02020R2015 — ET — 01.01.2022 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:









▼B

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/2015,

21. august 2020,

millega täpsustatakse läänepiirkonna vetes teatava püügitegevuse suhtes kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ajavahemikuks 2021–2023







I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Lossimiskohustuse rakendamine

▼M1

Liidu loodepiirkonna vetes (ICESi 5., 6. ja 7. alapiirkonnas) ning edelapiirkonna vetes (ICESi 8., 9. ja 10. alapiirkonnas (Assooride ümbruse veed) ning CECAFi piirkondades 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0 (Madeira ja Kanaari saarte ümbruse veed)) kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustust põhjalähedaste ja pelaagiliste liikide püügi suhtes vastavalt käesolevale määrusele ajavahemikul 2021–2023.

▼B

Artikkel 2

Mõisted

1. „flaami paneel“ (ingl k Flemish panel) – piimtraali viimase silmarea kokkutõmmatud osa, mille: — tagumine pool on noodapära külge vahetult kinnitatud; — ülemine ja alumine võrguosa koosneb vähemalt 120 mm võrgusilmast (mõõdetuna sõlmede vahelt) ja — pinguletõmmatuna on pikkus vähemalt 3 m;

2. „selektiivtraali paneel“ (ingl k seltra panel) – valikut võimaldav sortimisseade, mis: — koosneb ülemisest paneelist, mille võrgusilma suurus on vähemalt 270 mm (rombsilm) või vähemalt 300 mm (ruutsilm) ja mis on paigaldatud noodapära sirges osas asuvasse neljast paneelist koosnevasse karpsektsiooni; — on vähemalt 3 m pikk; — asetseb noodapärasulgurist mitte kaugemal kui 4 m ja — on sama lai kui traali karpsektsiooni ülemise võrgulina laius (st ulatub jamuõmblusest jamuõmbluseni);

3. „sortimisvõrega sortimisseade“ (ingl k netgrid selectivity device ) – kahe paneeliga traali sisse paigaldatav nelja paneeliga sortimisseade, kuhu on kaldu paigaldatud rombikujuliste silmadega võrgusein, mille võrgusilma suurus on vähemalt 200 mm, ning mille tulemusena tekib traali ülemisse ossa väljapääsuava;

4. „CEFASi sortimisrest“ (ingl k CEFAS netgrid ) – sortimisvõrega sortimisseade, mille on välja töötanud keskkonna, kalanduse ja vesiviljeluse teaduse keskus (The Centre for Environment, Fisheries and Aquaculture Science, CEFAS) homaari püügiks Iiri meres;

5. „üles-alla veetavate võrgutrossidega traal“ (ingl k flip-flap trawl ) – sortimisrestiga varustatud võrgutraal, mis on mõeldud selleks, et vähendada homaari püügi puhul tursa, kilttursa ja merlangi kaaspüüki;

6. „ülesveetav võrgutross“ (ingl k flip-up rope ) – põhjalähedase püügi piimtraalidel kasutatava püügiseadme selline modifikatsioon, mis aitab vältida nii püügiseadet kui ka püütud saaki kahjustavate kivide ja rahnude traali sattumist;

7. „merepõhjaorganismide väljalaske paneel“ (ingl k Benthos release panel ) – suurema võrgusilma või ruudukujulise võrgusilmaga paneel, mis on paigaldatud traali alumisse paneeli; tavaliselt kasutusel piimtraalidel, et lasta välja merepõhjaorganisme või prahti enne sellise materjali noodapärasse jõudmist;

8. „Keldi mere kaitseala“ – ICESi 7.f ja 7.g rajooni veed ning 7.j rajooni vete see osa, mis jääb põhja poole laiuskraadi 50° N ja ida poole pikkuskraadi 11° W;

9. „ voracera “ – kohalikult kavandatud ja ehitatud mehhaniseeritud õngekonks, mida kasutavad rannalähedase püügi laevad Lõuna-Hispaanias ICESi 9.a rajoonis besuugo püügil.







