1988R0571 — ET — 05.01.2005 — 006.002

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:





Muudetud:





Parandatud:







(*) Käesolevat akti ei ole eesti keeles avaldatud.









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EMÜ) nr 571/88,

29. veebruar 1988,

põllumajandusettevõtete struktuuri käsitlevate ühenduse uuringute korraldamise kohta ►M6 ————— ◄







EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43, võttes arvesse komisjoni ettepanekuid, ( 1 ) võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, ( 2 ) ning arvestades, et: põllumajandusettevõtete struktuuri suundumused on ühise põllumajanduspoliitika arengus oluline tegur; alates 1966/67. aastast läbiviidud põllumajandusettevõtete struktuuri käsitlevaid ühenduse uuringuid tuleks jätkata; kõnealuseid suundumusi saab ühenduse tasandil uurida üksnes siis, kui võrreldavaid andmeid on kõigist liikmesriikidest; seega tuleb jätkata seniseid jõupingutusi ühtlustamisel ja sünkroniseerimisel; liikmesriikide ja komisjoni töökoormust selle ülesande täitmisel tuleks vähendada nii palju kui võimalik; varasemate selliste struktuuriuuringute jaoks sätestatud näitajad, määratlused ja geograafilised üksused tuleks võimaluse korral säilitada; ►M6 ————— ◄ uuritavate näitajate kindlaksmääramisel tuleb püüda vähendada uuringutega seotud inimeste töökoormust nii palju kui võimalik; ühenduse põllumajanduse olukorra hindamiseks ja põllumajandusstruktuuride suundumuste jälgimiseks tuleb korrapäraste ajavahemike järel läbi viia statistilised uuringud põllumajandusettevõtetes, mis kasutavad põllumajanduseks teatavat maa-ala või toodavad teatava osa müügiks või mille toodang ületab teatava füüsilise piiri; silmas pidades liikmesriikide statistikateenistuste erinevust, valikuuringute meetodite tõhusust ja vajadust saada usaldusväärset teavet mõistliku hinnaga, tuleks liikmesriikidel lubada otsustada, kas viia uuringud läbi kõikselt või valikuliselt, tingimusel et juhusliku valimiga uuringute tulemused on nõutud tasanditel usaldusväärsed; vähemalt kord kümne aasta jooksul on siiski vaja läbi viia kõigi põllumajandusettevõtete loendus (kõikne uuring), et ajakohastada ettevõtete andmebaase ning muud valikuuringute stratifitseerimiseks vajalikku teavet; ▼M6 1989/90. ning 1999/2000. aasta ühenduse loendustel kasutatavate protseduuride kindlaksmääramisel tuleb niipalju kui võimalik arvesse võtta ÜRO Toitlus- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) soovitusi viia läbi ülemaailmsed põllumajandusloendused 1990. aasta paiku ja samuti 2000. aasta paiku; ▼B põllumajanduspoliitika nõuete täitmiseks tuleb liikmesriikide statistikaametid ja komisjon varustada uue, eelmisest paindlikuma ja kiirema andmeanalüüsi ja uuringu tulemuste levitamise süsteemiga, leevendades samal ajal liikmesriikide töökoormust; tuleks hõlbustada asjakohaste menetluste sisseseadmist, mis võimaldavad komisjonil ja liikmesriikidel kõige tõhusamalt kasutada põllumajandusettevõtete struktuuri käsitlevate uuringute käigus kogutud andmetest koostatud statistikat; üksikandmed on statistiliselt konfidentsiaalsed; uuringute kasutamise ja nende tulemuste levitamise uue süsteemi rakendamisel on vaja: — võtta arvesse liikmesriikide riiklike statistikaametite peadirektorite seisukohta statistika konfidentsiaalsuse eeskirjade ettevalmistamise küsimuses, — tagada andmete analüüsimisel tihe koostöö liikmesriikide vahel; Euroopa Ühenduste Statistikaameti kooskõlastav roll on vajalik kõnealuse valdkonna teabele esitatavate ühenduse nõuete järgimiseks ning saadud tulemuste ühtse analüüsi tagamiseks; kõnealuste uuringute läbiviimine nõuab nii liikmesriikidelt kui komisjonilt mitme aasta jooksul märkimisväärseid rahalisi vahendeid, millest suur osa kasutatakse ühenduse nõuete täitmiseks; seepärast tuleks ette näha ühenduse toetus kõnealuse programmi toetamiseks; käesoleva määruse sätete rakendamise hõlbustamiseks tuleks jätkata liikmesriikide ja komisjoni vahelist tihedat koostööd, mis eelkõige peaks toimuma otsusega 72/279/EMÜ ( 3 ) loodud alalise põllumajandusstatistika komitee kaudu, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

Ühenduse statistiliste uuringute programmi osana viivad liikmesriigid oma territooriumil ajavahemikus ►M6 1988–2007 ◄ läbi põllumajandusettevõtete struktuuri käsitlevad uuringud (edaspidi “uuringud”). Kõnealuste uuringute ajavahemikud on sätestatud artiklites 2 ja 3.

▼M6

Artikkel 2

1. Kooskõlas FAO soovitustega ülemaailmsete põllumajandusloenduste korraldamise kohta viivad liikmesriigid põhiuuringu läbi ajavahemikus 1. detsembrist 1988 kuni 1. märtsini 1991 ja ajavahemikus 1. detsembrist 1998 kuni 1. märtsini 2001 ühes või mitmes etapis kõikide põllumajandusettevõtete üldise loendusena (kõikne uuring). Kõnealused uuringud käsitlevad 1989. või 1990. aastal ning 1999. või 2000. aastal koristatavale saagile vastavat viljelusaastat.

Liikmesriigid võivad 1989/90. aasta põhiuuringu raames teatavate näitajate puhul kasutada juhusliku valimiga valikuuringuid (edaspidi “valikuuring”); nende vaatlustega saadud tulemused ekstrapoleeritakse.

