2009A1731 — ET — 07.06.2013 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:





Parandatud:









▼B

Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline

LEPING,

mis käsitleb kaubaveoga seotud kontrolli ja formaalsuste lihtsustamist ning tolli turvameetmeid







EUROOPA ÜHENDUS ühelt poolt ja ŠVEITSI KONFÖDERATSIOON teiselt poolt, edaspidi vastavalt „ühendus” ja „Šveits” ning ühiselt „lepinguosalised”, VÕTTES ARVESSE Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 21. novembril 1990. aastal sõlmitud lepingut kaubaveoga seotud kontrolli ja formaalsuste lihtsustamise kohta, edaspidi „1990. aasta leping”, VAJADUSE TÕTTU laiendada 1990. aasta lepingu reguleerimisala tolli turvameetmetele, lisades lepingusse vastavasisulise uue peatüki, ARVESTADES, et selguse ja õiguskindluse huvides inkorporeeritakse 1990. aasta lepingu sisu käesolevasse lepingusse, mis asendab 1990. aasta lepingu, VÕTTES ARVESSE 22. juulil 1972. aastal Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud vabakaubanduslepingut, VÕTTES ARVESSE Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riikide ja ühenduse liikmesriikide ministrite ning Euroopa Ühenduste Komisjoni poolt Luxembourgis 9. aprillil 1984. aastal vastu võetud ühisdeklaratsiooni ning EFTA riikide ja ühenduse liikmesriikide ministrite poolt Brüsselis 2. veebruaril 1988. aastal vastu võetud avaldust, mille eesmärk on luua neile riikidele kasu toov dünaamiline Euroopa majandusruum, ARVESTADES, et lepinguosalised on ratifitseerinud kaupade piirikontrolli tingimuste kooskõlastamise rahvusvahelise konventsiooni, VÕTTES ARVESSE vajadust säilitada ühenduse ja Šveitsi piiril toimuva kaubaveoga seotud kontrolli ja formaalsuste lihtsustamise praegust taset ning suurendada lepinguosaliste-vahelist kaubavoogude sujuvust, ARVESTADES, et selline lihtsustamine peaks toimuma järk-järgult, ARVESTADES, et veterinaar- ja fütosanitaarkontrolle reguleeritakse 21. juunil 1999. aastal Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud kokkuleppega põllumajandustoodetega kauplemise kohta, TUNNISTADES, et kontrolli ja formaalsuste teostamise tingimusi on nende otstarvet, nõuetekohast rakendamist ja tõhusust kahjustamata võimalik suures ulatuses ühtlustada, VÕTTES ARVESSE, et ühtegi käesoleva lepingu sätet ei või tõlgendada selliselt, et see vabastaks lepinguosalised nende muudest rahvusvahelistest lepingutest tulenevatest kohustustest, VÕTTES ARVESSE, et lepinguosalised kohustuvad tagama oma tolliterritooriumil samaväärse turvalisuse taseme ühenduses kehtivate õigusaktide kohaste meetmete abil, VÕTTES ARVESSE, et on soovitav, et Šveitsiga konsulteeritaks tolli turvameetmeid käsitlevate ühenduse eeskirjade edasirendamise üle, et ta osaleks nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) artikliga 247a loodud tolliseadustiku komitee asjakohases töös ja et teda teavitataks kõnealuste eeskirjade rakendamisest, VÕTTES ARVESSE, et lepinguosalised on otsustanud suurendada kaubavahetuse turvalisust, kahjustamata nende territooriumidele sisenevate või sealt väljuvate kaupade kaubavoogude sujuvust, VÕTTES ARVESSE, et lepinguosaliste huvides peaksid kolmandatest riikidest saabuvate või sinna veetavate kaupade puhul kehtima samaväärsed tolli turvameetmed, VÕTTES ARVESSE, et kõnealused tolli turvameetmed hõlmavad enne kaupade importimist ja eksportimist esitatavaid turvalisusega seotud andmeid, turvariskide juhtimist ja sellega seotud tolli turvakontrolle ning vastastikku tunnustatud volitatud ettevõtja staatuse heakskiitmist seoses turvalisuse küsimustega, VÕTTES ARVESSE, et Šveitsi isikuandmete kaitse tase on piisav, VÕTTES ARVESSE, et tolli turvameetmete puhul on kasulik ette näha asjakohased tasakaalustavad meetmed, sealhulgas asjaomaste sätete kohaldamise peatamine juhul, kui tolli turvameetmete samaväärsus ei ole enam tagatud, ON OTSUSTANUD SÕLMIDA KÄESOLEVA LEPINGU:







I

PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „kontroll” – kõik tolli või muu kontrolliasutuse poolt transpordivahendi või kauba suhtes teostatavad füüsilised või visuaalsed kontrollid veendumaks, et nende laad, päritolu, seisukord, kogus ja väärtus vastavad esitatud dokumentides toodud andmetele;

b) „formaalsused” – kõik ametiasutuse poolt ettevõtjale määratud formaalsused, mis hõlmavad dokumentide ja kaubaga kaasas olevate sertifikaatide või muude andmete esitamist või läbivaatamist, sõltumata nende esitusviisist või -vahendist, seoses kauba või transpordivahendiga;

c) „risk” – konkreetse sündmuse ilmnemise tõenäosus ühe lepinguosalise tolliterritooriumi ja kolmandate riikide vahel liikuvate kaupade sisenemise, väljumise, transiidi, edasitoimetamise ja lõppkasutuse ning vabas ringluses mitteolevate kaupade ühe lepinguosalise territooriumil olemasolu suhtes, mis ohustab ühenduse, selle liikmesriikide või Šveitsi ohutust ja turvalisust, rahvatervist, keskkonda või tarbijaid;

d) „riskijuhtimine” – korrapärane riski tuvastamine ja kõigi riskiga kokkupuute piiramiseks vajalike meetmete rakendamine. See sisaldab ühenduse, selle liikmesriikide või Šveitsi või rahvusvahelisel tasandil määratletud allikatel ja strateegiatel põhinevaid tegevusi, nagu andmete ja teabe kogumine, riskianalüüs ja riski hindamine, meetmete määramine ja võtmine ning protsessi ja selle tulemuste korrapärane jälgimine ja läbivaatamine.

Artikkel 2

REGULEERIMISALA

1. Ilma et see piiraks ühenduse ja Šveitsi vahel sõlmitud lepingutest tulenevaid erisätteid, kohaldatakse käeolevat lepingut Šveitsi ja ühenduse piiril toimuva kaubaveoga seotud kontrolli ja formaaluste ning tolli turvameetmete suhtes, mida kohaldatakse kolmandatest riikidest saabuvate või sinna veetavate kaupade suhtes.

2. Käesolevat lepingut ei kohaldata laeva- ja lennutranspordivahenditega seotud kontrollide ja formaaluste suhtes; siiski kohaldatakse seda kõnealustel transpordivahenditel veetavate sõidukite ja kaupade suhtes.

Artikkel 3

Reguleerimisalasse kuuluvad territooriumid

1. Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt ühenduse tolliterritooriumi ning teiselt poolt Šveitsi tolliterritooriumi ja tema tolliterritooriumi enklaavide suhtes.

2. Käesolev leping kehtib Liechtensteini Vürstiriigis seni, kuni kõnealune vürstiriik on tolliliidulepingu kaudu Šveitsiga seotud.







II

PEATÜKK

MENETLUSED

Artikkel 4

Pisteline kontroll ja formaalsused, välja arvatud III peatükis osutatud tolli turvameetmed

1. Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, võtavad lepingupooled vajalikud meetmed, tagamaks et:

— artikli 2 lõikes 1 ette nähtud erinevad kontrollid ja formaalsused toimuksid võimalikult kiiresti ning võimaluse korral samas kohas;

— kontrolli teostataks pisteliselt, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel.

