02020R0689 — ET — 21.04.2021 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/689, 17. detsember 2019, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud ja esilekerkivate taudide seire, likvideerimisprogrammide ja taudivaba staatuse eeskirjadega (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 174 3.6.2020, lk 211)

Muudetud:









▼B

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/689,

17. detsember 2019,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud ja esilekerkivate taudide seire, likvideerimisprogrammide ja taudivaba staatuse eeskirjadega

(EMPs kohaldatav tekst)







I OSA

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1. Käesolev määrus täiendab määruses (EL) 2016/429 sätestatud maismaa-, vee- ja muude loomade teatavate loetellu kantud ja esilekerkivate taudide seire, likvideerimisprogrammide ja taudivaba staatuse eeskirju.

2. Käesoleva määruse II osa I peatükis sätestatakse määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõikes 1 osutatud taudide ja selle määruse artikli 6 lõikes 2 määratletud esilekerkivate taudide seire eeskirjad seoses järgmisega: a) seire ülesehitus, sealhulgas sihtrühma kuuluv loomapopulatsioon ja diagnostikameetodid; b) taudi esinemise kinnitamine ja taudijuhu määratlus; c) liidu seireprogrammid.

3. Käesoleva määruse II osa 2. peatükis sätestatakse määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 1 punktides b ja c osutatud maismaaloomataudide likvideerimisprogrammide eeskirjad seoses järgmisega: a) tauditõrjestrateegia, territoorium, loomapopulatsioonid, eesmärgid ja kohaldamisaeg; b) ettevõtjate ja pädevate asutuste kohustused; c) tauditõrjemeetmed taudi kahtluse ja selle esinemise kinnitamise korral.

4. Käesoleva määruse II osa 3. peatükis sätestatakse määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 1 punktides b ja c osutatud veeloomataudide likvideerimisprogrammide eeskirjad seoses järgmisega: a) tauditõrjestrateegia, territoorium, loomapopulatsioonid, eesmärgid ja kohaldamisaeg; b) ettevõtjate ja pädevate asutuste kohustused; c) tauditõrjemeetmed taudi kahtluse ja selle esinemise kinnitamise korral.

5. Käesoleva määruse II osa 4. peatükis sätestatakse määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõikes 1 osutatud teatavatest maismaa- ja veeloomataudidest vaba staatuse eeskirjad seoses järgmisega: a) liikmesriikide ja tsoonide taudivaba staatuse heakskiitmise kriteeriumid; b) vesiviljelusloomi pidavate bioturvarühmikute taudivaba staatuse heakskiitmise kriteeriumid; c) taudivaba staatuse säilitamise kriteeriumid; d) taudivaba staatuse peatamine, tühistamine ja ennistamine.

6. Käesoleva määruse III osa sisaldab ülemineku- ja lõppsätteid seoses järgmisega: a) nende liikmesriikide, tsoonide ja bioturvarühmikute taudivaba staatuse heakskiitmine, mis on enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva kehtinud õigusaktide kohaselt taudivabaks tunnistatud; b) nende liikmesriikide, tsoonide ja bioturvarühmikute likvideerimisprogrammide heakskiitmine, millel on enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva kehtinud õigusaktide kohaselt heakskiidetud likvideerimis- või seireprogramm.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) „E-kategooria taud” – loetellu kantud taud, mida on liidus vaja jälgida ja seirata, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 1 punktis e;

2) „sihtrühma kuuluv loomapopulatsioon” – loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade populatsioon, mis on määratletud seire, likvideerimisprogrammide või konkreetsest taudist vaba staatuse puhul asjakohaste liikide ja vajaduse korral kategooriate järgi;

3) „täiendav loomapopulatsioon” – loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate või metsloomade populatsioon, mille suhtes kohaldatakse vabatahtlikke ennetus-, seire- ja tauditõrjemeetmeid, mida on vaja sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni taudivaba staatuse saavutamiseks või säilitamiseks;

4) „A-kategooria taud” – loetellu kantud taud, mida tavaliselt liidus ei esine ja mille suhtes tuleb selle avastamise korral viivitamata võtta likvideerimismeetmeid, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 1 punktis a;

5) „B-kategooria taud” – loetellu kantud taud, mida tuleb tõrjuda kõikides liikmesriikides eesmärgiga likvideerida taud kogu liidus, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 1 punktis b;

6) „C-kategooria taud” – loetellu kantud taud, mis on asjakohane mõne liikmesriigi jaoks ja mille puhul on vaja meetmeid, et tõkestada selle levimist liidu osadesse, mis on tunnistatud ametlikult taudivabaks või kus on olemas asjaomase loetellu kantud taudi likvideerimisprogramm, nagu on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 1 punktis c;

7) „veis” või „veiseliikidesse kuuluv loom” – perekonda Bison, Bos (sh alamperekonda Bos, Bibos, Novibos või Poephagus) või Bubalus (sh alamperekonda Anoa) kuuluv kabiloom või nende perekondade loomaliikide ristamisel saadud järglane;

8) „lammas” või „lambaliikidesse kuuluv loom” – perekonda Ovis kuuluv kabiloom või selle perekonna loomaliikide ristamisel saadud järglane;

9) „kits” või „kitseliikidesse kuuluv loom” – perekonda Capra kuuluv kabiloom või selle perekonna loomaliikide ristamisel saadud järglane;

10) „rändtsirkus” – näitus või laat, mis hõlmab loomi või loomade etteasteid ning mis peaks liikuma ühest liikmesriigist teise;

11) „loomade etteaste” – etteaste, mille käigus esinevad loomad, keda peetakse näitusel või laadal osalemiseks, ja mis võib moodustada osa tsirkuseprogrammist;

12) „siga” või „sealiikidesse kuuluv loom” – sugukonda Suidae kuuluvasse määruse (EL) 2016/429 III lisas loetletud liiki kuuluv kabiloom;

13) „veovahend” – maantee- või raudteesõiduk, vee- või õhusõiduk;

14) „koer” – peetav loom liigist Canis lupus;

15) „kass” – peetav loom liigist Felis silvestris;

16) „valgetuhkur” – peetav loom liigist Mustela putorius furo;

17) „hooajati lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest vaba piirkond” – kogu liikmesriigi territoorium või selle tsoon, kus pädev asutus on tuvastanud artikli 40 lõike 3 kohaselt hooajati lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest (serotüübid 1–24) vabaduse lähtuvalt siirutajatevabast perioodist ja taudi puudumise tõendamisest loetellu kantud loomaliikidel;

18) „siirutajate eest kaitstud ettevõte” – sellise ettevõtte osa või selle kõik rajatised, mis on perekonna Culicoides rünnakute eest kaitstud asjakohaste füüsiliste ja ohjamismeetmetega, kusjuures siirutajate eest kaitstud ettevõtte staatuse annab pädev asutus artikli 44 kohaselt;

19) „sumplaev” – vesiviljeluses kasutatav laev, millel on sump või paak eluskalade hoidmiseks ja vedamiseks vees;

20) „kasutamata hoidmine” – taudide ohjamisel tegevus, mille korral ettevõte tühjendatakse loetellu kantud liikidesse kuuluvatest vesiviljelusloomadest ja võimaluse korral veest;

21) „tingimustele vastavuse periood” – ajavahemik enne seda, kui pädev asutus esitab taudivaba staatuse taotluse, või kui see on asjakohane, enne artikli 83 lõike 1 punktis a osutatud esialgse kinnituse elektroonilist avaldamist;

22) „loetellu kandmata liik” – loomaliik või loomaliikide rühm, mida ei ole komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisas teatava taudi puhul loetletud;

23) „linnukari” – kõik ühesuguse tervisestaatusega kodulinnud või tehistingimustes peetavad linnud, keda hoitakse samas ruumis või samas tarandikus ja kes moodustavad ühe epidemioloogilise üksuse; kinniselt peetavate kodulindude puhul hõlmab see kõiki linde, kes jagavad sama õhuruumi;

24) „DIVA (differentiating infected from vaccinated animals – nakatunud loomade eristamine vaktsineeritud loomadest) kohane vaktsineerimine” – vaktsineerimine, mille käigus kasutatavad vaktsiinid võimaldavad koos asjakohaste seroloogiliste diagnostikameetoditega tuvastada vaktsineeritud loomapopulatsiooni nakatunud loomi;

25) „DIVA kohaselt vaktsineeritud loomad” – loomad, keda on vaktsineeritud DIVA kohase vaktsineerimise raames;

26) „heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõte” – määruse (EL) 2016/429 artikli 97 lõike 1 kohaselt heaks kiidetud seemendusjaam, embrüokogumisrühm, embrüotootmisrühm, loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõte või loomse paljundusmaterjali säilituskeskus;

27) „sperma” – looma või loomade muutmata, töödeldud või lahjendatud ejakulaat;

28) „ootsüüdid” – ootidogeneesi haploidsed staadiumid, sealhulgas sekundaarsed ootsüüdid ja munarakud;

29) „embrüo” – looma varajane arenemisjärk, mil seda on võimalik siirdada vastuvõtvasse emaslooma;

30) „siirutajatevaba periood” – kindlaksmääratud piirkonnas perekonna Culicoides mitteaktiivsuse periood, mis määratakse kindlaks V lisa II osa 1. peatüki 5. jao kohaselt;

31) „meemesilased” – liiki Apis mellifera kuuluvad loomad;

32) „sugulinnud” – 72 tunni vanused või vanemad haudemunade tootmiseks mõeldud kodulinnud;

33) „iga-aastane pisteline seire” – seire, mis koosneb vähemalt ühest sellisest sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni uuringust aastas, mille puhul kasutatakse uuritavate üksuste valimiseks tõenäosusel põhinevaid valimi moodustamise meetodeid.







II OSA

SEIRE, LIKVIDEERIMISPROGRAMMID, TAUDIVABA STAATUS







1. PEATÜKK

Seire







1. jagu

Seire korraldus, sihtrühma kuuluv loomapopulatsioon ja diagnostikameetodid

Artikkel 3

Seire korraldus

1. Pädev asutus võtab maismaa- ja muude loomade loetellu kantud ja esilekerkivate taudide seire korraldamisel arvesse: a) üldisi seirenõudeid, mis põhinevad: i) määruse (EL) 2016/429 artikli 18 lõikega 1 ette nähtud teavitamisel; ii) suurenenud suremuse ja raskete taudide muude tunnuste või kindlakstegemata põhjusel märkimisväärselt vähenenud tootmismahtude asjakohasel veterinaarsel uurimisel; iii) pädeva asutuse korraldataval uurimisel E-kategooria taudi või kui see on asjakohane, esilekerkiva taudi kahtluse korral; iv) artikliga 4 ette nähtud sihtrühma kuuluval loomapopulatsioonil, mida seiratakse; v) artikliga 7 ette nähtud ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute panusel; b) konkreetseid seirenõudeid: i) liidu seireprogrammides, ii) kohustuslike või vabatahtlike likvideerimisprogrammide osana, iii) taudivaba staatuse tõendamiseks ja säilitamiseks, iv) tauditõrjemeetmete osana, v) teatavate ettevõtete heakskiitmise kontekstis, vi) maismaaloomade liidusiseseks vedamiseks või liitu sisenemiseks.

2. Pädev asutus võtab loetellu kantud ja esilekerkivate veeloomataudide seire korraldamisel arvesse: a) üldisi seirenõudeid, mis põhinevad: i) määruse (EL) 2016/429 artikli 18 lõikega 1 ette nähtud teavitamisel; ii) suurenenud suremuse ja raskete taudide muude tunnuste või kindlakstegemata põhjusel märkimisväärselt vähenenud tootmismahtude asjakohasel veterinaarsel uurimisel; iii) pädeva asutuse korraldataval uurimisel E-kategooria taudi või kui see on asjakohane, esilekerkiva taudi kahtluse korral; iv) artikliga 4 ette nähtud sihtrühma kuuluval loomapopulatsioonil, mida seiratakse; v) artikliga 7 ette nähtud ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute panusel; vi) tauditõrjemeetmetel; b) konkreetseid seirenõudeid: i) VI lisa I osa 1. peatükis sätestatud riskipõhise seirekava osana, kusjuures seirekava hõlmab VI lisa I osa 2. ja 3. peatükiga ette nähtud riskide järjestust ja korrapäraseid loomatervise ülevaatusi; ii) VI lisa II osa 1.–6. peatükiga ette nähtud likvideerimisprogrammide osana; iii) taudivaba staatuse tõendamiseks ja säilitamiseks; iv) VI lisa III osa 1.–6. peatükiga ette nähtud seireprogrammide kohaselt tõendamiseks, et ettevõtted, mis ei osale alapunktis ii osutatud likvideerimisprogrammis või ole saanud alapunktis iii osutatud taudivaba staatust, ei ole nakatunud; v) veeloomade liidusiseseks veoks või liitu sisenemiseks.

Artikkel 4

Sihtrühma kuuluv loomapopulatsioon

1. Pädev asutus täpsustab artiklis 3 osutatud seire puhul asjakohase sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni iga loetellu kantud taudi, ja kui see on asjakohane, iga esilekerkiva taudi kohta ning lisab sellesse: a) loetellu kantud liikidesse kuuluvad peetavad loomad; b) loetellu kantud liikidesse kuuluvad metsloomad, kui: i) nende suhtes kohaldatakse liidu seireprogrammi või kohustuslikku või vabatahtlikku likvideerimisprogrammi või taudivaba staatuse andmiseks või säilitamiseks vajalikku seiret; ii) pädev asutus leiab, et nad kujutavad endast ohtu, mis võib kahjustada liikmesriigi, tsooni või bioturvarühmiku muudesse liikidesse kuuluvate loomade tervislikku seisundit, või iii) seiret on vaja liitu sisenemise või liidusisese veo loomatervisenõuete hindamiseks.

2. Selleks et tagada esilekerkiva taudi varajane avastamine muudel kui lõike 1 punktis a osutatud liikidel, lisab pädev asutus sihtrühma kuuluvasse loomapopulatsiooni asjaomase loetellu kantud taudi puhul loetellu kandmata liikidesse kuuluvad peetavad loomad, kui on täidetud järgmised kriteeriumid: a) nad veetakse teise liikmesriigi, tsooni või bioturvarühmiku ettevõtetesse ning b) pädev asutus leiab loomade arvu või veosageduse tõttu, et loomad kujutavad endast riski, mis võib kahjustada teiste peetavate loomade tervislikku seisundit teises liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus, kui sellel liigil peaks ilmnema taud.

