1993R0259 — ET — 01.01.2002 — 007.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:







(*) Käesolevat akti ei ole eesti keeles avaldatud.









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EMÜ) nr 259/93,

1. veebruar 1993,

jäätmesaadetiste järelevalve ja kontrolli kohta Euroopa Ühenduses, ühendusse sisseveo ning ühendusest väljaveo korral







EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 130s, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 1 ) võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, ( 2 ) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ( 3 ) ning arvestades, et: ning arvestades, et: ühendus on alla kirjutanud Baseli konventsioonile 22. märtsist 1989 ohtlike jäätmete üle piiri toimetamise ja kõrvaldamise kontrolli kohta; sätted jäätmete kohta sisalduvad 1989. aasta 15. detsembri AKV–EMÜ konventsiooni artiklis 39; ühendus on heaks kiitnud OECD nõukogu 1992. aasta 30. märtsi otsuse järelevalve kohta taaskasutusse minevate jäätmete üle piiri toimetamisel; seoses eespool öelduga tuleb ohtlike jäätmete piiriüleste saadetiste järelevalvet ja kontrolli korraldav direktiiv 84/631/EMÜ ( 4 ) asendada määrusega; jäätmesaadetiste järelevalve ja kontrolli eest liikmesriigi piires vastutab riik; jäätmesaadetiste järelevalve ja kontrolli riiklikud süsteemid liikmesriigis peaksid siiski vastama miinimumnõuetele, mis kindlustaksid keskkonna ja inimtervise kaitse; jäätmesaadetiste järelevalve ja kontroll on tähtis korraldada viisil, mis arvestaks vajadust säilitada, kaitsta ja parandada keskkonna kvaliteeti; nõukogu 1975. aasta 15. juuli direktiiv 75/442/EMÜ jäätmete kohta ( 5 ) sätestab oma artikli 5 lõikes 1, et ühtne ja piisav jäätmekõrvaldusrajatiste võrk, mis igal liikmesriigil tuleb kohaste meetmete abil luua, vajaduse või soovi korral koos teiste liikmesriikidega, peab võimaldama ühendusel tervikuna muutuda jäätmete kõrvaldamisel iseseisvaks ja liikmesriikidel üksikult liikuda selle eesmärgi suunas, võttes arvesse geograafilisi tingimusi ja teatavat tüüpi jäätmete jaoks vajalikke erirajatisi; nimetatud direktiivi artikkel 7 nõuab — vajaduse korral koostööna asjaomaste liikmesriikide vahel — jäätmekäitluskavade koostamist, millest teatatakse komisjonile, ja sedastab, et liikmesriigid võivad võtta meetmeid takistamaks jäätmete edasitoimetamist, mis pole vastavuses nende jäätmekäitluskavadega, ning et nad peavad kõigist sellistest meetmetest teatama komisjonile ja teistele liikmesriikidele; on tarvis rakendada mitmesuguseid menetlusi sõltuvalt jäätmete liigist ja nende sihtkohast, samuti sellest, kas need on määratud kõrvaldamiseks või taaskasutamiseks; jäätmesaadetistest tuleb eelnevalt teatada pädevatele ametiasutustele, et nad oleksid nõuetekohaselt informeeritud eriti jäätmete liigist, edasitoimetamisest ja kõrvaldamisest või taaskasutamisest, et neil oleks võimalus võtta kõik vajalikud meetmed inimeste tervise ja keskkonna kaitseks, kaasa arvatud võimalus esitada saadetise suhtes põhjendatud vastuväiteid; liikmesriikidel peaks olema võimalik rakendada läheduse, taaskasutuse eelistamise ja iseseisvuse põhimõtteid nii ühenduse kui ka iga riigi tasandil — vastavalt direktiivile 75/442/EMÜ — kooskõlas asutamislepinguga meetmeid võttes, et täielikult või osaliselt keelata või järjekindlalt hukka mõista kõrvaldatavate jäätmete saadetised, välja arvatud lähteliikmesriigis tekkinud ohtlikud jäätmed, mida on nii vähe, et uue spetsialiseeritud kõrvaldamisrajatise ehitamine selles liikmesriigis oleks ebaökonoomne; iga sellise väikese koguse kõrvaldamine nõuab koostööd asjaomaste liikmesriikide vahel ja võimalikku ühenduse menetluse kasutamist; kõrvaldatavate jäätmete eksport kolmandatesse riikidesse tuleb keelata, et kaitsta nende riikide keskkonda; erandi moodustab eksport EFTA riikidesse, mis on samuti liitunud Baseli konventsiooniga; taaskasutatavate jäätmete eksport riikidesse, mille suhtes OECD otsust ei kohaldata, peab vastama keskkonnaohutu jäätmekäitluse tingimustele; taaskasutatavate jäätmete ekspordi lepinguid või kokkuleppeid riikidega, mille suhtes OECD otsust ei kohaldata, peab komisjon korrapäraselt üle vaatama ja vajaduse korral tegema ettepaneku sellise ekspordi tingimused uuesti kaalumisele võtta; võimalik on ka keelamine; OECD otsuse rohelises nimekirjas loetletud taaskasutatavate jäätmete saadetised jäetakse üldiselt käesolevas määruse järelevalvemenetluste alt välja, sest sellised sihtriigis korralikult ümbertöötatud jäätmed ei tohiks üldjuhul kujutada endast ohtu keskkonnale; seejuures on vastavalt ühenduse õigusaktidele ja OECD otsusele vajalikud mõned erandid; mõned erandid on vajalikud ka selleks, et hõlbustada niisuguste saadetiste jälgimist ühenduse piires ja võtta arvesse erandjuhtumeid; selliste jäätmete suhtes kohaldatakse direktiivi 75/442/EMÜ; OECD otsuse rohelises nimekirjas loetletud taaskasutatavate jäätmete saatmisel riikidesse, mille suhtes OECD otsust ei kohaldata, tuleb komisjonil sihtriigiga konsulteerida; sellise konsultatsiooni tulemusena võib komisjon vajaduse korral teha nõukogule ettepanekuid; taaskasutatavate jäätmete eksport riikidesse, mis pole liitunud Baseli konventsiooniga, peab toimuma nende riikide ja ühenduse vaheliste erikokkulepete alusel; erandjuhtudel peab liikmesriikidel olema võimalus pärast käesolevas määruse jõustumiskuupäeva sõlmida kahepoolseid kokkuleppeid konkreetsete jäätmete impordi kohta, kuni ühendus need lepingud sõlmib, et taaskasutatavate jäätmete puhul vältida mis tahes katkestust nende käitlemises ja kõrvaldatavate jäätmete puhul siis, kui lähteriigil ei ole või ei ole võimalik hankida tehnilist võimsust ja vajalikke rajatisi jäätmete keskkonnaohutuks kõrvaldamiseks; tuleb ette näha, kuidas sel puhul jäätmed tagasi viia või alternatiivsel ja keskkonnaohutul viisil kõrvaldada või ümber töötada, kui saadetist pole võimalik kohale viia vastavalt saatekirja või lepingu tingimustele; illegaalse saadetise korral peab isik, kelle tegevus selle saadetise põhjustas, jäätmed tagasi võtma ja/või kõrvaldama või ümber töötama alternatiivsel ja keskkonnaohutul viisil; kui ta seda ei tee, peavad vastavalt vajadusele sekkuma kas lähtekoha või sihtkoha pädevad ametiasutused; tähtis on luua finantstagatiste või samaväärse kindlustuse süsteem; liikmesriigid peavad komisjoni varustama käesolevas määruse rakendamisse puutuva teabega; käesolevas määruses ettenähtud dokumendid tuleb koostada ja lisad vastu võtta ühenduses ettenähtud korras, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







I

JAOTIS

REGULEERIMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

1. Käesolevat määrust kohaldatakse jäätmesaadetiste suhtes ühenduse piires, ühendusse sisseveo ja ühendusest väljaveo korral.

2. Käesoleva määruse reguleerimisalasse ei kuulu:

a) laevadelt ja kaldast eemal asuvatelt platvormidelt normaalse tegevuse tagajärjel tekkinud jäätmete, sealhulgas heitvee ja jääkide kaldale mahalaadimine, juhul kui sellised jäätmed on teatava kehtiva rahvusvahelise kokkuleppe objektid;

b) tsiviillennunduse jäätmete saadetised;

c) radioaktiivsete jäätmete saadetised, nagu neid määratleb 1992. aasta 3. veebruari direktiivi 92/3/Euratom (liikmesriikidevahelise ning ühendusse suunduvate ja ühendusest väljuvate radioaktiivsete jäätmete vedude järelevalve ja kontrolli kohta) ( 6 ) artikkel 2;

d) jäätmesaadetised, mida nimetatakse direktiivi 75/442/EMÜ artikli 2 punkti 1 alapunktis b, kui nende kohta kehtib juba teine asjakohane õigusakt;

e) jäätmesaadetised ühendusse, mis vastavad Antarktika lepingu keskkonnakaitse protokolli nõuetele.

3.

a) Selliste jäätmete saadetised, mis on mõeldud ainult taaskasutamiseks ja loetletud II lisas, ei kuulu samuti käesolevas määruse reguleerimisalasse, välja arvatud alapunktides b, c, d ja e, artiklis 11 ning artikli 17 lõigetes 1, 2 ja 3 ettenähtud juhud.

b) Selliste jäätmete suhtes kohaldatakse kõiki direktiivi 75/442/EMÜ sätteid. Need on jäätmed: — mida võib käitlemiseks saata ainult rajatistesse, mis on vastavalt direktiivi 75/442/EMÜ artiklitele 10 ja 11 saanud loa, — mille suhtes kohaldatakse kõiki direktiivi 75/442/EMÜ artiklite 8, 12, 13 ja 14 sätteid.

c) Teatavaid II lisas loetletud jäätmeid võib siiski kontrollida nagu III või IV lisas loetletuid, kui neis lisaks muudele põhjustele ilmneb mis tahes ohtlik omadus, mis on loetletud nõukogu direktiivi 91/689/EMÜ III lisas. ( 7 ) Need jäätmed ja otsus selle kohta, kumba menetlust kasutada, määratakse kindlaks direktiivi 75/442/EMÜ artiklis 18 ettenähtud korras. Sellised jäätmed loetletakse III lisa punktis a.

d) Erandjuhtudel võivad liikmesriigid keskkonna- või tervisekaitse põhjustel kontrollida II lisas loetletud jäätmete saadetisi nii, nagu oleksid need loetletud III või IV lisas. Liikmesriigid, kes kasutavad seda võimalust, teatavad sellistest juhtumitest viivitamatult komisjonile ja vajaduse korral teistele liikmesriikidele ning põhjendavad oma otsust. Komisjon võib direktiivi 75/442/EMÜ artiklis 18 ettenähtud korras seda meedet kinnitada, kandes need jäätmed, kui see on asjakohane, II A lisasse.

e) Kui II lisas loetletud jäätmed on saadetud vastuolus käesolevas määrusega või direktiiviga 75/442/EMÜ, võivad liikmesriigid kohaldada käesolevas määruse artiklite 25 ja 26 sätteid.

Artikkel 2

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) jäätmed — nagu määratletud direktiivi 75/442/EMÜ artikli 1 punktis a;

b) pädevad ametiasutused — pädevad ametiasutused, mille on vastavalt artiklile 36 määranud kas liikmesriigid või mitteliikmesriigid;

c) lähtekoha pädev ametiasutus — pädev ametiasutus, mille on vastavalt artiklile 36 määranud liikmesriigid piirkonnas, kust saadetis lähetatakse, või mille on määranud mitteliikmesriigid;

d) sihtkoha pädev ametiasutus — pädev ametiasutus, mille on vastavalt artiklile 36 määranud liikmesriigid piirkonnas, kus saadetis vastu võetakse või kus jäätmed laevale lastitakse, et neid vastavaid konventsioone rikkumata merre heitmise teel kõrvaldada, või mille on määranud mitteliikmesriigid;

e) transiidi pädev ametiasutus — kõigile ühine ametiasutus, mille liikmesriigid on vastavalt artiklile 36 määranud selles liikmesriigis, mille kaudu transiit toimub;

f) ühendusepidaja — keskne asutus, mille määrab iga liikmesriik ja komisjon vastavalt artiklile 37;

g) teataja — mis tahes füüsiline või juriidiline isik, kellele või millele on pandud kohustus teatada, seega edaspidi nimetatuna isik, kes kavatseb jäätmeid saata või saata lasta: i) isik, kelle tegevus jäätmed tekitas (esmane tekitaja), või ii) kui see pole võimalik, siis koguja, kellel on selleks liikmesriigi litsents, või litsentseeritud või registreeritud turustaja või vahendaja, kes korraldab jäätmete kõrvaldamist või taaskasutamist, või iii) kui neid isikuid ei ole või nad on litsentseerimata, siis isik, kellele jäätmed kuuluvad või kes neid seaduslikult valdab (omanik), või iv) juhul, kui jäätmeid imporditakse ühendusse või veetakse ühendusest läbi, lähteriigi seaduste kohaselt määratud isik, või kui sellist määramist pole toimunud, isik, kellele jäätmed kuuluvad või kes neid seaduslikult valdab (omanik);

h) vastuvõtja — isik või ettevõte, kellele või millele jäätmed ümbertöötamiseks või kõrvaldamiseks saadetakse;

i) kõrvaldamine — nagu määratletud direktiivi 75/442/EMÜ artikli 1 lõikes e;

j) loa saanud keskus — mis tahes asutus või ettevõte, mis on saanud loa või litsentsi vastavalt direktiivi 75/439/EMÜ ( 8 ) artiklile 6, direktiivi 75/442/EMÜ artiklitele 9, 10 ja 11 ning direktiivi 76/403/EMÜ ( 9 ) artiklile 6;

k) taaskasutamine — nagu määratletud direktiivi 75/442/EMÜ artikli 1 punktis f;

l) lähteriik — mis tahes riik, kust jäätmed kavatsetakse saata või saadetakse;

m) sihtriik — mis tahes riik, kuhu jäätmed kavatsetakse saata või saadetakse kõrvaldamiseks või taaskasutamiseks või laevale lastimiseks, et need vastavaid konventsioone rikkumata merre heitmise teel kõrvaldada;

n) transiitriik — mis tahes riik peale lähte- ja sihtriigi, mille kaudu jäätmed kavatsetakse saata või saadetakse;

o) saatekiri — standardne saatekiri, mis koostatakse vastavalt artiklile 42;

p) Baseli konventsioon — 1989. aasta 22. märtsi Baseli konventsioon ohtlike jäätmete üle piiri toimetamise ja kõrvaldamise kontrolli kohta;

q) neljas Lomé konventsioon — 1989. aasta 15. detsembri Lomé konventsioon;

r) OECD otsus — OECD nõukogu 1992. aasta 30. märtsi otsus taaskasutatavate jäätmete üle piiri toimetamise kontrolli kohta.







II

JAOTIS

LIIKMESRIIKIDEVAHELISED JÄÄTMESAADETISED







Peatükk A

Kõrvaldatavad jäätmed

Artikkel 3

1. Kui teataja kavatseb saata jäätmeid kõrvaldamiseks ühest liikmesriigist teise liikmesriiki ja/või vedada saadetist läbi ühe või mitme liikmesriigi, teatab ta sellest sihtkoha pädevale ametiasutusele ning saadab teate koopia nii lähtekoha kui ka transiidi pädevale ametiasutusele, samuti vastuvõtjale. Öeldu ei kehti artikli 25 lõike 2 ja artikli 26 lõike 2 kohaldamisel.

2. Ette teatada tuleb saadetise kõikidel vaheetappidel teel lähtekohast lõppsihtkohta.

3. Teatamine toimub saatekirjaga, mille annab välja lähtekoha pädev ametiasutus.

4. Teatamiseks täidab teataja saatekirja ning lisab, kui pädevad ametiasutused seda nõuavad, täiendava teabe ja dokumentatsiooni.

