1980L0723 — ET — 18.08.2000 — 002.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

▼M3

KOMISJONI DIREKTIIV 80/723/EMÜ,

25. juuni 1980,

aasta liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta

▼B







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 90 lõiget 3, ning arvestades, et: ning arvestades, et: riigi osalusega äriühingutel on liikmesriikide rahvamajanduses oluline osa; asutamislepinguga ei piirata mingil moel liikmesriikide omandiõiguslikku režiimi reguleerivaid eeskirju ning seetõttu tuleb tagada era- ja riigi osalusega äriühingute võrdne kohtlemine; asutamislepinguga nõutakse, et komisjon tagaks, et liikmesriigid ei annaks ühisturuga kokkusobimatut abi riigi osalusega ega eraõiguslikele äriühingutele; kuid selle kohustuse täitmist kipub segama riigi ametiasutuste ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete komplekssus; asutamislepingus sisalduva nii riigi osalusega kui eraõiguslikele äriühingutele antava abi eeskirja õiglane ja tõhus kohaldamine on võimalik ainult siis, kui need finantssuhted on läbipaistvad; riigi osalusega äriühingute suhtes kohaldatav läbipaistvus peaks võimaldama selgelt eristada riigi rolli riigi ametiasutusena ja selle rolli omanikuna; artikli 90 lõikega 1 antakse teatavad kohustused liikmesriikidele seoses riigi osalusega äriühingutega; artikli 90 lõikega 3 nõutakse, et komisjon tagaks nende kohustuste täitmise, ja sätestatakse selle tarvis vajalikud vahendid; seetõttu on vaja kindlaks määrata läbipaistvuse saavutamise tingimused; tuleks teha selgeks, mida tuleb mõista mõistete “riigiasutused” ja “riigi osalusega äriühingud” all; riigiasutustel võib olla valitsev mõju riigi osalusega äriühingutele mitte ainult siis, kui need on omanikud või kui neil on enamusosalus, vaid ka tulenevalt volitustega juhtkonnas või järelevalveasutustes seoses äriühingu tegevust reguleerivate eeskirjade või osaluste jaotamisega; riiklike vahendite eraldamine riigi osalusega äriühingutele võib olla otsene või kaudne; läbipaistvus tuleb saavutada sõltumata sellest, kuidas neid riiklikke vahendeid eraldatakse; samuti võib olla vajalik tagada piisava teabe kättesaadavus riiklike vahendite eraldamise põhjuste ja tegeliku kasutuse kohta; liikmesriigid võivad soovida saavutada riigi osalusega äriühingute kaudu muid eesmärke kui ärilisi; mõnedel juhtudel liikmesriik hüvitab riigi osalusega äriühingute sel eesmärgil võetud finantskohustused; sellise hüvitamise korral peaks läbipaistvus olema samuti tagatud; teatavad äriühingud tuleks käesoleva direktiivi kohaldamisest nende tegevuse olemuse või käibe suuruse tõttu välja jätta; see kehtib teatavate tegevuste suhtes, mis on konkurentsivälised või mille suhtes juba kehtivad konkreetsed, piisavalt läbipaistvad ühenduse meetmed, ja nendesse tegevusvaldkondadesse kuuluvate riigi osalusega äriühingute suhtes, mille osas tuleks kehtestada erisätted, ning nende äriühingute suhtes, mille äritegevuse ulatus ei õigusta läbipaistvuse tagamiseks vajalikke halduskohustusi; käesolev direktiiv ei piira asutamislepingu teisi sätteid, eelkõige artikli 90 lõiget 2, artiklit 93 ja artiklit 223; kui kõnealused äriühingud konkureerivad teiste äriühingutega, peaks nõutava teabe suhtes kohaldama ametisaladuse hoidmise kohustust; käesolevat direktiivi tuleb kohaldada tihedas koostöös liikmesriikidega ning vajaduse korral see läbi vaadata, võttes arvesse saadud kogemusi, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:







