Kategooria Peamiste omaduste kirjeldus

8. Ringluses olev raha Kohustuste kategooria „ringluses olev raha” tähendab ringluses olevaid pangatähti ja münte, mida tavaliselt kasutatakse maksete tegemiseks. See kategooria hõlmab EKP ja riikide keskpankade emiteeritud pangatähti. Ringluses olevad mündid ei ole osalevates liikmesriikides rahaloomeasutuste, vaid keskvalitsuse kohustus. Mündid on osa rahaagregaatidest ja tavapäraselt kantakse see kohustus kategooriasse „ringluses olev raha”. Selle kohustuse vastaskirje kantakse „muu vara” alla

9. Hoiused ►M6 Andmeesitajate poolt kreeditoridele võlgnetavad summad (aktsiad, hoiused või muu), mis vastavad 1. osa I jao punktis 5 kirjeldatud omadustele, v.a kaubeldavate väärtpaberite või rahaturufondide aktsiate/osakute emissioonist tulenevad summad. ◄ „Hoiused” hõlmavad ka „laene” kui rahaloomeasutuste kohustusi. Kontseptuaalselt esindavad laenud rahaloomeasutuste saadud summasid, mis ei ole struktureeritud „hoiuste” kujul. ESA 95 eristab „laene” ja „hoiuseid” algatava osapoole alusel (kui see on laenuvõtja, on tegu laenuga, kui aga võlausaldaja, on tegu hoiusega), kuigi tegelikkuses muutub selle eristuse asjakohasus siseriikliku finantsstruktuuri kohaselt. Aruandluse kavas ei tunnistata „laene” eraldi kategooriana bilansi kohustuste poolel. Selle asemel tuleb võlad, mida peetakse „laenudeks”, liigitada eristamata kirjesse „hoiuste näol esinevad kohustused”, kui neid ei esinda kaubeldavad instrumendid. See vastab juba kirjeldatud „hoiuste näol esinevate kohustuste” määratlusele. „Hoiuste näol esinevate kohustustena” liigitatud laenud rahaloomeasutustele jaotatakse vastavalt aruandluse kava nõuetele (st sektori, instrumendi, vääringu ja tähtaja kaupa) Andmeesitajate emiteeritud edasiandmisõiguseta võlainstrumendid liigitatakse üldiselt kirjesse „hoiuste näol esinevad kohustused”. Instrumente võib nimetada „mitte vabalt kaubeldavateks” tähenduses, et vahendi seadusliku omandi üleandmisel on piiranguid, mis tähendab, et neid ei saa turustada, või kuigi nad on tehniliselt kaubeldavad, ei saa neid turustada korrastatud turu puudumise tõttu. Andmeesitajate emiteeritud edasiandmisõiguseta instrumendid, mis hiljem muutuvad kaubeldavaks ja millega saab kaubelda järelturul, tuleks ümber liigitada „võlakirjadeks” Tuletislepingute alusel tehtud tagatishoiused (tagatised) tuleks liigitada „hoiuste näol esinevate kohustuste” hulka, kui nad esindavad rahaloomeasutustesse deponeeritud sularahatagatist ja kui nad jäävad deponeerija omandiks ning makstakse lepingu lõppemisel deponeerijale tagasi. Kehtiva turutava alusel soovitatakse samuti, et andmeesitaja saadad tagatised tuleks liigitada ainult „hoiuste näol esinevateks kohustusteks” määral, mil rahaloomeasutus saab vahendeid, mis on vabalt kättesaadavad edasilaenamiseks. Kui rahaloomeasutuse saadud tagatise osa tuleb edasi anda teisele tuletisturul osalejale (nt arvelduskojale), tuleks „hoiuste näol esinevaks kohustuseks” liigitada põhimõtteliselt ainult rahaloomeasutuse käsutusse jääv osa. Kehtiva turutava keerukus võib muuta raskeks tegelikult tagasimakstavate tagatiste identifitseerimise, sest mitmesugust tüüpi tagatisi pannakse eristamata samale arvele, või rahaloomeasutusele edasilaenatavaid varasid andvate tagatiste identifitseerimise. Neil juhtudel võib need tagatised liigitada „muude kohustuste” või „hoiuste näol esinevate kohustuste” alla, siseriikliku tava kohaselt liigitatakse „sihtotstarbelised, nt liisinglepingutega seotud saldod” kas hoiuste näol esinevate kohustustena kirjes „kokkulepitud tähtajaga hoiused” või „etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused” vastavalt asjakohase lepingu tähtajale või sätetele. Usalduse alusel saadud varasid (hoiuseid) ei esitata rahaloomeasutuse statistilises bilansis (vt „usalduse alusel antud laenud” kategoorias 2) ►M6 Rahaloomeasutuste poolt emiteeritud aktsiad liigitatakse hoiusteks, mitte kapitaliks ja reservideks, järgmistel juhtudel: a) kui emiteeriva rahaloomeasutuse ja väärtpaberi omandaja vahel esineb majandussisuga deebitor-kreeditor seos (olenemata nende aktsiatega seotud mis tahes omandiõigustest); ja b) aktsiaid võib müüa või tagasi osta mis tahes oluliste kitsenduste või trahvideta. Etteteatamisperioodi loetakse oluliseks kitsenduseks. Täiendavalt peavad need aktsiad vastama järgmistele tingimustele: — riigi asjaomased õigusnormid et näe ette emiteeriva rahaloomeasutuse tingimusteta õigust aktsiate tagasiostust keelduda; — aktsiad on kindla väärtusega, s.o üldjuhul makstakse nad tagasiostul välja nimiväärtuses, ja — rahaloomeasutuse maksejõuetuse korral ei ole aktsionärid kohustatud katma kohustusi, mis ületavad aktsiate nimiväärtuse (s.o aktsionäride osaluse märgitud kapitalis), ega mis tahes muid lisakohustusi. Aktsiate allutamist mis tahes muule rahaloomeasutuse poolt emiteeritud instrumendile ei loeta lisakohustuseks. Selliste aktsiate müügiga seotud etteteatamisperioode kasutatakse aktsiate liigitamisel etteteatamisperioodide kaupa instrumendiliigi „Hoiused” all. Neid etteteatamisperioode kohaldatakse ka reservimäära määramisel kooskõlas määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) artikliga 4. Rahaloomeasutust poolt antud laenudega seotud märgistatud aktsiad tuleb liigitada hoiuste näol esinevateks kohustusteks, millel on sama tähtaeg mis laenul, millega ta seotud on, s.o tähtajalisteks hoiusteks või etteteatamistähtajaga lõpetatavateks hoiusteks, olenevalt aluseks oleva laenulepingu tähtajasätetest. Juhul kui väärtpaberi omanikuks on rahaloomeasutus, tuleb rahaloomeasutuste poolt emiteeritud aktsiad, mis on liigitatud hoiusteks, mitte kapitaliks ja reservideks, liigitada omanikuks oleva rahaloomeasutuse bilansis varade poolel laenuks. ◄

