02005S/TXT — ET — 18.12.2009 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B LEPING BELGIA KUNINGRIIGI, TŠEHHI VABARIIGI, TAANI KUNINGRIIGI, SAKSAMAA LIITVABARIIGI, EESTI VABARIIGI, KREEKA VABARIIGI, HISPAANIA KUNINGRIIGI, PRANTSUSE VABARIIGI, IIRIMAA, ITAALIA VABARIIGI, KÜPROSE VABARIIGI, LÄTI VABARIIGI, LEEDU VABARIIGI, LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIGI, UNGARI VABARIIGI, MALTA VABARIIGI, MADALMAADE KUNINGRIIGI, AUSTRIA VABARIIGI, POOLA VABARIIGI, PORTUGALI VABARIIGI, SLOVEENIA VABARIIGI, SLOVAKI VABARIIGI, SOOME VABARIIGI, ROOTSI KUNINGRIIGI, SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI (EUROOPA LIIDU LIIKMESRIIKIDE) NING BULGAARIA VABARIIGI JA RUMEENIA VAHEL BULGAARIA VABARIIGI JA RUMEENIA ÜHINEMISE KOHTA EUROOPA LIIDUGA (ELT L 157 21.6.2005, lk 11)

Muudetud:





Parandatud:









▼B

LEPING

BELGIA KUNINGRIIGI, TŠEHHI VABARIIGI, TAANI KUNINGRIIGI, SAKSAMAA LIITVABARIIGI, EESTI VABARIIGI, KREEKA VABARIIGI, HISPAANIA KUNINGRIIGI, PRANTSUSE VABARIIGI, IIRIMAA, ITAALIA VABARIIGI, KÜPROSE VABARIIGI, LÄTI VABARIIGI, LEEDU VABARIIGI, LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIGI, UNGARI VABARIIGI, MALTA VABARIIGI, MADALMAADE KUNINGRIIGI, AUSTRIA VABARIIGI, POOLA VABARIIGI, PORTUGALI VABARIIGI, SLOVEENIA VABARIIGI, SLOVAKI VABARIIGI, SOOME VABARIIGI, ROOTSI KUNINGRIIGI, SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI

(EUROOPA LIIDU LIIKMESRIIKIDE)

NING

BULGAARIA VABARIIGI JA RUMEENIA VAHEL

BULGAARIA VABARIIGI JA RUMEENIA ÜHINEMISE KOHTA EUROOPA LIIDUGA







TEMA MAJESTEET BELGLASTE KUNINGAS, BULGAARIA VABARIIK, TŠEHHI VABARIIGI PRESIDENT, TEMA MAJESTEET TAANI KUNINGANNA, SAKSAMAA LIITVABARIIGI PRESIDENT, EESTI VABARIIGI PRESIDENT, KREEKA VABARIIGI PRESIDENT, TEMA MAJESTEET HISPAANIA KUNINGAS, PRANTSUSE VABARIIGI PRESIDENT, IIRIMAA PRESIDENT, ITAALIA VABARIIGI PRESIDENT, KÜPROSE VABARIIGI PRESIDENT, LÄTI VABARIIGI PRESIDENT, LEEDU VABARIIGI PRESIDENT, TEMA KUNINGLIK KÕRGUS LUKSEMBURGI SUURHERTSOG, UNGARI VABARIIGI PRESIDENT, MALTA PRESIDENT, TEMA MAJESTEET MADALMAADE KUNINGANNA, AUSTRIA VABARIIGI LIIDUPRESIDENT, POOLA VABARIIGI PRESIDENT, PORTUGALI VABARIIGI PRESIDENT, RUMEENIA PRESIDENT, SLOVEENIA VABARIIGI PRESIDENT, SLOVAKI VABARIIGI PRESIDENT, SOOME VABARIIGI PRESIDENT, ROOTSI KUNINGRIIGI VALITSUS, TEMA MAJESTEET SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI KUNINGANNA, ÜKSMEELSENA oma soovis püüelda Euroopa Liidu eesmärkide saavutamise poole, OLLES OTSUSTANUD jätkata Euroopa rahvaste üha tihedama liidu loomist juba rajatud alusel, PIDADES SILMAS, et Euroopa põhiseaduse lepingu artikkel I-58, nii nagu Euroopa Liidu lepingu artikkel 49, annab Euroopa riikidele võimaluse saada liidu liikmeks, PIDADES SILMAS, et Bulgaaria Vabariik ja Rumeenia on esitanud liidu liikmeks saamise avalduse, PIDADES SILMAS, et Euroopa Liidu Nõukogu, olles saanud komisjoni arvamuse ja Euroopa Parlamendi nõusoleku, on andnud teada, et ta pooldab nende riikide vastuvõtmist, PIDADES SILMAS, et käesoleva lepingu allakirjutamise ajal oli Euroopa põhiseaduse leping alla kirjutatud, kuid mitte veel kõigi liidu liikmesriikide poolt ratifitseeritud ning et Bulgaaria Vabariik ja Rumeenia ühinevad Euroopa Liiduga sellises koosseisus nagu see on 1. jaanuaril 2007, ON OTSUSTANUD ühisel kokkuleppel kindlaks määrata vastuvõtmise tingimused ja korra ning on sel eesmärgil määranud oma täievolilisteks esindajateks: ON OTSUSTANUD ühisel kokkuleppel kindlaks määrata vastuvõtmise tingimused ja korra ning on sel eesmärgil määranud oma täievolilisteks esindajateks: TEMA MAJESTEET BELGLASTE KUNINGAS: välisminister Karel DE GUCHTI Euroopa asjade riigisekretäri ja välisministri abi Didier DONFUTI BULGAARIA VABARIIK: president Georgi PARVANOVI peaminister Simeon SAXE-COBURGI välisminister Solomon PASSY Euroopa asjade minister Meglena KUNEVA TŠEHHI VABARIIGI PRESIDENT: Euroopa Liidu asjade aseminister Vladimír MÜLLERI erakorralise ja täievolilise suursaadiku, Tšehhi Vabariigi alalise esindaja Euroopa Liidu juures Jan KOHOUTI TEMA MAJESTEET TAANI KUNINGANNA: alalise riigisekretäri Friis Arne PETERSENI erakorralise ja täievolilise suursaadiku, Taani Kuningriigi alalise esindaja Euroopa Liidu juures Claus GRUBE SAKSAMAA LIITVABARIIGI PRESIDENT: Euroopa asjade eest vastutava riigiministri Hans Martin BURY erakorralise ja täievolilise suursaadiku, Saksamaa Liitvabariigi alalise esindaja Euroopa Liidu juures Wilhelm SCHÖNFELDERI EESTI VABARIIGI PRESIDENT: välisminister Urmas PAETI erakorralise ja täievolilise suursaadiku, Eesti Vabariigi alalise esindaja Euroopa Liidu juures Väino REINARTI KREEKA VABARIIGI PRESIDENT: välisministri asetäitja Yannis VALINAKISE erakorralise ja täievolilise suursaadiku, Kreeka Vabariigi alalise esindaja Euroopa Liidu juures Vassilis KASKARELISE TEMA MAJESTEET HISPAANIA KUNINGAS: välisasjade- ja koostööminister Miguel Angel MORATINOS CUYAUBÉ Euroopa Liidu asjade riigisekretär Alberto NAVARRO GONZÁLEZE PRANTSUSE VABARIIGI PRESIDENT: Euroopa asjade eest vastutava välisministri abiministri Claudie HAIGNERÉ erakorralise ja täievolilise suursaadiku, Prantsuse Vabariigi alalise esindaja Euroopa Liidu juures Pierre SELLALI IIRIMAA PRESIDENT: välisminister Dermot AHERNI Euroopa asjade eest vastutava riigiministri Noel TREACY ITAALIA VABARIIGI PRESIDENT: välisasjade riigisekretär Roberto ANTONIONE erakorralise ja täievolilise suursaadiku, Itaalia Vabariigi alalise esindaja Euroopa Liidu juures Rocco Antonio CANGELOSI KÜPROSE VABARIIGI PRESIDENT: välisminister George IACOVOU erakorralise ja täievolilise suursaadiku, Küprose Vabariigi alalise esindaja Euroopa Liidu juures Nicholas EMILIOU LÄTI VABARIIGI PRESIDENT: välisminister Artis PABRIKSE erakorralise ja täievolilise suursaadiku, Läti Vabariigi alalise esindaja Euroopa Liidu juures Eduards STIPRAISI LEEDU VABARIIGI PRESIDENT: välisminister Antanas VALIONISE välisministeeriumi kantsler Albinas JANUSKA TEMA KUNINGLIK KÕRGUS LUKSEMBURGI SUURHERTSOG: peaministri, riigiministri ja rahandusministri Jean-Claude JUNCKERI asepeaministri, välis- ja immigratsiooniministri Jean ASSELBORNI UNGARI VABARIIGI PRESIDENT: välisminister Dr. Ferenc SOMOGYI Euroopa asjade eest vastutava portfellita ministri Dr. Etele BARÁTHI MALTA PRESIDENT: välisminister Hon. Michael FRENDO erakorralise ja täievolilise suursaadiku, Malta alalise esindaja Euroopa Liidu juures Richard CACHIA CARUANA TEMA MAJESTEET MADALMAADE KUNINGANNA: välisminister Dr. B.R. BOTI Euroopa asjade minister Atzo NICOLAÏ AUSTRIA VABARIIGI LIIDUPRESIDENT: asekantsler Hubert GORBACHI välisminister Dr. Ursula PLASSNIKI POOLA VABARIIGI PRESIDENT: välisminister Adam Daniel ROTFELDI Euroopa asjade eest vastutava riigisekretäri Jarosław PIETRASE PORTUGALI VABARIIGI PRESIDENT: välisminister Diogo PINTO DE FREITAS DO AMARALI Euroopa asjade riigisekretär Fernando Manuel de MENDONÇA D'OLIVEIRA NEVESE RUMEENIA PRESIDENT: president Traian BĂSESCU peaminister Călin POPESCU-TĂRICEANU välisminister Mihai - Răzvan UNGUREANU Euroopa Liiduga ühinemise pealäbirääkija Leonard ORBANI SLOVEENIA VABARIIGI PRESIDENT: välisministeeriumi riigisekretär Božo CERARI SLOVAKI VABARIIGI PRESIDENT: välisminister Eduard KUKANI välisministeeriumi riigisekretär József BERÉNYI SOOME VABARIIGI PRESIDENT: erakorralise ja täievolilise suursaadiku, Soome Vabariigi alalise esindaja Euroopa Liidu juures Eikka KOSONENI ROOTSI KUNINGRIIGI VALITSUS: välisminister Laila FREIVALDSI erakorralise ja täievolilise suursaadiku, Rootsi Kuningriigi alalise esindaja Euroopa Liidu juures Sven-Olof PETERSSONI TEMA MAJESTEET SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI KUNINGANNA: erakorralise ja täievolilise suursaadiku, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi alalise esindaja Euroopa Liidu juures Sir John GRANTI KCMG KES, olles esitanud oma kehtivaks ja vormikohaseks tunnistatud täisvolitused, KES, olles esitanud oma kehtivaks ja vormikohaseks tunnistatud täisvolitused, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES.







Artikkel 1

1. Bulgaaria Vabariik ja Rumeenia saavad Euroopa Liidu liikmeteks.

2. Bulgaaria Vabariik ja Rumeenia saavad Euroopa põhiseaduse lepingu ning muudetud või täiendatud Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu osapoolteks.

3. Vastuvõtmise tingimused ja kord on sätestatud käesolevale lepingule lisatud protokollis. Nimetatud protokolli sätted moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa.

4. Protokoll koos lisade ja liidetega lisatakse Euroopa põhiseaduse lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule ning nende sätted moodustavad nimetatud lepingute lahutamatu osa.

Artikkel 2

1. Juhul, kui Euroopa põhiseaduse leping ühinemise kuupäeval ei kehti, saavad Bulgaaria Vabariik ja Rumeenia liidu muudetud või täiendatud aluslepingute osapoolteks.

Sellisel juhul kohaldatakse artikli 1 lõikeid 2—4 alates Euroopa põhiseaduse lepingu jõustumise kuupäevast.

2. Vastuvõtmise tingimused ja vastuvõtust tingitud muudatused liidu aluslepingutes, mida kohaldatakse alates ühinemise kuupäevast kuni Euroopa põhiseaduse lepingu jõustumise kuupäevani, on sätestatud käesolevale lepingule lisatud aktis. Nimetatud akti sätted moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa.

3. Juhul, kui Euroopa põhiseaduse leping jõustub pärast ühinemist, asendab artikli 1 lõikes 3 osutatud protokoll nimetatud lepingu jõustumise kuupäeval artikli 2 lõikes 2 osutatud akti. Sellisel juhul ei loeta eespool nimetatud protokolli sätteid uut õiguslikku toimet loovateks, vaid Euroopa põhiseaduse lepingus, Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus ja käesolevas protokollis sätestatud tingimustel artikli 2 lõikes 2 osutatud akti sätetega juba loodud õiguslikku toimet säilitavateks.

Enne artikli 1 lõikes 3 osutatud protokolli jõustumist käesoleva lepingu või lõikes 2 osutatud akti alusel vastu võetud aktid kehtivad edasi ja nende õiguslik toime säilib kuni nimetatud aktide muutmise või kehtetuks tunnistamiseni.

Artikkel 3

Käesoleva lepingu suhtes kohaldatakse liikmesriikide õigusi ja kohustusi ning liidu institutsioonide volitusi ja pädevust käsitlevaid sätteid, mis on sätestatud lepingutes, mille osapoolteks Bulgaaria Vabariik ja Rumeenia saavad.

Artikkel 4

1. Kõrged lepinguosalised ratifitseerivad käesoleva lepingu vastavalt oma põhiseadusest tulenevatele nõuetele. Ratifitseerimiskirjad antakse hoiule Itaalia Vabariigi valitsusele hiljemalt 31. detsembril 2006.

2. Käesolev leping jõustub 1. jaanuaril 2007, tingimusel et kõik ratifitseerimiskirjad on enne seda kuupäeva hoiule antud.

