2005X1222 — ET — 06.08.2015 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B Komisjoni teatis komisjoni toimikutele juurdepääsureeglite kohta EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82, EMP lepingu artiklite 53, 54 ja 57 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 kohaldamise juhtudel (EMPs kohaldatav tekst) (ELT C 325 22.12.2005, lk 7)

Muudetud:









▼B

Komisjoni teatis komisjoni toimikutele juurdepääsureeglite kohta EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82, EMP lepingu artiklite 53, 54 ja 57 ning nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 kohaldamise juhtudel

(2005/C 325/07)

(EMPs kohaldatav tekst)

I. SISSEJUHATUS JA TEATISE OBJEKT

1. Juurdepääs komisjoni toimikutele on üks protseduurilisi tagatisi, mis on mõeldud poolte võrdsuse põhimõtte ja kaitseõiguste kaitsmiseks. Juurdepääs toimikutele on sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 ( 1 ) artikli 27 lõigetes 1 ja 2, komisjoni määruse (EÜ) nr 773/2004 („rakendusmäärus”) ( 2 ) artikli 15 lõikes 1, nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 („ühinemismäärus”) ( 3 ) artikli 18 lõigetes 1 ja 3 ning komisjoni määruse (EÜ) nr 802/2004 („ühinemise rakendusmäärus”) ( 4 ) artikli 17 lõikes 1. Vastavalt nimetatud sätetele annab komisjon määruse nr 1/2003 artiklite 7, 8, 23 ja artikli 24 lõike 2 ning ühinemismääruse artikli 6 lõike 3, artikli 7 lõike 3, artikli 8 lõigete 2–6, artiklite 14 ja 15 alusel enne otsuste tegemist vastavalt siis kas isikutele, ettevõtjatele või ettevõtjate ühendustele, võimaluse avaldada oma seisukohti nende suhtes esitatud vastuväidete osas ja neil on juurdepääsuõigus komisjoni toimikutele, et nad saaksid täielikult kasutada oma kaitseõigust menetluses. Käesoleva teatisega sätestatakse nimetatud sätetes esitatud õiguse kasutamise raamistik. Teatis ei hõlma võimalust dokumentide kättesaamiseks teiste menetlustes. Käesolev teatis ei piira nende sätete tõlgendamist ühenduse kohtutes. Käesolevas teatises sisalduvaid põhimõtteid kohaldatakse ka juhtudel, kui komisjon rakendab EMP lepingu artikleid 53, 54 ja 57. ( 5 )

2. Eespool nimetatud eriõigus erineb üldisest dokumentidele juurdepääsuõigusest määruse nr 1049/2001 ( 6 ) alusel, mille kohta kehtivad teised kriteeriumid ja erandid ning millel on teine otstarve.

3. Käesolevas teatises kasutatakse mõistet „juurdepääs toimikule” ainult niisuguse juurdepääsu tähenduses, mis antakse isikutele, ettevõtjatele või ettevõtjate ühendustele, kellele komisjon on adresseerinud vastuväited. Teatises täpsustatakse, kellel on sel eesmärgil juurdepääs toimikule.

4. Sama mõistet ja mõistet „juurdepääs dokumentidele” kasutatakse eespool nimetatud määrustes ka kaebuste esitajate või muude asjaomaste poolte suhtes. Niisugused olukorrad erinevad aga vastuväidete adressaatide omast, ning seega ei kuulu käesoleva teatise tähenduses määratluse alla „juurdepääs toimikule”. Neid seotud olukordi käsitletakse teatise eraldi osas.

5. Käesolev teatis selgitab samuti, millisele teabele juurdepääs antakse, millal see toimub ja milline on toimikule juurdepääsu kord.

6. Pärast avaldamist asendab käesolev teatis komisjoni 1997. aasta teatist toimikule juurdepääsu kohta. ( 7 ) Uued eeskirjad võtavad arvesse 1. maist 2004 kehtivaid õigusakte, nimelt eespool osutatud määrust nr 1/2003, ühinemismäärust, rakendusmäärust ning ►M1 Euroopa Komisjoni presidendi 13. oktoobri 2011. aasta otsust 2011/695/EL ärakuulamise eest vastutava ametniku ülesannete ja pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes ( 8 ). ◄ Lisaks võetakse arvesse Euroopa Kohtu ja esimese astme kohtu hiljutisi kohtulahendeid ( 9 ) ja komisjoni praktikat pärast 1997. aasta teatise vastuvõtmist.

