02015R0755 — ET — 19.05.2017 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2015/755, 29. aprill 2015, teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta (uuesti sõnastatud) (ELT L 123 19.5.2015, lk 33)

Muudetud:









▼B

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2015/755,

29. aprill 2015,

teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta

(uuesti sõnastatud)







I PEATÜKK

ÜLDPÕHIMÕTTED

Artikkel 1

1. Käesolevat määrust kohaldatakse I lisas nimetatud kolmandatest riikidest pärit toodete suhtes, välja arvatud määrusega (EÜ) nr 517/94 reguleeritud tekstiiltooted.

2. Lõikes 1 nimetatud toodete import liitu on vaba ja seega ei kohaldata selle suhtes mingeid koguselisi piiranguid, piiramata sellest tulenevalt selliste kaitsemeetmete kohaldamist, mida võidakse võtta vastavalt V peatükile.







II PEATÜKK

LIIDU TEAVITAMIS- JA NÕUSTAMISKORD

Artikkel 2

Kui ilmneb, et impordi suundumused nõuavad järelevalve- või kaitsemeetmeid, teatavad liikmesriigid sellest komisjonile. See teave sisaldab olemasolevat tõendust, mis põhineb artikliga 6 kehtestatud kriteeriumidel. Komisjon edastab selle teabe viivitamata kõikidele liikmesriikidele.







III PEATÜKK

LIIDU UURIMISMENETLUS

Artikkel 3

1. Kui komisjonile selgub, et uurimise algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali, algatab ta uurimise ühe kuu jooksul pärast liikmesriigilt teabe saamise kuupäeva ja avaldab teate Euroopa Liidu Teatajas. Kõnealune teade sisaldab:

a) saadud teabe kokkuvõtet ja nõuet, et igasugune asjaomane teave tuleb edastada komisjonile;

b) tähtaega, mille jooksul huvitatud pooled võivad oma seisukohad kirjalikult teatavaks teha ja teavet esitada, kui neid seisukohti ja teavet tuleb uurimise käigus arvesse võtta;

c) tähtaega, mille jooksul huvitatud pooled võivad taotleda komisjonilt suulist ärakuulamist vastavalt lõikele 4.

Komisjon alustab koostöös liikmesriikidega uurimist.

Komisjon annab liikmesriikidele teavet teabe analüüsi kohta tavaliselt 21 päeva jooksul teabe esitamisest komisjonile.

2. Komisjon muretseb kogu vajaliku teabe ja püüab kontrollida importijatelt, ettevõtjatelt, vahendajatelt, tootjatelt, kutseühingutelt ja -organisatsioonidelt saadud teavet, kui ta peab seda vajalikuks.

Nimetatud ülesande täitmisel abistavad komisjoni selle liikmesriigi töötajad, kelle territooriumil kontrollimine toimub, tingimusel et kõnealune liikmesriik seda soovib.

Endast vastavalt lõike 1 esimesele lõigule teatanud huvitatud pooled ja ekspordiriigi esindajad võivad kontrollida kogu infot, mis on uurimise käigus komisjoni käsutusse antud (välja arvatud liidu või liikmesriikide asutusesisesed dokumendid), juhul kui see teave on nende huvide kaitsmiseks oluline ega ole konfidentsiaalne artikli 5 tähenduses ning kui komisjon seda uurimisel kasutab. Selleks esitavad nad komisjonile kirjaliku taotluse, kus on märgitud, millist teavet soovitakse.

3. Liikmesriigid esitavad komisjonile tema nõudmisel ja tema kehtestatud korras oma käsutuses oleva teabe uuritava toote turu arengusuundade kohta.

4. Komisjon võib huvitatud osapooled ära kuulata. Kõnealused pooled tuleb ära kuulata juhul, kui nad on Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatises ette nähtud aja jooksul ärakuulamist kirjalikult taotlenud, osutades, et uurimise tulemused tõenäoliselt mõjutavad neid ja et neil on suuliste selgituste andmiseks erilised põhjused.

5. Kui teavet ei esitata käesoleva määrusega kehtestatud tähtaja jooksul või komisjoni poolt vastavalt käesolevale määrusele kehtestatud tähtaja jooksul, või kui uurimine on oluliselt takistatud, võib järeldused teha kättesaadavate faktide alusel. Kui komisjon leiab, et mõni huvitatud pool või kolmas isik on talle esitanud väära või eksitava teabe, jätab ta kõnealuse teabe arvesse võtmata ja võib kasutada kättesaadavaid fakte.

