1976R1860 — ET — 15.03.1987 — 004.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (ESTÜ, EMÜ, EURATOM) nr 1860/76,

29. juuni 1976,

millega kehtestatakse euroopa elu- ja töötingimuste parandamise fondi personali teenistustingimused







EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse nõukogu 26. mai 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 1365/75 Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta, ( 1 ) eriti selle artiklit 17, võttes arvesse komisjoni ettepanekut ning arvestades, et: ning arvestades, et: nõukogu ülesanne on komisjoni ettepanekute põhjal võtta vastu selle fondi personali käsitlevad sätted, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

1. Käesolevaid teenistustingimusi kohaldatakse järgmiste isikute suhtes:

— fondi direktor ja asedirektor,

— fondi teenistuja,

— fondi kohalik teenistuja.

2. Käesolevate teenistustingimuste puhul loetakse fondi teenistujaks fondi eelarvesse kuuluva koha täitmiseks töölevõetud isikut.

3. Käesolevate teenistustingimuste puhul tähendab “kohalik teenistuja” vastavalt kohalikele tavadele sellise töö tegemiseks või ülesande täitmiseks töölevõetud teenistujat, kes on määratud kohale, mis ei sisaldu fondi eelarvele lisatud töökohtade nimekirjas, ja keda tasustatakse eelarves selleks otstarbeks ettenähtud assigneeringute kogusummast.

4. Direktor, kelle nimetab Euroopa Ühenduste Komisjon, võetakse töökohale, mis sisaldub fondi eelarvele lisatud töökohtade nimekirjas, määruse (EMÜ) nr 1365/75 artiklis 9 ettenähtud kohustuste täitmiseks.

Asedirektor, kelle nimetab Euroopa Ühenduste Komisjon, võetakse töökohale, mis sisaldub fondi eelarvele lisatud töökohtade nimekirjas, et abistada direktorit ja asendada teda, kui ta viibib mujal või ei saa muul põhjusel oma kohustusi täita.

5. Direktor on volitatud sõlmima lõigetes 2 ja 3 nimetatud teenistujatega töölepingud.

Fondi haldusnõukogu eesistuja on volitatud alla kirjutama direktori ja asedirektori töölepingud.







II JAOTIS

FONDI PERSONAL







1. PEATÜKK

Artikkel 2

Teenistuja võib tööle võtta määratud või määramata tähtajaks.

▼M3

Tähtajalise lepingu võib sõlmida kuni viieks aastaks; tähtajalist lepingut võib samal alusel pikendada ainult üks kord. Seejärel pikendatakse lepingut määramata ajaks.

▼B

Artikkel 3

Teenistuja võib võtta tööle ainult fondi eelarvele lisatud töökohtade nimekirjas sisalduvate vabade töökohtade täitmiseks vastavalt käesolevale jaotisele. Igast vabast töökohast, mida tahetakse täita, teatatakse asjakohasel viisil. Teatamiskorra kehtestab haldusnõukogu.

Artikkel 4

Teenistujad on jagatud nelja kategooriasse, mis omakorda jagunevad astmeteks vastavalt täidetavatele kohustustele.

Teenistujad liigitatakse astmetesse kvalifikatsiooni ja kogemuste põhjal.

Põhitöökohtade ja palgaastmete vastavus nähtub järgmisest tabelist:

▼M3







Kategooria Palgaaste Põhitöökoht A A4 A5 Peajuht A6 A7 Juht A8 Juhiabi B B1 Pea-juhiabi B2 B3 Vanemjuhiabi, vanem tehniline abi ja vanemsekretariaadiabi B4 B5 Juhiabi, tehniline abi ja sekretariaadiabi C C1 Peasekretär Peakantseleiametnik C2 C3 Sekretär-kiirmasinakirjutaja Kantseleiametnik C4 C5 Masinakirjutaja Kantseleiabi D D1 Töödejuhataja D2 D3 Kvalifitseeritud teenistuja D4 Kvalifitseerimata teenistuja

▼B

Selle tabeli põhjal kinnitab haldusnõukogu Euroopa Ühenduste Komisjoni nõusolekul iga põhitöökohaga kaasnevad kohustused ja volitused.

Artikkel 5

Teenistuja töölepingus märgitakse palgaaste ja -järk, mille kohaselt ta on tööle võetud.

Teenistuja võetakse tööle oma astme esimeses järgus. Arvestades asjaomase isiku väljaõpet ja erikogemusi sellel töökohal, võib direktor võimaldada talle staažilisa selles astmes. See ei või ületada 48 kuud.

▼M3

Teenistuja, kes on määratud kõrgema palgaastme töökohale kui see, kuhu ta tööle võeti, saab oma uues palgaastmes staažilisa, mis vastab selle astme järgule või sellest vahetult kõrgemale teoreetilisele järgule, mis tal oli endises palgaastmes, koos uue palgaastme järgu kaheaastase lisasummaga.

▼M3

Artikkel 5a

Iga teenistuja võimekuse, suutlikkuse ja käitumise kohta teenistuses tehakse korrapäraselt, vähemalt kord kahe aasta jooksul aruanne nende tingimuste kohaselt, mis direktor on kinnitanud Euroopa Ühenduste Komisjoni nõusolekul pärast konsulteerimist fondi personalikomiteega.

▼B

Artikkel 6

1. Luuakse personalikomitee, kes täidab talle käesolevate teenistustingimustega määratud ülesandeid.

2. Komitee koosseisu ja töökorra määrab fondi haldusnõukogu vastavalt I lisale.

3. Personalikomitee esindab teenistujate huve fondi ees ning hoiab pidevat kontakti fondi ja teenistujate vahel. Ta annab oma panuse fondi ladusasse töösse, luues teenistujatele võimaluse väljendada oma arvamust.

Komitee juhib direktori tähelepanu kõigile käesolevate teenistustingimuste tõlgendamise ja rakendamisega seotud üldistele probleemidele. Komiteega võib konsulteerida kõigi selliste probleemide ilmnemisel.

Komitee esitab direktorile ettepanekuid töökorralduse ja töö toimimise kohta ning personali töötingimuste või üldiste elamistingimuste parandamiseks.

4. Teenistujal, kelle tööleping on sõlmitud rohkem kui üheks aastaks või on tähtajatu, on õigus hääletada ja kandideerida personalikomitee valimisel.

Teenistujal, kelle tööleping on sõlmitud vähem kui üheks aastaks ja kes on töötanud fondis vähemalt kuus kuud, on samuti õigus hääletada.







2. PEATÜKK

Õigused ja kohustused

Artikkel 7

Teenistuja täidab oma kohustusi ja tegutseb ainult fondi huve silmas pidades; ta ei palu ega võta vastu juhiseid üheltki fondiväliselt valitsuselt, asutuselt, organisatsioonilt ega isikult.

Ta ei võta ilma direktori loata üheltki fondiväliselt valitsuselt ega mujalt vastu mingit autasu, teenetemärki, soodustust, kinki või ükskõik millist tasu, välja arvatud teenete eest, mis on osutatud kas enne töölevõtmist või töövabastuse ajal sõjaväe- või muus riiklikus teenistuses ja sellise teenistusega seoses.

Artikkel 8

Teenistuja väldib igasugust tegevust ja eriti sellise avaliku arvamuse avaldamist, mis võib mõjutada personali seisundit.

Ta ei või teha palgalist ega tasuta tööd väljaspool.

Artikkel 9

Kui teenistuja abikaasa on tasustataval töökohal, teatab teenistuja sellest direktorile.

Kui selle töö laad osutub sobimatuks teenistuja omaga ja kui teenistuja ei saa kinnitada, et see töö lõpeb konkreetse ajavahemiku jooksul, otsustab direktor, kas teenistuja jääb oma töökohale.

Artikkel 10

Iga teenistuja, kellel oma kohustuste täitmisel tuleb otsustada küsimus, mille lahendamise või tulemuse vastu tal on tema sõltumatust kahjustav isiklik huvi, teatab sellest direktorile.

▼M3

Artikkel 11

Teenistuja, kes kandideerib valitavale ametikohale, taotleb isiklikel põhjustel puhkust kõige rohkem kolmeks kuuks.

Kui teenistuja valitakse ametisse, hindab direktor iga sellise teenistuja juhtumit. Pidades silmas ameti tähtsust ja sellega kaasnevaid kohustusi, otsustab direktor, kas asjaomane teenistuja peab jätkama oma teenistust või taotlema isiklikel põhjustel puhkust. Viimasel juhul võrdub puhkuse pikkus ametiajaga, milleks teenistuja on valitud. Kui teenistujal on tähtajaline leping, ei ületa isiklikel põhjustel antud puhkuse pikkus lepingu lõppemiseni jäänud aega.

▼B

Artikkel 12

Pärast töölt lahkumist on teenistuja edaspidi kohustatud käituma ausameelselt ja diskreetselt teatavate ametissenimetamiste või soodustuste vastuvõtmisel.

Artikkel 13

Teenistuja suhtub suurima diskreetsusega kõigisse faktidesse ja teabesse, mis ta saab oma kohustuste täitmise käigus või seoses nende täitmisega; ta ei avalda ühelegi kõrvalisele isikule mitte mingil viisil ühtki varem avalikustamata dokumenti või teavet. Teenistuja järgib seda kohustust ka pärast töölt lahkumist.

Teenistujad ei avalda ega lase avaldada üksi ega koos teistega ühtki fondi tööd käsitlevat küsimust ilma direktori loata. Luba ei anta ainult juhul, kui kavandatav avaldamine võib kahjustada fondi huve.

Artikkel 14

Fondile kuuluvad kõik õigused kirjutistele või muule tööle, mis teenistuja on teinud oma kohustuste täitmisel.

Artikkel 15

Teenistuja ei avalda kohtumenetluses direktori loata ükskõik millisel alusel teavet, mida ta teab oma kohustuste tõttu. Luba ei anta ainult juhul, kui seda nõuavad fondi huvid ja kui keeldumine ei too teenistuja suhtes kaasa kriminaalõiguslikke tagajärgi. Teenistuja järgib seda kohustust ka pärast töölt lahkumist.

Eelmist lõiget ei kohalda teenistujatele või endistele teenistujatele, kes esitavad tõendeid Euroopa Ühenduste Kohtu ees fondi teenistujat või endist teenistujat käsitlevas asjas.

Artikkel 16

Teenistuja elab kas kohas, kuhu ta on tööle võetud, või piisavalt selle lähedal, et korralikult täita oma kohustusi.

Artikkel 17

Teenistuja aitab oma ametiseisundist hoolimata oma ülemusi ja annab neile nõu; ta vastutab talle määratud kohustuste täitmise eest.

Teenistusüksuse juhtiv teenistuja vastutab oma ülemuste ees talle antud volituste ja juhiste täitmise eest. Tema alluvate vastutus ei vabasta teda mingil viisil tema enda vastutusest.

Kui teenistuja saab juhiseid, mida ta peab ebatavaliseks või usutavasti tõsiseid raskusi tekitavaks, teatab ta sellest vajaduse korral kirjalikult oma ülemusele. Kui ülemus kinnitab juhised kirjalikult, täidab teenistuja neid, kui need ei ole vastuolus kriminaalõigusega ►M1 või asjakohaste ohutusstandarditega ◄ .

Artikkel 18

Teenistujalt võib nõuda, et ta hüvitaks tervikuna või osaliselt fondi kahju, mis tuleneb tema kohustuste täitmisel või seoses nende täitmisega toimunud raskest üleastumisest.

Direktor teeb põhjendatud otsuse distsiplinaarküsimustes sätestatud korra kohaselt.

Selle sätte põhjal tekkivad vaidlused kuuluvad Euroopa Ühenduste Kohtu piiramatu jurisdiktsiooni alla.

Artikkel 19

Teenistujatele on antud privileegid ja immuniteet ainult fondi huvides. Vastavalt Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokollile pole personal vabastatud oma isiklike kohustuste täitmisest ega kehtivate seaduste ja politseieeskirjade järgimisest.

Artikkel 20

Fond aitab iga teenistujat, eelkõige menetluses sellise isiku vastu, kes esineb ähvarduste, solvavate või laimavate tegude või rünnakutega isiku või omandi vastu, mille all teenistuja või tema perekonnaliige kannatab teenistuja ametiseisundi ja kohustuste tõttu.

Fond kompenseerib teenistujale sellistel juhtudel kantud kahju niivõrd, kuivõrd teenistuja ise ei ole teadlikult ega tõsise hooletuse tõttu kahju tekitanud ega ole saanud hüvitist kahju põhjustanud isikult.

Fond hõlbustab teenistuja täiendusõpet sel määral, kui see on vajalik teenistusüksuse laitmatuks toimimiseks ja on kooskõlas teenistuja enda huvidega.

▼M1

Teenistuja, kellele fondi direktor on määranud õpetamiskohustuse vastavalt kolmandas lõigus nimetatud täiendusõppele, võib saada toetust vastavalt IV lisa artiklis 9a sätestatud tingimustele.

▼B

Artikkel 21

Teenistujatel on õigus kasutada oma ühinemisõigust; eelkõige võivad nad kuuluda ametiühingutesse või kutseorganisatsioonidesse.

Artikkel 22

Teenistuja võib direktorile taotlusi esitada.

Igast käesolevate teenistustingimuste kohaselt tehtud konkreetsest otsusest teatatakse kohe kirjalikult asjaomasele teenistujale. Igas eitavas otsuses peab sisalduma põhjendus.

Konkreetsed otsused teenistuja haldusliku seisundi kohta pannakse viivitamata välja fondi ruumidesse.







3. PEATÜKK

Töölevõtmise tingimused

Artikkel 23

1. Teenistujate töölevõtmisel lähtutakse eesmärgist saada fondi teenistusse võimalikult võimekad, tõhusad ja sõltumatud Euroopa ühenduste liikmesriikide kodanikud, kes valitakse võimalikult laialt geograafiliselt alalt.

Teenistujate valikul ei tehta vahet nende rassi, usuliste veendumuste ega soo alusel.

Ühtki töökohta ei eraldata mingi konkreetse liikmesriigi kodanikele.

2. Teenistuja võib tööle võtta ainult tingimusel, et:

a) ta on ühe Euroopa ühenduste liikmesriigi kodanik, kui haldusnõukogu ei luba erandit, ja tal on kõik asjaomase liikmesriigi kodaniku õigused;

b) ta täidab kõiki talle sõjaväeteenistust reguleerivate seadustega pandud kohustusi;

c) ta esitab sobivad iseloomusoovitused, mida on vaja kõnealuste kohustuste täitmiseks;

d) ta on füüsiliselt võimeline täitma oma kohustusi;

e) ta esitab tõendi ühe Euroopa ühenduste keele põhjaliku tundmise ja teise Euroopa ühenduste keele rahuldava tundmise kohta oma kohustuste täitmiseks vajalikul tasemel.

Artikkel 24

Enne töölevõtmist läbib teenistuja fondi määratud arsti juures tervisekontrolli, et olla kindel teenistuja vastavuses artikli 23 lõike 2 punkti d nõuetele.

