1995R1238 — ET — 01.01.2006 — 004.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:







Käesolev konsolideeritud versioon sisaldab viiteid Euroopa arveldusühikule ja/või eküüle, mida alates 1. jaanuarist 1999 peaks käsitlema viitena eurole – nõukogu määrus (EMÜ) nr 3308/80 (EÜT L 345, 20.12.1980, lk 1) ja nõukogu määrus (EMÜ) nr 1103/97 (EÜT L 162, 19.6.1997, lk 1).









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1238/95,

31. mai 1995,

millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2100/94 rakenduseeskirjad seoses ühenduse sordiametile tasutavate lõivudega







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2100/94 ühenduse sordikaitse kohta (edaspidi “algmäärus”), ( 1 ) eriti selle artiklit 113, ning arvestades, et: ning arvestades, et: määrust (EÜ) nr 2100/94 rakendab ühenduse sordiamet (edaspidi “amet”); ameti tuludest peaks ameti eelarve tasakaalustamiseks põhimõtteliselt piisama; kõnealused tulud peaksid moodustuma lõivudest, mis tasutakse algmääruses ja komisjoni 31. mai 1995. aasta määruses (EÜ) nr 1239/95 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2100/94 rakenduseeskirjad seoses ühenduse sordiameti menetlusega) ( 2 ) (edaspidi “rakendusmäärus”) sätestatud ametlike toimingute eest, ja ühenduse sordikaitse kehtimise ajal makstavatest aastamaksudest; Euroopa ühenduste üldeelarvest pärit toetusega võib katta ameti käivitamisetapiga seotud kulud määruse (EÜ) nr 2100/94 artikli 113 lõike 3 punktis b määratletud üleminekuperioodil; sama sätte alusel on võimalik pikendada kõnealust perioodi ühe aasta võrra; sellist üleminekuperioodi pikendamist tuleks kaaluda juhul, kui ei ole saadud piisavalt kogemusi lõivude mõistliku taseme kindlaksmääramiseks nii, et samaaegselt ühenduse sordikaitsesüsteemi huvipakkuvuse kaitsmisega tagataks omafinantseerimise põhimõte; selliseid kogemusi on võimalik saada üksnes ühenduse sordikaitse taotluste arvu, kontrolliasutustele makstavate maksude ja ühenduse sordikaitse tegeliku kestuse jälgimisel; lõivude suurus peaks põhinema ametisisese usaldusväärse finantsjuhtimise ning eriti majanduslikkuse ja tasuvuse põhimõttel; ameti töötajate poolse käsitlemise lihtsustamiseks tuleks lõivud mitte üksnes sätestada, vaid ka arvestada ja tasuda, kasutades sama rahaühikut kui ameti eelarves; taotluse esitamise lõiv peaks olema ühtne tasu, mis hõlmab üksnes teatava taimeliigi suhtes esitatud ühenduse sordikaitse taotluse menetlemist; algmääruse artikli 51 kohast taotluse esitamise lõivu maksetähtaega tuleks käsitada makse sooritamiseks vajalike toimingute ja sellise makse tegeliku ametisse laekumise vahelise ajana, eriti ameti poolt juba tehtud kulutuste kiireks hüvitamiseks ühelt poolt ja taotluste tõhusa esitamise hõlbustamiseks teiselt poolt, pidades silmas taotleja ja ameti vahelist võimalikku suurt vahemaad; registreerimiskatsete eest arvestatavate lõivude kogusumma peaks põhimõtteliselt tasakaalustama ameti poolt kõikidele kontrolliasutustele makstavate lõivude kogusumma; viitekogu hooldamise kulusid ei tuleks tingimata täielikult katta kogutud registreerimiskatse lõivudega; registreerimiskatse lõivu suurus peaks kolme taimeliikide rühma puhul olema erinev, pidades silmas sordikaitse olemasolevate riiklike süsteemide põhjal saadud kogemusi; ühenduse sordikaitse kehtimise ajal makstavad aastamaksud peaksid moodustama ametile lisatuluallika, kuid peaksid muu hulgas katma kulud, mis on seotud pärast sordi ühenduse kaitse alla võtmist toimuva sordi registreerimiskatsega, ja sellest tulenevalt peaksid järgima registreerimiskatse lõivu jaoks kehtestatud rühmitust; apellatsioonikaebuse esitamise lõiv peaks olema ühtne, et katta kaebuste menetlemistega seotud kulude põhikomponendid, välja arvatud kulud, mis on seotud algmääruse artiklite 55 ja 56 kohase registreerimiskatsega või mis tahes tõendite kogumisega; taotluse esitamise lõivu tasumiseks tuleks kehtestada kaks eri kuupäeva, et ajendada taotlejaid vaatama kaebust ameti poolt algmääruse artikli 70 lõike 2 kohaselt võetud otsust silmas pidades uuesti läbi; teised konkreetsete taotlustega seotud lõivud katavad põhimõtteliselt kulud, mis kaasnevad nende taotluste menetlemisega ametis, sealhulgas kulud, mis on seotud selliste taotluste kohta otsuste tegemisega; paindlikkuse tagamiseks kulude haldamisel peaks ameti juhatajal olema õigus sätestada lõivud registreerimiskatse aruannete eest, mis on taotlemise kuupäeval juba olemas, kuid ei ole ameti käsutuses, ja lõivud konkreetsete teenuste eest; lisamakse võib arvestada selleks, et vähendada ameti tarbetuid kulutusi, mis tulenevad teatavate ühenduse sordikaitse taotlejate või ühenduse kaitse alla võetud sordi omanike poolsest koostöö puudumisest; algmääruse artiklit 117 silmas pidades peaks käesolev määrus jõustuma nii ruttu kui võimalik; ameti haldusnõukoguga on konsulteeritud; käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise sordikaitsekomitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

