02020R1998 — ET — 02.03.2021 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2020/1998

7. detsember 2020,

mis käsitleb inimõiguste raske rikkumise vastu suunatud piiravaid meetmeid







Artikkel 1

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „nõue“ – enne või pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva kas kohtumenetluses või muul viisil esitatud nõue, mis tuleneb lepingust või tehingust või on sellega seotud, eelkõige: i) nõue, millega taotletakse lepingust või tehingust tuleneva või sellega seotud kohustuse täitmist; ii) nõue, mille eesmärk on mis tahes vormis võlakirja, finantstagatise või kahjuhüvitise pikendamine või väljamaksmine; iii) lepingu või tehinguga seotud hüvitisnõue; iv) vastunõue; v) nõue, mille eesmärk on kohtuotsuse, vahekohtu otsuse või sellega samaväärse otsuse tunnustamine või täitmine, sealhulgas välisriigi kohtuotsuste täidetavaks tunnistamise menetluse kaudu, olenemata kohast, kus otsus on tehtud;

b) „leping või tehing“ – mis tahes vormis ning mis tahes õiguse alusel tehtav tehing, mis hõlmab kas ühte või mitut lepingut või samalaadset kohustust samade või eri poolte vahel. Mõiste „leping“ hõlmab võlakirju, tagatisi või hüvitisi, eriti finantstagatisi ja -hüvitisi, ning krediite, olenemata sellest, kas need on juriidiliselt iseseisvad või mitte, ning iga kaasnevat tingimust, mis tuleneb tehingust või on sellega seotud;

c) „pädevad asutused“ – liikmesriikide pädevad asutused, mis on kindlaks määratud II lisas loetletud veebisaitidel;

d) „majandusressursid“ – igasugune vara, nii materiaalne kui ka mittemateriaalne, nii kinnis- kui ka vallasvara, mis ei kuulu rahaliste vahendite hulka, kuid mida on võimalik kasutada rahaliste vahendite, kaupade või teenuste hankimiseks;

e) „majandusressursside külmutamine“ – toimingud, millega tõkestatakse majandusressursside kasutamine rahaliste vahendite, kaupade või teenuste hankimiseks, sealhulgas (kuid mitte ainult) neid müües, rentides või neile hüpoteeki seades;

f) „rahaliste vahendite külmutamine“ – toimingud, millega tõkestatakse rahaliste vahendite liigutamine, ülekandmine, muutmine, kasutamine, juurdepääs neile või tehingud nendega, mis võiks kaasa tuua muutusi nende mahus, väärtuses, asukohas, omandilises kuuluvuses, valduses, iseloomus või otstarbes või muid muutusi, mis võimaldaksid kõnealuseid rahalisi vahendeid kasutada, sealhulgas portfelli hallata;

g) „rahalised vahendid“ – finantsvara ja tulu, sealhulgas, kuid mitte ainult: i) sularaha, tšekid, rahalised nõuded, käskvekslid, maksekorraldused ja muud makseinstrumendid; ii) hoiused finantsasutustes või muudes üksustes, kontode saldod, võlad ja võlakohustused; iii) avalikult ja eraviisiliselt kaubeldavad väärtpaberid ja võlainstrumendid, sealhulgas aktsiad ja osakud, väärtpaberite sertifikaadid, võlakirjad, vekslid, optsioonitunnistused, võlaväärtpaberid ja tuletisväärtpaberite lepingud; iv) intressid, dividendid või muu varadelt saadud või neist kogunenud tulu; v) krediit, tasaarvestusõigus, tagatised, täitmisgarantiid või muud finantskohustused; vi) akreditiivid, veokirjad, ostukirjad; vii) fondides või finantsvahendites osalemist tõendavad dokumendid;

h) „liidu territoorium“ – liikmesriikide territooriumid, sealhulgas nende õhuruum, kus kohaldatakse Euroopa Liidu lepingut (ELi leping) ELi lepingus kindlaks määratud tingimustel.

