02015R0063 — ET — 17.01.2015 — 000.004

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:





Parandatud:









▼B

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2015/63,

21. oktoober 2014,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL seoses kriisilahendusrahastutesse tehtavate ex-ante-osamaksetega







1. JAGU

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesolevas määruses sätestatakse eeskirjad, millega määratakse kindlaks järgnev:

a) krediidiasutuste ja investeerimisühingute poolt kriisilahendusrahastutesse makstavate osamaksete arvutamise ja nende riskiprofiiliga korrigeerimise meetod;

b) krediidiasutuste ja investeerimisühingute kohustused seoses teabega, mis tuleb esitada osamaksete arvutamise eesmärgil, ja seoses kriisilahendusrahastutele osamaksete tasumisega ning

c) meetmed selle tagamiseks, et kriisilahendusasutused kontrollivad, et osamaksed on tasutud õigesti.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1. Käesolevat määrust kohaldatakse direktiivi 2014/59/EL artikli 103 lõikes 1 osutatud ning artikli 2 lõike 1 punktis 23 määratletud krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes. Seda kohaldatakse ka keskasutuse ja sellega seotud krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes konsolideeritud alusel, kui seotud krediidiasutused ja investeerimisühingud on vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 10 siseriikliku õigusega täielikult või osaliselt usaldatavusnõuete täitmisest vabastatud.

2. Mis tahes viide konsolideerimisgrupile peaks hõlmama määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 10 osutatud keskasutust ning kõiki sellega püsivalt seotud krediidiasutusi ning nende tütarettevõtjaid.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/49/EL ( 1 ) ja direktiivi 2014/59/EL mõisteid. Lisaks kasutatakse käesolevas määruses järgmisi mõisteid:

1) „krediidiasutused ja investeerimisühingud” — direktiivi 2014/59/EL artikli 2 lõike 1 punktis 2 määratletud krediidiasutused ja käesoleva artikli punktis 2 osutatud investeerimisühingud, samuti määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 10 osutatud keskasutus ja kõik sellega püsivalt seotud krediidiasutused tervikuna konsolideeritud alusel, kui artikli 2 lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud;

2) „investeerimisühingud” — direktiivi 2014/59/EL artikli 2 lõike 1 punktis 3 määratletud investeerimisühingud, välja arvatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 96 lõike 1 punktis a või b sätestatud määratluse alla kuuluvad investeerimisühingud või investeerimisühingud, kes tegelevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ ( 2 ) I lisa A jaos sätestatud 8. tegevusega, kuid ei tegele kõnealuse direktiivi I lisa A jaos sätestatud 3. või 6. tegevusega;

3) „aasta sihttase” — aasta osamaksete kogusumma, mille kriisilahendusasutus määrab iga osamakseperioodi kohta kindlaks, et saavutada direktiivi 2014/59/EL artikli 102 lõikes 1 osutatud sihttase;

4) „rahastu” — rahastu, mille eesmärk on tagada, et kriisilahendusasutus rakendab kriisilahenduse vahendeid ja kasutab kriisilahenduse õigusi tulemuslikult, nagu osutatud direktiivi 2014/59/EL artikli 100 lõikes 1;

5) „aasta osamakse” — direktiivi 2014/59/EL artiklis 103 osutatud summa, mille kriisilahendusasutus kogub riikliku rahastu jaoks osamakseperioodil igalt käesoleva määruse artiklis 2 osutatud krediidiasutuselt või investeerimisühingult;

6) „osamakseperiood” — kalendriaasta;

7) „kriisilahendusasutus” — direktiivi 2014/59/EL artikli 2 lõike 1 punktis 18 osutatud asutus või mis tahes muu asjaomane asutus, mille liikmesriigid on määranud direktiivi 2014/59/EL artikli 100 lõigete 2 ja 6 kohaldamisel;

8) „pädev asutus” — määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 40 määratletud pädev asutus;

9) „hoiuste tagamise skeem” — direktiivi 2014/49/EL artikli 1 lõike 2 punktides a, b või c osutatud skeem;

10) „tagatud hoiused” — direktiivi 2014/49/EL artikli 6 lõikes 1 osutatud hoiused, välja arvatud kõnealuse direktiivi artikli 6 lõikes 2 määratletud ajutine suur kontojääk;

11) „kohustuste kogusumma” — kohustuste kogusumma, nagu määratletud nõukogu direktiivi 86/635/EMÜ ( 3 ) 3. jaos või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1606/2002 ( 4 ) osutatud rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kohaselt;

12) „koguvarad” — koguvarad, nagu määratletud direktiivi 86/635/EMÜ 3. jaos või määruses (EÜ) nr 1606/2002 osutatud rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kohaselt;

13) „koguriskipositsioon” — määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõikes 3 määratletud koguriskipositsioon;

14) „esimese taseme põhiomavahendite suhtarv” — määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 2 punktis a osutatud suhtarv;

15) „omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue” — direktiivi 2014/59/EL artikli 45 lõikes 1 määratletud omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue;

16) „omavahendid” — määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 118 määratletud omavahendid;

17) „kõlblikud kohustused” — direktiivi 2014/59/EL artikli 2 lõike 1 punktis 71 määratletud kohustused ja kapitaliinstrumendid;

18) „finantsvõimenduse määr” — määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 429 määratletud finantsvõimenduse määr;

19) „likviidsuskattekordaja” — määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 412 määratletud likviidsuskattekordaja, mida on täiendavalt täpsustatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2015/61 ( 5 );

20) „stabiilse netorahastamise kordaja” — määruse (EL) nr 575/2013 artikli 415 kohaselt esitatavates aruannetes kajastatud stabiilse netorahastamise kordaja;

21) „keskne vastaspool” — määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 punktis 1 määratletud juriidiline isik;

22) „tuletisinstrumendid” — määruse (EL) nr 575/2013 II lisa kohased tuletisinstrumendid;

23) „väärtpaberite keskdepositoorium” — Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 909/2014 ( 6 ) artikli 2 lõike 1 punktis 1 ja artiklis 54 määratletud juriidiline isik;

24) „arveldus” — määruse (EL) nr 909/2014 artikli 2 lõike 1 punktis 2 määratletud väärtpaberitehingu lõpuleviimine;

25) „kliirimine” — määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 punktis 3 määratletud positsioonide kindlaksmääramise protsess;

26) „finantsturu infrastruktuur” — käesoleva määruse kohaldamisel käesoleva artikli punktis 21 osutatud keskne vastaspool või käesoleva artikli punktis 23 osutatud väärtpaberite keskdepositoorium, kellele on vastavalt direktiivi 2013/36/EL artiklile 8 antud krediidiasutuse või investeerimisühingu tegevusluba;

