2009R0290 — ET — 28.04.2009 — 000.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Parandatud:

▼B

EUROOPA KESKPANGA MÄÄRUS (EÜ) nr 290/2009,

31. märts 2009,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18) rahaloomeasutustes kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete hoiuste ja laenude suhtes kohaldatavate intressimäärade statistika kohta

(EKP/2009/7)

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18) muudetakse järgmiselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikli 1 lõiget 3 kohaldatakse alates 1. juunist 2010.

I LISA

Määruse (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18) I lisa muudetakse järgmiselt.

„7. RKPd määratlevad stratifitseerimiskriteeriumid, mille alusel saab võimaliku andmeid esitava üldkogumi homogeenseteks kihtideks jagada. Kihte peetakse homogeenseks, kui kihtidesisese valimi põhjal hinnatud muutujate dispersioon on oluliselt madalam kui tegeliku andmeid esitava üldkogumi kogudispersioon ( 4 ). Stratifitseerimiskriteeriumid on seotud rahaloomeasutuste intressimäärade statistikaga, s.t stratifitseerimiskriteeriumide ning valimi põhjal hinnatavate intressimäärade ja koguste vahel on seos.

„20. Kui RKP otsustab ühe kihi krediidiasutuste ja muude asutuste kõikse vaatluse kasuks, võib RKP selle kihi valimi koostada filiaalide tasandil. See eeldab, et RKP-l on asjaomase kihi krediidi- ja muude asutuste kogu tegevust hõlmav filiaalide loetelu ja asjakohane teave, mis on vajalik selleks, et hinnata uue tegevuse raames kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete suhtes kehtestatud intressimäärade muutumist filiaalide lõikes. Filiaalide valiku ja valimis hoidmise suhtes kehtivad kõik käesolevas lisas sätestatud nõuded. Valitud filiaalidest saavad tinglikud andmeesitajad, kelle suhtes kohaldatakse kõiki II lisas sätestatud aruandlusnõudeid. See menetlus ei piira nende krediidi- ja muude asutuste, mille juurde filiaalid kuuluvad, kohustust olla andmeesitajaks.”

►C1 II LISA ◄

„II LISA

RAHALOOMEASUTUSTE INTRESSIMÄÄRADE STATISTIKA ARUANDLUSVORM

1 OSA

INTRESSIMÄÄRA LIIK

I. Aastapõhine lepinguline intressimäär

Üldpõhimõte

1. Intressimäära liik, mille andmeesitajad esitavad kõigi uue tegevuse ja bilansilise jäägiga seotud hoiuste ja laenude instrumendiliikide kohta, on aastapõhine lepinguline intressimäär (annualised agreed rate, AAR). See tähendab intressimäära, mille andmeesitaja on kodumajapidamise või kaupu ja mittefinantsteenuseid tootva ettevõttega hoiuse või laenu jaoks eraldi kokku leppinud ning mis konverteeritakse aastat iseloomustavaks näitajaks ja mida väljendatakse protsendimäärana aasta kohta. AAR hõlmab kõiki hoiuse või laenuga seotud intressimakseid, kuid ei hõlma muid võimalikke kulusid. Disaažiot, mis tähendab erinevust laenu nominaalsumma ja kliendi saadud summa vahel, käsitatakse intressimaksena lepingu jõustumise ajal (aeg t0) ja seega kajastub see aastapõhises lepingulises intressimääras.

