2004R0881 — ET — 01.01.2009 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 881/2004, 29. aprill 2004, millega asutatakse Euroopa Raudteeagentuur (agentuuri määrus) (EÜT L 164, 21.6.2004, p.1)

Muudetud:









▼B

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 881/2004,

29. aprill 2004,

millega asutatakse Euroopa Raudteeagentuur

(agentuuri määrus)







EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 71 lõiget 1, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 1 ) võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, ( 2 ) võttes arvesse regioonide komitee arvamust, ( 3 ) toimides asutamislepingu artiklis 251 ( 4 ) sätestatud korras vastavalt lepituskomisjonis 23. märtsil 2004 heakskiidetud ühistekstile ning arvestades järgmist: (1) Euroopa piirideta raudteepiirkonna järkjärguliseks loomiseks on vajalikud ühenduse meetmed raudteede suhtes kohaldatavate tehniliste normide valdkonnas seoses tehniliste aspektidega ja ohutusaspektidega, mis on lahutamatult seotud. (2) Nõukogu 29. juuli 1991. aasta direktiivis 91/440/EMÜ ühenduse raudteede arendamise kohta ( 5 ) nähakse ette kaubaveoteenuseid osutada soovivatele ühenduse litsentseeritud raudtee-ettevõtjatele järkjärgult juurdepääsuõiguste avamine infrastruktuurile. (3) Nõukogu 19. juuni 1995. aasta direktiiv 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ( 6 ) näeb ette, et kõigil raudtee-ettevõtjatel peab olema litsents ja et liikmesriigis välja antud litsents kehtib kogu ühenduses. (4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2001. aasta direktiiviga 2001/14/EÜ, mis käsitleb raudtee infrastruktuuri mahtude jaotamist, maksude kehtestamist raudtee infrastruktuuri kasutamise eest ja ohutustunnistuste andmist, ( 7 ) kehtestatakse uus raamistik eesmärgiga luua Euroopa piirideta raudteepiirkond. (5) Liikmesriikide raudteesüsteemide tehnilised ja tegevuslikud erinevused on killustanud riiklikke raudteeturge ning takistanud selle sektori dünaamilist arengut Euroopa ulatuses. Nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiivis 96/48/EÜ üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta ( 8 ) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta direktiivis 2001/16/EÜ üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta ( 9 ) määratletakse olulised nõuded ja kehtestatakse mehhanism koostalitlusvõime kohustuslike tehniliste kirjelduste määratlemiseks. (6) Ohutuse ja koostalitlusvõime eesmärkide üheaegne taotlemine nõuab märkimisväärset tehnilist tööd, mida peab juhtima spetsialiseeritud asutus. Seepärast on olemasolevas institutsioonilises raamistikus ja austades võimu tasakaalustatust ühenduses vaja luua Euroopa agentuur, mis vastutab raudteede ohutuse ja koostalitlusvõime eest (edaspidi “agentuur”). Sellise agentuuri loomine annab võimaluse kaaluda Euroopa raudteevõrgu ohutuse ja koostalitlusvõimega seotud eesmärke ühiselt ja kõrgel erialateadmiste tasemel, aidates sel moel kaasa raudteede taaselustamisele ja ühise transpordipoliitika üldeesmärkidele. (7) Euroopa piirideta raudteepiirkonna loomise edendamiseks ja raudteesektori taaselustamisele kaasa aitamiseks, tugevdades samas selle olulisi eeliseid ohutuse osas, peaks agentuur aitama kaasa tõelise Euroopa raudteekultuuri arendamisele ja moodustama olulise vahendi dialoogi, konsultatsiooni ja vahetusprogrammide jaoks kõigi raudteesektori osaliste vahel, võttes nõuetekohaselt arvesse nende individuaalseid pädevusi. (8) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/49/EÜ ohutuse kohta ühenduse raudteedel (raudteede ohutuse direktiiv) ( 10 ) nähakse ette ühiste raudteenäitajate, ühiste ohutussihtide ja ühiste ohutusmeetodite väljatöötamine. Nende vahendite väljatöötamiseks on vaja sõltumatuid tehnilisi erialateadmisi. (9) Raudtee-ettevõtjatele ohutustunnistuste väljastamise korra hõlbustamiseks on oluline töötada välja ohutustunnistuste ühtlustatud vorm ja ohutustunnistuste taotluste ühtlustatud vorm. (10) Raudteede ohutuse direktiiv näeb ette riiklike ohutusmeetmete läbivaatamise ohutuse ja koostalitlusvõime seisukohast. Selleks on vajalik sõltumatutel ja neutraalsetel erialateadmistel põhinev arvamus. (11) Ohutuse valdkonnas on oluline tagada võimalikult suur läbipaistvus ja tõhus teabe liikumine. Jõudluste analüüsi, mille aluseks on ühised näitajad ja mis ühendab kõiki sektoris tegutsejaid, ei ole veel olemas ning selline vahend tuleks luua. Statistika osas on vajalik tihe koostöö Eurostatiga. (12) Riiklikel raudteede ohutuse organisatsioonidel, seadusandjatel ja muudel siseriiklikel ametiasutustel peaks olema võimalik taotleda sõltumatut tehnilist arvamust, kui neil on vaja mitut liikmesriiki käsitlevat teavet. (13) Direktiivis 2001/16/EÜ sätestatakse, et koostalitlusvõime tehniliste kirjelduste esimene rühm moodustatakse hiljemalt 20. aprilliks 2004. Komisjon on andnud mandaadi selle töö tegemiseks Raudtee Koostalitlusvõime Euroopa Assotsiatsioonile (AEIF), mis ühendab raudteeseadmestiku tootjaid ning infrastruktuuri-ettevõtjaid ja operaatoreid. Tuleb võtta meetmeid, et säilitada valdkonna spetsialistide kogutud kogemusi AEIF kontekstis. Töö järjepidevus ja koostalitlusvõime tehniliste kirjelduste väljatöötamine aja jooksul nõuab alalist tehnilist raamistikku. (14) Tuleks suurendada üleeuroopalise võrgustiku koostalitlusvõimet ning ühenduse toetuse jaoks valitud uued investeerimisprojektid peaksid olema kooskõlas koostalitlusvõime eesmärgiga, mis on püstitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsuses nr 1692/96/EÜ ühenduse suuniste kohta üleeuroopalise transpordivõrgu arendamiseks ( 11 ). (15) Järjepidevuse tagamiseks peaksid agentuuri moodustatavad töörühmad tuginema vajaduse korral AEIF koosseisule, mida täiendavad lisaliikmed. (16) Veeremi hooldus moodustab ohutussüsteemi olulise osa. Hooldustöökodade sertifitseerimissüsteemi puudumise tõttu puudub raudteeseadmete hoolduse tegelik Euroopa turg. Selline olukord suurendab sektori kulusid ja põhjustab koormata reise. Seepärast tuleks järkjärgult arendada hooldustöökodade Euroopa sertifitseerimissüsteemi. (17) Vedurijuhtidelt nõutav kutsealane pädevus on nii ohutuse kui koostalitlusvõime valdkonnas Euroopas põhitegur. See on ka eeltingimuseks töötajate vabale liikumisele raudteesektoris. Seda küsimust tuleks käsitleda olemasolevat sotsiaalse dialoogi raamistikku arvestades. Agentuur peaks andma tehnilist toetust, mis on vajalik selle aspekti arvessevõtmiseks Euroopa tasandil. (18) Registreerimine on tähtsaim toiming tunnustamaks veeremi suutlikkust töötada kindlaksmääratud tingimustes. Registreerimine peaks olema läbipaistev ja mittediskrimineeriv ning olema riigiasutuste pädevuses. Agentuur peaks andma tehnilist toetust, et kehtestada registreerimissüsteem. (19) Et tagada võimalikult suur läbipaistvus ja kõigi poolte võrdne juurdepääs asjaomasele teabele, peaksid koostalitlusvõime protsessi jaoks kavandatud dokumendid olema avalikkusele kättesaadavad. Sama kehtib litsentside ja ohutustunnistuste kohta. Agentuur peaks andma tõhusa võimaluse kõnealuse teabe vahetamiseks. (20) Innovatsiooni edendamine raudteede ohutuse ja koostalitlusvõime valdkonnas on oluline ülesanne, mida agentuur peaks soodustama. Agentuuri tegevuse raames seoses sellega antav rahaline abi ei peaks moonutama asjaomast turgu. (21) Oma ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks peaks agentuur olema juriidiline isik ning tal peaks olema autonoomne eelarve, mida rahastatakse peamiselt ühenduse osamaksu kaudu. Et tagada sõltumatus agentuuri igapäevases juhtimises ning välja antud arvamustes ja soovitustes, peaks täielik vastutus lasuma agentuuri tegevdirektoril ja agentuuri töötajad peaksid olema sõltumatud. (22) Agentuuri ülesannete täitmise tõhusaks tagamiseks peaksid liikmesriigid ja komisjon olema esindatud haldusnõukogus, millele on antud vajalikud volitused eelarve kehtestamiseks, selle täitmise kontrollimiseks, asjakohaste finantseeskirjade vastuvõtmiseks, läbipaistva töökorra kehtestamiseks agentuuri otsuste tegemise jaoks, selle tööprogrammi kinnitamiseks, eelarve vastuvõtmiseks, liikmesriikidesse tehtavate külaskäikude poliitika määratlemiseks ja tegevdirektori ametisse määramiseks. (23) Et tagada haldusnõukogu otsuste läbipaistvus, peaksid selle nõupidamistel osalema asjaomaste sektorite esindajad, kuid ilma hääleõiguseta, mis on reserveeritud riigiasutuste esindajatele, kes on vastutavad demokraatlike kontrolliasutuste ees. Sektori esindajad peaks määrama komisjon vastavalt raudtee-ettevõtjate, infrastruktuuri-ettevõtjate, raudteesektori, töötajate ametiliitude, reisijate ja kaubaveoklientide nendepoolsele esindamisele Euroopa tasandil. (24) Agentuuri töö peaks olema läbipaistev. Tuleks tagada Euroopa Parlamendi tõhus kontroll ja selleks peaks Euroopa Parlamendil olema võimalus agentuuri tegevdirektori ärakuulamiseks. Ühtlasi peaks agentuur kohaldama asjaomaseid ühenduse õigusakte, mis käsitlevad üldsuse juurdepääsu dokumentidele. (25) Seoses uute detsentraliseeritud asutuste loomisega viimastel aastatel on eelarvepädevad institutsioonid püüdnud parandada neile assigneeritud ühenduse vahendite haldamise läbipaistvust ja kontrolli, eelkõige seoses lõivude kandmisega eelarvesse, finantskontrolliga, vastutusest vabastamise volitustega, pensioniskeemi sissemaksetega ja sisemiste eelarvemenetlustega (tegevusjuhend). Samuti tuleks agentuurile piiranguteta kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) uurimiste kohta ( 12 ) ning ta peaks ühinema Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega Euroopa Pettustevastase Ameti sisejuurdluste kohta ( 13 ). (26) Kuna kavandatud meetmete eesmärke, milleks on spetsialiseeritud asutuse loomine raudteede ohutuse ja koostalitlusvõimega seotud küsimuste ühiste lahenduste esitamiseks, ei suuda liikmesriigid tehtava töö ühise laadi tõttu piisavalt saavutada ning seepärast on nimetatud eesmärke parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







