02019R1122 — ET — 01.01.2021 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2019/1122, 12. märts 2019, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ seoses liidu registri toimimisega (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 177 2.7.2019, lk 3)

Muudetud:









▼B

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2019/1122,

12. märts 2019,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ seoses liidu registri toimimisega

(EMPs kohaldatav tekst)







I JAOTIS

ÜLDSÄTTED







1. PEATÜKK

Reguleerimisese, kohaldamisala ja mõisted

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesolevas määruses sätestatakse liidu registri ning direktiivi 2003/87/EÜ artikli 20 lõike 1 kohase sõltumatu tehingute registri jaoks üldnõuded ning nende tööd ja hooldamist käsitlevad nõuded.

Artikkel 2

Kohaldamisala

Käesolevat määrust kohaldatakse Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemi (edaspidi „ELi HKS“) raames loodud lubatud heitkoguse ühikute (edaspidi „LHÜd“) suhtes.

▼M1

Käesolevat määrust kohaldatakse ka aastaks eraldatud heitkoguse ühikute (edaspidi „AEHÜd“) suhtes.

▼B

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EL) nr 1031/2010 artikli 3 ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/331 ( 1 ) artikli 3 mõisteid. Kasutatakse ka järgmisi mõisteid:

1) „põhihaldaja“ – isik, kelle on määranud komisjon vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 20;

2) „riiklik haldaja“ – kooskõlas artikliga 7 määratud üksus, kes vastutab liikmesriigi nimel liikmesriigi jurisdiktsiooni all olevate kasutajakontode haldamise eest liidu registris;

3) „kontoomanik“ – liidu registris kontot omav füüsiline või juriidiline isik;

4) „kontoteave“ – kogu teave, mis on vajalik konto avamiseks või tõendaja registreerimiseks, sh kogu teave kontodele või tõendajatele määratud esindajate kohta;

5) „pädev asutus“ – ametiasutus(ed), mille on liikmesriik nimetanud vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 18;

6) „tõendaja“ – komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/2067 ( 2 ) artikli 3 punktis 3 määratletud tõendaja;

7) „lennunduse LHÜd“ – direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3c lõike 2 kohaselt loodud LHÜd, sh samal eesmärgil loodud LHÜd, mis on pärit kõnealuse direktiivi artikli 25 alusel ELi HKSiga seotud heitkogustega kauplemise süsteemidest;

8) „üldised LHÜd“ – kõik muud direktiivi 2003/87/EÜ kohaselt loodud LHÜd, sh LHÜd, mis on pärit kõnealuse direktiivi artikli 25 alusel ELi HKSiga seotud heitkogustega kauplemise süsteemidest;

9) „protsess“ – automaatne tehniline menetlus, mille abil tehakse liidu registris konto või ühikuga seotud toiming;

10) „sooritamine“ – sooritamiseks esitatud protsessi täideviimine, mis võib päädida lõpuleviimisega, kui kõik tingimused on täidetud, või lõpetamisega;

11) „tööpäev“ – aasta mis tahes päev esmaspäevast reedeni;

▼M1

12) „tehing“ – protsess liidu registris, mis hõlmab LHÜ või AEHÜ ülekandmist ühelt kontolt teisele;

▼B

13) „tagastamine“ – käitaja või õhusõidukikäitaja poolt sellise koguse LHÜde mahaarvestamine, mis vastab tema käitise või õhusõiduki tõendatud heitkogustele;

14) „kustutamine“ – LHÜ lõplik eemaldamine selle omaniku poolt, ilma et seda arvestataks maha tõendatud heitkoguste võrra;

15) „rahapesu“ – rahapesu direktiivi (EL) 2015/849 artikli 1 lõike 3 tähenduses;

16) „rasked kuriteod“ – rasked kuriteod direktiivi (EL) 2015/849 artikli 3 punkti 4 tähenduses;

17) „terrorismi rahastamine“ – terrorismi rahastamine direktiivi (EL) 2015/849 artikli 1 lõike 5 tähenduses;

18) „juhid“ – juhtimiskohustusi täitvad isikud määruse (EL) nr 596/2014 artikli 3 punkti 1 alapunkti 25 tähenduses;

19) „emaettevõtja“ – emaettevõtja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL ( 3 ) artikli 2 punkti 9 tähenduses;

20) „tütarettevõtja“ – tütarettevõtja direktiivi 2013/34/EL artikli 2 punkti 10 tähenduses;

21) „kontsern“ – kontsern direktiivi 2013/34/EL artikli 2 punkti 11 tähenduses;

22) „keskne vastaspool“ – keskne vastaspool Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 ( 4 ) artikli 2 punkti 1 tähenduses;

▼M1

23) „JJMi nõuete täitmise periood“ – alates 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2030 kestev ajavahemik, mille jooksul liikmesriigid peavad piirama oma kasvuhoonegaaside heidet vastavalt määrusele (EL) 2018/842;

24) „aastaks eraldatud heitkoguse ühik“ („AEHÜ“) – määruse (EL) 2018/842 artikli 4 lõike 3 ja artikli 10 kohaselt kindlaks määratava liikmesriigile aastaks eraldatud heitkoguse osa, mis on võrdne ühe CO2-ekvivalenttonniga.

▼B







2. PEATÜKK

Registrite süsteem

Artikkel 4

Liidu register

1. Põhihaldaja hoiab käigus ja hooldab liidu registrit, sealhulgas selle tehnilist taristut.

▼M1

2. Liikmesriigid kasutavad liidu registrit direktiivi 2003/87/EÜ artiklis 19 ja määruse (EL) 2018/842 artiklis 12 sätestatud kohustuste täitmiseks. Liidu register tagab riiklikele haldajatele ja kontoomanikele käesoleva määrusega ette nähtud protsessid.

▼B

3. Põhihaldaja tagab, et liidu register vastab käesoleva määruse artikli 75 kohases andmevahetust käsitlevas ja tehnilises kirjelduses kehtestatud riistvara, võrguühenduse, tarkvara ja turvalisuse nõuetele.

Artikkel 5

Euroopa Liidu tehingulogi

1. Vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 20 luuakse standarditud elektroonilise andmebaasi kujul Euroopa Liidu tehingulogi (ELi tehingulogi), et sooritada käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvaid tehinguid.

2. Põhihaldaja hoiab käigus ja hooldab ELi tehingulogi vastavalt käesolevale määrusele.

3. Põhihaldaja tagab, et ELi tehingulogi on võimeline kontrollima ja registreerima kõiki käesolevas määruses osutatud protsesse ning see vastab käesoleva määruse artikli 75 kohases andmevahetust käsitlevas ja tehnilises kirjelduses kehtestatud riistvara, võrguühenduse ja tarkvara nõuetele.

4. Põhihaldaja tagab, et ELi tehingulogi on võimeline registreerima kõiki I jaotise 3. peatükis ning II ja III jaotises kirjeldatud protsesse.

Artikkel 6

Registrite ja ELi tehingulogi vahelised sideühendused

1. Põhihaldaja tagab, et liidu registril on sideühendus kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide registritega, mille suhtes on jõus direktiivi 2003/87/EÜ artikli 25 kohaselt sõlmitud sidumisleping LHÜdega tehtavate tehingute kohta teabe vahetamiseks.

2. Põhihaldaja tagab, et liidu registril on vahetu sideühendus ELi tehingulogiga, et kontrollida ja registreerida LHÜdega tehtavaid tehinguid ja I jaotise 3. peatükis kirjeldatud kontohaldusprotsesse. Kõik LHÜdega tehtavad tehingud sooritatakse liidu registris ning need registreeritakse ja neid kontrollitakse ELi tehingulogis. Põhihaldaja võib luua piiratud sideühenduse ELi tehingulogi ja liiduga ühinemise lepingu allkirjastanud kolmanda riigi registri vahel.

Artikkel 7

Riiklikud haldajad

1. Iga liikmesriik määrab riikliku haldaja. Liikmesriik pääseb oma kontodele ja tema jurisdiktsiooni alla kuuluvatele liidu registri kontodele ligi ja haldab neid vastavalt artiklile 10 riikliku haldaja kaudu, nagu on kindlaks määratud I lisas.

2. Liikmesriigid ja komisjon tagavad, et riiklike haldajate, põhihaldaja ja kontoomanike vahel ei ole huvide konflikti.

3. Iga liikmesriik teatab komisjonile riikliku haldaja isiku ja kontaktandmed, sealhulgas hädaolukorra telefoninumbri, mida tuleb kasutada turvaintsidendi korral.

4. Komisjon kooskõlastab käesoleva määruse rakendamise iga liikmesriigi riikliku haldajaga ja põhihaldajaga. Eelkõige peab komisjon kooskõlas aluslepingutega nõu käesoleva määrusega reguleeritud registrite töö ja käesoleva määruse rakendamisega seotud küsimuste ja menetluste üle. Põhihaldaja ja riiklike haldajate vahel kokkulepitud koostöötingimused hõlmavad ühiseid töömenetlusi käesoleva määruse rakendamiseks, muudatuste ja intsidentide haldamise menetlusi liidu registri jaoks, tehnilist kirjeldust liidu registri ja ELi tehingulogi toimimiseks ja usaldusväärsuse tagamiseks ning käesoleva määruse kohaselt kogutud isikuandmete töötlejate ülesandeid käsitlevaid tingimusi. Koostöötingimused võivad sisaldada väliste sideühenduste, infotehnoloogiataristu ja kasutajakontole juurdepääsuga seotud menetluste ühendamise korda. Et I jaotise 3. peatükki rakendataks ühtlaselt, esitab põhihaldaja iga kahe aasta järel riiklikele haldajatele aruande igas liikmesriigis kohaldatavate asjakohaste tavade kohta.

▼M1

5. Põhihaldaja, pädevad asutused ja riiklikud haldajad viivad läbi üksnes selliseid protsesse, mis on vajalikud nende ülesannete täitmiseks kooskõlas direktiiviga 2003/87/EÜ ja määrusega (EL) 2018/842.

▼B







3. PEATÜKK

Kontod







1. jagu

Kõikidele kontodele kohaldatavad üldsätted

Artikkel 8

Kontod

1. Liikmesriigid ja põhihaldaja tagavad, et liidu register sisaldab I lisas sätestatud kontosid.

2. Eri liiki kontodel võib hoida eri liiki ühikuid vastavalt I lisas sätestatule.

Artikkel 9

Konto olek

1. Konto olek võib olla üks järgmistest: avatud, blokeeritud, sulgemise ootel või suletud. Konkreetsetel aastatel võib konto olla ka väljaarvatud olekus.

2. Blokeeritud kontodelt ei saa algatada ühtegi protsessi, välja arvatud artiklites 22, 31 ja 56 sätestatud protsessid.

3. Enne konto sulgemist võib konto määrata sulgemise ootel olekusse seniks, kuni sulgemise vastu saab võtta parandusmeetmeid, või kuni konto sulgemise tingimused on täidetud, kuid mitte rohkem kui 10 aastaks. Sulgemise ootel olevatelt kontodelt ei saa algatada ühtegi protsessi, nendele kontodele ei saa ühikuid kanda ning kogu juurdepääs nendele kontodele on peatatud. Sulgemise ootel oleva konto oleku võib muuta avatuks üksnes siis, kui kõik konto avamise tingimused on täidetud.

4. Suletud kontodelt ei saa algatada ühtegi protsessi. Suletud kontot ei saa uuesti avada ega sinna ühikuid kanda.

5. Käitise väljaarvamisel ELi HKSist direktiivi 2003/87/EÜ artikli 27 või artikli 27a kohaselt määrab riiklik haldaja asjaomase käitaja arvelduskonto väljaarvatud olekusse, kuni väljaarvamine kestab.

6. Kui pädev asutus teatab, et õhusõidukikäitaja lennud ei kuulu asjaomasel aastal direktiivi 2003/87/EÜ I lisa kohaselt enam ELi HKSi, määrab riiklik haldaja pärast asjaomase õhusõidukikäitaja eelnevat teavitamist kõnealuse õhusõidukikäitaja arvelduskonto väljaarvatud olekusse, kuni pädev asutus teatab, et selle õhusõidukikäitaja lennud on jälle ELi HKSi arvatud.

7. Väljaarvatud kontodelt ei saa algatada ühtegi protsessi, välja arvatud artiklites 22 ja 57 sätestatud protsessid ning artiklites 31 ja 56 sätestatud protsessid, mis vastavad ajavahemikule, kui konto ei olnud väljaarvatud olekus.

Artikkel 10

Kontode haldamine

1. Igal kontol on haldaja, kes vastutab liikmesriigi või liidu nimel konto haldamise eest.

2. Konto haldaja määratakse iga kontoliigi jaoks vastavalt I lisale.

3. Konto haldaja avab käesoleva määruse kohaselt konto, peatab kontole juurdepääsu või sulgeb konto, muudab selle olekut, kinnitab volitatud esindajad, lubab kontoandmetesse selliste muudatuste tegemist, milleks on vaja haldaja heakskiitu, algatab tehinguid, kui kontoesindaja või kontoomanik seda taotleb kooskõlas artikli 20 lõigetega 6 ja 7, ning algatab tehinguid pädeva asutuse või asjakohase õiguskaitseasutuse korraldusel.

4. Haldaja võib kontoomanikelt ja nende esindajatelt nõuda nõusolekut käesoleva määruse kohaste põhjendatud tingimuste täitmiseks, võttes arvesse II lisas sätestatut.

5. Kontode suhtes kohaldatakse nende haldaja liikmesriigi seadusi ja kontod kuuluvad nende haldaja liikmesriigi jurisdiktsiooni alla ning kontodel hoitavate ühikute asukohaks loetakse nende haldaja liikmesriigi territooriumi.

Artikkel 11

Põhihaldaja teated

Põhihaldaja teavitab kontoesindajaid ja riiklikku haldajat kõikidest kontoga seotud ning sooritamiseks esitatud protsessidest, nende lõpuleviimisest või lõpetamisest ja konto oleku muutusest artikli 75 kohases andmevahetust käsitlevas ja tehnilises kirjelduses kirjeldatud automaatse mehhanismi kaudu. Teated saadetakse konto haldaja liikmesriigi ametlikus keeles (ametlikes keeltes).







2. jagu

Kontode avamine ja ajakohastamine

▼M1

Artikkel 12

Põhihaldaja hallatavate kontode avamine

1. Põhihaldaja avab kõik HKSi halduskontod liidu registris, ELi JJMi AEHÜde üldkoguse konto, määruse (EL) 2018/842 kohase kustutamiskonto (edaspidi „JJMi kustutamiskonto“), ELi II lisa AEHÜde üldkoguse konto, ELi JJMi tagavarareservi konto ja igale liikmesriigile ühe JJMi nõuete täitmise konto nõuete täitmise perioodi iga aasta jaoks.

2. Artikli 7 lõike 1 kohaselt määratud riiklik haldaja tegutseb riikliku JJMi nõuete täitmise konto volitatud esindajana.

▼B

Artikkel 13

Enampakkumise tagatiste üleandmise konto avamine liidu registris

1. Määruses (EL) nr 1031/2010 määratletud arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem, mis on ühendatud kõnealuse määruse artikli 26 või 30 kohaselt määratud enampakkumisplatvormiga, võib riiklikult haldajalt taotleda enampakkumise tagatiste üleandmise konto avamist liidu registris. Konto avamist taotlev isik esitab IV lisas sätestatud teabe.

