1975R0337 — ET — 21.12.2004 — 006.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:





Muudetud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EMÜ) nr 337/75,

10. veebruar 1975,

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta







EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 235, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, ( 1 ) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ( 2 ) ning arvestades, et: ning arvestades, et: asutamislepingu artikli 128 alusel sätestas nõukogu oma 2. aprilli 1963. aasta otsuses ( 3 ) ühise kutseõppepoliitika rakendamise üldpõhimõtted; vastavalt asutamislepingu artiklile 118 on komisjoni ülesanne edendada tihedat koostööd liikmesriikide vahel sotsiaalvaldkonnas, eelkõige põhi- ja täienduskutseõppega seotud küsimustes; nõukogu seadis sotsiaaltegevuse programmi käsitleva 21. jaanuari 1974. aasta resolutsiooniga ( 4 ) selle programmi üheks eesmärgiks ühise kutseõppepoliitika rakendamise, et jõuda selle põhieesmärkide järkjärgulise saavutamiseni, eriti õppestandardite ühtlustamiseni, luues eelkõige Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse; nõukogu peab seda eesmärki esmatähtsaks; ühise kutseõppepoliitika rakendamine toob kaasa veel keerukamaid probleeme ja kuna nende probleemide lahendamine nõuab asjaomaste isikute, täpsemalt tööandjate ja töövõtjate laiaulatuslikku osalemist; Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse — komisjoni talitustest sõltumatu, kuid nendega täiel määral koostööd tegeva asutuse — loomine on vajalik kõnealuse ühise poliitika tõhusaks elluviimiseks; asutamislepingus ei ole ette nähtud erivolitusi niisuguse keskuse loomiseks; keskus luuakse Euroopa ühenduste raames ning see tegutseb kooskõlas ühenduse õigusega; tuleb kindlaks määrata teatud üldsätete rakendamise tingimused, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

Käesolevaga luuakse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus, edaspidi nimetatud “keskus”.

Keskusel on igas liikmesriigis kõige ulatuslikum õigusvõime, mis juriidilistele isikutele antakse.

▼M2

Keskus on mittetulunduslik asutus. Selle asukoht on Thessaloníkis.

▼B

Artikkel 2

1. Keskuse eesmärk on abistada komisjoni kutse- ja täiendusõppe edendamisel ja arendamisel ühenduses.

Sel eesmärgil aitab keskus ühenduse sätestatud suuniste kohaselt oma teadusliku ja tehnilise tegevuse kaudu kaasa ühise kutseõppepoliitika elluviimisele.

Keskus edendab eelkõige teabe ja kogemuste vahetamist.

2. Keskuse peamised ülesanded on:

— koostada valikdokumendid, mis käsitlevad eelkõige asjaomase valdkonna käesolevat olukorda, viimase aja arengusuundi ja uurimusi ning kutseõppe struktuuri,

— aidata kaasa eespool nimetatud valdkondade arendamisele ja koordineerimisele,

— levitada kasulikke dokumente ja teavet,

— edendada ja toetada igasugust initsiatiivi, mis võiks hõlbustada kooskõlastatud tegevust kutseõppe probleemide käsitlemisel. Keskus tegeleb sel alal eelkõige kutseõppe standardite ühtlustamise küsimusega, et oleks võimalik vastastikku tunnustada tunnistusi ja muid kutseõppe läbimist tõendavaid dokumente,

— tegutseda kõigi asjaomaste isikute kohtumispaigana.

3. Keskus võtab oma tegevuses arvesse olemasolevaid sidemeid kutseõppe ja muude haridusharude vahel.

Artikkel 3

1. Keskus võtab vajalikud meetmed oma eesmärkide saavutamiseks. Keskus võib eelkõige:

— korraldada kursusi ja seminare,

— sõlmida uuringulepinguid ja vahendada või vajaduse korral ise korraldada oma tööprogrammi rakendamist toetavaid katseprojekte või individuaalprojekte,

— avaldada ja levitada kasulikke dokumente, sealhulgas ühenduse kutseõppe bülletääni.

▼M6

2. Oma ülesannete täitmisel sõlmib keskus vajalikke sidemeid, eelkõige nii avaliku kui erasektori siseriiklike ja rahvusvaheliste erialaasutustega, ametivõimudega ja haridusasutustega ning töövõtjate ja tööandjate organisatsioonidega. Eelkõige tagab keskus asjakohase koostöö Euroopa Koolitusfondiga, sealjuures oma eesmärkidest kõrvale kaldumata.

