2010R1031 — ET — 27.02.2014 — 005.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1031/2010, 12. novembri 2010. aasta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem) kohase kasvuhoonegaaside saastekvootide enampakkumise ajastamise, haldamise ja muude aspektide kohta (EMPs kohaldatav tekst) (EÜT L 302, 18.11.2010, p.1)

Muudetud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1031/2010,

12. novembri 2010. aasta,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem) kohase kasvuhoonegaaside saastekvootide enampakkumise ajastamise, haldamise ja muude aspektide kohta

(EMPs kohaldatav tekst)







EUROOPA KOMISJON võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ, ( 1 ) eriti selle artikli 3d lõiget 3 ja artikli 10 lõiget 4, ning arvestades järgmist: (1) Direktiiv 2003/87/EÜ vaadati läbi ja seda muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiviga 2008/101/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi, ( 2 ) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/29/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et täiustada ja laiendada ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi, ( 3 ) vaadati läbi ja seda muudeti direktiiviga 2009/29/EÜ. Üks parandus, milles direktiivi 2003/87/EÜ läbivaatamise käigus kokku lepiti, oli see, et saastekvoote tuleks eraldada peamiselt enampakkumise teel, kuna see on lihtsaim viis saastekvootide jagamiseks, ning üldiselt peetakse seda ka majanduslikult kõige tõhusamaks. Heitkogustega kauplemise süsteemi tõhusus seisneb selges CO2-hinnasignaalis, mille abil saab vähendada kasvuhoonegaaside heidet võimalikult väikeste kuludega. Enampakkumine peaks seda selget CO2-hinnasignaali toetama ja tugevdama. (2) Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 1 kohaselt peavad liikmesriigid müüma enampakkumisel kõik nimetatud direktiivi III peatüki saastekvoodid, mida ei eraldata tasuta. Seega peavad liikmesriigid müüma enampakkumisel need saastekvoodid, mida ei eraldata tasuta. Liikmesriigid ei tohi saastekvoote mis tahes muul viisil eraldada; samuti ei tohi nad kinni pidada või tühistada selliseid saastekvoote, mida ei eraldata tasuta, vaid need tuleb müüa enampakkumisel. (3) Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõikes 4 on sätestatud mitmed enampakkumist käsitlevad eesmärgid. Enampakkumine peaks olema prognoositav, eelkõige ajastamise ja järjestuse, samuti pakutavate saastekvootide hinnangulise mahu osas. Enampakkumised korraldatakse nii, et heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel oleks täielik, õiglane ja võrdne juurdepääs, väikeheitetekitajatele antakse juurdepääs enampakkumisele, osalejatel on juurdepääs samale teabele samal ajal ja osalejad ei kahjusta enampakkumise toimimist ning enampakkumiste korraldus ja neil osalemine on kulutõhus ja välditakse liigseid halduskulusid. (4) Lisaks nimetatud eesmärkidele tuleks muu hulgas arvesse võtta selliseid direktiivi 2003/87/EÜ läbivaatamisel kehtestatud eesmärke nagu suurem ühtlustamine, konkurentsimoonutuste vältimine ning parem prognoositavus, mis peaksid tugevdama CO2-hinnasignaali, mille abil saab vähendada heitkoguseid võimalikult väikeste kuludega. Kui suurendada heite vähendamise jõupingutusi, peab majanduslik tõhusus olema võimalikult suur ning põhinema saastekvootide eraldamise täielikult ühtlustatud tingimustel liidu sees. (5) Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3d lõikega 1 on ette nähtud, et ajavahemikul 1. jaanuar 2012 kuni 31. detsember 2012 müüakse enampakkumisel 15 % kõnealuse direktiivi II peatüki saastekvootidest ning artikli 3d lõikes 2 on sätestatud, et alates 1. jaanuarist 2013 müüakse enampakkumisel sama protsent direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootidest. Artikli 3d lõikes 3 on sätestatud, et võetakse vastu määrus, millega kehtestatakse üksikasjalikud sätted liikmesriikide poolt selliste II peatüki saastekvootide enampakkumisel müümise kohta, mida ei pea direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3d lõigete 1 ja 2 või artikli 3f lõike 8 kohaselt tasuta välja andma. (6) Enamik enne käesoleva määruse vastuvõtmist konsulteerimisel osalenud sidusrühmadest, samuti liikmesriikide valdav enamus ning komisjon oma mõjuhinnangus on väljendanud arvamust, et kõige paremini aitab direktiivi 2003/87/EÜ läbivaatamise eesmärke saavutada ühine enampakkumise infrastruktuur, mille puhul viib enampakkumisi läbi ühine enampakkumisplatvorm. Sellise lähenemisviisi abil välditakse moonutusi siseturul. See tagab suurima majandusliku tõhususe ning võimaldab saastekvoote eraldada enampakkumise teel täielikult ühtlustatud tingimustel kogu liidus. Lisaks tugevdab enampakkumiste läbiviimine ühisel enampakkumisplatvormil kõige paremini CO2-hinnasignaali, mida ettevõtjad vajavad investeerimisotsuste tegemiseks, et vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid võimalikult väheste kuludega. (7) Samuti on enamik enne käesoleva määruse vastuvõtmist konsulteerimisel osalenud sidusrühmadest, samuti liikmesriikide valdav enamus ning komisjon oma mõjuhinnangus on väljendanud arvamust, et kõige paremini aitab direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõikes 4 sätestatud eesmärke saavutada ühine enampakkumise infrastruktuur, mille puhul viib enampakkumisi läbi ühine enampakkumisplatvorm. See on kõige kulutõhusam viis saastekvoote enampakkumisel müüa ilma tarbetute halduskuludeta, mis tuleneksid mitme enampakkumise infrastruktuuri kasutamisest. Selline lähenemisviis võimaldab enampakkumistele avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva juurdepääsu nii de jure kui ka de facto. Ühine lähenemisviis tagaks enampakkumiste ajalise prognoositavuse ning tugevdaks kõige kindlamalt CO2-hinnasignaali selgust. Ühine enampakkumise infrastruktuur on eriti oluline selleks, et võimaldada heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ja väikeheitetekitajatele võrdne juurdepääs. Mitme enampakkumisplatvormiga tutvumine, selles registreerimine ja osalemine oleks neile eriti kulukas. Ühine enampakkumisplatvorm lihtsustab süsteemis võimalikult ulatuslikku osalemist kogu liidus ning seepärast vähendab kõige tõhusamalt riski, et osalised kahjustavad enampakkumiste toimimist ning kasutavad neid rahapesu, terrorismi rahastamise, kuritegude toimepanemise või turu kuritarvitamise eesmärgil. (8) Selleks et leevendada konkurentsi vähenemise riski CO2-turul, nähakse käesoleva määrusega siiski ette, et liikmesriigid võivad ühises enampakkumisplatvormis osalemisest loobuda ning määrata oma enampakkumisplatvormi tingimusel, et sellised ühismeetme välised enampakkumisplatvormid loetletakse käesoleva määruse lisas. Kõnealusesse loetellu lisamise aluseks on see, et ühismeetme välise enampakkumisplatvormi määranud liikmesriik teatab sellest komisjonile. Siiski on selge, et see võimalus ei ole nii kaugeleulatuv kui enampakkumisprotsessi täielik ühtlustamine ning seepärast tuleks käesoleva määrusega kehtestatud kord esimese viie aasta jooksul ning sidusrühmadega konsulteerides läbi vaadata ning teha muudatusi, mis on saadud kogemuste põhjal osutunud vajalikuks. Kui komisjon on liikmesriigilt saanud teate ühismeetme välise enampakkumisplatvormi kohta, tuleks tal see enampakkumisplatvorm viivitamata loetellu lisada. (9) Samuti peaks liikmesriigil olema võimalik nõuda enampakkumise seire teostajalt aruande koostamist sellise enampakkumisplatvormi toimimise kohta, mille ta kavatseb oma enampakkumisplatvormiks määrata, näiteks kui valmistatakse ette käesoleva määruse muudatust, kus loetletakse ühismeetme väliseid enampakkumisplatvorme. Lisaks peaks enampakkumise seire teostaja kontrollima kõikide enampakkumisplatvormide vastavust käesoleva määruse sätetele ja direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 4 eesmärkidele ning esitama sellekohase aruande liikmesriikidele, komisjonile ja asjaomasele enampakkumisplatvormile. Kõnealuses aruandes tuleks käsitleda enampakkumiste mõju enampakkumisplatvormide turupositsioonile järelturul. Selleks et vältida olukorda, kus liikmesriigid on enampakkumisplatvormiga pärast selle tegevusaja lõppemist tahtmatult seotud, peaks enampakkumisplatvormi määramislepingus olema sätestatud, et enampakkumisplatvorm annab oma järglasele üle kogu enampakkumiste läbiviimiseks vajaliku materiaalse ja immateriaalse vara. (10) Enampakkumisplatvormide arvu ja enampakkumisplatvormiks sobiva üksuse liigiga seotud valikud toetavad neid käesoleva määruse sätteid, mis käsitlevad enampakkumiste ajalist ennustatavust, enampakkumistele juurdepääsu käsitlevaid meetmeid, enampakkumiste korraldust, saastekvootide tagatisi, makseid ja üleandmist ning enampakkumiste järelevalvet. Komisjon ei saa nimetatud sätteid täielikult ühtlustatud määruses vastu võtta teadmata enampakkumisplatvormide arvu ja enampakkumisi läbi viima valitud üksuse konkreetseid võimalusi. Seepärast põhinevad käesoleva määrusega vastuvõetud meetmed sellel, et enampakkumisi viib läbi ühine enampakkumisplatvorm, ning sellega nähakse ette menetlus, et tagada selliste muude enampakkumisplatvormide arv ja kvaliteet, mida liikmesriigid võivad otsustada kasutada. (11) Põhjenduses 10 nimetatud piirangute tõttu on asjakohane, et ühismeetme välised enampakkumisplatvormid võib käesoleva määruse lisas loetleda juhul, kui on täidetud teatavad tingimused ja kohustused. Ühismeetme väliste enampakkumisplatvormide loetlemine käesoleva määruse lisas ei piira komisjoni volitusi teha ettepanek enampakkumisplatvormi väljaarvamise kohta kõnealusest loetelust, eriti juhul, kui rikutakse käesoleva määruse või direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 4 sätteid. Kui enampakkumisplatvorm loetelust puudub, peaks saastekvoote enampakkumisel müüv liikmesriik müüma oma saastekvoodid ühisel enampakkumisplatvormil. Komisjon peaks direktiivi 2003/87/EÜ artikli 19 lõike 3 kohaselt vastu võetavas komisjoni määruses sätestama meetmed, millega peatatakse saastekvootide enampakkumisel müümisega seotud protsessid juhul, kui ühismeetme väline enampakkumisplatvorm rikub käesoleva määruse või direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 4 sätteid. (12) Komisjon peaks hindama ühismeetme välise enampakkumisplatvormi poolt läbiviidava enampakkumisega seotud üksikasjalikke sätteid ja nende osas tuleks konsulteerida direktiivi artikli 23 lõikes 3 osutatud komiteega vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõikes 4 sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Hindamisega tagatakse, et ühismeetme välise enampakkumisplatvormi üksnes riigisisest määramist liikmesriigi poolt, kes ühismeetmes ei osale, kontrollitakse samaväärselt kui ühise enampakkumisplatvormi määramist vastavalt käesolevas määruses sätestatud ühismeetmele. Ühise enampakkumisplatvormi määramiseks korraldatavas ühises hankemenetluses osalevad liikmesriigid koos komisjoniga, kes on kogu protsessi kaasatud. Ka nendele liikmesriikidele, kes ühismeetmes ei osale, antakse ühises hankemenetluses vaatleja staatus vastavalt komisjoni ja osalevate liikmesriikide poolt ühises hankelepingus kokkulepitud tingimustele. (13) Käesolevat määrust tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2013 direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide enampakkumisel müümise suhtes ning alates 1. jaanuarist 2012 direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide enampakkumisel müümise suhtes. Samuti tuleks seda kohaldada kõikide direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide enampakkumisel müümise suhtes enne 2013. aastal algava kohustusteperioodi algust, kui see on vajalik CO2-turu ja elektrituru nõuetekohase toimimise tagamiseks. (14) Lihtsuse ja juurdepääsuga seotud põhjustel tuleks enampakkumisel müüdud saastekvoodid üle anda hiljemalt viie kauplemispäeva jooksul. Lühike üleandmistähtaeg vähendaks võimalikku negatiivset mõju enampakkumisplatvormide ja saastekvootide järelturu kauplemiskohtade vahelisele konkurentsile. Lisaks on lühike üleandmistähtaeg lihtsam ning soodustab ulatuslikku osalemist, mis vähendab turu kuritarvitamise riski, ning tagab paremini, et HKSiga hõlmatud väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel ja väikeheitetekitajatel on süsteemile juurdepääs. Selle asemel, et tuua enampakkumistele tärmin- ja futuurlepinguid, peaksid turud pakkuma optimaalseid lahendusi saastekvootidega seotud tuletisväärtpaberite nõudluse rahuldamiseks. On asjakohane anda võimalus valida kahepäevaste hetkelepingute ja viiepäevaste futuurlepingute vahel enampakkumisplatvormi määramisprotsessi ajal, et oleks võimalik hinnata, milline oleks parim enampakkumistoode. Kahepäevased hetkelepingud ei ole finantsturgu reguleerivate liidu õigusaktide mõistes finantsinstrumendid, kuid viiepäevased futuurlepingud on. (15) Valik selle suhtes, kas enampakkumistoode peaks olema finantsinstrument või mitte, tuleks teha enampakkumisplatvormi valimise käigus ning see peaks põhinema üldisel hinnangul, millised on konkurentsi tagavas hankemenetluses osalevate kandidaatide pakutud lahendustega kaasnevad kulud ja kasu. Hinnangus tuleks käsitleda eelkõige neid aspekte, mis on seotud kulutõhususe, heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning väikeheitetekitajatele võrdse juurdepääsu tagamise ning piisava kaitse ja turu järelevalvega. (16) Seni kuni saastekvootide üleandmiseks vajalikke õiguslikke ja tehnilisi meetmeid ei ole kehtestatud, on asjakohane näha ette alternatiivsed vahendid saastekvootide müümiseks enampakkumisel. Selleks nähakse käesoleva määrusega ette võimalus kaubelda enampakkumisel futuur- ja tärminlepingutega nii, et nende üleandmine toimub hiljemalt 31. detsembril 2013. Sellised futuur- ja tärminlepingud on finantsinstrumendid, mille puhul on enampakkumise korraldajale ja pakkujale tagatud samasugune kaitse nagu finantsturgudele kohaldatava õigusliku raamistiku raames. Käesoleva määruse kohaldamisel erineb futuurleping tärminlepingust selle poolest, et esimese puhul esitatakse hinnakõikumisi tagav rahaline lisatagatis ning teise puhul on hinnakõikumine tagatud muu kui rahalise lisatagatisega. On asjakohane näha liikmesriikidele ette võimalus valida, millist tooteliiki enampakkumisel kasutada ehk milline tagatis nende eelarveseisundiga kõige paremini sobiks. Kui saastekvootide enampakkumisel oleks vajalik kasutada sellised alternatiivseid vahendeid, müüdaks futuur- ja tärminlepinguid ajutiselt ühel või kahel enampakkumisplatvormil. (17) Lihtsuse, õigluse ja kulutõhususe huvides ning turu kuritarvitamise riski vähendamiseks tuleks enampakkumised läbi viia ühes voorus, suletud pakkumisega ja ühtse hinnaga. Lisaks tuleks seotud pakkumised lahendada juhusliku valiku abil, sest see tekitaks ebakindlust nende pakkujate jaoks, kes lepivad omavahel pakkumishinnas kokku. Eeldatavalt on enampakkumishind ligilähedaselt sama kui järelturu valdav hind, seega on järelturu valdavast hinnast oluliselt madalam enampakkumishind tõenäoliselt märguanne puudulikust enampakkumisest. Sellise enampakkumishinna vastuvõetavaks pidamine moonutaks CO2-hinnasignaali, häiriks CO2-turu toimimist ning pakkujad ei maksaks saastekvootide eest nende tegeliku väärtuse järgi. Seepärast tuleks sellises olukorras enampakkumine tühistada. (18) Enampakkumiste sagedus peaks olema suhteliselt suur, et vähendada nende mõju järelturu toimimisele, ning tagada samas, et enampakkumised on küllalt ulatuslikud ja meelitavad ligi piisavalt osalisi. Suhteliselt sagedased enampakkumised vähendavad turu kuritarvitamise riski, sest see vähendab pakkujate riske üksikutel enampakkumistel ning suurendab nende paindlikkust, kuna nad võivad hilisematel enampakkumistel oma kauplemispositsioone muuta. Seepärast tuleks käesoleva määrusega näha ette, et direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide enampakkumisi korraldatakse vähemalt kord nädalas. Kuna direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide maht on palju väiksem, tuleks nende enampakkumisi korraldada vähemalt kord kahe kuu jooksul. (19) Selleks et tagada järelturu jaoks prognoositavus, tuleks käesoleva määrusega ette näha järgmised eeskirjad ja menetlused. Eelkõige tuleks määruses sätestada, et aastatel 2011 ja 2012 enampakkumisel