▼M3

Kui esimeses lõigus ettenähtud tervisekontrolli põhjal antakse negatiivne meditsiiniline arvamus, võib kandidaat kahekümne päeva jooksul pärast seda, kui fond talle arvamusest on teatanud, taotleda, et tema juhtum esitataks läbivaatamiseks arstlikule komisjonile, kes koosneb kolmest arstist, kelle direktor valib ühenduste teenistuses olevate arstide hulgast. Arstlik komisjon kuulab ära algse negatiivse arvamuse eest vastutava arsti. Kandidaat võib arstlikule komisjonile esitada oma valitud arsti arvamuse. Kui arstliku komisjoni arvamus kinnitab esimeses lõigus ettenähtud tervisekontrolli otsust, maksab kandidaat 50 % arstitasudest ja lisakuludest.

▼M3

Artikkel 25

Teenistujale võib määrata katseaja, mis ei ületa kuut kuud.

Kui teenistuja ei saa katseaja jooksul haiguse või õnnetuse tõttu täita oma kohustusi ühe kuu jooksul või kauem, võib direktor katseaega vastava ajavahemiku võrra pikendada.

Vähemalt üks kuu enne katseaja lõppu tehakse aruanne teenistuja suutlikkuse kohta täita oma kohustusi, samuti tema võimekuse ja käitumise kohta teenistuses. See aruanne edastatakse asjaomasele isikule, kellel on õigus teha kirjalikult oma märkused. Kui teenistuja ei osutu vastavaks oma ametikohale, lõpetatakse temaga teenistussuhe.

Kui katseajal olev teenistuja osutub selgelt mittevastavaks, võib tema kohta teha aruande ükskõik millal tema katseaja vältel. Aruanne edastatakse asjaomasele isikule, kellel on õigus teha kirjalikult oma märkused. Aruande alusel võib direktor otsustada teenistussuhte teenistujaga lõpetada enne katseaja lõppu, teatades talle sellest kuu aega ette; teenistuse kestus ei tohi aga ületada tavalist katseaega.

Katseajal vabastatud teenistuja saab hüvitist, mis võrdub ühe kolmandikuga tema põhipalgast iga katseajal töötatud täiskuu eest.

▼B







4. PEATÜKK

Töötingimused

Artikkel 26

Töötav personal on igal ajal fondi käsutuses.

Tavaline töönädal ei ületa siiski 42 tundi, mis jaotatakse direktori määratud ajakava alusel.

Artikkel 27

Teenistujalt võib nõuda ületunnitööd ainult edasilükkamatutel juhtudel või eriti tungiva töö puhul; töötamist öösel ning pühapäevadel või riiklikel pühadel võib lubada ainult direktori sätestatud korra kohaselt. Kogu teenistujalt nõutav ületunnitöö ei tohi kuue kuu jooksul ületada 150 tundi.

A- ja B-kategooria teenistujate ületunnitöö ei anna õigust mingile hüvitisele või lisatasule.

Nagu on sätestatud II lisas, on D- ja C-kategooria teenistujatel õigus saada ületunnitöö eest kas hüvitavat puhkust või lisatasu, kui üksuse töö ei võimalda hüvitavat puhkust ületunnitööle järgneva kuu jooksul.

Artikkel 28

Teenistujal on õigus saada kalendriaastas vähemalt 24 tööpäeva ja kõige rohkem 30 tööpäeva pikkust iga-aastast puhkust vastavalt eeskirjadele, mille haldusnõukogu sätestab Euroopa Ühenduste Komisjoni nõusolekul pärast konsulteerimist personalikomiteega.

Peale iga-aastase puhkuse võib teenistujale erandjuhtudel taotluse põhjal anda lisapuhkust. Sellise puhkusega seotud eeskirjad on sätestatud III lisas.

Artikkel 29

Rasedatel on arstitõendi esitamise korral lisaks artiklis 28 sätestatud puhkusele õigus saada puhkust, mis algab kuus nädalat enne tõendil märgitud väljaarvutatud sünnituskuupäeva ja lõpeb ►M1 kümme nädalat ◄ pärast sünnitust; selline puhkus kestab vähemalt ►M1 kuusteist nädalat ◄ .

▼M3

Artikkel 29a

Erandina võib direktor nõuetekohaselt tõendatud põhjustel lubada teenistujal töötada poole kohaga, kui ta leiab, et see on täielikult fondi huvides.

Loa andmise kord on sätestatud VII lisas.

Teenistuja, kellel on lubatud töötada poole kohaga, töötab iga kuu direktori määratud viisil poole tavalisest tööajast.

▼B

Artikkel 30

1. Teenistujal, kes esitab tõendi töövõimetuse kohta täita oma kohustusi haiguse või õnnetuse tõttu, on automaatselt õigus saada tasulist haiguspuhkust.

Kõnealune isik teatab fondile võimalikult kiiresti oma töövõimetusest ja teatab samal ajal oma kehtiva aadressi. Ta esitab arstitõendi, kui ta puudub rohkem kui kolm päeva. Temalt võib nõuda fondi korraldatud tervisekontrolli läbimist.

Kui teenistuja puudub 12 kuu jooksul kuni kolme päeva kaupa kokku üle 12 päeva, teeb direktor otsuse fondi määratud arsti arvamuse põhjal pärast konsulteerimist teenistuja nimetatud arstiga.

▼M3

Tasuline haiguspuhkus võib kesta kuni kolm kuud või teenistuja teenistuses oldud aeg, kui viimane on pikem. See puhkus ei kesta pärast lepingu lõppemist.

▼B

Nende tähtaegade lõppemise korral antakse teenistujale, kelle töölepingut pole veel lõpetatud hoolimata tema võimetusest täita oma kohustusi, palgata puhkust.

▼M2

Kui teenistuja on haigestunud kutsehaigusse või kui temaga on oma kohustuste täitmise ajal juhtunud õnnetus, saab ta jätkuvalt täistasu kogu töövõimetusaja eest, kuni talle pole määratud artiklis 41b sätestatud töövõimetuspensioni.

▼B

2. Teenistuja läbib igal aastal tervisekontrolli kas fondi määratud või enda valitud arsti juures.

Viimasel juhul maksab fond arsti tasust kuni haldusnõukogu kinnitatud maksimaalmäära.

Artikkel 31

Välja arvatud haigus või õnnetusjuhtumid, ei või teenistuja puududa töölt ilma oma ülemuse eelneva loata. Piiramata võimalikke kohaldatavaid distsiplinaarmeetmeid, lahutatakse kõik asjakohaselt tõendatud loata puudumised asjaomase isiku iga-aastasest puhkusest. Kui teenistuja on oma iga-aastase puhkuse ära kasutanud, kaotab ta selle ajavahemiku eest oma tasu.

Kui teenistuja soovib veeta haiguspuhkuse mujal kui kohas, kus ta töötab, peab ta selleks saama direktori eelneva nõusoleku.

Artikkel 32

Haldusnõukogu kinnitab Euroopa Ühenduste Komisjoni nõusolekul pärast konsulteerimist personalikomiteega riiklike pühade nimekirja.

▼M3

Artikkel 33

Teenistujale võib erandjuhtudel anda tema taotluse põhjal palgata puhkust tungivatel isiklikel põhjustel. Direktor määrab sellise puhkuse pikkuse, mis võib olla kuni veerand teenistuja poolt juba teenistuses oldud ajast ja:

— kuni kolm kuud, kui teenistuja on olnud teenistuses alla nelja aasta,

— kuni kuus kuud kõigil muudel juhtudel.

Puhkuse jooksul pole teenistuja kindlustatud haiguste ja õnnetuste vastu, nagu on sätestatud artiklites 38 ja 38a.

Teenistuja, kes tõendab, et ta ei saa artiklites 38 ja 38a nimetatud riskide vastu kasutada ühtki muud riiklikku kindlustusskeemi, võib hiljemalt järgmisel kuul pärast palgata puhkuse alguse kuud taotleda, et teda kindlustataks vastavalt neile artiklitele juhul, kui ta oma puhkuse kestel maksab poole artiklites 38 ja 38a nimetatud riskide vastu kindlustamiseks nõutavatest sissemaksetest; sissemaksed arvutatakse teenistuja viimase põhipalga alusel.

Lisaks võib teenistuja, kes tõendab, et ta ei saa kasutada ühtki teist pensioniskeemi, taotluse korral saada palgata puhkuse kestel uuesti õiguse pensionile juhul, kui ta teeb sissemakse, mis võrdub kolmekordse artiklis 41h ettenähtud määraga; sissemaksed arvutatakse teenistuja palgaastmele ja järgule vastava põhipalga alusel.

Ühtki palgata puhkuse või isiklikel põhjustel antud puhkuse pikkust ei arvestata artikli 35 teise lõigu kohaldamisel.

Artikkel 34

Teenistujale, kes kutsutakse sõjaväeteenistusse, alternatiivteenistusse, kordusõppustele või kes kutsutakse relvajõudude teenistusse, määratakse “puhkus sõjaväeteenistuseks”; tähtajalise lepinguga teenistuja puhul ei või selline puhkus mingil juhul ületada tema lepingu tähtaega.

Teenistuja, kes kutsutakse sõjaväeteenistusse või alternatiivteenistusse, lakkab saamast töötasu, kuid säilitab oma õiguse tõusta kõrgemale astmele vastavalt käesolevatele teenistustingimustele. Samuti säilib tema õigus saada vanaduspensioni, kui ta pärast sõjaväeteenistuse või alternatiivteenistuse täitmist tagantjärele maksab oma pensionimaksed.

Teenistuja, kes kutsutakse kordusõppustele või kes kutsutakse relvajõudude teenistusse, saab õppuste ajal või relvajõudude teenistuses olles jätkuvalt oma töötasu, millest lahutatakse tema töötasuga võrdne summa.

▼B







5. PEATÜKK

Tasu ja kulud

Artikkel 35

Vastavalt IV lisale on teenistujal õigus saada tema palgaastmele ja -määrale vastavat tasu.

Teenistuja, kes on kaks aastat olnud oma palgaastme samas järgus, tõuseb automaatselt sama palgaastme järgmisesse järku.

Artikkel 36

Teenistuja surma korral makstakse lesele või ülalpeetavatele lastele lahkunu täispalk teenistuja surma kuule järgneva kolmanda kuu lõpuni.

▼M2

Pensionisaaja surma korral kohaldatakse lahkunu pensioni suhtes esimest lõiku.

▼B

Artikkel 37

Teenistujal on vastavalt IV lisa sätetele õigus saada tööleasumisel või teenistusest lahkumisel talle tekkinud kulude eest hüvitist, samuti on tal õigus saada kohustuste täitmise käigus või sellega seoses tekkinud kulude eest hüvitist.







6. PEATÜKK

▼M2

Otsiaalkindlustushüvitised ja pensionid.







▼M2

A jagu

Ravi- ja õnnetusjuhtumikindlustus, sotsiaalkindlustushüvitised

▼M2

Artikkel 38

▼M3

Teenistuja, tema abikaasa, kui abikaasal pole muude seadussätete või eeskirjade alusel õigust saada samalaadseid ja sama suurusega hüvitisi, teenistuja lapsed ja teised IV lisa artiklis 7 nimetatud ülalpeetavad on teenistuja teenistuse, haiguspuhkuse, artiklis 11 nimetatud isiklikel põhjustel antud puhkuse ja artiklis 33 nimetatud palgata puhkuse ajal nendes artiklites sätestatud tingimustel ja V lisa artiklis 1 nimetatud eeskirjade tingimustel kindlustatud haiguse vastu kuni 80 %ni ravikuludest. Seda määra tõstetakse 85 %ni järgmiste hüvitiste puhul: konsultatsioonid ja visiidid, kirurgilised operatsioonid, haiglaravi, ravivahendid, röntgenuuringud, analüüsid, laboratoorsed uuringud ja arsti retsepti alusel antud proteesid, välja arvatud hambaproteesid. Seda määra tõstetakse 100 %ni tuberkuloosi, lastehalvatuse, vähktõve, vaimuhaiguse ja muude haiguste puhul, mida Euroopa Ühenduste Komisjon peab sama raskeks haiguseks, ning varase diagnoosi uuringute ja sünnituse puhul. 100 %list hüvitist ei kohaldata kutsehaiguse või õnnetuse korral, mille tagajärjel kohaldatakse artiklit 38a.

▼M2

Üks kolmandik sellise kindlustuse katmiseks vajalikust sissemaksest tuleb maksta teenistujal, kuid nõutav summa ei tohi ületada 2 % tema põhipalgast, ülejäänud kaks kolmandikku maksab fond.

Kui aga artiklis 24 ettenähtud tervisekontroll näitab, et teenistuja on haige või töövõimetu, võib direktor otsustada, et sellise haiguse või töövõimetuse tõttu tekkivaid kulusid ei arvestata esimeses lõigus sätestatud kulude hüvitamisel.

▼M3

2. Kui teenistuja tõendab, et ta ei saa hüvitisi ühegi muu seaduse või määrusega ettenähtud ravikindlustusskeemi alusel, võib ta hiljemalt üks kuu pärast oma lepingu lõppemist taotleda esimeses lõikes sätestatud ravikindlustuse jätkumist kõige rohkem kuni kuus kuud pärast lepingu lõppemist. V lisa artikli 1 lõikes 2 mainitud eeskirjades nimetatud sissemakse arvutatakse teenistuja viimase põhipalga alusel ja ta tasub sellest poole.

Direktori otsusega, mille ta teeb pärast konsulteerimist fondi määratud arstiga, ei kohaldata esimeses lõigus sätestatud taotluse esitamise ühekuulist tähtaega ja kuuekuulist tähtaega, kui asjaomasel isikul on raske või pikaajaline haigus, millesse ta on haigestunud teenistuse ajal ja millest ta on keskusele teatanud enne eelmises lõigus ettenähtud kuuekuulise tähtaja lõppu juhul, kui asjaomane isik läbib fondi korraldatud arstliku tervisekontrolli.

▼M2

3. Teenistujal, kes on olnud fondi teenistuses kuni 60aastaseks saamiseni või kes saab töövõimetuspensioni, on pärast teenistusest lahkumist õigus saada lõikes 1 sätestatud hüvitisi. Sissemakse suurus arvutatakse tema pensioni alusel.

Neid sätteid kohaldatakse ka isiku suhtes, kellel on õigus saada toitjakaotuspensioni pärast sellise teenistuja surma, kes oli korralises teenistuses või oli fondi teenistuses kuni 60aastaseks saamiseni või sai töövõimetuspensioni. Sissemakse suurus arvutatakse tema pensioni alusel.

4. Järgmistel isikutel on samuti õigus saada lõikes 1 sätestatud hüvitisi, kui nad ei kuulu mõne teise riikliku ravikindlustusskeemi alla:

— vanaduspensioni saav endine teenistuja, kes lahkus fondi teenistusest enne 60aastaseks saamist,

— toitjakaotuspensioni saaja, kes saab pensioni sellise teenistuja surma järel, kes lahkus fondi teenistusest enne 60aastaseks saamist,

▼M3

— teenistuja endine abikaasa ja laps, kes lakkab olemast teenistuja ülalpeetav, ning isik, keda enam ei käsitata IV lisa artikli 7 lõikes 4 nimetatud ülalpeetava lapsena, ja kes võib tõendada, et ta ei saa hüvitisi ühegi muu haiguskindlustusskeemi alusel, võib kõige rohkem üheks aastaks saada kindlustuse lõikes 1 nimetatud haiguste vastu isikuna, kes oli kindlustatud koos teenistuja kindlustusega; selle kindlustuse alusel ei nõuta sissemakse tasumist. Ühe aasta pikkune ajavahemik algab lahutuse jõustumise või ülalpeetava lapse või ülalpeetava lapsena käsitatava isiku seisundi kaotamise kuupäevast.

