02013R0814 — ET — 09.01.2017 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 814/2013, 2. august 2013, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ seoses veesoojendite ja kuumaveesalvestite ökodisaini nõuetega (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 239 6.9.2013, lk 162)

Muudetud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 814/2013,

2. august 2013,

millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ seoses veesoojendite ja kuumaveesalvestite ökodisaini nõuetega

(EMPs kohaldatav tekst)







Artikkel 1

Reguleerimisese ja -ala

1. Käesoleva määrusega kehtestatakse ökodisaininõuded kuni 400 kW nimisoojusvõimsusega veesoojendite ja kuni 2 000 l mahuga kuumaveesalvestite turulelaskmiseks ja/või kasutuselevõtmiseks, sh selliste veesalvestiga päikesekütteseadmetesse integreeritud kuumaveesalvestite turulelaskmiseks ja/või kasutuselevõtmiseks, mis on määratletud delegeeritud määruse (EL) nr 812/2013 artiklis 2.

2. Käesoleva määruse reguleerimisalasse ei kuulu:

a) veesoojendid, mis on spetsiaalselt projekteeritud töötama eelkõige biomassist saadud gaas- või vedelkütusel;

b) tahkekütustel töötavad veesoojendid;

c) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL ( 1 ) reguleerimisalasse kuuluvad veesoojendid;

d) veesoojendi-kütteseadmed, nagu määratletud komisjoni määruse (EL) nr 813/2013 ( 2 ) artiklis 2;

e) veesoojendid, mis ei vasta isegi väikseima võrdlusenergiaga koormusprofiilile, nagu on esitatud III lisa tabelis 1;

f) veesoojendid, mis on ette nähtud ainult kuumade jookide ja/või sooja toidu valmistamiseks;

g) soojusgeneraatorid, mis on ette nähtud veesoojendite ja veesoojendikestade jaoks, mis tuleb varustada selliste soojusgeneraatoritega, mis on lastud turule enne 1. jaanuari 2018 samasuguste soojusgeneraatorite ja veesoojendikestade asendamiseks. Asendustootele või selle pakendile tuleb selgelt märkida, mis tüüpi veesoojendi jaoks see on ette nähtud.

Artikkel 2

Mõisted

Lisaks direktiivi 2009/125/EÜ artiklis 2 sätestatud mõistetele kasutatakse käesolevas määruses järgmisi mõisteid:

1) „veesoojendi” – seade, a) mis on ühendatud välise joogi- või olmeveevarustusega; b) mis tekitab soojust ning annab selle edasi etteantud temperatuuriga, koguses, vooluhulgaga ja ajavahemikel joogivee või olmevee tarnimiseks ning c) millel on üks või mitu soojusgeneraatorit;

2) „soojusgeneraator” – see osa veesoojendist, milles tekitatakse soojust ühel järgmistest viisidest: a) fossiilkütuse ja/või biokütuse põletamine; b) elekterküttekeha läbiva elektrivoolu soojuslik toime; c) ümbritsevast õhust, veest, maapinnast ja/või jäätmetest ammutatud soojuse kasutamine, kusjuures veesoojendiks loetakse ka vee soojendamiseks ette nähtud soojusgeneraatorit ja sellise soojusgeneraatori jaoks ette nähtud veesoojendi kest;

3) „veesoojendikest” – veesoojendi see osa, kuhu paigutatakse soojusgeneraator;

4) „nimisoojusvõimsus” – veesoojendi esitatud soojusvõimsus [kW] vee soojendamise korral standardsetel nimitingimustel;

5) „maht (V)” – kuumaveesalvesti või salvesti-veesoojendi nimimaht [l];

6) „standardsed nimitingimused” – töötingimused, mille juures määratakse veesoojendite nimisoojusvõimsus, vee soojendamise kasutegur, müravõimsustase ja lämmastikoksiidide heide ning kuumaveesalvestite püsikaod;

7) „biomass” – põllumajandusest (kaasa arvatud taimsed ja loomsed ained), metsatööstusest ja sellega seotud tootmisest, sealhulgas kalandusest ja vesiviljelusest, pärit bioloogilise päritoluga toodete, jäätmete ja jääkide bioloogiliselt lagunev osa ning tööstus- ja olmejäätmete bioloogiliselt lagunev osa;

8) „biokütus” – biomassist saadav gaas- või vedelkütus;

9) „fossiilkütus” – ürgset päritolu gaas- või vedelkütus;

10) „tavaline veesoojendi” – veesoojendi, milles tekitatakse soojust fossiil- ja/või biokütusest ja/või elekterküttekeha läbiva elektrivoolu soojuslikul toimel;

11) „soojuspumbaga veesoojendi” – ümbritsevast õhust, veest, maapinnast ja/või jäätmetest ammutatud energiast saadud soojust kasutav veesoojendi;

12) „päikese-veesoojendi” – veesoojendi, millel on üks või mitu päikesekollektorit, päikese-kuumaveesalvestit, soojusgeneraatorit ja võib-olla ka pump kollektoriahelas ja muud osad; päikese-veesoojendid lastakse turule ühe üksusena;

13) „kuumaveesalvesti” – kuumaveemahuti, milles säilitatakse vett, mida kasutatakse vee ja/või ruumi soojendamiseks, sealhulgas juurdekuuluvad tarvikud, millel ei ole soojusgeneraatorit, kuid võib olla üks või mitu varu-sukelküttekeha;