Artikkel 2

1. Käesolevat määrust kohaldatakse järgmise suhtes: a) genotsiid; b) inimsusvastased kuriteod; c) järgmised inimõiguste rasked rikkumised: i) piinamine ja muu julm, ebainimlik või inimväärikust alandav kohtlemine või karistamine; ii) orjapidamine; iii) kohtuväline või omavoliline hukkamine või surmamine; iv) isikute kadunuks jääma sundimine; v) meelevaldne vahistamine või kinnipidamine; d) muu inimõiguste rikkumine, kaasa arvatud muu hulgas järgmised rikkumised niivõrd, kuivõrd need on ELi lepingu artiklis 21 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärkide seisukohast ulatuslikud, süstemaatilised või muul viisil rasked: i) inimkaubandus, samuti selline käesolevas artiklis osutatud inimõiguste rikkumine, mis on pandud toime inimsmugeldajate poolt; ii) seksuaalne ja sooline vägivald; iii) rahumeelse kogunemise vabaduse ja ühinemisvabaduse rikkumine; iv) arvamus- ja väljendusvabaduse rikkumine; v) usu- ja veendumusvabaduse rikkumine.

2. Lõike 1 kohaldamisel tuleks arvesse võtta rahvusvahelist tavaõigust ja laialdaselt tunnustatud rahvusvahelise õiguse akte, nagu: a) kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt; b) majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvaheline pakt; c) genotsiidi vältimise ja selle eest karistamise konventsioon; d) piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastane konventsioon; e) rassilise diskrimineerimise kõigi vormide kõrvaldamise rahvusvaheline konventsioon; f) naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsioon; g) lapse õiguste konventsioon; h) kõigi isikute kaitsmist kadunuks jääma sundimise eest käsitlev rahvusvaheline konventsioon; i) puuetega inimeste õiguste konventsioon; j) rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni täiendav naiste ja lastega kaubitsemise ning muu inimkaubanduse ärahoidmise ja selle kuriteo eest karistamise protokoll; k) Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuut; l) Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon.

3. Käesoleva määruse kohaldamisel võivad füüsiliste või juriidiliste isikute ja üksuste või asutuste hulka kuuluda: a) riiklikud osalejad; b) muud osalejad, kes omavad tegelikku kontrolli või võimu teatava territooriumi üle; c) muud valitsusvälised osalejad vastavalt otsuse (ÜVJP) 2020/1999 artikli 1 lõikele 4.

Artikkel 3

1. Kõik I lisas loetletud füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele kuuluvad, nende valduses või kontrolli all olevad rahalised vahendid ja majandusressursid külmutatakse.

2. I lisas loetletud füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele ega nende kasuks ei tehta otseselt ega kaudselt kättesaadavaks rahalisi vahendeid ega majandusressursse.

3. I lisas loetletakse nõukogu poolt otsuse (ÜVJP) 2020/1999 artikli 3 kohaselt kindlaks tehtud: a) füüsilised või juriidilised isikud, üksused või asutused, kes vastutavad artikli 2 lõikes 1 sätestatud tegude eest; b) füüsilised või juriidilised isikud, üksused või asutused, kes pakuvad rahalist, tehnilist või materiaalset toetust artikli 2 lõikes 1 sätestatud tegudeks või on nendega muul viisil seotud, sealhulgas mis puudutab selliste tegude kavandamist ja juhtimist, nende tegemiseks käsu andmist, neile kaasa aitamist, nende ettevalmistamist, nende hõlbustamist või neile õhutamist; c) füüsilised või juriidilised isikud, üksused või asutused, kes on seotud käesoleva lõike punktides a ja b nimetatud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutustega.

Artikkel 4

1. Erandina artiklist 3 võivad liikmesriikide pädevad asutused anda loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks või kättesaadavaks tegemiseks vastavalt tingimustele, mida nad asjakohaseks peavad, ning pärast seda, kui nad on teinud kindlaks, et need rahalised vahendid või majandusressursid on: a) vajalikud I lisas loetletud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste või selliste füüsiliste isikute ülalpeetavate pereliikmete põhivajaduste katmiseks, sealhulgas toidu, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude, maksude, kindlustusmaksete ning kommunaalteenuste eest tasumiseks; b) ette nähtud üksnes õigusabiteenustega seotud mõistliku töötasu maksmiseks või nendest teenustest tulenevate kulude hüvitamiseks; c) ette nähtud üksnes tasu või teenustasu maksmiseks külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise eest; d) vajalikud erakorraliste kulutuste katteks, tingimusel et asjaomane pädev asutus on vähemalt kaks nädalat enne loa andmist teavitanud teiste liikmesriikide pädevaid asutusi ja komisjoni põhjustest, mille alusel ta peab vajalikuks konkreetse loa andmist, või e) makstavad rahvusvahelise õiguse alusel puutumatu diplomaatilise või konsulaaresinduse või rahvusvahelise organisatsiooni pangakontole või pangakontolt, kui sellised maksed on ette nähtud diplomaatilise või konsulaaresinduse või rahvusvahelise organisatsiooni ametlikel eesmärkidel kasutamiseks.

2. Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest lõike 1 alusel antud lubadest kahe nädala jooksul alates loa andmisest.

Artikkel 5

1. Erandina artiklist 3 võivad liikmesriikide pädevad asutused tingimustel, mida nad peavad asjakohaseks, anda loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks või teha teatavad rahalised vahendid või majandusressursid kättesaadavaks pärast seda, kui nad on kindlaks teinud, et need rahalised vahendid või majandusressursid on vajalikud humanitaartegevuseks, näiteks abi kohaletoimetamine või selle hõlbustamine (sealhulgas ravimid, toit või humanitaartöötajate transport ja sellega seotud abi), või evakueerimiseks.

2. Asjaomane liikmesriik teavitab nelja nädala jooksul pärast loa andmist teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest lõike 1 alusel antud lubadest.

Artikkel 6

1. Erandina artikli 3 lõikest 1 võivad liikmesriikide pädevad asutused anda loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks, kui on täidetud järgmised tingimused: a) vahekohus on teinud kõnealuste rahaliste vahendite või majandusressursside kohta otsuse enne kuupäeva, mil artiklis 3 osutatud füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus kanti I lisas esitatud loetellu, või nende kohta on tehtud liidu kohtu või haldusorgani otsus või asjaomases liikmesriigis täitmisele pööratav kohtuotsus enne või pärast nimetatud kuupäeva; b) rahalisi vahendeid või majandusressursse kasutatakse ainult sellise otsusega tagatud või kehtivaks tunnistatud nõuete rahuldamiseks kõnealuseid nõudeid omavate isikute õigusi reguleerivate õigusnormidega seatud piires; c) otsus ei ole tehtud I lisas loetletud füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse kasuks ning d) otsuse tunnustamine ei ole vastuolus asjaomase liikmesriigi avaliku korraga.

2. Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest lõike 1 alusel antud lubadest kahe nädala jooksul alates loa andmisest.

Artikkel 7

1. Erandina artikli 3 lõikest 1 ning tingimusel, et I lisas loetletud füüsilisel või juriidilisel isikul, üksusel või asutusel tuleb teha makseid vastavalt lepingule või kokkuleppele, mille ta on sõlminud, või kohustusele, mis tekkis asjaomasele füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele enne kuupäeva, mil kõnealune füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus kanti I lisasse, võivad liikmesriikide pädevad asutused anda loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks vastavalt tingimustele, mida nad peavad asjakohaseks, eeldusel et asjaomane pädev asutus on teinud kindlaks, et: a) I lisas loetletud füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus kasutab rahalisi vahendeid või majandusressursse makseteks ning b) need maksed ei ole vastuolus artikli 3 lõikega 2.

2. Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest lõike 1 alusel antud lubadest kahe nädala jooksul alates loa andmisest.

Artikkel 8

1. Artikli 3 lõige 2 ei takista finantseerimis- või krediidiasutustel, kes saavad rahalisi vahendeid, mille on loetellu kantud füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse kontole üle kandnud kolmandad isikud, külmutatud kontode krediteerimist, tingimusel et ka kõik neile kontodele lisatavad summad külmutatakse. Finantseerimis- või krediidiasutus teatab asjaomasele pädevale asutusele viivitamata sellistest ülekannetest.

2. Artikli 3 lõiget 2 ei kohaldata külmutatud kontodele lisatud järgmiste summade suhtes: a) nende kontode intressid või muud tulud; b) maksed, mis tulenevad lepingutest, kokkulepetest või kohustustest, mis sõlmiti või tekkisid enne kuupäeva, mil artiklis 3 osutatud füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus kanti I lisasse, või c) maksed, mis kuuluvad tasumisele mõnes liikmesriigis tehtud või asjaomases liikmesriigis täitmisele pööratava kohtu, haldusorgani või vahekohtu otsuse alusel eeldusel, et selliste intresside, muude tulude ja maksete suhtes kohaldatakse jätkuvalt artikli 3 lõikes 1 sätestatud meetmeid.

