01987A0813(01) — ET — 01.07.2015 — 002.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B ÜHISTRANSIIDIPROTSEDUURI KONVENTSIOON (ELT L 226 13.8.1987, lk 2)

Muudetud:





Parandatud:







(*) Käesolevat akti ei ole eesti keeles avaldatud.









▼B

ÜHISTRANSIIDIPROTSEDUURI KONVENTSIOON







AUSTRIA VABARIIK, SOOME VABARIIK, ISLANDI VABARIIK, NORRA KUNINGRIIK, ROOTSI KUNINGRIIK NING ŠVEITSI KONFÖDERATSIOON, edaspidi nimetatud „EFTA riigid”, EUROOPA MAJANDUSÜHENDUS, edaspidi nimetatud „ühendus”, VÕTTES ARVESSE ühenduse ja kõikide EFTA riikide vahel sõlmitud vabakaubanduslepinguid, VÕTTES ARVESSE Luxembourgis 9. aprillil 1984. aastal EFTA riikide ministrite, ühenduse liikmesriikide ja Euroopa Ühenduste Komisjoni poolt vastu võetud ühisdeklaratsiooni, millega kutsutakse üles Euroopa majandusruumi loomisele, eriti seoses piiriformaalsuste ja päritolureeglite lihtsustamisega, VÕTTES ARVESSE EFTA riikide ja ühenduse vahel sõlmitud konventsiooni kaubavahetuse formaalsuste lihtsustamise kohta, millega võetakse kaubavahetuses kasutusele ühtne haldusdokument, VÕTTES ARVESSE, et nimetatud ühtse haldusdokumendi kasutuselevõtmine ühistransiidiprotseduuri raames kaubaveoks ühenduse ja EFTA riikide ning EFTA riikide endi vahel toob kaasa lihtsustamise, VÕTTES ARVESSE, et kõige sobivam viis nimetatud eesmärgi saavutamiseks oleks laiendada ühendusesisese, ühenduse ja Austria ja Šveitsi ning Austria ja Šveitsi vahelise kaubaveo suhtes kohaldatavat transiidiprotseduuri ka nendele EFTA riikidele, mis seda ei kohalda, VÕTTES ARVESSE ka Soome, Norra ja Rootsi vahel kohaldatavat Põhjamaade transiidikorraldust, ON OTSUSTANUD sõlmida järgmise konventsiooni:







Üldsätted

Artikkel 1

1. Käesoleva konventsiooniga sätestatakse ühenduse ja EFTA riikide vahelise ning EFTA riikide vahelise transiitkaubaveo meetmed, võttes kasutusele ühistransiidiprotseduuri kauba liigist ja päritolust olenemata ning hõlmates vajaduse korral ümberlaaditud, edasisaadetud või ladustatud kaupa.

2. Ilma et see piiraks käesoleva konventsiooni sätete, eeskätt tagatisi käsitlevate sätete kohaldamist, rakendatakse ühenduses ringleva kauba suhtes ühenduse transiidiprotseduuri.

3. Vastavalt artiklite 7–12 sätetele nähakse ühistransiidiprotseduuri reguleerivad eeskirjad ette käesoleva konventsiooni I ja II liites.

4. Ühistransiidiprotseduuri transiidideklaratsioonid ja -dokumendid peavad vastama III liitele ja koostatakse selle liite kohaselt.

▼M6

Artikkel 2

1. Ühistransiidiprotseduuri kirjeldatakse edaspidi vastavalt asjaoludele kui protseduuri T1 või T2.

2. Protseduuri T1 võib kohaldada mis tahes artikli 1 lõike 1 kohaselt veetava kauba suhtes.

3. Protseduuri T2 kohaldatakse artikli 1 lõike 1 kohaselt veetava kauba suhtes: a) ühenduses: ainult sel juhul, kui tegemist on ühenduse kaubaga. Ühenduse kaup on kaup, mis on: — täielikult saadud või toodetud ühenduse tolliterritooriumil ja millele ei ole lisatud kaupa kolmandatest riikidest või territooriumidelt, mis ei moodusta ühenduse tolliterritooriumi osa, — ühes liikmesriigis vabasse ringlusse lubatud, mis on imporditud riikidest või territooriumidelt, mis ei moodusta ühenduse tolliterritooriumi osa, — on saadud või toodetud ühenduse tolliterritooriumil kaubast, mida on nimetatud kas ainult teises taandes või nii esimeses kui ka teises taandes. Ilma et see piiraks käesoleva konventsiooni või teiste ühenduse sõlmitud lepingute kohaldamist, ei loeta ühenduse kaubaks sellist kaupa, mis hoolimata vastavusest ülalnimetatud kolmest taandest ühes sätestatud tingimustele tuuakse pärast ühenduse tolliterritooriumilt eksportimist uuesti sellele territooriumile tagasi; b) EFTA riigis: ainult sel juhul, kui kaup on sellesse EFTA riiki saabunud protseduuri T2 alusel ja saadetakse edasi artiklis 9 sätestatud eritingimuste kohaselt.

4. Käesolevas konventsioonis sätestatud eritingimusi seoses protseduuri T2 rakendamisega kauba suhtes kohaldatakse ka kauba ühenduse staatust tõendavate dokumentide väljaandmise suhtes ja sellise dokumendiga hõlmatud kaupa käsitletakse samamoodi kui protseduuri T2 alusel veetavat kaupa, kuid selle juures ei pea olema kauba ühenduse staatust tõendavat dokumenti.

▼M11

Article 3

1. For the purposes of this Convention, the term: (a) ‘transit’ shall mean a procedure under which goods are carried under the control of the competent authorities from one office of a Contracting Party to another office of the same Contracting Party or that of another Contracting Party over at least one frontier; (b) ‘country’, shall mean any EFTA country, any Member State of the Community or any other State which has acceded to this Convention; (c) ‘third country’ shall mean any State which is not Contracting Party to this Convention.

2. From the date on which the accession of a new Contracting Party becomes effective in accordance with Article 15a, all references to EFTA countries shall apply to that country mutatis mutandis, and solely for the purposes of this Convention.

3. In the application of the rules laid down in this Convention for the T1 or T2 procedure, the EFTA countries and the Community and its Member States shall have the same rights and obligations.

▼M6

Artikkel 4

1. Käesolev konventsioon ei piira ühegi teise transiidiprotseduuri käsitleva rahvusvahelise lepingu kohaldamist, mille suhtes kehtivad piirangud seoses kauba veoga ühest ühenduse punktist teise ja kauba ühenduse staatust tõendavate dokumentide väljaandmisega.

2. Käesolev konventsioon ei piira ka: a) kauba liikumist ajutise impordi protseduuri alusel; ega b) piiriliiklust käsitlevaid lepinguid.

▼B

Artikkel 5

Konventsiooniosaliste ja kolmanda riigi vahelise lepingu puudumisel, millisel juhul võib konventsiooniosaliste vahel liikuvat kaupa selle kolmanda riigi kaudu vedada protseduuri T1 või T2 alusel, rakendatakse üht nimetatud protseduuri selle kolmanda riigi kaudu veetava kauba suhtes ainult siis, kui kõnesolev vedu toimub konventsiooniosalise territooriumil koostatud üheainsa veodokumendi alusel ja protseduuri rakendamine peatatakse kolmanda riigi territooriumil.

▼M6

Artikkel 6

Kui tagatakse kauba suhtes kohaldatavate meetmete rakendamine, võivad riigid protseduuride T1 ja T2 raames omavahel kahe- või mitmepoolsete kokkulepetega kehtestada lihtsustatud protseduurid, mis vastavad vajaduse korral ►M21 I liites ◄ sätestatavatele kriteeriumidele ja mida kohaldatakse teatavate kaubavedude või määratud ettevõtjate suhtes.

Sellised kokkulepped tehakse teatavaks Euroopa Ühenduste Komisjonile ja teistele riikidele.

▼B







Transiidiprotseduuri rakendamine

▼M6

Artikkel 7

1. Arvestades käesoleva konventsiooni mis tahes erisätteid, on EFTA riikide pädevad tolliasutused volitatud täitma lähte-, vahe-, siht- ja tagatistolliasutuste ülesandeid.

2. Ühenduse liikmesriikide pädevad asutused on volitatud aktsepteerima EFTA riigis asuvasse sihttolliasutusse toimuva transiidi dokumente T1 või T2. Arvestades käesoleva konventsiooni mis tahes erisätteid, on nad EFTA riiki saadetud kauba puhul volitatud välja andma ka selle kauba ühenduse staatust tõendavaid dokumente.

3. Kui tegemist on I liite artikli 12 lõikes 2 sätestatud tähendust omava liitsaadetisega, mis laaditakse ühele transpordivahendile ja saadetakse ühe printsipaali poolt üheainsa protseduuriga T1 või T2 koondveona ühest lähtetolliasutusest ühte sihttolliasutusse ühele kaubasaajale tarnimiseks, võib konventsiooniosaline nõuda, et nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel lülitataks need kaubasaadetised ühte deklaratsiooni T1 või T2 koos vastavate lastinimekirjadega.

4. Olenemata nõudest, et kauba ühenduse staatust tuleb vajaduse korral tõendada, ei nõuta konventsiooniosalise piiritolliasutuses ekspordiga seotud tolliformaalsusi täitvalt isikult saadetava kauba suunamist protseduurile T1 või T2, sõltumata tolliprotseduurist, mida kauba suhtes rakendatakse naabruses paiknevas piiritolliasutuses.

5. Olenemata nõudest, et kauba ühenduse staatust tuleb vajaduse korral tõendada, võib konventsiooniosalise ekspordiga seotud tolliformaalsusi täitev piiritolliasutus keelduda kauba suunamisest protseduurile T1 või T2, kui see protseduur tuleb lõpetada naabruses paiknevas piiritolliasutuses.

▼B

Artikkel 8

Kui kaup saadetakse edasi dokumendi T1 või T2 alusel, eriti kui saadetised jaotatakse osadeks, laaditakse ümber või ühendatakse, ei lubata mingit lisamist, eemaldamist ega asendamist.

▼M6

Artikkel 9

1. EFTA riiki protseduuri T2 alusel toodav kaup, mida võib nimetatud protseduuri alusel ka edasi saata, jääb kogu aeg selle riigi tolliasutuste kontrolli alla, et tagada kauba säilimine algse tunnusega ja muutumatul kujul.

2. Kui muu tolliprotseduuri kui transiidi- või tolliladustamisprotseduuri alusel EFTA riiki toodud kaup saadetakse sellest riigist edasi, ei või protseduuri T2 rakendada.

Seda sätet ei kohaldata siiski näitusel, messil või muul samalaadsel avalikul väljapanekul näidatava ajutiselt imporditud kauba suhtes, millega ei ole tehtud muid toiminguid kui need, mis on vajalikud kauba seisundi säilitamiseks või saadetiste osadeks jaotamiseks.

3. Kui kaup saadetakse tolliladustamisprotseduuri alusel ladustamise järel EFTA riigist edasi, võib protseduuri T2 rakendada ainult järgmistel tingimustel: — kaupa ei ole ladustatud üle viie aasta; tollitariifistiku kaupade liigituse nomenklatuuri (14. juuni 1983. aasta rahvusvaheline kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsioon) gruppidesse 1—24 kuuluva kauba puhul piiratakse seda ajavahemikku kuue kuuni, — kaupa on ladustatud eri ruumis ja sellega ei ole tehtud muid toiminguid kui need, mis on vajalikud kauba seisundi säilitamiseks või saadetiste osadeks jaotamiseks ilma pakendit asendamata, — mis tahes käitlemine on toimunud tollijärelevalve all.

4. Igal dokumendilt T2 või igal EFTA riigi pädeva tolliasutuse väljaantud kauba ühenduse staatust tõendaval dokumendil peab olema viide vastavale dokumendile T2 või kauba ühenduse staatust tõendavale dokumendile, mille alusel kaup sellesse EFTA riiki saabus, ning kõik kinnitusmärked.

Artikkel 10

1. Kui lõikes 2 või liidetes ei ole sätestatud teisiti, tuleb iga protseduuri T1 või T2 puhul esitada tagatis, mis kehtib kõikides selles protseduuris osalevates konventsiooniosalistes.

2. Lõike 1 sätted ei piira: a) konventsiooniosaliste õigust omavahel kokku leppida, et tagatise esitamisest loobutakse protseduuri T1 või T2 suhtes, mis hõlmab ainult nende territooriumi; b) konventsiooniosalise õigust mitte nõuda tagatise esitamist protseduuri T1 või T2 lähtetolliasutuse ja esimese vahetolliasutuse vahel toimuva osa suhtes.

▼M21 —————

▼M6

Artikkel 11

1. Üldjuhul tagatakse kauba identifitseerimine tollitõkendiga.

2. Tollitõkend paigaldatakse: a) koormaruumile, kui transpordivahendile tollitõkendi paigaldamine on juba heaks kiidetud muude õigusaktide alusel või kui lähtetolliasutus on selle tollitõkendi paigaldamiseks sobivaks tunnistanud; b) muudel juhtudel igale üksikpakendile.

3. Transpordivahendi võib tunnistada tollitõkendi paigaldamiseks sobivaks, kui: a) tollitõkendit on võimalik paigaldada lihtsalt ja tõhusalt; b) see on ehitatud nii, et kaupa ei saa välja võtta ega juurde panna ilma avamisjälgi jätmata või tollitõkendeid rikkumata; c) need ei sisalda peidikuid, kuhu saaks kaupu peita; d) koormaruum on pädevate asutuste poolseks läbivaatuseks kergesti ligipääsetav.

▼M30

4. Arvestades muid võimalikke identifitseerimismeetmeid, ei pruugi lähtetolliasutus tollitõkendi paigaldamist nõuda, kui transiidideklaratsioonis või täiendavates dokumentides esitatud kauba kirjeldus võimaldab seda kergesti identifitseerida.

▼B

Artikkel 12

1. Kuni lepitakse kokku statistilise teabe vahetamise protseduur, mis tagab EFTA riikidele ja ühenduse liikmesriikidele transiidistatistika ettevalmistamiseks vajalikud andmed, esitatakse kui mitte konventsiooniosalise taotlusel, siis statistilistel eesmärkidel dokumentide T1 ja T2 ►M30 eksemplari 4 või transiidi saatedokumendi ◄ lisaeksemplar: a) iga EFTA riigi esimesele vahetolliasutusele; b) esimesele ühenduse vahetolliasutusele selle kauba osas, mille suhtes rakendatakse EFTA riigis algavat protseduuri T1 või T2.

▼M17

2. ►M21 ◄ . However, the additional copy referred to above shall not be required when the goods are carried under the conditions laid down inChapter VIII of Title III of Appendix I

▼B

3. Printsipaal või tema volitatud esindaja esitavad transiidistatistika eest vastutavate siseriiklike talituste nõudel mis tahes dokumendiga T1 või T2 seotud teabe, mis on vajalik statistika koostamiseks.







Haldusabi

▼M6

Artikkel 13

1. Asjaomaste riikide pädevad asutused annavad üksteisele igasugust nende käsutuses olevat teavet, mis on oluline käesoleva konventsiooni nõuetekohase kohaldamise kontrollimiseks.

