2003R2042 — ET — 05.04.2007 — 002.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2042/2003, 20. november 2003, õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta (EMPs kohaldatav tekst) (EÜT L 315, 28.11.2003, p.1)

Muudetud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2042/2003,

20. november 2003,

õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1592/2002, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennuohutusameti loomist (edaspidi „algmäärus”), ( 1 ) eriti selle artikleid 5 ja 6, ning arvestades järgmist: (1) Algmäärusega kehtestatakse ühised olulised nõuded tsiviillennundusohutuse ja keskkonnakaitse ühtse kõrge taseme tagamiseks; selles nõutakse, et komisjon võtaks ühetaolise kohaldamise tagamiseks vastu vajalikud rakenduseeskirjad; määrusega luuakse Euroopa Lennuohutusamet (edaspidi „amet”), mis peab aitama komisjonil kõnealuseid rakenduseeskirju välja töötada. (2) Kehtivad hooldusalased lennundusnõuded, mis on loetletud nõukogu määruse (EMÜ) nr 3922/91 ( 2 ) II lisas, kuulutatakse alates 28. septembrist 2003 kehtetuks. (3) Tuleb vastu võtta ühised tehnilised nõuded ja haldusmenetlused, et tagada algmääruse kohaldamisalasse kuuluvate lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuv lennukõlblikkus. (4) Toodete, osade ja seadmete hooldamisega seotud organisatsioonid ja isikud peaksid vastama teatavatele tehnilistele nõuetele, näitamaks, et neil on võimed ja vahendid oma kohustuste ja nendega seotud eeliste täitmiseks; komisjon peab vastu võtma meetmed, et täpsustada asjaomaste vastavust tõendavate sertifikaatide väljaandmise, jätkamise, muutmise, peatamise või kehtetuks tunnistamise tingimusi. (5) Vajadus tagada lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuvat lennukõlblikkust käsitlevate ühiste tehniliste nõuete ühtne kohaldamine tingib vajaduse, et pädevad asutused järgiksid nende nõuete täitmise hindamisel ühiseid protseduure; amet peaks nõutava ühetaolise kohaldamise hõlbustamiseks töötama välja sertifitseerimistingimused. (6) Lennundusorganisatsioonidele ja liikmesriikide haldusasutustele tuleb anda piisavalt aega kohaneda kõnealuse uue reguleeriva raamistikuga; samuti tuleb vastavalt algmääruse artiklile 57 tunnustada enne käesoleva määruse jõustumist väljastatud sertifikaatide jätkuvat kehtivust. (7) Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed põhinevad ameti arvamusel, ( 3 ) mis on esitatud kooskõlas algmääruse artikli 12 lõike 2 punktiga b ja artikli 14 lõikega 1. (8) Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas algmääruse artikli 54 lõike 3 alusel loodud Euroopa Lennuohutusameti komitee arvamusega, ( 4 ) ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

Eesmärk ja kohaldamisala

1. Käesoleva määrusega kehtestatakse ühised tehnilised nõuded ja haldusmenetlused selliste õhusõidukite, kaasa arvatud nendele paigaldamiseks mõeldud komponentide, jätkuva lennukõlblikkuse tagamiseks, mis on:

a) registreeritud liikmesriigis; või

b) registreeritud kolmandas riigis ning mida kasutab käitaja, kelle tegevuse üle liikmesriik tagab järelevalve.

2. Lõiget 1 ei kohaldata õhusõidukite suhtes, mille ohutuse üle tehtav kohustuslik järelevalve on antud üle mõnele kolmandale riigile ja mida ei kasuta ühenduse käitaja, ega algmääruse II lisas osutatud õhusõidukite suhtes.

3. Käesoleva määruse ärilise lennutranspordi alaseid sätteid kohaldatakse ühenduse õiguses määratletud lennundusluba omavate lennuettevõtjate suhtes.

Artikkel 2

Mõisted

Algmääruse kohaldamisala piires kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) õhusõiduk — masin, mille tõstejõud atmosfääris moodustub õhu vastumõjul, välja arvatud maapinnalt põrkunud õhu vastumõjul;

b) lennundustehnilised töötajad — töötajad, kes vastutavad õhusõiduki või mõne selle komponendi hooldusjärgse käitusse üleandmise eest;

c) komponent — mootor, propeller, osa või seade;

d) jätkuv lennukõlblikkus — kõik protsessid, mis tagavad et õhusõiduk vastab kogu oma kasutusaja jooksul kehtivatele lennukõlblikkusnõuetele ning on ohutuks käitamiseks kohases seisukorras;

e) JAA — Joint Aviation Authorities (Ühinenud Lennuametid);

f) JAR — Joint Aviation Requirements (ühtsed lennundusnõuded);

g) suur õhusõiduk — õhusõiduk, mis on liigitatud lennukiks suurima stardimassiga üle 5 700 kg, või mitme mootoriga helikopter;

h) hooldus — õhusõiduki või selle komponendi kapitaalremont, jooksev remont, ülevaatus, osade ja seadmete asendamine, modifitseerimine või defektide kõrvaldamine või nende mis tahes kombinatsioon, välja arvatud lennueelne ülevaatus;

i) organisatsioon — füüsiline või juriidiline isik või juriidilise isiku osa. Organisatsioon võib olla asutatud mitmes kohas nii liikmesriikide territooriumil kui ka väljaspool seda;

j) lennueelne ülevaatus — enne lendu tehtav ülevaatus, tagamaks et õhusõiduk on kavandatud lennuks valmis.

Artikkel 3

Jätkuva lennukõlblikkuse nõuded

1. Õhusõiduki ja selle komponentide jätkuvat lennukõlblikkust tagatakse kooskõlas I lisa sätetega.

2. Organisatsioonid ja töötajad, kes tegelevad õhusõiduki ja selle komponentide jätkuva lennukõlblikkuse tagamisega, kaasa arvatud hooldamisega, täidavad I lisa sätteid ning vajaduse korral artiklite 4 ja 5 sätteid.

▼M2

3. Erandina lõikest 1 tagatakse lennuluba omava õhusõiduki jätkuv lennukõlblikkus jätkuva lennukõlblikkusalase erikorra alusel, mis on määratletud komisjoni määruse (EÜ) nr 1702/2003 lisa (osa 21) kohaselt välja antud lennutegevusloas.

▼B

Artikkel 4

Hooldusorganisatsioonide sertifitseerimine

1. Suurte õhusõidukite või äriliseks lennutranspordiks kasutatavate õhusõidukite ning nendele paigaldamiseks mõeldud komponentide hooldamisega tegelevaid organisatsioone sertifitseeritakse kooskõlas II lisa sätetega.

2. Hooldusorganisatsioonide sertifikaate, mille liikmesriik on andnud välja või mida liikmesriik on tunnustanud kooskõlas Ühinenud Lennuametite nõuete ja protseduuridega ning mis kehtisid enne käesoleva määruse jõustumist, käsitatakse käesoleva määruse alusel välja antuna. Selleks võidakse erandina JAR 145.B.50 lõike 2 sätetest vastavalt II lisale teise astme puudused seoses JAR 145 ja II lisa erinevustega kõrvaldatuks lugeda ühe aasta jooksul. Hooldustõendeid ja käitamissertifikaate, mille on JAA nõuete kohaselt sertifitseeritud organisatsioon andnud välja nimetatud ühe aasta jooksul, käsitatakse käesoleva määruse alusel välja antuna.

3. Töötajad, kes on mis tahes standardi järgi, mida liikmesriik enne käesoleva määruse jõustumist tunnustas standardina, mis tagab samaväärse kvalifikatsiooni, kvalifitseeritud tegema ja/või kontrollima õhusõiduki konstruktsiooni ja/või komponentide mittepurustavaid katseid nende jätkuva lennukõlblikkuse tagamiseks, võivad jätkata selliste kontrollide ja/või katsete tegemist.

Artikkel 5

Lennundustehnilised töötajad

1. Lennundustehnilisi töötajaid kvalifitseeritakse kooskõlas III lisa sätetega, välja arvatud I lisa jaotise M.A.607 punktis b ning jaotises M.A.803 ja II lisa jaotise 145.A.30 punktis j ning IV liites ettenähtud juhtudel.

2. Lennundustehniliste töötajate lube ja nendega seotud võimalikke tehnilisi piiranguid, mille liikmesriik on andnud välja või kehtestanud või mida liikmesriik on tunnustanud kooskõlas JAA nõuete ja protseduuridega ning mis kehtisid käesoleva määruse jõustumise ajal, käsitatakse kui käesoleva määruse alusel välja antuid.

Artikkel 6

Nõuded koolitajatele

1. Artiklis 5 osutatud töötajate koolitamisega tegelevaid organisatsioone sertifitseeritakse kooskõlas IV lisaga, andes neile õiguse:

a) viia läbi tunnustatud baaskursusi; ja/või

b) viia läbi tunnustatud tüübiõppekursusi; ja

c) korraldada eksameid; ja

d) anda välja koolitustõendeid.

2. Hoolduskoolitust pakkuvate organisatsioonide sertifikaate, mille liikmesriik on andnud välja või mida liikmesriik on tunnustanud kooskõlas Ühinenud Lennuametite nõuete ja protseduuridega ning mis kehtisid käesoleva määruse jõustumise ajal, käsitatakse käesoleva määruse alusel välja antuna. Selleks võidakse erandina JAR 147.B.130 punkti b sätetest vastavalt IV lisale teise astme puudused seoses JAR 147 ja IV lisa erinevustega lugeda kõrvaldatuks ühe aasta jooksul.

Artikkel 7

Jõustumine

1. Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2. Erandina lõikest 1 kohaldatakse I lisa sätteid, välja arvatud jaotise M.A.201 punkti h alapunkti 2 ning jaotise M.A.708 punkti c, alates 28. septembrist 2005.

3. Erandina lõigetest 1 ja 2 võivad liikmesriigid otsustada mitte kohaldada:

a) I lisa sätteid õhusõidukite suhtes, mida ei kasutata äriliseks lennutranspordiks, kuni 28. septembrini 2008;

b) I lisa I jao sätteid õhusõidukite suhtes, mida kasutatakse äriliseks lennutranspordiks, kuni 28. septembrini 2008;

c) järgmisi II lisa sätteid kuni 28. septembrini 2006: — jaotise 145.A.30 punkt e (inimfaktorid), — jaotise 145.A.30 punkt g, mida kohaldatakse suurte õhusõidukite suhtes suurima stardimassiga üle 5 700 kg, — jaotise 145.A.30 punkti h alapunkt 1, mida kohaldatakse õhusõidukite suhtes suurima stardimassiga üle 5 700 kg, — jaotise 145.A.30 punkti j alapunkt 1, IV lisa, — jaotise 145.A.30 punkti j alapunkt 2, IV lisa;

d) järgmisi II lisa sätteid kuni 28. septembrini 2008: — jaotise 145.A.30 punkt g, mida kohaldatakse õhusõidukite suhtes suurima stardimassiga kuni 5 700 kg, — jaotise 145.A.30 punkti h alapunkt 1, mida kohaldatakse õhusõidukite suhtes suurima stardimassiga kuni 5 700 kg, — jaotise 145.A.30 punkti h alapunkt 2;

e) III lisa sätteid, mida kohaldatakse õhusõidukite suhtes suurima stardimassiga üle 5 700 kg, kuni 28. septembrini 2005;

f) III lisa sätteid, mida kohaldatakse õhusõidukite suhtes suurima stardimassiga kuni 5 700 kg, kuni 28. septembrini 2006.

4. Liikmesriigid võivad anda välja piiratud kehtivusajaga sertifikaate II ja IV lisa nõuete täitmise kohta kuni ►M1 28. septembrini 2007 ◄ .

5. Kui liikmesriik kohaldab lõiget 3 või 4, teatab ta sellest komisjonile ja ametile.

6. Amet hindab käesoleva määruse I lisa sätete mõju, et esitada komisjonile enne 28. märtsi 2005 selle kohta oma arvamus koos võimalike muudatustega.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

(M osa)

M.1

Käesolevas osas tähendab pädev asutus:

1. üksikute õhusõidukite jätkuva lennukõlblikkuse järelevalve ja lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaatide väljastamise puhul registreerijaliikmesriigi määratud asutus;

2. käesoleva osa A jao F alajaos määratletud hooldusorganisatsiooni tegevuse üle järelevalve teostamise puhul i) selle liikmesriigi määratud asutus, kus asub organisatsiooni peamine tegevuskoht; ii) amet, kui organisatsiooni asukoht on kolmandas riigis;

3. käesoleva osa A jao G alajaos määratletud jätkuvat lennukõlblikkust tagava organisatsiooni tegevuse üle järelevalve teostamise puhul i) selle liikmesriigi määratud asutus, kus asub organisatsiooni peamine tegevuskoht, kui lennuettevõtja sertifikaat kõnealust luba ei sisalda; ii) käitaja liikmesriigi määratud asutus, kui kõnealune luba sisaldub lennuettevõtja sertifikaadis; iii) amet, kui organisatsiooni asukoht on kolmandas riigis;

4. hooldusprogrammide heakskiitmise puhul i) registreerijaliikmesriigi määratud asutus; ii) ärilise lennutranspordi korral, kui käitaja liikmesriik ei ole registreerijaliikmesriik, asutus, milles mõlemad nimetatud liikmesriigid lepivad kokku enne hooldusprogrammi heakskiitmist.

A JAGU

TEHNILISED NÕUDED

A ALAJAGU

ÜLDSÄTTED

M.A.101 Reguleerimisala

Käesoleva jaotisega kehtestatakse meetmed, sealhulgas hoolduseks, mida tuleb võtta selleks, et tagada lennukõlblikkuse jätkumine. Samuti on selles täpsustatud tingimused, millele peavad vastama sellise jätkuva lennukõlblikkuse tagamisega tegelevad isikud või organisatsioone.