27) ►C1 „tugipank” — liikmesriigi kesk- või piirkondliku valitsuse asutatud mis tahes ettevõtja või üksus, mis annab tugilaene konkurentsivabal mittetulunduslikul alusel, et edendada kõnealuse valitsuse avaliku poliitika eesmärke, tingimusel et sellel valitsusel on kohustus kaitsta ettevõtja või üksuse majandusbaasi ning säilitada selle majanduslik elujõulisus kogu eksisteerimisaja jooksul või et vähemalt 90 % tema algsest rahastamisest või tema antud tugilaenust garanteerib otseselt või kaudselt liikmesriigi keskvalitsus või piirkondlik valitsus; ◄

28) „tugilaen” — laen, mille on andnud tugipank või mis on antud vahendava panga kaudu konkurentsivabal mittetulunduslikul alusel, et edendada liikmesriigis keskvalitsuse või piirkondliku valitsuse avaliku poliitika eesmärke;

29) „vahendav krediidiasutus” — krediidiasutus, mis vahendab tugilaene tingimusel, et ta ei anna neid laenuna lõppkliendile.







2. JAGU

METOODIKA

Artikkel 4

Aasta osamaksete kindlaksmääramine

1. Kriisilahendusasutused määravad iga krediidiasutuse või investeerimisühingu aasta osamakse kindlaks proportsionaalselt tema riskiprofiilile, võttes aluseks krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt vastavalt artiklile 14 esitatud teabe ja kohaldades käesolevas jaos sätestatud metoodikat.

2. Kriisilahendusasutus määrab lõikes 1 osutatud aasta osamakse kindlaks kriisilahendusrahastu aasta sihttaseme alusel, võttes arvesse sihttaset, mis tuleb direktiivi 2014/59/EL artikli 102 lõike 1 kohaselt 31. detsembriks 2024 saavutada, ja võttes aluseks kõigi tema territooriumil tegevusloa saanud krediidiasutuste ja investeerimisühingute eelmise aasta tagatud hoiuste keskmise summa, mis arvutatakse kvartaalselt.

Artikkel 5

Aasta baasosamakse riskiga korrigeerimine

1. Direktiivi 2014/59/EL artikli 103 lõikes 2 osutatud osamaksete arvutamisel arvatakse välja järgmised kohustused:

a) grupisisesed kohustused, mis tulenevad krediidiasutuse või investeerimisühingu tehingutest samasse gruppi kuuluva krediidiasutuse või investeerimisühinguga, juhul kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

i) kõik need krediidiasutused ja investeerimisühingud on asutatud liidus;

ii) kõik need krediidiasutused ja investeerimisühingud kuuluvad vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 6–17 täielikult sama konsolideeritud järelevalve alla ning nende suhtes kohaldatakse asjakohaseid keskseid riski hindamise, mõõtmise ja kontrolli protseduure ning

iii) puuduvad praegused või prognoositavad olulised praktilised või õiguslikud takistused tähtaja saabumisel kohustuse kiireks tagasimaksmiseks;

b) kohustused, mille krediidiasutus või investeerimisühing, kes kuulub direktiivi 2014/59/EL artikli 2 lõike 1 punktis 8 osutatud krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi ja kellel pädev asutus on lubanud kasutada määruse (EL) nr 575/2013 artikli 113 lõiget 7, on loonud samasse krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi kuuluva teise krediidiasutuse või investeerimisühinguga sõlmitud lepingu kaudu;

c) keskse vastaspoole puhul, mis on asutatud liikmesriigis, kes on otsustanud kasutada määruse (EL) nr 648/2012 artikli 14 lõikes 5 osutatud võimalust, kõnealuse määruse artikli 2 punktis 3 määratletud kliirimistegevusega seotud kohustused, sealhulgas kohustused, mis tulenevad mis tahes meetmetest, mille keskne vastaspool võtab, et täita võimendustagatise nõudeid, luua tagatisfond ja säilitada piisavad eelrahastatud rahalised vahendid, millega katta võimalik kahju kõnealuse määruse kohase kaskaadi põhimõtte alusel, ning et investeerida oma rahalised vahendid vastavalt kõnealuse määruse artiklile 47;

d) väärtpaberite keskdepositooriumi puhul selle tegevustega seotud kohustused, sealhulgas väärtpaberite keskdepositooriumide osaliste või teenuse osutajate ees olevad alla seitsmepäevase lõpptähtajaga kohustused, mis tulenevad tegevustest, mille jaoks ta on saanud loa osutada panganduskõrvalteenuseid vastavalt määruse (EL) nr 909/2014 IV jaotisele, välja arvatud muud sellistest pangandustegevustest tulenevad kohustused;

e) investeerimisühingute puhul kohustused, mis tulenevad kliendi varade või raha hoidmisest, sealhulgas juhul kui neid hoitakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ ( 7 ) artikli 1 punktis 2 määratletud eurofondi nimel või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL ( 8 ) artikli 4 lõike 1 punktis a määratletud alternatiivse investeerimisfondi nimel, tingimusel et kõnealune klient on kohaldatava maksejõuetusõiguse alusel kaitstud;

▼M1

f) krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, kes haldavad tugilaene, vahendava krediidiasutuse kohustused laenu väljastava või muu tugipanga või muu vahendava krediidiasutuse ees ning tugipanga kohustused rahastamise osapoolte ees, juhul kui kõnealuste kohustuste summa on vastavuses kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu tugilaenudega.

▼B

2. Lõike 1 punktides a ja b osutatud kohustused arvatakse tehingupõhiselt võrdselt maha nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute kohustuste kogusummast, kes on lõike 1 punktides a ja b osutatud tehingute või lepingute osalised.

3. ►M1 Käesoleva jao kohaldamisel hinnatakse tuletislepingutest tulenevate lõikes 1 osutatud kohustuste aasta keskmist summat, arvutatuna kvartaalselt, vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 429, 429a ja 429b. ◄

Tuletislepingutest tulenevatele kohustustele määratud väärtus ei või siiski olla alla 75 % samade kohustuste väärtusest, mis saadakse asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes kohaldatavate raamatupidamissätete kohaldamisel finantsaruannete koostamise eesmärgil.

Kui krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes kohaldatavate siseriiklike raamatupidamisstandardite alusel puudub teatavate tuletisinstrumentide puhul raamatupidamislik riskipositsiooni näitaja, kuna neid hoitakse bilansiväliselt, esitab krediidiasutus või investeerimisühing kriisilahendusasutusele asenduskuluna kõnealuste tuletisinstrumentide positiivsete õiglaste väärtuste summa ja lisab need bilansilistele raamatupidamislikele väärtustele.