Artikkel 4

1. Keskusesse kuuluvad:

a) haldusnõukogu;

b) büroo;

c) direktor.

2. Haldusnõukogusse kuuluvad:

a) üks iga liikmesriigi valitsust esindav liige;

b) üks iga liikmesriigi tööandjate organisatsioone esindav liige;

c) üks iga liikmesriigi töövõtjate organisatsioone esindav liige;

d) kolm komisjoni esindavat liiget.

Esimese lõigu punktides a, b ja c märgitud liikmed nimetab nõukogu liikmesriikide, tööandjate organisatsioonide ning töövõtjate organisatsioonide esitatud kandidaatide nimekirjade põhjal.

Komisjon nimetab liikmed, kes teda esindavad.

Nõukogu avaldab haldusnõukogu liikmete nimekirja Euroopa Liidu Teatajas ja keskuse veebilehel.

3. Liikmete ametiaeg on kolm aastat. Liikme võib uuesti ametisse nimetada. Ametiaja lõppemisel või ametist lahkumisel jäävad liikmed ametisse kuni nende tagasinimetamiseni või asendamiseni.

4. Haldusnõukogu valib lõikes 5 nimetatud kolmest rühmast ja komisjoni esindajate hulgast kaheks aastaks, tähtaja pikendamise võimalusega, esimehe ja kolm aseesimeest.

5. Valitsuste esindajad ning tööandjate organisatsioonide ja töövõtjate organisatsioonide esindajad moodustavad igaüks oma haldusnõukogu siseselt toimiva rühma. Iga rühm määrab koordinaatori. Tööandjate ning töövõtjate rühmade koordinaatorid esindavad vastavalt oma organisatsioone Euroopa tasandil ja osalevad haldusnõukogu istungitel, omamata hääleõigust.

6. Esimees kutsub haldusnõukogu kokku kord aastas. Esimees kutsub kokku täiendavad koosolekud vähemalt ühe kolmandiku haldusnõukogu liikmete taotlusel.

7. Haldusnõukogu otsused võetakse vastu liikmete absoluutse häälteenamusega.

8. Haldusnõukogu moodustab büroo. Büroosse kuuluvad haldusnõukogu esimees ja kolm aseesimeest, iga lõikes 5 osutatud rühma koordinaator ja veel üks komisjoni talituste esindaja.

9. Liikmesriigid, lõikes 2 nimetatud organisatsioonid, nõukogu, komisjon ja haldusnõukogu püüavad, igaüks vastavalt oma pädevusele, tagada mees- ja naiskandidaatide võrdset esindatust lõikes 2 osutatud nimetamisteks, lõikes 4 osutatud valimisteks ja lõikes 8 osutatud nimetamisteks.

10. Büroo jälgib haldusnõukogu poolt volitatuna haldusnõukogu otsuste rakendamist ja võtab kõik vajalikud meetmed keskuse töö korraldamiseks haldusnõukogu istungite vaheajal, välja arvatud artikli 6 lõikes 1, artikli 8 lõikes 1 ja artikli 11 lõikes 1 osutatu korral, ilma et see piiraks direktori artiklites 7 ja 8 sätestatud ülesandeid.

11. Haldusnõukogu otsustab büroo iga-aastaste istungite kava. Esimees kutsub kokku büroo lisakohtumised selle liikmete taotlusel.

12. Büroo võtab otsused vastu konsensuse alusel. Kui konsensust ei ole võimalik saavutada, edastab büroo küsimuse haldusnõukogule otsustamiseks.

▼B

Artikkel 5

Haldusnõukogu võtab vastu kodukorra, mis jõustub, kui nõukogu on selle vastavalt komisjoni otsusele heaks kiitnud.

Ta otsustab, kas luua ajutised töörühmad vastavalt aasta tööprogrammi nõuetele. Keskus teavitab korrapäraselt komisjoni oma tegevusest.

Artikkel 6

1. Keskuse direktori ja asedirektori nimetab komisjon haldusnõukogu esitatud kandidaatide nimistust.

2. Direktori võib ametisse tagasi nimetada iga viie aasta järel.

Artikkel 7

▼M6

1. Direktor vastutab keskuse juhtimise eest ja viib ellu haldusnõukogu ja büroo otsused. Ta on keskuse seaduslik esindaja.