1. PEATÜKK

PÕHIMÕTTED

Artikkel 1

Agentuuri asutamine ja eesmärgid

Käesoleva määrusega luuakse Euroopa Raudteeagentuur (edaspidi “agentuur”).

Agentuuri eesmärk on aidata tehnilistes küsimustes kaasa ühenduse õigusaktide rakendamisele eesmärgiga parandada raudteesüsteemide koostalitlusvõime taseme tõstmise teel raudteesektori konkurentsivõimet ja töötada välja ühine lähenemine ohutusele Euroopa raudteesüsteemis, et aidata kaasa Euroopa piirideta raudteepiirkonna loomisele ja kõrge ohutuse taseme tagamisele.

Nende eesmärkide taotlemisel võtab agentuur täielikult arvesse Euroopa Liidu laienemisprotsessi ja eripiiranguid, mis puudutavad raudteeühendusi kolmandate riikidega.

Agentuur on ainuvastutav seoses talle määratud ülesannete ja volitustega.

▼M1

Artikkel 2

Agentuuri aktide liigid

Agentuur võib:

a) teha komisjonile soovitusi artiklite 6, 7, 9b, 12, 14, 16, 16a, 16b, 16c, 17 ja 18 kohaldamise kohta ja

b) esitada komisjonile arvamusi vastavalt artiklitele 9a, 10, 13 ja 15 ning liikmesriikide asjaomastele asutustele vastavalt artiklile 10.

▼B

Artikkel 3

Töörühmade koosseis

►M1 1. Artiklites 6, 7, 9b, 12, 14, 16, 17 ja 18 ettenähtud soovituste koostamiseks moodustab agentuur piiratud arvu töörühmi. ◄ Need töörühmad võtavad aluseks ühelt poolt raudteesektori spetsialistide kogutud teadmised, eelkõige Raudtee Koostalitlusvõime Euroopa Assotsiatsiooni (AEIF) kogemused, ja teiselt poolt pädevate riiklike ametiasutuste erialateadmised. Agentuur tagab oma töörühmade pädevuse ja representatiivsuse ning et neis on piisavalt esindatud need raudteevaldkonna sektorid ja kasutajad, keda mõjutavad meetmed, mida komisjon võib kavandada talle agentuuri poolt adresseeritud soovituste alusel. Töörühmade tegevus on läbipaistev.

Kui artiklites 6, 12, 16 ja 17 ettenähtud tööl on otsene mõju raudteevaldkonna töötajate töötingimustele, tervisele ja ohutusele, osalevad asjaomastes töörühmades töölisorganisatsioonide esindajad.

2. Agentuur edastab vastuvõetud tööprogrammi raudteesektori Euroopa tasandil tegutsevatele esindusasutustele. Kõnealuste asutuste nimekirja koostab direktiivi 96/48/EÜ artiklis 21 osutatud komitee. Asutused ja/või asutuste rühmad edastavad agentuurile nimekirja kõige pädevamatest ekspertidest, kellel on mandaat nende esindamiseks igas töörühmas.

▼M1

3. Raudteede ohutuse direktiivi artiklis 16 määratletud siseriiklikud ohutusasutused või, sõltuvalt teemast, pädevad siseriiklikud asutused nimetavad oma esindajad töörühmadesse, milles nad soovivad osaleda.

▼B

4. Agentuur võib vajaduse korral lisada töörühmadesse sõltumatuid eksperte, kelle pädevus asjaomases valdkonnas on tunnustatud.

5. Töörühmade juhatajaks on agentuuri esindaja.

Artikkel 4

Sotsiaalpartneritega konsulteerimine

Kui artiklites 6, 7, 12, 16 ja 17 ettenähtud tööl on otsene mõju sotsiaalsele keskkonnale või töötajate töötingimustele antud valdkonnas, konsulteerib agentuur sotsiaalpartneritega valdkondliku dialoogi komitees, mis on moodustatud vastavalt otsusele 98/500/EÜ ( 14 ).

Need konsultatsioonid toimuvad enne, kui agentuur esitab oma soovitused komisjonile. Agentuur võtab neid konsultatsioone nõuetekohaselt arvesse ja on oma soovituste selgitamiseks alati kättesaadav. Agentuur edastab valdkonnasisese dialoogi komitee väljendatud arvamused komisjonile ja komisjon edastab need omakorda direktiivi 96/48/EÜ artiklis 21 osutatud komiteele.

Artikkel 5

Konsulteerimine raudtee kaubaveoklientide ja reisijatega

Kui artiklites 6 ja 12 sätestatud tööl on otsene mõju tarbijatele ja reisijatele, konsulteerib agentuur neid esindavate organisatsioonidega. Konsulteeritavate organisatsioonide nimekirja koostab direktiivi 96/48/EÜ artiklis 21 osutatud komitee.

Need konsultatsioonid toimuvad enne, kui agentuur esitab oma ettepanekud komisjonile. Agentuur võtab neid konsultatsioone nõuetekohaselt arvesse ja on oma ettepanekute selgitamiseks alati kättesaadav. Agentuur edastab asjaomaste organisatsioonide väljendatud arvamused komisjonile ja komisjon edastab need omakorda direktiivi 96/48/EÜ artiklis 21 osutatud komiteele.







