2007R1342 — ET — 15.11.2009 — 002.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1342/2007,

22. oktoober 2007,

teatavate Venemaa Föderatsioonist pärit terasetoodete impordi suhtes kehtestatud teatavate piirnormide haldamise kohta







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ning arvestades järgmist: (1) Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Venemaa Föderatsiooni vaheline partnerlus- ja koostööleping ( 1 ) (edaspidi „partnerlus- ja koostööleping”) jõustus 1. detsembril 1997. (2) Partnerlus- ja koostöölepingu artikli 21 lõikes 1 on sätestatud, et teatavate terasetoodetega kauplemist reguleeritakse lepingu III jaotisega, välja arvatud lepingu artikkel 15, ning koguselisi piiranguid käsitleva lepinguga. (3) Euroopa Ühendus ja Venemaa Föderatsioon sõlmisid sellega seoses 26. oktoobril 2007 teatavate terasetoodetega kauplemist käsitleva lepingu ( 2 ) (edaspidi „leping”). (4) On vaja töötada välja vahendid kõnealuse lepingu tingimuste haldamiseks ühenduses, võttes arvesse samalaadset korda käsitlevate eelmiste lepingutega omandatud kogemusi. (5) On asjakohane liigitada kõnealused tooted nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrusega (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta ( 3 ) kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri (KN) põhjal. (6) On vaja tagada, et kõnealuste toodete päritolu kontrollitakse ning et selleks võetakse kasutusele asjakohased halduskoostöö meetodid. (7) Lepingu tõhusaks kohaldamiseks on vaja kehtestada nõue, et kõnealuste toodete vabasse ringlusse laskmiseks ühenduses esitatakse ühenduse impordilitsents; samuti on vaja kasutusele võtta süsteem kõnealuste ühenduse impordilitsentside andmise haldamiseks. (8) Toodete suhtes, mis on paigutatud vabatsooni või mida imporditakse tolliladustamise, ajutise impordi või seestöötlemise korra (peatamissüsteemi) alusel, ei tohiks kõnealuste toodete jaoks kehtestatud piiranguid kohaldada. (9) Tagamaks seda, et koguselisi piirnorme ei ületata, on vaja kehtestada haldusmenetlus, mille kohaselt liikmesriikide pädevad asutused ei väljasta impordilitsentse enne komisjonilt saadud eelnevat kinnitust, et kõnealused koguselised piirnormid ei ole veel ületatud. (10) Lepinguga on ette nähtud Venemaa Föderatsiooni ja ühenduse vahelise koostöö süsteem, mille eesmärk on takistada lepingust kõrvalehoidmist ümberlaadimise teel, ettenähtud teekonna muutmise teel või muul viisil. Kehtestada tuleks konsulteerimiskord, mille alusel võib asjaomase riigiga kokku leppida, et koguselist piirnormi korrigeeritakse samas ulatuses, kui ilmneb, et lepingust on kõrvale hoitud. Venemaa Föderatsioon on samuti nõustunud võtma vajalikke meetmeid, et tagada kõikide korrigeerimiste kiire kohaldamine. Kui ettenähtud aja jooksul kokkulepet ei saavutata, võib ühendus lepingust kõrvalehoidmise kindlate tõendite olemasolu korral kasutada võimalust kohaldada samas ulatuses korrigeerimisi. (11) Käesoleva määrusega hõlmatud toodete impordiks ühendusse tuleb alates 1. jaanuarist 2007 esitada litsents vastavalt nõukogu 11. detsembri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1872/2006 teatavate terasetoodetega kauplemise kohta Euroopa Ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni vahel. ( 4 ) Lepingus on sätestatud, et kõnealune import arvatakse käesoleva määrusega 2007. aastaks kehtestatud piirnormidest maha. (12) Selguse huvides on seetõttu vaja asendada määrus (EÜ) nr 1872/2006 käesoleva määrusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







I

PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

1. Käesolevat määrust kohaldatakse Venemaa Föderatsioonist pärinevate, I lisas loetletud terasetoodete impordi suhtes ühendusse.

2. Kõnealuste terasetoodete liigitus tooterühmadesse on esitatud I lisas.

3. Lõikes 1 osutatud toodete päritolu määratakse kindlaks ühenduses kehtivate eeskirjade kohaselt.

4. Lõikes 1 osutatud toodete päritolu kontrollimise kord kehtestatakse II ja III peatükiga.

Artikkel 2

1. Venemaa Föderatsioonist pärinevate, I lisas loetletud toodete impordi suhtes ühendusse kohaldatakse V lisas esitatud aastasi koguselisi piirnorme. Venemaa Föderatsioonist pärinevate, I lisas loetletud toodete ühendusse importimisel tuleb esitada II lisas esitatud päritolusertifikaat ja artikli 4 kohaselt liikmesriikide ametiasutuste välja antud impordiluba.

Lubatud impordikogused arvatakse maha koguselistest piirnormidest, mis on sätestatud selleks aastaks, mille jooksul nimetatud tooteid ekspordiriigist tarnitakse.

