kasutatav põllumajandusmaa UT Renditud kasutatav põllumajandusmaa US Loonusrendile antud või muul alusel kasutatav põllumajandusmaa







Kood (*) Kategooriate kirjeldus Rühm A 10 Omandis olev kasutatav põllumajandusmaa UO 20 Rendisuhte alusel kasutatav põllumajandusmaa UT 30 Loonusrendile antud kasutatav põllumajandusmaa US

Kahe või enama partneri ühisomandisse kuuluva põllumajandusettevõtte maa registreeritakse omanike kasutuses olevana, rendisuhte alusel kasutatavana või loonusrendil olevana vastavalt partneritevahelisele kehtivale kokkuleppele.

Kasutatav põllumajandusmaa on kasutuses olev kogu maa-ala, mis hõlmab põllumaad, püsirohumaad ning püsikultuuride ja koduaedade all olevat maad, olenemata omandivormist. Põllumajandusettevõtte kasutatavat ühismaad ei võeta arvesse.

Tuleb kasutada järgmisi andmerühmi ja -kategooriaid:

B.UO. Omandis olev kasutatav põllumajandusmaa

B.UO.10.A Kasutatav põllumajandusmaa (põllumaa, püsirohumaa, püsikultuuride ja koduaedade all olev maa), mille harijaks on omanik, pikaajaline rentnik või kasutusvaldaja, ja/või samalaadsetel tingimustel hallatav kasutatav põllumajandusmaa. Sinna kuulub ka rendile antud külvivalmis maa (põllukultuuri kood 11300).

B.UT. Renditud kasutatav põllumajandusmaa

B.UT.20.A Kasutatav põllumajandusmaa (põllumaa, püsirohumaa, püsikultuuride ja koduaedade all olev maa), mida hariv isik ei ole omanik, kasutusvaldaja ega pikaajaline rentnik, kuid kellel on kõnealuse maa rendiõigus (renditasu makstakse sularahas ja/või mitterahalisena, see on üldjuhul eelnevalt kindlaks määratud ega olene tavaliselt majandamise tulemustest), ja/või samalaadsetel tingimustel hallatav kasutatav põllumajandusmaa.

Renditud maa-alade hulka ei kuulu maa, mille saak ostetakse kasvava põllukultuurina. Kasvavate põllukultuuride ostu eest makstud summad tuleks rohumaa- ja söödakultuuride puhul esitada tabeli H koodide 2020–2040 (sisseostetud sööt) all ja turustamiseks ettenähtud põllukultuuride (tooted, mis tavaliselt turustatakse) puhul koodi 3090 (muud põllukultuuridega seotud erikulud) all. Turustamiseks ettenähtud, kasvava kultuurina ostetud põllukultuurid tuleks esitada kõnealust maa-ala täpsustamata (tabel H).

Ajutiselt vähem kui üheks aastaks renditud maad ja sellelt saadud toodangut käsitatakse sama moodi nagu maad, millelt saadav saak ostetakse kasvava põllukultuurina.

B.US. Loonusrendile antud või muul alusel kasutatav põllumajandusmaa

B.US.30.A Kasutatav põllumajandusmaa (põllumaa, rohumaa ja püsikarjamaa, püsikultuuride ja koduaedade all olev maa), mida rendile andja ja loonusrentnik loonusrendi kokkuleppe alusel koos harivad, ja/või samalaadsetel tingimustel kasutatav põllumajandusmaa.

TABELI B VEERUD

Veerg A osutab kasutatavale põllumajandusmaale.

Tabel C.

Tööjõud







Tööjõu kategooria Kood (*)







Veerud Andmerühm Üldsätted Kogu tegevus põllumajandusettevõttes (põllumajandustegevus ja muud otseselt põllumajandusettevõttega seotud kõrvaltegevused) Põllumajandusettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevusega seonduva töö osakaal Isikute arv Sugu Sünniaasta Põllumajandusettevõtte juhataja põllumajanduslik väljaõpe Tööaeg aastas Aasta tööühikute arv % tööajast aastas % aasta tööühikute arvust P G B T Y1 W1 Y2 W2 Täisarv Märkida kood Neli numbrit Märkida kood (tundides) (aasta tööühikud) % % UR Tasustamata alaline tööjõud UC Tasustamata ajutine tööjõud — — — — — — PR Tasustatud alaline tööjõud PC Tasustatud ajutine tööjõud — — — — — —







Kood (*) Kirjeldus Rühm P G B T Y1 W1 Y2 W2 10 Põllumajandusettevõtja/juhataja UR — — 20 Põllumajandusettevõtja / muu kui juhataja UR — — — 30 Juhataja / muu kui põllumajandusettevõtja UR — — 40 Põllumajandusettevõtja abikaasa UR — — — 50 Muud UR, PR — — — 60 Ajutine UC, PC — — — — — — 70 Juhataja PR — —

Tööjõu moodustavad kõik põllumajandusettevõttes aruandeaasta jooksul töötanud isikud (vt edaspidi). Siiski ei arvata tööjõu hulka kõnealust tööd teise isiku või ettevõtja nimel teinud isikuid (põllumajanduslik lepinguline töö, millega seotud kulud esinevad tabelis H koodi 1020 all).

Kui tegemist on põllumajandusettevõtete vahelise vastastikuse abiga, mis seisneb vastastikku tehtavas töös ja mille puhul saadud abi on põhimõtteliselt samaväärne antud abiga, täpsustatakse põllumajandusettevõtte tööjõu tööaeg ja asjaomased palgad põllumajandusaruandes.

Vahel korvatakse saadud abi teistsuguse abina (nt tööna saadud abi korvatakse masinate laenamisega). Kui teenuste vahetuse maht on piiratud, ei märgita põllumajandusaruandesse midagi (eespool toodud näite puhul ei kirjendata saadud abi tööjõu alla; kulud seadmetele hõlmavad siiski kulusid, mis on seotud seadmete kasutusse andmisega). Erandjuhtudel, kui teenuste vahetuse maht on suur, järgitakse järgmist korda:

a) tööna saadud abi korvatakse muud laadi teenusega (nt masinate laenamisega): saadud töö aeg kirjendatakse tasustatud põllumajandustöö all (rühmad PR või PC olenevalt sellest, kas tööjõud on palgatud põllumajandusettevõttesse alaliselt või mitte); antud abi väärtus kirjendatakse nii vastavasse kategooriasse kuuluva toodanguna (kõnealuse näite puhul tabeli L kategooria 2010 „Lepingulised tööd”) kui ka kuluna (tabeli H kategooria 1010 „Palgad ja sotsiaalkindlustus”);

b) tööna antud abi korvatakse muud laadi teenusega (nt masinate laenamisega): sellisel juhul ei võeta kasutatud tööaega ja sellega seotud palka arvesse; saadud teenuse väärtus kirjendatakse sisendina teise tabeli vastavasse rühma (kõnealuse näite puhul tabeli H rühm 1020 „Lepinguline töö ja masinate rentimine”).

Tuleb eristada järgmisi andmerühmi ja tööjõukategooriaid:

C.UR. Tasustamata alaline tööjõud

Tasustamata tööjõud või tööjõud, kelle töötasu (sularahas või mitterahalisena) on väiksem kui osutatud teenuste eest tavaliselt makstav summa (sellised maksed ei tohiks kajastuda põllumajandusettevõtte kuludes) ning kes aruandeaasta jooksul (v.a tavaline puhkus) osalesid töös vähemalt ühe terve tööpäeva nädalas.

Alaliselt tööle võetud isik, kes konkreetsetel põhjustel on aruandeaasta jooksul põllumajandusettevõttes töötanud piiratud aja jooksul, kirjendatakse (tegelikult töötatud tundide ulatuses) alalise tööjõuna.

Võivad esineda järgmised või nendega sarnased juhud:

a) erilised tootmistingimused talumajapidamises, milleks ei ole tööjõudu vaja kogu aasta jooksul: nt oliivi- ja viinamarjakasvandused ja talumajapidamised, mis on spetsialiseerunud loomade hooajalisele nuumamisele või puu- ja köögivilja tootmisele avamaal;

b) töölt puudumine muul ajal kui tavalise puhkuse jooksul, nt sõjaväeteenistus, haigus, õnnetus, rasedus ja sünnitus, pikaajaline puhkus vms;

c) põllumajandusettevõttesse saabumine või sealt lahkumine;

d) põllumajandusettevõtte töö täielik peatumine õnnetuse tagajärjel (uputus, tulekahju vms).

Kategooriad on järgmised:

C.UR.10. Põllumajandusettevõtja/juhataja

Põllumajandusettevõtte eest õiguslikult ja majanduslikult vastutav isik, kelle ülesandeks on põllumajandusettevõtte igapäevane juhtimine. Loonusrendi puhul märgitakse põllumajandusettevõtjaks/juhatajaks loonusrentnik.

C.UR.20. Põllumajandusettevõtja / muu kui juhataja

Põllumajandusettevõtte eest õiguslikult ja majanduslikult vastutav isik, kelle ülesandeks ei ole põllumajandusettevõtte igapäevane juhtimine.

C.UR.30 Juhataja / muu kui põllumajandusettevõtja

Isik, kelle ülesandeks on põllumajandusettevõtte igapäevane juhtimine, kuid kes ei vastuta põllumajandusettevõtte eest õiguslikult ega majanduslikult.

C.UR.40. Põllumajandusettevõtja(te) abikaasa(d)

C.UR.50. Muu tasustamata alaline tööjõud

Eespool olevates kategooriates märkimata alaline tasustamata tööjõud, mis hõlmab eestöölisi ja asejuhatajaid, kes ei vastuta kogu põllumajandusettevõtte juhtimise eest.

C.UC. Tasustamata ajutine tööjõud

C.UC.60. Käesolevasse kategooriasse märgitakse kogu tasustamata tööjõud, kes aruandeaastal ei ole talumajapidamises alaliselt töötanud.

C.PR. Tasustatud alaline tööjõud

Tasustatud tööjõud, kelle osutatud teenuste eest makstakse tavalise suurusega palka (sularahas ja/või mitterahalisena) ning kes aruandeaasta jooksul on põllumajandusettevõtte töös osalenud vähemalt ühe terve tööpäeva nädalas (v.a tavaline puhkus).

Tuleb märkida järgmised kategooriad:

C.PR.70. Põllumajandusettevõtte juhataja

Tasustatud isik, kelle ülesandeks on põllumajandusettevõtte igapäevane juhtimine.

C.PR.50. Muud

Käesolevasse rühma märgitakse andmed kõigi alaliste tasustatud töötajate kohta (v.a põllumajandusettevõtte palgaline juhataja). See hõlmab ka eestöölisi ja asejuhatajaid, kes ei vastuta kogu põllumajandusettevõtte juhtimise eest.

C.PC. Tasustatud ajutine tööjõud

C.PC.60. Käesolevasse kategooriasse märgitakse andmed tasustatud tööjõu kohta, kes aruandeaasta jooksul ei töötanud alaliselt põllumajandusettevõttes (sh tükitöölised).

TABELI C VEERUD

Mitme põllumajandusettevõtja puhul võib abikaasasid olla rohkem kui üks. Abikaasade arv ja isikute arv tuleb märkida kategooriatesse, milles nad võivad esineda (rühmade „tasustamata alaline tööjõud” UR või „tasustatud alaline tööjõud” PR kategooriad 40 ja 50).