▼M3

Artikkel 1

1. Liikmesriigid tagavad ametiasutuste ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse käesoleva direktiivi kohaselt, et tuleksid selgesti esile:

a) riiklikud vahendid, mille ametiasutused teevad vahetult kättesaadavaks asjaomastele riigi osalusega äriühingutele;

b) riiklikud vahendid, mille ametiasutused teevad kättesaadavaks riigi osalusega äriühingute või rahaasutuste vahendusel;

c) kõnealuste riiklike vahendite kasutamise tegelik eesmärk.

2. Ilma et see piiraks ühenduse erisätete kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et iga eraldi raamatupidamisarvestuse kohustusega ettevõtja finants- ja organisatsiooniline struktuur kajastuks eraldi raamatupidamisarvestuses õigesti, et tuleksid selgesti esile:

a) eri tegevusaladega seotud kulud ja tulud;

b) üksikasjalikud andmed eri tegevusaladega seotud kulude ja tulude assigneerimise ja jaotamise viiside kohta.

Artikkel 2

1. Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) ametiasutused — kõik ametiasutused, sealhulgas üleriigilised, regionaalsed, kohalikud ja kõik muud territoriaalasutused;

b) riigi osalusega äriühingud — kõik ettevõtjad, kelle suhtes ametiasutused võivad otseselt või kaudselt kasutada valitsevat mõju omandiõiguse, finantsosaluse või ettevõtja suhtes kehtivate eeskirjade alusel;

c) tootmissektoris toimivad riigi osalusega äriühingud — kõik ettevõtjad, kelle põhiline tegevusala, mille arvele langeb vähemalt 50 % aastasest kogukäibest, kuulub tootmise valdkonda. Kõne all on need ettevõtjad, kelle tegevus liigitatakse NACE (Rev.1) D jao — Tootmine — alla (alajaod DA–DN k.a); ( 1 )

d) eraldi raamatupidamisarvestuse pidamise kohustusega ettevõtjad — iga ettevõtja, kes kasutab eri- või ainuõigust, mille talle on asutamislepingu artikli 86 lõike 1 kohaselt andnud liikmesriik, või kellele on asutamislepingu artikli 86 lõike 2 alusel tehtud ülesandeks üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine ning kes saab seoses sellise teenusega mis tahes kujul riigiabi, kaasa arvatud igasugune toetus, abi või hüvitis, ning kellel on teisi tegevusalasid;

e) erinevad tegevusalad — ühelt poolt kõik tooted või teenused, millega seoses on ettevõtjale antud eri- või ainuõigus või kõik üldist majandushuvi pakkuvad teenused, mille osutamine on ettevõtjale usaldatud, ning teiselt poolt ettevõtja iga muu üksiktoode või -teenus;

f) ainuõigused — õigused, mis liikmesriik mis tahes õigus- või haldusaktiga annab ühele ettevõtjale, reserveerides talle õiguse osutada teenust või tegutseda teatavas geograafilises piirkonnas;

g) eriõigused — õigused, mis liikmesriik annab piiratud arvule ettevõtjatele mis tahes õigus- või haldusaktiga, millega teatavas geograafilises piirkonnas: — piiratakse kahe või rohkema ettevõtjani selliste ettevõtjate arvu, kellele on antud luba osutada teenust või tegutseda muul viisil kui objektiivsete, proportsionaalsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide kohaselt, või — määratakse mitu konkureerivat ettevõtjat, kellel on muul viisil kui nimetatud kriteeriumide kohaselt teenuse osutamise või tegutsemise luba, või — antakse mis tahes ettevõtjale või ettevõtjatele muul viisil kui kõnealuste kriteeriumide kohaselt õigus- või haldusaktiga eeliseid, mis oluliselt mõjutavad teiste ettevõtjate võimalusi tegelda sama teenuse osutamise või tegevusalaga samas geograafilises piirkonnas ja sisuliselt samaväärsetel tingimustel.