2. Lõike 1 teise taande kohaldamisel koosneb pistelise kontrolli valimialus mitte kogu igat saadetist moodustavast kaubast, vaid kogu lähetatud kaubast, mis läbib teatava aja jooksul piiripunkti ja esitatakse tollipunktile või muule kontrolliasutusele.

3. Lepinguosalised hõlbustavad kaupade sisse- ja väljaveol ning transiidil kaupade väljumis- ja sihtkohas lihtsustatud menetlust ning andmetöötlus- ja edastamisviise.

4. Lepinguosalised teevad jõupingutusi, et tolliasutused, sealhulgas nende territooriumi sisesed tolliasutused paikneksid selliselt, et parimal viisil arvesse võtta ettevõtjate vajadusi.

Artikkel 5

Volituste delegeerimine

Lepinguosalised tagavad, et pädevate asutuste erivolituse kaudu ja nende nimel võib mõni muu esindatud teenistustest, eelistatavalt toll, teostada kontrolli, mille eest kõnealused asutused vastutavad niivõrd, kuivõrd sellised kontrollid hõlmavad vajalike dokumentide esitamise nõuete, nende dokumentide kehtivuse ja autentsuse ning sellistes dokumentides deklareeritud kaupade samasuse kontrollimist. Sel juhul hoolitsevad asjaomased asutused selle eest, et kõnealuste kontrollide teostamiseks oleksid olemas vajalikud vahendid.

Artikkel 6

Kontrollide ja dokumentide tunnustamine

Käesoleva lepingu kohaldamisel ja ilma et see piiraks pistelise kontrolli teostamise võimalikkust, tunnustavad lepinguosalised kaupade importimisel ja transiidiks sisenemisel teise lepinguosalise pädevate asutuste teostatud kontrolle ja koostatud dokumente, mis tõendavad, et kaubad vastavad importiva riigi õigusaktide nõuetele või eksportiva riigi samaväärsetele nõuetele.

Artikkel 7

Piiripunktide lahtiolekuaeg

1. Kui liiklustihedus seda nõuab, tagavad lepinguosalised, et:

a) välja arvatud juhul, kui liiklus on keelatud, on piiripunktid avatud nii, et: — tollitransiidi protseduurile suunatud kaupade või nende transpordivahendite ning tühjade kaubaveokite puhul oleks piiriületamine koos asjaomase kontrolli ja asjaomaste formaalsustega võimalik 24 tundi ööpäevas, välja arvatud juhul, kui piirikontroll on vajalik ennetamaks haiguste levikut või loomade kaitseks; — transpordivahendite ja tollitransiidi protseduurile mittesuunatud kaupade liikumisega seotud kontrolli ja formaalsusi saab teostada esmaspäevast reedeni katkestamatult vähemalt kümme tundi ning laupäeval katkestamatult vähemalt kuus tundi, välja arvatud juhul, kui kõnealused päevad on riigipühad;

b) lennutranspordiga veetud sõidukite ja kaupade puhul kohandatakse punkti a teises taandes osutatud ajalist kestust selliselt, et võtta arvesse tegelikke vajadusi, ning seetõttu võimaluse korral see jagatakse osadeks või seda pikendatakse.

2. Kui mitmed piiripunktid asuvad sama piiriala vahetus läheduses, võivad lepinguosalised ühisel kokkuleppel sätestada mõnede selliste piiripunktide jaoks erandid lõikest 1, tingimusel et muud kõnealusel alal asuvad piiripunktid on võimelised vastavalt kõnealusele lõikele kaupu ja sõidukeid tõhusalt käitlema.

3. Pädevad asutused võimaldavad lõikes 1 osutatud piiripunktidele ning tolliasutustele ja -teenistustele lepinguosaliste kindlaksmääratud tingimustel erandjuhtudel ette teostada kontrolli ja formaalsusi tööajal esitatud põhjendatud eritaotluse alusel väljaspool lahtiolekuaega, tingimusel et vajaduse korral tasutakse sel viisil osutatud teenuste eest.

Artikkel 8

Kiired läbipääsurajad

Lepinguosalised tagavad, et kõigis piiripunktides, kus see on tehniliselt võimalik, ja kui liiklustihedus seda nõuab, on kiired läbipääsurajad reserveeritud tollitransiidi protseduurile suunatud kaupadele, nende transpordivahenditele, tühjadele kaubaveokitele ning kaupadele, mille puhul teostatavad kontrollid ja formaalsused ei ületa transiidiprotseduurile suunatud kaupadele ette nähtud nõudeid.







III

PEATÜKK

TOLLI TURVAMEETMED

Artikkel 9

Turvalisuse üldsätted

1. Lepinguosalised kohustuvad võtma kasutusele ja kohaldama kolmandatest riikidest saabuvate või sinna veetavate kaupade suhtes käesolevas peatükis sätestatud tolli turvameetmeid ning tagama oma välispiiril samaväärse turvalisuse taseme.

2. Lepinguosalised ei kohalda käesolevas peatükis sätestatud tolli turvameetmeid nende kahe tolliterritooriumi vahel toimuva kaubaveo suhtes.

3. Enne käesoleva peatükiga hõlmatud valdkonnas lepingu sõlmimist kolmanda riigiga kooskõlastavad lepinguosalised selle eelnevalt omavahel, et tagada selle vastavus käesolevale lepingule, eelkõige juhul, kui kavandatud lepingus on sätteid, millega tehakse erand käesolevas peatükis sätestatud tolli turvameetmetest.

Artikkel 10

Kaupade sisenemis- ja väljumiseelsed deklaratsioonid

1. Lepinguosaliste tolliterritooriumile kolmandast riigist toodud kauba kohta, välja arvatud tolliterritooriumi territoriaalvesi või õhuruumi läbivate sellel territooriumil mittepeatuvate transpordivahenditega veetav kaup, esitatakse turvalisuse eesmärgil sisenemisdeklaratsioon (edaspidi „sisenemise ülddeklaratsioon”).

2. Lepinguosaliste tolliterritooriumile kolmandasse riiki veetava kauba kohta, välja arvatud tolliterritooriumi territoriaalvesi või õhuruumi läbivate sellel territooriumil mittepeatuvate transpordivahenditega veetav kaup, esitatakse turvalisuse eesmärgil väljumisdeklaratsioon (edaspidi „väljumise ülddeklaratsioon”).

3. Sisenemise või väljumise ülddeklaratsioon esitatakse enne kauba toomist lepingupoolte tolliterritooriumile või enne selle väljumist kõnealuselt territooriumilt.

4. Lõigetes 1 ja 2 osutatud sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni esitamine ei ole kohustuslik kuni 2010. aasta 31. detsembrini, kuni ühenduses kohaldatakse üleminekumeetmeid, millega tehakse erand kõnealuste deklaratsioonide esitamise nõudest.

Kui sisenemise või väljumise ülddeklaratsiooni ei ole esimese lõigu kohaselt esitatud, viib toll läbi artiklis 12 osutatud turvalisuse riskianalüüsi hiljemalt kauba esitamisel selle saabumisel või väljumisel kõnealuseid kaupu hõlmavate tollideklaratsioonide või muu tema käsutuses oleva teabe põhjal.

5. Kumbki lepinguosaline määrab isikud, kes peavad esitama sisenemise või väljumise ülddeklaratsiooni, ning pädevad asutused, kes võtavad kõnealuse deklaratsiooni vastu.

