1995L0021 — ET — 29.11.2002 — 004.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

▼M4

Nõukogu direktiiv 95/21/EÜ,

19. juuni 1995,

mis käsitleb sadamariigi kontrolli laevanduses

▼B







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 84 lõiget 2, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 1 ) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, ( 2 ) vastavalt asutamislepingu artiklile 189c ( 3 ) ning arvestades, et: ning arvestades, et: ühendus on tõsiselt mures laevaõnnetuste ning liikmesriikide merede ja rannikualade reostuse pärast; samuti on ühendus mures elu- ja töötingimuste pärast laevadel; 25. jaanuaril 1993 võttis nõukogu vastu otsused, millega nõutakse tungivalt, et ühendus ja liikmesriigid tagaksid kohaste rahvusvaheliste mereohutus- ja keskkonnakaitsenormide tõhusama kohaldamise ja jõustamise ning uute meetmete rakendamise, kui need on vastu võetud; 8. juuni 1993. aasta resolutsioonis ühise mereohutuspoliitika kohta ( 4 ) nõudis nõukogu tungivalt, et komisjon esitaks nii kiiresti kui võimalik nõukogule ettepanekud erimeetmete võtmiseks ja ametlikud ettepanekud laevakontrolli kriteeriumide osas, sealhulgas ka kinnipidamiseeskirjade ühtlustamise, kontrollitulemuste avaldamisvõimaluste ja ühenduse sadamatesse juurdepääsu keelamise kohta; rahvusvaheliste konventsioonide, koodeksite ja resolutsioonide range kohaldamisega saab oluliselt vähendada standarditele mittevastavate laevade arvu ühenduse vetes ning seeläbi tõhusalt parandada ohutust, reostuse vältimist ning elu- ja töötingimusi laevadel; ohutust, reostuse vältimist ning elu- ja töötingimusi laevadel käsitlevate rahvusvaheliste standardite täitmise järelevalve peaks olema peamiselt lipuriigi ülesanne; järjest rohkem lipuriike ei saa hakkama rahvusvaheliste standardite rakendamise ja jõustamisega; ohutust, reostuse vältimist ning elu- ja töötingimusi laevadel käsitlevatele rahvusvahelistele standarditele vastavuse kontrolli peaks nüüdsest tagama ka sadamariik; liikmesriikide ühtlustatud lähenemine rahvusvaheliste standardite tõhusale jõustamisele nende jurisdiktsiooni all olevates vetes seilavate laevade ja nende sadamate kasutamise suhtes väldib konkurentsi moonutamist; ühenduse transpordi- ja keskkonnapoliitikas on kesksel kohal meresõiduohutuse ja reostuse vältimise põhimõtete ühtne kohaldamine, mille tagamisel omab olulist tähtsust ühenduse õiguslik raamistik kontrollikorra ühtlustamiseks; merereostus on oma olemuselt piiriülene nähtus; vastavalt subsidiaarsuspõhimõttele saab ennetusmeetmete võtmist selles valdkonnas liikmesriike ümbritseva mere suhtes paremini arendada ühenduse tasandil, sest liikmesriigid ei saa eraldiseisvalt võtta piisavaid ja tõhusaid meetmeid; nõukogu direktiivi vastuvõtmine on sadamariigi kontrolli õigusliku raamistiku ning ühtlustatud eeskirjade ja kriteeriumide sätestamiseks kohane menetlus; tuleks kasutada ära kogemusi, mis on saadud 26. jaanuaril 1982. aastal Pariisis alla kirjutatud sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi toimimisest; iga liikmesriik kontrollib vähemalt 25 % üksikutest välisriikide laevadest, mis aasta jooksul sisenevad tema sadamatesse, tegelikkuses tähendab see, et suur hulk ühenduses seilavatest laevadest on alati läbinud kontrolli; kontrollitava laeva väljavalimissüsteemi parandamiseks tuleks teha lisajõupingutusi; tuleb ühtlustada sadamariigi kontrolli eeskirjad ja kord, kaasa arvatud laevade kinnipidamise kriteeriumid, et tagada järjekindel ja tõhus kontroll kõikides sadamates, mis omakorda vähendaks oluliselt teatavate sadamate valikulist kasutamist sihtkohana, et vältida nõuetekohast kontrolli; komisjoni teatises “Ühine mereohutuspoliitika” ja vastastikuse mõistmise memorandumi aastaaruandes avaldatud õnnetuste, kinnipidamiste ja puuduste statistika näitab, et teatavaid laevakategooriaid tuleb laiemalt kontrollida; asjakohaste konventsioonide sätete rikkumine tuleb lõpetada; laevu, mis peavad puudused kõrvaldama, võib juhul, kui need puudused ohustavad selgelt meresõiduohutust, tervist või keskkonda, pidada kinni nii kaua kui puudused on kõrvaldatud; põhjendamatute otsuste vältimiseks, millega kaasneb alusetu kinnipidamine ja viivitamine, peab olema õigus esitada kaebus pädevate asutuste tehtud kinnipidamisotsuste peale; kontrollisadama rajatised võivad olla sellised, et pädevad asutused on kohustatud lubama laeval sõita kohasesse laevaremonditehasesse, eeldusel et täidetakse sinna sõitmise tingimusi; nõuetele mittevastavad laevad ohustavad jätkuvalt meresõiduohutust, tervist või keskkonda ning neil on kaubanduslikud eelised, sest need ei vasta konventsioonide asjakohastele sätetele, ning seetõttu ei tohiks neid lubada ühenduse mis tahes sadamasse; on asjaolusid, mil laevale, mida ei ole lubatud ühenduse sadamatesse, tuleb anda sisenemisluba; sellistel asjaoludel tuleks laev lubada ainult konkreetsesse sadamasse, kui ohutuks sisenemiseks on võetud kõik ettevaatusabinõud; laeva konstruktsioonile, varustusele ja mehitamisele esitatavate konventsiooninõuete keerukusega seoses on inspektorite otsustel tõsised tagajärjed ja on vaja, et inspektorid teeksid täielikult erapooletuid otsuseid, seetõttu tohivad kontrolli läbi viia ainult inspektorid, kes on nõuetekohaselt volitatud avalikud teenistujad või teised isikud, kes omavad kõrget teadlikkust ja suuri kogemusi; lootsidel ja sadamate valdajatel võib olla kasulikku teavet selliste laevade ja laevaperede puuduste kohta; tuleb teha koostööd liikmesriikide pädevate asutuste ja teiste asutuste või organisatsioonide vahel, et tagada puudustega laevade, millele on antud luba edasi sõita, tõhus jälgimine ja vahetada teavet laevade kohta sadamas; vastastikuse mõistmise memorandumi raames loodud infosüsteemist Sirenac E saab palju lisateavet, mida on vaja käesoleva direktiivi kohaldamiseks; teabe avaldamine nende laevade kohta, mis ei täida ohutuse, tervise- ja merekeskkonnakaitse rahvusvahelisi standardeid, võib tõhusalt takistada lastisaatjatel neid laevu kasutamast ja olla omanikele stiimuliks kõrvaldada puudused ilma vastava kohustuseta; kinnipeetava laeva kõik kontrollikulud peaks kandma omanik või kasutaja; käesoleva direktiivi rakendamisel tuleks kasutada nõukogu 13. septembri 1993. aasta direktiivi 93/75/EMÜ (miinimumnõuete kohta, mis käsitlevad ohtlikke või saastavaid kaupu vedavaid laevu, mis suunduvad ühenduse sadamatesse või lahkuvad sealt) ( 5 ) artikli 12 alusel moodustatud komiteed, et abistada komisjoni kohandada liikmesriikide kontrollikohustusi saadud kogemustega, võttes arvesse vastastikuse mõistmise memorandumi arenguid, ja ka vastavalt vajadusele kohandada lisasid asjaomaste rahvusvaheliste organite konventsioonidesse, protokollidesse, koodeksisse ja resolutsioonidesse ning vastastikuse mõistmise memorandumisse tehtud muudatustega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:







Artikkel 1

Eesmärk

Käesoleva direktiivi eesmärk on aidata oluliselt vähendada liikmesriikide jurisdiktsiooni all olevates vetes sõitvate ja standarditele mittevastavate laevade arvu:

— tõstes mis tahes lipu all sõitvate laevade vastavust mereohutust, merekeskkonna kaitset ning laevadel elu- ja töötingimusi käsitlevatele rahvusvahelistele ja asjakohastele ühenduse õigusaktidele,

— luues sadamariikide laevakontrolli ühised kriteeriumid ning ühtlustades kontrolli- ja kinnipidamise menetlused, võttes kohaselt arvesse sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumiga ühinenud riikide veeteede ametite kohustusi.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis ja selle lisades kasutatakse järgmisi mõisteid.

▼M4

1. Konventsioonid: — 1966. aasta rahvusvaheline laadungimärgi konventsioon (LL 1966), — 1974. aasta rahvusvaheline konventsioon inimelude ohutusest merel (SOLAS 1974), — 1973. aasta rahvusvaheline konventsioon laevade põhjustatud merereostuse vältimise kohta ja selle 1978. aasta protokoll (Marpol 73/78), — 1978. aasta meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvaheline konventsioon (STCW 1978), — 1972. aasta konventsioon kokkupõrgete vältimise rahvusvaheliste eeskirjade kohta merel (Colreg 1972), — 1969. aasta rahvusvaheline laevade mõõtmise konventsioon (ITC 1969), — 1976. aasta kaubandusliku meresõidu (miinimumstandardid) konventsioon (ILO nr 147), — rahvusvaheline konventsioon tsiviilvastutusest naftareostuskahjude eest, 1992 (CLC 1992) koos nende konventsioonide protokollide ja muudatustega ning seotud kohustuslike koodeksitega, mis on jõus ►M5 ajakohastatud versioon ◄ .

2. Vastastikuse mõistmise memorandum — 26. jaanuaril 1982. aastal Pariisis alla kirjutatud sadamariigi kontrolli käsitlev vastastikuse mõistmise memorandum ►M5 ajakohastatud versioon ◄ .

▼B

3. Laev - mis tahes merelaev, mille suhtes kohaldatakse ühte või mitut konventsiooni ja mis ei sõida sadamariigi lipu all.

4. Avamererajatis - merepõhja kinnitatud või ujuv platvorm, mida kasutatakse liikmesriigi mandrilaval või selle kohal.

5. Inspektor - avalik teenistuja või muu isik, kellel on liikmesriigi pädeva asutuse täielikud volitused teha sadamariigi kontrolli ja kes vastutab selle pädeva asutuse ees.

6. Kontroll - laeva külastamine nii asjaomaste tunnistuste ja muude dokumentide kui ka laeva, selle varustuse ja laevapere olukorra ning laevapere elu- ja töötingimuste kontrollimiseks.

