2004A1204 — ET — 31.01.2014 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

LEPING

Euroopa Ühenduse ja Andorra Vürstiriigi vahel nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamise kohta







EUROOPA ÜHENDUS ja ANDORRA VÜRSTIRIIK edaspidi “lepingupool” või “lepingupooled”, et näha ette nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta (edaspidi “direktiiv”) sätestatud meetmetega samaväärsed meetmed koostöö raames, kus arvestatakse mõlema lepingupoole õigustatud huve, ning pidades silmas, et kolmandad riigid, kelle olukord sarnaneb Andorra Vürstiriigi omaga, rakendavad samuti direktiivi meetmetega samaväärseid meetmeid, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:







Artikkel 1

Eesmärk

1. Euroopa Ühenduse ja Andorra Vürstiriigi vahelise koostöö raames peab Andorra Vürstiriigi territooriumil asutatud intressi maksja hoiuste intressimaksetelt, mida tasutakse Andorra Vürstiriigis füüsilisest isikust tegelikule tulusaajale, kelle elukohaks loetakse artiklis 3 ettenähtud korra kohaselt Euroopa Ühenduse liikmesriik, kinni maksu artiklis 7 täpsustatud tingimuste kohaselt.

Maks peetakse kinni, kui ei kohaldata andmete vabatahtliku avaldamise meetmeid vastavalt artiklis 9 sätestatud eeskirjadele. Artiklite 7 ja 9 kohaselt kinnipeetud maksusummadest saadav tulu jagatakse Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Andorra Vürstiriigi vahel vastavalt artiklis 8 sätestatud eeskirjadele.

Selleks et tagada käesoleva lepingu vastavus direktiiviga, täiendatakse neid meetmeid artiklis 12 sätestatud taotluse alusel toimuva teabevahetuse eeskirjadega ning artiklis 13 kirjeldatud konsultatsioonide ja läbivaatamise korraga.

2. Lepingupooled võtavad käesoleva lepingu rakendamiseks vajalikud meetmed. Andorra Vürstiriik võtab eelkõige meetmeid, mis võimaldavad tagada käesoleva lepingu rakendamiseks vajalike ülesannete täitmise tema territooriumil asutatud intressi maksjate poolt, olenemata intressi tootva võlanõude võlgniku asutamiskohast, ning sõnastab selgelt menetlusi ja trahve käsitlevad sätted.

Artikkel 2

Tegelik tulusaaja

1. Käesolevas lepingus tähendab tegelik tulusaaja füüsilist isikut, kellele makstakse intressi või kellele intressimaksed on tagatud, kui ta ei esita tõendeid selle kohta, et intressi ei ole makstud või intressimaksed ei ole talle tagatud, see tähendab kui:

a) isik tegutseb intressi maksjana artikli 4 tähenduses või

b) isik tegutseb juriidilise isiku nimel, üksuse nimel, kelle kasumit maksustatakse ettevõtjate maksustamist käsitlevate sätete kohaselt, Euroopa Ühenduse liikmesriigis või Andorra Vürstiriigis asutatud avatud investeerimisfondi nimel või

c) isik tegutseb teise füüsilise isiku nimel, kes on tegelik tulusaaja, ning teatab intressi maksjale tegeliku tulusaaja isiku vastavalt artikli 3 lõikele 1.

2. Kui intressi maksjal on andmeid, mille kohaselt füüsiline isik, kellele makstakse intressi või kellele intressimaksed on tagatud, ei pruugi olla tegelik tulusaaja, võtab intressi maksja mõistlikke meetmeid, et teha kindlaks tegeliku tulusaaja isik vastavalt artikli 3 lõikele 1. Kui intressi maksja ei suuda tegeliku tulusaaja isikut kindlaks teha, käsitab ta kõnealust füüsilist isikut tegeliku tulusaajana.

Artikkel 3

Tegeliku tulusaaja isik ja elukoht

1. Intressi maksja teeb tegeliku tulusaaja isiku, s.t tema nime, eesnime ja aadressi kindlaks vastavalt Andorra Vürstiriigis kehtivatele rahapesu tõkestamist käsitlevatele sätetele.

2. Intressi maksja teeb tegeliku tulusaaja elukoha kindlaks sätete kohaselt, mis varieeruvad vastavalt sellele, millal on tekkinud intressi maksja ja intressi saaja vahelised suhted. Tegeliku tulusaaja elukohaks loetakse riik, kus ta alaliselt elab, arvestades allpool sätestatud tingimusi:

a) kui lepingusuhted on tekkinud enne 1. jaanuari 2004, teeb intressi maksja tegeliku tulusaaja elukoha kindlaks Andorra Vürstiriigis kehtivate rahapesu tõkestamist käsitlevatele sätete kohaselt;

b) kui lepingusuhted on tekkinud või on tehinguid tehtud lepingut sõlmimata alates 1. jaanuarist 2004, teeb intressi maksja tegeliku tulusaaja elukoha kindlaks ametlikus isikut tõendavas dokumendis märgitud elukoha alusel või vajadusel mis tahes tegeliku tulusaaja esitatud dokumentaalse tõendi alusel järgmise korra kohaselt: füüsiliste isikute puhul, kes esitavad Euroopa Ühenduse liikmesriigis väljaantud ametliku isikutunnistuse, kuid deklareerivad oma elukohana mõne kolmanda riigi, tehakse isiku elukoht kindlaks selle kolmanda riigi pädeva ametivõimu väljastatud elukohatõendi või elamisloa põhjal, mille kõnealune füüsiline isik deklareerib oma elukohana. Sellise tõendi või elamisloa puudumisel loetakse isiku elukohaks see Euroopa Ühenduse liikmesriik, kes väljastas ametliku isikutunnistuse.

