02021R2178 — ET — 01.01.2023 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/2178, 6. juuli 2021, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2020/852, täpsustades selliste ettevõtjate keskkonnasäästliku majandustegevuse kohta avalikustatava teabe sisu ja esitusviisi, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artiklit 19a või 29a, ja täpsustades kõnealuse avalikustamiskohustuse täitmise metoodikat (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 443 10.12.2021, lk 9)

Muudetud:









▼B

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/2178,

6. juuli 2021,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2020/852, täpsustades selliste ettevõtjate keskkonnasäästliku majandustegevuse kohta avalikustatava teabe sisu ja esitusviisi, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artiklit 19a või 29a, ja täpsustades kõnealuse avalikustamiskohustuse täitmise metoodikat

(EMPs kohaldatav tekst)







Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

(1) „keskkonnaeesmärk“ – üks määruse (EL) 2020/852 artiklis 9 sätestatud keskkonnaeesmärkidest;

(2) „taksonoomiaga kooskõlas olev majandustegevus“ – majandustegevus, mis vastab määruse (EL) 2020/852 artiklis 3 sätestatud nõuetele;

(3) „üleminekuline majandustegevus“ – majandustegevus, mis vastab määruse (EL) 2020/852 artikli 10 lõikes 2 sätestatud nõuetele;

(4) „toetav majandustegevus“ – majandustegevus, mis vastab määruse (EL) 2020/852 artiklis 16 sätestatud nõuetele;

(5) „taksonoomias käsitletud majandustegevus“ – majandustegevus, mida on kirjeldatud määruse (EL) 2020/852 artikli 10 lõike 3, artikli 11 lõike 3, artikli 12 lõike 2, artikli 13 lõike 2, artikli 14 lõike 2 ja artikli 15 lõike 2 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides, sõltumata sellest, kas kõnealune majandustegevus vastab mõnele või kõigile kõnealustes delegeeritud õigusaktides sätestatud tehnilistele sõelumiskriteeriumidele;

(6) „taksonoomias käsitlemata majandustegevus“ – majandustegevus, mida ei ole kirjeldatud määruse (EL) 2020/852 artikli 10 lõike 3, artikli 11 lõike 3, artikli 12 lõike 2, artikli 13 lõike 2, artikli 14 lõike 2 ja artikli 15 lõike 2 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides;

(7) „varahaldur“ – ettevõtja, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artiklites 19a ja 29a sätestatud avalikustamiskohustusi ja kes on üks järgmistest: a) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL ( 1 ) artikli 4 lõike 1 punktis b määratletud alternatiivse investeerimisfondi valitseja; b) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ ( 2 ) artikli 2 lõike 1 punktis b määratletud fondivalitseja; c) direktiivi 2009/65/EÜ artiklite 27, 28 ja 29 kohaselt tegevusloa saanud äriühinguna asutatud fond, kes ei ole oma valitsemiseks määranud kõnealuse direktiivi artiklite 6, 7 ja 8 kohaselt tegevusloa saanud fondivalitsejat.

(8) „finantsettevõtja“ – ettevõtja, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artiklites 19a ja 29a sätestatud avalikustamiskohustusi ja kes on varahaldur, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 ( 3 ) artikli 4 lõike 1 punktis 1 määratletud krediidiasutus, määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 2 määratletud investeerimisühing, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ ( 4 ) artikli 13 punktis 1 määratletud kindlustusandja või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ artikli 13 punktis 4 määratletud edasikindlustusandja;

(9) „mittefinantsettevõtja“ – ettevõtja, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artiklites 19a ja 29a sätestatud avalikustamiskohustusi ja kes ei ole punktis 8 määratletud finantsettevõtja;

(10) „taksonoomiaga kooskõlas olev kindlustus- või edasikindlustustegevus“ – kindlustus- või edasikindlustustegevus, mis vastab delegeeritud määruse (EL) 2021/2139 II lisa punktides 10.1 ja 10.2 sätestatud kriteeriumidele.

Artikkel 2

Mittefinantsettevõtjate avalikustatav teave

1. Mittefinantsettevõtjad avalikustavad määruse (EL) 2020/852 artikli 8 lõigetes 1 ja 2 osutatud teabe, nagu on täpsustatud käesoleva määruse I lisas.

2. Lõikes 1 osutatud teave esitatakse tabeli kujul, kasutades käesoleva määruse II lisas esitatud vorme.

Artikkel 3

Varahaldurite avalikustatav teave

1. Varahaldurid avalikustavad määruse (EL) 2020/852 artikli 8 lõikes 1 osutatud teabe, nagu on täpsustatud käesoleva määruse III ja XI lisas.

2. Lõikes 1 osutatud teave esitatakse tabeli kujul, kasutades käesoleva määruse IV lisas esitatud vormi.

Artikkel 4

Krediidiasutuste avalikustatav teave

1. Krediidiasutused avalikustavad määruse (EL) 2020/852 artikli 8 lõikes 1 osutatud teabe, nagu on täpsustatud käesoleva määruse V ja XI lisas.

2. Lõikes 1 osutatud teave esitatakse tabeli kujul, kasutades käesoleva määruse VI lisas esitatud vormi.

Artikkel 5

Investeerimisühingute avalikustatav teave

1. Investeerimisühingud avalikustavad määruse (EL) 2020/852 artikli 8 lõikes 1 osutatud teabe, nagu on täpsustatud käesoleva määruse VII ja XI lisas.

2. Lõikes 1 osutatud teave esitatakse tabeli kujul, kasutades käesoleva määruse VIII lisas esitatud vormi.

Artikkel 6

Kindlustus- ja edasikindlustusandjate avalikustatav teave

1. Kindlustus- ja edasikindlustusandjad avalikustavad määruse (EL) 2020/852 artikli 8 lõikes 1 osutatud teabe, nagu on täpsustatud käesoleva määruse IX ja XI lisas.

2. Lõikes 1 osutatud teave esitatakse tabeli kujul, kasutades käesoleva määruse X lisas esitatud vorme.

Artikkel 7

Avalikustamiseeskirjad, mida kohaldatakse kõigi finantsettevõtjate suhtes

1. Riskipositsioonid keskvalitsuste, keskpankade ja riigiüleste emitentide suhtes jäetakse finantsettevõtjate peamiste tulemusnäitajate lugeja ja nimetaja arvutamisest välja.

2. Tuletisinstrumendid jäetakse finantsettevõtjate peamiste tulemusnäitajate lugejast välja.

3. Riskipositsioonid ettevõtjate suhtes, kes ei ole kohustatud avaldama muud kui finantsteavet vastavalt direktiivi 2013/34/EL artiklile 19a või 29a, jäetakse finantsettevõtjate peamiste tulemusnäitajate lugejast välja.

4. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võetakse keskkonnasäästlikke võlakirju või võlaväärtpabereid, mille investeerimisobjektiks olev ettevõtja on emiteerinud konkreetse kindlaksmääratud tegevuse rahastamiseks, investeerimisobjektiks oleva ettevõtja esitatud teabe alusel arvesse peamiste tulemusnäitajate lugejas kuni taksonoomiaga kooskõlas oleva sellise majandustegevuse koguväärtuse ulatuses, mida kõnealustest võlakirjadest ja võlaväärtpaberitest saadud tuluga rahastatakse.

Riskipositsioone, mille eesmärk ei ole rahastada konkreetset kindlaksmääratud tegevust, võetakse arvesse lugejas, kaalutuna emitendi käibega seotud peamise tulemusnäitajaga ja kapitalikuludega seotud peamise tulemusnäitajaga vastavalt III, V, VII ja IX lisas sätestatud metoodikale.

Kui investeerimisobjektiks olev ettevõtja on emiteerinud keskkonnasäästlikke võlakirju või võlaväärtpabereid konkreetse kindlaksmääratud tegevuse rahastamiseks, diskonteerivad finantsettevõtjad investeerimisobjektiks oleva ettevõtja tulemuslikkuse põhinäitajad vastavalt, et vältida topeltarvestust.

5. Kui muudetakse määruse (EL) 2020/852 artikli 10 lõike 3, artikli 11 lõike 3, artikli 12 lõike 2, artikli 13 lõike 2, artikli 14 lõike 2 või artikli 15 lõike 2 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides sätestatud tehnilisi sõelumiskriteeriume, tuleb eriotstarbelistest laenudest ja finantsettevõtjate hoitavatest lõikes 4 osutatud instrumentidest, millega rahastatakse taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust või varasid, (kui rahastatud majandustegevus või varad ei ole kooskõlas muudetud tehniliste sõelumiskriteeriumidega) aru anda käesoleva määruse kohaselt kuni viie aasta jooksul pärast kõnealuseid tehnilisi sõelumiskriteeriume muutvate delegeeritud õigusaktide kohaldamise kuupäeva.

6. Finantsettevõtjad esitavad asjakohasel juhul peamiste tulemusnäitajate lugejas ja nimetajas jaotuse järgmiste lõikes: a) mittefinantsettevõtjate suhtes olevad riskipositsioonid ja kõnealustesse ettevõtjatesse tehtud investeeringud; b) finantsettevõtjate suhtes olevad riskipositsioonid ja kõnealustesse ettevõtjatesse tehtud investeeringud; c) liidus asutatud selliste mittefinantsettevõtjate suhtes olevad riskipositsioonid ja kõnealustesse ettevõtjatesse tehtud investeeringud, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2013/34/EL artiklite 19a ja 29a kohast muud kui finantsteavet kajastava aruande avaldamise kohustust; d) liidus asutatud selliste finantsettevõtjate suhtes olevad lõikes 2 osutatud riskipositsioonid ja sellistesse ettevõtjatesse tehtud investeeringud, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2013/34/EL artiklite 19a ja 29a kohast muud kui finantsteavet kajastava aruande avaldamise kohustust; e) kolmandas riigis selliste mittefinantsettevõtjate suhtes olevad riskipositsioonid ja kõnealustesse ettevõtjatesse tehtud investeeringud, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2013/34/EL artiklite 19a ja 29a kohast muud kui finantsteavet kajastava aruande avaldamise kohustust; f) kolmandas riigis selliste finantsettevõtjate suhtes olevad riskipositsioonid ja kõnealustesse ettevõtjatesse tehtud investeeringud, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2013/34/EL artiklite 19a ja 29a kohast muud kui finantsteavet kajastava aruande avaldamise kohustust; g) tuletisinstrumentides olevad riskipositsioonid ja kõnealustesse instrumentidesse tehtud investeeringud; h) muud riskipositsioonid ja investeeringud.

7. Finantsettevõtjad võivad kasutada lõike 6 punktides e ja f osutatud ettevõtjate suhtes olevate riskipositsioonide taksonoomiaga kooskõla hindamisel hinnanguid, kui kõnealused finantsettevõtjad suudavad tõendada vastavust kõigile määruse (EL) 2020/852 artiklis 3 sätestatud kriteeriumidele, välja arvatud kõnealuse määruse artikli 3 punktis b sätestatud kriteeriumidele.

Finantsettevõtjad vormistavad, dokumenteerivad ja avalikustavad metoodika, millel sellised hinnangud põhinevad, sealhulgas lähenemisviisi ja uurimismetoodika, peamised eeldused ja ettevaatuspõhimõtted.

Finantsettevõtjad avalikustavad järgmise:

a) taksonoomiaga kooskõlas olevate riskipositsioonide osakaal, mis põhineb hinnangutel, eraldi nende peamistest tulemusnäitajatest, mis avalikustatakse käesoleva määruse kohaselt;

b) määruse (EL) 2020/852 artikli 3 punktis b sätestatud kriteeriumidele vastavuse tõendamiseks võetud meetmed ja vajalik ajavahemik.

Artikkel 8

Avalikustamiseeskirjad, mida kohaldatakse kõigi finantsettevõtjate ja mitteettevõtjate suhtes

1. Finantsettevõtjad ja mittefinantsettevõtjad lisavad I, III, V, VII ja XI lisas sätestatud peamiste tulemusnäitajatega kaasneva kogu lisateabe muud kui finantsteavet kajastava aruande samadesse osadesse, kus neid näitajaid kajastatakse, või esitavad ristviited neid näitajaid sisaldavatele muud kui finantsteavet kajastava aruande osadele.

2. Käesoleva määruse kohaselt avalikustatav teave hõlmab avalikustamise kuupäevale eelnenud kalendriaasta aruandeperioodi.

3. Finantsettevõtjad ja mittefinantsettevõtjad esitavad muud kui finantsteavet kajastavas aruandes peamised tulemusnäitajad, mis hõlmavad eelmist aastast aruandeperioodi.

Käesoleva lõike kohaldamisel hõlmab esimene aastane aruandlusperiood 2023. aastat.

4. Finantsettevõtjad ja mittefinantsettevõtjad kasutavad oma avalikustatavas teabes sama valuutat kui oma finantsaruannetes.

Finantsettevõtjad kasutavad oma peamiste tulemusnäitajate arvutamiseks vastaspoolte kõige uuemaid kättesaadavaid andmeid ja peamisi tulemusnäitajaid.

5. Kaheteist kuu jooksul pärast selliste delegeeritud määruste kohaldamise kuupäeva, milles on sätestatud muude keskkonnaeesmärkide tehnilised sõelumiskriteeriumid ja mis on vastu võetud vastavalt määruse (EL) 2020/852 artikli 12 lõikele 2, artikli 13 lõikele 2, artikli 14 lõikele 2 ja artikli 15 lõikele 2, hõlmavad peamised tulemusnäitajad üksnes kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise eesmärke.

▼M1

6. Finants- ja muud ettevõtjad avalikustavad järgmise teabe: a) delegeeritud määruse (EL) 2021/2139 I ja II lisa jaos 4.26, jaos 4.27 ja jaos 4.28 osutatud ja taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse maht ja osatähtsus nende peamiste tulemusnäitajate nimetajas ja lugejas; b) delegeeritud määruse (EL) 2021/2139 I ja II lisa jaos 4.26, jaos 4.27 ja jaos 4.28 osutatud ja taksonoomias käsitletud, kuid taksonoomiaga kooskõlas mitteoleva majandustegevuse maht ja osatähtsus nende peamiste tulemusnäitajate nimetajas; c) taksonoomias käsitlemata tuumaenergiaga seotud majandustegevuse maht ja osatähtsus nende peamiste tulemusnäitajate nimetajas.

