2008R1242 — ET — 01.01.2010 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1242/2008,

8. detsember 2008,

millega kehtestatakse ühenduse põllumajandusettevõtete liigitus







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 15. juuni 1965. aasta määrust 79/65/EMÜ, millega luuakse Euroopa Majandusühenduse põllumajandusettevõtete tulusid ja majandustegevust käsitlevate raamatupidamisandmete kogumise võrk, ( 1 ) eriti selle artikli 4 lõiget 4, artikli 6 lõiget 2 ja artikli 7 lõiget 3, ning arvestades järgmist: (1) Ühenduses on tootmisstruktuurid ja süsteemid väga erinevad. Põllumajandusettevõtete struktuuriomaduste ja nende majandustulemuste analüüsi hõlbustamiseks on komisjoni 7. juuni 1985. aasta otsusega 85/377/EMÜ (millega kehtestatakse ühenduse põllumajandusettevõtete liigitus) ( 2 ) kehtestatud põllumajandusettevõtete asjakohane ja ühtne liigitus majandusliku suuruse ja põllumajandustootmise viisi järgi. (2) Ühenduse liigitus peab olema moodustatud nii, et see võimaldab koostada rohkem või vähem ühtseid põllumajandusettevõtete rühmi ning võrrelda ettevõtete olukorda. (3) Võttes arvesse põllumajandustootjate sissetuleku jaoks ettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevuse suurenevat tähtsust, tuleks ühenduse liigitusse lisada muutuv liigitus, mis kajastab ettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevuse tähtsust. (4) Määruse 79/65/EMÜ artikli 4 lõikes 1, artikli 6 lõike 1 punktis b ja artikli 7 lõikes 2 kehtestatud eesmärkide saavutamiseks tuleks ühenduse liigituse jaoks kehtestada rakenduseeskirjad. Lisaks sellele tuleks ühenduse liigitust kohaldada selliste aruandvate tootjate suhtes, kes kasutavad ühenduse põllumajandusliku raamatupidamise andmesidevõrgu (FADN) kaudu kogutud raamatupidamisandmeid. (5) Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1166/2008 (mis käsitleb põllumajandusettevõtete struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) 571/88) ( 3 ) IV lisale peavad valimi põhjal tehtud põllumajandusettevõtete struktuuriuuringud olema statistiliselt representatiivsed, arvestades põllumajandusettevõtete liiki ja suurust kooskõlas ühenduse liigitusega. Seepärast tuleks ühenduse liigitust kohaldada ka selliste põllumajandusettevõtete suhtes, mille kohta on andmed kogutud ühenduse põllumajandusliku raamatupidamise andmesidevõrgu kaudu. (6) Põllumajandustootmise viis ja põllumajandusettevõtte majanduslik suurus tuleks kindlaks määrata alati positiivseks jääva majandusliku kriteeriumi lausel. Seepärast on asjakohane kasutada standardtoodangut. Standardtoodangud kehtestatakse toodete alusel. Toodete loetelu, mille kohta standardtoodangut arvutatakse, tuleks viia vastavusse määruse (EÜ) nr 1166/2008 kohastes põllumajandusettevõtete struktuuriuuringutes kasutatud näitajate loeteluga. Põllumajandusettevõtete liigituse kohaldamise lubamiseks ühenduse põllumajandusliku raamatupidamise andmesidevõrgus on vaja kehtestada vastavustabel põllumajandusettevõtete struktuuriuuringute näitajate ja ühenduse põllumajandusliku raamatupidamise andmesidevõrku kuuluva põllumajandusaruande rubriikide vahel. (7) Standardtoodangud põhinevad viieaastase võrdlusperioodi keskmistel väärtustel, kuid majandussuundumusi arvesse võttes oleks vaja neid korrapäraselt ajakohastada nii, et liigituse kohaldamist võiks mõistlikult edasi kasutada. Ajakohastamise sagedus peaks olema seotud nende aastatega, mil põllumajandusettevõtete struktuuriuuringuid tehakse. (8) Andmesidevõrku FADN 2010 lisatavate aruandvate tootjate valikukava koostamiseks tuleks sätestada, et käesolevas määruses määratletud liigitust kohaldataks juba 2007. aasta põllumajandusettevõtete struktuuriuuringute suhtes. Kõnealuse liigituse alusel klassifitseeritud põllumajandusettevõtete olukorda käsitlevate analüüside võrreldavuse tagamiseks tuleks lisaks ette näha, et seda kohaldatakse põllumajandusettevõtete struktuuriuuringute ja FADNi suhtes enne 2010. aastat. Seepärast tuleks lisada erand tingimusel, et standardtoodangud on arvutatud 2004. aasta võrdlusperioodi kohta. (9) Standardtoodangud ja nende arvutamiseks vajalikud andmed tuleb komisjonile edastada iga liikmesriigi poolt vastavalt määruse 79/65/EMÜ artiklile 6 määratud kontaktasutuse kaudu. Tuleks sätestada, et kontaktasutus edastab komisjonile vajalikku teavet vahetult komisjoni kehtestatud teabesüsteem kaudu. Lisaks sellele tuleks ette näha, et kõnealune süsteem võimaldab nõutavat elektroonilist teabevahetust näidiste alusel, mis on kontaktasutusele selle süsteemi kaudu kättesaadavad. Samuti tuleks ette näha, et komisjon teavitab liikmesriike arvutisüsteemi rakendamise üldtingimustest ühenduse põllumajandusliku raamatupidamise andmesidevõrgu komitee kaudu. (10) Selguse huvides ja võttes arvesse asjaolu, et ühenduse liigitus on pigem üldiselt kui konkreetsete andmesaajate suhtes kohaldatav meede, on asjakohane otsus 85/377/EMÜ asendada määrusega. (11) Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas ühenduse põllumajandusliku raamatupidamise andmesidevõrgu komitee arvamusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

1. Käesoleva määrusega kehtestatakse ühenduse põllumajandusettevõtete liigitus (edaspidi „liigitus”), mis on ühenduses kehtiv põllumajandusettevõtete ühtne liigitus kõnealuste ettevõtete põllumajandustootmise viisi ja majandusliku suuruse ning ettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevuse tähtsuse alusel.

2. Liigitust kohaldatakse peamiselt ühenduse põllumajandusettevõtete struktuuriuuringute ja ühenduse põllumajandusliku raamatupidamise andmesidevõrgu raames kogutud andmete esitamiseks põllumajandustootmise viisi ja majandusliku suurusklassi alusel.

Artikkel 2

Põllumajandustootmise viis

1. Käesoleva määruse kohaldamisel määratakse põllumajandusettevõtte „põllumajandustootmise viis” kindlaks eri tegevusalade suhtelise panuse põhjal kõnealuse põllumajandusettevõtte kogustandardtoodangusse. Standardtoodang sätestatakse vastavalt artiklile 5.

2. Olenevalt nõutud üksikasjade hulgast jaotatakse põllumajandustootmise viisid järgmiselt:

a) üldised põllumajandustootmise viisid,

b) peamised põllumajandustootmise viisid,

c) põllumajandustootmise eriviisid.

Põllumajandusettevõtete liigitus põllumajandustootmise viisi põhjal on sätestatud I lisas.

Artikkel 3

Põllumajandusettevõtte majanduslik suurus

Põllumajandusettevõtte majanduslik suurus määratakse kindlaks põllumajandusettevõtte kogustandardtoodangu põhjal. Kõnealust väärtust väljendatakse eurodes. Põllumajandusettevõtte majandusliku suuruse ja majandusliku suurusklassi arvutamise meetod sätestatakse II lisas.

Artikkel 4

Ettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevus

Ettevõttega otseselt seotud (muu kui ettevõtte põllumajandusetegevus) kõrvaltegevuse tähtsus määratakse kindlaks protsendimäära alusel, mille moodustab ettevõtte kõrvaltegevus põllumajandusettevõtte lõpptoodangust. Kõnealust suhtarvu väljendatakse protsendimäärana. Kõnealused protsendimäärad sätestatakse III lisa C osas.

