02020R0686 — ET — 21.04.2021 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/686, 17. detsember 2019, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses loomse paljundusmaterjali ettevõtete heakskiitmise ning teatavate peetavate maismaaloomade paljundusmaterjali liidusisese liikumise jälgitavus- ja loomatervisenõuetega (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 174 3.6.2020, lk 1)

Muudetud:









▼B

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/686,

17. detsember 2019,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses loomse paljundusmaterjali ettevõtete heakskiitmise ning teatavate peetavate maismaaloomade paljundusmaterjali liidusisese liikumise jälgitavus- ja loomatervisenõuetega

(EMPs kohaldatav tekst)







I OSA

REGULEERIMISESE, KOHALDAMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1. Käesoleva määrusega täiendatakse määruses (EL) 2016/429 sätestatud eeskirju seoses registreeritud ja heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtete ning teatavate peetavate maismaaloomade paljundusmaterjali liidusisese liikumise jälgitavus- ja loomatervisnõuetega.

2. II osa 1. peatükis sätestatakse sellistele veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõtetele heakskiidu andmise nõuded, kust nimetatud loomade paljundusmaterjali teise liikmesriiki viiakse, ja need käsitlevad järgmist: a) karantiin, isolatsioon ja muud bioturvameetmed; b) jälgimisnõuded; c) rajatised ja töövahendid; d) loomse paljundusmaterjali ettevõtete tegevuse jaoks töötajate ja veterinaararstide suhtes sätestatud vastutus, pädevus ja eriväljaõpe; e) loomse paljundusmaterjali ettevõtteid heaks kiitva pädeva asutuse vastutus; f) erieeskirjad nende loomse paljundusmaterjali ettevõtete tegevuse lõpetamise kohta.

3. II osa 2. peatükis sätestatakse nõuded, mis käsitlevad järgmist: a) teave, mille pädev asutus peab kandma registreeritud loomse paljundusmaterjali ettevõtete registrisse; b) teave, mille pädev asutus peab kandma heakskiidetud veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõtete registrisse, ning eeskirjad selle registri avalikkusele kättesaadavuse kohta, kui nende loomade paljundusmaterjal liigub liikmesriikide vahel.

4. II osa 3. peatükis sätestatakse: a) heakskiidetud veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõtteid käitavate ettevõtjate arvestuse pidamise kohustusi käsitlevad eeskirjad ning sellises ettevõttes kogutud, toodetud või töödeldud loomse paljundusmaterjali kohta ettevõtte tegevuse lõpetamise järgse arvestuse pidamise nõuded; b) järgmiste loomade paljundusmaterjali jälgitavuse nõuded: i) veised, sead, lambad, kitsed ja hobuslased; ii) koerad (Canis lupus familiaris) ja kassid (Felis silvestris catus); iii) kinnistes ettevõtetes peetavad muud maismaaloomad kui veised, sead, kitsed, lambad ja hobuslased; iv) Camelidae ja Cervidae sugukonna loomad.

5. III osa 1. peatükis sätestatakse veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali liikmesriikidevahelise liikumise loomatervisenõuded, sealhulgas asjaomased erandid, määrates kindlaks: a) eeskirjad loomse paljundusmaterjali kogumise, tootmise, töötlemise ja säilitamise kohta heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtetes; b) loomse paljundusmaterjali kogumiseks kasutatud doonorloomade loomatervisenõuded ja nende loomade isoleerimise või karantiini paigutamise loomatervisenõuded; c) doonorloomade ja loomse paljundusmaterjali labori- ja muud uuringud; d) loomse paljundusmaterjali kogumise, tootmise, töötlemise, säilitamise ja muude toimingute ning veo loomatervisenõuded.

6. III osa 2. peatükis sätestatakse veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali liikmesriikidevahelise liikumise suhtes: a) loomatervise sertifikaatide väljaandmise eeskirjad; b) loomatervise sertifikaatides nõutav teave; c) ettevõtja deklaratsiooniga seotud nõuded; d) teavitamisnõuded.

7. III osa 3. peatükis sätestatakse järgmiste loomade paljundusmaterjali liikmesriikidevahelise liikumise loomatervise-, sertifitseerimis- ja teavitamisnõuded: a) koerad ja kassid; b) kinnistes ettevõtetes peetavad muud maismaaloomad kui veised, sead, kitsed, lambad ja hobuslased; c) Camelidae ja Cervidae sugukonna loomad.

8. III osa 4. peatükis sätestatakse eeskirjad, mille kohaselt pädevad asutused teevad erandeid teaduslikel eesmärkidel kasutatava ja geenipankades säilitatava loomse paljundusmaterjali liikmesriikidevahelise liikumise suhtes.

9. IV osas sätestatakse teatavad direktiividega 88/407/EMÜ, 89/556/EMÜ, 90/429/EMÜ ja 92/65/EMÜ seotud üleminekumeetmed, mis käsitlevad järgmist: a) seemendusjaamade, sperma säilituskeskuste, embrüokogumisrühmade ja embrüotootmisrühmade heakskiitmine; ▼M1 b) kõrte ja muude sperma, ootsüütide või embrüote pakendamiseks, säilitamiseks ja veoks kasutatavate pakendite märgistamine; ▼M1 c) enne 21. aprilli 2021 välja antud loomatervise sertifikaatide kasutamine; d) enne 21. aprilli 2021 kogutud, toodetud, töödeldud ja säilitatud sperma, ootsüütide ja embrüote liikmesriikidevaheline liikumine. ▼B

10. Käesolevat määrust ei kohaldata metsloomade paljundusmaterjali suhtes.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse lisaks rakendusmääruse (EL) 2018/1882 artiklis 1 sätestatud mõistetele järgmisi mõisteid:

1) „registreeritud loomse paljundusmaterjali ettevõte“ – loomse paljundusmaterjali ettevõte, mis ei ole heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõte ja mille pädev asutus on registreerinud määruse (EL) 2016/429 artikli 93 esimese lõigu punkti a kohaselt;

2) „heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõte“ – määruse (EL) 2016/429 artikli 97 kohaselt heaks kiidetud seemendusjaam, embrüokogumisrühm, embrüotootmisrühm, loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõte või loomse paljundusmaterjali säilituskeskus;

3) „veis“ või „veiseliikidesse kuuluv loom“ – perekonda Bison, Bos (sh alamperekonda Bos, Bibos, Novibos ja Poephagus) või Bubalus (sh alamperekonda Anoa) kuuluv kabiloom või nende perekondade loomaliikide ristamisel saadud järglane;

4) „siga“ või „sealiiki kuuluv loom“ – liiki Sus scrofa kuuluv kabiloom;

5) „lammas“ või „lambaliikidesse kuuluv loom“ – perekonda Ovis kuuluv kabiloom või selle perekonna loomaliikide ristamisel saadud järglane;

6) „kits“ või „kitseliikidesse kuuluv loom“ – perekonda Capra kuuluv kabiloom või selle perekonna loomaliikide ristamisel saadud järglane;

7) „hobuslane“ või „hobuseliikidesse kuuluv loom“ – perekonda Equus (sh hobused, eeslid ja sebrad) kuuluv kabjaline või selle perekonna loomaliikide ristamisel saadud järglane;

8) „loomatervise sertifikaat“ – dokument, mille päritoluliikmesriigi pädev asutus on määruse (EL) 2016/429 artikli 161 lõike 4 kohaselt välja andnud loomse paljundusmaterjali saadetise viimiseks selle sihtkohta;

9) „ettevõtja deklaratsioon“ – dokument, mille ettevõtja on artiklite 32 ja 46 kohaselt välja andnud loomse paljundusmaterjali saadetise viimiseks selle sihtkohta;

10) „geenipank“ – loomade geneetilise materjali hoidla peetavate maismaaloomade geneetiliste ressursside ex situ säilitamiseks ja säästvaks kasutamiseks, mida peab vastuvõttev asutus, keda pädev asutus on nende ülesannete täitmiseks volitanud või tunnustanud;

11) „seemendusjaam“ – loomse paljundusmaterjali ettevõte, mille pädev asutus on artikli 4 kohaselt heaks kiitnud teise liikmesriiki viidava veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste sperma kogumiseks, töötlemiseks, säilitamiseks ja veoks;

12) „embrüokogumisrühm“ – spetsialistide rühmast või üksusest koosnev loomse paljundusmaterjali ettevõte, mille pädev asutus on artikli 4 kohaselt heaks kiitnud teise liikmesriiki viidavate veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste in vivo saadud embrüote kogumiseks, töötlemiseks, säilitamiseks ja veoks;

13) „embrüotootmisrühm“ – spetsialistide rühmast või üksusest koosnev loomse paljundusmaterjali ettevõte, mille pädev asutus on artikli 4 kohaselt heaks kiitnud teise liikmesriiki viidavate veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste ootsüütide kogumiseks, töötlemiseks, säilitamiseks ja veoks ning nende loomade embrüote in vitro tootmiseks – vajaduse korral säilitatud spermaga –, säilitamiseks ja veoks;

14) „sperma“ – looma või loomade muutmata, töödeldud või lahjendatud ejakulaat;

15) „ootsüüdid“ – ootidogeneesi haploidsed staadiumid, sealhulgas sekundaarsed ootsüüdid ja munarakud;

16) „embrüo“ – looma varajane arenemisjärk, mil seda on võimalik siirdada vastuvõtvasse emaslooma;

17) „loomse paljundusmaterjali saadetis“ – ühest heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõttest lähetatav ja ühe loomatervise sertifikaadiga hõlmatud sperma, ootsüütide, in vivo saadud embrüote või in vitro toodetud embrüote kogus;

18) „loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõte“ – loomse paljundusmaterjali ettevõte, mille pädev asutus on artikli 4 kohaselt heaks kiitnud teise liikmesriiki viidavate ühe või mitme veise-, sea-, lamba-, kitse- või hobuseliigi spermakoguste, ootsüütide või embrüote või loomse paljundusmaterjali liikide või eri loomaliikide paljundusmaterjalide mis tahes kombinatsiooni töötlemiseks, sealhulgas vajaduse korral sperma sooliseks sorteerimiseks, ja säilitamiseks;

19) „loomse paljundusmaterjali säilituskeskus“ – loomse paljundusmaterjali ettevõte, mille pädev asutus on artikli 4 kohaselt heaks kiitnud teise liikmesriiki viidavate ühe või mitme veise-, sea-, lamba-, kitse- või hobuseliigi spermakoguste, ootsüütide või embrüote või loomse paljundusmaterjali liikide või eri loomaliikide paljundusmaterjalide mis tahes kombinatsiooni säilitamiseks;

20) „keskuse veterinaararst“ – veterinaararst, kes vastutab seemendusjaamas, loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõttes või loomse paljundusmaterjali säilituskeskuses toimuva tegevuse eest, nagu on ette nähtud käesolevas määruses;

21) „rühma veterinaararst“ – veterinaararst, kes vastutab embrüokogumisrühma või embrüotootmisrühma tegevuse eest, nagu on ette nähtud käesolevas määruses;

22) „kordumatu heakskiidunumber“ – pädeva asutuse antud number;

23) „heakskiidu tühistamise kuupäev“ – kuupäev, mil pädev asutus peatab või tühistab heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtte heakskiidu vastavalt määruse (EL) 2016/429 artiklile 100;

24) „kordumatu registreerimisnumber“ – registreeritud loomse paljundusmaterjali ettevõttele antud number;

25) „karantiiniruum“ – rajatis, millele pädev asutus on andnud loa veiste, sigade, lammaste või kitsede isoleerimiseks vähemalt 28 päeva jooksul enne nende vastuvõtmist seemendusjaama;

26) „(taudist) vaba ettevõte“ – ettevõte, millele on antud delegeeritud määruse (EL) 2020/689 artikli 20 nõuetega kooskõlas olev staatus;

27) „ametlik labor“ – liikmesriigis või kolmandas riigis või territooriumil asuv labor, mille pädev asutus on määruse (EL) 2017/625 artikli 37 kohaselt määranud tegema käesoleva määruse artiklitega 24 ja 25 ette nähtud uuringuid;

▼M1

28) „IMSOC“ – määruse (EL) 2017/625 artiklis 131 osutatud ametliku kontrolli teabehaldussüsteem selliste mehhanismide ja vahendite terviklikuks toimimiseks, mille kaudu hallatakse, töödeldakse ja automaatselt vahetatakse ametliku kontrolliga ja muu ametliku tegevusega seotud andmeid, teavet ja dokumente;

▼B

29) „ohustatud tõug“ – kohalik tõug, mille liikmesriik on tunnistanud ohustatuks ja mis on geneetiliselt kohanenud ühe või mitme traditsioonilise tootmissüsteemiga või keskkonnaga selles liikmesriigis ning mille ohustatud staatuse on teaduslikult kindlaks teinud asutus, kellel on ohustatud tõugude valdkonnas vajalikud oskused ja teadmised, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/1012 artikli 2 punktis 24;

30) „heakskiidetud likvideerimisprogramm“ – taudilikvideerimisprogramm, mida rakendatakse ühes liikmesriigis või selle tsoonis, mille komisjon on heaks kiitnud vastavalt määruse (EL) 2016/429 artikli 31 lõikele 3;

31) „doonorloomade partii“ – sama tervisliku seisundiga loomade rühm, mille paljundusmaterjali kogutakse ja töödeldakse samal ajal ja veetakse koos.