II PEATÜKK

ELLUJÄÄMISMÄÄRAL PÕHINEVAD ERANDID LOODEPIIRKONNA VETES

Artikkel 3

Ellujäämismääral põhinev erand norra salehomaari puhul

1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b kehtestatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse: a) norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes, mis on püütud lõkspüüniste, püüniste või mõrdadega (püügivahendite koodid: ( 1 ) FPO, FIX ja FYK) ICESi 6. ja 7. alapiirkonnas; b) norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes, mis on püütud vähemalt 100 mm võrgusilmaga põhjatraalidega (OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX) ICESi 7. alapiirkonnas; c) norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes, mis on püütud ICESi 7. alapiirkonnas 70–99 mm võrgusilmaga põhjatraalidega (OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX), mida kasutatakse koos väga selektiivsete püügivahenditega, vastavalt lõigetes 2 ja 3 sätestatule; d) norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes, mis on püütud 80–110 mm võrgusilmaga traallaudadega põhjatraalidega (OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX) ICESi 6.a rajoonis kuni 12 meremiili kaugusel rannikust.

2. Lõike 1 punktis c sätestatud erandit kohaldatakse Keldi mere kaitsealas kalastavate laevade suhtes tingimusel, et kasutatakse mõnd järgmistest selektiivsetest püügivahenditest: a) vähemalt 300 mm ruudukujuliste silmadega selektiivaken; b) vähemalt 200 mm ruudukujuliste silmadega selektiivaken alla 12 m pikkusega laevade puhul; c) selektiivtraali paneel; d) kuni 35 mm võresammuga sortimisvõre, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1241 ( 2 ) VI lisa B osas, või samaväärne sortimisvõrega sortimisseade; e) 100 mm noodapära 100 mm ruudukujuliste silmadega selektiivaknaga; f) kahekordne noodapära, kui kõige ülemise noodapära T90 võrgusilma suurus on vähemalt 90 mm ning see on varustatud eralduspaneeliga, mille võrgusilma suurus on kuni 300 mm.

3. Lõike 1 punktis c sätestatud erandit kohaldatakse ICESi 7.a rajoonis kalastavate laevade suhtes tingimusel, et kasutatakse mõnd järgmistest selektiivsetest püügivahenditest: a) vähemalt 300 mm ruudukujuliste silmadega selektiivaken; b) vähemalt 200 mm silmadega ruutvõrksõel alla 12 m pikkusega laevade puhul; c) selektiivtraali paneel; d) kuni 35 mm võresammuga sortimisvõre, nagu on määratletud määruse (EL) 2019/1241 VI lisa B osas; e) CEFASi sortimisrest; f) üles-alla veetavate võrgutrossidega traal.

4. Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud norra salehomaari tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata tervena vette tagasi piirkonnas, kus need püüti.

Artikkel 4

Ellujäämismääral põhinev erand hariliku merikeele puhul

1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b sätestatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate hariliku merikeele (Solea solea) isendite suhtes, mis püütud ICESi 7.d alapiirkonnas kuue meremiili piires rannikust ja väljaspool kindlaks tehtud noorkala kasvualasid traallaudadega põhjatraalidega (püügivahendite koodid: OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX), mille võrgusilma suurus noodapäras 80–99 mm, kui püütakse laevadega: a) mille pikkus on maksimaalselt 10 m ja mille mootori võimsus on maksimaalselt 221 kW, ja b) kui kalastatakse vetes, mille sügavus on 30 m või vähem, ja kui traalimise kestus on kuni 90 minutit.

2. Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud hariliku merikeele tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata vette tagasi.

Artikkel 5

Ellujäämismääral põhinev erand railaste puhul

1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b kehtestatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse mis tahes püügivahenditega loodepiirkonna vetes (ICESi 6. ja 7. alapiirkonnas) püütud railaste ( Rajiformes ) suhtes.

2. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad igal aastal esimesel võimalusel (hiljemalt 1. maiks) lõikes 1 sätestatud erandit toetava täiendava teadusliku teabe. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu igal aastal 31. juuliks.

3. Lõikes 1 sätestatud erandit kohaldatakse ka kägurai suhtes. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad igal aastal esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. maiks, kõnealust erandit toetava täiendava teadusliku teabe, sealhulgas esialgse teabe kägurai saagi, tagasiheite ja ellujäämusuuringu edenemise kohta asjaomaste liikide püügiga seoses. STECF annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu iga aasta 31. juuliks.

4. Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud railaste tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata vette tagasi.