2. PEATÜKK

OHUTUS

Artikkel 6

Tehniline tugi

1. Agentuur soovitab komisjonile ühiseid ohutusmeetodeid ja ühiseid ohutuseesmärke, mis on ette nähtud raudteede ohutuse direktiivi artiklites 6 ja 7.

2. Agentuur soovitab komisjoni või direktiivi 96/48/EÜ artiklis 21 osutatud komitee taotluse korral või omal algatusel komisjonile muid meetmeid ohutuse valdkonnas.

3. Seoses üleminekuperioodiga, mis eelneb ühiste ohutuseesmärkide, ühiste ohutusmeetodite ja koostalitlusvõime tehniliste kirjelduste vastuvõtmisele, ning seoses koostalitlusvõime tehniliste kirjeldustega reguleerimata seadmete ja infrastruktuuriga seotud küsimustega, võib agentuur komisjonile esitada asjakohaseid soovitusi. Agentuur tagab kõnealuste soovituste ja juba olemas või koostamisel olevate koostalitlusvõime tehniliste kirjelduste kooskõla.

4. Agentuur esitab üksikasjaliku kulude ja tulude analüüsi tema poolt käesoleva artikli alusel esitatud soovituste toetuseks.

5. Agentuur korraldab ja hõlbustab koostööd raudteede ohutuse direktiivi artiklites 16 ja 21 määratletud riiklike ohutusasutuste ja uurimisorganite vahel.

Artikkel 7

Ohutustunnistused

Raudteede ohutuse direktiivi ohutustunnistuste ühtlustamist käsitlevate artiklite 10 ja 15 kohaldamiseks koostab ja soovitab agentuur ohutustunnistuste ühtlustatud vormi, sealhulgas elektroonilise versiooni, ning ohutustunnistuste taotluste ühtlustatud vormi, sealhulgas nimekirja esitamisele kuuluvatest olulistest andmetest.

▼M1 —————

▼B

Artikkel 9

Ohutusalase tegevuse kontroll

1. Agentuur loob võrgustiku ohutuse eest vastutavate riiklike ametiasutustega ja ametiasutustega, kes vastutavad raudteede ohutuse direktiivis sätestatud uurimise eest, et määratleda kõnealuse direktiivi I lisas loetletud ühiste ohutusnäitajate sisu ja koguda asjaomaseid andmeid raudteede ohutuse kohta.

2. Ühiste ohutusnäitajate, riiklike ohutust ja õnnetusi käsitlevate aruannete ja oma teabe alusel esitab agentuur iga kahe aasta järel aruande ohutusalase tulemuslikkuse kohta, mis avalikustatakse. Esimene selline aruanne avaldatakse agentuuri kolmandal tegutsemisaastal.

3. Agentuur lähtub Eurostati kogutud andmetest ja teeb koostööd Eurostatiga, et vältida töö dubleerimist ja tagada metoodiline ühtsus ühiste ohutusnäitajate ja teistes transpordiliikides kasutatavate näitajate vahel.







▼M1

2a. PEATÜKK

SISERIIKLIKUD EESKIRJAD, VASTASTIKUNE HEAKSKIITMINE JA TEHNILISED ARVAMUSED

Artikkel 9a

Siseriiklikud eeskirjad

1. Komisjoni taotlusel viib agentuur läbi komisjonile raudteede ohutuse direktiivi artikli 8 kohaselt või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/57/EÜ ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta (uuesti sõnastatud) ( 15 ) (edaspidi „raudteede koostalitlusvõime direktiiv”) artikli 17 lõike 3 kohaselt esitatud uute siseriiklike eeskirjade tehnilise analüüsi.

2. Agentuur uurib lõikes 1 osutatud eeskirjade vastavust kehtivatele ühistele ohutusmeetoditele ja koostalitlusvõime tehnilistele kirjeldustele. Agentuur uurib samuti, kas nende eeskirjade abil on võimalik saavutada kehtivaid ühiseid ohutuseesmärke.

3. Kui agentuur leiab pärast liikmesriigi esitatud põhjenduste arvessevõtmist, et mõni nendest eeskirjadest ei ole vastavuses kehtivate ühiste ohutusmeetodite või koostalitlusvõime tehniliste kirjeldustega või et nende abil ei ole võimalik saavutada ühiseid ohutuseesmärke, esitab ta komisjonile arvamuse kahe kuu jooksul pärast komisjoni poolt eeskirjade agentuurile edastamist.

Artikkel 9b

Siseriiklike eeskirjade liigitamine

1. Agentuur hõlbustab ühes liikmesriigis kasutusele võetud sõiduki teiste liikmesriikide poolt heakskiitmist vastavalt lõigetes 2 kuni 4 sätestatud menetlustele.

2. Hiljemalt 19. jaanuariks 2009 vaatab agentuur läbi raudteede koostalitlusvõime direktiivi VII lisa 1. jaos sisalduva parameetrite loetelu ja teeb komisjonile soovitusi, mida ta peab asjakohasteks.

3. Agentuur koostab võrdlusdokumendi eelnõu, mis sisaldab ristviiteid kõikidele liikmesriikide poolt kohaldatavatele siseriiklikele eeskirjadele sõiduki kasutusele võtmise kohta. See dokument sisaldab iga liikmesriigi siseriiklikke eeskirju raudteede koostalitlusvõime direktiivi VII lisas loetletud iga parameetri kohta ning täpsustab samuti, millisesse kõnealuse lisa 2. jaos nimetatud gruppi need eeskirjad kuuluvad. Kõnealused eeskirjad sisaldavad eeskirju, millest teavitati raudteede koostalitlusvõime direktiivi artikli 17 lõike 3 alusel, sealhulgas neid, millest teavitati pärast koostalitlusvõime tehniliste kirjelduste (erijuhud, lahtised küsimused, erandid) vastuvõtmist, ning eeskirju, millest teavitati raudteede ohutuse direktiivi artikli 8 alusel.

4. Raudteede koostalitlusvõime direktiivi VII lisa 2. jaos osutatud B gruppi kuuluvate siseriiklike eeskirjade järkjärguliseks kaotamiseks koostab agentuur korrapäraselt võrdlusdokumendi ajakohastamise eelnõu ja edastab selle komisjonile. Dokumendi esimene versioon esitatakse komisjonile hiljemalt 1. jaanuar 2010.

5. Käesoleva artikli rakendamiseks kasutab agentuur artikli 6 lõike 5 kohaselt sisseseatud koostööd siseriiklike ohutusasutuste vahel ja loob töörühma vastavalt artiklis 3 sätestatud põhimõtetele.

▼B

Artikkel 10

Tehnilised seisukohad

1. Direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 30 osutatud riiklikud reguleerivad asutused võivad taotleda agentuurilt tehnilist seisukohta nende tähelepanu alla sattunud küsimuste ohutusalaste aspektide kohta.

2. Direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 35 ja direktiivi 91/440/EMÜ artiklis 11a ettenähtud komiteed võivad taotleda agentuurilt tehnilist seisukohta nende pädevusvaldkonda kuuluvate ohutusküsimuste kohta.

▼M1

2a. Agentuurilt võib paluda tehnilise arvamuse esitamist:

a) siseriiklik ohutusasutus või komisjon siseriiklike eeskirjade vastavuse kohta ühele või mitmele raudteede koostalitlusvõime direktiivi VII lisa 1. jaos loetletud parameetrile;

b) raudteede koostalitlusvõime direktiivi artikli 21 lõikes 7 osutatud pädev apellatsiooniasutus pädeva siseriikliku ohutusasutuse otsuse korral, millega ei lubata raudteesõidukit kasutusele võtta.

2b. Komisjon võib paluda agentuurilt tehnilise arvamuse esitamist koostalitlusvõime tehniliste kirjelduste kiireloomulise muutmise kohta vastavalt raudteede koostalitlusvõime direktiivi artikli 7 lõikele 1.

▼B

3. Agentuur esitab oma arvamuse kahe kuu jooksul. Agentuur avalikustab selle arvamuse versioonis, millest on eemaldatud kogu äriliselt konfidentsiaalne materjal.