7. Finants- ja muud ettevõtjad avalikustavad järgmise teabe: a) delegeeritud määruse (EL) 2021/2139 I ja II lisa jaos 4.29, jaos 4.30 ja jaos 4.31 osutatud ja taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse maht ja osatähtsus nende peamiste tulemusnäitajate nimetajas ja lugejas; b) delegeeritud määruse (EL) 2021/2139 I ja II lisa jaos 4.29, jaos 4.30 ja jaos 4.31 osutatud ja taksonoomias käsitletud, kuid taksonoomiaga kooskõlas mitteoleva majandustegevuse maht ja osatähtsus nende peamiste tulemusnäitajate nimetajas; c) taksonoomias käsitlemata maagaasiga seotud tegevuse maht ja osatähtsus nende peamiste tulemusnäitajate nimetajas.

8. Lõigetes 6 ja 7 osutatud teave esitatakse tabelina, kasutades käesoleva määruse XII lisas sätestatud vorme.

▼B

Artikkel 9

Läbivaatamine

1. Komisjon vaatab käesoleva määruse kohaldamise läbi 30. juuniks 2024. Komisjon hindab eelkõige vajadust täiendavate muudatuste järele seoses a) finantsettevõtjate peamiste tulemusnäitajate lugejasse ja nimetajasse keskvalitsuste ja keskpankade suhtes olevate riskipositsioonide lisamisega; b) finantsettevõtjate peamiste tulemusnäitajate lugejasse selliste ettevõtjate suhtes olevate riskipositsioonide lisamisega, kes ei avalda direktiivi 2013/34/EL artikli 19a või 29a kohast muud kui finantsteavet kajastavat aruannet.

2. VKEde suhtes olevate riskipositsioonide läbivaatamise raames koostatakse mõjuhinnang, milles hinnatakse halduskoormust, juurdepääsu rahastamisele ja mõju, mida võib VKEdele avaldada käesoleva delegeeritud määruse kohaldamisalast välja jäävate VKEde suhtes olevate riskipositsioonide hõlmamine või asjaomase teabe vabatahtlik esitamine.

3. Riskipositsioone selliste ettevõtjate suhtes ja investeeringuid sellistesse ettevõtjatesse, kes ei avalda muud kui finantsteavet vastavalt direktiivi 2013/34/EL artiklitele 19a ja 29a ning määruse (EL) 2020/852 artiklile 8, kuid kes esitavad sellise samaväärse teabe vabatahtlikult, võib alates 1. jaanuarist 2025 võtta arvesse finantsettevõtjate peamiste tulemusnäitajate lugejas, tingimusel et lõikes 2 osutatud hinnang on positiivne.

Artikkel 10

Jõustumine ja kohaldamine

1. Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

2. Alates 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2022 avalikustavad mittefinantsettevõtjad üksnes taksonoomias käsitletud ja taksonoomias käsitlemata majandustegevuse osakaalu nende kogukäibes, kapitalikulude kogusummas ja tegevuskulude kogusummas ning I lisa punktis 1.2 osutatud kvalitatiivse teabe, mis on avalikustamise seisukohast asjakohane.

3. Alates 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2023 avalikustavad finantsettevõtjad üksnes järgmise: a) taksonoomias käsitlemata ja taksonoomias käsitletud majandustegevusega seotud riskipositsioonide osakaal nende koguvaras; b) artikli 7 lõigetes 1 ja 2 osutatud riskipositsioonide osakaal nende koguvaras; c) artikli 7 lõikes 3 osutatud riskipositsioonide osakaal nende koguvaras; d) XI lisas osutatud kvalitatiivne teave.

Krediidiasutused avalikustavad ka oma kauplemisportfelli ja pankadevaheliste nõudelaenude osakaalu koguvaras.

Kindlustus- ja edasikindlustusandjad avalikustavad samuti taksonoomias käsitlemata ja taksonoomias käsitletud kahjukindlustustegevuse osakaalu.

4. Mittefinantsettevõtjate peamised tulemusnäitajad, sealhulgas käesoleva määruse I ja II lisa kohane kaasnev teave, avalikustatakse alates 1. jaanuarist 2023.

5. Finantsettevõtjate peamised tulemusnäitajad, sealhulgas käesoleva määruse III, V, VII, IX ja XI lisa kohane kaasnev teave, avalikustatakse alates 1. jaanuarist 2024.

V lisa punkte 1.2.3 ja 1.2.4 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2026.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

MITTEFINANTSETTEVÕTJATE PEAMISED TULEMUSNÄITAJAD

1. Mittefinantsettevõtjate avalikustatavate peamiste tulemusnäitajate sisu

1.1. Peamiste tulemusnäitajate kirjeldus

1.1.1. Käibega seotud peamine tulemusnäitaja

Määruse (EL) 2020/852 artikli 8 lõike 2 punktis a osutatud käibe osa arvutatakse netokäibe osana, mis tuleneb taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega seotud toodetest või teenustest, sealhulgas immateriaalsest varast (lugeja), jagatuna direktiivi 2013/34/EL artikli 2 punktis 5 määratletud netokäibega (nimetaja). Käive hõlmab tulu, mis on kajastatud vastavalt komisjoni määrusega (EÜ) nr 1126/2008 ( 5 ) vastu võetud rahvusvahelise raamatupidamisstandardi (IAS) 1 paragrahvi 82 punktile a.

Esimeses lõigus osutatud peamise tulemusnäitaja puhul jäetakse lugejast välja netokäibe osa, mis tuleneb sellistest toodetest ja teenustest, mis on seotud majandustegevusega, mida on kohandatud kliimamuutustega kooskõlas määruse (EL) 2020/852 artikli 11 lõike 1 punktiga a ja vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2021/2139 II lisale, välja arvatud juhul, kui selline tegevus:

a) on määruse (EL) 2020/852 artikli 11 lõike 1 punkti b kohaselt toetav tegevus või

b) on ise taksonoomiaga kooskõlas.

1.1.2. Kapitalikuludega seotud peamine tulemusnäitaja

Määruse (EL) 2020/852 artikli 8 lõike 2 punktis b osutatud kapitalikulude osa arvutatamiseks jagatakse lugeja nimetajaga, nagu on kindalaks määratud käesoleva lisa punktides 1.1.2.1 ja 1.1.2.2.

1.1.2.1. Nimetaja

Nimetaja hõlmab materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse lisandumisi asjaomasel majandusaastal enne amortisatsiooni ja mis tahes ümberhindamisi, sealhulgas väärtuse ümberhindlustest ja väärtuse langusest tulenevaid lisandumisi, välja arvatud õiglase väärtuse muutused. Nimetaja hõlmab ka äriühendustest tulenevaid materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse lisandumisi.

Määrusega (EÜ) nr 1126/2008 vastu võetud rahvusvahelisi finantsaruandlusstandardeid (IFRS) rakendavate mittefinantsettevõtjate puhul hõlmavad kapitalikulud kulusid, mille arvestamise aluseks on:

a) IAS 16 „Materiaalsed põhivarad“, paragrahvi 73 punkti e alapunktid i ja iii;

b) IAS 38 „Immateriaalsed varad“, paragrahvi 118 punkti e alapunkt i;

c) IAS 40 „Kinnisvarainvesteeringud“, paragrahvi 76 punktid a ja b (õiglase väärtuse mudeli puhul);

d) IAS 40 „Kinnisvarainvesteeringud“, paragrahvi 79 punkti d alapunktid i ja ii (soetusmaksumuse mudeli puhul);

e) IAS 41 „Põllumajandus“, paragrahvi 50 punktid b ja e;

f) IFRS 16 „Rendiarvestus“, paragrahvi 53 punkt h.

Mittefinantsettevõtjate puhul, kes kohaldavad riiklikke üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid (GAAP), hõlmavad kapitalikulud rakendatava GAAPi kohaselt arvestatud kulusid, mis vastavad IFRSi rakendavate mittefinantsettevõtjate kapitalikuludes sisalduvatele kuludele.

Renti, mis ei too kaasa vara kasutusõiguse kajastamist, ei arvestata kapitalikuluna.

1.1.2.2. Lugeja

Lugeja võrdub nimetajas sisalduva kapitalikulude osaga, mis on:

a) seotud varade või protsessidega, mis on seotud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega;

b) osa kavast laiendada taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust või võimaldada taksonoomias käsitletud majandustegevusel muutuda taksonoomiaga kooskõlas olevaks („kapitalikulude kava“) käesoleva punkti 1.1.2.2 teises lõigus kindlaks määratud tingimustel;

c) seotud toodangu ostmisega taksonoomiaga kooskõlas olevast majandustegevusest ja individuaalsete meetmetega, mis võimaldavad sihttegevustel muutuda vähese CO2-heitega tegevusteks või tuua kaasa kasuhoonegaaside vähenemise, eelkõige kliimaalase delegeeritud õigusakti I lisa punktides 7.3–7.6 loetletud tegevused, samuti muud majandustegevused, mis on loetletud määruse (EL) 2020/852 artikli 10 lõike 3, artikli 11 lõike 3, artikli 12 lõike 2, artikli 13 lõike 2, artikli 14 lõike 2 ja artikli 15 lõike 2 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides, tingimusel et selliseid meetmed rakendatakse ja need hakkavad toimima 18 kuu jooksul.

Käesoleva punkti 1.1.2.2 esimeses lõigus osutatud kapitalikulude kava peab vastama järgmistele tingimustele:

a) kava eesmärk on laiendada ettevõtja taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust või ajakohastada taksonoomias käsitletud majandustegevust, et viia see viie aasta jooksul taksonoomiaga kooskõlla;

b) kava avalikustatakse majandustegevuse koondtasandil ja selle kiidab heaks mittefinantsettevõtja juhtorgan kas otse või delegeerimise teel.

Kui asjaomaseid tehnilisi sõelumiskriteeriume muudetakse enne kapitalikulude kava lõpuleviimist, ajakohastavad mittefinantsettevõtjad kava kahe aasta jooksul, et tagada punktis a osutatud majandustegevuse kooskõla muudetud tehniliste sõelumiskriteeriumidega pärast kava lõpuleviimist, või korrigeerivad kapitalikulude peamise tulemusnäitaja lugejat. Kava ajakohastamise korral algab punktis a osutatud periood uuesti. Käesoleva punkti 1.1.2.2. teise lõigu punktis a osutatud perioodi pikkus võib ületada viit aastat üksnes juhul, kui pikem periood on objektiivselt põhjendatud asjaomase majandustegevuse ja ajakohastamise eripäradega, kuid perioodi pikkus ei tohi ületada kümmet aastat. See põhjendus esitatakse kapitalikuludes kavas ja käesoleva lisa punktis 1.2.3 täpsustatud taustteabes.

Kui kapitalikulude kava ei vasta käesoleva punkti 1.1.2.2 teises lõigus osutatud tingimustele, korrigeeritakse eelnevalt avaldatud kapitalikuludega seotud peamist tulemusnäitajat.

Lugeja sisaldab ka kapitalikulude osa majandustegevuse kohandamiseks kliimamuutustega vastavalt käesoleva kliimaalase delegeeritud õigusakti II lisale. Lugeja puhul esitatakse jaotus kapitalikulude sellise osa kohta, mis on nähtud ette olulise panuse andmiseks kliimamuutustega kohanemisse.

1.1.3. Tegevuskuludega seotud peamine tulemusnäitaja

Määruse (EL) 2020/852 artikli 8 lõike 2 punktis b osutatud tegevuskulude osa arvutatamiseks jagatakse lugeja nimetajaga, nagu on kindalaks määratud käesoleva lisa punktides 1.1.3.1 ja 1.1.3.2.

1.1.3.1. Nimetaja

Nimetaja hõlmab otseseid kapitaliseerimata kulusid, mis on seotud teadus- ja arendustegevuse, hoonete renoveerimise meetmete, lühiajalise rendi, hoolduse ja remondiga, ning kõiki muid otseseid kulusid, mis on seotud materiaalse põhivara igapäevase teenindamisega ettevõtja poolt või kolmanda isiku poolt, kellele tegevus on edasi antud, ja mis on vajalikud sellise vara jätkuva ja tõhusa toimimise tagamiseks.

Mittefinantsettevõtjad, kes kohaldavad siseriiklikku GAAPi ega kapitaliseeri kasutamisõiguse esemeks olevat vara, lisavad lisaks käesoleva lisa punkti 1.1.3.1 esimeses lõigus loetletud kuludele tegevuskuludesse ka rendikulud.

1.1.3.2. Lugeja

Lugeja võrdub nimetajas sisalduva tegevuskulude osaga, mis on:

a) seotud varade või protsessidega, mis on seotud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega, sealhulgas koolitus- ja muud inimressursside kohandamise vajadused, ning otsesed kapitaliseerimata kulud, mis kujutavad endast teadus- ja arendustegevust;

b) osa kapitalikulude kavast laiendada taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust või võimaldada taksonoomias käsitletud majandustegevusel muutuda taksonoomiaga kooskõlas olevaks eelnevalt kindlaks määratud aja jooksul, nagu on sätestatud käesoleva punkti 1.1.3.2 teises lõigus;

c) seotud toodangu ostmisega taksonoomiaga kooskõlas olevast majandustegevusest ja individuaalsete meetmetega, mis võimaldavad sihttegevustel muutuda vähese CO2-heitega tegevusteks või tuua kaasa kasuhoonegaaside vähenemise, samuti individuaalsete hoonete renoveerimise meetmetega, nagu on kindlaks tehtud määruse (EL) 2020/852 artikli 10 lõike 3, artikli 11 lõike 3, artikli 12 lõike 2, artikli 13 lõike 2, artikli 14 lõike 2 või artikli 15 lõike 2 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides, tingimusel et selliseid meetmed rakendatakse ja need hakkavad toimima 18 kuu jooksul.

Käesoleva punkti 1.1.3.2 esimeses lõigus osutatud kapitalikulude kava peab vastama käesoleva lisa punktis 1.1.2.2 kindlaks määratud tingimustele.

Kapitalikuludega seotud peamises tulemusnäitajas juba arvestatud teadus- ja arendustegevuse kulusid ei võeta arvesse tegevuskuludena.

Lugeja hõlmab ka tegevuskulude osa majandustegevuse kohandamiseks kliimamuutustega vastavalt kliimaalase delegeeritud õigusakti II lisale. Lugeja puhul esitatakse jaotus tegevuskulude sellise osa kohta, mis on nähtud etteolulise panuse andmiseks kliimamuutustega kohanemisse.

