02014R1304 — ET — 16.06.2019 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1304/2014, 26. november 2014, üleeuroopalise raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem — müra” koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta, millega muudetakse otsust 2008/232/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/229/EL (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 356 12.12.2014, lk 421)

Muudetud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1304/2014,

26. november 2014,

üleeuroopalise raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem — müra” koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta, millega muudetakse otsust 2008/232/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/229/EL

(EMPs kohaldatav tekst)







Artikkel 1

Käesoleva määrusega kehtestatakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi veeremi allsüsteemi „veerem — müra” koostalitluse tehniline kirjeldus (KTK) lisas sätestatud kujul.

Artikkel 2

KTKd kohaldatakse veeremi suhtes, mis kuulub komisjoni määruse (EL) nr 1302/2014 ( 1 ) ja määruse (EL) nr 321/2013 ( 2 ) reguleerimisalasse.

Artikkel 3

Kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist teatavad liikmesriigid komisjonile kõikidest lepingutest, mis sisaldavad mürataseme piirnorme käsitlevaid nõudeid, kui neist ei ole juba teatatud komisjoniotsuste 2006/66/EÜ ( 3 ) või 2011/229/EL alusel.

Teavitada tuleb järgmistest kokkulepetest:

a) liikmesriigi ja raudteeveo-ettevõtja või taristuettevõtja vahelised riigisisesed kokkulepped, mis on sõlmitud alaliselt või ajutiselt ning mille vajaduse on tinginud kavandatud veoteenuse eriomane või paikkondlik laad;

b) raudteeveo-ettevõtjate, taristuettevõtjate või ohutusega tegelevate ametiasutuste vahel sõlmitud kahepoolsed või mitmepoolsed lepingud, millel on märkimisväärne osa kohalikus või piirkondlikus koostalitlusvõimes;

c) ühe või mitme liikmesriigi ja vähemalt ühe kolmanda riigi vahel või liikmesriigi raudteeveo-ettevõtja või taristuettevõtja ja vähemalt ühe kolmandast riigist pärineva raudteeveo-ettevõtja või taristuettevõtja vahel sõlmitud rahvusvahelised kokkulepped, millel on märkimisväärne osa kohalikus või piirkondlikus koostalitlusvõimes.

Artikkel 4

Käesoleva määruse lisa punktiga 6 ettenähtud vastavushindamise, kasutussobivuse ja EÜ vastavustõendamise menetlused põhinevad komisjoni otsuses 2010/713/EL ( 4 ) kindlaks määratud moodulitel.

Artikkel 5

▼M1

1. Lisa punktis 7.3.2 loetletud erijuhtude korral tuleb direktiivi (EL) 2016/797 III lisas esitatud olulistele nõuetele vastavuse kontrollimiseks täita tingimused, mis on ette nähtud lisa punktiga 7.3.2 või siseriiklike eeskirjadega, mida kohaldatakse liikmesriigis, mis on käesoleva määrusega hõlmatud veeremiüksuse kasutusala osa.

▼B

2. Iga liikmesriik edastab komisjonile ja teistele liikmesriikidele kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest järgmise teabe:

a) lõikes 1 osutatud tehnilised eeskirjad;

b) lõikes 1 viidatud tehniliste eeskirjade kohaldamiseks ellu viidud vastavushindamise ja -tõendamise menetlus;

▼M1

c) asutused, kes on määratud teostama vastavushindamist ja -tõendamist lisa punktis 7.3.2 esitatud erijuhtudega seotud siseriiklike eeskirjade puhul.

▼M1

Artikkel 5a

Alates 8. detsembrist 2024 ei kasutata väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel määruse (EL) nr 321/2013 kohaldamisalasse kuuluvaid vaguneid, mis ei ole hõlmatud käesoleva määruse lisa punktiga 7.2.2.2.

Artikkel 5b

„Väiksema liikluskoormusega raudteeliin” on raudteetaristu osa, mille minimaalne pikkus on 20 km ja mida iga päev öisel ajal läbivate kaubarongide keskmine arv – nagu see on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/49/EÜ ( 5 ) riiklikku õigusesse ülevõtvates õigusaktides – on suurem kui 12. Keskmine arv arvutatakse 2015., 2016. ja 2017. aasta raudteekaubaveo alusel. Kui raudteekaubaveo puhul kaldutakse erandlikel asjaoludel konkreetsel aastal nimetatud keskmisest arvust kõrvale rohkem kui 25 %, võib asjaomane liikmesriik arvutada keskmise arvu ülejäänud kahe aasta alusel.

Artikkel 5c

1. Liikmesriigid määravad väiksema liikluskoormusega raudteeliinid kindlaks vastavalt artiklile 5b ja lisa D liite punktis D.1 esitatud menetlusele. Nad esitavad agentuurile väiksema liikluskoormusega raudteeliinide loetelu hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse avaldamise kuupäeva. Agentuur avaldab need loetelud oma veebisaidil.

2. Liikmesriigid ajakohastavad väiksema liikluskoormusega raudteeliinide loetelu pärast 8. detsembrit 2024 vähemalt iga viie aasta järel, järgides lisa D liite punktis D.2 esitatud menetlust.

Artikkel 5d

31. detsembriks 2028 hindab komisjon väiksema liikluskoormusega raudteeliinide rakendamist, eelkõige seoses vagunite moderniseerimise edenemisega ning väiksema liikluskoormusega raudteeliinide kehtestamise mõjuga elanikkonna üldisele müraga kokkupuutele ja raudtee-kaubaveosektori konkurentsivõimele.

Artikkel 5e

Komisjon esitab 30. juuniks 2020 aruande, milles käsitletakse komposiitmaterjalist piduriklotsidega varustatud vagunite kasutamist põhjamaistes talvetingimustes, võttes aluseks agentuuri, riiklike ohutusasutuste ja raudtee-ettevõtjate kogutud tõendeid. Eelkõige peab see aruanne sisaldama hinnangut selliste vagunite ohutuse ja pidurdustõhususe kohta ning põhjamaistes talvetingimustes kohaldatavaid olemasolevaid või võimalikke käitamis- ja tehnilisi meetmeid. See aruanne avalikustatakse.

Kui aruandes esitatakse tõendid selle kohta, et selliste vagunite kasutamine põhjamaistes talvetingimustes tekitab ohutusprobleeme, mida ei saa lahendada käitamis- ja tehniliste meetmete abil, ilma et see avaldaks tõsist negatiivset mõju raudteekaubaveole, teeb komisjon ettepaneku käesoleva KTK muutmiseks, et kõnealuseid probleeme lahendada, säilitades mõjutatud põhjapoolsetesse piirkondadesse suunduva ja nendest lähtuva piiriülese raudteekaubaveo. Eelkõige võib ettepanek vajaduse korral sisaldada erandit, millega lubatakse jätkuvalt käitada kogu liidus väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel piiratud arvu vaguneid, mida kasutatakse sageli sellises piiriüleses kaubaveos, ja käitamispiiranguid, millega piiratakse selliste vagunite kasutamise mõju väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel, mis on kooskõlas eesmärgiga säilitada eespool nimetatud piirülene kaubavedu.

Kui toimub eelmises lõigus osutatud läbivaatamine, annab komisjon selle järel igal aastal aru edusammudest, mida on tehtud tehniliste ja käitamisalaste lahenduste vallas kaubavagunite kasutamiseks talvetingimustes. Komisjon esitab nende malmist piduriklotsidega varustatud vagunite hinnangulise arvu, mida on vaja selleks, et tagada põhjapoolsetesse piirkondadesse suunduva ja nendest lähtuva piiriülese raudteekaubaveo jätkumine, eesmärgiga kaotada erand hiljemalt 2028. aastal.

▼B

Artikkel 6

Vastavus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/10/EÜ ( 6 ) artiklis 3 sätestatud müraga kokkupuute meetmete alumistele lähteväärtustele tagatakse vastavusega käesoleva määruse lisa punktis 4.2.4 sätestatud juhikabiini sisemüra tasemele ning asjakohaste käitamistingimustega, mille määrab kindlaks raudteeveo-ettevõtja.

Artikkel 7

1. Tehnika arenguga kohanemiseks võib tootja või tema volitatud esindaja välja pakkuda uuenduslikke lahendusi, mis ei vasta lisas sätestatud nõuetele ja/või mille puhul lisas esitatud hindamismeetodeid ei ole võimalik kasutada.

2. Uuenduslikud lahendused võivad olla seotud veeremi allsüsteemiga, veeremi osadega ja selle koostalitluse komponentidega.

