1995R2597 — ET — 20.11.2003 — 002.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 2597/95,

23. oktoober 1995,

nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 1 ) võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust ( 2 ) ning arvestades, et: ning arvestades, et: Euroopa Ühendus on saanud ÜRO Toitlus- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) liikmeks; Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni vahel sõlmitud protokollis on sätestatud, et komisjon annab FAO-le nõutud statistilised andmed; subsidiaarsusprintsiibi kohaselt on kavandatava meetme eesmärke võimalik saavutada üksnes ühenduse õigusakti alusel, sest ainult komisjon saab kooskõlastada statistiliste andmete ühtlustamist ühenduse tasandil, kuna kalandusstatistika kogumine ja nende statistiliste andmete töötlemiseks ja usaldusväärsuse kontrollimiseks vajaliku infrastruktuuri eest vastutavad eelkõige liikmesriigid; konkreetne siseriiklikel statistikasüsteemidel põhinev meetod ühenduse vastava statistika koostamiseks nõuab komisjoni ja liikmesriikide vahel eriti tihedat koostööd, eelkõige otsusega 72/279/EMÜ ( 3 ) moodustatud alalise põllumajandusstatistika komitee raames, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

Võttes kohaselt arvesse nõukogu 11. juuni 1990. aasta määrust (Euratom, EMÜ) nr 1588/90 konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta, ( 4 ) esitab iga liikmesriik komisjonile andmed nende kõnealuses liikmesriigis registreeritud või tema lipu all sõitvate laevade nominaalsaagi kohta, mis kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades.

Nominaalsaagi andmed hõlmavad kõiki maaletoimetatud või merel ümberlaaditud kalasaadusi mis tahes kujul, ent sinna hulka ei loeta koguseid, mis on püügi järel merre tagasi heidetud, pardal tarbitud või pardal söödana kasutatud. Andmed kirjutatakse üles maaletoimetatud või ümberlaaditud saagi eluskaalu ekvivalendina lähima tonnini ümardatult.

Artikkel 2

1. Nominaalsaagi andmed tuleb esitada iga peamise püügipiirkonna ja selle alljaotiste kohta, nagu on loetletud 1. lisas, kirjeldatud 2. lisas ja kujutatud 3. lisas. 4. lisas on loetletud iga peamise püügipiirkonna liigid, mille kohta andmeid nõutakse.

2. Kalendriaasta andmed esitatakse kuue kuu jooksul aasta lõpust arvates.

3. Kui liikmesriigi laevad ei ole artikli 1 kohaselt peamises püügipiirkonnas kalendriaasta jooksul kalastanud, teatab liikmesriik sellest komisjonile. Kui aga peamises püügipiirkonnas on kalastatud, nõutakse andmete esitamist üksnes nende liikide ja alljaotiste kohta, mille suhtes aruandeaasta jooksul on näidatud püügi toimumine.

4. Liikmesriikide laevade püütud vähetähtsaid liike ei ole vaja andmete esitamisel ükshaaval nimetada, vaid need võib lisada kogusaagi alla, kui nende saaduste kaal ei ületa 5 % aastasest kogusaagist kõnealuses peamises püügipiirkonnas.

5. Statistiliste kalastuspiirkondade ja nende alljaotiste ning liikide nimekirju võib muuta artiklis 5 sätestatud korras.

Artikkel 3

Kui ühise kalanduspoliitika raames vastuvõetud sätted ei näe ette teisiti, lubatakse liikmesriikidel kasutada püügiandmete tuletamisel valimivõtumeetodit nende kalalaevastiku osade kohta, mille puhul andmete esitamine täies ulatuses põhjustaks liigset haldusprotseduuride rakendamist. Liikmesriik peab artikli 6 lõike 1 alusel esitatavale aruandele lisama üksikasjalikud andmed valimivõtu korra ja selle kohta, kui suur osa koguandmestikust on saadud sel meetodil.

Artikkel 4

Liikmesriigid täidavad oma artiklitest 1 ja 2 tulenevaid kohustusi, esitades andmed magnetkandjal 5. lisas näidatud formaadis.

Liikmesriigid võivad komisjoni eelneval nõusolekul esitada andmed teistsugusel kujul või teistsugusel kandjal.

▼M2

Artikkel 5

1. Komisjoni abistab alaline põllumajandusstatistika komitee, edaspidi “komitee”.

2. Kui viidatakse käesolevale artiklile, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ ( 5 ) artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artikli 8 sätteid.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.

3. Komitee võtab vastu oma töökorra.

▼B

Artikkel 6

1. Liikmesriigid esitavad komisjonile kaheteistkümne kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest üksikasjaliku aruande, milles kirjeldatakse, kuidas püügiandmeid tuletatakse, ning näidatakse andmete representatiivsuse ja usaldusväärsuse aste. Komisjon koostab aruannete kokkuvõtte põllumajandusstatistika komitee pädevas töörühmas läbiarutamiseks.

2. Liikmesriigid teatavad komisjonile kõigist muudatustest lõike 1 alusel antud teabes kolme kuu jooksul muudatuste tegemisest arvates.

3. Kui lõike 1 alusel esitatud metoodikaaruannetest nähtub, et liikmesriigil ei ole võimalik käesoleva määruse nõudeid kohe täita ning et vaatlustehnikat ja metoodikat on vaja muuta, võib komisjon koostöös liikmesriigiga kehtestada alalise põllumajandusstatistika komitee raames kuni kaheaastase üleminekuaja, mille jooksul tuleb täita käesoleva määruse programm.

4. Metoodikaaruanded, üleminekukord, andmete kättesaadavus, andmete usaldusväärsus ja muud käesoleva määruse rakendamisega seotud küsimused vaadatakse läbi üks kord aastas põllumajandusstatistika komitee pädevas töörühmas.

Artikkel 7

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamist.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 1995.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









1. LISA

FAO PEAMISTE PÜÜGIPIIRKONDADE JA NENDE ALLJAOTISTE LOETELU, MILLE KOHTA TULEB ANDMED ESITADA

(Nende piirkondade ja alljaotiste kirjeldus on toodud II lisas)







KESK-ATLANDI IDAOSA (püügipiirkond 34) 34.1.1. Maroko rannikuäärne rajoon 34.1.2. Kanaari saarte ja Madeira rajoon 34.1.3. Sahara rannikuäärne rajoon 34.2. Põhjapoolne ookeani alapiirkond 34.3.1. Cabo Verde rannikuäärne rajoon 34.3.2. Cabo Verde saarte rajoon 34.3.3. Sherbro rajoon 34.3.4. Guinea lahe lääneosa rajoon 34.3.5. Guinea lahe keskosa rajoon 34.3.6. Guinea lahe lõunaosa rajoon 34.4.1. Guinea lahe edelaosa rajoon 34.4.2. Edelapoolse ookeaniala rajoon







VAHEMERI JA MUST MERI (püügipiirkond 37) 37.1.1. Baleaari rajoon 37.1.2. Lioni lahe rajoon 37.1.3. Sardiinia rajoon 37.2.1. Aadria mere rajoon 37.2.2. Joonia mere rajoon 37.3.1. Egeuse mere rajoon 37.3.2. Levanti rajoon 37.4.1. Marmara mere rajoon 37.4.2. Musta mere rajoon 37.4.3. Aasovi mere rajoon







ATLANDI EDELAOSA (püügipiirkond 41) 41.1.1. Amazonase rajoon 41.1.2. Natali rajoon 41.1.3. Salvadori rajoon 41.1.4. Põhjapoolse ookeaniala rajoon 41.2.1. Santose rajoon 41.2.2. Rio Grande rajoon 41.2.3. Platense rajoon 41.2.4. Keskmise ookeaniala rajoon 41.3.1. Põhja-Patagoonia rajoon 41.3.2. Lõuna-Patagoonia rajoon 41.3.3. Lõunapoolse ookeaniala rajoon







ATLANDI KAGUOSA (püügipiirkond 47) 47.1.1. Palmeirinhasi neeme rajoon 47.1.2. Salinasi neeme rajoon 47.1.3. Cunene rajoon 47.1.4. Cape Crossi rajoon 47.1.5. Oranje jõe rajoon 47.1.6. Hea Lootuse neeme rajoon 47.2.1. Kesk-Agulhasi rajoon 47.2.2. Ida-Agulhasi rajoon 47.3. Lõunapoolne ookeani alapiirkond 47.4. Tristan da Cunha alapiirkond 47.5. St. Helena ja Ascensióni alapiirkond







INDIA OOKEANI LÄÄNEOSA (püügipiirkond 51) 51.1. Punase mere alapiirkond 51.2. Pärsia lahe alapiirkond 51.3. Araabia mere lääneosa alapiirkond 51.4. Araabia mere idaosa, Lakadiivide ja Sri Lanka alapiirkond 51.5. Somaalia, Kenya ja Tansaania alapiirkond 51.6. Madagaskari ja Mosambiigi väina alapiirkond 51.7. Ookeani alapiirkond 51.8.1. Marioni-Edwardi rajoon 51.8.2. Zambezi rajoon









2. LISA

KESK-ATLANDI IDAOSA (püügipiirkond 34)

3.A lisas on näidatud Kesk-Atlandi idaosa (püügipiirkond 34 (Ida-Atlandi keskosa)) piirid, selle alapiirkonnad, rajoonid ja alarajoonid. Järgneb piirkonna, alapiirkondade, rajoonide ja alarajoonide kirjeldus. Kesk-Atlandi idaosa hõlmab kõiki Atlandi ookeani vesi, mis jäävad järgmistesse piiridesse:

Põhja-Aafrikas 5°36' läänepikkust tõusuveepiiril asuvast punktist mööda nimetatud ranniku tõusuveepiiri edela suunas Ponta do Padrãos (6°04'36″ lõunalaiust ja 12°19'48″ idapikkust) asuva punktini; sealt mööda loksodroomi loode suunas kuni 6°00' lõunalaiust ja 12°00' idapikkust asuva punktini; sealt mööda 6°00' lõunalaiust otse läände kuni 20°00' läänepikkuseni; sealt otse põhja ekvaatorini; sealt otse läände kuni 30°00' läänepikkuseni; sealt otse põhja kuni 5°00' põhjalaiuseni; sealt otse läände kuni 40°00' läänepikkuseni, sealt otse põhja kuni 36°00' põhjalaiuseni; sealt otse itta kuni Punta Marroquíni, mis asub punktis 5°36' läänepikkust; sealt otse lõunasse kuni alguspunktini Aafrika rannikul.

Kesk-Atlandi idaosa jaotatakse järgmiselt.