5. Teataja saadab teabe saatekirjaga, pöörates erilist tähelepanu:

— kõrvaldatavate jäätmete allikale, koostisele ja kogusele, sealhulgas artikli 2 punkti g alapunktis ii nimetatud juhtudel nende tekitaja nimetamisele, ja kui jäätmed pärinevad mitmest allikast, siis jäätmete üksikasjalikule loendile ning esmaste tekitajate nimetamisele, kui need on teada,

— marsruudi ja kolmandatele isikutele tekkida võiva kahju kindlustuse korraldamisele,

— meetmetele, mis tuleb võtta ohutu veo tagamiseks, eriti et vedaja täidaks asjaomastes liikmesriikides kehtestatud veotingimusi,

— jäätmete vastuvõtja nimetamisele, kõrvaldamiskeskuse asukohale ja keskuse tegevusvolituste liigile ning kestusele. Keskusel peab olema piisav tehniline võimsus kõnealuste jäätmete kõrvaldamiseks nii, et see ei kujuta endast ohtu inimeste tervisele ega keskkonnale,

— kõrvaldamistoimingutele, nagu need on loetletud direktiivi 75/442/EMÜ II A lisas.

6. Teataja peab vastuvõtjaga sõlmima jäätmete kõrvaldamise lepingu.

See leping võib sisaldada osa lõikes 5 nimetatud teabest või kogu teabe.

Leping peab sisaldama järgmisi kohustusi:

— teataja peab vastavalt artiklile 25 ja artikli 26 lõikele 2 jäätmed tagasi võtma, kui saadetist ei ole kohale viidud nii, nagu plaan ette nägi, või kui saatmine on toimunud käesolevast määrust rikkudes,

— vastuvõtja peab saatma nii ruttu kui võimalik, aga hiljemalt 180 päeva pärast jäätmete vastuvõtmist teatajale tõendi, et jäätmed on keskkonnaohutult kõrvaldatud.

Lepingu koopia tuleb saata pädevale ametiasutusele, kui viimane seda nõuab.

Kui jäätmeid saadetakse kahe ettevõtte vahel, mida kontrollib üks ja sama juriidiline isik, võib lepingu asendada kõnealuse juriidilise isiku tõendiga, et ta kohustub jäätmed kõrvaldama.

7. Lõigete 4–6 kohaselt antud teavet tuleb vastavalt kehtivatele siseriiklikele õigusaktidele käsitleda konfidentsiaalsena.

8. Lähtekoha pädev ametiasutus võib kooskõlas siseriiklike õigusaktidega otsustada teataja asemel ise edastada teate sihtkoha pädevale ametiasutusele, samuti saata koopiad vastuvõtjale ja transiidi pädevale ametiasutusele.

Lähtekoha pädev ametiasutus võib otsustada teadet mitte edasi saata, kui tal endal on selle saadetise suhtes artikli 4 lõike 3 alusel otseseid vastuväiteid. Ta informeerib teatajat viivitamatult vastuväidetest.

Artikkel 4

1. Kui sihtkoha pädev ametiasutus on teate kätte saanud, saadab ta kolme tööpäeva jooksul teatajale vastuvõtukviitungi ja teistele asjaomastele pädevatele ametiasutustele ning vastuvõtjale selle koopiad.

2.

a) Sihtkoha pädeval ametiasutusel on pärast vastuvõtukviitungi väljasaatmist 30 päeva aega otsustada, kas ta lubab või mis tingimustel lubab saadetist või keelab selle. Samuti võib ta paluda lisateavet. Sihtkoha pädev ametiasutus annab loa ainult juhul, kui temal ega teistel pädevatel ametiasutustel pole vastuväiteid. Loa andmise korral kehtivad kõik punktis d nimetatud veotingimused. Sihtkoha pädev ametiasutus ei võta oma otsust vastu varem kui 21 päeva pärast vastuvõtukviitungi väljasaatmist. Ta võib otsuse siiski varem vastu võtta, kui tal on teiste asjaomaste pädevate ametiasutuste kirjalik nõusolek. Sihtkoha pädev ametiasutus saadab oma otsuse teatajale kirjalikult ning koopiad teistele asjaomastele pädevatele ametiasutustele.

b) Lähtekoha ja transiidi pädevad ametiasutused võivad 20 päeva jooksul pärast vastuvõtukviitungi väljasaatmist esitada vastuväiteid. Samuti võivad nad paluda lisateavet. Need vastuväited saadetakse teatajale kirjalikult ning koopiad teistele asjaomastele pädevatele ametiasutustele.

c) Punktides a ja b nimetatud vastuväited ja tingimused peavad põhinema lõikel 3.

d) Lähtekoha ja transiidi pädevad ametiasutused võivad 20 päeva jooksul pärast vastuvõtukviitungi väljasaatmist kehtestada oma jurisdiktsioonile alluvas piirkonnas tingimusi jäätmete veo kohta. Need tingimused saadetakse teatajale kirjalikult ning koopiad teistele asjaomastele pädevatele ametiasutustele ja kantakse saatekirja. Need ei tohi olla karmimad kui tingimused, mis on kehtestatud täielikult nende jurisdiktsioonile alluvas piirkonnas toimuvate samasuguste saadetiste kohta, ja peavad igati arvestama olemasolevaid kokkuleppeid, eriti asjakohaseid rahvusvahelisi konventsioone.

3.

i) Läheduse, taaskasutuse eelistamise ja iseseisvuse põhimõtete rakendamiseks nii ühenduse kui ka siseriiklikul tasandil vastavalt direktiivile 75/442/EMÜ võivad liikmesriigid kooskõlas asutamislepinguga võtta meetmeid, et täielikult või osaliselt keelata või järjekindlalt hukka mõista jäätmete saatmine. Sellistest meetmetest tuleb viivitamatult teatada komisjonile, kes informeerib neist teisi liikmesriike. ii) Ohtlike jäätmete (määratletud direktiivi 91/689/EMÜ artikli 1 lõikes 4) suhtes, mida lähteliikmesriigis aasta jooksul tekitatakse nii väikeses koguses, et uute spetsialiseeritud kõrvaldamisrajatiste ehitamine selles riigis oleks ebaökonoomne, ei kohaldata alapunkti i. iii) Sihtliikmesriik teeb koostööd alapunkti ii kohaldamist vajalikuks pidava lähteliikmesriigiga, pidades silmas selle küsimuse kahepoolset lahendamist. Kui rahuldavat lahendust ei leita, võib kumbki liikmesriik küsimuse edastada komisjonile, kes langetab otsuse direktiivi 75/442/EMÜ artiklis 18 ettenähtud korras. a)

b) Võttes arvesse geograafilisi tingimusi või erirajatiste vajadust teatavat liiki jäätmete järele, võivad lähte- ja sihtkoha pädevad ametiasutused esitada põhjendatud vastuväiteid kavatsetavate saadetiste kohta, kui need pole vastavuses direktiiviga 75/442/EMÜ, eriti artiklitega 5 ja 7: i) selleks, et rakendada iseseisvuse põhimõtet ühenduse ja siseriiklikul tasandil; ii) juhtudel, kui rajatis peab kõrvaldama lähedasest allikast tulevaid jäätmeid ja pädev ametiasutus on eelistanud neid jäätmeid; iii) selleks, et tagada saadetiste vastavus jäätmekäitluskavadele.

c) Lisaks võivad lähte- ja sihtkoha ning transiidi pädevad ametiasutused esitada kavatsetava saadetise kohta põhjendatud vastuväiteid, kui: — see pole vastavuses siseriiklike õigusaktidega, mis käsitlevad keskkonnakaitset, avalikku korda, julgeolekut või tervisekaitset, — teataja või vastuvõtja on varem olnud süüdi illegaalses jäätmeveos. — Sel juhul võib lähtekoha pädev ametiasutus vastavalt siseriiklikele õigusaktidele keelata kõik saadetised, mis on seotud kõnealuse isikuga, või — saadetis on vastuolus kohustustega, mis tulenevad rahvusvahelistest konventsioonidest, millele on alla kirjutanud asjaomane liikmesriik või liikmesriigid.

4. Kui pädevad ametiasutused lõikes 2 sätestatud ajavahemike jooksul veenduvad, et nende vastuväideteks alust andnud küsimused on lahendatud ja veotingimusi täidetakse, saadavad nad teatajale viivitamatult kirjaliku teate, lisaks koopiad vastuvõtjale ja teistele asjaomastele pädevatele ametiasutustele.

Kui pärast seda saatmistingimusi oluliselt muudetakse, tuleb saata uus teade.

5. Sihtkoha pädev ametiasutus annab oma loa vastava templiga saatekirjal.

Artikkel 5

1. Saatmine võib toimuda alles siis, kui teataja on saanud loa sihtkoha pädevalt ametiasutuselt.

2. Kui teataja on loa saanud, lisab ta saatekirjale saatmiskuupäeva ja muud vajalikud andmed ning saadab koopiad pädevatele ametiasutustele kolm tööpäeva enne jäätmete väljasaatmist.

3. Iga saadetisega peab olema kaasas saatekirja koopia või, kui pädevad ametiasutused seda nõuavad, tõestatud koopia, millel on tõestuspealdis.

4. Kõik selle tegevusega seotud ettevõtted peavad saatekirja ettenähtud punktid täitma, allkirjastama saatekirja ja säilitama selle koopia.

5. Kolme tööpäeva jooksul pärast kõrvaldatavate jäätmete vastuvõtmist saadab vastuvõtja teatajale ja asjaomastele pädevatele ametiasutustele täidetud saatekirja koopiad, välja arvatud lõikes 6 nimetatud tõend.

6. Niipea kui võimalik, aga hiljemalt 180 päeva pärast jäätmete vastuvõtmist saadab vastuvõtja omal vastutusel teatajale ja teistele asjaomastele pädevatele ametiasutustele tõendi kõrvaldamise kohta. Tõend on osa saadetisega kaasas olevast saatekirjast või lisatakse sellele.







Peatükk B

Taaskasutatavad jäätmed

Artikkel 6

1. Kui teataja kavatseb saata III lisas loetletud jäätmeid ümbertöötamiseks ühest liikmesriigist teise ja/või transiitveona läbi ühe või mitme liikmesriigi, teatab ta sellest sihtkoha pädevale ametiasutusele ning saadab teate koopiad lähtekoha ja transiidi pädevatele ametiasutustele ning vastuvõtjale. Öeldu ei kehti artikli 25 lõike 2 ja artikli 26 lõike 2 kohaldamisel.

2. Ette teatada tuleb saadetise kõikidel vaheetappidel teel lähtekohast lõppsihtkohta.

3. Teatamine toimub saatekirjaga, mille annab välja lähtekoha pädev ametiasutus.

4. Teatamiseks täidab teataja saatekirja ning lisab, kui pädevad ametiasutused seda nõuavad, täiendava teabe ja dokumentatsiooni.

5. Teataja saadab teabe saatekirjaga, pöörates erilist tähelepanu:

— taaskasutatavate jäätmete allikale, koostisele ja kogusele, sealhulgas tekitaja nimetamisele, ja kui jäätmed pärinevad mitmest allikast, jäätmete üksikasjalikule loendile ning esmaste tekitajate nimetamisele, kui need on teada,

— marsruudi ja kolmandatele isikutele tekkida võiva kahju kindlustuse korraldamisele,

— meetmetele, mis tuleb võtta ohutu veo tagamiseks, eriti et vedaja täidaks asjaomastes liikmesriikides kehtestatud veotingimusi,

— jäätmete vastuvõtja nimetamisele, taaskasutuskeskuse asukohale ja keskuse tegevusvolituste liigile ning kestusele. Keskusel peab olema piisav tehniline võimsus kõnealuste jäätmete taaskasutamiseks nii, et see ei kujuta endast ohtu inimeste tervisele ega keskkonnale,

— taaskasutamistoimingutele, nagu need on loetletud direktiivi 75/442/EMÜ II B lisas,

— jäätmejääkide kõrvaldamise kavatsetavale viisile pärast ringlussevõttu,

— ringlusse võetud materjali kogusele võrreldes jäätmejääkidega,

— ringlusse võetud materjali arvatavale väärtusele.

6. Teataja peab vastuvõtjaga sõlmima jäätmete taaskasutamise lepingu.

See leping võib sisaldada osa lõikes 5 nimetatud teabest või kogu teabe.

Leping peab sisaldama järgmisi kohustusi:

— teataja peab vastavalt artiklile 25 ja artikli 26 lõikele 2 jäätmed tagasi võtma, kui saadetist ei ole kohale viidud nii, nagu plaan ette nägi, või kui saatmine on toimunud käesolevast määrust rikkudes,

— kui jäätmed suunatakse taaskasutamiseks edasi teise liikmesriiki või kolmandasse riiki, peab vastuvõtja teatama algse lähteriigi,

— vastuvõtja peab saatma nii ruttu kui võimalik, aga hiljemalt 180 päeva pärast saadetise vastuvõtmist teatajale tõendi, et jäätmed on keskkonnaohutult taaskasutatud.

Lepingu koopia tuleb saata pädevale ametiasutusele, kui viimane seda nõuab.

Kui jäätmeid saadetakse kahe ettevõtte vahel, mida kontrollib üks ja sama juriidiline isik, võib lepingu asendada kõnealuse juriidilise isiku tõendiga, et ta kohustub jäätmed taaskasutama.

7. Lõigete 4–6 kohaselt antud teavet tuleb vastavalt kehtivatele siseriiklikele õigusaktidele käsitleda konfidentsiaalsena.

8. Lähtekoha pädev ametiasutus võib kooskõlas siseriiklike õigusaktidega otsustada teataja asemel ise edastada teate sihtkoha pädevale ametiasutusele, samuti saata koopiad vastuvõtjale ja transiidi pädevale ametiasutusele.

Artikkel 7

1. Kui sihtkoha pädev ametiasutus on teate kätte saanud, saadab ta kolme tööpäeva jooksul teatajale vastuvõtukviitungi ja teistele asjaomastele pädevatele ametiasutustele ning vastuvõtjale selle koopiad.

2. Sihtkoha, lähtekoha ja transiidi pädeval ametiasutusel on pärast vastuvõtukviitungi väljasaatmist 30 päeva aega esitada saadetise kohta vastuväiteid. Sellised vastuväited peavad põhinema lõikel 4. Kõik vastuväited tuleb teatajale ja teistele asjaomastele pädevatele ametiasutustele saata kirjalikult nimetatud 30 päeva jooksul.

Asjaomased pädevad ametiasutused võivad otsustada anda kirjaliku nõusoleku varem kui 30 päeva pärast.

Kirjaliku nõusoleku või vastuväite võib saata postiga või faksiga, millele järgneb postiga saadetu. Selline nõusolek kaotab kehtivuse ühe aasta pärast, kui pole kindlaks määratud teisiti.

3. Lähtekoha, sihtkoha ja transiidi pädevad ametiasutused võivad 20 päeva jooksul pärast vastuvõtukviitungi väljasaatmist kehtestada oma jurisdiktsioonile alluvas piirkonnas tingimusi jäätmete veo kohta.

Need tingimused saadetakse teatajale kirjalikult ning koopiad teistele asjaomastele pädevatele ametiasutustele ja kantakse saatekirja. Need ei tohi olla karmimad kui tingimused, mis on kehtestatud täielikult nende jurisdiktsioonile alluvas piirkonnas toimuvate samasuguste saadetiste kohta, ja peavad igati arvestama olemasolevaid kokkuleppeid, eriti asjakohaseid rahvusvahelisi konventsioone.

