2008R1099 — ET — 21.05.2014 — 003.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1099/2008, 22. oktoober 2008, energiastatistika kohta (EMPs kohaldatav tekst) (EÜT L 304, 14.11.2008, p.1)

Muudetud:









▼B

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1099/2008,

22. oktoober 2008,

energiastatistika kohta

(EMPs kohaldatav tekst)







EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 285 lõiget 1, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras ( 1 ) ning arvestades järgmist: (1) Ühendus vajab oma energiapoliitika valdkonnas tehtava töö mõju ja tulemuste jälgimiseks täpseid ja õigeaegseid andmeid energiakoguste, nende vormi, allikate, tootmise, tarnimise, muundamise ja tarbimise kohta. (2) Energiastatistika on traditsiooniliselt keskendunud energiaga varustamisele ja fossiilkütustele. Tulevatel aastatel on vaja rohkem keskenduda energia lõpptarbimise, taastuvenergia ja tuumaenergia järelevalvele ning nende kohta täpsema teabe kogumisele. (3) Energia tarbimisest tuleneva keskkonnamõju hindamiseks, eriti kasvuhoonegaaside heitmete osas, on täpse ajakohase energiaalase teabe kättesaadavus väga oluline. Seda teavet nõutakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta otsuses nr 280/2004/EÜ (ühenduse kasvuhoonegaaside heitmete järelevalve ja Kyoto protokolli rakendamise süsteemi kohta) ( 2 ). (4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. septembri 2001. aasta direktiiv 2001/77/EÜ (taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kasutamise edendamise kohta elektrienergia siseturul) ( 3 ) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta direktiiv 2004/8/EÜ (soojus- ja elektrienergia koostootmise stimuleerimiseks siseturu kasuliku soojuse nõudluse alusel) ( 4 ) nõuavad liikmesriikidelt energiat käsitlevate kvantitatiivsete andmete esitamist. Kõnealustes direktiivides püstitatud eesmärkide saavutamise kontrollimiseks on vaja üksikasjalikke ajakohastatud energiaalaseid andmeid. (5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivis 2002/91/EÜ (ehitiste energiatõhususe kohta), ( 5 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiivis 2006/32/EÜ (mis käsitleb energia lõpptarbimise tõhusust ja energiateenuseid) ( 6 ) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2005. aasta direktiivis 2005/32/EÜ (mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiat tarbivate toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks) ( 7 ) nõutakse liikmesriikidelt kvantitatiivsete energiatarbimise andmete esitamist. Kõnealustes direktiivides püstitatud eesmärkide saavutamise kontrollimiseks on vaja üksikasjalikke ajakohastatud energiaalaseid andmeid, samuti paremat seost energiaalaste andmete ja nendega seotud statistiliste vaatluste vahel, näiteks rahva- ja eluasemeloendused ning transpordialased andmed. (6) Komisjoni 22. juuni 2005. aasta rohelises raamatus energiatõhususe kohta ja komisjoni 8. märtsi 2006. aasta rohelises raamatus säästvat, konkurentsivõimelist ja turvalist energiat käsitleva Euroopa strateegia kohta arutletakse ELi energiapoliitika üle, mis nõuab ELi energiastatistika kättesaadavaks muutmist, sealhulgas Euroopa energiaturu vaatluskeskuse loomiseks. (7) Energia üldkasutatava prognoosimudeli loomiseks, mida nõuab Euroopa Parlament oma 14. detsembri 2006. aasta resolutsioonis (Euroopa strateegia kohta säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks), ( 8 )on vaja üksikasjalikke ajakohastatud energiaalaseid andmeid. (8) Tulevatel aastatel peaks pöörama rohkem tähelepanu kõige olulisemate kütuste varustuskindlusele ning õigeaegsemate ja täpsemate andmete edastamisele ELi tasandil, et näha ette ja koordineerida ELi lahendusi seoses võimalike varustamisraskustega. (9) Energiaturu liberaliseerimine ja selle üha kasvav keerukus muudavad usaldusväärsete ja õigeaegsete energiaandmete saamise üha keerulisemaks, eriti kui puudub selliste andmete esitamist sätestav õiguslik alus. (10) Et energiastatistika süsteemi oleks võimalik kasutada poliitiliste otsuste tegemisel Euroopa Liidus ja liikmesriikides ning kodanikke kaasava avaliku arutelu edendamisel, peab olema tagatud selle võrreldavus, läbipaistvus, paindlikkus ja arenemisvõime. Nii tuleks lähemas tulevikus lülitada sellesse ka tuumaenergia statistika ning asjaomaseid andmeid taastuvenergia kohta tuleks põhjalikumalt edasi arendada. Samuti oleks energiatõhususe seisukohalt oluline üksikasjaliste statistiliste andmete olemasolu elupaikade ja transpordi kohta. (11) Ühenduse statistika koostamisel järgitakse eeskirju, mis on sätestatud nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määruses (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ( 9 ). (12) Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt võrreldava energiastatistika koostamise, edastamise, hindamise ja avaldamise ühtse raamistiku loomist ühenduses, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. (13) Ühenduse statistikat käesoleva määruse kohaselt koostades ja levitades peaksid riiklikud ja ühenduse statistikaasutused arvestama põhimõtetega, mis on sätestatud Euroopa statistikat käsitlevates tegevusjuhistes, mille nõukogu otsusega 89/382/EMÜ, Euratom ( 10 ) loodud statistikaprogrammi komitee 24. veebruaril 2005. aastal vastu võttis ja mis on lisatud komisjoni teatisele siseriiklike ja ühenduse statistikaasutuste sõltumatuse, terviklikkuse ja vastutuse kohta. (14) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) ( 11 ). (15) Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus teha muudatusi andmeallikate loetelus, riiklikus statistikas ja kohaldatavates selgitustes või määratlustes kui ka edastamise korras ning kindlaks määrata ja muuta iga-aastast tuumaenergia statistikat (pärast selle energiastatistika süsteemi lülitamist), teha muudatusi iga-aastases taastuvenergia statistikas (pärast selle energiastatistika süsteemi lülitamist) ning kindlaks määrata ja muuta energia lõpptarbimise statistikat. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähem oluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. (16) On vaja sätestada võimalus, et komisjon võib anda liikmesriikidele vabastusi ja teha erandeid selliste energiaandmete aspektide osas, mis võiks tekitada andmeesitajatele liigset koormust. Erandeid või vabastusi tuleks lubada ainult asjakohase selgituse saamisel, mis näitab olukorda ja ülemäärast koormust läbipaistvalt. Nende jõusolemise aeg peaks olema nii lühike kui võimalik. (17) Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas statistikaprogrammi komitee arvamusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

1. Käesoleva määrusega luuakse ühtne raamistik ühenduse võrreldava energiastatistika koostamise, edastamise, hindamise ja avaldamise jaoks.

2. Käesolevat määrust kohaldatakse ühenduses energiatooteid käsitlevatele statistiliste andmete ja energiatoodete kogumite suhtes.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „ühenduse statistika” – ühenduse statistika, nagu see on määratletud määruse (EÜ) nr 322/97 artikli 2 esimeses taandes;

b) „statistika koostamine” – statistika koostamine, nagu see on määratletud määruse (EÜ) nr 322/97 artikli 2 teises taandes;

c) „komisjon (Eurostat)” – ühenduse ametiasutus, nagu see on määratletud määruse (EÜ) nr 322/97 artikli 2 neljandas taandes;

d) „energiatooted” – põlevkütused, soojus, taastuvenergia, elekter või energia muu vorm;

e) „andmekogumid” – riiklikul tasandil kogutud andmed energiatoodete käitlemise või kasutamise kohta; täpsemalt tootmise, kauplemise, varude, muundamise, tarbimise ja energiasüsteemi selliste struktuurinäitajate kohta, nagu elektrienergia tootmiseks paigaldatud seadmete võimsus või tootmisvõimsused naftatoodete tootmiseks;

f) „andmete kvaliteet” – statistilise kvaliteedi järgmised aspektid: asjakohasus, korrektsus, õigeaegsus ja punktuaalsus, kättesaadavus ja selgus, võrreldavus, koherentsus ja terviklikkus.

Artikkel 3

Andmeallikad

1. Järgides andmeesitajate vähendatud koormuse hoidmise ja halduskorra lihtsustamise põhimõtteid, koguvad liikmesriigid ühenduses andmeid ja andmekogumeid energiatoodete kohta järgmistest allikatest:

a) statistilised erivaatlused, mis on suunatud primaarse ja muundatud energia tootjatele, ja turustajatele, jaotajatele ja transportijatele, energiatoodete importijatele ja eksportijatele;

b) muud statistilised vaatlused, mis on suunatud energia lõppkasutajatele tootmise, transpordi ja muudes sektorites, kaasa arvatud kodumajapidamised;

c) muud statistilise hindamise menetlused või muud allikad, sealhulgas administratiivsed allikad, näiteks elektri- ja gaasiturgu reguleerivad asutused.

2. Liikmesriigid koostavad üksikasjalikud eeskirjad, mille kohaselt ettevõtted ja muud allikad esitavad artiklis 4 määratletud riikliku statistika jaoks vajalikke andmeid.

3. Andmeallikate loetelu võib muuta vastavalt artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 4

Andmekogumid, energiatooted ja riikliku statistika edastamissagedus

1. Riikliku statistika esitamine peab toimuma lisades sätestatu kohaselt. Edastamine toimub järgmise sagedusega:

a) kord aastas B lisas osutatud energiastatistika;

b) kord kuus C lisas osutatud energiastatistika;

c) kord kuus kiirstatistika D lisas osutatud energiastatistika.

2. Kasutatud erialamõistete selgitused või määratlused on esitatud eraldi lisades ning ka A lisas (Mõistete selgitused).

3. Edastatavaid andmeid ja kohaldatavaid selgitusi või määratlusi võib muuta vastavalt artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 5

Edastamine ja levitamine

1. Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostat) artiklis 4 osutatud riikliku statistika.

2. Edastamise kord, sealhulgas kohaldatavad tähtpäevad, erandid ja vabastused peavad vastama lisades sätestatule.

3. Riikliku statistika edastamise korda võib muuta vastavalt artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

4. Liikmesriigi nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral võib komisjon lubada täiendavaid vabastusi või erandeid vastavalt artikli 11 lõikes 3 osutatud regulatiivkomitee menetlusele riikliku statistika nende osade suhtes, mille kogumine võiks tekitada andmeesitajatele liigset koormust.

5. Komisjon (Eurostat) levitab iga-aastase energiastatistika andmed aruandeperioodile järgneva teise aasta 31. jaanuariks.

Artikkel 6

Kvaliteedi hindamine ja aruanded

1. Liikmesriigid tagavad edastatavate andmete kvaliteedi.

2. Võetakse kõik mõistlikud abinõud, et tagada koherentsus B lisa kohaselt esitatud energiaandmete ning nende andmete vahel, mis on esitatud vastavalt komisjoni 10. veebruari 2005. aasta otsusele 2005/166/EÜ (millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 280/2004/EÜ (ühenduse kasvuhoonegaaside heitmete järelevalve ja Kyoto protokolli rakendamise süsteemi kohta) rakenduseeskirjad) ( 12 ).

3. Käesolevas määruses kohaldatakse edastatud andmete puhul järgmisi kvaliteedihindamise näitajaid:

a) „asjakohasus” – statistika vastavus kasutaja olemasolevatele ja võimalikele vajadustele;

b) „täpsus” – hinnangute lähedus tundmatutele õigetele väärtustele;

c) „õigeaegsus” – sündmuse või nähtuse toimumise ning seda kirjeldava teabe kättesaadavaks tegemise vaheline aeg;

d) „punktuaalsus” – andmete avaldamise kuupäeva ja selle kuupäeva, mil andmed oleks tulnud esitada, vaheline aeg;

e) „kättesaadavus” ja „selgus” – tingimused ja kord, mille alusel saavad kasutajad andmetele juurdepääsu, neid andmeid kasutada ja tõlgendada;

f) „võrreldavus” – kohaldatavate statistiliste mõistete ja mõõtevahendite ning meetodite erinevuste mõju mõõtmine, kui statistikat võrreldakse geograafiliste piirkondade, valdkondade või ajavahemike kaupa;

g) „ühtsus” – andmete piisavus, et neid andmeid saaks erineval viisil ja erinevaks otstarbeks usaldusväärselt kombineerida.

4. Iga viie aasta tagant esitavad liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) aruande edastatud andmete kvaliteedi kohta, samuti iga tehtud metoodilise muutuse kohta.

5. Kuue kuu jooksul pärast komisjonilt (Eurostat) vastava taotluse saamist, ja et võimaldada tal hinnata edastatud andmete kvaliteeti, saadavad liikmesriigid komisjonile (Eurostat) aruande, mis sisaldab kogu asjakohast teavet käesoleva määruse rakendamise kohta.

Artikkel 7

Kestus ja sagedus

Liikmesriigid hakkavad koguma kõiki käesolevas määruses sätestatud andmeid käesoleva määruse vastuvõtmisele järgneva aasta algusest ning edastavad nimetatud andmeid artikli 4 lõikes 1 määratletud sagedusega.

Artikkel 8

Iga-aastane tuumaenergia statistika

Komisjon (Eurostat) määrab koostöös ELi tuumaenergiasektoriga kindlaks iga-aastase statistika kogumi, mida kogutakse ja levitatakse alates 2009. aastast; nimetatud aastast saab esimene aruandeperiood, ilma et see piiraks konfidentsiaalsusnõuet ning samuti välditakse andmete topeltkogumist ning hoitakse samal ajal tootmiskulud ja aruandluskoormus mõistlikul tasemel.

Iga-aastast tuumaenergia statistika kogumit võib muuta vastavalt artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 9

Taastuvenergia ja energia lõpptarbimise statistika

1. Et parandada taastuvenergia ja energia lõpptarbimise statistika kvaliteeti, tagab komisjon (Eurostat) koostöös liikmesriikidega, et selline statistika on võrreldav, läbipaistev, üksikasjalik ja paindlik, tehes selleks järgmist:

a) taastuvenergia statistika saamiseks kasutatava metoodika ülevaatamine, et teha kättesaadavaks täiendavam, asjakohasem ja detailsem statistika iga taastuvenergia allika kohta igal aastal ning kulutasuvalt. Komisjon (Eurostat) esitab ja levitab saadud statistilisi andmeid alates 2010. aastast (vaatlusaasta);

b) riikide ja ühenduse tasandil kasutatava energia lõpptarbimise statistika (allikad, muutujad, kvaliteet, kulud) kogumise metoodika ülevaatamine ja määramine hetkeolukorra, tehtud uuringute, teostatavuse pilootuuringute ja edaspidi läbiviidavate kulutasuvuse analüüside põhjal ning pilootuuringute ja kulutasuvuse analüüside tulemuste hindamine selleks et määrata lõpptarbimine sektorite ja peamiste kasutusviiside lõikes ning integreerida tulemused järk-järgult statistikasse alates 2012. aastast (vaatlusaasta).