2. Asjaomaste riikide pädevad asutused teevad vajaduse korral üksteisele teatavaks kõik protseduuri T1 või T2 alusel tehtud vedudega seotud järeldused, dokumendid, aruanded, menetluste protokollid ja teabe ning nende vedude puhul aset leidnud eiramised ja rikkumised.

Lisaks teevad nad vajaduse korral üksteisele teatavaks kõik sellise kaubaga seotud järeldused, mille puhul nähakse ette vastastikust abi ja mille suhtes on rakendatud tolliladustamisprotseduuri.

3. Kui ühest riigist teise riiki toodud või riigist läbi veetud või tolliladustamisprotseduuri alusel ladustatud kauba osas kahtlustatakse eiramisi või rikkumisi, teevad asjaomaste riikide päevad asutused taotluse korral üksteisele teatavaks kogu teabe, mis on seotud: a) nimetatud kauba veotingimustega: — olenemata viisist, kuidas kaup edasi saadeti sellesse riiki saabumise kohast, kellele taotlus esitatakse dokumendi T1 või T2 või kauba ühenduse staatust tõendava dokumendi alusel, või — olenemata viisist, kuidas kaup saabus sellest riigist edasisaatmise kohta, kellele taotlus esitatakse dokumendi T1 või T2 või kauba ühenduse staatust tõendava dokumendi alusel; b) kauba ladustamistingimustega sellesse riiki saabumise kohas, kellele taotlus esitatakse dokumendi T2 või kauba ühenduse staatust tõendava dokumendi alusel, või kohas, kust kaup sellest riigist edasi saadeti dokumendi T2 või kauba ühenduse staatust tõendava dokumendi alusel.

4. Igas lõigete 1-3 alusel esitatud taotluses täpsustatakse juhtum või juhtumid, millele taotluses viidatakse.

5. Kui mõne riigi pädev asutus taotleb abi, mida see riik ise taotluse korral anda ei suudaks, juhitakse esitatud taotluses tähelepanu kõnealusele asjaolule. Sellise taotluse täitmine jääb taotluse saanud pädeva asutuse otsustada.

6. Lõigete 1-3 kohaselt saadud teavet kasutatakse ainult käesoleva konventsiooni kohaldamiseks ja teabe saanud riik tagab sellele samasuguse kaitse, nagu kõnealuse riigi siseriiklike õigusaktidega on sama laadi teabele ette nähtud. Sellist teavet võib kasutada muudel eesmärkidel ainult selle edastanud pädeva asutuse kirjalikul nõusolekul ning vastavalt kõnealuse asutuse sätestatud piirangutele.

▼M15







Sissenõudmine

Artikkel 13 (a)

Asjaomaste riikide pädevad asutused abistavad vastavalt IV liite sätetele üksteist nõuete sissenõudmisel, kui need nõuded on tekkinud seoses protseduuri T1 või T2 kohaldamisega.

▼B







Ühiskomitee

Artikkel 14

1. Käesolevaga moodustatakse ühiskomitee, kus on esindatud kõik käesoleva konventsiooni osalised.

2. Ühiskomitee tegutseb vastastikuse kokkuleppe alusel.

3. Ühiskomitee tuleb kokku vastavalt vajadusele, kuid vähemalt üks kord aastas. Iga konventsiooniosaline võib nõuda koosoleku kokkukutsumist.

4. Ühiskomitee võtab vastu oma töökorra, mis muu hulgas sisaldab sätteid koosolekute kokkukutsumise, eesistuja määramise ja tema ametiaja kohta.

5. Ühiskomitee võib vastu võtta otsuse mis tahes allkomitee või töörühma loomise kohta, mis abistaksid teda ülesannete täitmisel.

Artikkel 15

1. Ühiskomitee ülesanne on hallata käesolevat konventsiooni ja tagada selle nõuetekohane rakendamine. Selleks saab ühiskomitee konventsiooniosalistelt korrapäraselt teavet käesoleva konventsiooni kohaldamise käigus saadud kogemustest, esitab soovitusi ja lõikega 3 ettenähtud juhtudel võtab vastu otsuseid.

2. Ühiskomitee soovitab eelkõige: a) käesoleva konventsiooni muudatusi, välja arvatud need, mida on nimetatud lõikes 3; b) muid selle kohaldamiseks vajalikke meetmeid.

▼M11

3. The Joint Committee shall adopt by decision: (a) amendments to the Appendices; ▼M21 ————— ▼M11 (c) other amendments to this Convention made necessary by amendments to the Appendices; ▼M17 ————— ▼M11 ►M17 ◄ (d) transitional measures required in the case of the accession of new Member States to the Community; ►M17 ◄ (e) invitations to third countries within the meaning of Article 3 (1) (c) to accede to this Convention in accordance with Article 15a.

▼M17

Decisions taken under points (a) to (d) shall be put into effect by the Contracting Parties in accordance with their own legislation.

▼B

4. Kui konventsiooniosalise esindaja ühiskomitees on heaks kiitnud otsuse, mille puhul on vaja täita põhiseadusest tulenevaid nõudeid, jõustub nimetatud otsus kuupäeva märkimata jätmise korral reservatsiooni tühistamise teatele järgneva teise kuu esimesel päeval.

▼M17

5. Decisions of the Joint Committee referred to in paragraph 3 (e) inviting a third country to accede to this Convention shall be sent to the General Secretariat of the Council of the European Communities, which shall communicate it to the third country concerned, together with a text of the Convention in force on that date.

▼M11

6. From the date referred to in paragraph 5, the third country concerned may be represented on the Joint Committee, subcommittees and working parties by observers.







Accession of third countries

Article 15a

1. Any third country may become a Contracting Party to this Convention if invited to do so by the depositary of the Convention following a decision of the Joint Committee.

2. A third country invited to become a Contracting Party to this Convention shall do so by lodging an instrument of accession with the General Secretariat of the Council of the European Communities. The said instrument shall be accompanied by a translation of the Convention into the official language(s) of the acceding country.

3. The accession shall become effective on the first day of the second month following the lodging of the instrument of accession.

4. The depositary shall notify all Contracting Parties of the date on which the instrument of accession was lodged and the date on which the accession will become effective.

5. Recommendations and decisions of the Joint Committee referred to in Article 15 (2) and (3) adopted between the date referred to in paragraph 1 of this Article and the date on which accession becomes effective shall also be communicated to the invited third country via the General Secretariat of the Council of the European Communities.

A declaration accepting such acts shall be inserted either in the instrument of accession or in a separate instrument lodged with the General Secretariat of the Council of the European Communities within six months of the communication. If the declaration is not lodged within that period the accession shall be considered void.

▼B







Muud sätted ja lõppsätted

Artikkel 16

Konventsiooniosalised võtavad asjakohased meetmed, et tagada käesoleva konventsiooni tõhus ja ühetaoline kohaldamine, võttes arvesse vajadust vähendada ettevõtjate suhtes kohaldatavaid formaalsusi nii palju kui võimalik ning saavutada vastastikku rahuldav lahendus konventsiooni kohaldamisega kaasnevatele raskustele.

Artikkel 17

Konventsiooniosalised teatavad üksteisele käesoleva konventsiooni rakendamiseks vastuvõetavatest sätetest.

Artikkel 18

Käesoleva konventsiooni sätetega ei välistata konventsiooniosaliste või ühenduse liikmesriikide poolt kehtestatud impordi-, ekspordi- või transiidikeeldude või -piirangute kohaldamist, mis on õigustatud kõlbluse, avaliku korra või julgeoleku seisukohast või seoses inimeste, loomade või taimede elu ja tervise, kunsti-, ajaloo- või muinasväärtusega rahvusliku rikkuse või tööstus- ja kaubandusomandi kaitsmisega.

▼M17

Article 19

The Appendices to this Convention shall form an integral part thereof.

▼B

Artikkel 20

1. Käesolev konventsioon kehtib ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut vastavalt kõnealuses asutamislepingus sätestatud tingimustele, ja teiselt poolt EFTA riikide territooriumide suhtes.

2. Käesolevat konventsiooni kohaldatakse ka Liechtensteini Vürstiriigi suhtes seni, kui kõnealune vürstiriik on tolliliidulepingu kaudu seotud Šveitsi Konföderatsiooniga.

Artikkel 21

Konventsiooniosaline võib käesoleva konventsiooni osaliste hulgast välja astuda, tingimusel et ta teatab sellest kirjalikult 12 kuud ette konventsiooni hoiulevõtjale, kes teavitab kõiki teisi konventsiooniosalisi.

Artikkel 22

1. Käesolev konventsioon jõustub 1. jaanuaril 1988, tingimusel et enne 1. novembrit 1987 on konventsiooniosalised andnud oma vastuvõtmiskirjad hoiule Euroopa Ühenduste Nõukogu peasekretariaati, kes tegutseb hoiulevõtjana.

2. Kui käesolev konventsioon ei jõustu 1. jaanuaril 1988, jõustub see viimase vastuvõtmiskirja hoiuleandmisele järgneva teise kuu esimesel päeval.

3. Hoiulevõtja teatab konventsiooniosalistele iga konventsiooniosalise vastuvõtmiskirja hoiuleandmise ja käesoleva konventsiooni jõustumise kuupäeva.

Artikkel 23

1. Käesoleva konventsiooni jõustumisega kaotavad kehtivuse 30. ja 23. novembril 1972. aastal ühenduse ning vastavalt Austria ja Šveitsi vahel sõlmitud lepingud ühenduse transiidieeskirjade kohaldamise kohta ja 12. juulil 1977. aastal nimetatud riikide ja ühenduse vahel sõlmitud leping ühenduse transiidieeskirjade kohaldamise laiendamise kohta.

2. Lõikes 1 nimetatud lepinguid kohaldatakse jätkuvalt enne käesoleva konventsiooni jõustumist alustatud protseduuride T1 ja T2 suhtes.

3. Soome, Norra ja Rootsi vahel kohaldatav Põhjamaade transiidikorraldus lõpetatakse alates käesoleva konventsiooni jõustumise kuupäevast.

Artikkel 24

Käesolev konventsioon, mis on koostatud ühes eksemplaris taani, hollandi, inglise, prantsuse, saksa, kreeka, itaalia, portugali, hispaania, soome, islandi, norra ja rootsi keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed, antakse hoiule Euroopa Ühenduste Nõukogu sekretariaadi arhiivi, kes edastab selle tõestatud koopia kõikidele konventsiooniosalistele.

Interlaken, 20. mai 1987

▼M30

I LIIDE

ÜHISTRANSIIDIPROTSEDUURID







I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

1. Käesolevas liites sätestatakse teatavad ühistransiidiprotseduuri reguleerivad eeskirjad vastavalt konventsiooni artikli 1 lõikele 3.

2. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesoleva liite sätteid ühistransiidiprotseduuri alusel tehtud toimingute suhtes, olenemata sellest, kas kasutatakse protseduuri T1 või T2.

3. Suurema pettuseohuga seotud kaupade nimekiri on esitatud I lisas. Kui mõnes käesoleva konventsiooni sättes viidatakse sellele lisale, kohaldatakse nende kaupadega seotud meetmeid ainult juhul, kui kauba kogus ületab miinimumkoguse. I lisa vaadatakse läbi vähemalt üks kord aastas.







I PEATÜKK

Kohaldamisala ja mõisted

Artikkel 2

Kohaldamisala

1. Ühistransiidiprotseduuri ei kohaldata postisaadetiste (sealhulgas postipakkide) suhtes, kui need saadetakse kooskõlas Ülemaailmse Postiliidu põhikirjaga ning kaupu veavad isikud või veetakse isikute nimel, kes tegutsevad kõnealuse põhikirjaga sätestatud õiguste ja kohustuste raames.

2. Konventsiooniosaline võib otsustada, et ta ei kohalda ühistransiidiprotseduuri kaupade torutranspordi suhtes. Sellest otsusest teatatakse komisjonile, kes teavitab teisi riike.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas konventsioonis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „pädev asutus”: tolliasutus või muu asutus, kes vastutab käesoleva konventsiooni kohaldamise eest;

b) „transiidideklaratsioon”: dokument, millega isik avaldab ettenähtud vormis ja korras soovi suunata kaup ühistransiidiprotseduurile;

c) „transiidi saatedokument”: arvutisüsteemist välja trükitud dokument, mis on kaupadel kaasas ja põhineb transiidideklaratsiooni andmetel;

d) „protseduur T2”: konventsiooni artiklis 2 osutatud protseduur T2, mis märgitakse transiidideklaratsiooni tähisega „T2” või „T2F”;

e) „printsipaal”: isik, kes teeb ühistransiidideklaratsiooni, või isik, kelle nimel ühistransiidideklaratsioon tehakse;

f) „lähtetolliasutus”: tolliasutus, kus ühistransiidiprotseduurile suunamise deklaratsioon vastu võetakse;

g) „vahetolliasutus”: — ühe konventsiooniosalise territooriumile sisenemispunktis paiknev tolliasutus või — konventsiooniosalise territooriumilt väljumispunktis paiknev tolliasutus, kui kaubasaadetis viiakse kõnealuse konventsiooniosalise territooriumilt välja transiitveoga, mille käigus ületatakse kõnealuse konventsiooniosalise ja kolmanda riigi vaheline piir;

h) „sihttolliasutus”: tolliasutus, kus tuleb ühistransiidiprotseduuril olev kaup esitada protseduuri lõpetamiseks;

i) „tagatistolliasutus”: tolliasutus, mille igas riigis määrab pädev asutus ja kus käendaja esitab oma tagatise;

j) „käendaja”: füüsiline või juriidiline kolmas isik, kes kohustub kirjalikult printsipaaliga solidaarselt tasuma tekkida võiva tollivõla summa tagatisega kaetud summa ulatuses;

k) „HS-koodid”: numbrilised koodid, mis kuuluvad kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri rubriikide ja alamrubriikide juurde; nomenklatuur kehtestati 14. juuni 1983. aasta konventsiooniga;

l) „tollivõlg”: impordi- või eksporditollimaksud ja muud ühistransiidiprotseduurile suunatud kaupadega seotud maksud;

m) „võlgnik”: füüsiline või juriidiline isik, kes vastutab võla tasumise eest;

n) „komisjon”: Euroopa Ühenduste Komisjon;

o) „kauba vabastamine”: toiming, millega pädevad asutused teevad kauba kättesaadavaks ühistransiidiprotseduurist tulenevatel eesmärkidel;

p) „isik, kelle asukoht on ühes konventsiooniga liitunud riigis”: — füüsiline isik, kelle alaline elukoht on nimetatud riigis või — juriidiline isik või isikute ühendus, kelle registrijärgne asukoht, peakontor või püsiv tegevuskoht on nimetatud riigis;

q) „andmetöötlusmeetodid”: — EDI standardsete sõnumite vahetamine pädevate asutustega või — asjaomaste formaalsuste täitmiseks vajaliku teabe sisestamine pädevate asutuste arvutisüsteemidesse;

r) „EDI (Electronic Data Interchange – elektronandmevahetus)”: kokkulepitud standardsete sõnumite kohaselt vormindatud andmete elektrooniline edastamine ühest arvutisüsteemist teise;

s) „standardsed sõnumid”: eelnevalt määratletud ja heakskiidetud elektroonilise andmevahetuse vorm;

t) „isikuandmed”: kõik andmed tuvastatud või tuvastatava füüsilise või juriidilise isiku kohta;

u) „asendustoiming”: paberdokumentide kasutamisel põhinev protseduur, mis on ette nähtud selleks, et võimaldada transiidideklaratsiooni esitamist ja kontrollimist ning transiitvedu, kui elektroonilist standardprotseduuri ei saa rakendada;

v) „SAD-konventsioon”: 20. mai 1987. aasta konventsioon kaubavahetuse formaalsuste lihtsustamise kohta.







