2014R0909 — ET — 17.09.2014 — 000.002

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 909/2014, 23. juuli 2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume ning millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ ja 2014/65/EL ning määrust (EL) nr 236/2012 (EMPs kohaldatav tekst) (EÜT L 257, 28.8.2014, p.1)





Parandatud:









▼B

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 909/2014,

23. juuli 2014,

mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume ning millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ ja 2014/65/EL ning määrust (EL) nr 236/2012

(EMPs kohaldatav tekst)







EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust ( 1 ), võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust ( 2 ), toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ( 3 ) ning arvestades järgmist: (1) Väärtpaberite keskdepositooriumid (edaspidi „keskdepositooriumid”) aitavad koos kesksete vastaspooltega oluliselt kaasa selliste kauplemisjärgsete infrastruktuuride töös hoidmisele, mis turvavad finantsturgusid ja annavad turuosalistele kindluse, et väärtpaberitehingud sooritatakse nõuetekohaselt ja õigel ajal, sealhulgas väga tugeva stressi perioodil. (2) Kuna keskdepositooriumide korraldatavad väärtpaberiarveldussüsteemid asuvad arveldusprotsessis kesksel kohal, on need väärtpaberiturgude toimimise seisukohast süsteemselt olulised. Olles olulise tähtsusega väärtpaberite hoidmise süsteemides, mille kaudu nende liikmed annavad investorite väärtpaberiosalustest aru, on keskdepositooriumide korraldatavad väärtpaberiarveldussüsteemid ka oluliseks väärtpaberiemissiooni terviklikkuse kontrollimise vahendiks, takistades ülemäärast väärtpaberiloomet või emiteeritud väärtpaberite vähendamist, mistõttu on neil oluline roll investorite usalduse säilitamisel. Peale selle on keskdepositooriumide korraldatavad väärtpaberiarveldussüsteemid tihedalt seotud rahapoliitilistele toimingutele tagatise andmisega ning krediidiasutuste vahelise tagatise andmisega ning on seega tagatiste andmise protsessis olulised turuosalised. (3) Kuigi Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 98/26/EÜ ( 4 ) vähendati väärtpaberiarveldussüsteemi häireid, mida põhjustab süsteemi liikme vastu algatatud maksejõuetusmenetlus, on vaja tegeleda muude väärtpaberiarveldussüsteemi riskidega, samuti maksejõuetusriski või väärtpaberiarveldussüsteeme korraldavate keskdepositooriumide toimimise häiretega. Paljusid keskdepositooriumeid mõjutavad krediidi- ja likviidsusriskid, mis tulenevad arvelduse kõrval pangateenuste osutamisest. (4) Keskdepositooriumidevahelisi ühendusi käsitlevate lepingute tõttu kasvanud piiriüleste väärtpaberiarvelduste arv tõstatab ühtsete usaldatavusnõuete puudumise taustal küsimuse keskdepositooriumide vastupidavuse kohta juhul, kui neile peaksid üle kanduma mõne teise liikmesriigi keskdepositooriumi riskid. Lisaks on turupõhine areng keskdepositooriumide teenuste integreerituma turu suunas liikumisel osutunud piiriüleste arvelduste suurenemisele vaatamata väga aeglaseks. Väärtpaberiarvelduse avatud siseturg peaks võimaldama kõikidel investoritel liidus investeerida kõigisse liidu väärtpaberitesse sama hõlpsalt ja samu protsesse kasutades nagu siseriiklike väärtpaberite puhul. Siiski on liidu arveldusturud jätkuvalt piiriüleselt killustatud ning piiriülene arveldus on jätkuvalt kulukam, kuna keskdepositooriumide arveldust ja tegevust reguleeritakse eri riigisiseste õigusnormidega ning konkurents keskdepositooriumide vahel on piiratud. Selline killustatus takistab piiriülest arveldust, loob sellele lisariske ja suurendab kulusid. Arvestades keskdepositooriumide süsteemset tähtsust, tuleks edendada nendevahelist konkurentsi, et turuosalistel oleks võimalik teenuseosutajat valida ning väheneks sõltuvus mis tahes ühest infrastruktuuripakkujast. Turukorraldajate identsete kohustuste ja keskdepositooriumide ühtsete usaldatavusnõuete puudumise tõttu võetakse liikmesriigiti suure tõenäosusega erinevaid meetmeid, millel on otsene negatiivne mõju turvalisusele, tõhususele ja konkurentsile liidu arveldusturgudel. On vaja kõrvaldada nimetatud märkimisväärsed takistused siseturu toimimisele, vältida konkurentsimoonutusi ning ennetada tulevikus selliste takistuste ja moonutuste tekkimist. Siseturu nõuetekohaseks toimimiseks on vajalik integreeritud väärtpaberiarveldusturu loomine, tegemata vahet riigisisestel ja piiriülestel väärtpaberitehingutel. Seepärast oleks käesoleva määruse asjakohane õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikkel 114, tõlgendatuna kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud kohtupraktikaga. (5) Määruses on vaja turuosalistele panna ühtsed kohustused seoses arveldustsükli ja -korra teatavate aspektidega ning ette näha ühtsed nõuded väärtpaberiarveldussüsteeme korraldavate keskdepositooriumide suhtes. Määruse otsekohalduvate eeskirjadega peaks tagatama, et kõigi turukorraldajate ja keskdepositooriumide suhtes kohaldatakse identseid otsekohalduvaid kohustusi, standardeid ja reegleid. Määrusega peaks liidus suurendatama arvelduse turvalisust ja tõhusust, ennetades riigisiseste õigusnormide mis tahes lahknevusi direktiivi ülevõtmise tulemusel. Määrus peaks turukorraldajate ja keskdepositooriumide jaoks vähendama erinevatest riigisisestest õigusnormidest tulenevat regulatiivset keerukust ning võimaldama keskdepositooriumidel osutada teenuseid piiriüleselt, ilma et peaks järgima eri riikide nõudeid seoses keskdepositooriumide tegevuslubade, järelevalve, korralduse või riskidega. Määrus, millega kehtestatakse keskdepositooriumidele samasugused nõuded, peaks aitama kõrvaldada konkurentsihäireid. (6) Finantsstabiilsuse nõukogu kutsus 20. oktoobril 2010 üles looma tugevama keskse turuinfrastruktuuri ning palus vaadata läbi olemasolevad standardid ja neid edasi arendada. Rahvusvaheliste Arvelduste Panga (Bank for International Settelement, BIS) makse- ja arveldussüsteemide komitee (CPSS) ning Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon (IOSCO) võtsid 2012. aasta aprillis vastu finantsturu infrastruktuuride ülemaailmsed standardid. Kõnealused standardid asendavad BISi 2001. aasta soovitusi, mida kohandati Euroopa tasandil 2009. aastal Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee mittesiduvate suunistega. Võttes arvesse finantsturgude ülemaailmset olemust ja keskdepositooriumide süsteemset tähtsust, on vaja tagada nende suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete rahvusvaheline ühtlustamine. Käesolev määrus peaks järgima CPSS-IOSCO väljatöötatud kehtivaid põhimõtteid finantsturu infrastruktuuride kohta. Regulatiivsete ja rakenduslike tehniliste standardite, samuti käesolevas määruses osutatud suuniste ja soovituste väljatöötamisel või nende läbivaatamise soovitamisel peaksid komisjon ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 ( 5 ) asutatud Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (edaspidi „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve”) tihedas koostöös EKPSi liikmetega tagama kooskõla olemasolevate standardite ja nende tulevaste muudatustega. (7) Nõukogu rõhutas oma 2. detsembri 2008. aasta järeldustes vajadust tugevdada väärtpaberiarveldussüsteemide turvalisust ja usaldusväärsust ning tegeleda liidus kauplemisjärgsete õiguslike tõketega. ning arvestades järgmist: ▼C1 (8) Üks EKPSi põhiülesandeid on edendada maksesüsteemide probleemideta toimimist. Sellega seoses teostavad EKPSi liikmed järelevaatamist, tagades kliirimis- ja maksesüsteemide tõhususe ja usaldusväärsuse. EKPSi liikmed tegutsevad sageli väärtpaberitehingute raha poole arveldusagentidena. Nad on ka olulised kliendid keskdepositooriumides, kes sageli haldavad rahapoliitiliste toimingute tagatisi. EKPSi liikmed peaksid konsultatsioonide teel olema aktiivselt kaasatud keskdepositooriumide tegevuslubade ja järelevalve, kolmanda riigi keskdepositooriumide tunnustamise ja keskdepositooriumidevaheliste teatavate ühenduste heakskiitmise küsimustesse. Paralleelsete õigusnormide tekke vältimiseks peaksid nad konsultatsioonide teel olema aktiivselt kaasatud ka regulatiivsete ja rakenduslike tehniliste standardite ning suuniste ja soovituste koostamisse, ehkki esmane vastutus selliste tehniliste standardite, suuniste ja soovituste koostamise eest peaks jääma komisjonile ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele, nagu on sätestatud käesolevas määruses. Käesoleva määrusega ei tohiks piirata Euroopa Keskpanga ja riikide keskpankade vastutust tagada liidus ja teistes riikides tõhusad ja nõuetekohased kliirimis- ja maksesüsteemid. Käesolev määrus ei tohiks takistada EKPSi liikmete juurdepääsu teabele, mis on neile vajalik oma ülesannete täitmiseks, sealhulgas keskdepositooriumide ja muude finantsturu infrastruktuuride järelevaatamiseks. ▼B (9) EKPSi liikmed, mis tahes muud organid, kes täidavad teatavates liikmesriikides sarnaseid ülesandeid, või muud avaliku sektori asutused, kelle ülesanne on liidus valitsemissektori võla haldamine või kes on sellega seotud, võivad ise osutada mitmeid teenuseid, näiteks korraldada väärtpaberiarveldussüsteemi, mis kvalifitseeriks nad keskdepositooriumina. Sellised üksused, kui nad tegutsevad keskdepositooriumina ilma eraldi üksust asutamata, peaksid olema vabastatud tegevusloa taotlemise ja järelevalve nõuetest, teatavatest organisatsioonilistest nõuetest ning kapitali- ja investeerimispoliitika nõuetest, kuid nad peaksid jätkuvalt täitma muid keskdepositooriumide usaldatavusnõudeid. Kui sellised liikmesriigi üksused tegutsevad keskdepositooriumina, ei tohiks nad osutada oma teenuseid muudes liikmesriikides. Kuna EKPSi liikmed tegutsevad arveldamise eesmärgil arveldusagentidena, peaksid nad olema vabastatud ka käesoleva määruse IV jaotises sätestatud nõuetest. (10) Käesolevat määrust tuleks kohaldada kõigi finantsinstrumentidega tehtavate tehingute keskdepositooriumidepoolse arvelduse ja tegevuse suhtes, kui ei ole sätestatud teisiti. Käesolev määrus ei peaks piirama ka muude teatavaid finantsinstrumente käsitlevate liidu seadusandlike aktide, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ ( 6 ) kohaldamist ega kõnealuse direktiivi kohaselt vastu võetud meetmeid. (11) Väärtpaberite registreerimine registrikande vormis on oluline samm arvelduse tõhususe suurendamiseks ja väärtpaberite emissiooni terviklikkuse tagamiseks, eriti võttes arvesse üha keerulisemaks muutuvaid hoidmise ja ülekandmise meetodeid. Turvalisuse eesmärgil nähakse käesoleva määrusega ette kõigi selliste vabalt võõrandatavate väärtpaberite registreerimine registrikande vormis, mis on võetud kauplemisele või millega kaubeldakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/65/EL ( 7 ) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 600/2014 ( 8 ) reguleeritud kauplemiskohtades. Käesoleva määrusega ei tuleks kehtestada ühte kindlat meetodit esmase registrikande tegemiseks, mis võib olla immobiliseerimise või kohese elektroonilise finantsinstrumendi kasutuselevõtu vormis. Käesoleva määrusega ei tuleks kehtestada asutuse liiki, kes peaks pärast emiteerimist väärtpaberid registrikande vormis registreerima, ning seda ülesannet peaks olema võimalik täita erinevatel turuosalistel, sealhulgas registripidajatel. Samas, kui selliste väärtpaberitega tehakse tehinguid direktiivi 2014/65/EL ja määrusega (EL) nr 600/2014 reguleeritavates kauplemiskohtades või need on tagatiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/47/EÜ ( 9 ) tingimustele, tuleks sellised väärtpaberid registreerida keskdepositooriumi registreeritud väärtpaberite süsteemis, et tagada muu hulgas, et kõiki kõnealuseid väärtpabereid oleks võimalik väärtpaberiarveldussüsteemis arveldada. Immobiliseerimine ja elektroonilise finantsinstrumendi kasutuselevõtt ei tohiks kaasa tuua väärtpaberiomanike õiguste vähenemist ning seda tuleks teha viisil, mis tagab, et väärtpaberiomanikud saavad oma õigusi kontrollida. (12) Arvelduse turvalisuse tagamiseks peaksid kõik väärtpaberiarveldussüsteemi liikmed, kes ostavad või müüvad teatavaid finantsinstrumente, eelkõige vabalt võõrandatavaid väärtpabereid, rahaturuinstrumente, ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate osakuid ja lubatud heitkoguste väärtpabereid, arveldama oma kohustused kavandatud arvelduspäeval. (13) Vabalt võõrandatavate väärtpaberitega tehtavate tehingute pikemad arveldusperioodid tekitavad ebakindlust ja suurendavad väärtpaberiarveldussüsteemi liikmete riski. Arveldusperioodide erinev pikkus liikmesriikides takistab kontode võrdlemist ja põhjustab vigu emitentide, investorite ja vahendajate jaoks. Seepärast on vaja ette näha ühtne arveldusperiood, mis lihtsustaks kavandatud arvelduspäeva tuvastamist ja arveldusdistsipliini meetmete rakendamist. Direktiiviga 2014/65/EL ja määrusega (EL) nr 600/2014 reguleeritud kauplemiskohtades vabalt võõrandatavate väärtpaberitega tehtavate tehingute kavandatud arvelduspäev peaks olema hiljemalt teine pangapäev pärast kauplemist. Mitmest tehingust koosnevate keeruliste operatsioonide, näiteks väärtpaberite repolepingute või väärtpaberite laenuks andmise lepingute puhul peaks seda nõuet kohaldama väärtpaberite ülekandmisega seotud esimese tehingu suhtes. Arvestades asjaomaste tehingute mittestandardset