Kui mõni artikli 1 lõikes 1 nimetatud riikidest ei ole oma ratifitseerimiskirja õigel ajal hoiule andnud, jõustub käesolev leping nende riikide suhtes, kes on oma ratifitseerimiskirja hoiule andnud. Sel juhul teeb nõukogu viivitamata ühehäälselt otsuse vajalikuks osutunud muudatuste kohta käesolevas lepingus, artikli 1 lõikes 3 osutatud protokolli artiklis 10, artikli 11 lõikes 2, artiklis 12, artikli 21 lõikes 1, artiklites 22, 31, 34 ja 46, III lisa punkti 2 lõigu 1 taandes b, punkti 2 lõikudes 2 ja 3 ning IV lisa B jaos, ning vajaduse korral artikli 2 lõikes 2 osutatud akti artiklites 9—11, artikli 14 lõikes 3, artiklis 15, artikli 24 lõikes 1, artiklites 31, 34, 46 ja 47, III lisa punkti 2 lõigu 1 taandes b, puntki 2 lõikudes 2 ja 3 ning IV lisa B jaos; samuti võib ta eespool nimetatud protokolli, sealhulgas selle lisade ja liidete ning vajaduse korral eespool nimetatud akti, sealhulgas selle lisade ja liidete need sätted, milles nimetatakse sõnaselgelt riiki, kes ei ole oma ratifitseerimiskirja hoiule andnud, ühehäälselt kehtetuks tunnistada või neid muuta.

Olenemata kõigi vajalike ratifitseerimiskirjade hoiule andmisest vastavalt lõikele 1 jõustub käesolev leping 1. jaanuaril 2008, kui nõukogu võtab enne Euroopa põhiseaduse lepingu jõustumist artikli 1 lõikes 3 osutatud protokolli artikli 39 või artikli 2 lõikes 2 osutatud akti artikli 39 alusel vastu otsuse mõlema ühineva riigi kohta.

Kui selline otsus tehakse ainult ühe ühineva riigi kohta, jõustub käesolev leping selle riigi suhtes 1. jaanuaril 2008.

3. Olenemata lõikest 2 võivad liidu institutsioonid enne ühinemist vastu võtta meetmed, millele on osutatud artikli 1 lõikes 3 osutatud protokolli artikli 3 lõikes 6, artikli 6 lõike 2 teises lõigus, lõike 4 teises lõigus, lõike 7 teises ja kolmandas lõigus, lõike 8 teises lõigus, lõike 9 kolmandas lõigus, artiklites 17 ja 19, artikli 27 lõigetes 1 ja 4, artikli 28 lõigetes 4 ja 5, artiklis 29, artikli 30 lõikes 3, artikli 31 lõikes 4, artikli 32 lõikes 5, artikli 34 lõigetes 3 ja 4, artiklites 37 ja 38, artikli 39 lõikes 4, artiklites 41, 42, 55, 56 ja 57 ning IV kuni VIII lisas. Sellised meetmed võetakse vastu enne Euroopa põhiseaduse lepingu jõustumist artikli 2 lõikes 2 osutatud akti artiklite 3 lõike 6, artikli 6 lõike 2 teise lõigu, lõike 4 teise lõigu, lõike 7 teise ja kolmanda lõigu, lõike 8 teise lõigu, lõike 9 kolmanda lõigu, artiklite 20 ja 22, artikli 27 lõigete 1 ja 4, artikli 28 lõigete 4 ja 5, artikli 29, artikli 30 lõike 3, artikli 31 lõike 4, artikli 32 lõike 5, artikli 34 lõigete 3 ja 4, artiklite 37 ja 38, artikli 39 lõike 4, artiklite 41, 42, 55, 56 ja 57 ning IV kuni VIII lisa samaväärsete sätete alusel.

Need meetmed jõustuvad lepingu jõustumise kuupäeval ja ainult kooskõlas käesoleva lepingu tingimustega.

Artikkel 5

Euroopa põhiseaduse lepingu bulgaaria ja rumeenia keeles koostatud tekstid lisatakse käesolevale lepingule. Nimetatud tekstid on autentsed samadel tingimustel nagu Euroopa põhiseaduse lepingu eesti, hispaania, hollandi, iiri, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles koostatud tekstid.

Itaalia Vabariigi valitsus annab Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia valitsustele üle Euroopa põhiseaduse lepingu tõestatud koopia kõigis esimeses lõigus nimetatud keeltes.

Artikkel 6

Käesolev leping, mille originaal on koostatud ühes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, iiri, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures tekstid kõigis nendes keeltes on võrdselt autentsed, antakse hoiule Itaalia Vabariigi valitsuse arhiivi ja nimetatud valitsus edastab tõestatud koopiad kõigi teiste allakirjutanud riikide valitsustele.

В ПОТВЪРЖДЕНИЕ НА КОЕТО, долуподписаните упълномощени представители подписаха настоящия договор.

EN FE DE LO CUAL, los plenipotenciarios abajo firmantes suscriben el presente Tratado.

NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní zplnomocnění zástupci k této smlouvě své podpisy.

TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne traktat.

ZU URKUND DESSEN haben die unterzeichneten Bevollmächtigten ihre Unterschriften unter diesen Vertrag gesetzt.

SELLE KINNITUSEKS on nimetatud täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.

ΣΕ ΠΙΣΤΩΣΗ ΤΩΝ ΑΝΩΤΕΡΩ, οι κάτωθι υπογεγραμμένοι πληρεξούσιοι υπέγραψαν την παρούσα Συνθήκη.

IN WITNESS WHEREOF the undersigned Plenipotentiaries have signed this Treaty.

EN FOI DE QUOI, les plénipotentiaires soussignés ont apposé leurs signatures au bas du présent traité.

DÁ FHIANÚ SIN, chuir na Lánchumhachtaigh thíos-sínithe a lámh leis an gConradh seo.

IN FEDE DI CHE, i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto le loro firme in calce al presente trattato.

TO APLIECINOT, Pilnvarotie ir parakstījuši šo Līgumu.

TAI PALIUDYDAMI šią Sutartį pasirašė toliau nurodyti įgaliotieji atstovai.

FENTIEK HITELÉÜL az alulírott meghatalmazottak aláírták ezt a szerződést.

B'XIEHDA TA' DAN il-Plenipotenzjarji sottoskritti iffirmaw dan it-Trattat.

TEN BLIJKE WAARVAN de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder dit Verdrag hebben gesteld.

W DOWÓD niżej podpisani pełnomocnicy złożyli swoje podpisy pod niniejszym Traktatem.

EM FÉ DO QUE, os abaixo-assinados apuseram as suas assinaturas no final do presente Tratado.

DREPT subsemnații plenipotențiari au semnat prezentul tratat.

NA DÔKAZ TOHO splnomocnení zástupcovia podpísali túto zmluvu.

V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani pooblaščenci podpisali to pogodbo.

TÄMÄN VAKUUDEKSI ALLA MAINITUT täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.

SOM BEKRÄFTELSE PÅ DETTA har undertecknade befullmäktigade ombud undertecknat detta fördrag.

Съставено в Люксембург на двадесет и пети април две хиляди и пета година.

Hecho en Luxemburgo, el veinticinco de abril del dos mil cinco.

V Lucemburku dne dvacátého pátého dubna dva tisíce pět.

Udfærdiget i Luxembourg den femogtyvende april to tusind og fire.

Geschehen zu Luxemburg am fünfundzwanzigsten April zweitausendfünf.

Kahe tuhande viienda aasta aprillikuu kahekümne viiendal päeval Luxembourgis.

'Εγινε στo Λουξεμβούργο, στις είκοσι πέντε Απριλίου δύο χιλιάδες πέντε.

Done at Luxembourg on the twenty‐fifth day of April in the year two thousand and five.

Fait à Luxembourg, le vingt‐cinq avril deux mille cinq.

Arna dhéanamh i Lucsamburg, an cúigiú lá fichead d'Aibreán sa bhliain dhá mhíle is a cúig.

Fatto a Lussembourgo, addi' venticinque aprile duemilacinque.

Luksemburgā, divtūkstoš piektā gada divdesmit piektajā aprīlī.

Priimta du tūkstančiai penktų metų balandžio dvidešimt penktą dieną Liuksemburge.

Kelt Luxembourgban, a kettőezer ötödik év április huszonötödik napján.

Magħmul fil-Lussemburgu, fil-ħamsa u għoxrin jum ta' April tas-sena elfejn u ħamsa.

Gedaan te Luxemburg, de vijfentwintigste april tweeduizend vijf.

Sporządzono w Luksemburgu dnia dwudziestego piątego kwietnia roku dwutysięcznego piątego.

Feito em Luxemburgo, em vinte e cinco de Abril de dois mil e cinco.

Întocmit la Luxemburg la douăzecișicinci aprilie anul două mii cinci.

V Luxembourgu, petindvajsetega aprila leta dva tisoč pet.

V Luxemburgu dňa dvadsiateho piateho apríla dvetisícpäť.

Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäviidentenä päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattaviisi.

Som skedde i Luxemburg den tjugofemte april tjugohundrafem.

Pour Sa Majesté le Roi des Belges

Voor Zijne Majesteit de Koning der Belgen

Für Seine Majestät den König der Belgier

Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.

Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.

Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

За Република България

Za prezidenta České republiky

For Hendes Majestæt Danmarks Dronning

Für den Präsidenten der Bundesrepublik Deutschland

Eesti Vabariigi Presidendi nimel

Για τον Πρόεδρο της Ελληνικής Δημοκρατίας

Por Su Majestad el Rey de España

Pour le Président de la République française

Thar ceann Uachtarán na hÉireann

For the President of Ireland

Per il Presidente della Repubblica italiana

Για τον Πρόεδρο της Κυπριακής Δημοκρατίας

Latvijas Republikas Valsts prezidentes vārdā

Lietuvos Respublikos Prezidento vardu

Pour Son Altesse Royale le Grand-Duc de Luxembourg

A Magyar Köztársaság Elnöke részréről

Għall-President ta' Malta

Voor Hare Majesteit de Koningin der Nederlanden

Für den Bundespräsidenten der Republik Österreich

Za Prezydenta Rzeczypospolitej Polskiej

Pelo Presidente da República Portuguesa

Pentru Președintele României

Za predsednika Republike Slovenije

Za prezidenta Slovenskej republiky

Suomen Tasavallan Presidentin puolesta

För Republiken Finlands President

För Konungariket Sveriges regering

For Her Majesty the Queen of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

PROTOKOLL

Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia Euroopa Liitu vastuvõtmise tingimusi ja korda käsitlev







KÕRGED LEPINGUOSALISED, VÕTTES ARVESSE, et Bulgaaria Vabariik ja Rumeenia saavad 1. jaanuaril 2007 Euroopa Liidu liikmeteks; VÕTTES ARVESSE Euroopa põhiseaduse lepingu artiklis I-58 sätestatut, mille kohaselt lepivad liikmesriigid kandidaatriigiga kokku vastuvõtmise tingimused ja korra, ON KOKKU LEPPINUD järgmistes sätetes, mis lisatakse Euroopa põhiseaduse lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule:







ESIMENE OSA

PÕHIMÕTTED

Artikkel 1

1. Käesolevas protokollis:

— „põhiseadus” on Euroopa põhiseaduse leping;

— „Euratomi asutamisleping” on Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping sellisel kujul, nagu seda on täiendatud või muudetud enne ühinemist jõustunud lepingute või muude aktidega;

— „praegused liikmesriigid” on Belgia Kuningriik, Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Kreeka Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Iirimaa, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari Vabariik, Malta Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Poola Vabariik, Portugali Vabariik, Sloveenia Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik;

— „uued liikmesriigid” on Bulgaaria Vabariik ja Rumeenia;

— „institutsioonid” on põhiseadusega asutatud institutsioonid.

2. Käesolevas protokollis esinevaid viiteid põhiseadusele ja liidule käsitatakse vajadusel viidetena vastavalt Euratomi asutamislepingule ja Euratomi asutamislepingu alusel asutatud ühendusele.

Artikkel 2

Alates ühinemiskuupäevast on põhiseaduse sätted, Euratomi asutamisleping ning institutsioonide poolt enne ühinemist vastuvõetud aktid Bulgaariale ja Rumeeniale siduvad ja neid kohaldatakse nendes riikides vastavalt põhiseaduses, Euratomi asutamislepingus ja käesolevas protokollis sätestatud tingimustele.

Artikkel 3

1. Bulgaaria ja Rumeenia ühinevad otsuste ja lepingutega, mille on vastu võtnud nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajad.

2. Euroopa Ülemkogu või nõukogu deklaratsioonide, resolutsioonide või muude seisukohtade suhtes ning liikmesriikide ühisel kokkuleppel vastu võetud deklaratsioonide, resolutsioonide ja muude seisukohtade suhtes, mis käsitlevad liitu, on Bulgaaria ja Rumeenia samasuguses olukorras kui praegused liikmesriigid; vastavalt sellele järgivad nad kõnealustest deklaratsioonidest, resolutsioonidest või muudest seisukohtadest tulenevaid põhimõtteid ja suuniseid ning võtavad nende rakendamise tagamiseks vajalikke meetmeid.

3. Bulgaaria ja Rumeenia ühinevad I lisas loetletud konventsioonide ja protokollidega. Kõnealused konventsioonid ja protokollid jõustuvad Bulgaaria ja Rumeenia suhtes kuupäeval, mille nõukogu määrab kindlaks lõikes 4 osutatud otsustes.

4. Nõukogu võtab ühehäälselt komisjoni soovitusel ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga vastu Euroopa otsused, millega tehakse kõik lõikes 3 osutatud konventsioonide ja protokollidega ühinemise tõttu nõutavad kohandused, ning avaldab kohandatud teksti Euroopa Liidu Teatajas.

5. Lõikes 3 osutatud konventsioonide ja protokollide suhtes kohustuvad Bulgaaria ja Rumeenia võtma kasutusele haldus- ja muud meetmed nagu need, mille praegused liikmesriigid või nõukogu on ühinemiskuupäevaks vastu võtnud, ning hõlbustama praktilist koostööd liikmesriikide asutuste ja organisatsioonide vahel.

6. Nõukogu võib ühehäälselt komisjoni ettepaneku põhjal võtta vastu Euroopa otsused, millega täiendatakse I lisa selliste konventsioonide, lepingute ja protokollidega, millele on alla kirjutatud enne ühinemiskuupäeva.

7. Käesolevas artiklis osutatud konkreetsete dokumentide hulka kuuluvad põhiseaduse artiklis IV-438 osutatud dokumendid.

Artikkel 4

1. Schengeni acquis' sätted, millele on osutatud põhiseadusele lisatud 17. protokollis Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis' kohta, ning Schengeni acquis'l põhinevad või sellega muul viisil seotud aktid, mis on loetletud II lisas, samuti muud samalaadsed aktid, mis on võetud vastu enne ühinemiskuupäeva, on Bulgaariale ja Rumeeniale siduvad ja neid kohaldatakse nimetatud riikides alates ühinemiskuupäevast.

