2002R1406 — ET — 19.05.2004 — 002.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1406/2002, 27. juuni 2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMPs kohaldatav tekst) (EÜT L 208, 5.8.2002, p.1)

Muudetud:









▼B

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1406/2002,

27. juuni 2002,

millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet

(EMPs kohaldatav tekst)







EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 1 ) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, ( 2 ) võttes arvesse regioonide komitee arvamust, ( 3 ) toimides asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras ( 4 ) ning arvestades järgmist: (1) Ühenduses on võetud mitmeid seadusandlikke meetmeid ohutuse suurendamiseks ning reostuse vältimiseks meretranspordi alal. Tõhususe tagamiseks tuleb nimetatud õigusakte kogu ühenduses nõuetekohaselt ja ühetaoliselt kohaldada. See tagab võrdse mänguruumi, vähendab nõuetele mittevastavate laevade majanduslikest eelistest tulenevat konkurentsi moonutamist ning soosib meretranspordinõuetele vastavaid ettevõtjaid. (2) Teatavaid praegu ühenduse või siseriiklikul tasandil täidetavaid ülesandeid võiks täita spetsialiseeritud ekspertasutus. Tegelikult on meresõiduohutust ja laevade põhjustatud merereostuse vältimist käsitlevate ühenduse õigusaktide nõuetekohaseks kohaldamiseks, nende rakendamise jälgimiseks ning kehtivate meetmete tõhususe hindamiseks tarvis tehno- ja teadustuge ning kõrgetasemelisi usaldusväärseid teadmisi. Seepärast on tarvis ühenduse olemasoleva institutsioonilise struktuuri ja võimude tasakaalustatuse piires luua Euroopa Meresõiduohutuse Amet (edaspidi “amet”). (3) Üldiselt peaks amet olema tehniline asutus, mis pakub ühendusele vahendeid, mis on vajalikud üldist meresõiduohutust ja laevade põhjustatud merereostuse vältimist käsitlevate eeskirjade tõhustamiseks. Amet peaks komisjoni abistama meresõiduohutust ning laevade põhjustatud merereostuse vältimist käsitlevate ühenduse õigusaktide järjepidevas ajakohastamises ja arendamises ning pakkuma vajalikku tuge nimetatud õigusaktide ühesuguse ja tõhusa rakendamise tagamiseks kogu ühenduses, aidates komisjonil täita ülesandeid, mis viimasele on määratud või määratakse praeguste ja tulevaste ühenduse õigusaktidega, mis käsitlevad meresõiduohutust ja laevade põhjustatud merereostuse vältimist. (4) Ameti loomise eesmärkide nõuetekohaseks saavutamiseks on tarvis, et amet täidaks liikmesriikide vetes meresõiduohutuse suurendamiseks ja laevade põhjustatud merereostuse vältimiseks ka mitmeid muid olulisi ülesandeid. Sellega seoses peaks amet tegema liikmesriikidega koostööd vajaliku väljaõppe korraldamiseks sadamariigi kontrolli ja lipuriigiga seotud küsimustes ning andma ühenduse õigusaktide rakendamisega seonduvat tehnilist abi. See peaks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiivile 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/75/EMÜ, ( 5 ) soodustama liikmesriikide ja komisjoni koostööd, töötades välja nimetatud direktiivi eesmärkide saavutamiseks vajalikku teabesüsteemi ja hallates seda, ning raskete mereõnnetuste uurimisega seotud tegevust. Amet peaks komisjonile ja liikmesriikidele andma erapooletut, usaldusväärset ja võrreldavat teavet ning andmeid meresõiduohutuse kohta ja laevade põhjustatud merereostuse vältimise kohta, võimaldamaks neil astuda vajalikke samme kehtivate meetmete tõhustamiseks ning nende tõhususe hindamiseks. Ta peaks tegema ühenduse meresõiduohutuse alase oskusteabe kättesaadavaks liituda soovivatele riikidele. Ta peaks olema osalemiseks avatud eespool nimetatud riikidele ning teistele kolmandatele riikidele, kes on ühendusega sõlminud lepingud meresõiduohutust ja laevade põhjustatud merereostuse vältimist käsitlevate ühenduse õigusaktide vastuvõtmise ja rakendamise kohta. (5) Amet peaks soodustama parema koostöö sisseseadmist liikmesriikide vahel ning töötama välja parimad lahendused ja neid ühenduses levitama. See peaks omakorda soodustama