müüdavate saastekvootide mahud tuleks kindlaks määrata võimalikult kiiresti pärast käesoleva määruse vastuvõtmist. Sel viisil kindlaksmääratud mahud ja enampakkumistooted, mille kaudu need saastekvoodid enampakkumisel müüakse, loetletakse käesoleva määruse lisas. Teiseks tuleks käesoleva määrusega ette näha selged ja läbipaistvad eeskirjad, mille abil määratakse kindlaks igal järgneval aastal enampakkumisel müüdavate saastekvootide maht. Samuti tuleks määruses sätestada eeskirjad ja menetlused, mille abil saaks iga kalendriaasta kohta koostada üksikasjaliku enampakkumiskalendri, milles on esitatud kogu asjaomane teave iga üksiku enampakkumise kohta aegsasti enne kõnealuse kalendriaasta algust. Hilisemate muudatuste tegemine enampakkumiskalendrisse peaks olema võimalik üksnes piiratud arvu ette kindlaks määratud olukordade puhul. Muudatused tuleks teha nii, et see mõjutaks enampakkumiskalendri prognoositavust võimalikult vähe. (20) Üldjuhul peaks igal aastal enampakkumisel müüdavate saastekvootide maht olema võrdne kõnealusel aastal eraldatavate saastekvootide mahuga. Erandiks on direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvoodid, mis müüakse enampakkumisel aastatel 2011 ja 2012. Kui võtta arvesse teisest kauplemisperioodist kolmandasse perioodi ülekantud saastekvootide eeldatavat kättesaadavust, tõendatud heitkoguste vähendamise ühikute (THV) eeldatavat kättesaadavust ja direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõike 8 kohaselt müüdavate saastekvootide eeldatavat kogust, on asjakohane vähendada aastatel 2011 ja 2012 korraldatavate nn varajaste enampakkumiste mõju, tasakaalustades aastatel 2013 ja 2014 enampakkumisel müüdavate saastekvootide mahtu. (21) Igal aastal enampakkumisel müüdavate saastekvootide maht tuleks jagada võrdselt kogu aasta ulatuses vastavalt järelturu nõudlusele. (22) Huvi suurendamine enampakkumistel osalemise vastu ja konkurentsivõimeliste enampakkumiste tagamine eeldab avatud juurdepääsu. Lisaks on enampakkumisel osalemise ja konkurentsivõimelise tulemuse tagamise eelduseks kindlustunne enampakkumisprotsessi usaldusväärsuse suhtes, pidades eelkõige silmas osalejaid, kes püüavad enampakkumisi kahjustada, kasutades neid rahapesu, terrorismi rahastamise, kuritegude toimepanemise või turu kuritarvitamise eesmärgil. Selleks et tagada enampakkumise usaldusväärsus, tuleks enampakkumisele juurdepääsu suhtes kehtestada hoolsa kliendikontrolli miinimumnõuded. Selleks et tagada nimetatud kontrolli kulutõhusus, tuleks pakkumispääsu taotlusi võimaldada esitada kergesti tuvastatavatel ja täpselt määratletud osalejakategooriatel, nagu heitkogustega kauplemise süsteemis osalevad paiksete käitiste käitajad ja õhusõidukite käitajad, aga ka sellised reguleeritud finantsüksused nagu investeerimisühingud ja krediidiasutused. Samuti peaksid pakkumispääsu saama taotleda käitajate või õhusõidukite käitajate ärirühmitused, nagu partnerlused, ühisettevõtted või oma liikmete agendina tegutsevad konsortsiumid. Seega oleks mõistlik piirata pakkumispääsu taotluste esitamise võimalusi kohe alguses, kuid välistamata samas võimalust, et enampakkumistel saadud kogemuste valguses, või pärast direktiivi 2003/87/EÜ artikli 12 lõike 1a kohast komisjoni kontrolli, kas saastekvootide turg on turu kuritarvitamise eest piisavalt kaitstud, võidakse lubada enampakkumistel osaleda ka uutel osalejakategooriatel. (23) Lisaks tuleks õiguskindluse huvides käesoleva määrusega ette näha Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiivi 2005/60/EÜ (rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta ( 4 )) asjakohaste sätete kohaldamine enampakkumisplatvormi suhtes. See on eriti oluline, kui võtta arvesse tõsiasja, et enampakkumisplatvorm peab lisaks investeerimisühingutele ja krediidiasutustele võimaldama juurdepääsu enampakkumistele ka käitajatele ja õhusõiduki käitajatele ning samuti muudele isikutele, kellel on lubatud teha pakkumisi enda või teiste nimel, kuid kes ise ei kuulu direktiivi 2005/60/EÜ reguleerimisalasse. (24) Käesolevas määruses tuleks sätestada, et osalejad võivad valida, kas nad osalevad ise vahetult enampakkumistel interneti või selleks ettenähtud ühenduste kaudu, või finantsvahendajate vahendusel, kes on selleks volitatud ja kelle üle teostatakse järelevalvet, või muude isikute vahendusel, kellele liikmesriik on andnud loa esitada pakkumisi enda nimel või oma põhitegevusala klientide nimel, kui see põhitegevusala ei ole investeerimis- või pangateenuste osutamine ning tingimusel, et kõnealuste muude isikute suhtes kohaldatakse investorikaitse meetmeid ja hoolsa kliendikontrolli meetmeid, mis on samaväärsed investeerimisühingute suhtes kohaldatavate meetmetega. (25) Muude liikmesriigi poolt volitatud isikute lisamine pakkumispääsu taotleda võivate isikute nimekirja on mõeldud selleks, et anda käitajatele ja õhusõidukite käitajatele kaudne juurdepääs enampakkumistele lisaks finantsvahendajatele ka muude vahendajate kaudu, kelle kliendid nad on, nagu elektri- või kütusetarnijad, kelle suhtes ei kohaldata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ ( 5 )) vastavalt selle artikli 2 lõike 1 punktile i. (26) Õiguskindluse ja läbipaistvuse huvides peaks käesolev määrus sisaldama üksikasjalikke sätteid, milles käsitletakse muid enampakkumise aspekte nagu saastekvootide partii suurus, esitatud pakkumiste tagasivõtmise või muutmise võimalus, pakkumiste esitamisel ja maksmisel kasutatav valuuta, pakkumispääsu taotluste esitamine ja läbivaatamine ning pakkumispääsu andmisest keeldumine, selle tühistamine või peatamine. (27) Iga liikmesriik peaks määrama enampakkumise korraldaja, kes vastutab asjaomase liikmesriigi nimel saastekvootide müümise eest. Enampakkumisplatvorm peaks vastutama üksnes enampakkumiste läbiviimise eest. Peaks olema võimalik, et sama enampakkumise korraldaja võivad määrata rohkem kui üks liikmesriik. Enampakkumise korraldaja peaks tegutsema eraldi iga teda määranud liikmesriigi nimel. Enampakkumise korraldaja peaks vastutama saastekvootide müümise eest enampakkumisplatvormil ning igale teda määranud liikmesriigile kuuluva enampakkumisest saadud tulu vastuvõtmise ja väljamaksmise eest kõnealusele liikmesriigile. On oluline, et liikmesriikide ja nende määratud enampakkumise korraldaja vahelised lepingud oleksid kooskõlas enampakkumise korraldaja ja enampakkumisplatvormi vahelise lepinguga, ning samuti selleks, et lahendada võimalikud lahkarvamused enampakkumisplatvormiga. (28) Lisaks on vajalik, et enampakkumise korraldaja, kelle on määranud see liikmesriik, kes ei osale ühisel enampakkumisplatvormil, vaid määrab oma enampakkumisplatvormi, võib teha pakkumisi lisaks asjaomase liikmesriigi poolt määratud enampakkumisplatvormile ka ühisel enampakkumisplatvormil. See on vajalik muult enampakkumisplatvormilt ühisele enampakkumisplatvormile sujuva ülemineku tagamiseks, kui see on vajalik eelkõige seetõttu, et enampakkumisplatvorm ei ole kantud käesoleva määruse lisas esitatud loetellu. (29) Nõue, mille kohaselt enampakkumisplatvorm on reguleeritud turg, põhineb soovil kasutada enampakkumiste haldamiseks järelturul kehtivat organisatsioonilist infrastruktuuri. Direktiivi 2004/39/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/6/EÜ (siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta) ( 6 ) kohaselt on reguleeritud turud kohustatud pakkuma nende turgude toimimiseks vajalikku kaitset. Kõnealused kaitsemeetmed hõlmavad muu hulgas sätteid, mis käsitlevad järgmist: reguleeritud turu või selle osaliste jaoks huvide konfliktist tulenevate võimalike negatiivsete tagajärgede kindlakstegemine ja haldamine; reguleeritud turgusid või selle osalisi ähvardavate riskide kindlakstegemine ja haldamine ning nimetatud riskide vähendamiseks vajalike meetmete võtmine; süsteemi tehniliste toimingute usaldusväärne juhtimine, sealhulgas tõhusate situatsioonplaanide kehtestamine, et tulla toime süsteemitõrgetega; õiglaseks ja korrektseks kauplemiseks vajalike läbipaistvate ja mittediskrimineerivate eeskirjade ja korra kehtestamine ning korralduste tõhusaks täitmiseks vajalike objektiivsete kriteeriumide kehtestamine; süsteemis sooritatud tehingute eduka ja õigeaegse lõpuleviimise hõlbustamine ning piisavate rahaliste vahendite tagamine reguleeritud turu nõuetekohaseks toimimiseks, võttes arvesse turul sooritatud tehingute laadi ja ulatust ning neid turgusid ähvardavate riskide suurust ja tõsidust. (30) Nõue selle kohta, et enampakkumisplatvorm on reguleeritud turg, annab ka mitmeid muid eeliseid. Tänu sellele on võimalik kasutada turu organisatsioonilist infrastruktuuri, kogemusi, võimalusi ja läbipaistvaid kohustuslikke toimimiseeskirju. See on muu hulgas oluline ka seoses tehingute arvestuse ning täitmise ja tasaarvestusega, ning samuti selleks, et jälgida turu oma eeskirjade ja muude õiguslike kohustuste (nt turu kuritarvitamise keeld) täitmist. Selline lähenemisviis on kulutõhus ja aitab tagada enampakkumiste usaldusväärsust. Nende eeskirjade kohaselt, milles käsitletakse huvide konflikte ning mida kohaldatakse reguleeritud turgude suhtes, peab enampakkumise korraldaja olema enampakkumisplatvormist, selle omanikest või turu korraldajast sõltumatu, et mitte kahjustada reguleeritud turu tõhusat toimimist. Lisaks on mitmed võimalikud enampakkumistel osalejad juba mitmete järelturul aktiivselt tegutsevate reguleeritud turgude liikmed või nende osalised. (31) Direktiivi 2004/39/EÜ kohaselt annab reguleeritud turgudele ja turu korraldajatele tegevusloa ning teostab nende üle järelevalvet selle liikmesriigi pädev asutus, kus reguleeritud turg või selle korraldaja on registreeritud või kus ta asub (päritoluliikmesriik). Ilma et see piiraks direktiivi 2003/6/EÜ asjaomaste sätete kohaldamist, eelkõige riiklike õigusaktidega kehtestatud kriminaalkaristuste kohaldamist turu kuritarvitamise korral, kohaldatakse reguleeritud turgude suhtes päritoluliikmesriigi õigusakte. Nad kuuluvad siseriikliku õiguse kohaselt päritoluliikmesriigi halduskohtute pädevusse. Kõnealust õiguslikku raamistikku kohaldatakse üksnes kauplemise ja mitte enampakkumise suhtes ning üksnes finantsinstrumentide ja mitte hetketoodete suhtes. Seega on õiguskindluse huvides asjakohane sätestada käesolevas määruses nõue, mille kohaselt määratakse enampakkumisplatvormiks reguleeritud turu päritoluliikmesriik tagamaks, et kõnealuse liikmesriigi siseriiklik õigus laieneks eespool nimetatud õiguslikule raamistikule selles osas, mis on seotud nende enampakkumistega, mida viib läbi kõnealuse liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluv enampakkumisplatvorm. Lisaks tuleks käesolevas määruses sätestada nõue, mille kohaselt kehtestab enampakkumisplatvorm kohtuvälise vaidluste lahendamise mehhanismi. Liikmesriik peaks ette nägema õiguse kaevata nimetatud mehhanismi kaudu vastuvõetud otsused edasi kohtule, hoolimata sellest, kas enampakkumistoode on finantsinstrument või hetkeleping. (32) Kui riigihankeid käsitlevates liidu või siseriiklikes õigusaktides on nii sätestatud, tuleb konkurentsi tagamiseks võimalike enampakkumisplatvormide vahel korraldada enampakkumisplatvormi määramiseks konkurentsi tagav hankemenetlus. Enampakkumisplatvorm peaks olema ühendatud vähemalt ühe arvestussüsteemi või täitmis- ja tasaarvestussüsteemiga. Enampakkumisplatvormiga võib olla ühendatud rohkem kui üks arvestussüsteem või täitmis- ja arvestussüsteem. Ühine enampakkumisplatvorm määratakse kuni viieks aastaks. Ühismeetme välised enampakkumisplatvormid tuleks määrata kuni kolmeks aastaks ning seda ajavahemikku võib pikendada kahe aasta võrra, mille jooksul tuleks kõikide enampakkumisplatvormide tegevust reguleeriv kord läbi vaadata. Ühismeetme välistele enampakkumisplatvormidele kolmeaastase tegevusaja kehtestamisega soovitakse tagada ühismeetme välise enampakkumisplatvormi minimaalne tegevusaeg ning anda samas enampakkumisplatvormi määranud liikmesriigile võimalus soovi korral liituda ühise enampakkumisplatvormiga pärast kolme aasta möödumist, ilma et see piiraks enampakkumisplatvormi määranud liikmesriigi võimalust pikendada ühismeetme välise enampakkumisplatvormi tegevusaega veel kahe aasta võrra kuni komisjoni poolt tehtava läbivaatamise tulemusteni. Iga tegevusaja lõppedes tuleks korraldada uus konkurentsi tagav hankemenetlus, kui liidu või siseriiklikes õigusaktides on nii sätestatud. Ühise enampakkumisplatvormi määramine ei tohiks avaldada järelturule olulist mõju, kuna enampakkumisel tuleks müüa üksnes selliseid saastekvoote, mis tuleb üle anda hiljemalt viie päeva jooksul. (33) Enampakkumiste läbiviimiseks, enampakkumiskalendri koostamiseks ja haldamiseks ning mitmete muude enampakkumiste korraldamisega seotud ülesannete täitmiseks, nagu ajakohase veebisaidi haldamine, millele on juurdepääs kogu liidus, on vajalikud liikmesriikide ja komisjoni ühismeetmed nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust ( 7 ) (finantsmäärus), artikli 91 lõike 1 kolmanda lõigu mõistes. Vajadus ühismeetmete järele tuleneb heitkogustega kauplemise süsteemi ulatusest, mis hõlmab kogu liitu, direktiivi 2003/87/EÜ läbivaatamise üldistest poliitikaeesmärkidest ning asjaolust, et komisjon vastutab direktiivi 2003/87/EÜ kohaselt vahetult mitmete selliste heitkogustega kauplemise süsteemi osade üksikasjaliku rakendamise eest, mis mõjutavad otseselt enampakkumiskalendrit ja enampakkumiste seiret. Seepärast tuleks käesoleva määrusega ette näha, et ühise enampakkumisplatvormi määramiseks ja enampakkumiste seire teostamiseks korraldatakse konkurentsi tagav hankemenetlus komisjoni ja liikmesriikide ühise hankemenetlusena komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) ( 8 ) artikli 125c mõistes. Määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikli 125c kohaselt võib liikmesriikide ja komisjoni ühise hankemenetluse korral kasutada komisjoni suhtes kohaldatavaid menetluseeskirju. Võttes arvesse, et hankemenetlus hõlmab kogu Euroopa Liitu, on asjakohane kohaldada ühise hankemenetluse suhtes asjaomases ulatuses finantsmääruses ja määruses (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 sätestatud menetluseeskirju. Käesoleva määrusega tuleks sätestada enampakkumisega seotud teenused, mille hankeid korraldavad liikmesriigid ja tehnilise toega seotud teenused, mille hankeid korraldab komisjon; sealjuures tuleks silmas pidada võimalikke otsuseid, mis käsitlevad käesoleva määruse mittetäielike lisade lõpetamist, enampakkumiste sagedust, erinevate enampakkumisplatvormide enampakkumiskalendrite kooskõlastamist, pakkumise maksimumsuuruse kehtestamist ning kõiki käesoleva määruse muudatusi, eelkõige neid, millega enampakkumised seotakse muude süsteemide ja teenustega, et aidata enampakkumisi käsitlevatest eeskirjadest väljaspool Euroopa Liitu õigesti aru saada. On asjakohane, et komisjon tellib kõnealused teenused ühiselt enampakkumisplatvormilt, kellel on kõige rohkem kogemusi enampakkumiste korraldamisel rohkem kui ühe liikmesriigi nimel. See ei takista konsulteerimist muude enampakkumisplatvormide või muude sidusrühmadega. (34) Enampakkumisplatvorm tuleks leida avatud, läbipaistva ja konkurentsi tagava valikumenetluse kaudu, välja arvatud juhul, kui enampakkumisplatvormi on määranud liikmesriik, kes ei osale ühismeetmes ning kelle suhtes ei kohaldata liidu ja siseriiklikes õigusaktides sätestatud riigihanke eeskirju. Enampakkumisplatvormi ning sellega ühendatud arvestussüsteemi ja täitmis- ja tasaarvestussüsteemi määramisel tuleks arvesse võtta seda, milliseid lahendusi kandidaadid pakuvad selleks, et väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel ja väikeheitetekitajatel oleks kulutõhus, täielik, õiglane ja võrdne võimalus enampakkumisel osaleda, ning seda, et enampakkumiste järelevalve oleks tõhus ja hõlmaks kohtuvälise vaidluste lahendamise mehhanismi. Erandina võib tärminlepinguid või futuurlepinguid müüva enampakkumisplatvormi hankemenetlusega määrata selle alusel, et enampakkumisplatvorm kohaldab järelturu suhtes kohaldatavaid juurdepääsu sätteid ning maksmise, üleandmise ja turu järelevalve eeskirju. Konkreetsed menetlused, mida tuleb ühise enampakkumisplatvormi hankemenetluses järgida, tuleks kindlaks määrata komisjoni ja liikmesriikide vahelises