II PEATÜKK

Tavaprotseduur

Artikkel 4

1. Protseduuri T1 või T2 kohaldamisega seotud formaalsused täidetakse pädevate asutuste poolt kindlaks määratud tingimustel ja viisil ning tollieeskirjadega sätestatud põhimõtete kohaselt elektrooniliste andmetöötlusvahendite abil.

2. Konventsiooniosalised määravad vastastikuse kokkuleppe alusel kindlaks meetmed, millega sätestatakse: a) tolliasutuste vahel vahetatava, ühistransiidiprotseduuri kohaldamiseks vajaliku teabe vormi ja teabevahetust käsitlevad eeskirjad; b) ühistransiidiprotseduuri alusel vahetatavate sõnumite ühine andmerühm ja formaat.

Artikkel 5

Kohaldamisala

1. Ilma et see piiraks erakordsete asjaoludega arvestamist, toimub käesolevas liites kirjeldatud teabevahetus pädevate asutuste vahel infotehnoloogia ja arvutivõrgu abil.

2. Lõikes 1 nimetatud teabevahetuseks kasutavad kõik konventsiooniosalised Euroopa Ühenduse ühist sidevõrku / ühist süsteemiliidest (CNN/CSI). EFTA riikide rahaline osalus ja sellega seotud küsimused lepitakse kokku ühenduse ja iga EFTA riigi vahel.

3. Kui ei ole sätestatud teisiti, ei kohaldata käesoleva peatüki sätteid artikli 44 lõike 1 punktides f ja g käsitletavate lihtsustuste suhtes.

Artikkel 6

Turvalisus

1. Andmetöötlusmeetodite abil formaalsuste täitmiseks kindlaks määratud tingimused sisaldavad muu hulgas meetmeid andmete allika kontrollimiseks ja andmete kaitsmiseks juhusliku hävimise või ebaseadusliku hävitamise, juhusliku kadumise, muutmise või loata kasutamise eest.

2. Lisaks lõikes 1 esitatud turvalisusnõuetele loovad pädevad asutused piisava turvasüsteemi ja hoiavad seda käigus, et kogu transiidisüsteem toimiks tõhusalt, usaldusväärselt ja turvaliselt.

3. Eelnimetatud turvalisuse taseme tagamiseks registreeritakse kõik andmete sisestused, muudatused ja kustutused koos andmetega sellise töötlemise eesmärgi, täpse aja ja andmeid töödelnud isiku kohta. Lisaks säilitatakse originaalandmeid või selliselt töödeldud andmeid vähemalt kolm kalendriaastat alates selle aasta lõpust, mida andmed puudutavad, või kauem, kui see on muudes sätetes ette nähtud.

4. Pädevad asutused kontrollivad turvalisust korrapäraselt.

5. Pädevad asutused teavitavad üksteist kõigist turvalisuse rikkumise kahtlustest.

Artikkel 7

Isikuandmete kaitse

1. Konventsiooniosalised kasutavad käesoleva konventsiooni kohaselt vahetatud isikuandmeid üksnes konventsioonis ette nähtud eesmärkidel ja ühistransiidiprotseduurile järgnevate muude tollikäitlusviiside jaoks. See piirang ei takista siiski nende andmete kasutamist riskianalüüsi tegemiseks ühistransiitveo ajal ning ühistransiitveole järgneva juurdluse ja kohtumenetluse jaoks. Sel juhul teatatakse pädevale asutusele, kes nimetatud andmed üle andis, viivitamata andmete sellisest kasutamisest.

2. Konventsiooniosalised kohustuvad võtma vajalikud meetmed, et tagada konventsiooni alusel vahetatavate isikuandmete töötlemisel isikuandmete kaitse, mis vastaks vähemalt Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta konventsioonile üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automaattöötlusel.

3. Kõik konventsiooniosalised võtavad tõhusa järelevalve vormis vajalikud meetmed, et tagada käesoleva artikli täitmine.







III PEATÜKK

Printsipaali, veoettevõtja ning kaubasaaja kohustused

Artikkel 8

1. Printsipaal vastutab: a) kauba esialgsel kujul ja koos nõutavate dokumentidega sihttolliasutusele esitamise eest ettenähtud tähtaja jooksul, pöörates asjakohast tähelepanu pädevate asutuste võetud identifitseerimismeetmetele; b) muude ühistransiidiprotseduuri käsitlevate sätete järgimise eest; c) kõigi nõutavate dokumentide ja andmete esitamise eest kontrolli eest vastutavatele pädevatele asutustele mis tahes andmekandjal nende asutuste nõudmisel ja ettenähtud tähtaja jooksul ning nendele asutustele kogu vajaliku abi osutamise eest.

2. Ilma et see piiraks printsipaali lõikes 1 nimetatud kohustusi, vastutab ka veoettevõtja või kaubasaaja, kes võtab kauba vastu, teades, et see liigub ühistransiidiprotseduuri alusel, kauba esitamise eest sihttolliasutusele puutumatul kujul ja koos nõutavate dokumentidega ettenähtud tähtaja jooksul, pöörates asjakohast tähelepanu pädevate asutuste võetud identifitseerimismeetmetele.







IV PEATÜKK

Tagatised

Artikkel 9

Tagatise kohustus

1. Printsipaal esitab tagatise, et kindlustada seoses asjaomase kaubaga tekkida võiva võla tasumine.

2. Tagatis on: a) üht transiitvedu hõlmav üksiktagatis; b) või artikli 44 alusel kohaldatava lihtsustamise puhul mitut transiitvedu hõlmav üldtagatis.

Artikkel 10

Tagatise liigid

1. Tagatiseks võib olla: a) sularaha sissemakse lähtetolliasutuses või b) käendaja poolt tagatistolliasutuses võetud kohustus.

2. Pädevad asutused võivad siiski keelduda esitatud tagatise liiki aktsepteerimast, kui see on ühistransiidiprotseduuri eeskirjadega vastuolus.

Artikkel 10a

Sularaha sissemakse

Sularaha sissemakse tehakse lähteriigi valuutas või andes üle muu maksevahendi, mida selle riigi pädev asutus aktsepteerib.

Sularaha või sellega samaväärse maksevahendi sissemaksena esitatud tagatis antakse kooskõlas lähteriigis kehtivate sätetega.

Artikkel 10b

Käendaja

1. Käendaja asukoht on selles konventsiooniga liitunud riigis, kus tagatis esitatakse ning pädevate asutuste poolt heaks kiidetakse. Käendaja teatab oma ametliku asukoha või nimetab oma esindaja igas ühistransiitveoga seotud konventsiooniosalises. Kui üheks selliseks konventsiooniosaliseks on ühendus, teatab käendaja oma ametliku asukoha või nimetab oma esindaja igasse liikmesriiki.

2. Samuti katab käendaja kohustus tagatud summa piires tollimaksud, mis tuleb tasuda pärast järelkontrolli.

3. Pädev asutus keeldub sellise käendaja heakskiitmisest, kes tema hinnangul ei taga tekkida võiva tollivõla tasumist tagatud summa piires ettenähtud aja jooksul.

4. Kui käendaja esitab tagatise tagatistolliasutuses: a) määratakse printsipaalile atribuut „Tagatise viitenumber” tagatise kasutamiseks ja kõigi käendaja kohustuste kindlakstegemiseks; b) määratakse ja edastatakse printsipaalile tagatise viitenumbri juurde kuuluv juurdepääsukood.

Artikkel 11

Tagatise esitamisest vabastamine

1. Kui välja arvata teatavad olukorrad, mis määratakse kindlaks vastavalt vajadusele, ei ole vaja tagatist esitada järgmistel puhkudel: a) vedu õhuteed pidi; b) kauba vedu Reini jõel ja selle veeteedel; c) torutransport; d) ühistransiitveod, mis toimuvad vastavalt artikli 44 lõike 1 punkti f alapunktile i.

2. Iga riik võib loobuda tagatise esitamise nõudmisest seoses kaubaveoga muudel tema territooriumil asuvatel veeteedel kui need, mida nimetati lõike 1 punktis b. Ta esitab teabe võetavate meetmete kohta komisjonile, kes teavitab teisi riike.







V PEATÜKK

Muud sätted

Artikkel 12

Dokumentide ja aruannete õiguslik staatus

1. Ühe riigi pädevate asutuste poolt eeskirjade kohaselt välja antud dokumentidel (sõltumata nende tehnilisest vormist) ja võetud või heakskiidetud meetmetel on teistes riikides samasugune õiguslik toime kui nende teiste riikide pädevate asutuste poolt eeskirjade kohaselt välja antud dokumentidel ja võetud või heakskiidetud meetmetel.

2. Järeldustel, mida ühe riigi pädevad asutused ühistransiidiprotseduuri raames toimuva kontrolli käigus teevad, on teises riigis samasugune õiguslik toime kui selle riigi pädevate asutuste järeldustel.

Artikkel 13

Transiitvedude alal pädevate tolliasutuste nimekiri

Iga riik kannab ühistransiitvedude alal pädevate tolliasutuste nimekirja arvutisüsteemi, märkides ära nende asutuste identifitseerimisnumbrid, kohustused ning lahtioleku päevad ja kellaajad. Ka kõik nende andmete muudatused kantakse arvutisüsteemi.

Komisjon edastab selle teabe arvutisüsteemi abil kõigile riikidele.

Artikkel 14

Transiidi keskasutus

Iga riik teavitab komisjoni, kui see on asjakohane, transiidi keskasutuse loomisest ning sellele asutusele ühistransiidiprotseduuri juhtimise ja järelevalve, samuti dokumentide vastuvõtmise ja edastamise alal antud ülesannetest ja asjaomastest dokumendiliikidest.

Komisjon edastab selle teabe teistele riikidele.

Artikkel 15

Rikkumised ja karistused

Riigid võtavad vajalikud meetmed, et hoida ära eeskirjade rikkumist või eiramist ning kohaldada tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid karistusi.







II JAOTIS

PROTSEDUURI TOLLIVORMISTUS







I PEATÜKK

Üksiktagatis

Artikkel 16

Üksiktagatise vorm

1. Üksiktagatis katab tekkida võiva võla kogusumma, mis arvutatakse kõrgeimate maksumäärade, kaasa arvatud impordimaksumäärade alusel, mida kohaldatakse lähteriigis samasse liiki kuuluva kauba suhtes selle vabasse ringlusse lubamisel. Arvutamisel käsitatakse ühistransiidiprotseduuri konventsiooni alusel veetavat ühenduse kaupa ühendusevälise kaubana. Üksiktagatise arvutamisel aluseks võetavad maksumäärad ei tohi olla väiksemad miinimummäärast, kui sellele määrale on osutatud I lisa viiendas veerus.

2. Sularaha sissemaksena esitatavad üksiktagatised kehtivad kõigis konventsiooniosalistes riikides. Need makstakse tagasi pärast protseduuri lõpetamist.

3. Käendaja võib tagatisena esitada kuni 7 000 euro suuruseid üksiktagatise maksekviitungeid, mille ta väljastab printsipaalina tegutsema hakkavatele isikutele ja mis kehtivad kõigis konventsiooniosalistes. Käendaja vastutus on kuni 7 000 eurot maksekviitungi kohta.

4. Kui üksiktagatise esitab käendaja, ei tohi printsipaal muuta atribuudi „Tagatise viitenumber” juurde kuuluvat juurdepääsukoodi, välja arvatud IV lisa punkti 3 kohaldamisel.

Artikkel 17

Käendaja üksiktagatise esitamine

1. Käendaja esitatav üksiktagatis vastab III liite C1 lisas esitatud näidisele. Käendusdokumenti säilitatakse tagatistolliasutuses.

2. Kui riigi õigus- või haldusnormid või üldine tava nõuavad, võib riik lubada lõikes 1 nimetatud käendusdokumendi koostada teistsuguses vormis, tingimusel, et sellel on näidises esitatud dokumendiga võrdne õiguslik toime.

Artikkel 18

Üksiktagatise esitamine maksekviitungina

1. Artikli 16 lõikes 3 nimetatud juhul vastab üksiktagatis III liite C2 lisas esitatud näidisele. Artikli 17 lõiget 2 kohaldatakse mutatis mutandis.

2. Käendaja esitab pädeva asutuse ettenähtud korras tagatistolliasutusele kõik nõutavad üksikasjad enda poolt maksekviitungina esitatud üksiktagatiste kohta. Kviitungi viimane kasutuskuupäev ei või olla hilisem kui üks aasta alates dokumendi väljaandmise kuupäevast.

3. Käendaja teatab printsipaalile iga üksiktagatise maksekviitungi kohta „Tagatise viitenumbri” ning printsipaal ei tohi selle juurde kuuluvat juurdepääsukoodi muuta.

4. Artikli 22 lõike 1 punkti b rakendamisel võib printsipaal kasutada paberkandjal üksiktagatise maksekviitungeid ning need vastavad C3 lisas esitatud näidisele, kaasa arvatud identifitseerimisnumber.

5. Käendaja võib esitada üksiktagatise maksekviitungeid, mis ei kehti I lisas avaldatud nimekirjas loetletud kaupa hõlmava ühistransiitveo korral. Sel juhul teeb käendaja igale paberkandjal esitatavale üksiktagatise maksekviitungile diagonaalselt järgmise märkuse: — Piiratud kehtivus – 99200

6. Printsipaal esitab lähtetolliasutusele sellise arvu 7 000 euro täiskordsele vastavaid üksiktagatise maksekviitungeid, mida on vaja tekkida võiva võla kogusumma katmiseks. Artikli 22 lõike 1 punkti b kohaldamisel esitatakse paberkandjal maksekviitungid lähtetolliasutusele, kes säilitab need ning teatab iga maksekviitungi identifitseerimisnumbri maksekviitungil märgitud tagatistolliasutusele.

Artikkel 19

Tagatise kehtetuks tunnistamine ja tühistamine

1. Tagatistolliasutus tunnistab kehtetuks oma otsuse, millega ta on aktsepteerinud käendaja võetud kohustuse, kui väljaandmise ajal kehtestatud tingimusi enam ei täideta. Ka käendaja võib enda võetud kohustuse igal ajal tühistada.

2. Kehtetuks tunnistamine või tühistamine jõustub kuueteistkümnendal päeval pärast käendaja või tagatistolliasutuse teavitamist. Alates kõnealusest kuupäevast ei või kauba suhtes ühistransiidiprotseduuri rakendamisel kasutada varem välja antud maksekviitungeid.