Artikkel 4

Intressi maksja

Käesolevas lepingus tähendab intressi maksja ettevõtjat, kes on asutatud Andorra Vürstiriigis ja kes maksab intressi või tagab intressi maksmise vahetult tegelikule tulusaajale olenemata sellest, kas ta on intressi tootva võlanõude võlgnik või ettevõtja, kellele võlgnik või tegelik tulusaaja on teinud ülesandeks intressi maksmise või intressi maksmise tagamise.

Artikkel 5

Pädev ametivõim

1. Käesolevas lepingus tähendab lepingupoole pädev ametivõim I lisas loetletud isikuid ja asutusi.

2. Kolmandate riikide puhul on pädev ametivõim selline isik või asutus, kes vastab maksustamisalastes kahe- või mitmepoolsetes lepingutes toodud määratlusele või sellise määratluse puudumisel muu isik või asutus, kes on pädev väljastama residentsuse tõendeid.

Artikkel 6

Intressimakse

1. Käesolevas lepingus tähendab intressimakse:

a) kontole makstud või krediteeritud intressi, mis tuleneb igasugusest võlanõudest olenemata sellest, kas nõue on tagatud hüpoteegiga või kas sellega kaasneb õigus saada osa võlgniku kasumist, ning eelkõige tulu riigi võlakirjadest või muudest võlakirjadest, kaasa arvatud selliste võlakirjadega seotud ülekursid ja lisatasud; makse hilinemise eest määratud trahve ei loeta intressimakseteks;

b) punktis a osutatud võlanõuete müügi, tagasimaksmise või väljaostmise korral kogunenud või kapitaliseeritud intressi;

c) intressimaksetest vahetult või direktiivi artikli 4 lõikes 2 osutatud üksuse vahendusel saadavat tulu, mida jaotavad: i) Euroopa Ühenduse liikmesriigis või Andorra Vürstiriigis asutatud investeerimisfondid, ii) direktiivi artikli 4 lõikes 3 ettenähtud võimalust kasutavad üksused ja iii) väljaspool artiklis 17 osutatud territooriumi asutatud investeerimisfondid;

d) järgmistes ettevõtjates ja üksustes osaluse müügist, tagasimaksmisest või väljaostmisest saadavat tulu, kui nad investeerivad rohkem kui 40 % oma varadest otse või muude investeerimisfondide või allnimetatud üksuste kaudu punktis a nimetatud võlanõuetesse: i) Euroopa Ühenduse liikmesriigis või Andorra Vürstiriigis asutatud investeerimisfondid, ii) direktiivi artikli 4 lõikes 3 ettenähtud võimalust kasutavad üksused, iii) väljaspool artiklis 17 osutatud territooriumi asutatud investeerimisfondid.

Andorra Vürstiriik võib siiski soovi korral intressimakse määratluses arvestada punktis d nimetatud tulusid üksnes sel määral, mil need vastavad punktides a ja b määratletud intressimaksetest otse või kaudselt saadavale tulule.

2. Kui intressi maksjal ei ole lõike 1 punktide c ja d kohaldamisel teavet selle kohta, kui suur osa tulust saadakse intressimaksetest, loetakse kogu tulu intressimakseks.

3. Kui intressi maksjal ei ole lõike 1 punkti d kohaldamisel teavet selle kohta, kui suur osa varast on investeeritud võlanõuetesse või nimetatud lõikes määratletud osalusse, loetakse see suuremaks kui 40 %. Kui intressi maksja ei suuda teha kindlaks tegeliku tulusaaja realiseeritud tulu, loetakse tuluks osaluse müügist, tagasimaksmisest või väljaostmisest saadud summa.

4. Lõike 1 punktides b ja d nimetatud tulude puhul võib Andorra Vürstiriik nõuda oma territooriumil asuvatelt intressi maksjatelt, et nad muudaksid intressi aasta- või lühema perioodi põhiseks ja käsitleda sellist intressi intressimaksena ka siis, kui selle ajavahemiku jooksul ei toimu müüki, tagasimaksmist või väljaostmist.

5. Tulusid, mis pärinevad ettevõtjatest või üksustest, kes on investeerinud kuni 15 % oma varast võlanõuetesse lõike 1 punkti a tähenduses, ei loeta intressimakseteks lõike 1 punktide c ja d tähenduses.

6. Alates 1. jaanuarist 2011 on lõike 1 punktis d ja lõikes 3 osutatud määr 25 %.

7. Lõike 1 punktis d ja lõikes 5 nimetatud määrad määratakse kindlaks lähtudes asjaomaste ettevõtjate või üksuste fonditingimustes või põhikirjas kehtestatud investeerimispõhimõtetest, nende puudumisel asjaomaste ettevõtjate või üksuste varade tegelikust koosseisust.