2. Liikmesriigid võivad 1989/90. aasta põhiuuringu kõige rohkem 12 kuu võrra ettepoole tuua või edasi lükata; sellisel juhul viivad nad ühe viljelusaasta (1989 või 1990) puhul läbi valikuuringu.

▼B

Artikkel 3

Järgmised põllumajandusettevõtete struktuuri käsitlevad uuringud ►M6 (vahepealsed vaatlused) ◄ viiakse läbi ühes või mitmes etapis kõiksete või valikuuringutena:

a) ajavahemikus 1. detsembrist 1992 kuni 1. märtsini 1994 uuring, mis käsitleb 1993. aastal koristatavale saagile vastavat viljelusaastat (1993. aasta struktuuriuuring);

b) ajavahemikus 1. detsembrist 1994 kuni 1. märtsini 1996 uuring, mis käsitleb 1995. aastal koristatavale saagile vastavat viljelusaastat (1995. aasta struktuuriuuring); ja

c) ajavahemikus 1. detsembrist 1996 kuni 1. märtsini 1998 uuring, mis käsitleb 1997. aastal koristatavale saagile vastavat viljelusaastat (1997. struktuuriuuring);

▼M6

d) ajavahemikus 1. detsembrist 2002 kuni 1. märtsini 2004 uuring, mis käsitleb 2003. aastal koristatavale saagile vastavat viljelusaastat (2003. aasta struktuuriuuring);

e) ajavahemikus 1. detsembrist 2004 kuni 1. märtsini 2006 uuring, mis käsitleb 2005. aastal koristatavale saagile vastavat viljelusaastat (2005. aasta struktuuriuuring); ja

f) ajavahemikus 1. detsembrist 2006 kuni 1. märtsini 2008 uuring, mis käsitleb 2007. aastal koristatavale saagile vastavat viljelusaastat (2007. aasta struktuuriuuring).

▼M6

Artikkel 4

Valikuuringuid läbi viivad liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed usaldusväärsete tulemuste saamiseks järgmistel nõutud tasanditel:

— artiklis 8 osutatud piirkonnad,

— artiklis 8 osutatud alad (üksnes põhiuuringute puhul),

— “taotlusalad” määruses (EMÜ) nr 2052/85 ( 4 ) ja komisjoni otsuses 94/197/EÜ ( 5 ) määratletud tähenduses (üksnes 1999/2000. aasta põhiuuringu puhul),

ning juhul, kui järgmised territoriaalüksused on kohalikul tasandil olulised:

— direktiivi 75/268/EMÜ ( 6 ) artiklis 3 määratletud “ebasoodsamad põllumajanduspiirkonnad” ja sama artikli lõikes 3 määratletud “mägipiirkonnad”,

— tehnilis-majanduslikud põhisuunitlused otsuses 85/377/EMÜ ( 7 ) määratletud tähenduses,

— tehnilis-majanduslikud erisuunitlused samas otsuses määratletud tähenduses.

Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et valimid on struktureeritud nii, et valimi alusel saadud teabe ekstrapoleerimisel põllumajandusettevõtte kohta on võimalik kasutada ühtset koefitsienti.

▼B

Artikkel 5

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) põllumajandusettevõte — ühtse juhtimisega tehniliselt ja majanduslikult ühtne üksus, mis toodab põllumajandussaadusi;

b) põllumajanduseks kasutatav maa-ala — kogu maa-ala, mis hõlmab viljelusmaad, pikaajalisi kultuurkarjamaid ja heinamaid ning pikaajaliste kultuuride ning koduaia all olevat maad.

Artikkel 6

Uuringud hõlmavad:

a) põllumajandusettevõtteid, kus põllumajanduseks kasutatav maa-ala on vähemalt 1 hektar;

b) põllumajandusettevõtteid, kus põllumajanduseks kasutatav maa-ala on väiksem kui 1 hektar, juhul kui teatav osa ettevõtte toodangust läheb müügiks või kui tootmisüksus ületab teatava füüsilise piiri.

Liikmesriigid, kes kasutavad erinevat vaatluskünnist, on kohustatud määrama kõnealuse künnise kindlaks tasemel, millega jäetakse välja üksnes väikseimad põllumajandusettevõtted, mis annavad kokku kuni 1 % kogu kõnealuse liikmesriigi standardsest brutomarginaalist otsuses 85/377/EMÜ määratletud tähenduses.

Enne uuringute läbiviimist teavitavad liikmesriigid komisjoni meetoditest, mida kasutati künniste kindlaksmääramisel.

Artikkel 7

1. Segakultuuride puhul jaotatakse põllumajanduseks kasutatav maa-ala erinevate kultuuride vahel võrdeliselt nende all oleva maa-alaga.

Liikmesriigid kehtestavad kooskõlas komisjoniga kõnealuse jaotamise menetluse ja vajaduse korral erandid üldreeglist.

Lisaks sellele registreeritakse segakultuuride kasvatamiseks kasutatav maa-ala põllumajanduskõlvikust eraldi vastavalt I lisas loetletud rühmadele.

2. Järelkultuuride kasvatamiseks kasutatav maa-ala registreeritakse põllumajanduskõlvikust eraldi.

Järelkultuurid nummerdatakse vastavalt I lisas loetletud rühmadele.

Artikkel 8

1. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada käesolevas määruses osutatud uuringutega kogutava teabe vastavus I lisas loetletud näitajatele. Kõnealusesse loetelusse tehtavad muudatused aastatel ►M6 1993–2007 ◄ läbiviidatavate uuringute puhul määratakse kindlaks artiklis 15 sätestatud korras.

▼M6

2. 1992/2000. aasta põhiuuringu näitajate loetelu kindlaksmääramise raames võib komisjon artiklis 15 sätestatud korras lubada liikmesriikidel nende taotluse korral ja asjaomaste dokumentide alusel kasutada teatud vaatlustunnuste puhul juhusliku valimiga valikuuringuid.

