02019R0631 — ET — 01.03.2021 — 004.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2019/631, 17. aprill 2019, millega kehtestatakse uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite CO2-heite normid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 443/2009 ja (EL) nr 510/2011 (uuesti sõnastatud) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 111 25.4.2019, lk 13)

Muudetud:









▼B

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2019/631,

17. aprill 2019,

millega kehtestatakse uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite CO2-heite normid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 443/2009 ja (EL) nr 510/2011

(uuesti sõnastatud)

(EMPs kohaldatav tekst)







Artikkel 1

Reguleerimisese ja eesmärgid

1. Käesoleva määrusega kehtestatakse uute sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite CO 2 -heite normid, et aidata saavutada määruses (EL) 2018/842 sätestatud liidu eesmärki vähendada oma kasvuhoonegaaside heidet ja Pariisi kokkuleppe eesmärke ning tagada siseturu nõuetekohane toimimine.

2. Käesoleva määrusega kehtestatakse alates 1. jaanuarist 2020 liidus registreeritud uute sõiduautode ELi sõidukipargi keskmise CO 2 -heite sihttase 95 g/km ja liidus registreeritud uute väikeste tarbesõidukite ELi sõidukipargi keskmise CO 2 -heite sihttase 147 g/km; sihttasemeid mõõdetakse 31. detsembrini 2020 kooskõlas määrusega (EÜ) nr 692/2008 ning rakendusmäärustega (EL) 2017/1152 ja (EL) 2017/1153 ning alates 1. jaanuarist 2021 kooskõlas määrusega (EL) 2017/1151.

3. Komisjoni 7. veebruari 2007. aasta teatises „Sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite süsinikdioksiidiheidete vähendamist käsitleva ühenduse strateegia läbivaatamise tulemused“ osutatud liidu tervikliku lähenemisviisi raames täiendatakse käesolevat määrust kuni 31. detsembrini 2024 lisameetmetega, mille abil vähendatakse CO 2 -heidet 10 g/km võrra.

4. Alates 1. jaanuarist 2025 kehtivad ELi sõidukipargi suhtes järgmised sihttasemed: a) ELi uute sõiduautode pargi keskmise heite sihttase võrdub I lisa A osa punkti 6.1.1 kohase 2021. aasta sihttasemega, mida on vähendatud 15 %; b) ELi uute väikeste tarbesõidukite pargi keskmise heite sihttase võrdub I lisa B osa punkti 6.1.1 kohase 2021. aasta sihttasemega, mida on vähendatud 15 %.

5. Alates 1. jaanuarist 2030 kehtivad järgmised ELi sõidukipargi heite sihttasemed: a) ELi uute sõiduautode sõidukipargi keskmise heite sihttase võrdub I lisa A osa punkti 6.1.2 kohase 2021. aasta sihttasemega, mida on vähendatud 37,5 %; b) ELi uute väikeste tarbesõidukite sõidukipargi keskmise heite sihttase võrdub I lisa B osa punkti 6.1.2 kohase 2021. aasta sihttasemega, mida on vähendatud 31 %.

6. Alates 1. jaanuarist 2025 on heiteta ja vähese heitega sõidukite võrdlusnäitaja 15 % registreeritud uute sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite sõidukiparkidest ning seda näitajat kohaldatakse I lisa vastavalt A või B osa punkti 6.3 kohaselt.

7. Alates 1. jaanuarist 2030 kohaldatakse I lisa vastavalt A või B osa punkti 6.3 kohaselt järgmiseid heiteta ja vähese heitega sõidukite võrdlusnäitajaid: a) võrdlusnäitaja 35 % uute sõiduautode pargist ja b) võrdlusnäitaja 30 % uute väikeste tarbesõidukite pargist.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1. Käesolevat määrust kohaldatakse järgmiste mootorsõidukite suhtes: a) direktiivi 2007/46/EÜ II lisas määratletud M1-kategooria mootorsõidukid („sõiduautod“), mis registreeritakse liidus esmakordselt ja mida ei ole varem registreeritud väljaspool liitu („uued sõiduautod“); b) direktiivi 2007/46/EÜ II lisas määratletud N1-kategooria mootorsõidukid (tuletatud massiga kuni 2 610 kg) ja sellised N1-kategooria mootorsõidukid, millele tüübikinnitus on laiendatud määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 2 lõike 2 kohaselt („väikesed tarbesõidukid“), ning mis registreeritakse liidus esmakordselt ja mida ei ole varem väljaspool liitu registreeritud („uued väikesed tarbesõidukid“). N-kategooria heiteta mootorsõidukid tuletatud massiga vastavalt üle 2 610 kg või üle 2 840 kg loetakse alates 1. jaanuarist 2025 käesoleva määruse mõistes ja ilma et see piiraks direktiivi 2007/46/EÜ ja määruse (EÜ) nr 715/2007 kohaldamist, väikesteks tarbesõidukiteks, mis kuuluvad käesoleva määruse kohaldamisalasse, juhul kui nende tuletatud mass ületab piirmäära üksnes energiasalvestussüsteemi massi tõttu.

2. Arvesse ei võeta eelnevat registreerimist väljaspool liitu, mis on toimunud vähem kui kolm kuud enne liidus registreerimist.

3. Käesolevat määrust ei kohaldata direktiivi 2007/46/EÜ II lisa A osa punktis 5 määratletud eriotstarbeliste sõidukite suhtes.

4. Artiklit 4, artikli 7 lõike 4 punkte b ja c, artiklit 8 ja artikli 9 lõike 1 punkte a ja c ei kohaldata selliste tootja suhtes, kes on koos kõigi endaga seotud ettevõtjatega tootnud alla 1 000 liidus eelmisel kalendriaastal registreeritud uue sõiduauto või uue väikese tarbesõiduki, välja arvatud juhul, kui tootja on seda taotlenud ja talle on tehtud artiklis 10 sätestatud erand.

Artikkel 3

Mõisted

1. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „keskmine CO2-eriheide“ – tootja puhul kõigi tootja toodetud uute sõiduautode või uute väikeste tarbesõidukite CO2-eriheite keskmine; b) „vastavustunnistus“ – direktiivi 2007/46/EÜ artiklis 18 osutatud vastavustunnistus; c) „komplekteeritud sõiduk“ – väike tarbesõiduk, millele antakse tüübikinnitus pärast mitmeastmelise tüübikinnitusmenetluse lõpuleviimist kooskõlas direktiiviga 2007/46/EÜ; d) „komplektne sõiduk“ – väike tarbesõiduk, mida ei ole vaja komplekteerida, et täita direktiivi 2007/46/EÜ asjakohaseid tehnilisi nõudeid; e) „baassõiduk“ – väike tarbesõiduk, mida kasutatakse mitmeastmelise tüübikinnitusmenetluse algetapil; f) „tootja“ – isik või asutus, kes kooskõlas direktiiviga 2007/46/EÜ vastutab tüübikinnitusasutuse ees kõigi EÜ tüübikinnitusmenetluse aspektide eest ning toodangu vastavuse tagamise eest; g) „töökorras sõiduki mass“ või „M“ – vastavustunnistusel esitatud ning direktiivi 2007/46/EÜ I lisa punktis 2.6 määratletud töökorras sõiduauto või väikese tarbesõiduki mass koos kerega; h) „CO2-eriheide“ – sõiduauto või väikese tarbesõiduki CO2-heide, mida mõõdetakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 715/2007 ja selle rakendusmäärustele ning mis kantakse sõiduki vastavustunnistusele kui CO2-heitkogus (kombineeritult). Selliste sõiduautode või väikeste tarbesõidukite puhul, mille tüüp ei ole määruse (EÜ) nr 715/2007 kohaselt kinnitatud, tähendab CO2-eriheide sellist määruse (EÜ) nr 715/2007 kohaselt mõõdetud CO2-eriheidet, mida mõõdetakse kuni 31. detsembrini 2020 määruses (EÜ) nr 692/2008 sätestatud mõõtmismenetluse ning alates 1. jaanuarist 2021 määruses (EL) 2017/1151 sätestatud mõõtmismenetluse kohaselt või komisjoni kehtestatud selliste sõidukite CO2-eriheite määramise menetluste kohaselt; i) „sõiduki katteala“ – keskmine rööbe korda teljevahe, nagu need on kantud vastavustunnistusele ja määratletud direktiivi 2007/46/EÜ I lisa punktides 2.1 ja 2.3; j) „eriheite sihttase“ – tootja puhul aasta sihttase, mis määratakse kindlaks vastavalt I lisale või, kui tootja suhtes kohaldatakse artiklis 10 sätestatud erandit, kõnealuse erandi kohaselt kindlaksmääratud eriheite sihttase; k) „ELi sõidukipargi heite sihttase“ – kõigi uute sõiduautode või kõigi uute väikeste tarbesõidukite CO2-eriheidete keskmine, mis tuleb teataval ajavahemikul saavutada; l) „katsemass“ või „TM“ – sõiduauto või väikese tarbesõiduki katsemass, nagu see on märgitud vastavustunnistusel ja määratletud määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa punktis 3.2.25; m) „heiteta või vähese heitega sõiduk“ – sõiduauto või väike tarbesõiduk, mille summutist tuleva, määruse (EL) 2017/1151 kohaselt määratud CO2-heite kogus on 0–50 g/km; n) „kandevõime“ – direktiivi 2007/46/EÜ II lisa kohase täismassi ja sõiduki massi vahe.

2. Käesoleva määruse kohaldamisel on „seotud tootjate rühm“ tootja ja temaga seotud ettevõtjad. Tootjaga seotud ettevõtjad on: a) ettevõtjad, kelle puhul tootjal on otseselt või kaudselt: i) õigus kasutada üle poole häältest või ii) õigus nimetada ametisse rohkem kui pooled nõukogu, juhatuse või ettevõtjat seadusjärgselt esindava organi liikmed või iii) õigus juhtida ettevõtja tegevust; b) ettevõtjad, kellel otseselt või kaudselt on tootja suhtes punktis a osutatud õigused või volitused; c) ettevõtjad, kelle suhtes punktis b osutatud ettevõtjal on otseselt või kaudselt punktis a osutatud õigused või volitused; d) ettevõtjad, kelle suhtes tootjal koos ühe või mitme punktis a, b või c osutatud ettevõtjaga või kahel või enamal kõnealustes punktides osutatud ettevõtjal ühiselt on punktis a osutatud õigused või volitused; e) ettevõtjad, kelle puhul punktis a osutatud õigused või volitused kuuluvad ühiselt tootjale või ühele või mitmele punktides a–d osutatud temaga seotud ettevõtjale ja ühele või mitmele kolmandale isikule.

Artikkel 4

Eriheite sihttasemed

1. Tootja tagab, et tema keskmine CO2-eriheide ei ületa järgmisi eriheite sihttasemeid: a) kalendriaastal 2020 eriheite sihttaset, mis on kindlaks määratud vastavalt I lisa A osa punktidele 1 ja 2 sõiduautode jaoks ning vastavalt I lisa B osa punktidele 1 ja 2 väikeste tarbesõidukite jaoks, või kui tootja suhtes on tehtud artikli 10 kohane erand, vastavalt erandile; b) ühelgi kalendriaastal ajavahemikus 2021–2024 eriheite sihttaset, mis on kindlaks määratud vastavalt I lisa A või B osa punktidele 3 ja 4, nagu on asjakohane, või, kui tootja suhtes on tehtud artikli 10 kohane erand, vastavalt erandile ja I lisa A või B osa punktile 5; c) ei ületa alates 2025. aastast mitte ühelgi kalendriaastal I lisa A või B osa punkti 6.3 kohaseid eriheite sihttasemeid, või, kui tootja suhtes on tehtud artikli 10 kohane erand, vastavalt erandile.

2. Kui väikeste tarbesõidukite kohta ei ole komplekteeritud sõiduki CO 2 -eriheite andmed kättesaadavad, kasutab baassõiduki tootja keskmise CO 2 -eriheite määramiseks baassõiduki CO 2 -eriheidet.

3. Tootja keskmise CO2-eriheite määramisel võetakse arvesse tootja uute, kõnealusel aastal registreeritud sõiduautode osakaalu järgmiselt: — 2020. aastal 95 %, — alates 2021. aastast 100 %.

Artikkel 5

Erisoodustused

Keskmise CO2-eriheite arvutamisel loetakse iga uus sõiduauto, mille CO2-eriheide on alla 50 g CO2/km:

— 2020. aastal kaheks sõiduautoks,

— 2021. aastal 1,67 sõiduautoks,

— 2022. aastal 1,33 sõiduautoks,

— alates 2023. aastast üheks sõiduautoks,

vastavalt registreerimise aastale ajavahemikul 2020–2022 ja võttes arvesse iga tootja CO2-eriheite ülempiiri 7,5 g/km kõnealusel ajavahemikul, mis arvutatakse kooskõlas rakendusmääruse (EL) 2017/1153 artikliga 5.

Artikkel 6

Heiteühenduse moodustamine

1. Tootjad, kelle suhtes ei kohaldata artikli 10 kohast erandit, võivad artikli 4 kohaste kohustuste täitmiseks moodustada heiteühenduse.

2. Heiteühenduse moodustamise lepingu võib sõlmida üheks või mitmeks kalendriaastaks, tingimusel et lepingu kogukestus ei ületa viit kalendriaastat ja et lepingu peab sõlmima hiljemalt 31. detsembriks esimesel sellisel kalendriaastal, mil heitkogused ühendatakse. Tootjad, kes soovivad moodustada heiteühenduse, esitavad komisjonile järgmise teabe: a) heiteühenduses osalevad tootjad; b) heiteühenduse juhatajaks määratud tootja, kes on heiteühenduse kontaktisik ja kes vastutab heiteühenduse suhtes artikli 8 kohaselt kohaldatava ülemäärase heite maksu maksmise eest; c) tõendid selle kohta, et heiteühenduse juhataja on suuteline täitma punktis b nimetatud kohustusi; d) heiteühendusega hõlmatud M1- või N1-kategooria sõidukitena registreeritud sõidukite kategooria.

