2006D0861 — ET — 01.07.2009 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B KOMISJONI OTSUS, 28. juuli 2006, mis käsitleb üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku alasüsteemi “veerem – kaubavagunid” tehnilisi koostalitlusnõudeid (teatavaks tehtud numbri K(2006) 3345 all) (EMPs kohaldatav tekst) (2006/861/EÜ) (EÜT L 344, 8.12.2006, p.1)

Muudetud:

Euroopa Liidu Teataja No page date ►M1 KOMISJONI OTSUS, 23. jaanuar 2009, L 45 1 14.2.2009









▼B

KOMISJONI OTSUS,

28. juuli 2006,

mis käsitleb üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku alasüsteemi “veerem – kaubavagunid” tehnilisi koostalitlusnõudeid

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 3345 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/861/EÜ)







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/16/EÜ üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta, ( 1 ) eriti selle artikli 6 lõiget 1, ning arvestades järgmist: (1) Kooskõlas direktiivi 2001/16/EÜ artikli 2 punktiga c on üleeuroopaline tavaraudteevõrgustik jagatud struktuurilisteks ja funktsionaalseteks alasüsteemideks. (2) Kooskõlas kõnealuse direktiivi artikli 23 lõikega 1 tuleb alasüsteemi “veerem – kaubavagunid” kohta kehtestada tehnilised koostalitlusnõuded. (3) Tehniliste koostalitlusnõuete kehtestamise esimese sammuna peab ühiseks esindusorganiks määratud Raudtee Koostalitlusvõime Euroopa Assotsiatsioon (AEIF) koostama tehniliste koostalitlusnõuete projekti. (4) Kooskõlas direktiivi 2001/16/EÜ artikli 6 lõikega 1 on AEIF volitatud koostama alasüsteemi “veerem – kaubavagunid” tehniliste koostalitlusnõuete projekti. Selle tehniliste koostalitlusnõuete projekti põhiparameetrid võeti vastu komisjoni 29. aprilli 2004. aasta otsusega 2004/446/EÜ, millega määratakse kindlaks direktiivis 2001/16/EÜ osutatud tehniliste koostalitlusnõuete põhiparameetrid müra, kaubavagunite ja kaubaveo telemaatiliste seadmete osas ( 2 ). (5) Põhiparameetrite alusel koostatud tehniliste koostalitlusnõuete projektile lisati kulude ja tulude analüüsi sisaldav sissejuhatav aruanne, mis on sätestatud direktiivi artikli 6 lõikes 5. (6) Tehniliste koostalitlusnõuete projekti on sissejuhatavat aruannet silmas pidades vaadanud läbi komitee, mis on moodustatud nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiiviga 96/48/EÜ üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta ( 3 ) ning millele on osutatud direktiivi 2001/16/EÜ artiklis 21. (7) Direktiivi 2001/16/EÜ ja tehnilisi koostalitlusnõudeid kohaldatakse uuendamiste suhtes, mitte hooldusega seotud asendamiste suhtes. Liikmesriike julgustatakse siiski kohaldama tehnilisi koostalitlusnõudeid ka hooldusega seotud asendamiste suhtes, kui see on võimalik ning kui see on hooldusega seotud asendamiste raames põhjendatud. (8) Uute, uuendatud või ümberehitatud vagunite kasutuselevõtul peab samuti täiel määral arvestama keskkonnamõju; see hõlmab ka müra mõju. Seega on oluline, et käesoleva otsusega kehtestatud tehniliste koostalitlusnõuete rakendamine toimub koos müra käsitlevate tehniliste koostalitlusnõuetega, kuivõrd müra käsitlevad tehnilised koostalitlusnõuded on kohaldatavad kaubavagunite suhtes. (9) Praegusel kujul ei käsitle tehnilised koostalitlusnõuded täielikult kõiki koostalitlusvõime aspekte; küsimused, mida ei ole täielikult käsitletud, on tehniliste koostalitlusnõuete JJ lisas liigitatud kui “lahtised küsimused”. Et direktiivi 2001/16/EÜ artikli 16 lõike 2 kohaselt peab koostalitlusvõime vastavustõendamine toimuma vastavalt tehnilistele koostalitlusnõuetele, on vaja käesoleva otsuse avaldamise ja lisatud tehniliste koostalitlusnõuete täieliku rakendamise vahelisel üleminekuperioodil sätestada täiendavad tingimused, mida tuleb järgida peale lisatud tehnilistes koostalitlusnõuetes selgesõnaliselt osutatud nõuete. (10) Kõik liikmesriigid peavad teavitama teisi liikmesriike ja komisjoni koostalitlusvõime saavutamiseks vajalikest ja direktiivi 2001/16/EÜ olulistele nõuetele vastavatest kasutusel olevatest siseriiklikest tehnilistest eeskirjadest, asutustest, kellele nad teevad ülesandeks viia läbi vastavushindamise või kasutussobivuse hindamise menetluse, ning alasüsteemide koostalitlusvõime hindamiseks kasutatavast kontrollimenetlusest vastavalt direktiivi 2001/16/EÜ artikli 16 lõikele 2. Viimase eesmärgi saavutamiseks kohaldavad liikmesriigid võimalikult ulatuslikult direktiivi 2001/16/EÜ põhimõtteid ja kriteeriume artikli 16 lõike 2 rakendamiseks, kasutades direktiivi 2001/16/EÜ artikli 20 alusel määratud asutusi. Komisjon peaks analüüsima liikmesriikide edastatud teavet siseriiklike eeskirjade, menetluste, menetluse eest vastutavate asutuste ja nende menetluste kestuse kohta ning peaks vajaduse korral konsulteerima komiteega meetmete võtmise vajaduse üle. (11) Kõnealused tehnilised koostalitlusnõuded ei tohiks nõuda kindla tehnoloogia või kindlate tehniliste lahenduste kasutamist, välja arvatud juhul, kui see on üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime seisukohast vältimatu. (12) Tehnilised koostalitlusnõuded põhinevad asjaomase eelnõu ettevalmistamise ajal parimatel kättesaadavatel erialastel teadmistel. Tehnoloogia areng ning talitluse või ohutusega seotud ja sotsiaalsed nõuded võivad muuta vajalikuks käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete muutmise või täiendamise. Kui see on asjakohane, tuleks algatada läbivaatamis- või ajakohastamismenetlus vastavalt direktiivi 2001/16/EÜ artikli 6 lõikele 3. (13) Innovatsiooni soodustamiseks ja omandatud kogemuste arvessevõtmiseks tuleks lisatud tehnilised koostalitlusnõuded korrapäraste ajavahemike järel läbi vaadata. (14) Innovaatiliste lahenduste väljapakkumise korral märgib tootja või tellija ära kõrvalekalde koostalitlusnõuete asjakohasest osast. Euroopa Raudteeagentuur viib lõpule lahenduste asjakohased funktsionaalsed spetsifikaadid ja liidese spetsifikaadid ning töötab välja hindamismeetodid. (15) Praegu reguleerivad kaubavagunite tööd kehtivad siseriiklikud, kahepoolsed, mitmepoolsed või rahvusvahelised kokkulepped. On oluline, et need kokkulepped ei takistaks praegusi ega tulevasi edusamme koostalitlusvõime suunas. Selle tagamiseks on vaja, et komisjon vaataks need kokkulepped läbi, et määrata kindlaks käesolevas otsuses sätestatud tehniliste koostalitlusnõuete muutmise vajadus. (16) Segaduse vältimiseks on vaja sätestada, et otsuse 2004/446/EÜ sätteid, mis käsitlevad üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku põhiparameetreid, enam ei kohaldata. (17) Käesoleva otsuse sätted on kooskõlas direktiivi 96/48/EÜ artikliga 21 moodustatud komitee arvamusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:







Artikkel 1

Komisjon võtab käesolevaga vastu direktiivi 2001/16/EÜ artikli 6 lõikes 1 nimetatud üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku alasüsteemiga “veerem – kaubavagunid” seotud tehnilised koostalitlusnõuded.

Tehnilised koostalitlusnõuded sätestatakse käesoleva otsuse lisas.

Tehnilisi koostalitlusnõudeid kohaldatakse täies ulatuses direktiivi 2001/16/EÜ I lisas määratletud üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku kaubavagunite veeremi suhtes, arvestades seejuures käesoleva otsuse artikleid 2 ja 3.

▼M1

Artikkel 1a

Tehnilised dokumendid

1. Euroopa Raudteeagentuur (ERA) avaldab lisa LL oma veebisaidil ERA tehnilise dokumendina.

2. ERA avaldab rahvusvahelisteks vedudeks ette nähtud ning lisades P ja JJ osutatud liitmaterjalist valmistatud täielikult heaks kiidetud piduriklotside loetelu oma veebisaidil ERA tehnilise dokumendina.

3. Agentuur avaldab lisas JJ osutatud veoseadmetega seotud täiendavad spetsifikatsioonid oma veebisaidil ERA dokumendina.

4. Agentuur ajakohastab lõigetes 1–3 osutatud tehnilisi dokumente ja teavitab komisjoni igast läbivaadatud versioonist. Komisjon teavitab liikmesriike direktiivi 2008/57/EÜ artikli 29 kohaselt asutatud komitee kaudu. Kui komisjon või mõni liikmesriik leiab, et tehniline dokument ei vasta direktiivi 2008/57/EÜ või ühenduse mõne muu õigusakti nõuetele, arutatakse seda kõnealuses komitees. Agentuur tühistab või muudab tehnilisi dokumente komitee arutelude alusel ja komisjoni palvel.

▼B

Artikkel 2

1. Tehniliste koostalitlusnõuete JJ lisas “lahtiste küsimustena” liigitatud küsimuste puhul on direktiivi 2001/16/EÜ artikli 16 lõike 2 kohase koostalitlusvõime vastavustõendamisel järgitavateks tingimusteks tehnilised eeskirjad, mida kasutatakse käesoleva otsuse kohaldamisalasse kuuluvale alasüsteemile kasutusluba andvas liikmesriigis.

2. Kõik liikmesriigid teatavad teistele liikmesriikidele ja komisjonile kuue kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist järgmised andmed:

a) lõikes 1 nimetatud kohaldatavate tehniliste eeskirjade nimekiri;

b) nimetatud eeskirjade kohaldamisel rakendatavad vastavushindamise ja kontrollimise menetlused;

c) asutused, kellele liikmesriik teeb ülesandeks viia läbi kõnealuseid vastavushindamise ja kontrollimise menetlusi.

Artikkel 3

Liikmesriigid teavitavad komisjoni kuue kuu jooksul pärast lisatud tehniliste koostalitlusnõuete jõustumist järgmist liiki kokkulepetest:

a) liikmesriikide ja raudtee-ettevõtjate või infrastruktuuriettevõtjate vahel sõlmitud siseriiklikud, kahepoolsed või mitmepoolsed kokkulepped, mis on sõlmitud alaliselt või ajutiselt ning mille vajaduse on tinginud kavandatud veoteenuse äärmiselt eriomane või paikkondlik laad;

b) raudtee-ettevõtjate, infrastruktuuriettevõtjate või ohutusega tegelevate ametiasutuste vahel sõlmitud kahepoolsed või mitmepoolsed kokkulepped, millel on märkimisväärne osa kohalikus või piirkondlikus koostalitlusvõimes;

c) ühe või mitme liikmesriigi ja vähemalt ühe kolmanda riigi vahel või liikmesriikide raudtee-ettevõtjate või infrastruktuuriettevõtjate ja vähemalt ühe kolmandast riigist pärineva raudtee-ettevõtja või infrastruktuuriettevõtja vahel sõlmitud rahvusvahelised kokkulepped, millel on märkimisväärne osa kohalikus või piirkondlikus koostalitlusvõimes.

Artikkel 4

Otsuse 2004/446/EÜ sätteid, mis käsitlevad üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku põhiparameetreid, ei kohaldata alates käesoleva otsuse jõustumiskuupäevast.

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub kuus kuud pärast selle teatavakstegemise kuupäeva.

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.









LISA

Koostalitluse tehnilised kirjeldused Allsüsteem: raudteeveeremid Kohaldamisala: kaubavagunid