2. Riiklik haldaja avab enampakkumise tagatiste üleandmise konto liidu registris või teavitab konto avamist taotlevat isikut artikli 19 kohasest konto avamisest keeldumisest 20 tööpäeva jooksul alates käesoleva artikli lõikes 1 ja artiklis 21 nõutud täieliku teabe saamisest.

3. Enampakkumise tagatiste üleandmise kontol hoitavaid LHÜsid käsitatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/26/EÜ artikli 2 punktis m määratletud tagatisena.

Liidu registris avatud enampakkumise tagatiste üleandmise konto on asjakohane konto direktiivi 98/26/EÜ artikli 9 lõike 2 kohaldamisel ning loetakse, et see konto asub selles liikmesriigis ja selle suhtes kohaldatakse selle liikmesriigi seadusi, millele on osutatud käesoleva määruse artikli 10 lõikes 5.

Artikkel 14

Käitaja arvelduskonto avamine liidu registris

1. Asjakohane pädev asutus või käitaja esitab 20 tööpäeva jooksul pärast kasvuhoonegaaside heiteloa jõustumist asjakohasele riiklikule haldajale VI lisas sätestatud teabe ning taotleb riiklikult haldajalt käitaja arvelduskonto avamist liidu registris.

2. Riiklik haldaja avab igale käitisele käitaja arvelduskonto liidu registris või teavitab võimalikku kontoomanikku artikli 19 kohasest konto avamisest keeldumisest 20 tööpäeva jooksul alates käesoleva artikli lõikes 1 ja artiklis 21 nõutud täieliku teabe saamisest.

3. Uue käitaja arvelduskonto võib avada ainult siis, kui käitisele ei ole sama kasvuhoonegaaside heiteloa põhjal käitaja arvelduskontot juba avatud.

Artikkel 15

Õhusõidukikäitaja arvelduskonto avamine liidu registris

1. Pädev asutus või õhusõidukikäitaja esitab 20 tööpäeva jooksul pärast õhusõidukikäitaja seirekava kinnitamist asjakohasele riiklikule haldajale VII lisas sätestatud teabe ning taotleb riiklikult haldajalt õhusõidukikäitaja arvelduskonto avamist liidu registris.

2. Igal õhusõidukikäitajal on üks õhusõidukikäitaja arvelduskonto.

3. Õhusõidukikäitaja, kelle lennutegevusest tulenev heide aastas on kokku alla 25 000 CO 2 -ekvivalenttonni või kelle õhusõidukid teevad vähem kui 243 lendu kolme järjestikuse neljakuulise perioodi kohta, võib volitada füüsilist või juriidilist isikut avama tema nimel õhusõidukikäitaja arvelduskonto ning tagastama LHÜsid vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 12 lõikele 2a. Nõuete täitmise eest vastutab endiselt õhusõidukikäitaja. Füüsilise või juriidilise isiku volitamisel tagab õhusõidukikäitaja, et volitatud isiku ning pädevate asutuste, riiklike haldajate, tõendajate või muude direktiivi 2003/87/EÜ ja selle rakendamiseks vastu võetud õigusaktide sätete kohaldamisalasse kuuluvate asutuste vahel ei ole huvide konflikti. Sellisel juhul esitab volitatud füüsiline või juriidiline isik lõike 1 kohaselt nõutud teabe.

4. Riiklik haldaja avab igale õhusõidukikäitajale õhusõidukikäitaja arvelduskonto liidu registris või teavitab võimalikku kontoomanikku artikli 19 kohasest konto avamisest keeldumisest 20 tööpäeva jooksul alates käesoleva artikli lõikes 1 ja artiklis 21 nõutud täieliku teabe saamisest.

5. Õhusõidukikäitajal võib olla ainult üks õhusõidukikäitaja arvelduskonto.

Artikkel 16

Kauplemiskonto avamine liidu registris

1. Võimalik kontoomanik esitab liidu registris kauplemiskonto avamiseks taotluse riiklikule haldajale. Võimalik kontoomanik esitab riikliku haldaja nõutud teabe, mis sisaldab vähemalt IV lisas sätestatud teavet.

2. Riikliku haldaja liikmesriik võib kauplemiskonto avamise tingimusena nõuda, et võimalike kontoomanike alaline elukoht või registreeritud asukoht on kontot haldava riikliku haldaja liikmesriigis.

3. Riikliku haldaja liikmesriik võib kauplemiskonto avamise tingimusena nõuda, et võimalikud kontoomanikud on käibemaksukohustuslastena registreeritud kontot haldava riikliku haldaja liikmesriigis.

4. Riiklik haldaja avab kauplemiskonto liidu registris või teavitab võimalikku kontoomanikku artikli 19 kohasest konto avamisest keeldumisest 20 tööpäeva jooksul alates käesoleva artikli lõikes 1 ja artiklis 21 nõutud täieliku teabe saamisest.

Artikkel 17

Riikliku arvelduskonto avamine liidu registris

Liikmesriigi pädev asutus annab riiklikule haldajale korralduse avada riiklik arvelduskonto liidu registris 20 tööpäeva jooksul alates III lisas sätestatud teabe saamisest.

Artikkel 18

Tõendaja registreerimine liidu registris

1. Taotlus tõendaja registreerimiseks liidu registris esitatakse riiklikule haldajale. Registreerimist taotlev isik esitab riikliku haldaja nõutud teabe, mis sisaldab III ja V lisas sätestatud teavet.

2. Riiklik haldaja registreerib tõendaja liidu registris või teavitab võimalikku tõendajat artikli 19 kohasest registreerimisest keeldumisest 20 tööpäeva jooksul alates käesoleva artikli lõikes 1 ja artiklis 21 nõutud täieliku teabe saamisest.

Artikkel 19

Konto avamisest või tõendaja registreerimisest keeldumine

1. Riiklik haldaja kontrollib, kas konto avamiseks või tõendaja registreerimiseks esitatud teave ja dokumendid on täielikud, ajakohased, täpsed ja õiged.

Põhjendatud kahtluse korral võib riiklik haldaja taotleda teiselt riiklikult haldajalt abi esimeses lõigus osutatud kontrolli tegemiseks. Sellise taotluse saanud haldaja võib abi andmisest keelduda. Võimalik kontoomanik või tõendaja võib sõnaselgelt paluda riiklikul haldajal sellist abi taotleda. Riiklik haldaja teavitab võimalikku kontoomanikku või tõendajat kõnealusest abitaotlusest.

2. Riiklik haldaja võib konto avamisest või tõendaja registreerimisest keelduda: a) kui esitatud teave ja dokumendid on mittetäielikud, aegunud või muul viisil ebatäpsed või valed; b) kui õiguskaitseasutus annab teavet või riiklikule haldajale on muul viisil kättesaadav teave selle kohta, et võimalik kontoomanik või juriidilise isiku korral mõni võimaliku kontoomaniku juht on uurimise all või on eelneva viie aasta jooksul süüdi mõistetud LHÜdega seotud pettuses, rahapesus, terrorismi rahastamises või muudes rasketes kuritegudes, milleks võidi kontot kasutada; c) kui riiklikul haldajal on põhjust uskuda, et kontot võidakse kasutada LHÜdega seotud pettuseks, rahapesuks, terrorismi rahastamiseks või muudeks rasketeks kuritegudeks; d) liikmesriigi õiguses sätestatud põhjustel.

3. Kui riiklik haldaja keeldub lõike 2 kohaselt käitaja arvelduskonto või õhusõidukikäitaja arvelduskonto avamisest, võib kõnealuse konto avada pädeva asutuse korraldusel. Kogu juurdepääs kontole peatatakse vastavalt artikli 30 lõikele 4 seniks, kuni lõikes 2 loetletud keeldumise põhjuseid enam ei esine.

4. Kui riiklik haldaja keeldub konto avamisest, võib konto avamist taotlev isik esitada vastuväiteid pädevale asutusele või siseriikliku õigusega määratud asjakohasele asutusele, kes annab riiklikule haldajale korralduse konto avada või jätab keeldumise muutmata oma põhjendatud otsusega, mille ta teeb siseriikliku õiguse nõuete kohaselt, mis on proportsionaalsed ning millega taotletakse käesoleva määrusega kooskõlas olevat õiguspärast eesmärki.

Artikkel 20

Volitatud esindajad

1. Põhihaldaja tagab, et liidu registri kontode volitatud esindajatel on juurdepääs asjakohastele kontodele ning üks järgmistest kontoomaniku nimel tegutsemise õigustest: a) protsesside algatamine; b) vajaduse korral protsesside kinnitamine; c) protsesside algatamine ja teise volitatud esindaja algatatud protsesside kinnitamine.

2. Igal kontol on selle avamisel vähemalt kaks volitatud esindajat, kelle õigused on kombineeritud ühel järgmistest viisidest: a) ühel volitatud esindajal on protsesside algatamise ja ühel protsesside kinnitamise õigus; b) ühel volitatud esindajal on protsesside algatamise ja teise volitatud esindaja algatatud protsesside kinnitamise õigus ning ühel volitatud esindajal on protsesside kinnitamise õigus; c) ühel volitatud esindajal on protsesside algatamise õigus ning ühel volitatud esindajal on protsesside algatamise ja teise volitatud esindaja algatatud protsesside kinnitamise õigus; d) kahel volitatud esindajal on protsesside algatamise ja teise volitatud esindaja algatatud protsesside kinnitamise õigus.

3. Tõendajal on vähemalt üks volitatud esindaja, kes algatab tõendaja nimel asjakohaseid protsesse. Tõendaja esindaja ei või olla ühegi konto esindaja.

4. Kontoomanik võib otsustada, et teise volitatud esindaja kinnitust ei ole vaja, et esitada ülekanne sooritamiseks artikli 23 kohaselt loodud usalduskontode nimekirjas olevatele kontodele. Kontoomanik võib sellise otsuse tühistada. Otsusest ja otsuse tühistamisest antakse teada riiklikule haldajale esitatavas nõuetekohaselt allkirjastatud avalduses.

5. Peale lõigetes 1 ja 2 osutatud volitatud esindajate võib kontodel olla ka selliseid volitatud esindajaid, kellel on kontole üksnes lugemisõigusega juurdepääs.

6. Kui volitatud esindajal ei ole tehnilistel või muudel põhjustel juurdepääsu liidu registrile, võib ta paluda riiklikul haldajal algatada või kinnitada tema nimel tehinguid vastavalt asjaomasele volitatud esindajale antud õigustele, tingimusel et riiklik haldaja seda lubab ning et volitatud esindaja juurdepääsu ei peatatud käesoleva määruse kohaselt.

7. Kui konto volitatud esindajatel ei ole juurdepääsu liidu registrile, võib kontoomanik paluda riiklikul haldajal esitada tema nimel protsess sooritamiseks kooskõlas käesoleva määrusega ja tingimusel et riiklik haldaja seda lubab. Sellist palvet ei saa esitada suletud kontode puhul.

8. Artikli 75 kohases andmevahetust käsitlevas ja tehnilises kirjelduses võib iga kontoliigi kohta määrata maksimaalse volitatud esindajate arvu.

9. Volitatud esindajad peavad olema üle 18-aastased füüsilised isikud. Kõik ühe konto volitatud esindajad peavad olema erinevad isikud, kuid sama isik võib olla rohkem kui ühe konto volitatud esindaja. Riikliku haldaja liikmesriik võib nõuda, et vähemalt üks konto volitatud esindajatest on selle liikmesriigi alaline elanik; see nõue ei kehti tõendaja esindajate suhtes.

Artikkel 21

Volitatud esindajate määramine ja kinnitamine

1. Konto avamist või tõendaja registreerimist taotlev võimalik kontoomanik või tõendaja määrab kooskõlas artikliga 20 teatava arvu volitatud esindajaid.

2. Volitatud esindaja määramisel esitab kontoomanik haldaja nõutud teabe. See teave sisaldab vähemalt VIII lisas sätestatud teavet.

Kui võimalik volitatud esindaja on juba mõne konto esindajaks määratud ning kui kontoomanik selleks soovi avaldab, võib riiklik haldaja kasutada dokumente, mis esitati varasema määramise ajal lõikes 4 osutatud kontrolli eesmärgil.

3. Riiklik haldaja kinnitab volitatud esindaja või teatab kontoomanikule sellest keeldumisest 20 tööpäeva jooksul alates lõikes 2 nõutud kogu teabe saamisest. Kui määratud esindajat käsitleva teabe hindamiseks on vaja rohkem aega, võib haldaja hindamisprotsessi pikendada kuni 20 täiendava tööpäeva võrra ja teatab pikendamisest kontoomanikule.

4. Riiklik haldaja kontrollib, kas volitatud esindaja määramiseks esitatud teave ja dokumendid on täielikud, ajakohased, täpsed ja õiged.

Põhjendatud kahtluse korral võib riiklik haldaja taotleda teiselt riiklikult haldajalt abi esimeses lõigus osutatud kontrolli tegemiseks. Sellise taotluse saanud haldaja võib abi andmisest keelduda. Võimalik kontoomanik või tõendaja võib sõnaselgelt paluda riiklikul haldajal sellist abi taotleda. Riiklik haldaja teavitab võimalikku kontoomanikku või tõendajat kõnealusest abitaotlusest.

5. Riiklik haldaja võib volitatud esindaja kinnitamisest keelduda: a) kui esitatud teave ja dokumendid on mittetäielikud, aegunud või muul viisil ebatäpsed või valed; b) kui õiguskaitseasutus annab teavet või riiklikule haldajale on muul viisil kättesaadav teave selle kohta, et võimalik esindaja on uurimise all või on eelneva viie aasta jooksul süüdi mõistetud LHÜdega seotud pettuses, rahapesus, terrorismi rahastamises või muudes rasketes kuritegudes, milleks võidi kontot kasutada; c) liikmesriigi õiguses sätestatud põhjustel.

6. Kui riiklik haldaja keeldus volitatud esindaja kinnitamisest, võib kontoomanik esitada vastuväiteid siseriikliku õigusega määratud asjakohasele asutusele, kes annab riiklikule haldajale korralduse esindaja kinnitada või jätab keeldumise muutmata oma põhjendatud otsusega, mille ta teeb siseriikliku õiguse nõuete kohaselt, mis on proportsionaalsed ning millega taotletakse käesoleva määrusega kooskõlas olevat õiguspärast eesmärki.

Artikkel 22

Kontot ja volitatud esindajaid käsitleva teabe ajakohastamine

1. Kõik kontoomanikud teavitavad riiklikku haldajat 10 tööpäeva jooksul muutustest kontoteabes. Peale selle kinnitavad kontoomanikud riiklikule haldajale iga aasta 31. detsembriks, et nende kontoteave on endiselt täielik, ajakohane, täpne ja õige.

2. Käitajad ja õhusõidukikäitajad teavitavad oma konto haldajat 10 tööpäeva jooksul, kui on toimunud ühinemine või jagunemine.