9.1. Üleööhoiused Hoiused, mis on sularahasse konverteeritavad ja/või mida on võimalik nõudmisel üle kanda pangatšekiga, panga maksekorraldusega, deebetkandega või samalaadsete vahendite abil ilma oluliste viivituste, piirangute või sanktsioonideta. Elektronraha kontekstis ettemakstud summasid esindavad saldod „riistvarapõhise” e-raha (nt ettemaksekaardid) või „tarkvarapõhise” e-raha kujul, mille annavad välja rahaloomeasutused, kuuluvad selle kirje alla. Sellesse kirjesse ei kuulu mitteülekantavad hoiused, mis saab nõudmise korral välja võtta, kuid mille väljavõtmisel rakendatakse olulisi sanktsioone: — saldod (intressi kandvad või mitte), mida on võimalik oluliste sanktsioonide või piiranguteta arveldada tšeki, pangakorralduse, deebetkande vms abil — saldod (intressi kandvad või mitte), mida on võimalik oluliste sanktsioonide või piiranguteta sularahasse konverteerida nõudmise korral kohe või hoiuse tegemisele järgneva tööpäeva lõpuks, kuid mis ei ole ülekantavad — saldod (intressi kandvad või mitte), mis esindavad ettemakstud summasid seoses „riistvarapõhise” või „tarkvarapõhise” e-rahaga (nt ettemaksekaardid) — laenud, mis tuleb tagasi maksta laenu andmise päevale järgneva tööpäeva lõpuks

9.2. Kokkulepitud tähtajaga hoiused Mitteülekantavad hoiused, mida ei saa enne kokkulepitud tähtaega sularahasse konverteerida või mida saab enne kokkulepitud tähtaega sularahasse konverteerida ainult juhul, kui omaniku suhtes rakendatakse teatavaid sanktsioone. See kirje hõlmab ka riiklikult reguleeritavaid säästuhoiuseid, kui tähtajaga seotud kriteerium ei ole asjakohane (liigitatud üle kaheaastase tähtaja vööndisse). Automaatselt pikenevad finantstooted tuleb liigitada varasema tähtaja järgi. Kuigi kokkulepitud tähtajaga hoiustel võib olla võimalus varasemaks tagasinõudmiseks pärast etteteatamist või need võivad olla tagasinõutavad sõltuvalt teatavatest sanktsioonidest, ei loeta neid omadusi liigitamise puhul asjakohasteks