Artikkel 7

Maksu kinnipidamine

1. Kui tegeliku tulusaaja elukoht on mõnes Euroopa Ühenduse liikmesriigis, peab Andorra Vürstiriik käesoleva lepingu kolme esimese kohaldamisaasta jooksul maksuna kinni 15 %, kolme järgmise aasta jooksul 20 % ja seejärel 35 % tulust.

2. Intressi maksja peab maksu kinni järgmisel viisil:

a) kui tegemist on intressimaksetega artikli 6 lõike 1 punkti a tähenduses, siis makstud või krediteeritud intressisummalt;

b) kui tegemist on intressimaksetega artikli 6 lõike 1 punktide b või d tähenduses, siis neis punktides osutatud intresside või tulude summalt või samaväärse toimega maksu kaudu, mida saaja tasub kogu müügist, tagasimaksmisest või väljaostmisest saadud tulult;

c) kui tegemist on intressimaksetega artikli 6 lõike 1 punkti c tähenduses, siis selles lõikes osutatud tulude summalt;

d) kui Andorra Vürstiriik kasutab artikli 6 lõikes 4 ettenähtud võimalust, siis aastapõhiseks arvestatud intresside summalt.

3. Lõike 2 punktide a ja b kohaldamisel arvutatakse kinnipeetav summa proportsionaalselt ajavahemikuga, mil tegelikul tulusaajal võlanõue oli. Kui intressi maksja ei suuda kindlaks teha tema nõudeõiguse ajalist kestust oma käsutuses oleva teabe põhjal, siis loeb ta tegeliku tulusaaja õigustatud subjektiks kogu võlanõude olemasolu ajaks, välja arvatud juhul kui tegelik tulusaaja esitab tõendi võlanõude omandamise kuupäeva kohta.

4. Muud intressimakselt makstavad ja kinnipeetavad maksud kui käesolevas lepingus ettenähtud maks arvatakse maha samalt intressimakselt lõigete 1 ja 3 kohaselt arvutatud kinnipeetavast maksust.

5. Kui artiklis 10 ei ole sätestatud teisiti, ei takista maksu kinnipidamine Andorra Vürstiriigis asutatud intressi maksja poolt tegeliku tulusaaja residendiriigist Euroopa Ühenduse liikmesriigil tulu maksustamist vastavalt oma siseriiklikule õigusele.

Juhul kui maksumaksja deklareerib selle Euroopa Ühenduse liikmesriigi maksuhaldurile, kus on tema elukoht, tulu intressidest, mida on maksnud Andorra Vürstiriigis asutatud intressi maksja, maksustatakse seda tulu sama määra järgi, mida kohaldatakse selles liikmesriigis saadud intresside suhtes.

Artikkel 8

Tulu jaotamine

1. Artiklis 7 nimetatud maksu kinnipidamisest saadud tulust jääb Andorra Vürstiriigile 25 % ning 75 % neist tuludest kannab ta üle Euroopa Ühenduse liikmesriigile, mille elanik tegelik tulusaaja on.

2. Selliseid ülekandeid tehakse igal kalendriaastal igale liikmesriigile ühe maksena hiljemalt selle kalendriaasta lõpule järgneva kuue kuu jooksul, mil maks kinni peeti.

Andorra Vürstiriik võtab vajalikud meetmed, et tagada tulude jaotamise süsteemi nõuetekohane toimimine.

Artikkel 9

Andmete vabatahtlik avaldamine

1. Andorra Vürstiriik sätestab menetluse, mis võimaldab tegelikel tulusaajatel vältida artiklis 7 osutatud maksu kinnipidamist, kui tegelik tulusaaja esitab oma intressi maksjale oma elukohaliikmesriigi pädeva ametivõimu poolt tema nimele välja antud tõendi, mis vastab käesoleva artikli lõikele 2.

2. Tegeliku tulusaaja taotlusel väljastab tema elukohaliikmesriigi pädev ametivõim talle tõendi, milles on märgitud järgmised andmed:

a) tegeliku tulusaaja perekonnanimi, eesnimi, aadress ja maksukohustuslase number või sellise puudumisel sünniaeg ja sünnikoht;

b) intressi maksja nimi või nimetus ja aadress;

c) tegeliku tulusaaja kontonumber või selle puudumisel võlanõuet tõendava dokumendi andmed.

Selline tõend kehtib kuni kolm aastat. See antakse igale tegelikule tulusaajale, kes seda taotleb, kahe kuu jooksul alates taotluse esitamisest.

Artikkel 10

Topeltmaksustamise vältimine

1. Tegeliku tulusaaja residendiriigist Euroopa Ühenduse liikmesriik tagab artiklis 7 osutatud maksu kinnipidamisest tuleneda võiva topeltmaksustamise vältimise vastavalt käesoleva artikli lõigetele 2 ja 3.

2. Kui tegeliku tulusaaja intressidelt on Andorra Vürstiriigis artikli 7 kohaselt peetud kinni maks, võimaldab tegeliku tulusaaja residendiriigist Euroopa Ühenduse liikmesriik talle siseriiklike õigusnormide kohaselt maksukrediiti kinnipeetud maksuga võrdses summas. Kui kinnipeetud summa ületab maksusummat, mis kuulub tasumisele tema siseriikliku õiguse kohaselt, mis käsitleb intresside kogusummat, millelt maks kinni peetakse, maksab residendiriigist liikmesriik kinnipeetud maksu ülemäärase summa tegelikule tulusaajale tagasi.