3. Muutusest teavitamist tuleb täiendada riikliku haldaja poolt vastavalt käesolevale jaole nõutud teabega. Asjakohane riiklik haldaja kinnitab teabe ajakohastamise 20 tööpäeva jooksul alates teate ja täiendava teabe kättesaamisest. Haldaja võib teabe ajakohastamisest keelduda kooskõlas artikli 21 lõigetega 4 ja 5. Keeldumisest teatatakse kontoomanikule. Vastuväited keeldumisele võib esitada pädevale asutusele või siseriikliku õigusega määratud asjakohasele asutusele kooskõlas artikli 19 lõikega 4.

4. Vähemalt kord kolme aasta jooksul kontrollib riiklik haldaja, kas kontoteave on endiselt täielik, ajakohane, täpne ja õige, ning palub kontoomanikul teatada kõikidest võimalikest muutustest. Käitaja arvelduskonto, õhusõidukikäitaja arvelduskonto ja tõendaja puhul kontrollitakse seda vähemalt kord viie aasta jooksul.

5. Käitaja arvelduskonto omanik võib müüa või loovutada talle kuuluva käitaja arvelduskonto üksnes koos käitisega, millega see konto on seotud.

6. Kui lõikest 5 ei tulene teisiti, ei või kontoomanik müüa ega loovutada oma konto omandiõigust teisele isikule.

7. Kui liidu registri konto omanikuks olev juriidiline isik muutub kontoomanike ühinemise või jagunemise tõttu, on kontoomanikuks eelmise kontoomaniku õigusjärglane, kui ta esitab artiklite 14, 15 ja 16 kohaselt nõutud dokumendid.

8. Volitatud esindaja ei või talle antud volitusi teisele isikule üle anda.

9. Kontoomanik või tõendaja võib taotleda volitatud esindaja volituste lõpetamist. Taotluse saamisel peatab riiklik haldaja volitatud esindaja juurdepääsu kontole. Asjaomane haldaja lõpetab volitatud esindaja volitused 20 tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest.

10. Kontoomanik võib määrata uusi volitatud esindajaid kooskõlas artikliga 21.

11. Kui õhusõidukikäitajat haldav liikmesriik muutub kooskõlas direktiivi 2003/87/EÜ artiklis 18a sätestatud menetlusega, muudab põhihaldaja vastava õhusõidukikäitaja arvelduskonto riiklikku haldajat. Kui õhusõidukikäitaja arvelduskonto haldaja muutub, võib uus haldaja nõuda õhusõidukikäitajalt konto avamisega seotud teabe esitamist vastavalt artiklile 15 ja volitatud esindajaid käsitleva teabe esitamist vastavalt artiklile 21.

12. Kui lõikest 11 ei tulene teisiti, ei muudeta kontot haldavat liikmesriiki.

Artikkel 23

Usalduskontode nimekiri

1. Liidu registri kontodel võib olla usalduskontode nimekiri.

2. Sama kontoomaniku kontod, mida haldab sama riiklik haldaja, lisatakse automaatselt usalduskontode nimekirja.

3. ELi eraldamiskonto ja liidu kustutamiskonto lisatakse automaatselt usalduskontode nimekirja.

4. Usalduskontode nimekirjas muudatuste tegemist taotletakse ja need viiakse täide artiklis 35 sätestatud menetluse teel. Muudatuse algatavad ja kinnitavad kaks volitatud esindajat, kellel on vastavalt protsesside algatamise ja kinnitamise õigus. Muudatus tehakse viivitamata, kui tegu on kontode kustutamisega usalduskontode nimekirjast. Kõik ülejäänud muudatused usalduskontode nimekirjas tehakse pärast ettepaneku saamist neljandal tööpäeval kell 12.00 Kesk-Euroopa aja (CET) järgi.







3. jagu

Konto sulgemine

Artikkel 24

Konto sulgemine

Kui artiklist 29 ei tulene teisiti, sulgeb haldaja konto 10 tööpäeva jooksul alates kontoomanikult taotluse saamisest, välja arvatud artiklites 25 ja 26 osutatud kontod.

Artikkel 25

Käitaja arvelduskonto sulgemine

1. Pädev asutus teatab 10 tööpäeva jooksul riiklikule haldajale kasvuhoonegaaside heiteloa tühistamisest või käitise töö lõpetamisest teadasaamisest. Riiklik haldaja registreerib asjakohase kuupäeva liidu registris 10 tööpäeva jooksul alates teate saamisest.

2. Riiklik haldaja võib sulgeda käitaja arvelduskonto, kui on täidetud järgmised tingimused: a) käitise töö lõpetati või kasvuhoonegaaside heiteluba tühistati; b) viimase heitkoguse aasta on registreeritud liidu registris; c) tõendatud heitkogused on registreeritud kõigi aastate kohta, mil käitaja kuulus ELi HKSi; d) käitise käitaja on tagastanud tõendatud heitkogustega võrdse koguse või sellest enam LHÜsid; e) artikli 48 lõike 4 kohast ülemääraste LHÜde tagasikandmist ei ole pooleli.

Artikkel 26

Õhusõidukikäitaja arvelduskonto sulgemine

1. Pädev asutus teatab riiklikule haldajale 10 tööpäeva jooksul alates kontoomaniku teate saamisest või muu tõendusmaterjali põhjal kindlakstegemisest, et õhusõidukikäitaja on ühinenud teise õhusõidukikäitajaga või lõpetanud kogu direktiivi 2003/87/EÜ I lisas nimetatud tegevuse.

2. Riiklik haldaja võib sulgeda õhusõidukikäitaja arvelduskonto, kui on täidetud järgmised tingimused: a) lõike 1 kohane teade on esitatud; b) viimase heitkoguse aasta on registreeritud liidu registris; c) tõendatud heitkogused on registreeritud kõigi aastate kohta, mil õhusõidukikäitaja kuulus ELi HKSi; d) õhusõidukikäitaja on tagastanud tõendatud heitkogustega võrdse koguse või sellest enam LHÜsid; e) artikli 50 lõike 6 kohast ülemääraste LHÜde tagasikandmist ei ole pooleli.

Artikkel 27

Tõendaja kustutamine registrist

1. Riiklik haldaja kustutab tõendaja liidu registrist 10 tööpäeva jooksul alates tõendajalt registrist kustutamise taotluse saamisest.

2. Liidu registrist tõendaja kustutamiseks võib riiklikule haldajale anda korralduse ka pädev asutus, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest: a) tõendaja akrediteering on lõppenud või see on tühistatud; b) tõendaja on oma tegevuse lõpetanud.

▼M1

Artikkel 27a

JJMi nõuete täitmise konto sulgemine

Põhihaldaja sulgeb JJMi nõuete täitmise konto mitte varem kui üks kuu pärast kõnealuse konto nõuetele vastavuse arvnäitaja kindlaksmääramist vastavalt artiklile 59f ja pärast kontoomaniku eelnevat teavitamist.

Põhihaldaja tagab, et JJMi nõuete täitmise konto sulgemisel kannab liidu register AEHÜd, mis on sellele kontole järele jäänud, JJMi kustutamiskontole.

▼B

Artikkel 28

Kontode sulgemine ning volitatud esindajate volituste lõpetamine haldaja algatusel

1. Kui olukorda, mis põhjustas kontole juurdepääsu peatamise vastavalt artiklile 30, korduvatest teadetest hoolimata mõistliku aja jooksul ei lahendata, võib pädev asutus või asjakohane õiguskaitseasutus anda riiklikule haldajale korralduse sulgeda need kontod, millele juurdepääs on peatatud.

Käitaja arvelduskonto või õhusõidukikäitaja arvelduskonto puhul võib pädev asutus või asjakohane õiguskaitseasutus anda riiklikule haldajale korralduse muuta peatatud juurdepääsuga kontode olek blokeerituks seniks, kuni pädev asutus teeb kindlaks, et peatamise tinginud olukorda enam ei ole.

2. Kui kauplemiskontol ei ole ühe aasta jooksul registreeritud ühtegi tehingut, võib riiklik haldaja selle sulgeda pärast kontoomaniku teavitamist sellest, et kauplemiskonto suletakse 40 tööpäeva jooksul, välja arvatud juhul kui riiklik haldaja saab taotluse kontot mitte sulgeda. Kui riiklik haldaja kontoomanikult sellist taotlust ei saa, võib riiklik haldaja konto sulgeda või muuta konto olekut nii, et see oleks sulgemise ootel.

3. Riiklik haldaja sulgeb käitaja arvelduskonto või õhusõidukikäitaja arvelduskonto, kui pädev asutus on andnud selleks korralduse, kuna ei ole alust oodata, et tagastatakse veel LHÜsid või et ülemäärased LHÜd kantakse tagasi.

4. Riiklik haldaja võib volitatud esindaja volitused lõpetada, kui ta arvab, et volitatud esindaja kinnitamisest oleks tulnud keelduda kooskõlas artikli 21 lõikega 3, ning eelkõige juhul, kui ta saab teada, et volitatud esindaja määramisel esitatud dokumendid ja isikuandmed olid mittetäielikud, aegunud või muul viisil ebatäpsed või valed.

5. Kontoomanik võib 30 kalendripäeva jooksul esitada vastuväiteid tema konto oleku lõike 1 kohase muutmise või volitatud esindaja volituste lõike 4 kohase lõpetamise kohta siseriikliku õigusega määratud pädevale asutusele, kes annab riiklikule haldajale korralduse taastada konto olek või volitatud esindaja volitused või jätab konto oleku või volituste lõpetamise muutmata oma põhjendatud otsusega, mille ta teeb siseriikliku õiguse nõuete kohaselt, mis on proportsionaalsed ning millega taotletakse käesoleva määrusega kooskõlas olevat õiguspärast eesmärki.

Artikkel 29

Suletava konto positiivne saldo

Kui kontol, mille haldaja kavatseb artiklite 24, 25, 26 ja 28 kohaselt sulgeda, on LHÜde saldo positiivne, palub haldaja kontoomanikul määrata teine konto, millele need LHÜd üle kanda. Kui kontoomanik ei ole haldaja palvele 40 tööpäeva jooksul vastanud, võib haldaja kanda LHÜd üle oma riiklikule arvelduskontole või muuta konto olekut nii, et see oleks sulgemise ootel.







4. jagu

Kontodele juurdepääsu peatamine

Artikkel 30

Kontodele juurdepääsu peatamine

1. Haldaja võib peatada volitatud esindaja juurdepääsu kõikidele registri kontodele või tõendajatele või protsessidele, millele volitatud esindajal oleks muidu juurdepääs, kui haldajal on alust arvata, et volitatud esindaja on: a) üritanud pääseda juurde kontodele või protsessidele, millele tal ei ole juurdepääsu õigust; b) üritanud korduvalt pääseda juurde kontole või protsessile, kasutades vale kasutajatunnust ja salasõna või c) üritanud kahjustada liidu registri või ELi tehingulogi või nendes käideldavate või säilitatavate andmete turvalisust, kättesaadavust, terviklikkust või konfidentsiaalsust.

2. Haldaja võib peatada volitatud esindajate kogu juurdepääsu konkreetsele kontole või tõendajale, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest: a) kontoomanik on surnud või lõpetanud juriidilise isikuna tegevuse; b) kontoomanik ei ole maksnud tasusid; c) kontoomanik on rikkunud konto suhtes kohaldatavaid tingimusi; d) kontoomanik ei ole nõustunud riikliku haldaja või põhihaldaja poolt tingimustes tehtud muudatustega; e) kontoomanik ei ole teatanud kontoteabe muutumisest või esitanud tõendusmaterjali seoses kontoteabe muutumise või kontoteabe uute nõuetega; f) kontoomanik ei ole järginud liikmesriigi nõuet, mille kohaselt peab kontol olema volitatud esindaja, kelle alaline elukoht on riikliku haldaja liikmesriigis; g) kontoomanik ei ole järginud liikmesriigi nõuet, mille kohaselt peab kontoomaniku alaline elukoht või registreeritud asukoht olema konto haldaja liikmesriigis.

3. Haldaja võib peatada volitatud esindajate kogu juurdepääsu konkreetsele kontole või tõendajale kummalgi järgmisel juhul: a) kuni neljaks nädalaks, kui haldajal on alust arvata, et kontot kasutati või on plaanis kasutada pettuseks, rahapesuks, terrorismi rahastamiseks, korruptsiooniks või muudeks rasketeks kuritegudeks. Sellisel juhul kohaldatakse vastavalt artikli 67 sätteid. Rahapesu andmebüroo korraldusel võib seda ajavahemikku pikendada; b) selliste siseriikliku õiguse sätete alusel ja nendega kooskõlas, millega taotletakse õiguspärast eesmärki.

4. Riiklik haldaja võib peatada volitatud esindajate kogu juurdepääsu konkreetsele kontole või tõendajale, kui ta arvab, et konto avamisest või tõendaja registreerimisest oleks tulnud vastavalt artiklile 19 keelduda või et kontoomanik ei vasta enam konto avamise nõuetele.

5. Riiklik haldaja võib peatada volitatud esindajate kogu juurdepääsu kõigile kontoomaniku kontodele, kui temani jõuab teave, et kontoomaniku suhtes kohaldatakse maksejõuetusmenetlust. Juurdepääsu võib peatada seniks, kuni riiklik haldaja saab ametliku teabe selle kohta, kellel on õigus esindada kontoomanikku, ning kuni volitatud esindajad kinnitatakse või uued volitatud esindajad määratakse vastavalt artiklile 21.

6. Konto haldaja pöörab peatamise viivitamata tagasi, kui peatamise põhjustanud olukord on lahendatud.

7. Kontoomanik või kontoesindaja võib 30 kalendripäeva jooksul esitada lõigete 1–3 kohase juurdepääsu peatamise kohta vastuväiteid pädevale asutusele või siseriikliku õigusega määratud asjakohasele asutusele, kes annab riiklikule haldajale korralduse juurdepääs taastada või jätab peatamise muutmata oma põhjendatud otsusega, mille ta teeb siseriikliku õiguse nõuete kohaselt, mis on proportsionaalsed ning millega taotletakse käesoleva määrusega kooskõlas olevat õiguspärast eesmärki.

8. Pädev asutus või komisjon võib samuti anda riiklikule haldajale või põhihaldajale korralduse peatada juurdepääs ühel lõigetes 1–5 sätestatud põhjustest.

9. Haldaja liikmesriigi õiguskaitseasutus võib samuti taotleda haldajalt juurdepääsu peatamist siseriikliku õiguse alusel ja sellega kooskõlas.

10. Kui käitaja arvelduskonto omanik või õhusõidukikäitaja arvelduskonto omanik ei saa LHÜsid 10 tööpäeva jooksul enne direktiivi 2003/87/EÜ artikli 12 lõigetes 2a ja 3 sätestatud tagastamistähtaega tagastada käesoleva artikli kohase peatamise tõttu, tagastab riiklik haldaja kontoomaniku taotluse korral kontoomaniku poolt kindlaksmääratud arvu LHÜsid.

11. Kui LHÜde saldo on positiivne kontol, millele juurdepääs on peatatud, võib pädev asutus või asjakohane õiguskaitseasutus anda siseriikliku õiguse sätetega kooskõlas riiklikule haldajale korralduse kanda LHÜd viivitamata üle asjakohasele riiklikule kontole või muuta konto olekut nii, et see oleks sulgemise ootel.