Põhjapoolne rannikuäärne alapiirkond (alapiirkond 34.1)

a) Maroko rannikuäärne rajoon (rajoon 34.1.1) Veed, mis asuvad 36°00' põhjalaiuse ja 26°00' põhjalaiuse vahel ida pool joont, mis kulgeb mööda 13°00' läänepikkust otse lõunasse 36°00' põhjalaiusest kuni 29°00' põhjalaiuseni, ning sealt mööda loksodroomi edela suunas kuni 26°00' põhjalaiust ja 16°00' läänepikkust asuva punktini.

b) Kanaari saared ja Madeira (rajoon 34.1.2) Veed, mis asuvad 36°00' põhjalaiuse ja 26°00' põhjalaiuse ning 20°00' läänepikkuse ja joone vahel, mis kulgeb mööda 13°00' läänepikkust 36°00' põhjalaiuskraadist kuni 29°00' põhjalaiuseni ja sealt mööda loksodroomi kuni 26°00' põhjalaiust ja 16°00' läänepikkust asuva punktini.

c) Sahara rannikuäärne rajoon (rajoon 34.1.3) Veed, mis asuvad 26°00' põhjalaiuse ja 19°00' põhjalaiuse vahel ida pool 20°00' läänepikkust.

Põhjapoolne ookeani alapiirkond (alapiirkond 34.2)

Veed, mis asuvad 36°00' põhjalaiuse ja 20°00' põhjalaiuse ning 40°00' läänepikkuse ja 20°00' läänepikkuse vahel.

Lõunapoolne rannikuäärne alapiirkond (alapiirkond 34.3)

a) Cabo Verde rannikuäärne rajoon (rajoon 34.3.1) Veed, mis asuvad 19°00' põhjalaiuse ja 9°00' põhjalaiuse vahel ida pool 20°00' läänepikkust.

b) Cabo Verde saarte rajoon (rajoon 34.3.2) Veed, mis asuvad 20°00' põhjalaiuse ja 10°00' põhjalaiuse ning 30°00' läänepikkuse ja 20°00' läänepikkuse vahel.

c) Sherbro rajoon (rajoon 34.3.3) Veed, mis asuvad 9°00' põhjalaiuse ja ekvaatori ning 20°00' läänepikkuse ja 8°00' läänepikkuse vahel.

d) Guinea lahe lääneosa rajoon (rajoon 34.3.4) Veed, mis asuvad põhja pool ekvaatorit 8°00' läänepikkuse ja 3°00' idapikkuse vahel.

e) Guinea lahe keskosa rajoon (rajoon 34.3.5) Veed, mis asuvad põhja pool ekvaatorit ja ida pool 3°00' idapikkust.

f) Guinea lahe lõunaosa rajoon (rajoon 34.3.6) Veed, mis asuvad ekvaatori ja 6°00' lõunalaiuse vahel ida pool 3°00' idapikkust. Siia sektorisse kuuluvad ka lõuna pool 6°00' lõunalaiust asuvad Kongo suudme veed alates piirist, mis kulgeb Ponta do Padrãos asuvast punktist (6°04'36″ lõunalaiust ja 12°19'48″ idapikkust) mööda loksodroomi loode suunas kuni 6°00' lõunalaiust ja 12°00' idapikkust asuva punktini, sealt otse itta mööda 6°00' lõunalaiuskraadi kuni Aafrika rannikuni ja sealt mööda Aafrika rannikut tagasi alguspunkti Ponta do Padrãos.

Lõunapoolne ookeani alapiirkond (alapiirkond 34.4)

a) Guinea lahe edelaosa rajoon (rajoon 34.4.1) Veed, mis asuvad ekvaatori ja 6°00' lõunalaiuse ning 20°00' läänepikkuse ja 3°00' idapikkuse vahel.

b) Edelapoolse ookeaniala rajoon (rajoon 34.4.2) Veed, mis asuvad 20°00' põhjalaiuse ja 5°00' põhjalaiuse ning 40°00' läänepikkuse ja 30°00' läänepikkuse vahel; veed, mis asuvad 10°00' põhjalaiuse ja ekvaatori ning 30°00' läänepikkuse ja 20°00' läänepikkuse vahel.

VAHEMERI JA MUST MERI (püügipiirkond 37)

3.B lisas on näidatud Vahemere ja Musta mere (püügipiirkonna 37) piirid, selle alapiirkonnad ja rajoonid. Järgneb selle piirkonna ning selle alljaotiste kirjeldus.

Vahemere ja Musta mere statistiline piirkond hõlmab kõiki a) Vahemere, b) Marmara mere, c) Musta mere ja d) Aasovi mere vesi. Merevete hulka loetakse ka riimveed ja kõik muud alad, kus on ülekaalus kalad ja muud merelist päritolu organismid. Lääne- ja kagupiirid on määratud järgmiselt:

a) läänepiir: mööda joont, mis kulgeb mööda 5°36' läänepikkust Punta Marroquíst otse lõunasse Aafrika rannikule;

b) kagupiir: Suessi kanali põhjapoolne (Vahemere-poolne) suue.

VAHEMERE STATISTILISE PIIRKONNA ALAPIIRKONNAD JA RAJOONID

Vahemere lääneosa (alapiirkond 37.1) koosneb järgmistest rajoonidest:

a) Baleaarid (rajoon 37.1.1) Vahemere lääneosa veed, mille piiriks on joon, mis algab Aafrika rannikult Alžeeria-Tuneesia piirilt ja kulgeb otse põhja kuni 38°00' põhjalaiuseni; sealt otse läände kuni 8°00' idapikkuseni; sealt otse põhja kuni 41°20' põhjalaiuseni; sealt mööda loksodroomi läände kuni Prantsusmaa ja Hispaania vahelise maismaapiiri idapoolseima punktini mandri rannikul; sealt piki Hispaania rannikut Punta Marroquíni; sealt mööda 5°36' läänepikkust otse lõunasse Aafrika rannikuni; sealt piki Aafrika rannikut ida suunas alguspunktini.

b) Lioni laht (rajoon 37.1.2) Vahemere loodeosa veed, mille piir algab Prantsusmaa ja Hispaania vahelise maismaapiiri idapoolseimast punktist mandri rannikul ja kulgeb mööda loksodroomi ida suunas kuni 8°00' idapikkust ja 41°20' põhjalaiust asuva punktini; sealt mööda loksodroomi põhja suunas kuni rannikuni Prantsusmaa ja Itaalia vahelisel piiril; sealt piki Prantsusmaa rannikut edela suunas alguspunktini.

c) Sardiinia (rajoon 37.1.3) Türreeni meri ja sellega külgnevad veed, mille piiriks on joon, mis algab Aafrika rannikul Alžeeria-Tuneesia piiril ja kulgeb otse põhja kuni 38°00' põhjalaiuseni; sealt otse läände kuni 8°00' idapikkuseni; sealt otse põhja kuni 41°20' põhjalaiuseni; sealt mööda loksodroomi põhja suunas kuni rannikuni Prantsusmaa ja Itaalia vahelisel piiril; sealt piki Itaalia rannikut kuni 38°00' põhjalaiuseni; sealt otse läände mööda 38°00' põhjalaiust Sitsiilia rannikuni; sealt piki Sitsiilia põhjarannikut Trapanini; sealt mööda loksodroomi Boni neemeni; sealt piki Tuneesia rannikut lääne suunas alguspunktini.

Vahemere keskosa (alapiirkond 37.2) koosneb järgmistest rajoonidest:

a) Aadria meri (rajoon 37.2.1) Aadria mere veed, mis asuvad põhja pool joont, mis kulgeb Albaania ja endise Jugoslaavia Vabariigi piirist Aadria mere idarannikul otse läände Gargano neemeni Itaalia rannikul.

b) Joonia meri (rajoon 37.2.2) Vahemere keskosa ja sellega külgnevad veed, mille piir algab Põhja-Aafrika rannikul 25°00' idapikkusel ja kulgeb otse põhja kuni 34°00' põhjalaiuseni; sealt otse läände kuni 23°00' idapikkuseni; sealt otse põhja Kreeka rannikuni; sealt piki Kreeka läänerannikut ja Albaania rannikut kuni Albaania ja endise Jugoslaavia Vabariigi piirini; sealt otse läände Gargano neemeni Itaalia rannikul; sealt piki Itaalia rannikut kuni 38°00' põhjalaiuseni; sealt otse läände mööda 38°00' põhjalaiust Sitsiilia rannikuni; sealt piki Sitsiilia põhjarannikut Trapanini; Trapanist Boni mööda loksodroomi neemeni; sealt piki Põhja-Aafrika rannikut ida suunas alguspunktini.

Vahemere idaosa (alapiirkond 37.3) koosneb järgmistest rajoonidest:

a) Egeuse meri (rajoon 37.3.1) Egeuse meri ja sellega külgnevad veed, mille piiriks on joon, mis algab Kreeka lõunarannikul 23°00' idapikkusel ja kulgeb otse lõunasse kuni 34°00' põhjalaiuseni; sealt otse itta kuni 29°00' idapikkuseni; sealt otse põhja Türgi rannikuni; sealt piki Türgi läänerannikut Kum Kaleni; Kum Kalest mööda loksodroomi Hellase neemeni; sealt piki Türgi ja Kreeka rannikut alguspunktini.

b) Levant (rajoon 37.3.2) Vahemere veed ida pool joont, mis algab Põhja-Aafrika rannikul 25°00' idapikkusel ja kulgeb otse põhja kuni 34°00' põhjalaiuseni; sealt otse itta kuni 29°00' idapikkuseni; sealt otse põhja Türgi rannikuni; sealt piki Türgi ja muude Vahemere idaosa riikide rannikut alguspunktini.

Must meri (alapiirkond 37.4) koosneb järgmistest rajoonidest:

a) Marmara meri (rajoon 37.4.1) Marmara mere veed, mille piiriks on lääne pool joon, mis kulgeb Hellase neemest Kum Kaleni Dardanellide suudmes; ida pool joon, mis kulgeb Kumderest üle Bosporuse.

b) Must meri (rajoon 37.4.2) Must meri ja sellega külgnevad veed, mida piirab edelast joon, mis kulgeb Kumderest üle Bosporuse, ning kirdest joon, mis kulgeb Takili neeme tipust Kertši poolsaarel kuni Panagija neeme tipuni Tamani poolsaarel.

c) Aasovi meri (rajoon 37.4.3) Aasovi meri põhja pool joont, mis kulgeb piki Kertši väina lõunapoolset suuet Kertši poolsaarel asuvast Takili neeme tipust punktist 45°06'N ja 36°27'E üle väina Tamani poolsaarel asuva Panagija neeme tipuni punktini 45°08'N ja 36°38'E.

ATLANDI EDELAOSA (püügipiirkond 41)

3.C lisas on näidatud Atlandi edelaosa (püügipiirkonna 41) piirid ja alljaotised.

Nende kirjeldus on järgmine.