1. Sissejuhatus 1.1. TEHNILINE KOHALDAMISALA 1.2. GEOGRAAFILINE KOHALDAMISALA 1.3. KÄESOLEVATE KTKDE SISU 2. Allsüsteemi mõiste/kohaldamisala 2.1. ALLSÜSTEEMI MÕISTE 2.2. ALLSÜSTEEMI FUNKTSIOONID 2.3. ALLSÜSTEEMI LIIDESED 3. Olulised nõuded 3.1. ÜLDIST 3.2. OLULISED NÕUDED HÕLMAVAD JÄRGMIST: 3.3. ÜLDISED NÕUDED 3.3.1. Ohutus 3.3.2. Töökindlus ja käideldavus 3.3.3. Tervisekaitse 3.3.4. Keskkonnakaitse 3.3.5. Tehniline ühilduvus 3.4. RAUDTEEVEEREMI ALLSÜSTEEMI ERINÕUDED 3.4.1. Ohutus 3.4.2. Töökindlus ja käideldavus 3.4.3. Tehniline ühilduvus 3.5. HOOLDUSE ERINÕUDED 3.5.1. Tervishoid ja ohutus 3.5.2. Keskkonnakaitse 3.5.3. Tehniline ühilduvus 3.6. MUUDE ALLSÜSTEEMIDE, SH RAUDTEEVEEREMI ALLSÜSTEEMI ERINÕUDED 3.6.1. Infrastruktuuri allsüsteem 3.6.1.1. Ohutus 3.6.2. Energiavarustuse allsüsteem 3.6.2.1. Ohutus 3.6.2.2. Keskkonnakaitse 3.6.2.3. Tehniline ühilduvus 3.6.3. Juhtkäsud ja signaalimine 3.6.3.1. Ohutus 3.6.3.2. Tehniline ühilduvus 3.6.4. Käitamine ja liikluskorraldus 3.6.4.1. Ohutus 3.6.4.2. Töökindlus ja käideldavus 3.6.4.3. Tehniline ühilduvus 3.6.5. Kauba- ja reisijateveo telemaatikarakendused 3.6.5.1. Tehniline ühilduvus 3.6.5.2. Töökindlus ja käideldavus 3.6.5.3. Tervisekaitse 3.6.5.4. Ohutus 4. Allsüsteemi kirjeldus 4.1. SISSEJUHATUS 4.2. ALLSÜSTEEMI FUNKTSIONAALSED JA TEHNILISED KIRJELDUSED 4.2.1. Üldist 4.2.2. Struktuurid ja mehaanilised osad 4.2.2.1. Veeremite, koosseisude ja rongide vaheline liides (sidurid) 4.2.2.1.1. Üldist 4.2.2.1.2. Funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused 4.2.2.1.2.1. Puhvrid 4.2.2.1.2.2. Veoseadmed 4.2.2.1.2.3. Veoseadmete ja puhverseadiste koostoime 4.2.2.2. Ohutu juurdepääs raudteeveeremile ja sellest 4.2.2.3. Veeremiüksuse põhikonstruktsiooni tugevus ja kauba kinnitamine 4.2.2.3.1. Üldist 4.2.2.3.2. Erandlikud koormused 4.2.2.3.2.1. Pikikoormused 4.2.2.3.2.2. Maksimaalsed vertikaalkoormused 4.2.2.3.2.3. Koormuskombinatsioonid 4.2.2.3.2.4. Tõstmine 4.2.2.3.2.5. Seadmete (sh kere/pöördvankri) kinnitamine 4.2.2.3.2.6. Muud erandlikud koormused 4.2.2.3.3. Ekspluatatsiooni (väsimus)koormused 4.2.2.3.3.1. Koormussisendi allikad 4.2.2.3.3.2. Väsimustugevuse demonstreerimine 4.2.2.3.4. Veeremiüksuse põhikonstruktsiooni jäikus 4.2.2.3.4.1. Hälbed 4.2.2.3.4.2. Vibratsioon 4.2.2.3.4.3. Torsioonjäikus 4.2.2.3.4.4. Seadmed 4.2.2.3.5. Kauba kinnitamine 4.2.2.4. Uste sulgemine ja lukustamine 4.2.2.5. Kaubavagunite märgistamine 4.2.2.6. Ohtlikud veosed 4.2.2.6.1. Üldist 4.2.2.6.2. Ohtlike kaupade veoks ette nähtud veeremi suhtes kohaldatavad õigusaktid 4.2.2.6.3. Tsisternvagunite suhtes kohaldatavad täiendavad õigusaktid 4.2.2.6.4. Hoolduseeskirjad 4.2.3. Veeremi ja rööbastee vastastiktoime ning gabariidid 4.2.3.1. Kinemaatiline gabariit 4.2.3.2. Staatiline teljekoormus ja lineaarkoormus 4.2.3.3. Raudteeveeremi parameetrid, mis mõjutavad teeäärseid rongi seiresüsteeme 4.2.3.3.1. Elektriline takistus 4.2.3.3.2. Teljepukside ülekuumenemise kindlakstegemine 4.2.3.4. Veeremi dünaamiline käitumine 4.2.3.4.1. Üldist 4.2.3.4.2. Funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused 4.2.3.4.2.1. Rööbastelt mahasõidu vältimine ja liikumise stabiilsuse tagamine 4.2.3.4.2.2. Rööbastelt mahasõidu vältimise turvamine väändunud teedel liikumisel 4.2.3.4.2.3. Hoolduseeskirjad 4.2.3.4.2.4. Vedrustus 4.2.3.5. Pikisuunalised survejõud 4.2.3.5.1. Üldist 4.2.3.5.2. Funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused 4.2.4. Pidurdamine 4.2.4.1. Pidurdustõhusus 4.2.4.1.1. Üldist 4.2.4.1.2. Funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused 4.2.4.1.2.1. Rongi juhtimiskanal 4.2.4.1.2.2. Pidurdustõhususe elemendid 4.2.4.1.2.3. Mehaanilised komponendid 4.2.4.1.2.4. Energiavaru 4.2.4.1.2.5. Energia piirmäärad 4.2.4.1.2.6. Rataste lohisemise vältimise seadmed (RLV) 4.2.4.1.2.7. Õhuga varustamine 4.2.4.1.2.8. Seisupidur 4.2.5. Side 4.2.5.1. Veeremiüksuse võime edastada teavet veeremiüksuselt veeremiüksusele 4.2.5.2. Veeremiüksuse võime edastada teavet maapinna ja veeremiüksuse vahel 4.2.5.2.1. Üldist 4.2.5.2.2. Funktionaalsed ja tehnilised kirjeldused 4.2.5.2.3. Hoolduseeskirjad 4.2.6. Keskkonnatingimused 4.2.6.1. Keskkonnatingimused 4.2.6.1.1. Üldist 4.2.6.1.2. Funktisonaalsed ja tehnilised kirjeldused 4.2.6.1.2.1. Kõrgus merepinnast 4.2.6.1.2.2. Temperatuur 4.2.6.1.2.3. Õhuniiskus 4.2.6.1.2.4. Õhu liikumine 4.2.6.1.2.5. Vihm 4.2.6.1.2.6. Lumi, jää ja rahe 4.2.6.1.2.7. Päikesekiirgus 4.2.6.1.2.8. Saastetaluvus 4.2.6.2. Aerodünaamilised mõjurid 4.2.6.3. Külgtuuled 4.2.7. Süsteemiohutus 4.2.7.1. Erakorralised meetmed 4.2.7.2. Tuleohutus 4.2.7.2.1. Üldist 4.2.7.2.2. Funktisonaalsed ja tehnilised kirjeldused 4.2.7.2.2.1. Määratlused 4.2.7.2.2.2. Viited normidele 4.2.7.2.2.3. Projekteerimiseeskirjad 4.2.7.2.2.4. Nõuded materjalidele 4.2.7.2.2.5. Tuleohutusmeetmete säilitamine 4.2.7.3. Elektriohutus 4.2.7.3.1. Üldist 4.2.7.3.2. Funktisonaalsed ja tehnilised kirjeldused 4.2.7.3.2.1. Kaubavaguni potentsiaaliühtlustus 4.2.7.3.2.2. Kaubavagunite elektriseadmete potentsiaaliühtlustus 4.2.7.4. Tagumiste signaaltulede kinnitamine 4.2.7.4.1. Üldist 4.2.7.4.2. Funktisonaalsed ja tehnilised kirjeldused 4.2.7.4.2.1. Näitajad 4.2.7.4.2.2. Paigutus 4.2.7.5. Nõuded kaubavagunite hüdro- ja pneumoseadmetele 4.2.7.5.1. Üldist 4.2.7.5.2. Funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused 4.2.8. Hooldus: hooldusdokument 4.2.8.1. Hooldusdokumendi määratlus, sisu ja kriteeriumid 4.2.8.1.1.1. Hooldusdokument 4.2.8.1.2. Hooldusdokumendi haldamine 4.3. LIIDESTE FUNKTSIONAALSED JA TEHNILISED KIRJELDUSED 4.3.1. Üldist 4.3.2. Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem 4.3.2.1. Staatiline teljekoormus, dünaamiline rataste koormus ja lineaarne koormus (punkt 4.2.3.2) 4.3.2.2. Rattad 4.3.2.3. Raudteeveeremi parameetrid, mis mõjutavad teeäärseid rongi seiresüsteeme 4.3.2.4. Pidurdamine 4.3.2.4.1. Pidurdustõhusus 4.3.3. Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteem 4.3.3.1. Veeremite, koosseisude ja rongide vaheline liides 4.3.3.2. Uste sulgemine ja lukustamine 4.3.3.3. Kauba kinnitamine 4.3.3.4. Kaubavagunite märgistamine 4.3.3.5. Ohtlikud veosed 4.3.3.6. Pikisuunalised survejõud 4.3.3.7. Pidurdustõhusus 4.3.3.8. Side 4.3.3.8.1. Veeremiüksuse võime edastada teavet maapinna ja veeremiüksuse vahel 4.3.3.9. Keskkonnatingimused 4.3.3.10. Aerodünaamilised mõjurid 4.3.3.11. Külgtuuled 4.3.3.12. Erakorralised meetmed 4.3.3.13. Tuleohutus 4.3.4. Kaubavedude allsüsteemi telemaatikarakendused 4.3.5. Infrastruktuuri allsüsteem 4.3.5.1. Veeremite, koosseisude ja rongide vaheline liides 4.3.5.2. Veeremiüksuse põhikonstruktsiooni tugevus ja kauba kinnitamine 4.3.5.3. Kinemaatiline gabariit 4.3.5.4. Staatiline teljekoormus, dünaamiline rataste koormus ja lineaarne koormus 4.3.5.5. Veeremi dünaamiline käitumine 4.3.5.6. Pikisuunalised survejõud 4.3.5.7. Keskkonnatingimused 4.3.5.8. Tuleohutus 4.3.6. Energiavarustuse allsüsteem 4.3.7. Nõukogu direktiiv 96/49/EÜ koos kehtiva RIDi lisaga. 4.3.7.1. Ohtlikud veosed 4.3.8. Tavaraudteemüra KTKd 4.4. KASUTUSEESKIRJAD 4.5. HOOLDUSEESKIRJAD 4.6. ERIALANE KVALIFIKATSIOON 4.7. TÖÖTERVISHOIU JA TÖÖOHUTUSE TINGIMUSED 4.8. INFRASTRUKTUURI- JA RAUDTEEVEEREMIREGISTRID 4.8.1. Infrastruktuuriregister 4.8.2. Veeremiregister 5. Koostalitlusvõime komponendid 5.1. MÄÄRATLUS 5.2. UUENDUSLIKUD LAHENDUSED 5.3. KOMPONENTIDE LOEND 5.3.1. Struktuurid ja mehaanilised osad 5.3.1.1. Puhvrid 5.3.1.2. Veoseadmed 5.3.1.3. Märkesildid 5.3.2. Veeremi ja rööbastee vastastiktoime ning gabariidid 5.3.2.1. Pöördvankrid ja käiguosa 5.3.2.2. Rattapaarid 5.3.2.3. Rattad 5.3.2.4. Teljed 5.3.3. Pidurdamine 5.3.3.1. Õhujagaja 5.3.3.2. Seade muutuva koormuse/automaatse tühi-/koormusrežiimi ümberlülitamiseks 5.3.3.3. Rataste lohisemise vältimise seade 5.3.3.4. Pidurisilindri kolvikäigu automaatregulaator 5.3.3.5. Pidurisilinder/ajam 5.3.3.6. Pneumoühendused 5.3.3.7. Otsakraan 5.3.3.8. Õhujagaja väljalülitusseade 5.3.3.9. Piduriklots 5.3.3.10. Klotspidurite piduriklotsid 5.3.3.11. Piduritoru tühjendamise kiirendusklapp 5.3.3.12. Automaatne koormuse tuvastusseade ja tühi-/koormusrežiimi ümberlülitusseade 5.3.4. Side 5.3.5. Keskkonnatingimused 5.3.6. Süsteemiohutus 5.4. KOMPONENTIDE TALITLUS JA SPETSIFIKATSIOONID 5.4.1. Struktuurid ja mehaanilised osad 5.4.1.1. Puhvrid 5.4.1.2. Veoseadmed 5.4.1.3. Märkesildid 5.4.2. Veeremi ja rööbastee vastastiktoime ning gabariidid 5.4.2.1. Pöördvankrid ja käiguosa 5.4.2.2. Rattapaarid 5.4.2.3. Rattad 5.4.2.4. Teljed 5.4.3. Pidurdamine 5.4.3.1. Käesolevate KTKde avaldamise ajal heakskiidetud komponendid 5.4.3.2. Õhujagaja 5.4.3.3. Seade muutuva koormuse/automaatse tühi-/koormusrežiimi ümberlülitamiseks 5.4.3.4. Rataste lohisemise vältimise seade 5.4.3.5. Pidurisilindri kolvikäigu automaatregulaator 5.4.3.6. Pidurisilinder/ajam 5.4.3.7. Pneumoühendused 5.4.3.8. Otsakraan 5.4.3.9. Õhujagaja väljalülitusseade 5.4.3.10. Piduriklots 5.4.3.11. Klotspidurite piduriklotsid 5.4.3.12. Piduritoru tühjendamise kiirendusklapp 5.4.3.13. Automaatne koormuse tuvastusseade ja tühi-/koormusrežiimi ümberlülitusseade 6. Komponentide vastavuse ja/või nende kasutamiskõlblikkuse hindamine ja allsüsteemide vastavustõendamine 6.1. KOOSTALITLUSVÕIME KOMPONENDID 6.1.1. Hindamismenetlused 6.1.2. Moodulid 6.1.2.1. Üldist 6.1.2.2. Koostalitlusvõime komponentide olemasolevad lahendused 6.1.2.3. Koostalitlusvõime komponentide uuenduslikud lahendused 6.1.2.4. Kasutuskõlblikkuse hindamine 6.1.3. KKde hindamisspetsifikatsioon 6.1.3.1. Struktuurid ja mehaanilised osad 6.1.3.1.1. Puhvrid 6.1.3.1.2. Veoseadmed 6.1.3.1.3. Kaubavagunite märgistamine 6.1.3.2. Veeremi ja rööbastee vastastiktoime ning gabariidid 6.1.3.2.1. Pöördvankrid ja käiguosa 6.1.3.2.2. Rattapaarid 6.1.3.2.3. Rattad 6.1.3.2.4. Teljed 6.1.3.3. Pidurdamine 6.2. TAVARAUDTEEVEEREMI KAUBAVAGUNITE ALLSÜSTEEM 6.2.1. Hindamismenetlused 6.2.2. Moodulid 6.2.2.1. Üldist 6.2.2.2. Uuenduslikud lahendused 6.2.2.3. Hoolduse hindamine 6.2.3. Allsüsteemide hindamisspetsifikatsioon 6.2.3.1. Struktuurid ja mehaanilised osad 6.2.3.1.1 Veeremiüksuse põhikonstruktsiooni tugevus ja kauba kinnitamine 6.2.3.2. Veeremi ja rööbastee vastastikmõju ning gabariidid 6.2.3.2.1. Veeremi dünaamiline käitumine 6.2.3.2.1.1. Osalise tüübikinnitusmenetluse taotlemine 6.2.3.2.1.2. Uute vagunite sertifitseerimine 6.2.3.2.1.3. 100 km/h või 120 km/h kiirustel ekspluateerimiseks ehitatud või ümber kohandatud vagunite dünaamilise käitumise katsete erandid 6.2.3.2.1.4. Staatiliste katsete erandid 6.2.3.2.2. Pikisuunalised survejõud külgpuhvritega kaubavagunite puhul 6.2.3.2.3. Kaubavagunite mõõtmine 6.2.3.3. Pidurdamine 6.2.3.3.1. Pidurdustõhusus 6.2.3.3.2. Pidurisüsteemi miinimumtoime katsetamine 6.2.3.4. Keskkonnatingimused 6.2.3.4.1. Temperatuuri- ja muud keskkonnatingimused 6.2.3.4.1.1. Temperatuur 6.2.3.4.1.2. Muud keskkonnatingimused 6.2.3.4.2. Aerodünaamilised mõjurid 6.2.3.4.3. Külgtuuled 7. Rakendamine 7.1. ÜLDIST 7.2. KTKDE AJAKOHASTAMINE 7.3. KÄESOLEVATE KTKDE KOHALDAMINE UUELE RAUDTEEVEEREMILE 7.4. OLEMASOLEV RAUDTEEVEEREM 7.4.1. Käesolevate KTKde kohaldamine olemasolevale raudteeveeremile 7.4.2. Olemasolevate kaubavagunite uuendamine või taastamine 7.4.3. Vagunite märgistamise lisanõuded 7.5. RIIKLIKE, KAHEPOOLSETE, MITMEPOOLSETE VÕI RAHVUSVAHELISTE KOKKULEPETE KOHASELT EKSPLUATEERITAVAD VAGUNID 7.5.1. Olemasolevad kokkulepped 7.5.2. Edasised kokkulepped 7.6. KTKdele VASTAVATE VAGUNITE KASUTUSELEVÕTU LUBA 7.7. ERIJUHTUMID 7.7.1. Sissejuhatus 7.7.2. Erijuhtumite loend 7.7.2.1. Struktuurid ja mehaanilised osad 7.7.2.1.1. Veeremite, koosseisude ja rongide vaheline liides (sidurid) 7.7.2.1.1.1. Teegabariit 1 524 mm 7.7.2.1.1.2. 1 520 mm teegabariit 7.7.2.1.1.3. 1 520 mm/1 524 mm teegabariit 7.7.2.1.1.4. 1 520 mm teegabariit 7.7.2.1.1.5. 1 668 mm teegabariit – puhvrite keskjoonte vaheline kaugus 7.7.2.1.1.6. Veeremiüksuste vaheline liides 7.7.2.1.1.7. Üldine erijuhtum 1 000 mm või väiksema rööpmelaiusega teedele 7.7.2.1.2. Ohutu juurdepääs raudteeveeremile ja sellest väljumine 7.7.2.1.2.1. Ohutu juurdepääs raudteeveeremile ja sellest väljumine Iiri Vabariigis ning Põhja-Iirimaal 7.7.2.1.3. Veeremiüksuse põhikonstruktsiooni tugevus ja kauba kinnitamine 7.7.2.1.3.1. 1 520 mm gabariidiga rööbasteed 7.7.2.1.3.2. 1 668 mm gabariidiga rööbasteed – tõstmine 7.7.2.2. Veeremi ja rööbastee vastastikmõju ning gabariidid 7.7.2.2.1. Kinemaatiline gabariit 7.7.2.2.1.1. Kinemaatiline gabariit – Suurbritannia 7.7.2.2.1.2. 1 520 ja 1 435 mm teegabariidiga vagunid 7.7.2.2.1.3. Kinemaatiline gabariit – Soome 7.7.2.2.1.4. Kinemaatiline gabariit – Hispaania ja Portugal 7.7.2.2.1.5. Kinemaatiline gabariit – Iirimaa 7.7.2.2.2. Staatiline teljekoormus, dünaamiline rataste koormus ja lineaarne koormus 7.7.2.2.2.1. Staatiline teljekoormus, dünaamiline rataste koormus ja lineaarne koormus – Soome 7.7.2.2.2.2. Staatiline teljekoormus, dünaamiline rataste koormus ja lineaarne koormus – Suurbritannia 7.7.2.2.2.3. Staatiline teljekoormus, dünaamiline rataste koormus ja lineaarne koormus – Leedu, Läti, Eesti 7.7.2.2.2.4. Staatiline teljekoormus, dünaamiline rataste koormus ja lineaarne koormus – Iiri Vabariik ja Põhja-Iirimaa 7.7.2.2.3. Raudteeveeremi parameetrid, mis mõjutavad teeäärseid rongiseiresüsteeme 7.7.2.2.4. Veeremi dünaamiline käitumine 7.7.2.2.4.1. Erisuguste teegabariitidega seonduvate rattadiameetrite erijuhtumite loend 7.7.2.2.4.2. Rataste materjal 7.7.2.2.4.3. Koormuse erijuhtumid 7.7.2.2.4.4. Veeremi dünaamiline käitumine – Hispaania ja Portugal 7.7.2.2.4.5. Veeremite dünaamiline käitumine – Iiri Vabariik ja Põhja-Iirimaa 7.7.2.2.5. Pikisuunalised survejõud 7.7.2.2.5.1. Pikisuunalised survejõud teatavatel Poola ja Slovakkia 1 520 mm teestruktuuridel ning Leedus, Lätis ja Eestis 7.7.2.2.6. Pöördvankrid ja veermik 7.7.2.2.6.1. Poola ja Slovakkia (teatavad 1 520 mm teestruktuurid) ning Leedu, Läti ja Eesti teestruktuuridele mõeldud pöördvankrid ja veermik 7.7.2.2.6.2. Pöördvankrid ja veermik – Hispaania ja Portugal 7.7.2.3. Pidurdamine 7.7.2.3.1. Pidurdustõhusus 7.7.2.3.1.1. Pidurdustõhusus – Suurbritannia 7.7.2.3.1.2. Pidurdustõhusus – Poola ja Slovakkia (teatavad 1 520 mm teestruktuurid) ning Leedu, Läti ja Eesti 7.7.2.3.1.3. Pidurdustõhusus – Soome 7.7.2.3.1.4. Pidurdustõhusus – Hispaania ja Portugal 7.7.2.3.1.5. Pidurdustõhusus – Soome, Rootsi, Norra, Eesti, Läti ja Leedu 7.7.2.3.1.6. Pidurdustõhusus – Iiri Vabariik ja Põhja-Iirimaa 7.7.2.3.2. Seisupidur 7.7.2.3.2.1. Seisupidur – Suurbritannia 7.7.2.3.2.2. Seisupidur – Iiri Vabariik ja Põhja-Iirimaa 7.7.2.4. Keskkonnatingimused 7.7.2.4.1. Keskkonnatingimused 7.7.2.4.1.1. Keskkonnatingimused – Hispaania ja Portugal 7.7.2.4.2. Tuleohutus 7.7.2.4.2.1. Tuleohutus – Hispaania ja Portugal 7.7.2.4.3. Elektriohutus 7.7.2.4.3.1. Elektriohutus – Poola ja Slovakkia (teatavad 1 520 mm teestruktuurid) ning Leedu, Läti ja Eesti 7.7.3. Liikmesriigiti määratletud erijuhtumite tabel