6. I lisas sätestatakse:

— sisenemise ja väljumise ülddeklaratsioonide vorm ja sisu;

— erandid sisenemise ja väljumise ülddeklaratsioonide esitamise suhtes;

— sisenemise ja väljumise ülddeklaratsioonide esitamise koht;

— sisenemise ja väljumise ülddeklaratsioonide esitamise tähtaeg ja

— muud käesoleva artikli kohaldamiseks vajalikud meetmed.

7. Tollideklaratsiooni võib kasutada sisenemise ja väljumise ülddeklaratsioonina tingimusel, et see vastab kõnealusele ülddeklaratsioonile sätestatud tingimustele.

Artikkel 11

Volitatud ettevõtja

1. Lepinguosaline annab turvalisuse eesmärgil vastavalt käesoleva lepingu II lisas sätestatud kriteeriumitele volitatud ettevõtja staatuse igale tema tolliterritooriumil asutatud ettevõtjale.

Siiski võib teatavatel tingimustel ja teatavate volitatud ettevõtjate kategooriate puhul teha erandi kohustuse suhtes olla asutatud lepinguosalise tolliterritooriumil, kus seda staatust taotletakse, eelkõige seoses kolmandate riikidega sõlmitud lepingutega. Lisaks otsustab kumbki lepinguosaline, kas ja mis tingimustel võib lennundus- ja laevandusettevõtjatele, kes ei ole asutatud tema tolliterritooriumil, ent omavad seal piirkondlikku kontorit, anda nimetatud staatuse.

Volitatud ettevõtja jaoks on tolli turvakontroll hõlbustatud.

Kui lõikes 2 sätestatud eeskirjadest ja tingimustest ei tulene teisiti, tunnustab lepinguosaline teise lepinguosalise antud volitatud ettevõtja staatust, ilma et see takistaks tollikontrolli, eelkõige pidades silmas kolmandate riikidega sõlmitud volitatud ettevõtjate vastastikuse tunnustamise korda sätestavate lepingute rakendamist.

2. II lisas sätestatakse:

— volitatud ettevõtja staatuse andmise eeskirjad, eelkõige nimetatud staatuse andmise kriteeriumid ja nende rakendamise tingimused;

— võimalike hõlbustuste tüüp;

— volitatud ettevõtja staatuse peatamist ja tühistamist reguleerivad eeskirjad;

— volitatud ettevõtjaid käsitleva lepinguosaliste-vahelise teabevahetuse viis;

— muud käesoleva artikli kohaldamiseks vajalikud meetmed.

Artikkel 12

Tolli turvakontroll ja turvariskide juhtimine

1. Tolli turvakontroll, välja arvatud pisteline kontroll, põhineb infotehnoloogia abil tehtud riskianalüüsil.

2. Sel eesmärgil määravad lepinguosalised kindlaks riskijuhtimisraamistiku, riskikriteeriumid ning tollis teostatava turvakontrolli esmatähtsad valdkonnad.

3. Lepinguosalised tunnustavad nende turvariskide juhtimise samaväärsust.

4. Lepinguosalised teevad koostööd, et:

— vahetada teavet eesmärgiga parandada ja tugevdada riskianalüüsi ning tõhustada tolli turvakontrolli;

— määrata asjakohase tähtaja jooksul kindlaks ühine riskijuhtimise raamistik, ühised riskikriteeriumid ja ühised esmatähtsad kontrollivaldkonnad ning luua ühise riskijuhtimise elektrooniline süsteem.

5. Kõik muud käesoleva artikli kohaldamiseks vajalikud meetmed võtab ühiskomitee.

Artikkel 13

Järelevalve tolli turvameetmete rakendamise üle

1. Ühiskomitee määrab kindlaks, mil viisil teostavad lepinguosalised järelevalvet käesoleva peatüki rakendamise üle ning kontrollivad selle ja käesoleva lepingu lisade sätete järgimist.

2. Lõikes 1 osutatud järelevalve võib seisneda:

— käesoleva peatüki rakendamise korrapärases hindamises, eelkõige tolli turvameetmete taseme samaväärsuse seisukohast;

— teksti läbivaatamises selle kohaldamise parandamiseks ja sätete muutmiseks eesmärkidele vastavamaks;

— lepinguosaliste ekspertide vahel asjakohaste kohtumiste korraldamises ja haldusmenetluste auditeerimises, sealhulgas kohapealse kontrolli abil.

3. Ühiskomitee jälgib, et käesoleva artikli alusel võetavate meetmete puhul järgitakse ettevõtjate õigusi.

Artikkel 14

Ametisaladuse ja isikuandmete kaitse

Teabe suhtes, mida lepinguosalised vahetavad käesolevas peatükis kehtestatud meetmete raames, kehtib ametisaladuse ja isikuandmete kaitse kohustus sellisel kujul, nagu see on kehtestatud teavet vastu võtva lepinguosalise territooriumil kehtivate õigusnormidega.

Eelkõige ei tohi teavet edastada kellelegi teisele kui asjaomase lepinguosalise pädevatele asutustele ning need ei tohi seda kasutada muul viisil kui käesolevas lepingus ette nähtud eesmärkidel.







IV

PEATÜKK

KOOSTÖÖ

Artikkel 15

Asutustevaheline koostöö

1. Piiriületuse lihtsustamiseks võtavad lepinguosalised vajalikke meetmeid, et arendada nii riiklikul kui ka piirkondlikul ja kohalikul tasandil koostööd kummalgi pool piiri kontrolli korraldavate asutuste ning kontrolli ja formaalsusi teostavate teenistuste vahel.

2. Lepinguosalised tagavad, et käesolevas lepingus osutatud kaubavahetuses osalevatel isikutel on võimalik piiriületusel ette tulevatest probleemidest viivitamata teavitada vastava lepinguosalise pädevaid asutusi.

3. Lõikes 1 osutatud koostöö hõlmab eelkõige järgmist:

a) piiripunktide korraldamine vastavalt piiriliiklusnõuetele;

b) piiripunktide muutmine ühispiiripunktideks, kui see on võimalik;

c) kummalgi pool piiri asuvate piiripunktide vastutusalade ühtlustamine;

d) ettetulevatele probleemidele asjakohaste lahenduste otsimine.

4. Lepinguosalised teevad koostööd kummalgi pool piiri asuvate kontrolli ja formaalsusi teostavate teenistuste lahtiolekuaegade ühtlustamiseks.

Artikkel 16

Teatamine muudest uutest kontrollimeetmest ja formaalsustest kui III peatükis osutatud tolli turvameetmed

Kui lepinguosaline soovib kehtestada uue kontrollimeetme või formaalsused valdkonnas, mida ei reguleerita III peatükiga, teavitab ta sellest teist lepinguosalist.

Asjaomane lepinguosaline jälgib, et uue kontrollimeetme ega formaalsuste kohaldamine ei takistaks piiriületuse hõlbustamiseks võetud meetmete rakendamist.

Artikkel 17

Piiriliikluse sujuvus

1. Lepinguosalised võtavad asjakohased meetmed tagamaks, et kontrollist ja formaalsustest tulenev ooteaeg ei ületaks kontrolli ja formaalsuste nõuetekohaseks teostamiseks vajalikku aega. Selleks määravad nad kontrolli ja formaalsusi teostavate teenistuste lahtiolekuaja, töötajate kohalolu põhimõtted ning kontrolli ja formaalsuste teostamisega seotud kaupade ja dokumentide käitlemise praktilise korra viisil, mis vähendab piiriületuse ooteaega nii palju kui võimalik.

2. Selle riigi pädevad asutused, kelle territooriumil leiab aset kaubatranspordiga seotud olulisi häireid, mis võivad takistada hõlpsat ja kiiret piiriületust, teavitavad sellest viivitamata teiste asjassepuutuvate riikide pädevaid asutusi.

