2006R0062 — ET — 24.03.2013 — 002.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 62/2006, 23. detsember 2005, mis käsitleb üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku kaubaveo telemaatiliste seadmete alasüsteemi tehnilisi koostalitlusnõudeid (EMPs kohaldatav tekst) (EÜT L 013, 18.1.2006, p.1)

Muudetud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 62/2006,

23. detsember 2005,

mis käsitleb üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku kaubaveo telemaatiliste seadmete alasüsteemi tehnilisi koostalitlusnõudeid

(EMPs kohaldatav tekst)







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/16/EÜ, 19. märts 2001, üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta, ( 1 ) eriti selle artikli 6 lõiget 1, ning arvestades järgmist: (1) Kooskõlas direktiivi 2001/16/EÜ artikli 2 punktiga c on üleeuroopaline tavaraudteevõrgustik jagatud struktuurilisteks ja funktsionaalseteks alasüsteemideks. Iga alasüsteemi kohta tuleks koostada tehnilised koostalitlusnõuded. (2) Tehniliste koostalitlusnõuete kehtestamise esimene sammuna peab ühiseks esindusorganiks määratud Raudtee Koostalitlusvõime Euroopa Assotsiatsioon (AEIF) koostama tehniliste koostalitlusnõuete projekti. (3) Kooskõlas direktiivi 2001/16/EÜ artikli 6 lõikega 1 on AEIF volitatud koostama kaubaveo telemaatiliste seadmete alasüsteemi tehniliste koostalitlusnõuete projekti. Selle tehniliste koostalitlusnõuete projekti põhiparameetrid võeti vastu komisjoni 29. aprilli 2004. aasta otsusega 2004/446/EÜ, millega määratakse kindlaks direktiivis 2001/16/EÜ osutatud tehniliste koostalitlusnõuete põhiparameetrid müra, kaubavagunite ja kaubaveo telemaatiliste seadmete osas. ( 2 ) (4) Põhiparameetrite alusel koostatud tehniliste koostalitlusnõuete projektile lisati kulude ja tulude analüüsi sisaldav sissejuhatav aruanne, mis on sätestatud direktiivi artikli 6 lõikes 5. (5) Tehniliste koostalitlusnõuete projekti on sissejuhatavat aruannet silmas pidades vaadanud läbi komitee, mis on moodustatud nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiivi 96/48/EÜ (üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta) ( 3 ) artikliga 21. (6) Direktiivi 2001/16/EÜ artikli 1 kohaselt hõlmavad üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime saavutamiseks vajalikud tingimused niisuguste võrgustiku töös osalevate infrastruktuuride ja veeremi projekteerimist, ehitust, uuendamist, ümberehitamist ja töötamist, mis annavad oma panuse pärast direktiivi jõustumiskuupäeva kasutusele võetava süsteemi toimimisse. Lisaks sellele pööratakse tähelepanu eri infrastruktuuriettevõtjate teabe- ja sidesüsteemide tõhusale vastastikusele sidumisele. (7) Enamik olemasolevatest kaubaveo telemaatilistest seadmetest töötati välja ning võeti kasutusele vastavalt siseriikliku turu nõuetele. See takistab piiriüleste teabeteenistuste järjepidevust, mis on põhitegur rahvusvaheliste raudteeteenuste kvaliteedi tagamisel, seda eelkõige kiiresti kasvavas rahvusvaheliste kaubaveoteenuste sektoris. (8) Telemaatika tehnilised koostalitlusnõuded ei tohiks nõuda kindla tehnoloogia või kindlate tehniliste lahenduste kasutamist, välja arvatud juhul, kui see on üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime seisukohast vältimatu. (9) Telemaatika tehnilised koostalitlusnõuded põhinevad asjaomase eelnõu ettevalmistamise aja parimatel kättesaadavatel erialastel teadmistel. Tehnoloogia areng, talitluse või ohutusega seotud ja sotsiaalsed nõuded võivad muuta vajalikuks käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete muutmise või täiendamise. Selleks töötatakse välja muutuste haldamisprotsess, et tehnilisi koostalitlusnõudeid konsolideerida ja ajakohastada. Nimetatud ajakohastamine hakkab kuuluma Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 881/2004 ( 4 ) loodud Euroopa Raudteeagentuuri haldusalasse kohe, kui agentuur on töövalmis, st hiljemalt 2006. aasta aprillist. Vajaduse korral algatatakse kooskõlas direktiivi 2001/16/EÜ artikli 6 lõikega 3 põhjalikum ja ulatuslikum läbivaatamis- või ajakohastamismenetlus, mis hõlmab käesolevates tehnilistes koostalitlusnõuetes määratletud asjakohase menetluse muudatusi. (10) Telemaatiliste seadmete tehnilised koostalitlusnõuete rakendamisel tuleks arvesse võtta spetsiifilisi kriteeriume seoses kasutusele võetavate infrastruktuuride ja veeremi tehnilise ja talitlusliku vastavusega võrgule, millesse need integreeritakse. Need vastavusnõuded eeldavad kompleksset tehnilist ja majanduslikku analüüsi, mis tuleb teha iga juhtumi puhul eraldi. Sellise analüüsi tegemisel tuleks arvesse võtta direktiivis 2001/16/EÜ nimetatud eri alasüsteemide liideseid, kõnealuses direktiivis viidatud liinide ja veeremite eri kategooriaid ning olemasoleva võrgustiku tehnilisi ja talitluslikke olusid. (11) Samas on oluline, et selline analüüs tehtaks ühtsete rakenduseeskirjade ja suuniste raamistikus. Seetõttu on vaja, et Euroopa tasandil tegutsevad raudteesektori esindusorganid töötaksid välja Euroopa strateegia telemaatika tehniliste koostalitlusnõuete rakendamiseks. Selles strateegias tuleks näidata etapid, mis tuleb läbida praegustelt ebaühtlastelt teabejuhtimisviisidelt sujuva teabevahetuseni jõudmiseks kogu Euroopa Liidu raudteevõrgustikus. (12) Tehniliste koostalitlusnõuete tõhusa rakendamise tagamiseks tuleb välja töötada strateegiline Euroopa kasutuselevõtukava. Osalejate koostatavaid etappide kavad tuleb kooskõlastada Euroopa tasandil ning arvestada tuleb raudtee-ettevõtjate ja infrastruktuuriettevõtjate olemasolevaid protsesse ja IT-süsteeme. Raudtee-ettevõtjad ja infrastruktuuriettevõtjad peaksid sellele kaasa aitama, edastades funktsionaalset ja tehnilist teavet olemasolevate kaubaveo telemaatiliste seadmete kohta. (13) Tehnilistes koostalitlusnõuetes nõutav sihtsüsteem peaks tuginema arvutipõhisel tehnoloogial, mille oletatav kasutuskestus on praegu kasutatavate tavapäraste raudtee signaal- ja sideseadmete kasutusajast tunduvalt lühem. Sellisel kujul eeldavad nimetatud sihtsüsteemid pigem ennetavat kui parandavat kasutuselevõtustrateegiat, et vältida süsteemi võimalikku vananemist enne, kui selle ühendused on täielikult kasutusele võetud. Lisaks sellele põhjustaks ebaühtlane kasutuselevõtt üleeuroopalises raudteevõrgustikus suuri kulusid ja tegevusega seotud üldkulusid teenuse järjepidevuse ebakindluse tõttu. Ühise raamkava koostamine Euroopa tasandil aitaks kaasa kogu üleeuroopalise raudteevõrgustiku teabeteenuste ühtlasele arengule kooskõlas üleeuroopalise transpordivõrgu ELi strateegiaga. Selline kava peaks põhinema vastavatel siseriiklikel rakenduskavadel ja andma asjakohase teadmistebaasi, et toetada eri huvirühmade otsuseid ning eelkõige komisjoni otsuseid finantsabi andmise kohta raudteeprojektidele. Komisjonil tuleks lubada asjakohaste vahendite võimaldamist, et tagada osapoolte koostöö sellise Euroopa kava väljatöötamisel. (14) Segaduse vältimiseks on vaja sätestada, et komisjoni otsuse 2004/446/EÜ sätteid, mis käsitlevad üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku põhiparameetreid, enam ei kohaldata. (15) Kaubaveo telemaatiliste seadmete tehnilised koostalitlusnõuded on oma olemuselt funktsionaalsed. Seega on tehnilisi koostalitlusnõudeid sisaldavate sätete peamised adressaadid turuosalised. Sobivale hulgale turuosalistele adresseeritud määrus on tehniliste koostalitlusnõuete rakendamise seisukohast asjakohasem kui liikmesriikidele adresseeritud otsus. (16) Käesoleva määruse sätted on kooskõlas nõukogu direktiiviga 96/48/EÜ moodustatud komitee arvamusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas kehtestatakse üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku alasüsteemiga „kaubaveo telemaatilised seadmed” seotud tehnilised koostalitlusnõuded, mida on nimetatud direktiivi 2001/16/EÜ artikli 6 lõikes 1.

Tehnilisi koostalitlusnõudeid kohaldatakse täies ulatuses direktiivi 2001/16/EÜ I lisas määratletud üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku infrastruktuuri ja veeremi suhtes.

Artikkel 2

Raudtee-ettevõtjad ja infrastruktuuriettevõtjad aitavad sellele kaasa, edastades hiljemalt kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest funktsionaalset ja tehnilist teavet olemasolevate kaubaveo telemaatiliste seadmete kohta, nagu on määratletud lisa 2. peatükis.

Artikkel 3

Määruse (EÜ) nr 881/2004 artikli 3 lõikes 2 määratletud Euroopa tasandil tegutsevad raudteesektori esindusorganid töötavad lisatud tehniliste koostalitlusnõuete kohta välja strateegilise Euroopa kasutuselevõtukava vastavalt käesoleva määruse lisa 7. peatükis täpsustatud kriteeriumidele.

Nad edastavad nimetatud strateegilise kava liikmesriikidele ja komisjonile hiljemalt ühe aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.

Artikkel 4

Komisjoni otsuse 2004/446/EÜ sätteid, mis käsitlevad üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku põhiparameetreid, ei kohaldata alates käesoleva määruse jõustumiskuupäevast.

▼M1

Artikkel 4a

1. Vastavalt käesoleva määruse lisa 7. peatüki sätetele ning eelkõige kooskõlas funktsionaalsete nõuete tehnilise kirjeldusega ja jaos 7.1.2 osutatud üldkavaga töötavad raudteeveo- ja infrastruktuuriettevõtjad ning vagunite valdajad välja ja võtavad kasutusele arvutisüsteemi.

2. Raudteeveo- ja infrastruktuuriettevõtjad ning vagunite valdajad esitavad lisa jaos 7.1.4 osutatud juhtkomitee kaudu komisjonile hiljemalt 13. maiks 2012 jaos 7.1.2 osutatud üldkava, mis põhineb nende üksikasjalikel ajakavadel, milles esitatakse TAF KTK [varem: kaubaveo telemaatiliste seadmete tehnilised koostalitlusnõuded] iga funktsiooni rakendamise vaheetapid, lõpptulemused ja kuupäevad.

3. Vastavalt käesoleva määruse lisa 7. peatüki sätetele esitavad nad lisa jaos 7.1.4 osutatud juhtkomitee kaudu komisjonile eduaruande.

Artikkel 4b

1. Euroopa Raudteeagentuur (edaspidi „agentuur”) avaldab jaos 7.1.2 osutatud üldkava ja ajakohastab seda.

2. Agentuur ajakohastab A lisas osutatud dokumente selliste muudatustaotluste alusel, mis on heaks kiidetud enne 13. maid 2012 vastavalt jao 7.2.2 kohasele muudatuste juhtimise protsessile. Agentuur edastab komisjonile 13. oktoobriks 2012 A lisa ajakohastamist käsitleva soovituse, milles kehtestatakse rakendamise lähtekohad.

3. Agentuur hindab kaubaveo telemaatikaseadmete kasutamist, et teha kindlaks, kas eesmärgid on saavutatud ja kas tähtaegadest on kinni peetud.

Artikkel 4c

Liikmesriigid tagavad, et nende territooriumil tegutsevad raudteeveo- ja infrastruktuuriettevõtjaid ning vagunite valdajaid teavitatakse käesolevast määrusest, ning määravad riikliku kontaktasutuse määruse rakendamise järelevalveks.

▼B

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









LISA

Käsitleb üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku kaubaveo telemaatiliste seadmete alasüsteemi tehnilisi koostalitlusnõudeid

SISUKORD: 1. SISSEJUHATUS 1.1. Tehniline kohaldamisala 1.2. Geograafiline kohaldamisala 1.3. Käesolevate KTKde sisu 2. ALLSÜSTEEMI MÕISTE/KOHALDAMISALA 2.1. Käesolevate KTKde kohaldamisalasse kuuluvad funktsioonid 2.2. Käesolevate KTKde kohaldamisalasse mittekuuluvad funktsioonid 2.3. Allsüsteemi kirjelduse ülevaade 2.3.1. Osalevad üksused 2.3.2. Arvessevõetavad protsessid 2.3.3. Üldised märkused 3. OLULISED NÕUDED 3.1. Olulistele nõuetele vastavus 3.2. Oluliste nõuete aspektid 3.3. Üldnõuetega seotud aspektid 3.3.1. Ohutus 3.3.2. Töökindlus ja kättesaadavus 3.3.3. Töötervishoid 3.3.4. Keskkonnakaitse 3.3.5. Tehniline ühilduvus 3.4. Konkreetselt kaubavedude telemaatikarakenduste allsüsteemiga seotud aspektid 3.4.1. Tehniline ühilduvus 3.4.2. Töökindlus ja kättesaadavus 3.4.3. Töötervishoid 3.4.4. Ohutus 16 4. ALLSÜSTEEMI ISELOOMUSTUS 4.1. Sissejuhatus 4.2. Allsüsteemi funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused 4.2.1. Saatekirja andmed 4.2.2. Liinitaotlus 4.2.3. Rongi ettevalmistamine 4.2.4. Rongi sõiduprognoos 4.2.5. Andmed teenuse häirete kohta 4.2.6. Rongi asukoht 4.2.7. Saadetise ETI/ETA 4.2.8. Vaguni liikumine 4.2.9. Vahetamisteated 4.2.10. Kvaliteedi parandamiseks vajalike andmete vahetamine 4.2.11. Põhilised viiteandmed 4.2.12. Erinevad viitefailid ja andmebaasid 4.2.13. Dokumentide elektrooniline edastamine 4.2.14. Võrgud ja side 4.3. Liideste funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused 4.3.1. Infrastruktuuri KTKdega liidesed 4.3.2. Kontrolli ja signaalimise KTKdega liidesed 4.3.3. Veeremi allsüsteemiga liidesed 4.3.4. Kasutamise ja liikluse korraldamise KTKdega liidesed 4.4. Kasutusnormid 4.4.1. Andmete kvaliteet 4.4.2. Keskhoidla haldamine 4.5. Hooldusnormid 4.6. Kutsekvalifikatsioon 4.7. Tervisekaitse- ja ohutusnõuded 4.8. Infrastruktuuri- ja veeremiregistrid 5. KOOSTALITLUSVÕIME KOMPONENDID 5.1. Määratlus 5.2. Komponentide loend 5.3. Komponentide toimivus ja erisused 6. KOMPONENTIDE NÕUETELEVASTAVUSE JA/VÕI KASUTUSKÕLBLIKKUSE HINDAMINE JA ALLSÜSTEEMI VASTAVUSTÕENDAMINE 6.1. Koostalitlusvõime komponendid 6.1.1. Hindamismenetlused 6.1.2. Moodul 6.2. Kaubaveo telemaatikarakenduste allsüsteem 7. RAKENDAMINE 7.1. Käesoleva KTK rakendusviisid 7.1.1. Sissejuhatus 7.1.2. Esimene etapp – üksikasjalikud IT-kirjeldused ja üldkava 7.1.3. Teine ja kolmas etapp – väljatöötamine ja kasutuselevõtmine 7.1.4. Juhtimine, ülesanded ja vastutusalad 7.2. Muudatuste juhtimine 7.2.1. Muudatuste juhtimise protsess 7.2.2. Muudatuste juhtimise eriprotsess käesoleva määruse A lisas loetletud dokumentide puhul 7.4. Erijuhtumid 7.4.1. Sissejuhatus 7.4.2. Erijuhtumite loend A LISA LISATUD DOKUMENTIDE LOEND B LISA SÕNASTIK TABELID: Tabel 1. Liinitaotlus Tabel 2. RE esitatud taotluse liini tühistamiseks Tabel 3. IE esitatud taotlus liini tühistamiseks Tabel 4. kättesaamise kinnitus Tabel 5. rongi ettevalmistamine

Üleeuroopaline tavaraudteesüsteem

Koostalitluse tehnilised kirjeldused: Kaubaveoteenuste telemaatikarakenduste allsüsteem

1. SISSEJUHATUS

1.1. Tehniline kohaldamisala

Käesolevad koostalitluse tehnilised kirjeldused (KTKd) hõlmavad direktiivi 2001/16/EÜ II lisa punkti 1 alapunktis b esitatud nimekirjas sisalduvat kaubaveoteenuste telemaatikarakenduste allsüsteemi.