▼M2

Sissemakse suurus arvutatakse endise teenistuja pensioni alusel, poole sissemaksest tasub hüvitise saaja.

Orvupensioni saajal on õigus saada lõikes 1 sätestatud hüvitisi ainult tema taotluse põhjal. Sissemakse suurus arvutatakse orvupensioni alusel.

5. Kui 12 kuu jooksul hüvitamata kulud kokku ületavad poole teenistuja põhipalgast või pensionist, võimaldab fondi direktor arveldusameti nõusoleku korral anda erihüvitise, võttes arvesse asjaomase isiku pereolusid V lisa artiklis 1 nimetatud eeskirjades sätestatud viisil.

▼M3

Hüvitist saama õigustatud isik teatab kõigi hüvitiste summa, mis talle on makstud või mida ta saab endale või oma kindlustusega hõlmatud isikutele nõuda muu seaduse või määrusega ettenähtud haiguskindlustusskeemi alusel.

▼M2

Kui saadavate hüvitiste kogusumma ületab lõikes 1 sätestatud hüvitiste summa, lahutatakse vahe lõike 1 kohaselt hüvitatavast summast, välja arvatud lõike 1 kohaselt mittehüvitatavaid kulusid hõlmava lisa-eraravikindlustusskeemi alusel saadud hüvitised.

▼M2

Artikkel 38a

2. V lisa artiklis 2 nimetatud eeskirjades kehtestatud tingimustel on teenistuja teenistuse ja haiguspuhkuse ajal kindlustatud kutsehaigusohu ja õnnetuste vastu. Ta maksab kutseväliste riskide vastu kindlustamiseks kuni 0,1 % oma põhipalgast.

Kõnealustes eeskirjades täpsustatakse, milliseid riske ei kindlustata.

2. Makstavad hüvitised on järgmised:

a) surma korral: Järgmisena loetletud isikutele makstakse põhisumma, mis võrdub lahkunu viiekordse aasta põhipalgaga, mis arvutatakse 12 kuu jooksul enne õnnetust saadud igakuiste palgasummade põhjal: — lahkunud teenistuja abikaasale ja lastele vastavalt teenistuja pärandit reguleerivale pärimisseadusele; abikaasale makstav summa peab olema vähemalt 25 % põhisummast, — kui eelmises kategoorias nimetatud isikuid pole, siis teistele järeltulijatele vastavalt teenistuja pärandit reguleerivale pärimisseadusele, — kui kummaski eelmises kategoorias nimetatud isikuid pole, siis ülenejatele sugulastele vastavalt teenistuja pärandit regulaarivale pärimisseadusele, — kui üheski eelmises kategoorias nimetatud isikuid pole, siis fondile.

b) püsiva täieliku töövõimetuse korral: Teenistujale makstakse põhisumma, mis võrdub tema kaheksakordse aasta põhipalgaga, mis arvutatakse 12 kuu jooksul enne õnnetust saadud igakuiste palgasummade põhjal.

c) püsiva osalise töövõimetuse korral: Teenistujale makstakse lõikes b sätestatud hüvitisest summa, mis arvutatakse V lisa artiklis 2 nimetatud eeskirjades sätestatud skaala kohaselt.

Nagu nimetatud eeskirjades on sätestatud, võib eespool ettenähtud maksed asendada annuiteediga.

Eespool loetletud hüvitisi võib maksta lisaks pensioniskeemis ettenähtud hüvitistele.

3. V lisa artiklis 2 nimetatud eeskirjades sätestatud viisil kaetakse ka järgmised kulud: arsti-, ravimi-, haigla-, operatsiooni-, proteesi-, röntgeni-, massaaži-, ortopeedilised, kliinilised ja transpordikulud ning kõik muud samasugused õnnetuse või kutsehaiguse tagajärjel tekkivad kulud.

Hüvitist makstakse ainult juhul, kui artikli 38 alusel teenistujale makstav summa ei kata täielikult tekkinud kulusid.

▼B

Artikkel 39

▼M1

1. Teenistuja lapse sünni puhul makstakse tegelikult last hooldavale isikule toetust 8 000 Belgia franki.

Sama toetus makstakse teenistujale, kes lapsendab alla viieaastase lapse, kes on ülalpeetav IV lisa artikli 7 lõike 2 tähenduses.

Toetuse summa vastab Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade artikli 74 lõikes 1 täpsustatud summale ja seda kohandatakse automaatselt vastavalt kõnealuse summa muutmisele.

▼B

2. Lõikes 1 nimetatud toetust makstakse samuti vähemalt seitse kuud kestnud raseduse katkemise korral.

▼M1

3. Lapse sünnitoetuse saaja teatab kõigist samasugustest toetustest, mida saadakse sama lapse puhul mujalt; need toetused arvatakse eespool nimetatud toetusest maha. Kui mõlemad vanemad on fondi teenistujad, makstakse toetust ainult üks kord.

▼M3

Artikkel 40

Teenistuja, tema abikaasa, ülalpeetava lapse või mõne teise IV lisa artikli 7 nimetatud ülalpeetavana tema majapidamises elanud isiku surma korral hüvitab fond kulud, mis tekivad lahkunu viimisega teenistuja töökohast tema kodukohta.

Teenistuja surma korral lähetuse ajal hüvitab fond kulud, mis tekivad lahkunu viimisega teenistuja surmakohast kodukohta.

▼M2

Artikkel 40a

1. Artikli 40 alusel fondile tekkivate kohustuste piires saab fond automaatselt õiguse nõuda teenistujale või tema kaudu õigustatud isikutele hüvitist kolmandalt isikult, kes on vastutav teenistuja surma põhjustanud õnnetuse eest.

▼M3

2.

a) Kui käesolevates teenistustingimustes nimetatud isiku surma, vigastuse või haiguse on põhjustanud kolmas isik, lähevad ohvri või tema kaudu õigustatud isikute õigused kolmanda isiku vastu, sealhulgas nõudeõigus, otse üle ühendustele neile käesolevate eeskirjadega sellise surma, vigastuse või haiguse põhjustanud sündmuse tagajärjel tekkivate kohustuste piires.

b) Eelmises lõikes sätestatud õiguste ülemineku kohaldamisalasse kuuluvad: — töötasu jätkuv maksmine teenistujale tema töövõimetuse ajal vastavalt artiklile 30, — vastavalt artiklile 36 tehtavad maksed pärast pensioniõigusliku teenistuja või endise teenistuja surma, — ravi- ja õnnetuskindlustusega seotud hüvitised, mida makstakse vastavalt artiklitele 38 ja 38a ning V lisale, — artiklis 40 nimetatud lahkunu veoga kaasnevate kulude maksmine, — täiendavad peretoetused, mida vastavalt artikli 9 lõikele 2 ja IV lisa artikli 7 lõigetele 3 ja 5 makstakse ülalpeetavale lapsele raske haiguse, kehalise või vaimse puude korral, — töövõimetuspensionid, mida makstakse püsiva töövõimetusega lõppeva õnnetuse või haiguse korral, mis takistab teenistujal tema kohuste täitmist; — toitjakaotuspensionid, mida makstakse teenistuja või endise teenistuja surma korral või pensioniõigusliku teenistuja või endise teenistuja abikaasa surma korral, kui see abikaasa pole teenistuja ega endine teenistuja, — orvupensionid, mida vanusest olenemata makstakse teenistuja või endise teenistuja lapsele, kes raske haiguse, kehalise või vaimse puude tõttu ei suuda end pärast teda ülalpidanud isiku surma elatada.

c) Õiguste üleminek ühendustele ei ole seotud hüvitisega puhtalt isikliku kahju puhul, nagu mittemateriaalne kahjustamine, kahjutasu valu või kannatuste eest või hüvitis kosmeetiliste kahjustuste ja mugavuste kaotuse eest, mis on suurem kui artikli 38a kohaldamisel antud toetus.

d) Punktide a, b ja c sätted ei tohi takistada ühenduste otsest tegevust.

▼B

Artikkel 41

Teenistujale, kes näiteks tõsise või pikaajalise haiguse või perekondike põhjuste tõttu on eriti raskes olukorras, võib teha kingitusi, anda laenu või maksta avanssi.

Eelmist lõiku kohaldatakse analoogia põhjal endise teenistuja suhtes pärast tema töölepingu lõpetamist, kui ta on töötamise ajal alanud tõsise või pikaajalise haiguse või juhtunud õnnetuse tõttu töövõimetu ja tõendab, et sellist haigust või õnnetust ei hüvita muu sotsiaalkindlustusskeem.







▼M2

B jagu

Pensioniskeem ja vallandamistoetus

Artikkel 41a

Teenistujal, kes on teenistuses olnud vähemalt kümme aastat, on õigus saada vanaduspensioni. Tal on siiski õigus saada nimetatud pensioni teenistusaja pikkusest olenemata, kui ta on üle 60 aasta vana.

Maksimaalne vanaduspension on 70 % viimase põhipalga viimase palgaastme järgi, mille alla teenistuja vähemalt aasta jooksul kuulus. Seda makstakse teenistujale, kes on teenistuses olnud 35 aastat VI lisa artikli 3 järgi arvestatuna. Kui teenistusaastaid on alla 35, vähendatakse eespool nimetatud maksimaalmäära võrdeliselt.

Kui teenistujal on õigus saada vanaduspensioni, vähendatakse tema pensioniõigust võrdeliselt VI lisa artikli 37 kohaselt makstud summaga.

Vanaduspensioni summa peab olema vähemalt 4 % VI lisa artiklis 5 nimetatud elatusmiinimumist iga teenistusaasta kohta selle lisa artikli 3 tähenduses.

Pensioni saab, kui teenistuja on 60 aastat vana.

Esimeses lõigus nimetatud teenistusaastad on aastad, kui teenistuja on olnud teenistuses artikli 1 lõike 2 tähenduses, kaasa arvatud aastad enne 9. märtsi 1982, kui teenistuja täidab samal kuupäeval endiselt fondi teenistuses samu ülesandeid.

Artikkel 41b

Teenistujal on VI lisa III peatükis sätestatud tingimustel õigus saada töövõimetuspensioni püsiva täieliku töövõimetuse korral, mille tõttu ta ei saa täita oma kohustusi fondis.

Kui töövõimetus on tekkinud kohustuste täitmise ajal või seoses kohustustega juhtunud õnnetuse tagajärjel, kutsehaiguse, ühiskasuliku teo või oma eluga riskides teise inimese päästmise tõttu, on töövõimetuspension 70 % teenistuja viimasest põhipalgast.

▼M3

Kui töövõimetus on tekkinud mingil muul põhjusel, on teenistuja viimase põhipalga alusel arvutatud invaliidsuspension 2 % iga aasta kohta tema teenistusse asumise kuupäeva ja 65aastaseks saamise kuupäeva vahel; määra suurendatakse 2 % võrra iga VI lisa artikli 10 lõigete 2 ja 3 kohaselt arvestatud pensioniõigusliku staaži aasta eest ning 25 % võrra summast, mida tal oleks olnud õigus saada 60aastasena, juhul kui kogusumma ei ületa 70 % tema viimasest põhipalgast.

▼M2

Töövõimetuspension peab olema vähemalt 120 % VI lisa artiklis 5 määratletud elatusmiinimumist.

Kui teenistuja on töövõimetuse tahtlikult põhjustanud, võib direktor otsustada, et ta saab ainult VI lisa artiklis 11 ettenähtud lahkumistoetuse.

Artikkel 41c

VI lisa IV peatükis sätestatud tingimustel on teenistuja lesel või endise teenistuja lesel on õigus saada toitjakaotuspensioni.

Teenistuses oleku ajal või sõjaväeteenistuseks võetud puhkuse ajal surnud teenistuja lesele makstav toitjakaotuspension kuus on 35 % teenistuja viimasest põhipalgast ning peab olema vähemalt VI lisa artiklis 5 määratletud elatusmiinimumi suurune.

▼M3

Teenistuses oleku ajal või sõjaväeteenistuseks võetud puhkuse ajal surnud teenistuja lesele makstav toitjakaotuspension kuus on 35 % teenistuja viimasest põhipalgast ning peab olema vähemalt VI lisa artiklis 5 määratletud elatusmiinimumi suurune või 60 % vanaduspensionist, mida teenistujal oleks olnud õigus saada, kui ta oleks surmapäeval teenistuse pikkusest või vanusest olenemata vastanud sellise pensioni saamise tingimustele.

Samuti ei tohi see summa olla alla 42 % teenistuja viimasest põhipalgast, kui surma on põhjustanud üks artikli 41b teises lõigus nimetatud asjaoludest.

Käesoleva artikli sätteid kohaldatakse mutatis mutandis teenistuja lese suhtes.

▼M2

Artikkel 41d

1. Kui teenistuja või vanadus- või töövõimetuspensioni saaja sureb, jätmata maha abikaasat, kellel oleks õigus saada toitjakaotuspensioni, on IV lisa artiklis 7 nimetatud ülalpeetavatel lastel õigus saada orvupensioni vastavalt VI lisa artiklis 20 nimetatud tingimustele.

2. Sama õigus saada pensioni on lastel, kes vastavad eespool nimetatud tingimustele, kui toitjakaotuspensioni saav abikaasa sureb või abiellub uuesti, nii nagu toitjakaotuspensioni maksmine on sätestatud artiklis 41c.

3. Kui teenistuja või vanadus- või töövõimetuspensioni saaja on surnud, kuid esimeses lõikes sätestatud tingimused pole täidetud, on IV lisa artiklis 7 nimetatud ülalpeetavatel lastel õigus saada orvupensioni vastavalt VI lisa artiklis 20 nimetatud tingimustele. Pension võrdub poolega selle artikli alusel saadavast pensionist.

▼M3

3a. Endise teenistuja surma korral, kes oli lahkunud teenistusest enne 60aastaseks saamist ja taotlenud oma vanaduspensioni edasilükkamist tema 60aastaseks saamise kuule järgneva kuu esimese päevani, on tema IV lisa artiklis 7 nimetatud ülalpeetavatel lastel õigus saada orvupensioni lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud tingimustel.

▼M3

4. Igal lapsel, keda IV lisa artikli 7 tähenduses peab ülal teenistuja, kelle abikaasa sureb, on õigus saada orvupensioni kahekordse ülalpeetava lapse toetuse summa ulatuses, kui surnud abikaasa ei olnud ühenduste ametnik ega ühenduste teiste teenistujate teenistustingimuste artikli 2 punktides a, c või d nimetatud ajutine teenistuja ega käesolevates teenistustingimustes ega Euroopa Kutsehariduse Arenduskeskuse teenistustingimustes nimetatud teenistuja.

▼M2

Artikkel 41e

Vanaduspensioni saajal, mida makstakse 60aastasena või hiljem, töövõimetuspensioni või toitjakaotuspensioni saajal on õigus saada IV lisa artiklites 6, 7 ja 8 nimetatud peretoetusi. Majapidamistoetus arvutatakse saaja pensioni alusel.