Sugu tuleb märkida üksnes põllumajandusettevõtja(te) ja/või juhataja(te) puhul kategooriatesse, milles nad võivad esineda (rühmade „tasustamata alaline tööjõud” UR või „tasustatud alaline tööjõud” PR kategooriad 10–30 ja 70). Sugu tähistatakse koodnumbriga, st:

1. mees;

2. naine.

Sünniaasta tuleb märkida ainult põllumajandusettevõtja(te) ja/või juhataja(te) puhul (rühmade „tasustamata alaline tööjõud” UR või „tasustatud alaline tööjõud” PR kategooriad 10–30 ja 70), kasutades aastaarvu nelja numbrit.

Põllumajanduslik väljaõpe tuleb märkida üksnes juhataja(te) puhul (rühmade „tasustamata alaline tööjõud” UR või „tasustatud alaline tööjõud” PR kategooriad 10, 30 ja 70). Põllumajanduslikku väljaõpet tähistatakse koodnumbriga, st:

1. ainult praktiline põllumajanduslik kogemus;

2. põllumajanduslik baasväljaõpe;

3. täielik põllumajanduslik väljaõpe.

Tööaeg tuleb märkida tundides kõikide rühmade ja kategooriate kohta. See peaks väljendama põllumajandusettevõttes tegelikult töötatud aega. Vähem võimekate töötajate puhul tuleks tööaega vähendada vastavalt nende võimetele. Tükitööliste tööaeg arvestatakse välja töötasu kogusumma jagamisel tööaja alusel tööle võetud töötaja tunnipalgaga.

Alaliselt tööle võetud töötajate arv arvutatakse aasta tööühikuteks. Aasta tööühikute arvu ei kirjendata ajutise tööjõu puhul (ei tasustamata ajutise tööjõu (UC) ega tasustatud ajutise tööjõu (PC) puhul). Üks aasta tööühik võrdub ühe põllumajandusettevõttes täistööajaga töötava isikuga. Üks inimene ei tohi ületada ühe tööühiku piiri isegi siis, kui tema tegelik tööaeg ületab piirkonna ja põllumajandusettevõtte liigi jaoks ettenähtud normi. Isik, kes ei tööta põllumajandusettevõttes tervet aastat, moodustab osa „aastaühikust”. Iga sellise isiku „aasta tööühik” saadakse tema tegeliku aastase tööaja jagamisel täistööajaga töötaja tavapärase aastase tööajaga kõnealuses piirkonnas ning sama liiki põllumajandusettevõttes.

Vähem võimekate töötajate puhul tuleks aasta tööühikut vähendada vastavalt nende võimetele.

Ettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevusega seonduva töö osakaal tööajast on kohustuslik märkida üksnes ajutise tööjõu puhul (nii tasustamata kui ka tasustatud ajutine tööjõud). Osakaalu märkimine on vabatahtlik põllumajandusettevõtja(te) abikaasa(de), muu tasustamata alalise tööjõu ja muu tasustatud alalise tööjõu puhul. Osakaal märgitakse iga asjaomase kategooria puhul (40, 50, 60) protsentides aruandeaasta jooksul töötatud tundidest.

Ettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevusega seonduva töö osakaal aasta tööühikutes on kohustuslik märkida kõikide tööjõukategooriate, v.a ajutise tööjõu puhul (nii tasustamata ajutine tööjõud (UC) kui ka tasustatud ajutine tööjõud (PC)). Osakaal märgitakse iga kategooria puhul protsentides aasta tööühikutest.

Töö põllumajandusettevõttes hõlmab põllumajandusettevõttes tehtava põllumajandusliku tööga ning ettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevusega seonduvat füüsilist ja haldusalast korraldamist, järelevalvet ja juhtimist:

— Põllumajandusettevõttes tehtav põllumajanduslik töö — — rahaline korraldus ja juhtimine (põllumajandusettevõtte müügi- ja ostutehingud, raamatupidamine jne); — põllutööd (künd, külv, saagikoristus, viljapuuaia hooldus jne); — karjakasvatus (söödavalmistus, loomade söötmine, lüpsmine, kariloomade hooldamine jne); — toodete valmistamine turustamiseks, ladustamine, põllumajandustoodete otsemüük, põllumajandustoodete töötlemine enda tarbeks, veini ja oliiviõli tootmine; — hoonete, masinate, seadmete, hekkide, kraavide jne hooldustööd; — põllumajandusettevõtte tööjõu teostatavad veod põllumajandusettevõtte heaks.

— Põllumajandusettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevuse tarbeks tehtav töö — — lepinguline töö (kasutades põllumajandusettevõtte tootmisseadmeid); — turism, majutus ja muud vaba aja veetmisega seotud tegevused; — põllumajandustoodete töötlemine (kas põllumajandusettevõttes toodetud või mujalt ostetud toorainest), nt juust, või, lihatooted; — taastuvenergia tootmine; — metsandus ja puidu töötlemine; — muu põllumajandusettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevus (karusloomad, raviotstarbeline põllumajandus, käsitöö, vesiviljelus).

Põllumajandusettevõtte tööde hulka ei kuulu:

— töö põhivara tootmiseks (hoonete või masinate ehitamine või kapitaalremont, viljapuuaedade istutamine, hoonete lammutamine, viljapuuaedade väljajuurimine jne);

— töö põllumajandusettevõtja või juhataja majapidamises.

Tabel D.

Varad

Tabeli ülesehitus







Varade kategooria Kood (*)







Veerg Andmerühm Väärtus V OV Algseis AD Kogunenud kulum DY Käesoleva aasta kulum IP Investeeringud / Ostud, enne toetuste mahaarvamist S Toetused SA Müük CV Lõppseis







Kood (*) Kategooriate kirjeldus OV AD DY IP S SA CV 1010 Sularaha ja raha ekvivalendid — — — — — 1020 Nõuded — — — — — 1030 Muu käibevara — — — — — 1040 Varud — — 2010 Bioloogilised varad – taimed — — 3010 Põllumajandusmaa — — 3020 Maaparandus 3030 Põllumajanduslikud tootmishooned 4010 Masinad ja seadmed 5010 Metsamaa, sh kasvav mets — — 7010 Immateriaalne vara, kaubeldav — — 7020 Immateriaalne vara, mittekaubeldav 8010 Muu põhivara

Varad jaotatakse järgmistesse kategooriatesse:

1010. Sularaha ja raha ekvivalendid

Sularaha ja muu vara, mida saab hõlpsasti sularahaks muuta.

1020. Nõuded

Lühiajalised varad, põllumajandusettevõttele tagastamata summad, mis tulenevad enamasti äritegevusest.

1030. Muu käibevara

Mis tahes muu vara, mida saab hõlpsasti müüa või mis kavatsetakse tasuda ühe aasta jooksul.

1040. Varud

Põllumajandusettevõtte tootevarud, mida on võimalik kasutada sisenditena või mida hoitakse müügiks, kusjuures tooted võivad olla nii koha peal toodetud kui ka ostetud.

2010. Bioloogilised varad – taimed

Kõikide selliste taimede väärtus, mida ei ole veel koristatud (kõik püsi- ja kasvavad kultuurid).

3010. Põllumajandusmaa

Põllumajandusettevõttele kuuluv põllumajandusmaa.

3020. Maaparandus

Maaparandus (nt tarastamine, drenaaž, alalised niisutusseadmed) põllumajandusettevõtjale kuuluval maal olenemata maakasutuse otstarbest. Kirjendatud summade suhtes kohaldatakse veerus DY esitatud kulumit.

3030. Põllumajanduslikud tootmishooned

Põllumajandusettevõtjale kuuluvad hooned olenemata maakasutuse otstarbest. Rubriigi täitmine on kohustuslik ning rubriiki kantud summade suhtes kohaldatakse kulumit, mis on esitatud veerus DY.

4010. Masinad ja seadmed

Traktorid, traktorikultivaatorid, veoautod, furgoonautod, autod, põllumajandusettevõttes kasutatavad suur- ja väikeseadmed. Rubriigi täitmine on kohustuslik ning rubriiki kantud summade suhtes kohaldatakse kulumit, mis on esitatud veerus DY.

5010. Metsamaa, sh kasvav mets

Põllumajandusettevõtte alla kuuluv omaniku valduses olev metsamaa.

7010. Immateriaalne vara – kaubeldav

Kogu immateriaalne vara, mida saab hõlpsasti osta või müüa (nt kvoodid ja õigused, kui need on kaubeldavad ilma maata ja kui on olemas aktiivne turg).

7020. Immateriaalne vara – mittekaubeldav

Kogu muu immateriaalne vara (nt tarkvara, litsentsid jne). Rubriigi täitmine on kohustuslik ning rubriiki kantud summade suhtes kohaldatakse kulumit, mis on esitatud veerus DY.

8010. Muu põhivara

Muud pikaajalised varad. Rubriigi täitmine on kohustuslik ning vajaduse korral tuleb kulumi summad märkida veergu DY.

Andmerühmad tabelis D

Andmerühmad on järgmised: (OV) algseis, (AD) kogunenud kulum, (DY) käesoleva aruandeaasta kulum, (IP) investeeringud või ostud enne toetuste mahaarvamist, (S) toetused, (SA) müük, (CV) lõppseis. Alljärgnevalt täpsustatakse andmerühmade sisu.

Veerul (V) on ainult üks väärtus.

Hindamismeetodid

Kasutatakse järgmisi hindamismeetodeid:







õiglane väärtus, millest on maha arvatud müügiga seotud hinnangulised kulud summa, mille eest on võimalik vahetada vara või arveldada kohustist teadlike, huvitatud ja sõltumatute osapoolte vahelises tehingus ning millest on maha arvatud müügiga seotud hinnanguline kulu 2010, 3010, 5010, 7010 soetusmaksumus vara nominaal- või algne hind ostmisel 3020, 3030, 4010, 7020 arvestuslik väärtus väärtus, millega varad esinevad bilansis 1010, 1020, 1030, 1040, 8010

D.OV. Algseis

Algseis on vara väärtus aruandeaasta alguses. Põllumajandusettevõtete puhul, kes olid valimisse kaasatud ka eelneval aastal, peab algseis vastama eelneva aasta lõppseisule.

D.AD. Kogunenud kulum

Varade kulumi summa alates vara kasuliku eluea algusest kuni eelmise perioodi lõpuni.

D.DY. Käesoleva aasta kulum

Vara amortiseeritava osa süstemaatiline jaotamine vara kasulikule elueale.

Iga liikmesriigi poolt kohaldatavate iga-aastaste kulumimäärade tabel tuleb esitada komisjonile samadel tähtaegadel kui põllumajandusaruande andmed.

D.IP. Investeeringud / Ostud

Kogukulutused ostudele, kapitaalremondile ja põhivara tootmisele aruandeaasta kestel. Kui kõnealuste investeeringutega seoses on saadud abi või toetusi, kantakse investeeringute summa enne kõnealuste toetuste ja abi mahaarvamist veergu IP.

Väiksemate masinate ja seadmete ostud ning noorte puude ja põõsaste hankimine väiksemateks ümberistutustöödeks ei kuulu kõnealustesse veergudesse, vaid märgitakse aruandeaasta kuludesse.