B ALAJAGU

PÄDEVUS

M.A.201 Kohustused

a) Omanik vastutab õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse eest ning tagab, et lennud sellega toimuvad üksnes juhul, kui: 1. õhusõidukit hoitakse lennukõlblikuna; ning 2. kogu käitamis- ja avariivarustus on paigaldatud nõuetekohaselt ja on töökorras või selle töökõlbmatus on selgelt tähistatud; ning 3. lennukõlblikkussertifikaat jääb kehtima; ning 4. õhusõidukit hooldatakse kooskõlas jaotises M.A.302 määratletud heakskiidetud hooldusprogrammiga.

b) Kui õhusõiduk on renditud, lähevad omaniku kohustused üle rendilevõtjale, kui: 1. rendilevõtja nimi on märgitud õhusõiduki registreerimisdokumendile; või 2. see on ette nähtud rendilepinguga. Kõik viited käesolevas osas omanikule hõlmavad viiteid nii omanikule kui ka vajaduse korral rendilevõtjale.

c) Iga hooldust tegev isik või organisatsioon vastutab tehtavate tööde eest.

d) Kapten või ärilise lennutranspordi korral käitaja vastutab lennueelse ülevaatuse rahuldava läbimise eest. Seda ülevaatust peab tegema piloot või mõni teine kvalifitseeritud isik, kuid seda ei pea tegema sertifitseeritud hooldusorganisatsioon või 66. osa kohaselt lennundustehnilised töötajad.

e) Punktis a määratletud ülesannete täitmiseks võib õhusõiduki omanik sõlmida kooskõlas I liitega jätkuvat lennukõlblikkust tagava sertifitseeritud organisatsiooniga (edaspidi „jätkuvat lennukõlblikkust tagav organisatsioon”) jätkuva lennukõlblikkusega seotud ülesannete täitmist käsitleva lepingu, mis on kooskõlas käesoleva osa A jao G alajaoga. Sellisel juhul võtab jätkuvat lennukõlblikkust tagav organisatsioon vastutuse nende ülesannete nõuetekohase täitmise eest.

f) Suure õhusõiduki korral tagab selle omanik punktis a määratletud ülesannete täitmiseks, et jätkuva lennukõlblikkuse tagamisega seotud ülesandeid täidab jätkuvat lennukõlblikkust tagav sertifitseeritud organisatsioon. Kooskõlas I liitega sõlmitakse kirjalik leping. Sellisel juhul võtab jätkuvat lennukõlblikkust tagav organisatsioon vastutuse nende ülesannete nõuetekohase täitmise eest.

g) Suurte õhusõidukite, äriliseks lennutranspordiks kasutatavate õhusõidukite ja nende komponentide hooldust teeb 145. osa nõuete järgi sertifitseeritud hooldusettevõte.

h) Äriliseks lennutranspordiks kasutatava õhusõiduki korral vastutab selle jätkuva lennukõlblikkuse eest selle käitaja, 1. kellel peab vastavalt käesoleva osa A jao G alajaole olema oma õhusõiduki käitamiseks sertifikaat, mis moodustab pädeva asutuse poolt välja antud lennuettevõtja sertifikaadi osa; ja 2. kes peab olema sertifitseeritud kooskõlas 145. osaga või sõlmima sellise ettevõttega lepingu; ja 3. kes peab tagama, et punkt a on täidetud.

i) Kui käitajal peab liikmesriigi nõuete järgi olema sertifikaat oma tegevuse jaoks, mis ei ole äriline lennutransport, peab ta: 1. olema vastavalt käesoleva osa A jao G alajaole asjakohaselt sertifitseeritud tagama oma õhusõiduki jätkuvat lennukõlblikkust või sõlmima sellise ettevõttega lepingu; ja 2. olema vastavalt käesoleva osa A jao F alajao või 145. osa järgi sertifitseeritud või sõlmima selliste ettevõtetega lepingud; ja 3. tagama, et punkt a on täidetud.

j) Omanik/käitaja on kohustatud lubama pädevat asutust ettevõttesse/õhusõidukisse, veendumaks et käesolevas osas sätestatud nõudeid täidetakse jätkuvalt.

M.A.202 Juhtumitest teatamine

a) Iga punkti M.A.201 järgi vastutav isik või organisatsioon teatab registreerijaliikmesriigile, konstruktsioonitüübi või vajaduse korral lisakonstruktsioonitüübi eest vastutavale organisatsioonile või käitaja liikmesriigile õhusõiduki või selle komponendi mis tahes kindlakstehtud seisundist, mis ohustab tõsiselt lennuohutust.

b) Teatamine toimub ameti poolt kehtestatud korras ning hõlmab kogu teavet kõnealusele isikule või organisatsioonile teada oleva seisundi kohta.

c) Kui õhusõiduki omanik või käitaja sõlmib õhusõiduki hooldamiseks lepingu mõne teise isiku või organisatsiooniga, teatab see omanikule, käitajale või jätkuvat lennukõlblikkust tagavale organisatsioonile samuti igast sellisest seisundist, mis mõjutab omaniku või käitaja õhusõidukit või selle komponenti.

d) Teade antakse võimalikult kiiresti, kuid igal juhul 72 tunni jooksul pärast seda, kui isik või organisatsioon on seisundi, mille kohta teade antakse, kindlaks teinud.

C ALAJAGU

JÄTKUV LENNUKÕLBLIKKUS

M.A.301 Jätkuva lennukõlblikkuse tagamisega seotud ülesanded

Õhusõiduki jätkuvat lennukõlblikkust ja selle nii käitamis- kui ka avariivarustuse töökõlblikkust tagatakse:

1. lennueelsete ülevaatuste teel;

2. mis tahes defektide ja vigade, mis mõjutavad õhusõiduki ohutut käitamist, kõrvaldamise teel, võttes suurte õhusõidukite või äriliseks lennutranspordiks kasutatavate õhusõidukite puhul olenevalt õhusõiduki tüübist arvesse miinimumvarustuse loetelu ja vajaduse korral varustuse muudatuste loetelu;

3. kogu hoolduse kooskõlas punkti M.A.302 järgi heakskiidetud õhusõiduki hooldusprogrammiga tegemise teel;

4. suurte õhusõidukite ja äriliseks lennutranspordiks kasutatavate õhusõidukite puhul punkti M.A.302 järgi heakskiidetud hooldusprogrammi efektiivsuse analüüsimise teel;

5. mis tahes kehtiva: i) lennukõlblikkuseeskirja; ii) jätkuvat lennukõlblikkust mõjutava käitamiseeskirja; iii) ameti poolt kehtestatud jätkuva lennukõlblikkuse nõude; iv) pädeva asutuse poolt vahetu reaktsioonina ohutusprobleemile määratud sammude täitmise teel;

6. muudatus- ja remonditööde tegemise teel vastavalt punktile M.A.304;

7. suurte õhusõidukite või äriliseks lennutranspordiks kasutatavate õhusõidukite mittekohustuslike modifikatsioonide ja/või ülevaatuste puhul nende tegemise põhimõtete kehtestamise teel;

8. vajaduse korral hoolduslike kontrolllendude tegemise teel.

M.A.302 Hooldusprogramm

a) Iga õhusõidukit hooldatakse vastavalt pädeva asutuse poolt heakskiidetud hooldusprogrammile, mida vaadatakse perioodiliselt läbi ja muudetakse vastavalt.

b) Hooldusprogrammi ja selle muudatused kiidab heaks pädev asutus.

c) Hooldusprogramm peab vastama: 1. jätkuva lennukõlblikkuse tagamise juhenditele, mille on välja andnud tüübisertifikaatide või tüübisertifikaatide lisade omanikud või mis tahes muud organisatsioonid, kes avaldavad sellist teavet kooskõlas 21. osaga; või 2. pädeva asutuse poolt välja antud juhenditele, kui need erinevad eespool punktis 1 nimetatutest või kui konkreetseid soovitusi ei ole; või 3. omaniku või käitaja poolt kindlaksmääratud ja pädeva asutuse poolt kinnitatud juhenditele, kui need erinevad punktides 1 ja 2 nimetatutest.

d) Hooldusprogramm sisaldab kõikide hooldustööde üksikasju, kaasa arvatud nende tegemise sagedust ja mis tahes eritöödega seotud eriülesandeid. Programm peab sisaldama usaldusväärsusprogrammi, kui ta põhineb: 1. hoolduse juhtrühma (Maintenance Steering Group) loogikal; või 2. peamiselt seisundi jälgimisel.

e) Kui õhusõiduki jätkuvat lennukõlblikkust tagab käesoleva osa A jao G alajaole vastav organisatsioon, võib hooldusprogrammi ja selle muudatusi kiita heaks kõnealuse organisatsiooni kehtestatud hooldusprogrammi protseduuri kohaselt (edaspidi „kaudne heakskiitmine”).

▼M1

f) Hooldusprogramm tuleb kindlate ajavahemike tagant uuesti läbi vaadata ning vajaduse korral tuleb selles teha muudatusi. Läbivaatamine tagab, et programm on ka käitusest omandatud kogemustele tuginedes jätkuvalt põhjendatud ning järgib tüübisertifikaadi omaniku poolt kehtestatud uut ja/või muudetud hooldusjuhendit.

g) Vastamaks osas 21A.61 sätestatule peavad hooldusprogrammis olema kajastatud kohustuslikus korras rakendatavad nõuded, mida on käsitletud tüübisertifikaadi omaniku poolt välja antud dokumentides.

▼B

M.A.303 Lennukõlblikkuseeskirjad

Iga kehtivat lennukõlblikkuseeskirja tuleb täita vastavalt sellest sätestatud nõuetele, välja arvatud juhul, kui amet on määranud teisiti.

M.A.304 Muudatus- ja remonditööde dokumendid

Kahjusid hinnatakse ning muudatus- ja remonditöid tehakse dokumentide põhjal, mille on kinnitanud amet või vajaduse korral 21. osa järgi sertifitseeritud projekteerimisettevõte.

M.A.305 Õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse dokumenteerimise kord

a) Pärast iga hooldust lisatakse õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse dokumentide hulka sellega seotud punktile M.A.801 vastav hooldustõend. Iga dokument lisatakse võimalikult kiiresti, kuid igal juhul mitte hiljem kui 30 päeva pärast vastavat hooldust.

b) Õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse dokumentide hulka kuulub olenevalt õhusõidukist õhusõiduki lennupäevik, mootori päevik(ud) või mootorimoodulite päevikukirjed, propelleri päevik(ud) ja päevikukirjed ning kõikide piiratud kasutuseaga komponentide päevikukirjed ning käitaja tehniline päevik.

c) Õhusõiduki lennupäevikusse kantakse olenevalt õhusõidukist õhusõiduki tüüp ja registritunnus, kuupäev, üldlennuaeg ja/või lennutsüklid ja/või maandumised.

d) Õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse dokumentatsioon sisaldab aktuaalset: 1. lennukõlblikkuseeskirjade ja pädeva asutuse poolt vahetu reaktsioonina ohutusprobleemile määratud sammude täitmise seisu; 2. muudatus- ja remonditööde seisu; 3. hooldusprogrammi täitmise seisu; 4. piiratud kasutuseaga komponentide seisundit; 5. massi ja balansseeringu aruannet; 6. edasilükatud hooldustööde loetelu.

e) Peale käitamisdokumendi (EASA vorm 1 või samaväärne vorm) kantakse asjakohase mootori või propelleri päevikusse või mootorikomplekti või piiratud kasutuseaga komponendi päevikusse järgmine mis tahes paigaldatud komponenti käsitlev asjakohane teave: 1. komponendi tähistus; ja 2. selle sõiduki tüüp, seerianumber ja registritunnus, millele konkreetne komponent on paigaldatud, ning viide komponendi paigaldamisele ja mahavõtmisele ning 3. vajaduse korral konkreetse komponendi akumulatiivne üldlennuaeg ja/või lennutsüklid ja/või maandumised ja/või kalendriaeg; ning 4. punktis d sätestatud aktuaalne teave komponendi kohta.

f) Käesoleva osa A jao B alajao järgi jätkuva lennukõlblikkuse tagamise ülesannete täitmise eest vastutav isik peab käesolevas punktis määratletud dokumentatsiooni ning esitab selle taotluse korral pädevale asutusele.

g) Kõik kanded õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse dokumentides peavad olema selged ja täpsed. Kui kannet on vaja parandada, tehakse parandus nii, et algkanne jääb selgelt näha.

h) Omanik või käitaja tagab korra järgmiste dokumentide säilitamiseks näidatud aja jooksul: 1. kõik üksikasjalikud hooldusdokumendid, mis on seotud õhusõiduki või sellele paigaldatud mis tahes piiratud kasutuseaga komponendiga, vähemalt 24 kuud pärast õhusõiduki või komponendi käitamise alalist lõpetamist; ning 2. vajaduse korral õhusõiduki ja kõikide selle piiratud kasutuseaga komponentide üldlennuaeg ja lennutsüklid vähemalt 12 kuud pärast õhusõiduki või komponendi käitamise lõpetamist; ning 3. vajaduse korral piiratud kasutuseaga komponendi lennuaeg ja lennutsüklid alates selle viimasest plaanijärgsest hooldusest niikaua, kuni kõnealusele plaanijärgsele hooldusele järgneb teine, sama töömahu ja põhjalikkusega plaanijärgne hooldus; ning 4. hooldusprogrammi täitmise hetkeseis, mille põhjal on võimalik kindlaks teha, et õhusõiduki heakskiidetud hooldusprogrammi täidetakse, vähemalt niikaua, kuni õhusõiduki või komponendi plaanijärgsele hooldusele järgneb teine, sama töömahu ja põhjalikkusega plaanijärgne hooldus; ning 5. õhusõiduki ja selle komponentide suhtes kehtivate lennukõlblikkuseeskirjade täitmise hetkeseis vähemalt 12 kuud pärast õhusõiduki või komponendi käitamise lõpetamist; ning 6. õhusõiduki, selle mootori(te), propelleri(te) ja mis tahes muude lennuohutuse jaoks eluliselt tähtsate komponentide muudatus- ja remonditööde hetkeseis vähemalt 12 kuud pärast nende käitamise lõpetamist.

M.A.306 Käitaja tehniline päevik

a) Äriliseks lennutranspordiks kasutatava õhusõiduki korral kasutab käitaja peale punktis M.A.305 sätestatu õhusõiduki tehnilist päevikut järgmise teabe hoidmiseks: 1. andmed iga lennu kohta, mida on vaja jätkuva lennuohutuse tagamiseks; ning 2. õhusõiduki kehtiv hooldustõend; ning 3. kehtiv hooldusdeklaratsioon õhusõiduki hoolduse seisu ja selle kohta, millal peab toimuma järgmine plaanijärgne ja plaaniväline hooldus, välja arvatud tingimusega, et pädev asutus võib anda loa hoida seda deklaratsiooni mujal; ning 4. kõik tegemata defektide kõrvaldamise tööd, mis mõjutavad õhusõiduki käitamist; ning 5. kõik vajalikud andmed tehnilist toetust käsitlevate kokkulepete kohta.

b) Õhusõiduki tehnilise päeviku ja selle muudatused kiidab heaks pädev asutus.

c) Käitaja tagab, et õhusõiduki tehnilist päevikut hoitakse pärast viimast kannet alles 36 kuud.

M.A.307 Õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse dokumentatsiooni üleandmine

a) Omanik või käitaja tagab oma õhusõiduki alalise ülemineku korral teisele omanikule või käitajale, et punkti M.A.305 järgne jätkuva lennukõlblikkuse dokumentatsioon ning vajaduse korral punkti M.A.306 järgne käitaja tehniline päevik antakse samuti üle.

b) Kui omanik sõlmib oma õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse tagamise ülesannete täitmiseks lepingu jätkuvat lennukõlblikkust tagava organisatsiooniga, peab ta sellele üle andma punkti M.A.305 järgse jätkuva lennukõlblikkuse dokumentatsiooni.

c) Dokumentatsiooni alleshoidmiseks kehtestatud ajad jäävad kehtima ka uue omaniku, käitaja või jätkuvat lennukõlblikkust tagava organisatsiooni suhtes.