3. Kui heiteühenduse juhataja ei täida kohustust maksta kooskõlas artikliga 8 heiteühenduse suhtes kohaldatud ülemäärase heite maksu, teavitab komisjon sellest tootjaid.

4. Heiteühenduse moodustanud tootjad teavitavad komisjoni ühiselt heiteühenduse juhataja või tema finantsseisundi muutusest niivõrd, kuivõrd see võib mõjutada heiteühenduse suutlikkust maksta tema suhtes kooskõlas artikliga 8 kohaldatud ülemäärase heite maksu, ning teatavad komisjonile heiteühenduse liikmete muutusest või heiteühenduse likvideerimisest.

5. Tootjad võivad moodustada heiteühenduse tingimusel, et nende lepingud on kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklitega 101 ja 102 ning et nad võimaldavad igal tootjal, kes soovib saada heiteühenduse liikmeks, selles osaleda avatud, selgel ja mittediskrimineerival viisil ja majanduslikult mõistlikel tingimustel. Ilma et see piiraks liidu konkurentsieeskirjade üldist kohaldamist selliste heiteühenduste suhtes, peavad kõik heiteühenduse liikmed välistama mis tahes andme- ja teabevahetuse heiteühenduse raames, välja arvatud järgmine teave: a) keskmine CO2-eriheide; b) CO2-eriheite sihttase; c) registreeritud sõidukite koguarv.

6. Lõiget 5 ei kohaldata, kui kõik heiteühendusse kuuluvad tootjad moodustavad osa samast seotud tootjate rühmast.

7. Tootjaid, kes osalevad heiteühenduses, mille kohta on komisjonile esitatud teave, käsitatakse artikli 4 kohaste kohustuste täitmisel ühe tootjana, välja arvatud käesoleva artikli lõike 3 kohase teavitamise puhul. Seire ja aruandluse andmed üksikute tootjate ja heiteühenduste kohta talletatakse, neist teavitatakse ja need tehakse kättesaadavaks artikli 7 lõikes 4 osutatud keskregistris.

8. Komisjon võib rakendusaktidega kindlaks määrata käesoleva artikli lõike 5 kohaselt loodud heiteühenduse suhtes kohaldatavad üksikasjalikud tingimused. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 7

Keskmise heite seire ja sellekohane aruandlus

1. Igal kalendriaastal registreerivad liikmesriigid andmed oma territooriumil registreeritud iga uue sõiduauto ja iga uue väikese tarbesõiduki kohta vastavalt käesoleva määruse II ja III lisa A osale. Nimetatud andmed tehakse kättesaadavaks tootjatele ja nende määratud importijatele või esindajatele igas liikmesriigis. Liikmesriigid teevad kõik endast oleneva, tagada, et aruandvate asutuste tegevus on läbipaistev. Iga liikmesriik tagab, et sõiduautode, mille tüüp ei ole kinnitatud määruse (EÜ) nr 715/2007 kohaselt, CO 2 -eriheide mõõdetakse ja kantakse vastavustunnistusele.

2. Iga aasta 28. veebruariks teeb iga liikmesriik eelneva kalendriaasta kohta kindlaks II ja III lisa A osas loetletud andmed ja esitab need komisjonile. Andmed edastatakse II lisa B osas ja III lisa C osas esitatud vormi kohaselt.

3. Komisjoni taotluse korral edastavad liikmesriigid lisaks kõik lõike 1 kohaselt kogutud andmed.

4. Komisjon peab liikmesriikide poolt käesoleva artikli kohaselt edastatud andmete keskregistrit ning arvutab iga aasta 30. juuniks iga tootja kohta a) esialgse keskmise CO2-eriheite eelmisel kalendriaastal; b) esialgse eriheite sihttaseme eelmisel kalendriaastal; c) esialgse vahe tootja eelmise kalendriaasta keskmise CO2-eriheite ja kõnealuse aasta eriheite sihttaseme vahel.

Komisjon teavitab iga tootjat oma esialgsetest arvutustest nimetatud tootja kohta. Teade sisaldab andmeid uute registreeritud sõiduautode ja uute registreeritud väikeste tarbesõidukite kohta liikmesriikide kaupa ja nende CO2-eriheite kohta.

Register on avalik.

5. Kolme kuu jooksul pärast seda, kui tootjat on lõike 4 kohaselt teavitatud esialgsetest arvutustest, võib tootja teavitada komisjoni vigadest andmetes, märkides ära, millist liikmesriiki käsitlevates andmetes tema arvates viga esineb.

Komisjon vaatab tootjatelt saadud teated läbi ning hiljemalt 31. oktoobriks kas kinnitab lõike 4 kohaste esialgsete arvutuste tulemused või muudab neid.

6. Liikmesriigid nimetavad seireandmete kogumiseks ja edastamiseks vastavalt käesolevale määrusele pädeva asutuse ning teatavad sellest komisjonile.

Nimetatud pädevad asutused peavad tagama, et komisjonile esitatakse täpsed ja täielikud andmed, ning määravad kontaktpunkti, mis on kättesaadav ja vastab kiiresti komisjoni päringutele edastatud andmete puudulikkuse ja vigade kohta.

7. Komisjon võtab rakendusaktidega vastu käesoleva artikli lõigete 1–6 kohast seiret ja andmete esitamist käsitlevate menetluste ning II ja III lisa kohaldamise üksikasjalikud normid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

8. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 17 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta II ja III lisas esitatud andmenõudeid ja -näitajaid.

9. Tüübikinnitusasutused teatavad viivitamata komisjonile, kui kasutuses olevate sõidukite CO 2 -heites ilmneb artikli 13 kohaselt toimunud kontrollimisel kõrvalekaldeid võrreldes vastavustunnistustes märgitud CO 2 -eriheitega.

Komisjon võtab selliseid kõrvalekaldeid arvesse tootja keskmise CO2-eriheite arvutamisel.

Komisjon võtab rakendusaktidega vastu üksikasjalikud normid sellistest kõrvalekalletest teatamise menetluste kohta ning nende arvesse võtmise kohta keskmise CO2-eriheite arvutamisel. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

10. Hiljemalt 2023. aastal hindab komisjon võimalust arendada välja ühtne liidu metoodika liidu turule lastud sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite kogu olelusringi jooksul tekkiva CO 2 -heite hindamiseks ja selle kohta järjepidevaks andmete esitamiseks. Komisjon edastab selle hinnangu Euroopa Parlamendile ja nõukogule, lisades sellele asjakohasel juhul ettepanekud järelmeetmeteks, näiteks seadusandlikud ettepanekud.

11. Samuti koguvad ja teatavad liikmesriigid kooskõlas käesoleva artikliga andmed direktiivi 2007/46/EÜ II lisa määratlusele vastavate M 2 - ja N 2 -kategooria sõidukite (tuletatud massiga kuni 2 610 kg) ja selliste sõidukite registreerimise kohta, millele on tüübikinnitus laiendatud kooskõlas määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 2 lõikega 2.

Artikkel 8

Ülemäärase heite maks

1. Iga kalendriaasta kohta, mil tootja keskmine CO 2 -eriheide ületab tema eriheite sihttaset, kehtestab komisjon ülemäärase heite maksu, vastavalt kas tootjale või heiteühenduse juhatajale.

2. Lõikes 1 sätestatud ülemäärase heite maksu summa arvutatakse järgmise valemiga: (ülemäärane heide × 95 eurot) × uute registreeritud sõidukite arv.

Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisteid:

— „ülemäärane heide“ – kolme kümnendkohani ümardatud vahe (g/km), mille võrra tootja keskmine CO2-eriheide, mille puhul on arvestatud artikli 11 kohaselt kinnitatud innovatiivsete tehnoloogialahendustega saavutatud CO2-heite vähenemist, ületab tootja eriheite sihttaset kalendriaastal või kalendriaasta osal, mille suhtes kohaldatakse artiklis 4 sätestatud kohustust, kui kõnealune vahe on positiivne, ning

— „uute registreeritud sõidukite arv“ – asjaomase tootja valmistatud ja kõnealuses ajavahemikus registreeritud uute sõiduautode või uute väikeste tarbesõidukite arv eraldi arvestatult vastavalt artikli 4 lõikes 3 sätestatud järkjärgulise suurendamise kriteeriumidele.

3. Komisjon määrab rakendusaktidega kindlaks käesoleva artikli lõike 1 kohaselt kehtestatud ülemäärase heite maksu kogumise korra. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

4. Ülemäärase heite maksude summad kajastatakse liidu üldeelarves tuluna.

Artikkel 9

Tootjate tulemuste avaldamine

1. Komisjon avaldab iga aasta 31. oktoobriks rakendusaktis nimekirja, milles on esitatud järgmised andmed: a) iga tootja kohta tema eriheite sihttase eelmisel kalendriaastal; b) iga tootja kohta tema keskmine CO2-eriheide eelmisel kalendriaastal; c) tootja eelmise kalendriaasta keskmise CO2-eriheite ja kõnealuse aasta eriheite sihttaseme vahe; d) kõigi liidus eelmisel kalendriaastal registreeritud uute sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite keskmine CO2-eriheide; e) kuni 31. detsembrini 2020 kõigi liidus eelmisel kalendriaastal registreeritud uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite keskmine töökorras sõiduki mass; f) kõigi liidus eelmisel kalendriaastal registreeritud uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite keskmine katsemass.

2. Käesoleva artikli lõike 1 kohaselt avaldatud nimekirjas esitatakse ka teave selle kohta, kas tootja on eelmisel kalendriaastal täitnud artikli 4 nõudeid.

3. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud nimekiri, mis avaldatakse 31. oktoobriks 2022, sisaldab muu hulgas järgmist: a) ELi sõidukipargi heite 2025. ja 2030. aasta sihttasemed, millele on osutatud vastavalt artikli 1 lõigetes 4 ja 5 ning mille komisjon on arvutanud I lisa A ja B osa punktide 6.1.1 ja 6.1.2 kohaselt; b) näitajate a2021, a2025 ja a2030 väärtused, mille komisjon on arvutanud I lisa A ja B osa punkti 6.2 kohaselt.

Artikkel 10

Teatavate tootjate suhtes tehtavad erandid

1. I lisa kohaselt arvutatud eriheite sihttaseme osas erandi tegemise taotluse võib esitada tootja, kelle valmistatud uusi sõiduautosid on liidus registreeritud vähem kui 10 000 või kelle valmistatud uusi väikesi tarbesõidukeid on liidus registreeritud vähem kui 22 000 kalendriaasta kohta ja kes: a) ei kuulu seotud tootjate rühma või b) kuulub sellisesse seotud tootjate rühma, kelle poolt kokku valmistatud uusi sõiduautosid on liidus registreeritud vähem kui 10 000 või kelle poolt kokku valmistatud uusi väikesi tarbesõidukeid on liidus registreeritud vähem kui 22 000 kalendriaasta kohta, või c) kuulub seotud tootjate rühma, kuid tal on oma tootmisüksused ja projekteerimiskeskus.

2. Lõike 1 kohaselt taotletud erandi võib teha kuni viieks kalendriaastaks ja seda erandit on võimalik pikendada. Taotlus esitatakse komisjonile koos järgmiste andmetega: a) tootja nimi ja kontaktisik; b) tõendid selle kohta, et tootja vastab lõike 1 kohase erandi tegemise tingimustele; c) üksikasjalik teave tootja valmistatavate sõiduautode või väikeste tarbesõidukite kohta, sealhulgas kõnealuste sõiduautode või väikeste tarbesõidukite katsemass ja CO2-eriheide, ning d) eriheite sihttase, mis on kooskõlas tootja võimalustega vähendada heidet, sealhulgas majanduslike ja tehnoloogiliste võimalustega vähendada CO2-eriheidet ja võttes arvesse toodetava sõiduauto või väikese tarbesõiduki tüübi turu eripära.

3. Kui komisjon leiab, et tootja vastab lõike 1 kohaselt taotletud erandi tegemise tingimustele ja et tootja esitatud eriheite sihttase on kooskõlas tootja võimalustega vähendada heidet, sealhulgas majanduslike ja tehnoloogiliste võimalustega vähendada CO 2 -eriheidet, ja võttes arvesse toodetava sõiduauto või väikese tarbesõiduki tüübi turu eripära, teeb komisjon tootja suhtes erandi.

Taotlus esitatakse hiljemalt erandi kohaldamise esimese aasta 31. oktoobriks.

4. Tootja, kes valmistab koos oma seotud ettevõtjatega kalendriaasta jooksul 10 000 kuni 300 000 uut liidus registreeritud sõiduautot, võib esitada I lisa A osa punktide 1–4 ja 6.3 kohaselt arvutatud eriheite sihttaseme osas erandi tegemise taotluse.

Tootja võib sellise taotluse esitada enda või enda ja endaga seotud ettevõtjate kohta. Taotlus esitatakse komisjonile koos järgmiste andmetega:

a) kogu lõike 2 punktides a ja c osutatud teave ja kui see on kohane, teave seotud ettevõtjate kohta;

b) I lisa A osa punktidele 1–4 osutavate taotluste korral sihttase, milleks on 45 % vähem heidet võrreldes 2007. aasta keskmise CO2-eriheitega, või kui mitu seotud ettevõtjat esitavad ühe avalduse, 45 % vähem heidet võrreldes nende ettevõtjate 2007. aasta keskmiste CO2-eriheidete keskmise väärtusega;

c) käesoleva määruse I lisa A osa punktile 6.3 osutavate taotluste korral kalendriaastatel 2025–2028 kohaldatav sihttase, milleks on määruse (EL) 2017/1151 kohaselt mõõdetud CO2-heite käesoleva lõike punkti b kohaselt arvutatud sihttase vähendatuna vastavalt käesoleva määruse artikli 1 lõike 4 punktile a.

