2006R1934 — ET — 31.12.2011 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:





Parandatud:









▼B

▼M1

NÕUKOGU AASTA MÄÄRUS (EÜ) nr 1934/2006,

21. detsembri 2006,

millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega ning – tegevuste puhul, mis ei hõlma ametliku arenguabi andmist – määrusega (EÜ) nr 1905/2006 hõlmatud arengumaadega

▼C1







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artiklit 181a, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust ning arvestades järgmist: (1) Ühendus on viimase aastakümne jooksul järjekindlalt tugevdanud kahepoolseid suhteid terve rea tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega maailma erinevates piirkondades, peamiselt Põhja-Ameerikas, Ida-Aasias ja Okeaanias, kuid samuti Kagu-Aasias ja Pärsia lahe piirkonnas. Arengu tulemusel hõlmavad nimetatud suhted nüüd üha laienevat teemade ja valdkondade ringi nii majanduses kui ka teistel aladel. (2) Ühenduse huvides on jätkata oma suhete süvendamist tööstusriikide ja -territooriumitega, kellega tal on sageli sarnased poliitilised, majanduslikud ja institutsionaalsed struktuurid ning väärtused ja kes on tähtsad partnerid nii poliitikas kui kaubanduses ning samuti olulised kaasarääkijad mitmepoolsetel foorumitel ja maailma asjade otsustamisel. See on tähtis tegur Euroopa Liidu rolli ja positsiooni tugevdamisel maailmas, mitmepoolsete institutsioonide konsolideerimisel ning kaasaitamisel maailma majanduse ja rahvusvahelise süsteemi tasakaalustamisele ja arengule. (3) Euroopa Liit ning tööstus- ja teised suure sissetulekuga riigid ja territooriumid on leppinud kokku tugevdada oma suhteid ja teha koostööd ühist huvi pakkuvates valdkondades mitmesuguste kahepoolsete instrumentide nagu lepingute, deklaratsioonide, tegevuskavade ja teiste sarnaste dokumentide abil. (4) Kooskõlas neis kahepoolsetes instrumentides esitatud põhimõtetega viib ühendus ellu koostööpoliitikat, mille eesmärgiks on luua keskkond, mis aitab kaasa suhete sisseseadmisele ja arendamisele kõnealuste riikide ja territooriumitega. Koostöömeetmed aitavad tugevdada Euroopa kohalolekut ja nähtavalolekut neis riikides ning innustada majanduslikku, kaubanduslikku, teaduslikku, kultuurilist ja muud laadi vahetust ja suhtlemist mõlema poole erinevate osalejate vahel. (5) Euroopa Liit on rajatud sellistele põhimõtetele nagu demokraatia, õigusriik, hea valitsemistava, inimõiguste ja põhivabaduste austamine. Käesoleva määruse kohane ühenduse tegevus peaks aitama kaasa üldeesmärgi saavutamisele, milleks on nende põhimõtete arendamine ja tugevdamine partnerriikides ja -piirkondades dialoogi ja koostöö kaudu. (6) Tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega tehtava kahepoolse koostöö mitmekülgsete algatuste edendamine üheainsa vahendi alusel võimaldab ühendusel oma tegevuses saavutada mastaabisäästu, sünergiat, suuremat tõhusust ja nähtavalolekut. (7) Käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks on vaja järgida diferentseeritud lähenemisviisi ja luua partnerriikidega koostöö, võttes arvesse nende majanduslikku, sotsiaalset ja poliitilist tausta ning ühenduse konkreetseid huve, strateegiaid ja prioriteete. (8) Seoses käesoleva määruse vastuvõtmisega tuleb kehtetuks tunnistada nõukogu 26. veebruari 2001. aasta määrus (EÜ) nr 382/2001, mis käsitleb Euroopa Liidu ning Põhja-Ameerika, Kaug-Ida ja Okeaania industriaalmaade vahelisi koostöö- ja kaubandussuhteid edendavate projektide rakendamist ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1035/1999 ( 1 ). (9) Kuna käesoleva määruse eesmärki, milleks on koostöö tugevdamise soodustamine ühenduse ning tööstus- ja teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumite vahel, ei suuda liikmesriigid täielikult saavutada ning meetme ulatuse tõttu on see paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artikli 5 lõikes 2 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärgi saavutamiseks. (10) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused ( 2 ), ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