Artikkel 5

Teatavate peetavate maismaaloomade väljajätmine sihtrühma kuuluvast loomapopulatsioonist

1. Erandina artikli 4 lõike 1 punktist a võib pädev asutus piirata muu taudi kui A-kategooria taudi seire puhul asjakohast sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni nende loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade kategooriatega, kelle suhtes kohaldatakse selle taudi puhul: a) liidu seireprogramme, b) kohustuslikke või vabatahtlikke likvideerimisprogramme või taudivaba staatuse andmiseks või säilitamiseks vajalikku seiret või c) seirepõhiseid loomatervisenõudeid liidusiseseks veoks või liitu sisenemiseks.

2. Lõikes 1 osutatud peetavate loomade kategooriad võivad põhineda loomade vanusel, sool, asukohal ja kasvatusviisil.

Artikkel 6

Diagnostikameetodid

1. Pädev asutus tagab, et seire tarvis proovide võtmine, laborimeetodid ning diagnostikameetodite valideerimine ja tõlgendamine vastavad: a) määruse (EL) 2016/429 kohaselt vastu võetud eriõigusaktidele ning Euroopa Liidu referentlaboratooriumide ja komisjoni veebisaitidel avaldatud asjakohastele andmetele ja juhtnööridele; b) kui need ei ole punktis a osutatud õigusaktide, andmete ja juhtnööridega hõlmatud, siis Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade diagnostiliste testide ja vaktsiinide käsiraamatu (edaspidi „maismaaloomade käsiraamat”) ( 1 ) muudetud versioonis või OIE veeloomade diagnostiliste testide käsiraamatu (edaspidi „veeloomade käsiraamat”) ( 2 ) muudetud versioonis kindlaks määratud proovide võtmisele, laborimeetoditele ning diagnostikameetodite valideerimisele ja tõlgendamisele; c) kui need ei ole käesoleva lõike punktidega a ja b hõlmatud, siis määruse (EL) 2017/625 artikli 34 lõike 2 punktis b ja lõikes 3 sätestatud meetoditele.

2. Taudivaba staatuse andmise ja säilitamise tarvis kasutatavad diagnostikameetodid on sätestatud: a) Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse puhul III lisa 1. jaos; b) Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (Mycobacterium bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse puhul III lisa 2. jaos; c) veiste enzootilise leukoosi puhul III lisa 3. jaos; d) veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi puhul III lisa 4. jaos; e) Aujeszky haiguse viiruse nakkuse puhul III lisa 5. jaos; f) veiste viirusdiarröa puhul III lisa 6. jaos; g) viirusliku hemorraagilise septitseemia puhul VI lisa II osa 1. peatüki 5. jao punktis 2; h) nakkusliku vereloomeelundite nekroosi puhul VI lisa II osa 1. peatüki 5. jao punktis 2; i) lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse ülipolümorfse piirkonna (HPR) deletsiooniga tüve põhjustatud nakkuse puhul VI lisa II osa 2. peatüki 5. jao punktis 2; j) Marteilia refringens’i nakkuse puhul VI lisa II osa 3. peatüki 5. jao punktis 2; k) Bonamia exitiosa nakkuse puhul VI lisa II osa 4. peatüki 5. jao punktis 2; l) Bonamia ostreae nakkuse puhul VI lisa II osa 5. peatüki 5. jao punktis 2; m) valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse puhul VI lisa II osa 6. peatüki 5. jao punktis 2.

Artikkel 7

Ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute panus loomatervise seiresse

1. Kui see on asjakohane, võtab pädev asutus käesoleva määruse artiklis 3 osutatud seire korraldamisel arvesse määruse (EL) 2017/625 artiklis 2 määratletud ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute tulemusi. See ametlik kontroll ja muud ametlikud toimingud hõlmavad järgmist: a) tapaeelne ja tapajärgne kontroll; b) kontroll piiripunktides; c) ametlik kontroll ja muud ametlikud toimingud turgudel ja kogumisel; d) ametlik kontroll ja muud ametlikud toimingud elusloomade veol; e) rahvatervisega seotud kontrollid ja proovide võtmine ettevõtetes; f) muu ametlik kontroll, mille käigus kontrollitakse ettevõtteid või loomi või analüüsitakse proove.

2. Kui pädev asutus kahtlustab lõikes 1 osutatud ametliku kontrolli või muude ametlike toimingute käigus loetellu kantud taudi või esilekerkiva taudi esinemist, tagab ta kõigi asjakohaste asutuste teavitamise. Seda tehakse: a) A-kategooria taudi või esilekerkiva taudi korral otsekohe; b) muude taudide korral viivitamata.







2. jagu

Taudi esinemise kinnitamine ja taudijuhu määratlused

Artikkel 8

Muude loetellu kantud taudide kui A-kategooria taudide ja teatavate esilekerkivate taudide esinemise ametliku kinnitamise kriteeriumid ja hilisem puhangute kinnitamine

1. Pädev asutus korraldab muu loetellu kantud taudi kui A-kategooria taudi või esilekerkiva taudi kahtluse korral uurimise, et selle taudi esinemine kinnitada või välistada, kui: a) on vaja kindlaks määrata liikmesriigi, tsooni või bioturvarühmiku tervisestaatus või b) on vaja koguda vajalikku teavet taudi esinemise kohta, et: i) rakendada meetmeid loomade või inimeste tervise kaitseks; ii) rakendada loomatervisenõudeid loomade või toodete veol või iii) täita liidu seireprogrammiga kehtestatud nõudeid.

2. Pädev asutus kinnitab lõikes 1 osutatud taudi puhangu, kui ta on klassifitseerinud looma või loomarühma artikli 9 lõike 2 kohaselt kinnitatud taudijuhuks.

Artikkel 9

Taudijuhu määratlused

1. Pädev asutus klassifitseerib looma või loomarühma loetellu kantud või esilekerkiva taudi kahtlustatavaks taudijuhuks, kui: a) kliiniliste, surmajärgsete või laboriuuringute tulemusel järeldatakse, et kliinilised tunnused, surmajärgsed kahjustused või histoloogilised leiud viitavad sellele taudile; b) diagnostikameetodiga saadud tulemused viitavad taudi tõenäolisele esinemisele loomade või loomarühma valimis või c) tuvastatud on epidemioloogiline seos kinnitatud taudijuhuga.

2. Pädev asutus klassifitseerib looma või loomarühma loetellu kantud või esilekerkiva taudi kinnitatud taudijuhuks, kui: a) loomalt või loomarühmalt võetud proovist on eraldatud tauditekitaja, välja arvatud vaktsiinitüved; b) taudile iseloomulike kliiniliste tunnustega või kahtlustatava või kinnitatud taudijuhuga epidemioloogiliselt seotud loomalt või loomade rühmalt võetud proovis on tuvastatud antigeen või tauditekitajale omane nukleiinhape, mis ei tulene vaktsineerimisest, või c) taudile iseloomulike kliiniliste tunnustega või kahtlustatava või kinnitatud taudijuhuga epidemioloogiliselt seotud loomalt või loomade rühmalt võetud prooviga on kaudse diagnostikameetodiga saadud positiivne tulemus, mis ei tulene vaktsineerimisest.

3. Kahtlustatava taudijuhu ja kinnitatud taudijuhu taudipõhised määratlused on maismaaloomade puhul sätestatud I lisas ja veeloomade puhul VI lisa II osa 1.–6. peatüki 5. jao punktis 3.

4. Lõikega 3 ette nähtud taudipõhiste määratluste puudumise korral kohaldatakse loetellu kantud taudide, ja kui see on asjakohane, esilekerkivate taudide kahtlustatavate ja kinnitatud taudijuhtude määratluste suhtes lõigetes 1 ja 2 sätestatud kriteeriume.







3. jagu

Liidu seireprogramm

Artikkel 10

Liidu seireprogrammide kriteeriumid ja sisu

1. E-kategooria taudi suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2016/429 artikli 28 kohast liidu seireprogrammi, kui see vastab kõikidele järgmistele kriteeriumidele: a) see ohustab eriti suurel määral loomade ja võimalik, et inimeste tervist kogu liidu territooriumil ning sellel võivad olla tõsised majanduslikud tagajärjed põllumajandustootjatele ja majandusele laiemalt; b) selle taudiprofiil võib kergesti muutuda, eriti seoses riskiga inimeste ja loomade tervisele; c) nakatunud metsloomad kujutavad endast tõsist ohtu taudi sissetoomiseks kogu liidu territooriumile või osale sellest; d) väga oluline on saada seire kaudu korrapäraselt ajakohastatud teavet taudi levimise arengu ja tauditekitaja omaduste kohta, et neid riske hinnata ja riskimaandamismeetmeid vastavalt kohandada.

2. Pädev asutus rakendab asjaomase taudi suhtes liidu seireprogramme vastavalt II lisas sätestatud sisule.

Artikkel 11

Liidu seireprogrammide esitamisel ja nende kohta aru andmisel lisatav teave

1. Pädev asutus lisab liidu seireprogrammi esitades vähemalt järgmise teabe: a) taudi epidemioloogilise olukorra kirjeldus enne programmi rakendamise alguskuupäeva ja andmed taudi epidemioloogilise kulu kohta; b) programmi sihtrühma kuuluv loomapopulatsioon ning sellega hõlmatud epidemioloogilised üksused ja tsoonid; c) pädeva asutuse organisatsiooniline korraldus, järelevalve programmi rakendamise üle, programmi rakendamisel kohaldatav ametlik kontroll ja kõikide asjassepuutuvate ettevõtjate, loomatervisespetsialistide, veterinaararstide, loomaterviselaborite ja muude asjaomaste füüsiliste ja juriidiliste isikute roll; d) programmiga hõlmatud geograafiliste ja halduspiirkondade kirjeldus ja piiritlus; e) programmi edu näitajad; f) kasutatavad diagnostikameetodid, analüüsitavate proovide arv, uuringute sagedus ja proovivõtuviisid; g) riskitegurid, mida tuleb riskipõhise sihipärase seire korraldamisel arvesse võtta.

2. Pädev asutus lisab liidu seireprogrammi kohta aru andes sellesse aruandesse vähemalt järgmise teabe: a) rakendatud meetmete kirjeldus ning lõike 1 punktis b ja punktides d–f osutatud teabe põhjal saadud tulemused ning b) taudi epidemioloogilise kulu järelkontrolli tulemused kahtlustatava või kinnitatud taudijuhu korral.







2. PEATÜKK

Maismaaloomade B- ja C-kategooria taudide likvideerimisprogrammid







1. jagu

Üldsätted

Artikkel 12

Tauditõrjestrateegia maismaaloomade B- ja C-kategooria taudide likvideerimiseks

1. Pädev asutus tugineb maismaaloomade B-kategooria taudi kohustusliku likvideerimisprogrammi või C-kategooria taudi vabatahtliku likvideerimisprogrammi kehtestamisel tauditõrjestrateegiale, mis hõlmab iga taudi puhul järgmist: a) likvideerimisprogrammiga hõlmatud territoorium ja loomapopulatsioon, nagu on ette nähtud artikli 13 lõikega 1; b) likvideerimisprogrammi kestus, nagu on ette nähtud artikliga 15, sealhulgas selle lõpp- ja vahe-eesmärgid, nagu on ette nähtud artikliga 14, ning c) taudipõhised nõuded, mis on sätestatud: i) Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse, Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse, veiste enzootilise leukoosi, veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi, Aujeszky haiguse viiruse nakkuse ja veiste viirusdiarröa puhul artiklites 16–31; ii) marutaudiviiruse nakkuse puhul artiklites 32–36; iii) lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse puhul artiklites 37–45.

2. Pädev asutus võib lisada likvideerimisprogrammi oma ühisel maismaa- või rannikupiiril muude liikmesriikide või kolmandate riikidega rakendatavad koordineeritud meetmed, tagamaks et programmi eesmärgid saavutatakse ja tulemused jäävad kestma.

Kui sellist koordineerimist ei ole kehtestatud, lisab pädev asutus võimaluse korral likvideerimisprogrammi tõhusad riskimaandamismeetmed, sealhulgas tõhusam seire.

Artikkel 13

Territoriaalne kohaldamisala ja loomapopulatsioonid

1. Pädev asutus määrab kindlaks likvideerimisprogrammi kohaldamisala, sealhulgas: a) hõlmatud territooriumi ning b) sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni ja vajaduse korral täiendavad loomapopulatsioonid.

2. Likvideerimisprogrammiga hõlmatud territoorium, millele on osutatud lõike 1 punktis a, on: a) kogu liikmesriigi territoorium või b) üks või mitu tsooni, tingimusel et iga tsoon vastab vähemalt 2 000 km2 suurusele haldusüksusele või selle suurusega haldusüksuste rühmale ja hõlmab vähemalt üht määruse (EL) 2016/429 artikli 21 kohaselt kehtestatud piirkonda.

3. Erandina lõikest 2 võib pädev asutus määrata kindlaks alla 2 000 km2 suurused tsoonid, võttes arvesse: a) miinimumpindala, mis ei ole märkimisväärselt väiksem kui 2 000 km2, või b) taudiprofiili puhul asjakohaste looduslike tõkete olemasolu.

Artikkel 14

Lõpp- ja vahe-eesmärgid

1. Pädev asutus lisab likvideerimisprogrammi kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed lõppeesmärgid, mis hõlmavad kõiki artiklis 72 sätestatud taudipõhiseid nõudeid taudivaba staatuse andmiseks.

2. Pädev asutus lisab likvideerimisprogrammi kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed ühe- või mitmeaastased vahe-eesmärgid, et kajastada lõpp-eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Need vahe-eesmärgid hõlmavad: a) kõiki lõikes 1 osutatud taudipõhiseid nõudeid ning b) vajaduse korral lisanõudeid, mida taudivaba staatuse andmise kriteeriumid ei hõlma, et hinnata likvideerimisel tehtud edusamme.