3. Kõigi asjassepuutuvate riikide pädevad asutused võtavad viivitamata asjakohaseid meetmeid piiriliikluse võimalikult suure sujuvuse tagamiseks. Võetud meetmetest teavitatakse ühiskomiteed, kes koguneb vajaduse korral ühe lepinguosalise taotlusel erakorralisele kohtumisele ning arutab neid meetmeid.

Artikkel 18

Haldusabi

1. Lepinguosaliste-vahelise kaubavahetuse sujuvaks toimimiseks ning eeskirjade eiramise ja rikkumise avastamise hõlbustamiseks edastavad asjassepuutuvate riikide tolliasutused üksteisele ühe lepinguosalise taotlusel või omal algatusel, kui nende meelest on see teise lepinguosalise huvides, igasuguse nende käsutuses oleva teabe (sealhulgas haldusjäreldused ja -aruanded), mis on vajalik käesoleva lepingu nõuetekohaseks täitmiseks.

2. Haldusabi andmise võib osaliselt või täielikult peatada või sellest osaliselt või täielikult keelduda, kui riik, kelle poole haldusabi saamiseks pöörduti, leiab, et selle andmine kahjustaks tema julgeolekut, avalikku korda või muid esmatähtsaid huve või kujutaks endast tööstus-, kaubandus- või ametialase saladuse rikkumist.

3. Otsus haldusabi andmine peatada või selle andmisest keelduda tuleb koos põhjendustega edastada viivitamata haldusabi saamist taotlenud riigile.

4. Kui mõne riigi toll taotleb haldusabi, mida riik ise taotluse korral ei suudaks anda, juhitakse taotluses kõnealusele asjaolule tähelepanu. Sellise taotluse täitmine jääb taotluse saanud tolli otsustada.

5. Lõike 1 kohaselt saadud teavet kasutatakse üksnes käesoleva lepingu kohaldamiseks ja teabe saanud riik tagab sellele samasuguse kaitse, mis on ette nähtud kõnealuse riigi siseriiklike õigusaktidega sama laadi teabele. Sellist teavet võib kasutada muudel eesmärkidel ainult selle edastanud tolli kirjalikul nõusolekul ning vastavalt kõnealuse asutuse sätestatud piirangutele.







V

PEATÜKK

HALDUSORGANID

Artikkel 19

Ühiskomitee

1. Luuakse ühiskomitee, milles on esindatud lepinguosalised.

2. Ühiskomitee teeb otsuseid ühisel kokkuleppel.

3. Ühiskomitee tuleb kokku vastavalt vajadusele, ent mitte vähem kui üks kord aastas. Kumbki lepinguosaline võib nõuda koosoleku kokkukutsumist.

4. Ühiskomitee võtab vastu oma töökorra, mis muu hulgas sisaldab sätteid koosoleku kokkukutsumise, eesistuja nimetamise ja tema volituste kohta.

5. Ühiskomitee võib teha otsuse luua allkomitee või töörühm, kes abistaks teda tema ülesannete täitmisel.

Artikkel 20

Kooskõlastusrühm

1. Asjaomaste riikide pädevad asutused võivad luua kooskõlastusrühma, kelle ülesandeks on praktiliste, tehniliste ja korralduslike küsimuste käsitlemine piirkondlikul ja kohalikul tasandil.

2. Lõikes 1 osutatud kooskõlastusrühm tuleb kokku vajaduse korral ühe riigi pädeva asutuse taotlusel. Ühiskomiteed teavitatakse korrapäraselt kooskõlastusrühma aruteludest asjassepuutuvate lepinguosaliste poolt.

Artikkel 21

Ühiskomitee pädevus

1. Ühiskomitee vastutab käesoleva lepingu täitmise ja selle nõuetekohase rakendamise eest. Selleks annab ta soovitusi ja teeb otsuseid.

2. Ühiskomitee otsusel võib muuta III peatükki ja lisasid.

3. Lisaks käesolevas lepingus selgesõnaliselt ette nähtud küsimustele teeb ta otsuse ka tehniliste ja halduslike rakendusmeetmete vastuvõtmise kohta, et vähendada kontrolli ja formaalsusi.

4. Lepinguosalised täidavad nimetatud otsuseid oma eeskirjade kohaselt.

5. Lepingu nõuetekohase täitmise eesmärgil teavitavad lepinguosalised ühiskomiteed korrapäraselt käesoleva lepingu rakendamisel saadud kogemustest ning arutavad ühe lepinguosalise taotlusel neid ühiskomitees.

Artikkel 22

Õiguse areng

1. Kui ühendus koostab uue õigusakti valdkonnas, mida reguleerib III peatükk, küsib ta Šveitsi ekspertide mitteametlikku arvamust, samamoodi nagu ta küsib liikmesriikide ekspertide arvamust.

2. Kui Euroopa Komisjon esitab liikmesriikidele või Euroopa Liidu Nõukogule ettepaneku, saadab ta koopia ka Šveitsile.

Ühe lepinguosalise taotlusel toimub ühiskomitees esialgne seisukohtade vahetus.

3. Ka ühenduse õigusakti vastuvõtmisele eelneva perioodi jooksul konsulteerivad lepinguosalised teineteisega ühiskomitees pideva teabevahetuse ja konsulteerimise raames uuesti, kui üks neist seda soovib.

4. III peatüki muudatuse kohta, mis tehakse selleks, et võtta arvesse ühenduse õiguse arengut selles peatükis käsitletavas valdkonnas, tehakse otsus võimalikult varajases etapis, et muudatusi oleks võimalik jõustada samal ajal kui muudetud ühenduse õigusnorme, kooskõlas lepinguosaliste sisemenetlustega.

Kui otsust ei saa teha viisil, mis võimaldaks muudatuste samaaegset jõustamist, kohaldatakse lepinguosalistele heakskiidu saamiseks esitatud otsuse eelnõus sisalduvaid muudatusi ajutiselt, kui see on võimalik, kooskõlas lepinguosaliste sisemenetlustega.

5. Lepinguosalised teevad teavitamis- ja konsulteerimisetapis koostööd, et aidata kaasa lõpliku otsuse tegemisele ühiskomitees.

Artikkel 23

Osalemine tolliseadustiku komitees

Ühendus võimaldab Šveitsi ekspertidel osaleda neid puudutavates küsimustes vaatlejana Euroopa Komisjoni tema pädevusse kuuluvates III peatüki küsimustes abistava tolliseadustiku komitee koosolekutel.

Artikkel 24

Vaidluste lahendamine

Ilma et see piiraks artikli 29 kohaldamist, lahendatakse kõik lepinguosaliste-vahelised käesoleva lepingu tõlgendamist ja kohaldamist puudutavad vaidlused ühiskomitees, kes püüab saavutada vastastikuse kokkuleppe.

Artikkel 25

Lepingud kolmandate riikidega

Lepinguosalised lepivad kokku, et leping, mille üks neist sõlmib kolmanda riigiga III peatükis käsitletavas valdkonnas, ei tekita kohustusi teisele lepinguosalisele, välja arvatud ühiskomitee asjaomase otsuse korral.







VI

PEATÜKK

ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 26

Maksete hõlbustamine

Lepinguosalised tagavad, et kaubavahetusega seotud kontrolli ja formaalsuste teostamise käigus tasumisele kuuluvaid summasid on võimalik maksta ka rahvusvaheliste garanteeritud või tõendatud tšekkidega selle riigi valuutas, kus summad kuuluvad sissenõudmisele.

Artikkel 27

Lepingu rakendamine

Lepinguosalised võtavad asjakohased meetmed, et tagada käesoleva lepingu sätete tõhus ja ühtlustatud kohaldamine, võttes arvesse vajadust hõlbustada piiriülest kaubavedu ja saavutada mõlemat poolt rahuldav lahendus asjaomaste sätete kohaldamisel ette tulevatele raskustele.