Rongide, vagunite ja ühendveoüksuste kommertskasutuseks üleeuroopalises tavaraudteevõrgus on vaja erinevate raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate (IE), raudtee-ettevõtjate ja muude teenuseosutajate vahelist tõhusat teabevahetust. Kõnealusest ühilduvusest ja teabevahetusest olenevad tööalased näitajad, ohutus, teenuse kvaliteet ja maksumus ning eelkõige ka üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi koostalitlusvõime.

Koostalitluse tehnilised kirjeldused mõjutavad ka kasutajatele pakutavaid raudteetranspordi kasutustingimusi. Mõiste „kasutajad” ei hõlma siinkohal üksnes raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaid ja raudtee-ettevõtjaid, vaid ka kõiki teisi teenuseosutajaid, näiteks vagunifirmasid, ühendveoettevõtjaid ning isegi kliente.

Kõigele lisaks võeti tavaraudteesüsteemi koostalitlusvõimest saadavat kasu arvesse veoliikide, eelkõige tavaraudteeveo ja ühendraudteeveo paremaks koostalitluseks vajalike tingimuste loomisel.

Käesolevate KTKde eesmärk on tagada, et tõhus teabevahetus oleks kvaliteedi ja kvantiteedi osas alati parimas kooskõlas muutuvate nõudmistega, säilitamaks veoprotsessi võimalikult suurt majanduslikku tasuvust ning raudtee-kaubaveonduse turulpüsimist tiheda konkurentsi tingimustes.

Kõigest sellest tulenevalt on vaja üles ehitada üleeuroopaline tavaraudteesüsteem või seda ajakohastada, võimaldamaks tavaraudteevedusid ja ühendvedusid. Transpordisüsteemi raudteeosa sellise ajakohastamise vajadusele viitab ka autokaubavedude kriitiliste punktide (osalevate partnerite vahelised liidesed) võrdlus raudteekaubavedude kriitiliste punktidega konkreetse lihtsustatud stsenaariumi puhul, mis on esitatud A lisa jaotise 5 punktis 1.1.

Käesolevate KTKde lõppeesmärk on juhtida saadetisi nii paljude liideste puhul, kasutades selleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiividel 2001/14/EÜ ja 2001/16/EÜ ( 5 ) põhinevat teabevahetust.

Käesolev tavaraudtee kaubavedude telemaatiliste rakenduste KTKde lühikirjeldus toob esile ka erinevuse tavaraudtee kasutamise ja liikluse korraldamise KTKde suhtes. Kasutamise ja liikluse korraldamise KTKd hõlmavad – eelkõige ohutusaspektide osas – menetlusi ja seonduvaid seadmeid, mis võimaldavad erinevate struktuursete allsüsteemide ühtset toimimist, eelkõige rongide liiklemist, liikluse planeerimist ja korraldamist, mis määratluse kohaselt moodustab raudtee-ettevõtja (RE) põhilise majandustegevuse (vt peatükk 2.3: Allsüsteemi kirjelduse ülevaade).

Telemaatikarakenduste KTKd hõlmavad kaubaveoteenuste rakendusi ning sidemete korraldamist teiste veoliikidega, mis tähendab, et lisaks rongiliiklusele keskendub see ka RE veoteenustele. Ohutusaspekte käsitletakse üksnes neil juhtudel, kus andmeelemendid, nt valed või aegunud väärtused, võivad mõjutada rongi ohutut liiklemist.

1.2. Geograafiline kohaldamisala

Käesolevate KTKde geograafiliseks kohaldamisalaks on üleeuroopaline tavaraudteesüsteem, nagu seda kirjeldatakse direktiivi 2001/16/EÜ I lisas. Neid KTKsid võib siiski kohaldada ka ELi liikmesriikide kogu raudteekaubavedude võrgu suhtes, tingimusel et käesolevate KTKde nõuded ei ole kohustuslikud ELi mittekuuluvast riigist saabuvate või sinna suunduvate vedude puhul.

1.3. Käesolevate KTKde sisu

Vastavalt direktiivi 2001/16/EÜ artikli 5 lõikele 3, käesolevad KTKd:

a) osutavad oma ettenähtud ulatusele kaubaveo telemaatikarakenduste allsüsteemi puhul – 2. peatükk: Allsüsteemi mõiste/kohaldamisala;

b) sätestavad olulised nõuded iga asjaomase allsüsteemi ja selle liideste kohta – 3. peatükk: Olulised nõuded;

c) kehtestavad funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused, millele allsüsteem ja selle liidesed peavad vastama – 4. peatükk: Allsüsteemi iseloomustus;

d) määravad kindlaks koostalitlusvõime komponendid ja liidesed, mida peavad reguleerima Euroopa tehnilised kirjeldused, sealhulgas Euroopa standardid, et saavutada koostalitlusvõime üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi piires – 5. peatükk: Koostalitlusvõime komponendid;

e) sätestavad vastavus- või kasutussobivuse hindamise menetluse iga vaadeldava juhtumi kohta. Eelkõige hõlmab see nõukogu otsuses 93/465/EMÜ ( 6 ) määratletud mooduleid või, kui see on asjakohane, erimenetlust, mida tuleb kasutada, et hinnata koostalitlusvõime komponentide vastavust või kasutussobivust ja allsüsteemide EÜ vastavustõendamist – 6. peatükk: Komponentide vastavuse ja/või kasutussobivuse hindamine ja allsüsteemi vastavustõendamine;

f) osutavad KTKde rakendamise strateegiale. Eelkõige on vaja määratleda etapid, mis tuleb läbida, et saavutada astmeline üleminek praegusest olukorrast lõpliku olukorrani, kus vastavus KTKdele on muutunud normiks – 7. peatükk: Rakendamine;

g) osutavad asjaomase personali kutsekvalifikatsioonile ning töötervishoiu ja tööohutuse tingimustele, mis on nõutavad asjaomase allsüsteemi kasutamiseks ja hooldamiseks, samuti KTKde rakendamiseks – 4. peatükk: Allsüsteemi iseloomustus.

Lisaks tuleb vastavalt artikli 5 lõikele 5 käesolevate KTKde osas ette näha erijuhtumid; need on esitatud punktis 7.3: Erijuhtumid.

Käesolevad KTKd sisaldavad 4. peatükis (Allsüsteemi iseloomustus) ka punktides 1.1 (Tehniline kohaldamisala) ja 1.2 (Geograafiline kohaldamisala) nimetatud kohaldamisalas kehtivaid kasutus- ja hooldusnõudeid.

2. ALLSÜSTEEMI MÕISTE/KOHALDAMISALA

2.1. Käesolevate KTKde kohaldamisalasse kuuluvad funktsioonid

Kaubavedude telemaatikarakenduste allsüsteem on määratletud direktiivi 2001/16/EMÜ II lisa punkti 2.5 alapunktis b.

Eelkõige hõlmab see:

— kaubaveoteenuste rakendusi, sealhulgas teabesüsteeme (kauba ja rongide jälgimine reaalajas),

— sorteerimis- ja jaotussüsteeme, kusjuures jaotussüsteemidega tähistatakse siinkohal rongide koostamist,

— reserveerimissüsteemid, millega siinkohal tähistatakse rongiliinide reserveerimist,

— ühenduste korraldamine teiste veoliikidega ning elektrooniliste saatedokumentide koostamine.

2.2. Käesolevate KTKde kohaldamisalasse mittekuuluvad funktsioonid

Käesolevate KTKde kohaldamisalasse ei kuulu klientidele suunatud makse- ja arveldussüsteemid ega erinevate teenuseosutajate, näiteks raudtee-ettevõtjate ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahelised makse- ja arveldussüsteemid. Punkti 4.2 (Allsüsteemi funktsionaalsed ja tehnilised näitajad) kohase andmevahetuse süsteem annab siiski vajalikud andmed, mis on veoteenustega seotud maksete aluseks.

Telemaatikarakenduste KTKde kohaldamisalasse ei kuulu ka sõiduplaanide pikaajaline planeerimine. Teatud punktides viidatakse siiski pikaajalise planeerimise tulemustele, kuivõrd need on seotud rongiliikluseks vajaliku tõhusa teabevahetusega.

2.3. Allsüsteemi kirjelduse ülevaade

2.3.1. Osalevad üksused

Käesolevates KTKdes võetakse arvesse olemasolevaid teenuseosutajaid ja erinevaid võimalikke tulevasi teenuseosutajaid, kes on seotud kaubavedudega, kuna nende tegevusalaks on (loetelu ei ole täielik):

— vagunid,

— vedurid,

— rongijuhid,

— pöörangute korrashoid ja manööverdamine,

— konteineriruumi pakkumine,

— saadetiste haldamine,

— rongide koostamine,

— rongiliiklus,

— rongide jälgimine,

— liikluskorraldus,

— saadetiste jälgimine,

— vagunite ja/või vedurite ülevaatus ja remont,

— tollivormistus,

— ühendveoterminalide haldamine,

— veonduse korraldamine.

Mõned konkreetsed teenuseosutajad on selgesõnaliselt määratletud direktiivides 2001/14/EÜ ja 2001/16/EÜ. Kuna mõlemaid direktiive tuleb arvesse võtta, peetakse käesolevates KTKdes silmas eelkõige järgmist määratlust ►M1 ————— ◄ :

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja – asutus või ettevõtja, kes vastutab eelkõige raudteeinfrastruktuuri rajamise ja hooldamise eest. Ülesannete hulka võib kuuluda ka infrastruktuuri kontrolli- ja ohutussüsteemide majandamine. Need raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ülesanded, mis on seotud võrguga või võrgu osaga, võib delegeerida erinevatele asutustele või ettevõtjatele.

Sellest määratlusest lähtuvalt käsitatakse käesolevates KTKdes IEna teenuseosutajat, kes tegeleb liinide eraldamisega, rongiliikluse korraldamise/jälgimisega ja rongide/liinidega seotud aruandlusega.

Asutust või ettevõtjat, kellele IE liini eraldab, nimetatakse 2001/14/EÜ kohaselt taotlejaks.

Taotleja – litsentsitud raudtee-ettevõtja ja/või rahvusvaheline raudtee-ettevõtjate rühmitus ning liikmesriikides, kus selline võimalus on loodud, muu füüsiline ja/või juriidiline isik, näiteks määrusele (EMÜ) nr 1191/69 vastavad ametiasutused ning vedajad, kaubasaatjad ja kombineeritud veoteenuseid osutavad ettevõtjad, kellel on avalike teenuste osutamisega seonduv või ärihuvi infrastruktuuri läbilaskevõimsuse omandamiseks, et osutada oma vastavatel territooriumidel raudteeteenuseid.

Raudtee-ettevõtja – määratletud kui iga vastavalt kohaldatavatele ühenduse õigusaktidele litsentsitud avalik-õiguslik isik või eraettevõtja, kelle peamine tegevusala on osutada kaupade ja/või reisijate raudteeveo teenuseid ja kes on kohustatud tagama veduriteenuse; mõiste hõlmab ka üksnes veduriteenust osutavaid ettevõtjaid.

Selle määratluse kohaselt käsitatakse käesolevates KTKdes REna rongiliikluse teenuse pakkujat.

Seoses rongiliini eraldamisega rongiliikluseks tuleb arvesse võtta ka direktiivi 2001/14/EÜ artiklit 13:

Infrastruktuuri läbilaskevõimsust jaotab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ning pärast taotlejale määramist ei tohi saaja seda teisele ettevõtjale ega üksusele loovutada. Mis tahes kauplemine infrastruktuuri läbilaskevõimsusega on keelatud ning toob kaasa edaspidisest läbilaskevõimsuse jaotamisest kõrvalejätmise. Raudtee-ettevõtja poolt läbilaskevõimsuse kasutamist sellise taotleja äritegevuse korraldamiseks, kes ei ole raudtee-ettevõtja, ei käsitata loovutamisena.

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja taotlejate veo toimumise aegse teabevahetuse viiside osas tuleb silmas pidada üksnes IEsid ja REsid, mitte kõiki taotlejate liike, kes võivad olla olulised planeerimise valdkonnas. Veo toimumise ajal määratletakse alati IEde ja REde kindlaksmääratud suhe, mille osas on käesolevate KTKdega ette nähtud teadete vahetamine ja teabe salvestamine. See ei mõjuta taotleja määratlust ja sellest tulenevaid rongiliinide eraldamise võimalusi.

Nagu juba öeldud, on kaubaveo puhul vaja osutada mitmesuguseid teenuseid. Üheks näiteks on vagunite pakkumine. Seda teenust võib osutada veeremiettevõtja. Kui see veoga seotud teenus on üks RE pakutavatest teenustest, on RE ka veeremiettevõtjaks. Veeremiettevõtja võib omakorda pakkuda omaenda vaguneid ja/või teise valdaja (teine kaubavagunite valdkonna teenuseosutaja) vaguneid. Seda liiki teenuseosutaja vajadusi võetakse arvesse olenemata sellest, kas veeremiettevõtjana tegutsev juriidiline isik on RE või mitte.

Käesolevate KTKdega ei looda uusi juriidilisi isikuid ega sunnita REd kaasama väljastpoolt teenuseosutajaid teenusteks, mida ta ise pakub, kuid vajadusel teeb seda seonduva teenuseosutaja nime all. Kui teenust osutab RE, on ta selle teenuse puhul teenuseosutaja.

Kliendi vajaduste seisukohalt on üheks teenuseks transpordiahela korraldamine ja juhtimine vastavalt kliendi ees võetud kohustusele. Seda teenust osutab juhtiv raudtee-ettevõtja (juhtiv RE või JRE). JRE on kliendi ainus kontaktpunkt. Kui transpordiahelas osaleb mitu raudtee-ettevõtjat, vastutab JRE ka erinevate raudtee-ettevõtjate vahelise kooskõlastamise eest.

Seda teenust võib osutada ka ekspediitor või mis tahes muu üksus.