Kapitaalremondid, mis suurendavad oluliselt masinate ja seadmete maksumust võrreldes nende maksumusega enne remonti, kantakse samuti käesolevasse veergu kas masinate ja seadmete kulumi lahutamatu osana, mida vajaduse korral kohandatakse, võttes arvesse kõnealuse seadme (remondi tõttu) pikenenud eluiga, või kapitaalremondi kulude jaotamise teel mitmele järjestikusele aastale.

Toodetud põhivara väärtust tuleb hinnata sellega seotud kulude põhjal (sh tasustatud ja/või tasustamata tööjõu väärtus) ning liita tabelis D „VARAD” koodide 2010–8010 all esitatud põhivara väärtusele.

D.S. Investeeringutoetused

Kõikide (eelmisel või käesoleval aruandeaastal) saadud toetuste lühiajaline osa nimetatud tabelisse kantud varadest.

D.SA. Müük

Vara müügi kogusumma aruandeaasta jooksul.

D.CV. Lõppseis

Lõppseis on vara väärtus aruandeaasta lõpus.

Märkused

Punktide 2010, 3010, 5010 ja 7010 puhul käsitatakse vahet andmerühmade OV+IP-SA ja CV vahel aruandeaastal kõnealustest varadest tuleneva tulu või kahjumina (mis tuleneb nii ühikuhinna kui ka mahu muutusest).

Andmed bioloogiliste varade kohta (loomad) kirjendatakse tabelisse J „LOOMAKASVATUS”.

Tabel E.

Kvoodid ja muud õigused







Kvoodi või õiguse kategooria Kood (*)







Veerud Andmerühm Omatav kvoot Rendile võetud kvoot Rendile antud kvoot Maksud N I O T QQ Kogus aruandeaasta lõpus — QP Ostetud kvoot — — — QS Müüdud kvoot — — — OV Algseis — — — CV Lõppseis — — — PQ Liisitud või rendile võetud kvoodi maksed — — — RQ Kvoodi liisimisest või rendile andmisest saadud tulu — — — TX Maksud — — —







Kood (*) Kirjeldus 10 Piim 20 Ammlehmatoetus 30 Ute- ja kitsetoetus 40 Suhkrupeet 50 Orgaaniline väetis 60 Õigused ühtse otsemaksete kava alusel makstavatele toetustele, välja arvatud eriõigused 70 Õigused eriõigustele

Kvootide (omatav kvoot, rendile võetud kvoot ja rendile antud kvoot) kogused on kohustuslikud andmed. Kirjendatakse üksnes aruandeaasta lõpu kogus.

Selliste kvootidega seotud kogused, millega võib teha tehinguid eraldi nendega seotud maast, kirjendatakse käesolevasse tabelisse. Kvoodid, millega ei või teha tehinguid eraldi nendega seotud maast, kirjendatakse üksnes tabelisse D „VARAD”. Märkida tuleb ka kvoodid, mis on algselt omandatud tasuta, ning hinnata neid kehtiva turuväärtuse alusel, kui nende kvootidega võib teha tehinguid eraldi nendega seotud maast.

Mõned andmekirjed märgitakse samal ajal kas üksikult või koondtulemuste osadena tabelite D „VARAD”, H „SISENDID” ja/või I „PÕLLUKULTUURID” muudesse rühmadesse või kategooriatesse.

Tuleb kasutada järgmisi kategooriaid:

10. Piim

20. Ammlehmatoetus

30. Ute- ja kitsetoetus

40. Suhkrupeet

50. Orgaaniline väetis

60. Õigused ühtse otsemaksete kava alusel makstavatele toetustele (välja arvatud eriõigused)

70. Õigused ühtse otsemaksete kava alusel antavatele eriõigustele

Tuleb kasutada järgmisi andmerühmi:

E.QQ. Kogus (märkida üksnes veergudesse N, I, O)

Kasutatakse järgmisi ühikuid:

— kategooriad 10 ja 40 (piim ja suhkrupeet): tsentnerid;

— kategooriad 20 ja 30 (ammlehmatoetus ning ute- ja kitsetoetus): maksete aluseks olevad baasühikud;

— kategooria 50 (orgaaniline väetis): loomade arv konverteerituna standardühikutesse;

— kategooria 60 (ühtne otsemaksete kava, välja arvatud eriõigused): õiguste/aaride arv;

— kategooria 70 (ühtse otsemaksete kava alusel antavad eriõigused): õiguste arv.

E.QP. Ostetud kvoot (märkida üksnes veergu N)

Tuleb märkida aruandeaasta jooksul makstud summa selliste kvootide või õiguste eest, millega võib teha tehinguid eraldi nendega seotud maast.

E.QS. Müüdud kvoot (märkida üksnes veergu N)

Tuleb märkida aruandeaasta jooksul saadud summa selliste kvootide või õiguste eest, millega võib teha tehinguid eraldi nendega seotud maast.

E.OV. Algseis (märkida üksnes veergu N)

Põllumajandustootja käsutuses olevate koguste väärtus algseisuga, olenemata sellest, kas need on saadud tasuta või ostetud, tuleb kirjendada kehtiva turuväärtusega, kui kvootidega võib teha tehinguid eraldi nendega seotud maast.

E.CV. Lõppseis (märkida üksnes veergu N)

Põllumajandustootja käsutuses olevate koguste väärtus lõppseisuga, olenemata sellest, kas need on saadud tasuta või ostetud, tuleb kirjendada kehtiva turuväärtusega, kui kvootidega võib teha tehinguid eraldi nendega seotud maast.

E.PQ. Liisitud või rendile võetud kvoodi maksed (märkida üksnes veergu I)

Kvootide või muude õiguste liisimise või rentimise eest makstud summa. Sisaldub ka tabeli H „SISENDID” kategoorias 5070 esitatud makstud renditasus.

E.RQ. Liisitud või rendile antud kvoodist saadud tulu (märkida üksnes veergu O)

Kvootide või muude õiguste rentimise või liisimise eest saadud summa. Sisaldub ka tabeli I „PÕLLUKULTUURID” kategoorias 90900 (Muud tooted ja tulud).

E.TX. Maksud, lisamaks (veerg T)

Kategooria 10 (piim): piima lisamaks aruandeaasta toodangu eest, muudel juhtudel makstud summa.

TABELI E VEERUD

Veerg N on seotud omatava kvoodiga, veerg I rendile võetud kvoodiga, veerg O rendile antud kvoodiga ja veerg T maksudega.

Tabel F.

Võlad

Tabeli ülesehitus







Võlgade kategooria Kood (*)







Veerud Andmerühm Lühiajalised Pikaajalised S L OV Algseis CV Lõppseis







Kood (*) Kategooriate kirjeldus S L 1010 Tavapärane ärilaen 1020 Spetsiifiline ärilaen 1030 Perelaenud/eralaenud 2010 Võlgnevused — 3000 Muud kohustused

Märgitud summad vastavad veel maksmata summadele, see tähendab lepingulistele laenudele, millest on maha arvatud juba tehtud tagasimaksed.

Tuleb kasutada järgmisi kategooriaid:

1010. Võlg – tavapärane ärilaen – laenud, mida ei toetata ühegi laenu võtmist käsitleva avaliku poliitilise strateegiaga.

1020. Võlg – spetsiifiline ärilaen – laenud, millele antakse avaliku poliitilise strateegia raames toetust (intressitoetused, tagatised jne).

1030. Võlg – perelaenud/eralaenud – laenud, mis on võetud füüsilise isiku käest, kuna tal on pere- või isiklikud sidemed võlgnikuga.

2010. Võlgnevused – tarnijatele tagastamata summad.

3000. Muud kohustused – kohustused, mis ei ole laenud ega võlgnevused.

Tuleb märkida kaks andmerühma: algseis (OV) ja lõppseis (CV).

On kaks veergu: lühiajalised kohustused (S) ja pikaajalised kohustused (L).

Lühiajalised kohustused – põllumajandusettevõttega seotud alla aastase tähtajaga võlad ja muud kohustused.

Pikaajalised kohustused – põllumajandusettevõttega seotud aastase ja pikema tähtajaga võlad ja muud kohustused.

Tabel G.

Käibemaks

Tabeli ülesehitus







Käibemaksusüsteemi kategooria Kood (*) Andmerühm Käibemaksusüsteem Muude kui investeeringutega seotud tehingute saldo Investeeringutega seotud tehingute saldo C NI I VA Põllumajandusettevõtte käibemaksusüsteemid







Kood (*) Kategooriate kirjeldus 1010 Põllumajandusettevõtte peamine käibemaksusüsteem 1020 Põllumajandusettevõtte teisene käibemaksusüsteem







Mõlema kategooria käibemaksusüsteemide loetelu C NI I Tavapärane käibemaksusüsteem 1 — — Osalise tasaarvestuse süsteem 2

Põllumajandusaruande rahalises vääringus andmeid väljendatakse ilma käibemaksuta.

Järgmised käibemaksuga seotud üksikasjalikud andmed tuleb esitada kategooriatena:

1010. Põllumajandusettevõtte peamine käibemaksusüsteem

1. Tavapärane käibemaksusüsteem – käibemaksusüsteem, mille puhul tagatakse, et see ei mõjuta põllumajandusettevõtte sissetulekuid, kuna maksuametile teatatakse käibemaksu jääk.

2. Osalise tasaarvestuse süsteem – käibemaksusüsteem, mille puhul ei tagata, et see ei mõjuta põllumajandusettevõtte sissetulekuid, kuigi see võib sisaldada teatavat ligikaudset mehhanismi makstud ja saadud käibemaksu tasaarvestuseks.

1020. Põllumajandusettevõtte teisene käibemaksusüsteem

Peamise käibemaksusüsteemi jaoks kindlaksmääratud koodid.

Põllumajandusettevõtte käibemaksusüsteemi jaoks on ainult üks andmerühm (VA). Veerge on kolm: käibemakssüsteemi kood (C), muude kui investeeringutega seotud tehingute saldo (NI) ja investeeringutega seotud tehingute saldo (I).

Tavapärase käibemaksusüsteemi kohta tehakse üksnes vastav märge. Kui põllumajandusettevõttes kohaldatakse käibemaksu osalise tasaarvestuse süsteemi, tuleb esitada ka muude kui investeeringutega seotud tehingute ja investeeringutega seotud tehingute käibemaksu bilanss.

Kui käibemaksu kogukäive suurendab asjaomase põllumajandusettevõtte tulusid, on eespool osutatud käibemaksu bilanss positiivne. Tulude vähenemise puhul on bilanss negatiivne.

Tabel H.