2. Direktor valmistab ette ja korraldab haldusnõukogu ja büroo tööd ning tagab koosolekuteks sekretariaadi töö.

▼B

3. Ta koordineerib töörühmade tegevust.

4. Ta vastutab kõikide personaliküsimuste eest ning personali töölevõtmise ja töölt vabastamise eest.

5. Direktor annab oma tegevusest aru haldusnõukogule.

Artikkel 8

▼M6

1. Direktori esitatud eelnõu alusel võtab haldusnõukogu kokkuleppel komisjoni talitustega vastu keskmise tähtajaga prioriteedid ja aasta tööprogrammi. Programmis võetakse arvesse ühenduse institutsioonide poolt osutatud esmavajadusi.

▼B

2. Keskus võtab oma töö planeerimisel arvesse teiste kutseõppe valdkonna asutuste tegevust.

▼M1 —————

▼M5

Artikkel 10

1. Igaks majandusaastaks, mis ühtib kalendriaastaga, valmistatakse ette keskuse tulude ja kulude kalkulatsioon ja see esitatakse keskuse eelarves, kus esitatakse ka ametikohtade loetelu.

2. Eelarves näidatud tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.

Artikkel 11

1. Igal aastal esitab haldusnõukogu direktori koostatud eelnõu alusel keskuse järgmise majandusaasta tulude ja kulude kalkulatsiooni. Selle kalkulatsiooni, mis sisaldab ka ametikohtade loetelu projekti, edastab haldusnõukogu komisjonile hiljemalt 31. märtsil.

2. Komisjon edastab kalkulatsiooni Euroopa parlamendile ja nõukogule (edaspidi “eelarvepädevad institutsioonid”) koos Euroopa Liidu üldeelarve projektiga.

3. Selle kalkulatsiooni põhjal kannab komisjon Euroopa Liidu üldeelarve esialgsesse projekti kalkulatsioonid, mida ta peab ametikohtade loetelu jaoks vajalikuks, ning üldeelarvest võetava subsiidiumi summa, mille ta esitab eelarvepädevatele institutsioonidele vastavalt asutamislepingu artiklile 272.

4. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad keskuse subsiidiumiks kasutatavad assigneeringud.

Eelarvepädevad institutsioonid võtavad vastu keskuse ametikohtade loetelu.

5. Haldusnõukogu võtab vastu keskuse eelarve. See muutub lõplikuks pärast Euroopa Liidu üldeelarve lõplikku vastuvõtmist. Vajaduse korral kohandatakse seda vastavalt.

6. Haldusnõukogu teatab võimalikult kiiresti eelarvepädevatele institutsioonidele oma kavatsusest rakendada projekte, millel võib olla oluline rahaline mõju tema eelarve rahastamisele, eriti kõiki kinnisvaraga seotud projekte, nagu hoonete rentimine või ost. Ta teatab sellest komisjonile.

Kui emb-kumb eelarvepädev institutsioon on teatanud oma kavatsusest esitada arvamus, esitab ta oma arvamuse haldusnõukogule kuue nädala jooksul pärast projektist teatamise kuupäeva.

Artikkel 12

1. Keskuse suhtes kohaldatavad finantseeskirjad võtab vastu haldusnõukogu pärast konsulteerimist komisjoniga. Need ei tohi lahkneda komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrusest (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 ( 5 ) artiklis 185, välja arvatud juhul, kui see on konkreetselt vajalik keskuse tööks ning kui selleks on saadud komisjoni eelnev nõusolek.

Artikkel 12a

1. Direktor vastutab keskuse eelarve täitmise eest.

2. Hiljemalt igale majandusaastale järgneva aasta 1. märtsiks edastab keskuse peaarvepidaja komisjoni peaarvepidajale esialgse raamatupidamisaruande koos kõnealuse majandusaasta eelarve- ja finantshalduse aruandega. Komisjoni peaarvepidaja ühendab institutsioonide ja detsentraliseeritud organite esialgsed raamatupidamisaruanded vastavalt üldise finantsmääruse artiklile 128.

3. Hiljemalt igale majandusaastale järgneva aasta 31. märtsiks edastab komisjoni peaarvepidaja kontrollikojale keskuse esialgse raamatupidamisaruande koos kõnealuse majandusaasta eelarve- ja finantshalduse aruandega. Majandusaasta eelarve- ja finantshalduse aruanne edastatakse ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

4. Kui direktor on saanud kätte kontrollikoja märkused keskuse esialgse raamatupidamisaruande kohta vastavalt üldise finantsmääruse artiklile 129, koostab ta omal vastutusel keskuse lõpliku raamatupidamisaruande ja esitab selle arvamuse saamiseks haldusnõukogule.