3. Kui tehakse ettepanek uuendusliku lahenduse kohta, kirjeldab tootja või tema volitatud esindaja, kelle asukoht on liidus, kuidas eelnimetatud lahendus kaldub kõrvale käesoleva KTK asjaomastest sätetest või kuidas sellega täiendatakse käesoleva KTK asjaomaseid sätteid, ning esitab kõrvalekalded komisjonile analüüsimiseks. Komisjon võib taotleda agentuuri arvamust kavandatava uuendusliku lahenduse kohta.

4. Komisjon esitab väljapakutud uuendusliku lahenduse kohta arvamuse. Kui komisjoni arvamus on positiivne, töötab agentuur välja asjakohased funktsioonide ja liideste kirjeldused ning hindamismeetodid, mis tuleb KTKsse lisada sellise uuendusliku lahenduse kasutamise lubamiseks, ning seejärel lisatakse need kirjeldused ja meetodid KTKsse ►M1 direktiivi (EL) 2016/797 artikli 5 ◄ kohase läbivaatamisprotsessi käigus. Negatiivse arvamuse korral ei tohi väljapakutud uuenduslikku lahendust kasutada.

5. Kuni KTKd ei ole läbi vaadatud, leitakse, et komisjoni positiivne arvamus on vastuvõetav tõend ►M1 direktiivi (EL) 2016/797 ◄ olulistele nõuetele vastavuse kohta, ning seda arvamust võib seega kasutada allsüsteemi hindamiseks.

Artikkel 8

Uue veeremi vastavustõendamise deklaratsioon ja/või veeremitüübi vastavusdeklaratsioon, mis on kehtestatud kooskõlas otsusega 2011/229/EL, loetakse kehtivaks:

— vedurite, EMRide, DMRide ja reisivagunite puhul kuni ajani, kui otsuse 2011/291/EL kohaselt tuleb tüübi või konstruktsiooni sertifikaati uuendada (juhtumite puhul, mille suhtes kohaldati kõnealust otsust), või kuni 31. maini 2017 (muude juhtumite puhul);

— vagunite puhul kuni 13. aprillini 2016.

Uue veeremi vastavustõendamise deklaratsioon ja/või veeremitüübi vastavusdeklaratsioon, mis on kehtestatud kooskõlas otsusega 2008/232/EÜ, loetakse kehtivaks kuni ajani, kui kõnealuse otsuse kohaselt tuleb tüübi või konstruktsiooni sertifikaati uuendada.

Artikkel 9

1. Otsus 2011/229/EL tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2015.

2. Otsuse 2008/232/EÜ lisa punktid 4.2.6.5, 4.2.7.6 ja 7.3.2.15 jäetakse välja alates 1. jaanuarist 2015.

3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud sätteid kohaldatakse siiski jätkuvalt nende projektide suhtes, mis on lubatud vastavalt nimetatud otsustele lisatud KTKdele, ning, kui taotleja ei taotle käesoleva määruse kohaldamist, nende edasijõudnud arengujärgus projektide suhtes, mis on seotud uue veeremiga ja olemasoleva veeremi ümberehitamise või uuendamisega, mille puhul on sõlmitud käesoleva määruse avaldamise kuupäeval kehtiv leping, või juhtudel, millele osutatakse käesoleva määruse artiklis 8.

Artikkel 10

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015. Käesoleva määruse lisas sätestatud KTKd kohaldades võib kasutuselevõtuloa anda siiski enne 1. jaanuari 2015.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja kõikides liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.









LISA

SISUKORD 1. SISSEJUHATUS 1.1. Tehniline kohaldamisala 1.1.1. Kohaldamisala seoses veeremiga 1.1.2. Kohaldamisala seoses käitamisega seotud aspektidega 1.2. Geograafiline kohaldamisala 2. ALLSÜSTEEMI MÄÄRATLUS 3. OLULISED NÕUDED 4. ALLSÜSTEEMI ISELOOMUSTUS 4.1. Sissejuhatus 4.2. Allsüsteemide talitluslikud ja tehnilised kirjeldused 4.2.1. Püsimüra piirväärtused 4.2.2. Lähtemüra piirväärtused 4.2.3. Möödasõidumüra piirväärtused 4.2.4. Juhikabiini sisemüra piirväärtused 4.3. Liideste funktsionaalsed ja tehnilised spetsifikatsioonid 4.4. Kasutuseeskirjad 4.4.1. Erieeskirjad vagunite kasutamiseks väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel halvenenud käitamistingimuste korral 4.4.2. Erieeskirjad vagunite kasutamiseks väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel taristutööde ja vagunite hooldamise korral 4.5. Hoolduseeskirjad 4.6. Kutsekvalifikatsioon 4.7. Tervishoiu- ja ohutustingimused 4.8. Lubatud veeremitüüpide Euroopa register 5. KOOSTALITLUSE KOMPONENDID 6. VASTAVUSHINDAMINE JA EÜ VASTAVUSTÕENDAMINE 6.1. Koostalitluse komponendid 6.2. Veeremi allsüsteem seoses veeremi tekitatava müraga 6.2.1. Moodulid 6.2.2. EÜ vastavustõendamise menetlused 6.2.3. Lihtsustatud hindamine 7. RAKENDAMINE 7.1. Käesoleva KTK kohaldamine uute allsüsteemide suhtes 7.2. Käesoleva KTK kohaldamine olemasolevate allsüsteemide suhtes 7.2.1. Sätted olemasoleva veeremi või veeremitüübi muutmise korral 7.2.2. Lisasätted käesoleva KTK kohaldamiseks olemasolevate vagunite suhtes 7.3. Erijuhud 7.3.1. Sissejuhatus 7.3.2. Erijuhtude loetelu ▼M1 7.4. Konkreetsed rakendussätted 7.4.1. Konkreetsed rakendussätted käesoleva KTK kohaldamiseks olemasolevate vagunite suhtes (punkt 7.2.2) 7.4.2. Konkreetsed rakendussätted väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel kasutatavate vagunite jaoks (punkt 7.2.2.2) ▼B

1. SISSEJUHATUS

Üldiselt kehtestatakse koostalitluse tehnilise kirjeldusega (KTK) iga allsüsteemi (või selle osa) optimaalsed ühtlustatud kirjeldused, et tagada raudteesüsteemi koostalitlusvõime. Seega ühtlustatakse KTKde abil ainult koostalitlusvõime jaoks oluliste parameetrite (põhiparameetrid) kirjeldused. KTKde kirjeldused peavad vastama ►M1 direktiivi (EL) 2016/797 ◄ III lisas sätestatud olulistele nõuetele.

Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega sätestatakse käesoleva KTKga punktis 1.1 määratletud veeremi allsüsteemi kirjelduste ühtlustamise optimaalne tase, mille eesmärk on piirata liidus raudteesüsteemi tekitatavat müra.

▼M1

1.1. Tehniline kohaldamisala

1.1.1. Kohaldamisala seoses veeremiga

Käesolevat KTKd kohaldatakse kõikide määruse (EL) nr 1302/2014 (vedurite ja reisijateveoveeremi KTK) ja määruse (EL) nr 321/2013 (vagunite KTK) kohaldamisalasse kuuluvate veeremite suhtes.

1.1.2. Kohaldamisala seoses käitamisega seotud aspektidega

Kõrvuti komisjoni otsusega 2012/757/EL ( 7 ) (käitamise ja liikluskorralduse KTK) kohaldatakse käesolevat KTKd selliste kaubavagunite suhtes, mida kasutatakse väiksema liikluskoormusega raudteeliinideks määratud raudteetaristus.

▼B

1.2. Geograafiline kohaldamisala

Käesoleva KTK geograafiline kohaldamisala vastab määruse (EL) nr 1302/2014 lisa punktis 1.2 ja määruse (EL) nr 321/2013 lisa punktis 1.2 asjaomase veeremi puhul määratletud kohaldamisalale.

▼M1

2. ALLSÜSTEEMI MÄÄRATLUS

Terminiga „veeremiüksus” viidatakse veeremile, mille suhtes kohaldatakse käesolevat KTKd ning seega ka EÜ vastavustõendamise menetlust. Määruse (EL) nr 1302/2014 lisa 2. peatükis ja määruse (EL) nr 321/2013 lisa 2. peatükis kirjeldatakse, millest veeremiüksus võib koosneda.

Käesoleva KTK nõudeid kohaldatakse järgmiste veeremikategooriate suhtes, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2016/797 I lisa punktis 2:

a) vedurid ja reisijavagunid, sealhulgas diisel- ja elektrivedurid, iseliikuvad diisel- ja elektrirongid ning reisirongi vagunid. Kõnealune kategooria on üksikasjalikumalt määratletud määruse (EL) nr 1302/2014 lisa 2. peatükis ning sellele osutatakse käesolevas KTKs kui veduritele, elektrimootorrongidele, diiselmootorrongidele ja reisivagunitele;

b) kaubavagunid, sealhulgas tervele võrgustikule ettenähtud madalad veeremiüksused ja veokite kandmiseks ettenähtud veeremiüksused. Kõnealune kategooria on üksikasjalikumalt määratletud määruse (EL) nr 321/2013 lisa 2. peatükis ja sellesse kuuluvale veeremile osutatakse käesolevas KTKs kui vagunitele;

c) eriveerem, näiteks teemasinad. Kõnealune kategooria on üksikasjalikumalt määratletud määruse (EL) nr 1302/2014 lisa 2. peatükis ning koosneb teemasinatest (käesolevas KTKs „OTMid”) ja taristu kontrolli sõidukitest, mis kuuluvad oma laadist sõltuvalt punktis a või b määratletud kategooriasse.