Artikkel 6

Ellujäämismääral põhinev erand atlandi merilesta puhul

1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b kehtestatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse: a) ICESi 7.d–7.g rajoonis püütud atlandi merilesta (Pleuronectes platessa) suhtes, kui püügiks kasutatakse abaraid (püügivahendite koodid: GTR, GTN, GEN, GN); b) ICESi 7.d–7.g rajoonis püütud atlandi merilesta (Pleuronectes platessa) suhtes, kui püügiks kasutatakse traallaudadega traale (püügivahendite koodid: OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX); c) atlandi merilesta (Pleuronectes platessa) suhtes, mis on püütud ICESi 7.a–7.g rajoonis selliste kalalaevadega, mille mootori maksimaalne võimsus on üle 221 kW ja millel kasutatakse piimtraale (TBB), mis on varustatud ülesveetavate võrgutrosside või merepõhjaorganismide väljalaske paneeliga; d) atlandi merilesta (Pleuronectes platessa) suhtes, mis on püütud ICESi 7.a–7.g rajoonis selliste kalalaevadega, millel kasutatakse piimtraale (TBB) ja mille mootori maksimaalne võimsus on 221 kW või mille maksimaalne pikkus on 24 m ning mis on ehitatud kalapüügiks kuni 12 meremiili kaugusel rannikust ning mille traalimise keskmine kestus ei ületa 90 minutit; e) atlandi merilesta (Pleuronectes platessa) suhtes, mis on püütud ICESi 7.d rajoonis põhjanootadega (püügivahendi kood: SDN); ▼M1 f) Atlandi merilest (Pleuronectes platessa), mis on püütud ICESi 7.b–7.k rajoonis nootadega (SSC). ▼B

2. Punktides c ja d sätestatud erandite puhul esitavad otsese majandamishuviga liikmesriigid iga aastal esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. maiks, neid erandeid toetava täiendava teadusliku teabe, sealhulgas esialgse teabe atlandi merilesta püügi, tagasiheite ning ellujäämusuuringute edenemise kohta asjaomases püügipiirkonnas. Liikmesriigid esitavad 1. maiks 2021 ka kokkulepitud tegevuskava elluviimise ajakava. STECF annab sellele teabele hinnangu 30. juuniks 2021.

3. Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud atlandi merilesta tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata vette tagasi.

Artikkel 7

Ellujäämismääral põhinev erand lõkspüüniste, püüniste või mõrdadega püütud liikide puhul

1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b kehtestatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse nende liikide isendite suhtes, mida püütakse lõkspüüniste, püüniste või mõrdadega (püügivahendite koodid: FPO, FIX, FYK) ICESi 5. (välja on arvatud 5a ja hõlmatud ainult 5b piirkonna liidu veed), 6. ja 7. alapiirkonnas.

2. Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud kalade tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata vette tagasi.

Artikkel 8

Ellujäämismääral põhinev erand pelaagiliste liikide puhul

1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b sätestatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse ICESi 6. alapiirkonnas püütud makrelli ja heeringa suhtes, kui täidetud on kõik järgmised tingimused: a) saak vabastatakse enne, kui teatav protsent (sätestatud lõigetes 2 ja 3) seinnoodast on suletud („tagasilaskepunkt“); b) seinnoot on varustatud nähtava poiga, mis märgib selgelt nooda jõudmist tagasilaskepunkti; c) laeval ja seinnooda mehhanismil on elektrooniline registreerimis- ja dokumenteerimissüsteem, mis märgib millal, kus ja mil määral iga püügioperatsiooni käigus seinnoota haalati.

2. Tagasilaskepunkt makrellipüügi puhul saavutatakse siis, kui 80 % seinnoodast on suletud, heeringapüügi puhul siis, kui 90 % seinnoodast on suletud.

3. Kui ümberpiiratud kalaparves on mõlemast kõnealusest liigist kalu, on tagasilaskepunkt siis, kui 80 % seinnoodast on suletud.

4. Makrelli- ja heeringasaagi vabastamine pärast tagasilaskepunkti on keelatud.

5. Ümberpiiratud kalaparvest võetakse enne selle vabastamist proov, et hinnata kalade liigilist ja suuruselist koostist ning kogust.

6. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b sätestatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse makrelli ja heeringa suhtes, mis püütakse ICESi 7.e ja 7.f rajoonis selliste pelaagiliste liikide püügil, mille suhtes ei kohaldata kvoote, kui käesoleva artikli lõigetes 1–5 ja artiklis 15 sätestatud nõuded on täidetud mutatis mutandis .







III PEATÜKK

ELLUJÄÄMISMÄÄRAL PÕHINEVAD ERANDID EDELAPIIRKONNA VETES

Artikkel 9

Ellujäämismääral põhinev erand norra salehomaari puhul

1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b kehtestatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse norra salehomaari ( Nephrops norvegicus ) isendite suhtes, mis püütakse ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas põhjatraalidega (püügivahendite koodid: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, TBB, OT, PT ja TX).

2. Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud norra salehomaari tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata vette tagasi piirkonnas, kus need püüti.

Artikkel 10

Ellujäämismääral põhinev erand railaste puhul

1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b kehtestatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse mis tahes püügivahenditega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas püütud railaste ( Rajiformes ) suhtes.

2. Lõikes 1 osutatud juhtudel railaste tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata vette tagasi.

3. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad lõikes 1 sätestatud erandit toetava täiendava teadusliku teabe esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. maiks 2022. STECF annab sellele teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2022.

4. Lõikes 1 osutatud erandit kohaldatakse kägurai suhtes: a) ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas abaratega püütud isendite puhul kuni 31. detsembrini 2022. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad erandit toetava täiendava teadusliku teabe abaratega püütud kägurai kohta esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. maiks 2022. STECF annab sellele teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2022; ▼M1 b) ICESi 8. alapiirkonnas põhjatraalidega püütud isendite puhul kuni 31. detsembrini 2022. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad erandit toetava täiendava teadusliku teabe põhjatraalidega püütud kägurai kohta esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. maiks 2022. STECF annab sellele teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2022. ▼B

Artikkel 11

Ellujäämismääral põhinev erand besuugo puhul

1. Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b sätestatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse besuugo ( Pagellus bogaraveo ) suhtes, mis on püütud käsitööndusliku püügivahendiga voracera ICESi 9.a rajoonis, ning besuugo ( Pagellus bogaraveo ) suhtes, mis on püütud õngekonksude ja -nööridega (püügivahendite koodid: LHP, LHM, LLS, LLD) kuni 31. detsembrini 2022 ICESi 8. ja 10. alapiirkonnas ning ICESi 9.a rajoonis.

2. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad lõikes 1 sätestatud erandit toetava täiendava teadusliku teabe ICESi 8. alapiirkonnas ja ICESi 9.a rajoonis õngekonksude ja -nööridega püütud besuugo kohta esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. maiks 2022. STECF annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2022.

3. Tagasiheite korral lastakse lõikes 1 osutatud vahenditega püütud besuugo viivitamatult vette tagasi.

Artikkel 12

Ellujäämismääral põhinev erand anšoovise, stauriidi ja makrelli puhul

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b sätestatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse seinnoodaga (PS) püütud anšoovise (Engraulis encrasicolus), stauriidi (Trachurus spp.) ja makrelli (Scomber scombrus) suhtes tingimusel, et võrku ei hiivata täielikult pardale.