9.2a. Hoiused kokkulepitud tähtajaga kuni üks aasta — Kuni üheaastase kindlaksmääratud tähtajaga hoiused (välja arvatud hoiused, mille esialgne tähtaeg on üks päev), mis ei ole ülekantavad ja mida ei saa enne kõnealust tähtaega sularahasse konverteerida — Kuni üheaastase kindlaksmääratud tähtajaga hoiused, mis ei ole ülekantavad, kuid mille võib eelneva teatamise korral enne kõnealuse tähtaja lõppu tagasi saada; eelneva teatamise korral tuleks need hoiused klassifitseerida vajadust mööda kategooriasse 9.3a või 9.3b — Kuni üheaastase kindlaksmääratud tähtajaga hoiused, mis ei ole ülekantavad, kuid mille võib nõudmise korral ja teatavate sanktsioonide rakendamisel tagasi saada — Tagatismaksed, mis tehakse ühe aasta jooksul lõpetatavate tuletisinstrumendi lepingute alusel, mille puhul antakse krediidiriskiga seoses sularahatagatis, kuid mis jäävad hoiustaja omandisse ja makstakse talle lepingu lõpetamisel tagasi — Üheainsa dokumendiga tõendatud laenud, mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta — Rahaloomeasutuste emiteeritud edasiandmisõiguseta võlakirjad (dokumentidega tõendatud või mitte), mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta — Rahaloomeasutuste antud allutatud laenud hoiuste või laenude kujul, mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta

9.2b. Hoiused kokkulepitud tähtajaga üle ühe aasta ning kuni kaks aastat — Ühe- kuni kaheaastase kindlaksmääratud tähtajaga hoiused, mis ei ole ülekantavad ja mida ei saa enne kõnealust tähtaega sularahasse konverteerida — Ühe- kuni kaheaastase kindlaksmääratud tähtajaga hoiused, mis ei ole ülekantavad, kuid mille võib eelneva teatamise korral enne kõnealuse tähtaja lõppu tagasi saada; eelneva teatamise korral tuleks need hoiused klassifitseerida vajadust mööda kategooriasse 9.3a või 9.3b — Ühe- kuni kaheaastase kindlaksmääratud tähtajaga hoiused, mis ei ole ülekantavad, kuid mille võib nõudmise korral ja teatavate sanktsioonide rakendamisel tagasi saada — Tagatismaksed, mis tehakse ühe kuni kahe aasta jooksul lõpetatavate tuletisinstrumendi lepingute alusel, mille puhul antakse krediidiriskiga seoses sularahatagatis, kuid mis jäävad hoiustaja omandisse ja makstakse talle lepingu lõpetamisel tagasi — Üheainsa dokumendiga tõendatud laenud, mille esialgne tähtaeg on üks kuni kaks aastat — Rahaloomeasutuste emiteeritud edasiandmisõiguseta võlakirjad (dokumentidega tõendatud või mitte), mille esialgne tähtaeg üle ühe aasta ja kuni kaks aastat — Rahaloomeasutuste antud allutatud laenud hoiuste või laenude kujul, mille esialgne tähtaeg on üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

9.2c. Hoiused kokkulepitud tähtajaga üle kahe aasta — Üle kaheaastase kindlaksmääratud tähtajaga hoiused, mis ei ole ülekantavad ja mida ei saa enne kõnealust tähtaega sularahasse konverteerida — Üle kaheaastase kindlaksmääratud tähtajaga hoiused, mis ei ole ülekantavad, kuid mille võib eelneva teatamise korral enne kõnealuse tähtaja lõppu tagasi saada; eelneva teatamise korral tuleks need hoiused klassifitseerida vajadust mööda kategooriasse 9.3a või 9.3b — Üle kaheaastase kindlaksmääratud tähtajaga hoiused, mis ei ole ülekantavad, kuid mille võib nõudmise korral ja teatavate sanktsioonide rakendamisel tagasi saada — Hoiused (tähtajast olenemata), mille puhul intressimäärad ja/või muud tingimused on siseriiklikes õigusaktides kindlaks määratud ning mis on ette nähtud eriotstarbeliste kulutuste (nt eluasemekulud) katmiseks pärast kaheaastase tähtaja möödumist (isegi juhul, kui need kuuluvad nõudmise korral tagasimaksmisele) — Tagatismaksed, mis tehakse pikema aja kui kahe aasta jooksul lõpetatavate tuletisinstrumendi lepingute alusel, mille puhul antakse krediidiriskiga seoses sularahatagatis, kuid mis jäävad hoiustaja omandisse ja makstakse talle lepingu lõpetamisel tagasi — Üheainsa dokumendiga tõendatud laenud, mille esialgne tähtaeg on üle kahe aasta — Rahaloomeasutuste emiteeritud edasiandmisõiguseta võlakirjad (dokumentidega tõendatud või mitte), mille esialgne tähtaeg on üle kahe aasta — Rahaloomeasutuste antud allutatud laenud hoiuste või laenude kujul, mille esialgne tähtaeg on üle kahe aasta

