2008E0898 — ET — 01.03.2010 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2008/898/ÜVJP,

1. detsember 2008,

millega pikendatakse Aafrika Liitu nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14, artikli 18 lõiget 5 ja artikli 23 lõiget 2, ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu võttis 6. detsembril 2007 vastu ühismeetme 2007/805/ÜVJP, ( 1 ) millega nimetati Euroopa Liidu eriesindajaks (ELi eriesindaja) Aafrika Liitu Koen VERVAEKE. (2) Tuginedes ühismeetme 2007/805/ÜVJP läbivaatamisele, tuleks ELi eriesindaja volitusi pikendada 14 kuu võrra. (3) ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada EL lepingu artiklis 11 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:







▼M1

Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

Käesolevaga pikendatakse Koen VERVAEKE volitusi Aafrika Liitu (AL) nimetatud Euroopa Liidu eriesindajana kuni 31. augustini 2010. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib lõpetada varem, kui nõukogu pärast Euroopa välisteenistust käsitleva otsuse jõustumist liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (kõrge esindaja) soovituse põhjal nii otsustab.

▼B

Artikkel 2

Poliitilised eesmärgid

ELi eriesindaja volitused põhinevad ELi kindlaks määratud üldistel strateegilistel eesmärkidel, et toetada Aafrika jõupingutusi rahumeelse, demokraatliku ja jõuka tuleviku loomisel, vastavalt ELi Aafrika strateegias sätestatule. Kõnealused eesmärgid hõlmavad järgmist:

a) ELi poliitilise dialoogi ja ALiga loodud laiemate suhete tõhustamine;

b) ELi ja ALi partnerluse tugevdamine kõigis ELi Aafrika strateegias esitatud valdkondades, aidates kaasa ELi Aafrika strateegia arendamisele ja rakendamisele koostöös ALiga, austades Aafrika isevastutuse põhimõtet ja tehes kooskõlastatult mitmepoolsete partneritega tihedamat koostööd Aafrika esindajatega mitmepoolsetel foorumitel;

c) koostöö ALiga ja ALile abi osutamine, toetades institutsioonilist arengut ja tugevdades ELi ja ALi institutsioonide suhteid, sealhulgas arenguabi kaudu, et edendada järgmisi valdkondi: — rahu ja julgeolek: näha ette, hoida ära, suunata ja lahendada konflikte, eriti vahenduse abil, toetada jõupingutusi rahu ja stabiilsuse edendamisel ning toetada konfliktijärgset ülesehitustööd; — inimõigused ja valitsemistava: edendada ja kaitsta inimõigusi; edendada põhivabadusi ja õigusriigi austamist; toetada poliitilise dialoogi ning finants- ja tehnilise abi kaudu Aafrika jõupingutusi valitsemistava järelevalvel ja parandamisel; toetada osalusdemokraatia ja vastutuse suurendamist; toetada korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastast võitlust ning täiendavalt edendada jõupingutusi käsitlemaks laste ja relvastatud konfliktide teema kõiki aspekte; — jätkusuutlik majanduskasv, piirkondlik integratsioon ja kaubandus: toetada jõupingutusi seoses vastastikuse seotusega ning hõlbustada inimeste juurdepääsu veele ja kanalisatsioonile, energiale ning infotehnoloogiale; edendada stabiilse, tõhusa ja õiguslikult ühtlustatud ettevõtluskeskkonna tekkimist; aidata Aafrikal integreeruda maailma majandussüsteemi, aidata Aafrika riikidel täita ELi eeskirju ja norme; toetada Aafrikat kliimamuutuste mõju tõrjumisel; — investeerimine inimestesse: toetada jõupingutusi soolise võrdõiguslikkuse, tervise, toiduohutuse ja hariduse valdkonnas; edendada vahetusprogramme, ülikoolide ja tippkeskuste võrgustikke; tegeleda rände algpõhjustega.

Lisaks sellele on ELil juhtroll Aafrika ja ELi vahelise strateegilise partnerluse arendamisele ja tugevdamisele suunatud ELi-Aafrika ühisstrateegia rakendamisel.