Sisukord: lisad







Tähis Pealkiri A Struktuurid ja mehaanilised osad B Struktuurid ja mehaanilised osad. Kaubavagunite märgistamine C Veeremi ja rööbastee vastastiktoime ning gabariidid. Kinemaatilised gabariidid D Veeremi ja rööbastee vastastiktoime ning gabariidid. Staatiline teljekoormus, dünaamiline koormus ja lineaarne koormus E Veeremi ja rööbastee vastastiktoime ning gabariidid. Rattapaaride mõõtmed ja tolerantsid standardgabariitide puhul F Side. Veeremiüksuse võime edastada teavet maapinna ja veeremiüksuse vahel G Keskkonnatingimused. Õhuniiskus H Infrastruktuuri ja raudteeveeremi register. Veeremiregister I Pidurdamine. Pidurisüsteemide koostalitlusvõime komponentide liidesed J Veeremi ja rööbastee vastastiktoime ning gabariidid. Pöördvanker ja veermik K Veeremi ja rööbastee vastastiktoime ning gabariidid. Rattapaar L Veeremi ja rööbastee vastastiktoime ning gabariidid. Rattad M Veeremi ja rööbastee vastastiktoime ning gabariidid. Teljed N Struktuurid ja mehaanilised osad. Staatiliste katsemeetodite lubatavad pinged O Keskkonnatingimused. TRIV nõuded P Pidurite tõhusus, koostalitlusvõime komponentide hindamine Q Hindamismenetlused. Koostalitlusvõime komponendid R Veeremi ja rööbastee vastastiktoime ning gabariidid. Pikisuunalised survejõud S Pidurdamine. Pidurdustõhusus T Erijuhtumid. Kinemaatiline gabariit. Suurbritannia U Erijuhtumid. Kinemaatiline gabariit. Rööpmevahe 1 520 mm V Erijuhtumid. Pidurdustõhusus. Suurbritannia W Erijuhtumid. Kinemaatiline gabariit. Soome – staatiline gabariit FIN1 X Erijuhtumid. Liikmesriik: Hispaania ja Portugal Y Komponendid. Pöördvankrid ja veermik Z Struktuurid ja mehaanilised osad. (Puhver)põrkekatse AA Hindamismenetlused. Allsüsteemide vastavustõendamine BB Struktuurid ja mehaanilised osad. Tagumiste signaaltulede kinnitamine CC Struktuurid ja mehaanilised osad. Väsimuskoormuse allikad DD Hoolduse korraldamise hindamine EE Struktuurid ja mehaanilised osad. Astmed ja käsipuud FF Pidurdamine. Heakskiidetud pidurikomponentide loend GG Erijuhtumid. Iirimaa veeremigabariidid HH Erijuhtumid. Iiri Vabariik ja Põhja-Iirimaa: veeremiüksuste vaheline liides II Hindamismenetlus: kaubavagunite muudatused, mis ei nõua uut kinnitust JJ KK Infrastruktuuri ja raudteeveeremi register: infrastruktuuriregister LL Teljepukside ülekuumenemise kindlakstegemiseks kasutatav viitedokument YY Struktuurid ja mehaanilised osad. Vaguni teatud komponentide tugevusnõuded ZZ Struktuurid ja mehaanilised osad. Pikenemiskriteeriumil põhinev lubatav pinge

ÜLEEUROOPALINE TAVARAUDTEESÜSTEEM

Koostalitluse tehnilised kirjeldused Raudteeveeremite allsüsteem Kohaldamisala: kaubavagunid

1. SISSEJUHATUS

1.1. TEHNILINE KOHALDAMISALA

Käesolevad koostalitluse tehnilised kirjeldused (KTKd) käsitlevad direktiivi 2001/16/EÜ II lisa punktis 1 kirjeldatud raudteeveeremi allsüsteemi.

Lisateave raudteeveeremi allsüsteemi kohta on esitatud käesolevate KTKde punktis 2.

Käesolevad KTKd hõlmavad ainult kaubavaguneid.

1.2. GEOGRAAFILINE KOHALDAMISALA

Käesolevate KTKde geograafiliseks kohaldamisalaks on direktiivi 2001/16/EMÜ I lisas kirjeldatud üleeuroopaline tavaraudteesüsteem.

1.3. KÄESOLEVATE KTKDE SISU

Vastavalt direktiivi 2001/16/EÜ artikli 5 lõikele 3 on käesolevate KTKde eesmärk:

(a) määrata kindlaks nende kohaldamisala (direktiivi I lisas osutatud raudteevõrgu või raudteeveeremi osa; direktiivi II lisas osutatud allsüsteem või allsüsteemi osa) – punkt 2;

(b) kehtestada põhilised nõuded iga asjaomase allsüsteemi ja selle liideste kohta muude allsüsteemidega – punkt 3;

(c) kehtestada funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused, millele allsüsteemi ja selle liidesed muude allsüsteemidega peavad vastama. Vajadusel võivad kõnealused tehnilised kirjeldused allsüsteemist olenevalt erineda, näiteks vastavalt direktiivi I lisas esitatud liinide, rummude ja/või veeremite kategooriatele – punkt 4;

(d) määrata kindlaks koostalitlusvõime komponendid ja liidesed, mida peavad reguleerima Euroopa tehnilised kirjeldused, sealhulgas Euroopa standardid, et saavutada koostalitlusvõime üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi piires – punkt 5;

(e) sätestada vastavus- või kasutussobivuse hindamise menetlus iga vaadeldava juhtumi kohta. Eelkõige hõlmab see nõukogu otsuses 93/465/EMÜ määratletud mooduleid või, kui see on asjakohane, erimenetlust, mida tuleb kasutada koostalitlusvõime komponentide vastavuse ja kasutussobivuse hindamisel ja allsüsteemide EÜ vastavustõendamisel – punkt 6;

(f) esitada KTKde rakendamise strateegia. Eelkõige on vaja määratleda etapid, mis tuleb läbida, et saavutada astmeline üleminek praegusest olukorrast olukorda, kus vastavus KTKdele on muutunud normiks – punkt 7;

(g) määrata kindlaks asjaomase personali kvalifikatsioon ning töötervishoiu ja tööohutuse tingimused, mis on asjaomase allsüsteemi kasutamiseks ja hooldamiseks, samuti KTKde rakendamiseks – punkt 4.

Lisaks võib vastavalt artikli 5 lõikele 3 käesolevate KTKde osas ette näha erijuhtumid; need on esitatud punktis 7.

Lisaks sisaldab käesolevate KTKde 4. punkt kasutus- ja hooldamisnõudeid, mis on eriomased eespool punktides 1.1 ja 1.2 sätestatud kohaldamisaladele.

2. ALLSÜSTEEMI MÕISTE/KOHALDAMISALA

2.1. ALLSÜSTEEMI MÕISTE

Käesolevaid KTKsid kohaldatakse selliste kaubavagunite suhtes, mis võivad liikuda kõikjal üleeuroopalises tavaraudteevõrgustikus või mõnes selle piirkonnas. Kaubavagunite hulka kuuluvad raudteeveeremid, mis on ehitatud kaubaautode veoks.

Käesolevaid KTKsid kohaldatakse uute, uuendatud või taastatud kaubavagunite suhtes, mis on antud ekspluatatsiooni pärast KTKde jõustumist.

Käesolevaid KTKsid ei kohaldata nendele vagunitele, mille kohta oli leping juba enne käesolevate KTKde jõustumist alla kirjutatud.

Punktides 7.3, 7.4 ja 7.5 kirjeldatakse tingimusi, mille puhul tuleb KTKde nõudeid täita, ja lubatavaid erandeid.

Raudteeveeremi kaubavagunite allsüsteem sisaldab veeremistruktuuri, pidurdusseadeldisi, sidureid ja veeremi (pöördvankrid, teljed jne) vedrustust, uksi ja sidesüsteeme.

KTKd hõlmavad ka ohutu toimimise ja nõutava jõudluse tagamiseks vajalike kohustuslike korrektiivide ja ennetava hoolduse hooldustoimingute protseduure. Need on sätestatud punktis 4.2.8.

Kaubavagunite liikumisel tekkiva müraga seotud nõuded (v.a hooldusjuhtumid) on käesolevatest KTKdest välja jäetud, kuna kaubavagunite, vedurite, liitveeremite ja reisivagunite tekitatavat müra käsitlevad eraldi KTKd.

2.2. ALLSÜSTEEMI FUNKTSIOONID

Kaubavagunid peavad toetama järgmisi funktsioone:

Kauba laadimine – kaubavagunid on varustatud vahenditega veose ohutuks käsitsemiseks ja veoks.

Liikuv raudteeveerem – kaubavaguneid saab ohutult raudteevõrgustikus vedada ja vagunid aitavad rongi pidurdamisele kaasa.

Raudteeveeremi, infrastruktuuri ja sõiduplaanide andmestiku hoidmine ja väljastamine – hoolduspersonali hooldusdokumentide ja sertifitseerimise spetsifikatsioon võimaldab hallata kaubavagunite hooldust. Teave kaubavagunite kohta esitatakse raudteeveeremi registris, märgitakse vagunitele ning seda edastatakse veerem-veerem- ja veerem-maa-tüüpi sideseadmete vahendusel.

Rongi juhtimine – kaubavagunit peab saama ohutult manööverdada kõigis eeldatavates keskkonnatingimustes ja teatavates eeldatavates olukordades.

Teenuste osutamine kaubaveo tellijatele – kaubavaguni veoteenuseid käsitlev tellijatele suunatud teave esitatakse raudteeveeremi registris, märgitakse vagunitele ning seda edastatakse veerem-veerem- ja veerem-maa-tüüpi sideseadmete vahendusel.

2.3. ALLSÜSTEEMI LIIDESED

Raudteeveeremi kaubavagunite allsüsteemil on järgmised liidesed:

Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem

— Raudteeveeremi parameetrid, mis mõjutavad teeäärseid rongi seiresüsteeme — — Teljepukside ülekuumenemise detektorid — Rattapaaride elektriline kindlakstegemine — Telgede loendurid

— Pidurdustõhusus

Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteem

— Veeremite, koosseisude ja rongide vaheline liides

— Uste sulgemine ja lukustamine

— Kauba kinnitamine

— Laadimiseeskirjad

— Ohtlikud veosed

— Pikisuunalised survejõud

— Pidurdustõhusus

— Aerodünaamilised mõjurid

— Hooldus

Kaubavedude allsüsteemi telemaatikarakendused

— Raudteeveeremi tugiandmebaasid

— Vagunite ja intermodaalsete veeremite juhtandmebaas

Infrastruktuuri allsüsteem

— Veeremite, koosseisude ja rongide vaheline liides

— Puhvrid

— Kinemaatiline gabariit

— Staatiline teljekoormus, dünaamiline rataste koormus ja lineaarne koormus

— Veeremi dünaamiline käitumine

— Pidurdustõhusus

— Tuleohutus

Energiavarustuse allsüsteem

— Elektriohutus

Müraaspekt

— Hooldus

Nõukogu direktiiv 96/49/EÜ koos lisaga (RID).

— Ohtlikud veosed

3. OLULISED NÕUDED

3.1. ÜLDIST

Käesolevate KTKde raames tagab vastavuse punktis 3 sätestatud asjakohastele põhinõuetele spetsifikatsioonide järgimine, mida on kirjeldatud:

— allsüsteemi puhul punktis 4 ja

— koostalitlusvõime komponentide puhul punktis 5,

ning mida kinnitavad positiivsed hindamistulemused

— koostalitlusvõime komponentide vastavuse ja/või sobivuse osas kasutamiseks ja

— allsüsteemi vastavustõendamise osas punktis 6 kirjeldatud viisil.

Siiski juhul, kui osa neist olulistest nõuetest on hõlmatud siseriiklike eeskirjadega, kuna:

— need on KTKdes kuulutatud avatud või reserveeritud punktideks;

— nõuete ulatust on kitsendatud vastavalt direktiivi 2001/16/EÜ artiklile 7;

— käesolevates KTKdes on neid juhtumeid kirjeldatud erijuhtumitena,

tuleb sellekohane vastavushindamine teha vastavalt asjaomase liikmesriigi vastutusalas kohaldatavatele menetlustele.

Vastavalt direktiivi 2001/16/EÜ artikli 4 lõikele 1 peavad üleeuroopaline tavaraudteesüsteem, allsüsteemid ja koostalitlusvõime komponendid koos liidestega vastama direktiivi III lisas sätestatud olulistele üldnõuetele.

3.2. OLULISED NÕUDED HÕLMAVAD JÄRGMIST:

— ohutus;

— töökindlus ja käideldavus ;

— tervisekaitse;

— keskkonnakaitse;

— tehniline ühilduvus.

Need nõuded sisaldavad üldisi nõudeid ja iga allsüsteemi erinõudeid.

3.3. ÜLDISED NÕUDED

3.3.1. OHUTUS

Ohutuse seisukohalt oluliste komponentide ja eriti rongi liikumisega seotud komponentide projekteerimine, ehitamine või montaaž, hooldus ja järelevalve peavad tagama ohutuse tasemel, mis vastab võrgu jaoks kehtestatud eesmärkidele, sealhulgas konkreetsete alatalitlusolukordade puhuks kehtestatud eesmärkidele.

Seda olulist nõuet täidetakse funktsionaalsete ja tehniliste kirjeldustega järgmistes punktides:

— 4.2.2.1 (veeremitevaheline liides)

— 4.2.2.2 (ohutu juurde- ja väljapääs)

— 4.2.2.3 (veeremiüksuse põhikonstruktsiooni tugevus)

— 4.2.2.5 (kaubavagunite märgistamine)

— 4.2.3.4 (veeremi dünaamiline käitumine)

— 4.2.3.5 (pikisuunalised survejõud)

— 4.2.4 (pidurdamine)

— 4.2.6 (keskkonnatingimused)

— 4.2.7 (süsteemiohutus), v.a 4.2.7.3 (elektriohutus)

— 4.2.8 (hooldus)

Ratas-rööbas kontakti puhul hõlmatud parameetrid peavad vastama stabiilsusnõuetele, et tagada ohutu liikumine maksimaalse lubatud kiirusega.