IV PEATÜKK

VÄHESE TÄHTSUSEGA ERANDID LOODEPIIRKONNA VETES

Artikkel 13

Vähese tähtsusega erandid loodepiirkonna vetes

1. Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 võib kõnealuse määruse artikli 15 lõike 5 punkti c kohaselt ja vastavalt lõigetele 2–7 edelapiirkonna vetes tagasi heita järgmised saagikogused: a) merlangi (Merlangius merlangus) puhul kuni 5 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud ICES rajoonides 7.b–7.k laevadega, millel kasutatakse põhjatraale ja nootasid (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN, SPR, SX, SV, TBN, TBS, TB, TX), mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm, pelaagilisi traale (OTM, PTM) ja piimtraale (BT2), mille võrgusilma suurus on 80–119 mm; b) hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud ICESi 7.d–7.g rajoonis laevadega, millel kasutatakse hariliku merikeele püügiks abaraid ja nakkevõrke (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF); c) hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui ICESi 7.d–7.h rajoonis püütakse harilikku merikeelt laevadega, millel kasutatakse TBB-tüüpi püügivahendit, mille võrgusilma suurus on 80–119 mm ja mis on varustatud flaami paneeliga; d) kilttursa (Melanogrammus aeglefinus) puhul kuni 5 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud: i) ICESi 7.b, 7.c ja 7.e–7.k rajoonis laevadega, millel kasutatakse vähemalt 100 mm võrgusilmaga põhjatraale ja nootasid (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN SPR, SX, SV, TBN, TBS, TB, TX), kui norra salehomaar ei moodusta saagist rohkem kui 30 % ja kui jätta välja piimtraaliga püük; ii) 7.b, 7.c ja 7.e–7.k rajoonis laevadega, millel kasutatakse vähemalt 80 mm võrgusilmaga püügivahendit, kui norra salehomaar moodustab saagist rohkem kui 30 %; iii) 7.b, 7.c ja 7.e–7.k rajoonis laevadega, millel kasutatakse vähemalt 80 mm võrgusilmaga piimtraale koos flaami paneeliga; e) põhjalähedaste liikide segapüügil ICESi 7.a rajoonis laevadega, mille sihtliik on põhjamere garneel ja millel kasutatakse vähemalt 31 mm piimtraale (TBB): kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate liikide kombineeritud kogusena kuni 0,85 % atlandi merilesta ja kuni 0,15 % merlangi aastasest kogupüügist põhjalähedaste liikide kombineeritud segapüügi korral; ▼M1 f) hirvkala (Caproidae) puhul kuni 0,5 % kõnealuse liigi kõigi püügivahenditega püütud aastasest kogusaagist kõnealustes piirkondades, kui see on püütud põhjatraale (OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB) kasutavate laevadega ICESi 7.b, 7.c ja 7.f–7.k rajoonis; ▼B g) kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema megrimi (Lepidorhombus spp.) puhul kuni 4 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud ICESi 7. alapiirkonnas laevadega, mis kasutavad piimtraale (TBB), mille võrgusilma suurus on 80–119 mm (BT2), ning põhjatraale (OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX) järgmistel tingimustel: i) püük toimub TR2-tüüpi laevadega ICESi 7.f ja 7.g rajoonis ning 7.h rajooni selles osas, mis jääb põhja poole laiuskraadi 49° 30′, ning 7.j rajooni selles osas, mis jääb põhja poole laiuskraadi 49° 30′ ja ida poole pikkuskraadi 11°, ning saagist enam kui 55 % moodustab merlang või 55 % merikurat, merluus või megrim kombineeritult; ii) ICESi 7. alapiirkonnas, väljaspool eelnimetatud piirkonda, TR2 laevade puhul; h) hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud ICESi 7.a rajoonis laevadega, mis kasutatavad 80–119 mm võrgusilmaga piimtraale (BT2), mille selektiivsust on parandatud (flaami paneel); i) põhjaatlandi hõbekala (Argentina silus) puhul kuni 0,6 % kõnealuse liigi kõigi püügivahenditega püütud aastasest kogusaagist, kui püük toimub ICESi 5.b rajoonis (ELi veed) ja ICESi 6. alapiirkonnas laevadega, mis kasutavad vähemalt 100 mm võrgusilmaga (TR1) põhjatraale (OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX); j) stauriidi (Trachurus spp.) puhul kuni 3 % kõnealuse liigi kaaspüügist tulenevast aastasest kogusaagist, mis on püütud ICESi 6. alapiirkonnas ja ICESi 7.b–7.k rajoonis põhjalähedaste liikide segapüügil laevadega, mis kasutavad põhjatraale, nootasid ja piimtraale (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN, SPR, SX, SV, TBB, TBN, TBS, TB, TX); k) makrelli (Scomber scombrus) puhul kuni 3 % kõnealuse liigi kaaspüügist tulenevast aastasest kogusaagist, mis on püütud ICESi 6. alapiirkonnas ja ICESi 7.b–7.k rajoonis põhjalähedaste liikide segapüügil laevadega, mis kasutavad põhjatraale, nootasid ja piimtraale (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN, SPR, SX, SV, TBB, TBN, TBS, TB, TX); l) kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema kilttursa (Melanogrammus aeglefinus) puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud ICESi 6.a rajoonis Šotimaa lääneranniku vetes norra salehomaari (Nephrops norvegicus) püügil laevadega, millel kasutatakse kuni 119 mm võrgusilma suurusega põhjatraale (OTB, OTT, OT, TBN, TB), tingimusel, et laevad kasutavad käesoleva määruse artikli 3 lõikes 3 kirjeldatud väga selektiivseid püügivahendeid; m) põhjaputassuu (Micromesistius poutassou) puhul kuni 5 % aastasest kogusaagist, kui see on püütud ICESi 5.b, 6. ja 7. alapiirkonnas tööstusliku pelaagilise püügi traaleriga, mille sihtliik on kõnealune liik ja mille pardal töödeldakse kõnealust liiki surimiks; n) pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) puhul kuni 5 % aastasest kogusaagist, kui püük toimub ICESi 7. alapiirkonnas kaksiktraalnoodaga ja kui sihtliik on pikkuim-tuun; o) makrelli (Scomber scombrus), stauriidi (Trachurus spp.), heeringa (Clupea harengus) ja merlangi (Merlangius merlangus) puhul kuni 1 % aastasest kogusaagist, mis on püütud ICESi 7.d rajoonis traalnootasid kasutavate (OTM ja PTM) kuni 25 m pikkuste pelaagilise püügi traaleritega, kui sihtliikideks on makrell, stauriid ja heeringas.