Reguleerimisala

1. Algmääruses sätestatud ametile tasutavad lõivusid arvestatakse vastavalt käesolevale määrusele.

2. Ametile tasutavad lõivud sätestatakse, arvestatakse ja makstakse eküüdes.

3. Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse ametile tasutava mis tahes lisamaksu suhtes mutatis mutandis.

4. Üksikasjad lõivude kohta, mida liikmesriikide asutused võivad koguda algmääruse või käesoleva määruse sätete põhjal, on reguleeritud asjaomase liikmesriigi asjakohaste siseriiklike eeskirjadega.

5. Kui ameti juhatajal on õigus teha lõivude suuruse ja nende maksmise viisi kohta otsus, avaldatakse see sordiameti ametlikus väljaandes.

Artikkel 2

Üldsätted

1. Rakendusmääruses kindlaksmääratud menetlusosaline peab tasuma lõive või lisamakse iga üksikjuhu puhul. Kui mitu menetlusosalist tegutsevad koos või kui ühine meede võetakse mitme menetlusosalise nimel, on iga menetlusosaline sellise makse tegemisel osavõlgnik.

2. Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse ametis toimuvaid menetlusi käsitlevaid algmääruse ja rakendusmääruse sätteid, sealhulgas sätteid keelte kohta.

Artikkel 3

Makseviis

1. Lõivud ja lisamaksud tasutakse ülekandega ameti pangakontole.

2. Ameti juhataja võib lubada kooskõlas algmääruse artikli 36 lõike 1 punkti d kohaselt kehtestatud töömeetodeid käsitlevate eeskirjadega järgmisi alternatiivseid makseviise:

a) ametile eküüdes väljakirjutatud kontrollitud tšekkide üleandmine või ülekandmine;

b) ülekanne eküüdes ameti žiirokontole või

c) maksmine eküüdes ameti jooksvale arvele.

Artikkel 4

Makse laekumise päevana käsitatav päev

1. Lõivude ja lisamaksude ametisse laekumise päevana käsitatakse päeva, mil summa kantakse artikli 3 lõikes 1 nimetatud ülekandega ameti pangakontole.

2. Kui ameti juhataja lubab artikli 3 lõike 2 kohaselt muud makseviisi, lisab ta maksetingimustesse kuupäeva, mida käsitatakse makse laekumise päevana.

▼M2

3. Kui leitakse, et makse ei laekunud ametile ettenähtud tähtaja jooksul, loetakse, et tähtajast on ameti suhtes kinni peetud, kui kõnealuse tähtaja jooksul esitatakse piisavad dokumentaalsed tõendid selle kohta, et maksja on andnud pangale või postiasutusele nõuetekohase käsundi makse tähtaegseks sooritamiseks eurodes ameti pangakontole.