Seda olulist nõuet täidetakse funktsionaalsete ja tehniliste kirjeldustega järgmistes punktides:

— 4.2.3.2 (telje ja ratta koormus)

— 4.2.3.4 (veeremi dünaamiline käitumine)

— 4.2.3.5 (pikisuunalised survejõud)

Kasutatavad komponendid peavad ekspluatatsiooniperioodi vältel määratletud tava- või eriolukorras suutma taluda kõiki pingeid. Ohutuse vähenemist juhuslike tõrgete tõttu tuleb piirata asjakohaste vahenditega.

Seda olulist nõuet täidetakse funktsionaalsete ja tehniliste kirjeldustega järgmistes punktides:

— 4.2.2.1 (veeremitevaheline liides)

— 4.2.2.2 (ohutu juurdepääs raudteeveeremile ja väljapääs raudteeveeremist)

— 4.2.2.3 (veeremiüksuse põhikonstruktsiooni tugevus)

— 4.2.2.4 (uste sulgemine)

— 4.2.2.6 (ohtlikud veosed)

— 4.2.3.3.2 (teljepukside ülekuumenemise kindlakstegemine)

— 4.2.4 (pidurdamine)

— 4.2.6 (keskkonnatingimused)

— 4.2.8 (hooldus)

Kohtkindlad seadmed ja veerem tuleb projekteerida ja kasutatavad materjalid valida nii, et tulekahju korral on võimalik piirata tule ja suitsu levikut ning nende toimet.

Seda olulist nõuet täidetakse funktsionaalsete ja tehniliste kirjeldustega järgmistes punktides:

— 4.2.7.2 (tuleohutus)

Kasutajate käsitsetavad seadised peavad olema projekteeritud viisil, mis ei kahjusta seadiste ohutut kasutamist või kasutajate tervist ja turvalisust, kui võib eeldada, et seadiseid kasutatakse viisil, mis ei vasta esitatud juhistele.

Seda olulist nõuet täidetakse funktsionaalsete ja tehniliste kirjeldustega järgmistes punktides:

— 4.2.2.1 (veeremitevaheline liides)

— 4.2.2.2 (ohutu juurdepääs raudteeveeremile ja sealt väljapääs)

— 4.2.2.4 (uste sulgemine)

— 4.2.4 (pidurdamine)

3.3.2. TÖÖKINDLUS JA KÄIDELDAVUS

Rongi liikumisse kaasatud liikumatute või liikuvate komponentide järelevalve ja hooldus peavad olema korraldatud, neid tuleb teha ja kvantifitseerida nii, et ettenähtud tingimustel säiliks nimetatud komponentide talitlusvõime.

Seda olulist nõuet täidetakse funktsionaalsete ja tehniliste kirjeldustega järgmistes punktides:

— 4.2.2.1 (veeremitevaheline liides)

— 4.2.2.2 (ohutu juurdepääs raudteeveeremile ja väljapääs raudteeveeremist)

— 4.2.2.3 (veeremiüksuse põhikonstruktsiooni tugevus)

— 4.2.2.4 (uste sulgemine)

— 4.2.2.5 (vagunite märgistus)

— 4.2.2.6 (ohtlikud veosed)

— 4.2.4.1 (pidurisüsteem)

— 4.2.7.2.2.5 (tuleohutusmeetmete säilitamine)

— 4.2.8 (hooldus)

3.3.3. TERVISEKAITSE

Materjale, mis võivad kasutusviisi tõttu tõenäoliselt kahjustada nende isikute tervist, kellel on materjalidele juurdepääs, ei tohi kasutada rongides ja raudtee infrastruktuurides.

Seda olulist nõuet täidetakse funktsionaalsete ja tehniliste kirjeldustega järgmistes punktides:

— 4.2.8 (hooldus)

Kõnealuseid materjale tuleb valida, tarvitusele võtta ja kasutada nii, et kahjulike ja ohtlike aurude ja gaaside eraldumine oleks piiratud, seda eriti tulekahju korral.

Seda olulist nõuet täidetakse funktsionaalsete ja tehniliste kirjeldustega järgmistes punktides:

— 4.2.7.2 (tuleohutus)

— 4.2.8 (hooldus)

3.3.4. KESKKONNAKAITSE

Üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi rajamise ja töötamise mõjusid keskkonnale tuleb hinnata ja arvesse võtta võrgustiku projekteerimisetapil kooskõlas ühenduses kehtivate sätetega.

Seda olulist nõuet käesolevate KTKde raames ei kohaldata.

Materjalid, mida kasutatakse rongides ja infrastruktuurides, peavad ära hoidma keskkonnale kahjulike ja ohtlike aurude ning gaaside eraldumise, eriti tulekahju korral.

Seda olulist nõuet täidetakse funktsionaalsete ja tehniliste kirjeldustega järgmistes punktides:

— 4.2.7.2 (tuleohutus)

— 4.2.8 (hooldus)

Veerem ja toitesüsteemid peavad olema projekteeritud ja toodetud viisil, mis tagab nende elektromagnetilise ühilduvuse paigaldiste, seadmete ja avalike või eravõrgustikega, mille tööd need võivad häirida.

Seda olulist nõuet täidetakse funktsionaalsete ja tehniliste kirjeldustega järgmistes punktides:

— 4.2.3.3 (veeremi ja maapealsete seadmete vaheline side)

Üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi käitamisel tuleb järgida kehtivaid määrusi mürareostuse kohta.

Seda olulist nõuet täidetakse funktsionaalsete ja tehniliste kirjeldustega järgmistes punktides:

— 4.2.8 (hooldus)

— 4.2.3.4 (veeremi dünaamiline käitumine)

Üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi käitamine nõuetekohasel tasemel ei tohi põhjustada maapinna vibratsiooni ulatuses, mis on vastuvõetamatu infrastruktuuri läheduses asuvatele piirkondadele ja elutegevusele ning normaalsele hooldustasemele.

Seda olulist nõuet täidetakse funktsionaalsete ja tehniliste kirjeldustega järgmistes punktides:

— 4.2.3.2 (staatiline teljekoormus, dünaamiline rataste koormus ja lineaarne koormus)

— 4.2.3.4 (veeremi dünaamiline käitumine)

— 4.2.8 (hooldus)

3.3.5. TEHNILINE ÜHILDUVUS

Infrastruktuuri ja maarajatiste tehnilised omadused peavad ühilduma üksteisega ja üleeuroopalises tavaraudteesüsteemis kasutatavate rongide tehniliste omadustega.

Kui kõnealustest omadustest kinnipidamine osutub võrgustiku teatavates lõikudes keerukaks, siis võib rakendada ajutisi lahendusi, mis tagavad vastavuse tulevikus.

Seda olulist nõuet täidetakse funktsionaalsete ja tehniliste kirjeldustega järgmistes punktides:

— 4.2.3.1 (kinemaatiline gabariit)

— 4.2.3.2 (staatiline teljekoormus, dünaamiline rataste koormus ja lineaarne koormus)

— 4.2.3.4 (veeremi dünaamiline käitumine)

— 4.2.3.5 (pikisuunalised survejõud)

— 4.2.4 (pidurdamine)

— 4.2.8 (hooldus)

3.4. RAUDTEEVEEREMI ALLSÜSTEEMI ERINÕUDED

3.4.1. OHUTUS

Veeremite ja nende ühenduskohtade ehitus peab olema projekteeritud viisil, mis kaitseb reisijate- ja vedurijuhi ruume kokkupõrke või rööbastelt mahajooksmise korral.

Seda olulist nõuet käesolevate KTKde raames ei kohaldata.

Elektriseadmestik ei tohi mõjutada ohutust ning juhtimis- ja signaalimisseadmete toimimist.

Seda olulist nõuet käesolevate KTKde raames ei kohaldata.

Pidurdusmehhanismid ja avaldatav surve peavad ühilduma rööbaste, masinaehituse ja signaalimissüsteemidega.

Seda olulist nõuet täidetakse funktsionaalsete ja tehniliste kirjeldustega järgmistes punktides:

— 4.2.3.5 (pikisuunalised survejõud)

— 4.2.4 (pidurdamine)

Tuleb võtta meetmeid, mis hoiaksid ära juurdepääsu pinge all olevatele komponentidele, et mitte ohustada inimeste turvalisust.

Seda olulist nõuet täidetakse funktsionaalsete ja tehniliste kirjeldustega järgmistes punktides:

— 4.2.2.5 (kaubavagunite märgistamine)

— 4.2.7.3 (elektriohutus)

— 4.2.8 (hooldus)

Ohu korral peavad seadised võimaldama reisijatel teatada vedurijuhile ja kaasasolevale personalile, et reisijaga ühendust võetaks.

Seda olulist nõuet käesolevate KTKde raames ei kohaldata.

Juurdepääsu-ustel peab olema avamis- ja sulgemissüsteem, mis tagab reisijate turvalisuse.

Seda olulist nõuet käesolevate KTKde raames ei kohaldata.

Tuleb tagada tähistatud avariiväljapääsude olemasolu.

Seda olulist nõuet käesolevate KTKde raames ei kohaldata.

Tuleb kehtestada asjakohased sätted, et võtta arvesse erilisi ohutustingimusi väga pikkades tunnelites.

Seda olulist nõuet käesolevate KTKde raames ei kohaldata.

Rongides on kohustuslik piisava intensiivsuse ja kestusega avariivalgustussüsteem.

Seda olulist nõuet käesolevate KTKde raames ei kohaldata.

Rongid peavad olema varustatud valjuhääldisidega, mille kaudu rongi personalil ja juhtimiskeskusel on võimalik inimestega suhelda.

Seda olulist nõuet käesolevate KTKde raames ei kohaldata.

3.4.2. TÖÖKINDLUS JA KÄIDELDAVUS

Olulise tähtsusega seadmete, veermiku, veo- ja pidurdusseadmete, samuti juhtimissüsteemi ehitus peab alatalitlusolukorras võimaldama rongil jätkata töötamist kasutusse jäänud seadmete varal ilma ohtlike tagajärgedeta.

Seda olulist nõuet täidetakse funktsionaalsete ja tehniliste kirjeldustega järgmistes punktides:

— 4.2.4.1.2.6 (rataste lohisemise vältimise süsteem, vt ka punkt 5.3.3.3 ja lisa I)

— 5.4.1.2 (veoseadmed)

— 5.4.2.1 (pöördvanker ja veermik)

— 5.4.2.2 (rattapaarid)

— 5.4.3.8 (õhujagaja väljalülitusseade)

3.4.3. TEHNILINE ÜHILDUVUS

Elektriseadmestik peab ühilduma juhtimis- ja signaalimisseadmete paigaldise toimeparameetritega.

Seda olulist nõuet käesolevate KTKde raames ei kohaldata.

Elektrilise veojõu korral peavad vooluvõtuseadmete omadused võimaldama rongidel liikuda üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi toitesüsteemist saadava energia toimel.

Seda olulist nõuet käesolevate KTKde raames ei kohaldata.

Veeremi omadused peavad võimaldama sellel liikuda mis tahes liinil, millel veerem peaks töötama.

Seda olulist nõuet täidetakse funktsionaalsete ja tehniliste kirjeldustega järgmistes punktides:

— 4.2.2.3 (veeremiüksuse põhikonstruktsiooni tugevus)

— 4.2.3.1 (kinemaatiline gabariit)

— 4.2.3.2 (staatiline teljekoormus, dünaamiline rataste koormus ja lineaarne koormus)

— 4.2.3.3 (raudteeveeremi parameetrid, mis mõjutavad teeäärseid rongi seiresüsteeme)

— 4.2.3.4 (veeremi dünaamiline käitumine)

— 4.2.3.5 (pikisuunalised survejõud)

— 4.2.4 (pidurdamine)

— 4.2.6 (keskkonnatingimused)

— 4.2.8 (hooldus)

— 4.8.2 (raudteeveeremi register)

3.5. HOOLDUSE ERINÕUDED

3.5.1. TERVISHOID JA OHUTUS

Keskustes kasutatavad tehnilised seadmed ja menetlused peavad tagama allsüsteemi ohutu töötamise ning ei tohi kahjustada inimeste tervist ega ohutust.

Seda olulist nõuet täidetakse funktsionaalsete ja tehniliste spetsifikatsioonidega järgmistes punktides:

— 4.2.8 (hooldus)

3.5.2. KESKKONNAKAITSE

Hoolduskeskustes kasutatavad tehnilised seadmed ja menetlused ei tohi ületada ümbritseva keskkonna suhtes lubatud saaste taset.

See oluline nõue pole käesolevate KTKde raames esitatud funktsionaalsete ja tehniliste kirjeldustega täidetud.

3.5.3. TEHNILINE ÜHILDUVUS

Tavaraudteerongide hooldusseadmed peavad võimaldama ohutuse, tervishoiu ja mugavusega seotud toimingute sooritamist kõikidel veeremitel, mille jaoks need on projekteeritud.

Seda olulist nõuet täidetakse funktsionaalsete ja tehniliste kirjeldustega järgmistes punktides:

— 4.2.8 (hooldus)

3.6. MUUDE ALLSÜSTEEMIDE, SH RAUDTEEVEEREMI ALLSÜSTEEMI ERINÕUDED

3.6.1. INFRASTRUKTUURI ALLSÜSTEEM

3.6.1.1. Ohutus

Tuleb võtta vajalikke meetmeid, et hoida ära ebasoovitav juurdepääs seadmetele.

Tuleb võtta meetmeid, et vähendada inimesi ähvardavaid ohte, eriti seal, kus rongid sõidavad raudteejaamadest läbi.

Infrastruktuurid, millele on avalik juurdepääs, peavad olema projekteeritud ja ehitatud nii (aspektid: stabiilsus, tuli, juurdepääs, evakueerimine, perroonid jne), et inimeste tervise kahjustamise oht oleks võimalikult väike.

Tuleb kehtestada asjakohased sätted, et võtta arvesse erilisi ohutustingimusi väga pikkades tunnelites.

Seda olulist nõuet käesolevate KTKde raames ei kohaldata.

3.6.2. ENERGIAVARUSTUSE ALLSÜSTEEM

3.6.2.1. Ohutus

Toitesüsteemide töötamine ei tohi kahjustada rongide või inimeste (sõitjad, personal, raudteeäärsed elanikud ja kolmandad isikud) ohutust.

Seda olulist nõuet käesolevate KTKde raames ei kohaldata.

3.6.2.2. Keskkonnakaitse

Elektriliste või termiliste toitesüsteemide töötamine ei tohi keskkonda häirida üle kindlaksmääratud piiride.

Seda olulist nõuet käesolevate KTKde raames ei kohaldata.

3.6.2.3. Tehniline ühilduvus

Kasutatavad elektrilised/termilised toitesüsteemid peavad:

— võimaldama rongidel saavutada kindlaksmääratud tööparameetreid;

— elektrilise toitesüsteemi puhul ühilduma rongidele paigaldatud vooluvõtuseadmetega.

Seda olulist nõuet käesolevate KTKde raames ei kohaldata.

3.6.3. JUHTKÄSUD JA SIGNAALIMINE

3.6.3.1. Ohutus

Üleeuroopalisel tavaraudteesüsteemis kasutatavad juhtimis- ja signaalimisseadmed ning menetlused peavad rongidel võimaldama liikuda ohutustasemel, mis vastab võrgustikule seatud eesmärkidele. Juhtimis- ja signaalimissüsteemid peavad tagama selliste rongide ohutu liikumise, millel on lubatud liikuda alatalitlustingimustel.

Seda olulist nõuet käesolevate KTKde raames ei kohaldata.

3.6.3.2. Tehniline ühilduvus

Kõiki uusi infrastruktuure ja veeremeid, mis on toodetud või arendatud pärast ühilduvate juhtimise ja signaalimise allsüsteemide vastuvõtmist, tuleb kohandada käesolevates võrgustikes kasutamiseks. Vedurijuhiruumidesse paigaldatud juhtimis- ja signaalimisseadmed peavad võimaldama normaalset töötamist kindlaksmääratud tingimustel kogu üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi piires.

Seda olulist nõuet täidetakse funktsionaalsete ja tehniliste kirjeldustega järgmistes punktides:

— 4.2.3.3.1 (elektriline takistus)

— 4.2.4 (pidurdamine)

3.6.4. KÄITAMINE JA LIIKLUSKORRALDUS

3.6.4.1. Ohutus

Võrgustiku kasutuseeskirjade, vedurijuhtide, rongi ja juhtimiskeskuste personali kvalifikatsiooni kooskõlalisus peab tagama ohutu töötamise, pidades silmas rahvusvaheliste ja riiklike teenuste erinevaid nõudeid.