▼M1 —————

▼B







3. PEATÜKK

KOOSTALITLUSVÕIME

Artikkel 12

Agentuuripoolne tehniline tugi

Agentuur aitab kaasa raudtee koostalitlusvõime arendamisele ja rakendamisele kooskõlas direktiivides 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ sätestatud põhimõtete ja mõistetega. Sellel eesmärgil agentuur:

a) korraldab ja juhib komisjonilt saadud mandaadi alusel artiklis 3 osutatud töörühmade tegevust koostalitlusvõime tehniliste kirjelduste koostamisel ja edastab koostalitlusvõime tehniliste kirjelduste eelnõud komisjonile;

b) tagab koostalitlusvõime tehniliste kirjelduste kohandamise tehnilisele progressile ja turusuundumustele ning teeb komisjonile ettepanekuid muudatuste tegemiseks koostalitlusvõime tehnilistes kirjeldustes, mida ta peab vajalikuks;

c) tagab kooskõlastamise ühelt poolt koostalitlusvõime tehniliste kirjelduste väljatöötamise ja ajakohastamise ning teiselt poolt Euroopa standardite väljatöötamise vahel, mis osutuvad vajalikuks koostalitlusvõime seisukohast, ning säilitab asjaomaseid kontakte Euroopa standardiseerimisasutustega;

d) abistab komisjoni teavitatud asutuste koostöö korraldamisel ja hõlbustamisel vastavalt direktiivide 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ artikli 20 lõikele 5;

e) nõustab komisjoni ohutuskriitilisi ülesandeid täitvate töötajate töötingimuste asjus ja suunab komisjonile sellekohaseid soovitusi.

▼M1

Artikkel 13

Teavitatud asutused

1. Ilma et see piiraks liikmesriikide vastutust nende poolt määratud teavitatud asutuste eest, võib agentuur komisjoni taotlusel teostada järelevalvet kõnealuste asutuste töö kvaliteedi üle. Agentuur esitab vajaduse korral komisjonile arvamuse.

2. Ilma et see piiraks liikmesriikide vastutust, kontrollib agentuur komisjoni taotlusel, kui viimane leiab raudteede koostalitlusvõime direktiivi artikli 28 lõike 4 kohaselt, et teavitatud asutus ei vasta kõnealuse direktiivi VIII lisas osutatud kriteeriumitele, nende kriteeriumite täitmist. Agentuur esitab komisjonile arvamuse.

▼B

Artikkel 14

Koostalitlusvõime järelevalve

1. Agentuur soovitab komisjoni taotluse korral menetlusi raudteesüsteemide koostalitlusvõime rakendamiseks, soodustades koostööd raudtee-ettevõtjate ja infrastruktuuri-ettevõtjate vahel, eelkõige et korraldada süsteemide migratsiooni.

2. Agentuur jälgib raudteesüsteemide koostalitlusvõime osas tehtavaid edusamme. Iga kahe aasta järel esitab agentuur aruande koostalitlusvõime valdkonnas tehtud edusammudest. Esimene selline aruanne avaldatakse agentuuri teisel tegutsemisaastal.

▼M1

Artikkel 15

Ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime

Ilma et see piiraks raudteede koostalitlusvõime direktiivi artiklis 9 sätestatud erandite kohaldamist, uurib agentuur komisjoni taotluse korral ja koostalitlusvõime aspektist kõiki projekte, mis käsitlevad allsüsteemi loomist ja/või ehitamist või uuendamist või ajakohastamist ja mille kohta esitati taotlus ühendusepoolse rahalise abi saamiseks. Agentuur esitab arvamuse projekti vastavuse kohta asjaomastele koostalitlusvõime tehnilistele kirjeldustele ajavahemiku jooksul, mis lepitakse komisjoniga kokku projekti tähtsuse ja kättesaadavate ressursside alusel ja mis ei või olla pikem kui kaks kuud.







▼M1

3a. PEATÜKK

SÕIDUKITE HOOLDUS

▼B

Artikkel 16

Hooldustöökodade sertifitseerimine

Kolme aasta jooksul alates selle tegevuse algusest arendab agentuur välja veeremi hooldustöökodade Euroopa sertifitseerimissüsteemi ja annab soovitusi süsteemi rakendamiseks.

Nendes soovitustes käsitletakse eelkõige järgmisi küsimusi:

— struktureeritud juhtimissüsteem,

— vajaliku pädevusega töötajad,

— rajatised ja tööriistad,

— tehnilised dokumendid ja hooldusjuhised.

▼M1

Need soovitused on kooskõlas kohustustega, mis on juba pandud raudtee-ettevõtjatele vastavalt raudteede ohutuse direktiivi artiklile 4 ja hoolduse eest vastutavatele üksustele vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 14a, ning nendes võetakse täiel määral arvesse raudtee-ettevõtjate ja hoolduse eest vastutavate üksuste sertifitseerimise mehhanisme.

Artikkel 16a

Hoolduse eest vastutavate üksuste sertifitseerimine

1. Agentuur saadab hiljemalt 1. juuli 2010 komisjonile soovituse hoolduse eest vastutavate üksuste sertifitseerimise süsteemi rakendamise kohta vastavalt raudteede ohutuse direktiivi artikli 14a lõikele 5.

Võttes nõuetekohaselt arvesse, milline võib olla hoolduse eest vastutava üksuse suhe teiste osapooltega, näiteks valdajate, raudtee-ettevõtjate ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatega, hõlmavad agentuuri hinnang ja soovitus eelkõige järgmisi aspekte:

a) kas hoolduse eest vastutav üksus on kehtestanud piisavad süsteemid, sealhulgas käitamis- ja juhtimisprotsessid, et tagada sõiduki tõhus ja ohutu hooldus;

b) vagunite hooldusele kohandatud sertifitseerimissüsteemi sisu ja spetsifikatsioonid;

c) sertifitseerimiseks pädevate asutuste liik ja sellistele asutustele kehtestatavad nõuded;

d) hoolduse eest vastutavatele üksustele väljastatavate sertifikaatide vorm ja kehtivus;

e) tehnilised ja käitamisega seotud inspektsioonid ja kontrollid.

2. Kolme aasta jooksul pärast seda, kui komisjon on võtnud vastu hooldusalase sertifitseerimissüsteemi, millele on osutatud raudteede ohutuse direktiivi artikli 14a lõikes 5, saadab agentuur komisjonile aruande, milles hinnatakse nimetatud süsteemi rakendamist. Samaks kuupäevaks saadab agentuur komisjonile ka soovituse, eesmärgiga määratleda sarnase sertifitseerimissüsteemi sisu ja spetsifikatsioonid muude sõidukite, näiteks vedurite, sõiduautode, elektrimootoriga veoüksuste ja diiselmootoriga veoüksuste hoolduse eest vastutavate üksuste jaoks.

3. Agentuur analüüsib alternatiivseid meetmeid, mille üle on otsustatud vastavalt raudteede ohutuse direktiivi artikli 14a lõikele 8, ohutusalast tulemuslikkust käsitleva aruande raames, millele on osutatud käesoleva määruse artikli 9 lõikes 2.







3b. PEATÜKK

RAUDTEEPERSONAL

Artikkel 16b

Vedurijuhid

1. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta direktiiviga 2007/59/EC (ühenduse raudteesüsteemis vedureid ja ronge juhtivate vedurijuhtide sertifitseerimise kohta) ( 16 ) (edaspidi „vedurijuhtide direktiiv”) seonduvates küsimustes agentuur:

a) koostab eelnõu, mis käsitleb vedurijuhiloa, sertifikaadi ja sertifikaadi tõestatud koopia ühenduse mudelit ning nende füüsilisi tunnuseid, võttes sealjuures arvesse võltsimisvastaseid meetmeid;

b) teeb koostööd pädevate asutustega, et tagada vedurijuhilubade ja sertifikaatide andmeid sisaldavate registrite koostalitlusvõime. Sel eesmärgil koostab agentuur eelnõu loodavate registrite põhiparameetrite kohta, hõlmates näiteks registreeritavaid andmeid, nende formaati ja andmevahetusprotokolli, juurdepääsuõiguseid, andmete säilitamise kestust ja pankroti korral järgitavat menetlust;

c) koostab eelnõu eksamineerijate ja eksamite valikut käsitlevate ühenduse kriteeriumite kohta;

d) hindab vedurijuhtide sertifitseerimises toimunud arenguid, esitades komisjonile hiljemalt nelja aasta jooksul pärast vedurijuhtide direktiivi artikli 22 lõikes 4 osutatud registrite põhiparameetrite vastuvõtmist aruande, mis sisaldab vajaduse korral teavet selle kohta, milliseid parandusi tuleb süsteemis teha, ja meetmeid seoses veeremit ja asjaomast infrastruktuuri käsitlevat ühtlustatud sertifikaati taotlevate isikute kutsealaste teadmiste teoreetilise ja praktilise kontrollimisega;