Atlandi edelaosa (püügipiirkond 41) määratletakse kui vesi, mille piiriks on joon, mis algab Lõuna-Ameerika rannikult mööda 5°00' põhjalaiuse paralleeli kuni 30°00' läänepikkust asuva meridiaanini; sealt kulgeb see otse lõunasse ekvaatorini; sealt otse itta meridiaanini 20°00' läänepikkust; sealt otse lõunasse paralleelini 50°00' lõunalaiust; sealt otse läände meridiaanini 50°00' läänepikkust; sealt otse lõunasse paralleelini 60°00' lõunalaiust; sealt otse läände meridiaanini 67°16' läänepikkust; sealt otse põhja punktini 56°22'S ja 67°16'W; sealt mööda 56°22'S otse itta 65°43'W asuva punktini; mööda joont, mis ühendab punkte 55°22'S ja 65°43'W, 55°11'S ja 66°04'W, 55°07'S ja 66°25'W; sealt piki Lõuna-Ameerika rannikut põhja suunas alguspunktini.

Atlandi edelaosa jaguneb järgmisteks rajoonideks:

Amazonase rajoon (rajoon 41.1.1)

Veed, mille piiriks on joon, mis algab Lõuna-Ameerika rannikult 5°00' põhjalaiuskraadil ja kulgeb mööda seda paralleeli kuni lõikumiseni meridiaaniga 40°00' läänepikkust; sealt otse lõunasse punktini, kus see meridiaan lõikub Brasiilia rannikuga; sealt piki Lõuna-Ameerika rannikut loode suunas alguspunktini.

Natali rajoon (rajoon 41.1.2)

Veed, mille piiriks on joon, mis kulgeb Brasiilia rannikust mööda meridiaani 40°00' läänepikkust otse põhja kuni ekvaatorini; sealt mööda ekvaatorit otse itta kuni meridiaanini 32°00'W; sealt otse lõunasse paralleelini 10°00' lõunalaiust; sealt otse läände kuni punktini, kus paralleel 10°00'S lõikub Lõuna-Ameerika rannikuga; sealt piki Lõuna-Ameerika rannikut põhja poole kuni alguspunktini.

Salvadori rajoon (rajoon 41.1.3)

Veed, mille piiriks on joon, mis kulgeb Lõuna-Ameerika rannikult mööda 10°00' lõunalaiust otse itta kuni meridiaanini 35°00'W; sealt otse lõunasse kuni paralleelini 20°00'S; sealt mööda sama paralleeli otse läände kuni Lõuna-Ameerika rannikuni; sealt piki Lõuna-Ameerika rannikut põhja poole alguspunktini.

Põhjapoolse ookeaniala rajoon (rajoon 41.1.4)

Veed, mida piirab joon, mis kulgeb punktist 5°00'N ja 40°00'W otse itta meridiaanini 30°00' W; sealt otse lõunasse ekvaatorini; sealt otse itta meridiaanini 20°00' W; sealt otse lõunasse paralleelini 20°00' S; sealt otse läände meridiaanini 35°00' W; sealt otse põhja paralleelini 10°00' S; sealt otse itta meridiaanini 32°00' W; sealt otse põhja ekvaatorini; sealt otse läände meridiaanini 40°00' W; sealt otse põhja alguspunktini.

Santose rajoon (rajoon 41.2.1)

Veed, mille piir kulgeb Lõuna-Ameerika rannikult mööda 20°00' lõunalaiust otse itta kuni meridiaanini 39°00' W; sealt otse lõunasse paralleelini 29°00' S; sealt mööda sama paralleeli otse läände Lõuna-Ameerika rannikuni; sealt piki Lõuna-Ameerika rannikut põhja suunas alguspunktini.

Rio Grande rajoon (rajoon 41.2.2)

Veed, mille piir kulgeb Lõuna-Ameerika rannikult mööda 29°00' lõunalaiust otse itta kuni meridiaanini 45°00' W; sealt otse lõunasse paralleelini 34°00' S; sealt mööda seda paralleeli otse läände Lõuna-Ameerika rannikuni; sealt piki Lõuna-Ameerika rannikut põhja suunas alguspunkti.

Platense rajoon (rajoon 41.2.3)

Veed, mille piir kulgeb Lõuna-Ameerika rannikult mööda 34°00' lõunalaiust otse itta kuni meridiaanini 50°00' W; sealt otse lõunasse paralleelini 40°00' S; sealt mööda sama paralleeli otse läände kuni Lõuna-Ameerika rannikuni; sealt piki Lõuna-Ameerika rannikut põhja suunas alguspunkti.

Keskmine ookeaniala (rajoon 41.2.4)

Veed, mille piir kulgeb punktist 20°00'S ja 39°00'W otse itta kuni meridiaanini 20°00' W; sealt otse lõunasse kuni paralleelini 40°00' S; sealt otse läände kuni meridiaanini 50°00' W; sealt otse põhja kuni paralleelini 34°00' S; sealt otse itta kuni meridiaanini 45°00' W; sealt otse põhja paralleelini 29°00' S; sealt otse itta meridiaanini 39°00' W; sealt otse põhja alguspunktini.

Põhja-Patagoonia rajoon (rajoon 41.3.1)

Veed, mille piir kulgeb Lõuna-Ameerika rannikust mööda 40°00' lõunalaiust otse itta kuni meridiaanini 50°00' W; sealt otse lõunasse paralleelini 48°00' S; sealt mööda sama paralleeli otse läände Lõuna-Ameerika rannikuni; sealt piki Lõuna-Ameerika rannikut põhja suunas alguspunktini.

Lõuna-Patagoonia rajoon (rajoon 41.3.2)

Veed, mille piir kulgeb Lõuna-Ameerika rannikult mööda 48°00' lõunalaiust otse itta kuni meridiaanini 50°00' W; sealt otse lõunasse kuni paralleelini 60°00' S; sealt mööda sama paralleeli otse läände kuni meridiaanini 67°16' W; sealt otse põhja kuni 56°22'S ja 67°16'W asuva punktini; sealt mööda loksodroomi, mis ühendab punkte 56°22'S ja 65°43'W, 55°22'S ja 65°43'W, 55°11'S ja 66°04'W ning 55°07'S ja 66°25'W; sealt piki Lõuna-Ameerika rannikut põhja suunas alguspunktini.

Lõunapoolse ookeaniala rajoon (rajoon 41.3.3)

Veed, mille piir kulgeb punktist 40°00'S ja 50°00'W otse itta kuni meridiaanini 20°00'W; sealt otse lõunasse kuni paralleelini 50°00' S; siis otse põhja alguspunkti.

ATLANDI KAGUOSA (püügipiirkond 47)

3.D lisas on näidatud Atlandi kaguosa piirid ja alljaotised. ICSEAF konventsiooniala kirjeldus on järgmine.

Atlandi kaguosa (püügipiirkond 47) hõlmab vesi, mille piir algab punktis 6°04'36″S ja 12°19'48″ W; sealt kulgeb see mööda loksodroomi loode suunas kuni meridiaani 12° E ja paralleeli 6° S lõikumispunktini; sealt mööda nimetatud paralleeli otse läände kuni meridiaanini 20° W; sealt mööda seda meridiaani otse lõunasse paralleelini 50° S, sealt mööda seda paralleeli otse itta kuni meridiaanini 30° E; sealt mööda seda meridiaani otse põhja Aafrika mandri rannikuni; sealt piki rannikut lääne suunas alguspunktini.

Atlandi kaguosa (püügipiirkond 47) jaotatakse järgmiselt:

Läänepoolne rannikuäärne alapiirkond (alapiirkond 47.1)

a) Palmeirinhasi neeme rajoon (rajoon 47.1.1) Veed, mis asuvad 6°00' ja 10°00' lõunalaiuse vahel ida pool 10°00' idapikkust. Sellest sektorist on jäetud välja Kongo jõe suudmeala (Zaire), s.o veed, mis asuvad kirde pool joont, mis kulgeb Punta do Padrãost (6°04'36″ S ja 12°19'48″E) punkti 6°00'S 12°00'E.

b) Salinasi neeme rajoon (rajoon 47.1.2) Veed, mis asuvad 10°00' ja 15°00' lõunalaiuse vahel ida pool 10°00' idapikkust.

c) Cunene rajoon (rajoon 47.1.3) Veed, mis asuvad 15°00' ja 20°00' lõunalaiuse vahel ida pool 10°00' idapikkust.

d) Cape Crossi rajoon (rajoon 47.1.4) Veed, mis asuvad 20°00' ja 25°00' lõunalaiuse vahel ida pool 10°00' idapikkust.

e) Oranje jõe rajoon (rajoon 47.1.5) Veed, mis asuvad 25°00' ja 30°00' lõunalaiuse vahel ida pool 10°00' idapikkust.

f) Hea Lootuse neeme rajoon (rajoon 47.1.6) Veed, mis asuvad 30°00' ja 40°00' lõunalaiuse ning 10°00' idapikkuse ja 20°00' idapikkuse vahel.

Agulhasi rannikuäärne alapiirkond (alapiirkond 47.2)

a) Kesk-Agulhasi rajoon (rajoon 47.2.1) Veed, mis asuvad põhja pool 40°00' lõunalaiust 20°00' ja 25°00' idapikkuse vahel.

b) Ida-Agulhasi rajoon (rajoon 47.2.2) Veed, mis asuvad põhja pool 40°00' lõunalaiust 25°00' ja 30°00' idapikkuse vahel.

Lõunapoolne ookeani alapiirkond (alapiirkond 47.3)

Veed, mis asuvad 40°00' ja 50°00' lõunalaiuse ning 10°00' ja 30°00' idapikkuse vahel.

Tristan da Cunha alapiirkond (alapiirkond 47.4)

Veed, mis asuvad 20°00' ja 50°00' lõunalaiuse ning 20°00' ja 10°00' idapikkuse vahel.

St Helena ja Ascensióni alapiirkond (alapiirkond 47.5)

Veed, mis asuvad 6°00 ja 20°00 lõunalaiuse ning 20°00 ja 10°00 idapikkuse vahel.

INDIA OOKEANI LÄÄNEOSA (püügipiirkond 51)

India ookeani lääneossa kuulub:

a) Punane meri;

b) Adeni laht;

c) Iraani ranniku ja Araabia poolsaare vaheline laht;

d) Araabia meri;

e) see osa India ookeanist, mis asub meridiaanide 30°00'E ja 80°00'E vahel põhja pool antarktilist konvergentsivööndit; siia kuuluvad ka Sri Lankat ümbritsevad veed ja Mosambiigi väin.

3.E lisas on näidatud India ookeani lääneosa (püügipiirkonna 51) piirid ja alarajoonid.

India ookeani lääneosa on määratletud järgmiste piiridega:

— piir Vahemerega: Suessi kanali põhjapoolne suue,

— läänepoolne merepiir: joon, mis algab Aafrika idarannikult 30°00' idapikkuskraadil ja kulgeb otse lõunasse 45°00' lõunalaiuseni,

— idapoolne merepiir: loksodroom, mis algab India kagurannikult (Calimere'i neeme tipult) ja kulgeb kirde suunas punktini 82°00'E ja 11°00'N, sealt otse itta kuni meridiaanini 85°00'E; sealt otse lõunasse paralleelini 3°00'N; sealt otse läände meridiaanini 80°00'E; sealt otse lõunasse paralleelini 45°00'S,

— lõunapiir: joon, mis kulgeb mööda paralleeli 45°00'S alates 30°00'idapikkusest kuni 80°00' idapikkuseni.

