2006R1975 — ET — 01.01.2010 — 003.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1975/2006,

7. detsember 2006,

millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad kontrollimenetluse rakendamise ja maaelu arengu toetusmeetmete nõuetele vastavuse kohta







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 20. septembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta, ( 1 ) eriti selle artikli 51 lõiget 4, artikli 74 lõiget 4 ja artiklit 91, ning arvestades järgmist: (1) Kogemused näitavad, et nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks ning muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2019/93, (EÜ) nr 1452/2001, (EÜ) nr 1453/2001, (EÜ) nr 1454/2001, (EÜ) nr 1868/94, (EÜ) nr 1251/1999, (EÜ) nr 1254/1999, (EÜ) nr 1673/2000, (EMÜ) nr 2358/71 ja (EÜ) nr 2529/2001) ( 2 ) II jaotise 4. peatükis sätestatud ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (edaspidi “ühtne süsteem”) on osutunud mõjusaks ja tõhusaks vahendiks otsetoetuskavade rakendamisel. Seetõttu tuleks määruse (EÜ) nr 1698/2005 IV jaotise I peatüki 2. jaos nimetatud 2. telje alla kuuluvaid pindala ja loomadega seotud meetmeid käsitlevates haldus- ja kontrollieeskirjades, samuti selliste meetmetega seotud sätetes, mis käsitlevad vähendamisi ja väljaarvamisi valeandmete esitamise korral, järgida põhimõtteid, mis on kehtestatud ühtse süsteemi ning eriti komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 796/2004, millega kehtestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) ette nähtud nõuetele vastavuse, toetuse ümbersuunamise ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi rakendamise üksikasjalikud reeglid. ( 3 ) (2) Määruse (EÜ) nr 1698/2005 IV jaotise I peatüki 2. jaos määratud 2. teljes ja samaväärselt 4. teljes ette nähtud teatavate toetuskavade puhul tuleb haldus- ja kontrollieeskirjad kohandada siiski nende kavade eripäraga. Sama kehtib ka kõnealuse määruse 1. ja 3. jaos vastavalt 1. ja 3. teljes ning samaväärselt 4. teljes sätestatud toetuskavade kohta. Seetõttu tuleb nende toetuskavade suhtes kehtestada erisätted. (3) Et tagada kõigi riigiasutuste ühtse tõhusa kontrolli korraldamine kõikide pindalade üle, mille eest ühelt poolt taotletakse makset 2. telje alusel ja teiselt poolt määrusega (EÜ) nr 796/2004 kaetud pindalaga toetuskavade alusel, tuleb maksenõuded pindalapõhistele meetmetele 2. telje alusel esitada nimetatud määruse II osa II jaotise I peatükis sätestatud ühtse taotlusega samaks tähtajaks. Sellest olenemata tuleb vajalike halduskorralduste tegemiseks kohaldada üleminekuaega. (4) Kontrollide hoiatava mõju tagamiseks ei tohiks üldjuhul väljamakseid teha enne, kui toetuse taotluste kontrollimine on lõpetatud. Siiski on asjakohane lubada väljamakseid teatud tasemeni pärast halduskontrollide lõpetamist. Selle taseme kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta enammaksmise ohtu. (5) Käesolevas määruses sätestatud kontrollieeskirjades tuleb võtta arvesse 2. telje alla kuuluvate asjakohaste meetmete eripära. Järelikult tuleb kehtestada erireeglid. (6) Vastavalt määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklile 51 tuleb nimetatud määruses sätestatud teatavate meetmete alusel antavate toetuste puhul järgida määruse (EÜ) nr 1782/2003 II jaotise 1. peatükis sätestatud nõuetele vastavust. Seetõttu on asjakohane ühtlustada nõuetele vastavusega seotud eeskirjad määrustes (EÜ) nr 1782/2003 ja (EÜ) nr 796/2004 sisalduvate eeskirjadega. (7) Läbi tuleks viia investeeringute järelkontroll, et teha kindlaks vastavus määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 72 lõikele 1 ja tagada, et tegevus teostati nõuetekohaselt ning et ühte ja sama investeeringut ei ole rahastatud ebaõigel viisil erinevast riiklikust või ühenduse allikast. Nimetatud kontrollide alus ja sisu tuleks kindlaks määrata. (8) Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 62 osutatud ja liikmesriikide poolt heaks kiidetud kohalike tegevusrühmade kontrollimise kohustuse sätestamiseks on vaja erieeskirju. (9) Et võimaldada komisjonil oma kohustuste täitmist meetmete haldamisel, peavad liikmesriigid komisjonile aru andma tehtud kontrollide arvu ja nende tulemuste kohta. (10) Kõik ühenduse või riiklike õigusaktidega või maaelu arengu programmidega kehtestatud abikõlblikkuse kriteeriumid peaksid olema kontrollitavad vastavalt kindlakstehtavate näitajate kogumile. (11) Liikmesriigid võivad kasutada teistelt talitustelt või organisatsioonidelt saadud tõendusmaterjali abikõlblikkuse kriteeriumidele vastavuse kontrollimiseks. Siiski peavad nad olema kindlad, et vastava talituse või organisatsiooni tegevusstandard on piisav abikõlblikkuse kriteeriumidele vastavuse kontrollimiseks. (12) Tuleks kehtestada komisjoni kontrolliõiguse teatavad üldised kontrollipõhimõtted. (13) Liikmesriik peaks tagama, et nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) ( 4 ) artiklis 6 osutatud makseasutustel on piisavalt teavet teiste talituste või organite tehtud kontrollide kohta selleks, et täita oma kohustusi nimetatud määruse alusel. (14) Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas maaelu arengu komitee arvamusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







I

OSA

Reguleerimisala ja üldsätted

Artikkel 1

Reguleerimisala

Käesolevas määruses sätestatakse kontrollimenetluse ja nõuetele vastavuse rakendamise üksikasjalikud eeskirjad määruse (EÜ) nr 1698/2005 kohaselt kehtestatud maaelu arengu kaasfinantseeritavate toetusmeetmete suhtes.

