2011R0142 — ET — 15.07.2014 — 007.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 142/2011, 25. veebruar 2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad, ja nõukogu direktiivi 97/78/EÜ seoses teatavate selle direktiivi alusel piiril toimuvast veterinaarkontrollist vabastatud proovide ja näidistega (EMPs kohaldatav tekst) (EÜT L 054, 26.2.2011, p.1)

Muudetud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 142/2011,

25. veebruar 2011,

millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad, ja nõukogu direktiivi 97/78/EÜ seoses teatavate selle direktiivi alusel piiril toimuvast veterinaarkontrollist vabastatud proovide ja näidistega

(EMPs kohaldatav tekst)







EUROOPA KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002 (loomsete kõrvalsaaduste määrus), ( 1 ) ja eelkõige selle artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõike 1 punkti b alapunkti ii ja artikli 6 lõike 1 teist lõiku, artikli 6 lõike 2 teist lõiku, artikli 11 lõike 2 punkte b ja c ning teist lõiku, artikli 15 lõike 1 punkte b, d, e, h ja i ning teist lõiku, artikli 17 lõiget 2, artikli 18 lõiget 3, artikli 19 lõike 4 punkte a, b ja c ning teist lõiku, artikli 20 lõikeid 10 ja 11, artikli 21 lõikeid 5 ja 6, artikli 22 lõiget 3, artikli 23 lõiget 3, artikli 27 punkte a, b, c ja e–h ning teist lõiku, artikli 31 lõiget 2, artikli 32 lõiget 3, artiklit 40, artikli 41 lõike 3 esimest ja kolmandat lõiku, artiklit 42, artikli 43 lõiget 3, artikli 45 lõiget 4, artikli 47 lõiget 2, artikli 48 lõiget 2, lõike 7 punkti a ning lõike 8 punkti a ja teist lõiku, võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/78/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted, ( 2 ) eriti selle artikli 16 lõiget 3, ning arvestades järgmist: (1) Määruses (EÜ) nr 1069/2009 on sätestatud loomade ja inimeste terviseohutuse nõuded loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete kohta. Määruses on kindlaks määratud, kuidas loomseid kõrvalsaadusi kõrvaldada, et ära hoida inimeste ja loomade terviseriskide levik. Lisaks on määruses sätestatud, kuidas kasutada loomseid kõrvalsaadusi loomasöödana ja muul otstarbel, näiteks kosmeetikas, ravimites ja tehnilisel otstarbel. Samuti on seal ettevõtjatele sätestatud kohustus käidelda loomseid kõrvalsaadusi ametlikult kontrollitavates ettevõtetes. (2) Määruses (EÜ) nr 1069/2009 on sätestatud, et rakendusmeetmetena tuleb vastu võtta loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete käitlemise üksikasjalikud eeskirjad, mis hõlmavad näiteks töötlemisstandardeid, hügieenitingimusi ja dokumentaalse tõendusmaterjali vormi, mis peab jälgitavuse tagamiseks loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete saadetistega kaasas olema. (3) Käesolevas määruses sisalduvad loomsete kõrvalsaaduste kasutamise ja kõrvaldamise üksikasjalikud eeskirjad tuleb kehtestada selleks, et saavutada määruse (EÜ) nr 1069/2009 eesmärgid, nimelt loomse materjali säästev kasutamine ning inimeste ja loomade tervise kõrgetasemeline kaitse Euroopa Liidus. (4) Määrust (EÜ) nr 1069/2009 ei kohaldata nende metsloomade tervete kehade või kehaosade suhtes, mille puhul ei ole inimestele või loomadele nakkava haiguse või selle mõju kahtlust, välja arvatud kaubanduslikel eesmärkidel püütud veeloomad. Lisaks ei kohaldata seda nende ulukite tervete kehade või kehaosade suhtes, mida vastavalt jahipidamise headele tavadele pärast tapmist ei koguta. Need jahipidamise tagajärjel tekkinud loomsed kõrvalsaadused tuleb kõrvaldada viisil, millega hoitakse ära terviseriskide tekkimine, vastavalt konkreetsetele jahipidamistavadele ja jahipidamise heale tavale. (5) Määrust (EÜ) nr 1069/2009 kohaldatakse loomsete kõrvalsaaduste suhtes, mida kasutatakse jahitrofeede valmistamiseks. Selliste trofeede valmistamine, samuti muude meetodite, näiteks plastineerimise kasutamine loomade ja nende kehaosade säilitamiseks, peab toimuma tingimustel, millega hoitakse ära inimeste ja loomade terviseriskide levik. (6) Määrust (EÜ) nr 1069/2009 kohaldatakse toidujäätmete suhtes, mis on pärit rahvusvahelistelt transpordivahenditelt, näiteks kolmandast riigist Euroopa Liitu saabunud lennuki või laeva pardal pakutud toiduainetest saadud materjalide suhtes. Määruse kohaldamisalasse kuuluvad ka loomasöödaks ettenähtud toidujäätmed, mida muundatakse biogaasiks ja kompostitakse käesolevas määruses lubatud meetoditel. Määrusega (EÜ) nr 1069/2009 on keelatud toidujäätmete söötmine põllumajandusloomadele, välja arvatud karusloomad. Järelikult võib määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt toidujäätmeid töödelda ja seejärel kasutada, kui selliselt saadud toodet ei söödeta muudele põllumajandusloomadele kui karusloomad. (7) Liidu õigusaktide sidususe huvides tuleb käesolevas määruses osutatud loomset päritolu söödamaterjali määratlemisel võtta aluseks määratlus, mis on toodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määruses (EÜ) nr 767/2009 sööda turuleviimise ja kasutamise kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1831/2003 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 79/373/EMÜ, 82/471/EMÜ, 83/228/EMÜ, 93/74/EMÜ, 93/113/EÜ ja 96/25/EÜ, komisjoni direktiiv 80/511/EMÜ ning komisjoni otsus 2004/217/EÜ ( 3 ). (8) Määrusega (EÜ) nr 1069/2009 on keelatud vastuvõtlikust liigist saadud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete lähetamine ettevõtetest või aladelt, kus kohaldatakse raske nakkushaiguse esinemise tõttu piiranguid. Et tagada loomade tervise kõrgetasemeline kaitse liidus, tuleb selle keelu kohaldamisala määramiseks käsitada raskete nakkushaigustena haigusi, mis on Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni maismaa- ja veeloomade tervishoiu eeskirjade haiguste loetelus. (9) Kuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. detsembri 2000. aasta direktiivi 2000/76/EÜ (jäätmete põletamise kohta) ( 4 ) kohaldamisalasse ei kuulu teatavate loomsete kõrvalsaaduste põletamine ja koospõletamine, tuleb käesolevas määruses sätestada piisavad eeskirjad selliste toimingutega seotud terviseriskide vältimiseks, võttes arvesse võimalikku mõju keskkonnale. Loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud toodete põletamis- või koospõletamisjäägid tuleb liidu keskkonnaõigusaktide kohaselt ringlusse võtta või kõrvaldada, arvestades eelkõige seda, et sellistes õigusaktides on lubatud kasutada tuhas sisalduvat fosforit väetistes ja anda lemmiklooma põletamise tulemusena saadud tuhk üle looma omanikule. (10) Loomsed saadused või neid sisaldavad toiduained võib terviseriskide vähendamiseks kõrvaldada prügilasse viimise teel kooskõlas nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiiviga 1999/31/EÜ prügilate kohta, ( 5 ) kui neid on töödeldud nii, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta ( 6 ). (11) Loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud toodete kõrvaldamine koos reoveega peab olema keelatud, sest reovee suhtes ei kohaldata nõudeid, mis tagaksid asjakohase kontrolli inimeste ja loomade tervist ohtu seadvate riskide üle. Vedelate loomsete kõrvalsaaduste (näiteks töötlemisala põrandate ja töötlemisseadmete puhastamise tulemusel saadu) juhuslikust kõrvaldamisest tulenevate lubamatute riskide vältimiseks tuleb rakendada asjakohaseid meetmeid. (12) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivis 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatavad direktiivid, ( 7 ) on sätestatud teatavad keskkonna ja inimeste tervise kaitsmise meetmed. Selle direktiivi artikli 2 lõike 2 punktis b on sätestatud, et direktiivi kohaldamisalasse ei kuulu muu hulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. oktoobri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1774/2002 (milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad) ( 8 ) hõlmatud loomsed kõrvalsaadused – sedavõrd kui need on muude liidu õigusaktidega hõlmatud –, välja arvatud need, mis on ette nähtud põletamiseks, ladestamiseks või kasutamiseks biogaasi- või kompostimisjaamades. See määrus on praeguseks kehtetuks tunnistatud ja seda asendab alates 4. märtsist 2011. määrus (EÜ) nr 1069/2009. Liidu õigusaktide sidususe huvides peavad protsessid, mille raames loomsed kõrvalsaadused ja nendest saadud tooted muundatakse biogaasiks ja kompostitakse, olema kooskõlas käesolevas määruses sätestatud terviseohutuse nõuetega ning direktiivis 2008/98/EÜ sätestatud keskkonnakaitsemeetmetega. (13) Liikmesriigi pädev asutus peaks saama ühtse mudeli kohaselt toimuva valideerimise alusel lubada loomsete kõrvalsaaduste biogaasiks muundamisel ja kompostimisel kasutada alternatiivseid parameetreid. Sellisel juhul peaks saama käärimisjääke ja komposti turule lasta kogu Euroopa Liidus. Lisaks peaks liikmesriigi pädev asutus saama lubada teatavaid parameetreid teatavate loomsete kõrvalsaaduste, nagu toidujäätmed ning toidujäätmete ja teatavate muude materjalide segu, biogaasiks muundamisel ja kompostimisel. Kuni selliseid lubasid ei väljastata ühtse mudeli kohaselt, võib käärimisjääke ja komposti turule lasta ainult selles liikmesriigis, kus nende parameetrite kasutamiseks on luba saadud. (14) Et vältida inimeste ja loomade terviseriskide levikut toidu töötlemise kohtadesse, peavad loomseid kõrvalsaadusi töötlevad ettevõtted, selleks et hoida ära toiduainete saastumine haigusetekitajatega, asuma tapamajadest või teistest toiduainete töötlemise kohtadest eraldi, eriti vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad, ( 9 ) välja arvatud juhul, kui loomseid kõrvalsaadusi töödeldakse tingimustes, mille pädev asutus on heaks kiitnud. (15) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määruses (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad, ( 10 ) on sätestatud, et liikmesriigid peavad korraldama transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate (TSEde) iga-aastasi seireprogramme. Seireprogrammid peavad hõlmama ka bioloogilise mitmekesisuse edendamise otstarbel teatavate liikide söödana kasutatavaid loomakehi sellises ulatuses, mis tagaks, et seireprogrammide raames saaks koguda piisavalt teavet TSEde leviku kohta asjaomases liikmesriigis. (16) Määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt võib teatavat 1. kategooria materjali kasutada oma looduslikus elupaigas elavate ohustatud või kaitsealuste raipetoiduliste lindude ja teiste liikide toitmiseks, et edendada bioloogilist mitmekesisust. Sellist söötmist tuleb lubada teatavate lihatoiduliste liikide puhul, keda on nimetatud nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivis 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta, ( 11 ) ning teatavate röövlinnuliikide puhul, keda on nimetatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivis 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta, ( 12 ) et arvestada nende liikide loomulike toitumisviisidega. (17) Määrusega (EÜ) nr 1069/2009 on kehtestatud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete kasutamise või kõrvaldamise alternatiivmeetodite lubamise kord. Komisjon võib selliseid meetodeid lubada pärast Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) arvamuse saamist. Et EFSA-l oleks taotlusi lihtsam hinnata, tuleb kehtestada standardvorm, kus taotlejatele kirjeldatakse tõendusmaterjali, mida nad peavad esitama. Kooskõlas aluslepingutega peab alternatiivmeetodite kasutamise taotlusi olema võimalik esitada liidu ametlikes keeltes, nagu on sätestatud EMÜ nõukogu määruses nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled ( 13 ). (18) Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. jaanuari 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 183/2005, millega kehtestatakse söödahügieeni nõuded, ( 14 ) peab söödakäitleja, kes ei ole toormetootja, sööda ladustamisel ja transportimisel täitma teatavaid hügieenitingimusi. Et need tingimused võimaldavad riske samaväärselt vähendada, ei peaks loomsetest kõrvalsaadustest saadud söödasegude ladustamisele ja transportimisele kohaldama käesoleva määruse nõudeid. (19) Teaduse ja uurimistegevuse edendamiseks ning loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete parimaks võimalikuks kasutamiseks inimeste ja loomade haiguste diagnoosimisel tuleb pädevale asutusele anda õigus kehtestada nõuded selliste teadustöös ja haridustegevuses ning diagnoosimisel kasutatavate materjalide proovide kohta. Selliseid nõudeid ei tohi siiski kehtestada haigusetekitajate proovide kohta, mida käsitlevad erieeskirjad on kehtestatud nõukogu 17. detsembri 1992. aasta direktiiviga 92/118/EMÜ, milles sätestatakse selliste toodete ühendusesisest kaubandust ja ühendusse importimist reguleerivad loomade ja inimeste tervishoiunõuded, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 89/662/EMÜ A lisa I peatükis ja patogeenide puhul direktiivis 90/425/EMÜ ( 15 ) osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud nõudeid. (20) Direktiiviga 97/78/EÜ on lubatud erand näituste tarbeks mõeldud loomsetele kõrvalsaadustele, kui need ei ole mõeldud turustamiseks, ja loomsetele kõrvalsaadustele, mis on ette nähtud konkreetseks veterinaarkontrolli raames läbiviidavateks uuringuteks või analüüsideks liitu sisenemise piiripunktis. Selle direktiiviga on lubatud võtta vastu rakendusmeetmed kõnealuste erandite tarvis. Käesolevas määruses tuleb sätestada asjakohased tingimused näituste ning konkreetsete uuringute ja analüüside tarvis ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete importimiseks, et selliste toodete liitu sisenemisega ei kaasneks lubamatuid riske inimeste ja loomade tervisele. Liidu õigusaktide sidususe ja ettevõtjate õiguskindluse huvides tuleb käesolevas määruses sätestada kõnealused tingimused ja direktiivi 97/78/EÜ rakendusmeetmed. (21) Pärast kogumist tuleb loomseid kõrvalsaadusi käidelda sellistes tingimustes, mis välistavad inimeste ja loomade lubamatute terviseriskide leviku. Ettevõtted, kus tehakse enne loomsete kõrvalsaaduste edasisele töötlemisele saatmist teatavaid toiminguid, tuleb ehitada ja töös hoida nii, et selliste riskide levik on välistatud. See peab kehtima ettevõtete puhul, kus toimuvad loomsete kõrvalsaaduste käitlemisega seotud toimingud kooskõlas liidu veterinaarõigusaktidega; see ei kehti eraveterinaararstide kohta, kes käitlevad loomseid kõrvalsaadusi ravi käigus. (22) Määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt peavad ettevõtjad tagama loomsete kõrvalsaaduste ja neist saadud toodete jälgitavuse igas tootmis-, kasutus- ja kõrvaldamisahela etapis, et vältida tarbetuid siseturuhäireid juhtumite korral, mis on seotud tegeliku või võimaliku ohuga inimeste või loomade tervisele. Seetõttu peavad jälgitavuse eest hoolitsema mitte ainult need ettevõtjad, kes loomseid kõrvalsaadusi tekitavad, koguvad või transpordivad, vaid ka need ettevõtjad, kes loomseid kõrvalsaadusi või nendest saadud tooteid põletamise, koospõletamise või prügilasse ladestamise teel kõrvaldavad. (23) Loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete jaoks kasutatavad mahutid ja transpordivahendid peavad saastumise vältimiseks alati puhtad olema. Kui need on määratud konkreetse materjali vedamiseks, näiteks sellise vedela loomse kõrvalsaaduse vedamiseks, millega ei seondu lubamatu terviserisk, võivad ettevõtjad saastumise vältimiseks kasutatavaid meetmeid kohandada vastavalt sellest materjalist tulenevale tegelikule ohule. (24) Liikmesriikidele tuleb anda õigus nõuda ettevõtjatelt komisjoni 30. märtsi 2004. aasta otsusega 2004/292/EÜ (TRACES süsteemi kasutuselevõtmise kohta ja otsuse 92/486/EMÜ muutmise kohta) ( 16 ) kehtestatud ühtse veterinaariaalase elektroonilise süsteemi TRACES (edaspidi „süsteem TRACES”) kasutamist, et tõendada loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud toodete saadetiste saabumist sihtkohta. Teise võimalusena tuleb esitada saadetiste kohalejõudmise tõendina kaubadokumendi neljas eksemplar, mis tagastatakse tootjale. Kahe võimaluse kasutamisega seotud kogemusi tuleb hinnata pärast aasta möödumist käesoleva määruse rakendamisest. (25) Määruses (EÜ) nr 853/2004 on sätestatud loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad, on esitatud sulatatud rasvade, kalaõli ja munatoodete jaoks teatavad töötlemisparameetrid, millega tagada piisav kontroll terviseriskide üle, kui neid tooteid ei kasutata inimtoiduks. Seetõttu tuleb neid parameetreid lubada käesolevas määruses sätestatud loomsete kõrvalsaaduste töötlemisviiside alternatiividena. (26) Ternespiim ja ternespiimatooted peavad pärinema veisekarjadest, kus ei ole haigusi, mida on nimetatud nõukogu 26. juuni 1964. aasta direktiivis 64/432/EMÜ ühendusesisest veiste ja sigadega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta ( 17 ). (27) Viiteid nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivile 76/768/EMÜ (liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastuvõetud õigusaktide ühtlustamise kohta), ( 18 ) nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiivile 96/22/EÜ (mis käsitleb teatavate hormonaalse või türostaatilise toimega ainete ja beetaagonistide kasutamise keelamist loomakasvatuses) ( 19 ) ja nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiivile 96/23/EÜ (millega nähakse ette teatavate ainete ja nende jääkide kontrollimise meetmed elusloomades ja loomsetes toodetes) ( 20 ) tuleb ajakohastada; viidet nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivile 2009/158/EÜ (kodulindude ja haudemunade ühendusesisest kaubandust ning kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta) ( 21 ) tuleb töötlemata sõnnikuga kauplemist käsitlevates terviseohutuse nõuetes ajakohastada. (28) Teatavaid lemmikloomatoidu tootmiseks mõeldud imporditud materjale tuleb käidelda ja kasutada nendega seotud riskidele vastavates tingimustes. Eelkõige tuleb sätestada sellise materjali ohutu viimine ettevõttesse, kus sellest ja 3. kategooria materjalist tehakse lemmikloomatoitu. Pädevale asutusele tuleb anda õigus lubada sihtettevõtetel ladustada imporditud materjale koos 3. kategooria materjaliga, kui imporditud materjali päritolu on jälgitav. (29) Määruses (EÜ) nr 1069/2009 on viidatud teatavatele loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodetele, mida võib lasta turule teatavates muudes liidu õigusaktides sätestatud tingimustel. Kõnealustes õigusaktides on sätestatud ka selliste loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete valmistamiseks mõeldud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete impordi, kogumise ja vedamise tingimused. Juhul, kui neis muudes liidu õigusaktides ei ole sätestatud tingimusi, mis puudutavad sellisest toorainest tuleneda võivaid inimeste ja loomade terviseriske, kohaldatakse määrust (EÜ) nr 1069/2009. Kuna kõnealustes muudes liidu õigusaktides ei ole sätestatud tingimusi, mis reguleeriksid selliste materjalide kasutamist, mis on enne turulelaskmise tingimuste täitmist läbinud teatavad töötlusetapid, tuleb need sätestada käesolevas määruses. Eelkõige tuleb kehtestada tingimused, mis tagavad range kontrolli selliste materjalide liitu importimise ja liidus käitlemise üle, samuti dokumenteerimisnõuded, et hoida ära selliste materjalidega kaasnevate terviseriskide levik. (30) Eelkõige tuleb käesolevas määruses kehtestada asjakohased tervisekaitsenõuded materjalide kohta, mida kasutatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiiviga 2001/83/EÜ (inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta) ( 22 ) ravimite, kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiiviga 2001/82/EÜ (veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta) ( 23 ) veterinaarravimite, kooskõlas nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiiviga 93/42/EMÜ (meditsiiniseadmete kohta) ( 24 ) meditsiiniseadmete, kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 1998. aasta direktiiviga 98/79/EÜ (meditsiiniliste in vitro diagnostikavahendite kohta) ( 25 )in vitro diagnostikavahendite, kooskõlas nõukogu 20. juuni 1990. aasta direktiiviga 90/385/EMÜ ( 26 ) (aktiivseid siirdatavaid meditsiiniseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta) aktiivsete siirdatavate meditsiiniseadmete või laborireaktiivide (valmistoodangu) tootmiseks. Kui selliste materjalidega seotud riske vähendatakse puhastamise või tootes sisalduva koguse vähendamise teel või käitlemis- ja kõrvaldamistingimuste abil, tuleks kohaldada ainult määruse (EÜ) nr 1069/2009 nõudeid ja käesolevas määruses sisalduvaid jälgitavusnõudeid. Sellisel juhul ei peaks kohaldama eri kategooria loomsete kõrvalsaaduste eraldi käitlemise nõuet lõpptooteid valmistavas ettevõttes, sest materjali edasist kasutamist muul otstarbel, eriti selle töötlemist toiduks või söödaks, on võimalik ära hoida, kui käitleja pädeva asutuse vastutusel kõnealuseid nõudeid järgib. Sellise materjali saadetised, mis imporditakse Euroopa Liitu, peavad läbima sisenemise piiripunktis veterinaarkontrolli kooskõlas direktiiviga 97/78/EÜ, et veenduda, kas tooted vastavad Euroopa Liidu turule laskmise nõuetele. (31) Vastavalt nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivile 2009/156/EÜ hobuslaste liikumist ja kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta ( 27 ) kehtib teatamiskohustus teatavate loomataudide puhul, millesse hobuslased võivad haigestuda. Selliste haiguste leviku riski vähendamiseks peavad hobuslaste vere tooted, mis ei ole mõeldud söödaks, näiteks veterinaarravimite jaoks mõeldud veretooted, olema valmistatud selliste hobuslaste verest, kellel ei ilmne niisuguste haiguste kliinilisi tunnuseid. (32) Turule peab olema võimalik lubada värskeid toornahku, mis ei ole ette nähtud inimtoiduks, kui need vastavad värske liha suhtes kohaldatavatele loomatervishoiunõuetele, mis on sätestatud nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivis 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, ( 28 ) sest need tingimused võimaldavad terviseriske asjakohaselt vähendada. (33) Käesolevas määruses sätestatavad terviseohutuse nõuded jahitrofeede ja teiste loomset päritolu esemete valmistamise ja turulelaskmise kohta, mille abil kõrvaldatakse võimalikud riskid, oleks nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määruses (EÜ) nr 338/97 (looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel) ( 29 ) sätestatud teatavate metsloomaliikide kaitse-eeskirjadele täienduseks, sest määruse (EÜ) nr 338/97 eesmärk on teine. Loomadest ja loomsetest kõrvalsaadustest valmistatud anatoomiliste esemete suhtes, mis on läbinud sellise protsessi nagu plastineerimine, mis samamoodi kõrvaldab võimalikud riskid, ei ole vaja kohaldada veterinaarpiiranguid; sel viisil soodustataks selliste esemete kasutamist, seda eelkõige hariduses. (34) Turulelaskmiseks mõeldud mesinduse kõrvalsaadused peavad olema vabad teatavatest haigustest, millele mesilased on vastuvõtlikud ja mis on loetletud nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiivis 92/65/EMÜ, milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ ( 30 ) A lisa I peatükis osutatud ühenduse eeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse. (35) Euroopa Parlament ja nõukogu on kutsunud komisjoni üles määrama kindlaks õlikeemiliste toodete tootmisahela lõpp-punkti, pärast mida nende suhtes enam ei kohaldata määruse (EÜ) nr 1069/2009 nõudeid. Otsus lõpp-punkti kohta tuleb langetada niipea, kui on saadud hinnang selle kohta, mil määral on õlikeemiliste protsesside abil võimalik vähendada loomsete rasvadega seotud terviseriske mis tahes kategooriasse kuuluvate materjalide töötlemisel. (36) Käesolevas määruses tuleb viidata komisjoni 12. märtsi 2010. aasta määrusele (EL) nr 206/2010, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide või nende osade loetelud, kust on lubatud Euroopa Liitu tuua teatavaid loomi ja värsket liha, ning veterinaarsertifitseerimise nõuded, ( 31 ) niivõrd kui neil kolmandatel riikidel ja teistel territooriumidel lubatakse teatavaid loomseid kõrvalsaadusi või neist saadud tooteid Euroopa Liitu importida, sest nende toodetega seotud riskid on sarnased elusloomade ja värske liha importimisega seotud riskidega. (37) Samadel terviseriskidega seotud kaalutlustel ja liidu õigusaktide sidususe tagamise eesmärgil on lisaks vaja viidata selliste kolmandate riikide loeteludele, kust võib teatavaid loomset päritolu materjale importida, et määrata kindlaks kolmandad riigid, kust võib konkreetsete asjaomaste liikide loomseid kõrvalsaadusi sisse vedada. Sellised loetelud on sätestatud komisjoni 6. jaanuari 2004. aasta otsuses 2004/211/EÜ, millega kehtestatakse kolmandate riikide ja nende territooriumi osade loetelu, millest liikmesriigid lubavad importida elushobuslasi ning hobuslaste spermat, munarakke ja embrüoid, ning millega muudetakse otsuseid 93/195/EMÜ ja 94/63/EÜ, ( 32 ) komisjoni 2. juuli 2010. aasta määruses (EL) nr 605/2010, millega kehtestatakse loomade ja inimeste tervishoiu- ning veterinaarsertifikaatide nõuded inimtoiduks ettenähtud toorpiima ja piimatoodete Euroopa Liitu toomisel, ( 33 ) komisjoni 6. novembri 2006. aasta otsuses 2006/766/EÜ, millega kehtestatakse loetelu kolmandate riikide ja territooriumide kohta, millest on lubatud importida kahepoolmelisi molluskeid, okasnahkseid, mantelloomi, meritigusid ja kalatooteid, ( 34 ) komisjoni 8. augusti 2008. aasta määruses (EÜ) nr 798/2008, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade loetelu, millest võib importida ühendusse ja vedada läbi ühenduse kodulinde ja linnukasvatussaadusi, ning veterinaarsertifikaatide nõuded, ( 35 ) ja komisjoni 9. veebruari 2009. aasta määruses (EÜ) nr 119/2009, milles sätestatakse selliste kolmandate riikide või nende osade loetelu, millest võib importida ühendusse või vedada läbi ühenduse looduslike jäneslaste, teatavate looduslike maismaaimetajate ja tehistingimustes peetavate küülikute liha, ning veterinaarsertifikaatide nõuded ( 36 ). (38) Kuna teatavaid loomseid kõrvalsaadusi, näiteks veiste selgroogu kasutava fotograafiatööstuse jäätmed kujutavad endast ohtu mitte ainult inimeste ja loomade tervisele, vaid ka keskkonnale, tuleb need kõrvaldada või eksportida kolmandasse riiki, kust loomsed kõrvalsaadused pärinevad, kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1013/2006 jäätmesaadetiste kohta ( 37 ). (39) Eeskirjades, mis käsitlevad loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete transiiti Venemaa Föderatsiooni territooriumide vahel Euroopa Liidu kaudu, tuleb viidata komisjoni 28. septembri 2009. aasta otsuses 2009/821/EÜ (millega koostatakse loetelu heakskiidetud piiripunktidest, sätestatakse teatavad eeskirjad komisjoni veterinaarekspertide tehtava kontrolli kohta ja määratakse kindlaks veterinaarasutused süsteemis TRACES) ( 38 ) sätestatud piiripunktide loetelule. Selliseks transiidiks tuleb kasutada ühist veterinaaralast sisenemisdokumenti, mis on ette nähtud komisjoni 22. jaanuari 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 136/2004, milles sätestatakse kolmandatest riikidest imporditud kaupade veterinaarkontrolli kord ühenduse piiripunktides ( 39 ). (40) Käesolevas määruses tuleks sätestada, et terviseohutuse tõendid, mis peavad olema kaasas loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete saadetistel liitu sisenemisel piiripunktis, kus tehakse veterinaarkontroll, peavad olema välja antud põhimõtete alusel, mis on samaväärsed nõukogu 17. detsembri 1996. aasta direktiivis 96/93/EÜ (loomade ja loomsete saaduste sertifitseerimise kohta) ( 40 ) sätestatud sertifitseerimispõhimõtetega. (41) Liidu õigusaktide sidususe huvides tuleb ametlikke kontrollitoiminguid kogu loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete ahelas läbi viia kooskõlas ametlikku kontrollimist puudutavate üldkohustustega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks ( 41 ). (42) Seetõttu on vaja käesolevas määruses kehtestada määruse (EÜ) nr 1069/2009 rakendusmeetmed. (43) Määrusega (EÜ) nr 1069/2009 tunnistatakse alates 4. märtsist 2011 kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002. (44) Pärast määruse (EÜ) nr 1774/2002 vastuvõtmist võeti vastu teatavad rakendusaktid, nimelt komisjoni määrus (EÜ) nr 811/2003 ( 42 ) seoses kalade liigisisese ringlussevõtu keelu ning teatavate loomsete kõrvalsaaduste matmise ja põletamisega, komisjoni otsus 2003/322/EÜ ( 43 ) seoses teatavatele raipesööjalindudele teatavate 1. kategooria materjalide söötmisega, komisjoni otsus 2003/324/EÜ ( 44 ) seoses liigisisese ringlussevõtu keelu erandiga karusloomade puhul, komisjoni määrused (EÜ) nr 79/2005 ( 45 ) seoses piima ja piimapõhiste toodetega, (EÜ) nr 92/2005 ( 46 ) seoses kõrvaldamis- ja kasutusviisidega, komisjoni määrus (EÜ) nr 181/2006 ( 47 ) seoses muude orgaaniliste väetiste ja mullaparandusainetega kui sõnnik, (EÜ) nr 1192/2006 ( 48 ) seoses tunnustatud ettevõtete nimekirjaga ja (EÜ) nr 2007/2006 ( 49 ) seoses teatavate 3. kategooria materjalist saadud vahesaaduste importimise ja transiidiga. (45) Lisaks võeti vastu teatavad üleminekumeetmed, eelkõige komisjoni määrus (EÜ) nr 878/2004 ( 50 ) seoses teatava 1. ja 2. kategooria materjali importimise ja käitlemisega, komisjoni otsus 2004/407/EÜ ( 51 ) seoses fotograafilise želatiini tootmiseks kasutatava materjali impordiga ja komisjoni määrus (EÜ) nr 197/2006 ( 52 ) seoses endise toidu käitlemise ja kõrvaldamisega, et kehtestada loomsete kõrvalsaaduste teatavate erikasutusviiside tarvis riskidele vastavad meetmed. (46) Et lihtsustada veelgi liidu eeskirju loomsete kõrvalsaaduste kohta, nagu nõukogu eesistuja määruse (EÜ) nr 1069/2009 vastuvõtmise ajal soovis, vaadati need rakendus- ja üleminekumeetmed läbi. Nüüd tuleb need käesoleva määrusega vajaduse korral tühistada või asendada, et moodustuks loomseid kõrvalsaadusi ja nendest saadud tooteid reguleeriv sidus õigusraamistik. (47) Määrust (EÜ) nr 1069/2009 hakatakse kohaldama alates 4. märtsist 2011 ja käesolevat määrust tuleks samamoodi hakata kohaldama sellest kuupäevast. Lisaks on vaja kehtestada üleminekuperiood, et sidusrühmadel oleks aega käesolevas määruses sätestatud uute eeskirjadega kohaneda ja turustada teatavad tooted, mis on toodetud enne kõnealust kuupäeva kehtinud liidu tervise-eeskirjade kohaselt, ning et import saaks jätkuda, kui käesolevas määruses sätestatud nõudeid hakatakse kohaldama. (48) Teatavate määruses (EÜ) nr 878/2004 osutatud toodete turulelaskmine ja eksport peab jätkuma riiklike meetmete kohaselt, sest praegu piiratud koguses olevate materjalidega seotud riske on võimalik reguleerida riiklikul tasandil kuni võimaliku ühtlustamiseni tulevikus. Kuni jaemüügisektorist pärinevate loomsete saaduste piiratud koguste kogumise ja kõrvaldamise kohta ei ole uute tõendusmaterjalide alusel veel meetmeid vastu võetud, peab pädev asutus saama jätkuvalt lubada selliseid tooteid koguda ja kõrvaldada teisiti, juhul kui tagatakse samaväärne inimeste ja loomade tervise kaitse. (49) Vastavalt soovile, mida Euroopa Parlament väljendas määrusega (EÜ) nr 1069/2009 esimesel lugemisel nõustumisel, ja võttes arvesse parlamendi konkreetsemaid ettepanekuid teatavate tehniliste küsimustega tegelemiseks, esitati käesoleva määruse eelnõu arvamuste vahetuse eesmärgil 27. septembril 2010 keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjonile. (50) Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