RE osalemine JREna võib eri liiki transpordivoogude puhul olla erinev. Ühendveoäris tegeleb marsruutrongide veomahu haldamise ja saatekirjade koostamisega ühendveoteenuse rakendaja, kes võib omakorda olla JRE klient.

Põhiideeks on, et REd ja IEd ning kõik teised teenuseosutajad (eespool määratletud tähenduses) peavad töötama ühiselt, kas koostöös ja/või avatud juurdepääsu võimaldades või tõhusa teabevahetuse kaudu, et pakkuda kliendile tõrgeteta teenuseid.

2.3.2. Arvessevõetavad protsessid

Käesolevate raudtee-kaubaveosektorile suunatud KTKde ulatus on direktiivi 2001/16/EÜ kohaselt IEde ja REde/JREde osas piiratud nende otseste klientidega.

Kaubaveoteenuste osutamisel algab JRE tegevus saadetise osas hetkel, mil ta võtab kliendilt vastu saatekirja ning näiteks vagunsaadetise osas vagunite vabastamise ajal. JRE koostab veoteekonnaks esialgse veo koosteplaani (mis põhineb kogemustel ja/või lepingul). Kui JRE kavatseb vagunsaadetise paigutada rongi koosseisu avatud juurdepääsu tingimustes (JRE korraldab rongi liiklust kogu teekonna vältel), on esialgne veo koosteplaan iseenesest lõplik veo koosteplaan. Kui JRE kavatseb vagunsaadetise paigutada sellise rongi koosseisu, mille puhul tehakse koostööd teiste REdega, peab ta esmalt kindlaks tegema, milliste REde poole on vaja pöörduda ning millal toimub kahe järjestikuse RE vaheline vahetus. JRE valmistab seejärel iga RE jaoks ette esialgse vagunite järjekorra, mis on täieliku saatekirja alajaotisteks. Veojuhised on täpsemalt sätestatud punktis 4.2.1 (saatekirja andmed).

Adressaadiks olevad REd kontrollivad vagunite vedamiseks vajalike ressursside ning rongiliini olemasolu. Erinevate REde vastused võimaldavad JRE-l täpsustada veo koosteplaani või alustada uut päringut – mis võib hõlmata veel enam REsid – kuni saavutatakse kliendi vajadustele vastav veo koosteplaan.

REd/JREd peavad üldjuhul suutma vähemalt:

— MÄÄRATLEDA teenuste hinnad ja transiidiajad, vagunite pakkumise (vajaduse korral), vagunite/ühendveoüksuste andmed (vaguni/ühendveoüksuse asukoht, seisund, vaguni/ühendveoüksuse eeldatav saabumise aeg „ETA”), koha, kus saadetised saab laadida tühjadesse vagunitesse, konteineritesse jne,

— OSUTADA määratletud teenust usaldusväärselt ja tõrgeteta, rakendades ühtseid äriprotsesse ja omavahel seotud süsteeme. REd, IEd ning teised teenusepakkujad ja huvirühmad, näiteks toll, peavad suutma teavet elektrooniliselt vahetada,

— HINNATA pakutava teenuse kvaliteeti võrreldes määratlusega, st arvete täpsus võrreldes pakutud hinnaga, tegelikud transiidiajad võrreldes lubatutega, tellitud vagunid võrreldes kättesaadavaks tehtud vagunitega, eeldatavad saabumisajad võrreldes tegelike saabumisaegadega,

— TEGUTSEDA rongide mahutavuse, infrastruktuuri läbilaskevõime ja veeremi mahutavuse seisukohalt produktiivselt, kasutades äriprotsesse, süsteeme ja andmevahetust, mis on vajalikud vagunite/ühendveoüksuste ja rongide sõiduplaanide koostamiseks.

REd ja JREd peavad taotlejatena tagama (koostöös IEdega) ka taotletava rongiliini ning korraldama rongi liiklemist oma teekonnaosas. Rongiliinide osas võivad nad kasutada ka juba broneeritud liine (planeerimisetapil) või taotleda raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatelt erirongiliini teekonna nendeks osadeks, kus RE rongi liiklemist korraldab. A lisa jaotise 5 punktis 1.2 on esitatud on liinitaotluse näidisstsenaarium.

Liini kuuluvus on oluline ka rongi sõiduaegseks suhtluseks IE ja RE vahel. Suhtluse aluseks peab alati olema rongi ja liini number, mille järgi IE vahetab teavet REga, kes on broneerinud rongiliini tema infrastruktuuril (vt ka A lisa jaotise 5 punkt 1.2).

Kui RE korraldab kogu teekonna punktist A punkti B (RE avatud juurdepääs, teisi REsid ei ole kaasatud), suhtleb iga asjaomane IE otse üksnes selle REga. RE võib saada „avatud juurdepääsu”, broneerides rongiliini „tervikteenuse” (one stop shop) kaudu või osadena otse iga IE juures. KTKdes võetakse arvesse mõlemat võimalust, nagu on sätestatud punktis 4.2.2.1: Liinitaotlus, sissejuhatavad märkused.

REde ja IEde vaheline dialoog kaubarongi liini kindlaksmääramiseks on määratletud punktis 4.2.2 (Liinitaotlus). Kõnealune funktsioon põhineb direktiivi 2001/14/EÜ artikli 23 lõikel 1. Dialoog ei hõlma litsentsi saamist RE jaoks, kes osutab teenuseid vastavalt nõukogu direktiivile 2001/13/EÜ, ( 7 ) direktiivi 2001/14/EÜ kohast sertifitseerimist ega Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 91/440/EMÜ kohaseid juurdepääsuõigusi ( 8 ).

Punktiga 4.2.3 (Rongi ettevalmistamine) on ette nähtud rongi koostamise ja rongi lähteprotseduuriga seotud teabevahetus. Rongi sõiduaegne andmevahetus häireteta toimimise korral on sätestatud punktis 4.2.4 (Rongi sõiduprognoos) ning teadetega seotud erandid on sätestatud punktis 4.2.5 (Info teenuse häirete kohta). Rongi asukoha jälgimisega seotud teave on sätestatud punktis 4.2.6 (Rongi asukoht). Kõiki neid ronge käsitlevaid teateid vahetavad RE ja IE.

Kliendi jaoks on alati olulisim teave tema saadetise eeldatav saabumisaeg (ETA). Eeldatav saabumisaeg on võimalik välja arvutada JRE ja IE vahelise teabevahetuse alusel (avatud juurdepääsu korral). Erinevate REde koostöö puhul saab eeldatava saabumisaja ning ka eeldatavad vahetamisajad (ETI) kindlaks teha REde ja IEde vaheliste teadete alusel, mille REd esitavad JRE-le (punkt 4.2.7: Saadetise ETI/ETA).

IE ja RE vahelise teabevahetuse alusel saab JRE näiteks kindlaks teha ka:

— vagunite sorteerjaamast või kindlaksmääratud punktidest väljumise või neisse saabumise aja (punkt 4.2.8: Vaguni liikumine) või

— aja, mil vastutus vagunite eest läheb veoahelas ühelt RElt üle järgmisele REle (punkt 4.2.9: Vahetamisteated).

IE ja RE vahelise teabevahetuse ning ka REde ja JRE vahelise teabevahetuse alusel on võimalik tuletada mitmesuguseid statistilisi andmeid:

— tootmisprotsessi üksikasjalikumaks planeerimiseks keskpikas perspektiivis ja

— strateegiliste planeerimisülesannete ning läbilaskevõime uuringute (nt võrguanalüüsid, manöövri- ja sorteerjaamade kindlaksmääramine, veeremi planeerimine) teostamiseks pikas perspektiivis ning eelkõige

— veoteenuse kvaliteedi parandamiseks ja tootlikkuse suurendamiseks (punkt 4.2.10: Kvaliteedi parandamisega seotud andmevahetus).

Koostalitlusvõimeliste vagunite osas omandab erilise tähtsuse tühjade vagunite käitlemine. Põhimõtteliselt ei ole laaditud ja tühjade vagunite käitlemises erinevusi. Tühjade vagunite vedu toimub samuti veojuhiste alusel, seega tuleb veeremiettevõtjat kõnealuste tühjade vagunite osas käsitada kliendina.

2.3.3. Üldised märkused

Infosüsteemi kvaliteet oleneb selles sisalduvate andmete usaldusväärsusest. Seepärast peavad kaubasaadetise, vaguni või konteineri ekspedeerimisel võtmetähtsust omavad andmed olema täpsed ning neid tuleb koguda säästvalt – see tähendab, et andmeid tuleks süsteemi sisestada vaid üks kord.

Sellest lähtuvalt välditakse käesolevate KTKde rakenduste ja teadete puhul andmete käsitsi sisestamist juba salvestatud andmete juurde, nt veeremi viiteandmed. Veeremi viiteandmetega seotud nõuded on sätestatud punktis 4.2.11 (Peamised viiteandmed). Ettenähtud veeremi viiteandmebaasid peavad võimaldama hõlpsat juurdepääsu tehnilistele andmetele. Andmebaaside sisu peab olema privileegide alusel struktureeritud juurdepääsuõigustest lähtuvalt juurdepääsetav kõikidele IEdele, REdele ja veeremiettevõtjatele, eelkõige seoses veeremi haldamise ja hooldamisega. Andmebaasid peavad sisaldama kõiki veonduse seisukohalt olulisi andmeid, nagu:

— veeremi identifitseerimistunnused,

— tehnilised/konstruktsiooniandmed,

— infrastruktuuriga ühilduvuse iseloomustus,

— asjaomaste laadimisomaduste iseloomustus,

— piduritega seotud omadused,

— tehnilise hoolduse andmed,

— keskkonnanäitajad.

Ühendvedude puhul võib vagunit erinevates punktides (mida nimetatakse sidejaamadeks) mitte üksnes teise rongi külge ühendada, vaid ühendveoüksuse võib paigutada ka ühest vagunist teise. Sellest tulenevalt ei piisa üksnes vagunite veo koosteplaanist, mistõttu tuleb koostada ka ühendveoüksuste veo koosteplaan.

Punktis 4.2.12 (Erinevad viitefailid ja andmebaasid) on loetletud mõningad viitefailid ja erinevad andmebaasid, nende seas vagunite ja ühendveoüksuste kasutamise andmebaas. See andmebaas sisaldab veeremi kasutusseisundi andmeid, andmeid massi ja ohtlike kaupade kohta, ühendveoüksustega seotud andmeid ning asukoha andmeid. Punktis 4.2.13 (Dokumentide elektrooniline edastamine) sätestatakse dokumentide elektroonilise edastamise nõuded.

Kaubaveoteenuste telemaatikarakenduste allsüsteemi KTKdega määratakse kindlaks nõutavad andmed, mida veoahelas osalevad partnerid peavad vahetama, ning lubatakse kasutusele võtta standardne kohustuslik andmevahetusprotsess. Neis esitatakse ka nimetatud sideplatvormi arhitektuuristrateegia. See on esitatud punktis 4.2.14 (Võrgud ja side), võttes arvesse:

— üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi kasutamise ja liikluse korraldamise allsüsteemi liidest, mis on sätestatud nõukogu direktiivi 2001/16/EÜ artikli 5 lõikes 3,

— raudteevõrgustiku teadaande sisuga seotud nõudeid, mis on sätestatud direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 3 ja I lisas,

— veeremi KTKdes sisalduvat kaubavagunite veeremiga seotud teavet ja tehnohooldusega seotud nõudeid.

Kaubaveoteenuste telemaatikarakenduste allsüsteemist ei edastata andmeid otse rongi, juhile ega kontrolli ja signaalimise allsüsteemi osadesse ning selle füüsiline andmeedastusvõrk erineb täielikult kontrolli ja signaalimise allsüsteemi puhul kasutatavast võrgust. ERTMS/ETSC süsteemis kasutatakse GSM-Ri. Käesoleva avatud võrgu osas nähakse ETCSi spetsifikaatidega ette, et ohutus saavutatakse EURORADIO protokolli avatud võrkudega seotud riskide nõuetekohase juhtimisega.

Veeremi ja kontrolli struktuursete allsüsteemide liidesed on üksnes veeremi viiteandmebaasidel (punkt 4.2.11.3: Veeremi viiteandmebaasid), mis on valdajate kontrolli all. Infrastruktuuri, kontrolli ja energia allsüsteemide liidesed annab koos liiniandmetega (punkt 4.2.2.3: „Liiniandmete teade”) IE ja neis sätestatakse rongi andmed, mis on seotud infrastruktuuriga, ning koos andmetega, mille IE esitab infrastruktuuri piirangute kohta (punkt 4.2.11.2: Infrastruktuuri piiranguteatiste andmebaasid).

3. OLULISED NÕUDED

3.1. Olulistele nõuetele vastavus

Vastavalt direktiivi 2001/16/EÜ artikli 4 lõikele 1 peavad üleeuroopaline tavaraudteesüsteem, allsüsteemid ja nende koostalitlusvõimega seotud komponendid vastama direktiivi III lisas sätestatud olulistele üldnõuetele.

Käesolevate KTKde kohaldamisalas tagatakse käesolevate KTKde 3. peatükis nimetatud oluliste nõuete täitmine allsüsteemi puhul nende oluliste nõuete järgimisega, mis on sedastatud 4. peatükis „Allsüsteemi iseloomustus”.

3.2. Oluliste nõuete aspektid

Olulised nõuded hõlmavad järgmisi valdkondi:

— ohutus,

— töökindlus ja kättesaadavus,

— töötervishoid,

— keskkonnakaitse,

— tehniline ühilduvus.

Direktiivi 2001/16/EÜ kohaselt võib olulisi nõudeid kohaldada üldiselt kogu üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi suhtes või konkreetselt iga allsüsteemi ja selle komponentide suhtes.

3.3. Üldnõuetega seotud aspektid

Üldnõuete olulisus kaubaveo telemaatikarakenduste allsüsteemi suhtes määratakse kindlaks alljärgnevalt.

3.3.1. Ohutus

Vastavalt direktiivi 2001/16/EÜ III lisale kohaldatakse telemaatikarakenduste allsüsteemi suhtes järgmisi ohutusega seotud olulisi nõudeid:

— Direktiivi 2001/16/EÜ III lisa punkti 1.1.1 oluline nõue: — „Ohutuse seisukohalt oluliste komponentide ja eriti rongi liikumisse kaasatud komponentide projekteerimine, ehitamine või kokkupanek, hooldus ja järelevalve peavad tagama ohutuse tasemel, mis vastab võrgustiku kohta kehtestatud eesmärkidele, sealhulgas halvenenud olukordade kohta kehtestatud eesmärkidele.” — Seda olulist nõuet telemaatikarakenduste allsüsteemi osas ei kohaldata.

— Direktiivi 2001/16/EÜ III lisa punkti 1.1.2 oluline nõue: — „Ratta/rööpa kokkupuutega seotud parameetrid peavad vastama stabiilsusnõuetele, et tagada ohutu liikumine maksimaalse lubatud kiirusega.” — Seda olulist nõuet telemaatikarakenduste allsüsteemi osas ei kohaldata.

— Direktiivi 2001/16/EÜ III lisa punkti 1.1.3 oluline nõue: — „Kasutatavad komponendid peavad taluma mis tahes normaalseid või erandlikke pingeid, mis on määratletud nende kasutusaja jooksul. Juhuslikest tõrgetest põhjustatud ohutuse vähenemist tuleb piirata asjakohaste vahenditega.” — Seda olulist nõuet telemaatikarakenduste allsüsteemi osas ei kohaldata.