Artikkel 9

1. Ilma et see piiraks kohaldatavate aruandlust, konfidentsiaalsust ja ametisaladust käsitlevate normide kohaldamist, peavad füüsilised ja juriidilised isikud, üksused ning asutused: a) esitama viivitamata käesoleva määruse järgimist hõlbustava teabe – näiteks teabe vastavalt artikli 3 lõikele 1 külmutatud arvete ja rahasummade kohta – pädevale asutusele, mis asub nende elu- või asukoha liikmesriigis, ja edastama selle teabe otse või liikmesriikide kaudu komisjonile ning b) tegema kõnealuse pädeva asutusega koostööd punktis a osutatud teabe kontrollimisel.

2. Lisateave, mille komisjon saab otse, tehakse liikmesriikidele kättesaadavaks.

3. Käesoleva artikli kohaselt esitatud või saadud teavet kasutatakse ainult sel otstarbel, milleks see edastati või saadi.

Artikkel 10

Keelatud on teadlikult ja tahtlikult osaleda tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on kõrvalehoidmine artiklis 3 osutatud meetmetest.

Artikkel 11

1. Määrust rakendavale füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele, selle juhtidele või töötajatele ei tulene rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamisest või nende kättesaadavaks tegemisest keeldumisest, mis on tehtud heas usus, et selline tegevus on kooskõlas käesoleva määrusega, mingit vastutust, välja arvatud juhul, kui tõendatakse, et rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamise või kinnipidamise põhjustas hooletus.

2. Füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele ei tulene mingit vastutust sellise tegevuse eest, mille puhul nad ei teadnud ja neil ei olnud põhjendatud alust arvata, et nende tegevus võiks olla vastuolus käesolevas määruses sätestatud meetmetega.

Artikkel 12

1. Lepingu või tehingu puhul, mille täitmist on otseselt või kaudselt, tervikuna või osaliselt mõjutanud käesoleva määrusega kehtestatud meetmed, ei rahuldata ühtki nõuet, sealhulgas hüvitisnõuet ega muud samalaadset nõuet, nagu tasaarvestusnõue või tagatisnõue, eelkõige nõuet, mille eesmärk on mis tahes vormis võlakirja, tagatise või hüvitise, eelkõige finantstagatise või kahjuhüvitise, pikendamine või väljamaksmine, kui selle esitajaks on: a) I lisas loetletud füüsilised või juriidilised isikud, üksused või asutused; b) füüsiline või juriidiline isik, üksus või asutus, kes tegutseb mõne punktis a osutatud füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse kaudu või tema nimel.

2. Igas nõude täitmise menetluses lasub kohustus tõendada, et kõnealuse nõude täitmine ei ole lõike 1 alusel keelatud, kõnealuse nõude täitmist taotleval füüsilisel või juriidilisel isikul, üksusel või asutusel.

3. Käesoleva artikliga ei piirata lõikes 1 osutatud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste ega asutuste õigust nõuda kooskõlas käesoleva määrusega lepinguliste kohustuste täitmata jätmise seaduslikkuse kohtulikku kontrolli.

Artikkel 13

1. Komisjon ja liikmesriigid teatavad üksteisele käesoleva määruse alusel võetud meetmetest ja jagavad omavahel muud nende käsutuses olevat käesoleva määrusega seotud asjakohast teavet, eelkõige teavet, mis puudutab järgmist: a) artikli 3 alusel külmutatud rahalised vahendid ning artiklite 4, 5, 6 ja 7 alusel antud load; b) rikkumise ja jõustamisega seotud probleemid ning liikmesriikide kohtute tehtud otsused.

2. Liikmesriigid edastavad viivitamata üksteisele ja komisjonile muu nende käsutuses oleva asjaomase teabe, mis võib mõjutada käesoleva määruse tõhusat rakendamist.

Artikkel 14

1. Kui nõukogu otsustab kohaldada füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse suhtes artiklis 3 osutatud meetmeid, muudab ta vastavalt I lisa.