2. Tagamaks, et kogused, mille kohta antakse välja impordiluba, ei ületa kunagi ühegi tooterühma puhul üldisi koguselisi piirnorme, annavad liikmesriikide pädevad asutused importija või importijate esitatud taotluse põhjal impordiloa välja ainult siis, kui komisjon on kinnitanud, et asjaomase tarnijariigi puhul on asjaomase terasetoodete tooterühma osas veel olemas kasutamata koguselisi piirnorme. Käesolevas määruses nimetatud liikmesriikide pädevad asutused on loetletud IV lisas.

3. Kui alates 1. jaanuarist 2007 imporditakse tooteid, mille puhul nõuti vastavalt otsusele (EÜ) nr 1872/2006 litsentsi, siis arvatakse need V lisas sätestatud 2007. aasta asjaomastest piirnormidest maha.

4. Käesoleva määruse kohaldamisel ning alates kohaldamiskuupäevast loetakse tooted teele saadetuks kuupäeval, mil need laaditi ekspordiks kasutatavale transpordivahendile.

Artikkel 3

1. V lisas nimetatud koguselisi piirnorme ei kohaldata toodete suhtes, mis on paigutatud vabatsooni või vabalattu või mida imporditakse tolliladustamise, ajutise impordi või seestöötlemise korra (peatamissüsteemi) alusel.

2. Kui lõikes 1 osutatud tooted lastakse seejärel vabasse ringlusse kas muutmata kujul või pärast töötlemist, kohaldatakse artikli 2 lõiget 2 ning ringlusse lastud tootekogus arvatakse maha V lisas sätestatud asjaomasest piirnormist.

Artikkel 4

1. Artikli 2 lõike 2 kohaldamisel teatavad liikmesriikide pädevad asutused enne impordilubade väljaandmist komisjonile impordikogused, mis on esitatud vastuvõetud impordiloa taotlustes ja mida tõendavad saadud esmased ekspordilitsentsid. Komisjon omakorda kinnitab, et nimetatud taotletud kogust/koguseid võib importida liikmesriikide teadete saabumise järjekorras.

2. Komisjonile saadetud teadetes sisalduvad taotlused kehtivad, kui nendes on selgelt igal üksikjuhtumil märgitud ekspordiriik, asjaomane tooterühm, imporditavad kogused, ekspordilitsentsi number, kvoodiaasta ja liikmesriik, kus tooted kavatsetakse vabasse ringlusse lasta.

3. Komisjon kinnitab vastavalt võimalusele liikmesriikide ametiasutustele taotlustes esitatud üldkoguse iga tooterühma kohta. Lisaks sellele võtab komisjon viivitamata ühendust Venemaa Föderatsiooni pädevate asutustega juhtudel, kui teatatud taotletud kogused ületavad koguselisi piirnorme, et saada selgitusi ja leida kiire lahendus.

4. Liikmesriikide pädevad asutused teavitavad viivitamata komisjoni, kui neile on teatatud impordiloa kehtivusaja jooksul kasutamata kogustest. Need kasutamata kogused kantakse automaatselt üle kogu ühenduse koguselise piirnormi hulka iga tooterühma osas.

5. Lõigetes 1–4 nimetatud teatised edastatakse elektrooniliselt selleks rajatud arvutivõrgu kaudu, välja arvatud siis, kui olulistel tehnilistel põhjusel on vaja ajutiselt kasutada muid sidevahendeid.

6. Impordiload või samaväärsed dokumendid antakse välja II peatüki kohaselt.

7. Liikmesriikide pädevad asutused teatavad komisjonile kõikidest juba välja antud impordilitsentside või samaväärsete dokumentide tühistamistest, kui Venemaa Föderatsiooni pädevad asutused on vastavad ekspordilitsentsid tühistanud. Kui aga Venemaa Föderatsiooni pädevad asutused on komisjonile või liikmesriigi pädevatele asutustele teatanud ekspordilitsentsi tühistamisest pärast seda, kui sellega seotud tooted on ühendusse imporditud, arvatakse kõnealused kogused maha selle aasta koguselistest piirnormidest, mille jooksul toodete saatmine toimus.

Artikkel 5

Käesolevaga volitatakse komisjoni tegema lepingu artikli 3 lõigete 3 ja 4 ning artikli 10 lõike 1 kohaldamiseks vajalikke parandusi.

Artikkel 6

1. Kui III peatükis kehtestatud korra kohaselt läbiviidud uurimise järel jõuab komisjon tema käsutuses olevale teabele tuginedes järeldusele, et Venemaa Föderatsioonist pärinevad I lisas loetletud tooted on ümber laaditud, nende teekonda on muudetud või need on muul viisil imporditud ühendusse artiklis 2 osutatud koguselistest piirnormidest kõrvale hoides, taotleb komisjon konsultatsioonide alustamist, et saavutada asjaomaste koguseliste piirnormide korrigeerimise kokkulepe.

2. Kui kõrvalehoidmise kohta on kindlad tõendid, võib komisjon kuni lõikes 1 nimetatud konsultatsioonide tulemuste saamiseni paluda Venemaa Föderatsioonil võtta tarvitusele vajalikud ettevaatusabinõud tagamaks, et konsultatsioonide tulemusel kokku lepitud koguselisi piirnorme saab korrigeerida konsultatsioonitaotluse esitamise aastal või sellele järgneval aastal, kui jooksva aasta koguselised piirnormid on ammendatud.