▼M2

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 796/2004 kohaldamine

Ilma et see piiraks käesoleva määruse erisätete kohaldamist, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 796/2004 artikleid 5, 22, 23, artikli 23a lõiget 1, artikleid 68, 69, artikli 71 lõiget 2 ja artiklit 73 mutatis mutandis.

▼B

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) toetusetaotlus – toetuse taotlemiseks või toetuskavaga liitumiseks esitatud taotlus;

b) maksenõue – toetusesaaja poolt riigiasutusele väljamaksmiseks esitatud taotlus.

Artikkel 4

Toetusetaotlused ja maksenõuded

1. Ilma et see piiraks käesoleva määruse erisätete kohaldamist, näevad liikmesriigid ette toetusetaotluste esitamise asjakohase korra.

2. Mitmeaastaste kohustustega meetmete puhul esitab toetusesaaja iga-aastase maksenõude.

Siiski võivad liikmesriigid iga-aastastest otsestest maksenõuetest loobuda, kui nad võtavad kasutusele tõhusa alternatiivse korra artiklis 11 või 26 ette nähtud halduskontrollide teostamiseks vastavalt vajadusele.

3. Toetusetaotlusi ja maksenõudeid võib igal ajal pärast nende esitamist korrigeerida, kui pädev asutus on kindlaks teinud ilmsed vead.

Artikkel 5

Kontrollimise üldpõhimõtted

1. Ilma et see piiraks käesoleva määruse erisätete kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et kõik ühenduse või riiklike õigusaktidega või maaelu arengu programmidega kehtestatud abikõlblikkuse kriteeriumid on kontrollitavad vastavalt liikmesriikide kehtestatavatele kindlakstehtavate näitajate kogumile.

2. Võimaluse korral tehakse käesoleva määruse artiklites 12, 20 ja 27 sätestatud kohapealsed kontrollid ning teised ühenduse eeskirjades sätestatud põllumajandustoetusi käsitlevad kontrollid samaaegselt.

3. Olenemata üksikute toetuskavade mis tahes erisätetest ei maksta toetust toetusesaajatele, kelle puhul on kindlaks tehtud, et nad on tekitanud sellise toetuse saamiseks vajalikud tingimused kunstlikult, saamaks kasu kõnealuse toetuskava eesmärkide vastaselt.







II

OSA

Haldus- ja kontrollieeskirjad







I

JAOTIS

Maaelu arengu toetus 2. ja 4. telje alla kuuluvate teatavate meetmete alusel







I

PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 6

Kohaldamisala ja mõisted

1. Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesolevat jaotist:

a) vastavalt määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklile 36 antava toetuse suhtes;

b) vastavalt nimetatud määruse artikli 63 punktile a antavale toetusele, mis puudutab 2. teljes määratletud meetmetele vastavaid tegevusi.

Siiski ei kohaldata käesolevat jaotist määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 punkti a alapunktis vi ja punkti b alapunktides vi ja vii ning artikli 39 lõikes 5 osutatud meetmete suhtes, samuti nimetatud määruse artikli 36 punkti b alapunktide i ja iii alusel võetavate meetmete suhtes niivõrd, kuivõrd need hõlmavad rajamiskulusid.

2. Käesolevas jaotises kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) pindalapõhine meede – meetmed või alameetmed, mille puhul toetus põhineb deklareeritud pindalal;

b) loomadega seotud meede – meetmed või alameetmed, mille puhul toetus põhineb deklareeritud loomade arvul.

▼M2

Artikkel 7

Määruse (EÜ) nr 796/2004 kohaldamine

Käesoleva jaotise puhul kohaldatakse määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 2 lõikeid 10, 22 ja 23, artiklit 9, artikli 14 lõiget 1a ning artikleid 18 ja 21 mutatis mutandis.

Määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 2 punkti 1a, artikli 6 lõiget 1 ning artikli 8 lõiget 1 kohaldatakse samuti mutatis mutandis. Siiski võivad liikmesriigid kehtestada määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 punkti b alapunktides iii, iv ja v osutatud meetmete jaoks asjakohased alternatiivsed süsteemid toetuse aluseks oleva maa üheseks identifitseerimiseks.

▼B

Artikkel 8

Maksenõuded

1. Kõigi lepingute puhul, mis jõustuvad pärast 1. jaanuari 2007, esitatakse pindalapõhiste meetmete maksenõuded vastavalt määruse (EÜ) nr 796/2004 artikliga 11 ette nähtud tähtajale. Liikmesriigid võivad siiski otsustada kohaldada kõnealuseid sätteid alates 2008. nõudeaastast.

2. Kui liikmesriik kohaldab artikli 4 lõike 2 teise lõigu sätteid, siis loetakse maksenõue esitatuks määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 11 kohaselt.

▼M2

3. Määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 11 lõiget 3 ning artikleid 12, 15 ja 20 kohaldatakse käesoleva jaotise maksenõuete suhtes mutatis mutandis. Lisaks kõnealuse määruse artikli 12 lõike 1 punktis d osutatud teabele peavad maksenõuded sisaldama ka nimetatud sättes osutatud teavet mittepõllumajandusliku maa kohta, mille jaoks toetust taotletakse.