Sisendid

Tabeli ülesehitus







Sisendi kategooria Kood (*)







Veerud Andmerühm Väärtus Kogus V Q LM Tööjõu ja seadmetega seotud kulud ja sisendid SL Põllumajandusloomadega seotud erikulud SC Põllukultuuridega seotud erikulud ja -sisendid OS Kõrvaltegevustega seotud erikulud FO Põllumajandusettevõtte üldkulud







Kood (*) Rühm Kategooriate kirjeldus V Q 1010 LM Tasustatud tööjõu palgad ja sotsiaalkindlustuskulud — 1020 LM Lepinguline töö ja masinate rentimine — 1030 LM Masinate ja seadmete korrashoid — 1040 LM Mootorikütus ja määrdeained — 1050 LM Autokulud — 2010 SL Kariloomadele (hobuslased, mäletsejalised) ostetud jõusööt — 2020 SL Kariloomadele (hobuslased, mäletsejalised) ostetud koresööt — 2030 SL Sigade ostusööt — 2040 SL Kodulindude ja muude väikeloomade ostusööt — 2050 SL Kariloomadele (hobuslased, mäletsejalised) põllumajandusettevõttes toodetud sööt — 2060 SL Sigadele põllumajandusettevõttes toodetud sööt — 2070 SL Kodulindudele ja muude väikeloomade põllumajandusettevõttes toodetud sööt — 2080 SL Veterinaarkulud — 2090 SL Muud põllumajandusloomadega seotud erikulud — 3010 SC Ostetud seemned ja seemikud — 3020 SC Põllumajandusettevõttes toodetud ja kasutatud seemned ja seemikud — 3030 SC Väetised ja mullaparandusained — 3031 SC Mineraalväetistes kasutatud lämmastiku (N) kogus — 3032 SC Mineraalväetistes kasutatud fosfori (P2O5) kogus — 3033 SC Mineraalväetistes kasutatud kaaliumi (K2O) kogus — 3034 SC Ostetud sõnnik — 3040 SC Taimekaitsevahendid — 3090 SC Muud põllukultuuridega seotud erikulud — 4010 OS Metsanduse ja puidu töötlemisega seotud erikulud — 4020 OS Taimekasvatussaaduste töötlemisega seotud erikulud — 4030 OS Lehmapiima töötlemisega seotud erikulud — 4040 OS Pühvlipiima töötlemisega seotud erikulud — 4050 OS Lambapiima töötlemisega seotud erikulud — 4060 OS Kitsepiima töötlemisega seotud erikulud — 4070 OS Liha ja muude loomsete saaduste töötlemisega seotud erikulud — 4090 OS Kõrvaltegevustega seotud muud erikulud — 5010 FO Hoonete korrashoid ja maaparandustööd — 5020 FO Elektrienergia — 5030 FO Kütteained — 5040 FO Vesi — 5051 FO Põllumajanduskindlustus — 5055 FO Muud põllumajandusettevõtte kindlustused — 5061 FO Maksud ja muud tasud — 5062 FO Maa- ja hoonetemaksud — 5070 FO Makstud renditasu kokku — 5071 FO Maa eest tasutud rent — 5080 FO Makstud intressid ja finantskulud — 5090 FO Muud põllumajandusettevõtte üldkulud —

Põllumajandusettevõtte sisendid (kulud sularahas ja mitterahalisena ning valitud sisendite kogused) käsitlevad aruandeaastaga seotud põllumajandusettevõtte toodangu saamiseks vajalike tootmisvahendite „tarbimist” (sh ettevõttes toodetud sisendite ettevõttesisene tarbimine) või kõnealuste vahendite „tarbimist” aruandeaasta jooksul. Kui teatav kasutamine on osaliselt seotud nii erakasutuse kui ka põllumajandusettevõtte kuludega (nt elektrienergia, vesi, kütteained ja mootorikütus jne), kantakse põllumajandusaruandesse ainult põllumajandusettevõtte kulud. Samuti esitatakse isiklike autode kasutamise kuluosa vastavalt nende autode kasutamisele põllumajandusettevõtte tarbeks.

Aruandeaasta toodanguga seotud kulude arvutamisel tuleks aasta jooksul tehtud ostud (sh ettevõttesisene tarbimine) kohandada väärtuse muudatustega (sh muudatustega viljeluses). Iga punkti puhul tuleks esitada makstud kogukulude ja ettevõttesisese tarbimise maksumus eraldi.

Kui märgitud kulud tähistavad kogu sisendite „tarbimist” aruandeaasta jooksul, kuid ei vasta selle aasta toodangule, tuleks sisendivarude muutumine (kaasa arvatud saagikulud) märkida käibevahendeid käsitleva asjakohase koodi all.

Kui põllumajandusettevõtte tootmisallikaid (tasustatud või tasustamata tööjõud, masinad ja seadmed) kasutatakse põhivara suurendamiseks (masinate ehitamine või kapitaalremont, hoonete ehitamine, kapitaalremont või lammutamine, viljapuude istutamine või langetamine), siis ei arvata vastavaid kulusid – või hinnangulisi kulusid – põllumajandusettevõtte tegevuskuludesse. Igal juhul jäetakse tööjõukulud ning põhivara tootmiseks kulutatud töötunnid välja nii kuludest kui ka tööjõuga seotud andmetest. Erandjuhtudel, kui teatavaid põhivara tootmisega seotud kulusid (v.a tööjõu maksumus) ei saa eraldi välja arvutada (nt põllumajandusettevõttele kuuluva traktori kasutamine) ning need arvestatakse kulude hulka, tuleb kõigi kõnealuste põhivara tootmiseks tehtud kulutuste hinnanguline väärtus kanda tabelisse I „PÕLLUKULTUURID” põllukultuurikategooria koodiga 90900 „Muud”.

Põhivara „tarbimisega” seotud kulud väljendatakse kulumina, seega ei tuleks põhivara soetamise kulusid käsitada põllumajandusettevõtte kuludena. Kulumiga seotud juhised on esitatud tabelis D „VARAD”.

Kuluartiklite kompenseerimisega seotud väljaminekuid aruandeaasta jooksul või hiljem (nt traktori remont kindlustuspoliisi või kolmanda isiku poolt korvatava õnnetusjuhtumi tõttu) ei kanta põllumajandusettevõtte kuludesse ning vastavaid tulusid ei tuleks kanda põllumajandusettevõtte raamatupidamisarvestusse.

Ostetud varude edasimüügist saadud tulud tuleb vastavatest sisenditest maha arvata.

Kuludega seotud abi ja toetusi ei arvata vastavatest kuludest maha, vaid märgitakse asjakohaste koodidega 4100–4900 tabelisse M „TOETUSED” (vt kõnealuste koodidega seotud juhised). Investeerimisabi ja -toetused esitatakse tabelis D „VARAD”.

Kuludesse kantakse igale kuluartiklile vastavate ostudega seotud väljaminekud.

Sisendid liigitatakse järgmiselt:

1010. Tasustatud tööjõu palgad ja sotsiaalkindlustuskulud

Käesolev punkt sisaldab järgmisi andmeid:

— tasustatud tööjõule sularahas makstud palgad ja töötasud, olenemata tasustamise alusest (tükitöö või tunnitöö), millest arvatakse maha kõik põllumajandusettevõtjale kui tööandjale makstavad sotsiaalmaksud, et kompenseerida makstud palka, mis ei vasta tegelikult tehtud tööle (nt töölt puudumine õnnetusjuhtumi, tööalase koolituse vms tõttu);

— töötasud ja loonuspalk (nt eluase, toitlustamine, majutamine, põllumajandustoodang jne);

— tootlikkuse või erialase ettevalmistusega seotud palgalisad, kingitused, lisatasud, kasumiosa;

— muud tööjõuga seotud väljaminekud (töölevõtmise kulud);

— tööandja kantavad ja töötaja nimel või tema eest makstavad sotsiaalkindlustusmaksed;

— tööõnnetuskindlustus.

Põllumajandusettevõtja ja tasustamata tööjõu sotsiaalkindlustusmakseid ja isiklikke kindlustusmakseid ei käsitata põllumajandusettevõtte kuludena.

Tasustamata tööjõule makstud summasid (mis määratluse kohaselt on normaalpalgast väiksemad, vrd tasustamata tööjõu määratlusega) ei kanta põllumajandusaruandesse.

Põllumajandusettevõttes töötamise lõpetanud palgalistele pensionäridele makstavad toetused (sularahas või mitterahalisena) ei kuulu käesoleva punkti alla, vaid märgitakse koodi „Muud põllumajandusettevõtte üldkulud” alla.

1020. Lepinguline töö ja masinate rentimine

Käesolev punkt sisaldab järgmisi andmeid:

— põllumajandusettevõttes lepingu alusel tehtud töödega seotud kogukulu(tuse)d. See sisaldab üldjuhul seadmete kasutamisega (sh kütus) ja tööga seotud kulu. Kui leping hõlmab ka kasutatud materjali (v.a kütus, nt taimekaitsevahendid, väetised ja seemned) maksumust, tuleks kõnealuste materjalide kulu maha arvata. Kõnealune summa (vajaduse korral selle hinnanguline suurus) tuleks kanda vastava kuluartikli alla (nt pestitsiidid tuleb kanda koodi 3040 „Taimekaitsevahendid” alla);

— põllumajandusettevõtte töötajate kasutatavate masinate rendikulud. Renditud masinate kasutamisega seonduv kütusekulu tuleb kanda koodi 1040 „Mootorikütus ja määrdeained” alla;

— põllumajandusettevõtte töötajate kasutatavate masinate liisingukulud. Liisitud masinate kütuse- ja hoolduskulud tuleks kirjendada asjaomaste koodide alla (koodid 1030 „Masinate ja seadmete korrashoid” ja 1040 „Mootorikütus ja määrdeained”).

1030. Masinate ja seadmete korrashoid

Masinate ja seadmete hooldamise ja väikeremondiga seotud kulud, mis ei mõjuta seadmete turuväärtust (väljamaksed mehhaanikule, varuosade maksumus jne).

Selle punkti alla kuuluvad väikeseadmete ostud, sadulsepatööde ja hobuserautamisega seotud kulud, rehvide, taimelavade, tervist kahjustavate tööde tegemiseks vajalike kaitseriietuse ja seadmete üldiseks puhastamiseks vajalike detergentide ostud ning isiklike autodega seotud kuluosa vastavalt nende kasutamisele põllumajandusettevõtte tarbeks (vt ka kood 1050). Detergendid loomakasvatuses kasutatavate seadmete (nt lüpsimasinad) puhastamiseks kirjendatakse koodi 2090 „Muud põllumajandusloomadega seotud erikulud” alla.

Kapitaalremont, mis tõstab seadmete väärtust võrreldes nende remondieelse väärtusega, jäetakse käesoleva koodi alt välja (vt ka juhised kulumi kohta tabelis D „VARAD”).

1040. Mootorikütus ja määrdeained

Käesoleva punkti alla kuulub isiklike autode kütuse ja määrdeainete kuluosa vastavalt nende autode kasutamisele põllumajandusettevõtte tarbeks (vt ka kood 1050).

Toodete kasutamise korral nii mootorikütuse kui ka kütteainena jaotatakse kogusumma kahe koodi vahel:

1040. „Mootorikütus ja määrdeained”

5030. „Kütteained”.

1050. Autokulud

Põllumajandusettevõtte isiklike autodega seotud kuluosa meelevaldse arvutamise korral (nt kindel summa kilomeetri kohta) märgitakse kõnealused kulud käesoleva koodi alla.

Sööt

Kasutatud sööt jaotatakse ostusöödaks ning põllumajandusettevõttes toodetud söödaks.

Ostusööda hulka kuuluvad lakukivid, piimatooted (ostetud või põllumajandusettevõttesse tagastatud) ning tooted sööda säilitamiseks ja ladustamiseks ning samuti söödale võtmise, kasutatava põllumajandusmaa hulka mittekuuluvate ühiskarjamaade kasutamise ning kasutatava põllumajandusmaa hulka mittekuuluva söödamaa rentimisega seotud kulud. Sisseostetud allapanu ja põhk kuuluvad samuti ostusööda hulka.