II. TOIMIKULE JUURDEPÄÄSU ULATUS

A. Kellel on juurdepääsuõigus toimikule?

7. Juurdepääs toimikule, vastavalt lõikes 1 mainitud sätetele, peab võimaldama komisjoni esitatud vastuväidete suhtes kaitseõiguse tõhusat kasutamist. Sel eesmärgil on nii EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kui ka ühinemismääruse kohaldamise juhtudel taotluse esitamisel juurdepääs tagatud vastavalt siis kas isikutele, ettevõtjatele või ettevõtjate ühendustele ( 10 ), kellele komisjon on esitanud vastuväited. ( 11 ) (edaspidi „pooled”).

B. Millistele dokumentidele juurdepääs antakse?

1. Komisjoni toimiku sisu

8. „Komisjoni toimik” (edaspidi ka „toimik”) sisaldab konkurentsiküsimuse uurimise kõiki dokumente, ( 12 ) mis on saadud, koostatud ja/või kogutud konkurentsi peadirektoraadi poolt uurimise käigus.

▼M1

9. Konkurentsijuhtumite uurimise käigus võib komisjon koguda mitmesuguseid dokumente, millest mõned võivad lähemal uurimisel osutuda antud juhtumisse mittepuutuvaks ( 13 ). Need dokumendid võib tagastada ettevõtjale, kellelt need saadi. Pärast tagastamist ei kuulu need dokumendid enam toimikusse.

▼B

2. Kättesaadavad dokumendid

10. Pooltel peab olema võimalik tutvuda komisjoni toimikus oleva teabega nii, et selle teabe põhjal oleks neil võimalik avaldada tõhusalt arvamust komisjoni esitatud vastuväidete põhjal tehtud esialgsete järelduste suhtes. Sel eesmärgil antakse neile juurdepääs kõikidele dokumentidele, mis kuuluvad komisjoni toimikusse vastavalt lõike 8 määratlusele, välja arvatud sisedokumendid, teiste ettevõtjate ärisaladused või muu salajane teave. ( 14 )

11. Menetlusega seotud uuringu tulemused on koos uuringuülesande ja -metoodikaga kättesaadavad. Intellektuaalomandiõiguste kaitseks võidakse rakendada ettevaatusabinõusid.

3. Mittekättesaadavad dokumendid

3.1. Sisedokumendid

3.1.1 Üldpõhimõtted

12. Sisedokumentidega ei saa tõendada süüd ega süütust. ( 15 ) Need ei kuulu tõendusmaterjali hulka, millele komisjon juhtumi hindamisel saab toetuda. Seega ei anta pooltele juurdepääsu komisjoni toimiku sisedokumentidele. ( 16 ) Arvestades nende väärtusetust tõendusmaterjalina, ei piira juurdepääsukeeld sisedokumentidele poolte kaitseõiguse kohast kasutamist. ( 17 )

13. Komisjoni osakonnad ei ole kohustatud protokollima koosolekuid ( 18 ) ühegi isiku või ettevõtjaga. Kui komisjon otsustab nendel koosolekutel märkmeid teha, käsitletakse neid dokumente kui komisjoni tõlgendust koosolekul öeldust, mistõttu need klassifitseeritakse sisedokumentideks. Kui kõnealune isik või ettevõtja on nõus protokollimisega, on protokoll kättesaadav pärast mis tahes ärisaladuse või muu salajase teabe protokollist kustutamist. Sellised protokollid, millega on nõustutud, kuuluvad tõendusmaterjali hulka, millele komisjon saab juhtumi hindamisel tugineda. ( 19 )

14. Menetlusega seoses tellitud uuringu puhul käsitletakse komisjoni ja töövõtja vahelist töövõtja töö hindamist või uuringu rahalist külge puudutavat kirjavahetust sisedokumentidena ja seega ei ole see kättesaadav.

