01986A0618(01) — ET — 04.12.2019 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:









▼B

RAHVUSVAHELINE ATLANDI TUUNIKALA KAITSE KONVENTSIOON







PREAMBUL ▼M3 Valitsused, kelle nõuetekohaselt volitatud esindajad on käesolevale dokumendile alla kirjutanud, pidades silmas oma ühist huvi Atlandi ookeani tuuni ja tuunilaadsete liikide ning ookeaniliste, pelaagiliste ja pika rändega varilõpuseste liikide populatsioonide suhtes ning soovides teha koostööd nende kalade populatsioonide hoidmisel sellisel tasemel, mis võimaldab nende pikaajalist kaitset ja jätkusuutlikku kasutamist toiduks ja muul otstarbel, otsustavad sõlmida konventsiooni nende ressursside kaitseks ning lepivad sel eesmärgil kokku järgmises: ▼B







I artikkel

Piirkond, mille suhtes konventsioon kehtib (edaspidi „konventsiooniga reguleeritav piirkond“), hõlmab Atlandi ookeani ja sellega seotud merede vesi.

▼M3

II Artikkel

Käesoleva konventsioon ühtki sätet ei tõlgendata nii, et see mõjutaks riikide õigusi, jurisdiktsiooni ja kohustusi rahvusvahelise õiguse alusel. Käesolevat konventsiooni tõlgendatakse ja kohaldatakse viisil, mis on rahvusvahelise õigusega kooskõlas.

III Artikkel

1. Lepinguosalised lepivad kokku, et nad moodustavad ja peavad ülal komisjoni nimega Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon (edaspidi „komisjon“), mille ülesandeks on viia ellu käesoleva konventsiooni eesmärgid. Iga lepinguosaline on komisjoni liige.

2. Igal komisjoni liikmel on komisjonis kõige rohkem kolm esindajat. Esindajaid võivad abistada eksperdid ja nõunikud.

3. Komisjoni otsused võetakse üldiselt vastu konsensuse alusel. Kui käesolevas konventsioonis ei ole sätestatud teisiti, siis juhul, kui konsensust ei saavutata, võetakse otsused vastu kohal viibivate ja poolt- või vastuhääle andnud komisjoni liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega ning igal komisjoni liikmel on üks hääl. Kaks kolmandikku kõigist komisjoni liikmetest moodustab kvoorumi.

4. Komisjon peab korralisi koosolekuid iga kahe aasta tagant. Erakorralise koosoleku võib kokku kutsuda igal ajal kõigi komisjoni liikmete enamuse nõudmisel või VI artikli kohaselt moodustatud nõukogu otsusega.

5. Esimesel koosolekul ja seejärel igal korralisel koosolekul valib komisjon lepinguosaliste hulgast eesistuja ning eesistuja esimese ja teise asetäitja, keda võib tagasi valida ainult üheks ametiajaks.

6. Komisjoni ja tema allorganite koosolekud on avalikud, kui komisjon ei otsusta teisiti.

7. Komisjoni ametlikud keeled on inglise, prantsuse ja hispaania keel.

8. Komisjonil on õigus vastu võtta selline töökord ja sellised finantsreeglid, mis on tema ülesannete täitmiseks vajalikud.

9. Komisjon esitab iga kahe aasta tagant komisjoni liikmetele oma töö ja järelduste kohta aruande ja teavitab neid vastava taotluse korral ka kõikidest konventsiooni eesmärkidega seotud asjaoludest.

▼M3

IV Artikkel

Komisjon ja selle liikmed astuvad käesoleva konventsiooni alusel tööd tehes samme, et

a) kohaldada ettevaatuspõhimõtet ja ökosüsteemipõhist kalavarude majandamise käsitlust kooskõlas asjaomaste rahvusvaheliselt kokkulepitud standarditega ning, kui see on asjakohane, soovitatud tavade ja menetlustega;

b) kasutada parimaid kättesaadavaid teaduslikke tõendeid;

c) kaitsta merekeskkonna bioloogilist mitmekesisust;

d) tagada otsuste tegemise protsesside õiglus ja läbipaistvus, sealhulgas seoses kalapüügivõimaluste jaotamise ja muude toimingutega, ning

e) võtta täiel määral arvesse komisjoni liikmete hulka kuuluvate arenguriikide erivajadusi, sealhulgas vajadust suurendada nende suutlikkust kooskõlas rahvusvahelise õigusega rakendada nende konventsioonist tulenevaid kohustusi ja arendada nende kalandust.