3. OLULISED NÕUDED

Kõik käesolevas KTKs sätestatud põhiparameetrid peavad olema seotud vähemalt ühe olulise nõudega, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2016/797 III lisas. Tabelis 1 on esitatud oluliste nõuete jaotus.







Tabel 1 Põhiparameetrid ja nende seos oluliste nõuetega Punkt Põhiparameeter Olulised nõuded Ohutus Töökindlus ja kasutatavus Tervishoid Keskkonnakaitse Tehniline ühilduvus Juurdepääsetavus 4.2.1 Püsimüra piirväärtused 1.4.4 4.2.2 Lähtemüra piirväärtused 1.4.4 4.2.3 Möödasõidumüra piirväärtused 1.4.4 4.2.4 Juhikabiini sisemüra piirväärtused 1.4.4

▼B

4. ALLSÜSTEEMI ISELOOMUSTUS

4.1. Sissejuhatus

Käesolevas peatükis sätestatakse veeremi allsüsteemi kirjelduste ühtlustamise optimaalne tase, mille eesmärk on piirata liidus raudteesüsteemi tekitatavat müra ning saavutada koostalitlus.

4.2. Allsüsteemide talitluslikud ja tehnilised kirjeldused

Koostalitlusvõime jaoks olulised parameetrid (põhiparameetrid) on järgmised:

a) „püsimüra”,

b) „lähtemüra”,

c) „möödasõidumüra”,

d) „juhikabiini sisemüra”.

Käesolevas punktis on sätestatud eri veeremikategooriate vahel jagunevad asjaomased funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused. Nii diisel- kui ka elektrijõuallikat rakendavate veeremiüksuste puhul peetakse kõigi tavapäraste töörežiimide raames kinni asjaomastest piirväärtustest. Kui mõne kõnealuse töörežiimi puhul on ette nähtud nii diisel- kui ka elektrivõimsuse samaaegne kasutamine, kohaldatakse vähem piiravat piirväärtust. Kooskõlas ►M1 direktiivi (EL) 2016/797 artikli 4 lõikega 5 ja artikli 2 lõikega 13 ◄ võidakse sätestada erijuhtumid. Sellistele sätetele on osutatud punktis 7.3.

Käesolevas punktis sätestatud nõuete hindamismenetlused on kindlaks määratud 6. peatüki nimetatud punktides.

4.2.1. Püsimüra piirväärtused

Tabelis 2 on esitatud püsimüra piirväärtused veeremi allsüsteemi kategooriate kaupa veeremi tavapärase toimimise puhul järgmiste helirõhutasemete jaoks:

a) veeremiüksuse A-filtriga korrigeeritud ekvivalentne püsiv helirõhutase (LpAeq,T[unit]),

b) A-filtriga korrigeeritud ekvivalentne püsiv helirõhutase peamisele õhukompressorile lähimas mõõtmiskohas i (Li pAeq,T) ning

c) AF-korrektsiooniga helirõhutase õhukuivati impulssmüra tekitavale väljalaskeklapile lähimas mõõtmiskohas i (Li pAFmax).

Piirväärtused on kindlaks määratud 7,5 m kaugusel rööbastee telgjoonest ja 1,2 m kõrgusel rööpa pealispinnast.







Tabel 2 Püsimüra piirväärtused Veeremi allsüsteemi kategooria LpAeq,T [unit] [dB] Li pAeq,T [dB] Li pAFmax [dB] Elektrivedurid ja elektriveoga OTMid 70 75 85 Diiselvedurid ja diiselveoga OTMid 71 78 EMRid 65 68 DMRid 72 76 Reisivagunid 64 68 Vagunid 65 Ei kohaldata Ei kohaldata

Vastavustõendamist on kirjeldatud punktis 6.2.2.1.

4.2.2. Lähtemüra piirväärtused

Tabelis 3 on esitatud veeremi allsüsteemi kategooriate kaupa kehtestatud lähtemüra piirväärtused AF-korrektsiooniga maksimaalse helirõhutaseme (LpAF,max) jaoks. Piirväärtused on kindlaks määratud 7,5 m kaugusel rööbastee telgjoonest ja 1,2 m kõrgusel rööpa pealispinnast.







Tabel 3 Lähtemüra piirväärtused Veeremi allsüsteemi kategooria LpAF,max [dB] Elektrivedurid, mille koguveojõud P < 4 500 kW 81 Elektrivedurid, mille koguveojõud P ≥ 4 500 kW Elekterveoga OTMid 84 Diiselvedurid, mille P < 2 000 kW mootori väljundvõllil 85 Diiselvedurid, mille P ≥ 2 000 kW mootori väljundvõllil Diiselveoga OTMid 87 EMRid maksimumkiirusega vmax < 250 km/h 80 EMRid maksimumkiirusega vmax ≥ 250 km/h 83 DMRid, mille P < 560 kW mootori kohta mootori väljundvõllil 82 DMRid, mille P ≥ 560 kW mootori kohta mootori väljundvõllil 83

Vastavustõendamist on kirjeldatud punktis 6.2.2.2.

4.2.3. Möödasõidumüra piirväärtused

Tabelis 4 on esitatud veeremi allsüsteemi kategooriate kaupa kehtestatud möödasõidumüra A-filtriga korrigeeritud ekvivalentse püsiva helirõhutaseme piirväärtused kiirusel 80 km/h (LpAeq,Tp,(80 km/h)) ning, kui see on asjakohane, kiirusel 250 km/h (LpAeq,Tp,(250 km/h)). Piirväärtused on kindlaks määratud 7,5 m kaugusel rööbastee telgjoonest ja 1,2 m kõrgusel rööpa pealispinnast.

Kiirusel 250 km/h või üle selle tuleb mõõtmised teha ka täiendavas mõõtepunktis, mis asub 3,5 m kõrgusel rööpa pealispinnast vastavalt EN ISO 3095:2013 6. peatükile; mõõtmistulemusi võrreldakse tabelis 4 esitatud asjaomaste piirväärtustega.







Tabel 4 Möödasõidumüra piirväärtused Veeremi allsüsteemi kategooria LpAeq,Tp (80 km/h) [dB] LpAeq,Tp (250 km/h) [dB] Elektrivedurid ja elektriveoga OTMid 84 99 Diiselvedurid ja diiselveoga OTMid 85 Ei kohaldata EMRid 80 95 DMRid 81 96 Reisivagunid 79 Ei kohaldata Vagunid (telgede normitud arv ühikupikkuse kohta on 0,225) (1) 83 Ei kohaldata (*1) Keskmine telgede arv ühikupikkuse kohta on telgede arv jagatud veeremi puhvritest mõõdetud pikkusega [m-1].

Vastavustõendamist on kirjeldatud punktis 6.2.2.3.

4.2.4. Juhikabiini sisemüra piirväärtused

Tabelis 5 on esitatud elektri- ja diiselvedurite, OTMide, EMRide, DMRide ja juhikabiiniga vagunite juhikabiinimüra suhtes kehtestatud A-filtriga korrigeeritud ekvivalentse püsiva helirõhutaseme (LpAeq,T) piirväärtused. Piirväärtused määratakse kindlaks juhi kõrva lähedal tehtud mõõtmiste tulemuste põhjal.







Tabel 5 Juhikabiini sisemüra piirväärtused Müra juhikabiinis LpAeq,T [dB] Rong seisab ja helisignaalseadmega antakse signaali 95 Suurimal kiirusel vmax, kui vmax < 250 km/h 78 Suurimal kiirusel vmax, kui 250 km/h ≤ vmax < 350 km/h 80

Vastavustõendamist on kirjeldatud punktis 6.2.2.4.

▼M1

4.3. Liideste funktsionaalsed ja tehnilised spetsifikatsioonid

Käesoleval KTK-l on veeremi allsüsteemiga järgmised liidesed.

Liidesed 2. peatüki punktides a, b, c ja e loetletud allsüsteemidega (mida käsitletakse määruses (EL) nr 1302/2014) seoses järgmiste müraliikidega: — püsimüra, — lähtemüra (ei kehti reisivagunite suhtes), — möödasõidumüra, — juhikabiinisisene müra, kui see on kohaldatav.