Kui tegevuskulud ei ole mittefinantsettevõtjate ärimudeli seisukohast olulised, peavad kõnealused ettevõtjad:

a) olema vabastatud tegevuskuludega seotud peamise tulemusnäitaja lugeja arvutamisest vastavalt punktile 1.1.3.2 ja avalikustama, et see lugeja võrdub nulliga;

b) avalikustama tegevuskulude nimetaja koguväärtuse, mis on arvutatud vastavalt punktile 1.1.3.1;

c) selgitama, miks tegevuskulud ei ole nende ärimudelis olulised.

1.2. Mittefinantsettevõtjate peamiste tulemusnäitajatega kaasneva teabe täpsustamine

Mittefinantsettevõtjad avalikustavad koos asjakohase peamise tulemusnäitajaga järgmise teabe.

1.2.1. Arvestusmeetod

Mittefinantsettevõtjad selgitavad järgmist:

a) kuidas on käive, kapitalikulud ja tegevuskulud kindlaks määratud ja lugejasse jaotatud;

b) mille alusel on käive, kapitalikulud ja tegevuskulud arvutatud, sealhulgas hinnang tulude või kulude jaotamise kohta eri majandustegevuste vahel.

Käibe ja kapitalikulude puhul esitavad mittefinantsettevõtjad viited muud kui finantsteavet kajastavate aruannete seonduvatele kirjetele;

Kui arvutuste kohaldamine on alates eelmisest aruandeperioodist muutunud, selgitavad mittefinantsettevõtjad, miks nende muudatuste tulemuseks on usaldusväärsem ja asjakohasem teave, ning esitavad korrigeeritud võrdlusandmed.

Mittefinantsettevõtjad avalikustavad kõik olulised muutused, mis on aruandeperioodil aset leidnud seoses kapitalikulude kava rakendamisega, nagu on avalikustatud vastavalt käesoleva lisa punktile 1.1.2. Mittefinantsettevõtjad avalikustavad kogu järgmise teabe:

a) kapitalikulude kavas tehtud olulised muudatused ja muudatuste põhjused;

b) selliste muudatuste mõju ettevõtja majandustegevuse võimalikule taksonoomiaga kooskõlla viimisele ja ajavahemikule, mille jooksul see muudatus eeldatavasti tehakse;

c) kapitalikulude ja tegevuskuludega seotud peamiste tulemusnäitajate korrigeerimine kavaga hõlmatud iga varasema aruandeaasta puhul, kui kava muudatused neid peamisi tulemusnäitajaid mõjutasid.

1.2.2. Määrusele (EL) 2020/852 vastavuse hindamine

1.2.2.1. Teave määrusele (EL) 2020/852 vastavuse hindamise kohta.

Mittefinantsettevõtjad teevad järgmist:

a) kirjeldavad taksonoomias käsitletud ja taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse laadi, osutades määruse (EL) 2020/852 artikli 10 lõike 3, artikli 11 lõike 3, artikli 12 lõike 2, artikli 13 lõike 2, artikli 14 lõike 2 ja artikli 15 lõike 2 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktidele;

b) selgitavad, kuidas nad hindasid vastavust määruse (EL) 2020/852 artiklis 3 sätestatud kriteeriumidele ja punktis a osutatud delegeeritud õigusaktides esitatud asjaomastele tehnilistele sõelumiskriteeriumidele;

c) selgitavad, kuidas nad vältisid topeltarvestust käibe, kapitalikulude ja tegevuskuludega seotud peamiste tulemusnäitajate lugejas majandustegevuste lõikes.

1.2.2.2. Panus mitme eesmärgi saavutamisse

Kui majandustegevus aitab kaasa mitme keskkonnaeesmärgi saavutamisele, teevad mittefinantsettevõtjad järgmist:

a) tõendavad vastavust määruse (EL) 2020/852 artiklis 3 sätestatud kriteeriumidele, eelkõige tehnilistele sõelumiskriteeriumidele seoses mitme keskkonnaeesmärgiga;

b) avalikustavad selle tegevuse käibe, kapitalikulud ja tegevuskulud, mis aitavad kaasa mitme keskkonnaeesmärgi saavutamisele;

c) võtavad topeltarvestuse vältimiseks selle tegevuse käivet käesoleva lisa punktis 1.1 esitatud peamiste tulemusnäitajate lugejas arvesse ainult üks kord.

1.2.2.3. Peamiste tulemusnäitajate jaotamine

Kui majandustegevuse peamised tulemusnäitajad tuleb jaotada, eelkõige kui tootmisrajatisi kasutatakse integreeritult, tagavad mittefinantsettevõtjad, et:

a) mis tahes jaotamine põhineb kriteeriumidel, mis sobivad rakendatava tootmisprotsessiga ja kajastavad selle protsessi tehnilisi eripärasid;

b) koos peamiste tulemusnäitajatega esitatakse asjakohane teave sellise jaotamise aluse kohta.

1.2.3. Taustteave

Mittefinantsettevõtjad selgitavad igat peamist tulemusnäitajat ja nende näitajate muutuse põhjuseid aruandeperioodil.

Mittefinantsettevõtjad võivad avalikustada täiendavad peamised tulemusnäitajad, mis põhinevad käibel, kapitalikuludel ja tegevuskuludel ning mis hõlmavad investeeringuid ühisettevõtmistes IFRS 11 või IAS 28 kohaselt arvestatavasse omakapitali proportsionaalselt nende osalusega ühisettevõtmise omakapitalis.

1.2.3.1. Taustteave käibega seotud peamise tulemusnäitaja kohta

Mittefinantsettevõtjad esitavad kogu järgmise teabe:

a) lugeja kvantitatiivne jaotus, et kajastada aruandeperioodil käibega seotud peamise tulemusnäitaja muutuse põhitegureid, nagu kliendilepingutest saadav tulu, renditulu või muud tuluallikad;

b) teave summade kohta, mis on seotud taksonoomiaga kooskõlas oleva tegevusega, mis on seotud mittefinantsettevõtja enda sisetarbimisega;

c) kvalitatiivne selgitus aruandeperioodil käibega seotud peamise tulemusnäitaja muutuse põhielementide kohta.

Mittefinantsettevõtjad, kes on emiteerinud keskkonnasäästlikke võlakirju või võlaväärtpabereid konkreetse kindlaksmääratud taksonoomiaga kooskõlas oleva tegevuse rahastamiseks, avalikustavad ka käibega seotud peamise tulemusnäitaja, mida on korrigeeritud, et vältida topeltarvestust.

1.2.3.2. Taustteave kapitalikuludega seotud peamise tulemusnäitaja kohta

Mittefinantsettevõtjad esitavad lugejas sisalduvate summade kvantitatiivse jaotuse majandustegevuse koondtasandil ja kvalitatiivse selgituse kapitalikuludega seotud peamise tulemusnäitaja põhielementide muutuse kohta aruandeperioodil. Sellise jaotuse puhul avalikustatakse kogu järgmine teave:

a) lisandumised kokku materiaalsesse põhivarasse, ettevõtjasiseselt loodud immateriaalsesse varasse, sealhulgas äriühenduses või omandatud varas, omandatud või bilansilises väärtuses kajastatud kinnisvarainvesteeringutesse ja asjakohasel juhul kapitaliseeritud kasutamisõiguse esemeks olevasse varasse;

b) lisandumised kokku, mis tulenevad omandamisest äriühenduste kaudu;

c) taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega seoses kantud kulud ning käesoleva lisa punktis 1.1.2 osutatud kapitalikulude kava raames kantud kulud kokku.

Mittefinantsettevõtjad avalikustavad põhiteabe käesoleva lisa punktis 1.1.2. osutatud iga kapitalikulude kava kohta, sealhulgas kogu järgmise teabe:

a) seatud keskkonnaeesmärgid;

b) asjaomane majandustegevus;

c) asjaomane teadus-, arendus- ja innovatsioonitegevus (kui see on asjakohane);

d) ajavahemik, mille jooksul eeldatakse taksonoomiaga kooskõlas oleva iga majandustegevuse laiendamist või iga majandustegevuse muutmist taksonoomiaga kooskõlas olevaks, sealhulgas kui ajavahemik, mille jooksul majandustegevus peaks eeldatavalt muutuma taksonoomiaga kooskõlas olevaks, on pikem kui viis aastat, sellise pikema ajavahemiku objektiivne põhjendus, mis põhineb asjaomase majandustegevuse ja ajakohastamise eripäradel;

e) kapitalikulud kokku, mis eeldatavasti tekivad aruandeperioodil ja kapitalikulude kavade ajavahemikul.

Mittefinantsettevõtja, kes on emiteerinud keskkonnasäästlikke võlakirju või võlaväärtpabereid konkreetse kindlaksmääratud taksonoomiaga kooskõlas oleva tegevuse rahastamiseks, avalikustavad ka kapitalikuludega seotud peamise tulemusnäitaja, mida on korrigeeritud taksonoomiaga kooskõlas olevate kapitalikuludega, mida rahastatakse selliste võlakirjadega või võlaväärtpaberitega.

1.2.3.3. Taustteave tegevuskuludega seotud peamise tulemusnäitaja kohta

Mittefinantsettevõtjad esitavad kogu järgmise teabe:

a) lugeja kvantitatiivne jaotus (tegevuskulud määratakse kindlaks vastavalt käesoleva lisa punktile 1.1.3.2), et kajastada aruandeperioodil tegevuskuludega seotud peamise tulemusnäitaja muutuse põhielemente;

b) kvalitatiivne selgitus aruandeperioodil tegevuskuludega seotud peamise tulemusnäitaja muutuse põhielementide kohta;

c) selgitus muude kulude kohta, mis on seotud materiaalse põhivara objektide igapäevase hooldusega ja mida võetakse arvesse tegevuskulude arvutamisel nii lugeja kui ka nimetaja puhul;

kui tegevuskulud on osa käesoleva lisa punktides 1.1.2.2 ja 1.1.3.2 osutatud kapitalikulude kavast, avalikustavad mittefinantsettevõtjad põhiteabe iga oma kapitalikulude kava kohta kooskõlas käesoleva lisa punkti 1.2.3.2 nõuetega.

2. Mittefinantsettevõtjate avalikustatavate peamiste tulemusnäitajate esitamise metoodika

Määruse (EL) 2020/852 artikli 8 lõike 2 kohase avalikustamise puhul kohaldatakse järgmisi nõudeid:

a) mittefinantsettevõtjad määravad kindlaks iga majandustegevuse, sealhulgas üleminekuliste ja toetavate majandustegevuste allkategooria;

b) mittefinantsettevõtjad avalikustavad iga majandustegevuse peamised tulemusnäitajad ja kõigi majandustegevuste peamiste tulemusnäitajate kogusummad asjaomase ettevõtja või grupi tasandil;

c) mittefinantsettevõtjad avalikustavad käesoleva lisa punktides 1.1.1, 1.1.2 ja 1.1.3 esitatud peamised tulemusnäitajad iga keskkonnaeesmärgi kohta ning peamiste tulemusnäitajate kogusummad ettevõtja või grupi tasandil kõigi keskkonnaeesmärkide lõikes, vältides topeltarvestust;

d) mittefinantsettevõtjad teevad kindlaks taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse osakaalu ja taksonoomias käsitletud sellise majandustegevuse osakaalu, mis ei vasta tehnilistele sõelumiskriteeriumidele. Mittefinantsettevõtjad teevad taksonoomias käsitletud majandustegevuse raames kindlaks, kui suur osa sellest tegevusest on taksonoomiaga kooskõlas;

e) mittefinantsettevõtjad teevad kindlaks taksonoomias käsitlemata majandustegevuse ja avalikustavad selle majandustegevuse osakaalu käibega seotud peamise tulemusnäitaja nimetajas ettevõtja või grupi tasandil;

f) peamised tulemusnäitajad esitatakse üksiku ettevõtja tasandil, kui kõnealune ettevõtja koostab üksnes individuaalseid muud kui finantsteavet kajastavaid aruandeid, või grupi tasandil, kui ettevõtja koostab konsolideeritud muud kui finantsteavet kajastavaid aruandeid.









II LISA

MITTEFINANTSETTEVÕTJATE PEAMISTE TULEMUSNÄITAJATE VORMID

Vorm. Taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega seotud toodetest või teenustest saadud käibe osakaal – teave aasta N kohta

Veerg 21 tuleks täita kliimamuutuste leevendamisele kaasa aitavate üleminekutegevuste puhul.

A2 all loetletud tegevuste puhul võivad mittefinantsettevõtjad täita 5.–17. veeru vabatahtlikkuse alusel.

Vorm. Taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega seotud toodete või teenuste kapitalikulude osakaal – teave aasta N kohta

A2 all loetletud tegevuste puhul võivad mittefinantsettevõtjad täita 5.–17. veeru vabatahtlikkuse alusel.

Vorm. Taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega seotud toodete või teenuste tegevuskulude osakaal – teave aasta N kohta

A2 all loetletud tegevuste puhul võivad mittefinantsettevõtjad täita 5.–17. veeru vabatahtlikkuse alusel.









III LISA

VARAHALDURITE PEAMISED TULEMUSNÄITAJAD

1. Varahaldurite avalikustatava peamise tulemusnäitaja sisu

Peamise tulemusnäitaja arvutamiseks jagatakse lugeja nimetajaga, nagu on sätestatud käesoleva lisa punktides 1.1 ja 1.2.

1.1. Lugeja

Lugeja koosneb investeerimisobjektiks olevate äriühingute taksonoomiaga kooskõlas olevasse majandustegevusse tehtud investeeringute väärtuse kaalutud keskmisest. Investeeringute väärtuse kaalutud keskmine põhineb investeerimisobjektiks olevate äriühingute taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse osakaalul, mida mõõdetakse järgmiste näitajate alusel:

a) mittefinantsettevõtjatena tegutsevate investeerimisobjektide puhul käibe ja kapitalikuludega seotud peamised tulemusnäitajad, mis tulenevad investeerimisobjekti peamiste tulemusnäitajate arvutamisest vastavalt I ja II lisale;

b) varahalduritena tegutsevate investeerimisobjektide puhul käibepõhised ja kapitalikulude põhised peamised tulemusnäitajad, mis tulenevad investeerimisobjekti peamiste tulemusnäitajate arvutamisest vastavalt III ja IV lisale;

c) krediidiasutusena tegutsevate investeerimisobjektide puhul käibepõhine ja kapitalikulude põhine rohevarade suhtarv, mis tuleneb investeerimisobjekti rohevarade suhtarvu arvutamisest vastavalt V ja VI lisale;

d) investeerimisühinguna tegutsevate investeerimisobjektide puhul, investeeringud ja tulud, mis tulenevad investeerimisobjekti käibepõhiste ja kapitalikulude põhiste peamiste tulemusnäitajate arvutamisest vastavalt VII ja VIII lisale kooskõlas oma arvel kauplemisega seotud teenuste ja tegevuse ning mitte oma arvel kauplemisega seotud teenuste ja tegevuse osakaaluga investeerimisühingu tuludes;

e) kindlustus- või edasikindlustusandjatena tegutsevate investeerimisobjektide puhul, investeeringud, brutokindlustusmaksed või asjakohasel juhul kogu kindlustustulu, mis tuleneb investeerimisobjektiks oleva kahjukindlustusandja või kahjukindlustuse edasikindlustusandja kas käibepõhise ja kapitalikulude põhise investeeringute peamise tulemusnäitaja või kindlustustegevuse peamise tulemusnäitaja arvutamisest koos asjakohasel juhul kindlustustegevuse peamise tulemusnäitaja arvutamisega vastavalt IX ja X lisale.