▼B

Artikkel 9

Väljamaksed

1. Väljamakseid ei tehta ühegi käesoleva jaotise reguleerimisalasse jääva meetme või tegevuste kogumi eest enne, kui on lõpetatud II peatüki I jaos osutatud meetme või tegevuste kogumi abikõlblikkuse kriteeriumide kontrollimine.

Siiski võivad liikmesriigid enammaksmise ohtu arvesse võttes otsustada kuni ►M1 75 % ◄ toetuse väljamaksmise pärast artiklis 11 ette nähtud halduskontrollide lõpetamist. Väljamaksete protsent on kõikide meetme või tegevuste kogumi toetuse saajate puhul ühesugune.

2. II peatüki II jaos ette nähtud nõuetele vastavuse kontrollimise puhul, kui nimetatud kontrolle ei ole võimalik lõpetada enne väljamakse sooritamist, nõutakse alusetult teostatud väljamaksed tagasi vastavalt määruse (EÜ) nr 796/2004 artiklile 73.







II

PEATÜKK

Kontrollid, vähendamised ja väljaarvamised

Artikkel 10

Üldpõhimõtted

1. Toetusetaotlused ja järgnevad maksenõuded vaadatakse läbi viisil, mis tagab tõhusa kontrolli toetuste andmise tingimuste täitmise üle.

2. Liikmesriigid määravad kindlaks sobivad meetodid ja vahendid, et kontrollida iga toetusmeetme puhul toetuste andmise tingimuste täitmist.

3. Liikmesriigid kasutavad määruse (EÜ) nr 1782/2003 II jaotise 4. peatükis sätestatud ühtset haldus- ja kontrollisüsteemi (edaspidi “ühtne süsteem”).

4. Abikõlblikkuse kriteeriumidele vastavuse kontrollimine hõlmab nii haldus- kui ka kohapealset kontrolli.

5. Nõuetele vastavust kontrollitakse kohapealsete kontrollide ja vajaduse korral halduskontrollide abil.

6. Kui maaelu arengu programmis ei ole ette nähtud teisiti, ei tohi maatükke, mille eest antakse toetust, kohustuste kehtivusaja jooksul vahetada.







I

JAGU

Abikõlblikkuse kriteeriumidele vastavus







I

ALAJAGU

Kontrollimine

Artikkel 11

Halduskontroll

1. Kõikide toetusetaotluste ja maksenõuete suhtes teostatakse halduskontrollid, mis hõlmavad kõiki võimalikke ja asjakohaseid haldusmeetmetega kontrollitavaid elemente. Menetlusega tagatakse tehtud kontrollimistöö, kontrollimise tulemuste ja lahknevuste korral võetud meetmete registreerimine.

2. Halduskontrollid sisaldavad võimaluse ja vajaduse korral ristkontrolle, muu hulgas ühtse süsteemi andmetega. Nimetatud ristkontrollid käsitlevad vähemalt toetusmeetmega hõlmatud maatükke ja karja, et vältida toetuste põhjendamatut maksmist.

3. Kontrollitakse pikaajaliste kohustuste täitmist.

4. Kõrvalekallete tuvastamisel ristkontrollimise käigus rakendatakse järgnevalt asjakohaseid haldusmenetlusi ja vajaduse korral kohapealseid kontrollimisi.

5. Vajaduse korral võtavad abikõlblikkuse halduskontrollid arvesse teiste põllumajandustoetuste kontrollimisega seotud talituste, organite või organisatsioonide poolt tehtud kontrollide tulemusi.

Artikkel 12

Kohapealne kontroll

▼M2

1. Igal kalendriaastal esitatavate maksenõuetega seonduvate kohapealsete kontrollide koguarv hõlmab vähemalt 5 % kõikidest toetusesaajatest ühe või enama käesoleva jaotise reguleerimisalasse jääva meetme raames võetud kohustuste alusel. Kuid määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 punkti a alapunktis iv sätestatud meetme puhul tuleb kõnealune minimaalne nõue täita meetme tasandil.

Pärast halduskontrolli abikõlbmatuks tunnistatud taotlejad ei moodusta osa esimeses lõigus osutatud toetusesaajate koguarvust.

▼B

2. Käesolevas artiklis sätestatud kohapealsete kontrollide suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 26 lõikeid 3 ja 4.

▼M2

3. Lõike 1 esimeses lõigus osutatud kontrollvalim moodustatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 796/2004 artiklile 27.

▼B

4. Liikmesriigid võivad mitmeaastaste meetmete puhul, mis hõlmavad viit aastat ületavaid väljamakseid, otsustada vähendada pärast toetusesaajale tehtavate väljamaksete viiendat aastat lõikes 1 sätestatud kontrolle poole võrra.

Toetusesaajad, kelle suhtes liikmesriik kasutab käesoleva lõike esimeses lõigus sätestatud võimalust, ei moodusta osa lõike 1 esimeses lõigus märgitud toetusesaajate koguarvust.

Artikkel 13

Kontrolliaruanne

Käesoleva alajao alusel läbi viidud kohapealse kontrolli kohta koostatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 796/2004 artiklile 28 kontrolliaruanne.

Artikkel 14

Kohapealseid kontrolle käsitlevad üldpõhimõtted

1. Kohapealne kontroll jaotatakse aasta peale vastavalt iga maaelu arengu meetme erinevate kohustuste riskianalüüsile.

2. Kohapealne kontroll hõlmab kõiki toetusesaaja maksekohustusi ja kohustusi, mida on võimalik kontrollkäigu ajal kontrollida.

Artikkel 15

Kohapealsete kontrollide osad ja pindala kindlaksmääramine

1. Liikmesriigid määravad kindlaks kriteeriumid ja kontrollimeetodid, mis võimaldavad toetusesaaja erinevate maksekohustuste ja kohustuste kontrollimist komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006 ( 5 ) artikli 48 lõike 1 nõuete täitmiseks.

