02015R2446 — ET — 25.07.2019 — 003.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:





Parandatud:









▼B

▼C2

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2015/2446,

28. juuli 2015,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid käsitlevate üksikasjalike eeskirjadega

▼B







I JAOTIS

ÜLDSÄTTED







1. PEATÜKK

Tollialaste õigusaktide kohaldamissala, tolli ülesanded ja mõisted

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) „põllumajanduspoliitika meede” – sätted, mis on seotud lisa 71-02 punktidega 1, 2 ja 3 hõlmatud toodete impordi- või eksporditoimingutega;

2) „ATA-märkmik” – ajutise impordi korral kasutatav rahvusvaheline tollidokument, mis antakse välja vastavalt ATA- või Istanbuli konventsioonile;

3) „ATA-konventsioon” – 6. detsembril 1961 Brüsselis koostatud kaupade ajutise impordi ATA-märkmikku käsitlev tollikonventsioon;

4) „Istanbuli konventsioon” – 26. juunil 1990 Istanbulis koostatud ajutise impordi konventsioon;

5) „pagas” – füüsilise isiku reisiga seoses mis tahes viisil veetav kaup;

6) „tolliseadustik” – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik;

7) „liidu lennujaam” – liidu tolliterritooriumil asuv lennujaam;

8) „liidu sadam” – liidu tolliterritooriumil asuv meresadam;

9) „ühistransiidiprotseduuri konventsioon” – ühistransiidiprotseduuri käsitlev konventsioon ( 1 );

10) „ühistransiidiprotseduuri kohaldav riik” – ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga ühinenud riik, mis ei ole liidu liikmesriik;

11) „kolmas riik” – väljaspool liidu tolliterritooriumi asuv riik või territoorium;

12) „CPD-märkmik” – transpordivahendi ajutiseks impordiks kasutatav rahvusvaheline tollidokument, mis antakse välja vastavalt Istanbuli konventsioonile;

13) „lähtetolliasutus” – tolliasutus, kus aktsepteeritakse tollideklaratsioon, millega kaup suunatakse transiidiprotseduurile;

14) „sihttolliasutus” – tolliasutus, kus esitatakse transiidiprotseduurile suunatud kaup, et lõpetada protseduur;

15) „esimese sisenemiskoha tolliasutus” – tolliasutus, kes on pädev teostama tollijärelevalvet kohas, kus kaupa vedav transpordivahend saabub liidu tolliterritooriumile väljastpoolt kõnealust territooriumi;

16) „eksporditolliasutus” – tolliasutus, kus esitatakse liidu tolliterritooriumilt väljaviidava kauba kohta ekspordideklaratsioon või reekspordideklaratsioon;

17) „protseduurile suunav tolliasutus” – tolliseadustiku artikli 211 lõikes 1 osutatud eriprotseduuri kasutamise loal märgitud tolliasutus, kellel on volitused vabastada kaup eriprotseduuri jaoks;

18) „ettevõtjate registreerimis- ja identifitseerimisnumber (EORI-number)” – liidu tolliterritooriumil kasutatav kordumatu tunnusnumber, mille toll annab ettevõtjale või muule isikule, et registreerida ta tollialastel eesmärkidel;

▼M3

19) „eksportija” –

a) üksikisik, kes veab liidu tolliterritooriumilt väljaviidavat kaupa, kui see kaup kuulub üksikisiku pagasi hulka;

b) muudel juhtudel, kui punkti a ei kohaldata:

i) liidu tolliterritooriumil asutatud isik, kellel on volitused otsustada ja kes on otsustanud, et kaup tuleb viia väljapoole kõnealust tolliterritooriumi;

ii) kui alapunkti i ei kohaldata, siis iga liidu tolliterritooriumil asutatud isik, kes on sellise lepingu osaline, mille alusel tuleb kaup kõnealuselt tolliterritooriumilt välja viia;

▼B

20) „üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted” – riigis teataval ajal tunnustatud või usaldusväärset toetust omavad põhimõtted selle kohta, millised majandusressursid ja -kohustused tuleks registreerida aktiva ja passivana, millised aktiva ja passiva muutused tuleks registreerida, kuidas tuleks hinnata aktivat ja passivat ning nende muutumist, milline teave tuleks avalikustada ja kuidas seda teha ning millised finantsaruanded tuleks koostada;

21) „mittekaubanduslikku laadi kaup” –

a) ühelt üksikisikult saadetisega teisele üksikisikule saadetav kaup, mis:

i) on juhuslikku laadi,

ii) sisaldab üksnes kaubasaaja või tema pereliikmete isiklikuks kasutamiseks ettenähtud kaupa, mille laad ega kogus ei osuta kaubanduslikule eesmärgile, ja

iii) saadetakse kaubasaatjalt kaubasaajale tasuta;

b) reisijate isiklikus pagasis sisalduv kaup, mis:

i) on juhuslikku laadi ja

ii) sisaldab üksnes reisija või tema pereliikmete isiklikuks kasutamiseks või kingitusteks ettenähtud kaupa; kauba laad ega kogus ei osuta impordi või ekspordi kaubanduslikule otstarbele;

22) „tolli viitenumber (MRN)” – registreerimisnumber, mille pädev tolliasutus annab tolliseadustiku artikli 5 punktides 9–14 osutatud deklaratsioonidele või teatistele, TIR-veoetappidele või liidu kauba tollistaatust tõendavatele dokumentidele;

23) „tolliprotseduuri lõpetamise tähtaeg” – aeg, mille jooksul eriprotseduurile, välja arvatud transiidiprotseduur, suunatud kaup või töödeldud tooted peavad olema suunatud järgmisele tolliprotseduurile, hävitatud, liidu tolliterritooriumilt välja viidud või suunatud ettenähtud lõppkasutusse. Välistöötlemisprotseduuri puhul tähendab tolliprotseduuri lõpetamise tähtaeg ajavahemikku, mille jooksul ajutiselt eksporditud kaupa võib töödeldud kujul reimportida liidu tolliterritooriumile ja lubada vabasse ringlusse, et selle saaks täielikult või osaliselt imporditollimaksust vabastada;

24) „postisaadetistes sisalduv kaup” – kirjavahetusest erinev kaup, mis sisaldub postipakis ja mida veetakse postiettevõtja vastutusel vastavalt 10. juulil 1984 Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni egiidi all vastu võetud Ülemaailmse Postiliidu konventsiooni sätetele;

25) „postiettevõtja” – liikmesriigis asutatud ettevõtja, kelle liikmesriik on määranud osutama ülemaailmse postikonventsiooniga reguleeritud rahvusvahelisi teenuseid;

26) „kirjavahetus” – kirjad, postkaardid, rahvusvahelises pimedate kirjas kirjutatud kirjad ja trükimaterjal, mille eest ei tule tasuda impordi- ega eksporditollimaksu;

27) „välistöötlemine (IM/EX)” – välistöötlemisprotseduuri puhul ekvivalentkaubast saadud töödeldud toote import enne selle kauba eksporti, mida see asendab, vastavalt tolliseadustiku artikli 223 lõike 2 punktile d;

28) „välistöötlemine (EX/IM)” – välistöötlemisprotseduuri puhul liidu kauba eksport enne töödeldud toote importi;

29) „seestöötlemine (EX/IM)” – seestöötlemisprotseduuri puhul ekvivalentkaubast saadud töödeldud toote eksport enne selle kauba importi, mida see asendab, vastavalt tolliseadustiku artikli 223 lõike 2 punktile c;

30) „seestöötlemine (IM/EX)” – seestöötlemisprotseduuri puhul liiduvälise kauba import enne töödeldud toote eksporti;

31) „üksikisik” – nõukogu direktiivis 2006/112/EÜ määratletud füüsiline isik, kes ei ole maksukohustuslane;

32) „I tüüpi avalik tolliladu” – avalik tolliladu, kus tolliseadustiku artikli 242 lõikes 1 osutatud kohustuste eest vastutavad loa omanik ja protseduuri pidaja;

33) „II tüüpi avalik tolliladu” – avalik tolliladu, kus tolliseadustiku artikli 242 lõikes 2 osutatud kohustuste eest vastutab protseduuri pidaja;

34) „ühtne veodokument” – tollistaatuse kontekstis liikmesriigi väljastatud transpordidokument, mis hõlmab kauba vedu liidu tolliterritooriumil asuvast lähtekohast samal territooriumil asuvasse sihtkohta dokumendi väljastanud vedaja vastutusel;

35) „erikorraga maksuterritoorium” – liidu tolliterritooriumi osa, kus ei kehti nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) ega nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/118/EÜ (mis käsitleb aktsiisi üldist korda ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 92/12/EMÜ) sätted;

36) „järelevalve tolliasutus” –

a) tolliseadustiku IV jaotises osutatud ajutise ladustamise või VII jaotises osutatud eriprotseduuride (v.a transiit) korral tolliasutus, kes loale märgitu kohaselt teostab järelevalvet kas kauba ajutise ladustamise või eriprotseduuri üle;

b) tolliseadustiku artiklis 166 osutatud lihtsustatud tollideklaratsiooni, artikli 179 osutatud keskse tollivormistuse ja artiklis 182 osutatud arvestuskande tegemise korral tolliasutus, kes loale märgitu kohaselt teostab järelevalvet kauba suunamise üle asjaomasele tolliprotseduurile;

37) „TIR-konventsioon” – 14. novembril 1975 Genfis koostatud TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo konventsioon;

38) „TIR-veoetapp” – kauba vedu liidu tolliterritooriumil TIR-konventsiooni alusel;

39) „ümberlaadimine” – toodete ja kauba laadimine ühelt transpordivahendilt teisele transpordivahendile;

40) „reisija” – füüsiline isik, kes:

a) siseneb ajutiselt liidu tolliterritooriumile, kus ei ole tema alaline elukoht, või

b) naaseb liidu tolliterritooriumile, kus on tema alaline elukoht, pärast seda, kui ta on sealt ajutiselt ära olnud, või

c) lahkub ajutiselt liidu tolliterritooriumilt, kus on tema alaline elukoht, või

d) lahkub ajutise viibimise järel liidu tolliterritooriumilt, kus ei ole tema alaline elukoht;

41) „jäätmed ja jäägid” – üks kahest järgmisest:

a) kaubad või tooted, mis klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuri alusel jäätmeteks ja jääkideks;

b) lõppkasutuse või seestöötlemise kontekstis töötlemise tulemusena saadud kaubad või tooted, millel puudub majanduslik väärtus või see on väike ja mida ei saa kasutada ilma lisatöötluseta;

42) „kaubaalus” – alusega vahend, millele võib kinnitada kaubakoguse, nii et see moodustab lastiühiku, mida saab vedada, mehaaniliste vahendite abil käidelda või riita laduda. See vahend koosneb kahest vahetaladega eraldatud alusest või ühest jalgade peal olevast alusest; selle kõrgus on piiratud, nii et kaupa saab liigutada tõstukiga või kaubaaluste teisaldajaga; sellel võib olla või mitte olla pealiskonstruktsioon;

43) „liidu kalatöötlemislaev” – laev, mis on registreeritud liikmesriigi territooriumi sellises osas, mis asub liidu tolliterritooriumil, sõidab liikmesriigi lipu all, ei püüa merekalapüügisaadusi, kuid töötleb neid saadusi oma pardal;

44) „liidu kalalaev” – laev, mis on registreeritud liikmesriigi territooriumi sellises osas, mis asub liidu tolliterritooriumil, sõidab liikmesriigi lipu all, püüab merekalapüügisaadusi ja vajaduse korral töötleb neid oma pardal;

45) „regulaarlaevaliin” – laevaliin, mille puhul veetakse kaupa laevadega, mis sõidavad ainult liidu sadamate vahel ning mille lähte- või sihtpunktiks ega külastatavaks sadamaks ei ole ükski punkt väljaspool liidu tolliterritooriumi ega liidu sadama vabatsoonis.







2. PEATÜKK

Isikute õigused ja kohustused seoses tollialaste õigusaktidega







1. jagu

Teavitamine







1. alajagu

Ühised andmete vahetamise ja säilitamise nõuded

Artikkel 2

Ühised andmenõuded

(tolliseadustiku artikli 6 lõige 2)

1. Taotluste ja otsuste jaoks vajaliku teabe vahetamise ja säilitamise suhtes kohaldatakse A lisas sätestatud andmenõudeid.

2. Deklaratsioonide, teadete ja tollistaatust tõendavate dokumentide jaoks vajaliku teabe vahetamise ja säilitamise suhtes kohaldatakse B lisas sätestatud andmenõudeid.

▼M1

3. Erandina käesoleva artikli lõikest 1 ei kohaldata kuni kuupäevani, millal võetakse kasutusele rakendusotsuse 2014/255/EL lisas osutatud siduva tariifiinformatsiooniga (STI) seotud süsteemi ja süsteemi „Järelevalve 2” uuendamise esimene etapp, käesoleva määruse A lisa veergu 1a ning kohaldatakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2016/341 ( 2 ) 2.–5. lisas sätestatud vastavaid andmenõudeid.

Erandina käesoleva artikli lõikest 1 ei kohaldata kuni rakendusotsuse 2014/255/EL lisas osutatud AEO-süsteemi uuendamise kuupäevani käesoleva määruse A lisa veergu 2 ning kohaldatakse delegeeritud määruse (EL) 2016/341 6. ja 7. lisas sätestatud vastavaid andmenõudeid.

4. Erandina käesoleva artikli lõikest 2 ei kohaldata delegeeritud määruse (EL) 2016/341 1. lisas loetletud IT-süsteemide puhul kuni rakendusotsuse 2014/255/EL lisas osutatud asjakohaste IT-süsteemide kasutuselevõtu ja uuendamise vastavate kuupäevadeni käesoleva määruse B lisas sätestatud ühiseid andmenõudeid.

Delegeeritud määruse (EL) 2016/341 1. lisas loetletud IT-süsteemide puhul kohaldatakse kuni rakendusotsuse 2014/255/EL lisas osutatud asjakohaste IT-süsteemide kasutuselevõtu ja uuendamise vastavate kuupäevadeni andmenõudeid, mis deklaratsioonide, teatiste ja tollistaatust tõendavate dokumentide korral nõutava teabe vahetamise ja salvestamise kohta on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2016/341 9. lisas.

Kui deklaratsioonide, teatiste ja tollistaatust tõendavate dokumentide korral nõutava teabe vahetamise ja salvestamisega seotud andmenõuded ei ole delegeeritud määruse (EL) 2016/341 9. lisas sätestatud, tagavad liikmesriigid, et vastavad andmenõuded võimaldavad kohaldada kõnealuseid deklaratsioone, teatiseid ja tollistaatust tõendavaid dokumente reguleerivaid sätteid.