lepingus, milles lepitakse kokku praktilised üksikasjad hankemenetluses osalemise taotluste või pakkumiste hindamise, hankelepingu sõlmimise, hankelepingu suhtes kohaldatava õiguse ning selle kohta, milline kohus on pädev lahendama vaidlusi, nagu on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artiklis 125c. (35) Riigihanke eeskirju, sealhulgas huvide konflikti vältimise ja konfidentsiaalsuse säilitamise nõudeid kohaldades võidakse liikmesriikidele, kes ei osale ühismeetmes ühise enampakkumisplatvormi hankemenetluse korraldamiseks, anda kogu ühises hankemenetluses või selle osas vaatleja staatus vastavalt komisjoni ja ühismeetmes osalevate liikmesriikide poolt ühises hankelepingus kokkulepitud tingimustele. See võiks olla hea võimalus lihtsustada ühismeetme väliste enampakkumisplatvormide ja ühiste enampakkumisplatvormide omavahelist ühilduvust enampakkumisprotsessi sellistes aspektides, mida ei ole käesoleva määrusega täielikult ühtlustatud. (36) On asjakohane, et need liikmesriigid, kes otsustavad ühise enampakkumisplatvormi määramiseks võetavates ühismeetmetes mitte osaleda, vaid määravad oma enampakkumisplatvormi ise, peaksid teavitama oma otsusest komisjoni suhteliselt lühikese aja jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist. Lisaks peab komisjon andma hinnangu sellele, kas ise enampakkumisplatvormi määranud liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid selle tagamiseks, et enampakkumisprotsess vastaks nii käesoleva määruse sätetele kui ka direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 4 eesmärkidele. Samuti peab komisjon kooskõlastama omavahel ühise enampakkumisplatvormi enampakkumiskalendrid teiste enampakkumisplatvormide esitatud üksikasjalike enampakkumiskalendritega. Kui komisjon on kõiki ühismeetme väliseid enampakkumisplatvorme hinnanud, peaks ta esitama käesoleva määruse lisas nende loetelu ning lisama sellesse kõnealused enampakkumisplatvormid määranud liikmesriigid ja kõik kohaldatavad tingimused või kohustused, kaasa arvatud sellised, mis on seotud asjaomaste enampakkumiskalendritega. Komisjon ei kinnita nimetatud loetelu lisamisega seda, et platvormi määranud liikmesriik on enampakkumisplatvormi valimiseks korraldatud riigihanke tegemisel järginud riigihanke eeskirju. (37) Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõikes 3 on sätestatud, et liikmesriigid otsustavad selle üle, kuidas kasutada saastekvootide enampakkumistest saadud tulu. Kahtluste vältimiseks tuleks käesoleva määrusega ette näha, et enampakkumistest saadud tulu kantakse otse üle iga liikmesriigi määratud enampakkumise korraldajale. (38) Kuna saastekvootide müümine enampakkumisel tähendab seda, et need lastakse esmalt järelturule, mitte ei eraldata otse ja tasuta käitajatele ja õhusõiduki käitajatele, ei ole kohane siduda arvestussüsteemi ja täitmis- ja tasaarvestussüsteemi ühegi kohustustega, mille kohaselt tuleks saastekvoodid üle anda edukatele pakkujatele või nende õigusjärglastele juhul, kui saastekvootide üleandmine ei õnnestu süsteemist mitteolenevatel põhjustel. Seega tuleks käesolevas määruses sätestada, et juhul, kui enampakkumisel müüdud saastekvootide üleandmine ei õnnestu, peaks ainus võimalus edukate pakkujate ja nende õigusjärglaste jaoks olema üleandmise edasilükkamisega nõustuda. Siiski on oluline sätestada, et enampakkumisel müüdud saastekvoodid, mis on jäänud üle andmata, kuna makse ei ole täielikult sooritatud, võib müüa sama enampakkumisplatvormi tulevastel enampakkumistel. (39) Kuna liikmesriikide ainsad kohustused saastekvootide enampakkumisel müümise korral on seotud saastekvootide üleandmisega, ei ole neilt asjakohane nõuda muu tagatise hoiustamist lisaks saastekvootidele endile. Seega tuleks käesolevas määruses sätestada, et liikmesriikide ainsaks kohustuseks on käesolevas määruses määratletud kahepäevaste hetkelepingute ja viiepäevaste futuurlepingutega kauplemisel eelnevalt hoiustada enampakkumisel müüdavaid saastekvoote liidu registris, kus kontohaldurina tegutsev arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem hoiab neid tinghoiukontol. (40) Enampakkumisplatvorm ja sellega ühendatud arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem peab rakendama piisavad menetlused tagatise ja muu riski haldamiseks, mis on vajalik selle tagamiseks, et enampakkumise korraldajatele tasutakse enampakkumisel müüdud saastekvootide eest kõik maksed enampakkumishinnaga sõltumata eduka pakkuja või tema õigusjärglase maksmatajätmisest. (41) Kulutõhususe huvides peaks edukatel pakkujatel olema võimalik kaubelda enampakkumisel neile eraldatud saastekvootidega juba enne, kui need saastekvoodid on üle antud. Kaubeldavuse nõudele võib teha erandi üksnes juhul, kui saastekvoodid antakse üle kahe kauplemispäeva jooksul pärast enampakkumist. Sellest tulenevalt võib käesoleva määruse kohaselt võtta vastu makseid eduka pakkuja asemel tema õigusjärglaselt ning saastekvoodid talle üle kanda. Siiski ei tohiks kõnealune võimalus lubada kõrvelehoidmist nõuetest, mis käsitlevad isikute võimalusi esitada pakkumispääsu taotlusi. (42) Enampakkumisplatvormide ja sellega ühendatud arvestussüsteemi või täitmis- ja tasaarvestussüsteemi kaudu kohaldatavate tasude struktuur ja tase peaksid olema vähemalt sama soodsad kui järelturu tehingute suhtes kohaldatavad samalaadsed tasud ja tingimused. Läbipaistvuse huvides peaksid kõik tasud ja tingimused olema selged, üksikasjalikud ja üldsusele kättesaadavad. Üldjuhul tuleks enampakkumisega seotud kulud katta pakkujate makstud tasudest vastavalt enampakkumisplatvormi määramislepingus sätestatule. Ühismeetmega algusest peale ühinenud liikmesriikide jaoks on siiski oluline leida hankemenetluse kaudu kulutõhus ühine enampakkumisplatvorm. Seetõttu on asjakohane, et hilisemas faasis ühismeetmega liituvatelt liikmesriikidelt nõutakse oma kulude kandmist ning nende summade mahaarvamist kuludest, mida muidu kannavad pakkujad. Kõnealused sätted ei tohiks aga panna ebasoodsasse olukorda neid liikmesriike, kes pärast ühismeetme välise enampakkumisplatvormi tegevusaja lõppemist soovivad ühineda ühismeetmega. Samuti ei tohiks liikmesriigid sattuda ebasoodsasse olukorda siis, kui nad ühinevad ühismeetmega ajutiselt põhjusel, et nende määratud ühismeetme väline platvorm puudub loetelust. Enampakkumise korraldaja peaks maksma üksnes enampakkumisplatvormile juurdepääsu eest, kui sedagi, ning arvestussüsteemid või täitmis- ja tasaarvestussüsteemi kulud, kui need tekivad, tuleks kanda pakkujatel, nagu on üldjuhul sätestatud. (43) Tuleks ette näha, et enampakkumise seire teostaja kulud kannavad liikmesriigid ja need kaetakse enampakkumise tuludest. Lisaks sellele on asjakohane, et enampakkumise seire teostaja määramislepingus tehakse vahet enampakkumise seire teostaja kulude vahel, mille suurus sõltub peamiselt peetavate enampakkumiste arvust, ning muude kulude vahel. Nende kulude vahelised täpsed piirid tuleks määrata ühise hankemenetluse käigus. (44) Tuleks määrata enampakkumise seire erapooletu teostaja, kelle ülesanne on jälgida, kas enampakkumisprotsess vastab direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 4 eesmärkidele ja käesoleva määruse sätetele ning kas on tõendeid konkurentsivastase käitumise või turu kuritarvitamise kohta, ning esitada selle kohta aruandeid. Sarnaselt enampakkumise korraldamisega on ka enampakkumise seire teostamiseks vajalikud komisjoni ja liikmesriikide ühismeetmed ning seepärast on asjakohane korraldada ühine hange. Tuleks nõuda, et enampakkumisplatvormid, enampakkumise korraldajad ja riiklikud pädevad asutused, kes vastutavad enampakkumisplatvormi, investeerimisühingute või krediidiasutuste või muude selliste isikute järelevalve eest, kellel on lubatud teha pakkumisi teiste enampakkumistel osalejate nimel, või kelle pädevuses on turu kuritarvitamisega seotud juhtumite uurimine ja süüdlaste vastutuselevõtmine, teeksid koostööd enampakkumise seire teostajaga tema ülesannete täitmisel. (45) Selleks et tagada enampakkumise erapooletu seire, tuleks enampakkumise seire teostaja määramisel arvesse võtta kandidaate, kelle puhul on huvide konflikti tekkimise või turu kuritarvitamise risk kõige väiksem, võttes eelkõige arvesse nende tegevust järelturul, kui nad seal tegutsevad, ning nende ettevõttesiseseid protsesse ja menetlusi huvide konflikti või turu kuritarvitamise riski vähendamiseks, mis ei mõjutaks nende suutlikkust täita oma ülesanded õigeaegselt ja kõrgeimate kvaliteedi- ja kutsestandardite kohaselt. (46) Konkurentsivastane tegevus ja turu kuritarvitamine ei sobi kokku avatuse, läbipaistvuse, ühtlustamise ja mittediskrimineerimise põhimõttega, mis on käesoleva määruse alus. Seepärast tuleks käesolevasse määrusesse lisada sätted, et vähendada sellise käitumise riski enampakkumistel. Ühise enampakkumisplatvormi loomine, lihtne enampakkumiste korraldus, enampakkumiste suhteliselt sage toimumine, seotud pakkumiste lahendamine juhusliku valiku abil, piisav juurdepääs enampakkumistele, teabe võrdne avalikustamine ning eeskirjade läbipaistvus on kõik sellised vahendid, mis aitavad vähendada turu kuritarvitamise riski. Finantsinstrumentide kasutamine saastekvootide müümiseks enampakkumisel annab enampakkumise korraldajale ja pakkujatele kaitse, mis neile on finantsturgudele kohaldatava õigusliku raamistikuga tagatud. Selleks et vähendada turu kuritarvitamise riski juhul, kui enampakkumistoode ei ole finantsinstrument, tuleks käesoleva määrusega ette näha finantsinstrumentide suhtes kohaldatavate eeskirjadega sarnased eeskirjad. Enampakkumise seire erapooletu teostaja peaks hindama kogu enampakkumisprotsessi, sealhulgas enampakkumisi endid ning nende suhtes kohaldatavate eeskirjade rakendamist. (47) Lisaks on oluline tagada enampakkumise korraldaja usaldusväärsus. Selleks peaksid liikmesriigid enampakkumise seire teostaja määramisel arvesse võtma kandidaate, kelle puhul on huvide konflikti tekkimise või turu kuritarvitamise risk kõige väiksem, võttes eelkõige arvesse nende tegevust järelturul, kui nad seal tegutsevad, ning nende ettevõttesiseseid protsesse ja menetlusi huvide konflikti või turu kuritarvitamise riski vähendamiseks, mis ei mõjutaks nende suutlikkust täita oma ülesanded õigeaegselt ja kõrgeimate kvaliteedi- ja kutsestandardite kohaselt. Sellest nõudest tulenevalt on liikmesriikidel keelatud edastada enampakkumise korraldajale enampakkumistega seotud siseteavet. Selle keelu rikkumise korral tuleks kehtestada tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid sanktsioone. (48) Lisaks tuleks ette näha, et enampakkumisplatvorm jälgib pakkujate tegevust ning teavitab riiklikke pädevaid asutusi turu kuritarvitamise, rahapesu ja terrorismi rahastamisega seotud juhtumitest kooskõlas direktiivis 2003/6/EÜ sätestatud aruandluskohustustega ning kohaldades direktiivis 2005/60/EÜ sätestatud aruandluskohustusi. (49) Kui nad kohaldavad siseriiklikke meetmeid, millega võetakse asjaomases ulatuses üle direktiivi 2004/39/EÜ ja direktiivi 2003/6/EÜ III ja IV jaotis, peaksid asjaomase liikmesriigi pädevad asutused võtma nõuetekohaselt arvesse liidu meetmete vastavaid sätteid, millega rakendatakse nimetatud direktiive. (50) Samuti tuleks käesolevas määruses sätestada võimalus kehtestada ülempiir, kui palju saastekvoote võib üks pakkuja ühe enampakkumise kogumahust või teatava kalendriaasta jooksul peetavate enampakkumiste kogumahust osta, või mis tahes muud asjakohased parandusmeetmed. Pidades silmas halduskoormust, mida kõnealuse võimaluse kasutamine võib kaasa tuua, tuleks seda kasutada üksnes siis, kui riiklikele pädevatele asutustele on teatatud turu kuritarvitamise, rahapesu ja terrorismi rahastamise juhtumist ning nad on otsustanud mitte tegutseda, eeldusel, et selle võimaluse kasutamise vajadus ja tõhusus on tõendatud. Komisjon peaks enne kõnealuse võimaluse kasutamist esitama selle kohta oma arvamuse. Komisjon peaks enampakkumisplatvormi tehtud ettepanekut enne oma arvamuse esitamist arutama liikmesriikide ja enampakkumise seire teostajaga. Kõnealuse arvamusega seoses on oluline komisjoni enda hinnang selle kohta, kas saastekvootide turg on turu kuritarvitamise eest piisavalt kaitstud vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 12 lõikele 1a. (51) Samuti on asjakohane, et muud isikud, kellele liikmesriigid on andnud loa teha pakkumisi oma põhitegevusala klientide nimel, järgivad oma klientidele piisava kaitse tagamiseks käesoleva määrusega ettenähtud käitumiseeskirju. (52) Käesoleva määrusega on vaja ette näha enampakkumisplatvormi suhtes kohaldatav keelte kasutamise kord, mis tagaks läbipaistvuse ning oleks kõige kulutõhusam, kuid tagaks samal ajal mittediskrimineeriva juurdepääsu enampakkumistele. Dokumendid, mida ei avaldata Euroopa Liidu Teatajas, tuleks avaldada rahvusvahelises rahanduses üldkasutatavas keeles ehk inglise keeles. Rahvusvahelises rahanduses üldkasutatava keele kasutamine on juba ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiiviga 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti ja direktiivi 2001/34/EÜ muutmise kohta ( 9 ). (53) Liikmesriigid võivad ette näha omal kulul kõikide dokumentide tõlkimise oma riigi keelde või keeltesse. Kui liikmesriik otsustab nii teha, peaksid ka ühismeetme välised enampakkumisplatvormid tõlkima liikmesriigi kulul kõik nende endiga seotud dokumendid ühismeetme välise platvormi määranud liikmesriigi keelde. Sellest tulenevalt peaksid enampakkumisplatvormid suutma käsitleda igasugust suulist ja kirjalikku kommunikatsiooni, mis on saadud pakkumispääsu taotlejatelt, pakkumispääsuga isikutelt või enampakkumisel osalevatelt pakkujatelt mis tahes keeles, millesse liikmesriik on teinud omal kulul tõlke, kui need isikud seda taotlevad. Enampakkumisplatvorm ei või nendelt isikutelt selle täiendava kulu eest tasu võtta. Selle asemel tuleks need kulud kanda võrdselt kõikidel pakkujatel, kes asjaomasel enampakkumisplatvormil pakkumisi teevad, et tagada kogu liidus võrdväärne juurdepääs enampakkumistele. (54) Õiguskindluse ja läbipaistvuse huvides peaks käesolev määrus sisaldama üksikasjalikke sätteid muude enampakkumistega seotud aspektide kohta nagu enampakkumise tulemuste avaldamine, väljakuulutamine ja teatavakstegemine, konfidentsiaalse teabe kaitsmine, käesoleva määruse kohaselt tehtud maksete või saastekvootide ülekandmisega või antud või vabastatud tagatisega seotud vigade parandamine, enampakkumisplatvormi poolt vastuvõetud otsuste edasikaebamise õigus ning jõustumine. (55) Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse enda või oma klientide nimel finantsinstrumentidega seotud pakkumiste esitamist investeerimisühingu investeerimisteenuse või -tegevusena. (56) Käesolev määrus ei takista komisjonil direktiivi 2003/87/EÜ artikli 12 lõike 1a kohaselt kontrollimast, kas saastekvootide CO2-turg on piisavalt kaitstud siseringitehingute ja turu kuritarvitamise eest, ega vajaduse korral ettepanekute esitamist sellise kaitse tagamiseks. Käesoleva määruse eesmärk on tagada, et kauplemistingimused on õiglased ja nõuetekohased kuni komisjoni kontrollimise tulemuste saamiseni. (57) Käesolev määrus ei piira aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist, näiteks seoses Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmatud väikese ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning väikeheitetekitajatele õiglase, täieliku ja võrdse juurdepääsu tagamisega. (58) Käesolev määrus ei piira kohaldatavate siseturueeskirjade kohaldamist. (59) Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eelkõige nimetatud harta artiklis 11 ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 10 sätestatut. Sellega seoses ei takista käesolev määrus liikmesriikidel mingil moel kohaldamast oma põhiseaduslikke norme, mis on seotud ajakirjandusvabaduse ja sõnavabadusega meedias. (60) Prognoositavate ja õigeaegsete enampakkumiste tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma kiiremas korras. (61) Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2003/87/EÜ artikli 23 lõikes 1 nimetatud komitee arvamusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega sätestatakse direktiivi 2003/87/EÜ kohase saastekvootide enampakkumise ajastamine, haldamine ja muud aspektid.