3. Kui ühendus ja Venemaa Föderatsioon ei leia rahuldavat lahendust ja kui komisjon jõuab järeldusele, et kõrvalehoidmise kohta on kindlad tõendid, arvab komisjon koguselistest piirnormidest maha sama hulga Venemaa Föderatsioonist pärinevaid tooteid.







II

PEATÜKK

KOGUSELISTE PIIRNORMIDE HALDAMISEL KOHALDATAV KORD







1.

JAGU

Klassifitseerimine

Artikkel 7

Käesoleva määrusega hõlmatud tooteid klassifitseeritakse määrusega (EMÜ) nr 2658/87 sätestatud kombineeritud nomenklatuuri (KN) alusel.

Artikkel 8

Nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2658/87 asutatud nomenklatuurikomitee tariifi- ja statistikanomenklatuuri osakond vaatab komisjoni või liikmesriigi algatusel nimetatud määruse sätete kohaselt kiiresti läbi kõik küsimused, mis on seotud käesoleva määrusega hõlmatud toodete klassifitseerimisega kombineeritud nomenklatuuri alusel, et klassifitseerida need õigetesse tooterühmadesse.

Artikkel 9

Komisjon teatab Venemaa Föderatsioonile kõikidest käesoleva määrusega hõlmatud tooteid mõjutavatest koondnomenklatuuri ja TARICi koodide muudatustest ette vähemalt üks kuu enne nende jõustumist ühenduses.

Artikkel 10

Komisjon teavitab Venemaa Föderatsiooni pädevaid asutusi kõikidest ühenduses kehtiva korra kohaselt vastu võetud otsustest, mis käsitlevad käesoleva määrusega reguleeritud toodete klassifitseerimist, hiljemalt ühe kuu jooksul alates otsuste vastuvõtmisest. Selles teatises peab olema esitatud:

a) asjaomaste toodete kirjeldus;

b) asjaomane tooterühm, kombineeritud nomenklatuuri kood (CN-kood) ja TARICi kood;

c) otsuse tegemise põhjused.

Artikkel 11

1. Kui ühenduses kehtiva korra kohaselt vastu võetud klassifitseerimisotsus toob kaasa muutuse klassifitseerimises või käesoleva määrusega reguleeritud toote tooterühma muutuse, annavad liikmesriikide pädevad asutused otsuse jõustamiseks 30 päeva alates komisjonilt teate saamise kuupäevast.

2. Enne otsuse jõustumiskuupäeva tarnitud tooted kuuluvad varasema klassifitseerimiskorra alla tingimusel, et kõnealused kaubad esitatakse ühendusse importimiseks 60 päeva jooksul alates sellest kuupäevast.

Artikkel 12

Kui käesoleva lisa artiklis 11 nimetatud ühenduses kehtiva korra kohaselt vastu võetud klassifitseerimisotsus käsitleb tooterühma, mille suhtes kohaldatakse koguselist piirnormi, algatab komisjon vajaduse korral viivitamata konsultatsioonid artikli 9 kohaselt, et kokku leppida V lisas ette nähtud asjaomaste koguseliste piirnormide vajalike korrigeerimiste osas.

Artikkel 13

1. Kui käesoleva määrusega hõlmatud toodete impordiks vajalikes dokumentides märgitud klassifikatsioon erineb kaupade sihtliikmesriigi pädevate asutuste aluseks võetud klassifikatsioonist, kehtib kõnealustele kaupadele ajutiselt impordikorraldus, mida neile käesoleva määruse sätete alusel kohaldatakse eelnimetatud pädevate asutuste aluseks võetud klassifikatsiooni alusel, piiramata sellega teiste seda küsimust reguleerivate sätete täitmist.

2. Liikmesriikide pädevad asutused teatavad komisjonile lõikes 1 osutatud juhtudest, märkides eelkõige:

a) kõnealuste toodete koguse;

b) impordidokumentides märgitud tooterühma ja pädevate asutuste määratud tooterühma;

c) ekspordilitsentsi numbri ja selles märgitud kategooria.

3. Pärast ümberklassifitseerimist ei anna liikmesriikide pädevad asutused terasetoodete jaoks, mille suhtes kohaldatakse V lisas esitatud ühenduse koguselist piirnormi, uut impordiluba välja enne, kui nad on saanud komisjonilt kinnituse, et imporditavad kogused mahuvad kasutamata koguseliste piirnormide piiresse käesoleva määruse artiklis 4 ette nähtud korra kohaselt.

4. Komisjon teavitab asjaomaseid ekspordiriike käesolevas artiklis osutatud juhtudest.

Artikkel 14

Artiklis 13 nimetatud juhtudel ning Venemaa Föderatsiooni pädevate asutuste poolt arutamiseks saadetud samalaadsetel juhtudel alustab komisjon vajaduse korral Venemaa Föderatsiooniga konsultatsioone, et jõuda kokkuleppele vaidlusaluste toodete lõpliku klassifikatsiooni suhtes.

Artikkel 15

Komisjon võib kokkuleppel importiva liikmesriigi või liikmesriikide ja Venemaa Föderatsiooni pädevate asutustega artiklis 14 nimetatud juhtudel kindlaks määrata vaidlusaluste toodete lõpliku klassifikatsiooni.

