02007X0619(01) — ET — 07.01.2012 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel omavad õiguslikku toimet ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstid. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjade staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav Internetis: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html. ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 89 – Ühtsed nõuded tüübikinnituse andmiseks Lisand 88: eeskiri nr 89 (ELT L 158 19.6.2007, lk 1)

Muudetud:









▼B

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 89 – Ühtsed nõuded tüübikinnituse andmiseks:

Sõidukitele seoses nende suurima kiiruse piiramisega või nende kiiruse reguleeritava piiramise funktsioonigaSõidukitele seoses tüübikinnituse saanud kiiruspiirikute või reguleeritavate kiiruspiirikute paigaldamisegaKiiruspiirikutele ja reguleeritavatele kiiruspiirikutele

Lisand 88: eeskiri nr 89

Hõlmab kõiki kehtivaid versioone kuni:

Eeskirja esialgse versiooni 1. täiendus – jõustumise kuupäev: 12. august 2002

1. REGULEERIMISALA

1.1. Käesolevat eeskirja kohaldatakse järgmiselt: ▼M1 1.1.1. I osa: M2-, M3-, N2- ja N3- ( 1 ) kategooria ( 2 ) sõidukite suhtes, millele on paigaldatud kiiruspiirik, ning M- ja N-kategooria sõidukite suhtes, millele on paigaldatud reguleeritav kiiruspiirik, mis ei ole käesoleva eeskirja III osa kohast eraldi tüübikinnitust saanud või sõidukite suhtes, mis on konstrueeritud ja/või varustatud nii, et nende koostisosad täidavad vajaduse korral täielikult või osaliselt kiiruspiiriku või reguleeritava kiiruspiiriku funktsiooni. 1.1.2. II osa: Käesoleva eeskirja III osa kohase tüübikinnituse saanud kiiruspiiriku paigaldamise suhtes M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukitele ning käesoleva eeskirja III osa kohase tüübikinnituse saanud reguleeritava kiiruspiiriku paigaldamise suhtes M- ja N-kategooria sõidukitele. 1.1.3. III osa: M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukitele paigaldatavate kiiruspiirikute ning M- ja N-kategooria sõidukitele paigaldatavate reguleeritavate kiiruspiirikute suhtes. ▼B

1.2. Eesmärk Käesoleva eeskirja eesmärk on piirata sõidukite liikumiskiirust sõiduki süsteemi abil, mille esmaseks funktsiooniks on reguleerida mootori kütusetoidet, või mootori juhtseadmete kaudu. ▼M1 1.2.1. M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukite kiirust piiratakse kiiruspiiriku või kiirust piirava funktsiooni võimaldatud suurima kiiruseni. 1.2.2. Kui M- või N-kategooria sõiduk on varustatud reguleeritava kiiruspiiriku või reguleeritava kiirust piirava funktsiooniga ja see on aktiveeritud, peab see piirama sõiduki kiirust juhi poolt vabalt valitud kiiruseni. ▼M1 ————— ▼B

2. MÕISTED

2.1. Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid: 2.1.1. „piirkiirus V” – sõiduki suurim kiirus, mille puhul sõiduki konstruktsiooni või varustuse tõttu ei järgne gaasipedaali vajutamisele reageeringut; 2.1.2. „määratud kiirus (Vset)” – stabiilsetes oludes liikuva sõiduki ettenähtud keskmine kiirus; ▼M1 2.1.3. „stabiliseeritud kiirus Vstab” – sõiduki keskmine kiirus, nagu see on kindlaks määratud käesoleva eeskirja 5. lisa punktis 1.1.4.2.3.3. ja 6. lisa punktis 1.5.4.1.2.3; ▼B 2.1.4. „suurim kiirus (Vmax)” – suurim kiirus, mille sõiduk saavutab 5. lisa joonisel (punkt 1.1.4.2.4) esitatud kõveral kujutatud ajavahemikust esimese poole möödudes; 2.1.5. „reguleeritav piirkiirus (Vadj)” – kiirus, mille saab määrata juht; 2.1.6. „reguleeritav kiiruse piiramise funktsioon” – funktsioon, mis võimaldab juhil määrata kindlaks sõiduki kiiruse Vadj ja mis aktiveerituna piirab automaatselt sõiduki kiiruse kõnealuse kiiruseni; 2.1.7. „kiiruse piiramise funktsioon” – funktsioon sõiduki kiiruse piiramiseks suurima ettenähtud väärtuseni mootori kütusetoite või mootori juhtseadme reguleerimise teel.

2.2. Käesoleva eeskirja I osas kasutatakse järgmisi mõisteid: 2.2.1. „sõiduki tüübikinnitus” – sõiduki tüübikinnitus seoses kiiruse piiramisega.

2.3. Käesoleva eeskirja II osas kasutatakse järgmisi mõisteid: 2.3.1. „sõiduki tüübikinnitus” – sõiduki tüübikinnitus seoses käesoleva eeskirja III osa kohase tüübikinnituse saanud kiiruspiiriku paigaldamisega.

2.4. Käesoleva eeskirja I ja II osas kasutatakse järgmisi mõisteid: 2.4.1. „sõidukitüüp” – sõidukid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste näitajate poolest: 2.4.1.1. kiiruspiiriku mark ja tüüp; 2.4.1.2. kiirusevahemik, mille ulatuses võib kehtestada piirangu katsetatud sõidukile ettenähtud vahemikus; 2.4.1.3. mootori maksimumvõimsuse ja tühimassi suhtarv, mis on katsetatud sõiduki suhtarvust väiksem või sellega võrdne; 2.4.1.4. sõiduki mootori pöörlemiskiiruse ja sõiduki tippkäigul kiiruse suurim suhtarv, mis on katsetatud sõiduki suhtarvust väiksem või sellega võrdne.

2.5. „Tühimass” – sõidukorras sõiduki mass ilma meeskonna, reisijate või koormata, kuid täidetud kütusepaagi ning tavapärase tööriistade komplektiga ja vajaduse korral varurattaga.

2.6. Käesoleva eeskirja III osas kasutatakse järgmisi mõisteid: 2.6.1. „kiiruspiirik” – seade, mille esmane funktsioon on reguleerida mootori kütusetoidet sõiduki kiiruse piiramiseks konkreetse väärtuseni; 2.6.2. „kiiruspiiriku tüübikinnitus” – kiiruspiiriku tüübile kinnituse andmine vastavalt punktis 21 sätestatud nõuetele; 2.6.3. „kiiruspiiriku tüüp” – kiiruspiirikud, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste näitajate poolest: kiiruspiiriku mark ja tüüp, kiiruste vahemik, mida võib kiiruspiirikul määrata, mootori kütusetoite reguleerimiseks kasutatav meetod.

I OSA

TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE SÕIDUKITELE SEOSES NENDE SUURIMA KIIRUSE PIIRAMISEGA

3. TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

3.1. Sõiduki tüübikinnituse taotluse seoses kiiruse piiramisega peab esitama tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

3.2. Sellele tuleb lisada allnimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ning esitada järgmised andmed: 3.2.1. sõidukitüübi ja kiiruse piiramisega seotud sõiduki osade üksikasjalik kirjeldus, mis hõlmab käesoleva eeskirja 1. lisas nimetatud andmeid ja dokumente; 3.2.2. tüübikinnituskatseid korraldavale tehnilisele teenistusele tuleb esitada sõiduk, mille tüüp vastab tüübikinnituse saamiseks esitatule; 3.2.3. katsetamiseks võib vastu võtta ka sõiduki, millel ei ole kõiki asjaomasele tüübile vastavaid osi, tingimusel, et taotleja suudab pädevale asutusele rahuldavalt tõendada, et osade puudumine ei mõjuta kontrolli tulemusi käesoleva eeskirja nõuete seisukohast.

3.3. Enne tüübikinnituse andmist veendub pädev asutus toodangu nõuetele vastavuse kontrolli tõhususe tagamiseks vajalike rahuldavate meetmete olemasolus.

4. TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE

4.1. Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituseks esitatud sõiduk vastab punkti 5 nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile tüübikinnitus.

4.2. Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (eeskirja praegusel kujul 00) näitavad kinnituse kuupäevaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud suurimate tehniliste muudatuste seeriat. Kokkuleppeosaline ei või anda sama tüübikinnitusnumbrit teisele sõidukitüübile.

4.3. Teatis sõidukile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, selle laiendamise, selle andmisest keeldumise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele vormis, mis vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele.

4.4. Igale sõidukile, mis vastab käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud sõidukitüübile, tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on: 4.4.1. ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber ( 3 ); 4.4.2. käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, sidekriips ja punktis 4.4.1 ettenähtud ringist paremale jääv tüübikinnitusnumber; 4.4.3. järgmine lisasümbol: ristkülik, mis ümbritseb määratud kiirust (või määratud kiiruste vahemikku) väljendavat suurust (või suurusi) ühikus km/h (taotleja soovil ka miili tunnis).

4.5. Kui sõiduk vastab ühe või mitme mõne teise kokkuleppele lisatud eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduki tüübile, ei pea selle eeskirja kohaselt kinnituse andnud riik punktis 4.4.1 nimetatud sümbolit kordama; sellisel juhul paigutatakse punktis 4.4.1 ettenähtud sümbolist paremale üksteise alla tulpa eeskirja ja tüübikinnitusnumbrid ning kõigi nende eeskirjade lisasümbolid, mille kohaselt on antud kinnitus riigis, mis on andnud kinnituse käesoleva eeskirja kohaselt.