3. Tagatistolliasutuse asukohariigi pädevad asutused sisestavad sellise kehtetuks tunnistamise või tühistamise ja selle jõustumiskuupäeva arvutisüsteemi.







II PEATÜKK

Transpordivahendid ja deklaratsioonid

Artikkel 20

Laadimistingimused

1. Igale transiidideklaratsioonile märgitakse ainult ühele ja samale transpordivahendile laaditud või laaditav kaup, mis veetakse ühest lähtetolliasutusest ühte sihttolliasutusse. Kui veetav kaup lähetatakse koos, käsitatakse käesoleva artikli kohaldamisel ühe transpordivahendina järgmisi transpordivahendeid: a) haagis(t)e või poolhaagis(t)ega maanteesõiduk; b) raudteevagunite koosseis; c) ühe terviku moodustavad veesõidukid; d) konteinerid, mis on laaditud ühele transpordivahendile käesoleva artikli tähenduses.

2. Ühte ja samasse transpordivahendisse võib kaupa laadida enam kui ühes lähtetolliasutuses ja kaupa võib maha laadida enam kui ühes sihttolliasutuses.

Artikkel 21

Andmetöötlusmeetodite abil esitatud transiidideklaratsioon

1. III liite A1 lisas nimetatud deklaratsiooniandmed esitatakse arvutiga töötlemiseks kodeeritult või muul tolli määratud kujul ning need vastavad deklaratsiooniandmete kohta esitatud nõudmistele.

2. EDI abil täidetud transiidideklaratsioon loetakse esitatuks, kui pädev asutus on EDI sõnumi kätte saanud. EDI abil täidetud transiidideklaratsiooni aktsepteerimisest teatatakse printsipaalile sõnumiga, milles on esitatud vähemalt saadud sõnumi identifitseerimisandmed ja/või transiidideklaratsiooni registreerimisnumber ja aktsepteerimise kuupäev.

3. EDI standardsete sõnumite vahetamise teel esitatud transiidideklaratsioon vastab III liites ette nähtud struktuurile ja juhistele.

4. Transiidideklaratsioon täidetakse vastavalt III liitele ja ühes konventsiooniosaliste ametlikus keeles, mille on heaks kiitnud lähteriigi pädev asutus. Ühistransiitveoga seotud riigi pädev asutus võib vajaduse korral nõuda tõlget nimetatud riigi ametlikku keelde või ühte selle riigi ametlikest keeltest.

5. Kui ühistransiidiprotseduur järgneb lähteriigis mõnele teisele tollikäitlusviisile, võib lähtetolliasutus nõuda nende dokumentide esitamist.

6. Kaup esitatakse koos veodokumendiga. Lähtetolliasutus võib selle dokumendi esitamise nõudest tolliformaalsuste täitmise ajal loobuda, juhul kui dokument jääb talle kättesaadavaks.

Artikkel 22

Kirjalik transiidideklaratsioon

1. Kauba võib suunata ühistransiidiprotseduurile, esitades SAD-konventsiooni I lisa 1. liites toodud näidisele vastava kirjaliku transiidideklaratsiooni järgmistel juhtudel: a) kui kaupa veavad reisijad, kellel puudub otsene juurdepääs tolli arvutisüsteemile, vastavalt artiklis 22a kirjeldatud korrale; b) kui V lisas sätestatud tingimuste ja eeskirjade kohaselt on loodud asendustoiming; c) kui konventsiooniosaline nõnda otsustab.

2. Lõike 1 punktides a ja c sätestatud juhtudel tagavad pädevad asutused, et transiidiandmeid vahetatakse pädevate asutuste vahel tolli arvutisüsteemi abil.

3. Kui printsipaali arvutisüsteem ja/või võrk ei tööta, on kirjaliku transiidideklaratsiooni kasutamiseks lõike 1 punkti b alusel vaja pädeva asutuse heakskiitu.

4. Transiidideklaratsiooni võib täiendada ühe või mitme lisalehega, mis vastavad SAD-konventsiooni I lisa 3. liites esitatud näidisele. Need lisalehed on deklaratsiooni lahutamatu osa.

5. Lisalehtede asemel võib transiidideklaratsiooni kirjeldava osana kasutada III liites esitatud näidisel põhinevaid lastinimekirju, mis on transiidideklaratsiooni lahutamatu osa.

6. Lõigetes 1, 4 ja 5 osutatud vormid täidetakse vastavalt III liitele.

7. Artikli 21 lõikeid 4 kuni 6 kohaldatakse mutatis mutandis .

Artikkel 22a

Reisijate transiidideklaratsioon

Artikli 22 lõike 1 punktis a sätestatud juhtudel esitab reisija transiidideklaratsiooni vastavalt III liite artiklitele 5 ja 6 ja B6 lisale.

Artikkel 23

Segasaadetised

Kui kaubasaadetis sisaldab kaupa, mille suhtes tuleb rakendada protseduuri T1, ja kaupa, mille suhtes tuleb rakendada transiidiprotseduuri T2, lisatakse tähisega „T” transiidideklaratsioonile iga kaubaartikli kohta atribuut „T1”, „T2” või „T2F”.

Artikkel 24

Transiidideklaratsiooni allkirjastamine ja printsipaali kohustus

1. Ühistransiidideklaratsioonil on elektrooniline allkiri või muu autentimisvahend.

2. Transiidideklaratsiooni esitamisega võtab printsipaal endale vastutuse järgmise eest: a) transiidideklaratsioonis esitatud andmete õigsus; b) esitatud dokumentide autentsus; c) kõnealuse kauba ühistransiidiprotseduurile suunamisest tulenevate kohustuste täitmine.







III PEATÜKK

Protseduurid lähtetolliasutuses

Artikkel 25

Transiidideklaratsiooni esitamine

Transiidideklaratsioon ja kaup esitatakse lähtetolliasutusele pädevate asutuste poolt kindlaks määratud päevadel ja kellaaegadel.

Lähtetolliasutus võib printsipaali taotlusel ja kulul anda loa esitada kaup mujal.

Artikkel 26

Teekond

1. Ühistransiidiprotseduuril olev kaup veetakse sihttolliasutusse majanduslikult põhjendatud teed pidi.

2. Ilma et see piiraks artikli 59 kohaldamist, määrab lähtetolliasutus I lisas avaldatud nimekirjas loetletud kauba puhul või juhul, kui pädev asutus või printsipaal seda vajalikuks peab, kindla teekonna ja märgib transiidideklaratsiooni lahtrisse 44 riigid, mis tuleb kindlasti läbida, võttes arvesse kõiki printsipaali poolt edastatud üksikasju.

Artikkel 27

Transiidideklaratsiooni aktsepteerimine ja registreerimine

1. Lähtetolliasutus kiidab heaks ja registreerib transiidideklaratsioone pädevate asutuste poolt kindlaks määratud päevadel ja kellaaegadel, kui on täidetud järgmised tingimused: a) deklaratsioon sisaldab käesoleva konventsiooni kohaldamiseks vajalikku kogu teavet; b) sellele on lisatud kõik nõutavad dokumendid ning c) deklaratsioonis märgitud kaubad on tollile esitatud.

2. Pädev asutus võib lubada lõike 1 punktis b nimetatud, koos deklaratsiooniga nõutavad dokumendid esitamata jätta. Sellisel juhul on need dokumendid pädevale asutusele kättesaadavad.

3. Kui ei ole sätestatud teisiti, lähtutakse ühistransiidiprotseduuri reguleerivate sätete kohaldamisel kuupäevast, mil pädev asutus deklaratsiooni aktsepteerib.

Artikkel 28

Transiidideklaratsiooni muutmine

1. Taotluse korral on printsipaalil lubatud muuta transiidideklaratsiooni andmeid pärast seda, kui pädev asutus on deklaratsiooni aktsepteerinud. Muutmise tulemusena ei või transiidideklaratsioon hõlmata muid kaupu peale nende, mille kohta see algselt tehti.

2. Muudatust ei lubata teha, kui seda taotletakse pärast seda, kui pädev asutus on: a) teatanud printsipaalile, et ta kavatseb kaupa kontrollida; b) tuvastanud, et kõnealused andmed on väärad; c) kauba vabastanud.

Artikkel 29

Tähtaeg

1. Lähtetolliasutus määrab kauba sihttolliasutusele esitamise tähtaja, võttes arvesse veose teekonda, transpordieeskirju ja muid õigusakte ning vajaduse korral printsipaali poolt edastatud üksikasju.

2. Lähtetolliasutuse määratud tähtaeg on siduv nende riikide pädevate asutuste suhtes, kelle territooriumile ühistransiitveo käigus sisenetakse, ning need asutused kõnealust tähtaega muuta ei tohi.

Artikkel 30

Transiidideklaratsiooni ja kauba kontrollimine

1. Lähteriigi pädev asutus võib riskianalüüsi alusel või pisteliselt: a) kontrollida aktsepteeritud transiidideklaratsiooni ja sellele lisatud dokumente; b) vaadata kauba läbi ja võtta sellest vajadusel analüüsiks või üksikasjalikuks kontrollimiseks proove ja näidiseid.

2. Kaup vaadatakse läbi selleks ette nähtud kohas ja ajal. Pädev asutus võib siiski printsipaali taotlusel ja kulul vaadata kauba läbi mujal või muul ajal.

Artikkel 31

Identifitseerimismeetmed

1. Lähtetolliasutus võtab identifitseerimismeetmed, mida ta peab vajalikuks, ning kannab vastavad andmed transiidideklaratsiooni.

2. Ilma et see piiraks konventsiooni artikli 11 lõike 4 kohaldamist, ei või vabastada kaupa, mille suhtes tuleb rakendada ühistransiidiprotseduuri, kui sellele ei saa vastavalt konventsiooni artikli 11 lõigetele 2 või 3 tollitõkendit paigaldada.

3. Kui tollitõkend paigaldatakse koormaruumile, kontrollivad pädevad asutused, kas transpordivahendile tollitõkendi paigaldamine on juba heaks kiidetud või heakskiidu puudumisel, kas see transpordivahend on tollitõkendi paigaldamiseks sobivaks tunnistatud.

4. Konventsiooni artikli 11 lõike 2 punkti a tähenduses loetakse muude õigusaktide alusel heakskiidetuks maanteesõidukit, haagist, poolhaagist või konteinerit, mis on tollitõkendiga kaubaveoks heaks kiidetud vastavalt rahvusvahelisele lepingule, mille osaliseks on Euroopa Ühendus või selle liikmesriigid ja EFTA riigid.

5. Tollitõkend vastab II lisas esitatud nõuetele.

6. Tollitõkendit ei tohi pädeva asutuse loata rikkuda.

7. Kauba kirjeldus on konventsiooni artikli 11 lõike 4 tähenduses kauba identifitseerimiseks piisav, kui see sisaldab kaubakoguse ja liigi identifitseerimiseks piisavalt täpseid andmeid.

Artikkel 32

Kauba vabastamine

1. Lähtetolliasutus kannab kontrollimistulemuste kohta käivad andmed transiidideklaratsiooni.

2. Kui kontrollimise tulemused seda võimaldavad, annab lähtetolliasutus loa kaup vabastada ning kannab selle kuupäeva arvutisüsteemi.

3. Kauba vabastamisel teatab lähtetolliasutus ühistransiitveost deklareeritud sihttolliasutusele, kasutades sõnumit „Eeldatava saabumise teade”, ja igale deklareeritud vahetolliasutusele, kasutades sõnumit „Eeldatava transiidi teade”. Need sõnumid põhinevad transiidideklaratsioonist pärinevatel andmetel, mida vajaduse korral muudetakse.

Artikkel 33

Transiidi saatedokument

1. Transiidi saatedokument vastab III liites esitatud näidisele ja andmetele. See dokument on kaasas veetavate kaupadega, mille suhtes ühistransiidiprotseduuri kohaldatakse. Pärast kaupade vabastamist antakse see ettevõtja käsutusse järgmistel viisidel: a) lähtetolliasutus väljastab selle printsipaalile või pädeva asutuse loal trükitakse see välja printsipaali arvutisüsteemist; b) dokument trükitakse välja volitatud kaubasaatja arvutisüsteemist pärast seda, kui lähtetolliasutuselt on saadud kauba vabastamist lubav sõnum.

2. Vajaduse korral lisatakse transiidi saatedokumendile III liites esitatud näidisele vastav kaubanimekiri, mis moodustab transiidi saatedokumendi lahutamatu osa.







IV PEATÜKK

Teekonnal täidetavad protseduurid

Artikkel 34

Transiidi saatedokumendi esitamine

Transiidi saatedokument ja teised kaubale lisatud dokumendid esitatakse pädevatele asutustele alati, kui nad seda nõuavad.

Artikkel 35

Vahetolliasutus

1. Kaubasaadetis ja transiidi saatedokument esitatakse igas vahetolliasutuses.

2. Vahetolliasutus dokumenteerib piiriületuse lähtetolliasutuselt saadud sõnumi „Eeldatava transiidi teade” alusel. Piiriületusest teatatakse lähtetolliasutusele, kasutades sõnumit „Piiriületusteade”.

3. Vahetolliasutused kontrollivad kaupa, kui nad peavad seda vajalikuks. Kauba läbivaatamisel võetakse aluseks peamiselt sõnum „Eeldatava transiidi teade”.

4. Kui kaup veetakse sellise vahetolliasutuse kaudu, mida ei ole deklaratsioonis ja transiidi saatedokumendis nimetatud, küsib kõnealune asutus lähtetolliasutuselt sõnumit „Eeldatava transiidi teade” ja teatab lähtetolliasutusele piiriületusest, saates sõnumi „Piiriületusteade”. Vajaduse korral teatab lähtetolliasutus talle sellest, et tagatis kõnealuses riigis ei kehti.

5. Lõikeid 1 kuni 4 ei kohaldata kauba raudteevedude suhtes.

Artikkel 36

Veo jooksul aset leidvad vahejuhtumid

1. Veoettevõtja peab tegema transiidi saatedokumenti vajalikud kanded ja esitama need koos kaubasaadetisega transpordivahendi asukohariigi pädevale asutusele järgmistel juhtudel: a) ettenähtud teekonda muudetakse ja kohaldatakse artikli 26 lõiget 2; b) veo jooksul on tollitõkendid veoettevõtjast olenematutel põhjustel rikutud; c) kaup laaditakse ümber teisele transpordivahendile; pädev asutus peab teostama ümberlaadimise üle järelevalvet, kuid võib siiski lubada järelevalveta ümberlaadimist; d) otsese ohu tõttu on vaja kaup transpordivahendilt kohe osaliselt või täielikult maha laadida; e) leiab aset vahejuhtum või õnnetusjuhtum, mis võib mõjutada printsipaali või veoettevõtja võimet täita oma kohustusi.

2. Kui pädev asutus otsustab, et ühistransiitvedu võib jätkata tavalisel viisil, kinnitab ta pärast asjakohaste meetmete võtmist transiidi saatedokumendi. Ümberlaadimist või muud vahejuhtumit käsitleva teabe kannavad olukorrast lähtuvalt tolli arvutisüsteemi vahetolliasutus või sihttolliasutus.