Liidesed 2. peatüki punktis d loetletud allsüsteemidega (mida käsitletakse määruses (EL) nr 321/2013) seoses järgmiste müraliikidega: — möödasõidumüra, — püsimüra.

Käesoleval KTK-l on käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemiga järgmised liidesed (mida käsitletakse otsuses 2012/757/EL) seoses järgmise müraliigiga: — möödasõidumüra.

4.4. Kasutuseeskirjad

Veeremi allsüsteemi kasutuseeskirju käsitlevad nõuded on sätestatud määruse (EL) nr 1302/2014 lisa punktis 4.4 ja määruse (EL) nr 321/2013 lisa punktis 4.4.

4.4.1. Erieeskirjad vagunite kasutamiseks väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel halvenenud käitamistingimuste korral

Otsuse 2012/757/EL lisa punktis 4.2.3.6.3 määratletud eriolukordades tegutsemise kord hõlmab punktile 7.2.2.2 mittevastavate vagunite kasutamist väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel.

Seda meedet võib kohaldada juhul, kui on vaja toime tulla läbilaskevõime või talituslike piirangutega, mis on tingitud veeremiriketest, äärmuslikest ilmastikuoludest, õnnetustest või vahejuhtumitest ja taristutõrgetest.

4.4.2. Erieeskirjad vagunite kasutamiseks väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel taristutööde ja vagunite hooldamise korral

Punktile 7.2.2.2 mittevastavaid vaguneid peab olema võimalik kasutada väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel vagunite hooldamise korral, kui hooldustöökojale juurdepääsuks on kättesaadav üksnes väiksema koormusega raudteeliin.

Punktis 4.4.1 sätestatud eriolukordades tegutsemise korda kohaldatakse taristutööde puhul, kui väiksema liikluskoormusega raudteeliin on ainus sobiv alternatiiv.

4.5. Hoolduseeskirjad

Veeremi allsüsteemi hoolduseeskirju käsitlevad nõuded on sätestatud määruse (EL) nr 1302/2014 lisa punktis 4.5 ja määruse (EL) nr 321/2013 lisa punktis 4.5.

▼B

4.6. Kutsekvalifikatsioon

Ei kohaldata.

4.7. Tervishoiu- ja ohutustingimused

Vt käesoleva määruse artikkel 6.

4.8. Lubatud veeremitüüpide Euroopa register

Veeremi andmed, mis tuleb kanda lubatud raudteeveeremitüüpide Euroopa registrisse, on sätestatud otsuses 2011/665/EL.

5. KOOSTALITLUSE KOMPONENDID

Käesolevas KTKs koostalitluse komponente ei käsitleta.

6. VASTAVUSHINDAMINE JA EÜ VASTAVUSTÕENDAMINE

6.1. Koostalitluse komponendid

Ei kohaldata.

6.2. Veeremi allsüsteem seoses veeremi tekitatava müraga

6.2.1. Moodulid

EÜ vastavustõendamine tehakse kooskõlas tabelis 6 kirjeldatud mooduli(te)ga.







Tabel 6 Allsüsteemide EÜ vastavustõendamise moodulid SB EÜ tüübihindamine SD Tootmisprotsessi kvaliteedijuhtimissüsteemil põhinev EÜ vastavustõendamine SF Toote vastavustõendamisel põhinev EÜ vastavustõendamine SH1 Täielikul kvaliteedijuhtimissüsteemil ja projektihindamisel põhinev EÜ vastavustõendamine

Kõnealuseid mooduleid on täpsemalt kirjeldatud otsuses 2010/713/EL.

6.2.2. EÜ vastavustõendamise menetlused

Taotleja valib allsüsteemi EÜ vastavustõendamiseks ühe järgmistest hindamismenetlustest, mis koosneb ühest või mitmest moodulist:

— (SB+SD),

— (SB+SF),

— (SH1).

Valitud mooduli või moodulite kombinatsiooni kohaldamisel hinnatakse allsüsteemi punktis 4.2 kindlaks määratud nõuete alusel. Vajaduse korral esitatakse hindamise lisanõuded allpool esitatud punktides.

6.2.2.1. Püsimüra

Punktis 4.2.1 sätestatud püsimüra piirväärtustele vastavuse tõendamine toimub standardi EN ISO 3095:2013 punktide 5.1, 5.2, 5.3, 5.4, 5.5 (v.a punkt 5.5.2), 5.7 ja punkti 5.8.1 kohaselt.

Peamise õhukompressori müra hindamiseks lähimas mõõtmiskohas i kasutatakse näitajat Li pAeq,T, kus T tähistab ühte töötsüklit, nagu see on määratletud standardi EN ISO 3095:2013 punktis 5.7. Selleks kasutatakse ainult neid rongisüsteeme, mis on vajalikud õhukompressori kasutamiseks tavalistes töötingimustes. Rongisüsteemid, mis ei ole kompressori tööks vajalikud, võib välja lülitada, et need ei mõjutaks müra mõõtmist. Piirväärtustele vastavuse tõendamine toimub tingimustel, mis on vajalikud peamise õhukompressori tööks väikseima pöörlemissageduse juures.

Impulssmüra hindamiseks lähimas mõõtmiskohas i kasutatakse näitajat Li pAFmax. Asjaomased müraallikad on õhukuivati väljalaskeklapid.

6.2.2.2. Lähtemüra

Punktis 4.2.2 sätestatud lähtemüra piirväärtustele vastavuse tõendamine toimub standardi EN ISO 3095:2013 7. peatüki (v.a punkt 7.5.1.2) kohaselt. Rakendatakse standardi EN ISO 3095:2013 punktis 7.5 käsitletud maksimumtaseme meetodit. Kõrvalekaldena standardi EN ISO 3095:2013 punktist 7.5.3 kiirendab rong paigalseisust kuni kiiruseni 30 km/h ning seejärel hoiab nimetatud kiirust.

Lisaks mõõdetakse mürataset 7,5 m kaugusel rööbastee telgjoonest ja 1,2 m kõrgusel rööpa pealispinnast. Kohaldatakse keskmise taseme meetodit ja maksimumtaseme meetodit kooskõlas standardi EN ISO 3095:2013 punktidega 7.6 ja 7.5 ning rong kiirendab paigalseisust kuni kiiruseni 40 km/h ning seejärel hoiab nimetatud kiirust. Mõõdetud väärtusi ei hinnata ühestki piirväärtusest lähtuvalt ning nende kohta tehakse sissekanne tehnilisse dokumentatsiooni ja need edastatakse ametile.

OTMide kohaltvõtu puhul ei rakendata täiendavaid haagisekoormusi.

6.2.2.3. Möödasõidumüra

Punktis 4.2.3 sätestatud möödasõidumüra piirväärtustele vastavuse tõendamine toimub punktide 6.2.2.3.1 ja 6.2.2.3.2 kohaselt.

6.2.2.3.1. Katseteks kasutatava rööbastee tingimused

Katsed tehakse etalonrööbasteel, nagu on määratletud standardi EN ISO 3095:2013 punktis 6.2.

Siiski on lubatud katset korraldada rööbasteel, mis ei vasta etalonrööbastee rööpa akustilise kareduse taseme ja sumbumisnäitaja kehtivusaja kohta esitatud nõuetele, kui punkti 6.2.2.3.2 kohaselt mõõdetav müratase ei ületa punktis 4.2.3 sätestatud piirväärtusi.

Katseteks kasutatava rööbastee akustiline karedus ja sumbumisnäitaja kehtivusaeg määratakse aga alati kindlaks. Kui rööbastee, millel katsed korraldatakse, vastab etalonrööbasteele esitatud nõuetele, tehakse mürataseme mõõtmistulemuse juurde märge „võrreldav”; vastasel juhul tuleb mõõtmistulemuse juurde teha märge „mittevõrreldav”. Mürataseme mõõtmistulemuste võrreldavuse või mittevõrreldavuse kohta tuleb teha sissekanne tehnilisse dokumentatsiooni.

Katseraja rööpa akustilise kareduse mõõdetud väärtused kehtivad perioodi jooksul, mis algab kolm kuud enne ja lõpeb kolm kuud pärast kõnealust mõõtmist, tingimusel et selle perioodi jooksul ei teostata mingeid rööbastee hooldustöid, mis mõjutavad rööpa akustilist karedust.

Katseraja rööbastee sumbumisnäitajate kehtivusajaks loetakse periood, mis algab üks aasta enne ja lõpeb üks aasta pärast kõnealust mõõtmist, tingimusel et selle perioodi jooksul ei teostata mingeid rööbastee hooldustöid, mis mõjutavad rööbastee sumbumisnäitajat.