4.6. Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

4.7. Tüübikinnitusmärk tuleb paigutada sõiduki tootja paigaldatud sõidukiandmetega plaadi lähedale või selle peale.

4.8. Tüübikinnitusmärkide kujundus on esitatud käesoleva eeskirja 4. lisa näidistes B ja C.

4.9. Lisaks punkti 4.4 märgistamisnõuetele võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised nõuda ka sõiduki varustatust juhiruumis asuva hästi märgatava ja kergesti juurdepääsetava plaadiga, millel on selgesti loetavalt ja kustumatult kirjas järgmine: 4.9.1. sõnad „KIIRUSPIIRIK PAIGALDATUD” (või muud samalaadse sisuga sõnad); 4.9.2. vajadusel kiiruspiiriku kalibreerimisseadme nimi või kaubamärk; 4.9.3. ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber, ning käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, ja 4.9.4. määratud kiirus (km/h) (soovil korral ka miili tunnis), millele sõiduk on kalibreeritud.

5. NÕUDED

▼M1

5.1. Kiiruse piiramise funktsiooniga varustatud M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukitele esitatavad nõuded

▼B

5.1.1. Kiiruspiirang peab olema selline, et sõiduk vastaks tavapärasel kasutamisel võimalikust vibratsioonist hoolimata käesoleva eeskirja I osa sätetele.

5.1.2. Eelkõige peab sõiduki kiiruspiirik olema kavandatud, konstrueeritud ja koostatud nii, et see oleks korrosioonikindel ning vastupidav vananemisele ja rikkumistele vastavalt punktile 5.1.6. 5.1.2.1. Kasutuses oleva sõiduki piiranguläve ei tohi mingil juhul olla võimalik tõsta või ajutiselt või püsivalt kõrvaldada. Kiiruspiiriku rikkumatust tõendatakse tehnilisele teenistusele süsteemi tervikkontrollimisel tehtava tõrgete liigi analüüsi dokumentidega. Arvestades süsteemi erinevaid seisundeid, peavad analüüsid näitama sisend- ja väljundseisundi muutmise mõju talitlusele, nende muutuste esilekutsumise võimlikkust tõrgete või tahtliku rikkumise teel ning muutuste esinemise võimalikkust. Analüüs hõlmab vaid esimese tõrkeni saadud andmeid. 5.1.2.2. Kiiruse piiramise funktsiooni ja selle talitluseks vajalikke liiteid, välja arvatud neid, mis on olulised sõiduki liikumiseks, peab olema võimalik kaitsta mis tahes loata reguleerimise ning energiatoite katkestamise eest, kinnitades plommimisseadmed või muud seadmed, mille jaoks läheb vaja eritööriistu.

5.1.3. Kiiruse piiramise funktsioon ei tohi aktiveerida sõiduki sõidupidurisüsteemi. Püsipiduri (nt kestuspiduri) võib kaasata üksnes juhul, kui pidur rakendub pärast seda, kui kiiruspiirik on viinud kütusetoite minimaalsele tasemele.

5.1.4. Kiiruse piiramise funktsioon peab olema selline, et sõiduki liikumisel määratud kiirusega ei mõjuta gaasipedaalile vajutamine sõiduki liikumiskiirust.

5.1.5. Kiiruse piiramise funktsioon peab võimaldama gaasipedaali tavapärast kasutamist käiguvahetusel.

5.1.6. Tõrked süsteemis või süsteemi loata muutmine ei tohi põhjustada mootori võimsuse suurenemist üle gaasipedaali asendiga määratud taseme.

5.1.7. Kui juhiistmelt on võimalik kasutada lisaks gaasipedaalile veel muud kiirendusvõimalust, peab kiiruse piiramise funktsioon toimima olenemata sellest, millist võimalust kasutatakse.

5.1.8. Kiiruse piiramise funktsioon peab oma elektromagnetilises keskkonnas rahuldavalt toimima, tekitamata ümbruses lubamatuid elektromagnetilisi häireid.

5.1.9. Tüübikinnituse taotleja peab esitama dokumendid kontrollimise ja kalibreerimisprotseduuride kohta. Kiiruse piiramise funktsiooni toimimist peab olema võimalik kontrollida, kui sõiduk ei liigu (nt toodangu nõuetele vastavuse kontrollimise või korraliste ülevaatuste käigus).

5.1.10. Kõik kiiruse piiramise funktsiooni täielikuks toimimiseks vajalikud osad peavad olema sõiduki liikumise ajal energiaga varustatud.

5.2. Kiiruse reguleeritava piiramise funktsiooniga varustatud sõidukitele esitatavad nõuded

5.2.1. Reguleeritav kiiruse piiramise funktsioon peab olema selline, et sõiduk vastaks tavapärasel kasutamisel võimalikust vibratsioonist hoolimata käesoleva eeskirja I osa sätetele. 5.2.1.1. Eelkõige peavad seade ja kõik reguleeritavat kiiruse piiramise funktsiooni toetavad osad olema kavandatud, konstrueeritud ja koostatud nii, et need oleksid korrosioonikindlad ja vastupidavad vananemisele.

5.2.2. Reguleeritav kiiruse piiramise funktsioon peab oma elektromagnetilises keskkonnas rahuldavalt toimima ning vastama tüübikinnituse andmise ajal kehtivatele viimaseid muudatusi hõlmavatele eeskirja nr 10 tehnilistele nõuetele.

5.2.3. Tõrked süsteemis või süsteemi loata muutmine ei tohi põhjustada mootori võimsuse suurenemist üle gaasipedaali asendiga määratud taseme.

5.2.4. Vadj väärtuse näit peab olema juhile juhiistmelt pidevalt nähtav. See ei välista võimalust jätta näit turvalisuse eesmärgil või juhi soovil ajutiselt kuvamata.

5.2.5. Reguleeritav kiiruse piiramise funktsioon peab vastama järgmistele nõuetele: 5.2.5.1. Reguleeritav kiiruse piiramise funktsioon ei tohi aktiveerida sõiduki sõidupidurisüsteemi, erandiks on M1- ja N1-kategooria sõidukid, mille puhul on sõidukite sõidupidurisüsteemi aktiveerimine lubatud. 5.2.5.2. Reguleeritav kiiruse piiramise funktsioon peab toimima igat tüüpi mootori ja käigukasti kasutamise korral. 5.2.5.3. Sõiduki kiirus peab piirduma kiirusega Vadj. 5.2.5.4. Kiirust Vadj peab siiski olema võimalik ületada punkti 5.3 kohasel katsetamisel. 5.2.5.4.1. Kiiruse Vadj ületamiseks on vaja teha teatav toiming ( *1 ). 5.2.5.4.2. Iga kord, kui sõiduki kiirus ületab Vadj, peab sobiv hoiatussignaal, mis ei ole spidomeetrinäit, sellest juhile teada andma. 5.2.5.4.3. Punkti 5.2.5.4.2 järgimist tuleb näidata punkti 5.3 kohaste katsetega.

5.2.6. Vadj määramine: 5.2.6.1. Vadj väärtust peab olema võimalik vahemikus 30 km/h kuni sõiduki suurima kavandatud kiiruseni seada sammudega, mis ei ületa 10 km/h. 5.2.6.2. Kui sõidukid on valmistatud müügiks riigis, kus kasutatakse Inglise süsteemi mõõtühikuid, peab Vadj väärtust olema võimalik vahemikus 20 miili/h kuni sõiduki suurima kavandatud kiiruseni seada sammudega, mis ei ületa 5 miili/h. 5.2.6.3. See saavutatakse vahetult juhi poolt kasutatava juhtseadme abil.

5.2.7. Sisse-/väljalülitamine: 5.2.7.1. Reguleeritavat kiiruse piiramise funktsiooni peab saama igal ajal sisse ja välja lülitada. 5.2.7.2. Reguleeritava kiiruse piiramise funktsiooni peab juht mootori seiskamisel iga kord teadlikult välja lülitama. 5.2.7.3. Kui reguleeritav kiiruse piiramise funktsioon on sisse lülitatud, ei tohi Vadj esialgne suurus olla väiksem kui sõiduki kiirus sellel hetkel.

5.3. Katsetamine

5.3.1. Kiiruse piiramise katseid, mille peab tüübikinnituseks esitatud sõiduk läbima, ja piiramise ettenähtud toimet on kirjeldatud käesoleva eeskirja 5. lisas. Valmistaja taotlusel ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib sõidukid, mille teoreetiline piirkiirus V ei ületa neile sõidukeile ettenähtud määratud kiirust Vset, vabastada 5. lisas kirjeldatud katsetest eeldusel, et käesoleva eeskirja nõuded on täidetud.

5.3.2. Tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukiga tehtavaid kiiruse reguleeritava piiramise katseid on kirjeldatud käesoleva eeskirja 6. lisas. 5.3.2.1. Katsed tehakse kolmel erineval kiirusel, mille valib tehniline teenistus.

6. SÕIDUKITÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

6.1. Igast sõidukitüübis tehtavast muudatusest tuleb teavitada sõidukitüübile tüübikinnituse andnud ametiasutust. Seejärel võib kõnealune asutus kas: 6.1.1. võtta seisukoha, et kõnealustel muudatustel ei ole negatiivset mõju ja et sõiduk vastab igal juhul nõuetele, või 6.1.2. nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet.

6.2. Teatis muudatusi käsitleva tüübikinnituse andmise või sellest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele punktis 4.3 ettenähtud korras.

6.3. Tüübikinnituse laienduse andnud asutus määrab igale sellise laienduse puhul koostatud teatisevormile seerianumbri ning teavitab sellest teisi 1958. aasta kokkuleppe osalisi teatisega, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele.

7. TOODANGU VASTAVUS NÕUETELE

7.1. Iga käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saanud sõiduk peab olema valmistatud nii, et see vastab kinnitatud tüübile, täites punktis 5 sätestatud nõudeid.

7.2. Selleks et veenduda punkti 7.1 nõuete täitmises, tuleb toodangut asjakohaselt kontrollida.

7.3. Tüübikinnituse omanik peab eelkõige: 7.3.1. tagama sõiduki tõhusa kvaliteedikontrolli korra olemasolu; 7.3.2. pääsema juurde katseseadmetele, mis on vajalikud, et kontrollida vastavust igale tüübikinnituse saanud tüübile; 7.3.3. tagama katsetulemuste registreerimise ning selle, et lisatud dokumendid oleksid kättesaadavad haldusasutusega kokkulepitud ajavahemiku vältel; 7.3.4. analüüsima igat liiki katsete tulemusi, et kontrollida ja tagada sõiduki näitajate vastavus nõuetele, võttes arvesse tööstustoodangu puhul lubatud hälbeid; 7.3.5. tagama, et iga sõidukitüübi puhul tehakse pädeva asutuse poolt kinnitatud korda järgides piisav arv kontrolle ja katsetusi; 7.3.6. tagama, et kui teatud liiki katsest ilmneb, et mis tahes näidised või katseeksemplari osad ei vasta nõuetele, valitakse uued näidised ja katset korratakse. Tuleb astuda kõik vajalikud sammud, et taastada asjaomase toodangu nõuetele vastavus.

7.4. Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavaid nõuetele vastavuse kontrollimiseks kasutatavaid meetodeid. 7.4.1. Iga kontrolli puhul tuleb väliskontrollijale esitada katseprotokollid ja andmed tootmise kohta. 7.4.2. Kontrollija võib pisteliselt valida näidiseid katsetamiseks tootja laboris. Näidiste miinimumarvu võib kindlaks määrata tootja enda tehtud kontrollimiste tulemuste alusel. 7.4.3. Kui kvaliteedi tase ei osutunud rahuldavaks või kui tundub olevat vajalik kontrollida punkti 7.4.2 alusel tehtud katsete kehtivust, valib kontrollija välja näidised, mis saadetakse tüübikinnituskatsetused teinud tehnilisele teenistusele. 7.4.4. Pädev asutus võib teha käesolevas eeskirjas ettenähtud mis tahes katseid. Pädev asutus lubab kontrolle teostada tavaliselt korra kahe aasta jooksul. Kui selliste kontrollimiste tulemused ei osutu rahuldavaks, peab pädev asutus tagama, et toodangu nõuetele vastavuse võimalikult kiireks taastamiseks astutakse kõik vajalikud sammud.

8. KARISTUSED TOODANGU MITTEVASTAVUSE KORRAL

8.1. Sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 5 sätestatud nõuded ei ole täidetud.

8.2. Kui käesolevat eeskirja kohaldav 1958. aasta kokkuleppe osaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, saates neile teatise, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele.

9. TOOTMISE LÕPETAMINE

9.1. Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saanud sõidukitüübi tootmise, peab ta sellest teatama tüübikinnituse andnud asutusele. Asjaomase teatise saamisel teatab asutus sellest käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, saates neile teatise, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele.

10. TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

10.1. Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osalised peavad edastama ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutavate tehniliste teenistuste ja nende haldusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnituse ja kellele tuleb saata vormikohased teatised teistes riikides välja antud tüübikinnituste, tüübikinnituste laiendamise, tüübikinnituste andmisest keeldumise, tüübikinnituste tühistamise või tootmise lõpetamise kohta.

II OSA

TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE SÕIDUKITELE SEOSES TÜÜBIKINNITUSE SAANUD KIIRUSPIIRIKUTE PAIGALDAMISEGA

11. TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

11.1. Sõiduki tüübikinnituse taotluse seoses tüübikinnituse saanud kiiruspiiriku paigaldamisega peab esitama tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

11.2. Sellele tuleb lisada allnimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ning esitada järgmised andmed: 11.2.1. sõidukitüübi ja kiiruse piiramisega seotud sõiduki osade üksikasjalik kirjeldus, mis hõlmab käesoleva eeskirja 2. lisas nimetatud andmeid ja dokumente; 11.2.2. pädeva asutuse nõudmisel tuleb esitada ka kõikidele kiiruspiiriku tüüpidele antud tüübikinnituste teatised (vt käesoleva eeskirja 3. lisa); 11.2.3. tehnilisele teenistusele tuleb esitada sõiduk, mille tüüp vastab tüübikinnituse saamiseks esitatule ja millele on paigaldatud tüübikinnituse saanud kiiruspiirik. 11.2.3.1. Vastu võib võtta ka sõiduki, millel ei ole kõiki asjaomasele tüübile vastavaid osi, tingimusel, et taotleja suudab pädevale asutusele rahuldavalt tõendada, et osade puudumine ei mõjuta kontrolli tulemusi käesoleva eeskirja nõuete seisukohast.

11.3. Enne tüübikinnituse andmist veendub pädev asutus toodangu nõuetele vastavuse kontrolli tõhususe tagamiseks vajalike rahuldavate meetmete olemasolus.

12. TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE

12.1. Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituseks esitatud ja tüübikinnituse saanud kiiruspiirikuga varustatud sõiduk vastab punkti 13 nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile tüübikinnitus.

12.2. Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (eeskirja praegusel kujul 00) näitavad kinnituse andmise kuupäevaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud suurimate tehniliste muudatuste seeriat. Kokkuleppeosaline ei või anda sama tüübikinnitusnumbrit teisele sõidukitüübile.

12.3. Teatis sõidukile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, selle laiendamise, selle andmisest keeldumise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele vormis, mis vastab käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele.

12.4. Igale sõidukile, mis vastab käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud sõidukitüübile, tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on: 12.4.1. ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (3) ; 12.4.2. käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, sidekriips ja punktis 12.4.1 ettenähtud ringist paremale jääv tüübikinnitusnumber; 12.4.3. järgmine lisasümbol: ristkülik, mis ümbritseb kiiruspiirikuga seatavaid sõiduki kiiruste vahemikku väljendavaid suurusi ühikus km/h (taotleja soovil miili tunnis).

12.5. Kui sõiduk vastab ühe või mitme mõne teise kokkuleppele lisatud eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduki tüübile, ei pea selle eeskirja kohaselt kinnituse andnud riik punktis 12.4.1 nimetatud sümbolit kordama; sellisel juhul paigutatakse punktis 12.4.1 ettenähtud sümbolist paremale üksteise alla tulpa eeskirja ja tüübikinnitusnumbrid ning kõigi nende eeskirjade lisasümbolid, mille kohaselt on kinnitus antud riigis, mis on andnud kinnituse käesoleva eeskirja kohaselt.

12.6. Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

12.7. Tüübikinnitusmärk tuleb panna sõiduki tootja paigaldatud sõidukiandmetega plaadi lähedale või selle peale.

12.8. Tüübikinnitusmärkide kujundus on esitatud käesoleva eeskirja 4. lisa näidistes B ja C.

12.9. Lisaks punktis 12.4 esitatud märgistamisnõuetele võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised nõuda ka sõiduki varustatust juhiruumis asuva hästi märgatava ja kergesti juurdepääsetava plaadiga, millel on selgesti loetavalt ja kustumatult kirjas järgmine: 12.9.1. sõnad „KIIRUSPIIRIK PAIGALDATUD” (või muud samalaadse sisuga sõnad); 12.9.2. vajadusel kiiruspiiriku kalibreerimisseadme nimi või kaubamärk; 12.9.3. ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber ning käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, ja 12.9.4. määratud kiirus (km/h) (soovil korral ka miili tunnis), millele sõiduk on kalibreeritud.

13. NÕUDED

13.1. Tüübikinnituse saanud kiiruspiiriku paigaldamisega seotud nõuded.

13.1.1. Kiiruspiirik peab olema paigaldatud nii, et sõiduk vastaks tavapärasel kasutamisel võimalikust vibratsioonist hoolimata käesoleva eeskirja II osa sätetele.

13.1.2. Teabedokumendis peab olema näidatud, kuidas on tagatud, et kiiruspiirikut ei saaks rikkuda. Analüüs hõlmab vaid esimese tõrkeni saadud andmeid.

13.1.3. Kui juhiistmelt on võimalik kasutada lisaks gaasipedaalile veel muud kiirendusvõimalust, peab kiiruse piiramise funktsioon toimima olenemata sellest, millist võimalust kasutatakse.