3. Kui lisaks artiklis 7 nimetatud kinnipeetavale maksule on tegeliku tulusaaja intressidelt kinni peetud muud liiki maks ja kui residendiriigist Euroopa Ühenduse liikmesriik võimaldab sellise kinnipeetava maksu osas maksukrediiti oma siseriiklike õigusnormide või topeltmaksustamise vältimise lepingute kohaselt, krediteeritakse selline kinnipeetav maks enne lõikes 2 osutatud menetluse rakendamist.

4. Tegeliku tulusaaja residendiriigist Euroopa Ühenduse liikmesriik võib asendada lõigetes 2 ja 3 osutatud maksukrediidi artiklis 7 nimetatud kinnipeetud maksu tagasimaksmisega.

Artikkel 11

Käibevõlakirjad

1. Käesoleva lepingu kohaldamise kuupäevast alates ja seni kui Andorra Vürstiriik peab kinni artiklis 7 ettenähtud maksu ja vähemalt üks liikmesriik kohaldab samasugust kinnipeetavat maksu, kuid mitte kauem kui 31. detsembrini 2010, ei loeta võlanõueteks artikli 6 lõike 1 punkti a tähenduses riigisiseseid ja rahvusvahelisi võlakirju ning muid käibevõlakirju, mis on esmakordselt emiteeritud enne 1. märtsi 2001 või mille esialgsed emissiooniprospektid on enne nimetatud kuupäeva heaks kiitnud pädev ametivõim nõukogu direktiivi 80/390/EMÜ tähenduses või Andorra Vürstiriigi või kolmanda riigi asjaomased ametivõimud, tingimusel et alates 1. märtsist 2002 ei ole neid võlakirju kordagi täiendavalt emiteeritud.

2. Niikaua kuni vähemalt üks Euroopa Ühenduse liikmesriik kohaldab samuti samaväärseid sätteid, kohaldatakse käesolevat artiklit jätkuvalt ka pärast 31. detsembrit 2010 selliste käibevõlakirjade suhtes:

— mis sisaldavad brutointressiklauslit ja varajase väljaostmise klausleid ja

— mille artiklis 4 määratletud intressi maksja on asutatud Andorra Vürstiriigis ja

— mille puhul kõnealune intressi maksja maksab intressi otse või tagab intressimakse Euroopa Ühenduse liikmesriigis elavale tegelikule tulusaajale.

Kui kõik Euroopa Ühenduse liikmesriigid lõpetavad samaväärsete sätete kohaldamise, jätkatakse käesoleva artikli kohaldamist ainult selliste käibevõlakirjade suhtes:

— mis sisaldavad brutointressiklauslit ja varajase väljaostmise klausleid ja

— mille emitendist intressi maksja on asutatud Andorra Vürstiriigis ja

— mille puhul kõnealune intressi maksja maksab intressi otse või tagab intressimakse Euroopa Ühenduse liikmesriigis elavale tegelikule tulusaajale.

Kui 1. märtsil 2002 või pärast seda toimub riigi või seotud ja avalik-õiguslikke ülesandeid täitva või rahvusvahelise lepinguga tunnustatud üksuse eespool nimetatud käibevõlakirjade täiendav emissioon, loetakse kogu selliste võlakirjade emissioon, mis koosneb esialgsest emissioonist ja täiendavatest emissioonidest, võlanõudeks artikli 6 lõike 1 punkti a tähenduses.

Kui eespool nimetatud käibevõlakirjade täiendava emissiooni teostab 1. märtsil 2002 või pärast seda eelmises lõigus nimetamata emitent, käsitatakse seda täiendavat emissiooni võlanõudena artikli 6 lõike 1 punkti a tähenduses.

3. Käesolev artikkel ei takista Euroopa Ühenduse liikmesriikidel ja Andorra Vürstiriigil lõikes 1 osutatud võlakirjadest saadud tulu maksustamist kooskõlas oma õigusaktidega.

Artikkel 12

Teabevahetus taotluse alusel

1. Andorra Vürstiriigi ja Euroopa Ühenduse liikmesriikide pädevad ametivõimud vahetavad käesoleva lepinguga hõlmatud tulu osas teavet käitumise kohta, mis kujutab endast taotluse saanud riigi õigusaktide kohaselt maksupettust või sarnast õigusrikkumist. “Sarnase õigusrikkumise” all mõistetakse üksnes sama raskusastmega õigusrikkumist kui käitumine, mida taotluse saanud liikmesriigi õigusaktide alusel loetakse maksupettuseks.

Kuni Andorra Vürstiriik ei ole maksupettuse mõistet lülitanud oma siseriiklikku õigusesse, kohustub ta taotluse saanud riigina esimeses lõigus nimetatud teabevahetuse eesmärgil lugema maksupettuseks käitumise, millega pettuse teel on tekitatud kahju taotluse esitanud riigi maksuhalduri varalistele huvidele ja mis kujutab endast Andorra Vürstiriigi õigusaktide kohaselt pettust.