6. Kui komisjonile selgub, et uurimine pole piisavalt põhjendatud, teatab ta liikmesriikidele oma otsusest ühe kuu jooksul pärast liikmesriikidelt teabe saamise kuupäeva.

Artikkel 4

1. Uurimise lõpus esitab komisjon artikli 22 lõikes 1 osutatud komiteele („komitee”) tulemuste aruande.

2. Kui komisjon leiab uurimise algatamisest möödunud üheksa kuu jooksul, et liidu järelevalve- või kaitsemeetmeid ei ole vaja, lõpetatakse uurimine ühe kuu jooksul. Komisjon lõpetab uurimise kooskõlas artikli 22 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega. Uurimise lõpetamise otsus, mis sisaldab uurimise põhijäreldusi ja selle põhjuste kokkuvõtet, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

3. Kui komisjon leiab, et liidu järelevalve- või kaitsemeetmed on vajalikud, võtab ta vastavalt IV ja V peatükile vastu vajalikud otsused hiljemalt üheksa kuu jooksul pärast uurimise algust. Erandlikel asjaoludel võib kõnealust tähtaega pikendada maksimaalselt kahe kuu võrra. Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas teate, milles täpsustab tähtaja pikendamise aja ja mis sisaldab pikendamise põhjuste kokkuvõtet.

4. Käesoleva peatüki sätted ei välista järelevalvemeetmete võtmist mis tahes ajal vastavalt artiklitele 7–12, või kaitsemeetmete võtmist vastavalt artiklitele 13, 14 ja 15, siis kui kriitiline olukord, kus viivitamine võiks tekitada raskesti parandatavat kahju, nõuab kohest sekkumist.

Komisjon võtab viivitamata uurimismeetmed, mida ta veel vajalikuks peab. Uurimistulemusi kasutatakse võetud meetmete läbivaatamisel.

Artikkel 5

1. Käesoleva määruse alusel saadud teavet kasutatakse ainult selleks, milleks seda nõuti.

2. Komisjon, liikmesriigid ega nende ametnikud ei tohi teabeandja eriloata avaldada mitte mingisugust käesoleva määruse alusel saadud konfidentsiaalset teavet või muud konfidentsiaalselt edastatud teavet.

3. Igas konfidentsiaalsustaotluses tuleb märkida põhjus, miks teave on konfidentsiaalne.

Kui siiski selgub, et konfidentsiaalsustaotlus ei ole põhjendatud, ning kui teabeandja kas ei soovi teavet avalikustada või ei luba seda üldises või kokkuvõtlikus vormis avaldada, võib kõnealuse teabe jätta arvesse võtmata.

4. Teavet peetakse igal juhul konfidentsiaalseks, kui on tõenäoline, et selle avaldamisel on teabeandjale või sellise teabe allikale märkimisväärselt ebasoodne mõju.

5. Lõiked 1–4 ei takista liidu ametiasutusi arvesse võtmast üldist teavet ja eelkõige käesoleva määruse alusel vastuvõetud otsuste põhjusi. Need ametiasutused peavad siiski arvesse võtma asjaomaste juriidiliste ja füüsiliste isikute õigustatud huvi, et nende ärisaladusi ei avaldataks.

Artikkel 6

1. Impordisuundumuste, impordi toimumise tingimuste ja sellisest impordist tingitud liidu tootjatele tekitatud märgatava kahju või niisuguse kahju tekitamise ohu uurimine hõlmab eelkõige järgmisi tegureid:

a) impordi maht, eriti juhul, kui see on absoluutarvudes või liidu toodangu või tarbimise suhtes märkimisväärselt kasvanud;

b) impordihind, eriti juhul, kui esineb märkimisväärne hinna allalöömine võrreldes liidu samalaadse toote hinnaga;

c) mõju samalaadsete või otseselt konkureerivate toodete liidu tootjatele, mis ilmneb järgmiste majandustegurite arengusuundadest:

— toodang,

— mahu ärakasutamine,

— tagavarad,

— müük,

— turuosa,

— hinnad (st hindade langus või hinnatõusude takistamine, mis vastasel juhul oleks võinud toimuda),

— kasumid,

— kasutatud kapitali tasuvus,

— rahavoog,

— tööhõive.

