02020R2014 — ET — 01.01.2022 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:









▼B

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/2014,

21. august 2020,

millega täpsustatakse Põhjamerel teatava püügitegevuse suhtes kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ajavahemikuks 2021–2023







Artikkel 1

Lossimiskohustuse rakendamine

Kooskõlas käesoleva määrusega kohaldatakse ajavahemikus 2021–2023 määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustust liidu vetes Põhjameres (ICESi 2.a ja 3.a rajoon ning 4. alapiirkond) selliste põhjalähedaste ja pelaagiliste liikide püügi puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) „sortimisvõrega sortimisseade“ (ingl k netgrid selectivity device) – kahe paneeliga traali sisse paigaldatav nelja paneeliga sortimisseade, kuhu on kaldu paigaldatud rombikujuliste silmadega võrgusein, mille võrgusilma suurus on vähemalt 200 mm, ning mille tulemusena tekib traali ülemisse ossa väljapääsuava;

2) „flaami paneel“ (ingl k Flemish panel) – piimtraali viimase silmarea kokkutõmmatud osa, mille: — tagumine pool on noodapära külge vahetult kinnitatud; — ülemine ja alumine võrguosa koosneb vähemalt 120 mm võrgusilmast (mõõdetuna sõlmede vahelt), — pinguletõmmatuna on pikkus vähemalt 3 m;

3) „merepõhjaorganismide väljalaske paneel“ (ingl k benthos release panel) – suurema võrgusilma või ruudukujulise võrgusilmaga paneel, mis on paigaldatud traali alumisse paneeli; tavaliselt kasutusel piimtraalidel, et lasta välja merepõhjaorganisme või prahti enne sellise materjali noodapärasse jõudmist;

4) „SepNep“ (ingl k SepNep) – traallaudadega traal, mis: — koosneb võrgusilmast suurusvahemikus 80–99 +≥ 100 mm, — on varustatud mitme noodapäraga, mille võrgusilma suurus jääb vähemalt vahemikku 80–120 mm ja mis on kinnitatud ühe võrgupikenduse külge; kõige ülemise noodapära võrgusilma suurus on vähemalt 120 mm ning see on varustatud eralduspaneeliga, mille võrgusilma suurus on kuni 105 mm, ning — võib olla lisaks varustatud ka valikulise sortimisvõrega, mille võresamm on vähemalt 17 mm, tingimusel et see on ehitatud sellisel viisil, mis võimaldab väikestel norra salehomaaridel välja pääseda.

Artikkel 3

Ellujäämismääral põhinevad erandid norra salehomaari puhul

1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b sätestatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse liidu vetes Põhjameres (ICESi 2.a ja 3.a rajoonis ning 4. alapiirkonnas) järgmisel viisil püütud norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes: a) lõkspüünistega (FPO ( 1 )) püütud saak; b) saak, mis on püütud põhjatraalidega (OTB, OTT, TBN), mis on varustatud: i) 80 mm või suurema noodapäraga või ii) noodapäraga, mille võrgusilma suurus on vähemalt 70 mm ja mis on varustatud sortimisvõrega (võresammuga kuni 35 mm).

2. Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud norra salehomaari tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata tervena vette tagasi piirkonnas, kus need püüti.

Artikkel 4

Ellujäämismääral põhinev erand hariliku merikeele puhul

1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b osutatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate hariliku merikeele ( Solea solea ) isendite suhtes, mis on püütud liidu vetes ICESi 4.c rajoonis kuue meremiili kaugusel rannikust ja väljaspool tuvastatud noorkala kasvualasid traallaudadega traaliga (OTB), mille võrgusilma suurus noodapäras on 80–99 mm.

2. Lõikes 1 osutatud erandit kohaldatakse üksnes selliste laevade suhtes, mille pikkus on kuni 10 m ja mootorivõimsus kuni 221 kW ning mis püüavad kala vetes, mille sügavus on 30 m või vähem, ning tingimusel, et traalimise kestus on kuni 90 minutit.

3. Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud hariliku merikeele tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata vette tagasi.

Artikkel 5

Ellujäämismääral põhinev erand lõkspüüniste ja mõrdadega kaaspüütud kõigi liikide puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme

1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b osutatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse liidu vetes ICESi 3.a rajoonis ja 4. alapiirkonnas kõikide selliste liikide lõkspüüniste ja mõrdadega (FPO, FYK) püügi puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme.

2. Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud kalade tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata allpool merepinda vette tagasi.

Artikkel 6

Ellujäämismääral põhinev erand atlandi merilesta püügi ja kaaspüügi puhul

1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b osutatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse ICESi 3.a rajooni ja 4. alapiirkonna liidu vetes järgmiste püügijuhtude suhtes: a) atlandi merilesta (Pleuronectes platessa) püük võrguga (GNS, GTR, GTN, GEN); b) atlandi merilesta püük põhjanoodaga; c) atlandi merilesta püük põhjatraalidega (OTB, PTB): i) mille võrgusilma suurus on vähemalt 120 mm, kui sihtliigid on lestalised ja tursklased liidu vetes ICESi 3.a rajoonis ja 4. alapiirkonnas; ▼M1 ii) mille võrgusilma suurus on 90–119 mm ning mis on varustatud selektiivtraali paneeliga, mille ülemise paneeli võrgusilma suurus on 140 mm (ruutsilm), 270 mm (rombsilm) 300 mm (ruutsilm), või iga aasta 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini Kattegati alarajoonis paneeliga, mille ruutsilma suurus on vähemalt 120 mm, kui sihtliigid on lestalised ja tursklased ICESi 3.a rajooni liidu vetes; ▼B iii) mille võrgusilma suurus on 80–119 mm, kui sihtliikideks on lestalised ja tursklased liidu vetes ICESi 4. alapiirkonnas.

2. Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud atlandi merilesta tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata vette tagasi.

Artikkel 7

Ellujäämismääral põhinev erand kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema atlandi merilesta puhul

1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b osutatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse liidu vetes ICESi 2.a rajoonis ja 4. alapiirkonnas kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema atlandi merilesta püügi puhul piimtraalidega (BT2), mille võrgusilma suurus on 80–119 mm, kui atlandi merilesta püütakse järgmiselt: a) ülesveetavate võrgutrosside või merepõhjaorganismide väljalaske paneeliga varustatud püügivahendeid kasutavate kalalaevadega, mille mootori võimsus on üle 221 kW, või b) täielikult dokumenteeritud kalapüügi tegevuskava rakendavate liikmesriikide kalalaevadega.

2. Lõikes 1 osutatud erandit kohaldatakse ka lestaliste isendite püügi suhtes piimtraale (BT2) kasutavate kalalaevadega, mille mootori võimsus on kuni 221 kW või mille üldpikkus on alla 24 m ning millega püütakse kala 12 meremiili kaugusel rannikust, kui traalimise keskmine kestus on alla 90 minuti.

3. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad igal aastal esimesel võimalusel (kuid hiljemalt 1. mail) lõigetes 1 ja 2 sätestatud erandite kehtestamist toetava täiendava teadusliku teabe. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu igal aastal 31. juuliks.

4. Lõigetes 1 ja 2 osutatud juhtudel püütud atlandi merilesta tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata vette tagasi.

Artikkel 8

Ellujäämismääral põhinev erand hariliku kammelja puhul

1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b osutatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse liidu vetes ICESi 4. alapiirkonnas hariliku kammelja ( Scophthalmus maximus ) piimtraalidega (noodapäraga, mille võrgusilma suurus on 80 mm või suurem (TBB)) püügi suhtes.

2. Lõikes 1 osutatud erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2022. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad igal aastal esimesel võimalusel (kuid hiljemalt 1. mail) lõikes 1 sätestatud erandi kehtestamist toetava täiendava teadusliku teabe. STECF annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu iga aasta 31. juuliks.

3. Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud harilike kammeljate tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata vette tagasi.

Artikkel 9

Ellujäämismääral põhinev erand railaste puhul

1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b osutatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse liidu vetes Põhjameres (ICESi 2.a ja 3.a rajoonis ning 4. alapiirkonnas) püügivahenditega püütud railaste suhtes.

2. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad igal aastal esimesel võimalusel (kuid hiljemalt 1. mail) lõikes 1 sätestatud erandi kehtestamist toetava täiendava teadusliku teabe, eelkõige kägurai kohta. STECF annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu iga aasta 31. juuliks.

3. Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud railaste tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata vette tagasi.

Artikkel 10

Ellujäämismääral põhinev erand makrelli ja heeringa seinnoodaga püügi puhul

1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b osutatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse makrelli ja heeringa suhtes, mis on püütud seinnoodaga liidu vetes Põhjameres (ICESi 2.a ja 3.a rajoon ning 4. alapiirkond), kui täidetud on kõik järgmised tingimused: a) saak vabastatakse enne, kui teatav protsent (sätestatud lõigetes 2 ja 3) seinnoodast on suletud („tagasilaskepunkt“); b) seinnoot on varustatud nähtava poiga, mis selgelt märgib nooda jõudmist tagasilaskepunkti; c) laeval ja seinnooda mehhanismil on elektrooniline registreerimis- ja dokumenteerimissüsteem, mis märgib, millal, kus ja mil määral iga püügioperatsiooni käigus seinnoota haalati.

2. Tagasilaskepunkt makrellipüügi puhul saavutatakse siis, kui 80 % seinnoodast on suletud, heeringapüügi puhul siis, kui 90 % seinnoodast on suletud.

3. Kui ümberpiiratud kalaparves on mõlemast kõnealusest liigist kalu, on tagasilaskepunkt siis, kui 80 % seinnoodast on suletud.

4. Makrelli- ja heeringasaagi vabastamine pärast tagasilaskepunkti on keelatud.

5. Ümberpiiratud kalaparvest võetakse enne selle vabastamist proov, et hinnata kalade liigilist ja suuruselist koostist ning kogust.

6. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad erandi säilitamise vajadust kinnitavad tõendid esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. mail 2022.

Artikkel 11

Vähese tähtsusega erandid pelaagilise ja põhjalähedase liikide püügi puhul

Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 võib kõnealuse määruse artikli 15 lõike 4 punkti c kohaselt tagasi heita järgmised kogused:

1) hariliku merikeele püügi puhul abaraid ja nakkevõrke (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF) kasutavate laevadega liidu vetes Põhjameres (ICESi 2.a ja 3.a rajoon ning 4. alapiirkond): kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema ja suurema hariliku merikeele puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogupüügist;

2) ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes hariliku merikeele püügi puhul laevadega, mis kasutavad flaami paneeliga varustatud piimtraale (TBB) (võrgusilma suurus 80–119 mm): kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku merikeele puhul kuni 5 % kõnealuse liigi aastasest kogupüügist;

3) ICESi 3.a rajooni liidu vetes norra salehomaari püügi puhul laevadega, mis kasutavad liike sortiva võrega (võresammuga kuni 35 mm) varustatud põhjatraale (OTB, OTT, TBN) (võrgusilma suurus 70 mm või rohkem): kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, tursa, põhjaatlandi süsika ja euroopa merluusi kombineeritud püügi puhul kuni 4 % norra salehomaari, hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, hariliku süvameregarneeli, tursa ja põhjaatlandi süsika aastasest kogupüügist;