Artikkel 15

Kohaldamisaeg

1. Pädev asutus lisab likvideerimisprogrammi kohaldamisaja, võttes arvesse algset olukorda ja artikli 14 lõikes 2 osutatud vahe-eesmärke.

2. C-kategooria taudi puhul ei ületa likvideerimisprogrammi kohaldamisaeg kuut aastat alates kuupäevast, mil komisjon selle määruse (EL) 2016/429 artikli 31 lõike 3 kohaselt esmaselt heaks kiitis. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib komisjon liikmesriikide taotlusel pikendada likvideerimisprogrammi kohaldamisaega veel kuue aasta võrra.







2. jagu

Nõuded likvideerimisprogrammidele, mis põhinevad ettevõtte tasandil taudivaba staatuse andmisel

Artikkel 16

Tauditõrjestrateegia, mis põhineb ettevõtte tasandil antud taudivabal staatusel

1. Pädev asutus koostab likvideerimisprogrammi tauditõrjestrateegia ettevõtetes peetava sihtrühma kuuluvate loomapopulatsiooni suhtes järgmiste maismaaloomataudide puhul: a) Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkus; b) Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkus; c) veiste enzootiline leukoos; d) veiste nakkav rinotrahheiit / nakkav pustuloosne vulvovaginiit; e) Aujeszky haiguse viiruse nakkus; f) veiste viirusdiarröa.

2. Lõikes 1 osutatud likvideerimisprogrammide tauditõrjestrateegiad põhinevad: a) artiklites 18–31 sätestatud taudipõhiste meetmete rakendamisel, kuni kõik asjaomased ettevõtted saavutavad taudivaba staatuse; b) kõikidele asjaomastele ettevõtetele taudivaba staatuse andmisel, selle peatamisel ja tühistamisel pädeva asutuse poolt; c) bioturva- ja muude riskimaandamismeetmete rakendamisel; d) vaktsineerimisprogrammide vabatahtlikul rakendamisel.

Artikkel 17

Teatavate taudide likvideerimisprogrammidega hõlmatud sihtrühma kuuluvad loomapopulatsioonid ja täiendavad loomapopulatsioonid

1. Pädev asutus kohaldab kohustuslikku likvideerimisprogrammi järgmiste sihtrühma kuuluvate loomapopulatsioonide suhtes: a) Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse puhul peetavate veiste, peetavate lammaste ja peetavate kitsede suhtes; b) Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse puhul peetavate veiste suhtes.

2. Pädev asutus kohaldab vabatahtlikku likvideerimisprogrammi järgmiste sihtrühma kuuluvate loomasihtpopulatsioonide suhtes: a) veiste enzootiline leukoosi puhul peetavate veiste suhtes; b) veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi puhul peetavate veiste suhtes; c) Aujeszky haiguse viiruse nakkuse puhul peetavate sigade suhtes; d) veiste viirusdiarröa puhul peetavate veiste suhtes.

3. Pädev asutus lisab sihtpopulatsiooni täiendavad loomapopulatsioonid, kui ta leiab, et sellised loomad ohustavad märkimisväärselt lõikes 1 või 2 osutatud loomade tervislikku seisundit.

Artikkel 18

Ettevõtjate kohustused seoses teatavate taudide likvideerimisprogrammidega

1. Nende ettevõtete, välja arvatud tapamajade käitajad, kus peetakse artiklis 17 osutatud sihtrühma kuuluvate loomapopulatsioonide loomi, peavad ettevõtete taudivaba staatuse saamiseks ja säilitamiseks järgima järgmisi üld- ja taudipõhiseid nõudeid: a) üldnõuded: i) sihtrühma kuuluvate loomapopulatsioonide ja täiendavate loomapopulatsioonide seire asjaomase taudi avastamiseks, nagu pädev asutus on artikli 3 lõike 1 kohaselt nõudnud; ii) sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade veo korral selle tagamine, et ettevõtete tervisestaatust ei seata ohtu sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade või täiendavate loomapopulatsioonide loomade või nende toodete veo või sissetoomisega ettevõtetesse; iii) sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni peetavate loomade vaktsineerimine asjaomase taudi vastu; iv) tauditõrjemeetmed taudikahtluse või taudi esinemise kinnitamise korral; v) lisameetmed, mida pädev asutus peab vajalikuks, mis võivad asjakohastel juhtudel hõlmata loomade eraldamist vastavalt nende tervislikule seisundile füüsiliste kaitsemeetmete ja ohjamismeetmete abil; b) taudipõhised nõuded, mis on sätestatud: i) Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse puhul IV lisa I osa 1. ja 2. peatükis; ii) Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse puhul IV lisa II osa 1. peatükis; iii) veiste enzootilise leukoosi puhul IV lisa III osa 1. peatükis; iv) veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi puhul IV lisa IV osa 1. peatükis; v) Aujeszky haiguse viiruse nakkuse puhul IV lisa V osa 1. peatükis; vi) veiste viirusdiarröa puhul IV lisa VI osa 1. peatükis.

2. Nende tapamajade käitajad, kus peetakse ja tapetakse artiklis 17 osutatud sihtrühma kuuluvate loomapopulatsioonide loomi, järgivad lõikes 1 punkti a alapunktides i, iv ja v sätestatud üldnõudeid.

Artikkel 19

Ettevõtetele taudivaba staatuse andmisega seotud erand

Erandina artiklist 18 ja tingimusel, et asjaomased sihtrühma kuuluvad loomapopulatsioonid vastavad artikli 18 lõike 1 punktis a sätestatud üldnõuetele, võib pädev asutus otsustada, et artikli 18 lõikes 1 sätestatud ettevõtjate kohustusi taudivaba staatuse saamiseks ja säilitamiseks ei kohaldata järgmiste ettevõtete käitajate suhtes:

a) kinnised ettevõtted;

b) ettevõtted, kus loomi peetakse ainult kogumiseks;

c) ettevõtted, kus loomi peetakse üksnes loomade etteasteteks;

d) rändtsirkused.

Artikkel 20

Pädeva asutuse kohustus anda, peatada ja tühistada taudivaba staatus

1. Pädev asutus annab ettevõtte tasandil taudivaba staatuse vastavalt sellele, kas ettevõtte käitajad järgivad artiklis 18 sätestatud nõudeid või mitte.

2. Pädev asutus peatab või tühistab ettevõtte tasandil antud taudivaba staatuse, kui peatamise või tühistamise tingimused on täidetud. Need tingimused on sätestatud: a) Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse puhul IV lisa I osa 1. ja 2. peatüki 3. ja 4. jaos; b) Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse puhul IV lisa II osa 1. peatüki 3. ja 4. jaos; c) veiste enzootilise leukoosi puhul IV lisa III osa 1. peatüki 3. ja 4. jaos; d) veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi puhul IV lisa IV osa 1. peatüki 3. ja 4. jaos; e) Aujeszky haiguse viiruse nakkuse puhul IV lisa V osa 1. peatüki 3. ja 4. jaos; f) veiste viirusdiarröa puhul IV lisa VI osa 1. peatüki 3. ja 4. jaos.

3. Pädev asutus täpsustab: a) uuringute tegemise korra üksikasjad, sealhulgas vajaduse korral artikli 18 lõike 1 punktis b osutatud taudipõhised nõuded, kui taudivaba staatus peatatakse või tühistatakse, ning b) taudivaba staatuse peatamise maksimaalse kestuse, kui lõikes 2 osutatud tingimusi ei täideta.

4. Pädev asutus võib anda sama ettevõtte eri epidemioloogilistele üksustele eraldi tervisestaatuse, tingimusel et ettevõtte käitaja: a) on esitanud pädevale asutusele kaalumiseks teabe eri epidemioloogiliste üksuste kohta, mis on ettevõttes enne artiklite 21 ja 24 kohast taudikahtlust või selle esinemise kinnitamist eraldi tervisestaatuse saamiseks loodud; b) on loonud pädevale asutusele taotluse korral juurdepääsetava süsteemi loomade ja loomse paljundusmaterjali epidemioloogilistesse üksustesse, neist välja ja nendevahelise veo jälgimiseks ning c) on eraldanud epidemioloogilised üksused füüsiliste ja ohjamismeetmetega ning järgib riskimaandamismeetmeid, mida pädev asutus sel eesmärgil nõuab.

Artikkel 21

Tauditõrjemeetmed teatavate taudide kahtluse korral

1. Pädev asutus teeb asjaomase taudi kahtluse korral uurimise, algatab epidemioloogilise uuringu ja peatab selle ettevõtte taudivaba staatuse, kus taudi esinemist kahtlustatakse, kuni uurimiste ja epidemioloogilise uuringu lõpuni.

2. Lõikes 1 osutatud uurimiste ja epidemioloogilise uuringu tulemuste selgumiseni teeb pädev asutus järgmist: a) keelab asjaomase sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade veo ettevõttest, välja arvatud juhul, kui ta on andnud loa nende viivitamatuks tapmiseks määratud tapamajas; b) kui ta peab seda taudi leviku riski kontrollimiseks vajalikuks, siis: i) annab korralduse taudikahtlased loomad ettevõttes isoleerida, kui see on tehniliselt võimalik; ii) piirab asjaomase sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade sissetoomist ettevõttesse; iii) piirab asjaomaselt sihtrühma kuuluvalt loomapopulatsioonilt saadud toodete vedu ettevõttest välja või ettevõttesse.

3. Pädev asutus säilitab lõigetes 1 ja 2 osutatud meetmed, kuni taudi esinemine on välistatud või kinnitatud.

Artikkel 22

Tauditõrjemeetmete laiendamine teatavate taudide kahtluse korral

1. Kui pädev asutus peab seda vajalikuks, laiendab ta artiklis 21 sätestatud meetmeid: a) ettevõttes peetavatele asjaomastele täiendavatele loomapopulatsioonidele; b) mis tahes ettevõttele, mis on kahtlustatava taudijuhu ilmnemise kohaks olnud ettevõttega epidemioloogiliselt seotud.

2. Kui taudi esinemist kahtlustatakse metsloomadel, laiendab pädev asutus, kui ta peab seda vajalikuks, artiklis 21 sätestatud meetmeid ettevõtetele, mida ähvardab nakatumisrisk.

Artikkel 23

Erandid tauditõrjemeetmetest teatavate taudide kahtluse korral

1. Erandina artikli 21 lõikest 1 võib pädev asutus nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel otsustada mitte peatada kogu ettevõtte taudivaba staatust, kui selles on eri epidemioloogilised üksused, nagu on osutatud artikli 20 lõikes 4.

2. Erandina artikli 21 lõike 2 punktist a võib pädev asutus lubada asjaomase sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade vedu tema ametliku järelevalve all olevasse ettevõttesse, tingimusel et järgitakse järgmisi nõudeid: a) toimub üksnes loomade otsevedu; b) sihtettevõttes peetakse loomi kinnistes rajatistes, nii et nad ei puutu kokku paremas tervislikus seisundis peetavate loomadega või asjaomase taudi puhul loetellu kantud liikidesse kuuluvate metsloomadega.

3. Erandina artikli 21 lõike 2 punktist a võib pädev asutus C-kategooria taudi korral lubada asjaomase sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade vedu, tingimusel et neid veetakse – vajaduse korral otseveo teel – ettevõttesse, mis asub piirkonnas, mis ei ole taudivaba ega hõlmatud vabatahtliku likvideerimisprogrammiga.

4. Kui pädev asutus kasutab lõikes 2 sätestatud erandit, siis ta: a) peatab nende loomade sihtettevõtte taudivaba staatuse, kelle suhtes erandeid kohaldatakse, kuni artikli 21 lõikes 1 osutatud uurimiste lõpuni; b) keelab kuni artikli 21 lõikes 1 osutatud uurimiste lõpuni loomade veo sellest ettevõttest, välja arvatud juhul, kui ta on andnud loa vedada need otse määratud tapamajja viivitamatuks tapmiseks; c) Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse või Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse kahtluse korral säilitab punktis b sätestatud keelu pärast uurimise lõppu, kuni kõik loomad, kes veeti ettevõttesse lõikes 2 sätestatud erandi kohaselt, on tapetud.

5. Pädev asutus võib lõigetega 1–3 ette nähtud erandeid kasutada üksnes juhul, kui erandiga hõlmatud loomade päritolu- ja sihtettevõtte käitajad ning vedajad: a) kohaldavad asjakohaseid bioturva- ja muid riskimaandamismeetmeid, mida on vaja taudi leviku tõkestamiseks, ning b) esitavad pädevale asutusele tagatised selle kohta, et kõik vajalikud bioturva- ja muud riskimaandamismeetmed on võetud

Artikkel 24

Teatavate taudide esinemise ametlik kinnitamine ja tauditõrjemeetmed

1. Kui taudijuhtum leiab kinnitust, siis pädev asutus: a) tühistab nakatunud ettevõt(e)te taudivaba staatuse; b) võtab nakatunud ettevõt(e)tes artiklis 25–31 sätestatud meetmeid.

2. Erandina lõike 1 punktist a võib pädev asutus piirduda taudivaba staatuse tühistamisel nende epidemioloogiliste üksustega, kus taudijuhtum leidis kinnitust.

3. Kui taud leiab kinnitust metsloomadel, korraldab pädev asutus vajaduse korral artiklis 25 osutatud epidemioloogilise uuringu ja muud uurimised. Kui ta peab seda taudi leviku tõkestamiseks vajalikuks, siis ta: a) annab korralduse võtta sihtrühma kuuluvat loomapopulatsiooni ja täiendavaid loomapopulatsioone pidavates ettevõtetes asjakohaseid tauditõrjemeetmeid, nagu on ette nähtud artiklitega 21–25 ja artikliga 30; b) võtab või annab korralduse võtta asjaomase metsloomapopulatsiooni suhtes või selle elupaigas muid proportsionaalseid ja vajalikke ennetus-, seire- ja tauditõrjemeetmeid.

Artikkel 25

Epidemioloogiline uuring ja muud uurimised teatavate taudide esinemise kinnitamise korral

1. Kui taud leiab kinnitust, siis pädev asutus: a) teeb epidemioloogilise uuringu; b) teeb uurimised ja kohaldab artiklis 21 sätestatud meetmeid kõikides epidemioloogiliselt seotud ettevõtetes ning c) kohandab seiret tuvastatud riskiteguritega, võttes arvesse epidemioloogilise uuringu järeldusi.