Artikkel 28

Läbivaatamine

Kui üks lepinguosaline soovib käesoleva lepingu läbivaatamist, esitab ta teisele lepinguosalisele sellekohase ettepaneku. Läbivaatamise käigus tehtavad muudatused jõustuvad pärast lepinguosaliste vastavate sisemenetluste lõpuleviimist.

Artikkel 29

Tasakaalustavad meetmed

1. Lepinguosaline võib pärast konsulteerimist ühiskomitees võtta asjakohased tasakaalustavad meetmed, sealhulgas peatada käesoleva lepingu III peatüki kohaldamise, kui ta leiab, et teine lepinguosaline ei järgi selles sätestatud tingimusi, või kui lepinguosaliste tolli turvameetmete samaväärsus pole enam tagatud.

Ajutisi kaitsemeetmeid võib juhul, kui viivitus ohustaks tolli turvameetmete tõhusust, võtta eelnevate konsultatsioonideta, tingimusel et konsultatsioonid peetakse kohe pärast meetmete võtmist.

2. Kui lepinguosaliste tolli turvameetmete samaväärsus pole enam tagatud, sest artikli 22 lõikes 4 ette nähtud muudatuste suhtes ei ole otsust tehtud, võib lepinguosaline alates asjaomase ühenduse õigusakti jõustumisest peatada III peatüki kohaldamise, välja arvatud juhul, kui ühiskomitee teeb selle kohaldamise jätkamise võimalusi kaalununa teistsuguse otsuse.

3. Selliste meetmete ulatust ja kestust piiratakse nii palju, kui on vaja olukorra parandamiseks ning käesolevast lepingust tulenevate õiguste ja kohustuste õiglase tasakaalu tagamiseks. Lepinguosaline võib paluda ühiskomiteel pidada konsultatsioone selliste meetmete proportsionaalsuse suhtes ja esitada vajaduse korral kooskõlas III lisas ette nähtud menetlusega vahekohtule asjakohase vaide. Siiski ei või sel viisil lahendada vaidlusi, mis on seotud käesoleva lepingu sätete tõlgendamisega, kui need sätted kattuvad ühenduse õiguse asjakohaste sätetega.

Artikkel 30

Impordi-, ekspordi- ja transiidikeelud või -piirangud

Käesoleva lepingu sätetega jäetakse lepinguosalistele ja ühenduse liikmesriikidele võimalus kehtestada impordi-, ekspordi- ja transiidikeelde või -piiranguid, mis on õigustatud kõlbluse, avaliku korra või julgeoleku seisukohast või tulenevad vajadusest kaitsta inimeste, loomade ja taimede elu ja tervist või keskkonda, kunstilise, ajaloolise ja arheoloogilise väärtusega rahvuslikku rikkust või tööstus- ja kaubandusomandit.

Artikkel 31

Lepingu denonsseerimine

Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu denonsseerida, teatades sellest teisele lepinguosalisele. Leping kaotab kehtivuse kaheteistkümne kuu möödumisel sellise teatamise kuupäevast.

Artikkel 32

Lisad

Käesoleva lepingu lisad moodustavad selle lahutamatu osa.

Artikkel 33

Ratifitseerimine

1. Lepinguosalised kiidavad käesoleva lepingu heaks vastavalt oma menetlustele. Leping jõustub 1. juulil 2009, tingimusel et lepinguosalised on enne seda kuupäeva üksteisele teatanud, et lepingu jõustamiseks vajalikud menetlused on lõpule viidud.

2. Kui käesolev leping ei jõustu 1. juulil 2009, jõustub see päeval, mis järgneb päevale, mil lepinguosalised on teatanud üksteisele lepingu jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

3. Kuni lõigetes 1 ja 2 osutatud menetluste lõpuleviimiseni kohaldavad lepinguosalised alates 1. juulist 2009 või lepinguosaliste vahel kokku lepitud hilisemast kuupäevast käesolevat lepingut ajutiselt.

4. Jõustumisel asendab käesolev leping Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi vahel 21. novembril 1990. aastal sõlmitud kaubatranspordiga seotud kontrolli ja formaalsuste hõlbustamise lepingu.

Artikkel 34

Keeled

Käesolev leping koostatakse kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveenia, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik nimetatud tekstid on võrdselt autentsed.

Съставено в Брюксел на двадесет и пети юни две хиляди и девета година.

Hecho en Bruselas, el veinticinco de junio de dos mil nueve.

V Bruselu dne dvacátého pátého června dva tisíce devět.

Udfærdiget i Bruxelles den femogtyvende juni to tusind og ni.

Geschehen zu Brüssel am fünfundzwanzigsten Juni zweitausendneun.

Kahe tuhande üheksanda aasta juunikuu kahekünne viiendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι πέντε Ιουνίου δύο χιλιάδες εννιά.

Done at Brussels on the twenty-fifth day of June in the year two thousand and nine.

Fait à Bruxelles, le vingt-cinq juin deux mille neuf.

Fatto a Bruxelles, addì venticinque giugnio duemilanove.

Briselē, divtūkstoš devītā gada divdesmit piektajā junijā

Priimta du tūkstančiai devintų metų birželio dvidešimt penktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-kilencedik év június havának huszonötödik napján.

Magħmul fi Brussell, fil-ħamsa u għoxrin jum ta’ Ġunju tas-sena elfejn u disgħa.

Gedaan te Brussel, de vijfentwintigste juni tweeduizend negen.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego piątego czerwca roku tysiące dziewiątego.

Feito em Bruxelas, em vinte e cinco de Junho de dois mil e nove.

Încheiat la Bruxelles, la douăzeci și cinci iunie două mii nouă.

V Bruseli dňa dvadsiateho piateho júna dvetisícdeväť.

V Bruslju, dne petindvajsetega junija leta dva tisoč devet.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäviidentenä päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattayhdeksän.

Som skedde i Bryssel den tjugofemte juni tjugohundranio.

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos Bendrijos vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

За Конфедерация Швейцария

Por la Confederación Suiza

Za Švýcarskou konfederací

For Det Schweiziske Forbund

Für die Schweizerische Eidgenossenschaft

Šveitsi Konföderatsiooni nimel

Για την Ελβετική Συνομοσπονδία

For the Swiss Confederation

Pour la Confédération Suisse

Per la Confederazione svizzera

Šveices Konfederācijas vārdā

Šveicarijos Konfederacijos vardu

A Svájci Államszövetség részéről

Għall-Konfederazzjoni Żvizzera

Voor de Zwitserse Bondsstaat

W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej

Pela Confederação Suíça

Pentru Confederația Elvețiană

Za Švajčiarskou konfederáciu

Za Švicarsko konfederacijo

Sveitsin valaliiton puolesta

På Schweiziska edsförbundets vägnar

I LISA

SISENEMISE JA VÄLJUMISE ÜLDDEKLARATSIOON







Artikkel 1

Sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni vorm ja sisu

1. Sisenemise ja väljumise ülddeklaratsioon esitatakse elektrooniliselt. Kaubandus-, sadama- ja transpordidokumente võib kasutada tingimusel, et need sisaldavad vajalikke andmeid.

▼M1

2. Sisenemise ja väljumise ülddeklaratsioon sisaldavad komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik ( 1 ) (edaspidi „määrus (EMÜ) nr 2454/93”), mida on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 430/2010 ( 2 )) lisas 30a sellise deklaratsiooni jaoks ette nähtud teavet. Deklaratsioon täidetakse vastavalt lisas 30a esitatud selgitustele. Väljumise ja sisenemise ülddeklaratsiooni kinnitab selle koostanud isik.