ühenduse üldise meresõiduohutussüsteemi laiendamist ning mereõnnetuste, merereostuse ja merel inimeste hukkumise ohu vähendamist. (6) Ametile määratud ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks on vaja, et selle ametnikud teeksid ühenduse meresõiduohutuse ja laevade põhjustatud merereostuse vältimise süsteemi üldise toimimise jälgimiseks visiite liikmesriikidesse. Visiite tuleks teha ameti haldusnõukogu väljatöötatava poliitika kohaselt ning liikmesriikide ametivõimud peaksid neid soodustama. (7) Amet peaks kohaldama asjakohaseid ühenduse õigusakte avalikkuse juurdepääsu kohta dokumentidele ning üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel. Ta peaks andma avalikkusele ja kõigile huvitatud isikutele oma töö kohta erapooletut, usaldusväärset ja hõlpsasti arusaadavat teavet. (8) Ameti lepingulise vastutuse küsimustes, mida reguleerivad ameti sõlmitud lepingute suhtes kohaldatavad õigusaktid, peaks otsuste tegemine vastavalt lepingus sisalduvale vahekohtuklauslile kuuluma Euroopa Kohtu pädevusse. Euroopa Kohtu pädevusse peaks kuuluma ka vaidluste lahendamine, mis on seotud ameti lepinguvälisest vastutusest tuleneva kahju hüvitamisega. (9) Ameti eesmärkide saavutamise tõhusaks tagamiseks peaksid liikmesriigid ja komisjon olema esindatud haldusnõukogus, millele antakse vajalikud volitused koostada ameti eelarve ja kontrollida selle täitmist, võtta vastu kohased finantseeskirjad, luua ametile läbipaistev otsustamismenetlus, võtta vastu ameti tööprogramm, vaadata läbi liikmesriikide tehnilise abi taotlused, määratleda liikmesriikidesse visiitide tegemise poliitika ning nimetada ametisse tegevdirektor. Ameti ülimalt tehnilist ja teaduslikku eesmärki ja ülesandeid silmas pidades peaksid haldusnõukokku kuuluma iga liikmesriigi üks esindaja ja neli komisjoni esindajat, kes kõik on kõrgetasemeliste teadmistega. Haldusnõukogu kõrgetasemeliste teadmiste ning kogemuste edaspidiseks tagamiseks ning ameti ülesannetega enim seotud valdkondade kaasamiseks peaks komisjon haldusnõukogu hääleõiguseta liikmeteks nimetama nimetatud valdkondade sõltumatuid professionaale, võttes aluseks nende isiklikke teeneid ja kogemusi meresõiduohutuse alal ning laevade põhjustatud merereostuse alal, mitte aga asjaolu, et nad esindavad teatavaid kutseorganisatsioone. (10) Ameti sujuvaks toimimiseks on tarvis, et tegevdirektor nimetataks ametisse tema teeneid, dokumenteeritud haldamis- ja juhtimisoskust ning meresõiduohutuse alaseid ja laevade põhjustatud merereostuse vältimise alaseid teadmisi ja kogemusi silmas pidades ning et ta täidaks oma tööülesandeid täiesti sõltumatult ja korraldaks ameti sisemist toimimist paindlikult. Selleks peaks tegevdirektor ette valmistama ning võtma mis tahes meetmeid ameti tööprogrammi nõuetekohase täitmise tagamiseks, koostama igal aastal haldusnõukogule esitatava üldaruande projekti, koostama ameti tulu- ja kulukalkulatsioonid ning vastutama eelarve täitmise eest. (11) Ameti täieliku autonoomia ja sõltumatuse tagamiseks on tarvis sellele luua autonoomne eelarve, mille peamine tulu on ühenduse osamaks. (12) Seoses uute detsentraliseeritud asutuste loomisega viimastel aastatel on eelarvepädevad institutsioonid püüdnud parandada neile assigneeritud ühenduse vahendite haldamise läbipaistvust ja kontrolli, eelkõige seoses lõivude kandmisega eelarvesse, finantskontrolliga, heakskiitmisvolitustega, pensioniskeemi sissemaksetega ja sisemiste eelarvemenetlustega (toimimisjuhend). Samuti tuleks ametile piiranguteta kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta, ( 6 ) ning ta peaks ühinema Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdluste kohta. ( 7 ) (13) Viie aasta jooksul alates ameti tegevuse alustamisest peaks haldusnõukogu tellima sõltumatu välishinnangu, et kontrollida käesoleva määruse ning ameti ja selle töökorralduse mõju meresõiduohutuse kõrge taseme saavutamisele ja laevade põhjustatud merereostuse vältimisele, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