9.3. Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused Mitteülekantavad hoiused, millel puudub kokkulepitud tähtaeg ning mida ei saa sularahasse konverteerida etteteatamisajata, millele eelneval ajal ei ole võimalik hoiuseid sularahasse konverteerida või rakendatakse sel juhul sanktsioone. Need hõlmavad hoiuseid, mida on lubatud nõudmise korral seaduslikult välja võtta, kuid mille väljavõtmise suhtes rakendatakse siseriiklikest tavadest lähtuvalt olulisi sanktsioone ja piiranguid (klassifitseeritakse kuni kolmekuulise tähtaja vööndisse) ning investeeringute kontosid, millel puudub etteteatamisaeg või kokkulepitud tähtaeg, kuid mille väljavõtmise kohta kehtivad piirangud (klassifitseeritakse üle kolmekuulise tähtaja vööndisse)

9.3a. Kuni kolmekuulise etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused — Kindlaksmääratud tähtajata hoiused, mida saab välja võtta ainult kuni kolmekuulise etteteatamisajaga; kui hoiuseid on võimalik välja võtta enne kõnealust etteteatamisaega (või ka nõudmise korral), rakendatakse väljavõtmise suhtes sanktsioone — Mitteülekantavad arveldushoiused ja muud liiki jaehoiused, mida on küll lubatud nõudmise korral seaduslikult lõpetada, kuid mille lõpetamisel rakendatakse olulisi sanktsioone — Kindlaksmääratud tähtajaga hoiused, mis ei ole ülekantavad, kuid mille ennetähtaegse väljavõtmise suhtes on rakendatud alla kolmekuulist etteteatamisaega

9.3b. Üle kolmekuulise etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused, millest: üle kaheaastase etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused (vajaduse korral) — Kindlaksmääratud tähtajata hoiused, mida saab välja võtta ainult üle kolmekuulise etteteatamisajaga; kui hoiuseid on võimalik välja võtta enne kõnealust etteteatamisperioodi (või ka nõudmise korral), rakendatakse väljavõtmise suhtes sanktsioone — Investeeringute kontod, millel puudub etteteatamisaeg või kokkulepitud tähtaeg, kuid mille väljavõtmise suhtes kehtivad piirangud — Kindlaksmääratud tähtajaga hoiused, mis ei ole ülekantavad, kuid mille ennetähtaegse väljavõtmise suhtes on rakendatud üle kolmekuulist etteteatamisaega

9.4. Repotehingud Andmeesitajate kindlaksmääratud hinnaga (koos kohustusega osta samad (või samalaadsed) väärtpaberid/kuld teataval kuupäeval kindlaksmääratud hinna eest tagasi) müüdud väärtpaberite/kulla eest saadud raha vastaskirje. Kolmandale isikule („ajutine omandaja”) üleantud väärtpaberite/kulla eest andmeesitajate saadud summad liigitatakse „tagasiostulepingute” alla, kui pöördtehing on kindel kohustus, mitte ainult võimalus. See tähendab, et andmeesitajatele jääb tehingu ajal tegelik (majanduslik) kontroll kõnealuste väärtpaberite/kulla üle. Sellega seoses ei ole seadusliku omandiõiguse üleandmine repo-tüüpi tehingute käsitlemisel asjakohane omadus. Kui ajutine omandaja müüb repotehingu teel saadud väärtpaberid, tuleb müük dokumenteerida väärtpaberite/kulla otsese tehinguna ja kanda ajutise omandaja bilanssi negatiivse positsioonina väärtpaberite/kulla portfellis Järgmised kolm repo-tüüpi tehingute varianti on kõik sellise struktuuriga, et need vastavad tagatud laenu käsitlemise tingimustele. Seega liigitatakse andmeesitajate saadud summad (vahetuseks ajutiselt kolmandale isikule üleantud väärtpaberite/kulla eest) kirjesse „tagasiostulepingud”: — summad, mis on saadud kolmandale isikule tagasiostulepingu vormis ajutiselt ülekantud väärtpaberite/kulla eest — summad, mis on saadud kolmandale isikule võlakirjalaenu vormis (sularahatagatisega) ajutiselt ülekantud väärtpaberite/kulla eest — summad, mis on saadud kolmandale isikule müügilepingu/tagasiostulepingu vormis ajutiselt ülekantud väärtpaberite/kulla eest