India ookeani lääneosa jagatakse järgmiselt:

Punase mere alapiirkond (alapiirkond 51.1)

— põhjapiir: Suessi kanali põhjapoolne suue,

— lõunapiir: loksodroom Etioopia ja Djibouti Vabariigi vahelisest piirist Aafrika rannikul üle Punase mere suudme kuni endise Jeemeni Araabia Vabariigi ja endise Jeemeni Rahvademokraatliku Vabariigi vahelise piirini Araabia poolsaarel.

Pärsia lahe alapiirkond (alapiirkond 51.2)

Pärsia lahe suudme piiriks on joon, mis algab Ra's Musandam põhjatipust ja kulgeb otse itta Iraani rannikule.

Araabia mere lääneosa alapiirkond (alapiirkond 51.3)

Ida- ja lõunapiiriks on joon, mis kulgeb Iraani-Pakistani piirist Aasia rannikult otse lõunasse paralleelini 20°00'N; sealt otse itta meridiaanini 65°00'E; sealt otse lõunasse paralleelini 10°00'N; sealt otse läände Aafrika rannikule; muud merepiirid on ühised alapiirkondadega 51.1 ja 51.2 (vt eespool).

Araabia mere idaosa, Lakadiivide ja Sri Lanka alapiirkond (alapiirkond 51.4)

Merepiiriks on joon, mis algab Aasia rannikult Iraani-Pakistani piirilt ja kulgeb otse lõunasse paralleelini 20°00'N; sealt otse itta meridiaanini 65°00'E; sealt otse lõunasse paralleelini 10°00'S; sealt otse itta meridiaanini 80°00'E; sealt otse põhja paralleelini 3°00'N; sealt otse itta meridiaanini 85°00'E; sealt otse põhja paralleelini 11°00'N; sealt otse läände meridiaanini 82°00'E; sealt mööda loksodroomi edela suunas India kagurannikule.

Somaalia, Kenya ja Tansaania alapiirkond (alapiirkond 51.5)

Joon, mis algab Somaalia rannikult punktist 10°00'N ja kulgeb otse itta meridiaanini 65°00'E; sealt otse lõunasse paralleelini 10°00'S; sealt otse läände meridiaanini 45°00'E; sealt otse lõunasse paralleelini 10°28'S; sealt otse läände Aafrika idarannikule Ras Mwambo (põhjas) ja Mwambo küla (lõunas) vahel.

Madagaskari ja Mosambiigi väina alapiirkond (alapiirkond 51.6)

Joon, mis algab Aafrika idarannikul Ras Mwambo (põhjas) ja Mwambo küla (lõunas) vahel 10°28' lõunalaiusel ja kulgeb otse itta meridiaanini 45°00'E; sealt otse põhja paralleelini 10°00'S; sealt otse itta meridiaanini 55°00'E; sealt otse lõunasse paralleelini 30°00'S; sealt otse läände meridiaanini 40°00'E; sealt otse põhja Mosambiigi rannikule.

Ookeani alapiirkond (India ookeani lääneosa) (alapiirkond 51.7)

Joon, mis algab punktist 10°00S ja 55°00'E ning kulgeb otse itta meridiaanini 80°00'E; sealt otse lõunasse paralleelini 45°00'S; sealt otse läände meridiaanini 40°00'E; sealt otse põhja paralleelini 30°00'S; sealt otse itta meridiaanini 55°00'E; sealt otse põhja alguspunkti paralleelil 10°00'S.

Mosambiigi alapiirkond (alapiirkond 51.8)

Sellesse alapiirkonda kuuluvad veed, mis asuvad põhja pool paralleeli 45°00'S meridiaanide 30°00'E ja 40°00'E vahel. See jaguneb omakorda kaheks rajooniks.

Marioni-Edwardi rajoon (rajoon 51.8.1)

Veed, mis asuvad paralleelide 40°00'S ja 50°00'S ning meridiaanide 30°00'E ja 40°00'E vahel.

Zambezi rajoon (rajoon 51.8.2)

Veed, mis asuvad põhja pool paralleeli 40°00'S meridiaanide 30°00'E ja 40°00'E vahel.









3. LISA

A: KESK-ATLANDI IDAOSA (püügipiirkond 34)

B: VAHEMERI JA MUST MERI (püügipiirkond 37)

C: ATLANDI EDELAOSA (püügipiirkond 41)

D: ATLANDI KAGUOSA (püügipiirkond 47)

E: INDIA OOKEANI LÄÄNEOSA (püügipiirkond 51)

▼M1









4. LISA

LIIKIDE NIMEKIRI, KELLE ANDMED TULEB ESITADA IGA PEAMISE PÜÜGIPIIRKONNA KOHTA

Allpool on loetletud liigid, mille saaki käsitlevad andmed on esitatud riiklikus statistikas. Liikmesriigid peavad võimaluse korral esitama andmed kõikide kindlaksmääratud liikide kohta. Kui üksikuid liike ei ole võimalik kindlaks määrata, tuleb andmed koondada ja esitada võimalikult üksikasjalikus kirjes.

Märkus: lühend m.n = mujal nimetamata







Kesk-Atlandi idaosa (püügipiirkond 34) Eestikeelne nimi 3-täheline kood Teaduslik nimi harilik angerjas ELE Anguilla anguilla aloosad, m.n SHZ Alosa spp. aafrika iliša ILI Ilisha africana lestalised, m.n FLX Pleuronectiformes rombkalalased LEF Bothidae merikeel SOL Solea vulgaris lestlased CET Dicologoglossa cuneata merikeellased, m.n SOX Soleidae koerakeellased, m.n TOX Cynoglossidae kammellased MEG Lepidorhombus whiffiagonis kammellased, m.n LEZ Lepidorhombus spp. niituimluts GFB Phycis blennoides tursik BIB Trisopterus luscus põhjaputassuu WHB Micromesistius poutassou merluus HKE Merluccius merluccius senegali merluus HKM Merluccius senegalensis merluusid, m.n HKX Merluccius spp. tursalised, m.n GAD Gadiformes hammassägalased, m.n CAX Ariidee harilik meriangerjas COE Conger conger meriangerlased, m.n COX Congridae kurvitskala SNS Macrorhamphosus scolopax limapead ALF Beryx spp. harilik peetrikala JOD Zeus faber hõbedane peetrikala JOS Zenopsis conchifer hirvkalalased BOR Caproidae põhjalähedased ahvenalised, m.n DPX Perciformes kivikoha GPD Epinephelus guaza valgevööt-kivikoha GPW Epinephelus aeneus kivikohad, m.n GPX Epinephelus spp. ameerika vrakkahven WRF Polyprion americanus kiviahvenlased, m.n BSX Serranidae ahvenaline SPU Dicentrarchus punctatus huntahven BSS Dicentrarchus labrax suursilmahvenad, m.n BIG Priacauthus spp. kardinalahvenlased, m.n APO Apogouidee kübarahvenlased TIS Branchiostegidae punasilmlased EMT Emmelichthyidae riffahvenad, m.n SNA Lutjanus spp. riffahvenlased, m.n SNX Lutjanidae urisejalane GBR Plectorhinchus mediterraneus triibuline uriseja BGR Pomadasys incisus urisejalane BUR Pomadasys jubelini otoperka GRB Brachydeuterus auritus urisejalased, m.n GRX Haemulidae (= Pomedasyidae) kotkaskalad DRU Sciaena spp. hele umbriin COB Umbrina cirrosa kotkaskala MGR Argyrosornus regius kotkaskalalane DRS Pteroscion peli väikesuu-kaptenkala CKL Pseudotolithus brachygnatus senegali kaptenkala PSS Pseudotolithus senegalensis kaptenkala PSE Pseudotolithus elongates kaptenkalad CKW Pseudotolithus spp. kotkaskalalased, m.n CDX Sciaenidae besuugo SBR Pagellus bogaraveo punane besuugo PAC Pagellus erythrinus besuugo SBA Pagellus acarne besuugo PAR Pagellus bellottii besuugod, m.n PAX Pagellus spp. peitelhammasahvenad, m.n SRG Diplodus spp. suursilm-hammasahven DEL Dentex macrophthalmus hammasahven DEC Dentex dentex hammasahven DEA Dentex angolensis hammasahven DNC Dentex congoensis hammasahvenad DEX Dentex spp. merikogerlane BRB Spondyliosoma cautharus merikogerlane SBS Oblada melanura merikoger BSC Spares caeruleostictus merikoger RPG Spares pagrus kuld-merikoger SBG Spares auratus merikogred, pagrused, m.n SBP Spares (= Pagrus) spp. suursilm-kuldvöötahven BOG Boops boops merikogerlased, m.n SBX Sparidae ahvenalised PIC Spicara spp. meripoisurid MUX Mullus spp. lääneaafrika merisultan GOA Pseudopeneus prayensis meripoisurlased, m.n MUM Mullidae hõbesõõrkala SIC Drepane africana merilabidaslased SPA Ephippidae pärisahvenalised, m.n PRC Percoidei habemik nirkkala BRD Brotula barbata kirurgkalalased SUR Acauthuridae merikuklased, m.n GUX Triglidae ogaselglased TRI Balistidae euroopa merikurat e õngitseja MON Lophius piscatorius merikuratlased, m.n ANF Lophiidae tuulehauglased, m.n BEN Belouidae pääsukalalased, m.n FLY Exocoetidae noolhaugid BAR Sphyraena spp. harilik kefaal e meriärn MUF Mugil cephalus hispaania hulksõrmkala TGA Polydactylus quadrifilis rehauim GAL Galeoides decadactylus pikkuim-viissõrmkala PET Pentenemus quinquarius sõrmuimlased, m.n THF Polynemidae pelaagilised ahvenalised, m.n PPX Perciformes sinikala e lufar BLU Pomatomus saltatrix seersantkala CBA Rachycentron canadum harilik stauriid HOM Trachurus trachurus stauriidid, m.n JAX Trachurus spp. sigarstauriidid SDX Decapterus spp. hiid-hobumakrell CVJ Caranx hippos harilik sigarstauriid HMV Decapterus rhouchus hobumakrellid, m.n THE Caranx spp. hõbeküür LUK Selene dorsalis pompaanod POX Trachinotus spp. serioolid, m.n AMX Seriola spp. harilik lihhia LEE Lichia amia harilik puhverkala BUA Chloroscombrus chrysurus harilik kuldmakrell DOL Coryphaena hippurus idaatlandi stromateus BLB Stromateus fiatola stromateuslased BUX Stromateidae luiskala BOF Albula vulpes ümar sardinell e alaša SAA Sardinella aurita madeira sardinell SAE Sardinella madeirensis sardinellid SIX Sardinella spp. bonga BOA Ethmalosa fimbriata sardiin PIL Sardina pilchardus euroopa anšoovis ANE Engraulis encrasicolus pärisheeringalised, m.n CLU Clupeoidei atlandi pelamiid BON Sarda sarda vöötideta pelamiid BOP Orcynopsis unicolor vahuu WAH Acanthocybium solandri kuningmakrell MAW Scomberomorus tritor Makrelllased, makrelltuun FRZ Auxis tharard, A rochei harilik tuun BFT Thunnus thynnus pikkuim-tuun ALB Thunnus alalunga kulduim-tuun YFT Thunnus albacares suursilm-tuun BET Thunnus obesus tuunid, m.n TUN Thunnini saagrailased SAW Pristidae atlandi purikala SAI Istiophorus albicans sinine marliin BUM Makaira nigricans valge odanina WHM Tetrepturus albidus purikalalased BIL Istiopboridae mõõkkala SWO Xiphias gladius makrellilised, m.n TUX Scombroidei lintsaba LHT Trichiurus lepturus lintuim SFS Lepidopus caudatus süsisaba BSF Aphanopus carbo lintsabalased, m.n CUT Trichiuridae jaapani makrell MAS Scomber japonicus harilik makrell MAC Scomber scombrus makrellid, m.n MAZ Scomber spp. makrellilised, m.n MKX Scombroidei harilik rebashai ALV Alopias vulpinus suursilm-rebashai BTH Alopias superciliosus makohaid MAK Isurus spp. sinihai BSH Prionace glauca siidhallhai FAL Carcharhinus falciformis harilik vasarhai SPZ Sphyrna zygaena indopatsi vasarhai SPL Sphyrna lewini vasarhailased, m.n SPY Sphyrnidae šokolaadogahai SCK Dalatias licha logardrailased, m.n GTF Rhinobatidae kärphaid SDV Mustelus spp. railised, m.n SRX Rajiformes varilõpusesed, m.n SKX Elasmobranchii luukalad, m.n MZZ Osteichthyes ronivähilised, m.n CPA Reptantia ebalangustid, m.n SLV Panulirus spp. langustid, m.n CRW Palinurus spp. norra salehomaar NEP Nephrops norvegicus euroopa homaar LBE Homarus gammarus karamot-viburhännak TGS Penaeus kerathurus viburhännak SOP Penaeus notialis viburhännakud, m.n PEN Penaeus spp. viburhännak DPS Parapenaeus longirostris viburhännak GUS Parapenaeopsis atlantica kümnejalaline SSH Plesiopenaeus edwardsianus krevetlased PAL Palaemouidae krevetilised, m.n DCP Natantia vähid, m.n CRU Crustacea kõhtjalgsed e teod, m.n GAS Gastropoda hiidaustrid, m.n OYC Crassostrea spp. rannakarplased, m.n MSX Mytilidae peajalgsed, m.n CEP Cephalopoda harilik seepia CTC Sepia officinalis seepialased, pisiseepialased CTL Sepiidae, Sepiolidae ebakalmaarid SQC Loligo spp. harilik kaheksajalg OCC Octopus vulgaris kaheksajalglased OCT Octopodidae ebakalmaarlased, kalmaarlased, m.n SQU Loliginidae, Ommastrephidae limused, m.n MOL Mollusca meres elavad kilpkonnalised, m.n TTX Testudinata