Käesolevas määruses sätestatakse rakendusmeetmed:

a) mis käsitlevad määruses (EÜ) nr 1069/2009 sätestatud terviseohutuse nõudeid loomade ja inimeste jaoks seoses loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodetega;

b) mis käsitlevad teatavaid proove ja näidiseid, mis ei pea läbima piiripunktis veterinaarkontrolli, nagu on sätestatud direktiivi 97/78/EÜ artikli 16 lõike 1 punktides e ja f.

Artikkel 2

Mõisted

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse I lisas esitatud mõisteid.

Artikkel 3

Teatavate loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete tootmisahela lõpp-punkt

Nagu määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõikes 2 on sätestatud, võib piiranguteta turule lasta, aga mitte importida alljärgnevaid loomsetest kõrvalsaadustest saadud tooteid:

a) biodiislikütus, mis vastab loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete kõrvaldamise ja kasutamise nõuetele, mis on sätestatud IV lisa IV peatüki 3. jao punkti 2 alapunktis b;

b) töödeldud lemmikloomatoit, mis vastab töödeldud lemmikloomatoidu erinõuetele, mis on sätestatud XIII lisa II peatüki punkti 7 alapunktis a;

c) koerte närimiskondid, mis vastavad koerte närimiskontide erinõuetele, mis on sätestatud XIII lisa II peatüki punkti 7 alapunktis b;

d) kabiloomade toornahad, mis vastavad nende toodete tootmisahela lõpp-punkti erinõuetele, mis on sätestatud XIII lisa V peatüki punktis C;

e) vill ja karvad, mis vastavad nende toodete tootmisahela lõpp-punkti erinõuetele, mis on sätestatud XIII lisa VII peatüki punktis B;

f) suled ja udusuled, mis vastavad nende toodete tootmisahela lõpp-punkti erinõuetele, mis on sätestatud XIII lisa VII peatüki punktis C;

▼M1

g) karusnahk, mis vastab selle toote tootmisahela lõpp-punkti erinõuetele, mis on sätestatud XIII lisa VIII peatükis;

h) ravimite tootmiseks mõeldud kalaõli, mis vastab selle toote tootmisahela lõpp-punkti erinõuetele, mis on sätestatud XIII lisa XIII peatükis;

▼M4

i) bensiin ja kütused, mis vastavad taastuvkütuste tootmiseks mõeldud mitme-etapilise katalüütilise protsessi teel saadud toodete erinõuetele, mis on sätestatud IV lisa IV peatüki 3. jao punkti 2 alapunktis c;

j) sulatatud rasvadest saadud õlikeemilised tooted, mis vastavad XIII lisa XI peatükis kehtestatud nõuetele.

▼B

Artikkel 4

Rasked nakkushaigused

Haigusi, mida Maailma Loomatervishoiu Organisatsioon on loetlenud maismaaloomade tervise-eeskirja 2010. aasta väljaande artiklis 1.2.3 ja veeloomade tervishoiu eeskirja 2010. aasta väljaande peatükis 1.3, käsitatakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 6 lõike 1 punkti b alapunktis ii sätestatud üldiste veterinaarpiirangute kohaldamisel raskete nakkushaigustena.







II PEATÜKK

LOOMSETE KÕRVALSAADUSTE JA NENDEST SAADUD TOODETE KÕRVALDAMINE JA KASUTAMINE

Artikkel 5

Loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete kasutamise piirangud

1. II lisa II peatükis osutatud liikmesriikides peavad ettevõtjad järgima samas peatükis sätestatud tingimusi karusloomade söötmise kohta teatava materjaliga, mis on saadud sama liigi loomade kehadest või kehaosadest.

2. Ettevõtjad peavad järgima II lisa II peatükis sätestatud piiranguid põllumajandusloomade söötmisele haljassöödaga, mis on kasvanud maal, mida on väetatud teatavate orgaaniliste väetiste või mullaparandusainetega.

▼M8

Artikkel 6

Kõrvaldamine põletamise teel, kõrvaldamine või taaskasutamine koospõletamise teel ning kasutamine kütusena põletamiseks

▼B

1. Pädev asutus tagab, et loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete põletamine ja koospõletamine toimub ainult:

a) jäätmepõletus- ja koospõletustehastes, millele on antud tegevusluba kooskõlas direktiiviga 2000/76/EÜ; või

b) jäätmepõletus- ja koospõletustehastes, millele pädev asutus on andnud tunnustuse loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud toodete kõrvaldamiseks põletamise teel või kõrvaldamiseks jäätmetena või taaskasutamiseks kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 24 lõike 1 punktiga b või c, kui on tegemist tehastega, millel ei pea direktiivi 2000/76/EÜ kohaselt olema tegevusluba.

2. Pädev asutus tunnustab kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 24 lõike 1 punktidega b või c punkti 1 alapunktis b osutatud jäätmepõletus- ja koospõletustehaseid ainult siis, kui need vastavad käesoleva määruse III lisas sätestatud nõuetele.

3. Jäätmepõletus- ja koospõletustehaste käitajad järgivad III lisa I peatükis sätestatud üldnõudeid jäätmepõletuse ja koospõletuse kohta.

4. Suure võimsusega jäätmepõletus- ja koospõletustehaste käitajad järgivad III lisa II peatükis sätestatud nõudeid.

5. Väikese võimsusega jäätmepõletus- ja koospõletustehaste käitajad järgivad III lisa III peatükis sätestatud nõudeid.

▼M8

6. Käitajad tagavad, et nende kontrollitavad muud kui IV lisa IV peatüki 2. jaos osutatud põletustehased, milles loomseid kõrvalsaadusi või nendest saadud tooteid kasutatakse kütusena, vastavad üldistele ja erinõuetele, mis on sätestatud III lisa vastavalt IV ja V peatükis, ning et pädev asutus on neid tunnustanud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 24 lõike 1 punktiga d.

7. Pädev asutus tunnustab lõikes 6 osutatud põletustehaseid ainult loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud toodete kütusena põletamiseks, tingimusel et:

a) põletustehased kuuluvad käesoleva määruse III lisa V peatüki reguleerimisalasse;

b) põletustehastes järgitakse kõiki asjakohaseid üldtingimusi ja konkreetseid nõudeid, mis on sätestatud käesoleva määruse III lisa IV ja V peatükis;

c) on olemas haldusmenetlused, millega tagatakse, et põletustehaste tunnustamise nõudeid on igal aastal kontrollitud.

8. III lisa V peatükis sätestatud kodulinnusõnniku kütusena põletamiseks kasutamisel kohaldatakse järgmisi eeskirju lisaks sellistele, millele on osutatud käesoleva artikli lõikes 7:

a) käitaja poolt pädevale asutusele vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 24 lõike 1 punktile d esitatav tunnustamise taotlus peab sisaldama tõendeid, mis on kinnitatud liikmesriigi pädevate asutuste poolt tunnustatud pädeva asutuse või kutseorganisatsiooni poolt, et põletustehas, milles kodulinnusõnnikut kasutatakse kütusena, vastab täielikult käesoleva määruse III lisa V peatüki B jao punktis 4 sätestatud heitkoguste piirväärtustele ja seirenõuetele.

b) määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklis 44 sätestatud tunnustamise menetlust ei ole lõpetatud enne, kui pädev asutus või kõnealuse asutuse poolt tunnustatud kutseorganisatsioon on põletustehase käitamise esimese kuue kuu jooksul teinud vähemalt kaks järjestikust kontrolli, millest üks on etteteatamata, sealhulgas vajalikud temperatuuri ja heitkoguste mõõtmised. Kui kõnealuste kontrollide tulemustest ilmneb vastavus käesoleva määruse III lisa V peatüki B jao punktis 4 sätestatud näitajatele, võib anda täieliku tunnustuse.

▼B

Artikkel 7

Teatavate 1. ja 3. kategooria materjalide ladestamine prügilasse

Erandina määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 12 ja artikli 14 punkti c nõuetest võib pädev asutus lubada tunnustatud prügilasse ladestada järgmisi 1. ja 3. kategooria materjale:

a) määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 8 punktis c osutatud 1. kategooria materjali alla kuuluv imporditud lemmikloomatoit või imporditud materjalidest toodetud lemmikloomatoit;

b) määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 10 punktides f ja g osutatud 3. kategooria materjal, kui: i) see ei ole kokku puutunud ühegi kõnealuse määruse artiklites 8 ja 9 ning artikli 10 punktides a–e ja h–p osutatud loomse kõrvalsaadusega; ii) kõrvaldamiseks mõeldud ajaks on materjalid: — mida on nimetatud kõnealuse määruse artikli 10 punktis f, läbinud määruse (EÜ) nr 852/2004 artikli 2 lõike 1 punkti m kohasetöötlemise; — mida on nimetatud kõnealuse määruse artikli 10 punktis g, läbinud käesoleva määruse X lisa II peatüki kohase töötlemise või töötlemise, mis vastab XIII lisa II peatükis sätestatud lemmikloomatoidu erinõuetele; ning iii) sellise materjali kõrvaldamine ei ohusta inimeste või loomade tervist.