2. Ametiasutuste valitsevat mõju eeldatakse juhul, kui sellistel asutustel on otseselt või kaudselt:

a) enamusosalus ettevõtja märgitud kapitalis; või

b) kontroll ettevõtjate emiteeritud aktsiatega/osadega määratud häälte enamuse üle; või

c) võimalus ametisse nimetada enam kui pooled ettevõtja haldus-, juhtimis- või järelevalveorgani liikmetest.

▼B

Artikkel 3

►M3 Artikli 1 lõikes 1 ◄ osutatud läbipaistvust kohaldatakse eelkõige ametiasutuste ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete järgmiste aspektide suhtes:

a) tegevuskahjumi tasaarvestus;

b) kapitali eraldamine;

c) tagastamatud toetused või sooduslaenud;

d) finantseelistuste andmine tulu loovutamise või võlasummade hüvitamise kaudu;

e) kasutatud riiklikelt vahenditelt normaalkasumi eeldamine;

f) ametiasutuste kehtestatud finantskohustuste hüvitamine.

▼M3

Artikkel 3a

1. Artikli 1 lõikes 2 nimetatud läbipaistvuse tagamiseks võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed, tagamaks et kõigi eraldi raamatupidamisarvestuse pidamise kohustusega ettevõtjate:

a) erinevatele tegevusaladele vastavat ettevõttesisest raamatupidamisarvestust peetakse eraldi;

b) kõigi kulude ja tulude assigneerimine ja jaotamine toimub järjepidevalt kohaldatavate ja objektiivselt põhjendatud kuluarvestuspõhimõtete alusel;

c) eraldi raamatupidamisarvestuse pidamise kuluarvestuspõhimõtted on selgelt kindlaks määratud.

2. Lõiget 1 kohaldatakse ainult ühenduse erisätetega hõlmamata tegevusalade suhtes ning see ei mõjuta liikmesriikide või ettevõtjate asutamislepingust või kõnealustest erisätetest tulenevaid kohustusi.

▼M3

Artikkel 4

1. Artikli 1 lõikes 1 nimetatud läbipaistvust silmas pidades ei kohaldata käesolevat direktiivi finantssuhetele, mis ametiasutustel on:

a) riigi osalusega äriühingutega teenuste puhul, mille pakkumine tõenäoliselt ei mõjuta liikmesriikidevahelist kaubandust märgatavas ulatuses;

b) keskpankadega;

c) avalik-õiguslike krediidiasutustega seoses sinna ametiasutuste poolt tavapärastel kaubanduslikel tingimustel paigutatud riiklike vahendite deposiitidega;

d) riigi osalusega äriühingutega, mille kogu aastane netokäive artikli 1 lõikes 1 märgitud vahendite kättesaadavaks tegemise või kasutamise aastale eelnenud kahe eelarveaasta jooksul on olnud väiksem kui 40 miljonit eurot. Avalike krediidiasutuste vastav lävi on siiski bilansi kogusumma 800 miljonit eurot.

2. Artikli 1 lõikes 2 nimetatud läbipaistvust silmas pidades ei kohaldata käesolevat direktiivi:

a) ettevõtjate suhtes seoses teenustega, mille pakkumine tõenäoliselt ei mõjuta liikmesriikidevahelist kaubandust märgatavas ulatuses;

b) ettevõtjate suhtes, kelle kogu aastane netokäive kahe eelarveaasta jooksul, mis eelnesid liikmesriigi poolt asutamislepingu artikli 86 lõike 1 kohaselt antud eri- või ainuõiguste kasutamise või asutamislepingu artikli 86 lõikest 2 lähtuvate üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise mis tahes aastale, on väiksem kui 40 miljonit eurot; avalike krediidiasutuste vastav lävi on siiski bilansi kogusumma 800 miljonit eurot;

c) ettevõtjate suhtes, kellele asutamislepingu artikli 86 lõike 2 alusel on tehtud ülesandeks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine, kui mis tahes kujul, sealhulgas toetuste, abi või hüvitisena makstav riigiabi asjakohaseks ajavahemikuks on määratud avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetluse tulemusena.