4.

a) Lähte- ja sihtkoha pädevad ametiasutused võivad kavatsetava saadetise kohta esitada põhjendatud vastuväiteid: — vastavalt direktiivile 75/442/EMÜ, eriti selle artiklile 7, või — juhul, kui see pole vastavuses siseriiklike õigusaktidega, mis käsitlevad keskkonnakaitset, avalikku korda, julgeolekut või tervisekaitset, või — juhul, kui teataja või vastuvõtja on varem olnud süüdi illegaalses jäätmeveos. Sel juhul võib lähtekoha pädev ametiasutus vastavalt siseriiklikele õigusaktidele keelata kõik saadetised, mis on seotud kõnealuse isikuga, või — juhul, kui saadetis on vastuolus kohustustega, mis tulenevad rahvusvahelistest konventsioonidest, millele on alla kirjutanud asjaomane liikmesriik või liikmesriigid, või — juhul, kui taaskasutamiseks sobivate ja taaskasutamiseks kõlbmatute jäätmete suhe, taaskasutamise tulemusel saadavate materjalide arvatav väärtus või taaskasutamise hind ja taaskasutamiseks kõlbmatu osa kõrvaldamise hind ei õigusta jäätmete taaskasutamist majanduse ega keskkonna vaatepunktist.

b) Transiidi pädevad ametiasutused võivad kavatsetava saadetise kohta esitada põhjendatud vastuväiteid punkti a teise, kolmanda ja neljanda alapunkti alusel.

5. Kui pädevad ametiasutused lõikes 2 sätestatud ajavahemiku jooksul veenduvad, et nende vastuväideteks alust andnud küsimused on lahendatud ja veotingimusi täidetakse, saadavad nad teatajale viivitamatult kirjaliku teate, lisaks koopiad vastuvõtjale ja teistele asjaomastele pädevatele ametiasutustele.

Kui pärast seda saatmistingimusi oluliselt muudetakse, tuleb saata uus teade.

6. Kui pädev ametiasutus on eelnevalt juba andnud oma kirjaliku nõusoleku, kinnitab ta seda vastava templiga saatekirjal.

Artikkel 8

1. Saatmine võib toimuda pärast 30päevase ajavahemiku möödumist, kui pole esitatud ühtki vastuväidet. Vaikiv nõusolek kaotab kehtivuse üks aasta pärast seda kuupäeva.

Kui pädevad ametiasutused otsustavad anda kirjaliku nõusoleku, võib saatmine toimuda kohe pärast kõigi vajalike nõusolekute kättesaamist.

2. Teataja lisab saatekirjale saatmiskuupäeva ja muud vajalikud andmed ning saadab koopiad pädevatele ametiasutustele kolm tööpäeva enne jäätmete väljasaatmist.

3. Iga saadetisega peab olema kaasas saatekirja koopia või, kui pädevad ametiasutused seda nõuavad, tõestatud koopia, millel on tõestuspealdis.

4. Kõik selle tegevusega seotud ettevõtted peavad saatekirja ettenähtud punktid täitma, allkirjastama saatekirja ja säilitama selle koopia.

5. Kolme tööpäeva jooksul pärast taaskasutatavate jäätmete vastuvõtmist saadab vastuvõtja teatajale ja asjaomastele pädevatele ametiasutustele täidetud saatekirja koopiad, välja arvatud lõikes 6 nimetatud tõend.

6. Niipea kui võimalik, aga hiljemalt 180 päeva pärast jäätmete vastuvõtmist saadab vastuvõtja oma vastutusel teatajale ja teistele asjaomastele pädevatele ametiasutustele tõendi taaskasutamise kohta. Tõend on osa saadetisega kaasas olevast saatekirjast või lisatakse sellele.

Artikkel 9

1. Pädevad ametiasutused, kelle kompetentsi konkreetsed jäätmete taaskasutusrajatised kuuluvad, võivad artiklist 7 olenemata otsustada, et nad teatavat tüüpi jäätmete saatmisele konkreetsesse taaskasutusrajatisse vastuväiteid ei esita. Sellised otsused võidakse teha kindlaks ajavahemikuks; neid võib igal ajal tühistada.

2. Pädevad ametiasutused, kes valivad selle võimaluse, teatavad komisjonile taaskasutusrajatise nime, aadressi, kasutatavad tehnoloogiad, jäätmete liigid, mille suhtes otsust kohaldatakse, ja otsusega hõlmatud perioodi. Samuti tuleb komisjonile teatada kõigist tühistamistest.

Komisjon saadab selle teabe viivitamatult teistele asjaomastele pädevatele ametiasutustele ühenduses ja OECD sekretariaadile.

3. Kõigist kavatsetavaist saadetistest sellistesse rajatistesse tuleb teatada asjaomastele pädevatele ametiasutustele vastavalt artiklile 6. Selline teade peab kohale jõudma enne jäätmete väljasaatmist.

Lähte- ja transiitliikmesriikide pädevad ametiasutused võivad iga sellise saadetise kohta esitada vastuväiteid vastavalt artikli 7 lõikele 4 või kehtestada veotingimusi.

4. Juhtudel, kui pädevad ametiasutused peavad oma siseriiklike õigusaktide kohaselt läbi vaatama artikli 6 lõikes 6 nimetatud lepingu, teatavad nad sellest komisjonile. Sellistel juhtudel peavad teade ja läbivaatamisele tulevad lepingud või nende osad kohale jõudma seitse päeva enne jäätmete väljasaatmist, et läbivaatamine saaks toimuda nõuetekohaselt.

5. Saadetise enda kohta kehtivad artikli 8 lõiked 2–6.

Artikkel 10

Kui saadetakse taaskasutatavaid jäätmeid, mis on loetletud IV lisas või mida pole veel liigitatud II, III või IV lisasse, kohaldatakse sedasama korda, millele on osutatud artiklites 6–8, välja arvatud see, et asjaomased pädevad ametiasutused peavad enne jäätmete väljasaatmist andma oma kirjaliku nõusoleku.

Artikkel 11

1. Selleks, et aidata jälgida II lisas loetletud taaskasutatavate jäätmete saadetisi, peab nendega kaasas olema järgmine valdaja poolt allkirjastatud teave:

a) valdaja nimi ja aadress;

b) jäätmete standardne kaubanduslik kirjeldus;

c) jäätmete kogus;

d) vastuvõtja nimi ja aadress;

e) taaskasutamistoimingud, nagu need on loetletud direktiivi 75/442/EMÜ II B lisas;

f) saadetise arvatav väljasaatmistähtaeg.

2. Lõike 1 kohast teavet tuleb vastavalt kehtivatele siseriiklikele õigusaktidele käsitleda konfidentsiaalsena.







Peatükk C

Liikmesriikidevahelised kõrvaldatavate või taaskasutatavate jäätmete saadetised, mis veetakse läbi kolmandate riikide

Artikkel 12

Piiramata artiklite 3-10 kohaldamist, tuleb liikmesriikidevaheliste jäätmesaadetiste transiidi puhul läbi ühe või mitme kolmanda riigi:

a) teatajal saata teate koopia kolmanda(te) riigi (riikide) pädeva(te)le ametiasutusele (ametiasutustele);

b) sihtkoha pädeval ametiasutusel küsida kolmanda(te) riigi (riikide) pädeva(te)lt ametiasutuselt (ametiasutustelt), kas see (need) soovib (soovivad) saata kavatsetava saadetise kohta kirjaliku nõusoleku: — Baseli konventsiooniga liitunud riigi puhul 60 päeva jooksul, kui see riik pole konventsiooni tingimuste kohaselt sellest õigusest loobunud, või — riikide puhul, mis pole liitunud Baseli konventsiooniga, pädevate ametiasutuste vahel kokkulepitud ajavahemiku jooksul.

Mõlemal juhul ootab sihtkoha pädev ametiasutus võimaluse korral enne saadetisele loa andmist nõusolekut.







III

JAOTIS

JÄÄTMESAADETISED LIIKMESRIIKIDE PIIRES

Artikkel 13

1. II, VII ja VIII jaotist ei kohaldata ühe liikmesriigi piires toimuvate jäätmesaadetiste suhtes.

2. Liikmesriigid kehtestavad oma jurisdiktsioonile alluvas piirkonnas sobiva jäätmesaadetiste järelevalve ja kontrolli süsteemi. See süsteem peaks arvestama vajadust tihedalt seostuda selle süsteemiga, mille ühenduses kehtestab käesolev määrus.

3. Liikmesriigid teatavad komisjonile oma jäätmesaadetiste järelevalve ja kontrolli süsteemist. Komisjon teatab sellest teistele liikmesriikidele.

4. Liikmesriigid võivad oma jurisdiktsioonile alluvas piirkonnas kohaldada II, VII ja VIII jaotises ettenähtud süsteemi.







IV

JAOTIS

JÄÄTMETE EKSPORT







Peatükk A

Kõrvaldatavad jäätmed

Artikkel 14

1. Igasugune kõrvaldatavate jäätmete eksport, välja arvatud Baseli konventsiooniga liitunud EFTA riikidesse, on keelatud.

2. Piiramata artikli 25 lõike 2 ja artikli 26 lõike 2 kohaldamist, keelatakse siiski kõrvaldatavate jäätmete eksport ka EFTA riiki:

a) kui EFTA sihtriik keelab selliste jäätmete impordi või pole andnud teatavate jäätmete impordiks oma kirjalikku nõusolekut;

b) kui lähtekoha pädeval ametiasutusel ühenduses on põhjust uskuda, et jäätmeid ei käidelda asjaomases EFTA sihtriigis keskkonnaohutult.

3. Lähtekoha pädev ametiasutus nõuab, et mis tahes kõrvaldatavaid jäätmeid, mida on lubatud eksportida EFTA riikidesse, käideldaks kogu saatmise ajal ja sihtriigis keskkonnaohutult.

Artikkel 15

1. Teataja saadab lähtekoha pädevale ametiasutusele teate saatekirjaga vastavalt artikli 3 lõikele 5, samuti koopiad teistele asjaomastele pädevatele ametiasutustele ja vastuvõtjale. Saatekirja annab välja lähtekoha pädev ametiasutus.

Kui lähtekoha pädev ametiasutus on teate kätte saanud, saadab ta kolme tööpäeva jooksul teatajale vastuvõtukviitungi ja teistele asjaomastele pädevatele ametiasutustele selle koopia.

2. Lähtekoha pädeval ametiasutusel on pärast vastuvõtukviitungi väljasaatmist 70 päeva aega otsustada, kas ta lubab või mis tingimustel lubab saadetist või keelab selle. Samuti võib ta paluda lisateavet.

Lähtekoha pädev ametiasutus annab loa ainult juhul, kui tal endal või teistel pädevatel ametiasutustel pole vastuväiteid ja kui ta on saanud teatajalt lõikes 4 nimetatud koopiad. Luba peab vajaduse korral sisaldama kõiki lõikes 5 nimetatud veotingimusi.

Lähtekoha pädev ametiasutus ei võta otsust vastu varem kui 61 päeva pärast vastuvõtukviitungi väljasaatmist.

Ta võib siiski varem otsustada, kui tal on teiste asjaomaste pädevate ametiasutuste kirjalik nõusolek.

Lähtekoha pädev ametiasutus saadab otsuse tõestatud koopiad teistele asjaomastele pädevatele ametiasutustele, lahkumistolliasutusele ja vastuvõtjale.

3. Lähtekoha ja transiidi pädevad ametiasutused ühenduses võivad 60 päeva jooksul pärast vastuvõtukviitungi väljasaatmist esitada põhjendatud vastuväiteid artikli 4 lõike 3 alusel. Samuti võivad nad paluda lisateavet. Igasugused vastuväited tuleb teatajale saata kirjalikult ning koopiad teistele asjaomastele pädevatele ametiasutustele.

4. Teataja saadab lähtekoha pädevale ametiasutusele koopia:

a) EFTA sihtriigi kirjalikust teatest, et ta on kavatsetava saadetisega nõus;

b) EFTA sihtriigi kinnitusest, et teataja ja vastuvõtja vahel on sõlmitud leping, mis täpsustab kõnealuste jäätmete keskkonnaohutut käitlemist; kui seda nõutakse, tuleb lisada lepingu koopia. Samuti näeb leping ette, et vastuvõtja peab saatma: — kolme tööpäeva jooksul pärast kõrvaldatavate jäätmete kättesaamist teatajale ja asjaomasele pädevale ametiasutusele koopiad täielikult täidetud saatekirjast, välja arvatud teises alapunktis nimetatud tõend, — niipea kui võimalik, aga hiljemalt 180 päeva pärast jäätmete kättesaamist omal vastutusel teatajale ja asjaomasele pädevale ametiasutusele tõendi kõrvaldamise kohta. Tõendi vorm on osa saadetisega kaasasolevast saatekirjast. Lisaks kinnitab leping, et kui vastuvõtja annab välja ebakorrektse tõendi, mille tagajärjel finantstagatis vabastatakse, kannab ta ise kulud, mis tulenevad kohustusest tagastada jäätmed lähtekoha pädeva ametiasutuse jurisdiktsioonile alluvasse piirkonda ning kõrvaldada need alternatiivsel ja keskkonnaohutul viisil;

c) teise transiitriigi (riikide) kirjalikust nõusolekust kavatsetava saadetisega, välja arvatud juhul, kui see riik (need riigid) on alla kirjutanud Baseli konventsioonile ja vastavalt konventsiooni tingimustele sellest õigusest loobunud.

5. Transiidi pädevatel ametiasutustel ühenduses on pärast vastuvõtukviitungi väljasaatmist 60 päeva aega sätestada tingimusi jäätmesaadetistele oma jurisdiktsioonile alluvas piirkonnas.

Need tingimused, mis edastatakse teatajale ja millest saadetakse koopiad teistele asjaomastele pädevatele ametiasutustele, ei tohi olla karmimad kui tingimused, mis on kehtestatud täielikult kõnealuse pädeva ametiasutuse jurisdiktsioonile alluvas piirkonnas toimuvate samasuguste saadetiste kohta.

6. Lähtekoha pädev ametiasutus annab oma loa vastava templiga saatekirjal.

7. Saatmine võib toimuda alles siis, kui teataja on saanud lähtekoha pädevalt ametiasutuselt loa.

8. Kui teataja on loa saanud, lisab ta saatekirjale saatmiskuupäeva ja muud vajalikud andmed ning saadab koopiad asjaomastele pädevatele ametiasutustele kolm tööpäeva enne jäätmete väljasaatmist. Iga saadetisega peab olema kaasas saatekirja koopia, või kui pädevad ametiasutused seda nõuavad, tõestatud koopia, millel on tõestuspealdis.

Kõik selle tegevusega seotud ettevõtted peavad saatekirja ettenähtud punktid täitma, allkirjastama saatekirja ja säilitama selle koopia.

Vedaja annab saatekirja lahkumistolliasutusse.

9. Niipea kui jäätmed on ühendusest välja saadetud, saadab lahkumistolliasutus saatelehe koopia loa andnud pädevale ametiasutusele.

10. Kui loa andnud pädev ametiasutus ei ole 42 päeva jooksul pärast jäätmete ühendusest väljasaatmist saanud vastuvõtjalt teavet jäätmete kättesaamise kohta, teatab ta sellest viivitamatult sihtkoha pädevale ametiasutusele.

Samuti toimib loa andnud pädev ametiasutus siis, kui ta 180 päeva jooksul pärast jäätmete ühendusest väljasaatmist ei ole saanud vastuvõtjalt lõikes 4 nimetatud tõendit kõrvaldamise kohta.

11. Lähtekoha pädev ametiasutus võib kooskõlas siseriiklike õigusaktidega otsustada teataja asemel ise edastada teate sihtkoha pädevale ametiasutusele, samuti saata koopiad vastuvõtjale ja transiidi pädevale ametiasutusele.

Lähtekoha pädev ametiasutus võib otsustada teadet mitte edasi saata, kui tal endal on selle saadetise kohta artikli 4 lõike 3 alusel otseseid vastuväiteid. Ta teatab nendest vastuväidetest viivitamatult teatajale.