2. Pindalapõhiste meetmete kontrollimise suhtes teostatakse kohapealsed kontrollid vastavalt määruse (EÜ) nr 796/2004 artiklitele 29, 30 ja 32.

Siiski võivad liikmesriigid määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 punkti b alapunktides iii, iv ja v sätestatud meetmete puhul määrata kindlaks asjakohased hälbed, mis ühelgi juhul ei tohi olla suuremad kui määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 30 lõikes 1 sätestatud hälbed kahekordselt.

3. Loomadega seotud meetmete kontrollimise suhtes teostatakse kohapealsed kontrollid vastavalt määruse (EÜ) nr 796/2004 artiklile 35.







II

ALAJAGU

Vähendamised ja väljaarvamised

Artikkel 16

Pindalapõhised meetmed

▼M2

1. Toetuse arvutamise alus pindalapõhiste meetmete osas kehtestatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 50 lõigetele 1, 3 ja 7.

Käesoleva artikli kohaldamisel loetakse toetusesaaja poolt deklareeritud pindalad, mis saavad teatava pindalapõhise meetme alusel toetust sama toetusmäära alusel, üheks põllukultuurirühmaks. Vähenevate toetussummade kasutamisel võetakse aga arvesse kõnealuste summade keskmist seoses vastavate deklareeritud pindaladega.

Kui abikõlbliku pindala suhtes on kehtestatud maksimaalne piirang või piirmäär, vähendatakse toetusetaotluses näidatud hektarite arvu kehtestatud piirangu või piirmäärani.

2. Kui asjaomase põllukultuurirühma puhul deklareeritud pindala ületab määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 50 lõikega 3 kindlaks määratud pindala, arvutatakse toetus kindlaks määratud pindala alusel, millest lahutatakse kahekordne erinevus, kui kõnealune erinevus on suurem kui 3 % või kaks hektarit, kuid mitte rohkem kui 20 % kindlaks määratud pindalast.

Asjaomasele põllukultuurirühmale ei anta toetust, kui erinevus on üle 20 % kindlaks määratud pindalast.

Kui erinevus on suurem kui 50 %, jäetakse toetusesaaja veel kord toetusest ilma kuni selle summa ulatuses, mis vastab deklareeritud pindala ja määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 50 lõikega 3 kindlaks määratud pindala erinevusele.

▼M2 —————

▼M2

4. Kui deklareeritud pindala ja kindlaks määratud pindala erinevus on suurem kui 3 %, kuid mitte rohkem kui 30 % kindlaks määratud pindalast, vähendatakse erandina lõikest 2 ja lõike 3 esimesest lõigust määruse (EÜ) nr 73/2009 ( 6 ) artiklis 122 sätestatud ühtse pindalatoetuse kava kohaldavate liikmesriikide toetusesaajatele antavat toetust 2009. kalendriaasta toetusetaotluste puhul kahekordse leitud erinevuse võrra.

2009. kalendriaasta puhul ei anta toetust, kui erinevus on üle 30 % kindlaks määratud pindalast.

5. Kui deklareeritud pindala ja määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 50 lõike 3 kohaselt kindlaks määratud pindala erinevused tulenevad tahtlikest eeskirjade eiramistest, ei anta toetusesaajale toetust, mida tal oleks kõnealuse artikli alusel olnud kõnealusel kalendriaastal asjaomase pindalapõhise meetme eest õigus saada, kui kõnealune erinevus on suurem kui 0,5 % kindlaks määratud pindalast või suurem kui üks hektar.

Lisaks, kui erinevus on suurem kui 20 % kindlaks määratud pindalast, jäetakse toetusesaaja veel kord toetusest ilma kuni selle summa ulatuses, mis vastab deklareeritud pindala ja määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 50 lõikega 3 kindlaks määratud pindala erinevusele.

6. Summa, mis tuleneb käesoleva artikli lõike 2 kolmandas lõigus ja lõikes 5 sätestatud väljaarvamisest, tasaarvestatakse määruses (EÜ) nr 1698/2005 või määruses (EÜ) nr 73/2009 sätestatud mis tahes toetusmeetmete toetusmaksetega, millele asjaomasel toetusesaajal on õigus taotluste raames, mille ta esitab rikkumise tuvastamise kalendriaastale järgneva kolme kalendriaasta jooksul. Kui seda summat ei ole võimalik täielikult tasaarvestada nimetatud maksetega, siis tasumata jääk kustutatakse.

▼B

Artikkel 17

Loomadega seotud meetmed

▼M2

1. Toetuse arvutamise alus loomadega seotud meetmete suhtes kehtestatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 796/2004 artiklile 57.

▼B

2. Vastavalt veiste või lammaste või kitsede üledeklareerimise korral kohaldatavad mis tahes vähendamised või väljaarvamised arvutatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 796/2004 artiklile 59.

Veistega seotud toetusmeetmeid ning lammaste või kitsedega seotud toetusmeetmeid käsitletakse eraldi.

▼M2

3. Erandina määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 59 lõike 2 kolmandast lõigust ja artikli 59 lõike 4 teisest lõigust tasaarvestatakse väljaarvamisest tulenev summa määruses (EÜ) nr 1698/2005 või määruses (EÜ) nr 73/2009 sätestatud mis tahes toetusmeetmete toetusmaksetega, millele asjaomasel toetusesaajal on õigus seoses mis tahes taotlustega, mille ta esitab rikkumise tuvastamise kalendriaastale järgneva kolme kalendriaasta jooksul. Kui seda summat ei ole võimalik täielikult tasaarvestada nimetatud maksetega, siis tasumata jääk kustutatakse.

