2008E0112 — ET — 25.05.2010 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2008/112/ÜVJP,

12. veebruar 2008,

Guinea-Bissau Vabariigi julgeolekusektori reformi alase Euroopa Liidu toetusmissiooni kohta (EU SSR GUINEA-BISSAU)







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14 ja artikli 25 kolmandat lõiku, ning arvestades järgmist: (1) Rahu, julgeoleku ja stabiilsuse edendamine Aafrikas ja Euroopas on ELi-Aafrika tippkohtumisel 9. detsembril 2007 vastuvõetud ELi-Aafrika ühisstrateegia peamine strateegiline prioriteet. (2) Guinea-Bissau julgeolekusektori reform on oluline riigi stabiilsuse ja jätkusuutliku arengu tagamiseks. (3) Guinea-Bissau valitsus esitas 2006. aasta novembris riikliku julgeolekustrateegia, milles rõhutatakse oma kohustust viia läbi julgeolekusektori reform. (4) Sellega seoses viisid nõukogu peasekretariaat ja Euroopa Komisjon koostöös Guinea-Bissau ametiasutustega 2007. aasta mais nimetatud riigis läbi esialgse ühise teabekogumismissiooni, et töötada välja riikliku julgeolekusektori reformiprotsessi toetamise suhtes võetav ELi üldine lähenemisviis. (5) Riikliku julgeolekustrateegia tõhusaks elluviimiseks esitas Guinea-Bissau valitsus 2007. aasta septembris julgeoleku- ja kaitsesektori ümberkorraldamise ja kaasajastamise tegevuskava ning loodi institutsiooniline raamistik selle tegevuskava rakendamiseks. (6) Selleks et võidelda riigis tegutsevate organiseeritud kuritegevuslike võrgustike kujutatava üha suureneva ohuga, kuulutas Guinea-Bissau valitsus koostöös ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise bürooga (UNODC) septembris 2007 samuti välja operatiivkava ebaseadusliku uimastikaubandusega võitlemiseks. (7) ÜRO peasekretäri 28. septembri 2007. aasta aruandes, milles küll avaldatakse Guinea-Bissau valitsusele tunnustust julgeolekusektori reformiprogrammi elluviimisel seni astutud positiivsete sammude eest, rõhutati siiski riigi suutmatust võidelda ise ebaseadusliku uimastikaubandusega ning kutsuti piirkondlikke ja rahvusvahelisi partnereid üles andma tehnilist ja rahalist abi. (8) Nõukogu leidis 19. novembril 2007, et Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (EJKP) meetme võtmine Guinea-Bissau julgeolekusektori reformi vallas oleks asjakohane ja kooskõlas Euroopa Arengufondi ja muu ühenduse tegevusega ning täiendaks neid. (9) Pärast ELi teise teabekogumismissiooni lähetamist oktoobris 2007 kiitis nõukogu 10. detsembril 2007 heaks Guinea-Bissau julgeolekusektori reformi alase võimaliku EJKP toetusmeetme üldkontseptsiooni. (10) Guinea-Bissau valitsus esitas 10. jaanuari 2008. aasta kirjas ELile kutse lähetada Guinea-Bissausse Euroopa Liidu missioon julgeolekusektori reformi valdkonnas. (11) Nõukogu kiitis 12. veebruaril 2008 heaks operatsioonide kontseptsiooni, mis käsitleb EJKP raames läbiviidava julgeolekusektori reformi toetusmissiooni Guinea-Bissaus (EU SSR GUINEA-BISSAU). (12) Nõukogu märkis 21. novembri 2006. aasta järeldustes, et julgeolekusektori reformi läbiviimine partnerriikides on ELi tegevuse üks põhivaldkond, nagu see on kindlaks määratud Euroopa julgeolekustrateegias. (13) Kolmandad riigid peaksid missioonis osalema kooskõlas Euroopa Ülemkogu poolt kindlaksmääratud üldsuunistega. (14) Missiooni juhtimis- ja kontrollistruktuur ei piira missiooni eelarve täitmisel missiooni juhi lepingulisi kohustusi komisjoni ees. (15) Kõnealuse missiooni jaoks tuleks aktiveerida nõukogu sekretariaadi raames asutatud valveteenistus. (16) EJKP missioon viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja mis võib kahjustada Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 sätestatud ÜVJP eesmärkide saavutamist, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:







Artikkel 1

Missioon

▼M3

1. Euroopa Liit (EL) moodustab Guinea-Bissau Vabariigi julgeolekusektori reformi alase ELi toetusmissiooni (edaspidi „EU SSR GUINEA-BISSAU” või „missioon”), mis koosneb 26. veebruaril 2008 algavast ettevalmistavast etapist ja hiljemalt 1. mail 2008 algavast rakendusetapist. Missiooni kestus on kuni 28 kuud alates esialgse tegevusvalmiduse väljakuulutamisest.