13.1.4. Tüübikinnituse taotleja peab esitama dokumendid kontrollimise ja kalibreerimisprotseduuride kohta. Kiiruse piiramise funktsiooni toimimist peab olema võimalik kontrollida, kui sõiduk ei liigu (nt toodangu nõuetele vastavuse kontrollimise või korralise ülevaatuse käigus).

13.1.5. Kõik kiiruspiiriku täielikuks toimimiseks vajalikud osad peavad olema sõiduki liikumise ajal energiaga varustatud.

13.1.6. Kiiruse piiramise funktsioon ei tohi rakendada tööle sõiduki sõidupidurisüsteemi. Püsipiduri (nt kestuspiduri) võib kaasata üksnes juhul, kui pidur rakendub pärast seda, kui kiiruspiirik on viinud kütusetoite minimaalsele tasemele.

13.2. Tüübikinnituse saanud reguleeritava kiiruspiiriku paigaldamisega seotud nõuded

13.2.1. Sõiduk, millele on paigaldatud reguleeritav kiiruspiirik, peab vastama punktides 5.2.2, 5.2.4, 5.2.5.4, 5.2.6 ja 5.2.7 sätestatud nõuetele.

14. SÕIDUKITÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

14.1. Igast sõidukitüübis tehtavast muudatusest tuleb teavitada sõidukitüübile tüübikinnituse andnud ametiasutust. Seejärel võib kõnealune asutus kas: 14.1.1. võtta seisukoha, et kõnealustel muudatustel ei ole negatiivset mõju ja et sõiduk vastab igal juhul nõuetele, või 14.1.2. nõuda tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet.

14.2. Teatis muudatusi käsitleva tüübikinnituse andmise või sellest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele punktis 12.3 ettenähtud korras.

14.3. Tüübikinnituse laienduse andnud asutus määrab igale sellise laienduse puhul koostatud teatisevormile seerianumbri ning teavitab sellest teisi 1958. aasta kokkuleppe osalisi teatisega, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele.

15. TOODANGU VASTAVUS NÕUETELE

15.1. Iga käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saanud sõiduk peab olema valmistatud nii, et see vastab kinnitatud tüübile, täites punktis 13 sätestatud nõudeid.

15.2. Selleks et veenduda punkti 15.1 nõuete täitmises, tuleb toodangut asjakohaselt kontrollida.

15.3. Tüübikinnituse omanik peab eelkõige: 15.3.1. tagama sõidukite tõhusa kvaliteedikontrolli korra olemasolu seoses punkti 13 nõuete järgimise kõikide tahkudega; 15.3.2. tagama, et kõiki tüübikinnituse saanud sõidukeid kontrollitakse seoses tüübikinnituse saanud kiiruspiiriku paigaldamisega piisav arv kordi, et kõik toodetud sõidukid vastaksid tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukite suhtes sätestatud nõuetele; 15.3.3. tagama, et kui punkti 15.3.2 kohaselt teostatud kontrolli tulemusena selgub, et vähemalt üks sõiduk ei vasta punktis 13 sätestatud nõuetele, võetakse kõnealuse toodangu nõuetele vastavuse taastamiseks kõik vajalikud sammud.

15.4. Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavaid nõuetele vastavuse kontrollimiseks kasutatavaid meetodeid. Samuti võib asutus kontrollida pisteliselt seeriasõidukite vastavust punkti 13 nõuetele.

15.5. Kui punkti 15.4 kohaste kontrollide tulemused ei osutunud rahuldavaks, peab pädev asutus tagama, et toodangu nõuetele vastavuse võimalikult kiireks taastamiseks astutakse kõik vajalikud sammud.

15.6. Pädev asutus lubab kontrolle teostada tavaliselt korra kahe aasta jooksul. Kui selliste kontrollimiste tulemused ei osutu rahuldavaks, peab pädev asutus tagama, et toodangu nõuetele vastavuse võimalikult kiireks taastamiseks astutakse kõik vajalikud sammud.

16. KARISTUSED TOODANGU MITTEVASTAVUSE KORRAL

16.1. Sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 13 sätestatud nõuded ei ole täidetud.

16.2. Kui käesolevat eeskirja kohaldav 1958. aasta kokkuleppe osaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, saates neile teatise, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele.

17. TOOTMISE LÕPETAMINE

17.1. Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saanud sõidukitüübi tootmise, peab ta sellest teatama tüübikinnituse andnud asutusele. Asjaomase teatise saamisel teatab asutus sellest käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, saates neile teatise, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele.

18. TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

18.1. Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osalised peavad edastama ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutavate tehniliste teenistuste ja nende haldusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnituse ja kellele tuleb saata vormikohased teated teistes riikides välja antud tüübikinnituste, tüübikinnituste laiendamise, tüübikinnituste andmisest keeldumise, tüübikinnituste tühistamise või tootmise lõpetamise kohta.

III OSA

TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE KIIRUSPIIRIKUTELE

19. KIIRUSPIIRIKU TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

19.1. Kiiruspiiriku tüübikinnituse taotluse peab esitama kiiruspiiriku tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

19.2. Iga kiiruspiiriku tüübi puhul tuleb esitatavale taotlusele lisada: 19.2.1. kolmes eksemplaris dokumendid, milles kirjeldatakse kiiruspiiriku tehnilisi näitajaid ja selle paigaldamise meetodit kõikidele sõiduki markidele ja tüüpidele, millele kiiruspiirik on ette nähtud; 19.2.2. viis kiiruspiiriku tüübi näidist: näidistel peab olema selgelt ja kustumatult taotleja kaubanimi või -märk ja tüübinimetus; 19.2.3. tüübikinnituse saamiseks esitatud kiiruspiirikuga varustatud sõiduk või mootor (juhul kui katse tehakse mootoristendil), mille valib välja taotleja kokkuleppel tüübikinnituskatseid tegeva tehnilise teenistusega.

19.3. Enne tüübikinnituse andmist veendub pädev asutus toodangu nõuetele vastavuse kontrolli tõhususe tagamiseks vajalike rahuldavate meetmete olemasolus.

20. TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE

20.1. Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituseks esitatud kiiruspiirik vastab punkti 21 nõuetele, antakse kõnealusele kiiruspiiriku tüübile tüübikinnitus.

20.2. Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (eeskirja praegusel kujul 00) näitavad kinnituse andmise kuupäevaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud suurimate tehniliste muudatuste seeriat. Kokkuleppeosaline ei või anda sama tüübikinnitusnumbrit teistele sõidukitüüpidele.

20.3. Teatis kiiruspiiriku tüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, selle laiendamise, selle andmisest keeldumise, selle tühistamise või tootmise lõpetamise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele vormis, mis vastab käesoleva eeskirja 3. lisas esitatud näidisele.

20.4. Igale kiiruspiirikule, mis vastab käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud kiiruspiiriku tüübile, tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on: 20.4.1. ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (3) ; 20.4.2. käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, sidekriips ja punktis 20.4.1 ettenähtud ringist paremale jääv tüübikinnitusnumber.

20.5. Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

20.6. Tüübikinnitusmärkide kujundus on esitatud käesoleva eeskirja 4. lisa näidisel A.

21. NÕUDED

21.1. Üldnõuded

21.1.1. Kiiruspiirik peab olema kavandatud, konstrueeritud ja koostatud nii, et sõiduk, millele kiiruspiirik on paigaldatud, vastaks selle tavapärasel kasutamisel käesoleva eeskirja III osa sätetele.

21.1.2. Eelkõige peab kiiruspiirik olema kavandatud, konstrueeritud ja koostatud nii, et see oleks korrosioonikindel ning vastupidav vananemisele ja rikkumistele vastavalt punktile 21.1.6. 21.1.2.1. Kasutuses oleva sõiduki määratud kiirust Vset ei tohi mingil juhul olla võimalik suurendada või ajutiselt või püsivalt kõrvaldada. Kiiruspiiriku rikkumatust tuleb tehnilisele teenistusele tõendada tehnilisele teenistusele süsteemi tervikkontrollimisel tehtava tõrgete liigi analüüsi dokumentidega. Arvestades süsteemi erinevaid seisundeid, peavad analüüsid näitama sisend- ja väljundseisundi muutmise mõju talitlusele, nende muutuste esilekutsumise võimalikkust tõrgete või tahtliku rikkumise teel ning muutuste esinemise võimalikkust. Analüüs hõlmab vaid esimese tõrkeni saadud andmeid. 21.1.2.2. Kiiruspiirikut ja selle talitluseks vajalikke liiteid, välja arvatud neid, mis on olulised sõiduki liikumiseks, peab olema võimalik kaitsta mis tahes loata reguleerimise ning energiatoite katkestamise eest, kasutades plommimist ja/või kinnitades muud seadmed, mille jaoks läheb vaja eritööriistu.

21.1.3. Kiiruspiirik ei tohi aktiveerida sõiduki sõidupidurisüsteemi. Püsipiduri (nt kestuspiduri) võib kaasata üksnes juhul, kui pidur rakendub pärast seda, kui kiiruspiirik on viinud kütusetoite minimaalsele tasemele.