Vastuseks nõuetekohaselt põhjendatud taotlusele esitab taotluse saanud liikmesriik teabe käesolevas artiklis eespool nimetatud käitumise juhtumite kohta, mille puhul on taotluse esitanud riigis alustatud või võidakse alustada kriminaal- või muu uurimine.

2. Otsustades, kas taotluse alusel võib teavet edastada, peab taotluse saanud riik kohaldama taotluse esitanud riigi õigusaktide alusel kohaldatavaid aegumistähtaegu taotluse saanud riigi aegumistähtaegade asemel.

3. Taotluse saanud riik annab teavet juhul, kui taotluse esitanud riigil on põhjendatud kahtlus, et vastav käitumine kujutab endast maksupettust või sarnast õigusrikkumist. Kui taotluse saab Andorra Vürstiriik, peavad Andorra Vürstiriigi kohtuasutused käesolevas artiklis sätestatud tingimustest lähtudes kahe kuu jooksul otsustama, kas taotlus on vastuvõetav.

4. Taotluse esitanud riigi kahtlus, et rikkumine on toimunud, võib põhineda:

a) kinnitatud või kinnitamata dokumentidel, sealhulgas raamatupidamisdokumentidel või pangakontodega seotud dokumentidel;

b) maksumaksja antud tunnistustel;

c) teabel, mis on saadud informaatorilt või muult kolmandalt isikult, kes on sõltumatult kinnitatud või on muul põhjusel tõenäoliselt usaldusväärne või

d) kaudsetel tõenditel.

5. Sel viisil vahetatud teave on konfidentsiaalne ja seda võib avaldada üksnes ühe lepingupoole pädevatele isikutele või ametivõimudele, kelle pädevuses on artiklis 1 osutatud intressimaksete maksustamisega seonduv, kas artiklites 7 ja 8 osutatud kinnipeetava maksu ja sellest saadava tulu või artiklis 9 osutatud andmete vabatahtliku avaldamise osas. Need isikud või ametivõimud võivad sel viisil saadud teavet avaldada kõnealuse maksustamisega seotud avalikel kohtuistungitel või kohtuotsustes.

Teavet võib muudele isikutele või ametivõimudele edastada ainult teavet andnud lepingupoole pädeva ametivõimu eelneval kirjalikul nõusolekul.

6. Andorra Vürstiriik nõustub alustama kahepoolseid läbirääkimisi iga liikmesriigiga, kes seda soovib, et määratleda individuaalsed “sarnaste õigusrikkumiste” kategooriad vastavalt selles riigis rakendatavale menetlusele.

Artikkel 13

Konsultatsioonid ja läbivaatamine

1. Lepingupooled konsulteerivad üksteisega vähemalt kord kolme aasta jooksul või kummagi lepingupoole taotlusel, eesmärgiga vaadata läbi ja kui lepingupooled peavad seda vajalikuks, parandada käesoleva lepingu tehnilist toimimist ning hinnata rahvusvahelist olukorda. Konsulteeritakse ühe kuu jooksul pärast taotluse esitamist või kiireloomulistel juhtudel võimalikult kiiresti.

Sellise hindamise alusel võivad lepingupooled omavahel konsulteerida, et teha kindlaks, kas rahvusvahelist olukorda arvestades on tarvis teha muudatusi käesolevasse lepingusse.

2. Niipea kui on olemas piisavalt kogemusi lepingu artikli 7 lõike 1 täieliku rakendamise osas, konsulteerivad lepingupooled omavahel, et uurida, kas rahvusvahelist olukorda arvestades on tarvis teha muudatusi käesolevasse lepingusse.

3. Seoses lõigetes 1 ja 2 viidatud konsultatsioonidega teavitavad lepingupooled üksteist võimalikest arengutest, mis võivad mõjutada käesoleva lepingu nõuetekohast toimimist. See hõlmab ka mis tahes asjassepuutuvat lepingut ühe lepingupoole ja kolmanda riigi vahel.

4. Kui Andorra Vürstiriigi pädevate ametivõimude ja Euroopa Ühenduse liikmesriikide ühe või mitme käesoleva lepingu artikli 5 kohase pädeva ametivõimu vahel tekib lahkarvamus lepingu tõlgendamise või kohaldamise küsimustes, püüavad need ametivõimud lahendada erimeelsuse sõbralikult. Nad teavitavad viivitamata Euroopa Ühenduste Komisjoni ja teiste Euroopa Ühenduse liikmesriikide pädevaid ametivõime nende konsultatsioonide tulemustest. Komisjon võib pädeva ametivõimu taotlusel osaleda konsultatsioonidel tõlgendamise küsimustes.

Artikkel 14

Kohaldamine

1. Käesoleva lepingu kohaldamine sõltub direktiivis või käesolevas lepingus hõlmatud meetmete või nendega samaväärsete meetmete vastuvõtmisest ja rakendamisest liikmesriikide sõltlas- või assotsieerunud territooriumide poolt, mida on nimetatud 19. ja 20. juunil 2000 Santa Maria da Feiras toimunud Euroopa Ülemkogule nõukogu (majandus- ja rahandusküsimused) esitatud aruandes, ning Ameerika Ühendriikide, Monaco, Liechtensteini, Šveitsi ja San Marino poolt, nähes ette samad rakendamiskuupäevad.