Hooldustegevus ja selle intervallid, hooldus- ja juhtimiskeskuse personali väljaõpe ja kvalifikatsioon ning asjaomaste raudtee-ettevõtjate poolt juhtimis- ja hoolduskeskustes sisseseatud kvaliteedi tagamise süsteem peavad tagama ohutuse kõrge taseme.

Seda olulist nõuet täidetakse funktsionaalsete ja tehniliste kirjeldustega järgmistes punktides:

— 4.2.2.5 (kaubavagunite märgistamine)

— 4.2.4 (pidurdamine)

— 4.2.8 (hooldus)

3.6.4.2. Töökindlus ja käideldavus

Hooldustegevus ja selle intervallid, hooldus- ja juhtimiskeskuse personali väljaõpe ja kvalifikatsioon ning asjaomaste raudtee-ettevõtjate poolt juhtimis- ja hoolduskeskustes sisseseatud kvaliteedi tagamise süsteem peavad tagama võrgustiku töökindluse ja käideldavuse kõrge taseme.

Seda olulist nõuet täidetakse funktsionaalsete ja tehniliste kirjeldustega järgmistes punktides:

— 4.2.8 (hooldus)

3.6.4.3. Tehniline ühilduvus

Võrgustiku käituseeskirjade, vedurijuhtide, rongi personali ja liikluskorraldajate kvalifikatsiooni reguleeritus peab tagama üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi tõhusa käitustegevuse, pidades silmas riigipiiriüleste ja riiklike teenuste puhul esitatavaid erinevaid nõudeid.

Seda olulist nõuet käesolevate KTKde raames ei kohaldata.

3.6.5. KAUBA- JA REISIJATEVEO TELEMAATIKARAKENDUSED

3.6.5.1. Tehniline ühilduvus

Telemaatikaseadmete olulised nõuded tagavad reisijate- ja kaubaveo ettevõtjate jaoks teeninduse minimaalse taseme, eriti tehnilise ühilduvuse osas.

Tuleb võtta meetmeid, et tagada:

— andmebaaside, tarkvara ja andmesideprotokollide väljatöötamine selliselt, et võimaldada maksimaalset andmevahetust eri rakenduste ja ettevõtjate vahel, välja arvatud konfidentsiaalse äriteabe osas;

— kasutajate hõlbus juurdepääs andmetele.

Seda olulist nõuet käesolevate KTKde raames ei kohaldata.

3.6.5.2. Töökindlus ja käideldavus

Käesolevate andmebaaside, tarkvara ja andmeside protokollide kasutusviisid, juhtimine, ajakohastamine ja hooldus peavad tagama käesolevate süsteemide tõhususe ja kvaliteetse teeninduse.

Seda olulist nõuet käesolevate KTKde raames ei kohaldata.

3.6.5.3. Tervisekaitse

Käesolevate süsteemide ja kasutajate vahelised liidesed peavad vastama ergonoomia ja tervisekaitse eeskirjades sätestatud miinimumnõuetele.

Seda olulist nõuet käesolevate KTKde raames ei kohaldata.

3.6.5.4. Ohutus

Ohutusega seotud teave tuleb talletada või edastada sobival tasemel terviklikult ja töökindlalt.

Seda olulist nõuet käesolevate KTKde raames ei kohaldata.

4. ALLSÜSTEEMI KIRJELDUS

4.1. SISSEJUHATUS

Üleeuroopaline tavaraudteesüsteem, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2001/16/EÜ ja mille osa on raudteeveeremi kaubavagunite allsüsteem, on integreeritud süsteem, mille ühilduvust tuleb kontrollida. Ühilduvust tuleb kontrollida eriti neil juhtudel, mis seonduvad allsüsteemi (koos selle liidestega süsteemis, millesse see on integreeritud) tehniliste kirjelduste ning käitamise ja hooldamise eeskirjadega.

Punktides 4.2 ja 4.3 toodud allsüsteemi ja selle liideste funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused ei nõua eritehnoloogiate või tehniliste lahenduste kasutamist, välja arvatud juhtudel, kus see on rangelt vajalik üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime seisukohalt. Samas võivad koostalitlusvõimega seotud uuenduslikud lahendused nõuda uusi spetsifikatsioone ja/või uute hindamismeetodite kasutuselevõttu. Tehnoloogiliste uuenduste võimaldamiseks tuleb neid spetsifikatsioone ja hindamismeetodeid arendada punktides 6.1.2.3 ja 6.2.2.2 kirjeldatud menetlust järgides.

Võttes arvesse kõiki kohaldatavaid olulisi nõudeid, on raudteeveeremi kaubavagunite allsüsteemi iseloomustatud käesolevas punktis 4.

4.2. ALLSÜSTEEMI FUNKTSIONAALSED JA TEHNILISED KIRJELDUSED

4.2.1. ÜLDIST

Punktis 3 esitatud oluliste nõuete taustal on raudteeveeremi kaubavagunite allsüsteemi funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused jaotatud järgmiselt:

— Struktuurid ja mehaanilised osad

— Veeremi ja rööbastee vastastiktoime ning gabariidid

— Pidurdamine

— Side

— Keskkonnatingimused

— Süsteemiohutus

— Hooldus

Need pealkirjad hõlmavad järgmisi alusparameetreid:

Veeremite, koosseisude ja rongide vaheline liides (sidurid)

Ohutu juurdepääs raudteeveeremile ja väljapääs raudteeveeremist

Veeremiüksuse põhikonstruktsiooni tugevus

Kauba kinnitamine

Uste sulgemine ja lukustamine

Kaubavagunite märgistamine

Ohtlikud veosed

Kinemaatiline gabariit

Staatiline teljekoormus, dünaamiline rataste koormus ja lineaarne koormus

Raudteeveeremi parameetrid, mis mõjutavad teeäärseid rongi seiresüsteeme

Veeremi dünaamiline käitumine

Pikisuunalised survejõud

Pidurdustõhusus

Veeremiüksuse võime edastada teavet veeremiüksuselt veeremiüksusele

Veeremiüksuse võime edastada teavet maapinna ja veeremiüksuse vahel

Keskkonnatingimused

Aerodünaamilised mõjurid

Külgtuuled

Erakorralised meetmed

Tuleohutus

Elektriohutus

Hooldusdokument

Iga põhiparameetri kohta on üldpeatükki koondatud järgmised punktid.

Nendes punktides esitatakse üksikasjalikult üldpeatükki koondatud nõuete täitmiseks vajalikud tingimused.

4.2.2. STRUKTUURID JA MEHAANILISED OSAD

4.2.2.1. Veeremite, koosseisude ja rongide vaheline liides (sidurid)

4.2.2.1.1. Üldist

Vagunitel peavad mõlemas otsas olema vastupidavad puhver- ja veoseadmed.

Vagunite rivid, mida ekspluatatsiooni ajal kunagi osadeks ei lahutata, loetakse käesoleva nõude kohaldamisel üheks vaguniks. Nende vagunite vahelised liidesed peavad hõlmama vastupidavat sidurisüsteemi, mis on võimeline vastu pidama kavandatud käitustingimustest tulenevatele jõududele.

Rongid, mida ekspluatatsiooni ajal kunagi osadeks ei lahutata, loetakse käesoleva nõude kohaldamisel üheks vaguniks. Neisse rongidesse peab kuuluma eelnimetatud vastupidav sidurisüsteem. Kui neil puudub standardne kruvisidur ja puhvrid, peab neil olema võimalus avariisiduri kinnitamiseks mõlemas otsas.

4.2.2.1.2. Funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused

4.2.2.1.2.1. Puhvrid

Puhvrite paigaldamisel paigaldatakse veeremiüksuse ühte otsa kaks identset puhvrit. Need puhvrid peavad olema kokkusurutavat tüüpi. Puhvrite keskjoone kõrgus peab mis tahes laadimistingimustel jääma rööbaste tasapinnast 940–1 065 mm kõrgusele.

Puhvrite keskjoonte vaheline standardkaugus sümmeetriliselt kaubavaguni keskjoone ümber on nominaalselt 1 750 mm.

Puhvrite mõõtmed peavad olema sellised, et puhvrid ei saaks horisontaalkõverike ja vastupidistesse suundadesse pöörduvate kõverike läbimisel omavahel haakuda. Minimaalne lubatav ülekate on 50 mm.

Kõverike minimaalsed raadiused ja vastupidistesse suundadesse pöörduvate kõverike omadused on määratletud infrastruktuuri KTKdes.

Vagunitel, mis on varustatud puhvritega, mille käik ületab 105 mm, peab alati olema neli identset (elastsussüsteemid, käik) ühesuguse konstruktsiooniga puhvrit.

Kui on nõutav puhvrite vaba vahetatavus, tuleb tugiplaadi jaoks jätta otsatala puhvriprussil järgmine vaba ruum. Puhver kinnitatakse vaguni otsatala puhvriprussile nelja M24 lukustatud kinniti abil, mille kvaliteediklassi voolavustugevus on vähemalt 640 N/mm (vt lisa A joonis A1).

— Puhvri tehnilised andmed — Puhvrite käik peab olema minimaalselt 105 0 –5 mm ja energianeelamisvõime vähemalt 30 kJ. — Puhvritaldrikud peavad olema kumerad ja nende sfäärilise tööpinna kumerusraadius peab olema 2 750 ± 50 mm. — Puhvripea miinimumkõrgus peab olema 340 mm ja puhvritaldrikud peavad pikitelje suhtes asuma võrdsel kaugusel. — Puhvritele peab olema kantud eraldusmärgis. Eraldusmärgis peab sisaldama vähemalt käiku millimeetrites ja puhvri energianeelamisvõime väärtust.

4.2.2.1.2.2. Veoseadmed

Standardne vagunitevaheline veomehhanism peab olema eraldatav ja koosnema püsivalt konksu külge kinnitatud keermesühendusest, veokonksust ja amortisaatoriga puhvriprussist.

Veokonksu keskjoone kõrgus peab mis tahes laadimistingimustel jääma rööbaste tasapinnast 920–1 045 mm kõrgusele.

Kõigis vaguniotstes peab olema võimalus riputada haakeseadis ajaks, mil seda ei kasutata. Haakeseadmestiku ükski osa ei tohi selle äärmises alumises asendis olla kulumise ega vedrustuse töökäigu tõttu madalamal kui 140 mm rööbaste tasapinnast.

— Veoseadmete tehnilised andmed: — Veoseadme vedrustussüsteemi staatiline energianeelamisvõime peab olema vähemalt 8 kJ. — Veokonks ja puhvripruss peavad purunemata vastu pidama 1 000 kN suurusele jõule. — Kruvisidur peab purunemata vastu pidama 850 kN suurusele jõule. Kruvisiduri tõmbetugevus peab olema väiksem kui veoseadise muude osade tõmbetugevus. — Kruvisidur peab olema konstrueeritud viisil, mis välistab kruvisiduri iseenesliku lahutumise rongisiseste jõudude toimel. — Kruvisiduri suurim kaal ei tohi olla üle 36 kg. — Kruvisidurite ja veokonksude mõõtmed (vt lisa A joonis A6) peavad olema kooskõlas lisas A joonistel A2 ja A3 näidatuga. Siduri pikkus mõõdetuna siduri looga siseküljelt puhvriprussi võlliku keskjooneni peab olema: — — 986 + 10 -5 mm täielikult väljakeeratud asendis kruvisiduri puhul; — 750 ± 10 mm täielikult sissekeeratud asendis kruvisiduri puhul;

4.2.2.1.2.3. Veoseadmete ja puhverseadiste koostoime

Puhver- ja veoseadmed peavad olema projekteeritud nii, et veerem saaks ohutult ületada 150 m raadiusega teekõverikke.

Kahe pöördvankritega vaguni puhul, mis on ühendatud sirgel rajal kokkupuutuvate puhvritega, ei tohi nende komponentide survejõud 150 m raadiusega kõverikul ületada 250 kN.

Kaheteljeliste vagunite puhul pole nõudeid kindlaks määratud.

— Veoseadmete ja puhverseadiste tehnilised andmed — Veokonksu ava esiserva ja maksimaalselt väljaulatuvate puhvrite esikülje vaheline kaugus peab uutes tingimustes (vt lisa A joonis A4) olema 355 + 45/–20 mm.

4.2.2.2. Ohutu juurdepääs raudteeveeremile ja sellest väljapääs

Veeremiüksused tuleb projekteerida nii, et töötajad ei satuks haakimise ega lahtihaakimise ajal ohtu. Kruvisidurite ja puhvrite kasutamisel ei tohi lisa A joonisel A5 näidatud nõutavas vabas piirkonnas olla ühtki püsivalt kinnitatud osa. Nimetatud piirkonnas võivad olla ühendustrossid ja painduvad voolikud. Puhvrite all ei tohi olla sellele piirkonnale juurdepääsu takistavaid seadmeid.

Veokonksu kohale jääv vaba ruum on kujutatud lisa A joonisel A7.

Kui paigaldatakse kombineeritud automaat- ja kruvisidur, võib automaatsiduri pea ulatuda Berni ristkülikusse vasakult küljelt (vt lisa A joonis A5), kui see on koormuse all ja kasutatakse kruvisidurit.

Iga puhvri all peab olema käsipuu. Käsipuud peavad vastu pidama puhvrite vahel liikuvate rongikoostajate rakendatavatele koormustele.

Kõik kinnitatud osad, mis paiknevad veeremiüksuste otstes, peavad jääma vähemalt 40 mm kaugusele lõpuni kokkusurutud puhvrite välispinnast.

Veeremiüksuse igal küljel peab olema vähemalt üks aste ja käsipuu rongikoostajatele, välja arvatud püsiva koosseisuga rongide puhul. Astmete kohal ja ümber peab olema piisavalt ruumi rongikoostaja turvalisuse tagamiseks. Astmed ja käepidemed peavad olema projekteeritud nii, et need peaksid vastu koormusele, mida rongikoostaja neile rakendab. Astmed peavad olema vähemalt 150 mm kaugusel lõpuni kokku surutud puhvrite otstes olevast vertikaaltasapinnast (vt lisa A joonis A5). Trepid ja alad, mis võimaldavad juurdepääsu käitamiseks, laadimiseks ja mahalaadimiseks, peavad olema libisemiskindlad (vt lisa EE).

Vaguni igas otsas, mis võib moodustada rongi tagumise otsa, peavad olema seadmed tagumise signaaltule kinnitamiseks. Juurdepääsu hõlbustamiseks peavad vajadusel olema paigaldatud astmed ja käepidemed.

Käepidemeid ja astmeid tuleb kontrollida tavahoolduseks ettenähtud ajavahemike tagant ja oluliste kahjustuste, pragude või rooste täheldamisel tuleb rakendada meetmeid nende likvideerimiseks.

4.2.2.3. Veeremiüksuse põhikonstruktsiooni tugevus ja kauba kinnitamine

4.2.2.3.1. Üldist

Vagunite ehituslik projekteerimine peab toimuma kooskõlas standardi EN12663 punkti 3 nõuetega ja konstruktsioon peab vastama nimetatud standardi punktides 3.4–3.6 määratletud kriteeriumidele.

Lisaks juba kindlaksmääratud kriteeriumidele on lubatud standardi EN12663 punktis 3.4.3 määratletud ohutusteguri valimisel arvesse võtta materjali suhtelist pikenemist pragunemise korral. Lisas ZZ määratletakse ohutusteguri ja lubatud pinge kindlaksmääramise kord.

Väsimusea hindamisel on oluline tagada, et valimisse kaasatavad koormusnäitajad oleksid ettenähtud lahenduse kohta piisavalt esinduslikud ning neid avaldataks kehtestatud projekteerimiskorrale vastaval viisil. Tuleks järgida valitud projekteerimiskorra tõlgendamise kõiki seonduvaid suuniseid.

Vagunite ehitamisel kasutatavate materjalide lubatud pinged määratletakse standardi EN12663 5. osas täpsustatud viisil.

Vaguni konstruktsiooni tuleb kontrollida tavahoolduseks ettenähtud ajavahemike tagant ning oluliste kahjustuste, pragude või rooste täheldamisel tuleb rakendada meetmeid nende likvideerimiseks.

Käesolevas jaotises määratletakse veeremiüksuste põhikoormust kandva (esmase) konstruktsiooni ning seadmete ja kasuliku koormusega liideste konstruktsioonile esitatavad miinimumnõuded.

