ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1991R1382 — ET — 19.01.2007 — 003.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

kehtetuks tunnistatud:
1991L0630 — ET — 10.03.2009 — 004.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

kehtetuks tunnistatud:
1991L0629 — ET — 04.02.2009 — 004.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

kehtetuks tunnistatud:
1991R0147 — ET — 01.10.2006 — 002.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

kehtetuks tunnistatud:
01991R2568 — ET — 24.11.2022 — 033.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Kehtetuks tunnistatud:

Euroopa Liidu Teataja nr lehekülg kuupäev Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/2104, 29. juuli 2022, L 284 1 4.11.2022
01991D0450 — ET — 01.12.2021 — 004.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Kehtetuks tunnistatud:

Euroopa Liidu Teataja nr lehekülg kuupäev Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1947, 10. november 2021, L 398 1 11.11.2021
01991L0440 — ET — 17.06.2015 — 007.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Kehtetuks tunnistatud:

Euroopa Liidu Teataja nr lehekülg kuupäev Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/34/EL, 21. november 2012, L 343 32 14.12.2012
01991L0477 — ET — 26.04.2021 — 003.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Kehtetuks tunnistatud:

Euroopa Liidu Teataja nr lehekülg kuupäev Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2021/555, 24. märts 2021, L 115 1 6.4.2021
01991R3924 — ET — 01.01.2021 — 004.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Kehtetuks tunnistatud:

Euroopa Liidu Teataja nr lehekülg kuupäev Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/2152, 27. november 2019, L 327 1 17.12.2019
01991L0496 — ET — 14.12.2019 — 009.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Kehtetuks tunnistatud:

Euroopa Liidu Teataja nr lehekülg kuupäev Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/625, 15. märts 2017, L 95 1 7.4.2017
01991L0322 — ET — 21.08.2018 — 002.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B KOMISJONI DIREKTIIV, 29. mai 1991, soovituslike piirnormide kehtestamise kohta, et rakendada nõukogu direktiivi 80/1107/EMÜ töötajate kaitse kohta ohtude eest, mis tulenevad kokkupuutest keemiliste, füüsikaliste ja bioloogiliste mõjuritega tööl (91/322/EMÜ) (ELT L 177 5.7.1991, lk 22)

Muudetud:









▼B

KOMISJONI DIREKTIIV,

29. mai 1991,

soovituslike piirnormide kehtestamise kohta, et rakendada nõukogu direktiivi 80/1107/EMÜ töötajate kaitse kohta ohtude eest, mis tulenevad kokkupuutest keemiliste, füüsikaliste ja bioloogiliste mõjuritega tööl

(91/322/EMÜ)







Artikkel 1

Lisas loetletakse soovituslikud piirnormid, mida liikmesriigid peavad arvesse võtma muu hulgas direktiivi 80/1107/EMÜ artikli 4 lõike 4 punktis b osutatud piirnormide kehtestamisel.

Artikkel 2

1. Liikmesriigid peavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid jõustama 31. detsembriks 1993. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.









LISA

SOOVITUSLIKUD OHTLIKE AINETE PIIRNORMID TÖÖKESKKONNAS
01991L0692 — ET — 04.07.2018 — 002.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Kehtetuks tunnistatud:

Euroopa Liidu Teataja nr lehekülg kuupäev Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2018/853, 30. mai 2018, L 150 155 14.6.2018
01991L0680 — ET — 30.11.2009 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B NÕUKOGU DIREKTIIV, 16. detsember 1991, millega täiendatakse maksupiiride kaotamise eesmärgil ühist käibemaksusüsteemi ning muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ (91/680/EMÜ) (ELT L 376 31.12.1991, lk 1)

Muudetud:







Käesolev konsolideeritud versioon sisaldab viiteid Euroopa arveldusühikule ja/või eküüle, mida alates 1. jaanuarist 1999 peaks käsitlema viitena eurole – nõukogu määrus (EMÜ) nr 3308/80 (EÜT L 345, 20.12.1980, lk 1) ja nõukogu määrus (EMÜ) nr 1103/97 (EÜT L 162, 19.6.1997, lk 1).









▼B

NÕUKOGU DIREKTIIV,

16. detsember 1991,

millega täiendatakse maksupiiride kaotamise eesmärgil ühist käibemaksusüsteemi ning muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ

(91/680/EMÜ)







▼M1 —————

▼B

Artikkel 2

1. 31. detsembril 1992 tunnistatakse liikmesriikidevahelises suhtlemises kehtetuks järgmised direktiivid:

▼M2 —————

▼B

— direktiiv 85/362/EMÜ.