4. Käesoleva jao kohaldamisel arvatakse tuletislepingutest tulenevate kohustuste raamatupidamislik väärtus lõikes 1 osutatud kohustuste kogusummast välja ja vastav lõike 3 kohaselt kindlaks määratud väärtus arvatakse selle hulka.

5. Selle kontrollimisel, kas kõik lõigetes 1–4 osutatud tingimused ja nõuded on täidetud, tugineb kriisilahendusasutus pädevate asutuste asjakohastele hinnangutele, mis on tehtud kättesaadavaks vastavalt direktiivi 2014/59/EL artiklile 90.

Artikkel 6

Riskisambad ja -näitajad

1. Kriisilahendusasutus hindab krediidiasutuste ja investeerimisühingute riskiprofiili järgmise nelja riskisamba alusel:

a) riskipositsioon;

b) rahastamisallikate stabiilsus ja mitmekesisus;

c) krediidiasutuse või investeerimisühingu olulisus finantssüsteemi või majanduse stabiilsuse seisukohast;

d) kriisilahendusasutuse määratavad täiendavad riskinäitajad.

2. Riskipositsiooni sammas koosneb järgmistest riskinäitajatest:

a) krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavad omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet ületavad omavahendid ja kõlblikud kohustused;

b) finantsvõimenduse määr;

c) esimese taseme põhiomavahendite suhtarv;

d) koguriskipositsioon jagatuna koguvaradega.

3. Rahastamisallikate stabiilsuse ja mitmekesisuse sammas koosneb järgmistest riskinäitajatest:

a) stabiilse netorahastamise kordaja;

b) likviidsuskattekordaja.

4. Krediidiasutuse või investeerimisühingu olulisust finantssüsteemi või majanduse stabiilsuse seisukohast kajastava samba moodustab näitaja „pankadevaheliste laenude ja hoiuste osakaal Euroopa Liidus”, hõlmates krediidiasutuse või investeerimisühingu olulisust asutamiskoha liikmesriigi majandusele.

5. Kriisilahendusasutuse määratavate täiendavate riskinäitajate sammas koosneb järgmistest näitajatest:

a) kauplemistegevus, bilansivälised riskipositsioonid, tuletisinstrumendid, keerukus ja kriisilahenduskõlblikkus;

b) kuulumine krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi;

c) avaliku sektori varasema erakorralise finantstoetuse ulatus.

Määrates kindlaks kriisilahendusasutuse määratavate täiendavate riskinäitajate samba eri riskinäitajaid, võtab kriisilahendusasutus arvesse nende näitajate olulisust, pidades silmas seda, millise tõenäosusega võib asjaomane krediidiasutus- või investeerimisühing sattuda kriisilahendusmenetlusse ja sellest tulenevalt millise tõenäosusega võetaks kasutusse kriisilahendusrahastu juhul, kui krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes võetaks tarvitusele kriisilahendusmeetmed.

6. Lõike 5 punktis a osutatud kauplemistegevuse, bilansiväliste riskipositsioonide, tuletisinstrumentide, keerukuse ja kriisilahenduskõlblikkuse näitajate kindlaks määramisel võtab kriisilahendusasutus arvesse järgmisi elemente:

a) krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili suurenemine järgmisest tingituna:

i) kauplemistegevuse olulisus võrreldes bilansimahu, omavahendite taseme, riskipositsioonide riskisuse ja üldise ärimudeliga;

ii) bilansiväliste riskipositsioonide olulisus võrreldes bilansimahu, omavahendite taseme ja riskipositsioonide riskisusega;

iii) tuletisinstrumentide summa olulisus võrreldes bilansimahu, omavahendite taseme, riskipositsioonide riskisuse ja üldise ärimudeliga;

iv) see, mil määral käsitatakse vastavalt direktiivi 2014/59/EL II jaotise II peatükile krediidiasutuse või investeerimisühingu ärimudelit ja organisatsioonilist struktuuri keerukana;

b) krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili vähenemine järgmisest tingituna:

i) keskse vastaspoole kaudu kliiritud tuletisinstrumentide suhteline väärtus;

ii) see, mil määral vastavalt direktiivi 2014/59/EL II jaotise II peatükile saab krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes rakendada kriisilahendusmeetmeid kiiresti ja ilma õiguslike takistusteta.

7. Lõike 5 punktis b osutatud näitaja kindlaks määramisel võtab kriisilahendusasutus arvesse järgmisi elemente:

a) see, kas nii rekapitaliseerimiseks kui ka likviidsuse rahastamiseks ilma viivituseta kättesaadavate vahendite summa, millega probleemide korral krediidiasutust või investeerimisühingut toetada, on piisavalt suur, et võimaldada kõnealust üksust toetada usaldusväärselt ja tõhusalt;

b) õigusliku või lepingulise kindluse tase, et punktis a osutatud vahendid kasutatakse täielikult ära enne seda, kui võib taotleda erakorralist avaliku sektori finantstoetust.

8. Lõike 5 punktis c osutatud riskinäitajal on I lisa 3. sammul osutatud vahemiku maksimumväärtus järgmise puhul:

a) mis tahes krediidiasutus või investeerimisühing, kes kuulub gruppi, mille suhtes kohaldatakse restruktureerimist pärast riigi või mis tahes samaväärsete vahendite saamist näiteks kriisilahendusrahastust ja mis on jätkuvalt restruktureerimise või lõpetamise faasis, välja arvatud restruktureerimiskava rakendamise viimasel kahel aastal;

b) mis tahes likvideerimisel olev krediidiasutus või investeerimisühing kuni likvideerimiskava lõpuni (sel määral, mil ta on veel kohustatud tasuma osamakset).

Kõigi muude krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul vastab see I lisa 3. sammus osutatud vahemiku miinimumväärtusele.

▼M1

9. Lõigete 6, 7 ja 8 kohaldamisel tugineb kriisilahendusasutus näitajate kindlaksmääramisel pädevate asutuste hinnangutele, kui need on kättesaadavad.

▼B

Artikkel 7

Iga riskisamba ja -näitaja suhteline kaal

1. Iga krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili hindamisel rakendab kriisilahendusasutus riskisammaste suhtes järgmisi riskikaalusid:

a) riskipositsioon: 50 %;

b) rahastamisallikate stabiilsus ja mitmekesisus: 20 %;

c) krediidiasutuse või investeerimisühingu olulisus finantssüsteemi või majanduse stabiilsuse seisukohast: 10 %;

d) kriisilahendusasutuse määratavad täiendavad riskinäitajad: 20 %.