I

PEATÜKK

EESMÄRGID JA ÜLESANDED

Artikkel 1

Eesmärgid

▼M2

1. Käesoleva määrusega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet (edaspidi “amet”;), et tagada artikli 2 punkti b alapunktis iv määratletud ülesannete raames ühenduses meresõiduohutuse, meresõidu turvalisuse ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise kõrge, ühetaoline ja tõhus tase.

2. Amet annab liikmesriikidele ja komisjonile vajalikku tehno- ja teadustuge ning kõrgetasemelisi teadmisi, et aidata neil artikli 2 punkti b alapunktis iv määratletud ülesannete raames meresõiduohutuse ja meresõidu turvalisuse alal ja laevade põhjustatud merereostuse vältimise alal nõuetekohaselt kohaldada ühenduse õigusakte, kontrollida nende rakendamist ning hinnata kehtivate meetmete tõhusust.

▼M2

3. Amet annab liikmesriikidele ja komisjonile vajalikku tehno- ja teadustuge seoses laevade põhjustatud juhusliku või tahtliku reostusega ning taotluse korral toetab täiendavate vahenditega majanduslikult tõhusal viisil liikmesriikide reostusele reageerimise mehhanisme, ilma et see vabastaks rannikuäärseid liikmesriike vastutusest omada asjakohaseid reostuse tõkestamise mehhanisme ning võttes samas arvesse liikmesriikide vahelisi olemasolevaid koostööalaseid kokkuleppeid. Amet toetab ühenduse koostööraamistikku juhusliku või tahtliku merereostuse valdkonnas, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsusega 2850/200/EÜ, millega luuakse ühenduse koostööraamistik juhusliku või tahtliku merereostuse valdkonnas, ( 8 ) ning ühenduse mehhanismi kodanikukaitse abimissioonidel, mis on kehtestatud nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta otsusega 2001/792/EÜ, Euratom, millega kehtestatakse ühenduse mehhanism tugevdatud koostöö soodustamiseks kodanikukaitse abimissioonidel. ( 9 )

▼M2

Artikkel 2

Et tagada artiklis 1 sätestatud eesmärkide nõuetekohane saavutamine, täidab amet järgmisi ülesandeid:

a) aitab komisjonil vajaduse korral ette valmistada meresõiduohutust, meresõidu turvalisust ja laevade põhjustatud merereostuse vältimist ning selle tõkestamist käsitlevate ühenduse õigusaktide ajakohastamist ja arendamist, eelkõige kooskõlas nimetatud valdkonna rahvusvaheliste õigusaktide arenguga. Nimetatud ülesanne hõlmab meresõiduohutust, meresõidu turvalisust ja laevade põhjustatud merereostuse vältimist ning selle tõkestamist käsitlevate uurimisprojektide analüüsi;

b) abistab komisjoni meresõiduohutust, meresõidu turvalisust ja laevade põhjustatud merereostuse vältimist ning selle tõkestamist käsitlevate ühenduse õigusaktide tõhusal rakendamisel kogu ühenduses. Amet teeb eelkõige järgmist: i) jälgib ühenduse sadamariigi kontrollimeetmete üldist toimimist, tehes vajaduse korral visiite liikmesriikidesse, ning teeb komisjonile ettepanekuid paranduste kohta nimetatud valdkonnas; ii) osutab komisjonile tehnilist abi, mis on vajalik sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi tehniliste organite töös osalemiseks; iii) aitab komisjonil täita ülesandeid, mis on komisjonile määratud meresõiduohutust ja laevade põhjustatud merereostuse vältimist ning sellele reageerimist käsitlevate praeguste ja tulevaste ühenduse õigusaktidega, eelkõige klassifikatsiooniühingute, reisilaevade turvalisuse ning laevapere turvalisuse, väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse suhtes kohaldatavate õigusaktidega, sealhulgas kolmandate riikide kontrollimisi seoses 1978. aasta meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelise konventsiooni nõuete ning pädevustunnistustega seotud pettuste vältimiseks võetud meetmete järgimisega. iv) annab komisjonile tehnilist abi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 725/2004 (laevade ja sadamarajatiste ohutuse suurendamise kohta) ( 10 ) artikli 9 lõike 4 kohaselt komisjonile määratud kontrolliülesannete teostamisel. Selline ameti poolt komisjonile antav abi piirdub laevade ja nendega seotud ettevõtetega ning tunnustatud julgeolekuorganisatsioonidega, mis on volitatud selles kontekstis vastutama teatud ohutusega seotud tegevuste eest;

c) teeb liikmesriikidega koostööd, et: i) korraldada vajaduse korral kohast väljaõpet valdkondades, mille eest vastutavad sadamariik ja lipuriik; ii) töötada välja tehnilisi lahendusi ja anda tehnilist abi ühenduse õigusaktide rakendamiseks; iii) toetada liikmesriikide taotlusel täiendavate vahenditega majanduslikult tõhusal viisil liikmesriikide reostuse tõkestamise tegevusi seoses laevade tekitatud juhusliku või tahtliku reostusega, kasutades selleks otsusega 2001/792/EÜ, Euratom loodud ühenduse mehhanismi kodanikukaitse vallas. Sellega seoses aitab amet seda liikmesriiki, kelle juhtimisel puhastustöid tehakse;