7. Üksikasjalikum kontroll - kontroll, mil kogu laeva, selle varustust ja laevaperet või, kui see on asjakohane, osa sellest kontrollitakse üksikasjalikult artikli 6 lõikes 3 osutatud asjaoludel laeva konstruktsiooni, varustuse, mehituse, elu- ja töötingimuste ning laeval kehtivate töömeetodite täitmise osas.

8. Laiendatud kontroll - artiklis 7 osutatud kontroll.

9. Kinnipidamine - laeva merelemineku ametlik keelamine seoses avastatud puudustega, mis eraldiseisvana või koos muudavad laeva meresõiduks kõlbmatuks.

10. Toimingu katkestamine - laeva toimingu jätkamise ametlik keelamine seoses avastatud puudustega, mis eraldiseisvana või koos muudaksid toimingu jätkamise ohtlikuks.

Artikkel 3

Reguleerimisala

1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse mis tahes laeva ja selle laevapere suhtes, mis:

— külastab liikmesriigi sadamat või avamererajatist või

— on ankrus sellise sadama või rajatise juures.

Käesolev artikkel ei mõjuta õigust sekkuda, mida liikmesriik saab kasutada asjaomaste rahvusvaheliste konventsioonide alusel.

2. Laevade puhul, mille kogumahutavus on alla 500 tonni, kohaldavad liikmesriigid asjakohase konventsiooni asjakohaseid nõudeid ning selles osas, millele konventsioon ei laiene, võtavad vajalikke meetmeid, selle tagamiseks, et asjaomased laevad ei ohusta selgelt meresõiduohutust, tervist ega keskkonda. Käesoleva lõike kohaldamisel juhinduvad liikmesriigid vastastikuse mõistmise memorandumi lisast 1.

3. Liikmesriigid tagavad, et kontrollides laeva, mis sõidab konventsiooniga mitteühinenud riigi lipu all, ei kohtle nad seda laeva ja laevapere soodsamatel tingimustel kui laeva, mis sõidab konventsiooniga ühinenud riigi lipu all.

4. Käesoleva direktiivi rakendusalast jäävad välja kalalaevad, sõjalaevad, mereväe abilaevad, lihtsa ehitusega puidust laevad, mittekaubanduslikel eesmärkidel kasutatavad valitsusasutuste laevad ja lõbusõidujahid.

▼M4

Artikkel 4

Kontrolliorgan

Liikmesriikidel on laevade kontrollimiseks kohased veeteede ametid vajaliku arvu töötajate, eelkõige kvalifitseeritud kontrollijatega (edaspidi “pädevad asutused”) ja nad võtavad mis tahes vajalikke meetmeid, et tagada oma pädevate asutuste ülesannete täitmine, nagu see on sätestatud käesolevas direktiivis.

▼B

Artikkel 5

Kontrollikohustused

▼M4

1. Lõikes 2 ja artiklis 7 nimetatud kontrollide üldarv, mida iga liikmesriigi pädev asutus peab aastas läbi viima, moodustab vähemalt 25 % tema sadamaid aasta jooksul külastanud laevade keskmisest arvust, mis arvutatakse kolme viimase statistikaga hõlmatud aasta põhjal.

2.

a) Kui artiklis 7a ei sätestata teisiti, peab pädev asutus tagama artiklile 6 vastava kontrolli läbiviimise kõikidel laevadel, millele ei rakendata laiendatud kontrolli ning mille väljavalimistegur infosüsteemis Sirenac on üle 50, kui viimasest kontrollist vastastikuse mõistmise memorandumi piirkonna sadamas on möödunud vähemalt üks kuu.

b) Teiste laevade kontrollimiseks valimisel määravad pädevad asutused tähtsuse järjekorra järgmiselt: — esimesena valitakse kontrolliks I lisa I osas loetletud laevad olenemata väljavalimistegurist, — alanevas järjestuses valitakse I lisa II osas loetletud laevad vastavalt nende väljavalimisteguri väärtusele, mis kajastub infosüsteemis Sirenac.

3. Liikmesriigid ei kontrolli neid laevu, mida mis tahes liikmesriik on viimase kuue kuu jooksul kontrollinud, eeldusel et:

— laev ei ole loetletud I lisas,

— eelmisest kontrollist alates ei ole tuvastatud puudusi,

— kontrollimiseks puudub põhjendatud alus,

— laev ei kuulu lõike 2 punkti a alla.

▼B

4. Lõike 3 sätteid ei kohaldata konventsioonides konkreetselt sätestatud kontrolli mis tahes toimingute suhtes.

5. Liikmesriigid ja komisjon teevad koostööd prioriteetide ja tavade koostamisel, mis võimaldaksid tõhusamalt leida oletatavate puudustega laevad.

Kõik käesoleva artikli järgnevad muudatused, välja arvatud lõike 1 arv 25 %, tehakse artikli 19 sätete alusel.

Artikkel 6

Kontrollikord

1. Pädevad asutused tagavad, et inspektorid vähemalt:

a) kontrollivad vajalikus ulatuses II lisas loetletud tunnistusi ja dokumente;

b) veenduvad laeva üldseisukorras, kaasa arvatud masinaruum, elu- ja olmeruumid ning hügieenitingimused.

2. Inspektor võib kontrollida kõiki asjakohaseid tunnistusi ja dokumente, mis peavad vastavalt konventsioonidele laeval olema, välja arvatud II lisas loetletud tunnistused ja dokumendid.

3. Kui pärast lõigetes 1 ja 2 osutatud kontrollimist on põhjendatud alus arvata, et laeva, selle varustuse või laevapere seisukord kaldub oluliselt kõrvale konventsiooni asjakohastest nõuetest, viiakse läbi üksikasjalikum kontroll, kaasa arvatud laeval kehtivate töömeetodite täitmise täiendav kontroll.

“Põhjendatud alus” on olemas siis, kui inspektor leiab tõendeid, mis tema kui spetsialisti arvates õigustavad laeva, selle varustuse või laevapere üksikasjalikumat kontrollimist.

“Põhjendatud aluse” näited on esitatud III lisas.

4. Samuti järgitakse IV lisas osutatud laevakontrolli asjakohast korda ja suuniseid.

▼M4

Artikkel 7

Teatavate laevade kohustuslik laiendatud kontroll

1. Mõnesse V lisa A osa kategooriasse kuuluvale laevale võib laiendatud kontrolli teha pärast 12 kuu möödumist viimasest laiendatud kontrollist vastastikuse mõistmise memorandumile allakirjutanud riigi sadamas.

2. Kui see laev valitakse kontrollimiseks vastavalt artikli 5 lõike 2 punktile b, viiakse läbi laiendatud kontroll. Kahe laiendatud kontrolli vahelisel ajal võib siiski läbi viia artikli 6 kohase kontrolli.

3.

a) Lõikega 1 hõlmatud laeva kasutaja või kapten edastab V lisa B osas loetletud teabe igale liikmesriigile, mille sadamat ta külastab pärast 12 kuu möödumist viimasest laiendatud kontrollist. Nimetatud teave antakse vähemalt kolm päeva enne eeldatavat sadamasse saabumist või enne eelmisest sadamast lahkumist, kui reis kestab eeldatavalt alla kolme päeva.

b) Laevale, mis punkti a ei täida, tehakse sihtsadamas laiendatud kontroll.

4. Kui artiklist 7a ei tulene teisiti, tagavad liikmesriigid laiendatud kontrolli läbiviimise lõikega 3 hõlmatud laeval, mille väljavalimistegur on 7 või rohkem, esimeses sadamas, mida ta 12 kuu möödumisel viimasest laiendatud kontrollist esimesena külastab.

Juhtudel, kus liikmesriikidel ei ole eelkõige kontrollijate töölevõtmise ja koolitamisega seotud probleemide tõttu võimalik aegsasti suurendada jõudlust, et kõiki nõutavaid täiendavaid kontrolle läbi viia, lubatakse neil 1. jaanuarini 2003 oma kontrolliteenistust üles ehitada järk-järgult. Rotterdami sadama osas võib nimetatud tähtaega kuue kuu võrra pikendada. Komisjon teavitab taolisest pikendusest liikmesriike ja Euroopa Parlamenti.

5. Laiendatud kontroll viiakse läbi V lisa C osas sätestatud korras.

6. Kui on oht, et vastastikuse mõistmise memorandumi muudatus või muudatuse projekt nõrgestab käesoleva artikli kohast laiendatud kontrolli kohustust, esitab komisjon artikliga 18 loodud komiteele viivitamata meetmete projekti selliste väljavalimisteguri väärtuste taaskehtestamiseks, mis on käesoleva direktiivi eesmärkidega kooskõlas.

▼M4

Artikkel 7a

Menetlus juhuks, kui mõnd laeva ei ole võimalik kontrollida

1. Juhtudel, kui liikmesriigil ei ole võimalik funktsionaalsetel põhjustel kontrollida artikli 5 lõike 2 punktis a nimetatud laeva väljavalimisteguriga üle 50 või teostada artikli 7 lõikes 4 nimetatudkohustuslikku laiendatud kontrolli, teavitab liikmesriik kontrolli toimumatajäämisest viivitamata Sirenac-süsteemi.

2. Nimetatud juhtumid koos asjassepuutuvate laevade kontrollimatajätmise põhjustega tehakse iga kuue kuu järel teatavaks komisjonile.

3. Kalendriaasta jooksul ei tohi selliste kontrollimatajätmiste arv ületada 5 % iga-aastasest lõikes 1 nimetatud kontrollimiseks ette nähtud laevade keskmisest üldarvust, mis arvutatakse kolme viimase statistikaga hõlmatud aasta põhjal.

4. Lõikes 1 nimetatud laevadele tuleb teha vastavalt vajadusele kas artikli 5 lõike 2 punktis a nimetatud kontroll või artikli 7 lõikes 4 nimetatud laiendatud kontroll järgmises külastatavas ühenduse sadamas.

5. Kui seda vajalikuks peetakse, muudetakse lõikes 3 nimetatud 5 % määra lähtuvalt komisjoni hinnangust artiklis 19 sätestatud korras hiljemalt 22. juuliks 2008.

Artikkel 7b

Teatavate laevade sissesõidu keelamine

1. Liikmesriik tagab, et XI lisa A osa mõnda kategooriasse kuuluvat laeva ei lubata tema sadamatesse, välja arvatud artikli 11 lõikes 6 nimetatud juhtudel, kui laev:

kas — sõidab vastastikuse mõistmise memorandumi aastaaruandes avaldatud musta nimekirja kuuluva riigi lipu all ja — seda on viimase 24 kuu jooksul vastastikuse mõistmise memorandumile allakirjutanud riikide sadamates enam kui kaks korda kinni peetud

või — sõidab riigi lipu all, mis on vastastikuse mõistmise memorandumi aastaaruandes avaldatud musta nimekirja kantud märkega “väga suur oht” või “suur oht” ja — seda on viimase 36 kuu jooksul vastastikuse mõistmise memorandumile allakirjutanud riikide sadamates enam kui üks kord kinni peetud.