21.1.4. Kiiruspiirik peab olema selline, et sõiduki liikumisel määratud kiirusega ei mõjuta gaasipedaalile vajutamine sõiduki liikumiskiirust.

21.1.5. Kiiruspiirik peab võimaldama gaasipedaali tavapärast kasutamist käiguvahetusel.

21.1.6. Tõrked süsteemis või süsteemi loata muutmine ei tohi põhjustada mootori võimsuse kasvu üle gaasipedaali asendiga määratud taseme.

21.1.7. Kiiruspiirik peab oma elektromagnetilises keskkonnas rahuldavalt toimima, tekitamata ümbruses lubamatuid elektromagnetilisi häireid.

21.2. Reguleeritavatele kiiruspiirikutele esitatavad nõuded

21.2.1. Reguleeritav kiiruspiirik peab olema selline, et sõiduk vastaks tavapärasel kasutamisel võimalikust vibratsioonist hoolimata käesoleva eeskirja III osa sätetele. 21.2.1.1. Eelkõige peab reguleeritav kiiruspiirik olema kavandatud, konstrueeritud ja koostatud nii, et see oleks korrosioonikindel ja vastupidav vananemisele.

21.2.2. Kiiruse piiramise funktsioon peab oma elektromagnetilises keskkonnas rahuldavalt toimima vastavalt eeskirja nr 10 sätetele, mis hõlmavad tüübikinnituse andmise ajal kehtivaid viimaseid muudatusi.

21.2.3. Tõrked süsteemis või süsteemi loata muutmine ei tohi põhjustada mootori võimsuse suurenemist üle gaasipedaali asendiga määratud taseme.

21.2.4. Vadj väärtuse näit peab olema juhile pidevalt optilise näiduna nähtav. See ei välista võimalust lülitada ekraan turvalisuse eesmärgil ajutiselt välja.

21.2.5. Reguleeritav kiiruspiirik peab vastama järgmistele nõuetele: 21.2.5.1. Reguleeritav kiiruspiirik ei tohi aktiveerida sõiduki sõidupidurisüsteemi, erandiks on M1- ja N1-kategooria sõidukid, mille puhul on sõidukite sõidupidurisüsteemi aktiveerimine lubatud. 21.2.5.2. Vadj kiiruse saavutamisel peab kiiruse piiramise meetodit olema võimalik kasutada igat tüüpi käigukasti (automaatne või manuaalne) puhul. 21.2.5.3. Sõiduki kiirus peab olema piiratud kiirusega Vadj. 21.2.5.4. Kiirust Vadj peab siiski olema võimalik ületada. 21.2.5.4.1. Vadj ületamiseks on vaja teha teatav toiming (*1) . 21.2.5.4.2. Iga kord, kui sõiduki kiirus ületab Vadj, peab sobiv hoiatussignaal, mis ei ole spidomeetrinäit, sellest juhile teada andma. 21.2.5.4.3. Punkti 21.2.5.4.2 järgimist tuleb näidata punkti 21.3 kohaste katsetega. 21.2.5.5. Kiiruse piiramise funktsioon peab võimaldama gaasipedaali tavalist kasutamist käiguvahetusel.

21.2.6. Vadj määramine: 21.2.6.1. Vadj väärtust peab olema võimalik vahemikus 30 km/h (20 miili tunnis) kuni sõiduki suurima kavandatud kiiruseni seada sammudega, mis ei ületa 10 km/h (5 miili tunnis). 21.2.6.2. Kui sõidukid on valmistatud müügiks riigis, kus kasutatakse Inglise süsteemi mõõtühikuid, peab Vadj väärtust olema võimalik vahemikus 20 miili tunnis kuni sõiduki suurima kavandatud kiiruseni seada sammudega, mis ei ületa 5 miili tunnis. 21.2.6.3. See saavutatakse vahetult juhi poolt kasutatava juhtseadme abil.

21.2.7. Sisse-/väljalülitamine 21.2.7.1. Kui Vadj määrab juht, peab seda olema võimalik muuta ainult selleks ettenähtud juhtseadet kasutades. 21.2.7.2. Reguleeritavat kiiruspiirikut peab saama igal ajal sisse ja välja lülitada. 21.2.7.3. Reguleeritav kiiruspiirik tuleb välja lülitada iga kord, kui mootor seisatakse ja võti eemaldatakse.

21.3. Katsetamine

21.3.1. Kiiruse piiramise katseid, mille tüübikinnituseks esitatud kiiruspiirik peab läbima, ja nõutavat talitlust on kirjeldatud käesoleva eeskirja 5. lisas.

21.3.2. Kiiruse reguleeritava piiramise katseid, mille tüübikinnituseks esitatud reguleeritav kiiruspiirik peab läbima, on kirjeldatud käesoleva eeskirja 6. lisas. 21.3.2.1. Katsed tehakse kolmel erineval kiirusel, mille valib tehniline teenistus.

22. KIIRUSPIIRIKU TÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

22.1. Igast kiiruspiiriku tüübi muutmisest tuleb teavitada kiiruspiiriku tüübile tüübikinnituse andnud ametiasutust. Seejärel võib kõnealune asutus kas: 22.1.1. võtta seisukoha, et kõnealustel muudatustel ei ole negatiivset mõju ja et kiiruspiirik vastab igal juhul nõuetele, või 22.1.2. nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt käesoleva eeskirja 5. lisas kirjeldatud kõikide katsete või mõne katse kohta täiendavat katsearuannet.

22.2. Teatis muudatusi käsitleva tüübikinnituse andmise või sellest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele punktis 20.3 ettenähtud korras.

22.3. Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus määrab igale sellise laienduse puhul koostatud teatisevormile seerianumbri ning teavitab sellest teisi 1958. aasta kokkuleppe osalisi teatisega, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 3. lisas esitatud näidisele.

23. TOODANGU VASTAVUS NÕUETELE

23.1. Iga käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saanud kiiruspiirik peab olema valmistatud nii, et see vastab kinnitatud tüübile, täites punktis 21 sätestatud nõudeid.

23.2. Selleks et veenduda punkti 23.1 nõuete täitmises, tuleb toodangut asjakohaselt kontrollida.

23.3. Tüübikinnituse omanik peab eelkõige: 23.3.1. tagama kiiruspiiriku tõhusa kvaliteedikontrolli korra olemasolu; 23.3.2. pääsema juurde katseseadmetele, mis on vajalikud, et kontrollida vastavust igale kinnitatud tüübile; 23.3.3. tagama katsetulemuste registreerimise ning lisatud dokumentide kättesaadavuse haldusasutusega kokkulepitava ajavahemiku vältel; 23.3.4. analüüsima igat liiki katsete tulemusi, et kontrollida ja tagada kiiruspiiriku näitajate vastavust nõuetele, võttes arvesse tööstustoodangu puhul lubatud hälbeid; 23.3.5. tagama, et iga kiiruspiiriku tüübi puhul vastaks vähemalt selle koostismaterjal ja koostamise meetod tüübikinnituse saanud kiiruspiirikule. Vajaduse korral teostatakse käesoleva eeskirja 5. lisa punktis 1 ettenähtud katsed; 23.3.6. tagama, et kui teatud liiki katses ilmneb, et mis tahes näidised või katseeksemplari osad ei vasta nõuetele, valitakse uued näidised ja katset korratakse. Tuleb astuda kõik vajalikud sammud, et taastada asjaomase toodangu nõuetele vastavus.

23.4. Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavaid nõuetele vastavuse kontrollimiseks kasutatavaid meetodeid. 23.4.1. Iga kontrolli puhul tuleb väliskontrollijale esitada katseprotokollid ja andmed tootmise kohta. 23.4.2. Kontrollija võib pisteliselt valida näidiseid katsetamiseks tootja laboris. Näidiste vähima arvu võib kindlaks määrata tootja enda tehtud kontrollimiste tulemuste alusel. 23.4.3. Kui kvaliteedi tase ei osutunud rahuldavaks või ilmnes vajadus kontrollida punkti 23.4.2 alusel tehtud katsete kehtivust, valib kontrollija välja näidised, mis saadetakse tüübikinnituskatsed teinud tehnilisele teenistusele. 23.4.4. Pädev asutus võib teha käesolevas eeskirjas ettenähtud mis tahes katseid. Pädev asutus lubab kontrolle teostada tavaliselt korra kahe aasta jooksul. Kui mõne kõnealuse kontrolli tulemused ei osutu rahuldavaks, peab pädev asutus tagama, et toodangu nõuetele vastavuse võimalikult kiireks taastamiseks astutakse kõik vajalikud sammud.

24. KARISTUSED TOODANGU MITTEVASTAVUSE KORRAL

24.1. Kiiruspiiriku tüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 21 sätestatud nõuded ei ole täidetud.

24.2. Kui käesolevat eeskirja kohaldav 1958. aasta kokkuleppe osaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, saates neile teatise, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 3. lisas esitatud näidisele.

25. TOOTMISE LÕPETAMINE

25.1. Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saanud kiiruspiiriku tüübi tootmise, peab ta sellest teatama tüübikinnituse andnud asutusele. Asjaomase teatise saamisel teatab asutus sellest käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, saates neile teatise, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 3. lisas esitatud näidisele.

26. TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

26.1. Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osalised peavad edastama ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutavate tehniliste teenistuste ja nende haldusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnituse ja kellele tuleb saata vormikohased teatised teistes riikides välja antud tüübikinnituste, tüübikinnituste laiendamise, tüübikinnituste andmisest keeldumise, tüübikinnituste tühistamise või tootmise lõpetamise kohta.









1. LISA

TEATIS

(suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))







Välja andnud asutuse nimi: … … …







sõidukitüübile TÜÜBIKINNITUSE ANDMISE TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMISE TÜÜBIKINNITUSE ANDMISEST KEELDUMISE TÜÜBIKINNITUSE TÜHISTAMISE TOOTMISE LÕPETAMISE

kohta seoses suurima kiiruse piiramisega sõiduki kiirust piirava funktsiooni/kiiruse reguleeritava piiramise funktsiooni abil vastavalt eeskirja nr 89 I osale.







Tüübikinnituse nr … Laienduse nr …

1. Sõiduki kaubanimi või kaubamärk …

2. Sõidukitüüp …

3. Valmistaja nimi ja aadress …

4. Vajaduse korral valmistaja esindaja nimi ja aadress …

5. Sõiduki kiirust piirava funktsiooni/kiiruse reguleeritava piiramise funktsiooni lühikirjeldus …

6. Kiirus või kiiruste vahemik, millele võib määrata piirangu: V = … km/h

7. Sõidukitüübi mootori suurima võimsuse ja tühimassi suhtarv …

8. Sõidukitüübi mootori pöörlemiskiiruse ja sõiduki tippkäigul kiiruse suurim suhtarv …

9. Sõiduk esitati tüübikinnituse saamiseks (kuupäev) …

10. Tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus …

11. Tehnilise teenistuse protokolli väljaandmise kuupäev …

12. Tehnilise teenistuse protokolli number …

13. Tüübikinnitus antud/tüübikinnitust laiendatud/tüübikinnituse andmisest keeldutud/tüübikinnitus tühistatud ()

14. Tüübikinnitusmärgi asukoht sõidukil …

15. Koht …

16. Kuupäev …

17. Allkiri …

18. Teatisele on lisatud tüübikinnituse andnud haldusasutusele esitatud ja taotluse korral kättesaadavate dokumentide loetelu.









2. LISA

TEATIS

(suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))







Välja andnud asutuse nimi: … … …







sõidukitüübile TÜÜBIKINNITUSE ANDMISE TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMISE TÜÜBIKINNITUSE ANDMISEST KEELDUMISE TÜÜBIKINNITUSE TÜHISTAMISE TOOTMISE LÕPETAMISE

kohta seoses eeskirja nr 89 II osa kohaselt tüübikinnituse saanud kiiruspiiriku/reguleeritava kiiruspiiriku paigaldamisega.







Tüübikinnituse nr … Laienduse nr …

1. Sõiduki kaubanimi või kaubamärk …

2. Sõiduk …

3. Valmistaja nimi ja aadress …

4. Vajaduse korral valmistaja esindaja nimi ja aadress …

5. Sõiduki lühikirjeldus seoses selle kiiruspiirikuga/reguleeritava kiiruspiirikuga …

6. Kiiruspiiriku/reguleeritava kiiruspiiriku kaubanimi või kaubamärk ja selle/nende tüübikinnitusnumber/tüübikinnitusnumbrid …

7. Kiirus või kiiruste vahemik, millele võib määrata piirangu …

8. Sõidukitüübi mootori suurima võimsuse ja tühimassi suhtarv …

9. Sõidukitüübi mootori pöörlemiskiiruse ja sõiduki tippkäigul kiiruse suurim suhtarv …

10. Sõiduk esitati tüübikinnituse saamiseks (kuupäev) …

11. Tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus …

12. Tehnilise teenistuse protokolli väljaandmise kuupäev …

13. Tehnilise teenistuse protokolli number …

14. Tüübikinnitus antud/tüübikinnituse andmisest keeldutud/tüübikinnitust laiendatud/tüübikinnitus tühistatud () …

15. Tüübikinnitusmärgi asukoht sõidukil …

16. Koht …

17. Kuupäev …

18. Allkiri …

19. Teatisele on lisatud tüübikinnituse andnud haldusasutusele esitatud ja taotluse korral kättesaadavate dokumentide loetelu.









3. LISA

TEATIS

(suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))







Välja andnud asutuse nimi: … … …







kiiruspiiriku/reguleeritava kiiruspiiriku tüübile TÜÜBIKINNITUSE ANDMISE TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMISE TÜÜBIKINNITUSE ANDMISEST KEELDUMISE TÜÜBIKINNITUSE TÜHISTAMISE TOOTMISE LÕPETAMISE

kohta vastavalt eeskirja nr 89 III osale.







Tüübikinnituse nr … Laienduse nr …

1. Kiiruspiiriku/reguleeritava kiiruspiiriku kaubanimi või kaubamärk …

2. Kiiruspiiriku tüüp …

3. Valmistaja nimi ja aadress …

4. Vajaduse korral valmistaja esindaja nimi ja aadress …

5. Kiiruspiiriku/reguleeritava kiiruspiiriku lühikirjeldus …

6. Sõidukitüüp, millel on kiiruspiirikut/reguleeritavat kiiruspiirikut katsetatud …

7. Katsesõiduki jaoks ettenähtud vahemikku jääv kiirus või kiiruste vahemik, millele võib kiiruspiiriku/reguleeritava kiiruspiiriku seada …

8. Katsesõiduki mootori suurima võimsuse ja tühimassi suhtarv …

9. Katsesõiduki mootori pöörlemiskiiruse ja sõiduki tippkäigul kiiruse suurim suhtarv …

10. Sõidukitüüp/sõidukitüübid, millele võib kiiruspiiriku paigaldada …

11. Ettenähtud vahemikku jääv kiirus või kiiruste vahemik, millele võib piiriku seada sõiduki(te) puhul, millele võib piiriku paigaldada …

12. Mootori suurima võimsuse ja tühimassi suhtarv sõidukitüübi/sõidukitüüpide puhul, millele võib piiriku paigaldada …

13. Mootori pöörlemiskiiruse ja sõiduki tippkäigul kiiruse suurim suhtarv sõidukitüübi puhul, millele võib piiriku paigaldada …

14. Kiiruspiirik esitati tüübikinnituse saamiseks (kuupäev) …

15. Tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus …

16. Tehnilise teenistuse protokolli väljaandmise kuupäev …

17. Tehnilise teenistuse protokolli number …

18. Kiiruspiiriku/reguleeritava kiiruspiiriku tüübikinnitus antud/tüübikinnituse andmisest keeldutud/tüübikinnitust laiendatud/tüübikinnitus tühistatud () …

19. Tüübikinnitusmärgi asukoht sõidukil …

20. Koht …

21. Kuupäev …

22. Allkiri …

23. Teatisele on lisatud tüübikinnituse andnud haldusasutusele esitatud ja taotluse korral kättesaadavate dokumentide loetelu.









4. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE KUJUNDUS

NÄIDIS A

a = 8 mm min

Ülalkujutatud ja kiiruspiirikule/reguleeritavale kiiruspiirikule kinnitatud tüübikinnitusmärk näitab, et kiiruspiirikule/reguleeritavale kiiruspiirikule on antud tüübikinnitus Madalmaades (E4) eeskirja nr 89 kohaselt ning see kannab tüübikinnitusnumbrit 002439. Selle kaks esimest numbrit näitavad, et tüübikinnitus on antud vastavalt eeskirjale nr 89 selle algsel kujul.

NÄIDIS B

a = 8 mm min

Ülalkujutatud ja sõidukile kinnitatud tüübikinnitusmärk näitab, et sõidukile on antud tüübikinnitus Madalmaades (E4) eeskirja nr 89 kohaselt ning see kannab tüübikinnitusnumbrit 002439. Selle kaks esimest numbrit näitavad, et tüübikinnitus on antud vastavalt eeskirjale nr 89 selle algsel kujul. Ristkülikus asuv number ja numbrite vahemik, mille ühikuteks on km/h, näitab seda, millise kiiruseni on sõiduki kiirus piiratud, ( 4 ) ning ettenähtud kiiruste vahemikku, millesse piirang võib jääda.

NÄIDIS C

a = 8 mm

Ülalkujutatud ja sõidukile kinnitatud tüübikinnitusmärk näitab, et sõidukile on antud tüübikinnitus Madalmaades (E4) eeskirjade nr 89 ja 31 kohaselt ( 5 ). Tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit näitavad, et vastavate tüübikinnituste andmise ajal hõlmas eeskiri nr 31 muudatuste seeriat 01 ning eeskiri nr 89 oli oma algsel kujul. Ristkülikus asuv number ja numbrite vahemik, mille ühikuteks on km/h, näitab seda, millise kiiruseni on sõiduki kiirus piiratud, ning ettenähtud kiiruste vahemikku, millesse piirang võib jääda.









5. LISA

KATSETAMINE JA TALITLUSELE ESITATAVAD NÕUDED

1. KIIRUSE PIIRAMISE KATSED

Tüübikinnitustaotluse esitaja soovil tehakse katsed kas punkti 1.1, 1.2 või 1.3 kohaselt.