▼M2 —————

▼M2

5. Dokumentaalseid tõendeid käsitatakse punkti 3 tähenduses piisavatena, kui maksekorralduse esitamise kohta esitatakse panga või postiasutuse kinnitus. Kui aga maksekorralduse objektiks oli elektroonilise pangamaksete meetodiga SWIFT tehtav ülekanne, on maksekorralduse esitamise kinnituseks SWIFT-raporti koopia, mille on allkirjastanud ja pitsatiga varustanud panga või postiasutuse nõuetekohaselt volitatud ametnik.

▼B

Artikkel 5

Maksja nimi ja makse otstarve

1. Lõivu või lisamaksu maksja märgib kirjalikult oma nime ja asjaomase makse otstarbe.

2. Kui amet ei suuda makse otstarvet kindlaks teha, palub ta maksjal teavitada sellest kirjalikult kahe kuu jooksul. Kui kõnealuse ajavahemiku jooksul makse otstarbest ei teatata, käsitatakse makset mittesooritatuna ja see tagastatakse maksjale.

Artikkel 6

Vähemmakse

Lõivu või lisamakse maksetähtaega käsitatakse põhimõtteliselt järgituna ainult siis, kui kogu lõivu või lisamaksu summa on makstud õigel ajal. Kui lõivu või lisamaksu ei maksta tervikuna, tagastatakse makstud osa pärast maksetähtaja lõppu. Põhjendatud juhtudel võib amet siiski jätta arvestamata väiksed puudujäägid, ilma et see piiraks maksja õigusi.

Artikkel 7

Taotluse esitamise lõiv

1. Ühenduse sordikaitse taotleja (edaspidi “taotleja”) maksab algmääruse artikli 113 lõike 2 punkti a kohaselt taotluse menetlemise eest ►M1 900 ◄ eküü suuruse taotluse esitamise lõivu.

2. Taotleja võtab kõik taotluse esitamise lõivu artikli 3 kohaseks maksmiseks vajalikud meetmed kas enne seda päeva või sel päeval, mil taotlus esitatakse otse ametisse või mõnesse algmääruse artikli 30 lõike 4 kohaselt loodud asutusse või määratud riigiasutusse; artikli 4 lõiget 4 kohaldatakse mutatis mutandis.

3. Kui taotluse esitamise lõivu ei käsitata ametisse laekununa taotluse esitamise päeval, määrab amet vastavalt algmääruse artiklile 51 kindlaks kahenädalase ajavahemiku, mille jooksul tasutud lõivu puhul jääb ametlikuks taotlemise kuupäevaks taotluse esitamise päev; algmääruse artikli 83 lõikega 2 ettenähtud uut makse sooritamise nõuet ei esitata taotlejale enne kõnealuse ajavahemiku lõppu.

4. Kui taotluse esitamise lõivu ei käsitata ametisse laekununa lõikes 3 kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, käsitatakse algmääruse artikli 51 kohaldamisel makse laekumise kuupäeva taotlemise kuupäevana.

▼M2

5. Lõiget 4 ei kohaldata, kui taotlusele on lisatud piisavad dokumentaalsed tõendid, mille kohaselt maksja andis pangale või sideasutusele nõuetekohase korralduse kanda makstav summa eurodes ameti pangakontole; artikli 4 lõiget 5 kohaldatakse mutatis mutandis.

▼B

6. Kuni amet ei käsita taotluse esitamise lõivu laekununa, ei avalda ta asjaomast taotlust ning lükkab registreerimiskatse edasi.

▼M2

7. Kui taotluse esitamise lõiv on laekunud, kuid taotlus ei ole põhimääruse artikli 50 kohaselt kehtiv, jätab amet taotluse esitamise lõivust 300 eurot endale ning tagastab ülejäänu koos taotlejale saadetava teatega taotluse puuduste kohta.

▼B

Artikkel 8

Registreerimiskatse lõivud

1. Ühenduse sordikaitse taotluses käsitletud sordi registreerimiskatse läbiviimise lõivud, edaspidi “registreerimiskatse lõiv”, makstakse vastavalt I lisale iga alustatud vegetatsiooniperioodi eest. Sortide puhul, mille materjali tootmiseks tuleb teatavatest osadest moodustuvat materjali korduvalt kasutada, makstakse I lisas sätestatud registreerimiskatse lõivu selliste liikide ja osade puhul, mille kohta puudub ametlik sordikirjeldus ja mida tuleb uurida; kõnealune lõiv ei tohi siiski ületada mingil juhul 3 000 eküüd.