2. 31. detsembril 1992 tunnistatakse kehtetuks järgmiste direktiividega ettenähtud käibemaksusätted:

— direktiiv 74/651/EMÜ, ( 1 ) viimati muudetud direktiiviga 88/663/EMÜ, ( 2 )

— direktiiv 83/182/EMÜ, ( 3 )

— direktiiv 83/183/EMÜ, ( 4 ) viimati muudetud direktiiviga 89/604/EMÜ ( 5 ).

3. 31. detsembril 1992 tunnistatakse liikmesriikidevahelises suhtlemises kehtetuks direktiivi 69/169/EMÜ ( 6 ) (viimati muudetud direktiiviga 91/191/EMÜ ( 7 ) käibemaksu käsitlevad sätted.

▼M1 —————
3.2.

Massid ja teljekoormused 3.2.1. Suurimate tehniliselt lubatud teljekoormuste summa ei tohi olla väiksem kui sõiduki suurim tehniliselt lubatud täismass. Sõiduki suurim tehniliselt lubatud mass ei tohi olla väiksem kui sõidukorras sõiduki mass, millele on lisatud tavalise koorma mass. Kui sõiduk on koormatud suurima tehniliselt lubatud massini vastavalt punktidele 3.2.2 ja 3.2.3, siis mistahes teljele langev koormus ei tohi ületada suurimat tehniliselt lubatud koormust sellele teljele. Kui sõiduk on koormatud suurima tehniliselt lubatud massini ja kui samal ajal on ka tagatelg koormatud suurima lubatud teljekoormuseni, siis ei tohi esitelje teljekoormus olla väiksem kui 30 % sõiduki suurimast tehniliselt lubatud massist. 3.2.2. Lõike 3 punktis 3.2.1 esitatud nõuete tõendamiseks tuleb reisijate ja pagasi mass ning tavalist koormat täiendav lisamass paigutada nii, nagu ette nähtud käesoleva lisa liites. Ka masside määramise meetod on esitatud liites. Juhul, kui sõidukil on eemaldatavaid istmeid, viiakse tõendamine läbi nii, et paigaldatud on maksimaalne arv istmeid. 3.2.3. Kui sõiduk on ette nähtud haagise pukseerimiseks, viiakse läbi kaks täiendavat määramist vastavalt lõike 3 punktidele 3.2.1 ja 3.2.2: a) kaasa arvates haakeseadise suurimat massi ja b) kaasa arvates nii haakeseadise suurimat massi kui ka suurimat staatilist vertikaalkoormust haakeseadisele. Hilisema tõendamise korral: 3.2.3.1. Suurimat tehniliselt lubatud koormust tagateljele (tagatelgedele) ei tohi ületada rohkem kui 15 % ja sõiduki suurimat tehniliselt lubatud täismassi ei tohi ületada rohkem kui 10 % või 100 kg, olenevalt kumb väärtus on väiksem, mis kehtib ainult selles kindlas olukorras, eeldusel, et töökiirus on piiratud 100 km/h või vähemaga. 3.2.3.2. Eespool mainitud ületatud koormust ja massi ei arvestata muude kui käesoleva direktiivi kohaste tüübikinnituste korral, välja arvatud, kui vastavas direktiivis on selgesõnaliselt nii väljendatud. 3.2.3.3. Tootja teeb omaniku käsiraamatus teatavaks kiiruse piirangud, millele on viidatud punktis 3.2.3.1, või muud töötingimused. 3.2.4. Kui sõiduki tootja varustab sõiduki haakeseadisega, peab ta sellele või selle lähedale sõidukil märkima suurima lubatud staatilise vertikaalkoormuse haakepunktile.
1.