4) ICESi 3.a rajooni liidu vetes hariliku süvameregarneeli püügi puhul laevadega, mis kasutavad liike sortiva võre (võresammuga kuni 19 mm) ja vaba väljapääsuavaga põhjatraale (OTB, OTT) (võrgusilma suurus 35 mm või rohkem): kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, tursa, atlandi merilesta, põhjaatlandi süsika, atlandi heeringa, norra tursiku, põhjaatlandi hõbekala ja põhjaputassuu kombineeritud püügi puhul kuni 5 % norra salehomaari, hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, tursa, põhjaatlandi süsika, atlandi merilesta, hariliku süvameregarneeli, euroopa merluusi, norra tursiku, põhjaatlandi hõbekala, atlandi heeringa ja põhjaputassuu aastasest kogupüügist;

5) ICESi 3.a rajooni liidu vetes selliste laevadega püügi puhul, mis kasutavad 90–119 mm võrgusilmaga põhjatraale (OTB, OTT, TBN, PTB), mis on varustatud selektiivtraali paneeliga, mille ülemise paneeli võrgusilma suurus on 140 mm (ruutsilm), 270 mm (rombsilm) või 300 mm (ruutsilm), või 120 mm või suurema võrgusilmaga põhjatraale (OTB, OTT, TBN, PTB): kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema merlangi püügi puhul kuni 2 % norra salehomaari, tursa, kilttursa, merlangi, põhjaatlandi süsika, hariliku merikeele, atlandi merilesta ja euroopa merluusi aastasest kogupüügist;

6) ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes norra salehomaari püügi puhul laevadega, mis kasutavad SepNepiga varustatud põhjatraale (võrgusilma suurus 80–99 mm): kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema atlandi merilesta püügi puhul kuni 3 % põhjaatlandi süsika, atlandi merilesta, kilttursa, merlangi, tursa, hariliku süvameregarneeli, hariliku merikeele ja norra salehomaari aastasest kogupüügist;

7) ICESi 4.b ja 4.c rajooni liidu vetes põhjamere garneeli püügi puhul piimtraale kasutavate laevadega: kõnealuste kalavarude puhul kõikide selliste liikide püügi puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme, kuni 6 % nende liikide aastasest kogupüügist 2021. ja 2022. aastal ning kuni 5 % 2023. aastal;

8) ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes hariliku molva põhjalähedase püügi puhul põhjatraale (OTB, OTT, PTB) (võrgusilma suurus 120 mm või rohkem) kasutavate laevadega: kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku molva puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogupüügist selles kalapüügipiirkonnas;

9) ICESi 4.c rajooni liidu vetes põhjalähedaste liikide segapüügi puhul põhjatraale või nootasid (OTB, OTT, SDN, SSC) (võrgusilma suurus 70–99 mm (TR2)) kasutavate laevadega: kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema merlangi ja tursa kombineeritud püügi puhul kuni 5 % merlangi ja tursa aastasest kogupüügist; tursa puhul võib tagasi heita kuni 2 % selle aastasest kogupüügist; käesolevas punktis sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2021. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad erandi kehtestamist toetava täiendava teadusliku teabe esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. mail 2021. STECF annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2021;

10) ICESi 4.a ja 4.b rajooni liidu vetes põhjalähedaste liikide segapüügi puhul põhjatraale või nootasid (OTB, OTT, SDN, SSC) (võrgusilma suurus 70–99 mm (TR2)) kasutavate laevadega: kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema merlangi puhul kuni 4 % merlangi aastasest kogupüügist; käesolevas punktis sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2022. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad erandi kehtestamist toetava täiendava teadusliku teabe esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. mail 2022. STECF annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2022;

▼M1

11) ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes põhjalähedate liikide segapüügi puhul laevadega, mis kasutavad piimtraale (võrgusilma suurus 80–119 mm): kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema merlangi puhul kuni 2 % atlandi merilesta ja merikeele aastasest kogupüügist;