12. Lõigetes 1-4 antud teavet tuleb vastavalt kehtivatele siseriiklikele õigusaktidele käsitleda konfidentsiaalsena.







Peatükk B

Taaskasutatavad jäätmed

Artikkel 16

▼M3

1. Igasugune V lisas loetletud taaskasutatavate jäätmete eksport taaskasutamiseks on keelatud, välja arvatud:

a) riikidesse, mille suhtes kohaldatakse OECD otsust;

b) muudesse riikidesse: — mis on liitunud Baseli konventsiooniga ja/või millega ühendus või ühendus ja selle liikmesriigid on sõlminud kahepoolseid, mitmepoolseid või piirkondlikke lepinguid või kokkuleppeid vastavalt Baseli konventsiooni artiklile 11 ja käesoleva artikli lõikele 2. Mis tahes selline eksport keelatakse siiski alates 1. jaanuarist 1998, — millega üksikud liikmesriigid on enne käesoleva määruse kohaldamist sõlminud kahepoolseid lepinguid ja kokkuleppeid, niivõrd kuivõrd need on kooskõlas ühenduse õigusaktidega ja vastavad Baseli konventsiooni artiklile 11 ning käesoleva artikli lõikele 2. Nendest lepingutest ja kokkulepetest teatatakse komisjonile kolme kuu jooksul pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva või nende lepingute jõustumise kuupäeva, olenevalt sellest, kumb on varasem, ja need kaotavad kehtivuse, kui sõlmitakse lepingud või kokkulepped vastavalt esimesele alapunktile. Mis tahes selline eksport keelatakse siiski alates 1. jaanuarist 1998.

Komisjon vaatab käesoleva määruse V lisa läbi ja muudab direktiivi 75/442/EMÜ artiklis 18 ettenähtud korras niipea kui võimalik, hiljemalt 1. jaanuariks 1998, täielikult arvesse võttes neid jäätmeid, mis esinevad nõukogu 12. detsembri 1991. aasta ohtlikke jäätmeid käsitleva direktiivi 91/689/EMÜ artikli 1 lõike 4 kohaselt vastuvõetud nimekirjas ( 10 ) ja teistes Baseli konventsiooni kohaldamisel ohtlikuks peetavate jäätmete nimekirjades.

V lisa vaadatakse läbi ja muudetakse edaspidi vastavalt vajadusele samas korras. Komisjon vaatab lisa läbi eeskätt selleks, et jõustada Baseli konventsiooniga liitunud riikide otsused selle kohta, milliseid jäätmeid tuleks konventsiooni kohaldamisel pidada ohtlikuks, ja et jõustada muudatusi jäätmete nimekirjas, mis on vastu võetud kooskõlas direktiivi 91/689/EMÜ artikli 1 lõikega 4.

▼B

2. Lõike 1 alapunktis b nimetatud lepingud ja kokkulepped peavad tagama jäätmete keskkonnaohutu käitlemise vastavalt Baseli konventsiooni artiklile 11, eriti:

a) tagama, et taaskasutamine toimub loa saanud keskuses, kus täidetakse keskkonnaohutu käitlemise nõudeid;

b) kindlaks määrama taaskasutamiseks kõlbmatute jäätmeosiste käitlemise tingimused ja vajaduse korral kohustama teatajat neid tagasi võtma;

c) võimaldama asjaomaste riikide nõusolekul vajaduse korral uurida lepingutest kinnipidamist kohapeal;

d) alluma komisjoni korrapärasele läbivaatusele, esimest korda hiljemalt 31. detsembril 1996, võttes arvesse omandatud kogemusi ja asjaomaste riikide suutelisust viia taaskasutamistoimingud läbi viisil, mis tagab täiesti keskkonnaohutu käitlemise. Komisjon teatab Euroopa Parlamendile ja nõukogule selle läbivaatuse tulemustest. Kui selline läbivaatus viib järeldusele, et keskkonnatagatised on ebapiisavad, arutatakse komisjoni ettepaneku põhjal uuesti läbi jäätmete ekspordi jätkamine samadel tingimustel, võimalik on ka selle keelamine.

3. Piiramata artikli 25 lõike 2 ja artikli 26 lõike 2 kohaldamist, on taaskasutatavate jäätmete eksport lõikes 1 nimetatud riikidesse keelatud, kui:

a) see riik keelab igasuguste selliste jäätmete impordi või kui see pole andnud oma nõusolekut teatavate jäätmete impordile;

b) lähtekoha pädeval ametiasutusel on põhjust uskuda, et jäätmeid ei käidelda selles riigis keskkonnaohutult.

4. Lähtekoha pädev ametiasutus nõuab, et igasuguseid eksportida lubatud taaskasutatavaid jäätmeid käideldaks kogu saatmise ajal ja sihtriigis keskkonnaohutult.

Artikkel 17

1. Seoses II lisas loetletud jäätmetega teatab komisjon enne käesolevas määruse jõustumist igale riigile, mille suhtes ei kohaldata OECD otsust, selles lisas olevate jäätmete nimekirja ja taotleb kirjalikku kinnitust, et selliseid jäätmeid sihtriigis ei kontrollita ja et sihtriik nõustub sellist liiki jäätmete saatmisega, rakendamata III ja IV lisa suhtes kohaldatavaid järelevalvemenetlusi, või teataks, kui nende jäätmete suhtes üht nimetatud menetlustest või artiklis 15 sätestatud menetlust tuleks rakendada.

Kui komisjon sellist kinnitust kuus kuud enne käesolevas määruse jõustumiskuupäeva ei saa, teeb ta nõukogule asjakohased ettepanekud.

2. II lisas loetletud jäätmete eksportimise korral on need määratud taaskasutamiseks rajatises, mis tegutseb vastavalt siseriiklikule õigusele või mis on saanud importivas riigis tegutsemisloa. Lisaks tuleb luua eelneval süstemaatilisel ekspordilitsentside andmisel rajanev järelevalvesüsteem juhtudel, mis määratakse kindlaks direktiivi 75/442/EMÜ artiklis 18 ettenähtud korras.

See süsteem näeb igal juhul ette ekspordilitsentsi koopia viivitamatu edastamise kõnealuse riigi ametiasutustele.

3. Kui sellised jäätmed on sihtriigis kontrollitavad või tehakse seda selle riigi palvel vastavalt lõikele 1 või kui sihtriik on vastavalt Baseli konventsiooni artiklile 3 teatanud, et peab teatavaid II lisas loetletud jäätmeid ohtlikuks, tuleb selliste jäätmete eksporti sellesse riiki kontrollida. Eksportiv liikmesriik või komisjon teatab kõigist sellistest juhtudest komiteele, mis on loodud vastavalt direktiivi 75/442/EMÜ artiklile 18; komisjon määrab sihtriigiga konsulteerides kindlaks, millist järelevalvemenetlust kasutada, kas III ja IV lisa suhtes kohaldatavat või artiklis 15 sätestatud menetlust.

4. Kui III lisas loetletud jäätmeid eksporditakse ühendusest taaskasutamiseks neisse riikidesse või läbi nende riikide, mille suhtes kehtib OECD otsus, kohaldatakse artikleid 6, 7, 8 ja artikli 9 lõikeid 1, 3, 4 ja 5, lähtekoha ning transiidi pädevaid ametiasutusi käsitlevaid sätteid kohaldatakse ainult ühenduse pädevate ametiasutuste suhtes.

5. Lisaks teatatakse eksportivate ja ühendusse kuuluvate transiitriikide pädevatele ametiasutusetele artiklis 9 nimetatud otsusest.

6. Kui IV lisas loetletud taaskasutatavaid jäätmeid või II, III või IV lisasse veel liigitamata taaskasutatavaid jäätmeid eksporditakse ühendusest taaskasutamiseks neisse riikidesse või läbi nende riikide, mille suhtes kehtib OECD otsus, kohaldatakse analoogia alusel artiklit 10.

7. Lisaks, kui jäätmeid eksporditakse vastavalt lõigetele 4–6:

— annab vedaja saatekirja lahkumistolliasutusse,

— saadab lahkumistolliasutus, niipea kui jäätmed on ühendusest välja viidud, saatekirja koopia eksportija pädevale ametiasutusele,

— kui eksportiva riigi pädev ametiasutus ei ole 42 päeva jooksul pärast jäätmete ühendusest väljasaatmist saanud vastuvõtjalt teadet jäätmete kättesaamise kohta, teatab ta sellest viivitamatult sihtkoha pädevale ametiasutusele,

— kinnitab leping, et kui vastuvõtja annab välja ebakorrektse tõendi, mille tagajärjel finantstagatis vabastatakse, kannab ta ise kulud, mis tulenevad kohustusest tagastada jäätmed lähtekoha pädeva ametiasutuse pädevuspiirkonda ja need kõrvaldada või taaskasutada alternatiivsel ja keskkonnaohutul viisil.

8. Kui III ja IV lisas loetletud taaskasutatavaid jäätmeid või II, III või IV lisasse veel liigitamata taaskasutatavaid jäätmeid eksporditakse neisse riikidesse või läbi nende riikide, mille suhtes ei kehti OECD otsus:

— kohaldatakse analoogia alusel artiklit 15, välja arvatud selle lõiget 3,

— võib põhjendatud vastuväiteid esitada ainult artikli 7 lõike 4 alusel,

välja arvatud juhud, kui kahepoolsetes või mitmepoolsetes lepingutes, mis on sõlmitud vastavalt artikli 16 lõike 1 punktile b ja kas käesolevas artikli lõike 4 või 6 või artikli 15 järelevalvemenetluse alusel, on sätestatud teisiti.







Peatükk C

Jäätmete eksport AKV riikidesse

Artikkel 18

1. Igasugune jäätmete eksport AKV riikidesse on keelatud.

2. See keeld ei takista liikmesriiki, kuhu mõni AKV riik on eksportinud jäätmeid ümbertöötamiseks, tagastada ümbertöötatud jäätmeid AKV päritoluriiki.

3. Reekspordi puhul AKV riiki on iga saadetisega kaasas saatekirja tõestatud koopia, millel on tõestuspealdis.







V

JAOTIS

JÄÄTMETE IMPORT ÜHENDUSSE







Peatükk A

Kõrvaldatavate jäätmete import

Artikkel 19

1. Igasugune kõrvaldatavate jäätmete import ühendusse on keelatud, välja arvatud:

a) EFTA riikidest, mis on liitunud Baseli konventsiooniga;

b) teistest riikidest: — mis on liitunud Baseli konventsiooniga või — millega ühendus või ühendus ja selle liikmesriigid on sõlminud kooskõlas ühenduse õigusaktidega ja vastavalt Baseli konventsiooni artiklile 11 kahepoolseid või mitmepoolseid lepinguid või kokkuleppeid, mis tagavad, et kõrvaldamine toimub loa saanud keskuses, kus täidetakse keskkonnaohutu käitlemise nõudeid, või — millega mõned liikmesriigid on enne käesolevas määruse jõustumiskuupäeva sõlminud kooskõlas ühenduse õigusaktidega ja vastavalt Baseli konventsiooni artiklile 11 kahepoolseid lepinguid või kokkuleppeid, mis sisaldavad samasuguseid tagatisi nagu ülalpool nimetatud ja kinnitavad, et jäätmed pärinevad lähteriigist ja et kõrvaldamine toimub ainult lepingu või kokkuleppe sõlminud liikmesriigis. Nendest lepingutest või kokkulepetest teatatakse komisjonile kolme kuu jooksul pärast käesolevas määruse jõustumiskuupäeva või kõnealuste lepingute või kokkulepete jõustumiskuupäeva, olenevalt sellest, kumb on varasem, ja need kaotavad kehtivuse, kui sõlmitakse lepingud või kokkulepped vastavalt teisele alapunktile, või — millega mõned liikmesriigid pärast käesolevas määruse jõustumiskuupäeva sõlmivad kahepoolseid lepinguid või kokkuleppeid lõike 2 tingimustel.

2. Käesoleva määrusega lubab nõukogu mõnel liikmesriigil erandjuhtudel sõlmida pärast käesolevas määruse jõustumiskuupäeva kahepoolseid lepinguid ja kokkuleppeid teatavate jäätmete kõrvaldamiseks, kui lähteriigis ei käidelda neid jäätmeid keskkonnaohutult. Need lepingud ja kokkulepped peavad vastama lõike 1 punkti b kolmandas alapunktis ettenähtud tingimustele ja nendest tuleb komisjonile teatada enne nende sõlmimist.

3. Lõike 1 punkti b all osutatud riikidelt nõutakse korralikult põhjendatud taotluse eelnevat esitamist sihtliikmesriigi pädevale ametiasutusele selle alusel, et neil ei ole ega ole võimalik omandada tehnilist võimsust ja vajalikke rajatisi jäätmete keskkonnaohutuks kõrvaldamiseks.

4. Sihtkoha pädev ametiasutus keelab jäätmete toomise oma jurisdiktsioonile alluvasse piirkonda, kui tal on alust arvata, et jäätmeid ei käidelda selles piirkonnas keskkonnaohutult.

Artikkel 20

1. Sihtkoha pädevale ametiasutusele teatamine toimub vastavalt artikli 3 lõikele 5 saatekirjaga, mille koopiad saadetakse jäätmete vastuvõtjale ja transiidi pädevatele ametiasutustele. Saatekirja annab välja sihtkoha pädev ametiasutus.

Teate kättesaamisel saadab sihtkoha pädev ametiasutus kolme tööpäeva jooksul teatajale vastuvõtukviitungi ja transiidi pädevatele ametiasutustele ühenduses selle koopia.

2. Sihtkoha pädev ametiasutus annab saadetisele loa ainult juhul, kui temal või teistel asjakohastel pädevatel ametiasutustel pole vastuväiteid. Loa andmise korral kehtivad kõik lõikes 5 nimetatud veotingimused.

3. Sihtkoha ja transiidi pädevad ametiasutused ühenduses võivad 60 päeva jooksul pärast vastuvõtukviitungi koopia väljasaatmist esitada vastuväiteid artikli 4 lõike 3 alusel.

Samuti võivad nad paluda lisateavet. Vastuväited saadetakse teatajale kirjalikult ja koopiad teistele ühenduse asjaomastele pädevatele ametiasutustele.

4. Sihtkoha pädeval ametiasutusel on pärast vastuvõtukviitungi väljasaatmist 70 päeva aega otsustada, kas ta lubab või mis tingimustel lubab saadetist või keelab selle. Samuti võib ta paluda lisateavet.

Ta saadab otsuse tõestatud koopiad transiidi pädevatele ametiasutustele ühenduses, vastuvõtjale ja saabumistolliasutusele.

Sihtkoha pädev ametiasutus ei võta oma otsust vastu varem kui 61 päeva pärast vastuvõtukviitungi väljasaatmist. Ta võib otsuse siiski varem vastu võtta, kui tal on teiste asjaomaste pädevate ametiasutuste kirjalik nõusolek.

Sihtkoha pädev ametiasutus annab oma loa vastava templiga saatekirjal.

5. Sihtkoha ja transiidi pädevatel ametiasutustel ühenduses on pärast vastuvõtukviitungi väljasaatmist 60 päeva aega kehtestada tingimusi jäätmesaadetiste kohta oma jurisdiktsioonile alluvas piirkonnas. Tingimused tuleb edastada teatajale ning saata koopiad asjaomastele pädevatele ametiasutustele ning need ei tohi olla karmimad kui tingimused, mis on kehtestatud täielikult kõnealuse ametiasutuse jurisdiktsioonile alluvas piirkonnas toimuvate samasuguste saadetiste kohta.

6. Saatmine võib toimuda alles siis, kui teataja on saanud loa sihtkoha pädevalt ametiasutuselt.

7. Kui teataja on loa saanud, lisab ta saatekirjale saatmiskuupäeva ja muud vajalikud andmed ning saadab koopiad pädevatele ametiasutustele kolm tööpäeva enne jäätmete väljasaatmist. Vedaja annab saatekirja saabumistolliasutusele.