1.1. MÕÕTMISED KATSERAJAL

1.1.1. Sõiduki ettevalmistamine

1.1.1.1. Olenevalt vajadusest tuleb tehnilisele teenistusele esitada kas tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüübile vastav sõiduk või kiiruspiiriku/reguleeritava kiiruspiiriku tüübile vastav kiiruspiirik/reguleeritav kiiruspiirik.

1.1.1.2. Katsetatava sõiduki mootori, eriti kütusetoite (karburaatori või sissepritseseadme) seadistused peavad vastama sõiduki valmistaja tehnilistele nõuetele.

1.1.1.3. Sõidukile peavad olema paigaldatud rehvid ja nende rõhk peab vastama sõiduki valmistaja poolt kindlaksmääratud rõhule.

1.1.1.4. Sõiduki mass peab vastama tootja nimetatud tühimassile.

1.1.2. Katseraja omadused

1.1.2.1. Katseraja pind peab võimaldama hoida ühtlast kiirust ja sellel ei tohi olla ebatasasusi. Kalle ei tohi ületada 2 % ja see ei tohi kõikuda rohkem kui 1 %, võtmata arvesse äravoolukumerusi.

1.1.2.2. Katserajal ei tohi olla seisvat vett, lund ega jääd.

1.1.3. Ilmastikuolud

1.1.3.1 Vähemalt 1 meetri kõrgusel maapinnast mõõdetud keskmine tuulekiirus ei tohi ületada 6 m/s, puhangute puhul 10 m/s.

1.1.4. Kiirenduskatse meetod: (vaata allpool esitatud joonist)

1.1.4.1. Määratud kiirusest 10 km/h väiksema kiirusega sõitvat sõidukit kiirendatakse suurimal võimalikul määral, vajutades gaasipedaali alumisse piirasendisse. Pärast kiiruse stabiliseerumist hoitakse gaasipedaali alumises piirasendis vähemalt 30 sekundit. Kiiruse ja aja kõvera määramiseks registreeritakse katse käigus ning sõltuvalt vajadusest kas kiiruse piiramise funktsiooni/kiiruse reguleeritava piiramise funktsiooni või kiiruspiiriku/reguleeritava kiiruspiiriku töö käigus sõiduki hetkekiirus. Kiirust mõõdetakse täpsusega ±1 %. Aega tuleb mõõta vähemalt 0,1 s täpsusega.

1.1.4.2. Katse loetakse läbituks, kui täidetud on järgmised tingimused: 1.1.4.2.1. Sõiduki saavutatud stabiliseeritud kiirus Vstab ei tohi ületada määratud kiirust Vset (Vstab ≤ Vset). Hälve Vset väärtusest võib olla aga 5 % või 5 km/h, olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem. 1.1.4.2.2. Pärast stabiliseeritud kiiruse esmakordset saavutamist: 1.1.4.2.2.1. ei tohi Vmax ületada Vstab rohkem kui 5 %; 1.1.4.2.2.2. ei tohi 0,1 s ületava ajavahemiku jooksul mõõdetud kiirus muutuda kiiremini kui 0,5 m/s2; 1.1.4.2.2.3. tuleb stabiliseeritud kiirusele punktis 1.1.4.2.3 esitatud tingimused täita 10 s jooksul pärast stabiliseeritud kiiruse Vstab esmakordset saavutamist. 1.1.4.2.3. Stabiilse kiiruse saavutamisel: 1.1.4.2.3.1. ei tohi kiirus erineda väärtusest Vstab rohkem kui 4 % või 2 km/h, olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem; 1.1.4.2.3.2. ei tohi 0,1 s ületava ajavahemiku jooksul mõõdetud kiirus muutuda kiiremini kui 0,2 m/s2; 1.1.4.2.3.3. Vstab on keskmine kiirus, mis arvutatakse ajavahemiku kohta, mis algab 10 s pärast stabiliseeritud kiiruse Vstab esmakordset saavutamist ja kestab vähemalt 20 s. 1.1.4.2.4. Kiirenduskatsed tehakse ja katse läbimise kriteeriume kontrollitakse iga jõuülekandearvu puhul, mis võimaldab ettenähtud piirkiirust ületada. Vmax on suurim kiirus, mille sõiduk saavutab kõveral kujutatud ajavahemikust esimese poole möödudes.

1.1.5. Püsikiiruskatse

1.1.5.1. Sõidukit kiirendatakse täiskiirendusel püsikiiruseni ja saavutatud kiirust säilitatakse vähemalt 400 meetri pikkusel lõigul katse tingimusi muutmata. Kõnealuse katse põhjal määratakse sõiduki keskmine kiirus. Seejärel korratakse sõiduki keskmise kiiruse mõõtmist sama katse abil ja samal viisil, kuid juhtides sõidukit vastassuunas. Kogu katse stabiliseerimiskiirus on kõnealusel katseraja lõigul edasi- ja tagasisuunas tehtud sõitudel mõõdetud kahe keskmise kiiruse keskmine väärtus. Kogu katset koos stabiliseerimiskiiruse arvutamisega korratakse viis korda. Kiirust mõõdetakse täpsusega ±1 %, aja mõõtmise täpsus on 0,1 s.

1.1.5.2. Püsikiiruskatse on läbitud edukalt, kui täidetud on järgmised tingimused: 1.1.5.2.1. ühelgi katsesõidul ei tohi Vstab ületada Vset väärtust. Lubatud on aga 5 % või 5 km/h hälve Vset väärtusest, olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem; 1.1.5.2.2. katsetes saadud stabiliseerimiskiiruste vaheline erinevus ei tohi ületada 3 km/h; 1.1.5.2.3. püsikiiruskatse tehakse ja katse läbimise kriteeriume kontrollitakse iga jõuülekandearvu puhul, mis teoreetiliselt võimaldab ettenähtud piirkiirust ületada.

1.2. KATSED ŠASSIIDÜNAMOMEETRIL

1.2.1. Šassiidünamomeetri näitajad

Sõiduki massi taandatud inertsmoment reprodutseeritakse šassiidünamomeetril täpsusega ±10 %. Sõiduki kiirust mõõdetakse täpsusega ±1 %. Aja mõõtmise täpsus on 0,1 s.

1.2.2. Kiirenduskatse meetod

1.2.2.1. Katse kestel šassiidünamomeetri piduril neelduv võimsus seadistakse nii, et see vastaks sõiduki kulgliikumise takistusele katsekiirusel (katsekiirustel). Selle võimsuse saab määrata arvutuste teel ja see reguleeritakse välja täpsusega ±10 %. Tüübikinnituse taotleja ettepanekul ja pädeva asutuse nõusolekul võib neelduva võimsuse reguleerida ka väärtusele 0,4 Pmax (Pmax on mootori suurim võimsus). Määratud kiirusest Vset 10 km/h võrra väiksema kiirusega liikuvat sõidukit kiirendatakse mootori suurimal võimsusel, surudes gaasipedaali alumisse piirasendisse. Pärast kiiruse stabiliseerumist hoitakse gaasipedaali alumises piirasendis vähemalt 20 sekundit. Kiiruse ja aja kõvera määramiseks registreeritakse katse käigus kas kiirust piirava funktsiooni/kiiruse reguleeritava piiramise funktsiooni rakendumisel või kiiruspiiriku/reguleeritava kiiruspiiriku töö käigus sõiduki hetkekiirus.

1.2.2.2. Kõnealune katse on läbitud edukalt, kui täidetud on punkti 1.1.4.2 ja selle alapunktide tingimused.

1.2.3. Püsikiiruskatse meetod

1.2.3.1. Sõiduk paigaldatakse šassiidünamomeetrile. Kui šassiidünamomeetril neelduv võimsus langeb võimsuse maksimumväärtusest Pmax väärtuseni 0,2 Pmax, peab katse selle läbimiseks vastama järgmistele kriteeriumidele. Sõiduki kiirus tuleb registreerida terves eespool kindlaksmääratud võimsusevahemiku ulatuses. Sõiduki maksimumkiirus määratakse selles vahemikus. Eespool kirjeldatud katset ja registreerimist tuleb korrata viis korda.

1.2.3.2. Kõnealused katsed on läbitud edukalt, kui täidetud on punkti 1.1.5.2 ja selle alapunktide tingimused.

1.3. KATSETAMINE MOOTORI KATSESTENDIL

Seda katseprotseduuri võib kasutada üksnes juhul, kui taotleja suudab tehnilisele teenistusele rahuldavalt tõendada, et see meetod on samaväärne katserajal tehtavate mõõtmistega.

2. KESTVUSKATSE

Kiirust piiravat funktsiooni/kiiruse reguleeritava piiramise funktsiooni või kiiruspiirikut/reguleeritavat kiiruspiirikut katsetatakse kestvuskatse teel allpool kehtestatud korra kohaselt. Kõnealuse katse võib aga jätta tegemata, kui taotleja tõendab vastupidavust kõnealustele mõjudele.

2.1 Kiiruspiirik/reguleeritav kiiruspiirik sooritab töötsüklid katsestendil, mis simuleerib kiiruspiiriku/reguleeritava kiiruspiiriku asendit ja liikumist sõidukil.