5. Toll võib otsustada, et kuni rakendusotsuse 2014/255/EL lisas osutatud liidu tolliseadustiku kohase tolliotsuste süsteemi kasutuselevõtu kuupäevani tuleb käesoleva määruse A lisas sätestatud andmenõuetele alternatiivseid nõudeid kohaldada järgmiste taotluste ja lubade suhtes:

a) kauba tolliväärtuse osaks olevate summade kindlaksmääramise lihtsustamise taotlused ja sellekohased load;

b) üldtagatistega seotud taotlused ja load;

c) tasumise edasilükkamise taotlused ja load;

d) tolliseadustiku artiklis 148 osutatud ajutise ladustamise rajatiste pidamise taotlused ja load;

e) regulaarlaevaliini käitamise taotlused ja load;

f) volitatud väljastaja taotlused ja load;

g) volitatud banaanikaaluja staatuse taotlused ja load;

h) enesehindamistaotlused ja -load;

i) TIR-vedude volitatud kaubasaaja staatuse taotlused ja load;

j) liidu transiitvedude volitatud kaubasaatja staatuse taotlused ja load;

k) liidu transiitvedude volitatud kaubasaaja staatuse taotlused ja load;

l) eriliste tõkendite kasutamise taotlused ja load;

m) vähendatud andmekogumiga transiidideklaratsiooni kasutamise taotlused ja load;

n) elektroonilise transpordidokumendi tollideklaratsioonina kasutamise taotlused ja load.

6. Kui liikmesriik otsustab kooskõlas lõikega 5, et tuleb kohaldada alternatiivseid andmenõudeid, siis tagab ta, et alternatiivsed andmenõuded võimaldavad liikmesriigil kontrollida, kas asjaomase loa andmise tingimused on täidetud ja kas need sisaldavad vähemalt järgmisi nõudeid:

a) loa taotleja või omaniku identifitseerimine (andmeelement 3/2: Loa taotleja või omaniku / otsuse taotleja või saaja tunnusandmed või, kui puudub kehtiv taotleja EORI-number, siis andmeelement 3/1: Loa taotleja või omanik / otsuse taotleja või saaja);

b) taotluse või loa tüüp (andmeelement 1/1: Taotluse/otsuse kooditüüp);

c) loa kasutamine ühes või mitmes liikmesriigis (andmeelement 1/4: Territoriaalne kehtivus – liit), kui on asjakohane.

7. Toll võib otsustada, et kuni liidu tolliseadustiku kohase tolliotsuste süsteemi kasutuselevõtu kuupäevani kohaldatakse käesoleva määruse A lisas sätestatud andmenõuete asemel delegeeritud määruse (EL) 2016/341 12. lisas taotluste ja lubade kohta sätestatud andmenõudeid järgmiste protseduuride puhul:

a) lihtsustatud tollideklaratsiooni kasutamise taotlused ja load;

b) keskse tollivormistuse taotlused ja load;

c) taotlused ja load tollideklaratsiooni tegemiseks deklarandi arvestuskande vormis;

d) seestöötlemise kasutamise taotlused ja load;

e) välistöötlemise kasutamise taotlused ja load;

f) lõppkasutuse kasutamise taotlused ja load;

g) ajutise impordi kasutamise taotlused ja load;

h) taotlused ja load ladustamisrajatiste pidamiseks kauba tolliladustamise eesmärgil.

8. Olenemata lõikest 7 sisaldab tollideklaratsioon kuni liidu tolliseadustiku kohase automaatse ekspordisüsteemi kasutuselevõtu ja liikmesriikide impordisüsteemide uuendamise kuupäevadeni juhul, kui loa taotlus põhineb käesoleva määruse artikli 163 lõike 1 kohasel tollideklaratsioonil, järgmisi andmeid:

a) kõikide protseduuride ühised andmenõuded;

— kauba töötlemise või kasutamise laad;

— kauba ja/või töödeldud toodete tehniline kirjeldus ja selle identifitseerimise vahendid;

— protseduuri lõpetamise eeldatav tähtaeg;

— protseduuri lõpetama kavandatud tolliasutus (mitte lõppkasutuse korral) ja

— töötlemise või kasutamise koht;

b) konkreetsed seestöötlemise andmenõuded:

— delegeeritud määruse (EL) 2016/341 12. lisa liites osutatud majanduslike tingimuste koodid;

— hinnanguline tulemimäär või meetod, mille abil see määr tuleb kindlaks määrata, ja

— kas imporditollimaksu summa tuleks arvutada vastavalt tolliseadustiku artikli 86 lõikele 3 (märkida „jah” või „ei”).

▼B







2. alajagu

Isikute registreerimine tolliasutustes

Artikkel 3

EORI-kirjes sisalduvad andmed

(tolliseadustiku artikli 6 lõige 2)

Toll kogub ja salvestab isiku registreerimise ajal kõnealuse isikuga seotud lisas 12-01 sätestatud andmed. Kõnealused andmed moodustavad EORI-kirje.

▼M1

Erandina esimesest lõigust ei kohaldata kuni rakendusotsuse 2014/255/EL lisas sätestatud EORI-süsteemi uuendamise kuupäevani lisas 12-01 sätestatud ühiseid andmenõudeid.

Liikmesriigid koguvad ja salvestavad kuni EORI-süsteemi uuendamise kuupäevani järgmisi andmeid, mis on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2016/341 9. lisa liites E ja mis moodustavad EORI-kirje:

a) delegeeritud määruse (EL) 2016/341 9. lisa liite E punktides 1–4 loetletud andmed;

b) riiklike süsteemidega nõutavad andmed, mis on loetletud delegeeritud määruse (EL) 2016/341 9. lisa liite E punktides 5–12.

Liikmesriigid laadivad vastavalt käesoleva artikli kolmandale lõigule kogutud andmed regulaarselt EORI-süsteemi üles.

Erandina käesoleva artikli teisest ja kolmandast lõigust on lisa 12-01 I jaotise 3. peatüki punktis 4 loetletud andmeelemendi kogumine liikmesriikide jaoks vabatahtlik. Kui liikmesriigid seda andmeelementi koguvad, laaditakse see EORI-süsteemi üles niipea kui võimalik pärast kõnealuse süsteemi uuendamist.

▼B

Artikkel 4

Andmete esitamine EORI-registreeringu jaoks

(tolliseadustiku artikli 6 lõige 4)

Toll võib lubada isikutel esitada EORI-registreeringu jaoks vajalikud andmed elektroonilistest andmetöötlusvahenditest erinevate vahendite abil.

Artikkel 5

Ettevõtjad, kes ei ole asutatud liidu tolliterritooriumil

(tolliseadustiku artikli 22 lõige 2 ja artikli 9 lõige 2)

1. Ettevõtja, kes ei ole asutatud liidu tolliterritooriumil, peab registreeruma enne, kui:

a) ta esitab liidu tolliterritooriumil järgmistest deklaratsioonidest erineva tollideklaratsiooni:

i) artiklite 135–144 kohaselt koostatud tollideklaratsioon;

ii) kauba ajutise impordi protseduurile suunamise tollideklaratsioon või kõnealuse protseduuri lõpetamiseks esitatud reekspordideklaratsioon;

iii) ühistransiidiprotseduuri konventsiooni ( 3 ) kohane tollideklaratsioon, mille esitab ühistransiidiprotseduuri kohaldavas riigis asutatud ettevõtja;

iv) Andorras või San Marinos asutatud ettevõtja poolt liidu transiidiprotseduuri alusel esitatud tollideklaratsioon;

b) ta esitab liidu tolliterritooriumil väljumise või sisenemise ülddeklaratsiooni;

c) ta esitab liidu tolliterritooriumil ajutise ladustamise deklaratsiooni;

d) ta tegutseb mere-, sisevee- või lennutranspordi korral vedajana;

e) ta tegutseb vedajana, kes on seotud tollisüsteemiga, ja soovib saada tollialaste õigusaktidega ettenähtud teateid sisenemise ülddeklaratsiooni esitamise või muutmise kohta;

▼M3

f) ta taotleb liidu kauba tollistaatust tõendava dokumendi registreerimist ja kinnitamist.

▼B

2. Olenemata lõike 1 punkti a alapunktist ii registreeruvad ettevõtjad, kes ei ole liidu tolliterritooriumil asutatud, tolliasutuses enne, kui nad esitavad kauba ajutise impordi protseduurile suunamise tollideklaratsiooni või reekspordideklaratsiooni sellise protseduuri lõpetamiseks, mille puhul nõutakse registreerumist ühise tagatiste haldamise süsteemi kasutamiseks.

3. Olenemata lõike 1 punkti a alapunktist iii registreeruvad liidu tolliterritooriumil asutatud ettevõtjad tolliasutuses enne, kui nad esitavad ühistransiidiprotseduuri konventsiooni kohase tollideklaratsiooni, kui kõnealune deklaratsioon esitatakse sisenemise ülddeklaratsiooni asemel või kui seda kasutatakse väljaveoeelse deklaratsioonina.

4. Olenemata lõike 1 punkti a alapunktist iv registreeruvad Andorras või San Marinos asutatud ettevõtjad tolliasutuses enne, kui nad esitavad liidu transiidiprotseduuri kohase tollideklaratsiooni, kui kõnealune deklaratsioon esitatakse sisenemise ülddeklaratsiooni asemel või kui seda kasutatakse väljaveoeelse deklaratsioonina.

5. Erandina lõike 1 punktist d ei registreeru mere-, sisevee- või lennutranspordi korral vedajana tegutsev ettevõtja tolliasutuses, kui talle on antud kolmanda riigi kordumatu tunnusnumber, mis on tehtud kättesaadavaks kolmanda riigi kauplejate partnerlusprogrammi raames, mida tunnustab ka liit.

6. Kui registreerumine on nõutav käesoleva artikli kohaselt, toimub see tolliasutuses, kes vastutab koha eest, kus ettevõtja esitab esimest korda deklaratsiooni või taotluse otsuse saamiseks.

Artikkel 6

Isikud, kes ei ole ettevõtjad

(tolliseadustiku artikli 9 lõige 3)

1. Isikud, kes ei ole ettevõtjad, registreeruvad tolliasutuses, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:

a) sellist registreerumist nõuavad liikmesriigi õigusaktid;

b) isik on seotud toiminguga, mille puhul on A lisa ja B lisa kohaselt nõutav EORI-number.

2. Erandina lõikest 1 ei nõuta registreerumist juhul, kui isik, kes ei ole ettevõtja, esitab tollideklaratsioone üksnes aeg-ajalt ja toll peab seda põhjendatuks.

Artikkel 7

EORI-numbri kehtetuks tunnistamine

(tolliseadustiku artikli 9 lõige 4)

1. Toll tunnistab EORI-numbri kehtetuks järgmistel juhtudel:

a) registreeritud isiku taotluse korral;

b) kui toll saab teada, et registreeritud isik on lõpetanud registreerimist eeldava tegevuse.

2. Toll märgib üles EORI-numbri kehtetuks tunnistamise kuupäeva ja teatab sellest registreeritud isikule.







2. jagu

Tollialaste õigusaktide kohaldamisega seotud otsused

▼M3







0. alajagu

Vahendid, mida kasutatakse teabevahetuseks taotluste ja otsuste korral, mille kohta A lisas ei ole asjakohaseid andmenõudeid sätestatud

Artikkel 7a

Taotlused ja otsused, mis on esitatud elektroonilistest andmetöötlusvahenditest erinevate vahendite abil

(tolliseadustiku artikli 6 lõike 3 punkt a)

Tolliasutused võivad lubada kasutada elektroonilistest andmetöötlusvahenditest erinevaid vahendeid selliste taotluste ja otsuste puhul, mille suhtes A lisas ei ole sätestatud asjakohaseid andmenõudeid, ning kõigi järgnevate, nende otsuste haldamisega seotud taotluste ja toimingute puhul.

▼B







1. alajagu

Õigus olla ära kuulatud

Artikkel 8

Isikute ärakuulamise ajavahemik

(tolliseadustiku artikli 22 lõige 6)

1. Taotleja peab esitama oma seisukoha otsuse kohta, mis võib teda negatiivselt mõjutada, 30 päeva jooksul.

2. Olenemata lõikest 1, kui otsus on seotud sellise kauba kontrollimisega, mille kohta ei ole esitatud ülddeklaratsiooni, ajutise ladustamise deklaratsiooni, reekspordideklaratsiooni ega tollideklaratsiooni, võib toll nõuda asjaomaselt isikult, et ta esitaks oma seisukohad 24 tunni jooksul.

Artikkel 9

Põhjenduste esitamise vahendid

(tolliseadustiku artikli 6 lõike 3 punkt a)

Kui tolliseadustiku artikli 22 lõike 6 esimeses lõigus osutatud põhjendused esitatakse kontrollimise või kontrollimenetluse osana, võib seda teha elektroonilistest andmetöötlusvahenditest erinevate vahendite abil.

Kui taotlus esitatakse või otsusest teatatakse elektroonilistest andmetöötlusvahenditest erinevate vahendite abil, võib põhjendused esitada samade vahendite abil.

Artikkel 10

Isikute ärakuulamise erandid

(tolliseadustiku artikli 22 lõike 6 teine lõik)

Erijuhud, mille puhul taotleja ei saa võimalust esitada oma seisukoht, on järgmised:

▼M3

a) otsuse tegemise taotlust ei võeta vastu kooskõlas käesoleva määruse artikliga 11 või komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 ( 4 ) artikli 12 lõikega 2;

▼B

b) toll teatab sisenemise ülddeklaratsiooni esitanud isikule, et kaupa ei lastita, kui tegemist on konteinerite mere- ja lennutranspordiga;

c) otsus käsitleb taotlejale tolliseadustiku artikli 116 lõikes 3 osutatud komisjoni otsusest teatamist;

d) EORI-number on kavas kehtetuks tunnistada.







2. alajagu

Taotluse alusel tehtavate otsustega seotud üldeeskirjad

Artikkel 11

Taotluse aktsepteerimise tingimused

(tolliseadustiku artikli 22 lõige 2)

1. Tollialaste õigusaktide kohaldamisega seotud otsuse tegemise taotlus aktsepteeritakse tingimusel, et on täidetud järgmised tingimused:

a) taotleja on registreeritud vastavalt tolliseadustiku artiklile 9, kui see on nõutav protseduuriga, mida taotlus käsitleb;

b) taotleja on asutatud liidu tolliterritooriumil, kui see on nõutav protseduuriga, mida taotlus käsitleb;

c) taotlus on esitatud tolliasutusele, kes on määratud taotlusi vastu võtma tolliseadustiku artikli 22 lõike 1 kolmandas lõigus osutatud pädeva tolliasutuse liikmesriigis;

d) taotlus ei ole seotud otsusega, mille eesmärk on sama mis samale taotlejale adresseeritud eelmine otsus, mis tühistati või tunnistati kehtetuks taotlusele eelnenud ühe aasta jooksul, kuna taotleja ei täitnud kõnealuse otsusega kehtestatud kohustust.