2. Nende riskinäitajate suhteline kaal, mida kriisilahendusasutus hindab, et määrata kindlaks riskipositsiooni sammas, on järgmine:

a) krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavad omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet ületavad omavahendid ja kõlblikud kohustused: 25 %;

b) finantsvõimenduse määr: 25 %;

c) esimese taseme põhiomavahendite suhtarv: 25 %;

d) koguriskipositsioon jagatuna koguvaradega: 25 %.

3. Rahastamisallikate stabiilsuse ja mitmekesisuse samba kõigi riskinäitajate kaal on sama.

4. Iga sellise riskinäitaja suhteline kaal, mida kriisilahendusasutus hindab, et määrata kindlaks kriisilahendusasutuse määratavate täiendavate riskinäitajate sammas, on järgmine:

a) kauplemistegevus, bilansivälised riskipositsioonid, tuletisinstrumendid, keerukus ja kriisilahenduskõlblikkus: 45 %;

b) kuulumine krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi: 45 %;

c) avaliku sektori varasema erakorralise finantstoetuse ulatus: 10 %.

Punktis b osutatud näitaja kohaldamisel võtab kriisilahendusasutus arvesse punktis a osutatud näitaja suhtelist kaalu.

Artikkel 8

Riskinäitajate kohaldamine erijuhtudel

1. Kui pädev asutus on teinud krediidiasutusele või investeerimisühingule vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 8 ja 21 erandi, kohaldab kriisilahendusasutus käesoleva määruse artikli 6 lõike 3 punktis b osutatud näitajat likviidsusalagrupi tasandil. Kõnealuse näitajaga likviidsusalagrupi tasandil saadud tulemus määratakse kõigile krediidiasutustele ja investeerimisühingutele, mis kuuluvad likviidsusalagruppi kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu riskinäitaja arvutamise eesmärgil.

2. Kui pädev asutus on vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 7 lõikele 1 täielikult loobunud krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes kapitalinõuete individuaalsel tasandil kohaldamisest ning kriisilahendusasutus on vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 45 lõikele 12 samuti täielikult loobunud sama krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude individuaalsel tasandil kohaldamisest, võib käesoleva määruse artikli 6 lõike 2 punktis a osutatud näitaja arvutada konsolideeritud tasandil. Kõnealuse näitajaga konsolideeritud tasandil saadud tulemus määratakse kõigile krediidiasutustele ja investeerimisühingutele, mis kuuluvad gruppi kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu riskinäitaja arvutamise eesmärgil.

3. Kui pädev asutus teeb krediidiasutusele või investeerimisühingule erandi muudel määruses (EL) nr 575/2013 määratletud asjaoludel, võib asjaomased näitajad arvutada konsolideeritud tasandil. Kõnealuste näitajatega konsolideeritud tasandil saadud tulemus määratakse kõigile krediidiasutustele ja investeerimisühingutele, mis kuuluvad gruppi kõnealuse krediidiasutuse või investeerimisühingu riskinäitaja arvutamise eesmärgil.

Artikkel 9

Riskiga korrigeerimise kohaldamine aasta baasosamakse suhtes

1. Kriisilahendusasutus määrab iga krediidiasutuse või investeerimisühingu jaoks kindlaks riskiga korrigeerimise täiendava kordaja, kombineerides artiklis 6 osutatud riskinäitajaid vastavalt I lisas sätestatud valemitele ja protseduuridele.

2. Ilma et see piiraks artikli 10 kohaldamist, määrab kriisilahendusasutus iga krediidiasutuse või investeerimisühingu aasta osamakse kindlaks iga osamakseperioodi kohta, korrutades aasta baasosamakse riskiga korrigeerimise täiendava kordajaga vastavalt I lisas sätestatud valemitele ja protseduuridele.

3. Riskiga korrigeerimise kordaja on vahemikus 0,8–1,5.

Artikkel 10

Väikeste krediidiasutuste ja investeerimisühingute aasta osamaksed

1. Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle kohustuste kogusumma ilma omavahendite ja tagatud hoiusteta on 50 000 000 või väiksem ning kelle koguvarad on väiksemad kui 1 000 000 000 eurot, teevad iga osamakseperioodi eest aasta osamakse, milleks on ühekordne makse summas 1 000 eurot.

2. Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle kohustuste kogusumma ilma omavahendite ja tagatud hoiusteta on suurem kui 50 000 000 , kuid väiksem kui 100 000 000 eurot või sellega võrdne ning kelle koguvarad on väiksemad kui 1 000 000 000 eurot, teevad iga osamakseperioodi eest aasta osamakse, milleks on ühekordne makse summas 2 000 eurot.

3. Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle kohustuste kogusumma ilma omavahendite ja tagatud hoiusteta on suurem kui 100 000 000 , kuid väiksem kui 150 000 000 eurot või sellega võrdne ning kelle koguvarad on väiksemad kui 1 000 000 000 eurot, teevad iga osamakseperioodi eest aasta osamakse, milleks on ühekordne makse summas 7 000 eurot.

4. Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle kohustuste kogusumma ilma omavahendite ja tagatud hoiusteta on suurem kui 150 000 000 , kuid väiksem kui 200 000 000 eurot või sellega võrdne ning kelle koguvarad on väiksemad kui 1 000 000 000 eurot, teevad iga osamakseperioodi eest aasta osamakse, milleks on ühekordne makse summas 15 000 eurot.

5. Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle kohustuste kogusumma ilma omavahendite ja tagatud hoiusteta on suurem kui 200 000 000 , kuid väiksem kui 250 000 000 eurot või sellega võrdne ning kelle koguvarad on väiksemad kui 1 000 000 000 eurot, teevad iga osamakseperioodi eest aasta osamakse, milleks on ühekordne makse summas 26 000 eurot.

6. Krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle kohustuste kogusumma ilma omavahendite ja tagatud hoiusteta on suurem kui 250 000 000 , kuid väiksem kui 300 000 000 eurot või sellega võrdne ning kelle koguvarad on väiksemad kui 1 000 000 000 eurot, teevad iga osamakseperioodi eest aasta osamakse, milleks on ühekordne makse summas 50 000 eurot.

7. Kui krediidiasutus või investeerimisühing esitab piisavad tõendid selle kohta, et lõigetes 1–6 osutatud ühekordne makse on suurem kui vastavalt artiklile 5 arvutatud osamakse, kohaldab kriisilahendusasutus nendest väiksemat, ilma et see piiraks lõike 8 kohaldamist.