2. Need Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis' sätted ning Schengeni acquis'l põhinevad või sellega muul viisil seotud aktid, millele ei ole lõikes 1 osutatud, on Bulgaariale ja Rumeeniale siduvad alates ühinemiskuupäevast, kuid neid kohaldatakse kummaski nimetatud riigis üksnes nõukogu sellekohase Euroopa otsuse alusel, mis tehakse pärast Schengeni kehtiva hindamiskorra kohaselt toimunud kontrollimist, kas asjaomases riigis on kõnealuse acquis' kõigi osade rakendamise tingimused täidetud.

Nõukogu teeb oma otsuse ühehäälselt pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga, kusjuures hääletamisel osalevad nõukogu liikmed, kes esindavad nende liikmesriikide valitsusi, mille suhtes on käesolevas lõikes osutatud sätted juba jõustunud, ning selle liikmesriigi valitsuse esindaja, mille suhtes nimetatud sätted jõustatakse. Iirimaa ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsusi esindavad nõukogu liikmed võtavad otsustamisest osa niivõrd, kuivõrd otsus käsitleb selliseid Schengeni acquis' sätteid ja Schengeni acquis'l põhinevaid või sellega muul viisil seotud akte, milles nimetatud liikmesriigid osalevad.

Artikkel 5

Alates ühinemiskuupäevast osalevad Bulgaaria ja Rumeenia majandus- ja rahaliidus kui liikmesriigid, mille suhtes on kehtestatud erand põhiseaduse artikli III-197 tähenduses.

Artikkel 6

1. Lepingud või konventsioonid, mille liit on sõlminud ühe või mitme kolmanda riigiga, rahvusvahelise organisatsiooniga või kolmanda riigi kodanikuga või mida ta ajutiselt kohaldab, on Bulgaariale ja Rumeeniale siduvad põhiseaduses ja käesolevas protokollis sätestatud tingimustel.

2. Bulgaaria ja Rumeenia kohustuvad käesolevas protokollis sätestatud tingimustel ühinema lepingute ja konventsioonidega, mille liit ja praegused liikmesriigid on ühiselt sõlminud või alla kirjutanud.

Bulgaaria ja Rumeenia ühinemine lepingute ja konventsioonidega, mille liit ja praegused liikmesriigid on ühiselt sõlminud teatavate kolmandate riikidega või rahvusvaheliste organisatsioonidega või mille nad on alla kirjutanud, toimub sellistele lepingutele või konventsioonidele protokolli lisamise teel, mille sõlmivad liikmesriikide nimel ühehäälselt tegutsev nõukogu ning asjaomane kolmas riik või kolmandad riigid või rahvusvaheline organisatsioon. Liikmesriikide nimel peab nende protokollide üle läbirääkimisi komisjon vastavalt läbirääkimisdirektiividele, mille on ühehäälselt heaks kiitnud nõukogu, ning konsulteerides liikmesriikide esindajatest koosneva komiteega. Komisjon esitab protokollide eelnõud nõukogule sõlmimiseks.

See menetlus ei mõjuta liidu pädevust ega volituste jagamist liidu ja liikmesriikide vahel, mis on seotud selliste lepingute sõlmimisega tulevikus või muude muudatustega, mis ei seostu ühinemisega.

3. Lõikes 2 osutatud lepingute ja konventsioonidega ühinemisel tekivad Bulgaarial ja Rumeenial nende lepingute ja konventsioonide alusel samasugused õigused ja kohustused nagu praegustel liikmesriikidel.

4. Ühinemiskuupäevast kuni lõikes 2 osutatud vajalike protokollide jõustumiseni kohaldavad Bulgaaria ja Rumeenia lepinguid või konventsioone, mille liit ja praegused liikmesriigid on ühiselt sõlminud enne ühinemist, välja arvatud Šveitsiga isikute vaba liikumise kohta sõlmitud leping. Seda kohustust kohaldatakse ka nende lepingute ja konventsioonide suhtes, mille ajutises kohaldamises liit ja praegused liikmesriigid on kokku leppinud.

Kuni lõikes 2 osutatud protokollide jõustumiseni võtavad liit ja liikmesriigid vastavalt vajadusele ühiselt oma vastava pädevuse piires kõik asjakohased meetmed.

5. Bulgaaria ja Rumeenia ühinevad partnerluslepinguga ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide rühma liikmete ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, ( 1 ) mis on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000.

6. Bulgaaria ja Rumeenia kohustuvad käesolevas protokollis sätestatud tingimustel ühinema Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga ( 2 ) vastavalt selle lepingu artiklile 128.

7. Alates ühinemiskuupäevast kohaldavad Bulgaaria ja Rumeenia liidu poolt kolmandate riikidega sõlmitud kahepoolseid tekstiililepinguid ja -kokkuleppeid.

Liidu poolt tekstiilimaterjalide ja rõivatoodete impordi suhtes kohaldatavaid koguselisi piiranguid muudetakse selliselt, et võtta arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist liiduga. Sellega seoses võib liit pidada asjaomaste kolmandate riikidega enne ühinemiskuupäeva läbirääkimisi eespool mainitud kahepoolsete lepingute ja kokkulepete muutmise üle.

Kui kahepoolsete tekstiililepingute ja -kokkulepete muudatused ei ole ühinemiskuupäevaks jõustunud, teeb liit vajalikud muudatused oma eeskirjades tekstiilimaterjalide ja rõivatoodete kolmandatest riikidest importimise kohta, et võtta arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist.

8. Liidu poolt terase ja terasetoodete impordi suhtes kohaldatavaid koguselisi piiranguid muudetakse asjaomastest tarnijariikidest Bulgaariasse ja Rumeeniasse viimastel aastatel toimunud terasetoodete impordi põhjal.

Sellega seoses peetakse enne ühinemiskuupäeva läbirääkimisi liidu poolt kolmandate riikidega sõlmitud kahepoolsete teraselepingute ja -kokkulepete vajaliku muutmise üle.

Kui kahepoolsete lepingute ja kokkulepete muudatused ei ole ühinemiskuupäevaks jõustunud, kohaldatakse esimese lõigu sätteid.

9. Enne ühinemist Bulgaaria ja Rumeenia poolt kolmandate riikidega sõlmitud kalanduslepinguid haldab liit.

Nendest lepingutest tulenevad Bulgaaria ja Rumeenia õigused ja kohustused ei muutu ajal, mil nende lepingute sätted on ajutiselt jõus.

Niipea kui võimalik ja igal juhul enne esimeses lõigus osutatud lepingute kehtivuse lõppemist võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu asjakohased otsused nendest lepingutest tuleneva kalapüügi jätkumise kohta, sealhulgas võimaluse kohta pikendada teatavaid lepinguid ajavahemikuks, mis ei ületa ühte aastat.

10. Alates ühinemiskuupäevast taganevad Bulgaaria ja Rumeenia kõikidest kolmandate riikidega sõlmitud vabakaubanduslepingutest, kaasa arvatud Kesk-Euroopa vabakaubandusleping.

Kui lepingud, mille on sõlminud ühelt poolt Bulgaaria, Rumeenia või mõlemad nimetatud riigid ja teiselt poolt kolmas riik või mitu kolmandat riiki, ei ole kooskõlas käesoleva protokolli järgsete kohustustega, astuvad Bulgaaria ja Rumeenia vajalikke samme, et kõrvaldada kindlaks tehtud vastuolud. Kui Bulgaarial või Rumeenial on raskusi enne ühinemiskuupäeva ühe või mitme kolmanda riigiga sõlmitud lepingu muutmisel, taganeb ta lepingust vastavalt selle tingimustele.

11. Käesolevas protokollis sätestatud tingimustel ühinevad Bulgaaria ja Rumeenia sisekokkulepetega, mille praegused liikmesriigid on sõlminud lõigetes 2, 5 ja 6 osutatud lepingute ja konventsioonide rakendamiseks.

12. Vajaduse korral võtavad Bulgaaria ja Rumeenia asjakohased meetmed, et kohandada oma seisukoht rahvusvaheliste organisatsioonide ja nende rahvusvaheliste lepingute suhtes, milles osaleb ka liit või milles osalevad ka teised liikmesriigid, õiguste ja kohustustega, mis tulenevad nende ühinemisest liiduga.

Ühinemiskuupäeval või võimalikult kiiresti pärast seda taganevad nad eelkõige sellistest rahvusvahelistest kalanduslepingutest ja astuvad välja sellistest rahvusvahelistest kalandusorganisatsioonidest, milles osaleb ka liit, välja arvatud juhul, kui nende liikmesus seondub muude küsimustega kui kalandus.

13. käesolev artikkel viitab liidu poolt sõlmitud või allakirjutatud konventsioonidele ja lepingutele, hõlmavad need samuti põhiseaduse artiklis IV-438 osutatud konventsioone ja lepinguid.

Artikkel 7

Käesoleva protokolli üleminekusätted, kui need ei ole enam kohaldatavad, võib kehtetuks tunnistada nõukogu Euroopa seadusega. Nõukogu teeb ühehäälse otsuse pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga.

Artikkel 8

1. Institutsioonide poolt vastuvõetud aktid, millega on seotud käesoleva protokolli üleminekusätted, säilitavad oma õigusjõu; eelkõige jääb kehtima nende aktide muutmise kord.

2. Käesoleva protokolli sätetel, mille eesmärgiks või tagajärjeks on institutsioonide poolt vastu võetud aktide kehtetuks tunnistamine või muutmine muul viisil kui üleminekumeetmena, on samasugune õigusjõud nagu nendel sätetel, mida nendega kehtetuks tunnistatakse või muudetakse, ning nende suhtes kehtivad samasugused eeskirjad.

Artikkel 9

Põhiseaduse ja institutsioonide poolt vastuvõetud aktide kohaldamise suhtes kehtivad üleminekumeetmetena käesoleva protokolliga ettenähtud erandid.







TEINE OSA

PÕHISEADUSE MUUTMINE







I JAOTIS

INSTITUTSIOONE KÄSITLEVAD SÄTTED

Artikkel 10

1. Põhiseadusele ja Euratomi asutamislepingule lisatud 3. protokolli (Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kinnitamise kohta) artikli 9 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Kui kohtunikke iga kolme aasta järel osaliselt välja vahetatakse, asendatakse vaheldumisi neliteist ja kolmteist kohtunikku.”

2. Põhiseadusele ja Euratomi asutamislepingule lisatud 3. protokolli (Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kinnitamise kohta) artikkel 48 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 48

Üldkohus koosneb kahekümne seitsmest kohtunikust.”

Artikkel 11

Põhiseadusele lisatud 5. protokolli Euroopa Investeerimispanga põhikirja kinnitamise kohta muudetakse järgmiselt.

1. Artikli 4 lõike 1 esimeses lõigus:

a) sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„1. Panga kapital on 164 795 737 000 EUR, mille liikmesriigid märgivad järgmiselt: ( *1 )

b) Iirimaad ja Slovakkiat käsitlevate kannete vahele lisatakse järgmine kanne:

„Rumeenia 846 000 000 ”; ja

c) Sloveeniat ja Leedut käsitlevate kannete vahele lisatakse järgmine kanne:

„Bulgaaria 296 000 000 ”.

2. Artikli 9 lõikes 2 asendatakse esimene, teine ja kolmas lõik järgmisega:

„2. Direktorite nõukogu koosneb 28 direktorist ja 18 asedirektorist.

Juhatajate nõukogu nimetab direktorid ametisse viieks aastaks; iga liikmesriik nimetab ühe direktori ja komisjon ühe direktori.

Juhatajate nõukogu nimetab asedirektorid viieks aastaks ametisse järgmiselt:

— kaks Saksamaa Liitvabariigi nimetatavat asendusliiget,

— kaks Prantsuse Vabariigi nimetatavat asendusliiget,

— kaks Itaalia Vabariigi nimetatavat asendusliiget,

— kaks Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi nimetatavat asendusliiget,

— üks asendusliige, kelle nimetavad Hispaania Kuningriik ja Portugali Vabariik ühisel kokkuleppel,

— üks asendusliige, kelle nimetavad Belgia Kuningriik, Luksemburgi Suurhertsogiriik ja Madalmaade Kuningriik ühisel kokkuleppel,

— kaks asendusliiget, kelle nimetavad Taani Kuningriik, Kreeka Vabariik, Iirimaa ja Rumeenia ühisel kokkuleppel,

— kaks asendusliiget, kelle nimetavad Eesti Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Austria Vabariik, Soome Vabariik ja Rootsi Kuningriik ühisel kokkuleppel,

— kolm asendusliiget, kelle nimetavad Bulgaaria Vabariik, Tšehhi Vabariik, Küprose Vabariik, Ungari Vabariik, Malta Vabariik, Poola Vabariik, Sloveenia Vabariik ja Slovaki Vabariik ühisel kokkuleppel,

— üks komisjoni nimetatud asendusliige.”

Artikkel 12

Euratomi asutamislepingu artikli 134 lõike 2 esimene lõik teadus- ja tehnikakomitee koosseisu kohta asendatakse järgmisega:

„2. Komitee koosneb 41 liikmest, kelle nimetab ametisse nõukogu pärast komisjoniga konsulteerimist.”







II JAOTIS

MUUD MUUDATUSED

Artikkel 13

Põhiseaduse artikli III-157 lõike 1 viimane lause asendatakse järgmisega:

„Bulgaaria, Eesti ja Ungari siseriikliku õiguse järgi kehtivate piirangute osas loetakse kõnealuseks kuupäevaks 31. detsember 1999.”

Artikkel 14

Põhiseaduse artikli IV-440 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1. Käesolevat lepingut kohaldatakse Belgia Kuningriigi, Bulgaaria Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Taani Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Eesti Vabariigi, Kreeka Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Iirimaa, Itaalia Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Rumeenia, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi, Soome Vabariigi, Rootsi Kuningriigi ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi suhtes.”

Artikkel 15

1. Põhiseaduse artikli IV-448 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:

„Vastavalt ühinemislepingule on käesoleva lepingu bulgaaria- ja rumeeniakeelsed tekstid samuti autentsed.”

2. Euratomi asutamislepingu artikli 225 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Käesoleva lepingu bulgaaria-, eesti-, hispaania-, iiri-, inglis-, kreeka-, leedu-, läti-, malta-, poola-, portugali-, rootsi-, rumeenia-, slovaki-, sloveeni-, soome-, taani-, tšehhi- ja ungarikeelsed tekstid on samuti autentsed.”







KOLMAS OSA

ALALISED SÄTTED







I JAOTIS

INSTITUTSIOONIDE POOLT VASTUVÕETUD AKTIDE KOHANDAMINE

Artikkel 16

Käesoleva protokolli III lisas loetletud akte kohandatakse vastavalt kõnealuse lisa sätetele.

Artikkel 17

Käesoleva protokolli IV lisas loetletud aktide kohandused, mille tingib ühinemine, tehakse kooskõlas selles lisas sätestatud suunistega.