D ALAJAGU

HOOLDUSSTANDARDID

M.A.401 Tehnilised normdokumendid

a) Õhusõidukit hooldaval isikul või organisatsioonil peab hoolduse, kaasa arvatud muudatus- ja remonditööde tegemisel olema võimalus ja kohustus kasutada üksnes kehtivaid tehnilisi normdokumente.

b) Käesoleva osa tähenduses on kehtivad tehnilised normdokumendid järgmised: 1. kõik pädeva asutuse poolt välja antud kehtivad nõuded, protseduurid, standardid või andmed; 2. kõik kehtivad lennukõlblikkuseeskirjad; 3. jätkuva lennukõlblikkuse tagamise kehtivad instruktsioonid, mille on välja andnud tüübisertifikaatide või tüübisertifikaatide lisade omanikud või mis tahes muud organisatsioonid, kes avaldavad sellist teavet kooskõlas 21. osaga; 4. kogu 145.A.45 punkti d järgi välja antud kehtiv teave.

c) Õhusõidukit hooldav isik või organisatsioon tagab, et kõik kehtivad tehnilised normdokumendid on aktuaalsed ja vajaduse korral kasutamiseks valmis. Ta loob töökaartide või töölehtede süsteemi ning kas kannab tehnilised normdokumendid täpselt nendele töökaartidele või töölehtedele või tagab, et on olemas täpne viide konkreetsetele hooldustöödele nendes tehnilistes normdokumentides.

M.A.402 Hoolduse tegemine

a) Kõiki hooldustöid teevad kvalifitseeritud töötajad, kes kasutavad selleks meetodeid ja võtteid ning järgivad standardeid ja instruktsioone, mis on sätestatud punktis M.A.401 osutatud tehnilistes normdokumentides. Peale selle viiakse pärast iga lennuohutust mõjutavat hooldustööd läbi sõltumatu ülevaatus, välja arvatud juhul kui 145. osas on sätestatud teisiti või pädev asutus on andnud teistsuguse loa.

b) Kõiki hooldustöid tehakse punktis M.A.401 osutatud tehnilistes normdokumentides sätestatud tööriistade, seadmete ja materjalidega, välja arvatud juhul kui 145. osas on sätestatud teisiti. Vajaduse korral tuleb tööriistad ja seadmed üle kontrollida ning ametlikult tunnustatud standardi järgi kalibreerida.

c) Hooldustööde tegemiseks kasutatav ala peab olema korras ning mustusest ja saastest puhas.

d) Kõiki hooldustöid tehakse punktis M.A.401 osutatud tehnilistes normdokumentides määratletud keskkonnaalaseid piiranguid arvesse võttes.

e) Halva ilma või pikemate hooldustööde korral tuleb kasutada asjakohaseid ruume.

f) Pärast kõiki hooldustöid tuleb viia läbi üldkontroll tagamaks, et õhusõidukisse ega ühtki selle komponenti ei ole jäänud ühtki tööriista, seadet ega muud võõrkeha, ning et kõik teisaldatud katteplaadid on tagasi paigaldatud.

M.A.403 Õhusõiduki defektid

a) Õhusõiduki iga defekt, mis ohustab tõsiselt lennuohutust, tuleb kõrvaldada enne järgmist lendu.

b) Seda, kas õhusõiduki defekt ohustab tõsiselt lennuohutust, ning seega ka seda, millal ja kuidas see enne järgmist lendu kõrvaldada ja milliste defektide kõrvaldamise võib edasi lükata, saavad vastavalt M.A.801 punkti b alapunktile 1 või 2 või 145. osale punktis M.A.401 osutatud tehniliste normdokumentide abil otsustada üksnes selleks volitatud lennundustehnilised töötajad. See ei kehti aga siis, kui: 1. piloot kasutab pädeva asutuse poolt määratud ja heakskiidetud miinimumvarustuse loetelu; või 2. pädev asutus loeb õhusõiduki defekte aktsepteeritavaiks.

c) Õhusõiduki iga defekt, mis ei ohusta tõsiselt lennuohutust, kõrvaldatakse võimalikult kiiresti pärast defekti esmakordset avastamist ning võttes arvesse tehnilistes normdokumentides sätestatud mis tahes piiranguid.

d) Kõik defektid, mida ei ole enne lendu kõrvaldatud, kantakse olenevalt õhusõidukist punktis M.A.305 osutatud õhusõiduki hooldusregistrisse või punktis M.A.306 osutatud käitaja tehnilisse päevikusse.

E ALAJAGU

KOMPONENDID

M.A.501 Paigaldamine

a) Ühtki komponenti ei tohi enne paigaldada, kui ta on rahuldavas seisundis, tema kohta on välja antud asjakohane EASA vormile 1 vastav või muu samaväärne hooldustõend ning ta on 21. osa Q alajao nõuete järgi tähistatud, välja arvatud juhul kui 145. osas ja F alajaos on sätestatud teisiti.

b) Enne komponendi paigaldamist õhusõidukile tagab õhusõidukit hooldav isik või sertifitseeritud organisatsioon, et komponent sobib paigaldamiseks, kui rakendada võib erinevaid modifikatsioone ja/või kehtivate lennukõlblikkuseeskirjade järgseid konfiguratsioone.

c) Standardosi paigaldatakse õhusõidukile või selle komponentidele üksnes siis, kui nad on tehnilistes normdokumentides konkreetselt ära näidatud. Standardosi paigaldatakse üksnes siis, kui nendega on kaasas tõend nende vastavuse kohta kehtivale standardile.

d) Nii toor- kui ka äratarvitatavaid materjale kasutatakse õhusõidukis või selle komponentidel üksnes siis, kui õhusõiduki või komponendi tootja on seda asjaomastes tehnilistes normdokumentides maininud või kui see on sätestatud 145. osas. Selliseid materjale tohib kasutada ainult siis, kui nad vastavad nõutavatele spetsifikatsioonidele ning on asjakohaselt jälgitavad. Iga materjaliga peavad kaasas olema dokumendid, mis on otseselt seotud vastava materjaliga ning mille hulgas on deklaratsioon spetsifikatsioonile vastavuse kohta ja nii tootja kui ka tarnija andmed.

M.A.502 Komponentide hooldamine

a) Komponentide hooldust teevad F alajao või 145. osa järgi sertifitseeritud hooldusettevõtted.

b) M.A.801 punkti b alapunktis 2 osutatud lennundustehnilised töötajad tohivad komponente hooldada ainult nende õhusõidukile paigaldamise ajal. Selliseid komponente tohib siiski ajutiselt hoolduseks kõrvaldada, kui see on hoolduskäsiraamatu järgi juurdepääsetavuse parandamiseks lubatud.

M.A.503 Piiratud kasutuseaga komponendid

Piiratud kasutuseaga komponendid ei tohi olla paigaldatud oma sertifitseeritud kasutuseast, mis on määratletud hooldusprogrammis ja lennukõlblikkuseeskirjades, kauem.

M.A.504 Järelevalve kasutuskõlbmatute komponentide üle

a) Komponent loetakse kasutuskõlbmatuks mis tahes järgmiselt loetletud asjaoludel: 1. tema hooldusprogrammis määratletud kasutusiga on ületatud; 2. ta ei vasta kehtivatele lennukõlblikkuseeskirjadele või muudele ameti poolt kehtestatud jätkuva lennukõlblikkuse nõuetele; 3. puudub teave, mille põhjal on võimalik määrata kindlaks tema lennu- või paigalduskõlblikkust; 4. tal on ilmsed defektid või rikked; 5. ta on osalenud vahejuhtumis või õnnetuses, mis võib mõjutada tema kasutuskõlblikkust.

b) Kasutuskõlbmatud komponendid tähistatakse ja pannakse punktis M.A.502 osutatud sertifitseeritud ettevõtte vastutusel kindlasse kohta hoiule, kuni tehakse otsus tema edasise staatuse kohta.

c) Komponendid, mille sertifitseeritud kasutusiga on ületatud või millel on parandamatuid defekte, tuleb lugeda praagiks ning neid ei tohi lubada liikuda tagasi komponentidega varustamise süsteemi, välja arvatud juhul kui nende sertifitseeritud kasutusiga on pikendatud või punkti M.A.304 järgi on heaks kiidetud nende remondi võimalus.

d) Iga M osa järgi vastutav isik või organisatsioon teeb punktis c nimetatud praakkomponentide puhul järgmist: 1. ta hoiab selliseid komponente punktis b osutatud kohas; või 2. ta laseb iga sellise komponendi moonutada, nii et pärast seda ei ole seda komponenti võimalik majanduslikult kasutada ega remontida, enne kui tema vastutus selle komponendi eest kustub.

e) Punkti d sätetest olenemata võib M osa järgi vastutav isik või organisatsioon anda vastutuse praagiks liigitatud komponentide eest üle ilma neid moonutamata koolitust pakkuvale või teadustööd tegevale organisatsioonile.

F ALAJAGU

HOOLDUSORGANISATSIOON

M.A.601 Reguleerimisala

Käesolevas alajaos on kehtestatud nõuded, mida organisatsioon peab täitma, et saada luba õhusõiduki või M.A.201 punktides f ja g nimetamata komponentide hooldamiseks või et seda pikendataks.

M.A.602 Taotlemine

Hooldusorganisatsiooni sertifikaadi väljaandmist või muutmist taotletakse pädeva asutuse poolt kehtestatud vormis ja viisil.

M.A.603 Tegevusloa kehtivus

a) Tegevusloa väljaandmist märgib (5. liites esitatud) sertifikaadi väljastamine pädeva asutuse poolt. Tegevusluba hõlmavad tööd peavad olema määratletud punktis M.A.604 osutatud sertifitseeritud hooldusorganisatsiooni käsiraamatus. Käesoleva osa 4. liites on määratletud kõik käesoleva alajao kohaselt võimalikud klassid ja pädevusmärked.

b) Sertifitseeritud hooldusorganisatsioon võib vastavalt oma käsiraamatule valmistada kooskõlas tehniliste normdokumentidega piiratud koguses osi kasutamiseks tööks omaenda ruumides.

M.A.604 Hooldusorganisatsiooni käsiraamat

a) Hooldusorganisatsioon koostab käsiraamatu, mis sisaldab vähemalt järgmist teavet: 1. vastutava juhi allkirjastatud kinnitus selle kohta, et organisatsioon tegutseb pidevalt kooskõlas M osaga ja käsiraamatuga; ning 2. organisatsiooni poolt tehtavate tööde maht; ning 3. M.A.606 punktis b osutatud isiku(te) ametinimetus(ed) ja nimi (nimed); ning 4. M.A.606 punktis b osutatud isiku(te) omavahelisi vastutussuhteid kirjeldav joonis; ning 5. lennundustehniliste töötajate nimekiri; ning 6. tegevusruumide üldine kirjeldus ja asukoht; ning 7. kord, mille järgi hooldusorganisatsioon tagab käesoleva osa täitmist; ning 8. hooldusorganisatsiooni käsiraamatu muutmise kord.

b) Hooldusorganisatsiooni käsiraamatu ja selle muudatused kiidab heaks pädev asutus.

c) Punkti b sätetest olenemata võidakse käsiraamatu väiksemaid muudatusi kiita heaks teatava protseduuri teel (edaspidi „kaudne heakskiitmine”).

M.A.605 Tegevusruumid

Organisatsioon tagab, et:

a) Kõikide plaanijärgsete tööde tegemiseks on eraldatud ruumid ning eritöökojad ja -ruumid on vajaduse korral isoleeritud, et vältida saastamist ja kaitsta keskkonda.

b) Kõikide plaanijärgsete tööde juhtimiseks, kaasa arvatud eelkõige hooldusregistri pidamiseks on eraldatud kontoriruumid.

c) Komponentide, seadmete, tööriistade ja materjalide hoidmiseks on eraldatud kindlad hoiuruumid. Hoidmisel tuleb tagada, et kasutuskõlbmatud komponendid ja materjalid on eraldatud kõikidest muudest komponentidest, materjalidest, seadmetest ja tööriistadest. Hoidmine toimub tootja poolt etteantud tingimustel ning juurdepääs hoiuruumidele antakse ainult volitatud töötajatele.

M.A.606 Nõuded töötajatele

a) Organisatsioon nimetab ametisse vastutava juhi, kes vastutab organisatsiooni esindajana selles eest, et kõik kliendi poolt tellitud hooldustööd on rahastatud ning läbi viidud käesoleva osa nõuete kohaselt.

b) Ametisse nimetatakse isik või isikute rühm, kes vastutab selle eest, et organisatsioon täidab alati käesoleva alajao nõudeid. See isik või isikute rühm allub vastutavale juhile.

c) Kõikidel punktis b osutatud isikutel peavad olema asjakohased õhusõiduki ja/või komponentide hooldamisega seotud teadmised, taust ja kogemused.

d) Organisatsioonil on tavapäraste eeldatavate lepinguliste tööde tegemiseks asjakohased töötajad. Ajutiselt rakendatavaid tööettevõtjaid tohib kasutada ebatavaliste lepinguliste tööde tegemiseks ja üksnes töötajatena, kellel ei ole volitust anda välja hooldustõendeid.

e) Kõikide hooldusega tegelevate töötajate kutseoskused peavad olema tõendatud ja dokumenteeritud.

f) Töötajad, kes teevad eritöid, nagu näiteks keevitamist, mittepurustavaid katseid/kontrolle (välja arvatud värvimeetodil), peavad olema kvalifitseeritud vastavalt mõnele ametlikult tunnustatavale standardile.

g) Hooldusorganisatsioonil peab olema piisavalt lennundustehnilisi töötajaid, et anda õhusõidukitele ja komponentidele välja punktides M.A.612 ja M.A.613 osutatud hooldustõendeid. Nad peavad täitma 66. osas sätestatud nõudeid.

M.A.607 Lennundustehnilised töötajad

a) Peale M.A.606 punktis g sätestatu võivad lennundustehnilised töötajad oma õigusi kasutada üksnes siis, kui organisatsioon on taganud: 1. et lennundustehnilised töötajad saavad tõestada, et neil on eelnenud kahe aasta jooksul olnud kas kuus kuud kogemusi asjaomase hooldusega või et nad on vastanud asjaomaste tõendite väljaandmise tingimusele; ja 2. et lennundustehnilistel töötajatel on piisavalt teadmisi hooldatava õhusõiduki ja/või komponendi või komponentide kohta ning samuti organisatsiooni protseduuride kohta.

b) Järgmistel ettenägematutel juhtudel, kui õhusõiduk maandatakse mujal kui oma põhibaasis, kus ei ole asjakohaseid lennundustehnilisi töötajaid, võib hooldusorganisatsioon, kellega on sõlmitud leping tehnilise toetuse pakkumise kohta, anda välja erandvolituse hooldustõendite väljastamiseks: 1. ühele oma töötajatest, kellel on sarnase tehnilise varustuse, konstruktsiooni ja süsteemidega õhusõiduki tüübi kvalifikatsioon; või 2. isikule, kellel on vähemalt viis aastat hoolduskogemusi ning rahvusvahelise tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) kehtiv lennundustehnilise töötaja luba, mis on antud välja selle õhusõidukitüübi kohta, mille kohta on vaja hooldustõendeid väljastada, tingimusel et samas kohas ei ole ühtki käesoleva osa alusel sertifitseeritud organisatsiooni ning organisatsioonil, millega on leping sõlmitud, on olemas tõendid selle isiku kogemuste ja loa kohta. Igal sellisel juhul tuleb sellise volituse andmisest teatada seitsme päeva jooksul pädevale asutusele. Hooldustõendite väljastamise erandvolitust andev sertifitseeritud hooldusorganisatsioon tagab, et kõik hooldustööd, mis võivad mõjutada lennuohutust, kontrollitakse üle.

c) Sertifitseeritud hooldusorganisatsioon dokumenteerib kõik andmed oma lennundustehniliste töötajate kohta ning peab nende kohta ajakohastatud nimekirja.