Iga saadetisega peab olema kaasas saatekirja koopia või, kui pädevad ametiasutused seda nõuavad, tõestatud koopia, millel on tõestuspealdis.

Kõik selle tegevusega seotud ettevõtted peavad saatekirja ettenähtud punktid täitma, allkirjastama saatekirja ja säilitama selle koopia.

8. Kolme tööpäeva jooksul pärast kõrvaldatavate jäätmete kättesaamist saadab vastuvõtja teatajale ja asjaomastele pädevatele ametiasutustele täidetud saatekirja koopiad, välja arvatud lõikes 9 nimetatud tõend.

9. Niipea kui võimalik ja hiljemalt 180 päeva pärast jäätmete vastuvõtmist saadab vastuvõtja omal vastutusel teatajale ja teistele asjaomastele pädevatele ametiasutustele tõendi kõrvaldamise kohta. Tõend on osa saadetisega kaasas olevast saatekirjast või lisatakse sellele.







Peatükk B

Taaskasutatavate jäätmete import

Artikkel 21

1. Igasugune taaskasutatavate jäätmete import ühendusse on keelatud, välja arvatud:

a) riikidest, mille suhtes kohaldatakse OECD otsust;

b) teistest riikidest: — mis on liitunud Baseli konventsiooniga ja/või millega ühendus või ühendus ja selle liikmesriigid on sõlminud kooskõlas ühenduse õigusaktidega ja vastavalt Baseli konventsiooni artiklile 11 kahepoolseid või mitmepoolseid või piirkondlikke lepinguid või kokkuleppeid, mis tagavad taaskasutamise loa saanud keskuses, kus täidetakse keskkonnaohutu käitlemise nõudeid, — millega mõned liikmesriigid on enne käesolevas määruse jõustumiskuupäeva sõlminud kooskõlas ühenduse õigusaktidega ja vastavalt Baseli konventsiooni artiklile 11 kahepoolseid lepinguid või kokkuleppeid, mis sisaldavad samasuguseid tagatisi nagu ülalpool nimetatud. Nendest lepingutest ja kokkulepetest teatatakse komisjonile kolme kuu jooksul pärast käesolevas määruse jõustumiskuupäeva või nende lepingute või kokkulepete jõustumiskuupäeva, olenevalt sellest, kumb on varasem, ja need kaotavad kehtivuse, kui sõlmitakse lepingud või kokkulepped vastavalt esimesele alapunktile, või — millega mõned liikmesriigid pärast käesolevas määruse jõustumiskuupäeva sõlmivad kahepoolseid lepinguid või kokkuleppeid lõike 2 tingimustel.

2. Käesoleva määrusega lubab nõukogu mõnel liikmesriigil erandjuhtudel pärast käesolevas määruse jõustumiskuupäeva sõlmida kahepoolseid lepinguid ja kokkuleppeid teatavate jäätmete taaskasutamiseks, kui liikmesriik leiab, et sellised lepingud või kokkulepped on vajalikud, et vältida katkestusi jäätmekäitluses, kuni ühendus need lepingud ja kokkulepped sõlmib. Sellised lepingud ja kokkulepped peavad olema kooskõlas ühenduse õigusaktidega ja vastama Baseli konventsiooni artiklile 11; nendest teatatakse komisjonile enne nende sõlmimist ja need kaotavad kehtivuse, kui sõlmitakse lepingud või kokkulepped vastavalt lõike 1 punkti b esimesele alapunktile.

Artikkel 22

1. Kui taaskasutatavaid jäätmeid imporditakse neist riikidest ja läbi nende riikide, mille suhtes kehtib OECD otsus, kohaldatakse analoogia alusel järgmisi järelevalvemenetlusi:

a) III lisas loetletud jäätmete puhul: artiklid 6, 7, 8, artikli 9 lõiked 1, 3, 4 ja 5 ning artikli 17 lõige 5;

b) IV lisas loetletud jäätmete ja II, III või IV lisasse veel liigitamata jäätmete puhul: artikkel 10.

2. Kui III ja IV lisas loetletud taaskasutatavaid jäätmeid ja II, III või IV lisasse veel liigitamata jäätmeid imporditakse nendest riikidest või läbi nende riikide, mille suhtes ei kehti OECD otsus:

— kohaldatakse analoogia alusel artiklit 20,

— võib põhjendatud vastuväiteid esitada ainult artikli 7 lõike 4 alusel,

kui vastavalt artikli 21 lõike 1 punkti b ja kas käesolevas artikli lõike 1 või artikli 20 järelevalvemenetlust aluseks võttev kahe- või mitmepoolne leping ei sätesta teisiti.







VI

JAOTIS

VÄLJASTPOOLT ÜHENDUST PÄRIT JA VÄLJASPOOL ÜHENDUST KÕRVALDATAVATE VÕI TAASKASUTATAVATE JÄÄTMETE TRANSIIT LÄBI ÜHENDUSE







Peatükk A

Kõrvaldatavad ja taaskasutatavad jäätmed (välja arvatud artikliga 24 hõlmatud transiit)

Artikkel 23

1. Kui kõrvaldatavaid ja taaskasutatavaid jäätmeid, välja arvatud artikliga 24 hõlmatud juhud, veetakse läbi liikmesriigi (liikmesriikide), toimub teatamine viimasele transiidi pädevale ametiasutusele ühenduses saatekirjaga, mille koopiad saadetakse vastuvõtjale, teistele asjaomastele pädevatele ametiasutustele ning saabumis- ja lahkumistolliasutusele.

2. Viimane transiidi pädev ametiasutus ühenduses informeerib teatajat kohe teate kättesaamisest. Teised pädevad ametiasutused ühenduses edastavad lõike 5 alusel oma arvamused viimasele transiidi pädevale ametiasutusele ühenduses, kes seejärel vastab teatajale kirjalikult 60 päeva jooksul, nõustudes saadetisega reservatsioonidega või reservatsioonideta või kehtestades vajaduse korral teiste transiidi pädevate ametiasutuste ettenähtud tingimused või keelates saadetise. Igasugune keeldumine või tingimuste esitamine peab olema põhjendatud. Pädev ametiasutus saadab otsuse tõestatud koopia nii teistele asjaomastele pädevatele ametiasutustele kui ka saabumis- ja lahkumistolliasutusele.

3. Ilma et see piiraks artikli 25 lõike 2 ja artikli 26 lõike 2 kohaldamist, lubatakse saadetis ühendusse ainult siis, kui teataja on saanud viimase transiidi pädeva ametiasutuse kirjaliku nõusoleku. See ametiasutus annab oma nõusoleku vastava templiga saatekirjal.

4. Transiidi pädevatel ametiasutustel ühenduses on pärast teatamist 20 päeva aega vajaduse korral kehtestada mis tahes tingimusi, mis seostuvad jäätmete saatmisega.

Tingimused tuleb edastada teatajale ja saata koopiad asjaomastele pädevatele ametiasutustele ning need ei tohi olla karmimad kui tingimused, mis on kehtestatud täielikult kõnealuse ametiasutuse jurisdiktsioonile alluvas piirkonnas toimuvate samasuguste saadetiste kohta.

5. Saatekirja annab välja viimane transiidi pädev ametiasutus ühenduses.

6. Kui teataja on loa saanud, täidab ta saatekirja ning saadab koopiad asjaomastele pädevatele ametiasutustele kolm tööpäeva enne jäätmete väljasaatmist.

Iga saadetisega peab olema kaasas saatekirja tõestatud koopia, millel on tõestuspealdis.

Vedaja annab saatekirja tõestatud koopia lahkumistolliasutusele.

Kõik selle tegevusega seotud ettevõtted peavad saatekirja ettenähtud punktid täitma, allkirjastama saatekirja ja säilitama selle koopia.

7. Niipea kui jäätmed on ühendusest välja saadetud, saadab lahkumistolliasutus saatekirja koopia viimasele transiidi pädevale ametiasutusele ühenduses.

Lisaks teatab või kinnitab teataja hiljemalt 42 päeva pärast jäätmete ühendusest väljasaatmist sellele pädevale ametiasutusele, et jäätmed on jõudnud ettenähtud sihtkohta, ja saadab koopiad teistele transiidi pädevatele ametiasutustele.







Peatükk B

Taaskasutatavate jäämete transiit sellest riigist ja sellesse riiki, mille suhtes kohaldatakse OECD otsust

Artikkel 24

1. III ja IV lisas loetletud taaskasutatavate jäätmete saatmisel läbi liikmesriigi (liikmesriikide) ühest riigist teise riiki, kui mõlema suhtes kohaldatakse OECD otsust, tuleb teatada kõigile asjaomas(t)e liikmesriigi (liikmesriikide) pädevatele ametiasutustele.

2. Teatamine toimub saatekirjaga.

3. Saatekirja kättesaamisel saadab (saadavad) transiidi pädev(ad) ametiasutus(ed) teatajale ja vastuvõtjale kolme tööpäeva jooksul vastuvõtukviitungi.

4. Transiidi pädev(ad) ametiasutus(ed) võib (võivad) esitada kavatsetava saadetise kohta põhjendatud vastuväiteid artikli 7 lõike 4 alusel. Igasugused vastuväited tuleb esitada kirjalikult teatajale ja teiste asjaomaste liikmesriikide transiidi pädevatele ametiasutustele 30 päeva jooksul pärast vastuvõtukviitungi väljasaatmist.

5. Transiidi pädev ametiasutus võib anda oma kirjaliku nõusoleku enne 30 päeva möödumist.

IV lisas loetletud jäätmete ja II, III või IV lisasse veel liigitamata jäätmete puhul tuleb kirjalik nõusolek anda enne jäätmete väljasaatmist.

6. Saatmine võib toimuda ainult siis, kui pole esitatud mingeid vastuväiteid.







VII

JAOTIS

ÜHISED SÄTTED

Artikkel 25

1. Kui jäätmesaadetist, millega asjaomased pädevad ametiasutused on nõustunud, ei saa kohale viia vastavalt saatekirja või artiklites 3 ja 6 nimetatud lepingu tingimustele, peab lähtekoha pädev ametiasutus 90 päeva jooksul pärast sellekohase teate saamist hoolitsema selle eest, et teataja toob jäätmed tagasi oma jurisdiktsioonile alluvasse piirkonda või mujale lähteriiki, kui ta pole veendunud, et jäätmeid saab kõrvaldada või taaskasutada alternatiivsel ja keskkonnaohutul viisil.

2. Lõikes 1 nimetatud juhtudel saadetakse täiendav teade. Ükski lähteliikmesriik ega transiitliikmesriik ei tohi takistada nende jäätmete tagastamist, kui sihtkoha pädev ametiasutus esitab nõuetekohaselt motiveeritud taotluse ja selgitab põhjusi.

3. Teataja kohustus ja sellest tulenev lähteliikmesriigi kohustus jäätmed tagasi võtta lõpeb, kui vastuvõtja on välja andnud artiklites 5 ja 8 nimetatud tõendi.

Artikkel 26

1. Igasugust jäätmete vedu, mis toimub:

a) ilma kõigile asjaomastele pädevatele ametiasutustele käesolevas määruse sätete kohaselt teatamata või

b) ilma asjaomaste pädevate ametiasutuste käesolevas määruse sätete kohase nõusolekuta või

c) asjaomastelt pädevatelt ametiasutustelt võltsingu, valeandmete või pettuse teel saadud nõusolekul või

d) kui jäätmed on saatekirjas selgelt määratlemata või

e) nii, et sellele järgnev kõrvaldamine või taaskasutamine on vastuolus ühenduse või rahvusvaheliste eeskirjadega või

f) vastuolus artiklitega 14, 16, 19 ja 21

loetakse illegaalseks.

2. Kui sellise illegaalse saadetise eest vastutab jäätmetest teataja, peab lähtekoha pädev ametiasutus tagama, et kõnealused jäätmed:

a) toimetab lähteriiki tagasi teataja, või kui see on võimatu, teeb seda vajaduse korral pädev ametiasutus ise;

b) kõrvaldatakse või taaskasutatakse muul keskkonnaohutul viisil

30 päeva jooksul pärast illegaalsest saadetisest pädevale ametiasutusele teatamist või mingi muu ajavahemiku jooksul, milles asjaomased pädevad ametiasutused võivad kokku leppida.

Sellisel juhul saadetakse täiendav teade. Ükski lähteliikmesriik ega transiitliikmesriik ei tohi takistada nende jäätmete tagastamist, kui sihtkoha pädev ametiasutus esitab nõuetekohaselt motiveeritud taotluse ja selgitab põhjusi.

3. Kui illegaalse saadetise eest vastutab vastuvõtja, tagab sihtkoha pädev ametiasutus, et vastuvõtja kõrvaldab keskkonnaohutult kõnesolevad jäätmed, või kui see on võimatu, siis teeb seda pädev ametiasutus ise 30 päeva jooksul pärast illegaalsest saadetisest teadasaamist või mingi muu ajavahemiku jooksul, milles asjaomased pädevad ametiasutused võivad kokku leppida. Sel eesmärgil teevad nad vajaduse korral koostööd, et jäätmed keskkonnaohutult kõrvaldada või taaskasutada.

4. Kui illegaalse saadetise eest ei saa panna vastutama teatajat ega vastuvõtjat, teevad pädevad ametiasutused koostööd, et tagada kõnealuste jäätmete keskkonnaohutu kõrvaldamine või taaskasutamine. Juhtnöörid selliseks koostööks kehtestatakse direktiivi 75/442/EMÜ artiklis 18 ettenähtud korras.

5. Liikmesriikidel tuleb illegaalsete jäätmevedude keelamiseks ja nende eest karistamiseks võtta kohaseid õiguslikke meetmeid.

Artikkel 27

1. Kõigil käesolevas määruse reguleerimisalasse kuuluvatel jäätmesaadetistel peab olema rahaline tagatis või samaväärne kindlustus, mis katab saatekulud, kaasa arvatud artiklites 25 ja 26 nimetatud juhud, ning kõrvaldamise või taaskasutamise kulud.

2. Sellised tagatised vabastatakse, kui esitatakse:

— tõend kõrvaldamise või taaskasutamise kohta, mis kinnitab, et saadetis on jõudnud sihtkohta ja keskkonnaohutult kõrvaldatud või taaskasutatud,

— vastavalt komisjoni määrusele (EMÜ) 2823/87 ( 11 ) koostatud kontrollkoopia T5, et transiidi korral läbi ühenduse on jäätmed ühendusest välja saadetud.

3. Iga liikmesriik teatab komisjonile kooskõlas käesolevas artikliga kehtestatud siseriiklikest õigusnormidest. Komisjon edastab selle teabe kõigile liikmesriikidele.

Artikkel 28

1. Täites artiklitega 3, 6, 9, 15, 17, 20, 22, 23 ja 24 talle pandud kohustusi, võib teataja kasutada koondteadet, kui ühesuguste füüsiliste ja keemiliste omadustega kõrvaldatavaid või taaskasutatavaid jäätmeid saadetakse korrapäraselt samal marsruudil samale vastuvõtjale. Kui seda marsruuti ei saa ettenägematute asjaolude tõttu kasutada, informeerib teataja sellest asjaomaseid pädevaid ametiasutusi niipea kui võimalik või enne jäätmete väljasaatmist, kui vajadus marsruuti muuta on sel ajal juba teada.

Kui vajadus marsruuti muuta on teada enne jäätmete väljasaatmist ja see puudutab ka teisi pädevaid ametiasutusi peale nende, millele koondteate kohaselt teatatakse, siis ei kasutata seda teatamisviisi.

2. Koondteatega teatamise puhul võib üks teade käia mitme jäätmesaadetise kohta maksimaalselt ühe aasta jooksul. Nimetatud ajavahemikku võib asjaomaste pädevate ametiasutuste vahelise kokkuleppega lühendada.