Kariloomade ostusööt jaotatakse jõusöödaks ja koresöödaks (sh söödale võtmine ning kasutatava põllumajandusmaa hulka mittekuuluvate ühiskarjamaade, karjamaade ja söödamaade kasutamisega seotud kulud ning ostetud allapanu ja õled).

Koodi 2010 „Kariloomadele (hobuslased, mäletsejalised) ostetud jõusööt” alla kuuluvad eelkõige õlikoogid, segajõusööt, teravili, rohukuivised, kuivatatud suhkrupeedilõigud, kalajahu, piim ja piimasaadused, mineraalained ning sellise sööda säilitamiseks ja ladustamiseks ettenähtud tooted.

Koresööda, nt silo tootmiseks lepingu alusel tehtud tööga seotud kulutused kantakse koodi 1020 „Lepinguline töö ja masinate rentimine” alla.

Põllumajandusettevõttes toodetud ja kasutatud sööda hulka kuuluvad põllumajandusettevõtte müügitooted, mida kasutatakse söödana (sh piim ja piimatooted, kuid mitte vasikate poolt udarast imetud piim, mida ei võeta arvesse). Põllumajandusettevõttes toodetud allapanu ja põhk võetakse arvesse ainult juhul, kui need kuuluvad asjaomase piirkonna ja asjaomase aasta müügitoodete hulka.

Kasutatakse järgmisi alamkategooriaid:

Ostusööt: 2010 Kariloomadele (hobuslased, mäletsejalised) ostetud jõusööt 2020 Kariloomadele (hobuslased, mäletsejalised) ostetud koresööt 2030 Sigade ostusööt 2040 Kodulindude ja muude väikeloomade ostusööt

Põllumajandusettevõttes toodetud ja kasutatud sööt: 2050 Kariloomadele (hobuslased, mäletsejalised) põllumajandusettevõttes toodetud sööt 2060 Sigadele põllumajandusettevõttes toodetud sööt 2070 Kodulindudele ja muudele väikeloomadele põllumajandusettevõttes toodetud sööt

2080. Veterinaarkulud

Veterinaartasude ja ravimitega seotud kulud.

2090. Muud põllumajandusloomadega seotud erikulud

Kõik loomakasvatusega otseselt seotud kulud, mis ei kuulu tabeli H eraldi koodide alla: paaritustasud, kunstlik seemendus, kastreerimine, piimaproovid, tõuraamatutesse märkimine ja registreerimine, detergendid loomakasvatuses kasutatavate seadmete (nt lüpsimasinad) puhastamiseks, loomakasvatustoodangu pakkematerjal, loomakasvatustoodangu ettevõttevälised ladustamise ja pakendamise kulud, põllumajandusettevõtte loomakasvatustoodangu turustamise kulud, liigse sõnniku kõrvaldamise kulud jne. See hõlmab ka loomade eluruumideks või nendega seotud toodete ladustamiseks kasutatavate hoonete lühiajalist rentimist. See ei hõlma loomakasvatustoodangu töötlemise erikulusid, mis on kantud tabeli H koodide 4030–4070 alla.

3010. Ostetud seemned ja seemikud

Kõik ostetud seemned ja seemikud, sh sibulad, juuremugulad ja mugulad. Uute istandike jaoks ostetud noorte puude ja põõsaste ostukulusid käsitatakse investeeringuna, mis tuleks märkida kas tabelisse D koodi 2010 „Bioloogilised varad – taimed” alla või koodi 5010 „Metsamaa, sh kasvav mets” alla. Väiksema ulatusega ümberistutamiseks ettenähtud noorte puude ja põõsastega seotud kulud tuleb siiski märkida aruandeaasta kulude hulka ning esitada käesoleva koodi all, v.a põllumajandusettevõtte juurde kuuluvate metsadega seotud kulud, mis kantakse koodi 4010 „Metsanduse ja puidu töötlemisega seotud erikulud” alla.

Selle koodi alla kantakse ka seemnete töötlemise (sorteerimine, desinfektsioon) kulud.

3020. Põllumajandusettevõttes toodetud ja kasutatud seemned ja seemikud

Kõik põllumajandusettevõttes toodetud ja kasutatud seemned ja seemikud (sh sibulad, juuremugulad ja mugulad).

3030. Väetised ja mullaparandusained

Kõik ostetud väetised ja mullaparandusained (nt lubi), sh kompost, kütteturvas ja sõnnik (v.a põllumajandusettevõttes toodetud sõnnik).

Põllumajandusettevõtte juurde kuuluvate metsade jaoks kasutatud väetised ja mullaparandusained kantakse koodi 4010 „Metsanduse ja puidu töötlemisega seotud erikulud” alla.

3031. Mineraalväetistes kasutatud lämmastiku (N) kogus

Mineraalväetistes kasutatud lämmastiku üldkogus (kaal), mida hinnatakse mineraalväetiste koguse ja nende lämmastikusisalduse põhjal.

3032. Mineraalväetistes kasutatud fosfori (P2O5) kogus

Mineraalväetistes kasutatud fosfori üldkogus (kaal) (P2O5-na), mida hinnatakse mineraalväetiste koguse ja nende fosforisisalduse (P2O5)põhjal.

3033. Mineraalväetistes kasutatud kaaliumi (K2O) kogus

Mineraalväetistes kasutatud kaaliumi üldkogus (kaal) (K2O-na), mida hinnatakse mineraalväetiste koguse ja nende kaaliumisisalduse (K2O) põhjal.

3034. Ostetud sõnnik

Ostetud sõnniku väärtus.

3040. Taimekaitsevahendid

Kõik vahendid, mida kasutatakse saagi ja taimede kaitsmiseks putukkahjurite ja taimehaiguste, röövloomade, ebasoodsate ilmastikutingimuste jms eest (insektitsiidid, fungitsiidid, herbitsiidid, mürksöödad, linnupeletusvahendid, rahekaitsed, öökülmavastased vahendid jne). Kui taimekaitsetöid teostab tööettevõtja ja kasutatud kaitsevahenditega seotud kulusid ei saa eraldi kindlaks määrata, kantakse kulude kogusumma koodi 1020 „Lepinguline töö ja masinate rentimine” alla.

Põllumajandusettevõtte juurde kuuluvate metsade jaoks kasutatud kaitsematerjalid kantakse koodi 4010 „Metsanduse ja puidu töötlemisega seotud erikulud” alla.

3090. Muud põllukultuuridega seotud erikulud

Kõik taimekasvatusega (sh püsirohumaad ja rohumaad) otseselt seotud kulud, mis ei kuulu muude kuluartiklite alla: pakke- ja sidumismaterjal, nöörid ja köied, mullaanalüüsidega seotud kulud, põllumajandusnäitustega seotud kulud, plastkatted (nt maasikakasvatuses), põllukultuuride säilitusvahendid, saagi ettevõttevälise ladustamise ja pakendamise kulud, põllumajandusettevõtte taimsete toodete turustamise kulud, summad turustamiseks ettenähtud kasvavate põllukultuuride ostmiseks või turustamiseks ettenähtud põllukultuuride kasvatamise eesmärgil maa rentimiseks lühemaks ajaks kui üks aasta, põllumajandusettevõttes töödeldavate viinamarjade ja oliivide varud jne. See ei hõlma muude põllukultuuride kui viinamarjade ja oliivide töötlemise kulusid, mis tuleb kanda koodi 4020 alla. See hõlmab ka turustamiseks ettenähtud kultuuride jaoks kasutatavate hoonete lühiajalist rentimist.

4010. Metsanduse ja puidu töötlemisega seotud erikulud

Väetised, taimekaitsevahendid, mitmesugused erikulud. Tööjõukulud, lepingulised tööd ja mehhaniseerimiskulud ei kuulu käesoleva koodi alla, vaid kantakse vastavate kulukoodide alla.

4020. Taimekasvatussaaduste töötlemisega seotud erikulud

Kohapealt pärinevad või ostetud koostisained, toorained või pooltooted ja muud taimekasvatussaaduste töötlemise erikulud (nt pakendamise või turustamisega seotud erikulud). Tööjõukulud, lepingulised tööd ja mehhaniseerimiskulud ei kuulu käesoleva koodi alla, vaid kantakse vastavate kulukoodide alla.

4030. Lehmapiima töötlemisega seotud erikulud

Kohapealt pärinevad või ostetud koostisained, toorained või pooltooted ja muud lehmapiima töötlemise erikulud (nt pakendamise või turustamisega seotud erikulud). Tööjõukulud, lepingulised tööd ja mehhaniseerimiskulud ei kuulu käesoleva koodi alla, vaid kantakse vastavate kulukoodide alla.

4040. Pühvlipiima töötlemisega seotud erikulud

Kohapealt pärinevad või ostetud koostisained, toorained või pooltooted ja muud pühvlipiima töötlemise erikulud (nt pakendamise või turustamisega seotud erikulud). Tööjõukulud, lepingulised tööd ja mehhaniseerimiskulud ei kuulu käesoleva koodi alla, vaid kantakse vastavate kulukoodide alla.

4050. Lambapiima töötlemisega seotud erikulud

Kohapealt pärinevad või ostetud koostisained, toorained või pooltooted ja muud pühvlipiima töötlemise erikulud (nt pakendamise või turustamisega seotud erikulud). Tööjõukulud, lepingulised tööd ja mehhaniseerimiskulud ei kuulu käesoleva koodi alla, vaid kantakse vastavate kulukoodide alla.

4060. Kitsepiima töötlemisega seotud erikulud

Kohapealt pärinevad või ostetud koostisained, toorained või pooltooted ja muud kitsepiima töötlemise erikulud (nt pakendamise või turustamisega seotud erikulud). Tööjõukulud, lepingulised tööd ja mehhaniseerimiskulud ei kuulu käesoleva koodi alla, vaid kantakse vastavate kulukoodide alla.

4070. Liha ja muude loomsete saaduste töötlemisega seotud erikulud

Kohapealt pärinevad või ostetud koostisained, toorained või pooltooted ning muud liha ja muude loomsete saaduste töötlemisega seotud erikulud, mida ei ole märgitud koodide 4030–4060 all (nt pakendamise või turustamisega seotud erikulud). Tööjõukulud, lepingulised tööd ja mehhaniseerimiskulud ei kuulu käesoleva koodi alla, vaid kantakse vastavate kulukoodide alla.

4090. Kõrvaltegevustega seotud muud erikulud

Kohapealt pärinevad või ostetud toorained ja muud kõrvaltegevustega seotud erikulud. Tööjõukulud, lepingulised tööd ja mehhaniseerimiskulud ei kuulu käesoleva koodi alla, vaid kantakse vastavate kulukoodide alla.

5010. Hoonete korrashoid ja maaparandustööd

Hoonete ja rajatiste, sh kasvuhoonete, raamide ja tugirajatiste korrashoid (rendilepingu alusel) ning maaparandustööd. Hoonete ja rajatiste korrashoiuks ostetud ehitusmaterjalidega seotud kulud märgitakse käesoleva koodi alla.

Uuteks investeeringuteks vajalike ehitusmaterjalide ost tuleks kanda tabeli D „VARAD” andmerühma „Investeeringud / Ostud” asjakohaste koodide alla.