3.1.2 Kirjavahetus teiste riigiasutustega

15. Sisedokumentide erijuhus on komisjoni kirjavahetus teiste riigiasutustega ja nendelt (EÜ liikmesriigi (liikmesriigi) või mitteliikmesriigi) riigiasutustelt saadud sisedokumendid. Nende mittekättesaadavate dokumentide hulka kuuluvad näiteks: — komisjoni ja liikmesriikide konkurentsiasutuste vaheline kirjavahetus või liikmesriikidevaheline kirjavahetus; ( 20 ) — komisjoni ja liikmesriikide muude ametiasutuste vaheline kirjavahetus; ( 21 ) — komisjoni, EFTA järelevalveameti ja EFTA riikide ametiasutuste vaheline kirjavahetus ( 22 ); — komisjoni ja mitteliikmesriikide riigiasutuste, sealhulgas konkurentsiasutuste vaheline kirjavahetus, eriti kui ühendus ja kolmas riik on sõlminud vahetatava teabe konfidentsiaalsuskokkuleppe. ( 23 )

16. Teatavatel erandjuhtudel võimaldatakse juurdepääs liikmesriikidelt, EFTA järelevalveametilt või EFTA riikidelt pärit dokumentidele pärast mis tahes ärisaladuse või muu salajase teabe kustutamist. Ärisaladuse või muu salajase teabe kindlaks tegemiseks konsulteerib komisjon dokumendi saatnud isikuga enne kui võimaldab dokumendile juurdepääsu. Kui liikmesriikidelt pärit dokumendid sisaldavad süüdistusi poolte vastu, mida komisjon peab uurima, või mis moodustavad osa tõendusmaterjalist uurimisprotsessis, sarnaselt dokumentidele, mis on saadud erasektorist. Neid kaalutlusi kohaldatakse eriti seoses: — määruse nr 1/2003 artikli 12 alusel vahetatud dokumentide ja teabega ning määruse nr 1/2003 artikli 18 lõike 6 alusel komisjonile esitatud teabega; — liikmesriigi poolt vastavalt määruse nr 1/2003 artikli 7 lõikele 2 esitatud kaebustega. Juurdepääs võimaldatakse ka liikmesriikidelt või EFTA järelvalveametilt pärit dokumentidele, ulatuses kus need on olulised kaitsmaks pooli komisjoni pädevuse teostamisel ( 24 ).

3.2. Salajane teave

17. Komisjoni toimik võib sisaldada ka dokumente kahe kategooria teabega, nimelt ärisaladusi ja muud salajast teavet, millele võib juurdepääs olla osaliselt või täielikult keelatud. ( 25 ) Võimalusel antakse juurdepääs originaalteabe mittesalajasele versioonile. Kui konfidentsiaalsust on võimalik tagada üksnes asjaomase teabe kokkuvõttega, antakse juurdepääs kokkuvõttele. Kõik teised dokumendid on kättesaadavad originaalkujul.

3.2.1 Ärisaladused

18. Kuivõrd teabe avalikustamine ettevõtja äritegevuse kohta võib teha sellele ettevõtjale suurt kahju, moodustab see teave ärisaladuse. ( 26 ) Teave, mida saab käsitleda ärisaladusena, on näiteks ettevõtja oskusteavet puudutav tehniline ja/või finantsteave, kulude hindamise metoodika, tootmissaladused ja -protsessid, tarneallikad, ostu-müügi maht, turuosad, kliendi- ja edasimüüjateave, turundusplaanid, kulu- ja hinnastruktuur, müügistrateegia.

3.2.2 Muu salajane teave

19. Kategooria „muu salajane teave” hõlmab teavet, mis pole ärisaladus, kuid mida võib käsitleda salajasena, kuivõrd selle avalikustamine ohustaks märkimisväärselt isikut või ettevõtjat. Sõltuvalt iga juhtumi konkreetsetest oludest, võib seda kohaldada ka kolmandate isikute poolt edastatud teabe suhtes ettevõtjate kohta, kes võivad avaldada suurt majanduslikku või ärilist survet oma konkurentidele, äripartneritele, klientidele või tarnijatele. Esimese astme kohus ja Euroopa Kohus on tõdenud, et selliste ettevõtjate klientide teatud kirjade avalikustamisest keeldumine nendele ettevõtjatele on seaduslik, sest kirjade avalikustamine võib autoritele kaasa tuua survemeetmeid. ( 27 ) Seega võib mõiste „muu salajane teave” hõlmata teavet, mis võimaldab pooltel identifitseerida kaebuse esitajat või kolmandaid pooli, kellel on õigustatud soov jääda anonüümseks.