Arvutus võimaldab tasaarvestust taksonoomiaga kooskõlas olevasse majandustegevusse tehtud investeeringute osakaalu kajastamiseks, kohaldades Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 236/2012 ( 6 ) artikli 3 lõigetes 4 ja 5 sätestatud lühikeste netopositsioonide arvutamise metoodikat.

Erandina käesoleva punkti 1.1 esimesest lõigust võetakse keskkonnasäästlikke võlakirju või võlaväärtpabereid, mille investeerimisobjektiks olev ettevõtja on emiteerinud konkreetse kindlaksmääratud tegevuse rahastamiseks, investeerimisobjektiks oleva ettevõtja esitatud teabe alusel lugejas arvesse kuni taksonoomiaga kooskõlas oleva sellise majandustegevuse väärtuse ulatuses, mida kõnealustest võlakirjadest ja võlaväärtpaberitest saadud tuluga rahastatakse.

1.2. Nimetaja

Nimetaja koosneb kõigi valitsetavate varade väärtusest ilma käesoleva määruse artikli 7 lõikes 1 osutatud riskipositsioonideta, mis tulenevad nii varahaldurite ühisest kui ka individuaalsest portfelli valitsemisest.

Varahaldurid avalikustavad peamise tulemusnäitaja, mis põhineb investeerimisobjektiks olevate äriühingute käibega seotud peamisel tulemusnäitajal, ja peamise tulemusnäitaja, mis põhineb investeerimisobjektiks olevate äriühingute kapitalikuludega seotud peamisel tulemusnäitajal.

2. Varahaldurite avalikustatava peamise tulemusnäitaja koostamise ja esitamise metoodika

Määruse (EL) 2020/852 artikli 8 lõike 1 kohaseks avalikustamiseks teevad varahaldurid järgmist:

a) avalikustavad iga keskkonnaeesmärgi ja taksonoomiaga kooskõlas oleva agregeeritud majandustegevuse peamised tulemusnäitajad asjaomase ettevõtja või grupi tasandil;

b) teevad kindlaks üleminekulise ja toetava majandustegevuse allkategooria ning avalikustavad ettevõtja või grupi tasandil agregeeritud majandustegevuse peamised tulemusnäitajad;

c) esitavad lugeja ja nimetaja jaotuse investeeringu liikide kaupa;

d) avalikustavad peamised tulemusnäitajad seoses taksonoomias käsitletud agregeeritud majandustegevusega;

e) avalikustavad taksonoomias käsitlemata majandustegevuse osakaalu valitsetavates varades;

f) avalikustavad käesoleva määruse artikli 7 lõikes 1 osutatud riskipositsioonidesse tehtud investeeringute osakaalu koguinvesteeringutes;

g) esitavad peamised tulemusnäitajad üksiku varahalduri tasandil, kui kõnealune ettevõtja koostab üksnes individuaalseid muud kui finantsteavet kajastavaid aruandeid, või grupi tasandil, kui ettevõtja koostab konsolideeritud muud kui finantsteavet kajastavaid aruandeid.









IV LISA

VARAHALDURITE PEAMISTE TULEMUSNÄITAJATE VORM

Määruse (EL) 2020/852 artikli 8 kohaselt nõutava avalikustamise standardvorm (varahaldurid)







Kõigi selliste investeeringute kaalutud keskmine väärtus, mis on suunatud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse rahastamisele või on sellega seotud, võrreldes peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvara väärtusega, kusjuures ettevõtjatesse tehtavate investeeringute kaalud on järgmised: käibepõhine: % kapitalikulude põhine: % Kõigi selliste investeeringute kaalutud keskmine väärtus, mis on suunatud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse rahastamisele või on sellega seotud, kusjuures ettevõtjatesse tehtavate investeeringute kaalud on järgmised: käibepõhine: [rahaline summa] kapitalikulude põhine: [rahaline summa] Peamise tulemusnäitajaga hõlmatud varade osakaal koguinvesteeringus (valitsetavad varad kokku). Välja arvatud investeeringud riiklikesse üksustesse, kattekordaja: % Peamise tulemusnäitajaga hõlmatud varade rahaline väärtus. Välja arvatud investeeringud riiklikesse üksustesse. Katvus: [rahaline summa] Avalikustatav lisateave: peamise tulemusnäitaja nimetaja jaotus Tuletisinstrumentide osakaal peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvaras. X % Tuletisinstrumentide väärtus rahalistes summades: [rahaline summa] Selliste ELi finants- ja mittefinantsettevõtjate suhtes olevate riskipositsioonide osakaal peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvaras, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a: mittefinantsettevõtjate puhul: finantsettevõtjate puhul: Selliste ELi finants- ja mittefinantsettevõtjate suhtes olevate riskipositsioonide väärtus, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a: mittefinantsettevõtjate puhul: [rahaline summa] finantsettevõtjate puhul: [rahaline summa] Selliste ELi-väliste riikide finants- ja mittefinantsettevõtjate suhtes olevate riskipositsioonide osakaal peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvaras, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a: mittefinantsettevõtjate puhul: finantsettevõtjate puhul: Selliste ELi-väliste riikide finants- ja mittefinantsettevõtjate suhtes olevate riskipositsioonide väärtus, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a: mittefinantsettevõtjate puhul: [rahaline summa] finantsettevõtjate puhul: [rahaline summa] Selliste finants- ja mittefinantsettevõtjate suhtes olevate riskipositsioonide osakaal peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvaras, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a: mittefinantsettevõtjate puhul: finantsettevõtjate puhul: Selliste finants- ja mittefinantsettevõtjate suhtes olevate riskipositsioonide väärtus, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a: mittefinantsettevõtjate puhul: [rahaline summa] finantsettevõtjate puhul: [rahaline summa] Muude vastaspoolte suhtes olevate riskipositsioonide osakaal peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvaras: X % Muude vastaspoolte suhtes olevate riskipositsioonide väärtus: [rahaline summa] Kõigi selliste investeeringute väärtus, millega rahastatakse majandustegevust, mida ei ole taksonoomias käsitletud, võrreldes peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvara väärtusega: X % Kõigi selliste investeeringute väärtus, millega rahastatakse majandustegevust, mida ei ole taksonoomias käsitletud: [rahaline summa] Kõigi selliste investeeringute väärtus, millega rahastatakse taksonoomias käsitletud majandustegevust, mis ei ole taksonoomiaga kooskõlas, võrreldes peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvara väärtusega: X % Kõigi selliste investeeringute väärtus, millega rahastatakse taksonoomias käsitletud majandustegevust, mis ei ole taksonoomiaga kooskõlas: [rahaline summa] Avalikustatav lisateave: peamise tulemusnäitaja lugeja jaotus Selliste finants- ja mittefinantsettevõtjate suhtes olevate taksonoomiaga kooskõlas olevate riskipositsioonide osakaal peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvaras, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a: mittefinantsettevõtjate puhul: käibepõhine: % kapitalikulude põhine: % finantsettevõtjate puhul: käibepõhine: % kapitalikulude põhine: % Selliste finants- ja mittefinantsettevõtjate suhtes taksonoomiaga kooskõlas olevate riskipositsioonide väärtus, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artikleid 19a ja 29a: mittefinantsettevõtjate puhul: käibepõhine: [rahaline summa] kapitalikulude põhine: [rahaline summa] finantsettevõtjate puhul: käibepõhine: [rahaline summa] kapitalikulude põhine: [rahaline summa] Muude vastaspoolte suhtes olevate taksonoomiaga kooskõlas olevate riskipositsioonide osakaal peamise tulemusnäitajaga hõlmatud koguvaras: käibepõhine: % kapitalikulude põhine: % Muude vastaspoolte suhtes olevate taksonoomiaga kooskõlas olevate riskipositsioonide väärtus: käibepõhine: [rahaline summa] kapitalikulude põhine: [rahaline summa] Peamise tulemusnäitaja lugeja jaotus keskkonnaeesmärkide kaupa Taksonoomiaga kooskõlas olev tegevus: (1) Kliimamuutuste leevendamine Käive: % Kapitalikulud: % Üleminekutegevus: A % (käive; kapitalikulud) Toetav tegevus: B % (käive; kapitalikulud) (2) Kliimamuutustega kohanemine Käive: % Kapitalikulud: % Üleminekutegevus: A % (käive; kapitalikulud) Toetav tegevus: B % (käive; kapitalikulud) (3) Vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse Käive: % Kapitalikulud: % Üleminekutegevus: A % (käive; kapitalikulud) Toetav tegevus: B % (käive; kapitalikulud) (4) Üleminek ringmajandusele Käive: % Kapitalikulud: % Üleminekutegevus: A % (käive; kapitalikulud) Toetav tegevus: B % (käive; kapitalikulud) (5) Saastuse vältimine ja tõrje Käive: % Kapitalikulud: % Üleminekutegevus: A % (käive; kapitalikulud) Toetav tegevus: B % (käive; kapitalikulud) (6) Elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine Käive: % Kapitalikulud: % Üleminekutegevus: A % (käive; kapitalikulud) Toetav tegevus: B % (käive; kapitalikulud)









V LISA

KREDIIDIASUTUSTE PEAMISED TULEMUSNÄITAJAD

1. Krediidiasutuste avalikustatavate peamiste tulemusnäitajate sisu

1.1. Peamiste tulemusnäitajate kohaldamisala

1.1.1. Konsolideerimine

Krediidiasutused avalikustavad asjaomased peamised tulemusnäitajad usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise kohaldamisala alusel, mis on kindlaks määratud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 II jaotise 2. peatüki 2. jaole.

1.1.2. Hõlmatud varad kokku

Bilansiliste riskipositsioonide puhul hõlmab rohevarade suhtarvu arvutamine järgmisi finantsvarade arvestuskategooriaid, sealhulgas laene ja ettemakseid, võlaväärtpabereid, omakapitaliosalusi ja sundtäitmise kaudu omandatud tagatisi:

a) amortiseeritud soetusmaksumuses mõõdetud finantsvarad;

b) õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud finantsvarad;

c) investeeringud tütarettevõtjatesse;

d) ühis- ja sidusettevõtjad;

e) finantsvarad õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande ja finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel, kohustuslikult õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande;

f) kinnisvaratagatised, mille krediidiasutused on saanud, võttes need enda valdusse võlgade kustutamise eest.

Käesoleva määruse artikli 7 lõikes 1 osutatud riskipositsioonid jäetakse rohevarade suhtarvu katvusest välja.

Rohevarade suhtarvu lugejast jäetakse välja järgmised varad:

a) kauplemiseks hoitavad finantsvarad;

b) pankadevahelised nõudelaenud;

c) riskipositsioonid ettevõtjate suhtes, kes ei ole kohustatud avaldama muud kui finantsteavet vastavalt direktiivi 2013/34/EL artiklile 19a või 29a;

Bilansiväliste riskipositsioonide puhul peamiste tulemusnäitajate arvutamisel võetakse arvesse krediidiasutuse antud finantsgarantiisid ning garantiiga hõlmatud ja investeerimisobjektiks olevate mittefinantsettevõtjate puhul valitsetavaid varasid. Muud bilansivälised riskipositsioonid, näiteks siduvad kohustused, jäetakse sellest arvutusest välja.

1.2. Peamiste tulemusnäitajate sisu ja metoodika

1.2.1. Rohevarade suhtarv (GAR)

Rohevarade suhtarv näitab krediidiasutuse poolt taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust rahastavate ja sellesse investeeritud varade osakaalu hõlmatud koguvaras vastavalt käesoleva lisa punktile 1.1.2.

Rohevarade suhtarv põhineb riskipositsioonidel ja bilansil vastavalt usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise kohaldamisalale kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 II jaotise 2. peatüki 2. jaoga varade ja arvestusportfellide liikide puhul, mis on kindlaks määratud käesoleva lisa punktis 1.1.2, sealhulgas teabel jäägi ja voo, ülemineku- ja toetavate tegevuste ning eriotstarbelise ja üldotstarbelise laenuandmise kohta.

Krediidiasutused avalikustavad kogu järgmise teabe:

a) hõlmatud bilansiliste varade agregeeritud rohevarade suhtarv;

b) jaotus keskkonnaeesmärkide ja vastaspoole liikide kaupa.

Peamiste tulemusnäitajate määratlus põhineb järgmistel komponentidel:

a) lugeja, mis hõlmab laene ja ettemakseid, võlaväärtpabereid, omakapitaliosalusi ja sundtäitmise kaudu omandatud tagatisi, millega rahastatakse taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust, tuginedes alusvara käibe ja kapitalikuludega seotud peamistele tulemusnäitajatele;

b) nimetaja, mis hõlmab laenude ja ettemaksete kogusummat, võlaväärtpaberite kogusummat, omakapitaliosaluste kogusummat ja sundvõõrandamise kaudu omandatud tagatiste kogusummat ning kõiki muid hõlmatud bilansilisi varasid.

Lisaks rohevarade suhtarvule avalikustavad krediidiasutused oma koguvarade osa (protsentides), mis jäetakse rohevarade suhtarvu lugejast välja vastavalt käesoleva määruse artikli 7 lõikele 2 ja käesoleva lisa punktile 1.1.2.

1.2.1.1. Mittefinantsettevõtjate riskipositsioonide suhtes kohaldatav rohevarade suhtarv

Krediidiasutused avalikustavad rohevarade suhtarvu laenude, võlaväärtpaberite, omakapitaliosaluste jäägi ja uute laenude voo puhul. Krediidiasutused järgivad iga keskkonnaeesmärgi puhul rohevarade suhtarvu arvutamisel järgmisi etappe.