Nimetatud nõuded hõlmavad järgmist:

— Erandlikud koormused: — — pikikoormused — maksimaalsed vertikaalkoormused — koormuskombinatsioonid — tõstmine — seadmete (sh kere/pöördvankri) kinnitamine — muud erandlikud koormused

— Ekspluatatsiooni (väsimus-)koormused: — — koormussisendi allikad — kasuliku koormuse spekter — tee induktsioonkoormus — vedamine ja pidurdamine — aerodünaamiline koormus — liideste väsimuskoormused — kere/pöördvankri ühendus — seadmete kinnitamine — sidurite koormused — väsimuskoormuste kombinatsioonid

— Veeremiüksuse põhikonstruktsiooni jäikus — — hälbed — vibratsioon — torsioonjäikus — seadmed

— Kauba kinnitamine — Tuleb võtta meetmeid tagamaks, et veos või selle osad ei kukuks kaubavagunist välja.

Käesolevate KTKde raames ei peeta kinnitussüsteemide või -seadmete (nt splindid või kinnitusrõngad) nõuete esitamist kohustuslikuks.

4.2.2.3.2. Erandlikud koormused

4.2.2.3.2.1. Pikikoormused

Eri kaubavagunite liikidele kohaldatakse erinevaid väärtusi, nagu on määratletud standardis EN12663, nimelt:

F-I: Vagunid, mida võib rongideks koostada piiranguteta;

F-II: Vagunid, mida ei koostata sorteerimismäe abil ega tõukemanööverdamisega.

Ehituslikes põhinõuetes eeldatakse, et eespool nimetatud kategooria vagunitele paigaldatakse ekspluatatsiooniks asjakohased puhvrid ja sidurid.

Konstruktsioon peab vastama standardi EN12663 punkti 3.4 nõuetele kõigi erandlike koormuste kohaldamise korral.

Vagunikered peavad vastama standardi EN12663 tabelites 1, 2, 3 ja 4 täpsustatud asjakohastele pikitugevusnõuetele, kui eksisteerivad koormusliinid.

MÄRKUS 1. Vagunikere ühes otsas rakendatud jõule peab tekkima reaktsioon vastassuuna vastavas punktis.

MÄRKUS 2. Jõud rakendatakse monteerimiskonstruktsiooni suhtes horisontaalselt, võrdse jaotusega iga puhvri telje asukohale või siduri teljele.

MÄRKUS 3. Kui puhvreid ei katsetata (vt lisa Z), tuleb vaguni konstruktsiooni ekspluatatsioonil eeldatavate puhvrikoormustele vastupidavuse näitamiseks teha vastavad arvutused.

4.2.2.3.2.2. Maksimaalsed vertikaalkoormused

Vagunikere peab vastama standardi EN12663 tabeli 8 nõuetele, mida on modifitseeritud vastavalt märkusele 1 (vt allpool).

Vagunikere peab olema projekteeritud kandma ka maksimumkoormust, mida võib sellele rakendada laadimis- ja mahalaadimismeetodi tõttu. Koormusnäitajaid võib määratleda kere (koos mis tahes kasuliku koormusega) massile rakendatud jõu või kiirenduse ühikutes. Projekteerimisel aluseks võetavad näitajad peavad iseloomustama kõige ebasoodsamaid juhtumeid, mida operaator soovib arvesse võtta seoses vaguni kasutamisega (sealhulgas ettenähtav kuritarvitus).

MÄRKUS 1. Standardi EN12663 tabelis 8 toodud teguri 1,95 asemel tuleb kasutada tegurit 1,3. Sel juhul märkust a ei kohaldata.

MÄRKUS 2. Koormusi võib jaotada ühtlaselt kogu koormust kandvale pinnale, piiratud alale või konkreetsetele punktidele. Projekteerimisjuhtumi(te) aluseks võetakse kõige nõudlikumad rakendused.

MÄRKUS 3. Kui on ette nähtud, et vaguni põrandal liiguvad ratastega sõidukid (sealhulgas harklaadurid jt), peab konstruktsioon arvesse võtma selliste toimingutega seotud maksimaalset kohtkoormust.

4.2.2.3.2.3. Koormuskombinatsioonid

Konstruktsioon peab samuti vastama standardi EN12663 klausli 3.4 nõuetele, kui sellele rakendatakse standardi EN12663 punktis 4.4 täpsustatud kõige ebasoodsamaid koormuskombinatsioone.

4.2.2.3.2.4. Tõstmine

Vagunikere peab olema varustatud tõstepunktidega, mille abil on võimalik tervet vagunit ohutult tõsta. Samuti peab olema võimalik tõsta vaguni üht otsa (sh koos käiguosaga), samal ajal kui teine ots toetub käiguosa teisele osale.

Standardi EN12663 punktis 4.3.2 täpsustatud koormusnäitajaid rakendatakse tõstmisel töökodades ja teenindustoimingute käigus.

Tabelites 9 ja 10 toodud koormustegurit on lubatud vähendada 1,1-lt 1,0-le üksnes pärast rööbastelt mahasõitu või muud ebaharilikku juhtumit päästetöödega seotud tõstmisjuhtude puhul, kus mõningane konstruktsiooni jäävdeformatsioon on lubatav.

Kui tegurit 1,0 kasutatakse valideerimiskatsel, tuleb mõõdetud pingeid ekstrapoleerida, et näidata ühilduvust teguri suuremate väärtustega.

Tõstmiseks kasutatakse ettenähtud tõstepunkte. Tõstepunktide paigutus määratletakse kliendi ekspluatatsioonivajadustega.

4.2.2.3.2.5. Seadmete (sh kere/pöördvankri) kinnitamine

Seadmete kinnitamine tuleb projekteerida kas:

— standardi EN12663 punkti 4.5 tabelites 12, 13 ja 14 määratletud koormuste kandmiseks;

või teise võimalusena:

— valideerimiseks vastavalt lisas Z kirjeldatud puhvrikatse tegemise teel.

4.2.2.3.2.6. Muud erandlikud koormused

Koormusnõuded vaguni kere konstruktsiooniosadele, nagu nt külgmised ja otsmised seinakonstruktsioonid, uksed, tugipostid ja koormuse turvasüsteemid, peavad olema kavandatud taluma maksimumkoormust, mida neile kohaldatakse ettenähtud funktsiooni täitmisel. Koormusnäitajad määratakse standardis EN12663 toodud ehituslikke konstruktsioonipõhimõtteid järgides.

Lisas YY on sätestatud põhiliselt kasutatavate vagunifunktsioonide asjakohased projekteerimisnõuded. Siiski tuleb neid rakendada vaid kohaldatavatel juhtudel.

Uute vagunitüüpide puhul määrab projekteerija erinõuetele vastavad asjakohased koormusnäitajad standardi EN12663 põhimõtete kohaselt.

4.2.2.3.3. Ekspluatatsiooni (väsimus)koormused

4.2.2.3.3.1. Koormussisendi allikad

Tuleb kindlaks määrata kõik tsüklilise koormuse allikad, mis võivad põhjustada väsimuskahjustusi. Kooskõlas standardi EN12663 punktiga 4.6 võetakse arvesse järgmisi spetsiifilisi sisendeid ning nende esinemisviis ja kombinatsioon peab vastama kaubavaguni kavandatavale kasutusotstarbele ja kasutatavale projekteerimiskorrale. Koormusnäitajate määratlemine peab olema kooskõlas materjali väsimusprojekteerimise põhimõttega, mida on kirjeldatud standardi EN12663 punktis 5.2, ning valideerimismeetodiga, mida on kirjeldatud sama standardi punktis 6.3. Kui väsimuskoormusnäitajad toimivad kombinatsioonis, võetakse need arvesse kooskõlas koormuste omadustega ja konstruktsioonianalüüsi vormiga ning kasutatava väsimusprojekteerimispõhimõttega.

Enamiku tavavagunite konstruktsioonide puhul võib standardi EN12663 tabelis 16 määratletud koormusi vaadelda täistõhusate väsimuskoormuse tsüklite kombinatsioonide esitamiseks piisavatena.

Juhtudel, mille kohta üksikasjalikke andmeid pole, tuleb väsimuskoormuste peamiste allikate määramiseks juhinduda lisast CC.

4.2.2.3.3.2. Väsimustugevuse demonstreerimine

Vastavalt standardi EN12663 punktile 5.2 peab materjalide käitumine väsimuskoormuste korral põhinema kehtival Euroopa standardil või samaväärsetel normdokumentidel, kui need on olemas. Lubatavad materjali väsimusprojekteerimispõhimõtted on Eurocode 3, Eurocode 9 ja meetod, mida kirjeldatakse lisas N.

4.2.2.3.4. Veeremiüksuse põhikonstruktsiooni jäikus

4.2.2.3.4.1. Hälbed

Vagun või selle kasulik koormus ei tohi koormusest või koormuskombinatsioonidest tulenevate hälvete tõttu ületada ekspluatatsiooniks lubatud väärtusi (vt lisa C ja lisa T).

Hälbed ei tohi ka halvendada vaguni kui terviku ega sellele paigaldatud komponentide või süsteemide funktsionaalsust.

4.2.2.3.4.2. Vibratsioon

Projekteerimise käigus tuleb arvesse võtta vagunikere loomulikku vibratsiooni, kõiki koormustingimusi, sealhulgas tühikaalu, tuleb piisavalt eristada või muul moel vedrustuse töösagedustest lahti sidestada, et vältida soovimatute vastumõjude esinemist mis tahes ekspluatatsioonikiirustel.

4.2.2.3.4.3. Torsioonjäikus

Vagunikere väändejäikus peab vastama vedrustuse omadustele, et rööbastelt mahasõidu kriteeriumid oleksid ühesugused kõigil koormustingimustel (ka tühikaalu puhul).

4.2.2.3.4.4. Seadmed

Seadmete loomulikku vibratsiooni seadmestiku kinnitustel tuleb piisavalt eristada või muul moel vagunikere või vedrustuse töösagedustest lahti sidestada, et vältida soovimatute vastumõjude esinemist mis tahes ekspluatatsioonikiirustel.

4.2.2.3.5. Kauba kinnitamine

Lisas YY on ära toodud põhiliselt kasutatavate funktsioonide asjakohased projekteerimisnõuded. Siiski tuleb neid rakendada vaid kohaldatavatel juhtudel.

4.2.2.4. Uste sulgemine ja lukustamine

Kaubavagunite uksed ja luugid peavad olema projekteeritud nii, et neid saaks sulgeda ja lukustada. See nõue kehtib juhul, kui vagunid kuuluvad liikuva rongi koosseisu (välja arvatud siis, kui see liikumine on osa kasuliku koormuse mahalaadimistoimingutest). Selleks tuleb kasutada lukustusseadmeid, millelt on operaatorile väljastpoolt rongi selgesti näha nende olek (avatud/suletud).

Lukustussüsteemid tuleb kavandada nii, et rongi liikumisel oleks välistatud nende tahtmatu avanemine. Sulgemis- ja lukustussüsteemid tuleb kavandada nii, et töötajaid ei satuks nende tõttu ohtu.

Iga lukustusseadme lähedusse tuleb operaatorile nähtavasse kohta paigutada asjakohased ja selged kasutusjuhised.

Sulgemis- ja lukustusseadmed tuleb kavandada vastu pidama koormustele, mille põhjustab kasulik koormus tavatingimustel ja siis, kui kasulik koormus ettenähtaval viisil ümber paigutatakse.

Sulgemis- ja lukustusseadmed tuleb kavandada vastu pidama koormustele, mis tekivad siis, kui veeremiüksused mööduvad teistest rongidest mis tahes tingimustel, sealhulgas tunnelites.

Jõud, mis on vajalikud sulgemis- ja lukustusseadmete aktiveerimiseks, peavad olema suurusjärgus, mida operaatoril on võimalik rakendada ilma lisatööriistadeta. Erandid on lubatud juhtudel, kui lisatööriistad on konkreetselt kättesaadavaks tehtud või kui kasutatakse mootorajamiga süsteeme.

Sulgemis- ja lukustussüsteeme tuleb kontrollida tavahoolduseks ettenähtud ajavahemike tagant ja kahjustuste või rikete täheldamisel tuleb rakendada meetmeid nende likvideerimiseks.

4.2.2.5. Kaubavagunite märgistamine

Vagunid peavad olema märgistatud selleks, et:

— identifitseerida iga üksikvagun ainuomase numbri järgi, nagu on sätestatud käitamise ja liikluskorralduse KTKdes ja mis peab olema kantud registrisse;

— esitada rongide koostamiseks vajalikku teavet, sh pidurdusjõud, pikkus puhvritest mõõdetuna, tühikaal, kiirus koos vastava koormustabeliga erinevate teekategooriate puhul;

— ette näha ekspluatatsioonipiirangud töötajate jaoks, sealhulgas geograafilised piirangud ja koostepiirangud;

— esitada asjakohane ohutusteave vaguneid ekspluateerivatele või neid avariiolukorras teenindavatele töötajatele (sh pinge all olevate rippjuhtmete ja elektriseadmete hoiatusmärgid, tõstepunktid, veeremiüksusele spetsiifilised ohutusinstruktsioonid). — Need märgised on loetletud lisas B koos asjakohaste piktogrammidega. Märgised paiknevad vagunil kuni 1 600 mm kõrgusel rööbaste tasapinnast, kõrguse valikul tuleb arvestada vagunikonstruktsiooni eripära. Ohumärgistus tuleb paigutada nii, et märgistus oleks nähtav enne tegelikku ohutsooni jõudmist. Nendel vagunitel, millel pole vertikaalseid, ± 10-kraadise kaldega külgi, tuleb märgistus kinnitada eritahvlitele. — Märgistus tuleb peale kanda värviga või kinnitada märgistussildid. — Ohtlike veoste märgistamise nõudeid reguleerib nõukogu direktiiv 96/49/EÜ koos kehtiva lisaga. — Kui vagunit muudetakse viisil, mis nõuab märgistuse muutmist, peavad sellised muudatused vastama veeremiregistrisse kantud andmetes tehtud muudatustele. — Märgistust tuleb nõuetele vastavuse tagamiseks puhastada või vajadusel välja vahetada.

4.2.2.6. Ohtlikud veosed

4.2.2.6.1. Üldist

Ohtlikke veoseid vedavad vagunid peavad vastama käesolevatele KTKdele ja lisaks RIDi nõuetele.

Edasisi arenguid selles valdkonnas juhib rahvusvaheline töörühm (RIDi komitee), mis koosneb COTIFi konventsiooniga liitunud riikide valitsuste esindajatest.

4.2.2.6.2. Ohtlike kaupade veoks ette nähtud veeremi suhtes kohaldatavad õigusaktid







Raudteeveerem Nõukogu direktiiv 96/49/EÜ koos kehtiva lisaga Märgistamine ja sildistamine Nõukogu direktiiv 96/49/EÜ koos kehtiva lisaga Puhvrid Nõukogu direktiiv 96/49/EÜ koos kehtiva lisaga Sädemekindlus Nõukogu direktiiv 96/49/EÜ koos kehtiva lisaga Vagunite kasutamine ohtlike veoste veoks pikkades tunnelites Euroopa Komisjoni mandaadiga töörühmade uurimisel (AEIF ja RID)

4.2.2.6.3. Tsisternvagunite suhtes kohaldatavad täiendavad õigusaktid







Tsisternvagun Nõukogu direktiiv 1999/36/EÜ transporditavate surveseadmete kohta (TPED) selle kehtivas versioonis Tsisternvagunite katsetamine, inspekteerimine ja märgistamine EN 12972 Ohtlikeks vedudeks ette nähtud tsisternid – metalltsisternide katsetamine, inspekteerimine ja märgistamine alates aprillist 2001

4.2.2.6.4. Hoolduseeskirjad

Tsistern-/kaubavagunite hooldus peab vastama järgmisele Euroopa standardile ja nõukogu direktiivile:







— Katsetamine ja inspekteerimine EN 12972 Ohtlikeks vedudeks ette nähtud tsisternid – metalltsisternide katsetamine, inspekteerimine ja märgistamine alates aprillist 2001 — Tsisternvaguni ja selle seadmete hooldus Nõukogu direktiiv 96/49/EÜ koos kehtiva lisaga — Tsisternvagunite ülevaatajatele kohaldatavad vastastikused kokkulepped Nõukogu direktiiv 96/49/EÜ koos kehtiva lisaga

4.2.3. VEEREMI JA RÖÖBASTEE VASTASTIKTOIME NING GABARIIDID

4.2.3.1. Kinemaatiline gabariit

Käesolevas jaotises määratletakse vagunite maksimaalsed välismõõtmed, et tagada vagunite jäämine infrastruktuuri gabariidi piiresse. Selleks võetakse arvesse vaguni maksimaalset võimalikku liikumist. Seda nimetatakse kinemaatiliseks mõõteks.