8. Olenemata lõigetest 1–6 võib kriisilahendusasutus võtta vastu põhjendatud otsuse, milles määratakse kindlaks, et krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiil on tema väikest suurust arvestades ebaproportsionaalne, ning kohaldada tema suhtes artikleid 5, 6, 7, 8 ja 9. Otsuse tegemisel võetakse aluseks järgmised kriteeriumid:

a) krediidiasutuse või investeerimisühingu ärimudel;

b) teave, mille krediidiasutus või investeerimisühing on esitanud vastavalt artiklile 14;

c) artiklis 6 osutatud riskisambad ja -näitajad;

d) pädeva asutuse hinnang krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilile.

9. Lõikeid 1–8 ei kohaldata nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes, kelle kohustuste kogusumma ilma omavahendite ja tagatud hoiusteta on pärast artikli 5 lõikes 1 osutatud kohustuste maha arvamist 300 000 000 eurot või väiksem.

10. Artikli 5 lõikes 1 osutatud mahaarvamisi ei võeta arvesse lõigete 1–9 kohaldamisel nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes, kelle kohustuste kogusumma ilma omavahendite ja tagatud hoiusteta on enne artikli 5 lõikes 1 osutatud kohustuste maha arvamist 300 000 000 eurot või väiksem.

Artikkel 11

Direktiivi 2014/59/EL artikli 45 lõike 3 alla kuuluvate krediidiasutuste ja investeerimisühingute aasta osamaksed

1. Ilma et see piiraks artikli 10 kohaldamist, arvutatakse direktiivi 2014/59/EL artikli 45 lõikes 3 osutatud krediidiasutuste ja investeerimisühingute aasta osamaksed kooskõlas artikliga 9, kasutades 50 % nende aasta baasosamaksest.

2. Kui kriisilahendusrahastut kasutatakse liikmesriigis seoses direktiivi 2014/59/EL artikli 45 lõikes 3 osutatud krediidiasutuse või investeerimisühinguga mõnel direktiivi 2014/59/EL artiklis 101 osutatud eesmärgil, võib kriisilahendusasutus võtta vastu põhjendatud otsuse, milles sätestatakse, et artikleid 5, 6, 7, 8 ja 9 kohaldatakse selliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes, kelle riskiprofiil on sarnane niisuguse krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiiliga või sellest kõrgem, kes on kriisilahendusrahastut mõnel direktiivi 2014/59/EL artiklis 101 osutatud eesmärgil kasutanud. Kriisilahendusasutus võtab riskiprofiili sarnasuse kindlaksmääramisel seoses oma põhjendatud otsusega arvesse kõiki järgmiseid elemente:

a) krediidiasutuse või investeerimisühingu ärimudel;

b) teave, mille krediidiasutus või investeerimisühing on esitanud vastavalt artiklile 14;

c) artiklis 6 osutatud riskisambad ja -näitajad;

d) pädeva asutuse hinnang krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiilile.

Artikkel 12

Värskelt järelevalve alla võetud krediidiasutused ja investeerimisühingud või staatuse muutumine

▼M1

1. Värskelt järelevalve alla võetud krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul, mille üle ei tehtud järelevalvet kogu osamakseperioodi jooksul, määratakse osaline osamakse kindlaks, kohaldades käesolevas jaos sätestatud metoodikat järgmisel osamakseperioodil arvutatud aasta osamakse summa suhtes, lähtudes osamakseperioodi nende täiskuude arvust, mil krediidiasutuse või investeerimisühingu üle tehti järelevalvet.

▼B

2. Krediidiasutuse või investeerimisühingu, ka väikese krediidiasutuse või investeerimisühingu staatuse muutumine osamakseperioodi jooksul ei mõjuta asjaomasel aastal tasutavat aasta osamakset.

Artikkel 13

Aasta osamaksete kogumise protsess

1. Kriisilahendusasutus teavitab iga artikli 2 kohast krediidiasutust või investeerimisühingut oma otsusest, millega määratakse kindlaks iga krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt tasumisele kuuluv aasta osamakse, igal aastal hiljemalt 1. maiks.

2. Kriisilahendusasutus teatab oma otsuse ühel järgmisel viisil:

a) elektrooniliselt või kasutades muud sellega võrdväärset sidevahendit, mis võimaldab saada kinnituse kättesaamise kohta;

b) kasutades väljastusteatega tähtkirja.

3. Otsuses täpsustatakse aasta osamakse tasumise tingimused ja viis ning nende direktiivi 2014/59/EL artiklis 103 osutatud tagasivõtmatute maksekohustuste osakaal, mida iga krediidiasutus või investeerimisühing võib kasutada. Kriisilahendusasutus aktsepteerib ainult selliseid tagatisi ja ainult sellistel tingimustel, mis võimaldavad kiiret realiseerimist, muu hulgas nädalavahetusel tehtud kriisilahendusotsuse korral. Tagatis peaks olema hinnatud konservatiivselt ja see peaks kajastama märkimisväärselt halvenenud turutingimusi.

4. Kui summa makstakse osaliselt või jäetakse maksmata või kui otsuses sätestatud nõudmist ei täideta, maksab asjaomane krediidiasutus või investeerimisühing osamakse maksmata summalt igapäevast trahvi, ilma et see piiraks mis tahes muude kriisilahendusasutuse käsutuses olevate õiguskaitsevahendite kasutamist.

Igapäevase trahvi moodustab maksmata summalt iga päev arvutatav viivis, mis vastab selle kuu esimesel kalendripäeval, kuhu jääb maksetähtpäev, kehtivale Euroopa Keskpanga põhiliste refinantseerimisoperatsioonide suhtes kohaldatavale Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud intressimäärale, mida alates osamakse tasumise tähtpäevast suurendatakse 8 protsendipunkti võrra.

5. Värskelt järelevalve alla võetud krediidiasutus või investeerimisühing, mille üle ei tehtud järelevalvet kogu osamakseperioodi jooksul, tasub osalise aasta osamakse koos järgmise osamakseperioodi eest tasutava aasta osamaksega.







3. JAGU

HALDUSKÜSIMUSED JA TRAHVID

Artikkel 14

Krediidiasutuste ja investeerimisühingute aruandekohustused

▼M1

1. Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad kriisilahendusasutusele värskeimad heaks kiidetud aruandeaasta finantsaruanded, mis olid kättesaadavad hiljemalt osamakseperioodile eelneva aasta 31. detsembril, samuti vannutatud audiitori või audiitorühingu arvamuse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL ( 9 ) artikliga 32.