Artikkel 16

Kui artiklis 13 osutatud vaidlusaluseid juhtumeid ei saa lahendada vastavalt artiklile 14, peab komisjon määruse (EMÜ) nr 2658/87 artikli 10 sätete kohaselt vastu võtma meetme, millega kehtestatakse nende kaupade klassifitseerimine kombineeritud nomenklatuuris.







2.

JAGU

Kahekordne kontrollisüsteem koguseliste piirnormide haldamiseks

Artikkel 17

1. Venemaa Föderatsiooni pädevad asutused annavad välja ekspordilitsentsi kõikide saadetiste jaoks, mis sisaldavad terasetooteid, mille suhtes kohaldatakse V lisas esitatud koguselisi piirnorme, arvestades nimetatud piirnormide suurust.

2. Importija esitab ekspordilitsentsi originaali artiklis 20 nimetatud impordiloa saamiseks.

Artikkel 18

1. Koguseliste piirnormide ekspordilitsents vastab II lisas esitatud näidisele ning selles kinnitatakse muu hulgas, et asjaomase kauba kogus on arvatud maha asjakohase tooterühma suhtes kehtestatud koguselisest piirnormist.

2. Iga ekspordilitsents hõlmab ainult üht I lisas loetletud tooterühma.

Artikkel 19

Eksport arvatakse maha koguselistest piirnormidest, mis on kehtestatud selleks aastaks, mille jooksul ekspordilitsentsiga hõlmatud tooteid artikli 2 lõikes 4 määratletud tähenduses veeti.

Artikkel 20

1. Kui komisjon on artikli 4 kohaselt kinnitanud, et taotletud koguse võib lugeda kõnealuse koguselise piirnormi hulka, annavad liikmesriikide pädevad asutused välja impordiloa hiljemalt kümne tööpäeva jooksul alates kuupäevast, kui importija esitab vastava ekspordilitsentsi originaali. See esitamine ei või toimuda hiljem kui ekspordilitsentsiga hõlmatud toodete saatmise aastale järgneva aasta 31. märtsil. Impordiloa väljastavad mis tahes liikmesriigi pädevad asutused olenemata ekspordilitsentsil märgitud liikmesriigist, selle koguse piires, mille kohta komisjon on artikli 4 kohaselt kinnitanud, et see mahub kõnealuse koguselise piirnormi kasutamata osasse.

2. Impordiluba kehtib neli kuud alates väljaandmise kuupäevast. Importija nõuetekohaselt motiveeritud taotluse korral võivad liikmesriigi pädevad asutused kehtivuse tähtaega pikendada ajavahemikuks, mis ei ületa nelja kuud.

3. Impordiload koostatakse III lisas esitatud näidise kohaselt ning need kehtivad kogu ühenduse tolliterritooriumil.

4. Impordiloa saamiseks esitatud deklaratsioonis või taotluses peab importija märkima:

a) eksportija täieliku nime ja aadressi;

b) importija täieliku nimi ja aadressi;

c) kaupade täpse kirjelduse ja TARICi koodi(d);

d) kaupade päritoluriigi;

e) lähteriigi;

f) asjaomase tooterühma ja asjaomase toote koguse;

g) netomassid KNi rubriikide kaupa;

h) kaupade CIF-väärtuse ühenduse välispiiril CN-koodi järgi;

i) vajaduse korral maksmise ja tarnimise kuupäevad ning veokirja ja ostulepingu;

j) ekspordilitsentsi kuupäeva ja numbri;

k) halduseesmärkidel kasutatava sisekoodi;

l) kuupäeva ja importija allkirja.

5. Importijad ei ole kohustatud importima impordiloaga hõlmatud üldkogust ühe saadetisena.

6. Impordiloa võib väljastada elektrooniliselt, kui asjaomastel tolliasutustel on sellele dokumendile juurdepääs arvutivõrgu kaudu.

Artikkel 21

Liikmesriikide asutuste välja antud impordilubade kehtivus sõltub Venemaa Föderatsiooni pädevate asutuste välja antud ekspordilitsentsi kehtivusest ja kogustest, mis on näidatud litsentsides, mille alusel pädevad asutused on impordiload välja andnud.

Artikkel 22

Ilma et see piiraks muude kehtivates eeskirjades ette nähtud tingimuste kohaldamist, annavad liikmesriikide pädevad asutused impordiload või samaväärsed dokumendid välja artikli 2 lõike 2 kohaselt ühtki ühenduse importijat tema asukoha tõttu ühenduses diskrimineerimata.

Artikkel 23

1. Kui komisjon tuvastab, et Venemaa Föderatsiooni poolt mis tahes aastal konkreetse tooterühma kohta väljaantud ekspordilitsentsiga hõlmatud üldkogus ületab selle tooterühma suhtes kehtestatud koguselise piirnormi, teavitatakse sellest liikmesriikide pädevaid asutusi viivitamata, et peatada impordilubade edasine väljaandmine. Sellisel juhul alustab komisjon viivitamatult konsultatsioone.

2. Liikmesriigi pädevad asutused keelduvad välja andmast impordilubasid Venemaa Föderatsioonist pärinevatele toodetele, millel ei ole käesoleva peatüki sätete kohaselt väljaantud ekspordilitsentsi.







3.