▼B

2. EU SSR GUINEA-BISSAU tegutseb vastavalt artiklis 2 sätestatud missiooni kirjeldusele.

Artikkel 2

Missiooni kirjeldus

1. EU SSR GUINEA-BISSAU annab kohalikele ametiasutustele Guinea-Bissau Vabariigi julgeolekusektori reformi osas nõu ja abi tihedas koostöös teiste ELi, rahvusvaheliste ja kahepoolsete osalejatega, et aidata kaasa riikliku julgeolekusektori reformi strateegia rakendamiseks vajalike tingimuste loomisele ning hõlbustada edasist abiandjate osalemist.

2. Missioonil on järgmised eesmärgid:

— viia ellu riiklik julgeolekusektori reformi strateegia, aidates välja töötada üksikasjalikud rakenduskavad relva- ja julgeolekujõudude ümberkorraldamiseks ja isikkoosseisu kärpimiseks;

— aidata arendada ja tuvastada võimete suurendamise vajadusi, sealhulgas seoses koolituse ja varustusega ning hõlbustades edasist abiandjate mobiliseerimist ja osalemist;

— anda hinnang seoses julgeolekusektori elluviimise toetamisega EJKP tegevuse jätkamise potentsiaalile ja ohtudele keskpikas perspektiivis.

Artikkel 3

Missiooni struktuur

Missioon asub Guinea-Bissau pealinnas Bissau ja sellesse kuuluvad järgmised isikud:

a) missiooni juht ja missiooni juhi asetäitja, keda toetab missiooni toetusüksus, poliitiline nõunik/avalikustamise ja teabelevi ametnik (POLAD/PPIO);

b) nõuandjad, kes on määratud: — sõjaväe, — mereväe, — õhujõudude, ja relvajõudude peakorteri juurde;

c) nõuandjad, kes on määratud: — kohtupolitsei, — Interpoli riikliku büroo, — prokuratuuride ja — korrakaitsepolitsei juurde, sealhulgas seoses vabatahtliku riigikaitseorganisatsiooni loomisega; ning

d) nõuandja tehnilise koordineerimise komitee sekretariaadis.

Artikkel 4

Tsiviiloperatsiooni ülem

1. Tsiviiloperatsioonide planeerimise ja läbiviimise teenistuse direktor on EU SSR GUINEA-BISSAU tsiviiloperatsiooni ülem.

2. Tsiviiloperatsiooni ülem juhib ja kontrollib EU SSR GUINEA-BISSAU missiooni strateegilisel tasandil, tehes seda poliitika- ja julgeolekukomitee poliitilise kontrolli all ja strateegilisel juhtimisel ning peasekretäri/kõrge esindaja üldises alluvuses.

3. Tsiviiloperatsiooni ülem tagab nõukogu otsuste ning poliitika- ja julgeolekukomitee otsuste nõuetekohase ja tõhusa rakendamise, sealhulgas missiooni juhile strateegilisel tasandil nõuetekohaselt antud juhiste kaudu.

4. Kogu lähetatud isikkoosseis jääb asjaomase lähetajariigi siseriiklike asutuste või ELi institutsiooni täielikku alluvusse. Siseriiklikud asutused annavad oma isikkoosseisu, meeskondade ja üksuse operatiivjuhtimise üle tsiviiloperatsiooni ülemale.

5. Tsiviiloperatsiooni ülem kannab üldist vastutust ELi vastutuskohustuse nõuetekohase täitmise eest.

Artikkel 5

Missiooni juht

1. Missiooni juht vastutab missiooni eest ning juhib ja kontrollib seda kohapeal.

2. Missiooni juht teostab operatsioonis osalevate riikide isikkoosseisu, meeskondade ja üksuste operatiivjuhtimist tsiviiloperatsiooni ülema määratud korras, vastutades ühtlasi töökorralduse ja logistika, sealhulgas missiooni käsutusse antud varade, ressursside ja teabe eest.