2. Taastuvenergia statistika kogumit võib muuta vastavalt artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

3. Energia lõpptarbimise statistika kogum kehtestatakse ja seda võib muuta vastavalt artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 10

Rakendusmeetmed

1. Järgmised käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele:

a) muudatused andmeallikate loetelus (artikli 3 lõige 3);

b) muudatused riiklikus statistikas ja kohaldatavates selgitustes või määratlustes (artikli 4 lõige 3);

c) muudatused edastamise korras (artikli 5 lõige 3);

d) tuumaenergia statistika kogumi kindlaks määramine ja muutmine (artikli 8 teine lõik);

e) muudatused taastuvenergia statistikas (artikli 9 lõige 2);

f) energia lõpptarbimise statistika kindlaks määramine ja muutmine (artikli 9 lõige 3).

2. Täiendavaid vabastusi või erandeid (artikli 5 lõige 4) antakse vastavalt artikli 11 lõikes 3 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.

3. Tuleb arvestada põhimõtet, et lisakulud ja aruandluskoormus jääksid mõistlikesse piiridesse.

Artikkel 11

Komitee

1. Komisjoni abistab statistikaprogrammi komitee.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

3. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

Artikkel 12

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

▼M3









A LISA

MÕISTETE SELGITUSED

Käesolevas lisas on selgitatud ja määratletud ülejäänud lisades kasutatud mõisteid.

1. GEOGRAAFILISED MÄRKUSED

Ainult statistilise aruandluse puhul kohaldatakse järgmisi geograafilisi määratlusi.

— Austraalia ei hõlma ülemereterritooriume.

— Taani ei hõlma Fääri saari ega Gröönimaad.

— Prantsusmaa hõlmab Monacot, kuid ei hõlma järgmisi Prantsusmaa ülemereterritooriume: Guadeloupe, Martinique, Guyana, Réunion, Saint Pierre ja Miquelon, Uus-Kaledoonia, Prantsuse Polüneesia, Wallis ja Futuna, Mayotte.

— Itaalia hõlmab San Marinot ja Vatikani.

— Jaapan hõlmab Okinawat.

— Madalmaad ei hõlma Surinamet ega Hollandi Antille.

— Portugal hõlmab Assoore ja Madeirat.

— Hispaania hõlmab Kanaari saari, Baleaari saari ning Ceutat ja Melillat.

— Šveits ei hõlma Liechtensteini.

— Ameerika Ühendriigid hõlmavad 50 osariiki, Columbia ringkonda, USA Neitsisaari, Puerto Ricot ja Guami.

2. ANDMEKOGUMID

Tootjad on liigitatud tootmisotstarbe järgi:

— põhitegevusena tootvad tootjad : nii eraomandis kui ka riigi omandis olevad ettevõtted, kelle põhitegevus on elektri- ja/või soojusenergia tootmine müügiks kolmandatele isikutele.

— oma tarbeks tootvad tootjad : nii eraomandis kui ka riigi omandis olevad ettevõtted, mis toodavad elektri- ja/või soojusenergiat kas osaliselt või täielikult oma tarbeks ning see on nende põhitegevust toetav tegevus.

Märkus: komisjon võib mõisteid täpsemalt selgitada, lisades vastavalt artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele asjakohased viiteid NACE klassifikatsioonile pärast seda, kui on jõustunud nimetatud klassifikatsiooni läbivaatamine.

2.1. Tarne- ja muundamissektorid

Ammutatud või toodetud kütuse kogused, mis on välja arvutatud pärast inertse materjali võimalikku eemaldamist. Toodang hõlmab tootja poolt tootmisprotsessis (näiteks kütteks või põhi- ja abiseadmete käitamiseks) tarbitud koguseid ning teistele tootjatele muundamise või muu kasutamise jaoks tehtud energiatarneid.

Omamaisus tähendab: tootmist asjaomase riigi ressurssidest.

Geograafilisi määratlusi vt osast „Geograafilised märkused”.

Kui ei ole ette nähtud teisiti, osutab „import” riigis tarbitava energiatoote algpäritolule (riigile, kus energiatoode toodeti) ja „eksport” riigile, kus toimub toodetud energiatoote lõplik tarbimine.

Koguseid käsitatakse imporditu või ekspordituna pärast riigi poliitilise piiri ületamist, olenemata sellest, kas tollivormistus on tehtud või mitte.

Kui ei ole võimalik deklareerida päritolu või sihtkohta, võib kasutada kategooriat „Muu”.

Kui eespool kirjeldatud viisil on kättesaadavad üksnes koguimport ja -eksport, kuid geograafiline jaotus põhineb teistsugusel statistilisel vaatlusel, allikal või mõistel, võivad tekkida statistilised erinevused. Sel juhul tuleb erinevused märkida kategooriasse „Muu”.

Kütusekogused, mis on tarnitud mis tahes lipu all sõitvatele rahvusvahelise laevasõiduga tegelevatele laevadele. Rahvusvaheline laevasõit võib toimuda merel, sisemaa järvedel ja veeteedel ning rannikuvetes. Välja on jäetud

— riigisiseseks laevasõiduks kasutatavate laevade kütusetarbimine; laevasõidu jaotamine riigisiseseks ja rahvusvaheliseks peab toimuma lähte- ja sihtsadama, mitte laeva lipu või riikliku kuuluvuse põhjal;

— kalalaevade kütusetarbimine;

— relvajõudude kütusetarbimine.

Riigi territooriumil hoitavate varude erinevus arvestusperioodi alguses ja lõpus.

Arvestuslik väärtus, saadud järgmiselt:

omamaine toodang + muudest allikatest + import – eksport – rahvusvahelised merepunkrivarud + varude muutused.

Lõpptarbijate puhul vaatluste käigus registreeritud tegelik kogus.

Arvestuslik väärtus, saadud järgmiselt:

arvestuslik kogutarbimine – kogutarbimine vaatluste põhjal.

Hõlmab selliseid muutusi lõpptarbijate varudes, mida ei ole võimalik deklareerida „Varude muutustes”.

Märkida tuleb kõikide suurte erinevuste põhjused.

Elektrienergia tootmiseks kasutatud kütusekogused.

Vähemalt ühte elektri ja soojuse koostootmise üksust omavate elektrijaamade kütusekasutus tuleb deklareerida kategoorias „Põhitegevusena tootvad elektri- ja küttejaamad”.

Elektri- ja soojusenergia tootmiseks kasutatud kütusekogused.

Soojusenergia tootmiseks kasutatud kütusekogused.

Elektrienergia tootmiseks kasutatud kütusekogused.

Vähemalt ühte elektri ja soojuse koostootmise üksust omavate elektrijaamade kütusekasutus tuleb deklareerida kategoorias „Oma tarbeks tootvad elektri- ja küttejaamad”.

Kütusekogused, mis vastavad toodetud elektrienergia ning müüdud soojusenergia kogustele.

Müüdud soojusenergia kogustele vastavad kütusekogused.

Kütuste tootmiseks kasutatud kogused.

Siia ei märgita kütteks ja seadmete käitamiseks kasutatud koguseid, need tuleb deklareerida tarbimisena energiasektoris.

Koksiahjudes kasutatud kogused.

Siia ei märgita kütteks ja seadmete käitamiseks kasutatud koguseid, need tuleb deklareerida tarbimisena energiasektoris.

Pruunsöebriketi tootmiseks kasutatud ligniidi kogused ja turbabriketi tootmiseks kasutatud turbakogused.

Siia ei märgita kütteks ja seadmete käitamiseks kasutatud koguseid, need tuleb deklareerida tarbimisena energiasektoris.

Gaasitehastes ja söegaasistamistehastes gaasi tootmiseks kasutatud kogused.

Siia ei märgita kütteks ja seadmete käitamiseks kasutatud koguseid, need tuleb deklareerida tarbimisena energiasektoris.

Kõrgahjudes muundatud koksisöe ja/või bituumenkivisöe (üldiselt kasutatakse lühendit PCI) ja koksiahju koksi kogused.

Siia ei märgita kütteks ja kõrgahjude käitamiseks (näiteks: kõrgahjugaas) kasutatud koguseid, need tuleb deklareerida tarbimisena energiasektoris.

Sünteetilise õli tootmiseks kasutatud kütusekogused.

Naftatoodete tootmiseks kasutatud kogused.

Siia ei märgita kütteks ja seadmete käitamiseks kasutatud kütusekoguseid, need tuleb deklareerida tarbimisena energiasektoris.

Muundamistoiminguteks kasutatud kogused, mis ei ole mujal nimetatud. Käesolevas rubriigis nimetatut tuleb aruandes selgitada.

2.2. Energiasektor ja lõpptarbimine

Energiatööstuses maavarade ammutamiseks (kaevandamine, nafta ja gaasi tootmine) või tehastes muundamistegevusteks kasutatud kogused. See vastab NACE osadele 05, 06, 08.92, 07.21, 09.1, 19 ja 35.

Siia ei kuulu teiseks energiavormiks muundatud (deklareerida muundamissektoris) ega nafta-, gaasi- ja söelobri torujuhtmete käitamise toetamiseks kasutatud (deklareerida transpordisektoris) kogused.

Siia kuulub keemiliste ainete tootmine aatomituuma lõhustamise ja termotuumareaktsiooni jaoks ning nende protsesside käigus saadavad tooted.

Elektrijaamades, elektri- ja küttejaamades ning soojusjaamades energiana tarbitud kogused.

Söekaevandamistööstuses söe kaevandamist ja töötlemist toetavates tegevustes energiana kasutatud kogused.

Šahti rangise elektrijaamades põletatud süsi tuleb deklareerida muundamissektoris.

Küttebriketitehastes energiana tarbitud kogused.

Koksistamistehastes energiana tarbitud kogused.

Pruunsöe- ja turbabriketitehastes energiana kasutatud kogused.

Gaasitehastes ja söegaasistamistehastes energiana tarbitud kogused.

Kõrgahjudes energiana tarbitud kogused.

Söeveeldamistehastes energiana tarbitud kogused.

Naftarafineerimistehastes energiana tarbitud kogused.

Nafta ja gaasi ammutamise protsessis ning maagaasi töötlemise tehastes kütusena tarbitud kogused.

Ei hõlma torujuhtmetes tekkinud kadusid (deklareerida jaotuskadudena) ega torujuhtmete käitamiseks kasutatud energiakoguseid (deklareerida transpordisektoris).

Saadud (arvutatud) järgmiselt:

= kogukasutus energiaga mitteseotud vajadusteks + energia lõpptarbimine (tööstus + transport + muud sektorid)

Ei hõlma muundamiseks tarnitud koguseid, energiatootmisettevõtete tarbimist ega jaotuskadusid.

Erinevates sektorites toorainena kasutatud energiatooted; st tooted, mida ei ole kasutatud kütusena ega muundatud muuks kütuseks.

2.3. Energia lõppkasutuse spetsifikatsioon

Energia kogutarbimine tööstus-, transpordi- ja muudes sektorites.

Siia kuuluvad kütusekogused, mida tööstusettevõtted kasutavad oma põhitegevuste toetamiseks.

Soojusjaamade ning elektri- ja küttejaamade puhul saab siin deklareerida üksnes neid kütusekoguseid, mida ettevõtted on ise soojuse tootmiseks kasutanud. Müüdava soojuse ning elektri tootmiseks tarbitud kütusekogused tuleb deklareerida asjakohases muundamissektoris.

Raud ja teras: NACE osad 24.1, 24.2, 24.3, 24.51 ja 24.52.

Keemia- ja naftakeemiatööstus; NACE osad 20 ja 21.

Mitteraudmetallitööstus; NACE osad 24.4, 24.53 ja 24.54.

Klaasi-, keraamika-, tsemendi- ja muu ehitusmaterjali tööstus; NACE osa 23.

Transpordis kasutatavate seadmete tööstus; NACE osad 29 ja 30.

Töödeldud metallitooted, masinad ja seadmed, välja arvatud transpordivahendid; NACE osad 25, 26, 27 ja 28.

NACE osad 07 (v.a 07.21), 08 (v.a 08.92) ja 09.9; välja arvatud energiatootmisettevõtted.

Toit, joogid ja tubakas: NACE osad 10, 11 ja 12.

Siia kuulub salvestisekandjate paljundus; NACE osad 17 ja 18.

Puit ja puidutooted (v.a paberimass ja paber): NACE osa 16.

Ehitus: NACE osad 41, 42 ja 43.

Tekstiil ja nahk; NACE osad 13, 14 ja 15.

Tarbimine sektorites, mida eelnev loend ei hõlma.

Kõikide veoliikide puhul kasutatud energia olenemata sellest, millises majandussektoris vedu toimub; NACE osad 49, 50 ja 51.

Kogu raudteevedudega seotud tarbimine, sealhulgas tööstuslikult kasutatavad raudteed; NACE osad 49.1 ja 49.2.

Kütusekogused, mis on tarnitud mis tahes lipu all sõitvatele laevadele, mis ei tegele rahvusvahelise laevasõiduga (vt rahvusvahelised merepunkrivarud). Jaotamine riigisiseseks ja rahvusvaheliseks laevasõiduks peab toimuma lähte- ja sihtsadama, mitte laeva lipu või riikliku kuuluvuse põhjal. NACE osa 50.

Maanteesõidukite kasutatud kogused.

Siia kuuluvad põllumajandusmasinates maanteedel kasutatud kütus ja maanteesõidukite määrdeõlid.

Siia ei kuulu paiksetes mootorites kasutatud energia (vt „Muu sektor”), traktorites tarbitud kütus mujal kui maanteedel (vaata „Põllumajandus”), sõjalisel otstarbel kasutatavad maanteesõidukid (vaata „Muu sektor – mujal nimetamata”), teekatetes kasutatud bituumen ja ehitusmasinate energiakulu (vaata tööstussektori allsektorit „Ehitus”). NACE osad 49.3 ja 49.4.

Gaase, vedelikke, lobri ja muid kaupu transportivate torujuhtmete käitamiseks ja käitamise toetamiseks kasutatud energia; NACE osa 49.5.

Siia kuulub pumbajaamades ja torujuhtmete hooldamiseks kasutatud energia.

Siia ei kuulu energia, mis on kasutatud maagaasi või tööstuslikult toodetud gaasi, kuuma vee või auru transportimiseks jaotusvõrgu torujuhtmete kaudu jaoturitest lõpptarbijani (andmed deklareerida energiasektoris); vee lõplikuks jaotamiseks kodumajapidamistele, tööstustarbijatele, kaubanduslikele ja muudele kasutajatele kulutatud energia (deklareerida kategoorias „Äri- ja avalikud teenused”) ja jaoturist lõpptarbijani transportimisel tekkinud kaod (deklareerida jaotuskadudena).

Rahvusvahelistes õhuvedudes kasutatavatele õhusõidukitele tarnitud lennukikütuse kogused. Õhuvedude jaotamine riigisisesteks ja rahvusvahelisteks toimub lähte- ja maandumiskoha, mitte lennuettevõtja riikliku kuuluvuse põhjal. Kuulub NACE osa 51 alla.