▼M3

V Artikkel

1. Käesoleva konventsiooni eesmärkide elluviimiseks tehakse järgmist. a) Komisjon kannab hoolt, et uuritakse tuuni ja tuunilaadsete liikide ning ookeaniliste, pelaagiliste ja pika rändega varilõpuseste liikide (edaspidi „ICCATi liigid“) populatsioone ning muid kalaliike, mida püütakse ICCATi liikide püüdmise ajal konventsiooniga reguleeritavas piirkonnas, võttes arvesse muude asjaomaste rahvusvaheliste kalandusega seotud organisatsioonide tööd või seonduvate kokkulepete alusel tehtavat tööd. Uurimise käigus tehakse teadusuuringuid, mis hõlmavad ülalnimetatud liike, nende keskkonna okeanograafiat ning looduslike ja inimtegurite mõju nende arvukusele. Komisjon võib uurida ka liike, mis kuuluvad samasse ökosüsteemi või sõltuvad ICCATi liikidest või on nendega seotud. b) Nende ülesannete täitmisel kasutab komisjon, niivõrd kui võimalik, komisjoni liikmete ja nende poliitiliste allüksuste ametlike asutuste tehnilisi ja teaduslikke teenuseid ja nimetatud asutustest pärinevat teavet, vajaduse korral riiklike või erainstitutsioonide, -organisatsioonide või isikute pakutavaid teenuseid ja teavet, ning võib oma eelarve piires ja koostöös asjaomaste komisjoni liikmetega korraldada iseseisvaid uuringuid, et täiendada valitsuste, riiklike institutsioonide või rahvusvaheliste organisatsioonide uurimistööd. c) Komisjon tagab, et igasugune teave, mis saadakse selliselt institutsioonilt, organisatsioonilt või isikult, on kooskõlas kvaliteedi ja objektiivsuse kohta kehtestatud teaduslike standarditega.

2. Käesoleva artikli lõike 1 sätete rakendamine hõlmab järgmist: a) konventsiooniga reguleeritava piirkonna ICCATi liikide hetkeolukorda ja suundumusi käsitleva statistilise teabe kogumine ja analüüsimine; b) niisuguseid meetmeid ja meetodeid käsitleva teabe uurimine ja hindamine, mis tagavad ICCATi liikide populatsioonide hoidmise sellisel tasemel või üle sellise taseme, mis toob kaasa nende liikide maksimaalse jätkusuutliku saagikuse ja tagab kõnealuste liikide tõhusa kasutamise sellele saagikusele vastaval viisil; c) komisjoni liikmetele uuringute soovitamine ning d) komisjoni aruannete ning konventsiooniga reguleeritava piirkonna ICCATi liikidega seotud statistilise, bioloogilise ja muu teadusliku teabe avaldamine ja levitamine.

VI Artikkel

1. Komisjonis moodustatakse nõukogu, kuhu kuuluvad komisjoni eesistuja ja eesistuja asetäitjad ning vähemalt nelja, kuid mitte rohkem kui kaheksa lepinguosalise esindajad. Nõukogus esindatud lepinguosalised valitakse igal komisjoni korralisel koosolekul. Kui aga lepinguosaliste arv ületab mingil ajal 40, võib komisjon nõukogusse valida kaks täiendavat lepinguosaliste esindajat. Nõukogusse ei valita neid lepinguosalisi, kelle kodanikud on eesistuja ja eesistuja asetäitjad. Nõukogu valimisel pöörab komisjon vajalikku tähelepanu lepinguosaliste geograafilisele asendile ning tuunikala püügi ja töötlemisega seotud huvidele, samuti lepinguosaliste võrdsele õigusele olla nõukogus esindatud.

2. Nõukogu täidab talle käesoleva konventsiooniga pandud või komisjoni määratud ülesandeid ja tuleb kokku vähemalt ühel korral komisjoni korraliste koosolekute vahelisel ajal. Komisjoni koosolekute vahelisel ajal võtab nõukogu vastu vajalikud otsused personali ülesannete kohta ja annab vajalikke juhiseid täitevsekretärile. Nõukogu otsused tehakse komisjoni kehtestatud reeglite kohaselt.

VII Artikkel

Käesoleva konventsiooni eesmärkide saavutamiseks võib komisjon moodustada allkomisjone, mis käsitlevad liike, liikide rühmi või geograafilisi piirkondi. Sellisel juhul iga allkomisjon

a) vastutab oma mõjualas olevate liikide, liikide rühmade või geograafilise piirkonna uurimise eest ning kogub neid käsitlevaid teaduslikke ja muid andmeid;

b) võib teadusuuringute alusel teha komisjonile soovitusi komisjoni liikmete ühismeetmete kohta ning

c) võib soovitada komisjonile uuringuid, mida on vaja liikide, liikide rühmade või geograafilise piirkonna kohta teabe saamiseks, ning koordineerida komisjoni liikmete uurimisprogramme.