Artikkel 3

Volitused

▼M1

Artiklis 2 osutatud eesmärkide ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga (ÜVJP) / ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitikaga (ÜJKP) seotud aspektide saavutamiseks on ELi eriesindajal järgmised volitused:

a) tugevdada ELi üldist mõju Addis Abebas ALi ja selle komisjoniga peetavas dialoogis mitmetes ELi ja ALi suhetega hõlmatud ÜVJP/ÜJKPga seotud küsimustes ning koordineerida seda dialoogi;

▼B

b) tagada piisaval tasemel poliitiline esindatus, mis kajastaks ELi tähtsust ALi poliitilise, finants- ja institutsioonilise koostööpartnerina ning selle partnerluse märkimisväärseid arenguid, mille tingib ALi poliitilise rolli tugevnemine maailmas;

c) juhul kui nõukogu teeb vastava otsuse, esindada ELi seisukohti ja poliitikaid, kui ALil on oluline roll kriisiolukordades, mille jaoks ELi eriesindajat pole nimetatud;

d) aidata saavutada ELi poliitikate ja tegevuse parem sidusus, järjepidevus ja koordineeritus ALi poliitikate ja tegevusega ning anda panus laiema partnerite rühma ning selle ja ALi vaheliste suhete koordineerimise tõhustamisele;

e) jälgida tähelepanelikult ja anda aru kõikidest asjakohastest arengutest ALi tasemel;

f) säilitada tihedad kontaktid ALi komisjoni, teiste ALi asutuste, ALi juures asuvate Aafrika allpiirkondlike organisatsioonide ja ALi liikmesriikide esindustega;

g) hõlbustada suhteid ja koostööd ALi ja Aafrika allpiirkondlike organisatsioonide vahel, eelkõige neis valdkondades, mida EL toetab;

h) nõustada ja toetada ALi tema taotluse korral valdkondades, mis on sätestatud ELi Aafrika strateegias;

i) nõustada ja toetada ALi kriisiohjamise suutlikkuse arendamisel;

j) ülesannete selge jaotuse alusel koordineerida ja toetada ELi eriesindajate tegevust, kel on volitused ALi liikmesriikides või piirkondades tegutsemiseks; ning

▼M1

k) säilitada tihedad kontaktid ja edendada koordineeritust Addis Abebas asuvate peamiste ALi rahvusvaheliste partneritega, eelkõige ÜRO ga, kuid ka valitsusväliste osalejatega, ELi ja ALi suhetega hõlmatud ÜVJP/ÜJKP küsimustes.

Artikkel 4

Volituste täitmine

1. ELi eriesindaja vastutab volituste täitmise eest, tegutsedes kõrge esindaja alluvuses.

2. Poliitika- ja julgeolekukomiteel on ELi eriesindajaga eelissidemed ning ta on eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid, ilma et see piiraks kõrge esindaja volitusi.

▼B

Artikkel 5

Rahastamine

▼M1

1. ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 31. augustini 2010 ette nähtud lähtesumma on 1 850 000 eurot.

2. Lõikes 1 sätestatud summast rahastatavad kulutused on rahastamiskõlblikud alates 1. jaanuarist 2009. Kulutusi hallatakse vastavalt Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

▼B

3. Kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.

Artikkel 6

Meeskonna koosseis

▼M1

1. Oma volituste ja talle eraldatud vastavate rahaliste vahendite piires vastutab ELi eriesindaja oma meeskonna moodustamise eest. Meeskonda kuuluvad vastavalt volitustele konkreetsetes poliitikaküsimustes pädevad isikud. ELi eriesindaja teavitab nõukogu ja komisjoni viivitamata oma meeskonna koosseisust.

▼B

2. Liikmesriigid ja Euroopa Liidu institutsioonid võivad teha ettepaneku töötajate lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. Liikmesriigi või ELi institutsiooni poolt ELi eriesindaja juurde lähetatud töötajate töötasu katab vastavalt kas asjaomane liikmesriik või ELi institutsioon. Liikmesriikide poolt nõukogu peasekretariaati lähetatud eksperdid võib samuti ELi eriesindaja juurde määrata. Rahvusvahelistel lepingulistel töötajatel peab olema ELi liikmesriigi kodakondsus.

3. Kõik lähetatud töötajad jäävad neid lähetanud liikmesriigi või ELi institutsiooni haldusalluvusse ning tegutsevad ELi eriesindaja volituste huvides.

Artikkel 7

ELi eriesindaja ja ta töötajate privileegid ja immuniteedid

Privileegid, immuniteedid ja täiendavad tagatised, mis on vajalikud ELi eriesindaja missiooni täitmiseks ja sujuvaks läbiviimiseks ning tema töötajate jaoks, määratakse kindlaks koos ühe või mitme vastuvõtva osapoolega. Liikmesriigid ja komisjon annavad selleks kogu vajaliku toetuse.