Sissesõidu keeld on kohaldatav alates hetkest, mil laeval on lubatud väljuda sadamast, kus see on vastavalt teist või kolmandat korda kinni peetud.

2. Lõike 1 kohaldamisel järgivad liikmesriigid XI lisa B osas sätestatud korda.

3. Komisjon avaldab iga kuue kuu järel teabe laevade kohta, mille sissesõit ühenduse sadamatesse on käesoleva artikli alusel keelatud.

▼M4

Artikkel 8

Kaptenile antav kontrollakt

Kontrolli, üksikasjalikuma kontrolli või laiendatud kontrolli lõpetamisel koostab kontrollija vastavalt IX lisale akti. Kontrollakti koopia antakse laeva kaptenile.

▼B

Artikkel 9

Puuduste kõrvaldamine ja laeva kinnipidamine

▼M4

1. Pädev asutus veendub, et kõik artikli 5 lõikes 2 ja artiklis 7 osutatud kontrolli tulemusel kinnitust leidnud või ilmnenud puudused on kõrvaldatud või kõrvaldatakse kooskõlas konventsioonidega.

▼B

2. Puuduste korral, mis ohustavad selgelt meresõiduohutust, tervist või keskkonda, tagab laeva kontrolliva sadamariigi pädev asutus laeva kinnipidamise või peatab toimingu, mille käigus puudused on ilmnenud. Kinnipidamiskorraldust või toimingu peatamist ei tühistata enne, kui oht on kõrvaldatud või kui see asutus on teinud otsuse, et laev võib, täites mis tahes vajalikke tingimusi, sõita merele või jätkata toimingut, ohustamata meresõiduohutust ja reisijate või laevapere tervist või teisi laevu või kui puudub merekeskkonna põhjendamatu kahjustamise oht.

▼M4

3. Oma ametialase arvamuse kujundamisel laeva kinnipidamise kohta järgib inspektor VI lisas kehtestatud kriteeriume. Seejuures peetakse laev kinni, kui see ei ole varustatud toimiva reisiinfo salvestiga, kui selle kasutamine on vastavalt XII lisale kohustuslik. Kui seda puudust ei ole võimalik koheselt kõrvaldada sadamas, kus laev kinni peeti, võib pädev asutus lubada laeval edasi sõita lähimasse sobivasse sadamasse, kus puudus koheselt kõrvaldatakse, või nõuda puuduse kõrvaldamist maksimaalselt 30päevase tähtaja jooksul. Sellisel juhul kohaldatakse artikliga 11 ettenähtud korda.

▼B

4. Erakordsetel asjaoludel, kui laeva üldseisukord ilmselgelt ei vasta standarditele, võib pädev asutus lükata selle laeva kontrolli edasi, kuni vastutavad isikud on astunud vajalikke samme, et tagada vastavus konventsioonide asjakohastele sätetele.

▼M4

5. Kui artikli 5 lõikes 2 ja artiklis 7 osutatud kontrolli tulemusel on põhjust laev kinni pidada, teatab pädev asutus kirjalikult ja koos kontrollaktiga viivitamata kõikidest sekkumist nõudvatest asjaoludest selle riigi valitsusele, kelle lipu all laeval on õigus sõita (edaspidi “lipuriigi valitsus”), või konsulile või tema puudumisel riigi lähimale diplomaatilisele esindajale. Lisaks teavitatakse vajaduse korral selleks määratud kontrollijaid või klassifikatsioonitunnistuste väljaandmise eest vastutavaid tunnustatud organisatsioone, kes on vastavalt rahvusvahelistele konventsioonidele lipuriigi nimel laeva tunnistused välja andnud.

▼B

6. Käesoleva direktiivi sätteid kohaldatakse ilma, et see piiraks konventsioonide lisanõudeid, mis käsitlevad sadamariigi kontrolliga seotud teatamis- ja aruandluskorda.

7. Sadamariigi kontrolli tegemisel käesoleva direktiivi kohaselt püütakse kõigiti vältida laeva põhjendamatut kinnipidamist või põhjendamatuid viivitusi. Kui laev peetakse põhjendamatult kinni või tekitatakse põhjendamatuid viivitusi, on omanikul või kasutajal õigus mis tahes kantud kahjude hüvitamisele. Iga väidetava põhjendamatu kinnipidamise või viivitamise puhul lasub tõendamiskohustus laeva omanikul või kasutajal.

▼M1

Artikkel 9a

ISM tunnistuste puudumise korral kohaldatav menetlus

1. Kui kontrollimise tulemusena selgub, et laeval, mille suhtes tuleb kontrollimise päeval ühenduses kohaldada ISM koodeksit, puudub nõuetele vastavuse tunnistus või rahvusvahelise laevade ohutu ekspluateerimise ja reostuse vältimise korraldamise koodeksi (ISM koodeks) alusel välja antud meresõiduohutuse korralduse tunnistus, peab pädev asutus tagama, et laev kinni peetakse.

2. Olenemata lõikes 1 nimetatud dokumentatsiooni puudumisest, võib pädev asutus, juhul kui kontrollimise käigus ei avastata muid kinnipidamist nõudvaid puudusi, tühistada kinnipidamiskorralduse, et vältida sadamas tekkivaid ummikuid. Kui niisugune otsus vastu võetakse, teatab pädev asutus sellest viivitamata teiste liikmesriikide pädevatele asutustele.

3. Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et kõikidel laevadel, millel on lubatud liikmesriigi sadamast lahkuda lõikes 2 nimetatud tingimuste alusel, oleks keelatud sisse sõita kõikidesse ühenduse sadamatesse, välja arvatud artikli 11 lõikes 6 nimetatud juhtudel, kuni laevaomanik või kasutaja on kinnipidamiskorralduse andnud liikmesriigi pädevale asutusele rahuldaval viisil tõendanud, et laeval on ISM koodeksi alusel välja antud kehtivad tunnistused. Kui on avastatud artikli 9 lõikes 2 nimetatud puudused ja neid ei ole võimalik kõrvaldada kinnipidamissadamas, kohaldatakse ka artikli 11 asjaomaseid sätteid.

▼B

Artikkel 10

Kaebuse esitamise õigus

▼M4

1. Laeva omanikul või kasutajal või tema esindajal liikmesriigis on õigus esitada kaebus pädeva asutuse kinnipidamisotsuse või sissesõidu keelamise kohta. Kaebus ei too kaasa kinnipidamise või sissesõidu keelu tühistamist.

▼B

2. Selleks peavad liikmesriigid sätestama kooskõlas nende siseriiklike õigusaktidega kohase korra ja tagama selle toimimise.

3. Pädev asutus teavitab kohaselt laeva kaptenit lõikes 1 osutatud kaebuse esitamise õigusest.

Artikkel 11

Kontrolli ja kinnipidamise järelmeetmed

1. Kui artikli 9 lõikes 2 osutatud puudusi ei saa kõrvaldada kontrollisadamas, võib selle liikmesriigi pädev asutus lubada kõnealusel laeval sõita lähimasse kohasesse laevaremonditehasesse, mille on valinud kapten ja asjaomased asutused, eeldusel et täidetakse tingimusi, mille on kindlaks määranud lipuriigi pädev asutus ja millega on nõustunud see liikmesriik. Nende tingimustega tagatakse, et laev saab sõita, ohustamata meresõiduohutust ja reisijate või laevapere tervist või teisi laevu, ning et puudub merekeskkonna põhjendamatu kahjustamise oht.

2. Lõikes 1 osutatud asjaoludel teatab kontrollisadama liikmesriigi pädev asutus reisi kõik tingimused laevaremonditehase asukohariigi pädevale asutusele, artikli 9 lõikes 5 nimetatud isikutele ja mis tahes teisele kohasele asutusele.

3. Lõikes 2 osutatud poolte teavitamine toimub vastavalt vastastikuse mõistmise memorandumi lisale 2.

Sellise teatise saanud liikmesriigi pädev asutus teatab võetud meetmetest teatise saatnud asutusele.

4. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et lõikes 1 osutatud merelaevadel, mis:

i) ei täida mis tahes kontrollisadama liikmesriigi pädeva asutuse kindlaksmääratud tingimusi või

ii) keelduvad täitmast konventsioonide asjakohaseid nõudeid, sõitmata nimetatud laevaremonditehasesse,

keelatakse siseneda ühenduse mis tahes sadamasse kuni omanik või kasutaja on esitanud tõendid veenmaks laeva puudused avastanud liikmesriigi pädevat asutust, et laev vastab täielikult konventsioonide kõikidele asjakohastele nõuetele.

5. Lõike 4 punktis i osutatud asjaolude korral teatab laeva puudused avastanud liikmesriigi pädev asutus neist viivitamata kõikide teiste liikmesriikide pädevatele asutustele.

Lõike 4 punktis ii osutatud asjaolude korral teatab liikmesriigi, kus asub laevaremonditehas, pädev asutus neist viivitamata kõikide teiste liikmesriikide pädevatele asutustele.

Enne sissesõidu keelamist võib liikmesriik taotleda konsultatsioone kõnealuse laeva lipuriigi valitsusega.

6. Olenemata lõike 4 sätetest võib sadamariigi asjaomane asutus lubada laeval siseneda konkreetsesse sadamasse vääramatu jõu puhul või hädavajalikel ohutuse kaalutlustel või reostusohu vähendamiseks või minimeerimiseks või puuduste kõrvaldamiseks, eeldusel et selle liikmesriigi pädev asutus on veendunud, et laeva omanik, kasutaja või kapten on rakendanud ohutu sissesõidu tagamiseks piisavad meetmed.

Artikkel 12

Inspektorite kutsealased nõuded

1. Kontrolli teevad läbi ainult VII lisas osutatud erialase ettevalmistuse kriteeriumidele vastavad inspektorid.

2. Kui sadamariigi pädeval asutusel puudub nõutav erialane asjatundlikkus, võib selle pädeva asutuse inspektorit abistada nõutavat asjatundlikkust omav mis tahes isik.

3. Sadamariigi kontrolli tegevatel inspektoritel ja neid abistavatel isikutel ei ole ärihuve seoses kontrollisadamaga ega kontrollitavate laevadega, samuti ei tohi inspektorid töötada töö- või töövõtulepingu alusel valitsusvälistes organisatsioonides, mis annavad välja seadusega ettenähtud tunnistusi ja klassifikatsioonitunnistusi või mis teevad nende laevatunnistuste väljaandmiseks vajalikke ülevaatusi.

4. Igal inspektoril on isiklik dokument isikutunnistuse näol, mille on välja andnud tema pädev asutus kooskõlas siseriiklike õigusaktiga ja mis näitab, et inspektoril on lubatud kontrolli teha.

Isikutunnistuse ühine näidis koostatakse artiklis 19 sätestatud korras.