Järgnevalt kirjeldatud edastatavaid andmeid nimetatakse “NAFO aruandeks”. Edastatavad andmed, mis esitatakse kindlaksmääratud vormis, on järgmised: 1.1. Laeva iga sisenemine reguleerimisalasse. Aruanne edastatakse vähemalt kuus tundi enne laeva sisenemist ja see sisaldab järgmisi andmeid järgmises järjestuses: — laeva nimi, — kutsung, — pardatähis, — kuupäev, kellaaeg ja geograafiline asend, — teate tunnuskood: “ENTRY”, — NAFO rajoon, kuhu laev siseneb, — kapteni nimi, ▼M1 — liigid (kolmetäheline kood) kilogrammides (ümardatult lähima 100 kilogrammini). Selliste liikide üldkogused, mille ümardatud kogumass liigi kohta on alla ühe tonni, võib märkida kolmetähelise koodiga “MZZ” (Marine fish unspecified — merekalad, liik kindlaks määramata), ▼M2 — sihtliigid. ▼B 1.2. Iga liikumine ühest NAFO rajoonist teise, välja arvatud punktis 1.3 sätestatud tingimuste kohased liikumised rajoonide 3L ja 3N ning 3N ja 3O vahel, ja iga väljumine 10 miili suurusest piiritletud tsoonist mõlemal pool rajoone 3L, 3N ja 3O eraldavaid piirjooni, kui punktis 1.3 sätestatud tingimusi enam ei kohaldata. Aruanded edastatakse enne laeva sisenemist NAFO rajooni ja need sisaldavad järgmisi andmeid järgmises järjestuses: — laeva nimi, — kutsung, — pardatähis, — kuupäev, kellaaeg ja geograafiline asend, — teate tunnuskood: “MOVE”, — NAFO rajoon, kuhu laev siseneb, — kapteni nimi. 1.3. Püügitegevuse käigus NAFO rajoonide 3L ja 3N või 3N ja 3O vahelisi piire ületavad laevad, mis ületavad neid rajoone eraldavaid piire rohkem kui ühe korra 24 järjestikuse tunni jooksul, tingimusel et nad püsivad piiritletud tsoonis (10 miili mõlemal pool rajoonide vahelist piiri), edastavad rajoonide vahelise piiri esimesel ületamisel ja seejärel mitte suuremate kui 24 tunniste vahedega (püsides piiritletud tsoonis) järgmised andmed järgmises järjestuses: — laeva nimi, — kutsung, — pardatähis, — kuupäev, kellaaeg ja geograafiline asend, — teate tunnuskood: “ZONE”, — kapteni nimi. 1.4. ▼M1 Need aruanded edastatakse vähemalt kuus tundi enne laeva tsoonist väljumist ja need sisaldavad järgmisi andmeid järgmises järjestuses: ▼B — laeva nimi, — kutsung, — pardatähis, — kuupäev, kellaaeg ja geograafiline asend, — teate tunnuskood: “EXIT”, — NAFO rajoon, kust laev väljub, — kapteni nimi, ▼M1 — liigid (kolmetäheline kood) kilogrammides (ümardatult lähima 100 kilogrammini). Selliste liikide üldkogused, mille ümardatud kogumass liigi kohta on alla ühe tonni, võib märkida kolmetähelise koodiga “MZZ” (Marine fish unspecified — merekalad, liik kindlaks määramata). 1.5 Ümberlaadimine tsoonis. Aruanne edastatakse vähemalt 6 tundi enne ja see sisaldab järgmisi andmeid järgmises järjestuses: — laeva nimi, — kutsung, — pardatähis, — kuupäev, kellaaeg ja geograafiline asend, — teate tunnuskood: “TRANS”, — ümberlaadimisele kuuluv kogumass kilogrammides (lähima 100 kilogrammini ümardatult) liikide kaupa (kolmetäheline kood), — kapteni nimi. 1.6 Laevad, millel on seadmed nende geograafilise asendi automaatseks kindlaksmääramiseks, on vabastatud punktides 1.2 ja 1.3 sätestatud teateedastusnõuete täitmisest. ▼B
1992R2174 — ET — 01.09.1995 — 003.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:

▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EMÜ) nr 2174/92,

30. juuli 1992,

millega kehtestatakse São Jorge ja Ilha juustudele eraladustusabi andmise üksikasjalikud eeskirjad

Artikkel 1

Erladustusabi antakse 1 000 tonnile Assooridel toodetud São Jorge juustule ja 2 000 tonnile Ilha juustule. Juustud peavad vastama artiklites 2 ja 3 sätestatud tingimustele.