JAGU

Üldsätted

Artikkel 24

1. Artiklis 17 osutatud ekspordilitsentsile ning artiklis 2 osutatud päritolusertifikaadile võib vajaduse korral lisada nõuetekohaselt märgistatud koopiad. Nende dokumentide originaal ja koopiad koostatakse inglise keeles.

2. Kui lõikes 1 osutatud dokumendid koostatakse käsitsi, peab kanded tegema tindiga ja trükitähtedes.

3. Ekspordilitsentside või samaväärsete dokumentide ning päritolusertifikaatide mõõdud on 210 × 297 mm. Kasutatav paber peab olema puidumassi jääkideta valge liimitatud kirjapaber, mis kaalub vähemalt 25 g/m2. Iga osa trükitakse giljoššmustriga taustale, mis toob nähtavale kõik mehhaaniliste või keemiliste vahenditega tehtud võltsingud.

4. Liikmesriikide pädevad asutused aktsepteerivad käesoleva määruse sätete kohaseks importimiseks ainult originaaldokumente.

5. Igal ekspordilitsentsil või samaväärsel dokumendil ja päritolusertifikaadil peab olema trükitud või käsitsi kirjutatud standardne seerianumber, mille järgi saab seda identifitseerida.

6. See number koosneb järgmistest osadest:

— kaks tähte eksportiva riigi identifitseerimiseks järgmiselt: — RU = Venemaa Föderatsioon;

— kaks tähte kavandatava sihtliikmesriigi identifitseerimiseks järgmiselt: — BE = Belgia; BG = Bulgaaria; CZ = Tšehhi Vabariik; DK = Taani; DE = Saksamaa; EE = Eesti; EL = Kreeka; ES = Hispaania; FR = Prantsusmaa; IE = Iirimaa; IT = Itaalia; CY = Küpros; LV = Läti; LT = Leedu; LU = Luksemburg; HU = Ungari; MT = Malta; NL = Madalmaad; AT = Austria; PL = Poola; PT = Portugal; RO = Rumeenia; SI = Sloveenia; SK = Slovakkia; FI = Soome; SE = Rootsi; GB = Ühendkuningriik;

— ühekohaline number kvoodiaasta identifitseerimiseks vastavalt aastaarvu viimasele numbrile, nt 7 tähendab 2007;

— kahekohaline number dokumendi välja andnud ekspordiriigi ametiasutuse tähistamiseks;

— viiekohaline järjekorranumber 00001st kuni 99999ni, mis on antud konkreetsele sihtliikmesriigile.

Artikkel 25

Ekspordilitsentsi ja päritolusertifikaadi võib välja anda pärast nendes nimetatud toodete tarnimist. Sellisel juhul kannavad need märget „issued retrospectively” (tagantjärele välja antud).

Artikkel 26

Ekspordilitsentsi või päritolusertifikaadi varguse, kadumise või hävimise korral võib eksportija taotleda selle välja andnud pädevalt asutuselt duplikaati tema valduses olevate ekspordidokumentide põhjal. Sel viisil välja antud litsentsi või sertifikaadi duplikaadil on märge „duplicate” (duplikaat).

Duplikaadile on märgitud litsentsi või sertifikaadi originaali kuupäev.







4.

JAGU

Ühenduse impordilitsents – ühtne vorm

Artikkel 27

1. Artiklis 20 osutatud impordilubade väljaandmiseks kasutavad liikmesriikide pädevad asutused III lisas esitatud impordilitsentsi näidist.

2. Impordilitsentsid ja nende väljavõtted vormistatakse kahes eksemplaris, kusjuures üks eksemplar, millele märgitakse sõnad „Omaniku eksemplar” ja number 1, antakse taotlejale ja teine, millele märgitakse sõnad „Väljaandva ametiasutuse eksemplar” ja number 2, jääb litsentsi väljastanud ametiasutusele. Haldusotstarbel võib pädev asutus eksemplarist nr 2 teha täiendavaid koopiaid.

3. Vormid trükitakse valgele puidumassi jääkideta kirjapaberile kaaluga 55–65 g/m2. Vormi mõõdud on 210 × 297 mm; masinakirja reavahe on 4,24 mm (üks kuuendik tolli); vormi kujundust ja mõõte järgitakse täpselt. Eksemplari nr 1, s.o litsentsi enda mõlemal küljel on lisaks punane giljoššmustriline trükitud taust, mis toob nähtavale kõik mehaaniliste või keemiliste vahenditega tehtud võltsingud.

4. Vormide trükkimise eest vastutavad liikmesriigid. Vorme võib trükkida ka asukohaliikmesriigi poolt määratud trükikojas. Viimasel juhul peab igal vormil olema viide sellisele määramisele. Igale vormile märgitakse trükikoja nimi ja aadress või tähis, mis võimaldab trükikoda tuvastada.

5. Impordilitsentsidele või nende väljavõtetele märgitakse väljaandmisel väljastamisnumber, mille määravad liikmesriigi pädevad asutused. Impordilitsentsi number teatatakse komisjonile elektrooniliselt artiklis 4 ette nähtud arvutivõrgu kaudu.

6. Litsentsid ja väljavõtted koostatakse neid välja andva liikmesriigi riigikeeles või ühes selle liikmesriigi riigikeeltest.