VIII Artikkel

Komisjon määrab ametisse täitevsekretäri, kelle ametiaja pikkuse otsustab komisjon. Täitevsekretäri pädevuses on komisjoni personali valik ja juhtimine vastavalt komisjoni kehtestatud reeglitele ja menetlusele. Täitevsekretär täidab muu hulgas järgmisi ülesandeid, mida komisjon võib talle määrata:

a) koordineerib käesoleva konventsiooni V ja VII artikli alusel ellu viidavaid uurimisprogramme;

b) koostab eelarveprojekti, mis esitatakse läbivaatamiseks komisjonile;

c) annab loa rahaliste vahendite väljamakseteks vastavalt komisjoni eelarvele;

d) peab komisjoni raamatupidamisarvestust;

e) korraldab koostööd käesoleva konventsiooni XIII artiklis nimetatud organisatsioonidega;

f) korraldab käesoleva konventsiooni eesmärkide saavutamiseks vajalike andmete kogumist ja analüüsi, eriti nende andmete osas, mis on seotud ICCATi liikide varude praeguse ja maksimaalse jätkusuutliku saagikusega, ning

g) valmistab ette komisjoni ja selle allorganite teaduslikud, halduslikud ja muud aruanded, mis esitatakse komisjonile kinnitamiseks.

IX Artikkel

1. a) Komisjon võib teaduslikele tõenditele toetudes teha soovitusi, mille eesmärk on i) tagada konventsiooniga reguleeritavas piirkonnas ICCATi liikide pikaajaline kaitse ja jätkusuutlik kasutamine, säilitades või taastades nende liikide varude arvukuse kas tasemel, mis suudab tagada maksimaalse jätkusuutliku saagikuse, või sellest kõrgemal tasemel; ii) edendada vajaduse korral selliste muude liikide kaitset, mis sõltuvad ICCATi liikidest või on nendega seotud, eesmärgiga säilitada või taastada need liigid üle taseme, millel nende paljunemine võib sattuda tõsisesse ohtu. Need soovitused jõustuvad komisjoni liikmete suhtes vastavalt käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimustele. b) Eespool nimetatud soovitused tehakse i) komisjoni algatusel, kui asjaomast allkomisjoni ei ole moodustatud; ii) komisjoni algatusel komisjoni kõigi liikmete vähemalt kahekolmandikulise häälteenamusega, kui asjaomane allkomisjon on moodustatud, aga allkomisjon ei ole ettepanekut heaks kiitnud; iii) asjaomase allkomisjoni heaks kiidetud ettepaneku alusel või iv) asjaomaste allkomisjonide heaks kiidetud ettepaneku alusel, kui kõnealune soovitus on seotud rohkem kui ühe geograafilise piirkonna, liigi või liikide rühmaga.

2. Kõik käesoleva artikli lõike 1 kohaselt esitatud soovitused jõustuvad kõikide komisjoni liikmete suhtes neli kuud pärast kuupäeva, mil komisjon edastas komisjoni liikmetele soovitust käsitleva teate soovituse, välja arvatud juhul, kui komisjon on soovituse vastuvõtmise ajal teisiti kokku leppinud, või välja arvatud käesoleva artikli lõikes 3 sätestatud juhtudel. Soovitus ei jõustu aga ühelgi juhul vähem kui kolme kuu jooksul.

3. a) Kui lõike 1 punkti b alapunkti i või ii kohaselt tehtud soovituse puhul mõni komisjoni liige või lõike 1 punkti b alapunkti ii või iii kohaselt tehtud soovituse puhul mõni komisjoni liige, kes on ka asjaomase allkomisjoni liige, esitab komisjonile selle soovituse suhtes vastulause lõikes 2 sätestatud ajavahemiku jooksul, ei jõustu soovitus nende komisjoni liikmete suhtes, kes esitasid vastulause. b) Kui komisjoni liikmete enamus on esitanud vastulause eespool lõikes 2 kehtestatud ajavahemiku jooksul, ei jõustu soovitus nende komisjoni liikmete suhtes. c) Komisjoni liige, kes esitab vastulause vastavalt eespool esitatud alapunktile a, peab esitama komisjonile oma vastulause esitamise ajal kirjalikult vastulause põhjenduse, mis põhineb ühel või mitmel järgmisel alusel: i) soovitus ei ole käesoleva konventsiooniga või muude rahvusvahelise õiguse asjaomaste normidega kooskõlas; ii) soovitus on komisjoni liikme suhtes vormiliselt või faktiliselt põhjendamatult diskrimineeriv; iii) komisjoni liikmel ei ole võimalik meetme täitmist tagada, sest ta on võtnud vastu teistsuguse lähenemisviisi kaitsele ja jätkusuutlikule majandamisele või tal puudub tehniline suutlikkus soovitust rakendada, või iv) turvapiirangute tõttu ei saa vastulause esitanud komisjoni liige meedet rakendada või järgida. d) Komisjoni iga liige, kes esitab käesoleva artikli alusel vastulause, esitab komisjonile võimalikus ulatuses ka võimaliku alternatiivse kaitse- või majandamismeetme kirjelduse, mis on vähemalt sama tõhus kui meede, mille kohta ta esitab vastulause.