2. Nõukogu edastab lõikes 1 osutatud otsuse, sealhulgas loetellu kandmise põhjused, asjaomasele füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele kas otse, juhul kui aadress on teada, või teatise avaldamise kaudu, andes asjaomasele füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele võimaluse esitada märkusi.

3. Kui esitatakse märkusi või uusi olulisi tõendeid, vaatab nõukogu lõikes 1 osutatud otsused läbi ning teavitab vastavalt asjaomast füüsilist või juriidilist isikut, üksust või asutust.

4. I lisas esitatud loetelu vaadatakse korrapäraselt ja vähemalt iga 12 kuu tagant läbi.

5. Komisjonil on õigus liikmesriikide antud teabe alusel II lisa muuta.

Artikkel 15

1. I lisa sisaldab asjaomaste füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste loetellu kandmise põhjuseid.

2. I lisa sisaldab asjaomaste füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste tuvastamiseks vajalikku kättesaadavat teavet. Füüsiliste isikute puhul võib selline teave sisaldada järgmist: nimed ja varjunimed; sünniaeg ja -koht; kodakondsus; passi ja isikutunnistuse numbrid; sugu; aadress (kui see on teada); positsioon või amet. Juriidiliste isikute, üksuste või asutuste puhul võib selline teave sisaldada nimesid, registrisse kandmise kohta ja kuupäeva, registrinumbrit ja tegevuskohta.

Artikkel 16

1. Liikmesriigid kehtestavad õigusnormid käesoleva määruse sätete rikkumise eest kohaldatavate karistuste kohta ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

2. Liikmesriigid teevad lõikes 1 osutatud õigusnormid komisjonile teatavaks viivitamata pärast käesoleva määruse jõustumist ja teavitavad komisjoni nende hilisematest muudatustest.

Artikkel 17

1. Nõukogu, komisjon ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja“) töötlevad käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks isikuandmeid. Kõnealuste ülesannete hulka kuuluvad: a) I lisasse tehtavate muudatuste ettevalmistamine ja sisseviimine (nõukogu puhul); b) I lisasse tehtavate muudatuste ettevalmistamine (kõrge esindaja puhul); c) komisjoni puhul: i) I lisasse kantud andmete lisamine selliste isikute, rühmituste ja üksuste elektroonilisse konsolideeritud loetellu, kelle suhtes on kehtestatud liidu finantssanktsioonid, ning interaktiivsele sanktsioonide kaardile, mis on mõlemad avalikult kättesaadavad; ii) käesoleva määruse kohaste meetmete mõju käsitleva teabe töötlemine, näiteks külmutatud rahaliste vahendite väärtus ja teave pädevate asutuste antud lubade kohta.

2. Nõukogu, komisjon ja kõrge esindaja võivad vajaduse korral töödelda asjakohaseid andmeid, mis on seotud loetellu kantud füüsiliste isikute toimepandud kuritegude, selliste isikute suhtes tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste või selliste isikutega seotud julgeolekumeetmetega, ainult ulatuses, mis on vajalik I lisa koostamiseks.

3. Käesoleva määruse kohaldamisel nimetatakse nõukogu, käesoleva määruse II lisas nimetatud komisjoni talitust ning kõrget esindajat määruse (EL) 2018/1725 artikli 3 punkti 8 tähenduses vastutavateks töötlejateks, et tagada asjaomaste füüsiliste isikute võimalus kasutada määrusest (EL) 2018/1725 tulenevaid õigusi.

Artikkel 18

1. Liikmesriigid määravad käesolevas määruses osutatud pädevad asutused ja märgivad need ära II lisas loetletud veebisaitidel. Liikmesriigid teatavad komisjonile igast II lisas loetletud veebisaidi aadressi muudatusest.

2. Liikmesriigid teatavad komisjonile oma pädevad asutused ja nende kontaktandmed viivitamata pärast käesoleva määruse jõustumist ja teavitavad komisjoni igast hilisemast muudatusest.

3. Kui käesolevas määruses on sätestatud nõue komisjoni teavitada või temaga suhelda, tuleb selleks kasutada II lisas esitatud aadressi ja muid kontaktandmeid.