2. Erandina lõike 1 punktist d on selles osutatud ajavahemik kolm aastat, kui eelmine otsus tühistati vastavalt tolliseadustiku artikli 27 lõikele 1 või kui taotlus on tolliseadustiku artikli 38 kohaselt esitatud taotlus saada volitatud ettevõtja staatus.

Artikkel 12

Otsustuspädev tolliasutus

(tolliseadustiku artikli 22 lõige 1)

Kui ei ole võimalik kindlaks määrata tolliseadustiku artikli 22 lõike 1 kolmanda lõigu kohast pädevat tolliasutust, on pädev tolliasutus selle koha tolliasutus, kus hoitakse või kus on kättesaadavad taotleja andmed ja dokumendid (tollialane keskne raamatupidamine), mille põhjal saab tolliasutus teha otsuse.

Artikkel 13

Otsuse tegemise tähtaja pikendamine

(tolliseadustiku artikli 22 lõige 3)

1. Kui otsustuspädev tolliasutus leiab pärast taotluse vastuvõtmist, et otsuse tegemiseks on vaja küsida taotlejalt lisateavet, kehtestab ta taotlejale teabe esitamiseks tähtaja, mis ei ületa 30 päeva. Tolliseadustiku artikli 22 lõikes 3 sätestatud otsuse tegemiseks ettenähtud tähtaega pikendatakse vastava ajavahemiku võrra. Taotlejale teatatakse otsuse tegemise tähtaja pikendamisest.

2. Artikli 8 lõike 1 kohaldamisel pikendatakse tolliseadustiku artikli 22 lõikes 3 sätestatud otsuse tegemise tähtaega 30 päeva võrra. Taotlejale teatatakse tähtaja pikendamisest.

3. Kui otsustuspädev tolliasutus on pikendanud teise tolliasutusega konsulteerimise tähtaega, pikendatakse otsuse tegemise tähtaega sama palju kui konsulteerimise tähtaega. Taotlejale teatatakse otsuse tegemise tähtaja pikendamisest.

4. Kui on tõsine kahtlus, et rikutakse tollialaseid õigusakte, ja kui toll korraldab nende kahtluste alusel uurimisi, pikendatakse otsuse tegemise tähtaega ajavahemiku võrra, mis on vajalik selliste uurimiste lõpuleviimiseks. Tähtaega võib pikendada kuni üheksa kuud. Taotlejale teatatakse tähtaja pikendamisest, kui see ei sea uurimist ohtu.

Artikkel 14

Otsuse jõustumise kuupäev

(tolliseadustiku artikli 22 lõiked 4 ja 5)

Otsus jõustub kuupäeval, mis erineb sellest, mil taotleja otsuse kätte saab või mil see loetakse kättesaaduks, järgmistel juhtudel:

a) otsus on taotleja jaoks soodne ja taotleja on taotlenud erinevat jõustumiskuupäeva, mille puhul otsus jõustub taotleja taotletud kuupäeval, tingimusel et see on hilisem kuupäevast, mil taotleja otsuse kätte saab või mil see loetakse kättesaaduks;

b) eelmine otsus on antud piiratud ajaks ja nüüdse otsuse ainus eesmärk on pikendada selle kehtivusaega, mille puhul otsus jõustub eelmise otsuse kehtivusaja lõppemisele järgneval kuupäeval;

c) otsus jõustub tingimusel, et taotleja on lõpule viinud teatavad formaalsused, mille puhul otsus jõustub kuupäeval, mil taotleja saab pädevalt tolliasutuselt formaalsuste rahuldava täitmise kohta teate või mil see loetakse kättesaaduks.

Artikkel 15

Otsuse ümberhindamine

(tolliseadustiku artikli 23 lõike 4 punkt a)

1. Otsustuspädev tolliasutus hindab otsuse ümber järgmistel juhtudel:

a) asjaomastesse liidu õigusaktidesse on tehtud otsust mõjutavad muudatused;

b) vajaduse korral järelevalvest tulenevalt;

c) vajaduse korral otsuse saaja poolt tolliseadustiku artikli 23 lõike 2 kohaselt esitatud teabe või muude asutuste esitatud teabe tõttu.

2. Otsustuspädev tolliasutus teatab ümberhindamise tulemusest otsuse saajale.

Artikkel 16

Otsuse kehtivuse peatamine

(tolliseadustiku artikli 23 lõike 4 punkt b)

1. Otsustuspädev tolliasutus peatab otsuse, selle asemel et see tühistada, kehtetuks tunnistada või seda muuta vastavalt tolliseadustiku artikli 23 lõikele 3, artiklile 27 või 28, järgmistel juhtudel:

a) tolliasutus leiab, et otsuse tühistamiseks, kehtetuks tunnistamiseks või muutmiseks on piisavalt alust, kuid tal ei ole veel kõiki andmeid, mida on vaja tühistamise, kehtetuks tunnistamise või muutmise otsuse tegemiseks;

b) tolliasutus leiab, et otsuse tegemise tingimused ei ole täidetud või et otsuse saaja ei täida otsuse alusel kehtestatud kohustusi, ja et on asjakohane anda otsuse saajale aega võtta meetmeid, et tagada kõnealuste tingimuste või kohustuste täitmine;

c) otsuse saaja taotleb sellist peatamist, kuna ta ei suuda ajutiselt kõnealuse otsuse jaoks kehtestatud tingimusi või kõnealuse otsuse alusel kehtestatud kohustusi täita.

2. Lõike 1 punktides b ja c osutatud juhtudel teatab otsuse saaja otsustuspädevale tolliasutusele meetmetest, mida ta võtab, et tagada tingimuste või kohustuste täitmine, ja samuti sellest, kui palju aega ta nende meetmete võtmiseks vajab.

Artikkel 17

Otsuse kehtivuse peatamise aeg

(tolliseadustiku artikli 23 lõike 4 punkt b)

1. Artikli 16 lõike 1 punktis a osutatud juhtudel vastab pädeva tolliasutuse määratud peatamisaeg ajavahemikule, mida kõnealune tolliasutus vajab, et teha kindlaks, kas tühistamise, kehtetuks tunnistamise või muutmise tingimused on täidetud. See ajavahemik ei tohi olla pikem kui 30 päeva.

Kui tolliasutus siiski leiab, et otsuse saaja ei pruugi täita tolliseadustiku artikli 39 punktis a sätestatud kriteeriume, peatatakse otsus selle ajani, kui tehakse kindlaks, kas keegi järgmistest isikutest on toime pannud ränga või korduva rikkumise:

a) otsuse saaja;

b) isik, kes juhib asjaomase otsuse saajaks olevat äriühingut või kes kontrollib selle äriühingu juhtimist;

c) isik, kes vastutab tolliküsimuste eest äriühingus, mis on asjaomase otsuse saaja.

2. Artikli 16 lõike 1 punktides b ja c osutatud juhtudel vastab otsustuspädeva tolliasutuse määratud peatamisaeg ajavahemikule, mille otsuse saaja teatas vastavalt artikli 16 lõikele 2. Peatamisaega võib vajaduse korral otsuse saaja taotlusel pikendada.

Peatamisaega võib veelgi pikendada ajavahemiku võrra, mida pädev tolliasutus vajab selleks, et kontrollida, kas kõnealuste meetmetega tagatakse tingimuste või kohustuste täitmine. See ajavahemik ei tohi olla pikem kui 30 päeva.

3. Kui pärast otsuse kehtivuse peatamist kavatseb otsustuspädev tolliasutus selle otsuse tühistada, kehtetuks tunnistada või seda muuta vastavalt tolliseadustiku artikli 23 lõikele 3, artiklile 27 või artiklile 28, pikendatakse käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 kohaselt määratud peatamisaega vajaduse korral ajani, mil jõustub tühistamise, kehtetuks tunnistamise või muutmise otsus.

Artikkel 18

Peatamise lõpp

(tolliseadustiku artikli 23 lõike 4 punkt b)

1. Otsuse peatamine lõpeb peatamisaja lõppemisel, välja arvatud juhul, kui enne selle ajavahemiku lõppemist ilmneb üks järgmistest olukordadest:

a) peatamine tühistatakse, kuna artikli 16 lõike 1 punktis a osutatud juhtudel puudub alus otsuse tühistamiseks, kehtetuks tunnistamiseks või muutmiseks vastavalt tolliseadustiku artikli 23 lõikele 3, artiklile 27 või 28, millisel juhul lõpeb otsuse peatamine selle tühistamise kuupäeval;

b) peatamine tühistatakse, kuna artikli 16 lõike 1 punktides b ja c osutatud juhtudel on otsuse saaja võtnud otsustuspädeva tolliasutuse jaoks rahuldavalt vajalikud meetmed, et tagada otsuse jaoks kehtestatud tingimuste või selle otsuse alusel kehtestatud kohustuste täitmine, millisel juhul lõpeb otsuse peatamine selle tühistamise kuupäeval;

c) peatatud otsus tühistatakse, tunnistatakse kehtetuks või seda muudetakse, millisel juhul lõpeb otsuse peatamine selle tühistamise, kehtetuks tunnistamise või muutmise kuupäeval.

2. Otsustuspädev tolliasutus teatab peatamise lõpetamisest otsuse saajale.







3. alajagu

Siduva informatsiooniga seotud otsused

Artikkel 19

Siduva informatsiooniga seotud otsuse taotlus

(tolliseadustiku artikli 22 lõike 1 kolmas lõik ja artikli 6 lõike 3 punkt a)

1. Erandina tolliseadustiku artikli 22 lõike 1 kolmandast lõigust esitatakse siduva informatsiooniga seotud otsuse tegemise taotlus ja mis tahes sellega seotud lisa- või tõendavad dokumendid kas pädevale tolliasutusele liikmesriigis, milles taotleja on asutatud, või pädevale asutusele liikmesriigis, kus kõnealust informatsiooni kavatsetakse kasutada.

2. Kui taotleja esitab siduva informatsiooniga seotud otsuse tegemise taotluse, loetakse ta olevat nõus kõikide otsusega seotud andmete, sh mis tahes fotode, piltide ja brošüüride, välja arvatud konfidentsiaalne info, avalikustamisega üldsusele komisjoni veebisaidi kaudu. Igasuguse isikuandmete avaldamise korral tuleb järgida õigust isikuandmete kaitsele.

3. Kui siduva päritoluinformatsiooniga seotud otsuse tegemise taotluse esitamiseks ei ole elektroonilist süsteemi, võivad liikmesriigid lubada esitada need taotlused elektroonilistest andmetöötlusvahenditest erinevate vahendite abil.

Artikkel 20

Tähtajad

(tolliseadustiku artikli 22 lõige 3)

1. Kui komisjon teatab kooskõlas tolliseadustiku artikli 34 lõike 10 punktiga a tollile, et STI- ja SPI-otsuste tegemine on peatatud, pikendatakse tolliseadustiku artikli 22 lõike 3 esimeses lõigus osutatud otsuse tegemise tähtaega veelgi, kuni komisjon teatab tollile, et nõuetekohane ja ühtlustatud tariifne klassifitseerimine või päritolu määramine on tagatud.

Esimeses lõigus osutatud pikendatud tähtaeg ei tohi ületada kümmet kuud, kuid erandlikel asjaoludel võib seda pikendada veel kuni viie kuu võrra.

2. Tolliseadustiku artikli 22 lõike 3 teises lõigus osutatud tähtaeg võib ületada 30 päeva, kui selle aja jooksul ei ole võimalik lõpetada analüüsi, mida otsustuspädev tolliasutus peab otsuse tegemiseks vajalikuks.

Artikkel 21

Siduva päritoluinformatsiooniga seotud otsuste teatavakstegemine

(tolliseadustiku artikli 6 lõike 3 punkt a)

Kui siduva päritoluinformatsiooniga seotud otsuse tegemise taotlus esitatakse elektroonilistest andmetöötlusvahenditest erinevate vahendite abil, võivad tolliasutused teatada taotlejale siduva päritoluinformatsiooniga seotud otsusest elektroonilistest andmetöötlusvahenditest erinevate vahendite abil.

Artikkel 22

Ümberhindamist ja peatamist käsitlevate eeskirjade kohaldamise piirangud

(tolliseadustiku artikli 23 lõige 4)

Otsuste ümberhindamist ja peatamist käsitlevaid artikleid 15–18 ei kohaldata siduva informatsiooniga seotud otsuste suhtes.







3. jagu

Volitatud ettevõtja







1. alajagu

Volitatud ettevõtja staatusest tulenevad soodustused

Artikkel 23

Väljaveoeelsete deklaratsioonidega seotud hõlbustused

(tolliseadustiku artikli 38 lõike 2 punkt b)

1. Kui tolliseadustiku artikli 38 lõike 2 punktis b osutatud turvalisuse ja julgeoleku valdkonna volitatud ettevõtja (edaspidi „AEOS”) esitab oma nimel väljaveoeelse deklaratsiooni tollideklaratsiooni või reekspordideklaratsiooni vormis, ei nõuta temalt muid andmeid peale kõnealustes deklaratsioonides märgitud andmete.

▼C2

2. Kui AEOS esitab teise isiku eest, kes on samuti AEOS, väljaveoeelse deklaratsiooni tollideklaratsiooni või reekspordideklaratsiooni vormis, ei nõuta temalt muid andmeid peale kõnealustes deklaratsioonides märgitud andmete.

▼B

Artikkel 24

Soodsam kohtlemine riskihindamisel ja kontrollil

(tolliseadustiku artikli 38 lõige 6)

1. Volitatud ettevõtja suhtes tehakse vähem füüsilisi ja dokumendikontrolle kui teiste ettevõtjate suhtes.

2. Kui AEOS on esitanud sisenemise ülddeklaratsiooni või tolliseadustiku artiklis 130 osutatud juhtudel tollideklaratsiooni või ajutise ladustamise deklaratsiooni või kui AEOS on esitanud teate ja teinud oma sisenemise ülddeklaratsiooniga seotud andmed kättesaadavaks oma arvutisüsteemi kaudu vastavalt tolliseadustiku artikli 127 lõikele 8, teatab tolliseadustiku artikli 127 lõike 3 esimeses lõigus osutatud esimese sisenemiskoha tolliasutus AEOSile, kui saadetis on valitud füüsiliseks kontrolliks. Kõnealune teatamine peab toimuma enne kauba saabumist liidu tolliterritooriumile.