Vahemeri ja Must meri (püügipiirkond 37) Eestikeelne nimi 3-täheline kood Teaduslik nimi tuurlased, m.n STU Acipenseridae harilik angerjas ELE Anguilla anguilla musta ja aasovi mere aloosa SHC Alosa pontica aloosad, m.n SHD Alosa spp. tülka CLA Clupeonella cultriventris lestalised, m.n FLX Pleuronectiformes atlandi merilest PLE Pleuronectes platessa lest FLE Platichthys flesus merikeel SOL Solea vulgaris merikeellased, m.n SOO Solea spp. kammellased MEG Lepidorhombus whiffiagonis kammellased, m.n LEZ Lepidorhombus spp. harilik kammeljas TUR Psetta maxima musta mere kammeljas TUB Psetta maeotica niituimluts GFB Phycis blennoides tursik POD Trisopterus minutes tursik BIB Trisopterus luscus põhjaputassuu WHB Micromesistius poutassou merlang WHG Merlangus merlangus merluus HKE Merluccius merluccius tursalised, m.n GAD Gadiformes hõbekalad ARG Argentina spp. eso-merisaurus LIB Saurida undosquamis sisalikkalalased, m.n LIX Synodontidae harilik meriangerjas COE Conger Conger meriangerlased, m.n COX Congridae harilik peetrikala JOD Zeus faber põhjalähedased ahvenalised, m.n DPX Perciformes kivikoha GPD Epinephelus guaza valgevööt-kivikoha GPW Epinephelus aeneus kivikohad, m.n GPX Epinephelus spp. ameerika vrakkahven WRF Polyprion americanus kiviahven CBR Serranus cabrilla kiviahvenlased, m.n BSX Serranidae huntahven BSS Dicentrarchus labrax ahvenalised BSE Dicentrarchus spp. urisejalane GBR Plectorhinchus mediterraneus kotkaskalad DRU Sciaena spp. hele umbriin COB Umbrina cirrosa kotkaskala MGR Argyrosomus regius kotkaskalalased, m.n CDX Sciaenidae besuugo SBR Pagellus bogaraveo punane besuugo PAC Pagellus erythrinus besuugo SBA Pagellus acarne besuugod, m.n PAX Pagellus spp. peitelhammasahven SWA Diplodus sargus peitelhammasahvenad, m.n SRG Diplodus spp. suursilm hammasahven DEL Dentex macrophthalmus hammasahven DEC Dentex dentex hammasahvenad, m.n DEX Dentex spp. merikogerlane BRB Spondyliosoma cantharus merikogerlane SBS Oblada melanura merikoger RPG Spares pagrus kuld-merikoger SBG Spares auratus merikogred, pagrused, m.n SBP Sparus (= Pagrus) spp. suursilm-kuldvöötahven BOG Boops boops merikogerlane SSB Lithognithus mormyrus merikogerlane SLM Sarda salpa merikogerlased, m.n SBX Sparidae ahvenaline BPI Spicara maena ahvenalised PIC Spicara spp. vahemere meripoisur MUR Mullus surmuletus harilik meripoisur MUT Mullus barbatus meripoisurid MUX Mullus spp. harilik merilohe WEG Trachinus draco pärisahvenalised, m.n PRC Percoidei tobiad SAN Ammodytes spp. küülikkalad SPI Siganus spp. mudilad GOB Gobius spp. mudillased, m.n GPA Gobiidae meripuuklased, m.n SCO Scorpaeuidae merikukk GUN Trigia lyra merikuklased, m.n GUX Triglidae euroopa merikurat e õngitseja MON Lophius piscatorius merikuratlased, m.n ANF Lophiidae harilik tuulehaug GAR Belone belone noolhaugid BAR Sphyraena spp. harilik kefaal e meriärn MUF Mugil cephalus ateriinlased SIL Atherinidae pelaagilised ahvenalised, m.n PPX Perciformes sinikala e lufar BLU Pomatomus saltatrix harilik stauriid HOM Trachurus trachurus vahemere stauriid HMM Trachurus mediterraneus stauriidid, m.n JAX Trachurus spp. hobumakrellid, m.n THE Caranx spp. merevaik-seriool AMB Seriola dumerili serioolid, m.n AMX Seriola spp. harilik lihhia LEE Lichia amia hobumakrelllased, m.n CGX Carangidae atlandi merilatikas POA Brama brama harilik kuldmakrell DOL Coryphaena hippurus sardinellid, m.n SIX Sardinella spp. sardiin PIL Sardina pilchardus euroopa kilu SPR Sprattus sprattus euroopa anšoovis ANE Engraulis encrasicolus pärisheeringalised, m.n CLU Clupeoidei atlandi pelamiid BON Sarda sarda vöötideta pelamiid BOP Orcynopsis unicolor makrelllased, makrelltuun FRZ Auxis thazard A. rochei atlandi väiketuun LTA Euthynnus alletteratus vööttuun SKJ Katsuwonus pelamis harilik tuun BFT Thunnus thynnus pikkuim-tuun ALB Thunnus alalunga suursilm-tuun BET Thunnus obesus tuunid, m.n TUN Thunnini atlandi purikala SAI Istiophorus albicans purikalalased BIL Istiophoridae mõõkkalad SWO Xiphias gladius makrellilised, m.n TUX Scombroidei lintuim SFS Lepidopus caudatus jaapani makrell MAS Scomber iaponicus harilik makrell MAC Scomber scombrus makrellid, m.n MAZ Scomber spp. makrellilised, m.n MKX Scombroidei hiidhai BSK Cetorhinus maximus harilik rebashai ALV Alopias vulpinus atlandi makohai SMA Isurus oxyrinchus mustsuu-koerhai SHO Galeus melastomus Sinihai BSH Prionace glauca sinkjas hallhai CCP Carcharhinus plumbeus harilik vasarhai SPZ Sphyrna zygaena indopatsi vasarhai SPL Sphyrna lewini väike ogahai QUB Squalus blainvillei kare ogahai GUP Centrophorus granulosus šokolaadogahai SCK Dalatias licha harilik tumehai ETX Etmopterus spinax ogarai RJC Raja clavata harilik astelrai JDP Dasyatis pastinaca harilik e atlandi heeringahai POR Lamna nasus koerhailased SCL Scyliorhinus spp. kärphaid SDV Mustelus spp. harilik ogahai DGS Squalus acanthias ogahailased, m.n DGX Squalidae euroopa ingelhai AGN Squatina squatina ingelhailased ASK Squatinidae ogahailised, m.n SHX Squaliformes logardrailased GTF Rhinobatidae raid SKA Raja spp. railised, m.n SRX Rajiformes varilõpusesed SKX Elasmobranchii luukalad, m.n MZZ Osteichthyes harilik taskukrabi CRE Cancer pagurus rannakrabi CMR Carcinus aestuaria roosa ämblikkrabi SCR Maja squinado ronivähilised, m.n CPA Reptantia langust PSL Palinurus mauritanicus harilik e euroopa langust SLO Palinurus elephas langustid, m.n CRW Palinurus spp. norra salehomaar NEP Nephrops norvegicus euroopa homaar LBE Homarus gammarus karamot-viburhännak TGS Penaeus kerathurus viburhännak DPS Parapenaeus Iongirostris kümnejalaline SSH Plesiopenaeus edwardsianus kümnejalalised vähid ARA Aristeus antennatus krevett CPR Palaemon serratus põhjamere garneel CSH Crangon crangon krevetilised, m.n DCP Natantia harilik ritsikvähk MTS Squillia mantis vähid, m.n CRU Crustacea kõhtjalgsed e teod, m.n GAS Gastropoda harilik ranniklane PEE Littorina littorea söödav auster OYF Ostrea edulis suur hiidauster OYG Crassostrea gigas vahemere rannakarp MSM Mytilus galloprovincialis Jakobi kammkarp SJA Pecten jacobeus ogakodalased MUE Murex spp. söödav südakarp COC Cardium edule veenuskarp SVE Venus (= Chamelea) gallina veenuskarp CTG Ruditapes decussates veenuskarp CTS Tapes pullastra veenuskarplased, m.n TPS Tapes spp. kolmnurk-karbid DON Donax spp. kaunkarbid PAZ Solen spp. karbid, m.n CLX Bivalvia peajalgsed, m.n CEP Cephalopoda harilik seepia CTC Sepia officinalis seepialased, pisiseepialased CTL Sepiidae, Sepiolidae ebakalmaarid SQC Loligo spp. kalmaar SQE Todarodes sagittatus sagitt. harilik kaheksajalg OCC Octopus vulgaris muskuspolüübid OCM Eledone spp. kaheksajalglased OCZ Octopodidae ebakalmaarlased, kalmaarlased, m.n SQU Loliginidae, Ommastrephidae limused, m.n MOL Mollusca meres elavad kilpkonnalised, m.n TTX Testudinata mantelloom SSG Microcosmus sulcatus tavaline kaljusiilik URM Paracentrotus lividus meduusid JEL Phopilema spp.