II JAOTIS

LIIDU REGISTRIT KÄSITLEVAD ERISÄTTED LIIDU HEITKOGUSTEGA KAUPLEMISE SÜSTEEMIS







1. PEATÜKK

Tõendatud heitkogused ja nõuetele vastavus

Artikkel 31

Käitise või õhusõidukikäitaja tõendatud heitkoguste andmed

1. Kui siseriikliku õigusega on nii ette nähtud, valib iga käitaja ja õhusõidukikäitaja tema kontot haldava riikliku haldaja juures registreeritud tõendajate nimekirjast endale tõendaja.

2. Riiklik haldaja, pädev asutus või pädeva asutuse otsuse korral kontoomanik või tõendaja sisestab eelmise aasta heiteandmed.

3. Aastaste heiteandmete esitamiseks kasutatakse IX lisas olevat vormi.

4. Kui käitaja aruanne käitise eelmise aasta heitkoguste kohta või õhusõidukikäitaja aruanne kogu eelmise aasta lennutegevusest tulenenud heitkoguste kohta on tunnistatud rahuldavaks vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 15, kinnitab tõendaja või pädev asutus aastased heiteandmed.

5. Riiklik haldaja või pädev asutus märgib kooskõlas lõikega 4 kinnitatud heitkogused liidu registris tõendatuks. Pädev asutus võib otsustada, et riikliku haldaja asemel märgib heitkogused liidu registris tõendatuks tõendaja. Kõik kinnitatud heitkogused märgitakse tõendatuks 31. märtsiks.

6. Pädev asutus võib anda riiklikule haldajale korralduse teha parandus käitise või õhusõidukikäitaja aastastes tõendatud heitkogustes, et tagada vastavus direktiivi 2003/87/EÜ artiklitele 14 ja 15; selleks sisestatakse asjaomase käitise või õhusõidukikäitaja vastava aasta parandatud ja tõendatud või hinnangulised heitkogused liidu registrisse.

7. Kui iga aasta 1. maiks ei ole liidu registrisse käitise või õhusõidukikäitaja eelmise aasta tõendatud heitkoguste arvnäitajat sisestatud või kui tõendatud heitkoguste arvnäitaja on tunnistatud valeks, arvutatakse liidu registrisse sisestatav asendav hinnanguline heitkoguste arvnäitaja võimalikult täpselt kooskõlas direktiivi 2003/87/EÜ artiklitega 14 ja 15.

Artikkel 32

Kontode blokeerimine tõendatud heitkoguste andmete esitamata jätmise tõttu

1. Kui iga aasta 1. aprilliks ei ole käitise või õhusõidukikäitaja eelmise aasta heiteandmeid liidu registrisse sisestatud ja tõendatuks märgitud, tagab põhihaldaja, et liidu register muudab asjaomase käitaja arvelduskonto või õhusõidukikäitaja arvelduskonto oleku blokeerituks.

2. Kui kõik käitise või õhusõidukikäitaja kõnealuse aasta tõendatud heitkoguste andmed, mille sisestamise tähtaeg on möödunud, on liidu registrisse kantud, tagab põhihaldaja, et liidu register muudab konto oleku avatuks.

Artikkel 33

Nõuetele vastavuse arvnäitajate arvutamine

1. Põhihaldaja tagab, et iga aasta 1. mail määrab liidu register igale käitisele ja õhusõidukikäitajale, kellel on käitaja arvelduskonto või õhusõidukikäitaja arvelduskonto, mis ei ole suletud olekus, eelmise aasta nõuetele vastavuse arvnäitaja, milleks arvutatakse kõigi käimasoleva perioodi kohta tagastatud LHÜde summa, millest lahutatakse kõigi käimasoleva perioodi kuni eelmise aastani (kaasa arvatud) tõendatud heitkoguste summa ning liidetakse parandustegur. Nõuetele vastavuse arvnäitajat ei arvutata kontode jaoks, mille eelmine nõuetele vastavuse arvnäitaja oli null või positiivne ning viimase heitkoguse aastaks oli määratud eelmisele aastale eelnenud aasta. Arvutamisel ei võeta arvesse nende LHÜde tagastamist, mis on välja antud käimasolevale nõuetele vastavuse perioodile järgneva perioodi jaoks.

Põhihaldaja tagab, et liidu register arvutab nõuetele vastavuse arvnäitaja enne artiklite 25 ja 26 kohast konto sulgemist.

2. Kauplemisperioodide 2008–2012 ja 2013–2020 puhul on lõikes 1 osutatud parandustegur null, kui eelmise perioodi viimase aasta nõuetele vastavuse arvnäitaja oli nullist suurem, kuid jääb sama suureks kui eelmise perioodi viimase aasta nõuetele vastavuse arvnäitaja, kui nimetatud arvnäitaja oli nullist väiksem või võrdne nulliga. 1. jaanuaril 2021 algavate kauplemisperioodide puhul on lõikes 1 osutatud parandustegur sama suur kui eelmise perioodi viimase aasta nõuetele vastavuse arvnäitaja.

3. Põhihaldaja tagab, et liidu register registreerib iga käitise ja iga õhusõidukikäitaja nõuetele vastavuse arvnäitaja iga aasta kohta.







2. PEATÜKK

Tehingud







1. jagu

Üldist

Artikkel 34

Konkreetselt kontoliigilt saab algatada üksnes käesoleva määrusega selle kontoliigi jaoks sõnaselgelt ette nähtud tehinguid.

Artikkel 35

Ülekannete sooritamine

1. Kõigi käesolevas peatükis osutatud tehingute puhul nõuab liidu register ribavälist kinnitust, enne kui tehingu saab sooritamiseks esitada. Kui artikli 20 lõikest 4 ei tulene teisiti, esitatakse tehing sooritamiseks üksnes juhul, kui volitatud esindaja algatas ja teine kontoesindaja kinnitas tehingu ribaväliselt.

2. Põhihaldaja tagab, et kõik artiklis 55 osutatud ülekanded usalduskontode nimekirjas loetletud kontodele sooritatakse viivitamata, kui need esitatakse sooritamiseks tööpäeval ajavahemikus 10.00 kuni 16.00 Kesk-Euroopa aja järgi.

Muul ajal usalduskontode nimekirjas loetletud kontodele sooritamiseks esitatud ülekanne sooritatakse samal tööpäeval kell 10.00 Kesk-Euroopa aja järgi, kui see on esitatud sooritamiseks enne kella 10.00 Kesk-Euroopa aja järgi, või järgmisel tööpäeval kell 10.00 Kesk-Euroopa aja järgi, kui see on esitatud sooritamiseks pärast kella 16.00 Kesk-Euroopa aja järgi.

3. Põhihaldaja tagab, et kõik artiklis 55 osutatud ülekanded usalduskontode nimekirjas loetlemata kontodele ja ülekanded enampakkumise tagatiste üleandmise kontolt, kui need on esitatud sooritamiseks tööpäeval enne kella 12.00 Kesk-Euroopa aja järgi, sooritatakse järgmisel tööpäeval kell 12.00 Kesk-Euroopa aja järgi. Tehingud, mis esitatakse sooritamiseks tööpäeval pärast kella 12.00 Kesk-Euroopa aja järgi, sooritatakse sooritamiseks esitamise päevale järgneval teisel tööpäeval kell 12.00 Kesk-Euroopa aja järgi.

4. Põhihaldaja tagab, et ülekanded viiakse lõpule nende sooritamise päeval enne kella 16.00 Kesk-Euroopa aja järgi.

5. Põhihaldaja tagab, et liidu register võimaldab tehingu, mille suhtes kohaldatakse lõikes 3 sätestatud sooritamisreegleid, enne sooritamist katkestada. Volitatud esindaja võib algatada tehingu katkestamise vähemalt kaks tundi enne tehingu sooritamist. Kui tehingu katkestamine algatati pettusekahtluse tõttu, annab kontoomanik sellest pädevale riiklikule õiguskaitseasutusele viivitamata teada. See teade edastatakse seitsme tööpäeva jooksul riiklikule haldajale.

6. Kui kontoesindaja või kontoomanik kahtlustab, et ülekanne, mille suhtes kohaldatakse lõikes 3 sätestatud sooritamisreegleid, esitati sooritamiseks pettuse teel, võib kontoesindaja või kontoomanik hiljemalt kaks tundi enne ülekande sooritamist taotleda riiklikult haldajalt või vajaduse korral põhihaldajalt ülekande katkestamist kontoesindaja või kontoomaniku nimel. Kontoomanik annab pärast kõnealuse taotluse tegemist pettusekahtlusest pädevale riiklikule õiguskaitseasutusele viivitamata teada. See teade edastatakse seitsme tööpäeva jooksul riiklikule haldajale või vajaduse korral põhihaldajale.

7. Kui ülekanne esitatakse sooritamiseks, saadetakse kõigile kontoesindajatele teade ülekande kavandatud sooritamise kohta. Kui lõike 5 kohaselt algatatakse tehingu katkestamine, saadetakse teade kõigile kontoesindajatele ja kontot haldavale riiklikule haldajale.

8. Artikli 3 punkti 11 kohaldamisel võivad liikmesriigid otsustada, et konkreetse aasta riigipühasid asjaomases liikmesriigis käesoleva määruse kohaldamisel tööpäevadeks ei loeta. Otsuses täpsustatakse need päevad ja see avaldatakse asjaomasele aastale eelneva aasta 1. detsembriks.

Artikkel 36

LHÜde olemus ja tehingute lõplikkus

1. LHÜ on turul kaubeldav asendatav ja immateriaalne vahend.

2. LHÜ immateriaalsus tähendab, et liidu registri kanne on prima facie ja piisav tõend LHÜ omamise ja mis tahes muu sellise asjaolu kohta, mida käesoleva määruse kohaselt tuleb või on lubatud liidu registrisse kanda.

3. LHÜ asendatavus tähendab, et kõiki LHÜga seotud tagasisaamis- või tagasiandmiskohustusi, mis võivad tuleneda siseriiklikust õigusest, kohaldatakse ainult sama liiki LHÜde suhtes.

Kui artiklist 58 ja artikliga 73 ettenähtud kooskõlastusprotsessist ei tulene teisiti, muutub tehing lõplikuks ja pöördumatuks selle täideviimisel artikli 74 kohaselt. Ilma et see mõjutaks siseriikliku õiguse mis tahes sätet või siseriikliku õigusega ettenähtud edasikaebamisõigust, millest võib tuleneda mingi nõue või käsk sooritada liidu registris uus tehing, ei või ükski lepingute või tehingute tühistamist käsitlev õigusnorm, eeskiri ega tava viia registris käesoleva määruse kohaselt lõplikuks ja pöördumatuks muutunud tehingu likvideerimiseni.

Kontoomanikku ega kolmandat isikut ei takistata kasutamast aluseks olevast tehingust tulenevaid seadusjärgseid õigusi või esitamast nõudeid, sealhulgas tagasisaamiseks, tagasiandmiseks või kahju eest seoses liidu registris lõplikuks muutunud tehinguga, näiteks pettuse või tehnilise vea korral, kui see ei põhjusta tehingu tagasipööramist, tühistamist või likvideerimist liidu registris.

4. Heas usus tegutsev LHÜ ostja ja omanik omandab ülekandjalt LHÜ ilma omandiõiguse puudusteta.







2. jagu

LHÜde loomine

Artikkel 37

LHÜde loomine

1. Põhihaldaja võib luua vastavalt vajadusele ELi üldkoguse konto, ELi lennunduse üldkoguse konto, ELi enampakkumiskonto ja ELi lennunduse enampakkumiskonto ning loob või tühistab kontosid ja LHÜsid, kui see on vajalik liidu õigusaktide kohaselt, sealhulgas direktiivi 2003/87/EÜ ja määruse (EL) nr 1031/2010 artikli 10 lõike 1 kohaselt.

2. Põhihaldaja tagab, et liidu register annab igale LHÜle selle loomisel kordumatu tunnuskoodi.

3. Alates 1. jaanuarist 2021 loodud LHÜde juurde lisatakse märge selle kohta, millisel kümneaastasel perioodil alates 1. jaanuarist 2021 need loodi.

4. Põhihaldaja tagab, et liidu registris näidatakse standardis ISO 6166 määratletud LHÜde ISIN koode.

5. Kui lõikest 6 ei tulene teisiti, peab LHÜdel, mis on loodud vastavalt selle liikmesriigi riiklikule eraldustabelile, kes on Euroopa Liidu lepingu artikli 50 kohaselt teatanud Euroopa Ülemkogule oma kavatsusest liidust välja astuda, või mis müüakse sellise liikmesriigi määratud enampakkumisplatvormil, olema riigikood ja need peavad olema eristatavad vastavalt nende loomise aastale.

6. Loodud LHÜdele ei lisata riigikoodi: a) aastate kohta, mil liidu õiguse kohaldamine ei ole selles liikmesriigis veel lõppenud järgmise aasta 30. aprilliks, või kui on piisavalt tagatud, et LHÜde tagastamine peab toimuma õiguslikult täitmisele pöörataval viisil, enne kui aluslepingute kohaldamine selles liikmesriigis lõpeb; b) kui LHÜd loodi aastate kohta, mil direktiivile 2003/87/EÜ vastavuse tagamine seoses asjaomastel aastatel tekitatud heitega on nõutav lepinguga, milles on sätestatud liidust väljaastumise kavatsusest teatanud liikmesriigi väljaastumise kord, ning kui väljaastumislepingu mõlema poole ratifitseerimiskirjad on hoiule antud.







3. jagu

Ülekanded kontodele enne enampakkumist ja LHÜde eraldamist

Artikkel 38

Enampakkumisel müüdavate üldiste LHÜde ülekandmine

1. Põhihaldaja kannab LHÜsid enampakkumisel müüva liikmesriigi nimel, keda esindab määruse (EL) nr 1031/2010 kohaselt määratud enampakkumise korraldaja, õigeaegselt üldised LHÜd üle ELi üldkoguse kontolt ELi enampakkumiskontole koguses, mis vastab kõnealuse määruse artikli 10 kohaselt määratud aastamahtudele.

2. Juhul kui aastamahtusid on kooskõlas määruse (EL) nr 1031/2010 artikliga 14 muudetud, kannab põhihaldaja vastava koguse üldisi LHÜsid üle ELi üldkoguse kontolt ELi enampakkumiskontole või kui vaja, ELi enampakkumiskontolt ELi üldkoguse kontole.

Artikkel 39

Tasuta eraldatavate üldiste LHÜde ülekandmine

Põhihaldaja kannab õigeaegselt üle üldised LHÜd ELi üldkoguse kontolt ELi eraldamiskontole koguses, mis vastab iga liikmesriigi riikliku eraldustabeli kohaselt tasuta eraldatavate LHÜde summale.

Artikkel 40

Enampakkumisel müüdavate lennunduse LHÜde ülekandmine

1. Põhihaldaja kannab LHÜsid enampakkumisel müüva liikmesriigi nimel, keda esindab määruse (EL) nr 1031/2010 kohaselt määratud enampakkumise korraldaja, õigeaegselt lennunduse LHÜd üle ELi lennunduse üldkoguse kontolt ELi lennunduse enampakkumiskontole koguses, mis vastab kõnealuse määruse kohaselt määratud aastamahtudele.