Teade tuleb teha kättesaadavaks ka vedajale, kui vedaja ei ole esimese lõigus osutatud AEOS, tingimusel et vedaja on AEOS ja ta on ühendatud esimeses lõigus osutatud deklaratsioonidega seotud elektrooniliste süsteemidega.

Seda teadet ei tohi esitada juhul, kui see võib ohustada kavandatud kontrollimisi või nende tulemusi.

3. Kui volitatud ettevõtja esitab ajutise ladustamise deklaratsiooni või tollideklaratsiooni vastavalt tolliseadustiku artiklile 171, teatab selle ajutise ladustamise deklaratsiooni või tollideklaratsiooni vastuvõtmiseks pädev tolliasutus volitatud ettevõtjale, kui saadetis on valitud tollikontrolliks. Kõnealune teatamine peab toimuma enne kauba esitamist tollile.

Seda teadet ei tohi esitada juhul, kui see võib ohustada kavandatud kontrollimisi või nende tulemusi.

4. Kui volitatud ettevõtja deklareeritud saadetised on valitud füüsiliseks või dokumendipõhiseks kontrolliks, tuleb need kontrollid teha esmajärjekorras.

Volitatud ettevõtja taotluse korral võib kontrolle teha mujal kui kohas, kus kaup tuleb esitada tollile.

5. Lõigetes 2 ja 3 osutatud teated ei käsitle tollikontrolle, mille kohta tehakse otsus ajutise ladustamise deklaratsiooni või tollideklaratsiooni põhjal pärast kauba esitamist.

Artikkel 25

Erandid sooduskohtlemisest

(tolliseadustiku artikli 38 lõige 6)

Artiklis 24 osutatud soodsamat kohtlemist ei kohaldata tollikontrollide suhtes, mis on seotud teistes liidu õigusaktides sätestatud konkreetsete kõrgemate ohutasemete või rangemate kontrollikohustustega.

Tolliasutused peavad siiski esmajärjekorras tegema vajalikud menetlused, formaalsused ja kontrollid AEOSi deklareeritud saadetistele.







2. alajagu

Volitatud ettevõtja staatuse taotlus

Artikkel 26

Volitatud ettevõtja staatuse taotluse aktsepteerimise tingimused

(tolliseadustiku artikli 22 lõige 2)

1. Lisaks artikli 11 lõikes 1 kehtestatud taotluse aktsepteerimise tingimustele esitab taotleja volitatud ettevõtja staatuse taotlemiseks koos taotlusega enesehindamise küsimustiku, mille toll teeb talle kättesaadavaks.

2. Ettevõtja esitab volitatud ettevõtja staatuse saamiseks ühe ühtse taotluse, mis hõlmab kõiki tema püsivaid tegevuskohti liidu tolliterritooriumil.

Artikkel 27

Pädev tolliasutus

(tolliseadustiku artikli 22 lõike 1 kolmas lõik)

Kui pädevat tolliasutust ei ole võimalik tolliseadustiku artikli 22 lõike 1 kolmanda lõigu või käesoleva määruse artikli 12 kohaselt kindlaks määrata, esitatakse taotlus selle liikmesriigi tollile, kus on taotleja püsiv tegevuskoht ja kus hoitakse teavet tema põhilise logistilise juhtimistegevuse kohta liidus või kus see on kättesaadav vastavalt taotlusel märgitule.

Artikkel 28

Otsuse tegemise tähtaeg

(tolliseadustiku artikli 22 lõige 3)

1. Tolliseadustiku artikli 22 lõike 3 esimeses lõigus osutatud otsuse tegemise tähtaega võib pikendada kuni 60 päeva.

2. Kui käimas on kriminaalmenetlus, mis tekitab kahtlusi, kas taotleja vastab tolliseadustiku artikli 39 punktis a osutatud tingimustele, pikendatakse otsuse tegemise tähtaega ajavahemiku võrra, mis on vajalik sellise menetluse lõpuleviimiseks.

Artikkel 29

Volitatud ettevõtja loa jõustumise kuupäev

(tolliseadustiku artikli 22 lõige 4)

Erandina tolliseadustiku artikli 22 lõikest 4 jõustub volitatud ettevõtja staatust andev luba (edaspidi „volitatud ettevõtja luba”) viiendal päeval pärast otsuse tegemist.

Artikkel 30

Peatamise õiguslikud tagajärjed

(tolliseadustiku artikli 23 lõike 4 punkt b)

1. Kui volitatud ettevõtja luba peatatakse, kuna tolliseadustiku artiklis 39 osutatud mis tahes kriteerium on täitmata, peab tolliasutus, kes tegi kõnealuse volitatud ettevõtja suhtes mis tahes otsuse, mis põhineb volitatud ettevõtja loal üldiselt või mis tahes konkreetsetel kriteeriumidel, mis tõid kaasa volitatud ettevõtja loa peatamise, sellise otsuse peatama.

2. Volitatud ettevõtja suhtes tollialaste õigusaktide kohaldamisega seotud otsuse peatamine ei too automaatselt kaasa volitatud ettevõtja loa peatamist.

3. Kui tolliseadustiku artikli 39 punktis d sätestatud tingimuste täitmata jätmise tõttu peatatakse vastavalt artikli 16 lõikele 1 otsus, mis on seotud isikuga, kes on nii AEOS kui ka tolliseadustiku artikli 38 lõike 2 punktis a osutatud tollialaseid lihtsustusi kasutav volitatud ettevõtja (edaspidi „AEOC”), peatatakse ka tema AEOC luba, kuid tema AEOSi luba jääb kehtima.

Kui tolliseadustiku artikli 39 punktis e sätestatud tingimuste täitmata jätmise tõttu peatatakse vastavalt artikli 16 lõikele 1 otsus, mis on seotud isikuga, kes on nii AEOS kui ka AEOC, peatatakse ka tema AEOSi luba, kuid tema AEOC luba jääb kehtima.







II JAOTIS

IMPORDI- JA EKSPORDITOLLIMAKSUDE NING MUUDE KAUBAVAHETUSE SUHTES ETTENÄHTUD MEETMETE KOHALDAMISE PÕHIMÕTTED







1. PEATÜKK

Kauba päritolu







1. jagu

Mittesooduspäritolu

Artikkel 31

Kaup, mis on täielikult saadud ühes riigis või ühel territooriumil

(tolliseadustiku artikli 60 lõige 1)

Ühes riigis või ühel territooriumil täielikult saadud kaubana käsitatakse järgmisi kaupu:

a) kõnealuses riigis või kõnealusel territooriumil kaevandatud mineraalsed maavarad;

b) seal koristatud taimekasvatussaadused;

c) seal sündinud ja kasvatatud elusloomad;

d) seal kasvatatud elusloomadelt saadud tooted;

e) sealt saadud jahi- ja kalasaak;

f) merekalapüügi- ja muud saadused, mis on püütud väljaspool mis tahes riigi territoriaalvett asjaomases riigis või territooriumil registreeritud ja selle riigi või territooriumi lipu all sõitvate laevadega;

g) kaup, mis on saadud või toodetud kalatöötlemislaeva pardal kõnealusest riigist või kõnealuselt territooriumilt pärinevatest punktis f osutatud saadustest, tingimusel et see laev on registreeritud selles riigis või sellel territooriumil ja sõidab selle riigi või territooriumi lipu all;

h) väljaspool territoriaalvesi merepõhjast või selle aluspinnasest välja toodud saadused, kui kõnealusel riigil või territooriumil on selle merepõhja või selle aluspinnase kasutamise ainuõigus;

i) valmistamistoimingute käigus saadud jäätmed ja jäägid ning kasutatud tooted, kui need koguti seal ja kui need sobivad ainult toorainena taaskasutamiseks;

j) üksnes punktides a–i osutatud toodetest seal valmistatud tooted.

Artikkel 32

Kaup, mille tootmisega on seotud rohkem kui üks riik või territoorium

(tolliseadustiku artikli 60 lõige 2)

Lisas 22-01 loetletud kaup loetakse läbinuks oma viimase olulise töötlemise või toimingu, mille tulemusena valmis uus toode või mis oli tähtis valmistamisetapp, selles riigis või sellel territooriumil, kus on täidetud kõnealuses lisas sätestatud nõuded või mida identifitseeritakse nende nõuete alusel.

Artikkel 33

Majanduslikult põhjendamatu töötlemine või toiming

(tolliseadustiku artikli 60 lõige 2)

Teises riigis või teisel territooriumil teostatavat töötlemist ega toimingut ei peeta majanduslikult põhjendatuks, kui olemasoleva tõendusmaterjali alusel on kindlaks tehtud, et sellise töötlemise eesmärk on vältida tolliseadustiku artiklis 59 osutatud meetmete kohaldamist.

Lisaga 22-01 hõlmatud kauba suhtes kohaldatakse selle grupi abireegleid, kuhu kaup kuulub.

Kui tegemist on lisaga 22-01 hõlmamata kaubaga ja kui viimast toimingut või töötlemist ei peeta majanduslikult põhjendatuks, loetakse see kaup läbinuks sellise viimase olulise majanduslikult põhjendatud töötlemise või toimingu, mille tulemusena valmis uus toode või mis oli tähtis valmistamisetapp, selles riigis või sellel territooriumil, kust pärineb suurem osa materjalidest, võttes aluseks nende väärtuse.

Artikkel 34

Minimaalne töö või töötlus

(tolliseadustiku artikli 60 lõige 2)

Päritolustaatuse andmise seisukohast ei käsitata olulise majanduslikult põhjendatud töötlemise ega toiminguna järgmist:

a) toimingud, mille eesmärk on tagada toodete hea seisundi säilimine transportimisel ja ladustamisel (ventileerimine, laialilaotamine, kuivatamine, kahjustatud osade eemaldamine ja jm samalaadsed toimingud), või kaubasaatmist ja -vedu hõlbustavad toimingud;

b) lihttoimingud, nt tolmu eemaldamine, tuulamine või uhtmine, sortimine, liigitamine, kokkusobitamine, pesemine, tükeldamine;

c) ümberpakkimine ning saadetiste osadeks jagamine ja pakkeüksuste koondamine, lihtne klaas- või plastpudelitesse, plekkpurkidesse, kottidesse, karpidesse, kastidesse pakkimine, alustele jms kinnitamine ning kogu muu lihtne pakendamine;

d) kaupade komplektidesse või tervikkogudesse panemine või kokkupanemine müügiks;

e) kaubatähiste, etikettide või muude samalaadsete eristusmärkide kinnitamine tootele või selle pakendile;

f) toote osade lihtne kokkupanemine terviktoote saamiseks;

g) lahtivõtmine või kasutusotstarbe muutmine;

h) kahe või enama punktides a–g loetletud toimingu kombinatsioon.

Artikkel 35

Tarvikud, varuosad ja tööriistad

(tolliseadustiku artikkel 60)

1. Kombineeritud nomenklatuuri XVI, XVII ja XVIII jaotises loetletud kaubaga koos tarnitavatel ja standardvarustuse hulka kuuluvatel tarvikutel, varuosadel ja tööriistadel on kõnealuse kaubaga sama päritolu.

2. Kombineeritud nomenklatuuri XVI, XVII ja XVIII jaotises loetletud, varem liidus vabasse ringlusse lubatud kauba kasutamise seisukohast olulistel varuosadel on kõnealuse kaubaga sama päritolu, kui nende oluliste varuosade lisamisega tootmisetapis ei oleks kauba päritolu muutunud.

3. Käesoleva artikli kohaldamisel on olulised varuosad järgmised:

a) komponendid, ilma milleta ei ole võimalik tagada vabasse ringlusse lubatud või varem eksporditud seadmeosa, masina, aparaadi või sõiduki nõuetekohast toimimist, ja

b) sellele kaubale iseloomulikud varuosad ja

c) varuosad, mis on ette nähtud tavaliseks hoolduseks ja kahjustatud või tarvitamiskõlbmatuks muutunud osade asendamiseks.

Artikkel 36

▼C5

Neutraalsed tegurid ja pakend

▼B

(tolliseadustiku artikkel 60)

1. Selleks et teha kindlaks, kas kaup pärineb mingist riigist või mingilt territooriumilt, ei võeta arvesse järgmiste elementide päritolu:

a) energia ja kütus;

b) sisseseade ja varustus;

c) masinad ja tööriistad;

d) materjalid, mis ei kuulu ega ole ette nähtud kuuluma kauba lõppkoosseisu.

2. Kui nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 ( 5 ) I lisas esitatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegli 5 alusel loetakse pakkematerjalid ja pakendid klassifitseerimisel toote osaks, ei võeta neid päritolu määramisel arvesse, välja arvatud juhul, kui lisas 22-01 asjaomase kauba kohta esitatud reegel põhineb protsentuaalsel lisandväärtusel.







2. jagu

Sooduspäritolu

Artikkel 37

Mõisted

Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) „soodustatud riik” – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 978/2012 ( 6 ) II lisas esitatud üldiste tariifsete soodustuste kavva kuuluv soodustatud riik;

2) „valmistamine” – iga liiki töö või töötlemine, kaasa arvatud kooste;

3) „materjal” – koostisosa, toormaterjal, komponent või osa jne, mida on kasutatud toote valmistamisel;

4) „toode” – valmistatav toode, isegi kui see on ette nähtud hiljem mõnes teises valmistamistoimingus kasutamiseks;

5) „kaup” – nii materjalid kui ka tooted;

6) „kahepoolne kumulatsioon” – süsteem, mis võimaldab liidust pärit tooteid käsitada soodustatud riigist pärit materjalidena, kui neid töödeldakse kõnealuses soodustatud riigis edasi või kasutatakse seal tootes;

7) „kumulatsioon Norra, Šveitsi või Türgiga” – süsteem, mis võimaldab Norrast, Šveitsist või Türgist pärit tooteid käsitada soodustatud riigis päritolustaatusega materjalina, kui neid töödeldakse kõnealuses soodustatud riigis edasi või kasutatakse seal tootes ja imporditakse liitu;

8) „piirkondlik kumulatsioon” – süsteem, mille alusel käsitatakse tooteid, mis käesoleva jao kohaselt on pärit ühte piirkondlikku rühma kuuluvast riigist, samasse piirkondlikku rühma kuuluvast teisest riigist pärit materjalina (või teise piirkondlikku rühma kuuluvast riigist pärit materjalina, kui rühmadevaheline kumulatsioon on võimalik), kui neid töödeldakse edasi või kasutatakse seal valmistatud tootes;

9) „laiendatud kumulatsioon” – süsteem, mille kohaselt käsitatakse teatavaid materjale, mis on pärit riigist, millega liidul on vabakaubandusleping kooskõlas kehtiva üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikliga XXIV, asjaomasest soodustatud riigist pärit materjalina, tingimusel et komisjon lubab soodustatud riigi taotlusel kumulatsiooni kasutada ja et materjale töödeldakse kõnealuses riigis edasi või kasutatakse seal valmistatud tootes;

10) „samaväärsed materjalid” – sama liiki ja sama kaubandusliku kvaliteediga materjalid, millel on ühesugused tehnilised ja füüsilised omadused ning mida ei ole võimalik üksteisest eristada, kui neid on valmistootes kasutatud;

11) „piirkondlik rühm” – selliste riikide rühm, mille vahel kohaldatakse piirkondlikku kumulatsiooni;

12) „tolliväärtus” – kooskõlas 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VII artikli rakendamise lepinguga (WTO leping tolliväärtuse määramise kohta) määratud tolliväärtus;

13) „materjalide väärtus” – kasutatud päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal või, kui see ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene kindlakstehtav hind, mida nende materjalide eest makstakse tootmisriigis; kui on vaja kindlaks määrata valmistamiseks kasutatavate päritolustaatusega materjalide väärtus, tuleks kohaldada käesolevat punkti mutatis mutandis;

14) „tehasehind” – hind, mida makstakse tehases toote eest tootjale, kelle ettevõttes toimub viimane töö või töötlus, tingimusel et hind sisaldab kõikide kasutatud materjalide väärtust ja kõiki selle tootmisega seotud kulusid ning sellest on maha arvatud kõik siseriiklikud maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote ekspordil.