Lõpptoodang, kõnealuse suhtarvu hindamise määratlus ja meetod on sätestatud III lisa A ja B osas.

Artikkel 5

Standardtoodang ja kogustandardtoodang

1. Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse „standardtoodangut” kogutoodangu standardväärtusena.

Iga piirkonna jaoks määratakse kindlaks standardtoodang vastavalt käesoleva määruse IV lisale ning põllumajandusettevõtete struktuuriuuringu põllukultuuride ja kariloomadega seotud näitajad määratakse kindlaks vastavalt määruse (EÜ) nr 1166/2008 III lisale.

Arvutusmeetod iga tegevusvaldkonna standardtoodangute kindlaksmääramiseks ning vastavate andmete kogumise kord on sätestatud käesoleva määruse IV lisas.

2. Põllumajandusettevõtte kogustandardtoodang vastab iga omaduse väärtuste summale, mis saadakse, korrutades standardtoodangu ühiku kohta vastavate ühikute arvuga.

3. Põllumajandusettevõtte struktuuriuuringu jaoks standardtoodangu arvutamiseks aastal n tähendab „võrdlusperiood” aastat n–3, mis hõlmab viit järjestikust aastat alates aastast n–5 kuni aastani n–1.

Standardtoodangute kindlaksmääramiseks kasutatakse esimeses lõigus osutatud viieaastase võrdlusperioodi jooksul arvutatud keskmisi põhiandmeid. Majandussuundumusi arvesse võttes ajakohastatakse neid vähemalt iga kord siis, kui tehakse struktuuriuuringut.

Esimene võrdlusperiood, mille kohta standardtoodangud arvutatakse, vastab 2007. aasta võrdlusperioodile, mis hõlmab kalendriaastaid 2005, 2006, 2007, 2008 ja 2009 või põllumajandusliku tootmise aastaid 2005/2006, 2006/2007, 2007/2008, 2008/2009 ja 2009/2010.

4. Erandina lõikest 3 arvutavad liikmesriigid 2004. aasta võrdlusperioodi jaoks standardtoodangud vastavalt omadustele, mis on loetletud 2007. aasta struktuuriuuringus, nagu on määratletud komisjoni määruses (EÜ) nr 204/2006. ( 4 ) Sel juhul hõlmab võrdlusperiood kas kalendriaastaid 2003, 2004, 2005 või põllumajandusliku tootmise aastaid 2003/2004, 2004/2005, 2005/2006.

Artikkel 6

Komisjonile edastamine

1. Standardtoodangud ja IV lisa 3. osas osutatud andmed edastatakse komisjonile (Eurostat) iga liikmesriigi poolt vastavalt määruse 79/65/EMÜ artiklile 6 määratud kontaktasutuse või selleks volitatud asutuse kaudu.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile standardtoodangud aasta n võrdlusperioodi kohta ning IV lisa 3. osas osutatud andmed enne aasta n+3 31. detsembrit või kui vaja, enne sellist tähtaega, mille komisjon määrab pärast konsulteerimist ühenduse põllumajandusliku raamatupidamise andmesidevõrgu komiteega.

Standardtoodangud 2004. aasta võrdlusperioodi kohta edastatakse komisjonile 31. detsembriks 2008.

3. Standardtoodangute ja lõikes 1 osutatud andmete edastamiseks kasutavad liikmesriigid arvutisüsteeme, mis võimaldavad komisjoni (Eurostat) poolt kättesaadavaks tehtud dokumentide ja teabe vahetamist elektrooniliselt komisjoni ja liikmesriikide vahel.

4. Komisjon kehtestab edastamist vajavate dokumentide vormi ja sisu näidiste või küsimustike alusel, mis on tehtud kättesaadavaks lõikes 3 osutatud süsteemide kaudu. Lõikes 1 osutatud andmete omadusi käsitlevad sätted määratletakse ühenduse põllumajandusliku raamatupidamise andmesidevõrgu komitee töö raames.

Artikkel 7

Kehtetuks tunnistamine

1. Otsus 85/377/EMÜ tunnistatakse kehtetuks.

Otsust 85/377/EMÜ kohaldatakse siiski edasi, et liigitada põllumajandusliku raamatupidamise andmesidevõrgu põllumajandusettevõtted kuni 2009. aruandeaastani (kaasa arvatud) ja nõukogu määruses (EMÜ) nr 571/88 ( 5 ) osutatud põllumajandusettevõtete struktuuriuuringu ettevõtted kuni 2007. aasta uuringuni (kaasa arvatud).

2. Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid loetakse vastavalt V lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 8

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse 2010. aruandeaastast põllumajandusliku raamatupidamise andmesidevõrgu ning alates 2010. uuringuaastast põllumajandusettevõtete struktuuriuuringu suhtes.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTETE LIIGITUS PÕLLUMAJANDUSTOOTMISE VIISI PÕHJAL

A. LIIGITUSKAVA







Spetsialiseerunud põllumajandusettevõtted – põllukultuurid Üldine põllumajandustootmise viis Peamine põllumajandustootmise viis Põllumajandustootmise eriviis 1. Põllukultuuridele spetsialiseerunud ettevõtted 15. Teravilja, õliseemnete ja valgurikaste taimede tootmisele spetsialiseerunud ettevõtted 151. Teraviljale (v.a riis), õlikultuuridele ja valgurikastele kultuuridele spetsialiseerunud ettevõtted 152. Riisi tootmisele spetsialiseerunud ettevõtted 153. Teravili, õliseemned, valgukultuurid ja riis 16. Üldviljelus 161. Juurvilja tootmisele spetsialiseerunud ettevõtted 162. Teravili, õliseemned, valgukultuurid ja juurvili 163. Põlluköögiviljade tootmisele spetsialiseerunud ettevõtted 164. Tubakakasvatus 165. Puuvillakasvatus 166. Mitmesuguste põllukultuuride kasvatus 2. Aiandusele spetsialiseerunud ettevõtted 21. Spetsialiseerunud aiandusele, sisetingimustes 211. Spetsialiseerunud köögiviljadele, sisetingimustes 212. Spetsialiseerunud lilledele ja dekoratiivtaimedele, sisetingimustes 213. Spetsialiseerunud mitmele aiandusalale, sisetingimustes 22. Spetsialiseerunud aiandusele, avamaal 221. Spetsialiseerunud köögiviljadele, avamaal 222. Spetsialiseerunud lilledele ja dekoratiivtaimedele, avamaal 223. Spetsialiseerunud mitmele aiandusalale, avamaal 23. Muu aiandus 231. Spetsialiseerunud seentele 232. Spetsialiseerunud puukoolidele 233. Erinevad aianduse liigid 3. Spetsialiseerunud pikaajalistele kultuuridele 35. Spetsialiseerunud viinamarjaistandustele 351. Spetsialiseerunud kvaliteetveinile 352. Spetsialiseerunud muule veinile kui kvaliteetveinile 353. Spetsialiseerunud lauaviinamarjadele 354. Muud viinamarjaistandused 36. Spetsialiseerunud puuviljale ja tsitruselistele ►M1 361. Spetsialiseerunud puuviljadele (v.a tsitruselised, troopilised ja subtroopilised puuviljad ja pähklid) ◄ 362. Spetsialiseerunud tsitruselistele 363. Spetsialiseerunud pähklitele ►M1 364. Spetsialiseerunud troopilistele ja subtroopilistele puuviljadele ◄ ►M1 365. Spetsialiseerunud puuviljadele, tsitruselistele, troopilistele ja subtroopilistele puuviljadele ning pähklitele: segatootmine ◄ 37. Spetsialiseerunud oliividele 370. Spetsialiseerunud oliividele 38. Erinevad pikaajalised kultuurid 380. Erinevad pikaajalised kultuurid