▼M1

Artikkel 1

Eesmärk

1. Käesolevas määruses hõlmavad tööstus- ning teised suure sissetulekuga riigid ja territooriumid käesoleva määruse I lisas loetletud riike ja territooriume, ning arengumaad riike, mis on hõlmatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1905/2006 (millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend) ( 3 ) ning mis on loetletud käesoleva määruse II lisas. Edaspidi viidatakse neile koos kui „partnerriikidele”.

Liidu vahenditest toetatakse käesoleva määruse kohaselt majanduslikku, rahalist, tehnilist, kultuurilist ja akadeemilist koostööd partnerriikidega artiklis 4 sätestatud valdkondades, mis jäävad nende pädevusse. Käesoleva määrusega rahastatakse meetmeid, mis ei vasta põhimõtteliselt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabikomitees kindlaks määratud ametliku arenguabi kriteeriumitele.

2. Partnerriikidega tehtava koostöö esmatähtis eesmärk on konkreetne reageerimine vajadusele tugevdada nendega loodud sidemeid ning jätkata sidemete arendamist nii kahepoolsel, piirkondlikul kui mitmepoolsel alusel, et luua soodsam ja läbipaistvam keskkond suhete arendamiseks liidu ja partnerriikide vahel vastavalt aluslepingutes sätestatud liidu välistegevuse põhimõtetele. See puudutab muu hulgas demokraatia edendamist, inimõiguste ja põhivabaduste ning õigusriigi põhimõtete austamist, samuti inimväärse töö ja hea valitsemistava edendamist ning keskkonna kaitsmist, et aidata kaasa partnerriikide edasiminekule ja jätkusuutlikule arengule.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1. Koostöö on suunatud suhete arendamisele partnerriikidega, et edendada dialoogi ja vastastikust lähenemist ning jagada ja edendada ühesuguseid poliitilisi, majanduslikke ja institutsioonilisi struktuure ja väärtusi. Liit soovib ka tugevdada koostööd ja teabevahetust olemasolevate või järjest olulisemaks muutuvate kahepoolsete partneritega ja osalejatega mitmepoolsetel foorumitel ja ülemaailmses juhtimises. Koostöö hõlmab ka partnereid piirkondades, kus liidul on strateegiline huvi edendada sidemeid ja aluslepingutes sätestatud väärtusi.

2. Nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel ja liidu rahastamise sidususe ja tõhususe tagamiseks ning piirkondliku koostöö edendamiseks võib komisjon juhul, kui rakendatav projekt või programm on oma olemuselt piirkondlik või piiriülene, artiklis 6 nimetatud iga-aastaste tegevuskavade vastuvõtmisel otsustada, et ka lisades nimetamata riigid on käesoleva määruse meetmete osas abikõlblikud. Asjaomased tingimused sätestatakse artiklis 5 nimetatud mitmeaastastes koostööprogrammides.

3. Komisjon muudab I ja II lisas esitatud loetelu vastavalt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni arenguabikomitees toimuvale arengumaade loetelu korrapärasele läbivaatamisele ja teavitab sellest ka Euroopa Parlamenti ja nõukogu.

4. Liidupoolsel rahastamisel käesoleva määruse alusel pööratakse vajaduse korral eritähelepanu sellele, kas partnerriik järgib Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) peamisi tööstandardeid ning kas ta teeb pingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks.

5. Käesoleva määruse II lisas nimetatud riikide puhul jälgitakse rangelt poliitika kooskõla meetmetega, mida rahastatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1905/2006 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 1337/2008, millega luuakse rahastamisvahend kiireks reageerimiseks toiduainete ( 4 ) hinnatõusule arengumaades.