2. Pädev asutus kaalub vajadust teha täiendavatesse loomapopulatsioonidesse kuuluvate metsloomade uurimine, kui epidemioloogilise uuringu käigus ilmnevad epidemioloogilised seosed peetavate ja metsloomade vahel.

3. Pädev asutus teavitab olukorrast niipea kui võimalik: a) asjaomase liikmesriigi ettevõtjaid ja asjassepuutuvaid asutusi epidemioloogilistest seostest kinnitatud taudijuhuga ning b) nende teiste liikmesriikide või kolmandate riikide pädevaid asutusi, keda epidemioloogilised seosed nakatunud ettevõt(e)tega võivad puudutada.

Artikkel 26

Loomade vedu nakatunud ettevõtetesse või sealt välja

1. Pädev asutus keelab sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade veo nakatunud ettevõttest, välja arvatud juhul, kui ta on andnud loa nende viivitamatuks tapmiseks määratud tapamajas.

2. Kui pädev asutus peab seda taudi leviku vältimiseks vajalikuks, siis ta: a) annab korralduse taudikahtlased ja kinnitatud diagnoosiga loomad ettevõttes isoleerida, kui see on tehniliselt võimalik; b) piirab sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade vedu ettevõttes; c) piirab sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade sissetoomist ettevõttesse; d) piirab sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomadelt saadud toodete vedu nakatunud ettevõttest välja ja nakatunud ettevõttesse.

3. Kui pädev asutus peab seda vajalikuks, laiendab ta lõigetes 1 ja 2 sätestatud meetmeid täiendavate loomapopulatsioonide loomadele ja neist saadud toodetele, et tõkestada taudi levikut.

Artikkel 27

Uuringute tegemine ja loomade äraviimine nakatunud ettevõtetest

1. Pärast taudi esinemise kinnitamist annab pädev asutus korralduse, et nakatunud ettevõtetes tehtaks tema määratud maksimaalse ajavahemiku jooksul järgmised uuringud: a) uuringud loomadele, kellele uuringute tegemist peetakse vajalikuks epidemioloogilise uuringu lõpetamiseks; b) uuringud taudivaba staatuse ennistamiseks, nagu on sätestatud: i) Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse puhul IV lisa I osa 1. ja 2. peatüki 4. jaos; ii) Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse puhul IV lisa II osa 1. peatüki 4. jaos; iii) veiste enzootilise leukoosi puhul IV lisa III osa 1. peatüki 4. jaos; iv) veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi puhul IV lisa IV osa 1. peatüki 4. jaos; v) Aujeszky haiguse viiruse nakkuse puhul IV lisa V osa 1. peatüki 4. jaos; vi) veiste viirusdiarröa puhul IV lisa VI osa 1. peatüki 4. jaos, ning c) lisauuringud, mida ta peab vajalikuks, et tagada taudi levitada võivate nakatunud loomade kiire avastamine.

2. Erandina lõike 1 punktist b ei nõuta uuringute tegemist, kui taudivaba staatus ennistatakse vastavalt: i) Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkuse puhul IV lisa I osa 1. ja 2. peatüki 1. jao punktile 2; ii) Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkuse puhul IV lisa II osa 1. peatüki 1. jao punktile 2; iii) veiste enzootilise leukoosi puhul IV lisa III osa 1. peatüki 1. jao punktile 2; iv) veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi puhul IV lisa IV osa 1. peatüki 1. jao punktile 2; v) Aujeszky haiguse viiruse nakkuse puhul IV lisa V osa 1. peatüki 1. jao punktile 2; vi) veiste viirusdiarröa puhul IV lisa VI osa 1. peatüki 1. jao punktile 2.

3. Pädev asutus annab korralduse, et nakatunud ettevõtetes tapetaks tema määratud maksimaalse ajavahemiku jooksul kõik loomad, kelle puhul diagnoos leiab kinnitust, ja vajaduse korral need, kes tunnistatakse taudikahtlaseks.

4. Lõikes 3 osutatud loomade tapmine toimub määratud tapamajas ametliku järelevalve all.

5. Pädev asutus võib anda korralduse, et mõned või kõik lõikes 3 osutatud loomad tapmise asemel surmataks ja hävitataks.

6. Pädev asutus laiendab käesolevas artiklis sätestatud meetmeid täiendavate loomapopulatsioonide loomadele, kui seda on vaja taudi likvideerimiseks nakatunud ettevõtetes.

Artikkel 28

Nakatunud ettevõtetest pärit toodete käitlemine

1. Pädev asutuse annab kõikides Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkusega või Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkusega ettevõtetes korralduse et: a) kinnitatud diagnoosiga loomadelt saadud piim kas söödetakse tauditekitaja inaktiveerimiseks pärast töötlemist üksnes sama ettevõtte loomadele või kõrvaldatakse; b) kinnitatud diagnoosiga looma või saastunud materjaliga kokku puutunud sõnnik, põhk, sööt või muu materjal ja aine kogutakse kokku ja kõrvaldatakse niipea kui võimalik või ladustatakse ja töödeldakse pärast asjakohast riskihindamist, et vähendada taudi leviku riski vastuvõetava tasemeni

2. Brucella abortus ’e, B. melitensis ’e või B. suis ’i nakkuse korral annab pädev asutus korralduse, et kõikides nakatunud ettevõtetes kogutaks kokku ja kõrvaldataks kõik looted, surnult sündinud loomad, sünnijärgselt taudi surnud loomad ja platsentad.

3. C-kategooria taudi nakkuse korral annab pädev asutus, kui ta peab seda vajalikuks, korralduse võtta lõigetega 1 ja 2 ette nähtud asjakohased meetmed.

4. Kui pädev asutus peab seda vajalikuks, annab ta korralduse teha kindlaks nakatunud ettevõtetest pärit toodete päritolu, need töödelda või kõrvaldada, kui nendega võib kaasneda taudi leviku risk või need võivad kahjustada inimeste tervist.

Artikkel 29

Erandid loomade nakatunud ettevõtetest välja veo piirangust

1. Erandina artikli 26 lõikest 1 võib pädev asutus lubada kliiniliselt tervete loomade, kelle puhul ei ole nakkuse esinemine kinnitust leidnud, vedu tema ametliku järelevalve all olevasse ettevõttesse, tingimusel et on täidetud järgmised nõuded: a) vedu ei ohusta sihtettevõttes olevate või teele jäävate loomade tervislikku seisundit; b) toimub üksnes loomade otsevedu; ning c) sihtettevõttes peetakse loomi kinnistes rajatistes, nii et nad ei puutu kokku paremas tervislikus seisundis peetavate loomadega või asjaomase taudi puhul loetellu kantud liikidesse kuuluvate metsloomadega.

2. Erandina artikli 26 lõikest 1 võib pädev asutus C-kategooria taudi korral lubada asjaomase sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni kliiniliselt tervete loomade, kelle puhul ei ole nakkuse esinemine kinnitust leidnud, vedu tingimusel, et: a) neid veetakse – vajaduse korral otseveo teel – ettevõttesse, mis asub piirkonnas, mis ei ole taudivaba ega hõlmatud vabatahtliku likvideerimisprogrammiga, ning b) vedu ei ohusta sihtrühma kuuluvate loomapopulatsioonide või täiendavate loomapopulatsioonide tervislikku seisundit sihtettevõttes või teel sinna.

3. Kui pädev asutus kasutab lõikes 1 sätestatud erandit, tühistab ta erandiga hõlmatud loomade sihtettevõtte taudivaba staatuse ning: a) annab korralduse, et loomade vedu toimuks tema määratud maksimaalse ajavahemiku jooksul otse sihtettevõttest määratud tapamajja viivitamatuks tapmiseks, või b) annab C-kategooria taudi puhul korralduse võtta artiklites 26–30 sätestatud tauditõrjemeetmed, kuni ettevõtte taudivaba staatus on taastatud.

4. Pädev asutus võib lõigetega 1 ja 2 ette nähtud erandeid kasutada üksnes juhul, kui erandiga hõlmatud loomade päritolu- ja sihtettevõtte käitajad ning vedajad: a) kohaldavad asjakohaseid bioturva- ja muid riskimaandamismeetmeid, mida on vaja taudi leviku tõkestamiseks, ning b) esitavad pädevale asutusele tagatised selle kohta, et kõik vajalikud bioturva- ja muud riskimaandamismeetmed on võetud

Artikkel 30

Puhastamine ja desinfitseerimine ning muud nakkuse leviku tõkestamise meetmed

1. Pädev asutus annab korralduse, et kõikide nakatunud ettevõtete ja nakatunud ettevõtetest loomi vastuvõtvate ettevõtete käitajad puhastaksid ja desinfitseeriksid või kui see on asjakohane, kõrvaldaksid ohutult: a) kõik ettevõtte osad, mis võivad olla pärast kinnitatud diagnoosiga ja taudikahtlaste loomade äraviimist ja enne taasasustamist saastunud; b) sööda, materjalid, ained, loomakasvatus-, meditsiini- ja tootmisvahendid, mis võivad olla saastunud; c) käitajate ja kontrollkäigu tegijate kasutatud kaitseriietuse ja ohutusvahendid; d) kõik veovahendid, mahutid ja seadmed pärast loomade või toodete vedu nakatunud ettevõtetest; e) loomade laadimisala pärast iga kasutamist.

2. Pädev asutus kiidab heaks puhastamis- ja desinfitseerimisprotokolli.

3. Pädev asutus teeb järelevalvet puhastamise ja desinfitseerimise, või kui see on asjakohane, ohutu kõrvaldamise üle ega ennista ettevõtte taudivaba staatust või ei anna talle taudivaba staatust uuesti enne, kui ta leiab, et puhastamine ja desinfitseerimine, või kui see on asjakohane, ohutu kõrvaldamine on lõpetatud.

4. Pädev asutus võib riskihindamise põhjal käsitada karjamaad saastununa ja keelata selle kasutamise sihtrühma kuuluvast loomapopulatsioonist, või kui see on epidemioloogiliselt asjakohane, siis täiendavatest loomapopulatsioonidest paremas tervislikus seisundis peetavate loomade puhul sellise ajavahemiku jooksul, millest piisab, et pidada tauditekitaja püsimajäämise riski väga väikeseks.

Artikkel 31

Riskimaandamismeetmed uuesti nakatumise vältimiseks

Enne tauditõrjemeetmete tühistamist või nende tühistamisel annab pädev asutus korralduse võtta proportsionaalseid riskimaandamismeetmeid, et vältida ettevõtte uuesti nakatumist, võttes arvesse asjakohaseid riskitegureid, mida näitavad epidemioloogilise uuringu tulemused. Nende meetmete puhul võetakse arvesse vähemalt:

a) tauditekitaja püsimajäämist keskkonnas või metsloomadel ning

b) bioturvameetmeid, mida kohandatakse vastavalt ettevõtte spetsiifikale.







3. jagu

Marutaudiviiruse nakkuse likvideerimisprogramme käsitlevad eeskirjad

Artikkel 32

Marutaudiviiruse nakkuse likvideerimisprogrammide tauditõrjestrateegia

1. Pädev asutus tugineb marutaudiviiruse nakkuse likvideerimisprogrammi kehtestamisel tauditõrjestrateegiale, mis hõlmab: a) sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade vaktsineerimist, mida ta peab asjakohaseks; b) meetmete rakendamist nakatunud loomadega kokkupuutumise riski vähendamiseks; c) taudi leviku ja selle liikmesriigi territooriumile sissetoomise riski kontrollimist.

2. Pädev asutus rakendab likvideerimisprogrammi, võttes arvesse, et: a) see põhineb riskihinnangul, mida vastavalt epidemioloogilise olukorra arengule vajadust mööda ajakohastatakse; b) seda toetavad kõiki asjaomaseid sidusrühmi hõlmavad avalikud teavituskampaaniad; c) seda kooskõlastatakse vajaduse korral asjakohaste asutustega, kes vastutavad rahvatervise, metsloomapopulatsioonide või jahipidamise eest; d) selle ulatus põhineb territoriaalsel riskipõhisel lähenemisviisil.

3. Pädev asutus võib osaleda marutaudiviiruse nakkuse likvideerimisprogrammi rakendamises kolmandas riigis või territooriumil, et tõkestada marutaudiviiruse levikut ja sissetoomist oma liikmesriigi territooriumile.

Artikkel 33

Marutaudiviiruse nakkuse likvideerimisprogrammide sihtrühma kuuluv loomapopulatsioon

1. Pädev asutus kohaldab marutaudiviiruse nakkuse likvideerimisprogrammi järgmise sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni suhtes: peetavad ja metsloomad liikidest, mis kuuluvad sugukondadesse Carnivora , Bovidae , Suidae , Equidae , Cervidae ja Camelidae .

2. Pädev asutus suunab likvideerimisprogrammi meetmed peamiselt rebastele, kes on marutaudiviiruse nakkuse peamine reservuaar.

3. Pädev asutus kohaldab likvideerimisprogrammi meetmeid muude sihtrühma kuuluvate loomapopulatsioonide kui rebaste suhtes, kui ta leiab, et sellised loomad kujutavad endast märkimisväärset riski.

4. Pädev asutus võib lisada artiklis 4 osutatud seire puhul asjakohasesse sihtrühma kuuluvasse loomapopulatsiooni seltsi Chiroptera liikidesse kuuluvad metsloomad.

Artikkel 34

Pädeva asutuse kohustused marutaudiviiruse nakkuse likvideerimisprogrammide raames

1. Pädev asutus: a) teeb marutaudiviiruse nakkuse seiret, mille eesmärk on: i) nakkuse varajane avastamine ning ii) nakatunud loomade arvu suundumuse järelkontroll, mis hõlmab – riskipõhise lähenemisviisi kohaselt – surnuna leitud rebaste ja muude metskiskjaliste kogumist ja neile uuringute tegemist; b) rakendab tauditõrjemeetmeid marutaudiviiruse nakkuse kahtluse või selle esinemise kinnitamise korral, nagu on sätestatud artiklites 35 ja 36; c) kohaldab vajaduse korral riskimaandamismeetmeid, et tõkestada marutaudiviiruse nakkuse levikut koerte, kasside ja valgetuhkrute veoga.