Spetsialiseerunud põllumajandusettevõtted – loomakasvatustoodang Üldine põllumajandustootmise viis Peamine põllumajandustootmise viis Põllumajandustootmise eriviis 4. Spetsialiseerunud kariloomadele 45. Spetsialiseerunud piimandusele 450. Spetsialiseerunud piimandusele 46. Spetsialiseerunud veistele – kasvatamine ja nuumamine 460. Spetsialiseerunud veistele – kasvatamine ja nuumamine 47. Veised – piimandus, kasvatamine ja nuumamine 470. Veised – piimandus, kasvatamine ja nuumamine 48. Lambad, kitsed ja teised kariloomad 481. Spetsialiseerunud lammastele 482. Spetsialiseerunud lammastele ja kitsedele 483. Spetsialiseerunud kitsedele 484. Erinevad kariloomad 5. Spetsialiseerunud teratoidulistele 51. Spetsialiseerunud sigadele 511. Spetsialiseerunud seakasvatusele 512. Spetsialiseerunud sigade nuumamisele 513. Sigade kasvatamine ja nuumamine 52. Spetsialiseerunud kodulindudele 521. Spetsialiseerunud munakanadele 522. Spetsialiseerunud kodulinnulihale 523. Munakanad ja kodulinnuliha 53. Erinevad teratoidulised 530. Erinevad teratoidulised







Mitme tegevusalaga põllumajandusettevõtted Üldine põllumajandustootmise viis Peamine põllumajandustootmise viis Põllumajandustootmise eriviis 6. Segakultuuride kasvatamine 61. Segakultuuride kasvatamine 611. Aiandus ja pikaajalised kultuurid 612. Põllukultuurid ja aiandus 613. Põllukultuurid ja viinamarjaistandused 614. Põllukultuurid ja pikaajalised kultuurid 615. Segakultuurid, peamiselt põllukultuurid 616. Muud segakultuurid ►M1 7. Erinevad koduloomad ◄ 73. Erinevad koduloomad, peamiselt kariloomad 731. Erinevad koduloomad, peamiselt piimandus 732. Erinevad koduloomad, peamiselt kariloomad 74. Erinevad koduloomad, peamiselt teratoidulised 741. Erinevad koduloomad: teratoidulised ja piimandus 742. Erinevad kariloomad: teratoidulised ja kariloomad 8. Segakultuurid – kariloomad 83. Põllukultuurid ja kariloomad 831. Põllukultuurid koos piimandusega 832. Piimandus koos põllukultuuridega 833. Põllukultuurid ja kariloomad 834. Kariloomad ja põllukultuurid 84. Erinevad kultuurid ja kariloomad 841. Põllukultuurid ja teratoidulised 842. Pikaajalised kultuurid ja kariloomad 843. Mesindus 844. Erinevad segakultuurid ja koduloomad 9. Mitteklassifitseeritud põllumajandusettevõtted 90. Mitteklassifitseeritud põllumajandusettevõtted 900. Mitteklassifitseeritud põllumajandusettevõtted

B. VASTAVUSTABEL JA KOODIDE ÜMBERRÜHMITAMINE

I. Struktuuriuuringute ja põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu (FADN) põllumajandusaruannete rubriikide vastavus







Samaväärsed rubriigid standardtoodangute kasutamiseks Rubriigi jaoks kasutatav kood Põllumajandusettevõtete struktuuri käsitlevad ühenduse uuringud aastatel 2010, 2013 ja 2016 (Määrusega (EÜ) nr 1166/2008 Põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu põllumajandusaruanne (Määrus (EÜ) nr 868/2008 põllumajandusaruande kohta (1)) I. Põllukultuurid 2.01.01.01. Pehme nisu ja speltanisu 120. Pehme nisu ja speltanisu 2.01.01.02. Kõva nisu 121. Kõva nisu 2.01.01.03. Rukis 122. Rukis (sealhulgas meslin) 2.01.01.04. Oder 123. Oder 2.01.01.05. Kaer 124. Kaer 125. Suviviljasegud 2.01.01.06. Maisiterad 126. Teramais (sealhulgas niiske teramais) 2.01.01.07. Riis 127. Riis 2.01.01.99. Muu terade saamiseks kasvatatav teravili 128. Muu teravili 2.01.02. Terade (sealhulgas seemne ning teravilja ja kaunviljade segude) saamiseks kasutatavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed 129. Valgurikkad taimed 2.01.02.01. Hernes, põlduba ja maguslupiin 360. Hernes, põlduba ja maguslupiin 361. Läätsed, kikerhernes ja hiirehernes 330. Muud valgurikkad kultuurid 2.01.03. Kartul (sealhulgas varajane ja seemnekartul) 130. Kartul (sealhulgas varajane kartul ja seemnekartul) 2.01.04. Suhkrupeet (v.a seeme) 131. Suhkrupeet (v.a seeme) 2.01.05. Söödajuurvili ja muguljuurvili (v.a seeme) 144. Söödajuurvili ja ristõielised (v.a seeme) 2.01.06.01. Tubakas 134. Tubakas 2.01.06.02. Humal 133. Humal 2.01.06.03. Puuvill 347. Puuvill 2.01.06.04. Raps ja rüps 331. Raps 2.01.06.05. Päevalill 332. Päevalill 2.01.06.06. Soja 333. Soja 2.01.06.07. Linaseemned (õlilina) 364. Lina, v.a kiulina 2.01.06.08. Muud õliseemnekultuurid 334. Muud õliseemned 2.01.06.09. Lina 373. Lina 2.01.06.10. Harilik kanep 374. Kanep 2.01.06.11. Muud kiutaimed 2.01.06.12. Aromaatsed taimed, ravimtaimed ja maitsetaimed 345. Ravimtaimedest maitsetaimed, lõhnataimed ja vürtsid, sh tee, kohv ja kohvisigur 2.01.06.99. Mujal nimetamata tehnilised kultuurid 346. Suhkruroog 348. Muud tehnilised kultuurid 2.01.07. Värsked köögiviljad, melonid, maasikad 2.01.07.01. Avamaal või madala katte all (sisseminekuvõimaluseta) 2.01.07.01.01. Põllul 136. Põllul kasvatatav avamaa köögivili, melonid ja maasikad 2.01.07.01.02. Aiamaal 137. Aias avamaal kasvatatav värske köögivili, melonid ja maasikad 2.01.07.02. Klaasi või muu kaitsekatte all (sisseminekuvõimalusega) 138. Varjualuses kasvatatud värske köögivili, melonid ja maasikad 2.01.08. Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid) 2.01.08.01. Avamaal või madala katte all (sisseminekuvõimaluseta) 140. Avamaa (v.a puukooli) lilled ja dekoratiivtaimed 2.01.08.02. Klaasi või muu kaitsekatte all (sisseminekuvõimalusega) 141. Varjualuses kasvatatud lilled ja dekoratiivtaimed 2.01.09. Haljalt koristatud taimed 2.01.09.01. Ajutine rohumaa 147. Ajutine rohumaa 2.01.09.02. Muud haljalt koristatud taimed 145. Muud söödakultuurid 2.01.09.02.01. Haljasmais 326. Söödamais 2.01.09.02.02. Liblikõielised taimed NING 327. Muud siloteraviljad NING 2.01.09.02.99. Mujal nimetamata haljalt koristatud taimed 328. Muud söödakultuurid 2.01.10. Viljelusmaa seemned ja seemikud 142. Rohuseemned 143. Muud seemned 2.01.11. Muud põllukultuurid 148. Muud põllukultuurid, mis ei kuulu rubriikidesse 120–147 149. Külvivalmis rendile antav maa, sh töötajatele naturaaltasuna kasutamiseks antav maa ▼M1 2.01.12.01. Subsiidiumideta kesa 315. Subsiidiumideta kesa 2.01.12.02. Kesa, mille suhtes kohaldatakse subsiidiume ja mis ei ole majanduslikus kasutuses 316. Kesa, mille suhtes kohaldatakse subsiidiume ▼B 2.03.01. Püsirohumaa ja heinamaa, v.a looduslik rohumaa 150. Heinamaad ja püsikarjamaad 2.03.02. Looduslik rohumaa 151. Looduslik rohumaa 2.03.03. Püsirohumaa, mida ei kasutata enam tootmise eesmärgil ja mille suhtes kohaldatakse subsiidiume 314. Püsirohumaa, mida enam ei kasutata tootmise eesmärgil ja mille suhtes kohaldatakse subsiidiume 2.04.01. Puuvilja- ja marjaistandikud 152. Viljapuu- ja marjaaiad 2.04.01.01. Puuviljasordid 2.04.01.01.01. Parasvöötme puuviljad 349. Õunviljad 350. Luuviljad 2.04.01.01.02. Lähistroopikavöötme puuviljad 353. Troopilised ja subtroopilised puuviljad 2.04.01.02. Marjasordid 352. Väikesed puuviljad ja marjad 2.04.01.03. Pähklid 351. Pähklid 2.04.02. Tsitruseistandikud 153. Tsitruseaiad 2.04.03. Oliiviistandikud, 154. Oliivisalud 2.04.03.01. kus tavapäraselt toodetakse lauaoliive 281. Lauaoliivid 2.04.03.02. kus tavapäraselt toodetakse oliive õli tootmiseks 282. Oliivid õli tootmiseks 283. Oliiviõli 2.04.04. Viinamarjaistandikud, kus tavapäraselt toodetakse: 155. Viinapuud 2.04.04.01. kvaliteetveini 286. Viinamarjad kaitstud päritolunimetustega kvaliteetveini tootmiseks 292. Viinamarjad kaitstud geograafilise tähisega kvaliteetveini tootmiseks 289. Kaitstud päritolunimetustega kvaliteetvein 294. Kaitstud geograafilise tähisega kvaliteetvein 2.04.04.02. muud veini 293. Viinamarjad muude veinide tootmiseks 288. Mitmesugused viinamajatooted: viinamarjavirre, mahl, brändi, äädikas ja muud talumajapidamise tooted 295. Muud veinid 2.04.04.03. lauaviinamarju 285. Lauaviinamarjad 2.04.04.04. rosinaid 291. Rosinaid 2.04.05. Puukoolid 157. Puukoolid 2.04.06. Muud püsikultuurid 158. Muud püsikultuurid 2.04.07. Püsikultuurid katmikalal 156. Varju all kasvatatavad püsikultuurid 2.06.01. Seened 139. Seened II. Kariloomad 3.01. Hobuslased 22. Hobuslased (igas vanuses) 3.02.01. Alla ühe aasta vanused isased ja emased veised 23. Nuumvasikad 24. Muud alla ühe aasta vanused veised 3.02.02. Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused pullid 25. Üle ühe, kuid alla kahe aasta vanused isasveised 3.02.03. Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused lehmad 26. Üle ühe, kuid alla kahe aasta vanused emasveised 3.02.04. Vähemalt kaheaastased pullid 27. Kaheaastased või vanemad isasveised 3.02.05. Vähemalt kaheaastased lehmmullikad 28. Aretusmullikad 29. Nuummullikad 3.02.06. Lüpsilehmad 30. Lüpsilehmad 31. Praagitud lüpsilehmad 3.02.99. Muud lehmad 32. Muud lehmad 3.03.01. Lambad (igas vanuses) 3.03.01.01. Emased aretusloomad 40. Uted 3.03.01.99. Muud lambad 41. Muud lambad 3.03.02. Kitsed (igas vanuses) 3.03.02.01. Emased aretusloomad 38. Kitsed, emased aretusloomad 3.03.02.99. Muud kitsed 39. Muud kitsed 3.04.01. Põrsad eluskaaluga alla 20 kg 43. Põrsad 3.04.02. Aretusemised kaaluga vähemalt 50 kg 44. Aretusemised 3.04.99. Muud sead 45. Nuumsead 46. Muud sead 3.05.01. Broilerid 47. Broilertibud 3.05.02. Munakanad 48. Munakanad 3.05.03. Muud kodulinnud 49. Muud kodulinnud 3.05.03.01. Kalkunid 3.05.03.02. Pardid 3.05.03.03. Haned 3.05.03.04. Jaanalinnud 3.05.03.99. Mujal nimetamata kodulinnud 3.06. Küülikud, emased aretusloomad 34. Küülikud, emased aretusloomad 3.07. Mesilased 33. Mesilased (1) ELT L 237, 4.9.2008, lk 18.