V PEATÜKK

Protseduurid sihttolliasutuses

Artikkel 37

Esitamine sihttolliasutuses

1. Kaup ja nõutavad dokumendid esitatakse sihttolliasutuses lahtiolekupäevadel ja -kellaaegadel. Sihttolliasutus võib siiski asjaomase isiku taotlusel ja kulul anda loa esitada need muul ajal. Samuti võib sihttolliasutus anda loa esitada kaup ja nõutavad dokumendid asjaomase isiku taotlusel ja kulul mujal.

2. Kui kaup esitatakse sihttolliasutusele pärast lähtetolliasutuse määratud tähtaja möödumist ja hilinemine on tingitud veoettevõtjast või printsipaalist olenematutest asjaoludest, mida on sihttolliasutusele rahuldavalt selgitatud, loetakse, et veoettevõtja või printsipaal on ettenähtud tähtajast kinni pidanud.

3. Sihttolliasutus säilitab transiidi saatedokumendi ja kaupa kontrollitakse peamiselt lähtetolliasutuselt saadud sõnumi „Eeldatava saabumise teade” alusel.

4. Printsipaali taotluse korral ja protseduuri lõppemise tõendamiseks kooskõlas artikli 42 lõikega 1 lisab sihttolliasutus transiidi saatedokumendi koopiale järgmise märkuse. — Alternatiivsed tõendid – 99202

5. Transiitvedu võib lõppeda ka tolliasutuses, mida ei ole transiidideklaratsiooni algselt märgitud. Sel juhul on kõnealune tolliasutus sihttolliasutus. Kui uus sihttolliasutus asub sellise konventsiooniosalise jurisdiktsioonis, kuhu algselt määratud asutus ei kuulu, taotleb uus sihttolliasutus lähtetolliasutuselt sõnumit „Eeldatava saabumise teade”.

Artikkel 38

Saabumistõend

1. Sihttolliasutus väljastab kauba ja nõutavate dokumentide esitajale viimase nõudmisel saabumistõendi.

2. Saabumistõend vastab III liites esitatud juhistele.

3. Tõendi täidab eelnevalt asjaomane isik. See võib sisaldada muid kaubasaadetisega seonduvaid andmeid, välja arvatud lahtris, mille täidab sihttolliasutus. Saabumistõendit ei kasutata tõendina transiitveo lõppemise kohta artikli 42 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 39

Teabe tagasisaatmine

1. Sihttolliasutus teavitab lähtetolliasutust kauba saabumisest selle sihttolliasutuses esitamise kuupäeval, kasutades sõnumit „Saabumisteatis”.

2. Kui transiitvedu lõpeb tolliasutuses, mida ei ole transiidideklaratsiooni märgitud, teavitab uus sihttolliasutus lähtetolliasutust kauba saabumisest, kasutades sõnumit „Saabumisteatis”. Lähtetolliasutus teatab esialgu deklaratsiooni märgitud sihttolliasutusele kauba saabumisest sõnumiga „Edasi saadetud saabumisteatis”.

3. Lõigetes 1 ja 2 käsitletud sõnumit „Saabumisteatis” ei kasutata tõendina transiitveo lõppemise kohta artikli 40 lõike 2 tähenduses.

4. Sihttolliasutus edastab sõnumi „Kontrollitulemid” lähtetolliasutusele hiljemalt kolmandal päeval pärast kauba esitamist sihttolliasutusele, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhul. Kui aga kohaldatakse artiklit 65, saadab sihttolliasutus sõnumi „Kontrollitulemid” lähtetolliasutusele hiljemalt kuuendal päeval pärast kauba esitamist.







VI PEATÜKK

Protseduuri lõppemise kontroll

Artikkel 40

Lõppemine ja lõpetamine

1. Ühistransiidiprotseduur lõpeb ja printsipaali kohustused on täidetud, kui transiitveol olevad kaubad, nõutavad dokumendid ja andmed on esitatud sihttolliasutusele vastavalt asjaomast protseduuri reguleerivatele sätetele.

2. Pädev asutus lõpetab ühistransiidiprotseduuri, kui ta saab lähtetolliasutuses ja sihttolliasutuses olevate andmete võrdlemise põhjal kinnitada, et protseduur on nõuetekohaselt lõppenud.

Artikkel 41

Päringuprotseduur

1. Kui lähteriigi pädev asutus ei ole saanud sõnumit „Saabumisteatis” selle aja jooksul, mil kaup tuleb sihttolliasutusele esitada, või kui ta ei ole saanud sõnumit „Kontrollitulemid” kuue päeva jooksul sõnumi „Saabumisteatis” saamisest, algatab ta päringuprotseduuri, et saada vajalikku teavet protseduuri lõpetamiseks, või kui see ei ole võimalik: — teha kindlaks tollivõla tekkimise võimalus; — tuvastada võlgnik ning — määrata kindlaks pädev asutus, kes vastutab võla sissenõudmise eest.

2. Päringuprotseduur algatatakse hiljemalt seitsme päeva jooksul pärast ühe lõikes 1 nimetatud tähtaja möödumist, välja arvatud konventsiooniosaliste vastastikusel kokkuleppel kindlaks määratud erandjuhtudel. Kui pädevale asutusele on varasemas staadiumis teatatud, et transiidiprotseduur ei ole lõppenud, või kui tal on põhjust seda arvata, algatab ta kohe päringuprotseduuri.

3. Kui lähteriigi pädev asutus saab ainult sõnumi „Saabumisteatis”, algatab ta päringuprotseduuri, küsides sõnumi „Saabumisteatis” saatnud sihttolliasutuselt sõnumit „Kontrollitulemid”.

4. Kui lähteriigi pädev asutus ei saa sõnumit „Saabumisteatis”, algatab ta päringuprotseduuri, küsides protseduuri lõpetamiseks vajalikku teavet printsipaalilt või sihttolliasutuselt, kui sihtkohas on piisavalt andmeid, et seal päringuprotseduuri algatada. Printsipaalilt küsitakse transiitveo lõpetamiseks vajalikku teavet 28 päeva jooksul pärast päringuprotseduuri algatamist sihttolliasutuses.

5. Sihttolliasutus ja printsipaal vastavad lõikes 4 nimetatud taotlusele 28 päeva jooksul. Kui printsipaal annab selle aja jooksul piisavalt andmeid, võtab lähteriigi pädev asutus need arvesse või lõpetab protseduuri, kui saadud andmed seda võimaldavad.

6. Kui printsipaali esitatud andmed ei võimalda transiitvedu lõpetada, kuid lähteriigi pädev asutus peab neid päringuprotseduuri jätkamiseks piisavaks, esitab ta asjaomasele tolliasutusele kohe taotluse.

7. Kui päringuprotseduuril tehakse kindlaks, et transiidiprotseduur on nõuetekohaselt lõppenud, lõpetab lähteriigi pädev asutus protseduuri ning teavitab sellest viivitamata printsipaali ja vajaduse korral pädevaid asutusi, kes võivad olla algatanud sissenõudmismenetluse kooskõlas artikliga 117.

Artikkel 41a

1. Kui lähteriigi pädev asutus (edaspidi „taotluse esitanud asutus”) saab pärast päringuprotseduuri algatamist ja enne artikli 116 lõike 1 punktis c nimetatud tähtaja möödumist ükskõik mil viisil tõendusmaterjali seoses kohaga, kus võla põhjustanud sündmus aset leidis, ning kui see koht asub teise konventsiooniosalise territooriumil, saadab pädev asutus kohe kogu kättesaadava teabe asutusele, kes vastutab kõnealuse koha eest (edaspidi „taotluse saanud asutus”).

2. Taotluse saanud asutus kinnitab teate kättesaamist ja teatab, kas ta on võla sissenõudmise eest vastutav. Kui vastust ei ole 28 päeva jooksul tulnud, jätkab taotluse esitanud asutus viivitamata jätkama päringuprotseduuri.

Artikkel 42

Transiidiprotseduuri lõppemise alternatiivsed tõendid

1. Printsipaal võib esitada pädevale asutusele tõendi, et protseduur on deklaratsioonis ette nähtud tähtaja jooksul lõppenud, sihtriigi pädeva asutuse poolt kinnitatud dokumendina, milles kaup identifitseeritakse ja tõendatakse selle esitamist sihttolliasutusele või, artikli 64 kohaldamisel, volitatud kaubasaajale.

2. Ühistransiidiprotseduur loetakse lõppenuks ka juhul, kui printsipaal esitab pädevale asutusele ühe järgmistest dokumentidest, milles kaup identifitseeritakse: a) kolmandas riigis väljastatud tollidokumendi, mis tõendab, et kauba suhtes on rakendatud tollikäitlusviisi; b) kolmandas riigis väljastatud ja selle riigi tolli kinnitatud dokumendi, mis tõendab, et kaupa loetakse kõnealuses kolmandas riigis vabas ringluses olevaks.

3. Lõikes 2 nimetatud dokumendid võib asendada nende koopiate või valguskoopiatega, mille õigsust on tõestanud originaaldokumendid kinnitanud asutus, asjaomaste kolmandate riikide asutused või ühe riigi asutus.

Artikkel 43

Tollivormistuse järgne kontroll

1. Pädevad asutused võivad teha seoses ühistransiidiprotseduuriga vahetatud teabe ja dokumentide, vormide või andmete järelkontrolli, et teha kindlaks andmete ja templite ehtsus ja õigsus. Selline kontroll tehakse kahtluse korral või kui võib oletada pettust. Selle võib teha ka riskianalüüsi alusel või pisteliselt.

2. Kui pädevale asutusele esitatakse tollivormistuse järgse kontrolli taotlus, vastab ta sellele viivitamata.

3. Kui lähteriigi pädev asutus taotleb sõnumis „Kontrollitulemid” sisalduvate andmete järelkontrolli, kuna on tekkinud kahtlus või oletatakse, et tegemist on pettusega, ei loeta artikli 40 lõike 2 tingimusi täidetuks enne, kui on leidnud kinnitust nende andmete ehtsus ja õigsus, mille järelkontrolli taotleti.

4. Neid sätteid kohaldatakse artikli 22 suhtes mutatis mutandis .







III JAOTIS

LIHTSUSTAMINE







I PEATÜKK

Üldsätted lihtsustamise kohta

Artikkel 44

Kohaldamisala

1. Pädev asutus võib vastavalt printsipaali või kaubasaaja taotlusel lubada vajaduse korral kohaldada järgmisi lihtsustusi: a) üldtagatise kasutamine või tagatise esitamisest vabastamine; b) eri liiki tõkendite kasutamine; c) ettenähtud teekonna kasutamise nõudest vabastamine; d) volitatud kaubasaatja staatus; e) volitatud kaubasaaja staatus; f) lihtsustatud protseduuride kohaldamine teatud transpordiliikide suhtes, kui kaupa veetakse: i) raudteel või suurtes konteinerites; ii) õhuteed pidi; iii) torujuhtme kaudu; g) konventsiooni artiklil 6 põhineva muu lihtsustatud korra alusel.

2. Kui käesolevas liites või loas ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse lõike 1 punktides a ja f nimetatud lihtsustuse kohaldamise loa andmisel seda lihtsustust kõikides riikides. Kui antakse luba punktides b, c ja d nimetatud lihtsustuse kohaldamiseks, kohaldatakse seda ainult loa andnud riigis alustatud ühistransiitvedude suhtes. Kui antakse luba punktis e nimetatud lihtsustuse kohaldamiseks, kohaldatakse seda ainult riigis, kus luba on antud.

Artikkel 45

Loa andmise üldtingimused

1. Artikli 44 lõikes 1 osutatud luba antakse välja ainult isikutele: a) kelle asukoht on ühe konventsiooniosalise territooriumil, üldtagatise kasutamise luba tohib anda ainult selles riigis asuvatele isikutele, kus tagatis esitatakse; b) kes kasutavad korrapäraselt ühistransiidiprotseduuri või kelle kohta pädevad asutused teavad, et nad on suutelised täitma selle korraga seotud kohustusi, või kes võtavad artikli 44 lõike 1 punktis e nimetatud lihtsustuse alusel korrapäraselt vastu ühistransiidiprotseduuril olevat kaupa, ning c) kes ei ole tõsiselt ega korduvalt rikkunud tolli- ega maksuseadusi.

2. Lihtsustuse nõuetekohase kohaldamise huvides antakse luba ainult juhul, kui: a) pädevad asutused on suutelised tegema protseduuri järelevalvet ja kontrolli, ilma et sellega kaasneks asjaomase isiku nõuetega võrreldes ülemäärast halduskoormust; b) asjaomane isik peab arvestust, mis võimaldab pädevatel asutustel teha tõhusat kontrolli.

Artikkel 46

Loataotluse sisu

1. Taotlus lihtsustuse kohaldamiseks (edaspidi „taotlus”) kuupäevastatakse ja allkirjastatakse. Selle võib teha kirjalikult või esitada elektrooniliste andmetöötlusmeetodite abil pädevate asutuste poolt kindlaks määratud tingimustel ja viisil.

2. Taotlus peab sisaldama üksikasju, mille alusel pädev asutus saab kontrollida, kas lihtsustuse kohaldamiseks vajalikud tingimused on täidetud.

Artikkel 47

Taotleja vastutus

Kooskõlas konventsiooniosalistes kehtivate sätetega ja ilma et see piiraks vajaduse korral karistussätete kohaldamist vastutab lihtsustuse kohaldamist taotlev isik järgmise eest:

a) esitatud andmete õigsus;

b) lisatud dokumentide vastavavus originaalile.

Artikkel 48

Pädev asutus

1. Taotlus esitatakse taotleja asukohariigi pädevale asutusele.

2. Luba antakse välja või taotlus lükatakse tagasi vastavalt konventsiooniosalistes kehtivatele sätetele.

3. Taotluse tagasilükkamise otsus koos tagasilükkamise põhjendustega edastatakse taotlejale kooskõlas asjaomases riigis kehtivate tähtaegade ja eeskirjadega.

Artikkel 49

Loa sisu

1. Loa kuupäevastatud ja allkirjastatud originaaleksemplar ja selle üks või mitu tõendatud koopiat antakse loa omanikule.

2. Loas määratakse kindlaks lihtsustuse kohaldamise tingimused ning sätestatakse tegevus- ja kontrollimeetodid. Luba kehtib alates selle väljaandmise kuupäevast.

3. Lihtsustuse kohaldamist taotlev isik vastutab kõigi asjaomase kauba ühistransiidiprotseduurile suunamisega seotud kohustuste täitmise eest.

4. Artikli 44 lõike 1 punktides b, c ja f nimetatud lihtsustuse puhul esitatakse luba alati, kui lähtetolliasutus seda nõuab.

Artikkel 50

Kehtetuks tunnistamine ja muutmine

1. Loa omanik teatab pädevale asutusele kõikidest pärast loa andmist ilmnenud asjaoludest, mis võivad mõjutada loa kehtivust või sisu.