2. Juhul kui aastamahtusid on kooskõlas määruse (EL) nr 1031/2010 artikliga 14 muudetud, kannab põhihaldaja vastava koguse lennunduse LHÜsid üle ELi lennunduse üldkoguse kontolt ELi lennunduse enampakkumiskontole või kui vaja, ELi lennunduse enampakkumiskontolt ELi lennunduse üldkoguse kontole.

Artikkel 41

Tasuta eraldatavate lennunduse LHÜde ülekandmine

1. Põhihaldaja kannab õigeaegselt üle lennunduse LHÜd ELi lennunduse üldkoguse kontolt ELi lennunduse eraldamiskontole koguses, mis vastab direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3e lõike 3 alusel vastu võetud komisoni otsusega määratud tasuta eraldatavate lennunduse LHÜde arvule.

2. Juhul kui tasuta eraldatavate lennunduse LHÜde arvu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3e lõike 3 kohase otsusega suurendatakse, kannab põhihaldaja täiendavad lennunduse LHÜd ELi lennunduse üldkoguse kontolt üle ELi lennunduse eraldamiskontole koguses, mis vastab tasuta eraldatavate lennunduse LHÜde arvu suurenemisele.

3. Juhul kui tasuta eraldatavate lennunduse LHÜde arvu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3e lõike 3 kohase otsusega vähendatakse, kustutab põhihaldaja lennunduse LHÜsid ELi lennunduse eraldamiskontolt koguses, mis vastab tasuta eraldatavate lennunduse LHÜde arvu vähenemisele.

Artikkel 42

Lennunduse LHÜde ülekandmine erireservi

1. Põhihaldaja kannab õigeaegselt üle lennunduse LHÜd ELi lennunduse üldkoguse kontolt ELi erireservikontole koguses, mis vastab direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3e lõike 3 kohaselt vastu võetud otsusega määratavale erireservis hoitavate lennunduse LHÜde arvule.

2. Juhul kui erireservis hoitavate lennunduse LHÜde arvu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3e lõike 3 kohaselt vastu võetud otsusega suurendatakse, kannab põhihaldaja täiendavad lennunduse LHÜd ELi lennunduse üldkoguse kontolt üle ELi erireservikontole koguses, mis vastab erireservis hoitavate lennunduse LHÜde arvu suurenemisele.

3. Juhul kui erireservis hoitavate lennunduse LHÜde arvu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3e lõike 3 kohaselt vastu võetud otsusega vähendatakse, kustutab põhihaldaja lennunduse LHÜsid ELi erireservikontolt koguses, mis vastab erireservis hoitavate lennunduse LHÜde arvu vähenemisele.

4. Juhul kui direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3f kohaselt eraldatakse erireservist LHÜsid, kantakse õhusõidukikäitajale kogu kauplemisperioodiks tasuta eraldatavate lennunduse LHÜde lõplik kogus automaatselt ELi erireservikontolt üle ELi lennunduse eraldamiskontole.

Artikkel 43

Üldiste LHÜde ülekandmine ELi üldkoguse kontole

Põhihaldaja kannab iga kauplemisperioodi lõpus kõik ELi eraldamiskontole jäänud LHÜd üle ELi üldkoguse kontole.

Artikkel 44

Lennunduse LHÜde ülekandmine ELi lennunduse üldkoguse kontole

Põhihaldaja kannab iga kauplemisperioodi lõpus kõik ELi erireservikontole jäänud LHÜd üle ELi lennunduse üldkoguse kontole.

Artikkel 45

Lennunduse LHÜde kustutamine

Põhihaldaja tagab, et iga kauplemisperioodi lõpus kantakse kõik ELi lennunduse eraldamiskontole jäänud LHÜd üle liidu kustutamiskontole.







4. jagu

LHÜde eraldamine paiksetele üksustele

Artikkel 46

Riiklike eraldustabelite kandmine liidu registrisse

1. Iga liikmesriik esitab komisjonile 31. detsembriks 2020 aastate 2021–2025 riikliku eraldustabeli ja 31. detsembriks 2025 aastate 2026–2030 riikliku eraldustabeli. Liikmesriigid tagavad, et riiklikud eraldustabelid sisaldavad X lisas sätestatud teavet.

2. Kui komisjon leiab, et riiklik eraldustabel vastab direktiivile 2003/87/EÜ, delegeeritud määrusele (EL) 2019/331 ning direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10c kohaselt komisjoni poolt vastu võetud otsustele, annab ta põhihaldajale korralduse sisestada riiklik eraldustabel liidu registrisse. Vastasel korral lükkab ta riikliku eraldustabeli mõistliku aja jooksul tagasi ja teatab sellest kohe asjaomasele liikmesriigile, esitades oma põhjendused ning määrates kriteeriumid, mis tuleb täita, et eraldustabel järgmisel korral vastu võetaks. Kõnealune liikmesriik esitab läbivaadatud riikliku eraldustabeli komisjonile kolme kuu jooksul.

Artikkel 47

Riiklike eraldustabelite muutmine

1. Põhihaldaja tagab, kõik riiklikus eraldustabelis kooskõlas paiksetele üksustele LHÜde tasuta eraldamise eeskirjadega tehtud muudatused tehakse ka liidu registris.

2. Kui lõike 1 kohaselt tehakse muudatus, saadetakse teade muudatusest mõjutatud üksust haldavale riiklikule haldajale.

3. Liikmesriik teatab komisjonile oma riikliku eraldustabeli muutmisest seoses LHÜde tasuta eraldamisega vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 10c.

Kui komisjon leiab, et riikliku eraldustabeli muudatused vastavad direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 10c, annab ta pärast esimese lõigu kohase teate saamist põhihaldajale korralduse teha liidu registris hoitavas riiklikus eraldustabelis vastavad muudatused. Vastasel korral lükkab ta muudatused mõistliku aja jooksul tagasi ja teatab sellest asjaomasele liikmesriigile viivitamata, esitades oma põhjendused ning määrates kriteeriumid, mis tuleb täita, et muudatused järgmisel korral vastu võetaks.

Artikkel 48

Üldiste LHÜde tasuta eraldamine

1. Riiklik haldaja märgib riiklikku eraldustabelisse iga käitaja, iga aasta ja iga X lisas osutatud õigusliku aluse kaupa, kas käitis peaks asjaomasel aastal saama tasuta eraldatavaid LHÜsid.

2. Põhihaldaja tagab, et liidu register kannab üldised LHÜd vastavalt asjakohasele riiklikule eraldustabelile automaatselt üle ELi eraldamiskontolt asjakohasele käitaja avatud või blokeeritud arvelduskontole, võttes arvesse artikli 75 kohases andmevahetust käsitlevas ja tehnilises kirjelduses esitatud automaatse ülekandmise korda.

3. Kui käitaja väljaarvatud arvelduskonto ei võta vastu lõike 2 kohaselt üle kantavaid LHÜsid, ei kanta väljaarvamise aastate LHÜsid kontole üle isegi siis, kui selle olek muudetakse järgnevateks aastateks avatuks.

4. Põhihaldaja tagab, et käitaja saab kanda ülemäärased LHÜd tagasi ELi eraldamiskontole pärast seda, kui liikmesriigi riiklikusse eraldustabelisse on tehtud artikli 47 kohaselt muudatus käitajale ülemäära eraldatud LHÜde koguse parandamiseks ning pädev asutus on palunud käitajal need ülemäärased LHÜd tagasi kanda.

5. Pädev asutus võib anda riiklikule haldajale korralduse kanda ülemäärased LHÜd tagasi ELi eraldamiskontole, kui LHÜsid eraldati ülemäära seetõttu, et eraldamine toimus pärast seda, kui käitaja oli lõpetanud tegevuse käitises, millega seoses LHÜd eraldati, ilma pädevat asutust sellest teavitamata.







5. jagu

LHÜde eraldamine õhusõidukikäitajatele

Artikkel 49

Lennunduse riiklike eraldustabelite muutmine

1. Liikmesriik teatab komisjonile oma lennunduse riikliku eraldustabeli muudatustest.

2. Kui komisjon leiab, et lennunduse riikliku eraldustabeli muudatused vastavad direktiivile 2003/87/EÜ ja eelkõige kõnealuse direktiivi artikli 3f lõike 7 kohaselt arvutatud ja avaldatud LHÜdele, mis eraldatakse erireservist, annab ta põhihaldajale korralduse teha liidu registris hoitavas lennunduse riiklikus eraldustabelis vastavad muudatused. Vastasel korral lükkab ta muudatused mõistliku aja jooksul tagasi ja teatab sellest liikmesriigile viivitamata, esitades oma põhjendused ning määrates kriteeriumid, mis tuleb täita, et muudatused järgmisel korral vastu võetaks.

3. Kui õhusõidukikäitajate ühinemine puudutab õhusõidukikäitajaid, keda haldavad eri liikmesriigid, algatab muudatuse seda õhusõidukikäitajat haldav riiklik haldaja, kelle LHÜd liidetakse teise õhusõidukikäitaja LHÜdele. Enne muudatuse tegemist on vaja seda õhusõidukikäitajat haldava riikliku haldaja nõusolekut, kelle LHÜdele liidetakse ühinenud õhusõidukikäitaja LHÜd.

Artikkel 50

Lennunduse LHÜde tasuta eraldamine

1. Riiklik haldaja märgib lennunduse riiklikku eraldustabelisse iga õhusõidukikäitaja ja iga aasta kohta, kas õhusõidukikäitaja peaks asjaomasel aastal saama tasuta eraldatavaid LHÜsid.

2. Põhihaldaja tagab, et liidu register kannab lennunduse LHÜd vastavalt asjakohasele eraldustabelile automaatselt üle ELi lennunduse eraldamiskontolt asjakohasele õhusõidukikäitaja avatud või blokeeritud arvelduskontole, võttes arvesse artikli 75 kohases andmevahetust käsitlevas ja tehnilises kirjelduses esitatud automaatse ülekandmise korda.

3. Kui vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 25 on olemas kehtiv leping ja selle alusel tuleb lennunduse LHÜd üle kanda mõne muu kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemi registris avatud õhusõidukikäitaja arvelduskontole, tagab põhihaldaja koostöös kõnealuse teise registri haldajaga, et liidu register kannab need lennunduse LHÜd ELi lennunduse eraldamiskontolt üle selle teise registri asjaomasele kontole.

4. Kui vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 25 on olemas kehtiv leping ja selle alusel tuleb mõne muu kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemile vastavad lennunduse LHÜd üle kanda liidu registris avatud õhusõidukikäitaja arvelduskontole, tagab põhihaldaja koostöös kõnealuse teise registri haldajaga, et liidu register kannab need lennunduse LHÜd selle teise registri asjaomaselt kontolt üle liidu registris avatud õhusõidukikäitaja arvelduskontole, kui kõnealuse teise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemi haldamise eest vastutav pädev asutus on selle kinnitanud.

5. Kui õhusõidukikäitaja väljaarvatud arvelduskonto ei võta vastu lõike 2 kohaselt üle kantavaid LHÜsid, ei kanta väljaarvamise aastate LHÜsid kontole üle isegi siis, kui selle olek muudetakse järgnevateks aastateks avatuks.

6. Põhihaldaja tagab, et õhusõidukikäitaja saab kanda ülemäärased LHÜd tagasi ELi lennunduse eraldamiskontole pärast seda, kui liikmesriigi lennunduse riiklikusse eraldustabelisse on tehtud artikli 49 kohaselt muudatus õhusõidukikäitajale ülemäära eraldatud LHÜde koguse parandamiseks ning pädev asutus on palunud õhusõidukikäitajal need ülemäärased LHÜd tagasi kanda.

7. Pädev asutus võib anda riiklikule haldajale korralduse kanda ülemäärased LHÜd tagasi ELi eraldamiskontole, kui LHÜsid eraldati ülemäära seetõttu, et eraldamine toimus pärast seda, kui õhusõidukikäitaja oli lõpetanud tegevuse, millega seoses LHÜd eraldati, ilma pädevat asutust sellest teavitamata.

Artikkel 51

Lennunduse LHÜde tagasi andmine

Kui lennunduse riiklikku eraldustabelit muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ artikli 25a kohaselt pärast asjaomaseks aastaks eraldatud LHÜde ülekandmist õhusõidukikäitaja arvelduskontole vastavalt käesoleva määruse artiklile 50, sooritab põhihaldaja kõik direktiivi 2003/87/EÜ artikli 25a kohaselt vastu võetud meetmetega nõutavad ülekanded.







6. jagu

Enampakkumine

Artikkel 52

Enampakkumistabelite sisestamine ELi tehingulogisse

1. Ühe kuu jooksul pärast enampakkumiskalendri kindlaksmääramist ja enne selle avaldamist vastavalt määruse (EL) nr 1031/2010 artikli 11 lõikele 1, artikli 13 lõigetele 1 ja 2 ning artikli 32 lõikele 4 esitab määruses (EL) nr 1031/2010 määratletud asjaomane täitmis- ja tasaarvestussüsteem või arvestussüsteem komisjonile sellekohase enampakkumistabeli.

Kõnealune täitmis- ja tasaarvestussüsteem või arvestussüsteem esitab alates 2012. aastast iga kalendriaasta kohta kaks enampakkumistabelit – ühe üldiste LHÜde ja teise lennunduse LHÜde müümiseks enampakkumisel – ning tagab, et enampakkumistabelid sisaldavad XIII lisas sätestatud teavet.

2. Kui komisjon leiab, et enampakkumistabel vastab määrusele (EL) nr 1031/2010, annab ta põhihaldajale korralduse sisestada enampakkumistabel ELi tehingulogisse. Vastasel korral lükkab ta enampakkumistabeli mõistliku aja jooksul tagasi ja teatab sellest kohe määruses (EL) nr 1031/2010 määratletud täitmis- ja tasaarvestussüsteemile või arvestussüsteemile, esitades oma põhjendused ning määrates kriteeriumid, mis tuleb täita, et enampakkumistabel järgmisel korral vastu võetaks. Täitmis- ja tasaarvestussüsteem või arvestussüsteem esitab muudetud enampakkumistabeli komisjonile kolme kuu jooksul.

3. Iga käesoleva artikli lõike 2 kohaselt ELi tehingulogisse sisestatud enampakkumistabelit või muudetud enampakkumistabelit käsitatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/26/EÜ artikli 2 punktis i määratletud maksejuhisena.

Ilma et see piiraks artikli 53 lõike 3 kohaldamist, käsitatakse iga sellise enampakkumistabeli või muudetud enampakkumistabeli esitamise hetke hetkena, mil maksejuhis sisestatakse direktiivi 98/26/EÜ artikli 2 punktis a määratletud süsteemi vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 3 lõikele 3.

Artikkel 53

Enampakkumistabeli muutmine

1. Määruses (EL) nr 1031/2010 määratletud asjaomane täitmis- ja tasaarvestussüsteem või arvestussüsteem teatab komisjonile viivitamata enampakkumistabeli kõikidest vajalikest muudatustest.