Ülalpeetava lapse toetuse summa, mida makstakse toitjakaotuspensioni saajale, on kahekordne võrreldes IV lisa artiklis 7 sätestatud toetusega.

Orvupensioni saajal on õigus saada õppetoetust IV lisa artiklis 8 sätestatud tingimustel.

▼M3

Artikkel 41f

1. Olenemata kõigist muudest sätetest, eelkõige nendest, mis on seatud toitjakaotuspensioni miinimumsumma maksmisega isikule, kellel on õigus saada toitjakaotuspensioni, ei tohi lesele ja teistele õigustatud isikutele toitjakaotuspensionina makstav kogusumma koos peretoetustega, millest on lahutatud maksud ja muud kohustuslikud kinnipidamised, ületada:

a) kui teenistuja on surnud tegevteenistuses, mõjuvatel isiklikel põhjustel palgata puhkusel, isiklikel põhjustel puhkusel või sõjaväeteenistuseks puhkusel olles, põhipalga summat, mida asjaomasel elus olles oleks oma astmel ja järgus olnud õigus saada, koos kõigi toetustega, mida ta oleks saanud ning millest oleks maha arvatud maksud ja muud kohustuslikud kinnipidamised;

b) ajavahemikul pärast kuupäeva, mil punktis a nimetatud teenistuja oleks saanud 65aastaseks, vanaduspensioni summat, mida tal elus olles oleks olnud õigus saada, koos kõigi toetustega, mida ta oleks saanud ja millest oleks lahutatud maksud ja muud kohustuslikud kinnipidamised;

c) endise teenistuja surma korral, kes sai vanaduspensioni või töövõimetuspensioni, pensionisummat, mida tal elus olles oleks olnud õigus saada, sõltuvalt punktis b nimetatud toetustest ja kinnipidamistest;

d) endise teenistuja surma korral, kes lahkus teenistusest enne 60aastaseks saamist ja taotles oma pensioni edasilükkamist tema 60aastaseks saamise kuule järgneva kuu esimese kuupäevani, pensionisummat, millele tal elus olles oleks olnud õigus 60aastasena saada, sõltuvalt punktis b nimetatud toetustest ja kinnipidamistest.

2. Lõike 1 kohaldamisel ei arvestata paranduskoefitsiente.

3. Lõike 1 punktides a, b, c ja d määratletud maksimumsumma jaotatakse isikute vahel, kellel on õigus saada toitjakaotuspensioni, võrdeliselt õigustele, mis lõiget 1 arvestamata oleksid neile kuulunud.

Niiviisi jaotatud summade suhtes kohaldatakse teenistustingimuste artiklit 41g.

▼M2

Artikkel 41g

Pensionid arvutatakse pensioniõiguse tekkimise kuu esimesel päeval kehtiva palgaastme alusel.

Pensioni suhtes kohaldatakse paranduskoefitsienti, mis on suurem, võrdne või väiksem kui 100 % sõltuvalt elamistingimustest pensionisaaja elukohariigis; need koefitsiendid on samad, mis Euroopa Ühenduste Nõukogu on kinnitanud Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade artikli 64 ja artikli 65 lõike 2 alusel.

▼M3

Nende suhtes kohaldatakse ühendustes või neist väljaspool asuva selle riigi kohta kinnitatud paranduskoefitsienti, kus pensioni saama õigustatud isik tõendab oma elukoha olevat.

Kui pensioni saama õigustatud isiku elukoht on riigis, mille kohta pole paranduskoefitsienti kinnitatud, kohaldatakse paranduskoefitsienti 100.

▼M2

Artikkel 41h

Teenistujad maksavad ühe kolmandiku selle pensioniskeemi rahastamisest. Sissemakse on 6,75 % teenistuja põhipalgast, võtmata arvesse IV lisa artiklis 3 nimetatud paranduskoefitsiente. See sissemakse lahutatakse iga kuu teenistuja töötasust ja kantakse tuluna Euroopa ühenduste üldeelarve komisjoni eelarveossa.

Käesoleva pensioniskeemi raames hüvitiste maksmise eesmärgil volitab fondi direktor selleks Euroopa Ühenduste Komisjoni endiste ametnike pensionide vahendamise ja maksmise eest vastutavat haldusasutust. Hüvitised makstakse Euroopa ühenduste üldeelarvest.

▼B







7. PEATÜKK

Enammakstud summade sissenõudmine

Artikkel 42

Teenistujale enammakstud summa nõutakse sisse, kui saaja oli teadlik, et maksmisel puudus seaduslik alus või kui enammaksmine oli nii ilmne, et ta ei saanud seda mitte teada.







8. PEATÜKK

Kaebused

Artikkel 43

1. Iga isik, kelle suhtes kohaldatakse käesolevaid teenistustingimusi, võib direktorile esitada taotluse teda käsitleva otsuse vastuvõtmiseks. Direktor teatab asjaomasele isikule oma põhjendatud otsusest nelja kuu jooksul taotluse esitamise kuupäevast. Kui taotlusele pole selle tähtaja lõpuks vastatud, loetakse seda taotluse kaudseks tagasilükkamise otsuseks, mille vastu võib esitada kaebuse vastavalt lõikele 2.

2. Iga isik, kelle suhtes kohaldatakse käesolevaid teenistustingimusi, võib esitada haldusnõukogule kaebuse teda kahjustava teo kohta kas juhul, kui direktor on teinud otsuse, või kui ta pole võtnud teenistustingimustes ettenähtud meedet. Kaebus tuleb esitada kolme kuu jooksul. See tähtaeg algab:

— asjaomasele isikule otsusest teatamise kuupäevast, kuid mitte hiljem kui kuupäevast, mil ta sellest otsusest teada sai, kui meede mõjutab konkreetset isikut; kui aga konkreetset isikut mõjutav meede on seotud kolmanda isikuga, algab see ajavahemik kolmanda isiku puhul kuupäevast, kui ta sellest teada saab, kuid mitte mingil juhul hiljem selle avaldamispäevast,

— vastamiseks ettenähtud tähtaja lõppemise päevast, kui kaebus käsitleb lõikes 1 nimetatud kaudset taotluse tagasilükkamise otsust.

Haldusnõukogu teatab asjaomasele isikule oma põhjendatud otsusest nelja kuu jooksul kaebuse esitamise kuupäevast. Kui kaebusele pole selle tähtaja lõpuks vastatud, loetakse seda kaebuse kaudseks tagasilükkamise otsuseks, mille vastu võib esitada kaebuse vastavalt artiklile 44.

3. Teenistuja esitab taotluse või kaebuse oma otsese ülemuse kaudu, kui see ei käsitle nimetatud isikut; sel juhul võib taotluse või kaebuse esitada otse järgmisele kõrgemalseisvale isikule.

Artikkel 44

1. Euroopa Ühenduste Kohtu jurisdiktsiooni alla kuuluvad kõik vaidlused fondi ja iga isiku vahel, kelle suhtes kohaldatakse käesolevaid teenistustingimusi, pidades silmas kõnealuse isiku õigusi artikli 43 lõike 2 tähenduses. Rahalised vaidlused on kohtu piiramatu jurisdiktsiooni all.

2. Euroopa Ühenduste Kohtule esitatud kaebust käsitletakse ainult juhul, kui:

— eelnevalt on esitatud kaebus haldusnõukogule vastavalt artikli 43 lõikele 2 ja selles ettenähtud tähtaja jooksul,

— kaebus on otsese või kaudse otsusega tagasi lükatud.

3. Kaebused vastavalt lõikele 2 esitatakse kolme kuu jooksul. See tähtaeg algab:

— kaebust käsitleva otsusest teatamise kuupäevast,

— vastamiseks ettenähtud tähtaja lõppemise päevast, kui kaebus käsitleb artikli 43 lõike 2 kohast kaebuse kaudset tagasilükkamise otsust; kui kaebus lükatakse tagasi otsese otsusega pärast selle tagasilükkamist kaudse otsusega, kuid enne kaebuse esitamise tähtaja möödumist, algab kaebuse esitamise tähtaeg uuesti.

4. Erandina lõikest 2 võib asjaomane isik pärast kaebuse esitamist haldusnõukogule vastavalt artikli 43 lõikele 2 esitada kohe kaebuse kohtule, kui kaebusega kaasneb taotlus kas vaidlustatud teo rakendamise edasilükkamiseks või ajutiste meetmete edasilükkamiseks. Põhihagi menetlus kohtus lükatakse sel juhul edasi, kuni kaebuse kohta on tehtud otsene või kaudne tagasilükkamise otsus.

5. Käesolevas artiklis nimetatud kaebusi uuritakse ja kuulatakse Euroopa Ühenduste Kohtu kodukorras sätestatud korras.







9. PEATÜKK

Teenistuse lõpetamine

Artikkel 45

Teenistus lõpeb teenistuja surma korral või:

1. kui leping on sõlmitud määratud ajaks: a) lepingus märgitud kuupäeval; b) lepingus määratud etteteatamistähtaja lõppemisel, kui lepingus sisaldub säte, mis annab teenistujale või fondile võimaluse lõpetada leping varem. ►M3 Selline etteteatamisaeg võib olla kõige rohkem kolm kuud ja vähemalt üks kuu pikk. ◄ ►M3 Teenistuja puhul, kelle lepingut on uuendatud, peab etteteatamisaeg olema vähemalt üks kuu iga töötatud täisaasta kohta ning see peab olema vähemalt üks kuu ja kõige rohkem kuus kuud pikk; ◄ c) selle kuu lõpus, mille jooksul teenistuja saab 65aastaseks. Kui lepingu lõpetab fond, on teenistujal õigus saada kohustuste lõppemise kuupäevast lepingu lõppemise kuupäevani kestva ajavahemiku eest hüvitust, mis võrdub ühe kolmandikuga tema põhipalgast;

2. kui leping on sõlmitud määramata ajaks: a) lepingus määratud etteteatamistähtaja lõppemisel; etteteatamistähtaeg ei tohi olla lühem kui kaks päeva iga töötatud täiskuu kohta ning on vähemalt 15 päeva ja kõige rohkem kolm kuud pikk. Etteteatamistähtaeg ei tohi alata sünnituspuhkuse või haiguspuhkuse ajal, kui selline puhkus ei ületa kolme kuud. Peal selle peatatakse etteteatamistähtaeg sünnitus- või haiguspuhkuse ajaks kuni eelpool nimetatud piires; ▼M3 — automaatselt selle kuu viimasel päeval, mille jooksul teenistuja saab 65aastaseks, — või teenistuja oma taotluse põhjal selle kuu viimasel päeval, mille kohta on taotlus esitatud, kui ta on vähemalt 60aastane või kui ta on 50–60aastane ja ta vastab kohe makstava pensioni saamise tingimustele vastavalt VI lisa artiklile 8. b)

Artikkel 46

Tähtajalise või tähtajatu lepingu võib fond lõpetada ette teatamata:

a) katseaja jooksul või selle lõppedes artiklis 25 ettenähtud tingimustel;

b) kui teenistuja ei vasta enam artikli 23 lõike 2 punktides a ja d esitatud nõuetele; kui teenistuja ei vasta enam artikli 23 lõike 2 punktis d esitatud nõuetele, võib lepingu siiski lõpetada ainult vastavalt artiklile 41b;

c) kui teenistuja ei ole artiklis 30 nimetatud tasulise haiguspuhkuse järel võimeline oma kohuseid täitma; sellisel juhul makstakse teenistujale toetust, mis võrdub tema põhipalgaga, ja peretoetust kahe päeva eest iga töötatud täiskuu kohta.

▼M3

Artikkel 46a

1. Endisel teenistujal, kes jääb töötuks pärast seda, kui tema teenistus fondis on lõppenud:

— kes ei saa fondilt ega Euroopa ühendustelt vanadus- ega töövõimetuspensioni,

— kelle teenistus ei lõppenud lahkumise või distsiplinaarpõhjustel lepingu lõpetamise tõttu,

— kes on teenistuses olnud vähemalt kuus täiskuud

— ja kelle elukoht on ühenduste liikmesriigis,

on allpool sätestatud tingimustel õigus saada igakuist töötustoetust.

Kui tal on riikliku skeemi alusel õigus saada töötushüvitist, on ta kohustatud teatama sellest fondile, kes teatab sellest kohe komisjonile. Sellistel juhtudel lahutatakse hüvitise summa vastavalt lõikele 3 makstavast toetusest.

2. Et saada töötustoetust, peab endine teenistuja:

a) olema isikliku taotluse põhjal tööotsijana registreeritud selle liikmesriigi tööhõiveasutuses, kus on tema elukoht;

b) täitma selle liikmesriigi seadusega kehtestatud töötushüvitist kõnealuse seaduse alusel saava isiku kohustusi;

c) edastama iga kuu fondile pädeva siseriikliku tööhõiveasutuse antud tõendi, milles kinnitatakse, et ta on täitnud punktides a ja b nimetatud kohustusi ja tingimusi ja mille fond edastab kohe komisjonile.

Ühendus võib anda ja säilitada toetust isegi siis, kui punktis b nimetatud siseriiklikke kohustusi ei täideta haiguse, õnnetuse, raseduse, invaliidsuse või samasuguseks peetava olukorra puhul või juhul, kui pädev siseriiklik asutus on vabastanud nende kohustuste täitmisest.

Komisjon kinnitab pärast ekspertide komitee arvamuse saamist käesoleva lõike kohaldamiseks vajalikud sätted.

3. Töötustoetus kinnitatakse põhipalga alusel, mida teenistuja sai teenistuse lõppemise ajal. See toetus on:

— 60 % põhipalgast esimese 12 kuu jooksul,

— 45 % põhipalgast 13.–18. kuul,

— 30 % põhipalgast 19.–24. kuul.

Niiviisi arvutatud summad peavad olema vähemalt 30 000 Belgia frangi suurused ja mitte rohkem kui 60 000 Belgia frangi suurused.

Nõukogu võib komisjoni ettepaneku põhjal teises lõigus nimetatud miinimum- ja maksimummäära iga aasta üle vaadata.

4. Töötustoetust makstakse endisele teenistujale kõige rohkem 24 kuu jooksul, mis algab pärast teenistuse lõppemist. Kui endine teenistuja selle ajavahemiku jooksul lakkab täitmast lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimusi, peatatakse töötustoetuse maksmine. Toetust hakatakse uuesti maksma, kui endine teenistuja enne selle ajavahemiku lõppu vastab jälle nimetatud tingimustele ega ole omandanud õigust saada siseriiklikku töötushüvitist.

5. Endisel teenistujal, kes vastab töötustoetuse nõuetele, on õigus saada IV lisa artiklites 6, 7 ja 8 ettenähtud peretoetusi; majapidamistoetus arvutatakse töötustoetuse alusel IV lisa artiklis 6 sätestatud tingimustel.

Endine teenistuja on kohustatud teatama kõigist muudest samasugustest toetustest, mida talle või tema abikaasale mujalt makstakse; sellised toetused lahutatakse käesoleva artikli põhjal makstavatest toetustest.

Endisel teenistujal, kes vastab töötustoetuse nõuetele, on õigus saada artiklis 38 sätestatud tingimustel ravikindlustust ilma et peaks ise sissemakse tasuma.