▼B

2. Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad kriisilahendusasutusele individuaalse ettevõtja tasandil vähemalt teabe, millele on osutatud II lisas.

3. II lisa kohane teave, mida hõlmavad komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 680/2014 ( 10 ) sätestatud järelevalveliste aruannete nõuded, või kui see on asjakohane, mis tahes muud järelevalveliste aruannete nõuded, mida siseriikliku õiguse alusel kohaldatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes, esitatakse kriisilahendusasutusele samamoodi nagu krediidiasutus või investeerimisühing esitas selle pädevale asutusele värskeimas asjakohases järelevalvelises aruandes, mis käsitleb vaatlusalust aastat, mille kohta on esitatud lõikes 1 osutatud aruandeaasta finantsaruanne.

4. Lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud teave eelneva aasta 31. detsembril lõppenud aasta või asjaomase majandusaasta kohta esitatakse igal aastal hiljemalt 31. jaanuariks. Kui 31. jaanuar ei ole tööpäev, esitatakse teave järgmisel tööpäeval.

5. Kui kriisilahendusasutustele esitatud teavet või andmeid ajakohastatakse või parandatakse, esitatakse ajakohastused või parandused kriisilahendusasutustele põhjendamatu viivituseta.

6. Krediidiasutused ja investeerimisühingud esitavad II lisa kohase teabe kriisilahendusasutuste täpsustatud andmevormingutes ja viisil.

7. Vastavalt lõigetele 2 ja 3 esitatud teabe suhtes kohaldatakse direktiivi 2014/59/EL artiklis 84 sätestatud konfidentsiaalsuse ja ametisaladuse hoidmise nõudeid.

Artikkel 15

Kriisilahendusasutuste kohustus vahetada teavet

1. Artikli 7 lõike 1 punktis c osutatud riskisamba nimetaja arvutamise eesmärgil esitavad kriisilahendusasutused igal aastal 15. veebruariks Euroopa Pangandusjärelevalvele (EBA) koondtasandil kõigilt nende territooriumil asutatud krediidiasutustelt ja investeerimisühingutelt saadud teabe pankadevaheliste kohustuste ja hoiuste kohta, millele on osutatud I lisas.

2. EBA teatab igal aastal 1. märtsiks igale kriisilahendusasutusele artikli 7 lõike 1 punktis c osutatud riskisamba nimetaja väärtuse.

Artikkel 16

Hoiuste tagamise skeemide aruandekohustused

1. Hoiuste tagamise skeemid esitavad kriisilahendusasutustele igal aastal 31. jaanuariks arvutuse kõigi oma liikmetest krediidiasutuste ja investeerimisühingute eelmise aasta tagatud hoiuste keskmise summa kohta, mis arvutatakse kord kvartalis.

2. Kõnealune teave esitatakse nii üksiku krediidiasutuse või investeerimisühingu tasandil kui ka koondtasandil, et kriisilahendusasutused saaksid määrata kooskõlas artikli 4 lõikega 2 kindlaks kriisilahendusrahastu aasta sihttaseme ning kooskõlas artikliga 5 iga krediidiasutuse või investeerimisühingu aasta baasosamakse.

Artikkel 17

Täitmise tagamine

1. Kui krediidiasutused ja investeerimisühingud ei esita kogu artiklis 14 osutatud teavet selles artiklis sätestatud tähtajaks, kasutab kriisilahendusasutus asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühingu aasta osamakse arvutamiseks hinnanguid või oma eeldusi.

2. Kui teavet ei esitata iga aasta 31. jaanuariks, võib kriisilahendusasutus määrata asjaomasele krediidiasutusele või investeerimisühingule suurima artiklis 9 osutatud riskiga korrigeerimise kordaja.

3. Kui teavet, mille krediidiasutused ja investeerimisühingud on kriisilahendusasutusele esitanud, muudetakse või korrigeeritakse, kohandab kriisilahendusasutus asjaomase krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt järgmise osamakseperioodi eest tehtava aasta osamakse arvutamisel asjaomast aasta osamakset vastavalt ajakohastatud teabele.

4. Mis tahes erinevused muudetava või korrigeeritava teabe põhjal arvutatud ja tasutud aasta osamakse ning sellise osamakse vahel, mis oleks olnud vaja tasuda pärast aasta osamakse kohandamist, tasutakse järgmise osamakseperioodi eest tasumisele kuuluva aasta osamakse summa osana. Kõnealune kohandus tehakse järgmise osamakseperioodi osamakseid vähendades või suurendades.

Artikkel 18

Halduskaristused ja muud haldusmeetmed

Kriisilahendusasutused võivad käesolevat määrust rikkunud isikute või ettevõtjate suhtes kohaldada halduskaristusi ja muid haldusmeetmeid, millele on osutatud direktiivi 2014/59/EL artiklis 110.







4. JAGU

KOOSTÖÖ

Artikkel 19

Koostöö

1. Selleks et tagada osamaksete tegelik tasumine, abistavad kriisilahendusasutusi käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmisel pädevad asutused, kui kriisilahendusasutused seda paluvad.

2. Pädevad asutused edastavad kriisilahendusasutustele taotluse korral nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute kontaktandmed, kellele teatatakse artikli 13 lõikes 1 osutatud otsusest, hiljemalt iga aasta 1. aprilliks või juhul, kui 1. aprill ei ole tööpäev, järgmisel tööpäeval. Kõnealused kontaktandmed on juriidilise isiku nimi, juriidilist isikut esindava füüsilise isiku nimi, aadress, e-posti aadress, telefoninumber, faksinumber või mis tahes muu teave, mis võimaldab krediidiasutuse või investeerimisühingu identifitseerida.

3. Pädevad asutused esitavad kriisilahendusasutustele mis tahes teabe, mis võimaldab kriisilahendusasutustel aasta osamaksed arvutada, eelkõige teabe, mis on seotud täiendava riskiga korrigeerimisega, ja asjakohased erandid, mille pädevad asutused on krediidiasutustele ja investeerimisühingutele teinud vastavalt direktiivile 2013/36/EL ja määrusele (EL) nr 575/2013.