2. Kui komisjon leiab, et muudetud enampakkumistabel vastab määrusele (EL) nr 1031/2010, annab ta põhihaldajale korralduse sisestada muudetud enampakkumistabel ELi tehingulogisse. Vastasel korral lükkab ta muudatused mõistliku aja jooksul tagasi ja teatab sellest kõnealusele täitmis- ja tasaarvestussüsteemile või arvestussüsteemile viivitamata, esitades oma põhjendused ning määrates kriteeriumid, mis tuleb täita, et muudatused järgmisel korral vastu võetaks.

3. Kui komisjon saab teada muudatusest, mida on enampakkumistabelisse vaja teha ning millest täitmis- ja tasaarvestussüsteem või arvestussüsteem ei ole teatanud, võib ta anda põhihaldajale korralduse peatada enampakkumistabeliga määratud LHÜde ülekandmine.

Artikkel 54

LHÜde müük enampakkumisel

1. Komisjon annab põhihaldajale õigeaegselt korralduse kanda LHÜsid enampakkumisel müüva liikmesriigi taotluse korral, keda esindab määruse (EL) nr 1031/2010 kohaselt määratud enampakkumise korraldaja, vastavalt enampakkumistabelitele üle üldisi LHÜsid ELi enampakkumiskontolt ja/või lennunduse LHÜsid ELi lennunduse enampakkumiskontolt asjakohasele enampakkumise tagatiste üleandmise kontole. Asjaomase enampakkumise tagatiste üleandmise konto omanik tagab enampakkumisel müüdud LHÜde ülekandmise edukatele pakkujatele või nende õigusjärglastele kooskõlas määrusega (EL) nr 1031/2010.

2. Enampakkumise tagatiste üleandmise konto volitatud esindajalt võidakse kooskõlas määrusega (EL) nr 1031/2010 nõuda, et ta kannaks enampakkumise tagatiste üleandmise kontolt üle andmata LHÜd üle ELi enampakkumiskontole või ELi lennunduse enampakkumiskontole.







7. jagu

Kauplemine

Artikkel 55

LHÜde ülekanded

1. Kui lõikest 2 ei tulene teisiti, tagab põhihaldaja kontoomaniku taotlusel, et liidu register teeb LHÜde ülekande mis tahes muule kontole, kui seda ülekandmist ei takista ülekannet algatava või vastuvõtva konto olek.

2. Käitaja arvelduskontolt ja õhusõidukikäitaja arvelduskontolt võib LHÜsid üle kanda ainult artikli 23 kohaselt koostatud usalduskontode nimekirjas olevale kontole.

3. Käitaja arvelduskonto või õhusõidukikäitaja arvelduskonto omanik võib otsustada, et tema kontolt saab teha ülekandeid kontole, mis ei ole artikli 23 kohaselt koostatud usalduskontode nimekirjas. Käitaja arvelduskonto või õhusõidukikäitaja arvelduskonto omanik võib sellise otsuse tühistada. Otsusest ja otsuse tühistamisest antakse teada riiklikule haldajale esitatavas nõuetekohaselt allkirjastatud avalduses.

4. Ülekannet algatav volitatud esindaja märgib ülekande algatamisel liidu registris, kas ülekanne on kahepoolne tehing, välja arvatud kui kõnealune tehing registreeritakse kauplemiskohas, või kas see arvestatakse keskses vastaspooles või kas see on ülekanne liidu registris sama kontoomaniku eri kontode vahel.







8. jagu

LHÜde tagastamine

Artikkel 56

LHÜde tagastamine

1. Käitaja või õhusõidukikäitaja tagastab LHÜd, tehes liidu registrile ettepaneku: a) kanda teatav arv LHÜsid asjaomaselt käitaja arvelduskontolt või õhusõidukikäitaja arvelduskontolt üle liidu kustutamiskontole; b) registreerida nende ülekantud LHÜde arv ja liik, mis on tagastatud käitaja käitise või õhusõidukikäitaja heitkoguste eest käimasoleval perioodil.

2. Põhihaldaja tagab, et liidu register ei võimalda esitada tagastamiseks LHÜsid, mida ei võeta arvesse artikli 33 lõike 1 kohaselt nõuetele vastavuse arvnäitaja arvutamiseks.

3. Juba tagastatud LHÜd ei saa enam uuesti tagastada.

4. Kui vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 25 on olemas kehtiv leping, kohaldatakse käesoleva artikli lõikeid 1, 2 ja 3 ELi HKSiga seotud kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemis välja antud ühikute suhtes.

5. LHÜsid, millel on artikli 37 lõike 5 kohane riigikood, ei saa tagastada.







9. jagu

LHÜde kustutamine

Artikkel 57

LHÜde kustutamine

1. Põhihaldaja tagab, et liidu register täidab direktiivi 2003/87/EÜ artikli 12 lõike 4 kohaselt esitatud kontoomaniku taotluse kustutada kontoomaniku kontodel hoitavad LHÜd: a) kandes täpsustatud arvu LHÜsid asjakohaselt kontolt üle liidu kustutamiskontole; b) registreerides ülekantud LHÜde arvu kustutatuna käimasoleva aasta kohta.

2. Kustutatud LHÜsid ei registreerita heitkoguste eest tagastatuna.







10. jagu

Tehingu tagasipööramine

Artikkel 58

Ekslikult algatatud lõpuleviidud protsesside tagasipööramine

1. Kui kontoomanik või tema nimel tegutsev riiklik haldaja on tahtmatult või ekslikult algatanud ühe lõikes 2 osutatud tehingutest, võib kontoomanik esitada oma konto haldajale kirjaliku taotluse lõpuleviidud tehingu tagasipööramiseks. Taotlusele kirjutavad nõuetekohaselt alla kontoomaniku volitatud esindaja või esindajad, kes on volitatud algatama seda liiki tehingut, mille tagasipööramist taotletakse, ning taotlus esitatakse kümne tööpäeva jooksul alates protsessi täideviimisest. Taotlus sisaldab kinnitust selle kohta, et tehing algatati ekslikult või tahtmatult.

2. Kontoomanikud võivad taotleda järgmiste tehingute tagasipööramist: a) LHÜde tagastamine; b) LHÜde kustutamine.

3. Kui konto haldaja teeb kindlaks, et taotlus vastab lõikes 1 sätestatud tingimustele, ning on taotlusega nõus, võib ta taotleda tehingu tagasipööramist liidu registris.

4. Kui riiklik haldaja on tahtmatult või ekslikult algatanud ühe lõikes 5 osutatud tehingutest, võib ta esitada põhihaldajale kirjaliku taotluse lõpuleviidud tehingu tagasipööramiseks. Taotlus sisaldab kinnitust selle kohta, et tehing algatati ekslikult või tahtmatult.

5. Riiklikud haldajad võivad taotleda järgmiste tehingute tagasipööramist: a) üldiste LHÜde eraldamine; b) lennunduse LHÜde eraldamine.

6. Põhihaldaja tagab, et liidu register võtab lõike 1 kohaselt tehtud tagasipööramise taotluse vastu, blokeerib ühikud, mis tuleb tehingu tagasipööramisega üle kanda, ning edastab taotluse põhihaldajale eeldusel, et täidetud on kõik järgmised tingimused: a) LHÜde tagastamise või kustutamise tehing, mille tagasipööramist taotletakse, on lõpule viidud kuni 30 tööpäeva enne konto haldaja kooskõlas lõikega 3 esitatud taotlust; b) pärast tagastamistehingu tagasipööramist ei osutu ükski käitaja või õhusõidukikäitaja tagasipööramise tõttu nõuetele mittevastavaks.

7. Põhihaldaja tagab, et liidu register võtab lõike 4 kohaselt tehtud tagasipööramise taotluse vastu, blokeerib ühikud, mis tuleb tehingu tagasipööramisega üle kanda, ning edastab taotluse põhihaldajale eeldusel, et täidetud on järgmised tingimused: a) tagasipööratava tehingu sihtkontol on endiselt vajalik kogus seda liiki ühikuid, millega tagasipööratav tehing tehti; b) üldiste LHÜde eraldamine, mille tagasipööramist taotletakse, toimus pärast käitise loa tühistamise kuupäeva või pärast seda, kui käitis lõpetas täielikult või osaliselt töö.

8. Põhihaldaja tagab, et liidu register viib lõpule tagasipööramise samasse ühiku liiki kuuluvate ühikutega, mis on tagasipööratava tehingu sihtkontol.







3. PEATÜKK

Seosed muude kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemidega

Artikkel 59

Sidumiskokkulepete rakendamine

Põhihaldaja võib luua kontosid ja protsesse ning teha tehinguid ja muid toiminguid sobival ajal, et rakendada direktiivi 2003/87/EÜ artiklite 25 ja 25a kohaselt sõlmitud lepinguid ja kokkuleppeid.

▼M1







IIA JAOTIS

ERISÄTTED MÄÄRUSTE (EL) 2018/842 JA (EL) 2018/841 KOHASTE TEHINGUTE ARVESTUSE KOHTA







1. PEATÜKK

Määruse (EL) 2018/842 kohased tehingud

Artikkel 59a

AEHÜde loomine

1. Nõuete täitmise perioodi alguses loob põhihaldaja: a) ELi JJMi AEHÜde üldkoguse kontol sellise koguse AEHÜsid, mis on võrdne määruse (EL) 2018/842 artikli 10 lõikes 2 ning määruse (EL) 2018/842 artikli 4 lõike 3 ning artikli 10 kohaselt vastu võetud otsustes sätestatud kõikidele liikmesriikidele nõuete täitmise perioodi kõikideks aastateks eraldatud heitkoguste summaga; b) ELi II lisa AEHÜde üldkoguse kontol sellise koguse AEHÜsid, mis on võrdne vastavalt määruse (EL) 2018/842 artikli 6 lõikele 3 liikmesriikide poolt teatatud protsendimäärade andmete põhjal kõnealuse määruse artikli 4 lõigete 3 ja 4 kohaselt vastu võetud otsustes sätestatud kõikidele nõuetele vastavatele liikmesriikidele nõuete täitmise perioodi kõikideks aastateks eraldatud heitkoguste summaga.

2. Põhihaldaja tagab, et liidu register annab igale AEHÜle selle loomisel kordumatu tunnuskoodi.

Artikkel 59b

Aastaks eraldatud heitkoguse ühikud

AEHÜsid saab kasutada üksnes liikmesriikidele määruse (EL) 2018/842 artiklist 4 tulenevate kasvuhoonegaaside heite piiramise nõuete ja määruse (EL) 2018/841 artiklist 4 tulenevate kohustuste täitmiseks. Neid võib üle kanda üksnes määruse (EL) 2018/842 artikli 5 lõigetes 1–5, artiklis 6, artikli 9 lõikes 2 ja artiklis 11 ning määruse (EL) 2018/841 artikli 12 lõikes 1 sätestatud tingimustel.

Artikkel 59c

AEHÜde ülekandmine igale JJMi nõuete täitmise kontole

1. Nõuete täitmise perioodi alguses kannab põhihaldaja ELi JJMi AEHÜde üldkoguse kontolt sellise koguse AEHÜsid, mis vastab igale liikmesriigile igaks aastaks eraldatud heitkogusele, nagu on sätestatud määruse (EL) 2018/842 artikli 10 lõikes 2 ning määruse (EL) 2018/842 artikli 4 lõike 3 ja artikli 10 kohaselt vastu võetud otsustes, asjakohasele JJMi nõuete täitmise kontole.

2. Kui liikmesriigi 2020. aasta JKO nõuete täitmise konto sulgemisel vastavalt määruse (EL) nr 389/2013 artiklile 31 ületab sellel JKO nõuete täitmise kontol oleva kasvuhoonegaaside heite üldkogus väljendatuna CO 2 -ekvivalenttonnides kõigi AEHÜde, rahvusvaheliste ühikute, aTHVde ja pTHVde summat, siis arvatakse ülemäärasele heitkogusele vastav kogus korrutatuna otsuse 406/2009/EÜ artikli 7 lõike 1 punktis a täpsustatud lisateguriga maha AEHÜde kogusest, mis kantakse liikmesriigi 2021. aasta JJMi nõuete täitmise kontole vastavalt käesoleva artikli lõikele 1.

Artikkel 59d

Kasvuhoonegaaside heite asjakohaste andmete sisestamine

1. Pärast seda, kui on tehtud kättesaadavaks enamiku liikmesriikide asjakohased kasvuhoonegaaside heite läbivaadatud andmed nõuete täitmise perioodi asjaomase aasta kohta, sisestab põhihaldaja õigel ajal iga liikmesriigi asjakohase kasvuhoonegaaside heite läbivaadatud üldkoguse väljendatuna CO 2 -ekvivalenttonnides iga liikmesriigi nõuete täitmise perioodi kõnealuse aasta JJMi nõuete täitmise kontole.

2. Põhihaldaja sisestab ELi JJMi AEHÜde üldkoguse kontole ka asjaomase aasta kõikide liikmesriikide kasvuhoonegaaside heite asjakohaste läbivaadatud andmete summa.

Artikkel 59e

JJMi nõuete täitmise konto saldo arvutamine

1. Pärast kasvuhoonegaaside heite asjakohaste andmete sisestamist vastavalt artiklile 59d tagab põhihaldaja, et liidu register arvutab vastava JJMi nõuete täitmise konto saldo, milleks lahutatakse kõikide asjaomasel JJMi nõuete täitmise kontol olevate AEHÜde summast samal kontol olev kasvuhoonegaaside heite läbivaadatud üldkogus väljendatuna CO 2 -ekvivalenttonnides.

2. Põhihaldaja tagab, et liidu register näitab iga JJMi nõuete täitmise konto saldot.

Artikkel 59f

Nõuetele vastavuse arvnäitajate kindlaksmääramine

1. Põhihaldaja tagab, et kuus kuud pärast kasvuhoonegaaside heite asjakohaste andmete käesoleva määruse artikli 59d kohast sisestamist aastate 2025 ja 2030 kohta, määrab liidu register kindlaks iga JJMi nõuete täitmise konto kohta aastate 2021 ja 2026 nõuetele vastavuse arvnäitaja, milleks arvutatakse kõikide AEHÜde, direktiivi 2003/87/EÜ artikli 24a kohaste ühikute ja MLÜde (maakasutuse leevendusühikud) summa, millest lahutatakse samal JJMi nõuete täitmise kontol olev kasvuhoonegaaside heite läbivaadatud üldkogus väljendatuna CO 2 -ekvivalenttonnides.

2. Põhihaldaja tagab, et liidu register määrab ajavahemiku 2022–2025 ja 2027–2030 iga aasta kohta kindlaks iga JJMi nõuete täitmise konto nõuetele vastavuse arvnäitaja kuupäeval, mis on üks kuu pärast seda kuupäeva, mil määrati kindlaks eelmise aasta nõuetele vastavuse arvnäitaja; selleks arvutatakse kõikide AEHÜde, direktiivi 2003/87/EÜ artikli 24a kohaste ühikute ja MLÜde summa, millest lahutatakse samal JJMi nõuete täitmise kontol olev kasvuhoonegaaside heite läbivaadatud üldkogus väljendatuna CO 2 -ekvivalenttonnides.