2. Uurimise läbiviimisel võtab komisjon arvesse I lisas nimetatud riikide konkreetset majandussüsteemi.

3. Märgatava kahju ohu korral uurib komisjon, kas on selgesti prognoositav, et teatavast olukorrast tekib suure tõenäosusega tegelik kahju. Sellega seoses võib arvesse võtta järgmisi tegureid:

a) liitu siseneva ekspordi kasvu määr;

b) päritoluriigi või ekspordiriigi olemasolev või lähemas tulevikus prognoositav ekspordivõimekus ja tõenäosus, et sellest tulenev eksport siseneb liitu.







IV PEATÜKK

JÄRELEVALVE

Artikkel 7

1. Kui see on liidu huvides, võib komisjon liikmesriigi taotlusel või omal algatusel

a) otsustada rakendada teatava impordi suhtes tagasiulatuvat järelevalvet vastavalt komisjoni kehtestatud korrale;

b) otsustada kõnealuse impordi suundumuste jälgimiseks, kooskõlas artikliga 8, muuta teatava impordi puhul kohustuslikuks liidu eelneva järelevalve.

2. Komisjon teeb lõike 1 alusel vastu võetavad otsused kooskõlas artikli 22 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.

3. Järelevalvemeetmed kehtivad piiratud aja jooksul. Kui ei ole sätestatud teisiti, kaotavad need kehtivuse meetmete rakendamise poolaastale järgneva poolaasta lõpus.

Artikkel 8

1. Liidu eelneva järelevalve all olevaid tooteid võib vabasse ringlusse lubada üksnes järelevalvedokumendi esitamise korral. Selle dokumendi kinnitab liikmesriigi määratud pädev asutus tasuta mis tahes taotletud koguse kohta kõige enam viie tööpäeva jooksul pärast seda, kui pädev siseriiklik asutus on vastu võtnud liidu importija taotluse, olenemata tema tegevuskohast liidus. Kõnealune taotlus loetakse pädeva siseriikliku asutuse poolt vastuvõetuks hiljemalt kolm päeva pärast selle esitamist, kui ei ole tõendatud teisiti.

2. Järelevalvedokumendi vorm peab vastama II lisas esitatud näidisele.

Kui järelevalvet kehtestavas otsuses ei ole ette nähtud teisiti, sisaldab importija esitatud järelevalvedokumendi taotlus ainult järgmist:

a) taotleja täielik nimi ja aadress (sealhulgas telefoni- ja faksinumbrid ja muud numbrid, mille järgi pädeval siseriiklikul asutusel on võimalik taotlejat tuvastada), lisaks sellele taotleja käibemaksukohustuslase registreerimisnumber, kui ta on käibemaksukohustuslane;

b) asjakohasel juhul deklarandi täielik nimi ja aadress või taotleja määratud mis tahes esindaja täielik nimi ja aadress (sealhulgas telefoni- ja faksinumber);

c) kauba kirjeldus, kus esitatakse:

— kaubanimi,

— kombineeritud nomenklatuuri kood,

— päritolu- ja lähtekoht;

d) deklareeritud kogus kilogrammides ja vajaduse korral muudes täiendavates ühikutes (paari, tükki, jne);

e) kauba CIF-väärtus liidu piiril, väljendatuna eurodes;

f) järgmine kinnitus, mille taotleja on dateerinud ja allkirjastanud ning kus taotleja nimi on kirjutatud trükitähtedega:

„Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesolevas vormis ja selle lisades esitatud info on tõene ja antud heauskselt ning et ma olen ettevõtjana liidus asutatud.”

3. Järelevalvedokument kehtib kogu liidus, olenemata selle välja andnud liikmesriigist.

4. Kui avastatakse, et tehingu sooritamise ühikuhind ületab järelevalvedokumendis märgitu vähem kui 5 % võrra või et importimiseks esitatud toodete koguväärtus või -hulk ületab järelevalvedokumendis märgitud väärtuse või hulga vähem kui 5 % võrra, ei takista see kõnealuse toote vabasse ringlusse lubamist. Komisjon, olles ära kuulanud komitees avaldatud arvamused ja võttes arvesse toodete laadi ja asjaomase tehingu muud eripära, võib kehtestada teistsuguse protsendimäära, mis ei tohiks tavaliselt siiski olla suurem kui 10 %.

5. Järelevalvedokumente võib kasutada ainult aja jooksul, mil asjaomaste tehingute suhtes kehtib impordi liberaliseerimise kord. Nimetatud järelevalvedokumenti ei tohi mingil juhul kasutada pärast selle kehtivusaja lõppu, mis määratakse kindlaks samal ajal ja samas korras kui järelevalve kehtestamine, ja mille puhul võetakse arvesse toodete laadi ja tehingu muud eripära.