Artikkel 5

1. Liikmesriigid tagavad, et teave artikli 1 lõikes 1 märgitud finantssuhete kohta hoitakse komisjoni käsutuses viis aastat pärast selle eelarveaasta lõppu, mil riiklikud vahendid olid asjaomastele ettevõtjatele kättesaadavad. Kui samu vahendeid kasutatakse hilisema eelarveaasta jooksul, arvestatakse viieaastast tähtaega kõnealuse eelarveaasta lõpust alates.

2. Liikmesriigid tagavad, et teave artikli 1 lõikes 2 märgitud ettevõtjate finants- ja organisatsioonilise struktuuri kohta hoitakse komisjoni käsutuses viis aastat pärast selle majandusaasta lõppu, mida kõnealune teave käsitleb.

3. Kui komisjon peab vajalikuks, esitavad liikmesriigid komisjonile lõigetes 1 ja 2 nimetatud teabe ning kogu vajaliku taustteabe, eelkõige teabe taotletavate eesmärkide kohta.

▼M2

Artikkel 5a

1. Liikmesriigid, kelle riigi osalusega äriühingud tegutsevad tootmisvaldkonnas, esitavad iga-aastaselt komisjonile lõikes 2 sätestatud finantsteabe lõikes 4 sisalduva ajakava kohaselt.

2. Iga riigi osalusega äriühingu kohta, mis tegutseb tootmisvaldkonnas ja vastab lõikele 3, nõutakse järgmist finantsteavet:

i) majandusaasta aruanne ja raamatupidamise aastaaruanne kooskõlas nõukogu direktiivi 78/660/EMÜ ( 2 ) määratlusega. Majandusaasta aruanne ja raamatupidamise aastaaruanne sisaldavad bilanssi, kasumiaruannet ja selgitavaid märkusi koos raamatupidamispoliitika, nõukogu aruannete, piirkondlike ja tegevusaruannetega. Lisaks sellele esitatakse teatised aktsionäride koosolekute kohta ning mis tahes muu asjakohane teave.

Samuti esitatakse järgmised andmed iga riigi osalusega äriühingu kohta, kui need ei kajastu majandusaasta aruandes ja raamatupidamise aastaaruandes:

ii) aktsiakapitali või selle olemusega samaväärse kvaasikapitalivahendite eraldamine, näidates ära selle eraldamise tingimused (tavalised, eelis-, viit- või vahetatavad aktsiad ja intressimäärad; nende juurde kuuluvad dividendi- või vahetusõigused);

iii) tagastamatud toetused või toetused, mida tagastatakse ainult teatavatel asjaoludel;

iv) kõik ettevõttele antud laenud, sealhulgas arvelduskrediit ja kapitalisüstide ettemaksud, määratledes laenu intressimäärad ja tingimused ning olemasolu korral tagatise, mille laenu saanud ettevõte on laenu andjale andnud;

v) riigiasutuste poolt ettevõttele antud tagatised seoses laenu finantseerimisega (määratledes tingimused ja kõik tasud, mida ettevõte nende tagatiste eest on maksnud);

vi) väljamakstud dividendid ja jaotamata kasum;

vii) igasugune muu riigi sekkumine, eelkõige riigi osalusega äriühingu riigile võlgnevate summade kustutamine, sealhulgas laenude tagasimaksmine, toetused, ettevõtte tulumaksu või sotsiaalmaksu maksmine ja kõik muud analoogsed kulud.