Artikkel 2

Reguleerimisala

Käesolevat määrust kohaldatakse direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide (lennundus) ning III peatüki saastekvootide (paiksed käitised) eraldamisele enampakkumise teel 1. jaanuaril 2013. aastast algaval kauplemisperioodil.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) „futuurlepingud” – saastekvoodid, mida müüakse enampakkumisel määruse (EÜ) nr 1287/2006 ( 10 ) artikli 38 lõike 3 kohaselt finantsinstrumentidena nii, et nende üleandmine toimub kokkulepitud kuupäeval tulevikus ja käesoleva määruse artikli 7 lõike 2 kohaselt määratud enampakkumishinnaga ning mille eest hinnakõikumise riski tagav lisatagatis esitakse rahalisel kujul;

2) „tärminlepingud” – saastekvoodid, mida müüakse enampakkumisel määruse (EÜ) nr 1287/2006 artikli 38 lõike 3 kohaselt finantsinstrumentidena nii, et nende üleandmiseks on määratud kokkulepitud tärmin tulevikus ja see toimub käesoleva määruse artikli 7 lõike 2 kohaselt määratud enampakkumishinnaga ning mille eest hinnakõikumise riski tagav lisatagatis esitakse keskse vastaspoole valikul kas mitterahalise tagatise kujul või kokkulepitud riikliku garantiina;

3) „kahepäevane hetkeleping” – saastekvoodid, mida müüakse enampakkumisel nii, et nende üleandmine toimub määruse (EÜ) nr 1287/2006 artikli 38 lõike 2 punkti a kohaselt hiljemalt teisel kauplemispäeval enampakkumise päevast arvates;

4) „viiepäevane futuurleping” – saastekvoodid, mida müüakse enampakkumisel määruse (EÜ) nr 1287/2006 artikli 38 lõike 3 kohaselt finantsinstrumentidena nii, et nende üleandmine toimub kuni viiendal kauplemispäeval enampakkumise päevast arvates;

5) „pakkumine” – enampakkumisel tehtud pakkumine teatava saastekvootide mahu omandamiseks kindlaksmääratud hinnaga;

6) „pakkumisaeg” – ajavahemik, mille vältel võib pakkumisi esitada;

7) „kauplemispäev” – iga päev, mil asjaomane enampakkumisplatvorm ja sellega ühendatud arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem on kauplemiseks avatud;

8) „investeerimisühing” – direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punktis 1 määratletud investeerimisühing;

9) „krediidiasutus” – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/48/EÜ ( 11 ) artikli 4 punktis 1 määratletud krediidiasutus;

10) „finantsinstrument” – direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punktis 17 määratletud finantsinstrumendid, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti;

11) „järelturg” – turg, kus isikud ostavad või müüvad saastekvoote kas enne või pärast seda, kui saastekvoodid on kas tasuta või enampakkumise kaudu eraldatud;

12) „emaettevõtja” – nõukogu direktiivi 83/349/EMÜ ( 12 ) artiklites 1 ja 2 määratletud emaettevõtja;

13) „tütarettevõtja” – direktiivi 83/349/EMÜ artiklites 1 ja 2 määratletud tütarettevõtja;

14) „sidusettevõtja” – ettevõtja, mis on emaettevõtja või tütarettevõtjaga ühendatud nõukogu direktiivi 83/349/EMÜ artikli 12 lõikes 1 kirjeldatud suhte kaudu;

15) „kontrolli omamine” – nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 ( 13 ) artikli 3 lõigetes 2 ja 3 määratletud tegevus, nagu seda kohaldatakse ühinemismääruse alusel vastu võetud Euroopa Komisjoni konsolideeritud pädevuseteatises ( 14 ). Nimetatud määruse põhjendust 22 ja pädevuseteatise punkte 52 ja 53 kohaldatakse riigiosalusega ettevõtjate üle kontrolli omamise mõiste määratlemisel.