e) hiljemalt 4. detsembriks 2012 uurib võimalust kasutada vedurijuhtide direktiivi artiklis 4 osutatud vedurijuhiluba ja sertifikaate ühendavat kiipkaarti ning koostab selle kohta tasuvusanalüüsi. Agentuur koostab eelnõu sellise kiipkaardi tehniliste ja käitamisspetsifikaatide kohta;

f) aitab kaasa liikmesriikidevahelisele koostööle vedurijuhtide direktiivi rakendamisel ja korraldab asjakohaseid kohtumisi pädevate asutuste esindajatega;

g) viib komisjoni taotlusel läbi tasuvusanalüüsi seoses vedurijuhtide direktiivi sätete kohaldamisega vedurijuhtidele, kes töötavad eranditult taotleva liikmesriigi territooriumil. Tasuvusanalüüs hõlmab kümneaastast ajavahemikku. Kõnealune tasuvusanalüüs esitatakse komisjonile kahe aasta jooksul alates registrite loomisest kooskõlas vedurijuhtide direktiivi artikli 37 punktiga 1;

h) viib komisjoni taotlusel läbi muu tasuvusanalüüsi, mis esitatakse komisjonile hiljemalt 12 kuud enne komisjoni poolt ette näha võidava ajutise vabastuse perioodi lõppemist;

i) tagab, et vedurijuhtide direktiivi artikli 22 lõike 2 punktide a ja b alusel loodud süsteem on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta ( 17 ).

2. Vedurijuhtide direktiiviga seonduvates küsimustes teeb agentuur soovitusi järgmise kohta:

a) ühenduse koodide muutmine vedurijuhtide direktiivi artikli 4 lõikes 3 osutatud A- ja B-kategooriasse kuuluvate eri liikide puhul;

b) koodid, mis kajastavad täiendavat teavet või pädeva asutuse kehtestatud meditsiinilisi kasutuspiiranguid vastavalt vedurijuhtide direktiivi II lisale.

3. Agentuur võib pädevale asutusele esitada põhjendatud taotluse vedurijuhilubade staatuse kohta teabe saamiseks.

Artikkel 16c

Muu rongipersonal

Vastavalt vedurijuhtide direktiivi artiklile 28 määrab agentuur 4. juuniks 2009 esitatavas aruandes, võttes arvesse direktiivide 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ alusel väljatöötatud käitamist ja liikluskorraldust käsitlevaid koostalitlusvõime tehnilisi kirjeldusi, kindlaks teiste ohutuse seisukohast elulise tähtsusega ülesandeid täitvate personaliliikmete tegevusala ja ülesanded; kuna nende kutsealane kvalifikatsioon mõjutab raudteeohutuse taset, peaks see olema reguleeritud ühenduse tasandil lubade ja/või sertifikaatide süsteemi kaudu, mis võib sarnaneda vedurijuhtide direktiiviga kehtestatud süsteemile.

▼M1

Artikkel 17

Kutsealane pädevus ja koolitus

1. Agentuur annab soovitusi raudteesüsteemi käitamises ja hoolduses osaleva personali, kes ei ole hõlmatud artiklitega 16b või 16c, kutsealaste pädevuste kindlaksmääramise ja sellise personali hindamise ühiste kriteeriumite täpsustamiseks.

▼B

2. Agentuur koostab soovitused koolituskeskuste akrediteerimissüsteemi kehtestamiseks.

3. Agentuur edendab ja toetab vedurijuhtide ja instruktorite vahetust erinevate liikmesriikide raudtee-ettevõtete vahel.







▼M1

3c. PEATÜKK

REGISTRID JA AGENTUURI AVALIK ANDMEBAAS

▼M1

Artikkel 18

Registrid

1. Agentuur koostab ühised spetsifikatsioonid järgmise kohta ja soovitab neid komisjonile:

a) riiklik raudteeveeremi register vastavalt raudteede koostalitlusvõime direktiivi artiklile 33, sealhulgas andmete vahetamise kord ja registreerimistaotluse standardvorm;

b) lubatud sõidukitüüpide Euroopa register vastavalt raudteede koostalitlusvõime direktiivi artiklile 34, sealhulgas siseriiklike ohutusasutustega andmete vahetamise kord;

c) infrastruktuuri register vastavalt raudteede koostalitlusvõime direktiivi artiklile 35.

2. Agentuur loob registri liikmesriikide poolt ühenduse raudteevõrgustikus kasutusele võtmiseks lubatud sõidukitüüpidest ja haldab seda vastavalt raudteede koostalitlusvõime direktiivi artiklile 34. Agentuur koostab samuti kooskõlas kõnealuse direktiivi artikli 26 lõikega 4 sõidukitüübi vastavusdeklaratsiooni näidise kavandi.

Artikkel 19

Dokumentide ja registrite kättesaadavus

1. Agentuur teeb avalikult kättesaadavaks järgmised raudteede koostalitlusvõime direktiivis ja raudteede ohutuse direktiivis sätestatud dokumendid ja registrid:

a) allsüsteemide EÜ vastavustõendamise deklaratsioonid;

b) siseriiklikele ohutusasutustele kättesaadavad komponentide EÜ vastavusdeklaratsioonid;

c) direktiivi 95/18/EÜ kohaselt antud litsentsid;

d) raudteede ohutuse direktiivi artikli 10 kohaselt välja antud ohutussertifikaadid;

e) agentuurile raudteede ohutuse direktiivi artikli 24 kohaselt saadetud uurimisaruanded;

f) raudteede ohutuse direktiivi artikli 8 ning raudteede koostalitlusvõime direktiivi artikli 5 lõike 6 ja artikli 17 lõike 3 kohaselt komisjonile teatatud siseriiklikud eeskirjad;

g) link riiklikele raudteeveeremi registritele;

h) link infrastruktuuri registritele;

i) lubatud sõidukitüüpide Euroopa register;

j) register, mis sisaldab taotlusi muudatuste tegemiseks ERTMSi spetsifikaatidesse ja selliste muudatuste kavandamiseks;

k) agentuuri hallatav register, mis sisaldab sõiduki valdajate tähiseid vastavalt käitamist ja liikluskorraldust käsitlevatele koostalitlusvõime tehnilistele kirjeldustele.

2. Lõikes 1 osutatud dokumentide edastamise praktilise korra üle peavad arutelusid ja sellise korra lepivad kokku liikmesriigid ja komisjon agentuuri koostatud eelnõu alusel.

3. Lõikes 1 osutatud dokumentide edastamisel võivad asjaomased asutused märkida, milliseid dokumente ei ole lubatud julgeoleku kaalutlustel avalikustada.

4. Lõike 1 punktides c ja d osutatud dokumentide väljastamise eest vastutavad riiklikud asutused teatavad agentuurile ühe kuu jooksul igast otsusest, mis käsitleb selliste dokumentide väljastamist, uuendamist, muutmist või tühistamist.

5. Agentuur võib seda avalikku andmebaasi täiendada mis tahes avaliku dokumendi või lingiga, mis on asjakohane käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks.

▼B







4. PEATÜKK

▼M1

ERIÜLESANDED

▼B

Artikkel 20

Uuringud

Kui see on vajalik käesoleva määrusega püstitatud ülesannete täitmiseks, tellib agentuur uuringuid, mida rahastatakse tema enda eelarvest.

Artikkel 21

Innovatsiooni edendamine

Komisjon võib kooskõlas agentuuri tööprogrammi ja eelarvega usaldada agentuurile ülesande edendada innovatsiooni eesmärgiga parandada raudtee koostalitlusvõimet ja raudteeohutust, eelkõige uute infotehnoloogiate ning jälgimis- ja otsimissüsteemide kasutamist.

▼M1

Artikkel 21a

ERTMS

1. Agentuur täidab komisjoniga kooskõlastades lõigetes 2 kuni 5 sätestatud ülesandeid, eesmärgiga:

a) tagada ERTMSi sidus areng;

b) aidata kaasa sellele, et liikmesriikides kasutatavad ERTMSi seadmed vastavad kehtivatele spetsifikatsioonidele.

2. Agentuur kehtestab menetluse ERTMSi spetsifikaatide muutmiseks esitatud taotluste haldamiseks. Sel eesmärgil loob agentuur registri, mis sisaldab taotlusi muudatuste tegemiseks ja kavandatud muudatusi ERTMSi spetsifikaatidesse, ning haldab seda.