▼B

4. Muude loomade üledeklareerimise suhtes peale lõikes 2 nimetatute määrab liikmesriik kindlaks vähendamiste ja väljaarvamiste asjakohase süsteemi.

Artikkel 18

Vähendamised ja väljaarvamised abikõlblikkuse kriteeriumidele mittevastavuse korral

1. Juhul kui toetuse andmisega seotud mis tahes kohustusi, välja arvatud deklareeritud pindala suuruse või loomade arvuga seotuid, ei täideta, vähendatakse taotletud toetust või keeldutakse sellest.

2. Liikmesriik määrab kindlaks toetuse vähendamise summa eelkõige tuvastatud mittevastavuse tõsiduse, ulatuse ja püsivuse põhjal.

Mittevastavuse tõsidus sõltub eelkõige mittevastavuse tagajärgede olulisusest, võttes arvesse nende kriteeriumide taotletavat eesmärki, mida ei ole järgitud.

Mittevastavuse ulatus sõltub eelkõige mittevastavuse mõjust kogu tegevusele.

Kas mittevastavus on püsiv, sõltub eelkõige selle mõju ajalisest ulatusest või nende mõjude mõistlike vahenditega lõpetamise võimalusest.

▼M2

3. Kui mittevastavus tuleneb tahtlikust eeskirjade eiramisest, arvatakse toetusesaaja kõnealuse meetme toetusesaajate hulgast välja nii asjaomasel kalendriaastal kui ka sellele järgneval kalendriaastal.

▼M2 —————

▼B







II

JAGU

Nõuetele vastavus







I

ALAJAGU

Kontrollimine

Artikkel 19

Üldpõhimõtted

1. Ilma, et see piiraks määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 51 lõike 3 kohaldamist, tähendab “nõuetele vastavus” kohustuslikke nõudeid, millele osutatakse kõnealuse määruse artikli 51 lõike 1 esimeses lõigus, ning samuti minimaalseid nõudeid väetiste ja taimekaitsevahendite kasutamisel, millele osutatakse kõnealuse määruse artikli 51 lõike 1 teises lõigus.

▼M2

2. Nõuetele vastavuse kontrolli suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 4 lõiget 2 ja artiklit 22 ning määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 2 lõikeid 2, 2a ja 31–36 ning artikleid 41, 42, 43, 46, 47 ja 48.

Artikkel 20

Kohapealne kontroll

1. Võttes arvesse nõudeid ja standardeid, mille eest ta vastutab, kontrollib pädev kontrolliasutus kohapeal vähemalt 1 % kõigist toetusesaajatest, kes on esitanud maksenõude määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 punkti a alapunktide i–v ja punkti b alapunktide i, iv ja v alusel.

2. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 44 lõike 1 teist ja kolmandat lõiku ning artikli 44 lõikeid 1a ja 2.

Artikkel 21

Kontrollvalimi moodustamine

1. Käesoleva määruse artiklis 20 osutatud kohapealsete kontrollide teostamiseks vajaliku kontrollvalimi moodustamise suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 45 lõikeid 1, 1a ja 1b.

2. Kooskõlas artikliga 20 kontrollitavate toetusesaajate valimid valitakse nende toetusesaajate valimi hulgast, kes juba valiti vastavalt artiklile 12 ning kelle suhtes kohaldatakse asjakohaseid nõudeid või standardeid.

3. Samas võib kooskõlas käesoleva määruse artikliga 20 kontrollitavate toetusesaajate valimid valida nende toetusesaajate üldkogumi hulgast, kes esitavad maksenõude määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 punkti a alapunktide i–v ja punkti b alapunktide i, iv ja v alusel ning kes peavad vastama vastavatele nõuetele või standarditele.

4. Kui selline kombinatsioon suurendab kontrollisüsteemi tõhusust, võib otsustada jätkata lõigetes 2 ja 3 sätestatud menetluste kombinatsiooni kasutades.

▼B







II

ALAJAGU

Vähendamised ja väljaarvamised

Artikkel 22

Üldosa

▼M2

1. Mis tahes rikkumise tuvastamisele järgnevate vähendamiste ja väljaarvamiste suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklit 22 ja määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 2 lõikeid 2, 2a ja 31–36, artiklit 41 ning artikli 65 lõiget 4.

▼B

2. Kui erinevate toetusmeetmete haldamise eest määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 punkti a alapunktide i–v ja punkti b alapunktide i, iv ja v määratluse kohaselt vastutab rohkem kui üks makseasutus, võtavad liikmesriigid asjakohased meetmed käesoleva alajao sätete nõuetekohaseks rakendamiseks, eelkõige selleks, et toetusesaaja taotletava kogu nimetatud väljamaksete summa suhtes kohaldatakse ühte vähendamismäära.

▼M2

Artikkel 23

Vähendamiste ja väljaarvamiste arvutamine

1. Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 51 lõike 2 kohaldamist, kohaldatakse rikkumise kindlakstegemisel vähendamist kõnealuse määruse artikli 36 punkti a alapunktide i–v ja punkti b alapunktide i, iv ja v kohase toetuse kogusumma suhtes, mis on antud või antakse asjaomasele toetusesaajale rikkumise tuvastamise kalendriaastal esitatud või veel esitatavate maksenõuete põhjal.

Kui rikkumine tuleneb toetusesaaja hooletusest, arvutatakse vähendamine vastavalt määruse (EÜ) nr 796/2004 artiklis 66 sätestatud eeskirjadele.

Tahtliku rikkumise korral arvutatakse vähendamine vastavalt määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 67 lõikele 1.