6. Kui vastavalt artiklile 7 vastu võetud otsus seda nõuab, tuleb liidu järelevalve all olevate toodete päritolu tõendada päritolusertifikaadiga. Käesolev lõige ei mõjuta niisuguste sertifikaatide esitamist käsitlevaid muid sätteid.

7. Kui liidu eelneva järelevalve all oleva toote suhtes kohaldatakse liikmesriigis piirkondlikke kaitsemeetmeid, võib järelevalvedokumendi asendada selle liikmesriigi antud impordiloaga.

8. Järelevalvedokumendi vormid ja selle väljavõtted vormistatakse kahes eksemplaris, üks eksemplar, millele märgitakse „omaniku eksemplar” ja number 1, väljastatakse taotlejale ja teine, millele märgitakse „pädeva asutuse eksemplar” ja number 2, peab jääma hoiule dokumendi väljastanud asutusse. Halduslikel eesmärkidel võib pädev asutus vormile 2 lisada täiendavaid eksemplare.

9. Vorm, kaasa arvatud lisalehed, trükitakse tehnoloogilisest peenmaterjalist vabale valgele kirjapaberile kaaluga 55–65 g/m2. Vormi mõõdud on 210 × 297 mm. Masinakirja reavahe on 4,24 mm (üks kuuendik tolli). Lahtrite paigutust tuleb täpselt järgida. Esimese eksemplari, s.o järelevalvedokumendi mõlemal küljel on lisaks kollane giljoššmustriga trükitud taust, mis toob esile kõik mehaaniliste või keemiliste vahenditega tehtud võltsingud.

10. Liikmesriik peab laskma vormid trükkida. Vorme võib trükkida ka trükikojas, mille on määranud trükikoja asukoha liikmesriik. Viimasel juhul peab igal vormil olema viide liikmesriigi volitusele. Igale vormile märgitakse trükikoja nimi ja aadress või tähis, mille järgi on võimalik trükikoda tuvastada.

Artikkel 9

Kui on tõenäoline, et võib tekkida artikli 13 lõikes 1 osutatud olukord ja kui see on liidu huvides, võib komisjon liikmesriigi taotlusel või omal algatusel

— piirata nõutud järelevalvedokumendi kehtivusaega;

— kehtestada selle dokumendi väljastamise teatavad tingimused ja lisada erandmeetmena tühistamisklausli.

Artikkel 10

Kui toote impordile ei ole kehtestatud liidu eelnevat järelevalvet, võib komisjon rakendusaktidega kooskõlas artikli 22 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega ning vastavalt artiklile 15 rakendada piiratud järelevalvet liidu ühte või enamasse piirkonda suunduva impordi suhtes.

Artikkel 11

1. Piirkondliku järelevalve all olevaid tooteid võib kõnealuses piirkonnas vabasse ringlusse lubada üksnes järelevalvedokumendi esitamisel. Selle dokumendi kinnitab asjaomase liikmesriigi (liikmesriikide) määratud pädev asutus tasuta mis tahes taotletud koguse kohta kõige enam viie tööpäeva jooksul pärast seda, kui pädev siseriiklik asutus on vastu võtnud liidu importija deklaratsiooni, olenemata tema tegevuskohast liidus. Kõnealune taotlus loetakse pädeva siseriikliku asutuse poolt vastuvõetuks hiljemalt kolm tööpäeva pärast selle esitamist, kui ei ole sätestatud teisiti. Järelevalvedokumente võib kasutada ainult aja jooksul, mil asjaomaste tehingute suhtes kehtib impordi liberaliseerimise kord.

2. Kohaldatakse artikli 8 lõiget 2.

Artikkel 12

1. Kui kohaldatakse liidu või piirkondlikku järelevalvet, teatavad liikmesriigid komisjonile iga kuu esimese kümne päeva jooksul

a) eelneva järelevalve puhul rahasummade üksikasjad (arvutatud CIF-hindade alusel) ja kaubakogused, mille kohta on eelneva perioodi jooksul järelevalvedokumendid välja antud;

b) igal juhul punktis a osutatud ajavahemikule eelneva ajavahemiku jooksul toimunud impordi üksikasjad.

Liikmesriikide esitatud teave liigitatakse toodete ja maade kaupa.

Järelevalve korra kohaldamise ajal võib sama menetlust kasutades kehtestada teistsuguseid sätteid.

2. Toodete laadi või eriliste asjaolude tõttu võib komisjon liikmesriigi taotlusel või omal algatusel muuta selle teabe esitamise tähtaegu.