Tehnilises dokumentatsioonis tuleb tõendada, et tüübi möödasõidumüra mõõtmisega seotud rööbastee andmed olid katsete tegemise päeva(de)l kehtivad, nt esitades andmed viimase mürataset mõjutanud hooldustöö kohta.

Lisaks on plaat-rööbasteedel lubatud teha katseid kiirusel 250 km/h või üle selle. Sellisel juhul on piirväärtused punktis 4.2.3 sätestatud tasemetest 2 dB suuremad.

6.2.2.3.2. Menetlus

Katsed tehakse vastavalt standardi EN ISO 3095:2013 punktidele 6.1, 6.3, 6.4, 6.5, 6.6 ja 6.7 (välja arvatud punkt 6.7.2). Piirväärtustega võrdlemiseks ümardatakse mõõtmistulemuste detsibellides väljendatud näitajad täisarvuni. Normimine peab toimuma enne ümardamist. Hindamismenetlus on üksikasjalikult sätestatud punktides 6.2.2.3.2.1, 6.2.2.3.2.2 ja 6.2.2.3.2.3.

6.2.2.3.2.1. EMRid, DMRid, vedurid ja reisivagunid

EMRide, DMRide, vedurite ja reisivagunite puhul eristatakse kolme liiki suurimat käitamiskiirust.

1. Kui veeremiüksuse suurim käitamiskiirus on 80 km/h või alla selle, siis mõõdetakse möödasõidumüra maksimumkiirusel vmax. Kõnealune väärtus ei tohi ületada punktis 4.2.3 sätestatud piirväärtust LpAeq,Tp(80 km/h).

2. Kui veeremiüksuse suurim käitamiskiirus vmax on suurem kui 80 km/h ja väiksem kui 250 km/h, siis mõõdetakse möödasõidumüra kiirusel 80 km/h ja maksimumkiirusel. Mõlemal viisil mõõdetud möödasõidumüra väärtus LpAeq,Tp(vtest) normitakse valemi 1 abil vastavalt võrdluskiirusele 80 km/h LpAeq,Tp(80 km/h). Normitud väärtus ei tohi ületada punktis 4.2.3 sätestatud piirväärtust LpAeq,Tp(80 km/h).

Valem 1

LpAeq,Tp(80 km/h) = LpAeq,Tp(vtest) – 30 * log (vtest/80 km/h)

►M1 vtest ◄ = tegelik kiirus mõõtmise ajal

3. Kui veeremiüksuse suurim käitamiskiirus vmax on 250 km/h või üle selle, siis mõõdetakse möödasõidumüra kiirusel 80 km/h ja maksimumkiirusel; katse puhul on maksimumkiiruseks 320 km/h. Mõõdetud möödasõidumüra väärtus LpAeq,Tp(vtest) kiirusel 80 km/h normitakse valemi 1 abil vastavalt võrdluskiirusele 80 km/h LpAeq,Tp(80 km/h). Normitud väärtus ei tohi ületada punktis 4.2.3 sätestatud piirväärtust LpAeq,Tp(80 km/h). Möödasõidumüra väärtus, mis on mõõdetud maksimumkiirusel LpAeq,Tp(vtest) normitakse valemi 2 abil vastavalt võrdluskiirusele 250 km/h LpAeq,Tp(250 km/h). Normitud väärtus ei tohi ületada punktis 4.2.3 sätestatud piirväärtust LpAeq,Tp(250 km/h).

Valem 2

LpAeq,Tp(250 km/h) = LpAeq,Tp(vtest) – 50 * log(vtest/250 km/h)

►M1 vtest ◄ = tegelik kiirus mõõtmise ajal

6.2.2.3.2.2. Vagunid

Vagunite puhul eristatakse kahte liiki suurimat käitamiskiirust.

1. Kui veeremiüksuse suurim käitamiskiirus vmax on 80 km/h või alla selle, siis mõõdetakse möödasõidumüra maksimumkiirusel. Mõõdetud möödasõidumüra väärtus LpAeq,Tp(vtest) normitakse valemi 3 abil vastavalt võrdlusväärtusele, mis tähistab keskmist telgede arvu ühikupikkuse kohta, milleks on 0,225 m-1 LpAeq,Tp (APLref). Kõnealune väärtus ei tohi ületada punktis 4.2.3 sätestatud piirväärtust LpAeq,Tp(80 km/h).

Valem 3

LpAeq,Tp (APLref) = LpAeq,Tp(vtest) – 10 * log(APLwag/0,225 m-1)

APLwag = telgede arv jagatud veeremi puhvritest mõõdetud pikkusega [m-1]

►M1 vtest ◄ = tegelik kiirus mõõtmise ajal

2. Kui veeremiüksuse suurim käitamiskiirus vmax on suurem kui 80 km/h, siis mõõdetakse möödasõidumüra kiirusel 80 km/h ja maksimumkiirusel. Mõlemal viisil mõõdetud möödasõidumüra väärtus LpAeq,Tp(vtest) normitakse valemi 4 abil vastavalt võrdluskiirusele 80 km/h ja võrdlusväärtusele, mis tähistab keskmist telgede arvu ühikupikkuse kohta, milleks on 0,225 m-1 LpAeq,Tp(APL ref, 80 km/h). Normitud väärtus ei tohi ületada punktis 4.2.3 sätestatud piirväärtust LpAeq,Tp(80 km/h).

Valem 4

LpAeq,Tp (APLref, 80 km/h) = LpAeq,Tp(vtest) – 10 * log(APLwag/0,225 m-1) – 30 * log(vtest/80 km/h)

APLwag = telgede arv jagatud veeremi puhvritest mõõdetud pikkusega [m-1]

►M1 vtest ◄ = tegelik kiirus mõõtmise ajal

6.2.2.3.2.3. OTMid

OTMide puhul kasutatakse sama hindamismenetlust, mis on sätestatud punktis 6.2.2.3.2.1. Mõõtmine tuleb teostada täiendavate haagisekoormusteta.

OTMe loetakse punktis 4.2.3 sätestatud möödasõidumüra taset käsitlevatele nõuetele vastavaks ilma mõõtmiseta, kui nad vastavad järgmistele tingimustele:

— nende ainsaks pidurdusvahendiks on liitpiduriklotsid või ketaspidurid ning

— nad on varustatud hõõrdpiduritega, kui paigaldatud on hõõrdplokid.

6.2.2.4. Juhikabiini sisemüra

Punktis 4.2.4 sätestatud juhikabiini sisemüra piirväärtustele vastavuse tõendamine toimub standardi EN 15892:2011 kohaselt. OTMide puhul tuleb mõõtmine teostada täiendavate haagisekoormusteta.

6.2.3. Lihtsustatud hindamine

Punktis 6.2.2 sätestatud menetlused võib mõne katse või kõikide katsete puhul asendada lihtsustatud hindamisega. Lihtsustatud hindamine hõlmab hinnatava veeremiüksuse akustilist võrdlust olemasoleva tüübiga (edaspidi „etalontüüp”), mille müraomadused on dokumenteeritud.

Lihtsustatud hindamist võib kasutada iga asjaomase põhiparameetri („püsimüra”, „lähtemüra”, „möödasõidumüra” ja „juhikabiini sisemüra”) puhul eraldi ning selle käigus tuleb esitada tõendid, mille kohaselt hinnatava veeremiüksuse erinevuste mõju ei põhjusta punktis 4.2 sätestatud piirväärtuste ületamist.

Kui veeremiüksuse puhul kasutatakse lihtsustatud hindamist, peab selle vastavustõendite hulgas olema ka üksikasjalik kirjeldus etalontüübiga võrreldes tehtud müra puudutavatest muudatustest. Lihtsustatud hindamine põhineb eelnimetatud kirjeldusel. Hinnangulised mürataseme väärtused hõlmavad kohaldatud hindamismeetodist tulenevat mõõtemääramatust. Lihtsustatud hindamine võib seisneda arvutuses ja/või lihtsustatud mõõtmises.

Lihtsustatud hindamismeetodi põhjal sertifitseeritud veeremiüksust ei kasutata edaspidiste hindamiste puhul võrdlusalusena.

Kui lihtsustatud hindamist kohaldatakse möödasõidumüra puhul, siis peab etalontüüp olema kooskõlas vähemalt ühega järgmistest:

— 4. peatükk ning möödasõidumüra tulemused, mille juures on märge „võrreldav”;

— otsuse 2011/229/EL 4. peatükk ning möödasõidumüra tulemused, mille juures on märge „võrreldav”;

— otsuse 2006/66/EÜ 4. peatükk;

— otsuse 2008/232/EÜ 4. peatükk.

Vagunit, mille parameetrid jäävad etalontüübiga võrreldes tabelis 7 esitatud lubatud vahemikku, peetakse ilma täiendava kontrollimiseta vastavaks punktis 4.2.3 sätestatud möödasõidumüra piirväärtustele.