II OSA

LOOMSE PALJUNDUSMATERJALI ETTEVÕTETE HEAKSKIITMINE, REGISTRID, ARVESTUSE PIDAMINE JA JÄLGITAVUS







1. PEATÜKK

Loomse paljundusmaterjali ettevõtete heakskiitmine

Artikkel 3

Veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõtete heakskiitmise nõuded

Järgmisi veiste, sigade, lammaste ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõtteid käitavad ettevõtjad esitavad nende loomade paljundusmaterjali saadetiste lähetamiseks teistesse liikmesriikidesse pädevale asutusele määruse (EL) 2016/429 artikli 94 lõike 1 punkti b kohaselt taotluse heakskiidu saamiseks:

a) veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste spermat koguv, töötlev ja säilitav ettevõte seemendusjaamana heakskiitmiseks;

b) spetsialistide rühm või üksus, mida juhib rühma veterinaararst, kes on pädev koguma, töötlema ja säilitama veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuste embrüoid, embrüokogumisrühmana heakskiitmiseks;

c) spetsialistide rühm või üksus, mida juhib rühma veterinaararst, kes on pädev koguma, töötlema ja säilitama veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuste ootsüüte ning tootma, töötlema ja säilitama nende loomade embrüoid, embrüotootmisrühmana heakskiitmiseks;

d) veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuste värsket, jahutatud või külmutatud spermat, ootsüüte või embrüoid töötlev ja säilitav ettevõte loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõttena heakskiitmiseks;

e) veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuste värsket, jahutatud või külmutatud spermat, ootsüüte või embrüoid säilitav ettevõte loomse paljundusmaterjali säilituskeskusena heakskiitmiseks.

Artikkel 4

Veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõtete pädeva asutuse poolne heakskiitmine

1. Pädev asutus annab veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste paljundusmaterjali ettevõttele määruse (EL) 2016/429 artikli 97 kohaselt heakskiidu ainult siis, kui see on taganud, et see vastab järgmistele nõuetele: a) ettevõtja on nimetanud ametisse: i) keskuse veterinaararsti, kes vastutab nende tegevuste eest, mis on sätestatud: — I lisa 1. osa punktis 1, kui taotletakse artikli 3 punktis a osutatud loomse paljundusmaterjali ettevõtte seemendusjaamana heakskiitmist; — I lisa 4. osa punktis 1, kui taotletakse artikli 3 punktis d osutatud loomse paljundusmaterjali ettevõtte loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõttena heakskiitmist; — I lisa 5. osa punktis 1, kui taotletakse artikli 3 punktis e osutatud loomse paljundusmaterjali ettevõtte loomse paljundusmaterjali säilituskeskusena heakskiitmist, või ii) rühma veterinaararsti, kes vastutab nende tegevuste eest, mis on sätestatud: — I lisa 2. osa punktis 1, kui taotletakse artikli 3 lõikes b osutatud loomse paljundusmaterjali ettevõtte embrüokogumisrühmana heakskiitmist; — I lisa 3. osa punktis 1, kui taotletakse artikli 3 punktis c osutatud loomse paljundusmaterjali ettevõtte embrüotootmisrühmana heakskiitmist; b) asjaomase tegevuse jaoks ette nähtud rajatised, töövahendid ja tegevuskord vastavad nõuetele, mis on sätestatud: i) I lisa 1. osa punktis 2 seoses veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste sperma kogumise, töötlemise, säilitamise ja veoga; ii) I lisa 2. osa punktis 2 seoses veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste embrüote kogumise, töötlemise, säilitamise ja veoga; iii) I lisa 3. osa punktis 2 seoses veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste ootsüütide kogumise ning embrüote tootmise, töötlemise, säilitamise ja veoga, sealhulgas embrüote tootmiseks kasutatava sperma ja ootsüütide töötlemise ja säilitamisega; iv) I lisa 4. osa punktis 2 seoses veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste värske, jahutatud või külmutatud sperma, ootsüütide või embrüote töötlemise, säilitamise ja veoga; v) I lisa 5. osa punktis 2 seoses veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste värske, jahutatud või külmutatud sperma, ootsüütide või embrüote säilitamise ja veoga.

2. Veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõtet määruse (EL) 2016/429 artiklite 97 ja 99 kohaselt heaks kiites annab pädev asutus talle kordumatu heakskiidunumbri, milles sisaldub heakskiitva riigi ISO 3166-1 kahetäheline riigikood.

Artikkel 5

Heakskiidetud veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõtete tegevuse lõpetamise erieeskirjad

1. Kui heakskiidetud veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõtet käitav ettevõtja lõpetab tegevuse, tagab see ettevõtja, et kõik selles loomse paljundusmaterjali ettevõttes kogutud või toodetud ja säilitatud sperma, ootsüütide või embrüote saadetised on enne heakskiidu tühistamise kuupäeva viidud: a) edasiseks säilitamiseks loomse paljundusmaterjali säilituskeskusesse või b) paljundamisel kasutamiseks ettevõttesse, kus peetakse veiseid, sigu, lambaid, kitsi või hobuslasi, või c) ohutuks kõrvaldamiseks või kasutamiseks loomsete kõrvalsaadustena vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklile 13.

2. Kui sperma, ootsüütide või embrüote saadetisi ei viida heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõttest enne heakskiidu tühistamise kuupäeva lõike 1 kohaselt ära, ei tohi selliseid saadetisi teise liikmesriiki viia.







2. PEATÜKK

Pädeva asutuse peetavad registreeritud ja heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtete registrid

Artikkel 6

Pädeva asutuse peetav registreeritud loomse paljundusmaterjali ettevõtete register

1. Pädev asutus koostab registreeritud loomse paljundusmaterjali ettevõtete registri ja ajakohastab seda.

2. Pädev asutus sisestab lõikes 1 osutatud registrisse iga registreeritud loomse paljundusmaterjali ettevõtte kohta vähemalt järgmise teabe: a) registreeritud loomse paljundusmaterjali ettevõtte nimi, kontaktandmed ja võimaluse korral veebisaidi universaalne ressursilokaator (URL); b) registreeritud loomse paljundusmaterjali ettevõtte aadress; c) loomse paljundusmaterjali liik ja loomaliigid, mille jaoks ettevõte registreeriti; d) pädeva asutuse antud kordumatu registreerimisnumber ja registreerimise kuupäev; e) kui registreeritud loomse paljundusmaterjali ettevõtte tegevus on lõppenud, siis tegevuse lõpetamise kuupäev.

Artikkel 7

Pädeva asutuse peetav heakskiidetud veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõtete register

1. Pädev asutus koostab heakskiidetud veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõtete registri ja ajakohastab seda.

2. Pädev asutus sisestab lõikes 1 osutatud registrisse iga heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtte kohta vähemalt järgmise teabe: a) loomse paljundusmaterjali ettevõtte nimi, kontaktandmed ja võimaluse korral veebisaidi URL; b) loomse paljundusmaterjali ettevõtte aadress; c) keskuse veterinaararsti või rühma veterinaararsti nimi; d) loomse paljundusmaterjali liik, loomse paljundusmaterjali ettevõtte liik ja loomaliigid, mille jaoks heakskiit on antud; e) pädeva asutuse antud kordumatu heakskiidunumber ja heakskiitmise kuupäev.

3. Kui pädev asutus kiidab loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõtte või loomse paljundusmaterjali säilituskeskuse artiklis 4 sätestatud nõuete põhjal heaks rohkem kui üht liiki loomse paljundusmaterjali või rohkem kui ühe loomaliigi paljundusmaterjali säilitamiseks ja loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõtte korral rohkem kui üht liiki loomse paljundusmaterjali või rohkem kui ühe loomaliigi paljundusmaterjali töötlemiseks, sisestab pädev asutus oma heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtete registrisse teabe heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõttes säilitatava ja vajaduse korral töödeldava loomse paljundusmaterjali liigi ja asjaomaste loomaliikide kohta.

4. Kui pädev asutus on heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtte heakskiidu määruse (EL) 2016/429 artikli 100 lõike 2 kohaselt peatanud või tühistanud, teeb ta põhjendamatu viivituseta järgmist: a) teeb heakskiidu peatamise või tühistamise kohta märke oma heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtete registrisse; b) täpsustab heakskiidu peatamise korral selle algus- ja lõppkuupäeva ning tühistamise korral heakskiidu tühistamise kuupäeva.

5. Kui heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõte on tegevuse lõpetanud, nagu on osutatud artiklis 5, märgib pädev asutus tema tegevuse lõpetamise kuupäeva põhjendamatu viivituseta oma heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtete registrisse.

6. Pädev asutus teeb lõikes 1 osutatud registri oma veebisaidil üldsusele kättesaadavaks, kui loomset paljundusmaterjali on kavas ühest liikmesriigist teise viia, ja teatab kõnealuse veebisaidi URLi komisjonile.

Kui pädeva asutuse veebisaidi URL on muutunud, teatab ta komisjonile põhjendamatu viivituseta selle veebisaidi uue URLi.







3. PEATÜKK

Arvestuse pidamine ja jälgitavus







1. jagu

Arvestuse pidamine

Artikkel 8

Heakskiidetud veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõtteid käitavate ettevõtjate arvestuse pidamise kohustused

1. Heakskiidetud veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõtteid käitavad ettevõtjad peavad ja säilitavad arvestust, mis sisaldab vähemalt järgmist teavet: a) seemendusjaama kohta: i) iga seemendusjaamas viibiva doonorlooma liik, tõug, sünniaeg ja identifitseerimisandmed; ii) doonorloomade seemendusjaama ja sealt välja liikumise kuupäevad ja kui nende loomadega on kaasas mõni dokument, siis viited neile dokumentidele; iii) doonorloomade tervislik seisund, kliiniliste ja diagnostiliste uuringute tulemused ja kasutatud laborimeetodid, saadud ravi ja vaktsineerimised; iv) sperma kogumise kuupäev ning vajaduse korral sperma töötlemise kuupäev ja koht; v) andmed sperma kohta ja selle sihtkoha andmed; b) embrüokogumisrühma, embrüotootmisrühma või embrüokogumis- ja -tootmisrühma kohta: i) iga ootsüütide või embrüote kogumiseks kasutatud doonorlooma liik, tõug, sünniaeg ja identifitseerimisandmed; ii) ootsüütide või embrüote doonorloomade tervislik seisund, kliiniliste ja diagnostiliste uuringute tulemused ja kasutatud laborimeetodid, saadud ravi ja vaktsineerimised; iii) ootsüütide või embrüote kogumise, kontrollimise ja töötlemise kuupäev ja koht; iv) andmed ootsüütide või embrüote kohta ja nende sihtkoha andmed; v) embrüote mikrokäitluse korral andmed nende kasutatud mikrokäitlusmeetodite kohta, mis hõlmavad läbipaistva vöötme või hobuslaste embrüote korral embrüoonse kapsli läbistamist; vi) doonorloomade kunstlikuks viljastamiseks või embrüote in vitro tootmisel ootsüütide viljastamiseks kasutatud sperma päritolu; c) loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõtte või loomse paljundusmaterjali säilituskeskuse kohta: i) heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõttes töödeldava ja säilitatava või säilitatava loomse paljundusmaterjali liik koos viitega doonorlooma liigile; ii) loomse paljundusmaterjali heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõttesse ja sealt välja liikumise kuupäevad koos viitega selle loomse paljundusmaterjaliga kaasas olnud dokumentidele; iii) dokumendid, sealhulgas loomatervise sertifikaat ja ettevõtja deklaratsioon, selle kohta, et nende doonorloomade tervislik seisund, kelle paljundusmaterjali heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõttes töödeldakse ja säilitatakse või säilitatakse, vastab käesoleva määruse nõuetele; iv) andmed heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõttes töödeldava ja säilitatava või säilitatava loomse paljundusmaterjali kohta.

2. Kui pädev asutus on kiitnud lõike 1 punktis c osutatud loomse paljundusmaterjali ettevõtte heaks rohkem kui üht liiki loomse paljundusmaterjali või rohkem kui ühe loomaliigi paljundusmaterjali töötlemiseks ja säilitamiseks või säilitamiseks, peab ja säilitab ettevõtja eraldi arvestust iga loomse paljundusmaterjali liigi ja iga loomaliigi paljundusmaterjali kohta, mida töödeldakse ja säilitatakse või säilitatakse.

Artikkel 9

Tegevust lõpetavaid heakskiidetud veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõtteid käitavate ettevõtjate arvestuse pidamise kohustused

1. Kui heakskiidetud veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõte lõpetab tegevuse, nagu on osutatud artiklis 5, viib seda ettevõtet käitav ettevõtja säilitatud loomse paljundusmaterjali saadetisi loomse paljundusmaterjali säilituskeskusesse ainult juhul, kui selliste saadetistega on kaasas artikli 8 lõike 1 kohaselt nõutava arvestusdokumendi originaal või koopia.

2. Sellist loomse paljundusmaterjali säilituskeskust käitav ettevõtja, mis saab loomse paljundusmaterjali saadetise ettevõttest, mis on tegevuse lõpetanud, nagu on osutatud lõikes 1, kannab loomse paljundusmaterjali sisenemise ja andmed arvestusse nende arvestusandmete põhjal, mis peavad sellega artikli 8 lõike 1 punkti c kohaselt kaasas olema.







2. jagu

Jälgitavus

Artikkel 10

Veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali jälgitavusnõuded

1. Veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste paljundusmaterjali koguvad, tootvad, töötlevad või säilitavad ettevõtjad märgistavad iga kõrre või muu pakendi, mida kasutatakse sperma, ootsüütide või embrüote – olenemata sellest, kas need on jagatud üksikannusteks või mitte – paigutamiseks, säilitamiseks ja veoks, sellisel viisil, et on võimalik hõlpsasti tuvastada järgmist teavet: a) selle loomse paljundusmaterjali kogumise või tootmise kuupäev; b) doonorlooma(de) liik ja identifitseerimisandmed; c) selle loomse paljundusmaterjali kogunud või tootnud, töödelnud ja säilitanud loomse paljundusmaterjali ettevõtte kordumatu heakskiidunumber; d) muu asjakohane teave.

2. Sperma soolise sorteerimise korral loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõttes täiendab seemendusjaama käitav ettevõtja lõikes 1 osutatud teavet teabega, mis võimaldab tuvastada sperma sooliselt sorteerinud loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõtte kordumatu heakskiidunumbri.

3. Kui üks kõrs või muu pakend sisaldab rohkem kui ühelt doonorloomalt kogutud veiste, sigade, lammaste või kitsede spermat, tagab ettevõtja, et lõikes 1 osutatud teave võimaldab identifitseerida kõik doonorloomad, kellelt on seemendamiseks kasutatava sperma annusesse spermat võetud.