Artikkel 13

Lootside ja sadamate valdajate ettekanded

1. Liikmesriikide lootsid, kes tegelevad laevade kai äärde viimisega või sealt toomisega või liikmesriigi sadamasse suunduva laevaga, teatavad viivitamata sadamariigi või rannikuriigi pädevale asutusele, nagu see on asjakohane, mil iganes nad oma tavapäraste ülesannete käigus avastavad puudusi, mis võivad ohustada laeva ohutut juhtimist või merekeskkonda.

2. Kui sadamate valdajad oma tavapäraste ülesannetega käigus avastavad, et nende sadamas oleval laeval on puudusi, mis võivad ohustada laeva ohutut juhtimist või mis on põhjendamatuks ohuks merekeskkonnale, teavitab sadama valdaja sellest viivitamata kõnealuse sadamariigi pädevat asutust.

Artikkel 14

Koostöö

1. Iga liikmesriik näeb ette koostöö oma pädeva asutuse, sadamate valdajate ja teiste asjaomaste asutuste või kaubanduslike organisatsioonide vahel selle tagamiseks, et tema pädev asutus saab kogu asjakohase teabe sadamaid külastavate laevade kohta.

▼M4

2. Liikmesriigid järgivad teabevahetuse ning nende pädeva asutuse ja kõigi teiste liikmesriikide pädevate asutuste vahelise koostöö sätteid ning kasutavad loodud sidekanaleid oma pädeva asutuse, komisjoni ja Prantsusmaal St Malos tegutseva infosüsteemi Sirenac vahel.

Artikli 5 lõikes 2 ja artiklis 7 nimetatud kontrollide teostamiseks teevad kontrollijad päringu teabesüsteemi Equasis kaudu kättesaadavatest laevade kontrollimisega seotud avalikest ja eraandmebaasidest.

▼B

3. Lõikes 2 osutatud teave on vastastikuse mõistmise memorandumi lisas 4 osutatud teave ja käesoleva direktiivi artikli 15 täitmiseks nõutav teave.

▼M3

Artikkel 15

Teabe avaldamine

1. Iga liikmesriigi pädev asutus võtab vajalikud meetmed, et VIII lisa I osas loetletud andmed kinnipeetud laevade ja niisuguste laevade kohta, millel eelmise kuu jooksul keelati sissesõit kõnealuse liikmesriigi sadamasse, avaldatakse vähemalt kord kuus.

▼M4

2. VIII lisa I ja II osas loetletud teave ning andmed direktiivi 94/57/EÜ artikli 15 lõikes 3 nimetatud klassi muutmise, peatamise ja äravõtmise kohta on kättesaadavad Sirenac-süsteemis. See tehakse teabesüsteemi Equasis vahendusel kättesaadavaks niipea, kui see on pärast kontrolli lõpuleviimist või kinnipidamise lõpetamist võimalik.

▼M3

3. Liikmesriigid ja komisjon teevad koostööd lõikes 2 nimetatud asjakohase tehnilise korra kehtestamiseks.

4. Infosüsteemi Sirenac muudetakse vajaduse korral eespool nimetatud nõuete rakendamiseks.

▼M4

5. Käesoleva artikli sätted ei mõjuta vastutusega seotud siseriiklike õigusaktide kohaldamist.

▼B

Artikkel 16

Kulude hüvitamine

1. Kui artiklites 6 ja 7 osutatud kontrolli käigus kinnitust leidnud või avastatud, konventsiooninõuetega seotud puudused õigustavad laeva kinnipidamist, kannab kõik mis tahes tavalisel aruandeperioodil tehtud kontrolliga seotud kulud laeva omanik või kasutaja või tema esindaja sadamariigis.

2. Kõik artikli 11 lõike 4 alusel liikmesriigi pädeva asutuse tehtud kontrolliga seotud kulud kannab laeva omanik või kasutaja.

▼M4

2a. Kui laev peetakse kinni seoses puudustega või artiklis 9 ja VI lisas sätestatud kehtivate tunnistuste puudumisega, kannab kõik laeva sadamas kinnipidamise kulud laeva omanik või kasutaja.

▼B

3. Kinnipidamist ei tühistata, enne kui kulud on täielikult makstud või nende tasumiseks on antud piisav tagatis.

▼M4

Artikkel 17

Rakendamise järelevalveks vajalikud andmed

Liikmesriigid esitavad komisjonile X lisas loetletud teabe nimetatud lisas märgitud ajavahemike järel.

Artikkel 18

Regulatiivkomitee

▼M5

1. Komisjoni abistab laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS), mis on asutatud laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS) asutamist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2099/2002 ( 6 ) artikliga 3.

▼M4

2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 ettenähtud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.

3. Komitee võtab vastu oma kodukorra.

▼B

Artikkel 19

Muutmise kord

▼M4

Käesolevat direktiivi võib muuta artikli 18 lõikes 2 sätestatud korras, et:

a) kohandada artiklis 5 (välja arvatud selle lõikes 1 osutatud arvu 25 %) ning artiklites 6, 7, 7a, 7b, 8, 15 ja 17 ning neis osutatud lisades nimetatud liikmesriikide kohustusi käesoleva direktiivi rakendamisest saadud kogemustega ja võttes arvesse vastastikuse mõistmise memorandumi arenguid;

▼B

b) kohandada lisasid, võtmaks arvesse asjaomaste rahvusvaheliste organite konventsioonide, protokollide, koodeksite ja resolutsioonide ning vastastikuse mõistmise memorandumi jõustunud muudatusi;

▼M5

c) artikli 2 lõikes 1 ajakohastatakse käesoleva direktiivi kohaldamisel oluliste rahvusvaheliste konventsioonide loetelu.

▼M5

Artiklis 2 nimetatud rahvusvahelise õiguse aktides tehtud muudatused võib käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja jätta määruse (EÜ) nr 2099/2002 artikli 5 alusel.

▼M4

Artikkel 19a

Karistused

Liikmesriigid määravad kindlaks karistuste süsteemi, mida rakendatakse käesoleva direktiivi kohaselt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral, ning võtavad kõik nende karistuste kohaldamiseks vajalikud meetmed. Sätestatavad karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

▼B

Artikkel 20

Rakendamine

1. Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu hiljemalt 30. juunil 1996 ning teavitavad sellest viivitamata komisjoni.

2. Kui liikmesriigid need meetmed võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

3. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.

▼M4

4. Lisaks teavitab komisjon korrapäraselt Euroopa Parlamenti ja nõukogu edusammudest käesoleva direktiivi liikmesriikides rakendamisel.

▼B

Artikkel 21

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist.

Artikkel 22

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

▼M2









I LISA

ESMAJÄRJEKORRAS KONTROLLITAVAD LAEVAD

(osutatud artikli 5 lõikes 2)

I. Esmatähtsad tegurid Olenemata väljavalimisteguri väärtusest, loetakse järgmised laevad tingimusteta kontrollimise esmajärjekorda. 1. Laevad, milles lootside või sadamavaldajate ettekande põhjal on puudusi, mis võivad ohustada laevade ohutut sõitu (direktiivi 93/75/EMÜ ja käesoleva direktiivi artikli 13 alusel). 2. Laevad, mis ei täida direktiivis 93/75/EMÜ ettenähtud kohustusi. 3. Laevad, mille kohta teine liikmesriik on esitanud ettekande või teatise. 4. Laevad, mille kohta kapten, laevapere liige või mis tahes isik või organisatsioon, kellel on õigustatud huvi laeva ohutu toimimise, laeva töö- ja elamistingimuste või reostuse vältimise vastu, on esitanud ettekande või kaebuse, kui kõnealune liikmesriik ei loe ettekannet või kaebust selgelt alusetuks; ettekande või kaebuse esitanud isikut ei tehta kõnealuse laeva kaptenile või omanikule teatavaks. 5. Laevad: — mis on teel sadamasse osalenud kokkupõrkes, sõitnud kinni madalikule või kaldale, — mida on süüdistatud kahjulike ainete või heitvete ärajuhtimist käsitlevate sätete oletatavas rikkumises, — mis on manööverdanud ebareeglipäraselt või ohtlikult, kusjuures nad ei ole täitnud IMO laevaliikluskorraldusmeetmeid või meresõiduohutuse tavasid ja korda, või — mida on muul moel käitatud viisil, mis ohustab isikuid, vara või keskkonda. 6. Laevad, mille kuulumine oma klassi on ohutuse tagamise põhjustel viimase kuu jooksul peatatud ►M3 või tühistatud ◄ .

▼M4

II. Üldine väljavalimistegur Järgmised laevad arvatakse kontrollimise esmajärjekorda. 1. Liikmesriigi sadamat esmakordselt või enam kui 12 kuu möödumisel külastavad laevad. Nende kriteeriumide kohaldamisel võtavad liikmesriigid arvesse ka vastastikuse mõistmise memorandumi osalisriikide tehtud kontrolli. Kui selle kohta ei ole nõuetekohaseid andmeid, toetuvad liikmesriigid olemasolevatele andmebaasi Sirenac andmetele ja kontrollivad neid laevu, mida ei ole registreeritud andmebaasis Sirenac pärast selle jõustumist 1. jaanuaril 1993. 2. Laevad, mida eelneva kuue kuu jooksul ei ole ükski liikmesriik kontrollinud. 3. Laevad, mille konventsioonide kohaselt väljaantavad kohustuslikud tunnistused laeva konstruktsiooni ja varustuse kohta ning klassifikatsioonitunnistused on välja antud nõukogu direktiivi 94/57/EÜ sätete kohaselt tunnustamata organisatsioonide poolt. 4. Laevad, mis sõidavad vastastikuse mõistmise memorandumi aastaaruandes avaldatud musta nimekirja kuuluva riigi lipu all. 5. Laevad, millel on lubatud liikmesriigi sadamast lahkuda teatavatel tingimustel, näiteks: a) puudused tuleb enne lahkumist kõrvaldada; b) puudused tuleb kõrvaldada järgmises külastatavas sadamas; c) puudused tuleb kõrvaldada 14 päeva jooksul; d) puuduste kohta on ette nähtud muud tingimused. Kui laevaga seotud meetmed on võetud ja kõik puudused on kõrvaldatud, võetakse seda arvesse. 6. Laevad, mille kohta on registreeritud puudusi eelmise kontrollimise ajal, vastavalt puuduste arvule. 7. Laevad, mis on kinni peetud eelmises sadamas. 8. Laevad, mille lipuriik ei ole ratifitseerinud käesoleva direktiivi artiklis 2 nimetatud kõiki asjaomaseid rahvusvahelisi konventsioone. 9. Laevad, mille liigitanud klassifikatsiooniühingu osas esineb keskmisest rohkem puudusi. 10. V lisa A osas nimetatud kategooriate laevad. 11. Üle 13 aasta vanused laevad. Eespool nimetatud laevade tähtsusjärjekorra määramisel võtab pädev asutus vastavalt vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi I lisa I jaole arvesse infosüsteemis Sirenac esitatud üldist väljavalimistegurit. Suurem väljavalimistegur viitab esmajärjekorras kontrollimisele. Üldine väljavalimistegur on vastastikuse mõistmise memorandumi raames määratletud kohaldatavate väljavalimistegurite väärtuste summa. Punkte 5, 6 ja 7 kohaldatakse ainult viimase 12 kuu jooksul läbiviidud kontrollimiste suhtes. Üldine väljavalimistegur ei tohi olla väiksem kui punktides 3, 4, 8, 9, 10 ja 11 sätestatud väärtuste summa. Artikli 7 punkti 4 kohaldamisel ei võeta väljavalimisteguri osas siiski arvesse punkti 10.