2. Lepingupooled otsustavad ühise kokkuleppega vähemalt kuus kuud enne lõikes 6 osutatud kuupäeva, kas lõikes 1 sätestatud tingimus asjaomaste meetmete jõustumiskuupäevade kohta kolmandates riikides ning kõnealustel sõltlas- või assotsieerunud territooriumidel on täidetud. Kui lepingupooled ei otsusta, et tingimus on täidetud, määravad nad ühisel kokkuleppel uue kuupäeva lõike 6 kohaldamiseks.

3. Ilma et see piiraks Andorra Vürstiriigi institutsioonilist korraldust, kohaldab Andorra Vürstiriik käesolevat lepingut lõikes 6 osutatud kuupäevast ja teatab sellest Euroopa Ühendusele.

4. Käesoleva lepingu või selle osade kohaldamise võib üks lepingupool kohe peatada vastava teate edastamisega teisele lepingupoolele, kui direktiivi või selle osa Euroopa Ühenduse õiguse kohaselt kas ajutiselt või alaliselt ei kohaldata või kui Euroopa Ühenduse liikmesriik peatab oma rakendusaktide kohaldamise.

5. Samuti võib kumbki lepingupool peatada käesoleva lepingu kohaldamise sellekohase teate esitamisega teisele lepingupoolele juhul, kui üks eespool nimetatud viiest riigist (Ameerika Ühendriigid, Monaco, Liechtenstein, Šveits või San Marino) või üks Euroopa Ühenduse liikmesriigi lõikes 1 osutatud sõltlas- või assotsieerunud territoorium lõpetab edaspidi direktiivis sätestatud meetmete või nendega samaväärsete meetmete kohaldamise. Kohaldamist ei saa peatada varem kui kaks kuud pärast teatamist. Käesoleva lepingu kohaldamine jätkub niipea, kui meetmete kohaldamine on taastatud.

6. Lepingupooled võtavad käesoleva lepingu järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu hiljemalt 1. juuliks 2005.

Artikkel 15

Allakirjutamine, jõustumine ja lõpetamine

1. Lepingupooled ratifitseerivad või kiidavad käesoleva lepingu heaks oma siseriikliku menetluse kohaselt. Lepingupooled teavitavad teineteist menetluse lõpuleviimisest. Käesolev leping jõustub viimasele teatele järgneva teise kuu esimesel päeval.

2. Kumbki lepingupool võib käesoleva lepingu täitmise lõpetada, teatades sellest teisele poolele. Sellisel juhul kaotab leping kehtivuse kaksteist kuud pärast teavitamist.

Artikkel 16

Nõuded ja lõpparuanne

1. Käesoleva lepingu lõpetamine või täielik või osaline peatamine ei mõjuta füüsiliste isikute nõudeid.

2. Sel juhul koostab Andorra Vürstiriik enne käesoleva lepingu kohaldamise lõppu lõpparuande ja teeb Euroopa Ühenduse liikmesriikidele lõppmakse.

Artikkel 17

Territoriaalne ulatus

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, nimetatud asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Andorra Vürstiriigi territooriumi suhtes.

Artikkel 18

Lisad

1. Lepingu kaks lisa on selle lahutamatu osa.

2. I lisas toodud pädevate ametivõimude loetelu võib kõnealuse lisa punktis a viidatud ametivõimu osas muuta Andorra Vürstiriik ning muude ametivõimude osas Euroopa Ühendus, lihtsalt teavitades sellest teist lepingupoolt.

II lisas toodud seotud üksuste loetelu võib muuta vastastikusel kokkuleppel.

Artikkel 19

Keeled

1. Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja katalaani keeles, kusjuures kõik erinevates keeltes tekstid on võrdselt autentsed.

2. Maltakeelne tekst kinnitatakse lepingupoolte poolt vastava kirjavahetuse põhjal. Maltakeelne tekst on autentne samal viisil nagu tekstid lõikes 1 viidatud keeltes.

SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.

Hecho en Bruselas, el quince de noviembre del dos mil cuatro.

V Bruselu dne patnáctého listopadu dva tisíce čtyři.

Udfærdiget i Bruxelles den femtende november to tusind og fire.

Geschehen zu Brüssel am fünfzehnten November zweitausendundvier.

Kahe tuhande neljanda aasta novembrikuu viieteistkümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα πέντε Νοεμβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα.

Done at Brussels on the fifteenth day of November in the year two thousand and four.

Fait à Bruxelles, le quinze novembre deux mille quatre.

Fatto a Bruxelles, addì quindici novembre duemilaquattro.

Briselē, divi tūkstoši ceturtā gada piecpadsmitajā novembrī.

Pasirašyta du tūkstančiai ketvirtų metų lapkričio penkioliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-negyedik év november havának tizenötödik napján.

Magħmul fi Brussel fil-ħmistax il-jum ta' Novembru tas-sena elfejn u erbgħa.

Gedaan te Brussel, de vijftiende november tweeduizendvier.

Sporządzono w Brukseli w dniu piętnastego października roku dwutysięcznego czwartego.

Feito em Bruxelas, em quinze de Novembro de dois mil e quatro.

V Bruseli pätnásteho novembra dvetisícštyri.