olemust, ei tuleks seda nõuet kohaldada määratud vastaspoolega väärtpaberitehingute suhtes, mis tehakse direktiiviga 2014/65/EL ja määrusega (EL) nr 600/2014 reguleeritud kauplemiskohtades, ega nende tehingute suhtes, mis tehakse kahepoolselt, kuid millest siiski teavitatakse direktiiviga 2014/65/EL ja määrusega (EL) nr 600/2014 reguleeritud kauplemiskohta. Lisaks ei tuleks seda nõuet kohaldada esimese tehingu suhtes, kui asjaomased vabalt võõrandatavad väärtpaberid tuleb esmaselt registreerida registrikande vormis. (14) Keskdepositooriumid ja muud turuinfrastruktuurid peaksid võtma meetmeid arvelduse ebaõnnestumiste ennetamiseks ja ebaõnnestumisega tegelemiseks. On oluline, et selliseid eeskirju kohaldataks liidus ühtselt ja vahetult. Eelkõige tuleks nõuda, et keskdepositooriumid ja muud turuinfrastruktuurid kehtestaksid protseduurid, mis võimaldaksid neil võtta asjakohaseid meetmeid, et peatada iga sellise liikme tegevus, kes süstemaatiliselt põhjustab arvelduse ebaõnnestumist, ning teha tema isik avalikkusele teatavaks, eeldusel et kõnealusel liikmel on võimalus esitada oma seisukoht enne sellise otsuse tegemist. (15) Üks tõhusamaid viise arvelduse ebaõnnestumisega tegelemiseks on kohaldada kohustusi mittetäitvate liikmete suhtes algse lepingu kohustuslikku maksmapanekut. Käesoleva määrusega tuleks kehtestada ühtsed eeskirjad karistuste kohta ning kõigi vabalt võõrandatavate väärtpaberite, rahaturuinstrumentide, ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate osakute ja lubatud heitkoguste väärtpaberite asendusostutehingute teatavate aspektide, näiteks aja ja hinna kohta. Kõnealuseid eeskirju tuleks kohandada vastavalt erinevate väärtpaberiturgude, teatavate kauplemiskohtade, näiteks direktiivis 2014/65/EL määratletud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) kasvuturgude, ja teatavate keerukate operatsioonide, näiteks väga lühiajaliste väärtpaberite repolepingute või väärtpaberite laenuks andmise lepingute eripärale, et vältida negatiivset mõju väärtpaberiturgude likviidsusele ja toimivusele. Arveldusdistsipliini reegleid tuleks kohaldada viisil, mis motiveerib arveldama kõik asjaomased finantsinstrumentidega tehtavad tehingud nende kavandatud arvelduspäeval. (16) Arvelduse ebaõnnestumisega seotud menetlused ja karistused peaksid vastama ebaõnnestumise ulatusele ja raskusele, olles seejuures tasemel, mis säilitab ja kaitseb asjaomaste finantsinstrumentide likviidsust. Eelkõige on turutegemisel oluline roll turgude likviidsuse tagamisel liidus, seda eriti väiksema likviidsusega väärtpaberite puhul. Arvelduse ebaõnnestumise ennetamiseks ja ebaõnnestumisega tegelemiseks võetavad meetmed peaksid olema tasakaalus kõnealuste väärtpaberite likviidsuse säilitamise ja kaitsmise vajadusega. Kohustusi mittetäitvate liikmete suhtes kohaldatavad rahalised karistused tuleks võimaluse korral hüvitisena krediteerida kohustusi täitvatele klientidele ning need ei tohiks ühelgi juhul saada asjaomase keskdepositooriumi tuluallikaks. Keskdepositooriumid peaksid konsulteerima nende turuinfrastruktuuridega, kellele nad pakuvad keskdepositooriumi teenuseid, käesolevas määruses sätestatud arveldusdistsipliini meetmete rakendamise osas. (17) Enamikul juhtudel peaks algatama asendusostu, kui finantsinstrumente ei ole nelja pangapäeva jooksul pärast kavandatud arvelduspäeva edastatud. Mittelikviidsete finantsinstrumentide puhul on siiski asjakohane, et ajavahemikku enne asendusostu algatamist tuleks pikendada kõige rohkem seitsme pangapäevani. See, mille põhjal määratakse kindlaks, kas finantsinstrumendid on mittelikviidsed, tuleks sätestada regulatiivsetes tehnilistes standardites, võttes arvesse määruses (EL) nr 600/2014 juba antud hinnanguid. Kui see alus on kindlaks määratud, peaks asendusostu algatamise tähtaeg olema kuni seitse pangapäeva. (18) On asjakohane võimaldada VKEde kasvuturgudele paindlikkust mitte kohaldada asendusostu kuni 15 päeva jooksul pärast kauplemist, et võtta arvesse selliste turgude likviidsust ja eelkõige lubada turutegijate tegutsemist nendel vähem likviidsetel turgudel. VKEde kasvuturgudega seonduvaid arveldusdistsipliini meetmeid tuleks kohaldada ainult sellistel turgudel tehtud tehingute suhtes. Nagu on välja toodud komisjoni talituste 7. detsembri 2011. aasta töödokumendis, mis on lisatud komisjoni teatisele „Tegevuskava VKEde rahastamisvõimaluste parandamiseks”, tuleks VKEde juurdepääsu kapitaliturgudele parandada alternatiivina pangalaenudele ning seepärast on asjakohane kohandada eeskirju, et need vastaksid paremini VKEde kasvuturgude vajadustele. (19) Keskdepositooriumil peaks olema lubatud jälgida asendusostu teostamist samu finantsinstrumente käsitlevate ja sama pikendusperioodi lõpukuupäevaga arveldusjuhiste kogumi puhul, et minimeerida asendusostude arvu käesoleva määruse nõuetele vastavas ulatuses. (20) Kuna käesoleva määruse peamine mõte on juurutada mitu uut vahetult turukorraldajatele kehtestatavat juriidilist kohustust, muu hulgas kohustus registreerida keskdepositooriumis registrikande vormis kõik vabalt võõrandatavad väärtpaberid, kui selliste väärtpaberitega kaubeldakse direktiiviga 2014/65/EL ja määrusega (EL) nr 600/2014 reguleeritud kauplemiskohtades või kui need on tagatiseks direktiivi 2002/47/EÜ tingimuste alusel, ning kohustus arveldada oma tehingud hiljemalt teisel pangapäeval pärast kauplemist, ning kuna keskdepositooriumid vastutavad väärtpaberiarveldussüsteemide toimimise eest ja liidus õigeaegse arveldamise tagamiseks võetavate meetmete rakendamise eest, on oluline tagada, et kõik keskdepositooriumid oleksid turvalised ja usaldusväärsed ning vastaksid igal ajal käesoleva määrusega kehtestatud rangetele organisatsioonilistele nõuetele ning äritegevuse ja usaldatavuse nõuetele, sealhulgas võttes kõik vajalikud meetmed pettuste ja hooletuse vältimiseks. Seetõttu on ühtsed ja vahetult kohaldatavad eeskirjad keskdepositooriumidele tegevuslubade andmise ja nende üle pidevalt teostatava järelevalve kohta oluliselt seotud käesoleva määrusega turuosalistele kehtestatavate juriidiliste kohustustega. Seepärast on vaja keskdepositooriumidele tegevuslubade andmise ja nende üle järelevalve teostamise nõuded ning turuosaliste suhtes kehtestatud juriidilised kohustused sätestada samas õigusaktis. (21) Võttes arvesse, et keskdepositooriumide suhtes tuleks kohaldada ühtseid nõudeid, ning selleks, et kõrvaldada olemasolevad takistused piiriülesele arveldusele, peaks igal tegevusloa saanud keskdepositooriumil olema võimalik osutada teenuseid liidu territooriumil, sealhulgas filiaali rajamise kaudu. Selleks et tagada teises liikmesriigis keskdepositooriumi teenuste turvalisuse asjakohane tase, peaks selliste keskdepositooriumide suhtes kohaldama käesoleva määrusega sätestatud erimenetlust, kui nad kavatsevad osutada teatavaid käesolevas määruses sätestatud põhiteenuseid või rajada filiaali vastuvõtvas liikmesriigis. (22) Liidu piirideta arveldusturul on vaja kindlaks määrata käesoleva määruse kohaldamisse kaasatud eri asutuste pädevused. Liikmesriigid peaksid eeskätt määrama käesoleva määruse kohaldamise eest vastutavad pädevad asutused, kellele tuleks anda järelevalve- ja uurimise korraldamise õigused, mida neil on vaja oma ülesannete täitmiseks. Keskdepositooriumile peaks tegevusloa andma ja tema üle järelevalet teostama keskdepositooriumi päritoluliikmesriigi pädev asutus, millel on kõige lihtsam kontrollida keskdepositooriumide igapäevast tegevust, teha korrapäraselt kontrolle ja võtta vajaduse korral asjakohaseid meetmeid, ning selleks tuleks talle anda asjaomane pädevus. ►C1 Asjaomane pädev asutus peaks siiski võimalikult vara konsulteerima ja tegema koostööd teiste kaasatud asutustega, sealhulgas asutustega, kes vastutavad keskdepositooriumi korraldatavate väärtpaberiarveldussüsteemide järelevaatamise eest, keskpankadega, kes emiteerivad kõige olulisemaid arveldusvääringuid, ning asjakohasel juhul asjaomaste keskpankadega, kes tegutsevad väärtpaberiarveldussüsteemide arveldusagendina, samuti asjakohasel juhul ka kontserni teiste üksuste pädevate asutustega. ◄ Koostöö hõlmab ka teabevahetust kaasatud asutuste vahel ning kõnealuste asutuste kohest teavitamist hädaolukorras, mis mõjutab nende liikmesriikide finantssüsteemi likviidsust ja stabiilsust, kus keskdepositoorium või tema liige on registreeritud. (23) Kui keskdepositoorium osutab oma teenuseid teises liikmesriigis, peaks vastuvõtva liikmesriigi pädeval asutusel olema võimalik taotleda päritoluliikmesriigi pädevalt asutuselt kogu teavet asjaomase keskdepositooriumi tegevuse kohta, mis on taotluse esitanud asutusele oluline. Et järelevalvet oleks võimalik kooskõlastada tõhusalt, võiks kõnealune teave eelkõige puudutada päritoluliikmesriigis registreeritud keskdepositooriumi kasutajatele osutatavaid teenuseid või käideldavaid instrumente või vääringuid ning võib sisaldada teavet ebasoodsa arengu, riskihindamiste tulemuste ja parandusmeetmete kohta. Päritoluliikmesriigi pädeval asutusel peaks samuti olema juurdepääs mis tahes teabele, mida keskdepositoorium vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele perioodiliselt annab. (24) Kui keskdepositoorium osutab teenuseid muus liikmesriigis kui see liikmesriik, kus ta on registreeritud, sealhulgas filiaali rajamise kaudu, on kõnealuse keskdepositooriumi üle järelevalve teostamise eest peamiselt vastutav päritoluliikmesriigi pädev asutus. Kui keskdepositooriumi tegevus vastuvõtvas liikmesriigis on omandanud kõnealuses liikmesriigis väärtpaberiturgude toimimise ja investorikaitse seisukohast olulise tähtsuse, peaksid päritolu- ja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused ja kaasatud asutused kehtestama koostöökorra seoses kõnealuse keskdepositooriumi tegevuse üle järelevalve teostamisega vastuvõtvas liikmesriigis. Samuti peaks päritoluliikmesriigi pädeval asutusel olema võimalik otsustada, et see koostöökord hõlmab mitmepoolset, sealhulgas kollegiaalset koostööd päritoluliikmesriigi pädeva asutuse ning kõnealuse vastuvõtva liikmesriigi pädeva asutuse ja kaasatud asutuste vahel. Sellist koostöökorda ei tuleks siiski käsitada määruses (EL) nr 1095/2010 osutatud järelevalvekolleegiumidena. Keskdepositooriumi ja arveldusteenuste osutamise kohana ei tohiks otseselt ega kaudselt diskrimineerida ühtegi liikmesriiki või liikmesriikide rühma. Ükski asutus ei tohiks oma käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmisel otseselt ega kaudselt diskrimineerida ühtegi teise liikmesriigi ettevõtjat. Kui käesolevast määrusest ei tulene teisiti, ei tohiks ühe liikmesriigi keskdepositooriumid piirata ega takistada arveldamast finantsinstrumente teise liikmesriigi vääringus või kolmanda riigi vääringus. (25) Käesolev määrus ei tohiks takistada liikmesriike oma riigisiseses õiguses nõudmast konkreetset õigusraamistikku, mis reguleerib riigi tasandil keskdepositooriumi pädeva asutuse ja kaasatud asutuste vahel tehtavat igapäevast koostööd. Selline riigisisene õigusraamistik peaks olema kooskõlas suunistega, mida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib käesoleva määruse alusel koostada järelevalvetavade ja asutustevahelise koostöö kohta. (26) Iga juriidiline isik, kellele laieneb keskdepositooriumi mõiste, vajab enne tegevuse alustamist pädeva riigiasutuse luba. Võtmaks arvesse eri ärimudeleid, tuleks keskdepositooriumi määratleda teatavate arveldusega seotud põhiteenuste kaudu, mis hõlmavad väärtpaberiarvelduse teenust, mis eeldab omakorda väärtpaberiarveldussüsteemi korraldamist, notariteenust ja keskset väärtpaberikontode hoidmise teenust. Keskdepositoorium peaks vähemalt korraldama väärtpaberiarveldussüsteemi ja osutama ühte muud põhiteenust. Selline kombinatsioon on keskdepositooriumidele oluline oma rolli täitmiseks väärtpaberiarvelduses ja väärtpaberiemissiooni terviklikkuse tagamiseks. Üksused, kes ei korralda väärtpaberiarveldussüsteeme, nt registripidajad, arveldusagendid, registreerimissüsteemi eest vastutavad ametiasutused ja organid, mis on asutatud direktiivi 2003/87/EÜ alusel, või kesksed vastaspooled, keda reguleerib Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 648/2012, ( 10 ) ei kuulu keskdepositooriumi määratluse alla. (27) Keskdepositooriumidel peaksid olema finantsseisundi taastamise kavad, et tagada kriitiliste funktsioonide täitmise järjepidevus. Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL ( 11 ) kohaldamist, peaksid pädevad asutused tagama, et iga keskdepositooriumi kohta koostatakse ja hoitakse kehtivana kriisilahenduse kava kooskõlas vastava riigisisese õigusega. (28) Selleks et andmed arveldussüsteemi väliselt toimuva väärtpaberiarvelduse ulatuse kohta oleksid usaldusväärsed ning selleks, et tagada, et tulenevaid riske on võimalik kontrollida ja nendega on võimalik tegeleda, peaks iga asutus, kes ei ole keskdepositoorium ja kes arveldab väärtpaberitehingud arveldussüsteemi väliselt, andma oma arveldustegevusest asjaomastele pädevatele asutustele aru. Aruande saavad pädevad asutused peaksid seejärel kõnealuse teabe edastama Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele ning teavitama Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet mis tahes võimalikust riskist, mis sellisest arveldustegevusest tuleneb. Lisaks peaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teostama sellise arveldustegevuse üle järelevalvet ning võtma arvesse sellest tuleneda võivaid võimalikke riske. (29) Selleks et keskdepositooriumid ei võtaks riske seoses muu tegevusega kui see, milleks neile on käesoleva määruse alusel tegevusluba antud, peaks tegevusloa saanud keskdepositooriumide tegevus piirduma teenuste osutamisega, mis on hõlmatud tegevusloaga või millest on teatatud käesoleva määruse alusel, ning neil ei tohiks olla mis tahes osalust, nagu on määratletud käesolevas määruses, viidates Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2013/34/EL, ( 12 ) või mis tahes otsest või kaudset omandit, mis moodustab 20 % või rohkem hääleõigustest või kapitalist mis tahes muus asutuses kui see, mis osutab sarnaseid teenuseid, välja arvatud juhul, kui keskdepositooriumide pädevad asutused on sellise osaluse heaks kiitnud seetõttu, et see ei suurenda märkimisväärselt keskdepositooriumide riskiprofiili. (30) Väärtpaberiarveldussüsteemide turvalise toimimise tagamiseks peaksid neid korraldama üksnes keskdepositooriumid või keskdepositooriumidena tegutsevad keskpangad, kui käesolevast määrusest ei tulene teisiti. (31) Ilma et see piiraks liikmesriikide maksuõiguse teatavate nõuete kohaldamist, peaks keskdepositooriumidel olema lubatud osutada oma põhiteenuste kõrval ka kõrvalteenuseid, mis aitaks suurendada väärtpaberiturgude turvalisust, tõhusust ja läbipaistvust ega looks nende põhiteenustega seoses põhjendamatuid riske. Kõnealuste teenuste loetelu käesolevas määruses ei ole ammendav, et võimaldada keskdepositooriumidel turu tulevasele arengule reageerida. Kui selliste teenuste osutamine on seotud maksude kinnipidamise ja maksuametile aruannete esitamise kohustusega, tuleb neid jätkuvalt osutada kooskõlas asjaomase liikmesriigi õigusega. Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikele 2 ei kohaldata artikli 114 lõike 1 kohast meetmete võtmise õigust maksusätetele. Kohtuasjas C-338/01: komisjon vs. nõukogu ( 13 ) tehtud 29. aprilli 2004. aasta otsuses leidis Euroopa Liidu Kohus, et terminit „maksusätted” tuleb tõlgendada selliselt, et see ei hõlma mitte ainult sätteid, millega määratakse kindlaks maksukohustuslased, maksustatavad tehingud, maksustamise alus, otseste ja kaudsete maksude määrad ning nendest vabastamine, vaid samuti sätteid, mis puudutavad nende maksude kogumise eeskirju. Seetõttu ei hõlma käesolev määrus maksude kogumise korda, mille jaoks tuleb kasutada erinevat õiguslikku alust. (32) Keskdepositoorium, kes kavatseb põhiteenuse osutamise anda edasi kolmandale isikule või osutada uut põhiteenust või kõrvalteenust, mida ei ole käesolevas määruses loetletud, korraldada teist väärtpaberiarveldussüsteemi, kasutada teist arveldusagenti või luua märkimisväärsete riskidega seotud keskdepositooriumidevahelise ühenduse, peaks taotlema selleks tegevusluba menetluse kohaselt, mis on sama kui esmase tegevusloa taotlemise puhul, välja arvatud nõue, et pädev asutus peaks taotlevale keskdepositooriumile teatama kolme kuu jooksul, kas tegevusluba on antud või on sellest keeldutud. Siiski ei peaks selliste keskdepositooriumidevaheliste ühenduste puhul, millega märkimisväärseid riske ei kaasne, või nende keskdepositooriumide koostalitlusvõimeliste ühenduste puhul, mis annavad kõnealuste ühendustega seotud teenuste osutamise edasi avaliku sektori asutustele, näiteks EKPSi liikmetele, eelnevat tegevusluba taotlema, kuid asjaomased keskdepositooriumid peaksid neist teatama oma pädevatele asutustele. (33) Kui keskdepositoorium kavatseb laiendada oma teenuseid käesolevas määruses selgesõnaliselt loetletud pangandusvälistele kõrvalteenustele, millega ei kaasne keskdepositooriumi riskiprofiili suurenemist, peaks tal olema võimalik seda teha, kui ta on päritoluliikmesriigi pädevat asutust eelnevalt teavitanud. (34) Kolmandates riikides registreeritud keskdepositooriumidel peaks olema võimalik liidus oma teenuseid pakkuda, sealhulgas filiaali rajamise kaudu. Selleks et tagada kolmandas riigis registreeritud keskdepositooriumide poolt osutatavate keskdepositooriumi teenuste turvalisuse asjakohane tase, peaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve neid keskdepositooriume tunnustama, kui nad kavatsevad osutada teatavaid käesolevas määruses loetletud teenuseid või rajada liidus filiaali. Kui sellist tunnustust ei saada, peaksid kolmandate riikide keskdepositooriumid saama luua ühendusi liidus registreeritud keskdepositooriumidega, tingimusel et asjaomane pädev asutus ei ole selle vastu. Finantsturgude ülemaailmse olemuse tõttu on Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kõige õigem asutus tunnustama kolmanda riigi keskdepositooriume. ►C1 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel peaks olema võimalik kolmanda riigi keskdepositooriume tunnustada üksnes juhul, kui komisjon otsustab, et neile kehtiv õigus- ja järelevalveraamistik on tegelikult samaväärne käesolevas määruses sätestatud raamistikuga, kui nad on oma registreerimisjärgses riigis saanud tegevusloa ning on seal allutatud tõhusale järelevalvele ja järelevaatamisele ning kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja keskdepositooriumide pädevate asutuste ja kaasatud asutuste vahel on sõlmitud koostöökokkulepe. ◄ Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tunnustuse eelduseks peaks seega olema samaväärne tõhus liidus registreeritud ja käesoleva määruse alusel tegevusloa saanud keskdepositooriumidele kohaldatava usaldatavusnõuete õigusraamistikuga tunnustamine. (35) Võttes arvesse keskdepositooriumide ja nende osutatavate teenuste keerukust ja süsteemsust, peaksid läbipaistvad juhtimiseeskirjad tagama, et kõrgem juhtkond, juhtorgani liikmed, aktsionärid ja liikmed, kellel on võimalik direktiivi 2013/34/EL tähenduses omada kontrolli keskdepositooriumi tegevuse üle, oleksid võimelised tagama keskdepositooriumi nõuetekohase ja usaldusväärse juhtimise. (36) Liikmesriigiti kasutatakse erinevaid juhtimisstruktuure. Enamikul juhtudest kasutatakse ühe- või kahetasandilist juhtimisstruktuuri. Käesolevas direktiivis kasutatud mõistete eesmärk on hõlmata kõiki olemasolevaid struktuure, eelistamata nendest ühtki konkreetset. Need on puhtalt funktsionaalsed määratlused, eesmärgiga sätestada eeskirjad, mille eesmärk on teatav konkreetne tulemus, sõltumata liikmesriigis ettevõtjale kohaldatavast äriühinguõigusest. Seetõttu ei tohiks mõisted mõjutada siseriikliku äriühinguõiguse kohast üldist pädevuste jaotumist. (37) Läbipaistvad juhtimiseeskirjad peaksid tagama, et arvesse võetakse ühelt poolt aktsionäride, juhtkonna ja keskdepositooriumi töötajate huve ning teiselt poolt nende kasutajate huve, kellele keskdepositooriumid lõpuks teenuseid osutavad. Neid juhtimiseeskirju tuleks kohaldada, piiramata keskdepositooriumi poolt valitud omandiõiguse mudeli rakendamist. Iga keskdepositooriumi korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemi jaoks tuleks luua kasutajate komitee, et anda kasutajatele võimalus keskdepositooriumi juhtorganit neid puudutavates põhiküsimustes nõustada, ning neile tuleks anda oma ülesannete täitmiseks vajalikud vahendid. Kasutajate komitees peaksid olema esindatud keskdepositooriumide eri kasutajate, sealhulgas erinevat liiki väärtpaberite omanike huvid. (38) Keskdepositooriumidel peaks olema võimalik oma teenuste osutamine edasi anda, tingimusel et ohjatakse sellise edasiandmisega kaasnevaid riske. Võttes arvesse keskdepositooriumile pandud ülesannete olulisust, tuleks käesolevas määruses sätestada, et keskdepositoorium ei või oma vastutust üle kanda kolmandatele isikutele, neile lepingu alusel oma tegevusi edasi andes. ►C1 Selliste tegevuste edasiandmisele peaksid kehtima ranged tingimused, mis säilitavad keskdepositooriumi vastutuse oma tegevuse eest ning tagavad, et järelevalve keskdepositooriumide üle ja nende järelevaatamine ei nõrgene. ◄ Teatavatel juhtudel peaks olema võimalik teha kõnealustest nõuetest erand juhul, kui keskdepositoorium annab oma tegevuse edasi avaliku sektori asutustele. (39) Käesolev määrus ei tohiks takistada väärtpaberite otsese hoidmise süsteeme lubavatel liikmesriikidel nägemast oma riigisiseses õiguses ette, et muud isikud kui keskdepositooriumid täidavad või võivad täita teatavaid ülesandeid, mida mõnda muud liiki väärtpaberite hoidmise süsteemi puhul täidavad tavaliselt keskdepositooriumid, ning täpsustamast seda, kuidas neid ülesandeid tuleks täita. Eelkõige registreerivad mõnes liikmesriigis kontohaldurid või keskdepositooriumi korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemide liikmed registrikanded keskdepositooriumi hoitavatele väärtpaberikontodele, ilma et nad oleksid ise tingimata kontohaldurid. Võttes arvesse õiguskindluse vajadust keskdepositooriumi tasandil kontodele registreeritud registrikannete puhul, tuleks käesolevas määruses tunnustada selliste muude isikute konkreetset rolli. Seetõttu peaks teatavatel eritingimustel ja õiguslikult sätestatud rangete eeskirjade alusel olema võimalik vastutust keskdepositooriumi ja asjaomase muu isiku vahel jagada või näha ette kõnealuse muu isiku ainuvastutus teatavate aspektide eest seoses väärtpaberikontode hoidmisega kõige kõrgemal tasandil, tingimusel et sellise muu isiku suhtes kohaldatakse asjakohaseid eeskirju ja järelevalvet. Vastutuse jagamise ulatust ei tohiks piirata. (40) Äritegevuse reeglid peaksid tagama keskdepositooriumide ja nende kasutajate suhetes läbipaistvuse. Eelkõige peaksid keskdepositooriumi kriteeriumid väärtpaberiarveldussüsteemis osalemiseks olema avalikud, läbipaistvad, objektiivsed ja mittediskrimineerivad ning lubama liikmete juurdepääsu piirata üksnes nendega seotud riskide alusel. Pädevatel asutustel peaks olema võimalik kasutada kiireid ja asjakohaseid õiguskaitsevahendeid, kui keskdepositooriumid põhjendamatult keelduvad liikmetele teenuste osutamisest. Keskdepositooriumid peaks oma teenuste hinnad ja tasud avalikustama. Keskdepositooriumide teenustele avatud ja mittediskrimineeriva juurdepääsu huvides ning võttes arvesse olulist turujõudu, mis keskdepositooriumidel oma vastava liikmesriigi territooriumil endiselt on, ei tohiks keskdepositooriumide hinnapoliitika nende põhiteenuste puhul avaldatust erineda ning keskdepositooriumil peaksid olema eraldi kontod iga tema põhiteenusega ja iga kõrvalteenusega seotud kulude ja tulude jaoks. Kõnealused osalemist käsitlevad sätted täiendavad ja tugevdavad turuosaliste õigust kasutada arveldussüsteemi teises liikmesriigis, nagu on sätestatud direktiivis 2014/65/EL. (41) Keskdepositooriumid peaksid kasutama oma liikmete ja seotud turuinfrastruktuuridega toimuvas teabevahetuses asjakohaseid rahvusvahelisi avatud teabevahetusmenetlusi ning sõnumivahetuse ja võrdlusandmete standardeid, et hõlbustada tõhusat kirjendamist, arveldamist ja maksmist. (42) Võttes arvesse väärtpaberiarveldussüsteemide keskset rolli finantsturgudel, peaksid keskdepositooriumid teenuste osutamisel püüdma igati tagada väärtpaberitehingute õigeaegse arvelduse ja väärtpaberiemissioonide terviklikkuse. Käesolev määrus ei tohiks mõjutada liikmesriikide õigust, mis reguleerib väärtpabereid ja väärtpaberiemissioonide terviklikkust säilitavat korda. Keskdepositooriumide liikmete vara ja nende klientide vara kaitse tugevdamiseks peaks käesoleva määrusega siiski nõudma, et keskdepositooriumid eristaksid oma liikmetele hoitavaid väärtpaberikontosid ning võimaldaksid taotluse korral täiendavalt oma liikmete klientide kontode eristamist, mida mõnel juhul võidakse pakkuda suurema tasu eest, mida kannaksid liikmete kliendid, kes täiendavat eristamist soovivad. Tuleks nõuda, et keskdepositooriumid ja nende liikmed pakuksid nii klientide koonderistamise kui ka üksikklientide eristamise võimalust, nii et klientidel oleks võimalik valida kontode eristamise tase, mida nad peavad oma vajadustele vastavaks. Sellest nõudest peaks erandi tegema ainult siis, kui muude avaliku korra nõuete tõttu, eelkõige seoses maksude tõhusa ja läbipaistva kogumisega, nõutakse keskdepositooriumilt ja selle liikmetelt üksikklientide eristamise pakkumist selle liikmesriigi kodanike ja residentide ning selles liikmesriigis asutatud juriidiliste isikute puhul, kus käesoleva määruse jõustumise kuupäeval oli selline üksikklientide eristamine nõutav selle liikmesriigi õiguse kohaselt, mille alusel on väärtpaberid emiteeritud, ning seda ainult asjaomase liikmesriigi kodanike, residentide ja selles asutatud juriidiliste isikute puhul. Keskdepositooriumid peaksid tagama, et kõnealuseid nõudeid kohaldatakse eraldi iga nende korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemi suhtes. Ilma et see piiraks kõrvalteenuseid käsitlevate sätete kohaldamist, peaksid keskdepositooriumid oma arvel mitte kasutama oma liikmele kuuluvaid väärtpabereid, välja arvatud juhul, kui asjaomane liige on seda sõnaselgelt lubanud, ning nad ei peaks oma arvel muul viisil kasutama neile mittekuuluvaid väärtpabereid. Lisaks peaks keskdepositoorium nõudma, et liikmed saaksid vajaliku eelneva nõusoleku oma klientidelt. (43) Direktiiviga 98/26/EÜ nähakse ette, et ülekandekorraldused, mis sisestatakse väärtpaberiarveldussüsteemidesse nende süsteemide eeskirjade kohaselt, peaksid olema õiguslikult täitmisele pööratavad ja