▼B









II LISA

TUNNISTUSTE JA DOKUMENTIDE LOETELU

(osutatud artikli 6 lõikes 1)

1. Rahvusvaheline mõõdukiri (1969).

2. — Reisilaeva ohutuse tunnistus, — kaubalaeva konstruktsiooni ohutuse tunnistus, — kaubalaeva varustuse ohutuse tunnistus, — kaubalaeva raadiotelegraafi ohutuse tunnistus, — kaubalaeva raadiotelefoni ohutuse tunnistus, — kaubalaeva raadioohutuse tunnistus, ▼M3 — vabastamise tunnistus, millele on vajaduse korral lisatud lastinimekiri, ▼B — kaubalaeva ohutuse tunnistus.

3. Rahvusvaheline laeva kõlblikkuse tunnistus veeldatud gaasi veoks mahtlastina; — laeva kõlblikkuse tunnistus veeldatud gaasi veoks mahtlastina.

4. Rahvusvaheline tunnistus laeva vastavusest ohtlike kemikaalide veoks mahtlastina; — tunnistus laeva vastavusest ohtlike kemikaalide veoks mahtlastina.

5. Rahvusvaheline naftareostuse vältimise tunnistus.

6. Rahvusvaheline reostuse vältimise tunnistus kahjulike vedelkemikaalide veoks mahtlastina.

7. Rahvusvaheline laadungimärgi tunnistus (1966); — rahvusvaheline laadungimärgist vabastamise tunnistus.

8. Naftaraamat, I ja II osa.

9. Lastiraamat.

▼M4

10. Ohutu mehitatuse tunnistus.

10a. STCW konventsiooni alusel välja antud tunnistused.

▼B

11. Arstitõendid (vt ILO konventsioon nr 73, mis käsitleb meremeeste arstlikku läbivaatust).

12. Teave püstuvuse kohta.

▼M2

13. Vastavalt rahvusvahelisele laevade ohutu ekspluateerimise ja reostuse vältimise korralduse koodeksile (SOLAS, IX peatükk) välja antud nõuetele vastavuse dokumendi koopia ja ohutu korraldamise tunnistus.

▼B

14. Klassifikatsiooniühingu tunnistus kere ja jõuseadmete kohta (nõutav ainult siis, kui laeval on klassifikatsiooniühingu omistatud klass).

▼M2

15. Tunnistus laeva vastavusest ohtlike kaupade veo erinõuetele.

16. Kiirlaeva ohutuse tunnistus ja kiirlaeva tegevusluba.

17. Ohtlike kaupade eriloetelu või manifest või üksikasjalik lastimisplaan.

18. Laeva logiraamat tehtud katsetamiste ja õppuste kohta ning andmed päästevahendite ja -korralduse kontrolli ja hoolduse kohta.

19. Eriotstarbelise laeva ohutuse tunnistus.

20. Ujuva merepuurplatvormi ohutuse tunnistus.

21. Naftatankerite puhul naftalekke seire- ja kontrollisüsteemi andmed viimase lastiga reisi kohta.

22. Laevahäirete kava, tuletõrjeplaan ja reisilaevade puhul kahjustuste kontrollikava.

23. Laeva operatiivplaan naftareostuse puhuks.

24. Ülevaatusaktid (puistlasti- ja naftatankerite puhul).

25. Sadamariikide järelevalve eelmine kontrollakt.

26. Ro-ro-reisiparvlaevade puhul teave A/A maksimaalse suhte kohta.

27. Teraviljaveo luba.

28. Lasti kinnitamise käsiraamat.

▼M3

29. Prügimajanduse kava ja prügiregister.

30. Otsuste langetamise abisüsteem reisilaeva kaptenite jaoks.

31. Mereotsingute ja -pääste konventsiooni koostöökava kindlaksmääratud marsruudil liikuvate reisilaevade jaoks.

32. Reisilaevade tööpiirangute loetelu.

33. Andmed puistlastilaeva trimmi ja püstivuse kohta.

34. Puistlastilaevade lastimis- ja lossimisplaan.

▼M4

35. Puistlastilaevade lastimis- ja lossimisplaan.Tõend kindlustuse või muu rahalise tagatise kohta seoses naftareostusest tulenevate kahjude tsiviilvastutusega (rahvusvaheline konventsioon tsiviilvastutusest naftareostuskahjude eest, 1992).

▼M2









III LISA

NÄITED ÜKSIKASJALIKUMA KONTROLLI “PÕHJENDATUD ALUSTE” KOHTA

(osutatud artikli 6 lõikes 3)

1. I lisa I osas ja II osa lõigetes II-3, II-4, II-5b, II-5c, ►M4 ja II-8 ◄ kindlaksmääratud laevad.

2. Naftaraamatut ei ole nõuetekohaselt peetud.

3. Tunnistuste ja muude dokumentide kontrollimisel (vt artikli 6 lõike 1 punkti a ja lõiget 2) on avastatud ebatäpsusi.

4. Viited selle kohta, et laevapere liikmed ei täida nõukogu 22. novembri 1994. aasta direktiivi 94/58/EÜ (meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta) ( 7 ) artikli 8 nõudeid.

5. Tõendid selle kohta, et lastimis- ja muid toiminguid ei ole tehtud ohutult või vastavalt IMO suunistele, näiteks ületab hapnikusisaldus peatoite kaudu lastitankidesse antavas inertses gaasis ettenähtud piirnormi.

6. Naftatankeri kapten ei esita naftalekke seire- ja kontrollisüsteemi andmeid viimase lastiga reisi kohta.

7. Ajakohase laevahäirete kava puudumine või laevapere liikmed ei tea oma kohustusi tulekahju korral või korralduse puhul laev maha jätta.

8. Väärate hädakutsungite saatmise järel ei ole neid nõuetekohaselt tühistatud.

9. Konventsioonidega nõutavate peamiste seadmete või abinõude puudumine.

10. Äärmiselt ebasanitaarsed tingimused laeval.

11. Inspektori üldmulje ja tähelepanekud osutavad, et laevakeres või konstruktsioonis on tõsiseid vigu või puudusi, mis võivad ohustada laeva konstruktsiooni vastupidavust, veekindlust või ilmastikukindlust.

12. Teave või tõendid selle kohta, et kapten või laevapere ei ole kursis laevaohutuse või reostuse vältimisega seotud elementaarsete laevatoimingutega või ei ole neid toiminguid läbi viidud.









IV LISA

LAEVAKONTROLLI KORD

(osutatud artikli 6 lõikes 4)

1. Ohutu mehitamise põhimõtted (IMO resolutsioon A.481(XII)) ja lisad, mis on minimaalse ohutu mehitamise tunnistuse sisukord (1. lisa) ja ohutu mehitamise põhimõtete kohaldamise suunised (2. lisa).

2. Rahvusvahelise ohtlike kaupade mereveo eeskirja sätted.

3. Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) trükis: “Töötingimuste kontroll laeval: kontrollimise suunised”.

4. Vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi I lisa “Sadamariikide kontrolli kord”.

▼M4









V LISA

A. LAIENDATUD KONTROLLI ALLA KUULUVAD LAEVAKATEGOORIAD (vastavalt artikli 7 lõikele 1)

1. Gaasi- ja kemikaalitankerid, mis on vanemad kui 10 aastat, nagu on kindlaks tehtud laeva ohutustunnistustel näidatud ehitamiskuupäeva alusel.

2. Puistlastilaevad, mis on vanemad kui 12 aastat, nagu on kindlaks tehtud laeva ohutustunnistustel näidatud ehitamiskuupäeva alusel.

3. Naftatankerid, mille brutotonnaaž on üle 3 000 ning mis on vanemad kui 15 aastat, nagu on kindlaks tehtud laeva ohutustunnistustel näidatud ehitamiskuupäeva alusel.

4. Reisilaevad, mis on vanemad kui 15 aastat, välja arvatud regulaarliinide ro-ro-tüüpi parvlaevade ja kiirreisilaevade teenuste ohutuse tagamiseks ette nähtud kohustuslikke ülevaatusi käsitleva nõukogu 29. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/35/EÜ ( 8 ) artikli 2 punktides a ja b nimetatud reisilaevad.

B. PÄDEVALE ASUTUSELE TEATATAVAD ANDMED (vastavalt artikli 7 lõike 3 punktile a)

A. nimi,

B. lipp,

C. IMO tunnuskood, kui see on olemas,

D. dedveit,

E. laeva ehitamiskuupäev, mis on kindlaks tehtud laeva ohutustunnistustel näidatud kuupäeva alusel,

F. tankerite puhul: F.a. põhjakonstruktsioon: ühekordse põhjaga, ühekordse põhja ja SBT-ga, topeltpõhjaga, F.b. lasti- ja ballastimahutite seisund: täis, tühi, inertne, F.c. lasti kogus ja liik,

G. sihtsadamasse või lootsijaama jõudmise eeldatav aeg — vastavalt pädeva asutuse nõudmisele,

H. peatuse kavandatav kestus,

I. kavandatavad toimingud sihtsadamas (lastimine, lossimine, muud),

J. sihtsadamas viibimise ajaks kavandatavad kohustuslikud ülevaatused ja olulised hooldus- või remonditööd.

C. TEATAVATE LAEVAKATEGOORIATE LAIENDATUD KONTROLLI KORD (vastavalt artikli 7 lõikele 5)

Kui praktilisest otstarbekusest ja inimeste, laeva või sadama ohutusega seotud piirangutest ei tulene teisiti, hõlmab laiendatud kontroll vähemalt järgmisi punkte. Inspektorid peavad olema teadlikud, et see võib seada ohtu teatavate laevatoimingute, näiteks lastimistoimingute ohutuse, kui on vaja nende toimingute ajal läbi viia neid otseselt mõjutavaid testimisi.

1. LAEVAD ÜLDISELT (A jaotise kategooriad)

— voolukatkestus ja tagavarageneraatori käivitus,

— avariivalgustuse kontroll,

— tagavara-tuletõrjepumba toimimine juhul, kui selle põhitorustiku külge on ühendatud kaks tuletõrjevoolikut,

— pilsipumpade toimimine,

— veekindlate uste sulgumine,

— ühe päästepaadi laskmine vette,

— näiteks boilerite, ventilatsiooni ja kütusepumpade kaugjuhitava hädaseiskamissüsteemi testimine,

— rooliseadme ja lisarooliseadme testimine,

— raadioseadmete tagavaravooluallika kontroll,

— masinaruumi separaatori kontroll ja võimalikus ulatuses testimine.