2. Pädev asutus tunnistab loa kehtetuks või muudab seda, kui: a) mõni loa väljaandmise tingimus oli täitmata või ei ole enam täidetud, või b) pärast loa andmist on ilmnenud asjaolusid, mis võivad mõjutada loa kehtivust või sisu.

3. Pädev asutus võib loa kehtetuks tunnistada või seda muuta, kui loa omanik ei täida enam mõnda loast tulenevat kohustust.

4. Loa muutmise või kehtetuks tunnistamise otsust põhjendatakse. Otsusest teatatakse loa omanikule.

5. Kehtetuks tunnistamise või muutmise otsus jõustub teatavakstegemise kuupäeval. Otsuse adressaadi õigustatud huvi korral võib pädev asutus jõustumise kuupäeva erandjuhtudel edasi lükata. Otsuse jõustumise kuupäev märgitakse otsusesse.

Artikkel 51

Toimikute säilitamine pädevas asutuses

1. Pädev asutus säilitab taotlused ja neile lisatud tõendavad dokumendid ning välja antud lubade koopiad.

2. Kui taotlus jäetakse rahuldamata või luba tunnistatakse kehtetuks, säilitatakse taotlust ja vastavalt asjaoludele taotluse tagasilükkamise või kehtetuks tunnistamise otsust ning kõiki lisatud tõendavaid dokumente vähemalt kolm aastat alates selle kalendriaasta lõpust, millal taotlus jäeti rahuldamata või luba tunnistati kehtetuks.







II PEATÜKK

Üldtagatis ja tagatise esitamisest vabastamine

Artikkel 52

Tollivõla limiit

1. Printsipaal võib kasutada üldtagatist või tagatise esitamisest vabastamist tollivõla limiidi ulatuses.

2. Tollivõla limiit võrdub võlaga, mis võib tuleneda kaubast, mille printsipaal esitab ühistransiidiprotseduurile vähemalt ühe nädala pikkusel ajavahemikul. Tagatistolliasutus määrab tollivõla limiidi kindlaks kokkuleppel asjaomase isikuga: a) võttes arvesse teavet isiku poolt varem veetud kauba kohta ning kavandatavate ühistransiitvedude eeldatavat mahtu, mis on muu hulgas näidatud tema äri- ja raamatupidamisdokumentides, ja b) võttes arvesse kõrgeimaid maksumäärasid, kaasa arvatud impordimaksumäärasid, mida tagatistolliasutuse riigis samasse liiki kuuluva kauba suhtes vabasse ringlusse lubamise korral kohaldatakse. Arvutamisel käsitatakse ühistransiidiprotseduuri konventsiooni alusel veetavat ühenduse kaupa ühendusevälise kaubana. Tollimaksude ja muude maksude summa, mida printsipaal on kohustatud iga transiitveo puhul maksma, arvutatakse täpselt välja siis, kui vajalikud andmed on kättesaadavad. Vastasel juhul ning kui tegemist on kaubaga, mida ei ole nimetatud I lisas avaldatud nimekirjas, on eeldatav summa 7 000 eurot, kui pädeva asutuse käsutuses oleva teabe põhjal ei kasutata muud summat.

3. Võttes eelkõige arvesse printsipaali taotlust, vaatab tagatistolliasutus tollivõla limiidi läbi ning vajaduse korral kohandab seda.

4. Iga printsipaal peab tagama, et tollivõlg ei oleks suurem kui tollivõla limiit, võttes arvesse kõiki vedusid, mille puhul protseduur ei ole veel lõppenud. Tolli arvutisüsteemides töödeldakse ja võidakse kontrollida tollivõla limiidi kasutamist iga transiitveo puhul.

Artikkel 53

Üldtagatise summa ja tagatise esitamisest vabastamine

1. Üldtagatise tagatissumma võrdub artiklis 52 nimetatud tollivõla limiidiga.

2. Isikud, kes tõendavad pädevale asutusele, et neil on kohustuste täitmiseks piisavad rahalised vahendid ning nad täidavad lõigetes 3 ja 4 kirjeldatud usaldusnorme, võivad saada loa kasutada vähendatud summaga üldtagatist või saada vabastuse tagatise esitamisest.

3. Üldtagatise tagatissummat võib vähendada: a) kuni 50 %ni tollivõla limiidist, kui printsipaal tõendab, et tal on seoses ühistransiidiprotseduuriga piisavalt kogemusi; b) kuni 30 %ni tollivõla limiidist, kui printsipaal tõendab, et tal on seoses ühistransiidiprotseduuriga piisavalt kogemusi ja ta teeb pädeva asutusega tihedat koostööd.

4. Printsipaali võib tagatise esitamisest vabastada, kui ta tõendab, et ta on omandanud ühistransiidiprotseduuriga seoses piisavalt kogemusi, et ta teeb pädeva asutusega tihedat koostööd, kontrollib vedusid ja tal on oma kohustuste täitmiseks piisavalt rahalisi vahendeid.

5. Lõigete 3 ja 4 kohaldamisel võtavad riigid arvesse III lisa sätteid.

Artikkel 53a

Üldtagatise kasutamise ja tagatise esitamisest vabastamise meetodid

Üldtagatise ja tagatise esitamisest vabastamise puhul:

a) määratakse printsipaalile „Tagatise viitenumber”, mis on seotud kindlaksmääratud tollivõla limiidiga;

b) määratakse ja edastatakse printsipaalile „Tagatise viitenumbri” juurde kuuluv esialgne juurdepääsukood.

Printsipaal võib enda või oma esindajate jaoks määrata ühe või mitu juurdepääsukoodi.

Artikkel 54

Erisätted suurema riskiga seotud kaupade kohta

1. Selleks et saada luba üldtagatise esitamiseks I lisas avaldatud nimekirjas toodud kaubaliikide puhul, peab printsipaal lisaks artiklis 45 sätestatud tingimuste täitmisele tõendama, et tal on kohustuste täitmiseks piisavad rahalised vahendid, et tal on seoses ühistransiidiprotseduuriga piisavalt kogemusi ning ta teeb pädeva asutusega tihedat koostööd või kontrollib vedusid.

2. Nende kaupade puhul võib üldtagatise tagatissummat vähendada: a) kuni 50 %ni tollivõla limiidist, kui printsipaal tõendab, et ta teeb pädeva asutusega tihedat koostööd ja kontrollib vedusid; b) kuni 30 %ni tollivõla limiidist, kui printsipaal tõendab, et ta teeb pädeva asutusega tihedat koostööd, kontrollib vedusid ja tal on oma kohustuste täitmiseks piisavalt rahalisi vahendeid.

3. Lõike 2 kohaldamisel võtavad riigid arvesse III lisa sätteid.

4. Eelmisi lõikeid kohaldatakse ka juhul, kui taotlus on otseselt seotud üldtagatise kasutamisega ja kui sama üldtagatise sertifikaati kasutatakse nii I lisas avaldatud nimekirjas nimetatud kui ka seal nimetamata kaubaliikide puhul.

5. Tagatise esitamisest vabastamist ei saa kohaldada ühistransiidivedude suhtes, mida tehakse I lisas avaldatud nimekirjas loetletud kaupade vedamisel.

6. Kooskõlas üldtagatise kasutamise lubamise ja tagatissumma vähendamise põhimõtetega võib vähendatud tagatissummaga üldtagatise kasutamise erandlikel asjaoludel erakorralise meetmena ajutiselt keelata.

7. Kui on kindlaks tehtud, et kaubaga on üldtagatise all toime pandud ulatuslik pettus, võib kooskõlas üldtagatise kasutamise lubamise ja tagatissumma vähendamise põhimõtetega üldtagatise kasutamise ajutiselt keelata.

8. Lõigete 6 ja 7 rakenduseeskirjad sätestatakse IV lisas.

Artikkel 55

Käendusdokument

1. Üldtagatise esitab käendaja.

2. Käendusdokument vastab III liite C4 lisas esitatud näidisele. Käendusdokument säilitatakse tagatistolliasutuses.

3. Artikli 17 lõike 2 sätteid kohaldatakse mutatis mutandis .

Artikkel 56

Üldtagatise sertifikaadid ja tagatise esitamisest vabastamise sertifikaadid

1. Pädev asutus väljastab printsipaalile loa alusel ühe või mitu üldtagatise sertifikaati või tagatise esitamisest vabastamise sertifikaati, (edaspidi „sertifikaadid”) mis koostatakse III liite kohaselt, et printsipaalil oleks võimalik artikli 22 lõike 1 punktis b sätestatud juhtudel üldtagatise olemasolu või tagatise esitamisest vabastamist tõendada.

2. Sertifikaadi kehtivusaeg on kuni kaks aastat. Tagatistolliasutus võib kõnealust tähtaega siiski üks kord kuni kahe aasta võrra pikendada.

Artikkel 57

Kehtetuks tunnistamine ja tühistamine

1. Üldtagatise kehtetuks tunnistamisel ja tühistamisel kohaldatakse artikli 19 lõiget 1 ja lõike 2 esimest lõiku mutatis mutandis .

2. Tagatistolliasutus kannab arvutisüsteemi üldtagatise kasutamise või tagatise esitamisest vabastamise loa kehtetuks tunnistamise pädeva asutuse poolt, sellise otsuse kehtetuks tunnistamise jõustumise kuupäeva, millega tagatistolliasutus on käendaja võetud kohustuse aktsepteerinud, või käendaja enda poolt kohustuse tühistamise jõustumise kuupäeva.

3. Alates kehtetuks tunnistamise või tühistamise jõustumise kuupäevast ei tohi kauba suhtes ühistransiidiprotseduuri kohaldamisel enam kasutada ühtki artikli 22 lõike 1 punkti b alusel välja antud sertifikaati ja printsipaal tagastab need viivitamata tagatistolliasutusele. Iga riik edastab komisjonile tunnused, mille järgi on võimalik tuvastada kehtima jäänud, kuid veel tagastamata, või varastatud, kaotatud või võltsitud sertifikaatidena deklareeritud sertifikaate. Komisjon teavitab teisi riike.







III PEATÜKK

Eriliiki tõkendite kasutamine

Artikkel 58

1. Pädev asutus võib lubada printsipaalil kasutada transpordivahenditel ja pakkeüksustel eriliiki tõkendeid, kui pädev asutus on kinnitanud nende tõkendite vastavust II lisa nõuetele.

2. Printsipaal märgib transiidideklaratsiooni andmete hulka kasutatud tollitõkendite liigi, arvu ja margi. Printsipaal paigaldab tõkendid hiljemalt kauba vabastamisel.







IV PEATÜKK

Vabastamine ettenähtud teekonna nõudest

Artikkel 59

Pädev asutus võib vabastada ettenähtud teekonna järgimise nõudest printsipaali, kes tagab, et pädevatel asutustel on alati võimalik asjaomaste kaubasaadetiste asukohta jälgida.







V PEATÜKK

Volitatud kaubasaatja staatus

Artikkel 60

Volitatud kaubasaatja

Isikule, kes soovib teha ühistransiitvedusid, esitamata transiidideklaratsioonis kirjeldatud kaupa lähtetolliasutusele või muule asutusele, võib anda volitatud kaubasaatja staatuse.

Seda lihtsustust võib kasutada ainult isik, kellel on lubatud kasutada üldtagatist või kes on tagatise esitamisest vabastatud.

Artikkel 61

Loa sisu

Loas märgitakse eelkõige:

a) lähtetolliasutus või -asutused, kes vastutavad kavandatavate ühistransiitvedude eest;

b) tähtaeg, mille jooksul pädeval asutusel on võimalik pärast volitatud kaubasaatja deklaratsiooni esitamist vajadusel teha kauba vabastamisele eelnev kontroll;

c) kasutatavad identifitseerimismeetmed. Selleks võib pädev asutus ette näha, et transpordivahenditele või pakkeüksustele tuleb paigaldada spetsiaalsed tõkendid, mille puhul pädev asutus on kinnitanud, et need vastavad II lisas sätestatud nõuetele, ja mille paigaldab volitatud kaubasaatja;

d) keelatud kaubakategooriad ja kaubaga tehtavate toimingute keeld.

Artikkel 62

Formaalsused kauba lähetamisel

Volitatud kaubasaatja esitab lähtetolliasutusele transiidideklaratsiooni. Kaupa ei või vabastada enne artikli 61 punktis b ette nähtud tähtaja lõppu.

Artikkel 63

Kohustuslikud andmed

Volitatud kaubasaatja kannab vajaduse korral arvutisüsteemi järgmised andmed:

— tollitõkendite arvu, liigi ja margi;

— vajaduse korral artikli 26 lõikes 2 ette nähtud teekonna;

— artiklis 29 ette nähtud tähtaja, mille jooksul kaup tuleb sihttolliasutuses esitada.







VI PEATÜKK

Volitatud kaubasaaja staatus

Artikkel 64

Volitatud kaubasaaja

1. Isikutele, kes soovivad oma valdustes või muus kindlaksmääratud kohas võtta vastu ühistransiidiprotseduuril olevat kaupa seda sihttolliasutusele koos transiidi saatedokumendiga esitamata, võib anda volitatud kaubasaaja staatuse.

2. Printsipaal on täitnud artikli 8 lõike 1 punktist a tulenevad kohustused ja ühistransiitvedu loetakse lõppenuks siis, kui kaubasaadetisele lisatud transiidi saatedokument koos puutumatu kaubaga on ettenähtud tähtaja jooksul antud üle volitatud kaubasaajale tema valdustes või loas kindlaksmääratud kohas, kusjuures identifitseerimismeetmeid on nõuetekohaselt järgitud.

3. Veoettevõtja nõudmisel väljastab volitatud kaubasaaja iga lõike 2 kohaselt tarnitud kaubasaadetise kohta saabumistõendi, mis on ette nähtud artikliga 38, mida kohaldatakse mutatis mutandis .

Artikkel 65

Kohustused

1. Kui kaup jõuab volitatud kaubasaaja valdustesse või loas kindlaksmääratud kohta, volitatud kaubasaaja: a) teatab vastutavale sihttolliasutusele viivitamata kauba saabumisest, kasutades sõnumit „Saabumisteatis”, milles on andmed veo ajal toimunud vahejuhtumite kohta; b) ootab sõnumit „Mahalaadimisluba”, enne kui ta kauba maha laadib; c) pärast sõnumi „Mahalaadimisluba” saamist saadab sihttolliasutusele hiljemalt kolmandal päeval pärast kauba saabumist sõnumi „Mahalaadimismärkused”, mis sisaldab kõiki üksikasju kooskõlas loas kindlaksmääratud tingimustega; d) annab sihttolliasutuse käsutusse või saadab talle vastavalt loas sätestatud meetmetele kaubaga kaasas oleva transiidi saatedokumendi koopia.

2. Sihttolliasutus kannab sõnumis „Kontrollitulemid” olevad andmed arvutisüsteemi.

Artikkel 66

Loa sisu

1. Loas märgitakse eelkõige: a) sihttolliasutus või -asutused, kes vastutavad volitatud kaubasaaja poolt vastu võetava kauba eest; b) aeg, mil volitatud kaubasaaja saab sihttolliasutuselt sõnumiga „Mahalaadimisluba” sõnumi „Eeldatava saabumise teade” andmed, et saaks mutatis mutandis kohaldada artikli 37 lõiget 2; c) keelatud kaubakategooriad ja liikumised.