3. Asjaomaste pädevate ametiasutuste nõusolek koondteatega sõltub lisateabe saamisest. Kui jäätmete koostis pole selline nagu teatatud või kui nende saatmisele kehtestatud tingimusi ei ole täidetud, tühistavad asjaomased pädevad ametiasutused oma nõusoleku ja saadavad teatajale ametliku teadaande. Teadaande koopiad tuleb saata teistele asjaomastele pädevatele ametiasutustele.

4. Koondteate saatmiseks kasutatakse saatekirja.

Artikkel 29

Jäätmeid, millest on teatatud eraldi, ei tohi saatmise ajal omavahel segada.

Artikkel 30

1. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et jäätmeid saadetakse vastavalt käesolevas määruse sätetele. Selliste meetmete hulka võib kuuluda asutuste ja ettevõtete kontrollimine vastavalt direktiivi 75/442/EMÜ artiklile 13 ning saadetiste pisteline kontroll.

2. Kontrollimine võib toimuda eriti:

— päritolukohas, kus kontrollitakse tekitajat, valdajat või teatajat,

— sihtpunktis, kus kontrollitakse lõplikku vastuvõtjat,

— ühenduse välispiiridel,

— saatmise ajal ühenduses.

3. Kontrolli hulka võib kuuluda dokumentidega tutvumine, identifitseerimine ja vajaduse korral jäätmete ülevaatus.

Artikkel 31

1. Saatekiri trükitakse ja täidetakse ning kogu artiklites 4 ja 6 nimetatud täiendav dokumentatsioon ja teave lisatakse keeles, mis on vastuvõetav:

— lähtekoha pädevale ametiasutusele, mida on nimetatud artiklites 3, 7, 15 ja 17, nii jäätmete saatmisel ühenduse piires kui ka jäätmete eksportimisel,

— sihtkoha pädevale ametiasutusele, mida on nimetatud artiklites 20 ja 22, jäätmete importimisel,

— transiidi pädevale ametiasutusele, mida on nimetatud artiklites 23 ja 24.

Teiste asjaomaste pädevate ametiasutuste palvel saadab teataja neile vastuvõetavas keeles tõlke.

2. Täiendavaid üksikasju võib kindlaks määrata direktiivi 75/442/EMÜ artiklis 18 ettenähtud korras.







VIII

JAOTIS

MUUD SÄTTED

Artikkel 32

Rahvusvahelised veokonventsioonid, millega liikmesriigid on liitunud, on loetletud I lisas ja nende sätteid täidetakse niivõrd, kuivõrd need hõlmavad jäätmeid, mille kohta kehtib käesolev määrus.

Artikkel 33

1. Teatamise- ja järelevalvemenetluse rakendamise kulud ning tavalised vajalike analüüside ja inspekteerimise kulud võib sisse nõuda teatajalt.

2. Kulud, mis tekivad jäätmete tagastamisel, sealhulgas jäätmete saatmise, alternatiivsel ja keskkonnaohutul viisil kõrvaldamise või taaskasutamise puhul vastavalt artikli 25 lõikele 1 ja artikli 26 lõikele 2, nõutakse sisse teatajalt, või kui see on võimatu, siis asjaomastelt liikmesriikidelt.

3. Kulud, mis tekivad alternatiivsel ja keskkonnaohutul viisil kõrvaldamise või taaskasutamise puhul vastavalt artikli 26 lõikele 3, nõutakse sisse vastuvõtjalt.

4. Kulud, mis tekivad kõrvaldamisel või taaskasutamisel, kaasa arvatud võimalik vedu vastavalt artikli 26 lõikele 4, nõutakse sisse teatajalt ja/või vastuvõtjalt sõltuvalt sellega seotud asjaomaste pädevate ametiasutuste otsusest.

Artikkel 34

1. Ilma et see piiraks artikli 26 sätete ning ühenduse ja siseriiklike tsiviilvastutust käsitlevate sätete kohaldamist ja vaatamata jäätmete kõrvaldamise või taaskasutamise asukohale astub jäätmete tekitaja kõik vajalikud sammud jäätmete kõrvaldamiseks või taaskasutamiseks või nende kõrvaldamise või taaskasutamise korraldamiseks, et kaitsta keskkonna kvaliteeti vastavalt direktiividele 75/442/EMÜ ja 91/689/EMÜ.

2. Liikmesriigid astuvad kõik vajalikud sammud, et tagada lõikes 1 ettenähtud kohustuste täitmine.

Artikkel 35

Pädevad ametiasutused, teataja ning vastuvõtja peavad kõiki pädevatele ametiasutustele või nende poolt saadetud dokumente ühenduses säilitama vähemalt kolm aastat.

Artikkel 36

Liikmesriigid määravad käesolevas määruse rakendamiseks pädeva ametiasutuse või pädevad ametiasutused. Iga liikmesriik määrab ühe transiidi pädeva ametiasutuse.

Artikkel 37

1. Iga liikmesriik ja komisjon määrab vähemalt ühe ühendusepidaja, kes vastutab teabe või nõuannete jagamise eest küsimusi esitavatele isikutele ja ettevõtetele. Komisjoni ühendusepidaja edastab liikmesriikide ühendusepidajatele kõik talle esitatud küsimused, mis neid puudutavad, ja vastupidi.

2. Kui liikmesriigid seda taotlevad või kui see on muul põhjusel vajalik, korraldab komisjon korrapäraselt ühendusepidajate koosolekuid, et koos nendega läbi vaadata käesolevas määruse rakendamisel tekkinud küsimused.

Artikkel 38

1. Liikmesriigid teatavad komisjonile hiljemalt kolm kuud enne käesolevas määruse jõustumiskuupäeva pädevate ametiasutuste ja ühendusepidajate nime(d), aadressi(d) ning telefoni- ja faksinumbri(d), samuti saadavad pädevate ametiasutuste templijäljendi näidise.

Liikmesriigid teatavad komisjonile igal aastal kõikidest muudatustest selles teabes.

2. Komisjon saadab selle teabe viivitamatult teistele liikmesriikidele ja Baseli konventsiooni sekretariaadile.

Lisaks saadab komisjon liikmesriikidele direktiivi 75/442/EMÜ artiklis 7 nimetatud jäätmekäitluskavad.

Artikkel 39

1. Liikmesriigid võivad ühendusse sisseveetavate ja ühendusest väljaveetavate jäätmesaadetiste jaoks määrata ühendusse saabumistolliasutuse ja ühendusest lahkumistolliasutuse ning teatada sellest komisjonile.

Komisjon avaldab nende tolliasutuste nimekirja Euroopa Ühenduste Teatajas ning vajaduse korral ajakohastab seda nimekirja.

2. Kui liikmesriigid otsustavad määrata lõikes 1 nimetatud tolliasutused, ei lubata jäätmesaadetisi ühendusse tuua ega ühendusest välja viia selle liikmesriigi ühegi muu piiriületuspunkti kaudu.

Artikkel 40

Liikmesriigid teevad sobivuse ja vajaduse korral ühes komisjoniga koostööd teiste Baseli konventsiooni osapooltega ja riikidevaheliste organisatsioonidega kas otseselt või Baseli konventsiooni sekretariaadi kaudu, muu hulgas teabevahetuse, keskkonnaohutu tehnoloogia edendamise ja kohaste toimimisviiside väljakujundamise alal.

Artikkel 41

1. Enne iga kalendriaasta lõppu koostavad liikmesriigid aruande vastavalt Baseli konventsiooni artikli 13 lõikele 3 ning saadavad Baseli konventsiooni sekretariaadile ja koopia komisjonile.

2. Komisjon koostab nende aruannete alusel iga kolme aasta järel aruande käesolevas määruse rakendamise kohta ühenduses ja selle liikmesriikides. Sel eesmärgil võib ta taotleda lisateavet vastavalt direktiivi 91/692/EMÜ ( 12 ) artiklile 6.

Artikkel 42

1. Komisjon koostab hiljemalt kolm kuud enne käesolevas määruse kohaldamist (ja vajaduse korral täiendab seda hiljem) direktiivi 75/442/EMÜ artiklis 18 ettenähtud korras standardse saatekirja, samuti kõrvaldamis- ja taaskasutamistõendi vormi (kas saatekirja osana või esialgu lisana olemasolevale saatekirjale direktiivi 84/631/EMÜ kohaselt), võttes eriti arvesse:

— käesolevas määruse asjakohaseid artikleid,

— asjakohaseid rahvusvahelisi konventsioone ja lepinguid.

2. Olemasoleva saatekirja vorm kehtib analoogia alusel kuni uue saatekirja koostamiseni. Olemasolevale saatekirjale lisatava kõrvaldamis- ja taaskasutamistõendi vorm koostatakse võimalikult kiiresti.

3. Ilma et see piiraks artikli 1 lõike 3 punktides c ja d sätestatud II A lisa kohta käivat korda, kohandab komisjon II, III ja IV lisa direktiivi 75/442/EMÜ artiklis 18 ettenähtud korras ainult selleks, et kajastada muudatusi, mis on juba kokku lepitud OECD järelevalvemenetluse raames.

4. Lõikes 1 nimetatud menetlust kohaldatakse samuti keskkonnaohutu käitluse määratlemiseks, võttes arvesse asjakohaseid rahvusvahelisi konventsioone ja lepinguid.

Artikkel 43

Alates käesolevas määruse kohaldamiskuupäevast tunnistatakse direktiiv 84/631/EMÜ kehtetuks. Kõigi selle artiklitele 4 ja 5 vastavate saadetistega tuleb lõpule jõuda hiljemalt kuus kuud pärast käesolevas määruse kohaldamiskuupäeva.

Artikkel 44

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Seda hakatakse kohaldama 15 kuud pärast avaldamist.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

ARTIKLIS 32 NIMETATUD VEOKONVENTSIOONIDE NIMEKIRI ( 13 )

1. ADR:

ohtlike veoste rahvusvahelise autoveo Euroopa kokkulepe (1957).

2. Cotif:

ohtlike kaupade rahvusvahelist raudteevedu käsitlev konventsioon (1985).

RID:

määrus ohtlike kaupade rahvusvahelise raudteeveo kohta (1985).

3. Solasi konventsioon:

rahvusvaheline konventsioon inimelude kaitse kohta merel (1974).

4. IMDG koodeks: ( 14 )

rahvusvaheline ohtlike kaupade mereveoeeskiri.

5. Chicago konventsioon:

rahvusvaheline tsiviillennunduse konventsioon (1944), mille lisa 18 käsitleb ohtlike kaupade õhuvedu (TI: ohtlike kaupade turvalise õhuveo tehnilised juhised).

6. Marpoli konventsioon:

rahvusvaheline konventsioon laevadelt põhjustatud merereostuse vältimise kohta (1973–1978).

7. ADNR:

määrused ohtlike ainete vedamise kohta Reinil (1970).