Artikkel 3

Üldpõhimõtted

1. Liit on rajatud sellistele põhimõtetele nagu vabadus, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamine ja õigusriik ning püüab dialoogi ja koostöö kaudu edendada, arendada ja tugevdada pühendumist neile põhimõtetele partnerriikides.

2. Käesoleva määruse rakendamisel järgitakse partnerriikidega koostöö loomisel vajaduse korral diferentseeritud lähenemisviisi, et võtta arvesse nende majanduslikku, sotsiaalset ja poliitilist tausta ning liidu konkreetseid huve, strateegiaid ja prioriteete.

3. Käesoleva määruse alusel rahastatavad meetmed hõlmavad koostöövaldkondi, mis on esitatud eelkõige liidu ja partnerriikide vahelistes instrumentides, lepingutes, deklaratsioonides ja tegevuskavades, ning valdkondi, mis puudutavad liidu konkreetseid huve ja prioriteete ning on nendega vastavuses.

4. Käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete puhul seab liit eesmärgiks sidususe tagamise liidu välistegevuse muude valdkondadega ning samuti liidu muu poliitikaga, eriti arengukoostöö vallas. See tagatakse poliitika määratlemise, strateegilise kavandamise ja programmitööga ning meetmete rakendamisega.

5. Käesoleva määruse alusel rahastatavad meetmed täiendavad liikmesriikide ja liidu avalik-õiguslike organite jõupingutusi ning lisavad neile väärtust ärisuhete ning kultuurilise, akadeemilise ja teadusvahetuse valdkonnas.

6. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja vahetab temaga regulaarselt arvamusi.

Artikkel 4

Koostöövaldkonnad

Liidu rahastamisega toetatakse artikliga 1 kooskõlas olevaid koostöömeetmeid ja rahastamine on kooskõlas käesoleva määruse üldeesmärgi, reguleerimisala, teiste eesmärkide ja üldpõhimõtetega. Liidu rahastamine hõlmab põhimõtteliselt ametliku arenguabi kriteeriumitele mittevastavaid meetmeid, mis võivad sisaldada piirkondlikku mõõdet, järgmistes koostöövaldkondades:

1) koostöö, partnerluse ja ühisprojektide edendamine liidu ja partnerriikide majandus-, ühiskonna-, kultuuri-, teadus- ja akadeemiliste ringkondade esindajate vahel;

2) kahepoolse kaubavahetuse, investeeringuvoogude ja majanduspartnerluse stimuleerimine, pöörates tähelepanu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele;

3) dialoogi edendamine liidu ja partnerriikide poliitika-, majandus-, ühiskonna- ja kultuuritegelaste ning asjakohastes sektorites tegutsevate valitsusväliste organisatsioonide vahel;

4) inimestevaheliste sidemete, haridus- ja koolitusprogrammide ning loomingulise vahetuse edendamine ja vastastikuse mõistmise arendamine kultuuride vahel, eelkõige perekonna tasandil, sealhulgas meetmed, mille eesmärk on tagada ja suurendada liidu osalemist Erasmus Munduse programmis ning Euroopa haridusmessidel;

5) koostööprojektide edendamine sellistes valdkondades nagu teadusuuringud, teadus ja tehnoloogia, sport ja kultuur, energeetika (eelkõige taastuvenergia), transport, keskkonnaküsimused (sealhulgas kliimamuutused), tolliküsimused, finants-, õigus- ja inimõiguste küsimused ning mis tahes muud liidule ja partnerriikidele vastastikust huvi pakkuvad küsimused;

6) liidualase teadlikkuse suurendamine ja selle mõistmise parandamine ning selle märgatavuse suurendamine partnerriikides;

7) toetus konkreetsetele algatustele, sealhulgas teadustööle, uuringutele, katsekavadele või ühisprojektidele, mis on suunatud tõhusale ja paindlikule reageerimisele sellistele koostöö eesmärkidele, mis tulenevad arengutest liidu kahepoolsetes suhetes partnerriikidega või mille sihiks on tõuke andmine kõnealuste suhete edasisele süvendamisele ja laiendamisele.