6. Töötustoetuse ja peretoetuste suhtes kohaldatakse selle liikmesriigi paranduskoefitsienti, kus on endise teenistuja elukoht. Töötustoetuse suhtes kohaldatakse alati iga-aastase läbivaatuse tulemusel saadud paranduskoefitsienti. Komisjon maksab need summad elukohamaa vääringus; need konverteeritakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade artikli 63 teises lõigus sätestatud vahetuskursi alusel.

7. Iga teenistuja maksab kolmandiku töötuskindlustusskeemi rahastamisest. Sissemakseks on kinnitatud 0,4 % asjaomase isiku põhipalgast, arvestamata Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade artiklis 64 sätestatud paranduskoefitsiente. Sissemakse arvatakse iga kuu asjaomase isiku töötasust maha ja makstakse koos ülejäänud kahe kolmandikuga, mille kannab fond, erilisse töötusfondi. Töötusfond on ühine fondi ja ühenduste institutsioonide jaoks, kas maksavad oma sissemaksed komisjonile iga kuu hiljemalt kaheksa päeva pärast töötasu maksmist. Kõik käesoleva artikli kohaldamisest tulenevad kulud volitab ja maksab komisjon vastavalt Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse sätetele.

8. Töötuna olevale endisele teenistujale makstav töötustoetus sõltub määrusest (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord.

9. Riigiasutused, kes vastutavad tööhõive ja töötuse eest kooskõlas oma siseriiklike seadustega, ja komisjon teevad tõhusat koostööd, et tagada käesoleva artikli laitmatu kohaldamine.

10. Käesoleva artikli kohaldamise kord sõltub eeskirjadest, mille ühenduste institutsioonid sätestavad ühisel kokkuleppel pärast personalieeskirjade komitee arvamuse saamist, piiramata lõike 2 kolmanda lõigu sätteid.

11. Üks aasta pärast käesoleva töötuskindlustusskeemi kehtestamist ja seejärel igal teisel aastal esitab komisjon nõukogule aruande selle skeemi finantsolukorra kohta. Sõltumata aruandest võib komisjon esitada nõukogule ettepanekuid kohandada lõikes 7 sätestatud sissemaksud, kui skeemi kohaldamine seda nõuab. Nõukogu otsustab nende ettepanekute üle lõike 3 kolmandas lõigus sätestatud tingimuste kohaselt.

▼B

Artikkel 47

1. Töösuhte võib ette teatamata lõpetada tõsistel distsiplinaarsetel põhjustel, kui teenistuja on kas ettekavatsetult või hooletuse tõttu jätnud oma kohustused täitmata. Direktor teeb põhjendatud otsuse pärast seda, kui asjaomasel isikul on olnud võimalus selgituste esitamiseks.

2. Sellistel juhtudel võib direktor otsustada IV lisas ettenähtud ümberasumistoetuse täielikult või osaliselt andmata jätta ►M2 ning samuti võib ta otsustada piirduda VI lisa artiklis 11 ettenähtud toetuse maksmisel artiklis 41h sätestatud sissemakse tagasimaksmisega koos liitprotsendiga 3,5 % aastas. ◄

Artikkel 48

1. Fond lõpetab töösuhte ette teatamata, kui direktor leiab:

a) et teenistuja on töölevõtmisel teadlikult andnud väärteavet kas oma professionaalsete võimete või siis artikli 23 lõikes 2 esitatud nõuete kohta ja

b) see väärteave on tema töölevõtmisel olnud määrav tegur.

2. Sellisel juhul teatab direktor pärast asjaomase teenistuja ärakuulamist, et tema töösuhe on lõppenud. Teenistuja lõpetab seejärel kohe oma kohustuste täitmise. Kohaldatakse artikli 47 lõiget 2.







III JAOTIS

KOHALIKUD TEENISTUJAD

Artikkel 49

Vastavalt käesoleva jaotise sätetele määrab kohalike teenistujate teenistustingimused, eelkõige:

a) töölevõtmise ja töölepingu lõpetamise viisi;

b) puhkuse ja

c) tasu,

haldusnõukogu Euroopa Ühenduste Komisjoni nõusolekul kooskõlas kehtivate eeskirjade ja tavadega kohas, kus kohalik teenistuja oma kohustusi täidab.

Artikkel 50

Fond vastutab tööandja sotsiaalkindlustusmaksete eest vastavalt selles kohas kehtivatele eeskirjadele, kus kohalik teenistuja oma kohustusi täidab.

Artikkel 51

Vaidlused fondi ja kohaliku teenistuja vahel lahendab pädev kohus selles kohas jõusolevate seaduste kohaselt, kus kohalik teenistuja oma kohustusi täidab.

Artikkel 52

Kohalikul teenistujal, kelle tööleping on sõlmitud rohkem kui üheks aastaks või määramata ajaks, on õigus hääletada ja kandideerida personalikomitee valimistel. Kohalikul teenistujal, kelle leping on sõlmitud vähem kui üheks aastaks, on samuti õigus hääletada, kui ta on töötanud vähemalt kuus kuud.







IV JAOTIS

DIREKTOR JA ASEDIREKTOR

Artikkel 53

1. Piiramata artikli 54 kohaldamist, määrab direktori ja asedirektori suhtes kohaldatavad sätted haldusnõukogu.

2. Asedirektor aitab direktorit ja asendab teda, kui direktor viibib mujal või ei saa muul põhjusel oma kohuseid täita.

Artikkel 54

Direktori ja asedirektori suhtes kohaldatakse analoogia põhjal õigusi ja kohustusi käsitlevaid artikleid 3, 7, 8, 10, 12, 13, 15, 16, 18, 19, 20 ja 21 ►M3 , 38, 38a, 39, 40, 40a–40h ◄ ning fondi personali kaebusi käsitlevaid artikleid 43 ja 44.







V JAOTIS

PRIVILEEGID JA IMMUNITEET

Artikkel 55

Fondi teenistujate, samuti direktori ja asedirektori suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artikleid 12–16.

Kohalikke teenistujaid puudutab selle protokolli artikli 12 lõige a.







VI JAOTIS

MAKSUSTAMINE

Artikkel 56

Fondi teenistujate, samuti direktori ja asedirektori suhtes kohaldatakse analoogia põhjal nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määrust (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord. ( 2 )

Fond tasub makse allikalt kinnipidamise teel. Maksudest laekuv raha kantakse tuluna Euroopa ühenduste eelarvesse.







VII JAOTIS

▼M3

LÕPPSÄTTED

▼M3

Artikkel 56a

Käesolevates teenistustingimustes sätestatud hüvitisi ja tagasimakseid ei tohi teha koos Euroopa ühenduste üldeelarvest makstavate muude samalaadsete hüvitiste ja tagasimaksetega.

Teenistuja teatab direktorile kohe igast teda puudutavast kahekordse maksmise juhtumist.

▼B

Artikkel 57

Haldusnõukogu võtab vastu käesolevaid teenistustingimusi jõustavad üldsätted Euroopa Ühenduste Komisjoni nõusolekul direktori ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist personalikomiteega.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

▼M2









I LISA

PERSONALIKOMITEE JA TÖÖVÕIMETUSKOMITEE KOOSSEIS JA TÖÖKORD

1. PEATÜKK

Personalikomitee

Artikkel 1

Personalikomitee koosneb selle liikmetest koos võimalike asendusliikmetega, kelle ametiaeg on kaks aastat. Fond võib otsustada kinnitada lühema ametiaja, mis ei tohi olla lühem kui üks aasta.

Personalikomitee valimise tingimused sätestab asjakohases töökohas teenistuses olevate teenistujate üldkoosolek. Komitee valitakse salajase hääletuse teel.

Personalikomitee liikmeskond peab olema selline, et on tagatud kõigi teenistujate kategooriate esindatus.

Personalikomitee valimised kehtivad ainult juhul, kui hääletamises osaleb kaks kolmandikku hääleõiguslikest teenistujatest. Kui see tingimus ei ole täidetud, kehtib teine hääletusvoor, kui sellest võtab osa hääleõiguslike teenistujate enamus.

Personalikomitee liikmete ja fondi loodud organitesse nimetatud teenistujate kohustusi loetakse nende tavalisteks ülesanneteks. Selliste kohustuste täitmine ei tohi asjaomast isikut mingil juhul seada ebasoodsasse olukorda.







2. PEATÜKK

Töövõimetuskomitee

Artikkel 2

Töövõimetuskomitee koosneb kolmest arstist: ühe nimetab fond, teise asjaomane teenistuja ja kolmanda nimetavad kaks esimest arsti vastastikusel kokkuleppel.

Kui asjaomane teenistuja ei nimeta arsti, määrab selle Euroopa Ühenduste Kohtu president.

Kui kolmanda arsti nimetamises ei suudeta kokku leppida kahe kuu jooksul pärast teise arsti nimetamist, määrab kolmanda arsti Euroopa Ühenduste Kohtu president ühe asjaomase osapoole taotluse põhjal.

Artikkel 3

Töövõimetuskomitee tegevusest tulenevad kulud kannab fond.

Kui teenistuja nimetatud arst elab mujal kui teenistuja töökohas, kannab teenistuja selle tõttu tekkivad lisakulud, välja arvatud esimese klassi sõidukulud, mille hüvitab fond.

Artikkel 4

Teenistuja võib esitada invaliidsuskomiteele kõik arvamused või tõendid, mis ta on saanud oma arstilt või muult samasuguselt arstilt, keda ta on konsulteerinud.

Komitee otsused tehakse teatavaks fondile ja asjaomasele teenistujale.

Komitee käsitleb asju usaldusväärselt.

▼B









II LISA

PUHKUS JA TASU ÜLETUNNITÖÖ HÜVITAMISE EEST

Artikkel 1

Teenistustingimuste artiklis 27 sätestatud piirides on C- või D-kategooria teenistujal õigus saada ületunnitöö eest hüvituseks puhkust või tasu vastavalt järgmistele tingimustele:

a) iga ületunni eest on õigus saada hüvituseks ►M1 poolteist vaba tundi ◄ ; kui ületunnitöö tehakse kella 22.00 ja kella 7.00 vahel või pühapäeval või riiklikul pühal, on õigus saada hüvituseks ►M1 kaks tundi ◄ puhkust; hüvitava puhkuse andmisel võetakse arvesse teenistuskoha vajadusi ja asjaomase teenistuja eelistusi;

b) kui teenistuskoha vajadused ei võimalda võtta hüvitavat puhkust selle kuu jooksul, kui ületunnitöö tehti, lubab direktor tasuda hüvitamata ületunnid ►M1 0,56 % ◄ ulatuses igakuisest põhipalgast iga ületunni eest punktis a sätestatu alusel;

c) hüvitava puhkuse või tasu saamiseks peab ületöötatud aeg kestma üle 30 minuti.

Artikkel 2

Aega, mis kulub lähetuskohta jõudmiseks, ei käsitata ületunnitööna käesolevas lisas mõeldud tähenduses. Lähetuskohas üle tavalise tööaja töötatud tundide eest võib direktori otsusega vastavalt vajadusele hüvitada puhkuse või tasuga.

Artikkel 3

Olenemata artiklitest 1 ja 2 võib teatavate C- ja D-kategooria teenistujate eritingimustes tehtud ületunnitöö eest maksta hüvitist kindlaksmääratud toetuse kujul, mille summa ja maksmistingimused määrab halduskomitee pärast konsulteerimist personalikomiteega.









III LISA

PUHKUS

1. jagu

IGA-AASTANE PUHKUS

Artikkel 1

Aastal, kui teenistuja tuleb teenistusse või lahkub teenistusest, on tal õigus saada puhkust kaks tööpäeva iga töötatud täiskuu kohta, kaks tööpäeva iga mittetäieliku teenistuskuu kohta, mille kestel ta on olnud tööl üle 15 päeva, ja üks tööpäev mittetäieliku teenistuskuu kohta, mille kestel ta on olnud tööl kuni 15 päeva.

Artikkel 2

Iga-aastase puhkuse võib võtta korraga või mitmes osas vastavalt teenistuja soovile ja teenistuskoha vajadustele. Üks puhkuseosa peab siiski sisaldama kaks järjestikust nädalat. Uutele teenistujatele antakse iga-aastane puhkus alles kolm kuud pärast tööleasumist; erandjuhtudel võivad nad asjakohastel põhjustel saada puhkust varem.

Artikkel 3

Kui teenistuja iga-aastase puhkuse ajal haigestub, mis oleks teda takistanud oma kohustusi täitmast, kui ta poleks olnud puhkusel, pikendatakse arstitõendi esitamisel tema iga-aastast puhkust töövõimetusaja võrra.

Artikkel 4

Kui teenistuja ei ole teenistusest sõltumata põhjustel kasutanud oma iga-aastast puhkust ära enne asjaomase kalendriaasta lõppu, ei ületa järgmisse aastasse ülekantav puhkus 12 päeva.

Kui teenistuja pole teenistusest lahkumise ajaks kogu oma iga-aastast puhkust ära kasutanud, makstakse talle iga kasutamata päeva eest hüvitust, mis võrdub ühe kolmekümnendikuga tema kuutasust teenistusest lahkumise ajal.

Eelmises lõigus sätestatud viisil arvutatud summa arvatakse maha palgast, mille saab teenistusest lahkuv teenistuja, kes on võtnud välja pikema puhkuse kui selleks kuupäevaks ette nähtud.

Artikkel 5

Kui teenistuja kutsutakse teenistuslikel põhjustel iga-aastase puhkuse ajal tagasi tööle või jäetakse tema puhkus ära, hüvitatakse talle asjakohaste tõendite esitamisel kõik tema kantud kulud ja sõiduaeg hüvitatakse uue puhkusega.







2. jagu

LISAPUHKUS

Artikkel 6

Lisaks iga-aastasele puhkusele võib teenistuja taotluse korral saada lisapuhkust. Eelkõige järgmistel juhtudel antakse lisapuhkust järgmiselt:

— teenistuja abiellumine: neli päeva,

— elukohavahetus: kuni kaks päeva,

— abikaasa raske haigus: kuni kolm päeva,

— abikaasa surm: neli päeva,

— üleneva sugulase raske haigus: kuni kaks päeva,

— üleneva sugulase surm: kaks päeva,

— lapse sünd või abiellumine: kaks päeva,

— lapse raske haigus: kuni kaks päeva,

— lapse surm: neli päeva.







3. jagu

SÕIDUAEG

Artikkel 7

Eelpool 1. jaotises ettenähtud puhkuseajale lisatakse sõiduaeg, mida arvestatakse puhkusekoha ja töökoha vahelise rongisõidu alusel järgmiselt:

— 50–250 km: üks päev edasi-tagasi sõiduks,

— 251–600 km: kaks päeva edasi-tagasi sõiduks,

— 601–900 km: kolm päeva edasi-tagasi sõiduks,

— 901–1 400 km: neli päeva edasi-tagasi sõiduks,

— 1 401–2 000 km: viis päeva edasi-tagasi sõiduks,

— üle 2 000 km: kuus päeva edasi-tagasi sõiduks.

Asjaomase isiku taotluse põhjal võib teha sellest erandi, kui tõendatakse, et edasi-tagasi sõitu ei jõua arvutatud aja jooksul teha.

Iga-aastase puhkuse kohana on käesoleva artikli tähenduses teenistuja päritolukoht.