4. Soovituse suhtes vastulause esitanud komisjoni liige võib selle vastulause igal ajal tagasi võtta ja, kui nimetatud soovitus on juba jõus, jõustub see selle komisjoni liikme suhtes kohe, või see jõustub käesolevas artiklis kindlaksmääratud tingimustele vastaval ajal.

5. Täitevsekretär saadab viivitamata kõigile komisjoni liikmetele käesoleva artikli kohaselt saadud vastulause üksikasjad ja selgituse ning sellise vastulause tagasivõtmise üksikasjad ning teavitab kõiki komisjoni liikmeid sellest, kus mõni soovitus jõustub.

▼M3

X Artikkel

1. Komisjon teeb kõik endast oleneva, et ära hoida vaidlusi, ning vaidluse pooled konsulteerivad omavahel, et lahendada käesolevat konventsiooni puudutavad vaidlused vastastikusel kokkuleppel ja võimalikult kiiresti.

2. Kui vaidlus puudutab tehnilist küsimust, võivad vaidluse pooled ühiselt anda vaidluse lahendada sihtotstarbelisele eksperdirühmale, mis on loodud komisjoni vastu võetud korra kohaselt. See rühm arutab küsimust vaidluse pooltega ja püüab vaidluse kiiresti lahendada siduvaid menetlusi kasutamata.

3. Kui vaidlus tekib kahe või enama lepinguosalise vahel ja puudutab käesoleva konventsiooni tõlgendamist või kohaldamist, antakse endast parim, et lahendada vaidlus rahumeelsete vahenditega.

4. Iga selline vaidlus, mida ei lahendata ülaltoodud lõigetes sätestatud vahenditega, võidakse anda vaidluse poolte ühisel taotlusel vahekohtule lõplikuks ja siduvaks lahendamiseks. Enne ühiselt vahekohtumenetluse taotlemist peaksid vaidluse pooled leppima kokku vaidluse ulatuses. Vaidluse pooled võivad kokku leppida, et vahekohus moodustatakse ja selle töö toimub käesoleva konventsiooni 1. lisa kohaselt või muu menetluse kohaselt, mida vaidluse pooled võivad vastastikusel kokkuleppel otsustada kohaldada. Iga selline vahekohus esitab oma otsused kooskõlas käesoleva konventsiooniga, rahvusvahelise õigusega ja asjaomaste standarditega, mida vaidluse pooled on mere elusressursside kaitseks tunnustanud.

5. Käesolevas artiklis sätestatud vaidluste lahendamise mehhanisme kohaldatakse üksnes vaidluste suhtes, mis on seotud mis tahes teo, fakti või olukorraga, mis ilmneb pärast käesoleva artikli jõustumise kuupäeva.

6. Ükski käesoleva artikli säte ei piira ühegi vaidluse poolte võimalusi taotleda vaidluse lahendamist käesolevas artiklis sätestatud vaidluste lahendamise korra asemel muude lepingute või rahvusvaheliste kokkulepete alusel, mille pooled nad on, kooskõlas asjaomase lepingu või rahvusvahelise kokkuleppe nõuetega.

▼M3

XI Artikkel

1. Komisjoni liikmed lepivad kokku, et nad võtavad kõik meetmed, mis on vajalikud käesoleva konventsiooni rakendamise tagamiseks. Iga komisjoni liige esitab komisjonile iga kahe aasta tagant või komisjoni määratud muul tähtajal aruande sel eesmärgil võetud meetmete kohta.

2. Komisjoni liikmed nõustuvad a) esitama komisjoni nõudmisel kõik statistilised, bioloogilised ja muud teaduslikud andmed, mida komisjon võib vajada seoses käesoleva konventsiooniga; b) kui nende ametiasutused ei tule toime kõnealuste andmete hankimise ja esitamisega, võimaldama komisjonil komisjoni liikmete kaudu hankida andmeid otse ettevõtetelt ja kaluritelt, kes on nõus kõnealuseid andmeid andma.

3. Komisjoni liikmed kohustuvad tegema omavahel koostööd, et võtta asjakohaseid tõhusaid meetmeid, mis tagavad käesoleva konventsiooni sätete kohaldamise.

4. Lepinguosalised kohustuvad looma rahvusvahelise kontrollisüsteemi, mida kohaldatakse konventsiooniga reguleeritavas piirkonnas, välja arvatud selline territoriaalmeri või muud veed, mille puhul mõni riik võib rahvusvahelise õiguse kohaselt teostada sealse kalapüügi suhtes oma jurisdiktsiooni.