Tabel 7 Parameetrite lubatud kõikumine vagunite kontrollist vabastamise puhul Parameeter Lubatud kõikumine (võrreldes etalonüksusega) Veeremiüksuse suurim kiirus Mis tahes kiirus kuni 160 km/h Ratta tüüp Üksnes juhul, kui müratase on sama või väiksem (standardi EN 13979-1:2011 E lisa kohased rataste akustilised omadused) Tühimass Ainult vahemikus –5 % kuni + 20 % Piduriklotsid Ainult juhul, kui erinevusest ei tulene suuremat müra.

7. RAKENDAMINE

7.1. Käesoleva KTK kohaldamine uute allsüsteemide suhtes

Vt käesoleva määruse artikkel 8.

▼M1

7.2. Käesoleva KTK kohaldamine olemasolevate allsüsteemide suhtes

Põhimõtted, mida taotlejad ja lube väljaandvad asutused peavad olemasoleva veeremi või veeremitüübi puhul järgima, on määratud kindlaks määruse (EL) nr 1302/2014 lisa alapunktis 7.1.2 ja määruse (EL) nr 321/2013 lisa punktis 7.2.

7.2.1. Sätted olemasoleva veeremi või veeremitüübi muutmise korral

Taotleja peab tagama, et veeremi muutmisel jääb müratase allapoole KTKs sätestatud piirmäärasid, mida kohaldati siis, kui kõnealune veerem esmakordselt kasutuselevõtuloa sai. Kui kasutuselevõtuloa esmakordse saamise ajal KTK puudus, peab taotleja tagama, et muudetud veeremi müratase ei ole suurenenud või jääb allapoole otsuses 2006/66/EÜ või otsuses 2002/735/EÜ sätestatud piirmäärasid.

Kui hindamine on vajalik, piirdub see muutmisest mõjutatud põhiparameetritega.

Kui kohaldatakse lihtsustatud hindamist, siis võib algupärast veeremiüksust käsitada etalonüksusena vastavalt punkti 6.2.3 sätetele.

Terve veeremiüksuse asendamise või veeremiüksusse kuuluva veeremi asendamise korral (nt asendamine pärast rasket kahjustust) ei nõuta käesolevale KTK-le vastavuse hindamist, kui asendusüksus või -veerem on asendatavaga identne.

7.2.2. Lisasätted käesoleva KTK kohaldamiseks olemasolevate vagunite suhtes

Käesoleva määruse artiklis 5a sätestatud kasutamise piiranguid ei kohaldata vagunite suhtes, mida kasutatakse peamiselt üle 40 ‰ kallakuga liinidel, mille suurim käitamiskiirus on üle 120 km/h, mille suurim teljekoormus on üle 22,5 t, mida kasutatakse üksnes taristutööde jaoks ja mida kasutatakse rongide päästetöödeks.

Kui vagunile paigaldatakse punktis 7.2.2.1 määratletud vaiksemad piduriklotsid ja vagunile ei lisata müraallikaid, siis eeldatakse ilma täiendavate katseteta, et kõnealune vagun vastab punktis 4.2.3 sätestatud nõuetele.

7.2.2.1. Vaiksemad piduriklotsid

Vaiksem piduriklots on piduriklots, mis kuulub ühte järgmistest kategooriatest:

— määruse (EL) nr 321/2013 G liites loetletud piduriklots;

— käesoleva KTK F liites sätestatud menetluse kohaselt hinnatud piduriklots.

7.2.2.2. Väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel kasutatavad vagunid

Vaguneid, mis kuuluvad ühte järgmisse kategooriasse, võib kasutada väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel nende kasutusalas:

— vagunid, mille EÜ vastavustõendamise deklaratsioon vastab komisjoni otsusele 2006/66/EÜ, mis käsitleb üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku alasüsteemi „veerem – müra” tehnilisi koostalitlusnõudeid;

— vagunid, mille EÜ vastavustõendamise deklaratsioon vastab komisjoni otsusele 2011/229/EL, mis käsitleb üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi allsüsteemi „veerem – müra” koostalitluse tehnilist kirjeldust;

— vagunid, mille EÜ vastavustõendamise deklaratsioon vastab käesolevale KTK-le;

— vagunid, millele on sõidupidurdusfunktsiooni jaoks paigaldatud punktis 7.2.2.1 määratletud vaiksemad piduriklotsid või pidurikettad;

— vagunid, millele on sõidupidurdusfunktsiooni jaoks paigaldatud E liites loetletud liitmaterjalist piduriklotsid. Nende vagunite kasutamist väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel piiratakse vastavalt käesolevas liites kirjeldatud tingimustele.

▼B

7.3. Erijuhud

7.3.1. Sissejuhatus

Punktis 7.3.2 loetletud erijuhtumid on klassifitseeritud kui

a) P-juhtumid : püsivad juhtumid;

b) A-juhtumid : ajutised juhtumid.

7.3.2. Erijuhtude loetelu

▼M1

7.3.2.1. Erijuhtumid

a) Eesti, Soome, Läti, Leedu, Poola ja Slovakkia erijuhtum

(P-juhtum.) Selliste veeremiüksuste puhul, mida kasutatakse ühiselt kolmandate riikidega, kelle võrgustiku rööpmelaius erineb liidusisese peamise raudteevõrgustiku omast, on lubatud käesoleva KTK nõuete asemel kohaldada siseriiklikke tehnilisi eeskirju.

b) Soome erijuhtum

(T-juhtum.) Otsust 2011/229/EL võib jätkuvalt kohaldada üksnes Soome territooriumil kasutatavate kaubavagunite suhtes, kuni leitakse sobiv tehniline lahendus karmide talvetingimuste jaoks, kuid igal juhul mitte kauem kui 31. detsembrini 2032. Sellega ei takistata muude liikmesriikide kaubavagunite tegevust Soome raudteevõrgustikus.

▼B

7.3.2.2. Püsimüra piirväärtused (punkt 4.2.1)

a) Soome erijuhtum

(A-juhtum.) Ainult Soome raudteevõrgus käitatavate enam kui 100 kW elektrivarustussüsteemiga diiselgeneraatoriga varustatud reisivagunite ja vagunite puhul võib tabelis 2 näidatud püsimüra piirväärtust LpAeq,T [unit] suurendada kuni 72 detsibellini.

▼M1 —————

▼B

b) Ühendkuningriigi erijuhtum, milles käsitletakse Suurbritanniat

(P-juhtum.) Ainult Suurbritannia raudteevõrgus käitatavate DMRide puhul võib tabelis 2 näidatud püsimüra piirväärtust LpAeq,T [unit] suurendada kuni 77 detsibellini.

Käesolevat erijuhtumit ei kohaldata DMRide suhtes, mida käitatakse üksnes raudteevõrgus High Speed 1.

c) Ühendkuningriigi erijuhtum, milles käsitletakse Suurbritanniat

(A-juhtum.) Ainult Suurbritannia raudteevõrgus käitatavate veeremiüksuste suhtes ei kohaldata tabelis 2 esitatud peamise õhukompressori piirväärtusi Li pAeq,T. Mõõtmistulemused esitatakse Ühendkuningriigi riiklikule ohutusasutusele.

Käesolevat erijuhtumit ei kohaldata veeremiüksuste suhtes, mida käitatakse üksnes raudteevõrgus High Speed 1.

7.3.2.3. Lähtemüra piirväärtused (punkt 4.2.2)

a) Rootsi erijuhtum

(A-juhtum.) Vedurite puhul, mille koguveojõud on enam kui 6 000 kW ja mille suurim teljekoormus on enam kui 25 t, võib tabelis 3 esitatud lähtemüra piirväärtust LpAF,max suurendada kuni 89 detsibellini.

b) Ühendkuningriigi erijuhtum, milles käsitletakse Suurbritanniat

(P-juhtum.) Ainult Suurbritannia raudteevõrgus käitatavate tabelis 8 loetletud veeremiüksuste puhul võib tabelis 3 esitatud lähtemüra piirväärtust LpAF,max suurendada kuni tabelis 8 esitatud väärtusteni.







Tabel 8 Lähtemüra piirväärtused seoses Ühendkuningriigi erijuhtumiga, milles käsitletakse Suurbritanniat Veeremi allsüsteemi kategooria LpAF,max [dB] Elektrivedurid, mille koguveojõud P < 4 500 kW 83 Diiselvedurid, mille P < 2 000 kW mootori väljundvõllil 89 DMRid 85

Käesolevat erijuhtumit ei kohaldata veeremiüksuste suhtes, mida käitatakse üksnes raudteevõrgus High Speed 1.