Kui andmed tootja keskmise CO2-eriheite kohta 2007. aastal puuduvad, määrab komisjon samaväärse vähendamise sihttaseme, mis põhineb parimal kättesaadaval CO2-heite vähendamise tehnoloogial, mida kasutatakse massilt võrreldavates sõiduautodes ja milles võetakse arvesse toodetud autotüübi turu eripära. Taotleja kasutab nimetatud sihttaset teise lõigu punkti b kohaldamisel.

Komisjon teeb tootja suhtes erandi, kui on tõendatud, et käesolevas lõikes osutatud erandi tegemise kriteeriumid on täidetud.

5. Tootja, kelle suhtes kohaldatakse erandit kooskõlas käesoleva artikliga, teatab komisjonile viivitamata kõigist muudatustest, mis mõjutavad või võivad mõjutada tootja vastavust erandi tegemise tingimustele.

6. Kui komisjon leiab lõike 5 kohase teate alusel või muul põhjusel, et tootja ei vasta enam erandi tegemise tingimustele, tühistab komisjon erandi alates järgmise kalendriaasta 1. jaanuarist ja teatab sellest tootjale.

7. Kui tootja ei saavuta oma eriheite sihttaset, määrab komisjon tootjale artiklis 8 sätestatud ülemäärase heite maksu.

8. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 17 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse käesoleva artikli lõikeid 1–7 täiendavad normid erandi tegemise kriteeriumide tõlgendamise, taotluste sisu ning CO 2 -eriheite vähendamise kavade sisu ja hindamise kohta.

Samuti on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 17 vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse I lisa A osa, et sätestada käesoleva artikli lõike 4 teise lõigu punktis c osutatud erandi sihttasemete arvutamise valemeid.

9. Erandi kohaldamise taotlused koos neid toetavate andmetega, lõike 5 kohased teated, lõike 6 kohased tühistamisotsused, lõike 7 kohased ülemäärase heite maksude määramised ning kõik lõike 8 kohaselt vastu võetud meetmed tehakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 ( 1 ) kohaselt avalikkusele kättesaadavaks.

Artikkel 11

Ökoinnovatsioon

1. Innovatiivsete tehnoloogialahendustega või innovatiivsete tehnoloogialahenduste ühendamisega (nn innovatiivsed tehnoloogiapaketid) saavutatud CO 2 -heite vähenemine vaadatakse läbi tarnija või tootja taotluse alusel.

Neid tehnoloogialahendusi võetakse arvesse üksnes juhul, kui nende hindamise metoodikaga saab kontrollitavaid, korratavaid ja võrreldavaid tulemusi.

Nende tehnoloogialahenduste kogupanus tootja keskmise CO2-eriheite vähendamisse võib olla kuni 7 g CO2/km.

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 17 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse muutmiseks, et kohandada tehnoloogia arengut arvestades käesoleva lõike kolmandas lõigus osutatud ülempiiri alates 2025. aastast, tagades samal ajal, et nimetatud ülempiir oleks proportsioonis tootjate keskmise CO2-eriheitega.

2. Komisjon võtab rakendusaktidega vastu käesoleva artikli lõikes 1 osutatud innovatiivsete tehnoloogialahenduste või innovatiivsete tehnoloogiapakettide heakskiitmise menetlust käsitlevad üksikasjalikud sätted. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Need üksikasjalikud sätted põhinevad järgmistel innovatiivse tehnoloogialahenduse kriteeriumidel: a) tarnija või tootja peab vastutama innovatiivsete tehnoloogialahenduste kasutamisega saavutatud CO2-heite vähenemise eest; b) innovatiivsed tehnoloogialahendused peavad CO2-heidet tõendatult vähendama; c) innovatiivsed tehnoloogialahendused ei või kuuluda CO2 mõõtmise standardsesse katsetsüklisse; d) innovatiivsed tehnoloogialahendused: i) ei või kuuluda selliste kohustuslike sätete hulka, mis tulenevad artikli 1 lõikes 3 nimetatud täiendavatest meetmetest, millega saavutatakse CO2-heite vähenemine 10 g/km võrra, ega ii) ei saa olla kohustuslikud muude liidu õigusaktide alusel.

Alates 1. jaanuarist 2025 ei kohaldata esimese lõigu punkti d alapunktis i osutatud kriteeriumi kliimaseadmete tõhustamise suhtes.

3. Tarnija või tootja, kes taotleb meetme heakskiitmist innovatiivse tehnoloogialahendusena või innovatiivse tehnoloogiapaketina, esitab komisjonile aruande, millele on lisatud sõltumatu ja sertifitseeritud asutuse kontrolliaruanne. Kui nimetatud meede ja muu heakskiidetud innovatiivne tehnoloogialahendus või innovatiivne tehnoloogiapakett võivad teineteist mõjutada, tehakse aruandesse sellise vastasmõju kohta märge ja kontrolliaruandes hinnatakse, millisel määral see vastasmõju muudab kummagi meetme abil saavutatud vähendamist.

4. Komisjon kinnitab saavutatud vähendamise lõikes 2 sätestatud kriteeriumide alusel.

Artikkel 12

Tegelik CO2-heide ning kütusekulu ja energiatarbimine

1. Komisjon jälgib ja hindab, kuivõrd CO 2 -heite ning kütusekulu ja energiatarbimise näitajad, mis on määratud kindlaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 715/2007, vastavad tegelikkusele.

Lisaks kogub komisjon regulaarselt andmeid sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite tegeliku CO2-heite ning kütusekulu ja energiatarbimise kohta, kasutades kütusekulu ja/või energiatarbimist mõõtvate pardaseadmete näitusid ja alustades 2021. aastal registreeritud uute sõiduautode ja väikeste tarbesõidukitega.

Komisjon tagab, et üldsust teavitatakse sellest, kuidas esindatavus tegelikes kasutustingimustes muutub aja jooksul.

2. Lõikes 1 osutatud eesmärgil tagab komisjon, et alates 1. jaanuarist 2021 tehakse komisjonile regulaarselt kättesaadavaks vastavalt olukorrale kas tootjatelt või riigi ametiasutustelt saadud või otse sõidukitelt edastatud järgmised andmed sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite tegeliku CO2-heite ja kütusekulu või energiatarbimise kohta: a) valmistajatehase tähis; b) tarbitud kütuse ja/või elektrienergia kogus; c) kogu läbitud vahemaa; d) välise laadimisega hübriidelektrisõidukite puhul tarbitud kütuse ja elektrienergia kogus ja eri sõidurežiimides sõidetud vahemaa; e) muud lõikes 1 sätestatud kohustuste täitmise võimaldamiseks vajalikud näitajad.

Komisjon töötleb esimese lõigu kohaselt saadud andmeid, et luua lõike 1 kohaldamiseks anonümiseeritud ja koondatud andmekogud, sealhulgas iga tootja kohta. Valmistajatehase tähiseid kasutatakse üksnes kõnealuseks andmete töötlemiseks ja neid ei säilitata kauem kui sel eesmärgil vajalik.

3. Selleks, et vältida näitajate ja tegelike heitkoguste erinevuse suurenemist, hindab komisjon hiljemalt 1. juunil 2023, kuidas oleks kütusekulu ja energiatarbimise andmeid võimalik kasutada selle tagamiseks, et määruse (EÜ) nr 715/2007 kohaselt määratud sõidukite CO 2 -heite ja kütusekulu või energiatarbimise näitajad jääksid iga tootja puhul aja jooksul tegelikele heitkogustele vastavaks.

Komisjon jälgib ja annab kord aastas aru esimeses lõigus osutatud erinevuse muutumisest ajavahemikul 2021–2026 ja nimetatud erinevuse suurenemise vältimiseks hindab ta 2027. aastal, kas oleks võimalik luua mehhanism tootja keskmise CO2-eriheite kohandamiseks alates 2030. aastast, ning kui see on kohane, esitab seadusandliku ettepaneku sellise mehhanismi kehtestamiseks.

4. Komisjon võtab rakendusaktidega vastu käesoleva artikli lõikes 2 osutatud andmete kogumise ja töötlemise üksikasjaliku korra. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 13

Kasutusel olevate sõidukite CO2-heite kontrollimine

1. Tootjad peavad tagama, et vastavustunnistustele kantud CO 2 -heite ja kütusekulu väärtused vastaksid kasutusel olevate sõidukite CO 2 -heitele ja kütusekulule, mis on määratud määruse (EL) 2017/1151 kohaselt.

2. Lõike 4 esimeses lõigus osutatud menetluste jõustumise järel peavad tüübikinnitusasutused asjakohaste ja esindavate sõidukinäidiste alusel kontrollima, kas nende sõidukitüüpkondade puhul, mille tüübikinnituse eest nad vastutavad, vastavad vastavustunnistustele kantud CO 2 -heite ja kütusekulu väärtused kasutusel olevate sõidukite määruse (EL) 2017/1151 kohaselt määratud CO 2 -heitele ja kütusekulule, võttes samal ajal muu hulgas arvesse kütusekulu ja/või energiatarbimist mõõtvate pardaseadmete saadaolevaid andmeid.

Tüübikinnitusasutused peavad muu hulgas kütusekulu ja/või energiatarbimist mõõtvate pardaseadmete andmeid kasutades kontrollima ka selliste pardal olevate või näidissõidukitega seotud meetodite olemasolu, millega sõiduki tulemusi tüübikinnitusmenetluse saamiseks tehtavate katsete ajal kunstlikult tegelikust paremana näidatakse.

3. Kui lõike 2 kohaselt tehtud kontrollide tulemusel tuvastatakse CO 2 -heite ja kütusekulu väärtuste mittevastavus või mõne sellise meetodi olemasolu, millega sõiduki tulemusi kunstlikult tegelikust paremana näidatakse, peab vastutav tüübikinnitusasutus lisaks määruse (EL) 2018/858 XI peatükis sätestatud vajalike meetmete võtmisele tagama, et vastavustunnistused korrigeeritakse.

4. Komisjon määrab rakendusaktidega kindlaks käesoleva artikli lõikes 2 osutatud kontrollide tegemise korra. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Komisjonil on õigus võtta enne käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud rakendusaktide vastuvõtmist kooskõlas artikliga 17 vastu käesolevat määrust täiendav delegeeritud õigusakt, milles sätestatakse juhtpõhimõtted ja kriteeriumid käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud korra kindlaksmääramiseks.

Artikkel 14

M0 ja TM0 väärtuste kohandamine

1. I lisa A ja B osas esitatud M0 ja TM0 väärtusi kohandatakse järgmiselt: a) hiljemalt 31. oktoobriks 2020 kohandatakse I lisa A osa punktis 4 esitatud M0 väärtust vastavalt kõikide aastatel 2017, 2018 ja 2019 registreeritud uute sõiduautode keskmisele töökorras sõiduki massile. Seda uut M0-väärtust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2024; b) hiljemalt 31. oktoobriks 2022 kohandatakse I lisa B osa punktis 4 esitatud M0 väärtust vastavalt kõikide aastatel 2019, 2020 ja 2021 registreeritud uute väikeste tarbesõidukite keskmisele töökorras sõiduki massile. Seda uut M0- väärtust kohaldatakse 2024. aastal; c) hiljemalt 31. oktoobril 2022 määratakse kindlaks 2025. aasta soovituslik TM0 väärtus nii kõikide 2021. aastal registreeritud uute sõiduautode kui ka uute väikeste tarbesõidukite keskmise katsemassina; d) hiljemalt 31. oktoobril 2024 ning seejärel igal teisel aastal kohandatakse I lisa A ja B osa punktis 6.2 esitatud TM0 väärtust vastavalt kõikide eelmisel kahel kalendriaastal registreeritud uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite vastavale keskmisele katsemassile (alustades aastatega 2022 ja 2023). Uut TM0-väärtust kohaldatakse alates kohandamiskuupäevale järgneva kalendriaasta 1. jaanuarist.

2. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 17 vastu käesolevat määrust täiendavaid delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud meetmed.

Artikkel 15

Läbivaatamine ja aruandlus

1. Komisjon vaatab 2023. aastal põhjalikult läbi käesoleva määruse tulemuslikkuse ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande läbivaatamise tulemuste kohta.

2. 2 -heite ja kütusekulu või energiatarbimise näitajad tegelikkusele; kuidas kulgeb liidu turul heiteta ja vähese heitega sõidukite kasutuselevõtt, pidades eelkõige silmas väikeseid tarbesõidukeid; kuidas kulgeb laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõtt, mille kohta antakse aru vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2014/94/EL, ( 2 -heite tegelikku vähenemist, mida on täheldatud olemasoleva sõidukipargi tasandil; heiteta ja vähese heitega sõidukite stiimulisüsteemi toimimist; I lisa A osa punktis 6.3 sätestatud üleminekumeetme võimalikku mõju; käesoleva määruse mõju tarbijatele, eelkõige väikese ja keskmise sissetulekuga tarbijatele; samuti aspekte, millega edendatakse veelgi majanduslikult tasuvat ja sotsiaalselt õiglast üleminekut puhtale, konkurentsivõimelisele ja taskukohasele liikuvusele liidus. Lõikes 1 osutatud aruandes käsitleb komisjon muu hulgas seda, kuivõrd vastavad määruse (EÜ) nr 715/2007 kohaselt määratud CO-heite ja kütusekulu või energiatarbimise näitajad tegelikkusele; kuidas kulgeb liidu turul heiteta ja vähese heitega sõidukite kasutuselevõtt, pidades eelkõige silmas väikeseid tarbesõidukeid; kuidas kulgeb laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõtt, mille kohta antakse aru vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2014/94/EL, ( 2 ) käsitledes ka nende rahastamist; taastuvenergia abil toodetud sünteetiliste ja täiustatud alternatiivkütuste kasutamisest tulenevat potentsiaalset panust heite vähendamisse; CO-heite tegelikku vähenemist, mida on täheldatud olemasoleva sõidukipargi tasandil; heiteta ja vähese heitega sõidukite stiimulisüsteemi toimimist; I lisa A osa punktis 6.3 sätestatud üleminekumeetme võimalikku mõju; käesoleva määruse mõju tarbijatele, eelkõige väikese ja keskmise sissetulekuga tarbijatele; samuti aspekte, millega edendatakse veelgi majanduslikult tasuvat ja sotsiaalselt õiglast üleminekut puhtale, konkurentsivõimelisele ja taskukohasele liikuvusele liidus.