Keskkonnaeesmärgid Esimene etapp Teine etapp Rohevarade suhtarv (GAR) Kliimamuutuste leevendamine Kliimamuutuste leevendamise eesmärgi puhul taksonoomias käsitletud majandustegevust rahastavate laenude ja ettemaksete/võlaväärtpaberite/kapitaliinstrumentide osakaal mittefinantsettevõtjatega seotud laenude/võlaväärtpaberite/kapitaliinstrumentide ja kõigi muude hõlmatud bilansiliste varade kogusummas Kliimamuutuste leevendamise eesmärgi puhul taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust rahastavate laenude ja ettemaksete/võlaväärtpaberite/kapitaliinstrumentide osakaal kliimamuutuste leevendamise eesmärgi puhul taksonoomiaga hõlmatud sektorites majandustegevust rahastavates laenudes ja ettemaksetes/võlaväärtpaberites/kapitaliinstrumentides Kliimamuutuste leevendamise eesmärgi puhul taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust rahastavate laenude ja ettemaksete/võlaväärtpaberite/kapitaliinstrumentide osakaal mittefinantsettevõtjatega seotud laenude ja ettemaksete/võlaväärtpaberite/kapitaliinstrumentide ja kõigi muude bilansiliste varade kogusummas millest: toetav tegevus millest: teotav tegevus millest üleminekutegevus millest üleminekutegevus Jääk ja voog Kliimamuutustega kohanemine Kliimamuutustega kohanemise eesmärgi puhul taksonoomias käsitletud majandustegevust rahastavate laenude ja ettemaksete/võlaväärtpaberite/kapitaliinstrumentide osakaal mittefinantsettevõtjatega seotud laenude/võlaväärtpaberite/kapitaliinstrumentide ja kõigi muude hõlmatud bilansiliste varade kogusummas Kliimamuutustega kohanemise eesmärgi puhul taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust rahastavate laenude ja ettemaksete/võlaväärtpaberite/kapitaliinstrumentide osakaal kliimamuutustega kohanemise eesmärgi puhul taksonoomiaga hõlmatud sektorites majandustegevust rahastavates laenudes ja ettemaksetes/võlaväärtpaberites/kapitaliinstrumentides Kliimamuutustega kohanemise eesmärgi puhul taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust rahastavate laenude ja ettemaksete/võlaväärtpaberite/kapitaliinstrumentide osakaal mittefinantsettevõtjatega seotud laenude ja ettemaksete/võlaväärtpaberite/kapitaliinstrumentide ja kõigi muude hõlmatud bilansiliste varade kogusummas millest: toetav tegevus millest toetav tegevus millest kohanemistegevus millest üleminekutegevus Jääk ja voog Muu keskkonnaalane tegevus Kui sõelumiskriteeriumid on kindlaks määratud, tuleks samad suhtarvud avalikustada kõigi ülejäänud nelja keskkonnaeesmärgi kohta. Need on: vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse; üleminek ringmajandusele; saastuse vältimine ja tõrje; elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine.

i) Rohevarde suhtarv mittefinantsettevõtjate omakapitaliosalustega seotud laenuandmise puhul laenude ja ettemaksete puhul

Krediidiasutused kasutavad seda liiki riskipositsioonide puhul rohevarade suhtarvu arvutamiseks järgmisi kirjeid ja avalikustavad need.

(1)(a) laenud ja ettemaksed mittefinantsettevõtjatele kokku, sealhulgas laenud ja ettemaksed, mida kajastatakse käesoleva lisa punktis 1.2 osutatud arvestuskategooriates, st järgmiste varade bilansiline brutoväärtus: i) laenud ja ettemaksed amortiseeritud soetusmaksumuses ja õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi; ii) laenud ja ettemaksed, mida ei hoita kauplemiseks, õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande.

(1)(b) sellised laenud ja ettemaksed mittefinantsettevõtjatele, millega rahastatakse taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust iga keskkonnaeesmärgi puhul, sealhulgas asjaomastesse arvestuskategooriatesse kuuluvate selliste laenude ja ettemaksete bilansiline brutoväärtus, mis on seotud äriühingutega, kes tegelevad taksonoomias käsitletud majandustegevusega (võimaluse korral NACE neljanda tasandi koodid), mis on asjakohane iga keskkonnaeesmärgi puhul.

(1)(c) sellised laenud ja ettemaksed mittefinantsettevõtjatele, millega rahastatakse taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust iga keskkonnaeesmärgi puhul, sealhulgas kõik laenud ja ettemaksed, millega rahastatakse taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust, sealhulgas üleminekulise ja toetava majandustegevuse allkategooriad.

(1)(c) kohane summa arvutatakse vastavalt valemile 1(c) = (1)(c)(1) + (1)(c)(2), kus:

(1)(c)(1) kajastab laene ja ettemakseid, mille puhul tulu kasutamine on teada, sealhulgas eriotstarbelised laenud – projektide rahastamise laenud, nagu on osutatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 ( 7 ) V lisas;

(1)(c)(2) kajastab laene ja ettemakseid, mille puhul tulu kasutamine ei ole teada (üldlaenud).

Punkti (1)(c)(1) kohaldamisel võtavad krediidiasutused arvesse mittefinantsettevõtja suhtes olevate projekti rahastamise riskipositsioonide bilansilist brutoväärtust sel määral ja sellises proportsioonis, milles rahastatud projekt rahastab taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust. Seda, kas kõnealust nõuet on täidetud, hinnatakse teabe põhjal, mille vastaspool on esitanud projekti või tegevuse kohta, mille jaoks tulu kasutatakse. Krediidiasutused esitavad teavet rahastatava majandustegevuse liigi kohta. Topeltarvestus ei ole lubatud. Kui sama eriotstarbeline nõue on asjakohane kahe keskkonnaeesmärgi saavutamiseks, määravad krediidiasutused selle kõige asjakohasema eesmärgi alla.

Punkti (1)(c)(2) kohaldamisel tuginevad krediidiasutused kapitalikuludega seotud peamisele tulemusnäitajale ja käibega seotud peamisele tulemusnäitajale, mille vastaspool avalikustab iga keskkonnaeesmärgi kohta vastavalt käesoleva määrusele. Mittefinantsettevõtjaga seotud laenude ja ettemaksete summa on mittefinantsettevõtjatega seotud kõigi selliste laenude ja ettemaksete bilansilise brutoväärtuse summa, mille puhul tulu kasutamine ei ole teada, kaalutuna taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse osakaaluga koos ülemineku- ja toetava tegevuse jaotusega iga vastaspoole puhul.

Krediidiasutused arvutavad peamised tulemusnäitajad seda liiki riskipositsioonide puhul järgmiselt.

Esimene etapp = (1)(b)/(1)(a).

Teine etapp = (1)(c)/(1)(b). Krediidiasutused avalikustavad asjakohasel juhul eraldi peamise tulemusnäitaja selle osa, mis on seotud toetava tegevusega.

Rohevarade suhtarv laenude ja ettemaksete puhul (iga keskkonnaeesmärgi puhul) = (1)(c)/(1)(a). Krediidiasutused avalikustavad rohevarade suhtarvu, mis põhineb käibega seotud peamisel tulemusnäitajal ja eraldi peamise tulemusnäitaja selle osa, mis on seotud toetava ja üleminekutegevusega, kui see on asjakohane.

Avalikustatakse peamiste tulemusnäitajate järgmised aspektid:

a) jääk, võttes aluseks laenude ja ettemaksete bilansilise kogubrutoväärtuse avalikustamiskuupäeva seisuga;

b) voog, võttes aluseks avalikustamiskuupäevale eelnenud aasta jooksul antud uute laenude ja tehtud uute ettemaksete bilansilise brutoväärtuse;

c) eraldi jaotusega toetava, ülemineku- ja kohanemistegevuse ning eriotstarbeliste laenude puhul.

ii) Rohevarade suhtarv mittefinantsettevõtjatega seotud võlaväärtpaberite puhul

Krediidiasutused arvutavad ja avalikustavad seda liiki riskipositsioonide puhul rohevarade suhtarvu arvutamiseks järgmised kirjed.

(2)(a) Mittefinantsettevõtjate võlaväärtpaberid kokku, sealhulgas selliste võlaväärtpaberite bilansiline brutoväärtus, mis on amortiseeritud soetusmaksumuses ja õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi, ning selliste võlaväärtpaberite bilansiline brutoväärtus, mida ei hoita kauplemiseks, õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande;

(2)(b) Mittefinantsettevõtjate võlaväärtpaberid, millega rahastatakse taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust iga keskkonnaeesmärgi puhul, sealhulgas asjaomastesse arvestuskategooriatesse kuuluvate selliste võlaväärtpaberite bilansiline brutoväärtus, mis on seotud äriühingutega, kes tegelevad taksonoomias käsitletud majandustegevusega (võimaluse korral NACE neljanda tasandi koodid).

(2)(c) Sellised võlaväärtpaberid asjaomastele üksustele, millega rahastatakse taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust, sealhulgas kõik võlaväärtpaberid, millega rahastatakse taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust, sealhulgas ülemineku- ja toetavat tegevust.

(2)(c) kohane summa arvutatakse vastavalt järgmisele valemile:

2(c) = (2)(c)(1) + (2)(c)(2), kus:

(2)(c)(1) kajastab võlaväärtpabereid, mille puhul tulu kasutamine on teada; (2)(c)(2) kajastab võlaväärtpabereid, mille puhul tulu kasutamine ei ole teada.

Punkti 2(c)(1) kohaldamisel võtavad krediidiasutused arvesse järgmist:

(2)(c)(1)(a) krediidiasutused võtavad arvesse selliste keskkonnasäästlike võlakirjadega seotud riskipositsioonide bilansilist brutoväärtust, mis on emiteeritud kooskõlas liidu õigusaktidega. Emitentide emiteeritud võlakirju, mis kvalifitseeruvad rohelisteks võlakirjadeks ja mille tulu tuleb investeerida taksonoomias käsitletud majandustegevusse, hinnatakse selle alusel, mil määral on majandustegevus või rahastatavad projektid kooskõlas taksonoomiaga vastavalt määrusele (EL) 2020/852, tuginedes emitendi poolt emissiooni kohta esitatud konkreetsele teabele. Krediidiasutused tagavad rahastatava majandustegevuse laadi läbipaistvuse. Topeltarvestus ei ole lubatud. Kui sama roheline võlakiri võib olla asjakohane kahe keskkonnaeesmärgi saavutamiseks, määravad krediidiasutused selle kõige asjakohasema eesmärgi alla.

(2)(c)(1)(b) Krediidiasutused võtavad arvesse projektide rahastamise riskipositsioonidesse investeeritud võlaväärtpaberite bilansilist brutoväärtust sel määral, mil rahastatava projektiga seotud tegevus on taksonoomiaga kooskõlas. Hinnang põhineb konkreetsel teabel, mille emitent on kõnealuse emissiooni kohta esitanud. Topeltarvestus ei ole lubatud. Kui sama eriotstarbeline nõue võib olla asjakohane kahe keskkonnaeesmärgi saavutamiseks, määravad krediidiasutused selle kõige asjakohasema eesmärgi alla. Krediidiasutused tagavad rahastatava majandustegevuse liigi läbipaistvuse.

Punkti (2)(c)(2) kohaldamisel tuginevad krediidiasutused käibega seotud peamisele tulemusnäitajale ja kapitalikuludega seotud peamisele tulemusnäitajale, mille vastaspool avalikustab vastavalt käesoleva määruse artiklile 2. Mittefinantsettevõtjaga seotud võlaväärtpaberite summa on kõigi selliste võlaväärtpaberite bilansilise brutoväärtuse summa, mille puhul tulu kasutamine ei ole teada, kaalutuna taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse osakaaluga, koos ülemineku- ja toetava tegevuse jaotusega iga vastaspoole puhul.

Krediidiasutused arvutavad kavandatud peamised tulemusnäitajad seda liiki riskipositsioonide puhul järgmise valemi kohaselt.

Esimene etapp = (2)(b)/(2)(a).

Teine etapp = (2)(c)/(2)(b). Krediidiasutused avalikustavad asjakohasel juhul eraldi peamise tulemusnäitaja selle osa, mis on seotud toetava ja üleminekutegevusega.

Rohevarade suhtarv võlaväärtpaberite puhul = (2)(c)/(2)(a) käibega seotud peamise tulemusnäitaja alusel; (2)(c)/(2)(a) kapitalikuludega seotud peamise tulemusnäitaja alusel.

Avalikustatakse peamiste tulemusnäitajate järgmised aspektid:

a) jääk, võttes aluseks võlaväärtpaberite bilansilise kogubrutoväärtuse avalikustamiskuupäeva seisuga;

b) voog, võttes aluseks avalikustamiskuupäevale eelnenud aasta jooksul emiteeritud uute võlaväärtpaberite bilansilise brutoväärtuse;

c) eraldi jaotusega toetava ja üleminekutegevuse ning eriotstarbeliste laenude puhul.

iii) Rohevarade suhtarv seoses krediidiasutuste omakapitaliosalustega mittefinantsettevõtjates

Krediidiasutused arvutavad ja avalikustavad järgmise:

a) taksonoomias käsitletud majandustegevusega tegelevates mittefinantsettevõtjates olevate omakapitaliosaluste osakaal mittefinantsettevõtjates olevates omakapitaliosalustes kokku. Lugeja hõlmab taksonoomias käsitletud majandustegevusega tegelevate mittefinantsettevõtjate selliste omakapitaliosaluste bilansilist kogubrutoväärtust, mida ei hoita kauplemiseks ja mis hõlmavad õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud finantsvarasid ja finantsvarasid, mida ei hoita kauplemiseks, õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande ning investeeringuid tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse. Nimetaja hõlmab mittefinantsettevõtjate selliste omakapitaliosaluste bilansilist kogubrutoväärtust, mida ei hoita kauplemiseks ja mis hõlmavad õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi mõõdetud finantsvarasid ja finantsvarasid, mida ei hoita kauplemiseks, õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande ning investeeringuid tütarettevõtjatesse, ühisettevõtjatesse ja sidusettevõtjatesse;

b) taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega tegelevates mittefinantsettevõtjates olevate omakapitaliosaluste osakaal taksonoomias käsitletud majandustegevusega tegelevates mittefinantsettevõtjates olevates omakapitaliosalustes kokku. Lugeja võrdub selliste omakapitaliosaluste bilansilise brutoväärtusega, mida ei hoita kauplemiseks, tuginedes käibega seotud peamisele tulemusnäitajale ja kapitalikuludega seotud peamisele tulemusnäitajale seoses sellise mittefinantsettevõtja taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega, kellele kapitaliinstrumendid kuuluvad. Nimetaja hõlmab selliste omakapitaliosaluste bilansilist brutoväärtust, mida ei hoita kauplemiseks, tuginedes taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega tegelevate mittefinantsettevõtjate käibega seotud peamisele tulemusnäitajale;

c) rohevarade suhtarv mittefinantsettevõtjates olevate omakapitaliosaluste puhul = mittefinantsettevõtjates olevate selliste omakapitaliosaluste osakaal mittefinantsettevõtjates olevates omakapitaliosalustes kokku, millega rahastatakse taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust. Lugeja võrdub selliste omakapitaliosaluste bilansilise brutoväärtusega, mida ei hoita kauplemiseks, kaalutuna käibega ja kapitalikuludega seotud peamise tulemusnäitajaga seoses sellise mittefinantsettevõtja poolt avalikustatud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega, kellele kapitaliinstrumendid kuuluvad. Nimetaja hõlmab mittefinantsettevõtjate selliste omakapitaliosaluste bilansilist kogubrutoväärtust, mida ei hoita kauplemiseks.