— Direktiivi 2001/16/EÜ III lisa punkti 1.1.4 oluline nõue: — „Püsirajatiste ja veeremi projekteerimisel ning materjalide valikul tuleb seada eesmärgiks tule ja suitsu tekke, leviku ja mõju piiramine tulekahju korral.” — Seda olulist nõuet telemaatikarakenduste allsüsteemi osas ei kohaldata.

— Direktiivi 2001/16/EÜ III lisa punkti 1.1.5 oluline nõue: — „Kasutajate poolt käsitsetavad seadised peavad olema projekteeritud viisil, mis ei kahjusta seadiste ohutut kasutamist või kasutajate tervist ja turvalisust, kui seadiseid kasutatakse viisil, mis ei vasta esitatud juhistele.” — Seda olulist nõuet telemaatikarakenduste allsüsteemi osas ei kohaldata.

3.3.2. Töökindlus ja kättesaadavus

„Rongiliiklusega seotud püsi- või liikuvate komponentide seire ja hooldus peavad olema korraldatud, teostatud ja kvantifitseeritud viisil, mis säilitab nende toimivuse ettenähtud tingimustes.”

See oluline nõue on täidetud järgmiste punktide osas:

Punkt 4.2.11: Põhilised viiteandmed;

Punkt 4.2.12: Erinevad viitefailid ja andmebaasid;

Punkt 4.2.14: Võrgud ja side.

3.3.3. Töötervishoid

— Direktiivi 2001/16/EÜ III lisa punkti 1.3.1 oluline nõue: — „Materjale, mis võivad kasutusviisi tõttu tõenäoliselt kahjustada nendega kokku puutuvate isikute tervist, ei tohi rongides ja raudtee infrastruktuuris kasutada.” — Seda olulist nõuet telemaatikarakenduste allsüsteemi osas ei kohaldata.

— Direktiivi 2001/16/EÜ III lisa punkti 1.3.2 oluline nõue: — „Kõnealuseid materjale tuleb valida, tarvitusele võtta ja kasutada selliselt, et kahjulike ja ohtlike aurude ja gaaside eraldumine oleks piiratud, eriti tulekahju korral.” — Seda olulist nõuet telemaatikarakenduste allsüsteemi osas ei kohaldata.

3.3.4. Keskkonnakaitse

— Direktiivi 2001/16/EÜ III lisa punkti 1.4.1 oluline nõue: — „Üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi rajamise ja töötamise mõjusid keskkonnale tuleb hinnata ja arvesse võtta võrgustiku projekteerimisetapil kooskõlas ühenduses kehtivate sätetega.” — Seda olulist nõuet telemaatikarakenduste allsüsteemi osas ei kohaldata.

— Direktiivi 2001/16/EÜ III lisa punkti 1.4.2 oluline nõue: — „Materjalid, mida kasutatakse rongides ja infrastruktuurides, peavad ära hoidma keskkonnale kahjulike ja ohtlike aurude ja gaaside eraldumise, eriti tulekahju korral.” — Seda olulist nõuet telemaatikarakenduste allsüsteemi osas ei kohaldata.

— Direktiivi 2001/16/EÜ III lisa punkti 1.4.3 oluline nõue: — „Veerem ja toitesüsteemid peavad olema projekteeritud ja toodetud viisil, mis tagab nende elektromagnetilise ühilduvuse seadmete ja avalike või eravõrkudega, mille tööd need võivad häirida.” — Seda olulist nõuet telemaatikarakenduste allsüsteemi osas ei kohaldata.

— Direktiivi 2001/16/EÜ III lisa punkti 1.4.4 oluline nõue: — „Üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi käitamisel tuleb järgida kehtivaid määrusi mürareostuse kohta.” — Seda olulist nõuet telemaatikarakenduste allsüsteemi osas ei kohaldata.

— Direktiivi 2001/16/EÜ III lisa punkti 1.4.5 oluline nõue: — „Üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi käitamine nõuetekohasel tasemel ei tohi põhjustada maapinna vibratsiooni ulatuses, mis on normaalse hooldustaseme korral vastuvõetamatu infrastruktuuri läheduses asuvatele piirkondadele ja tegevusele.” — Seda olulist nõuet telemaatikarakenduste allsüsteemi osas ei kohaldata.

3.3.5. Tehniline ühilduvus

— Direktiivi 2001/16/EÜ III lisa punkti 1.5 oluline nõue: — „Infrastruktuuri ja püsirajatiste tehnilised omadused peavad ühilduma üksteisega ja üleeuroopalises tavaraudteesüsteemis kasutatavate rongide tehniliste omadustega. Kui kõnealustest omadustest kinnipidamine osutub võrgustiku teatavates lõikudes keerukaks, võib rakendada ajutisi lahendusi, mis tagavad ühilduvuse tulevikus.” — Seda olulist nõuet telemaatikarakenduste allsüsteemi osas ei kohaldata.

3.4. Konkreetselt kaubavedude telemaatikarakenduste allsüsteemiga seotud aspektid

3.4.1. Tehniline ühilduvus

— Direktiivi 2001/16/EÜ III lisa punkti 2.7.1 oluline nõue: — „Olulised nõuded telemaatiliste seadmete kohta tagavad teeninduse minimaalse taseme reisijate- ja kaubaveo ettevõtjate jaoks, eelkõige tehnilise ühilduvuse osas. Tuleb võtta meetmeid, et tagada: — andmebaaside, tarkvara ja andmesideprotokollide arendamine viisil, mis võimaldab maksimaalset andmevahetust erinevate rakenduste ja ettevõtjate vahel, välja arvatud konfidentsiaalsed äriandmed, — kasutajate lihtne juurdepääs teabele.” — See oluline nõue on täidetud eelkõige järgmiste punktide osas: — Punkt 4.2.11: Põhilised viiteandmed; Punkt 4.2.12: Erinevad viitefailid ja andmebaasid; Punkt 4.2.14: Võrgud ja side.

3.4.2. Töökindlus ja kättesaadavus

— Direktiivi 2001/16/EÜ III lisa punkti 2.7.2 oluline nõue: — „Nende andmebaaside, tarkvara ja andmesideprotokollide kasutusviisid, haldamine, ajakohastamine ja hooldus peavad tagama nimetatud süsteemide tõhususe ja teenuse kvaliteedi.” — See nõue on täidetud eelkõige järgmiste punktide osas: — Punkt 4.2.11: Põhilised viiteandmed; Punkt 4.2.12: Erinevad viitefailid ja andmebaasid; Punkt 4.2.14: Võrgud ja side. — See oluline nõue, eriti kõnealuste telemaatikarakenduste tõhususe ja teenuse kvaliteedi tagamiseks vajalik kasutusviis, on aga KTKde kui terviku aluseks ning ei piirdu loetletud punktidega.

3.4.3. Töötervishoid

— Direktiivi 2001/16/EÜ III lisa punkti 2.7.3 oluline nõue: — „Nende süsteemide ja kasutajate vahelised liidesed peavad vastama ergonoomia ja tervisekaitse miinimumeeskirjadele.” — Käesolevate KTKdega ei nähta ette täiendavaid nõudeid lisaks olemasolevatele siseriiklikele ja Euroopa normidele, mis käsitlevad nimetatud telemaatikarakenduste kasutajaliidese ergonoomia- ja tervisekaitsealaseid miinimumnõudeid.

3.4.4. Ohutus

— Direktiivi 2001/16/EÜ III lisa punkti 2.7.4 oluline nõue: — „Ohutusega seotud teabe säilitamine või edastamine peab toimuma sobival tasemel terviklikult ja töökindlalt.” — See nõue on täidetud järgmiste punktide osas: — Punkt 4.2.11: Põhilised viiteandmed; Punkt 4.2.12: Erinevad viitefailid ja andmebaasid; Punkt 4.2.14: Võrgud ja side.

4. ALLSÜSTEEMI ISELOOMUSTUS

4.1. Sissejuhatus

Üleeuroopaline tavaraudteesüsteem, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2001/16/EÜ ning mille üheks osaks on telemaatikarakenduste allsüsteem, on ühtne süsteem, mille nõuetelevastavust on vaja kontrollida. Nõuetelevastavust tuleb kontrollida eelkõige allsüsteemi kirjelduste osas, liideste osas, mille kaudu see on süsteemiga ühendatud, ning kasutus- ja hooldusnõuete osas.

Kohaldatavaid olulisi nõudeid silmas pidades on telemaatikarakenduste allsüsteemile iseloomulikud alljärgnevad aspektid.

4.2. Allsüsteemi funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused

3. peatüki (Olulised nõuded) olulisi nõudeid silmas pidades on allsüsteemi funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused järgmised:

— saatekirja andmed,

— liinitaotlus,

— rongi ettevalmistamine,

— rongi sõiduprognoos,

— andmed teenuse häirete kohta,

— rongi asukoht,

— vaguni/ühendveoüksuse ETI/ETA,

— vaguni liikumine,

— vahetamisteated,

— kvaliteedi parandamiseks vajalike andmete vahetamine,

— põhilised viiteandmed,

— erinevad viitefailid ja andmebaasid,

— dokumentide elektrooniline edastamine,

— võrgud ja side.

Üksikasjalikud kirjeldused on esitatud allpool. Täiendavad üksikasjad ja teadete vorming on sätestatud A lisa ►M1 F liitele ◄ .

Teated hõlmavad kahte andmekogumit:

— kontrollandmed: vt selgitust allpool,

— teates sisalduvad andmed: rakenduse andmed

Kontrollandmed sisaldavad alljärgnevaid elemente.

— Olek (Status): Teate olek võib olla: — „Uus teade” (New message), kui tegemist on uue teatega; „Muutmine” (Alteration), kui tegemist on varasema teate muutmisega; „Kustutamine” (Deletion), kui eelnevalt saadetud teade tuleb kustutada.

— Teate viiteandmed: — Teate liik: nt „liinitaotlus” (path request) või „päring sõitva rongi kohta” (enquiry about train running). Kuupäev ja kellaaeg: teate saatmise tegelik kuupäev ja kellaaeg. Teate number: number, mille saatja on teatele omistanud.

— Seonduv viide, juhul kui teade on vastus varem vastuvõetud teatele (sama mis vastuvõetud teate „Teate viide”), mis hõlmab järgmist: — Seonduv liik: vastuvõetud teate liik Seonduv kuupäev ja kellaaeg: vastuvõetud teate kuupäev ja kellaaeg Seonduv number: vastuvõetud teate number.

— Teate saatja

— Teate saaja

Järgmistes punktides käsitletakse peamiselt olekut „Uus teade” (New message). Punktis 4.2.2 (Liinitaotlus) käsitletakse ka liinitaotluse olekut „Kustutamine” (Deletion).

4.2.1. Saatekirja andmed

4.2.1.1. Kliendi saatekiri

Klient peab saatekirja saatma juhtivale raudtee-ettevõtjale (JRE). See peab sisaldama kõiki andmeid, mida on vaja saadetise toimetamiseks kaubasaatjalt kaubasaajale. JRE peab lisama neile andmetele täiendavad andmed. ►M1 Need andmed, sealhulgas täiendavad andmed (andmete kirjelduse kohta vt A lisa A, B, F liide ning I lisa kuni B liiteni), on loetletud A lisa B liite 1. lisa tabelis real „Saatekirja andmed”, kus on märgitud, kas need on kohustuslikud või valikulised ning kas need peab esitama kaubasaatja või peab need lisama JRE. ◄

Avatud juurdepääsu korral on kliendiga lepingu sõlminud juhtival RE-l pärast olemasolevate andmete lisamist olemas kõik andmed. Teiste REdega ei ole vaja teateid vahetada. Nende andmete põhjal tehakse ka lühikese etteteatamisega liinitaotlus, kui see on saatekirja tingimuste täitmiseks vajalik.

Alljärgnevad teated seonduvad juhtudega, kus tegemist ei ole avatud juurdepääsuga. Nende teadete sisust lähtudes võib esitada ka lühikese etteteatamisega liinitaotlusi, kui see on saatekirja tingimuste täitmiseks vajalik.

4.2.1.2. Veojuhised

Veojuhised on eelkõige saatekirja andmete alamhulk. See tuleb edastada veoahelas osalevatele REdele, kuna selle alusel võidakse esitada lühikese etteteatamisega liinitaotlus (punkt 4.2.2: Liinitaotlus). Veojuhised peavad sisaldama kõiki andmeid, mida RE-l on vaja veo teostamiseks oma vastutusalas kuni järgmisele RE-le üleandmiseni. Seepärast oleneb selle sisu raudtee-ettevõtja rollist: kas tegemist on lähetava, transiiti teostava või kohale toimetava REga (ORU, TRU, DRU).

— Veojuhised lähetavale RE-le(ORU).

— Veojuhised transiiti teostavale RE-le (TRU).

— Veojuhised kohale toimetavale RE-le (DRU).

▼M1

Eri rollides REdele saadetavad veojuhistes sisalduvad andmed on üksikasjalikult loetletud A lisa A ja B liites ning B liite 1. lisas, kus on märgitud, kas need on kohustuslikud või valikulised. Nende teadete üksikasjalik vorming on sätestatud A lisa F liites.

▼B

Kõnealuste veojuhiste peamine sisu on järgmine:

— kaubasaatja ja kaubasaaja andmed,

— marsruuditeave,

— saadetise identifitseerimistunnus,

— vaguni andmed,

— andmed koha ja aja kohta.

Teatavad saatekirja andmed peavad olema kättesaadavad kõikidele veoahelas osalevatele partneritele (nt IE, valdaja jne), sealhulgas klientidele. Eelkõige on need vaguni andmed:

— koormamass (koorma brutomass),

— CN-/HS-kood,

— teave ohtlike kaupade kohta,

— veoüksus.

4.2.2. Liinitaotlus

4.2.2.1. Sissejuhatavad märkused

Rongiliin kirjeldab salvestatavaid taotletud, aktsepteeritud ja tegelikke andmeid rongiliini ja selle omaduste kohta teekonna igas osas. Alljärgnevalt kirjeldatakse andmeid, mis peavad olema kättesaadavad raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale. Üksikasjalikum kirjeldus on esitatud A lisa ►M1 F liites ◄ .

Neid andmeid tuleb uuendada iga kord, kui need muutuvad.

Rongiliini põhiandmed peavad olema järgmised:

— Rongiliini identifitseerimistunnus (liini number). Liin võib olla läbilaskevõime kavandatav kasutus marsruudi ühes osas või rongi tegelik suunamine ühe marsruudi piiresse jäävale kindlaksmääratud liinile. Andmete täpne laad oleneb infrastruktuuri-ettevõtja kasutatavatest protsessidest.

— Rongiliini lähtejaam, mis on liini algusjaam koos rongi kõnealusele liinile asumise kuupäeva ja kellaajaga.

— Rongiliini sihtjaam, mis on liini lõppjaam koos kuupäeva ja kellaajaga, mil rong peaks kõnealusesse sihtkohta saabuma.

— Teekonna osa kirjeldus, mis hõlmab IE esitatud andmeid iga heakskiidetud teekonnaosa kohta – algusest esimese vahepeatuseni, järgmiste vahepeatusteni ning viimasest vahepeatusest heakskiidetud teekonna lõpuni. Kirjelduse alla võivad kuuluda: — — vahepeatused või muud kavandataval liinil kindlaksmääratud punktid koos neisse vahejaamadesse saabumise, nendest väljumise või läbisõidu kuupäeva ja kellaajaga ning tegevuse koodiga, mis näitab selles vahejaamas kavandatavat tegevust, — andmed praeguses teekonnaosas liikluskorralduse eest vastutava IE ning teekonna järgmises osas liikluskorralduse eest vastutava IE kohta, — rongi jaoks ette nähtud seadmete (juhtimis- ja kontrollisüsteem, raadiosüsteem jne) kirjeldus; need peavad vastama infrastruktuuri nõuetele, võimaldamaks vedamist, juhtimist ja rongi sidet IE juhtimiskeskusega, — andmed rongi kohta teekonna käimasolevas osas: maksimaalmass, maksimaalpikkus, maksimaalkiirus, minimaalne pidurdusjõud, maksimaalmass meetri kohta, andmed erandliku rööpmevahe kohta, keelatud ohtlike kaupade tunnused, — liini number, — teekonnaosa läbimiseks vajalik lisaaeg seoses remondi, liiniprobleemidega jne.