Siia ei kuulu lennuettevõtjate maanteesõidukites kasutatud kütus (deklareerida kategoorias „Transpordisektor – mujal nimetamata”) ning sõjalisel otstarbel kasutatud lennukikütus (deklareerida kategoorias „Muud sektorid – mujal nimetamata”).

Riigisisesteks (kaubanduslikeks, era-, põllumajanduslikeks jms) õhuvedudeks tarnitud lennukikütuse kogused. Kuulub NACE osa 51 alla.

Siia kuulub kütus, mis on kasutatud muul otstarbel kui lendamiseks, näiteks mootorite stendikatseteks. Õhuvedude jaotamine riigisisesteks ja rahvusvahelisteks toimub lähte- ja maandumiskoha, mitte lennuettevõtja riikliku kuuluvuse põhjal.

Siia ei kuulu lennuettevõtjate maanteesõidukites kasutatud kütus (deklareerida kategoorias „Muud sektorid – mujal nimetamata”) ning sõjalisel otstarbel kasutatud lennukikütus (deklareerida kategoorias „Muud sektorid – mujal nimetamata”).

Transporditegevusteks kasutatud kogused, mida ei ole mujal nimetatud.

Siia kuulub lennuettevõtjate maanteesõidukites kasutatud kütus ning sadamate lossimisseadmete ja erinevat tüüpi kraanade kütus.

Käesolev rubriik hõlmab seda, mis tuleb deklareerida.

Sektorid, mis ei ole eraldi märgitud või ei kuulu energia, tööstuse või transpordi alla.

Avaliku ja erasektori ettevõtete ja ametkondade tarbitud kütus.

NACE osad 33, 36, 37, 38, 39, 45, 46, 47, 52, 53, 55, 56, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84, 85, 86, 87, 88, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96 ja 99.

Deklareerida tuleb kõikides kodumajapidamistes, sealhulgas „palgaliste töötajatega kodumajapidamistes” tarbitud kütus. NACE osad 97 ja 98.

Kõnealuse sektori puhul kasutatakse järgmisi mõisteid:

kodumajapidamine tähendab üksi elavat isikut või isikute rühma, kes elab koos samas eraeluruumis ning kellel on ühised kulutused ja peamised elatusvahendid. Kodumajapidamiste sektor, mida nimetatakse ka eluasemesektoriks, on seega riigi kõikide kodumajapidamiste kogum.

Ühised eluasemed, mis võivad olla kas alalised (nt vanglad) või ajutised (nt haiglad) tuleks kõnealuse mõiste määratlusest välja jätta, kuna neid käsitletakse teenuste sektori tarbimises. Andmed transpordi jaoks kasutatud energia kohta tuleks esitada transpordisektori ja mitte kodumajapidamiste sektori all.

Kodumajapidamiste majandustegevusega seotud energiatarbimine tuleks samuti kodumajapidamise energia kogutarbimisest välja jätta. Kõnealune majandustegevus hõlmab põllumajandustegevust väikestes talumajapidamistes ning muud kodust majandustegevust, mille kohta tuleks andmed esitada vastava sektori all.

See energiateenus hõlmab energia kasutamist eluruumi siseruumide kütmiseks.

See energiateenus hõlmab energia kasutamist eluruumide jahutamiseks kliimaseadmete ja/või -süsteemide abil.

Käesoleva lõigu alt jäävad välja ventilaatorid, puhurid ja muud seadmed, mis ei ole kliimaseadmega ühendatud, ning nende kohta tuleb andmed esitada jaos „Valgustus- ja elektriseadmed”.

See energiateenus hõlmab energia kasutamist sooja kraanivee saamiseks, vannis käimiseks, puhastustöödeks ja muudeks kasutusotstarveteks, välja arvatud söögi tegemine.

Välja on jäetud ujumisbasseini vee soojendamine, mille kohta tuleks andmed esitada aga jaos „Muud lõppkasutusalad”.

See energiateenus hõlmab energia kasutamist söögi valmistamiseks,

Välja on jäetud teisesed abiseadmed, nagu mikrolaineahjud, veekeetjad, kohvimasinad jne), mille kohta tuleks andmed esitada jaos „Valgustus- ja elektriseadmed”.

Elektri kasutamine eluruumides valgustuse jaoks ning need elektriseadmed, mis ei ole muude lõppkasutusaladega hõlmatud.

Muu energiatarbimine kodumajapidamises, näiteks välisruumides, ja muu tegevus, mida ei ole eespool nimetatud viie lõppkasutusalaga hõlmatud (nt muruniidukid, ujumisbasseini soojendus, soojuslambid, grillid, saunad jne).

Põllumajanduse, jahinduse ja metsanduse kategooriasse liigitatud kasutajate tarbitud kütus; NACE osad 01 ja 02.

Sisemaa-, ranniku- ja süvamerepüügiks tarnitud kütused. Kalapüük peab hõlmama kütuse tarnimist kõikide lippude all sõitvatele laevadele, mis on riigis taastangitud (sealhulgas rahvusvaheline kalapüük), ja kalatööstuses kasutatud energiat. NACE osa 03.

Need on mujal nimetamata tegevused. See kategooria hõlmab kütuse kasutamist sõjalisel otstarbel nii liikuvates kui ka paiksetes tarbimiskohtades (näiteks laevad, õhusõidukid, maanteesõidukid ning eluruumides kasutatud energia), olenemata sellest, kas kütus on tarnitud kõnesoleva riigi sõjaväele või mõne teise riigi sõjaväele. Käesolevas rubriigis deklareeritut tuleb aruandes selgitada.

3. MUUD MÕISTED

Järgmiste lühendite tähendused:

— TML : TML: tetrametüülplii

— TEL : TEL: tetraetüülplii

— SBP : SBP: tööstusbensiin

— LPG : LPG: veeldatud naftagaas

— NGL : NGL: maagaasivedelikud

— LNG : LNG: veeldatud maagaas

— CNG : CNG: kokkusurutud maagaas.









B LISA

IGA-AASTANE ENERGIASTATISTIKA

Käesolevas lisas kirjeldatakse iga-aastase energiastatistika kogumise ulatust, üksusi, aruandlusperioodi, sagedust, tähtaega ja edastamismeetodeid.

A lisa kasutatakse nende mõistete selgitamiseks, mille täpne selgitus käesolevas lisas puudub.

1. TAHKED FOSSIILSED KÜTUSED JA TÖÖDELDUD GAASID

1.1. Hõlmatud energiatooted

Kui ei ole ette nähtud teisiti, kogutakse neid andmeid kõikide järgmiste energiatoodete kohta.







Energiatoode Määratlus 1. Antratsiit Kõrge kütteväärtusega kivisüsi, mida kasutatakse nii tööstuses kui ka elamumajanduses. Tavaliselt sisaldab lenduvat ainet vähem kui 10 % ja on suure süsinikusisaldusega (umbes 90 % seotud süsinikku). Brutokütteväärtus on üle 24 000 kJ/kg niiske tuhavaba proovi puhul. 2. Koksisüsi Bituumenkivisüsi, mille kvaliteet võimaldab toota kõrgahjus kasutatavat koksi. Brutokütteväärtus on üle 24 000 kJ/kg niiske tuhavaba proovi puhul. 3. Muu bituumenkivisüsi (aurusüsi) Auru tootmiseks kasutatav süsi, mis sisaldab mis tahes bituumensütt, mis ei ole liigitatud koksisöeks ega antratsiidiks. Seda iseloomustab antratsiidist kõrgem lenduva aine osakaal (üle 10 %) ja madalam süsinikusisaldus (alla 90 % seotud süsinikku). Brutokütteväärtus on üle 24 000 kJ/kg niiske tuhavaba proovi puhul. Kui bituumenkivisütt kasutatakse koksiahjudes, tuleb see deklareerida koksisöena. 4. Subbituminoosne kivisüsi Mittepaakuv kivisüsi, mille brutokütteväärtus on 20 000 kJ/kg ja 24 000 kJ/kg vahel ning lenduva aine sisaldus üle 31 % kuiva mineraalainevaba proovi põhjal. 5. Ligniit Mittepaakuv süsi, mille brutokütteväärtus on alla 20 000 kJ/kg ja lenduva aine sisaldus üle 31 % kuiva mineraalainevaba proovi põhjal. 6. Küttebrikett Kivisöe peenosistest valmistatud komposiitkütus, millele on lisatud sideainet. Toodetud küttebriketi kogus võib seetõttu olla veidi suurem muundamisprotsessis tegelikult tarbitud söekogusest. 7. Koksiahjukoks Tahke toode, mis on saadud söe (peamiselt koksisöe) karboniseerimisel kõrgel temperatuuril, selles on vähe niiskust ja lenduvat ainet. Koksiahjukoksi kasutatakse peamiselt raua- ja terasetööstuses energiaallikana ja keemilise mõjurina. See kategooria hõlmab peenkoksi ja valukoksi. Siia kuulub ka poolkoks (tahke toode, mis on saadud koksi karboniseerimisel madalal temperatuuril). Poolkoksi kasutatakse olmekütusena või muundamisettevõttes endas. Rubriik hõlmab ka ligniidist valmistatud koksi, peenkoksi ja poolkoksi. 8. Gaasikoks Gaasitehastes majapidamisgaasi tootmiseks kasutatava kivisöe kõrvalsaadus. Gaasikoksi kasutatakse kütteks. 9. Kivisöetõrv Bituumenkivisöe kuivutmise saadus. Kivisöetõrv on söe destilleerimise vedel kõrvalsaadus, mis saadakse söe koksiahjus koksistamisel või valmistatakse pruunsöest (madalal temperatuuril saadud tõrv). Kivisöetõrva edasisel destilleerimisel saadakse mitmesuguseid orgaanilisi tooteid (näiteks benseen, tolueen, naftaleen), mis tavaliselt tuleb deklareerida naftakeemiatööstuse lähteainena. 10. BKB Pruunsöebriketid Pruunsöebrikett on ligniidist või subbituminoossest kivisöest kõrgsurvel briketiks pressitud komposiitkütus, millele ei ole lisatud sideainet, sh kuivatatud ligniidi peenosakesed ja tolm. 11. Gaasitehasegaas Hõlmab kõiki gaasiliike, mis on toodetud riiklikes või eraettevõtetes, mille peamiseks tegevusalaks on gaasi tootmine, transport ja jaotamine. Siia kuuluvad gaasid, mille tootmiseks on kasutatud karboniseerimist (sealhulgas koksiahjudes toodetud gaas ja gaasitehastesse edastatud gaas); täielikku gaasistamist koos naftatoodetega rikastamisega või ilma selleta (veeldatud naftagaas, masuut jms), reformimist ning gaaside ja/või õhu lihtsat segamist, ja mis deklareeritakse real „Muudest allikatest”. Muundamissektoris tuleb deklareerida gaasitehasegaasi kogused, mis on edastatud maagaasivõrgu kaudu jaotatava ja tarbitava maagaasi segamiseks. Muude söegaaside tootmine (st koksiahjugaas, kõrgahjugaas ja hapnikukonverterigaas) tuleb deklareerida neid gaase käsitlevates tulpades, mitte gaasitehaste gaasitoodanguna. Gaasitehastesse edastatud söegaasid tuleb deklareerida (oma tulbas) muundamissektori gaasitehaste real. Gaasitehasegaasi koguhulk, mis on saadud gaasitehastesse edastatud söegaasidest, tuleb deklareerida gaasitehaste gaasitoodangu real. 12. Koksiahjugaas On saadud kõrvalsaadusena koksiahjukoksi tootmisel raua- ja terasetootmise jaoks. 13. Kõrgahjugaas Saadakse raua- ja terasetööstuses koksi põletamisel kõrgahjus. See kogutakse ja kasutatakse siis kütusena tootmisjaamas endas ja muudes terasetööstuse tööprotsessides või vastavate põletusseadmetega elektrijaamades. Kütusekogus tuleb deklareerida brutokütteväärtuse põhjal. 14. Muud kogutud gaasid Terase hapnikkonverteris tootmise kõrvalsaadus, kogutakse ahjust väljastamisel. Gaasi tuntakse ka konverterigaasina, LD-gaasina või BOS-gaasina. Kõrvalsaadusena tagasi saadud kütuse kogus tuleb deklareerida brutokütteväärtuse põhjal. Hõlmab ka eespool nimetamata tööstuslikult toodetud gaase, nt tahket süsinikku sisaldavaid põlevgaase, mis on kogutud mujal määratlemata tööstuslikest ja keemilistest protsessidest. 15. Turvas Taimse päritoluga, kõrge veesisaldusega (kuni 90 % töötlemata kujul), põlev pehme poorne või kokkupressitud ladestus, mida on kerge lõigata ja mille värvus varieerub helepruunist tumepruunini. Siia ei kuulu muul otstarbel kui energia saamiseks kasutatud turvas. Selle määratlusega ei piirata direktiivis 2009/28/EÜ esitatud taastuvate energiaallikate määratlust ega 2006. aasta IPCC suuniseid kasvuhoonegaaside riiklike andmekogude kohta. 16. Turbatooted Sellised tooted nagu turbabrikett, mis on otse või kaudselt saadud tükkturbast või freesturbast. 17. Põlevkivi ja õliliiv Põlevkivi ja õliliivad on settekivimid, mis sisaldavad orgaanilist ainet kerogeeni. Kerogeen on vahajas süsivesinikerikas materjal, mida peetakse nafta lähteaineks. Põlevkivi võib põlevkiviõli saamiseks põletada või töödelda utmise teel. Põlevkiviõli ja muud veeldamisel saadud tooted tuleb deklareerida iga-aastase õlisid käsitleva küsimustiku kategoorias „Muud süsivesinikud”.

1.2. Andmekogumite loetelu

Kui ei ole ette nähtud teisiti, deklareeritakse järgmised andmekogumid kõikide eelmises punktis loetletud energiatoodete kohta.

A lisa kasutatakse nende mõistete selgitamiseks, mille täpne selgitus käesolevas lisas puudub.

1.2.1. Tarne- ja muundamissektorid

1. Tootmine

1.1. sellest: allmaakaevanduses Kohaldatav üksnes antratsiidi, koksisöe, muu bituumenkivisöe, subbituminoosse kivisöe ja ligniidi suhtes.

1.2. sellest: maapinnal Kohaldatav üksnes antratsiidi, koksisöe, muu bituumenkivisöe, subbituminoosse kivisöe ja ligniidi suhtes.

2. Muudest allikatest

Koosneb kahest osast:

— kogutud lobri, vahetooted ja muud halvakvaliteedilisest söest tooted, mida ei saa liigitada söe liigi järgi. Siia kuulub jäätmehunnikutest ja jäätmemahutitest kogutud süsi;

— kütusetarned, mille tootmine on hõlmatud mõne muu kütuseenergiabilansiga, kuid mille tarbimine toimub söe energiabilansi raames.

2.1. sellest: naftatoodetest Ei ole kohaldatav antratsiidi, koksisöe, muu bituumenkivisöe, subbituminoosse kivisöe, ligniidi, turba, turbatoodete ega põlevkivi ja õliliivade suhtes. Näiteks naftakoksi lisamine koksisöele koksiahjus.