Vaatlustunnuste loetelu kindlaksmääramise raames võib artiklis 15 sätestatud korras lubada liikmesriikidel nende taotluse korral ja asjaomaste dokumentide alusel alates 1997. aasta uuringust kasutada teatud vaatlustunnuste puhul juba olemasolevat teavet muudest allikatest kui statistilistest uuringutest.

3. 1999/2000. aasta põhiuuringu puhul määratletakse iga põllumajandusettevõtte geograafiline asend koodi abil, mis võimaldab teabe koondamist vaatluspiirkondade tasandist väiksemate territoriaalüksuste kaupa või vähemalt taotluspiirkondade kaupa.

▼M6

4. Vaatlustunnustega ning piirkondade, vaatluspiirkondade ja muude territoriaalüksuste piiritlemise ja neile koodide määramisega seotud mõisted määratletakse artiklis 15 sätestatud korras.

▼B

►M6 5. ◄ Kui ühenduse põllumajandusettevõtete liigituse kohaldamiseks teatavates liikmesriikides on kehtestatud teatavate I lisas loetletud näitajate alajaotuste standardsed brutomarginaalid, koguvad asjaomased liikmesriigid kogu teabe, mis on vajalik kõnealuste standardsete brutomarginaalide kohaldamiseks.

Artikkel 9

Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et oma territooriumil uuringud läbi viia. Eelkõige:

a) koostavad nad küsimustikud artikli 8 lõikes 1 nimetatud näitajate loetelus sätestatud teabe kogumiseks;

b) kontrollivad nad, kas küsimustikud on täielikult täidetud ja kas vastused on usaldusväärsed; kui vajalik ja võimalik, lisavad nad puuduvad andmed ning parandavad ebaõiged andmed.

▼M6

Artikkel 10

Liikmesriigid edastavad Euroopa Ühenduste Statistikaametile artikli 8 lõikes 1 nimetatud teabe, mis on saadud loendustel ja valikuuringutel üksikandmetena põllumajandusettevõtte kohta, II lisas kirjeldatud korras, edaspidi “Eurofarmi projekt”.

Liikmesriigid tagavad, et Eurofarmi standardformaadis edastatud teave on täielik ja usaldusväärne, kasutades ühtseid kontrollitingimusi, mille Euroopa Ühenduste Statistikaamet on sätestanud tihedas koostöös liikmesriikide pädevate talitustega; üksikandmete kontrollimiseks kasutatakse ka II lisa lõikes 9 nimetatud kontrolltabeleid.

▼B

Artikkel 11

Liikmesriigid edastavad Euroopa Ühenduste Statistikaametile kogu teabe, mida viimane võib vajada käesoleva määrusega hõlmatud uuringute korraldamiseks ja metoodika väljatöötamiseks; eelkõige esitavad nad üksikasjad kohapealse andmekogumise ajakava kohta.

Artikkel 12

Eurofarmi projekti raames vastutab Euroopa Ühenduste Statistikaamet uuringu koondtulemuste levitamise eest. Kõnealuse levitamise praktilised üksikasjad lepitakse kokku asjaomaste komiteede ja töörühmadega.

Artikkel 13

Iga kolme aasta järel ning esimest korda hiljemalt 31. detsembril 1992 esitab komisjon nõukogule aruande Eurofarmi projekti toimimise kohta. Komisjon esitab vajaduse korral käesolevas määruses tehtavad muudatused.

Artikkel 14

1. ►M6 Artiklites 2 ja 3 osutatud uuringute läbiviimisel ◄ tekkinud kulud hüvitatakse 20 eküü ulatuses iga põllumajandusettevõtte eest, mille kohta on Euroopa Ühenduste Statistikaametile saadetud täielikud uuringutulemused, sealjuures on suurim hüvitatav summa uuringu kohta:

— Luksemburgis 100 000 eküüd,

— Belgias ja Taanis 500 000 eküüd,

▼M6

— 600 000 eküüd Rootsi puhul,

▼B

— Madalmaades 700 000 eküüd,

▼M6

— 700 000 eküüd Soome puhul,

▼B

— Iirimaal 1 100 000 eküüd,

— Ühendkuningriigis 1 300 000 eküüd,

▼M6

— 1 400 000 eküüd Austria puhul,

▼B

— Saksamaal, Kreekas, Hispaanias, Prantsusmaal, Itaalias ja Portugalis 2 000 000 eküüd,

▼M10

— Maltal 25 000 eurot,

— Küprosel 200 000 eurot,

— Eestis ja Sloveenias 500 000 eurot,

— Slovakkias 700 000 eurot,

— Tšehhi Vabariigis, Lätis ja Leedus 1 100 000 eurot,

— Ungaris ja Poolas 2 000 000 eurot.

▼M6

Liikmesriikide puhul, kes viivad 1999/2000. aastal läbi kõikide talumajapidamiste üldise loenduse (kõikse uuringu) kõikide nõutud vaatlustunnuste osas, suurendatakse eespool nimetatud summasid 50 % võrra.

▼M10

Käesoleva programmi rakendamise finantsraamistikuks, sealhulgas Eurofarmi projekti juhtimiseks vajalikeks assigneeringuteks, ajavahemikus 2004–2006 määratakse 43,7 miljonit eurot.

Ajavahemikuks 2007–2009 ettenähtud summa määratakse eelarvepädevate institutsioonide ja legislatiivorgani poolt kindlaks komisjoni ettepanekul uue, 2007. aastal algava ajavahemiku, finantsperspektiivi alusel.

Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased assigneeringud finantsperspektiivi piires.

▼M6

2. Aastane maksimaalne lähtesumma Eurofarmi projekti arendamiseks, hooldamiseks, vajalikus kohandamiseks ja juhtimiseks, sealhulgas tulemuste levitamiseks, on:

— 480 000 eküüd 1989. aasta kohta,

— 440 000 eküüd 1990. aasta kohta,

— 240 000 eküüd 1991. aasta kohta,

— 80 000 eküüd 1992.–1998. aasta kohta,

— 700 000 eküüd 1999. ja 2000. aasta kohta,

— 550 000 eküüd 2001.–2010. aasta kohta.

Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased assigneeringud finantsperspektiivi piires.

▼M9

Artikkel 15

1. Komisjoni abistab alaline põllumajandusstatistika komitee, edaspidi “komitee”.

2. Kui viidatakse käesolevale artiklile, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ ( 8 ) artikleid 4 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks kehtestatakse üks kuu.

3. Komitee võtab vastu oma töökorra.

▼B

Artikkel 16

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

▼M11









I LISA

NÄITAJATE LOETELU AASTATEKS 2005 JA 2007 ( 9 )

Selgitavad märkused:

— Lisas tähtedega “NE” tähistatud näitajaid käsitatakse vastavates liikmesriikides mitteesinevate või nullilähedastena.

— Lisas tähtedega “NS” tähistatud näitajaid käsitatakse vastavates liikmesriikides ebaolulistena.







BE CZ DK DE EE EL ES FR IE IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT SI SK FI SE UK A. Põllumajandusettevõtte geograafiline asukoht 1. Uuringu piirkond kood a) Haldusüksus või osauuringu piirkond (1) kood 2. Vähemsoodne piirkond (1) jah/ei NE a) Mägipiirkond (1) jah/ei NE NE NE NE NE 3. Keskkonnaalaste kitsendustega põllumajanduspiirkonnad jah/ei NE NE NE NE B. Põllumajandusettevõtte õiguslik vorm ja juhtimine (vaatluspäeval) 1. Kas põllumajandusettevõtte eest vastutab õiguslikult ja majanduslikult: a) füüsiline isik, kes on ainuomanik, kui ettevõte on iseseisev? jah/ei b) üks või mitu füüsilist isikut, kes on osanikud, kui tegemist on põllumajandusettevõtete ühendusega? (2) jah/ei NS NS NS NS NS NS NS NS NS NS NS NE NS NS c) juriidiline isik? jah/ei 2. Kui vastus küsimusele B/1a on “jah”, siis kas kõnealune isik (omanik) on ka ettevõtte juhataja? jah/ei a) Kui vastus küsimusele B/02 on ei, siis kas ettevõtte juhataja on omaniku perekonnaliige? jah/ei b) Kui vastus küsimusele B/2a on “jah”, siis kas ettevõtte juhataja on omaniku abikaasa? jah/ei NS NS 3. Ettevõtte juhatajate põllumajanduslik väljaõpe (ainult praktiline põllumajanduslik kogemus, põllumajanduslik baasväljaõpe, täielik põllumajanduslik väljaõpe) (3) kood C. Põllumajandusettevõtte valduse alus (omaniku suhtes) ja põllumajandustootmise liik Põllumajandusmaa, mida kasutatakse: 1. omaniku poolt ha/a 2. rendisuhte alusel ha/a 3. loonusrendisuhte või muul alusel ha/a NS NS NS NE NE NS 4. Põllumajandustootmine ja põlluharimistavad: a) põllumajandusettevõtte põllumajanduslikud kõlvikud, millel kasutatakse mahepõllumajandusliku tootmise meetodeid vastavalt Euroopa Ühenduse eeskirjadele ha/a NS NE d) põllumajandusettevõtte põllumajanduslikud kõlvikud, mille puhul minnakse üle mahepõllumajanduslikule tootmisele ha/a NS NE e) kas põllumajandusettevõttes kasutatakse mahepõllumajanduslikke tootmismeetodeid ka loomakasvatuses? täielikult, osaliselt, üldse mitte NS NE f) Ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandusettevõttele tehtavad otseinvesteeringud viimase viie aasta jooksul: i) Kas põllumajandusettevõte sai riiklikke otsetoetusi tootlike investeeringute raames? (3) jah/ei ii) Kas põllumajandusettevõte sai riiklikke otsetoetusi maaelu arendamise meetmete raames? (3) jah/ei 6. Põllumajandusettevõtte toodangu sihtkoht: a) Kas põllumajandusettevõtte omaniku kodumajapidamises tarbitakse üle 50 % ettevõtte lõpptoodangu väärtusest? (3) jah/ei NS NS NE NS NS NS NE NS NS NE b) Kas otsemüük tarbijatele moodustab üle 50 % kogumüügist? (3) jah/ei NS NS NS NS NS NS NS NS NS NS D. Viljelusmaa Teravili terade (sealhulgas seemnete) tootmiseks 1. Pehme nisu ja speltanisu ha/a NE 2. Kõva nisu ha/a NE NS NE NE NE NE NE NE NE NE NE NS NE NE NS 3. Rukis ha/a NS NS NE 4. Oder ha/a NE 5. Kaer ha/a NE 6. Maisiterad ha/a NE NE NE NS NE NE NE NE NS 7. Riis ha/a NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE 8. Muu terade saamiseks kasvatatav teravili ha/a NE 9. Terade (sh seemne ning teravilja ja kaunviljade segude) saamiseks kasutatavad valgurikkad taimed ha/a NE sellest: e) hernes, põlduba ja maguslupiin ha/a NE NS f) läätsed, kikerhernes ja hiirehernes ha/a NS NS NS NS NS NS NE NS NS NS NS NE NS g) muud kuivalt koristatavad valgurikkad taimed ha/a NS NS NS NS NS NS NS NE NS NS NS NS NS NE 10. Kartul (sh varajane ja seemnekartul) ha/a 11. Suhkrupeet (v.a seeme) ha/a NE NE NE 12. Söödajuurvili ja muguljuurvili (v.a seeme) ha/a NE NS NS Tehnilised kultuurid 23. Tubakas ha/a NE NE NE NE NE NE NE NE NS NE NS NE NE NE 24. Humal ha/a NE NE NE NE NS NE NS NE NE NS NE NE 