20. Muu salajane teave hõlmab ka sõjasaladusi.

3.2.3 Konfidentsiaalsustaotluste vastuvõtukriteeriumid

21. Teave liigitatakse salajaseks, kui vastav isik või ettevõtja on teinud vastava taotluse ja komisjon on selle taotlusega nõustunud. ( 28 )

22. Konfidentsiaalsustaotlus peab olema seotud teabega, mis kuulub eespool nimetatud ärisaladuse või muu salajase teabe kategooria alla. Teabe ärisaladuseks või salajaseks kuulutamine peab olema põhjendatud. ( 29 ) Teabe konfidentsiaalsustaotluse saab reeglina esitada komisjonile vaid sama isik või ettevõtja, kellelt teave saadi, teistest allikatest saadud informatsiooni kohta nad sellist taotlust esitada ei saa.

23. Ettevõtjat puudutavat teavet, mis on juba teada väljaspool ettevõtjat (kontserni puhul väljaspool kontserni) või väljaspool ühendust, mida ettevõtja on ise informeerinud, ei peeta reeglina salajaseks teabeks ( 30 ). Teavet, mis ei ole enam äriliselt oluline, näiteks aja möödumise tõttu, ei saa enam pidada salajaseks. Komisjon eeldab reeglina, et andmed poolte käibe, müügi, turuosa ja muu sellise kohta, mis on vanemad kui viis aastat, ei ole enam salajased. ( 31 )

24. Asutamislepingu artiklite 81 ja 82 alusel läbiviidavates menetlustes ei keela teabe salajaseks kuulutamine selle avalikustamist, kui see teave on vajalik väidetava rikkumise tõestamiseks („süüdistav dokument”) või võib olla vajalik poole süüst vabastamiseks („süüst vabastav dokument”). Sellisel juhul võib vajadus tagada poolte kaitseõigus komisjoni toimikule võimalikult vaba juurdepääsu andmise kaudu üles kaaluda vajaduse kaitsta teiste poolte salajast teavet. ( 32 ) Komisjoni pädevuses on hinnata, kas neid asjaolusid saab konkreetses olukorras kohaldada. Seetõttu tuleb anda hinnang järgmistele omadustele: — teabe asjakohasus otsustamaks, kas rikkumine on toimunud või mitte, ja selle tõendusjõud; — teabe hädavajalikkus; — teabe delikaatsus (millises ulatuses võib nimetatud teabe avaldamine kahjustada kõnealuse isiku või ettevõtja huve); — esialgne seisukoht väidetava rikkumise raskuse kohta. Samu kaalutlusi kohaldatakse ka ühinemismääruse alusel toimuvate menetluste suhtes, mille puhul komisjon on pidanud teabe avaldamist menetluse jaoks vajalikuks. ( 33 )

25. Kui komisjon kavatseb teabe avaldada, antakse kõnealusele isikule või ettevõtjale võimalus esitada mittesalajane versioon dokumentidest, milles niisugune teave sisaldub, kusjuures nimetatud dokumendi väärtus tõendina on samaväärne originaaldokumentidega. ( 34 )

C. Millal antakse juurdepääs toimikule?

26. Enne, kui komisjon ei ole oma vastuväidetest vastavalt lõikes 1 mainitud sätetele teavitanud, ei ole pooltel juurdepääsuõigust toimikule.

1. Konkurentsimenetlustes asutamislepingu artiklite 81 ja 82 alusel

27. Toimikule antakse juurdepääs taotluse esitamisel ja tavaliselt ühel korral pärast poolte teavitamist komisjoni vastuväidetest eesmärgiga tagada võrdõiguslikkuse põhimõte ja kaitsta nende kaitseõigusi. Seepärast ei anta üldreeglina juurdepääsu teiste poolte vastustele komisjoni vastuväidetele. Poolele antakse siiski juurdepääs dokumentidele, mis on saadud pärast vastuväidetest teavitamist haldusmenetluse hilisemates etappides, kui need dokumendid võivad sisaldada uusi, kas süüdistavaid või süüst vabastavaid tõendeid, mis puudutavad komisjoni vastuväidetes selle poole kohta esitatud väiteid. Seda eriti juhul kui komisjon soovib kasutada uusi tõendeid ( 35 ).