▼C1

Artikkel 5

Programmitöö ja vahendite eraldamine

1. Meetmed käesoleva määruse alusel koostöö edendamiseks viiakse ellu mitmeaastaste koostööprogrammide raames, mis hõlmavad koostööd kõigi või selleks valitud partnerriikidega. Komisjon koostab mitmeaastased koostööprogrammid ja määrab kindlaks nende kohaldamisala.

▼M1

2. Mitmeaastased koostööprogrammid ei hõlma pikemat ajavahemikku kui käesoleva määruse kehtivusaeg. Programmides sätestatakse liidu konkreetsed huvid ja prioriteedid, üldised eesmärgid ja oodatavad tulemused. Programmide geograafilise hõlmatuse osas püütakse saavutada võimalikult suur tasakaal, eelkõige Erasmus Munduse programmi puhul. Ühtlasi määratakse neis kindlaks liidupoolseks rahastamiseks valitud valdkonnad ja esitatakse vastavaks ajavahemikuks rahaeraldiste soovituslik jaotus nii kokku kui iga prioriteetse valdkonna ja partnerriigi või partnerriikide rühma jaoks eraldi. Vajaduse korral võib eraldiste suurus olla antud teatud vahemikus. Mitmeaastased koostööprogrammid vaadatakse läbi vahekokkuvõtete tegemiseks; vajaduse korral rakendatakse eriotstarbelist läbivaatamist.

▼C1

3. Mitmeaastased koostööprogrammid ja mis tahes kokkuvõtted nende läbivaatamisest võtab komisjon vastu vastavalt artikli 15 lõikes 2 sätestatud korrale.

▼M1

Artikkel 5a

Liidu strateegilised huvid, üldeesmärgid, rahastatavad prioriteetsed valdkonnad ja II lisas loetletud riikidega tehtava koostöö eeldatavad tulemused

Artiklis 5 nimetatud mitmeaastaste koostööprogrammide aluseks II lisas loetletud partnerriikidega on järgmised üldeesmärgid, rahastatavad prioriteetsed valdkonnad ja eeldatavad tulemused.

1) Avalik diplomaatia ja tutvustamistegevus, mille eesmärk on: — edendada liidu laiaulatusliku mõistmist ja nähtavust; — edendada liidu olulisi poliitikaküsimusi käsitlevaid vaateid ja selliseid liidu väärtusi nagu demokraatia ning inimõiguste ja põhivabaduste austamine; — toetada liitu ja selle poliitikat ning liidu suhteid käsitlevat mõttevahetust ja arutelu II lisas loetletud partnerriikidega; — töötada välja uusi lähenemisviise, mis hoogustavad positiivseid, tulemustele orienteeritud suhteid riikidega, kes teavad liidust vähe või mitte midagi. Neid eesmärke toetavate tegevuste tulemusel peaks paranema arusaamine ja vastastikune mõistmine liidu ja II lisas loetletud partnerriikide vahel, koos sellest tuleneva soodsa mõjuga liidu majanduslikele ja poliitilistele suhetele partneritega.

2) Majandusalane partnerlus ja ettevõtjate koostöö, mille eesmärk on: — parandada liidu ettevõtjate turulepääsu, eelkõige neid toetavate programmide kaudu (pakkudes sealhulgas asjakohast regulatiivset tuge kaubandustõkete osas), võttes eeskuju kauaaegsetest ettevõtete koostööprogrammidest. Need programmid peaksid vajaduse korral täiendama olemasolevaid toetusmeetmeid. Programmid peaksid looma konkreetseid võimalusi ettevõtjate ja teadlaste vahelise koostöö tihendamiseks, suurendama käivet ja investeeringuid sihtvaldkondades ning suurendama kaubavooge II lisas loetletud partnerriikidega. Need jõupingutused peavad olema kooskõlas komisjoni laiema strateegiaga liidu konkurentsivõime arendamiseks globaalsetel turgudel, samuti liidu muu poliitikaga konkreetsete piirkondade ja riikide suhtes, ning täiendama neid. Vahendeid suunatakse eelkõige riikidele, kus sekkumine võib suurendada liidu ettevõtjate osalemist. Oluliselt keskendutakse liidu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kes soovivad pääseda Aasia, Ladina-Ameerika, Lähis-Ida ja Lõuna-Aafrika turgudele. Vajaduse korral suunatakse vahendid riikidesse, kes järgivad ILO põhilisi tööstandardeid ja annavad oma panuse ülemaailmsetesse jõupingutustesse kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks.