▼M1

7.3.2.4. Möödasõidumüra piirmäärad (punkt 4.2.3)

a) La Manche'i tunneli erijuhtum

(P-juhtum.) La Manche'i tunneli puhul ei kohaldata möödasõidumüra piirmäärasid selliste kaubavagunite suhtes, mida kasutatakse raskete kaubaveokite vedamiseks Coquelles'i (Prantsusmaa) ja Folkestone'i (Ühendkuningriik) vahel.

b) Rootsi erijuhtum

(T-juhtum.) Selliste vedurite puhul, mille koguveojõud on üle 6 000 kW ja mille suurim teljekoormus on üle 25 t, võib tabelis 4 esitatud möödasõidumüra piirväärtust LpAeq,Tp (80 km/h) suurendada kuni 85 detsibellini.

▼M1

7.4. Konkreetsed rakendussätted

7.4.1. Konkreetsed rakendussätted käesoleva KTK kohaldamiseks olemasolevate vagunite suhtes (punkt 7.2.2)

a) Konkreetsed rakendussätted käesoleva KTK kohaldamiseks olemasolevate vagunite suhtes La Manche'i tunnelis

(P-juhtum.) Kaubaronge, mis koosnevad vagunitest, mida kasutatakse raskete kaubaveokite vedamiseks Coquelles'i (Prantsusmaa) ja Folkestone'i (Ühendkuningriik) vahel, ei võeta arvesse iga päev öisel ajal käitatavate kaubarongide keskmise aastase arvu väljaarvutamisel.

b) Konkreetsed rakendussätted käesoleva KTK kohaldamiseks olemasolevate vagunite suhtes Soomes ja Rootsis

(T-juhtum.) Ebakindluse tõttu, mis on seotud liitmaterjalist piduriklotside kasutamisega karmides talvetingimustes, ei kasutata väiksema liikluskoormusega raudteeliinide kontseptsiooni Soome ja Rootsi võrkudes kuni 31. detsembrini 2032. Sellega ei takistata muude liikmesriikide kaubavagunite tegevust Soome ja Rootsi raudteevõrgustikus.

7.4.2. Konkreetsed rakendussätted väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel kasutatavate vagunite jaoks (punkt 7.2.2.2)

a) Konkreetsed rakendussätted Belgia väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel kasutatavate vagunite jaoks

(T-juhtum.) Lisaks punktis 7.2.2.2 loetletud vagunitele võib Belgia territooriumil väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel kasutada järgmisi olemasolevaid vaguneid:

— vagunid, millel on rehvidega rattad: kuni 31. detsembrini 2026;

— vagunid, mis tuleb seadistada muutuva karakteristikuga piduriventiiliga, et asendada malmist piduriklotsid liitmaterjalist piduriklotsidega: kuni 31. detsembrini 2026;

— malmist piduriklotsidega vagunid, mille rattad tuleb liitmaterjalist piduriklotside paigaldamiseks asendada standardi EN 13979-1:2003+A2:2011 nõuetele vastavate ratastega: kuni 31. detsembrini 2026.

b) Konkreetsed rakendussätted La Manche'i tunneli väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel kasutatavate vagunite jaoks

(P-juhtum.) Lisaks punktis 7.2.2.2 loetletud vagunitele võib La Manche'i tunneli kontsessiooni alusel väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel kasutada järgmisi olemasolevaid vaguneid:

vagunid, mida kasutatakse raskete kaubaveokite vedamiseks Coquelles'i (Prantsusmaa) ja Folkestone'i (Ühendkuningriik) vahel.

c) Konkreetsed rakendussätted Tšehhi väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel kasutatavate vagunite jaoks

(T-juhtum.) Lisaks punktis 7.2.2.2 loetletud vagunitele võib Tšehhi territooriumil väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel kasutada järgmisi olemasolevaid vaguneid:

— vagunid, millel on rehvidega rattad: kuni 31. detsembrini 2026;

— 59 V-tüüpi laagritega vagunid: kuni 31. detsembrini 2034;

— vagunid, mis tuleb seadistada muutuva karakteristikuga piduriventiiliga, et asendada malmist piduriklotsid liitmaterjalist piduriklotsidega: kuni 31. detsembrini 2034;

— malmist piduriklotsidega vagunid, millel on 1Bg või 1Bgu pidurisüsteemi seadistus: kuni 31. detsembrini 2036;

— malmist piduriklotsidega vagunid, mille rattad tuleb liitmaterjalist piduriklotside paigaldamiseks asendada standardi EN 13979-1:2003+A2:2011 nõuetele vastavate ratastega: kuni 31. detsembrini 2029.

Lisaks ei ole kohustuslik kasutada kuni 31. detsembrini 2030 väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel liitmaterjalist piduriklotse olemasolevatel vagunitel, mis ei ole hõlmatud eespool loetletud viie taandega ja mille jaoks puudub konkreetne lahendus malmist piduriklotside asendamiseks.

d) Konkreetsed rakendussätted Prantsusmaa väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel kasutatavate vagunite jaoks

(T-juhtum.) Lisaks punktis 7.2.2.2 loetletud vagunitele võib Prantsusmaa territooriumil väiksema koormusega raudteeliinidel kasutada järgmisi olemasolevaid vaguneid:

— malmist piduriklotsidega vagunid, millel on 1Bg või 1Bgu pidurisüsteemi seadistus: kuni 31. detsembrini 2030;

— vagunid, millel on väikesed rattad (diameetriga alla 920 mm): kuni 31. detsembrini 2030.

e) Konkreetsed rakendussätted Itaalia väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel kasutatavate vagunite jaoks

(T-juhtum.) Lisaks punktis 7.2.2.2 loetletud vagunitele võib Itaalia territooriumil väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel kasutada järgmisi olemasolevaid vaguneid:

— vagunid, millel on rehvidega rattad: kuni 31. detsembrini 2026;

— vagunid, mis tuleb seadistada muutuva karakteristikuga piduriventiiliga, et asendada malmist piduriklotsid liitmaterjalist piduriklotsidega: kuni 31. detsembrini 2026;

— malmist piduriklotsidega vagunid, mille rattad tuleb liitmaterjalist piduriklotside paigaldamiseks asendada standardi EN 13979-1:2003+A2:2011 nõuetele vastavate ratastega: kuni 31. detsembrini 2026.

Lisaks ei ole kohustuslik kasutada kuni 31. detsembrini 2030 väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel liitmaterjalist piduriklotse olemasolevatel vagunitel, mis ei ole hõlmatud eespool loetletud kolme taandega ja mille jaoks puudub konkreetne lahendus malmist piduriklotside asendamiseks.

f) Konkreetsed rakendussätted Poola väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel kasutatavate vagunite jaoks

(T-juhtum.) Lisaks punktis 7.2.2.2 loetletud vagunitele võib Poola territooriumil väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel kasutada kuni 31. detsembrini 2036 järgmisi olemasolevaid vaguneid:

— vagunid, millel on rehvidega rattad;

— malmist piduriklotsidega vagunid, millel on 1Bg või 1Bgu pidurisüsteemi seadistus;

— vagunid, mis on projekteeritud S-liikluseks ja millele on paigaldatud malmist piduriklotsidega varustatud SS-tüüpi pidurid;

— malmist piduriklotsidega vagunid, mis on projekteeritud SS-liikluseks ja mis on LL-tüüpi piduriklotside paigaldamiseks vaja seadistada standardile EN 13979-1:2003+A2:2011 vastavate ratastega ja muutuva karakteristikuga piduriventiiliga.

g) Konkreetsed rakendussätted Slovakkia väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel kasutatavate vagunite jaoks

(T-juhtum.) Lisaks punktis 7.2.2.2 loetletud vagunitele võib Slovakkia territooriumil väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel kasutada järgmisi olemasolevaid vaguneid:

— vagunid, millel on rehvidega rattad: kuni 31. detsembrini 2026;

— vagunid, millel on 26–2.8-tüüpi pöördvankrid, mis on varustatud P10-tüüpi malmist piduriklotsidega: kuni 31. detsembrini 2036;

— vagunid, mis tuleb seadistada muutuva karakteristikuga piduriventiiliga, et asendada malmist piduriklotsid liitmaterjalist piduriklotsidega: kuni 31. detsembrini 2036.

(P-juhtum.) 2TS pöördvankritega vagunid, mis on ette nähtud liikuma Slovakkia ja kolmandate riikide vahel pöördvankrite vahetamisega piirijaamas.

h) Konkreetsed rakendussätted Ühendkuningriigi (Suurbritannia) väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel kasutatavate vagunite jaoks

(P-juhtum.) Väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel on lubatud kasutada ainult Suurbritannia raudteevõrgus käitatavaid veeremiüksusi, kui olemasolevad vagunid on varustatud liitmaterjalist piduriklotsidega, mis on avaldatud dokumendis GMGN 2688.