Atlandi edelaosa (püügipiirkond 41) Eestikeelne nimi 3-täheline kood Teaduslik nimi aloosad, m.n SHZ Alosa spp. lestalised, m.n FLX Pleuronectiformes ebapaltused BAX Paralichthys spp. koerakeellased, m.n TOX Cynoglossidae patagoonia nototeenia SAO Salilota australia morilased MOR Moridae ameerika luts HKU Urophycis brasiliensis lõunaputassuu POS Micromesistius australis argentiina merluus HKP Merluccius hubbsi merluus HPA Merluccius polylepis merluusid, m.n HKX Merluccius spp. argentiina piitsmerluus GRM Macruronus mageilanicus piitsmerluusid GRS Macruronus spp. pikksabad GRV Macrourus spp. tursalised, m.n GAD Gadiformes hammassägalased, m.n CAX Ariidae tumbil-merisaurus LIG Saurida tumbil meriangerjas COs Conger orbignyanus põhjalähedased ahvenalised, m.n DPX Perciformes robalod, m.n ROB Centropomus spp. kiviahvenlased GPB Mycteroperca spp. ameerika kivikoha GPR Epinephelus mario kivikohad, m.n GPX Epinephelus spp. kotkaskalalane BSZ Acauthistius brasilianus kiviahvenlased, m.n BSX Serranidae riffahven SNC Lutjanus purpureus kuldsaba SNY Ocyurus chrysurus riffahvenlased, m.n SNX Lutjanidae ronko BRG Conodon nobilis urisejalased, m.n GRX Haemulidae (= Pomadasyidae) vöödiline varjukala SWF Cynoscion striatus varjukalad, m.n WKX Cynoscion spp. krookskala CKA Micropogonias undulatus kotkaskalalane KGB Menticirrhus americanus argentiina umbriin CKY Urnbrina canasai kotkaskalalane WKK Macrodon ancylodon trummkala BDM Pogonias cromis kotkaskalalased, m.n CDX Sciaenidae peitelhammasahvenad, m.n SRG Diplodus spp. hammasahvenad, m.n DEX Dentex spp. merikoger RPG Spares pagrus merikogerlased, m.n SBX Sparidae meripoisurid MUX Mullus spp. küüsuim CTA Cheilodactylus bergi ahvenalised SPB Pinguipes spp. ahvenaline FLA Percophis brasiliensis nototeenialane BLP Eleginops maclovinus patagoonia kihvkala TOP Dissostichus eleginoides nototeenia NOG Notothenia gibbenfrons hall nototeenia NOS Notothenia squamifrons nototeenialane NOT Patagonotothen brevicauda nototeenialane PAT Patagonotothen longipes, ramsai nototeenialased, m.n NOX Nototheniidae krokodilljääkala SSI Chaenocephalus aceratus haugjääkala ANI Champsocephalus gunnari jääkalalased, m.n ICX Channichthyidae pärisahvenalised, m.n PRC Percoidei lõunakongrio CUS Genypterus blacodes tsentrolooflased, m.n CEN Centrolophidae sinisuu-liftahven BRF Helicolenus dactylopterus meripuuklased, m.n SCO Scorpaeuidae ogakuked SRA Prionotus spp. poolkoonlane BAL Hemirhamphus brasiliensis pääsukalalased, m.n FLY Exocoetidae noolhaugid BAR Sphyraena spp. kefaallased, m.n MUL Mugilidae ateriinlased SIL Atherinidae pelaagilised ahvenalised, m.n PPX Perciformes sinikala e lufar BLU Pometomus saltatrix stauriid JAA Trachurus picturatus stauriidid, m.n JAX Trachurus spp. hobumakrellid, m.n THE Caranx spp. serioolid, m.n AMX Seriola spp. paroona PAO Parona signata hobumakrelllased, m.n CGX Carangidae harilik kuldmakrell DOL Coryphaena hippurus müntkalad BTG Peprilus spp. stromateuslased BUX Stromateidae atlandi elops LAD Flops saurus atlandi tarpoon TAR Tarpon (= Megelops) atlanticus brasiilia sardinell BSR Sardinella brasiliensis sardinellid, m.n SIX Sardinella spp. menheden MHS Brevoortia aurea menheden MHP Brevoortia pectinata sardiinikesed SAS Harengula spp. tulemaa kilu FAS Sprattus fuegensis argentiina anšoovis ANA Engraulis anchoita anšoovislased, m.n ANX Engraulidae pärisheeringalised, m.n CLU Clupeoidei atlandi pelamiid BON Sarda sarda vahuu WAH Acauthocyhium solandri kavalla-kuningmakrell KGM Scomberomorus cavalla tähniline kuningmakrell SSM Scomberomorus maculatus kuningmakrellid, m.n KGX Scomberornorus spp. makrelllased, makrelltuun FRZ Auxis thazard, A. rochei atlandi väiketuun LTA Euthynnus alletteratus vööttuun SKJ Katsuwonus pelamis harilik tuun BFT Thunnus thynnus tuun BLF Thunnus atlanticus pikkuim-tuun ALB Thunnus alalunga tuun SBF Thunnus maccoyii kulduim-tuun YFT Thunnus albacares suursilm-tuun BET Thunnus obesus tuunid, m.n TUN Thunnini atlandi purikala SAI Istiophorus albicans sinine marliin BUM Makaira nigricans valge odanina WHM Tetrapturus albidus purikalalased BIL Istiophoridae mõõkkala SWO Xiphias gladius makrellilised, m.n TUX Scornhroidei snuuk WSM Thyrsitops lepidopodes lintsaba LHT Trichiurus lepturus jaapani makrell MAS Scomber japonicus suursilm-rebashai BTH Alopias superciliosus atlandi makohai SMA Isurus oxyrinchus sinihai BSH Prionace glauca siidhallhai FAL Carcharhinus falciformis vaskliivhai BRO Carcharhinus brachyurus harilik vasarhai SPZ Sphyrna zygaena indopatsi vasarhai SPL Sphyrna lewini supi nugishai GAG Galeorhinus galeus harilik ogahai DGS Squalus acauthias ingelhailased, m.n ASK Squatinidae kitarr-logardhai GUD Rhinobatis percellens saagrailased SAW Pristidae kõblasninad, m.n ELF Callorhinchus spp. kärphai SDP Mustelus schmitti kärphaid SDV Mustelus spp. supihaid LSK Galeorhinus spp. railised, m.n SRX Rajiformes varilõpusesed SKX Elasmobranchii luukalad, m.n MZZ Osteichthyes sinikrabi CRZ Callinectes danae kivikrabi KCR Lithodes antarcticus pehmekoda-punakrabi PAG Paralomis granulosa krabilised, m.n GER Geryou spp. ronivähilised, m.n CPA Reptantia ebalangust SLC Panuhrus argus ebalangustid, m.n SLV Panulirus spp. viburhännak ABS Penaeus aztecus viburhännak PNB Penaeus brasiliensis viburhännakud, m.n PEN Penaeus spp. viburhännaklane BOB Xiphopenaeus kroyeri viburhännaklane ASH Arternesia longinaris kümnejalaline LAA Pleoticus muelleri krevetilised, m.n DCP Natantia tavaline hiilgevähk KRX Euphausia superba vähid, m.n CRU Crustacea kõhtjalgsed e teod, m.n GAS Gastropoda hiidaustrid, m.n OYC Crassostrea spp. rannakarp MSR Mytilus platensis rannakarplane MSC Aulacornya afer kammkarplased, m.n SCX Pectinidae kolmnurk-karbid DON Donax spp. karbid, m.n CLX Bivalvia seepialased, pisiseepialased CTL Sepiidae, Sepiolidae patagoonia ebakalmaar SQP Loligo gahi ebakalmaarid SQC Loligo spp. kalmaariline SQA Illex argentinus tähtkalmaar SQS Martialia hyadesi kaheksajalglased OCT Octopodidae ebakalmaarlased, kalmaarlased, m.n SQU Loliginidee, Ommastrephidae limused, m.n MOL Mollusca meres elavad kilpkonnalised, m.n TTX Testudinata