25. Puuvill ha/a NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NS NE NE NE NE NE 26. Raps ja rüps ha/a NE NE NE NS 27. Päevalill ha/a NS NS NE NE NS NE NE NE NE NS NE NS 28. Soja ha/a NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NS NS NE NE NS 29. Linaseemned (õlilina) ha/a NS NS NS NE NE NS NE NS NS NS 30. Muud õliseemnekultuurid ha/a NS NS NE NS NE NE NE NS NS NS NS 31. Lina ha/a NS NE NS NE NS NS NE NS NS NS 32. Harilik kanep ha/a NS NS NS NE NE NE NS NE NS NE NS NS NS NS NS 33. Muud kiu tootmiseks kasvatatavad põllukultuurid ha/a NE NE NE NE NE NE NS NE NE NE NE NS NE NE NS NE NS 34. Aromaatsed taimed, ravimtaimed ja maitsetaimed ha/a NS NE NE NS NS NS 35. Mujal nimetamata tehnilised kultuurid ha/a NS NS NS NS NE NS NS NS Värsked köögiviljad, melonid, maasikad: 14. mis kasvavad väljas või madala katte all (sissemineku võimaluseta) ha/a sellest: a) avamaal ha/a NE NS b) aiamaal ha/a NE 15. mis on klaasi või muu kaitsekatte all (sissemineku võimalusega) ha/a NS Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid): 16. mis kasvavad väljas või madala katte all (sissemineku võimaluseta) ha/a NS NS 17. mis on klaasi või muu kaitsekatte all (sissemineku võimalusega) ha/a 18. Söödataimed: a) ajutine rohumaa ha/a NE b) muu haljassööt ha/a sellest: i) haljasmais (silomais) ha/a NE NS NS iii) muud söödataimed ha/a NS 19. Viljelusmaa seemned ja seemikud (v.a teraviljad, kuivatatud köögiviljad, kartul ja õliseemnetaimed) ha/a NS NE NE 20. Muud põllukultuurid ha/a NS NS NE 21. Subsiidiumideta kesa ha/a NE 22. Kesa, mille suhtes kohaldatakse toetuskavasid ja mis ei ole majanduslikus kasutuses ha/a E. Koduaiad ha/a NS NS NS NS NS NS NS F. Püsirohumaa ja heinamaa ha/a NE 1. Karjamaa ja heinamaa, v.a looduslik rohumaa ha/a NE 2. Looduslik rohumaa ha/a NE NE NE NE NE NE G. Püsikultuurid 1. Puuvilja- ja marjaistandikud ha/a a) värsked parasvöötme puuvilja- ja marjasordid (4) ha/a b) lähistroopikavöötme puuvilja- ja marjasordid ha/a NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE c) pähklid ha/a NS NS NE NS NE NE NE NE NE NE NS NS NS NS NE NE NS 2. Tsitruseistandikud ha/a NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NS NE NE NE NE 3. Oliiviistandikud ha/a NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE a) kus tavapäraselt toodetakse lauaoliive ha/a NE NE NE NE NE NS NE NE NE NE NE NE NE NE NS NE NE NE NE b) kus tavapäraselt toodetakse oliive õli tootmiseks ha/a NE NE NE NE NE NS NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE NE 4. Viinamarjaistandused ha/a NS NE NE NE NE NE NS NS NE NE kus tavapäraselt toodetakse: a) kvaliteetveini ha/a NS NE NE NE NE NE NE NS NE NE NE NE b) muid veine ha/a NS NE NE NS NE NE NE NE NE NS NE NS NE NE c) lauaviinamarju ha/a NS NE NS NE NE NE NE NE NS NS NE NS NE NE NE d) rosinaid ha/a NS NE NE NE NE NE NE NS NE NE NE NE NE NE NE NE NS NE NE NE NE NE 5. Puukoolid ha/a 6. Muud püsikultuurid ha/a NE NE NS NS NS NS NE NE NE NS NE NE NS 7. Püsikultuurid katmikalal ha/a NS NE NE NS NS NS NE NE NS NS NE NS NE NE NE NE NE H. Muu maa 1. Kasutamata põllumajandusmaa (põllumajandusmaa, mida ei harita enam majanduslikel, sotsiaalsetel vm põhjustel ja mida ei kasutata külvikorrasüsteemis) ha/a 2. Metsamaad ha/a NE 3. Muu maa (viljatu maa, hoonete, taluõue, teede, tiikide, kivimurdude, kaljude jms all olev maa) ha/a I. Järelkultuurid, seened, niisutamine, põllumaa tootmisest kõrvaldamine 1. Järelkultuurid (v.a köögiviljakultuurid ja katmikalakultuurid) (8) ha/a NE NS NE NE NE NE NS NE NE NS 2. Seened ha/a NS NS NE NS NS 3. Niisutatud alad a) kogu niisutatav ala ha/a NS NS NS NS NS NE b) niisutatav haritav ala ha/a NS NS NS NS NS NE NS ►C1 8. Kesa, mille suhtes kohaldatakse toetuskavasid järgmiselt jaotatuna: ◄ ha/a a) kesa, mis ei ole majanduslikus kasutuses (esitatud kategooria D/22 all) ha/a b) muul otstarbel kui toiduks kasutatava põllumajandusliku tooraine tootmiseks (nt suhkrupeet, raps, muu kui metsamajandusliku otstarbega puud ja põõsad jne, sealhulgas läätsed, kikerherned ja hiireherned; esitatud kategooriate D ja G all) kasutatavad alad ha/a NE NE c) alad, mis on korraldatud ümber püsirohumaaks ja heinamaaks (esitatud kategooriate F/1 ja F/2 all) (3) ha/a NS NE NE NE NE d) endine põllumajandusmaa, mis on korraldatud ümber metsamaaks või mida valmistatakse ette metsastamiseks (esitatud kategooria H/2 all) (5) ha/a NS NE NS e) muud alad (kategooriate H/1 ja H/3 all esitatud) (5) ha/a NS NE J. Kari (vaatluspäeval) 1. Hobuslased loomade arv Veised 2. Alla ühe aasta vanused isased ja emased veised loomade arv 3. Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused pullid loomade arv 4. Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused lehmad loomade arv 5. Vähemalt kaheaastased pullid loomade arv 6. Vähemalt kaheaastased mullikad loomade arv 7. Lüpsilehmad loomade arv 8. Muud lehmad loomade arv Lambad ja kitsed 9. Lambad (igas vanuses) loomade arv a) lambad, aretusuted loomade arv b) muud lambad loomade arv 10. Kitsed (igas vanuses) loomade arv NS NS NS a) kitsed, emased aretusloomad loomade arv NS NS NS b) muud kitsed loomade arv NS NS NS Sead 11. Põrsad eluskaaluga alla 20 kg loomade arv 12. Aretusemised kaaluga vähemalt 50 kg loomade arv 13. Muud sead loomade arv Kodulinnud 14. Broilerid lindude arv 15. Munakanad lindude arv 16. Muud kodulinnud, lindude arv kellest: a) kalkunid lindude arv NS b) pardid lindude arv NS NS NS c) haned lindude arv NS NS NS NE NS d) mujal nimetamata kodulinnud lindude arv NS NS NS NS 17. Küülikud, emased aretusloomad loomade arv NS NS NS NS NS NE NE NS 18. Mesilased tarude arv NS NS NS NS NS NS NS NS NS 19. Mujal nimetamata kariloomad jah/ei NS NS NS NS NS NE NS K. Traktorid, kultivaatorid, masinad ja seadmed 1. Mis kuuluvad vaatluspäeval täielikult ettevõttele 1. Neljarattalised traktorid, roomiktraktorid, šassiitraktorid vastavalt võimsusklassile (kW) (3) arv a) < 40 (6) arv b) 40 kuni < 60 (6) arv c) 60 kuni < 100 (6) arv NS d) 100 ja üle selle (6) arv NE 2. Kultivaatorid, reavahekultivaatorid, mootorfreesid ja mootorniidukid (3) arv 3. Teraviljakombainid (3) arv 9. Muud täielikult mehhaniseeritud kombainid (3) arv NS 10. Niisutusseadmed (3) jah/ei NS NS NE NE a) kui vastus on jaatav, kas seadmed on teisaldatavad? (3) jah/ei NS NS NE NE b) kui vastus on jaatav, kas seadmed on püsiseadmed? (3) jah/ei NS NS NE NE NS 2. Masinad, mida on viimase 12 kuu jooksul kasutanud mitu põllumajandusettevõtet (masinad, mis kuuluvad teisele ettevõttele, ühistule või mis kuuluvad ühiselt mitmele põllumajandusettevõttele) või mis kuuluvad vastavat teenust osutavale ettevõttele 1. Neljarattalised traktorid, roomiktraktorid, šassiitraktorid vastavalt võimsusklassile (kW) (3) jah/ei 2. Kultivaatorid, reavahekultivaatorid, mootorfreesid ja mootorniidukid (3) jah/ei 3. Teraviljakombainid (3) jah/ei 9. Muud täielikult mehhaniseeritud kombainid (3) jah/ei L. Põllumajandusettevõtte tööjõud (vaatluspäevale eelnenud 12 kuu jooksul) Iga põllumajandusettevõttes töötava isiku kohta, kes kuulub järgmistesse põllumajandusettevõtte tööjõu kategooriatesse, kogutakse statistilist teavet, lubades mitmekordset nimetamist ja/või kattumist teiste uuringunäitajatega. 1. Omanikud Käesolevasse kategooriasse kuuluvad: — füüsilised isikud — iseseisvate ettevõtete ainuomanikud (kõik isikud, kes on vastanud jaatavalt küsimusele B/1a) — põllumajandusettevõtete ühenduse liikmed, kes on identifitseeritud omanikena — juriidilised isikud: Iga eespool nimetatud füüsilise isiku kohta esitatakse järgmine teave: — sugu — vanus vastavalt järgmistele vanuseklassidele: koolikohustuse lõppemisest kuni < 25 aastani, 25–34, 35–44, 45–54, 55–64, 65 ja üle selle — põllumajandustöö põllumajandusettevõttes (välja arvatud majapidamistööd) vastavalt järgmisele klassifikatsioonile: täisajaga põllumajandustöötaja aastasest tööajast (täisajaga töö) 0 %, > 0 ≤ 25 %, 25 ≤ 50 %, 50 ≤ 75 %, 75 ≤ 100 %, 100 % 1 a) Põllumajandusettevõtte juhatajad Käesolevasse kategooriasse kuuluvad: — iseseisvate ettevõtete juhatajad, sealhulgas abikaasad ja teised omaniku perekonnaliikmed, kes on ettevõtte juhatajad; st kui vastus küsimusele B/2a või B/2b on jaatav — põllumajandusettevõtete ühenduse osanikud, kes on identifitseeritud juhatajatena — põllumajandusettevõtete juhatajad, kui omanik on juriidiline isik (Juhatajad, kes on samal ajal ainuomanikud või põllumajandusettevõtete ühenduse liikmed, kes on identifitseeritud omanikena, registreeritakse ainult üks kord omanikuna kategoorias L/1) Iga eespool nimetatud isiku kohta esitatakse järgmine teave: — sugu — vanus vastavalt järgmistele vanuseklassidele: koolikohustuse lõppemisest kuni < 25 aastani, 25–34, 35–44, 45–54, 55–64, 65 ja üle selle — põllumajandustöö põllumajandusettevõttes (välja arvatud majapidamistööd) vastavalt järgmisele klassifikatsioonile: täisajaga põllumajandustöötaja aastasest tööajast (täisajaga