II JAOTIS

MUUD SÄTTED

Artikkel 18

Käesoleva protokolli V lisas loetletud meetmeid kohaldatakse vastavalt selles lisas sätestatud tingimustele.

Artikkel 19

Nõukogu võib Euroopa seadusega vastu võtta käesoleva protokolli ühist põllumajanduspoliitikat käsitlevate sätete kohandusi, mis võivad liidu seaduste muutmise tõttu vajalikuks osutuda. Nõukogu teeb ühehäälse otsuse pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga.







NELJAS OSA

AJUTISED SÄTTED







I JAOTIS

ÜLEMINEKUMEETMED

Artikkel 20

Käesoleva protokolli VI ja VII lisas loetletud meetmeid kohaldatakse Bulgaaria ja Rumeenia suhtes vastavalt neis lisades sätestatud tingimustele.







II JAOTIS

INSTITUTSIOONE KÄSITLEVAD SÄTTED

Artikkel 21

1. Põhiseadusele ja Euratomi asutamislepingule lisatud liidu institutsioone ja organeid käsitlevate üleminekusätete protokolli nr 34 artikli 1 lõikesse 2 lisatakse järgmine lõige:

„Erandina põhiseaduse artikli I-20 lõikes 2 sätestatud Euroopa Parlamendi liikmete maksimaalsest arvust, suurendatakse Euroopa Parlamendi liikmete arvu, võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist nii, et ajavahemikul alates ühinemiskuupäevast kuni Euroopa Parlamendi volituste kehtimisaja 2009 — 2014 alguseni on nendest riikidest pärit liikmete arv järgmine:

Bulgaaria 18

Rumeenia 35”.

2. Enne 31. detsembrit 2007 korraldavad mõlemad Bulgaaria ja Rumeenia otsesed ja üldised valimised, kus vastavalt aktile Euroopa Parlamendi liikmete otsese ja üldise valimise kohta ( 3 ) valitakse lõikes 1 ettenähtud arv selle riigi liikmeid Euroopa Parlamenti.

3. Kui valimised toimuvad pärast ühinemiskuupäeva, määravad Bulgaaria ja Rumeenia parlamendid erandina põhiseaduse artikli I-20 lõikest 3 enda liikmete hulgast vastavalt kummaski riigis kehtestatud korrale Bulgaaria ja Rumeenia kodanikke esindavad Euroopa Parlamendi liikmed ajavahemikuks, mis algab ühinemisest ja kestab seni, kuni mõlemad lõikes 2 osutatud valimised on aset leidnud.

Artikkel 22

1. Põhiseadusele ja Euratomi asutamislepingule lisatud liidu institutsioone ja organeid käsitlevate üleminekusätete protokolli nr 34 artikli 2 lõike 2 teises lõigus lisatakse Belgiat ja Tšehhi Vabariiki käsitlevate kannete vahele järgmine kanne:

„Bulgaaria 10”

ning Portugali ja Sloveeniat käsitlevate kannete vahele lisatakse:

„Rumeenia 14”.

2. Põhiseadusele ja Euratomi asutamislepingule lisatud liidu institutsioone ja organeid käsitlevate üleminekusätete protokolli nr 34 artikli 2 lõike 2 kolmas lõik asendatakse järgmistega:

„Kui otsus tuleb teha põhiseaduse kohaselt komisjoni ettepaneku põhjal, on otsuse vastuvõtmiseks nõutav vähemalt 255 poolthäält, mis esindavad liikmete enamust. Muudel juhtudel on otsuse vastuvõtmiseks nõutav vähemalt 255 poolthäält, mis esindavad vähemalt kaht kolmandikku liikmetest.”

Artikkel 23

Põhiseadusele ja Euratomi asutamislepingule lisatud liidu institutsioone ja organeid käsitlevate üleminekusätete protokolli nr 34 artiklis 6 lisatakse Belgiat ja Tšehhi Vabariiki käsitlevate kannete vahele järgmine kanne:

„Bulgaaria 12”

ning Portugali ja Sloveeniat käsitlevate kannete vahele lisatakse:

„Rumeenia 15”.

Artikkel 24

Põhiseadusele ja Euratomi asutamislepingule lisatud liidu institutsioone ja organeid käsitlevate üleminekusätete protokolli nr 34 artiklis 7 lisatakse Belgiat ja Tšehhi Vabariiki käsitlevate kannete vahele järgmine kanne:

„Bulgaaria 12”

ning Portugali ja Sloveeniat käsitlevate kannete vahele lisatakse:

„Rumeenia 15”.







III JAOTIS

RAHANDUSSÄTTED

Artikkel 25

4

Bulgaaria 14 800 000 EUR

Bulgaaria 14 800 000 EUR

Rumeenia 42 300 000 EUR.

1. Alates ühinemiskuupäevast maksavad Bulgaaria ja Rumeenia järgmised summad, mis vastavad nende poolt sissemakstavale osale põhiseadusele lisatud Euroopa Investeerimispanga põhikirja protokolli nr 5 artiklis 4 määratletud märgitud kapitalis: (

4

)

Bulgaaria 14 800 000 EUR

Rumeenia 42 300 000 EUR.

Need sissemaksed tehakse kaheksas võrdses osas, mille maksetähtpäevad on 31. mai 2007, 31. mai 2008, 31. mai 2009, 30. november 2009, 31. mai 2010, 30. november 2010, 31. mai 2011 ja 30. november 2011.

(4)

Bulgaaria 0,181 %

Bulgaaria 0,181 %

Rumeenia 0,517 %.

2. Bulgaaria ja Rumeenia teevad reservidesse ja reservidega samaväärsetesse eraldistesse ning reservide ja eraldiste jaoks ettenähtud summasse (tulenevalt panga bilanssi kantud ühinemisele eelneva kuu lõpu kasumiaruande saldost) sissemaksed kaheksas võrdses osas, mille maksetähtpäevad on näidatud lõikes 1 ning mis moodustavad reservidest ja eraldistest järgmised protsendimäärad:

Bulgaaria 0,181 %

Rumeenia 0,517 %.

3. Lõigetes 1 ja 2 ettenähtud kapitali ja maksed maksavad Bulgaaria ja Rumeenia eurodes, välja arvatud juhul, kui juhatajate nõukogu on ühehäälselt teinud otsuse erandi kohta.

Artikkel 26

1. Bulgaaria ja Rumeenia maksavad söe ja terase teadusfondi, millele on osutatud nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 27. veebruari 2002. aasta otsuses 2002/234/ESTÜ (ESTÜ asutamislepingu lõppemisega kaasnevate finantstagajärgede ning söe ja terase teadusfondi kohta) ( 5 ) järgmised summad:







(miljonit eurot, jooksvates hindades) Bulgaaria 11,95 Rumeenia 29,88 .

2. Sissemaksed söe ja terase teadusfondi tehakse neljas osas alates 2009. aastast ja makstakse iga aasta esimese kuu esimesel tööpäeval järgmiselt:

2009: 15 %

2010: 20 %

2011: 30 %

2012: 35 %.

Artikkel 27

1. Pakkumisi, lepingute sõlmimisi, rakendamist ja väljamakseid ühinemiseelse abi raames Phare programmi, ( 6 ) Phare piiriülese koostöö programmi ( 7 ) alusel ning abi raames artiklis 31 osutatud üleminekutoetuse alusel korraldavad alates ühinemiskuupäevast Bulgaaria ja Rumeenia rakendusasutused.

Komisjon loobub eelkontrollist pakkumise ja lepingute sõlmimise üle komisjoni sellekohase otsusega, kui komisjon on läbi viinud akrediteerimismenetluse ja laiendatud detsentraliseeritud rakendamissüsteem (EDIS) on saanud positiivse hinnangu vastavalt kriteeriumidele ja tingimustele, mis on ette nähtud nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1266/1999 (kandidaatriikidele ühinemiseelse strateegia raames antava abi kooskõlastamise ja määruse (EMÜ) nr 3906/89 muutmise kohta) ( 8 ) lisas ja Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse ( 9 ) artiklis 164.

Kui komisjon ei ole eelkontrollist loobumise otsust teinud enne ühinemiskuupäeva, ei ole ühinemiskuupäeva ja komisjoni otsuse tegemise kuupäeva vahelisel ajal sõlmitud lepingud kõlblikud saama ühinemiseelset abi.

Kui aga komisjoni otsus eelkontrollist loobuda tehakse pärast ühinemiskuupäeva Bulgaaria või Rumeenia ametiasutustest sõltumatutel põhjustel, võib komisjon erandkorras ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel aktsepteerida ühinemiskuupäeva ja komisjoni otsuse tegemise kuupäeva vahelisel ajal sõlmitud lepinguid kui kõlblikke saama ühinemiseelset abi ning nõustuda ühinemiseelse abi jätkamisega piiratud aja jooksul pakkumise ja lepingute sõlmimise üle toimuva komisjoni eelkontrolli all.

2. Enne ühinemist lõikes 1 osutatud ühinemiseelsete rahastamisvahendite alusel võetud ja pärast ühinemist artiklis 31 osutatud üleminekutoetuse alusel võetud finantskohustusi, kaasa arvatud hilisemate individuaalsete juriidiliste kohustuste võtmist ja registreerimist ning pärast ühinemist tehtud makseid reguleerivad jätkuvalt ühinemiseelse rahastamisvahendi eeskirjad ja õigusaktid ning need kaetakse vastavast eelarvepeatükist kuni asjaomaste programmide ja projektide sulgemiseni. Sellest olenemata toimuvad pärast ühinemist algatatud riigihankemenetlused vastavalt asjaomastele liidu sätetele.

3. Viimane programmide koostamine lõikes 1 osutatud ühinemiseelseks abiks toimub viimasel ühinemiseelsel aastal. Lepingud nende programmide alusel võetavate meetmete kohta tuleb sõlmida kahe järgneva aasta jooksul. Lepingute sõlmimise tähtaega ei pikendata. Erandkorras ning nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib lepingute täitmiseks anda piiratud tähtajapikendusi.

Olenemata sellest võib lõikes 4 määratletud halduskulude katmiseks ettenähtud ühinemiseelseid fonde siduda kahel esimesel ühinemisjärgsel aastal. Auditeerimis- ja hindamiskuludega võib ühinemiseelseid fonde siduda kuni viiel ühinemisjärgsel aastal.

4. Et tagada lõikes 1 osutatud ühinemiseelsete rahastamisvahendite ning ISPA programmi ( 10 ) vajalik järkjärguline kaotamine, võib komisjon võtta kõik vajalikud meetmed, et tagada nõuetekohase personaliarvu säilitamine Bulgaarias ja Rumeenias kuni üheksateistkümne ühinemisjärgse kuu jooksul. Selle aja jooksul kohaldatakse Bulgaarias ja Rumeenias enne ühinemist ametisse nimetatud ametnike, ajutiste töötajate ja lepinguliste töötajate suhtes, kellelt nõutakse nimetatud riikides pärast ühinemiskuupäeva teenistusse jäämist, erandkorras samasuguseid rahalisi ja materiaalseid tingimusi, nagu kohaldas enne ühinemist komisjon vastavalt Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjadele ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimustele, mis on sätestatud nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68. ( 11 ) Halduskulud, kaasa arvatud muu vajaliku personali palk, kaetakse Euroopa Liidu üldeelarve realt „Uutele liikmesriikidele ühinemiseelse abi andmise järkjärguline lõpetamine” või laienemist käsitlevatelt samaväärsetelt eelarveridadelt, mis kuuluvad asjakohasesse poliitikavaldkonda.

Artikkel 28

1. Meetmed, mille kohta on ühinemiskuupäevaks määruse (EÜ) nr 1267/99 (millega luuakse ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend) alusel tehtud abi käsitlev otsus ja mille rakendamine ei ole ühinemiskuupäevaks lõppenud, loetakse nõukogu 16. mai 1994. aasta määruse (EÜ) nr 1164/94 (millega asutatakse ühtekuuluvusfond) ( 12 ) alusel komisjoni poolt heakskiidetuks. Summad, mida ei ole selliste meetmete rakendamiseks veel ette nähtud, tuleb siduda ühinemiskuupäeval kehtiva ühtekuuluvusfondi käsitleva määruse alusel ja suunata Euroopa Liidu üldeelarve peatükki, mis vastab nimetatud määrusele. Kui lõigetest 2— 5 ei tulene teisiti, kohaldatakse nende meetmete suhtes käesoleva määruse alusel heakskiidetud meetmete rakendamist käsitlevaid sätteid.

2. Lõikes 1 osutatud meetmega seotud hankemenetlus, mille kohta on ühinemiskuupäevaks juba ilmunud pakkumiskutse Euroopa Liidu Teatajas, korraldatakse selles pakkumiskutses määratud eeskirjade kohaselt. Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse artikli 165 sätteid siiski ei kohaldata. Lõikes 1 osutatud meetmega seotud hankemenetlus, mille kohta ei ole veel ilmunud pakkumiskutse Euroopa Liidu Teatajas, peab olema vastavuses põhiseaduse sätetega, selle alusel vastuvõetud õigusaktidega ja liidu poliitikaga, sealhulgas keskkonnakaitset, transporti, üleeuroopalisi võrke, konkurentsi ja riigihankelepingute sõlmimist käsitleva poliitikaga.

3. Lõikes 1 osutatud meetme alusel tehtud komisjoni väljamaksed määratakse varaseimale täitmata kohustusele, mis on võetud kõigepealt määruse (EÜ) nr 1267/1999 kohaselt ja seejärel sel ajal kehtiva ühtekuuluvusfondi käsitleva määruse kohaselt.

4. Lõikes 1 osutatud meetmete puhul kohaldatakse jätkuvalt määruse (EÜ) nr 1267/1999 kohaseid kulutuste abikõlblikkuse eeskirju, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mille kohta teeb otsuse komisjon asjaomase liikmesriigi taotlusel.

5. Erandlikel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib komisjon otsustada lubada lõikes 1 osutatud meetmete puhul teatud erandeid ühinemiskuupäeval kehtiva ühtekuuluvusfondi käsitleva määruse alusel kohaldatavatest eeskirjadest.