II. Koodid 2010., 2013. ja 2016. aasta struktuuriuuringutes sisalduvate omaduste ümberrühmitamiseks

P45. Veised, piimandus = 3.02.01. (alla ühe aasta vanused isas- ja emasveised) + 3.02.03. (üle ühe, kuid alla kahe aasta vanused emasveised) + 3.02.05. (vähemalt kaheaastased mullikad) + 3.02.06. (lüpsilehmad)

P46. Veised = P45 (veised, piimandus) + 3.02.02. (üle ühe, kuid alla kahe aasta vanused isasveised) + 3.02.04. (kaheaastased või vanemad isasveised) + 3.02.99. (muud lehmad)

GL Kariloomad = 3.01. (hobuslased) + P46 (veised) + 3.03.01.01. (lambad, aretusuted) + 3.3.1.99 (muud lambad) + 3.03.02.01. (kitsed, emased aretusloomad) + 3.03.02.99. (muud kitsed)

Kui GL=0 FCP1 Söödamaa müügiks = 2.01.05. (söödajuurvili ja ristõielised) + 2.01.09.(haljalt koristatud taimed) + 2.03.01. (karja- ja heinamaad, v.a looduslikud rohumaad) + 2.03.02. (looduslik rohumaa) FCP4 Söödamaa kariloomade jaoks = 0 P17 Juured = 2.01.03. (kartulid) + 2.01.04. (suhkrupeet) + 2.01.05. (söödajuurvili ja ristõielised)

Kui GL>0 FCP1 Söödamaa müügiks = 0 FCP4 Söödamaa kariloomade jaoks = 2.01.05. (söödajuurvili ja ristõielised) + 2.01.09. (haljalt koristatud taimed) + 2.03.01. (karja- ja heinamaad, v.a looduslikud rohumaad) + 2.03.02. (looduslik rohumaa) P17 Juured = 2.01.03. (kartulid) + 2.01.04. (suhkrupeet)

P151. Teravili, v.a riis = 2.01.01.01. (pehme nisu ja speltanisu) + 2.01.01.02. (kõva nisu) + 2.01.01.03. (rukis) + 2.01.01.04. (oder) + 2.01.01.05. (kaer) + 2.01.01.06. (teramais) + 2.01.01.99. (muu terade saamiseks kasvatatav teravili)

P15. Teravili = P151 (teravili, v.a riis) + 2.01.01.07. (riis)

P16. Õliseemned = 2.01.06.04. (raps ja rüps) + 2.01.06.05. (päevalill) + 2.01.06.06. (soja) + 2.01.06.07. (kiulina (linaseeme)) + 2.01.06.08. (muud rohtsed õlikultuurid)

P51. Sead = 3.04.01. (põrsad eluskaaluga alla 20 kg) + 3.04.02. (aretusemised kaaluga 50 kg või rohkem) + 3.04.99. (muud sead)

P52. Kodulinnud = 3.05.01. (broilerid) + 3.05.02. (munakanad) + 3.05.03. (muud kodulinnud)

P1. Üldviljelus = P15 (teravili) + 2.01.02. (kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed) + 2.01.03. (kartulid) + 2.01.04. (suhkrupeet) + 2.01.06.01. (tubakas) + 2.01.06.02. (humalad) + 2.01.06.03. (puuvill) + P16 (õliseemned) + 2.01.06.09. (kiulina) + 2.01.06.10. (harilik kanep) + 2.01.06.11. (muud kiukultuurid) + 2.01.06.12. (aromaatsed taimed, ravimtaimed ja maitsetaimed) + 2.01.06.99. (muud mujal nimetamata tehnilised kultuurid) + 2.01.07.01.01. (värsked köögiviljad, melonid, maasikad, mis kasvavad avamaal või madala (ligipääsmatu) kaitsekatte all avamaal) + 2.01.10. (põllumaa ja seemikud) + 2.01.11. (muu põllumaa) + 2.01.12.01. (subsiidiumideta kesa) + FCP1 (söödamaa müügiks)