3. Komisjon teavitab liikmesriike.







V PEATÜKK

KAITSEMEETMED

Artikkel 13

1. Kui toodet imporditakse liitu sel määral suurenenud kogustes või niisugustel tingimustel, mis põhjustavad või ähvardavad põhjustada liidu samasuguste või otseselt konkureerivate toodete tootjaile märgatavat kahju, võib komisjon liidu huvide kaitseks kas liikmesriigi taotlusel või omal algatusel muuta toote impordieeskirju, nähes ette, et toodet võib vabasse ringlusse lubada ainult impordiloa esitamisel, mille andmist reguleerivad komisjoni kehtestatavad sätted ja piirangud.

2. Vastuvõetud meetmetest teatatakse viivitamata liikmesriikidele ja need jõustuvad kohe.

3. Käesolevas artiklis nimetatud meetmeid kohaldatakse kõikidele toodetele, mis on vabasse ringlusse lastud pärast nende meetmete jõustumise kuupäeva. Vastavalt artiklile 15 võib nende meetmete kohaldamisel piirduda ühe või mõne piirkonnaga.

Need meetmed ei takista siiski niisuguste toodete vabasse ringlusse lubamist, mis on juba teel liidu, tingimusel et nende toodete sihtkohta ei või muuta ja et toodetel, mida võib vastavalt artiklitele 8 ja 11 vabasse ringlusse lubada ainult järelevalvedokumendi esitamisel, on see dokument tõepoolest olemas.

4. Kui liikmesriik on taotlenud komisjoni sekkumist, võtab viimane kooskõlas artikli 22 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega või kiireloomulistel juhtudel artikli 22 lõike 4 kohaselt otsuse selle kohta vastu kõige rohkem viie tööpäeva jooksul alates taotluse saamise kuupäevast.

Artikkel 14

1. Komisjon võib, eelkõige artikli 13 lõikes 1 nimetatud olukorra puhul, vastu võtta asjakohased kaitsemeetmed, toimides kooskõlas artikli 22 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

2. Kohaldatakse artikli 13 lõiget 3.

Artikkel 15

Kui eelkõige artiklis 6 nimetatud tegurite alusel selgub, et tingimused meetmete vastuvõtmiseks vastavalt IV peatükile ja artiklile 13 on ühes või mitmes liidu piirkonnas täidetud, võib komisjon pärast muude lahendusvõimaluste uurimist erandkorras lubada järelevalve- või kaitsemeetmete kohaldamist, mis piirduvad asjaomaste piirkondadega, kui ta leiab, et sel tasandil kohaldatavad meetmed on asjakohasemad kui kogu liidus kohaldatavad meetmed.

Need meetmed peavad olema ajutised ja siseturgu võimalikult vähe häirima.

Need meetmed võetakse vastu vastavalt artiklites 7 ja 13 sätestatud korras.

Artikkel 16

1. IV ja V peatüki kohaselt võetud järelevalve- ja kaitsemeetmete kehtivuse ajal võib komisjon liikmesriigi taotlusel või komisjoni algatusel:

a) kontrollida meetme mõju;

b) teha kindlaks, kas meetme edasine kohaldamine on vajalik.

Kui komisjoni arvates on meetme edasine kohaldamine vajalik, teavitab ta sellest liikmesriike.

2. Kui komisjon leiab, et mõni IV ja V peatükis osutatud järelevalve- või kaitsemeede tuleks tühistada või et seda peaks muutma, siis komisjon tühistab või muudab selle meetme kooskõlas artikli 22 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Kui otsus käsitleb piirkondlikke järelevalvemeetmeid, kohaldatakse seda alates kuuendast päevast pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.







VI PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 17

1. Käesolev määrus ei välista liidu ja kolmandate riikide vahel sõlmitud kokkulepetega kehtestatud erieeskirjadest tulenevate kohustuste täitmist.

2. Ilma et see mõjutaks muid liidu sätteid, ei takista käesolev määrus liikmesriike vastu võtmast või kohaldamast:

a) keelde, koguselisi piiranguid või järelevalvemeetmeid, selleks et tagada kõlblus, avalik kord või julgeolek ning inimeste, loomade ning taimede elu ja tervise kaitse, kunstilise, ajaloolise või arheoloogilise väärtusega rahvusliku rikkuse kaitse või tööstus- ja kaubandusomandi kaitse;

b) eriformaalsusi välisvaluuta suhtes;

c) ELi toimimise lepingu kohaste rahvusvaheliste lepingute alusel rakendatavaid formaalsusi.