16) „enampakkumisprotsess” – protsess, mis hõlmab järgmist: enampakkumiskalendri koostamine, pakkumispääsu saamise menetlused, pakkumiste esitamise menetlused, enampakkumise läbiviimine, enampakkumise tulemuste arvutamine ja väljakuulutamine, korraldused maksmisele kuuluva hinna tasumiseks, saastekvootide üleandmine ja tehinguriskide katmiseks vajaliku tagatise haldamine, ning samuti enampakkumisplatvormi poolt enampakkumise nõuetekohase läbiviimise järelevalve ja seire;

17) „rahapesu” – direktiivi 2005/60/EÜ artikli 1 lõikes 2 määratletud tegevus, võttes arvesse selle direktiivi artikli 1 lõikeid 3 ja 5;

18) „terrorismi rahastamine” – direktiivi 2005/60/EÜ artikli 1 lõikes 4 määratletud tegevus, võttes arvesse selle direktiivi artikli 1 lõiget 5;

19) „kuritegude toimepanemine” – direktiivi 2005/60/EÜ artikli 3 punktis 4 määratletud tegevus;

20) „enampakkumise korraldaja” – avalik-õiguslik või eraõiguslik üksus, kes on liikmesriigi poolt määratud liikmesriigi nimel enampakkumisel saastekvoote müüma;

21) „määratud arvelduskonto” – ühte või mitut liiki arvelduskontod, mis on ette nähtud kohaldatava komisjoni määrusega, mis on vastu võetud direktiivi 2003/87/EÜ artikli 19 lõike 3 alusel selleks, et enampakkumisprotsessis osaleda või enampakkumisprotsessi läbi viia ning hoida saastekvoote tinghoiusena, kuni nad käesoleva määruse kohaselt üle antakse;

22) „määratud pangakonto” – enampakkumise korraldaja, pakkuja või tema õigusjärglase poolt määratud pangakonto käesoleva määruse alusel tasumisele kuuluvate maksete vastuvõtmiseks;

23) „hoolsa kliendikontrolli meetmed” – kliendi suhtes kohaldatava nõuetekohase hoolsuse meetmed, mis on määratletud direktiivi 2005/60/EÜ artikli 8 lõikes 1, võttes arvesse nimetatud direktiivi artikli 8 lõiget 2;

24) „tegelikult kasusaav omanik” – direktiivi 2005/60/EÜ artikli 3 punktis 6 määratletud isik;

25) „tõestatud koopia” – originaaldokumendi autentne koopia, mille originaalile vastavust on tõestanud kvalifitseeritud jurist, raamatupidaja, notar või muu selline spetsialist, kes on asjaomase liikmesriigi õigusega volitatud koopiate õigsust ametlikult kinnitama;

26) „riikliku taustaga isik” – direktiivi 2005/60/EÜ artikli 3 punktis 8 määratletud isik;

27) „turu kuritarvitamine” – kas siseringitehingud, mis on määratletud käesoleva artikli punktis 28 või keelatud artikliga 38, või turuga manipuleerimine, mis on määratletud käesoleva artikli punktis 30 või artikli 37 lõikes b või neis mõlemis;

28) „siseringitehingud” – direktiivi 2003/6/EÜ artiklite 2, 3 või 4 kohaselt keelatud siseteabe kasutamine direktiivi 2003/6/EÜ artikli 1 lõikes 3 loetletud ja artiklis 9 osutatud finantsinstrumentidega seoses, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti;

29) „siseteave” – direktiivi 2003/6/EÜ artikli 1 punktis 1 määratletud teave direktiivi 2003/6/EÜ artikli 1 lõikes 3 loetletud ja artiklis 9 osutatud finantsinstrumentide kohta, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti;

30) „turuga manipuleerimine” – direktiivi 2003/6/EÜ artikli 1 punktis 2 määratletud tegevus direktiivi 2003/6/EÜ artikli 1 lõikes 3 loetletud ja artiklis 9 osutatud finantsinstrumentidega seoses, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti;

31) „arvestussüsteem” – üks või mitu enampakkumisplatvormiga ühendatud infrastruktuuri, mis pakuvad järgmisi teenuseid: arvestus, tagatise andmine, tasaarvestamine, tagatise haldamine, täitmine ja tasaarvestus ning üleandmine ja muud teenused, mida viib läbi keskne vastaspool ning millele juurdepääs on kas otsene või käib keskse vastaspoole liikmete kaudu, kes tegutsevad vahendajatena oma klientide ja keskse vastaspoole vahel;

32) „arvestus” – kõik protsessid, mis eelnevad pakkumisaja algamisele, toimuvad pakkumisaja vältel ja järgnevad pakkumisaja lõppemisele kuni täitmise ja tasaarvestuseni, sealhulgas kõikide selle ajavahemiku jooksul tekkida võivate riskide haldamine, mis hõlmab muu hulgas ka tagatise andmist, tasaarvestamist või uuendamist ja muid teenuseid, mida võib läbi viia arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem;

33) „tagatise andmine” – protsess, mille käigus enampakkumise korraldajal või pakkujal või nende nimel tegutseval ühel või mitmel vahendajal tuleb esitada tagatis, et katta teatav finantspositsioon, ning mis hõlmab kogu sellise tagatise mõõtmise, arvutamise ja haldamise protsessi, mida kasutatakse kõnealuste finantspositsioonide katmiseks, ning mille eesmärgiks on tagada, et kõiki pakkuja või tema nimel tegutseva ühe või mitme vahendaja maksekohustusi ja kõiki enampakkumise korraldaja või tema nimel tegutseva vahendaja üleandmiskohustusi oleks võimalik täita väga lühikese ajavahemiku vältel;

34) „täitmine ja tasaarvestus” – protsess, mille käigus edukas pakkuja või tema õigusjärglane või keskne vastaspool või arveldusagent maksab talle või tema õigusjärglasele või kesksele vastaspoolele või arveldusagendile üleantavate saastekvootide eest maksmisele kuuluva summa ja need saastekvoodid antakse üle edukale pakkujale või tema õigusjärglasele või kesksele vastaspoolele või arveldusagendile;

35) „keskne vastaspool” – üksus, mis on vahendajaks kas otse enampakkumise korraldaja ja pakkuja või tema õigusjärglase vahel või siis neid esindavate vahendajate vahel ning kes tegutseb neist igaühe jaoks eraldiseisva vastaspoolena, kes tagab enampakkumise korraldajale või teda esindavale vahendajale enampakkumise tulude laekumise, ning kes tagab pakkujale või teda esindavale vahendajale enampakkumisel müüdud saastekvootide üleandmise, võttes arvesse artiklit 48;

36) „täitmis- ja tasaarvestussüsteem” – enampakkumisplatvormiga ühendatud või ühendamata infrastruktuur, mis pakub täitmise ja tasaarvestuse teenuseid, mis võivad hõlmata arvestamist, tasaarvestamist, tagatise haldamist või mis tahes muid vajalikke teenuseid, mille tulemusena enampakkumise korraldaja annab pakkujale või tema õigusjärglasele üle saastekvoodid ning pakkuja või tema õigusjärglane tasub talle üle antud saastekvootide eest nõutava summa enampakkumise korraldajale, kasutades selleks järgmisi võimalusi: a) pangasüsteem ja liidu register; b) üks või mitu arveldusagenti, kes tegutsevad enampakkumise korraldaja ja pakkuja või tema õigusjärglase nimel, kes suhtlevad arveldusagendiga kas otse või arveldusagendi selliste liikmete kaudu, kes tegutsevad vahendajatena oma klientide ja arveldusagendi vahel;

37) „arveldusagent” – agendina tegutsev üksus, kes pakub enampakkumisplatvormile kontosid, mille kaudu täidetakse turvaliselt ja samaaegselt või peaaegu samaaegselt ning tagatud viisil enampakkumise korraldaja või teda esindava vahendaja antud korraldusi eraldatud saastekvootide ülekandmiseks ning eduka pakkuja, tema õigusjärglase või neid esindava vahendaja korraldusi enampakkumishinna maksmiseks;

38) „tagatis” – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/26/EÜ ( 15 ) artikli 2 punktis m osutatud tagatise vormid, sealhulgas kõik sellised saastekvoodid, mida arvestussüsteemid või täitmis- ja tasaarvestussüsteemid tagatisena tunnustavad;

39) „reguleeritud turg” – direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punktis 14 määratletud reguleeritud turg;

40) „VKEd” – käitajad või õhusõiduki käitajad, kes on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad komisjoni soovituse 2003/361/EÜ (mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratluse kohta) ( 16 ) mõistes;

41) „väikeheitetekitaja” – käitajad või õhusõiduki käitajad, kes on enampakkumisel osalemise aastale eelnenud kolme eelmise kalendriaasta jooksul tekitanud keskmiselt kuni 25 000 süsinikdioksiidi ekvivalenttonni heitkoguseid, nagu nende tõendatud heitkogustega on kindlaks määratud;

42) „turu korraldaja” – direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punktis 13 määratletud isik;

43) Käesolevas määruses tähendab asukoht järgmist: a) artikli 6 lõike 3 kolmanda lõigu kohaldamisel – elukoht või alaline aadress Euroopa Liidus; b) käesolevas määruse artikli 18 lõike 2 kohaldamisel – asukoht, mis on sätestatud direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 20 alapunktis a ja arvesse võttes kõnealuse direktiivi artikli 5 lõiget 4; c) käesolevas määruse artikli 18 lõike 3 kohaldamisel käesolevas määruse artikli 18 lõike 1 punktis b osutatud isikute puhul – asukoht, mis on sätestatud direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 20 alapunktis a ja arvesse võttes kõnealuse direktiivi artikli 5 lõiget 4; d) käesolevas määruse artikli 18 lõike 3 kohaldamisel käesolevas määruse artikli 18 lõike 1 punktis c osutatud isikute puhul – päritoluliikmesriik, mis on sätestatud direktiivi 2006/48/EÜ artikli 4 punktis 7; e) käesolevas määruse artikli 19 lõike 2 kohaldamisel käesolevas määruse artikli 18 lõike 1 punktis d osutatud ärirühmituste puhul – asukoht, mis on sätestatud direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 20 alapunktis a; ▼M1 f) käesoleva määruse artikli 28 lõigete 4 ja 5, artikli 35 lõigete 4, 5 ja 6 ning artikli 42 lõike 1 kohaldamisel – asukoht, mis on sätestatud direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 20 alapunktis b;

▼M2

44) „väljumisstrateegia” – üks või mitu dokumenti, mis määratakse kindlaks kooskõlas enampakkumise seire teostaja või asjaomase enampakkumisplatvormi määramislepinguga ning milles esitatakse üksikasjalikud meetmed, mis on kavandatud selle tagamiseks, et a) enampakkumisplatvormi järglasele antakse üle kogu materiaalne ja immateriaalne vara, mis on vajalik enampakkumiste katkematuks jätkamiseks ja enampakkumisprotsessi tõrgeteta toimimiseks; b) hankemenetlust läbi viivale ametiasutusele või enampakkumise seire teostajale või mõlemale esitatakse kogu enampakkumisprotsessiga seotud teave, mis on vajalik enampakkumisplatvormi järglase määramiseks korraldatavas hankemenetluses; c) hankemenetlust läbi viivale ametiasutusele või enampakkumise seire teostajale või enampakkumisplatvormi järglasele või mis tahes nende kombinatsioonile antakse tehnilist abi, mis võimaldab hankemenetlust läbi viival ametiasutusel või enampakkumise seire teostajal või enampakkumisplatvormi järglasel või mis tahes nende kombinatsioonil mõista punktide a ja b kohaselt esitatud olulist teavet, sellele juurde pääseda või seda kasutada.

▼B







II PEATÜKK

ENAMPAKKUMISTE KORRALDUS

Artikkel 4

Enampakkumistooted

▼M4

1. Saastekvoote müüakse enampakkumisplatvormil standardsete elektrooniliste lepingute kaudu (edaspidi „enampakkumistooted”).

▼M1

2. Iga liikmesriik müüb enampakkumisel saastekvoote kas kahepäevaste hetkelepingute või viiepäevaste futuurlepingutena.

▼M1 —————

▼B

Artikkel 5

Enampakkumise vorm

Enampakkumisi viiakse läbi sellises enampakkumise vormis, kus pakkujad esitavad oma pakkumised ühe kindla pakkumisaja vältel, ilma et nad näeksid teiste pakkujate poolt esitatud pakkumisi. Iga edukas pakkuja maksab iga saastekvoodi eest sõltumata tehtud hinnapakkumisest sama, artiklis 7 nimetatud enampakkumishinna.

Artikkel 6

Pakkumiste esitamine ja tagasivõtmine

1. Enampakkumistoote väikseim maht on üks partii.

▼M1

Artikli 26 lõikega 1 või artikli 30 lõikega 1 määratud enampakkumisplatvormil müüdav üks partii on 500 saastekvooti.