4. Erandina lõikest 1, kui lammaste või kitsede sperma on a) külmutatud graanulites, võib ettevõtja märgistada ühe doonori sperma graanuleid sisaldava topsi, selle asemel et märgistada iga selles topsis olev graanul; b) värske või jahutatud, võib ettevõtja märgistada ühe doonori sperma tuube või kõrsi sisaldava topsi, selle asemel et märgistada iga selles topsis olev tuub või kõrs.

5. Erandina lõike 1 punktist c tagab ettevõtja, et iga kõrs või muu pakend, mida kasutatakse sperma, ootsüütide või embrüote paigutamiseks, säilitamiseks ja veoks, märgistatakse sellisel viisil, et on võimalik tuvastada järgmine: a) kui tegemist on lammaste ja kitsede spermaga, mis on kogutud ettevõttes, kus doonorloomi peetakse, nagu on osutatud artiklis 13, siis selle ettevõtte kordumatu registreerimisnumber, või b) kui tegemist on veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste paljundusmaterjaliga, mis on kogutud või toodetud artiklis 14 osutatud kinnises ettevõttes, siis selle kinnise ettevõtte kordumatu heakskiidunumber.

Artikkel 11

Koerte ja kasside, kinnistes ettevõtetes peetavate muude maismaaloomade kui veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste ning Camelidae ja Cervidae sugukonna loomade paljundusmaterjali jälgitavusnõuded

1. Ettevõtjad, kes koguvad, toodavad, töötlevad või säilitavad koerte või kasside, kinnistes ettevõtetes peetavate muude maismaaloomade kui veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste või Camelidae või Cervidae sugukonna loomade paljundusmaterjali, märgistavad iga kõrre või muu pakendi, mida kasutatakse sperma, ootsüütide või embrüote – olenemata sellest, kas need on jagatud üksikannusteks või mitte – paigutamiseks, säilitamiseks ja veoks, sellisel viisil, et on võimalik hõlpsasti tuvastada järgmist teavet: a) selle loomse paljundusmaterjali kogumise või tootmise kuupäev; b) doonorlooma(de) liik, vajaduse korral alamliik, ja identifitseerimisandmed; ▼M1 c) üks järgmistest: i) kui selle loomse paljundusmaterjali kogunud või tootnud, töödelnud ja säilitanud ettevõttele on antud kordumatu registreerimisnumber, siis see registreerimisnumber, milles sisaldub ettevõtte registreerinud riigi ISO 3166-1 kahetäheline riigikood; ii) kui selle loomse paljundusmaterjali kogunud või tootnud, töödelnud ja säilitanud ettevõte on kinnine ettevõte, siis kordumatu heakskiidunumber, milles sisaldub heakskiidu andnud riigi ISO 3166-1 alpha-2 riigikood; ▼B d) muu teave.

2. Kui sperma sorteeritakse sooliselt muus ettevõttes kui see, kus see koguti või toodeti, täiendab selle sperma kogunud või tootnud ettevõtet käitav ettevõtja lõikes 1 osutatud teavet teabega, mis võimaldab tuvastada ettevõtte, kus see sperma sooliselt sorteeriti.

3. Kui lõikes 1 osutatud loomade sperma on külmutatud graanulites, võib ettevõtja erandina lõikest 1 märgistada ühe doonori sperma graanuleid sisaldava topsi, selle asemel et märgistada iga selles topsis olev graanul.

4. Kui üks kõrs või muu pakend sisaldab rohkem kui ühelt doonorloomalt kogutud spermat, tagab ettevõtja, et lõikes 1 osutatud teave sisaldab kõikide doonorloomade identifitseerimisandmeid.







III OSA

LOOMSE PALJUNDUSMATERJALI LIIKMESRIIKIDEVAHELINE LIIKUMINE







1. PEATÜKK

Veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali liikumise loomatervisenõuded







1. jagu

Eeskirjad veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali kogumise, tootmise, töötlemise ja säilitamise kohta heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtetes

Artikkel 12

Eeskirjad veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtetest teistesse liikmesriikidesse viimise kohta

Ettevõtjad viivad teise liikmesriiki ainult heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtetes kogutud, toodetud, töödeldud ja säilitatud veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste spermat, ootsüüte ja embrüoid.

Artikkel 13

Erand lammaste ja kitsede sperma teistesse liikmesriikidesse viimiseks ettevõtetest, kus neid loomi peetakse

Erandina artiklist 12 võivad ettevõtjad viia teistesse liikmesriikidesse sellise lammaste ja kitsede sperma saadetisi, mida koguti, töödeldi ja säilitati ettevõttes, kus neid doonorloomi peetakse, tingimusel et need ettevõtjad:

a) saavad sihtliikmesriigi pädevalt asutuselt saadetise vastuvõtmiseks eelneva nõusoleku;

b) tagavad, et veterinaararst on doonorloomad enne sperma kogumist kliiniliselt läbi vaadanud ja et neil ei olnud sperma kogumise päeval sümptomeid, mis oleksid viidanud D-kategooria taudide või lammaste ja kitsede puhul asjassepuutuvate esilekerkivate taudide esinemisele, või selliste loetellu kantud või esilekerkivate taudide kliinilisi tunnuseid;

c) tagavad, et doonorloomad on pärit ettevõtetest, mis vastavad delegeeritud määruse (EL) 2020/688 artikli 15 lõigetes 1, 2, 3 ja 4 sätestatud loomatervisenõuetele;

d) tagavad, et doonorloomadele on vähemalt 30 päeva enne sperma kogumist algaval isolatsiooniperioodil võetud proovide põhjal tehtud järgmised uuringud ja saadud negatiivsed tulemused: i) delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 1. osa punktis 1 osutatud Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e ja Brucella suis’i nakkuse seroloogiline uuring; ii) lammaste korral jäärade epididümiidi (Brucella ovis) seroloogiline uuring; iii) koos lammastega peetavate kitsede korral jäärade epididümiidi (Brucella ovis) seroloogiline uuring;

e) tagavad, et doonorloomad on identifitseeritud vastavalt määruse (EL) 2019/2035 artikli 45 lõikele 2 või 4 või artikli 46 lõikele 1, 2 või 3;

f) tagavad, et sperma on märgistatud artiklis 10 sätestatud nõuete kohaselt;

g) peavad ettevõttes arvestust, mis peab sisaldama vähemalt artikli 8 lõike 1 punktis a sätestatud teavet;

▼M1

h) tagavad, et spermasaadetist veetakse artiklite 28 ja 29 kohaselt;

▼M1

i) tagavad, et doonorloomi ei kasutatud loomulikuks paaritamiseks vähemalt 30 päeva jooksul enne liikmesriikidevahelise liikumise jaoks ette nähtud sperma esimese kogumise päeva ja selle kogumisperioodi jooksul.

▼B

Artikkel 14

Erand kinnistes asutustes peetavate veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali teistesse liikmesriikidesse viimiseks

Erandina artiklist 12 võivad kinniseid ettevõtteid käitavad ettevõtjad viia neis ettevõtetes veistelt, sigadelt, lammastelt, kitsedelt ja hobuslastelt kogutud sperma, ootsüütide ja embrüote saadetisi teise liikmesriiki, kui need ettevõtjad:

a) viivad selle loomse paljundusmaterjali saadetisi ainult teise kinnisesse ettevõttesse;

b) tagavad, et doonorloomad: i) ei ole pärit ettevõttest ega ole kokku puutunud loomadega ettevõttest, mis asub A-kategooria taudi või veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste puhul asjassepuutuva esilekerkiva taudi esinemise tõttu kehtestatud piirangutsoonis; ii) on pärit ettevõttest, kus ei ole vähemalt 30 päeva jooksul enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva esinenud ühtki veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste puhul asjassepuutuvat D-kategooria taudi; iii) on viibinud vähemalt 30 päeva enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva ühes kinnises päritoluettevõttes; iv) on kinnises ettevõttes toimuva tegevuse eest vastutava ettevõtte veterinaararsti poolt kliiniliselt läbi vaadatud ja neil ei olnud sperma, ootsüütide või embrüote kogumise päeval sümptomeid, mis oleksid viidanud alapunktis ii osutatud D-kategooria taudide või esilekerkivate taudide esinemisele, või selliste taudide kliinilisi tunnuseid; v) neid ei kasutatud võimaluse korral vähemalt 30 päeva jooksul enne teise liikmesriiki viimiseks mõeldud sperma, ootsüütide või embrüote esimese kogumise päeva ja nende kogumisperioodi jooksul loomulikuks paaritamiseks; vi) on identifitseeritud vastavalt määruse (EL) 2019/2035 nõuetele, mis on esitatud — veiste puhul artiklis 38; — sigade puhul artikli 52 lõikes 1 või artikli 54 lõikes 2; — lammaste ja kitsede puhul artikli 45 lõikes 2 või 4 või artikli 46 lõikes 1, 2 või 3; — hobuslaste puhul artikli 58 lõikes 1 või artikli 59 lõikes 1 või artikli 62 lõikes 1;

c) tagavad, et loomne paljundusmaterjal on märgistatud artiklis 10 sätestatud nõuete kohaselt;

d) tagavad, et loomset paljundusmaterjali veetakse artiklite 28 ja 29 kohaselt.







2. jagu

Loomse paljundusmaterjali kogumiseks kasutatud doonorloomade loomatervisenõuded ning isolatsiooni- ja karantiininõuded







I alajagu

Doonorveiste, -sigade, -lammaste, -kitsede ja -hobuslaste üldised loomatervisenõuded

Artikkel 15

Ettevõtjate vastutus loomse paljundusmaterjali kogumiseks kasutatud doonorveiste, -sigade, -lammaste, -kitsede ja -hobuslaste vastavuse eest loomatervisenõuetele

Ettevõtjad viivad teise liikmesriiki ainult selliseid veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste sperma, ootsüütide ja embrüote saadetisi, mis vastavad järgmistele nõuetele:

a) loomne paljundusmaterjal koguti loomadelt, kellel ei esinenud kogumise päeval nakkushaiguste sümptomeid või kliinilisi tunnuseid;

b) liikumiseks andis loa vastavalt kas keskuse või rühma veterinaararst.

Artikkel 16

Keskuse ja rühma veterinaararstide vastutus loomse paljundusmaterjali kogumiseks kasutatud doonorveiste, -sigade, -lammaste, -kitsede ja -hobuslaste vastavuse eest loomatervisenõuetele

Keskuse veterinaararstid tagavad seoses sperma doonorloomade ja rühma veterinaararstid seoses ootsüütide ja embrüote doonorloomadega, et doonorveised, -sead, -lambad, -kitsed ja -hobuslased vastavad järgmistele nõuetele:

a) nad sündisid ja on sünnist saadik viibinud liidus või sisenesid liitu kooskõlas liitu sisenemist käsitlevate nõuetega;

b) nad on pärit liikmesriigi või selle tsooni ettevõtetest või kolmanda riigi või territooriumi või selle tsooni pädeva asutuse ametliku kontrolli all olevatest ettevõtetest, millest igaüks vastab delegeeritud määruses (EL) 2020/688 sätestatud loomatervisenõuetele, mis on esitatud i) veiste puhul artikli 10 lõikes 1, artikli 11 lõigetes 1, 2 ja 3 ja artikli 12 lõigetes 1, 2 ja 3; ii) sigade puhul artikli 19 lõikes 1 ja artikli 20 lõigetes 1 ja 2; iii) lammaste ja kitsede puhul artikli 15 lõigetes 1, 2, 3 ja 4; iv) hobuslaste puhul artikli 22 lõigetes 1 ja 2;

c) nad on identifitseeritud vastavalt määruse (EL) 2019/2035 nõuetele, mis on esitatud i) veiste puhul artiklis 38; ii) sigade puhul artikli 52 lõikes 1 või artikli 54 lõikes 2; iii) lammaste ja kitsede puhul artikli 45 lõikes 2 või 4 või artikli 46 lõikes 1, 2 või 3; iv) hobuslaste puhul artikli 58 lõikes 1 või artikli 59 lõikes 1 või artikli 62 lõikes 1;

d) vähemalt 30 päeva jooksul enne loomse paljundusmaterjali esimese kogumise kuupäeva ja kogumisperioodi jooksul: i) on neid peetud ettevõtetes, mis ei asu piirangutsoonis, mis on kehtestatud A-kategooria taudi esinemise tõttu veistel, sigadel, lammastel, kitsedel või hobuslastel või nende loomade puhul asjassepuutuva esilekerkiva taudi esinemise tõttu; ii) on neid peetud ettevõtetes, kus ei ole teadaolevalt esinenud nende loomade puhul asjassepuutuvaid D-kategooria taude; iii) ei ole nad kokku puutunud loomadega, mis on pärit ettevõtetest, mis asuvad alapunktis i osutatud piirangutsoonis, või ettevõtetest, mis ei vasta alapunktis ii osutatud tingimustele; iv) ei ole neid kasutatud loomulikuks paaritamiseks;

e) sperma, ootsüütide või embrüote kogumise päeval ei esinenud neil punkti d alapunktis ii osutatud D-kategooria taudide või esilekerkivate taudide sümptomeid või kliinilisi tunnuseid;

f) nad vastavad täiendavatele loomatervisenõuetele, mis on sätestatud: i) veiste suhtes artiklis 20 ning II lisa 1. osas ja 5. osa I, II ja III peatükis; ii) sigade suhtes artiklis 21 ning II lisa 2. osas ja 5. osa I ja IV peatükis; iii) lammaste ja kitsede suhtes artiklis 22 ning II lisa 3. osas ja 5. osa I, II ja III peatükis; iv) hobuslaste suhtes artiklis 23 ja II lisa 4. osas.