töö) 0 %, > 0 ≤ 25 %, 25 ≤ 50 %, 50 ≤ 75 %, 75 ≤ 100 %, 100 % 2. Omanike abikaasad Käesolevasse kategooriasse kuuluvad ainuomanike abikaasad (vastus küsimusele B/1a on jaatav), kes ei kuulu kategooriasse L/1 ega L/1a (kes ei ole ettevõtte juhatajad: vastus küsimusele B/2b on eitav) Iga eespool nimetatud isiku kohta esitatakse järgmine teave: — sugu — vanus vastavalt järgmistele vanuseklassidele: koolikohustuse lõppemisest kuni < 25 aastani, 25–34, 35–44, 45–54, 55–64, 65 ja üle selle — põllumajandustöö põllumajandusettevõttes (välja arvatud majapidamistööd) vastavalt järgmisele klassifikatsioonile: täisajaga põllumajandustöötaja aastasest tööajast (täisajaga töö) 0 %, > 0 ≤ 25 %, 25 ≤ 50 %, 50 ≤ 75 %, 75 ≤ 100 %, 100 % 3 a) Muud ainuomaniku pereliikmed, kes teevad ettevõttes põllumajandustöid: meessoost (v.a kategooriatesse L/1, L/1a ja L/2 kuuluvad isikud) 3 b) Muud ainuomaniku pereliikmed, kes teevad ettevõttes põllumajandustöid: naissoost (v.a kategooriatesse L/1, L/1a ja L/2 kuuluvad isikud) Iga eespool nimetatud kategooria puhul esitatakse järgmine teave põllumajandusettevõttes töötavate isikute arvu kohta vastavalt järgmisele jaotusele: — vanus vastavalt järgmistele vanuseklassidele: koolikohustuse lõppemisest kuni < 25 aastani, 25–34, 35–44, 45–54, 55–64, 65 ja üle selle (3) — põllumajandustöö põllumajandusettevõttes (välja arvatud majapidamistööd) vastavalt järgmisele klassifikatsioonile: täisajaga põllumajandustöötaja aastasest tööajast (täisajaga töö) 0 %, > 0 ≤ 25 %, 25 ≤ 50 %, 50 ≤ 75 %, 75 ≤ 100 %, 100 % 4 a) regulaarselt kasutatav tööjõud väljastpoolt perekonda: meessoost (v.a kategooriatesse L/1, L/1a, L/2 ja L/3 kuuluvad isikud) 4 b) regulaarselt kasutatav tööjõud väljastpoolt perekonda: naissoost (v.a kategooriatesse L/1, L/1a, L/2 ja L/3 kuuluvad isikud) Iga eespool nimetatud kategooria puhul esitatakse järgmine teave põllumajandusettevõttes töötavate isikute arvu kohta vastavalt järgmisele jaotusele: — vanus vastavalt järgmistele vanuseklassidele: koolikohustuse lõppemisest kuni < 25 aastani, 25–34, 35–44, 45–54, 55–64, 65 ja üle selle (3) — põllumajandustöö põllumajandusettevõttes (välja arvatud majapidamistööd) vastavalt järgmisele klassifikatsioonile: täisajaga põllumajandustöötaja aastasest tööajast (täisajaga töö) 0 %, > 0-< 25 %, 25-< 50 %, 50-< 75 %, 75-< 100 %, 100 % 5. + 6. Ebakorrapäraselt kasutatav tööjõud väljastpoolt perekonda: mees- ja naissoost tööpäevade arv 7. Kui omanik on ka ettevõtte juhataja, siis kas ta tegeleb muu ettevõtlusega: — põhitegevusena? jah/ei — kõrvaltegevusena? jah/ei 8. Kas ainuomaniku abikaasa tegeleb muu ettevõtlusega: — põhitegevusena? jah/ei — kõrvaltegevusena? jah/ei 9. Kas mõni ainuomaniku pereliige, kes teeb ettevõttes põllumajandustöid, tegeleb muu ettevõtlusega? Kui vastus on “jah”, siis mitu pereliiget tegeleb: — põhitegevusena? isikute arv — kõrvaltegevusena? isikute arv 10. Põllumajandusettevõttes otseselt mitte töötavate isikute (nt töövõtja töötajate) tehtud põllumajandustöö tööpäevade koguarv (täistööaja ekvivalendina), välja arvatud punktides L/1–L/6 märgitud arv vaatluspäevale eelnenud 12 kuu jooksul. (7) päevade arv NE NS NS M. Maaelu areng 1. Muu ettevõtlus (v.a põllumajandus), millega ettevõttes tegeldakse ja mis on sellega otseselt seotud a) turism, majutusteenus ja muud vaba aja veetmisega seotud tegevused jah/ei NS NE b) käsitöö jah/ei NS NE NS c) põllumajandussaaduste töötlemine jah/ei d) puidutöötlemine (nt saagimine jms) jah/ei NS NE NE NS e) akvakultuur jah/ei NE f) taastuva energia tootmine (tuuleenergia, õlgede põletamine jne) jah/ei NS NE g) lepinguline töö (kasutades põllumajandusettevõtte seadmeid) jah/ei h) muud jah/ei NE (1) Teabe esitamine vähemsoodsa piirkonna (A2) ja mägipiirkonna (A2a) kohta ei ole kohustuslik, juhul kui iga põllumajandusettevõtte kohta saadetakse haldusüksuse kood (A1a). Juhul kui põllumajandusettevõtte kohta haldusüksuse koodi (A1a) ei esitata, on teave vähemsoodsa piirkonna (A2) ja mägipiirkonna (A2a) kohta kohustuslik. (2) Vabatahtlik teave. (3) Ei kasutata 2007. aasta uuringus. (4) Belgia, Madalmaad ja Austria võivad lisada käesolevasse rubriiki punkti G/1c “pähklid”. (5) Germany may merge headings 8(c), 8(d) and 8(e). (6) Vabatahtlik 2005. aasta uuringus. Ei kasutata 2007. aasta uuringus. (7) Vabatahtlik nende liikmesriikide puhul, kes esitavad selle näitaja üldkalkulatsiooni piirkondlikul tasandil. (8) Vabatahtlik teave.