7. Lahtrisse 10 märgivad pädevad asutused asjakohase terasetoodete rühma.

8. Väljaandvate asutuste ja arvestusasutuste märgid tehakse pitsatiga. Selle võib siiski asendada reljeefpitsati jäljendiga, mis võimaldab tähtede ja numbrite perforeerimist, või litsentsile trükkimisega. Väljaandvad asutused kasutavad sel viisil eraldatud koguste registreerimiseks võltsimiskindlaid meetodeid, et numbrite või viidete lisamine oleks võimatu.

9. Eksemplaride nr 1 ja 2 tagaküljel on lahter, kuhu võivad koguseid sisse kanda impordiga seotud vorminõuete täitmise puhul tolliasutused või väljavõtte tegemise puhul pädevad haldusasutused. Kui litsentsil või selle väljavõttel on eraldatud koguste märkimiseks jäetud liiga vähe ruumi, võivad pädevad asutused kasutada üht või enamat lisalehte, millel on samad lahtrid kui litsentsi esimesel ja teisel eksemplaril või nende väljavõtetel. Koguseid eraldavad asutused löövad pitseri nii, et üks pool pitserist on litsentsi või selle väljavõtte peal ja teine pool lisalehel. Igale järgmisele väljaantud lisalehele lüüakse pitser samamoodi, nii et pool pitserist on sellel lehel ja pool eelmisel.

10. Ühe liikmesriigi ametiasutuste välja antud impordilitsentsidel ja väljavõtetel ning nende kannetel ja kinnitusmärgetel on teistes liikmesriikides samasugune õiguslik jõud kui nende liikmesriikide ametiasutuste välja antud dokumentidel ja kannetel ning kinnitusmärgetel.

11. Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused võivad vajaduse korral nõuda kõikide litsentside või väljavõtete tõlkimist selle liikmesriigi riigikeelde või ühte riigikeeltest.







III

PEATÜKK

HALDUSKOOSTÖÖ

Artikkel 28

Komisjon edastab liikmesriikide asutustele nende Venemaa Föderatsiooni asutuste nimed ja aadressid, kes on pädevad välja andma päritolusertifikaate ja ekspordilitsentse, ning nende asutuste pitsatite jäljendid.

Artikkel 29

1. Päritolusertifikaatide või ekspordilitsentside järelkontrolli tehakse pisteliselt või siis, kui liikmesriikide pädevatel asutustel tekib põhjendatud kahtlus, kas päritolusertifikaat või ekspordilitsents on ehtne või kas teave kõnealuste toodete tegeliku päritolu kohta on õige.

Sel juhul tagastavad ühenduse pädevad asutused päritolusertifikaadi või ekspordilitsentsi või selle koopia Venemaa Föderatsiooni asjaomasele pädevale asutusele, esitades vajaduse korral sisust või vormist lähtuvad põhjendused. Kui kaubaarve on esitatud, lisatakse kaubaarve või selle koopia päritolusertifikaadile või ekspordilitsentsile või selle koopiale. Samuti edastavad pädevad asutused kõik saadud andmed, mille põhjal võib oletada, et nimetatud päritolusertifikaadis või ekspordilitsentsis esitatud andmed on ebaõiged.

2. Lõike 1 sätteid kohaldatakse ka päritoludeklaratsioonide järelkontrolli puhul.

3. Lõike 1 kohase järelkontrolli tulemused edastatakse ühenduse pädevatele asutustele hiljemalt kolme kuu jooksul. Edastatud teabes märgitakse, kas vaidlustatud sertifikaat, litsents või deklaratsioon käsitleb tegelikult eksporditud kaupa ja kas kaup vastab käesoleva peatüki kohase ühendusse eksportimise tingimustele. Ühenduse pädevad asutused võivad samuti taotleda kõikide nende dokumentide koopiaid, mis on vajalikud eelkõige kauba päritolu tõendavate asjaolude täielikuks kindlakstegemiseks.

4. Kui kontrolli tulemusel ilmneb, et päritoludeklaratsiooni on kasutatud vääriti või eeskirju jämedalt eirates, teatab asjaomane liikmesriik sellest komisjonile. Komisjon edastab teabe teistele liikmesriikidele.

5. Käesolevas artiklis sätestatud pisteline kontroll ei takista kõnealuste toodete vabasse ringlusse lubamist.

Artikkel 30

1. Kui artiklis 29 nimetatud kontrollimenetlus või ühenduse pädevatele asutustele kättesaadav teave näitab, et käesoleva peatüki sätteid on rikutud, paluvad nimetatud asutused Venemaa Föderatsioonil teha või lasta teha asjakohased järelepärimised toimingute kohta, mis on või tunduvad olevat vastuolus käesoleva peatüki sätetega. Nende järelepärimiste tulemused edastatakse ühenduse pädevatele asutustele koos kogu muu asjakohase teabega, mis võimaldab kindlaks teha kauba tegeliku päritolu.

2. Käesoleva peatüki sätete kohaste meetmete raames võivad ühenduse pädevad asutused vahetada Venemaa Föderatsiooni pädevate asutustega igasugust teavet, et vältida käesoleva peatüki sätete rikkumist.

3. Kui on tuvastatud, et käesoleva peatüki sätetega on satutud vastuollu, võib komisjon võtta vajalikke meetmeid, et vältida sellise vastuolu kordumist.