2. Ühinemismääruse alusel toimuvates menetlustes

28. Vastavalt ühinemismääruse artikli 18 lõigetele 1 ja 3 ning ühinemise rakendusmääruse artikli 17 lõikele 1 antakse teatise esitanud pooltele juurdepääs komisjoni toimikutele taotluse korral menetluse igas etapis alates komisjoni vastuväidetest teavitamisest kuni nõuandekomiteega konsulteerimiseni. Kuid nimetatud teatises ei käsitleta võimalust dokumentide kättesaamiseks enne, kui komisjon esitab oma vastuväited ettevõtjatele ühinemismääruse alusel. ( 36 )

III. KAEBUSE ESITAJAID JA MUID ASJAOMASEID POOLI PUUDUTAVAD KONKREETSED KÜSIMUSED

29. Käesolev jagu puudutab olukordi, kui komisjon võib või peab võimaldama kartelle või monopole (i.k. antitrust) puudutavates menetlustes kaebuse esitajatele või ühinemismenetluses muudele asjaomastele pooltele juurdepääsu teatavatele nende toimikutes sisalduvatele dokumentidele. Kartellide, monopolide ja ühinemise rakendusmääruste ( 37 ) sõnastusest sõltumata erinevad need kaks situatsiooni käesoleva teatise eelmises jaos määratletud dokumentidele juurdepääsu puhul nii ulatuse, ajastuse kui ka õiguste osas.

A. Dokumentide eraldamine kartelle või monopole puudutavates menetlustes kaebuse esitajatele

30. Esimese astme kohus on otsustanud, ( 38 ) et kaebuse esitajatel ei ole uurimise all olevate pooltega samu õigusi ega tagatisi. Seetõttu ei saa kaebuse esitajad nõuda pooltega võrdset juurdepääsuõigust toimikutele.

31. Samas võib kaebuse esitaja, keda vastavalt rakendusmääruse artikli 7 lõikele 1 on teavitatud komisjoni kavatsusest tema kaebus tagasi lükata, ( 39 ) nõuda juurdepääsu dokumentidele, millel põhineb komisjoni esialgne hinnang. ( 40 ) Kaebuse esitajale antakse niisugustele dokumentidele juurdepääs ühel korral, pärast seda, kui on saadetud kiri, millega teavitatakse kaebuse esitajat komisjoni kavatsusest tema kaebus tagasi lükata.

32. Kaebuse esitajatel ei ole juurdepääsuõigust ärisaladustele või muule salajasele teabele, mida komisjon on uurimise käigus omandanud. ( 41 )

B. Dokumentide eraldamine ühinemismenetluses muudele asjaomastele pooltele

33. Vastavalt ühinemise rakendusmääruse artikli 17 lõikele 2 võimaldatakse taotluse esitamise korral ka muudele asjaomastele pooltele, keda on vastuväidetest teavitatud, ühinemismenetluse toimikutele juurdepääs niisuguses ulatuses, mis on vajalik nende arvamuste koostamiseks.

34. Muud asjaomased pooled on kavandatava ühinemise pooled, välja arvatud teatise esitanud pooled, näiteks müüja ja ettevõtja, kellele on ühinemine suunatud. ( 42 )

