02021R2064 — ET — 01.01.2023 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:









▼B

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/2064,

25. august 2021,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1380/2013 seoses lossimiskohustusest tehtava vähese tähtsusega erandi kehtestamisega teatavate põhjalähedaste liikide püügi puhul Aadria meres ja Vahemere kaguosas







Artikkel 1

Lossimiskohustuse rakendamine

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustust kohaldatakse Aadria mere ja Vahemere kaguosa liidu vetes põhjalähedaste liikide püügi suhtes kooskõlas käesoleva määrusega.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „GFCMi geograafiline alapiirkond“ – Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) geograafiline alapiirkond vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1343/2011 ( 1 ) I lisas esitatud määratlusele;

b) „Aadria meri“ – GFCMi geograafilised alapiirkonnad 17 ja 18;

c) „Vahemere kaguosa“ – GFCMi geograafilised alapiirkonnad 14, 15, 16, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26 ja 27.

Artikkel 3

Vähese tähtsusega erand

1. Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 võib määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punkti c kohaselt tagasi heita järgmised kogused: a) Aadria meres: i) 2022. ja 2023. aastal kuni 5 % euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega; ii) või 2022. ja 2023. aastal kuni 1 % euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud nakkevõrke ja abaraid (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) kasutavate laevadega; iii) 2022. ja 2023. aastal kuni 1 % euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud piimtraale („rapido“) (TBB) kasutavate laevadega; iv) 2022. ja 2023. aastal kuni 3 % hariliku merikeele (Solea solea) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega; v) 2022. ja 2023. aastal kuni 5 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), mustlaik-besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), doraado (Sparus aurata) ja roosa süvahännaku (Parapenaeus longirostris) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega; vi) 2022. ja 2023. aastal kuni 3 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), mustlaik-besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) aastasest kogusaagist, mis on püütud nakkevõrke ja abaraid (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) kasutavate laevadega; vii) 2022. ja 2023. aastal kuni 1 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), hariliku merikeele (Solea solea) ja doraado (Sparus aurata) aastasest kogusaagist, mis on püütud õngekonkse ja -nööre (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX) kasutavate laevadega; ▼M1 viii) 2022. ja 2023. aastal kuni 5 % euroopa anšoovise (Engraulis encrasicolus), sardiini (Sardina pilchardus), makrelli (Scomber spp.) ja stauriidide (Trachurus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega. ▼B b) Vahemere kaguosas: i) 2022. ja 2023. aastal kuni 5 % euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega; ii) 2022. ja 2023. aastal kuni 1 % euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud nakkevõrke ja abaraid (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) kasutavate laevadega; iii) 2022. ja 2023. aastal kuni 5 % roosa süvahännaku (Parapenaeus longirostris) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega; iv) 2022. ja 2023. aastal kuni 5 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), mustlaik-besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), doraado (Sparus aurata), norra salehomaari (Nephrops norvegicus) ja hariliku merikeele (Solea solea) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega; v) 2022. ja 2023. aastal kuni 3 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), hispaania besuugo (Pagellus acarne), mustlaik-besuugo (Pagellus bogaraveo), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), doraado (Sparus aurata), hariliku merikeele (Solea solea), euroopa homaari (Homarus gammarus) ja langustlaste (Palinuridae) aastasest kogusaagist, mis on püütud nakkevõrke ja abaraid (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) kasutavate laevadega. Kui kõnealuste liikide lossitud kogus on alla 25 % kogu lossitud saagist, võib 2022. ja 2023. aastal vette tagasi lasta kuni 5 % nende liikide aastasest kogusaagist; vi) kuni 1 % huntahvena (Dicentrarchus labrax), hariliku peitelhamba (Diplodus annularis), nõgusnina-peitelhamba (Diplodus puntazzo), peitelhammasahvena (Diplodus sargus), kaksvööt-peitelhamba (Diplodus vulgaris), kivikohade (Epinephelus spp.), triibulise peitelhamba (Lithognathus mormyrus), mustlaik-besuugo (Pagellus bogaraveo), hispaania besuugo (Pagellus acarne), punase besuugo (Pagellus erythrinus), hariliku pagruse (Pagrus pagrus), ameerika vrakkahvena (Polyprion americanus), euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja doraado (Sparus aurata) aastasest kogusaagist, mis on püütud õngekonkse ja -nööre (LHP, LHM, LLS, LLD, LL, LTL, LX) kasutavate laevadega. Kui kõnealuste liikide lossitud kogus on alla 25 % kogu lossitud saagist, võib vette tagasi lasta kuni 3 % nende liikide aastasest kogusaagist; ▼M1 vii) 2022. ja 2023. aastal kuni 5 % euroopa anšoovise (Engraulis encrasicolus), sardiini (Sardina pilchardus), makrelli (Scomber spp.) ja stauriidide (Trachurus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega.

2. Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi seoses kalapüügiga Aadria meres ja Vahemere kaguosas, esitavad komisjonile 1. maiks 2022 ja 2023 täiendavad andmed, mis põhinevad käimasolevatel projektidel ja uuringutel, ning kogu muu asjakohase teadusliku teabe, millega toetatakse lõike 1 punkti a alapunktis viii ja punkti b alapunktis vii sätestatud erandit. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud andmetele ja teabele oma hinnangu hiljemalt 2023. aasta juuliks.

▼B

Artikkel 4

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2023.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.