Liinilepingu täitmine: enne rongi sõitmahakkamist tuleb teekonna osa ajakohastada ning sisestada tegelikud väärtused. Täitmisetapp on planeerimisetapist sõltumatu.

Rongi sõidu ajal tekkivate erandjuhtude või kiireloomuliste veovajaduste puhuks peab raudtee-ettevõtjal olema võimalus saada liinivõrgus erirongiliin.

Esimesel juhul tuleb viivitamata alustada tegevust, et selgitada välja rongi koosseisuloendil põhinev rongi tegelik koosseis.

Teisel juhul peab raudtee-ettevõtja andma infrastruktuuri-ettevõtjale kõik vajalikud rongi nõutava sõiduaja ja -koha andmed koos füüsiliste omadustega niivõrd, kui need avaldavad mõju infrastruktuurile. Need andmed esitatakse üldjuhul täiendatud saatekirja vastavates veojuhistes.

Rongi sõiduks vajalik lühiajalise etteteatamisega liinileping põhineb REde ja IEde vahelisel dialoogil. Dialoogis osalevad kõik REd ja IEd, kes on seotud rongi liikumisega mööda soovitavat liini, kuid nende osa liini leidmise protsessis võib olla erinev. Direktiivi 2001/14/EÜ artikli 13 kohaselt eristatakse mitme IE infrastruktuuril toimuvate kaubavedude puhul kahte peamist kehtivat stsenaariumi (vt ka A lisa jaotise 5 punkt 1.3).

— Stsenaarium A: RE võtab otse (juhtum A) või OSSi kaudu (juhtum B) ühendust kõikide asjaomaste IEdega, et hankida kogu teekonnaks vajalikud liinid. Sel juhul peab RE korraldama ka rongi sõitu kogu teekonnal vastavalt direktiivi 2001/14/EÜ artiklile 13.

— Stsenaarium B: iga veoteekonnas osalev RE võtab otse või OSSi kaudu ühendust kohalike IEdega, et taotleda liin teekonna selleks osaks, kus ta rongi sõitu korraldab.

Märkus. Nagu 2. peatükis (Allsüsteemi mõiste/kohaldamisala) juba märgitud, vahetab IE täitmisetapil alati andmeid liini broneerinud REga. Seepärast on rongi sõidu ajal teadete vahetamiseks oluline, kes on „liini omanik”.

Mõlema stsenaariumi puhul järgneb liini lühiajalise etteteatamisega broneerimine asjaomase RE ja IE dialoogile vastavalt järgmisel leheküljel kirjeldatule.

Alljärgnevas tabelis on esitatud liinitaotluse dialoogis kasutatavad teated:







Teade Selgitus Liinitaotluse dialoogis kasutatavad teated Liinitaotlus (Path Request) RE peab selle teate saatma asjaomastele IEdele, et esitada lühiajalise etteteatamisega liinitaotlus. Liini andmed (Path Details) Selle teate peab IE saatma RE-le, et kinnitada liini andmed vastavalt RE liinitaotlusele, muutes vajadusel väärtusi, kui IE-l ei ole võimalik liinitaotlust täita, ning lisades märke „Alternatiivid puuduvad” (No alternatives available). Liin kinnitatud (Path Confirmed) Selle teate peab RE saatma IE-le, kui ta aktseptib liini andmed, mille IE saatis vastuseks RE algsele taotlusele. Liini andmed tagasi lükatud (Path Details Refused) Selle teate peab RE saatma IE-le juhul, kui ta ei aktsepteeri liini andmeid, mille IE saatis vastuseks RE algsele taotlusele, kui need sisaldavad muudetud väärtusi, mida RE ei saa aktseptida.

Dialoog lõpeb RE teatega „Liin kinnitatud” (Path Confirmed) või liinitaotluse kustutamisega (liinitaotluse teade olekuga „Kustutamine” (Deletion), vt punkt 4.2: Allsüsteemi funktsionaalsed ja tehnilised näitajad, Üldmärkused teadete struktuuri kohta). RE teade „Liini andmed tagasi lükatud” (Path Details Refused) tuleb alati saata koos uue liini andmete (Path Details) teatega. Kui IE ei saa rahuldada liinitaotlust vastavalt liini andmete teates sisalduvale uuele ettepanekule, peab ta saatma liini andmete teate koos märkega „Alternatiivid puuduvad” (No alternatives available), mis lõpetab dialoogi IEga.

Olenemata sellest, kas liin broneeriti pikaajalise planeerimise raames või lühikese etteteatamisega, peab RE-l alati olema võimalik broneeritud liin tühistada. Broneeritud liini tühistamiseks tuleb kasutada järgmist teadet.







Teade Selgitus RE teade broneeritud liini tühistamiseks Liin tühistatud (Path Cancelled) RE teade IE-le, et varem broneeritud liin osaliselt või täielikult tühistada.

Liinilepingu alusel võib RE eeldada, et broneeritud liin on ka kättesaadav. Kui aga broneeritud liin ei ole mis tahes asjaolude tõttu enam kättesaadav, peab IE teavitama REd sellest niipea, kui see asjaolu on talle teatavaks saanud. Põhjuseks võib olla näiteks liinil tekkinud katkestus. See võib juhtuda ükskõik millisel liinilepingu sõlmimise ja rongi väljasõidu vahelisel ajal. IE on kohustatud koos teatega „Liin ei ole saadaval” (Path not available) saatma alternatiivse ettepaneku. Kui see ei ole võimalik, peab IE saatma ettepaneku niipea kui võimalik. Teatega „Liin ei ole saadaval” algatab IE dialoog uue liinilepingu sõlmimiseks.

Teated, mida IE kasutab broneeritud liini tühistamise dialoogis.







Teade Selgitus Teated, mida kasutatakse IE algatatud liini tühistamise protsessis Liin ei ole saadaval (Path not available) IE teade RE-le, et broneeritud liin ei ole saadaval. Liini andmed (Path Details) Selle teate peab IE saatma RE-le, et pakkuda välja alternatiivne liin, kui IE on REd eelnevalt teavitanud, et broneeritud liin ei ole saadaval. Liin kinnitatud (Path Confirmed) Selle teate peab RE saatma IE-le, et aktseptida teates „Liin ei ole saadaval” (Path not available) pakutud liin. Liini andmed tagasi lükatud (Path Detail Refused) Selle teate peab RE saatma IE-le, kui ta ei aktsepti teates „Liin ei ole saadaval” (Path not available) pakutud liini. Sel juhul peab IE saatma uue ettepaneku. Dialoogi lõpetab RE teatega „Liin tühistatud” (Path Cancelled), mis seondub IE teatega „Liin ei ole saadaval” (Path not available).

Üldjuhul peab taotluse või päringu saaja, kes ei saa reaalajas vastata, teavitama sellest teate saatjat (nt kui vastuseks liinitaotluse teatele ei ole võimalik viivitamata saata liini andmete teadet). Seda tuleb teha järgmise teate abil:







Teade Selgitus Üldkehtiv teade Kättesaamise kinnitus (Receipt Confirmation) Selle teate peab teate saaja saatma teate saatjale, kui vajalikku vastust ei ole võimalik anda punkti 4.4 (Kasutuseeskirjad) alapunktis „Õigeaegsus” sätestatud tähtaja jooksul.

Järgmistes punktides kirjeldatakse nende teadete põhiomadusi. Teadete üksikasjalik vorming on sätestatud A lisa ►M1 F liites ◄ . Teadete loogiline järjestus on esitatud A lisa jaotise 5 punktide 2.1–2.3 joonistel.

4.2.2.2. Teade „Liinitaotlus” (Path Request)

See on teade, millega RE taotleb IE-lt rongiliini. Kõnealune taotlus peab sisaldama järgmisi andmeid:

— liini lähtejaam: koht, kust kavandatav liin algab,

— liini lähtekuupäev/kellaaeg: taotletava liini kuupäev ja kellaaeg,

— liini sihtjaam: taotletaval liinil sõitva rongi sihtkoht,

— liini sihtkohta saabumise kuupäev/kellaaeg: kuupäev/kellaaeg, mil kavandatav rong peaks jõudma sihtkohta,

— taotletav teekonna osa: — — vahepeatused või muud kavandataval liinil kindlaksmääratud punktid koos kavandatava rongi eeldatava vahejaamadesse saabumise kuupäeva/kellaajaga ning rongi vahejaamast väljumise kuupäeva/kellaajaga. Tühjaks jäetud koht näitab, et rong selles punktis ei peatu, — rongis kasutatavad seadmed: veovahendi liik, juhtimis- ja kontrollisüsteem, sealhulgas pardal olevad raadioseadmed, — rongi mass, — rongi pikkus, — kasutatav pidurisüsteem ja pidurdustõhusus, — rongi maksimaalkiirus, — rongi maksimaalne teljekoormus, — maksimaalmass meetri kohta, — andmed erandliku rööpmevahe kohta, — ohtlike kaupade olemasolu korral nende ÜRO-/RID-numbrid, — teele jäävates vahejaamades kavandatavate tegevuste määratlused, — vastutav RE: kõnealuses teekonnaosas rongi eest vastutava RE andmed, — vastutav IE: kõnealuses teekonnaosas rongi eest vastutava IE andmed, — järgmine vastutav IE: teekonna järgmises osas rongi eest vastutava IE andmed (olemasolu korral).

Liinitaotluse koostamisel võib RE teabe saamiseks tutvuda asjaomase raudteevõrgustiku teadaandega, et kontrollida, kas kavandatava rongi andmed sobivad infrastruktuuriga. Arvesse tuleb võtta ka näiteks andmeid ohtlike kaupade kohta.

Vagunite valdajad peavad vagunite tehnilised andmed tegema REdele kättesaadavaks.

REd peavad ise kindlustama oma juurdepääsu viitefailidele, nt vajaduse korral ohtlike kaupade failile.

4.2.2.3. Teade „Liini andmed” (Path Details)

See teade on IE vastus RE liinitaotluse teatele. Kui IE ei saa liinitaotlust rahuldada, peab ta saatma käesoleva teate koos märkega „Alternatiivid puuduvad” (No alternatives available). Muul juhul peab ta vastuseks RE taotlusele saatma talle liini numbri koos samade andmetega, mis sisalduvad liinitaotluses, olles vajaduse korral muutnud nende väärtusi.

IE pakutava alternatiivi kohta tuleb saata järgmised andmed:

— uue liini number,

— liini lähtejaam: koht, kust kavandatav liin algab,

— liini lähtekuupäev/kellaaeg: pakutava liini kuupäev ja kellaaeg,

— liini sihtjaam: pakutaval liinil sõitva rongi sihtkoht,

— liini sihtkohta saabumise kuupäev/kellaaeg: kuupäev/kellaaeg, mil rong peaks jõudma sihtkohta,

— muudetud teekonnaosa: — — vahepeatused või muud kavandataval liinil kindlaksmääratud punktid koos kavandatava rongi eeldatava vahejaamadesse saabumise kuupäeva/kellaajaga ning rongi vahejaamast lahkumise kuupäeva/kellaajaga. Tühjaks jäetud koht näitab, et rong selles punktis ei peatu, — rongi ettenähtud seadmed: veovahendi liik, juhtimis- ja kontrollisüsteem, sealhulgas pardal olevad raadioseadmed, — rongi mass, — rongi pikkus, — kasutatav pidurisüsteem ja pidurdustõhusus, — rongi maksimaalkiirus, — rongi maksimaalne teljekoormus, — maksimaalmass meetri kohta, — andmed erandliku rööpmevahe kohta, — ohtlike kaupade olemasolu korral nende ÜRO-/RID-numbrid, — teele jäävates vahejaamades kavandatavate tegevuste määratlused, — vastutav RE: kõnealuses teekonnaosas rongi eest vastutava RE andmed, — vastutav IE: kõnealuses teekonnaosas rongi eest vastutava IE andmed, — järgmine vastutav IE: teekonna järgmises osas rongi eest vastutava IE andmed (olemasolu korral).

4.2.2.4. Teade „Liin kinnitatud” (Path Confirmed)

Selle teate peab RE saatma IE-le, et aktseptida liin, mida pakuti vastuseks RE algsele taotlusele. Käesoleva teatega broneeritakse liin. Teate põhisisu on järgmine:

— liini number, mille abil liin identifitseeritakse,

— liini lähtejaam: koht, kust rong teele asub,

— liini lähtekuupäev/kellaaeg: kuupäev ja kellaaeg, milleks liini taotletakse,

— liini sihtjaam: taotletaval liinil sõitva rongi sihtkoht,

— liini sihtkohta saabumise kuupäev/kellaaeg: kuupäev/kellaaeg, mil kavandatav rong peaks jõudma sihtkohta,

— märge selle kohta, et RE on pakutud liini aktseptinud.

4.2.2.5. Teade „Liini andmed tagasi lükatud” (Path Details Refused)

IE saadetud liini andmete teates pakutud liini tagasilükkamise korral peab RE saatma IE-le käesoleva teate, et teavitada teda liini andmete teates sätestatud liini tagasilükkamisest. Põhiandmed on:

— liini number, mille abil liin identifitseeritakse,

— märge liini andmete tagasilükkamise kohta.

Lisateabena võib saata järgmised andmed:

— liini lähtejaam: koht, kust rong teele asub,

— liini lähtekuupäev/kellaaeg: kuupäev ja kellaaeg, milleks liini taotletakse,

— liini sihtjaam: taotletaval liinil sõitva rongi sihtkoht,

— liini sihtkohta saabumise kuupäev/kellaaeg: kuupäev/kellaaeg, mil kavandatav rong peaks jõudma sihtkohta.

4.2.2.6. Teade „Liin tühistatud” (Path Cancelled)

See on RE teade varem broneeritud liini tühistamise kohta. Koos tühistamismärkega (tuleneb teate liigist) tuleb saata liini kordumatu tunnusnumber. Liini broneerimisel planeerimisetapis ja lühikese etteteatamisega on andmed järgmised:

— liini number, mille abil liin identifitseeritakse,

— rongi number (kui see on IE-le juba teada),

— märge broneeritud rongiliini tühistamise kohta.

Lisateabena võib saata järgmised andmed:

— liini lähtejaam: koht, kust rong teele asub,

— liini lähtekuupäev/kellaaeg: kuupäev ja kellaaeg, milleks liini taotletakse,

— liini sihtjaam: taotletaval liinil sõitva rongi sihtkoht,

— liini sihtkohta saabumise kuupäev/kellaaeg: kuupäev/kellaaeg, mil kavandatav rong peaks jõudma sihtkohta.