2. GAASI- JA KEMIKAALITANKERID

Lisaks 1. jaos loetletud punktidele tuleb gaasi- ja kemikaalitankerite laiendatud kontrolli osana kaaluda ka järgmisi punkte:

— lastitanki seire- ja ohutussüsteemid, mis on seotud temperatuuri, surve ja täitmata mahuosaga,

— hapnikuanalüsaatorid ja plahvatusohtlikkuse mõõturid, sealhulgas nende kalibreerimine. Kemikaalide (lõõtsa tüüpi) avastamisseadmete olemasolu koos konkreetse lasti vedamiseks sobiva gaasidetekteerimistorude kohase arvuga,

— isikukaitsevahendid, mis kaitsevad sobival määral hingamisteid ja silmi, iga isiku jaoks laeval (kui seda nõutakse ainete puhul, mis on loetletud rahvusvahelisel sobivuse tunnistusel või, kui see on asjakohane, rahvusvahelisel tunnistusel laeva sobivusest ohtlike kemikaalide või veeldatud gaaside veoks mahtlastina),

— kontrollimine, kas veetav toode on loetletud rahvusvahelisel sobivuse tunnistusel või, kui see on asjakohane, rahvusvahelisel tunnistusel laeva sobivusest ohtlike kemikaalide või veeldatud gaaside veoks mahtlastina,

— statsionaarsed vaht-, pulber- või muud kustutussüsteemid tekil vastavalt veetavale tootele.

3. PUISTLASTILAEVAD

Lisaks 1. jaos loetletud punktidele tuleb puistlastilaevade laiendatud kontrolli osana kaaluda ka järgmisi punkte:

— tekimasinate kinnituste võimalik korrosioon,

— luugikatete võimalik deformeerumine ja/või korrosioon,

— püsttasapinnaliste vaheseinte võimalikud praod või kohalik korrosioon,

— juurdepääs lastiruumidele,

— kontrollimine, kas pardal on allpool loetletud dokumendid, nende läbivaatus ning veendumine, et dokumentidel on lipuriigi või klassifikatsiooniühingu kinnitus: — 1) laeva tehnilise ülevaatuse aktid, 2) seisundi hindamise aktid, 3) paksuse mõõtmise aktid, 4) IMO resolutsioonis A.744(18) viidatud kirjeldav dokument.

4. NAFTATANKERID

Lisaks 1. jaos loetletud punktidele tuleb naftatankerite laiendatud kontrolli osana kaaluda ka järgmisi punkte:

— statsionaarne tekivahtkustutussüsteem,

— tuletõrjeseadmed üldiselt,

— masinaruumi, pumbaruumi ning elu- ja olmeruumide tulekustutite kontroll,

— inertgaasi surve ja selle hapnikusisalduse kontroll,

— ballastimahutid: kontrollida esiteks mahuti hooldusava/tekiava kaudu vähemalt üht lastisektsiooni ballastimahutit ning kui kontrollija leiab selge põhjuse edasiseks kontrollimiseks, siseneda mahutisse,

— kontrollimine, kas pardal on allpool loetletud dokumendid, nende läbivaatus ning veendumine, et dokumentidel on lipuriigi või klassifikatsiooniühingu kinnitus: — 1) laeva tehnilise ülevaatuse aktid, 2) seisundi hindamise aktid, 3) paksuse mõõtmise aktid, 4) IMO resolutsioonis A.744(18) viidatud kirjeldav dokument.

5. DIREKTIIVIGA 1999/35/EÜ HÕLMAMATA REISILAEVAD

Lisaks C osa 1. jaos loetletud punktidele võib reisilaevade laiendatud kontrolli osana kaaluda ka järgmisi punkte:

— tulekahju avastamis- ja häiresüsteemide testimine,

— tuletõkkeuste korraliku sulgumise testimine,

— valjuhääldiside testimine,

— tulekahjuõppus, kus näidatakse vähemalt kõiki tuletõrjuja vahendeid ja milles osaleb osa toitlustuspersonalist,

— veendumine, et laevapere võtmeliikmed on tuttavad hukkumatuse informatsiooniga.

Kui seda peetakse vajalikuks, võib laeva kapteni või kasutaja nõusolekul kontrolli jätkata, kui laev sõidab liikmesriigi sadamasse või lahkub sealt. Kontrollijad ei tohi takistada toiminguid laeval ega tohi põhjustada olukordi, mis kapteni arvates võiksid olla reisijatele, laevaperele ja laevale ohtlikud.

▼B









VI LISA

LAEVA KINNIPIDAMISE KRITEERIUMID

(osutatud artikli 9 lõikes 3)

Sissejuhatus

Enne seda, kui inspektor määrab, kas kontrolli käigus avastatud puudused õigustavad laeva kinnipidamist, peab ta kohaldama punktides 1 ja 2 nimetatud kriteeriume.

Punktis 3 on näited puuduste kohta, mis iseenesest võivad õigustada laeva kinnipidamist (vt artikli 9 lõige 3).

▼M2

Kui kinnipidamise aluseks on teel sadamasse õnnestusjuhtumi tagajärjel saadud laeva vigastused, ei anta kinnipidamiskorraldust, eeldusel et:

1. on kohaselt arvestatud SOLAS 74 konventsiooni eeskirja I/11(c) nõudeid, mis puudutavad teatamist lipuriigi valitsusele, nimetatud ülevaatajale või tunnustatud organisatsioonile, kes vastutab asjakohase tunnistuse väljaandmise eest;

2. enne sadamasse sisenemist on kapten või laeva omanik esitanud sadamariikide kontrolli asutusele üksikasjad toimunud õnnetuse ja saadud vigastuste kohta ning teabe nõutava lipuriigi valitsusele teatamise kohta;

3. laev võtab asutust rahuldaval viisil kohased vigastuste kõrvaldamise meetmed ja

4. saanud teate vigastuste kõrvaldamise kohta, on asutus kandnud hoolt, et ohutust, tervist või keskkonda selgelt ohustanud puudused on kõrvaldatud.

▼B

1. Põhikriteeriumid

Oma ametialase arvamuse kujundamisel laeva kinnipidamise kohta peab inspektor kohaldama järgmisi kriteeriume:

Ajastus:

Laevad, mille merel sõitmine on ohtlik, tuleb kinni pidada pärast esimest kontrolli, olenemata sellest, kui kaua laev sadamas seisab.

Kriteerium:

Laev peetakse kinni, kui selle puudused on nii tõsised, et inspektor tuleb enne laeva väljasõitu veenduma, et need puudused on kõrvaldatud.

Puuduste tõsidust mõõdetakse sellega, kas inspektor peab tulema laevale tagasi. Kuid sellist kohustust ei kehtestata igal juhtumil. See tähendab, et asutus peab mingil moel ja eelistatavalt uue külastusega tõendama, et puudused on enne väljasõitu kõrvaldatud.

2. Põhikriteeriumide kohaldamine

Kui otsustatakse, kas laeval avastatud puudused on piisavalt tõsised selle kinni pidamiseks, peab inspektor hindama, kas:

1. laeval on asjakohased ja kehtivad dokumendid;

2. laeval on minimaalse ohutu mehitamise tunnistusega nõutav laevapere.

Edasi peab inspektor kontrollimise käigus hindama, kas laev ja/või laevapere on suuteline järgmise reisi jooksul:

3. tagama ohutuse;

4. ohutult käsitsema, vedama ja jälgima lasti;

5. töötama ohutult masinaruumis;

6. tagama nõuetekohase käikuvuse ja roolimise;

7. kustutama tõhusalt tuld mis tahes laeva osas, kui see on vajalik;

8. lahkuma kiiresti ja ohutult laevalt ning korraldama päästetöid, kui see on vajalik;

9. vältima keskkonnareostust;

10. säilitama piisava püstuvuse;

11. säilitama piisava vettpidavuse;

12. pidama sidet hädaolukorras, kui see on vajalik;

13. tagama ohutud ja tervist säästvad tingimused laeval;

▼M4

14. andma õnnetuse korral nii palju teavet, kui võimalik.

▼B

Kui vastus mis tahes hindamisküsimusele on eitav, tuleb kõiki avastatud puudusi arvesse võttes tõsiselt kaaluda laeva kinnipidamist. Mitu vähemtõsist puudust võivad samuti õigustada laeva kinnipidamist.