Artikkel 31

Komisjon koordineerib meetmeid, mida liikmesriikide pädevad asutused käesoleva peatüki sätete kohaselt võtavad. Liikmesriikide pädevad asutused teatavad võetud meetmetest ja saadud tulemustest komisjonile ja teistele liikmesriikidele.







IV

PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 32

Määrus (EÜ) nr 1872/2006 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 33

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

SA. Lehtvaltstooted

SA1. Rullid

7208100000

7208250000

7208260000

7208270000

7208360000

7208370010

7208370090

7208380010

7208380090

7208390010

7208390090

7211140010

7211190010

7219110000

7219121000

7219129000

7219131000

7219139000

7219141000

7219149000

7225303010

7225401510

7225502010

7225301000

7225309000

SA2. Raskplaadid

7208400010

7208512010

7208512091

7208512093

7208512097

7208512098

7208519100

7208519810

7208519891

7208519899

7208529100

7208521000

7208529900

7208531000

7211130000

SA3. Muud lehtvaltstooted

7208400090

7208539000

7208540000

7208908010

7209150000

7209161000

7209169000

7209171000

7209179000

7209181000

7209189100

7209189900

7209250000

7209261000

7209269000

7209271000

7209279000

7209281000

7209289000

7209908010

7210110010

7210122010

7210128010

7210200010

7210300010

7210410010

7210490010

7210500010

7210610010

7210690010

7210701010

7210708010

7210903010

7210904010

7210908091

7211140090

7211190090

7211233091

7211238091

7211290010

7211908010

7212101000

7212109011

7212200011

7212300011

7212402010

7212402091

7212408011

7212502011

7212503011

7212504011

7212506111

7212506911

7212509013

7212600011

7212600091

7219211000

7219219000

7219221000

7219229000

7219230000

7219240000

7219310000

7219321000

7219329000

7219331000

7219339000

7219341000

7219349000

7219351000

7219359000

7225401290

7225409000

SA4. Legeer-terastooted

7226200010

7226912000

7226919100

7226919900

7226997010

SA5. Legeerterasest kvartovaltslehed

7225401230

7225404000

7225406000

7225990010

SA6. Legeeritud külmvalts- ja pinnatud teraslehed

7225508000

7225910010

7225920010

7226920010

SB. Pikad tooted

SB1. Talad

7207198010

7207208010

7216311000

7216319000

7216321100

7216321900

7216329100

7216329900

7216331000

7216339000

SB2. Valtstraat

7213100000

7213200000

7213911000

7213912000

7213914100

7213914900

7213917000

7213919000

7213991000

7213999000

7221001000

7221009000

7227100000

7227200000

7227901000

7227905000

7227909500

SB3. Muud pikad tooted

7207191210

7207191291

7207191299

7207205200

7214200000

7214300000

7214911000

7214919000

7214991000

7214993100

7214993900

7214995000

7214997100

7214997900

7214999500

7215900010

7216100000

7216210000

7216220000

7216401000

7216409000

7216501000

7216509100

7216509900

7216990010

7218992000

7222111100

7222111900

7222118100

7222118900

7222191000

7222199000

7222309710

7222401000

7222409010

7224900289

7224903100

7224903800

7228102000

7228201010

7228201091

7228209110

7228209190

7228302000

7228304100

7228304900

7228306100

7228306900

7228307000

7228308900

7228602010

7228608010

7228701000

7228709010

7228800010

7228800090

7301100000









II LISA









III LISA









IV LISA

СПИСЪК НА КОМПЕТЕНТНИТЕ НАЦИОНАЛНИ ВЛАСТИ

LISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTES

SEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ

LISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDER

LISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATEN

PÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRI

ΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝ

LIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIES

LISTE DES AUTORITÉS NATIONALES COMPÉTENTES

ELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITA NAZIONALI

VALSTU KOMPETENTO IESTAŽU SARAKSTS

ATSAKINGŲ NACIONALINIŲ INSTITUCIJŲ SĄRAŠAS

AZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJA

LISTA TA’ L-AWTORITAJIET KOMPETENTI NAZZJONALI

LIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIES

LISTA WŁAŚCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCH

LISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTES

LISTA AUTORITĂȚILOR NAȚIONALE COMPETENTE

ZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH ŠTÁTNYCH ORGÁNOV

SEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOV

LUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTA

FÖRTECKNING ÖVER BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETER

BELGIQUE/BELGIË Service public fédéral économie, PME, Classes Moyennes & Énergie Direction générale du potentiel économique Service licences Rue de Louvain 44 B-1000 Bruxelles Fax 32-2 548 65 70 Federale Overheidsdienst Economie, K.M.O., Middenstand en Energie Algemene Directie Economisch Potentieel Dienst Vergunningen Leuvenseweg 44 B-1000 Brussel Fax +32-2-5486570

БЪЛГАРИЯ Министерство на икономиката и енергетиката Дирекция „Регистриране, лицензиране и контрол” ул. „Славянска” № 8 1052 София Факс: +35929815041



(Fax) +35929804710 +35929883654

ČESKÁ REPUBLIKA Ministerstvo průmyslu a obchodu Licenční správa Na Františku 32 CZ-110 15 Praha 1 Fax: +420-22421 21 33