3) Inimestevahelised sidemed, mille eesmärk on: — toetada Erasmus Mundus II 2. meetme raames struktureeritud koostöö, vahetuse ja liikuvuse alusena kõrghariduse kõigil tasanditel kvaliteetseid partnerlussuhteid liidu ja kolmandate riikide kõrgharidusasutuste vahel (2. meede – 2. HARU: partnerlussuhted riikide ja territooriumidega, kes saavad abi tööstusriikide rahastamisvahendi raames); — täiendada arengukoostöö rahastamisvahendist rahastatavaid Erasmus Munduse 2. meetme (2. meede – 1. HARU: partnerlussuhted riikide ja territooriumitega, kes saavad toetust Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi, arengukoostöö rahastamisvahendi, Euroopa Arengufondi ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames (endine väliskoostöö alaprogramm)) stipendiume, toetades liidu üliõpilaste ja õppejõudude liikuvust kolmandatesse riikidesse; — edendada koos kodanikuühiskonnaga selle kõige laiemas tähenduses paremat arusaamist liidust kui sellisest, selle seisukohtadest globaalsetes küsimustes ning majandusliku, sotsiaalse ja poliitilise integratsiooni protsessidest, täiendades seeläbi ametlikke suhteid valitsusega; — edendada koostööd, partnerlust ja ühisprojekte liidu ja partnerriikide majandus-, ühiskonna-, kultuuri-, teadus- ja akadeemiliste ringkondade esindajate vahel.

Need tegevused peaksid aitama luua vastastikust kasu koostööst hariduse, kultuuri ja kodanikuühiskonna alal. See saavutatakse pakutava hariduse kvaliteedi parandamise ja vastastikuste raskuste ületamise kaudu teadmistepõhiste ühiskondade arendamisel. Teostatud meetmed peaksid andma lisaväärtust ideede, teadmiste, teaduse ja tehnika saavutuste vastastikusele rikastamisele teadlaste ja kutsetöötajate vahetuste kaudu, eelkõige partnerriikidega, kellel on liiduga võrreldavad kõrgharidussüsteemid.

▼C1

Artikkel 6

Rakendamine

▼M1

1. Komisjon võtab vastu iga-aastased tegevuskavad, mille aluseks on artiklis 5 nimetatud mitmeaastased koostööprogrammid, ning edastab need samaaegselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

▼C1

2. Iga-aastastes tegevuskavades määratakse kas kõigi või selleks välja valitud partnerriikide osas kindlaks taotletavad eesmärgid, sekkumisvaldkonnad, oodatavad tulemused, programmide haldamise kord ja kavandatav rahastamise kogusumma. Need sisaldavad rahastatavate operatsioonide kirjeldust, igaks operatsiooniks eraldatud summasid ning rakendamise näidisajakava.

3. Komisjon võtab iga-aastased tegevuskavad vastu vastavalt artikli 15 lõikes 2 sätestatud korrale. Nimetatud korda tuleb kasutada tegevuskavades selliste muudatuste tegemiseks, mis seisnevad tehnilises kohandamises, rakendamisperioodi pikendamises, assigneeringute ümberjaotamises kavandatud tegevuste vahel orienteeruva eelarve raames või eelarve suurendamises või vähendamises mahus, mis on väiksem kui 20 % algsest eelarvest, juhul kui need muudatused on kooskõlas tegevuskavades sätestatud algsete eesmärkidega.