3. Riikide keskpangad (RKPd) võivad nõuda, et andmeesitajad esitaksid kõigi või osa uue tegevuse ja bilansilise jäägiga seotud hoiuste ja laenude rahastamisvahendite puhul AAR asemel kitsalt määratletud efektiivse intressimäära (narrowly defined effective rate NDER).NDER on aastapõhine intressimäär, mis võrdub kõigi tulevaste või olemasolevate kohustuste (hoiused või laenud, maksed või tagasimaksed, intressimaksed) kehtiva väärtusega, v.a kulutused, mille on omavahel kokku leppinud andmeesitaja ning kodumajapidamine või kaupu ja mittefinantsteenuseid tootev ettevõte. NDER võrdub krediidi kulukuse aastamäära intressimäärakomponendiga (annual percentage rate of charge, APRC), mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta direktiivi 2008/48/EÜ (mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/102/EMÜ) ►C1 ( 5 )artikli 3 punktis i. ◄ Ainus erinevus NDERi ja AARi vahel seisneb kasutatavas intressimaksete aastapõhiseks muutmise meetodis. NDERi puhul kasutatakse järkjärgulist lähendamist ning seega saab seda rakendada igat liiki hoiuste ja laenude puhul, samal ajal kui AARi puhul kasutatakse lõikes 2 sätestatud algebralist valemit ja seepärast saab seda rakendada ainult selliste hoiuste ja laenude puhul, mille intressimaksete kapitaliseerimine toimub regulaarselt. Kõik muud nõuded on samad, s.t käesolevas lisa viited AAR-le kohalduvad ka NDER-le.

Maksude, subsiidiumide ja õigusaktide käsitlemine

II. Krediidi kulukuse aastamäär

III. Tava

2 OSA

HÕLMATUD TEGEVUS

IV. Bilansilise jäägi intressimäärad

15. Bilansilise jäägi intressimäär kajastab asjaomasesse instrumendiliiki kuuluvate hoiuste või laenude seisu suhtes lõikes 26 määratletud vaatlushetkel kohaldatavat kaalutud keskmist intressimäära. Kaalutud keskmine intressimäär on AARi ja vastava bilansilise jäägi korrutis jagatuna bilansiliste jääkide kogusummaga. See hõlmab kõiki kehtivaid lepinguid, mis on sõlmitud vaatluskuupäevale eelneval mis tahes ajavahemikul.

16. Kaalutud keskmised intressimäärad ei hõlma halbu laene. Halvad laenud on määratletud Euroopa Keskpanga 19. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (uuestisõnastamine) ►C1 ( 7 )II lisas. ◄ Selliste laenude, mis osaliselt või täielikult on liigitatud halbadeks laenudeks, kogusummat ei võeta intressimäärade statistikas arvesse. Samuti ei võeta intressimäärade statistikas arvesse võla restruktureerimiseks turutingimustest madalamate intressimääradega võetud laene, st võla restruktureerimist, mis on seotud rahalises kitsikuses olevate võlgnikega.

V. Üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, krediitkaardivõlgade ning stardilaenude ja arvelduskrediidiga seotud uus tegevus

19. Selleks et arvutada RA intressimäärad kontodel, mille puhul on olenevalt saldost tegemist kas hoiuse või laenuga, eristavad andmeesitajad kreeditjäägi ja deebetjäägiga perioode. Andmeesitajad esitavad kreeditjäägiga seotud kaalutud keskmised intressimäärad üleööhoiustena ja deebetjäägiga seotud kaalutud keskmised intressimäärad arvelduskrediidina. Nad ei teata kaalutud keskmisi intressimäärasid, mille puhul (madalad) üleööhoiuste intressimäärad ja (kõrged) panga arvelduskrediidi intressimäärad on ühendatud.

VI. Uus tegevus instrumendiliikides, v.a üleööhoiused, etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused, krediitkaardivõlad ning stardilaenud ja arvelduskrediit

25. Eeldatakse, et kodumajapidamised ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted võtavad laenu, mitte stardilaenu ega arvelduskrediidi, täies mahus välja lepingu jõustumise ajal. Selle asemel et laen lepingu jõustumise ajal (aeg t0) täies mahus välja võtta, võivad nad laenu välja võtta ka osade kaupa hetkedel t1, t2, t3jne. See, et laen võetakse välja osade kaupa, on RA intressimäärade statistika seisukohast ebaoluline. Kodumajapidamise või kaupu ja mittefinantsteenuseid tootva ettevõtte ning andmeesitaja vahel ajal t0 sõlmitud kokkulepe, mis hõlmab intressimäärasid ja laenu kogusummat, sisaldub uue tegevuse RA intressimäärade statistikas.