Kui tegelikult makstud hind ei kajasta kõiki selle tootmisega tootmisriigis kaasnenud kulusid, sisaldab tehasehind kõiki kõnealuseid kulusid, millest on maha arvatud siseriiklikud maksud, mis makstakse tagasi või võidakse tagasi maksta saadud toote eksportimisel.

Kui viimane töö või töötlemine tellitakse allhanke korras valmistajalt, võib esimeses lõigus osutatud mõiste „valmistaja” osutada allhankija palganud ettevõtjale;

15) „päritolustaatuseta materjalide suurim lubatud sisaldus” – päritolustaatuseta materjalide suurim sisaldus tootes, mis võimaldab valmistamist käsitada piisava töö või töötlemisena, mis annab tootele päritolustaatuse. Seda võib väljendada protsendina toote tehasehinnast või protsendina konkreetsetesse gruppidesse, gruppi, rubriiki või alamrubriiki kuuluvate kasutatud materjalide netomassist;

16) „netomass” – kauba enda mass ilma mis tahes liiki pakkematerjalide ja pakenditeta;

17) „grupid”, „rubriigid” ja „alamrubriigid ” – grupid, rubriigid ja alamrubriigid (nelja- või kuuekohalised koodid), mida kasutatakse nomenklatuuris, mis moodustab harmoneeritud süsteemi koos muudatustega vastavalt Tollikoostöö Nõukogu 26. juuni 2004. aasta soovitusele;

18) „klassifitseeritud” – osutab toote või materjali klassifitseerimisele harmoneeritud süsteemi teatavasse rubriiki või alamrubriiki;

19) „kaubasaadetis” – tooted, mis

a) saadetakse samaaegselt ühelt eksportijalt ühele kaubasaajale või

b) saadetakse eksportijalt kaubasaajale üheainsa veodokumendi alusel või selle dokumendi puudumisel üheainsa kaubaarve alusel;

20) „eksportija” – isik, kes ekspordib kauba liitu või soodustatud riiki ja kes suudab tõendada kauba päritolu, olenemata sellest, kas ta on tootja või mitte ja kas ta ise täidab ekspordi tolliformaalsusi või mitte;

21) „registreeritud eksportija” –

a) eksportija, kes on asutatud soodustatud riigis ja registreeritud kõnealuse soodustatud riigi pädevate asutuste juures, et eksportida kava raames tooteid kas liitu või teise soodustatud riiki, mille puhul on piirkondlik kumulatsioon võimalik, või

▼M3

b) eksportija, kes on asutatud liikmesriigis ja kes on registreeritud kõnealuse liikmesriigi tolliasutuste juures, et eksportida liidust pärit tooteid riiki või territooriumile, millega liidul on sisse seatud kauplemise sooduskord, või

c) kauba edasisaatja, kes on asutatud liikmesriigis ja registreeritud kõnealuse liikmesriigi tolliasutuste juures, et koostada asenduspäritolukinnitusi, et saata edasi päritolustaatusega tooteid mujale liidu tolliterritooriumi piires või vajadusel Norrasse või Šveitsi (edaspidi „registreeritud edasisaatja”);

▼B

22) „päritolukinnitus” – eksportija või kauba edasisaatja koostatud kinnitus, mis näitab, et sellega hõlmatud tooted vastavad kava päritolureeglitele.







1. alajagu

Päritolutõendite väljaandmine või koostamine

Artikkel 38

Teabesertifikaatide INF 4 taotlemise ja väljaandmise vahendid

(tolliseadustiku artikli 6 lõike 3 punkt a)

1. Teabesertifikaadi INF 4 taotluse võib teha muude vahendite abil kui elektroonilised andmetöötlusvahendid ja see peab vastama lisas 22-02 loetletud andmenõuetele.

2. Teabesertifikaat INF 4 peab vastama lisas 22-02 loetletud andmenõuetele.

Artikkel 39

Heakskiidetud eksportija lubade taotlemise ja väljaandmise vahendid

(tolliseadustiku artikli 6 lõike 3 punkt a)

Sooduspäritolutõendite koostamiseks võib heakskiidetud eksportija staatuse taotluse esitada ja heakskiidetud eksportija loa võib välja anda elektroonilistest andmetöötlusvahenditest erinevate vahendite abil.

▼M3

Artikkel 40

Registreeritud eksportija staatuse taotlemise ja registreeritud eksportijatega teabe vahetamise vahendid

(tolliseadustiku artikli 6 lõike 3 punkt a)

Elektroonilistest andmetöötlusvahenditest erinevaid vahendeid võib kasutada kogu suhtluse ja teabevahetuse korral, mis on seotud registreeritud eksportija staatust käsitlevate taotluste ja otsustega ning kõigi järgnevate, nende otsuste haldamisega seotud taotluste ja toimingutega.

▼B







2. alajagu

Päritolustaatusega toodete mõiste määratlusKohaldatakse liidu üldiste tariifsete soodustuste kava raames

Artikkel 41

Üldpõhimõtted

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 3)

Soodustatud riigist pärit toodetena käsitatakse järgmisi tooteid:

a) täielikult asjaomases riigis artikli 44 tähenduses saadud tooted;

b) asjaomases riigis saadud tooted, milles on kasutatud materjale, mis ei ole täielikult seal saadud, tingimusel et need materjalid on läbinud piisava töö või töötluse artikli 45 tähenduses.

Artikkel 42

Territoriaalsuse põhimõte

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 3)

1. Käesolevas alajaos sätestatud päritolustaatuse saamise tingimused tuleb täita asjaomases soodustatud riigis.

2. Mõiste „soodustatud riik” hõlmab ka asjaomase riigi territoriaalmerd Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni (Montego Bay 10. detsembri 1982. aasta konventsioon) tähenduses ega tohi selle piire ületada.

3. Kui soodustatud riigist mõnda teise riiki eksporditud päritolustaatusega tooted tuuakse tagasi, käsitatakse neid päritolustaatuseta toodetena, välja arvatud juhul, kui pädevatele asutustele on võimalik tõendada, et on täidetud järgmised tingimused:

a) tagasitoodud tooted on samad, mis eksporditi, ja

b) need ei ole kõnealuses riigis ega eksportimise ajal läbinud ühtegi muud toimingut peale nende, mis on vajalikud toodete hea seisundi säilitamiseks.

Artikkel 43

Mittemuutmine

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 3)

1. Liitu vabasse ringlusse lubamiseks deklareeritud tooted on samad tooted, mis eksporditi sellest soodustatud riigist, kust need pärinevad. Tooteid ei ole enne nende vabasse ringlusse lubamiseks deklareerimist muudetud ega muundatud ja need ei ole läbinud ühtegi muud toimingut peale selle, mida on vaja toodete hea seisundi säilitamiseks või selleks, et lisada või kinnitada tähiseid, etikette, tollitõkendeid või lisada muid dokumente, et tagada konkreetsete liidus kehtivate siseriiklike nõuete järgimine.

2. Tooted, mis imporditakse soodustatud riiki artikli 53, 54, 55 või 56 kohase kumulatsiooni eesmärgil, on samad tooted, mis eksporditi riigist, kust need pärinevad. Tooteid ei ole enne nende vabasse ringlusse lubamiseks importiva riigi vastava tolliprotseduuri jaoks deklareerimist muudetud ega muundatud ning need ei ole läbinud ühtegi muud toimingut peale selle, mida on vaja toodete hea seisundi säilitamiseks.

3. Tooteid võib ladustada, kui need jäävad transiidiriigis/transiidiriikides tollijärelevalve alla.

4. Kaubasaadetisi võib jagada, kui seda teeb eksportija või seda tehakse tema vastutusel ja tingimusel, et tooted jäävad transiidiriigis/transiidiriikides tollijärelevalve alla.

5. Lõigete 1–4 tingimused loetakse täidetuks, v.a juhul, kui tollil on alust kahtlustada vastupidist; sel juhul võib toll paluda deklarandil nõuete täitmist mis tahes viisil tõendada, sealhulgas selliste lepinguliste veodokumentidega nagu veokiri või konkreetsete tõenditega, mis põhinevad pakendite märgistamisel või nummerdamisel, või kaupadega seotud mis tahes muude tõenditega.

Artikkel 44

Kaup, mis on täielikult saadud ühes riigis või ühel territooriumil

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 3)

1. Täielikult soodustatud riigis saadud või toodetud tooted on:

a) sealsest pinnasest või merepõhjast kaevandatud mineraalsed maavarad;

b) seal kasvatatud või koristatud taimed ning taimsed saadused;

c) seal sündinud ja kasvatatud elusloomad;

d) seal kasvatatud elusloomadelt saadud tooted;

e) seal sündinud ja kasvatatud, tapetud loomadest saadud tooted;

f) sealt saadud jahi- ja kalasaak;

g) vesiviljelustooted, kui kalad, koorikloomad ja limused on seal sündinud ja kasvanud;

h) selle riigi laevade poolt väljaspool mis tahes territoriaalmerd püütud merekalapüügi- ja muud saadused;

i) selle riigi kalatöötlemislaevade pardal ainult punktis h osutatud saadustest valmistatud tooted;

j) seal kogutud kasutatud esemed, mis sobivad ainult tooraine saamiseks;

k) sealse tootmistegevuse jäätmed ja jäägid;

l) väljaspool mis tahes riigi territoriaalmerd merepõhjast või selle aluspinnasest välja toodud saadused, tingimusel et tal on merepõhja või aluspinnase kasutamise ainuõigus;

m) üksnes punktides a–l nimetatud toodetest seal valmistatud kaubad.

2. Lõike 1 punktides h ja i nimetatud mõisteid „selle riigi laevad” ja „selle riigi kalatöötlemislaevad” kohaldatakse üksnes laevade ja kalatöötlemislaevade suhtes, mis:

a) on registreeritud soodustatud riigis või liikmesriigis;

b) sõidavad soodustatud riigi või liikmesriigi lipu all;

c) vastavad ühele järgmistest tingimustest:

i) need kuuluvad vähemalt 50 % ulatuses soodustatud riigi või liikmesriikide kodanikele või

ii) need kuuluvad äriühingutele:

— kelle peakontor ja peamine tegevuskoht on soodustatud riigis või liikmesriigis ja

— mis vähemalt 50 % ulatuses kuuluvad soodustatud riigile või liikmesriigile või asjaomase soodustatud riigi või liikmesriikide avalik-õiguslikele üksustele või kodanikele.

3. Kõiki lõike 2 tingimusi võib täita liikmesriikides või erinevates soodustatud riikides niivõrd, kuivõrd kõik asjaomased soodustatud riigid osalevad piirkondlikus kumulatsioonis kooskõlas artikli 55 lõigetega 1 ja 5. Sel juhul käsitatakse tooteid pärinevana sellest soodustatud riigist, mille lipu all laev või kalatöötlemislaev sõidab vastavalt lõike 2 punktile b.

Esimest lõiku kohaldatakse üksnes tingimusel, et artikli 55 lõike 2 punktides a, c ja d esitatud tingimused on täidetud.

Artikkel 45

Piisava töö või töötluse läbinud tooted

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 3)

1. Ilma et see piiraks artiklite 47 ja 48 kohaldamist, käsitatakse tooteid, mis ei ole artikli 44 tähenduses täielikult saadud või toodetud asjaomases soodustatud riigis, sealt pärit toodetena eeldusel, et lisas 22-03 asjaomaste toodete kohta kehtestatud tingimused on täidetud.

2. Kui toode on päritolustaatuse saanud teatavas riigis kooskõlas lõikega 1 ja seda töödeldakse seal edasi ning kasutatakse teise toote valmistamiseks vajaliku materjalina, ei võeta arvesse selle valmistamisel kasutatavaid päritolustaatuseta materjale.

Artikkel 46

Keskmised näitajad

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 3)

1. Iga toote puhul tehakse kindlaks, kas artikli 45 lõikes 1 nimetatud tingimused on täidetud.

Kui asjakohane reegel põhineb päritolustaatuseta materjalide suurimal lubatud sisaldusel, võib päritolustaatuseta materjalide väärtuse arvutada siiski lõikes 2 sätestatud keskmise alusel, et võtta arvesse kulude ja valuutakursi kõikumisi.

2. Lõike 1 teises lõigus osutatud juhul arvutatakse toote keskmine tehasehind ja kasutatud päritolustaatuseta materjalide keskmine väärtus vastavalt eelmisel majandusaastal kõigi toodete eest saadud tehasehinnale ja eelmisel majandusaastal toodete valmistamiseks kasutatud kõigi päritolustaatuseta materjalide koguväärtusele, kusjuures majandusaasta on ekspordiriigi majandusaasta ning kui andmed kogu majandusaasta kohta puuduvad, võetakse aluseks lühem ajavahemik, mis ei tohiks olla lühem kui kolm kuud.

3. Eksportijad, kes otsustavad teha arvutused keskmise näitaja alusel, kasutavad seda meetodit järjepidevalt võrdlusmajandusaastale järgneva aasta jooksul või vajaduse korral lühemale võrdlusajavahemikule järgneva aasta jooksul. Nad võivad lõpetada selle meetodi kasutamise, kui antud majandusaasta või lühema võrdusajavahemiku (mis ei ole lühem kui kolm kuud) jooksul ilmneb, et kulude või valuutakursi kõikumine, mis õigustas sellise meetodi kasutamist, ei ole enam asjakohane.