▼B

3. Toll võimaldab esitada sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni paberkandjal või muul andmekandjal ainult järgmiste asjaolude korral:

a) kui tolliasutuse arvutisüsteem ei tööta,

b) kui sisenemise või väljumise ülddeklaratsiooni esitava isiku elektrooniline rakendus ei tööta,

tingimusel, et sellisel viisil esitatud deklaratsioonide suhtes kohaldatakse riskijuhtimise sama taset kui andmetöötlusmeetodit kasutades esitatud sisenemise ja väljumise ülddeklaratsioonide suhtes.

Paberkandjal esitatavale sisenemise või väljumise ülddeklaratsioonile kirjutab alla selle koostanud isik. Ülddeklaratsiooniga on vajaduse korral kaasas lastinimekiri või muu asjakohane nimekiri ning ta sisaldab lõikes 2 osutatud andmeid.

4. Lepinguosaline määrab kindlaks, mis tingimustel on isikul, kes on volituste kohaselt esitanud sisenemise või väljumise ülddeklaratsiooni, võimalik selles esitatud andmeid hiljem muuta.

Artikkel 2

Sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni esitamise erandid

1. Sisenemise ja väljumise ülddeklaratsioon ei ole vajalik järgmiste kaupade puhul:

a) elektrienergia;

b) torujuhtme kaudu sisenev või väljuv kaup;

c) kirjad, postkaardid ja trükised, sh elektroonilistel andmekandjatel;

d) kaubad, mis liiguvad Ülemaailmse Postiliidu eeskirjade kohaselt;

▼M1

e) kaup, mille puhul kooskõlas lepinguosaliste vahel kokku lepitud eeskirjadega on lubatud esitada suuline deklaratsioon või võimaldatakse piiriületust deklaratsiooni esitamata, välja arvatud veolepingu alusel veetav järgmine kaup: majatarbed ja mööbel, samuti kaubaalused, konteinerid ning maantee-, raudtee-, õhu-, mere- ja siseveetranspordi vahendid;

▼B

f) kaubad, mis kuuluvad reisija isikliku pagasi hulka;

g) ATA- ja CPD-märkmikega kaetud kaubad;

h) kaubad, millele kehtib erand vastavalt 18. aprilli 1961. aasta diplomaatiliste suhete Viini konventsioonile, 24. aprilli 1963. aasta konsulaarsuhete Viini konventsioonile ja 16. detsembri 1969. aasta erimissioonide New Yorgi konventsioonile;

i) relvad ja sõjavarustus, mille Euroopa Liidu liikmesriigi või Šveitsi sõjalise kaitse eest vastutav asutus on toonud lepinguosalise tolliterritooriumile või -territooriumilt sõjaväetranspordi või sõjaväevõimude käitatava transpordiga;

▼M1

j) lepinguosalise tolliterritooriumile või -territooriumilt toodav kaup, mis on ette nähtud otse puur- või tootmisplatvormide või tuulegeneraatorite jaoks, mida käitab lepinguosalise tolliterritooriumil asutatud isik: — kaup, mis on tarvilik kõnealuste platvormide või tuulegeneraatorite ehitamiseks, parandamiseks, hoolduseks või ümberehitamiseks; — kaup, mida kasutatakse kõnealuste platvormide või tuulegeneraatorite varustamiseks või seadmestamiseks; muu kõnealustel platvormidel või tuulegeneraatoritel kasutatav või tarbitav kaup ja kõnealustelt platvormidelt või tuulegeneraatoritelt pärinevad tavajäätmed;

▼B

k) kaubad, mis sisalduvad saadetistes, mille tegelik väärtus ei ületa 22 eurot, tingimusel et toll nõustub tegema ettevõtja nõusolekul riskianalüüsi teabe põhjal, mis sisaldub ettevõtja kasutatavas süsteemis või saadakse sellest;

▼M1

l) kaup, mis on lähetatud Helgolandilt, San Marinost ja Vatikanist ühe lepinguosalise territooriumile või mille üks lepinguosaline lähetab kõnealustele territooriumitele.

▼B

2. Sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni ei nõuta lepinguosalise ja kolmanda riigi vahel turvaküsimustes sõlmitavas rahvusvahelises lepingus ette nähtud juhtudel, tingimusel et järgitakse käesoleva lepingu artikli 9 lõikes 3 ette nähtud menetlust.

▼M1

3. Sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni ei nõuta ühenduses määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 181c punktides i ja j ning artikli 592a punktides i ja j osutatud kauba puhul ning artikli 786 lõikes 2 ja artikli 842a lõike 4 punktides b ja f osutatud juhtudel.

4. Väljumise ülddeklaratsiooni ei nõuta

a) järgmise kauba puhul: — laeva või õhusõiduki varuosad ja remonditarvikud, — laeva või õhusõiduki töötamiseks vajalik mootorikütus, määrdeõli ja gaas ning — laeva või õhusõiduki pardal tarbitavad ja müüdavad toiduained jm kaup;

b) kaup, mille suhtes korraldatakse transiidiprotseduuri, kui elektrooniline transiidideklaratsioon sisaldab väljumise ülddeklaratsiooni andmeid ja kui sihttolliasutus on ka väljumistolliasutus;

c) kui sadamas või lennujaamas ei laadita kaupa seda vastava lepinguosalise tolliterritooriumile vedavatelt ja kõnealuselt territooriumilt välja vedavatelt transpordivahenditelt maha;

d) kui kaup laaditi peale eelmises, lepinguosalise tolliterritooriumil asuvas sadamas või lennujaamas ja seda ei laadita maha transpordivahendilt, millega see kõnealuselt tolliterritooriumilt välja viiakse;

e) kui ajutise ladustamise rajatises või I kontrollitüübi vabatsoonis laaditakse kaup transpordivahendilt, millega see toodi ajutise ladustamise rajatisse või vabatsooni, mis on sama tolliasutuse järelevalve all, ümber laevale, õhusõidukile või rongile, millega see viiakse ajutise ladustamise rajatisest või vabatsoonist ära ja vastava lepinguosalise tolliterritooriumilt välja, eeldusel et i) kauba ümberlaadimine või laadimine toimub 14 kalendripäeva jooksul sellest ajahetkest, kui kaup on esitatud ajutiseks ladustamiseks või sisenenud I kontrollitüübi vabatsooni; erandlikel asjaoludel võivad tolliasutused pikendada seda ajavahemikku selleks, et need erandlikud asjaolud kõrvaldada; ii) teave kauba kohta on tolliasutustele kättesaadav ja iii) vedaja teabe kohaselt ei ole muutunud kauba sihtkoht ega saaja.

▼B

Artikkel 3

Sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni esitamise koht

1. Sisenemise ülddeklaratsioon esitatakse selle lepinguosalise pädevale asutusele, kelle tolliterritooriumile kolmandast riigist tulev kaup tuuakse. Nimetatud asutus teeb deklaratsioonis esitatud andmete põhjal riskianalüüsi ja teostab vajalikuks peetava turvakontrolli, sealhulgas juhul, kui kauba sihtkohaks on teine lepinguosaline.

2. Väljumise ülddeklaratsioon esitatakse selle lepinguosalise pädevale asutusele, kelle tolliterritooriumil teostatakse kolmandasse riiki veetava kauba väljumisega seotud formaalsused. Siiski esitatakse väljumise ülddeklaratsioonina ekspordi tollideklaratsioon selle lepinguosalise pädevale asutusele, kelle tolliterritooriumil teostatakse kolmandasse riiki veetava kauba eksportimisega seotud formaalsused. Mõlemal juhul teeb pädev asutus deklaratsioonis esitatud andmete põhjal riskianalüüsi ja teostab vajalikuks peetava turvakontrolli.