2.2. sellest: maagaasist Ei ole kohaldatav antratsiidi, koksisöe, muu bituumenkivisöe, subbituminoosse kivisöe, ligniidi, turba, turbatoodete ega põlevkivi ja õliliivade suhtes. Näiteks maagaasi lisamine gaasitehasegaasile vahetul lõpptarbimisel.

2.3. sellest: taastuvatest energiaallikatest Ei ole kohaldatav antratsiidi, koksisöe, muu bituumenkivisöe, subbituminoosse kivisöe, ligniidi, turba, turbatoodete ega põlevkivi ja õliliivade suhtes. Näiteks tööstusjäätmed sideainena küttebriketi tootmisel.

3. Import

4. Eksport

5. Rahvusvahelised merepunkrivarud

6. Varude muutused

Varude suurenemist näidatakse negatiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse positiivse numbriga.

7. Kogutarbimine

8. Statistilised erinevused

9. Muundamissektor kokku

Kütusekogused, mida on kasutatud energia primaarseks või sekundaarseks muundamiseks (näiteks süsi elektri saamiseks, koksiahjugaas elektrienergia saamiseks) või tehisenergiatoodeteks muundamiseks (näiteks koksisüsi koksi saamiseks).

9.1. sellest: põhitegevusena tootvad elektrijaamad

9.2. sellest: põhitegevusena tootvad elektri- ja küttejaamad

9.3. sellest: põhitegevusena tootvad soojusjaamad

9.4. sellest: oma tarbeks tootvad elektrijaamad

9.5. sellest: oma tarbeks tootvad elektri- ja küttejaamad

9.6. sellest: oma tarbeks tootvad soojusjaamad

9.7. sellest: küttebriketitehased

9.8. sellest: koksiahjud

9.9. sellest: pruunsöe- ja turbabriketitehased

9.10. sellest: gaasitehased

9.11. sellest: kõrgahjud Kõrgahjudes muundatud koksisöe ja/või bituumenkivisöe (üldiselt kasutatakse lühendit PCI) ja koksiahjukoksi kogused. Muundamissektoris ei deklareerita kõrgahjude kütteks ja käitamiseks kasutatava kütuse koguseid (näiteks kõrgahjugaas), need kogused deklareeritakse tarbimisena energiasektoris.

9.12. sellest: söe veeldamine Põlevkiviõli ja muud veeldamisel saadud tooted tuleb deklareerida käesoleva lisa 4. peatüki kohaselt.

9.13. sellest: segatud maagaasi jaoks Maagaasiga segatud söegaaside kogused.

9.14. sellest: mujal nimetamata – muundamine

1.2.2. Energiasektor

1. Energiasektor kokku

1.1. sellest: elektrijaamad, elektri- ja küttejaamad ning soojusjaamad

1.2. sellest: söekaevandused

1.3. sellest: küttebriketitehased

1.4. sellest: koksiahjud

1.5. sellest: pruunsöe- ja turbabriketitehased

1.6. sellest: gaasitehased

1.7. sellest: kõrgahjud

1.8. sellest: naftarafineerimistehased

1.9. sellest: söe veeldamine

1.10. sellest: mujal nimetamata – energia

2. Jaotuskaod

Transportimisel ja jaotamisel ning toodetud gaasi põletamisel tekkinud kaod.

3. Lõpptarbimine kokku

4. Kogukasutus energiaga mitteseotud vajadusteks

4.1. sellest: tööstus-, muundamis- ja energiasektor Kasutamine energiaga mitteseotud vajadusteks kõikides tööstus-, muundamis- ja energiasektori allsektorites, näiteks söe kasutamine metanooli või ammoniaagi valmistamiseks. 4.1.1. alates 4.1, sellest: naftakeemiasektoris Kasutamine energiaga mitteseotud vajadusteks, näiteks söe kasutamine lähteainena väetiste ning muude naftakeemiatoodete tootmisel.

4.2. sellest: transpordisektor Kasutamine energiaga mitteseotud vajadusteks kõikides transpordi allsektorites.

4.3. sellest: muud sektorid Energiaga mitteseotud vajadusteks kasutamine järgmistes kategooriates: „Äri- ja avalikud teenused”, „Elamumajandus”, „Põllumajandus” ja „Mujal nimetamata – muu”.

1.2.3. Energia lõppkasutuse spetsifikatsioon

1. Energia lõpptarbimine

2. Tööstussektor

2.1. sellest: raud ja teras

2.2. sellest: keemia ja naftakeemia

2.3. sellest: mitteraudmetallid

2.4. sellest: mittemetallmineraalid

2.5. sellest: transpordivahendid

2.6. sellest: masinaehitus

2.7. sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides

2.8. sellest: toit, joogid ja tubakas

2.9. sellest: paberimass, paber ja trükkimine

2.10. sellest: puit ja puidutooted

2.11. sellest: ehitus

2.12. sellest: tekstiil ja nahk

2.13. sellest: mujal nimetamata – tööstus

3. Transpordisektor

3.1. sellest: Raudteetransport

3.2. sellest: laevasõit sisevetel

3.3. sellest: mujal nimetamata – transport

4. Muud sektorid

4.1. sellest: äri ja avalikud teenused

4.2. sellest: elamumajandus 4.2.1. elamumajandus, sellest: eluruumide kütmine 4.2.2. elamumajandus, sellest: eluruumide jahutamine 4.2.3. elamumajandus, sellest: vee soojendamine 4.2.4. elamumajandus, sellest: söögi tegemine 4.2.5. elamumajandus, sellest: muud lõppkasutusalad

4.3. sellest: põllumajandus ja metsandus

4.4. sellest: kalandus

4.5. sellest: mujal nimetamata – muu

1.2.4. Import ja eksport

Import päritoluriigi järgi ja eksport sihtriigi järgi.

Kohaldatav antratsiidi, koksisöe, muu bituumenkivisöe, subbituminoosse kivisöe, ligniidi, küttebriketi, koksiahjukoksi, kivisöetõrva, pruunsöebriketi, turba, turbatoodete, põlevkivi ja õliliivade suhtes.

1.3. Kütteväärtused

Kohaldatav antratsiidi, koksisöe, muu bituumenkivisöe, subbituminoosse kivisöe, ligniidi, küttebriketi, koksiahjukoksi, gaasikoksi, kivisöetõrva, pruunsöebriketi, turba, turbatoodete, põlevkivi ja õliliivade suhtes.

Nii bruto- kui ka netokütteväärtus tuleb deklareerida järgmiste peamiste andmekogumite kohta.

1. Tootmine

2. Import

3. Eksport

4. Kasutatud koksiahjudes

5. Kasutatud kõrgahjudes

6. Kasutatud põhitegevusena tootvates elektrijaamades, elektri- ja küttejaamades ning soojusjaamades

7. Kasutatud tööstuses

8. Kasutatud muul otstarbel

1.4. Mõõtühikud







1. Energiakogused 103 tonni Erand: gaaside puhul (gaasitehasegaas, koksiahjugaas, kõrgahjugaas, muud kogutud gaasid) mõõdetakse vahetult energiasisaldust ja mõõtühikuks on seetõttu teradžaul – TJ (brutokütteväärtuse põhjal). 2. Kütteväärtused MJ/tonn

1.5. Erandid ja vabastused

Ei kohaldata.

2. MAAGAAS

2.1. Hõlmatud energiatooted

Neid andmeid kogutakse maagaasi kohta, mis sisaldab maa-alustes maardlates veeldatud või gaasilises olekus esinevaid gaase, mis koosnevad peamiselt metaanist.

Hõlmatud on nii „vabad” gaasid, mis on pärit üksnes gaasilises olekus süsivesinikke tootvatest gaasimaardlatest, kui ka koos toornaftaga toodetud naftakõrvalgaasid ning metaan, mis on kogutud söekaevandustest (kaevandusgaas) või söe vahekihtidest (söe vahekihtide gaas).

Siia ei kuulu biomassi anaeroobse laagerdumise käigus tekkinud gaasid (näiteks olmejäätmetest või reoveest saadud gaas) ega gaasitehasegaas.

2.2. Andmekogumite loetelu

Kui ei ole ette nähtud teisiti, deklareeritakse kõikide eelmises punktis loetletud energiatoodete kohta järgmised andmekogumid.

2.2.1. Tarne- ja muundamissektorid

Järgmiste andmekogumite puhul tuleb deklareeritavad kogused väljendada nii mahu- kui ka energiaühikutes ja deklareerida ka nende bruto- ja netokütteväärtused:

1. Omamaine toodang

Kogu kuiv turustuskõlblik toodang riigi piires, sealhulgas ka avameretoodang. Toodangut mõõdetakse pärast puhastamist ja maagaasivedelike ning väävli eraldamist.

Välja on jäetud ammutamiskaod ning tagasipumbatud, väljalastud ja ärapõletatud gaasi kogused.

Hõlmab maagaasitööstuses kasutatud koguseid: gaasi ammutamine, torujuhtmesüsteemid ja töötlemistehased.

1.1. sellest: naftakõrvalgaas Toornafta kõrvalsaadusena toodetud maagaas.

1.2. sellest: vaba gaas Maagaas, mis pärineb üksnes gaasilises olekus süsivesinikke tootvatest maardlatest.

1.3. sellest: kaevandusgaas Söekaevandustes ja söe vahekihtidest toodetud metaan, mis transporditakse torujuhtmete kaudu maapinnale ja tarbitakse söekaevandustes või edastatakse torujuhtmete kaudu tarbijatele.

2. Muudest allikatest

Maagaasiga segatud kütus, mida tarbitakse seguna.

2.1. sellest: naftatoodetest Veeldatud naftagaas, mida kasutatakse kvaliteediomaduste, näiteks soojasisalduse parandamiseks.

2.2. sellest: söest tööstuslikult toodetud gaas maagaasiga segamiseks

2.3. sellest: taastuvatest energiaallikatest biogaas segamiseks maagaasiga

3. Import

4. Eksport

5. Rahvusvahelised merepunkrivarud

6. Varude muutused

Varude suurenemist näidatakse negatiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse positiivse numbriga.

7. Kogutarbimine

8. Statistilised erinevused

Kütteväärtuse deklareerimise nõuet siin ei kohaldata.

9. Kogutav gaas: varud arvestusperioodi alguses ja lõpus

Mis tahes sisend-väljundtsükli kestel tarnimiseks kättesaadavad gaasikogused. See viitab erihoidlatesse kogutavale maagaasile (tühjendatud gaasi ja/või naftamaardla, põhjaveekiht, soolakaevandus, mitmesugused tühimikud või muu) ning veeldatud maagaasi hoidlatele. Välja jäetakse puhvergaas.

Kütteväärtuse deklareerimise nõuet siin ei kohaldata.

10. Väljalastud gaas

Tootmiskohtadel või gaasitöötlemistehastes vabasse õhku lastud gaasi maht.

Kütteväärtuse deklareerimise nõuet siin ei kohaldata.

11. Ärapõletatud gaas

Tootmiskohtadel või gaasitöötlemistehastes ärapõletatud gaasi maht.

Kütteväärtuse deklareerimise nõuet siin ei kohaldata.

12. Muundamissektor kokku

Energia primaarseks või sekundaarseks muundamiseks (näiteks maagaas elektri saamiseks) või tehisenergiatoodeteks muundamiseks (näiteks maagaas metanooliks) kasutatud kogused.

12.1. sellest: põhitegevusena tootvad elektrijaamad

12.2. sellest: oma tarbeks tootvad elektrijaamad

12.3. sellest: põhitegevusena tootvad elektri- ja küttejaamad

12.4. sellest: oma tarbeks tootvad elektri- ja küttejaamad

12.5. sellest: põhitegevusena tootvad soojusjaamad

12.6. sellest: oma tarbeks tootvad soojusjaamad

12.7. sellest: gaasitehased

12.8. sellest: koksiahjud

12.9. sellest: kõrgahjud

12.10. sellest: gaas vedelikeks muundamiseks Vedelikeks muundamise lähteainena kasutatud maagaasi kogused, näiteks metanooli tootmise protsessis metanooliks muundatava kütuse kogused.

12.11. sellest: mujal nimetamata – muundamine

2.2.2. Energiasektor

1. Energiasektor kokku

1.1. sellest: söekaevandused

1.2. sellest: nafta ja gaasi ammutamine

1.3. sellest: naftarafineerimistehaste sisend

1.4. sellest: koksiahjud

1.5. sellest: kõrgahjud

1.6. sellest: gaasitehased

1.7. sellest: elektrijaamad, elektri- ja küttejaamad ning soojusjaamad

1.8. sellest: veeldamine (veeldatud maagaas) või gaasistamine

1.9. sellest: gaas vedelikeks muundamiseks

1.10. sellest: mujal nimetamata – energia

2. Kaod jaotamisel ja transpordil

2.2.3. Energia lõppkasutuse spetsifikatsioon

Maagaasi tarbimine tuleb deklareerida nii energiana kasutamise kui ka (kui see on kohaldatav) energiaga mitteseotud vajadusteks kasutamise kohta eraldi kõikide järgmiste andmekogumite puhul.

1. Lõpptarbimine kokku

Selles rubriigis deklareeritakse eraldi energia lõpptarbimine ja energiaga mitteseotud vajadusteks kasutamine.

2. Transpordisektor

2.1. sellest: maanteetransport Hõlmab nii rõhu all olevat maagaasi kui ka biogaasi. 2.1.1. sellest: biogaasi osa maanteetranspordis

2.2. sellest: torutransport

2.3. sellest: mujal nimetamata – transport

3. Tööstussektor

3.1. sellest: raud ja teras

3.2. sellest: keemia ja naftakeemia

3.3. sellest: mitteraudmetallid

3.4. sellest: mittemetallmineraalid

3.5. sellest: transpordivahendid

3.6. sellest: masinaehitus

3.7. sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides

3.8. sellest: toit, joogid ja tubakas

3.9. sellest: paberimass, paber ja trükkimine

3.10. sellest: puit ja puidutooted

3.11. sellest: ehitus

3.12. sellest: tekstiil ja nahk

3.13. sellest: mujal nimetamata – tööstus

4. Muud sektorid

4.1. sellest: äri ja avalikud teenused

4.2. sellest: elamumajandus 4.2.1. elamumajandus, sellest: ruumide kütmine 4.2.2. elamumajandus, sellest: ruumide jahutamine 4.2.3. elamumajandus, sellest: vee soojendamine 4.2.4. elamumajandus, sellest: söögi tegemine 4.2.5. elamumajandus, sellest: muud lõppkasutusalad

4.3. sellest: põllumajandus ja metsandus

4.4. sellest: kalandus

4.5. sellest: mujal nimetamata – muu

2.2.4. Import ja eksport

Deklareerida tuleb nii kogu maagaasikogus kui ka veeldatud maagaasi osa selles iga päritoluriigi kohta impordi puhul ja sihtriigi kohta ekspordi puhul.

2.2.5. Gaasihoidlate mahutavus

1. Nimetus

Gaasihoidla paiknemiskoha nimi.