Eelnevaid sätteid kohaldatakse teenistujate suhtes, kelle töökoht ja päritolukoht asub Euroopas. Kui töökoht ja/või päritolukoht peaks asuma väljaspool Euroopat, määratakse sõiduaeg konkreetse otsusega, võttes arvesse eriomaseid vajadusi.

Kui vastavalt lõikele 2 antakse lisapuhkust, määratakse sõiduaeg konkreetse otsusega, võttes arvesse eriomaseid vajadusi.

▼M1

Kui teenistujale kohaldatakse IV lisa artikli 15 lõike 2 kolmandat lõiku, on päritolukoha ja töökoha vahelisel kaugusel raudteed mööda põhinev sõiduaeg järgmine:

— kuni 900 km: üks päev edasi-tagasisõiduks,

— üle 900 km: kaks päeva edasi-tagasisõiduks.

▼B









IV LISA

TÖÖTASU JA KULUD

1. JAGU

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Töötasu koosneb põhipalgast, peretoetustest ja muudest toetustest.

▼M1

Artikkel 2

Teenistujate töötasu väljendatakse Belgia frankides. Seda makstakse selle riigi vääringus, kus teenistuja oma kohuseid täidab.

Tasu, mida makstakse muus vääringus kui Belgia frangid, arvestatakse vahetuskursside põhjal, mida kohaldatakse töötasu suhtes vastavalt Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade artiklile 63.

▼B

Artikkel 3

Kui teenistuja tasu väljendatakse Belgia frankides, kohaldatakse selle suhtes pärast käesolevates teenistustingimustes või nende rakendusmäärustes ettenähtud kohustuslikke kinnipidamisi paranduskoefitsienti, mis on suurem, väiksem või võrdne 100 %ga sõltuvalt elamistingimustest mitmesugustes töökohtades.

Need paranduskoefitsiendid vastavad Euroopa Ühenduste Nõukogu poolt kohaldatavate Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade artikli 64 ja artikli 65 lõike 2 alusel kinnitatule.

▼M3

Artikkel 4

Igakuised põhipalgad määratakse igale astmele ja järgule järgmise tabeli kohaselt:







Palgaaste Järk 1 2 3 4 5 6 7 8 A4 195 848 206 827 217 806 228 785 239 764 250 743 261 722 272 701 A5 161 470 171 036 180 602 190 168 199 734 209 300 218 866 228 432 A6 139 537 147 151 154 765 162 379 169 993 177 607 185 221 192 835 A7 120 115 126 092 132 069 138 046 144 023 150 000 A8 106 232 110 514 B1 139 537 147 151 154 765 162 379 169 993 177 607 185 221 192 835 B2 120 903 126 570 132 237 137 904 143 571 149 238 154 905 160 572 B3 101 408 106 122 110 836 115 550 120 264 124 978 129 692 134 406 B4 87 711 91 798 95 885 99 972 104 059 108 146 112 233 116 320 B5 78 399 81 709 85 019 88 329 C1 89 462 93 069 96 676 100 283 103 890 107 497 111 104 114 711 C2 77 810 81 117 84 424 87 731 91 038 94 345 97 652 100 959 C3 72 586 75 418 78 250 81 082 83 914 86 746 89 578 92 410 C4 65 579 68 238 70 897 73 556 76 215 78 874 81 533 84 192 C5 60 479 62 956 65 433 67 910 D1 68 345 71 333 74 321 77 309 80 297 83 285 86 273 89 261 D2 62 319 64 972 67 625 70 278 72 931 75 584 78 237 80 890 D3 58 003 60 484 62 965 65 446 67 927 70 408 72 889 75 370 D4 54 688 56 930 59 172 61 414

▼M3

Artikkel 4a

Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade artikli 66a sätteid, millega kohaldatakse netopalkade, pensionide ja lahkumistoetuste suhtes erilist ajutist maksu, kohaldatakse analoogia põhjal fondi teenistujate, direktori ja asedirektori suhtes.

▼B

Artikkel 5

Töötasu sõltub samadest kohandustest kui need, mida Euroopa Ühenduste Nõukogu on otsustanud teha nende ühenduste ametnike tasustamisel. Euroopa Ühenduste Komisjon on pädev kohaldama selliseid kohandusi põhipalkade tabeli ja peretoetuste ning muude toetuste suhtes. ►M1 ————— ◄







2. JAGU

PERETOETUSED

Artikkel 6

▼M3

1. Majapidamistoetuseks kinnitatakse 5 % põhipalgast ja see peab olema vähemalt Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade VII lisa artikli 1 lõikes 1 sätestatud miinimumi suurune.

▼B

2. Majapidamistoetust on õigus saada:

a) abielus teenistujal;

b) teenistujal, kes on lesk, lahutatud, seaduslikult lahus elav või vallaline ja kellel on üks või mitu artikli 7 lõigetes 2 ja 3 nimetatud ülalpeetavat last;

c) asjakohaste tõendite alusel direktori tehtud põhjendatud eriotsusega teenistujal, kes ei vasta punktides a ja b sätestatud tingimustele, kuid täidab siiski tegelikult perekondlikke kohustusi.

3. Kui teenistuja abikaasa on tasulisel tööl ja tema aastasissetulek enne maksude mahaarvamist ületab ►M1 C 3 astme kolmanda järgu teenistuja aastase põhipalga, mille suhtes kohaldatakse selle riigi jaoks kinnitatud paranduskoefitsienti, kus abikaasa töötab ◄ , võib teenistuja, kellel on õigus saada majapidamistoetust, saada seda ainult direktori eriotsusega. Teenistujal on siiski õigus saada majapidamistoetust, kui abielupaaril on üks või mitu ülalpeetavat last.

4. Kui mõlemad abikaasad töötavad fondis ja neil on vastavalt lõigetele 1–3 õigus saada majapidamistoetust, makstakse seda ainult selle abikaasale, kelle põhipalk on suurem.

▼M3

5. Kui teenistujal on õigus saada majapidamistoetust ainult lõike 2 punkti b kohaselt ja kui kõigi artikli 7 lõigetes 2 ja 3 nimetatud tema ülalpeetavate laste hooldusõigus on seadusega või kohtu või pädeva haldusasutuse otsusega antud teisele isikule, makstakse majapidamistoetust teenistuja nimel ja tema eest sellele teisele isikule. Täiskasvanud ülalpeetavate laste korral loetakse see tingimus täidetuks, kui laste tavaline elukoht on teise vanema juures.

Kui teenistuja lapsed on antud mitme eri isiku hooldada, jagatakse majapidamistoetus nende vahel vastavalt nende hooldatavate laste arvule.

Kui isikul, kellel eelmiste sätete järgi on õigus saada teenistuja nimel makstavat majapidamistoetust, on samuti õigus saada seda toetust kui fondi või Euroopa Kutsehariduse Arenduskeskuse teenistuja või Euroopa ühenduste ametnik või muu teenistuja, makstakse talle kahest toetusest ainult suurem.

▼B

Artikkel 7

▼M3

1. Teenistuja, kellel on üks või mitu ülalpeetavat last, saab vastavalt lõigetele 2 ja 3 toetust, mis võrdub Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade VII lisa artikli 2 lõikes 1 sätestatud summaga.

▼B

2. Ülalpeetav laps on teenistuja või tema abikaasa seaduslik, väljaspool abielu sündinud või lapsendatud laps, keda teenistuja tegelikult üleval peab.

Sama kohaldatakse lapse suhtes, kelle puhul on esitatud lapsendamistaotlus ja alustatud lapsendamismenetlust.

3. Toetust antakse:

a) automaatselt alla 18aastaste laste puhul;

b) teenistuja tõendiga põhjendatud taotluse puhul 18–26aastastele lastele, kes käivad üld- või kutsekoolis.

4. Iga isikut, keda teenistuja on seaduslikult kohustatud ülal pidama ja kelle ülalpidamine nõuab suuri kulusid, võib erandjuhul direktori põhjendatud eriotsusega, mis põhineb tõendavatel dokumentidel, käsitada ülalpeetava lapsena.

5. Lapse puhul, kes raske haiguse või töövõimetuse tõttu ei suuda endale elatist teenida, makstakse toetust kogu haiguse või töövõimetuse ajal tema vanusest sõltumata.

6. Ühe ülalpeetava lapse kohta käesoleva artikli tähenduses makstakse ainult üht ülalpeetava lapse toetust isegi juhul, kui teenistuja abikaasa on mõne Euroopa ühenduste institutsiooni teenistuses.

▼M3

7. Kui lõigetes 2 ja 3 nimetatud ülalpeetav laps on seadusega või kohtu või pädeva haldusasutuse otsusega usaldatud teise isiku hooldada, makstakse ülalpeetava lapse toetust teenistuja nimel ja tema eest sellele teisele isikule.

▼B

Artikkel 8

Teenistuja saab õppetoetust, mis võrdub tema tegelikult kantavate koolituskuludega, ►M3 kuni maksimaalselt 1 772 Belgia franki kuus iga ülalpeetava lapse kohta ◄ , kes õpib korrapäraselt mõnes päevases õppeasutuses.

Õigus saada seda toetust algab selle kuu esimesel päeval, kui laps hakkab õppima põhikoolis, ja lõpeb selle kuu lõpus, kui laps saab 26aastaseks.

Esimeses lõigus nimetatud maksimumsumma makstakse kahekordsena:

▼M1

— teenistujale, kelle töökoht on vähemalt 50 km kaugusel kas: — — Euroopa koolist või — tema emakeelsest õppeasutusest, kus laps käib mõjuvatel pedagoogilistel ja nõuetekohaselt tõendatud põhjustel,

▼B

— teenistujale, kelle töökoht on vähemalt 50 km kaugusel tema kodumaal asuvast või tema emakeelsest kõrgkoolist, kui laps tegelikult õpib töökohast vähemalt 50 km kaugusel asuvas kõrgkoolis ja teenistujal on õigus saada kodumaalt lahkumise toetust; viimast tingimust ei kohaldata, kui teenistuja kodumaal sellist õppeasutust ei ole.

▼M3

Kui laps, kelle eest makstakse õppetoetust, on seadusega või kohtu või pädeva haldusasutuse otsusega antud teise isiku hooldada, makstakse õppetoetust teenistuja nimel ja tema eest sellele teisele isikule. Sellistel juhtudel arvutatakse eelmises lõigus nimetatud kauguseks vähemalt 50 km last hooldava isiku elukohast.

▼B

Artikkel 9

1. Käesolevas peatükis nimetatud peretoetust saav teenistuja teatab teistest allikatest saadavatest samasugustest toetustest; sellised toetused arvatakse maha artiklite 6, 7 ja 8 alusel makstavatest toetustest.

2. Ülalpeetava lapse toetust võib direktori põhjendatud eriotsusega kahekordistada, kui arstitõenditega on tõendatud, et asjaomane laps kannatab vaimse või füüsilise puude all, mis tekitab teenistujale suuri kulusid.

▼M1







Jagu 2a

ÕPETAMISTOETUS

▼M3

Artikkel 9a

Kui neid peretoetusi makstakse artiklite 6, 7 ja 8 kohaselt teisele isikule kui teenistuja, makstakse need toetused asjaomase isiku elukohariigi vääringus ja arvutatakse vajaduse korral Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade artikli 63 teises lõigus nimetatud vahetuskursside alusel. Peretoetuste suhtes kohaldatakse sellele riigile kinnitatud paranduskoefitsienti või kui paranduskoefitsienti pole kinnitatud, paranduskoefitsienti 100.

Artiklit 9 kohaldatakse selliseid peretoetusi saava isiku suhtes.

▼M1

Artikkel ►M3 9b ◄

Teenistuja, kelle fondi direktor on vastavalt teenistustingimuste artikli 20 kolmandas lõigus nimetatud täiendusõppele määranud õpetama, võib iga väljaspool tavalist tööaega antud õppetunni eest saada toetust, mis võrdub 0,45 %ga tema igakuisest põhipalgast.

Seda toetust makstakse koos töötasuga ühe õpetamiskuule järgneva kuu eest.

▼M3

Artikkel 9c

C-kategooria teenistujale, kes töötab paljundaja-masinakirjutaja, kiirkirjutaja-masinakirjutaja, teleksioperaatori, masinakirjutajana, juhtivsekretäri või põhisekretärina, võib maksta kindlaksmääratud toetust.

Toetuse summa võrdub Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade VII lisa artiklis 4a sätestatud toetuse summaga.

▼B







3. JAGU

KODUMAALT LAHKUMISE TOETUS

Artikkel 10

►M1 1. ◄ Kodumaalt lahkumise toetust, mis on 16 % põhipalga ja majapidamistoetuse ning ülalpeetava lapse toetuse summast, makstakse:

a) teenistujale: — kes ei ole ega ole kunagi olnud selle riigi kodanik, mille territooriumil ►M1 ————— ◄ asub tema töökoht, ja — kes kuus kuud enne fondi teenistusse asumist lõppenud viie aasta jooksul ei elanud pidevalt ega tegelnud oma põhilise tegevusalaga selle riigi territooriumil Euroopas. Käesoleva sätte kohaldamisel ei võeta arvesse teisele riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile tehtud tööst tulenevaid asjaolusid;

b) teenistujale, kes on või on olnud selle riigi kodanik, mille territooriumil asub tema töökoht, kuid kes enne fondi teenistusse asumise kuupäeva lõppenud kümne aasta jooksul elas alaliselt väljaspool selle riigi Euroopas asuvat territooriumi põhjusel, mis ei ole seotud tööga mõne riigi või rahvusvahelise organisatsiooni teenistuses. Kodumaalt lahkumise toetus on vähemalt kui 3 543 Belgia franki kuus.

▼M1

2. Teenistujal, kes ei ole ega ole kunagi olnud selle riigi kodanik, mille territooriumil ta töötab, ja kes ei vasta lõikes 1 sätestatud tingimustele, on õigus saada välismaal elamise toetust, mis võrdub ühe neljandikuga kodumaalt lahkumise toetusest.

3. Lõigete 1 ja 2 kohaldamiseks võrdsustatakse teenistuja, kes on abiellumise teel automaatselt saanud selle riigi kodakondsuse, mille territooriumil ta töötab, ilma et tal oleks võimalus sellest keelduda, lõike 1 punkti a esimeses alapunktis käsitletud teenistujaga

▼B







4. JAGU

KULUDE HÜVITAMINE







A.