Artikkel 17

Keskuse veterinaararstide ja rühma veterinaararstide vastutus nende doonorveiste, -sigade, -lammaste, -kitsede ja -hobuslaste loomatervisenõuetele vastavuse eest, kellelt koguti loomset paljundusmaterjali ettevõtetes, mille suhtes kohaldatakse loomatervisega seotud põhjustel liikumispiiranguid

Keskuse veterinaararstid tagavad seoses sperma doonorloomade ja rühma veterinaararstid seoses ootsüütide ja embrüote doonorloomadega, et sperma, ootsüüdid ja embrüod, mis kogutakse seemendusjaamas või ettevõttes, mille suhtes kohaldatakse artikli 16 punktis b, artiklis 20, 21, 22 või 23 nimetatud taudidega seotud loomatervisealastel põhjustel liikumispiiranguid, vastavad järgmistele nõuetele:

a) neid tuleb säilitada eraldi;

▼M1

b) need ei tohi liikmesriikide vahel liikuda enne, kui pädevad asutused on seemendusjaama või sperma, ootsüütide või embrüote kogumise ettevõtte suhtes kohaldatavad liikumispiirangud kaotanud, ning

▼B

c) säilitatav sperma, ootsüüdid ja embrüod peavad olema läbinud asjakohase ametliku uurimise, et välistada neid taude põhjustavate loomapatogeenide olemasolu spermas, ootsüütides ja embrüotes, mille suhtes liikumispiirangud kehtestati.

Artikkel 18

Keskuse veterinaararstide lisavastutus sperma kogumiseks kasutatud doonorveiste, -sigade, -lammaste, -kitsede ja -hobuslaste vastavuse eest loomatervisenõuetele

Keskuse veterinaararstid tagavad, et doonorveised, -sead, -lambad, -kitsed ja -hobuslased vastavad järgmistele nõuetele:

a) neil ei esinenud seemendusjaama vastuvõtmise päeval artikli 16 punkti d alapunktis ii osutatud D-kategooria taudide sümptomeid või kliinilisi tunnuseid;

b) doonorveiseid, -sigu, -lambaid ja -kitsi hoiti enne seemendusjaama vastuvõtmise päeva karantiiniruumides, mis vastasid sellel päeval järgmistele tingimustele: i) vähemalt 30 eelnenud päeva jooksul ei ole seal teadaolevalt esinenud ühtki veiste, sigade, lammaste või kitsede puhul asjassepuutuvat D-kategooria taudi; ii) need ei asu piirangutsoonis, mis on kehtestatud A-kategooria taudi esinemise tõttu veistel, sigadel, lammastel või kitsedel või nende loomade puhul asjassepuutuva esilekerkiva taudi esinemise tõttu;

c) neid peetakse seemendusjaamas: i) kus vähemalt 30 päeva jooksul enne ja vähemalt 30 päeva jooksul pärast sperma kogumise kuupäeva või värske sperma puhul kuni spermasaadetise lähetamise kuupäevani ei ole teadaolevalt esinenud ühtki veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste puhul asjassepuutuvat D-kategooria taudi; ii) mis ei asu piirangutsoonis, mis on kehtestatud A-kategooria taudi esinemise tõttu veistel, sigadel, lammastel, kitsedel või hobuslastel või nende loomade puhul asjassepuutuva esilekerkiva taudi esinemise tõttu;

Artikkel 19

Erand seemendusjaamade vahel liikuvate doonorveiste, -sigade, -lammaste, -kitsede ja -hobuslaste suhtes kehtestatud loomatervisenõuetest

1. Erandina artikli 18 punktist b võivad ettevõtjad viia doonorveiseid, -sigu, -lambaid ja -kitsi ning II lisa 4. osa I peatüki punkti 1 punkti b alapunktis i osutatud teatavate taudide seireprogrammis osalevaid doonorhobuslasi otse ühest seemendusjaamast teise seemendusjaama: a) ilma liikumiseelse ja -järgse karantiinita või uuringuteta, millele on osutatud II lisas järgmiste loomade puhul: i) veiste puhul selle 1. osas ning 5. osa I, II ja III peatükis; ii) sigade puhul selle 2. osas ning 5. osa I ja IV peatükis; iii) lammaste ja kitsede puhul selle 3. osas ning 5. osa I, II ja III peatükis; iv) hobuslaste puhul selle 4. osa I peatüki punkti 1 alapunktis a ning b) tingimusel et doonorloomad: i) on selle liikumise päeval sümptomite või tunnusteta, mis viitaksid veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste puhul asjassepuutuvate D-kategooria taudide esinemisele; ii) viibisid enne seda liikumist alates vastuvõtmise kuupäevast pidevalt seemendusjaamas ja läbisid negatiivsete tulemustega järgmised veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste puhul asjassepuutuvad lõike 1 punktis a osutatud uuringud: — kõik II lisas osutatud kohustuslikud korrapärased uuringud 12 kuu jooksul enne selle liikumise kuupäeva või — kui kohustuslikke korrapäraseid uuringuid ei ole seemendusjaamas veel tehtud, siis kõik nõutud uuringud seemendusjaama vastuvõtmist võimaldavale karantiini paigutamisele vahetult eelnenud ajal ja karantiiniperioodil.

2. Ettevõtjad korraldavad doonorloomade liikumise, millele on osutatud lõike 1 sissejuhatavas lauses, ainult päritoluseemendusjaama pädeva asutuse loal ja sihtseemendusjaama keskuse veterinaararsti eelneval nõusolekul.

3. Ettevõtjad tagavad, et lõike 1 sissejuhatavas lauses osutatud doonorloomad ei puutu liikumisel otseselt ega kaudselt kokku halvema tervisliku seisundiga loomadega ning et kasutatavad veovahendid on enne kasutamist puhastatud ja desinfitseeritud.

4. Sihtseemendusjaama käitavad ettevõtjad teevad lõike 1 sissejuhatavas lauses osutatud doonorloomadega kõik lõike 1 punktis a osutatud kohustuslikud korrapärased uuringud hiljemalt 12 kuu jooksul pärast viimaste kohustuslike korrapäraste uuringute tegemist nende loomadega.







II alajagu

Teatavate kabiloomaliikide täiendavad loomatervisenõuded

Artikkel 20

Sperma, ootsüütide ja embrüote kogumiseks kasutatud doonorveiste täiendavad loomatervisenõuded

1. Keskuse veterinaararst tagab seoses sperma doonorloomade või rühma veterinaararst seoses ootsüütide ja embrüote doonorloomadega, et doonorveised vastavad järgmistele nõuetele: a) nad olid pärit – sperma doonorloomade puhul enne karantiiniruumidesse paigutamist – ettevõttest, kus ei esinenud järgmisi taude, ja neid ei ole eelnevalt kunagi peetud halvema sanitaarse seisundiga ettevõttes: i) Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkust; ii) Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkust; iii) veiste enzootilist leukoosi; iv) veiste nakkavat rinotrahheiiti/nakkavat pustuloosset vulvovaginiiti; b) nad vastavad II lisa 1. osas ning 5. osa I, II ja III peatükis sätestatud täiendavatele loomatervisenõuetele.

2. Erandina lõike 1 punkti a alapunktist iii võib keskuse veterinaararst pidada vastuvõetavaks, et sperma doonorloom on pärit ettevõttest, kus esines veiste enzootilist leukoosi, kui see loom: a) on alla kaheaastane ja saadud emasloomalt, kellele tehti pärast kõnealuse looma emasloomast eraldamist veiste enzootilise leukoosi seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne, või b) on saanud kaheaastaseks ja talle on tehtud veiste enzootilise leukoosi seroloogilise uuring ja saadud negatiivne tulemus.

▼M1

3. Erandina lõike 1 punkti a alapunktist iii võib rühma veterinaararst pidada vastuvõetavaks ootsüütide ja embrüote doonorlooma, kes on pärit ettevõttest, kus esines veiste enzootilist leukoosi, kui päritoluettevõtte eest vastutav veterinaarjärelevalve ametnik on tõendanud, et vähemalt kolme eelnenud aasta jooksul ei ole seal esinenud ühtegi veiste enzootilise leukoosi kliinilist juhtumit.

▼B

4. Erandina lõike 1 punkti a alapunktist iv a) võib keskuse veterinaararst sperma doonorloomade puhul pidada vastuvõetavaks doonorlooma, kes on pärit ettevõttest, kus esines veiste nakkavat rinotrahheiiti/nakkavat pustuloosset vulvovaginiiti, kui loom on läbinud II lisa 1. osa I peatüki punkti 1 alapunkti b alapunktis iv kohaselt nõutud uuringu, või b) võib rühma veterinaararst ootsüütide ja embrüote doonorloomade puhul pidada vastuvõetavaks doonorlooma, kes on pärit ettevõttest, kus esines veiste nakkavat rinotrahheiiti/nakkavat pustuloosset vulvovaginiiti, kui päritoluettevõtte eest vastutav veterinaarjärelevalve ametnik on tõendanud, et vähemalt 12 eelnenud kuu jooksul ei ole seal esinenud ühtegi veiste nakkava rinotrahheiidi/nakkava pustuloosse vulvovaginiidi kliinilist juhtumit.

Artikkel 21

Sperma, ootsüütide ja embrüote kogumiseks kasutatud doonorsigade täiendavad loomatervisenõuded

1. Keskuse veterinaararst tagab seoses sperma doonorloomade või rühma veterinaararst seoses ootsüütide ja embrüote doonorloomadega, et doonorsead vastavad järgmistele nõuetele: a) sperma doonorloomad tulid enne karantiiniruumi paigutamist ettevõttest, kus ei olnud vähemalt 12 eelnenud kuu jooksul avastatud kliinilisi, seroloogilisi, viroloogilisi või patoloogilisi tõendeid Aujeszky haiguse viirusega nakatumise kohta; b) nad vastavad II lisa 2. osas ning 5. osa I ja IV peatükis sätestatud täiendavatele loomatervisenõuetele.

2. Keskuse veterinaararst tagab, et sperma doonorsead vastavad järgmistele nõuetele: a) nad tulid enne karantiiniruumi paigutamist ettevõttest, kus ei esinenud Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkust kooskõlas II lisa 5. osa IV peatükis sätestatud nõuetega; b) neid peeti karantiiniruumides, kus ei olnud Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkust esinenud vähemalt kolme kuu jooksul enne nende sinna paigutamise päeva; c) neid peetakse seemendusjaamas, kus ei ole vähemalt 30 päeva jooksul enne karantiiniruumi paigutamise kuupäeva ja vähemalt 30 päeva vahetult enne kogumise kuupäeva leitud kliinilisi, seroloogilisi, viroloogilisi või patoloogilisi tõendeid Aujeszky haiguse viirusega nakatumise kohta; d) neid ei ole vaktsineeritud sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi viiruse nakkuse vastu ja neid peeti sünnist saadik või vähemalt kolme kuu jooksul enne karantiiniruumidesse paigutamise kuupäeva ettevõttes, kus loomi ei ole sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi viiruse nakkuse vastu vaktsineeritud ja kus kõnealusel perioodil ei tuvastatud sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi viiruse nakkust.

Artikkel 22

Sperma, ootsüütide ja embrüote kogumiseks kasutatud doonorlammaste ja -kitsede täiendavad loomatervisenõuded

Keskuse veterinaararst tagab seoses sperma doonorloomade või rühma veterinaararst seoses ootsüütide ja embrüote doonorloomadega, et doonorlambad ja -kitsed vastavad järgmistele nõuetele:

▼M1 —————

▼B

b) nad olid pärit – sperma doonorloomade puhul enne karantiiniruumidesse paigutamist – ettevõttest, kus ei esinenud Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e ja Brucella suis’i nakkust, ja neid ei ole eelnevalt kunagi peetud halvema sanitaarse seisundiga ettevõttes;

c) nad vastavad II lisa 3. osas ning 5. osa I, II ja III peatükis sätestatud täiendavatele loomatervisenõuetele.

Artikkel 23

Sperma, ootsüütide ja embrüote kogumiseks kasutatud doonorhobuslaste täiendavad loomatervisenõuded

1. Keskuse veterinaararst tagab, et seemendusjaama vastuvõetud hobuslased, ja rühma veterinaararst tagab, et ootsüütide ja embrüote kogumiseks või embrüote tootmiseks kasutatavad hobuslased vastavad enne loomse paljundusmaterjali kogumist järgmistele nõuetele: a) nad on pärit ettevõttest: i) kus ei ole eelnenud 30 päeva jooksul teadaolevalt esinenud surrat (Trypanosoma evansi) või kus on eelnenud kahe aasta jooksul teatatud surra (Trypanosoma evansi) esinemisest ja tabandunud ettevõttes jäid pärast viimast taudipuhangut kehtima liikumispiirangud kuni — nakatunud loomade eemaldamiseni ettevõttest ja — ettevõtte ülejäänud loomadele tehti ühe delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 3. osas sätestatud diagnostikameetodi abil surra ( Trypanosoma evansi ) tuvastamise uuring, mille tulemused olid negatiivsed ja mis tehti proovidega, mis võeti vähemalt kuus kuud pärast nakatunud loomade eemaldamist ettevõttest; ii) kus ei ole eelnenud kuue kuu jooksul teadaolevalt esinenud kargtaudi või kus on eelnenud kahe aasta jooksul teatatud kargtaudi esinemisest ja tabandunud ettevõttes jäid pärast viimast taudipuhangut kehtima liikumispiirangud kuni — nakatunud loomade surmamise ja hävitamiseni või tapmiseni või nakatunud isased hobuslased kastreeriti, ja — ettevõtte ülejäänud hobuslastele, v.a esimeses taandes nimetatud kastreeritud isastele hobuslastele, keda on emastest hobuslastest eraldi peetud, tehti ühe delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 8 osas sätestatud diagnostikameetodi abil kargtaudi uuring, mille tulemused olid negatiivsed ja mis tehti proovidega, mis võeti vähemalt kuus kuud pärast esimeses taandes kirjeldatud meetmete lõpuleviimist; iii) kus ei ole eelnenud 90 päeva jooksul teadaolevalt esinenud hobuste infektsioosset aneemiat või kus on eelnenud 12 kuu jooksul teatatud hobuste infektsioosse aneemia esinemisest ja tabandunud ettevõttes jäid pärast viimast taudipuhangut kehtima liikumispiirangud kuni — nakatunud loomade surmamise ja hävitamiseni või tapmiseni ja — ettevõtte ülejäänud hobuslastele tehti ühe delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 9. osas sätestatud diagnostikameetodi abil hobuste infektsioosse aneemia tuvastamise uuring, mille tulemused olid negatiivsed ja mis tehti proovidega, mis võeti pärast esimeses taandes kirjeldatud meetmete lõpuleviimist ja ettevõtte puhastamist ja desinfitseerimist kahel korral vähemalt kolmekuulise intervalliga; b) spermadoonoreid peeti 30 päeva jooksul enne sperma kogumise kuupäeva ettevõtetes, kus ühelgi hobuslasel ei olnud sellel ajavahemikul hobuste viirusarteriidi viiruse nakkuse või hobuste nakkava metriidi kliinilisi tunnuseid; c) nad vastavad II lisa 4. osas sätestatud täiendavatele loomatervisenõuetele.