M.A.608 Komponendid, seadmed ja tööriistad

a) Organisatsioon: 1. tagab, et punktis M.A.609 osutatud tehnilistes dokumentides määratletud seadmed ja tööriistad või nende hooldusorganisatsiooni käsiraamatus loetletud ja kontrollitud ekvivalendid on organisatsiooni tegevusloa ulatuses valmis igapäevaste hooldustööde tegemiseks; ja 2. tõestab, et tal on võimalik kasutada kõiki muid seadmeid ja tööriistu, mida kasutatakse üksnes harva.

b) Tööriistad ja seadmed tuleb üle kontrollida ning ametlikult tunnustatud standardi järgi kalibreerida. Organisatsioon dokumenteerib iga sellise kalibreerimise ja kasutatud standardi.

c) Organisatsioon vaatab kõik saabuvad komponendid üle, liigitab nad ning eraldab üksteisest asjakohaselt.

M.A.609 Tehnilised normdokumendid

Sertifitseeritud hooldusorganisatsioonil peab hoolduse, kaasa arvatud muudatus- ja remonditööde tegemiseks olema punktis M.A.401 määratletud kehtivad ja aktuaalsed tehnilised normdokumendid ning ta peab neid kasutama. Kui tehnilised normdokumendid on saadud kliendilt, on neid vaja ainult tööde tegemise ajal.

M.A.610 Hooldustööde käsud

Enne hooldustöid koostavad organisatsioon ja klient kirjaliku töökäsu, et määrata konkreetselt kindlaks tehtavad hooldustööd.

M.A.611 Hooldusstandardid

Kõiki hooldustöid tehakse vastavalt käesoleva osa A jao D alajao nõuetele.

M.A.612 Õhusõiduki hooldustõend

Kui kõik õhusõiduki hooldustööd on kooskõlas käesoleva alajaoga lõpetatud, antakse kooskõlas punktiga M.A.801 välja õhusõiduki hooldustõend.

M.A.613 Komponendi hooldustõend

a) Kui kõik nõutavad komponendi hooldustööd on kooskõlas käesoleva alajaoga lõpetatud, antakse kooskõlas punktiga M.A.802 välja komponendi hooldustõend EASA vormil 1, kuid mitte nendele komponentidele, mis on toodetud vastavalt M.A.603 punktile b.

b) Komponendi hooldustõendi EASA vormil 1 võib genereerida arvutiandmebaasist.

M.A.614 Hooldustööde dokumenteerimine

a) Sertifitseeritud hooldusorganisatsioon dokumenteerib kõikide tehtud tööde üksikasjad. Dokumendid, mida on vaja tõendamaks, et kõik hooldustõendi saamiseks vajalikud nõuded on täidetud, kaasa arvatud allettevõtjate hooldustõendid, tuleb alles hoida.

b) Sertifitseeritud hooldusorganisatsioon esitab õhusõiduki omanikule igast hooldustõendist koopia ning koopia igast kinnitatud dokumendist remondi/muudatustööde kohta, mida on kasutatud tehtud remondi/muudatustööde tegemiseks.

c) Sertifitseeritud hooldusorganisatsioon hoiab koopiad kõikidest hooldusdokumentidest ja kõikidest nendega seotud tehnilistest normdokumentidest alles kolm aastat alates kuupäevast, mil ta andis õhusõidukile või selle komponendile, millega tehtud tööd on seotud, välja hooldustõendi. 1. Kõnealuseid dokumente tuleb hoida nii, et on tagatud nende kaitstus kahjustuste ja varguse eest. 2. Kogu varundamiseks kasutatavat arvutiriistvara hoitakse tööandmeid sisaldavast riistvarast eraldi kohas keskkonnas, mis tagab selle säilimise heas seisukorras. 3. Kui sertifitseeritud hooldusorganisatsioon lõpetab tegevuse, annab ta kõik viimase kahe aasta jooksul alles hoitud hooldusdokumendid üle vastava õhusõiduki või komponendi viimasele omanikule või kliendile või paneb nad pädeva asutuse korralduse kohaselt hoiule.

M.A.615 Organisatsiooni õigused

Organisatsioon võib:

1. oma sertifikaadil ja käsiraamatus määratletud kohtades hooldada iga õhusõidukit ja/või komponenti, milleks ta on sertifitseeritud;

2. hooldada iga õhusõidukit ja/või komponenti, milleks ta on sertifitseeritud, mujal tingimusel, et sellist hooldust on vaja üksnes tekkivate defektide kõrvaldamiseks;

3. anda pärast hooldustööde lõpetamist kooskõlas punktiga M.A.612 või M.A.613 välja hooldustõendeid.

M.A.616 Organisatsiooni sisekontroll

Sertifitseeritud hooldusorganisatsioon korraldab tagamaks, et ta vastab jätkuvalt käesoleva alajao nõuetele, korrapäraseid sisekontrolle.

M.A.617 Muutused sertifitseeritud hooldusorganisatsioonis

Et pädeval asutusel oleks võimalik kontrollida käesoleva osa nõuete jätkuvat täitmist, teatab sertifitseeritud hooldusorganisatsioon sellele igast ettepanekust viia ellu järgmisi muudatusi enne nende elluviimist:

1. organisatsiooni nimi;

2. organisatsiooni asukoht;

3. organisatsiooni muud asukohad;

4. vastutav juht;

5. M.A.606 punktis b nimetatud isikud;

6. ruumid, seadmed, tööriistad, materjalid, protseduurid, tööde maht ja lennundustehnilised töötajad, kes või mis võivad mõjutada sertifikaadi kehtivust.

Kui ettepanek käsitleb töötajaid, keda organisatsiooni juhatus ei tunne, teatatakse sellest esimesel võimalusel.

M.A.618 Hooldusorganisatsiooni sertifikaadi kehtivuse kestvus

a) Hooldusorganisatsiooni sertifikaat antakse välja määramata ajaks. Selle tingimuseks on, et: 1. organisatsioon täidab jätkuvalt käesoleva osa nõudeid seoses punktis M.A.619 määratletud puudustega tegelemise tingimustega; ning 2. pädeval asutusel lubatakse organisatsiooni külastada, et kontrollida käesoleva osa nõuete jätkuvat täitmist selle poolt; ning 3. sertifikaadist ei ole loobutud ja seda ei ole kehtetuks tunnistatud;

b) Kui sertifikaadist loobutakse või see kehtetuks tunnistatakse, tagastatakse see pädevale asutusele.

M.A.619 Puudused

a) Esimese astme puudus on iga M osa nõude oluline täitmata jätmine, mis vähendab ohutustaset ja ohustab tõsiselt lennuohutust.

b) Teise astme puudus on iga M osa nõude täitmata jätmine, mis võib vähendada ohutustaset ja ohustada lennuohutust.

c) Pärast punktile M.B.605 vastavate puuduste teatavakstegemist koostab hooldusorganisatsiooni sertifikaadi omanik parandusmeetmete kava ja tõendab pädevale asutusele sellega kokkulepitud aja jooksul veenvalt, et parandusmeetmed on ellu viidud.

G ALAJAGU

JÄTKUVAT LENNUKÕLBLIKKUST TAGAV ORGANISATSIOON

M.A.701 Reguleerimisala

Käesolevas alajaos on sätestatud nõuded, millele organisatsioon peab vastama, et saada jätkuvat lennukõlblikkust tagava organisatsiooni sertifikaat või et seda pikendataks.

M.A.702 Taotlemine

Jätkuvat lennukõlblikkust tagava organisatsiooni sertifikaadi väljastamist või muutmist taotletakse pädeva asutuse poolt kehtestatud vormis ja viisil.

M.A.703 Sertifikaadi kehtivus

a) Tegevusloa väljaandmist märgib VI liites esitatud sertifikaadi väljastamine pädeva asutuse poolt. Sertifikaadiga hõlmatud tööd peavad olema määratletud punktis M.A.704 osutatud jätkuvat lennukõlblikkust tagava sertifitseeritud organisatsiooni käsiraamatus.

b) Lõikest a olenemata peab kõnealune luba moodustama äriliseks lennutranspordiks kasutatava õhusõiduki puhul pädeva asutuse poolt käitatava õhusõiduki kohta väljastatud lennuettevõtja sertifikaadi osa.

M.A.704 Jätkuvat lennukõlblikkust tagava organisatsiooni käsiraamat

a) Jätkuvat lennukõlblikkust tagav organisatsioon peab esitama jätkuva lennukõlblikkuse tagamise käsiraamatu, mis sisaldab järgmist: 1. vastutava juhi allkirjastatud kinnitus selle kohta, et organisatsioon tegutseb pidevalt kooskõlas käesoleva osaga ja käsiraamatuga; ning 2. organisatsiooni poolt tehtavate tööde maht; ning 3. M.A.706 punktis b ja c osutatud isiku(te) ametinimetus(ed) ja nimi (nimed); ning 4. M.A.706 punktis b ja c osutatud isiku(te) omavahelisi vastutussuhteid kirjeldav joonis; ning 5. punktis M.A.707 osutatud lennukõlblikkuse kontrolli tegevate töötajate nimekiri; ning 6. tegevusruumide üldine kirjeldus ja asukoht; ning 7. kord, mille järgi jätkuvat lennukõlblikkust tagav organisatsioon tagab käesoleva osa täitmist; ning 8. jätkuvat lennukõlblikkust tagava organisatsiooni käsiraamatu muutmise kord.

b) Jätkuvat lennukõlblikkust tagava organisatsiooni käsiraamatu ja selle muudatused kiidab heaks pädev asutus.

Punkti b sätetest olenemata võidakse käsiraamatu väiksemaid muudatusi kiita heaks käsiraamatu protseduuri teel (edaspidi „kaudne heakskiitmine”).

M.A.705 Tegevusruumid

Jätkuvat lennukõlblikkust tagav organisatsioon annab punktis M.A.706 osutatud töötajate käsutusse sobivad kontoriruumid sobivas kohas.

M.A.706 Nõuded töötajatele

a) Organisatsioon nimetab ametisse vastutava juhi, kes vastutab organisatsiooni esindajana selles eest, et kõik jätkuva lennukõlblikkuse tagamiseks tehtavad tööd on rahastatud ning läbi viidud käesoleva osa nõuete kohaselt.

b) Äriliseks õhusõiduks kasutatavate õhusõidukite puhul on lõikes a osutatud vastutavaks juhiks isik, kes vastutab organisatsiooni esindajana samuti selle eest, et kogu organisatsiooni tegevus on rahastatud ning läbi viidud nõuete kohaselt, mis peavad olema täidetud lennuettevõtja sertifikaadi saamiseks.

c) Ametisse nimetatakse isik või isikute rühm, kes vastutab selle eest, et organisatsioon täidab alati käesoleva alajao nõudeid. See isik või isikute rühm allub vastutavale juhile.

d) Vastutav juht nimetab ametisse ärilise lennutranspordi valdkonna juhi. See isik vastutab lõike c kohaselt jätkuva lennukõlblikkuse tagamiseks tehtavate tööde juhtimise ja järelevalve eest.

e) Lõikes d nimetatud juhti ei tohi tööle võtta 145. osas kirjeldatud sertifitseeritud organisatsioon, mis on sõlminud käitajaga lepingu, välja arvatud juhul kui pädev asutus on andnud sellele konkreetse nõusoleku.

f) Organisatsioonil peab eeldatavate tööde jaoks olema piisavalt töötajaid.

g) Kõikidel punktis c ja d osutatud isikutel peavad olema asjakohased õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse tagamisega seotud teadmised, taust ja kogemused.

h) Kõikide jätkuva lennukõlblikkuse tagamisega tegelevate töötajate kutseoskused peavad olema dokumenteeritud.

M.A.707 Lennukõlblikkuse kontrolli tegevad töötajad

a) Et jätkuvat lennukõlblikkust tagav sertifitseeritud organisatsioon oleks volitatud tegema lennukõlblikkuse kontrolle, peab tal selleks olema asjakohased töötajad, kes annavad välja käesoleva osa A jao I alajaos kirjeldatud lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaate või soovitusi. Need töötajad peavad vastama punkti M.A.706 nõuetele ning peale selle peab neil olema: 1. vähemalt viis aastat jätkuva lennukõlblikkuse tagamise kogemusi; ning 2. 66. osas sätestatud asjaomane luba või lennundus- vm samaväärne haridus; ning 3. lennundustehniline kutseharidus; ning 4. ametikoht sertifitseeritud organisatsiooni alluvuses koos vastava vastutusega.

b) Jätkuvat lennukõlblikkust tagav sertifitseeritud organisatsioon saab enda poolt ametisse nimetatud lennukõlblikkuse kontrolli töötajatele luba anda üksnes siis, kui pädev asutus on nad pärast järelevalve all rahuldavalt läbitud lennukõlblikkuse kontrolli heaks kiitnud.

c) Organisatsioon tagab, et õhusõidukite lennukõlblikkuse kontrolle tegevatel töötajatel on tõendatavalt olemas asjakohased jätkuva lennukõlblikkuse tagamise värsked kogemused.

d) Lennukõlblikkuse kontrolli töötajate tuvastamiseks kantakse iga selline töötaja koos oma loa viitega jätkuvat lennukõlblikkust tagava organisatsiooni käsiraamatusse.

e) Organisatsioon märgib kõik lennukõlblikkuse kontrolli töötajad üles, lisades igaühe juurde tema asjakohase kvalifikatsiooni, kokkuvõtte tema kogemustest ja koolitustest jätkuva lennukõlblikkuse tagamise valdkonnas ning koopia tema loast. Kõnealust dokumenti säilitatakse kuni kaks aastat pärast seda, kui lennukõlblikkuse kontrolli töötajad on organisatsiooni juurest lahkunud.

