1995D0409 — ET — 24.03.1998 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B NÕUKOGU OTSUS, 22. juuni 1995, milles sätestatakse teatava Soome ja Rootsi saadetava värske veise-, vasika- ja sealiha proovide alusel tehtava mikrobioloogilise uurimise eeskirjad (95/409/EÜ) (EÜT L 243, 11.10.1995, p.21)

Muudetud:

Euroopa Liidu Teataja No page date ►M1 NÕUKOGU OTSUS, 16. märts 1998, L 87 14 21.3.1998









▼B

NÕUKOGU OTSUS,

22. juuni 1995,

milles sätestatakse teatava Soome ja Rootsi saadetava värske veise-, vasika- ja sealiha proovide alusel tehtava mikrobioloogilise uurimise eeskirjad

(95/409/EÜ)







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1964. aasta direktiivi 64/433/EMÜ värske liha tootmise ja turustamise tervishoiunõuete kohta, ( 1 ) eriti selle artikli 5 lõike 3 punkte a ja b, ning arvestades, et: ning arvestades, et: komisjon on heaks kiitnud Soome ja Rootsi poolt esitatud salmonelloosi kontrolli käsitlevad rakenduskavad; kõnealused kavad sisaldavad erimeetmeid värske veise-, vasika- ja sealiha kohta; mikrobioloogiliste testide läbiviimine ettevõtte poolt on üks Soomele ja Rootsile antavatest täiendavatest tagatistest ning pakub võrdväärseid tagatisi Soome ja Rootsi rakenduskavadega, mis on tunnustatud komisjoni asjaomaste otsustega; kolmandatest riikidest pärit partiide puhul peavad Soome ja Rootsi kohaldama vähemalt sama rangeid impordinõudeid kui käesolevas otsuses sätestatud nõuded; seoses kohaldatavate proovivõtumeetoditega tuleks eristada ühelt poolt rümpasid ja poolrümpasid ning teiselt poolt veerandeid, jaotustükke ja väiksemaid tükke; proovide mikrobioloogilisel uurimisel tuleks võtta arvesse rahvusvahelisi meetodeid; mikrobioloogilisi teste ei nõuta värske liha puhul, mis on pärit ettevõttest, mis on hõlmatud rakenduskavaga, mis on tunnistatud samaväärseks Soome ja Rootsi rakendatavate kavadega; käesoleva otsuse sätted ei piira nende sätete kohaldamist, mis võivad olla vastu võetud direktiivi 64/433/EMÜ artikli 5 lõike 2 rakendamisel, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:







Artikkel 1

Vastavalt direktiivi 64/433/EMÜ artikli 5 lõike 3 punktile a kohaldatakse Soome ja Rootsi saadetavate värske veise-, vasika- ja sealiha partiide suhtes artiklites 2, 3 ja 4 sätestatud eeskirju.

Artikkel 2

Soome ja Rootsi saadetava värske veise-, vasika- ja sealiha puhul tehakse asjaomase liha päritoluettevõttes proovide alusel direktiivi 64/433/EMÜ artikli 5 lõike 3 punktis a sätestatud mikrobioloogilised testid salmonelloosi suhtes. Kõnealused mikrobioloogilised testid tehakse lisas sätestatud korras.

Artikkel 3

Käesolevas otsuses ettenähtud mikrobioloogilisi teste ei tehta värske veise-, vasika- ja sealiha puhul, mis on pärit ettevõttest, mis on hõlmatud rakenduskavaga, mis on direktiivi 64/433/EMÜ artiklis 16 sätestatud korras tunnistatud samaväärseks Soomes ja Rootsis kohaldatavate kavadega.

Artikkel 4

Nõukogu vaatab käesoleva otsuse läbi enne 1. juulit 1998 ettepaneku põhjal, mille komisjon on teinud vastavalt Soomes ja Rootsis kohaldatavate rakenduskavade tulemuste ning käesoleva otsuse kohaldamisel saadud kogemuste alusel koostatud aruandele.

Artikkel 5

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. juulist 1995.

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.