V Bruslju, petnajstega novembra leta dva tisoč štiri.

Tehty Brysselissä viidentenätoista päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattaneljä.

Som skedde i Bryssel den femtonde november tjugohundrafyra.

Fet a Brussel les el dia quinze de novembre de l'any dos mil quatre.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Per la Comunitat Europea

Pel Principat d’Andorra

I LISA

LEPINGUPOOLTE PÄDEVATE AMETIVÕIMUDE LOETELU

Käesoleva lepingu kohaldamisel on pädevad ametivõimud:

a) Andorra Vürstiriigis: El Ministre eucarregat de les Finances või tema volitatud esindaja; artikli 3 kohaldamisel on pädevaks ametivõimuks el Ministre eucarregat de l’Interior või tema volitatud esindaja,

b) Belgia Kuningriigis: De Minister van Financiën/Le Ministre des Finances või tema volitatud esindaja,

c) Tšehhi Vabariigis: Ministr financí või tema volitatud esindaja,

d) Taani Kuningriigis: Skatteministeren või tema volitatud esindaja,

e) Saksamaa Liitvabariigis: Der Bundesminister der Finanzen või tema volitatud esindaja,

f) Eesti Vabariigis: Rahandusminister või tema volitatud esindaja,

g) Kreeka Vabariigis: Ο Υπουργός Οικονομίας και Οικονομικών või tema volitatud esindaja,

h) Hispaania Kuningriigis: El Ministro de Economía y Hacienda või tema volitatud esindaja,

i) Prantsuse Vabariigis: Le Ministre chargé du budget või tema volitatud esindaja,

j) Iirimaal: The Revenue Commissioners või nende volitatud esindaja,

k) Itaalia Vabariigis: Il Capo del Dipartimento per le Politiche Fiscali või tema volitatud esindaja,

l) Küprose Vabariigis: Υπουργός Οικονομικών või tema volitatud esindaja,

m) Läti Vabariigis: Finanšu ministrs või tema volitatud esindaja,

n) Leedu Vabariigis: Finansų ministras või tema volitatud esindaja,

o) Luksemburgi Suurhertsogiriigis: Le Ministre des Finances või tema volitatud esindaja; artikli 12 kohaldamisel on pädevaks ametivõimuks Le Procureur Général d’Etat luxembourgeois,

p) Ungari Vabariigis: A pénzügyminiszter või tema volitatud esindaja,

q) Malta Vabariigis: Il-Ministru responsabbli għall-Finanzi või tema volitatud esindaja,

r) Madalmaade Kuningriigis: De Minister van Financiën või tema volitatud esindaja,

s) Austria Vabariigis: Der Bundesminister für Finanzen või tema volitatud esindaja,

t) Poola Vabariigis: Minister Finansów või tema volitatud esindaja,

u) Portugali Vabariigis: O Ministro das Finanças või tema volitatud esindaja,

v) Sloveenia Vabariigis: Minister za financií või tema volitatud esindaja,

w) Slovaki Vabariigis: Minister financií või tema volitatud esindaja,

x) Soome Vabariigis: Valtiovarainministeriö/Finansministeriet või tema volitatud esindaja,

y) Rootsi Kuningriigis: Chefen för Finansdepartementet või tema volitatud esindaja,

z) Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigis ning neil Euroopa territooriumidel, mille välissuhete eest vastutab Ühendkuningriik: the Commissioners of Inland Revenue või nende volitatud esindaja ning Gibraltari pädev ametivõim, kelle määrab Ühendkuningriik vastavalt kokkulepetele, mis Gibraltari pädevate ametiasutuste kohta on sõlmitud seoses EL ja EÜ dokumentidega ja neid käsitlevate lepingutega, millest liikmesriike ja Euroopa Liidu institutsioone teavitati 19. aprillil 2000 ning mille ühe koopia Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaat edastab Andorra Vürstiriigile ja mida kohaldatakse käesoleva lepingu suhtes,

▼M1

aa) Bulgaarias: Изпълнителният директор на Националната агенция за приходите või volitatud esindaja,

ab) Rumeenias: Președintele Agenției Naționale de Administrare Fiscală või volitatud esindaja,

ac) Horvaatias: Ministar financija või volitatud esindaja.

▼B

II LISA

SEOTUD ÜKSUSTE LOETELU

Käesoleva lepingu artikli 11 kohaldamisel loetakse järgmisi üksusi seotud ja avalik-õiguslikke ülesandeid täitvateks või rahvusvahelise lepinguga tunnustatud üksusteks:

ÜKSUSED EUROOPA LIIDUS:

Belgia — Vlaams Gewest (Flaami piirkond) — Région wallonne (Vallooni piirkond) — Région bruxelloise/Brussels Gewest (Brüsseli piirkond) — Communauté française (prantsuskeelne kogukond) — Vlaamse Gemeenschap (flaamikeelne kogukond) — Deutschsprachige Gemeinschaft (saksakeelne kogukond)