Samuti peab komisjon selles aruandes kindlaks määrama selge kava sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite CO2-heite edasiseks vähendamiseks pärast 2030. aastat, et anda oluline panus Pariisi kokkuleppe pikaajalise eesmärgi saavutamisse.

3. Lõikes 2 osutatud aruandega koos esitatakse vajaduse korral ettepanek käesoleva määruse muutmiseks, eelkõige nähes ette 2030. aastaks kehtestatud ELi sõidukipargi sihttasemete võimaliku läbivaatamise, arvestades lõikes 2 loetletud elemente, ning sõiduautodele ja väikestele tarbesõidukitele siduvate heite vähendamise sihttasemete kehtestamise 2035. aastaks ja 2040. aastale järgnevaks perioodiks, et tagada õigeaegne transpordisektori netoheite nullini vähendamine kooskõlas Pariisi kokkuleppe eesmärkidega.

4. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud läbivaatamise osana hindab komisjon, kas on võimalik töötada välja tegelike heitkoguste katsemenetlused, mille puhul kasutatakse mobiilseid heitemõõtmissüsteeme (PEMS). Komisjon võtab arvesse nimetatud hindamist ja käesoleva määruse artikli 12 kohaselt tehtud hindamisi ning võib vajaduse korral läbi vaadata CO 2 -heite mõõtmise menetlused vastavalt määruses (EÜ) nr 715/2007 sätestatule. Komisjon teeb eelkõige asjakohased ettepanekud nende menetluste kohandamiseks, et piisavalt täpselt kajastada sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite tegelikku CO 2 -heidet.

5. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud läbivaatamise käigus hindab komisjon võimalust suunata ülemäärase heite maksust saadav tulu sihtotstarbelisse fondi või asjaomasesse programmi, mille eesmärk on tagada õiglane üleminek kliimaneutraalsele majandusele, nagu on osutatud Pariisi kokkuleppe artikli 4 lõikes 1, eelkõige toetada autotööstussektori töötajate ümberõpet, täiendusõpet, koolitamist ja ümberpaigutamist kõigis mõjutatud liikmesriikides, eelkõige üleminekust enim mõjutatud piirkondades ja kogukondades. Kui see on kohane, esitab komisjon hiljemalt 2027. aastaks selle kohta seadusandliku ettepaneku.

6. Komisjon vaatab 31. detsembriks 2020 läbi direktiivi 1999/94/EÜ, pidades silmas vajadust anda tarbijatele täpset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet turule lastud uute sõiduautode kütusekulu, CO 2 -heite ja õhusaasteainete heite kohta, ning hindab võimalusi võtta kasutusele uute väikeste tarbesõidukite kütusesäästu ja CO 2 -heite märgis. Kui see on asjakohane, lisatakse läbivaatamisele seadusandlik ettepanek.

7. Komisjon määrab rakendusaktidega kindlaks vajalikud vastavusnäitajad, et võtta arvesse CO 2 -eriheite mõõtmist reguleeriva katsemenetluse kõiki muudatusi, millele viidatakse määrustes (EÜ) nr 715/2007 ja (EÜ) nr 692/2008 ning, kui see on asjakohane, määruses (EL) 2017/1151. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

8. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 17 käesoleva määruse muutmiseks vastu delegeeritud õigusakte, millega kohandatakse I lisas toodud valemeid, kasutades vastavalt käesoleva artikli lõikele 7 vastu võetud metoodikat, tagades samal ajal, et vanas ja uues katsemenetluses erineva kasulikkusega sõidukitele ja eri tootjatele kehtestatud heite vähendamise nõuded on oma ranguselt võrreldavad.

Artikkel 16

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab kliimamuutuste komitee, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1999 ( 3 ) artikli 44 lõike 1 punktis a. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

3. Kui komitee arvamust ei esita, ei võta komisjon rakendusakti eelnõu vastu ja kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 4 kolmandat lõiku.

Artikkel 17

Delegeeritud volituste rakendamine

1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2. Artikli 7 lõikes 8, artikli 10 lõikes 8, artikli 11 lõike 1 neljandas lõigus, artikli 13 lõikes 4, artikli 14 lõikes 2 ja artikli 15 lõikes 8 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile kuueks aastaks alates 15. maist 2019. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne kuueaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3. Euroopa Parlament või nõukogu võivad artikli 7 lõikes 8, artikli 10 lõikes 8, artikli 11 lõike 1 neljandas lõigus, artikli 13 lõikes 4, artikli 14 lõikes 2 ja artikli 15 lõikes 8 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4. Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6. Artikli 7 lõike 8, artikli 10 lõike 8, artikli 11 lõike 1 neljanda lõigu, artikli 13 lõike 4, artikli 14 lõike 2 ja artikli 15 lõike 8 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 18

Kehtetuks tunnistamine

Määrused (EÜ) nr 443/2009 ja (EL) nr 510/2011 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2020.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrustele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ning neid loetakse vastavalt V lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 19

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2020.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

A OSA

SÕIDUAUTODE ERIHEITE SIHTTASEMED

1. Iga uue sõiduauto CO2-eriheide kalendriaastal 2020 käesolevas punktis ja punktis 2 esitatud arvutuste tähenduses arvutatakse järgmise valemiga: CO2-eriheide = 95 + a · (M – M0), kus: M = töökorras sõiduki mass kilogrammides (kg) M0 = 1 379,88 a = 0,0333

2. Tootja eriheite sihttase 2020. aastal arvutatakse kõigi kõnealusel kalendriaastal registreeritud selle tootja poolt toodetud uute sõiduautode punkti 1 kohaselt arvutatud CO2-eriheidete keskmisena.

3. Tootja eriheite sihttaseme võrdlusväärtus 2021. aastal arvutatakse järgmiselt: kus: WLTPCO2 on 2020. aasta keskmine CO2-eriheide, mis on määratud vastavalt määruse (EL) 2017/1151 XXI lisale ja arvutatud vastavalt käesoleva määruse artikli 4 lõike 3 teisele taandele, arvestamata CO2-heite vähenemist, mis tuleneb käesoleva määruse artiklite 5 ja 11 kohaldamisest; NEDCCO2 on 2020. aasta keskmine CO2-eriheide, mis on määratud vastavalt rakendusmäärusele (EL) 2017/1153 ja arvutatud vastavalt käesoleva määruse artikli 4 lõike 3 teisele taandele, arvestamata CO2-heite vähenemist, mis tuleneb käesoleva määruse artiklite 5 ja 11 kohaldamisest; NEDC2020sihttase on 2020. aasta eriheite sihttase, mis on arvutatud vastavalt punktidele 1 ja 2.

▼M3

3a. Kui tootja WLTPCO2 või NEDCCO2 on null, on tema eriheite sihttaseme võrdlusväärtus 2021. aastal punktis 3 määratletud NEDC2020sihttase.

3b. Kui tootja laseb sõiduautod liidu turule esimest korda ajavahemiku 2021–2024 mis tahes kalendriaastal, on tema eriheite sihttaseme võrdlusväärtus 2021. aastal kõigi tootjate jaoks punkti 3 kohaselt kindlaks määratud eriheite sihttaseme võrdlusväärtuste keskmine, mida on kaalutud nende tootjate puhul 2020. aastal liidus registreeritud uute sõiduautode arvuga.

3c. Kui tootja laseb sõiduautod liidu turule esimest korda ajavahemiku 2021–2024 mis tahes kalendriaastal, kuid see tootja loodi sellise kahe või enama tootja ühinemise teel, kellest vähemalt üks on tootnud 2020. aastal liidus registreeritud uusi sõiduautosid, on punktist 3b olenemata selle uue tootja eriheite sihttaseme võrdlusväärtus 2021. aastal üks järgmistest: a) kui 2020. aastal liidus registreeritud uusi sõiduautosid on tootnud kaks või enam ühinevat tootjat, on eriheite sihttaseme võrdlusväärtus 2021. aastal nende tootjate jaoks punkti 3 kohaselt kindlaks määratud eriheite sihttaseme võrdlusväärtuste keskmine, mida on kaalutud nende tootjate puhul 2020. aastal liidus registreeritud uute sõiduautode arvuga; b) kui 2020. aastal liidus registreeritud uusi sõiduautosid on tootnud ainult üks ühinevatest tootjatest, siis on selleks kõnealuse tootja jaoks punkti 3 kohaselt kindlaks määratud 2021. aasta eriheite sihttaseme võrdlusväärtus.

▼B

4. Tootja eriheite sihttase aastateks 2021–2024 arvutatakse järgmiselt: Eriheite sihttase = WLTPsihttaseme võrdlusväärtus + a [(Mø-M0) – (Mø2020 – M0,2020)] kus: WLTPsihttaseme võrdlusväärtus on 2021. aasta eriheite WLTP-põhise sihttaseme võrdlusväärtus, mis on arvutatud vastavalt punktile 3; a on 0,0333; Mø on tootja uute sihttaseme asjakohasel aastal registreeritud töökorras sõiduautode keskmine mass (M) kilogrammides (kg); M0 on 1 379,88 aastal 2021 ja aastateks 2022, 2023 ja 2024 määratakse selle väärtus vastavalt artikli 14 lõike 1 punktile a; Mø2020 on tootja uute aastal 2020 registreeritud töökorras tootja sõiduautode keskmine mass (M) kilogrammides (kg); M0,2020 on 1 379,88 .

▼M3

5. Artikli 10 lõigete 3 ja 4 kohaste erandite sihttasemed a) Tootja puhul, kellele on kooskõlas artikli 10 lõikega 3 tehtud erand seoses tema 2021. aasta NEDC-põhise eriheite sihttasemega või kooskõlas artikli 10 lõikega 4 erand seoses tema eriheite sihttasemega ajavahemiku 2021–2024 mis tahes kalendriaastal, arvutatakse WLTP-põhine erandi sihttase nendeks aastateks järgmiselt: kus: WLTPCO2 on punktis 3 määratletud WLTPCO2; NEDCO2 on punktis 3 määratletud NEDCCO2; NEDCerandi sihttase on komisjoni poolt kooskõlas artikli 10 lõikega 3 või 4 tehtud erandi sihttase. b) Kui tootjale on kooskõlas artikli 10 lõikega 4 tehtud erand seoses tema eriheite sihttasemega ajavahemiku 2021–2024 mis tahes kalendriaastal, kuid ta ei ole tootnud liidus enne 2021. aastat registreeritud uusi sõiduautosid, arvutatakse olenemata alapunktist a erandi sihttase mis tahes nimetatud kalendriaasta kohta vastavalt punktis a esitatud valemile, kus kohaldatakse järgmisi mõisteid: WLTPCO2 on punktis 3 määratletud WLTPCO2 keskmine väärtus kõigi tootjate lõikes, mida on kaalutud uute 2020. aastal registreeritud sõiduautode arvuga; NEDCCO2 on punktis 3 määratletud NEDCCO2 keskmine väärtus kõigi tootjate lõikes, mida on kaalutud uute 2020. aastal registreeritud sõiduautode arvuga; NEDCerandi sihttase on erandi sihttase, mis on arvutatud kooskõlas artikli 10 lõikega 4 koostoimes määruse (EL) nr 63/2011 artikli 6 lõikega 3.