5. JAGU

LÕPPSÄTTED

Artikkel 20

Üleminekusätted

1. Kui vaatlusaluse aasta suhtes kohaldatav järelevalveliste aruannete nõue, millele on osutatud artiklis 14, ei hõlma II lisas osutatud konkreetse näitajaga seoses nõutud teavet, ei kohaldata seda riskinäitajat seni, kuni kõnealune järelevalveliste aruannete nõue muutub kohaldatavaks. Muude kättesaadavate riskinäitajate kaal skaleeritakse ümber proportsionaalselt nende artikli 7 kohasele kaalule, nii et nende kaalude summa oleks 1. ►M1 Kui hoiuste tagamise skeemile ei ole 2015. aasta 1. septembriks kättesaadav teatav artikliga 16 nõutud teave, mida kasutatakse artikli 4 lõikes 2 osutatud aasta sihttaseme või artiklis 5 osutatud iga krediidiasutuse või investeerimisühingu aasta baasosamakse arvutamiseks pärast hoiuste tagamise skeemi edastatud teadet, esitavad kriisilahendusasutustele kõnealuse teabe nimetatud kuupäevaks asjaomased krediidiasutused. ◄ Erandina artikli 13 lõikest 1 teavitavad kriisilahendusasutused iga krediidiasutust ja investeerimisühingut oma otsusest, millega määratakse kindlaks 2015. aastal nende poolt tasutavad aasta osamaksed, hiljemalt 30. novembriks 2015.

2. Erandina artikli 13 lõikest 4 tasutakse 2015. aastal tasutav osamakse, s.o artikli 13 lõikes 3 osutatud otsuse kohaselt maksmisele kuuluv summa, 31. detsembriks 2015.

3. Erandina artikli 14 lõikest 4 esitatakse nimetatud lõikes osutatud teave, mis tuleb esitada kriisilahendusasutusele 2015. aastal, hiljemalt 1. septembriks 2015.

4. Erandina artikli 16 lõikest 1 esitavad hoiuste tagamise skeemid kriisilahendusasutusele tagatud hoiuste summa kohta 31. juuli 2015. aasta seisuga teabe 1. septembriks 2015.

5. ►M1 Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 10 kohaldamist, võivad liikmesriigid lubada krediidiasutustel ja investeerimisühingutel, kelle varade koguväärtus on 3 000 000 000 eurot või väiksem, teha määruse (EL) nr 806/2014 artikli 69 lõikes 1 osutatud algse perioodi jooksul kohustuste kogusumma (ilma omavahendite ja tagatud hoiusteta) esimese 300 000 000 euro eest ühekordse makse summas 50 000 eurot. ◄ 300 000 000 eurot ületava kohustuste kogusumma (ilma omavahendite ja tagatud hoiusteta) eest teevad need krediidiasutused ja investeerimisühingud osamakse vastavalt käesoleva määruse artiklitele 4–9.

Artikkel 21

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

KREDIIDIASUTUSTE JA INVESTEERIMISÜHINGUTE AASTA OSAMAKSETE ARVUTAMISE KORD

1. SAMM

Toornäitajate arvutamine

Kriisilahendusasutus arvutab järgmised näitajad allpool kirjeldatud viisil.







Sammas Näitaja Arvutusviis Riskipositsioon Krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavad omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet (MREL) ületavad omavahendid ja kõlblikud kohustused Kõnealuse näitaja arvutamisel kasutatakse järgmisi mõisteid. Omavahendid tähendavad esimese ja teise taseme omavahendite summat, nagu on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 118. Kõlblikud kohustused on direktiivi 2014/59/EL artikli 2 lõike 1 punktis 71 osutatud kohustuste summa. Kohustuste kogusumma on määratletud käesoleva määruse artikli 3 punktis 11. Kohustuste kogusumma hõlmab tuletislepingutest tulenevaid kohustusi, lähtudes põhimõttest, et vastaspoole tasaarvestusõigusi tunnustatakse täielikult. Omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõue tähendab direktiivi 2014/59/EL artikli 45 lõike 1 kohast omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet. Riskipositsioon Finantsvõimenduse määr Finantsvõimenduse määr, mis on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 429 ja mille kohta on esitatud aruanne kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 X lisaga. Riskipositsioon Esimese taseme põhiomavahendite suhtarv Esimese taseme põhiomavahendite suhtarv, mis on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 92 ja mille kohta on esitatud aruanne kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 I lisaga. Riskipositsioon Koguriskipositsioon/koguvarad , kus: koguriskipositsioon tähendab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 kohast koguriskipositsiooni; koguvarad on määratletud käesoleva määruse artikli 3 punktis 12. Rahastamise stabiilsus ja mitmekesisus Stabiilse netorahastamise kordaja Stabiilse netorahastamise kordaja, mis on esitatud kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 415. Rahastamise stabiilsus ja mitmekesisus Likviidsuskattekordaja Likviidsuskattekordaja, mis on esitatud kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 415 ja komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2015/61. Krediidiasutuse või investeerimisühingu olulisus finantssüsteemi või majanduse stabiilsuse seisukohast Pankadevaheliste laenude ja hoiuste osakaal ELis kus: pankadevahelised laenud on määratletud kui krediidiasutustele ja muudele finantssektori äriühingutele antud laenude ja tehtud ettemaksete bilansiliste väärtuste summa, mis on kindlaks määratud kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 III lisa vormidega nr 4.1, 4.2, 4.3 ja 4.4; pankadevahelised hoiused on määratletud kui krediidiasutuste ja muude finantssektori äriühingute hoiuste bilansiline väärtus, mis on kindlaks määratud kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 III lisa vormiga nr 8.1; ELi pankadevahelised laenud ja hoiused kokku on iga liikmesriigi krediidiasutuste ja investeerimisühingute kõigi hoitavate pankadevaheliste laenude ja hoiuste summa, mis on arvutatud vastavalt artiklile 15.

2. SAMM

Näitajate diskretiseerimine

1. Allpool on n krediidiasutuste ja investeerimisühingute indeks, i sammastega hõlmatud näitajate indeks ja j sammaste indeks.

2. Iga 1. sammu tulemusel saadud toornäitaja (xi ) puhul peale näitaja „avaliku sektori varasema erakorralise finantstoetuse ulatus”, arvutab kriisilahendusasutus rühmade arvu (ki ), mis on järgneva lähim täisarv:

,

kus:

N on nende kriisilahendusrahastusse osamakseid tegevate krediidiasutuste ja investeerimisühingute arv, kelle puhul näitaja arvutatakse.

;

;

.

3. Iga näitaja puhul peale näitaja „avaliku sektori varasema erakorralise finantstoetuse ulatus” määrab kriisilahendusasutus igasse rühma sama arvu krediidiasutusi ja investeerimisühinguid, alustades sellest, et määrab esimesse rühma krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle toornäitaja väärtused on madalaimad. Kui krediidiasutuste ja investeerimisühingute arvu ei saa rühmade arvuga täpselt jagada, määratakse r arvu esimestesse rühmadesse — alustades rühmast, kuhu kuuluvad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle toornäitaja väärtus on madalaim — üks täiendav krediidiasutus või investeerimisühing; r on krediidiasutuste ja investeerimisühingute arvu (N) ning rühmade arvu (ki j ) jagatise jääk.