3. Kui kaup väljub lepinguosalise tolliterritooriumilt ja saadetakse kolmandasse riiki nii, et see läbib teise lepinguosalise tolliterritooriumi, edastab esimese lepinguosalise pädev asutus artikli 1 lõikes 2 osutatud andmed teise lepinguosalise pädevale asutusele.

Siiski võib ühiskomitee määrata kindlaks, millistel juhtudel ei ole nimetatud andmete esitamine vajalik, kui see ei mõjuta käesoleva lepinguga tagatud turvalisuse taset.

Lepinguosalised teevad jõupingutusi andmeedastussüsteemide ühendamiseks ja ühiseks kasutamiseks, tehes kättesaadavaks asjaomaste kaupade väljumise ülddeklaratsiooni jaoks vajaliku teabe.

Juhul kui lepinguosalistel ei õnnestu tagada esimeses lõigus osutatud andmete edastamist käesoleva lepingu kohaldamise kuupäevaks, esitatakse kauba puhul, mis viiakse välja lepinguosalise tolliterritooriumilt ja saadetakse kolmandasse riiki nii, et see läbib teise lepinguosalise tolliterritooriumi, väljumise ülddeklaratsioon eranditult teise lepinguosalise pädevale asutusele, välja arvatud kauba vedamisel otselennuga.

Artikkel 4

Sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni esitamise tähtaeg

1. Sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni esitamise tähtajad on sätestatud määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklites 184a ja 592b.

2. Olenemata lõikest 1 võib kumbki lepinguosaline määrata muu tähtaja:

— artikli 3 lõikes 3 osutatud kaubaveo puhul, et võimaldada usaldusväärse riskianalüüsi tegemist ja kaupade kinnipidamist asjaomase turvakontrolli tegemiseks tollis;

— lepinguosalise ja kolmanda riigi vahelise rahvusvahelise lepingu puhul, tingimusel et järgitakse käesoleva lepingu artikli 9 lõikes 3 ette nähtud menetlust.

II LISA

Volitatud ettevõtja







I

JAOTIS

VOLITATUD ETTEVÕTJA STAATUSE ANDMINE

Artikkel 1

Üldsätted

1. Volitatud ettevõtja staatuse andmise kriteeriumid sisaldavad:

a) piisavaid andmeid tollieeskirjadele vastavuse kohta;

b) tõhusat tolli turvakontrolli võimaldavat rahuldavat äri- ja vajaduse korral ka transpordiandmete haldamise süsteemi;

c) tõestatud maksejõulisust;

d) asjaomaseid julgeoleku- ja turvalisuse standardeid.

2. Lepinguosaline määrab kindlaks volitatud ettevõtja staatuse taotlemise ja andmise menetluse ning selle staatuse õigusliku mõju.

3. Lepinguosalised tagavad, et nende toll kontrollib iga ettevõtja puhul asjakohastele tingimustele ja kriteeriumitele vastavust ning kordab kontrolli eelkõige asjaomase valdkonna õigusnormide olulise muutmise korral või kui on andmeid, mis lubavad oletada, et volitatud ettevõtja ei vasta enam tema suhtes kohaldatavatele tingimustele.

Artikkel 2

Andmed tollieeskirjadele vastavuse kohta

1. Senine tegevus loetakse tollieeskirjadele piisaval määral vastavaks, kui järgmised isikud ei ole taotluse esitamisele eelnenud viimase kolme aasta jooksul tollieeskirju olulisel määral ega korduvalt rikkunud:

a) taotleja;

b) isikud, kes juhivad taotluse esitanud ettevõtet või kontrollivad selle juhtimist;

c) vajaduse korral taotleja seaduslik esindaja tolliküsimustes;

d) taotluse esitanud ettevõttes tolliküsimuste eest vastutav isik.

2. Senise tegevuse võib lugeda tollieeskirjadele piisaval määral vastavaks, kui pädev tolliasutus peab rikkumisi tolliga seotud toimingute arvu või mahu suhtes vähetähtsaks ja taotleja heausksuse suhtes kahtlusi mitteäratavaks.

3. Kui taotluse esitanud ettevõtet juhtivad isikud on asutatud või elavad kolmandas riigis, hindab toll nende vastavust tollieeskirjadele talle kättesaadavate dokumentide ja andmete põhjal.

4. Kui taotleja on asutatud vähem kui kolm aastat tagasi, hindab toll tema vastavust tollieeskirjadele talle kättesaadavate dokumentide ja andmete põhjal.

Artikkel 3

Tõhus äridokumentide ja transpordiandmete haldamise süsteem

Et toll saaks tuvastada, kas taotlejal on nõuetekohane äridokumentide ja vajaduse korral ka transpordiandmete haldamise süsteem, peab taotleja täitma järgmisi nõudeid:

a) kasutama raamatupidamissüsteemi, mis on vastavuses üldiselt tunnustatud raamatupidamispõhimõtetega kohas, kus raamatupidamist tehakse, ja mis lihtsustab auditipõhist tollikontrolli;

b) võimaldama tollile füüsilise või elektroonilise ligipääsu oma tolli- ja vajaduse korral transpordiandmetele;

c) kohaldama halduskorraldust, mis vastab ettevõtte tüübile ja suurusele ning mis on sobiv kaubavoogude haldamiseks, samuti peab ettevõttel olema sisekontroll, mille abil on võimalik tuvastada ebaseaduslikke või eeskirju eiravaid tehinguid;

d) vajaduse korral kohaldama nõuetekohast korda impordi- ja ekspordilitsentside ja -lubade haldamiseks;

e) kohaldama nõuetekohast korda ettevõtte dokumentide ja andmete arhiveerimiseks ning andmete kaotsimineku vältimiseks;

f) tagama, et töötajad on teadlikud vajadusest teavitada tolli kohe, kui ilmnevad raskused seoses tollieeskirjade järgmisega, ja määrama kindlaks isikud, kes tolli sellistest juhtudest teavitavad;

g) rakendama sobivaid andmeturbemeetmeid oma arvutisüsteemi kaitsmiseks ebaseaduslike sissetungide eest ja taotleja süsteemide turvalisuse tagamiseks.

Artikkel 4

Maksejõulisus

1. Maksejõulisus käesoleva artikli mõistes tähendab head rahalist seisu, mis on piisav taotleja kohustuste täitmiseks, võttes nõuetekohaselt arvesse majandustegevuse iseärasusi.

2. Taotleja maksejõulisust peetakse piisavaks, kui maksejõulisust on võimalik tõestada kolme viimase aasta suhtes.

3. Kui taotleja on asutatud vähem kui kolm aastat tagasi, hinnatakse tema maksejõulisust olemasolevate dokumentide ja andmete põhjal.

Artikkel 5

Asjaomased julgeoleku- ja turvalisuse standardid

1. Taotleja julgeoleku- ja turvalisuse standardeid peetakse nõuetekohaseks, kui on täidetud järgmised tingimused:

a) sertifikaadiga hõlmatud toimingutega seoses kasutatavad hooned on ehitatud materjalist, mis takistavad ebaseaduslikku sisenemist ja kaitsevad ebaseadusliku sissetungi eest;

b) kasutatakse sobivaid sissepääsukontrolli meetmeid, et hoida ära volitamata juurdepääs veoaladele, laadimiskaidele ja lastialadele;

c) kaupade käitlemise meetmed hõlmavad kaitset materjali sisseviimise, vahetamise või kaotamise ning kaubasaadetiste omavolilise avamise eest;

d) vajaduse korral on välja töötatud keeldude ja piirangutega seotud impordi- ja/või ekspordilitsentside käitlemise ja nende kaupade muudest kaupadest eristamise kord;

e) taotleja on rakendanud meetmeid, mis võimaldavad tema äripartnereid selgesti tuvastada, et kindlustada rahvusvaheline tarneahel;

f) taotleja teostab turvalisusega seotud ametikohtadel töötavate isikute suhtes seadusega lubatud piires julgeolekukontrolli ning viib läbi perioodilisi taustauuringuid;

g) taotleja tagab, et tema asjaomased töötajad osalevad aktiivselt turvateadlikkuse parandamise programmides.