IV. TOIMIKULE JUURDEPÄÄSU KORD

A. Ettevalmistav kord

35. Mis tahes isikul, kes esitab teavet või arvamusi mõnes allpool loetletud olukorras või edastab sama menetluse käigus komisjonile täiendavat teavet, on kohustus selgelt identifitseerida igasugune materjal, mida ta loeb konfidentsiaalseks, tuues ära põhjused ning esitades eraldi mittesalajase versiooni kuupäevaks, mille komisjon on määranud seisukohtadest teavitamiseks: ( 43 ) a) kartelle või monopole puudutavates menetlustes: — komisjoni vastuväidete adressaat, kes esitab oma seisukohad vastuväidete kohta; ( 44 ) — kaebuse esitaja, kes esitab oma seisukohad komisjoni vastuväidetele; ( 45 ) — mis tahes muu füüsiline või juriidiline isik, kes taotleb ärakuulamist ja ilmutab piisavat huvi või kelle komisjon on kutsunud oma seisukohti avaldama, esitades oma seisukohad kirjalikult või suulisel ärakuulamisel; ( 46 ) — kaebuse esitaja, kes teatab oma seisukohad komisjoni kirja osas, millega teda teavitatakse komisjoni kavatsusest tema kaebus tagasi lükata; ( 47 ) b) ühinemismenetluses — teatise esitanud pooled või muud asjaomased pooled, kes esitavad oma seisukohad komisjoni vastuväidete kohta, mis on vastu võetud eesmärgiga teha otsus taotluse osas erandi tegemiseks koondumise peatamises ja mis mõjutab kahjulikult ühte või mitut niisugust poolt, või samas küsimuses vastuvõetud esialgse otsus kohta; ( 48 ) — teatise esitanud pooled, kellele komisjon on oma vastuväited adresseerinud, muud asjaomased pooled, keda on niisugustest vastuväidetest teavitatud, või pooled, kellele komisjon on vastuväited adresseerinud eesmärgiga määrata trahv või karistusmaksed ja kes esitavad oma arvamuse vastuväidetele; ( 49 ) — ärakuulamist taotlevad kolmandad isikud, või mis tahes füüsilised või juriidilised isikud, keda komisjon on kutsunud oma seisukohti avaldama ja kes esitavad oma seisukohad kirjalikult või suulisel ärakuulamisel; ( 50 ) — mis tahes isik, kes esitab teavet ühinemismääruse artikli 11 alusel.

36. Lisaks võib komisjon nõuda, et alati, kui ettevõtjad ( 51 ) esitavad või on esitanud dokumente, identifitseeriksid nad dokumendid või dokumentide osad, mida nad peavad ärisaladusi või muud neile kuuluvat salajast teavet sisaldavaiks, ja identifitseeriks ka ettevõtjad, kelle suhtes nimetatud dokumente tuleb pidada salajasteks. ( 52 )

37. Selleks, et kiiresti tegeleda lõikes 36 osutatud konfidentsiaalsusnõuetega, võib komisjon kehtestada ajalise piiri, mille jooksul ettevõtjad: i) põhjendavad konfidentsiaalsusnõuet iga dokumendi või dokumendi osa kohta; ii) esitavad komisjonile dokumentide mittesalajased versioonid, millest salajased lõigud on kustutatud. ( 53 ) Konkurentsimenetluste korral esitavad kõnealused ettevõtjad nimetatud ajavahemiku jooksul ka iga kustutatud teabeosa kohta kokkuvõtliku kirjelduse. ( 54 )

38. Mittesalajased versioonid ja kustutatud teabe kirjeldused peavad olema sellised, mis võimaldavad igal toimikule juurdepääseval poolel otsustada, kas kustutatud teave võib tõenäoliselt olla tema kaitse jaoks oluline ning kas on seega piisav alus taotleda komisjonilt juurdepääsu salajaseks kuulutatud teabele.

B. Salajase teabe käsitlemine

39. Kartelle või monopole puudutava menetluse puhul, kui ettevõtjad ei täida lõigete 35 ja 37 sätteid, võib komisjon eeldada, et asjaomased dokumendid ja seletused ei sisalda salajast teavet. ( 55 ) Sellest tulenevalt võib komisjon järeldada, et ettevõtjal ei ole mingeid vastuväiteid kõnealuste dokumentide ega seletuste täielikule avaldamisele.

40. Nii kartelle või monopole puudutava menetluse kui ka menetluse korral ühinemismääruse alusel, kui kõnealune isik või ettevõtja vastab lõigete 35 ja 37 sätetele niivõrd, kuivõrd need on kohaldatavad, komisjon: — aktsepteerib esialgselt nõuded, mis tunduvad õigustatud; või — teatab, et ei nõustu konfidentsiaalsusnõudega täielikult või osaliselt, kui nõue on ilmselt õigustamatu.