P2. Aiandus = 2.01.07.01.02. (värsked köögiviljad, melonid, maasikad, mis kasvavad avamaal või madala (ligipääsmatu) kaitsekatte all – köögiviljakasvatus) + 2.01.07.02. (värske köögivili, melonid, maasikad – klaas- või muu (ligipääsetava) kaitsekatte all) + 2.01.08.01. (lilled ja dekoratiivtaimed – avamaal või madala (ligipääsmatu) kaitsekatte all) + 2.01.08.02. (lilled ja dekoratiivtaimed – klaas- või muu (ligipääsetava) kaitsekatte all) + 2.06.01. (seened) + 2.04.05. (puukoolid)

P3. Püsikultuurid = 2.04.01. (puuvilja- ja marjaistandikud) + 2.04.02. (tsitruseliste istandikud) + 2.04.03. (oliiviistandikud) + 2.04.04. (viinamarjaistandused) + 2.04.06. (muud pikaajalised kultuurid) + 2.04.07. (katmikala pikaajalised kultuurid)

P4. Kariloomad ja söödamaa = GL (kariloomad) + FCP4 (söödamaa kariloomade jaoks)

P5. Teratoidulised = P51 (sead) + P52 (kodulinnud) + 3.06. (küülikud, emased aretusloomad)

C. PÕLLUMAJANDUSE TOOTMISVIISIDE MÄÄRATLUS

Põllumajandustootmise viise määratletakse kahe tunnuse põhjal:

a) Asjaomaste ettevõtete laad Nende ettevõtete puhul viidatakse põllumajandusettevõtete struktuuriuuringutes 2010., 2013. ja 2016. aastal kindlaks tehtud näitajate loetelule: nende tähistamisel kasutatakse käesoleva lisa punkti B alapunkti I vastavustabelis esitatud koode või mitmete näitajate ümberrühmitamisel kasutatakse käesoleva lisa punkti B alapunktis II sätestatud koode. ( 6 )

b) Künnised klassipiiride kindlaksmääramiseks Kui ei ole ette nähtud teisiti, väljendatakse kõnealused künnised põllumajandusettevõtte kogu kogustandardtoodangu murdosadena.







Spetsialiseerunud põllumajandusettevõtted – põllukultuurid Põllumajandusliku tootmise viis Määratlus Omaduste ja künniste kood (vt käesoleva lisa B osa) Üldine tootmise viis Peamine tootmise viis Tootmise eriviis Kood Kood Kood 1 Põllukultuuridele spetsialiseerunud ettevõtted Üldviljelus, sh teraviljad, terade saamiseks kasvatatavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed, õliseemned, kartulid, suhkrupeet, tehnilised kultuurid, värske köögivili, melonid, avamaa maasikad, viljelusmaa seemned ja seemikud, muu põllumaa ja söödamaa > 2/3 P1 > 2/3 15 Teravilja, õliseemnete ja valgurikaste taimede tootmisele spetsialiseerunud ettevõtted Teraviljad, õliseemned, kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed > 2/3 P15 + P16 + 2.01.02. > 2/3 151 Teravilja (v.a riis), õliseemnete ja valgurikaste taimede tootmisele spetsialiseerunud ettevõtted Teraviljad (v.a riis), õliseemned, kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed > 2/3 P151 + P16 + 2.01.02. > 2/3 152 Riisi tootmisele spetsialiseerunud ettevõtted Riis > 2/3 2.01.01.07. > 2/3 153 Teravili, õliseemned, valgukultuurid ja riis Klassi 15, v.a klasside 151 ja 152 põllumajandusettevõtted 16 Üldviljelus Üldviljelus > 2/3; teraviljad, õliseemned, kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed ≤ 2/3 P15 + P16 + 2.01.02. ≤ 2/3 161 Juurvilja tootmisele spetsialiseerunud ettevõtted Kartul, suhkrupeet ning söödajuurvili ja muguljuurvili > 2/3 P17 > 2/3 162 Teravili, õliseemned, valgukultuurid ja juurvili Teraviljad, õliseemned, kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed > 1/3; juurvili > 1/3 P15 + P16 + 2.01.02. > 1/3; P17 > 1/3 163 Põlluköögiviljade tootmisele spetsialiseerunud ettevõtted Värske köögivili, melonid, avamaa maasikad > 2/3 2.01.07.01.01. > 2/3 164 Tubakakasvatus Tubakas > 2/3 2.01.06.01. > 2/3 165 Puuvillakasvatus Puuvill > 2/3 2.01.06.03. > 2/3 166 Mitmesuguste põllukultuuride kasvatus Klassi 16, v.a klasside 161, 162, 163, 164 ja 165 põllumajandusettevõtted 2 Aiandusele spetsialiseerunud ettevõtted Värske köögivili, melonid, maasikad – aiamaal ja katmikalal, lilled ja dekoratiivtaimed – avamaal ja katmikalal, seened ja puukoolid > 2/3 P2 > 2/3 21 Spetsialiseerunud aiandusele, sisetingimustes Värske köögivili, melonid, maasikad, lilled ja dekoratiivaimed, katmikalal > 2/3 2.01.07.02. + 2.01.08.02. > 2/3 211 Spetsialiseerunud köögiviljadele, sisetingimustes Värske köögivili, melonid, maasikad – katmikalal > 2/3 2.01.07.02. > 2/3 212 Spetsialiseerunud lilledele ja dekoratiivtaimedele, sisetingimustes Lilled ja dekoratiivtaimed, katmikalal > 2/3 2.01.08.02. > 2/3 213 Spetsialiseerunud mitmele aiandusalale, sisetingimustes Klassi 21, v.a klasside 211 ja 212 põllumajandusettevõtted 22 Spetsialiseerunud aiandusele, avamaal Värske köögivili, melonid, maasikad, köögiviljakasvatus, lilled ja dekoratiivaimed, katmikalal > 2/3 2.01.07.01.02. + 2.01.08.01. > 2/3 221 Spetsialiseerunud köögiviljadele, avamaal Värske köögivili, melonid, maasikad aiamaal > 2/3 2.01.07.01.02. > 2/3 222 Spetsialiseerunud lilledele ja dekoratiivtaimedele, avamaal Lilled ja dekoratiivtaimed, avamaal > 2/3 2.01.08.01. > 2/3 223 Spetsialiseerunud mitmele aiandusalale, avamaal Klassi 22, v.a klasside 221 ja 222 põllumajandusettevõtted 23 Muu aiandus Aiandusettevõtted sisetingimustes aiandusega ≤ 2/3 ja välitingimustes aiandusega ≤ 2/3 2.01.07.01.02. + 2.01.08.01. ≤ 2/3; 2.01.07.02. + 2.01.08.02. ≤ 2/3 231 Spetsialiseerunud seentele Seened > 2/3 2.06.01. > 2/3 232 Spetsialiseerunud puukoolidele Puukoolid > 2/3 2.04.05. > 2/3 233 Erinevad aianduse liigid Klassi 23 (v.a klasside 231 ja 232) põllumajandusettevõtted 3 Spetsialiseerunud pikaajalistele kultuuridele Puuvilja- ja marjaistandikud, tsitruseistandikud, oliivid, viinamarjaistandikud, muud püsikultuurid katmikalal > 2/3 P3 > 2/3 35 Spetsialiseerunud viinamarjaistandustele Viinamarjaistandikud > 2/3 2.04.04. > 2/3 351 Spetsialiseerunud kvaliteetveinile Viinamarjaistandikud, kus tavapäraselt toodetakse kvaliteetveini > 2/3 2.04.04.01. > 2/3 352 Spetsialiseerunud muule veinile kui kvaliteetveinile Viinamarjaistandikud, kus tavapäraselt toodetakse muud veini kui kvaliteetveini > 2/3 2.04.04.02. > 2/3 353 Spetsialiseerunud lauaviinamarjadele Viinamarjaistandikud, kus tavaliselt toodetakse lauaviinamarju > 2/3 2.04.04.03. > 2/3 354 Muud viinamarjaistandused Klassi 35 (v.a klasside 351, 352 ja 353) põllumajandusettevõtted 36 Spetsialiseerunud puuviljale ja tsitruselistele Puuvilja- ja marjaistandikud, tsitruseistandikud > 2/3 2.04.01. + 2.04.02. > 2/3 ►M1 361 ◄ ►M1 Spetsialiseerunud puuviljadele (v.a tsitruselised, troopilised ja subtroopilised puuviljad ja pähklid) ◄ Parasvöötme puuviljad ja marjad > 2/3 2.04.01.01.01. + 2.04.01.02. > 2/3 362 Spetsialiseerunud tsitruselistele Tsitruselised > 2/3 2.04.02. > 2/3 363 Spetsialiseerunud pähklitele Pähklid > 2/3 2.04.01.03. > 2/3 ►M1 364 ◄ ►M1 Spetsialiseerunud troopilistele ja subtroopilistele puuviljadele ◄ ►M1 Lähistroopikavöötme puuviljad > 2/3 ◄ 2.04.01.01.02. > 2/3 ►M1 365 ◄ ►M1 Spetsialiseerunud puuviljadele, tsitruselistele, troopilistele ja subtroopilistele puuviljadele ja pähklitele: segatootmine ◄ Klassi 36 (v.a klasside 361, 362, 363 ja 364) põllumajandusettevõtted 37 Spetsialiseerunud oliividele 370 Spetsialiseerunud oliividele Oliivid > 2/3 2.04.03. > 2/3 38 Erinevad pikaajalised kultuurid 380 Erinevad pikaajalised kultuurid Klassi 3 (v.a klasside 35, 36 ja 37) põllumajandusettevõtted