Avalikustatakse suhtarvude järgmised aspektid:

a) jääk, võttes aluseks omakapitaliosaluste bilansilise kogubrutoväärtuse avalikustamiskuupäeva seisuga;

b) voog, võttes aluseks omakapitaliosaluste bilansilise brutoväärtuse avalikustamiskuupäevale eelnenud aasta jooksul;

c) eraldi jaotusega toetava ja üleminekutegevuse puhul.

iv) Rohevarade suhtarv mittefinantsettevõtjatele antud kogurahastuse puhul (laenuandmine pluss omakapitaliosalused)

Iga keskkonnaeesmärgi kolm suhtarvu avalikustatakse käibega seotud peamise tulemusnäitaja alusel ning võlaväärtpaberite ja omakapitaliosaluste puhul alusvarade käibega seotud peamise tulemusnäitaja ja kapitalikuludega seotud peamise tulemusnäitaja alusel koondtasandil mittefinantsettevõtjatega seotud kõigi bilansiliste rahastamisinstrumentide, sealhulgas omakapitaliosaluste puhul.

Suhtarvude lugeja ja nimetaja sisaldab iga juhtumi puhul asjakohaste laenude ja ettemaksete, võlaväärtpaberite ja omakapitaliosaluste bilansilist brutoväärtust.

1.2.1.2. Rohevarade suhtarv finantsettevõtjatega seotud laenutegevuse ja omakapitaliosaluste puhul

Rohevarade suhtarv finantsettevõtjatega seotud laenutegevuse ja omakapitaliosaluste puhul arvutatakse asjaomaste arvestusportfellide selliste laenude ja ettemaksete, võlaväärtpaberite ja omakapitaliosaluste osakaaluna finantsettevõtjatega seotud laenude ja ettemaksete, võlaväärtpaberite ja omakapitaliosaluste kogusummas, millega rahastatakse taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust keskkonnaeesmärgi puhul.

Rohevarade suhtarv sisaldab teavet kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise kohta koos toetavate tegevuste jaotusega. Kliimamuutuste leevendamise puhul sisaldab rohevarade suhtarv ka teavet ülemineku- ja kohanemistegevuste kohta. Nende tegevuste puhul, mis aitavad kaasa kliimamuutuste leevendamisele ja nendega kohanemisele ning muudele keskkonnaeesmärkidele, avalikustavad krediidiasutused ka teabe jäägi ja voo kohta.

Rohevarade suhtarvu lugeja finantsettevõtjate puhul arvutatakse vastaspoolte käesoleva määruse kohaselt arvutatud peamiste tulemusnäitajate alusel. Asjaomaste arvestusportfellide selliste laenude ja ettemaksete, võlaväärtpaberite ja omakapitaliosaluste summa, mida võetakse arvesse suhtarvu lugejas, on nende bilansilise brutoväärtuse summa, mida on kaalutud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse osakaaluga, koos ülemineku-, kohanemis- ja toetava tegevuse jaotusega iga vastaspoole puhul.

Kui vastaspool on teine krediidiasutus, on käibepõhine ja kapitalikulude põhine peamine tulemusnäitaja asjaomaste arvestusportfellide võlaväärtpaberite, laenude ja ettemaksete ning omakapitaliosaluste bilansiline brutoväärtus, mida on kaalutud „vastaspoole rohevarade kogusuhtarvuga, nagu on määratletud jaos“, st bilansiline brutoväärtus, mis on korrutatud vastaspoole „rohevarade kogusuhtarvuga“.

Kui vastaspool on investeerimisühing, kohaldatakse järgmist peamise tulemusnäitaja arvutust, mis põhineb teenuste osakaalul investeerimisühingu tuludes:

a) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL ( 8 ) I lisa A jao kohaselt oma arvel kauplevate investeerimisühingute puhul kaalutakse võlaväärtpaberite, laenude ja ettemaksete ning omakapitaliosaluste bilansilist brutoväärtust investeerimisühingute avalikustatud käibepõhise ja kapitalikulude põhise rohevarade suhtarvuga, st bilansiline brutoväärtus korrutatakse „taksonoomiaga kooskõlas olevasse majandustegevusse investeeritud varade (võlaväärtpaberid, kapitaliinstrumendid, raha ekvivalendid ja tuletisinstrumendid) väärtusega osakaaluna investeeritud koguvarade väärtuses“;

b) muude kui direktiivi 2014/65/EL I lisa A jao kohaselt oma arvel kauplevate investeerimisühingute puhul kaalutakse võlaväärtpaberite, laenude ja ettemaksete ning omakapitaliosaluste bilansilist brutoväärtust investeerimisühingute avalikustatud käibepõhise ja kapitalikulude põhise peamise tulemusnäitajaga tulude puhul (st teenustasud, vahendustasud ja muu rahaline kasu), st bilansiline brutoväärtus korrutatakse „teenustasude, vahendustasude ja muu rahalise kasuga taksonoomiaga kooskõlas olevatest teenustest ja tegevustest osakaaluna kõigist teenustest ja tegevustest tulenevates teenustasudes, vahendustasudes ja muus rahalises kasus kokku“.

Kui vastaspool on varahaldur, on käibepõhine ja kapitalikulude põhine peamine tulemusnäitaja võlaväärtpaberite, laenude ja ettemaksete ning omakapitaliosaluste bilansiline brutoväärtus, mida on kaalutud vastaspoole selliste investeeringute suhtarvuga, mis on tehtud taksonoomiaga kooskõlas olevasse majandustegevusse, nagu on kindlaks määratud käesoleva määruse III ja IV lisas, st bilansiline brutoväärtus korrutatakse varahalduri koguinvesteeringu suhtarvuga.

Kindlustus- või edasikindlustusandjatena tegutsevate investeerimisobjektide puhul, on võrdlusalus investeeringud, brutokindlustusmaksed või asjakohasel juhul kogu kindlustustulu, mis tuleneb investeerimisobjekti kas käibepõhise ja kapitalikulude põhise investeeringute peamise tulemusnäitaja või kindlustustegevuse peamise tulemusnäitaja arvutamisest vastavalt käesoleva määruse XI ja X lisale.

Nimetaja on finantsettevõtjatega seotud asjaomaste arvestusportfellide laenude ja ettemaksete, võlaväärtpaberite ja omakapitaliosaluste bilansiline brutoväärtus.

1.2.1.3. Rohevarade suhtarv jaenõuete puhul

Rohevarade suhtarv jaenõuete puhul, mis on seotud elamukinnisvaraga või eluaseme renoveerimise laenudega, arvutatakse rohevarade suhtarv järgmiste osakaaluna: kodumajapidamistele antud ja elamukinnisvara tagatud laenud või kodumajapidamistele eluaseme renoveerimiseks antud laenud, mis on taksonoomiga kooskõlas hoonete tehniliste sõelumiskriteeriumide kohaselt, nimelt renoveerimine, omandamine ja omandiõigus vastavalt kliimaalase delegeeritud õigusakti I lisa punktidele 7.2, 7.3, 7.4, 7.5, 7.6 ja 7.7, võrreldes kodumajapidamistele antud ja elamukinnisvaraga tagatud või kodumajapidamistele eluaseme renoveerimiseks antud laenude kogusummaga. Rohevarade suhtarv hõlmab teavet üleminekutegevuse kohta ning teavet jäägi ja voo kohta. Seda rohevarade suhtarvu kohaldatakse üksnes kliimamuutuste leevendamise seisukohast oluliste investeeringute suhtes.

Rohevarade suhtarv tarbimiskrediidi autolaenude puhul arvutatakse kui kliimaalase delegeeritud õigusakti I lisa punktis 6.5 sätestatud tehnilistele sõelumiskriteeriumidele vastavate autoostuks antud laenude osakaal. See rohevarade suhtarv hõlmab teavet üleminekutegevuste kohta ja teavet laenujäägi kohta üksnes laenude puhul, mis on antud pärast [käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäev], ja laenuvoo kohta. Seda rohevarade suhtarvu kohaldatakse üksnes kliimamuutuste leevendamise seisukohast oluliste investeeringute suhtes.

Taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust rahastavate jaenõuete peamisi tulemusnäitajaid kohaldatakse üksnes kliimamuutuste leevendamise eesmärgi puhul.

i) Eluasemelaenud

Krediidiasutuste peamiste tulemusnäitajate avalikustamine hõlmab jaelaenude portfelli, eelkõige hüpoteeklaenude portfelli. Selle peamise tulemusnäitaja avalikustamisel võetakse arvesse vastavust kliimaalase delegeeritud õigusakti I lisa punktides 7.2, 7.3, 7.4, 7.5, 7.6 ja 7.7. sätestatud tehnilistele sõelumiskriteeriumidele hoonete puhul.

Krediidiasutused avalikustavad oma elamukinnisvara laenuportfelli peamise tulemusnäitaja kodumajapidamistele antud selliste laenude osakaaluna kodumajapidamistele antud ja elamukinnisvaraga tagatud laenude kogusummas, mis on tagatud elamukinnisvaraga ja mis aitavad kaasa kliimamuutuste leevendamise keskkonnaeesmärgi saavutamisele vastavalt kliimaalase delegeeritud õigusakti I lisa punktidele 7.2, 7.3, 7.4, 7.5, 7.6 ja 7.7.

Krediidiasutused avalikustavad teabe laenujäägi kohta avalikustamiskuupäeva seisuga ja teabe avalikustamisperioodil antud uute laenude voogude kohta.

Suhtarvu lugeja hõlmab kliimaalase delegeeritud õigusakti I lisa punktis 7.7 esitatud tehnilistele sõelumiskriteeriumidele vastavate eluasemelaenude bilansilist brutoväärtust.

Suhtarvu lugejas võtavad krediidiasutused arvesse ka laene, mis on antud hoone või eluaseme renoveerimiseks kooskõlas hoonete tehniliste sõelumiskriteeriumidega vastavalt kliimaalase delegeeritud õigusakti I lisa punktidele 7.2, 7.3, 7.4, 7.5 ja 7.6.

Nimetaja hõlmab kodumajapidamistele antud ja elamukinnisvaraga tagatud laenude bilansilist kogubrutoväärtust ja kodumajapidamistele eluaseme renoveerimiseks antud laenude bilansilist kogubrutoväärtust, vältides laenude topeltarvestust juhul, kui viimati nimetatud laenud on tagatud laenud.

ii) Jaenõuded – tarbimislaenud auto ostmiseks

Krediidiasutused avalikustavad peamise tulemusnäitaja kodumajapidamistele mootorsõiduki ostmiseks antud laenude (autolaenud) puhul. Peamine tulemusnäitaja on selliste laenude osakaal, mis on seotud kliimaalase delegeeritud õigusakti I lisa punkti 6.5 kohastele tehnilistele sõelumiskriteeriumidele vastavate autodega.

Krediidiasutused võtavad arvesse neid autolaene, mis on antud alates avalikustamisnõuete kohaldamise alguskuupäevast, nii laenujäägi kui ka uute laenude peamiste tulemusnäitajate puhul. Enne kohaldamiskuupäeva antud laenude jäägi ajakohastamist arvesse ei võeta.

1.2.1.4. Rohevarade suhtarv laenude ja ettemaksete puhul, millega rahastatakse sotsiaaleluasemeid, ja ametiasutuste vastu olevate muude eriotstarbeliste nõuete puhul.

Kui krediidiasutustel on ärimudel, mis põhineb suurel määral sotsiaaleluasemete rahastamisel, avalikustavad nad peamise tulemusnäitaja seoses osakaaluga, mil määral hooned, mille ostu krediidiasutus rahastab, vastavad kliimaalase delegeeritud õigusakti I lisa punkti 7.7 kohastele tehnilistele sõelumiskriteeriumidele. Krediidiasutus arvutab ja avalikustab rohevarade suhtarvu järgmiselt: laenud omavalitsustele sotsiaaleluasemete rahastamiseks, mis vastavad kliimaalase delegeeritud õigusakti I lisa punkti 7.7 kohastele tehnilistele sõelumiskriteeriumidele, võrreldes omavalitsustele sotsiaaleluasemete rahastamiseks antud laenude kogusummaga. Krediidiasutus esitab teabe jäägi ja voo kohta.

Lugeja ja nimetaja arvutamise metoodika on sama, mis eluasemelaenude puhul.

Muude tegevuste ja varade kui sotsiaaleluasemed rahastamisel võtavad krediidiasutused arvesse ametiasutuse suhtes olevate projekti rahastamise riskipositsioonide bilansilist brutoväärtust sel määral ja sellises proportsioonis, milles rahastatud projekt rahastab taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust. Seda, kas kõnealust nõuet on täidetud, hinnatakse teabe põhjal, mille ametiasutus on esitanud projekti või tegevuse kohta, mille jaoks tulu kasutatakse. Krediidiasutused esitavad teavet rahastatava majandustegevuse liigi kohta. Topeltarvestus ei ole lubatud. Kui sama eriotstarbeline nõue on asjakohane kahe keskkonnaeesmärgi saavutamiseks, määravad krediidiasutused selle kõige asjakohasema eesmärgi alla.