▼M6









II LISA







ROHELINE NIMEKIRI (1) GA. METALLILISED LAIALIKANDUMATUD METALLIDE JA METALLISULAMITE JÄÄTMED (2) Väärismetallide ja nende sulamite jäätmed ja jäägid: GA 010 ex71 12 10 — kullast GA 020 ex71 12 20 — plaatinast (termin “plaatina” hõlmab plaatinat, iriidiumi, osmiumi, pallaadiumi, roodiumi ja ruteeniumi) GA 030 ex71 12 90 — muudest väärismetallidest, nt hõbe NB:V.a saasteainena või amalgaami koostises esinev elavhõbe. Värviliste metallide ja nende sulamite jäätmed ja jäägid: GA 120 7404 00 Vasejäätmed ja -jäägid GA 130 7503 00 Niklijäätmed ja -jäägid GA 140 7602 00 Alumiiniumijäätmed ja -murd GA 150 ex78 02 00 Pliijäätmed ja -jäägid GA 160 7902 00 Tsingijäätmed ja -jäägid GA 170 8002 10 Tinajäätmed ja -murd GA 180 ex81 01 91 Volframijäätmed ja -jäägid GA 190 ex81 02 91 Molübdeenijäätmed ja -jäägid GA 200 ex81 03 10 Tantaalijäätmed ja -jäägid GA 210 8104 20 Magneesiumijäätmed ja -jäägid (välja arvatud need, mis on loetletud AA 190 all) GA 220 ex81 05 10 Koobaltijäätmed ja -jäägid GA 230 ex81 06 00 Vismutijäätmed ja -jäägid GA 240 ex81 07 10 Kaadmiumijäätmed ja -jäägid GA 250 ex81 08 10 Titaanijäätmed ja -jäägid GA 260 ex81 09 10 Tsirkooniumijäätmed ja -jäägid GA 270 ex81 10 00 Antimonijäätmed ja -jäägid GA 280 ex81 11 00 Mangaanijäätmed ja -jäägid GA 290 ex81 12 11 Berülliumijäätmed ja -jäägid GA 300 ex81 12 20 Kroomijäätmed ja -jäägid GA 310 ex81 12 30 Germaaniumijäätmed ja -jäägid GA 320 ex81 12 40 Vanaadiumijäätmed ja -jäägid ex81 12 91 Järgmiste metallide jäätmed ja jäägid: GA 330 — hafnium GA 340 — indium GA 350 — nioobium GA 360 — reenium GA 370 — gallium GA 400 ex28 04 90 Seleenijäätmed ja -jäägid GA 410 ex28 04 50 Telluurijäätmed ja -jäägid GA 420 ex28 05 30 Haruldaste muldmetallide jäätmed ja jäägid GA 430 7204 Raua- või terasejäägid GB. METALLE SISALDAVAD JÄÄTMED, MIS TEKIVAD METALLIDE SULATAMISEL, NENDE VÄLJASULATAMISEL JA RAFINEERIMISEL GB 010 2620 11 Kõva tehniline tsink GB 020 Tsinki sisaldav dross: GB 021 — pinnadross galvaanimisplaatidelt (> 90 % Zn) GB 022 — põhjadross galvaanimisplaatidelt (> 92 % Zn) GB 023 — tsingi survevaludross (> 85 % Zn) GB 024 — dross kuumgalvaanimisplaatidelt (ühe tootmistsükli saagis; >92 % Zn) GB 025 — tsingidrossi riibed GB 030 Alumiiniumdrossi riibed (v.a põlev ujuräbu või ujuräbu, mis kokkupuutel veega eraldab ohtlikul hulgal põlevgaase) GB 040 ex26 20 90 Väärismetallide ja vase töötlemisel saadud räbu, edasiseks rafineerimiseks GB 050 Tantaali sisaldav tinaräbu, milles on vähem kui 0,5 % tina GC. MUUD METALLE SISALDAVAD JÄÄTMED GC 010 Ainult metallidest või sulamitest koosnevad elektrikoostud GC 020 Elektroonikajäägid (nt trükkplaadid, elektroonilised komponendid, juhtmed jne) ning väljalammutatud elektroonilised komponendid, millest saab regenereerida põhi- ja väärismetalle GC 030 ex89 08 00 Lammutamisele määratud laevad jm ujuvkonstruktsioonid, nõuetekohaselt tühjendatud kogu lastist ja muudest laeva töös kasutatud materjalidest, mida võib liigitada ohtlikeks aineteks või jäätmeteks GC 040 Mootorsõidukite rusud, vedelikest tühjendatud Ammendunud katalüsaatorid, v.a katalüsaatoritena kasutatavad vedelikud: GC 050 Ammendatud vedelkrakkimise (FCC) katalüsaatorid (nt alumiiniumoksiid, tseoliidid) GC 060 Ammendatud katalüsaatorid, milles on: — väärismetallid: kuld, hõbe — plaatinametallid: ruteenium, roodium, pallaadium, osmium, iriidium, plaatina — siirdemetallid: skandium, vanaadium, mangaan, koobalt, vask, ütrium, nioobium, hafnium, volfram, titaan, kroom, raud, nikkel, tsink, tsirkoonium, molübdeen, tantaal, reenium — lantanoidid (haruldased muldmetallid): lantaan, praseodüüm, samaarium, gadoliinium, düsproosium, erbium, üterbium, tseerium, neodüüm, euroopium, terbium, holmium, tuulium, luteetsium GC 070 ex26 19 00 Malmi ja süsinikterase (sh madalsüsinikterase) tootmisel tekkiv räbu, v.a erimenetluse puhul tekkiv räbu, mis vastab nii riiklikele kui ka asjakohastele rahvusvahelistele nõuetele ja standarditele (3) GC 080 Valtsimistagi (raudmetall) Järgmised metallilised laialikanduvad metalli ja metallisulamijäätmed: GC 090 molübdeen GC 100 volfram GC 110 tantaalkondensaatorid GC 120 titaan GC 130 nioobium GC 140 reenium GC 150 kuld GC 160 plaatina (termin “plaatina” hõlmab plaatinat, iriidiumi, osmiumi, pallaadiumi, roodiumi ja ruteeniumi) GC 170 muud väärismetallid, nt hõbe NB:V.a saasteainena või amalgaami koostises esinev elavhõbe. GD. KAEVANDAMISTÖÖDEL TEKKIVAD LAIALIKANDUMATUD JÄÄTMED GD 010 ex25 04 90 Loodusliku grafiidi jäätmed GD 020 ex25 14 00 Kiltkivijäätmed, jämedalt tahutud, saetud või muul viisil lõigatud või töötlemata GD 030 2525 30 Vilgukivijäätmed GD 040 ex25 29 30 Leutsiidi-, nefeliini- ja nefeliinsüeniidijäätmed GD 050 ex25 29 10 Põldpaojäätmed GD 060 ex25 29 21 Fluoriidijäätmed ex25 29 22 GD 070 ex28 11 22 Tahked ränidioksiidijäätmed, v.a need, mida kasutatakse valutöödel GE. LAIALIKANDUMATUD KLAASIJÄÄTMED GE 010 ex70 01 00 Klaasikillud jm klaasijäätmed ja -jäägid, v.a katoodkiirtetorudest saadud jm aktiveeritud (kattekihtidega) klaas GE 020 Klaaskiujäätmed GF. LAIALIKANDUMATUD KERAAMIKAJÄÄTMED GF 010 Jäätmed, mis pärinevad vormimisjärgselt põletatud (kasutamata ja/või kasutatud) keraamikast, sh keraamilistest anumatest GF 020 ex81 13 00 Metallkeraamika jäätmed ja jäägid (metallkeraamilised komposiidid) GF 030 Keraamilisel alusel valmistatud kiud, mujal nimetamata GG. PEAMISELT ANORGAANILISI KOOSTISOSI SISALDAVAD MUUD JÄÄTMED, MILLES VÕIB OLLA METALLE JA ORGAANILISI AINEID GG 010 Suitsugaasi väävlitustamisel (FGD) saadud osaliselt rafineeritud kaltsiumsulfaat GG 020 Ehitiste lammutamisel tekkivad kipsplaadi- või kuivkrohvplaadijäätmed GG 030 ex26 21 Kivisöeküttel töötavate elektrijaamade koldetuhk ja räbu GG 040 ex26 21 Kivisöeküttel töötavate elektrijaamade lendtuhk GG 050 Naftakoksist ja/või bituumenist anoodijäägid GG 060 ex28 03 Joogivee puhastamisest ning toiduaine- ja vitamiinitööstusest pärinev kasutatud aktiivsüsi GG 080 ex26 21 00 Vase tootmisel tekkiv räbu, keemiliselt stabiliseeritud, kõrge rauasisaldusega (üle 20 %), töödeldud vastavalt tehnilistele tingimustele (nt DIN 4301 ja DIN 8201), kasutatav peamiselt ehituses ja abrasiivmaterjalina GG 090 Tahke väävel GG 100 Kaltsiumtsüaanamiidi tootmisel tekkiv lubjakivi (mille pH on alla 9) GG 110 ex26 21 00 Alumiiniumoksiidi tootmisel tekkivad neutraliseeritud punased setted GG 120 Naatrium-, kaalium-, kaltsiumkloriidid GG 130 Karborund (ränikarbiid) GG 140 Lõhutud betoon GG 150 ex26 20 90 Klaasijäätmeid sisaldav liitiumtantaal ja liitiumnioobium GG 160 Bituminoossed materjalid (asfaldijäätmed) tee-ehituselt ja -paranduselt, mis ei sisalda tõrva GH. TAHKED PLASTIJÄÄTMED Sealhulgas, kuid mitte ainult: GH 010 3915 Järgmistest polümeeridest plastide jäätmed, lõikmed ja jäägid: GH 011 ex39 15 10 — etüleeni polümeerid GH 012 ex39 15 20 — stüreeni polümeerid GH 013 ex39 15 30 — vinüülkloriidi polümeerid GH 014 ex39 15 90 — polümeerid või kopolümeerid, nt: — polüpropüleen — polüetüleentereftalaat — akrülonitriili kopolümeer — butadieeni kopolümeer — stüreeni kopolümeer — polüamiidid — polübutüleentereftalaadid — polükarbonaadid — polüfenüleensulfiidid — akrüülpolümeerid — parafiinid (C10-C13) (4) — polüuretaan (klorofluorosüsinike sisalduseta) — polüsiloksalaanid (silikoonid) — polümetüülmetakrülaat — polüvinüülalkohol — polüvinüülbutüraal — polüvinüülatsetaat — polümeerid fluoritud etüleenist (Teflon, PTFE) GH 015 ex39 15 90 — vaigud või kondensatsiooniproduktid, nt: — karbamiidformaldehüüdvaigud — fenoolformaldehüüdvaigud — melamiinformaldehüüdvaigud — epoksüvaigud — alküüdvaigud — polüamiidid GI. PABERI, KARTONGI JA PABERITOODETE JÄÄTMED GI 010 4707 Paberi- või papijäätmed ja jäägid: GI 011 4707 10 — pleegitamata jõupaber või -papp, lainepaber või -papp GI 012 4707 20 — muu, peamiselt pleegitatud tselluloosist valmistatud paber või papp, massis värvimata GI 013 4707 30 — peamiselt puitmassist valmistatud paber või papp (näiteks ajalehed, ajakirjad jms trükised) GI 014 4707 90 — muud, sealhulgas, kuid mitte ainult: 1. lamineeritud papp 2. sorteerimata jäätmed ja jäägid GJ. TEKSTIILIJÄÄTMED GJ 010 5003 Siidijäägid (sh lahtihaspeldamiseks sobimatud kookonid, lõngajäätmed ja kohestatud jäätmed) GJ 011 5003 10 — kraasimata ja kammimata GJ 012 5003 90 — muu GJ 020 5103 Lambavilla või muude loomade villa ning loomakarvade jäätmed (sh lõngajäätmed), v.a kohestatud jäätmed GJ 021 5103 10 — lambavilla ja muude loomade villa kraasmed GJ 022 5103 20 — lambavilla ja muude loomade villa muud jäätmed GJ 023 5103 30 — loomakarvade jäätmed GJ 030 5202 Puuvillajäätmed (sh lõngajäätmed ja kohestatud jäätmed) GJ 031 5202 10 — lõngajäätmed (k.a niidijäätmed) GJ 032 5202 91 — kohestatud jäätmed GJ 033 5202 99 — muu GJ 040 5301 30 Linatakud ja -jäätmed GJ 050 ex53 02 90 Hariliku kanepi (Cannabis sativa L.) takud ja jäätmed (sh lõngajäätmed ja kohestatud jäätmed) GJ 060 ex53 03 90 Džuudi jm niinekiu (v.a lina, hariliku kanepi ja ramjee) takud ja jäätmed (sh lõngajäätmed ja kohestatud jäätmed) GJ 070 ex53 04 90 Sisali jm agaavi perekonna taimedest saadud tekstiilkiu takud ja jäätmed (sh lõngajäätmed ja kohestatud jäätmed) GJ 080 ex53 05 19 Kookoskiu takud, kraasmed ja jäätmed (sh lõngajäätmed ja kohestatud jäätmed) GJ 090 ex53 05 29 Abaka (manillakanepi ehk Musa textilis Nee) takud, kraasmed ja jäätmed (sh lõngajäätmed ja kohestatud jäätmed) GJ 100 ex53 05 99 Ramjee ja muude mujal nimetamata taimsete tekstiilkiudude takud, kraasmed ja jäätmed (sh lõngajäätmed ja kohestatud jäätmed) GJ 110 5505 Järgmiste tehiskiudude jäätmed (sh kraasmed, lõngajäätmed ja kohestatud jäätmed) GJ 111 5505 10 — sünteeskiud GJ 112 5505 20 — tehiskiud GJ 120 6309 00 Kantud rõivad jm kulunud tekstiilesemed GJ 130 ex63 10 Kasutatud kaltsud, nöörid, köied ja trossid ning kulunud esemed, mis on valmistatud nöörist või köiest GJ 131 ex63 10 10 — sorteeritud GJ 132 ex63 10 90 — muu GJ 140 ex63 10 Tekstiilpõrandakatete, vaipade jäätmed GK. KUMMIJÄÄTMED GK 010 4004 00 Kummijäätmed, -lõikmed ja -puru (v.a kõvakummist), neist valmistatud graanulid GK 020 4012 20 Kasutatud õhkrehvid GK 030 ex40 17 00 Kõvakummijäätmed ja -jäägid (nt eboniit) GL. TÖÖTLEMATA KORGI JA PUIDU JÄÄTMED GL 010 ex44 01 30 Puidujäätmed, aglomeeritud pakkudeks, brikettideks, graanuliteks vms või aglomeerimata GL 020 4501 90 Korgijäätmed; purustatud, granuleeritud või jahvatatud GM. PÕLLUMAJANDUSLIKU TOIDUTÖÖSTUSE JÄÄTMED GM 070 ex23 07 Veinisete GM 080 ex23 08 Kuivatatud ja steriliseeritud taimsed jäätmed, jäägid ja kõrvalsaadused, granuleeritud või granuleerimata, kasutatavad loomasöödaks, mujal nimetamata GM 090 1522 Degraa; rasvainete või loomsete või taimsete vahade töötlemisel tekkivad jäägid GM 100 0506 90 Kondi- ja sarvejäätmed, toormena, rasvatustatud, lihtviisil ette valmistatud (kuid mõõtu lõikamata), töödeldud happega või želatiinitustatud GM 110 ex05 11 91 Kalajäätmed GM 120 1802 00 Kakaoubade kestad, kelmed jm jäägid GM 130 Toiduaine- ja loomasöödatööstuse jäätmed, v.a kõrvalsaadused inimeste ja loomade tarbeks, mis vastavad riiklikele ja rahvusvahelistele nõuetele ja standarditele GM 140 ex15 00 Loomse või taimse päritoluga toiduõlide ja -rasvade jäätmed (nt praadimisõli) GN. JÄÄTMED, MIS TEKIVAD NAHA PARKIMISEL, TÖÖTLEMISEL JA KASUTAMISEL GN 010 ex05 02 00 Sea- ja metsseaharjaste, mägrakarvade ning harjamaterjalina kasutatavate muude karvade jäätmed GN 020 ex05 03 00 Hobusejõhvijäätmed, tugimaterjalil või ilma tugimaterjalita, kihti laotatud või laotamata GN 030 ex05 05 90 Sulgede- või udusulgedega kaetud linnunahkade jm -kehaosade, (kärbitud või kärpimata servadega) sulgede ja suleosade ning udusulgede jäätmed, puhastatud, desinfitseeritud või säilitamise eesmärgil töödeldud, muul viisil töötlemata GN 040 ex41 10 00 Naha- või plastnahalõikmed jm -jäätmed, sobimatud nahkesemete valmistamiseks, v.a nahasetted GO. PEAMISELT ORGAANILISI KOOSTISOSI SISALDAVAD JÄÄTMED, MILLES VÕIB OLLA METALLE JA ANORGAANILISI AINEID GO 010 ex05 01 00 Juukselõikmed GO 020 Õlejäätmed GO 030 Inaktiveeritud seenemütseel, mida saadakse penitsilliini tootmisel, kasutatav loomasöödaks GO 040 Fotofilmi- ja paberi jäätmed (kaasa arvatud põhimik ja fototundlik katteaine), hõbedat sisaldav või mitte, mis ei sisalda hõbedat vabade ioonide kujul GO 050 Ühekordselt kasutatavad patareidega fotoaparaadid (1) Võimaluse korral on kirje juures ära näidatud kood kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemis, mis on kehtestatud Tollikoostöö Nõukogu egiidi all 14. juunil 1983. aastal sõlmitud Brüsseli konventsiooniga (harmoneeritud süsteem). See kood võib kehtida nii jäätmete kui ka toodete kohta. Käesolev määrus ei käsitle muud kui jäätmeid. See kood, mida kasutavad tolli- ja muud ametnikud oma protseduuride hõlbustamiseks, on siin esitatud selleks, et aidata loetletud ja käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvaid jäätmeid määratleda. Üldiste rubriikidega hõlmatud jäätmete määratlemiseks tuleks tõlgendamisjuhisena siiski kasutada vastavaid Tollikoostöö Nõukogu väljaantud ametlikke selgitavaid märkusi. (2) “Laialikandumatute” hulka ei arvata pulbri, setete ja tolmu kujul esinevaid jäätmeid ning tahkeid jäätmeid, mis sisaldavad ohtlikke kapseldunud vedelikke. (3) See kirje kehtib räbu kohta, mida kasutatakse titaandioksiidi ja vanaadiumi allikana. (4) Need ei polümeriseeru ja neid kasutatakse plastifikaatoritena.