d) soodustab liikmesriikide ja komisjoni koostööd direktiivi 2002/59/EÜ reguleerimisalas. Amet teeb eelkõige järgmist: i) edendab asjaomastes meresõidupiirkondades kaldariikide koostööd nimetatud direktiiviga hõlmatud valdkondades; ii) arendab ja haldab nimetatud direktiivi eesmärkide saavutamiseks vajalikku teabesüsteemi;

e) soodustab liikmesriikide ja komisjoni koostööd kokkulepitud rahvusvaheliste põhimõtete kohase mereõnnetuste uurimise ühise metoodika väljatöötamisel liikmesriikide erinevaid õigussüsteeme nõuetekohaselt arvesse võttes, liikmesriikide poolt abi osutamist raskete mereõnnetustega seotud uurimisele ning olemasolevate õnnetuse uurimisaruannete analüüsimist;

f) annab komisjonile ja liikmesriikidele erapooletut, usaldusväärset ja võrreldavat teavet ning andmeid meresõiduohutuse, meresõidu turvalisuse ja laevade põhjustatud merereostuse kohta, et võimaldada neil võtta vajalikke meetmeid, et parandada nimetatud valdkondades võetavaid meetmeid ning hinnata kehtivate meetmete tõhusust. Nimetatud ülesanded hõlmavad meresõiduohutust, meresõidu turvalisust ja mereliiklust ning mere tahtmatut või tahtlikku reostamist käsitlevate tehniliste andmete kogumist, salvestamist ja hindamist, olemasolevate andmebaaside süsteemset kasutamist, sealhulgas nende vastastikust täiendamist ning vajaduse korral uute andmebaaside väljatöötamist. Kogutud andmete põhjal aitab amet komisjonil iga kuue kuu järel avaldada teavet laevade kohta, millel on keelatud sisse sõita ühenduse sadamatesse vastavalt nõukogu 19. juuni 1995. aasta direktiivile 95/21/EÜ laevaohutust, saaste vältimist ning elu- ja töötingimusi laevadel käsitlevate rahvusvaheliste nõuete rakendamise kohta ühenduse sadamaid kasutavate ja liikmesriikide jurisdiktsiooni all olevates vetes sõitvate laevade suhtes (sadamariikide kontroll). ( 11 ) Amet abistab komisjoni ja liikmesriike ka õigusvastaselt heiteid vette laskvate laevade tuvastamise ning jälitamise parandamisega seotud tegevuses;

g) liituda soovivate riikidega peetavate läbirääkimiste käigus võib amet anda tehnilist abi meresõiduohutust, meresõidu turvalisust ning laevade põhjustatud merereostuse vältimist käsitlevate ühenduse õigusaktide rakendamisel. Amet võib samuti anda abi neid riike mõjutava tahtmatu või tahtliku merereostuse puhul, kasutades selleks otsusega 2001/792/EÜ, Euratom kehtestatud ühenduse kodanikukaitse mehhanismi. Nimetatud ülesanded viiakse kooskõlla olemasolevate piirkondlike koostöökavadega ning vajaduse korral hõlmab see kohase väljaõppe korraldamist.

▼B

Artikkel 3

Visiidid liikmesriikidesse

1. Talle määratud ülesannete täitmiseks võib amet haldusnõukogu poolt määratud poliitika kohaselt teha visiite liikmesriikidesse. Liikmesriikide siseriiklikud asutused soodustavad ameti personali tööd.

2. Amet teavitab asjaomast liikmesriiki kavandatavast visiidist ning teeb teatavaks saadetavate ametnike nimed ja visiidi alguskuupäeva. Nimetatud visiitidele saadetavad ameti ametnikud lähevad nimetatud visiitidele, kui neile esitatakse ameti tegevdirektori otsus, milles on nimetatud visiidi otstarve ja eesmärgid.

3. Iga visiidi lõppedes koostab amet aruande ning saadab selle komisjonile ja asjaomasele liikmesriigile.

Artikkel 4

Läbipaistvus ja teabe kaitse

▼M1

1. Ameti poolt hallatavate dokumentide suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele. ( 12 )

▼B

2. Amet võib oma pädevusse kuuluvates valdkondades teavet edastada omal algatusel. Eelkõige tagab ta, et avalikkus ja huvitatud isikud saaksid kiiresti erapooletut, usaldusväärset ja hõlpsasti arusaadavat teavet tema töö kohta.

▼M1

3. Haldusnõukogu võtab vastu tegutsemiskorra määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamiseks kuue kuu jooksul pärast seda, kui on jõustunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1644/2003, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega asutatakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet. ( 13 )

▼B

4. Käesoleva määruse kohaselt komisjoni ja ameti poolt kogutava teabe suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta. ( 14 )

▼M1

5. Ameti otsuste kohta, mis on vastu võetud lähtudes määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklist 8, võib esitada vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 195 kaebuse ombudsmanile või pöörduda vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 230 Euroopa Ühenduste Kohtusse.