Artikkel 8

Nõuded töötlemis- ja muudele ettevõtetele

1. Ettevõtjad tagavad, et nende kontrolli all olevad töötlemis- ja muud ettevõtted täidavad järgmisi IV lisa I peatükis sätestatud nõudeid:

a) 1. jaos sätestatud töötlemise üldtingimused;

b) 2. jaos sätestatud nõuded reovee puhastamise kohta;

c) 3. jaos sätestatud erinõuded 1. ja 2. kategooria materjalide töötlemise kohta;

d) 4. jaos sätestatud erinõuded 3. kategooria materjalide töötlemise kohta.

2. Pädev asutus tunnustab ainult IV lisa I peatükis sätestatud tingimustele vastavaid töötlemis- ja muid ettevõtteid.

Artikkel 9

Hügieeni- ja töötlemisnõuded töötlemis- ja muudele ettevõtetele

Ettevõtjad tagavad, et nende kontrolli all olevad ettevõtted täidavad järgmisi IV lisas sätestatud nõudeid:

a) II peatükis sätestatud hügieeni- ja töötlemisnõuded;

b) III peatükis sätestatud tavapärased töötlemismeetodid, kui neid meetodeid ettevõttes kasutatakse;

c) IV peatükis sätestatud alternatiivsed töötlemismeetodid, kui neid meetodeid ettevõttes kasutatakse.

Artikkel 10

Nõuded loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete biogaasiks muundamise ja kompostimise kohta

1. Ettevõtjad tagavad, et nende kontrolli all olevad ettevõtted täidavad järgmisi V lisas sätestatud nõudeid loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete biogaasiks muundamise või kompostimise kohta:

a) I peatükis sätestatud nõuded biogaasi- ja kompostimisjaamadele;

b) II peatükis sätestatud hügieeninõuded biogaasi- ja kompostimisjaamadele;

c) III peatüki 1. jaos sätestatud standardsed muundamisparameetrid;

d) III peatüki 3. jaos sätestatud normid käärimisjääkide ja komposti kohta.

2. Pädev asutus tunnustab ainult V lisas sätestatud tingimustele vastavaid biogaasi- ja kompostimisjaamu.

3. Pädev asutus võib lubada biogaasi- ja kompostimisjaamades kasutada alternatiivseid muundamisparameetreid, kui on täidetud V lisa III peatüki 2. jaos sätestatud nõuded.







III PEATÜKK

ERANDID MÄÄRUSE (EÜ) nr 1069/2009 TEATAVATEST SÄTETEST

Artikkel 11

Teadustöös ja diagnostikas kasutatavate proovide erieeskirjad

1. Pädev asutus võib anda loa teadustöös ja diagnostikas kasutatavate proovide transportimiseks, kasutamiseks ja kõrvaldamiseks tingimustel, mis tagavad inimeste ja loomade terviseriskide ohjamise.

Pädev asutus tagab eelkõige selle, et ettevõtjad järgivad VI lisa I peatüki nõudeid.

2. Ettevõtjad järgivad teadustöös ja diagnostikas kasutatavate proovide erieeskirju, mis on sätestatud VI lisa I peatükis.

3. Ettevõtjad võivad lähetada teise liikmesriiki järgmistest loomsetest kõrvalsaadustest ja nendest saadud toodetest koosnevaid teadustöös ja diagnostikas kasutatavaid proove päritoluliikmesriigi pädevat asutust määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 48 lõike 1 kohaselt teavitamata ning sihtliikmesriigi pädevat asutust süsteemi TRACES kaudu teavitamata ja sellelt saadetise vastuvõtmiseks kõnealuse määruse artikli 48 lõigete 1 ja 3 kohaselt nõusolekut küsimata:

a) 1. ja 2. kategooria materjal ning sellest valmistatud liha-kondijahu ja loomne rasv;

b) töödeldud loomne valk.

Artikkel 12

Kaubanäidiste ja eksponaatide erieeskirjad

1. Pädev asutus võib anda loa kaubanäidiste ja eksponaatide transportimiseks, kasutamiseks ja kõrvaldamiseks tingimustel, mis tagavad inimeste ja loomade terviseriskide ohjamise.

Pädev asutus tagab eelkõige selle, et ettevõtjad järgivad VI lisa I peatüki 1. jao punktides 2, 3 ja 4 toodud nõudeid.

2. Ettevõtjad järgivad kaubanäidiste ja eksponaatide erieeskirju, mis on sätestatud VI lisa I peatüki 2. jaos.

3. Ettevõtjad võivad lähetada teise liikmesriiki järgmistest loomsetest kõrvalsaadustest ja nendest saadud toodetest koosnevaid kaubanäidiseid päritoluliikmesriigi pädevat asutust määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 48 lõike 1 kohaselt teavitamata ning sihtliikmesriigi pädevat asutust süsteemi TRACES kaudu teavitamata ja sellelt saadetise vastuvõtmiseks kõnealuse määruse artikli 48 lõigete 1 ja 3 kohaselt nõusolekut küsimata:

a) 1. ja 2. kategooria materjal ning sellest valmistatud liha-kondijahu ja loomne rasv;

b) töödeldud loomne valk.

Artikkel 13

Söötmise erieeskirjad

1. Ettevõtjad võivad juhul, kui nad järgivad VI lisa II peatüki 1. jaos sätestatud üldnõudeid ja muid tingimusi, mida pädev asutus võib kehtestada, kasutada 2. kategooria materjali, mis on pärit loomadelt, kes ei ole hukatud ega surnud inimestele või loomadele nakkava haiguse või haiguskahtluse tõttu, söödana järgmistele loomadele:

a) loomaaialoomad;

b) karusloomad;

c) tunnustatud kasvanduste koerad või jahikoerad;

d) varjupaiga koerad ja kassid;

▼M4

e) tõugud ja ussid, mida kasutatakse kalapüügil söödana;

f) tsirkuseloomad.

▼B

2. Ettevõtjad võivad kasutada 3. kategooria materjali söödana järgmistele loomadele, kui järgitakse VI lisa II peatüki 1. jaos sätestatud üldnõudeid ja muid tingimusi, mille pädev asutus võib kehtestada:

a) loomaaialoomad;

b) karusloomad;

c) tunnustatud kasvanduste koerad või jahikoerad;

d) varjupaiga koerad ja kassid;

▼M4

e) tõugud ja ussid, mida kasutatakse kalapüügil söödana;

f) tsirkuseloomad.

▼B

Artikkel 14

Teatavate loomaliikide söötmine söötmiskohtades ja väljaspool neid ning loomaaias

1. Pädev asutus võib lubada kasutada 1. kategooria materjali, mis koosneb surnud loomade tervetest kehadest või kehaosadest, mis sisaldavad määratletud riskiteguriga materjali, alljärgneval viisil:

a) ohustatud või kaitsealuste raipetoiduliste lindude ja teiste nende looduslikus elupaigas elavate liikide söötmiseks selleks ettenähtud söötmiskohtades bioloogilise mitmekesisuse edendamise eesmärgil, kui täidetakse VI lisa II peatüki 2. jaos sätestatud tingimusi;

b) väljaspool söötmiskohti VI lisa II peatüki 2. jao punkti 1 alapunktis a nimetatud metsloomade söötmiseks, kui selleks ei ole vaja surnud loomi enne kokku koguda ja kui täidetakse kõnealuse peatüki 3. jaos sätestatud tingimusi.

2. Pädev asutus võib lubada kasutada sellist 1. kategooria materjali, mis koosneb surnud loomade tervetest kehadest või kehaosadest, mis sisaldavad määratletud riskiteguriga materjali, ning loomaaialoomadest saadud materjali loomaaialoomade söötmiseks, kui on täidetud VI lisa II peatüki 4. jaos sätestatud tingimused.

Artikkel 15

Kogumise ja kõrvaldamise erieeskirjad

▼M4

Kui pädev asutus lubab loomseid kõrvalsaadusi kõrvaldada vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 19 lõike 1 punktides a, b, c, e ja f sätestatud erandile, toimub kõrvaldamine järgmiste VI lisa III peatükis sätestatud erieeskirjade kohaselt:

▼B

a) loomsete kõrvalsaaduste kõrvaldamise erieeskirjad, mis on sätestatud 1. jaos;

b) loomsete kõrvalsaaduste põletamise ja kõrvalises kohas matmise eeskirjad, mis on sätestatud 2. jaos;

c) mesilaste ja mesinduse kõrvalsaaduste põletamise ja matmise eeskirjad, mis on sätestatud 3. jaos.







IV PEATÜKK

ALTERNATIIVMEETODITE LUBAMINE

Artikkel 16

Alternatiivmeetodite kasutamise loa taotluse standardvorm

1. Loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud toodete kasutamise või kõrvaldamise alternatiivmeetodite kasutamise loa taotluse, mida käsitletakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 20 lõikes 1, esitab liikmesriik või huvitatud isik kooskõlas alternatiivmeetodite kasutamise taotluse standardvormile kehtestatud nõuetega, mis on sätestatud VII lisas.

2. Liikmesriigid määravad riikliku kontaktisiku, kellelt saab teavet pädeva asutuse kohta, kes vastutab loomsete kõrvalsaaduste kasutamise või kõrvaldamise alternatiivmeetodite kasutamise loa taotluste hindamise eest.

3. Komisjon avaldab riikide kontaktisikute nimekirja oma veebilehel.







V PEATÜKK

KOGUMINE, TRANSPORT, IDENTIFITSEERIMINE JA JÄLGITAVUS

Artikkel 17

Nõuded loomsete kõrvalsaadustega seotud kaubadokumentide ja terviseohutuse tõendite, identifitseerimise, kogumise ja transpordi ning jälgitavuse kohta

1. Ettevõtjad tagavad, et:

a) loomsed kõrvalsaadused ja nendest saadud tooted vastavad VIII lisa I ja II peatükis sätestatud kogumis-, transpordi- ja identifitseerimisnõuetele;

b) loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete transpordi ajal on nendega kaasas kaubadokumendid või terviseohutuse tõendid, mis vastavad VIII lisa III peatükis sätestatud nõuetele.

2. Ettevõtjad, kes tegelevad loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud toodete saatmise, transpordi või vastuvõtmisega, registreerivad saadetised ning nendega seotud kaubadokumendid või terviseohutuse tõendid vastavalt VIII lisa IV peatükis sätestatud nõuetele.

3. Ettevõtjad järgivad teatavate loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete märgistamise nõudeid, mis on sätestatud VIII lisa V peatükis.







VI PEATÜKK

ETTEVÕTETE REGISTREERIMINE JA TUNNUSTAMINE

Artikkel 18

Nõuded ühe või mitme sellise ettevõtte tunnustamiseks, mis käitlevad loomseid kõrvalsaadusi või nendest saadud tooteid ühes ja samas kohas

Pädev asutus võib anda tunnustuse mitmele ühes ja samas kohas loomseid kõrvalsaadusi käitlevale ettevõttele, kui ettevõtete paigutus ning loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete käitlemine neis välistab inimeste või loomade terviseriskide leviku ühest ettevõttest teise.

Artikkel 19

Nõuded teatavate loomseid kõrvalsaadusi ja nendest saadud tooteid käitlevate tunnustatud ettevõtete kohta

Kui ettevõtjad tegelevad ühe või mitme määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 24 lõikes 1 osutatud tegevusega, tagavad nad, et nende kontrolli all olevates ettevõtetes, mida pädev asutus on tunnustanud, täidetakse IX lisa järgmistes peatükkides sätestatud nõudeid:

a) I peatükk, kui nad toodavad lemmikloomatoitu, mida on käsitletud kõnealuse määruse artikli 24 lõike 1 punktis e;

b) II peatükk, kui nad ladustavad loomseid kõrvalsaadusi, mida on käsitletud kõnealuse määruse artikli 24 lõike 1 punktis i, ja kui nad kasutavad loomsete kõrvalsaaduste käitlemiseks pärast nende kogumist järgmisi kõnealuse määruse artikli 24 lõike 1 punktis h osutatud toiminguid: i) sortimine; ii) lõikamine; iii) jahutamine; iv) külmutamine; v) soolamine; vi) muul viisil säilitamine; vii) toornahkade või määratletud riskiteguriga materjali eemaldamine; viii) loomsete kõrvalsaaduste käitlemise toimingud, mida tehakse kooskõlas liidu veterinaarõigusaktides sätestatud kohustustega; ix) biogaasiks muundamiseks / kompostimiseks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste eelnev hügieeniliseks muutmine / pastöriseerimine teises ettevõttes kooskõlas käesoleva määruse V lisaga; x) sõelumine;

c) III peatükk, kui nad ladustavad loomsetest kõrvalsaadustest saadud tooteid, mida kavatsetakse kasutada teatavatel kõnealuse määruse artikli 24 lõike 1 punktis j nimetatud eesmärkidel.

Artikkel 20

Nõuded teatavate loomseid kõrvalsaadusi ja nendest saadud tooteid käitlevate registreeritud ettevõtete kohta

1. Registreeritud ettevõtete käitajad või muud registreeritud ettevõtjad käitlevad loomseid kõrvalsaadusi ja nendest saadud tooteid IX lisa IV peatükis sätestatud tingimuste kohaselt.

2. Registreeritud ettevõtjad, kes transpordivad loomseid kõrvalsaadusi või nendest saadud tooteid (v.a omaenda tegevuskohtade vahel), järgivad eelkõige IX lisa IV peatüki punktis 2 sätestatud tingimusi.

3. Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata:

a) tunnustatud ettevõtjate suhtes, kes transpordivad loomseid kõrvalsaadusi ja nendest saadud tooteid kõrvaltegevusena;

b) ettevõtjate suhtes, kelle transporditegevus on registreeritud määruse (EÜ) nr 183/2005 kohaselt.