Spetsialiseerunud põllumajandusettevõtted – loomakasvatus Põllumajandusliku tootmise viis Määratlus Omaduste ja künniste kood (vt käesoleva lisa B osa) Üldine tootmise viis Peamine tootmise viis Tootmise eriviis Kood Kood Kood 4 Spetsialiseerunud kariloomadele Söödamaa kariloomade jaoks (sh söödajuurvili ja muguljuurvili, haljalt koristatud taimed, püsirohumaa ja heinamaa, looduslik rohumaa) ja kariloomad (st hobuslased, igat liiki veised, lambad ja kitsed) > 2/3 P4 > 2/3 ▼M1 45 Spetsialiseerunud piimandusele 450 Spetsialiseerunud piimandusele Lüpsilehmad > 3/4 kõikidest kariloomadest; kariloomad > 1/10 kariloomadest ja söödamaast 3.02.06. > 3/4 GL; GL > 1/10 P4 46 Spetsialiseerunud veistele – kasvatamine ja nuumamine 460 Spetsialiseerunud veistele – kasvatamine ja nuumamine Kõik veised (st alla ühe aasta vanused veised, vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused veised ja vähemalt kaheaastased veised (isased, mullikad, lüpsilehmad ja muud lehmad)) > 2/3 kariloomadest; lüpsilehmad ≤ 1/10 kariloomadest; kariloomad > 1/10 kariloomadest ja söödamaast P46 > 2/3 GL; 3.02.06. ≤ 1/10 GL; GL > 1/10 P4 47 Veised – piimandus, kasvatamine ja nuumamine 470 Veised – piimandus, kasvatamine ja nuumamine Kõik veised > 2/3 kariloomadest; lüpsilehmad > 1/10 kariloomadest; kariloomad > 1/10 kariloomadest ja söödamaast; v.a klassi 45 põllumajandusettevõtted P46 > 2/3 GL; 3.02.06. > 1/10 GL; GL > 1/10 P4; v.a klass 45 48 Lambad, kitsed ja teised kariloomad Klassi 4 (v.a klasside 45, 46 ja 47) põllumajandusettevõtted 481 Spetsialiseerunud lammastele Lambad > 2/3 kariloomadest; kariloomad > 1/10 kariloomadest ja söödamaast 3.03.01. > 2/3 GL; GL > 1/10 P4 482 Spetsialiseerunud lammastele ja veistele Kõik veised > 1/3 kariloomadest, lambad > 1/3 kariloomadest ning kariloomad > 1/10 kariloomadest ja söödamaast P46 > 1/3 GL; 3.03.01. > 1/3 GL; GL > 1/10 P4 483 Spetsialiseerunud kitsedele Kitsed > 2/3 kariloomadest; kariloomad > 1/10 kariloomadest ja söödamaast 3.03.02. > 2/3 GL; GL > 1/10 P4 484 Erinevad kariloomad Klassi 48, v.a klasside 481, 482 ja 483 põllumajandusettevõtted ▼B 5 Spetsialiseerunud teratoidulistele Teratoidulised, st sead (st põrsad, aretusemised, muud sead), kodulinnud (st broilerid, munakanad, muud kodulinnud) ja küülikud, emased aretusloomad > 2/3 P5 > 2/3 51 Spetsialiseerunud sigadele Sead > 2/3 P51 > 2/3 511 Spetsialiseerunud seakasvatusele Aretusemised > 2/3 3.04.02. > 2/3 512 Spetsialiseerunud sigade nuumamisele Põrsad ja muud sead > 2/3 3.04.01. + 3.04.99. > 2/3 513 Sigade kasvatamine ja nuumamine Klassi 51, v.a klasside 511 ja 512 põllumajandusettevõtted 52 Spetsialiseerunud kodulindudele Kodulinnud > 2/3 P52 > 2/3 521 Spetsialiseerunud munakanadele Munakanad > 2/3 3.05.02. > 2/3 522 Spetsialiseerunud kodulinnulihale Broilerid ja muud kodulinnud > 2/3 3.05.01. + 3.05.03. > 2/3 523 Munakanad ja kodulinnuliha Klassi 52 (v.a klasside 521 ja 522) põllumajandusettevõtted ▼M1 53 Erinevad teratoidulised 530 Erinevad teratoidulised Klassi 5 (v.a klasside 51 ja 52) põllumajandusettevõtted ▼B