▼B







II

PEATÜKK

SISESTRUKTUUR JA TEGEVUS

Artikkel 5

Õiguslik seisund, piirkondlikud keskused

1. Amet on ühenduse asutus. Amet on juriidiline isik.

2. Ametil on igas liikmesriigis kõige laialdasem õigus- ja teovõime, mis vastavalt selle riigi seadustele antakse juriidilistele isikutele. Amet võib eelkõige omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtus hagejaks ja kostjaks.

3. Komisjoni taotlusel võib haldusnõukogu kokkuleppel asjaomaste liikmesriikidega otsustada luua piirkondlikke keskusi, mis on vajalikud direktiivis 2002/59/EÜ sätestatud meresõidu ja mereliikluse seirega seotud ülesannete täitmiseks.

4. Ametit esindab tegevdirektor.

Artikkel 6

Personal

1. Ameti töötajate suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju, Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi ning Euroopa ühenduste institutsioonide poolt kõnealuste personalieeskirjade ja teenistustingimuste kohaldamiseks ühiselt vastuvõetud eeskirju. Haldusnõukogu võtab kokkuleppel komisjoniga vastu vajalikud üksikasjalikud kohaldamiseeskirjad.

2. Ilma et see piiraks artikli 16 kohaldamist, kasutab amet oma töötajate suhtes neid volitusi, mis on antud ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule personalieeskirjadega ja muude teenistujate teenistustingimustega.

3. Ameti personali hulka kuuluvad ametnikud, kelle komisjon või liikmesriigid on ajutiselt määranud või lähetanud, ning ameti poolt oma ülesannete täitmiseks tööle võetud muud teenistujad.

Artikkel 7

Privileegid ja immuniteedid

Ameti ja selle personali suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli.

Artikkel 8

Vastutus

1. Ameti lepingulist vastutust reguleerib asjaomase lepingu suhtes kohaldatav õigus.

2. Euroopa Kohtu pädevusse kuulub otsuste tegemine vastavalt ameti sõlmitud lepingus sisalduvale vahekohtuklauslile.

3. Lepinguvälise vastutuse korral hüvitab amet kõik kahjud, mille tema talitused või teenistujad oma kohustuste täitmisel on tekitanud, vastavalt liikmesriikide seaduste ühistele üldpõhimõtetele.

4. Euroopa Kohtu pädevusse kuulub lõikes 3 nimetatud kahju hüvitamisega seotud vaidluste lahendamine.

5. Teenistujate isiklik vastutus ameti ees on reguleeritud teenistujate suhtes kohaldatavate personalieeskirjade või teenistustingimuste sätetega.

Artikkel 9

Keeled

1. Ameti suhtes kohaldatakse 15. aprilli 1958. aasta määruse nr 1 sätteid, milles määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled. ( 15 )

2. Ameti toimimiseks vajalikke tõlketeenuseid osutab Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskus.

Artikkel 10

Haldusnõukogu loomine ja volitused

1. Käesolevaga luuakse haldusnõukogu.

2. Haldusnõukogu ülesanneteks on:

a) nimetada ametisse tegevdirektor vastavalt artiklile 16;

▼M1

b) võtab vastu majandusaasta aruande ameti tegevuse kohta ning saadab selle hiljemalt 15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ja liikmesriikidele. Amet saadab igal aastal eelarvepädevatele institutsioonidele kogu olulise teabe hindamismenetluste tulemuste kohta.

▼B

c) vaadata tööprogrammi ettevalmistamise raames läbi liikmesriikide tehnilise abi taotlused, millele on viidatud artikli 2 punkti c alapunktis ii;

▼M2

d) võtta iga aasta 30. novembriks vastu ameti järgmise aasta tööprogramm, võttes seejuures arvesse komisjoni arvamust, ning edastada see liikmesriikidele, Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile. Nimetatud tööprogramm võetakse vastu, ilma et see piiraks ühenduse iga-aastast eelarvemenetlust. Kui komisjon väljendab 15 päeva jooksul alates tööprogrammi vastuvõtmise kuupäevast nimetatud tööprogrammiga seoses lahkarvamust, vaatab haldusnõukogu programmi uuesti läbi ning võtab selle koos võimalike muudatustega kahe kuu jooksul teisel lugemisel vastu kahekolmandikulise häälteenamusega, sealhulgas komisjoni esindajate hääled, või liikmesriikide esindajate ühehäälse otsusega.