Agentuur soovitab uue versiooni vastuvõtmist ainult siis, kui eelmine versioon on piisaval määral kasutusele võetud. Uute versioonide väljatöötamine ei kahjusta ERTMSi kasutuselevõtu määra, spetsifikatsioonide stabiilsust, mis on vajalik ERTMSi seadmete tootmise optimeerimiseks, raudtee-ettevõtjate investeeringutasuvust ja ERTMSi kasutuselevõtu tõhusat planeerimist.

3. Agentuur toetab komisjoni jõupingutusi ERTMSi jaoks ELi kasutuselevõtu kava väljatöötamisel ja üleeuroopalistes transpordikoridorides ERTMSi paigaldamise koordineerimisel.

4. Agentuur töötab välja strateegia ERTMSi eri versioonide haldamiseks, eesmärgiga tagada võrgustike ja erinevate versioonidega varustatud sõidukite tehniline ja talitluslik ühilduvus ning pakkuda stiimuleid kehtiva versiooni ja võimalike uuemate versioonide kiireks rakendamiseks.

Vastavalt raudteede koostalitlusvõime direktiivi artikli 6 lõikele 9 tagab agentuur, et ERTMSi seadmete hilisemad versioonid on tagasiulatuvalt ühilduvad alates komisjoni poolt 23. aprillil 2008 vastu võetud versioonist.

ERTMSi seadmete kohta, mis võeti kasutusele enne 23. aprilli 2008 või mille paigaldamine või ajakohastamine oli sellel kuupäeval juba lõplikus tööjärgus, koostab agentuur hindamisaruande, milles esitatakse:

a) täiendavad kulud, mis tekivad varajastele rakendajatele komisjoni poolt 23. aprillil 2008 vastu võetud versiooni kasutuselevõtmise tagajärjel;

b) kõik võimalikud mehhanismid, sealhulgas finantsmehhanismid, et toetada üleminekut varasematelt versioonidelt punktis a osutatud versioonile.

Komisjon võtab asjakohased meetmed ühe aasta jooksul alates kuupäevast, mil ta sai kätte agentuuri hindamisaruande.

5. Agentuur loob teavitatud asutuste ajutise töörühma ja juhib seda, et kontrollida, kas teavitatud asutuste läbiviidavaid EÜ vastavustõendamise menetlusi kohaldatakse konkreetsete ERTMSi projektide raames järjekindlalt. Samuti teeb agentuur koostööd siseriiklike ohutusasutustega, et kontrollida, kas kasutuselevõtmise lubade menetlusi kohaldatakse järjekindlalt. Kui agentuur on arvamusel, et on oht, et võrgustike ja nende menetluste objektiks olevate seadmetega varustatud sõidukite tehniline ja talitluslik ühilduvus on puudulik, teavitab ta viivitamatult komisjoni, kes võtab asjakohased meetmed.

6. Kui ilmneb võrgustike ja sõidukite vaheline tehniline ühildumatus ERTMSi eriprojektide kontekstis, tagavad teavitatud asutused ja siseriiklikud ohutusasutused, et agentuur võib saada mis tahes asjakohase teabe kohaldatud „EÜ” vastavustõendamise ja kasutuselevõtmise menetluste kohta ning samuti käitamistingimuste kohta. Vajaduse korral soovitab agentuur komisjonile asjakohaseid meetmeid.

7. Agentuur hindab ERTMSi seadmete sertifitseerimisprotsessi, esitades komisjonile hiljemalt 1. jaanuar 2011 aruande, mis sisaldab vajadusel teavet vajalike paranduste kohta.

8. Komisjon hindab lõikes 7 osutatud aruande põhjal ühenduse tasandil üht tüüpi laboriseadmete, etalonrööbastee ja/või üheainsa sertifitseerimisasutuse kasutamise kulusid ja kasu. Nimetatud sertifitseerimisasutus peab vastama raudteesüsteemi koostalitlusvõime direktiivi VIII lisas sätestatud nõuetele. Komisjon võib esitada aruande ja vajaduse korral õigusloomega seotud ettepaneku, et parandada ERTMSi sertifitseerimissüsteemi.

Artikkel 21b

Komisjoni abistamine

1. Komisjoni taotlusel ja artikli 30 lõike 2 punktis b sätestatu piires abistab agentuur komisjoni ühenduse õigusaktide rakendamisel, mille eesmärk on parandada raudteesüsteemide koostalitlusvõime taset ja töötada välja ühine lähenemisviis Euroopa raudteesüsteemi ohutuse suhtes.

2. Abi andmise ulatus ja kestus on piiratud, abi antakse, ilma et see mõjutaks muude käesoleva määrusega agentuurile pandud ülesannete täitmist, ning selline abi võib hõlmata järgmist:

a) teabe andmine ühenduse õigusaktide eriaspektide rakendamise kohta;

b) tehniline nõustamine erilist oskusteavet nõudvates küsimustes;

c) teabe kogumine artikli 6 lõikes 5 sätestatud koostöö kaudu siseriiklike ohutusasutuste ja uurimisasutustega.

3. Tegevdirektor esitab vähemalt kord aastas haldusnõukogule aruande käesoleva artikli rakendamise kohta, sealhulgas sellest vahenditele tuleneva mõju kohta.

▼B







5. PEATÜKK

SISESTRUKTUUR JA TEGEVUS

Artikkel 22

Õiguslik seisund

1. Agentuur on ühenduse asutus. Agentuur on juriidiline isik.

2. Agentuuril on igas liikmesriigis kõige laialdasem õigus- ja teovõime, mis vastavalt selle riigi seadustele antakse juriidilistele isikutele. Eelkõige võib agentuur omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtus hagejaks või kostjaks.

3. Agentuuri esindab tegevdirektor.

Artikkel 23

Privileegid ja immuniteedid

Agentuuri ja selle personali suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli.

Artikkel 24

Personal

1. Ameti töötajate suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju, Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi ning Euroopa ühenduste institutsioonide poolt kõnealuste personalieeskirjade ja teenistustingimuste kohaldamiseks ühiselt vastuvõetud eeskirju.

2. Ilma et see piiraks artikli 26 kohaldamist, kasutab agentuur oma töötajate suhtes nimetatud personalieeskirjade ja teenistustingimustega ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule ja tellijale antud volitusi.

▼M1

3. Ilma et see piiraks artikli 26 lõike 1 kohaldamist, koosneb agentuuri personal:

— ajutistest töötajatest, kelle agentuur võtab tööle kuni viieks aastaks antud valdkonna spetsialistide seast nende raudteeohutuse ja raudteede koostalitlusvõime vallas omandatud kvalifikatsiooni ning kogemuste põhjal;

— komisjoni või liikmesriikide poolt kuni viieks aastaks määratud või lähetatud ametnikest ja

— Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimustes määratletud muudest teenistujatest, kes võetakse tööle rakendusülesannete või sekretäri tööülesannete täitmiseks.

Agentuuri esimese kümne tegevusaasta jooksul võib esimese lõigu esimeses taandes osutatud viieaastast ajavahemikku pikendada kuni kolme aasta võrra, kui see on vajalik agentuuri teenuste järjepidevuse tagamiseks.

▼B

4. Agentuuri korraldatud töörühmades osalevad eksperdid ei kuulu agentuuri personali hulka. Agentuur kannab nende reisi- ja elamiskulud vastavalt haldusnõukogu vastuvõetud eeskirjadele ja mahus.

Artikkel 25

Haldusnõukogu loomine ja volitused

1. Käesolevaga moodustatakse haldusnõukogu.

2. Haldusnõukogu:

a) nimetab ametisse tegevdirektori vastavalt artiklile 31;

b) võtab iga aasta 30. aprilliks vastu ameti eelmise aasta üldaruanne ning edastada see liikmesriikidele, Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile;

▼M1

c) võtab iga aasta 30. novembriks vastu agentuuri järgmise aasta tööprogrammi, võttes seejuures arvesse komisjoni arvamust, ning edastab selle liikmesriikidele, Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile. Nimetatud tööprogramm võetakse vastu, ilma et see piiraks ühenduse iga-aastast eelarvemenetlust. Kui komisjon teatab 15 päeva jooksul alates tööprogrammi vastuvõtmisest, et ta ei nõustu nimetatud programmiga, vaatab haldusnõukogu programmi uuesti läbi, muudab seda vajaduse korral ning võtab selle kahe kuu jooksul teisel lugemisel vastu kas kahekolmandikulise häälteenamusega (sealhulgas komisjoni esindajate hääled) või liikmesriikide esindajate ühehäälse otsusega;

▼B

d) täidab oma ülesandeid seoses agentuuri eelarvega vastavalt peatükile 6;

e) kehtestab korra otsuste tegemiseks tegevdirektori poolt;

f) määratleb korra külaskäikude tegemiseks vastavalt artiklile 33;

g) rakendab tegevdirektori ja allüksuste juhtide üle artikli 30 lõikes 3 osutatud distsiplinaarvõimu;

h) kehtestab oma töökorra.