3 OSA

VAATLUSHETK

VII. Bilansilise jäägi suhtes kohaldatavate RA intressimäärade vaatlushetk

28. Kuu bilansilise jäägi intressimäärad, mis on keskmist kajastavad kaudsed intressimäärad, arvutatakse jagatisena, mille puhul lugejaks on vaadeldaval kuul hoiustelt makstav ja laenudelt saadav kogunenud intress, ning nimetajaks on kuu keskmine seis. Vaatlusaluse kuu lõpus teatab andmeesitaja iga instrumendiliigi kohta kuu jooksul kogunenud makstava või saadava intressi ning hoiuste ja laenude keskmise seisu samal kuul. Erinevalt kuu lõpu vaatlustest hõlmavad kuu keskmisena arvutatud bilansilise jäägi RA intressimäärad ka lepinguid, mis kehtisid sel kuul teatava ajal jooksul, kuid mis kuu lõpus enam ei kehti. Hoiuste ja laenude vaatlusaluse kuu keskmine kogum tuleks soovitavalt arvutada asjaomase kuu päevaseisude keskmisena. Miinimumstandardi kohaselt arvutatakse volatiilsete instrumendiliikide, s.t vähemalt üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, pikendatud krediitkaardivõlgade ning stardilaenude ja arvelduskrediidi puhul kuu keskmine seis päevaseisude põhjal. Muude instrumendiliikide puhul arvutatakse kuu keskmine seis kord nädalas või sagedamini koostatud seisude põhjal. Kuni kahe aasta pikkuse üleminekuperioodi jooksul aktsepteeritakse rohkem kui viieaastase kokkulepitud tähtajaga laenude puhul kuulõpu vaatlusi.

VIII. Uue tegevuse vaatlushetk üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, pikendatud krediitkaardivõlgade ning stardilaenude ja arvelduskrediidi osas

31. Kontode osas, mille puhul võib olenevalt jäägist tegemist olla nii hoiuse kui ka laenuga, määrab ainult kuu viimase päeva teatava ajahetke seis, kas selles kuus on tegemist üleöölaenuga või arvelduskrediidiga, juhul kui RA intressimäärad koostatakse kuulõpu vaatluste hetkeseisuna. Kui RA intressimäärad arvutatakse kuu keskmist kajastavate kaudsete intressimääradena, hinnatakse iga päev, kas konto puhul on tegemist hoiuse või laenuga. Seejärel arvutatakse päeva keskmine kreeditsaldo ja deebetsaldo, et saaks kaudsete intressimäärade nimetaja jaoks tuletada kuu keskmise seisu. Lisaks sellele eristatakse lugeja voos hoiustelt makstavaid ja laenudelt saadavaid kogunenud intresse. Andmeesitajad ei teata kaalutud keskmisi intressimäärasid, milles (madalad) üleööhoiuste intressimäärad ja (kõrged) arvelduskrediidi määrad on ühendatud.

IX. Uue tegevuse vaatlushetk, v.a üleööhoiused, etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused, pikendatud krediitkaardivõlad ning stardilaenud ja arvelduskrediit

4 OSA

INSTRUMENDILIIGID

X. Üldsätted

34. Andmeesitajad esitavad bilansilise jäägi RA intressimäärade statistika liites 1 sätestatud instrumendiliikide kohta ja uue tegevuse statistika liites 2 sätestatud instrumendiliikide kohta. Punkti 17 kohaselt on üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, pikendatud krediitkaardivõlgade ning stardilaenude ja arvelduskrediidi intressimäärad uue tegevuse intressimäärad ja seega on need hõlmatud liitega 2. Kuna üleööhoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste, pikendatud krediitkaardivõlgade ning stardilaenude ja arvelduskrediidi intressimäärade koostamise meetod ja vaatlushetk on samad nagu muudel bilansilise jäägi näitajatel, korratakse liite 2 näitajaid 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 ja 36 liites 1.