XII Artikkel

1. Komisjon võtab vastu komisjoni ühiste kulude eelarve igale korralisele koosolekule järgnevaks kaheks aastaks.

2. a) Komisjoni iga liige maksab aastas komisjoni eelarvesse summa, mis arvutatakse vastavalt komisjoni vastu võetud finantsreeglites sätestatud kavale. Komisjon peab selle kava vastuvõtmisel võtma muu hulgas arvesse komisjoni iga liikme kindlasummalisi põhitasusid komisjoni ja allkomisjoni liikmesuse eest, Atlandi tuuni ja tuunilaadsete kalade saagi kogukaalu ja kõnealustest kaladest valmistatud konserveeritud toodete netokaalu ning komisjoni liikmete majandusliku arengu ulatust. b) Finantsreeglites esitatud aastaste osamaksude skeem kehtestatakse või seda muudetakse üksnes kõigi kohal viibivate ja hääletavate komisjoni liikmete nõusolekul. Komisjoni liikmeid teavitatakse sellest 90 päeva ette.

3. Nõukogu vaatab komisjoni koosolekute vahelisel ajal oma korralisel koosolekul üle kaheaastase eelarve teise poole ja võib selleks ajaks toimunud ja eeldatavaid arengusuundi arvesse võttes anda loa teisel aastal komisjoni eelarve summad ümber jaotada kinnitatud komisjoni eelarve piires.

4. Komisjoni täitevsekretär teatab igale komisjoni liikmele tema aastase maksumäära. Osamaksud tuleb tasuda selle aasta 1. jaanuariks, mille suhtes need arvestati. Osamaksud, mis ei ole tasutud järgmise aasta 1. jaanuariks, loetakse võlgnevuseks.

5. Kaheaastase eelarve osamaksud tasutakse vääringus, mille võib kindlaks määrata komisjon.

6. Esimesel koosolekul kinnitab komisjon oma esimese tegutsemisaasta saldo eelarve ja järgmise kaheaastase perioodi eelarve. Ta saadab komisjoni liikmetele viivitamata nimetatud eelarvete koopiad koos teatega iga lepinguosalise esimese osamaksu arvestusliku suuruse kohta.

7. Seejärel, vähemalt 60 päeva enne kaheaastasele perioodile eelnevat komisjoni korralist koosolekut, esitab täitevsekretär igale komisjoni liikmele kaheaastase perioodi eelarve projekti koos arvestuslike osamaksude tasumise graafikuga.

8. Komisjon võib komisjoni liikme hääleõiguse peatada, kui tasumata osamaksude suurus on võrdne selle lepinguosalise kahe eelneva aasta osamaksude summaga või sellest suurem.

9. Komisjon loob käibekapitali fondi aastamaksude laekumisele eelnevate komisjoni toimingute rahastamiseks ja muuks komisjoni määratud otstarbeks. Komisjon määrab kindlaks fondi suuruse, arvestab selle loomiseks vajalikud ettemaksud ja kehtestab fondi kasutamist reguleerivad reeglid.

10. Komisjon korraldab komisjoni raamatupidamise iga-aastase sõltumatu auditeerimise. Komisjon, või aastatel, kui komisjoni korralist koosolekut ei toimu, nõukogu, vaatab läbi ja kinnitab auditeerimisaruanded.

11. Komisjon võib oma töö tegemiseks võtta vastu muid makseid lisaks neile, mida on nimetatud käesoleva artikli lõikes 2.

XIII Artikkel

1. Lepinguosalised lepivad kokku, et komisjoni ja ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni vahel peavad olema koostöösidemed. Seda silmas pidades astub komisjon läbirääkimistesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooniga, et sõlmida leping vastavalt organisatsiooni põhimääruse XIII artiklile. Selline leping peaks muu hulgas ette nägema, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni peadirektor määrab esindaja, kes osaleb hääleõiguseta kõigil komisjoni ja selle allorganite koosolekutel.

2. Komisjoni liikmed lepivad kokku, et tuleb sisse seada koostöö komisjoni ja muude rahvusvaheliste kalanduskomisjonide ja teadusorganisatsioonide vahel, kes võiks komisjoni tööle kaasa aidata. Komisjon võib sõlmida lepinguid selliste komisjonide ja organisatsioonidega.

3. Komisjon võib kutsuda mis tahes asjaomase rahvusvahelise organisatsiooni ning ÜRO liikmesriigi või ÜRO spetsialiseeritud asutuse liikmeks oleva valitsuse, mis ei ole komisjoni liige, osalema vaatlejana komisjoni või selle allorganite koosolekutel.

XIV artikkel

▼B

1. Käesolev konventsioon on jõus 10 aastat ja seejärel nii kaua, kuni enamik lepinguosalisi otsustab selle kehtivuse lõpetada.

▼M3

2. Kui käesoleva konventsiooni jõustumisest on möödunud kümme aastat, võib iga lepinguosaline igal ajal konventsioonist taganeda iga aasta 31. detsembril, sealhulgas kümnendal aastal, esitades ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni peadirektorile kirjaliku taganemisteatise eelneva aasta 31. detsembril või enne seda.