▼M1

3. Agentuuri tööprogrammis määratletakse eesmärgid iga tegevuse kohta. Reeglina esitatakse iga tegevuse ja/või tulemuse kohta komisjonile aruanne.

▼B

Artikkel 26

Haldusnõukogu koosseis

▼M1

1. Haldusnõukogu koosneb iga liikmesriigi ühest esindajast ja komisjoni neljast esindajast ning kuuest hääleõiguseta esindajast, kes esindavad Euroopa tasandil järgmisi rühmi:

a) raudtee-ettevõtjad,

b) raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad,

c) raudteesektor,

d) ametiühingud,

e) reisijad,

f) kaubaveokliendid.

Iga kõnealuse rühma jaoks nimetab komisjon esindaja ja tema asendaja vastavate Euroopa organisatsioonide esitatud nelja nime sisaldava kandidaatide nimekirja alusel, eesmärgiga tagada kõikide huvide nõuetekohane esindatus.

Haldusnõukogu liikmete ja nende asendusliikmete nimetamisel lähtutakse nende asjakohastest kogemusest ja ekspertteadmistest.

▼B

2. Liikmesriigid ja komisjon nimetavad haldusnõukokku ametisse oma liikmed ning asendusliikmed.

3. Ametiaeg on viis aastat ja liikmeid võib üks kord ametisse tagasi nimetada.

4. Vajaduse korral kehtestatakse kolmandate riikide esindajate osalemine ja selle tingimused artikli 36 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 27

Haldusnõukogu juhataja

1. Haldusnõukogu valib oma liikmete seast juhataja ja juhataja asetäitja. Kui juhataja ei saa oma kohuseid täita, asendab teda juhataja asetäitja.

2. Juhataja ja juhataja asetäitja ametiaeg on viis aastat ja neid võib üks kord ametisse tagasi nimetada. Kui nende liikmelisus haldusnõukogus lõpeb mingil ajal nende ametiaja jooksul juhatajana või juhataja asetäitjana, lõpeb samal kuupäeval automaatselt ka nende ametiaeg.

Artikkel 28

Koosolekud

1. Haldusnõukogu koosoleku kutsub kokku juhataja. Aruteludest võtab osa agentuuri tegevdirektor.

2. Haldusnõukogu tuleb kokku vähemalt kaks korda aastas. Haldusnõukogu tuleb kokku ka juhataja kutsel, komisjoni taotluse korral, liikmete enamuse taotluse korral või liikmesriikide haldusnõukogu esindajate ühe kolmandiku taotluse korral.

Artikkel 29

Hääletamine

Kui ei ole teisiti märgitud, teeb haldusnõukogu oma otsused hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega. Igal hääleõiguslikul liikmel on üks hääl.

Artikkel 30

Tegevdirektori ülesanded ja volitused

1. Agentuuri juhib tegevdirektor, kes on oma kohustuste täitmisel täiesti sõltumatu, kui komisjoni ja haldusnõukogu vastavast pädevusest ei tulene teisiti.

2. Tegevdirektor:

a) valmistab ette tööprogrammi ja esitab selle pärast komisjoniga konsulteerimist haldusnõukogule;

b) teeb vajalikud korraldused tööprogrammi rakendamiseks ja vastab võimaluse piires komisjoni abitaotlustele agentuuri ülesannete asjus kooskõlas käesoleva määrusega;

c) võtab vajalikud meetmed, eelkõige võtab vastu sisemised haldusjuhised ja avaldab korraldused, et tagada agentuuri tegutsemine kooskõlas käesoleva määrusega;

d) kehtestab tõhusa järelevalvesüsteemi, et võrrelda agentuuri tulemusi selle tegevuse eesmärkidega ning kehtestab korrapärase hindamissüsteemi, mis vastab tunnustatud kutsestandarditele. Sellest lähtudes valmistab tegevdirektor igal aastal ette üldaruande eelnõu ja esitab selle haldusnõukogule;

e) kasutab artikli 24 lõikes 2 sätestatud volitusi seoses agentuuri personaliga;

f) valmistab ette agentuuri tulude ja kulude prognoosi eelnõu vastavalt artiklile 38 ja rakendab eelarve vastavalt artiklile 39.

3. Tegevdirektorit võib abistada üks või mitu allüksuste juhti. Kui tegevdirektor on ära või ei saa oma kohustusi täita, täidab tema kohuseid üks allüksuste juhtidest.

Artikkel 31

Agentuuri töötajate ametissenimetamine

1. Tegevdirektori nimetab ametisse haldusnõukogu, pidades silmas tema teeneid, dokumenteeritud haldus- ja juhtimisoskust ning raudteealaseid teadmisi ja kogemusi. Haldusnõukogu teeb oma otsused kõikide hääleõiguslike liikmete neljaviiendikulise häälteenamusega. Komisjon võib esitada ühe või mitu kandidaati.

Tegevdirektori tagasikutsumise õigus on sama korra kohaselt haldusnõukogul.

2. Tegevdirektor määrab ametisse teised agentuuri töötajad vastavalt artiklile 24.

3. Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat. Sama isikut võib ühe korra ametisse tagasi nimetada.

Artikkel 32

Tegevdirektori ärakuulamine

Igal aastal esitab tegevdirektor Euroopa Parlamendile üldaruande agentuuri tegevuse kohta. Euroopa Parlament või nõukogu võib samuti igal ajal taotleda tegevdirektori ärakuulamist mis tahes agentuuri tegevusega seotud teemal.

Artikkel 33

Külaskäigud liikmesriikidesse

▼M1

1. Artiklites 9, 9a, 10, 13 ja 15 sätestatud ülesannete täitmiseks võib agentuur külastada liikmesriike kooskõlas haldusnõukogu määratletud tegevuspõhimõtetega. Liikmesriikide siseriiklikud ametiasutused lihtsustavad agentuuri töötajate tööd.

▼B

2. Agentuur teatab asjaomasele liikmesriigile kavandatud külaskäigust, edastab agentuuri delegeeritud ametnike nimed ja külaskäigu alguskuupäeva. Kõnealuseid külaskäike tegema delegeeritud agentuuri ametnikud esitavad tegevdirektori otsuse, milles on ära märgitud nende külaskäigu otstarve ja eesmärgid.

3. Iga külaskäigu lõpus koostab agentuur aruande ja saadab selle komisjonile ja asjaomasele liikmesriigile.

Artikkel 34

Vastutus

1. Ameti lepingulist vastutust reguleerib asjaomase lepingu suhtes kohaldatav õigus.

2. Otsuste tegemine vastavalt agentuuri sõlmitud lepingus sisalduda võivale vahekohtuklauslile on Euroopa Ühenduste Kohtu pädevuses.

3. Lepinguvälise vastutuse korral hüvitab agentuur kõik kahjud, mille tema talitused või töötajad oma kohustuste täitmise käigus on tekitanud, vastavalt liikmesriikide seaduste ühistele üldpõhimõtetele.

4. Euroopa Ühenduste Kohtu pädevusse kuulub lõikes 3 nimetatud kahju hüvitamisega seotud vaidluste lahendamine.

5. Töötajate isiklik vastutus agentuuri ees on reguleeritud teenistujate suhtes kohaldatavate personalieeskirjade või teenistustingimuste sätetega.

Artikkel 35

Keeled

1. Haldusnõukogu teeb otsuse agentuuri keelelise korralduse asjus. Haldusnõukogu liikme taotluse korral tehakse see otsus ühehäälselt. Liikmesriigid võivad agentuuri poole pöörduda nende poolt valitud ühenduse keeles.