3. Inspektori abistamiseks nende suuniste kasutamisel esitatakse järgnevalt asjakohaste konventsioonide ja/või koodeksite kaupa rühmitatud puuduste loetelu, mida loetakse nii tõsiseks, et need võivad õigustada laeva kinnipidamist. See loetelu ei ole ammendav. ▼M2 Kuid STCW 78 konventsiooni valdkonnas on allpool, punkti 3.8 all loetletud kinnipidamist õigustavad puudused ainsad, mis on kinnipidamise aluseks käesoleva konventsiooni alusel. ▼B 3.1. Üldine Asjakohaste õigusaktidega nõutavate ►M4 Kehtivate tunnistuste ja dokumentide puudumine ◄ . Kuid konventsiooniga (asjakohane õigusakt) mitte ühinenud või muud asjakohast õigusakti mitte rakendanud riigi lipu all sõitvad laevad ei pea omama konventsiooni või muude asjakohaste õigusaktidega sätestatud tunnistusi. Seega ei anna nõutavate tunnistuste puudumine põhjust laeva kinnipidamiseks; kuid “mittesoodsama kohtlemise” sätte kohaldamisel on nõutav, et laev oleks sätetega olulises vastavuses enne mereleminekut. 3.2. Solase konventsiooni alla kuuluvad valdkonnad (viited on esitatud sulgudes) 1. Häired peajõuseadmete ja teiste oluliste masinate ning elektriseadmete nõuetekohases töös. 2. Masinaruumi ebapiisav puhtus, liiga palju nafta-vee segu pilssides, torude ja masinaruumi väljalasketorude isolatsioon on naftaga reostunud, pilsipumbaseadmete mittenõuetekohane töötamine. 3. Häired tagavarageneraatori, valgustuse, akude ja lülitite nõuetekohases töös. 4. Häired pea- ja lisajuhtimisseadme nõuetekohases töös. 5. Isikupäästevahendite, päästepaatide või -parvede ja vettelaskmisseadmete puudumine, nappus või oluline lagunemine. 6. Tulekahju avastamissüsteemide, tuletõrjesignalisatsiooni, tuletõrjevahendite, kinnitatud tulekustutussüsteemide, ventilatsiooniventiilide, tulekustutite, kiirelt sulguvate seadmete puudumine, mittevastavus või oluline lagunemine sellisel määral, et need ei vasta kavandatud kasutamisele. 7. Tankerite lastiteki piirkonna tulekaitse puudumine, oluline lagunemine või häired selle nõuetekohases töös. 8. Valgussignalisatsiooni, signaalkujundite või helisignalisatsiooni puudumine, mittevastavus või oluline lagunemine. 9. Hädaolukorra ja turvalisusteadete edastamiseks vajalike raadioseadmete puudumine või häired nõuetekohases töös. 10. Navigatsioonivahendite puudumine või häired nõuetekohases töös, võttes arvesse Solase määrust nr V/12(o). 11. Ajakohastatud merekaartide ja/või kavandatava reisi jaoks vajalike muude asjakohaste meretrükiste puudumine, võttes arvesse, et kaartide asemel võib kasutada elektroonilisi kaarte. 12. Lastipumbaruumide sädemekindla tõmbeventilatsiooni puudumine (Solase määrus II-2/59.3.1). ▼M2 13. Tõsised puudused tegutsemistingimustes, nagu neid kirjeldatakse vastastikuse mõistmise memorandumi I lisa osas 5.5. 14. Laevapere liikmete arvu, koostise või pädevuse mittevastavus ohutu mehitamise tunnistusele. ▼M4 15. SOLAS 74 XI peatüki 2. eeskirjale vastava laiendatud kontrolli programmi teostamatajätmine. 16. Reisiinfo salvesti puudumine või mittetoimimine, kui see on kohustuslik. ▼B 3.3. IBC koodeksi alla kuuluvad valdkonnad (viited on esitatud sulgudes) 1. Sobivuse tunnistuses puuduva aine vedu või teabe puudumine lasti kohta (16.2). 2. Kõrgsurve ohutusseadised puuduvad või on kahjustatud (8.2.3). 3. Elektriseadmed ei ole sisemuselt ohutud või ei vasta koodeksi nõuetele (10.2.3). 4. Süttimisallikad 10.2 osutatud ohtlikes kohtades (11.3.15). 5. Erinõuete rikkumised (15). 6. Tanki maksimaalse lastikoguse ületamine (16.1). 7. Riskitoodete puhul ebapiisav kuumakaitse (16.6). 3.4. IGC koodeksi alla kuuluvad valdkonnad (viited on esitatud sulgudes) 1. Sobivuse tunnistuses puuduva aine vedu või teabe puudumine lasti kohta (18.1). 2. Elu-, olme- ja teenindusruumide sulgemisseadmete puudumine (3.2.6). 3. Vahesein ei ole gaasikindel (3.3.2). 4. Defektsed õhulukud (3.6). 5. Puuduvad või defektsed kiiresti sulguvad ventiilid (5.6). 6. Puuduvad või defektsed kaitseventiilid (8.2). 7. Elektriseadmed ei ole sisemuselt ohutud või ei vasta koodeksi nõuetele (10.2.4). 8. Lastiruumide ventilaatorid ei tööta (12.1). 9. Lastitankide survesignalisatsioon ei tööta (13.4.1). 10. Defektne gaasi tuvastamise ja/või mürgise gaasi tuvastamise seade (13.6). 11. Inhibeeritavate ainete vedu kehtiva inhibiitori tunnistuseta (17/19). 3.5. Laadungimärgi konventsiooni alla kuuluvad valdkonnad 1. Märkimisväärse suurusega kahjustatud või roostetanud alad või tekkide või laevakere plaadistuse ja selle tugevduskonstruktsioonide piting, mis mõjutavad merekõlblikkust või lastide kohalikku paigutamisvõimet, kui ei ole tehtud nõuetekohast ajutist remonti, et sõita sadamasse, kus tehakse püsiremont. 2. Ebapiisava püstuvuse tunnustatud juhtum. 3. Piisava ja usaldusväärse teabe puudumine heakskiidetud kujul, mis võimaldaks kaptenil kiiresti ja lihtsalt korraldada oma laeva lastimine ja ballastimine selliselt, et oleks ohutu püstuvus kogu reisi ja selle erinevate tingimuste ajal ning igasugused vastuvõetamatud pinged laevakonstruktsioonides oleksid välditud. 4. Sulgemisseadmete, luugi sulgemissüsteemi ja veekindlate uste puudumine, oluline lagunemine või defektsus. 5. Ülekoormus. 6. Süvisemärk puudub või see ei ole loetav. 3.6. Marpoli konventsiooni I lisa alla kuuluvad valdkonnad (viited on esitatud sulgudes) 1. Naftat sisaldava vee filtreerimisseadmete, naftaheitmete seire- ja kontrollisüsteemi või 15-ppm signalisatsioonisüsteemi puudumine, oluline lagunemine või häired nõuetekohases töös. 2. Sette- ja/või kõntsatankide vabast mahtuvusest ei piisa kavandatud reisiks. 3. Puudub naftaraamat (20 (5)). 4. Loata ehitatud heite möödaviik. ▼M4 5. Tehnilise ülevaatuse toimik puudub või ei ole kooskõlas Marpoli konventsiooni eeskirja 13G punkti 3 alapunktiga b. ▼B 3.7. Marpoli konventsiooni II lisa alla kuuluvad valdkonnad (viited on esitatud sulgudes) 1. Valjuhääldiside käsiraamatu puudumine. 2. Last ei ole kategooriasse rühmitatud (3 (4)). 3. Puudub lastiraamat (9 (6)). 4. Mittenõuetekohane või asjakohaselt muutmata tunnistusega naftataoliste ainete vedu (14). 5. Loata ehitatud heite möödaviik. 3.8. STCW konventsiooni alla kuuluvad valdkonnad ▼M2 1. Meremeestel, kellel on kohustus omada tunnistust, puudub kohane tunnistus, kehtiv vabastus või dokument selle kohta, et lipuriigi valitsusele on esitatud sobivustunnistuse saamise taotlus. 2. Lipuriigi valitsuse kohaldatavad ohutu mehitamise nõuded ei ole täidetud. 3. Navigatsiooni- või masinavahi korraldus ei vasta lipuriigi valitsuse määratud nõuetele. 4. Vahis puudub pädev isik, kes töötaks seadmetega, mis on olulised ohutuks meresõiduks, ohutuks raadioühenduseks või merereostuse vältimiseks. 5. Ei suudeta tõestada meremeeste erialaseid oskusi, mis on vajalikud laevaohutuse ja reostuse vältimise alaste ülesannete täitmiseks. 6. Reisi alguses ei suudeta määrata esimesse vahikorda ning järgnevatesse vahikordadesse isikuid, kes oleksid piisavalt väljapuhanud ja muidu sobivad teenistusülesande täitmiseks. ▼B 3.9. ILO konventsiooni alla kuuluvad valdkonnad 1. Toitu ei piisa reisiks järgmisesse sadamasse. 2. Joogivett ei piisa reisiks järgmisesse sadamasse. 3. Äärmiselt ebasanitaarsed tingimused laeval. 4. Võimaliku väga madala temperatuuriga piirkondades seilaval laeval puudub elu- ja olmeruumides küte. 5. Koridorides ning elu- ja olmeruumides palju prügi, tõkestavaid seadmeid või lasti või on seal muud ohtlikud tingimused. 3.10. Valdkonnad, mis ei õigusta kinnipidamist, kuid näiteks lastimistoimingud tuleb peatada. Häireid inertgaasisüsteemi, lastiga seotud vahendite või masinate nõuetekohases töös (või hoolduses) loetakse lastimistoimingute peatamise piisavaks aluseks.









VII LISA

INSPEKTORITE MIINIMUMKRITEERIUMID

(osutatud artikli 12 lõikes 1)

1. Liikmesriigi pädev asutus peab andma inspektorile loa teha sadamariigi kontrolli.

2. Kas: — inspektor peab olema töötanud vähemalt ühe aasta lipuriigi inspektorina, kes tegeleb ülevaatuste ja sertifitseerimisega vastavalt konventsioonidele — ja ta peab: — a) omama kapteni diplomit, mis lubab tal juhtida 1 600 gt või suuremaid laevu (vt STCW määrus II/2); või b) omama vanemmehaaniku diplomit, mis lubab tal täita ülesandeid laeval, mille peageneraatori võimsus on 3 000 kW või rohkem (vt STCW eeskiri III/2); või c) olema sooritanud laevainseneri, mehaaniku või merendusega seotud inseneri eksami ja töötanud vastava insenerina vähemalt viis aastat, — punktis a ja b osutatud inspektorid peavad olema teeninud merel vastavalt teki- või masinaosakonna ohvitserina vähemalt viis aastat. Või: inspektor peab: — omama asjakohast ülikoolikraadi või samaväärset väljaõpet, ja — olema läbinud laevaohutusinspektorite koolis koolituse ja saanud kvalifikatsiooni, ja — olema töötanud vähemalt kaks aastat lipuriigi inspektorina, kes tegeleb ülevaatuste ja sertifitseerimisega vastavalt konventsioonidele.

3. Suutlikkus suhelda meremeestega suuliselt ja kirjalikult merel kõige sagedamini kasutatavas keeles.

4. Rahvusvaheliste konventsioonide ja sadamariigi kontrolli asjakohase korra kohane tundmine.

5. Aktsepteeritakse ka eespool nimetatud kriteeriumidele mittevastavaid inspektoreid, kes käesoleva direktiivi vastuvõtmise päeval on liikmesriigi pädeva asutuse poolt sadamariigi kontrolli tegemiseks tööle võetud.

▼M4









VIII LISA

Liikmesriikide sadamates toimunud kinnipidamiste ja kontrollimistega seotud teabe avaldamine (vastavalt artiklile 15)

I. Artikli 15 lõike 1 kohaselt avaldatud teave peab sisaldama järgmist: — laeva nimi, — IMO number, — laeva liik, — tonnaaž (GT), — ehitamiskuupäev, mis on kindlaks tehtud laeva ohutustunnistustel näidatud kuupäeva alusel, — laevaomaniku või kasutaja nimi ja aadress, — lahtisi vedelikke või puistlasti vedavate laevade puhul laeva valiku eest vastutava prahtija nimi ja aadress ning prahiliik, — lipuriik, — vastavalt vajadusele klassifikatsiooniühing või -ühingud, kes on väljastanud sellele laevale klassifikatsioonitunnistused, kui need on olemas, — klassifikatsiooniühing või -ühingud ja/või mis tahes muud isikud, kes on vastavalt konventsioonidele lipuriigi nimel väljastanud sellele laevale tunnistusi, kaasa arvatud antud tunnistuste nimetamine, — viimase laiendatud kontrolli sadam ja kuupäev, märkides vajadusel, kas anti kinnipidamiskorraldus, — viimase erakorralise ülevaatuse sadam ja kuupäev ning ülevaatuse läbi viinud organisatsiooni nimi, — kinnipidamiste arv eelnenud 24 kuu jooksul, — kinnipidav riik ja sadam, — kinnipidamiskorralduse tühistamise kuupäev, — kinnipidamise kestus päevades, — avastatud puuduste arv ja kinnipidamise põhjused selgelt ja täpselt, — pädeva asutuse ning, kui vaja, klassifikatsiooniühingu poolt pärast kinnipidamist võetud meetmete kirjeldus, — kui laeva suhtes kohaldatakse mõnes ühenduse sadamas sissesõidu keeldu, siis selle meetme põhjused selgelt ja täpselt, — vajaduse korral märge selle kohta, kas asjaomase ülevaatuse korraldanud klassifikatsiooniühing või eraõiguslik asutus vastutab nende puuduste eest, mis üksi või teistega koos põhjustasid kinnipidamise, — nende laevade osas võetud meetmete kirjeldus, millel on lubatud suunduda lähimasse sobivasse remonditöökotta või millel on keelatud sissesõit mõnesse ühenduse sadamasse.