▼B

3. Kõik teised lepinguosalised võivad seejärel taganeda käes-olevast konventsioonist alates sama aasta 31. detsembrist esitades ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni peadirektorile kirjaliku taganemisteatise hiljemalt üks kuu pärast seda, kui ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni peadirektor on mis tahes taganemisest teatanud, kuid mitte hiljem, kui kõnealuse aasta 1. aprillil.

▼M3

XV artikkel

1. a) iga lepinguosalise või komisjoni enda algatusel võib komisjon teha ettepanekuid käesoleva konventsiooni muutmiseks. Iga selline ettepanek tehakse konsensuse alusel. b) ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni peadirektor saadab muudatusettepanekute tõestatud koopiad igale lepinguosalisele. c) Muudatus, mis ei sisalda uusi kohustusi, jõustub kõigi lepinguosaliste suhtes kolmekümnendal päeval pärast seda, kui kolm neljandikku lepinguosalistest on selle heaks kiitnud. d) Muudatus, mis sisaldab uusi kohustusi, jõustub kõigi lepinguosaliste suhtes, kes on muudatuse heaks kiitnud, üheksakümnendal päeval pärast seda, kui kolm neljandikku lepinguosalistest on selle heaks kiitnud, ning seejärel iga ülejäänud lepinguosalise suhtes alates hetkest, mil ta muudatuse heaks kiidab. Muudatus, mida üks või mitu lepinguosalist peavad uusi kohustusi sisaldavaks, loetakse selliseks ja see jõustub eespool sätestatud tingimustel. e) Valitsuse suhtes, kes saab lepinguosaliseks pärast seda, kui käesoleva konventsiooni muudatus on käesoleva artikli kohaselt heakskiitmiseks avatud, on käesolev konventsioon siduv muudetuna alates kõnealuse muudatuse jõustumisest.

▼B

2. Muudatusettepanekud antakse hoiule ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni peadirektorile. Muudatuste vastuvõtmise teated antakse hoiule ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni peadirektorile.

▼M3

XVI Artikkel

Lisad on käesoleva konventsiooni lahutamatu osa ning iga viide käesolevale konventsioonile hõlmab viidet lisadele.

▼M3

XVII Artikkel

1. Käesolev konventsioon on allakirjutamiseks avatud kõikidele ÜRO liikmesriikide valitsustele ja ÜRO spetsialiseeritud asutuste liikmeks olevatele valitsustele. Valitsus, kes ei ole konventsiooni allkirjastanud, võib sellega igal ajal ühineda.

2. Allakirjutanud riigid peavad konventsiooni ratifitseerima või heaks kiitma vastavalt oma põhiseadusele. Ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskiri antakse hoiule ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni peadirektorile.

3. Käesolev konventsioon jõustub pärast seda, kui seitse valitsust on oma ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirjad hoiule andnud ning jõustub iga valitsuse suhtes, mis edaspidi oma ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirjad hoiule annavad, kõnealusel hoiuleandmispäeval.

4. Konventsioonile võivad alla kirjutada või konventsiooniga ühineda kõik selliste riikide asutatud valitsustevahelised majandusintegratsiooni organisatsioonid, mis on andnud selle organisatsiooni pädevusse käesoleva konventsiooniga reguleeritud küsimused, sealhulgas pädevuse sõlmida nendes küsimustes lepinguid.

5. Ametliku kinnituse või ühinemiskirja hoiuleandmisel on iga lõikes 4 osutatud organisatsioon lepinguosaline, kellel on käesoleva konventsiooni suhtes samad õigused ja kohustused nagu teistel lepinguosalistel. Käesoleva konventsiooni XI artikli lõikes 4 kasutatud terminit „riik“ ning preambulis ja XV artikli lõikes 1 kasutatud terminit „valitsus“ tõlgendatakse sel viisil.

6. Kui lõikes 4 osutatud organisatsioon saab käesoleva konventsiooni osaliseks, lakkavad selle organisatsiooni liikmesriigid ning sellega tulevikus ühinevad liikmesriigid olemast lepinguosalised; nad edastavad selle kohta kirjaliku teate ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni peadirektorile.

XVIII Artikkel

ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni peadirektor teavitab kõiki XVII artikli lõikes 1 nimetatud valitsusi ja kõiki sama artikli lõikes 4 nimetatud organisatsioone ratifitseerimis-, heakskiitmis-, ametliku kinnituse või ühinemiskirjade hoiuleandmisest, käesoleva konventsiooni jõustumisest, muudatusettepanekutest, muudatusega nõustumise teatistest, muudatuste jõustumisest ja taganemisteatistest.