Artikkel 19

Käesolevat määrust kohaldatakse:

a) liidu territooriumil, sealhulgas tema õhuruumis;

b) liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate õhusõidukite ja laevade pardal;

c) liikmesriigi kodanikest füüsiliste isikute suhtes liidu territooriumil või väljaspool seda;

d) liidu territooriumil või väljaspool seda asuvate juriidiliste isikute, üksuste või asutuste suhtes, mis on asutatud või moodustatud liikmesriigi õiguse alusel;

e) juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste äritegevuse suhtes, mis tervikuna või osaliselt toimub liidu territooriumil.

Artikkel 20

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

Artiklis 3 osutatud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetelu

A. Füüsilised isikud ▼M1



Nimed (transliteratsioon inglise keelde vene keele põhjal) Nimed (kirjapilt vene keeles) Tuvastamisandmed Loetellu kandmise põhjused Loetellu kandmise kuupäev 1. Alexander (Alexandr) Petrovich KALASHNIKOV Aлександр Петрович КАЛАШНИКОВ Ametikoht(-kohad): Venemaa Föderaalse Vanglaameti (FSIN) direktor (Director of the Russian Federal Penitentiary Service (FSIN)) Sünniaeg: 27. jaanuar 1964 Sünnikoht: Tatarsk, Novosibirski oblast, Vene NFSV (praegune Venemaa Föderatsioon) Kodakondsus: Vene Sugu: mees Alexander Kalashnikov on alates 8. oktoobrist 2019 olnud Venemaa Föderaalse Vanglaameti (FSIN) direktor. Sel ametikohal juhib ta FSINi kogu tegevust. FSINi direktorina vastutab ta inimõiguste raskete rikkumiste, sealhulgas meelevaldsete vahistamiste ja kinnipidamiste eest Venemaal. Seoses Aleksei Navalnõiga, kui Navalnõi oli Saksamaal ravil (september 2020 – jaanuar 2021) pärast seda, kui teda oli mürgitatud Novitšoki rühma kuuluva toksilise närvimürgiga, nõudis FSIN 28. detsembril 2020, et ta ilmuks viivitamatult kriminaalhooldusametniku juurde, sest vastasel juhul ootab teda vanglakaristus pettuse eest mõistetud tingimisi karistuse tingimuste rikkumise eest. 2018. aastal tunnistas Euroopa Inimõiguste Kohus kõnealuse pettuse eest mõistetud karistuse meelevaldseks ja ebaõiglaseks. 17. jaanuaril 2021 pidasid FSINi ohvitserid Alexander Kalashnikovi korraldusel Aleksei Navalnõi pärast Moskva lennujaama saabumist kinni. Aleksei Navalnõi arreteerimine põhineb Himki linnakohtu otsusel, mis omakorda tehti FSINi nõudmisel. FSIN nõudis juba 2020. aasta detsembri lõpus, et kohus asendaks Aleksei Navalnõi tingimisi karistuse vanglakaristusega. 17. veebruaril 2021 nõudis Euroopa Inimõiguste Kohus Venemaa Föderatsiooni valitsuselt Aleksei Navalnõi vabastamist. 2. märts 2021 2. Alexander (Alexandr) Ivanovich BASTRYKIN Алексaндр Ивaнович БАСТРЫКИН Ametikoht(-kohad): Venemaa Föderatsiooni Uurimiskomisjoni esimees (Chairman of the Investigative Committee of the Russian Federation) Sünniaeg: 27. august 1953 Sünnikoht: Pihkva, Vene NFSV (praegune Venemaa Föderatsioon) Kodakondsus: Vene Sugu: mees Alexander Bastrykin on olnud Venemaa Föderatsiooni Uurimiskomisjoni („komisjon“) esimees alates 2011. aasta jaanuarist (ja 2010. aasta oktoobrist detsembrini esimehe kohusetäitja). Sel ametikohal juhib ta komisjoni kogu tegevust. Ametlikult on komisjoni juht Venemaa president. Komisjoni esimehena vastutab Alexander Bastrykin inimõiguste raskete rikkumiste, sealhulgas meelevaldsete vahistamiste ja kinnipidamiste eest Venemaal. Alexander Bastrykin vastutab komisjoni laialdaste ja süstemaatiliste repressioonikampaaniate eest, mis on suunatud Venemaa opositsiooni vastu, võttes sihtmärgiks ja jälitades selle liikmeid. 29. detsembril 2020 algatas komisjon uurimise seoses Aleksei Navalnõiga, süüdistades teda ulatuslikus pettuses. Aleksei Navalnõi ja teised avaldasid artikleid seoses 2000ndatel aastatel Alexander Bastrykini omanduses olnud Tšehhi kinnivarafirmaga LAW Bohemia. 