▼B

6. Alates 1. jaanuarist 2025 arvutatakse ELi sõidukipargi heite sihttasemed ja tootja eriheite sihttasemed järgmiselt. 6.0. ELi sõidukipargi heite sihttase2021 ELi sõidukipargi heite sihttase2021 on iga tootja jaoks, kelle suhtes kohaldatakse eriheite sihttaset punkti 4 kohaselt, kindlaks määratud võrdlusväärtuste2021 keskmine, mida on kaalutud uute 2021. aastal registreeritud sõiduautode arvuga. Võrdlusväärtus2021 määratakse iga tootja jaoks järgmiselt: kus WLTPCO2,mõõdetud on iga tootja kõigi 2020. aastal registreeritud uute sõiduautode mõõdetud CO2-heidete keskmine, mis on kindlaks määratud ja teatatud vastavalt rakendusmääruse (EL) 2017/1153 artiklile 7a; NEDC2020,sõidukipargi sihttase on 95 g/km; NEDCCO2 on punktis 3 määratletud suurus; Mø2021 on tootja uute aastal 2021 registreeritud töökorras sõiduautode keskmine mass kilogrammides (kg); M0,2021 on selliste tootjate kõigi uute aastal 2021 registreeritud töökorras sõiduautode keskmine mass kilogrammides (kg), kelle suhtes kohaldatakse eriheite sihttaset punkti 4 kohaselt; a on punktis 4 määratletud suurus. 6.1. ELi sõidukipargi heite sihttasemed 2025. ja 2030. aastaks 6.1.1. ELi sõidukipargi heite sihttase ajavahemikuks 2025–2029: ELi sõidukipargi heite sihttase2025 = ELi sõidukipargi heite sihttase2021 · (1 – vähendustegur2025), kus ELi sõidukipargi heite sihttase2021 on punktis 6.0 määratletud suurus; vähendustegur2025 on artikli 1 lõike 4 punktis a nimetatud vähendustegur. 6.1.2. ELi sõidukipargi heite sihttase alates 2030. aastast: ELi sõidukipargi heite sihttase2030 = ELi sõidukipargi heite sihttase2021 · (1 – vähendustegur2030), kus ELi sõidukipargi heite sihttase2021 on punktis 6.0 määratletud suurus; vähendustegur2030 on artikli 1 lõike 5 punktis a nimetatud vähendustegur. 6.2. Eriheite sihttaseme võrdlusväärtused alates 2025. aastast 6.2.1. Eriheite sihttaseme võrdlusväärtused ajavahemikuks 2025–2029: eriheite sihttaseme võrdlusväärtus = ELi sõidukipargi heite sihttase2025 + a2025 · (TM-TM0), kus ELi sõidukipargi sihttase2025 määratakse kindlaks punkti 6.1.1 kohaselt; a2025 on kus a2021 on parima sirge kalle, mis saadakse lineaarse vähimruutude meetodi kohaldamisel ELi 2021. aastal registreeritud iga sõiduauto katsemassi (sõltumatu muutuja) ja CO2-eriheite (sõltuv muutuja) suhtes; keskmine heide2021 on selliste tootjate kõigi 2021. aastal registreeritud uute sõiduautode keskmine CO2-eriheide, kelle puhul eriheite sihttase arvutatakse punkti 4 kohaselt; TM on tootja kõigi vastaval kalendriaastal registreeritud uute sõiduautode keskmine katsemass kilogrammides (kg); TM0 on suurus kilogrammides (kg), mille väärtus leitakse artikli 14 lõike 1 punkti d kohaselt. 6.2.2. Eriheite sihttaseme võrdlusväärtused alates 2030. aastast: eriheite sihttaseme võrdlusväärtus = ELi sõidukipargi heite sihttase2030 + a2030 (TM – TM0), kus ELi sõidukipargi sihttase2030 määratakse kindlaks punkti 6.1.2 kohaselt; a2030 on kus a2021 on punktis 6.2.1 määratletud suurus; keskmine heide2021 on punktis 6.2.1 määratletud suurus; TM on punktis 6.2.1 määratletud suurus; TM0 on punktis 6.2.1 määratletud suurus. 6.3. Eriheite sihttasemed alates 2025. aastast: eriheite sihttase = eriheite sihttaseme võrdlusväärtus ZLEVi tegur, kus eriheite sihttaseme võrdlusväärtus on CO2-eriheite sihttaseme võrdlusväärtus, mis määratakse ajavahemikuks 2025–2029 kindlaks punkti 6.2.1 kohaselt ja alates 2030. aastast punkti 6.2.2 kohaselt; ZLEVi tegur on (1+ y – x), välja arvatud juhul, kui see summa on suurem kui 1,05 või väiksem kui 1,0; sellisel juhul sätestatakse ZLEVi teguriks vastavalt kas 1,05 või 1,0, kus y on heiteta ja vähese heitega sõidukite osakaal tootja uute sõiduautode koguarvust ja see arvutatakse kui heiteta ja vähese heitega uute sõidukite koguarvu, kus igaüht neist loetakse ZLEVi-spetsiifiliseks (ZLEVeri), ja kõigi vastaval kalendriaastal registreeritud uute sõiduautode koguarvu jagatis vastavalt järgmisele valemile: Liikmesriikides, kus heiteta ja vähese heitega sõidukite osakaal nende sõidukipargis on 2017. aastal alla 60 % liidu keskmisest ( 4 ) ja kus 2017. aastal registreeriti vähem kui 1 000 uut heiteta ja vähese heitega sõidukit, arvutatakse uute seal registreeritud sõiduautode puhul ZLEVeri aastani 2030 ja 2030. aasta kohta vastavalt järgmisele valemile: Kui heiteta ja vähese heitega sõidukite osakaal liikmesriigi uute, aastatel 2025–2030 registreeritud, sõiduautode pargis on üle 5 % aastas, ei saa see liikmesriik järgnevatel aastatel kohaldada kordajat 1,85; x on 15 % aastatel 2025–2029 ja 35 % alates 2030. aastast.

B OSA

VÄIKESTE TARBESÕIDUKITE ERIHEITE SIHTTASEMED

1. Iga uue väikese tarbesõiduki CO2-eriheide 2020. kalendriaastal käesolevas punktis ja punktis 2 esitatud arvutuste tähenduses arvutatakse järgmise valemiga: CO2-eriheide = 147 + a · (M – M0), kus: M = töökorras sõiduki mass kilogrammides (kg) M0 = 1 766,4 a = 0,096.

2. Tootja eriheite sihttase 2020. aastal arvutatakse kõigi kõnealusel kalendriaastal registreeritud selle tootja toodetud uute väikeste tarbesõidukite punkti 1 kohaselt arvutatud CO2-eriheite keskmisena.

3. Tootja eriheite sihttaseme võrdlusväärtus 2021. aastal arvutatakse järgmiselt: kus: WLTPCO2 on 2020. aasta keskmine CO2-eriheide, mis on määratud kindlaks vastavalt määruse (EL) 2017/1151 XXI lisale, arvestamata CO2-heite vähenemist, mis tuleneb käesoleva määruse artikli 11 kohaldamisest; NEDCCO2 on 2020. aasta keskmine CO2-eriheide, mis on määratud kindlaks vastavalt rakendusmäärusele (EL) 2017/1152, arvestamata CO2-heite vähenemist, mis tuleneb käesoleva määruse artikli 11 kohaldamisest; NEDC2020sihttase on 2020. aasta eriheite sihttase, mis on arvutatud vastavalt punktidele 1 ja 2.

▼M3

3a. Kui tootja WLTPCO2 või NEDCCO2 on null, on tema eriheite sihttaseme võrdlusväärtus 2021. aastal punktis 3 määratletud NEDC2020sihttase.

3b. Kui tootja laseb väikesed tarbesõidukid liidu turule esimest korda ajavahemiku 2021–2024 mis tahes kalendriaastal, on tema eriheite sihttaseme võrdlusväärtus 2021. aastal kõigi tootjate jaoks punkti 3 kohaselt kindlaks määratud eriheite sihttaseme võrdlusväärtuste keskmine, mida on kaalutud nende tootjate puhul 2020. aastal liidus registreeritud uute väikeste tarbesõidukite arvuga.

3c. Kui tootja laseb väikesed tarbesõidukid liidu turule esimest korda ajavahemiku 2021–2024 mis tahes kalendriaastal, kuid see tootja loodi sellise kahe või enama tootja ühinemise teel, kellest vähemalt üks on tootnud 2020. aastal liidus registreeritud uusi väikeseid tarbesõidukeid, on punktist 3b olenemata selle uue tootja eriheite sihttaseme võrdlusväärtus 2021. aastal üks järgmistest: a) kui 2020. aastal liidus registreeritud uusi väikeseid tarbesõidukeid on tootnud kaks või enam ühinevat tootjat, on eriheite sihttaseme võrdlusväärtus 2021. aastal nende tootjate jaoks punkti 3 kohaselt kindlaks määratud eriheite sihttaseme võrdlusväärtuste keskmine, mida on kaalutud nende tootjate puhul 2020. aastal liidus registreeritud uute väikeste tarbesõidukite arvuga; b) kui 2020. aastal liidus registreeritud uusi väikeseid tarbesõidukeid on tootnud ainult üks ühinevatest tootjatest, siis on selleks kõnealuse tootja jaoks punkti 3 kohaselt kindlaks määratud 2021. aasta eriheite sihttaseme võrdlusväärtus.

▼B

4. Tootja eriheite sihttase aastateks 2021–2024 arvutatakse järgmiselt: Eriheite sihttase = WLTPsihttaseme võrdlusväärtus + a [(Mø – M0) – (Mø2020 – M0,2020)] kus: WLTPsihttaseme võrdlusväärtus on 2021. aasta eriheite WLTP-põhise sihttaseme võrdlusväärtus, mis on arvutatud vastavalt punktile 3; a on 0,096; ▼M1 Mø on tootja kõigi asjaomasel sihttaseme aastal registreeritud uute väikeste tarbesõidukite massi (M) keskmine kilogrammides (kg); siin — komplektse sõiduki puhul on M töökorras sõiduki mass; — sellise komplektse baassõiduki puhul, mis on seotud komplekteeritud sõidukiga, on M selle baassõiduki töökorras sõiduki mass; — sellise mittekomplektse baassõiduki puhul, mis on seotud komplekteeritud sõidukiga, on M selle baassõiduki seiremass (M mon ), mis määratakse järgmise valemiga: Mmon = MRObase x B0; siin MRObase on asjaomase töökorras baassõiduki mass ja B0 on määratletud III lisa A osa punkti 1.2.4 alapunktis a; ▼M2 M0 on 2020. aastal 1 766,4 , 2021., 2022. ja 2023. aastal 1 825,23 ning 2024. aastal väärtus, mis kehtestatakse vastavalt artikli 14 lõike 1 punktile b; ▼B Mø2020 on tootja kõigi uute aastal 2020 registreeritud töökorras väikeste tarbesõidukite keskmine mass (M) kilogrammides (kg); M0,2020 on 1 766,4 .

5. Tootja puhul, kellele on tehtud erand seoses 2021. aasta NEDC-põhise eriheite sihttasemega, arvutatakse WLTP-põhine erandi sihttase järgmiselt: kus: WLTPCO2 on punktis 3 määratletud WLTPCO2; NEDCCO2 on punktis 3 määratletud NEDCCO2; NEDC2021sihttase on komisjoni poolt artikli 10 kohaselt tehtud erandi sihttase aastal 2021.

6. Alates 1. jaanuarist 2025 arvutatakse ELi sõidukipargi heite sihttasemed ja tootja eriheite sihttase järgmiselt. 6.0. ELi sõidukipargi heite sihttase2021 ELi sõidukipargi heite sihttase2021 on iga tootja jaoks, kelle suhtes kohaldatakse eriheite sihttaset punkti 4 kohaselt, kindlaks määratud võrdlusväärtuste2021 keskmine, mida on kaalutud uute 2021. aastal registreeritud väikeste tarbesõidukite arvuga. Võrdlusväärtus2021 määratakse iga tootja jaoks järgmiselt: kus WLTPCO2,mõõdetud on iga tootja kõigi 2020. aastal registreeritud uute väikeste tarbesõidukite mõõdetud CO2-heidete keskmine, mis on kindlaks määratud ja teatatud vastavalt rakendusmääruse (EL) 2017/1152 artiklile 7a; NEDC2020,sõidukipargi sihttase on 147 g/km; NEDCCO2 on punktis 3 määratletud suurus; Mø2021 on tootja uute aastal 2021 registreeritud töökorras väikeste tarbesõidukite keskmine mass kilogrammides (kg); M0,2021 on selliste tootjate kõigi aastal 2021 registreeritud uute töökorras väikeste tarbesõidukite keskmine mass kilogrammides (kg), kelle suhtes kohaldatakse eriheite sihttaset punkti 4 kohaselt; a on punktis 4 määratletud suurus. 6.1. ELi sõidukipargi heite sihttasemed 2025. ja 2030. aastaks 6.1.1. ELi sõidukipargi heite sihttase ajavahemikuks 2025–2029: ELi sõidukipargi heite sihttase2025 = ELi sõidukipargi heite sihttase2021 · (1 – vähendustegur2025), kus ELi sõidukipargi heite sihttase2021 on punktis 6.0 määratletud suurus; vähendustegur2025 on artikli 1 lõike 4 punktis b täpsustatud vähendustegur. 6.1.2. ELi sõidukipargi heite sihttase alates 2030. aastast: ELi sõidukipargi heite sihttase2030 = ELi sõidukipargi heite sihttase2021 · (1 – vähendustegur2030), kus ELi sõidukipargi heite sihttase2021 on punktis 6.0 määratletud suurus; vähendustegur2030 on artikli 1 lõike 5 punktis b täpsustatud vähendustegur. 6.2. Eriheite sihttaseme võrdlusväärtused alates 2025. aastast 6.2.1. Eriheite sihttaseme võrdlusväärtused ajavahemikuks 2025–2029: eriheite sihttaseme võrdlusväärtus = ELi sõidukipargi heite sihttase2025 + α · (TM – TM0), kus ELi sõidukipargi heite sihttase2025 määratakse kindlaks punkti 6.1.1 kohaselt; α on a2025, kui tootja uute väikeste tarbesõidukite keskmine katsemass on kuni TM0, mis arvutatakse artikli 14 lõike 1 punkti d kohaselt, ning a2021, kui tootja uute väikeste tarbesõidukite keskmine katsemass on suurem kui artikli 14 lõike 1 punkti d kohaselt arvutatud TM0; kus a2025 on a2021 on parima sirge kalle, mis saadakse lineaarse vähimruutude meetodi kohaldamisel iga uue 2021. aastal registreeritud väikese tarbesõiduki katsemassi (sõltumatu muutuja) ja CO2-eriheite (sõltuv muutuja) suhtes; keskmine heide2021 on selliste tootjate kõigi 2021. aastal registreeritud uute väikeste tarbesõidukite keskmine CO2-eriheide, kelle puhul eriheite sihttase arvutatakse punkti 4 kohaselt; TM on tootja kõigi vastaval kalendriaastal registreeritud uute väikeste tarbesõidukite keskmine katsemass kilogrammides (kg); TM0 on suurus kilogrammides (kg), mille väärtus leitakse artikli 14 lõike 1 punkti d kohaselt. 6.2.2. Eriheite sihttaseme võrdlusväärtused alates 2030. aastast: eriheite sihttaseme võrdlusväärtus = ELi sõidukipargi heite sihttase2030 + α · (TM – TM0), kus ELi sõidukipargi heite sihttase2030 määratakse kindlaks punkti 6.1.2 kohaselt; α on a2030, kui tootja registreeritud uute väikeste tarbesõidukite keskmine katsemass on kuni TM0, mis arvutatakse artikli 14 lõike 1 punkti d kohaselt, ning a2021, kui tootja registreeritud uute väikeste tarbesõidukite keskmine katsemass on suurem kui artikli 14 lõike 1 punkti d kohaselt arvutatud TM0; kus a2030 on a2021 on punktis 6.2.1 määratletud suurus; keskmine heide2021 on punktis 6.2.1 määratletud suurus; TM on punktis 6.2.1 määratletud suurus; TM0 on punktis 6.2.1 määratletud suurus. 6.3. Eriheite sihttase alates 2025. aastast 6.3.1. Eriheite sihttasemed ajavahemikuks 2025–2029: eriheite sihttase = (eriheite sihttaseme võrdlusväärtus – (øsihttasemed – ELi sõidukipargi heite sihttase2025)) · ZLEVi tegur, kus eriheite sihttaseme võrdlusväärtus on tootja eriheite sihttaseme võrdlusväärtus, mis on arvutatud punkti 6.2.1 kohaselt; øsihttasemed on kõikide punkti 6.2.1 kohaselt arvutatud eriheite sihttaseme võrdlusväärtuste keskmine, mida on kaalutud iga tootja uute väikeste tarbesõidukite arvuga; ZLEVi tegur on (1+ y – x), välja arvatud juhul, kui see summa on suurem kui 1,05 või väiksem kui 1,0; sellisel juhul sätestatakse ZLEVi teguriks vastavalt kas 1,05 või 1,0, kus y on uute heiteta ja vähese heitega sõidukite osakaal tootja uute väikeste tarbesõidukite koguarvust ja see arvutatakse kui heiteta ja vähese heitega uute sõidukite koguarvu, kus igaüht neist loetakse ZLEVi-spetsiifiliseks (ZLEVeri), ja kõigi vastaval kalendriaastal registreeritud uute väikeste tarbesõidukite koguarvu jagatis vastavalt järgmisele valemile: x on 15 %. 6.3.2. Eriheite sihttase alates 2030. aastast: eriheite sihttase = (eriheite sihttaseme võrdlusväärtus – (øsihttasemed – ELi sõidukipargi heite sihttase2030)) · ZLEVi tegur, kus eriheite sihttaseme võrdlusväärtus on tootja eriheite sihttaseme võrdlusväärtus, mis on arvutatud punkti 6.2.2 kohaselt; øsihttasemed on kõikide punkti 6.2.2 kohaselt arvutatud eriheite sihttaseme võrdlusväärtuste keskmine, mida on kaalutud iga tootja uute väikeste tarbesõidukite arvuga; ZLEVi tegur on (1+y-x), välja arvatud juhul, kui see summa on suurem kui 1,05 või väiksem kui 1,0; sellisel juhul sätestatakse ZLEVi teguriks vastavalt kas 1,05 või 1,0, kus y on uute heiteta ja vähese heitega sõidukite osakaal tootja uute väikeste tarbesõidukite koguarvust ja see arvutatakse kui heiteta ja vähese heitega uute sõidukite koguarvu, kus igaüht neist loetakse ZLEVi-spetsiifiliseks (ZLEVeri), ja kõigi vastaval kalendriaastal registreeritud uute väikeste tarbesõidukite koguarvu jagatis vastavalt järgmisele valemile: x on 30 %.