kolmandatele isikutele siduvad. Ent kuna direktiivis 98/26/EÜ ei osutata konkreetselt keskdepositooriumidele, mis korraldavad väärtpaberiarveldussüsteeme, peaks käesolev määrus selguse huvides nõudma, et keskdepositooriumid määraksid kindlaks aja või ajad, mil ülekandekorraldus on nende süsteemidesse sisestatud ning muutub kõnealuse direktiivi nõuete kohaselt tagasivõetamatuks. Lisaks peaksid keskdepositooriumid õiguskindluse suurendamiseks oma liikmetele teatama aja, mil väärtpaberite ja raha ülekandmine väärtpaberiarveldussüsteemis on õiguslikult täitmisele pööratav ja kolmandatele isikutele siduv kooskõlas riigisisese õigusega. Samuti peaksid keskdepositooriumid astuma mõistlikke samme, tagamaks et väärtpaberite ja raha ülekanded on õiguslikult täitmisele pööratavad ja kolmandatele isikutele siduvad hiljemalt tegeliku arvelduspäeva lõpuks pangapäeva tähenduses. (44) Et vältida arveldusagendi maksejõuetusest tulenevaid arveldusriske, peaks keskdepositoorium arveldama, kui see on praktiline ja võimalik, väärtpaberitehingute raha poole läbi kontode, mis on avatud keskpanga juures. Kui see ei ole praktiline ega võimalik, peaks keskdepositoorium suutma arveldada läbi kontode, mis on avatud krediidiasutuse juures, mis on asutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL ( 14 ) tingimuste kohaselt ning mille suhtes kohaldatakse käesoleva määruse IV jaotises sätestatud tegevusloa taotlemise erimenetlust ja usaldatavusnõudeid. (45) Arvelduse kõrval krediidi- ja likviidsusriskidega seotud pangateenuste osutamine peaks olema lubatud ainult nendele keskdepositooriumidele või need tuleks edasi anda ainult sellistele üksustele, kellel on lubatud osutada keskdepositooriumi tegevuse kõrval pangateenuseid, nagu on sätestatud käesolevas määruses. (46) Selleks et tagada kontsernis nii keskdepositooriumi teenuste kui ka pangateenuste osutamisest tulenev sääst, ei tohiks käesoleva määruse nõuded piirata krediidiasutuste õigust kuuluda keskdepositooriumiga samasse kontserni. On asjakohane kehtestada kord, mille kohaselt keskdepositooriumidele võiks anda loa osutada kõrvalteenuseid oma liikmetele ja muudele üksustele sama juriidilise isiku kaudu või eraldiseisva juriidilise isiku kaudu, kes võib kuuluda samasse kontserni ja olla tegelikult sama emaettevõtja kontrollitav või mitte. Kui krediidiasutus, mis ei ole keskpank, tegutseb arveldusagendina, peaks krediidiasutus suutma osutada keskdepositooriumi liikmetele käesolevas määruses sätestatud teenuseid, mis on hõlmatud tegevusloaga, kuid krediidiasutuse maksejõuetusest arveldussüsteemidele tulenevate riskide piiramiseks ei tohiks ta osutada muid pangateenuseid sama juriidilise isiku kaudu. (47) Kuna direktiivis 2013/36/EL ei käsitleta konkreetselt päevasiseseid krediidi- ja likviidsusriske, mis tulenevad arvelduse kõrval pangateenuste osutamisest, tuleks ka selliseid teenuseid osutavate krediidiasutuste ja keskdepositooriumide suhtes kohaldada krediidi- ja likviidsusriski maandamiseks rangemaid nõudeid, sealhulgas riskipõhist täiendavat kapitalinõuet, mis võtab arvesse asjaomaseid riske. Sellised rangemad nõuded krediidi- ja likviidsusriski maandamiseks peaksid järgima finantsturu infrastruktuuride ülemaailmseid standardeid ja Baseli pangajärelevalve komitee poolt 2013. aasta aprillis avaldatud dokumendis „Monitoring tools for intraday liquidity management” esitatud põhimõtteid. (48) Mõne keskdepositooriumi suhtes, kes tegutsevad ka krediidiasutusena, kohaldatakse krediidiasutustele omaseid omavahendite ja aruandlusnõudeid, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 575/2013 ( 15 ) ja direktiivis 2013/36/EL. Arvestades selliste keskdepositooriumide süsteemset tähtsust, on asjakohane näha ette, et kohaldada tuleks liidu õiguses sätestatud kõige rangemaid nõudeid, et vältida mitmesuguste liidu õigusnormide kumulatiivset kohaldamist, näiteks seoses omavahendite nõuete täitmisest teavitamisega. Igas valdkonnas, mille puhul on tehtud kindlaks nõuete võimalik dubleerimine, peaksid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1093/2010 ( 16 ) asutatud Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve) (edaspidi „Euroopa Pangandusjärelevalve”) ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitama arvamuse liidu õigusaktide asjakohase kohaldamise kohta kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 ja määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 34. (49) Lisaks määruses (EL) nr 575/2013 ja direktiivis 2013/36/EL sätestatud omavahendite nõuetele tuleks krediidiasutuste ja keskdepositooriumide suhtes kohaldada täiendavaid kapitalinõudeid, mis võtavad arvesse riske, näiteks krediidi- ja likviidsusriske, mis tulenevad päevasisese krediidi võimaldamisest muu hulgas väärtpaberiarveldussüsteemi liikmetele või teistele keskdepositooriumi teenuste kasutajatele. (50) Et tagada krediidi- ja likviidsusriskide maandamiseks võetavate erimeetmete täielik järgimine, peaksid pädevad asutused saama nõuda, et keskdepositoorium määraks rohkem kui ühe krediidiasutuse, kui pädevad asutused on võimelised olemasolevate tõendite alusel tõendama, et krediidiasutuse krediidi- ja likviidsusriskide kontsentreerumine ei ole täielikult maandatud. Samas peaks rohkem kui ühe krediidiasutuse saama määrata ka keskdepositoorium ise. (51) Järelevalve selle üle, kas määratud krediidiasutus või keskdepositoorium, kellel on lubatud osutada arvelduse kõrval pangateenuseid, täidavad määruse (EL) nr 575/2013 ja direktiivi 2013/36/EL nõudeid ning käesoleva määruse eriomaseid usaldatavusnõudeid, tuleks usaldada määruses (EL) nr 575/2013 osutatud pädevatele asutustele. Järelevalvestandardite ühtse kohaldamise tagamiseks on soovitav, et nende keskdepositooriumide pangateenuste üle, mille ulatus ja iseloom kujutab endast liidu finantsstabiilsusele märkimisväärset riski, teostaks järelevalvet otse Euroopa Keskpank vastavalt krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikat kajastavale nõukogu määrusele (EL) nr 1024/2013 ( 17 ). Käesolev määrus ei tohiks piirata nõukogu määruse (EL) nr 1024/2013 kohaldamist. (52) Krediidiasutus või keskdepositoorium, millel on lubatud arvelduse kõrval osutada pangateenuseid, peaks järgima kõiki krediidiasutuste suhtes kohaldatavaid praeguseid ja tulevasi liidu seadusandlikke akte. Käesolev määrus ei tohiks piirata direktiivi 2014/59/EL ega ühegi liidu tulevase seadusandliku akti kohaldamist seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute ja muude finantseerimisasutuste finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistikuga. (53) Selleks et tagada keskdepositooriumide poolt osutatavate teenuste piisav turvalisus ja järjepidevus, tuleks keskdepositooriumile kohaldada sellele eriomaseid ühtseid ja otsekohaldatavaid usaldatavus- ja kapitalinõudeid, millega leevendatakse nende õiguslikke, operatsiooni- ja investeerimisriske. (54) Keskdepositooriumidevahelisi ühendusi käsitlevate kokkulepete turvalisusele tuleks kohaldada erinõudeid, et võimaldada keskdepositooriumide liikmetele juurdepääsu teistele väärtpaberiarveldussüsteemidele. Panganduskõrvalteenuste osutamine eraldi juriidilise isiku kaudu ei peaks takistama keskdepositooriumidel selliseid teenuseid kasutada, eriti kui nad on teise keskdepositooriumi korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemi liikmed. On eriti oluline, et ühendustega kaasnevad võimalikud riskid, nt krediidi-, likviidsus-, organisatsioonilised või mis tahes muud keskdepositooriumi jaoks olulised riskid, oleksid täielikult maandatud. Koostalitlusvõimeliste ühenduste puhul on oluline, et ühendatud väärtpaberiarveldussüsteemides oleksid ülekandekorralduste süsteemis registreerimise ja nende tagasivõetamatuks muutumise ajad identsed ning et need süsteemid kasutaksid ühesuguseid eeskirju väärtpaberite ja raha ülekandmise lõplikkuse aja kindlaksmääramiseks. Samu põhimõtteid tuleks kohaldada keskdepositooriumidele, mis kasutavad arvelduse ühtset IT-infrastruktuuri. (55) Selleks et pädevad asutused saaksid teostada keskdepositooriumide tegevuse üle tõhusat järelevalvet, peaks keskdepositooriumidele kohaldama rangeid andmete säilitamise nõudeid. Keskdepositoorium peaks vähemalt kümme aastat säilitama kõik dokumendid ja andmed kõigi teenuste kohta, mida ta võib osutada, sealhulgas tehinguandmed tagatise haldamise teenuste kohta, millega on seotud väärtpaberite repolepingute või väärtpaberite laenuks andmise lepingute korraldamine. Keskdepositooriumil võib olla vaja määrata kindlaks ühtne formaat, milles nende kliendid peavad tehinguandmed esitama, et oleks võimalik järgida andmete säilitamise nõudeid kooskõlas käesoleva määruse alusel vastu võetud asjakohaste regulatiivsete ja rakenduslike tehniliste standarditega. (56) Mitmes liikmesriigis näeb riigisisene õigus ette, et emitendid peavad teatavat tüüpi väärtpaberid, eelkõige aktsiad emiteerima riigi keskdepositooriumis. Selleks et kõrvaldada see takistus liidu kauplemisjärgse turu sujuvalt toimimiselt ning võimaldada emitendil valida kõige tõhusam viis oma väärtpaberite haldamiseks, peaks emitendil olema õigus valida väärtpaberite registreerimiseks mis tahes keskdepositoorium, mis on liidus registreeritud, ning kasutada mis tahes asjakohaseid keskdepositooriumi teenuseid. Kuna liikmesriikide äriühinguõiguse ühtlustamine jääb käesoleva määruse kohaldamisalast välja, tuleks riigisisest äriseadustikku või sarnast seadust, mille alusel väärtpabereid emiteeritakse, jätkuvalt kohaldada ning näha ette kord, et äriseadustiku või sarnaste seaduste nõudeid on võimalik täita, kui teostatakse õigust valida keskdepositoorium. Riigisisene äriseadustik ja sarnased seadused, mille alusel väärtpabereid emiteeritakse, reguleerivad suhteid väärtpaberite emitendi ja nende omanike või kolmandate isikute vahel ning nende väärtpaberitega seonduvaid õigusi ja kohustusi, näiteks hääleõigust, dividende ja korporatiivseid sündmusi. Emitendile teenuste osutamisest keeldumine peaks olema lubatud ainult põhjaliku riskihinnangu põhjal või siis, kui asjaomane keskdepositoorium ei osuta emiteerimisteenust asjaomase liikmesriigi äriseadustiku või sarnase seaduse alusel emiteeritavate väärtpaberite puhul. Pädevatel asutustel peaks olema võimalik võtta kiireid ja sobivaid parandusmeetmeid, kui keskdepositoorium peaks põhjendamatult keelduma emitendile teenuste osutamisest. (57) Pidades silmas piiriüleste väärtpaberivalduste ja -ülekannete suurenemist, millele aitab kaasa käesolev määrus, on väga oluline, et kiiresti kehtestataks selged eeskirjad õiguse kohta, mida kohaldatakse nende väärtpaberite omandiõigusele, mida hoitakse keskdepositooriumis peetavatel kontodel. See on siiski käesoleva määruse kohaldamisala ületav horisontaalne küsimus, mida võiks käsitleda tulevastes liidu seadusandlikes aktides. (58) 7. novembri 2006. aasta Euroopa kliiringu ja arvelduse tegevusjuhendiga loodi vabatahtlik raamistik, et võimaldada vastastikust juurdepääsu keskdepositooriumide ja muude turuinfrastruktuuride vahel. Kauplemisjärgne sektor jääb riigiti siiski killustatuks, mis muudab piiriülese kauplemise põhjendamatult kulukaks. Vaja on kehtestada ühtsed tingimused keskdepositooriumidevaheliste ühenduste kohta ning vastastikuse juurdepääsu kohta keskdepositooriumide ja muude turuinfrastruktuuride vahel. Et keskdepositooriumid saaksid oma liikmetele pakkuda juurdepääsu muudele turgudele, peaks nende liikmetel olema õigus saada teise keskdepositooriumi liikmeks või taotleda, et teine keskdepositoorium töötaks välja erifunktsioonid juurdepääsu saamiseks. Sellist juurdepääsu tuleks võimaldada ausatel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel ning selle andmisest võiks keelduda ainult juhul, kui see ohustaks finantsturgude sujuvat ja nõuetekohast toimimist või põhjustaks süsteemset riski. Pädevatel asutustel peaks olema võimalik võtta kiireid ja asjakohaseid parandusmeetmeid, kui keskdepositoorium põhjendamatult keeldub teisele keskdepositooriumile juurdepääsu andmisest. Kui keskdepositooriumidevahelised ühendused võivad arveldusele tekitada märkimisväärset riski, peaks nendele kohaldama asjaomaste pädevate asutuste antava tegevusloa nõuet ja tugevdatud järelevalvet. (59) Keskdepositooriumil peaks olema juurdepääs keskse vastaspoole või kauplemiskoha tehinguvoogudele ja nendel turuinfrastruktuuridel peaks olema juurdepääs keskdepositooriumi korraldatavatele väärtpaberiarveldussüsteemile. Sellisest juurdepääsu andmisest võib keelduda ainult siis, kui see ohustaks finantsturgude sujuvat ja nõuetekohast toimimist või põhjustaks süsteemset riski, ning seda ei saa keelata turuosa kaotamise põhjendusel. (60) Pädevatel asutustel peaks olema võimalik võtta kiireid ja asjakohaseid parandusmeetmeid, kui keskdepositoorium või turuinfrastruktuur põhjendamatult keeldub oma teenustele juurdepääsu andmisest. Käesoleva määrusega täiendatakse määruses (EL) nr 648/2012 ja määruses (EL) nr 600/2014 kehtestatud kauplemiskohtade, kesksete vastaspoolte ja keskdepositooriumide vahel sõlmitavaid juurdepääsu kokkuleppeid, mis on vajalik, et luua konkurentsivõimeline kauplemisjärgsete teenuste siseturg. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja komisjon peaksid ka edaspidi kauplemisjärgse infrastruktuuri arengut tähelepanelikult jälgima ning komisjon peaks vajaduse korral sekkuma, et ennetada konkurentsimoonutuste ilmnemist siseturul. (61) Finantssektori usaldatavusnõuete ja tegevusnõuete õigusraamistik peaks toetuma tugevale järelevalve- ja karistuste kohaldamise korrale. Selleks peaksid järelevalveasutustel olema tegutsemiseks piisavad õigused ning nad peaksid saama tugineda hoiatavale karistuste kohaldamise korrale, mida tuleb rakendada mis tahes ebaseadusliku tegevuse korral. Komisjoni 8. detsembri 2010. aasta teatises „Sanktsioonide tõhustamine finantsteenuste sektoris” vaadati läbi kehtivad karistuste kohaldamise pädevused ja nende praktiline rakendamine, et edendada karistuste ühtlustamist eri järelevalvetoimingute puhul. (62) Seega selleks et tagada, et keskdepositooriumid, arveldusagentideks määratud krediidiasutused, nende juhtorganite liikmed ja muud nende äritegevust tegelikult kontrollivad isikud või mis tahes muud isikud tegelikult täidaksid käesoleva määruse nõudeid, peaksid pädevad asutused saama kohaldada halduskaristusi ja muid haldusmeetmeid, mis on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. (63) Et tagada karistuste hoiatav mõju ja ühtne kohaldamine kõigis liikmesriikides, tuleks käesoleva määrusega sätestada nende peamiste halduskaristuste ja muude haldusmeetmete loetelu, mis peavad pädevatele asutustele olema kättesaadavad, et rakendada neid kõigi juriidiliste või füüsiliste isikute suhtes, kes on vastutavad õigusrikkumise eest, samuti põhikriteeriumide loetelu, mille alusel määrata kindlaks kõnealuste halduskaristuste ja muude haldusmeetmete tase ja liik, ning rahaliste halduskaristuste suurus. Haldustrahvide puhul tuleks arvesse võtta selliseid tegureid nagu õigusrikkumisest saadud tuvastatud rahaline kasu, õigusrikkumise raskusaste ja kestus, kõik raskendavad või leevendavad tegurid, haldustrahvi hoiatava mõju vajalikkus ja vajaduse korral haldustrahvi vähendamine pädeva asutusega koostöö tegemise eest. Karistuste kohaldamisel ja avalikustamisel tuleks austada Euroopa Liidu põhiõiguste hartas (edaspidi „harta”) sätestatud põhiõigusi, eelkõige õigust era- ja perekonnaelu austamisele (artikkel 7), õigust isikuandmete kaitsele (artikkel 8) ning õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele (artikkel 47). (64) Võimalike õigusrikkumiste tuvastamiseks tuleks kehtestada tõhus kord, et julgustada käesoleva määruse võimalikest või tegelikest rikkumistest pädevatele asutustele teatama. Kõnealune kord peaks hõlmama asjakohaseid tagatisi käesoleva määruse võimalikest või tegelikest rikkumistest teatavatele isikutele ning arvatavatele õigusrikkujatele. Tuleks kehtestada asjakohased menetlused, mis austavad arvatava õigusrikkuja õigust isikuandmete kaitsele, õigust kaitsele ja ärakuulamisele enne teda käsitleva lõpliku otsuse vastuvõtmist ning õigust tõhusale õiguskaitsevahendile kohtus mis tahes otsuse või meetme puhul, mis kõnealust isikut mõjutab. (65) Käesolev määrus ei tohiks piirata liikmesriikide kriminaalkaristusi käsitlevate õigusaktide sätete kohaldamist. (66) Käesoleva määruse alusel liikmesriikides isikuandmete töötlemise suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ ( 18 ). Isikuandmete vahetamine või edastamine liikmesriikide pädevate asutuste vahel peaks toimuma direktiiviga 95/46/EÜ kehtestatud isikuandmete edastamise eeskirjade kohaselt. Käesoleva määruse kohast isikuandmete töötlemist Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt reguleerib Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 45/2001 ( 19 ). Igasuguste isikuandmete vahetamine või edastamine Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt peaks toimuma kooskõlas määruses (EÜ) nr 45/2001 sätestatud isikuandmete edastamise eeskirjadega. (67) Käesolev määrus järgib põhiõigusi ja eelkõige hartas tunnustatud põhimõtteid, eelkõige õigust era- ja perekonnaelu austamisele, õigust isikuandmete kaitsele, õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele, õigust mitte saada süüdi mõistetud ja karistatud sama süüteo eest rohkem kui üks kord ja ettevõtlusvabadust ning seda tuleb rakendada kõnealuste õiguste ja põhimõtete kohaselt. (68) Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel peaks olema keskne roll käesoleva määruse kohaldamisel, tagades liidu eeskirjade ühtse kohaldamise liikmesriikide pädevate asutuste poolt ning lahendades nendevahelised erimeelsused. (69) Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaks esitama komisjonile igal aastal aruande, milles hinnatakse suundumusi ja riske käesoleva määrusega hõlmatud turgudel. Nendes aruannetes tuleks hinnata vähemalt arvelduse tõhusust, isearveldust, teenuste piiriülest osutamist, juurdepääsuõiguste andmisest keeldumise põhjuseid ja muid olulisi takistusi konkurentsile kauplemisjärgsete finantsteenuste osutamisel, sealhulgas takistusi, mis tulenevad litsentsisüsteemi ebaasjakohasest kasutamisest, arvelduse ebaõnnestumise korral kohaldatavate lepingutrahvide asjakohasust, eelkõige vajadust täiendava paindlikkuse järele arvelduse ebaõnnestumise korral kohaldatavate karistuste puhul seoses mittelikviidsete finantsinstrumentidega, tsiviilvastutust käsitlevate liikmesriikide õigusnormide kohaldamist keskdepositooriumi tekitatud kahju puhul, panganduskõrvalteenuste osutamise tingimusi, liikmete väärtpaberite ja nende klientide väärtpaberite kaitse nõudeid ning karistuste korda ja vajaduse korral soovitusi ennetus- või parandusmeetmete võtmiseks. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaks asjakohase aja jooksul ning kooskõlas määrusega (EL) nr 1095/2010 läbi viima ka vastastikuseid eksperdihindamisi, mis hõlmavad pädevate asutuste käesoleva määruse kohast tegevust. Arvestades keskdepositooriumide süsteemset tähtsust ning asjaolu, et neid reguleeritakse liidu tasandil esmakordselt, on asjakohane nõuda selliste vastastikuste eksperdihindamiste korraldamist esialgu vähemalt iga kolme aasta tagant seoses nende keskdepositooriumide üle järelevalve teostamisega, mis kasutavad vabadust osutada teenuseid või osaleda koostalitlusvõimelises ühenduses. (70) Kuna Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel on väärtpaberite ja väärtpaberiturgude valdkonnas põhjalikud eriteadmised, on tõhus ja asjakohane teha talle ülesandeks töötada komisjonile esitamiseks välja regulatiivsete ja rakenduslike tehniliste standardite eelnõu, mille puhul ei ole vaja kaaluda erinevaid poliitilisi võimalusi. Kui seda on täpsustatud, peaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegema tihedat koostööd ka EKPSi liikmete ja Euroopa Pangandusjärelevalvega. (71) Komisjonil peaks olema õigus võtta vastu regulatiivseid tehnilisi standardeid kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 ning määruse (EL) nr 1093/2010 ja määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14 seoses järgmisega: arveldusdistsipliini käsitlevate meetmete üksikasjad; isearveldust käsitlev aruandlus; keskdepositooriumi poolt tegevusloa taotluses esitatav teave ja muud elemendid; tingimused, mille alusel keskdepositooriumi pädev asutus võib heaks kiita selle osaluse teatava juriidilise isiku kapitalis; teave, mida eri ametiasutused esitavad üksteisele keskdepositooriumide üle teostatava järelevalve käigus; teave, mille tunnustust taotlev keskdepositoorium esitab oma taotluses Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele; keskdepositooriumi juhtimiskorra elemendid; keskdepositooriumi säilitatavate andmete üksikasjad; riskid, mida keskdepositoorium peab põhjaliku riskihinnangu koostamisel arvesse võtma ja pädev asutus juurdepääsu andmisest keeldumise põhjuste hindamisel arvesse võtma; menetluse elemendid seoses liikmete ja emitentide juurdepääsuga keskdepositooriumidele, keskdepositooriumide omavahelise juurdepääsuga ning keskdepositooriumide ja muude turuinfrastruktuuride vahelise juurdepääsuga; väärtpaberiemissiooni terviklikkuse säilitamiseks keskdepositooriumi võetavate meetmete üksikasjad; operatsiooni- ja investeerimisriskide ning keskdepositooriumidevahelistest ühendustest tulenevate riskide leevendamine; keskdepositooriumide kapitalinõuete üksikasjad; panganduskõrvalteenuste osutamiseks tegevusloa taotlemise üksikasjad; nende keskdepositooriumide ja määratud krediidiasutuste, kellel on lubatud osutada panganduskõrvalteenuseid, krediidi- ja likviidsusriski käsitlevate täiendavate kapitalinõuete ja usaldatavusnõuete üksikasjad. (72) Samuti peaks komisjonil olema õigus võtta rakendusaktiga vastu rakenduslikud tehnilised standardid vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 291 ning vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 15, et kehtestada standardvormid ja ankeedid isearvelduse aruandluseks; keskdepositooriumi tegevusloa taotlemiseks; keskdepositooriumide üle teostatava järelevalve eesmärgil eri pädevate asutuste vahel teabe edastamiseks; päritolu- ja vastuvõtva liikmesriigi ametiasutuste koostöökokkulepeteks; keskdepositooriumide säilitatavate andmete jaoks; menetluste jaoks juhul, kui liikmele või emitendile ei anta keskdepositooriumile juurdepääsu, kui keskdepositooriumid keelduvad üksteisele juurdepääsu andmast või kui vastastikust juurdepääsu ei anna keskdepositooriumid ja muud turuinfrastruktuurid; enne arveldusagendile tegevusloa andmist eri ametiasutustega konsulteerimiseks. (73) Saavutamaks käesoleva määruse eesmärgid, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et täpsustada konkreetseid üksikasju seoses mõne mõiste, arvelduse ebaõnnestumist põhjustavatele liikmetele määratavate rahatrahvide arvutamise parameetrite ning nende kriteeriumidega, mille alusel keskdepositooriumi tegevust vastuvõtvas liikmesriigis tuleks käsitada kõnealuses liikmesriigis olulist tähtsust omavana. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. (74) Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused otsuste tegemiseks kolmandate riikide eeskirjade hindamise kohta eesmärgiga tunnustada kolmanda riigi keskdepositooriume. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 ( 20 ). (75) Kolmandate riikide asjaomaste eeskirjade hindamisel tuleks võtta proportsionaalne, tulemuspõhine lähenemisviis, mis keskendub kooskõlale kohaldatavate liidu eeskirjade ja asjakohasel juhul rahvusvaheliste standardite vahel. Tunnustamine võib olla ka tingimuslik või ajutine, kui ei ole oluliste erinevustega valdkondi, millel oleks liidu turgudele eeldatavalt kahjulik mõju. (76) Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt kehtestada ühtsed nõuded arveldusele ja keskdepositooriumidele, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetme ulatuse tõttu saab paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. (77) Direktiivi 98/26/EÜ on vaja muuta, et viia see kooskõlla Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2010/78/EL, ( 21 ) mille kohaselt väärtpaberiarveldussüsteemidest ei teavitata enam komisjoni, vaid Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet. (78) Arvestades, et käesoleva määrusega ühtlustatakse liidu tasandil arvelduse ebaõnnestumiste ennetamiseks ja ebaõnnestumisega tegelemiseks võetavad meetmed ning et käesoleval määrusel on selliste meetmete kohaldamiseks laiem kohaldamisala kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusel (EL) nr 236/2012, ( 22 ) tuleb kõnealuse määruse artikkel 15 tunnistada kehtetuks. (79) Keskdepositooriumid tuleks vabastada direktiivi 2014/65/EL ja määruse (EL) nr 600/2014 kohaldamisest, kui nad osutavad teenuseid, mis on käesolevas määruses selgesõnaliselt loetletud. Selleks et siiski tagada, et mis tahes üksuste suhtes, kes osutavad investeerimisteenuseid ja tegelevad investeerimisega, kohaldataks direktiivi 2014/65/EL ja määrust (EL) nr 600/2014, ning selleks, et vältida konkurentsi moonutamist selliste teenuste eri liiki pakkujate vahel, on siiski vajalik nõuda, et direktiivi 2014/65/EL ja määruse (EL) nr 600/2014 nõudeid kohaldatakse nende keskdepositooriumide suhtes, mis osutavad investeerimisteenuseid ja tegelevad investeerimisega oma kõrvalteenuste osutamise käigus. (80) Käesolevas määruses sätestatud tegevuslubasid ja tunnustamist käsitlevate nõuete kohaldamine tuleks edasi lükata, et anda liidus või kolmandates riikides registreeritud keskdepositooriumidele piisavalt aega taotleda käesolevas määruses sätestatud tegevusluba või oma tegevuse tunnustamist. Kuni käesoleva määruse alusel otsuse tegemiseni keskdepositooriumile tegevusloa andmise või keskdepositooriumi ja selle tegevuse tunnustamise kohta, sealhulgas keskdepositooriumidevaheliste ühenduste kohta, peaks jätkuvalt kohaldama vastavaid riigisiseseid õigusnorme keskdepositooriumidele tegevusloa andmise ja nende tunnustamise kohta. (81) Samuti tuleb edasi lükata arveldusdistsipliini ning isearveldajate aruandluskohustuse nõuete kohaldamine seni, kuni on olemas kõik vajalikud delegeeritud ja rakendusaktid, mis täpsustavad neid nõudeid, samuti tuleb edasi lükata teatavate vabalt võõrandatavate väärtpaberite kohta registrikande tegemise nõude ja tehingute väärtpaberiarveldussüsteemides hiljemalt teisel pangapäeval pärast kauplemist arveldamise nõude kohaldamine, et anda kõnealuste nõuete täitmiseks piisavalt aega neile turuosalistele, kes omavad väärtpabereid paberkujul või kasutavad pikemat arveldusperioodi, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