Hispaania — Xunta de Galicia (Galicia piirkondlik valitsus) — Junta de Andalucía (Andaluusia piirkondlik valitsus) — Junta de Extremadura (Extremadura piirkondlik valitsus) — Junta de Castilla-La Mancha (Castilla-La Mancha piirkondlik valitsus) — Junta de Castilla-León (Castilla-Leóni piirkondlik valitsus) — Gobierno Foral de Navarra (Navarra piirkondlik valitsus) — Govern de les Illes Balears (Baleaari saarte piirkondlik valitsus) — Generalitat de Catalunya (Kataloonia piirkondlik valitsus) — Generalitat de Valencia (Valencia piirkondlik valitsus) — Diputación General de Aragón (Aragoni piirkondlik valitsus) — Gobierno de las Islas Canarias (Kanaari saarte piirkondlik valitsus) — Gobierno de Murcia (Murcia piirkondlik valitsus) — Gobierno de Madrid (Madridi piirkondlik valitsus) — Gobierno de la Comunidad Autónoma del País Vasco/Euzkadi (Baski autonoomse piirkonna valitsus) — Diputación Foral de Guipúzcoa (Gipuzkoa piirkondlik valitsus) — Diputación Foral de Vizcaya/Bizkaia (Vizcaya piirkondlik valitsus) — Diputación Foral de Alava (Alava piirkondlik valitsus) — Ayuntamiento de Madrid (Madridi linnavolikogu) — Ayuntamiento de Barcelona (Barcelona linnavolikogu) — Cabildo Insular de Gran Canaria (Gran Canaria saare volikogu) — Cabildo Insular de Tenerife (Tenerife saare volikogu) — Instituto de Crédito Oficial (riiklik krediidiasutus) — Instituto Catalán de Finanzas (Kataloonia finantsasutus) — Instituto Valenciano de Finanzas (Valencia finantsasutus)

Kreeka — Оργανισμός Тηλεπικοινωνιών Ελλάδος (riiklik telekommunikatsiooni organisatsioon) — Оργανισμός Σιδηροδρόμων Ελλάδος (riiklik raudteeorganisatsioon) — Δημόσια Επιχείρηση Ηλεκτρισμού (riiklik elektrienergiaettevõte)

Prantsusmaa — La Caisse d'amortissement de la dette sociale (CADES) (sotsiaalkindlustusvõlgade väljaostmise fond) — L'Agence française de développement (AFD) (Prantsusmaa arenguasutus) — Réseau Ferré de France (RFF) (Prantsusmaa raudteevõrk) — Caisse Nationale des Autoroutes (CNA) (riiklik kiirteede fond) — Assistance publique Hôpitaux de Paris (APHP) (Pariisi haiglate avaliku toetuse asutus) — Charbonnages de France (CDF) (Prantsusmaa söeamet) — Entreprise minière et chimique (EMC) (kaevandus- ja keemiatööstusettevõtja)

Itaalia — Piirkonnad — Provintsid — Kohalikud omavalitsused — Cassa Depositi e Prestiti (hoiuste ja laenude fond)

Läti — Pašvaldības (kohalikud omavalitsused)

Poola — gminy (kommuunid) — powiaty (ringkonnad) — województwa (provintsid) — związki gmin (kommuunide ühendused) — związki powiatów (ringkondade ühendused) — związki województw (provintside ühendused) — miasto stołeczne Warszawa (pealinn Varssavi) — Agencja Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa (põllumajanduse restruktureerimise ja moderniseerimise agentuur) — Agencja Nieruchomości Rolnych (põllumajandusliku omandi agentuur)

Portugal — Região Autónoma da Madeira (Madeira autonoomne piirkond) — Região Autónoma dos Açores (Assooride autonoomne piirkond) — Kohalikud omavalitsused

Slovakkia — mestá a obce (kohalikud omavalitsused) — Železnice Slovenskej republiky (Slovakkia raudteekompanii) — Štátny fond cestného hospodárstva (riiklik teedehoiu fond) — Slovenské elektrárne (Slovakkia energiajaamad) — Vodohospodárska výstavba (säästva veekasutuse arendamise ettevõte)

RAHVUSVAHELISED ÜKSUSED:

— Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank

— Euroopa Investeerimispank

— Aasia Arengupank

— Aafrika Arengupank

— Maailmapank/IBRD/IMF

— Rahvusvaheline finantskorporatsioon

— Ameerika Arengupank

— Euroopa Nõukogu Sotsiaalse Arengu Fond

— EURATOM

— Euroopa Ühendus

— Corporación Andina de Fomento (CAF) (Andide arengu korporatsioon)

— Eurofima

— Euroopa Söe- ja Teraseühendus

— Põhjamaade Investeerimispank

— Kariibi Arengupank

Artikli 11 sätted ei piira rahvusvahelisi kohustusi, mida lepingupooled võivad olla endale võtnud seoses eespool nimetatud rahvusvaheliste üksustega.

ÜKSUSED KOLMANDATES RIIKIDES

Üksused, mis vastavad järgmistele tingimustele.

1. Üksust peetakse siseriiklike kriteeriumide kohaselt avalik-õiguslikuks üksuseks.

2. Selline avalik-õiguslik üksus on turuväline tootja, kes haldab ja rahastab toiminguid, peamiselt pakkudes turuväliseid kaupu ja teenuseid, mis on mõeldud ühiskondliku hüvena ja mida tegelikult kontrollib valitsemissektor.

3. Selline avalik-õiguslik üksus on suur ja regulaarne võlakirjade emiteerija.