2. Tüüp

Hoidla liik, näiteks tühjendatud gaasimaardla, soolakaevandus jne.

3. Tegelik mahutavus

Gaasihoidla kogumahutavus, millest on lahutatud puhvergaas. Puhvergaas on gaas, mille kogumaht on pidevalt vajalik maa-aluses hoidlas küllaldase rõhu hoidmiseks ning tarnimiskiiruse tagamiseks väljastustsükli jooksul.

4. Tippvõimsus

Maksimaalne ööpäevas väljastatav gaasikogus; vastab maksimaalsele väljastusvõimsusele.

2.3. Mõõtühikud







1. Energiakogused Kui ei ole ette nähtud teisiti, deklareeritakse maagaasi kogused energiasisaldusena teradžaulides, st TJ-des brutokütteväärtuse põhjal. Kui nõutakse füüsilisi koguseid, on mõõtühikuks 106 m3 võrdlusgaasi tingimustel (15 °C; 101,325 kPa). 2. Kütteväärtused kJ/m3 võrdlusgaasi tingimustel (15 °C; 101,325 kPa). 3. Hoidla tegelik mahutavus 106 m3 võrdlusgaasi tingimustel (15 °C; 101,325 kPa). 4. Tippvõimsus 106 m3/päevas võrdlusgaasi tingimustel (15 °C; 101,325 kPa).

2.4. Erandid ja vabastused

Ei kohaldata.

3. ELEKTER JA SOOJUS

3.1. Hõlmatud energiatooted

See peatükk hõlmab soojust ja elektrit.

3.2. Andmekogumite loetelu

Kui ei ole ette nähtud teisiti, deklareeritakse järgmised andmekogumid kõikide eelmises punktis loetletud energiatoodete kohta.

A lisa kasutatakse nende mõistete selgitamiseks, mille täpne selgitus käesolevas peatükis puudub. 1., 2., 4. ja 5. peatükis osutatud määratlusi ja ühikuid kohaldatakse energiatoodete suhtes, mis kuuluvad tahkete kütuste ja tööstuslikult toodetud gaaside, maagaasi, nafta ja naftatoodete, taastuvate energiaallikate ning jäätmetest toodetud energia hulka.

3.2.1. Tarne- ja muundamissektorid

Elektri ja soojuse andmekogumite suhtes kohaldatakse käesolevas peatükis järgmisi erimääratlusi.

— Elektri kogutoodang : kõikide kõnealuste generaatoragregaatide elektrienergiatoodang kokku (sealhulgas pumpelektrijaamad), mõõdetud peageneraatorite väljundklemmidel.

— Soojusenergia kogutoodang : seadmestiku abil toodetud kogusoojus, sealhulgas rajatiste kuuma vedelikku kasutavates abiseadmetes kasutatud soojus (ruumide küte, vedelkütuse soojendamine jms) ja kaod seadmestiku/võrgu soojusvahetuses, samuti keemilise protsessi käigus saadud soojus, mida kasutatakse ühe primaarenergia vormina.

— Elektrienergia netotoodang : elektri kogutoodangust on maha arvatud generaatori abiseadmete tarvitatud energia ja kaod peageneraatori transformaatorites.

— Soojusenergia netotoodang : jaotussüsteemi tarnitud soojus väljamineva ja sissetuleva voo mõõtmise põhjal.

Järgmises tabelis nimetatud andmekogumid tuleb deklareerida eraldi põhitegevusena tootvate ja oma tarbeks tootvate tootjate puhul. Nende kahe tootjaliigi puhul tuleb järgmiste andmekogumite jaoks deklareerida elektri ja soojuse nii bruto- kui ka netotoodang üksnes elektrit tootvates elektrijaamades, elektri- ja küttejaamades ning üksnes soojust tootvates soojusjaamades eraldi (kui on kohaldatav):

1. Tootmine kokku

1.1. sellest: tuumaenergia

1.2. sellest: hüdroenergia 1.2.1. sellest: see osa vee-energiast, mis on toodetud pumpelektrijaamades

1.3. sellest: geotermaalenergia

1.4. sellest: päikeseenergia

1.5. sellest: loodete, lainete ja ookeani energia

1.6. sellest: tuuleenergia

1.7. sellest: põlevkütused Kütused, mis süttivad ja põlevad, st reageerides hapnikuga tekitavad temperatuuri olulise tõusu, ning mida põletatakse vahetult elektri ja/või soojuse tootmiseks.

1.8. sellest: soojuspumbad Soojuspumba soojusväljund üksnes siis, kui soojust müüakse kolmandale isikutele (st juhtudel, kui tootmine toimub muundamissektoris).

1.9. sellest: elektriboilerid Elektriboilerites toodetud soojakogused, kui toodang müüakse kolmandatele isikutele.

1.10. sellest: keemilistes protsessides eraldunud soojus Soojus, mis pärineb energiasisendita keemilistest protsessidest, näiteks keemiline reaktsioon. Välja arvatud jäätmetest energiat tarbiva protsessi abil saadud soojus, mis tuleb deklareerida vastavast kütusest toodetud soojusena.

1.11. sellest: muud allikad (täpsustage):

Järgmises tabelis nimetatud andmekogumid tuleb deklareerida kogusummana ja esitada andmed elektri- ja soojusenergia kohta eraldi (kui on kohaldatav). Järgmise tabeli kolme esimese andmekogumi puhul peavad kogused olema välja arvutatud eelmises tabelis deklareeritud väärtuste alusel ning olema nendega võrreldav.

1. Brutotoodang kokku

2. Ettevõtte omakasutus

3. Netotoodang kokku

4. Import

Vaata ka selgitust punktis 5, mis käsitleb eksporti.

5. Eksport

Elektrikogus loetakse impordituks või ekspordituks, kui see on ületanud riigi poliitilise piiri, olenemata sellest, kas tollivormistus on tehtud või mitte. Kui toimub elektrienergia transiit läbi teatava riigi, tuleb see kogus deklareerida nii impordina kui ka ekspordina.

6. Kasutatud soojuspumpades

7. Kasutatud elektritoitega auruboilerites

8. Kasutatud pumpelektrijaamades

9. Kasutatud elektri tootmiseks

10. Tarnitud energia

Elektri puhul: riigi kõikide elektrijaamade elektrienergia netotoodangu summa, millest on maha arvatud kogus, mida on samal ajal kasutatud soojuspumpade, elektritoitega auruboilerite, pumpamise jaoks ning millest on maha arvatud või millele on lisatud eksport välisriikidesse või import välisriikidest.

Soojuse puhul: riigi kõikide soojusenergiat tootvate jaamade puhul müügiks ettenähtud netotoodangute summa, millest on lahutatud elektri tootmiseks kasutatud soojus millest on maha arvatud või millele on lisatud eksport välisriikidesse või import välisriikidest.

11. Kaod edastamisel ja jaotamisel

Kõik elektri- ja soojusenergia kaod transpordil ja jaotamisel.

Elektrienergia puhul kuuluvad siia kaod transformaatorites, mida ei peeta elektrijaamade lahutamatuks osaks.

12. Kogutarbimine (arvestuslik)

13. Statistilised erinevused

14. Kogutarbimine (vaatluste põhjal)

Toodetud elekter, müüdud soojus ja kasutatud kütusekogused, sealhulgas nende vastav koguenergia, mis on saadud järgmises tabelis loetletud põlevkütustest, tuleb deklareerida eraldi põhitegevusena tootvate ja omatarbeks tootvate tootjate puhul. Nende kahe tootjaliigi puhul tuleb elektri ja soojuse tootmine deklareerida (üksnes) elektrit tootvates elektrijaamades, elektri- ja küttejaamades ning (üksnes) soojust tootvates soojusjaamades eraldi (kui on kohaldatav).

1. Tahked kütused ja tööstuslikult toodetud gaasid:

1.1. Antratsiit

1.2. Koksisüsi

1.3. Muu bituumenkivisüsi

1.4. Subbituminoosne kivisüsi

1.5. Ligniit

1.6. Turvas

1.7. Küttebrikett

1.8. Koksiahjukoks

1.9. Gaasikoks

1.10. Kivisöetõrv

1.11. Pruunsöebriketid

1.12. Gaasitehasegaas

1.13. Koksiahjugaas

1.14. Kõrgahjugaas

1.15. Muu kogutud gaas

1.16. Turbatooted

1.17. Põlevkivi ja õliliivad

2. Nafta ja naftasaadused:

2.1. Toornafta

2.2. Maagaasivedelikud

2.3. Rafineerimistehaste gaas

2.4. Veeldatud naftagaas

2.5. Ligroiin

2.6. Petrooleumi tüüpi reaktiivkütus

2.7. Muu petrooleum

2.8. Gaasi- ja diisliõli (kütteõli destillaat)

2.9. Raske kütteõli (masuut)

2.10. Bituumen (sealhulgas orimulsioon)

2.11. Naftakoks

2.12. Muud naftasaadused

3. Maagaas

4. Taastuvatest energiaallikatest saadud energia ja tuuleenergia

4.1. Tööstusjäätmed (taastumatud)

4.2. Olmejäätmed (taastuvad)

4.3. Olmejäätmed (taastumatud)

4.4. Tahked biokütused

4.5. Biogaasid

4.6. Biodiislid

4.7. Muud vedelad biokütused

3.2.2. Elektri ja soojuse tarbimine energiasektoris

1. Energiasektor kokku

Välja arvatud tootmisjaamade omakasutus, milleks on energia kasutamine pumpelektrijaamades, soojuspumpades ja elektriboilerites.

1.1. sellest: söekaevandused

1.2. sellest: nafta ja gaasi ammutamine

1.3. sellest: küttebriketitehased

1.4. sellest: koksiahjud

1.5. sellest: pruunsöe- ja turbabriketitehased

1.6. sellest: gaasitehased

1.7. sellest: kõrgahjud

1.8. sellest: naftarafineerimistehased

1.9. sellest: tuumaenergiatööstus

1.10. sellest: söeveeldamistehased

1.11. sellest: veeldamis- (veeldatud maagaas) / gaasistamistehased

1.12. sellest: gaasistamistehased (biogaas)

1.13. sellest: gaas vedelikeks muundamiseks

1.14. sellest: puusöetehased

1.15. sellest: mujal nimetamata – energia

3.2.3. Energia lõppkasutuse spetsifikatsioon

1. Tööstussektor

1.1. sellest: raud ja teras

1.2. sellest: keemia ja naftakeemia

1.3. sellest: mitteraudmetallid

1.4. sellest: mittemetallmineraalid

1.5. sellest: transpordivahendid

1.6. sellest: masinaehitus

1.7. sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides

1.8. sellest: toit, joogid ja tubakas

1.9. sellest: paberimass, paber ja trükkimine

1.10. sellest: puit ja puidutooted

1.11. sellest: ehitus

1.12. sellest: tekstiil ja nahk

1.13. sellest: mujal nimetamata – tööstus

2. Transpordisektor

2.1. sellest: raudteetransport

2.2. sellest: torutransport

2.3. sellest: maanteetransport

2.4. sellest: mujal nimetamata – transport

3. Elamumajandussektor

3.1. elamumajandus, sellest: ruumide kütmine

3.2. elamumajandus, sellest: ruumide jahutamine

3.3. elamumajandus, sellest: vee soojendamine

3.4. elamumajandus, sellest: söögi tegemine

3.5. elamumajandus, sellest: valgustus- ja elektriseadmed Hõlmab vaid elektril töötavaid seadmeid.

3.6. elamumajandus, sellest: muud lõppkasutusalad

4. Äri ja avalikud teenused

5. Põllumajandus ja metsandus

6. Kalandus

7. Mujal nimetamata – muu

3.2.4. Import ja eksport

Elektri ja soojuse tootmiseks kasutatud energia import ja eksport riikide lõikes.

3.2.5. Elektrienergia netotoodang ja oma tarbeks toodetava soojusenergia netotoodang

Elektrienergia netotoodang ning elektri- ja soojusenergiat oma tarbeks tootvate tootjate soojusenergia netotoodang tuleb järgmiste ettevõtete ja tegevuste puhul deklareerida elektri- ja küttejaamade, (üksnes) elektrit tootvate elektrijaamade ja (üksnes) soojust tootvate soojusjaamade kohta eraldi:

1. Energiasektor kokku

1.1. sellest: söekaevandused

1.2. sellest: nafta ja gaasi ammutamine

1.3. sellest: küttebriketitehased

1.4. sellest: koksiahjud

1.5. sellest: pruunsöe- ja turbabriketitehased

1.6. sellest: gaasitehased

1.7. sellest: kõrgahjud

1.8. sellest: naftarafineerimistehased

1.9. sellest: söeveeldamistehased

1.10. sellest: veeldamis- (veeldatud maagaas) / gaasistamistehased

1.11. sellest: gaasistamistehased (biogaas)

1.12. sellest: gaas vedelikeks muundamiseks

1.13. sellest: puusöetehased

1.14. sellest: mujal nimetamata – energia

2. Transpordisektor

2.1. sellest: raudteetransport

2.2. sellest: torutransport

2.3. sellest: maanteetransport

2.4. sellest: mujal nimetamata – transport

3. Kõik muud sektorid: identne andmekogumite loeteluga punktis 3.2.3 „Energia lõppkasutuse spetsifikatsioon”.

3.3. Liigendatud andmed elektri ja soojuse tootmise kohta

3.3.1. Maksimaalne elektritootmise netovõimsus ja tippkoormus

Tootmisvõimsus tuleb deklareerida asjaomase aruandlusaasta 31. detsembril.

See hõlmab elektri tootmise võimsust nii (üksnes) elektrit tootvates jaamades kui ka elektri- ja küttejaamades.

Maksimaalne elektritoodangu netovõimsus on kõikide üksikjaamade maksimaalse netovõimsuse summa tööperioodi vältel. Tööperiood praeguses tähenduses on periood, mille jooksul töö kestab: vähemalt 15 tundi ööpäevas. Maksimaalne netovõimsus on maksimaalne võimalik pidevalt tarnitav aktiivvõimsus võrgu väljundis, kui kõik jaamad töötavad üheaegselt. Tippkoormust määratletakse kui võrgu või riigi kõikide võrkude edastatava või nendes neelduva võimsuse suurimat väärtust.

Järgmises tabelis loetletud andmekogumid tuleb deklareerida eraldi põhitegevusena tootvate ja oma tarbeks tootvate tootjate puhul.

1. Kokku

2. Tuumaenergia

3. Hüdroenergia

3.1. sellest: segajaamad

3.2. sellest: puhtalt pumpelektrijaamad

4. Geotermaalenergia

5. Fotogalvaaniliselt saadud päikeseenergia

6. Päikese soojusenergia

7. Loodete, lainete ja ookeani energia

8. Tuuleenergia

9. Põlevkütused

9.1. sellest: aur

9.2. sellest: sisepõlemine

9.3. sellest: gaasiturbiinid

9.4. sellest: kombineeritud tsükkel

9.5. sellest: muud Deklareerimise korral määratleda täpsemalt.