2. Kui pädev asutus peab seda vajalikuks, annab ta korralduse: a) vaktsineerida rebased, ja kui see on asjakohane, siis muud artikli 33 lõikes 3 osutatud loomad, ning valvata nende vaktsineerimise tõhususe järele kooskõlas V lisa I osa 1. peatüki 2. jaoga; b) identifitseerida ja registreerida koerad, kassid ja valgetuhkrud; c) kohaldada veopiiranguid nende artikli 33 lõikes 3 osutatud liikidesse kuuluvate asjaomaste peetavate loomade suhtes, keda ei ole V lisa I osa 1. peatüki 1. jao kohaselt marutaudiviiruse nakkuse vastu vaktsineeritud; d) kohaldada artikliga 35 ette nähtud meetmeid, kui loetellu kantud liiki kuuluv loom vigastas arusaadava põhjuseta ja oma tavapärase käitumise vastaselt inimest või looma või kui tema käitumine muutus seletamatult ja sellele järgnes 10 päeva jooksul surm.

Artikkel 35

Tauditõrjemeetmed marutaudiviiruse nakkuse kahtluse korral

Kui kahtlustatakse marutaudiviiruse nakkust, siis pädev asutus:

a) teeb täiendavaid uuringuid, et taudi esinemine kinnitada või välistada;

b) annab korralduse kohaldada asjakohaseid veopiiranguid või surmata taudikahtlased loomad, et kaitsta inimesi ja loomi uuringutulemuste selgumiseni nakatumisriski eest;

c) annab korralduse kohaldada riskimaandamismeetmeid, mis on põhjendatud, et vähendada marutaudiviiruse nakkuse inimestele või loomadele edasilevimise riski.

Artikkel 36

Tauditõrjemeetmed marutaudiviiruse nakkuse esinemise kinnitamise korral

Kui marutaudiviiruse nakkus leiab kinnitust, võtab pädev asutus meetmeid, et vältida taudi edasilevimist loomadele ja inimestele, milleks ta:

a) teeb epidemioloogilise uuringu, mis hõlmab asjaomase marutaudiviiruse tüve identifitseerimist, et teha kindlaks nakkuse tõenäoline allikas ja epidemioloogilised seosed;

b) kui ta ei pea vajalikuks lisauuringute tegemist, siis ta välistab marutaudiviiruse nakkuse epidemioloogiliselt seotud loomade puhul, kui i) epidemioloogilise seose tekkest kinnitatud taudijuhuga on möödunud vähemalt kolm kuud ning ii) kõnealustel loomadel ei ole tuvastatud taudi kliinilisi tunnuseid;

c) võtab ühe või mitu artiklites 34 ja 35 sätestatud meedet, kui ta peab seda vajalikuks;

d) tagab, et kinnitatud diagnoosiga nakatunud metsloomade rümbad kõrvaldatakse või töödeldakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklis 12 sätestatud eeskirjade kohaselt.







4. jagu

Lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogramme käsitlevad eeskirjad

Artikkel 37

Lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammide tauditõrjestrateegia

1. Pädev asutus tugineb lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse vabatahtliku likvideerimisprogrammi kehtestamisel tauditõrjestrateegiale, mis hõlmab: a) lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse seiret V lisa II osa 1. peatükis sätestatud nõuete kohaselt; b) asjaomase sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni vaktsineerimist, et likvideerida taud korrapäraste vaktsineerimiskampaaniatega, mida rakendatakse pikaajalise strateegia kohaselt, nagu on asjakohane; c) sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni veo piiranguid artiklites 43 ja 45 sätestatud nõuete kohaselt; d) riskimaandamismeetmeid, et minimeerida lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse levimist siirutajate kaudu.

2. Pädev asutus rakendab likvideerimisprogrammi, võttes arvesse, et: a) ta avastab ja likvideerib kõik likvideerimisprogrammiga hõlmatud territooriumil esinevad serotüübid 1–24; b) likvideerimisprogrammiga hõlmatud territoorium on: i) kogu liikmesriigi territoorium või ii) tsoon või tsoonid, mis hõlmavad igast nakatunud ettevõttest vähemalt 150 km raadiusse jäävat territooriumi.

3. Erandina lõike 2 punkti b alapunktist ii võib pädev asutus kohandada likvideerimisprogrammiga hõlmatud tsooni (tsoone) vastavalt: a) nakatunud ettevõt(e)te geograafilisele olukorrale ja vastavate haldusüksuste piiridele; b) ökoloogilistele ja meteoroloogilistele tingimustele; c) tsooni(de)s esinevate siirutajate arvukusele, tegevusele ja levikule; d) asjaomasele lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüübile; e) artikliga 42 ette nähtud epidemioloogilise uuringu tulemustele; f) seire tulemustele.

Artikkel 38

Lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammidega hõlmatud sihtrühma kuuluvad loomapopulatsioonid ja täiendavad loomapopulatsioonid

1. Pädev asutus kohaldab lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammi järgmise sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni suhtes: sugukondade Antilocapridae , Bovidae , Camelidae , Cervidae , Giraffidae , Moschidae ja Traguilidae liikidesse kuuluvad peetavad loomad.

2. Kui pädev asutus peab seda vajalikuks, kohaldab ta likvideerimisprogrammi järgmiste täiendavate loomapopulatsioonide suhtes: sugukondade Antilocapridae , Bovidae , Camelidae , Cervidae , Giraffidae , Moschidae ja Traguilidae liikidesse kuuluvad metsloomad.

Artikkel 39

Ettevõtjate kohustused lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammide raames

1. Selliste ettevõtete, välja arvatud tapamajade käitajad, kus peetakse artikli 38 lõikes 1 osutatud sihtrühma kuuluvat loomapopulatsiooni: a) täidavad pädeva asutuse kehtestatud sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade seire nõudeid; b) täidavad pädeva asutuse kehtestatud entomoloogilise seire nõudeid; c) lasevad sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomad pädeva asutuse korralduste kohaselt vaktsineerida; d) rakendavad taudikahtluse või taudi esinemise kinnitamise korral pädeva asutuse korralduste kohaselt tauditõrjemeetmeid; e) täidavad pädeva asutuse korralduste kohaselt veonõudeid; f) rakendavad pädeva asutuse poolt vajalikuks peetavaid lisameetmeid, mis võivad asjakohastel juhtudel hõlmata peetavate loomade kaitset siirutajate rünnakute eest vastavalt loomade tervislikule seisundile.

2. Nende tapamajade käitajad, kus peetakse ja tapetakse artikli 38 lõikes 1 osutatud sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomi: a) täidavad pädeva asutuse kehtestatud sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade seire nõudeid; b) rakendavad taudikahtluse või taudi esinemise kinnitamise korral pädeva asutuse korralduste kohaselt tauditõrjemeetmeid; c) rakendavad pädeva asutuse poolt vajalikuks peetavaid lisameetmeid, mis võivad asjakohastel juhtudel hõlmata peetavate loomade kaitset siirutajate rünnakute eest vastavalt loomade tervislikule seisundile.

Artikkel 40

Pädeva asutuse kohustused lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammide raames

1. Pädev asutus teeb artikli 37 lõike 2 punktis b osutatud lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammiga hõlmatud territooriumil järgmist: a) kaardistab hõlmatud territooriumi geograafiliste üksustena V lisa II osa 1. peatüki 4. jao punkti 1 kohaselt; b) teeb igas geograafilises üksuses V lisa II osa 1. peatükis sätestatud nõuetele vastava lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse seiret, nagu on epidemioloogilist olukorda arvesse võttes asjakohane; c) kohaldab taudikahtluse või taudi esinemise kinnitamise korral artiklites 41 ja 42 sätestatud tauditõrjemeetmeid d) annab veiseid, lambaid või kitsi ja vajaduse korral muid sihtrühma kuuluvaid loomapopulatsioone pidavate ettevõtete käitajatele korralduse oma loomad vaktsineerida ning e) kohaldab sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade veo suhtes artiklites 43 ja 45 sätestatud nõudeid.

2. Erandina lõike 1 punktist d võib pädev asutus otsustada mitte anda ettevõtjatele korraldust oma loomad vaktsineerida, kui ta põhjendab pärast riskihindamist nõuetekohaselt, et muude meetmete rakendamisest piisab taudi likvideerimiseks.

3. Kui pädev asutus peab seda vajalikuks ja võimalikuks, kehtestab ta lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest hooajati vaba piirkonna, nagu on ette nähtud V lisa II osa 5. peatükis. Sel juhul edastab pädev asutus komisjonile ja teistele liikmesriikidele: a) teabe, mis tõendab lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusest hooajati vaba perioodi kindlaksmääramise konkreetsete kriteeriumide järgimist; b) asjaomase perioodi algus- ja lõppkuupäeva; c) teabe, mis tõendab lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse levimise peatumist piirkonnas, ning d) artiklis 13 sätestatud miinimumnõuetele vastava piirkonna piiritluse.

Artikkel 41

Tauditõrjemeetmed lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse kahtluse korral

1. Lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse kahtluse korral teeb pädev asutus uurimise, et taudi esinemine kinnitada või välistada.

2. Lõikes 1 osutatud uurimise tulemuse selgumiseni teeb pädev asutus järgmist: a) piirab sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade ja nende paljundusmaterjali vedu ettevõttest, kus neid peetakse, välja arvatud juhul, kui see on lubatud nende viivitamatuks tapmiseks; b) annab korralduse võtta asjakohaseid riskimaandamismeetmeid, kui see on vajalik ja tehniliselt võimalik, et vältida või vähendada sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade kokkupuudet siirutajate rünnakutega.

3. Kui pädev asutus peab seda vajalikuks, laiendab ta lõigetega 1 ja 2 ette nähtud meetmeid ettevõtetele, kus sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomad puutusid samamoodi kui taudikahtlased loomad kokku nakkusohtlike siirutajatega.

4. Käesolevas artiklis sätestatud meetmed võib tühistada, kui pädev asutus leiab, et need ei ole enam taudi leviku riski piiramiseks vajalikud.

Artikkel 42

Tauditõrjemeetmed lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse esinemise kinnitamise korral

1. Kui lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkus leiab kinnitust, siis pädev asutus: a) kinnitab puhangu ja kehtestab vajaduse korral likvideerimisprogrammiga hõlmatud tsooni või laiendab seda; b) teeb vajaduse korral epidemioloogilise uuringu; c) piirab sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade vedu ettevõttest, kus neid peetakse, välja arvatud juhul, kui see on lubatud nende viivitamatuks tapmiseks; d) piirab sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade paljundusmaterjali vedu ettevõttest, kus neid peetakse; e) annab korralduse võtta asjakohaseid riskimaandamismeetmeid, kui ta peab seda vajalikuks ja tehniliselt võimalikuks, et vältida või vähendada sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade kokkupuudet siirutajate rünnakutega; f) kohaldab artikliga 41 ette nähtud tauditõrjemeetmeid kõikide ettevõtete suhtes, millel on epidemioloogiline seos kinnitatud taudijuhuga, sealhulgas nende suhtes, kes peavad sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomi, kes puutuvad samamoodi kui kinnitatud diagnoosiga loomad kokku nakkusohtlike siirutajatega.

2. Lisaks lõikes 1 sätestatud meetmetele ja et tõkestada taudi levikut, teeb pädev asutus, kui ta peab seda vajalikuks, järgmist: a) annab veiseid, lambaid või kitsi ja vajaduse korral muid sihtrühma kuuluvaid loomapopulatsioone pidavate ettevõtete käitajatele korralduse lasta oma loomad lammaste katarraalse palaviku viiruse asjaomaste serotüüpide vastu vaktsineerida, nagu on ette nähtud artikli 40 lõike 1 punktis d; b) uurib ja jälgib sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni tervislikku seisundit kinnitatud diagnoosiga looma pidava ettevõtte läheduses.

3. Käesolevas artiklis sätestatud meetmed võib tühistada, kui pädev asutus leiab, et need ei ole enam taudi leviku riski piiramiseks vajalikud.

Artikkel 43

Sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni peetavate loomade ja nende paljundusmaterjali vedu lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammidega hõlmatud liikmesriikidesse või tsoonidesse

1. Pädev asutus lubab sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade sissetoomist artikli 37 lõike 2 punktis b osutatud lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammiga hõlmatud territooriumile üksnes juhul, kui nad vastavad vähemalt ühele V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–4 sätestatud nõudele.

2. Erandina lõikest 1 võib pädev asutus sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade sissetoomist lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammiga hõlmatud territooriumile lubada ka juhul, kui: a) ta on hinnanud sissetoomisega kaasnevat riski sihtkoha lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusega seotud tervisestaatusele, võttes arvesse võimalikke riskimaandamismeetmeid, mida ta võib sihtkohas võtta; b) ta keelab nende loomade veo teise liikmesriiki: i) 60 päevaks pärast nende sissetoomist või ii) seni, kuni proovidega, mida ei ole kogutud varem kui 14 päeva pärast sissetoomist, on tehtud polümeraasi ahelreaktsiooni uuring lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpide 1–24 suhtes ja selle tulemused on olnud negatiivsed; c) ta kohandab seiret vajaduse korral V lisa II osa 1. peatüki 4. jao punkti 6 kohaselt ning d) loomad vastavad ükskõik millisele V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 5–8 sätestatud nõudele.

3. Pädev asutus lubab sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade paljundusmaterjali sissetoomist artikli 37 lõike 2 punktis b osutatud lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammiga hõlmatud territooriumile üksnes juhul, kui see vastab vähemalt ühele V lisa II osa 2. peatüki 2. jao punktides 1–3 sätestatud nõudele.

4. Erandina lõikest 3 võib pädev asutus lubada sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade paljundusmaterjali sissetoomist lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammiga hõlmatud territooriumile ka juhul, kui: a) ta on hinnanud sissetoomisega kaasnevat riski sihtkoha lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkusega seotud tervisestaatusele, võttes arvesse võimalikke riskimaandamismeetmeid, mida ta võib sihtkohas võtta; b) ta keelab selle loomse paljundusmaterjali veo teise liikmesriiki ning c) loomne paljundusmaterjal vastab V lisa II osa 2. peatüki 2. jao punktis 4 sätestatud nõuetele.