2. märts 2021 3. Igor Viktorovich KRASNOV Игорь Викторович КРАСНОВ Amet: Venemaa Föderatsiooni peaprokurör (Prosecutor General of the Russian Federation) Sünniaeg: 24. detsember 1975 Sünnikoht: Arhangelsk, Vene NFSV (praegune Venemaa Föderatsioon) Kodakondsus: Vene Sugu: mees Igor Krasnov on olnud Venemaa Föderatsiooni peaprokurör alates 22. jaanuarist 2020 ja on endine Venemaa Föderatsiooni Uurimiskomisjoni aseesimees. Peaprokuröri ametikohal kuuluvad tema juhtimise alla Venemaa Föderatsiooni prokuratuurid, eriprokuratuurid ja sõjaväeprokuratuur. Peaprokurörina vastutab ta inimõiguste raskete rikkumiste, sealhulgas meeleavaldajate meelevaldse kinnipidamise eest, ning rahumeelse kogunemise ja ühinemise vabaduse õiguse ning arvamus- ja väljendusvabaduse õiguse ulatusliku ja süstemaatilise mahasurumise eest. Enne 23. jaanuari 2021. aasta meeleavaldusi hoiatas peaprokuratuur, et osalejad võetakse vastutusele. Lisaks sellele nõudis peaprokuratuur, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning massikommunikatsiooni valdkonna järelevalveteenistus (Roskomnadzor) piiraks juurdepääsu opositsiooni veebisaitidele ja sotsiaalmeedia kontodele, mis sisaldasid informatsiooni Aleksei Navalnõi pooldajate kavandatud kogunemiste kohta. 29. jaanuaril 2021 nõudis peaprokuratuur taas, et Roskomnadzor piiraks juurdepääsu opositsiooni veebisaitidele ja sotsiaalmeedia kontodele, seekord enne 30. ja 31. jaanuari 2021. aasta Navalnõi pooldajate meeleavaldusi. Internetiettevõtetele (Facebook, TikTok, Twitter, Google, Mail.ru Group) saadeti hoiatused. Samuti teatas peaprokuratuur, et demonstratsioonidel osalejad antakse kohtu alla. Peaprokuratuur toetas Venemaa Föderaalse Vanglaameti (FSIN) taotlust muuta väidetava pettuse eest Aleksei Navalnõile mõistetud tingimisi karistus vanglakaristuseks. Hoolimata asjaolust, et Euroopa Inimõiguste Kohus oli tunnistanud 2018. aastal tema süüdimõistmise selles asjas meelevaldseks ja ebaõiglaseks, peeti Aleksei Navalnõi 17. jaanuaril 2021 Moskva lennujaama saabudes kinni. 2. märts 2021 4. Viktor Vasilievich (Vasilyevich) ZOLOTOV Виктор Васильевич ЗОЛОТОВ Ametikoht(-kohad): Venemaa Föderatsiooni Rahvuskaardi Föderaalteenistuse (Rosgvardia) direktor (Director of the Federal Service of National Guard Troops of the Russian Federation (Rosgvardia)) Sünniaeg: 27. jaanuar 1954 Sünnikoht: Sasovo, Vene NFSV (praegune Venemaa Föderatsioon) Kodakondsus: Vene Sugu: mees Viktor Zolotov on olnud Venemaa Föderatsiooni Rahvuskaardi Föderaalteenistuse(Rosgvardia) direktor alates 5. aprillist 2016 ning seega Venemaa Föderatsiooni Rahvuskaardi ülemjuhataja ning samuti Rosgvardia alla kuuluva mobiilse eriüksuse OMON ülem. Sel ametikohal juhib ta Rosgvardia ja OMONi vägede kogu tegevust. Rosgvardia direktorina vastutab ta inimõiguste raskete rikkumiste, sealhulgas meelevaldsete vahistamiste ja kinnipidamiste eest Venemaal ning rahumeelse kogunemise ja ühinemise vabaduse õiguse süstemaatilise ja ulatusliku rikkumise eest, eelkõige meeleavalduste ja demonstratsioonide vägivaldse mahasurumise näol. Rosgvardia ülesanne oli summutada 23. jaanuaril 2021 toimunud Navalnõi pooldajate demonstratsioonid ning on teatatud paljude OMONi ja rahvuskaardi ohvitseride julmast ja vägivaldsest käitumisest meeleavaldajate vastu. Julgeolekujõud ründasid kümneid ajakirjanikke, sealhulgas Meduza korrespondenti Kristina Safronovat, keda üks OMONi ohvitser lõi, ning Novaja Gazeta ajakirjanikku Jelizaveta Kirpanovat, keda löödi kumminuiaga pähe, nii et tal tekkis verejooks. Julgeolekujõud pidasid meelevaldselt kinni üle 300 alaealise. 2. märts 2021 ▼B