Mitme tegevusalaga põllumajandusettevõtted Põllumajandusliku tootmise viis Määratlus Omaduste ja künniste kood (vt käesoleva lisa B osa) Üldine tootmise viis Peamine tootmise viis Tootmise eriviis Kood Kood Kood 6 Segakultuuride kasvatamine 61 Segakultuuride kasvatamine Üldviljelus, aiandus ja püsikultuurid > 2/3, kuid {üldviljelus ≤ 2/3 ja aiandus ≤ 2/3 ja püsikultuurid ≤ 2/3} (P1 + P2 + P3) > 2/3; P1 ≤ 2/3; P2 ≤ 2/3; P3 ≤ 2/3 611 Aiandus ja pikaajalised kultuurid Aiandus > 1/3; püsikultuurid > 1/3 P2 > 1/3; P3 > 1/3 612 Põllukultuurid ja aiandus Üldviljelus > 1/3; aiandus > 1/3 P1 > 1/3; P2 > 1/3 613 Põllukultuurid ja viinamarjaistandused Üldviljelus > 1/3; viinamarjaistandikud > 1/3 P1 > 1/3; 2.04.04. > 1/3 614 Põllukultuurid ja pikaajalised kultuurid Üldviljelus > 1/3; püsikultuurid > 1/3; viinapuud ≤ 1/3 P1 > 1/3; P3 > 1/3; 2.04.04. ≤ 1/3 615 Segakultuurid, peamiselt põllukultuurid Üldviljelus > 1/3; muud tegevusalad puuduvad > 1/3 P1 > 1/3; P2 ≤ 1/3; P3 ≤ 1/3; 616 Muud segakultuurid Klassi 61 (v.a 611, 612, 613, 614 ja 615) põllumajandusettevõtted ►M1 7 ◄ ►M1 Erinevad koduloomad ◄ Kariloomad, söödamaa ja teratoidulised > 2/3; kariloomad ja söödamaa ≤ 2/3; teratoidulised ≤ 2/3 P4 + P5 > 2/3; P4 ≤ 2/3; P5 ≤ 2/3 73 Erinevad koduloomad, peamiselt kariloomad Kariloomad P4 > P5 731 Erinevad koduloomad, peamiselt piimandus Veised, piimandus > 1/3 kariloomadest; lüpsilehmad > 1/2 lüpsikarjast P45 > 1/3 GL; 3.02.06. > 1/2 P45; 732 Erinevad koduloomad, peamiselt kariloomad Klassi 73 (v.a klassi 731) põllumajandusettevõtted 74 Erinevad koduloomad, peamiselt teratoidulised Kariloomad ja söödamaa ≤ teratoidulised P4 ≤ P5 741 Erinevad koduloomad: teratoidulised ja piimandus Veised, piimandus > 1/3 kariloomadest; teratoidulised > 1/3; lüpsilehmad > 1/2 veistest, piimandus P45 > 1/3 GL; P5 > 1/3; 3.02.06. > 1/2 P45 742 Erinevad koduloomad: teratoidulised ja kariloomad Klassi 74 (v.a klassi 741) põllumajandusettevõtted ▼M1 8 Segakultuurid – kariloomad Klassidest 1–7 ja 9 välja arvatud põllumajandusettevõtted ▼B 83 Põllukultuurid ja kariloomad Üldviljelus > 1/3; kariloomad ja kariloomad > 1/3; P1 > 1/3; P4 > 1/3 831 Põllukultuurid koos piimandusega Veised, piimandus > 1/3 kariloomadest; lüpsilehmad > 1/2 veistest, piimandus; veised, piimandus < üldine põllukultuuride kasvatamine P45 > 1/3 GL; 3.02.06. > 1/2 P45; P45 < P1 832 Piimandus koos põllukultuuridega Veised, piimandus > 1/3 kariloomadest; lüpsilehmad > 1/2 veistest, piimandus; veised, piimandus ≥ üldine põllukultuuride kasvatamine P45 > 1/3 GL; 3.02.06. > 1/2 P45; P45 ≥ P1 833 Põllukultuurid ja kariloomad Üldine põllukultuuride kasvatamine > kariloomad, v.a klassi 831 põllumajandusettevõtted P1 > P4; v.a klass 831 834 Kariloomad ja põllukultuurid Klassi 83 (v.a klasside 831, 832 ja 833) põllumajandusettevõtted 84 Erinevad kultuurid ja kariloomad Klassi 8 (v.a klassi 83) põllumajandusettevõtted 841 Põllukultuurid ja teratoidulised Üldviljelus > 1/3; teratoidulised > 1/3 P1 > 1/3; P5 > 1/3 842 Pikaajalised kultuurid ja kariloomad Püsikultuurid > 1/3; kariloomad ja söödamaa > 1/3 P3 > 1/3; P4 > 1/3 ▼M1 843 Mesindus Mesilased > 2/3 3.07. > 2/3 ▼B 844 Erinevad segakultuurid ja koduloomad Klassi 84 (v.a klasside 841, 842 ja 843) põllumajandusettevõtted







Mitteklassifitseeritud põllumajandusettevõtted Põllumajandusliku tootmise viis Määratlus Omaduste ja künniste kood (vt käesoleva lisa B osa) Üldist Peamine tootmise viis Tootmise eriviis Kood Kood Kood ▼M1 9 Mitteklassifitseeritud põllumajandusettevõtted 90 Mitteklassifitseeritud põllumajandusettevõtted 900 Mitteklassifitseeritud põllumajandusettevõtted Mitteklassifitseeritud põllumajandusettevõtted Kogustandardtoodang = 0 ▼B









II LISA

PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTETE MAJANDUSLIK SUURUS

A. PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTETE MAJANDUSLIK SUURUS

Põllumajandusettevõtte majanduslikku suurust mõõdetakse selle standardtoodangu koguväärtuse järgi ja väljendatakse eurodes.

B. PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTETE MAJANDUSLIKU SUURUSE KLASSID

Põllumajandusettevõtted liigitatakse allpool piiritletud suurusklassidesse.







Klassid Piirangud eurodes I alla 2 000 euro II 2 000 kuni alla 4 000 euro III 4 000 kuni alla 8 000 euro IV 8 000 kuni alla 15 000 euro V 15 000 kuni alla 25 000 euro VI 25 000 kuni alla 50 000 euro VII 20 000 kuni alla 100 000 euro VIII 100 000 kuni alla 250 000 euro IX 250 000 kuni alla 500 000 euro X 500 000 kuni alla 750 000 euro XI 750 000 kuni alla 1 000 000 euro XII 1 000 000 kuni alla 1 500 000 euro XIII 1 500 000 kuni alla 3 000 000 euro XIV 3 000 000 eurot või rohkem

▼M1

Eeskirjadega, milles sätestatakse põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu ja ühenduse põllumajandusettevõtete uuringute kohaldamine, võidakse ette näha, et eespool nimetatud II ja III või III ja IV, IV ja V või III–V, VI ja VII, VIII ja IX, X ja XI, XII–XIV või X–XIV suurusklass ühendatakse.

▼B

Liikmesriigid peaksid määruse nr 79/65/EMÜ artikli 4 lõike 1 rakendamisel kehtestama põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu uuringuteks põllumajandusettevõtete majandusliku suuruse piirid, mis ei lange kokku eespool esitatud suurusklasside piiridega.









III LISA

PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTTEGA OTSESELT SEOTUD KÕRVALTEGEVUS

A. PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTTEGA OTSESELT SEOTUD KÕRVALTEGEVUSE MÄÄRATLUS

Põllumajandusettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevus hõlmab kõiki muid tegevusi, v.a põllumajandustegevus, on otseselt ettevõttega seotud ning sellel on majanduslik mõju kõnealusele ettevõttele. Need on tegevused, mille puhul kasutatakse põllumajandusettevõtte ressursse (maa-ala, hooned, seadmed jne) või tooteid.

B. PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTTEGA OTSESELT SEOTUD KÕRVALTEGEVUSE (OGA) TÄHTSUSE HINNANG

Muu kõrvaltegevuse osakaalu, mis on otseselt seotud põllumajandusettevõtte lõpptoodanguga, hinnatakse põllumajandusettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevuse osakaalu järgi põllumajandusettevõtte kogukäibes (sh otsemaksed) järgmiselt:

C. PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTTEGA OTSESELT SEOTUD KÕRVALTEGEVUSE (OGA) TÄHTSUST KAJASTAVAD KLASSID

Põllumajandusettevõtted liigitatakse allpool piiritletud suurusklassidesse, mis kajastavad põllumajandusettevõttega otseselt seotud kõrvaltegevuse tähtsust lõpptoodangus:







Klassid Piirangud protsentides I 0 % kuni 10 % II Rohkem kui 10 %–50 % III Rohkem kui 50 % kuni vähem kui 100 %









IV LISA

STANDARDTOODANG (SO)

1. STANDARDTOODANGU MÕISTE JA ARVUTAMISE PÕHIMÕTTED

a) Põllumajandusettevõtte toodang on põllumajandustoodangu rahaline väärtus põllumajandustootja hinnaga. Standardtoodang (SO) on teatava piirkonna toodangu väärtus, mis vastab keskmisele olukorrale iga põllumajandusliku tegevusala puhul.

b) Toodang on põhitoo(de)te ja teiseste toodete väärtuste summa. Kõnealuste väärtuste arvutamiseks korrutatakse toodang ühiku kohta põllumajandustootja hinnaga. Ei sisalda käibemaksu, toodetelt makstavaid makse ega otsemakseid.

c) Tootmisperiood Standardtoodang vastab 12kuulisele tootmisperioodile (kalendriaasta või põllumajandusliku tootmise aasta). Põllukultuuride ja loomsete saaduste puhul, mille tootmisperiood on pikem või lühem kui 12 kuud, arvutatakse 12 kuu kasvule või toodangule vastav standardtoodang.