Atlandi ookeani kaguosa (püügipiirkond 47) Eestikeelne nimi 3-täheline kood Teaduslik nimi lestalised, m.n FLX Pleuronectiformes peensoomus-lõunakeel SOW Austroglossus microlepis suur-lõunakeel SOE Austroglossus pectoralis lõunakeeled, m.n SOA Austroglossus spp. koerakeellased, m.n TOX Cynoglossidae merluus HKB Merluccius polli lõuna-aafrika merluus e kapimaa merluus HKK Merluccius capensis merluus HKO Merluccius paradoxus lõuna-aafrika merluus HKC Merluccius capensis, M. parad. merluuslased HKZ Merlucciidae tursalised, m.n GAD Gadiformes süvakirveslased HAF Sternoptychidae mõõksuulased, m.n MAU Maurolicus spp. mõõksuulane MAV Maurolicus muelleri rohesilmlased GRE Chlorophthalmidae haudesäga GAT Galeichthyes fericeps hammassäga SMC Arius heudoloti hammassägalased, m.n CAX Arildae tumbil-merisaurus LIG Saurida tumbil sisalikkalalased, m.n LIX Synodontidae meriangerlased, m.n COX Congridae kurvitskala SNS Macrorhamphosus scolopax kurvitskalalased SNI Macroramphosidae limapead ALF Beryx spp. limapealased, m.n BRX Berycidae harilik peetrikala JOD Zeus faber hõbedane peetrikala JOS Zenopsis conchifer peetrikalalased, m.n ZEX Zeidae hirvkalalased BOR Caproidae hirvkala BOC Capros aper põhjalähedased ahvenalised, m.n DPX Perciformes kivikohad e meruud, m.n GPX Epinephelus spp. ameerika vrakkahven WRF Polyprion americanus kiviahvenlased, m.n BSX Serranidae suursilmahvenad, m.n BIG Priacanthus spp. suursilmahvenlased PRI Priacenthidae kardinalahvenlased, m.n APO Apogouidae helendusahvenlased ACR Acropomatidae kardinalahvenlane SYN Synagrops japonicus kardinalahvenlased, m.n SYS Synagrops spp. lõuna-punasilm EMM Emmelichthys nitidus punasilmlased EMT Emmerichthyidae riffahvenlased, m.n SNX Lutjanidae niituimed THB Nemipterus spp. niituimlased THD Nemipteridae otoperka GRB Brachydeuterus auratus urisejalane BRL Plectorhinchus mediterraneus urisejalane BUR Pomadasys jubelini urisejalased, m.n GRX Haemulidae (= Pornadasyidae) kotkaskalalane KOB Argyrosomus hololepidofus kotkaskalalane AWE Atractoscion aequidens punane pootsmankala LKR Otolithes ruber kaptenkalad CKW Pseudotolithus spp. kotkaskalalased, m.n CDX Sciaenidae umbriin UCA Umbrina canariensis varjukalad, m.n WKX Cynoscion spp. besuugo TJO Pagellus natalensis merikogerlased, m.n SBX Sparidae besuugod, m.n PAX Pagellus spp. peitelhammasahvenad, m.n SRG Diplodus spp. suursilm hammasahven DEL Dentex macrophthalmus hammasahven DEA Dentex angolensis hammasahven DEN Dentex canariensis hammasahvenad, m.n DEX Dentex spp. merikogerlane BRB Spoudyliosorna cautharus merikogerlane SLF Argyrozona argyrozona merikogerlane SLD Cheimerius nufar merikogerlane RER Petrus rupestris merikogerlane PGA Pterogymnus laniarius merikogerlane WSN Rhahdosargus globiceps merikogred, pagrused, m.n SBP Sparus (= Pagrus) spp. suursilm-kuldvöötahven BOG Boops boops merikogerlased, m.n RSX Chrysoblephus spp. merikogerlane SNW Lithognathus lithognathus merikogerlased, m.n STW Lithognathus spp. merikogerlane SSB Lithognathus mormyrus merikogerlased CPP Pachymetopon spp. merikogerlane SLM Sarpa salpa merikogerlased, m.n PLY Polysteganus spp. merikogerlane SCM Polysteganus praeorbitalis merikogerlane SEV Polysteganus undulosus merikogerlane SBU Polysteganus coeruleopunctatus merikogerlased, m.n SBX Sparidae ahvenalised PIC Spicara spp. meripoisurlased, m.n MUM Mullidae meripoisurid MUX Mulius spp. koratsiinlased, m.n COT Coracinidae kapimaa koratsiin GAJ Coracinus capensis merilabidaslased SPA Ephippidae hõbesõõrkala SIC Drepane africana madukalalased, m.n OPH Ophidiidae aafrika kongrio KCP Genypterus capensis mudillased, m.n GPA Gobiidae kapimaa meriahven REC Sebastes capensis liftahvenad, m.n ROK Helicolenus spp. sinisuu-liftahven BRF Helicolenus dactylopterus meripuuklased, m.n SCO Scorpaeuidae merikukk GUN Trigia lyra kapimaa skorpionkukk GUC Chelidonichthys capensis merikuklased, m.n GUX Triglidae merikuked GUY Trigla spp. ogaselglased TRI Balistidae merikurat MOK Lophius upsicephalus merikuratlased, m.n ANF Lophiidae laternakalalane LAN Lampanyctodes hectoris laternkalalased LXX Myctophidae tuulehauglased, m.n BEN Belonidae krokodillhaugid NED Tylosaurus spp. makrellhauglased, m.n SAX Scomberesocidae makrellhaug SAU Scomberesox saurus noolhaugid BAR Sphyraena spp. noolhauglased BAZ Sphyraenidae kefaallased, m.n MUL Mugilidae sõrmuimlased, m.n THF Polynemidae rehauim GAL Galeoides dedactylus pelaagilised ahvenalised, m.n PPX Perciformes sinikala e lufar BLU Pomatomus saltatrix sinikalalased, m.n POT Pomatomidae seersantkala CBA Rachycentron canadum seersantkalalased, m.n CBX Rachycentridae stauriid HMC Trachurus capensis stauriid HMZ Trachurus trecae stauriidid, m.n JAX Trachurus spp. sigarstauriidid SDX Decapterus spp. hiid-hobumakrell CVJ Caranx hippos harilik sigarstauriid HMV Decapterus rhouchus hobumakrellid, m.n THE Caranx spp. hõbeküür LUK Selene dorsalis pompaanod POX Trachinotus spp. hiidseriool YTC Seriola lalandi serioolid, m.n AMX Seriola spp. harilik lihhia LEE Lichia amia harilik puhverkala BUA Chioroscombrus chrysurus hobumakrelllased, m.n CGX Carangidae merilatiklased, m.n BRZ Bramidae atlandi merilatikas POA Brama brama harilik kuldmakrell DOL Coryphaena hippurus kuldmakrelllased, m.n DOX Coryphaeuidae idaatlandi stromateus BLB Stromateus fiatola stromateuslased BUX Stromateidae luiskalalased ALU Albulidae aafrika gissu BNF Pterothrissus belloci ümar sardinell e alaša SAA Sardinella aurita madeira sardinell SAE Sardinella maderensis lõuna-aafrika sardinops PIA Sardinops ocellatus ümarheeringas WRR Etrumeus whiteheadi kapimaa anšoovis ANC Engraulis capensis anšoovislased, m.n ANX Engraulidae heeringlased, m.n CLP Clupeidae sardinellid, m.n SIX Sardinella spp. pärisheeringalised, m.n CLU Clupeoidei atlandi pelamiid BON Sarda sarda vahuu WAH Acanthocybium solandri makrelltuun FRI Auxis thazard makrelllased, makrelltuun FRZ Auxis thazard, A. rochei india kuningmakrell COM Scomberomorus guttatus tähniline kuningmakrell SSM Scornberomorus maculatus kuningmakrell MAW Scornberomorus tritor kuningmakrell KAK Scomberomorus plurilineatus kuningmakrellid, m.n KGX Scomberomorus spp. atlandi väiketuun LTA Euthynnus alletteratus tähniline väiketuun KAW Euthynnus affinis vööttuun SKJ Katsuwonus pelamis harilik tuun BFT Thunnus thynnus pikkuim-tuun ALB Thunnus alalunga tuun SBF Thunnus maccoyji kulduim-tuun YFT Thunnus albacares suursilm-tuun BET Thunnus obesus atlandi purikala SAI Istiophorus albicans sinine marliin BUM Makaira nigricans must marliin BLM Makaira indica valge odanina WHM Tetrapturus albidus purikalalased BIL Istiophoridae mõõkkala SWO Xiphias gladius mõõkkalalased XIP Xiphiidae makrellilised, m.n TUX Scombroidei gempüülased, m.n GEP Gempylidae snuuk SNK Thyrsites atun lintsaba LHT Trichiurus lepturus lintsabalased, m.n CUT Trichiuridae lintuim SFS Lepidopus caudatus jaapani makrell MAS Scomber japonicus makrelllased, m.n MAX Scombridae makrellilised, m.n MKX Scombroidei atlandi makohai SMA Isurus oxyrinchus sinihai BSH Prionace glauca harilik vasarhai SPZ Sphyrna zygaena kärphaid, m.n SDV Mustelus spp. supi nugishai GAG Galeorhinus galeus ingelhailased, m.n ASK Squatinidae raid, m.n SKA Raja spp. railised, m.n SRX Rajiformes kõblasnina CHM Callorhinchus capensis varilõpusesed, m.n SKX Elasmobranchii heeringahailased MSK Lamnidae koerhailased SYX Scyliorhinidae hallhailased RSK Cercharhinidae sinihai BSH Prionace glauca vasarhailased SPY Sphyruidae kärphai SMD Mustelus mustelus ogahailased, m.n DGX Squalidae harilik ogahai DGS Squalus acanthias ogahai DOP Squalus megalops logardrailased GTF Rhinobatidae saagrailased SAW Pristidae raid, m.n RAJ Rajidae raid SKA Raja spp. astelrailased STT Dasyaididae (= Trygonidae) kotkasrailased EAG Myliobatidae merisarviklased MAN Mobulidae elektrirailased TOD Torpedinidae kõblasninalased, m.n CAH Callorhinchidae railaadsed, m.n BAI Batoidimorpha (Hypotremata) hailaadsed, m.n SKH Selachimorpha (Pleurotremata) varilõpusesed SKX Elasmobranchii kõhrkalad, m.n CAR Chondrychthyes täispeased, m.n HOL Holocephali luukalad, m.n MZZ Osteichthyes harilik taskukrabi CRE Cancer pagurus krabid CAD Cancridae sametkrabilased, m.n SWM Portunidae eba- e kivikrabilased, m.n KCX Lithodidae kivikrabi KCR Lithodes antarcticua kivikrabi KCA Lithodes ferox krabilised CGE Geryon (= Chaceon) maritae krabilised, m.n GER Geryon spp. krabilised GEY Geryouidae ronivähilised, m.n CPA Reptantia ebalangustid, m.n SLV Panulirus spp. ebalangust LOV Panulirus regius ebalangust LOK Panulirus homarus langustlane LBC Jasus lalandii langustlane LBT Jasus tristani langust SLN Palinuris delagoae langust SLS Palinurus gilchristi langustlased, m.n VLO Palinuridae karuvähklased LOS Scyllaridae kümnejalaline NES Nephropsis stewarti kümnejalalised NEX Nephropidae karamot-viburhännak TGS Penaeus kerathurus viburhännak PNI Penaeus indicus viburhännak SOP Penaeus notiatis viburhännakud, m.n PEN Penaeus spp. viburhännak DPS Parapenaeus longirostris viburhännaklased PEZ Penaeidae kümnejalaline ARV Aristeus varidens kümnejalalised ARI Aristeidae krevett CPR Palaemon serratus kümnejalalised SOZ Solenoceridae kümnejalalised KNI Haliporoides spp. kümnejalalised KNS Haliporoides triarthrus kümnejalalised JAQ Haliporoides sibogae krevetilised, m.n DCP Natantia vähid, m.n CRU Crustacea merikõrv ABP Haliotis midae keeriskodalane GIW Turbo sarmaticus austrid, m.n OYX Ostrea spp. auster ODE Ostrea denticulata suur hiidauster OYG Crassostrea gigas hiidaustrid, m.n OYC Crassostrea spp. rannakarplane MSL Perna perna rannakarplased, m.n MSX Mytilidae kammkarp PSU Pecten sulcicostatus kammkarplased, m.n SCX Pectinidae mõhkkarp MAG Mactra glabrata mõhkkarplased MAT Mactridae veenuskarplased CLV Veneridae veenuskarplane DOR Dosinia orbignyi kolmnurk-karbid DON Donax spp. kaunkarp RAC Solen capensis kaunkarplased SOI Solenidae karbid, m.n CLX Bivalvia seepialased, pisiseepialased CTL Sepiidae, Sepiolidae ebakalmaar CHO Loligo reynaudi kalmaar SQG Todarodes sagittatus angolen. ebakalmaarid SQC Loligo spp. kaheksajalglased OCT Octopodidae ebakalmaarlased, kalmaarlased, m.n SQU Loliginidae, Ommastrephidae limused, m.n MOL Mollusca aafrika merikaru SEK Arctocephalus pusillus mantelloom SSR Pyura stolonifera … URR Parechinus angulosus meripurad, m.n CUX Holothurioidea veeselgrootud, m.n INV Invertebrata