2. Lõikes 1 osutatud vähendamise arvutamise eesmärgil käsitatakse määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 39 lõikes 3 määratletud minimaalseid väetiste ja taimekaitsevahendite kasutuse nõudeid vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 5 lõikes 1 määratletud “keskkonna” ning “rahva-, looma- ja taimetervise” valdkonna osana. Mõlemad on võrdsustatud “õigusaktiga” määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 2 punkti 32 tähenduses.

Artikkel 24

Vähendamiste kuhjumine

Vähendamiste kuhjumise korral kohaldatakse neid esiteks käesoleva määruse artiklite 16 või 17 kohaselt, seejärel käesoleva määruse artikli 18 kohaselt, seejärel hilinenud esitamise korral määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 21 kohaselt, seejärel määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 14 lõike 1a kohaselt ning lõpuks käesoleva määruse artiklite 22 ja 23 kohaselt.

▼B







II

JAOTIS

Maaelu arengu toetus 1. ja 3. telje ning 2. ja 4. telje teatavate meetmete alusel







I

PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 25

Reguleerimisala

Käesolevat jaotist kohaldatakse:

a) määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklites 20 ja 52 sätestatud toetusmeetmete suhtes,

b) nimetatud määruse artikli 36 punkti a alapunktis vi, punkti b alapunktis vi ja artikli 39 lõikes 5 ning nimetatud määruse artikli 36 punkti b alapunktides i ja iii sätestatud meetmete suhtes asutamiskulude puhul,

c) vastavalt kõnealuse määruse artikli 63 punktidele a ja b antava toetuse suhtes, mis hõlmab tegevusi, mis vastavad käesoleva artikli punktides a ja b sätestatud meetmetele.







I

JAGU

Kontrollimine

Artikkel 26

Halduskontroll

1. Kõikide toetusetaotluste või maksenõuete suhtes teostatakse halduskontrollid, mis hõlmavad kõiki võimalikke ja asjakohaseid haldusmeetmetega kontrollitavaid üksikasju. Menetlusega on tagatud tehtud kontrollimistöö, kontrollimise tulemuste ja lahknevuste korral võetud meetmete registreerimine.

2. Toetusetaotluste halduskontrolli puhul kontrollitakse eeskätt järgmist:

a) toetuse saamiseks esitatud tegevuse abikõlblikkus;

b) maaelu arengu programmis sätestatud valikukriteeriumidele vastavus;

c) toetuse saamiseks esitatud tegevuse vastavus kohaldatavatele siseriiklikele ja ühenduse eeskirjadele, eelkõige vastavalt vajadusele riigihanke ja riigiabi kohta, ning muudele siseriiklike õigusaktidega või maaelu arengu programmis kehtestatud asjakohastele kohustuslikele nõuetele;

d) kavandatavate kulutuste mõistlikkus, mida hinnatakse nõuetekohase hindamissüsteemi alusel, nagu võrdluskulud, erinevate pakkumiste võrdlus või hindamiskomitee;

e) taotleja usaldusväärsus, viidetega mis tahes eelmistele kaasfinantseeritud tegevustele alates 2000. aastast.

3. Maksenõuete halduskontrolli puhul kontrollitakse juhul, kui see on kõnealuse nõude puhul asjakohane, eeskätt järgmist:

a) kaasfinantseeritavate toodete või teenuste tarnimine;

b) taotletavate kulutuste reaalsus;

c) lõpetatud tegevus võrreldes tegevusega, millele toetusetaotlus esitati ja toetust anti.

4. Halduskontrollid, mis on seotud investeerimistegevusega, hõlmavad vähemalt ühte kontrollkäiku toetuse saanud tegevuskohta või investeerimiskohta, et kontrollida investeeringu teostamist.

Siiski võivad liikmesriigid väiksemate investeeringute puhul või kui nad leiavad, et toetuse saamise tingimuste mittetäitmise või investeerimiskulude õigsuse mittejärgimise oht on väike, otsustada selliseid kontrollkäike mitte teha. Nimetatud otsus ja selle põhjendus registreeritakse.

5. Toetusesaajate väljamakseid peavad tõendama arved ja maksmist tõendavad dokumendid. Kui see ei ole võimalik, tõendatakse väljamakseid samaväärse tõendusjõuga dokumentidega.

6. Halduskontrolli hulka kuuluvad menetlused, et vältida eeskirjavastast topeltrahastamist muude ühenduse või siseriiklike kavadega ning programmiperioodidega. Muudest allikatest rahastamise puhul kindlustavad kõnealused kontrollid, et kogu saadav toetus ei ületa maksimaalseid lubatud toetuse piirmäärasid.

7. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 32 sätestatud liikmesriikide poolt tunnustatud toidukvaliteedikavade toetuse puhul võivad makseasutused vastavalt vajadusele kasutada muudelt talitustelt, asutustelt või organisatsioonidelt saadud tõendusmaterjali abikõlblikkuse kriteeriumidele vastavuse kontrollimiseks. Siiski peavad nad olema kindlad, et vastava talituse, organi või organisatsiooni tegevusstandard on piisav abikõlblikkuse kriteeriumidele vastavuse kontrollimiseks.

Artikkel 27

Kohapealne kontroll

1. Liikmesriigid korraldavad heakskiidetud tegevuste kohapealset kontrollimist asjakohase valimi põhjal. Kõnealuseid kontrolle teostatakse, niipalju kui on võimalik, enne projektile lõppmakse tegemist.

▼M2

2. Kontrollitavad kulutused moodustavad vähemalt 4 % igal kalendriaastal komisjonile deklareeritud abikõlblikest riiklikest kulutustest ning vähemalt 5 % kogu programmiperioodil komisjonile deklareeritud abikõlblikest riiklikest kulutustest.