2. Kui ühenduses või Šveitsis asutatud taotlejal on rahvusvaheliste konventsioonide alusel välja antud rahvusvaheliselt tunnustatud turvalisus- ja/või julgeolekusertifikaat, ühenduse õigusaktide alusel välja antud Euroopa turvalisus- ja/või julgeolekusertifikaat, Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni rahvusvaheline standard, Euroopa standardiorganisatsioonide Euroopa standard või mõni muu tunnustatud sertifikaat, loetakse lõikes 1 osutatud kriteeriumid täidetuks niivõrd, kuivõrd nende sertifikaatide väljaandmise tingimused on samaväärsed käesolevas lisas sätestatud kriteeriumitega või vastavad nendele.







II

JAOTIS

VOLITATUD ETTEVÕTJATELE TEHTAVAD HÕLBUSTUSED

Artikkel 6

Toll teeb volitatud ettevõtjatele järgmisi hõlbustusi:

— kui julgeoleku ja turvalisusega seotud riskianalüüsi tulemusel on otsustatud kaupa füüsiliselt kontrollida, võib toll teavitada sellest volitatud ettevõtjat juba enne kauba saabumist nende tolliterritooriumile või kauba väljumist nende tolliterritooriumilt, tingimusel et selline teavitamine ei takista kontrolli tegemist; siiski võib toll kaupa füüsiliselt kontrollida ka ilma volitatud ettevõtjat eelnevalt teavitamata;

▼M1

— volitatud ettevõtja võib esitada sisenemise ja väljumise ülddeklaratsiooni komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik ( 3 ) (viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 430/2010 ( 4 ))) lisas 30a ette nähtud piiratud teabenõuete alusel; siiski saab volitatud ettevõtja suhtes, kes on vedaja, ekspediitor või tolliagent, teabenõudeid piirata ainult siis, kui ta tegutseb kauba importimisel või eksportimisel teise volitatud ettevõtja nimel;

▼B

— volitatud ettevõtja suhtes viiakse läbi vähem füüsilisi ja dokumendikontrolle kui teiste ettevõtjate suhtes; siiski võib toll kindla ohu arvesse võtmiseks või mujal kui tollieeskirjades sätestatud kontrollikohustuste järgimiseks teisiti otsustada;

— juhul kui toll otsustab kontrollida kaubasaadetist, mille kohta on esitanud sisenemise või väljumise ülddeklaratsiooni volitatud ettevõtja, tehakse seda eelisjärjekorras; peale selle võib nimetatud kontrolli teha volitatud ettevõtja taotlusel ja tolli nõusolekul mujal kui kohas, kus toll tavaliselt kontrolli läbi viib.







III

JAOTIS

VOLITATUD ETTEVÕTJA STAATUSE PEATAMINE JA TÜHISTAMINE

Artikkel 7

Staatuse peatamine

1. Staatuse andnud toll peatab volitatud ettevõtja staatuse järgmistel juhtudel:

a) tuvastatakse, et volitatud ettevõtja ei täida staatuse andmise tingimusi või kriteeriume;

b) tollil on piisavalt alust arvata, et volitatud ettevõtja on toime pannud teo, mis annab alust kriminaalmenetluse alustamiseks ja mis on seotud tollieeskirjade rikkumisega;

c) volitatud ettevõtja taotleb seda ajutise võimetuse tõttu täita staatuse andmise tingimusi või kriteeriume.

2. Lõike 1 punktis b osutatud juhtudel võib toll otsustada mitte peatada volitatud ettevõtja staatust, kui ta peab rikkumist tolliga seotud toimingute arvu või mahtu arvestades vähetähtsaks ja ei teki kahtlust volitatud ettevõtja heausksuse suhtes.

3. Staatuse peatamine jõustub kohe, juhul kui ohu olemusest või tasemest lähtuvalt on seda vaja kodanike turvalisuse ja julgeoleku, rahva tervise või keskkonna kaitseks.

4. Staatuse peatamine ei mõjuta tolliprotseduure, mis algatati enne staatuse peatamise kuupäeva ning mis ei ole veel lõpuni viidud.

5. Lepinguosalised määravad perioodi, mille kestel staatus on peatatud, viisil, mis võimaldab ettevõtjal võtta vajalikke meetmeid olukorra parandamiseks.

6. Kui asjaomane ettevõtja on võtnud tolli nõuetele vastavad meetmed, mille tulemusel ta täidab volitatud ettevõtja staatuse andmise tingimusi ja kriteeriume, lõpetab toll staatuse peatamise.

Artikkel 8

Staatuse tühistamine

1. Staatuse andnud toll tühistab volitatud ettevõtja staatuse järgmistel juhtudel:

a) volitatud ettevõtja poolt tollieeskirjade rikkumisega seotud raskete rikkumiste korral, mille korral edasikaebamisõiguse võimalused on ammendatud;

b) volitatud ettevõtja ei võta artikli 7 lõikes 5 osutatud staatuse peatamise perioodi jooksul vajalikke meetmeid;

c) volitatud ettevõtja taotlusel.

2. Punktis a osutatud juhtudel võib toll otsustada volitatud ettevõtja staatust mitte tühistada, kui ta peab rikkumisi tolliga seotud toimingute arvu või mahtu arvestades vähetähtsaks ja ei teki kahtlust volitatud ettevõtja heausksuse suhtes.

3. Tühistamine jõustub järgmisel päeval pärast sellest teatamist.







IV

JAOTIS

TEABEVAHETUS

Artikkel 9

Komisjon ja Šveitsi pädev asutus vahetavad turvalisuse eesmärgil korrapäraselt teavet volitatud ettevõtjate kohta, esitades järgmised andmed:

a) ettevõtja tunnusnumber (TIN – Trader Identification Number) formaadis, mis on kooskõlas EORI (Economic Operator Registration and Identification) normidega;

b) volitatud ettevõtja nimi ja aadress;

c) selle dokumendi number, millega volitatud ettevõtja staatus anti;

d) kehtiv staatus (kehtiv, peatatud, tühistatud);

e) staatuse muutmise perioodid;

f) kuupäev, millal sertifikaat jõustub;

g) sertifikaadi välja andnud asutuse nimi.

III LISA

VAHEKOHUS

1. Kui lepinguosalised ei otsusta teisiti, moodustatakse vaidluse esitamise korral kolmeliikmeline vahekohus.

2. Kumbki lepinguosaline nimetab kolmekümne päeva jooksul ühe vahekohtuniku.

3. Kaks määratud vahekohtunikku nimetavad ühisel kokkuleppel vahekohtu esimehe, kes ei ole lepinguosalise kodanik. Kui vahekohtunikud ei jõua kahe kuu jooksul pärast nende nimetamist kokkuleppele, valivad nad vahekohtu esimehe ühiskomitee valitud seitsme kandidaadi hulgast. Ühiskomitee koostab kandidaatide nimekirja ja uuendab seda kooskõlas oma töökorraga.

4. Kui lepinguosalised ei otsusta teisiti, kinnitab vahekohus oma menetluskorra ise. Vahekohus teeb otsused lihthäälteenamusega.