Veeremi kinemaatiline mõõde määratletakse võrdlusprofiili ja sellega seotud reeglite abil. Kinemaatiline mõõde saadakse, rakendades taandusreegleid võrdlusprofiili suhtes, millele veeremi mitmesugused osad peavad vastama.

Need taandusreeglid sõltuvad:

— kõnealuse veeremi geomeetrilistest omadustest;

— ristlõike paiknemisest pöördvankri pöördtapi või telgede suhtes;

— kõnealuse punkti kõrgusest rööpa pealispinna suhtes;

— konstruktsioonilistest hälvetest;

— maksimaalsest lubatud kulumisest;

— vedrustuse elastsusomadustest.

Maksimaalsete konstruktsioonigabariitide teooria arvestab nii raudteeveeremi põik- kui ka vertikaalsuunalisi liikumisi, mis tekivad veeremi mitmesugusel koormamisel geomeetriliste omaduste tõttu või vedrustuse töötamisel.

Konkreetsel teelõigul liikuva veeremi konstruktsioonigabariit peab alati olema asjakohase ohutusmarginaali võrra väiksem kui kõnealuse tee minimaalne struktuurigabariit.

Veeremi gabariit koosneb kahest põhielemendist: võrdlusprofiilist ja selle profiiliga seotud reeglitest. See võimaldab määratleda veeremi maksimaalmõõtmed ja püsistruktuuride paigutuse raudteel.

Veeremi gabariidi kohaldamiseks tuleb määratleda selle gabariidi puhul kolm järgmist aspekti:

— võrdlusprofiil;

— vagunite maksimaalse konstruktsioonigabariidi määratlemise reeglid;

— reeglid konstruktsioonideni jäävate vahemike ja teede vahekauguse määramiseks.

Lisas C kirjeldatakse võrdlusprofiili ja vagunite maksimaalse konstruktsioonigabariidi suhtes kohaldatavaid eeskirju.

Seonduvad reeglid struktuuride paigaldusvahemike määratlemiseks on toodud infrastruktuuri KTKdes.

Kõiki seadmeid ja vaguniosi, mis võivad põhjustada põiki- ja püstnihkeid, tuleb kontrollida asjakohaste hooldusintervallide järel.

Selleks et hoida vagunit kinemaatilises gabariidis, peab hoolduskava sisaldama sätet järgmiste üksuste kontrollimiseks:

— rataste profiil ja kulumisaste;

— pöördvankri raam;

— vedrud;

— libistid;

— kerekonstruktsioon;

— konstruktsioonilised vahemikud;

— maksimaalne lubatud kulumine;

— vedrustuse elastsusomadused;

— teljejuhiku kulumisaste;

— veeremiüksuse elastsuskoefitsienti mõjutavad tegurid;

— veeremiskeset mõjutavad tegurid;

— seadmed, mille liikumine mõjutab gabariiti.

4.2.3.2. Staatiline teljekoormus ja lineaarkoormus

Veeremiüksuste teljekoormus ja telgede vahekaugus (teljevahe) määratlevad teele avaldatava staatilise vertikaalkoormuse.

Vagunite koormuspiiride puhul võetakse arvesse nende geomeetrilisi omadusi, kaalu telje kohta ja kaalu jooksva meetri kohta.

Need peavad vastama teede või teeosade kategooriatele A, B1, B2, C2, C3, C4, D2, D3, D4, nagu on määratletud järgnevas tabelis.

22,5 tonni ületavaid teljekoormusi pole käesolevates KTKdes kirjeldatud; teede puhul, mis taluvad nii suurt teljekoormust, rakendatakse olemasolevaid riiklikke eeskirju.







Klassifikatsioon Kaal telje kohta = P A B C D E F G Kaal üksuse pikkuse kohta = p 16 t 18 t 20 t 22,5 t 25,0 t 27,5 t 30 t 5,0 t/m A B1 6,4 t/m B2 C2 D2 7,2 t/m C3 D3 8,0 t/m C4 D4 E4 8,8 t/m E5 10 t/m

p = kaal ühiku pikkuse kohta, s.t vaguni kaal pluss veose kaal, jagatud vaguni pikkusega meetrites, mõõdetuna kokkusurumata asendis puhvrite otspindadest.

P = kaal telje kohta.

Selleks et määrata, millisesse kategooriasse raudtee tuleks liigitada, kasutatakse rongi, mis koosneb kahe kaheteljeliste pöördvankritega vagunitest vastavalt lisa D tabelile D.1.

Tee või teeosa liigitatakse ühte neist kategooriatest, kui see on suuteline toime tulema piiramatul arvul eespool toodud tabelis näidatud kaaluomadustega vagunitega.

Kategooriaid, mis vastavad maksimaalsele kaalule telje P kohta, tähistatakse suurtähtedega (A, B, C, D, E, F, G); kategooriaid, mis vastavad maksimaalsele kaalule ühiku pikkuse p kohta, tähistatakse araabia numbritega (1, 2, 3, 4, 5, 6), välja arvatud A-kategooria.

Sel viisil kategooriatesse jagatud teed on suutelised kandma allpool loetletud vaguneid:

— kahe- või kolmeteljelised või kaheteljeliste pöördvankritega vagunid, mille puhul mõõtmed a ja b on võrdsed või suuremad lisa D tabelis D.1 näidatud väärtustest, kusjuures P ja p väärtused ei ületa eeltoodud tabelis toodud väärtusi;

— kahe kaheteljelise pöördvankriga vagunid, mille mõõtmed a ja b on lisa D tabelis D.2 näidatud väärtustest väiksemad, mistõttu nende vähendatud kaal telje kohta, Pr, ühildub lisa D tabelis D.3 mõõtmete a ja b kohta antud väärtustega.

— kahe pöördvankriga vagunid, millel on 3 või 4 telge pöördvankri kohta, mistõttu nende vähendatud kaal telje kohta, Pr, ühildub lisa D tabelites D.4 ja D.5 mõõtmete a ja b kohta antud väärtustega.

— kolme või nelja kaheteljelise pöördvankriga vagunid, mille vähendatud kaal telje kohta, Pr, ei ületa nende geomeetriliste omaduste kohta lisa D tabelis D.6 määratletud väärtusi ning tingimusel, et need vastavad seda liiki vagunitele kehtivatele eeskirjadele.

MÄRKUS. Erandina on lubatud 20 t teljekoormusi ületada kuni 0,5 t võrra C-kategooria teedel järgmistel juhtudel: — kaheteljelised pikad vagunid 14,10 m < PPM (pikkus puhvritest mõõdetuna) < 15,50 m, et tõsta nende kasulikku koormust kuni 25 tonnini; — teljekoormusele 22,5 t kavandatud vagunid kompensatsiooniks täiendava tühikaalu eest, mis on vajalik nende sobitamiseks sellistele teljekoormustele.

Nende vagunite puhul, mille telgede ebakorrapärased vahekaugused ei vasta lisa D punktidele (D.3, D.4, D.5), tuleb sooritada täiendav arvutuslik kontroll veendumaks, et ükskõik millise sildepikkuse ühe tala väändemomentide ja nihkepingete suurused jäävad lisa D punktis D.1 arvutatud väärtustest väiksemaks. Seda nõuet rakendatakse piiramatu arvu vagunite puhul.

Maksimaalne kasulik koormus, mida vaguniga saab vedada tee ja selle struktuuride seisukohalt, on väikseim väärtus, mis saadakse järgmiste valemite rakendamisel:

X = n × P — T

Y = L × p — T

Z = n × Pr — T

kus:

n: vaguni telgede arv;

p: mass üksuse pikkuse kohta, t/m;

L: pikkus puhvrite otspindadest mõõdetuna, m;

T: vaguni tühimass (t), ümardatuna lähima kümnendkohani;

P: mass telje kohta, t;

Pr: vähendatud mass telje kohta, t.

Arvessevõetav tühimass on keskmine tühikaal, mis määratakse järgmiste vagunite rühmade kohta igas tähtsamas tootmissarjas:

— õhkpiduritega vagunid;

— õhkpiduritega ja kruvipiduritega ühendussildadega vagunid.

Nende kaubavagunite piirangud ja modifikatsioonid, mis ei vaja uut heakskiitu, on loetletud lisas II.

Lisa D punktides D.6 ja D.7 sätestatakse kaheteljeliste vagunite ja põhilist liiki kaheteljeliste pöördvankritega vagunite (a = 1,80 m, b = 1,50 m (vt lisa D määratlust)) võrdlustest tulenevad laadimispiirangud.

Võrdluse alusel valitud X, Y ja Z väärtused ümardatakse allapoole kas lähima poole tonnini või lähima kümnendiku tonnini, iga töid teostav üksus võib olenevalt vaguni liigist vabalt valida ühe neist kahest võimalusest.

Neil juhtudel, kui tegu on soojustatud, külmutusseadmetega või mehaaniliselt jahutatavate vagunitega, tsisternvagunite või kinniste, puistmaterjalide veoks mõeldud vagunitega, tuleb väärtused X, Y või Z ümardada lähima kümnendiktonnini.

Vagunile märgitava väärtuse puhul ei pea tingimata eeltoodud nõudest kinni pidama. Juhtudel, kui vaguni konstruktsiooniliste omaduste või RIDi eeskirjade (COTIFi lepingu lisa D punktis D.3) tõttu on kehtestatud madalamad laadimispiirangud, tuleb näidata need.

Minimaalne teljekoormus vagunitel:







kahe või rohkema teljega 5,0 t neljateljeline, klotspiduritega 4,0 t enam kui nelja teljega, klotspiduritega 3,5 t

Infrastruktuuriregistri loal (nt erijuhul “rollende Landstrasse”)







8-teljelised 2,0 t 12-teljelised 1,3 t

4.2.3.3. Raudteeveeremi parameetrid, mis mõjutavad teeäärseid rongi seiresüsteeme

4.2.3.3.1. Elektriline takistus

Mis tahes rattapaari elektriline takistus, mõõdetuna risti üle kahe ratta veerepinna, ei tohi uute või uusi komponente sisaldavate uuesti koostatud rattapaaride puhul ületada 0,01 oomi.

Nende takistusmõõtmiste tegemisel rakendatakse alalispinget 1,8–2,0 V.

4.2.3.3.2. Teljepukside ülekuumenemise kindlakstegemine

▼M1

See on jätkuvalt lahtine küsimus, v.a punkti 7.6.4 tingimustele vastavate vagunite puhul.

▼B

4.2.3.4. Veeremi dünaamiline käitumine

4.2.3.4.1. Üldist

Veeremiüksuse dünaamilisel liikumisel on tugev mõju rööbastelt mahasõidu ja liikumise stabiilsuse ohutusele. Veeremiüksuse dünaamilise käitumise määravad:

— maksimumkiirus;

— tee staatilised omadused (joondumine, teegabariit, rööpa kalle, üksikud ja korduvad tee ebakorrapärasused);

— tee dünaamilised omadused (tee horisontaalne ja vertikaalne jäikus ja tee võnkesummutusvõime);

— ratta/rööpa kontaktparameetrid (ratta ja rööpa profiil, tee gabariit);

— rattadefektid (liugelohud, ovaalsus);

— vaguni kere, pöördvankrite ja rattapaaride kaal ja inerts;

— veeremiüksuste vedrustuse omadused;

— kasuliku koormuse jaotus.

Ohutuse ja liikumise stabiilsuse tagamiseks tuleb hinnata dünaamilist käitumist, mille raames tuleb teha mõõtmised erinevates ekspluatatsioonitingimustes või tõestatud konstruktsiooni võrdlevad uuringud (nt simulatsioon/arvutused).

Veeremil peavad olema omadused, mis võimaldavad kohaldatavate kiiruspiirangute juures stabiilse liikumise.

4.2.3.4.2. Funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused

4.2.3.4.2.1. Rööbastelt mahasõidu vältimine ja liikumise stabiilsuse tagamine

Rööbastelt mahasõidu vältimise ja liikumise stabiilsuse tagamiseks tuleb piirata ratta ja rööpa vahelisi jõude. Eelkõige on kõnealusteks jõududeks tee põikisuunaline jõud Y ja vertikaalsuunaline jõud Q.

— Tee põikisuunaline jõud Y — Tee nihete vältimiseks peab koostalitlusvõimeline veerem vastama Prud'homme'i kriteeriumidele maksimaalse põikijõu — (ΣY)lim = α(10 + P/3) osas, kus α = 0,85 ja P = maksimaalne staatiline teljekoormus; — või — (H2m)lim ((H2m) on telje külgjõu suhteline keskväärtus, mõõdetuna 2 m intervalliga). — See väärtus on määratletud infrastruktuuri KTKdega. — Kõverikel on välimisele rattale rakenduva kvaasistaatilise põikisuunalise jõu piir — Yqst, lim — See väärtus on määratletud infrastruktuuri KTKdega.

▼M1

— Y/Q jõud — Ratta rööpale tõusmise riski vältimiseks ei tohi ratta põiksuunalise jõu Y ja vertikaalsuunalise jõu Q jagatis ületada väärtust — (Y/Q)lim = 0,8 rööbastel tehtavate dünaamiliste katsete korral; — (Y/Q)lim = 1,2 staatiliste katsete korral

▼B

— Vertikaalsuunaline jõud — Rööpale mõjuv maksimaalne dünaamiline vertikaalsuunaline jõud on — Qmax. — See väärtus on määratletud infrastruktuuri KTKdega. — Kõverikel on välimisele rattale rakenduva kvaasistaatilise vertikaalsuunalise jõu piir — Qqst, lim. — See väärtus on määratletud infrastruktuuri KTKdega.

4.2.3.4.2.2. Rööbastelt mahasõidu vältimise turvamine väändunud teedel liikumisel

▼M1

Vagunid on võimelised liikuma väändunud teedel, kui (Y/Q) ei ületa staatiliste katsete puhul punktis 4.2.3.4.2.1 esitatud piirväärtust kõverikul raadiusega R = 150 m ja kõnealusel väändunud teel.

▼B

rataste baasiga 1,3 m≤2a*:

— g lim = 7 ‰, kui 2a+ < 4 m;

— g lim = 20/2a+ + 2, kui 2a+ > 4 m;

— g = 20/2a* + 2, kui 2a* < 20 m;

— g = 3 ‰, kui 2a* > 20 m.

Rataste baas 2a* tähistab kaheteljeliste vagunite telgedevahelist kaugust või vahemaad pöördvankri pöördtappide vahel. Rataste baas 2a+ tähistab pöördvankri telgede vahelist kaugust.

4.2.3.4.2.3. Hoolduseeskirjad

Järgmisi ohutuseks ja liikumise stabiilsuseks vajalikke põhiparameetreid tuleb hooldada vastavalt hoolduskavale:

— vedrustuse omadused;

— kere ja pöördvankri ühendused;

— ratta veerepinna profiil.

Rattapaaride ja rataste maksimum- ja miinimummõõtmed standardgabariidi jaoks on esitatud lisas E.

Muud teegabariidid on ära toodud punktis 7.

4.2.3.4.2.4. Vedrustus

Kaubavagunite vedrustus tuleb konstrueerida nii, et punktides 4.2.2.1.2.2 ja 4.2.2.1.2.3 kindlaksmääratud väärtused vastaksid tingimustele “tühi” või “koormatud laadimispiirini”. Vedrustuse arvutused peavad näitama, et vedrustuse läbipaine pole täislaaditud olukorras ammendunud ning et dünaamilisi mõjusid on arvesse võetud.

4.2.3.5. Pikisuunalised survejõud

4.2.3.5.1. Üldist

See parameeter kirjeldab maksimaalset pikisuunalist survejõudu, mida võib rakendada koostalitlusvõimelisele kaubavagunile või üksikveeremile või koostalitlusvõimelise rongikoosseisu erilisel viisil sidestatud veeremite rühmale pidurdamise või tõuketoimingu ajal rööbastelt mahasõitmise ohuta.

Vagun peab jätkama ohutut liikumist, kui talle rakendatakse pikisuunalisi survejõude. Rööbastelt mahasõidu vältimise tagamiseks tuleb vagunit või sidestatud vagunite süsteemi hinnata katsete, arvutuste või tunnustatud (sertifitseeritud) vagunite omaduste võrdlemise teel.