▼M2

4. Pädev asutus võib vabastada määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 23 lõike 1 punktis a nimetatud teavitamiskohustusest järgmised ettevõtjad:

a) ettevõtjad, kes käitlevad või valmistavad jahitrofeesid või muid kõnealuse määruse XIII lisa VI peatükis nimetatud esemeid era- või mittekaubanduslikul otstarbel;

b) ettevõtjad, kes käitlevad või kõrvaldavad teadustöös ja diagnostikas kasutatavaid proove hariduslikel eesmärkidel;

▼M3

c) ettevõtjad, kes transpordivad kuiva töötlemata villa ja karva, tingimusel et see on kindlalt suletud pakendites ning saadetakse otse ettevõttesse, kus loomsetest kõrvalsaadustest toodetakse toiduahelaväliseks otstarbeks ettenähtud tooteid, või vahetoiminguid tegevasse ettevõttesse tingimustel, mis välistavad haigusetekitajate leviku;

d) ettevõtjad, kes kasutavad määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklites 9 ja 10 osutatud 2. ja 3. kategooria materjali või sellest saadud toodete väikseid koguseid selleks, et tarnida need tooted otse samas piirkonnas asuvale lõpptarbijale, kohalikule turule või kohalikule jaemüügiettevõttele, kui pädev asutus on seisukohal, et sellise tegevusega ei kaasne ühegi inimestele või loomadele nakkava raske haiguse levimise riski; käesolevat punkti ei kohaldata siis, kui kõnealust materjali kasutatakse muude põllumajandusloomade kui karusloomade söödana.

▼B







VII PEATÜKK

TURULELASKMINE

Artikkel 21

Põllumajandusloomade (v.a karusloomad) söötmiseks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete töötlemine ja turulelaskmine

1. Põllumajandusloomade (v.a karusloomad) söötmiseks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete turulelaskmisel (v.a import) järgivad ettevõtjad järgmisi käesoleva määruse X lisas kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 31 lõikega 2 sätestatud nõudeid:

a) I peatükis sätestatud üldnõuded töötlemise ja turulelaskmise kohta;

b) II peatükis sätestatud erinõuded töödeldud loomse valgu ja muude loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete kohta;

c) III peatükis sätestatud nõuded teatava kalatoidu ja kalapüügil kasutatava sööda kohta.

2. Pädev asutus võib lubada turule lasta, aga mitte importida määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 10 punktide e, f ja h kohaselt 3. kategooria materjaliks liigitatud ja käesoleva määruse X lisa II peatüki 4. jao I osas sätestatud üldnõuete kohaselt töötlemata piima, piimapõhiseid tooteid ja piimasaadusi, kui see materjal vastab kõnealuse jao II osas sätestatud nõuetele erandi kohaldamise kohta, mis käsitleb sellise piima turulelaskmist, mis on töödeldud kooskõlas riiklike normidega.

Artikkel 22

Orgaaniliste väetiste ja mullaparandusainete turulelaskmine ja kasutamine

1. Ettevõtjad järgivad käesoleva määruse XI lisas sätestatud nõudeid orgaaniliste väetiste ja mullaparandusainete turulelaskmise (v.a import) ning selliste toodete kasutamise, eelkõige maapinnale laotamise kohta, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 15 lõike 1 punktis i ja artikli 32 lõikes 1.

2. Looduses elavate merelindude guaano turulelaskmise (k.a import) suhtes ei kohaldata loomatervishoiunõudeid.

3. Liikmesriigis, kus on kavas 2. kategooria materjalist või töödeldud loomsest valgust saadud liha-kondijahust toodetud orgaanilist väetist või mullaparandusainet maapinnale laotada, annab pädev asutus määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 32 lõike 1 punkti d kohaselt loa ühe või mitme koostisosa segamiseks nende materjalidega vastavalt käesoleva määruse XI lisa II peatüki 1. jao punktis 3 sätestatud kriteeriumidele.

4. Erandina määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 48 lõikest 1 võivad ühise piiriga päritoluliikmesriigi ja sihtliikmesriigi pädevad asutused lubada nende liikmesriikide piirialadel asuvate põllumajandusettevõtete vahelist sõnnikuvedu, kui on täidetud inimeste või loomade terviseriskide ohjamiseks seatavad asjakohased tingimused (näiteks ettevõtja kohustus asjaomased andmed registreerida), mis sätestatakse kahepoolses lepingus.

5. Liikmesriikide pädevad asutused julgustavad vajaduse korral orgaaniliste väetiste ja mullaparandusainete maapinnale laotamist käsitlevate siseriiklike hea tava juhendite väljatöötamist, levitamist ja kasutamist, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 30 lõikes 1.

Artikkel 23

Vahesaadused

1. Liitu imporditavad või liidu kaudu transiitveosena viidavad vahesaadused peavad vastama inimeste ja loomade terviseriskide ohjamise tingimustele, mis on sätestatud käesoleva määruse XII lisas.

2. Käesoleva määruse XII lisa punktis 3 osutatud ettevõttesse transporditud vahesaadusi võib käidelda ilma määruses (EÜ) nr 1069/2009 ja käesolevas määruses sätestatud lisapiiranguteta, kui:

a) ettevõttel on vahesaaduste vastuvõtmiseks piisavad võimalused, mis hoiavad ära inimestele või loomadele nakkavate haiguste leviku;

b) ei ole ohtu, et vahesaadused levitavad inimestele või loomadele nakkavaid haigusi, sest need on kas puhastatud või on nendes sisalduvaid loomseid kõrvalsaadusi muul viisil töödeldud või on loomsete kõrvalsaaduse osakaal vahesaaduses väike või on vahesaaduste käitlemisel järgitud asjakohaseid bioloogilise ohutuse meetmeid;

c) ettevõttes registreeritakse andmed saadud materjali koguste ja vajaduse korral nende kategooriate kohta ning ettevõtete või käitajate kohta, kellele ta oma tooteid on tarninud; ning

d) ettevõtte kasutamata vahesaadused või muu ülejääk (nt aegunud tooted) kõrvaldatakse kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1069/2009.

3. Vahesaaduste sihtettevõte, selle omanik või tema esindaja kasutab ja/või lähetab vahesaadusi ainult segamiseks, pealistamiseks, monteerimiseks, pakendamiseks või märgistamiseks.

Artikkel 24

Lemmikloomatoit ja muud loomsetest kõrvalsaadustest saadud tooted

1. Määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 8 punktides a, b, d ja e osutatud 1. kategooria materjali ei tohi kasutada toodete valmistamiseks, mis on ette nähtud inimestele või loomadele sees- või välispidiseks tarvitamiseks, välja arvatud kõnealuse määruse artiklites 33 ja 36 osutatud loomsetest kõrvalsaadustest saadud tooted.

2. Kui loomset kõrvalsaadust või sellest saadud toodet võib kasutada põllumajandusloomade söödana või muul määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 36 punktis a osutatud otstarbel, lastakse see turule (v.a import) kooskõlas töödeldud loomse valgu ja teiste loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete kohta käesoleva määruse X lisa II peatükis sätestatud erinõuetega, kui käesoleva määruse XIII lisas ei ole sätestatud selliste toodete kohta erinõudeid.

3. Ettevõtjad järgivad määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 40 kohaselt käesoleva määruse XIII lisa I ja II peatükis sätestatud nõudeid lemmikloomatoidu turulelaskmise (v.a import) kohta.

4. Ettevõtjad järgivad määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 40 kohaselt käesoleva määruse XIII lisa I ja III–XII peatükis sätestatud nõudeid loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete turulelaskmise (v.a import) kohta.







VIII PEATÜKK

IMPORT, TRANSIIT JA EKSPORT

Artikkel 25

Loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete import, transiit ja eksport

1. Keelatud on järgmiste loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete import liitu ja transiit liidu kaudu:

a) töötlemata sõnnik;

b) töötlemata suled, suleosad ja udusuled;

c) mesilasvaha kärje kujul.

▼M2

2. Loomatervishoiunõudeid ei kohaldata järgmiste toodete liitu importimise ja liidu kaudu toimuva transiidi suhtes:

a) vill ja karv, mida on tööstuslikult pestud või töödeldud muul moel, millega tagatakse, et ei esine lubamatut riski;

b) karusnahk, mida on kuivatatud vähemalt kaks päeva keskkonnas, mille temperatuur on 18 °C ja niiskus 55%;

c) muudelt loomadelt kui sigadelt saadud vill ja karv, mida on tööstuslikult pestud nii, et vill ja karv kastetakse mitu korda veest, seebist ja naatrium- või kaaliumhüdroksiidist koosnevasse lahusesse;

d) muudelt loomadelt kui sigadelt saadud vill ja karv, mis on saadetud otse ettevõttesse, kus toodetakse villast ja karvast saadud tooteid tekstiilitööstuse jaoks, ning mille töötlemisel on kasutatud vähemalt ühte järgmistest meetoditest: — keemiline depilatsioon kasutades kustutatud lupja või naatriumusulfiidi, — suitsutamine formaldehüüdiga hermeetiliselt suletud ruumis vähemalt 24 tunni vältel; — tööstuslik süvapesu, mis seisneb villa ja karva kastmises vees lahustuvasse pesuainesse, mille temperatuur on püsivalt 60–70 °C, — ladustamine (mis võib ajaliselt hõlmata ka transpordile kulunud aega) 8 päeva temperatuuril 37 °C, 28 päeva temperatuuril 18 °C või 120 päeva temperatuuril 4 °C.

e) muudelt loomadelt kui sigadelt saadud vill ja karv, mis on kuiv ja kindlalt suletud pakendites ning mis on ette nähtud transportimiseks ettevõttesse, kus toodetakse villast ja karvast saadud tooteid tekstiilitööstuse jaoks, ja juhul kui see vill ja karv vastab järgmistele nõuetele: i) vill ja karv on saadud vähemalt 21 päeva enne liitu sisenemist ja seda on hoitud kolmandas riigis või selle piirkonnas, mis on: — loetletud määruse (EL) nr 206/2010 II lisa 1. osas ning sealt on lubatud importida liitu mäletsejalistelt saadud värsket liha ilma kõnealuse II lisa 1. osas nimetatud täiendavate tagatisteta A ja F; — vaba suu- ja sõrataudist ning lammastelt ja kitsedelt saadud villa ja karva puhul vaba ka lammaste ja kitsede rõugetest vastavalt üldistele põhinõuetele, mis on loetletud direktiivi 2004/68/EÜ II lisas; ii) villa ja karvaga on kaasas impordideklaratsioon, mille näidis on sätestatud XV lisa 21. peatükis; iii) käitleja on näidanud villa ja karva ühes liidu heakskiidetud piiripunktis, mis on loetletud otsuse 2009/821/EÜ I lisas, ning seal on asjakohaseid dokumente kontrollitud vastavalt direktiivi 97/78/EÜ artikli 4 lõikele 3 ning saadud rahuldavad tulemused.

▼B

3. Teatavate loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete liitu importimise ja liidu kaudu toimuva transiidi korral peavad ettevõtjad täitma järgmisi määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 41 lõike 3 ja artikli 42 kohaseid ning käesoleva määruse XIV lisas sätestatud erinõudeid:

a) kõnealuse lisa I peatükis sätestatud erinõuded toiduahelas, aga mitte lemmikloomade või karusloomade toidus kasutamiseks ettenähtud 3. kategooria materjali ja sellest saadud toodete impordi ja transiidi kohta;

b) kõnealuse lisa II peatükis sätestatud erinõuded väljaspool põllumajandusloomade toiduahelat kasutamiseks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete impordi ja transiidi kohta.

Artikkel 26

Teatava 1. kategooria materjali turulelaskmine, import ja eksport

Pädev asutus võib lubada mäletsejaliste tühjendatud või tühjendamata sisikonna, kontide, selgroogu ja koljut sisaldavate konditoodete ning selliste toornahkade turulelaskmist, samuti importi ja eksporti, mis on kuulunud loomadele, kelle puhul on aineid kasutatud ebaseaduslikult vastavalt direktiivi 96/22/EÜ artikli 1 lõike 2 punktis d või direktiivi 96/23/EÜ artikli 2 punktis b esitatud määratlusele, kui on täidetud järgmised nõuded:

a) see materjal ei tohi olla 1. kategooria materjal, mis on saadud alljärgnevatelt loomadelt: i) loomad, kelle puhul kahtlustatakse TSEsse nakatumist, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 999/2001; ii) loomad, kelle puhul on TSEsse nakatumine ametlikult kinnitust leidnud; iii) loomad, kes on hukatud TSE likvideerimise meetmete käigus;

b) see materjal ei tohi olla ette nähtud alljärgnevaks kasutuseks: i) söödana kasutamine; ii) laiali laotamine maal, kust saavad sööta põllumajandusloomad; iii) järgmiste toodete valmistamine: — direktiivi 76/768/EMÜ artikli 1 lõikes 1 määratletud kosmeetikatooted; — direktiivi 90/385/EMÜ artikli 1 lõike 2 punktis c määratletud aktiivsed siirdatavad meditsiiniseadmed; — direktiivi 93/42/EMÜ artikli 1 lõike 2 punktis a määratletud meditsiiniseadmed; — direktiivi 98/79/EÜ artikli 1 lõike 2 punktis b määratletud meditsiinilised in vitro diagnostikavahendid; — direktiivi 2001/82/EÜ artikli 1 lõikes 2 määratletud veterinaarravimid; — direktiivi 2001/83/EÜ artikli 1 lõikes 2 määratletud ravimid;

c) materjalid peavad importimisel kandma etiketti ja vastama loomsete kõrvalsaaduste teatavate vedude erinõuetele, mis on sätestatud käesoleva määruse XIV lisa IV peatüki 1. jaos;

d) see materjal tuleb importida riiklikes õigusaktides sätestatud veterinaarsertifikaate käsitlevate nõuete kohaselt.

Artikkel 27

Teadustöös ja diagnostikas kasutatavate proovide import ja transiit

1. Pädev asutus võib anda loa loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodetest või loomsetest kõrvalsaadustest, sealhulgas artikli 25 lõikes 1 osutatud loomsetest kõrvalsaadustest koosnevate teadustöös ja diagnostikas kasutatavate proovide importimiseks ja transiidiks tingimustel, mis tagavad inimeste ja loomade terviseriskide ohjamise.

Need tingimused hõlmavad vähemalt alljärgnevat:

a) sihtliikmesriigi pädev asutus peab enne saadetise sissetoomist selleks loa andnud olema ning

b) saadetis tuleb saata Euroopa Liitu sisenemise kohast otse volitatud kasutajale.