2. Esimese vegetatsiooniperioodi eest makstakse registreerimiskatse lõivu hiljemalt ►M1 ————— ◄ registreerimiskatse jaoks materjali vastuvõtmise lõppkuupäeva.

3. Iga järgmise vegetatsiooniperioodi eest makstakse registreerimiskatse lõivu hiljemalt üks kuu enne asjaomase perioodi algust, kui amet ei otsusta teisiti.

4. Ameti juhataja avaldab registreerimiskatse lõivude maksetähtajad ameti ametlikus väljaandes.

5. Registreerimiskatse aruande puhul, milles käsitletakse enne algmääruse artikli 51 kohast taotlemise kuupäeva vastavalt ►M1 rakendusmääruse ◄ artiklile 27 korraldatud registreerimiskatse tulemusi, makstakse halduslõivu ameti poolt kindlaksmääratava tähtaja jooksul.

Artikkel 9

Aastamaks

▼M4

1. Amet võtab ühenduse kaitse alla võetud sordi omanikult (edaspidi “omanik”) igal ühenduse sordikaitse kehtimise aastal maksu (edaspidi “aastamaks”), mille suurus aastatel 2003–2005 on 300 eurot ja alates 2006. aastast 200 eurot. Kui omanik tasus 2006. aasta eest 300 euro suuruse maksu, maksab amet talle 100 euro suuruse vahe tagasi.

▼M2

2. Aastamaks tuleb tasuda:

a) ühenduse sordikaitse kehtimise esimesel aastal 60 päeva jooksul alates õiguse andmise kuupäevast; ning

b) ühenduse sordikaitse kehtimise järgmistel aastatel õiguse andmise kuule eelneva kalendrikuu esimesel päeval.

▼B

3. Amet väljastab omanikule teatise, mis sisaldab makse otstarvet, makstavat summat, maksetähtpäeva ja teavet artikli 13 lõike 2 punkti a kohase võimaliku lisamaksu kohta.

4. Amet ei tagasta ühenduse sordikaitse jõushoidmiseks tehtud makseid.

Artikkel 10

Eritaotluste menetlemise lõivud

1. Taotluste menetlemise lõivud, mida asjaomane taotluse esitaja maksab, on järgmised:

a) sundlitsentsi lõiv sundlitsentsi taotlemisel, sealhulgas registrisse kandmise taotlemisel, ameti poolt algmääruse artikli 100 lõike 2 kohaselt antava litsentsi taotlemisel või sellise juba antud litsentsi muutmise taotlemisel, välja arvatud komisjonile või liikmesriigile kõnealuse määruse artikli 29 lõikes 2 nimetatud asjaoludel: 1 500 eküüd;

b) registrisse kandmise lõiv järgmiste kannete ühenduse sordiregistrisse tegemise taotlemisel: — ühenduse sordikaitse üleminek, lepingu alusel antud litsents, — sortide eristamine lähtesordina ja tuletatud sordina, — meetmete võtmine algmääruse artikli 98 lõigetes 1 ja 2 ning artiklis 99 nimetatud nõuete puhul, — ühenduse sordikaitse esitamine tagatisena või muu asjaõiguse esemena või — algmääruse artiklis 24 nimetatud sundtäitmine: ►M2 100 eurot ◄ ;

c) ühenduse sordikaitse taotluste registrisse või ühenduse sordiregistrisse kandmise taotlemisel, välja arvatud punktides a ja b nimetatud juhud: 100 eküüd;

d) määruse (EÜ) nr 2100/94 artikli 85 lõike 5 kohase kulude kindlaksmääramise taotlemisel: 100 eküüd.

2. Lõikes 1 nimetatud lõivud tasutakse asjaomase taotluse vastuvõtmise päeval. Kui makse ei laeku õigeks ajaks, kohaldatakse algmääruse artikli 83 lõiget 2.