Liikmesriigid teatavad komisjonile meetmed ja formaalsused, mida nad kavatsevad rakendada või muuta vastavalt esimesele lõikele.

Äärmiselt pakilistel juhtudel teatatakse komisjonile siseriiklikud meetmed ja formaalsused kohe nende vastuvõtmise järel.

Artikkel 18

Komisjon lisab nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 ( 1 ) artikli 22a kohasesse Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavasse kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamist ja rakendamist käsitlevasse iga-aastasesse aruandesse teabe käesoleva määruse rakendamise kohta.

Artikkel 19

1. Käesoleva määruse kohaldamine ei piira põllumajandusturgude ühist korraldust käsitlevate õigusaktide, neist tulenevate liidu ja siseriiklike haldussätete ega ELi toimimise lepingu artikli 352 alusel vastu võetud töödeldud põllumajandustooteid käsitlevate spetsiaalsete õigusaktide kohaldamist. Käesolev määrus täiendab nimetatud õigusakte.

2. Käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud õigusaktides käsitletud toodete puhul ei kehti artiklid 7–12 ja 16 nende toodete suhtes, mille kohta liidu kolmandate riikidega kauplemise eeskirjades nõutakse litsentsi või muu impordidokumendi esitamist.

Artikleid 13, 15 ja 16 ei kohaldata nende toodete suhtes, mille puhul nende eeskirjadega on ette nähtud koguseliste impordipiirangute kohaldamine.

Artikkel 20

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 21 vastu delegeeritud õigusakte I lisa muutmiseks, et jätta kõnealuse lisa kolmandate riikide loetelust välja riigid, kui nendest saavad WTO liikmed.

Artikkel 21

1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2. Artiklis 20 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 20. veebruarist 2014. Komisjon esitab delegeeritud volituste kasutamise kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 20 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5. Artikli 20 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 22

1. Komisjoni abistab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/478 ( 2 ) alusel loodud kaitsemeetmete komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

3. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

4. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes artikliga 5.

Artikkel 23

Määrused (EÜ) nr 427/2003 ja (EÜ) nr 625/2009 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrustele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ning neid loetakse vastavalt IV lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 24

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

Kolmandate riikide loetelu

Aserbaidžaan

▼M1 —————

▼B

Põhja-Korea

Türkmenistan

Usbekistan

Valgevene









II LISA









III LISA

Kehtetuks tunnistatud määrused koos hilisemate muudatustega







Nõukogu määrus (EÜ) nr 625/2009 (ELT L 185, 17.7.2009, lk 1). Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 37/2014 (ELT L 18, 21.1.2014, lk 1). Ainult lisa punkt 20 Nõukogu määrus (EÜ) nr 427/2003 (ELT L 65, 8.3.2003, lk 1). Nõukogu määrus (EÜ) nr 1985/2003 (ELT L 295, 13.11.2003, lk 43). Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 37/2014 (ELT L 18, 21.1.2014, lk 1). Ainult lisa punkt 9









IV LISA

Vastavustabel







Määrus (EÜ) nr 625/2009 Määrus (EÜ) nr 427/2003 Käesolev määrus Artikkel 1 Artikkel 1 Artikkel 2 Artikkel 2 Artikkel 4 Artikkel 22 Artikkel 5 Artikkel 3 Artikkel 6 Artikkel 4 Artikkel 7 Artikkel 5 Artikkel 8 Artikkel 6 Artikli 9 lõige 1 Artikli 7 lõige 1 Artikli 9 lõige 1a Artikli 7 lõige 2 Artikli 9 lõige 2 Artikli 7 lõige 3 Artikkel 10 Artikkel 8 Artikkel 11 Artikkel 9 Artikkel 12 Artikkel 10 Artikkel 13 Artikkel 11 Artikkel 14 Artikkel 12 Artikkel 15 Artikkel 13 Artikkel 16 Artikkel 14 Artikkel 17 Artikkel 15 Artikkel 18 Artikkel 16 Artikkel 19 Artikkel 17 Artikkel 19a Artikkel 18 Artikkel 20 Artikkel 19 Artiklid 1 kuni 14 — Artikkel 14a Artikkel 20 Artikkel 14b Artikkel 21 Artiklid 15 kuni 24 — Artikkel 21 Artikkel 23 Artikkel 22 Artikkel 24 I lisa I lisa II lisa II lisa III lisa III lisa IV lisa IV lisa I lisa — II lisa —