M.A.708 Jätkuva lennukõlblikkuse tagamine

a) Kõiki jätkuva lennukõlblikkuse tagamisega seotud töid tehakse vastavalt käesoleva osa A jao C alajao nõuetele.

b) Jätkuvat lennukõlblikkust tagav organisatsioon teeb iga hallatava õhusõiduki puhul järgmist: 1. koostab hooldusprogrammi, kaasa arvatud mis tahes kehtiva usaldusväärsusprogrammi, ja jälgib selle täitmist; 2. esitab hooldusprogrammi koos muudatustega pädevale asutusele heakskiitmiseks ning koopia sellest mitte äriliseks lennutranspordiks kasutatava õhusõiduki omanikule; 3. juhib muudatus- ja remonditööde kinnitamist; 4. tagab, et kõiki hooldustöid tehakse kooskõlas heakskiidetud hooldusprogrammiga, ning et hooldustõendeid väljastatakse kooskõlas käesoleva osa A jao H alajaoga; 5. tagab, et kõik kehtivad lennukõlblikkuseeskirjad ja käitamiseeskirjad, mis mõjutavad jätkuvat lennukõlblikkust, on täidetud; 6. tagab, et sertifitseeritud hooldusorganisatsioon parandab kõik plaanijärgse hoolduse käigus avastatud või teatatud defektid: 7. tagab, et õhusõiduk toimetatakse vajaduse korral asjakohase sertifitseeritud hooldusorganisatsiooni juurde; 8. koordineerib plaanijärgset hooldust, lennukõlblikkuseeskirjade rakendamist, piiratud kasutuseaga osade väljavahetamist ning komponentide ülevaatusi, tagamaks et kõiki töid tehakse nõuetekohaselt; 9. haldab ja hoiab alles kõiki jätkuva lennukõlblikkusega seotud dokumente ja/või käitaja tehnilist päevikut; 10. tagab, et massi ja balansseeringu aruanne vastab õhusõiduki hetkeseisule.

c) Äriliseks lennutranspordiks kasutatava õhusõiduki käitaja, kellel ei ole 145. osa kohast luba, sõlmib 145. osa järgi sertifitseeritud organisatsiooni või mõne teise käitajaga kirjaliku hoolduslepingu, milles on määratletud punkti M.A.301 alapunktides 2, 3, 5 ja 6 kirjeldatud ülesanded, tagades nii, et kõiki hooldustöid teeb viimasena 145. osa järgi sertifitseeritud hooldusorganisatsioon, ning määratledes punkti M.A.712 alapunktis b osutatud kvaliteediülesannete toetuse. Õhusõiduki baasi, plaanijärgse liinihoolduse ja mootorite hoolduslepingud koos kõikide muudatustega kinnitab pädev asutus. Kui aga kõne all on: 1. õhusõiduk, mille liinihooldust on vaja teha plaaniväliselt, võib kõnealune leping olla üksikute 145. osa nõuetele vastavale hooldusorganisatsioonile antud töökäskude vormis; 2. komponentide, kaasa arvatud mootorite, hooldus, võib lõikes c osutatud leping olla üksikute 145. osa nõuetele vastavale hooldusorganisatsioonile antud töökäskude vormis.

M.A.709 Dokumentatsioon

Jätkuvat lennukõlblikkust tagaval sertifitseeritud organisatsioonil on punkti M.A.708 järgsete jätkuva lennukõlblikkuse tagamise ülesannete täitmiseks kehtivad ja aktuaalsed punktis M.A.401 kirjeldatud tehnilised normdokumendid, mida ta ka kasutab.

M.A.710 Lennukõlblikkuse kontroll

a) Täitmaks punktis M.A.902 sätestatud õhusõiduki lennukõlblikkuse kontrolli nõuet, viib jätkuvat lennukõlblikkust tagav sertifitseeritud organisatsioon läbi kõikide õhusõiduki dokumentide protokollitud kontrolli, veendumaks et: 1. plaaneri, mootori ja propelleri lennuajad ning nendega seotud lennutsüklid on nõuetekohaselt dokumenteeritud; ning 2. lennukäsiraamat vastab õhusõiduki konfiguratsioonile ning on ajakohastatud; ning 3. kõik hooldusprogrammi järgi õhusõidukil teha olevad hooldustööd on tehtud; ning 4. kõik teadaolevad defektid on parandatud või vajaduse korral kontrollitult edasi suunatud; ning 5. kõik kehtivad lennukõlblikkuseeskirjad on täidetud ja nõuetekohaselt registreeritud; ning 6. kõik õhusõidukil tehtud muudatus- ja remonditööd on registreeritud ning 21. osa nõuete kohaselt heaks kiidetud; ning 7. kõik õhusõidukile paigaldatud piiratud kasutuseaga komponendid on nõuetekohaselt tähistatud, registreeritud ja nad ei ole ületanud oma ettenähtud kasutusiga; ning 8. kõik hooldustööd on üle antud käesoleva osa nõuete kohaselt; ning 9. aktuaalne massi ja balansseeringu aruanne vastab õhusõiduki konfiguratsioonile ja kehtib; ning 10. õhusõiduk vastab oma konstruktsioonitüübi viimasele ameti poolt kinnitatud versioonile.

b) Jätkuvat lennukõlblikkust tagava sertifitseeritud organisatsiooni lennukõlblikkuse kontrolli töötajad viivad läbi õhusõiduki tehnilise ülevaatuse. Sellel ülevaatusel abistavad lennukõlblikkuse kontrolli töötajaid, kes ei ole kvalifitseeritud 66. osa nõuete kohaselt, töötajad, kes on vastavalt kvalifitseeritud.

c) Õhusõiduki tehnilise ülevaatuse käigus veenduvad lennukõlblikkuse kontrolli töötajad, et: 1. kõik nõutavad tähised ja sildid on nõuetekohaselt paigaldatud; ning 2. õhusõiduk vastab oma kinnitatud lennukäsiraamatule; ning 3. õhusõiduki konfiguratsioon vastab kinnitatud dokumentidele; ning 4. ei leita ühtki defekti, mida ei oleks punkti M.A.404 nõuete kohaselt käsitletud; ning 5. õhusõiduki ja lõikes a osutatud protokollitud dokumendikontrolli vahel ei leita erinevusi.

d) Erandina punkti M.A.902 lõikest a võib lennukõlblikkuse kontroll kesta kuni 90 päeva protsessi jätkuvust katkestamata, et tehniline ülevaatus saaks toimuda hoolduskontrolli käigus.

e) Kui punktis M.A.707 osutatud asjakohaste õigustega lennukõlblikkuse kontrolli töötajad on veendunud, et lennukõlblikkuse kontroll on läbitud nõuetekohaselt, väljastavad nad jätkuvat lennukõlblikkust tagava sertifitseeritud organisatsiooni nimel punktis M.A.902 osutatud lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaadi (EASA vorm 15b) või soovituse.

f) Õhusõiduki kohta välja antud või pikendatud lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaadi koopia tuleb saata kümne päeva jooksul selle õhusõiduki registreerijaliikmesriigile.

g) Lennukõlblikkuse kontrolliga seotud töid ei tohi anda lepingu korras edasi kolmandatele isikutele.

h) Kui lennukõlblikkuse kontrolli tulemus ei ole ühene, tuleb sellest teatada pädevale asutusele.

M.A.711 Organisatsiooni õigused

a) Jätkuvat lennukõlblikkust tagav sertifitseeritud organisatsioon võib: 1. tagada oma sertifikaadil näidatud mitte äriliseks lennutranspordiks kasutatavate õhusõidukite jätkuvat lennukõlblikkust; 2. tagada äriliseks lennutranspordiks kasutatava õhusõiduki jätkuvat lennukõlblikkust, kui see õhusõiduk on näidatud tema lennuettevõtja sertifikaadil; 3. lasta oma sertifikaadi piirangute raames teha mis tahes töid seoses jätkuva lennukõlblikkuse tagamisega teisel organisatsioonil, mis töötab tema kvaliteedisüsteemi järgi.

b) Peale selle võidakse anda jätkuvat lennukõlblikkust tagavale sertifitseeritud organisatsioonile luba: 1. anda välja lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaate; või 2. teha õhusõiduki registreerijaliikmesriigile soovitusi lennukõlblikkuse kontrolli läbiviimise kohta.

c) Lõikes b osutatud õiguste saamiseks peab organisatsioon olema kantud ühe registreerijaliikmesriigi registrisse.

M.A.712 Kvaliteedi tagamise kord

a) Vastamaks pidevalt käesoleva alajao nõuetele, loob jätkuvat lennukõlblikkust tagav sertifitseeritud organisatsioon kvaliteedi tagamise korra ning nimetab ametisse kvaliteedijuhi, kes jälgib õhusõiduki lennukõlblikkuse tagamise protseduuride täitmist ja küllaldasust. Nimetatud protseduuride täitmise jälgimine hõlmab vastutavale juhile aruandmist, tagamaks vajaduse korral parandusmeetmete võtmise.

b) Kvaliteedi tagamise kord on mõeldud käesoleva osa A jao G alajao kohase tegevuse jälgimiseks. See sisaldab vähemalt järgmisi ülesandeid: 1. selle jälgimine, et kogu käesoleva osa A jao G alajao kohane tegevus toimub kinnitatud korras; ning 2. selle jälgimine, et kõiki lepingulisi hooldustöid tehakse kooskõlas lepinguga; ning 3. käesoleva osa nõuete pideva täitmise jälgimine.

c) Kõnealuse tegevuse dokumente hoitakse alles vähemalt kaks aastat.

d) Kui jätkuvat lennukõlblikkust tagav sertifitseeritud organisatsioon on sertifitseeritud mõne teise osa alusel, võib ta oma kvaliteedi tagamise korra ühendada teise osa kohaselt nõutava korraga.

e) Äriliseks lennutranspordiks kasutatavate õhusõidukite korral peab käesoleva osa A jao G alajaos kirjeldatud kvaliteedi tagamise süsteem moodustama õhusõiduki käitaja kvaliteedi tagamise süsteemi lahutamatu osa.

f) Käesoleva osa A jao G alajao nõuetele vastav väikeettevõtja, kellel ei ole punkti M.A.711 alapunktis b osutatud õigusi, võib asendada kvaliteedi tagamise korra korrapäraste sisekontrollidega.

M.A.713 Muutused jätkuvat lennukõlblikkust tagavas sertifitseeritud organisatsioonis

Et pädeval asutusel oleks võimalik kontrollida käesoleva osa nõuete jätkuvat täitmist, teatab jätkuvat lennukõlblikkust tagav sertifitseeritud organisatsioon sellele igast ettepanekust viia ellu järgmisi muudatusi enne nende elluviimist:

1. organisatsiooni nimi;

2. organisatsiooni asukoht;

3. organisatsiooni muud asukohad;

4. vastutav juht;

5. punkti M.A.706 alapunktis c määratletud isikud;

6. ruumid, protseduurid, tööde maht ja töötajad, mis võivad mõjutada organisatsiooni sertifikaadi kehtivust.

Kui ettepanek käsitleb töötajaid, keda organisatsiooni juhatus eelnevalt ei tunne, teatatakse sellest esimesel võimalusel.

M.A.714 Dokumentide säilitamine

a) Jätkuvat lennukõlblikkust tagav sertifitseeritud organisatsioon dokumenteerib kõikide tehtud tööde üksikasjad. Punktis M.A.305 ja vajaduse korral punktis M.A.306 nõutud dokumendid tuleb alles hoida.

b) Kui jätkuvat lennukõlblikkust tagaval organisatsioonil on punkti M.A.711 alapunktis b nimetatud õigus, hoiab ta alles iga välja antud lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaadi ja soovituse koopia koos kõikide tõenditega.

c) Jätkuvat lennukõlblikkust tagav organisatsioon säilitab kõikide lõikes b loetletud dokumentide koopiaid kuni kaks aastat pärast õhusõiduki käitamise lõpetamist.

d) Kõnealuseid dokumente tuleb hoida nii, et on tagatud nende kaitstus kahjustuste, muutmise ja varguse eest.

e) Kogu varundamiseks kasutatavat arvutiriistvara hoitakse tööandmeid sisaldavast riistvarast eraldi kohas keskkonnas, mis tagab selle säilimise heas seisukorras.

f) Kui õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse tagamine antakse üle teisele organisatsioonile või isikule, tuleb talle üle anda ka kõik säilitatud dokumendid. Dokumentide säilitamiseks ettenähtud tähtajad kehtivad uue organisatsiooni või isiku suhtes edasi.

g) Kui jätkuvat lennukõlblikkust tagav organisatsioon lõpetab tegevuse, tuleb kõik säilitatud dokumendid anda õhusõiduki omanikule.

M.A.715 Jätkuvat lennukõlblikkust tagava organisatsiooni sertifikaadi kehtivuse kestvus

a) Jätkuvat lennukõlblikkust tagava organisatsiooni sertifikaat antakse välja määramata ajaks. Selle tingimuseks on, et: 1. organisatsioon täidab jätkuvalt käesoleva osa nõudeid seoses punktis M.B.705 määratletud puudustega tegelemise tingimustega; ning 2. pädeval asutusel lubatakse organisatsiooni külastada, et kontrollida käesoleva osa nõuete jätkuvat täitmist selle poolt; ning 3. sertifikaadist ei ole loobutud ja seda ei ole kehtetuks tunnistatud.

b) Kui sertifikaadist loobutakse või see kehtetuks tunnistatakse, tagastatakse see pädevale asutusele.

M.A.716 Puudused

a) Esimese astme tähelepanek on iga M osa nõude oluline täitmata jätmine, mis vähendab ohutustaset ja ohustab tõsiselt lennuohutust.

b) Teise astme puudus on iga M osa nõude täitmata jätmine, mis võib vähendada ohutustaset ja ohustada lennuohutust.

c) Pärast punktile M.B.705 vastavate puuduste teatavakstegemist koostab jätkuvat lennukõlblikkust tagava organisatsiooni sertifikaadi omanik parandusmeetmete kava ja tõendab pädevale asutusele sellega kokkulepitud aja jooksul veenvalt, et parandusmeetmed on ellu viidud.

H ALAJAGU

HOOLDUSTÕENDID

M.A.801 Õhusõiduki hooldustõend

a) Hooldustõendeid väljastatakse vastavalt käesolevale alajaole, välja arvatud hooldustõendid, mida annab välja 145. osa nõuetele vastav organisatsioon.

b) Hooldustõend antakse välja enne lendu pärast hooldustöid. Hooldustõendi annab veendumusel, et kõik nõutavad hooldustööd on tehtud nõuetekohaselt, välja: 1. asjaomased lennundustehnilised töötajad käesoleva osa A jao F alajaole vastav sertifitseeritud hooldusorganisatsiooni nimel; või 2. lennundustehnilised töötajad vastavalt 66. osa nõuetele, välja arvatud 7. liites loetletud keeruliste hooldustööde korral; või 3. punktis M.A.803 osutatud omanik-piloot.

c) Kui hooldustõendit väljastatakse lõike b punkti 2 alusel, võib lennundustehnilistel töötajatel hooldustööde tegemisel olla üks või mitu abilist, kes töötavad nende vahetu ja pideva kontrolli all.

d) Hooldustõendile peavad olema kantud tehtud hooldustööde põhilised üksikasjad ja kuupäev, mil need lõpetati, ning: 1. käesoleva osa A jao F alajao nõuetele vastava sertifitseeritud hooldusorganisatsiooni ning tõendit väljastavate lennundustehniliste töötajate andmed koos nende loa numbriga; või 2. punkti b alapunktis 2 osutatud hooldustõendi korral seda tõendit väljastavate lennundustehniliste töötajate andmed ja vajaduse korral nende loa number.

e) Punkti b sätetest olenemata kantakse märge lõpetamata hooldustööde kohta hooldustõendile enne selle väljaandmist.

f) Hooldustõendit ei väljastata mis tahes teadaolevate nõuete rikkumise korral, mis ohustab tõsiselt lennuohutust.

M.A.802 Komponendi hooldustõend

a) Komponendile antakse hooldustõend pärast mis tahes hooldustöid, mis on komponendil tehtud õhusõidukilt mahavõetud olles.

b) Käitamissertifikaat EASA vormil 1 vastab liikmesriikide puhul õhusõiduki komponendi hooldustõendile.