4. Lõikes 2 osutatud keskmisi näitajaid kasutatakse vastavalt tehasehinnana ja päritolustaatuseta materjalide väärtusena, et teha kindlaks, kas päritolustaatuseta materjalide suurima lubatud sisalduse nõue on täidetud.

Artikkel 47

Ebapiisav töö või töötlus

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 3)

1. Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, käsitatakse järgmisi toiminguid päritolustaatuse omandamiseks ebapiisava töö või töötlusena, olenemata sellest, kas artikli 45 tingimused on täidetud või mitte:

a) toimingud, mis tagavad toodete hea seisundi säilimise nende transportimisel ja ladustamisel;

b) pakkeüksuste osadeks jagamine ja koondamine;

c) pesemine, puhastamine; tolmu, oksiidi, õli, värvi ja muude katete eemaldamine;

d) tekstiili ja tekstiiltoodete triikimine või pressimine;

e) lihtsad värvimis- ja poleerimistööd;

f) riisi koorimine ja osaline või täielik kroovimine; teravilja ja riisi poleerimine ja glaseerimine;

g) suhkru värvimine, lõhnastamine ja maitsestamine või tükkipressimine; kristallsuhkru osaline või täielik jahvatamine;

h) puuviljade, pähklite ja köögiviljade koorimine ja kividest puhastamine;

i) teritamine, lihtlihvimine või -lõikamine;

▼C2

j) tuulamine, uhtmine, sortimine, liigitamine, kokkusobitamine (kaasa arvatud kaupade komplekteerimine);

▼B

k) lihtne klaas- või plastpudelitesse, plekkpurkidesse, kottidesse, karpidesse, kastidesse pakkimine, alustele jms kinnitamine ning kogu muu lihtne pakendamine;

l) märkide, etikettide, logode ja muude eristusmärkide kinnitamine või trükkimine toodetele või nende pakenditele;

m) üht või mitut sorti toodete lihtne segamine; suhkru segamine mis tahes ainega;

n) lihtne toodetele vee lisamine või toote lahjendamine või dehüdreerimine või denatureerimine;

o) toote osade lihtne kokkupanemine terviktoote saamiseks või toodete osadeks lahtivõtmine;

p) loomade tapmine;

q) kahe või enama punktides a–p loetletud toimingu kombinatsioon.

2. Lõike 1 kohaldamisel käsitatakse toiminguid lihtsana, kui selliste toimingute tegemiseks ei ole vaja erioskusi ega spetsiaalselt valmistada või paigaldada masinaid, aparaate või tööriistu.

3. Kõiki konkreetse tootega soodustatud riigis tehtud toiminguid tuleb arvesse võtta juhul, kui määratakse kindlaks, kas selle tootega tehtud töö või töötlus lugeda lõike 1 tähenduses ebapiisavaks.

Artikkel 48

Üldtolerants

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 3)

1. Erandina artiklist 45 ning vastavalt käesoleva artikli lõigetele 2 ja 3 võib päritolustaatuseta materjale, mida lisas 22-03 kehtestatud tingimuste kohaselt ei tohi konkreetse toote valmistamiseks kasutada, siiski kasutada, kui nende materjalide koguväärtus või netomass kõnealuse toote puhul ei ületa:

a) 15 % toote massist toodete puhul, mis kuuluvad harmoneeritud süsteemi gruppidesse 2 ja 4–24, v.a gruppi 16 kuuluvad töödeldud kalandustooted;

b) 15 % toote tehasehinnast muude toodete puhul, v.a harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 kuuluvad tooted, mille suhtes kohaldatakse lisa 22-03 I osa märkustes 6 ja 7 nimetatud lubatud tolerantse.

2. Lõike 1 kohaselt ei tohi ületada päritolustaatuseta materjalide suurimat lubatud protsentuaalset sisaldust, mis on ette nähtud lisas 22-03 kehtestatud reeglitega.

3. Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata selliste toodete suhtes, mis on täielikult saadud artikli 44 tähenduses soodustatud riigis. Ilma et see piiraks artikli 47 ja artikli 49 lõike 2 kohaldamist, kohaldatakse kõnealuste lõigetega lubatud tolerantse siiski kõigi selliste materjalide summa suhtes, mida kasutatakse toote valmistamiseks ja mille puhul on lisas 22-03 kõnealuse toote suhtes kehtestatud reeglitega ette nähtud, et materjalid peaksid olema täielikult saadud ühes riigis või ühel territooriumil.

Artikkel 49

Kvalifikatsiooniühik

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 3)

1. Käesoleva alajao sätete kohaldamisel on kvalifikatsiooniühik see toode, mida loetakse harmoneeritud süsteemi järgi klassifitseerimisel põhiüksuseks.

2. Kui kaubasaadetis koosneb mitmest identsest tootest, mis klassifitseeritakse samasse harmoneeritud süsteemi rubriiki, kohaldatakse käesoleva alajao sätteid iga toote suhtes eraldi.

3. Kui harmoneeritud süsteemi klassifitseerimise üldreegli 5 kohaselt loetakse klassifitseerimisel pakend toote juurde kuuluvaks, loetakse see ka päritolu kindlaksmääramisel toote juurde kuuluvaks.

Artikkel 50

Tarvikud, varuosad ja tööriistad

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 3)

Seadme, masina, aparaadi või sõidukiga kaasas olevaid tarvikuid, varuosi ja tööriistu, mis on tavalise varustuse osaks ja mis kuuluvad tehasehinna sisse, käsitatakse kõnealuse seadme, masina, aparaadi või sõiduki lahutamatu osana.

Artikkel 51

Komplektid

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 3)

Harmoneeritud süsteemi klassifitseerimise üldreegli 3 punktis b määratletud komplektil on päritolustaatus, kui kõigil komplekti kuuluvatel toodetel on päritolustaatus.

Kui komplekt koosneb päritolustaatusega ja päritolustaatuseta toodetest, on komplekt tervikuna siiski päritolustaatusega, kui päritolustaatuseta toodete väärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast.

Artikkel 52

Neutraalsed tegurid

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 3)

Toote päritolustaatuse määramisel ei võeta arvesse toote valmistamisel kasutatavate järgmiste toodete päritolu:

a) energia ja kütus;

b) sisseseade ja varustus;

c) masinad ja tööriistad;

d) muu kaup, mis ei kuulu ega ole ette nähtud kuuluma toote lõppkoosseisu.







3. alajagu

▼C5

Kumulatsioonireeglid ja materjalivarude haldamise reeglid, mida kohaldatakse liidu üldiste tariifsete soodustuste kava raames

▼B

Artikkel 53

Kahepoolne kumulatsioon

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 3)

Kahepoolne kumulatsioon võimaldab liidust pärit tooteid käsitada soodustatud riigist pärit materjalidena, kui neid on kasutatud kõnealuses riigis valmistatud tootes, tingimusel et seal toimuv töö või töötlemine on artikli 47 lõikes 1 kirjeldatud toimingutest mahukam.

▼M3

Käesoleva määruse artikleid 41–52 ja rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklit 108 kohaldatakse mutatis mutandis liidust soodustatud riiki kahepoolse kumulatsiooni eesmärgil teostatava ekspordi suhtes.

▼B

Artikkel 54

Kumulatsioon Norra, Šveitsi ja Türgiga

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 3)

1. Kumulatsioon Norra, Šveitsi ja Türgiga võimaldab käsitada nendest riikidest pärit tooteid soodustatud riigist pärit materjalidena, tingimusel et seal toimuv töö või töötlemine on artikli 47 lõikes 1 kirjeldatud toimingutest mahukam.

2. Kumulatsiooni Norra, Šveitsi ja Türgiga ei kohaldata harmoneeritud süsteemi gruppidesse 1–24 kuuluvate toodete suhtes.

Artikkel 55

Piirkondlik kumulatsioon

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 3)

1. Piirkondlikku kumulatsiooni kohaldatakse järgmise nelja eraldiseisva piirkondliku rühma suhtes:

a) I rühm: Brunei, Filipiinid, Indoneesia, Kambodža, Laos, Malaisia, Myanmar/Birma, Tai, Vietnam;

b) II rühm: Boliivia, Colombia, Costa Rica, Ecuador, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua, Panama, Peruu, Venezuela;

c) III rühm: Bangladesh, Bhutan, India, Maldiivid, Nepal, Pakistan, Sri Lanka;

d) IV rühm: Argentina, Brasiilia, Paraguay ja Uruguay.

2. Samasse rühma kuuluvate riikide vahel kohaldatakse piirkondlikku kumulatsiooni üksnes siis, kui on täidetud järgmised tingimused:

a) kumulatsioonis osalevad riigid on toote liitu eksportimise ajal soodustatud riigid, kelle suhtes ei ole sooduskorra kohaldamist ajutiselt peatatud kooskõlas määrusega (EL) nr 978/2012;

b) ühte piirkondlikku rühma kuuluvate riikide vahelise piirkondliku kumulatsiooni suhtes kohaldatakse 2. alajaos sätestatud päritolureegleid;

c) piirkondlikku rühma kuuluvad riigid on võtnud kohustuse:

i) täita käesoleva alajao nõudeid või tagada nende täitmine ja

ii) teha vajalikku halduskoostööd, et tagada käesoleva alajao sätete nõuetekohane rakendamine nii seoses liiduga kui ka omavahel;

d) asjaomase piirkondliku rühma sekretariaat või muu pädev kõiki asjaomase rühma liikmeid esindav ühisorgan on teavitanud komisjoni punktis c osutatud kohustustest.

Kui lisa 22-03 II osas sätestatud toiming, mis annab päritolustaatuse, ei ole kõikide kumulatsioonis osalevate riikide puhul sama, määratakse punkti b kohaselt samasse piirkondlikku rühma kuuluvast ühest riigist teise riiki eksporditud toodete päritolu lähtuvalt reeglist, mida kohaldataks nende toodete eksportimisel liitu.

Kui piirkondlikku rühma kuuluvad riigid on esimese lõigu punktide c ja d nõuded juba enne 1. jaanuari 2011 täitnud, ei ole neil vaja uut kohustust võtta.

3. Lisas 22-04 loetletud materjalide suhtes ei kohaldata lõikes 2 sätestatud piirkondlikku kumulatsiooni järgmistel juhtudel:

a) liidus kohaldatav tariifne soodustus ei ole kõikide kumulatsioonis osalevate riikide puhul sama ning

b) asjaomaste materjalide puhul oleks tänu kumulatsioonile tariifne kohtlemine soodsam kui siis, kui need eksporditaks otse liitu.

▼M3

4. Samasse piirkondlikku rühma kuuluvate soodustatud riikide vahelist piirkondlikku kumulatsiooni kohaldatakse üksnes tingimusel, et selles soodustatud riigis toimuv töö või töötlemine, kus tooteid edasi töödeldakse või tootes kasutatakse, on artikli 47 lõikes 1 kirjeldatust mahukam ning tekstiiltoodete puhul ka lisas 22–05 sätestatud toimingutest mahukam.

Kui esimeses lõigus sätestatud tingimus ei ole täidetud, märgitakse toodete liitu eksportimiseks väljaantud või koostatud päritolutõendile päritoluriigiks see piirkondlikku rühma kuuluv riik, kust on pärit lõpptoote valmistamisel kasutatud materjalid, mille väärtuse osakaal oli kõige suurem.

▼B

5. I või III rühma kuuluva soodustatud riigi ametiasutuste taotlusel võib komisjon lubada kasutada kõnealuste riikide vahelist piirkondlikku kumulatsiooni, kui komisjon on veendunud, et kõik järgmised tingimused on täidetud:

a) lõike 2 punktides a ja b sätestatud tingimused on täidetud ja

b) sellises piirkondlikus kumulatsioonis osalevad riigid on võtnud järgmised kohustused ja teavitanud nendest ühiselt komisjoni:

i) täita käesoleva ja 2. alajao nõudeid ning kõiki päritolureeglite rakendamist käsitlevaid sätteid ning

ii) teha vajalikku halduskoostööd, et tagada käesoleva ja 2. alajao sätete nõuetekohane rakendamine seoses liiduga ja omavahel.

Esimeses lõigus osutatud taotlusele lisatakse tõendusmaterjal selle kohta, et kõnealuses lõigus sätestatud tingimused on täidetud. Need saadetakse komisjonile. Komisjon võtab taotluse kohta otsuse tegemisel arvesse kõiki kumulatsiooniga seotud asjakohaseid tegureid, sh kumulatsiooniga hõlmatud materjale.

▼M3

6. Kui kumulatsioonitaotlus rahuldatakse, võimaldab I või III rühma kuuluvate soodustatud riikide vaheline piirkondlik kumulatsioon käsitada ühte piirkondlikku rühma kuuluvast riigist pärit materjale teise piirkondlikku rühma kuuluvast riigist pärit materjalidena, kui neid kasutatakse seal valmistatud tootes, tingimusel et teisena nimetatud soodustatud riigis tehtav töö või töötlemine on artikli 47 lõikes 1 kirjeldatust mahukam ning tekstiiltoodete puhul ka lisas 22–05 sätestatud toimingutest mahukam.

Kui esimeses lõigus sätestatud tingimus ei ole täidetud, märgitakse toodete liitu eksportimiseks ette nähtud päritolutõendile päritoluriigiks see kumulatsioonis osalev riik, kust on pärit lõpptoote valmistamisel kasutatud materjalid, mille väärtuse osakaal oli kõige suurem.

▼B

7. Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas (C-seeria) kuupäeva, millal jõustub lõikes 5 sätestatud I ja III rühma kuuluvate soodustatud riikide vaheline piirkondlik kumulatsioon, kumulatsioonis osalevad riigid ja asjakohasel juhul ka kumulatsiooniga hõlmatud materjalide loetelu.

▼M3

8. Käesoleva määruse artikleid 41–52 ning rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikleid 108–111 kohaldatakse mutatis mutandis ühest soodustatud riigist teise soodustatud riiki piirkondliku kumulatsiooni alusel teostatava ekspordi suhtes.

▼B

Artikkel 56

Laiendatud kumulatsioon

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 3)

1. Soodustatud riigi ametiasutuste taotlusel võib komisjon lubada kasutada laiendatud kumulatsiooni soodustatud riigi ja sellise riigi vahel, millega liidul on vabakaubandusleping kooskõlas kehtiva üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikliga XXIV, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

a) kumulatsioonis osalevad riigid on võtnud kohustuse täita käesoleva ja 2. alajao nõudeid ning kõiki päritolureeglite rakendamist käsitlevaid sätteid ja teha vajalikku halduskoostööd, et tagada käesoleva ja 2. alajao sätete nõuetekohane rakendamine seoses liiduga ja omavahel;

b) asjaomane soodustatud riik on teavitanud komisjoni punktis a osutatud kohustusest.