4.2.2.7. Teade „Liin ei ole saadaval” (Path Not Available)

IE peab REd teavitama niipea, kui talle saab teatavaks, et rongiliin ei ole saadaval. Teate „Liin ei ole saadaval” võib saata ükskõik millisel liinilepingu sõlmimise ja rongi väljasõidu vahelisel ajal. Põhjuseks võib olla nt liinil tekkinud katkestus. Kõnealuse teate põhisisu on järgmine:

— selle liini number, mis ei ole kättesaadav,

— selle rongi number, mis pidi kavandatult tühistatud liinil sõitma (kui see on IE-le juba teada),

— liini lähtejaam ning kuupäev ja kellaaeg, milleks liin broneeriti,

— liini sihtjaam ning kuupäev/kellaaeg, mil rong peaks jõudma sihtkohta,

— märge selle kohta, et liin ei ole kättesaadav,

— märge põhjuse kohta.

Koos selle teatega peab IE nii kiiresti kui võimalik saatma RE-le alternatiivse ettepaneku, ilma et seda peaks täiendavalt taotlema. Seda tehakse liini andmete teate abil, mis seondub teatega „Liin ei ole saadaval”.

4.2.2.8. Teade „Kättesaamise kinnitus” (Receipt Confirmation)

Käesolevad andmed peab teate saaja saatma teate saatjale, kui vajalikku vastust ei ole võimalik anda punktis 4.4 (Kasutuseeskirjad) sätestatud tähtaja jooksul. Teates peab olema näidatud tunnus, millele see viitab (seonduva teate sisu kohta vt punkt 4.2: Üldmärkused teadete struktuuri kohta) ja märge: (Rakenduse tasand).

— „Kättesaamise kinnitus”: näitab, et saaja on teate kätte saanud ning tegutseb sellele vastavalt.

4.2.3. Rongi ettevalmistamine

4.2.3.1. Üldised märkused

Käesolevas punktis kirjeldatakse teateid, mida tuleb vahetada rongi ettevalmistamise faasis enne rongi teeleasumist. Teated on sätestatud tabelis 5.

Rongi ettevalmistamiseks peab RE-l olema juurdepääs infrastruktuuri piirangute andmetele, vagunite tehnilistele andmetele (veeremi viiteandmebaasid, punkt 4.2.11.3: Veeremi viiteandmebaasid), ohtlike kaupade viitefailile ja kehtivatele ajakohastatud andmetele vagunite seisundi kohta (punkt 4.2.12.2: Muud andmebaasid: vagunite ja ühendveoüksuste kasutamise andmebaas). See kehtib rongi kõikide vagunite kohta. Lõpuks peab RE saatma rongi koosseisu andmed järgmistele REdele. Selle teate peab RE saatma ka IEdele, kelle juures ta on broneerinud teekonna osad, kui see on ette nähtud tavaraudtee kasutamise ja liikluse korraldamise KTKdega või RE ja IEde vaheliste lepingutega.

Kui rongi koosseisu teatud kohas muudetakse, peab vastutav RE pärast andmete ajakohastamist selle teate uuesti saatma.

Igas punktis, nt lähte- ja vahetuspunktis, kus vastutav REde osas üle vahetub, on kohustuslik IE ja RE vaheline lähteprotseduuri dialoog („Rong valmis – Rongi sõiduandmed”).

Kõnealuses lähteprotseduuri dialoogis kasutatakse järgmisi teateid:







Teade Selgitus Rongi koosseis (Train Composition) Selle teate peab RE saatma IE-le vastavalt eespool esitatud kirjeldusele. Kui IE on kätte saanud rongi koosseisu teate, mille saatmine on RE-le kohustuslik, võib IE saata järgmisi teateid: Rong on nõuetekohane (Train Accepted) IE-lt RE-le: teade on valikuline, kui IE ja RE ei ole kokku leppinud teisiti Rongi ettevalmistamise võib lõpetada Rong ei ole nõuetekohane (Train not Suitable) IE-lt RE-le: IE võib saata selle teate, kui ta leiab, et rong ei ole nõuetekohane RE võimalused: muuta rongi koosseisu või tühistada rongiliin ja taotleda uut liini Rong valmis (Train Ready) RE-lt IE-le. Teate saatmine on kohustuslik. Rongi asukoht (Train Position) IE-lt RE-le. Teates määratletakse täpselt, kus ja millal rong peab võrku sisenema. Teate saatmine oleneb siseriiklikest eeskirjadest. Rong asus teele (Train at Start) RE-lt IE-le. Teate võib saata teavitamaks, et rong on asunud teele vastavalt teatele „Rongi asukoht”. Käesoleva teate saatmine oleneb siseriiklikest eeskirjadest. Rongi sõiduandmed (Train Running Information) IE-lt RE-le. Teade tuleb saata, et teha teatavaks rongi sisenemine infrastruktuuri.

Järgmistes punktides kirjeldatakse nende teadete põhiomadusi. Teadete üksikasjalik vorming on sätestatud A lisa ►M1 F liitele ◄ . Loogiline järjestus on sätestatud A lisa jaotise 5 punktis 3.

Märkus. Rongi ettevalmistamise käigus võib saata teate „Liin ei ole saadaval”, kuna selle teate võib saata ükskõik millisel liinilepingu sõlmimise ja rongi väljasõidu vahelisel ajal. Vastavat protseduuri kirjeldatakse punktis 4.2.2 (Liinitaotlus).

4.2.3.2. Teade „Rongi koosseis” (Train Composition)

Selle teate peab RE saatma järgmisele RE-le, märkides ära rongi koosseisu. Selle teate võib RE saata ka IEdele, kui see on ette nähtud tavaraudtee kasutamise ja liikluse korraldamise KTKdega või RE ja IEde vahelise lepinguga. Kui koosseis rongi teekonna jooksul muutub, peab vastutav RE kõikidele asjaomastele isikutele saatma käesoleva teate ajakohastatud versiooni.

Andmed, mis tuleb edastada ja mis peavad olema kättesaadavad, on järgmised:

— rongi number ja liini number, mille abil liin identifitseeritakse,

— liini lähtejaam ning kuupäev ja kellaaeg, milleks liini taotleti,

— liini sihtjaam ning kuupäev/kellaaeg, mil kavandatav rong peaks jõudma sihtkohta,

— andmed veduri(te) kohta ja veduri(te) asukoha kohta rongis,

— rongi pikkus, rongi mass, rongi maksimaalkiirus,

— rongi koosseis koos raudteeveeremi identifitseerimisnumbrite loendiga,

— juhtimis- ja kontrollisüsteem, sealhulgas raadioseadmete tüüp,

— andmed erandliku rööpmevahe kohta,

— ohtlike kaupade ÜRO-/RID-numbrid,

— andmed veetavate kariloomade ja inimeste kohta (v.a rongi personal),

— kasutatav pidurisüsteem,

— andmed vagunite kohta.

Pärast rongi koosseisu andmete kättesaamist võib IE kontrollida andmete vastavust tellitud liini andmetele, kui see on IE ja RE vahelise lepinguga selgesõnaliselt ette nähtud. Sel juhul peab IE-l olema hõlbus juurdepääs asjaomase infrastruktuuri kasutuspiiranguid käsitlevatele andmetele, vagunite tehnilistele andmetele (punkt 4.2.11.3: Veeremi viiteandmebaasid), ohtlike kaupade viitefailile ja kehtivatele ajakohastatud andmetele vagunite seisundi kohta (punkt 4.2.12.2: Muud andmebaasid, vagunite ja ühendveoüksuste kasutamise andmebaas). See kehtib rongi kõikide vagunite kohta. Ka sel juhul peab oma rongiliine haldav ning liiniandmeid jooksvalt ajakohastav IE lisama rongi koosseisus sätestatud rongiandmed punktis 4.2.2.1 (Liinitaotlus, sissejuhatavad märkused) nimetatud liini- ja rongiandmetele.

4.2.3.3. Teade „Rong aktseptitud” (Train Accepted)

Olenevalt IE ja RE vahelise lepingu tingimustest ning õigusaktide nõuetest võib IE teavitada REd ka sellest, et rongi koosseis vastab broneeritud liini nõuetele. Seda tehakse järgmise teate abil.

Kõnealuse teate põhisisu on järgmine:

— rongi ja liini number,

— liini lähtejaam ning kuupäev ja kellaaeg, milleks liini taotleti,

— liini sihtjaam ning kuupäev/kellaaeg, mil kavandatav rong peaks jõudma sihtkohta,

— märge selle kohta, et IE on rongi koosseisu heaks kiitnud kui kokkulepitud liinile sobiva.

4.2.3.4. Teade „Rong ei ole nõuetekohane” (Train not Suitable)

Kui rong ei vasta varem kokkulepitud liini nõuetele, võib IE teavitada sellest REd järgmise teate abil. Sel juhul peab RE rongi koosseisu üle kontrollima. Kõnealuse teate põhisisu on järgmine:

— rongi ja liini number,

— liini lähtejaam ning kuupäev ja kellaaeg, milleks liini taotleti,

— liini sihtjaam ning kuupäev/kellaaeg, mil kavandatav rong peaks jõudma sihtkohta,

— märge selle kohta, et rong ei ole nõuetekohane; teavitamaks, et rong ei vasta eraldatud liini nõuetele ning sellel ei lubata sõita,

— märge põhjuse kohta.

4.2.3.5. Teade „Rong valmis” (Train Ready)

Selle teate peab RE saatma IE-le teatamaks, et rong on võrku sisenemiseks valmis. Kõnealuse teate põhisisu on järgmine:

— rongi ja liini number,

— liini lähtejaam ning kuupäev ja kellaaeg, milleks liini taotleti,

— liini sihtjaam ning kuupäev/kellaaeg, mil kavandatav rong peaks jõudma sihtkohta,

— märge selle kohta, et rong on valmis; teavitamaks, et rong on ette valmistatud ning valmis teele asuma,

— kontrollkontakti identifikaator rongiga sidepidamiseks,

— kui RE ja IE vahelise lepingu tingimused ei nõua teadete „Rongi asukoht/Rong asus teele” vahetamist, tuleb käesolevas teates ära märkida rongi teekonna alguskuupäev/kellaaeg, et teha IE-le teatavaks eeldatav kuupäev ja kellaaeg, mil rong võrku siseneb. Kui teadete „Rongi asukoht/Rong asus teele” vahetamine on kohustuslik, ei tohi käesolevat andmeelementi edastada.

4.2.3.6. Teade „Rongi asukoht” (Train Position)

IE võib saata RE-le käesoleva teate, mis on vastuseks teatele „Rong valmis” (Train Ready) ning millega määratakse kindlaks, millal ja kus peab rong võrku sisenema. Teate saatmine oleneb RE ja IE vahelisest lepingust. Kui saatmine on vajalik, on käesoleva teate põhisisu järgmine:

— rongi ja liini number;

— liini lähtejaam ning kuupäev ja kellaaeg, milleks liini taotletakse;

— liini sihtjaam ning kuupäev/kellaaeg, mil kavandatav rong peaks jõudma sihtkohta;

— rööbastee tunnus, et teha RE-le teatavaks selle rööbastee identifitseerimistunnus, mida mööda rong peab võrku sisenema;

— rongi teekonna alguskuupäev/kellaaeg, et teha RE-le teatavaks täpne kuupäev ja kellaaeg, mil rong peab võrku sisenema;

— kontrollkontakti identifikaator.

4.2.3.7. Teade „Rong asus teele” (Train at Start)

Selle teate võib RE saata IE-le pärast teate „Rongi asukoht” saamist IE-lt, et teavitada rongi teeleasumisest. Teates peab olema näidatud identifikaator, millele see viitab, ning märge:

— rong asus teele: rongi teeleasumise tegelik kuupäev ja kellaaeg.

4.2.3.8. Rongi sõiduandmed

Kohe pärast rongi saabumist IE infrastruktuuri, st pärast rongi väljasõitu lähtejaamast, saadab IE liini broneerinud RE-le käesoleva teate. Teadet kirjeldatakse punktis 4.2.4 (Rongi sõiduprognoos).

4.2.4. Rongi sõiduprognoos

4.2.4.1. Üldised märkused

Käesolevas jaotises kirjeldatakse teateid, mida tuleb vahetada rongi tavapärase häireteta sõidu jooksul.

Need teated on:

rongi sõiduprognoos (Train Running Forecast);

rongi sõiduandmed (Train Running Information).

Kõnealune REde ja IEde teabevahetus toimub alati vastutava IE ning selle RE vahel, kes on broneerinud liini, mida mööda rong tegelikult sõidab. Avatud juurdepääsu puhul, mis tähendab et kogu teekonnaks on liinid broneerinud üks RE (see RE korraldab ka rongi liiklust kogu teekonna vältel), saadetakse kõik teated sellele RE-le. Sama kehtib juhul, kui üks RE on broneerinud teekonnaks liinid OSSi kaudu.

Täiendavaks selgitamiseks esitatakse siinkohal järgmised stsenaariumid, pidades silmas REde ja IEde vahelisi mitmesuguseid infovahetusega seotud suhteid vastavalt punktis 4.2.2.1 (Liinitaotlus, sissejuhatavad märkused, stsenaariumid A ja B) viidatud liinide broneerimise stsenaariumidele.

— Rong läheneb IE nr 1 ja tema naabruses asuva IE nr 2 vahelisele üleandmispunktile

Eeldatakse, et üleandmispunkt ei ole ühtlasi vahetuspunkt (üksnes stsenaariumis B) ega käitluspunkt. Seega on üleandmispunkt ühe RE broneeritud liinidel asuv punkt ning see RE on juba IE-le nr 2 saatnud rongi koosseisu, saates selle teate samaaegselt ka IE-le nr 1.

IE nr 1 peab pärast lähtejaamast ( 9 ) teele asumist saatma IE-le nr 2 rongi sõiduprognoosi teate koos eeldatava üleandmisajaga (ETH). See teade saadetakse samaaegselt ka RE-le.

Kui rong väljub IE nr 1 infrastruktuurilt, saadab see IE üleandmispunktis liini broneerinud RE-le rongi sõiduandmed koos selles punktis registreeritud tegeliku üleandmise ajaga.

Kui rong saabub IE nr 2 infrastruktuurile, saadab see IE üleandmispunktis liini broneerinud RE-le rongi sõiduandmed koos selles punktis registreeritud tegeliku üleandmise ajaga.

— Rong läheneb RE nr 1 ja järgmise RE nr 2 vahelisele vahetuspunktile (üksnes stsenaariumis B)

Liinilepinguga tuleb alati ette näha, et vahetuspunkt on aruandluspunktiks. (Rongide eeldatavad aruandluspunktidesse saabumise ajad (TETA) edastavad IEd vastavalt REdega sõlmitud lepingutele).

Selle punkti osas saadab vastutav IE pärast rongi väljumist eelmisest aruandluspunktist rongi sõiduprognoosi koos rongi eeldatava käesolevasse vahetuspunkti saabumise ajaga RE-le, kes on temalt liini tellinud (nt RE nr 1). RE nr 1 edastab selle teate järgmisele RE-le (nt RE nr 2), kes peaks rongi üle võtma. Lisaks saadetakse see teade vedu juhtivale RE-le (JRE), kui see on olemas ja ette nähtud kahe RE vahelise koostöölepinguga.

Kui üleandmispunkt on ka nt IE nr 1 ja IE nr 2 vaheline vahetuspunkt, saadab IE nr 1 IE-le nr 2 rongi sõiduprognoosi teate koos eeldatava üleandmisajaga (ETH) juba pärast lähtejaamast või eelmisest vahetuspunktist väljumist. See teade saadetakse ka RE-le, kes on liini tellinud, nt RE nr 1. RE jaoks on ETH vahetuspunkti TETA. RE nr 1 edastab selle teate järgmisele RE-le nr 2 ja vedu juhtivale RE-le (JRE), kui see on olemasja ette nähtud kahe RE vahelise koostöölepinguga.