36. Iga liidetes 1 ja 2 määratletud instrumendiliigi puhul, mida kasutatakse residentidest krediidi- ja muude asutuste pangandustehingutes residentidest kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtetega osalevates liikmesriikides, koostatakse RA intressimäärade statistika kõigiasjaomasesse instrumendiliiki kuuluvate toodete kõigi intressimäärade põhjal. See tähendab, et RKPd ei või RA intressimäärade statistikat koguda ainult tema poolt igas instrumendiliigis määratletud toodete rühma kohta riigis, vaid hõlmatud on kõigi nende toodete intressimäärad, mida iga andmeesitaja pakub. Vastavalt I lisa punktile 28 ei pea RKPde valim hõlmama kõiki riigis esinevaid tooteid. Samas ei tohi tervet instrumendiliiki eirata asjaomaste summade väiksuse tõttu. Seega kui teatavat instrumendiliiki pakub ainult üks asutus, peab see asutus olema valimis esindatud. Kui teatavas liikmesriigis ei esinenud mingit instrumendiliiki valimi esialgse koostamise ajal, kuid mõni asutus on sellesse liiki kuuluva uue toote hiljem kasutusele võtnud, tuleb see asutus järgmise esindavuse kontrolli ajal valimis hõlmata. Kui riigis luuakse olemasolevas instrumendiliigis uus toode, peavad valimisse kuuluvad asutused seda järgmises aruandes kajastama, sest kõik andmeesitajad peavad esitama andmed kõigi oma toodete kohta.

XI. Jaotus valuuta järgi

XII. Jaotus sektori järgi

XIII. Jaotus instrumendiliigi järgi

45. RA intressimäärade statistika tähenduses esineb krediitkaardivõlg määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) II lisa 2. osas määratletud tähenduses. Intressimäärade andmete aruandlus esitatakse ainult pikendatud krediitkaardivõla osas vastavalt näitajatele 32 ja 36. Tavalise krediidi intressimäära eraldi ei esitata ja see loetakse 0 %. Samas on tavalise krediitkaardivõla jääk hõlmatud bilansilise jäägi RA intressimäärade statistikas koos pikendatud krediitkaardivõla jäägiga. Ühegi teise uue tegevuse näitaja all pikendatud ega tavalist krediitkaardivõlga ei esitata.

51. Uue tegevuse, pikendatud krediitkaardivõla, stardilaenude ja panga arvelduskrediidi, kodumajapidamistele tarbimiseks, eluaseme ostmiseks ja muul otstarbel antavate laenudega RA intressimäärade jaoks hõlmavad need residentidest krediidiasutuste ja muude asutuste kõiki laene kodumajapidamistele. Tavalise krediitkaardivõla eraldi aruandlust uue tegevusega seotud RA intressimääradega ei toimu, kuid see on hõlmatud vastavates jäägi kirjetes.