(T-juhtum.) Väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel on lubatud kasutada järgmisi olemasolevaid vaguneid, mis on varustatud malmist piduriklotsidega ja mis on ette nähtud kasutamiseks Suurbritannia raudteevõrgus:

— vagunid, millele on paigaldatud UIC nõuetele mittevastav pidurisüsteem ja mille moderniseerimiseks ei ole sobivaid vaikseid piduriklotse: kuni 31. detsembrini 2030;

— vagunid, mille pidurdusmaaks on projekteeritud kuni 810 meetrit alates kiirusest 60 miili tunnis pidurdusrežiimil G (kaubavedu)/75 miili tunnis pidurdusrežiimil P (reisijatevedu), kui neid kasutatakse rongi koosseisus koos teiste vagunitega, mille pidurdusmaa vastab Ühendkuningriigi (Suurbritannia) asjakohastele siseriiklikele tehnilistele eeskirjadele: kuni 31. detsembrini 2030;

— vagunid, mida kasutatakse üksnes tuumakasutuseks ettenähtud toodete vedamiseks: kuni 31. detsembrini 2050.

▼B









A liide

Avatud punktid

▼M1







Veeremi allsüsteemi element Käesoleva KTK punkt Käesolevas KTKs käsitlemata tehniline aspekt Märkused Vaiksemad piduriklotsid 7.2.2.1 ja F liide Piduriklotside akustiliste omaduste hindamine Olemasolevad alternatiivsed tehnilised lahendused (vt punkt 7.2.2)

▼B









B liide

Käesolevas KTKs osutatud standardid







KTK Standard Hinnatavad omadused Viited kohustuslikele standarditele Peatükk Püsimüra 4.2.1 — — 6.2.2.1 EN ISO 3095:2013 5 Lähtemüra 4.2.2 — — 6.2.2.2 EN ISO 3095:2013 7 Möödasõidumüra 4.2.3 EN ISO 3095:2013 6 6.2.2.3 EN ISO 3095:2013 6 Juhikabiini sisemüra 4.2.4 — — 6.2.2.4 EN 15892:2011 Kõik Lihtsustatud hindamine 6.2.3 EN 13979-1:2011 E lisa









C liide

Veeremi allsüsteemi hindamine







Hinnatavad omadused, nagu on kirjeldatud punktis 4.2 Konkreetne hindamismenetlus Projekti ekspertiis Tüübikatse Korraline katsetus Veeremi allsüsteemi element Punkt Punkt Püsimüra 4.2.1 X (1) X Ei kohaldata 6.2.2.1 Lähtemüra 4.2.2 X (1) X Ei kohaldata 6.2.2.2 Möödasõidumüra 4.2.3 X (1) X Ei kohaldata 6.2.2.3 Juhikabiini sisemüra 4.2.4 X (1) X Ei kohaldata 6.2.2.4 (*1) Ainult juhul, kui kohaldatakse lihtsustatud hindamist vastavalt punktile 6.2.3.

▼M1









D liide

Vaiksemad rongiliinid

D.1. Väiksema liikluskoormusega raudteeliinide kindlaksmääramine

Käesoleva määruse artikli 5c lõike 1 kohaselt esitavad liikmesriigid Euroopa Liidu Raudteeametile (edaspidi „amet”) väiksema liikluskoormusega raudteeliinide loetelu vormis, mis võimaldab kasutajatel seda tulevikus IT-vahenditega töödelda. Loetelu peab sisaldama vähemalt järgmist teavet:

— väiksema liikluskoormusega raudteeliinide algus- ja lõpp-punktid ning vastavad liinilõigud, kasutades komisjoni rakendusotsuses 2014/880/EL ( 8 ) (RINF) sätestatud registris kindlaks määratud geograafilise asukoha koodi. Kui üks nendest punktidest on liikmesriigi piiril, siis tuleb see ära märkida.

— Väiksema liikluskoormusega raudteeliini üksikute lõikude kindlaksmääramine

Loetelu koostatakse allpool oleva näidise alusel:







Väiksema liikluskoormusega raudteeliin Liinilõigud Liinilõigu kordumatu tunnus Väiksema liikluskoormusega raudteeliin algab/lõpeb liikmesriigi piiril Punkt A – Punkt E Punkt A – Punkt B 201 Jah PUNKT E (riik Y) Punkt B – Punkt C 202 Punkt C – Punkt D 203 Punkt D – Punkt E 204 Punkt F – Punkt I Punkt F – Punkt G 501 Ei Punkt G – Punkt H 502 Punkt H – Punkt I 503

Lisaks võib liikmesriik vabatahtlikult esitada väiksema liikluskoormusega raudteeliine kujutavad kaardid. Kõik loetelud ja kaardid avaldatakse ameti veebisaidil (http://www.era.europa.eu) hiljemalt üheksa kuud pärast 27.5.2019.

Amet teatab samaks kuupäevaks komisjonile väiksema liikluskoormusega raudteeliinide loetelud ja kaardid. Komisjon teavitab direktiivi (EL) 2016/797 artiklis 51 osutatud komitee kaudu vastavalt ka liikmesriike.

D.2. Väiksema liikluskoormusega raudteeliinide ajakohastamine

Väiksema liikluskoormusega raudteeliinide ajakohastamiseks vastavalt käesoleva määruse artikli 5c lõikele 2 kasutatakse ajakohastamisele eelnenud kolme viimase aasta kaubaveoandmeid, mis on kättesaadavad. Kui raudteekaubaveo puhul kaldutakse erandlikel asjaoludel konkreetsel aastal nimetatud keskmisest arvust kõrvale rohkem kui 25 %, võib asjaomane liikmesriik arvutada keskmise arvu ülejäänud kahe aasta alusel. Liikmesriigid teatavad ametile ajakohastatud väiksema liikluskoormusega raudteeliinid.

Väiksema liikluskoormusega raudteeliinideks määratud liine ei muudeta pärast ajakohastamist, välja arvatud juhul, kui asjaomasel perioodil on liiklusmaht vähenenud rohkem kui 50 % ja iga päev öisel ajal käitatavate kaubarongide keskmine arv on väiksem kui 12.

Uute ja täiendatud liinide puhul kasutatakse nende liinide määramisel väiksema liikluskoormusega raudteeliinideks eeldatavat liiklusmahtu.

Amet avaldab ajakohastatud väiksema liikluskoormusega raudteeliinid oma veebisaidil (http://www.era.europa.eu) hiljemalt kolm kuud pärast nende kättesaamist; need hakkavad kehtima üks aasta pärast nende avaldamist alates detsembris tehtavast järgmisest liiklusgraafiku muudatusest.

Amet teatab komisjonile kõikidest väiksema liikluskoormusega raudteeliinide muudatustest. Komisjon teatab nendest muudatustest liikmesriikidele direktiivi (EL) 2016/797 artiklis 51 osutatud komitee kaudu.









E liide

Tavapärased liitmaterjalist piduriklotsid

E.1. Tavapärased liitmaterjalist piduriklotsid rahvusvaheliseks kasutamiseks

Olemasolevaid vaguneid, millele on paigaldatud allpool loetletud piduriklotsid, on lubatud kasutada väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel nende kasutusalas kuni UIC 541–4 N liites sätestatud asjakohase kuupäevani.







Tootja/toote nimi Nimetus/klotsi liik Haardeteguri liik Valeo/Hersot Wabco/Cobra 693 W554 K Ferodo I/B 436 K Abex 229 K (Fe - paagutatud) Jurid 738 K (Fe - paagutatud)

Tavapäraste liitmaterjalist piduriklotsidega varustatud vaguneid, mida ei ole eespool olevas tabelis loetletud, kuid mida on lubatud kasutada rahvusvahelises liikluses vastavalt otsuse 2004/446/EÜ või otsuse 2006/861/EÜ sätetele, võib siiski kasutada tähtajatult neile väljaantud loaga hõlmatud kasutusalas.

E.2. Tavapärased liitmaterjalist piduriklotsid riigisiseseks kasutamiseks

Olemasolevaid vaguneid, millele on paigaldatud allpool loetletud piduriklotsid, on lubatud kasutada nende kasutusalas üksnes vastava liikmesriigi raudteevõrgustikus, sealhulgas väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel.







Tootja/toote nimi Nimetus/klotsi liik Liikmesriik Märkused Cobra/Wabco V133 Itaalia Cofren S153 Rootsi Cofren 128 Rootsi Cofren 229 Itaalia ICER 904 Hispaania, Portugal ICER 905 Hispaania, Portugal Jurid 838 Hispaania, Portugal









F liide

Piduriklotside akustiliste omaduste hindamine

Selle menetluse eesmärk on näidata liitmaterjalist piduriklotside akustilisi omadusi koostalitluse komponendi tasandil.

See menetlus on avatud punkt direktiivi (EL) 2016/797 artikli 4 lõike 6 tähenduses.