Pikisuunaline jõud, mida saab veeremiüksusele rakendada nii, ilma et see rööbastelt maha sõidaks, peab olema suurem kui veeremiüksuse konstruktsioonist (kaheteljeline, pöördvankritega vagun, veeremiüksuste püsirühm, Combirail, Road-Railer™ jne, millele on paigaldatud UIC-ühilduv sidur või heakskiidetud tsentraalsidur või siduri puhvripruss/riivid) olenev läviväärtus.

Tingimused vagunite, püsivate vagunirühmade ja ühendatud vagunirühmade sertifitseerimiseks on esitatud punktis 4.2.3.5.2.

Asjaolud, mis mõjutavad maksimaalset pikisuunalist survejõudu, mida vagun suudab taluda ilma rööbastelt maha sõitmata, on järgmised:

— põikkalle;

— rongi ja vaguni pidurdussüsteem;

— veoseadmete ja puhvrite süsteem vagunitel või spetsiaalselt ühendatud vagunirühmadel;

— vaguni konstruktsiooni omadused;

— tee omadused;

— rongijuhi juhtimisvõtted, eriti pidurdamisel;

— ratta/rööpa kontaktparameetrid (ratta ja rööpa profiil, tee gabariit);

— koormuse jaotumine üksikutes kaubavagunites.

Pikisuunalisel survejõul on tugev mõju veeremi rööbastelt mahasõidu välistamise ohutusele. Seepärast on erinevates ekspluatatsioonitingimustes tehtud mõõtmised, et leida pikisuunalise survejõu aktsepteeritavaid piirväärtusi, mida tohib veeremiüksusele rakendada rööbastelt mahasõidu ohuta. Et katsetest vabastust saada, peavad vagunid olema kooskõlas varem heakskiidetud vagunite omadustega või olema ehitatud vagunite heakskiidetud konstruktsiooniomadusi järgides ja neile peavad olema paigaldatud heakskiidetud komponendid (nt sertifitseeritud pöördvankrid).

Punktis 6.2 on toodud võrdluskatse näide. Eri tüüpi vagunite puhul kogetu põhjal on välja töötatud erinevad heakskiitmismeetodid, mille puhul võetakse arvesse selliseid tegureid nagu tühikaal, pikkus, rataste baas, üleulatuvus, pöördtappidevaheline kaugus jne.

4.2.3.5.2. Funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused

Allsüsteem peab vastu pidama rongis toimivatele pikisuunalistele survejõududele rööbastelt maha sõitmata või veeremiüksust kahjustamata. Määravad tegurid on eelkõige järgmised:

— ratta/rööpa põikisuunaline jõud -Y-

— vertikaalsuunalised jõud -Q-

— teljepuksidele avalduvad külgsuunalised jõud -Hij -

— pidurdusjõud (ratta/rööpa kokkupuutel, dünaamilise pidurdamisel ning rongide ja vagunite eri pidurdusrühmade viisi)

— diagonaalsed ja vertikaalsed puhvritele mõjuvad jõud

— sidestusjõud ± Z

— puhver- ja sidestusjõudude summutamine

— siduri pingutamise tulemus

— siduri lõtku tulemus

— jõnksatused rongide pikiliikumise ja sidurite lõtkude tagajärjel

— rataste kerkimine

— teljejuhiku läbipaine

Pikisuunalisi survejõude mõjutavad paljud tegurid. Need erinevad tegurid on toodud selliste vagunite ehitus- ja ekspluatatsioonidokumentides, mille puhul tuleb vaguneid sertifitseerida tavaliikluseks erisugustel teedel ja erisugustel tingimustel.

Veendumaks, et vagunid peavad vastu minimaalsele pikisuunalisele jõule ilma rööbastelt maha sõitmata, on vagunite sertifitseerimiseks Euroopa raudteevõrgustiku segaliikluse jaoks tehtud katsed spetsiaalsel katseteel ja ronge on ekspluateeritud erisugustel teedel. Töötati välja järgmine määratlus:

Kaubavagunid ja koosseisud (vagunite vahele paigaldatud siduri puhvriprussi/lühisiduritega), mis on välimistes otstes varustatud kruvisidurite ja puhvritega, peavad võrdluskatsetingimustes taluma järgmisi minimaalseid pikisuunalisi jõude:

— 200 kN (UIC-tüüpi siduriga kaheteljelised kaubavagunid);

— 240 kN (UIC-tüüpi siduriga kaheteljeliste pöördvankritega varustatud kaubavagunid);

— 500 kN (iga liiki tsentraalse kruvisiduriga või puhvriteta kaubavagunid).

Muude sidurisüsteemide jaoks pole piirväärtusi veel määratletud.

Puhvritaldrikute hõõrdekoefitsient peab vastama käesolevate KTKde maksimaalsete põikisuunaliste jõudude nõuete normidele.

Hoolduseeskirjad

Kui puhvripäid tuleb määrida, et tagada nõutav hõõrdekoefitsient, peab hoolduskava sisaldama sätet hõõrdekoefitsiendi hoidmiseks sellel tasemel.

4.2.4. PIDURDAMINE

4.2.4.1. Pidurdustõhusus

4.2.4.1.1. Üldist

Rongi pidurisüsteemi eesmärk on tagada rongi liikumiskiiruse vähendamine või rongi peatamine maksimaalse lubatava pidurdusteekonna piires. Pidurdusprotsessi mõjutavad esmategurid on pidurdusjõud, rongi kaal, kiirus, lubatud pidurdusteekond, hõõrdetegur ja tee kalle.

Rongi või veeremiüksuse pidurdustõhusus on rongi aeglustamiseks määratletud piirides saadaoleva pidurdusjõu ja kõigi energia muundamise ja hajumisega seotud tegurite, sealhulgas rongi takistus, tulemus. Üksiku veeremiüksuse tõhusus on määratletud nii, et ekspluatatsiooni käigus oleks võimalik tuletada rongi üldine pidurdustõhusus.

Veeremiüksused peavad olema varustatud pidevtoimelise automaatse pidurisüsteemiga.

Pidurisüsteem on pidevtoimeline, kui see võimaldab signaale ja energiat edastada kesksest juhtimisseadmest kogu rongile.

Pidurisüsteem on automaatne, kui see rakendub viivitamata kogu rongis rongi juhtimiskanali (nt piduritorustiku) iga tahtmatu katkemise korral.

Kui piduri olekut ei ole võimalik kindlaks teha, peab veeremiüksus kummalgi küljel olema varustatud olekunäidikuga.

Piduri energiavaru (nt pneumaatiliste kaudpidurdussüsteemide toitereservuaarid, pidurdustorustikus rõhu all olev õhk) ja pidurduse saavutamiseks kasutatavat pidurdusenergiat (nt pidurisilindrite või pneumaatiliste kaudpidurdussüsteemide õhk) tohib kasutada üksnes pidurdamiseks.

4.2.4.1.2. Funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused

4.2.4.1.2.1. Rongi juhtimiskanal

Minimaalne pidurdussignaali levikiirus peab olema 250 m/s.

4.2.4.1.2.2. Pidurdustõhususe elemendid

Pidurdustõhususe puhul võetakse arvesse keskmist rakendusaega, hetkelist aeglustamist, kaalu ja algkiirust. Pidurdustõhusus määratakse nii aeglustusprofiilide kui ka pidurdusjõu protsendimääraga.

Aeglustusprofiil

Aeglustusprofiil kirjeldab veeremiüksuse (veeremiüksuse tasandil) või rongi (rongi tasandil) eeldatavat hetkelist aeglustumist normaaltingimustes.

Rongi aeglustusprofiil arvutatakse rongi kõikide veeremiüksuste individuaalsete aeglustusprofiilide teabe põhjal.

Aeglustusprofiil hõlmab järgmisi mõjusid:

a) reageerimisaeg rakendumissignaali edastamisest täispidurduseni; Te on rakendumiseni kuluva aja ekvivalent ja see määratletakse järgmiselt: Te = t1 + (t2/2). Pneumaatilise piduri puhul vastab ajavahemiku t2 lõpule 95 % pidurisilindri töörõhu saavutamise hetk.

b) vastav funktsioon ( aeglustus = F(kiirus) ) määratletuna püsiaeglustusega teelõikude jadana. Märkus: “a” tähistab hetkelist aeglustumist ja V püsikiirust.

Pidurdusjõu protsent

Pidurdusjõu protsent (lambda) on pidurdusjõudude summa ja veeremiüksuste kaalude summa jagatis.

Pidurdusjõu/pidurdusjõu protsendi määramise meetodit tuleb kohaldada lisaks aeglustusprofiilide meetodile; tootja peab need väärtused esitama. See teave tuleb kanda veeremiregistrisse.

Individuaalse veeremiüksuse pidurdusjõud määratakse hädapidurdamisel veeremiüksuse puhul saadavaloleva iga pidurdusliigi jaoks (nt G, P, R, P + ep) ning erinevate koormustingimuste jaoks (sh vähemalt tühikaal ja täiskoormus).

Pidurdusrežiim G: kaubarongide puhul kasutatav pidurdusrežiim, mille puhul on määratletud pidurite rakendusaeg ja pidurite vabastusaeg.

Pidurdusrežiim P: kaubarongide puhul kasutatav pidurdusrežiim, mille puhul on määratletud pidurite rakendusaeg, pidurite vabastusaeg ja pidurdusjõu protsent.

Pidurdusrežiim R: reisi- ja kiirkaubarongide puhul kasutatav pidurdusrežiim, mille puhul on määratletud pidurite rakendusaeg, pidurite vabastusaeg (nagu ka pidurdusrežiimi P puhul) ning minimaalne pidurdusjõu protsent.

Ep-pidurdus (kaudne elektropneumaatiline pidurdus): abi kaudsele õhkpidurile, mis hõlmab rongis antavat elektrilist käsklust ja veeremiüksusele paigaldatud elektro-pneumaatilisi klappe, mistõttu rakendub kiiremini ja sujuvamalt kui tavaline õhkpidur.

Hädapidurdus: Hädapidurdus on pidurduskäsklus, mis peatab rongi, et tagada määratud ohutustase ilma pidurisüsteemi alatalitluseta.

Pidurdusrežiimide G ja P minimaalne pidurdustõhusus peab vastama järgmises tabelis esitatule.







Pidurdusrežiim — Te periood (s) Vagun Tüüp Juht- seadmed Koormus Nõue liikumiskiirusel 100 km/h Nõue liikumiskiirusel 120 km/h Max Min Max Min Pidurdusrežiim “P” – 1,5≤Te≤3 s Kõik Kõik TÜHI S = 480 m λ = 100 % (1) γ = 0,91 m/s2 (1) Juhtum A – liitmaterjalist piduriklotsid: S = 390 m, λ = 125 %, γ = 1,15 m/s2 Juhtum B – muudel juhtudel: S = 380 m, λ = 130 %, γ = 1,18 m/s2 S = 700 m λ = 100 % γ = 0,88 m/s2 Juhtum A – liitmaterjalist piduriklotsid: S = 580 m, λ = 125 %, γ = 1,08 m/s2 Juhtum B – muudel juhtudel: S = 560 m, λ = 130 %, γ = 1,13 m/s2 “S1” (2) Tühi-/ koormusrežiimi ümberlülitusseade Keskmine Koormusrežiim S = 810 m λ = 55 % γ = 0,51 m/s2 Juhtum A – liitmaterjalist piduriklotsid: S = 390 m, λ = 125 %, γ = 1,15 m/s2 Juhtum B – muudel juhtudel: S = 380 m, λ = 130 %, γ = 1,18 m/s2 KOORMATUD (maksimaalkoormus = 22,5 t/telg) S = 700 m λ = 65 % γ = 0,60 m/s2 Juhtum A – pidurdatakse ainult rattaid (klotspidurid): S = suurem väärtustest (S = 480 m, λ = 100 %, γ = 0,91 m/s2) või (S, mis saavutatakse aeglustusjõuga 16,5 kN telje kohta (5). Juhtum B – muudel juhtudel: S = 580 m, λ = 100 %, γ = 0,91 m/s2 “S2” (3) Muutuva koormuse režiimi ümberlülitusseade KOORMATUD (maksimaalkoormus = 22,5 t/telg) S = 700 m λ = 65 % γ = 0,60 m/s2 Juhtum A – pidurdatakse ainult rattaid (klotspidurid): S = suurem väärtustest (S = 480 m, λ = 100 %, γ = 0,91 m/s2) või (S, mis saavutatakse aeglustusjõuga 16,5 kN telje kohta (5). Juhtum B – muudel juhtudel: S = 580 m, λ = 100 %, γ = 0,91 m/s2 “SS” (4) Muutuva koormuse režiimi ümberlülitusseade KOORMATUD (maksimaalkoormus = 22,5 t/telg) Juhtum A – pidurdatakse ainult rattaid (klotspidurid): S = suurem väärtustest (S = 700 m, λ = 100 %, γ = 0,88 m/s2) või (S, mis saavutatakse aeglustusjõuga 16 kN telje kohta (6). Juhtum B – muudel juhtudel: S = 700 m, λ = 100 %, γ = 0,88 m/s2 Pidurdus-režiim G – 9 ≤ Te ≤ 15 s Positsioonis G olevate vagunite pidurdusjõudu eraldi ei hinnata. Vaguni pidurdusjõud positsioonis G võrdub pidurdusjõuga positsioonis P. (1) : S saadakse vastavalt lisale S, “λ” = ((C/S)–D) vastavalt lisale S, “γ” = ((kiirus (km/h))/3,6)2)/(2×(S–((Te)×(kiirus (km/h)/3,6)))), kus Te = 2 sek. (2) vagun S1 on tühi-/koormusrežiimi ümberlülitusseadmega vagun (3) : vagun S2 on koormuse automaatrežiimi ümberlülitusseadmega vagun (4) : vagun SS peab olema varustatud koormuse automaatrežiimi ümberlülitusseadmega. (5) maksimaalne rakendatav keskmine aeglustusjõud (kiirusel 100 km/h) on 18×0,91 = 16,5 kN/telg. See väärtus tuleneb pidurdatava ratta, mille läbimõõt on [920 mm; 1 000 mm], pidurdamise ajal maksimaalsest haardumisel lubatavast pidurdusenergiast (pidurdusjõud on piiratud 18 tonniga). Rattaid, millel on uus nominaalne läbimõõt ( < 920 mm) ja/või mis on varustatud klotspiduritega, tuleb heaks kiite vastavalt riiklikele eeskirjadele; (6) maksimaalne rakendatav keskmine aeglustusjõud (kiirusel 120 km/h) on 18×0,88 = 16 kN/telg. See väärtus tuleneb pidurdatava ratta, mille läbimõõt on [920 mm; 1 000 mm], pidurdamise ajal maksimaalsest haardumisel lubatavast pidurdusenergiast (pidurdusjõud on piiratud 18 tonniga). Rattaid, millel on uus nominaalne läbimõõt ( < 920 mm) ja/või mis on varustatud klotspiduritega, tuleb aktsepteerida vastavalt riiklikele eeskirjadele.

Selle tabeli aluseks on võrdluskiirus 100 km/h ja teljekoormus 22,5 t, ning 120 km/h ja teljekoormus 20 t. Suuremad teljekoormused kiidetakse heaks teatavatel ekspluatatsioonitingimustel ning vastavalt riiklikele eeskirjadele. Lubatud maksimaalne teljekoormus peab olema kooskõlas infrastruktuurinõuetega.

Kui veeremiüksus on varustatud rataste lohisemise vältimise seadmega (RLV), peavad eeltoodud talitlusparameetrid olema saavutatavad lisas S toodud tingimustel ilma RLVd sisse lülitamata.

Muud pidurdusrežiimid (nt pidurdusrežiim R) on lubatud vastavalt riiklikele eeskirjadele ja RLV kasutamine on kohustuslik vastavalt punktis 4.2.4.1.2.6 kindlaksmääratule.

Piduritoru tühjendamise kiirendusklapp

Kui piduritoru tühjendamise kiirendusklapp on vagunile eraldi paigaldatud, peab seda klappi olema võimalik piduritorustikust eriseadme abil isoleerida. Vagun peab kandma sellise sulgemisvahendi olemasolu selgelt näitavat märgistust, muul juhul peab sulgemisvahend olema plommitud asendisse “avatud”.

4.2.4.1.2.3. Mehaanilised komponendid

Pidurisüsteemi koost peab olema valmistatud nii, et süsteemi komponentide osaline või täielik lahtipääsemine oleks välistatud.

— Pidurisilindri kolvikäigu automaatregulaator — Pidurisilindri kolvikäigu automaatregulaator on seade, mis automaatselt hoiab alal hõõrdepaari projekteeritud töövahek