3. Missiooni juht annab juhiseid missiooni kogu isikkoosseisule EU SSR GUINEA-BISSAU tõhusaks läbiviimiseks kohapeal, vastutades missiooni koordineerimise ja igapäevase juhtimise eest tsiviiloperatsiooni ülema strateegilisel tasandil antud juhiseid järgides.

4. Missiooni juht vastutab missiooni eelarve täitmise eest. Selleks allkirjastab missiooni juht komisjoniga lepingu.

5. Missiooni juht vastutab isikkoosseisu distsiplinaarkontrolli eest. Lähetatud isikkoosseisu suhtes võtavad distsiplinaarmeetmeid asjaomased siseriiklikud või ELi asutused.

6. Missiooni juht esindab EU SSR GUINEA-BISSAU missiooni operatsioonide piirkonnas ning tagab missiooni asjakohase nähtavuse.

7. Missiooni juht koostab nõukogu peasekretariaadi kaasabil missiooni operatsiooni plaani (OPLAN), mille nõukogu heaks kiidab.

Artikkel 6

Isikkoosseis

1. EU SSR GUINEA-BISSAU koosneb peamiselt liikmesriikide või ELi institutsioonide lähetatud isikkoosseisust. Iga liikmesriik või ELi institutsioon katab oma isikkoosseisu lähetamisega seotud kulud, sealhulgas sõidukulud missiooni toimumiskohta ja tagasi, töötasud, tervisekindlustuse ja hüvitised, välja arvatud päevaraha ning keerulistes ja ohtlikes tingimustes töötamise eest makstavad toetused.

2. Missioon võtab lepingulisel alusel tööle rahvusvahelisi tsiviilisikkoosseisu liikmeid ja kohalikke isikkoosseisu liikmeid, kui liikmesriigid ei suuda nõutavate ülesannete täitmist tagada.

3. Kõik isikkoosseisu liikmed järgivad missioonile eriomaseid julgeolekualaseid minimaalseid tegevusstandardeid ning missiooni piirkonnas ELi julgeolekupoliitika toetuseks vastuvõetud missiooni julgeolekuplaani. Isikkoosseisu liikmetele nende ülesannete täitmisel usaldatud ELi salastatud teabe kaitse osas järgivad kõik isikkoosseisu liikmed julgeolekupõhimõtteid ja miinimumstandardeid, mis on kehtestatud nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusega 2001/264/EÜ, millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad ( 1 ) (edaspidi „nõukogu julgeolekueeskirjad”).

Artikkel 7

Käsuliin

1. EU SSR GUINEA-BISSAU missioonil on ühtne käsuliin nagu kriisiohjamisoperatsioonil.

2. Poliitika- ja julgeolekukomitee teostab nõukogu vastutusel EU SSR GUINEA-BISSAU poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist.

3. Tsiviiloperatsiooni ülem on poliitika- ja julgeolekukomitee poliitilise kontrolli all ja strateegilisel juhtimisel ning peasekretäri/kõrge esindaja üldises alluvuses EU SSR GUINEA-BISSAU ülem strateegilisel tasandil, andes missiooni juhile juhiseid ning nõu ja tehnilist abi. ELi sõjalise staabi tsiviil-sõjaline staabiüksus kaasatakse kõikidesse aspektidesse tema pädevuse piires.

4. Tsiviiloperatsiooni ülem annab nõukogule aru peasekretäri/kõrge esindaja kaudu.

5. Missiooni juht juhib ja kontrollib EU SSR GUINEA-BISSAU missiooni kohapeal ning allub otseselt tsiviiloperatsiooni ülemale.

Artikkel 8

Poliitiline kontroll ja strateegiline juhtimine

1. Poliitika- ja julgeolekukomitee teostab nõukogu vastutusel missiooni poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist. Nõukogu volitab käesolevaga poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema asjakohaseid otsuseid kooskõlas ELi lepingu artikliga 25.

Kõnealune volitus sisaldab õigust nimetada peasekretäri/kõrge esindaja ettepanekul ametisse missiooni juht ning teha muudatusi operatsioonide kontseptsioonis (CONOPS) ja operatsiooni plaanis (OPLAN). Missiooni eesmärkide ja lõpetamise osas jääb otsustusõigus nõukogule.

2. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab nõukogule korrapäraste ajavahemike järel aru.

3. Poliitika- ja julgeolekukomitee saab tsiviiloperatsiooni ülemalt ja missiooni juhilt korrapäraste ajavahemike järel ja vajaduse korral aruandeid nende vastutusalas olevate küsimuste kohta.