Hoonete väärtust suurendavate kapitaalremontide (suur tehnohooldus) kulud ei kuulu käesoleva koodi alla. Kõnealused kulud märgitakse investeeringuna tabeli D koodi 3030 „Põllumajanduslikud tootmishooned” alla.

5020. Elektrienergia

Põllumajandusettevõttes kasutatava elektri kogutarbimine.

5030. Kütteained

Põllumajandusettevõttes kasutatava kütteaine kogutarbimine, sh kasvuhoonete kütmine.

5040. Vesi

Veevärgiga liitumisega ning igasuguse põllumajandusettevõttes vajaliku veetarbimisega seotud kulud, sh niisutamine. Põllumajandusettevõttele kuuluvate veeseadmete kasutamise kulud kantakse asjakohaste koodide alla: masinate ja seadmete kulum, masinate ja seadmete korrashoid, mootorikütus, elektrienergia.

5051. Põllumajanduskindlustus

Kindlustuskulu, mis hõlmab põllumajanduslikust tootmisest saadavat tulu või selle osi, sealhulgas kindlustus loomade surma ning saagikadude jne vastu.

5055. Muud põllumajandusettevõtte kindlustused

Kõik põllumajandusettevõttes esinevaid muid riske (v.a põllumajandusega seotud) katvad kindlustusmaksed, mis hõlmavad põllumajandusettevõtja tsiviilvastutuskindlustust ning tulekahju- ja üleujutuskindlustust, v.a käesoleva tabeli koodi 1010 alla kuuluv tööõnnetuskindlustus. See hõlmab ka hoonete kindlustusmakseid.

5061. Põllumajandusettevõtte maksud ja muud tasud

Kõik põllumajandusettevõttega seotud maksud ja muud tasud, sh keskkonnakaitsemeetmetega seotud maksud, (kuid) välja arvatud käibemaks ning maa, hoonete või tööjõuga seotud maksud. Põllumajandusettevõtja otsene tulumaks ei kuulu põllumajandusettevõtte kulude hulka.

5062. Kinnisasjamaksud ja muud sellega seotud koormatised

Omaniku valduses ja loonusrendile antud maa ja hoonete eest makstavad maksud, lõivud ja muud omandiga seotud koormatised.

5070. Makstud renditasu

Makstud renditasu (sularahas või mitterahalisena) renditud maa, hoonete, kvootide ja muude põllumajandusettevõtte õiguste eest. Kirjendada tuleks ainult taluhoonete ja muude renditud hoonete põllumajandusettevõttega seotud osa. Selliste kvootide liisimis- ja rendikulud, mis ei ole maaga seotud, tuleks kanda ka tabelisse E.

5071. Sealhulgas maa eest tasutud rent

5080. Makstud intressid ja finantskulud

Põllumajandusettevõtte tarbeks võetud laenukapitalilt (laenud) makstavad intressid ja finantskulud. Selle teabe esitamine on kohustuslik.

Intressitoetust ei lahutata, vaid kantakse tabelisse M koodi 3550 alla.

5090. Muud põllumajandusettevõtte üldkulud

Kõik muud eespool osutatud koodide all nimetamata põllumajandusettevõtte pidamise kulud (raamatupidamistasud, sekretäriteenuste- ja kontorikulud, telefonimaksud, mitmesugused osamaksud ja liikmemaksud jne).

Tabel I.

Põllukultuurid

Tabeli ülesehitus







Põllukultuuri kategooria Kood (*) Põllukultuuri tüüp Kood (**) Puuduvad andmed Kood (***) Andmerühm Veerud Kogupindala sh niisutatav ala sh energiakultuuride viljelemiseks kasutatav ala sh GMOde viljelemiseks kasutatav ala Kogus Väärtus TA IR EN GM Q V A Piirkond — — OV Algseis — — — — — CV Lõppseis — — — — — PR Toodang — — — — — SA Müük — — — — FC Põllumajandusettevõtte omatarbimine ja mitterahalised hüvitised — — — — — FU Ettevõttesisene tarbimine — — — — —

Põllukultuuri kategooria jaoks tuleb kasutada järgmisi koode:







Kood (*) Kirjeldus Terade (sh seemne) saamiseks kasvatatav teravili 10110 Pehme ja speltanisu 10120 Kõva nisu 10130 Rukis 10140 Oder 10150 Kaer 10160 Maisiterad 10170 Riis 10190 Muu terade saamiseks kasvatatav teravili Terade (sh seemnete ning teravilja ja kaunviljade segude) saamiseks kasvatatavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad kultuurid 10210 Hernes, põlduba ja maguslupiin 10220 Läätsed, kikerhernes ja hiirehernes 10290 Muud valgurikkad kultuurid 10300 Kartul (sh varajane ja seemnekartul) 10310 Tärklisekartulid 10390 Muud kartulid 10400 Suhkrupeet (v.a seeme) 10500 Söödajuurvili ja muguljuurvili (v.a seeme) Tehnilised kultuurid 10601 Tubakas 10602 Humal 10603 Puuvill 10604 Raps ja rüps 10605 Päevalill 10606 Soja 10607 Linaseemned (õlilina) 10608 Muud õliseemnekultuurid 10609 Lina 10610 Harilik kanep 10611 Muud kiukultuurid 10612 Aromaatsed taimed, ravimtaimed ja maitsetaimed 10613 Suhkruroog 10690 Mujal nimetamata tehnilised kultuurid Värske köögivili, melonid ja maasikad, mis kasvavad Värske köögivili, melonid ja maasikad – avamaal või madala kaitsekatte all (sisseminekuvõimaluseta) 10711 Värske köögivili, melonid ja maasikad – avamaal 10712 Värske köögivili, melonid ja maasikad – aiamaal 10720 Värske köögivili, melonid ja maasikad – klaas- või muu (ligipääsetava) kaitsekatte all Kõigi koodi „Värske köögivili, melonid ja maasikad” alla kuuluvate alamkategooriate üksikasjad: 10731 Lillkapsas ja spargelkapsas 10732 Aedsalat 10733 Tomatid 10734 Suhkrumais 10735 Sibulad 10736 Küüslauk 10737 Porgandid 10738 Maasikad 10739 Melonid 10790 Muu köögivili Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid) 10810 Lilled ja dekoratiivtaimed – avamaal või madala (ligipääsmatu) kaitsekatte all 10820 Lilled ja dekoratiivtaimed – klaas- või muu (ligipääsetava) kaitsekatte all Kõigi koodi „Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid)” alla kuuluvate alamkategooriate üksikasjad: 10830 Lillesibulad, juure- ja varremugulad 10840 Lõikelilled ja lillepungad 10850 Õis- ja dekoratiivtaimed Haljalt koristatud taimed 10910 Ajutine rohumaa Muud haljalt koristatud taimed: 10921 Haljasmais 10922 Liblikõielised taimed 10923 Muud mujal nimetamata taimed, mis on koristatud haljalt 11000 Viljelusmaa seemned ja seemikud 11100 Muud põllukultuurid Kesa 11210 Toetusteta kesa 11220 Kesa, mille suhtes kohaldatakse toetusi ja mis ei ole majanduslikus kasutuses 11300 Külvivalmis rendile antav maa, sh töötajatele mitterahalise tasuna kasutamiseks antav maa. 20000 Koduaiad Püsirohumaa 30100 Karjamaa ja heinamaa, v.a looduslik rohumaa 30200 Looduslik rohumaa 30300 Püsirohumaa, mida enam ei kasutata tootmise eesmärgil ja mille suhtes kohaldatakse toetusi Püsikultuurid Puuviljasordid, sellest 40111 õunad 40112 pirnid 40113 virsikud ja nektariinid 40114 muud parasvöötme puuviljad 40115 lähistroopika- või troopikavöötme puuviljad 40120 Marjasordid 40130 Pähklid Tsitruseistandikud 40210 Apelsinid 40220 Tangeriinid, mandariinid, klementiinid ja muud samalaadsed väikesed puuviljad 40230 Sidrunid 40290 Muud tsitrusviljad Oliiviistandikud 40310 Lauaoliivid 40320 Oliivid õli tootmiseks (müüakse viljadena) 40330 Oliiviõli 40340 Oliivikasvatuse kõrvalsaadused Viinamarjaistandikud 40411 Viinamarjad kaitstud päritolunimetusega (KPN) kvaliteetveini tootmiseks 40412 Viinamarjad kaitstud geograafilise tähisega (KGT) kvaliteetveini tootmiseks 40420 Muud veinid 40430 Lauaviinamarjad 40440 Rosinad 40451 Viinamarjad kaitstud päritolunimetusega (KPN) kvaliteetveini tootmiseks 40452 Viinamarjad kaitstud geograafilise tähisega (KGT) kvaliteetveini tootmiseks 40460 Viinamarjad muude veinide tootmiseks 40470 Mitmesugused viinamarjatooted: viinamarjavirre, mahl, brändi, äädikas ja muud põllumajandusettevõttes valmistatud tooted 40480 Viinamarjakasvatuse kõrvalsaadused (pressimisjäägid, käärimissete) 40500 Puukoolid 40600 Muud püsikultuurid 40610 sellest jõulupuud 40700 Püsikultuurid katmikalal 40800 Noorte istandike kasv Muu maa 50100 Kasutamata põllumajandusmaa 50200 Metsamaad 50210 sellest lühikese raieringiga madalmets 50900 Muu maa (hoonete, karjaaia, teede, tiikide, kivimurdude, viljatu maa, kaljude jms all olev maa) 60000 Seened Muud tooted ja tulud 90100 Põllumajandusmaa rentimisest saadud tulu 90200 Ühegi põllukultuuriga sidumata saagikindlustusest saadud hüvitis 90300 Põllukultuuride kõrvalsaadused, v.a viinamarja- ja oliivikasvatuse kõrvalsaadused 90310 Põhk 90320 Suhkrupeedi pealsed 90330 Muud kõrvalsaadused 90900 Muud

Põllukultuuriliikide koodid tuleb valida järgnevast loetelust:







Kood (**) Kirjeldus 0 Ei kohaldata: seda koodi kasutatakse töödeldud toodete, varude ja kõrvalsaaduste puhul. 1 Põllul kasvatatavad kultuurid – põhikultuur, kombineeritud kultuur: põllul kasvatatavad põhikultuurid ja kombineeritud kultuurid hõlmavad järgmist: — üksikkultuurid, st teataval maa-alal aruandeaastal ainsana kasvavad kultuurid; — segakultuurid: koos külvatud, haritud ja koristatud kultuurid, mis moodustavad lõpptootena segu, — kultuurid, mis jäävad teataval maa-alal aruandeaasta jooksul järjestikku kasvatatavatest kultuuridest põllule kõige pikemaks ajaks; — teatava aja jooksul ühel maa-alal kasvavad kultuurid, millest igaüks annab aruandeaastal selgesti eristatava saagi. Üldpindala jagatakse kõnealuste kultuuride vahel proportsionaalselt iga kultuuri all tegelikult oleva maaga; — avamaal kasvatatav värske köögivili, melonid ja maasikad. 2 Põllul kasvatatavad kultuurid – järelkultuur(id): põllul kasvavad järelkultuurid on aruandeaasta jooksul teataval maa-alal järjestikku kasvatatavad kultuurid, mida ei käsitleta põhikultuuridena. 3 Avamaal kasvatatavad aiakultuurid ja -lilled: avamaa aiakultuurid ja -lilled on värske köögivili, melonid ja maasikad, mida kasvatatakse aias avamaal, ning avamaal kasvatatavad lilled ja dekoratiivtaimed. 4 Ligipääsetava kaitsekatte all kasvatatavad kultuurid: ligipääsetava kaitsekatte all kasvatavad kultuurid on katmikalal kasvatatav värske köögivili, melonid ja maasikad, lilled ja dekoratiivtaimed (üheaastased või mitmeaastased) ning püsikultuurid.