Artikkel 8

ELi salastatud teabe turvalisus

ELi eriesindaja ja tema meeskonna liikmed peavad kinni nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusega 2001/264/EÜ (millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad) ( 2 ) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest, eelkõige ELi salastatud teabe käsitlemisel.

Artikkel 9

Juurdepääs teabele ja logistiline tugi

1. Liikmesriigid, komisjon ja nõukogu peasekretariaat tagavad, et ELi eriesindajale võimaldatakse juurdepääs mis tahes asjakohasele teabele.

▼M1

2. Liidu delegatsioon ja/või liikmesriigid osutavad kõnealuses piirkonnas vastavalt vajadusele logistilist abi.

▼B

Artikkel 10

Julgeolek

ELi eriesindaja võtab vastavalt oma volitustele ja julgeoleku olukorrale tema geograafilises vastutusalas oma otsesesse alluvusse kuuluvate töötajate julgeoleku tagamise eesmärgil kõik otstarbekad meetmed kooskõlas Euroopa Liidu poliitikaga EL lepingu V jaotise alusel väljapoole Euroopa Liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud töötajate julgeoleku kohta, tegutsedes eelkõige järgmiselt:

a) koostades nõukogu peasekretariaadilt saadud juhiste alusel missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab muu hulgas missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja protseduurilisi julgeolekumeetmeid, töötajate ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas, julgeoleku alaste juhtumite haldamist ning plaane kriisiolukorraks ja missiooni evakueerimiseks;

b) tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole ELi lähetatud töötajatele;

c) tagades, et kõik tema meeskonna väljapoole ELi lähetatud liikmed, sealhulgas kohalikud töötajad, on saanud enne missioonipiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb nõukogu peasekretariaadi kindlaks määratud missiooni riskiastmele;

▼M1

d) tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile kirjalikke aruandeid vahearuannete ja volituste täitmist käsitlevate aruannete raames.

Artikkel 11

Aruandlus

ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale ning poliitika- ja julgeolekukomiteele korrapäraselt suulisi ja kirjalikke aruandeid. Vajaduse korral annab ELi eriesindaja aru ka töörühmadele. Korrapärased kirjalikud aruanded edastatakse COREU-võrgu kaudu. ELi eriesindaja võib kõrge esindaja või poliitika- ja julgeolekukomitee soovitusel esitada aruandeid välisasjade nõukogule.

Artikkel 12

Koordineerimine

ELi eriesindaja edendab üldist liidu poliitilist koordineerimist. Ta aitab tagada, et kõiki kohapeal asuvaid liidu vahendeid kasutatakse järjekindlalt liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. ELi eriesindaja tegevusi kooskõlastatakse komisjoni ning vajaduse korral piirkonnas tegutsevate teiste ELi eriesindajate tegevustega. ELi eriesindaja korraldab korrapäraselt teabekoosolekuid liikmesriikide esindustele ja liidu delegatsioonidele.

Kohapeal toimub tihe koostöö piirkonnas asuvate liidu delegatsioonide juhtide ning liikmesriikide esinduste juhtidega, kes teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste täitmisel. ELi eriesindaja teeb koostööd ka teiste kohapealsete rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega.

▼B

Artikkel 13

Läbivaatamine

Käesoleva ühismeetme rakendamine ja selle sidusus teiste ELi meetmetega kõnealuses piirkonnas vaadatakse korrapäraselt läbi. ELi eriesindaja esitab peasekretärile/kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile enne 2009. aasta juuni lõppu aruande olukorra kohta ning 2009. aasta novembri keskpaigaks täieliku aruande oma volituste täitmise kohta. Nimetatud aruanded on aluseks käesoleva ühismeetme hindamisele asjaomastes töörühmades ning poliitika- ja julgeolekukomitees. Lähetamise üldiste prioriteetide raames esitab peasekretär/kõrge esindaja poliitika- ja julgeolekukomiteele soovitused nõukogu otsuse kohta volitusi uuendada või muuta või need lõpetada.

Artikkel 14

Toimimine ja edasine areng

2009. aasta novembris või vajadusel varem esitab eesistujariik tihedas koostöös peasekretäri/kõrge esindaja, ELi eriesindaja ja komisjoniga nõukogule täieliku aruande büroo tuleviku ja töökorralduse kohta.

Artikkel 15

Jõustumine

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 16

Avaldamine

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.