XIX Artikkel

Käesoleva konventsiooni originaal antakse hoiule ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni peadirektorile, kes saadab selle tõestatud koopiad XVII artikli lõikes 1 nimetatud valitsustele ja sama artikli lõikes 4 nimetatud organisatsioonidele.

▼B

Selle kinnituseks on valitsuste täievolilised esindajad käes-olevale konventsioonile alla kirjutanud. Koostatud Rio de Janeiros 14. mail 1966. aastal ühes eksemplaris inglise, prantsuse ja hispaania keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

▼M3

1. LISA

VAIDLUSTE LAHENDAMISE KORD

1. X artikli lõikes 4 osutatud vahekohus tuleks moodustada, kui see on asjakohane, kolmest vahekohtunikust, kelle võib määrata järgmiselt.

a) Üks vaidluse pooltest teatab vahekohtuniku nime teisele vaidluse poolele, kes teatab omakorda 40 päeva jooksul pärast seda teadet teise vahekohtuniku nime. Rohkem kui kahe komisjoni liikme vahelistes vaidlustes määravad pooled, kellel on sama huvi, ühiselt ühe vahekohtuniku. Vaidluse pooled peaksid kuuekümne päeva jooksul pärast teise vahekohtuniku määramist määrama kolmanda vahekohtuniku, kes ei tohi olla ühegi komisjoni liikme kodanik ega sama kodakondsusega nagu kumbki esimesest kahest vahekohtunikust. Kolmas vahekohtunik on kohtu eesistuja.

b) Kui teist vahekohtunikku ei määrata ettenähtud aja jooksul või kui pooltel ei õnnestu ettenähtud aja jooksul konsulteerida kolmanda vahekohtuniku määramise üle, võib selle vahekohtuniku määrata vaidluse poolte nõudmisel komisjoni eesistuja kahe kuu jooksul alates taotluse kättesaamise kuupäevast.

2. Vahekohtu otsuse peab tegema selle liikmete enamus ning vahekohtu liikmed ei tohi hääletamisest hoiduda.

3. Vahekohtu otsus on lõplik ja vaidluse pooltele siduv. Vaidluse pooled peavad otsust viivitamata järgima. Vahekohus võib tõlgendada kõnealust otsust vaidluse ühe poole nõudel.

2. LISA

KALANDUSÜKSUSED

1. Pärast käesoleva konventsiooni muudatuste jõustumist, mis on vastu võetud 18. novembril 2019, võib üksnes selline kalandusüksus, mis on saanud 10. juuliks 2013 koostööd tegeva osalise staatuse vastavalt komisjoni kehtestatud korrale, nagu on kajastatud resolutsioonis [Res. 19-13], mis on vastu võetud käesoleva lisa kohaselt, kirjaliku dokumendiga, mis esitatakse komisjoni täitevsekretärile, teatada, et ta on võtnud kindla kohustuse täita konventsiooni tingimusi ja järgida konventsiooni kohaselt vastu võetud soovitusi. Selline kohustus jõustub 30 päeva möödumisel kõnealuse teate kättesaamisest. Asjaomane kalandusasutus võib taganeda sellest kohustusest kirjaliku teatega, mis adresseeritakse komisjoni täitevsekretärile. Taganemine jõustub ühe aasta möödumisel teate kättesaamise kuupäevast, kui teates ei ole määratud hilisemat kuupäeva.

2. Kui käesolevas konventsioonis tehakse kooskõlas XV artikliga täiendavaid muudatusi, võib lõikes 1 osutatud kalandusüksus kirjaliku dokumendiga, mis esitatakse komisjoni täitevsekretärile, teatada, et ta on võtnud kindla kohustuse täita muudetud konventsiooni tingimusi ja järgida konventsiooni kohaselt vastu võetud soovitusi. See kalandusüksuse kohustus hakkab kehtima alates XV artiklis osutatud kuupäevadest või selles lõikes osutatud kirjaliku teate kättesaamise kuupäevast, olenevalt sellest, kumb on hilisem.

3. Täitevsekretär teatab lepinguosalistele selliste kohustuste või teadete saamisest; teeb need teated lepinguosalistele kättesaadavaks; esitab lepinguosalistelt saadud teated, sealhulgas ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirjade teated ning käesoleva konventsiooni ja selle muudatuste jõustumise teated kalandusüksusele; ning võtab kalandusüksuse ja täitevsekretäri vahel edastatud asjaomased dokumendid hoiule.

4. Lõikes 1 osutatud kalandusüksus, mis on teatanud lõigetes 1 ja 2 osutatud kirjaliku dokumendi esitamise kaudu, et ta on võtnud kindla kohustuse täita käesoleva konventsiooni tingimusi ja järgida konventsiooni kohaselt vastu võetud soovitusi, võib osaleda komisjoni vastavas töös, sealhulgas otsuste tegemisel, ning tal on mutatis mutandis samad õigused ja kohustused nagu komisjoni liikmetel vastavalt käesoleva konventsiooni III, V, VII, IX, XI, XII ja XIII artiklites sätestatule.