Artikkel 29

Kui SAPARDi ( 13 ) programmi alusel võetud põllumajandusmaa metsastamise, tootjarühmade asutamise või põllumajanduse keskkonnakaitse kavade toetamisega seotud mitmeaastaste kulukohustuste periood ületab SAPARDi programmi alusel lubatud maksete lõpptähtaega, kaetakse täitmata jäänud kulukohustused 2007.—2013. aasta maaelu arengu programmist. ►M1 Kui selleks on vaja spetsiaalseid üleminekumeetmeid, võetakse need vastu nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) ( 14 ) artikli 90 lõikes 2 sätestatud korras. ◄

Artikkel 30

1. Olles enne 2003. aastat vastavalt endale võetud kohustustele lõplikult sulgenud Kozloduy tuumaelektrijaama esimese ja teise reaktori nende tegevuse lõpetamiseks, kohustub Bulgaaria 2006. aastal lõplikult sulgema nimetatud elektrijaama kolmanda ja neljanda reaktori nende tegevuse lõpetamiseks.

2. Ajavahemikul 2007—2009 annab ühendus Bulgaariale rahalist abi, et toetada tema püüdlusi Kozloduy tuumaelektrijaama esimese kuni neljanda reaktori tegevuse lõpetamisel ning nimetatud reaktorite sulgemise ja tegevuse lõpetamise tagajärgedega tegelemisel.

Abi hõlmab muu hulgas järgmist: Kozloduy tuumaelektrijaama esimese kuni neljanda reaktori tegevuse lõpetamist toetavad meetmed, ühenduse acquis'le vastavad keskkonnakaitsealase ajakohastamise meetmed; meetmed traditsioonilise energiatootmise, -edastamise ja -jaotamise sektorite moderniseerimiseks Bulgaarias; meetmed energiatõhususe parandamiseks, taastuvate energiaallikate kasutamise edendamiseks ja energiavarustuse kindluse parandamiseks.

Aastatel 2007—2009 ulatuvad abi kulukohustuste assigneeringud 210 miljoni euroni (2004. aasta hindades), mille kohta võetakse kohustus võrdsete 70 miljoni euro (2004. aasta hindades) suuruste aastasummade kaupa.

Abi või selle osa andmise võib korraldada ühenduse rahasiirdena rahvusvahelisele Kozloduy tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamise toetusfondile, mida haldab Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank.

3. Komisjon võib võtta vastu eeskirjad lõikes 2 osutatud abi rakendamise kohta. Eeskirjad võetakse vastu vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. ( 15 ) Sel eesmärgil abistab komisjoni komitee. Kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7. Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud ajavahemikuks kehtestatakse kuus nädalat. Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 31

1. Esimesel ühinemisaastal annab liit Bulgaariale ja Rumeeniale ajutist rahalist abi (edaspidi „üleminekutoetus”), et nad saaksid arendada ja tugevdada oma haldus- ja kohtuorganite suutlikkust liidu õiguse rakendamiseks ja täitmiseks ning suurendada parimate kogemuste vahetamist spetsialistide vahel. Kõnealusest abist rahastatakse institutsioonide väljaarendamise projekte ja nendega seotud piiratud väikesemahulisi investeeringuid.

2. Abi põhineb püsival vajadusel tugevdada institutsioonilist suutlikkust teatavates valdkondades toimingutega, mida ei saa struktuurifondidest ega maaelu arengu fondidest rahastada.

3. Institutsioonide väljaarendamise eesmärgil korraldatavate riiklike haldusorganite vaheliste mestimisprojektide puhul korraldatakse projektikonkursid jätkuvalt liikmesriikide kontaktasutuste võrgu kaudu, nagu see on ette nähtud liikmesriikidega sõlmitud raamlepingutes ühinemiseelse abi kohta.

Kulukohustuste assigneeringud üleminekutoetuseks Bulgaariale ja Rumeeniale 2004. aasta hindades on 82 miljonit eurot esimesel ühinemisjärgsel aastal siseriiklike ja horisontaalsete prioriteetidega tegelemiseks. Eelarvepädev asutus kinnitab assigneeringud finantsperspektiivi piires.

4. Üleminekutoetusele vastav abi otsustatakse ja rakendatakse vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 3906/89 teatavatele Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele antava majandusabi kohta.

Artikkel 32

1. Käesolevaga luuakse rahavoogude ja Schengeni toetus kui ajutine vahend, et aidata Bulgaarial ja Rumeenial ühinemiskuupäevast kuni 2009. aasta lõpuni rahastada toiminguid uuel liidu välispiiril, et rakendada Schengeni acquis' ja välispiirikontroll ning aidata parandada riigieelarvetes rahavooge.

2. Ajutise rahavoogude ja Schengeni toetuse alusel tehakse Bulgaariale ja Rumeeniale ajavahemikuks 2007—2009 ühekordsete maksetena kättesaadavaks järgmised summad (2004. aasta hindades):







(miljonit eurot, 2004. aasta hindades) 2007 2008 2009 Bulgaaria 121,8 59,1 58,6 Rumeenia 297,2 131,8 130,8

3. Vähemalt 50 % kummalegi riigile ajutise rahavoogude ja Schengeni toetuse alusel eraldatavatest summadest kasutatakse Bulgaaria ja Rumeenia kohustuse toetuseks rahastada toiminguid uuel liidu välispiiril, et rakendada Schengeni acquis' ja välispiirikontroll.

4. Bulgaariale ja Rumeeniale makstakse üks kaheteistkümnendik igast aastasummast vastava aasta iga kuu esimesel tööpäeval. Ühekordseid makseid kasutatakse kolme aasta jooksul alates esimesest väljamaksest. Hiljemalt kuue kuu jooksul pärast nimetatud kolmeaastase perioodi lõppu esitavad Bulgaaria ja Rumeenia põhjaliku aruande ajutise rahavoogude ja Schengeni toetuse Schengeniga seonduva osa alusel tehtud ühekordsete maksete lõpliku täitmise kohta koos tõendiga kulude põhjendatuse kohta. Kõik kasutamata või põhjendamatult kulutatud vahendid tuleb komisjonile tagasi maksta.

5. Komisjon võib vastu võtta ajutise rahavoogude ja Schengeni toetuse toimimiseks vajalikud tehnilised sätted.

Artikkel 33

1. Ilma et see piiraks tulevasi poliitikat käsitlevaid otsuseid, on Bulgaariale ja Rumeeniale kolmeaastasel ajavahemikul 2007—2009 struktuuriliseks tegevuseks eraldatavad kulukohustuste assigneeringud järgmised:







(miljonit eurot, 2004. aasta hindades) 2007 2008 2009 Bulgaaria 539 759 1 002 Rumeenia 1 399 1 972 2 603

2. Kolmeaastasel ajavahemikul 2007—2009 määratakse struktuurilise tegevuse kulutustele sel ajal kohaldatavate sätete alusel riigile ettenähtud assigneeringute piires kindlaks sekkumise ulatus ja iseloom.

Artikkel 34

▼M1

1. Lisaks ühinemiskuupäeval jõus olevatele maaelu arengut käsitlevatele määrustele kohaldatakse ajavahemikul 2007–2009 Bulgaaria ja Rumeenia suhtes VIII lisa I, II ja III jao sätteid, välja arvatud kõnealuse lisa I jao punkti D, mida kohaldatakse samuti ajavahemikul 2010–2013 seoses nõuandeteenuste osutamisega põllumajandustootjatele, kes saavad elatustalude toetust. VIII lisa IV jaos sätestatud rahandusalaseid erisätteid kohaldatakse Bulgaaria ja Rumeenia suhtes kogu programmiperioodil 2007–2013.

▼B

2. Ilma et see piiraks tulevasi poliitikat käsitlevaid otsuseid, on Bulgaariale ja Rumeeniale kolmeaastasel ajavahemikul 2007—2009 Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust maaelu arenguks eraldatavad kulukohustuste assigneeringud 3041 miljonit eurot (2004. aasta hindades).

▼M1

3. Vajaduse korral võetakse VIII lisa sätete kohaldamiseks vajalikud rakenduseeskirjad vastu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 90 lõikes 2 sätestatud korras.

▼B

4. Vajaduse korral teeb nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga kohandused VIII lisa sätetes, et tagada ühtsus maaelu arengut käsitlevate määrustega.

Artikkel 35

Igal aastal kohandab komisjon finantsperspektiivis igal aastal tehtavate tehniliste kohanduste tegemisel artiklites 30, 31, 32, 33 ja 34 nimetatud summasid vastavalt hindade muutumisele.







IV JAOTIS

MUUD SÄTTED

Artikkel 36

1. Kui enne kolmanda ühinemisjärgse aasta lõppu tekib tõsiseid raskusi, mis võivad mõnes majandussektoris kujuneda püsivaks, või raskusi, mis võivad tingida mõne piirkonna majandusolukorra olulise halvenemise, võivad Bulgaaria või Rumeenia taotleda luba kaitsemeetmete võtmiseks, et olukorda parandada ja kohandada vaadeldav sektor siseturu majandusega.

Samadel asjaoludel võib iga praegune liikmesriik taotleda luba kaitsemeetmete võtmiseks Bulgaaria, Rumeenia või mõlema nimetatud riigi suhtes.

2. Asjaomase riigi taotlusel võtab komisjon kiirmenetluse korras vastu Euroopa määrused või otsused, millega määratakse kindlaks kaitsemeetmed, mida ta peab vajalikuks, täpsustades nende tingimused ja rakendamise korra.

Tõsiste majandusraskuste korral ja asjaomase liikmesriigi selgesõnalisel taotlusel teeb komisjon otsuse viie tööpäeva jooksul alates koos asjakohase taustteabega esitatud taotluse saamisest. Selliselt otsustatud meetmeid hakatakse viivitamata kohaldama, neis võetakse arvesse kõikide asjaosaliste huve ning need ei või kaasa tuua piirikontrolli.

3. Lõike 2 alusel lubatavad meetmed võivad hõlmata erandeid põhiseaduses ja iseäranis käesolevas protokollis sätestatud eeskirjadest sellises ulatuses ja sellise aja jooksul, nagu on möödapääsmatult vaja lõikes 1 osutatud eesmärkide saavutamiseks. Eelistatakse selliseid meetmeid, mis kõige vähem häirivad siseturu toimimist.

Artikkel 37

Kui Bulgaaria või Rumeenia tõsiselt häirib või vahetult ohustab siseturu toimimist sellega, et ta ei täida ühinemisläbirääkimistel võetud kohustusi, sealhulgas piiriülese mõjuga majandustegevust hõlmavaid valdkondlikke kohustusi, võib komisjon liikmesriigi põhjendatud taotlusel või omal algatusel võtta vastu vajalikke meetmeid kindlaks määravaid Euroopa määruseid või otsuseid kuni kolmanda aasta lõpuni pärast ühinemist.

Meetmed peavad olema proportsionaalsed ja eelistada tuleb meetmeid, mis kõige vähem häirivad siseturu toimimist, või, kui see on asjakohane, olemasolevate valdkondlike kaitsemehhanismide kohaldamist. Selliseid kaitsemeetmeid ei kasutata meelevaldse diskrimineerimise vahendina ega liikmesriikide vahelise kaubanduse varjatud piiramiseks. Jälgimistulemuste põhjal võib kaitseklauslit kasutada juba enne ühinemist ning vastu võetud meetmed jõustuvad ühinemiskuupäeval, kui nende jõustumist ei ole ettenähtud hilisemale kuupäevale. Meetmeid ei jäeta kehtima kauemaks kui vältimatult vajalik ning igal juhul tühistatakse need vastava kohustuse täitmise korral. Kuid neid võib kohaldada ka pärast esimeses lõigus nimetatud tähtaja möödumist, seni kuni vastavaid kohustusi ei ole täidetud. Vastavalt asjaomase uue liikmesriigi edusammudele oma kohustuste täitmisel võib komisjon meetmeid vajalikul määral kohandada. Enne kaitsemeetmeid määratlevate Euroopa määruste või otsuste tühistamist informeerib komisjon aegsasti nõukogu ning võtab asjakohaselt arvesse nõukogu märkusi selle kohta.

Artikkel 38

Kui Bulgaarias või Rumeenias on tõsiseid puudusi või nende tekkimise vahetu oht selliste raamotsuste või muude asjakohaste kohustuste, koostöövahendite ja otsuste ülevõtmisel, rakendamisel või kohaldamisel, mis on seotud vastastikuse tunnustamisega kriminaalõiguse valdkonnas Euroopa Liidu lepingu VI jaotise alusel, või selliste direktiivide ja määruste ülevõtmisel, rakendamisel või kohaldamisel, mis on seotud vastastikuse tunnustamisega tsiviilasjades Euroopa Ühenduse asutamislepingu IV jaotise alusel, ja põhiseaduse III osa III jaotise IV peatüki 3. ja 4. jao põhjal vastu võetud Euroopa seaduste ja raamseaduste ülevõtmisel, rakendamisel või kohaldamisel, võib komisjon kuni kolmanda aasta lõpuni pärast ühinemist liikmesriigi põhjendatud taotlusel või omal algatusel ja pärast liikmesriikidega konsulteerimist võtta vastu vajalikke meetmeid kindlaksmääravaid Euroopa määruseid või otsuseid, täpsustades nende meetmete jõustamise tingimused ja korra.

Need meetmed võivad endast kujutada asjakohaste sätete ja otsuste kehtivuse ajutist peatamist Bulgaaria või Rumeenia ja mõne teise liikmesriigi või teiste liikmesriikide vahelistes suhetes, ilma et see takistaks tiheda õigusalase koostöö jätkumist. Jälgimistulemuste põhjal võib kaitseklauslit kasutada juba enne ühinemist ning vastu võetud meetmed jõustuvad ühinemiskuupäeval, kui nende jõustumist ei ole ettenähtud hilisemale kuupäevale. Meetmeid ei jäeta kehtima kauemaks kui vältimatult vajalik ning igal juhul tühistatakse need vastava puuduse kõrvaldamise korral. Kuid neid võib kohaldada ka pärast esimeses lõigus nimetatud tähtaja möödumist, seni kuni nimetatud puudused püsivad. Vastavalt asjaomase uue liikmesriigi edusammudele avastatud puuduste kõrvaldamisel võib komisjon meetmeid pärast liikmesriikidega konsulteerimist vajalikul määral korrigeerida. Enne kaitsemeetmeid kindlaksmääravate Euroopa määruste ja otsuste tühistamist informeerib komisjon aegsasti nõukogu ning võtab asjakohaselt arvesse nõukogu märkusi selle kohta.

Artikkel 39

1. Kui Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisläbirääkimistel võetud kohustuste täitmise pideva järelevalve alusel komisjon leiab ning eelkõige kui komisjoni järelevalvearuanne esitab kindlad tõendid, et lähtuvalt acquis′ vastuvõtmiseks ja rakendamiseks Bulgaarias või Rumeenias tehtavate ettevalmistuste seisust eksisteerib tõsine oht, et ükskõik kumb neist riikidest ei tule ilmselgelt 1. jaanuariks 2007 toime liikmelisusega seotud nõuete täitmisega paljudes olulistes valdkondades, võib nõukogu komisjoni soovituse põhjal ühehäälselt otsustada, et selle riigi ühinemiskuupäev lükatakse edasi ühe aasta võrra 1. jaanuarile 2008.