3. Lõikega 2 nõutav teave esitatakse kõigi riigi osalusega äriühingute kohta, mille käive viimasel finantsaastal ületas 250 miljonit ►M3 eurot ◄ .

Eespool nõutud teave esitatakse eraldi iga riigi osalusega äriühingu kohta, kaasa arvatud liikmesriikides asuvad äriühingud, ning see sisaldab andmeid erinevate riigi osalusega kontsernide siseste ja vaheliste tehingute ning tehingute kohta, mis on sõlmitud otse riigi osalusega äriühingu ja riigi vahel. Lõike 2 punktis ii osutatud aktsiakapital hõlmab riigi osalusega äriühingule sama kontserni siseselt või väliselt antud aktsiakapitali, mille on riik andnud otse, ja kogu aktsiakapitali, mille on andnud riigi osalusega valdusettevõtja või muu riigi osalusega äriühing (sealhulgas finantseerimisasutused). Alati näidatakse ära raha andja ja saaja vaheline suhe. Samamoodi esitatakse lõikes 2 nõutud aruanded iga üksiku riigi osalusega äriühingu eraldi ning ka (all)valdusettevõtja kohta, kes konsolideerib mitmed riigi osalusega äriühingud, kui (all)valdusettevõtja konsolideeritud müüki võib liigitada “tootmiseks”.

Teatavad riigi osalusega äriühingud jaotavad oma tegevuse mitmeks juriidiliselt eraldiseisvaks äriühinguks. Selliste ettevõtete puhul rahuldub komisjon ühe konsolideeritud aruandega. Kontserniaruanne peaks peegeldama samas või tihedalt seotud sektoris tegutseva kontserni majanduslikku tegelikkust. Erinevate ja ainult finantsosaluste konsolideeritud aruannetest ei piisa.

4. Lõike 2 alusel nõutav teave esitatakse komisjonile igal aastal. 1992. finantsaastaga seotud teave edastatakse komisjonile kahe kuu jooksul alates käesoleva direktiivi avaldamisest.

1993. ja järgnevate aastate teave esitatakse 15 tööpäeva jooksul alates asjaomase riigi osalusega äriühingu majandusaasta aruande avaldamiskuupäevast. Igal juhul ning konkreetselt nende äriühingute puhul, mis ei avalda majandusaasta aruannet, esitatakse nõutav teave mitte hiljem kui üheksa kuu möödumisel äriühingu finantsaasta lõpust.

Hindamaks äriühingute arvu, mille suhtes kohaldatakse käesolevat aruandlussüsteemi, esitavad liikmesriigid komisjonile kahe kuu jooksul pärast käesoleva direktiivi avaldamist käesoleva artikli alla kuuluvate äriühingute nimekirja ja nende käibed. Nimekiri kaasajastatakse igal aastal 31. märtsiks.

5. Käesolevat artiklit kohaldatakse Treuhandanstaltile kuuluvate või kontrollitavate äriühingute suhtes alles pärast Treuhandanstalti investeeringute tarvis loodud konkreetse aruandlussüsteemi kehtivusaja lõppemist.

6. Liikmesriigid esitavad komisjonile mis tahes lisateavet, mida see peab vajalikuks esitatud andmete põhjalikuks hindamiseks.

▼B

Artikkel 6

1. Komisjon ei avalikusta talle ►M3 artikli 5 lõikes 3 ◄ alusel esitatud teavet, mille suhtes kohaldatakse ametisaladuse hoidmise kohustust.

2. Lõige 1 ei takista avalikustamast üldist teavet ega ülevaateid, mis ei sisalda käesoleva direktiivi rakendusalasse kuuluvate teatavate riigi osalusega äriühingute kohta käivat teavet.

Artikkel 7

Komisjon teatab korrapäraselt käesoleva direktiivi tulemustest liikmesriikidele.

Artikkel 8

Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud meetmed 31. detsembriks 1981. Nad teatavad sellest komisjonile.

Artikkel 9

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.