India ookeani lääneosa (püügipiirkond 51) Eestikeelne nimi 3-täheline kood Teaduslik nimi india ookeani hilsa HIX Hilsa kelee india hilsa HIL Tenualosa ilisha piimkala MIL Chanos chanos lates GIP Lates calcarifer lestalised, m.n FLX Pleuronectiformes aasia psettood HAI Psettodes erumei koerakeellased, m.n TOX Cynoglossidae harilik troopikatursk UNC Bregmaceros macclellandi tursalised, m.n GAD Gadiformes india ookeani bombiil BUC Harpadon nehereus hammassägalased, m.n CAX Ariidae tumbil-merisaurus LIG Saurida tumbil eso-merisaurus LIB Saurida undosquamis sisalikkalalased, m.n LIX Synodontidae haugangerjad, m.n PCX Muraenesox spp. meriangerlased, m.n COX Congridae limapead ALF Beryx spp. jaapani peetrikala JJD Zeus japonicus põhjalähedased ahvenalised, m.n DPX Perciformes kivikohad e meruud, m.n GPX Epinephelus spp. kiviahvenlased, m.n BSX Serranidae suursilmahvenad, m.n BIG Priacauthus spp. liivaahvenlased VMS Sillaginidae piimahven TRF Lactarius lactarius punasilmlased EMT Emmelichthyidae hõbelaik-riffahven RES Lutjanus argentimaculatus riffahvenad, m.n SNA Lutjanus spp. riffahvenlased, m.n SNX Lutjanidae niituimed THB Nemipterus spp. niituimlased THD Nemipteridae hõbekõhtlased, m.n POY Leiognathidae urisejalased, m.n GRX Haemulidae (= Pomadasyidae) kotkaskala KOB Argyrosomus hololepidotus kotkaskalalane AWE Atractoscion aequidens kotkaskalalased, m.n CDX Sciaenidae seaninalased EMP Lethrinidae besuugod, m.n PAX Pagellus spp. hammasahvenad, m.n DEX Dentex spp. niitogaahven KBR Argyrops spinifer merikogerlane SLD Cheimerius nufar merikogerlane RER Paw rupestris merikogerlased, m.n RSX Chrysoblephus spp. merikogerlased, m.n SBX Sparidae meripoisurid MUX Mullus spp. merisultanid GOX Upeneus spp. meripoisurlased, m.n MUM Mullidae täpiline hõbesõõrkala SPS Drepane punctata huulkalalased VITA Labridae hõbeahvenad MOJ Genres spp. pärisahvenalised, m.n PRC Percoidei küülikkalad SPI Siganus spp. meripuuklased, m.n SCO Scorpaenidae lamepealased FLH Platycephalidae ogaselglased TRI Balistidae laternkalalased LXX Myctophidae krokodillhaugid NED Tylosurus spp. poolkoonud, m.n HAX Hemirhamphus spp. pääsukalalased, m.n FLY Exocoetidae noolhaugid BAR Sphyraena spp. harilik kefaal e meriärn MUF Mugil cephalus kefaallased, m.n MUL Mugilidae nelikiir-sõrmkala FOT Eleutheronema tetradactylum sõrmuimlased, m.n THF Polynemidae pelaagilised ahvenalised, m.n PPX Perciformes sinikala e lufar BLU Pomatomus saltatrix seersantkala CBA Rachycentron canadum seersantkalalased, m.n CBX Rachycentridae stauriidid, m.n JAX Trachurus spp. india sigarstauriid RUS Decapterus russelli sigarstauriidid SDX Decepterus spp. hobumakrellid, m.n THE Caranx spp. pompaanod POX Trachinotus spp. hiidseriool YTC Seriola lalandi serioolid, m.n AMX Seriola spp. ebaseriool RRU Elagatis bipinnulata hobumakrelllane GLT Guatanodon speciosus makrellstauriid HAS Megalaspis cordyla korineemid QUE Scomberoides (= Chorinemus) spp. selar BIS Selar crumenophthalmus hobumakrelllane TRY Selaroides leptolepis hobumakrelllased, m.n CGX Carangidae formio POB Formio niger harilik kuldmakrell DOL Coryphaene hippurus hõbedane peegelkala SIP Pampus argenteus stromateuslased BUX Stromateidae sardinell SAG Sardinella gibbosa rasvane sardinell IOS Sardinella longiceps sardinellid, m.n SIX Sardinella spp. lõuna-aafrika sardinops PIA Sardinops ocellatus ümarheeringas RRH Etrumeus teres stolefoorid STO Stolephorus spp. anšoovislased, m.n ANX Engraulidae pärisheeringalised, m.n CLU Clupeoidei harilik huntheeringas DOB Chirocentrus dorab huntheeringad DOS Chirocentrus spp. vahuu WAH Acanthocybium solandri vöödiline kuningmakrell COM Scomberomorus ommerson india kuningmakrell GUT Scomberomorus guttatus kuningmakrell STS Scomberomorus lineolatus kuningmakrellid, m.n KGX Scomberomorus spp. makrelltuun, makrelllane FRZ Auxis thazard, A rochei tähniline väiketuun KAW Euthynnus affinis vööttuun SKJ Katsuwonus pelamis austraalia tuun LOT Thunnus tonggol pikkuim-tuun ALB Thunnus alalunga tuun SBF Thunnus maccoyii kulduim-tuun YFT Thunnus albacares suursilm-tuun BET Thunnus obesus purikala SFA Istiophorus platypterus marliin BLZ Makaira mazara must marliin BLM Makaira indica vöödiline odanina MLS Tetrapturus audax purikalalased BIL Istiophoridae makrellilised, m.n TUX Scombroidei snuuk SNK Thyrsites atun lintsaba LHT Trichiurus lepturus lintuim SFS Lepidopus caudatus lintsabalased, m.n CUT Trichiuridae jaapani makrell MAS Scomber japonicus kanagurt-troopikamakrell RAG Rastrelliger kanagurta troopikamakrellid, m.n PAX Rastrelliger spp. makrellilised, m.n MKX Scombroidei mõõkkala SWO Xiphias gladius atlandi makohai SMA Isurus oxyrinchus sinihai BSH Prionace glauca pikkuim-hallhai OCS Carcharhinus longimanus pruunjas hallhai CCQ Carcharhinus sorrah tõmmu hallhai DUS Carcharhinus obscures siidhallhai FAL Carcharhinus falciformis hall teravninahai RHA Rhizoprionodon acutus hallhailased, m.n RSK Carcharhinidae vasarhailased, m.n SPY Sphyruidae logardrailased, m.n GTF Rhinobatidae saagrailased SAW Pristidae railised, m.n SRX Rajiformes varilõpusesed, m.n SKX Elasmobranchii luukalad, m.n MZZ Osteichthyes sametkrabid CRS Portunus spp. sametkrabilane MUD Scylla serrata krabilised, m.n GER Geryou spp. ronivähilised, m.n CPA Reptantia ebalangustid, m.n SLV Panulirus spp. langust SLN Palinurus delagoae karuvähklased LOS Scyliaridae kümnejalaline NEA Metanephrops andamanicus viburhännaklane GIT Penaeus monodon viburhännak TIP Penaeus semisulcatus viburhännak PNI Penaeus indicus viburhännakud, m.n PEN Penaeus spp. kümnejalaline KNS Haliporoides triarthrus kümnejalaline JAQ Haliporoides sibogae kümnejalalised KNI Haliporoides spp. krevetilised, m.n DCP Natantia vähid, m.n CRU Crustacea merikõrvad ABX Haliotis spp. hiidauster CSC Crassostrea cucullata hiidaustrid, m.n OYC Crassostrea spp. peajalgsed, m.n CEP Cephalopoda seepialased, pisiseepialased CTL Sepiidae, Sepiolidae ebakalmaarid SQC Loligo spp. kaheksajalglased OCT Octopodidae ebakalmaarlased, kalmaarlased, m.n SQU Loliginidee, Ommastrephidae limused, m.n MOL Mollusca rohekilpkonn TUG Chelonia mydas meres elavad kilpkonnalised, m.n TTX Testudinata meripurad, m.n CUX Holothurioidea veeselgrootud, m.n INV Invertebrata

▼B









5. LISA

PÜÜGIANDMETE ESITAMISE VORMING VÄLJASPOOL ATLANDI OOKEANI PÕHJAOSA ASUVATE PIIRKONDADE KOHTA

Magnetkandjad

Arvutilindid: Üheksarajaline tihedusega 1 600 või 6 250 BPI ning EBCDIC või ASCII koodis, eelistatavalt märgendamata. Märgendamise korral tuleks lisada faililõpukood.

Disketid: MS-DOS-vormindusega 3,5-tollised 720-kilobaidised või 1,4-megabaidised disketid või 5,25-tollised 360-kilobaidised või 1,2-megabaidised disketid.

Kirje vorming







Baidi number Andmeelement Märkused 1—4 riik (ISO 3täheline tähis) nt FRA = Prantsusmaa 5—6 aasta nt 93 = 1993 7—8 peamine püügipiirkond 34 = Ida-Atlandi keskosa 9—15 sektor 3.3 = sektor 3.3 16—18 liik 3täheline tähis 19—26 saak tonnides

Märkused:

a) Loomuse väli (baidid 19—26) tuleb joondada paremale ja tühikud lisada selle ette. Kõik muud väljad peavad olema joondatud vasakule ning tühikud peavad olema nende järel.

b) Saak tuleb märkida maaletoimetatud saagi eluskaalu ekvivalendina lähima tonnini ümardatult.

c) Kogused (baidid 19—26), mis on väiksemad kui pool ühikut, tuleb märkida kui “—1”.

d) Teadmata kogused (baidid 19—26) tuleb märkida kui “—2”.