Artikkel 7

Abikõlblikkus

◄

1. Artiklis 6 nimetatud tegevuskavade rakendamise eesmärgil on käesoleva määruse alusel abikõlblikud

a) liikmesriikide ja partnerriikide järgmised üksused ja organid: i) avalik-õiguslikud või riigi osalusega organid, kohalikud ametiasutused ja nende ühendused; ii) äriühingud ja muud eraõiguslikud organisatsioonid ja ettevõtjad; iii) valitsusvälised organisatsioonid; sellised kodanike rühmitused ja valdkondlikud organisatsioonid nagu ametiühingud, majanduslikke ja sotsiaalseid huve esindavad organisatsioonid, tarbijaorganisatsioonid, naiste- ja noorteorganisatsioonid; haridus-, koolitus-, kultuuri-, meedia-, uurimis- ja teaduslikud organisatsioonid; ülikoolid ja muud haridusasutused;

b) partnerriigid ning nende piirkonnad, institutsioonid ja detsentraliseeritud organid;

c) rahvusvahelised organisatsioonid, sealhulgas piirkondlikud organisatsioonid, niivõrd kui nad aitavad kaasa käesoleva määruse eesmärkide saavutamisele;

d) füüsilised isikud liikmesriikidest ja partnerriikidest või teistest kolmandatest riikidest, niivõrd kuivõrd nad aitavad kaasa käesoleva määruse eesmärkide saavutamisele;

▼M1

e) partnerriikide ja -piirkondade ning liidu asutatud ühisorganid;

f) liidu institutsioonid ja organid, kuid üksnes artiklis 9 nimetatud toetusmeetmete rakendamiseks;

▼C1

g) Euroopa Liidu asutused.

▼M1

2. Nõukogu 20. juuni 1996. aasta määruse (EÜ) nr 1257/96 (humanitaarabi kohta), ( 5 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1717/2006 (stabiliseerimisvahendi kehtestamise kohta) ( 6 ) ja määruse (EÜ) nr 1905/2006 alla kuuluvaid meetmeid, mis on nende määruste alusel abikõlblikud, ei rahastata käesoleva määruse alusel.

3. Käesoleva määruse kohast liidu abi ei kasutata relvade või laskemoona hankimise ega sõjalise või kaitseotstarbega operatsioonide rahastamiseks.

▼C1

Artikkel 8

Rahastamise liigid

1. Koostööprojekte ja -programme rahastatakse Euroopa Liidu üldeelarvest kas täielikult või koos kaasrahastamisega teistest allikatest, nagu on sätestatud artiklis 10.

2. Tegevuskavade elluviimise rahastamine võib eelkõige toimuda järgmistes õiguslikes vormides:

a) toetuslepingud (sealhulgas stipendiumid);

b) hankelepingud;

c) töölepingud;

d) rahastamislepingud.

▼M1

3. Liidu rahastamist ei kasutata põhimõtteliselt maksude, tollimaksude või muude lõivude tasumiseks partnerriikides.

▼C1

Artikkel 9

Toetusmeetmed

▼M1

1. Liidu rahastamisest võib katta kulutusi, mis on seotud käesoleva määruse rakendamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks otseselt vajalike ettevalmistuste, järelmeetmete, seire, auditeerimise ja hindamisega, samuti mis tahes muid haldus- või tehnilise abiga seotud kulutusi, mis komisjonil, sealhulgas tema delegatsioonidel partnerriikides, võivad tekkida käesoleva määruse alusel rahastatavate operatsioonide haldamisel.

▼C1

2. Nimetatud toetusmeetmed ei tarvitse olla hõlmatud mitmeaastaste programmidega ja seepärast võib neid rahastada väljaspool programmide kohaldamisala.

▼M1

3. Komisjon võtab mitmeaastaste koostööprogrammidega hõlmamata toetusmeetmed vastu ja edastab need üheaegselt Euroopa Parlamendile ning nõukogule.