▼B

e) võtta enne eelarveaasta algust vastu ameti lõplik eelarve, kohandades seda vajaduse korral kooskõlas ühenduse osamaksu ja ameti muude tuludega;

f) kehtestada tegevdirektori jaoks otsustamismenetlus;

g) määratleda artikli 3 kohaste visiitide poliitika;

h) täita artiklite 18, 19 ja 21 kohaselt oma ülesandeid seoses ameti eelarvega;

i) teostada distsiplinaarvõimu tegevdirektori ning artikli 15 lõikes 3 osutatud allüksuste juhtide üle;

j) kehtestada oma töökord;

▼M2

k) võtta punktis d sätestatud korras vastu üksikasjalik kava, mis käsitleb ameti valmisolekut reostuseks ja sellele reageerimist, ning seada eesmärgiks ameti käsutuses olevate rahaliste vahendite optimaalne kasutamine.

▼B

Artikkel 11

Haldusnõukogu koosseis

1. Haldusnõukokku kuuluvad iga liikmesriigi üks esindaja, neli komisjoni esindajat ning neli komisjoni nimetatud hääleõiguseta liiget, kes on enim seotud valdkondade professionaalid.

▼M2

Nõukogu liikmete ametissenimetamise aluseks on nende meresõiduohutuse-, meresõidu turvalisuse alaste ja laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja merereostuse tõkestamise alaste asjakohaste kogemuste ja teadmiste tase.

▼B

2. Liikmesriigid ja komisjon nimetavad haldusnõukokku ametisse oma liikmed ning asendusliikmed, kes neid puudumise korral esindavad.

3. Ametiaeg on viis aastat. Sama isikut võib ühe korra ametisse tagasi nimetada.

4. Vajaduse korral nähakse artikli 17 lõikes 2 osutatud korras ette kolmandate riikide esindajate osavõtt ning selle tingimused.

Artikkel 12

Haldusnõukogu esimees

1. Haldusnõukogu liikmed valivad enda hulgast esimehe ja aseesimehe. Aseesimees asub automaatselt täitma esimehe kohustusi, kui viimane ei saa neid ise täita.

2. Esimehe ja aseesimehe ametiaeg on kolm aastat ning lõpeb koos nende liikmesuse lõppemisega haldusnõukogus. Sama isikut võib ühe korra ametisse tagasi valida.

Artikkel 13

Koosolekud

1. Haldusnõukogu koosoleku kutsub kokku esimees.

2. Aruteludest võtab osa ameti tegevdirektor.

3. Haldusnõukogul on kaks korralist koosolekut aastas. Lisaks sellele tuleb nõukogu kokku esimehe algatusel või komisjoni või ühe kolmandiku liikmesriikide taotlusel.

4. Konfidentsiaalse küsimuse või huvide konflikti korral võib haldusnõukogu otsustada teatavaid päevakorrapunkte arutada enim seotud valdkondade professionaalidena ametisse nimetatud liikmete kohalolekuta. Käesoleva sätte rakendamise üksikasjalikud eeskirjad võib ette näha töökorraga.

5. Haldusnõukogu võib vaatlejana koosolekule kutsuda isikuid, kelle seisukoht võib olla huvipakkuv.

6. Haldusnõukogu liikmed võivad kasutada nõustajate või ekspertide abi, kui nende töökorra sätetest ei tulene teisiti.

7. Amet tagab haldusnõukogule sekretariaaditeenused.

Artikkel 14

Hääletamine

1. Haldusnõukogu teeb oma otsused kõikide hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega.

2. Igal liikmel on üks hääl. Ameti tegevdirektor ei hääleta.

Liikme puudumise korral võib tema asendusliige tema hääleõigust kasutada.

3. Töökorraga nähakse ette üksikasjalikum hääletamiskord, eelkõige tingimused, mille korral üks liige võib teist liiget esindada.

Artikkel 15

Tegevdirektori kohustused ja volitused

1. Ametit juhib tegevdirektor, kes on oma kohustuste täitmisel täiesti sõltumatu, kui komisjoni ja haldusnõukogu vastavast pädevusest ei tulene teisiti.

2. Tegevdirektoril on järgmised kohustused ja volitused:

▼M2

a) koostab ameti tööprogrammi ja üksikasjaliku kava, mis käsitleb ameti valmisolekut reostuseks ja selle tõkestamise meetmeid, ning esitab need pärast komisjoniga konsulteerimist haldusnõukogule. Ta võtab vajalikke meetmeid selle rakendamiseks. Ta vastab artikli 10 lõike 2 punkti c kohastele komisjoni või liikmesriigi abitaotlustele. Teabe andmise eesmärgil edastab ta kava otsuse 2850/2000/EÜ artikliga 4 loodud komiteele ning otsuse 2001/792/EÜ, Euratom artiklis 9 osutatud komiteele;