2. Pädev asutus täpsustab loas, kas sihttolliasutus peab võtma meetmeid enne seda, kui volitatud kaubasaaja võib saadud kaupa käsutama asuda.







VII PEATÜKK

Lihtsustatud protseduurid, mida kohaldatakse kauba vedamisel raudteel või suurtes konteinerites







1. jagu







Kauba raudteevedu käsitlevad üldsätted

Artikkel 67

Kohaldamisala

Ühistransiidiprotseduuriga seotud formaalsusi lihtsustatakse vastavalt artiklitele 68 kuni 79, 95 ja 96 kauba puhul, mida raudtee-ettevõtjad veavad CIM-saatelehe ja ekspresspakkide saatekirja (edaspidi „CIM-saateleht”) alusel.

Artikkel 68

Kasutatava dokumendi õiguslik jõud

CIM-saatelehel on transiidideklaratsiooniga võrdne õiguslik jõud.

Artikkel 69

Raamatupidamisdokumentide kontrollimine

Iga riigi raudtee-ettevõtja teeb oma raamatupidamisbüroo(de)s hoitavad arvestusdokumendid kontrollimise eesmärgil kõnealuse riigi pädevatele ametiasutustele kättesaadavaks.

Artikkel 70

Printsipaal

1. Kui raudtee-ettevõtja nõustub kaupa vedama CIM-saatelehe alusel, mis asendab ühistransiidideklaratsiooni, on tema nimetatud veose printsipaal.

2. Selle riigi raudtee-ettevõtja, mille territooriumi kaudu tuuakse kaup konventsiooniosaliste territooriumile, on kolmanda riigi raudteel vedamiseks võetud kauba suhtes printsipaal.

Artikkel 71

Sildid

Raudtee-ettevõtjad tagavad, et ühistransiidiprotseduuri alusel veetavaid kaubasaadetisi oleks võimalik identifitseerida siltide abil, millel on III liite B11 lisas esitatud näidisele vastav piktogramm.

Need sildid kinnitatakse CIM-saatelehele ja vastavale raudteevagunile, kui see on täis laaditud, või muudel juhtudel pakendile või pakenditele.

Esimeses lõigus nimetatud sildi võib asendada rohelist värvi templiga, millel on kujutatud III liite B11 lisas esitatud piktogramm.

Artikkel 72

Veolepingu muutmine

Kui veolepingut muudetakse nii, et:

— vedu, mis pidi lõppema väljaspool konventsiooniosalise territooriumi, lõpeb selle konventsiooniosalise territooriumil, või

— vedu, mis pidi lõppema konventsiooniosalise territooriumil, lõpeb väljaspool selle konventsiooniosalise territooriumi,

ei tohi raudtee-ettevõtjad täita muudetud lepingut enne, kui lähtetolliasutuselt on saadud eelnev nõusolek.

Kõikidel muudel juhtudel võivad raudtee-ettevõtjad muudetud lepinguid täita. Nad teatavad muudatusest viivitamata lähtetolliasutusele.







Kauba liikumine konventsiooni osaliste vahel

Artikkel 73

CIM-saatelehe kasutamine

1. CIM-saateleht esitatakse lähtetolliasutusele veo puhul, mille suhtes kohaldatakse ühistransiidiprotseduuri ning mis algab ja peab lõppema konventsiooniosaliste territooriumil.

2. Kui kaup liigub kahe ühenduses asuva punkti vahel, läbides ühe või mitme EFTA riigi territooriumi, märgib lähtetolliasutus CIM-saatelehe eksemplaride 1, 2 ja 3 tolli poolt täidetavasse lahtrisse selgelt: — tähise „T1”, kui kaup liigub protseduuri T1 alusel; — vastavalt asjaoludele tähise „T2” või „T2F”, kui kaup liigub protseduuri T2 alusel ja kui selle tähise märkimine on ühenduse õigusnormide järgi kohustuslik. Tähise „T2” või „T2F” ehtsust tõendatakse lähtetolliasutuse templiga.

3. Kui kaup liigub ühendusest EFTA riiki protseduuri T1 alusel, märgib lähtetolliasutus CIM-saatelehe eksemplaride 1, 2 ja 3 tolli poolt täidetavasse lahtrisse selgelt tähise „T1”.

4. Kauba suhtes, mis liigub kahe ühenduses asuva punkti vahel, läbides ühe või mitme EFTA riigi territooriumi, ning kauba suhtes, mis liigub ühendusest EFTA riiki, kohaldatakse alates lähtejaamast kuni sihtjaamani vastavalt iga EÜ liikmesriigi poolt kindlaks määratud eeskirjadele kogu teekonna ulatuses protseduuri T2, ilma et lähtetolliasutusele tuleks esitada selle kauba CIM-saateleht, välja arvatud lõigetes 2 ja 3 osutatud juhtudel. Kui tegemist on kahe ühenduses asuva punkti vahel liikuva kaubaga, mis läbib ühe või mitme EFTA riigi territooriumi, ei ole artiklis 71 kirjeldatud silti vaja kinnitada.

5. Kaupa, mille vedu algab EFTA riigis, loetakse protseduuri T1 alusel veetavaks. Kui aga kaup liigub protseduuri T2 alusel vastavalt konventsiooni artikli 2 lõike 3 punktile b, märgib lähtetolliasutus CIM-saatelehele, et kaupa, millele see dokument viitab, veetakse protseduuri T2 alusel. Sellisel juhul märgitakse tolli poolt täidetavasse lahtrisse selgelt vastavalt asjaoludele tähise „T2” või „T2F”, lähtetolliasutuse tempel ning pädeva ametiisiku allkiri. Kui kaupa veetakse protseduuri T1 alusel, ei ole vaja tähist „T1” dokumenti märkida.

6. CIM-saatelehe kõik eksemplarid tagastatakse asjaomasele isikule.

7. Iga EFTA riik võib sätestada, et protseduuri T1 alusel veetavat kaupa veetakse kõnealuse protseduuri alusel, ilma et lähtetolliasutusele tuleks esitada CIM-saatelehte.

8. Lõigetes 2, 3 ja 5 kirjeldatud kauba puhul on sihttolliasutus sihtjaama tolliasutus. Kui aga kaup lubatakse vabasse ringlusse või suunatakse mõnele teisele tolliprotseduurile vahejaamas, on sihttolliasutuseks kõnealuse jaama tolliasutus. Kauba puhul, mis liigub vastavalt lõikes 4 kirjeldatud tingimustele kahe ühenduses asuva punkti vahel, läbides ühe või mitme EFTA riigi territooriumi, ei ole sihttolliasutuses tarvis täita tolliformaalsusi.

Artikkel 74

Identifitseerimismeetmed

Üldjuhul ning kui raudtee-ettevõtjad on rakendanud identifitseerimismeetmeid, ei paigalda lähtetolliasutus transpordivahenditele või pakkeüksustele tollitõkendeid.

Artikkel 75

CIM-saatelehe eri eksemplaride kasutamine

1. Selle riigi, kelle jurisdiktsiooni alla sihttolliasutus kuulub, raudtee-ettvõtja esitab kõnealusele asutusele CIM-saatelehe eksemplarid 2 ja 3, välja arvatud juhul, kui kaup viiakse ühenduse territooriumi ühest punktist teise ühe või mitme EFTA riigi territooriumi kaudu.

2. Sihttolliasutus tagastab eksemplari 2 raudtee-ettevõtjale kohe pärast selle templiga märgistamist ja jätab eksemplari 3 endale.







Kaubavedu kolmandatesse riikidesse või kolmandatest riikidest

Artikkel 76

Kaubavedu kolmandatesse riikidesse

1. Artikleid 73 ja 74 kohaldatakse vedude suhtes, mis algavad konventsiooniosaliste territooriumil ja peavad lõppema väljaspool seda.

2. Sihttolliasutuseks on tolliasutus, mis vastutab piirijaama eest, mille kaudu transiitkaup konventsiooniosaliste territooriumilt välja viiakse.

3. Sihttolliasutuses ei ole tarvis täita tolliformaalsusi.

Artikkel 77

Kaubavedu kolmandatest riikidest

1. Kui vedu algab väljaspool konventsiooniosaliste territooriumi ja peab lõppema selle piires, on lähtetolliasutuseks tolliasutus, mis vastutab piirijaama eest, mille kaudu kaup konventsiooniosaliste territooriumile tuuakse. Lähtetolliasutuses ei ole tarvis täita tolliformaalsusi.

2. Sihttolliasutuseks on sihtjaama tolliasutus. Kui aga kaup lubatakse vabasse ringlusse või suunatakse mõnele teisele tolliprotseduurile vahejaamas, on sihttolliasutuseks kõnealuse jaama eest vastutav tolliasutus. Artiklis 75 sätestatud tolliformaalsused täidetakse sihttolliasutuses.

Artikkel 78

Kaubavedu konventsiooniosaliste territooriumi kaudu

1. Kui vedu algab väljaspool konventsiooniosaliste territooriumi ja peab seal ka lõppema, on lähte- ja sihttolliasutused vastavalt artikli 77 lõikes 1 ning artikli 76 lõikes 2 osutatud tolliasutused.

2. Kõnealustes lähte- ja sihttolliasutuses ei ole tarvis täita tolliformaalsusi.

Artikkel 79

Kauba tollistaatus

Kaupa, mida veetakse artikli 77 lõike 1 või artikli 78 lõike 1 alusel, loetakse protseduuri T1 alusel veetavaks, välja arvatud juhul, kui vastavalt II liite sätetele tõendatakse, et sellel kaubal on ühenduse staatus.







2. jagu







Suurtes konteinerites veetav kaup

Artikkel 80

Kohaldamisala

Ühistransiidiprotseduuri tolliformaalsusi lihtsustatakse kooskõlas artiklitega 81 kuni 96 kauba suhtes, mida raudtee-ettevõtjad veavad suurtes konteinerites saatelehtede alusel, mida käesoleva liite kohaldamisel nimetatakse TR-saatelehtedeks, kusjuures vahendajatena kasutatakse veoettevõtjaid. Kõnealused veod hõlmavad vajaduse korral ka kaubasaadetisi, mida veoettevõtjad lähetavad saatjariigi lähtejaama ning sihtriigi sihtjaamast mingil muul viisil kui raudteetranspordiga, samuti kõiki kahe nimetatud jaama vahelisi merevedusid.

Artikkel 81

Mõisted

Artiklite 80 kuni 96 kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) „veoettevõtja” – raudtee-ettevõtjate asutatud äriühing, mille aktsiad või osad kuuluvad neile ettevõtjatele ja mille eesmärk on vedada kaupa suurte konteineritega TR-saatelehe alusel;

2) „suur konteiner” – kaubaveovahend, mis on: — püsiva konstruktsiooniga; — spetsiaalselt ehitatud kaubaveo hõlbustamiseks ühe või mitme transpordiliigiga ilma kaupa vahepeal ümber laadimata; — ehitatud nii, et seda oleks kerge kinnitada ja/või käsitseda; — ehitatud nii, et sellele on võimalik korralikult paigaldada tollitõkend, kui see on artikli 89 kohaldamise tõttu vajalik; — nii suur, et põhja pindala ei ole väiksem kui 7 m 2 ;

3) „TR-saateleht” – dokument, mis hõlmab veolepingut, mille alusel veoettevõtja korraldab ühe või mitme suure konteineri vedu kaubasaatjalt kaubasaajale rahvusvaheliste vedude raames. TR-saatelehe ülemises parempoolses nurgas on järjekorranumber, mille järgi seda on võimalik identifitseerida. Kõnealune number on kaheksakohaline ja sellele eelnevad tähed „TR”. TR-saateleht koosneb järgmistest eksemplaridest vastavalt numbrite järjekorrale: nr 1 : veoettevõtja peakontori eksemplar; nr 2 : sihtjaama veoettevõtja kohaliku esindaja eksemplar; nr 3A : tolli eksemplar; nr 3B : kaubasaaja eksemplar; nr 4 : veoettevõtja peakontori eksemplar; nr 5 : lähtejaama veoettevõtja kohaliku esindaja eksemplar; nr 6 : kaubasaatja eksemplar. TR-saatelehe igal eksemplaril, välja arvatud eksemplaril 3A, on parempoolses servas umbes 4 cm laiune roheline riba;

4) „suurte konteinerite loend (edaspidi „loend”)” – TR-saatelehele lisatud dokument, mis moodustab saatelehe lahutamatu osa ja hõlmab mitmest suurest konteinerist koosneva kaubasaadetise saatmist ühest lähtejaamast ühte sihtjaama, kusjuures tolliformaalsused täidetakse kõnealustes jaamades. Loendite eksemplare esitatakse sama palju kui nendega seotud TR-saatelehtede eksemplare. Loendite arv märgitakse TR-saatelehe ülemises parempoolses nurgas asuvasse loendite arvu märkimiseks mõeldud lahtrisse. Lisaks märgitakse vastava TR-saatelehe järjekorranumber iga loendi ülemisse parempoolsesse nurka.

Artikkel 82

Kasutatava dokumendi õiguslik jõud

Veoettevõtjate kasutataval TR-saatelehel on transiidideklaratsiooniga võrdne õiguslik jõud.

Artikkel 83

Raamatupidamisdokumentide kontrollimine – Esitatav teave

1. Kõikide riikide veoettevõtjad teevad oma kohaliku esindaja või kohalike esindajate kaudu pädevale asutusele kontrollimise eesmärgil kättesaadavaks oma raamatupidamisbüroo(de)s või oma kohaliku/kohalike esindaja(te) vastavates büroodes hoitavad raamatupidamisdokumendid.

2. Pädeva asutuse nõudmisel esitab/esitavad veoettevõtja või selle kohalik(ud) esindaja(d) talle kohe kõik dokumendid ja raamatupidamisandmed, mida pädev asutus peab vajalikuks, samuti teabe lõpetatud või pooleliolevate vedude kohta.

3. Kui TR-saatelehel on vastavalt artiklile 82 transiidideklaratsiooniga võrdne juriidiline jõud, teatab/teatavad veoettevõtja või tema kohalik(ud) esindaja(d): a) sihttolliasutusele kõikidest TR-saatelehtedest, mille eksemplar 1 on neile lähetatud ilma tollitemplita; b) lähtetolliasutusele kõikidest TR-saatelehtedest, mille eksemplari 1 ei ole talle tagastatud ja mille puhul ei ole olnud võimalik kindlaks määrata, kas kõnealune saadetis on sihttolliasutusele nõuetekohaselt esitatud või eksporditud konventsiooniosaliste territooriumilt kolmandasse riiki vastavalt artiklile 93.

Artikkel 84

Printsipaal

1. Artiklis 80 osutatud vedude puhul, mida veoettevõtja teeb teatavas riigis, on printsipaaliks kõnealuse riigi raudtee-ettevõtja.

2. Artiklis 80 osutatud vedude puhul, mida veoettevõtja teeb kolmandas riigis, on printsipaaliks selle riigi raudtee-ettevõtja, mille territooriumi kaudu kaup konventsiooniosaliste territooriumile tuuakse.