Sisseseadmistoetus ja tagasikolimistoetus

Artikkel 11

1. Teenistuja, kes on tööle võetud tähtajaliselt vähemalt üheks aastaks või keda direktor loeb töölevõetuks samaväärseks ajaks tähtajatu töölepingu alusel, saab lõikes 2 sätestatud sisseseadmistoetust vastavalt eeldatavale teenistusajale järgmiselt:







– vähemalt üks aasta, aga alla kahe aasta: kuni üks kolmandik lõike 2 punktis a sätestatud määrast – vähemalt kaks aastat, aga alla kolme aasta: kuni kaks kolmandikku – kolm aastat või rohkem: kuni kolm kolmandikku

2.

a) Teenistujal, kes vastab kodumaalt lahkumise toetuse tingimustele või tõendab, et ta pidi teenistustingimuste artikli 16 täitmiseks elukohta vahetama, on õigus saada sisseseadmistoetust, mis võrdub kahe kuu põhipalgaga, kui tal on õigus saada majapidamistoetust, või ühe kuu põhipalgaga, kui ta ei saa majapidamistoetust. Kui fondi teenistuses olevatel abikaasadel on mõlemal õigus saada sisseseadmistoetust, makstakse seda ainult selle abikaasale, kelle põhipalk on kõrgem. Sisseseadmistoetuse suhtes kohaldatakse teenistuja töökohale kinnitatud paranduskoefitsienti.

b) Sama suurt sisseseadmistoetust makstakse teenistujale, kes viiakse üle uuele töökohale ja kes seetõttu peab teenistustingimuste artikli 16 täitmiseks elukohta vahetama.

c) Sisseseadmistoetuse arvutamisel arvestatakse teenistuja perekonnaseisu ja palka kas tema töölevõtmise ajal või katseaja lõpul, kui tal on katseaeg, või tema uuele töökohale üleviimise kuupäeval. Sisseseadmistoetust makstakse dokumentide esitamise korral, mis sedastavad fakti, et teenistuja – ja kui tal on õigus saada majapidamistoetust siis ka tema pere – on asunud elama kohta, kus ta töötab.

d) Teenistuja, kellel on õigus saada majapidamistoetust ja kes asub ilma perekonnata elama kohta, kus ta töötab, saab ainult poole toetusest, millele tal muidu õigus oleks; teine pool toetusest makstakse siis, kui tema perekond asub elama kohta, kus ta töötab, kui see toimub artikli 16 lõikes 4 sätestatud tähtaja jooksul. Kui teenistuja viiakse üle tema perekonna elukohta, enne kui tema perekond on asunud elama tema töökohta, ei ole tal õigust saada sisseseadmistoetust.

e) Teenistuja, kes on saanud sisseseadmistoetust ja kes vabatahtlikult lahkub fondi teenistusest kahe aasta jooksul pärast teenistusse tulekut, hüvitab teenistusest lahkudes osa toetusest võrdeliselt kahe aasta pikkuse ajavahemikust puuduva ajaga.

f) Teenistuja, kes saab sisseseadmistoetust, teatab kõigist teistest allikatest saadavatest samasugustest toetustest; sellised toetused arvatakse maha käesolevas artiklis ettenähtud toetusest.

Artikkel 12

1. Teenistujal, kes vastab artikli 11 lõike 1 tingimustele, on teenistuse lõppedes õigus saada tagasikolimistoetust, mis võrdub kahe kuu põhipalgaga, kui tal on õigus saada majapidamistoetust, või ühe kuu põhipalgaga muudel juhtudel, kui teenistuja on teenistuses olnud kokku neli aastat ega saa oma uuest töökohast samasugust toetust.

Kui fondi teenistuses olevatel abikaasadel on mõlemal õigus saada tagasikolimistoetust, makstakse seda ainult sellele abikaasale, kelle põhipalk on kõrgem.

Teenistuja, kes on töötanud kokku üle ühe aasta, kuid alla nelja aasta, saab tagasikolimistoetust võrdeliselt töötatud täisaastatega.

Selle aja arvutamisel ei arvestata palgata puhkust.

Tagasikolimistoetuse suhtes kohaldatakse teenistuja viimasele töökohale kinnitatud paranduskoefitsienti.

2. Teenistuja surma korral makstakse tagasikolimistoetust tema lesele või sellise isiku puudumise korral tema artiklis 7 nimetatud ülalpeetavatele lastele, olenemata sellest, kas lõikes 1 sätestatud teenistuse pikkuse nõue on täidetud.

3. Tagasikolimistoetuse arvutamisel arvestatakse teenistuja perekonnaseisu ja palka teenistusest lahkumise kuupäeval.

4. Tagasikolimistoetust makstakse tõendi esitamisel, et teenistuja ja tema perekond või teenistuja surma korral tema perekond on tagasi kolinud kohta, mis asub vähemalt 70 km kaugusel teenistuja töökohast.

Teenistuja või surnud teenistuja perekond peab tagasi kolima kolme aasta jooksul pärast teenistuja teenistuse lõppemist.

Seda tähtaega ei kohaldata teenistuja kaudu õigustatud isikule, kes tõendab, et ta ei olnud teadlik eelnevatest sätetest.

Artikkel 13

Artiklis 11 ettenähtud sisseseadmistoetuse ja artiklis 12 ettenähtud tagasikolimistoetuse suurus on vähemalt:

— ►M3 5 000 Belgia franki ◄ teenistujale, kellel on õigus saada majapidamistoetust, ja

— ►M3 22 000 Belgia franki ◄ teenistujale, kellel ei ole õigust saada majapidamistoetust.







B.

Sõidukulud

Artikkel 14

1. Teenistujal on õigus saada hüvitist tema enda ning abikaasa ja tegelikult perekonnas elavate ülalpeetavate isikute sõidukulude eest:

a) tööle asudes: töölevõtmiskohast töökohta;

b) töölt lahkudes: töökohast lõikes 3 määratletud päritolukohta.

Teenistuja surma korral on lesel ja ülalpeetavatel õigus saada hüvitist sõidukulude eest samadel tingimustel.

Sõidukulud hõlmavad ka kohtade ettetellimist, pagasivedu ja vajaduse korral paratamatult tekkinud majutuskulusid.

2. Hüvitise arvestamise aluseks on:

— lühim ja odavaim standardteekond mööda raudteed töökoha ja töölevõtmiskoha või päritolukoha vahel,

— A- ja B-kategooria teenistujate puhul esimese klassi pilet; teiste teenistujate puhul teise klassi pilet,

— kui teekond hõlmab vähemalt kuus tundi öist sõitu kella 22.00 ja 7.00 vahel, turistiklassi magamiskoht või kupeevagunikoht vastava pileti esitamisel.

Kui kasutatakse muud sõiduvahendit kui eespool mainitud, põhineb hüvitise arvutamine vastava klassi rongipileti hinnal, välja arvatud kupeekoht. Kui sel alusel ei ole võimalik hüvitist arvutada, määrab direktor eriotsusega hüvitustingimused.

3. Teenistuja päritolukoht määratakse kindlaks tema tööleasumisel fondi, võttes arvesse töölevõtmiskohta või tema põhilist viibimiskohta. Nii määratud päritolukohta võib direktori eriotsusega muuta teenistuja teenistuses oleku ajal või tema töölt lahkumisel. Teenistuja teenistuses oleku ajal tehakse selline otsus siiski ainult erandjuhul ja kui teenistuja seda asjakohaselt tõendab.

Sellise otsusega ei saa teenistuja põhilise viibimiskohana tunnistada kohta väljaspool Euroopa ühenduste liikmesriikide territooriumi või Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu IV lisas loetletud riike ja territooriume.

Artikkel 15

1. Teenistujal on õigus saada hüvitist, mis võrdub tema enda sõidukuludega töökohast artiklis 14 määratletud päritolukohta, ja kui tal on õigus saada majapidamistoetust, samuti hüvitust tema abikaasa artiklis 7 nimetatud ülalpeetavate sõidukulude eest:

— üks kord iga kalendriaasta jooksul, kui kaugus töökoha ja päritolukoha vahel on raudteed mööda üle 50 km, kuid alla 725 km,

— kaks korda iga kalendriaasta jooksul, kui kaugus töökoha ja päritolukoha vahel on raudteed mööda vähemalt 725 km,

kaugused arvutatakse artikli 14 lõikes 2 ettenähtud viisil.

Kui mõlemad abikaasad on fondi teenistuses, on kummalgi õigus saada enda ja ülalpeetavate sõidukulude eest eelnevate sätete kohaselt kindlaksmääratud hüvitust; iga ülalpeetava eest on õigus saada ainult üks kord hüvitust. Ülalpeetavate laste sõidukulud hüvitatakse vanemate taotluse põhjal ükskõik kumma päritolukoha alusel.

Kui teenistuja abiellub ja tal on seetõttu õigus saada majapidamistoetust, hüvitatakse abikaasa reisikuludest osa, mis on võrdeline ajavahemikuga abiellumise kuupäevast aasta lõpuni.

Kui hüvitise arvestamise alus muutub pärast kõnealuste summade maksmise päeva perekonnaseisu muutumise tõttu, ei ole asjaomane teenistuja kohustatud neid tagasi maksma.

4–10aastaste laste sõidukulud arvestatakse poole piletihinna alusel; laste nelja- või kümneaastaseks saamise kuupäevaks loetakse arvestamise eesmärgil jooksva aasta 1. jaanuar.

2. Kindlaksmääratud hüvitis põhineb A- ja B-kategooria teenistujate puhul rongi esimese klassi edasi-tagasipiletil ja teiste teenistujate puhul teise klassi edasi-tagasipiletil.

▼M1

Kui edasi-tagasisõit on vähemalt 800 km pikk, võetakse C- ja D-kategooria teenistujate sõidu hüvitamisel aluseks esimese klassi pilet.

Kui töökoha ja päritolukoha vahekaugus raudteed mööda on vähemalt 500 kilomeetrit ja kui tavaline marsruut sisaldab mere ületamist, on asjaomasel teenistujal piletite esitamise korral õigus saada hüvitist lennukulude eest klassis, mis on vahetult madalam luksusklassist või esimesest klassist.

▼B

Kui sel alusel pole võimalik arvutada, määrab direktor eriotsusega maksetingimused.

3. Teenistujal, kes lahkub töölt kalendriaasta jooksul muul põhjusel peale surma või kes on osa aastast olnud palgata puhkusel, kui ta on selle aasta jooksul fondi teenistuses alla üheksa kuu, on õigus saada lõikes 1 sätestatud hüvitusest ainult osa, mis arvestatakse võrdeliselt tegelikult töötatud ajaga kõnesoleval aastal.

4. Eelnevaid sätteid kohaldatakse teenistujate suhtes, kelle töökoht ja päritolukoht on Euroopas. Teenistujal, kelle töökoht ja/või päritolukoht on väljaspool Euroopat, on asjakohaste dokumentide esitamisel üks kord kalendriaasta jooksul õigus saada hüvitist sõidukulude eest, ►M3 tema enda ja kui tal on õigus saada majapidamistoetust, tema naise ja teiste artiklis 7 nimetatud ülalpeetavate ◄ mis on tekkinud sõidust päritolukohta või muusse kohta, kui kulud ei ületa päritolukohta sõitmise kulusid.

▼M3

Kui tema naine ja teised artikli 7 lõikes 2 nimetatud ülalpeetavad ei ela koos teenistujaga tema töökohas, on neil asjakohaste dokumentide esitamisel üks kord kalendriaasta jooksul õigus saada hüvitist sõidukulude eest, mis on tekkinud sõidust päritolukohast töökohta või mujalt sõidust, mis ei ületa eelmisi sõidukulusid.

▼B

5. Käesolevas artiklis ettenähtud hüvitisi on õigus saada ainult teenistujatel, kes on olnud fondi teenistuses vähemalt üheksa kuud.







C.

Kolimiskulud

Artikkel 16

1. Teenistujal, kes on tööle võetud tähtajaliselt vähemalt üheks aastaks või keda direktor loeb töölevõetuks samaväärseks ajaks tähtajatu töölepingu alusel, on vastavalt järgnevatele sätetele õigus saada hüvitust kolimiskulude eest.

2. Mööbli ja isiklike esemete kolimise kulud, kaasa arvatud kindlustus harilike ohtude vastu (purunemine, vargus, tuli), hüvitatakse teenistujale, kes on töötingimuste artikli 16 täitmiseks kohustatud elukohta vahetama ja kes pole saanud samade kulude eest hüvitust mujalt. Selline hüvitus ei ületa eelnevalt kinnitatud kalkulatsiooni summat. Vähemalt kaks kalkulatsiooni esitatakse fondi vastavale osakonnale, kes võib valida muu kolimisettevõtte, kui ta peab neid kalkulatsioone liiga kõrgeks. Sel juhul võib ettenähtud hüvitus piirduda selle ettevõtte kalkulatsiooni summaga.

3. Teenistuja töölt lahkumise või surma korral hüvitatakse töökohast päritolukohta kolimise kulud.

Vallalise teenistuja surma korral hüvitatakse kolimiskulud tema pärijatele.

4. Kolimine peab toimuma ühe aasta jooksul pärast teenistuja katseaja lõppu.

Töölt lahkumise korral toimub kolimine vastavalt artikli 12 lõike 4 teisele lõigule kolme aasta jooksul.

Pärast eespool nimetatud tähtaegade lõppu tekkivad kolimiskulud hüvitatakse ainult erandjuhtudel ja direktori eriotsusega.







D.

Päevaraha

Artikkel 17

1. Kui teenistuja tõendab, et ta peab teenistustingimuste artikli 16 nõuete täitmiseks elukohta vahetama, on tal lõikes 2 sätestatud ajavahemiku eest õigus saada päevaraha järgmiselt:

▼M3







Õigus saada majapidamistoetust Ei ole õigust saada majapidamistoetust 1.–15. päev alates 16. päevast 1.–15. päev alates 16. päevast Belgia franke kalendripäeva kohta A4–A8 ja B-kategooria 1 817 824 1 232 644 Muud kategooriad 1 648 768 1 061 531

Päevaraha muudetakse koos ühenduste ametnikele makstava päevarahaga nõukogu otsuste kohaselt.

▼B

Kui mõlemad abikaasad on fondi teenistuses ja neil on õigus saada päevaraha, kohaldatakse esimese kahe tulba määrasid ainult selle abikaasa suhtes, kelle põhipalk on suurem. Teise abikaasa suhtes kohaldatakse kahes järgmises tulbas esitatud määrasid.

Eespool toodud tabel viiakse vastavusse Euroopa Ühenduste Nõukogu sätestatuga iga kord, kui töötasud vastavalt ühenduste ametnike personalieeskirjade artiklile 65 üle vaadatakse.

2. Ajavahemik, mille eest päevaraha makstakse, on järgmine:

a) teenistujal, kellel pole õigust saada majapidamistoetust, 120 päeva;

b) teenistujal, kellel on õigus saada majapidamistoetust, 180 päeva või kui teenistujalt nõutakse kuue kuu pikkust katseaega, selle katseaja pikkus pluss üks kuu;

▼M3

c) Teenistuja, kes on tähtajaliselt tööle võetud kuni üheks aastaks või keda direktor loeb tähtajatu lepingu alusel samaväärseks ajavahemikuks teenistusse võetuks ja kes tõendab, et tal ei ole enam võimalik elada oma senises elukohas, saab päevaraha kogu oma lepingu kehtivusaja ja maksimaalselt ühe aasta jooksul.

▼B

Kui fondi teenistuses olevatel abikaasadel on mõlemal õigus saada päevaraha, kohaldatakse punktis b sätestatud ajavahemikku selle abikaasa suhtes, kelle põhipalk on kõrgem. Teise abikaasa suhtes kohaldatakse punktis a sätestatud ajavahemikku.

Mingil juhul ei anta päevaraha pärast kuupäeva, mil teenistuja teenistustingimuste artikli 16 nõuete täitmiseks kolib.

3. Lõikes 1 ettenähtud päevaraha vähendatakse poole võrra igal ajavahemikul, kui teenistuja saab artiklis 18 sätestatud lähetuse päevaraha.







E.

Lähetuskulud

Artikkel 18

1. Teenistujal, kes viibib asjakohase lähetuskäskkirja alusel lähetuses, on õigus saada reisikulude eest hüvitist ja päevaraha järgmiste sätete kohaselt.