5. Kui loomi või loomset paljundusmaterjali vastu võttev pädev asutus kasutab lõikega 2 või 4 ette nähtud erandit, siis ta: a) teavitab sellest niipea kui võimalik komisjoni; b) võtab asjaomase erandi nõuetele vastavad sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomad või nende paljundusmaterjali vastu olenemata loomade või loomse paljundusmaterjali päritoluliikmesriigist või -tsoonist.

6. Kui loomi või loomset paljundusmaterjali vastu võttev pädev asutus lõikega 2 või 4 ette nähtud erandeid enam ei kasuta, teavitab ta sellest niipea kui võimalik komisjoni.

Artikkel 44

Siirutajate eest kaitstud ettevõte

1. Ettevõtja taotlusel võib pädev asutus anda V lisa II osa 3. peatükis sätestatud kriteeriumidele vastavatele ettevõtetele või rajatistele „siirutajate eest kaitstud ettevõtte” staatuse.

2. Pädev asutus kontrollib meetmete tõhusust asjakohase sagedusega, kuid vähemalt nõutava kaitseperioodi alguses, kestel ja lõpus, kasutades ettevõtte sees siirutajalõksu.

3. Pädev asutus tühistab siirutajate eest kaitstud ettevõtte staatuse viivitamata, kui lõikes 1 osutatud tingimused ei ole enam täidetud.

Artikkel 45

Loomade vedu läbi lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammidega hõlmatud liikmesriikide või tsoonide

1. Pädev asutus lubab sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade vedu läbi artikli 37 lõike 2 punktis b osutatud lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammiga hõlmatud territooriumi üksnes juhul, kui: a) sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomad vastavad vähemalt ühele V lisa II osa 2. peatüki 1. jao punktides 1–3 sätestatud nõudele või b) veovahendid, millele loomad laaditakse, on siirutajate rünnakute eest kaitstud ja sõit ei hõlma loomade mahalaadimist rohkem kui üheks päevaks või loomad laaditakse rohkem kui üheks päevaks maha siirutajate eest kaitstud ettevõttes või siirutajavabal ajal.

2. Erandina lõikest 1 võib pädev asutus lubada sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade vedu läbi lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse likvideerimisprogrammiga hõlmatud territooriumi ka juhul, kui on täidetud artikli 43 lõike 2 punktides a, c ja d sätestatud nõuded.







3. PEATÜKK

Veeloomade B- ja C-kategooria taudide likvideerimisprogrammid







1. jagu

Üldsätted

Artikkel 46

Tauditõrjestrateegia veeloomade B- ja C-kategooria taudide likvideerimiseks

1. Pädev asutus tugineb veeloomade B-kategooria taudi kohustusliku likvideerimisprogrammi või C-kategooria taudi vabatahtliku likvideerimisprogrammi kehtestamisel tauditõrjestrateegiale, mis hõlmab iga taudi puhul järgmist: a) taudivaba staatuse andmise ja säilitamise tingimuste täitmiseks vajalike seirenõuete liik, võttes arvesse artikli 3 lõike 2 punkti b alapunkti ii; b) likvideerimisprogrammiga hõlmatud territoorium ja loomapopulatsioon, nagu on ette nähtud artiklitega 47 ja 51; c) likvideerimisprogrammi kestus, nagu on ette nähtud artikliga 49, sealhulgas selle lõpp- ja vahe-eesmärgid, nagu on ette nähtud artikliga 48; d) artiklites 55–65 sätestatud taudipõhised ennetus- ja tõrjemeetmed.

2. Pädev asutus võib lisada likvideerimisprogrammi oma ühisel maismaa- või rannikupiiril muude liikmesriikide või kolmandate riikidega rakendatavad koordineeritud meetmed, tagamaks et programmide eesmärgid saavutatakse ja need saavutused jäävad kestma.

Kui sellist koordineerimist ei ole kehtestatud, lisab pädev asutus võimaluse korral likvideerimisprogrammi tõhusad riskimaandamismeetmed, sealhulgas tõhusam seire.

Artikkel 47

Territoriaalne kohaldamisala ja loomapopulatsioon

1. Pädev asutus määrab kindlaks likvideerimisprogrammi kohaldamisala, sealhulgas: a) hõlmatud territooriumi ning b) sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni ja vajaduse korral täiendavad loomapopulatsioonid.

2. Likvideerimisprogrammiga hõlmatud territoorium, millele on osutatud lõike 1 punktis a, võib olla: a) kogu liikmesriigi territoorium, b) üks või mitu tsooni või c) nende ettevõtete geograafiline asukoht, millest bioturvarühmik või bioturvarühmikud koosnevad.

3. Likvideerimisprogrammiga hõlmatakse kõik likvideerimisprogrammiga hõlmatud liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus asuvad ettevõtted.

4. Erandina lõikest 3 võib pädev asutus jätta likvideerimisprogrammist välja vesiviljelusettevõtted, mis ei ohusta märkimisväärselt programmi edukust ja mis on heakskiidu taotlemise kohustusest vabastatud.

Artikkel 48

Lõpp- ja vahe-eesmärgid

1. Pädev asutus lisab likvideerimisprogrammi kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed lõppeesmärgid, mis hõlmavad kõiki artiklis 72 sätestatud taudipõhiseid nõudeid taudivaba staatuse andmiseks.

2. Kui see on tehniliselt võimalik, lisab likvideerimisprogrammi rakendav pädev astus programmi ka kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed lõppeesmärgid, mis põhinevad nende metsloomapopulatsioonide tervislikul seisundil, kes ohustavad taudivaba staatuse saavutamist.

3. Pädev asutus lisab likvideerimisprogrammi kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed ühe- või mitmeaastased vahe-eesmärgid, et kajastada lõpp-eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Need vahe-eesmärgid hõlmavad: a) kõiki lõikes 1 osutatud taudipõhiseid nõudeid ja lõikega 2 ette nähtud eesmärke ning b) vajaduse korral lisanõudeid, mida taudivaba staatuse andmise nõuded ei hõlma, et hinnata likvideerimise suunas tehtud edusamme.

Artikkel 49

Kohaldamisaeg

1. Loetellu kantud veeloomataudide likvideerimisprogrammide kohaldamisaeg on sätestatud VI lisa II osas, eelkõige järgmiste peatükkide 2. ja 3. jaos: a) viirusliku hemorraagilise septitseemia ja nakkusliku vereloomeelundite nekroosi puhul 1. peatükis; b) lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkuse puhul 2. peatükis; c) Marteilia refringens’i nakkuse puhul 3. peatükis; d) Bonamia exitiosa nakkuse puhul 4. peatükis; e) Bonamia ostreae nakkuse puhul 5. peatükis; f) valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse puhul 6. peatükis.

2. C-kategooria taudi puhul ei ületa likvideerimisprogrammi kohaldamisaeg kuut aastat alates kuupäevast, mil komisjon selle määruse (EL) 2016/429 artikli 31 lõike 3 kohaselt esmaselt heaks kiitis. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib komisjon liikmesriikide taotlusel pikendada likvideerimisprogrammi kohaldamisaega veel kuue aasta võrra.







2. jagu

Likvideerimisprogrammidele esitatavad nõuded

Artikkel 50

Likvideerimisprogrammile esitatavad miinimumnõuded

Pädev asutus tugineb konkreetse B- või C-kategooria taudi liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus likvideerimise programmis:

a) liikmesriigi, tsooni või bioturvarühmiku tervisestaatuse kindlaksmääramisele kõikide loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi pidavate ettevõtete tervisestaatuse kindlakstegemise abil;

b) tauditõrjemeetmete rakendamisele kõikides ettevõtetes, kus avastatakse kahtlustatavaid ja kinnitatud taudijuhte;

c) bioturva- ja muude riskimaandamismeetmete rakendamisele vähendamaks ettevõttes olevate loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade nakatumise riski;

d) teatavatel juhtudel vaktsineerimisele kui likvideerimisprogrammi osale.

Artikkel 51

B- ja C-kategooria taudide likvideerimisprogrammidega hõlmatav loomapopulatsioon

1. Pädev asutus kohaldab likvideerimisprogrammi liikmesriigi, tsooni või bioturvarühmiku territooriumil asuvates ettevõtetes peetavate loetellu kantud liikide suhtes.

2. Erandina lõikest 1 võib pädev asutus otsustada jätta likvideerimisprogrammist riskihindamise põhjal välja ettevõtted, kus peetakse ainult vektorliike, millele on osutatud rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisas esitatud tabelis.

3. Kui see on tehniliselt võimalik, lisab pädev asutus likvideerimisprogrammi täiendavaid loomapopulatsioone, kui sellised loomad: a) ohustavad märkimisväärselt lõikes 1 osutatud loomade tervislikku seisundit; b) lisatakse vesiviljelusettevõtete vähesuse tõttu likvideerimisprogrammi ja kui nende lisamine on vajalik liikmesriigi, tsooni või bioturvarühmiku rahuldava epidemioloogilise kaetuse saavutamiseks.

Artikkel 52

Likvideerimisprogrammidega hõlmatud liikmesriikides, tsoonides või bioturvarühmikutes võetavad meetmed

1. Likvideerimisprogrammide rakendamisel saavutatud edusammude jälgimiseks klassifitseerib pädev asutus kõikide loetellu kantud liikidesse kuuluvaid loomi pidavate ettevõtete tervisestaatuse vastavalt: a) iga ettevõtte teadaolevale tervisestaatusele likvideerimisprogrammi alguses; b) loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade ettevõttesse sissetoomise tingimuste järgimisele: c) ettevõtjal lasuva pädevat asutust taudikahtlusest või taudi avastamisest teavitamise kohustuse järgimisele; d) taudikahtluse või taudi esinemise kinnitamise korral kohaldatavate tauditõrjemeetmete võtmisele; e) vaktsineerimisprogrammile, mida võidakse ettevõttes peetavate loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade suhtes kohaldada; f) täiendavatele meetmetele, mida pädev asutus peab vajalikuks.

2. Pädev asutus: a) alustab likvideerimisprogrammi rakendamist, säilitab või tühistab selle vastavalt sellele, kas ettevõtted täidavad või ei täida lõikes 1 sätestatud nõudeid; b) teavitab asjakohaste ettevõtete käitajaid tervisestaatuse arengust ja taudivaba staatuse andmiseks vajalikest meetmetest.

3. Ettevõtjad täidavad lõike 1 punktides b–f sätestatud nõudeid, et likvideerimisprogrammi saaks rakendada selle eduka lõpetamise või tühistamiseni.

Artikkel 53

Erand kinniste ettevõtete tervisestaatuse klassifitseerimisest

Erandina artikli 52 lõikest 1 võib pädev asutus otsustada kinniste ettevõtete tervisestaatust mitte klassifitseerida, kui neis kinnistes ettevõtetes peetava loomapopulatsiooni suhtes kohaldatakse asjakohaseid riskimaandamismeetmeid ja tauditõrjemeetmeid tagamaks, et see ei kujutaks endast riski taudi levitajana.

Artikkel 54

Vaktsineerimine

Pädev asutus võib lisada oma ametliku järelevalve all olevatesse likvideerimisprogrammidesse:

a) loetellu kantud liikide vaktsineerimise,

b) peetavate loomade täiendava loomapopulatsiooni vaktsineerimise,

c) metsloomade täiendava loomapopulatsiooni vaktsineerimise.

Artikkel 55

Tauditõrjemeetmed teatavate taudide kahtluse korral

1. Kui pädev asutus kahtlustab ettevõttes asjaomase taudi esinemist, teeb ta vajaliku uurimise.

2. Lõikes 1 osutatud uurimise tulemuse selgumiseni teeb pädev asutus järgmist: a) keelab loomade või loomsete saaduste sissetoomise ettevõttesse; b) kui see on tehniliselt võimalik, annab korralduse isoleerida ettevõtte üksused, kus taudikahtlasi loomi peetakse; c) keelab loomade ja loomsete saaduste veo ettevõttest, välja arvatud juhul, kui pädev asutus lubab seda viivitamatuks tapmiseks või töötlemiseks tauditõrjet tegevas veeandide ettevõttes või otse inimtoiduks, kui tegemist on molluskite või koorikloomadega, keda müüakse selleks otstarbeks elusalt; d) keelab seadmete, sööda ja loomsete kõrvalsaaduste veo ettevõttest, välja arvatud pädeva asutuse loal.

3. Pädev asutus säilitab lõigetes 1 ja 2 osutatud meetmed, kuni taudi esinemine on välistatud või kinnitatud.

Artikkel 56

Tauditõrjemeetmete laiendamine teatavate taudide kahtluse korral

1. Kui pädev asutus peab seda vajalikuks, laiendab ta artiklis 55 sätestatud meetmeid: a) mis tahes ettevõttele, mida ähvardab hüdrodünaamiliste tingimuste tõttu suurenenud risk saada taudikahtlusega ettevõttest asjaomane taud; b) mis tahes ettevõttele, millel on taudikahtlusega ettevõttega otsene epidemioloogiline seos.

2. Kui taudi esinemist kahtlustatakse looduslikel veeloomadel, laiendab pädev asutus, kui ta peab seda vajalikuks, artiklis 55 sätestatud meetmeid asjaomastele ettevõtetele.

Artikkel 57

Erand tauditõrjemeetmetest taudikahtluse korral

1. Erandina artikli 55 lõike 2 punktist c võib pädev asutus lubada vesiviljelusloomade vedu tema ametliku järelevalve all olevasse ettevõttesse, kui on täidetud järgmised tingimused: a) veetakse üksnes tauditunnusteta loomi; b) vedu ei sea ohtu sihtettevõttes olevate vesiviljelusloomade või teele jäävate veeloomade tervislikku seisundit; c) nad ei puutu sihtettevõttes kokku asjaomase taudiga seoses paremas tervislikus seisundis vesiviljelusloomadega ning d) loomi ei peeta sihtettevõttes kauem, kui pädeva asutuse määratud maksimaalse ajavahemiku jooksul.