Artikkel 85

Tolliformaalsused muul viisil kui raudteetranspordivahenditega toimuvate vedude puhul

Kui tolliformaalsusi täidetakse sellise veo puhul lähtejaama või sihtjaamast, mis toimub muul viisil kui raudteetranspordivahenditega, hõlmab iga TR-saateleht ainult üht suurt konteinerit.

Artikkel 86

Sildid

Veoettevõtjad tagavad, et ühistransiidiprotseduuri alusel veetavaid kaubasaadetisi oleks võimalik identifitseerida siltide abil, millel on III liite B11 lisas esitatud näidisele vastav piktogramm. Kõnealused sildid lisatakse TR-saatelehele ja asjaomasele suurele konteinerile või konteineritele.

Esimeses lõigus nimetatud sildi võib asendada rohelist värvi templiga, millel on III liite B11 lisas esitatud piktogramm.

Artikkel 87

Veolepingu muutmine

Kui veolepingut muudetakse nii, et:

— vedu, mis pidi lõppema väljaspool konventsiooniosalise territooriumi, lõpeb selle konventsiooniosalise territooriumil, või

— vedu, mis pidi lõppema konventsiooniosalise territooriumil, lõpeb väljaspool selle konventsiooniosalise territooriumi,

võib veoettevõtja täita muudetud lepingut üksnes lähtetolliasutuse eelneval nõusolekul.

Kõikidel muudel juhtudel võib veoettevõtja muudetud lepinguid täita. Veoettevõtja teatab muudatusest viivitamata lähtetolliasutusele.







Kauba liikumine konventsiooni osaliste vahel

Artikkel 88

TR-saateleht ja loendid

1. TR-saateleht esitatakse lähtetolliasutusele kõikide vedude puhul, mille suhtes kohaldatakse ühistransiidiprotseduuri ning mis algavad ja peavad lõppema konventsiooniosaliste territooriumil.

2. Kui kaup liigub kahe ühenduses asuva punkti vahel, läbides ühe või mitme EFTA riigi territooriumi, märgib lähtetolliasutus TR-saatelehe eksemplaride 1, 2, 3A ja 3B tolli poolt täidetavasse lahtrisse selgelt: — tähise „T1”, kui kaup liigub protseduuri T1 alusel; — vastavalt asjaoludele tähise „T2” või „T2F”, kui kaup liigub protseduuri T2 alusel, juhul kui selle tähise märkimine on ühenduse õigusnormide järgi kohustuslik. Tähise „T2” või „T2F” ehtsust tõendatakse lähtetolliasutuse templiga.

3. Kui kaup liigub ühendusest EFTA riiki, märgib lähtetolliasutus TR-saatelehe eksemplaride 1, 2, 3A ja 3B tolli poolt täidetavasse lahtrisse selgelt tähise „T1”, kui kaup liigub protseduuri T1 alusel.

4. Välja arvatud lõigetes 2 ja 3 nimetatud juhtudel, kohaldatakse kauba suhtes, mis liigub kahe ühenduses asuva punkti vahel, läbides ühe või mitme EFTA riigi territooriumi, ning kauba suhtes, mis liigub ühendusest EFTA riiki, vastavalt iga ühenduse liikmesriigi poolt kindlaks määratud eeskirjadele kogu teekonna ulatuses protseduuri T2, ilma et lähtetolliasutusele tuleks esitada selle kauba TR-saatelehte. Kui kaubad liiguvad kahe ühenduses asuva punkti vahel, läbides ühe või mitme EFTA riigi territooriumi, ei ole artiklis 86 osutatud silte vaja kinnitada.

5. Kaupa, mille vedu algab EFTA riigis, loetakse protseduuri T1 alusel veetavaks. Kui aga kaup liigub protseduuri T2 alusel vastavalt konventsiooni artikli 2 lõike 3 punktile b, märgib lähtetolliasutus TR-saatelehe eksemplarile 3A, et kaupa, millele see dokument osutab, veetakse protseduuri T2 alusel. Sellisel juhul märgitakse TR-saatelehe eksemplari 3A tolli poolt täidetavasse lahtrisse selgelt vastavalt tähis „T2” või „T2F” koos lähtetolliasutuse templi ja vastutava ametniku allkirjaga. Kui kaupa veetakse protseduuri T1 alusel, ei ole vaja tähist „T1” dokumenti märkida.

6. Kui TR-saateleht hõlmab konteinereid, mis sisaldavad nii protseduuri T1 kui ka protseduuri T2 alusel veetavat kaupa, märgib lähtetolliasutus TR-saatelehe eksemplaride 1, 2, 3A ja 3B tollile täitmiseks ettenähtud lahtris erineva(te) konteineri(te) viited vastavalt neis sisalduvale kaubaliigile, ning lisab kõnealustele viidetele vastavad tähised „T1” ning „T2” või „T2F”.

7. Kui lõikes 3 sätestatud juhul kasutatakse suurte konteinerite loendeid, täidetakse protseduuri T1 alusel veetavaid kaupu sisaldavate konteinerite kohta eraldi loendid ning kõnealus(t)e loendi(te) seerianumber või -numbrid kantakse TR-saatelehe eksemplaride 1, 2, 3A ja 3B tollile täitmiseks ettenähtud lahtrisse. Vastava(te) loendi(te) seerianumbri(te)le lisatakse tähis „T1”.

8. TR-saatelehe kõik eksemplarid tagastatakse asjaomasele isikule.

9. Iga EFTA riik võib ette näha, et protseduuri T1 alusel veetavat kaupa veetakse kõnealuse protseduuri alusel, ilma et lähtetolliasutusele tuleks esitada TR-saatelehte.

10. Lõigetes 2, 3 ja 5 kirjeldatud kauba puhul esitatakse TR-saateleht sihttolliasutusele, kus kauba kohta koostatakse deklaratsioon eesmärgiga lubada kaup vabasse ringlusse või suunata see mõnele teisele tolliprotseduurile. Kauba puhul, mis liigub vastavalt lõikes 4 kirjeldatud tingimustele kahe ühenduses asuva punkti vahel, läbides ühe või mitme EFTA riigi territooriumi, ei ole sihttolliasutuses tarvis täita tolliformaalsusi.

Artikkel 89

Identifitseerimismeetmed

Kauba identifitseerimine tagatakse kooskõlas konventsiooni artikliga 11. Kui aga raudtee-ettevõtjad on rakendanud identifitseerimismeetmeid, ei paigalda lähtetolliasutus suurtele konteineritele tavaliselt tollitõkendeid. Kui konteineritele paigaldatakse tollitõkend, tehakse sellekohane märge TR-saatelehe eksemplaride 3A ja 3B tollile täitmiseks ette nähtud lahtrisse.

Artikkel 90

TR-saatelehe eri eksemplaride kasutamine

1. Veoettevõtja edastab sihttolliasutusele TR-saatelehe eksemplarid 1, 2 ja 3A, välja arvatud kui kaup liigub kahe ühenduses asuva punkti vahel, läbides ühe või mitme EFTA riigi territooriumi.

2. Sihttolliasutus tagastab eksemplarid 1 ja 2 veoettevõtjale pärast templiga märgistamist ja jätab eksemplari 3A endale.







Kaubavedu kolmandatesse riikidesse või kolmandatest riikidest

Artikkel 91

Kaubavedu kolmandatesse riikidesse

1. Artikli 88 lõikeid 1 kuni 9 ja artiklit 89 kohaldatakse vedude suhtes, mis algavad konventsiooniosaliste territooriumil ja peavad lõppema väljaspool seda.

2. Sihttolliasutuseks on tolliasutus, mis vastutab piirijaama eest, mille kaudu transiitkaup konventsiooniosaliste territooriumilt välja viiakse.

3. Kõnealuses sihttolliasutuses ei ole tarvis täita tolliformaalsusi.

Artikkel 92

Kaubavedu kolmandatest riikidest

1. Kui vedu algab väljaspool konventsiooniosaliste territooriumi ja peab lõppema selle piires, on lähtetolliasutuseks tolliasutus, mis vastutab selle piirijaama eest, mille kaudu kaup konventsiooniosaliste territooriumile tuuakse. Kõnealuses lähtetolliasutuses ei ole tarvis täita tolliformaalsusi.

2. Sihttolliasutuseks on see tolliasutus, kus kaup esitatakse. Artiklis 90 sätestatud tolliformaalsused täidetakse sihttolliasutuses.

Artikkel 93

Kaubavedu konventsiooniosaliste territooriumi kaudu

1. Kui vedu algab väljaspool konventsiooniosaliste territooriumi ja peab seal ka lõppema, on lähte- ja sihttolliasutusteks vastavalt artikli 92 lõikes 1 ja artikli 91 lõikes 2 osutatud tolliasutused.

2. Kõnealuses lähte- ja sihttolliasutuses ei ole tarvis täita tolliformaalsusi.

Artikkel 94

Kauba tollistaatus

Kaupa, mida veetakse artikli 92 lõike 1 või artikli 93 lõike 1 alusel, loetakse protseduuri T1 alusel veetavaks, välja arvatud juhul, kui vastavalt II liite sätetele tõendatakse, et sellel kaubal on ühenduse staatus.







3. jagu

Muud sätted

Artikkel 95

Lastinimekirjad

1. Käesoleva liite artikli 22 lõiget 5 ning käesoleva liite V lisa punkti 24 kohaldatakse CIM-saatelehele ja TR-saatelehele lisatud lastinimekirjade suhtes. Kõnealuste nimekirjade arv märgitakse CIM-saatelehele või TR-saatelehele lisadokumentide kirjeldamiseks ette nähtud lahtrisse. Lisaks sisaldab lastinimekiri CIM-saatelehega hõlmatud vaguni numbrit või vajaduse korral kaupa sisaldava konteineri numbrit.

2. Konventsiooniosaliste territooriumilt alguse saavate vedude puhul, mis hõlmavad nii protseduuri T1 kui ka T2 alusel veetavaid kaupu, kasutatakse eraldi lastinimekirju. TR-saatelehtede alusel suurtes konteinerites veetava kauba puhul täidetakse kõnealused eraldi lastinimekirjad iga suure konteineri puhul, mis sisaldab mõlemat liiki kaupa. Mõlemat liiki kaubaga seotud lastinimekirjade järjekorranumber märgitakse CIM-saatelehele või TR-saatelehele kauba kirjelduseks ette nähtud lahtrisse.

3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud asjaoludel ning artiklites 67 kuni 96 ette nähtud korra kohaldamisel moodustavad CIM-saatelehele või TR-saatelehele lisatud lastinimekirjad nende lahutamatu osa ja neil on samasugune õiguslik toime. Lastinimekirjade originaalid märgistatakse lähtejaama templiga.







4. jagu

Tavalise protseduuride ja lihtsustatud protseduuride ulatus kombineeritud raudtee- ja maanteevedude puhul

Artikkel 96

1. Artiklite 67 kuni 95 sätted ei välista II jaotises sätestatud protseduuri kasutamist. Sellest olenemata kohaldatakse artikleid 69 ja 71 või 83 ja 86.

2. Lõikes 1 osutatud juhtudel tehakse CIM-saatelehe või TR-saatelehe täitmisel lisade kirjeldamiseks ette nähtud lahtrisse selge märge kasutatava(te) transiidideklaratsiooni(de) kohta. Märge sisaldab iga kasutatud dokumendi tüüpi, selle välja andnud asutuse nime, väljaandmise kuupäeva ja registreerimisnumbrit. Lisaks kinnitab raudtee-ettevõtja, kes vastutab ühistransiitveo käigus läbitava viimase raudteejaama eest, CIM-saatelehe eksemplari 2 või TR-saatelehe eksemplaride 1 ja 2 ehtsust. Kõnealune ettevõtja kinnitab dokumendi ehtsust pärast seda, kui ta on tuvastanud, et kauba vedu toimub nimetatud transiididokumendi või -dokumentide alusel. Kui lõikes 1 ja käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud ühistransiitvedu lõpeb EFTA riigis, võib kõnealune riik ette näha, et CIM-saatelehe eksemplar 2 või TR-saatelehe eksemplarid 1 ja 2 esitatakse ühistransiitveo käigus läbitava viimase raudteejaama eest vastutavale tolliasutusele. Kõnealune tolliasutus märgistab saatelehed templiga pärast seda, kui ta on tuvastanud, et kauba vedu toimub nimetatud transiididokumendi või -dokumentide alusel.

3. Kui ühistransiitvedu toimub TR-saatelehe alusel vastavalt artiklitele 80 kuni 94, ei kohaldata artikleid 67 kuni 79 ning artikli 96 lõikeid 1 ja 2 kõnealuse veo puhul kasutatud CIM-saatelehe suhtes. CIM-saatelehele tehakse lisade kirjeldamiseks ette nähtud lahtrisse selge märge TR-saatelehe kohta. Märge sisaldab sõnu „TR-saateleht”, millele järgneb järjekorranumber.

4. Kui raudtee võtab ühe või mitme deklaratsiooni alusel ja II jaotises sätestatud protseduuri kohaselt liikuva kauba kombineeritud raudtee- ja maanteeveo vastu raudteeterminalis ning kaup laaditakse vagunitele, võtavad raudtee-ettevõtjad vastutuse tollimaksude ja teiste maksude tasumise eest raudteeveo jooksul toimunud eeskirjade rikkumise või eiramise korral, kui puudub tagatis, mis kehtiks riigis, kus eeskirjade rikkumine või eiramine aset leidis või loetakse aset leidnuks, ning kui neid summasid ei ole printsipaalilt võimalik sisse nõuda.

Artikkel 97

Volitatud kaubasaatja ja -saaja

1. Kui CIM-saatelehe või TR-saatelehe alusel artiklite 67 kuni 96 kohaselt lähetatava kauba puhul ei ole vaja lähtetolliasutusele esitada transiidideklaratsiooni, võtab pädev asutus vajalikud meetmed tagamaks, et CIM-saatelehe eksemplaridele 1, 2 ja 3 või TR-saatelehe eksemplaridele 1, 2, 3A ja 3B oleks vastavalt asjaoludele märgitud tähis „T1”, „T2” või „T2F”.

2. Kui artiklite 67 kuni 96 kohaselt veetav kaup lähetatakse volitatud kaubasaajale, võib pädev asutus erandina artikli 64 lõikest 2 ning artikli 66 lõike 1 punktist a ette näha, et raudtee- või muu veoettevõtja toimetaks CIM-saatelehe eksemplarid 2 ja 3 või TR-saatelehe eksemplarid 1, 2 ja 3A otse sihttolliasutusele.

(Artiklid 98 kuni 110 jäävad vabaks)







VIII PEATÜKK

Õhutranspordi lihtsustatud protseduur

Artikkel 111

Lihtsustatud protseduur (1. tasand)

1. Lennuettevõtjal võib lubada kasutada transiidideklaratsioonina kaubamanifesti, kui selle sisu vastab rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni 9. lisa 3. liites esitatud näidisele (lihtsustatud protseduur – 1. tasand). Ühistrans