II LISA

UUTE SÕIDUAUTODE HEITE SEIRE JA SELLEKOHANE ARUANDLUS

A OSA

Andmete kogumine uute sõiduautode kohta ja CO2-heiteseire andmete kindlaksmääramine

▼M3 —————

▼M3

1a. Liikmesriigid registreerivad iga kalendriaasta kohta iga nende territooriumil M1-kategooria sõidukina registreeritud uue sõiduauto puhul järgmised üksikasjalikud andmed, välja arvatud alapunktides 22, 23 ja 24 osutatud andmed, mis esitatakse komisjoni taotluse korral: 1) tootja; 2) tüübikinnitusnumber ja selle laiendused; 3) tüüp, variant ja versioon; 4) mark ja kaubanimi; 5) sõiduki interpolatsioonitüüpkonna tunnuskood; 6) sõiduki tehasetähis; 7) tüübikinnituse saanud sõiduki kategooria; 8) registreeritud sõiduki kategooria; 9) esmase registreerimise kuupäev; 10) CO2-eriheide; 11) kütusekulu; 12) töökorras sõiduki mass; 13) katsemass; 14) kütuseliik ja kütuse kasutusviis; 15) elektrienergiakulu; 16) sõiduulatus ühe laadimisega; 17) ökoinnovatsioonilahendus(t)e kood(id); 18) ökoinnovatsioonilahendus(t)est tingitud CO2-heite vähenemine; 19) sõiduki katteala: teljevahe, juhttelje rööbe ja teise telje rööbe; 20) mootori töömaht; 21) maksimaalne kasulik võimsus; 22) sõidutakistustegurid: f0, f1 ja f2; 23) lauppind; 24) rehvide veeretakistuse klass.

Liikmesriigid teevad vastavalt artiklile 7 komisjonile kättesaadavaks kõik käesolevas punktis loetletud andmed vormil, mis on esitatud B osa 2. jaos. Alapunktides 9 ja 11 osutatud andmed tuleb registreerida alates 2022. kalendriaastast ja teha komisjonile esimest korda kättesaadavaks 28. veebruaril 2023.

▼M3

2. Punktis 1 osutatud üksikasjalikud andmed võetakse asjaomase sõiduauto vastavustunnistuselt.

▼M3

2a. Bensiinil ja veeldatud naftagaasil (LPG) või bensiinil ja surumaagaasil (CNG) töötavate kahekütuseliste sõidukite puhul, mille vastavustunnistusele on märgitud mõlema kütuseliigi CO2-eriheite väärtused, teatavad liikmesriigid väärtuse vastavalt kas LPG või CNG kohta. Bensiini ja etanoolkütust (E85) kasutavate segakütuseliste sõidukite puhul esitavad liikmesriigid CO2-eriheite väärtuse bensiini kohta.

▼B

3. Liikmesriigid määravad iga kalendriaasta kohta kindlaks järgmise: a) EÜ tüübikinnitusega uute sõiduautode uute registreerimiste koguarv; b) üksiksõiduki kinnitusega uute sõiduautode uute registreerimiste koguarv; c) väikeseeria sõiduki, mille suhtes kohaldatakse riiklikku tüübikinnitust, uute sõiduautode uute registreerimiste koguarv.

B OSA

Andmete edastamise vorm

Liikmesriigid esitavad iga aasta kohta A osa punktides 1 ja 3 kirjeldatud teabe järgmisel vormil:

1. JAGU

KOONDSEIREANDMED







Liikmesriik (1) Aasta EÜ tüübikinnitusega uute sõiduautode uute registreerimiste koguarv Üksiksõiduki kinnitusega uute sõiduautode uute registreerimiste koguarv Väikeseeria sõiduki uute sõiduautode, mille suhtes kohaldatakse riiklikku tüübikinnitust, uute registreerimiste koguarv ( 1 ) Standardile ISO 3166 vastav kahekohaline liikmesriigi kood, välja arvatud Kreeka ja Ühendkuningriigi puhul, mille tähised on vastavalt „EL“ ja „UK“.

▼M3 —————

▼M3

2.a JAGU

Üksikasjalikud seireandmed iga sõiduki kohta







Viide A osa punktidele 1 ja 1a Üksikasjalikud andmed iga registreeritud sõiduki kohta Andmeallikad Vastavustunnistus (komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/683 (*1) VIII lisa), kui ei ole märgitud teisiti 1) Tootja ärinimi (ELi standardi järgi(1)) Komisjoni määratud nimi Tootja ärinimi(2) 0.5 või kui tootja nimesid on rohkem kui üks, siis kirjes 0.5.1 märgitud nimi 2) Tüübikinnitusnumber ja selle laiendused 0.11 3) Tüüp 0.2 Variant Versioon 4) Mark ja kaubanimi 0.1 ja 0.2.1 5) Sõiduki interpolatsioonitüüpkonna tunnuskood 0.2.3.1 6) Sõiduki tehasetähis 0.10 7) Tüübikinnituse saanud sõiduki kategooria 0.4 8) Registreeritud sõiduki kategooria Registreerimistunnistus 9) Esmase registreerimise kuupäev Registreerimistunnistus 10) CO2-eriheide (g/km) 49.4 kombineeritud või asjakohasel juhul kaalutud, kombineeritud 11) Kütusekulu (l/100 km või m3/100 km või kg/100 km) 49.4 kombineeritud või asjakohasel juhul kaalutud, kombineeritud 12) Töökorras sõiduki mass (kg) 13 13) Katsemass (kg) 47.1.1 14) Kütuseliik 26 Kütuse kasutusviis 26.1 15) Elektrienergiakulu (Wh/km) Täiselektrisõiduk: 49.5.1 Välise laadimisega hübriidelektrisõiduk: 49.5.2 16) Sõiduulatus ühe laadimisega (km) Täiselektrisõiduk: 49.5.1 Välise laadimisega hübriidelektrisõiduk: 49.5.2 17) Ökoinnovatsioonilahendus(t)e kood(id) 49.3.1 18) Ökoinnovatsioonilahendus(t)est tingitud heite vähenemine (g CO2/km) 49.3.2.2 (19)((19) Teljevahe (mm) Juhttelje rööbe (telg 1) (mm)(3) 30 Teise telje rööbe (telg 2) (mm)(3) 30 20) Mootori töömaht (cm3) 25 21) Maksimaalne kasulik võimsus (kW) 27.1 ja 27.3 22) Sõidutakistustegurid(4) f0, N 47.1.3.0 f1, N/(km/h) 47.1.3.1 f2, N/(km/h) 47.1.3.2 23) Lauppind (m2)(4) 47.1.2 24) Rehvide veeretakistuse klass(4) 35 ( *1 ) Komisjoni 15. aprilli 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/683, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/858 seoses mootorsõidukite ja mootorsõidukite haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turujärelevalve suhtes kohaldatavate haldusnõuetega (ELT L 163, 26.5.2020). Märkused. (1) Komisjoni poolt CIRCABCis avaldatud loetelu. (2) Väikeseeria sõiduki riikliku tüübikinnituse (NSS) ja üksiksõiduki kinnituse (IVA) puhul esitatakse tootja ärinimi veerus „Tootja ärinimi“ ning veerus „Tootja ärinimi (ELi standardi järgi)“ esitatakse vastavalt tüübikinnituse liigile kas „AA-NSS“ või „AA-IVA“. (3) Kui sõiduki teljed on eri laiusega, tuleb teatada suurim teljelaius. (4) Komisjoni taotluse korral.

▼B









III LISA

UUTE VÄIKESTE TARBESÕIDUKITE HEITE SEIRE JA SELLEKOHANE ARUANDLUS

A. Andmete kogumine uute väikeste tarbesõidukite kohta ja CO2-heite seire andmete kindlaksmääramine

1. Üksikasjalikud andmed

▼M3 —————

▼M3

1.1a. N1-kategooria sõidukitena registreeritud komplektsed sõidukid

Liikmesriigid registreerivad iga kalendriaasta kohta iga nende territooriumil N1-kategooria sõidukina registreeritud uue väikese tarbesõiduki puhul järgmised üksikasjalikud andmed, välja arvatud alapunktides 23, 24 ja 25 osutatud andmed, mis esitatakse komisjoni taotluse korral:

1) tootja;

2) tüübikinnitusnumber ja selle laiendused;

3) tüüp, variant ja versioon;

4) mark ja võimaluse korral kaubanimi;

5) sõiduki interpolatsioonitüüpkonna tunnuskood;

6) sõiduki tehasetähis;

7) tüübikinnituse saanud sõiduki kategooria;

8) registreeritud sõiduki kategooria;

9) esmase registreerimise kuupäev;

10) CO2-eriheide;

11) kütusekulu;

12) töökorras sõiduki mass;

13) katsemass;

14) kütuseliik ja kütuse kasutusviis;

15) elektrienergiakulu;

16) sõiduulatus ühe laadimisega;

17) ökoinnovatsioonilahendus(t)e kood(id);

18) ökoinnovatsioonilahendus(t)est tingitud CO2-heite vähenemine;

19) sõiduki katteala: teljevahe, juhttelje rööbe ja teise telje rööbe;

20) mootori töömaht;

21) maksimaalne kasulik võimsus;

22) suurim tehniliselt lubatud täismass;

23) sõidutakistustegurid: f0, f1 ja f2;

24) lauppind;

25) rehvide veeretakistuse klass.

Liikmesriigid teevad vastavalt artiklile 7 komisjonile kättesaadavaks kõik käesolevas punktis loetletud andmed vormil, mis on esitatud C osa 2. jaos. Alapunktides 9 ja 11 osutatud andmed tuleb registreerida alates 2022. kalendriaastast ja teha komisjonile esimest korda kättesaadavaks 28. veebruaril 2023.