▼M2

3. Kui lõike 1 punktis b või c nimetatud kande tegemise taotlus hõlmab rohkem kui ühte taotlust või registreeritud õigust, kusjuures taotleja või omanik on sama isik, võetakse üksnes ühekordset lõivu.

▼B

Artikkel 11

Apellatsioonikaebuse esitamise lõiv

1. Kaebuse esitaja maksab kaebuse menetlemise eest algmääruse artikli 113 lõike 2 punktiga c ettenähtud 1 500 eküü suuruse apellatsioonikaebuse esitamise lõivu.

2. Kolmandik apellatsioonikaebuse esitamise lõivust makstakse kaebuse ametisse vastuvõtmise kuupäeval; selle kolmandiku suhtes kohaldatakse algmääruse artikli 83 lõiget 2. Apellatsioonikaebuse esitamise lõivu allesjäänud kaks kolmandikku makstakse ameti taotlusel ühe kuu jooksul pärast seda, kui ameti asjaomane asutus on saatnud kaebuse lahendamiseks apellatsiooninõukogule.

3. Kui algmääruse artikli 83 lõikes 4 sätestatud tingimused on täidetud, tagastatakse juba makstud apellatsioonikaebuse esitamise lõiv esialgse teistmise korral ameti juhataja järelevalve all ja muudel juhtudel apellatsiooninõukogu poolt.

4. Lõiget 1 ei kohaldata komisjoni ega liikmesriigi suhtes, mis esitab kaebuse algmääruse artikli 29 lõike 2 alusel võetud otsuse suhtes.

Artikkel 12

Ameti juhataja poolt kehtestatavad lõivud

1. Ameti juhtaja kehtestab järgmised lõivud:

a) artikli 8 lõikes 5 nimetatud halduslõiv;

▼M3

b) dokumentide tõendatud koopiate väljastamisega seotud lõivud ja

▼B

c) ameti ametliku väljaandega (algmääruse artikkel 89, rakendusmääruse artikkel 87) ja muude ameti väljaannetega ►M1 seotud lõivud ja ◄

▼M1

d) rakendusmääruse artikli 82 lõikes 2 osutatud halduslõiv.

▼B

2. Ameti juhataja võib otsustada kehtestada ►M1 lõike 1 punktides b, c ja d ◄ nimetatud teenustele ettemakse.

Artikkel 13

Lisamaksud

1. Amet võib kehtestada taotluse esitamise lõivule lisamaksu, kui ta teeb kindlaks, et:

a) ettepandud sordinime ei saa algmääruse artikli 63 kohaselt heaks kiita, kuna see on identne mõne teise sordi nimega või kuna see erineb sama sordi nimest või

b) ühenduse sordikaitse taotleja on teinud uue sordinime ettepaneku, välja arvatud juhul, kui amet on temalt seda nõudnud või kui ta jätkab ühenduse sordikaitse taotlemist vastavalt rakendusmääruse artikli 21 lõikele 3.

Amet ei avalda sordinime ettepanekut enne esimese lõigu kohase lisamaksu tasumist.

2. Amet võib kehtestada aastamaksule lisamaksu, kui ta teeb kindlaks, et:

a) omanik ei ole maksnud aastamaksu vastavalt artikli 9 lõigetele 2 ja 3 või

b) sordinime tuleb muuta kolmanda poole varem tekkinud, vastuolus oleva õiguse korral vastavalt algmääruse artikli 66 lõikele 1.

3. Lõigetes 1 ja 2 nimetatud lisamaksud kogutakse vastavalt algmääruse artikli 36 lõike 1 punkti d kohaselt kehtestatud eeskirjadele töömeetodite kohta, kõnealused maksud moodustavad 20 % asjaomasest lõivust, nende alammääraks on 100 eküüd ja need tuleb tasuda ühe kuu jooksul alates ameti vastavast teatise väljastamise kuupäevast.

Artikkel 14

Erandid

1. Olenemata artiklist 7, säilitab algmääruse artikli 51 alusel määratud ametlik taotlemistähtpäev kõikide kõnealuse määruse artikli 116 lõigete 1 ja 2 kohaselt esitatud taotluste puhul kehtivuse, kui hiljemalt 30. septembriks 1995 esitatakse piisavad tõendid selle kohta, et ühenduse sordikaitse taotleja on teinud taotluse esitamise lõivu maksmiseks vajalikud toimingud.