▼B

3. Lõike 1 kohaselt kontrollitava heakskiidetud tegevuste valimi puhul võetakse eelkõige arvesse järgmist:

a) vajadust kontrollida asjakohast valikut eri liiki ja ulatusega tegevustest;

b) kõiki riiklike või ühenduse kontrollimiste käigus avastatud ohutegureid;

c) vajadust säilitada telgede ja meetmete vaheline tasakaal.

4. Kohapealsel kontrollimisel tehakse kindlaks, kas ilmnenud probleemid on süsteemse olemusega ning kujutavad endast ohtu muudele samalaadsetele tegevustele, toetusesaajatele vms. Samuti tehakse kontrollimiste käigus kindlaks selliste olukordade põhjused ja edasise kontrolli vajalikkus ning piiritletakse vajalikud parandus- ja ennetusmeetmed.

▼M2 —————

▼B

Artikkel 28

Kohapealsete kontrollide sisu

1. Kohapealsete kontrollide abil püüavad liikmesriigid kindlaks teha järgmist:

▼M2

a) kas toetusesaaja esitatud maksenõuded on vastavuses raamatupidamise ja muude dokumentidega, mis on toetatavaid tegevusi teostavate organite või ettevõtete valduses;

▼B

b) kas piisava hulga kululiikide puhul on asjakohaste kulude laad ja ajastus vastavuses ühenduse nõuete, tegevuse heakskiidetud tehniliste näitajate ja tegelikult tehtud töödega;

c) kas tegevust kasutatakse või kavatsetakse kasutada nii, nagu on kirjeldatud taotluses ühenduse toetuse kohta;

d) kas riiklikult rahastatud tegevused on ellu viidud vastavalt ühenduse eeskirjadele ja poliitikale, eriti riigihanke eeskirjadele ning siseriiklike õigusaktidega kehtestatud ja maaelu arengu programmis kehtestatud asjakohastele kohustuslikele nõuetele.

2. Kohapealne kontroll hõlmab kõiki toetusesaaja maksekohustusi ja kohustusi, mida on võimalik kontrollkäigu ajal kontrollida.

3. Kohapealne kontroll hõlmab kontrollkäiku tegevuskohta või kui tegevus on immateriaalne, siis kontrollkäiku projekti elluviija juurde, välja arvatud erandlike olukordade puhul, mis on riigi ametiasutustes nõuetekohaselt registreeritud ja põhjendatud.

4. Ainult käesoleva artikli kõiki nõudeid täitvad kontrollimised lähevad artikli 27 lõikes 2 sätestatud kontrollimäära saavutamisel arvesse.

▼M2

Artikkel 28a

Kontrolliaruanne

Käesoleva jao alusel läbi viidud kohapealse kontrolli kohta koostatakse kontrolliaruanne. Määruse (EÜ) nr 796/2004 artiklit 28 kohaldatakse mutatis mutandis.

▼B

Artikkel 29

Ennetähtaegselt pensionile jäämise ja elatuspõllumajanduse meetmete kontroll

1. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklites 23 ja 34 sätestatud toetusetaotluste puhul hõlmavad halduskontrollid täiendavalt käesoleva määruse artikli 11 lõikes 2 sätestatud halduskontrolle.

2. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 23 sätestatud meetme puhul võivad liikmesriigid kohapealsetest kontrollidest loobuda pärast toetuse esimest väljamakset, tingimusel et halduskontrollid, mis hõlmavad muu hulgas asjakohaseid ristkontrolle, eriti määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklis 19 nimetatud elektroonilistes andmebaasides sisalduva teabe suhtes, annavad vajaliku kindluse väljamaksete seaduslikkuse ja regulaarsuse kohta.

Artikkel 30

Järelkontroll

1. Järelkontrollid teostatakse investeerimistegevuse suhtes, mis kuulub endiselt maksekohustuste alla vastavalt määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 72 lõikele 1 või mida on üksikasjalikult kirjeldatud maaelu arengu programmis.

2. Järelkontrolli eesmärk on:

a) kontrollida vastavust määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 72 lõikele 1;

b) kontrollida toetusesaaja väljamaksete tegelikkusele vastavust ja lõplikkust, välja arvatud mitterahaliste sissemaksete või standardsete kulutuste korral;

c) tagada, et ühte ja sama investeeringut ei ole rahastatud ebaõigel viisil erinevast riiklikust või ühenduse allikast.

▼M2

3. Järelkontrollid hõlmavad igal kalendriaastal vähemalt 1 % abikõlblikest riiklikest kulutustest lõikes 1 osutatud tegevustele, mille puhul on tehtud EAFRDst lõppmakse. Need viiakse läbi 12 kuu jooksul pärast vastava kalendriaasta lõppu.

▼B

4. Järelkontroll põhineb erinevate tegevuste, tegevuste rühmade või meetmete riskide ja finantsmõju analüüsil.

Järelkontrollijad ei tohi olla olnud seotud ettemaksete kontrolliga sama investeerimistegevuse puhul.







II

JAGU

Vähendamised ja väljaarvamised

Artikkel 31

Vähendamised ja väljaarvamised

1. Väljamaksed arvutatakse selle põhjal, mis leitakse olevat abikõlblik.

Liikmesriik vaatab läbi toetusesaaja esitatud maksenõude ja kehtestab abikõlblikud summad. Liikmesriik kehtestab:

a) üksnes maksenõude alusel toetusesaajale makstava summa;

b) pärast maksenõude abikõlblikkuse kontrolli toetusesaajale makstava summa.

Kui vastavalt lõigule a määratud summa ületab vastavalt lõigule b määratud summat rohkem kui 3 %, vähendatakse vastavalt lõigule b määratud summat. Vähendamise summa on kõnealuste summade vahe.

▼M2

Vähendamist ei kohaldata, kui toetusesaaja suudab näidata, et ta ei ole süüdi mitteabikõlblike summade kaasamisel.