II. Artikli 15 lõike 2 kohaselt avaldatud kontrollitud laevu käsitlev teave peab sisaldama järgmist: — laeva nimi, — IMO number, — laeva liik, — tonnaaž (GT), — ehitusaasta, — laevaomaniku või kasutaja nimi ja aadress, — lahtisi vedelikke või puistlasti vedavate laevade puhul laeva valiku eest vastutava prahtija nimi ja aadress ning prahiliik, — lipuriik, — vastavalt vajadusele klassifikatsiooniühing või -ühingud, kes on väljastanud sellele laevale klassifikatsioonitunnistused, kui need on olemas, — klassifikatsiooniühing või -ühingud ja/või mis tahes muud isikud, kes on vastavalt konventsioonidele lipuriigi nimel väljastanud sellele laevale tunnistusi, kaasa arvatud antud tunnistuste nimetamine, — kontrolli teostanud riik ja sadam ning kontrollimiskuupäev, — puuduste arv ja iseloom.

▼M4









IX LISA

Artikli 8 kohaselt koostatav kontrollakt

Kontrollakt peab sisaldama vähemalt järgmisi punkte.

I. Üldist

1. Akti koostanud pädev asutus

2. Kontrollimise kuupäev ja koht

3. Kontrollitud laeva nimi

4. Lipp

5. Laeva liik

6. IMO number

7. Kutsung

8. Tonnaaž (GT)

9. Dedveit (vajaduse korral)

10. Ehitamisaasta, nagu see on kindlaks tehtud laeva ohutustunnistustel näidatud kuupäeva alusel

11. Vastavalt vajadusele klassifikatsiooniühing või -ühingud, kes on väljastanud sellele laevale klassifikatsioonitunnistused, kui need on olemas

12. Klassifikatsiooniühing või klassifikatsiooniühingud ja/või muud isikud, kes on vastavalt konventsioonidele lipuriigi nimel sellele laevale tunnistusi välja andnud

13. Laeva omaniku või kasutaja nimi ja aadress

14. Lahtisi vedelikke või puistlasti vedavate laevade puhul laeva valiku eest vastutava prahtija nimi ja aadress ning prahiliik

15. Kontrollakti lõpetamise kuupäev

16. Märge selle kohta, et üksikasjalik teave kontrollimise või kinnipidamise kohta võidakse avaldada

II. Kontrollimisega seotud andmed

1. Asjakohaste rahvusvaheliste konventsioonide alusel välja antud tunnistused, sh väljaandmiskuupäev ja kehtivuse tähtpäev, need välja andnud organisatsioon või ametiasutus

2. Laeva osad, mida kontrolliti (kui tegemist oli üksikasjalikuma või laiendatud kontrolliga)

3. Kontrolli liik (kontroll, üksikasjalikum kontroll, laiendatud kontroll)

4. Puuduste laad

5. Võetud meetmed

III. Lisateave kinnipidamise korral

1. Kinnipidamiskorralduse kuupäev

2. Kinnipidamiskorralduse tühistamise kuupäev

3. Kinnipidamiskorralduse aluseks olevate puuduste laad (vajadusel viited konventsioonidele)

4. Teave viimase vahe- või iga-aastase ülevaatuse kohta

5. Vajadusel märge selle kohta, kas asjaomase ülevaatuse korraldanud klassifikatsiooniühing või eraõiguslik asutus vastutab nende puuduste eest, mis üksi või teistega koos tõid kaasa kinnipidamise

6. Võetud meetmed









X LISA

Andmed, mis esitatakse seoses rakendamise jälgimisega vastavalt artiklile 17

1. Hiljemalt iga aasta 1. aprilliks peavad liikmesriigid komisjonile eelmise aasta kohta esitama järgmised andmed. 1.1. Nende nimel laevanduse sadamariigi kontrolli raames tegutsevate kontrollijate arv. See teave tuleb komisjonile edastada järgmist näidistabelit kasutades. See teave tuleb esitada siseriiklikul tasandil ning asjassepuutuva liikmesriigi iga sadama kohta eraldi. Käesoleva lisa kohaldamisel käsitatakse sadamana vastavalt vajadusele kas üksikut sadamat või kontrollija või kontrollijate meeskonna hõlmatavat geograafilist piirkonda, kus asub mitu sadamat. Sama kontrollija võib tegutseda rohkem kui ühes sadamas / geograafilises piirkonnas. 1.2. Riigi sadamaid väisanud üksikute laevade üldarv.

2. Liikmesriigid peavad kas: a) esitama komisjonile iga kuue kuu järel loetelu nende sadamatesse sisenenud üksikute laevade, välja arvatud liinilaevade liikumise kohta, lisades laevade IMO koodi ja saabumiskuupäeva; või b) esitama Sirenaci jaoks nende sadamatesse sisenenud laevade, välja arvatud liinilaevade IMO koodid ja saabumiskuupäevad päevade kaupa. Liikmesriigid peavad komisjonile esitama punktides a ja b nimetatud liinilaevade loetelu hiljemalt kuue kuu jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist ning edaspidi iga kord, kui nimetatud liinide osas toimub muudatusi.









XI LISA

A. LAEVAKATEGOORIAD, MILLE SUHTES TULEB RAKENDADA ÜHENDUSE SADAMATESSE SISSESÕIDU KEELDU (vastavalt artikli 7b lõikele 1)

1. Gaasi- ja kemikaalitankerid

2. Puistlastilaevad

3. Naftatankerid

4. Reisilaevad

B. ÜHENDUSE SADAMATESSE SISSESÕIDU KEELUGA SEOTUD MENETLUSED (vastavalt artikli 7b lõikele 2)

1. Kui artikli 7b tingimused on täidetud, peavad selle sadama pädevad asutused, kus laev vastavalt teist või kolmandat korda kinni peeti, kaptenit ja laeva omanikku kirjalikult teavitama laevale kehtestatud sissesõidu keelust. Pädev asutus peab teavitama ka lipuriigi ametivõime, asjassepuutuvat klassifikatsiooniühingut, komisjoni, Centre administratif des affaires maritimes'i ja vastastikuse mõistmise memorandumi sekretariaati. Sissesõidu keeld jõustub hetkest, mil laevale on pärast kinnipidamise põhjustanud puuduste kõrvaldamist antud luba sadamast lahkuda.

2. Sissesõidu keelu tühistamiseks peab omanik või kasutaja esitama sissesõidu keelu korralduse andnud liikmesriigi pädevale asutusele ametliku taotluse. Taotlusele tuleb lisada lipuriigi ametivõimude tunnistus, mis tõendab laeva täielikku vastavust rahvusvaheliste konventsioonide kehtivatele sätetele. Sissesõidu keelu tühistamise taotlusele tuleb vajadusel lisada ka laeva klassifitseerinud klassifikatsiooniühingu tunnistus selle kohta, et laev vastab nimetatud ühingu poolt sätestatud klassistandarditele.

3. Sissesõidu keelu võib tühistada üksnes pärast laeva uut kontrollimist kokkulepitud sadamas sissesõidu keelu kehtestanud liikmesriigi pädeva asutuse kontrollijate poolt ning juhul, kui liikmesriik on tõenditest lähtudes veendunud, et laev vastab täielikult rahvusvaheliste konventsioonide kehtivatele sätetele. Kui kokkulepitud sadam asub ühenduses, võib sihtsadama asukohaliikmesriigi pädev asutus kokkuleppel sissesõidu keelu korralduse andnud liikmesriigi pädeva asutusega lubada laeval sõita kõnealusesse sihtsadamasse, kusjuures reisi ainus eesmärk on laeva lõikes 2 sätestatud tingimustele vastavuse kontrollimine. Uus kontrollimine hõlmab laiendatud kontrolli, mis peab sisaldama vähemalt V lisa C osa asjakohaseid punkte. Kõik selle laiendatud kontrolli kulud kannab laevaomanik või kasutaja.

4. Kui laiendatud kontrolli tulemused vastavalt lõikele 2 liikmesriiki rahuldavad, tuleb sissesõidu keeld tühistada. Laevaomanikku või kasutajat tuleb sellest kirjalikult teavitada. Pädev asutus peab otsusest kirjalikult teavitama ka lipuriigi ametivõime, asjassepuutuvat klassifikatsiooniühingut, komisjoni, Centre administratif des affaires maritimes'i ja vastastikuse mõistmise memorandumi sekretariaati.

5. Andmed laevade kohta, millele on kehtestatud ühenduse sadamatesse sissesõidu keeld, tuleb teha kättesaadavaks Sirenac-süsteemi kaudu ning avaldada kooskõlas artikli 15 ning VIII lisa sätetega.









XII LISA

Rahvusvahelised ja ühenduse nõuded seoses reisiinfo salvestitega

Järgmistesse klassidesse kuuluvad laevad peavad ühenduse liikmesriigi sadamat külastades olema varustatud reisiinfo salvestiga, mis vastab IMO resolutsiooni A.861(20) kohastele tööstandarditele ning rahvusvahelise elektroonikakomisjoni (IEC) standardiga nr 61996 kehtestatud testimisstandarditele:

— 1. juulil 2002 või pärast seda ehitatud reisilaevad,

— enne 1. juulit 2002 ehitatudro-ro-tüüpi reisiparvlaevad hiljemalt esimeseks ülevaatuseks või 1. juuliks 2002,

— enne 1. juulit 2002 ehitatud reisilaevad, v.a ro-ro-tüüpi reisiparvlaevad, hiljemalt 1. jaanuariks 2004,

— 1. juulil 2002 või hiljem ehitatud laevad, v.a reisilaevad, brutotonnaažiga 3 000 või üle selle.

Järgmistesse klassidesse kuuluvad enne 1. juulit 2002 ehitatud laevad peavad ühenduse liikmesriigi sadamat külastades olema varustatud asjakohastele IMO standarditele vastava reisiinfo salvestiga:

— kaubalaevad brutotonnaažiga 20 000 ja üle selle hiljemalt IMO kehtestatud tähtajaks või, kui IMO otsus puudub, hiljemalt 1. jaanuariks 2007,

— kaubalaevad brutotonnaažiga 3 000 ja üle selle, kuid alla 20 000 tonni, hiljemalt IMO kehtestatud tähtajaks või, kui IMO otsus puudub, hiljemalt 1. jaanuariks 2008.