▼C1

Artikkel 10

Kaasrahastamine

1. Meetmete kaasrahastajaks võivad olla muu hulgas

a) liikmesriigid, nende piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused ning eelkõige nende avalik-õiguslikud ja riigi osalusega asutused;

b) partnerriigid ning eelkõige nende avalik-õiguslikud ja riigi osalusega asutused;

c) rahvusvahelised ja piirkondlikud organisatsioonid, sealhulgas rahvusvahelised ja piirkondlikud rahandusasutused;

d) äriühingud, muud eraõiguslikud organisatsioonid ja ettevõtjad ning muud valitsusvälised osalejad;

e) partnerriigid, keda rahastatakse, ja muud rahastamiskõlblikud organid vastavalt artiklile 7.

2. Paralleelse kaasrahastamise korral jagatakse projekt või programm mitmeks selgelt eristatavaks tegevuseks, millest igaüht rahastavad erinevad partnerid, kusjuures kaasrahastamine toimub viisil, mis võimaldab rahastamise lõppotstarvet alati kindlaks teha.

3. Ühise kaasrahastamise korral jagatakse projekti või programmi kogukulud kaasrahastavate partnerite vahel ja vahendid pannakse kokku nii, et projekti või programmi raames läbiviidud konkreetse tegevuse rahastamisallikat ei ole hiljem enam võimalik kindlaks teha.

4. Ühismeetmete rakendamiseks võib komisjon lõike 1 punktides a, b ja c nimetatud organite nimel võtta vastu ja hallata vahendeid kaasrahastatavate projektide jaoks. Kõnealuseid vahendeid käsitletakse assigneeritud tuludena vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) ( 7 ) artiklile 18.

Artikkel 11

Menetluskord

1. Käesoleva määruse alusel rahastatavaid meetmeid rakendatakse kooskõlas määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, ja eelkõige selle teise osa IV jaotisega.

2. Komisjon võib usaldada ametiasutusele omased ülesanded, eelkõige eelarve rakendamisega seotud ülesanded määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 54 lõike 2 punktides a ja c osutatud organitele. Nimetatud määruse artikli 54 lõike 2 punktis c osutatud organitele võib usaldada avaliku võimu teostamisega seotud ülesanded juhul, kui need organid on rahvusvaheliselt tunnustatud, vastavad rahvusvaheliselt tunnustatud haldus- ja kontrollsüsteemidele ning kui nende üle teostab järelevalvet avaliku võimu kandja.

Artikkel 12

▼M1

Liidu finantshuvide kaitsmine

1. Mis tahes käesolevast määrusest tulenevad lepingud sisaldavad sätteid, mis tagavad liidu finantshuvide kaitse, eelkõige seoses eeskirjade eiramise, pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevusega, kooskõlas nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta, ( 8 ) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest ( 9 ) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta ( 10 ).

2. Lepingutes antakse komisjonile ja kontrollikojale selgesõnaliselt õigus iga liidu vahendeid saanud töövõtja või alltöövõtja auditeerimiseks, sealhulgas dokumentide auditeerimiseks või kohapealseks auditeerimiseks. Lepingutes on samuti selgelt väljendatud komisjoni volitused läbi viia kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatule.

▼C1

3. Kõigis koostöö rakendamisest tulenevates lepingutes tagatakse lõikes 2 sätestatud komisjoni ja kontrollikoja õigused lepingute täitmise ajal ja pärast seda.

▼M1

Artikkel 13

Hindamine

1. Komisjon hindab korrapäraselt käesoleva määruse alusel rahastatud tegevusi ja programme, vajaduse korral või Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel sõltumatute välishindamiste aruannete abil, et teha kindlaks, kas eesmärgid on saavutatud ning et võimaldada tal koostada soovitusi tulevaste meetmete parandamiseks. Neid tulemusi võetakse arvesse programmide kavandamisel ja vahendite eraldamisel.

2. Komisjon saadab teavitamise eesmärgil lõikes 1 nimetatud hindamisaruanded Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3. Komisjon kaasab käesoleva määruse alusel tehtava liidu koostöö hindamisetappi asjaomased sidusrühmad, sealhulgas valitsusvälised osalejad.