Artikkel 9

Finantssätted

▼M3

1. Missiooniga seotud kulude katmiseks määratud lähtesumma ajavahemikuks 26. veebruar 2008 kuni 30. november 2009 on 5 650 000 eurot.

Missiooniga seotud kulude katmiseks määratud lähtesumma ajavahemikuks 1. detsember 2009 kuni 30. juuni 2010 on 1 530 000 eurot.

Missiooniga seotud kulude katmiseks määratud lähtesumma ajavahemikuks 1. juuli 2010 kuni 30. september 2010 on 630 000 eurot.

▼B

2. Kõiki kulusid hallatakse vastavalt eelarve suhtes kohaldatavatele ühenduse eeskirjadele ja menetlustele selle erandiga, et mis tahes eelrahastamise summad ei jää ühenduse omandisse. Kolmandate riikide kodanikud võivad osaleda pakkumismenetlustes.

3. Missiooni juht annab oma lepingu raames tehtud tegevuse kohta täielikult aru komisjonile ja tegutseb viimase kontrolli all.

4. Rahastamisel võetakse arvesse missiooni operatiivvajadusi, kaasa arvatud varustuse kokkusobivust.

5. Missiooniga seotud kulud on abikõlblikud alates käesoleva ühismeetme jõustumisest.

Artikkel 10

Kolmandate riikide osalemine

1. Ilma et see piiraks ELi sõltumatust otsuste tegemisel ja tema ühtset institutsioonilist raamistikku, võib kolmandaid riike kutsuda üles missiooni toetama tingimusel, et nad katavad oma isikkoosseisu lähetamise kulud, sealhulgas töötasud, täieulatusliku üldkindlustuse, päevarahad ning sõidukulud Guinea-Bissau Vabariiki ja sealt tagasi, ning annavad vastavalt vajadusele oma panuse projekti jooksvate kulude katteks.

2. Missiooni toetavatel kolmandatel riikidel on missiooni igapäevase juhtimise seisukohast samad õigused ja kohustused kui liikmesriikidel.

3. Nõukogu volitab poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema asjakohaseid otsuseid pakutava toetuse vastuvõtmise kohta ning moodustama osalejate komitee.

4. Kolmandate riikide osalemist käsitlev üksikasjalik kord kehtestatakse lepingutega vastavalt ELi lepingu artiklis 24 sätestatud menetlusele. Eesistujariiki abistav peasekretär/kõrge esindaja võib kõnealuse korra osas eesistujariigi nimel läbirääkimisi pidada. Kui EL ja kolmas riik on sõlminud lepingu, millega kehtestatakse raamistik asjaomase kolmanda riigi osalemiseks ELi kriisiohjeoperatsioonidel, kohaldatakse missiooni raames sellise lepingu sätteid.

Artikkel 11

Koordineerimine

1. Nõukogu ja komisjon tagavad kumbki oma pädevuse piires käesoleva ühismeetme järjepidevuse ühenduse välistegevusega vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 3 teisele lõigule. Nõukogu ja komisjon teevad sel eesmärgil omavahel koostööd. ELi tegevuse koordineerimist Guinea-Bissau Vabariigis puudutav kord määratakse kindlaks Bissaus ja Brüsselis.

2. Ilma et see piiraks käsuliini kohaldamist, tegutseb missiooni juht tihedas kooskõlas komisjoni delegatsiooniga, et tagada Guinea-Bissau julgeolekusektori reformi osas läbiviidava ELi toetustegevuse sidusus.

3. Missiooni juht teeb tihedat koostööd kohapeal asuva ELi eesistujariigi esindajaga ja teiste ELi missioonide juhtidega, eelkõige seoses ELi osalemisega riikliku julgeolekustrateegia rakendamise juhtkomitees.

4. Missiooni juht teeb koostööd teiste riigis kohalolevate rahvusvaheliste osalejatega, eelkõige ÜRO, ECOWASi ja rahvusvahelise Guinea-Bissau kontaktrühmaga.

Artikkel 12

Salastatud teabe avaldamine

1. Peasekretär/kõrge esindaja on kooskõlas nõukogu julgeolekueeskirjadega volitatud avaldama käesolevasse ühismeetmesse kaasatud kolmandatele riikidele ELi salastatud teavet ning kõnealuse operatsiooni jaoks koostatud dokumente kuni kategooriani „RESTREINT UE”.