2. Ettevõtjad esitavad teadustöös ja diagnostikas kasutatavad proovid, mida nad soovivad liikmesriigi (v.a sihtliikmesriik) kaudu importida, liidu heakskiidetud piiripunktis; nende piiripunktide loetelu on esitatud otsuse 2009/821/EÜ I lisas. Piiripunktis ei tehta nende teadustöös ja diagnostikas kasutatavate proovide veterinaarkontrolli, nagu on sätestatud direktiivi 97/78/EÜ I peatükis. Piiripunkti pädev asutus teatab süsteemi TRACES kaudu sihtliikmesriigi pädevale asutusele teadustöös ja diagnostikas kasutatavate proovide saabumisest.

3. Teadustöös või diagnostikas kasutatavaid proove käitlevad ettevõtjad järgivad teadustöös ja diagnostikas kasutatavate proovide kõrvaldamise erinõudeid, mis on sätestatud käesoleva määruse XIV lisa III peatüki 1. jaos.

Artikkel 28

Kaubanäidiste ja eksponaatide import ja transiit

1. Pädev asutus võib lubada kaubanäidiste importi ja transiiti kooskõlas käesoleva määruse XIV lisa III peatüki 2. jao punktis 1 sätestatud erieeskirjadega.

2. Kaubanäidiseid käitlevad ettevõtjad järgivad kaubanäidiste käitlemise ja kõrvaldamise erieeskirju, mis on sätestatud käesoleva määruse XIV lisa III peatüki 2. jao punktides 2 ja 3.

3. Pädev asutus võib lubada eksponaatide importi ja transiiti kooskõlas käesoleva määruse XIV lisa III peatüki 3. jaos sätestatud eksponaatide erieeskirjadega.

4. Eksponaate käitlevad ettevõtjad järgivad eksponaatide pakendamis-, käitlemis- ja kõrvaldamistingimusi, mis on sätestatud käesoleva määruse XIV lisa III peatüki 3. jaos.

Artikkel 29

Erinõuded loomsete kõrvalsaaduste teatavate vedude kohta Venemaa Föderatsiooni territooriumide vahel

1. Pädev asutus lubab Venemaa Föderatsioonist tulevate ja sinna otse või muu kolmanda riigi kaudu suunatavate loomsete kõrvalsaaduste saadetiste vedu maanteel või raudteel liidu kaudu otsuse 2009/821/EÜ I lisas loetletud tunnustatud piiripunktide vahel, kui on täidetud järgmised tingimused:

a) pädev veterinaarteenistus paneb saadetisele liitu sisenemise piiripunktis seerianumbriga plommi;

b) saadetisega kaasas olevate ja direktiivi 97/78/EÜ artiklis 7 osutatud dokumentide igale lehele kannab piiripunktis tegutseva pädeva asutuse ametlik veterinaararst templi „AINULT TRANSIIDIKS LÄBI ELi VENEMAALE”;

c) täidetakse direktiivi 97/78/EÜ artiklis 11 sätestatud menetlusnõudeid;

d) sisenemise piiripunkti veterinaararst kinnitab määruse (EÜ) nr 136/2004 II lisas sätestatud ühtsel veterinaaralasel sisenemisdokumendil, et saadetis on transiidiks vastuvõetav.

2. Selliste saadetiste mahalaadimine või ladustamine direktiivi 97/78/EÜ artikli 12 lõikes 4 või artiklis 13 määratletud viisil ei ole liikmesriigi territooriumil lubatud.

3. Pädev asutus kontrollib regulaarselt, kas Euroopa Liidu territooriumilt väljaviidavate saadetiste arv ja toodete kogus vastab Euroopa Liitu sisenevate saadetiste arvule ja toodete kogusele.

▼M5

Artikkel 29a

Erinõuded Bosniast ja Hertsegoviinast pärit loomsete kõrvalsaaduste transiidiks läbi Horvaatia kolmandatesse riikidesse

1. Bosniast ja Hertsegoviinast pärit ja läbi liidu territooriumi kolmandatesse riikidesse viidavate loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete saadetiste liikumine maanteel Nova Selas asuvast piirikontrollipunktist otse Pločes asuvasse piirikontrollipunkti on lubatud juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

a) liitu sisenemise piirikontrollipunktis on ametlik veterinaararst pannud saadetisele seerianumbriga plommi;

b) liitu sisenemise piirikontrollipunktis on ametlik veterinaararst pannud saadetisega kaasas olevate ja direktiivi 97/78/EÜ artiklis 7 osutatud dokumentide igale lehele templi „AINULT TRANSIIDIKS LÄBI ELi KOLMANDATESSE RIIKIDESSE”;

c) on järgitud direktiivi 97/78/EÜ artiklis 11 sätestatud menetlusnõudeid;

d) liitu sisenemise piirikontrollipunktis on ametlik veterinaararst kinnitanud määruse (EÜ) nr 136/2004 artikli 2 lõikes 1 osutatud ühisel veterinaariaalasel sisenemisdokumendil, et saadetis on transiidiks kõlblik.

2. Selliste saadetiste mahalaadimine või ladustamine, nagu määratletud direktiivi 97/78/EÜ artikli 12 lõikes 4 või artiklis 13, ei ole liidu territooriumil lubatud.

3. Pädev asutus kontrollib korrapäraselt liidu territooriumilt välja viidavate saadetiste arvu ja toodete koguse vastavust liitu sisenevate saadetiste arvule ja toodete kogusele.

▼B

Artikkel 30

Kolmandate riikide ettevõtete loetelud

Kolmandates riikides asuvate ettevõtete loetelud kantakse süsteemi TRACES kooskõlas komisjoni veebisaidil avaldatud tehniliste spetsifikatsioonidega.

Loetelusid ajakohastatakse regulaarselt.

Artikkel 31

Impordiks ja transiidiks vajalike terviseohutuse tõendite ja deklaratsioonide näidised

Direktiivi 97/78/EÜ kohaselt on loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete saadetistel liitu importimise või liidu kaudu toimuva transiidi korral liitu sisenemisel veterinaarkontrolli toimumiskohas kaasas käesoleva määruse XV lisas esitatud näidistele vastavad terviseohutuse tõendid ja deklaratsioonid.







IX PEATÜKK

AMETLIKUD KONTROLLITOIMINGUD

Artikkel 32

Ametlikud kontrollitoimingud

1. Pädev asutus võtab vajalikud meetmed kogu loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete kogumis-, transpordi-, kasutamis- ja kõrvaldamisahela kontrollimiseks, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 4 lõikes 2.

Neid meetmeid rakendatakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklis 3 sätestatud ametliku kontrolli põhimõtetega.

2. Lõikes 1 osutatud ametlik kontroll hõlmab andmeregistrite pidamise ja muude käesolevas määruses sätestatud eeskirjades nõutavate dokumentide säilitamise kontrolli.

3. Pädev asutus teostab käesoleva määruse XVI lisas sätestatud nõuete kohaselt järgmisi määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 45 lõikele 1 vastavaid ametlikke kontrollitoiminguid:

a) töötlemisettevõtete ametlik kontroll, nagu on sätestatud I peatükis;

b) loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete käitlemisega seotud muude toimingute ametlik kontroll, nagu on sätestatud III peatüki 1.–9. jaos.

4. Pädev asutus kontrollib loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud toodete saadetiste plomme.

Kui pädev asutus pitseerib sellise sihtkohta transporditava saadetise, peab ta sellest sihtkoha pädevale asutusele teada andma.

5. Pädev asutus koostab ettevõtete ja ettevõtjate loetelud, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 47 lõikes 1 ja mis vastavad käesoleva määruse XVI lisa II peatükis sätestatud vormile.

6. Sihtliikmesriigi pädev asutus langetab ettevõtja esitatud taotluse alusel otsuse teatava 1. ja 2. kategooria materjali ning sellest saadud liha-kondijahu või loomse rasva vastuvõtmise või sellest keeldumise kohta 20 kalendripäeva jooksul pärast taotluse saamist, kui taotlus on esitatud selle liikmesriigi ühes ametlikus keeles.

7. Ettevõtjad esitavad lõikes 6 osutatud loa taotluse käesoleva määruse XVI lisa III peatüki 10. jaos sätestatud standardvormi kohaselt.

Artikkel 33

Ettevõtete uuesti tunnustamine pärast ajutist tunnustamist

1. Kui 3. kategooria materjali töötlemiseks tunnustuse saanud ettevõte saab hiljem määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 24 lõike 2 punkti b alapunkti ii kohaselt ajutise tunnustuse 1. või 2. kategooria materjali töötlemiseks, ei tohi ta 3. kategooria materjali töötlemist uuesti alustada enne, kui on kõnealuse määruse artikli 44 kohaselt saanud selleks pädevalt asutuselt loa.

2. Kui 2. kategooria materjali töötlemiseks tunnustuse saanud ettevõte saab hiljem määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 24 lõike 2 punkti b alapunkti ii kohaselt ajutise tunnustuse 1. kategooria materjali töötlemiseks, ei tohi ta 2. kategooria materjali töötlemist uuesti alustada enne, kui on kõnealuse määruse artikli 44 kohaselt saanud selleks pädevalt asutuselt loa.







X PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 34

Inimeste ja loomade tervisega seotud kaalutlustel sätestatavad piirangud teatavate loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete turulelaskmisele

Pädev asutus ei keela ega piira (välja arvatud liidu õigusaktides ja eelkõige määruses (EÜ) nr 1069/2009 ja käesolevas määruses sätestatud piirangud) järgmiste loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete turulelaskmist inimeste või loomade tervisega seotud kaalutlustel:

a) töödeldud loomne valk ja muud loomsetest kõrvalsaadustest saadud tooted, mida on nimetatud käesoleva määruse X lisa II peatükis;

b) lemmikloomatoit ja teatavad muud loomsetest kõrvalsaadustest saadud tooted, mida on nimetatud käesoleva määruse XIII lisas;

c) loomsed kõrvalsaadused ja nendest saadud tooted, mida imporditakse liitu või transporditakse transiitveosena liidu kaudu ja mida on nimetatud käesoleva määruse XIV lisas.

Artikkel 35

Kehtetuks tunnistamine

1. Järgmised õigusaktid tunnistatakse kehtetuks:

a) määrus (EÜ) nr 811/2003;

b) otsus 2003/322/EÜ;

c) otsus 2003/324/EÜ;

d) määrus (EÜ) nr 878/2004;

e) otsus 2004/407/EÜ;

f) määrus (EÜ) nr 79/2005;

g) määrus (EÜ) nr 92/2005;

h) määrus (EÜ) nr 181/2006;

i) määrus (EÜ) nr 197/2006;

j) määrus (EÜ) nr 1192/2006;

k) määrus (EÜ) nr 2007/2006.

2. Viiteid kehtetuks tunnistatud õigusaktidele tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 36

Üleminekumeetmed

1. Üleminekuperioodil, mis kestab 31. detsembrini 2011, võivad ettevõtjad turule lasta orgaanilisi väetisi ja mullaparandusaineid, mis on toodetud enne 4. märtsi 2011 kooskõlas määrustega (EÜ) nr 1774/2002 ja (EÜ) nr 181/2006,

a) kui need on toodetud ühest alljärgnevast materjalist: i) 2. kategooria materjalist saadud liha-kondijahu; ii) töödeldud loomne valk;

b) vaatamata sellele, et neid ei ole segatud ainega, mis ei võimalda segu kasutada loomasöödana.

2. Üleminekuperioodil, mis kestab 31. jaanuarini 2012, lubatakse liitu importida loomseid kõrvalsaadusi ja nendest saadud tooteid, kui nende saadetistega on kaasas terviseohutuse tõend, deklaratsioon või kaubadokument, mis on koostatud ja allkirjastatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1774/2002 X lisas sätestatud näidisele ning kui sellised tõendid, deklaratsioonid ja dokumendid on koostatud ja allkirjastatud enne 30. novembrit 2011.

3. Üleminekuperioodil, mis kestab ►M4 31. detsembrini 2014 ◄ , võivad liikmesriigid erandina määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklist 14 lubada koguda, transportida ja kõrvaldada (v.a põletamise või kohapealse matmise teel, nagu on sätestatud kõnealuse määruse artikli 19 lõike 1 punktis d) loomsetest saadustest koosnevat 3. kategooria materjali ja loomseid saadusi sisaldavaid toiduaineid, mis ei ole enam ette nähtud inimtoiduks kas ärilistel kaalutlustel, tootmis- või pakendamisdefektide või muude puuduste tõttu ning mis ei ohusta inimeste ega loomade tervist, nagu on sätestatud kõnealuse määruse artikli 10 punktis f, kui järgitakse käesoleva määruse VI lisa IV peatükis sätestatud muul viisi kõrvaldamise nõudeid.

Artikkel 37

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 4. märtsist 2011.

Määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

ARTIKLIS 2 OSUTATUD MÕISTED

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1. „karusloomad” – loomad, keda peetakse või kasvatatakse karusnaha tootmiseks ning keda ei kasutata inimtoiduks;

2. „veri” – värske täisveri;

3. „söödamaterjal” – loomse päritoluga söödamaterjal määruse (EÜ) nr 767/2009 artikli 3 lõike 2 punktis g määratletud tähenduses, sealhulgas töödeldud loomne valk, veretooted, sulatatud rasvad, munatooted, kalaõli, rasva derivaadid, kollageen, želatiin ja hüdrolüüsitud valgud, dikaltsiumfosfaat, trikaltsiumfosfaat, piim, piimapõhised tooted, piimasaadused, ternespiim, ternespiimatooted ja tsentrifuugimis- või separeerimissete;

4. „veretooted” – verest või verefraktsioonidest saadud tooted, mis ei ole verejahu; mõiste hõlmab ka kuivatatud/külmutatud/vedelas olekus vereplasmat, kuivatatud täisverd, kuivatatud/külmutatud/vedelas olekus punaliblesid või nende fraktsioone ja segusid;

5. „töödeldud loomne valk” – loomne valk, mis on saadud täielikult 3. kategooria materjalist, mida on töödeldud X lisa II peatüki 1. jao kohaselt (kaasa arvatud verejahu ja kalajahu), et see kõlbaks koheseks kasutamiseks söödamaterjalina, muuks kasutamiseks söötades, sealhulgas lemmikloomatoidus, või kasutamiseks orgaanilistes väetistes või mullaparandusainetes; mõiste ei hõlma siiski veretooteid, piima, piimapõhiseid tooteid, piimasaadusi, ternespiima, ternespiimatooteid, tsentrifuugimis- või separeerimissetteid, želatiini, hüdrolüüsitud valke ja dikaltsiumfosfaati, mune ja munasaadusi (sealhulgas munakoori), trikaltsiumfosfaati ja kollageeni;

6. „verejahu” – töödeldud loomne valk, mis on saadud vere või verefraktsioonide kuumtöötlemisel vastavalt X lisa II peatüki 1. jaole;

7. „kalajahu” – töödeldud loomne valk, mis on saadud veeloomadest, kes ei ole mereimetajad;

8. „sulatatud rasv” – rasv, mis on saadud järgmiste saaduste töötlemisel: a) loomsed kõrvalsaadused või b) inimtoiduks ette nähtud tooted, millele ettevõtja on määranud muu otstarbe kui inimtoit;

9. „kalaõli” – õli, mis on saadud veeloomade töötlemisel või õli, mis on saadud inimtoiduks ettenähtud kala töötlemisel, aga millele ettevõtja on määranud muu otstarbe kui inimtoit;

10. „mesinduse kõrvalsaadused” – muuks otstarbeks kui inimtoiduks ette nähtud mesi, mesilasvaha, mesilaspiim, taruvaik või õietolm;

11. „kollageen” – valgupõhised tooted, mis on saadud loomade toornahast, kontidest ja liigestest;

12. „želatiin” – looduslik lahustuv valk, mis on želeeriv või mitte ning mis on saadud loomade kontidest, toornahkadest, kõõlustest ja soontest pärit kollageeni osalise hüdrolüüsi teel;

13. „kõrned” – valku sisaldavad rasvasulatusjäägid pärast rasva ja vee osalist eemaldamist;

14. „hüdrolüüsitud valk” – loomsete kõrvalsaaduste hüdrolüüsi teel saadud polüpeptiidid, peptiidid, aminohapped ja nende segud;

15. „piimavesi” – piima, piimapõhiste toodete või piimasaaduste ja vee segu, mis koguneb piimandusseadmete (sealhulgas piimatoodete taara) loputamise tulemusena enne nende puhastamist ja desinfitseerimist;

16. „lemmikloomatoidu konserv” – kuumtöödeldud lemmikloomatoit, mis on pakendatud hermeetiliselt suletud taarasse;

17. „koerte närimiskondid” – lemmikloomadele närimiseks mõeldud tooted, mis on valmistatud kabiloomade parkimata toornahast või muust loomsest materjalist;

18. „lõhna- ja maitsetugevdaja” – loomsetest saadustest saadud vedel või veetustatud toode, mida kasutatakse lemmikloomatoidu maitseomaduste parandamiseks;

▼M4

19. „lemmikloomatoit” – lemmikloomadele mõeldud muust kui artikli 24 lõikes 2 viidatud materjalist sööt ja koerte närimiskondid, mis koosnevad loomsetest kõrvalsaadustest või nendest saadud toodetest, mis: a) sisaldavad 3. kategooria materjali, mis ei ole määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 10 punktides n, o ja p osutatud materjal; ning b) võivad sisaldada imporditud 1. kategooria materjali, mis koosneb loomsetest kõrvalsaadustest, mis on saadud loomadest, kelle puhul on aineid kasutatud ebaseaduslikult vastavalt direktiivi 96/22/EÜ artikli 1 lõike 2 punktis d või direktiivi 96/23/EÜ artikli 2 punktis b esitatud määratlusele;

▼B

20. „töödeldud lemmikloomatoit” – lemmikloomatoit, mis ei ole töötlemata ja mida on töödeldud kooskõlas XIII lisa II peatüki punktiga 3;

21. „töötlemata lemmikloomatoit” – teatavat 3. kategooria materjali sisaldav lemmikloomatoit, mis ei ole läbinud muud säilitamistöötlust kui jahutamine või külmutamine;

22. „toidujäätmed” – igasugused toidujäätmed, sealhulgas kasutatud toiduõli, mis on pärit restoranidest, toitlustusettevõtetest ja köökidest, sealhulgas keskköökidest ja kodumajapidamiste köökidest;

▼M4

23. „käärimisjäägid” – loomsete kõrvalsaaduste muundumise tulemusena biogaasijaamas tekkinud jäägid, sealhulgas vedel fraktsioon;

▼B

24. „seedetrakti sisu” – imetajate ja silerinnaliste lindude seedetrakti sisu;

25. „rasva derivaadid” – sulatatud rasvadest saadud tooted, milles sisalduvad 1. ja 2. kategooria sulatatud rasvad on töödeldud XIII lisa XI peatüki kohaselt;

26. „guaano” – looduslik saadus, mis on kogutud nahkhiirte ja looduses elavate merelindude mineraliseerumata väljaheidetest;

27. „liha-kondijahu” – loomne valk, mis on saadud 1. ja 2. kategooria materjali töötlemise teel mõnel IV lisa III peatükis osutatud viisil;

28. „töödeldud toornahk” – töötlemata toornahast saadud tooted, mis ei ole koerte närimiskondid ja mida on: a) kuivatatud; b) kuiv- või märgsoolatud vähemalt 14 päeva jooksul enne lähetamist; c) hoitud vähemalt seitse päeva meresoolas, millele on lisatud 2 % naatriumkarbonaati; d) kuivatatud vähemalt 42 päeva vähemalt temperatuuril 20 °C või e) töödeldud säilitamise eesmärgil mul viisil kui parkimise teel;

29. „töötlemata toornahk” – nahakoed ja nahaalused koed, mis ei ole läbinud mingit töötlemist, v.a lõikamine, jahutamine või külmutamine;

30. „töötlemata suled ja suleosad” – suled ja suleosad, mida on töödeldud: a) aurujoas või b) muul viisil, millega tagatakse lubamatute riskide kõrvaldamine;

▼M2

31. „töötlemata vill” – vill, mida ei ole: a) tööstuslikult pestud; b) saadud parkimise teel; c) töödeldud muul moel, millega tagatakse lubamatute riskide kõrvaldamine; d) saadud muudelt loomadelt kui sigadelt, ning mida on tööstuslikult pestud nii, et vill ja karv kastetakse mitu korda veest, seebist ja naatrium- või kaaliumhüdroksiidist koosnevasse lahusesse või e) saadud muudelt loomadelt kui sigadelt, ja mis on ette nähtud saatmiseks otse ettevõttesse, kus toodetakse villast saadud tooteid tekstiilitööstuse jaoks, ning mille töötlemisel on kasutatud vähemalt ühte järgmistest meetoditest: i) keemiline depilatsioon kasutades kustutatud lupja või naatriumusulfiidi, ii) suitsutamine formaldehüüdiga hermeetiliselt suletud ruumis vähemalt 24 tunni vältel; iii) tööstuslik süvapesu, mis seisneb villa ja karva kastmises vees lahustuvasse pesuainesse, mille temperatuur on püsivalt 60–70 °C, iv) ladustamine (mis võib ajaliselt hõlmata ka transpordile kulunud aega) 8 päeva temperatuuril 37 °C, 28 päeva temperatuuril 18 °C või 120 päeva temperatuuril 4 °C;

32. „töötlemata karv” – karv, mida ei ole: a) tööstuslikult pestud; b) saadud parkimise teel; c) töödeldud muul moel, millega tagatakse lubamatute riskide kõrvaldamine; d) saadud muudelt loomadelt kui sigadelt, mida on tööstuslikult pestud nii, et vill ja karv kastetakse mitu korda veest, seebist ja naatrium- või kaaliumhüdroksiidist koosnevasse lahusesse või e) saadud muudelt loomadelt kui sigadelt, ja mis on ette nähtud saatmiseks otse ettevõttesse, kus toodetakse karvast saadud tooteid tekstiilitööstuse jaoks, ning mille töötlemisel on kasutatud vähemalt ühte järgmistest meetoditest: i) keemiline depilatsioon kasutades kustutatud lupja või naatriumusulfiidi, ii) suitsutamine formaldehüüdiga hermeetiliselt suletud ruumis vähemalt 24 tunni vältel; iii) tööstuslik süvapesu, mis seisneb villa ja karva kastmises vees lahustuvasse pesuainesse, mille temperatuur on püsivalt 60–70 °C, iv) ladustamine (mis võib ajaliselt hõlmata ka transpordile kulunud aega) 8 päeva temperatuuril 37 °C, 28 päeva temperatuuril 18 °C või 120 päeva temperatuuril 4 °C;

▼B

33. „töötlemata seaharjased” – seaharjased, mida ei ole: a) tööstuslikult pestud; b) saadud parkimise teel või c) töödeldud muul viisil, millega tagatakse lubamatute riskide kõrvaldamine;

34. „eksponaat” – loomne kõrvalsaadus või sellest saadud toode, mis on ette nähtud kasutamiseks näitusel või kunstilises tegevuses;

35. „vahesaadus” – loomsetest kõrvalsaadustest saadud toode: a) mis on ette nähtud ravimite, veterinaarravimite, meditsiiniseadmete, aktiivsete siirdatavate meditsiiniseadmete, in vitro diagnostikavahendite või laborireaktiivide tootmiseks; b) mille kavandamis-, töötlemis- ja valmistamisetapid on olnud piisavalt põhjalikud, et seda võiks käsitada loomsetest kõrvalsaadustest saadud tootena ja kõnealusele otstarbele vastava toote materjalina või selle osana; c) mis nõuab siiski veel käitlemist või töötlemist, näiteks segamist, pealistamist, monteerimist, pakendamist või märgistamist, et seda sobiks ravimina, veterinaarravimina, meditsiiniseadmena, aktiivse siirdatava meditsiiniseadmena, in vitro diagnostikavahendina või laborireaktiivina turule lasta või kasutusele võtta;

36. „laborireaktiiv” – kasutusvalmis pakendatud toode, mis sisaldab loomseid kõrvalsaadusi või neist saadud tooteid ja on eraldi või koos mitteloomset päritolu ainetega ette nähtud laboratoorseks kasutamiseks reaktiivina või reagentainena, kalibraatori või testmaterjalina, mille abil tuvastatakse, mõõdetakse, uuritakse või toodetakse teisi aineid;

37. „in vitro diagnostikas kasutatav toode” – kasutusvalmis pakendatud toode, mis sisaldab veretoodet või muud loomset kõrvalsaadust ja mida kasutatakse eraldi või kombineeritult reaktiivina, reagentainena, kalibraatorina, testpakendina või muu süsteemina, mis on ette nähtud kasutamiseks inimkehast või loomadest saadud proovide in vitro uurimisel üksnes või peamiselt füsioloogilise seisundi, tervisliku seisundi, haiguse või geneetilise hälbe diagnoosimiseks või reaktiivide ohutuse ja sobivuse kindlaksmääramiseks; mõiste ei hõlma doonoriorganeid ega verd;

38. „teadustöös ja diagnostikas kasutatavad proovid” – loomsed kõrvalsaadused ja nendest saadud tooted, mis on ette nähtud kasutamiseks diagnostikauuringutes või analüüsimiseks teaduse ja tehnoloogia arendamise eesmärgil ning haridus- või teadustöös;

39. „kaubanäidised” – loomsed kõrvalsaadused või nendest saadud tooted, mis on ette nähtud konkreetseteks sihtuuringuteks või –analüüsideks tootmisprotsessi väljatöötamiseks või sööda või muude loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete väljatöötamiseks (sealhulgas seadmete katsetamiseks), mis on ette nähtud kasutamiseks ettevõttes, mis: a) toodab sööta või tooteid, mida inimeste või loomade toiduks ei kasutata; või b) töötleb loomseid kõrvalsaadusi ja nendest saadud tooteid;

40. „koospõletamine” – loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud toodete kui jäätmete taaskasutamine või kõrvaldamine koospõletustehases;

41. „põletamine” – kütuse oksüdeerimise protsess, mille eesmärk on kasutada loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud toodete, kui need ei ole jäätmed, energeetilist väärtust,;

42. „jäätmete põletamine” – loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud toodete jäätmetena kõrvaldamine direktiivi 2000/76/EÜ artikli 3 punktis 4 määratletud jäätmepõletustehases;

43. „põletamis- ja koospõletamisjäägid” – kõik direktiivi 2000/76/EÜ artikli 3 punktis 13 määratletud jäägid, mis tekivad jäätmepõletus- või koospõletustehastes loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud toodete töötlemise tulemusena;

44. „värvikoodiga märgistamine” – värvide süstemaatiline kasutamine kooskõlas VIII lisa II peatüki punkti 1 alapunktiga c käesolevas määruses sätestatud teabe esitamiseks pakendi, mahuti või veoki pinnal või pinna osal või nendele kinnitatud etiketil või sümbolil;

45. „vahetoiming” – toiming, mis ei ole artikli 19 punktis b osutatud ladustamine;

46. „parkimine” – toornahkade töötlemine, kasutades taimseid parkaineid, kroomisoolasid või muid aineid, näiteks alumiiniumsoolasid, rauasoolasid, ränisoolasid, aldehüüde ja kinoone või muid sünteetilisi kõvendeid;

47. „taksidermia” – topiste tegemise kunst, mis hõlmab loomanahkade töötlemist, täitmist ja loomulikus asendis ülesseadmist nii, et need ei põhjusta lubamatut riski inimeste ega loomade tervisele;

48. „kauplemine” – Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 28 osutatud liikmesriikidevaheline kaubavahetus;

49. „töötlemismeetodid” – IV lisa III ja IV peatükis loetletud meetodid;

50. „partii” – toodanguühik, mis on ühesuguseid tootmisparameetreid (näiteks materjalide päritolu) kasutades toodetud ühes ja samas ettevõttes, või mitu sellist ühikut, kui need on toodetud ühes ja samas ettevõttes järjestikku ja kui neid hoitakse koos ühe saadetisena;

51. „hermeetiliselt suletud taara” – taara, mille eesmärk on tagada kaitse mikroorganismide ligipääsemise eest;

52. „biogaasijaam” – jaam, milles loomsed kõrvalsaadused või nendest saadud tooted on vähemalt osa materjalist, mis lagundatakse anaeroobsetes tingimustes bioloogiliselt;

53. „kogumiskeskus” – ruumid, mis ei ole töötlemisettevõtte ruumid ja kuhu kogutakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 18 lõikes 1 osutatud loomseid kõrvalsaadusi eesmärgiga kasutada neid samas artiklis osutatud loomade söödana;

54. „kompostimisjaam” – jaam, milles loomsed kõrvalsaadused või nendest saadud tooted on vähemalt osa materjalist, mis lagundatakse aeroobsetes tingimustes bioloogiliselt;

55. „koospõletustehas” – direktiivi 2000/76/EÜ artikli 3 punktis 5 määratletud paikne või liikuv jaam, mille peamine otstarve on energia või aineliste toodete tootmine;

56. „jäätmepõletustehas” – direktiivi 2000/76/EÜ artikli 3 punktis 4 määratletud paikne või liikuv tehniline üksus ja varustus, mis on mõeldud jäätmete termotöötluseks;

57. „lemmikloomatoitu tootev ettevõte” – ruumid või seadmed määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 24 lõike 1 punktis e osutatud lemmikloomatoidu või lõhna- ja maitsetugevdajate tootmiseks;

58. „töötlemisettevõte” – loomsete kõrvalsaaduste töötlemiseks määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 24 lõike 1 punkti a kohaselt ette nähtud ruumid või seadmed, kus loomseid kõrvalsaadusi töödeldakse IV ja/või X lisa kohaselt.