Artiklite 27 ja 30 alusel tehtud kontrollide käigus avastatud mitteabikõlblike kulude suhtes kohaldatakse vähendamist mutatis mutandis.

2. Kui leitakse, et toetusesaaja on tahtlikult esitanud valeandmeid, arvatakse kõnealune tegevus EAFRD toetuse alt välja ning mis tahes selle tegevuse eest juba makstud summad nõutakse tagasi. Lisaks arvatakse toetusesaaja välja sama meetme alusel toetuse saamisest kõnealusel kalendriaastal ning sellele järgneval kalendriaastal.

▼M2 —————

▼B







II

PEATÜKK

Erisätted 4. telje jaoks (Leader)

Artikkel 32

Kontrollimine

Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 63 punkti c alusel tehtud kulutuste korral korraldab liikmesriik kontrollimise kooskõlas käesoleva jaotisega. Nimetatud kontrolli teevad isikud, kes on kõnealusest kohalikust tegevusrühmast sõltumatud.

Artikkel 33

Vastutus kontrolli eest

1. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 63 punktide a ja b alusel tehtud kulutuste puhul võivad käesoleva määruse artiklis 26 osutatud halduskontrolle teostada kohalikud tegevusrühmad ametliku delegeerimise alusel. Siiski peab liikmesriik selle kontrollimise puhul tagama, et kohalikel tegevusrühmadel on nimetatud töö tegemiseks haldus- ja kontrollisuutlikkus.

2. Liikmesriik rakendab kohalike tegevusrühmade järelevalveks asjakohase süsteemi. See hõlmab kohalike tegevusrühmade tegevuse regulaarset kontrollimist, kaasa arvatud raamatupidamise kontrollimine ning valikuline järel-halduskontrollimine.







III

OSA

Lõppsätted

▼M2

Artikkel 34

Teavitamine

Liikmesriigid saadavad iga aasta 15. juuliks komisjonile aruande:

a) mis hõlmab eelneval kalendriaastal I jaotise alusel esitatud maksenõuete kontrollide tulemusi ning eelkõige järgmist: i) maksenõuete arv iga meetme kohta, kõnealuste nõuete puhul kontrollitud kogusumma, samuti artiklite 12 ja 20 kohaste kohapealsete kontrollidega hõlmatud kogupindala ja loomade koguarv; ii) pindalatoetuse puhul kogupindala üksikute toetuskavade lõikes; iii) loomadega seotud meetmete puhul loomade koguarv üksikute toetuskavade lõikes; iv) teostatud kontrollide tulemused, märkides ära vastavalt artiklitele 16, 17, 18 ja 23 kohaldatud vähendamised ja väljaarvamised;

b) mis hõlmab eelneval kalendriaastal artikli 26 alusel II jaotise kohaste meetmete suhtes teostatud halduskontrollide tulemusi ning vastavalt artiklile 31 kohaldatud vähendamisi ja väljaarvamisi;

c) mis hõlmab II jaotise kohaste meetmete suhtes teostatud kohapealsete kontrollide tulemusi, kusjuures artikli 27 kohaselt kontrollitakse vähemalt 4 % eelneval kalendriaastal komisjonile deklareeritud riiklikest kulutustest, ning vastavalt artiklile 31 kohaldatud vähendamisi ja väljaarvamisi;

d) mis hõlmab eelneval kalendriaastal artikli 30 alusel teostatud järelkontrollide tulemusi, märkides ära teostatud kontrollide arvu, kontrollitud kulutuste summa ning vastavalt artiklile 31 kohaldatud vähendamised ja väljaarvamised.

▼B

Artikkel 35

Komisjonipoolne kontroll

Määruse (EÜ) nr 1698/2005 alusel makstud toetuse suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 27 lõiget 2.

Artikkel 36

Kontrollimiste registreerimine makseasutuse jaoks

1. Kui kontrollimisi ei tee makseasutus, tagab liikmesriik, et makseasutus saab tehtud kontrollimiste kohta piisava teabe. Makseasutus peab kindlaks määrama oma teabevajadused.

Säilitatakse piisav kontrolljälg. Suunav kirjeldus piisava kontrolljälje andmeid käsitletavate nõuete kohta on esitatud lisas.

2. Lõike 1 esimeses lõigus nimetatud teave võib olla aruanne iga kontrollimise kohta, mis võib vajaduse korral olla koondaruande vormis.

3. Makseasutusel on õigus kontrollida teiste organite poolt tehtud kontrollimise kvaliteeti ning saada kogu muud oma ülesannete täitmiseks vajalikku teavet.

Artikkel 37

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse ühenduse toetuse suhtes, mis käsitleb alates 1. jaanuarist 2007 algavat programmiperioodi.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









LISA

SUUNAV KIRJELDUS PIISAVA KONTROLLJÄLJE ANDMEID KÄSITLEVATE NÕUETE KOHTA

Artikli 36 lõikes 1 osutatud teatavat abi käsitlev piisav kontrolljälg on olemas, kui see:

a) võimaldab kontrollida komisjonile deklareeritud ülemaailmsete summade ja makseasutuse või muu talituse valduses olevate arvete, raamatupidamis- ja muude täiendavate dokumentide vastavust kõikide Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi tegevuste osas;

b) võimaldab kontrollida riiklike kulutuste maksmist toetusesaajale;

c) võimaldab kontrollida valikukriteeriumide kohaldamist Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi rahastatavate tegevuste suhtes;

d) sisaldab asjakohases ulatuses rahastamiskava, tegevusaruandeid, toetuse andmisega seotud dokumente, riigihangete menetlustega seotud dokumente ja mis tahes kontrollimisega seotud aruandeid.