2. Erandina lõike 1 punktist a peavad lõike 1 punkti a alapunktides i–iii osutatud liikumispiirangud jääma kehtima vähemalt 30 päevaks alates päevast, mil kõik ettevõttes olevad loomad liikidest, mida on lõike 1 punkti a alapunktides i–iii osutatud asjaomase taudi puhul nimetatud, surmati ja hävitati või tapeti, kui see on lõike 1 punkti b kohaselt lubatud, ning ettevõte puhastati ja desinfitseeriti.







3. jagu

Veise-, sea-, lamba-, kitse- ja hobuseliikidesse kuuluvate peetavate doonorloomade ja nende paljundusmaterjali puhul nõutavad labori- ja muud uuringud

Artikkel 24

Doonorveiste, -sigade, -lammaste, -kitsede ja -hobuslaste ja nende paljundusmaterjali puhul nõutavad labori- ja muud uuringud

Ettevõtjad tagavad, et:

a) doonorloomadele, kelle paljundusmaterjali viiakse teistesse liikmesriikidesse, on tehtud uuringud, mis on ette nähtud: i) veiste puhul II lisa 1. osas ja vastavalt vajadusele 5. osa I, II ja III peatükis; ii) sigade puhul II lisa 2. osas ja vastavalt vajadusele 5. osa I ja IV peatükis; iii) lammaste ja kitsede puhul II lisa 3. osas ja vastavalt vajadusele 5. osa I, II ja III peatükis; iv) hobuslaste puhul II lisa 4. osas;

b) kõik punktis a osutatud uuringud tehakse ametlikes laborites.

Artikkel 25

Loa andmine laboriuuringute tegemiseks karantiiniruumidesse paigutatud doonorveiste, -sigade, -lammaste ja -kitsedega

1. Pädev asutus võib anda loa teha karantiiniruumides võetud proovidega järgmised II lisas osutatud uuringud: a) veiste puhul nimetatud lisa 1. osa I peatüki punkti 1 alapunktis b osutatud uuringud; b) sigade puhul nimetatud lisa 2. osa I peatüki punkti 1 alapunktis b osutatud uuringud; c) lammaste ja kitsede puhul nimetatud lisa 3. osa I peatüki punkti 1 alapunktis c osutatud uuringud.

2. Kui pädev asutus on andnud lõikes 1 osutatud load, peavad olema täidetud järgmised tingimused: a) karantiiniruumides karantiinis olemise periood ei tohi alata enne punkti 1 alapunktides a, b ja c osutatud uuringuteks proovide võtmise kuupäeva; b) kui lõikes 1 osutatud uuringu tulemus on positiivne, tuleb asjaomane loom karantiiniruumist viivitamata eemaldada; c) kui tegemist on loomarühma karantiiniga ja lõikes 1 osutatud uuring annab mis tahes looma puhul positiivse tulemuse, ei tohi ülejäänud loomade karantiin karantiiniruumides alata enne, kui positiivse uuringutulemusega loom on karantiiniruumist eemaldatud.







4. jagu

Veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali kogumise, tootmise, töötlemise, säilitamise ja muude toimingute loomatervisenõuded

Artikkel 26

Ettevõtjate kohustused seoses veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali kogumise, tootmise, töötlemise ja säilitamise loomatervisenõuetega

Ettevõtjad tagavad, et veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste sperma, ootsüütide ja embrüote saadetised viiakse teistesse liikmesriikidesse ainult juhul, kui need vastavad III lisas sätestatud loomse paljundusmaterjali kogumise, tootmise, töötlemise ja säilitamise loomatervisenõuetele.







5. jagu

Veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali veo loomatervisenõuded

Artikkel 27

Keskuse veterinaararstide ja rühma veterinaararstide vastutus veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali veo loomatervisenõuetele vastavuse eest

1. Kui veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali viiakse teise liikmesriiki või samas liikmesriigis asuvasse loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõttesse või loomse paljundusmaterjali säilituskeskusesse, tagab keskuse veterinaararst või rühma veterinaararst, et: a) veoanumad on enne heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõttest lähetamist pitseeritud ja nummerdatud; ▼M1 b) kõrtele või muudele pakenditele artikli 10 kohaselt kantud märgistus ning kõrte või muude pakendite veoanumale kinnitatud plommi number vastavad kas loomatervise sertifikaadis või ettevõtja deklaratsioonis esitatud märgistusele ja numbrile. ▼B

2. Veterinaarjärelevalve ametnik võib lõike 1 punktis a osutatud pitseri, mis paigaldatakse keskuse veterinaararsti või rühma veterinaararsti vastutusel, enda omaga asendada.

Artikkel 28

Ettevõtjate vastutus veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuste paljundusmaterjali veo loomatervisenõuetele vastavuse eest

1. Ettevõtjad viivad veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste spermat, ootsüüte ja embrüoid teistesse liikmesriikidesse ainult juhul, kui on täidetud järgmised tingimused: a) veoanumasse on paigutatud ainult ühe loomaliigi üht liiki paljundusmaterjal; b) punktis a osutatud veoanum: i) on enne kasutamist puhastatud ja desinfitseeritud või steriliseeritud või kasutatakse uut ühekorraanumat; ii) on täidetud krüogeense ainega, mida ei ole varem teiste toodetega kasutatud.

2. Erandina lõikest 1 võivad ettevõtjad paigutada ühte veoanumasse sama loomaliigi spermat, ootsüüte ja embrüoid, kui: a) kõrred või muud pakendid, kuhu loomne paljundusmaterjal on paigutatud, on turvaliselt ja hermeetiliselt suletud; b) eri liiki loomne paljundusmaterjal on üksteisest eraldatud füüsiliste vaheseintega või on paigutatud eraldi kaitsekottidesse.

3. Erandina lõigetest 1 ja 2 võivad ettevõtjad paigutada ühte veoanumasse lammaste ja kitsede sperma, ootsüüdid ja embrüod.

Artikkel 29

Ettevõtjate täiendav vastutus veiste, sigade, lammaste ja kitsede sperma veo eest

Kui ettevõtjad viivad teise liikmesriiki rohkem kui ühelt doonorloomalt kogutud ja ühte kõrde või muusse pakendisse paigutatud veiste, sigade, lammaste või kitsede sperma saadetisi, siis ettevõtjad:

a) tagavad, et sperma kogutakse ja lähetatakse ühest ja samast seemendusjaamast või artiklites 13 ja 14 ette nähtud erandite korral ühest ja samast ettevõttest, kust see koguti;

b) kehtestavad selle sperma töötlemise korra, et tagada selle jälgitavus vastavalt artiklitele 10 ja 19.







2. PEATÜKK

Loomatervise sertifikaatide väljaandmine, ettevõtja deklaratsioon ning veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali liikumisest teavitamine

Artikkel 30

Loomatervise sertifikaatide väljaandmise eeskirjad

1. Enne veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali saadetiste liikmesriikidevaheliseks liikumiseks loomatervise sertifikaadi väljaandmist teeb veterinaarjärelevalve ametnik: a) veoanuma visuaalse vaatluse, veendumaks et artiklis 28 osutatud nõuded on täidetud ja et kontrollida i) pitserit ja numbrit, mille paigaldab veoanumale keskuse või rühma veterinaararst, nagu on osutatud artikli 27 lõike 1 punktis a, või ii) vajaduse korral veoanumasse paigutatud loomset paljundusmaterjali ning veoanum pärast seda kontrolli pitseerida ja nummerdada; b) keskuse või rühma veterinaararsti esitatud dokumentide kontrolli, tagamaks, et: i) sertifitseeritavat teavet toetab kooskõlas artikliga 8 peetav arvestus; ii) kõrtele või muudele pakenditele artikli 10 kohaselt kantud märgistus vastab loomatervise sertifikaadis ja veoks kasutataval anumal märgitud numbrile; iii) III osa I peatükis osutatud nõuded on täidetud.

2. Veterinaarjärelevalve ametnik teeb lõikes 1 ette nähtud kontrollid ja läbivaatused ning annab loomatervise sertifikaadi välja 72 tunni jooksul enne loomse paljundusmaterjali saadetise lähetamist.

▼M1 —————

▼B

Artikkel 31

Teave, mida peab sisaldama ühest liikmesriigist teise viidava veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali loomatervise sertifikaat

Veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali saadetiste liikmesriikidevahelise liikumise loomatervise sertifikaat sisaldab vähemalt IV lisa punktis 1 sätestatud teavet.

Artikkel 32

Nõuded ettevõtja deklaratsioonidele veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali saadetiste loomse paljundusmaterjali ettevõtetesse ja sealt välja liikumiseks

1. Kui heakskiidetud veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ettevõtet käitav ettevõtja korraldab loomse paljundusmaterjali töötlemise loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõttes, tagab see ettevõtja, et loomse paljundusmaterjali saadetise veol sellesse loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõttesse ja sealt välja on saadetisega kaasas ettevõtja deklaratsioon.

2. Heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtet käitav ettevõtja tagab, et lõikes 1 osutatud ettevõtja deklaratsioon sisaldab vähemalt järgmist teavet: a) loomse paljundusmaterjali kogunud või tootnud heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtte nimi ja aadress; b) selle loomse paljundusmaterjali töötlemiseettevõtte nimi ja aadress, kuhu loomne paljundusmaterjal töötlemiseks viiakse; c) loomse paljundusmaterjali saadetise loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõttesse ja sealt välja liikumise kuupäevad; d) loomse paljundusmaterjali liik ja kogus; ▼M1 e) loomse paljundusmaterjali märgistus, nagu on nõutud artiklis 10; ▼M1 f) doonorloomade liik; g) veoanumale paigaldatud plommil olev number; h) kinnitus, et saadetis vastab 1. peatükis sätestatud loomatervisenõuetele. ▼B

Artikkel 33

Nõue, mille kohaselt ettevõtjad peavad veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali saadetiste liikmesriikidevahelisest liikumisest ette teatama

Veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali saadetiste viimisel teise liikmesriiki teavitavad ettevõtjad, kes käitavad heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtteid, artiklis 13 osutatud kitsi ja lambaid pidavaid ettevõtteid või artiklis 14 osutatud kinniseid ettevõtteid, oma päritoluliikmesriigi pädevat asutust nende loomse paljundusmaterjali saadetiste kavandatud liikumisest ette.

Artikkel 34

Veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuste paljundusmaterjali saadetiste liikmesriikidevahelisest liikumisest teavitamiseks vajalik teave

Oma päritoluliikmesriigi pädevat asutust artikli 33 kohaselt teavitavad ettevõtjad esitavad sellele pädevale asutusele iga teise liikmesriiki viidava loomse paljundusmaterjali saadetise kohta teabe, mis on sätestatud:

a) IV lisa punkti 1 alapunktides a–f, kui loomse paljundusmaterjaliga on kaasas loomatervise sertifikaat, või

b) artikli 32 lõikes 2, kui loomse paljundusmaterjaliga on kaasas ettevõtja deklaratsioon.

▼M1

Artikkel 35

Erakorralised toimingud veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali saadetiste liikmesriikidevahelisest liikumisest teavitamiseks voolukatkestuste ja muude IMSOCi häirete korral

Voolukatkestuste ja muude IMSOCi häirete korral järgib liikmesriikide vahel liikuva veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste loomse paljundusmaterjali saadetise päritoluliikmesriigi pädev asutus komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/1715 ( 1 ) artikli 46 kohaselt kehtestatud korda eriolukorras tegutsemiseks.

▼B







3. PEATÜKK

Loomatervisenõuded, loomatervise sertifikaatide väljaandmine ja teavitamine muude loomade kui veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali puhul

Artikkel 36

Koerte ja kasside paljundusmaterjali teistesse liikmesriikidesse viimise loomatervisenõuded

Ettevõtjad viivad teistesse liikmesriikidesse ainult sellist spermat, ootsüüte ja embrüoid, mis on kogutud koertelt (Canis lupus familiaris) ja kassidelt (Felis silvestris catus):

a) kes sündisid ja on sünnist saadik viibinud liidus või sisenesid liitu kooskõlas liitu sisenemist käsitlevate nõuetega;

b) kes on pärit ettevõttest, kus marutaudviiruse nakkuse esinemine ei ole leidnud kinnitust vähemalt 30 päeva jooksul enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva;

c) kellel ei olnud sperma, ootsüütide või embrüote kogumise päeval taudi sümptomeid;

d) kes on märgistatud mikrokiibi paigaldamise teel või selgelt loetava tätoveeringuga kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 576/2013 ( 2 ) artikli 17 lõikega 1 või identifitseeritud vastavalt määruse (EL) 2019/2035 artiklile 70;

e) kes on vaktsineeritud marutaudi vastu vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/688 VII lisa 1. osas sätestatud kehtivuse tingimustele;

f) kes vastavad muude taudide ja nakkuste kui marutaudi ennetamiseks võetud tervishoiumeetmele, mis on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2020/688 VII lisa 2. osas;

g) keda ei kasutatud vähemalt 30 päeva jooksul enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva ja kogumisperioodi jooksul loomulikuks paaritamiseks.