Järgmine tippkoormust käsitlev teave tuleb deklareerida võrgu kohta:

10. Tippkoormus

11. Kättesaadav tootmisvõimsus tippkoormuse ajal

12. Tippkoormuse esinemise kuupäev ja kellaaeg

3.3.2. Põlevkütustest saadav suurim võimalik elektri netotoodang

Põlevkütustest saadav suurim võimalik elektri netotoodang tuleb deklareerida nii põhitegevusena tootvate kui ka oma tarbeks tootvate tootjate puhul eraldi kõikide alljärgnevas tabelis loetletud ühel või mitmel kütusel töötava tootmisjaama liikide puhul. Mitmel kütusel töötava tootmisjaama puhul tuleb ära märkida põhikütus ja sekundaarsed kütused.

1. Ühe kütusega töötavad tootmisjaamad:

1.1. Kasutatakse sütt või söetooteid

Siia kuulub koksiahju-, kõrgahju- ja hapnikukonverterigaasi tootmisvõimsus.

1.2. Kasutatakse vedelkütuseid

Siia kuulub rafineerimistehase gaasi tootmisvõimsus.

1.3. Kasutatakse maagaasi

Siia kuulub gaasitehasegaasi tootmisvõimsus.

1.4. Kasutatakse turvast

1.5. Kasutatakse põlevaid taastuvkütuseid ja jäätmeid

2. Tahket ja vedelkütust kasutavad mitme kütusega töötavad tootmisjaamad

3. Tahket kütust ja maagaasi kasutavad mitme kütusega töötavad tootmisjaamad

4. Vedelkütust ja maagaasi kasutavad mitme kütusega töötavad tootmisjaamad

5. Tahket ja vedelkütust ning maagaasi kasutavad mitme kütusega töötavad tootmisjaamad

Mitme kütusega töötavad tootmisjaamad hõlmavad üksnes selliseid seadmeid, milles on võimalik jätkuvalt põletada rohkem kui ühte liiki kütust. Need jaamad, kus on erinevate kütuste põletamiseks erinevad seadmed, tuleb liigitada vastavasse ühe kütusega töötavate tootmisjaamade kategooriasse.

3.4. Andmed tuumaenergia kohta

Esitada tuleb järgmised andmed tuumaenergia tsiviilkasutuse kohta:







1. Rikastamise võimsus Aastane eraldusvõimsus rikastustehastes (uraani isotoopide eraldamine) 2. Uute kütuseelementide tootmise võimsus Kütuseelementide tootmise tehase aastane tootmisvõimsus. Välja arvatud seguoksiidkütuse tootmise tehased 3. Seguoksiidkütuse tootmise tehaste tootmisvõimsus Seguoksiidkütuse tootmistehaste aastane tootmisvõimsus Seguoksiidkütus sisaldab plutooniumi ja uraani segu (seguoksiid). 4. Uute kütuseelementide tootmine Valmis uute kütuseelementide tootmine tuumakütuse tootmise tehastes. Vardaid või muid pooltooteid ei võeta arvesse. Arvesse ei võeta ka seguoksiidkütuse tootmise tehaseid. 5. Seguoksiidkütuse elementide tootmine Lõplike uute kütuseelementide tootmine seguoksiidkütuse tootmise tehastes. Vardaid või muid pooltooteid ei võeta arvesse. 6. Tuumasoojuse tootmine Elektri või muude kasulike rakenduste tootmiseks kasutatava tuumareaktorite abil toodetud soojuse koguhulk. 7. Reaktorist lõplikult välja võetud kiiritatud kütuseelementide keskmine aastane väljapõlemise määr Tuumareaktoritest lõplikult välja võetud kütuseelementide väljapõlemise määra arvutatud keskmine asjaomasel arvestusaastal. Välja arvatud ajutiselt välja võetud kütuseelemendid, mis tõenäoliselt hiljem tagasi pannakse. 8. Uraani ja plutooniumi tootmine ümbertöötlemistehastes Arvestusaastal ümbertöötlemistehastes toodetud uraan ja plutoonium. 9. Ümbertöötlemistehaste tootmisvõimsus (uraan ja plutoonium) Uraani ja plutooniumi aastane ümbertöötlemisvõimus.

3.5. Mõõtühikud







1. Energiakogused Elekter: GWh Soojus: TJ Tahked kütused ja tööstuslikult toodetud gaasid: kohaldatakse käesoleva lisa 1. peatüki mõõtühikuid. Maagaas: kohaldatakse käesoleva lisa 2. peatüki mõõtühikuid. Nafta ja naftasaadused: kohaldatakse käesoleva lisa 4. peatüki mõõtühikuid. Taastuvkütused ja jäätmed: kohaldatakse käesoleva lisa 5. peatüki mõõtühikuid. Uraan ja plutoonium: tHM (raskemetalli tonn). 2. Tootmisvõimsus Elektrienergia tootmise võimsus: MWe Soojusenergia tootmise võimsus: MWt Rikastusvõimsus (uraani isotoopide lahutamine): tSWU (lahutustöö ühiku tonnid). Uute kütuseelementide tootmise võimsus: tHM (raskemetalli tonn).

3.6. Erandid ja vabastused

Prantsusmaale on soojust käsitlevate andmekogumite deklareerimise osas tehtud erand. See erand kehtib ainult nii kaua, kuni Prantsusmaa on võimeline aruande esitama, ning mitte mingil juhul kauem kui 4 aastat alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

4. NAFTA JA NAFTASAADUSED

4.1. Hõlmatud energiatooted

Kui ei ole ette nähtud teisiti, kogutakse neid andmeid kõikide järgmiste energiatoodete kohta:







Energiatoode Määratlus 1. Toornafta Toornafta on looduslik mineraalõli, mis koosneb süsivesinike ja nendega seotud lisandite (näiteks väävel) segust. Tavalise pinnatemperatuuri ja rõhu juures on toornafta vedelas olekus ning selle füüsikalised omadused (tihedus, viskoossus jne) võivad olla väga erinevad. Käesolev kategooria hõlmab maardla- või puuraugukondensaati, mis on toodetud kaubandusliku toornafta vooga kaasnevast naftakõrvalgaasist või vabast gaasist. 2. Maagaasivedelikud Maagaasivedelikud on vedelad või veeldatud süsivesinikud, mis saadakse maagaasist eraldusrajatistes või gaasitöötlemistehastes. Maagaasivedelikud hõlmavad etaani, propaani, butaani (tavaline ja iso-), (iso-)pentaani ja pentaani ning raskemaid süsivesinikke (nimetatakse mõnikord looduslikuks bensiiniks või tehasekondensaadiks). 3. Rafineerimistehaste lähteained Rafineerimistehaste lähteaine on edasiseks töötlemiseks ettenähtud töödeldud õli (näiteks otsedestilleeritud kütteõli või vaakumgaasiõli), kuid mitte segud. Edasisel töötlemisel muundatakse see üheks või mitmeks komponendiks ja/või valmistoodeteks. Siia kuuluvad ka naftakeemiatööstuselt rafineerimistööstusele tagastatavad tooted (näiteks pürolüüsbensiin, C4 fraktsioonid, gaasiõli ja kütteõli fraktsioonid). 4. Lisandid/ Orgaanilised hapnikuühendid Lisandid on muud kui süsivesinikkomponendid, mida tootele lisatakse või tootega segatakse kütuse omaduste muutmiseks (oktaaniarv, tsetaaniarv, omadused madalatel temperatuuridel jne): — sellised orgaanilised hapnikuühendid nagu alkoholid (metanool, etanool), eetrid (sellised nagu MTBE (metüül-tert-butüüleeter), TAME (amüül-tert-metüüleeter); — estrid (näiteks rapsiõli või dimetüülester jne); — keemilised komponendid (sellised nagu TML, TEL ja pesuained). Märkus: selles kategoorias deklareeritavate lisandite / orgaaniliste hapnikuühendite kogused (alkoholid, eetrid, estrid ja muud keemilised ühendid) peavad olema seostatud kogustega, mis on ette nähtud segamiseks kütustega või kasutamiseks kütustena. 4.1. sellest: biokütused Biobensiin ja biodiisel: Kohaldatakse 5. peatüki „Taastuvenergia ja jäätmetest toodetud energia” määratlusi. Siin kategoorias tuleb deklareerida vaid muusse vedelkütusesse segatud vedelate biokütuste kogused, mitte saadud vedelkütuse kogumaht. Ei hõlma kauplemist biokütustega, mis ei ole segatud mootorikütustega (st puhtad); need kütusekogused tuleb deklareerida 5. peatüki kohaselt. Biokütused, mida kauplemisel käsitatakse mootorikütuste hulka kuuluvatena, tuleb deklareerida asjaomase toote juures ja näidata ära biokütuse osakaal. 5. Muud süsivesinikud Tõrvaliivast saadud sünteetiline toorõli, kivisöeõli jms, söe veestamisel saadud vedelikud (vt 1. peatükk), maagaasist bensiini valmistamisel tekkinud vedelikud (vt 2. peatükk), vesinik ja emulgeeritud õlid (nt orimulsioon). Ei hõlma põlevkivi tootmist, mille suhtes kohaldatakse 1. peatükki. Põlevkivi tootmine (sekundaartoode) tuleb deklareerida kategoorias „Muud süsivesinikud”„muudest allikatest” all. 6. Rafineerimistehase gaas (veeldamata) Rafineerimistehase gaas sisaldab mittekondenseeruvate gaaside segu, mis koosneb peamiselt vesinikust, metaanist, etaanist ja olefiinist, mis on saadud toornafta destilleerimisel või naftatoodete töötlemisel (näiteks krakkimine) rafineerimistehastes. Siia kuuluvad ka naftakeemiatööstusest tagastatavad gaasid. 7. Etaan Looduslikult gaasilises olekus hargnemata ahelaga süsivesinik (C2H6), mis on saadud maagaasist ja rafineerimistehase gaasivoogudest. 8. Veeldatud naftagaas Veeldatud naftagaas on kerge parafiinne süsivesinik, mis on saadud rafineerimisprotsessis, toornafta stabiliseerimisel ja maagaasi töötlemise tehastes. Koosneb põhiliselt propaanist (C3H8) ja butaanist (C4Hl0) või nende kahe segust. Võib ka sisaldada propüleeni, butüleeni, isopropüleeni ja isobutüleeni. Veeldatud naftagaas on tavaliselt surve all veeldatud transportimise ja ladustamise jaoks. 9. Ligroiin Ligroiin on naftakeemiatööstuse lähteaine (näiteks etüleeni või aromaatsete ühendite tootmisel) või kasutatakse seda rafineerimistehastes bensiini tootmisel reformimise ja isomeerimise abil. Ligroiin sisaldab aineid, mille destilleerimistemperatuur on vahemikus 30 °C–210 °C või selle vahemiku osas. 10. Mootoribensiin Mootoribensiin koosneb kergete süsivesinike segust, mis destilleeritakse temperatuurivahemikus 35 °C–215 °C. Seda kasutatakse mootorsõidukite sädesüütega sisepõlemismootorites. Mootoribensiin võib sisaldada lisaaineid, orgaanilisi hapnikuühendeid, oktaaniarvu tõstjaid, sealhulgas selliseid pliiühendeid nagu tetraetüül- või tetrametüülpliid. Hõlmab mootoribensiini segatavaid komponente (välja arvatud lisandid ja orgaanilised hapnikuühendid), näiteks alkülaate, isomeraate, krakitud bensiini, mis on ette nähtud kasutamiseks valmis mootoribensiinina. 10.1. sellest: biobensiin Kohaldatakse 5. peatüki „Taastuvenergia ja jäätmetest toodetud energia” määratlusi. 11. Lennukibensiin Spetsiaalselt lennukite kolbmootoritele ettenähtud mootoribensiin mootorile sobiva oktaaniarvuga; külmumispunkt – 60 °C ja destilleerimistemperatuur tavaliselt vahemikus 30 °C ja 180 °C. 12. Bensiini tüüpi reaktiivkütus (ligroiini tüüpi reaktiivkütus või JP4). Siia kuuluvad kõik kerged süsivesinikõlid, mida kasutatakse lennukite turbiinajamites, destilleerimistemperatuur on vahemikus 100 °C ja 250 °C. Valmistamiseks segatakse petrooleumi ja bensiini või tööstuslikku bensiini nii, et aromaatsete ühendite sisaldus ei ületa 25 % massist ja aururõhk on vahemikus 13,7 kPa ja 20,6 kPa. 13. Petrooleumi tüüpi reaktiivkütus Lennukite turbiinajamites kasutatav destillaat. Selle leekpunkt ja destilleerimise temperatuurivahemik (150 °C ja 300 °C; tavaliselt mitte üle 250 °C) on sama kui petrooleumil. Lisaks on sel eriomadusi (näiteks külmumispunkt), mille on kindlaks määranud Rahvusvaheline Lennutranspordi Assotsiatsioon (IATA). Siia kuuluvad petrooleumi segatavad komponendid. 13.1. Lennuki biopetrooleum Biomassist saadud vedel biokütus, mida lisatakse lennukipetrooleumile või millega asendatakse lennukipetrooleumi. 14. Muu petrooleum Rafineeritud petrooleumi destillaat, mida kasutatakse väljaspool õhutranspordi sektorit. Destilleerimistemperatuur on vahemikus 150 °C ja 300 °C. 15. Gaasi- ja diisliõli (kütteõli destillaat) Gaasi-/diisliõli on eeskätt vahedestillaat, mis destilleeritakse temperatuurivahemikus 180 °C ja 380 °C. Siia kuuluvad segatavad komponendid. Saadaval on erineva kasutusotstarbega liike: 15.1. sellest: Transpordivahendites kasutatav diislikütus Diiselmootoriga maanteesõidukites (autod, veoautod jms) kasutatav diisliõli, tavaliselt madala väävlisisaldusega. 15.1.1. alates 15.1, sellest: Biodiislid Kohaldatakse 5. peatüki „Taastuvenergia ja jäätmetest toodetud energia” määratlusi. 15.2 sellest: kütteõli ja muu gaasiõli Tööstuses ja kaubanduslikul otstarbel kasutatav kerge kütteõli, laevamootorite diislikütus ja raudteevedudel kasutatav diislikütus, muu gaasiõli, sealhulgas rasked gaasiõlid, mille destilleerimistemperatuur on vahemikus 380 °C ja 540 °C ning mida kasutatakse lähteainena naftakeemiatööstuses. 16. Kütteõli Kõik (rasked) kütteõlid (sealhulgas need, mis on saadud segamisel). Kineetiline viskoossus on üle 10 cSt temperatuuril 80 °C. Leekpunkt on alati üle 50 °C ja tihedus on alati suurem kui 0,90 kg/l. 16.1. sellest: madala väävlisisaldusega Raske kütteõli väävlisisaldusega alla 1 %. 16.2. sellest: kõrge väävlisisaldusega Raske kütteõli väävlisisaldusega 1 % või rohkem. 17. Lakibensiin ja tööstusbensiin Rafineeritud vahedestillaadid, mille destilleerimispiirid ühtivad ligroiini/petrooleumi omadega. Need on jaotatud järgmiselt: tööstusbensiin: kerged õlid, destilleeritakse temperatuurivahemikus 30 °C–200 °C. On seitse kuni kaheksa erinevat tööstusbensiini sorti olenevalt destilleerimistemperatuuri vahemikust. Sordid määratakse kindlaks 5 % ja 90 % mahuosa destilleerimise punktide vahemikega (mis ei ole suuremad kui 60 °C); lakibensiin: tööstusbensiin leekpunktiga üle 30 °C. Lakibensiini destilleerimistemperatuuri vahemik on 135 °C–200 °C. 18. Määrdeained Toodete destilleerimise süsivesinikjäägid; kasutatakse peamiselt laagripindade vahelise hõõrdumise vähendamiseks. Siia kuuluvad kõik valmis määrdeõlisordid võllimäärdeõlist kuni silindrimäärdeõlini ning määrdeõlid, mida kasutatakse määrderasvades, mootoriõlides ja kõikides määrdeõli baasainesortides. 19. Bituumen Tahke, pooltahke või viskoosne kolloidse struktuuriga süsivesinik, värvus pruunist mustani, on toornafta destillatsioonijääk või saadakse atmosfäärirõhul tekkinud naftajääkide vaakumdestilleerimisel. Bituumenit nimetatakse sageli asfaldiks ning seda kasutatakse peamiselt teedeehitusel ning katusematerjalina. Sisaldab vedelikfaasis ja pehmendatud bituumenit. 20. Parafiinvahad Need on küllastunud alifaatsed süsivesinikud. Need vahad on määrdeõlide vahatustamisel ekstraheeritud tootmisjäägid. Neil on peen kristalne struktuur, mis on sorditi veidi erinev. Põhiomadused on järgmised: need on värvitud, lõhnatud, valgust läbilaskvad, sulamispunktiga üle 45 °C. 21. Naftakoks Must tahke kõrvalsaadus, saadakse tavaliselt naftast toodetud lähteainete, vaakumpõhjade, tõrva ja pigi krakkimisel ja karboniseerimisel selliste protsesside abil nagu aeglane koksistamine ja vedelfaasiline koksistamine. See koosneb põhiliselt süsinikust (90–95 %) ja on madala tuhasisaldusega. Kasutatakse terasetööstuses koksiahjudes lähteainena, samuti kütteks, elektroodide ja kemikaalide tootmiseks. Kaks kõige olulisemat kvaliteediklassi on roheline koks ja kaltsineeritud koks. Siia kuulub katalüsaatorikoks, mis ladestub katalüsaatorile rafineerimisprotsessis; see koks ei ole regenereeritav ning põletatakse tavaliselt rafineerimistehastes kütusena. 22. Muud tooted Kõik tooted, mida ei ole nimetatud eespool, näiteks: tõrv ja väävel. Siia kuuluvad aromaatsed ühendid (näiteks BTX või benseen, tolueen ja ksüleen) ja olefiinid (näiteks rafineerimistehastes toodetud propüleen).