2. Olenemata lõikest 1, võib nõukogu komisjoni soovituse põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega võtta vastu lõikes 1 mainitud otsuse Rumeenia suhtes, kui on täheldatud, et Rumeenial on tõsiseid puudujääke ühe või mitme IX lisa I punktis loetletud kohustuse või nõude täitmisel.

3. Olenemata lõikest 1 ja ilma, et see piiraks artikli 37 kohaldamist, võib nõukogu komisjoni soovituse põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega ning pärast 2005. aasta sügisel üksikasjaliku hinnangu andmist Rumeenia edusammudele konkurentsipoliitika alal võtta Rumeenia suhtes vastu lõikes 1 mainitud otsuse, kui IX lisa I punktis loetletud ühe või mitme kohustuse või nõude või Euroopa lepinguga ( 16 ) võetud kohustuste täitmisel Rumeenia poolt on täheldatud tõsiseid puudujääke.

4. Lõike 1, 2 või 3 alusel tehtud otsuste puhul teeb nõukogu viivitamata kvalifitseeritud häälteenamusega otsuse käesoleva protokolli, sealhulgas selle lisade ja liidete muudatuste kohta, mis on osutunud vajalikuks edasilükkamise otsuse tõttu.

Artikkel 40

Selleks et mitte takistada siseturu häireteta toimimist, ei või Bulgaaria ja Rumeenia siseriiklike eeskirjade rakendamine VI ja VII lisas osutatud üleminekuperioodi jooksul kaasa tuua liikmesriikide vahelist piirikontrolli.

Artikkel 41

Kui on vaja üleminekumeetmeid, et hõlbustada Bulgaaria ja Rumeenia üleminekut praeguselt korralt ühise põllumajanduspoliitika rakendamisest tulenevale korrale vastavalt käesolevas protokollis sätestatud tingimustele, võtab need meetmed vastu komisjon, järgides menetlust, millele on osutatud nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta ( 17 ) artikli 25 lõikes 2 või vajadusel kooskõlas vastavate artiklitega muudes põllumajanduse ühist turukorraldust käsitlevates määrustes või neid asendavates Euroopa seadustes või järgides kohaldavates õigusaktides kindlaksmääratud menetlust. Käesolevas artiklis osutatud üleminekumeetmeid võidakse võtta ja kohaldada kolme ühinemisjärgse aasta jooksul. Nõukogu Euroopa seadusega võib seda tähtaega pikendada. Nõukogu teeb ühehäälse otsuse pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga.

Ühinemise tõttu vajalikud üleminekumeetmed, mis käsitlevad muude aktide kui käesolevas protokollis määratletud ühise põllumajanduspoliitika alaste aktide rakendamist, kehtestab enne ühinemiskuupäeva nõukogu komisjoni ettepanekul vastu võetud Euroopa määruste või otsustega või, kui need mõjutavad algselt komisjoni vastuvõetud akte, kehtestab need komisjon Euroopa määruste või otsustega, järgides kõnealuste aktide vastuvõtmiseks nõutavat menetlust.

Artikkel 42

Kui on vaja üleminekumeetmeid, et hõlbustada Bulgaaria ja Rumeenia üleminekut praeguselt korralt korrale, mis tuleneb liidu veterinaar-, fütosanitaar- ja toidu ohutuse eeskirjade kohaldamisest, võtab need meetmed vastu komisjon, järgides kohaldavates õigusaktides kindlaksmääratud menetlust. Neid meetmeid võidakse võtta ja kohaldada kolme ühinemisjärgse aasta jooksul.







VIIES OSA

KÄESOLEVA PROTOKOLLI RAKENDUSSÄTTED







I JAOTIS

INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE KORRALDUS

Artikkel 43

Euroopa Parlament teeb oma kodukorras ühinemise tõttu vajalikuks muutunud kohandused.

Artikkel 44

Nõukogu teeb oma kodukorras ühinemise tõttu vajalikuks muutunud kohandused.

Artikkel 45

Mõlemast uuest liikmesriigist nimetatakse alates tema ühinemiskuupäevast üks tema kodanik komisjoni liikmeks. Uued komisjoni liikmed nimetab ühisel kokkuleppel komisjoni presidendiga nõukogu pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga ja kooskõlas põhiseaduse artikli I-26 lõikes 4 sätestatud kriteeriumitega.

Nende liikmete ametiaeg lõpeb samal ajal kui nende liikmete oma, kes on ametis ühinemise ajal.

Artikkel 46

1. Euroopa Kohtusse nimetatakse kaks kohtunikku ning üldkohtusse kaks kohtunikku.

2. Ühe vastavalt lõikele 1 nimetatud Euroopa Kohtu kohtuniku ametiaeg lõpeb 6. oktoobril 2009. See kohtunik valitakse loosi teel. Teise kohtuniku ametiaeg lõpeb 6. oktoobril 2012.

Ühe vastavalt lõikele 1 nimetatud üldkohtu kohtuniku ametiaeg lõpeb 31. augustil 2007. See kohtunik valitakse loosi teel. Teise kohtuniku ametiaeg lõpeb 31. augustil 2010.

3. Euroopa Kohus teeb oma kodukorras ühinemise tõttu vajalikuks muutunud kohandused.

Üldkohus teeb kokkuleppel Euroopa Kohtuga oma kodukorras ühinemise tõttu vajalikuks muutunud kohandused.

Selliselt kohandatud kodukorrale on vaja nõukogu nõusolekut.

4. Ühinemiskuupäeval pooleliolevate kohtuasjade lahendamise puhul, mille suuline menetlus on alanud enne seda kuupäeva, tulevad kohtu täiskogu või kojad kokku ühinemiseelses koosseisus ja kohaldavad kodukorda enne ühinemiskuupäeva kehtinud redaktsioonis.

Artikkel 47

Mõlemast uuest liikmesriigist nimetatakse alates tema ühinemiskuupäevast üks tema kodanik kuueaastaseks ametiajaks kontrollikoja liikmeks.

Artikkel 48

Regioonide komiteed laiendatakse 27 liikme nimetamisega, kes esindavad Bulgaaria ja Rumeenia regionaal- ja kohalikke organeid ning kellel on regionaal- või kohalike organite mandaat või kes kannavad poliitilist vastutust valitud kogu ees. Nende liikmete ametiaeg lõpeb samal ajal kui nende liikmete oma, kes on ametis ühinemise ajal.

Artikkel 49

Majandus- ja sotsiaalkomiteed laiendatakse 27 liikme nimetamisega, kes esindavad Bulgaarias ja Rumeenias organiseeritud kodanikuühiskonda kuuluvaid majandus- ja ühiskonnaelu eri alasid. Nende liikmete ametiaeg lõpeb samal ajal kui nende liikmete oma, kes on ametis ühinemise ajal.

Artikkel 50

Põhiseadusega asutatud komiteede eeskirjadesse ja kodukorda tehakse pärast ühinemist niipea kui võimalik ühinemise tõttu vajalikuks muutunud kohandused.

Artikkel 51

1. Põhiseadusega või institutsioonide aktiga loodud komiteede, rühmade ja muude organite uued liikmed nimetatakse ametisse vastavalt kõnealuste komiteede, rühmade või muude organite liikmete ametissenimetamiseks ettenähtud tingimustele ja korrale. Uute ametissenimetatud liikmete ametiaeg lõpeb samal ajal kui nende liikmete oma, kes on ametis ühinemise ajal.

2. Ühinemise järel uuendatakse põhiseaduse või institutsioonide aktiga loodud ning olenemata liikmesriikide arvust kindlaksmääratud liikmete arvuga komiteede ja rühmade liikmeskond täielikult, kui praeguste liikmete ametiaeg ei lõpe ühinemisele järgneva aasta jooksul.







II JAOTIS

INSTITUTSIOONIDE AKTIDE KOHALDATAVUS

Artikkel 52

Ühinemisel käsitletakse Bulgaariat ja Rumeeniat põhiseaduse artikli I-33 tähenduses Euroopa raamseaduste, määruste ja otsuste ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 249 ja Euratomi asutamislepingu artikli 161 tähenduses direktiivide ja otsuste adressaatidena, kui kõnealused Euroopa raamseadused, määrused ja otsused ning kõnealused direktiivid ja otsused on adresseeritud kõikidele praegustele liikmesriikidele. Asja käsitatakse nii, nagu oleks sellistest Euroopa otsustest, direktiividest ja otsustest, välja arvatud vastavalt põhiseaduse artikli I-39 lõikele 2 jõustuvad Euroopa otsused ja vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 254 lõigetele 1 ja 2 jõustunud direktiivid ja otsused, teatatud Bulgaariale ja Rumeeniale ühinemisel.

Artikkel 53

1. Bulgaaria ja Rumeenia jõustavad meetmed, mida on vaja, et nad võiksid alates ühinemiskuupäevast järgida Euroopa raamseadusi ja neid Euroopa määrusi, mis on saavutatava tulemuse seisukohalt siduvad, kuid jätavad vormi ja meetodite valiku riigi ametiasutustele, põhiseaduse artikli I-33 tähenduses ning direktiive ja otsuseid Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 249 ja Euratomi asutamislepingu artikli 161 tähenduses, kui käesolevas protokollis ei ole ette nähtud muud tähtaega. Nad teatavad kõnealustest meetmetest komisjonile hiljemalt ühinemiskuupäevaks või, kui see on asjakohane, käesolevas protokollis ette nähtud tähtajaks.

2. Ulatuses, mil Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 249 ja Euratomi asutamislepingu artiklis 161 osutatud direktiividesse käesoleva protokolliga tehtud muudatused nõuavad praeguste liikmesriikide õigus- või haldusnormide muutmist, jõustavad praegused liikmesriigid meetmed, mida on vaja, et järgida muudetud direktiive alates ühinemiskuupäevast, kui käesolevas protokollis ei ole ette nähtud muud tähtaega. Nad teatavad kõnealustest meetmetest komisjonile ühinemiskuupäevaks või hilisemate meetmete puhul, käesolevas protokollis ette nähtud tähtajaks.

Artikkel 54

Kolme kuu jooksul alates ühinemisest teatavad Bulgaaria ja Rumeenia kooskõlas Euratomi asutamislepingu artikliga 33 komisjonile õigus- või haldusnormide sätted, mille eesmärk on tagada töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitse ioniseeriva kiirguse ohtude eest kõnealuste riikide territooriumil.

Artikkel 55

Bulgaaria või Rumeenia nõuetekohaselt põhjendatud taotlusel, mis on esitatud komisjonile hiljemalt ühinemiskuupäeval, võib nõukogu komisjoni ettepanekul või komisjon, kui esialgse akti võttis vastu komisjon, võtta vastu Euroopa määrusi või otsuseid, millega sätestatakse ajutised erandid institutsioonide aktidest, mis on vastu võetud alates 1. oktoobrist 2004 kuni ühinemiskuupäevani. Need meetmed võetakse vastu vastavalt hääletamiskorrale, mis reguleerib selle akti vastuvõtmist, millest ajutist erandit taotletakse. Kui need erandid võetakse vastu pärast ühinemist, võib neid kohaldada alates ühinemiskuupäevast.

Artikkel 56

Kui institutsioonide ühinemiseelseid akte on ühinemise tõttu vaja kohandada ja neid vajalikke kohandusi ei ole käesoleva protokolliga ega selle lisadega ette nähtud, võtab nõukogu komisjoni ettepanekul või komisjon, kui esialgse akti võttis vastu komisjon, vastu selleks vajalikud aktid. Kui need kohandused võetakse vastu pärast ühinemist, võib neid kohaldada alates ühinemiskuupäevast.

Artikkel 57

Kui ei nähta ette teisiti, võtab nõukogu komisjoni ettepanekul vastu Euroopa määrused või otsused, millega kehtestatakse käesoleva protokolli sätete rakendamiseks vajalikud meetmed.

Artikkel 58

Enne ühinemist nõukogu, komisjoni või Euroopa Keskpanga poolt vastuvõetud bulgaaria ja rumeenia keeles koostatud institutsioonide aktide tekstid on alates ühinemiskuupäevast autentsed samadel tingimustel kui praegustes ametlikes keeltes koostatud tekstid. Need avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas, kui praegustes keeltes koostatud tekstid on seal avaldatud.







III JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 59

Käesoleva protokolli I kuni IX lisa ja nende liited moodustavad protokolli lahutamatu osa.

Artikkel 60

Itaalia Vabariigi valitsus annab Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia valitsustele üle Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu ja seda lepingut muutnud või täiendanud lepingute tõestatud koopiad eesti, hispaania, hollandi, iiri, itaalia, inglise, kreeka, läti, leedu, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles.

Selle lepingu bulgaaria- ja rumeeniakeelne tekst lisatakse käesolevale protokollile. Need tekstid on autentsed samadel tingimustel kui praegustes keeltes koostatud tekstid, millele on osutatud esimeses lõigus.

Artikkel 61

Euroopa Liidu Nõukogu peasekretär annab Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia valitsustele üle Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi arhiivis hoiul olevate rahvusvaheliste lepingute tõestatud koopiad.