5. Haldusnõukogu esitab arvamuse keskuse lõpliku raamatupidamise kohta.

6. Hiljemalt igale majandusaastale järgneva aasta 1. juuliks edastab direktor kõnealuse lõpliku raamatupidamisaruande koos haldusnõukogu arvamusega Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale.

7. Lõplik raamatupidamisaruanne avaldatakse.

8. Direktor saadab kontrollikojale vastuse selle märkuste kohta hiljemalt 30. septembriks. Ta saadab kõnealuse vastuse ka haldusnõukogule.

9. Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab direktor talle üldise finantsmääruse artikli 146 lõike 3 kohaselt kogu teabe, mida on vaja kõnealuse majandusaasta eelarve täitmise aruande kinnitamismenetluse tõrgeteta rakendamiseks.

10. Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament kinnituse direktori tegevusele aasta n eelarve täitmisel enne 30. aprilli aastal n + 2.

▼M5

Artikkel 12b

1. Haldusnõukogu võtab vastu iga-aastase aruande keskuse tegevuse ja tulevikuväljavaadete kohta ning edastab selle hiljemalt 15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning kontrollikojale.

2. Keskus edastab igal aastal eelarvepädevatele institutsioonidele asjakohase teabe hindamismenetluse tulemuste kohta.

▼M3

Artikkel 13

Keskuse töötajate kohta kehtivad määrused ja eeskirjad, mida kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate suhtes.

Keskus kasutab oma töötajate suhtes ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule antud volitusi.

Haldusnõukogu võtab kokkuleppel komisjoniga vastu kohased rakenduseeskirjad.

▼B

Artikkel 14

Haldusnõukogu liikmed, direktor, töötajad ja teised keskuse tegevuses osalevad isikud ei tohi isegi pärast oma ametikohustuste lõppemist avalikustada ametisaladuse pidamise kohustuse alla käivat infot.

▼M5

Artikkel 14a

1. Keskuse valduses olevate dokumentide suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele ( 6 ).

2. Haldusnõukogu võtab vastu määruse (EÜ) nr 1049/2001 praktilise rakendamise korra kuue kuu jooksul pärast nõukogu 18. juuni 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1655/2003 (millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 337/75 Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 1416/76) ( 7 ) jõustumist.

3. Määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 8 alusel tehtud keskuse otsuste kohta võib asutamislepingu artiklites 195 ja 230 sätestatud tingimuste kohaselt esitada kaebuse ombudsmanile või Euroopa Kohtule.

▼B

Artikkel 15

Keskuse töös kohaldatakse Euroopa ühenduste keelte kohta kehtivaid eeskirju.

Artikkel 16

Keskuse suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli.

Artikkel 17

1. Keskuse lepingulist vastutust reguleerib kõnealuse lepingu suhtes kohaldatav õigus.

Euroopa Ühenduste Kohtu jurisdiktsiooni alla kuulub otsuste tegemine vastavalt keskuse sõlmitud lepingus sisalduvale vahekohtuklauslile.

2. Lepinguvälise vastutuse puhul hüvitab keskus kooskõlas liikmesriikide õiguse ühiste üldpõhimõtetega kogu kahju, mida keskus või selle teenistujad on oma kohustuste täitmisel põhjustanud.

Kõikide selliste kahjude hüvitamisega seotud vaidluste lahendamine kuulub Euroopa Kohtu jurisdiktsiooni alla.

3. Teenistujate vastutust keskuse ees reguleerivad keskuse töötajate suhtes kohaldatavad asjaomased sätted.

Artikkel 18

Liikmesriigid, haldusnõukogu liikmed ning otseselt ja isiklikult asjassepuutuvad kolmandad isikud võivad pöörduda komisjoni poole iga keskuse otsese või kaudse toimingu asjus selle seaduslikkuse kontrollimiseks.

Komisjoni poole pöördutakse 15 päeva jooksul alates päevast, mil asjassepuutuv isik sai esmakordselt teada kõnealusest toimingust.

Komisjon teeb otsuse ühe kuu jooksul. Kui selle aja jooksul otsust ei tehta, loetakse küsimus tagasilükatuks.

Artikkel 19

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.