1.2.1.5. Muud bilansilised riskipositsioonid – sundtäitmise kaudu omandatud kinnisvaratagatised

Krediidiasutused avalikustavad peamise tulemusnäitaja sundtäitmise kaudu omandatud ja müügiks hoitavate äri- ja elamukinnisvaratagatiste puhul, mis vastavad kliimaalase delegeeritud õigusakti I lisa punktis 7.7 sätestatud tehnilistele sõelumiskriteeriumidele, kliimamuutuste leevendamise keskkonnaeesmärgi puhul järgmiselt: sundtäitmise kaudu omandatud selliste äri- ja elamukinnisvaratagatiste osakaal sundtäitmise kaudu omandatud äri- ja elamukinnisvaratagatiste kogusummas, mis vastavad kliimaalase delegeeritud õigusakti I lisa punktis 7.7 sätestatud tehnilistele sõelumiskriteeriumidele.

Krediidiasutused avalikustavad teabe laenujäägi kohta avalikustamiskuupäeva seisuga ja teabe uute varade voogude kohta avalikustamisperioodil.

Suhtarvu lugeja hõlmab kliimaalase delegeeritud õigusakti I lisa punkti 7.7 kohastele hoonete tehnilistele sõelumiskriteeriumidele vastavate sundtäitmise kaudu omandatud äri- ja elamukinnisvaratagatiste bilansilist brutoväärtust.

Nimetaja hõlmab krediidiasutuse poolt sundtäitmise kaudu omandatud ja müügiks hoitavate äri- ja elamukinnisvaratagatiste bilansilist kogubrutoväärtust.

Krediidiasutused avalikustavad teabe laenujäägi kohta avalikustamiskuupäeva seisuga ja teabe avalikustamisperioodil antud uute laenude voogude kohta.

1.2.1.6. Rohevarade suhtarv kokku

Krediidiasutused avalikustavad teabe rohevarade kogusuhtarvu kohta See kajastab riskipositsioonipõhiste peamiste tulemusnäitajate kumulatiivset väärtust, lisades nimetajasse kõik bilansilised varad ilma artikli 7 lõikes 1 osutatud riskipositsioonideta ja liites kogulugejas riskipositsioonipõhiste peamiste tulemusnäitajate keskkonnasäästlike riskipositsioonide lugejad:

a) rohevarade kogusuhtarv finantsettevõtjatele suunatud rahastamistegevuste puhul kõigi keskkonnaeesmärkide puhul;

b) rohevarade kogusuhtarv mittefinantsettevõtjatele suunatud rahastamistegevuste puhul kõigi keskkonnaeesmärkide puhul.

c) rohevarade suhtarv elamukinnisvaraga seotud riskipositsioonide, sealhulgas eluaseme renoveerimise laenude puhul kliimamuutuste leevendamise eesmärgi puhul;

d) rohevarade suhtarv jaeautolaenude puhul kliimamuutuste leevendamise eesmärgi puhul;

e) rohevarade suhtarv kohalikele omavalitsustele eluasemete rahastamiseks antud laenude puhul ja muude eriotstarbeliste nõuete puhul.

f) rohevarade suhtarv sundtäitmise kaudu omandatud ja müügiks hoitavate äri- ja elamukinnisvaratagatiste puhul.

Koos rohevarade kogusuhtarvuga avalikustavad krediidiasutused oma varade osa (protsentides), mis jäetakse rohevarade suhtarvu lugejast välja vastavalt käesoleva määruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 ning käesoleva lisa punktile 1.1.2.

1.2.2. Peamised tulemusnäitajad bilansiväliste riskipositsioonide puhul

Krediidiasutused avalikustavad täiendava suhtarvu selliste bilansiväliste riskipositsioonide puhul seoses taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega seotuse tasemega, mida krediidiasutused juhivad ja suunavad või mis aitavad suunata kapitalivooge majandustegevusse, mille keskkonnasäästlikkust saab hinnata vastavalt määrusele (EL) 2020/852:

a) finantsgarantiid, millega tagatakse ettevõtjatega seotud laene ja ettemakseid ning muid võlainstrumente ning

b) valitsetavad varad.

1.2.2.1. Rohesuhtarv finants- ja mittefinantsettevõtjatele antud finantsgarantiide puhul

Rohevarade suhtarv ettevõtjatele antud finantsgarantiide puhul määratakse kindlaks taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust rahastavaid võlainstrumente toetavate finantsgarantiide osakaaluna kõigis ettevõtjatega seotud võlaväärtpabereid toetavate finantsgarantiide kogusummas. See hõlmab teavet jäägi ja voo kohta. Kliimamuutuste leevendamise puhul hõlmab see ka teavet selle kohta, mis on toetavad ja üleminekutegevused. Kliimamuutustega kohanemise puhul hõlmab see teavet selle kohta, mis on toetavad ja kohanemistegevused.

Finantsgarantiide peamise tulemusnäitaja arvutamise metoodika on sama mis ettevõtjatega seotud laenude ja ettemaksete ja/või võlaväärtpaberite peamise tulemusnäitaja puhul, kuid seda kohaldatakse aluseks olevate laenude ja ettemaksete ja/või võlaväärtpaberite suhtes, mida krediidiasutus toetab.

1.2.2.2. Rohesuhtarv valitsetavate varade puhul

Valitsetavate varade puhul on rohesuhtarv ettevõtjate selliste varade (kapitali- ja võlainstrumendid) osakaal valitsetavates koguvarades (kapitali- ja võlainstrumendid), millega rahastatakse taksonoomiaga kooskõlas olevat majandustegevust. See hõlmab teavet jäägi ja voo kohta. Kliimamuutuste leevendamise puhul hõlmab see ka teavet selle kohta, mis on toetavad ja üleminekutegevused. Kliimamuutustega kohanemise puhul hõlmab see teavet selle kohta, mis on toetavad ja kohanemistegevused.

Valitsetavate varade rohesuhtarvu arvutamise metoodika on sama, mida kasutatakse varahaldurite puhul vastavalt käesoleva määruse III lisale.

1.2.3. Peamine tulemusnäitaja muude teenuste kui laenuandmine puhul – teenus- ja vahendustasud

Peamine tulemusnäitaja teenus- ja vahendustasude tulu puhul, mis on seotud ettevõtjate taksonoomiga kooskõlas oleva majandustegevusega, määratakse kindlaks järgmiselt: krediidiasutuse teenus- ja vahendustasude tulu ettevõtjatelt, mis on saadud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega seotud muudest toodetest ja teenustest kui laenuandmine, võrreldes ettevõtjatelt muude toodete või teenustest eest kui laenuandmine saadud teenus- ja vahendustasude tulu kogusummaga.

Krediidiasutused avalikustavad teenus- ja vahendustasude tulu, mis on seotud muude osutatud teenustega kui laenuandmine ja varade valitsemine, sealhulgas järgmised teenused (nagu krediidiasutused on aruannetes esitanud vastavalt rakendusmääruses (EL) nr 680/2014 sätestatud vormile 22.1 „Teenus- ja vahendustasude tulud ja kulud tegevuste kaupa“):

a) emiteerimine või muud kolmanda isiku väärtpaberitega seotud teenused;

b) väärtpaberite ostu- või müügikorralduste vastuvõtmine, edastamine ja täitmine klientide nimel;

c) ettevõtjate ühinemise ja omandamise nõustamisteenused;

d) finantnõustamisteenused, mis on seotud ettevõtjatest klientide nõustamisega kapitaliturgudel või muuga;

e) privaatpangandusega seotud tasud;

f) kliirimis- ja arveldusteenused;

g) hoiu- ja muud seonduvad teenused;

h) makseteenused;

i) teenus- ja vahendustasude tulu selliste toodete turustamisest, mille on emiteerinud usaldatavusnõuete täitmise järelevalve alla kuuluva grupi välised üksused oma praegustele klientidele;

j) laenuteenindus;

k) välisvaluutateenused ja rahvusvahelised tehingud.

Peamise tulemusnäitaja lugeja hõlmab rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 V lisa punktis 284 kindlaks määratud teenus- ja vahendustasude tulu, mis on saadud muudest ettevõtjatele osutatud sellistest teenustest kui laenuandmine ja varade valitsemine, mis on seotud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega. Selle hindamiseks kaalutakse igalt vastaspoolelt saadud teenus- ja vahendustasude tulu sellise käibe ja kapitalikulude osakaaluga, mis on seotud ettevõtja taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega, mis aitab kaasa asjaomase keskkonnaeesmärgi saavutamisele, nagu ettevõtja on avalikustanud vastavalt määruse (EL) 2020/852 artiklile 8. Finantsettevõtjate puhul on kohaldatav suhtarv vastaspoole puhul sama, mis nende ettevõtjate peamiste tulemusnäitajate puhul.

Nimetaja on ettevõtjatelt saadud teenus- ja vahendustasude kogutulu muudelt toodetelt või teenustelt kui laenuandmine ja varade valitsemine.

1.2.4. Muu rohevarade suhtarvus avalikustatav teave: Rahevarade suhtarv kauplemisportfelli puhul

Kauplemisportfell jäetakse rohevarade kogusuhtarvu nimetajast ja katvusest välja.

Krediidiasutused esitavad selgitused investeerimispoliitika kohta seoses oma kauplemisportfelli, selle üldise koosseisu ja mis tahes suundumustega, mis mõjutavad domineerivaid sektoreid ja nende seotust taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega. Samuti selgitavad nad võimalikke piiranguid kliima- ja keskkonnariskide seisukohast seoses taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega seotuse tasemega, ning seda, kuidas nad juhivad keskkonnariske, mis võivad mõjutada portfelli väärtust.

Kui kauplemisportfellil on krediidiasutuse ärimudelis oluline roll, eelkõige juhul, kui krediidiasutus ei vasta määruse (EL) nr 575/2013 artikli 94 lõikes 1 või artikli 325a lõikes 1 sätestatud tingimustele, avalikustab krediidiasutus kvantitatiivse teabe ja peamised tulemusnäitajad, mis näitavad, mil määral krediidiasutus kaupleb keskkonnasäästlike varadega ja mil määral ta aitab edendada seda liiki varaga kauplemist.

Krediidiasutused avalikustavad järgmise teabe:

a) kogu kauplemine taksonoomiaga kooskõlas olevate instrumentidega avalikustamisperioodil, sealhulgas keskkonnasäästlike väärtpaberite absoluutost pluss absoluutmüük;

b) kogu kauplemine väärtpaberitega avalikustamisperioodil, sealhulgas väärtpaberite absoluutost kokku pluss absoluutmüük kokku.

Keskkonnasäästlike väärtpaberite absoluutostu pluss absoluutmüüki võetakse arvesse spetsiifilise rohevarade suhtarvu lugejas krediidiasutuse kauplemisportfelli puhul. Väärtpaberite absoluutostu kokku pluss absoluutmüüki kokku võetakse arvesse spetsiifilise rohevarade suhtarvu nimetajas kauplemisportfelli puhul.

Kauplemisportfelli rohevarade suhtarvu lugeja osa hindamiseks kaalutakse igalt vastaspoolelt ostetud ja/või müüdud võlaväärtpaberite ja kapitaliinstrumentide bilansilist kogubrutoväärtust sellise käibe ja kapitalikulude osakaaluga, mis on seotud ettevõtja taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega, mis aitab kaasa asjaomase keskkonnaeesmärgi saavutamisele, nagu ettevõtja on avalikustanud vastavalt määruse (EL) 2020/852 artiklile 8 ja käesolevale määrusele. Finantsettevõtjate puhul on kohaldatav vastaspoole suhtarv sama, mis nende ettevõtjate asjaomaste peamiste tulemusnäitajate puhul.









VI LISA

KREDIIDIASUTUSTE PEAMISTE TULEMUSNÄITAJATE VORM







Vormi number Nimi 0 Kokkuvõte peamistest tulemusnäitajatest 1 Rohevarade suhtarvu arvutamiseks kasutatavad varad 2 Rohevarade suhtarvuga seotud sektoripõhine teave 3 Rohevarade suhtarvu peamine tulemusnäitaja jäägi puhul 4 Rohevarade suhtarvu peamine tulemusnäitaja voo puhul 5 Peamine tulemusnäitaja bilansiväliste riskipositsioonide puhul 6 Peamine tulemusnäitaja sellise teenus- ja vahendustasude tulu puhul, mis on saadud muudelt teenustelt kui laenuandmine ja varade valitsemine 7 Peamine tulemusnäitaja kauplemisportfelli puhul

0. Kokkuvõte peamistest tulemusnäitajatest, mille krediidiasutused peavad avalikustama vastavalt taksonoomiamääruse artiklile 8

1. Rohevarade suhtarvu arvutamiseks kasutatavad varad

2. Rohevarade suhtarvuga seotud sektoripõhine teave

3. Rohevarade suhtarvu peamine tulemusnäitaja jäägi puhul

4. Rohevarade suhtarvu peamine tulemusnäitaja voo puhul

5. Peamine tulemusnäitaja bilansiväliste riskipositsioonide puhul

6. Peamine tulemusnäitaja sellise teenus- ja vahendustasude tulu puhul, mis on saadud muudelt teenustelt kui laenuandmine ja varade valitsemine

7. Peamine tulemusnäitaja kauplemisportfelli puhul









VII LISA

INVESTEERIMISÜHINGUTE PEAMISED TULEMUSNÄITAJAD

Investeerimisühingute avalikustatavate peamiste tulemusnäitajate sisu

1. Peamiste tulemusnäitajate kohaldamisala

Peamiste tulemusnäitajate ja metoodika avalikustamine hõlmab kõiki järgmisi direktiivi 2014/65/EL I lisa A jaos loetletud teenuseid ja on nende jaoks kavandatud eraldi:

a) investeerimisühingute oma arvel kauplemine, sõltumata sellest, kas investeerimisühingud on põhikauplejad või kauplevad oma klientide nimel, vastavalt direktiivi 2014/65/EL I lisa A jao punktile 3;

b) investeerimisühingute investeerimisteenused ja -tegevused, välja arvatud kauplemine oma arvel, vastavalt direktiivi 2014/65/EL I lisa A jaole, välja arvatud kõnealuse jao punkt 3.

Direktiivi 2014/65/EL I lisa B jaos loetletud kõrvalteenused jäetakse avalikustamise kohaldamisalast välja.