4.2. Andmekogumite loetelu

Kui ei ole ette nähtud teisiti, deklareeritakse järgmised andmekogumid kõikide eelmises punktis loetletud energiatoodete kohta.

4.2.1. Toornafta, maagaasivedelike, rafineerimistehaste lähteainete, lisandite ja muude süsivesinike tarne

Alljärgnevat tabelit kohaldatakse toornafta, maagaasivedelike, rafineerimistehaste lähteainete, lisandite / orgaaniliste hapnikuühendite (ja nende biokütuste osa) ja muude süsivesinike suhtes:

1. Omamaine toodang

Ei ole kohaldatav rafineerimistehaste lähteainete ja biokütuste suhtes.

2. Muudest allikatest Lisandid, biokütused, ja muud süsivesinikud, mille tootmine on juba kajastatud muudes kütusebilanssides. Ei kohaldata toornafta, maagaasivedelike ja rafineerimistehaste lähteainete suhtes. 2.1. sellest: kivisöest Siia kuuluvad söeveeldamistehastes toodetavad vedelikud, koksiahjudes toodetud vedelikud. 2.2. sellest: maagaasist Sünteetilise bensiini tootmisel võib lähteaineks olla maagaas. Metanooli tootmiseks vajalik gaasi kogus deklareeritakse 2. peatüki kohaselt, metanooli saagis aga deklareeritakse siin. 2.3. sellest: taastuvatest energiaallikatest Siia kuuluvad mootorikütustega segamiseks ettenähtud biokütused. Tootmine deklareeritakse 5. peatüki kohaselt, kuid segamiseks ettenähtud kogused deklareeritakse siin.

3. Tagasivood naftakeemiasektorist Valmis- või pooltooted, mis lõpptarbijad on tagastanud rafineerimistehastesse töötlemiseks, segamiseks või müügiks. Need on tavaliselt naftakeemiatööstuse kõrvalsaadused. Kohaldatakse üksnes rafineerimistehaste lähteainete suhtes.

4. Edastatud tooted Imporditud naftasaadused, mis liigitatakse ümber rafineerimistehastesse edasisele töötlemisele minevaks lähteaineks ja mida ei tarnita lõpptarbijatele. Kohaldatakse üksnes rafineerimistehaste lähteainete suhtes.

5. Import ja eksport Siia kuuluvad toornafta ja naftatoodete kogused, mis on imporditud või eksporditud töötlemislepingute kohaselt (st rafineerimine tulevikus tehtavate maksete arvel). Toornafta ja maagaasivedelike deklareerimisel tuleb lähetuskohaks märkida algpäritoluriik; rafineerimistehaste lähteainete ja valmistoodete puhul viimane lähetusriik. Siia kuuluvad erinevad gaasivedelikud (näiteks veeldatud naftagaas), mis on saadud imporditud veeldatud gaasi taasgaasistamise protsessis ning naftakeemiatööstuse poolt otse imporditud või eksporditud naftasaadused. Märkus kogu kauplemine biokütustega, mis ei ole segatud mootorikütusega (näiteks nende puhtal kujul), tuleks esitada küsimustikus taastuvate energiaallikate kohta. Tolli järelevalve all olevatele aladele töötlemiseks imporditud nafta reeksport peab olema deklareeritud toote ekspordina töötlevast riigist lõppsihtkohta.

6. Otsekasutus Toornafta, maagaasivedelikud, lisandid ja orgaanilised hapnikuühendid (ja nende biokütuste osa) ning muud süsivesinikud, mida kasutatakse otse, naftarafineerimistehastes töötlemata. Siia kuulub elektri tootmisel põletatud toornafta.

7. Varude muutused Varude suurenemist näidatakse negatiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse positiivse numbriga.

8. Arvestuslik rafineerimistehaste sissevõtt Toote üldkogus, mis arvutuste kohaselt on rafineerimisprotsessi sisestatud. See arvutatakse järgmiselt: omamaine toodang + muudest allikatest + tagasivoog tööstusest + edastatud tooted + import – eksport – otsekasutus + varude muutused

9. Statistilised erinevused Seda saab määratleda rafineerimistehaste arvestusliku sissevõtuna, millest on lahutatud vaatlustel põhinev kogus.

10. Vaatluste põhjal kindlaksmääratud rafineerimistehaste sissevõtt Mõõdetud kogused moodustavad rafineerimistehaste sisendi.

11. Rafineerimiskaod Erinevus rafineerimistehaste sisendi (vaatluste põhjal) ja rafineerimistehaste kogutoodangu vahel. Kaod võivad tekkida destilleerimisprotsessis aurustumise tõttu. Deklareeritud kaod on positiivsed. Neid arvestatakse tulemi mahust, mitte massist.

12. Varud riigi territooriumil arvestusperioodi alguses ja lõpus Kõik riigi territooriumil olevad varud, sealhulgas valitsuse, suurtarbijate või varude hoidmisega tegelevate organisatsioonide käsutuses olevad varud; saabuvate ookeanilaevade pardal, tolli järelevalve all olevad varud ning teiste jaoks hoitavad varud kas kahepoolse riikliku lepingu alusel või mitte. Arvestusperioodi algus ja lõpp vastab kõnealuse perioodi esimesele ja viimasele päevale.

13. Netokütteväärtus Toodang, import, eksport ja üldine keskmine.

4.2.2. Naftatoodete tarne

Järgmist tabelit kohaldatakse valmistoodete (rafineerimistehase gaas, etaan, veeldatud naftagaas, ligroiin, mootoribensiin ja selle biokütuse osa, lennukibensiin, bensiini tüüpi reaktiivkütus, petrooleumi tüüpi reaktiivkütus ja selle biokütuse osa, muu petrooleum, gaasi-ja diisliõli, madala ja kõrge väävlisisaldusega kütteõli, lakibensiin ja tööstusbensiin, määrdeõlid, bituumen, parafiinvahad, naftakoks ja muud tooted) suhtes. Toornafta ja maagaasivedelikud, mis põletatakse otse, tuleb märkida valmistoodete tarnimist ja vahetoodete edastamist käsitlevatesse rubriikidesse.

1. Tooraine laekumine

Hõlmab omamaise või imporditud toornafta (sealhulgas kondensaat) koguseid ning nafta rafineerimistehaste töötluseta otsetarbimisse minevaid omamaiseid maagaasivedelikke ja naftakeemiatööstuse tagasivoo koguseid, mis ei ole küll primaarkütused, kuid lähevad otsetarbimisse.

2. Rafineerimistehaste kogutoodang

Valmistoodete tootmine rafineerimis- või segamistehastes

Ei hõlma rafineerimiskadusid, kuid siia kuulub rafineerimistehaste kütus.

3. Taaskasutatavad tooted

Valmistooted, mis pärast lõpptarbijale tarnimist läbivad turustusvõrgu teist korda (näiteks ümbertöötatud kasutatud määrdeained). Neid koguseid tuleb eristada naftakeemiatööstuse tagasivoost.

4. Rafineerimistehaste kütus

Rafineerimistehaste käitamiseks kasutatavad naftasaadused.

Välja arvatud tooted, mida naftaettevõtted kasutavad väljaspool rafineerimisprotsessi, näiteks punkrid või naftatankerid.

Siia kuuluvad kütused, mida rafineerimistehased kasutavad müüdava elektri- ja soojusenergia tootmiseks.

4.1. sellest: kasutatud elektri tootmiseks Rafineerimistehaste juures olevates elektrijaamades elektri tootmiseks kasutatud kogused.

4.2. sellest: kasutatud elektri ja soojuse koostootmiseks Rafineerimistehaste juures olevates elektri- ja küttejaamades kasutatud kogused.

4.3. sellest: kasutatud soojusenergia tootmiseks Rafineerimistehastes soojusenergia tootmiseks kasutatud kogused.

5. Import ja eksport

6. Rahvusvahelised merepunkrivarud

7. Vahetoodete edastamine

Kas spetsifikatsiooni muutmise või teiste toodetega segamise tõttu ümberliigitatud kogused.

Kui üks toode on arvestusse kantud negatiivse väärtusega, kompenseerib seda ühe või mitme positiivse väärtusega toote arvestusse kandmine (üks või mitu kannet) ja vastupidi; kogu netotulemus peab võrduma nulliga.

8. Edastatud tooted

Imporditud naftasaadused, mis liigitatakse ümber rafineerimistehastesse edasisele töötlemisele minevaks lähteaineks ja mida ei tarnita lõpptarbijatele.

9. Varude muutused

Varude suurenemist näidatakse negatiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse positiivse numbriga.

10. Arvestuslikud riigisisesed brutotarned

Need arvutatakse järgmiselt:

Tooraine laekumine + rafineerimistehaste kogutoodang + taastoodetud tooted – rafineerimistehaste kütus + import – eksport – rahvusvahelised merepunkrivarud + vahetoodete edastamine – edastatud tooted + varude muutused

11. Statistilised erinevused

Määratletakse arvestuslike riigisiseste brutotarnetena, millest on lahutatud vaatluste põhjal kindlaksmääratud tarnekogused.

12. Vaatluste põhjal kindlaksmääratud riigisisesed brutotarned

Primaarallikatest pärit (näiteks rafineerimistehased, segamistehased jne) valmis naftatoodete siseturule tarnitavad kogused, mis on kindlaks määratud vaatluste põhjal.

See arv võib erineda koguse väljaarvestamisel saadud arvust näiteks hõlmatuse erinevuse ja/või erinevate aruandlussüsteemides esinevate määratluste erinevuse tõttu.

12.1. sellest: kogutarnimine naftakeemiasektorile Naftakeemiasektorile tarnitud kütusekogused.

12.2. sellest: energiakasutus naftakeemiasektoris Naftakogused, mis on kasutatud kütusena naftakeemiatööstuse tootmisprotsessis, näiteks aurufaasis krakkimiseks.

12.3. sellest: energiaga mitteseotud vajadusteks kasutamine naftakeemiasektoris Naftakogused, mis on kasutatud naftakeemiasektoris etüleeni, propüleeni, buteeni, sünteetilise gaasi, aromaatsete ühendite, butadieeni ja muude süsivesinikpõhiste toorainete tootmiseks näiteks aurufaasis krakkimise, aurufaasis reformimise protsessis ning aromaatseid süsivesinikke tootvates tehastes. Siia ei kuulu kütteks kasutatud naftakogused.

13. Tagasivoog naftakeemiasektorist rafineerimistehastesse

14. Varud arvestusperioodi alguses ja lõpus

Kõik riigi territooriumil olevad varud, sealhulgas valitsuse, suurtarbijate või varude hoidmisega tegelevate organisatsioonide käsutuses olevad varud; saabuvate ookeanilaevade pardal, tolli järelevalve all olevad varud ning teiste jaoks hoitavad varud kas kahepoolse riikliku lepingu alusel või mitte. Arvestusperioodi algus ja lõpp vastab kõnealuse perioodi esimesele ja viimasele päevale.

15. Varude muutumine avalikes ettevõtetes

Avalike ettevõtete varude muutumine, mis ei ole deklareeritud mujal varude tasemena või varude muutumisena. Varude suurenemist näidatakse negatiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse positiivse numbriga.

Hõlmab vajaduse korral otse põletamiseks kasutatud toornaftat ja maagaasivedelikke.

16. Riigisisese kogutarnimise netokütteväärtus

4.2.3. Riigisisesed brutotarned sektorite kaupa

Alljärgnevates tabelites kohaldatakse toornafta, maagaasivedelike, rafineerimistehase gaasi, etaani, veeldatud naftagaasi, ligroiini, kogu mootoribensiini ja selle biokütuse osa, lennukibensiini, bensiini tüüpi reaktiivkütuse, kogu petrooleumi tüüpi reaktiivkütuse ja selle biokütuse osa, muu petrooleumi, gaasi- ja diisliõli (ja selle transpordivahendites kasutatava diislikütuse, kütte- ja muu gaasiõli, biodiisli ja mittebioloogilise päritoluga gaasi-/diisliõli fraktsioonid), kogu kütteõli (sealhulgas selle madala ja kõrge väävlisisaldusega fraktsioonid), lakibensiini ja tööstusbensiini, määrdeõlide, bituumeni, parafiinvahade, naftakoksi ja muude naftatoodete suhtes järgmiseid andmekogumeid.