▼B

12) pelaagiliste liikide püügi puhul ICESi 4.b ja 4.c rajoonis (lõuna pool 54° põhjalaiust), kui püügiks kasutatakse pelaagiliste traalidega varustatud pelaagilise püügi traalereid, mille kogupikkus on kuni 25 m, ning kui sihtliikideks on makrell, stauriid ja heeringas; makrelli, stauriidi, heeringa ja merlangi kombineeritud püügi puhul kuni 1 % makrelli, stauriidi, heeringa ja merlangi aastasest kogupüügist; käesolevas punktis sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2022. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad erandi kehtestamist toetava täiendava teadusliku teabe esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. mail 2022. STECF annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2022;

13) põhjalähedaste liikide segapüügi puhul traalidega (OTB, OTM, OTT, PTB, PTM, SDN, SPR, SSC, TB, TBN) (võrgusilma suurus üle 80 mm) ICESi 3.a rajoonis ja 4. alapiirkonnas ning harilikku süvameregarneeli püügi puhul püügivahenditega, millel on kuni 19 mm sammuga sortimisvõre või samaväärne sortimisseade ja kaaspüügi eraldamise seade võrgusilma suurusega üle 35 mm ICESi 3a rajoonis ja 32 mm ICESi 4. rajoonis: kilu, tobia, norra tursiku ja põhjaputassuu kombineeritud püügi puhul kuni 1 % aastasest kogusaagist põhjalähedaste liikide segapüügil ja norra tursiku püügil; käesolevas punktis sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2022. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad erandi kehtestamist toetava täiendava teadusliku teabe esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. mail 2022. STECF annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2022;

14) merluusi põhjalähedasel püügil õngejadasid (LLS) kasutavate laevadega ICES 4. allpiirkonnas: kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku molva (Molva molva) puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogupüügist selles põhjalähedase püügi piirkonnas; käesolevas punktis sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2022. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad erandi kehtestamist toetava täiendava teadusliku teabe esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. mail 2022. STECF annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2022;

15) ICESi 4.b ja 4.c rajoonis põhjalähedaste liikide segapüügi puhul põhjatraale (OTB, OTT, PTB) (võrgusilma suurus 80–99 mm) (TR2) kasutavate laevadega: stauriidi (Trachurus spp.) püügi puhul kuni 6 % kõnealusest piirkonnast püütud stauriidi aastasest kogupüügist; käesolevas punktis sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2022. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad erandi kehtestamist toetava täiendava teadusliku teabe esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. mail 2022. STECF annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2022;

16) ICESi 4.b ja 4.c rajoonis põhjalähedaste liikide segapüügi puhul põhjatraale (OTB, OTT, PTB) (võrgusilma suurus 80–99 mm) (TR2) kasutavate laevadega: hariliku makrelli (Scomber scombrus) püügi puhul kuni 6 % kõnealusest piirkonnast püütud hariliku makrelli aastasest kogupüügist; käesolevas punktis sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2022. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad erandi kehtestamist toetava täiendava teadusliku teabe esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. mail 2022. STECF annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2022;

17) ICESi 4. alapiirkonnas tööstusliku pelaagilise püügi traaleriga püügi puhul, kui sihtliik on põhjaputassuu, ja kõnealuste liikide pardal surimiks töötlemisel: põhjaputassuu (Micromesistius poutassou) püügi puhul kuni 5 % põhjaputassuu aastasest kogupüügist; käesolevas punktis sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2022. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad erandi kehtestamist toetava täiendava teadusliku teabe esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. mail 2022. STECF annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2022.

Artikkel 12

Kehtetuks tunnistamine ja üleminekusätted

Delegeeritud määrus (EL) 2019/2238 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2021.

Delegeeritud määruse (EL) 2019/2238 artikleid 11 ja 12 kohaldatakse siiski kuni 31. detsembrini 2021 või seni, kuni hakatakse kohaldama määruse (EL) 2019/1241 artikli 15 lõike 2 kohaselt vastu võetavat delegeeritud õigusakti, olenevalt sellest, kumb kuupäev saabub varem.

Artikkel 13

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Artikleid 1–11 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2023.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.