2. ►M1 ◄ Lõike 1 punktis a sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2022. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad teadusliku lisateabe saagi koostise kohta esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. maiks 2022. STECF annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2022.

3. Lõike 1 punktis g sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2022. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad lisateabe kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate megrimi isendite laevadel hoiustamise kulude kohta ja laevastiku andmed esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. maiks 2022. STECF annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2022.

4. Lõike 1 punktis h sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2022. Vähese tähtsusega erandiga seotud otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad lisateabe selektiivsuse ja vähese tähtsusega erandi kasutamise kohta esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. maiks 2022. STECF annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2022.

5. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad lõike 1 punktides f ja i–k sätestatud erandit toetava lisateabe selektiivsuse ja ebaproportsionaalsete kulude kohta esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. maiks 2022. STECF annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2022.

6. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad lõike 1 punktides m, n ja o sätestatud erandite kehtestamist toetava lisateabe püügitavade kohta esimesel võimalusel, kuid hiljemalt kui 1. maiks 2023. STECF lõpetab esitatud teadusliku teabe hindamise 31. juuliks 2023.

7. Lõike 1 punktides d, f ja i–l sätestatud vähese tähtsusega erandeid kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2022.







V PEATÜKK

VÄHESE TÄHTSUSEGA ERANDID EDELAPIIRKONNA VETES

Artikkel 14

Vähese tähtsusega erandid edelapiirkonna vetes

1. Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 võib kõnealuse määruse artikli 15 lõike 5 punkti c kohaselt edelapiirkonna vetes tagasi heita järgmised kogused: a) merluusi (Merluccius merluccius) puhul kuni 5 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid: OTM, PTM, OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX, SV) kasutavate laevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; b) hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 5 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud pelaagilisi traale ja nootasid (püügivahendite koodid: OTM, PTM, OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT ja TX) kasutavate laevadega ICESi 8.a ja 8.b rajoonis; c) hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud abaraid ja nakkevõrke (püügivahendite koodid: GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR ja GEN) kasutavate laevadega ICESi 8.a ja 8.b rajoonis; d) limapeade (Beryx spp.) puhul kuni 5 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud õngekonkse ja -nööre (püügivahendite koodid: LHP, LHM, LLS ja LLD) kasutavate laevadega ICESi 10. alapiirkonnas; e) stauriidi (Trachurus spp.) puhul kuni 5 % stauriidi aastasest kogusaagist, kui see on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX, SV) kasutavate laevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; f) stauriidi (Trachurus spp.) puhul kuni 3 % stauriidi aastasest kogusaagist, kui see on püütud nakkevõrke (püügivahendite koodid: GNS, GND, GNC, GTR, GTN) kasutavate laevadega ICESi 8., 9. ja 10. alapiirkonnas ning CECAFi püügipiirkondades 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0; g) makrelli (Scomber scombrus) puhul kuni 5 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX, SV) kasutavate laevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; h) makrelli (Scomber scombrus) puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud nakkevõrke (püügivahendite koodid: GNS, GND, GNC, GTR, GTN) kasutavate laevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas ning CECAFi püügipiirkondades 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0; i) megrimi (Lepidorhombus spp.) puhul kuni 5 % megrimi aastasest kogusaagist, kui see