▼M1

1.2. N1-kategooria sõidukina registreeritud komplekteeritud sõidukid 1.2.1. Liikmesriikide aruandlus Komplekteeritud N1-kategooria sõidukite andmete esitamiseks kasutatakse C osa 2. jaos esitatud vormi. Punkti 1.1 alapunktis o osutatud valmistajatehase tähist ei avalikustata. ▼M3 ————— ▼M3 1.2.1.2a. N1-kategooria komplekteeritud sõidukid, mis on tüübikinnituse saanud määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa kohaselt Liikmesriigid esitavad iga 2021. aastal ja järgnevatel kalendriaastatel registreeritud uue komplekteeritud sõiduki kohta vähemalt punkti 1.1a alapunktides 1, 5, 6, 8, 10, 11, 12, 17, 18 ja 22 nimetatud andmed ning iga 2022. aastal ja järgnevatel kalendriaastatel registreeritud uue sõiduki kohta punkti 1.1a alapunktides 9, 23, 24 ja 25 nimetatud andmed. ▼M1 1.2.2. Tootjate aruandlus ▼M3 Iga uue komplekteeritud N1-kategooria sõiduki puhul, mis on tüübikinnituse saanud määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa kohaselt ja on registreeritud 2020. aastal või järgnevatel kalendriaastatel, esitab asjaomase baassõiduki tootja alates 2021. aastast komisjonile järgmised baassõiduki andmed: ▼M1 a) kui komplekteeritud sõiduk põhineb mittekomplektsel baassõidukil: i) valmistajatehase tähis; ii) määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa punktis 5.0 osutatud sõidukitüüpkonna tunnus; iii) punkti 1.2.4 kohased CO2 heite seireandmed; iv) lauppind, täpsustades punkti 1.2.4 alapunktis c osutatud kohaldatava variandi; v) punkti 1.2.4 alapunktis b osutatud veeretakistus; vi) seiremass, mis määratakse I lisa B osa punkti 4.1 kohaselt; vii) töökorras sõiduki mass; viii) sõiduki koormust esindav mass, mis on määratletud käesoleva lisa punkti 1.2.4 alapunktis a; b) kui komplekteeritud sõiduk põhineb komplektsel baassõidukil: i) valmistajatehase tähis; ii) käesoleva punkti alapunkti a alapunktis ii osutatud sõidukitüüpkonna tunnus; iii) baassõiduki CO2 eriheide; iv) töökorras sõiduki mass. 1.2.3. CO2 keskmise eriheite ja eriheite sihttaseme arvutamine Komisjon kasutab baassõiduki tootja poolt punkti 1.2.2 kohaselt esitatud andmeid, et arvutada keskmine CO2 eriheide ja eriheite sihttase selle kalendriaasta kohta, mil asjaomane komplekteeritud sõiduk registreeriti, välja arvatud juhul, kui on täidetud punktis 1.2.5 osutatud tingimused, sest sel juhul kasutatakse komplekteeritud sõiduki andmeid. Kui baassõiduki tootja ei ole punktis 1.2.2 osutatud andmeid esitanud, kasutatakse asjaomaste komplekteeritud sõidukite kohta punkti 1.2.1 kohaselt liikmesriikidelt saadud CO2 eriheite andmeid asjaomase tootja CO2 keskmise eriheite ja eriheite sihttaseme arvutamiseks. 1.2.4. CO2 heite seireväärtuse arvutamine mittekomplektsete baassõidukite puhul Tootja arvutab alates kalendriaastast 2020 iga üksiku mittekomplektse baassõiduki CO2 heite seireväärtused määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 7. all-lisa punktis 3.2.3.2 või 3.2.4 osutatud interpolatsioonimeetodil, seega samal meetodil, mida kasutati baassõiduki EÜ tüübikinnitusel seoses selle heitega, kusjuures kasutatakse samu tähistusi, välja arvatud järgmised erandid: a) Üksiksõiduki mass Suurus TMind, millele on osutatud määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 7. all-lisa punktis 3.2.3.2.2.1 või 3.2.4.1.1.1, asendatakse baassõiduki vaikemassiga DMbase. Kui DMbase on väiksem kui interpolatsioonitüüpkonna L-sõiduki mass TML, asendatakse TMind suurusega TML. Kui DMbase on suurem kui interpolatsioonitüüpkonna H-sõiduki mass TMH, asendatakse TMind suurusega TMH. Suuruse DMbase arvutusvalem on järgmine: DMbase = MRObase × B0 + 25 kg + MVL; kus MRObase on määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa punktis 3.2.5 määratletud töökorras baassõiduki mass, B0 on keremassitegur väärtusega 1,375 ja MVL on sõiduki koormust iseloomustav mass, mis vastab 28 protsendile sõiduki suurimast lubatud koormusest, mis on omakorda määratletud kui täismass, millest on lahutatud töökorras baassõiduki massi ja keremassiteguri B0 korrutis ning 25 kg. Keremassitegurit B0 korrigeeritakse 31. oktoobril 2021 kõikide kalendriaastatel 2018, 2019 ja 2020 registreeritud komplekteeritud sõidukite mittekomplektsete baassõidukite töökorras massi alusel, kasutades järgmisi valemeid. Uut keremassitegurit B0 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2024. Valem 1: siin Ai on kalendriaastale i vastav suurus Ay, mis arvutatakse valemiga 2: ni on kalendriaastal i registreeritud komplekteeritud sõidukitele vastavate mittekomplektsete baassõidukite arv. Valem 2: siin Ay on kalendriaastatele 2018, 2019 ja 2020 vastavate suuruste Mfi ja Mbi suhte keskmine; Mfi on mittekomplektse baassõiduki töökorras mass, millele on liidetud lisatud massi vaikeväärtus, nagu see on määratletud määruse (EÜ) nr 692/2008 XII lisa punktis 5; Mbi on mittekomplektse baassõiduki töökorras mass; n on kalendriaastal i registreeritud komplekteeritud sõidukitele vastavate mittekomplektsete baassõidukite arv. b) Üksiksõiduki veeretakistus Määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 7. all-lisa punkti 3.2.3.2.2.2 või 3.2.4.1.1.2 kohaldamisel kasutatakse baassõiduki veeretakistust. c) Lauppind Sõidutakistusmaatriksi tüüpkonda kuuluva mittekomplektse baassõiduki puhul kasutab tootja määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 7. all-lisa punktis 3.2.3.2.2.3 osutatud suuruse Af määratlemiseks ühte järgmistest võimalustest: i) sõidutakistusmaatriksi tüüpkonna esindava sõiduki lauppind ruutmeetrites; ii) interpolatsioonitüüpkonna sõidukite lauppinna suurima ja vähima väärtuse keskmine ruutmeetrites; iii) interpolatsioonitüüpkonna sõidukite suurim lauppind ruutmeetrites, kui interpolatsioonimeetodit ei kasutata. Sellise mittekomplektse baassõiduki puhul, mis ei kuulu ühessegi sõidutakistusmaatriksi tüüpkonda, kasutatakse interpolatsioonitüüpkonna sõidukite suurimat lauppinda. 1.2.5. CO2 heite seireväärtuse esindavus Komisjon hindab igal aastal baassõiduki tootja poolt teatatud CO2 heite seireväärtuste keskmise esindavust võrreldes vastaval kalendriaastal registreeritud asjaomaste komplekteeritud sõidukite CO2 eriheite keskmisega. Komisjon teatab baassõiduki tootjale, kui need väärtused lahknevad. Kui kahel järjestikusel kalendriaastal kummalgi aastal ilmneb lahknevus 4 % või üle selle, kasutab komisjon baassõiduki tootja või heiteühenduse järgmise kalendriaasta keskmise CO2 eriheite arvutamiseks komplekteeritud sõidukite CO2 eriheidete keskmist kõnealusel aastal.

▼M3

2. Punktis 1 osutatud üksikasjalikud andmed võetakse asjaomase väikese tarbesõiduki vastavustunnistuselt. Need andmed, mida vastavustunnistusel ei ole, võetakse tüübikinnitusdokumentidest või baassõiduki tootja poolt punkti 1.2.3 kohaselt esitatud andmetest.

▼M3

2a. Bensiinil ja veeldatud naftagaasil (LPG) või bensiinil ja surumaagaasil (CNG) töötavate kahekütuseliste sõidukite puhul, mille vastavustunnistusele on märgitud mõlema kütuseliigi CO2-eriheite väärtused, teatavad liikmesriigid väärtuse vastavalt kas LPG või CNG kohta.

Bensiini ja etanoolkütust (E85) kasutavate segakütuseliste sõidukite puhul esitavad liikmesriigid CO2-eriheite väärtuse bensiini kohta.

▼B

3. Liikmesriigid määravad iga kalendriaasta kohta kindlaks järgmise: a) EÜ tüübikinnitusega uute väikeste tarbesõidukite uute registreerimiste koguarv; b) mitmeastmelise tüübikinnitusega uute väikeste tarbesõidukite uute registreerimiste koguarv (võimaluse korral); c) üksiksõiduki kinnitusega uute väikeste tarbesõidukite uute registreerimiste koguarv; d) väikeseeria sõiduki riikliku tüübikinnitusega uute väikeste tarbesõidukite uute registreerimiste koguarv.

B. Uute väikeste tarbesõidukite, mille suhtes kohaldatakse riiklikku tüübikinnitust, CO2 seire andmete kindlaksmääramise metoodika

Seireandmed, mille liikmesriigid peavad A osa punktide 1 ja 3 kohaselt kindlaks määrama, määratakse kindlaks vastavalt käesolevas osas esitatud metoodikale.

1. Registreeritud uute väikeste tarbesõidukite arv

Liikmesriigid määravad oma territooriumil registreeritud uute väikeste tarbesõidukite arvu vastaval seireaastal ning jaotavad selle vastavalt sellele, kas sõidukite suhtes kohaldatakse EÜ tüübikinnitust, üksiksõiduki kinnitust, väikeseeria sõiduki riiklikku tüübikinnitust või, kui see on asjakohane, mitmeastmelist tüübikinnitust.

2. Komplekteeritud sõidukid

Mitmeastmelise tüübikinnitusega sõidukite puhul omistatakse komplekteeritud sõiduki CO2-eriheide baassõiduki tootjale.

Komisjon töötab välja konkreetse seiremenetluse ning teeb, kui see on asjakohane, vajalikud muudatused asjaomastes tüübikinnitust reguleerivates õigusaktides, et tagada CO2-heite, kütusesäästlikkuse ja komplekteeritud sõidukite massi väärtuste esindavus nii, et seejuures ei koormataks liigselt baassõiduki tootjat.

Vaatamata sellele, et 2020. aasta sihttaseme arvutamiseks I lisa B osa punkti 2 kohaselt tuleb kasutada käesoleva lisa C osa kohast lisatud massi vaikeväärtust, võib juhul, kui kõnealust väärtust ei ole võimalik kindlaks teha, kasutada artikli 7 lõikes 4 osutatud eriheite sihttaseme esialgseks arvutamiseks komplekteeritud töökorras sõiduki massi.

Kui baassõiduk on komplektne sõiduk, kasutatakse eriheite sihttaseme arvutamiseks töökorras baassõiduki massi. Kui aga nimetatud väärtust ei ole võimalik kindlaks teha, võib eriheite sihttaseme esialgseks arvutamiseks kasutada komplekteeritud töökorras sõiduki massi.

C. Andmete edastamise vormid

Liikmesriigid esitavad iga aasta kohta A osa punktides 1 ja 3 kirjeldatud teabe järgmisel vormil:







1. jagu Koondseireandmed Liikmesriik (1) Aasta EÜ tüübikinnitusega uute väikeste tarbesõidukite uute registreerimiste koguarv Üksiksõiduki kinnitusega uute väikeste tarbesõidukite uute registreerimiste koguarv Väikeseeria sõiduki, mille suhtes kohaldatakse riiklikku tüübikinnitust, uute väikeste tarbesõidukite uute registreerimiste koguarv Mitmeastmelise tüübikinnitusega uute väikeste tarbesõidukite uute registreerimiste koguarv (kui on teada) ( 1 ) Standardile ISO 3166 vastav kahekohaline liikmesriigi kood, välja arvatud Kreeka ja Ühendkuningriigi puhul, mille tähised on vastavalt „EL“ ja „UK“.

▼M3 —————

▼M3

2.a jagu

Üksikasjalikud seireandmed iga sõiduki kohta







Viide A osa punktidele 1.1 ja 1.1a Üksikasjalikud andmed iga registreeritud sõiduki kohta Andmeallikad Vastavustunnistus (rakendusmääruse (EL) 2020/683 VIII lisa), kui ei ole märgitud teisiti 1) Tootja ärinimi (ELi standardi järgi(1)) Komisjoni määratud nimi Tootja ärinimi(2) 0.5 või kui tootja nimesid on rohkem kui üks, siis kirjes 0.5.1 märgitud nimi 2) Tüübikinnitusnumber ja selle laiendused 0.11 3) Tüüp 0.2 Variant Versioon 4) Mark ja kaubanimi 0.1 ja 0.2.1 5) Sõiduki interpolatsioonitüüpkonna tunnuskood 0.2.3.1 6) Sõiduki tehasetähis 0.10 7) Tüübikinnituse saanud sõiduki kategooria 0.4 8) Registreeritud sõiduki kategooria Registreerimistunnistus 9) Esmase registreerimise kuupäev Registreerimistunnistus 10) CO2-eriheide (g/km) 49.4 kombineeritud või asjakohasel juhul kaalutud, kombineeritud 11) Kütusekulu (l/100 km või m3/100 km või kg/100 km) 49.4 kombineeritud või asjakohasel juhul kaalutud, kombineeritud 12) Töökorras sõiduki mass (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid) (kg) 13 13) Katsemass (komplektsed ja komplekteeritud sõidukid) (kg) 47.1.1 14) Kütuseliik 26 Kütuse kasutusviis 26.1 15) Elektrienergiakulu (Wh/km) Täiselektrisõiduk: 49.5.1 Välise laadimisega hübriidelektrisõiduk: 49.5.2 16) Sõiduulatus ühe laadimisega (km) Täiselektrisõiduk: 49.5.1 Välise laadimisega hübriidelektrisõiduk: 49.5.2 17) Ökoinnovatsioonilahendus(t)e kood(id) 49.3.1 18) Ökoinnovatsioonilahendus(t)est tingitud heite vähenemine (g CO2/km) 49.3.2.2 19 (19) Teljevahe (mm) 4 Juhttelje rööbe (telg 1)(3) 30 Teise telje rööbe (telg 2)(3) 30 20) Mootori töömaht (cm3) 25 21) Maksimaalne kasulik võimsus (kW) 27.1 ja 27.3 22) Suurim tehniliselt lubatud täismass (komplektne ja komplekteeritud sõiduk) (kg) 16.1 23) Sõidutakistustegurid(4) f0, N 47.1.3.0 f1, N/(km/h) 47.1.3.1 f2, N/(km/h) 47.1.3.2 24) Lauppind (m2)(4) 47.1.2 25) Rehvide veeretakistuse klass(4) 35 Märkused. (1) Komisjoni poolt CIRCABCis avaldatud loetelu. (2) Väikeseeria sõiduki riikliku tüübikinnituse (NSS) ja üksiksõiduki kinnituse (IVA) puhul esitatakse tootja ärinimi veerus „Tootja ärinimi“ ning veerus „Tootja ärinimi (ELi standardi järgi)“ esitatakse vastavalt tüübikinnituse liigile kas „AA-NSS“ või „AA-IVA“. (3) Kui sõiduki teljed on eri laiusega, tuleb teatada suurim teljelaius. (4) Komisjoni taotluse korral.