Artikkel 2

1. Portugali määratud vastutav asutus ei sõlmi ladustuslepinguid, kui pole täidetud järgmised tingimused:

c) juust on läbinud katsed, mis näitavad, et see vastab punktis b kehtestatud tingimusele ning on kõrgekvaliteediline;
1992L0022 — ET — 28.11.2001 — 002.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:

Muudetud:

▼B

NÕUKOGU DIREKTIIV 92/22/EMÜ,

31. märts 1992,

mootorsõidukite ja nende haagiste turvaklaaside ja klaasmaterjali kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100a,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 1 )

koostöös Euroopa Parlamendiga, ( 2 )

võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ( 3 )

ning arvestades, et:

on vaja võtta meetmeid, et siseturu järkjärguline rajamine 31. detsembriks 1992 lõpule viia; siseturg hõlmab sisepiirideta ala, kus on tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine;

täieulatusliku ühtlustamise meetod on oluline ühtse turu loomiseks;

kõnealust meetodit tuleb kasutada kogu EMÜ tüübikinnitusmenetluse läbivaatamisel vastavalt nõukogu 7. mai 1985. aasta resolutsioonile, milles käsitletakse uut lähenemisviisi tehnilisele ühtlustamisele ja standardimisele;

turvaklaasi suhtes kohaldatavad nõuded on liikmesriigiti erinevad; seetõttu on vaja, et kõik liikmesriigid võtaksid lisaks olemasolevatele eeskirjadele või nende asemel vastu ühesugused nõuded, et eelkõige oleks võimalik iga sõidukitüübi suhtes rakendada EMÜ tüübikinnitusmenetlust, mis on ette nähtud nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiiviga 70/156/EMÜ (mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta), ( 4 ) viimati muudetud direktiiviga 87/403/EMÜ ( 5 );

kõik turvaklaasi ohutuseeskirjad sisaldavad peale struktuurinõuete ka sõidukitele paigaldamise nõudeid;

turvaklaasi ühtlustatud osa tüübikinnitusmenetlus võimaldab igal liikmesriigil kinnitada vastavust ühistele valmistamis- ja katsetamisnõuetele ning teatada kõigist kinnitamistest teistele liikmesriikidele, saates nendele iga turvaklaasitüübi osa tüübikinnitustunnistuse koopia; osa EMÜ tüübikinnitusmärgi kinnitamine osa tüübikinnituse saanud tüübile vastavale turvaklaasitüübile tähendab, et kõnealust tüüpi turvaklaasi ei ole teistes liikmesriikides enam vaja ametlikult katsetada;

eriti tähtis on ohutusaspekt tuuleklaaside puhul, mis muude turvaklaasitüüpidega võrreldes saavad suurema tõenäolisusega järske lööke kokkupõrgete või muude väliste tegurite toimel ning võivad seetõttu tekitada raskeid kehavigastusi; silmas pidades ühendusesisest kaubandust takistavaid erinevusi eri liikmesriikide õigusaktide vahel tuleb liikmesriikide seaduste ühtlustamisel leida lahendus, milles arvestatakse maanteeliikluse ohutusnõudeid ning vajadust neid täiustada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
(1) Rohkem kui 50 aastat vanad, mis ei kuulu autorile. (2) Nagu on määratletud Euroopa Kohtu kohtuasjas 252/84 otsuses: “Ühise tollitariifistiku rubriigi nr 97.05 tähenduses peetakse kollektsiooniobjektideks neid esemeid, mis vastavad kollektsiooni võtmiseks nõutavatele tingimustele, see tähendab, et esemed on suhteliselt haruldased, neid üldiselt ei kasutata nende algsel otstarbel, nendega sooritatakse eritehinguid väljaspool tavakauplemist samasuguste tarbeesemetega ning need on väga väärtuslikud.”
1992R2719 — ET — 01.05.2004 — 002.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:

Muudetud:

▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EMÜ) nr 2719/92,

11. september 1992,

aktsiisi peatamise korra alusel liikuvate aktsiisiga maksustatavate toodete haldus-saatedokumendi kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 25. veebruari 1992. aasta direktiivi 92/12/EMÜ aktsiisiga maksustatavate toodete üldise korralduse ja nende valdamise, liikumise ning järelevalve kohta, ( 1 ) eriti selle artikli 18 lõiget 1 ja artikli 19 lõiget 1,

võttes arvesse aktsiisikomitee arvamust

ning arvestades, et:

aktsiisiga maksustatavate toodete liikumine maksuladude vahel ning maksulao ja registreeritud või registreerimata ettevõtja vahel toimub aktsiisi peatamise korra alusel; on vaja kohustuslikus korras kehtestada haldus- või äridokumendina kasutatava saatedokumendi sisu ja vorm;