I

JAOTIS

REGULEERIMISESE, KOHALDAMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1. Käesoleva määrusega kehtestatakse turvalise, tõhusa ja sujuva arvelduse edendamiseks ühtsed nõuded finantsinstrumentidega arveldamisele liidus ning väärtpaberite keskdepositooriumide (edaspidi „keskdepositoorium”) ülesehitust ja tegevust käsitlevad eeskirjad.

2. Kui käesoleva määrusega ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse seda kõigi finantsinstrumentide arvelduse ja keskdepositooriumide tegevuste suhtes.

3. Käesolev määrus ei piira teatavaid finantsinstrumente käsitleva liidu õiguse, eelkõige direktiivi 2003/87/EÜ kohaldamist.

4. Artikleid 10–20, 22–24, 27 ja artikli 28 lõiget 6, artikli 30 lõiget 4 ning artikleid 46 ja 47, IV jaotise sätteid ning nõuet anda pädevatele asutustele või kaasatud asutustele aru või nõuet täita käesoleva määruse alusel nende asutuste korraldusi ei kohaldata EKPSi liikmete suhtes, liikmesriikide muude ametiasutuste suhtes, kes sarnaseid ülesandeid täidavad, ja liikmesriikide avaliku sektori asutuste suhtes, kelle ülesanne on liidus valitsemissektori võla haldamine või sellesse sekkumine sellise keskdepositooriumi puhul, mida eespool nimetatud asutused otseselt juhivad sama juhtorgani vastutusel, millel on juurdepääs kõnealuste asutuste vahenditele ning mis ei ole eraldiseisev üksus.

Artikkel 2

Mõisted

1. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) „väärtpaberite keskdepositoorium” või „keskdepositoorium” – juriidiline isik, mis korraldab lisa A jao punktis 3 osutatud väärtpaberiarveldussüsteemi ja osutab vähemalt ühte lisa A jaos loetletud muudest põhiteenustest;

2) „kolmanda riigi keskdepositoorium” – kolmandas riigis registreeritud juriidiline isik, kes osutab lisa A jao punktis 3 osutatud põhiteenusele sarnast teenust ning vähemalt ühte lisa A jaos loetletud muudest põhiteenustest;

3) „immobiliseerimine” – paberkandjal väärtpaberite koondamine ühte keskdepositooriumisse sellisel viisil, mis võimaldab järgmised ülekanded teha registrikande alusel;

4) „elektrooniline vorm” – asjaolu, et finantsinstrumendid eksisteerivad ainult registrikandena;

5) „taotluse saanud keskdepositoorium” – keskdepositoorium, millele teine keskdepositoorium esitab taotluse teenustele juurdepääsu saamiseks keskdepositooriumidevahelise ühenduse kaudu;

6) „taotluse esitanud keskdepositoorium” – keskdepositoorium, mis taotleb juurdepääsu teise keskdepositooriumi teenustele keskdepositooriumidevahelise ühenduse kaudu;

7) „arveldus” – väärtpaberitehingu lõpuleviimine, sõltumata sellest, kus see sõlmiti, eesmärgiga täita kõnealuse tehingu poolte kohustused, kandes selleks üle raha või väärtpaberid või mõlemad;

8) „finantsinstrumendid” või „väärtpaberid” – direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 15 määratletud finantsinstrumendid;

9) „ülekandekorraldus” – direktiivi 98/26/EÜ artikli 2 punkti i teises taandes määratletud ülekandekorraldus;

10) „väärtpaberiarveldussüsteem” – süsteem vastavalt direktiivi 98/26/EÜ artikli 2 punkti a esimesele, teisele ja kolmandale taandele, mida ei korralda keskne vastaspool, ning mille tegevus kujutab endast ülekandekorralduste täitmist;

11) „isearveldaja” – mis tahes üksus, sealhulgas selline, mis on tegevusloa saanud vastavalt direktiivile 2013/36/EL või direktiivile 2014/65/EL, ning mis täidab ülekandekorraldusi kliendi nimel või oma arvel muul moel kui väärtpaberiarveldussüsteemi kaudu;

12) „kavandatud arvelduspäev” – kuupäev, mis on väärtpaberiarveldussüsteemi kantud arvelduse toimumise päevana ning mille suhtes väärtpaberitehingu pooled on kokku leppinud;

13) „arveldusperiood” – ajavahemik kauplemispäeva ja kavandatud arvelduspäeva vahel;

14) „pangapäev” – direktiivi 98/26/EÜ artikli 2 punktis n määratletud pangapäev;

15) „arvelduse ebaõnnestumine” – väärtpaberitehingu arvelduse mittetoimumine või osaline arveldamine kavandatud arvelduspäeval väärtpaberite või raha puudumise tõttu ning sõltumata selle taga peituvast põhjusest;

16) „keskne vastaspool” – määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 punktis 1 määratletud keskne vastaspool;

17) „pädev asutus” – iga liikmesriigi poolt vastavalt artiklile 11 määratud asutus, kui käesolevas määruses ei ole täpsustatud teisiti;

18) „kaasatud asutus” – artiklis 12 osutatud asutus;

19) „liige” – direktiivi 98/26/EÜ artikli 2 punktis f määratletud mis tahes osaleja, kes osaleb väärtpaberiarveldussüsteemis;

20) „osalus” – osalus direktiivi 2013/34/EL artikli 2 punkti 2 esimese lause tähenduses või ettevõtjas vähemalt 20 % hääleõiguse või kapitali otsene või kaudne omamine;

21) „kontroll” – direktiivi 2013/34/EL artiklis 22 kirjeldatud suhe kahe ettevõtja vahel;

22) „tütarettevõtja” – tütarettevõtja direktiivi 2013/34/EL artikli 2 lõike 10 ja artikli 22 tähenduses;

23) „päritoluliikmesriik” – liikmesriik, kus keskdepositoorium on registreeritud;

24) „vastuvõttev liikmesriik” – muu liikmesriik kui päritoluliikmesriik, kus keskdepositooriumil on filiaal või kus ta osutab keskdepositooriumi teenuseid;

25) „filiaal” – tegevuskoht, välja arvatud peakontor, mis on keskdepositooriumi osa, mis ei ole iseseisev juriidiline isik ja mis pakub keskdepositooriumi teenuseid, mille osutamiseks on keskdepositooriumile antud luba;

26) „liikme maksejõuetus” – olukord, kus liikme vastu on algatatud direktiivi 98/26/EÜ artikli 2 punktis j määratletud maksejõuetusmenetlus;

27) „väärtpaberiülekanne makse vastu” – väärtpaberite arveldamise kord, mis seob omavahel väärtpaberiülekande ja rahaülekande nii, et väärtpaber antakse üle vaid juhul, kui tehakse vastav rahaülekanne ja vastupidi;

28) „väärtpaberikonto” – konto, millel saab väärtpabereid krediteerida või debiteerida;

29) „keskdepositooriumidevaheline ühendus” – keskdepositooriumidevaheline kokkulepe, mille alusel ühest keskdepositooriumist saab teise keskdepositooriumi väärtpaberiarveldussüsteemi liige, et lihtsustada teise keskdepositooriumi liikmete väärtpaberite ülekandmist esimese liikmetele, või kokkulepe, mille alusel saab üks keskdepositoorium teisele keskdepositooriumile juurdepääsu vahendaja kaudu. Keskdepositooriumidevahelised ühendused hõlmavad standardühendust, kohandatud ühendust, kaudset ühendust ja koostalitlusvõimelist ühendust;

30) „standardühendus” – keskdepositooriumidevaheline ühendus, mille puhul ühest keskdepositooriumist saab teise keskdepositooriumi väärtpaberiarveldussüsteemi liige samadel tingimustel, mida kohaldatakse ka kõnealuse teise keskdepositoorium korraldatud väärtpaberiarveldussüsteemi kõigile teistele liikmetele;

31) „kohandatud ühendus” – keskdepositooriumidevaheline ühendus, mille puhul teise keskdepositooriumi väärtpaberiarveldussüsteemi liikmeks saanud keskdepositooriumile osutatakse täiendavaid eriteenuseid lisaks neile teenustele, mida asjaomane keskdepositoorium tavaliselt oma väärtpaberiarveldussüsteemi liikmetele osutab;

32) „kaudne ühendus” – kokkulepe keskdepositooriumi ja kolmanda isiku vahel, kes ei ole keskdepositoorium, kuid on teise keskdepositooriumi väärtpaberiarveldussüsteemi liige. Sellise ühenduse loob keskdepositoorium selleks, et hõlbustada väärtpaberite ülekandmist teise keskdepositooriumi liikmetelt oma liikmetele;

33) „koostalitlusvõimeline ühendus” – keskdepositooriumidevaheline ühendus, mille puhul keskdepositooriumid lepivad kokku tehniliste lahenduste vastastikuses sisseseadmises, et arveldada oma korraldatavates väärtpaberiarveldussüsteemides;

34) „rahvusvahelised avatud teabevahetusmenetlused ja -standardid” – rahvusvaheliselt tunnustatud standardid teabevahetusmenetlusteks, näiteks standardsed sõnumivormingud ja andmete esitusviisid, mis on õiglasel, avatud ja mittediskrimineerival alusel igale huvitatud isikule kättesaadavad;

35) „vabalt võõrandatav väärtpaber” – direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 44 määratletud vabalt võõrandatav väärtpaber;

36) „aktsia” – direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkti 44 alapunktis a määratletud väärtpaberid;

37) „rahaturuinstrument” – direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 17 määratletud rahaturuinstrument;

38) „ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate osakud” – direktiivi 2014/65/EL I lisa C jao punktis 3 osutatud ühisinvesteerimisettevõtjate osakud;

39) „lubatud heitkoguste väärtpaberid” – direktiivi 2014/65/EL I lisa C jao punktis 11 kirjeldatud lubatud heitkoguste väärtpaberid, välja arvatud lubatud heitkoguste väärtpaberitega seotud tuletisinstrumendid;

40) „reguleeritud turg” – direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 21 määratletud reguleeritud turg;

41) „mitmepoolne kauplemissüsteem” – direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 22 määratletud mitmepoolne kauplemissüsteem;

42) „kauplemiskoht” – direktiivi/2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 24 määratletud kauplemiskoht;

43) „arveldusagent” – direktiivi 98/26/EÜ artikli 2 punktis d määratletud arveldusagent;

44) „VKEde kasvuturg” – direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 12 määratletud VKEde kasvuturg;

45) „juhtorgan” – keskdepositooriumi organ või organid, mis on nimetatud ametisse kooskõlas liikmesriigi õigusega, on volitatud määrama keskdepositooriumi strateegiat, eesmärke ja üldist tegevussuunda ning kontrollib ja jälgib juhtimisotsuste tegemist ning millesse kuuluvad keskdepositooriumi äritegevust tegelikult suunavad isikud. Kui juhtorgan koosneb vastavalt riigisisesele õigusele mitmest konkreetsete ülesannetega organist, kohaldatakse käesoleva määruse nõudeid üksnes nende juhtorgani liikmete suhtes, kellele on riigisisese õigusega antud vastav vastutus;

46) „kõrgem juhtkond” – füüsilised isikud, kellel on keskdepositooriumis tegevjuhtimise funktsioon ning kes vastutavad keskdepositooriumi igapäevase juhtimise eest ning annavad juhtorganile selle kohta aru.

2. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 67 vastu delegeeritud õigusakte meetmete kohta, millega veelgi täpsustatakse lisa B jao punktides 1–4 loetletud pangandusväliseid kõrvalteenuseid ja lisa C jaos loetletud pangandusalaseid kõrvalteenuseid.







II

JAOTIS

VÄÄRTPABERIARVELDUS







I

PEATÜKK

Registrikanne

Artikkel 3

Registrikanne

1. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, tagab iga liidus registreeritud emitent, kes emiteerib või on emiteerinud vabalt võõrandatavaid väärtpabereid, mis on võetud kauplemisele või millega kaubeldakse kauplemiskohtades, selliste väärtpaberite kohta registrikande tegemise immobiliseerimise teel või väärtpaberite elektroonilises vormis emiteerimise järel.

2. Kui tehing vabalt võõrandatavate väärtpaberitega tehakse kauplemiskohas, tehakse nende väärtpaberite kohta keskdepositooriumis registrikanne kavandatud arvelduspäeval või enne seda, välja arvatud juhul, kui need on juba sel viisil registreeritud.

Kui vabalt võõrandatavad väärtpaberid kantakse üle vastavalt finantstagatiskokkuleppele, nagu on määratletud direktiivi 2002/47/EÜ artikli 2 lõike 1 punktis a, tehakse nende väärtpaberite kohta keskdepositooriumis registrikanne kavandatud arvelduspäeval või enne seda, välja arvatud juhul, kui need on juba sel viisil registreeritud.

Artikkel 4

Täitmise tagamine

1. Selle liikmesriigi ametiasutused, kus väärtpabereid emiteeriv emitent on registreeritud, tagavad artikli 3 lõike 1 kohaldamise.

2. Ametiasutused, mille pädevuses on teostada järelevalvet kauplemiskohtade üle, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/71/EÜ ( 23 ) artikli 21 lõike 1 kohaselt määratud pädevad asutused, tagavad käesoleva määruse artikli 3 lõike 2 esimese lõigu kohaldamise, kui käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 osutatud väärtpaberitega kaubeldakse kauplemiskohtades.

3. Direktiivi 2002/47/EÜ kohaldamise eest vastutavad liikmesriikide ametiasutused tagavad, et käesoleva määruse artikli 3 lõike 2 teist lõiku kohaldatakse, kui käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 osutatud väärtpaberid kantakse üle vastavalt direktiivi 2002/47/EÜ artikli 2 lõike 1 punktis a määratletud finantstagatiskokkuleppele.







II

PEATÜKK

Arveldusperiood

Artikkel 5

Kavandatud arvelduspäev

1. Väärtpaberiarveldussüsteemi iga liige, kes selles süsteemis enda või kolmanda isiku nimel teeb tehinguid vabalt võõrandatavate väärtpaberite, rahaturuinstrumentide, ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate osakute ja lubatud heitkoguste väärtpaberitega, arveldab need tehingud kavandatud arvelduspäeval.

2. Lõikes 1 osutatud vabalt võõrandatavate väärtpaberitega tehtavate tehingute puhul, mis tehakse kauplemiskohtades, on kavandatud arvelduspäev hiljemalt teine pangapäev pärast kauplemise toimumist. Seda nõuet ei kohaldata kauplemiskohtades tehtavate määratud vastaspoolega tehingute suhtes, kahepoolselt tehtavate tehingute suhtes, millest siiski teavitatakse kauplemiskohta, ja esimese tehingu suhtes, kui asjaomaste väärtpaberite kohta tuleb teha esmane registrikanne artikli 3 lõike 2 kohaselt.

3. Pädevad asutused tagavad lõike 1 kohaldamise.

Ametisutused, mille pädevuses on teostada järelevalvet kauplemiskohtade üle, tagavad lõike 2 kohaldamise.







III

PEATÜKK

Arveldusdistsipliin

Artikkel 6

Meetmed arvelduse ebaõnnestumise ennetamiseks

1. Kauplemiskohad seavad sisse protseduurid, mis võimaldavad kinnitada artikli 5 lõikes 1 osutatud finantsinstrumentide tehingute olulised üksikasjad nende tehingute tegemise kuupäeval.

2. Olenemata lõikes 1 sätestatud nõudest, võtavad direktiivi 2014/65/EL artikli 5 alusel tegevusloa saanud investeerimisühingud asjakohasel juhul meetmeid arvelduste ebaõnnestumise piiramiseks.

Sellised meetmed hõlmavad vähemalt direktiivi 2014/65/EL II lisas osutatud investeerimisühingu ja selle professionaalsete klientide vahelist kokkulepet, mis tagab, et teatatakse väärtpaberite eraldamisest tehingu tegemiseks, kinnitatakse eraldamine ning tingimuste vastuvõtmine või tagasilükkamine aegsasti enne kavandatud arvelduspäeva.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve annab tihedas koostöös EKPSi liikmetega vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 16 välja suunised kasutatavate standardprotseduuride ja sõnumivahetuse protokollide kohta käesoleva lõike teises lõigus osutatud nõuete järgimiseks.

3. Iga väärtpaberiarveldussüsteemi jaoks, mida keskdepositoorium korraldab, seab ta sisse protseduurid, mis hõlbustavad artikli 5 lõikes 1 osutatud finantsinstrumentidega tehtavate tehingute arveldamist kavandatud arvelduspäeval, tagades oma liikmetele minimaalse vastaspoole riski ja likviidsusriski ning arvelduste ebaõnnestumise madala määra. Keskdepositoorium soodustab varajast arveldamist kavandatud arvelduspäeval asjakohasel viisil.

4. Keskdepositoorium võtab iga oma korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemi puhul meetmeid, et ergutada ja stimuleerida tehingute õigeaegset arveldamist oma liikmete poolt. Keskdepositoorium nõuab oma liikmetelt tehingute arveldamist kavandatud arvelduspäeval.

5. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töötab tihedas koostöös EKPSi liikmetega välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et täpsustada meetmeid, mida investeerimisühingud peavad kasutusele võtma lõike 2 esimese lõigu kohaselt, üksikasju seoses lõikes 3 osutatud arveldust lihtsustavate protseduuridega ning lõikes 4 osutatud tehingute õigeaegset arveldamist ergutavate ja stimuleerivate meetmete üksikasju.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 18. juuniks 2015.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.

Artikkel 7

Meetmed arvelduse ebaõnnestumisega tegelemiseks

1. Iga väärtpaberiarveldussüsteemi jaoks, mida keskdepositoorium korraldab, loob ta süsteemi, mis jälgib artikli 5 lõikes 1 osutatud finantsinstrumentide arveldamise ebaõnnestumist. Ta esitab pädevale asutusele ja kaasatud asutustele korrapäraselt aruandeid arvelduse ebaõnnestumiste arvu ja üksikasjade kohta ning mis tahes muu asjakohase teabe, sealhulgas meetmed, mida keskdepositoorium ja selle liikmed kavatsevad võtta arvelduse õnnestumise parandamiseks. Keskdepositoorium avalikustab igal aastal kokkuvõtlikul ja anonüümsel kujul kõnealused aruanded. Pädevad asutused jagavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega asjakohast teavet arvelduse ebaõnnestumise juhtude kohta.

2. Keskdepositoorium seab iga väärtpaberiarveldussüsteemi jaoks, mida ta korraldab, sisse protseduuri, mis soodustaks artikli 5 lõikes 1 osutatud finantsinstrumentide selliste tehingute arveldamist, mida ei ole arveldatud kavandatud arvelduspäeval. Kõnealuse protseduuriga tagatakse karistussüsteem, mis on mõjus hoiatus arvelduse ebaõnnestumisi põhjustavatele liikmetele.

Enne esimeses lõigus osutatud protseduuride sisseseadmist konsulteerib keskdepositoorium asjaomaste kauplemiskohtade ja kesksete vastaspooltega, millele ta pakub arveldusteenuseid.

Esimeses lõigus osutatud karistussüsteem hõlmab rahatrahve arvelduse ebaõnnestumist põhjustavatele liikmetele („kohustusi mittetäitvad liikmed”). Rahatrahv arvutatakse iga pangapäeva kohta, mil tehingut pärast selle kavandatud arvelduspäeva teha ei õnnestu, kuni lõikes 3 osutatud asendusostu lõpuleviimiseni, kuid mitte kauem kui tegeliku arvelduspäevani. Rahatrahvid ei tohi kujuneda keskdepositooriumi tuluallikaks.

3. Ilma et see piiraks lõikes 2 osutatud karistussüsteemi ja õigust tehing kahepoolselt tühistada, algatatakse juhul, kui kohustusi mittetäitev liige ei edasta artikli 5 lõikes 1 osutatud finantsinstrumente neid saavale liikmele nelja pangapäeva jooksul pärast kavandatud arvelduspäeva („pikendusperiood”), asendusost, millega kõnealused instrumendid muutuvad arvelduseks kättesaadavaks ning kantakse asjakohase aja jooksul üle neid saavale liikmele.

Kui tehing on seotud finantsinstrumendiga, millega kaubeldakse VKEde kasvuturul, on pikendusperiood 15 päeva, välja arvatud juhul, kui VKEde kasvuturg otsustab kohaldada lühemat perioodi.

4. Lõikes 3 osutatud nõudest tehakse järgmised erandid:

a) vara liigi ja asjaomaste finantsinstrumentide likviidsuse põhjal võib pikendusperioodi pikendada neljalt pangapäevalt kuni kõige rohkem seitsme pangapäevani, kui lühem pikendusperiood mõjutaks asjaomaste finantsturgude sujuvat ja nõuetekohast toimimist;

b) mitmest tehingust koosneva operatsiooni, sealhulgas väärtpaberite repolepingute või väärtpaberite laenuks andmise lepingute puhul, ei kohaldata lõikes 3 osutatud asendusostu, kui sellise operatsiooni ajatelg on piisavalt lühike ja muudab asendusostu ebatõhusaks.

5. Ilma et see piiraks lõike 7 kohaldamist, ei kohaldata lõikes 4 osutatud erandeid aktsiatega tehtavate tehingute puhul, kui neid tehinguid kliirib keskne vastaspool.

6. Ilma et see piiraks lõikes 2 osutatud karistussüsteemi, tasub kohustusi mittetäitev liige juhul kui kauplemise ajal kokku lepitud aktsiate hind on kõrgem kui asendusostu sooritamise eest makstav hind, saajaliikmele vastava väärtuste vahe hiljemalt teisel pangapäeval pärast seda, kui finantsinstrumendid on asendusostu järel üle kantud.

7. Kui asendusost ebaõnnestub või ei osutu võimalikuks, võib saajaliige valida rahalise kompensatsiooni või lükata asendusostu sooritamine edasi asjakohasele hilisemale kuupäevale („edasilükkamise periood”). Kui asjaomaseid finantsinstrumente ei edastata saajaliikmele edasilükkamise perioodi lõpuks, tuleb maksta rahalist kompensatsiooni.

Rahalist kompensatsiooni makstakse saajaliikmele hiljemalt teisel pangapäeval pärast lõikes 3 osutatud asendusostu või, juhul kui otsustati edasilükkamise kasuks, siis edasilükkamise perioodi lõppu.

8. Kohustusi mittetäitev liige hüvitab asendusostu sooritavale üksusele kõik summad, mis on makstud kooskõlas lõigetega 3, 4 ja 5, sealhulgas asendusostu sooritamisest tulenevad tasud. Sellised tasud avaldatakse liikmetele selges vormis.