2. Lähetuskäskkirjas märgitud lähetuse arvatava kestuse alusel arvutatakse avanss, mida teenistuja võib saada päevaraha arvel. Kui eriotsust ei ole tehtud, avanssi ei maksta, kui lähetus kestab eeldatavasti kuni 24 tundi ja on riigis, kus kasutatakse sama valuutat kui teenistuja töökohas.

Artikkel 19

1. Lähetuses viibivate teenistujate sõidukuludena hüvitatakse rongipileti hind kõige lühemat marsruuti pidi esimeses klassis A- ja B-kategooria teenistujatel ning teises klassis teiste teenistujate puhul.

Kui edasi-tagasisõit on vähemalt 800 km pikk, on C- ja D-kategooria teenistujatel eelpool nimetatud kulude eest õigus saada hüvitist esimese klassi rongipileti järgi.

Alla 800 km pikkuse edasi-tagasisõidu puhul on C- ja D-kategooria teenistujal, kes sõidab koos haldusnõukogu liikme, direktori või esimeses klassis sõitva teenistujaga, õigus saada hüvitist esimese klassi rongipileti eest.

Sõidukuludesse kuuluvad:

— platskaardi ja pagasiveo kulud,

— erikiirrongi lisamaks (hüvitatakse eripileti esitamise korral, kui see on antud),

— kupeekoha lisamaks (hüvitatakse kupeevaguni pileti esitamise korral), kui teekond hõlmab vähemalt kuus tundi öist sõitu kella 22.00 ja 7.00 vahel: — — kahekohaline kupee, — kui rongis pole selle klassi kupeevagunit, vastab hüvitis direktori nõusolekul vahetult kõrgemale klassile või ühekohalisele kupeele, kui see on ainus kättesaadav kupeeklass.

2. Teenistujal võib lubada sõita lennukiga. Sellisel juhul tuleb hüvitise saamiseks esitada esimesest klassist vahetult madalama ►M1 luksusklassist või ◄ klassi piletid.

Direktori otsusega võib teenistuja, kes sõidab lähetusse koos haldusnõukogu liikme või direktoriga, saada hüvitist sõidu eest samas klassis kui haldusnõukogu liige või direktor.

Euroopa ühenduste personalieeskirjade VII lisa artikli 12 lõike 2 teises lõigus ettenähtud tingimustel võib eriti väsitavates oludes lähetusele sõitev teenistuja pileti esitamise korral saada hüvitist kasutatud reisiklassi eest.

Direktori eriotsusega võib teenistujail lubada kaasa võtta pagasit üle tasuta veetava piiri.

3. Meresõidu puhul otsustab direktor iga juhtumi reisiklassi. Meritsi sõitvad teenistujad saavad artiklis 20 sätestatud päevaraha asemel toetust 225 Belgia franki 24 sõidutunni kohta.

4. Teenistujal võib lubada kasutada konkreetsel lähetusel oma autot, kui see ei pikenda lähetuse kestust.

Sõidukulude hüvitis arvutatakse sellisel juhul lõikes 1 kirjeldatud tavalisel alusel.

Kui teenistuja sõidab korrapäraselt lähetuses eritingimustes, võib direktor otsustada anda talle hüvitist läbitud kilomeetrite eest, mitte rongipileti eest, kui ühissõiduki kasutamine ja sõidukulude hüvitamine tavalisel alusel on ebamajanduslik.

Teenistuja, kellel on lubatud kasutada oma autot, vastutab täielikult auto või kolmanda isikuga juhtuva õnnetuse eest; tal peab olema kindlustuspoliis, mis katab isikuvastutuse direktori poolt piisavaks peetava summani.

Artikkel 20

1.

a) Lähetuses viibivale teenistujale makstakse päevaraha järgmiselt:



I A + B Kategooriad II C + D Kategooriad Belgia 2 335 2 160 Taani 2 865 2 650 Saksamaa 3 205 2 965 Kreeka 1 650 1 525 Prantsusmaa 2 990 2 765 Iirimaa 3 060 2 860 Itaalia 2 570 2 380 Luksemburg 2 500 2 315 Madalmaad 3 060 2 860 Ühendkuningriik 4 120 3 810 Lähetuses viibivate teenistujate päevaraha muudetakse koos ühenduste ametnikele makstava päevarahaga nõukogu otsuste kohaselt.

b) Kui lähetuskoht on väljaspool Euroopa ühenduste liikmesriikide Euroopa territooriume, võib direktor otsustada kohaldada muid päevarahamäärasid.

2. I ja II veerus esitatud päevarahamäärasid vähendatakse vastavalt ►M3 25 % võrra ◄ iga vastavalt lõikele 4 arvestatud lähetuspäeva kohta, mille jooksul teenistuja on tekitanud fondi hüvitatavaid kupeevaguni kulusid.

3. Samad mahaarvamised tehakse juhul, kui teenistuja ei pea ööbima eemal oma töökohast.

4. Sõltuvalt lõigetest 2 ja 3 arvestatakse lähetuses viibiva teenistuja päevaraha järgmiste sätete kohaselt:

a) kui lähetus kestab kuni 24 tundi: — kuni kuus tundi: tegelikud kulud hüvitatakse kuni neljandikuni päevarahamäärast, — kuni 12 tundi, aga üle kuue tunni: pool päevaraha, — kuni 24 tundi, aga üle 12 tunni: kogu päevaraha;

b) kui lähetus kestab üle 24 tunni: — iga 24 tunnise ajavahemiku eest: kogu päevaraha, — iga järgneva ajavahemiku eest, mis kestab kuni kuus tundi: päevaraha ei maksta, — iga järgneva ajavahemiku eest, mis kestab kuni 12 tundi, aga üle kuue tunni: pool päevaraha, — iga järgneva ajavahemiku eest, mis kestab üle 12 tundi: kogu päevaraha.

5. Lähetuses viibiva teenistuja päevaraha loetakse katvat kõiki tekkinud kulusid, kaasa arvatud kohalikud sõidukulud lähetuskohas, välja arvatud järgmised kulud, mis hüvitatakse asjakohaste dokumentide esitamise korral:

a) tööga seotud telegrammide ja riigisiseste või rahvusvaheliste kaugekõnede kulud;

b) artiklis 21 nimetatud esinduskulud;

c) erakorralised kulud, mis tekivad teenistujal ülesande täitmisel kas saadud erijuhiste või vääramatu jõu tõttu ja fondi huvides ning mis ületavad tunduvalt päevaraha.

6. Kui lähetus kestab eeldatavasti vähemalt neli nädalat samas kohas ja asjaomasele teenistujale on sellest enne lahkumist teatatud, võib päevaraha vähendada ühe neljandiku võrra.

Sellise vähendamise võib otsustada lähetuse ajal; sellisel juhul jõustub otsus alles vähemalt kaheksa päeva pärast asjaomasele teenistujale sellest teatamist, kui teatamise kuupäevast arvestades on lähetusaega veel vähemalt neli nädalat.

7. Kui lähetuses viibivat teenistujat toitlustab või majutab või hüvitab seda mõni Euroopa ühenduste institutsioon või riigi või rahvusvaheline asutus või organisatsioon, teatab teenistuja sellest.

▼M3

Kõnealuse teenistuja päevaraha vähendatakse 16 % võrra I ja II veerus sätestatud summast iga toitlustuskorra puhul; veergudes I ja II veerus sätestatud summasid vähendatakse 34 % võrra iga majutuspäeva puhul. Kui lähetuses viibivat teenistujat täielikult toitlustab ja majutab või hüvitab need mõni ühenduste institutsioon või muu ühenduste organ või riigi või rahvusvaheline asutus või organisatsioon, makstakse talle eespool sätestatud lähetuse päevaraha asemel 17 % I ja II veerus sätestatud summadest.

▼M3 —————

▼B







F.

Kulude kindlaksmääratud hüvitamine

Artikkel 21

Kui teenistujatel erijuhiste kohaselt toimides tekivad ajuti tööga seotud esinduskulud, määratakse esinduskulude summa iga juhtumi puhul asjakohaste dokumentide alusel ja direktori kinnitatud tingimustel.

Artikkel 22

Teenistujatele, kes töötavad kohas, kus majutustingimusi loetakse eriti keerukaks, võib maksta majutustoetust.

Nende kohtade nimekirja, kus seda toetust võib anda, toetuse maksimaalsumma ja selle andmise eeskirjad kinnitab Euroopa Ühenduste Nõukogu Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade artikli 65 lõikes 3 sätestatud korras.

Artikkel 23

Teenistujale, kes töötab kohas, kus liiklust loetakse eriti keerukaks ja kalliks, sest majutuskoht asub töökohast kaugel, võib maksta sõidutoetust.

Nende kohtade nimekirja, kus seda toetust võib anda, toetuse maksimaalsumma ja selle andmise eeskirjad kinnitab Euroopa Ühenduste Nõukogu Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade artikli 65 lõikes 3 sätestatud korras.







5. jagu

Artikkel 24

►M1 4. jaos sisalduvaid määrasid ◄ kohandatakse automaatselt alati, kui muudetakse Euroopa ühenduste ametnike suhtes kohaldatavates personalieeskirjades sätestatud vastavaid määrasid.







6. JAGU

TASUMISELE KUULUVATE SUMMADE MAKSMINE

Artikkel 25

1. Töötasu jooksva kuu eest makstakse teenistujale iga kuu 15. päeval. Töötasu summa ümardatakse ülespoole järgmise Belgia frangini.

2. Kui töötasu ei kuulu maksmisele terve kuu eest, jagatakse summa kolmekümnega ja:

a) kui tegelikult tuleb maksta kuni 15 päeva eest, makstakse üks kolmekümnendik iga päeva eest;

b) kui tegelikult tuleb maksta rohkem kui 15 päeva eest, võrdub maksmisele kuuluvate kolmekümnendike arv 30 ja mittetasustatavate päevade arvu vahega.

3. Kui õigus saada peretoetusi ja kodumaalt lahkumise toetust tekib pärast teenistusse astumise kuupäeva, saab teenistuja neid alates selle kuu esimesest päevast, kui see õigus tekkis. Sellise õiguse lõppemise korral saab teenistuja maksmisele kuuluvaid toetusi kuni õiguse lõppemise kuu viimase päevani.

Artikkel 26

Igale teenistujale makstakse selles kohas ja selle riigi vääringus, kus ta oma kohustusi täidab.

Analoogia põhjal kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade VII lisa artikli 17 lõigete 2, 3 ja 4 sätteid.

▼M2









V LISA

RAVI-, ÕNNETUS- JA KUTSEHAIGUSKINDLUSTUS

Artikkel 1

1. Fondi teenistujad ja fondi personali teenistustingimuste artikli 38 lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tingimustele vastavad isikud on liitunud Euroopa ühenduste institutsioonide ühise ravikindlustusskeemiga.

2. Euroopa ühenduste ametnike ravikindlustuseeskirju kohaldatakse eespool nimetatud isikute ja nende kaudu õigustatud isikute suhtes.

Artikkel 2

Euroopa ühenduste ametnike õnnetuse- ja kutsehaigusohu kindlustuseeskirju kohaldatakse fondi teenistujate suhtes.

Nende õnnetusjuhtumisse sattunud või kutsehaigusse haigestunud teenistujate nõuete rahuldamiseks, mis tulenevad kõnealustest eeskirjadest, volitab fondi direktor haldusasutust, kes vastutab selliste nõuete rahuldamise eest õnnetusjuhtumisse sattunud või kutsehaigusse haigestunud Euroopa ühenduste ametnike puhul.

Euroopa ühendused tagavad nendes eeskirjades sätestatud hüvitiste maksmise fondi teenistujatele ja nende kaudu õigustatud isikutele.









VI LISA

PENSIONISKEEM

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Kui enne teenistuja tööleasumist läbitud tervisekontrolli põhjal selgub, et teenistuja on haige või invaliid, võib direktor kõnealusest haigusest või invaliidsusest tulenevaid riske arvesse võttes otsustada võimaldada sellele teenistujale töövõimetuse või surmaga seotud hüvitisi alles viis aastat pärast seda, kui ta on fondi teenistusse asunud.







II PEATÜKK

VANADUSPENSION JA LAHKUMISTOETUS







1. Jaotis

Vanaduspension

Artikkel 2

Vanaduspensioni makstakse teenistujale kogunenud pensioniõigusliku staaži aastate koguarvu põhjal. Iga artikli 3 sätete kohaselt arvestatud aasta annab talle õiguse ühele aastale tööstaažile ja iga täielik kuu ühele kaheteistkümnendikule tööstaaži aastast.

Vanaduspensioniõiguse arvutamisel arvestatav maksimaalne tööstaaž on 35 aastat.

Artikkel 3

Artikli 2 lõikes 1 märgitud tähenduses tööstaaži arvestamiseks võetakse arvesse:

a) teenistuse pikkus teenistujana alates 9. märtsist 1982 ja pärast seda kuupäeva sõjaväeteenistuses viibimise aeg tingimusel, et asjaomane isik on sellise ajavahemiku eest tasunud ettenähtud pensionimaksed;

b) pensionilejäämiseks arvestatud ajavahemik vastavalt artikli 10 lõikele 2 tingimusel, et nimetatud artiklis ettenähtud kindlustusmatemaatiline väärtus või tagasimakstavad summad on makstud.

Artikkel 4

▼M3

Teenistuja, kes pärast fondi, Euroopa Kutsehariduse Arenduskeskuse või mõne ühenduse institutsiooni teenistusest lahkumist asub uuesti fondi või mõne ühenduse institutsiooni teenistusse, saab uuesti õiguse pensionile.

Ta võib taotleda, et tema pensioniõiguse arvutamisel võetaks arvesse kogu tema fondis, Euroopa Kutsehariduse Arenduskeskuses või mõnes ühenduse institutsioonis töötamise aeg, kui ta maksab tagasi kõik talle lahkumistoetusena makstud või vanaduspensionina saadud summad koos liitprotsendiga 3,5 % aastas.

▼M2

Kui vanaduspensioni saav teenistuja ei maksa tagasi eelmises lõigus nimetatud summasid, siis kogusumma, mis vastab tema vanaduspensioni kindlustusmatemaatilisele väärtusele kuupäeval, millal selle maksmine lõppes, makstakse talle koos liitprotsendiga 3,5 % aastas vanaduspensionina, mille maksmine lükatakse edasi aega, kui ta lõpetab oma teenistuse.

Artikkel 5

Pensionihüvitiste arvutamiseks kasutatav elatusmiinimum vastab palgaastme D4 esimese järgu teenistuja põhipalgale.

Artikkel 6

Vanaduspensioni kindlustusmatemaatiline väärtus on vähemalt sama suur kui summa, mille teenistuja oleks saanud, kui tema suhtes oleks kohaldatud artiklit 11.

Kui eelmiste sätete kohaselt makstava vanaduspensioni kindlustusmatemaatiline väärtus on nimetatud summast väiksem, saab teenistuja vanaduspensioni, mille kindlustusmatemaatiline väärtus võrdub esimeses lõikes sätestatud summaga.

Artikkel 7

“Vanaduspensioni kindlustusmatemaatiline väärtus” on teenistujale laekuvate hüvitiste kogumaksum