2. Peasekretär/kõrge esindaja on volitatud avaldama kooskõlas nõukogu julgeolekueeskirjadega ja missiooni operatiivvajadustest lähtudes ÜROle ja ECOWASile ELi salastatud teavet ning kõnealuse operatsiooni jaoks koostatud dokumente kuni kategooriani „RESTREINT UE”. Selleks koostatakse kohalik kord.

3. Täpse ja vahetu operatiivvajaduse puhul on peasekretär/kõrge esindaja volitatud avaldama kooskõlas nõukogu julgeolekueeskirjadega vastuvõtjariigile ELi salastatud teavet ning kõnealuse operatsiooni jaoks koostatud dokumente kuni kategooriani „RESTREINT UE”. Kõikidel muudel juhtudel avaldatakse nimetatud teavet ja dokumente vastuvõtjariigile kooskõlas menetlustega, mis vastavad vastuvõtjariigi ja ELi vahelise koostöö tasemele.

4. Peasekretär/kõrge esindaja on volitatud avaldama käesolevasse ühismeetmesse kaasatud kolmandatele riikidele liidu salastamata dokumente, mis on seotud operatsiooni käsitlevate nõukogu aruteludega ning mille suhtes vastavalt nõukogu kodukorra ( 2 ) artikli 6 lõikele 1 kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus.

Artikkel 13

EU SSR GUINEA-BISSAU ja selle isikkoosseisu staatus

1. EU SSR GUINEA-BISSAU ja selle isikkoosseisu staatus, sealhulgas vajaduse korral privileegid, immuniteedid ja lisatagatised, mis on vajalikud missiooni täitmiseks ja selle tõrgeteta toimimiseks, lepitakse kokku vastavalt ELi lepingu artiklis 24 sätestatud menetlusele. Peasekretär/kõrge esindaja, kes abistab eesistujariiki, võib sellise kokkuleppe viimase nimel läbi rääkida.

2. Isikkoosseisu liikme lähetanud riik või ELi institutsioon vastutab kõikide lähetusega seotud nõuete eest, olenemata sellest, kas nõude on esitanud lähetatu või on see esitatud tema vastu. Kõnealune riik või ELi institutsioon vastutab lähetatud isikkoosseisu liikme vastu võetavate meetmete eest.

Artikkel 14

Julgeolek

1. Tsiviiloperatsiooni ülem juhendab missiooni juhti julgeolekumeetmete planeerimisel ning tagab nende nõuetekohase ja tõhusa rakendamise EU SSR GUINEA-BISSAU jaoks kooskõlas artiklitega 4 ja 7, tehes seda koostöös nõukogu peasekretariaadi julgeolekubürooga.

2. Missiooni juht vastutab operatsiooni julgeoleku ning nende minimaalsete julgeolekunõuete järgimise tagamise eest, mida kohaldatakse operatsiooni suhtes kooskõlas ELi poliitikaga, mis käsitleb ELi lepingu V jaotise ja seda täiendavate dokumentide alusel väljapoole ELi operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeolekut.

3. Missiooni juhti abistab missiooni julgeolekuametnik, kes annab aru missiooni juhile ja hoiab ka tihedat ametialast kontakti nõukogu julgeolekubürooga.

4. EU SSR GUINEA-BISSAU isikkoosseisu liikmed läbivad enne teenistuskohustuste täitmisele asumist kohustusliku julgeolekukoolituse kooskõlas OPLANiga. Isikkoosseis saab missiooni toimumiskohas regulaarselt missiooni julgeolekuametniku korraldatud täiendkoolitust.

5. Missiooni juht tagab ELi salastatud teabe kaitse kooskõlas nõukogu julgeolekueeskirjadega.

Artikkel 15

Valveteenistus

EU SSR GUINEA-BISSAU jaoks aktiveeritakse valveteenistus.

Artikkel 16

Missiooni läbivaatamine

Kuus kuud pärast missiooni rakendusetapi algust esitatakse poliitika- ja julgeolekukomiteele missiooni ülevaade, mis põhineb missiooni juhi ja nõukogu peasekretariaadi aruandel.

Artikkel 17

Jõustumine ja kehtivusaeg

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

▼M3

Seda kohaldatakse kuni 30. septembrini 2010.

▼B

Artikkel 18

Avaldamine

1. Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

2. Artikli 8 lõike 1 kohased poliitika- ja julgeolekukomitee otsused, mis käsitlevad missiooni juhi ametisse nimetamist, avaldatakse samuti Euroopa Liidu Teatajas.