Artikkel 37

Loomatervisenõuded muude peetavate maismaaloomade kui veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali ühe liikmesriigi kinnisest ettevõttest teise liikmesriigi kinnisesse ettevõttesse viimisel

Kinniseid ettevõtteid käitavad ettevõtjad viivad neis ettevõtetes peetavate muude maismaaloomade kui veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali teistes liikmesriikides asuvatesse kinnistesse ettevõtetesse ainult juhul, kui doonorloomad:

a) kes sündisid ja on sünnist saadik viibinud liidus või sisenesid liitu kooskõlas liitu sisenemist käsitlevate nõuetega;

b) on viibinud vähemalt 30 päeva enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva ühes ja samas kinnises päritoluettevõttes;

c) ei ole pärit ettevõttest ega ole kokku puutunud loomadega ettevõttest, mis asub A-kategooria taudi või nende peetavate maismaaloomade liikide puhul asjassepuutuva esilekerkiva taudi esinemise tõttu kehtestatud piirangutsoonis;

d) kes on pärit ettevõttest, kus asjaomase liigi puhul asjassepuutuva D-kategooria taudi esinemine ei ole leidnud kinnitust vähemalt 30 päeva jooksul enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva;

e) on identifitseeritud ja registreeritud selle kinnise ettevõtte eeskirjade kohaselt;

f) neid ei kasutatud võimaluse korral vähemalt 30 päeva jooksul enne teise liikmesriiki viimiseks mõeldud sperma, ootsüütide või embrüote esimese kogumise päeva ja nende kogumisperioodi jooksul loomulikuks paaritamiseks;

g) on kinnises ettevõttes toimuva tegevuse eest vastutava ettevõtte veterinaararsti poolt kliiniliselt läbi vaadatud ja neil ei olnud sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeval taudi sümptomeid.

Artikkel 38

Camelidae ja Cervidae sugukonna loomade paljundusmaterjali teistesse liikmesriikidesse viimise loomatervisenõuded

Ettevõtjad viivad teise liikmesriiki ainult sellist loomset paljundusmaterjali, mis on kogutud Camelidae või Cervidae sugukonna loomadelt, kes:

a) sündisid ja on sünnist saadik viibinud liidus või sisenesid liitu kooskõlas liitu sisenemist käsitlevate nõuetega;

b) on viibinud ühes ja samas päritoluettevõttes vähemalt 30 päeva jooksul enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumist;

c) ei ole pärit ettevõttest ega ole kokku puutunud loomadega ettevõttest, mis asub A-kategooria taudi või nende peetavate maismaaloomade liikide puhul asjassepuutuva esilekerkiva taudi esinemise tõttu kehtestatud piirangutsoonis;

d) on pärit ettevõttest, kus vähemalt 12 kuu jooksul enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva: i) on delegeeritud määruse (EL) 2020/688 II lisa 2. või 3. osa kohaselt ellu viidud seireprogramm Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse tuvastamiseks; ii) kuhu ei ole toodud ühtegi Camelidae või Cervidae sugukonna looma, kes ei vasta alapunktis i osutatud nõuetele; iii) kus on Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse kahtluse korral korraldatud uurimine ja taudi esinemine välistatud;

e) on pärit ettevõttest: i) kus ei ole vähemalt 42 päeva jooksul enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumist teadaolevalt esinenud Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e või Brucella suis’i nakkust; ii) kui tegemist on Camelidae sugukonna loomadega, siis kus kõigile peetavatele loomadele on tehtud delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 1. osas osutatud Brucella abortus’e, Brucella melitensis’e ja Brucella suis’i nakkuse uuring, mille tulemused on olnud negatiivsed ja mis tehti proovidega, mis võeti 30 päeva jooksul enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva;

f) on pärit ettevõttest, kus ei ole vähemalt 30 päeva jooksul enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva teadaolevalt esinenud veiste nakkavat rinotrahheiiti/nakkavat pustuloosset vulvovaginiiti;

g) on pärit ettevõttest, millest 150 km raadiuses ei ole vähemalt kahe aasta jooksul enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva teadaolevalt esinenud epizootilise hemorraagia viiruse nakkust;

h) on pärit ettevõttest, kus ei ole vähemalt 30 päeva jooksul enne loomse paljundusmaterjali kogumise kuupäeva leidnud kinnitust marutaudiviiruse nakkuse esinemine;

i) on pärit ettevõttest, kus ei ole vähemalt 15 päeva jooksul enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva teadaolevalt esinenud põrnatõbe;

j) on pärit ettevõttest, kus surrat (Trypanosoma evansi) i) ei ole teadaolevalt esinenud vähemalt 30 päeva jooksul enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva või ii) kus selle esinemine on eelnenud kahel aastal kinnitust leidnud, kuid liikumispiirangud jäid ettevõttes pärast selle taudi viimast puhangut kehtima kuni — nakatunud loomad eemaldati ettevõttest ning — ettevõtte ülejäänud loomadele tehti delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 3. osas osutatud surra ( Trypanosoma evansi ) tuvastamise uuring, mille tulemused olid negatiivsed ja mis tehti proovidega, mis võeti vähemalt kuus kuud pärast nakatunud loomade eemaldamist ettevõttest;

k) vastavad II lisa 5. osa II peatükis sätestatud loomatervisenõuetele, mis on seotud lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusega (serotüübid 1–24);

l) ei ole kokku puutunud loomadega, kes ei vastanud punktis b ette nähtud vähemalt 30päevase viibimisperioodi jooksul punktis a ja punktides c–k sätestatud nõuetele;

m) on veterinaararsti poolt kliiniliselt läbi vaadatud ja kellel ei esinenud sperma, ootsüütide või embrüote kogumise päeval taudi sümptomeid;

n) on identifitseeritud vastavalt määruse (EL) 2019/2035 artikli 73 lõikele 1 või 2 või artiklile 74;

o) keda ei ole vähemalt 30 päeva jooksul enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva ja kogumisperioodi jooksul kasutatud loomulikuks paaritamiseks.

Artikkel 39

Loomatervise sertifikaatide väljaandmise eeskirjad

1. Veterinaarjärelevalve ametnik teeb enne koerte või kasside paljundusmaterjali saadetiste liikmesriikidevahelise liikumise loomatervise sertifikaadi allkirjastamist: a) veoanuma visuaalse vaatluse, et kontrollida: i) ettevõtja poolt veoanumale paigaldatud pitserit ja numbrit või ii) vajaduse korral veoanumasse paigutatud loomset paljundusmaterjali ning veoanum pärast seda kontrolli pitseerida ja nummerdada; b) ettevõtja esitatud dokumentide kontrolli, tagamaks et: i) sertifitseeritavat teavet toetab ettevõttes peetav arvestus; ▼M1 ii) kõrtele või muudele pakenditele artikli 11 kohaselt kantud märgistus ning kõrte või muude pakendite veoanumale kinnitatud plommi number vastavad loomatervise sertifikaadis esitatud märgistusele ja numbrile; ▼B iii) artiklis 36 osutatud nõuded on täidetud.

2. Veterinaarjärelevalve ametnik teeb enne muude kinnistes ettevõtetes peetavate maismaaloomade kui veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuste paljundusmaterjali saadetiste liikmesriikidevahelise liikumise loomatervise sertifikaadi allkirjastamist: a) veoanuma visuaalse vaatluse, et kontrollida: i) kinnises ettevõttes toimuva tegevuse eest vastutava ettevõtte veterinaararsti poolt veoanumale paigaldatud pitserit ja numbrit või ii) vajaduse korral veoanumasse paigutatud loomset paljundusmaterjali ning veoanum pärast seda kontrolli pitseerida ja nummerdada; b) kinnises ettevõttes toimuva tegevuse eest vastutava ettevõtte veterinaararsti poolt esitatud dokumentide kontrolli, veendumaks et: i) sertifitseeritavat teavet toetab kinnises ettevõttes peetav arvestus; ▼M1 ii) kõrtele või muudele pakenditele artikli 11 kohaselt kantud märgistus ning kõrte või muude pakendite veoanumale kinnitatud plommi number vastavad loomatervise sertifikaadis esitatud märgistusele ja numbrile; ▼B iii) artiklis 37 osutatud nõuded on täidetud.

3. Veterinaarjärelevalve ametnik teeb enne Camelidae või Cervidae sugukonna loomade paljundusmaterjali saadetiste liikmesriikidevahelise liikumise loomatervise sertifikaadi allkirjastamist: a) veoanuma visuaalse vaatluse, et kontrollida: i) ettevõtja poolt veoanumale paigaldatud pitserit ja numbrit või ii) vajaduse korral veoanumasse paigutatud loomset paljundusmaterjali ning veoanum pärast seda kontrolli pitseerida ja nummerdada; b) ettevõtja esitatud dokumentide kontrolli, tagamaks et: i) sertifitseeritavat teavet toetab ettevõttes peetav arvestus; ▼M1 ii) kõrtele või muudele pakenditele artikli 11 kohaselt kantud märgistus ning kõrte või muude pakendite veoanumale kinnitatud plommi number vastavad loomatervise sertifikaadis esitatud märgistusele ja numbrile; ▼B iii) artiklis 38 osutatud nõuded on täidetud.

4. Veterinaarjärelevalve ametnik teeb lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud kontrollid ja läbivaatused ning annab loomatervise sertifikaadi välja 72 tunni jooksul enne loomse paljundusmaterjali saadetise lähetamist.

▼M1 —————

▼B

Artikkel 40

Loomatervise sertifikaatide väljaandmise nõuded muude peetavate maismaaloomade kui veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuste paljundusmaterjali saadetiste liikmesriikidevahelisel liikumisel

Loomatervise sertifikaadid, mis väljastatakse koerte ja kasside ning kinnistes ettevõtetes peetavate muude maismaaloomade kui veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuste või Camelidae või Cervidae sugukonna loomade paljundusmaterjali saadetiste liikmesriikidevaheliseks liikumiseks sisaldavad vähemalt IV lisa punktis 2 sätestatud teavet.

Artikkel 41

Nõue ettevõtjatele muude peetavate maismaaloomade kui veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuste paljundusmaterjali saadetiste liikmesriikidevahelisest liikumisest ette teatada

Koerte või kasside, kinnistes ettevõtetes peetavate muude maismaaloomade kui veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuste või Camelidae või Cervidae sugukonna loomade paljundusmaterjali saadetiste viimisel teise liikmesriiki teavitab ettevõtja saadetise päritoluliikmesriigi pädevat asutust nende loomse paljundusmaterjali saadetiste kavandatud liikumisest ette.

Artikkel 42

Muude peetavate maismaaloomade kui veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuste paljundusmaterjali saadetiste liikmesriikidevahelisest liikumisest teavitamiseks vajalik teave

Ettevõtjad, kes peavad päritoluliikmesriigi pädevat asutust saadetistest artikli 41 kohaselt teavitama, esitavad sellele pädevale asutusele iga teise liikmesriiki viidava loomse paljundusmaterjali saadetise kohta teabe, mis on ette nähtud IV lisa punkti 2 alapunktides a–f.

▼M1

Artikkel 43

Erakorralised toimingud muude peetavate maismaaloomade kui veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuste paljundusmaterjali saadetiste liikmesriikidevahelisest liikumisest teavitamiseks voolukatkestuste ja muude IMSOCi häirete korral

Voolukatkestuste ja muude IMSOCi häirete korral järgib liikmesriikide vahel liikuva muude peetavate maismaaloomade kui veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste loomse paljundusmaterjali saadetise päritoluliikmesriigi pädev asutus rakendusmääruse (EL) 2019/1715 artikli 46 kohaselt kehtestatud korda eriolukorras tegutsemiseks.

▼B







4. PEATÜKK

Täiendavad eeskirjad, mille kohaselt pädevad asutused võivad teha loomsele paljundusmaterjalile erandeid

Artikkel 44

Täiendavad eeskirjad, mille kohaselt pädevad asutused võivad teha erandeid teaduslikel eesmärkidel kasutatavale loomsele paljundusmaterjalile

1. Päritoluliikmesriigi pädevad asutused võivad erandina lubada viia 1. või 3. peatükis sätestatud loomatervisenõuetele mittevastavat teaduslikel eesmärkidel kasutatavat loomset paljundusmaterjali teise liikmesriiki, kui lähetavat ettevõtet käitav ettevõtja on saanud sihtliikmesriigi pädevalt asutuselt loomse paljundusmaterjali saadetise vastuvõtmiseks eelneva kirjaliku nõusoleku.

2. Sihtliikmesriigi pädev asutus nõustub lõikes 1 osutatud loomse paljundusmaterjali saadetise vastu võtma ainult juhul, kui selle loomse paljundusmaterjali kavandatud sihtettevõtet käitav ettevõtja tagab, et loomset paljundusmaterjali kasutatakse ainult teaduslikel eesmärkidel sellistel tingimustel, mis takistavad D-kategooria taudide levikut.

Artikkel 45

Täiendavad eeskirjad, mille kohaselt pädevad asutused võivad teha erandeid teises liikmesriigis asuvatesse geenipankadesse viidavale loomsele paljundusmaterjalile

1. Päritoluliikmesriigi pädevad asutused võivad erandina lubada viia teises liikmesriigis asuvatesse geenipankadesse järgmist paljundusmaterjali, kui lähetavat ettevõtet käitav ettevõtja on saanud sihtliikmesriigi pädevalt asutuselt loomse paljundusmaterjali saadetise vastuvõtmiseks eelneva kirjaliku nõusoleku: a) ohustatud tõugude paljundusmaterjali, mis ei vasta 1. peatükis sätestatud loomatervisenõuetele, või b) kinnistes ettevõtetes peetavate muude maismaaloomade kui veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste paljundusmaterjali, mis ei vasta artiklis 37 sätestatud loomatervisenõuetele.

2. Sihtliikmesriigi pädev asutus nõustub lõikes 1 osutatud loomse paljundusmaterjali saadetise vastu võtma ainult tingimusel, et: a) selle loomse paljundusmaterjali sihtgeenipanka käitav ettevõtja tagab, et loomset paljundusmaterjali kasutatakse ainult selliste peetavate maismaaloomade geneetiliste ressursside ex situ säilitamiseks ja säästvaks kasutamiseks, milleks vastuvõttev geenipank loodi; b) tal on piisavalt teavet, sealhulgas päritoluliikmesriigi pädeva asutuse esitatud teave või uuringute tulemused, või ta töötleb loomset paljundusmaterjali viisil, mis võimaldab vältida suu- ja sõrataudi, veiste katku nakkuse ja muude loetellu kantud taudide levikut.