Esimeses lõigus osutatud taotlusele lisatakse tõendusmaterjal selle kohta, et kõnealuse lõigu punktides a ja b sätestatud tingimused on täidetud. Need saadetakse komisjonile. Kui kõnealused materjalid muutuvad, tuleb esitada uus taotlus.

Laiendatud kumulatsiooni ei kohaldata harmoneeritud süsteemi gruppidesse 1–24 kuuluvate materjalide suhtes.

2. Lõikes 1 osutatud laiendatud kumulatsiooni puhul määratakse kasutatud materjalide päritolu ja vastav dokumentaalne päritolutõend kindlaks kooskõlas asjakohases vabakaubanduslepingus sätestatud reeglitega. Liitu eksporditavate toodete päritolu määratakse kooskõlas 2. alajaos sätestatud päritolureeglitega.

Selleks et saadud toode saaks päritolustaatuse, ei ole vaja, et materjalid, mis on pärit riigist, millega liidul on vabakaubandusleping, ja mida kasutatakse soodustatud riigis liitu eksporditava toote valmistamiseks, on läbinud piisava töö või töötlemise, tingimusel et soodustatud riigis toimuv töö või töötlemine on artikli 47 lõikes 1 kirjeldatust mahukam.

3. Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas (C-seeria) laiendatud kumulatsiooni jõustumise kuupäeva, kumulatsioonis osalevad riigid ja kumulatsiooniga hõlmatud materjalide loetelu.

Artikkel 57

Kahepoolse kumulatsiooni või Norra, Šveitsi ja Türgiga rakendatava kumulatsiooni kombineerimine piirkondliku kumulatsiooniga

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 3)

Kui kahepoolset kumulatsiooni või Norra, Šveitsi ja Türgiga rakendatavat kumulatsiooni kombineeritakse piirkondliku kumulatsiooniga, omandab saadud toode asjaomase piirkondliku kumulatsiooniga hõlmatud ühe riigi päritolu, mis määratakse kindlaks kooskõlas artikli 55 lõike 4 esimese ja teise lõiguga või vastavalt asjaoludele kooskõlas artikli 55 lõike 6 esimese ja teise lõiguga.

Artikkel 58

Liidu eksportijate materjalivarusid käsitleva raamatupidamisarvestuse lahusus

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 3)

1. ►C5 Kui toote puhul on töö või töötluse käigus kasutatud päritolustaatusega ja päritolustaatuseta samaväärseid materjale, võib liikmesriigi toll liidu tolliterritooriumil asutatud ettevõtjate kirjalikul taotlusel lubada hallata materjale Euroopa Liidus raamatupidamisarvestuse lahususe meetodi alusel, kui need materjalid eksporditakse seejärel soodustatud riiki kahepoolse kumulatsiooni raames nii, et materjalivarusid ei hoita eraldi. ◄

2. Liikmesriikide tolliasutused võivad lõikes 1 osutatud loa andmiseks seada tingimusi, mida nad peavad vajalikuks.

Luba antakse üksnes siis, kui lõikes 1 osutatud meetodi kasutamisel tagatakse, et selliste saadud toodete kogus, mida võib käsitada liidu päritolustaatusega toodetena, on igal ajal sama suur, kui oleks saadud kaubavarude füüsilise eraldamise meetodi kasutamisel.

Meetodit rakendatakse loa andmise korral ja selle rakendamine registreeritakse liidus kohaldatavate üldiste raamatupidamispõhimõtete alusel.

3. Isik, kellele võimaldatakse lõikes 1 osutatud meetodi kasutamist, koostab päritolutõendi või kuni registreeritud eksportijate süsteemi kohaldamiseni taotleb päritolutõendit toodete kogusele, mida võib käsitada liidust pärit toodetena. Liikmesriikide tolliasutuste taotlusel deklareerib kõnealune kasutaja, kuidas neid koguseid on majandatud.

4. Liikmesriikide tolliasutused jälgivad lõikes 1 osutatud loa kasutamist.

Nad võivad loa tühistada järgmistel juhtudel:

a) omanik kasutab luba nõuetele mittevastavalt või

b) omanik ei täida mõnda käesolevas või 2. alajaos esitatud tingimust või muid päritolureeglite rakendamist käsitlevaid sätteid.







4. alajagu

Päritolureeglite raames kohaldatav päritolustaatusega toodete mõiste määratlus tariifsete soodusmeetmete puhul, mille liit on teatavate riikide või territooriumide suhtes ühepoolselt kehtestanud

Artikkel 59

Üldnõuded

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 3)

1. Selleks et kohaldada tariifseid soodusmeetmeid käsitlevaid sätteid, mille liit on ühepoolselt kehtestanud teatavate riikide, riikide rühmade ja territooriumide suhtes (edaspidi „soodustatud riik või territoorium”), välja arvatud käesoleva jao 2. alajaos osutatud riigid ja territooriumid ning liiduga assotsieerunud ülemeremaad ja territooriumid, käsitatakse soodustatud riigist või territooriumilt pärinevana järgmisi tooteid:

(a) tooted, mis artikli 60 tähenduses on täielikult saadud soodustatud riigis või territooriumil;

(b) soodustatud riigis või territooriumil saadud tooted, mille valmistamiseks on kasutatud muid kui punktis a osutatud tooteid, tingimusel et artikli 61 tähenduses on need läbinud piisava töö või töötluse.

2. Käesoleva alajao kohaldamisel käsitatakse käesoleva artikli lõike 3 tähenduses liidust pärinevaid tooteid, mis peavad soodustatud riigis või territooriumil läbima artiklis 62 kirjeldatust mahukama töö või töötlemise, kõnealusest soodustatud riigist või territooriumilt pärinevana.

3. Liidus saadud toodete päritolu kindlakstegemisel kohaldatakse lõiget 1 mutatis mutandis.

Artikkel 60

Kaup, mis on täielikult saadud ühes riigis või ühel territooriumil

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 3)

1. Järgmisi tooteid käsitatakse soodustatud riigist või soodustatud territooriumilt või liidust täielikult pärinevate toodetena:

a) sealsest pinnasest või merepõhjast kaevandatud mineraalsed maavarad;

b) seal koristatud taimekasvatussaadused;

c) seal sündinud ja kasvatatud elusloomad;

d) seal kasvatatud elusloomadelt saadud tooted;

e) seal sündinud ja kasvatatud, tapetud loomadest saadud tooted;

f) sealt saadud jahi- ja kalasaak;

g) merekalapüügi- ja muud selle riigi aluste poolt väljaspool territoriaalvesi merest püütud saadused;

h) selle riigi kalatöötlemislaevade pardal ainult punktis g osutatud saadustest valmistatud tooted;

i) seal kogutud kasutatud esemed, mis sobivad ainult tooraine saamiseks;

j) sealse tootmistegevuse jäätmed ja jäägid;

k) väljaspool selle territoriaalvesi merepõhjast või selle aluspinnasest välja toodud saadused, tingimusel et soodustatud riigil või territooriumil või ELi liikmesriigil on merepõhja või aluspinnase kasutamise ainuõigus;

l) üksnes punktides a–k nimetatud toodetest seal valmistatud kaubad.

2. Lõike 1 punktides g ja h nimetatud mõisteid „selle riigi laevad” ja „selle riigi kalatöötlemislaevad” kohaldatakse üksnes selliste laevade ja kalatöötlemislaevade suhtes, mis vastavad järgmistele tingimustele:

a) need on registreeritud või laevaregistrisse kantud soodustatud riigis või territooriumil või liikmesriigis;

b) need sõidavad soodustatud riigi või territooriumi või liikmesriigi lipu all;

c) vähemalt 50 % ulatuses kuuluvad need kõnealuse soodustatud riigi või territooriumi või liikmesriigi kodanikele või äriühingule, mille peakontor asub selles soodustatud riigis või sellel soodustatud territooriumil või mõnes liikmesriigis ja mille juht või juhtkond, juhatuse või nõukogu esimees ning enamik mõlema organi liikmeid on selle soodustatud riigi või territooriumi või liikmesriigi kodanikud, ja äriühingute puhul kuulub vähemalt pool nende kapitalist eespool nimetatud soodustatud riigile või territooriumile või liikmesriigile, nende avalik-õiguslikele isikutele või kodanikele;

d) nende laevade kapten ja juhtkonna liikmed on soodustatud riigi või territooriumi või liikmesriigi kodanikud;

e) meeskonnast vähemalt 75 % on soodustatud riigi või territooriumi või liikmesriigi kodanikud.

3. Mõisted „soodustatud riik või territoorium” ja „liit” hõlmavad ka kõnealuse soodustatud riigi või territooriumi või liikmesriikide territoriaalvesi.

4. Avamerel tegutsevaid laevu, sealhulgas kalatöötlemislaevu, mille pardal püütud kala läbib töö või töötluse, käsitatakse soodustatud riigi või territooriumi või liikmesriigi osana, tingimusel et need vastavad lõikes 2 sätestatud tingimustele.

Artikkel 61

Piisava töö või töötluse läbinud tooted

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 3)

Artikli 59 kohaldamisel loetakse tooteid, mis ei ole täielikult soodustatud riigis või territooriumil või liidus valmistatud, piisava töö või töötluse läbinuks, kui lisas 22-11 loetletud tingimused on täidetud.

Nendes tingimustes on märgitud kõikide käesoleva alajaoga hõlmatud toodete valmistamisel kasutatavate päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mida kohaldatakse üksnes selliste materjalide suhtes.

Kui toodet, mis on saadud päritoluloetelus märgitud tingimuste täitmise kaudu, kasutatakse muu toote valmistamisel, ei kohaldata selle suhtes tingimusi, mida kohaldatakse valmistoote suhtes, ning ei võeta arvesse päritolustaatuseta materjale, mida selle toote valmistamisel võidakse kasutada.

Artikkel 62

Ebapiisav töö või töötlus

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 3)

1. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, käsitatakse järgmisi toiminguid päritolustaatuse omandamiseks ebapiisava töö või töötlusena, olenemata sellest, kas artikli 61 tingimused on täidetud või mitte:

a) toimingud, mis tagavad toodete hea seisundi säilimise nende transportimisel ja ladustamisel;

b) pakkeüksuste osadeks jagamine ja koondamine;

c) pesemine, puhastamine; tolmu, oksiidi, õli, värvi ja muude katete eemaldamine;

d) tekstiili ja tekstiiltoodete triikimine või pressimine;

e) lihtsad värvimis- ja poleerimistööd;

f) teravilja ja riisi kestade eemaldamine, osaline või täielik jahvatamine, poleerimine ja glaseerimine;

g) suhkru värvimine, lõhnastamine ja maitsestamine või tükkipressimine; suhkru osaline või täielik jahvatamine;

h) puuviljade, pähklite ja köögiviljade koorimine ja kividest puhastamine;

i) teritamine, lihtlihvimine või -lõikamine;

j) tuulamine, uhtmine, sortimine, klassifitseerimine, liigitamine, kokkusobitamine (kaasa arvatud komplektide kokkupanek toodetest);

k) lihtne klaas- või plastpudelitesse, plekkpurkidesse, kottidesse, karpidesse, kastidesse pakkimine, alustele jms kinnitamine ning kogu muu lihtne pakendamine;

l) märkide, etikettide, logode ja muude eristusmärkide kinnitamine või trükkimine toodetele või nende pakenditele;

m) ühte või mitut sorti toodete lihtne segamine; suhkru segamine mis tahes ainega;

n) lihtne toodetele vee lisamine või toote lahjendamine või dehüdreerimine või denatureerimine;

o) toote osade lihtne kokkupanemine terviktoote saamiseks või toodete osadeks lahtivõtmine;

p) loomade tapmine;

q) kahe või enama punktides a–p loetletud toimingu kombinatsioon.

2. Kõiki konkreetse tootega kas soodustatud riigis või territooriumil või liidus tehtud toiminguid tuleb arvestada koos, kui määratakse kindlaks, kas selle tootega tehtud töö või töötlus lugeda lõike 1 tähenduses ebapiisavaks.

Artikkel 63

Kvalifikatsiooniühik

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 3)

1. Käesoleva alajao sätete kohaldamisel on kvalifikatsiooniühik see toode, mida loetakse harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri järgi klassifitseerimisel põhiüksuseks.

Sellest tulenevalt:

a) kui toode, mis koosneb esemete rühmast või kokkupandud esemetest, klassifitseeritakse harmoneeritud süsteemi järgi ühte rubriiki, moodustab tervik kvalifikatsiooniühiku;

b) kui kaubasaadetis koosneb mitmest identsest tootest, mis klassifitseeritakse samasse harmoneeritud süsteemi rubriiki, kohaldatakse käesoleva alajao sätteid iga toote suhtes eraldi.

2. Kui harmoneeritud süsteemi klassifitseerimise üldreegli 5 kohaselt loetakse klassifitseerimisel pakend toote juurde kuuluvaks, loetakse see ka päritolu kindlaksmääramisel toote juurde kuuluvaks.

Artikkel 64

Üldtolerants

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 3)

1. Erandina artikli 61 sätetest võib päritolustaatuseta materjale kasutada antud toote valmistamiseks tingimusel, et nende koguväärtus ei ületa 10 % toote tehasehinnast.

Kui loetelus on esitatud päritolustaatuseta materjalide maksimaalväärtuseks üks või mitu protsendimäära, ei tohi esimese lõigu kohaldamisel neid määrasid ületada.

2. Lõiget 1 ei kohaldata harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete suhtes.

Artikkel 65

Tarvikud, varuosad ja tööriistad

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 3)

Seadme, masina, aparaadi või sõidukiga kaasas olevaid tarvikuid, varuosi ja tööriistu, mis on tavalise varustuse osaks ja mis kuuluvad hinna sisse ning mille eest ei esitata eraldi arvet, käsitatakse kõnealuse seadme, masina, aparaadi või sõiduki lahutamatu osana.

Artikkel 66

Komplektid

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 3)

Harmoneeritud süsteemi klassifitseerimise üldreeglis 3 määratletud komplektil on päritolustaatus, kui komplekti kuuluvad tooted on päritolustaatusega. Komplektil tervikuna on päritolustaatus, sõltumata sellest, et see koosneb päritolustaatusega ja päritolustaatuseta toodetest, kui päritolustaatuseta toodete väärtus on alla 15 % komplekti tehasehinnast.

Artikkel 67

Neutraalsed tegurid

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 3)

Selleks et teha kindlaks, kas toode on päritolustaatusega või mitte, ei ole vaja kindlaks määrata järgmiste toote valmistamisel kasutatavate toodete päritolu:

a) energia ja kütus;

b) sisseseade ja varustus;

c) masinad ja tööriistad;

d) kaup, mis ei kuulu ega ole ette nähtud kuuluma toote lõppkoosseisu.