Kui rong jõuab vahetuspunkti, peab IE saatma temalt liini tellinud RE-le, nt RE-le nr 1, rongi sõiduandmed koos kõnealusesse punkti saabumise tegeliku ajaga.

Enne rongi väljumist vahetuspunktist peab RE nr 2 saatma liini eraldanud IE-le uue rongi koosseisu teate ning järgima punktis 4.2.3 (Rongi ettevalmistamine) sätestatud lähteprotseduuri.

— Rong läheneb RE käitluspunktile (stsenaarium A)

Liinilepinguga tuleb alati ette näha, et käitluspunkt on aruandluspunktiks.

Selles punktis peab vastutav IE saatma rongi sõiduprognoosi teate koos eeldatava sihtkohta saabumise ajaga üksnes juhul, kui see on ette nähtud IE ja RE vahelise lepinguga.

Kui aga käitluspunkt on ka nt IE nr 1 ja IE nr 2 vaheline üleandmispunkt, peab IE nr 1 saatma IE-le nr 2 pärast lähtejaamast või eelmisest vahetuspunktist väljumist rongi sõiduprognoosi teate koos eeldatava üleandmisajaga (ETH). See teade saadetakse samaaegselt ka RE-le. RE jaoks on ETH käitluspunkti TETA.

Rongi saabumisel käitluspunkti peab IE saatma RE-le rongi sõiduandmed koos nimetatud punkti saabumise tegeliku ajaga.

Enne rongi väljumist käitluspunktist peavad RE ja IE järgima punktis 4.2.3 (Rongi ettevalmistamine) sätestatud lähteprotseduuri.

— Rongi saabumine sihtkohta

Kui rong saabub sihtkohta, saadab vastutav IE liini tellinud RE-le rongi sõiduandmete teate koos tegeliku saabumisajaga.

Märkus: Liinilepinguga võib ette näha ka muid punkte, kus tuleb saata rongi sõiduprognoos ja TETA ning rongi sõiduandmete teated. Neis punktides saadab vastutav IE kõnealused teated lepinguga ettenähtud viisil. Saadetud ETHde ja TETAde täiendavat hindamist ja töötlemist kirjeldatakse punktides 4.2.7 (Saadetise ETI/ETA) – 4.2.9 (Vahetamisteated).

Järgmistes punktides kirjeldatakse teateid „Rongi sõiduprognoos” (Train Running Forecast) ja „Rongi sõiduandmed” (Train Running Information), märkides ära üksnes nende põhisisu. Üksikasjalikud vormingud on sätestatud A lisa ►M1 F liitele ◄ . Teadetevahetuse loogiline järjestus on esitatud A lisa jaotise 5 punktis 4 koos RE ja IEde vahelist rongi sõiduga seotud teabevahetust käsitleva märkusega, et liinitaotluse stsenaariumid A (juhtum A) ja B (juhtum B) (punkt 4.2.2.1: Liinitaotlus, sissejuhatavad märkused) on identsed, kuna mõlemal juhul on IEdele teada vaid üks RE, st RE nr 1, kes korraldab rongiliiklust kogu liinil ning vastutab käitluspunktides ka rongi uute koosseisude eest.

4.2.4.2. Teade „Rongi sõiduprognoos” (Train Running Forecast)

Käesoleva teate peab IE saatma üleandmispunktides, vahetuspunktides ja rongi sihtkohas, nagu on kirjeldatud punktis 4.2.4.1 (Rongi sõiduprognoos, üldised märkused).

Lisaks peab IE saatma RE-le selle teate teiste RE/IE lepingutega ette nähtud aruandluspunktide kohta (nt käitluspunktid).

Põhilised andmeelemendid on:

— liini number ja rongi number,

— plaanijärgne IE punktist väljasõidu kuupäev ja kellaaeg (või plaanijärgne järgmisele IE-le üleandmise aeg),

— aruandluspunkti identifitseerimistunnus,

— prognoositav aruandluspunkti saabumise kuupäev/kellaaeg.

4.2.4.3. Teade „Rongi sõiduandmed” (Train Running Information)

Käesolev teade saadetakse:

— lähtejaamast teeleasumisel, sihtjaama jõudmisel,

— üleandmispunktidesse, vahetuspunktidesse ja lepinguga kokku lepitud aruandluspunktidesse (nt käitluspunktid) saabumisel ja neist väljumisel. — Põhilised andmeelemendid on: — — liini number ja rongi number, — plaanijärgne IE punktist väljasõidu kuupäev ja kellaaeg, — viimase aruandluspunkti identifitseerimistunnus, — aruandluspunkti saabumise tegelik aeg, — rongi seisund aruandluspunktis (saabumine, väljumine, läbisõit, määratlemata, väljumine lähtekohast, saabumine sihtkohta), — rööbastee, mida mööda rong punkti saabus, — rööbastee, mida mööda rong punktist väljus, — broneeritud plaanikohase aja deltahälve minutites, — mitme ümberplaanimise puhul kehtiv sõiduplaan, — iga broneeritud plaanikohase aja hälbe osas kõnealuses aruandluspunktis: — — põhjuse kood (vajadusel mitu), — selle koodiga seotud ajahälve (ühe aruandluspunkti kohta võib märkida mitu põhjust), — hälbe selgitus vabas vormis, kui vaja.

4.2.5. Andmed teenuse häirete kohta

4.2.5.1. Üldised märkused

Kui RE saab teada rongi sõidu ajal teenuses tekkivast häirest, mille eest vastutab tema ise, peab ta viivitamata teavitama asjaomast IEd (ei ole vaja elektroonilist teadet, sobib nt juhi suuline teade). Vajadusel ajakohastab RE vagunite ja ühendveoüksuste kasutamise andmebaasi. Vajadusel ajakohastab IE infrastruktuuri andmeid infrastruktuuri piiranguteadete andmebaasis ja/või liini andmeid rongide andmebaasis.

Kui viivitus on pikem kui x minutit (see väärtus määratakse kindlaks RE ja IE vahelise lepinguga), peab asjaomane IE saatma RE-le rongi sõiduprognoosi teate järgmise aruandluspunkti kohta.

Kui rong käigust ära jäetakse, saadab IE rongi sõidu katkestuse teate, nagu on näidatud allpool.

Erandjuhtudel, kui RE või IE ei saa lasta rongil ettenähtud ajal sõita, tuleb kokku leppida uus liin vastavalt punktile 4.2.2 (Liinitaotlus).

4.2.5.2. Teade „Rongi sõit katkestatud” (Train Running Interrupted)

Kui rong käigust ära jäetakse, saadab IE selle teate järgmisele IE-le ning liini tellinud RE-le.

Kõnealuse teate põhilised andmeelemendid on:

— liini ja rongi number,

— asukoha identifitseerimistunnus,

— plaanijärgne sellest punktist väljasõidu kuupäev ja kellaaeg,

— katkestuse põhjus,

— katkestuse kirjeldus.

4.2.6. Rongi asukoht

4.2.6.1. Eessõna

Käesolevas punktis sätestatakse võimalus saada teavet rongi asukoha kohta. RE võib igal ajal saata IE-le oma rongide kohta päringu. RE võib esitada küsimusi:

— rongi sõidu kohta (viimane registreeritud asukoht, viivitused, viivituste põhjused),

— rongi toimimise kohta (viivitused, viivituste põhjused, viivituskohad),

— konkreetse rongi kõikide identifitseerimistunnuste kohta,

— rongi konkreetsesse punkti saabumise prognoosi kohta,

— kõikide rongiga seotud prognooside kohta konkreetse punkti osas.

Juurdepääs kõnealusele teabele ei tohi oleneda RE ja IE vahelistest rongi sõidu aegse teabevahetuse alastest suhetest, mis tähendab, et RE-l peab olema võimalik neile andmetel ühest kohast ( 10 ) juurde pääseda. Nimetatud teave põhineb peamiselt eespool nimetatud teadete salvestustel.

4.2.6.2. Rongi sõiduteadete päring

Eesmärk : RE vajab teavet kindla IE infrastruktuuril asuva ühe kindla rongi viimati registreeritud seisundi kohta (asukoht, viivitused ja viivituste põhjused).

Päring : peamised andmeelemendid: — rongi number, — IE identifitseerimistunnus, — plaanijärgne IE punktist väljasõidu kuupäev ja kellaaeg;

Vastus : koondandmed teate kohta: — viimane aruandluskoht, — aruandluspunkti saabumise tegelik aeg, — rongi seisund aruandluspunktis (saabumine, väljumine, läbisõit, määratlemata, väljumine lähtekohast, saabumine sihtkohta), — rööbastee, mida mööda rong punkti saabus, — rööbastee, mida mööda rong punktist väljus, — broneeritud plaanikohane aeg, — broneeritud plaanikohase aja deltahälve, — ümberplaanitud aeg (mitme ümberplaanimise puhul esitada kehtiv sõiduplaan), — aruandluspunktis tekkinud iga viivituse osas: — — põhjuse kood ja selle koodiga seotud viivituse aeg.

4.2.6.3. Rongi viivituste/edasijõudmise teadete päring

Eesmärk : RE vajab teavet kindla rongi kõikide viivituste kohta, mis on seotud ühe IEga.

Päring : peamised andmeelemendid: — rongi number, — IE identifitseerimistunnus, — plaanijärgne IE punktist väljasõidu kuupäev ja kellaaeg.

Vastus : koondandmed teate kohta (samad andmed mis sõitva rongi kohta tehtud päringus, kuid mitte ainult viimase punkti, vaid rongi kõikide aruandluspunktide kohta kindla IE infrastruktuuril): — iga aruandluspunkti osas: — — viimane aruandluskoht, — aruandluspunkti saabumise tegelik aeg, — rongi seisund aruandluspunktis (saabumine, väljumine, läbisõit, määratlemata, väljumine lähtekohast, saabumine sihtkohta), — rööbastee, mida mööda rong punkti saabus, — rööbastee, mida mööda rong punktist väljus, — broneeritud plaanikohane aeg, — broneeritud plaanikohase aja deltahälve, — ümberplaanitud aeg (mitme ümberplaanimise puhul esitada kehtiv sõiduplaan), — aruandluspunktis tekkinud iga viivituse osas: — — põhjuse kood ja selle koodiga seotud viivituse aeg.

4.2.6.4. Rongi identifitseerimisteadete päring

Eesmärk : RE vajab teavet rongi praeguse identifitseerimistunnuse ja rongi varasemate identifitseerimistunnuste kohta. Päringu saatmiseks võib kasutada kindla rongi mis tahes identifitseerimistunnust.

Päring : peamised andmeelemendid: — rongi teadaolev number, — IE identifitseerimistunnus, — plaanijärgne IE punktist väljasõidu kuupäev ja kellaaeg.

Vastus : koondandmed teate kohta: — rongi praegune identifitseerimistunnus: — — rongi number, — plaanijärgne IE punktist väljasõidu kuupäev ja kellaaeg, — rongi kõikide teiste identifitseerimistunnuse osas: — — rongi number, — plaanijärgne IE punktist väljasõidu kuupäev ja kellaaeg.

4.2.6.5. Rongi sõiduprognoosi teadete päring IE-le

Eesmärk : RE vajab teavet kindla rongi eeldatava kindlasse aruandluspunkti saabumise aja kohta või, aruandluspunkti läbimisel, teavet eeldatava IE üleandmispunkti saabumise aja kohta.

Päring : peamised andmeelemendid: — rongi number, — plaanijärgne IE punktist väljasõidu kuupäev ja kellaaeg, — aruandluspunkti identifitseerimistunnus (aruandluskoht, mille osas prognoosi soovitakse; see teave on valikuline ja kui seda ei anta, käsitleb vastus asjaomase rongi viimast aruandluspunkti antud IE osas).

Vastus : koondandmed teate kohta: — IE kood, — aruandluspunkti identifitseerimistunnus, — prognoositav aruandluspunkti saabumise kuupäev/kellaaeg.

4.2.6.6. Päring IE-le rongide aruandluspunktidest saadetud teadete kohta

Eesmärk : RE vajab teavet kõikide oma rongide kohta kindla IE infrastruktuuril asuva kindla aruandluspunkti osas.

Päring : peamised andmeelemendid: — IE kood, — aruandluspunkti identifitseerimistunnus (aruandluskoht, mille osas prognoosi soovitakse; see teave on valikuline ja kui seda ei anta, käsitleb vastus asjaomase rongi viimast aruandluspunkti antud IE osas).

Vastus : koondandmed teate kohta: — päringu esitaja iga rongi osas: — — rongi number, — plaanijärgne IE punktist väljasõidu kuupäev ja kellaaeg või plaanijärgne üleandmise aeg, — IE kood, — aruandluspunkti identifitseerimistunnus, — prognoositav aruandluspunkti saabumise kuupäev/kellaaeg.

4.2.7. Saadetise ETI/ETA

4.2.7.1. Sissejuhatav märkus

Punktides 4.2.2 (Liinitaotlus) kuni 4.2.6 (Rongi asukoht) kirjeldati peamiselt RE ja IE vahelist teabevahetust. Kuna raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ülesandeks on rongide jälgimine ja kontrollimine, on kõnealuse teabevahetuse võtmeelemendiks rongi number. Rongi koosseisu kontrollimiseks IE/RE liinilepingu alusel ning erandjuhtudel on oluline rongi koosseisu teate vaguniandmete osa.

Teabevahetus ei hõlma üksikute vagunite või ühendveoüksuste jälgimist. Seda teevad REd/JREd rongidega seotud teadete alusel ning seda kirjeldatakse punktides 4.2.7 (Saadetise ETI/ETA) kuni 4.2.9 (Vahetamisteated).

Vaguni või ühendveoüksusega seotud teabe vahetamist ja ajakohastamist toetab sisuliselt ka veo koosteplaanide ja vagunite liikumiste salvestamine (punkt 4.2.12.2: Muud andmebaasid).

Nagu punktis 2.3.2 (Arvessevõetavad protsessid) juba märgitud, on kliendi jaoks alati olulisim teave tema saadetise eeldatav saabumisaeg. Vaguni ETA ja ETI on põhiandmeteks ka JRE ja RE vahelises teabevahetuses. See teave on JRE peamiseks abivahendiks saadetise füüsilise veo jälgimisel ja võrdlemisel kliendi ees võetud kohustustega.

Ronge käsitlevates teadetes on kõik prognoositavad ajad seotud saabumisega teatud punkti, mis võib olla üleandmispunkt, vahetuspunkt, rongi sihtkoht või muu aruandluspunkt. Need kõik on rongi eeldatava saabumise ajad (TETA). Rongi erinevate vagunite ja ühendveoüksuste osas võib sellisel TETA-l olla erinevaid tähendusi. Näiteks vahetuspunkti TETA võib olla mõnede vagunite või ühendveoüksuste eeldatav vahetusaeg (ETI). Sama RE teostatavaks edasiseks veoks rongi koosseisu jäävate vagunite osas ei pruugi see TETA olla oluline. TETA andmeid saava RE ülesandeks on need andmed identifitseerida ja neid töödelda, salvestada vagunite ja ühendveoüksuste kasutamise andmebaasis vaguni liikumisena ning edastada need JRE-le, kui rong ei sõida avatud juurdepääsu tingimustes. Seda teemat käsitletakse järgmistes punktides.

4.2.7.2. ETI/ETA arvutamine

ETI/ETA arvutamise aluseks on vastutavalt raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjalt saadud andmed, kes saadab koos rongi sõiduprognoosi teatega rongi eeldatava saabumise aja (TETA) rongi kokkulepitud teekonnale kindlaksmääratud aruandluspunktide osas (igal juhul üleandmis-, vahetus- ja lõppjaamades, sealhulgas ühendveoterminalid), nt ühelt IE-lt järgmisele IE-le üleandmise punkti osas (sel juhul on TETA sama mis ETH).