Puuduvate andmete koodid tuleb valida järgnevast loetelust:







Kood (***) Kirjeldus 0 Ei ole puuduvaid andmeid. 1 Pindala kohta andmed puuduvad: nimetatud kood tuleks märkida, kui mingi kultuuri all oleva maa-ala suurus ei ole teada, näiteks juhul kui turustamise eesmärgil on taimekasvatustoodang saadud põllukultuuridest, mis on ostetud kõrrel või mis on saadud vähem kui aastaks ajutiselt rendile võetud maa-alalt, ning samuti toodangu puhul, mis on saadud taimekasvatussaaduste ümbertöötamise tulemusena. 2 Toodangu (lepingu alusel kasvatatavad kultuurid) kohta andmed puuduvad: nimetatud kood tuleks märkida lepingu alusel kasvatatavate kultuuride puhul, kui müügitingimuste tõttu ei saa sedastada tegelikku toodangut. 3 Toodangu (muud kui lepingu alusel kasvatatavad kultuurid) kohta andmed puuduvad: nimetatud kood tuleks märkida, kui müügitingimuste tõttu ei saa sedastada tegelikku toodangut ning tegemist ei ole lepingu alusel kasvatatavate kultuuridega. 4 Pindala ja toodangu kohta andmed puuduvad: nimetatud kood tuleks märkida, kui puudu on pindala ja tegelik toodang.

Aruandeaasta taimekasvatusega seotud teave tuleb sisestada tabeli I „PÕLLUKULTUURID” vormingus. Teave iga põllukultuuri kohta tuleb kirjendada eraldi kirjena. Tabeli sisu määratakse kindlaks valitud põllukultuuri kategooria koodi, põllukultuuri liigi koodi ja puuduvate andmete koodiga.

Üksikasjalik teave kartulite (koodid 10310, 10390), värske köögivilja, melonite ja maasikate (koodid 10731, 10732, 10733, 10734, 10735, 10736, 10737, 10738, 10739, 10790), lillede ja dekoratiivtaimede (koodid 10830, 10840, 10850) ning muude põllukultuuride kui oliivide ja viinamarjade kõrvalsaaduste (koodid 90310, 90320, 90330) kohta tuleb esitada üksnes siis, kui asjaomane teave on olemas põllumajandusettevõtte raamatupidamisarvestuses.

TABELI I ANDMERÜHMAD

Tabelis I on seitse andmerühmi käsitlevat rida: pindala (A), algseis (OV), lõppseis (CV), toodang (PR), müük (SA), põllumajandusettevõtte omatarbimine ja mitterahalised hüvitised (FC) ning ettevõttesisene tarbimine (FU).

Tabelis I on kuus veergu, millesse tuleb iga kultuuri kohta märkida kogupindala (TA), ala, mida niisutatakse (IR), ala, mida kasutatakse energiakultuuride viljelemiseks (EN), ala, mida kasutatakse geneetiliselt muundatud kultuuride viljelemiseks (GM), toodangu kogus ja müügi maht (Q) ja väärtus (V). Järgnevalt on iga andmerühma kohta märgitud, millise veerud tuleb täita.

I.A Pindala

Pindala (A) käsitleva andmerühma kohta tuleb märkida kogupindala (TA), niisutatav ala (IR), energiakultuuride viljelemiseks kasutatav ala (EN), ning geneetiliselt muundatud kultuuride viljelemiseks kasutatav ala (GM). Pindala väljendatakse kõikidel juhtudel aarides (100 aari = 1 hektar), välja arvatud seenekasvatuseks kasutatava maa puhul, mille pindala esitatakse ruutmeetrites.

I.OV Algseis

Algseisu (OV) käsitleva andmerühma kohta tuleb märkida aruandeaasta alguse laos olevate (hoiustatavate) toodete väärtus (V). Toodete väärtus määratakse hindamispäeval kehtivate nn taluvärava hindade alusel.

I.CV Lõppseis

Lõppseisu (CV) käsitleva andmerühma kohta tuleb märkida aruandeaasta lõpus laos olevate (hoiustatavate) toodete väärtus (V). Toodete väärtus määratakse hindamispäeval kehtivate nn taluvärava hindade alusel.

I.PR Toodang

Toodangut (PR) käsitleva andmerühma kohta tuleb märkida aruandeaasta jooksul toodetud taimsete toodete kogused (Q) (v.a võimalikud kaod põldudel ja põllumajandusettevõttes). Kõnealused kogused märgitakse põllumajandusettevõtte põhitoodete juurde (v.a kõrvalsaadused).

Need kogused tuleks märkida tsentnerites (100 kg), välja arvatud veini ja veiniga seotud toodete puhul, mille koguseid väljendatakse hektoliitrites. Kui müügitingimuste tõttu ei saa tegelikku toodangut tsentnerites kindlaks määrata (vt müük kasvavate kultuuridena ja lepingu alusel kasvatatavad kultuurid), märgitakse lepingu alusel kasvatatavate kultuuride kohta puuduvate andmete kood 2 ning muudel juhtudel kood 3.

I.SA Müügi kogumaht

Müügi kogumahtu (SA) käsitleva andmerühma kohta tuleb märkida aruandeaasta alguses laos oleva või selle aasta jooksul saagina kogutud toodangu müügi maht (Q) ja müügi väärtus (V). Kui võimalikud turustuskulud on teada, ei arvata neid kogusummast maha, vaid märgitakse tabelisse H „SISENDID”.

I.FC Põllumajandusettevõtte omatarbimine ja mitterahalised hüvitised

Põllumajandusettevõtte omatarbimist ja mitterahalisi hüvitisi (FC) käsitleva andmerühma kohta tuleb märkida selliste toodete, mida tarbiti põllumajandusettevõtja majapidamises ja/või kasutati mitterahalise tasuna kauba või teenuste eest tasumiseks (sh loonuspalk), väärtus (V). Kõnealuste toodete maksumus määratakse nn taluvärava hindades.

I.FU Ettevõttesisene tarbimine

Ettevõttesisest tarbimist (FU) käsitleva andmerühma kohta tuleb märkida aruandeaasta alguses laos olevate (hoiustatavate) toodete ja/või aruandeaasta jooksul valmistatud, aasta jooksul põllumajandusettevõttes tootmisvahendina kasutatud toodangu väärtus „taluvärava” hindades (V). See hõlmab järgmist:

— loomasööt: — nende turustamiseks ettenähtud talutoodete (tavaliselt turustamiseks ettenähtud tooted) taluhind, mida aasta jooksul kasutati loomatoiduks. Talumajapidamisest pärit, talus (söödaks ja allapanuks) kasutatud õlgede maksumus määratakse ainult juhul, kui need õled kuuluvad selles piirkonnas ja kõnealusel aastal turustatavate toodete hulka. Kõnealuste toodete väärtus määratakse kindlaks „taluvärava” hindade põhjal;

— seemned: — põllumajandusettevõttes müügiks ettenähtud, aasta jooksul taimekasvatuses seemnetena kasutatud toodete väärtus nn taluvärava hindades;

— muu ettevõttesisene tarbimine (sh puhkajatele toidu valmistamiseks kasutatud talutooted).

Tabel J.

Loomakasvatus

Tabeli ülesehitus







Põllumajandusloomade kategooria Kood (*)







Veerud Andmerühm Keskmine arv Arv Väärtus A N V AN Keskmine arv — — OV Algseis — CV Lõppseis — PU Ostud — SA Müügi kogumaht — SS Tapaloomade müük — SR Müük edasiseks kasvatamiseks/tõuaretuseks — SU Müük teadmata eesmärgil — FC Põllumajandusettevõtte omatarbimine — FU Ettevõttesisene tarbimine —







Kood (*) Kirjeldus 100 Hobuslased 210 Alla ühe aasta vanused isased ja emased veised 220 Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused pullid 230 Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused lehmad 240 Vähemalt kaheaastased pullid 251 Aretusmullikad 252 Nuummullikad 261 Lüpsilehmad 262 Pühvellehmad 269 Muud lehmad 311 Uted, emased aretusloomad 319 Muud lambad 321 Kitsed, emased aretusloomad 329 Muud kitsed 410 Põrsad eluskaaluga alla 20 kg 420 Aretusemised kaaluga vähemalt 50 kg 491 Nuumsead 499 Muud sead 510 Kodulinnud – broilerid 520 Munakanad 530 Muud kodulinnud 610 Küülikud, emased aretusloomad 699 Muud küülikud 700 Mesilased 900 Muud loomad

Põllumajandusloomade kategooria

Loomad jaotatakse järgmistesse kategooriatesse:

100. Hobuslased Hõlmab ka traavleid, ratsahobuseid, eesleid, muulasid, hobueesleid jms.

210. Alla ühe aasta vanused isased ja emased veised

220. Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused pullid

230. Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused lehmad Välja arvatud ammlehmad.

240. Vähemalt kaheaastased pullid

251. Aretusmullikad Vähemalt kaheaastased emasveised, kes ei ole veel poeginud ning on ette nähtud tõuaretuseks.

252. Nuummullikad Vähemalt kaheaastased emasveised, kes ei ole veel poeginud ega ole ette nähtud tõuaretuseks.

261. Lüpsilehmad Ammlehmad (sh alla kaheaastased), keda peetakse üksnes või peamiselt inimtoiduks või piimatoodete valmistamiseks ettenähtud piima tootmiseks. Sealhulgas praagitud lüpsilehmad.

262. Pühvellehmad Pühvellehmad (sh alla kaheaastased), kes on poeginud ja keda peetakse üksnes või peamiselt inimtoiduks või piimatoodete valmistamiseks ettenähtud piima tootmiseks. Sealhulgas praagitud pühvellehmad.

269. Muud lehmad 1. Ammlehmad (sh alla kaheaastased), keda peetakse üksnes või peamiselt vasikate tootmiseks ning kelle piima ei kasutata inimtoiduks ega piimatoodete valmistamiseks. 2. Töölehmad. 3. Praagitud lehmad, kes ei ole lüpsilehmad (tapa eel nuumatud või nuumamata).

Kategooriad 210–252 ja 269 hõlmavad ka pühvlite ja emaspühvlite vastavaid kategooriaid.

311. Uted, emased aretusloomad Vähemalt üheaastased tõuaretuseks ettenähtud uted.

319. Muud lambad Igas vanuses lambad, v.a uted.

321. Kitsed, emased aretusloomad

329. Muud kitsed Kitsed, välja arvatud emased aretusloomad.

410. Põrsad eluskaaluga on alla 20 kg Põrsad eluskaaluga alla 20 kg.

420. Aretusemised kaaluga vähemalt 50 kg Aretusemised kaaluga 50 kg või rohkem, v.a praagitud emised (vt kategooria 499 „Muud sead”).