I LISA

Konventsioonide ja protokollide loetelu, millega Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisel ühinevad (osutatud protokolli artikli 3 lõikes 3)

1. 19. juunil 1980. aastal Roomas allakirjutamiseks avatud 19. juuni 1980. aasta lepinguliste kohustuste suhtes kohaldatava õiguse konventsioon (EÜT L 266, 9.10.1980, lk 1)

— 10. aprilli 1984. aasta konventsioon Kreeka Vabariigi ühinemise kohta 19. juunil 1980. aastal Roomas allakirjutamiseks avatud lepinguliste kohustuste suhtes kohaldatava õiguse konventsiooniga (EÜT L 146, 31.5.1984, lk 1)

— 19. detsembri 1988. aasta esimene protokoll 19. juunil 1980. aastal Roomas allakirjutamiseks avatud lepinguliste kohustuste suhtes kohaldatava õiguse konventsiooni Euroopa Ühenduste Kohtus tõlgendamise kohta (EÜT L 48, 20.2.1989, lk 1)

— 19. detsembri 1988. aasta teine protokoll, millega antakse Euroopa Ühenduste Kohtule teatav pädevus tõlgendada 19. juunil 1980. aastal Roomas allakirjutamiseks avatud lepinguliste kohustuste suhtes kohaldatava õiguse konventsiooni (EÜT L 48, 20.2.1989, lk 17)

— 18. mai 1992. aasta konventsioon Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi ühinemise kohta 19. juunil 1980. aastal Roomas allakirjutamiseks avatud lepinguliste kohustuste suhtes kohaldatava õiguse konventsiooniga (EÜT L 333, 18.11.1992, lk 1)

— 29. novembri 1996. aasta konventsioon Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemise kohta 19. juunil 1980. aastal Roomas allakirjutamiseks avatud lepinguliste kohustuste suhtes kohaldatava õiguse konventsiooniga ning esimese ja teise protokolliga selle Euroopa Ühenduste Kohtus tõlgendamise kohta (EÜT C 15, 15.1.1997, lk 10)

2. Seotud ettevõtjate kasumi korrigeerimisel tekkiva topeltmaksustamise kõrvaldamise 23. juuli 1990. aasta konventsioon (EÜT L 225, 20.8.1990, lk 10)

— Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi seotud ettevõtjate kasumi korrigeerimisel tekkiva topeltmaksustamise kõrvaldamise konventsiooniga ühinemise 21. detsembri 1995. aasta konventsioon (EÜT C 26, 31.1.1996, lk 1)

— Seotud ettevõtjate kasumi korrigeerimisel tekkiva topeltmaksustamise kõrvaldamise 23. juuli 1990. aasta konventsiooni muutmise 25. mai 1999. aasta protokoll (EÜT C 202, 16.7.1999, lk 1)

▼M10

— 8. detsembri 2004. aasta konventsioon Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemise kohta seotud ettevõtjate kasumi korrigeerimisel tekkiva topeltmaksustamise kõrvaldamise konventsiooniga (ELT C 160, 30.6.2005, lk 1).

▼B

3. Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse 26. juuli 1995. aasta konventsioon, mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel (EÜT C 316, 27.11.1995, lk 49)

— Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni 27. septembri 1996. aasta protokoll, mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel (EÜT C 313, 23.10.1996, lk 2)

— 29. novembri 1996. aasta protokoll, mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel ja mis käsitleb Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni tõlgendamist Euroopa Ühenduste Kohtu eelotsuste abil (EÜT C 151, 20.5.1997, lk 2)

— Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni 19. juuni 1997. aasta teine protokoll, mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel (EÜT C 221, 19.7.1997, lk 12)

4. Euroopa Liidu lepingu artiklil K.3 põhinev 26. juuli 1995. aasta Euroopa Politseiameti konventsioon (Europoli konventsioon) (EÜT C 316, 27.11.1995, lk 2)

— Euroopa Liidu lepingu artiklil K.3 põhinev Euroopa Politseiameti konventsiooni Euroopa Ühenduste Kohtu eelotsuste abil tõlgendamise 24. juuli 1996. aasta protokoll (EÜT C 299, 9.10.1996, lk 2)

— Euroopa Liidu lepingu artiklil K.3 ja Europoli konventsiooni artikli 41 lõikel 3 põhinev Europoli, selle organite liikmete ning Europoli asedirektorite ja töötajate eesõiguste ja puutumatuse 19. juuni 1997. aasta protokoll (EÜT C 221, 19.7.1997, lk 2)

— Euroopa Politseiameti konventsiooni (Europoli konventsiooni) artikli 43 lõikel 1 põhinev selle konventsiooni artikli 2 ja lisa 30. novembri 2000. aasta muutmisprotokoll (EÜT C 358, 13.12.2000, lk 2)

— Euroopa Politseiameti konventsiooni (Europoli konventsioon) ja Europoli, selle organite liikmete ning Europoli asedirektorite ja töötajate eesõiguste ja puutumatuse protokolli 28. novembri 2002. aasta muutmisprotokoll (EÜT C 312, 16.12.2002, lk 2)

— Euroopa Politseiameti konventsiooni (Europoli konventsiooni) artikli 43 lõikel 1 põhinev selle konventsiooni 27. novembri 2003. aasta muutmisprotokoll (ELT C 2, 6.1.2004, lk 3)

5. Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel koostatud infotehnoloogia tollialase kasutamise 26. juuli 1995. aasta konventsioon (EÜT C 316, 27.11.1995, lk 34)

— 29. novembri 1996. aasta protokoll, mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel ja mis käsitleb infotehnoloogia tollialase kasutamise konventsiooni tõlgendamist Euroopa Ühenduste Kohtu eelotsuste abil (EÜT C 151, 20.5.1997, lk 16)

— 12. märtsi 1999. aasta protokoll, mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel rahapesu reguleerimisala kohta infotehnoloogia tollialase kasutamise konventsioonis ja transpordivahendite registreerimisnumbrite konventsiooni lisamise kohta (EÜT C 91, 31.3.1999, lk 2)

— 8. mai 2003. aasta protokoll, mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli 34 kohaselt ja millega muudetakse infotehnoloogia tollialase kasutamise konventsiooni tolli uurimisandmebaasi loomist silmas pidades (ELT C 139, 13.6.2003, lk 2)

6. Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 lõike 2 punktil c põhinev Euroopa ühenduste ametnike või Euroopa Liidu liikmesriikide ametnikega seotud korruptsiooni vastast võitlust käsitlev 26. mai 1997. aasta konventsioon (EÜT C 195, 25.6.1997, lk 2)

7. Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel koostatud tolliasutuste vastastikuse abi ja koostöö 18. detsembri 1997. aasta konventsioon (EÜT C 24, 23.1.1998, lk 2)

8. Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel koostatud juhtimisõiguse äravõtmise 17. juuni 1998. aasta konventsioon (EÜT C 216, 10.7.1998, lk 2)

9. Euroopa Liidu lepingu artikli 34 alusel nõukogu koostatud Euroopa Liidu liikmesriikide vaheline kriminaalasjades vastastikuse õigusabi 29. mai 2000. aasta konventsioon (EÜT C 197, 12.7.2000, lk 3)

— Euroopa Liidu lepingu artikli 34 alusel nõukogu koostatud Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise kriminaalasjades vastastikuse õigusabi konventsiooni 16. oktoobri 2001. aasta protokoll (EÜT C 326, 21.11.2001, lk 2)

II LISA

Nimekiri Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis′ sätete ning sellel põhinevate või sellega muul viisil seotud aktide kohta, mis on alates ühinemisest uutele liikmesriikidele siduvad ja neis kohaldatavad (osutatud protokolli artikli 4 lõikes 1)

1. 14. juuni 1985. aasta leping Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta. ( 18 )

2. 19. juunil 1990. aastal Schengenis allakirjutatud konventsiooni, millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta, selle lõppakti ja ühisdeklaratsioonide ( 19 )(nagu neid on muudetud teatavate punktis 8 loetletud aktidega) järgmised sätted:

artikkel 1 niivõrd, kuivõrd see on seotud käesoleva punkti sätetega; artiklid 3—7, välja arvatud artikli 5 lõike 1 punkt d; artiklid 13, 26, 27, 39, 44—59, 61—63, 65—69, 71—73, 75, 76, 82, 91, 126—130 (niivõrd, kuivõrd need on seotud käesoleva punkti sätetega) ja artikkel 136; lõppakti 1. ja 3. ühisdeklaratsioon.

3. 19. juunil 1990. aastal Schengenis allakirjutatud konventsiooniga (millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta) ühinemise lepingute, nende lõppaktide ja deklaratsioonide (nagu neid on muudetud teatavate punktis 8 loetletud aktidega) järgmised sätted:

a) 27. novembril 1990 allakirjutatud leping Itaalia Vabariigi ühinemise kohta:

— artikkel 4;

— 1. ühisdeklaratsioon lõppakti II osas;

b) 25. juunil 1991 allakirjutatud leping Hispaania Kuningriigi ühinemise kohta:

— artikkel 4;

— 1. ühisdeklaratsioon lõppakti II osas;

— 2. deklaratsioon lõppakti III osas;

c) 25. juunil 1991 allakirjutatud leping Portugali Vabariigi ühinemise kohta:

— artiklid 4, 5 ja 6;

— 1. ühisdeklaratsioon lõppakti II osas;

d) 6. novembril 1992 allakirjutatud leping Kreeka Vabariigi ühinemise kohta:

— artiklid 3, 4 ja 5;

— 1. ühisdeklaratsioon lõppakti II osas;

— 2. deklaratsioon lõppakti III osas;

e) 28. aprillil 1995 allakirjutatud leping Austria Vabariigi ühinemise kohta:

— artikkel 4;

— 1. ühisdeklaratsioon lõppakti II osas;

f) 19. detsembril 1996 allakirjutatud leping Taani Kuningriigi ühinemise kohta:

— artikkel 4, artikli 5 lõige 2 ja artikkel 6;

— 1. ja 3. ühisdeklaratsioon lõppakti II osas;

g) 19. detsembril 1996 allakirjutatud leping Soome Vabariigi ühinemise kohta:

— artiklid 4 ja 5;

— 1. ja 3. ühisdeklaratsioon lõppakti II osas;

— Soome Vabariigi valitsuse deklaratsioon Ahvenamaa kohta lõppakti III osas;

h) 19. detsembril 1996 allakirjutatud leping Rootsi Kuningriigi ühinemise kohta:

— artiklid 4 ja 5;

— 1. ja 3. ühisdeklaratsioon lõppakti II osas.

4. Järgmised lepingud, mille nõukogu on sõlminud Schengeni protokolli artikli 6 alusel:

— Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel 18. mail 1999. aastal sõlmitud leping nimetatud kahe riigi Schengeni acquis' rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises osalemise kohta, samuti sellele lepingule lisatud lisad, lõppakt, deklaratsioonid ja kirjavahetus, ( 20 ) mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 1999/439/EÜ ( 21 )

— Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel 30. juunil 1999. aastal sõlmitud leping ühelt poolt Iirimaa ning Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendatud Kuningriigi ning teiselt poolt Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vaheliste õiguste ja kohustuste kehtestamise kohta Schengeni acquis′ valdkondades, mida kohaldatakse nende riikide suhtes, ( 22 ) mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2000/29/EÜ ( 23 )

— 25. oktoobril 2004 Euroopa Liidu Nõukogu ja Šveitsi Konfederatsiooni vahel sõlmitud leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis′ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega. ( 24 )

5. 19. juunil 1990. aastal Schengenis allakirjutatud konventsiooniga (millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta) asutatud täitevkomitee järgmised otsused (nagu neid on muudetud teatavate punktis 8 loetletud aktidega):

SCH/Com-ex (93) 10 täitevkomitee otsus, 14. detsember 1993, ministrite ja riigisekretäride deklaratsioonide kohta

SCH/Com-ex (93) 14 täitevkomitee otsus, 14. detsember 1993, uimastiäri vastase võitluse alal toimuva praktilise õigusalase koostöö parandamise kohta

SCH/Com-ex (94) 16 rev täitevkomitee otsus, 21. november 1994, ühiste sisse- ja väljasõidutemplite omandamise kohta

SCH/Com-ex (94) 28 rev täitevkomitee otsus, 22. detsember 1994, artiklis 75 ettenähtud narkootiliste või psühhotroopsete ainete kaasasolekut lubava tunnistuse kohta

SCH/Com-ex (94) 29 rev 2 täitevkomitee otsus, 22. detsember 1994, 19. juuni 1990. aasta Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni jõustamise kohta

SCH/Com-ex (95) 21 täitevkomitee otsus, 20. detsember 1995, välispiiridel võimalikke probleeme käsitlevate statistiliste ja eriandmete kiire vahetamise kohta Schengeni riikide vahel

SCH/Com-ex (98) 1 rev 2 täitevkomitee otsus, 21. aprill 1998, rakkerühma tegevuse kohta, niivõrd kui see on seotud eespool punktis 2 loetletud sätetega

SCH/Com-ex (98) 26 def täitevkomitee otsus, 16. september 1998, millega luuakse alaline Schengeni hindamis- ja rakendamiskomitee

SCH/Com-ex (98) 35 rev 2 täitevkomitee otsus, 16. september 1998, EL taotlejariikidele üldkäsiraamatu edastamise kohta

SCH/Com-ex (98) 37 def 2 täitevkomitee otsus, 27. oktoober 1998, meetmete võtmise kohta ebaseadusliku sisserände tõkestamiseks, niivõrd kuivõrd see on seotud eespool punktis 2 loetletud sätetega

SCH/Com-ex (98) 51 rev 3 täitevkomitee otsus, 16. detsember 1998, piiriülese politseikoostöö kohta kuritegude ennetamise ja avastamise valdkonnas

SCH/Com-ex (98) 52 täitevkomitee otsus, 16. detsember 1998, piiriülese politseikoostöö käsiraamatu kohta, niivõrd kuivõrd see on seotud eespool punktis 2 loetletud sätetega

SCH/Com-ex (98) 57 täitevkomitee otsus, 16. detsember 1998, küllakutse, ülalpidamise ja majutuse tõendamise ühtlustatud vormi kehtestamise kohta

SCH/Com-ex (98) 59 rev täitevkomitee otsus, 16. detsember 1998, dokumendinõustajate koordineeritud kasutamise kohta

SCH/Com-ex (99) 1 rev 2 täitevkomitee otsus, 28. aprill 1999, narkootiliste ainetega seotud olukorra kohta

SCH/Com-ex (99) 6 täitevkomitee otsus, 28. aprill 1999, telekommunikatsiooni käsitleva Schengeni acqius' kohta

SCH/Com-ex (99) 7 rev 2 täitevkomitee otsus, 28. aprill 1999, kontaktametnike kohta

SCH/Com-ex (99) 8 rev 2 täitevkomitee otsus, 28. aprill 1999, informaatorite tasustamist käsitlevate üldpõhimõtete kohta

SCH/Com-ex (99) 10 täitevkomitee otsus, 28. aprill 1999, ebaseadusliku tulirelvakaubanduse kohta

SCH/Com-ex (99) 13 täitevkomitee otsus, 28. aprill 1999, üldkäsiraamatu ja ühiste konsulaarjuhiste lõpliku teksti kohta:

— ühiste konsulaarjuhiste lisad 1—3, 7, 8 ja 15

— üldkäsiraamat, niivõrd kuivõrd see on seotud eespool punktis 2 loetletud sätetega, kaasa arvatud lisad 1, 5, 5A, 6, 10, 13

SCH/Com-ex (99) 18 täitevkomitee otsus, 28. aprill 1999, politseikoostöö parandamise kohta kuritegude ennetamisel ja avastamisel.

6. 19. juunil 1990. aastal Schengenis allakirjutatud konventsiooniga (millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta) asutatud täitevkomitee järgmised deklaratsioonid, niivõrd kuivõrd need on seotud eespool punktis 2 loetletud sätetega:

SCH/Com-ex (96) decl 6 rev 2 täitevkomitee deklaratsioon, 26. juuni 1996, väljaandmise kohta

SCH/Com-ex (97) decl 13 rev 2 täitevkomitee deklaratsioon, 9. veebruar 1998, alaealiste röövimise kohta.