Kokkulepitud rongiliinil asuvate vahetuspunktide või muude kindlaksmääratud aruandluspunktide osas peab RE saadetise transpordiahela järgmise RE jaoks välja arvutama vagunite ja/või ühendveoüksuste eeldatava vahetusaja (ETI).

Kuna RE-l võib rongi koosseisus olla erinevate teekondadega vaguneid erinevatelt JREdelt, võib vagunite ETI arvutamiseks kasutatav vahetuspunkt olla erinev. Seda selgitatakse kahe alljärgneva lihtsustatud näite abil (need kaks stsenaariumi on piltidena esitatud A lisa jaotise 5 punktis 1.4 ning 1. näitel põhinev järjestuse joonis vahetuspunkti C kohta on esitatud A lisa jaotise 5 punktis 5).

1. näide : RE1-l on sama rongi koosseisus JRE-1 vagunid nr 1 ja 2 ning JRE2 vagunid nr 3–5. Alates vahetuspunktist C korraldab vagunite 1 ja 2 vedu RE2 ja vagunite 3–5 vedu RE3. Sel juhul peab RE1 vahetuspunkti C osas välja arvutama vagunite 1 ja 2 ETI ning saatma need andmed JRE1-le. RE1 peab sama vahetuspunkti C osas välja arvutama ka vagunite 3–5 ETI ning saatma need andmed JRE2-le.

2. näide : RE1-l on sama rongi koosseisus JRE-1 vagunid nr 1 ja 2 ning JRE2 vagunid nr 3–5. Alates vahetuspunktist C korraldab vagunite 3–5 vedu RE3, kuid vagunid 1 ja 2 jäävad RE1 rongi koosseisu kuni vahetuspunktini E, kus vastutus nende vagunite eest läheb üle RE2-le. Sel juhul peab RE1 vahetuspunkti C osas välja arvutama üksnes vagunite 3–5 ETI ning saatma need andmed JRE2-le. Vagunite 1 ja 2 osas ei ole vahetuspunkt C oluline. Nende vagunite jaoks on järgmine oluline vahetuspunkt E ning RE1 peab selle punkti osas välja arvutama ETI ja saatma need andmed JRE1-le.

Järgmine RE arvutab eelmise RE sisestatud ETI alusel omakorda välja vagunite ETI järgmises vahetuspunktis. Samamoodi tegutsevad kõik järgmised REd. Kui vaguni veoahela viimane RE (nt RE n) saab talle eelnevalt RE-lt (nt RE n-1) ETI vaguni vahetuseks RE n-1 ja RE n vahel, peab viimane RE (RE n) arvutama välja vagunite eeldatava lõppsihtkohta saabumise aja. See võimaldab vagunite paigutamist veojuhiste alusel ning vastavalt JRE kohustustele oma kliendi ees. See on vaguni ETA ning tuleb saata JRE-le. See tuleb salvestada elektrooniliselt koos vaguni liikumise andmetega. JRE peab vastavalt lepingutingimustele tagama kliendile juurdepääsu temaga seotud andmetele.

Märkus ühendveoüksuste kohta. Vagunis olevate ühendveoüksuste osas on vaguni ETId ka ühendveoüksuste ETId. Ühendveoüksuste ETAde osas tuleb silmas pidada, et RE-l ei ole võimalik kõnealust ETA-t välja arvutada väljaspool raudteeveo osa. Seepärast saab RE esitada üksnes ETAd ühendveoterminalide osas.

Juhtiva RE ülesandeks on võrrelda ETA-t kliendi ees võetud kohustustega.

ETA hälbeid, mis rikuvad kliendi ees võetud kohustusi, tuleb käsitleda vastavalt lepingule ning JRE võib nende alusel algatada hoiatusprotsessi. Selle protsessi käigus saadud andmete edastamiseks on ette nähtud hoiatusteade.

Hoiatusprotsessi alusena peab JRE-l olema võimalik sooritada vaguniga seotud hälbepäringuid. Allpool on sätestatud JRE päring ning ka RE vastus.

4.2.7.3. Vaguni ETI/ETA teade

Eesmärk : ETI või uuendatud ETA saatmine ühelt RE-lt veoahela järgmisele RE-le. Vagunite veoahela viimane RE saadab ETA või uuendatud ETA JRE-le.

Peamised andmeelemendid : — ETI või ETA esitanud RE identifitseerimistunnus, — lähtejaam või eelmine vahetusjaam (päritolujaama ETI või lähteaeg), — rongi number alates lähtejaamast või eelmisest vahetusjaamast väljumisest (alates päritolujaama ETist või lähteajast), — rongi tegeliku väljumise kuupäev ja kellaaeg, — järgmisse vahetusjaama saabumise aeg (ETI/ETA lõpp), — ETI/ETA lõppjaama (lõppsihtjaam või järgmine vahetusjaam) saabuva rongi number, — vaguni saabumise kuupäev ja kellaaeg (ETI või ETA).

4.2.7.4. Hoiatusteade (Alert message)

Eesmärk : Pärast ETA võrdlemist kliendi ees võetud kohustusega võib JRE saata asjaomastele REdele hoiatusteate.

Peamised andmeelemendid : — vaguni number, — kliendi ees võetud kohustus: saabumise kuupäev ja kellaaeg, — tegelik ETA: kuupäev ja kellaaeg.

Märkus. Avatud juurdepääsu korral on ETI ja ETA väljaarvutamine RE-sisene protsess. Sel juhul on RE ise juhtiv RE.

4.2.7.5. Vaguni hälbepäringu teated

Eesmärk : JRE vajab andmeid konkreetse vaguni hälvete kohta.

Päring : peamised andmeelemendid: — vaguni number, — JRE identifitseerimistunnus.

Vastus : koondandmed teate kohta: — iga aruandluspunkti osas: — — aruandluskoht, — vaguni seisund aruandluspunktis (väljumine, saabumine sorteerjaama, väljumine sorteerjaamast, saabumine vahetuspunkti, saabumine sihtjaama), — vastutav RE aruandluspunktis ja vaguni vastav seisund aruandluspunktis, — ümberplaanitud aeg (mitme ümberplaanimise puhul esitada kehtiv sõiduplaan), — ETI, kui aruandluspunkt on vahetuspunkt, — aruandluspunkti saabumise tegelik aeg, — aruandluspunktis tekkinud iga hälbe osas: — — põhjuse kood ja selle põhjusega seotud viivituse aeg.

4.2.8. Vaguni liikumine

4.2.8.1. Sissejuhatavad märkused

Vaguni liikumisega seotud aruandluseks tuleb salvestada ja teha elektrooniliselt kättesaadavaks järgmised andmed. Neid tuleb lepingute alusel edastada teadetena ka volitatud isikutele. Üksikasjalikud vormingud on sätestatud A lisa ►M1 F liitele ◄ .

— Vaguni vabastamise teatis

— Vaguni väljumise teatis

— Vaguni saabumine sorteerjaama

— Vaguni väljumine sorteerjaamast

— Vaguni erandjuhtumite teade

— Vaguni saabumise teatis

— Vaguni üleandmise teatis

— Vaguni üleandmise kinnitus

— Vaguni vahetustega seotud aruandlust kirjeldatakse eraldi punktis 4.2.9: Vahetamisteated.

4.2.8.2. Teade „Vaguni vabastamise teatis” (Wagon Release Notice)

Eesmärk : JRE-lt RE-le: juhtiv RE ei ole alati veoahelas esimene RE. Sel juhul peab JRE vastutavale RE-le teatama, et vagun on kliendi haruteel (JRE võetud kohustusele vastav lähtekoht) haakimiseks valmis teatud ajal (väljumise kuupäev ja kellaaeg). Neid andmeid tuleb säilitada vagunite ja ühendveoüksuste kasutamise andmebaasis.

Peamised andmeelemendid : — vaguni number, — väljumise koht, kuupäev ja kellaaeg (koht, kust vedu plaani kohaselt algab). Andmebaasides tuleb salvestada järgmised andmed, mis peavad olema RE-le ja JRE-le hõlpsasti kättesaadavad: — veoüksus, identifitseerimistunnus, suurus ja liik, — üksuse kasutatud maht, — kogukaal (kaupade broneeritud/tegelik kogukaal (-mass), sealhulgas pakendid ja vedaja seadmed), — ohtlike kaupade andmed.

4.2.8.3. Teade „Vaguni väljumise teatis” (Wagon Departure Notice)

Eesmärk : RE-lt JRE-le: RE peab teatama JRE-le tegeliku kuupäeva ja kellaaja, mil vagun lähtekohast ära veetakse. Need andmed tuleb salvestada vagunite ja ühendveoüksuste kasutamise andmebaasis. Käesoleva teadetevahetusega läheb vastutus vaguni eest kliendilt üle RE-le.

Peamised andmeelemendid : — vaguni number, — väljumise koht, kuupäev ja kellaaeg (koht, kust vedu plaani kohaselt algab). Andmebaasides tuleb salvestada järgmised andmed, mis peavad olema RE-le ja JRE-le hõlpsasti kättesaadavad: — veoüksus, identifitseerimistunnus, suurus ja liik, — üksuse kasutatud maht, — kogukaal (kaupade broneeritud/tegelik kogukaal (-mass), sealhulgas pakendid ja vedaja seadmed), — ohtlike kaupade andmed.

4.2.8.4. Teade „Vaguni saabumine sorteerjaama” (Wagon Yard Arrival)

Eesmärk : RE peab JRE-le teatama, et vagun on jõudnud tema sorteerjaama. See teade võib põhineda „Rongi sõiduandmed” teatel, mis on sätestatud punktis 4.2.4 (Rongi sõiduprognoos). See teave tuleb salvestada vagunite ja ühendveoüksuste kasutamise andmebaasis.

Peamised andmeelemendid : — vaguni number, — selle sorteerjaama identifitseerimistunnus, kuhu vagun saabus, — sorteerjaama saabumise kuupäev ja kellaaeg.

4.2.8.5. Teade „Vaguni väljumine sorteerjaamast” (Wagon Yard Departure)

Eesmärk : RE peab JRE-le teatama, et vagun on tema sorteerjaamast lahkunud. See teade võib põhineda „Rongi sõiduandmed” teatel, mis on sätestatud punktis 4.2.4 (Rongi sõiduprognoos). See teave tuleb salvestada vagunite ja ühendveoüksuste kasutamise andmebaasis.

Peamised andmeelemendid : — vaguni number, — selle sorteerjaama identifitseerimistunnus, kust vagun väljus, — sorteerjaamast väljumise kuupäev ja kellaaeg.

4.2.8.6. Teade „Vaguniga seotud erandjuhtum” (Wagon Exception)

Eesmärk : RE peab JRE-le teatama, kui vaguniga juhtub midagi ettenägematut, mis võib mõjutada ETI-t/ETA-t või mis nõuab täiendavaid meetmeid. Käesoleva teate puhul on enamasti vaja ETI/ETA uuesti välja arvutada. Kui JRE otsustas, et vajalik on uus ETI/ETA, saadab ta teate saatnud RE-le vastuteate koos märkega „Vajalik ETI/ETA” (ETI/ETA requested) (teade: Vaguni erandjuhtum, uue ETI/ETA taotlus). Uue ETI/ETA väljaarvutamine toimub punktis 4.2.7 (Saadetise ETI/ETA) sätestatud korras. See teave tuleb salvestada vagunite ja ühendveoüksuste kasutamise andmebaasis.

Peamised andmeelemendid : — vaguni number, — häire koht, kuupäev ja kellaaeg (koht, kus veo ajal juhtub midagi ettenägematut), — põhjuse/häire kood. Lisaks peavad andmebaasides salvestatud andmetena hõlpsasti kättesaadavad olema järgmised andmed: — veoüksuse identifitseerimistunnus, — ohtlike kaupade andmed.

4.2.8.7. Teade „Vaguni erandjuhtum”, uue ETI/ETA taotlus

Eesmärk : JRE võib selle teate saata RE-le, kes saatis teate „Vaguni erandjuhtum”, et taotleda uue ETI/ETA väljaarvutamist. JRE saadab selle teate ka kõikidele järgmistele REdele, et teavitada neid kõrvalekalletest. Uue ETI/ETA väljaarvutamise vajaduse üle otsustab JRE ning kõikidel juhtudel pole see vajalik.

Peamised andmeelemendid : — vaguni number, — häire koht, kuupäev ja kellaaeg (koht, kus veo ajal juhtub midagi ettenägematut), — põhjuse/häire kood, — uue ETI/ETA taotlus. Lisaks peavad andmebaasides salvestatud andmetena hõlpsasti kättesaadavad olema järgmised andmed: — veoüksuse identifitseerimistunnus, — ohtlike kaupade andmed.

4.2.8.8. Teade „Vaguni saabumise teatis” (Wagon Arrival Notice)

Eesmärk : Vaguni või ühendveoüksuse veoahela viimane RE peab teatama JRE-le, et vagun on saabunud tema sorteerjaama (RE asukoht).

Peamised andmeelemendid : — vaguni number, — RE sorteerjaama identifitseerimistunnus, — saabumise kuupäev ja kellaaeg.

4.2.8.9. Teade „Vaguni üleandmise teatis” (Wagon Delivery notice)

Eesmärk : Vaguni veoahela viimane RE peab JRE-le teatama, et vagun on paigutatud kaubasaaja haruteele.

Peamised andmeelemendid : — vaguni number, — kaubasaaja haruteel paiknemise andmed (asukoht, tsoon, rada, koht), — paigutamise kuupäev ja kellaaeg.

Vaguni üleandmise teatise võib saata teistkordselt „Vaguni üleandmise kinnitusena” (Wagon Delivery Confirmation), lisades täiendavad andmed:

— kliendi identifitseerimistunnus.

Märkus. Avatud juurdepääsu puhul on vaguni kirjeldatud liikumine RE (JRE) sisene protsess. Sellele vaatamata peab ta korraldama kõik arvutused ja andmete salvestamise JREna, kellel on kliendiga sõlmitud leping ning kes on võtnud kliendi ees kohustuse.

Nende teadete järjestuse joonis, mis põhineb 1. näite vagunite 1 ja 2 ETI väljaarvutamisel (vt punkt 4.2.7.2 ETI/ETA arvutamine) on lisatud A lisa jaotise 5 punktis 6 esitatud vahetustest teatamise joonisele.

4.2.9. Vahetamisteated

4.2.9.1. Sissejuhatav märkus

Vahetamisteadete osas kirjeldatakse teateid seoses vaguniga seotud vastutuse üleminekuga vahetuspunktides ühelt raudtee-ettevõtjalt teisele. Üleminekuga tekib uuel RE-l ka kohustus arvutada välja ETI ning järgida punktis 4.2.7 (Saadetise ETI/ETA) kirjeldatud protseduuri.

Tuleb vahetada järgmised teated:

— vaguni vahetamise teatis,

— vaguni vahetamise teatis/allteatis,

— vagun vahetuspunktis vastu võetud,

— keeldutud vaguni vastuvõtmisest vahetuspunktis.

Koondandmed nende teadete kohta tuleb salvestada vagunite ja ühendveoüksuste kasutamise andmebaasis. Mis tahes hälbe puhul tuleb vastavalt punktis 4.2.7 (Saadetise ETI/ETA) sätestatud menetlusele arvutada uus ETI/ETA ning see teatavaks teha. Nende teadete järjestuse joonis on esitatud koos vaguni liikumise teadetega A lisa jaotise 5 punktis 6.

Vaguni vahetusteatised ja vaguni vahetust