2. Agentuuri tegutsemiseks vajalikke tõlketeenuseid osutab Euroopa Liidu institutsioonide tõlkekeskus.

Artikkel 36

Kolmandate riikide osalemine

▼M1

1. Agentuuri töös võivad osaleda need Euroopa ja Euroopa naabruspoliitikasse kaasatud riigid, kes on sõlminud Euroopa Ühendusega lepingud, mille kohaselt on asjaomased riigid võtnud vastu ühenduse õigusaktid käesoleva määrusega reguleeritavas valdkonnas ja kohaldavad neid.

▼B

2. Kooskõlas eespool nimetatud kokkulepete asjaomaste sätetega kehtestatakse kord, mis määratleb üksikasjalikud eeskirjad nende riikide osalemiseks agentuuri töös, eelkõige osalemise laadi ja ulatuse. Niisugune kord hõlmab muu hulgas osamakse ja personali käsitlevaid sätteid. See võib ette näha hääleõiguseta esindatuse haldusnõukogus.

Artikkel 37

Läbipaistvus

Agentuuri poolt hallatavate dokumentide suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele ( 18 ).

Haldusnõukogu võtab 1. oktoobriks 2004 vastu praktilised meetmed määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamiseks.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklile 8 vastuvõetud agentuuri otsuste peale võidakse asutamislepingu artiklite 195 ja 230 alusel esitada kaebus ombudsmanile või algatada kohtuasi Euroopa Ühenduste Kohtus.







6. PEATÜKK

FINANTSSÄTTED

Artikkel 38

Eelarve

1. Agentuuri tulude ja kulude kalkulatsioon koostatakse iga eelarveaasta jaoks, mis vastab kalendriaastale, ja esitatakse agentuuri eelarves. Tulud ja kulud on tasakaalus.

2. Agentuuri tulud koosnevad järgmisest:

— ühenduse osamaks,

— agentuuri töös osalevate kolmandate riikide osamaksud vastavalt artiklile 36,

— tasud väljaannete, koolituse ja muude agentuuri osutatud teenuste eest.

3. Agentuuri kulud hõlmavad personali-, haldus-, infrastruktuuri- ja tegevuskulusid.

4. Haldusnõukogu koostab igal aastal tegevdirektori poolt koostatud eelnõu põhjal agentuuri järgmise eelarveaasta tulude ja kulude kalkulatsiooni. Kõnealuse kalkulatsiooni, mis sisaldab ametikohtade loetelu kava, esitab haldusnõukogu komisjonile hiljemalt 31. märtsiks.

5. Kalkulatsiooni edastab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule (edaspidi “eelarvepädev institutsioon”) koos Euroopa Liidu üldeelarve esialgse projektiga.

6. Kõnealuse kalkulatsiooni alusel kannab komisjon Euroopa Liidu üldeelarve esialgsesse projekti kalkulatsioonid, mida ta peab ametikohtade loetelu põhjal vajalikuks, ja üldeelarvest makstava toetuse suuruse, ning esitab kooskõlas asutamislepingu artikliga 272 eelarvepädevatele institutsioonidele.

7. Eelarvepädev institutsioon kiidab heaks agentuuri subsiidiumiks kasutatavad assigneeringud. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad agentuuri ametikohtade loetelu.

8. Haldusnõukogu kinnitab eelarve. Eelarve on lõplik pärast Euroopa Liidu üldeelarve vastuvõtmist. Vajaduse korral kohandatakse seda vastavalt.

9. Haldusnõukogu teatab eelarvepädevatele institutsioonidele võimalikult vara oma kavatsusest viia ellu projekte, millel võivad olla olulised rahalised tagajärjed eelarve rahastamisele, eriti projektide puhul, mis seonduvad kinnisvaraga, nagu hoonete üürimine või ostmine. Ta teatab sellest komisjonile. Kui emb-kumb eelarvepädev institutsioon on teatanud oma kavatsusest esitada projekti kohta arvamus, esitab ta oma arvamuse haldusnõukogule kuue nädala jooksul pärast projektist teatamise kuupäeva.

Artikkel 39

Eelarve täitmine ja kontrollimine

1. Tegevdirektor vastutab agentuuri eelarve täitmise eest.

2. Agentuuri peaarvepidaja edastab esialgsed raamatupidamisaruanded hiljemalt järgneva eelarveaasta 1. märtsil esialgse raamatupidamisaruande komisjoni peaarvepidajale koos vastava eelarveaasta eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruandega. Komisjoni peaarvepidaja konsolideerib institutsioonide ja detsentraliseeritud asutuste esialgsed raamatupidamisaruanded kooskõlas üldise finantsmääruse artikliga 128.

3. Komisjoni peaarvepidaja esitab agentuuri esialgsed raamatupidamisaruanded hiljemalt järgneva eelarveaasta 31. märtsil esialgse raamatupidamisaruande kontrollikojale koos vastava eelarveaasta eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruandega. Eelarveaasta eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne edastatakse ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Kontrollikoda vaatab selle aruande läbi vastavalt asutamislepingu artiklile 248. Kontrollikoda avaldab igal aastal aruande agentuuri tegevuse kohta.

4. Pärast seda, kui tegevdirektor on saanud kontrollikoja tähelepanekud agentuuri esialgse raamatupidamisaruande kohta, koostab tegevdirektor omal vastutusel agentuuri lõpliku raamatupidamisaruande ja esitab selle haldusnõukogule arvamuse saamiseks.

5. Haldusnõukogu esitab arvamuse agentuuri lõpliku raamatupidamisarvestuse kohta.

6. Tegevdirektor edastab hiljemalt igale eelarveaastale järgnevaks 1. juuliks lõpliku raamatupidamisaruande ja haldusnõukogu arvamuse Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale.

7. Lõpparuanded avaldatakse.

8. Tegevdirektor saadab hiljemalt 30. septembriks kontrollikojale selle märkuste kohta vastuse. Tegevdirektor saadab selle vastuse ka haldusnõukogule.

9. Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab tegevdirektor talle üldise finantsmääruse artikli 146 lõike 3 kohaselt kogu teabe, mida on vaja asjakohast eelarveaastat käsitleva eelarve täitmise kinnitamise menetluse tõrgeteta rakendamiseks.

10. Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament kinnituse tegevdirektori tegevusele aasta N eelarve täitmise kohta enne aasta N + 2 30. aprilli.

Artikkel 40

Finantseeskirjad

Agentuuri suhtes kohaldatavad finantseeskirjad võtab vastu haldusnõukogu, olles eelnevalt komisjoniga konsulteerinud. Need ei tohi lahkneda määrusest (EÜ, Euratom) nr 2343/2002, ( 19 ) välja arvatud juhul, kui see on konkreetselt vajalik agentuuri tegevuseks ja komisjon on andnud oma eelneva nõusoleku.

Artikkel 41

Pettustevastane võitlus

1. Pettuste, korruptsiooni ja teiste seadusevastaste tegude vastu võitlemiseks kohaldatakse tervikuna määrust (EÜ) nr 1073/1999.

2. Agentuur ühineb 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdluste kohta ning võtab viivitamata vastu oma personali suhtes kohaldatavad vajalikud sätted.

3. Rahastamisotsustes ning neist tulenevates rakenduskokkulepetes ja vahendites märgitakse selgelt, et kontrollikoda ja OLAF võivad vajaduse korral agentuurilt raha saajaid kohapeal kontrollida.







7. PEATÜKK

ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 42

Agentuuri tegevuse algus

Agentuur peab olema tegevusvalmis hiljemalt 24 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 43

Hindamine

Viis aastat pärast agentuuri tegevuse algust annab komisjon hinnangu käesoleva määruse rakendamisele, agentuuri töö tulemustele ja töömeetoditele. Kõnealuse hinnangu andmisel võetakse arvesse raudteesektori, sotsiaalpartnerite ja tarbijaorganisatsioonide esindajate seisukohti. Hindamistulemused avalikustatakse. Komisjon teeb vajaduse korral ettepaneku käesoleva määruse muutmise kohta.

Komisjon teeb vajaduse korral asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras ettepaneku käesoleva määruse sätete läbivaatamiseks reguleerivate asutustega seoses toimunud arengut silmas pidades. Euroopa Parlament ja nõukogu vaatavad kõnealuse ettepaneku läbi ja kaaluvad eelkõige, kas haldusnõukogu koosseis vajab läbivaatamist kooskõlas reguleerivate asutuste jaoks vastu võetava üldraamistikuga.

Artikkel 44

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.