10. Rahaturufondide aktsiad/osakud Rahaturufondide emiteeritud aktsiad või osakud. Rahaturufondid on ühisinvesteerimisettevõtjad, mille aktsiad/osakud on likviidsuse poolest hoiuste lähedased asendajad ning kes investeerivad peamiselt rahaturuinstrumentidesse ja/või rahaturufondide aktsiatesse/osakutesse ja/või muudesse ülekantavatesse võlakohustustesse, mille järelejäänud tähtaeg on kuni üks aasta, ja/või pangahoiustesse ja/või kes soovivad saavutada tasuvust, mis on ligilähedane rahaturuinstrumentide intressimääradele

11. Emiteeritud võlakirjad Väärtpaberid, välja arvatud andmeesitajate emiteeritud osakud või rahaturupaberid, mis on tavaliselt järelturul vabalt kaubeldavad või mida on võimalik turul tasaarvestada ning mis ei anna omanikule emiteeriva asutuse suhtes omandiõigust. Sellesse kirjesse kuuluvad väärtpaberid, mille omanikul on tingimusteta õigus saada kindlaksmääratud või lepingus ettenähtud tasu kupongimaksete ja/või kindla summana teataval kuupäeval (teatavatel kuupäevadel) või alates emiteerimisel kindlaksmääratud kuupäevast. Andmeesitajate emiteeritud edasiandmisõiguseta instrumendid, mis hiljem muutuvad vabalt kaubeldavaks, tuleks ümber liigitada „võlakirjadeks” (vt ka kategooria 9) Rahaloomeasutuste antud allutatud võlga käsitletakse monetaar- ja pangandusstatistika puhul samuti nagu muud rahaloomeasutuste tekitatud võlga. Seega liigitatakse väärtpaberite kujul antud allutatud võlg „emiteeritud võlakirjade” alla, rahaloomeasutuste hoiuste või laenude kujul antud võlg liigitatakse „hoiuste näol esinevate kohustuste” alla. Kui kogu rahaloomeasutuse antud võlg esitatakse statistika puhul üheainsa summana, kantakse see arv kirjesse „emiteeritud võlakirjad” põhjendusega, et allutatud võlg esineb tavaliselt pigem väärtpaberite kui laenude kujul. Allutatud võlga ei tohiks liigitada kohustuste kirje „omakapital” alla

11a. Võlakirjad esialgse tähtajaga kuni üks aasta — Rahaloomeasutuste emiteeritud kaubeldavad võlakirjad (dokumentidega tõendatud või mitte), mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta — Monetar-finantsasutuste antud allutatud laenud võlakirjade kujul, mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta

11b. Võlakirjad, mille esialgne tähtaeg on üle ühe ja kuni kaks aastat — Rahaloomeasutuste emiteeritud kaubeldavad võlakirjad (dokumentidega tõendatud või mitte), mille esialgne tähtaeg on üle ühe aasta ja kuni kaks aastat — Rahaloomeasutuste antud allutatud laenud võlakirjade kujul, mille esialgne tähtaeg on üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

11c. Võlakirjad, mille esialgne tähtaeg on üle kahe aasta — Rahaloomeasutuste emiteeritud kaubeldavad võlakirjad (dokumentidega tõendatud või mitte), mille esialgne tähtaeg on üle kahe aasta — Rahaloomeasutuste antud allutatud laenud võlakirjade kujul, mille esialgne tähtaeg on üle kahe aasta

12. Omakapital Aruandluse kava puhul hõlmab see kategooria summasid, mis tekivad andmeesitajate aktsiakapitali emissioonist aktsionäridele või muudele omanikele, kellel on varalised õigused rahaloomeasutuses ning kellel on üldjuhul õigus osale asutuse kasumist ja osale vahenditest kõnealuse asutuse likvideerimise korral. Samuti hõlmab see kategooria vahendeid, mis tulenevad jaotamata kasumist või vahenditest, mille andmeesitajad on kõrvale pannud edaspidisteks makseteks ja tulevaste kohustuste täitmiseks. Siia kuuluvad: — aktsiakapital — jagamata kasum või vahendid — eri- ja üldprovisjonid laenude, väärtpaberite ja muud liiki vara katteks (võib kirjendada raamatupidamiseeskirjade kohaselt)