2. Olenemata artikli 8 lõikest 5, tuleb 100 eküü suurune halduslõiv maksta juhul, kui sordi registreerimiskatse viiakse läbi nende olemasolevate tähelepanekute põhjal, mis on saadud sordi riikliku kaitse alla võtmise menetlusel vastavalt algmääruse artikli 116 lõikele 3. Selline halduslõiv tuleb maksta hiljemalt 30. novembril 1995.

3. Olenemata artikli 8 lõikest 5, võivad asutused, kus sordi riikliku kaitse alla võtmise menetlus toimus, nõuda rakendusmääruse artikli 93 lõike 3 tingimustel ühenduse sordikaitse taotlejalt lõivu asjaomaste dokumentide kättesaadavaks tegemise eest. See lõiv ei tohi ületada lõivu, mida nõutakse asjaomases liikmesriigis registreerimiskatse aruande edastamiseks teise riigi kontrolliasutusest; selle lõivu tasumine toimub ilma, et see piiraks lõigete 1 ja 2 kohaste maksete tegemist.

4. Olenemata artiklist 8, tuleb rakendusmääruse artiklis 94 nimetatud registreerimiskatse aruande puhul maksta 300 eküü suurune väljavõttelõiv ameti poolt kindlaksmääratava tähtaja jooksul.

Artikkel 15

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

▼M2









I LISA

Artiklis 8 viidatud registreerimiskatsetega seotud lõivud







(eurodes) Hinnarühm ►M3 Lõiv 2003.–2006. aastal ◄ ►M3 Lõiv alates 2007. aastast ◄ Põllumajandusrühm 1 Harilikud kultuurid 1 020 1 020 2 Vegetatiivselt paljundatavad kultuurid 1 190 1 190 3 Õlitaimed 1 020 1 020 4 Kõrrelised heintaimed 1 020 1 020 5 Peedid 1 020 1 020 6 Kiudtaimed 1 020 1 020 7 Erilise katsekorra alla kuuluvad kultuurid 1 020 1 020 8 Muud põllumajanduskultuurid 1 020 1 020 Dekoratiivrühm 9 Elava võrdluskoguga liigid, kasvuhoonekatse, pikk kasvuperiood 1 190 1 190 9 A Elava võrdluskoguga liigid, kasvuhoonekatse, pikk kasvuperiood ja fütosanitaarsed eritingimused 1 200 2 040 10 Elava võrdluskoguga liigid, kasvuhoonekatse, lühike kasvuperiood 1 105 1 105 11 Elava võrdluskoguga liigid, välikatse, pikk kasvuperiood 1 105 1 105 12 Elava võrdluskoguga liigid, välikatse, lühike kasvuperiood 1 105 1 105 13 Elava võrdluskoguta liigid, kasvuhoonekatse, pikk kasvuperiood 1 200 1 360 13 A Elava võrdluskoguta liigid, kasvuhoonekatse, pikk kasvuperiood koos täiendava paljundamisetapiga 1 200 2 040 14 Elava võrdluskoguta liigid, kasvuhoonekatse, lühike kasvuperiood 1 105 1 105 15 Elava võrdluskoguta liigid, välikatse, pikk kasvuperiood 1 105 1 105 16 Elava võrdluskoguta liigid, välikatse, lühike kasvuperiood 1 105 1 105 17 Uued liigid, kasvuhoonekatse 1 190 1 190 18 Uued liigid, välikatse 1 190 1 190 19 Seemnest paljundatavad liigid (mis ei kuulu teistesse kategooriatesse) 1 200 1 360 Köögiviljarühm 20 Seemnest paljundatavad liigid, välikatse 1 050 1 445 21 Seemnest paljundatavad liigid, kasvuhoonekatse 1 200 1 955 22 Vegetatiivselt paljundatavad liigid, välikatse 1 050 1 700 23 Vegetatiivselt paljundatavad liigid, kasvuhoonekatse 1 200 1 360 Puuviljarühmad 24 Puud 1 050 1 615 24 A Suure alalise elava võrdluskoguga puuliigid 1 050 2 380 25 Põõsad 1 050 1 190 26 Viinapuud 1 050 1 190 27 Võsundid 1 050 1 870

▼M2 —————