▼B









IV LISA

KEHTETUKS TUNNISTATUD MÄÄRUSED KOOS MUUDATUSTEGA







Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 140, 5.6.2009, lk 1) Komisjoni määrus (EL) nr 397/2013 (ELT L 120, 1.5.2013, lk 4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 333/2014 (ELT L 103, 5.4.2014, lk 15) Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/6 (ELT L 3, 7.1.2015, lk 1) Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2017/1502 (ELT L 221, 26.8.2017, lk 4) Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2018/649 (ELT L 108, 27.4.2018, lk 14) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 510/2011 (ELT L 145, 31.5.2011, lk 1) Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 205/2012 (ELT L 72, 10.3.2012, lk 2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 253/2014 (ELT L 84, 20.3.2014, lk 38) Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 404/2014 (ELT L 121, 24.4.2014, lk 1) Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2017/748 (ELT L 113, 29.4.2017, lk 9) Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2017/1499 (ELT L 219, 25.8.2017, lk 1)









V LISA

VASTAVUSTABEL







Määrus (EÜ) nr 443/2009 Määrus (EL) nr 510/2011 Käesolev määrus Artikli 1 esimene lõik Artikli 1 lõige 1 Artikli 1 lõige 1 Artikli 1 teine lõik Artikli 1 lõige 2 Artikli 1 lõige 2 Artikli 1 kolmas lõik — Artikli 1 lõige 3 — — Artikli 1 lõige 4 — — Artikli 1 lõige 5 — — Artikli 1 lõige 6 — — Artikli 1 lõige 7 Artikli 2 lõige 1 Artikli 2 lõige 1 Artikli 2 lõige 1 Artikli 2 lõige 2 Artikli 2 lõige 2 Artikli 2 lõige 2 Artikli 2 lõige 3 Artikli 2 lõige 3 Artikli 2 lõige 3 Artikli 2 lõige 4 Artikli 2 lõige 4 Artikli 2 lõige 4 Artikli 3 lõike 1 sissejuhatav osa Artikli 3 lõike 1 sissejuhatav osa Artikli 3 lõike 1 sissejuhatav osa Artikli 3 lõike 1 punktid a ja b Artikli 3 lõike 1 punktid a ja b Artikli 3 lõike 1 punktid a ja b — Artikli 3 lõike 1 punktid c, d ja e Artikli 3 lõike 1 punktid c, d ja e Artikli 3 lõike 1 punktid c ja d Artikli 3 lõike 1 punktid f ja g Artikli 3 lõike 1 punktid f ja g Artikli 3 lõike 1 punkt f Artikli 3 lõike 1 punkt h Artikli 3 lõike 1 punkt h Artikli 3 lõike 1 punkt e Artikli 3 lõike 1 punkt j Artikli 3 lõike 1 punkt i Artikli 3 lõike 1 punkt g Artikli 3 lõike 1 punkt i Artikli 3 lõike 1 punkt j — — Artikli 3 lõike 1 punktid k, l ja m — Artikli 3 lõike 1 punkt k Artikli 3 lõike 1 punkt n Artikli 3 lõige 2 Artikli 3 lõige 2 Artikli 3 lõige 2 Artikli 4 esimene lõik Artikli 4 esimene lõik Artikli 4 lõike 1 sissejuhatav osa ja punktid a ning b — — Artikli 4 lõike 1 punkt c — Artikli 4 teine lõik Artikli 4 lõige 2 Artikli 4 teine lõik Artikli 4 kolmas lõik Artikli 4 lõige 3 Artikkel 5 Artikkel 5 — Artikkel 5a — Artikkel 5 Artikkel 6 Artikkel 6 — Artikli 7 lõige 1 Artikli 7 lõige 1 Artikli 6 lõige 1 Artikli 7 lõike 2 punktid a, b ja c Artikli 7 lõike 2 punktid a, b ja c Artikli 6 lõike 2 punktid a, b ja c — — Artikli 6 lõike 2 punkt d Artikli 7 lõige 3 Artikli 7 lõige 3 Artikli 6 lõige 3 Artikli 7 lõige 4 Artikli 7 lõige 4 Artikli 6 lõige 4 Artikli 7 lõige 5 Artikli 7 lõige 5 Artikli 6 lõige 5 Artikli 7 lõige 6 Artikli 7 lõige 6 Artikli 6 lõige 6 Artikli 7 lõige 7 Artikli 7 lõige 7 Artikli 6 lõige 7 Artikli 8 lõige 1 Artikli 8 lõige 1 Artikli 7 lõige 1 Artikli 8 lõige 2 Artikli 8 lõige 2 Artikli 7 lõige 2 Artikli 8 lõige 3 Artikli 8 lõige 3 Artikli 7 lõige 3 Artikli 8 lõike 4 esimene ja teine lõik Artikli 8 lõike 4 esimene ja teine lõik Artikli 7 lõike 4 esimene ja teine lõik Artikli 8 lõike 4 kolmas lõik Artikli 8 lõike 4 esimene lõik Artikli 7 lõike 4 kolmas lõik Artikli 8 lõike 5 esimene lõik Artikli 8 lõige 5 Artikli 7 lõike 5 esimene lõik Artikli 8 lõike 5 teine lõik Artikli 8 lõige 6 Artikli 7 lõike 5 teine lõik Artikli 8 lõige 6 Artikli 8 lõige 7 — Artikli 8 lõige 7 Artikli 8 lõige 8 Artikli 7 lõike 6 esimene lõik — — Artikli 7 lõike 6 teine lõik Artikli 8 lõige 8 — — Artikli 8 lõike 9 esimene lõik Artikli 8 lõike 9 esimene lõik Artikli 7 lõige 7 Artikli 8 lõike 9 teine lõik Artikli 8 lõike 9 teine lõik Artikli 7 lõige 8 — — Artikli 7 lõige 9 — — Artikli 7 lõige 10 — Artikli 8 lõige 10 Artikli 7 lõige 11 Artikli 9 lõige 1 Artikli 9 lõige 1 Artikli 8 lõige 1 Artikli 9 lõike 2 esimese lõigu sissejuhatav osa Artikli 9 lõike 2 esimese lõigu sissejuhatav osa Artikli 8 lõike 2 esimese lõigu esimene osa Artikli 9 lõike 2 esimese lõigu punkt a Artikli 9 lõike 2 esimese lõigu punkt a — Artikli 9 lõike 2 esimese lõigu punkt b Artikli 9 lõike 2 esimese lõigu punkt b Artikli 8 lõike 2 esimese lõigu teine osa Artikli 9 lõike 2 teine lõik Artikli 9 lõike 2 teine lõik Artikli 8 lõike 2 teine lõik Artikli 9 lõige 3 Artikli 9 lõige 3 Artikli 8 lõige 3 Artikli 9 lõige 4 Artikli 9 lõige 4 Artikli 8 lõige 4 Artikli 10 lõike 1 sissejuhatav osa Artikli 10 lõike 1 sissejuhatav osa Artikli 9 lõike 1 sissejuhatav osa Artikli 10 lõike 1 punktid a–e Artikli 10 lõike 1 punktid a–e Artikli 9 lõike 1 punktid a–e — — Artikli 9 lõike 1 punkt f Artikli 10 lõige 2 Artikli 10 lõige 2 Artikli 9 lõige 2 — — Artikli 9 lõige 3 Artikli 11 lõige 1 Artikli 11 lõige 1 Artikli 10 lõige 1 Artikli 11 lõige 2 Artikli 11 lõige 2 Artikli 10 lõige 2 Artikli 11 lõige 3 Artikli 11 lõige 3 Artikli 10 lõike 3 esimene lõik — — Artikli 10 lõike 3 teine lõik Artikli 11 lõike 4 esimene lõik — Artikli 10 lõike 4 esimene lõik Artikli 11 lõike 4 teise lõigu sissejuhatav osa — Artikli 10 lõike 4 teise lõigu sissejuhatav osa Artikli 11 lõike 4 teise lõigu punkt a — Artikli 10 lõike 4 teise lõigu punkt a Artikli 11 lõike 4 teise lõigu punkt b — — Artikli 11 lõike 4 teise lõigu punkt c — Artikli 10 lõike 4 teise lõigu punkt b — — Artikli 10 lõike 4 teise lõigu punkt c Artikli 11 lõike 4 kolmas ja neljas lõik — Artikli 10 lõike 4 kolmas ja neljas lõik Artikli 11 lõige 5 Artikli 11 lõige 4 Artikli 10 lõige 5 Artikli 11 lõige 6 Artikli 11 lõige 5 Artikli 10 lõige 6 Artikli 11 lõige 7 Artikli 11 lõige 6 Artikli 10 lõige 7 Artikli 11 lõige 8 Artikli 11 lõige 7 Artikli 10 lõige 8 Artikli 11 lõige 9 Artikli 11 lõige 8 Artikli 10 lõige 9 Artikli 12 lõike 1 esimene lõik Artikli 12 lõike 1 esimene lõik Artikli 11 lõike 1 esimene lõik Artikli 12 lõike 1 teine lõik — Artikli 11 lõike 1 teine lõik Artikli 12 lõike 1 kolmas lõik Artikli 12 lõike 1 teine lõik Artikli 11 lõike 1 kolmas lõik — — Artikli 11 lõike 1 neljas lõik Artikli 12 lõige 2 Artikli 12 lõige 2 Artikli 11 lõike 2 sissejuhatav osa, punktid a, b ja c ning punkti d esimene osa — — Artikli 11 lõike 2 punkti d viimane osa Artikli 12 lõige 3 Artikli 12 lõige 3 Artikli 11 lõige 3 Artikli 12 lõige 4 Artikli 12 lõige 4 Artikli 11 lõige 4 — — Artikkel 12 — — Artikkel 13 — — Artikli 12 lõige 4 Artikli 13 lõige 1 — — — Artikli 13 lõige 1 — — — Artikli 14 pealkiri — — Artikli 14 lõike 1 esimese lõigu sissejuhatav osa Artikli 13 lõike 2 esimene ja teine lõik — Artikli 14 lõike 1 punkt a — Artikli 13 lõige 5 Artikli 14 lõike 1 punkt b Artikli 14 lõike 1 punktid c ja d Artikli 13 lõike 2 kolmas lõik Artikli 13 lõige 5 Artikli 14 lõige 2 — — Artikli 15 lõige 1 — — Artikli 15 lõige 2 — — Artikli 15 lõige 3 — Artikli 13 lõige 2 — — — Artikli 15 lõike 4 esimene osa Artikli 13 lõige 3 Artikli 13 lõike 6 esimene lõik Artikli 15 lõike 4 teine osa — Artikli 13 lõige 4 — Artikli 13 lõige 4 Artikli 13 lõike 6 teine lõik — Artikli 13 lõige 5 — — Artikli 13 lõige 6 Artikli 13 lõige 3 — — — Artikli 15 lõige 5 — — Artikli 15 lõige 6 Artikli 13 lõike 7 esimene lõik Artikli 13 lõike 6 kolmas lõik Artikli 15 lõige 7 Artikli 13 lõike 7 teine lõik Artikli 13 lõike 6 neljas lõik Artikli 15 lõige 8 Artikli 14 lõige 1 Artikli 14 lõige 1 Artikli 16 lõige 1 Artikli 14 lõige 2 Artikli 14 lõige 2 Artikli 16 lõige 2 Artikli 14 lõige 3 Artikli 14 lõige 2a Artikli 16 lõige 3 Artikli 14a lõige 1 Artikli 15 lõige 3 Artikli 17 lõige 1 Artikli 14a lõige 2 Artikli 15 lõige 1 Artikli 17 lõige 2 Artikli 14a lõige 3 Artikkel 16 Artikli 17 lõige 3 Artikli 14a lõige 4 Artikli 15 lõige 2 Artikli 17 lõige 4 Artikli 14a lõige 5 Artikkel 17 Artikli 17 lõige 5 Artikkel 15 — — — — Artikkel 18 Artikkel 16 Artikkel 18 Artikkel 19 I lisa — I lisa A osa punktid 1–5 — — I lisa A osa punkt 6 — I lisa I lisa B osa punktid 1–5 — — I lisa B osa punkt 6 II lisa A osa — II lisa A osa II lisa B osa — — II lisa C osa — II lisa B osa — II lisa III lisa — — IV lisa — — V lisa