▼B









II LISA

EUROFARMI PROJEKT

Kirjeldus ja sisu

1. Eurofarmi projekt on andmebaaside kogum, mida kasutatakse põllumajandusettevõtete struktuuri käsitlevate ühenduse uuringute andmete töötlemiseks riikliku ja ühenduse põllumajanduspoliitika tarbeks. Projekti kavandavad ja rakendavad liikmesriikide ja komisjoni statistikateenistused komisjoni toetusel tihedas koostöös.

2. Eurofarmi andmebaasid on järgmised: ▼M6 — üksikandmete baas (BDI), mis sisaldab kõigi põllumajandusettevõtete kohta üksikandmeid, mis ei ole otse identifitseeritavad (põhiuuringute puhul), või andmeid kõikide põllumajandusettevõtete kohta või põllumajandusettevõtete representatiivse valimi kohta (vahepealsete uuringute puhul), mis on piisav analüüside tegemiseks käesoleva määruse artiklis 4 täpsustatud geograafilistel tasanditel, ▼B — koondandmebaas (BDT), mis sisaldab uuringu tulemusi statistiliste tabelitena. Koondandmebaasi sisu otsustatakse käesoleva määruse artiklis 15 sätestatud korras.

Andmebaaside asukoht

3. Kõikide liikmesriikide, ►M6 välja arvatud Saksamaa üksikandmete puhul, mis käsitlevad 1988.–1997. aasta uuringuid. ◄ asub üksikandmete baas komisjoni andmetöötluskeskuses. Andmebaasile ligipääsu ja baasi haldamise eest vastutab üksnes Euroopa Ühenduste Statistikaamet.

4. Koondandmebaas asub komisjoni andmetöötluskeskuses.

Üksikandmete edastamine Euroopa Ühenduste Statistikaametile

5. Üksikandmete edastamisel kasutatakse ühtset koodi, mille Eurostat täpsustab kooskõlas liikmesriikidega käesoleva määruse artiklis 15 sätestatud korras kindlaksmääratavaks tähtpäevaks.

▼M6

6. Erandina ei edasta Saksamaa üksikandmeid, vaid koondtulemused vastavalt lõikes 2 nimetatud koondandmebaasi tabeliprogrammile. Kõnealuse erandi kehtivus lõppeb pärast ajavahemiku 1988.–1997. aasta uuringuid. Saksamaa kohustub koondama üksikandmed magnetkandjale ühes andmetöötluskeskuses 12 kuu jooksul alates kohapeal andmete kogumise lõpetamisest.

▼B

Koondandmete edastamine

7. Liikmesriikide esitatud üksikandmete põhjal koostab Euroopa Ühenduste Statistikaamet: — koondandmebaasi jaoks ettenähtud tabelid, — lõikes 15 määratletud ad hoc tabelid.

8.1. Kui liikmesriikide edastatud üksikandmed ei võimalda Euroopa Ühenduste Statistikaametil ette valmistada kõiki artiklis 15 sätestatud korras määratletud koondandmebaasi jaoks ettenähtud tabeleid, kohustuvad asjaomased liikmesriigid esitama puuduvad tabelid kolme kuu jooksul pärast käesoleva lisa lõikes 5 osutatud üksikandmete edastamise tähtpäeva.

8.2. Kui liikmesriikide edastatud üksikandmed ei võimalda Euroopa Ühenduste Statistikaametil I lisas loetletud näitajate põhjal koostada ad hoc tabeleid, otsustab komisjon koostöös liikmesriikidega, kuidas kõnealused tabelid edastatakse.

9. Liikmesriigid kohustuvad koos üksikandmetega edastama ka kontrolltabelid, mille määratleb Euroopa Ühenduste Statistikaamet kooskõlas liikmesriikidega.

Üksikandmete konfidentsiaalsus

10. Üksikandmed tuleb edastada Euroopa Ühenduste Statistikaametile anonüümses vormis, mis ei võimalda põllumajandusettevõtteid otseselt kindlaks teha.

11. Komisjon võtab andmete konfidentsiaalsuse tagamiseks asjakohased ettevaatusabinõud oma andmetöötlussüsteemis ning teavitab neist liikmesriike.

12. Ligipääs üksikandmetele on üksnes isikutel, kes vastutavad Euroopa Ühenduste Statistikaametis käesoleva määruse rakendamise eest.

13. Lõikes 14 osutatud tabelite abil ei tohi olla võimalik põllumajandusettevõtteid otseselt või kaudselt kindlaks teha.

Andmete kasutamine ja tulemuste levitamine

14. Euroopa Ühenduste Statistikaamet kohustub kasutama liikmesriikide edastatud üksikandmeid üksnes statistilistel eesmärkidel ning välistama nende igasuguse kasutamise halduslikel eesmärkidel. Üksikandmeid kasutatakse järgmiste tabelite koostamisel: — koondandmebaasis sisalduvad tabelid, — ad hoc tabelid.

15. Ad hoc tabelid on tabelid, mis ei ole sätestatud algses koondandmebaasi sisu kindlaksmääravas ühenduse programmis, kuid mille koostamine I lisas osutatud näitajate põhjal on vajalik ühenduse institutsioonide või liikmesriikide statistikaametite teabevajaduste rahuldamiseks.

Kooskõlastamine

▼M6

16. Oma vastavate kohustuse raames ja vastavalt määrusele (Euratom, EMÜ) nr 1588/90 kehtestavad Euroopa Ühenduste Statistikaamet ja liikmesriigid kiire konsulteerimiskorra, mille eesmärk on: — tagada üksikandmete põhjal koostatud teabe konfidentsiaalsus ja statistiline usaldusväärsus, — teavitada liikmesriike kõnealuste andmete kasutamisest.