LISA

A JAGU

PROOVIVÕTUMEETOD

1. Päritolutapamajast saadud rümbad, poolrümbad ja veerandid (“tampoonimeetod”)

Proovid võetakse tampoonimeetodi abil kohtadest, mis võivad olla saastunud. Proove võetakse muu hulgas rümba avatud pindadelt ja lõikepindadelt. Lisaks sellele võetakse proove veiserümpade puhul vähemalt kolmest kohast (reie- ja kubemeosalt ning kaelalt) ja searümpade puhul kahest kohast (reie- ja rinnaosalt).

Ristsaastumise vältimiseks võetakse proovid lihaga kokku puutumata ning kasutades steriilseid tampoone ja šabloone.

Esimeses lõigus kirjeldatud proovivõtualalt (20 cm × 20 cm) võetakse proovid kahe steriilse puuvillast tampooni abil. Esimest tampooni niisutatakse steriilses peptoonvees ja hõõrutakse sellega mitu korda tugevalt üle proovivõtuala. Sama proovivõtuala hõõrutakse teise, kuiva tampooniga. Seejärel pannakse tampoonid 100 ml puhverdatud peptoonvette.

Kõik proovid märgistatakse ja identifitseeritakse nõuetekohaselt.

2. Veerandid, mis on saadud ettevõttest, mis ei ole rümba, jaotustükkide ja väiksemate tükkide päritoluettevõte (“destruktiivne meetod”)

Koetükkide saamiseks vajutatakse steriilse korgipuuriga liha pinnale või lõigatakse liha pinnalt steriilsete instrumentidega umbes 25 cm2 suurune koetükk. Proovid kantakse aseptiliselt konteinerisse või plastikust lahjenduskotti ning homogeniseeritakse (peristaltiline stomahher või trummelsegisti (homogenisaator)). Külmutatud liha proove hoitakse laborisse transportimise ajal külmutatuna. Jahutatud liha proove hoitakse jahedas, kuid ei külmutata. Sama partii eri proovidest võib kokku panna liitproovi.

Kõik proovid märgistatakse ja identifitseeritakse nõuetekohaselt.

B JAGU

VÕETAVATE PROOVIDE ARV

1. A jao punktis 1 osutatud rümbad, poolrümbad, kuni kolmeks tükiks lõigatud poolrümbad ja veerandid

Rümpade või poolrümpade (üksuste) arv partiis, millest võetakse juhuslikud üksikproovid, on järgmine:







Partii (pakkeüksuste arv) Üksuste arv, millest proov võetakse 1–24 Üksuste arvuga võrdne arv, maksimaalselt 20 25–29 20 30–39 25 40–49 30 50–59 35 60–89 40 90–199 50 200–499 55 500 või rohkem 60

2. A jao punktis 2 osutatud veerandid, jaotustükid ja väiksemad tükid

Pakkeüksuste arv partiis, millest võetakse juhuslikud üksikproovid, on järgmine:







Partii (pakkeüksuste arv) Pakkeüksuste arv, millest proov võetakse 1–24 Pakkeüksuste arvuga võrdne arv, maksimaalselt 20 25–29 20 30–39 25 40–49 30 50–59 35 60–89 40 90–199 50 200–499 55 500 või rohkem 60

Sõltuvalt pakkeüksuste massist võib vähendada pakkeüksuste arvu, millest võetakse proove, kasutades järgmisi korrutustegureid:







Pakkeüksuste mass üle 20 kg 10–20 kg alla 10 kg Korrutustegurid × 1 × ¼ × ½

▼M1

C JAGU

MIKROBIOLOOGILISE UURIMISE MEETOD PROOVIDE KONTROLLIMISEKS

Proovide mikrobioloogilisel uurimisel kodulindude salmonelloosi suhtes tuleks kasutada Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni standardit ISO 6579: 1993 või selle täiendatud väljaandeid või Põhjamaade Toidu Analüüsimetoodika Komitee kirjeldatud meetodit (NMKLi meetod nr 71, 4. väljaanne, 1991) või selle täiendatud väljaandeid. Direktiivi 64/433/EMÜ artiklis 16 sätestatud korras võib kinnitada meetodeid, mis pakuvad võrdväärseid tagatisi.

Liikmesriikide vahelistes analüüsi tulemusi käsitlevates vaidlusküsimustes tuleks standardmeetodina käsitada Rahvusvahelise Standardimisorganisatsiooni standardit ISO 6579:1993 või selle täiendatud väljaandeid.