on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX, SV) kasutavate laevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; j) megrimi (Lepidorhombus spp.) puhul kuni 4 % megrimi aastasest kogusaagist, kui see on püütud nakkevõrke (püügivahendite koodid: GNS, GND, GNC, GTR ja GTN) kasutavate laevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; k) merikuradi (Lophiidae) puhul kuni 5 % merikuradi aastasest kogusaagist, kui see on püütud pelaagilisi traale, piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid: OTM, PTM, OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX, SV) kasutavate laevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; l) merikuradi (Lophiidae) puhul kuni 4 % merikuradi aastasest kogusaagist, kui see on püütud nakkevõrke (püügivahendite koodid: GNS, GND, GNC, GTR ja GTN) kasutavate laevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; ▼M1 m) merlangi (Merlangius merlangus) puhul kuni 5 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud laevadega, mis kasutavad pelaagilisi traale, piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid: OTB, OTT, OTM, PTB, PTM, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, TM, SSC, SPR, SDN, SX, SV) ICESi 8. alapiirkonnas; ▼B n) merlangi (Merlangius merlangus) puhul kuni 4 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud nakkevõrke (püügivahendite koodid: GNS, GND, GNC, GTR ja GTN) kasutavate laevadega ICESi 8. alapiirkonnas; o) anšoovise (Engraulis encrasicolus) puhul kuni 5 % selle liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, TBB, SDN, SX, SV) kasutavate laevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; p) besuugo (Pagellus bogaraveo) puhul kuni 5 % selle liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, TBB, SDN, SX, SV) kasutavate laevadega ICESi 9a alapiirkonna Cádizi lahe osas; q) merikeele (Solea spp.) puhul kuni 1 % merikeele aastasest kogusaagist, mis on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid: OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, TBB, SDN, SX, SV) kasutavate laevadega ICESi 9.a alapiirkonnas Cádizi lahes; r) põhjaputassuu (Micromesistius poutassou) puhul kuni 5 % aastasest kogusaagist, kui see on püütud ICESi 8. alapiirkonnas tööstusliku pelaagilise püügi traaleriga, millega kasutatakse traalnootasid (OTM) ja kaksiktraalnootasid (PTM), mille sihtliik on kõnealune liik ning mille pardal töödeldakse kõnealust liiki surimiks; s) pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) puhul kuni 5 % aastasest kogusaagist, kui püük toimub ICESi 8. alapiirkonnas kaksiktraalnoodaga (PTM) ja traalnoodaga (OTM) ning kui sihtliik on pikkuim-tuun; t) anšoovise (Engraulis encrasicolus), makrelli (Scomber scombrus) ja stauriidi (Trachurus spp.) puhul kuni 4 % pelaagilist traali kasutava pelaagilise püügi traaleriga ICESi 8. alapiirkonnas püütud aastasest kogusaagist, kui sihtliigid on anšoovis, makrell ja stauriid; u) stauriidi (Trachurus spp.) ja makrelli (Scomber scombrus) puhul kuni 4 % aastasest kogusaagist ning anšoovise (Engraulis encrasicolus) puhul kuni 1 % aastasest kogusaagist, kui see on püütud seinnoodaga (PS) ICESi 8., 9. ja 10. alapiirkonnas ning CECAFi rajoonides 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0.

2. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad lõike 1 punktides e–q sätestatud erandite kehtestamist toetava täiendava teadusliku teabe võimalikult kiiresti, kuid hiljemalt iga aasta 1. maiks.

3. Lõike 1 punktides m ja n sätestatud vähese tähtsusega erandeid kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2022.







VI PEATÜKK

SAAGI DOKUMENTEERIMINE

Artikkel 15

Saagi dokumenteerimine pelaagilise püügi laevastike puhul

Artiklis 8 sätestatud erandi alusel vette tagasi lastud kalakogused ja artikli 8 lõike 5 kohase proovivõtu tulemused tuleb kanda püügipäevikusse.







VII PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 16

Kehtetuks tunnistamine

Delegeeritud määrused (EL) 2019/2239 ja (EL) 2019/2237 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 17

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Seda kohaldatakse 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2023.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.