▼B

b) ta otsustab artiklis 3 nimetatud visiitide korraldamise üle, konsulteerides eelnevalt komisjoniga ning järgides haldusnõukogu poolt artikli 10 lõike 2 punkti g kohaselt kehtestatud poliitikat;

c) ta võtab kõik vajalikud meetmed, sealhulgas sisemiste administratiivjuhendite vastuvõtmine ja teatiste avaldamine, tagamaks ameti toimimine käesoleva määruse sätete kohaselt;

d) ta korraldab tõhusa järelevalvesüsteemi, et võrrelda ameti saavutusi selle tegevuse eesmärkidega. Selle põhjal koostab tegevdirektor igal aastal üldaruande projekti ning esitab selle haldusnõukogule. Ta kehtestab korralise hindamise menetluse, mis vastab tunnustatud kutsestandarditele;

e) ta kasutab töötajate suhtes artikli 6 lõikes 2 sätestatud volitusi;

f) ta koostab artikli 18 kohaselt ameti tulu- ja kulukalkulatsiooni ning vastutab artikli 19 kohaselt eelarve täitmise eest.

3. Tegevdirektorit võib abistada üks või mitu allüksuste juhti. Kui tegevdirektor puudub või ei saa osaleda, täidab tema kohustusi üks allüksuste juhtidest.

Artikkel 16

Tegevdirektori ametissenimetamine

▼M2

1. Ameti tegevdirektori nimetab ametisse haldusnõukogu, pidades silmas tema teeneid, dokumenteeritud haldus- ja juhtimisoskust ning tema teadmisi ja kogemusi seoses meresõiduohutuse, meresõidu turvalisuse ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise ning selle tõkestamisega. Haldusnõukogu teeb oma otsused kõikide hääleõiguslike liikmete neljaviiendikulise häälteenamusega. Komisjon võib esitada ühe või mitu kandidaati.

▼B

Haldusnõukogu on volitatud tegevdirektori ametist vabastama vastavalt samale menetlusele.

2. Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat. Sama isikut võib ühe korra ametisse tagasi nimetada.

Artikkel 17

Kolmandate riikide osalemine

▼M2

1. Amet on osalemiseks avatud nendele kolmandatele riikidele, kes on Euroopa Ühendusega sõlminud lepingud meresõiduohutust, meresõidu turvalisust ning laevade põhjustatud merereostuse vältimist ning selle tõkestamist käsitlevate ühenduse õigusaktide vastuvõtmise ja kohaldamise kohta.

▼B

2. Vastavalt nimetatud lepingute asjakohastele sätetele töötatakse välja kord, millega nähakse muu hulgas ette nende riikide ameti töös osalemise üksikasjalike eeskirjade laad ja ulatus, sealhulgas sätted rahaliste osamaksude ja personali kohta.







III

PEATÜKK

FINANTSNÕUDED

Artikkel 18

Eelarve

1. Ameti tuludeks on:

a) ühenduse osamaks;

b) artikli 17 kohaselt ameti töös osalevate kolmandate riikide võimalikud osamaksud;

c) tasud trükiste, koolituse ja/või muude ameti pakutavate teenuste eest.

2. Ameti kulud hõlmavad personali-, haldus-, infrastruktuuri- ja tegevuskulusid.

▼M1

3. Tegevdirektor koostab ameti järgmise eelarveaasta tulude ja kulude kalkulatsiooni eelnõu ning edastab selle koos ametikohtade kava projektiga haldusnõukogule.

4. Tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.

5. Haldusnõukogu koostab igal aastal tulude ja kulude kalkulatsiooni eelnõu põhjal ameti järgmise eelarveaasta tulude ja kulude kalkulatsiooni.

6. Haldusnõukogu edastab kõnealuse tulude ja kulude kalkulatsiooni, milles on ametikohtade projekt koos ajutiste tööprogrammidega, hiljemalt 31. märtsiks komisjonile ja riikidele, kellega ühendus on sõlminud artikli 17 kohased kokkulepped.

▼M1

7. Komisjon edastab tulude ja kulude kalkulatsiooni aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule (edaspidi eelarvepädevad institutsioonid) koos Euroopa Liidu üldeelarve esialgse projektiga.

8. Komisjon sisestab kõnealusest eelnõust lähtudes Euroopa Liidu üldeelarve esialgsesse projekti kalkulatsiooni, mida ta peab ametikohtade kava ja üldeelarvest eraldatava toetuse suurust silmas pidades vajalikuks, ning esitab selle eelarvepädevatele institutsioonidele asutamislepingu artikliga 272 ettenähtud korras.

9. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad ameti subsiidiumiks kasutatavad assigneeringud.

Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad ameti ametikohtade kava.

10. Haldusnõukogu kinnitab eelarve. See jõustub pärast Euroopa Liidu üldeelarve vastuvõtmist. Seda muudetakse vastavalt vajadusele.