Põhihaldaja tagab, et liidu register registreerib iga JJMi nõuetele vastavuse konto nõuetele vastavuse arvnäitaja.

Artikkel 59g

Määruse (EL) 2018/842 artikli 9 lõike 1 punktide a ja b kohaldamine

1. Kui käesoleva määruse artikli 59f kohaselt kindlaksmääratud nõuetele vastavuse arvnäitaja on negatiivne, tagab põhihaldaja, et liidu register kannab ülemäärased kasvuhoonegaaside ülevaadatud heitkogused, mis on väljendatud CO 2 -ekvivalenttonnides ja mida on korrutatud määruse (EL) 2018/842 artikli 9 lõike 1 punktis a täpsustatud koefitsiendiga 1,08, liikmesriigi JJMi nõuete täitmise asjaomase aasta kontolt üle liikmesriigi JJMi nõuete täitmise järgmise aasta kontole.

2. Samal ajal blokeerib põhihaldaja asjaomase liikmesriigi JJMi nõuete täitmise kontod, mis vastavad nõuete täitmise perioodi järelejäänud aastatele.

3. Põhihaldaja muudab JJMi nõuete täitmise konto oleku blokeeritust avatuks nõuete täitmise perioodi kõikide järelejäänud aastate puhul alates aastast, mille puhul artikli 59f kohaselt kindlaksmääratud nõuetele vastavuse arvnäitaja on null või positiivne.

Artikkel 59h

Määruse (EL) 2018/842 artiklis 6 sätestatud paindlikkusmeetme kasutamine

Põhihaldaja tagab, et liikmesriigi taotlusel teeb liidu register AEHÜde ülekande ELi II lisa AEHÜde üldkoguse kontolt selle liikmesriigi nõuete täitmise perioodi asjaomase aasta JJMi nõuete täitmise kontole. Sellist ülekannet ei tehta järgmistel juhtudel:

a) liikmesriik esitab taotluse enne JJMi nõuete täitmise konto saldo arvutamist või pärast seda, kui asjaomase aasta nõuetele vastavuse arvnäitaja on juba kindlaks määratud;

b) taotluse esitanud liikmesriiki ei ole määruse (EL) 2018/842 II lisas loetletud;

c) taotletud kogus on suurem kui määruse (EL) 2018/842 artikli 4 lõigete 3 ja 4 kohaselt vastu võetud otsustega asjaomasele liikmesriigile ette nähtud, määruse (EL) 2018/842 II lisale vastava koguse allesolev kogujääk, võttes arvesse selle koguse mis tahes vähendamist vastavalt kõnelause määruse artikli 6 lõike 3 teisele lõigule;

d) taotletav kogus on suurem kui asjaomase aasta ülemäärase heite kogus, mille arvutamisel on võetud arvesse kõnealuse liikmesriigi asjaomase aasta JJMi nõuete täitmise kontolt artikli 59x lõike 3 ja artikli 59za lõike 2 kohaselt selle liikmesriigi LULUCFi nõuete täitmise kontole üle kantud AEHÜsid.

Artikkel 59i

AEHÜde laenamine

Põhihaldaja tagab, et liikmesriigi taotlusel teeb liidu register kõnealuse liikmesriigi nõuete täitmise perioodi asjaomase aasta JJMi nõuete täitmise kontole AEHÜde ülekande selle liikmesriigi nõuete täitmise perioodi järgmise aasta JJMi nõuete täitmise kontolt. Sellist ülekannet ei tehta järgmistel juhtudel:

a) liikmesriik esitab taotluse enne JJMi nõuete täitmise konto saldo arvutamist või pärast seda, kui asjaomase aasta nõuetele vastavuse arvnäitaja on juba kindlaks määratud;

b) taotletud kogus ületab aastate 2021–2025 puhul 10 % järgmise aasta eraldatud heitkogustest, mis on kindlaks määratud määruse (EL) 2018/842 artikli 4 lõike 3 ja artikli 10 kohaselt, ning aastate 2026–2029 puhul 5 % järgmise aasta eraldatud heitkogustest, mis on kindlaks määratud määruse (EL) 2018/842 artikli 4 lõike 3 ja artikli 10 kohaselt.

Artikkel 59j

AEHÜde järgmistesse aastatesse ülekandmine

Põhihaldaja tagab, et liikmesriigi taotlusel teeb liidu register AEHÜde ülekande kõnealuse liikmesriigi nõuete täitmise perioodi asjaomase aasta JJMi nõuete täitmise kontolt selle liikmesriigi nõuete täitmise perioodi mis tahes järgmise aasta JJMi nõuete täitmise kontole. Sellist ülekannet ei tehta järgmistel juhtudel:

a) liikmesriik esitab taotluse enne asjaomase aasta JJMi nõuete täitmise konto saldo arvutamist;

b) 2021. aasta puhul, kui taotletud kogus on suurem kui konto positiivne saldo, mis on arvutatud vastavalt artiklile 59e;

c) aastate 2022–2029 puhul, kui taotletud kogus on suurem kui konto positiivne saldo, mis on arvutatud vastavalt käesoleva määruse artiklile 59e, või ületab 30 % sellele liikmesriigile asjaomase aastani eraldatud kumulatiivsetest heitkogustest, mis on kindlaks määratud vastavalt määruse (EL) 2018/842 artikli 4 lõikele 3 ja artiklile 10;

d) ülekannet algatava JJMi nõuete täitmise konto olek ei luba ülekannet teha.

Artikkel 59k

MLÜde kasutamine

Põhihaldaja tagab, et liikmesriigi taotlusel teeb liidu register MLÜde ülekande liikmesriigi LULUCFi nõuete täitmise kontolt selle liikmesriigi JJMi nõuete täitmise kontole. Sellist ülekannet ei tehta järgmistel juhtudel:

a) taotletud kogus on suurem kui artikli 59x kohaselt JJMi nõuete täitmise kontole ülekandmiseks kõlblike MLÜde kasutada olev kogus või allesjäänud kogus;

b) taotletud kogus on suurem kui määruse (EL) 2018/842 III lisa kohaselt kasutada olev kogus või allesjäänud kogus;

c) taotletud kogus on suurem kui asjaomase aasta heitkogus, millest on lahutatud määruse (EL) 2018/842 artikli 10 lõikes 2 ja kõnealuse määruse artikli 4 lõike 3 ja artikli 10 kohaselt vastu võetud otsustes sätestatud asjaomase aasta AEHÜde kogus ning käesoleva määruse artikli 59j kohaselt eelmistest aastatest käimasolevasse või mis tahes järgmisesse aastasse üle kantud AEHÜde kogus;

d) kõnealune liikmesriik ei ole esitanud määruse (EL) nr 525/2013 artikli 7 lõike 1 teise lõigu kohast aruannet oma kavatsuse kohta kasutada määruse (EL) 2018/842 artikli artiklis 7 sätestatud paindlikkusmeedet;

e) kõnealune liikmesriik ei ole järginud määrust (EL) 2018/841;

f) ülekanne algatatakse enne kõnealuse liikmesriigi LULUCFi nõuete täitmise konto saldo arvutamist või pärast asjaomase nõuete täitmise perioodi nõuetele vastavuse arvnäitaja kindlaksmääramist vastavalt artiklitele 59u ja 59za;

g) ülekanne algatatakse enne kõnealuse liikmesriigi JJMi nõuete täitmise konto saldo arvutamist või pärast asjaomase aasta nõuetele vastavuse arvnäitaja kindlaksmääramist.

Artikkel 59l

Liikmesriigile aastaks eraldatud heitkoguse eelloovutamine

Põhihaldaja tagab, et liikmesriigi taotlusel teeb liidu register AEHÜde ülekande selle liikmesriigi asjaomase aasta JJMi nõuete täitmise kontolt teise liikmesriigi JJMi nõuete täitmise kontole. Sellist ülekannet ei tehta järgmistel juhtudel:

a) aastate 2021–2025 puhul, kui taotletud kogus ületab 5 % algatavale liikmesriigile asjaomaseks aastaks eraldatud heitkogusest, mis on kindlaks määratud vastavalt määruse (EL) 2018/842 artikli 4 lõikele 3 ja artiklile 10, või on suurem kui allesjäänud kasutada olev kogus;

b) aastate 2026–2030 puhul, kui taotletud kogus ületab 10 % algatavale liikmesriigile asjaomaseks aastaks eraldatud heitkogusest, mis on kindlaks määratud vastavalt määruse (EL) 2018/842 artikli 4 lõikele 3 ja artiklile 10, või on suurem kui allesjäänud kasutada olev kogus;

c) liikmesriik on taotlenud ülekannet asjaomasest aastast varasema aasta JJMi nõuete täitmise kontole;

d) ülekannet algatava JJMi nõuete täitmise konto olek ei luba ülekannet teha.

Artikkel 59m

Loovutamine pärast JJMi nõuete täitmise konto saldo arvutamist

Põhihaldaja tagab, et liikmesriigi taotlusel teeb liidu register AEHÜde ülekande selle liikmesriigi asjaomase aasta JJMi nõuete täitmise kontolt teise liikmesriigi JJMi nõuete täitmise kontole. Sellist ülekannet ei tehta järgmistel juhtudel:

a) liikmesriik esitab taotluse enne konto saldo arvutamist vastavalt artiklile 59e;

b) taotletud kogus on suurem kui konto positiivne saldo, mis on arvutatud vastavalt artiklile 59e, või allesjäänud kogus;

c) ülekannet algatava JJMi nõuete täitmise konto olek ei luba ülekannet teha.

Artikkel 59n

Tagavarareserv

Pärast kasvuhoonegaaside heite asjakohaste andmete sisestamist 2030. aasta kohta vastavalt käesoleva määruse artiklile 59d loob põhihaldaja ELi JJMi tagavarareservi kontol lisakoguse AEHÜsid, mis on võrdne järgmiste koguste vahega: 70 % kõigi liikmesriikide 2005. aasta läbivaadatud heitkoguste summast, mis on kindlaks määratud vastavalt määruse (EL) 2018/842 artikli 4 lõike 3 kohaselt vastu võetud otsuses kirjeldatud meetodile, ning kõigi liikmesriikide kasvuhoonegaaside heite 2030. aasta asjakohaste läbivaadatud andmete summa. See kogus jääb vahemikku on 0–105 miljonit AEHÜd.

Artikkel 59o

Tagavarareservi esimene jaotusvoor

1. Põhihaldaja tagab, et liikmesriigi taotlusel teeb liidu register AEHÜde ülekande ELi JJMi tagavarareservi kontolt kõnealuse liikmesriigi ajavahemiku 2026–2030 mistahes aasta JJMi nõuete täitmise kontole. Selliseid ülekandeid ei tehta järgmistel juhtudel: a) taotluses osutatakse muu kui ajavahemikku 2026–2030 jääva aasta JJMi nõuete täitmise kontole; b) liikmesriik esitab taotluse enne 2030. aasta saldo arvutamist; c) liikmesriik esitab taotluse vähem kui kuus nädalat enne 2026. aasta JJMi nõuete täitmise konto nõuetele vastavuse arvnäitaja kindlaksmääramist; d) taotluse esitanud liikmesriiki ei ole loetletud määruse (EL) 2018/842 artikli 11 lõike 5 kohaselt avaldatud otsuses; e) taotletud kogus ületab 20 % kõnealuse liikmesriigi üldisest ülejäägist ajavahemikul 2013–2020, nagu on kindlaks määratud määruse (EL) 2018/842 artikli 11 lõike 5 kohaselt avaldatud otsuses, või käesoleva artikli lõike 3 kohaselt vähendatud kogust, või allesjäänud kasutatavat kogust; f) teistele liikmesriikidele artiklite 59l ja 59 m kohaselt müüdud AEHÜde kogus ületab teistelt liikmesriikidelt artiklite 59l ja 59 m kohaselt üle kantud AEHÜde kogust; g) taotletud kogus ületab asjaomase aasta ülemäärase heite kogust, kui võtta arvesse järgmist: i) asjaomase aasta AEHÜde kogus, mis on sätestatud määruse (EL) 2018/842 artikli 4 lõike 3 ja artikli 10 kohaselt vastu võetud otsustes; ii) asjaomase aasta JJMi nõuete täitmise kontole artiklite 59l ja 59 m kohaselt kantud või sellelt müüdud AEHÜde kogus; iii) artikli 59j kohaselt eelmistest aastatest käimasolevasse või mistahes järgmisesse aastasse üle kantud AEHÜde üldkogus; iv) selliste AEHÜde üldkogus, mida on lubatud asjaomaseks aastaks laenata vastavalt artiklile 59i; v) artikli 59x kohaselt JJMi nõuete täitmise kontodele kandmiseks kõlblike MLÜde kogus või artikli 59m kohaselt kasutada olev allesjäänud kogus.

2. Kuus nädalat enne 2026. aasta nõuetele vastavuse arvnäitaja kindlaksmääramist tagab põhihaldaja, et liidu register arvutab kõigi liikmesriikide poolt lõike 1 kohaselt taotletud AEHÜde kogusumma ja näitab seda.

3. Kui lõikes 2 osutatud summa on suurem kui ELi JJMi tagavarareservi kontol olevate AEHÜde üldkogus, tagab põhihaldaja, et liidu register kannab üle iga liikmesriigi taotletud koguse, mida on proportsionaalselt vähendatud.

4. Põhihaldaja tagab, et proportsionaalselt vähendatud koguse arvutamiseks korrutab liidu register taotletud summa ELi JJMi tagavarareservi kontol olevate AEHÜde üldkoguse ja kõigi liikmesriikide poolt lõike 1 kohaselt taotletud AEHÜde üldkoguse vahelise suhtarvuga.

Artikkel 59p

Tagavarareservi teine jaotusvoor

1. Kui artikli 59o lõikes 2 osutatud summa on väiksem kui ELi JJMi tagavarareservi kontol olevate AEHÜde üldkogus, tagab põhihaldaja, et liidu register lubab liikmesriikidel esitada lisataotlusi, tingimusel et: a) liikmesriik esitab taotluse kõige varem kuus nädalat enne 2026. aasta nõuetele vastavuse arvnäitaja kindlaksmääramist, kuid mitte hiljem kui kolm nädalat enne 2026. aasta nõuetele vastavuse arvnäitaja kindlaksmääramist; b) taotluse esitanud liikmesriik on loetletud määruse (EL) 2018/842 artikli 11 lõike 5 kohaselt avaldatud otsuses; c) teistele liikmesriikidele artiklite 59l ja 59 m kohaselt müüdud AEHÜde kogus ei ületa teistelt liikmesriikidelt artiklite 59l ja 59 m kohaselt üle kantud AEHÜde kogust; d) ülekantav kogus ei ületa asjaomase aasta ülemäärase heite kogust, kui võtta arvesse kõiki artikli 59o lõike 1 punktis g loetletud koguseid ja artikli 59o kohaselt saadud AEHÜde kogust.

2. Kui kõigi tingimustele vastavate taotluste summa on suurem kui allesjäänud üldkogus, tagab põhihaldaja, et liidu register arvutab iga tingimustele vastava taotluse kohta ülekantava koguse, milleks korrutatakse ELi JJMi tagavarareservi kontol olevate AEHÜde allesjäänud üldkogus konkreetse taotluse ja kõigile käesolevas lõikes sätestatud kriteeriumitele vastavate taotluste summa vahelise suhtarvuga.