5. alajagu

Päritolureeglite raames kohaldatavad territoriaalnõuded tariifsete soodusmeetmete puhul, mille liit on teatavate riikide või territooriumide suhtes ühepoolselt kehtestanud

Artikkel 68

Territoriaalsuse põhimõte

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 3)

4. alajaos ja käesolevas alajaos sätestatud päritolustaatuse saamise tingimusi tuleb ka edaspidi igal ajal täita soodustatud riigis või territooriumil või liidus.

Kui soodustatud riigist või territooriumilt või liidust mõnda teise riiki eksporditud päritolustaatusega tooted tuuakse tagasi, käsitatakse neid päritolustaatuseta toodetena, välja arvatud juhul, kui pädevatele asutustele on võimalik tõendada, et on täidetud järgmised tingimused:

a) tagasitoodud tooted on samad, mis eksporditi;

b) need ei ole kõnealuses riigis ega eksportimise ajal läbinud ühtegi muud toimingut peale nende, mis on vajalikud toodete hea seisundi säilitamiseks.

Artikkel 69

Otsevedu

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 3)

1. Soodustatud riigist või territooriumilt liitu või liidust soodustatud riiki või territooriumile otse veetuna käsitatakse tooteid:

a) mida ei veeta ühegi teise riigi territooriumi kaudu;

b) mis moodustavad ühe saadetise, mida veetakse mõne muu kui soodustatud riigi või territooriumi või liidu territooriumi kaudu, vajaduse korral laadides tooteid ümber või ladustades ajutiselt kõnealustes riikides, tingimusel et need tooted jäävad transiidi- või ladustamisriigis tollijärelevalve alla ega läbi ühtegi muud toimingut peale mahalaadimise, ümberlaadimise või muu toimingu, mille eesmärk on toodete hea seisundi säilitamine;

c) mida veetakse torutransporti kasutades katkematult läbi mõne teise territooriumi, mis ei ole soodustatud ekspordiriigi või -territooriumi või liidu territoorium.

2. Pädevale tolliasutusele tõendatakse, et lõike 1 punktis b sätestatud tingimused on täidetud, ja esitatakse üks järgmistest:

a) üksainus veodokument, mis hõlmab teekonda ekspordiriigist läbi transiidiriigi;

b) transiidiriigi tolli väljastatud tõend:

i) milles on esitatud toodete täpne kirjeldus;

ii) milles on märgitud toodete maha- ja uuesti pealelaadimise kuupäevad ning vajaduse korral laevade nimed või muud kasutatud transpordivahendid ning

iii) mis tõendab, millistel tingimustel olid tooted transiidiriigis;

c) või eespool nimetatud dokumentide puudumise korral muu tõendina kasutatav dokument.

Artikkel 70

Näitused

(tolliseadustiku artikli 64 lõige 3)

1. Päritolustaatusega toodetele, mis saadetakse soodustatud riigist või territooriumilt mõnda teise riiki näitusele ja müüakse pärast näitust liitu importimiseks, tehakse importimisel artiklis 59 osutatud tariifseid soodustusi, tingimusel et need vastavad 4. alajaos ja käesolevas alajaos kehtestatud nõuetele, mille kohaselt võib neid käsitada soodustatud riigist või territooriumilt pärinevate toodetena, ja et liidu pädevale tolliasutusele on tõendatud järgmised asjaolud:

a) eksportija on toimetanud nimetatud tooted soodustatud riigist või territooriumilt otse näitust korraldavasse riiki ja seal need näitusel välja pannud;

b) kõnealune eksportija on tooted müünud või muul viisil võõrandanud liidus asuvale isikule;

c) tooted on toimetatud liitu näituse ajal või vahetult pärast näitust samal kujul, nagu need olid näitusele saates;

d) alates näitusele saatmisest ei ole tooteid kasutatud muuks otstarbeks kui sellel näitusel väljapanekuks.

2. Kaupade liikumissertifikaat EUR.1 esitatakse liidu tollile tavalisel viisil. Sellele tuleb märkida näituse nimi ja aadress. Vajaduse korral võidakse nõuda dokumentaalseid lisatõendeid toodete laadi ja väljapaneku tingimuste kohta.

3. Lõiget 1 kohaldatakse kõikide kaubandus-, tööstus-, põllumajandus- või käsitöönäituste, -messide või muude samalaadsete avalike ürituste ja väljapanekute suhtes, mille jooksul kõnealused tooted jäävad tollikontrolli alla, välja arvatud kauplustes või äripindadel korraldatavad eraviisilised üritused, mille eesmärk on välismaiste toodete müük.







2. PEATÜKK

Kauba tolliväärtus

Artikkel 71

Lihtsustamine

(tolliseadustiku artikkel 73)

1. Tolliseadustiku artiklis 73 osutatud loa võib anda juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

a) tolliseadustiku artiklis 166 osutatud protseduuri kohaldamisega kaasneksid teatavatel asjaoludel ebaproportsionaalsed halduskulud;

b) kindlaksmääratud tolliväärtus ei erine loa puudumise korral määratavast väärtusest märgatavalt.

2. Loa andmine sõltub sellest, kuivõrd taotleja vastab järgmistele tingimustele:

a) ta vastab tolliseadustiku artikli 39 punktis a sätestatud kriteeriumile;

b) tal on selline raamatupidamisarvestus, mis on vastavuses selles liikmesriigis üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega, kus arvestust peetakse, ja mis lihtsustab auditipõhiseid tollikontrolle. Raamatupidamisarvestuses säilitatakse varasemaid andmekirjeid, mis tagavad kontrolljälje alates andmete sisestamisest toimikusse;

c) tal on halduskorraldussüsteem, mis vastab ettevõtte tüübile ja suurusele ning on sobiv kaubavoogude haldamiseks, ning tal on sisekontrollisüsteem, millega on võimalik avastada ebaseaduslikke või eeskirju eiravaid tehinguid.







III JAOTIS

TOLLIVÕLG JA TAGATISED







1. PEATÜKK

Tollivõla tekkimine







1. jagu

Ühised sätted impordil ja ekspordil tekkiva tollivõla kohta







1. alajagu

Impordi- või eksporditollimaksu summa arvutamise eeskirjad

Artikkel 72

Seestöötlemisprotseduuri tulemusena saadud töödeldud toodete imporditollimaksu summa arvutamine

(tolliseadustiku artikli 86 lõige 3)

1. Selleks et kindlaks määrata töödeldud toodetelt sissenõutava imporditollimaksu summa kooskõlas tolliseadustiku artikli 86 lõikega 3, määratakse seestöötlemisprotseduurile suunatud sellise kauba kogus, mis arvatakse olevat töödeldud toodetes, mille suhtes on tekkinud tollivõlg, kindlaks kooskõlas lõigetega 2–6.

2. Lõigetes 3 ja 4 sätestatud kogusemeetodit kasutatakse järgmistel juhtudel:

a) töötlemistoimingute käigus saadakse ainult üht liiki töödeldud tooteid;

b) töötlemistoimingute käigus saadakse mitut liiki töödeldud tooteid ja kõigis nendes leidub protseduurialuse kauba koostisosi või komponente.

3. Lõike 2 punktis a osutatud juhul määratakse seestöötlemisprotseduurile suunatud kauba kogus, mis arvatakse olevat töödeldud toodetes, mille suhtes on tekkinud tollivõlg, kindlaks seestöötlemisprotseduurile suunatud kauba üldkoguse suhtes kohaldatava protsendimäära abil, mis vastab tollivõla tekitanud töödeldud toodete osakaalule töötlemistoimingu tulemusena saadud töödeldud toodete üldkogusest.

4. Lõike 2 punktis b osutatud juhul määratakse seestöötlemisprotseduurile suunatud kauba kogus, mis arvatakse olevat töödeldud toodetes, mille suhtes on tekkinud tollivõlg, kindlaks seestöötlemisprotseduurile suunatud kauba üldkoguse suhtes kohaldatava protsendimäära abil, mis saadakse järgmiste tegurite korrutamisel:

a) tollivõla tekitanud töödeldud toodete protsentuaalne kogus töötlemistoimingu tulemusena saadud sama liiki töödeldud toodete üldkogusest;

b) sama liiki töödeldud toodete (olenemata tollivõla olemasolust) protsentuaalne üldkogus kõikidest töötlemistoimingu tulemusena saadud töödeldud toodete üldkogusest.

5. Kogusemeetodi kohaldamisel ei võeta arvesse tolliprotseduurile suunatud sellise kauba kogust, mis töötlemistoimingu jooksul hävib või läheb kaduma eelkõige aurustumise, kuivamise, sublimatsiooni või lekke tõttu.

6. Muudel kui lõikes 2 osutatud juhtudel kohaldatakse väärtusemeetodit vastavalt teisele, kolmandale ja neljandale lõigule.

Seestöötlemisprotseduurile suunatud kauba kogus, mis arvatakse olevat töödeldud toodetes, mille suhtes on tekkinud tollivõlg, määratakse kindlaks seestöötlemisprotseduurile suunatud kauba üldkoguse suhtes kohaldatava protsendimäära alusel, mis saadakse järgmiste tegurite korrutamisel:

a) tollivõla tekitanud töödeldud toodete protsentuaalne väärtus töötlemistoimingu tulemusena saadud sama liiki töödeldud toodete koguväärtusest;

b) sama liiki töödeldud toodete (olenemata tollivõla olemasolust) protsentuaalne koguväärtus kõikidest töötlemistoimingu tulemusena saadud töödeldud toodete koguväärtusest.

Väärtusemeetodi kohaldamisel kehtestatakse töödeldud toodete väärtus liidu tolliterritooriumil jooksvalt kehtivate tehasehindade alusel või, kui selliseid tehasehindu ei ole võimalik kindlaks määrata, siis identsete või samalaadsete toodete kohta liidu tolliterritooriumil kehtivate jooksvate müügihindade alusel. Hindu asjaosaliste vahel, kes teevad ilmselt koostööd või on tõenäoliselt sõlminud kompensatsioonilepingu, ei või kasutada töödeldud toodete väärtuse kindlaksmääramiseks, välja arvatud juhul, kui on kindlaks tehtud, et omavahelised suhted hindu ei mõjuta.

Kui töödeldud toodete väärtust ei ole võimalik kolmanda lõigu kohaselt kindlaks määrata, tehakse seda mõnel muul otstarbekal meetodil.

Artikkel 73

Lõppkasutusprotseduuri kohta kehtivate sätete kohaldamine seestöötlemisprotseduuri tulemusena saadud töödeldud toodete suhtes

(tolliseadustiku artikli 86 lõige 3)

1. Seestöötlemisprotseduuri tulemusena saadud töödeldud toodetega seotud tollivõlale vastava imporditollimaksusumma kindlaksmääramisel on tolliseadustiku artikli 86 lõike 3 kohaldamisel lubatud kõnealusele protseduurile suunatud kauba erikasutuse tõttu kohaldada tollimaksuvabastust või vähendatud tollimaksumäära, mida oleks kõnealuse kauba suhtes kohaldatud juhul, kui kaup oleks suunatud lõppkasutusprotseduurile kooskõlas tolliseadustiku artikliga 254.

2. Lõiget 1 kohaldatakse juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

a) loa suunata kaup lõppkasutusprotseduurile oleks võinud anda ja

b) kauba erikasutusest tuleneva tollimaksuvabastuse või vähendatud tollimaksumäära kohaldamise tingimused oleksid olnud täidetud ajal, kui aktsepteeriti kauba seestöötlemisprotseduurile suunamise tollideklaratsioon.

Artikkel 74

Tariifse sooduskohtlemise kohaldamine seestöötlemisprotseduurile suunatud kauba suhtes

(tolliseadustiku artikli 86 lõige 3)

Tolliseadustiku artikli 86 lõike 3 kohaldamisel, kui seestöötlemisprotseduurile suunamise tollideklaratsiooni aktsepteerimise ajal vastab imporditud kaup tingimustele, mille alusel võib selle suhtes tariifikvootide või tariifilagede raames kohaldada tariifset sooduskohtlemist, käsitatakse seda kaupa sellise tariifse sooduskohtlemise tingimustele vastavana, mis on ette nähtud identsele kaubale vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni aktsepteerimise ajal.

Artikkel 75

Välistöötlemisprotseduuri tulemusena saadud töödeldud toodete või asendustoodete koguseline imporditollimaks

(tolliseadustiku artikli 86 lõige 5)

Kui välistöötlemisprotseduuril saadud töödeldud toodete või asendustoodete suhtes kohaldatakse koguselist imporditollimaksu, lahutatakse imporditollimaksu summa arvutamisel töödeldud toodete tolliväärtusest vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsiooni aktsepteerimise ajal ajutiselt eksporditava asjakohase kauba statistiline väärtus välistöötlemisprotseduurile suunamise ajal ning saadud summa korrutatakse töödeldud toodete või asendustoodete suhtes kohaldatava imporditollimaksu summaga ja tulemus jagatakse töödeldud toodete või asendustoodete tolliväärtusega.

Artikkel 76

Seestöötlemisprotseduuri tulemusena saadud töödeldud toodete suhtes kohaldatava imporditollimaksu arvutamise erand

(tolliseadustiku artikli 86 lõiked 3 ja 4)

Tolliseadustiku artikli 86 lõiget 3 kohaldatakse ilma deklarandi taotluseta, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

a) asjaomane loaomanik impordib seestöötlemisprotseduuri tulemusena saadud töödeldud tooted otse või kaudselt ühe aasta jooksul pärast nende reeksportimist;

▼M3

b) seestöötlemisprotseduurile suunamise tollideklaratsiooni aktsepteerimise ajal oleks kauba suhtes kohaldatud põllumajandus- või kaubanduspoliitika meedet, ajutist või lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, tasakaalustavat tollimaksu, kaitsemeedet või kontsessioonide peatamisest tulenevat täiendavat tollimaksu, kui see kaup oleks deklareeritud vabasse ringlusse sel ajal;

▼B

c) majanduslikke tingimusi ei olnud vaja uurida kooskõlas artikliga 166.







2. alajagu

Tollivõla tekkimise koha kindlaksmääramise tähtaeg

Artikkel 77

Liidu transiidiprotseduuri jooksul tekkinud tollivõla tekkimise koha kindlaksmääramise tähtaeg

(tolliseadustiku artikli 87 lõige 2)

Liidu transiidiprotseduurile suunatud kauba puhul on tolliseadustiku artikli 87 lõikes 2 osutatud tähtaeg üks järgmistest:

a) seitse kuud pärast viimast kuupäeva, millal kaup oleks tulnud esitada sihttolliasutusele, välja arvatud juhul, kui enne kõnealuse tähtaja lõppemist saadeti tollivõla sissenõudmise ülekandmise taotlu