491. Nuumsead Nuumsead eluskaaluga 20 kg või rohkem, v.a praagitud emised ja kuldid (vt kategooria 499 „Muud sead”).

499. Muud sead Sead eluskaaluga 20 kg või rohkem, v.a aretusemised (vt kategooria 420) ja nuumsead (vt kategooria 491).

510. Kodulinnud – broilerid Broilertibud. Välja arvatud munakanad ja praagitud kanad. Välja arvatud tibud.

520. Munakanad Sealhulgas noorkanad, munakanad, praagitud kanad ja aretuskuked munakanade jaoks. Noorkanad on noored kanad, kes ei ole veel munele hakanud. Välja arvatud tibud.

530. Muud kodulinnud Sealhulgas pardid, kalkunid, haned, pärlkanad, jaanalinnud ja isased aretuslinnud (välja arvatud munakanade jaoks). Sealhulgas emased aretuslinnud. Välja arvatud tibud.

610. Küülikud, emased aretusloomad

699. Muud küülikud

700. Mesilased Märgitakse kasutuses olevate tarude arvuna.

900. Muud loomad Sealhulgas tibud, hirved, piisonid ja kalad. Lisaks sellele ka ponid ja muud taluturismis kasutatavad loomad. Välja arvatud muudest loomadest saadud tooted (vt tabel K, kategooria 900).

TABELI J ANDMERÜHMAD

J.AN. Keskmine arv (märkida üksnes veergu A)

Iga ühik vastab põllumajandusettevõtte ühele loomale aastas. Loomi loendatakse vastavalt nende aruandeaasta jooksul põllumajandusettevõttes oldud ajale.

Keskmine arv määratakse kindlaks kas regulaarsete inventeerimiste või saabumiste ja lahkumiste registreerimise teel. See hõlmab kõiki põllumajandusettevõtte loomi, sealhulgas lepingu alusel kasvatatavaid või nuumatavaid loomi (loomad, kes ei kuulu põllumajandusettevõttele ja keda põllumajandusettevõttes kasvatatakse ja nuumatakse sellisel viisil, et kõnealust tegevust saab pidada põllumajandusettevõtja poolt osutatud teenuseks, mis ei sisalda selliste loomade kasvatamise ja nuumamisega seotud tavapärast finantsriski) ning aastaks söödale võetud või antud loomi.

Keskmine arv väljendatakse ümardatult teise kümnendikkohani

Kõnealust teavet ei esitata muude loomade kohta (kategooria 900).

J.OV Algseis

Põllumajandusettevõtte loomad aruandeaasta alguses, olenemata sellest, kas nad on kõnealusel ajal põllumajandusettevõttes või mitte.

Põllumajandusloomad tuleb märkida loomade arvuna või mesitarude arvuna ümardatult teise kümnendkohani.

Kõnealust teavet ei esitata muude loomade kohta (kategooria 900).

Loomade väärtus tuleb märkida hindamispäeva õiglase väärtusena, millest on maha arvatud müügiga seotud hinnangulised kulud.

J.CV Lõppseis

Põllumajandusettevõtte loomad aruandeaasta lõpus, olenemata sellest, kas nad on kõnealusel ajal põllumajandusettevõttes või mitte.

Põllumajandusloomad tuleb märkida loomade arvuna või mesitarude arvuna ümardatult teise kümnendkohani.

Kõnealust teavet ei esitata muude loomade kohta (kategooria 900).

Loomade väärtus tuleb märkida hindamispäeva õiglase väärtusena, millest on maha arvatud müügiga seotud hinnangulised kulud.

J.PU Ostud

Viitab ostetud põllumajandusloomade koguväärtusele aruandeaasta jooksul.

Põllumajandusloomad tuleb märkida loomade arvuna ümardatult teise kümnendkohani. Kõnealust teavet ei esitata muude loomade kohta (kategooria 900).

Ostutehingute väärtus hõlmab ostukulusid. Kaasnevat abi ja toetusi ei arvata maha kõnealusest ostude kogusummast, vaid märgitakse tabelisse M „TOETUSED” asjakohase kategooria alla (koodid 5100–5900).

J.SA Müügi kogumaht

Viitab müüdud põllumajandusloomade koguväärtusele aruandeaasta jooksul.

See hõlmab loomade või liha müüki tarbijatele oma tarbeks, olenemata sellest, kas loomad on tapetud põllumajandusettevõttes või mitte.

Põllumajandusloomad tuleb märkida loomade arvuna ümardatult teise kümnendkohani. Kõnealust teavet ei esitata muude loomade kohta (kood 900).

Kui võimalikud turustuskulud on teada, ei arvata neid maha müügi kogusummast, vaid märgitakse koodi 2090 („Muud kariloomadega seotud erikulud”) alla. Kaasnevad toetused ja abi ei sisaldu kõnealuses müügi kogusummas, vaid need märgitakse tabelisse M „TOETUSED” asjakohase kategooria alla (koodid 2110–2900).

J.SS Tapaloomade müük

Viitab aruandeaastal müüdud tapmiseks ettenähtud põllumajandusloomadele. Kõnealust teavet ei esitata aretusmullikate (kood 251), mesilaste (kood 700) ega muude loomade (kood 900) kohta.

Vt „Müügi kogumaht”

Vt „Müügi kogumaht”

J.SR Müük edasiseks kasvatamiseks või tõuaretuseks

Viitab aruandeaastal müüdud edasiseks kasvatamiseks või tõuaretuseks ettenähtud põllumajandusloomadele. Kõnealust teavet ei esitata nuummullikate (kood 252), mesilaste (kood 700) ega muude loomade (kood 900) kohta.

Vt „Müügi kogumaht”

Vt „Müügi kogumaht”

J.SU Müük teadmata eesmärgil

Viitab aruandeaastal teadmata eesmärgil müüdud põllumajandusloomadele. Kõnealust teavet ei esitata mesilaste (kood 700) ega muude loomade (kood 900) kohta.

Vt „Müügi kogumaht”

Vt „Müügi kogumaht”

J.FC Põllumajandusettevõtte omatarve ja mitterahalised hüvitised

Viitab põllumajandusettevõttes aruandeaasta jooksul oma tarbeks või mitterahalisteks hüvitisteks kasutatud põllumajandusloomadele.

Põllumajandusloomad tuleb märkida loomade arvuna ümardatult teise kümnendkohani. Kõnealust teavet ei esitata muude loomade kohta (kategooria 900).

Loomade väärtus tuleb kindlaks määrata õiglase väärtusena.

J.FU Ettevõttesisene tarbimine

Viitab põllumajandusloomadele, keda kasutati edasise töötlemise sisendina põllumajandusettevõttes aruandeaasta jooksul tehtud kõrvaltegevuste raames. See hõlmab põllumajandusloomi, keda kasutati:

— toitlustamiseks, turistide majutamiseks;

— põllumajandusloomade töötlemiseks lihatoodeteks ja söödaks.

See ei hõlma põllumajandusloomade ega liha müüki, olenemata sellest, kas loomad on tapetud põllumajandusettevõttes või mitte (vt müüki (SA) käsitlev teave).

Nimetatud väärtus on kirjendatud ka tabelisse H kui koodi 4070 (Liha ja muude loomsete saaduste töötlemisega seotud erikulud) alla kuuluvate muude otseselt põllumajandusettevõttega seotud kõrvaltegevuste kulud.

Põllumajandusloomad tuleb märkida loomade arvuna ümardatult teise kümnendkohani. Kõnealust teavet ei esitata muude loomade kohta (kategooria 900).

Loomade väärtus tuleb kindlaks määrata õiglase väärtusena.

Tabel K.

Loomsed saadused ja loomadega seotud teenused

Tabeli ülesehitus







Loomsete saaduste või teenuste kategooria Kood (*) Puuduvad andmed Kood (**)







Veerud Andmerühm Kogus Väärtus Q V OV Algseis CV Lõppseis PR Toodang — SA Müük FC Põllumajandusettevõtte omatarbimine FU Ettevõttesisene tarbimine







Kood (*) Kirjeldus 261 Lehmapiim 262 Pühvlipiim 311 Lambapiim 321 Kitsepiim 330 Vill 531 Inimtoiduks ettenähtud munad (kõik kodulinnud) 532 Haudemunad (kõik kodulinnud) 700 Mesi ja mesindussaadused 800 Sõnnik 900 Muud loomsed saadused 1100 Lepinguline loomakasvatus 1120 Lepingu alusel peetavad kariloomad 1130 Lepingu alusel peetavad lambad ja/või kitsed 1140 Lepingu alusel peetavad sead 1150 Lepingu alusel peetavad kodulinnud 1190 Lepingu alusel peetavad muud loomad 1200 Muud loomadega seotud teenused







Kood (**) Kirjeldus 0 Kood 0 märgitakse juhul, kui puuduvaid andmeid ei ole. 2 Kood 2 tuleks märkida lepingu alusel peetavate loomade puhul, kui müügitingimuste tõttu ei saa märkida tegelikku toodangut (veerg Q). 3 Kood 3 tuleks märkida, kui müügitingimuste tõttu ei saa sedastada tegelikku toodangut (veerg Q) ning tegemist ei ole lepingu alusel peetavate loomadega. 4 Kood 4 tuleks märkida, kui tegelik toodang on puudu.

Loomsete saaduste ja loomadega seotud teenuste kategooriad

Loomsed saadused ja loomadega seotud teenused jaotatakse järgmistesse kategooriatesse:

261. Lehmapiim

262. Pühvlipiim

311. Lambapiim

321. Kitsepiim

330. Vill

531. Inimtoiduks ettenähtud munad (kõik kodulinnud)

532. Haudemunad (kõik kodulinnud)

700. Mesi ja mesindussaadused: mesi, mõdu ning muud mesindussaadused ja kõrvaltooted.

800. Sõnnik

900. Muud loomsed saadused (paaritustasud, embrüod, vaha, hane- või pardimaks, muude loomade piim jne)

1100. Lepinguline loomakasvatus Lepingu alusel toimuvast loomakasvatusest saadud tulu, mis vastab peamiselt selliste osutatud teenuste eest saadud tasule, mille puhul põllumajandusettevõtja ei võta endale kõnealuste loomade kasvatamise ja nuumamisega tavaliselt kaasnevat majanduslikku riski. Kategooria 1100 „Lepinguline loomakasvatus” üksikasjalikud andmed: Andmed tuleb sisestada, kui need on põllumajandusettevõtte arvepidamises olemas. 1120. Lepingu alusel peetavad kariloomad 1130. Lepingu alusel peetavad lambad ja/või kitsed 1140. Lepingu alusel peetavad sead 1150. Lepingu alusel peetavad kodulinnud 1190. Lepingu alusel peetavad muud loomad

1200. Muud loomadega seotud teenused Muudest loomadega seotud teenustest saadud tulu (söödale võtmine jne)

Puuduvate andmete koodid

Tuleks kasutada järgmisi puuduvate andmete koode:

Kood 0 : Kood 0 märgitakse juhul, kui puuduvaid andmeid ei ole.

Kood 2 : Kood 2 tuleks märkida lepingu alusel peetavate loomade puhul, kui müügitingimuste tõttu ei saa märkida tegelikku toodangut (veerg Q).

Kood 3 : Kood 3 tuleks märkida, kui müügitingimuste tõttu ei saa sedastada tegelikku toodangut (veerg Q) ning tegemist ei ole lepingu alusel peetavate loomadega.

Kood 4 : Kood 4 tuleks märkida, kui tegelik toodang