Artikkel 59q

Kohandamine

1. Juhul kui määruse (EL) 2018/842 artikli 10 kohaselt tehakse kohandusi või muudetakse käesoleva määruse artiklis 59a täpsustatud summat muul viisil, mille tõttu suureneb nõuete täitmise perioodil liikmesriigile aastaks eraldatud heitkogus, loob põhihaldaja ELi JJMi AEHÜde üldkoguse kontol vastava koguse AEHÜsid ja kannab need üle asjaomase liikmesriigi asjakohasele JJMi nõuete täitmise kontole.

2. Juhul kui (EL) 2018/842 artikli 10 kohaselt tehakse kohandusi või muudetakse käesoleva määruse artiklis 59a täpsustatud summat muul viisil, mille tõttu väheneb nõuete täitmise perioodil liikmesriigile aastaks eraldatud heitkogus, kannab põhihaldaja vastava koguse AEHÜsid asjaomase liikmesriigi asjakohaselt JJMi nõuete täitmise kontolt üle JJMi kustutamiskontole.

3. Kui liikmesriik teatab protsendimäära vähendamisest vastavalt määruse (EL) 2018/842 artikli 6 lõike 3 teisele lõigule ja pärast seda, kui on tehtud vastav muudatus määruse (EL) 2018/842 artikli 4 lõike 3 kohaselt vastu võetud otsustes täpsustatud kogustes, kannab põhihaldaja vastava koguse AEHÜsid ELi II lisa AEHÜde üldkoguse kontolt JJMi kustutamiskontole. Liikmesriigile määruse (EL) 2018/842 artikli 6 kohaselt kasutada olevat üldkogust muudetakse vastavalt.

Artikkel 59r

Eelnevalt järgmisesse aastasse üle kantud AEHÜde ülekandmine

Põhihaldaja tagab, et liikmesriigi taotlusel teeb liidu register AEHÜde ülekande kõnealuse liikmesriigi nõuete täitmise perioodi asjaomase aasta JJMi nõuete täitmise kontole selle liikmesriigi nõuete täitmise perioodi mistahes järgmise aasta JJMi nõuete täitmise kontolt. Sellist ülekannet ei tehta, kui:

a) taotletud kogus on suurem kui artikli 59j kohaselt sellele JJMi nõuete täitmise kontole eelnevalt üle kantud AEHÜde kogus, millelt ülekannet kavatsetakse teha;

b) liikmesriik esitab taotluse enne selle JJMi nõuete täitmise konto saldo arvutamist, millele kavatsetakse ülekannet teha, või pärast kõnealuse konto nõuete täitmise arvnäitaja kindlaksmääramist.

Artikkel 59s

Ülekannete sooritamine ja tagasipööramine

1. Kõigi käesolevas jaotises sätestatud ülekannete suhtes kohaldatakse artikleid 34, 35 ja 55.

2. Ekslikult algatatud ülekandeid JJMi nõuete täitmise kontole võib tagasi pöörata riikliku haldaja taotlusel. Sellistel juhtudel kohaldatakse artikli 62 lõikeid 4, 6, 7 ja 8.

▼B







III JAOTIS

TEHNILISED ÜHISSÄTTED







1. PEATÜKK

Liidu registri ja ELi tehingulogi tehnilised nõuded







1. jagu

Kättesaadavus

Artikkel 60

Liidu registri ja ELi tehingulogi kättesaadavus ja usaldusväärsus

1. Põhihaldaja võtab kõik põhjendatud meetmed tagamaks, et: a) liidu register on kontode esindajatele ja riiklikele haldajatele juurdepääsuks kättesaadav 24 tundi päevas ja seitse päeva nädalas; b) artiklis 6 osutatud sideühendusi liidu registri ja ELi tehingulogi vahel hoitakse toimivana 24 tundi päevas ja seitse päeva nädalas; c) põhiriistvara ja -tarkvara töös tekkida võivate rikete puhuks on olemas varuriistvara ja -tarkvara; d) liidu register ja ELi tehingulogi vastavad viivitamata kontode esindajate taotlustele.

2. Põhihaldaja tagab, et liidu register ja ELi tehingulogi kasutavad vastupidavaid süsteeme ja menetlusi, et kaitsta kõiki asjaomaseid andmeid ning hõlbustada kõikide andmete ja toimingute kiiret taastamist rikke või õnnetuse korral.

3. Põhihaldaja tagab, et liidu registri ja ELi tehingulogi töös tekkivad katkestused on minimaalsed.

Artikkel 61

Kasutajatugi

1. Riiklikud haldajad abistavad ja toetavad riikliku kasutajatoe kaudu neid liidu registri kontode omanikke ja esindajaid, keda nad haldavad.

2. Põhihaldaja toetab riiklikke haldajaid keskse kasutajatoe kaudu, et aidata neid lõike 1 kohase abi osutamisel.







2. jagu

Turvalisus ja autentimine

Artikkel 62

Liidu registri autentimine

Liidu registri identsust autendib ELi tehingulogi vastavalt artikli 75 kohasele andmevahetust käsitlevale ja tehnilisele kirjeldusele.

Artikkel 63

Juurdepääs liidu registri kontodele

1. Kontode esindajatel on liidu registri turvalise ala kaudu juurdepääs oma kontodele liidu registris. Põhihaldaja tagab, et liidu registri veebisaidi turvalisele alale on võimalik juurde pääseda interneti kaudu. Liidu registri veebisait on kättesaadav kõikides liidu ametlikes keeltes.

2. Riiklikel haldajatel on liidu registri turvalise ala kaudu juurdepääs kontodele, mida nad liidu registris haldavad. Põhihaldaja tagab, et sellele liidu registri veebisaidi turvalisele alale on võimalik juurde pääseda interneti kaudu.

3. Volitatud esindajate või riiklike haldajate ja liidu registri turvalise ala vaheline sidepidamine krüpteeritakse vastavalt artikli 75 kohases andmevahetust käsitlevas ja tehnilises kirjelduses kehtestatud turvanõuetele.

4. Põhihaldaja võtab kõik vajalikud meetmed tagamaks, et liidu registri veebisaidi turvalisele alale ei pääseta juurde ilma loata.

5. Kui volitatud esindaja mandaadi turvalisust on rikutud, peatab volitatud esindaja viivitamata oma juurdepääsu asjakohasele kontole, teavitab sellest konto haldajat ning taotleb uue mandaadi. Kui kontole ei ole juurdepääsu peatamiseks võimalik juurde pääseda, palub volitatud esindaja viivitamata riiklikul haldajal tema juurdepääs peatada.

Artikkel 64

Autentimine ja volitamine liidu registris

1. Põhihaldaja tagab, et riiklikele haldajatele ja igale volitatud esindajale määratakse mandaat, et neid liidu registrisse sisenemisel autentida.

2. Volitatud esindajal on juurdepääs ainult nendele liidu registri kontodele, mille suhtes tal on volitused, ning ta võib taotleda ainult nende protsesside algatamist, milleks tal on artikli 21 kohased volitused. Kontodele saadakse juurdepääs ja taotlused esitatakse liidu registri veebisaidi turvalise ala kaudu.

3. Lisaks lõikes 1 osutatud mandaadile kasutab volitatud esindaja liidu registrile juurdepääsuks teisest autentimist vastavalt artikli 75 kohases andmevahetust käsitlevas ja tehnilises kirjelduses esitatud teisese autentimise mehhanismi liikidele.

4. Konto haldaja võib eeldada, et liidu registri poolt edukalt autenditud kasutaja on autentimismandaadi alusel registreeritud volitatud esindaja, välja arvatud juhul, kui volitatud esindaja teavitab konto haldajat sellest, et tema mandaadi turvalisust on rikutud, ning taotleb oma mandaadi asendamist.

5. Volitatud esindaja võtab kõik vajalikud meetmed oma mandaadi kaotamise, varguse või rikkumise vältimiseks. Volitatud esindaja teatab riiklikule haldajale viivitamata oma mandaadi kaotamisest, vargusest või rikkumisest.

Artikkel 65

Kogu juurdepääsu peatamine turvarikkumise või -riski korral

1. Põhihaldaja võib peatada ajutiselt juurdepääsu liidu registrile või ELi tehingulogile või nende osadele, kui tal on põhjust kahtlustada, et liidu registri või ELi tehingulogi turvalisust ohustab turvarikkumine või tõsine risk komisjoni otsuse (EL, Euratom) 2017/46 ( 5 ) tähenduses ning ohus on ka artiklis 60 osutatud tagavaravahendid. Juhul kui juurdepääsu peatamise põhjused püsivad üle viie tööpäeva, võib komisjon anda põhihaldajale korralduse jätta peatamine jõusse.

Põhihaldaja teavitab viivitamata kõiki riiklikke haldajaid juurdepääsu peatamisest, selle põhjustest ja tõenäolisest kestusest.

2. Turvarikkumisest või -riskist teada saanud riiklik haldaja teavitab viivitamata põhihaldajat. Põhihaldaja võib võtta lõikes 1 osutatud meetmeid.

3. Kui riiklik haldaja saab teada lõikes 1 kirjeldatud olukorrast, mille tõttu tuleb peatada kogu juurdepääs kontodele, mida ta käesoleva määruse kohaselt haldab, peatab ta kogu juurdepääsu kõikidele tema hallatavatele kontodele ja teavitab viivitamata põhihaldajat. Põhihaldaja teavitab nii kiiresti kui võimalik kõiki riiklikke haldajaid.

4. Kontoomanikke teavitatakse lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt võetud meetmetest, kusjuures peatamisest teatatakse ette nii palju kui võimalik. Teates märgitakse peatamise tõenäoline kestus ning teade tuleb esitada selgelt liidu registri veebisaidi avalikus osas.

Artikkel 66

LHÜdele juurdepääsu peatamine kuritahtliku tehingu kahtluse korral

1. Riiklik haldaja või pädeva asutuse või siseriikliku õigusega määratud asjakohase asutuse korraldusel tegutsev riiklik haldaja võib peatada juurdepääsu tema hallatava liidu registri osa LHÜdele: a) kuni neljaks nädalaks, kui tal on kahtlus, et LHÜsid on kasutatud pettuse, rahapesu, terrorismi rahastamise, korruptsiooni või muu raske kuriteoga seotud tehingus; b) kui juurdepääs peatatakse selliste siseriikliku õiguse sätete alusel ja nendega kooskõlas, millega taotletakse õiguspärast eesmärki.

Esimese lõigu punkti a kohaldamisel kohaldatakse artiklit 67. Rahapesu andmebüroo korraldusel võib seda ajavahemikku pikendada.

2. Komisjon võib anda põhihaldajale korralduse peatada kuni neljaks nädalaks juurdepääs liidu registri või ELi tehingulogi LHÜdele, kui tal on kahtlus, et LHÜsid on kasutatud pettuse, rahapesu, terrorismi rahastamise, korruptsiooni või muu raske kuriteoga seotud tehingus.

3. Riiklik haldaja või komisjon teatab juurdepääsu peatamisest viivitamata pädevale õiguskaitseasutusele.

4. Riikliku haldaja liikmesriigi riiklik õiguskaitseasutus võib samuti nõuda haldajalt juurdepääsu peatamist siseriikliku õiguse alusel ja sellega kooskõlas.

Artikkel 67

Koostöö asjakohaste pädevate asutustega ja rahapesust, terrorismi rahastamisest või muudest kuritegudest teatamine

1. Põhihaldaja ja riiklikud haldajad teevad koostööd direktiivi 2003/87/EÜ nõuete täitmise üle järelevalvet tegevate ametiasutustega ning LHÜde esmas- ja järelturu üle järelevalvet tegevate pädevate asutustega, et nad saaksid LHÜde turgudest tervikliku ülevaate.

2. Riiklik haldaja, selle juhid ja töötajad teevad asjakohaste pädevate asutustega igakülgset koostööd selleks, et kehtestada adekvaatsed ja sobivad menetlused rahapesu või terrorismi rahastamisega seotud toimingute ärahoidmiseks ja ennetamiseks.

3. Riiklik haldaja, selle juhid ja töötajad teevad igakülgset koostööd direktiivi (EL) 2015/849 artiklis 32 osutatud rahapesu andmebürooga, milleks viivitamata: a) teavitatakse omal algatusel rahapesu andmebürood juhtumitest, mille puhul nad teavad, kahtlustavad või neil on põhjust kahtlustada, et pannakse toime või on toime pandud või on üritatud toime panna rahapesu, terrorismi rahastamist või kuritegu; b) esitatakse rahapesu andmebüroole selle nõudmise korral kogu vajalik teave kohaldatavates õigusaktides sätestatud korras.

4. Lõikes 2 osutatud teave edastatakse riikliku haldaja liikmesriigi rahapesu andmebüroole. Siseriiklikes meetmetes, millega võetakse üle direktiivi (EL) 2015/849 artikli 45 lõikes 1 osutatud põhimõtted ja menetlused nõuetele vastavuse tagamise ja teabe vahetamise kohta, määratakse isik või isikud, kes vastutavad teabe edastamise eest vastavalt käesolevale artiklile.

5. Riikliku haldaja liikmesriik tagab, et direktiivi (EL) 2015/849 artikleid 37, 38, 39, 42 ja 46 üle võtvaid siseriiklikke meetmeid kohaldatakse riikliku haldaja suhtes.

6. Kontoomanik annab igast pettusest või pettusekahtlusest pädevale riiklikule õiguskaitseasutusele viivitamata teada. See teade edastatakse riiklikele haldajatele.

Artikkel 68

Protsesside peatamine

1. Komisjon võib anda põhihaldajale korralduse peatada ajutiselt mõne või kõikide liidu registrist pärit protsesside kinnitamine ELi tehingulogis, kui registri töö ja hooldamine ei vasta käesolevale määrusele. Ta teavitab sellest viivitamata asjaomaseid riiklikke haldajaid.

2. Põhihaldaja võib ajutiselt peatada mõne või kõikide protsesside algatamise või kinnitamise liidu registris selle korralise või erakorralise hoolduse ajaks.

3. Riiklik haldaja võib taotleda komisjonilt lõike 1 kohaselt peatatud protsesside uuesti käivitamist, kui tema arvates on peatamise põhjustanud probleemid lahendatud. Kui see on nii, annab komisjon põhihaldajale korralduse kõnealused protsessid uuesti käivitada. Vastasel korral lükkab ta taotluse mõistliku aja jooksul tagasi ja teatab sellest riiklikule haldajale viivitamata, esitades oma põhjendused ning määrates kriteeriumid, mis tuleb täita, et taotlus järgmisel korral vastu võetaks.

4. Komisjon võib muu hulgas selle liikmesriigi taotluse alusel, kes on vastavalt ELi lepingu artiklile 50 teatanud Euroopa Ülemkogule oma kavatsusest liidust välja astuda, anda põhihaldajale korralduse peatada ajutiselt ELi tehingulogis kõnealuse liikmesriigi selliste protsesside kinnitamine, mis on seotud LHÜd