II LISA

LOOMSETE KÕRVALSAADUSTE KASUTAMISE PIIRANGUD

I PEATÜKK

Karusloomade liigisisene ringlussevõtt

1. Eestis, Lätis ja Soomes võib järgmisi karusloomi sööta liha-kondijahuga või muude toodetega, mida on töödeldud IV lisa III peatüki kohaselt ja mis on saadud sama liigi loomade kehadest või kehaosadest: ▼M1 a) rebased (Vulpes vulpes ja Alopex lagopus); ▼B b) kährikud (Nyctereutes procyonides).

2. Eestis ja Lätis võib karusloomana kasvatatavat minki (Mustela vison) sööta liha-kondijahuga või muude toodetega, mida on töödeldud IV lisa III peatükis sätestatud töötlemismeetoditel ja mis on saadud sama liigi loomade kehadest või kehaosadest.

3. Punktides 1 ja 2 osutatud söötmisel peavad olema täidetud järgmised tingimused: a) söötmine toimub ainult kasvandustes: i) mille on pädev asutus registreerinud taotluse alusel, millega on kaasas dokumentatsioon, mis tõendab, et ei ole põhjust kahtlustada TSE olemasolu taotluses nimetatud populatsioonis; ii) kus on asjakohane karusloomade transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate (TSEd) järelevalve süsteem, mis hõlmab regulaarset proovide võtmist ja laborikontrolli TSE suhtes; iii) mis on esitanud asjakohased garantiid, et loomsed kõrvalsaadused, liha-kondijahu või muud tooted, mida on töödeldud IV lisa III peatüki kohaselt ning mis on saadud sama liigi loomadest või nende järglastest, ei satu muude kui karusloomade sööta ja toiduahelasse; iv) millel ei ole teadaolevalt olnud kokkupuuteid kasvandusega, kus on kahtlustatud TSE olemasolu või kus see on kinnitust leidnud; v) kus registreeritud kasvanduse pidaja kinnitab, et: — sama liigi loomade söödaks ettenähtud karusloomade korjuseid käideldakse ja töödeldakse eraldi korjustest, mida ei ole lubatud sellel otstarbel kasutada; — karusloomad, keda söödetakse liha-kondijahuga või muude toodetega, mida on töödeldud IV lisa III peatüki kohaselt ja mis on saadud sama liigi loomadest, hoitakse eraldi neist loomadest, keda sama liigi loomadest saadud toodetega ei söödeta; — kasvanduses täidetakse VI lisa II peatüki 1. jao punktis 2 ja VIII lisa II peatüki punkti 2 alapunkti b alapunktis ii sätestatud nõudeid. b) Kasvanduse pidaja tagab, et selle liigi loomadest saadud liha-kondijahu või muud tooted, mis on ette nähtud sama liigi loomade söötmiseks: i) on töödeldud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 24 lõike 1 punkti a kohaselt tunnustatud töötlemisettevõttes ainult käesoleva määruse IV lisa III peatükis sätestatud 1., 2., 3., 4., 5. või 7. töötlemismeetodil; ii) on toodetud tervetest loomadest, kes on tapetud karusnaha saamise eesmärgil. c) Kui on teada või kahtlustatakse kasvanduse kokkupuudet teise kasvandusega, milles kahtlustatakse TSE puhangut või milles see on kinnitust leidnud, peab esimese kasvanduse pidaja kohe: i) andma pädevale asutusele sellisest kokkupuutest teada; ii) peatama karusloomade saatmise kõikidesse sihtkohtadesse ilma pädevalt asutuselt kirjalikku luba hankimata.

II PEATÜKK

Põllumajandusloomade söötmine haljassöödaga

Kui maapinnale on laotatud orgaanilist väetist või mullaparandusainet, kohaldatakse põllumajandusloomade söötmisel selliselt maalt saadud haljassöödaga (loomade seal karjatamisel või sealt niidetud haljassööda kasutamisel) järgmisi tingimusi:

a) on kinni peetud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 11 lõike 1 punktis c sätestatud vähemalt 21 päeva pikkusest ooteajast;

b) kasutatud on ainult sellist orgaanilist väetist ja mullaparandusainet, mis vastab määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 32 lõigetele 1 ja 2 ning käesoleva määruse XI lisa II peatükile.

Neid tingimusi siiski ei kohaldata, kui maapinnale on laotatud ainult järgmisi orgaanilisi väetisi või mullaparandusaineid:

a) sõnnik ja guaano;

b) seedetrakti sisu, piim, piimapõhised tooted, piimasaadused, ternespiim ja ternespiimatooted, millega pädeva asutuse arvates ei kaasne raske nakkushaiguse leviku riski.









▼M8

III LISA

KÕRVALDAMINE, TAASKASUTAMINE JA KASUTAMINE KÜTUSENA

▼B

I PEATÜKK

JÄÄTMETE PÕLETAMISE JA KOOSPÕLETAMISE ÜLDNÕUDED

1. jagu

Üldtingimused

1. Käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 punktis b osutatud jäätmepõletus- ja koospõletustehaste käitajad tagavad, et nende tehastes täidetakse järgmisi hügieeninõudeid. a) Loomsed kõrvalsaadused ja nendest saadud tooted tuleb kõrvaldada pärast saabumist võimalikult kiiresti vastavalt pädeva asutuse kehtestatud tingimustele. Neid ladustatakse kuni kõrvaldamiseni nõuetekohaselt vastavalt pädeva asutuse kehtestatud tingimustele. b) Saastumisohu vältimiseks peab tehastes olema kehtestatud asjakohane kord mahutite ja veokite puhastamiseks ja desinfitseerimiseks, eelkõige liidu õigusaktide kohaselt reovee kõrvaldamiseks ettenähtud alal. c) Tehased peavad asuma hästi dreenitud kõval pinnal. d) Tehastes peab olema asjakohaselt korraldatud kaitse kahjurite, näiteks putukate, näriliste ja lindude eest. Sel eesmärgil tuleb kasutada dokumenteeritud kahjuritõrjeprogrammi. e) Saastumisohu vältimiseks peab personalil olema vajaduse korral juurdepääs asjakohastele isikliku hügieeni ruumidele ja vahenditele, nagu tualettruumid, riietusruumid ja kraanikausid. f) Tööruumide kõikide osade jaoks tuleb kehtestada puhastamise kord ja see dokumenteerida. Puhastamiseks peavad olemas olema asjakohased seadmed ja puhastusvahendid. g) Hügieenikontroll peab hõlmama keskkonna ja seadmete korralisi ülevaatusi. Kontrollkäikude ajakava ja tulemused tuleb dokumenteerida ja alles hoida vähemalt kaks aastat.

2. Jäätmepõletus- või koospõletustehase käitaja peab võtma loomsete kõrvalsaaduste või nendest saadud toodete vastuvõtmisel kõik vajalikud meetmed, et niivõrd, kui see on teostatav, vältida või piirata otsest ohtu inimeste või loomade tervisele.

3. Loomadel ei tohi olla juurdepääsu tehastele, loomsetele kõrvalsaadustele ja nendest saadud toodetele, mis ootavad põletamist või koospõletamist, või loomsete kõrvalsaaduste põletamise või koospõletamise tagajärjel tekkinud tuhale.

4. Kui jäätmepõletus- või koospõletustehas asub loomakasvatusettevõttes: a) peavad jäätmepõletus- või koospõletusvarustus ja kariloomad, samuti nende sööt ja allapanu olema füüsiliselt täiesti lahus, vajaduse korral taraga eraldatud; b) peab varustus olema mõeldud kasutamiseks ainult põletusseadme juures, mitte mujal põllumajandusettevõttes, või tuleb see enne seal kasutamist puhastada ja desinfitseerida; c) peavad töötajad enne kariloomade või nende sööda käitlemist vahetama oma pealisrõivad ja jalatsid.

5. Põletamist või koospõletamist ootavaid loomseid kõrvalsaadusi ja nendest saadud tooteid ning nende põletamise või koospõletamise tulemusena saadud tuhka tuleb hoida suletud, korrektse märgistusega ja vajaduse korral lekkekindlates mahutites.

6. Täielikult ära põlemata loomsed kõrvalsaadused tuleb uuesti põletada või kõrvaldada muul viisil (v.a tunnustatud prügilasse ladestamise teel) kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklitega 12, 13 ja 14.

2. jagu

Käitamistingimused

Jäätmepõletus- või koospõletustehased projekteeritakse, varustatakse, ehitatakse ja neid käitatakse nii, et tekkiv gaas kuumeneb juhitavalt ja ühtlaselt isegi ebasoodsaimates tingimustes vähemalt kaheks sekundiks temperatuurini 850 °C või 0,2 sekundiks temperatuurini 1 100 °C, mõõdetuna põlemiskambri siseseina juures või mõnes muus põlemiskambri olulises punktis pädeva asutuse loal.

3. jagu

Põletamis- ja koospõletamisjäägid

1. Põletamis- ja koospõletamisjääkide kogus ja kahjulik mõju peab olema võimalikult väike. Võimaluse korral tuleb jääke taaskasutada otse tehases või väljaspool seda vastavalt asjakohastele liidu õigusaktidele või kõrvaldada need tunnustatud prügilasse ladestamise teel.

2. Kuivade tolmsete jääkide vedu ja vaheladustamine peab toimuma nii, et need ei satuks keskkonda (näiteks kinnistes mahutites).

4. jagu

Temperatuuri ja muude parameetrite mõõtmine

1. Põletamise või koospõletamise asjakohaste näitajate ja tingimuste jälgimiseks tuleb kasutada tehnoloogiat.

2. Pädeva asutuse antud loas või sellele lisatud tingimustes tuleb sätestada temperatuuri mõõtmise nõuded.

3. Automaatsete jälgimisseadmete toimimist tuleb kontrollida ning kord aastas testida.

4. Temperatuuri mõõtmise tulemused tuleb registreerida ja esitada asjakohasel viisil, et pädev asutus saaks kontrollida käesolevas määruses sätestatud käitamistingimuste täitmist selle asutuse enda kehtestatud korra kohaselt.

5. jagu

Ebaharilikud käitamistingimused

Jäätmepõletus- või koospõletustehase suure rikke või ebaharilike käitamistingimuste korral peab käitaja vähendama töömahtu või peatama töö niipea kui võimalik, kuni saab taastada normaalkäituse.

II PEATÜKK

SUURE VÕIMSUSEGA JÄÄTMEPÕLETUS- JA KOOSPÕLETUSTEHASED

1. jagu

Käitamise eritingimused

Jäätmepõletus- või koospõletustehastes, mis töötlevad ainult loomseid kõrvalsaadusi ja nendest saadud tooteid ja mille võimsus on üle 50 kg tunnis (suure võimsusega tehased) ning millel ei pea direktiivi 2000/76/EÜ kohaselt olema tegevusluba, peavad olema täidetud järgmised tingimused.

a) Tehase iga liin peab olema varustatud vähemalt ühe abipõletiga. See põleti lülitub automaatselt tööle, kui põlemisgaaside temperatuur langeb pärast viimast põlemisõhu etteannet vastavalt olukorrale kas alla 850 °C või 1 100 °C. Samuti tuleb seda kasutada tehase käivitamisel ja seiskamisel, et tagada temperatuuri püsimine vastavalt olukorrale kas 850 °C või 1 100 °C juures kõnealuste toimingute vältel ja seni, kuni põlemiskambris on veel põlemata materjali.

b) Kui loomseid kõrvalsaadusi või nendest saadud tooteid sisestatakse põlemiskambrisse pidevas protsessis, peab tehasel olema automaatne süsteem, mis ei võimalda loomseid kõrvalsaadusi või nendest saadud tooteid sisestada käivitamisel ega enne, kui on saavutatud temperatuur vastavalt olukorrale kas 850 °C või 1 100 °C, ega ka siis, kui temperatuur langeb eelnimetatud väärtustest madalamale.

c) Jäätmepõletustehast tuleb käitada nii, et saavutatakse selline tuhastustase, mille puhul on räbu ja koldetuha orgaanilise süsiniku kogusisaldus alla 3 % või nende kuumutuskadu alla 5 % aine kuivmassist. Vajaduse korral kasutatakse asjakohaseid eeltöötlusmeetodeid.

2. jagu

Heitvesi

1. Suure võimsusega tehase tegevuskoht ja asjaomased loomsete kõrvalsaaduste ladustamiskohad peavad olema projekteeritud nii, et hoitaks ära saasteainete ebaseaduslik ja juhuslik sattumine pinnasesse ning pinna- ja põhjavette.

2. Luuakse võimalused tehase tegevuskohast äravoolava saastunud sademevee või leketest või tulekustutamisest tuleneva saastunud vee hoidmiseks. Vajadu