Artikkel 14

Aastaaruanne

Komisjon vaatab läbi käesoleva määruse alusel võetud meetmete rakendamisel tehtud edusammud ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule üksikasjaliku aastaaruande käesoleva määruse rakendamise kohta. Aruandes esitatakse eelarve täitmise tulemused ja tutvustatakse kõiki rahastatud meetmeid ja programme ning võimaluste piires tuuakse välja koostöömeetmete ja -programmide peamised tulemused ja mõju.

▼C1

Artikkel 15

Komitee

1. Komisjoni abistab komitee.

2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõike 3 tähenduses kehtestatakse 30 päeva.

3. Komitee võtab vastu oma töökorra.

▼M1

Artikkel 16

Finantssätted

Käesoleva määruse rakendamise lähtesumma ajavahemikul 2007–2013 on 172 miljonit eurot I lisas loetletud riikide ja 176 miljonit eurot II lisas loetletud riikide puhul. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased assigneeringud finantsraamistiku piires.

▼C1

Artikkel 17

Kehtetuks tunnistamine

1. Määrus (EÜ) nr 382/2001 tunnistatakse kehtetuks alates ühest järgmistest kuupäevadest, sõltuvalt sellest, kumb on hilisem:

— 1. jaanuarist 2007,

— käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

2. Kehtetuks tunnistatud määrust kohaldatakse jätkuvalt 2007. aastale eelnevate eelarveaastate õigusaktide ja kohustuste suhtes. Kõik viited kehtetuks tunnistatud määrusele loetakse viideteks käesolevale määrusele.

Artikkel 18

Ülevaatamine

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 31. detsembriks 2010 aruande, milles hinnatakse käesoleva määruse rakendamist esimesel kolmel aastal, vajaduse korral koos seadusandliku ettepanekuga vajalike muudatuste tegemiseks.

Artikkel 19

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









▼M1

I LISA

Käesoleva määrusega hõlmatud tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumite loetelu

▼C1

1) Austraalia

2) Bahrain

3) Brunei

4) Kanada

5) Hiina Taipei ( 11 )

6) Hongkong

7) Jaapan

8) Korea Vabariik

9) Kuveit

10) Aomen

11) Uus-Meremaa

12) Omaan

13) Qatar

14) Saudi Araabia

15) Singapur

16) Araabia Ühendemiraadid

17) Ameerika Ühendriigid

▼M1









II LISA

Määrusega hõlmatud arengumaade loetelu

Ladina-Ameerika

1. Argentina

2. Boliivia

3. Brasiilia

4. Tšiili

5. Colombia

6. Costa Rica

7. Kuuba

8. Ecuador

9. El Salvador

10. Guatemala

11. Honduras

12. Mehhiko

13. Nicaragua

14. Panama

15. Paraguay

16. Peruu

17. Uruguay

18. Venezuela

Aasia

19. Afganistan

20. Bangladesh

21. Bhutan

22. Birma/Myanmar

23. Kambodža

24. Hiina

25. India

26. Indoneesia

27. Korea Rahvademokraatlik Vabariik

28. Laos

29. Malaisia

30. Maldiivid

31. Mongoolia

32. Nepal

33. Pakistan

34. Filipiinid

35. Sri Lanka

36. Tai

37. Vietnam

Kesk-Aasia

38. Kasahstan

39. Kirgiisi Vabariik

40. Tadžikistan

41. Türkmenistan

42. Usbekistan

Lähis-Ida

43. Iraan

44. Iraak

45. Jeemen

Lõuna-Aafrika

46. Lõuna-Aafrika









III LISA

Rahaeraldised koostöö tegemiseks II lisas loetletud riikidega

Ajavahemikus 2011–2013 on rahaliste vahendite jaotus prioriteetsete valdkondade lõikes koostöö tegemiseks II lisas loetletud partnerriikidega järgmine.







Prioriteetne valdkond Avalik diplomaatia ja tutvustamistegevus Vähemalt 5 % Majandusalane partnerlus ja ettevõtjate koostöö edendamine Vähemalt 50 % Inimestevahelised sidemed Vähemalt 20 % Eraldamata reserv ja halduskulud Kuni 10 %