41. Komisjon võib hiljem oma esialgset konfidentsiaalsusnõude aktsepteerimist täielikult või osaliselt muuta.

42. Kui konkurentsi peadirektoraat ei nõustu algusest peale konfidentsiaalsusnõudega või võtab seisukoha, et konfidentsiaalsusnõude esialgset aktsepteerimist tuleks muuta, ja kavatseb seega teabe avaldada, antakse kõnealusele isikule või ettevõtjale võimalus oma seisukohad avaldada. Sellistel juhtudel teatab konkurentsi peadirektoraat isikule või ettevõtjale kirjalikult oma kavatsusest teave avaldada, esitab oma põhjendused ja kehtestab ajavahemiku, mille jooksul see isik või ettevõtja võib kirjalikult oma seisukohad teatada. Kui lahkarvamus konfidentsiaalsusnõude osas säilib ka pärast nimetatud seisukohtade esitamist, tegeleb nimetatud küsimusega ärakuulamise eest vastutav ametnik vastavalt komisjoni ärakuulamise eest vastutava ametniku pädevusele. ( 56 )

43. Kui on olemas risk, et ettevõtja, kes suudab avaldada oma konkurentidele või äripartneritele, klientidele või tarnijatele märkimisväärset majanduslikku või ärilist survet, võtab komisjoni läbiviidud uurimises osalemise tõttu nende suhtes survemeetmeid, ( 57 ) kaitseb komisjon autorite anonüümsust, võimaldades juurdepääsu mittesalajasele versioonile või kokkuvõttele kõnealustest vastustest. ( 58 ) Nii anonüümsustaotlusi sellistes olukordades kui ka anonüümsustaotlusi vastavalt komisjoni kaebuste käsitlemise teatise ( 59 ) punktile 81 käsitletakse vastavalt lõigetele 40-42.

C. Toimikule juurdepääsu võimaldamine

44. Komisjon võib otsustada, et juurdepääs toimikule toimub ühel järgmisel viisil, arvestades poolte tehnilisi võimalusi: — CD-ROMid või mis tahes muud edaspidi kasutusele võetavad elektroonilised andmekandjad; — posti teel saadetavad paberkoopiad toimikust, millele juurdepääs võimaldati; — kutsuda neid tutvuma kõnealuse toimikuga komisjoni ruumides. Komisjon võib nimetatud viisid vastavalt soovile ühendada.

45. Toimikule juurdepääsu hõlbustamiseks saavad pooled nummerdatud nimekirja dokumentidest, mis moodustavad komisjoni toimiku vastavalt lõike 8 määratlusele.

46. Juurdepääs antakse komisjoni toimikus sisalduvatele tõenditele nende originaalvormis — komisjonil puudub kohustus korraldada toimikus sisalduvate dokumentide tõlkimine. ( 60 )

47. Kui pool pärast toimikutele juurdepääsu otsustab, et vajab kaitse jaoks spetsiaalset teavet, millele ei ole juurdepääsu antud, võib ta esitada komisjonile selle kohta põhjendatud taotluse. Kui konkurentsi peadirektoraadi teenistustel pole võimalik taotlust rahuldada ja kui pool ei nõustu selle seisukohaga, siis lahendab küsimuse ärakuulamise eest vastutav ametnik vastavalt ärakuulamise eest vastutava ametniku pädevusele. ( 61 )

▼M1

48. Käesoleva teatise kohaselt võimaldatakse toimikule juurdepääs tingimusel, et sealt saadud teavet võib kasutada üksnes kohtu- ja haldusmenetlustes liidu konkurentsieeskirjade kohaldamisel ( 62 ). Sellise teabe kasutamine vastuolus määruse (EÜ) nr 773/2004 artiklis 16a sätestatud piirangutega on teatavatel juhtudel liikmesriigi seaduste alusel karistatav ( 63 ). Kui teavet kasutatakse muul otstarbel või kõnealuseid piiranguid eiratakse väliste kaitsjate osalemisel, võib komisjon teha selle kohta ettekande asjaomase kaitsja advokatuurile distsiplinaarmeetmete võtmiseks.

▼B

49. Käesolevat C jagu, välja arvatud lõiked 45 ja 47, kohaldatakse võrdselt nii kaebuse esitajate (kartelle või monopole puudutavates menetlustes) kui ka muude asjaomastele poolte suhtes (ühinemismenetluses).