9. Keskdepositooriumid, kesksed vastaspooled ja kauplemiskohad seavad sisse protseduurid, mis võimaldavad neil oma vastava pädeva asutusega konsulteerides peatada iga liikme tegevus, kellel pidevalt ja süstemaatiliselt ei õnnestu üle anda artikli 5 lõikes 1 osutatud finantsinstrumente kavandatud arvelduspäeval, ning avalikustada tema isik üksnes pärast seda, kui kõnealusele liikmele on antud võimalus esitada oma märkused ning tingimusel, et keskdepositooriumide, kesksete vastaspoolte ja kauplemiskohtade ning asjaomase liikme pädevaid asutusi on nõuetekohaselt teavitatud. Lisaks vastava pädeva asutusega konsulteerimisele enne liikme tegevuse peatamist teatavad keskdepositooriumid, kesksed vastaspooled ja kauplemiskohad kõnealusele asutusele viivitamata liikme tegevuse peatamisest. Pädev asutus teavitab kaasatud asutusi viivitamata liikme tegevuse peatamisest.

Tegevuse peatamise avalikustamisel ei avaldata isikuandmeid direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 punkti a tähenduses.

10. Lõikeid 2–9 kohaldatakse kõigi selliste artikli 5 lõikes 1 osutatud finantsinstrumentidega tehtavatele tehingutele, mis on võetud kauplemisele või millega kaubeldakse kauplemiskohtades või mida kliirib keskne vastaspool, järgmisel viisil.

a) Keskse vastaspoole kliiritavate tehingute puhul on keskne vastaspool see üksus, kes sooritab asendusostu kooskõlas lõigetega 3–8.

b) Tehingute puhul, mida ei kliiri keskne vastaspool, kuid mida tehakse kauplemiskohas, lisab kauplemiskoht oma sise-eeskirjadesse kohustuse oma liikmetele ja osalistele kohaldada lõigetes 3–8 osutatud meetmeid.

c) Kõikide muude tehingute puhul kui need, millele on osutatud käesoleva lõigu punktides a ja b, lisavad keskdepositooriumid oma sise-eeskirjadesse kohustuse oma liikmetele kohaldada lõigetes 3–8 osutatud meetmeid.

Keskdepositoorium esitab kesksetele vastaspooltele ja kauplemiskohtadele vajaliku arveldusteabe, et need saaksid täita oma käesolevas lõikes sätestatud kohustusi.

Ilma et see piiraks esimese lõigu punktide a, b ja c kohaldamist, võivad keskdepositooriumid jälgida nendes punktides osutatud asendusostude sooritamist samu finantsinstrumente käsitlevate ja sama pikendusperioodi lõpukuupäevaga arveldusjuhiste kogumi puhul, et minimeerida asendusostude arvu ning seega mõju asjaomaste finantsinstrumentide hindadele.

11. Lõikeid 2–9 ei kohaldata kohustusi mittetäitvate liikmete suhtes, kes on kesksed vastaspooled.

12. Lõikeid 2–9 ei kohaldata, kui kohustusi mittetäitva liikme suhtes on algatatud maksejõuetusmenetlus.

13. Käesolevat artiklit ei kohaldata, kui aktsiate peamine kauplemiskoht asub kolmandas riigis. Aktsiate peamise kauplemiskoha asukoht määratakse kindlaks kooskõlas määruse (EL) nr 236/2012 artikliga 16.

14. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 67 vastu delegeeritud õigusakte, et täpsustada lõike 2 kolmandas lõigus osutatud rahatrahvide hoiatava ja proportsionaalse taseme arvutamise parameetrid, tuginedes vara liigile ja asjaomase finantsinstrumendi likviidsusele ning tehingu liigile, mis tagab kõrgetasemelise arveldusdistsipliini ning asjaomaste finantsturgude sujuva ja nõuetekohase toimimise.

15. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töötab tihedas koostöös EKPSi liikmetega välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et täpsustada:

a) üksikasjad seoses lõikes 1 osutatud arvelduse ebaõnnestumist jälgiva süsteemi ning arvelduse ebaõnnestumist käsitlevate aruannetega;

b) lõikes 2 osutatud rahatrahvide ja sellistest trahvidest tuleneda võiva mis tahes muu tulu sissenõudmise ja ümberjaotamise protsessid;

c) lõigetes 3–8 osutatud asjaomase asendusostu toimimise üksikasjad, sealhulgas asjakohane ajavahemik finantsinstrumendi üle andmiseks pärast lõikes 3 osutatud asendusostu sooritamist. Seda ajavahemikku kohandatakse, võttes arvesse vara liiki ja finantsinstrumentide likviidsust;

d) asjaolud, mille korral võiks pikendusperioodi vastavalt vara liigile ja finantsinstrumentide likviidsusele pikendada, kooskõlas lõike 4 punktis a osutatud tingimustega ning võttes arvesse määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõike 1 punkti 17 kohaseid likviidsuse hindamise kriteeriume;

e) operatsiooni liik ja selle lõike 4 punktis b osutatud konkreetne ajatelg, mis muudab asendusostu ebatõhusaks;

f) lõikes 7 osutatud rahalise kompensatsiooni arvutamise meetodid;

g) tingimused, mille korral leitakse, et asjaomasel liikmel ei õnnestu pidevalt ja süstemaatiliselt finantsinstrumente üle anda, nagu on osutatud lõikes 9; ning

h) lõike 10 teises lõigus osutatud vajalik arveldusteave.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 18. juuniks 2015.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.

Artikkel 8

Õigusnormide täitmise tagamine

1. ►C1 Väärtpaberiarveldussüsteemi korraldava keskdepositooriumi pädev asutus, kaasatud asutus, kes vastutab konkreetse väärtpaberiarveldussüsteemi järelevaatamise eest, ning kauplemiskohtade, investeerimisühingute ja kesksete vastaspoolte üle teostatava järelevalve eest vastutavad pädevad asutused on pädevad tagama, et nende järelevalve all olevad üksused kohaldaksid artikleid 6 ja 7, ning jälgima kehtestatud karistusi. ◄ Asjaomased pädevad asutused teevad vajaduse korral tihedat koostööd. Liikmesriigid teatavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele, millised on määratud pädevad asutused, mis kuuluvad liikmesriigi tasandil järelevalve struktuuri.

2. Selleks et tagada liidus ühtse, tõhusa ja toimiva järelevalvetava rakendamine seoses käesoleva määruse artiklitega 6 ja 7, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve anda tihedas koostöös EKPSi liikmetega suuniseid vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 16.

3. Käesoleva jaotise sätete rikkumine ei mõjuta börsiväliste finantsinstrumentide kehtivust ega poolte võimalust panna maksma finantsinstrumente käsitlevat eraõiguslikku lepingut.







IV

PEATÜKK

Isearveldus

Artikkel 9

Isearveldajad

1. Isearveldajad teatavad kord kvartalis registreerimiskohajärgsetele pädevatele asutustele kõigi väljaspool väärtpaberiarveldussüsteemi arveldatud väärtpaberitehingute koondmahu ja koguväärtuse.

Pädevad asutused edastavad esimese lõigu kohaselt saadud teabe viivitamata Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele ning teavitavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet mis tahes võimalikust riskist, mis sellisest arveldustegevusest tuleneb.

2. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võib, tihedas koostöös EKPSi liikmetega, töötada välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et veelgi täpsustada sellise aruandluse sisu.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivne tehniline standard kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.

3. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõu, et kehtestada standardvormid, -mallid ja -menetlused seoses lõikes 1 osutatud aruandluse ja teabe edastamisega.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuse rakenduslike tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 18. juuniks 2015.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15.







III

JAOTIS

VÄÄRTPABERITE KESKDEPOSITOORIUMID







I

PEATÜKK

Keskdepositooriumidele tegevusloa andmine ja nende üle järelevalve teostamine







1.

jagu

Keskdepositooriumidele tegevuslubade andmise ja nende üle järelevalve teostamise eest vastutavad asutused

Artikkel 10

Pädev asutus

▼C1

Ilma et see piiraks artikli 12 lõike 1 punktis a osutatud järelevaatamist EKPSi liikmete poolt, annab keskdepositooriumile tegevusloa ja teostab selle üle järelevalvet päritoluliikmesriigi pädev asutus.

▼B

Artikkel 11

Pädeva asutuse määramine

1. Iga liikmesriik määrab pädeva asutuse, kes vastutab käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmise eest seoses tema territooriumil registreeritud keskdepositooriumidele tegevusloa andmise ja nende üle järelevalve teostamisega ning teavitab sellest Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet.

Kui liikmesriik määrab rohkem kui ühe pädeva asutuse, määrab ta kindlaks nende vastavad ülesanded ja määrab ühe asutuse, kes vastutab koostöö eest teiste liikmesriikide pädevate asutuste, kaasatud asutuste, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja Euroopa Pangandusjärelevalvega, kui käesolevas määruses on nii konkreetselt osutatud.

2. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avaldab oma veebisaidil lõike 1 kohaselt määratud pädevate asutuste loetelu.

3. Pädevatele asutustele antakse nende ülesannete täitmiseks vajalikud järelevalve- ja uurimisalased õigused.

Artikkel 12

Kaasatud asutused

1. Kui käesolevas määruses on nii konkreetselt osutatud, kaasatakse keskdepositooriumidele tegevusloa andmisse ja nende üle järelevalve teostamisse järgmised asutused:

▼C1

a) asutus, kes vastutab keskdepositooriumi korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemi järelevaatamise eest selles liikmesriigis, mille õigust kohaldatakse kõnealuse väärtpaberiarveldussüsteemi suhtes;

▼B

b) liidus asuvad keskpangad, mis emiteerivad kõige olulisemaid arveldusvaluutasid;

c) kui see on asjakohane, siis liidus asuv keskpank, mille juures arveldatakse keskdepositooriumi korraldatava väärtpaberiarveldussüsteemi raha pool.

2. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avaldab oma veebisaidil lõikes 1 osutatud kaasatud asutuste loetelu.

3. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töötab tihedas koostöös EKPSi liikmetega välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et täpsustada, millistel tingimustel käsitatakse lõike 1 punktis b osutatud arveldusvaluutasid kõige olulisemana liidus, ning kehtestada kõnealuse lõike punktides b ja c osutatud pädevate asutustega konsulteerimise tõhus menetlus.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 18. juuniks 2015.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.

Artikkel 13

Teabevahetus

1. Pädevad asutused, kaasatud asutused ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve annavad taotluse korral ja viivitamata üksteisele teavet, mida on vaja käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks.

2. Käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmisel konfidentsiaalset teavet saavad pädevad asutused, kaasatud asutused, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja teised organid või füüsilised ja juriidilised isikud kasutavad seda teavet üksnes oma ülesannete täitmiseks.

Artikkel 14

Asutustevaheline koostöö

1. Pädevad asutused, kaasatud asutused ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teevad käesoleva määruse kohaldamisel tihedat koostööd, muu hulgas vahetades igasugust asjakohast teavet. Kui see on vajalik ja asjakohane, hõlmab selline koostöö muid ametiasutusi ja organeid, eelkõige neid, mis on asutatud või määratud direktiivi 2003/87/EÜ kohaselt.

Et tagada liidus ühtsete, tõhusate ja toimivate järelevalvetavade rakendamine käesoleva määruse kohaldamiseks vajalike erinevate hindamiste läbiviimisel, sealhulgas koostöö pädevate asutuste ja kaasatud asutuste vahel, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, tihedas koostöös EKPSi liikmetega, anda pädevatele asutustele suuniseid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 16.

2. Pädevad asutused kaaluvad oma üldiste ülesannete täitmisel kättesaadavale teabele tuginedes hoolikalt oma otsuste võimalikku mõju finantssüsteemi stabiilsusele kõikides teistes asjaomastes liikmesriikides, eriti artiklis 15 osutatud hädaolukordade puhul.

Artikkel 15

Hädaolukorrad

Ilma et see piiraks direktiivi 98/26/EÜ artikli 6 lõikes 3 sätestatud teavitamise korra kohaldamist, teavitavad pädevad asutused ja kaasatud asutused Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1092/2010 ( 24 ) asutatud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja üksteist viivitamata keskdepositooriumiga seotud mis tahes hädaolukorrast, sealhulgas mis tahes muutustest finantsturgudel, millel võib olla negatiivne mõju turulikviidsusele, arveldusvaluuta stabiilsusele, rahapoliitika usaldusväärsusele või mis tahes liikmesriigi finantssüsteemi stabiilsusele, kus keskdepositoorium või mõni tema liikmetest on asutatud.







2.

jagu

Keskdepositooriumidele tegevusloa andmise tingimused ja menetlus

Artikkel 16

Keskdepositooriumidele tegevusloa andmine

1. Iga juriidiline isik, kellele laieneb keskdepositooriumi mõiste, peab enne oma tegevuse alustamist saama tegevusloa selle liikmesriigi pädevalt asutuselt, kus ta on registreeritud.

2. Tegevusloas täpsustatakse lisa A jaos loetletud põhiteenused ja lisa B jao kohaselt lubatud pangandusvälised kõrvalteenused, mida asjaomasel keskdepositooriumil on lubatud osutada.

3. Keskdepositoorium peab kogu aeg vastama tegevusloa saamise tingimustele.

4. Keskdepositoorium ja selle sõltumatud audiitorid teatavad pädevale asutusele viivitamata kõigist olulistest muudatustest, mis mõjutavad vastavust tegevusloa saamise tingimustele.

Artikkel 17

Tegevusloa andmise menetlus

1. Tegevusluba taotlev keskdepositoorium esitab taotluse oma pädevale asutusele.

2. Tegevusloa taotlusele lisab keskdepositoorium kogu vajaliku teabe, et pädev asutus saaks veenduda selles, et asjaomane keskdepositoorium on tegevusloa saamise ajaks võtnud kõik vajalikud meetmed oma käesoleva määrusega sätestatud kohustuste täitmiseks. Tegevusloa taotlus sisaldab tegevuskava, milles esitatakse kavandatavad tegevusvaldkonnad ja keskdepositooriumi organisatsiooniline struktuur.

3. 30 tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist hindab pädev asutus taotluse nõuetekohasust. Kui taotlus ei ole täielik, määrab pädev asutus ajavahemiku, mille jooksul tegevusluba taotlev keskdepositoorium peab esitama lisa