5. Kui vaidlus hõlmab lõikes 1 osutatud kalandusüksust, mis on teatanud, et ta võtab kohustuse täita käesoleva konventsiooni tingimusi kooskõlas käesoleva lisaga, ning vaidlust ei õnnestu lahendada vastastikusel kokkuleppel, võib vaidluse anda vaidluse poolte vastastikusel kokkuleppel olenevalt asjaoludest lahendada kas sihtotstarbelisele eksperdirühmale või, olles püüdnud jõuda vaidluse ulatuse suhtes kokkuleppele, lõpliku ja siduva lahenduse saamiseks vahekohtule.

6. Käesoleva lisa sätted lõikes 1 osutatud kalandusüksuse osalemise kohta on ette nähtud üksnes käesoleva konventsiooni jaoks.

7. Kolmandaid riike, üksuseid või kalandusüksuseid, mis saavad koostööd tegeva osalise staatuse pärast 10. juulit 2013, ei käsitata käesoleva lisa kohaldamisel kalandusüksusena ning neil ei ole seega samu õigusi ja kohustusi nagu komisjoni liikmetel, nagu on sätestatud käesoleva konventsooni III, V, VII, IX, XI, XII ja XIII artiklis.

▼M1

Rahvusvahelise Atlandi tuunikala kaitse konventsiooni osalisriikide täievoliliste esindajate konverentsi

LÕPPAKT

(Pariis, 9. ja 10. juuli 1984)

1. Prantsuse Vabariigi valitsuse kutsel peeti Pariisis 9. ja 10. juulil 1984. aastal rahvusvahelise Atlandi tuunikala kaitse konventsiooni osalisriikide täievoliliste esindajate konverents.

2. Konverentsil osalesid järgmised riigid: Ameerika Ühendriigid, Angola, Benin, Brasiilia, Côte d'Ivoire, Ghana, Hispaania, Jaapan, Kanada, Kuuba, Korea Vabariik, Lõuna-Aafrika Vabariik, Maroko, NSVL, Portugal, Prantsusmaa, São Tomé ja Príncipe, Senegal, Uruguay, Venezuela.

3. Vaatlejaks kutsutud Euroopa Majandusühendus ja ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon olid konverentsil kohal ja osalesid menetlustes.

4. Konverentsi arutelude aluseks võeti 9.–15. novembril 1983 Madridis toimunud Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni kaheksanda korralise koosoleku lõpparuanne.

5. Konverents oli üksmeelne lisatud protokolli suhtes, mis käsitleb rahvusvahelise Atlandi tuunikala kaitse konventsiooni XIV, XV ja XVI artikli muutmist.

6. Konverents oli üksmeelne ka selle suhtes, et eespool nimetatud protokolli XIV artikli lõike 4 sätteid kohaldatakse nende jõustumise järel Euroopa Majandusühenduse suhtes, arvestades, et Euroopa Majandusühendusel on ühe konventsiooniosalise õigused ja kohustused eelkõige hääletamisel ja Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni eelarvesse osamaksude tasumisel.

7. Konverents pööras tähelepanu Jaapani esindaja selgitustele, mis käsitlesid koosoleku jooksul lahendamata jäänud menetluslikke probleeme. Kompromissi vaimus ei vaidlustanud Jaapani esindaja siiski konverentsil saavutatud konsensust, et võimaldada Euroopa Majandusühendusel kiirest ühineda rahvusvahelise Atlandi tuunikala kaitse konventsiooniga.

8. Konverents nõudis rahvusvahelise Atlandi tuunikala kaitse konventsiooni osalisriikide valitsustelt, et nad jätkaksid protokolli kinnitamiseks, ratifitseerimiseks või vastuvõtmiseks vajalike menetluste rakendamist, et tagada konventsiooni võimalikult kiire jõustumine.

Pariis, 10. juuli 1984

SIGNING PARTIES TO THE FINAL ACT OF THE CONFERENCE OF PLENIPOTENTIARIES OF THE STATES PARTIES TO THE INTERNATIONAL CONVENTION FOR THE CONSERVATION OF ATLANTIC TUNAS

SIGNATAIRES DE L'ACTE FINAL DE LA CONFÉRENCE DES PLÉNIPOTENTIAIRES DES ÉTATS PARTIES À LA CONVENTION INTERNATIONALE POUR LA CONSERVATION DES THONIDÉS DE L'ATLANTIQUE

SIGNATARIOS DEL ACTA FINAL DE LA CONFERENCIA DE PLENIPOTENCIARIOS DE LOS ESTADOS PARTES EN EL CONVENIO INTERNACIONAL PARA LA CONSERVACIÓN DEL ATÚN DEL ATLÁNTICO