B. Juriidilised isikud, üksused ja asutused









II LISA

Veebisaidid, mis sisaldavad teavet pädevate asutuste kohta, ning aadress teadete saatmiseks komisjonile

BELGIA

https://diplomatie.belgium.be/nl/Beleid/beleidsthemas/vrede_en_veiligheid/sancties

https://diplomatie.belgium.be/fr/politique/themes_politiques/paix_et_securite/sanctions

https://diplomatie.belgium.be/en/policy/policy_areas/peace_and_security/sanctions

BULGAARIA

https://www.mfa.bg/en/101

TŠEHHI VABARIIK

www.financnianalytickyurad.cz/mezinarodni-sankce.html

TAANI

http://um.dk/da/Udenrigspolitik/folkeretten/sanktioner/

SAKSAMAA

http://www.bmwi.de/DE/Themen/Aussenwirtschaft/aussenwirtschaftsrecht,did=404888.html

EESTI

http://www.vm.ee/est/kat_622/

IIRIMAA

http://www.dfa.ie/home/index.aspx?id=28519

KREEKA

http://www.mfa.gr/en/foreign-policy/global-issues/international-sanctions.html

HISPAANIA

http://www.exteriores.gob.es/Portal/en/PoliticaExteriorCooperacion/GlobalizacionOportunidadesRiesgos/Paginas/SancionesInternacionales.aspx

PRANTSUSMAA

http://www.diplomatie.gouv.fr/fr/autorites-sanctions/

HORVAATIA

http://www.mvep.hr/sankcije

ITAALIA

https://www.esteri.it/mae/it/politica_estera/politica_europea/misure_deroghe

KÜPROS

http://www.mfa.gov.cy/mfa/mfa2016.nsf/mfa35_en/mfa35_en?OpenDocument

LÄTI

http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539

LEEDU

http://www.urm.lt/sanctions

LUKSEMBURG

https://maee.gouvernement.lu/fr/directions-du-ministere/affaires-europeennes/mesures-restrictives.html

UNGARI

https://kormany.hu/kulgazdasagi-es-kulugyminiszterium/ensz-eu-szankcios-tajekoztato

MALTA

https://foreignandeu.gov.mt/en/Government/SMB/Pages/SMB-Home.aspx

MADALMAAD

https://www.rijksoverheid.nl/onderwerpen/internationale-sancties

AUSTRIA

http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version=

POOLA

https://www.gov.pl/web/dyplomacja

PORTUGAL

http://www.portugal.gov.pt/pt/ministerios/mne/quero-saber-mais/sobre-o-ministerio/medidas-restritivas/medidas-restritivas.aspx

RUMEENIA

http://www.mae.ro/node/1548

SLOVEENIA

http://www.mzz.gov.si/si/omejevalni_ukrepi

SLOVAKKIA

https://www.mzv.sk/europske_zalezitosti/europske_politiky-sankcie_eu

SOOME

http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet

ROOTSI

http://www.ud.se/sanktioner

Aadress teadete saatmiseks Euroopa Komisjonile

Euroopa Komisjon

Finantsstabiilsuse, finantsteenuste ja kapitaliturgude liidu peadirektoraat (DG FISMA)

Rue de Spa 2

B–1049 Bruxelles/Brussels, Belgique/Belgie

E-post: relex-sanctions@ec.europa.eu