III LISA







KOLLANE NIMEKIRI (1) AA. METALLE SISALDAVAD JÄÄTMED AA 010 ex26 19 00 Dross, tagid jm raua või terase tootmisjäägid (2) AA 020 ex26 20 19 Tsingituhk ja -jäägid (2) AA 030 2620 20 Pliituhk ja -jäägid (2) AA 040 ex26 20 30 Vasetuhk ja -jäägid (2) AA 050 ex26 20 40 Alumiiniumituhk ja -jäägid (2) AA 060 ex26 20 50 Vanaadiumituhk ja -jäägid (2) AA 070 2620 90 Tuhk ja jäägid, (2) mis sisaldavad mujal nimetamata metalle või metalliühendeid AA 080 ex81 12 91 Talliumi jäätmed, jäägid, käitlemisjäägid AA 090 ex28 04 80 Arseenijäätmed ja -jäägid (2) AA 100 ex28 05 40 Elavhõbedajäätmed ja -jäägid (2) AA 110 Alumiiniumoksiidi tootmisel tekkinud mujal nimetamata jäägid AA 120 Galvaanikasetted AA 130 Metallisöövitamise vedeljäägid AA 140 Tsingi töötlemisel tekkivad leostusjäägid, tolm ja setted, näiteks jarosiit, hematiit, götiit jne AA 150 Väärismetalle sisaldavad tahked jäägid, milles on anorgaaniliste tsüaniidide jälgi AA 160 Väärismetallide tuhk, setted, tolm ja muud jäägid, nt: AA 161 — trükkplaatide põletamisel tekkinud tuhk AA 162 — fotofilmi tuhk AA 170 Terved või purustatud pliiakud AA 180 Terved või purustatud ammendunud patareid või akud, v.a pliiakud, ning patareide ja akude tootmisel tekkivad mujal nimetamata jäätmed ja jäägid AA 190 8104 20 Tuleohtlikud, pürofoorsed või veega kokkupuutel tuleohtlikke gaase ohtlikus koguses eritavad magneesiumijäätmed ja -murd. AB. PEAMISELT ANORGAANILISI KOOSTISOSI SISALDAVAD JÄÄTMED, MILLES VÕIB OLLA METALLE JA ORGAANILISI AINEID AB 010 2621 00 Mujal nimetamata räbu, tuhk ja jäägid (2) AB 020 Olme-/majapidamisjäätmete põletamisjäägid AB 030 Metallide pinnatöötlusel tekkinud tsüaniidivabade protsesside jäätmed AB 040 ex70 01 00 Elektronkiiretoruklaasi ja muu aktiveeritud klaasi jäätmed AB 050 ex25 29 21 Kaltsiumfluoriidi sete AB 060 Anorgaanilised fluoriühendid vedelikena või setetena AB 070 Valutöödel kasutatud liivad AB 080 Rohelises nimekirjas hõlmamata ammendunud katalüsaatorid AB 090 Alumiiniumhüdraatide jäätmed AB 100 Alumiiniumoksiidijäätmed AB 110 Aluselised lahused AB 120 Mujal nimetamata anorgaanilised halogeniidiühendid AB 130 Liivapritsipuru AB 140 Keemiatööstuses tekkivad kipsijäätmed AB 150 Suitsugaaside väävlitustamisel tekkinud rafineerimata kaltsiumsulfit ja kaltsiumsulfaat AC. PEAMISELT ORGAANILISI KOOSTISOSI SISALDAVAD JÄÄTMED, MILLES VÕIB OLLA METALLE JA ANORGAANILISI AINEID AC 010 ex27 13 90 Naftakoksi ja bituumeni tootmise ja töötlemise jäätmed, v.a anoodijäägid AC 020 Mujal nimetamata bituminoossed materjalid (asfaldijäätmed) AC 030 Algotstarbeks kõlbmatu vanaõli AC 040 Pliibensiini jäägid AC 050 Soojusülekandevedelikud AC 060 Hüdraulikavedelikud AC 070 Pidurivedelikud AC 080 Antifriisid AC 090 Vaikude, lateksite, plastifikaatorite, liimi/adhesiivainete tootmisel, kokkusegamisel ja kasutamisel tekkivad jäätmed AC 100 ex39 15 90 Nitrotselluloos AC 110 Fenoolid ja fenooliühendid, sh klorofenool, vedelikena või setetena AC 120 Polüklooritud naftaleenid AC 130 Eetrid AC 140 Trietüülamiinkatalüsaatorid vormisegude kõvastamiseks AC 150 Klorofluorosüsivesinikud AC 160 Haloonid AC 170 Töödeldud korgi- ja puidujäätmed AC 180 ex41 10 00 Nahatolm, -tuhk, -setted ja -puru AC 190 Autode purustamisel tekkiv kergfraktsioon AC 200 Orgaanilised fosforiühendid AC 210 Halogeenimata lahustid AC 220 Halogeenitud lahustid AC 230 Orgaaniliste lahustite taaskasutustoimingutel tekkivad halogeenitud või halogeenimata mittevesidestilleerimisjäägid AC 240 Alifaatsete halogeenitud süsivesinike (nt klorometaanide, dikloroetaani, vinüülkloriidi, vinülideenkloriidi, allüülkloriidi ja epikloorhüdriini) tootmisel tekkivad jäätmed AC 250 Pindaktiivsed ained (tensiit) AC 260 Seavirts; sõnnik AC 270 Reoveesetted AD. JÄÄTMED, MILLES VÕIB OLLA KAS ANORGAANILISI VÕI ORGAANILISI KOOSTISOSI AD 010 Farmaatsiatoodete tootmisel ja valmistamisel tekkivad jäätmed AD 020 Biotsiidide ja fütofarmatseutiliste toodete tootmisel, kokkusegamisel ja kasutamisel tekkivad jäätmed AD 030 Puidukaitsekemikaalide tootmisel, kokkusegamisel ja kasutamisel tekkivad jäätmed Jäätmed, mis sisaldavad mõnda järgmist ainet, koosnevad nendest või on nendega saastunud: AD 040 — anorgaanilised tsüaniidid, v.a väärismetalle sisaldavad tahked jäägid, milles on anorgaaniliste tsüaniidide jälgi AD 050 — orgaanilised tsüaniidid AD 060 Vanaõlide ja vee, süsivesinike ja vee segud, emulsioonid AD 070 Trükivärvide, värvainete, pigmentide, värvide, lakkide, värnitsa tootmisel, kokkusegamisel ja kasutamisel tekkivad jäätmed AD 080 Plahvatusohtlikud jäätmed, muu eriõigusaktiga reguleerimata AD 090 Repro- ja fotokemikaalide tootmisel, kokkusegamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed, mujal nimetamata AD 100 Plastide pinnatöötlusel tekkinud tsüaniidivabade protsesside jäätmed AD 110 Happelahused AD 120 Ioonivahetusvaigud AD 130 Ühekordselt kasutatavad patareidega fotoaparaadid AD 140 Tööstuslike heitgaaside puhastusseadmetes tekkivad jäätmed, mujal nimetamata AD 150 Filtreeriva materjalina (nt biofiltrina) kasutatud looduslikud orgaanilised ained AD 160 Olme-/majapidamisjäätmed AD 170 ex28 03 Kasutatud aktiivsüsi, millel on ohtlikud omadused ja mis tekib selle kasutamisest anorgaanilise keemia, orgaanilise keemia ning farmaatsiatööstuses, reoveepuhastuses, heitgaaside/õhu puhastamisel või muudes samalaadsetes rakendustes. (1) Võimaluse korral on kirje juures ära näidatud kood kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemis, mis on kehtestatud Tollikoostöö Nõukogu egiidi all 14. juunil 1983. aastal sõlmitud Brüsseli konventsiooniga (harmoneeritud süsteem). See kood võib kehtida nii jäätmete kui ka toodete kohta. Käesolev määrus ei käsitle muud kui jäätmeid. See kood, mida kasutavad tolli- ja muud ametnikud oma protseduuride hõlbustamiseks, on siin esitatud selleks, et aidata loetletud ja käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvaid jäätmeid määratleda. Üldiste rubriikidega hõlmatud jäätmete määratlemiseks tuleks tõlgendamisjuhisena siiski kasutada vastavaid Tollikoostöö Nõukogu väljaantud ametlikke selgitavaid märkusi. (2) Käesolevasse loetellu kuuluvad tuhk, jäägid, räbu, dross, riibed, tagi, tolm, pulber, setted ja koogid, kui neid ei ole mujal nimetatud.









IV LISA







PUNANE NIMEKIRI RA. PEAMISELT ORGAANILISI KOOSTISOSI SISALDAVAD JÄÄTMED, MILLES VÕIB OLLA METALLE JA ANORGAANILISI AINEID RA 010 Jäätmed, ained ja esemed, mis sisaldavad polüklooritud bifenüüle (PCB), polüklooritud terfenüüle (PCT) ja/või polübroomitud bifenüüle (PBB) või nende ühendite polübroomitud analooge kontsentratsiooniastmel 50 mg/kg või rohkem, koosnevad nimetatud ainetest või on nendega saastunud RA 020 Rafineerimisel, destilleerimisel või ükskõik millisel pürolüütilisel töötlemisel tekkivad tõrvajäägid (v.a AC020 all loetletud) RB. PEAMISELT ANORGAANILISI KOOSTISOSI SISALDAVAD JÄÄTMED, MILLES VÕIB OLLA METALLE JA ORGAANILISI AINEID RB 010 Asbest (tolm ja kiud) RB 020 Keraamilisel alusel valmistatud kiud, millel on asbestiga analoogsed füüsikalis-keemilised omadused RC. JÄÄTMED, MILLES VÕIB OLLA KAS ANORGAANILISI VÕI ORGAANILISI KOOSTISOSI Jäätmed, mis sisaldavad mõnda järgmist ainet, koosnevad nendest või on nendega saastunud: RC 010 — kõik polüklooritud dibensofuraanid RC 020 — kõik polüklooritud dibensodioksiinid RC 030 Antidetonaatorite pliiühendite setted RC 040 Peroksiidid, v.a vesinikperoksiid

▼M7









V LISA

Sissejuhatavad märkused

1. V lisa kohaldamine ei piira direktiivi 75/442/EMÜ (mida on muudetud direktiividega 91/156/EMÜ ja 91/689/EMÜ) kohaldamist.

2. Käesolev lisa koosneb kolmest osast ning 2. ja 3. osa kohaldatakse ainult siis, kui 1. osa ei saa kohaldada. Seetõttu on mingi konkreetse jäätme nõukogu määruse (EMÜ) nr 259/93 V lisa reguleerimisalasse kuulumise kindlaksmääramiseks kõigepealt vaja kontrollida, kas kõnealune jääde esineb V lisa 1. osas, ja kui ei esine, siis kontrollida, kas see esineb 2. osas, ning kui ei esine, siis kontrollida, kas see esineb 3. osas. 1. osa on jagatud kaheks alajaoks: A-nimekirjas on loetletud jäätmed, mis on liigitatud ohtlikeks jäätmeteks Baseli konventsiooni alusel ja mille eksportimine on keelatud, ning B-nimekirjas on loetletud jäätmed, mille suhtes ekspordikeeldu ei kohaldata. Kui jääde on esitatud 1. osas, on vaja kontrollida, kas see on loetletud A- või B-nimekirjas. Ainult sel juhul, kui jäädet ei ole nimetatud ei 1. osa A- ega B-nimekirjas, tuleb kontrollida, kas seda on nimetatud 2. või 3. osas, ning sel juhul keelustatakse kõnealuse jäätme eksport.

3. Liikmesriigid võivad erandjuhtudel näha ette sätted, et määrata jäätmevaldaja asjakohasel viisil esitatud dokumentaalsete tõendite alusel kindlaks, et käesolevas lisas esitatud konkreetse jäätme suhtes ei kohaldata nõukogu määruse (EMÜ) nr 259/93, nagu seda on muudetud, artikli 16 lõikes 1 nimetatud ekspordikeeldu, kui sellel puuduvad direktiivi 91/689/EMÜ III lisas loetletud omadused, võttes kõnealuse lisa punktide H3–H8, H10 ja H11 puhul arvese komisjoni otsusega 2000/532/EÜ, nagu seda on muudetud, sätestatud piirnorme. Sel juhul teavitab asjaomane liikmesriik kavandatud impordiriiki enne otsuse tegemist. Liikmesriigid teatavad sellistest juhtudest komisjonile enne iga kalendriaasta lõppu. Komisjon edastab teabe kõikidele liikmesriikidele ja Baseli konventsiooni sekretariaadile. Komisjon esitab olemasoleva teabe põhjal oma arvamuse ja vajaduse korral ettepanekud direktiivi 75/442/EMÜ artikli 18 kohaselt loodud komiteele, et kohandada nõukogu määruse (EMÜ) nr 259/93 V lisa.

4. Asjaolu, et jäädet ei käsitleta käesolevas lisas ohtlikuna või et see on loetletud 1. osa B-nimekirjas, ei välista, et erandjuhtudel iseloomustatakse seda ohtlikuna ja selle suhtes kohaldatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 259/93, nagu seda on muudetud, artikli 16 lõikes 1 nimetatud ekspordikeeldu, kui sellel ilmnevad direktiivi 91/689/EMÜ III lisas loetletud omadused, võttes kõnealuse lisa punktide H3–H8, H10 ja H11 puhul arvesse komisjoni otsusega 2000/532/EÜ, nagu seda on muudetud, kehtestatud piirnorme, mis on ette nähtud direktiivi 91/689/EMÜ artikli 1 lõike 4 teise taandega ja nõukogu määruse (EMÜ) nr 259/93 II lisa sissejuhatusega. Sel juhul teavitab asjaomane liikmesriik kavandatud impordiriiki enne otsuse tegemist. Liikmesriigid teatavad sellistest juhtudest komisjonile enne iga kalendriaasta lõppu. Komisjon edastab teabe kõikidele liikmesriikidele ja Baseli konventsiooni sekretariaadile. Komisjon esitab olemasoleva teabe põhjal oma arvamuse ja vajaduse korral ettepanekud direktiivi 75/442/EMÜ artikli 18 kohaselt loodud komiteele, et kohandada nõukogu määruse (EMÜ) nr 259/93 V lisa.

1. OSA

A-nimekiri (Baseli konventsiooni VIII lisa)







A1 Metallijäätmed ja jäätmed, mis koosnevad järgmiste metallide sulamitest: A1010 Metallijäätmed ja metalle sisaldavad jäätmed — antimon — arseen — berüllium — kaadmium — plii — elavhõbe — seleen — telluur — tallium v.a B-nimekirjas loetletud jäätmed A1020 Jäätmed, mis sisaldavad koostisosadena või saasteainetena mõnda järgmistest metallidest, v.a tükkjäätmed: — antimon; antimoniühendid — berüllium; berülliumiühendid — kaadmium; kaadmiumiühendid — plii; pliiühendid — seleen; seleeniühendid — telluur; telluuriühendid A1030 Jäätmed, mis sisaldavad koostisosadena või saasteainetena mõnda järgmistest metallidest: — arseen; arseeniühendid — elavhõbe; elavhõbedaühendid — tallium; talliumiühendid A1040 Jäätmed, mille koostisosadeks on: — metallkarbonüülid — kuuevalentse kroomi ühendid A1050 Galvaanikasetted A1060 Metallisöövitamise vedeljäägid A1070 Tsingi töötlemisel tekkivad leostusjäägid, tolm ja setted, näiteks jarosiit, hematiit jne A1080 Tsingijäägid, mida pole loetletud B-nimekirjas ning mis sisaldavad pliid ja kaadmiumi kontsentratsioonis, millest piisab III lisas nimetatud omaduste ilmnemiseks A1090 Isoleeritud vasktraadi põletamise tuhk A1100 Vasesulatusahjugaasi puhastussüsteemide tolm ja jäägid A1110 Vase elektrorafineerimis- ja ekstraheerimisoperatsioonide ammendunud elektrolüütilised lahused A1120 Vase elektrorafineerimis- ja ekstraheerimisoperatsioonide elektrolüüdi puhastussüsteemide jääksetted, v.a anoodjäägid A1130 Lahustunud vaske sisaldavad ammendunud söövituslahused A1140 Vask(II)kloriid- ja vasktsüaniidkatalüsaatorite jäätmed A1150 Trükkplaatide põletamisel tekkiv väärismetallide tuhk, mida pole nimetatud B-nimekirjas (1) A1160 Tervete või purustatud pliiakude jäätmed A1170 Sorteerimata patareide jäätmed, v.a ainult B-nimekirjas loetletud patareide segajäätmed. B-nimekirjas loetlemata patareide jäätmed, mis sisaldavad I lisas loetletud koostisosi määral, mis lubab neid pidada ohtlikeks jäätmeteks A1180 Elektri- ja elektroonikaseadiste jäätmed või murd, (2) mille koostisosadeks on näiteks A-nimekirjas loetletud akud ja muud patareid, elavhõbelülitid, elektronkiiretoruklaas ja muu aktiveeritud klaas ning PCB-kondensaatorid, või mis on saastunud I lisas loetletud koostisosadega (nt kaadmiumi, elavhõbeda, plii, polükloorbifenüüliga) sel määral, et ilmneb mõni III lisas nimetatud ohtlik omadus (vt B-nimekirja kirjet B1110) (3) A2 Peamiselt anorgaanilisi koostisosi sisaldavad jäätmed, milles võib olla metalle ja orgaanilisi aineid A2010 Elektronkiiretoruklaasi ja muu aktiveeritud klaasi jäätmed A2020 Anorgaaniliste fluoriidiühendite jäätmed vedelike või setetena, v.a B-nimekirjas loetletud jäätmed A2030 Katalüsaatorite jäätmed, v.a B-nimekirjas loetletud jäätmed A2040 Keemiatööstuses tekkivad kipsijäätmed, mis sisaldavad I lisas loetletud koostisosi määral, millest piisab III lisas nimetatud ohtlike omaduste ilmnemiseks (vt B-nimekirja kirjet B2080) A2050 Asbestijäätmed (tolm ja kiud) A2060 Kivisöejõujaamade lendtuhk, mis sisaldab I lisas loetletud aineid kontsentratsioonis, millest piisab III lisas nimetatud omaduste ilmnemiseks (vt