Artikkel 46

Eeskirjad, mis käsitlevad ettevõtja deklaratsiooni teaduslikel eesmärkidel kasutatava või teises liikmesriigis asuvatesse geenipankadesse viimiseks mõeldud loomse paljundusmaterjali kohta, ja teave, mida see peab sisaldama

1. Teaduslikel eesmärkidel kasutamiseks või geenipankades säilitamiseks mõeldud loomse paljundusmaterjali viimisel teise liikmesriiki tagab lähetavat ettevõtet käitav ettevõtja, et loomse paljundusmaterjaliga on sihtkohta vedamise ajal kaasas ettevõtja deklaratsioon.

2. Lähetavat ettevõtet käitav ettevõtja tagab, et lõikes 1 ette nähtud ettevõtja deklaratsioon sisaldab vähemalt järgmist teavet: a) kaubasaatja ja kaubasaaja nimi ja aadress; b) lähetamiskoha ja sihtkoha nimi ja aadress; ▼M1 c) saadetise lähetamise kuupäev; ▼B d) loomse paljundusmaterjali liik ja doonorloomade liik; e) kõrte või muude pakendite arv lähetatavas saadetises; f) järgmine teave, mis võimaldab loomset paljundusmaterjali identifitseerida: i) kõrtele või muudele pakenditele kantud märgistus; ii) selle kogumise või tootmise koht ja kuupäev; ▼M1 g) artikli 45 lõike 2 punktis b osutatud uuringute kättesaadavad tulemused; ▼M1 h) veoanumale paigaldatud plommil olev number; i) kinnitus, et saadetis vastab artiklis 44 või 45 sätestatud nõuetele, sh et sihtliikmesriigi pädevalt asutuselt on saadud eelnev kirjalik nõusolek loomse paljundusmaterjali saadetise vastuvõtmiseks. ▼B

Artikkel 47

Teaduslikel eesmärkidel kasutamiseks või geenipankadesse viimiseks mõeldud loomse paljundusmaterjali liikmesriikidevahelisest liikumisest ette teatamine ettevõtjate poolt

Teaduslikel eesmärkidel kasutamiseks või geenipankades säilitamiseks mõeldud loomse paljundusmaterjali viimisel teise liikmesriiki teavitab lähetavat ettevõtet käitav ettevõtja saadetise päritoluliikmesriigi pädevat asutust selle loomse paljundusmaterjali kavandatud liikumisest ette ja esitab artikli 46 lõike 2 punktides a–g loetletud teabe.

▼M1

Artikkel 48

Erakorralised toimingud teaduslikel eesmärkidel kasutamiseks või geenipankades säilitamiseks ette nähtud loomse paljundusmaterjali liikmesriikidevahelisest liikumisest teavitamiseks voolukatkestuste ja muude IMSOCi häirete korral

Voolukatkestuste ja muude IMSOCi häirete korral järgib liikmesriikide vahel liikuva teaduslikel eesmärkidel kasutamiseks või geenipankades säilitamiseks ette nähtud loomse paljundusmaterjali saadetise päritoluliikmesriigi pädev asutus rakendusmääruse (EL) 2019/1715 artikli 46 kohaselt kehtestatud korda eriolukorras tegutsemiseks.

▼B







IV OSA

LÕPPSÄTTED

▼M1

Artikkel 49

Üleminekumeetmed

1. Seemendusjaamu, spermasäilituskeskusi, embrüokogumisrühmi ja embrüotootmisrühmi, mis on määruse (EL) 2016/429 artikli 270 lõike 2 esimese lõigu kuuendas, seitsmendas, kaheksandas ja kaheteistkümnendas taandes osutatud direktiivide 88/407/EMÜ, 89/556/EMÜ, 90/429/EMÜ ja 92/65/EMÜ kohaselt heaks kiidetud enne 21. aprilli 2021, käsitatakse määruse (EL) 2016/429 artikli 97 ja käesoleva määruse artikli 4 kohaselt heakskiidetuna.

Muus osas kohaldatakse nende suhtes määruses (EL) 2016/429 ja käesolevas määruses sätestatud eeskirju.

2. Enne 21. aprilli 2021 kogutud, toodetud, töödeldud ja säilitatud sperma, ootsüütide ja embrüote liikmesriikidevaheline liikumine on lubatud tingimusel, et need vastavad loomse paljundusmaterjali kogumise, tootmise, töötlemise ja säilitamise, doonorloomade suhtes kehtestatud loomatervisenõuete ning doonorloomadele ja loomsele paljundusmaterjalile tehtavate laboratoorsete ja muude uuringute osas direktiivides 88/407/EMÜ, 89/556/EMÜ, 90/429/EMÜ ja 92/65/EMÜ sätestatud nõuetele.

3. Sperma, ootsüütide ja embrüote – olenemata sellest, kas need on jagatud üksikannusteks või mitte – pakendamiseks, säilitamiseks ja veoks kasutatavaid kõrsi ja muid pakendeid, mis on direktiivide 88/407/EMÜ, 89/556/EMÜ, 90/429/EMÜ ja 92/65/EMÜ kohaselt märgistatud enne 21. aprilli 2021, käsitatakse määruse (EL) 2016/429 artikli 121 ja käesoleva määruse artikli 10 kohaselt märgistatuna.

4. Loomatervise sertifikaate, mis on direktiivide 88/407/EMÜ, 89/556/EMÜ, 90/429/EMÜ ja 92/65/EMÜ kohaselt välja antud enne 21. aprilli 2021, käsitatakse määruse (EL) 2016/429 artikli 162 ja käesoleva määruse artiklite 30 ja 31 kohaselt väljaantuna.

▼B

Artikkel 50

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 21. aprillist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

VEISTE, SIGADE, LAMMASTE, KITSEDE JA HOBUSLASTE PALJUNDUSMATERJALI KOGUMISE TOOTMISE, TÖÖTLEMISE JA SÄILITAMISE EESKIRJAD, MILLELE ON OSUTATUD II OSA 1. PEATÜKIS

1. OSA

ARTIKLIS 4 OSUTATUD NÕUDED SEEMENDUSJAAMADELE

1. Keskuse veterinaararsti kohustused, millele on osutatud artikli 4 lõike 1 punkti a alapunktis i, on järgmised:

a) keskuse veterinaararst tagab, et: i) seemendusjaamas peetakse üksnes loomi, keda ei ole vähemalt 30 päeva jooksul enne sperma esimese kogumise kuupäeva ja kogumisperioodil kasutatud loomulikuks paaritamiseks; ii) seemendusjaamas peetakse artikli 8 lõike 1 punktis a sätestatud nõuete kohast arvestust; iii) kõrvaliste isikute sisenemine on välistatud; iv) loaga külastajad vastavad alapunkti c alapunktis i osutatud loomatervise- ja bioturvanõuetele; ▼M1 v) iga kõrs või muu pakend, millesse sperma on pakendatud, märgistatakse selgelt artiklis 10 sätestatud nõuete kohaselt; ▼B vi) spermat kogutakse, töödeldakse ja säilitatakse üksnes selleks ettenähtud ruumides rangete hügieeninõuete kohaselt; vii) seemendusjaamas töödeldakse ja säilitatakse üksnes seemendusjaamas kogutud spermat ja see ei tohi kokku puutuda muude loomse paljundusmaterjali saadetistega, mis on halvemas tervislikus seisundis; viii) kõik vahendid, mis puutuvad sperma kogumisel ja töötlemisel kokku sperma või doonorloomaga, välja arvatud uued ühekordseks kasutamiseks mõeldud vahendid, puhastatakse ja kas desinfitseeritakse või steriliseeritakse enne kasutamist; ix) kui hobuslaste seemendusjaam asub sellise registreeritud ettevõtte territooriumil, kus tegutseb ka kunstliku seemenduse jaam või paaritusjaam, on doonorloomade ja nende sperma ja teiste seemendusjaamas peetavate loomadega kokkupuutuvad vahendid ja seadmed ning kunstlikul või loomulikul seemendusel kasutatavad sperma, vahendid ja seadmed rangelt eraldatud; x) sperma töötlemisel kasutatavad loomset päritolu bioloogilised tooted, sealhulgas lahjendid, lisandid ja täiteained, on saadud allikatest, mis ei kujuta endast ohtu loomade tervisele või mida on sellise ohu vältimiseks enne kasutamist töödeldud; xi) säilitus- ja veoanumad, välja arvatud uued ühekorraanumad, puhastatakse ja kas desinfitseeritakse või steriliseeritakse enne iga täitmist; xii) sperma säilitamiseks kasutatavaid külmutusaineid ei ole varem kasutatud muude toodete puhul; xiii) seemendusjaama töötajad on saanud piisava väljaõppe taudide leviku tõkestamiseks vajalike desinfitseerimis- ja hügieenimeetodite alal;

b) erandina alapunkti a alapunktist vii võib keskuse veterinaararst anda loa töödelda seemendusjaamas spermat, mida ei kogutud seemendusjaamas, kui on täidetud järgmised tingimused: i) selline sperma kogutakse loomadelt, kes vastavad järgmistele II lisas sätestatud nõuetele: — veiste puhul nimetatud lisa 1. osa I peatüki punkti 1 alapunktis b ja vajaduse korral 5. osa I, II ja III peatükis sätestatud nõuetele; — sigade puhul nimetatud lisa 2. osa I peatüki punkti 1 alapunktis b ja vajaduse korral 5. osa I ja IV peatükis sätestatud nõuetele; — lammaste ja kitsede puhul nimetatud lisa 3. osa I peatüki punkti 1 alapunktis c ja vajaduse korral 5. osa I, II ja III peatükis sätestatud nõuetele; — hobuslaste puhul nimetatud lisa 4. osa I peatüki punkti 1 alapunktis a; ii) spermat töödeldakse eraldi vahenditega või eraldi ajal ja kasutatakse spermat, mis on mõeldud teise liikmesriiki viimiseks, ning viimasel juhul tuleb vahendid pärast kasutamist puhastada ja steriliseerida; iii) sellist spermat ei viida teise liikmesriiki ning see ei puutu kunagi kokku ja seda ei säilitata koos teise liikmesriiki viimiseks mõeldud spermaga; iv) selline sperma on identifitseeritav märgistuse järgi, mis peab erinema alapunkti a alapunktis v osutatud märgistusest;

c) keskuse veterinaararst: i) kehtestab seemendusjaama tegevuse loomatervise- ja bioturvanõuded ning nende nõuete täitmise tagamise meetmed; ii) võtab seemendusjaama vastu ainult nende liikide loomi, kelle spermat kogutakse;

d) erandina alapunkti c alapunktist ii võib keskuse veterinaararst lubada seemendusjaama vastu võtta muid peetavaid loomi kui veiseid, sigu, lambaid, kitsi või hobuslasi, kui need ei sea nakkusohtu nende liikide loomi, kelle spermat kogutakse, ja kui nad vastavad alapunkti c alapunktis i osutatud loomatervise- ja bioturvanõuetele;

e) sellise hobuslaste seemendusjaama veterinaararst, mis asub sellise registreeritud ettevõtte territooriumil, kus tegutseb ka kunstliku seemenduse jaam või paaritusjaam, tagab, et ettevõttesse saabuvad hobuslased vastavad artikli 23 lõike 1 punktide a–c nõuetele, ja võib otsustada, et kui isaste doonorhobuslaste otsest kokkupuudet emaste hobuslaste ja prooviloomadeks olevate kastreeritud isaste hobuslaste või ettevõttes väljaspool seemendusjaama loomulikuks seemendamiseks kasutatavate kastreerimata isashobuslastega ei saa välistada, peavad need emased ja isased hobuslased vastama kõigile artikli 23 lõike 1 nõuetele.

2. Artikli 4 lõike 1 punkti b alapunktis i osutatud nõuded seemendusjaama rajatistele, varustusele ja tegevuskorrale on järgmised:

a) seemendusjaamal peab/peavad olema vähemalt: i) lukustatav loomade eluruum ja vajaduse korral hobuslaste jalutusala, mis on sperma kogumise rajatistest ning sperma töötlemise ruumist ja säilitusruumist füüsiliselt eraldatud; ii) isolatsiooniruumid, millel puudub otseühendus loomade tavapäraste eluruumidega, millele on osutatud alapunktis i, ja mis on mõeldud loomadele, kes on saanud käesoleva määruse II lisas osutatud uuringutel positiivsed tulemused või kellel esineb veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste puhul asjassepuutuva D-kategooria taudi sümptomeid või tunnuseid; iii) sperma kogumise rajatised, mis võivad olla vabas õhus, kui need on kaitstud halbade ilmastikuolude eest, ning millel on sperma kogumise kohas ja selle ümbruses libisemiskindel pinnakate; iv) eraldi ruum töövahendite puhastamiseks ja desinfitseerimiseks või steriliseerimiseks; v) sperma kogumise rajatistest eraldi asuv sperma töötlemise ruum ja alapunktis iv osutatud töövahendite puhastamise ruum, mis ei pea tingimata asuma samas kohas; vi) sperma säilitamise ruum, mis ei pea tingimata asuma samas kohas; sperma säilitamise ruumis peab olema loomse paljundusmaterjali säilitamiseks vajalik sisseseade ja see peab olema ehitatud nii, et kaitseb seda loomset paljundusmaterjali ja sisseseadet halbade ilmastiku- ja keskkonnaolude eest;

b) seemendusjaam peab olema ehitatud või eraldatud nii, et on välistatud kokkupuude väljaspool jaama olevate kariloomadega;

c) seemendusjaam peab olema ehitatud nii, et seda (v.a ametiruumid ja hobuslaste jalutusala) oleks võimalik hõlpsasti puhastada ja desinfitseerida;

d) seemendusjaam peab olema ehitatud nii, et kõrvaliste isikute juurdepääs on täiesti välistatud.