Artikli 26 lõikega 2 või artikli 30 lõikega 2 määratud enampakkumisplatvormil müüdav üks partii on 500 või 1 000 saastekvooti.

▼B

2. Iga pakkumisega esitatakse järgmine teave:

a) pakkuja isikuandmed ja kas pakkuja teeb pakkumise enda või kliendi nimel;

b) kui pakkuja teeb pakkumise kliendi nimel, tuleb esitada kliendi isikuandmed;

c) saastekvootide arv 500 või 1 000 saastekvoodist koosneva partii täisarvu kordajana;

d) hinnapakkumine eurodes iga saastekvoodi kohta sajandiku täpsusega.

3. Iga pakkumist võib esitada, muuta või tagasi võtta üksnes selle pakkumisaja vältel.

Esitatud pakkumisi võib muuta või tagasi võtta kuni kindlaksmääratud tähtajani enne pakkumisaja lõppemist. Selle tähtaja määrab asjaomane enampakkumisplatvorm ning see avaldatakse enampakkumisplatvormi veebisaidil vähemalt viis kauplemispäeva enne pakkumisaja algamist.

Pakkumist võib esitada, muuta või tagasi võtta üksnes füüsiline isik, kelle asukoht on Euroopa Liidus ja kes on määratud vastavalt artikli 19 lõike 2 punktile d ja volitatud pakkuja nimel võtma kõiki enampakkumisega seotud kohustusi, sealhulgas esitama pakkumist (edaspidi „pakkuja esindaja”).

Pärast esitamist on iga pakkumine siduv, juhul kui seda ei võeta tagasi ega muudeta vastavalt käesolevale lõikele ega võeta tagasi vastavalt lõikele 4.

4. Pakkuja esindaja palvel võib iga enampakkumisplatvorm käsitleda selle pakkuja poolt asjaomasele enampakkumisplatvormile tehtud pakkumist tagasivõetud pakkumisena pärast pakkumisaja lõppemist, kuid enne enampakkumishinna määramist, juhul kui on selge, et pakkumise esitamisel on tehtud reaalne viga.

5. Enampakkumisplatvormil pakkumise vastuvõtmist, edastamist ja esitamist investeerimisühingu või krediidiasutuse poolt loetakse direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 2 kohaseks investeerimisteenuseks, kui enampakkumistoode on finantsinstrument.

Artikkel 7

Enampakkumishind ja seotud pakkumiste lahendamine

1. Enampakkumishind määratakse pakkumisaja lõppemisel.

2. Enampakkumisplatvorm järjestab talle esitatud pakkumised hinnapakkumiste järgi. Kui mitme pakkumise hind on sama, järjestatakse need pakkumised juhusliku valiku teel vastavalt algoritmile, mille enampakkumisplatvorm on enne enampakkumist kindlaks määranud.

Pakkumiste mahud liidetakse kokku, alustades kõige kõrgema pakkumishinnaga pakkumisest. Pakkumishind, mille juures pakkumiste mahtude summa võrdub enampakkumisel müüdavate saastekvootide mahuga või ületab selle, loetakse enampakkumishinnaks.

3. Kõikidele pakkumistele, mis lõike 2 kohaselt pakkumiste mahuks kokku liideti, eraldatakse saastekvoodid enampakkumishinnaga.

4. Kui lõike 2 kohaselt edukaks osutunud pakkumiste kogumaht ületab sel enampakkumisel müüdavate saastekvootide mahu, siis eraldatakse viimasena pakkumiste mahu summasse liidetud pakkumisele sellel enampakkumisel müüdavate kvootide järelejäänud osa.

5. Kui lõike 2 kohaselt järjestatud pakkumiste kogumaht on väiksem kui enampakkumisel müüdavate saastekvootide maht, siis tühistab enampakkumisplatvorm enampakkumise.

6. Kui enampakkumishind on märkimisväärselt madalam kui järelturul pakkumisaja jooksul ja vahetult enne pakkumisaega valdav olnud hind, võttes arvesse saastekvootide hinna lühiajalist volatiilsust enampakkumisele eelneval teataval ajavahemikul, siis tühistab enampakkumisplatvorm enampakkumise.

▼M4

7. Enne enampakkumise algust määrab enampakkumisplatvorm kindlaks metoodika lõike 6 kohaldamiseks, olles eelnevalt konsulteerinud enampakkumise seire teostajaga, kui see on määratud, ning teatanud sellest artiklis 56 osutatud riiklikele pädevatele asutustele.

Sama enampakkumisplatvormi kahe pakkumisaja vahel võib asjaomane enampakkumisplatvorm metoodikat muuta. Enampakkumisplatvorm teatab sellest viivitamata enampakkumise seire teostajale, kui see on määratud, ning artiklis 56 osutatud riiklikele pädevatele asutustele.

Asjaomane enampakkumisplatvorm võtab täielikult arvesse enampakkumise seire teostaja arvamust, kui see on esitatud.

8. Kui järjestikku tühistatakse üks enampakkumine või mitu enampakkumist vastavalt lõikele 5 või 6, siis jaotatakse kõnealuste enampakkumiste saastekvootide kogumaht võrdselt järgmiste samal enampakkumisplatvormil peetavate kavandatud enampakkumiste vahel.

Direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide puhul on nende enampakkumiste arv, mille vahel tuleb jaotada enampakkumisel müüdavate saastekvootide kogumaht, võrdne neljakordse tühistatud enampakkumiste arvuga.

Direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide puhul on nende enampakkumiste arv, mille vahel tuleb jaotada enampakkumisel müüdavate saastekvootide kogumaht, võrdne kahekordse tühistatud enampakkumiste arvuga.

▼B







III PEATÜKK

ENAMPAKKUMISKALENDER

Artikkel 8

Ajastamine ja sagedus

1. Enampakkumisplatvorm korraldab enampakkumisi iseseisvalt oma regulaarselt korduvatel enampakkumisaegadel. Enampakkumisaeg algab ja lõppeb samal kauplemispäeval. Enampakkumisaeg kestab vähemalt kaks tundi. Kahe või enama enampakkumisplatvormi pakkumisajad ei tohi olla samal ajal ning kahe järjestikuse pakkumisaja vahel peab olema vähemalt kaks tundi.

2. Enampakkumisplatvorm määrab kindlaks enampakkumiste kuupäevad ja kellaajad, võttes arvesse riigipühi, mis mõjutavad rahvusvahelisi finantsturgusid, ning muid asjakohaseid sündmusi või asjaolusid, mis võiksid tema arvates mõjutada enampakkumise nõuetekohast läbiviimist ning tekitada vajaduse teha muudatusi. Enampakkumisi ei peeta ükski aasta jõulude ja uue aasta vahelisel kahel nädalal.

▼M4

3. Erakorraliste asjaolude puhul võib enampakkumisplatvorm pärast konsulteerimist enampakkumise seire teostajaga, kui see on määratud, pakkumisaegasid muuta, teatades sellest kõikidele isikutele, keda see võiks mõjutada. Asjaomane enampakkumisplatvorm võtab täielikult arvesse enampakkumise seire teostaja arvamust, kui see on esitatud.

▼M1

4. Hiljemalt alates kuuendast enampakkumisest viib artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvorm direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide enampakkumisi läbi vähemalt kord nädalas ning direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide enampakkumisi vähemalt kord kahe kuu jooksul, välja arvatud 2012. aastal, kui kõnealused enampakkumisplatvormid viivad kõnealuse direktiivi III peatükiga saastekvootide enampakkumisi läbi vähemalt kord kuus.

▼B

Ükski muu enampakkumisplatvorm ei vii enampakkumist läbi nendel ühel või kahel päeval nädalas, mil toimub artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormi enampakkumine. Kui artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvorm viib enampakkumisi läbi rohkem kui kahel päeval nädalas, määrab ta kindlaks ja avaldab need kaks päeva, mil ei tohi toimuda ühtegi teist enampakkumist. Ta teeb seda hiljemalt siis, kui toimub artikli 11 lõikes 1 osutatud kindlaksmääramine ja avaldamine.

▼M4

5. Artikli 26 lõike 1 või 2 kohaselt määratud enampakkumisplatvormi poolt korraldatavatel enampakkumistel müüdav direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide maht jaotatakse võrdselt asjaomase aasta enampakkumiste vahel, välja arvatud iga aasta augustikuu enampakkumised, mille maht on poole võrra väiksem aasta ülejäänud kuude enampakkumiste mahust.

Artikli 26 lõike 1 või 2 kohaselt määratud enampakkumisplatvormil müüdav direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide maht jaotatakse põhimõtteliselt võrdselt asjaomase aasta enampakkumiste vahel, välja arvatud iga aasta augustikuu enampakkumised, mille maht on poole võrra väiksem aasta ülejäänud kuudel peetavate enampakkumiste mahust.

▼B

6. Muude kui artikli 26 lõigetega 1 ja 2 määratud enampakkumisplatvormide poolt läbiviidavate enampakkumiste ajastamise ja sageduse täiendavad tingimused on sätestatud artiklis 32.

▼M4

Artikkel 9

Enampakkumise läbiviimist takistavad asjaolud

Ilma et see piiraks artiklis 58 osutatud eeskirjade kohaldamist vajaduse korral, võib enampakkumisplatvorm enampakkumise tühistada, kui asjaomase enampakkumise nõuetekohane läbiviimine on häiritud või seda tõenäoliselt häiritakse. Kui järjestikku tühistatakse üks enampakkumine või mitu enampakkumist, siis jaotatakse kõnealuste enampakkumiste saastekvootide kogumaht võrdselt järgmiste samal enampakkumisplatvormil peetavate kavandatud enampakkumiste vahel.

Direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide puhul on enampakkumiste arv, mille vahel tuleb jaotada enampakkumisel müüdavate saastekvootide kogumaht, võrdne neljakordse järjestikku tühistatud enampakkumiste arvuga.

Direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide puhul on enampakkumiste arv, mille vahel tuleb jaotada enampakkumisel müüdavate saastekvootide kogumaht, võrdne kahekordse järjestikku tühistatud enampakkumiste arvuga.

▼B

Artikkel 10

Direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide maht aastate kaupa

▼M1

1. Käesoleva määruse I lisas on iga liikmesriigi kohta sätestatud kõigi 2012. aastal enampakkumisel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide maht.

▼B

2. 2013. ja 2014. aastal enampakkumisel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide maht on kõnealuse direktiivi artiklite 9 ja 9a kohaselt asjaomaseks kalendriaastaks määratud saastekvootide hulk, millest on lahutatud kõnealuse direktiivi artikli 10a lõike 7 ja artikli 11 lõike 2 kohased tasuta eraldatud saastekvoodid ning pool 2011. ja 2012. aastal enampakkumistel müüdud saastekvootide kogumahust.

Alates 2015. aastast igal kalendriaastal enampakkumisel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide maht on kõnealuse direktiivi artiklite 9 ja 9a kohaselt asjaomaseks kalendriaastaks määratud saastekvootide hulk, millest on lahutatud kõnealuse direktiivi artikli 10a lõike 7 ja artikli 11 lõike 2 kohased tasuta eraldatud saastekvoodid.

▼M5

Ajavahemikus 2014–2016 teataval aastal enampakkumisel müüdavate saastekvootide mahtu, mis on kindlaks määratud käesoleva lõike esimese või teise lõigu kohaselt, vähendatakse käesoleva määruse IV lisa tabeli teises veerus asjaomase aasta kohta ette nähtud saastekvootide hulga võrra.

Kuna 2014. aastal ei ole võimalik IV lisa kohast vähendatud mahtu jaotada rohkem kui üheksa kuu peale, vähendatakse mahtu 100 miljoni kvoodi võrra ja seejärel sama palju aasta igas kvartalis. Sel juhul kohandatakse ka 2015. ja 2016. aasta vähendatud mahtu vastavalt võrdsetes osades.

Ajavahemikus 2019–2020 teataval aastal enampakkumisel müüdavate saastekvootide mahtu, mis on kindlaks määratud käesoleva lõike esimese või teise lõigu kohaselt, suurendatakse käesoleva määruse IV lisa tabeli kolmandas veerus asjaomase aasta kohta ette nähtud saastekvootide hulga võrra.

Liikmesriikides, kes kohaldavad direktiivi artiklit 10c ja ilma, et see piiraks direktiivi artikli 10c lõike 2 esimese lause kohaldamist, ei või IV lisa tabeli teises veerus esitatud kohandamisele järgneval konkreetsel aastal olla enampakkumisel müüdavate saastekvootide koguhulk väiksem samal aastal üleminekuperioodi raames elektritootmiskäitistele tasuta eraldatavate saastekvootide hulgast.

Vajaduse korral suurendatakse vastavalt nende saastekvootide koguhulka, mida direktiivi artiklit 10c kohaldav liikmesriik müüb enampakkumisel mõnel konkreetsel aastal ajavahemikus 2014–2016. Kui enampakkumisel müüdavate saastekvootide koguhulka suurendatakse vastavalt eelmises lauses sätestatule, vähendatakse seda seejärel samavõrd, et tagada käesoleva lõike esimese lõigu kohane jaotamine. Enampakkumisel müüdavate saastekvootide koguseid, millele viidatakse käesoleva määruse IV lisa tabeli teises ja kolmandas veerus, kohandatakse vastavalt sellisele suurendamisele või vähendamisele.

▼B

Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 24 kohaselt enampakkumisel müüdavate saastekvootide hulk lisatakse kõnealusel kalendriaastal enampakkumisel müüdavate saastekvootide mahule, mis on määratud käesoleva lõike esimese või teise lõigu kohaselt.

Iga kauplemisperioodi viimasel aastal enampakkumisel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide mahu puhul võetakse arvesse kõnealuse direktiivi artikli 10a lõike 19 kohast käitise tegevuse lõpetamist, kõnealuse direktiivi artikli 10a lõike 20 kohast tasuta antud saastekvootide määra kohandamist ning selle direktiivi artikli 10a lõike 7 kohasesse uute osalejate reservi jäänud saastekvoote.