11. Juhatus teatab eelarvepädevatele institutsioonidele võimalikult kiiresti kavatsusest rakendada mis tahes projekte, millel võib olla oluline finantsmõju eelarve rahastamisele, eeskätt varaga seotud projekte, nagu hoonete rentimine või müük. Juhatus teatab sellest komisjonile.

Kui ükskõik kumb eelarvepädev institutsioon on teatanud kavatsusest esitada arvamus, edastab ta selle arvamuse juhatusele kuue nädala jooksul alates projekti teatamise kuupäevast.

▼M1

Artikkel 19

Eelarve täitmine ja kontroll

1. Tegevdirektor vastutab ameti eelarve täitmise eest.

2. Ameti peaarvepidaja saadab komisjoni peaarvepidajale hiljemalt iga järgneva eelarveaasta 1. märtsil esialgse raamatupidamisaruande koos aruandega, mis käsitleb eelmise eelarveaasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist. Komisjoni peaarvepidaja ühendab institutsioonide ja detsentraliseeritud organite esialgsed raamatupidamisarvestused kooskõlas üldise finantsmääruse artikliga 128.

3. Komisjoni peaarvepidaja saadab kontrollikojale hiljemalt iga eelarveaasta 31. märtsil esialgse raamatupidamisaruande koos aruandega, mis käsitleb eelmise eelarveaasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist. Aruanne, mis käsitleb eelarveaasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist, saadetakse ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

4. Olles kätte saanud kontrollikoja märkused esialgse raamatupidamisaruande kohta, mis on esitatud üldise finantsmääruse artikli 129 alusel, koostab tegevdirektor omal vastutusel ameti lõpliku raamatupidamisaruande ja esitab selle haldusnõukogule arvamuse andmiseks.

5. Haldusnõukogu esitab ameti lõpparuande kohta oma arvamuse.

6. Tegevdirektor saadab lõpparuande koos juhatuse arvamusega Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale hiljemalt iga järgneva eelarveaasta 1. juulil.

7. Lõpparuanded avaldatakse.

8. Tegevdirektor saadab kontrollikojale vastuse kontrollikoja märkuste kohta hiljemalt 30. septembril. Ta saadab kõnealuse vastuse ka haldusnõukogule.

9. Tegevdirektor esitab taotluse korral Euroopa Parlamendile üldise finantsmääruse artikli 146 lõike 3 kohaselt kogu teabe, mida on vaja kõnealust eelarveaastat käsitleva eelarve täitmise aruande kinnitamismenetluse tõrgeteta rakendamiseks.

10. Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament kinnituse tegevdirektori tegevusele aasta n eelarve täitmise kohta enne aasta n + 2 30. aprilli.

▼B

Artikkel 20

Pettustevastane võitlus

1. Pettuste, korruptsiooni ja muu õigusvastase tegevusega võitlemiseks kohaldatakse ameti suhtes piiranguteta määruse (EÜ) nr 1073/1999 sätteid.

2. Amet ühineb 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega OLAFi sisejuurdluste kohta ning annab viivitamata välja kogu oma personali suhtes kohaldatavad asjakohased sätted.

3. Rahastamisotsustes ning neist tulenevates rakenduskokkulepetes ja vahendites sätestatakse selgelt, et kontrollikoda ja OLAF võivad vajaduse korral ametilt raha saajaid ning selle jaotamise eest vastutajaid kohapeal kontrollida.

▼M1

Artikkel 21

Finantssätted

Haldusnõukogu võtab pärast komisjoni arvamuse saamist vastu ameti suhtes kohaldatavad finantseeskirjad. Need võivad kõrvale kalduda komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrusest (EÜ, Euratom) nr 2343/2002, milles käsitletakse nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) artiklis 185 nimetatud organitega seotud raamfinantsmäärust, ( 16 ) kui selline kõrvalekalle on konkreetselt vajalik ameti toimimiseks ning kui komisjon on andnud selleks eelneva nõusoleku.

▼B







IV

PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 22

Hindamine

1. Viie aasta jooksul pärast ameti tegevuse alustamist tellib haldusnõukogu sõltumatu välishinnangu käesoleva määruse rakendamise kohta. Komisjon teeb ametile kättesaadavaks mis tahes teabe, mida viimane nimetatud hinnangu jaoks vajalikuks peab.

▼M2

2. Hinnangus hinnatakse käesoleva määruse ning ameti ja selle töökorralduse mõju. Haldusnõukogu annab pärast asjaomaste isikutega konsulteerimist kokkuleppel komisjoniga välja konkreetsed juhised.

▼B

3. Hinnang esitatakse haldusnõukogule, kes annab komisjonile soovitusi käesoleva määruse ning ameti ja selle töökorralduse muutmise kohta. Komisjon edastab hindamistulemused ja soovitused Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning avalikustab need.

Artikkel 23

Ameti tegevuse algus

Amet peab olema tegevusvalmis hiljemalt kaksteist kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 24

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.