Investeerimisteenused ja -tegevused, mida määruse (EL) 2020/852 artikli 8 ja käesoleva määruse kohased avalikustamisnõuded hõlmavad, hõlmavad järgmist:

a) ühe või mitme finantsinstrumendiga seotud korralduse vastuvõtmine ja edastamine;

b) korralduse täitmine klientide nimel;

c) kauplemine oma arvel;

d) portfelli valitsemine;

e) investeerimisnõustamine;

f) finantsinstrumentide emissiooni tagamine ja/või finantsinstrumentide pakkumise korraldamine siduva kohustuse alusel;

g) finantsinstrumentide pakkumise korraldamine ilma siduva kohustuseta;

h) mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldamine;

i) organiseeritud kauplemissüsteemi korraldamine.

2. Oma arvel kauplevad investeerimisühingud

Oma arvel kauplevad investeerimisühingud avalikustavad järgmised peamised tulemusnäitajad.

2.1. Nende varadega seotud peamised tulemusnäitajad on järgmised:

— taksonoomias käsitletud majandustegevusega seotud varade osakaal koguvaras;

— taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega seotud varade osakaal taksonoomias käsitletud majandustegevusega seotud varades ning

— taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega seotud varade osakaal koguvaras (rohevarade suhtarv).

Peamiste tulemusnäitajate arvutamisel võetakse arvesse järgmist.

2.2. Arvessevõetavad investeerimisobjektiks olevad ettevõtjad

Arvessevõetavad investeerimisobjektiks olevad ettevõtjad hõlmavad mittefinantsettevõtjaid, mittefinantsettevõtjaid, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2014/95/EL artikleid 19a ja 29a, finantsettevõtjaid ja finantsettevõtjaid, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2014/95/EL artikleid 19a ja 29a.

Investeerimisobjektiks olevate äriühingute puhul, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2014/95/EL artikleid 19a ja 29a, kasutavad investeerimisühingud peamisi tulemusnäitajaid, mille investeerimisobjektiks olevad äriühingud avalikustavad käesoleva määruse kohaselt. Investeerimisobjektiks olevate äriühingute puhul, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2014/95/EL, kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 3.

2.3. Arvessevõetavad investeerimisinstrumendid – varad

Investeerimisinstrumentide puhul hõlmab peamiste tulemusnäitajate arvutamine investeerimisobjektiks olevate äriühingutega seotud võlaväärtpabereid, kapitaliinstrumente, raha ekvivalente ja kõiki muid varasid.

2.4. Arvutusmetoodika

Investeerimisühingute oma arvel kauplemise teenuste ja tegevuste rohevarade suhtarvu arvutamisel tuginevad investeerimisühingud investeerimisobjektiks oleva ettevõtja käibega seotud peamisele tulemusnäitajale ja kapitalikuludega seotud peamisele tulemusnäitajale iga keskkonnaeesmärgi puhul.

Lugeja on investeeringute väärtus, mida on kaalutud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse osakaaluga, koos investeerimisobjektiks oleva ettevõtja ülemineku- ja toetava tegevuse jaotusega, st investeerimisobjektiks oleva ettevõtja taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega seotud käibe ja kapitalikulude osakaaluga.

Investeeringute väärtuse kaalutud keskmine põhineb investeerimisobjektiks olevate äriühingute taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse osakaalul, mida mõõdetakse järgmiste näitajate alusel:

a) mittefinantsettevõtjatena tegutsevate investeerimisobjektide puhul käibe ja kapitalikuludega seotud peamised tulemusnäitajad, mis tulenevad investeerimisobjekti peamiste tulemusnäitajate arvutamisest vastavalt I ja II lisale;

b) varahalduritena tegutsevate investeerimisobjektide puhul käibepõhised ja kapitalikulude põhised peamised tulemusnäitajad, mis tulenevad investeerimisobjekti peamiste tulemusnäitajate arvutamisest vastavalt III ja IV lisale;

c) krediidiasutusena tegutsevate investeerimisobjektide puhul käibepõhine ja kapitalikulude põhine rohevarade suhtarv, mis tuleneb investeerimisobjekti rohevarade suhtarvu arvutamisest vastavalt V ja VI lisale;

d) investeerimisühinguna tegutsevate investeerimisobjektide puhul investeeringud ja tulud, mis tulenevad investeerimisobjekti käibepõhiste ja kapitalikulude põhiste peamiste tulemusnäitajate arvutamisest vastavalt VII ja VIII lisale kooskõlas oma arvel kauplemisega seotud teenuste ja tegevuse ning mitte oma arvel kauplemisega seotud teenuste ja tegevuse osakaaluga investeerimisühingu tuludes;

e) kindlustus- või edasikindlustusandjatena tegutsevate investeerimisobjektide puhul investeeringud, brutokindlustusmaksed või asjakohasel juhul kogu kindlustustulu, mis tuleneb investeerimisobjektiks oleva kahjukindlustusandja või kahjukindlustuse edasikindlustusandja kas käibepõhise või kapitalikulude põhise investeeringute peamise tulemusnäitaja või asjakohasel juhul koos kindlustuse peamise tulemusnäitaja arvutamisega vastavalt IX ja X lisale.

Investeerimisobjektiks oleva ettevõtja poolt konkreetsete tegevuste või projektide rahastamiseks emiteeritud võlaväärtpaberite puhul või juhul, kui investeerimisobjektiks olev ettevõtja emiteeris keskkonnasäästlikke võlakirju, hindavad investeerimisühingud investeerimisobjektiks oleva ettevõtja esitatud teabe alusel, kas kõnealuste võlaväärtpaberitega rahastatakse taksonoomiaga kooskõlas olevaid majandustegevusi või projekte.

Erandina käesoleva punkti 2.4 teisest ja kolmandast lõigust võetakse keskkonnasäästlikke võlakirju või võlaväärtpabereid, mille investeerimisobjektiks olev ettevõtja on emiteerinud konkreetse kindlaksmääratud tegevuse rahastamiseks, investeerimisobjektiks oleva ettevõtja esitatud teabe alusel lugejas arvesse kuni taksonoomiaga kooskõlas oleva sellise majandustegevuse väärtuse ulatuses, mida kõnealustest võlakirjadest ja võlaväärtpaberitest saadud tuluga rahastatakse.

Nimetaja puhul hõlmab koguvara kõiki varasid, millesse investeerimisühingud on oma arvel investeerinud.

3. Mitte oma arvel kauplevad investeerimisühingud

Mitte oma arvel kauplevad investeerimisühingud avalikustavad järgmised peamised tulemusnäitajad.

3.1. Tuludega, sealhulgas teenustasude, vahendustasude ja muu rahalise kasuga seotud peamised tulemusnäitajad on järgmised:

— taksonoomias käsitletud majandustegevusega seotud teenustest ja tegevusest saadud tulu osakaal investeerimisteenustest ja -tegevusest saadud kogutulus;

— taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega seotud investeerimisteenustest ja -tegevusest saadud tulu osakaal taksonoomias käsitletud investeerimisteenustest ja -tegevusest saadud tulus; ning

— taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevusega seotud investeerimisteenustest ja -tegevusest saadud tulu osakaal investeerimisteenustest ja -tegevusest saadud kogutulus (rohevarade suhtarv).

Peamiste tulemusnäitajate arvutamisel võetakse arvesse järgmist.

3.2. Arvessevõetavad kliendid

Investeerimisühingud võtavad arvesse kliente, kes saavad muid investeerimisteenuseid kui oma arvel kauplemise teenused ja kõrvalteenused ning kes on mittefinantsettevõtjad ja muud mittefinantsettevõtjad, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2014/95/EL artikleid 19a ja 29a, ning finantsettevõtjad ja muud finantsettevõtjad, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2014/95/EL artikleid 19a ja 29a.

Investeerimisobjektiks olevate ettevõtjate puhul, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2014/95/EL, kasutavad investeerimisühingud peamisi tulemusnäitajaid, mille investeerimisobjektiks olevad ettevõtjad avalikustavad käesoleva määruse kohaselt. Investeerimisobjektiks olevate äriühingute puhul, kelle suhtes ei kohaldata direktiivi 2014/95/EL, kohaldatakse käesoleva määruse artikli 8 lõiget 3.

3.3. Arvutusmetoodika

Investeerimisühingute tegevuse puhul, mis ei ole oma arvel kauplemine, on lugeja investeerimisühingu teenitud kaalutud keskmine tulu (teenustasud, vahendustasud ja muu rahaline kasu), võrreldes klientide tegevuse raames taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse koguväärtusega. Kohaldatakse käesoleva lisa punktis 2.4 esitatud metoodikat.

3.4. Lisateave

Investeerimisühingud esitavad vormides keskkonnaeesmärgid ja tegevuse laadi, st kas toetav või üleminekutegevus.

Avalikustamine toimub pärast võimalike riskimaanduste ja tasaarvestuste tasaarvestamist, sõltumata Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2012/236 ( 9 ) artikli 3 lõigete 4 ja 5 kohaselt kasutatavast instrumendist.









VIII LISA

INVESTEERIMISÜHINGUTE PEAMISTE TULEMUSNÄITAJATE VORM







Vormi number Nimi 0 Kokkuvõte peamistest tulemusnäitajatest, mille investeerimisühingud peavad avalikustama vastavalt taksonoomiamääruse artiklile 8 1 Investeerimisühingute peamine tulemusnäitaja – oma arvel kauplemise teenused 2 Investeerimisühingute peamine tulemusnäitaja – muud teenused

0. Kokkuvõte peamistest tulemusnäitajatest, mille investeerimisühingud peavad avalikustama vastavalt taksonoomiamääruse artiklile 8

1. Investeerimisühingute peamine tulemusnäitaja – oma arvel kauplemise teenused

2. Investeerimisühingute peamine tulemusnäitaja – muud teenused









IX LISA

KINDLUSTUS- JA EDASIKINDLUSTUSANDJATE PEAMISED TULEMUSNÄITAJAD

1. Investeeringutega seotud peamised tulemusnäitajad

Kindlustus- või edasikindlustusandjate investeeringutega seotud peamine tulemusnäitaja kajastab selliste investeeringute kaalutud keskmist, mis on suunatud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse rahastamisele või on sellega seotud. Peamine tulemusnäitaja esitatakse nii protsentides osakaaluna koguinvesteeringus kui ka absoluutsetes rahaühikutes.

Investeeringud on kõik otsesed ja kaudsed investeeringud, sealhulgas investeeringud ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjatesse ja osalustesse, laenud ja hüpoteeklaenud, materiaalne põhivara ning asjakohasel juhul immateriaalne vara.

Lisateabes eristavad kindlustus- või edasikindlustusandjad selliste elukindlustuslepingutega seotud investeeringute osakaalu, mille puhul kannavad investeerimisriski kindlustusvõtjad, ja ülejäänud investeeringute osakaalu. Suhtarvu katvus bilansimahu suhtes avalikustatakse nii, et välja jäetakse käesoleva määruse artikli 7 lõikes 1 osutatud riskipositsioonid.

Teave esitatakse keskkonnaeesmärkide kaupa protsentides ja võimaluse korral rahaühikutes.

Investeeringute väärtuse kaalutud keskmine põhineb investeerimisobjektiks olevate äriühingute taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse osakaalul, mida mõõdetakse järgmiselt:

a) mittefinantsettevõtjatena tegutsevate investeerimisobjektide puhul käibe ja kapitalikuludega seotud peamised tulemusnäitajad, mis tulenevad investeerimisobjekti peamiste tulemusnäitajate arvutamisest vastavalt I ja II lisale;

b) varahalduritena tegutsevate investeerimisobjektide puhul käibepõhised ja kapitalikulude põhised peamised tulemusnäitajad, mis tulenevad investeerimisobjekti peamiste tulemusnäitajate arvutamisest vastavalt III ja IV lisale;

c) krediidiasutusena tegutsevate investeerimisobjektide puhul käibepõhine ja kapitalikulude põhine rohevarade suhtarv, mis tuleneb investeerimisobjekti rohevarade suhtarvu arvutamisest vastavalt V ja VI lisale;

d) investeerimisühinguna tegutsevate investeerimisobjektide puhul investeeringud ja tulud, mis tulenevad investeerimisobjekti käibepõhiste ja kapitalikulude põhiste peamiste tulemusnäitajate arvutamisest vastavalt VII ja VIII lisale kooskõlas oma arvel kauplemisega seotud teenuste ja tegevuse ning mitte oma arvel kauplemisega seotud teenuste ja tegevuse osakaaluga investeerimisühingu tuludes;

e) kindlustus- või edasikindlustusandjatena tegutsevate investeerimisobjektide puhul, investeeringud, brutokindlustusmaksed või asjakohasel juhul kogu kindlustustulu, mis tuleneb investeerimisobjektiks oleva kahjukindlustusandja või kahjukindlustuse edasikindlustusandja kas käibepõhise ja kapitalikulude põhise investeeringute peamise tulemusnäitaja või kindlustustegevuse peamise tulemusnäitaja (st kindlustus- või edasikindlustusandja selliste investeeringute osakaal, mis ei ole seotud elukindlustuslepingutega, mille puhul kannavad investeerimisriski kindlustusvõtjad, ja mis on suunatud taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse rahastamisele või on sellega seotud) arvutamisest koos asjakohasel juhul kindlustustegevuse peamise tulemusnäitaja arvutamisega vastavalt XI ja X lisale.

Erandina käesoleva punkti 1 esimesest ja neljandast lõigust võetakse keskkonnasäästlikke võlakirju või võlaväärtpabereid, mille investeerimisobjektiks olev ettevõtja on emiteerinud konkreetse kindlaksmääratud tegevuse rahastamiseks, investeerimisobjektiks oleva ettevõtja esitatud teabe alusel lugejas arvesse kuni taksonoomiaga kooskõlas oleva sellise majandustegevuse väärtuse ulatuses, mida kõnealustest võlakirjadest ja võlaväärtpaberitest saadud tuluga rahastatakse.

2. Kindlustustegevusega seotud peamine tulemusnäitaja

Kindlustus- ja edasikindlustusandjad, kes ei ole elukindlustusandjad, arvutavad kindlustustegevusega seotud peamise tulemusnäitaja ja esitavad kahjukindlustuse brutokindlustusmaksete tulu või asjakohasel juhul taksonoomiaga kooskõlas olevale kindlustus- või edasikindlustustegevusele vastava edasikindlustustulu vastavalt [kliimaalase delegeeritud õigusakti] II lisa punktidele 10.1 ja 10.2. Peamine tulemusnäitaja esitatakse protsendina ühest järgmistest (nagu on asjakohane):

a) kahjukindlustuse brutokahjukindlustusmaksete kogusumma;

b) brutoedasikindlustusmaksete kogusumma;

c) kahjukindlustuse kogutulu;

d) edasikindlustuse k