2.2 Töötsükli sooritamiseks kasutatakse valmistaja poolt lisatud juhtimisseadet. Töötsükli joonis on järgmine: t0 – tj, t2 – t3, t4 – t5, t6 – t7: rakendamisaeg t1 – t2 = 2 sekundit t3 – t4 = 1 sekund t5 – t6 = 2 sekundit t7 – t8 = 1 sekund Allpool on kindlaks määratud viis katserežiimi. Tüübikinnituse saamiseks esitatud kiiruspiiriku/reguleeritava kiiruspiiriku tüübile vastavaid näidiseid katsetatakse järgmises tabelis esitatud katserežiimidel:



Esimene kiiruspiirik/reguleeritav kiiruspiirik Teine kiiruspiirik/reguleeritav kiiruspiirik Kolmas kiiruspiirik/reguleeritav kiiruspiirik Neljas kiiruspiirik/reguleeritav kiiruspiirik Režiim 1 X Režiim 2 X Režiim 3 X Režiim 4 X Režiim 5 X 2.2.1. Režiim 1: katsed välistemperatuuril (20 °C ± 2 °C) Töötsüklite arv: 50 000 2.2.2. Režiim 2: katsed kõrgetel temperatuuridel 2.2.2.1. Elektroonilised koostisosad Koostisosi katsetatakse kliimakambris. Kogu katse kestel hoitakse temperatuuri 65 °C ± 5 °C. Töötsüklite arv: 12 500 . 2.2.2.2. Mehaanilised koostisosad Koostisosi katsetatakse kliimakambris. Kogu katse kestel hoitakse temperatuuri 100 °C ± 5 °C. Töötsüklite arv: 12 500 . 2.2.3. Režiim 3: katsed madalatel temperatuuridel Kogu katse kestel hoitakse 2. režiimi puhul kasutatavas kliimakambris temperatuuri 20 °C ± 5 °C. Töötsüklite arv: 12 500 . 2.2.4. Režiim 4: katsed soolatatud keskkonnas. (Tehakse ainult nende koostisosadega, mis puutuvad kokku väliskeskkonnaga maanteel.) Seadet katsetatakse soolatatud keskkonnaga kliimakambris. Naatriumkloriidi kontsentratsioon on 5 % ja kliimakambri sisetemperatuur 35 °C ± 2 °C. Töötsüklite arv: 12 500 . 2.2.5. Režiim 5: vibratsioonikatse 2.2.5.1. Kiiruspiirik/reguleeritav kiiruspiirik paigaldatakse katsestendile samal viisil nagu sõidukile. 2.2.5.2. Sinusoidaalset võnkumist rakendatakse kõigil kolmel tasandil; logaritmiline sageduslaotus: 1 oktaav minutis; 2.2.5.2.1. Esimene katse: sagedusvahemik 10-24 Hz, amplituud ±2 mm. 2.2.5.2.2. Teine katse: šassiile või kabiini paigaldatud koostisosade puhul on sagedusvahemik 24–1 000 Hz, sisendväärtus 2,5 g. Mootorile paigaldatud koostisosade puhul on sisendväärtus 5 g.

2.3. KESTVUSKATSE LÄBIMISE KRITEERIUM 2.3.1. Kestvuskatse lõpus ei tohi kiiruspiiriku töös seoses määratud kiirusega esineda mingeid muutusi. 2.3.2. Juhul kui mõne kestvuskatse käigus kiiruspiirik siiski puruneb, võib kõnealuse kestvuskatse tegemiseks esitada valmistaja taotlusel teise kiiruspiiriku.









6. LISA

REGULEERITAVATE KIIRUSPIIRIKUTE KATSETAMINE JA NENDE TALITLUSELE ESITATAVAD NÕUDED

1. KIIRUSE REGULEERITAVA PIIRAMISE SÜSTEEMI KATSETAMINE

1.1. Sõiduki ettevalmistamine

1.1.1. Olenevalt vajadusest tuleb tehnilisele teenistusele esitada kas tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüübile vastav sõiduk või reguleeritava kiiruspiiriku tüübile vastav reguleeritav kiiruspiirik. 1.1.1.1. Kui tüübikinnitus antakse reguleeritavale kiiruspiirikule, tuleb see tootjal paigaldada sõidukile, mis vastab kiiruspiiriku paigaldamiseks ette nähtud tüübile.

1.1.2. Katsetatava sõiduki mootori, eriti kütusetoite (karburaatori või sissepritseseadme) seadistused peavad vastama sõiduki valmistaja tehnilistele nõuetele.

1.1.3. Sõidukile peavad olema paigaldatud rehvid ja nende rõhk peab vastama sõiduki valmistaja poolt kindlaksmääratud rõhule.

1.1.4. Sõiduki mass peab vastama tootja nimetatud tühimassile.

1.2. Katseraja omadused

1.2.1. Katseraja pind peab võimaldama hoida ühtlast kiirust ja sellel ei tohi olla ebatasasusi. Kalle ei tohi ületada 2 %.

1.2.2. Katserajal ei tohi olla seisvat vett, lund ega jääd.

1.3. Ilmastikuolud

1.3.1. Vähemalt 1 meetri kõrgusel maapinnast mõõdetud keskmine tuulekiirus ei tohi ületada 6 m/s, puhangute puhul 10 m/s.

1.4. Katse juhi teavitamisega Vadj ületamisest

1.4.1. Vadj ületamiseks vajalik teatav toiming (nagu on nimetatud punktides 5.2.5.4.1 ja 21.2.5.4.1) tehakse siis, kui sõiduki kiirus on 10 km/h väiksem kui Vadj.

1.4.2. Sõidukit kiirendatakse kiiruseni, mis on vähemalt 10 km/h suurem kui Vadj.

1.4.3. Sellist kiirust säilitatakse vähemalt 30 sekundit.

1.4.4. Katse käigus registreeritakse sõiduki hetkekiirus ning mõõdetakse ±1 % täpsusega.

1.4.5. Katse on läbitud edukalt, kui täidetud on järgmised tingimused: 1.4.5.1. kui sõiduki tegelik kiirus ületab Vadj rohkem kui 3 km/h, annab sellest juhile teada hoiatussignaal; 1.4.5.2. juhti teavitatakse kogu selle aja vältel, mil Vadj ületatakse rohkem kui 3 km/h.

1.5. Kiiruse reguleeritava piiramise funktsiooni/reguleeritava kiiruspiiriku katsetamine.

1.5.1. Lülitades kiiruse piiramise reguleeritava funktsiooni/reguleeritava kiiruspiiriku välja, mõõdab tehniline teenistus antud katsekiiruse jaoks valitud kõikide ülekandearvude juures jõu, mida on vaja rakendada gaasipedaalile, et säilitada Vadj ja kiirust (Vadj*), mis on 20 % või 20 km/h võrra (olenevalt sellest, kumb on suurem) suurem kui Vadj.

1.5.2. Lülitades kiiruse piiramise reguleeritava funktsiooni/reguleeritava kiiruspiiriku sisse ja määrates sellel Vadj, juhitakse sõidukit kiirusel, mis on 10 km/h väiksem kui Vadj. Seejärel kiirendatakse sõidukit Vadj saavutamiseks, suurendades 1 s ± 0,2 s jooksul gaasipedaalile rakendatavat jõudu. Pärast sõiduki kiiruse stabiliseerumist jätkatakse selle jõu rakendamist veel vähemalt 30 sekundit.

1.5.3. Kiiruse ja aja kõvera määramiseks registreeritakse katse käigus ja vajaduse korral kas kiiruse reguleeritava piiramise funktsiooni rakendumisel või reguleeritava kiiruspiiriku töö käigus sõiduki hetkekiirus. Kiirust tuleb mõõta täpsusega ±1 %. Aega tuleb mõõta täpsusega kuni 0,1 s.

1.5.4. Katse on läbitud edukalt, kui täidetud on järgmised tingimused: 1.5.4.1. Sõiduki saavutatud stabiliseeritud kiirus (Vstab) ei tohi ületada Vadj rohkem kui 3 km/h. 1.5.4.1.1. Pärast Vstab esmakordset saavutamist: 1.5.4.1.1.1. ei tohi Vmax ületada Vstab rohkem kui 5 %; 1.5.4.1.1.2. ei tohi 0,1 s ületava ajavahemiku jooksul mõõdetud kiirus muutuda kiiremini kui 0,5 m/s2; ▼M1 1.5.4.1.1.3. tuleb stabiliseeritud kiirusele punktis 1.5.4.1.2 esitatud tingimused täita 10 s jooksul pärast Vstab esmakordset saavutamist. ▼B 1.5.4.1.2. Stabiilse reguleeritud kiiruse saavutamisel: ▼M1 1.5.4.1.2.1. ei tohi kiirus erineda stabiliseeritud kiirusest Vstab enam kui 3 km/h; ▼B 1.5.4.1.2.2. ei tohi 0,1 s ületava ajavahemiku jooksul mõõdetud kiirus muutuda kiiremini kui 0,2 m/s2; 1.5.4.1.2.3. Vstab on keskmine kiirus, mis arvutatakse ajavahemiku kohta, mis algab 10 s pärast stabiliseeritud kiiruse Vstab esmakordset saavutamist ja kestab vähemalt 20 s. 1.5.4.1.3. Kiirenduskatsed tehakse ja katse läbimise kriteeriume kontrollitakse iga jõuülekandearvu puhul, mis võimaldab teoreetiliselt Vadj saavutada.