M.A.803 Omanik-piloodi volitus

a) Omanik-piloot on isik, kelle omandis või ühisomandis hooldatav õhusõiduk on ja kellel on kehtiv piloodiluba koos asjaomase tüübi- või klassipädevusega.

b) Erakasutuseks mõeldud lihtsa konstruktsiooniga õhusõiduki korral, mille suurim stardimass on alla 2 730 kg, samuti purilennuki ja õhupalli korral võib omanik-piloot anda hooldustõendi välja pärast VIII liites loetletud omanik-piloodi piiratud mahus hooldustöid.

c) Omanik-piloodi piiratud mahus hooldustööd tuleb määratleda punktis M.A.302 kirjeldatud hooldusprogrammis.

d) Hooldustõendi kohta tuleb teha märge päevikusse ning see peab sisaldama tehtud hooldustööde põhilisi üksikasju, kuupäeva, mil need tööd lõpetati, ning tõendit väljastava omanik-piloodi andmeid ja piloodiloa numbrit.

I ALAJAGU

LENNUKÕLBLIKKUSE KONTROLLI SERTIFIKAAT

M.A.901 Õhusõiduki lennukõlblikkuse kontroll

Õhusõiduki lennukõlblikkussertifikaadi kehtivuse tagamiseks tuleb perioodiliselt kontrollida õhusõiduki lennukõlblikkust ning tema jätkuva lennukõlblikkuse dokumente.

a) Lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaat väljastatakse kooskõlas III liitega (EASA vorm 15a või 15b) pärast lennukõlblikkuse kontrolli rahuldavat läbimist ning kehtib ühe aasta.

b) Kontrollitud keskkonnas asuv õhusõiduk on selline, mida pidevalt haldab käesoleva osa A jao G alajao nõuetele vastav jätkuvat lennukõlblikkust tagav sertifitseeritud organisatsioon, mis ei ole eelneva 12 kuu jooksul vahetanud organisatsiooni ja mida hooldavad sertifitseeritud hooldusorganisatsioonid. See hõlmab punkti M.A.803 lõike b kohaselt tehtud hooldustöid, mille kohta on hooldustõendid välja antud vastavalt punkti M.A.801 lõike b alapunktile 2 või 3.

c) Kui õhusõiduk asub kontrollitud keskkonnas, võib jätkuvat lennukõlblikkust tagav organisatsioon asjakohase loa olemasolu korral: 1. anda välja lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaate kooskõlas punktiga M.A.710; ning 2. pikendada enda poolt välja antud lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaati kaks korda iga kord üheks aastaks, kui õhusõiduk on jäänud kontrollitud keskkonda. Lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaati ei pikendata, kui organisatsioon teab või tal on põhjust uskuda, et õhusõiduk on lennukõlbmatu.

d) Kui õhusõiduk ei asu kontrollitud keskkonnas või teda haldab mõni käesoleva osa A jao G alajao nõuetele vastav jätkuvat lennukõlblikkust tagav sertifitseeritud organisatsioon, millel ei ole õigust teha lennukõlblikkuse kontrolle, väljastab lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaadi pädev asutus pärast rahuldava hinnangu andmist õhusõidukile, mille ta annab soovituse põhjal, mille teeb talle vastava õigusega jätkuvat lennukõlblikkust tagav organisatsioon ja lisab sellele omaniku või käitaja taotluse. See soovitus peab põhinema lennukõlblikkuse kontrollil, mis peab olema tehtud kooskõlas punktiga M.A.710.

e) Kui asjaoludest tulenevalt ilmneb võimalik oht ohutusele, võib pädev asutus alati otsustada, et teeb lennukõlblikkuse kontrolli ja väljastab lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaadi ise. Sellisel juhul varustab omanik või käitaja pädeva asutuse: — pädeva asutuse poolt nõutavate dokumentidega, — sobiva majutusega sobivas kohas tema töötajatele, ning — vajaduse korral 66. osa järgi kvalifitseeritud töötajatega.

M.A.902 Lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaadi kehtivus

a) Lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaat kaotab kehtivuse, kui: 1. see peatatakse või tunnistatakse kehtetuks; või 2. lennukõlblikkussertifikaat peatatakse või kehtetuks tunnistatakse; või 3. õhusõiduk ei ole kantud liikmesriigi registrisse; või 4. tüübisertifikaat, mille alusel lennukõlblikkussertifikaat väljastati, peatatakse või tunnistatakse kehtetuks.

b) Õhusõiduk ei tohi lennata, kui tema lennukõlblikkussertifikaat on kehtetu või kui: 1. õhusõiduki või mis tahes sellele paigaldatud komponendi jätkuv lennukõlblikkus ei vasta käesoleva osa nõuetele; või 2. õhusõiduk ei vasta enam ameti poolt kinnitatud konstruktsioonitüübile; või 3. õhusõidukit on kasutatud rikkudes heakskiidetud lennukäsiraamatu või lennukõlblikkussertifikaadi tingimusi ja selle vastu ei ole võetud asjakohaseid meetmeid; või 4. õhusõiduk on osalenud õnnetuses või vahejuhtumis, mis mõjutab tema lennukõlblikkust, ja pärast seda ei ole võetud asjakohaseid meetmeid tema lennukõlblikkuse taastamiseks; või 5. mõni muudatus- või remonditöö ei ole 21. osa nõuete kohaselt heaks kiidetud.

c) Kui lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaadist loobutakse või see kehtetuks tunnistatakse, tagastatakse see pädevale asutusele.

M.A.903 Õhusõiduki registrikannete üleviimine ELi piires

a) Õhusõiduki registrikannete üleviimisel ELi piires teeb vastava taotluse esitaja järgmist: 1. ta teatab endisele liikmesriigile liikmesriigi, mille registrisse tema õhusõiduk kantakse; ning seejärel 2. esitab uuele liikmesriigile taotluse uue lennukõlblikkussertifikaadi väljastamiseks kooskõlas 21. osa nõuetega.

b) Punkti M.A.902 lõike a alapunkti 3 sätetest olenemata kehtib endine lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaat oma kehtivusaja lõpuni.

M.A.904 ELi imporditud õhusõidukite lennukõlblikkuse kontrollimine

a) Õhusõidukit kolmandast riigist mõne liikmesriigi registrisse kandes teeb vastava taotluse esitaja järgmist: 1. ta esitab registreerijaliikmesriigile taotluse uue lennukõlblikkussertifikaadi väljastamiseks kooskõlas 21. osa nõuetega; ja 2. laseb mõnel asjakohase õigusega jätkuvat lennukõlblikkust tagaval organisatsioonil teha lennukõlblikkuse kontrolli; ja 3. laseb teha kõik hooldustööd, mida kõnealune jätkuvat lennukõlblikkust tagav organisatsioon nõuab.

b) Kui jätkuvat lennukõlblikkust tagav organisatsioon on veendunud, et õhusõiduk vastab asjakohastele nõuetele, saadab ta registreerijaliikmesriigile dokumenteeritud soovituse lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaadi väljastamiseks.

c) Omanik tagab registreerijaliikmesriigi poolt tehtavaks ülevaatuseks juurdepääsu õhusõidukile.

d) Registreerijaliikmesriik väljastab uue lennukõlblikkussertifikaadi siis, kui ta on veendunud, et õhusõiduk vastab 21. osa nõuetele.

e) Kõnealune liikmesriik väljastab ka lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaadi, mis kehtib reeglina ühe aasta, välja arvatud juhul, kui liikmesriigil on ohutuse pärast põhjust sertifikaadi kehtivusaega piirata.

M.A.905 Puudused

a) Esimese astme puudus on iga M osa nõude oluline täitmata jätmine, mis vähendab ohutustaset ja ohustab tõsiselt lennuohutust.

b) Teise astme puudus on iga M osa nõude täitmata jätmine, mis võib vähendada ohutustaset ja ohustada lennuohutust.

c) Pärast punktile M.B.303 vastavate puuduste teatavakstegemist koostab punkti M.A.201 kohaselt vastutav isik või organisatsioon parandusmeetmete kava ning tõendab pädevale asutusele sellega kokkulepitud aja jooksul veenvalt, et parandusmeetmed, kaasa arvatud meetmed puuduse kordumise ja selle algpõhjuse taastekkimise vältimiseks, on ellu viidud.

B JAGU

MENETLUS PÄDEVATELE ASUTUSTELE

A ALAJAGU

ÜLDOSA

M.B.101 Reguleerimisala

Käesoleva jaotisega kehtestatakse haldusnõuded pädevatele asutustele, mis vastutavad käesoleva osa A jao kohaldamise ja täitmisele pööramise eest.

M.B.102 Pädev asutus

a) Üldosa

Liikmesriik nimetab pädeva asutuse, millel on eraldi kohustused anda välja, pikendada, muuta, peatada või tunnistada kehtetuks sertifikaate ja kontrollida jätkuvat lennukõlblikkust. See pädev asutus kehtestab oma töökorra ja struktuuri, mis tuleb dokumenteerida.

b) Vahendid

Pädeval asutusel on nii palju töötajaid, kui on vaja käesolevas B alajaos määratletud nõuete täitmiseks.

c) Töötajate pädevus ja väljaõpe

Kõikidel M osaga seoses tegutsevatel töötajatel on asjakohane kvalifikatsioon, teadmised, kogemused ning nad on saanud asjakohast kutsealusõpet ja jätkukoolitust oma ülesannete täitmiseks.

d) Protseduurid

Pädev asutus kehtestab korra, mille järgi käesolevat osa täidetakse.

Seda vaadatakse läbi ja muudetakse, tagamaks et käesolevat osa täidetakse pidevalt.

M.B.103 Nõuete täitmise vastuvõetavad viisid

Amet töötab välja nõuete täitmise vastuvõetavad viisid, mida liikmesriigid võivad kasutada käesoleva osa nõuete täitmise kindlakstegemiseks. Kui nõuete täitmise vastuvõetavatest viisidest peetakse kinni, loetakse nendega seotud nõuded käesolevas osas samuti täidetuiks.

M.A.104 Dokumentide säilitamine

a) Pädevad asutused kehtestavad dokumentide säilitamise süsteemi, mis võimaldab iga sertifikaadi väljaandmise, säilitamise, muutmise, peatamise või kehtetuks tunnistamise menetluste piisavat jälgimist.

b) M osa nõuetele vastavate sertifitseeritud organisatsioonide üle tehtava järelevalve dokumentide hulka kuulub vähemalt: 1. organisatsiooni sertifikaadi taotlus; 2. organisatsiooni sertifikaat koos mis tahes muudatustega; 3. koopia auditikavast koos saabuvate ja tehtud auditite kuupäevadega; 4. pädeva asutuse jätkuva järelevalve dokumendid koos kõikide auditite dokumentidega; 5. koopia kogu asjaomasest kirjavahetusest; 6. kõikide erandi andmiseks ja täitmisele pööramiseks võetud meetmete üksikasjad; 7. kõikide teiste pädevate asutuste poolt organisatsiooni üle tehtava järelevalvega seoses tehtud aruanded; 8. organisatsiooni käsiraamat koos muudatustega; 9. koopiad kõikidest muudest pädeva asutuse kinnitatud dokumentidest.

c) Lõikes b loetletud dokumente tuleb säilitada vähemalt neli aastat.

d) Iga õhusõiduki üle tehtava järelevalve dokumentide hulka kuulub vähemalt koopia: 1. õhusõiduki lennukõlblikkussertifikaadist; 2. lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaatidest; 3. A jao G alajao nõuetele vastava organisatsiooni soovitustest; 4. liikmesriigi enda poolt tehtud lennukõlblikkuse kontrollide aruannetest; 5. kogu õhusõidukiga seotud kirjavahetusest; 6. kõikide erandi andmiseks ja täitmisele pööramiseks võetud meetmete üksikasjadest; 7. kõikidest pädeva asutuse enda poolt kinnitatud M osa B jao B alajaos osutatud dokumentidest.

e) Lõikes d määratletud dokumente tuleb säilitada kuni kaks aastat pärast õhusõiduki käitamise lõpetamist.

f) Kõik punktis M.B.104 määratletud dokumendid tuleb teise liikmesriigi või ameti nõudel teha kättesaadavaks.

M.A.105 Vastastikune teabevahetus

a) Lennuohutuse parandamiseks osalevad pädevad asutused vastavalt algmääruse artiklile 11 kogu vajaliku teabe vastastikuses vahetamises.

b) Ilma, et see piiraks liikmesriikide pädevusi, abistavad asjaomased pädevad asutused üksteist võimaliku ohu korral lennuohutusele, mis hõlmab mitut liikmesriiki, vajalike järelevalvemeetmete rakendamisel.

B ALAJAGU

PÄDEVUS

M.B.201 Kohustused

M osa I jaos määratletud pädevad asutused on kohustatud viima läbi ülevaatusi ja uurimisi kontrollimaks, et käesoleva osa nõudeid täidetakse.

C ALAJAGU

JÄTKUV LENNUKÕLBLIKKUS

M.B.301 Hooldusprogramm

a) Pädev asutus kontrollib hooldusprogrammi vastavust punktile M.A.302.

b) Kui punkti M.A.302 lõikes e ei ole teisiti sätestatud, kiidab hooldusprogrammi ja selle muudatused heaks pädev asutus ise.

c) Kaudse heakskiitmise korral peab pädev asutus hooldusprogrammi protseduuri heaks kiitma jätkuvat lennukõlblikkust tagava organisatsiooni käsiraamatu kaudu.

d) Hooldusprogrammi heakskiitmiseks vastavalt lõikele b peab pädeval asutusel olema juurdepääs kõikidele punkti M.A.302 lõigetes c ja d nõutud andmetele.

M.B.302 Erandid

Pädev asutus registreerib ja hoiab alles kõik algmääruse artikli 10 lõike 3 alusel tehtud erandid.

M.B.303 Õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse jälgimine

a) Iga pädev asutus töötab välja järelevalvekava oma registrisse kantud õhusõidukite lennukõlblikkuse jälgimiseks.

b) Järelevalvekava peab sisaldama õhusõiduki pistelisi kontrolle.

c) Kava koostatakse registreeritud õhusõidukite arvu, kohalike teadmiste ja tehtud järelevalve põhjal.

d) Tootekontrollis tuleb keskenduda reale lennukõlblikkust määravalt mõjutavatele riskiteguritele ning teha kindlaks kõik puudused. Peale selle peab pädev asutus iga puudust analüüsima, et teha kindlaks selle algpõhjus.

e) Kõikide puuduste kohta antakse kirjalik kinnitus punkti M.A.201 järgi vastutavale isikule või organisatsioonile.

f) Pädev asutus dokumenteerib kõik puudused, nende kõrvaldamiseks võetud meetmed ja soovitused.

g) Kui õhusõiduki kontrolli käigus leitakse tõendeid M osa nõuete täitmata jätmise kohta, võtab pädev asutus meetmeid kooskõlas punktiga M.B.903.

h) Kui puuduse algpõhjusest tuleb järeldada, et käesoleva jao mis tahes alajao või mõne teise osa nõuded on täitmata, käsitletakse seda kooskõlas asjaomase osa nõuetega.