2. Kui pädev asutus kasutab lõikes 1 sätestatud erandit, siis ta: a) kui see on asjakohane, klassifitseerib sihtettevõtte tervisestaatuse artikli 55 lõikes 1 osutatud uurimise lõpuni artikli 52 lõikes 1 sätestatud kriteeriumide kohaselt ümber; b) keelab loomade veo sihtettevõttest kuni uurimise lõpuni, välja arvatud juhul, kui ta on andnud loa nende veoks tauditõrjet tegevasse veeandide ettevõttesse viivitamatuks tapmiseks või töötlemiseks või otse inimtoiduks tarbimiseks, kui tegemist on molluskite või koorikloomadega, keda müüakse selleks otstarbeks elusalt.

3. Pädev asutus võib lõikega 1 ette nähtud erandit kasutada üksnes juhul, kui erandiga hõlmatud loomade päritolu- ja sihtettevõtte käitajad ning vedajad: a) kohaldavad asjakohaseid bioturva- ja muid riskimaandamismeetmeid, mida on vaja taudi leviku tõkestamiseks, b) esitavad pädevale asutusele tagatised selle kohta, et kõik vajalikud bioturva- ja muud riskimaandamismeetmed on võetud ning c) esitavad pädevale asutusele tagatised selle kohta, et käesoleva artikli lõike 1 punktis c osutatud veeloomadelt saadud loomsed kõrvalsaadused, nagu need on määratletud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 3 punktis 1, töödeldakse või kõrvaldatakse 1. või 2. kategooria materjalina vastavalt selle määruse artiklile 12 või 13.

Artikkel 58

Teatavate taudide esinemise ametlik kinnitamine ja tauditõrjemeetmed

1. Kui taudijuhtum leiab kinnitust, siis pädev asutus: a) tunnistab ettevõtte(d) nakatunuks, b) klassifitseerib nakatunud ettevõt(e)te tervisestaatuse ümber, c) kehtestab asjakohase suurusega piirangutsooni, d) võtab nakatunud ettevõt(e)tes artiklites 59–65 sätestatud meetmeid.

2. Piirangutsooni ettevõt(e)te suhtes kohaldatavad miinimumnõuded on sätestatud VI lisa II osas, eelkõige: a) viirusliku hemorraagilise septitseemia ja nakkusliku vereloomeelundite nekroosi puhul 1. peatüki 3. jao punkti 1 alapunktis a; b) lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkuse puhul 2. peatüki 3. jao punkti 1 alapunktis a; c) Marteilia refringens’i nakkuse puhul 3. peatüki 3. jao punkti 1 alapunktis a; d) Bonamia exitiosa nakkuse puhul 4. peatüki 3. jao punkti 1 alapunktis a; e) Bonamia ostreae nakkuse puhul 5. peatüki 3. jao punkti 1 alapunktis a; f) valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse puhul 6. peatüki 3. jao punkti 1 alapunktis a.

3. Erandina lõike 1 punktist c võib pädev asutus otsustada jätta piirangutsooni kehtestamata: a) kui nakatunud ettevõte ei lase töötlemata heitvett ümbritsevatesse veekogudesse ning b) kui ettevõttes kehtivate bioturvameetmete tase tagab, et nakkus on täielikult sinna suletud.

4. Pädev asutus võib võtta riskimaandamismeetmeid, mis on seotud järgmiste piirangutsoonis toimuvate tegevustega: a) sumplaevade liikumine läbi piirangutsooni, b) kalapüük, c) muud tegevused, millega võib kaasneda taudi leviku risk.

5. Kui taud leiab kinnitust looduslikel veeloomadel, võib pädev asutus: a) töötada välja ja rakendada ennetus-, seire- ja tauditõrjemeetmeid, mida on vaja, et tõkestada taudi levikut loetellu kantud liikidesse kuuluvatele peetavatele loomadele või täiendavatele loomapopulatsioonidele; b) kohaldada looduslike veeloomapopulatsioonide ja kinnitatud taudijuhuga otsest epidemioloogilist seost omavate ettevõtete suhtes tõhusamat seiret; c) võtta meetmeid taudi likvideerimiseks asjakohasest looduslike veeloomade populatsioonist, kui see on teostatav.

Artikkel 59

Epidemioloogiline uuring ja muud uurimised teatavate taudide esinemise kinnitamise korral

1. Kui taud leiab kinnitust, siis pädev asutus: a) teeb epidemioloogilise uuringu; b) teeb muid uurimisi ja kohaldab artikli 55 lõikes 2 sätestatud meetmeid kõikides epidemioloogiliselt seotud ettevõtetes; c) kohandab seiret tuvastatud riskiteguritega, võttes arvesse epidemioloogilise uuringu järeldusi.

2. Pädev asutus kaalub vajadust uurida looduslikke loomi, kui epidemioloogiline uuring näitab peetavate ja looduslike loomade vahel epidemioloogilisi seoseid.

3. Pädev asutus teavitab niipea kui võimalik: a) asjaomase liikmesriigi ettevõtjaid ja asjakohaseid asutusi epidemioloogilistest seostest kinnitatud taudijuhuga ning b) nende teiste liikmesriikide või kolmandate riikide pädevaid asutusi, keda epidemioloogilised seosed nakatunud ettevõt(e)tega võivad puudutada.

Artikkel 60

Vedu nakatunud ettevõttesse ja muusse piirangutsoonis asuvasse ettevõttesse või neist välja

1. Pädev asutus teeb kõigis nakatunud ettevõtetes ja muudes piirangutsoonis asuvates ettevõtetes järgmist: a) annab korralduse isoleerida taudikahtlusega ja kinnitatud diagnoosiga loomad, kui see on tehniliselt võimalik; b) keelab asjaomase taudi puhul loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade või neilt saadud loomsete saaduste veo ettevõt(e)test, välja arvatud juhul, kui pädev asutus lubab seda viivitamatuks tapmiseks või töötlemiseks tauditõrjet tegevas veeandide ettevõttes või otse inimtoiduks tarbimiseks, kui tegemist on molluskite või koorikloomadega, mida müüakse selleks otstarbeks elusalt; c) keelab asjaomase taudi puhul loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade sissetoomise ettevõt(e)tesse, välja arvatud juhul, kui pädev asutus on seda nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel lubanud; d) keelab seadmete, sööda ja loomsete kõrvalsaaduste veo ettevõt(e)test, välja arvatud pädeva asutuse loal.

2. Pädev asutus laiendab lõike 1 punktides a–c sätestatud meetmeid täiendavatesse loomapopulatsioonidesse kuuluvatele peetavatele loomadele, kui nad kujutavad endast riski taudi levitajana.

Artikkel 61

Erandid loomade ja loomsete saaduste nakatunud ettevõtetest välja veo piirangust

1. Erandina artikli 60 lõike 1 punktist b võib pädev asutus lubada vesiviljelusloomade vedu tema ametliku järelevalve all olevasse ettevõttesse, mis asub samas piirangutsoonis, tingimusel et: a) veetakse üksnes tauditunnusteta loomi; b) vedu ei sea ohtu sihtettevõttes olevate vesiviljelusloomade või teele jäävate veeloomade tervislikku seisundit; c) nad ei puutu sihtettevõttes kokku asjaomase taudiga seoses paremas tervislikus seisundis vesiviljelusloomadega d) loomi ei peeta sihtettevõttes kauem, kui pädeva asutuse määratud maksimaalse ajavahemiku jooksul.

2. Kui pädev asutus kasutab lõikes 1 sätestatud erandit, siis ta: a) klassifitseerib sihtettevõtte tervisestaatuse artikli 52 lõikes 1 sätestatud kriteeriumide kohaselt ümber, kui see on asjakohane; b) keelab loomade liikumise sihtettevõttest, välja arvatud juhul, kui ta on andnud loa nende veoks tauditõrjet tegevasse veeandide ettevõttesse nende viivitamatuks tapmiseks või töötlemiseks või otse inimtoiduks tarbimiseks, kui tegemist on molluskite või koorikloomadega, keda müüakse selleks otstarbeks elusalt. Loomsed kõrvalsaadused, mis on määratletud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 3 punktis 1, töödeldakse või kõrvaldatakse kõikidel juhtudel 1. või 2. kategooria materjalina vastavalt kõnealuse määruse artiklile 12 või 13. c) hoiab sihtettevõtet kuni ettevõtte puhastamise, desinfitseerimise ja asjakohase kasutamata hoidmise lõpuni oma ametliku järelevalve all.

3. Erandina artikli 60 lõike 1 punktist b võib pädev asutus lubada vesiviljelusloomade vedu teistesse nakatunud ettevõtetesse, mis ei rakenda selle konkreetse taudi likvideerimisprogrammi, tingimusel et: a) veetakse üksnes tauditunnusteta loomi; b) vedu ei sea ohtu sihtettevõttes olevate vesiviljelusloomade või teele jäävate veeloomade tervislikku seisundit; ning c) vedu vastab määruse (EL) 2016/429 artikli 208 lõikes 2 sätestatud loomatervise sertifikaatide väljaandmise nõuetele.

4. Erandina artikli 60 lõike 1 punktist b võib pädev asutus lubada vesiviljelusloomade ja loomsete saaduste vedu tapmis- ja töötlemisrajatistesse, mis ei ole tauditõrjet tegevad veeandide ettevõtted, tingimusel et: a) veetakse üksnes tauditunnusteta loomi; b) tapmis- ja töötlemisrajatis ei asu liikmesriigis, tsoonis või bioturvarühmikus, kus rakendatakse selle konkreetse taudi likvideerimisprogrammi või mis on tunnistatud taudivabaks; c) vedu ei sea ohtu tapmis- ja töötlemisrajatisse veol teele jäävate või selle ümbruses olevate veeloomade tervislikku seisundit; d) vedu vastab määruse (EL) 2016/429 artikli 208 lõikes 2 sätestatud loomatervise sertifikaatide väljaandmise nõuetele.

5. Erandina artikli 60 lõike 1 punktist b võib pädev asutus lubada täiendavatesse loomapopulatsioonidesse kuuluvate loomade ja loomsete saaduste ilma täiendavate piiranguteta vedu nakatunud ettevõtetest teistesse ettevõtetesse, tingimusel et: a) riskihindamine on lõpetatud; b) vajaduse korral rakendatakse riskimaandamismeetmeid, tagamaks et sihtettevõttes olevate või sinna veol teele jäävate veeloomade tervislikku seisundit ei seata ohtu, ning c) vedu vastab määruse (EL) 2016/429 artikli 208 lõikes 2 sätestatud loomatervise sertifikaatide väljaandmise nõuetele.

Artikkel 62

Nakatunud loomade äraviimine

1. Pärast taudi esinemise kinnitamist annab pädev asutus korralduse, et kõikides nakatunud ettevõtetes võetaks pädeva asutuse määratud maksimaalse ajavahemiku jooksul järgmised asjaomase taudi puhul loetellu kantud liikidesse kuuluvate veeloomadega seotud meetmed: a) kõigi surnud loomade äraviimine; b) kõigi surmaeelses seisundis loomade äraviimine ja surmamine; c) kõigi tauditunnustega loomade äraviimine ja surmamine; d) pärast punktides a–c sätestatud meetmete rakendamise lõppu ettevõt(e)tesse jäänud loomade inimtoiduks tapmine või kui tegemist on molluskite või koorikloomadega, keda müüakse elusalt, siis veest eemaldamine.

2. Pädev asutus võib anda nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel korralduse tappa inimtoiduks või kui tegemist on molluskite või koorikloomadega, keda müüakse elusalt, siis veest eemaldada: a) kõik asjaomase taudi puhul loetellu kantud liikidesse kuuluvad loomad nakatunud ettevõt(e)tes, neile loomadele uuringuid tegemata; b) taudikahtlased loomad, kellel on kinnitatud taudijuhuga epidemioloogiline seos.

3. Lõikes 1 osutatud loomade inimtoiduks tapmine või veest eemaldamine toimub ametliku järelevalve all kas nakatunud ettevõt(e)tes koos hilisema töötlemisega tauditõrjet tegevas veeandide ettevõttes või tauditõrjet tegevas veeandide ettevõttes, nagu on asjakohane.

4. Pädev asutus laiendab käesolevas artiklis sätestatud meetmeid täiendavatesse loomapopulatsioonidesse kuuluvatele vesiviljelusloomadele, kui seda on vaja taudi tõrjeks.

5. Pädev asutus võib anda korralduse kõik nakatunud ettevõt(e)tes olevad lõikes 1 osutatud loomad ja loetellu kandmata liikidesse kuuluvad loomad või osa neist inimtoiduks tapmise asemel surmata ja hävitada.

6. Kõik käesoleva artikli kohaselt tapetavatelt või surmatavatelt loomadelt saadud loomsed kõrvalsaadused töödeldakse või kõrvaldatakse 1. või 2. kategooria materjalina vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklile 12 või 13.

Artikkel 63

Puhastamine ja desinfitseerimine

1. Pädev asutus annab kõigi nakatunud ettevõtete puhul korralduse puhastada ja desinfitseerida enne taasasustamist järgmised ehitised ja esemed: a) ettevõtte ruumid, niivõrd kui see on tehniliselt võimalik, pärast artikli 62 lõikes 1 osutatud loomade äraviimist ja kogu sööt, mis võib olla saastunud; b) loomakasvatusega seotud seadmed, sealhulgas, kuid mitte ainult söötmis-, sorteerimis-, ravi- ja vaktsineerimisseadmed ning selleks kasutatavad veesõidukid; c) tootmisega seotud varustus, sealhulgas, kuid mitte ainult puurid, võrgud, pukkalused, kotid ja õngejadad; d) käitajate ja kontrollkäigu tegijate kasutatud kaitseriietus ja ohutusvahendid; e) kõik veovahendid, sealhulgas paagid ja muu varustus, mida kasutatakse nakatunud loomade või nakatunud loomadega kokku puutunud töötajate veoks.

2. Pädev asutus kiidab heaks puhastamis- ja desinfitseerimisprotokolli.

3. Pädev asutus teeb puhastamise ja desinfitseerimise üle järelevalvet ega ennista või anna ettevõtete taudivaba staatust uuesti enne, kui ta leiab, et puhastamine ja desinfitseerimine on lõpetatud.

Artikkel 64

Kasutamata hoidmine

1. Pädev asutus annab korralduse hoida kõik nakatunud ettevõtted kasutamata. Kasutamata hoidmine toimub pärast artiklis 63 sätestatud puhastamis- ja desinfitseerimisprotsessi lõppu.