XIV. Jaotus summaliigi järgi

XV. Jaotus esialgse tähtaja, etteteatamisaja või esialgse fikseeritud intressimäära järgi

55. Liites 2 sätestatud uue tegevuse laenuintressimäärad jaotatakse esialgsete lepingus fikseeritud intressimäära perioodide järgi. RA intressimäärade statistika puhul tähendab esialgne intressimäära fikseerimise periood sellist lepingu sõlmimisest kehtima hakkavat kindlaksmääratud ajavahemikku, mille jooksul intressimäära väärtus ei muutu. Esialgne fikseerimise periood võib olla laenu esialgsest tähtajast lühem või sellega võrdne. Intressimäära väärtust peetakse muutumatuks ainult siis, kui see on määratletud täpse tasemena (näiteks 10 %) või erinevusena viiteintressist konkreetsel ajahetkel (näiteks kuue kuu Euribor + 2 protsendipunkti konkreetsel päeval ja kellaajal). Kui lepingu jõustumise ajal on kodumajapidamine või kaupu ja mittefinantsteenuseid tootev ettevõte ning andmeesitaja laenuintressi arvutamise korra teatavaks ajaks kokku leppinud (näiteks kolme aasta jooksul kuue kuu Euribor + 2 protsendipunkti), ei peeta seda esialgseks intressimäära fikseerimiseks, sest intressimäära väärtus võib kolme aasta jooksul muutuda. Uue laenutegevuse RA intressimäärade statistikas kajastatakse ainult intressimäära, mis on kokku lepitud esialgseks fikseerimise perioodiks alates lepingu sõlmimisest või pärast laenutingimuste muutmist. Kui pärast esialgset fikseerimise perioodi muutub intressimäär automaatselt ujuvmääraks, ei kajastu see uue laenutegevuse RA intressimäärades, vaid ainult bilansilise jäägi intressimäärades.

XVI. Jaotused tagatise ja/või garantiiga tagatud laenude järgi

5 OSA

ARUANDLUSKOHUSTUS

XVII. Statistiline teave andmeesitajate tasandil

XVIII. Riigi kaalutud keskmised intressimäärad

72. RKPd esitavad riigi kaalutud keskmise intressimäära uute tegevuste iga instrumendiliigi kohta, s.t liite 2 näitajate 1 kuni 23 ja 30 kuni 85 kohta. Lisaks sellele esitavad RKPd kõigi liite 2 näitajate 2 kuni 4, 8 kuni 23, 33 kuni 35 ja 37 kuni 85 kohta vaadeldava kuu jooksul igas instrumendiliigis riiklikul tasandil teostatud uue tegevuse mahu. Kõnealune uue tegevuse maht viitab üldkogumile, s.t kogu võimalikule andmeid esitavale üldkogumile. Kui andmeesitajate valimiseks on kasutatud valimimeetodit, kasutatakse riiklikul tasandil laiendustegurit, et saada kogu üldkogumi suurus ( 11 ). Laiendustegur on valikutõenäosuse πi pöördväärtus, s.t 1/πi . Uue tegevuse prognoositud maht kogu üldkogumi Ŷ kohta arvutatakse seejärel järgmise üldvalemi põhjal:

XIX. Osalevate liikmesriikide agregeeritud tulem

6 OSA

KONKREETSETE TOODETE KÄSITLEMINE

78. Tõusva (langeva) intressimääraga hoius või laen on fikseeritud tähtajaga hoius või laen, mille puhul kohaldatakse aastast-aastasse eelnevalt fikseeritud protsendipunktide võrra tõusvat (langevat) intressimäära. Tõusva (langeva) intressimääraga hoiused või laenud on kogu tähtajaks fikseeritud intressimääraga instrumendid. Hoiuse või laenu kogu tähtajaks fikseeritud intressimäär ja muud tingimused lepitakse eelnevalt kokku ajal t0, mil lepingule alla kirjutatakse. Tõusva intressimääraga hoius on näiteks kokkulepitud nelja-aastase tähtajaga hoius, mille intress esimesel aastal on 5 %, teisel aastal 7 %, kolmandal aastal 9 % ja neljandal aastal 13 %. RA intressimäärade statistikas ajal t0 kajastatav uue tegevuse AAR on tegurite „1 + intressimäär” geomeetriline keskmine. Kooskõlas punktiga 3 võivad RKPd nõuda, et andmeesitajad kohaldaksid sellist liiki toodete puhul NDERi. Bilansilise jäägi AAR ajast t0 kuni ajani t3 on intressimäär, mida andmeesitaja kohaldab RA intressimäärade arvutamise ajal, s.t kokkulepitud nelja-aastase tähtajaga hoiuse puhul on see ajal t0 5 %, ajal t1 7 %, ajal t2 9 % ja ajal t3 13 %.