M.B.304 Kehtetuks tunnistamine, peatamine ja piirangute kehtestamine

Pädev asutus:

a) peatab olulisel põhjusel võimaliku ohu korral ohutusele lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaate; või

b) peatab lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaate, tunnistab neid kehtetuks või kehtestab neile piiranguid vastavalt punkti M.B.303 lõikele g.

D ALAJAGU

HOOLDUSSTANDARDID

(tuleb veel vajaduse korral välja töötada)

E ALAJAGU

KOMPONENDID

(tuleb veel vajaduse korral välja töötada)

F ALAJAGU

HOOLDUSORGANISATSIOON

M.B.601 Taotlemine

Kui hoolduse tegemiseks kasutatavad ruumid asuvad mitmes liikmesriigis, tuleb taotluse rahuldamise uurimist ja pidevat järelevalvet sertifikaadi tingimuste täitmise üle teha koos nende liikmesriikide pädevate asutustega, mille territooriumil kõnealused ruumid veel asuvad.

M.B.602 Esialgne tegevusluba

a) Kui punkti M.A.606 lõigete a ja b nõuded on täidetud, teatab pädev asutus sertifikaadi taotlejale kirjalikult samades lõigetes osutatud töötajate heakskiitmisest.

b) Pädev asutus veendub, et hooldusorganisatsiooni käsiraamatus määratletud protseduurid on kooskõlas M osa A jao F alajao nõuetega, ning tagab, et vastutav juht kirjutab alla deklaratsioonile.

c) Pädev asutus veendub, et organisatsioon vastab M osa A jao F alajao nõuetele.

d) Vähemalt üks kord sertifikaadi taotluse rahuldamise uurimise ajal korraldatakse kohtumine vastutava juhiga, tagamaks et ta mõistab täielikult tegevusloa tähtsust ning seda, miks kirjutab organisatsioon alla kohustusele täita tema käsiraamatus määratletud protseduure.

e) Kõikide puuduste kohta antakse taotlevale organisatsioonile kirjalik kinnitus.

f) Pädev asutus dokumenteerib kõik puudused, nende kõrvaldamiseks võetud meetmed ja soovitused.

g) Esialgse tegevusloa saamiseks peavad kõik puudused olema organisatsiooni poolt kõrvaldatud ning pädeva asutuse poolt lõpetatuks loetud.

M.B.603 Sertifikaadi väljastamine

a) Pädev asutus väljastab taotluse esitajale sertifikaadi EASA vormil 3 (V liide), kuhu kantakse sertifikaadi ulatus, kui hooldusorganisatsioon täidab käesoleva osa kehtivaid nõudeid.

b) Pädev asutus märgib sertifikaadile (EASA vorm 3) loaga seotud tingimused.

c) Viitenumber lisatakse sertifikaadile (EASA vorm 3) ameti täpsustatud viisil.

M.B.604 Pidev järelevalve

a) Pädev asutus peab ja hoiab ajakohasena nimekirja, kuhu on kantud kõik tema järelevalve all olevad M osa A jao F alajao nõuetele vastavad sertifitseeritud hooldusorganisatsioonid ning tehtud ja saabuvate kontrollvisiitide kuupäevad.

b) Iga organisatsiooni tuleb täielikult kontrollida kõige rohkem 24 kuu pikkuste ajavahemike järel.

c) Kõikide puuduste kohta antakse taotlevale organisatsioonile kirjalik kinnitus.

d) Pädev asutus dokumenteerib kõik puudused, nende kõrvaldamiseks võetud meetmed ja soovitused.

e) Iga vähemalt 24 kuu järel korraldatakse kohtumine vastutava juhiga, tagamaks et ta on kursis kontrollvisiitide käigus tekkivate tähtsate küsimustega.

M.B.605 Puudused

a) Kui kontrollide käigus või muul moel leiab kinnitust tõsiasi, et M osa nõudeid ei täideta, võtab pädev asutus järgmised meetmed: 1. Esimese astme puuduste puhul võtab pädev asutus puuduse tähtsusest olenevalt kohe meetmeid hooldusorganisatsiooni sertifikaadi kehtetuks tunnistamiseks, selle suhtes piirangute kehtestamiseks või selle osaliseks või täielikuks peatamiseks kuni ajani, mil organisatsioon on edukalt rakendanud parandusmeetmed. 2. Teise astme puuduste puhul määrab pädev asutus parandusmeetmete võtmiseks tähtaja, mis peab vastama puuduse laadile ja ei tohi olla pikem kui kolm kuud. Teatavatel asjaoludel võib pädev asutus kõnealust esimest tähtaega selle lõpus ja puuduse tähtsusest olenevalt pikendada, tingimusel et parandusmeetmete kava on rahuldavalt ellu viidud.

b) Kui pädeva asutuse poolt määratud ajakavast kinni ei peeta, võtab pädev asutus meetmed sertifikaadi osaliseks või täielikuks peatamiseks.

M.B.606 Muudatused

a) Hooldusorganisatsiooni käsiraamatu muudatuste vahetu heakskiitmise korral veendub pädev asutus enne heakskiitmisest sertifitseeritud organisatsioonile teatamist, et käsiraamatus määratletud protseduurid on kooskõlas M osa nõuetega.

b) Hooldusorganisatsiooni käsiraamatu muudatuste kaudse heakskiitmise korral tagab pädev asutus, et tal on küllaldane kontroll kõikide muudatuste heakskiitmise üle.

c) Kui pädev asutus ei tuvasta, et M osa A jao F alajao nõuetele vastava sertifitseeritud hooldusorganisatsiooni sertifikaat tuleks peatada, võib ta määrata kindlaks tingimusi, mil organisatsioon võib kõnealuste muudatuste heakskiitmise ajal tegutseda.

M.B.607 Sertifikaadi kehtetuks tunnistamine, peatamine ja sellele piirangute kehtestamine

Pädev asutus:

a) peatab sertifikaadi olulisel põhjusel võimaliku ohu korral ohutusele; või

b) peatab sertifikaadi, tunnistab selle kehtetuks või kehtestab sellele piirangud vastavalt punktile M.B.605.

G ALAJAGU

JÄTKUVAT LENNUKÕLBLIKKUST TAGAV ORGANISATSIOON

M.B.701 Taotlemine

a) Äriliseks lennutranspordiks kasutavate õhusõidukite korral tuleb pädevale asutusele koos sertifikaadi taotlusega või vajaduse korral selle muutmise taotlusega ja lennuettevõtja sertifikaadiga saata iga õhusõidukitüübi kohta, mille kohta sertifikaati taotletakse, heakskiitmiseks: 1. jätkuvat lennukõlblikkust tagava organisatsiooni käsiraamat; 2. käitaja õhusõiduki hooldusprogrammid; 3. õhusõiduki tehniline päevik; 4. vajaduse korral käitaja ning 145. osa järgi sertifitseeritud hooldusorganisatsiooni vahel sõlmitud hoolduslepingute tehnilised üksikasjad.

b) Kui organisatsiooni ruumid asuvad mitmes liikmesriigis, tuleb taotluse rahuldamise uurimist ja pidevat järelevalvet sertifikaadi tingimuste täitmise üle teha koos nende liikmesriikide pädevate asutustega, mille territooriumil kõnealused ruumid veel asuvad.

M.B.702 Esialgne tegevusluba

a) Kui punkti M.A.706 lõigete a, c ja d ning punkti M.A.707 nõuded on täidetud, teatab pädev asutus sertifikaadi taotlejale kirjalikult samades lõigetes ja samas punktis osutatud töötajate heakskiitmisest.

b) Pädev asutus veendub, et jätkuvat lennukõlblikkust tagava organisatsiooni käsiraamatus määratletud protseduurid on kooskõlas M osa A jao G alajao nõuetega, ning tagab, et vastutav juht kirjutab alla kohustusedeklaratsioonile.

c) Pädev asutus veendub, et organisatsioon vastab M osa A jao G alajao nõuetele.

d) Vähemalt üks kord sertifikaadi taotluse rahuldamise uurimise ajal korraldatakse kohtumine vastutava juhiga, tagamaks et ta mõistab täielikult tegevusloa tähtsust ning seda, miks kirjutab jätkuvat lennukõlblikkust tagav organisatsioon alla kohustusele täita oma käsiraamatus määratletud protseduure.

e) Kõikide puuduste kohta antakse taotlevale organisatsioonile kirjalik kinnitus.

f) Pädev asutus dokumenteerib kõik puudused, nende kõrvaldamiseks võetud meetmed ja soovitused.

g) Esialgse tegevusloa saamiseks peavad kõik puudused olema organisatsiooni poolt kõrvaldatud ning pädeva asutuse poolt lõpetatuks loetud.

M.B.703 Sertifikaadi väljastamine

a) Pädev asutus väljastab taotluse esitajale sertifikaadi EASA vormil 14 (VI liide), kuhu kantakse sertifikaadi ulatus, kui jätkuvat lennukõlblikkust tagav organisatsioon täidab M osa A jao G alajao nõudeid.

b) Pädev asutus teeb sertifikaadile (EASA vorm 14) märke sertifikaadi kehtivuse kohta.

c) Viitenumber lisatakse sertifikaadile (vorm 14) ameti täpsustatud viisil.

d) Äriliseks lennutranspordiks kasutatavate õhusõidukite korral kantakse EASA vormil 14 sisalduvad andmed lennuettevõtja sertifikaadile.

M.B.704 Pidev järelevalve

a) Pädev asutus peab ja hoiab ajakohasena nimekirja, kuhu on kantud kõik tema järelevalve all olevad M osa A jao G alajao nõuetele vastavad jätkuvat lennukõlblikkust tagavad sertifitseeritud organisatsioonid ning tehtud ja saabuvate kontrollvisiitide kuupäevad.

b) Iga organisatsiooni tuleb täielikult kontrollida kõige rohkem 24 kuu pikkuste ajavahemike järel.

c) Iga 24 kuu järel tuleb kontrollida üht pisteliselt valitud õhusõidukit, mida M osa B jao G alajao nõuetele vastava sertifitseeritud organisatsioon haldab. Kontrollitava õhusõiduki valib pädev asutus varasemate kontrollide ja tootekontrollide tulemuste põhjal.

d) Kõikide puuduste kohta antakse taotlevale organisatsioonile kirjalik kinnitus.

e) Pädev asutus dokumenteerib kõik puudused, nende kõrvaldamiseks võetud meetmed ja soovitused.

f) Iga vähemalt 24 kuu järel korraldatakse kohtumine vastutava juhiga, tagamaks et ta on kursis kontrollvisiitide käigus tekkivate tähtsate küsimustega.

M.B.705 Puudused

a) Kui kontrollide käigus või muul moel leiab kinnitust tõsiasi, et M osa nõudeid ei täideta, võtab pädev asutus järgmised meetmed: 1. Esimese astme puuduste puhul võtab pädev asutus puuduse tähtsusest olenevalt kohe meetmeid jätkuvat lennukõlblikkust tagava organisatsiooni sertifikaadi kehtetuks tunnistamiseks, selle suhtes piirangute kehtestamiseks või selle osaliseks või täielikuks peatamiseks kuni ajani, mil organisatsioon on edukalt rakendanud parandusmeetmed. 2. Teise astme puuduste puhul määrab pädev asutus parandusmeetmete võtmiseks tähtaja, mis peab vastama puuduse laadile ja ei tohi olla pikem kui kolm kuud. Teatavatel asjaoludel võib pädev asutus kõnealust esimest tähtaega selle lõpus ja puuduse tähtsusest olenevalt pikendada, tingimusel et parandusmeetmete kava on rahuldavalt ellu viidud.

b) Kui pädeva asutuse poolt määratud ajakavast kinni ei peeta, võtab pädev asutus meetmed sertifikaadi osaliseks või täielikuks peatamiseks.

M.B.706 Muudatused

a) Jätkuvat lennukõlblikkust tagava organisatsiooni käsiraamatu muudatuste vahetu heakskiitmise korral veendub pädev asutus enne heakskiitmisest sertifitseeritud organisatsioonile teatamist, et käsiraamatus määratletud protseduurid on kooskõlas M osa nõuetega.

b) Jätkuvat lennukõlblikkust tagava organisatsiooni käsiraamatu muudatuste kaudse heakskiitmise korral tagab pädev asutus, et tal on küllaldane kontroll kõikide muudatuste heakskiitmise üle.

c) Pädev asutus määrab kindlaks tingimused, mil M osa A jao G alajao nõuetele vastav jätkuvat lennukõlblikkust tagav sertifitseeritud organisatsioon võib kõnealuste muudatuste heakskiitmise ajal tegutseda.

M.B.707 Sertifikaadi kehtetuks tunnistamine, peatamine ja sellele piirangute kehtestamine

Pädev asutus:

a) peatab sertifikaadi olulisel põhjusel võimaliku ohu korral ohutusele; või

b) peatab sertifikaadi, tunnistab selle kehtetuks või kehtestab sellele piirangud vastavalt punktile M.B.705.

H ALAJAGU

HOOLDUSTÕENDID

(tuleb veel vajaduse korral välja töötada)

I ALAJAGU

LENNUKÕLBLIKKUSE KONTROLLI SERTIFIKAAT

M.B.901 Soovituste hindamine

Taotluse ja sellega seotud lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaadi väljastamise soovituse saamisel vastavalt punkti M.A.902 lõikele d:

1. veenduvad pädeva asutuse asjakohaselt kvalifitseeritud töötajad, et soovituses sisaldavast avaldusest nõuete täidetuse kohta nähtub, et täielik punkti M.A.710 kohane lennukõlblikkuse kontroll on tehtud;

2. uurib pädev asutus asja ja võib nõuda täiendavat teavet abiks soovituse hindamisel.

M.B.902 Pädeva asutuse poolt tehtav lennukõlblikkuse kontroll

a) Kui pädev asutus otsustab teha lennukõlblikkuse kontrolli ning anda välja lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaadi EASA vormil 15a (III liide), teeb ta selle kontrolli kooskõlas punkti M.A.710 nõuetega.

b) Pädeval asutusel peavad olema asjaomased töötajad lennukõlblikkuse kontrollide tegemiseks. Nendel töötajatel peab olema: 1. vähemalt viis aastat jätkuva lennukõlblikkuse tagamise kogemusi; ning 2. 66. osas sätestatud asjaomane luba või lennundus- vm samaväärne haridus; ning 3. lennundustehniline kutseharidus; ning 4. asjaomaste kohustustega ametikoht.

c) Pädev asutus märgib kõik lennukõlblikkuse kontrolli töötajad üles, lisades igaühe juurde tema asjakohase kvalifikatsiooni ning kokkuvõtte tema kogemustest ja koolitustest jätkuva lennukõlblikkuse tagamise valdkonnas.

d) Pädeval asutusel peab lennukõlblikkuse kontrollide tegemiseks olema juurdepääs punktides M.A.305, M.A.306 ja M.A.401 määratletud andmetele.