2. Kasutamata hoidmise kestus oleneb asjaomasest patogeenist ja nakatunud ettevõtetes kasutatavast tootmissüsteemist. Teatavad kasutamata hoidmise perioodid on sätestatud VI lisa II osas, eelkõige: a) viirusliku hemorraagilise septitseemia ja nakkusliku vereloomeelundite nekroosi puhul 1. peatüki 3. jao punkti 1 alapunktis c; b) lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkuse puhul 2. peatüki 3. jao punkti 1 alapunktis c; c) Marteilia refringens’i nakkuse puhul 3. peatüki 3. jao punkti 1 alapunktis c; d) Bonamia exitiosa nakkuse puhul 4. peatüki 3. jao punkti 1 alapunktis c; e) Bonamia ostreae nakkuse puhul 5. peatüki 3. jao punkti 1 alapunktis c; f) valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse puhul 6. peatüki 3. jao punkti 1 alapunktis c.

3. Pädev asutus annab korralduse hoida kaitsetsooni või kui kaitsetsooni ei ole kehtestatud, siis piirangutsooni nakatunud ettevõtted ühel ja samal ajal kasutamata. Samaaegset kasutamata hoidmist võib riskihindamise põhjal laiendada ka teistele ettevõtetele. Samaaegse kasutamata hoidmise kestus ja piirkonna suurus on sätestatud VI lisa II osas, eelkõige: a) viirusliku hemorraagilise septitseemia ja nakkusliku vereloomeelundite nekroosi puhul 1. peatüki 3. jao punktis 1; b) lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkuse puhul 2. peatüki 3. jao punktis 1; c) Marteilia refringens’i nakkuse puhul 3. peatüki 3. jao punktis 1; d) Bonamia exitiosa nakkuse puhul 4. peatüki 3. jao punktis 1; e) Bonamia ostreae nakkuse puhul 5. peatüki 3. jao punktis 1; f) valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse puhul 6. peatüki 3. jao punktis 1.

Artikkel 65

Riskimaandamismeetmed uuesti nakatumise vältimiseks

Enne tauditõrjemeetmete tühistamist või nende tühistamisel annab pädev asutus korralduse võtta proportsionaalseid riskimaandamismeetmeid, et vältida ettevõtte uuesti nakatumist, võttes arvesse asjakohaseid riskitegureid, mida näitavad epidemioloogilise uuringu tulemused. Nende meetmete puhul võetakse arvesse vähemalt:

a) tauditekitaja püsimajäämist keskkonnas või metsloomadel;

b) bioturvameetmeid, mida kohandatakse vastavalt ettevõtte spetsiifikale.







4. PEATÜKK

Taudivaba staatus







1. jagu

Liikmesriikide ja tsoonide taudivaba staatuse heakskiitmine

Artikkel 66

Taudivaba staatuse andmise kriteeriumid

Taudivaba staatuse võib liikmesriikidele või nende tsoonidele anda üksnes juhul, kui on täidetud järgmised üld- ja erikriteeriumid:

a) üldkriteeriumid: i) territoriaalne kohaldamisala vastab kas artiklis 13 või 47 sätestatud nõuetele; ii) taudiseire vastab kas artikli 3 lõikes 1 või lõikes 2 sätestatud nõuetele; iii) ettevõtjad täidavad bioturvameetmetega seotud kohustusi, mis on sätestatud määruse (EL) 2016/429 artiklis 10; iv) taudikahtluse või taudi esinemise kinnitamise korral võetavad asjaomase taudi puhul asjakohased tauditõrjemeetmed vastavad nõuetele, mis on sätestatud: — Brucella abortus ’e, B. melitensis ’e või B. suis ’i nakkuse, Mycobacterium tuberculosis ’e kompleksi põhjustatud nakkuse, veiste enzootilise leukoosi, veiste nakkava rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi, Aujeszky haiguse viiruse nakkuse ja veiste viirusdiarröa puhul artiklites 21–31; — marutaudiviiruse nakkuse puhul artiklites 35 ja 36; — lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkuse puhul artiklites 41 ja 42; — viirusliku hemorraagilise septitseemia, nakkusliku vereloomeelundite nekroosi, lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkuse, Marteilia refringens ’i nakkuse, Bonamia exitiosa nakkuse, Bonamia ostreae nakkuse ja valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkuse puhul artiklites 55–65; v) ettevõtted registreeriti või kiideti heaks, nagu on ettevõtte tüübi puhul asjakohane; vi) tagati sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomade identifitseerimine ja loomse paljundusmaterjali jälgitavus, nagu loomaliigi puhul asjakohane; vii) veo korral vastasid sihtrühma kuuluva loomapopulatsiooni loomad või neilt saadud tooted nende loomade ja toodete liidusisese veo ja liitu sisenemise loomatervisenõuetele;

b) artiklitel 67–71 põhinevad taudivaba staatuse andmise erikriteeriumid.

Artikkel 67

Taudivaba staatus loetellu kantud liikide puudumise põhjal

1. Kriteeriumid liikmesriigi või tsooni taudivaba staatuse tunnustamiseks selle taudi puhul loetellu kantud liikide puudumise põhjusel on järgmised: a) artikli 66 punkti a alapunktides i ja ii sätestatud üldkriteeriumid on olnud täidetud vähemalt viieaastase tingimustele vastavuse perioodi jooksul ja taudi ei ole avastatud ning b) peetavate ja metsloomade populatsioonides ei ole asjaomase taudi puhul asjakohaseid loetellu kantud liike.

2. Liikmesriik esitab lõikes 1 sätestatud kriteeriumide täitmise kohta dokumentaalsed tõendid. Dokumentaalsed tõendid näitavad taudivaba staatuse jätkusuutlikkust, võttes arvesse, et: a) loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade esinemise tõenäosust liikmesriigi territooriumil või tsoonis hinnati ja see leiti olevat väga väike ning b) loetellu kantud liikidesse kuuluvate loomade liikmesriigi territooriumile või tsooni sissetoomise tõenäosus leiti olevat väga väike.

Artikkel 68

Taudivaba staatus tauditekitaja ellujäämisvõimetuse põhjal

1. Kriteeriumid liikmesriigi või tsooni taudivaba staatuse tunnustamiseks tauditekitaja ellujäämisvõimetuse põhjusel on järgmised: a) artikli 66 punkti a alapunktides i ja ii sätestatud üldkriteeriumid on olnud täidetud vähemalt viieaastase tingimustele vastavuse perioodi jooksul ja taudi ei ole avastatud; b) taudi ei ole seal teadaolevalt kunagi esinenud või kui on, siis on tõendatud, et tauditekitaja ei jäänud ellu; c) on saavutatud vähemalt ühe sellise kriitilise keskkonnaparameetri väärtus, mis on vastuolus tauditekitaja eluvõimelisusega; d) tauditekitaja on selle kriitilise keskkonnaparameetriga kokku puutunud hävimiseks piisava aja jooksul.

2. Liikmesriik esitab lõikes 1 sätestatud kriteeriumide täitmise kohta järgmised tõendid: a) lõike 1 punktides a ja b sätestatud kriteeriumide täitmise kohta dokumentaalsed tõendid; b) lõike 1 punktides c ja d sätestatud kriteeriumide täitmise kohta teaduslikud tõendid.

Artikkel 69

Maismaaloomade taudivaba staatus loetellu kantud maismaaloomataudide puhul loetellu kantud siirutajate ellujäämisvõimetuse põhjal

1. Kriteeriumid liikmesriigi või tsooni taudivaba staatuse tunnustamiseks selle loetellu kantud taudi puhul loetellu kantud siirutajate ellujäämisvõimetuse põhjusel on järgmised: a) artikli 66 punkti a alapunktides i ja ii sätestatud üldkriteeriumid on olnud täidetud vähemalt viieaastase tingimustele vastavuse perioodi jooksul ja taudi ei ole avastatud; b) taudi ei ole seal kunagi teadaolevalt esinenud või kui on, siis on tõendatud, et tauditekitajat ei ole edasi levitatud; c) tauditekitaja levimine sõltub täielikult loetellu kantud siirutajate esinemisest ja ühtki teist loomuliku levimise viisi ei ole teada; d) loetellu kantud siirutajaid liikmesriigis või selle tsoonides looduslikult ei esine; e) loetellu kantud siirutajate juhuslik või tahtlik sissetoomine minevikus või tulevikus ei ole tõenäoline; f) on saavutatud vähemalt ühe sellise kriitilise keskkonnaparameetri väärtus, mis on vastuolus loetellu kantud siirutajate eluvõimelisusega; g) loetellu kantud siirutajad on selle kriitilise keskkonnaparameetriga kokku puutunud hävimiseks piisava aja jooksul.

2. Liikmesriik esitab lõikes 1 sätestatud kriteeriumide täitmise kohta järgmised tõendid: a) lõike 1 punktides a ja b sätestatud kriteeriumide täitmise kohta dokumentaalsed tõendid; b) lõike 1 punktides c–g sätestatud kriteeriumide täitmise kohta teaduslikud tõendid.

Kui taud on puhkenud, esitab liikmesriik dokumentaalsed tõendid selle kohta, et seire on 95 % usaldatavustasemega näidanud, et taudi levimuse määr oli alla 1 %.

Artikkel 70

Taudivaba staatus varasemate ja seireandmete põhjal

1. Kriteeriumid liikmesriigi või selle tsooni taudivaba staatuse tunnustamiseks varasemate ja seireandmete põhjal on järgmised: a) taudi ei ole liikmesriigis või selle tsoonis kunagi teadaolevalt esinenud või see on liikmesriigis või selle tsoonis likvideeritud ja seda ei ole seal teadaolevalt esinenud vähemalt 25aasta jooksul; b) taud on liikmesriigis või selle tsoonis viimase 25 aasta jooksul teadaolevalt esinenud, see on liikmesriigist või selle tsoonist likvideeritud ja artiklis 72 osutatud taudipõhised nõuded on täidetud.

2. Liikmesriik, kes soovib kogu oma territooriumi või selle tsooni taudivaba staatuse heakskiitmist lõike 1 punkti a põhjal, on rakendanud vähemalt 10aastase tingimustele vastavuse perioodi jooksul järgmisi meetmeid: a) loetellu kantud liikidesse kuuluvate peetavate loomade taudiseire; b) ennetustegevus tauditekitaja sissetoomise kontrollimiseks; c) taudi vastu vaktsineerimise keeld, välja arvatud juhul, kui vaktsineerimine on kooskõlas artiklis 72 osutatud taudipõhiste nõuetega; d) taudiseire, mis tõendab, et teadaolevalt ei ole loetellu kantud liikidesse kuuluvatel metsloomadel taudi liikmesriigis või tsoonis tuvastatud.

3. Erandina lõike 1 punktist b võib komisjon kaheks aastaks pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva anda liikmesriikidele või tsoonidele taudivaba staatuse järgmiste taudide puhul: a) marutaudiviiruse nakkus, kui sellest tuli direktiivi 64/432/EMÜ artikli 8 kohaselt teavitada ja kui rakendati vajalikku seiret vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/99/EÜ ( 3 ) artiklile 4 ning kui viimasel kahel aastal ei esinenud loetellu kantud loomaliikidel teadaolevalt ühtki kõnealuse taudi juhtu; b) lammaste katarraalse palaviku viiruse nakkus, kui kõik piirangutsoonid on enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva määruse (EÜ) nr 1266/2007 artikli 6 kohaselt tühistatud.

4. Lõikes 1 sätestatud taudivaba staatuse saamise kriteeriume kohaldatakse üksnes: a) uues liikmesriigis kuni kahe aasta jooksul pärast selle liiduga ühinemist või b) kuni kahe aasta jooksul pärast nende määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 2 kohaselt vastu võetud rakendusaktide kohaldamise alguskuupäeva, mille kohaselt on asjaomane taud esimest korda B- või C-kategooria taudiks liigitatud.

5. Erandina lõikest 4 ei kohaldata varasemate ja seireandmete põhjal taudivaba staatuse andmise suhtes kuni kaheaastast ajavahemikku järgmiste staatuste puhul: a) varroosivaba staatus, b) ilma vaktsineerimiseta Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse vaba staatus.

6. Erandina lõike 4 punktist b ei kohaldata varasemate ja seireandmete põhjal taudivaba staatuse andmist järgmiste taudide suhtes: a) Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkus; b) Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi põhjustatud nakkus; c) veiste enzootiline leukoos; d) veiste nakkav rinotrahheiit / nakkav pustuloosne vulvovaginiit; e) Aujeszky haiguse viiruse nakkus; f) viiruslik hemorraagiline septitseemia; g) nakkuslik vereloomeelundite nekroos; h) lõhilaste nakkusliku aneemia viiruse HPR-deletsiooniga tüve nakkus; i) Bonamia ostreae nakkus; j) Marteilia refringens’i nakkus.

Artikkel 71

Taudivaba staatus likvideerimisprogrammide põhjal

1. Kriteeriumid liikmesriigi või tsooni taudivaba staatuse tunnustamiseks likvideerimisprogrammide põhjal on järgmised: a) pädev asutus on rakendanud heakskiidetud likvideerimisprogrammi, nagu on osutatud artiklis 12 või 46, ning b) pädev asutus on likvideerimisprogrammi lõpetanud ja esitanud komisjonile taudivaba staatuse tunnustamise taotluse, milles tõendatakse artiklis 72 sätestatud taudipõhiste nõuete täitmist.

2. Erandina lõikest 1 võib veeloomade korral, kui tsoon hõlmab alla 75 % liikmesriigi territooriumist ega ole teise liikmesriigi või kolmanda riigiga ühine, taudivaba staatuse saavutada artikli 83 kohaselt.

Artikkel 72

Taudipõhised nõuded taudivaba staatuse andmiseks

Taudipõhised nõuded liikmesriigile või tsoonile taudivaba staatuse andmiseks on sätestatud:

a) peetavate veiste Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkusest vaba staatuse puhul IV lisa I osa 3. peatüki 1. jaos ning peetavate lammaste ja kitsede Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkusest vaba staatuse puhul IV lisa I osa 4. peatüki 1. jaos;

b) Mycobacterium tubercu