DANMARK Erhvervs- og Byggestyrelsen Økonomi- og Erhvervsministeriet Langelinie Allé 17 DK-2100 København Ø Fax (45) 35 46 60 01

DEUTSCHLAND Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA) Frankfurter Straße 29—35 D-65760 Eschborn 1 Fax + 49-6196-90 88 00

EESTI Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium Harju 11 EE-15072 Tallinn Faks: +372 6313 660

IRELAND Department of Enterprise, Trade and Employment Import/Export Licensing, Block C Earlsfort Centre Hatch Street Dublin 2 Ireland Fax (353-1) 631 25 62

ΕΛΛΑΔΑ Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών Γενική Διεύθυνση Διεθνούς Οικονομικής Πολιτικής Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών, Εμπορικής Άμυνας Κορνάρου 1 GR-105 63 Αθήνα Φαξ (30) 210-328 60 94

ESPAÑA Ministerio de Industria, Turismo y Comercio Secretaría General de Comercio Exterior Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales Paseo de la Castellana, 162 E-28046 Madrid Fax (34) 913 49 38 31

FRANCE Ministère de l'Économie, des Finances et de l'Emploi Direction générale des entreprises Sous-direction des biens de consommation Bureau textile-importations Le Bervil, 12 rue Villiot F-75572 Paris Cedex 12 Fax + 33-1 53 44 91 81

ITALIA Ministero del Commercio internazionale Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi Viale America 341 I-00144 Roma Fax + 39-6-59 93 22 35/59 93 26 36

KYΠPOΣ Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού Υπηρεσία Εμπορίου Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής Οδός Ανδρέα Αραούζου αρ. 6 CY-1421 Λευκωσία Φαξ (357) 22-37 51 20

LATVIJA Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija Brīvības iela 55 LV-1519 Rīga Fax: +371-728 08 82

LIETUVA Lietuvos Respublikos ūkio ministerija Prekybos departamentas Gedimino pr. 38/2 LT-01104 Vilnius Faksas +370-5 262 39 74

LUXEMBOURG Ministère de l'Économie et du Commerce extérieur Office des licences BP 113 L-2011 Luxembourg Fax +352 46 61 38

MAGYARORSZÁG Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal Margit krt. 85. HU-1024 Budapest Fax: + 36-1-336 73 02

MALTA Diviżjoni għall-Kummerċ Servizzi Kummerċjali Lascaris MT-Valletta CMR02 Fax + 356-25-69 02 99

NEDERLAND Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer Postbus 30003, Engelse Kamp 2 NL-9700 RD Groningen Fax + 31-50-523 23 41

ÖSTERREICH Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit Außenwirtschaftsadministration Abteilung C2/2 Stubenring 1 A-1011 Wien Fax +43-1-7 11 00/83 86

POLSKA Ministerstwo Gospodarki Plac Trzech Krzyży 3/5 PL-00-507 Warszawa Faks: (48-22) 693 40 21/693 40 22

PORTUGAL Ministério das Finanças Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos Especiais sobre o Consumo Rua Terreiro do Trigo, Edifício da Alfândega de Lisboa PT-1140-060 Lisboa Fax: + 351-218 814 261

ROMÂNIA Ministerul pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii, Comerț, Turism și Profesii Liberale Direcția Generală Politici Comerciale Str. Ion Câmpineanu, nr. 16 București, sector 1 Cod poștal 010036 Tel.: (40-21) 315 00 81, Fax: (40-21) 315 04 54, e-mail: clc@dce.gov.ro

SLOVENIJA Ministrstvo za finance Carinska uprava Republike Slovenije Carinski urad Jesenice Spodnji plavž 6C SI-4270 Jesenice Fax + 386-4-297 44 56

SLOVENSKO Odbor obchodnej politiky Ministerstvo hospodárstva Mierová 19 SK-827 15 Bratislava 212 Fax + 421-2-48 54 31 16

SUOMI/FINLAND Tullihallitus PL 512 FI-00101 Helsinki Faksi (+ 358-20) 492 28 52 Tullstyrelsen PB 512 FI-00101 Helsingfors Fax (+ 358-20) 492 28 52

SVERIGE Kommerskollegium Box 6803 S-113 86 Stockholm Fax (46-8) 30 67 59

UNITED KINGDOM Department of Trade and Industry Import Licensing Branch Queensway House — West Precinct Billingham UK-TS23 2NF Fax: + 44-1642-36 42 69









V LISA

▼M2







KOGUSELISED PIIRNORMID AASTAKS 2009 (tonnides) Tooted 2009 SA. Lehtvaltstooted SA1. Rullitud lehtvaltsteras 1 067 575 SA2. Raskplaadid 303 498 SA3. Muud lehtvaltstooted 651 248 SA4. Legeerterastooted 114 925 SA5. Legeerterasest kvartovaltslehed 27 580 SA6. Legeeritud külmvalts- ja pinnatud teraslehed 120 425 SB. Pikamõõdulised tooted SB1. Talad 60 480 SB2. Valtstraat 355 131 SB3. Muud pikamõõdulised tooted 593 795 Märkus: SA ja SB on tootekategooriad. SA1 kuni SA6 ja SB1 kuni SB3 on tooterühmad.