M.B.903 Puudused

Kui õhusõidukikontrollide käigus või muul moel leiab kinnitust tõsiasi, et mõnda M osa nõuet ei täideta, võtab pädev asutus järgmised meetmed:

1. esimese astme puuduste puhul nõuab pädev asutus, et enne lendude jätkamist võetaks asjakohaseid parandusmeetmeid, ning võtab ise meetmeid lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaadi kehtetuks tunnistamiseks või peatamiseks;

2. teise astme puuduste puhul peavad pädeva asutuse nõutavad parandusmeetmed vastama puuduse laadile.









I liide

Jätkuva lennukõlblikkuse tagamise leping

1. Kui õhusõiduki omanik sõlmib jätkuva lennukõlblikkuse tagamisega seotud ülesannete täitmiseks lepingu M osa A jao G alajao nõuetele vastava sertifitseeritud organisatsiooniga, peab ta pärast seda, kui mõlemad pooled on lepingule alla kirjutanud, saatma lepingu koopia oma õhusõiduki registreerijaliikmesriigi pädeva asutuse nõudel sellele.

2. Leping koostatakse arvestades M osa nõudeid ning selles tuleb määratleda allakirjutanute kohustused seoses õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse tagamisega.

3. Leping peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid: — õhusõiduki registreerimisnumber, — õhusõiduki tüüp, — õhusõiduki seerianumber, — õhusõiduki omaniku või registreeritud rendilevõtja nimi või äriühingu andmed koos aadressiga, M osa A jao G alajao nõuetele vastava jätkuvat lennukõlblikkust tagava sertifitseeritud organisatsiooni andmed koos aadressiga.

4. „Lepingus peab sisalduma järgmine avaldus: Omanik usaldab sertifitseeritud organisatsioonile õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse tagamise, õhusõiduki registreerijaliikmesriigi lennukõlblikkuse järelevalveasutuste poolt heakskiidetava hooldusprogrammi väljatöötamise ning õhusõiduki mõne teise sertifitseeritud organisatsiooni poolt hooldamise korraldamise kooskõlas nimetatud hooldusprogrammiga. Allakirjutanud kohustuvad täitma oma käesolevast lepingust tulenevaid kohustusi. Omanik tõendab oma parima veendumuse kohaselt, et kogu sertifitseeritud organisatsioonile antud teave õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse kohta on nüüd ja edaspidi õige, ning kinnitab, et õhusõidukit ei muudeta ilma sertifitseeritud organisatsiooni eelneva heakskiiduta. Kui kumbki allakirjutanutest rikub käesolevat lepingut, muutub see tühiseks. Sellisel juhul jääb omanikule täielik vastutus kõikide õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse tagamisega seotud ülesannete eest ning omanik kohustub teatama sellest kahe täisnädala jooksul oma õhusõiduki registreerijaliikmesriigi pädevatele asutustele.”

5. Kui omanik sõlmib lepingu M osa A jao G alajao nõuetele vastava jätkuvat lennukõlblikkust tagava sertifitseeritud organisatsiooniga vastavalt punktile M.A.201, jagunevad poolte kohustused järgmiselt: 5.1. Sertifitseeritud organisatsiooni kohustused: 1. tema tegevusluba peab hõlmama hallatava õhusõiduki tüüpi; 2. ta peab õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse tagamisel täitma järgmisi tingimusi: — ta peab töötama välja õhusõiduki hooldusprogrammi, kaasa arvatud mis tahes usaldusväärsusprogrammi, — ta peab korraldama õhusõiduki hooldusprogrammi heakskiitmise, — pärast seda, kui kõnealune programm on heaks kiidetud, peab ta esitama koopia sellest õhusõiduki omanikule, — ta peab korraldama ülevaatuse õhusõiduki varasemalt hooldusprogrammilt uuele üleminekuks, — ta peab tagama, et kõiki hooldustöid teeb mõni sertifitseeritud hooldusorganisatsioon, — ta peab tagama, et kõiki kehtivaid lennukõlblikkuseeskirju täidetakse, — ta peab tagama, et kõik defektid, mis avastatakse plaanijärgse hoolduse käigus või millest teatatakse omanikule, kõrvaldab sertifitseeritud hooldusorganisatsioon, — ta peab koordineerima plaanijärgset hooldust, lennukõlblikkuseeskirjade täitmist, piiratud kasutusega osade väljavahetamist ning komponentide ülevaatuste nõudeid, — ta peab teatama omanikule igast juhust, kui õhusõiduk toimetatakse sertifitseeritud hooldusorganisatsiooni juurde, — ta peab haldama kogu tehnilist dokumentatsiooni, — ta peab kogu tehnilist dokumentatsiooni säilitama; 3. ta peab korraldama kõikide õhusõiduki muudatuste heakskiitmise vastavalt 21. osale enne nende elluviimist; 4. ta peab korraldama kõikide õhusõiduki remonditööde heakskiitmise vastavalt 21. osale enne nende elluviimist; 5. ta peab teatama registreerijaliikmesriigi lennukõlblikkusjärelevalve asutusele igast korrast, kui omanik ei esita oma õhusõidukit sertifitseeritud hooldusorganisatsioonile, nagu sertifitseeritud organisatsioon nõuab; 6. ta peab teatama registreerijaliikmesriigi lennukõlblikkusjärelevalve asutustele igast korrast, kui käesolevat lepingut ei täideta; 7. ta peab vajaduse korral tegema õhusõiduki lennukõlblikkuse kontrolle ning väljastama lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaadi või tegema vastava soovituse registreerijaliikmesriigile; 8. ta peab teatama kõikidest juhtumitest, mille kohta ettekannete esitamine on vastavalt kehtivatele määrustele kohustuslik; 9. ta peab teatama registreerijaliikmesriigi asutustele igast korrast, kui üks pooltest taganeb käesolevast lepingust. 5.2. Omaniku kohustused: 1. ta peab olema üldiselt teadlik heakskiidetud hooldusprogrammi sisust; 2. ta peab olema üldiselt teadlik M osa sisust; 3. ta peab esitama oma õhusõiduki sertifitseeritud organisatsiooni taotluses näidatud ajaks sellega kokkulepitud sertifitseeritud hooldusorganisatsioonile; 4. ta ei tohi õhusõidukit sertifitseeritud organisatsiooniga konsulteerimata muuta; 5. ta peab sertifitseeritud organisatsioonile teatama kõikidest hooldustöödest, mis on õhusõidukil erandkorras tehtud sertifitseeritud organisatsiooni teadmata ja väljaspool selle kontrolli; 6. ta peab päeviku kaudu teatama sertifitseeritud organisatsioonile kõikidest õhusõiduki kasutamise ajal avastatud defektidest; 7. ta peab teatama registreerijaliikmesriigi asutustele igast korrast, kui üks pooltest taganeb käesolevast lepingust; 8. kui tema õhusõiduk ära müüakse, peab ta sellest teatama registreerijaliikmesriigi asutustele ja sertifitseeritud organisatsioonile; 9. ta peab teatama kõikidest juhtumitest, mille kohta ettekannete esitamine on vastavalt kehtivatele määrustele kohustuslik.









II liide

EASA vorm 1

EASA vormi 1 kasutamine hoolduse korral

1. ÜLDOSA

Tõend peab vastama lisatud näidisele, kaasa arvatud lahtrite numbrid ja asukohad. Iga lahtri suurus võib siiski erineda vastavalt taotleja vajadusele, kuid mitte sel määral, et see ei võimaldaks sertifikaati ära tunda. Sertifikaadi üldist suurust võib oluliselt suurendada või vähendada, tingimusel et sertifikaat jääb äratuntavaks ja loetavaks. Kahtluse korral konsulteerige oma liikmesriigiga.

Kogu trükitud tekst peab olema selge ja hõlpsalt loetav.

Sertifikaat peab olema valmistrükitud või arvutipõhine, kuid mõlemal juhul peavad trükitud jooned ja tähemärgid olema selged ja loetavad. Lisatud näidisele vastav valmistrükitud tekst on lubatud, kuid muud lennukõlblikkust käsitlevad avaldused ei ole lubatud.

Inglise keel ja vajaduse korral muude asjaomaste liikmesriikide keeled on aktsepteeritavad.

Sertifikaati võib täita inglise keeles, kui teda kasutatakse ekspordi tarbeks, muul juhul võib teda täita asjaomase liikmesriigi riigikeel(t)es.

Sertifikaadile märgitavad andmed võivad olla kirjutatud kas kirjutusmasinaga, arvutiga või käsitsi suurtähtedega nii, et neid saab hõlpsalt lugeda.

Lühendeid tuleb võimaluse korral vältida.

Sertifikaadi väljaandja võib sertifikaadi tagaküljele jäävat ruumi kasutada täiendavateks märkusteks, kuid mitte lennukõlblikkust käsitleva avalduse esitamiseks.

Sertifikaadi originaal peab artiklitega kaasas käima ning sertifikaat ja artiklid peavad üksteisele vastama. Artikli tootnud organisatsioon peab säilitama koopia sertifikaadist. Kui sertifikaadi vorm ja andmed on koostatud täielikult arvutipõhiselt, on neid liikmesriigi nõusolekul lubatud säilitada turvalises andmebaasis.

Kui ühe sertifikaadiga anti hooldustõend mitme artikli kohta ja hiljem need artiklid eraldatakse üksteisest, näiteks andes nad üle mõnele osade edasimüüjale, tuleb koopia algsest sertifikaadist nende artiklitega kaasa anda ning nende artiklite partii saaja peab algse sertifikaadi alles hoidma. Kui algset sertifikaati alles ei hoita, võidakse kõnealuste artiklite hooldustõend tunnistada kehtetuks.

MÄRKUS:

Kliendile saadetud või sertifikaadi väljaandja säilitatavate koopiate arv ei ole piiratud.

Artikliga kaasas käiva sertifikaadi võib paremaks säilitamiseks panna ümbrikku.

2. KÄITAMISSERTIFIKAADI TÄITMINE

Kui ei ole teisiti sätestatud, peab selleks, et dokument oleks kehtiv sertifikaat, tegema kande igasse lahtrisse.

Lahter 1 Selle lennuameti nimetus ja liikmesriik, mille heakskiidul sertifikaat väljastati. Andmed võivad olla valmis trükitud.

Lahter 2 Valmistrükitud tekst „Käitamissertifikaat/EASA vorm 1.”

Lahter 3 Selles lahtris peab sertifikaadi kontrollimiseks ja jälgimiseks olema valmistrükitud kordumatu number; arvutipõhise dokumendi puhul ei pea number olema valmis trükitud, kui arvuti on programmeeritud selle numbri andma.

Lahter 4 Selle organisatsiooni täielik nimi ja aadress, kaasa arvatud postiaadress, kes väljastab käesoleva sertifikaadiga hõlmatud artiklite kohta hooldustõendi, kui see organisatsioon ei ole sertifitseeritud organisatsioon. Andmed võivad olla valmis trükitud. Logod vms on lubatud, kui logo sellesse lahtrisse mahub.

Lahter 5 Lahtri eesmärk on viidata tellimusele/lepingule/arvele või mõnele muule organisatsioonisisesele protseduurile, mis võimaldab jälgitavussüsteemi loomist.

Lahter 6 Lahter on mõeldud sertifikaate väljaandva organisatsiooni töö hõlbustamiseks, võimaldades viitenumbrite kasutamise kaudu teha kergesti ristviidet lahtrile 13 „Märkused”. Selle täitmine ei ole kohustuslik.

Kui sertifikaadiga antakse hooldustõend mitmele artiklile, on lubatud kasutada eraldi nimekirja, milles on sertifikaadi ja nimekirja vahelised ristviited.

Lahter 7 Tuleb esitada artikli nimetus või kirjeldus. Eelistatavalt tuleb kasutada osade illustreeritud kataloogis (IPC) esitatud nimetusi.

Lahter 8 Märkida osa number. Eelistatavalt tuleb kasutada IPCs esitatud numbrit.

Lahter 9 Tüübisertifikaadiga tooted, millele hooldustõendiga artikleid tohib paigaldada. Lahtri täitmine on vabatahtlik, kuid täitmise korral on lubatud teha järgmisi kandeid:

a) Õhusõiduki, mootori, propelleri või abijõuseadme seeria või viide mõnele hõlpsasti kättesaadavale kataloogile või käsiraamatule, mis seda teavet sisaldab, näiteks: „Cessna 150”.

b) „Mitmesugused”, kui on teada, et artikleid tohib paigaldada tüübisertifikaadiga toote erinevatele mudelitele, välja arvatud juhul kui sertifikaadi täitja tahab piirata paigaldust mõnele kindlale mudelile, mis tuleb sellisel juhul ära näidata.

c) „Teadmata”, kui paigaldamiseks sobivad mudelid ei ole teada; see kategooria on mõeldud eeskätt kasutamiseks hooldusorganisatsioonidele.

MÄRKUS:

Lahtris 9 sisalduv teave ei anna õigust paigaldada artiklit teatavale õhusõidukile, mootorile, propellerile või abijõuseadmele. Käitaja/paigaldaja peab selliste dokumentide nagu osade kataloog, teenindusbülletäänid, jne kaudu kinnitama, et artiklit võib kõnealusesse kohta paigaldada.

Lahter 10 Hooldustõendiga artiklite arv.

Lahter 11 Artikli seerianumber ja/või partiinumber, kummagi puudumise korral „puudub”.

Lahter 12 Järgmised jutumärkides sõnad koos määratlustega tähistavad hooldustõendiga artikli staatust. Käesolevasse lahtrisse tuleb kanda üks neist või nende kombinatsioon:

1. „KAPITAALREMONDI LÄBINUD”

Artikkel on pärast ülevaatust, katseid ja väljavahetamist vastavalt mõnele kehtestatud standardile ( 5 ) tema kasutusea pikendamiseks taastatud.

2. „KONTROLLITUD/KATSETATUD”

Artiklit on kontrollitud, et selgitada välja tema vastavus kehtestatud standardile. (5)

3. „MUUDETUD”

Artiklit on kooskõlas mõne kehtestatud standardiga (5) muudetud.

4. „REMONDITUD”

Artikkel on kooskõlas mõne kehtestatud standardiga (5) taastatud töökõlblikuks.

5. „TAASTATUD”

Kasutatud rehv on kooskõlas mõne kehtestatud standardiga (5) taastatud.

6. „TAGASI MONTEERITUD”

Artikkel on kooskõlas mõne kehtestatud standardiga (5) tagasi paigaldatud.

Näide: Pärast transporti tagasi paigaldatud propeller.

MÄRKUS:

Neid sõnu ja määratlusi tuleks kasutada üksnes nende artiklite puhul, mille tootja on nad algselt täielikult kokku pannud kooskõlas tootmisnõuetega, nagu näiteks (kuid mitte ainult) 21. osa nõuded.

Neile tuleb lisada lahtris 13 olev viide hoolduse ajal kasutatud dokumentidele/käsiraamatule/spetsifikatsioonile.

Lahter 13 Sellesse lahtrisse tuleb kas otsesõnu või viitega täiendavatele dokumentidele märkida teave, millega identifitseeritakse teatavaid andmeid või piiranguid, mis on seotud hooldustõendiga artikliga ja mida on vaja selleks, et käitaja/paigaldaja saaks määrata artikli lõpliku lennukõlblikkuse. See teave peab olema selge ja täielik ning see tuleb esitada sellise määramise jaoks sobivas vormis ja asjak