▼M1

3. Alates 2013. aastast igal kalendriaastal enampakkumisel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide maht põhineb I lisal ja kõnealuse direktiivi artikli 10 lõike 1 kohaselt komisjoni poolt kindlaks määratud ja avaldatud enampakkumisel müüdavate saastekvootide hinnangulisel kogusel või komisjoni esialgse hinnangu kõige hilisemal muudatusel, mis on avaldatud eelnenud aasta 31. jaanuariks, võttes nii palju kui võimalik arvesse kõiki selliseid ajutiselt tasuta eraldatud saastekvoote, mis on direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10 lõike 2 kohaselt maha arvatud või arvatakse maha saastekvootide hulgast, mida asjaomane liikmesriik müüks muidu vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 10c lõikele 2 enampakkumisel.

▼B

Iga järgnev muudatus kõnealusel kalendriaastal enampakkumisel müüdavate saastekvootide mahus moodustab osa järgneval kalendriaastal enampakkumisel müüdavate saastekvootide mahust.

4. Ilma et see piiraks direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõike 7 kohaldamist, on enampakkumisel müüdavate nimetatud direktiivi III peatüki saastekvootide osa iga liikmesriigi puhul sama direktiivi artikli 10 lõike 2 kohaselt kindlaksmääratud osa, millest on lahutatud kõnealusel kalendriaastal vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 10c tasuta eraldatud saastekvootide hulk ning millele on liidetud kõnealuse liikmesriigi poolt nimetatud direktiivi artikli 24 kohaselt samal kalendriaastal enampakkumisel müüdavate saastekvootide hulk.

Artikkel 11

Käesoleva määruse artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormide poolt korraldatavate direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide üksikute enampakkumiste kalender

▼M4

1. Käesoleva määruse artikli 26 lõike 1 või 2 kohaselt määratud enampakkumisplatvormid määravad kindlaks ja avaldavad igal kalendriaastal üksikutel enampakkumistel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ III peatükiga hõlmatud saastekvootide pakkumise ajad, konkreetsed mahud, enampakkumiste kuupäevad ja enampakkumistooted ning maksmise ja üleandmise kuupäevad eelneva aasta 30. septembriks või niipea kui võimalik selle järel, olles enne konsulteerinud komisjoniga ja saanud temalt selle kohta arvamuse. Asjaomane enampakkumisplatvorm võtab komisjoni arvamust täielikult arvesse.

▼M1

2. Käesoleva määruse artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormid teevad käesoleva artikli lõikega 1 ettenähtud kindlaksmääramise ja avaldamise vastavalt I lisale ning artikli 10 lõikes 3 osutatud, komisjoni poolt kindlaksmääratud ja avaldatud enampakkumisel müüdavate saastekvootide hinnangulistele kogustele või komisjoni esialgse hinnangu kõige hilisemate muudatustele, sealhulgas kõikidele kohandustele.

▼B

3. Asjaomane enampakkumisplatvorm võib muuta iga kauplemisperioodi viimasel aastal üksikutel enampakkumistel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide pakkumisaegasid, konkreetseid mahte ja enampakkumiste kuupäevi, et võtta arvesse kõnealuse direktiivi artikli 10a lõike 19 kohast käitise tegevuse lõpetamist, kõnealuse direktiivi artikli 10a lõike 20 kohast tasuta antud saastekvootide määra kohandamist ning selle direktiivi artikli 10a lõike 7 kohasesse uute osalejate reservi jäänud saastekvoote.

▼M4

4. Muude kui käesoleva määruse artikli 26 lõike 1 või 2 kohaselt määratud enampakkumisplatvormide poolt korraldatavate direktiivi 2003/87/EÜ III peatüki saastekvootide üksikute enampakkumiste kalendrid määratakse kindlaks ja avaldatakse vastavalt käesoleva määruse artiklile 32.

Artiklit 32 kohaldatakse ka seoses enampakkumistega, mis korraldatakse artikli 26 lõike 1 või 2 kohaselt määratud enampakkumisplatvormil vastavalt artikli 30 lõike 7 teisele lõigule.

Artikkel 12

Direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide maht aastate kaupa

1. Igal aastal enampakkumistel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide maht on 15 % kõnealusel aastal ringluses olevate selliste saastekvootide oodatavast mahust. Kui asjaomasel aastal enampakkumisel müüdud maht on rohkem või vähem kui 15 % kõnealusel aastal tegelikult ringlusse lastud saastekvootide mahust, korrigeeritakse erinevus järgneval aastal enampakkumisel müüdavate saastekvootide mahuga. Kõik pärast kauplemisperioodi viimast aastat enampakkumistel müümata jäänud saastekvoodid pannakse enampakkumisele järgneva aasta esimese nelja kuu jooksul.

Iga kauplemisperioodi viimasel aastal enampakkumisel müüdavate saastekvootide mahu puhul võetakse arvesse ka direktiivi 2003/87/EÜ artiklis 3f osutatud erireservi jäänud saastekvoote.

2. Iga liikmesriigi osa teatava kauplemisperioodi igal kalendriaastal enampakkumisel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootidest määratakse kindlaks kõnealuse direktiivi artikli 3d lõike 3 kohaselt.

▼B

Artikkel 13

Käesoleva määruse artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormide poolt korraldatavate direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide üksikute enampakkumiste kalender

1. Käesoleva määruse artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormid määravad kindlaks ja avaldavad 2012. aastal üksikutel enampakkumistel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide pakkumisajad, konkreetsed mahud ja enampakkumiste kuupäevad 2011. aasta 30. septembriks või niipea kui võimalik selle järel, olles enne konsulteerinud komisjoniga ja saanud temalt selle kohta arvamuse. Asjaomane enampakkumisplatvorm võtab komisjoni arvamust täielikult arvesse.

▼M4

2. Alates 2013. aastast määravad käesoleva määruse artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormid põhimõtteliselt kindlaks ja avaldavad igal kalendriaastal üksikutel enampakkumistel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide pakkumise ajad, konkreetsed mahud, enampakkumiste kuupäevad ja enampakkumistooted ning maksmise ja üleandmise kuupäevad eelneva aasta 30. septembriks või niipea kui võimalik selle järel, olles enne konsulteerinud komisjoniga ja saanud temalt selle kohta arvamuse. Asjaomane enampakkumisplatvorm võtab komisjoni arvamust täielikult arvesse.

▼B

Asjaomane kauplemisplatvorm võib muuta iga kauplemisperioodi viimasel aastal üksikutel enampakkumistel müüdavate direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide pakkumisaegasid, konkreetseid mahte, enampakkumiste kuupäevi ja enampakkumistooteid ning maksmise ja üleandmise kuupäevi, et võtta arvesse kõnealuse direktiivi artiklis 3f osutatud erireservi jäänud saastekvoote.

3. Käesoleva määruse artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormid lähtuvad käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 kohasel kindlaksmääramisel ja avaldamisel direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3e lõike 3 kohaselt vastu võetud komisjoni otsusest.

4. Muude kui käesoleva määruse artikli 26 lõikega 1 või 2 määratud enampakkumisplatvormide poolt korraldatavate direktiivi 2003/87/EÜ II peatüki saastekvootide üksikute enampakkumiste kalendritega seotud tingimused määratakse kindlaks ja avaldatakse vastavalt käesoleva määruse artiklile 32.

▼M4

Artiklit 32 kohaldatakse ka seoses enampakkumistega, mis korraldatakse artikli 26 lõike 1 või 2 kohaselt määratud enampakkumisplatvormil vastavalt artikli 30 lõike 7 teisele lõigule.

▼B

Artikkel 14

Enampakkumiskalendri muudatused

1. Artiklite 10–13 ning artikli 32 lõike 4 kohaselt üksikute enampakkumiste jaoks kindlaksmääratud ja avaldatud mahtusid aastate kaupa, pakkumisaegu, konkreetseid mahtusid, kuupäevi, enampakkumistooteid ning maksmise ja üleandmise kuupäevi ei muudeta, välja arvatud muudatused, mis on tingitud järgmistest põhjustest:

a) enampakkumise tühistamine vastavalt artikli 7 lõigetele 5 ja 6 ning artiklile 9 ja artikli 32 lõikele 5;

b) muu kui käesoleva määruse artikli 26 lõike 1 või 2 kohaselt määratud enampakkumisplatvormi tegevuse peatamine, nagu on ette nähtud direktiivi 2003/87/EÜ artikli 19 lõike 3 kohaselt vastuvõetud komisjoni määrusega;

c) otsus, mille liikmesriik on teinud vastavalt artikli 30 lõikele 8;

d) täitmise ja tasaarvestuse ebaõnnestumine, millele on osutatud artikli 45 lõikes 5;

e) saastekvoodid, mis on jäänud direktiivi 2003/87/EÜ artiklis 3f osutatud erireservi;

f) käitise tegevus on lõpetatud vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikele 19, kohandatud on tasuta antud saastekvootide määra vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 10a lõikele 20 või saastekvoote on jäänud uute osalejate reservi vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 10a lõikele 7;

g) ühepoolselt on lisatud täiendavaid tegevusalasid ja gaase vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 24;

h) meetmed, mis on vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 29a vastu võetud;

i) jõustuvad käesoleva määruse või direktiivi 2003/87/EÜ muudatused;

▼M1

j) saastekvoote ei anta enampakkumisele vastavalt artikli 22 lõikele 5 või artikli 24 lõike 1 teisele lõigule;

k) vajaduse korral selle vältimine, et enampakkumisplatvorm viib läbi enampakkumise, millega rikutaks käesoleva määruse või direktiivi 2003/87/EÜ sätteid.

▼B

2. Kui muudatuse tegemise viis ei ole käesoleva määrusega ette nähtud, ei tee asjaomane enampakkumisplatvorm muudatust enne kui ta on konsulteerinud komisjoniga ja saanud temalt selle kohta arvamuse. Asjaomane enampakkumisplatvorm võtab komisjoni arvamust täielikult arvesse.







IV PEATÜKK

JUURDEPÄÄS ENAMPAKKUMISELE

Artikkel 15

Enampakkumisel otse pakkumisi esitada võivad isikud

Ilma et see piiraks artikli 28 lõike 3 kohaldamist, võib enampakkumisel otse pakkumisi esitada üksnes isik, kes artikli 18 kohaselt võib taotleda pakkumispääsu ja artiklite 19 ja 20 kohaselt omab pakkumispääsu.

Artikkel 16

Juurdepääsuvahendid

1. Enampakkumisplatvorm tagab juurdepääsuvahendid enda korraldatavatele enampakkumistele ilma kedagi diskrimineerimata.

▼M4

1a. Enampakkumistele pääsemiseks ei pea hakkama enampakkumisplatvormi korraldatava järelturu või enampakkumisplatvormi või kolmanda osalise hallatava muu kauplemiskoha liikmeks või osaliseks.

▼M1

2. Artikli 26 lõike 1 või artikli 30 lõike 1 kohaselt määratud enampakkumisplatvorm tagab, et tema korraldatavatele enampakkumistele on olemas turvaline ja usaldusväärne kaugjuurdepääs interneti kaudu elektroonilise liidese vahendusel.

Lisaks sellele pakub artikli 26 lõikega 1 või artikli 30 lõikega 1 määratud enampakkumisplatvorm pakkujatele võimalust pääseda tema korraldatavatele enampakkumistele elektroonilise liidese selleks ettenähtud ühenduste kaudu.

▼M4

3. Enampakkumisplatvorm võib pakkuda ning liikmesriigid võivad enampakkumisplatvormilt nõuda, et enampakkumisplatvorm pakuks juhul, kui peamisi juurdepääsuvahendeid ei saa mingil põhjusel kasutada, ühte või mitut alternatiivset enda korraldatavatele enampakkumistele juurdepääsu vahendit, eeldusel et sellised alternatiivsed juurdepääsuvahendid on turvalised ja usaldusväärsed ning nende kasutamine ei too kaasa pakkujate diskrimineerimist.

▼M1

Artikkel 17

Koolitus ja kasutajatugi

Artikli 26 lõikega 1 või artikli 30 lõikega 1 määratud enampakkumisplatvorm pakub praktilist veebipõhist koolitusmoodulit enda korraldatava enampakkumisprotsessi kohta, mis sisaldab vormide täitmise ja esitamise juhiseid ning simulatsiooni selle kohta, kuidas esitada enampakkumisel pakkumisi. Ta pakub ka kasutajatoe teenust telefoni, faksi ja e-posti kaudu vähemalt igal kauplemispäeval tööajal.

▼B

Artikkel 18

Pakkumispääsu taotleda võivad isikud

1. Pakkumispääsu enampakkumisel otse pakkumiste esitamiseks võivad taotleda järgmised isikud:

▼M4

a) käitaja või õhusõiduki käitaja, kellel on käitaja arvelduskonto või õhusõiduki käitaja arvelduskonto ja kes esitab pakkumisi enda nimel, sealhulgas käitaja või õhusõiduki käitajaga samasse ettevõtjate gruppi kuuluv emaettevõtja, tütarettevõtja või sidusettevõtja;

▼B

b) direktiivi 2004/39/EÜ kohaselt tegevusloaga investeerimisühingud, kes esitavad pakkumisi enda nimel või oma klientide nimel;

c) direktiivi 2006/48/EÜ kohaselt tegevusloaga krediidiasutused, kes esitavad pakkumisi enda nimel või oma klientide nimel;

d) punktis a nimetatud ning enda nimel pakkumisi esitavatest isikutest koosnevad ärirühmitused, kes tegutsevad oma liikmete agendina;

e) selliste liikmesriikide avaliku sektori asutused või riigi omandis olevad üksused, kes omavad kontrolli punktis a osutatud isikute üle.

2. Ilma et see piiraks direktiivi 2004/39/EÜ artikli 2 lõike 1 punkti i kohast kohaldamata jätmist, võivad selle kohaldamata jätmisega hõlmatud ja käesoleva määruse artikli 59 kohaselt volitatud isikud taotleda pakkumispääsu enampakkumistel pakkumiste esitamiseks otse kas enda või oma põhitegevusala klientide nimel juhul, kui nende asukoha liikmesriik on kehtestanud õigusaktid, mille alusel võib asjakohane pädev asutus selles liikmesriigis anda neile loa teha pakkumisi enda või oma põhitegevusala klientide nimel.