7. 19. juunil 1990. aastal Schengenis allakirjutatud konventsiooniga (millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta) asutatud keskrühma järgmised otsused, niivõrd kuivõrd need on seotud eespool punktis 2 loetletud sätetega:

SCH/C (98) 117 keskrühma otsus, 27. oktoober 1998, meetmete võtmise kohta ebaseadusliku sisserände tõkestamiseks

SCH/C (99) 25 keskrühma otsus, 22. märts 1999, informaatorite tasustamist käsitlevate üldpõhimõtete kohta.

8. Järgmised Schengeni acquis′l põhinevad või sellega muul viisil seotud aktid:

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1683/95, 29. mai 1995, ühtse viisavormi kohta (EÜT L 164, 14.7.1995, lk 1)

Nõukogu otsus 1999/307/EÜ, 1. mai 1999, millega kehtestatakse üksikasjalik kord Schengeni sekretariaadi liitmiseks nõukogu peasekretariaadiga (EÜT L 119, 7.5.1999, lk 49)

Nõukogu otsus 1999/435/EÜ, 20. mai 1999, mis käsitleb Schengeni acquis' määratlust, et kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu ja Euroopa Liidu lepingu asjakohaste sätetega kindlaks määrata iga acquis'd moodustava sätte või otsuse õiguslik alus (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 1)

Nõukogu otsus 1999/436/EÜ, 20. mai 1999, millega määratakse kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu ja Euroopa Liidu lepingu asjakohaste sätetega kindlaks iga Schengeni acquis'd moodustava sätte või otsuse õiguslik alus (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 17)

Nõukogu otsus 1999/437/EÜ, 17. mai 1999, Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31)

Nõukogu otsus 1999/848/EÜ, 13. detsember 1999, Schengeni acquis' täieliku kohalamise kohta Kreekas (EÜT L 327, 21.12.1999, lk 58)

Nõukogu otsus 2000/365/EÜ, 29. mai 2000, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis′ sätetes (EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43)

Nõukogu otsus 2000/586/JSK, 28. september 2000, millega kehtestatakse menetlus ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta sõlmitud 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu rakenduskonventsiooni artikli 40 lõigete 4 ja 5, artikli 41 lõike 7 ja artikli 65 lõike 2 muutmiseks (EÜT L 248, 3.10.2000, lk 1)

Nõukogu otsus 2000/751/EÜ, 30. november 2000, 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu rakendamise konventsiooniga moodustatud täitevkomitee poolt vastuvõetud üldkäsiraamatu teatavate osade salastatuse kustutamise kohta (EÜT L 303, 2.12.2000, lk 29)

Nõukogu otsus 2000/777/EÜ, 1. detsember 2000, Schengeni acquis kohaldamise kohta Taanis, Soomes ja Rootsis ning Islandil ja Norras (EÜT L 309, 9.10.2000, lk 24)

Nõukogu määrus (EÜ) nr 539/2001, 15. märts 2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1)

Nõukogu määrus (EÜ) nr 789/2001, 24. aprill 2001, millega viisataotluste läbivaatamise teatavate üksikasjalike eeskirjade ja praktiliste menetluste rakendamisvolitused jäetakse nõukogule (EÜT L 116, 26.4.2001, lk 2)

Nõukogu määrus (EÜ) nr 790/2001, 24. aprill 2001, millega antakse nõukogule rakendusvolitused piirikontrolli ja piirivalve rakendamise teatavate üksikasjalike sätete ja praktilise korra osas (EÜT L 116, 26.4.2001, lk 5)

Nõukogu otsus 2001/329/EÜ, 24. aprill 2001, millega ajakohastatakse ühiste konsulaarjuhiste VI osa ja lisasid 3, 6 ja 13 ning üldkäsiraamatu lisasid 5a, 6a ja 8 (EÜT L 116, 26.4.2001, lk 32), niivõrd kuivõrd see on seotud ühiste konsulaarjuhiste lisaga 3 ja üldkäsiraamatu lisaga 5a

Nõukogu direktiiv 2001/51/EÜ, 28. juuni 2001, millega täiendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikli 26 sätteid (EÜT L 187, 10.7.2001, lk 45)

Nõukogu otsus 2001/886/JSK, 6. detsember 2001, teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta (EÜT L 328, 13.12.2001, lk 1)

Nõukogu määrus (EÜ) nr 2414/2001, 7. detsember 2001, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse need kolmandad riigid, kelle kodanikel peab liikmesriikide välispiiride ületamisel olema viisa, ja need, kelle kodanikud on sellest kohustusest vabastatud (EÜT L 327, 12.12.2001, lk 1)

Nõukogu määrus (EÜ) nr 2424/2001, 6. detsember 2001, teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta (EÜT L 328, 13.12.2001, lk 4)

Nõukogu määrus (EÜ) nr 333/2002, 18. veebruar 2002, ühtse vorminguga vormide kohta liikmesriigi väljastatud viisa kinnitamiseks isikutele, kelle reisidokumenti vormi koostav liikmesriik ei tunnusta (EÜT L 53, 23.2.2002, lk 4)

Nõukogu määrus (EÜ) nr 334/2002, 18. veebruar 2002, millega muudetakse ühtse viisavormi kehtestamist käsitlevat määrust (EÜ) nr 1683/95 (EÜT L 53, 23.2.2002, lk 7)

Nõukogu otsus 2002/192/EÜ, 28. veebruar 2002, Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20)

Nõukogu otsus 2002/352/EÜ, 25. aprill 2002, üldkäsiraamatu muutmise kohta (EÜT L 123, 9.5.2002, lk 47)

Nõukogu otsus 2002/353/EÜ, 25. aprill 2002, 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu rakendamise konventsiooniga asutatud täitevkomitee poolt vastuvõetud üldkäsiraamatu II osa salastatuse kustutamise kohta (EÜT L 123, 9.5.2002, lk 49)

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1030/2002, 13. juuni 2002, millega kehtestatakse ühtne elamisloavorm kolmandate riikide kodanike jaoks (EÜT L 157, 15.6.2002, lk 1)

Nõukogu otsus 2002/587/EÜ, 12. juuli 2002, üldkäsiraamatu muutmise kohta (EÜT L 187, 16.7.2002, lk 50)

Nõukogu raamotsus 2002/946/JSK, 28. november 2002, millega tugevdatakse karistusõiguslikku raamistiku, et tõkestada ebaseaduslikule piiriületamisele, läbisõidule ja elamisele kaasaaitamist (EÜT L 328, 5.12.2002, lk 1)

Nõukogu direktiiv 2002/90/EÜ, 28. november 2002, millega määratletakse kaasaaitamine ebaseaduslikule piiriületamisele, läbisõidule ja elamisele (EÜT L 328, 5.12.2002, lk 17)

Nõukogu otsus 2003/170/JSK, 27. veebruar 2003, liikmesriikide õiguskaitseorganite välismaale lähetatud kontaktametnike ühise kasutamise kohta (ELT L 67, 12.3.2003, lk 27)

Nõukogu määrus (EÜ) nr 453/2003, 6. märts 2003, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (ELT L 69, 13.3.2003, lk 10)

Nõukogu otsus 2003/725/JSK, 2. oktoober 2003, millega muudetakse kontrolli järkjärgulist kaotamist ühispiiridel käsitleva 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu rakenduskonventsiooni artikli 40 lõikeid 1 ja 7 (ELT L 260, 11.10.2003, lk 37)

Nõukogu direktiiv 2003/110/EÜ, 25. november 2003, abi kohta läbisõidu puhul seoses väljasaatmisega õhuteed pidi (ELT L 321, 6.12.2003, lk 26)

Nõukogu määrus (EÜ) nr 377/2004, 19. veebruar 2004, sisserände kontaktametnike võrgustiku loomise kohta (ELT L 64, 2.3.2004, lk 1)

Nõukogu otsus 2004/466/EÜ, 29. aprill 2004, millega muudetakse üldkäsiraamatut sellesse sätte lisamiseks täiskasvanud saatjaga reisivate alaealiste sihtkontrolli kohta piiril (ELT L 157, 30.4.2004, lk 136)

Nõukogu direktiiv 2004/82/EÜ, 29. aprill 2004, veoettevõtjate kohustuse kohta edastada reisijaid käsitlevaid andmeid (ELT L 261, 6.8.2004, lk 24)

Nõukogu otsus 2004/573/EÜ, 29. aprill 2004, mis käsitleb ühiste lendude korraldamist, et saata kahe või enama liikmesriigi territooriumilt tagasi kolmandate riikide kodanikke, kelle suhtes kehtib tagasisaatmiskorraldus (ELT L 261, 6.8.2004, lk 28)

Nõukogu otsus 2004/574/EÜ, 29. aprill 2004, millega muudetakse üldkäsiraamatut (ELT L 261, 6.8.2004, lk 36)

Nõukogu otsus 2004/512/EÜ, 8. juuni 2004, viisainfosüsteemi (VIS) kehtestamise kohta (ELT L 213, 15.6.2004, lk 5)

Nõukogu määrus (EÜ) nr 2007/2004, 26. oktoober 2004, Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri asutamise kohta (ELT L 349, 25.11.2004, lk 1)

Nõukogu määrus (EÜ) nr 2133/2004, 13. detsember 2004, liikmesriikide pädevate asutuste kohustuse kohta tembeldada süstemaatiliselt kolmandate riikide kodanike reisidokumente liikmesriikide välispiiride ületamisel ning Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ja üldkäsiraamatu sätete sel eesmärgil muutmise kohta (ELT L 369, 16.12.2004, lk 5)

Nõukogu määrus (EÜ) nr 2252/2004, 13. detsember 2004, liikmesriikide poolt väljastatud passide ja reisidokumentide turvaelementide ja biomeetria standardite kohta (ELT 385, 29.12.2004, lk 1).

III LISA

Protokolli artiklis 16 osutatud nimekiri: institutsioonide poolt vastuvõetud aktide kohandused

1. ÄRIÜHINGUÕIGUS

TÖÖSTUSOMANDI ÕIGUSED

I. ÜHENDUSE KAUBAMÄRK

31994 R 0040: nõukogu määrus (EÜ) nr 40/94, 20. detsember 1993, ühenduse kaubamärgi kohta (EÜT L 11, 14.1.1994, lk 1); muudetud järgmiste aktidega:

— 31994 R 3288: nõukogu määrus (EÜ) nr 3288/94, 22.12.1994 (EÜT L 349, 31.12.1994, lk 83),

— 32003 R 0807: nõukogu määrus (EÜ) nr 807/2003, 14.4.2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 36),

— 12003 T: ühinemistingimusi ja aluslepingute muudatusi käsitlev akt — Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemine (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33),

— 32003 R 1653: nõukogu määrus (EÜ) nr 1653/2003, 18.6.2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 36),

— 32003 R 1992: nõukogu määrus (EÜ) nr 1992/2003, 27.10.2003 (ELT L 296, 14.11.2003, lk 1),

— 32004 R 0422: nõukogu määrus (EÜ) nr 422/2004, 19.2.2004 (ELT L 70, 9.3.2004, lk 1).

Artikli 159a lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1. Alates Bulgaaria, Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Rumeenia, Sloveenia ja Slovakkia (edaspidi „uued liikmesriigid/uus liikmesriik”) ühinemise kuupäevast laiendatakse enne ühinemiskuupäeva käesoleva määruse alusel registreeritud või taotletud ühenduse kaubamärki nimetatud riikide territooriumile, nii et sellel on kogu ühenduses ühesugune toime.”

II. TÄIENDAVA KAITSE TUNNISTUSED

1. 31992 R 1768: nõukogu määrus (EMÜ) nr 1768/92, 18. juuni 1992, ravimite täiendava kaitse tunnistuse kasutuselevõtu kohta (EÜT L 182 2.7.1992, lk 1), muudetud järgmiste aktidega:

— 11994 N: ühinemistingimusi ja aluslepingute muudatusi käsitlev akt — Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemine (EÜT C 241, 29.8.1994, lk 21),

— 12003 T: ühinemistingimusi ja aluslepingute muudatusi käsitlev akt — Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemine (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33).

a) Artiklit 19a täiendatakse järgmiselt:

„k) ravimitele, mida kaitseb kehtiv aluspatent ja millele saadi esmane ravimi müügiluba pärast 1. jaanuari 2000, võib anda Bulgaarias täiendava kaitse tunnistuse tingimusel, et täiendava kaitse taotlus esitati kuue ühinemisjärgse kuu jooksul.

l) ravimitele, mida kaitseb kehtiv aluspatent ja millele saadi esmane ravimi müügiluba pärast 1. jaanuari 2000, võib anda Rumeenias täiendava kaitse tunnistuse. Juhul kui artikli 7 lõikes 1 ettenähtud tähtaeg on möödunud, antakse võimalus taotleda täiendava kaitse tunnistust kuuekuulise tähtaja jooksul, mis hakkab kulgema hiljemalt ühinemiskuupäeval.”

b) Artikli 20 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2. Käesolevat määrust kohaldatakse täiendava kaitse tunnistuste suhtes, mis on välja antud kooskõlas Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Malta, Poola, Rumeenia, Sloveenia ja Slovakkia siseriiklike õigusaktidega enne nende vastavat ühinemiskuupäeva.”

2. 31996 R 1610: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1610/96, 23. juuli 1996, taimekaitsevahendite täiendava kaitsesertifikaadi kasutuselevõtu kohta (EÜT L 198, 8.8.1996, lk 30); muudetud järgmise aktiga:

— 12003 T: ühinemistingimusi ja aluslepingute muudatusi käsitlev akt — Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemine (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33).

a) Artiklit 19a täiendatakse järgmiselt:

„k) taimekaitsevahenditele, mida kaitseb kehtiv aluspatent ja millele saadi esmane taimekaitsevahendi müügiluba pärast 1. jaanuari 2000, võib anda Bulgaarias täiendava kaitse tunnistuse tingimusel, et täiendava kaitse taotlus esitati kuue ühinemisjärgse kuu jooksul;

l) taimekaitsevahenditele, mida kaitseb kehtiv aluspatent ja millele saadi esmane taimekaitsevahendi müügiluba pärast 1. jaanuari 2000, võib anda Rumeenias täiendava kaitse tunnistuse. Juhul kui artikli 7 lõikes 1 ettenähtud tähtaeg on möödunud, antakse võimalus taotleda täiendava kaitse tunnistust kuuekuulise tähtaja jooksul, mis hakkab kulgema hiljemalt ühinemiskuupäeval.”

b) Artikli 20 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2. Käesolevat m