d) Põhiandmed ja võrdlusperiood Standardtoodangu kindlaksmääramiseks kasutatakse punktis b nimetatud tegureid. Selleks kogutakse põhiandmed liikmesriikides võrdlusperioodiks, mis hõlmab viit järjestikust kalendriaastat või põllumajandusliku tootmise aastat. Võrdlusperiood on kõikides liikmesriikides sama ja selle määrab kindlaks komisjon liikmesriikidega konsulteerides. Näiteks hõlmab 2007. aasta võrdlusperioodi standardtoodang aastaid 2005, 2006, 2007, 2008 ja 2010 või põllumajandusliku tootmise aastaid 2005/2006, 2006/2007, 2007/2008, 2008/2009 ja 2009/2010.

e) Ühikud 1) Füüsilised ühikud a) Põllukultuuride omaduste standardtoodang määratakse kindlaks hektarites väljendatud ala põhjal. Seente puhul määratakse standardtoodang kindlaks siiski aasta kõikide järjestikuste saagikoristuste kogutoodangu ja erikulude põhjal ning seda väljendatakse 100 m2 haritava maa kohta. Sel viisil kindlaks määratud standardtoodang jagatakse kasutamiseks põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu kontekstis aasta järjestikuste saagikoristuste arvuga, mille edastavad liikmesriigid. b) Karjaga seotud standardtoodang määratakse kindlaks looma kohta, v.a kodulindude puhul, kus kindlaksmääramine toimub 100 linnu kohta, ja mesilaste puhul, kus kindlaksmääramine toimub taru kohta. 2) Rahaühikud ja ümardamine Standardtoodangu kindlaksmääramiseks vajalikud põhiandmed ja väljaarvutatud standardtoodang kehtestatakse eurodes. Liikmesriikide jaoks, kes ei osale majandus- ja rahaliidus, konverteeritakse standardtoodang eurodesse, kasutades võrdlusperioodi keskmist vahetuskurssi, nagu on määratletud käesoleva lisa punkti 1 alapunktis d. Komisjon teeb kõnealuse kursi neile liikmesriikidele teatavaks. Vajaduse korral võib standardtoodangut ümardada lähima 5 euroni.

2. STANDARDTOODANGU JAOTUS

a) Põllukultuuride ja karja näitajate põhjal

Standardtoodang määratakse kindlaks kõigi põllumajanduslike näitajate puhul, mis vastavad ühenduse põllumajandusettevõtete struktuuriuuringutes kasutatavatele rubriikidele, kõnealustes uuringutes sätestatud viisil.

▼M1

b) Geograafiline jaotus

— Standardtoodang määratakse kindlaks vähemalt selliste geograafiliste üksuste põhjal, mis on kooskõlas ühenduse põllumajandusettevõtete struktuuriuuringutes ja põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgus kasutatavate üksustega. Need geograafilised üksused põhinevad kõik statistiliste territoriaalüksuste liigitusel (NUTS), nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1059/2003 ( 7 ). Neid üksusi võib kirjeldada kui NUTS 3 piirkondade ümberrühmitamist. Vähem soodsaid või mägipiirkondi ei loeta geograafilisteks üksusteks.

— Standardtoodangut ei määrata kindlaks näitajate puhul, mida ei esine asjaomases piirkonnas.

▼B

3. STANDARDTOODANGU KINDLAKSMÄÄRAMISEKS KOGUTAVAD ANDMED

a) Standardtoodangu kindlaksmääramiseks kogutavaid põhiandmeid uuendatakse vähemalt iga kord, kui põllumajandusettevõtete struktuuriuuring loendusena tehakse.

b) Loenduse vormis tehtavate põllumajandusettevõtete struktuuriuuringute vahepeal ajakohastatakse standardtoodangut. Selliseks ajakohastamiseks — uuendatakse põhiandmeid punktis a kindlaks määratud viisiga sarnasel viisil — või kasutatakse arvutamismeetodit, mille abil standardtoodangut on võimalik ajakohastada. Sellise menetluse suhtes kohaldatavad põhimõtted sätestatakse ühenduse tasandil.

4. TÄIDEVIIMINE

Liikmesriigid vastutavad käesoleva lisa sätete kohaselt nende põhiandmete kogumise eest, mida kasutatakse standardtoodangu arvutamiseks, selle ümberarvestamiseks eurodesse ja vajaduse korral ajakohastamismeetodi kohaldamiseks.

5. ERIJUHTUDE KÄSITLEMINE

Teatavat tüüpi ettevõtete standardtoodangu arvutamiseks sätestatakse järgmised erieeskirjad.

a) Subsiidiumideta kesa

Subsiidiumideta kesaga seotud standardtoodangut arvestatakse põllumajandusettevõtte kogutoodangu arvutamisel üksnes juhul, kui põllumajandusettevõtte muu standardtoodang on positiivne.

b) Kesa, mille suhtes kohaldatakse subsiidiume ja mis ei ole majanduslikus kasutuses, ja püsirohumaa, mida enam ei kasutata tootmise eesmärgil ja mille suhtes kohaldatakse subsiidiume

Kuna maa, mille suhtes kohaldatakse subsiidiume ja mis ei ole majanduslikus kasutuses, on piiritletud otsetoetustega, on selle standardtoodang üldjuhul null.

c) Koduaiad

Kuna koduaedade toodang on tavaliselt ette nähtud omaniku oma tarbeks ja mitte müügiks, on selle standardtoodanguks üldjuhul null.

d) Loomakasvatus

Kariloomade näitajad on jaotatud vanuserühma järgi. Toodang on vastavuses looma kasvuväärtusega selles vanuserühmas. Teisisõnu, see vastab looma väärtuse erinevusele vanuserühma liigitamise ja sealt väljaarvamise vahel (nimetatakse ka asendusväärtuseks).

e) Alla ühe aasta vanused isas- ja emasveised

Üheaastaste veiste standardtoodangut võetakse põllumajandusettevõtte kogustandardtoodangu arvutamisel arvesse üksnes juhul, kui põllumajandusettevõttes on alla üheaastaseid veiseid rohkem kui lehmi. Arvesse võetakse üksnes standardtoodangut, mis on seotud alla üheaastaste veistega.

f) Muud lambad ja muud kitsed

Muude lammastega seotud standardtoodangut võetakse põllumajandusettevõtte kogustandardtoodangu arvutamisel arvesse üksnes juhul, kui põllumajandusettevõttes puuduvad aretusuted.

Kitsedega seotud standardtoodangut võetakse põllumajandusettevõtte kogu standardtoodangu arvutamisel arvesse üksnes juhul, kui põllumajandusettevõttes puuduvad emased aretusloomad.

g) Põrsad

Põrsastega seotud standardtoodangut võetakse põllumajandusettevõtte kogu standardtoodangu arvutamisel arvesse üksnes juhul, kui põllumajandusettevõttes puuduvad aretusemised.

h) Söödamaa

Kariloomade (hobuslased, veised, lambad või kitsed) puudumisel põllumajandusettevõttes käsitatakse söödamaad (s.o söödajuurvili ja ristõielised, haljalt koristatud taimed, karjamaa ja heinamaad) müügiobjektina ning see on osa üldviljeluse toodangust.

Kui põllumajandusettevõttes on kariloomi, käsitatakse söödamaad kariloomade toitmisena ning see on osa kariloomade ja söödamaa toodangust.









V LISA







Vastavustabel Otsus 85/377/EMÜ Käesolev määrus Artikli 1 esimene lõik Artikli 1 lõige 1 Artikli 1 teine lõik — Artikli 2 lõige 1 ja lõige 2 — Artikli 2 lõige 3 Artikli 1 lõige 2 Artiklid 3 kuni 5 — Artikkel 6 Artikli 2 lõige 1 Artikli 7 esimese lõigu sissejuhatav osa Artikli 2 lõike 2 sissejuhatav lause Artikli 7 esimese lõigu esimene kuni kolmas taane Artikli 2 lõike 2 esimese lõigu punktid a–c Artikli 7 esimese lõigu neljas taane — Artikli 7 teine lõik — Artikli 7 kolmas lõik Artikli 2 lõike 2 teine lõik Artiklid 8 ja 9 Artikkel 3 — Artiklid 4 kuni 7 Artikkel 10 — Artikkel 11 — Artikkel 12 — — Artikkel 8 I lisa IV lisa II lisa I lisa III lisa II lisa — III lisa — V lisa