samuti on vaja määrata, kes ja kuidas toimetab pädevale ametiasutusele sellele adresseeritud saatedokumendi neljanda eksemplari; on soovitav ja praktikaga kooskõlas panna see kohustus sihtriigi kaubasaajale, kuna üksnes tema võib selle maksujärelevalve seisukohast tähtsa dokumendi toimetada pädevale ametiasutusele nii, et ei teki vale adressaadi kätte sattumise ohtu; kui seda nõuab sihtliikmesriigi pädev ametiasutus, peab ka neljas eksemplar sisaldama kauba vastuvõtutõendit, milles teatatakse kõnealusele asutusele, et kaup on vastu võetud kaubasaaja maksulattu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
1992D0486 — ET — 31.03.2004 — 011.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:

No

Muudetud:

C 241

▼B

KOMISJONI OTSUS,

25. september 1992,

ANIMO serverkeskuse ja liikmesriikide vahelise koostöö vormi sisseseadmise kohta

(92/486/EMÜ)

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise veterinaarkomitee arvamusega,

ning arvestades, et:

Artikkel 1

Iga liikmesriik määrab kooskõlas oma siseriiklike õigusnormidega ametiasutuse, mis vastutab ametiasutuste vahelise koordineerimise eest igas liikmesriigis.

Koordineeriv asutus räägib Eurokomiga läbi lepingu ühise serverkeskuse kasutamise kohta. Lepingule kirjutatakse alla kooskõlas siseriiklike õigusnormidega.

Artikkel 2

Iga liikmesriigi pädevad asutused tagavad, et artiklis 1 osutatud lepingud:

▼M1

— jõustuvad kolmeks aastaks alates 1. aprillist 1993 ►A1 , välja arvatud Rootsi, mille puhul jõustumise kuupäev on ühinemislepingu jõustumise kuupäev ning kokkuleppe lõppkuupäev 1. aprill 1996, ning Austria ja Soome, mille puhul jõustumise kuupäev on üks aasta pärast ühinemislepingu jõustumise kuupäeva ning lepingu lõppkuupäev on 1. aprill 1996. ◄ ,
9.

Regulaarvedu on reisijatevedu kindlate vaheaegade järel kindlaksmääratud marsruudil, kusjuures reisijad võetakse peale ja pannakse maha varem kindlaksmääratud peatustes. Regulaarvedusid võivad kasutada kõik ja vajaduse korral võib sellega kaasneda kohustuslik ettetellimine. Regulaarveo olemust ei mõjuta asjaolu, et selle tingimusi võib muuta. Regulaarvedude jaoks on vaja luba. Regulaarsed eriveod on ainult teatavate reisijaterühmade regulaarveod, kust kõik muud reisijad on välja arvatud ja mis toimuvad kindlate vaheaegade järel kindlaksmääratud marsruudil, kusjuures reisijad võetakse peale ja pannakse maha varem kindlaksmääratud peatustes. Regulaarsete erivedude alla kuuluvad: a) töötajate vedu kodust tööle ja tagasi; b) õpilaste ja üliõpilaste vedu õppeasutusse ja tagasi; c) sõdurite ja nende perekondade vedu kodust teenistuskohta ja tagasi. Regulaarse eriveo olemust ei mõjuta asjaolu, et seda võib muuta vastavalt selle kasutajate vajadustele. Regulaarseteks erivedudeks ei ole luba vaja, kui nende vedude kohta on korraldaja ja vedaja sõlminud lepingu. Paralleelseteks või ajutisteks vedudeks, mis pakuvad teenust samale tarbijaskonnale kui olemasolevad regulaarveod, on vaja luba. Juhuveod on veod, mis regulaarvedude, sealhulgas regulaarsete erivedude mõiste alla ei kuulu ja mille põhiline eripära on see, et veetakse kliendi või vedaja enda algatusel kokkupandud reisijaterühmi. Paralleelseteks või ajutisteks vedudeks, mis on võrreldavad olemasolevate regulaarvedudega ja millega teenindatakse sama klientuuri, on vaja määruse (EMÜ) nr 684/92 II jaotises sätestatud korra kohast luba. Kõnealused veod jäävad ikkagi juhuvedudeks, hoolimata sellest, et need toimuvad kindlate vaheaegade järel. Juhuvedudeks ei ole luba vaja.