2. OSA

EMBRÜOKOGUMISRÜHMA HEAKSKIITMISE NÕUDED, MILLELE ON OSUTATUD ARTIKLIS 4

1. Embrüokogumisrühma veterinaararsti kohustused, millele on osutatud artikli 4 lõike 1 punkti a alapunktis ii, on järgmised:

a) rühma veterinaararst vastutab embrüokogumisrühma kogu tegevuse, sealhulgas järgmise eest: i) doonorloomade andmete ja tervisliku seisundi kontrollimine; ii) doonorloomade kliiniline läbivaatus ja opereerimine; iii) desinfitseerimis- ja hügieenitoimingud, sealhulgas toimingud, mis tagavad embrüote hügieenilise ja ohutu veo laborisse; iv) artikli 8 lõike 1 punktis b sätestatud nõuete kohane arvestuse pidamine; v) embrüote paigutamiseks kasutatavate kõrte ja muude pakendite märgistamine artikli 10 lõigetes 1 ja 5 sätestatud nõuete kohaselt; vi) embrüokogumisrühma liikmetele desinfitseerimis- ja hügieenimeetodite alase väljaõppe korraldamine, et tõkestada taudide levikut;

b) rühma veterinaararst kehtestab embrüokogumisrühma tegevuse loomatervise- ja bioturvanõuded ning nende nõuete täitmise tagamise meetmed, sealhulgas proovide analüüsimine kvaliteedikontrollikava raames.

2. Embrüokogumisrühma rajatised, varustus ja tegevuskord, millele on osutatud artikli 4 lõike 1 punkti b alapunktis ii, vastavad järgmistele alapunktidele a ja b:

a) embrüokogumisrühma käsutuses peab olema piisava varustusega labor, kus embrüoid saab uurida, töödelda ja pakendada, ning see labor peab olema kas: i) püsilabor, kus peab olema järgmine: — ruum, kus on võimalik embrüoid töödelda ning mis on füüsiliselt eraldatud alast, kus hoitakse doonorloomi kogumise ajal; — embrüote kogumiseks ja töötlemiseks kasutatavate vahendite puhastamise ja steriliseerimise ruum või ala, välja arvatud juhul, kui kasutatakse ainult uusi ühekordseks kasutamiseks mõeldud vahendeid; — embrüote säilitamise ruum, või ii) teisaldatav labor, mis peab: — olema sõiduki erivarustusega osas, mis koosneb kahest eraldi sektsioonist: puhas sektsioon embrüote kontrolliks ja töötlemiseks ning teine sektsioon töövahendite ja materjalide jaoks, mida kasutatakse kokkupuutes doonorloomadega; — kasutama üksnes uusi ühekordseks kasutamiseks mõeldud vahendeid, välja arvatud juhul, kui vahendeid steriliseeritakse ning embrüote kogumiseks ja töötlemiseks vajalikke vedelikke ja muid tooteid varutakse püsilaboris. Alapunktides i ja ii osutatud laborid peavad olema ehitatud ja varustatud nii, et ei tekiks embrüote ristsaastumise ohtu ning rühma tegevuses välditakse sellist ristsaastumist;

b) embrüokogumisrühma käsutuses peavad olema järgmistele tingimustele vastavad säilitusruumid: i) nende hulgas on vähemalt üks lukustatav ruum embrüote säilitamiseks; ii) need peavad olema kergesti puhastatavad ja desinfitseeritavad; iii) seal peab pidama pidevat arvestust kõikide saabuvate ja väljuvate embrüote kohta; iv) seal peavad olema embrüote säilitusanumad.

3. OSA

EMBRÜOTOOTMISRÜHMA HEAKSKIITMISE NÕUDED, MILLELE ON OSUTATUD ARTIKLIS 4

1. Lisaks käesoleva lisa 2. osa punktis 1 loetletud kohustustele tagab embrüotootmisrühma veterinaararst, kellele on osutatud artikli 4 lõike 1 punkti a alapunktis ii, et embrüotootmisrühma liikmed on saanud piisava väljaõppe tauditõrje ja laborimeetodite, eriti steriilsetes tingimustes tehtavate protseduuride alal.

2. Lisaks käesoleva lisa 2. osa punktis 2 loetletud nõuetele vastavad embrüotootmisrühma rajatised, varustus ja tegevuskord, millele on osutatud artikli 4 lõike 1 punkti b alapunktis iii, järgmistele nõuetele:

a) embrüokogumisrühma käsutuses peab olema püsilabor, kus peavad olema: i) asjakohased töövahendid ja rajatised, sealhulgas eraldi ruumid või alad: — ootsüütide eraldamiseks munasarjadest, — ootsüütide ja embrüote töötlemiseks ning — embrüote ja sperma säilitamiseks; ii) laminaarvoolu- või muud sobivad ruumid, kus tehakse kõik steriilseid tingimusi nõudvad tehnilised toimingud (st ootsüütide, embrüote ja sperma töötlemine). Täielike hügieeniabinõude kasutamise korral võidakse spermat siiski tsentrifuugida väljaspool laminaarvoolu- või muid ruume;

b) kui ootsüüte ja muid kudesid tuleb koguda tapamajas, peavad embrüotootmisrühma käsutuses olema sobivad töövahendid, mis võimaldavad munasarju ja muid kudesid koguda ning hügieeniliselt ja ohutult töötluslaborisse vedada;

c) embrüotootmisrühm võib hankida ootsüütide kogumise teenust spetsialistide rühmalt, kui pädeva asutuse heakskiit embrüotootmisrühmale hõlmab nende tegevust ja punktis 1 osutatud rühma veterinaararsti vastutus laieneb nende tegevusele;

d) embrüotootmisrühm kasutab spermat: i) mis vastab käesoleva määruse nõuetele; ii) mida säilitatakse embrüotootmisrühma tööks vajalikuna eraldi säilitusanumates 2. osa punkti 2 alapunktis b osutatud toodetud embrüote säilitamise ruumides.

4. OSA

LOOMSE PALJUNDUSMATERJALI TÖÖTLEMISETTEVÕTTE HEAKSKIITMISE NÕUDED, MILLELE ON OSUTATUD ARTIKLIS 4

1. Keskuse veterinaararsti kohustused, millele on osutatud artikli 4 lõike 1 punkti a alapunktis i, on järgmised:

a) keskuse veterinaararst tagab, et: i) loomse paljundusmaterjali ettevõttes peetakse artikli 8 lõike 1 punktis c sätestatud nõuete kohast arvestust; ii) kõrvaliste isikute sisenemine on välistatud; iii) loaga külastajad vastavad alapunkti b alapunktis i osutatud loomatervise- ja bioturvanõuetele; ▼M1 iv) iga kõrs või muu pakend, millesse sperma, ootsüüdid või embrüod on pakendatud, märgistatakse selgelt artiklis 10 sätestatud nõuete kohaselt; ▼B v) loomset paljundusmaterjali töödeldakse ja säilitatakse üksnes selleks ettenähtud ruumides rangete hügieeninõuete kohaselt; vi) kõik loomse paljundusmaterjaliga kokku puutuvad vahendid, välja arvatud uued ühekordseks kasutamiseks mõeldud vahendid, puhastatakse ja kas desinfitseeritakse või steriliseeritakse enne kasutamist; vii) säilitus- ja veoanumad, välja arvatud uued ühekorraanumad, puhastatakse ja kas desinfitseeritakse või steriliseeritakse enne iga täitmist; viii) loomse paljundusmaterjali säilitamiseks kasutatavaid külmutusaineid ei ole varem kasutatud muude toodete puhul; ix) loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõtte töötajad on saanud piisava väljaõppe: — taudide leviku tõkestamiseks vajalike desinfitseerimis- ja hügieenimeetodite alal, — loomse paljundusmaterjali töötlemiseks vajalike laborimeetodite, eriti steriilsetes tingimustes tehtavate protseduuride alal;

b) keskuse veterinaararst: i) kehtestab loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõtte tegevuse loomatervise- ja bioturvanõuded ning nende nõuete täitmise tagamise meetmed; ii) võtab loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõttesse vastu üksnes spermat, ootsüüte või embrüoid, mis on kogutud, toodetud, töödeldud ja säilitatud heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõttes ning mida on veetud tingimustes, mis tagavad, et ei tekiks sperma, ootsüütide või embrüote ristsaastumise ohtu, sest need ei ole kokku puutunud loomse paljundusmaterjaliga, mis ei vasta käesolevas määruses sätestatud eeskirjadele.

2. Artikli 4 lõike 1 punkti b alapunktis iv osutatud nõuded loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõtte rajatistele, varustusele ja tegevuskorrale on järgmised:

a) loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõttel peavad olema vähemalt: i) loomse paljundusmaterjali töötlemise ruum, mis on alapunktis ii osutatud loomse paljundusmaterjali säilitamise ruumist ja alapunktis iii osutatud töövahendite puhastamise ruumist eraldatud; ii) loomse paljundusmaterjali säilitamise ruum, mis ei pea tingimata asuma samas kohas, on loomse paljundusmaterjali säilitamiseks vajaliku sisseseadega ja ehitatud nii, et kaitseb seda loomset paljundusmaterjali ja sisseseadet halbade ilmastiku- ja keskkonnaolude eest; iii) eraldi ruum töövahendite puhastamiseks ja desinfitseerimiseks või steriliseerimiseks;

b) kui töötlemine ei piirdu ühest heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõttest tarnitud või üht liiki või ühe loomaliigi paljundusmaterjaliga, peavad loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõttes kehtima menetlused, mis tagavad järgmist: i) iga loomse paljundusmaterjali saadetis töödeldakse eri ajal ning ii) eri saadetiste töötlemise vahepeal töövahendid puhastatakse ja desinfitseeritakse;

c) kui säilitamine ei piirdu üht liiki või ühe loomaliigi paljundusmaterjaliga, i) peavad loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõttes olema alapunkti a alapunktis ii osutatud loomse paljundusmaterjali säilitamise ruumis säilitatavale mis tahes liiki või eri loomaliikide loomsele paljundusmaterjalile määratud eraldi säilitusanumad ja ii) säilitatava eri liiki või eri loomaliikide loomse paljundusmaterjali käitlemine peab toimuma eri töötajate poolt või eri ajal;

d) loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõte peab olema ehitatud nii, et seda (v.a ametiruume) saaks hõlpsasti puhastada ja desinfitseerida;

e) loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõte peab olema ehitatud nii, et kõrvaliste isikute juurdepääs on täiesti välistatud.

5. OSA

LOOMSE PALJUNDUSMATERJALI SÄILITUSKESKUSE HEAKSKIITMISE NÕUDED, MILLELE ON OSUTATUD ARTIKLIS 4

1. Keskuse veterinaararsti kohustused, millele on osutatud artikli 4 lõike 1 punkti a alapunktis i, on järgmised:

a) keskuse veterinaararst tagab, et: i) loomse paljundusmaterjali säilituskeskuses peetakse artikli 8 lõike 1 punktis c sätestatud nõuete kohast arvestust; ii) kõrvaliste isikute sisenemine on täielikult välistatud; iii) loaga külastajad vastavad alapunkti b alapunktis i osutatud loomatervise- ja bioturvanõuetele; ▼M1 iv) iga kõrs või muu pakend, millesse sperma, ootsüüdid või embrüod on pakendatud, märgistatakse selgelt artiklis 10 sätestatud nõuete kohaselt; ▼B v) loomset paljundusmaterjali säilitatakse üksnes selleks ettenähtud ruumides rangete hügieeninõuete kohaselt; vi) kõik loomse paljundusmaterjaliga kokku puutuvad vahendid, välja arvatud uued ühekordseks kasutamiseks mõeldud vahendid, puhastatakse ja kas desinfitseeritakse või steriliseeritakse enne kasutamist; vii) säilitus- ja veoanumad, välja arvatud uued ühekorraanumad, puhastatakse ja kas desinfitseeritakse või steriliseeritakse enne iga täitmist; viii) loomse paljundusmaterjali säilitamiseks kasutatavaid külmutusaineid ei ole varem kasutatud muude toodete puhul; ix) loomse paljundusmaterjali säilituskeskuse töötajad on saanud piisava väljaõppe taudide leviku tõkestamiseks vajalike desinfitseerimis- ja hügieenimeetodite alal;

b) keskuse veterinaararst: i) kehtestab loomse paljundusmaterjali säilituskeskuse tegevuse loomatervise- ja bioturvanõuded ning nende nõuete täitmise tagamise meetmed; ii) võtab loomse paljundusmaterjali säilituskeskusesse vastu üksnes spermat, ootsüüte või embrüoid, mis on kogutud, toodetud, töödeldud ja säilitatud heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõttes ning mida on veetud tingimustes, mis tagavad, et ei tekiks sperma, ootsüütide või embrüote ristsaastumise ohtu, sest need ei ole kokku puutunud loomse paljundusmaterjaliga, mis ei vasta käesolevas määruses sätestatud eeskirjadele.

2. Artikli 4 lõike 1 punkti b alapunktis v osutatud nõuded loomse paljundusmaterjali säilituskeskuse rajatistele, varustusele ja tegevuskorrale on järgmised:

a) loomse paljundusmaterjali säilituskeskusel peab olema loomse paljundusmaterjali säilitamiseks vajaliku sisseseadega säilitusruum, mis on ehitatud nii, et kaitseb seda loomset paljundusmaterjali ja sisseseadet halbade ilmastiku- ja keskkonnaolude eest;

b) kui säilitamine ei piirdu üht liiki või ühe loomaliigi paljundusmaterjaliga, i) peavad loomse paljundusmaterjali säilituskeskuses olema säilitatavale mis tahes liiki või eri loomaliikide loomsele paljundusmaterjalile määratud eraldi säilitusanumad ja ii) säilitatava eri liiki või eri loomaliikide loomse paljundusmaterjali käitlemine peab toimuma eri töötajate poolt või eri ajal;

c) loomse paljundusmaterjali säilituskeskus peab olema ehitatud nii, et seda (v.a ametiruume) saaks hõlpsasti puhastada ja desinfitseerida;

d) l