▼M1

3. Lõike 1 punktides b või c osutatud isikud võivad taotleda pakkumispääsu enampakkumistel pakkumiste esitamiseks otse oma klientide nimel juhul, kui nad esitavad pakkumisi seoses selliste enampakkumistoodetega, mis ei ole finantsinstrumendid, juhul kui nende asukoha liikmesriik on kehtestanud õigusaktid, mille alusel võib asjakohane pädev asutus selles liikmesriigis anda neile loa teha pakkumisi oma klientide nimel.

▼B

4. Kui lõike 1 punktides b ja c ning lõikes 2 osutatud isikud esitavad pakkumisi oma klientide nimel, tagavad nad, et need kliendid ise võivad taotleda pakkumispääsu pakkumiste esitamiseks otse lõigete 1 või 2 kohaselt.

Kui esimeses lõigus osutatud isikute kliendid esitavad ise pakkumisi enda klientide nimel, tagavad nad, et need kliendid ise võivad ka taotleda pakkumispääsu pakkumiste esitamiseks otse lõigete 1 või 2 kohaselt. Sama kehtib ka kõikide järgmiste klientide kohta kuni vahendatavate pakkumiste ahela lõpuni.

5. Isikud, kes täidavad enampakkumistel järgmisi ülesandeid, ei või taotleda pakkumispääsu pakkumiste esitamiseks otse enampakkumisel ega osaleda enampakkumisel ühe või mitme artiklite 19 ja 20 kohaselt pakkumispääsuga isiku nimel:

a) enampakkumise korraldaja;

b) enampakkumisplatvorm, sealhulgas sellega ühendatud arvestussüsteem või täitmis- ja tasaarvestussüsteem;

c) isikud, kes oma ametikoha tõttu võivad otseselt või kaudselt avaldada olulist mõju punktides a ja b osutatud isikute juhtimisele;

d) punktides a ja b osutatud isikute heaks töötavad isikud.

6. Enampakkumise seire teostaja ei või osaleda ühelgi enampakkumisel ei enda ega mis tahes muu isiku nimel otse ega ühe või mitme artiklite 19 ja 20 kohaselt pakkumispääsuga isiku kaudu.

Isikud, kes oma ametikoha tõttu võivad otseselt või kaudselt avaldada olulist mõju enampakkumise seire teostaja juhtimisele ei või osaleda ühelgi enampakkumisel ei enda ega mis tahes muu isiku nimel otse ega ühe või mitme artiklite 19 ja 20 kohaselt pakkumispääsuga isiku kaudu.

Isikud, kes töötavad enampakkumistega seoses enampakkumise seire teostaja heaks ei või osaleda ühelgi enampakkumisel ei enda ega mis tahes muu isiku nimel otse ega ühe või mitme artiklite 19 ja 20 kohaselt pakkumispääsuga isiku kaudu.

7. Artiklite 44 kuni 50 kohaselt enampakkumisplatvormile ja igale sellega ühendatud arvestussüsteemile või täitmis- ja arvestussüsteemile antud võimalust võtta vastu makseid ja tagatisi eduka pakkuja õigusjärglaselt ning saastekvoodid talle üle kanda kasutatakse viisil, mis ei kahjusta käesoleva määruse artiklite 17 kuni 20 kohaldamist.

Artikkel 19

Pakkumispääsu saamise nõuded

▼M1

1. Juhul kui enampakkumisplatvorm korraldab järelturu, siis sellise artikli 26 lõikega 1 või artikli 30 lõikega 1 määratud enampakkumisplatvormi korraldatava järelturu liikmed või osalised, kes artikli 18 lõigete 1 või 2 kohaselt võivad pakkumisi esitada, pääsevad kõnealuse enampakkumisplatvormi poolt korraldataval enampakkumisel otse pakkumisi esitama ilma täiendavate pakkumispääsu nõueteta juhul, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

a) nõuded liikme või osalise pääsemiseks saastekvootidega kauplemisele järelturul, mida korraldab artikli 26 lõikega 1 või artikli 30 lõikega 1 määratud enampakkumisplatvorm, on vähemalt sama ranged kui käesoleva artikli lõikes 2 osutatud nõuded;

b) artikli 26 lõikega 1 või artikli 30 lõikega 1 määratud enampakkumisplatvormile antakse täiendavat teavet, mis on vajalik selliste käesoleva artikli lõikes 2 osutatud nõuete täitmiseks, mida ei ole varem kontrollitud.

2. Isikud, kes ei ole artikli 26 lõikega 1 või artikli 30 lõikega 1 määratud enampakkumisplatvormi korraldatava järelturu liikmed või osalised, kuid kes artikli 18 lõigete 1 või 2 kohaselt võivad pakkumisi esitada, pääsevad kõnealuse enampakkumisplatvormil läbiviidaval enampakkumisel otse pakkumisi esitama juhul, kui

a) nad on käitajad või õhusõidukite käitajad, kelle asukoht on Euroopa Liidus;

b) nad omavad määratud arvelduskontot;

c) nad omavad määratud pangakontot;

d) nad nimetavad vähemalt ühe pakkuja esindaja, nagu on määratletud artikli 6 lõike 3 kolmandas lõigus;

e) nad rahuldavad asjaomase enampakkumisplatvormi nõudmisi kooskõlas kohaldatavate hoolsa kliendikontrolli meetmetega järgmistes pakkujaga suhte loomiseks vajalikes tingimustes: isikuandmed, tegelikult kasu saav omanik, usaldusväärsus, ettevõtluse ja kauplemise profiil, ning võttes arvesse pakkuja tüüpi, enampakkumistoote iseloomu, võimalike esitatavate pakkumiste suurust ning maksmise ja üleandmise vahendeid;

f) rahuldavad asjaomase enampakkumisplatvormi nõudeid finantsolukorra kohta, suudavad eelkõige täita võetud finantskohustusi ning jooksvaid kohustusi vastavalt täitmise tähtajale;

g) on koostanud või koostavad vastava nõudmise esitamise korral ettevõttesisesed menetlused, protseduurid ja lepingulised kokkulepped, mis on vajalikud artikli 57 kohase pakkumise maksimumsuuruse kehtestamiseks;

h) täidavad artikli 49 lõikes 1 sätestatud nõuded.

Juhul kui artikli 26 lõikega 1 või artikli 30 lõikega 1 määratud enampakkumisplatvorm ei korralda järelturgu, pääsevad artikli 18 lõike 1 või 2 kohaselt pakkumisi esitada võivad isikud kõnealuse enampakkumisplatvormi korraldataval enampakkumisel otse pakkumisi esitama, kui nad täidavad käesoleva lõike punktides a–h sätestatud tingimused.

▼B

3. Artikli 18 lõike 1 punktide b ja c või artikli 18 lõike 2 kohaldamisalasse kuuluvad isikud, kes esitavad pakkumisi oma klientide eest, vastutavad kõikide järgmiste tingimuste täitmise eest:

a) nende kliendid on artikli 18 lõike 1 või lõike 2 kohased pakkumisi esitada võivad isikud;

b) neil on olemas või nad koostavad varakult enne pakkumisaja algamist asjakohased ettevõttesisesed menetlused, protseduurid ja lepingulised kokkulepped, mis on vajalikud selleks, et: i) nad saaksid oma klientide pakkumisi töödelda, sealhulgas pakkumisi esitada, makseid sisse nõuda ja saastekvoote üle kanda; ii) vältida olukorda, kus konfidentsiaalne teave võiks nende ettevõtte sellisest osast, kes vastutab klientide nimel tehtavate pakkumiste saamise, ettevalmistamise ja esitamise eest, levida ettevõtte sellesse osasse, mis vastutab iseenda nimel tehtavate pakkumiste ettevalmistamise ja esitamise eest; iii) tagada, et nende kliendid, kes ise esitavad klientide eest enampakkumisel pakkumisi, kohaldaksid käesoleva artikli lõikes 2 ja käesolevas lõikes osutatud nõudeid ning et nad nõuaksid seda ka oma klientidelt ja oma klientide klientidelt, nagu on sätestatud artikli 18 lõikes 4. Asjaomane enampakkumisplatvorm võib usaldada käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud isikute või nende klientide või omakorda nende klientide poolt läbiviidud usaldusväärset kontrollimist, nagu on ette nähtud artikli 18 lõikes 4. Käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud isikud vastutavad selle tagamise eest, et nad võivad enampakkumisplatvormile tõendada käesoleva lõike esimese lõigu punktides a ja b osutatud tingimuste täitmist juhul, kui enampakkumisplatvorm seda vastavalt artikli 20 lõike 5 punktile d nõuab.

Artikkel 20

Pakkumispääsu taotluste esitamine ja käsitlemine

▼M1

1. Enne esimese pakkumise esitamist otse artikli 26 lõikega 1 või artikli 30 lõikega 1 määratud enampakkumisplatvormi kaudu taotlevad isikud, kes artikli 18 lõike 1 või 2 kohaselt võivad pakkumisi esitada, asjaomaselt enampakkumisplatvormilt pakkumispääsu.

Juhul kui enampakkumisplatvorm korraldab järelturu, võivad asjaomase enampakkumisplatvormi korraldatava järelturu liikmed või osalised, kelle puhul on artikli 19 lõike 1 kohased tingimused täidetud, pakkumisi esitada ilma käesoleva lõike esimese lõigu kohaselt pakkumispääsu taotlemata.

▼M4

2. Lõikes 1 osutatud pakkumispääsu taotlus esitatakse täidetud taotlusvormil enampakkumisplatvormile. Taotlusvormi ja sellele juurdepääsu internetis annab ja haldab asjaomane enampakkumisplatvorm.

▼B

3. Koos pakkumispääsu taotlusega tuleb esitada tõestatud koopiad kõikidest tõendavatest dokumentidest, mida enampakkumisplatvorm nõuab taotleja vastavuse tõendamiseks artikli 19 lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõuetele. Pakkumispääsu taotlus peab sisaldama vähemalt II lisas loetletud elemente.

4. Pakkumispääsu taotlus koos kõikide tõendavate dokumentidega tehakse vastavasisulise soovi avaldamisel kontrollimiseks kättesaadavaks enampakkumise seire teostajale, artikli 62 lõike 3 punktis e osutatud uurimist läbi viiva liikmesriigi õiguskaitseasutustele ning piiriülese uurimistegevusega seotud pädevatele Euroopa Liidu asutustele.

▼M1

5. Artikli 26 lõikega 1 või artikli 30 lõikega 1 määratud enampakkumisplatvorm võib keelduda taotlejale pakkumispääsu andmisest, juhul kui taotleja keeldub

a) täitmast enampakkumisplatvormi poolt esitatud nõuet anda esitatud andmete kohta lisateavet, selgitusi või põhjendusi;

b) lubamast enampakkumisplatvormil oma töötajaid küsitleda oma äriruumides või mujal;

c) lubamast oma äriruumides läbi viia enampakkumisplatvormi poolt nõutud uurimist või kontrollimist, sealhulgas kontrollkäiku või kohapealset kontrolli;

d) täitmast enampakkumisplatvormi poolt taotlejale esitatud nõuet anda oma klientide või oma klientide artikli 18 lõike 4 kohaste klientide kohta teavet, mis on vajalik artikli 19 lõikes 3 osutatud nõuetele vastamise kontrollimiseks;

e) täitmast enampakkumisplatvormi poolt taotlejale esitatud nõuet anda teavet, mis on vajalik artikli 19 lõikes 2 osutatud nõuetele vastamise kontrollimiseks.

6. Artikli 26 lõikega 1 või artikli 30 lõikega 1 määratud enampakkumisplatvorm kohaldab direktiivi 2005/60/EÜ artikli 13 lõikega 4 ettenähtud meetmeid selliste tehingute või ärisuhete suhtes, mis on seotud riikliku taustaga isikutega sõltumata nende elukohariigist.

7. Artikli 26 lõikega 1 või artikli 30 lõikega 1 määratud enampakkumisplatvorm nõuab enda korraldatavatele enampakkumistele pakkumispääsu taotlejatelt selle tagamist, et taotleja kliendid täidavad lõike 5 kohaselt esitatud nõuded ja et taotlejate klientide artikli 18 lõike 4 kohased kliendid täidavad samuti neid nõudeid.

▼B

8. Pakkumispääsu taotlus loetakse tagasivõetuks, kui taotleja ei esita enampakkumisplatvormi soovitud teavet asjaomase enampakkumisplatvormi poolt lõike 5 punkti a, d või e kohaselt esitatud teabenõudes määratletud mõistliku aja jooksul, mis on vähemalt viis kauplemispäeva alates teabenõude esitamisest, või kui taotleja ei vasta või ei osale või ei tee koostööd lõike 5 punkti b või c kohasel küsitlemisel või uurimisel või kontrollimisel.

▼M1

9. Taotleja ei esita artikli 26 lõikega 1 või artikli 30 lõikega 1 määratud enampakkumisplatvormile vale ega eksitavat teavet. Taotleja teatab asjaomasele enampakkumisplatvormile täielikult, ausalt ja kiiresti kõikidest selliste asjaolude muudatustest, mis võivad mõjutada tema taotlust saada pakkumispääsu kõnealuse enampakkumisplatvormi poolt korraldatavale enampakkumisele või avaldada mõju talle juba antud pakkumispääsule.

10. Artikli 26 lõikega 1 või artikli 30 lõikega 1 määratud enampakkumisplatvorm otsustab talle esitatud taotluse üle ja teatab oma otsusest taotlejale.

Asjaomane enampakkumisplatvorm võib

a) anda tingimusteta pakkumispääsu enampakkumistele ajavahemikuks, mis ei ületa tema tegevusaega, sealhulgas tegevusaja pikendamist või uuendamist;

b) anda tingimusliku pakkumispääsu enampakkumistele ajavahemikuks, mis ei ületa tema tegevusaega ja mille puhul tuleb täita osutatud kuupäevaks konkreetseid tingimusi, mille täitmist asjaomane enampakkumisplatvorm nõuetekohaselt kontrollib;

c) keelduda pakkumispääsu andmast.

▼B

Artikkel 21

Pakkumispääsu andmisest keel