Deklareerida tuleb nii energiana kasutamise kui ka energiaga mitteseotud vajadusteks kasutamisega seotud kogused.

1. Muundamissektor kokku

Energia primaarseks ja sekundaarseks muundamiseks kasutatud kütusekogused kokku.

1.1. sellest: põhitegevusena tootvad elektrijaamad

1.2. sellest: oma tarbeks tootvad elektrijaamad

1.3. sellest: põhitegevusena tootvad elektri- küttejaamad

1.4. sellest: oma tarbeks tootvad elektri- ja küttejaamad

1.5. sellest: põhitegevusena tootvad soojusjaamad

1.6. sellest: oma tarbeks tootvad soojusjaamad

1.7. sellest: gaasitehased/gaasistamistehased

1.8. sellest: segatud maagaas

1.9. sellest: koksiahjud

1.10. sellest: kõrgahjud

1.11. sellest: naftakeemiatööstus

1.12. sellest: küttebriketitehased

1.13. sellest: mujal nimetamata – muundamine

2. Energiasektor kokku

Energiasektoris kasutatud energiakogused kokku.

2.1. sellest: söekaevandused

2.2. sellest: nafta ja gaasi ammutamine

2.3. sellest: koksiahjud

2.4. sellest: kõrgahjud

2.5. sellest: gaasitehased

2.6. sellest: jõujaamad elektrijaamad, elektri- ja küttejaamad ning soojusjaamad.

2.7. sellest: mujal nimetamata – energia

3. Jaotuskaod

Väljaspool rafineerimistehast, transpordil ja jaotamisel tekkinud kaod.

Siia kuuluvad torujuhtmetes tekkinud kaod.

4. Energia lõpptarbimine

5. Tööstussektor

5.1. sellest: raud ja teras

5.2. sellest: keemia ja naftakeemia

5.3. sellest: mitteraudmetallid

5.4. sellest: mittemetallmineraalid

5.5. sellest: transpordivahendid

5.6. sellest: masinaehitus

5.7. sellest: kaevandamine kaevandustes ja karjäärides

5.8. sellest: toit, joogid ja tubakas

5.9. sellest: paberimass, paber ja trükkimine

5.10. sellest: puit ja puidutooted

5.11. sellest: ehitus

5.12. sellest: tekstiil ja nahk

5.13. sellest: mujal nimetamata – tööstus

6. Transpordisektor

6.1. sellest: rahvusvahelised õhuveod

6.2. sellest: riigisisesed õhuveod

6.3. sellest: maanteetransport

6.4. sellest: raudteetransport

6.5. sellest: laevasõit sisevetel

6.6. sellest: torutransport

6.7. sellest: mujal nimetamata – transport

7. Muud sektorid

7.1. sellest: äri ja avalikud teenused

7.2. sellest: elamumajandus 7.2.1. elamumajandus, sellest: ruumide kütmine 7.2.2. elamumajandus, sellest: ruumide jahutamine 7.2.3. elamumajandus, sellest: vee soojendamine 7.2.4. elamumajandus, sellest: söögi tegemine 7.2.5. elamumajandus, sellest: muud lõppkasutusalad

7.3. sellest: põllumajandus ja metsandus

7.4. sellest: kalandus

7.5. sellest: mujal nimetamata – muu

8. Kasutamine energiaga mitteseotud vajadusteks kokku

Erinevates sektorites toorainena kasutatud kogused, mida ei ole tarbitud kütusena ega muundatud teiseks kütuseks. Need kogused on kaasatud allpool loetletud andmekogumitesse.

8.1. sellest: muundamissektor

8.2 sellest: energiasektor

8.3 sellest: transpordisektor

8.4 sellest: tööstussektor 8.4.1 transpordisektor, sellest keemiatööstus (sealhulgas naftakeemiatööstus)

8.5 sellest: muud sektorid

4.2.4. Import ja eksport

Import päritoluriigi järgi ja eksport sihtriigi järgi. Vaata ka märkusi 5. andmekogumi punktis 4.2.1.

4.3. Mõõtühikud







1. Energiakogused 103 tonni 2. Kütteväärtused MJ/tonn

4.4. Erandid ja vabastused

Küpros on vabastatud 7. peatüki („Muud sektorid”) punkti 4.2.3 ja 8. peatüki („Energiatarbimine kokku”) andmekogumite deklareerimisest; kohaldatakse üksnes koguväärtusi.

5. TAASTUVENERGIA JA JÄÄTMETEST TOODETUD ENERGIA

5.1. Hõlmatud energiatooted

Kui ei ole ette nähtud teisiti, kogutakse neid andmeid kõikide järgmiste energiatoodete kohta:







Energiatoode Määratlus 1. Hüdroenergia Vee potentsiaalne ja kineetiline energia, mis on muundatud hüdroelektrijaamades elektrienergiaks. Siia kuuluvad ka pumpelektrijaamad. Tootmine tuleb deklareerida järgmistes võimsuseklassides: jaamad võimsusega < 1 MW, jaamad võimsusega 1 kuni < 10 MW ja jaamad võimsusega ≥ 10 MW, samuti tuleb deklareerida pumpelektrijaamade võimsus. 2. Geotermaalenergia Maakoorest eralduvast soojusest saadud energia, tavaliselt kuuma vee või auru vormis. See energiatootmine põhineb soojussisalduse erinevusel tootmispuuraugust väljatava vedeliku ja lõpptulemusena kasutatava vedeliku vahel. Seda kasutatakse sobivates kohtades: — elektrienergia tootmiseks, kasutades kuiva auru või kõrge soojussisaldusega puuraugusoolvett pärast aurustumist; — otse kaugküttesoojusena, põllumajanduses kasutatava soojusena jms 3. Päikeseenergia Päikesekiirgus, mida kasutatakse kuuma vee saamiseks ja elektri tootmiseks. Antud juhul toodetakse energiat soojusest, mis on kättesaadav soojusvahetitele, st esialgne päikeseenergia, millest on maha arvatud optilised ja küttepaneelidel toimuvad kaod. Siia ei kuulu passiivne päikeseenergia, mida kasutatakse otse elamute või muude ehitiste soojendamiseks, jahutamiseks ja valgustamiseks. 3.1. sellest: fotogalvaaniliselt saadud päikeseenergia Päikesevalguse muundamine elektriks päikesepaneelide abil, mis on valmistatud päikesevalguses elektrit tootvatest pooljuhtmaterjalidest. 3.2. sellest: päikese soojusenergia Päikesekiirgusest saadav soojus, siia kuuluvad: a) päikeseküttel töötavad soojuselektrijaamad või b) seadmed sooja vee tootmiseks kodumajapidamiste tarbeks või hooajaliseks vee soojendamiseks ujumisbasseinides (näiteks põhiliselt termosifooni tüüpi lamedad paneelid). 4. Loodete, lainete ja ookeani energia Mehhaaniline energia, mis on saadud merevee liikumisest loodete ajal, lainete liikumisest või ookeanihoovustest ning mida kasutatakse elektrienergia tootmiseks. 5. Tuuleenergia Tuule kineetiline energia, mida kasutatakse tuuleturbiinides energia tootmiseks. 6. Tööstusjäätmed (taastumatud) Deklareerida taastumatud tööstusjäätmed (tahked või vedelad), mis põletatakse otse elektri ja/või soojuse saamiseks. Kasutatud kütuse kogus tuleb deklareerida netokütteväärtuse põhjal. Taastuvad tööstusjäätmed tuleb deklareerida järgmistes kategooriates: „Tahke biomass”, „Biogaas” ja/või „Vedelad biokütused”. 7. Olmejäätmed Kodumajapidamistes, haiglates ja kolmandas sektoris toodetud jäätmed, mis põletatakse eriseadmetes; netokütteväärtuse põhjal. 7.1. sellest: taastuvenergia Bioloogilise päritoluga olmejäätmed. 7.2. sellest: taastumatu energia Mittebioloogilise päritoluga olmejäätmed. 8. Tahked biokütused Hõlmab bioloogilise päritoluga orgaanilisi mittefossiilseid aineid, mida saab kasutada kütusena elektri või soojuse tootmisel. Sisaldab: 8.1. sellest: puusüsi Puidu ja muu taimset päritolu materjali kuivutmisel ja pürolüüsil saadud tahke jääkaine. 9. Biogaas Gaas, mis koosneb põhiliselt metaanist ja süsinikdioksiidist ning on toodetud biomassi anaeroobse digestiooni abil. 10. Vedelad biokütused Siin kategoorias tuleb deklareerida vaid muusse vedelkütusesse segatud biokütuste kogused, mitte saadud vedelkütuse kogumaht. Juhul, kui on tegemist vedelate biokütuste impordi ja ekspordiga, deklareeritakse üksnes kauplemine nende kogustega, mis ei ole segatud mootorikütustega (st nende puhtal kujul); kauplemine mootorikütustega segatud biokütustega tuleb deklareerida 4. peatüki naftat käsitlevate andmete kategoorias. See kehtib järgmiste vedelate biokütuste kohta: 10.1. sellest: biobensiin See rühm hõlmab bioetanooli (biomassist ja/või jäätmete biolagundatavast fraktsioonist toodetud etanool), biometanooli (biomassist ja/või jäätmete biolagundatavast fraktsioonist toodetud metanool), bioETBEt (bioetanooli baasil toodetud etüül-tertsiaal-butüül-eeter; bioETBE mahuprotsent, mis arvestatakse biokütuseks on 47 %) ja bioMETBEt (biometanüüli baasil toodetud metüül-tertsiaal-butüül-eeter: biokütuseks arvestatav mahuprotsent bioMETBE-st on 36 %). 10.1.1. biobensiin sellest: bioetanool Biomassist ja/või jäätmete biolagundatavast fraktsioonist toodetud etanool 10.2. sellest: biodiislid See rühm hõlmab biodiislikütuseid (taimsest või loomsest õlist toodetud metüülester, millel on diislikütuse kvaliteediomadused), biometüüleetrit (biomassist toodetud dimetüüleeter), Fischer Tropschi diislikütus (biomassist toodetud Fischer Tropschi diislikütus), külmekstraheerimisel saadud bioõli (õliseemnetest üksnes mehhaanilise töötlemisega toodetud õli) ja kõiki muid vedelaid biokütuseid, mis lisatakse mootorsõidukite diislikütusele, segatakse sellega või mida kasutatakse otse mootorsõidukite diislikütusena. 10.3. Lennuki biopetrooleum Biomassist saadud vedel biokütus, mis on segatud lennukipetrooleumiga või mis asendab lennukipetrooleumi. 10.4. Muud vedelad biokütused Vedelad biokütused, mida kasutatakse vahetult kütusena ja mis ei kuulu biobensiini ega biodiislikütuse hulka.

5.2. Andmekogumite loetelu

Kui ei ole ette nähtud teisiti, deklareeritakse järgmised andmekogumid kõikide eelmises punktis loetletud energiatoodete kohta.

5.2.1. Elektri ja soojuse kogutoodang

Punktis 5.1 nimetatud energiatoodetest toodetud elektri- ja soojusenergia (välja arvatud puusüsi, biobensiin ja lennuki biopetrooleum) tuleb võimaluse korral deklareerida eraldi:

— põhitegevusena tootvate ja oma tarbeks tootvate tootjate puhul;

— üksnes elektrit tootvate jaamade, üksnes soojust tootvate jaamade ning elektri- ja küttejaamade puhul.

Seda nõuet ei kohaldata puusöe suhtes. Vedelatest biokütustest ei kohaldata seda nõuet biobensiini ja lennuki biopetrooleumi suhtes. Hüdroenergia puhul tuleb deklaratsioonid jaotada alarühmadesse vastavalt jaamadele võimsusega kuni 1 MW, võimsusega 1 ja 10 MW vahel ja üle 10 MW.

5.2.2. Tarne- ja muundamissektorid

Punktis 5.1 nimetatud energiatoodete kogused (välja arvatud hüdroenergia, fotogalvaaniliselt saadud päikeseenergia, loodete, lainete ja ookeanienergia ning tuuleenergia), mis on kasutatud tarne- ja muundamissektoris, tuleb deklareerida järgmistes andmekogumites:

1. Tootmine

2. Import

3. Eksport

4. Varude muutused

Varude suurenemist näidatakse negatiivse numbriga ja varude vähenemist näidatakse positiivse numbriga.

5. Kogutarbimine

6. Statistilised erinevused

7. Muundamissektor kokku

Taastuvate energiaallikate ja jäätmete kogused, mis on kasutatud primaarenergia muundamiseks sekundaarenergiaks (näiteks prügilagaasid elektriks) või kasutatud tehisenergiatoodeteks muundamiseks (näiteks biogaasi kasutamine segatud maagaasi saamiseks).

7.1. sellest: põhitegevusena tootvad elektrijaamad

7.2. sellest: põhitegevusena tootvad elektri- ja küttejaamad

7.3. sellest: põhitegevusena tootvad soojusjaamad

7.4. sellest: oma tarbeks tootvad elektrijaamad

7.5. sellest: oma tarbeks tootvad elektri- ja küttejaamad

7.6. sellest: oma tarbeks tootvad soojusjaamad

7.7. sellest: küttebriketitehased Küttebriketi tootmiseks kasutatud taastuvate energiaallikate ja jäätmete kogused. Kütteks ja seadmete käitamiseks kasutatud taastuvad energiaallikad ja jäätmed tuleb deklareerida tarbimisena energiasektoris.

7.8. sellest: pruunsöe- ja turbabriketitehased Pruunsöebriketi tootmiseks kasutatud taastuvate energiaallikate ja jäätmete kogused. Kütteks ja seadmete käitamiseks kasutatud taastuvad energiaallikad ja jäätmed tuleb deklareerida tarbimisena energiasektoris.

7.9. sellest: gaasitehasegaas Gaasitehasegaasi tootmiseks kasutatud taastuvate energiaallikate ja jäätmete kogused. Kütteks ja seadmete käitamiseks kasutatud taastuvad energiaallikad ja jäätmed tuleb deklareerida tarbimisena energiasektoris.

7.10. sellest: kõrgahjud Kõrgahjudes muundatud taastuvenergia (nt puusüsi) kogus. Siia ei märgita kütteks ja seadmete käitamiseks kasutatud taastuvenergia kogused, need tuleb deklareerida tarbimisena energiasektoris.

7.11. sellest: maagaasiga segamise tehased Maagaasiga segatud biogaasi kogused, mis pumbatakse maagaasivõrku.

7.12. sellest: segamine mootoribensiini/diislikütuse/petrooleumiga Vedelate biokütuste kogused, mis ei ole tarnitud lõpptarbimiseks, vaid on kasutatud koos muude naftatoodetega, mis on deklareeritud õlisid käsitlevas küsimustikus.

7.13. sellest: puusöetehased Puusöe tootmiseks kasutatud puidukogused.

7.14. sellest: mujal nimetamata – muundamine

5.