4. Iga näitaja puhul peale näitaja „avaliku sektori varasema erakorralise finantstoetuse ulatus” määrab kriisilahendusasutus kõigile konkreetses rühmas olevatele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele rühma järjekorra väärtuse, liikudes vasakult paremale, nii et diskretiseeritud näitaja väärtus on järgmine: Ii j,n = 1,…, ki,j .

5. Seda sammu kohaldatakse artikli 6 lõike 5 punktides a ja b loetletud näitajate suhtes ainult juhul, kui kriisilahendusasutus määratleb need pidevate muutujatena.

3. SAMM

Näitajate ümberskaleerimine

Kriisilahendusasutus skaleerib iga 2. sammu tulemusena saadud näitaja (Ii,j ) 1–1 000 piires ümber, kasutades järgmist valemit:

,

kus miinimum- ja maksimumfunktsiooni argumentideks on kõigi nende kriisilahendusrahastusse osamakseid tegevate krediidiasutuste ja investeerimisühingute väärtused, kelle puhul näitaja arvutatakse.

4. SAMM

Määratud märgi arvessevõtmine

1. Kriisilahendusasutus kohaldab näitajate suhtes järgmisi märke.







Sammas Näitaja Märk Riskipositsioon Krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavad omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuet ületavad omavahendid ja kõlblikud kohustused – Riskipositsioon Finantsvõimenduse määr – Riskipositsioon Esimese taseme põhiomavahendite suhtarv – Riskipositsioon Koguriskipositsioon/koguvarad + Rahastamise stabiilsus ja mitmekesisus Stabiilse netorahastamise kordaja – Rahastamise stabiilsus ja mitmekesisus Likviidsuskattekordaja – Krediidiasutuse või investeerimisühingu olulisus finantssüsteemi või majanduse stabiilsuse seisukohast Pankadevaheliste laenude ja hoiuste osakaal ELis + Kriisilahendusasutuse kindlaks määratavad täiendavad riskinäitajad Krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi liikmesus – Kriisilahendusasutuse kindlaks määratavad täiendavad riskinäitajad Avaliku sektori varasema erakorralise finantstoetuse ulatus +

Plussmärgiga näitajate puhul vastavad suuremad väärtused krediidiasutuse või investeerimisühingu suuremale riskisusele. Miinusmärgiga näitajate puhul vastavad suuremad väärtused krediidiasutuse või investeerimisühingu väiksemale riskisusele.

Kriisilahendusasutus määrab kindlaks näitajad — kauplemistegevus, bilansivälised riskipositsioonid, tuletisinstrumendid, keerukus ja kriisilahenduskõlblikkus — ning täpsustab nende märgi.

2. Selleks et märki arvesse võtta, teisendab kriisilahendusasutus iga 3. sammu tulemusel saadud ümberskaleeritud näitaja (RIi j,n ) järgmiselt:







TRI ij,n = RIij,n kui märk = „–” 1 001 – RI ij,n kui märk = „+”

5. SAMM

Koondnäitaja arvutamine

1. Kriisilahendusasutus koondab näitajad i iga samba j raames kaalutud aritmeetilise keskmise abil, kasutades järgmist valemit:

,

kus:

wi j on näitaja i kaal sambas j, nagu sätestatud artiklis 7;

Nj on näitajate arv sambas j.

2. Koondnäitaja arvutamiseks koondab kriisilahendusasutus sambad j kaalutud geomeetrilise keskmise abil, kasutades järgmist valemit:

,

kus:

Wj on samba j kaal, nagu sätestatud artiklis 7;

J on sammaste arv.

3. Sellise lõpliku koondnäitaja leidmiseks, mille puhul on suurema riskiprofiiliga krediidiasutuste ja investeerimisühingute väärtused suuremad, kasutab kriisilahendusasutus järgmist teisendust:

.

6. SAMM

Aasta osamaksete arvutamine

1. Kriisilahendusasutus skaleerib iga 5. sammu tulemusena saadud lõpliku koondnäitaja (FCIn ) artiklis 9 kindlaks määratud vahemiku piires ümber, kasutades järgmist valemit:

,

kus miinimum- ja maksimumfunktsiooni argumentideks on kõigi nende kriisilahendusrahastusse osamakseid tegevate krediidiasutuste ja investeerimisühingute väärtused, kelle puhul lõplik koondnäitaja arvutatakse.

2. Kui arvata välja need krediidiasutused ja investeerimisühingud, kelle suhtes kohaldatakse artiklit 10, ja nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute osamaksete ühekordselt makstavad osad, kelle suhtes liikmesriigid kohaldavad artikli 20 lõiget 5, arvutab kriisilahendusasutus iga krediidiasutuse või investeerimisühingu (n) aasta osamakse järgmiselt:

,

kus:

p, q on krediidiasutuste ja investeerimisühingute indeks;

Target on aasta sihttase, mille kriisilahendusasutus on määranud kindlaks vastavalt artikli 4 lõikele 2 ja millest on lahutatud vastavalt artiklile 10 arvutatud osamaksete summa ja artikli 20 lõike 5 kohaselt makstavate ühekordsete maksete summa;

Bn on kohustuste summa (v.a omavahendid), millest on maha arvatud krediidiasutuse või investeerimisühingu n tagatud hoiused ning mida on kohandatud vastavalt artiklile 5, ilma et see piiraks artikli 20 lõike 5 kohaldamist.









II LISA

KRIISILAHENDUSASUTUSTELE ESITATAVAD ANDMED

— Koguvarad vastavalt artikli 3 lõike 12 määratlusele

— Kohustuste kogusumma vastavalt artikli 3 lõike 11 määratlusele

— Kohustused, mis on hõlmatud artikli 5 lõike 1 punktidega a, b, c, d, e ja f

— Tuletislepingutest tulenevad kohustused

— Tuletislepingutest tulenevad kohustused, mida on hinnatud artikli 5 lõike 3 kohaselt

— Tagatud hoiused

— Koguriskipositsioon

— Omavahendid

— Esimese taseme põhiomavahendite suhtarv

— Kõlblikud kohustused

— Finantsvõimenduse määr

— Likviidsuskattekordaja

— Stabiilse netorahastamise kordaja

— Pankadevahelised laenud

— Pankadevahelised hoiused