14) „varu-sukelküttekeha” – kuumaveesalvestis paiknev elektrivoolu soojuslikul toimel põhinev elekterküttekeha, millega tekitatakse soojust üksnes sel ajal, kui välise soojusallika kasutamine on takistatud (sealhulgas hoolduse ajal) või kui see ei ole korras, või päikese-kuumaveesalvesti varuküttekeha, millega tekitatakse soojust siis, kui päikese-soojusallikast ei piisa nõutava mugavustaseme saavutamiseks;

15) „vee soojendamise kasutegur (ηwh )” – veesoojendist saadava kasuliku energia ja selle saamiseks kasutatava energia suhe protsentides;

16) „müravõimsustase (LWA )” – A-kaalutud müravõimsustase [dB] siseruumis ja/või väljas;

17) „püsikadu (S)” – kuumaveesalvestist antud veetemperatuuril ja antud ümbritseva keskkonna temperatuuril hajuva soojuse võimsus [W];

18) „teisendustegur (CC)” – tegur, millele vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL ( 3 ) kohaselt Euroopa Liidu hinnanguline keskmine elektritootmistõhusus 40 %; teisendusteguri CC väärtus on 2,5.

II–VI lisa täiendavad mõisted on esitatud I lisas.

Artikkel 3

Ökodisaininõuded ja ajakava

1. Veesoojendite ja kuumaveesalvestite ökodisaini nõuded on sätestatud II lisas.

2. Ökodisaininõudeid kohaldatakse vastavalt järgmisele ajakavale:

a) alates 26. septembrist 2015:

i) peavad veesoojendid vastama II lisa punkti 1.1 alapunkti a ning punktide 1.2, 1.3, 1.4 ja 1.6 nõuetele;

ii) peavad kuumaveesalvestid vastama II lisa punkti 2.2 nõuetele;

b) alates 26. septembrist 2017:

i) peavad veesoojendid vastama II lisa punkti 1.1 alapunkti b nõuetele;

ii) peavad kuumaveesalvestid vastama II lisa punkti 2.1 nõuetele;

c) alates 26. septembrist 2018:

i) peavad veesoojendid vastama II lisa punkti 1.1 alapunkti c nõuetele;

ii) peavad veesoojendid vastama II lisa punkti 1.5 alapunkti a nõuetele.

3. Ökodisaininõuetele vastavust mõõdetakse ja arvutatakse III ja IV lisas sätestatud nõuete kohaselt.

Artikkel 4

Vastavushindamine

1. Direktiivi 2009/125/EÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud vastavushindamismenetlus on kas kõnealuse direktiivi IV lisas sätestatud sisemine projekti või kavandi kontroll või V lisas sätestatud juhtimissüsteem.

2. Vastavushindamise tehnilises dokumentatsioonis peavad olema käesoleva määruse II lisa punktis 1.6 sätestatud tooteandmed.

Artikkel 5

Turujärelevalve eesmärgil tehtav kontroll

Liikmesriikide ametiasutused kohaldavad direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõikes 2 osutatud turujärelevalve eesmärgil käesoleva määruse V lisas kirjeldatud kontrollimenetlust, et tagada käesoleva määruse II lisas sätestatud nõuete täitmine.

Artikkel 6

Soovituslikud võrdlusnäitajad

Käesoleva määruse jõustumise ajal turul olevate parimate veesoojendite ja kuumaveesalvestite soovituslikud võrdlusnäitajad on esitatud VI lisas.

Artikkel 7

Läbivaatamine

1. Veesoojendite- ja kuumaveesalvestitealase tehnika arengu arvessevõtmiseks vaatab komisjon käesoleva määruse läbi ja esitab läbivaatamistulemused arutamiseks ökodisaini nõuandefoorumile hiljemalt viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumist. Eelkõige hinnatakse läbivaatamisel järgmist:

a) kas on asjakohane kehtestada külmutusagensist tingitud kasvuhoonegaaside heite ökodisaini nõuded;

b) mis tasemel võiks võtta kasutusele vingugaasi ja süsivesinike heite ökodisaini nõuded väljatöötatavate mõõtmismeetodite alusel;

c) kas on asjakohane kehtestada rangemad lämmastikoksiidide heite ökodisaini nõuded;

d) kas on asjakohane kehtestada ökodisaininõuded veesoojenditele, mis on spetsiaalselt projekteeritud töötama eelkõige biomassist saadud gaas- või vedelkütusel;

e) teisendusteguri väärtuse kehtivus;

f) kas kolmanda isiku poolne sertifitseerimine on asjakohane.

2. Veesoojendite tehnika arengu arvessevõtmiseks vaatab komisjon käesoleva määruse läbi hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumist ja esitab läbivaatamistulemused arutamiseks ökodisaini nõuandefoorumile. Kõnealuse läbivaatamise käigus hinnatakse üksnes seda, kuivõrd asjakohane on kehtestada eraldi ökodisaininõuded erinevatele veesoojenditüüpidele.

Artikkel 8

Üleminekusätted

1. Kuni 26. septembrini 2015 võivad liikmesriigid lubada lasta turule ja/või võtta kasutusele veesoojendeid, mis on kooskõlas käesoleva määruse vastuvõtmise ajal liikmesriikides vee soojendamise kasuteguri ja müravõimsustaseme kohta kehtivate õigusaktidega.

2. Kuni 26. septembrini 2018 võivad liikmesriigid lubada lasta turule ja/või võtta kasutusele veesoojendeid, mis on kooskõlas käesoleva määruse vastuvõtmise ajal liikmesriikides lämmastikoksiidide heite kohta kehtivate õigusaktidega.

3. Kuni 26. septembrini 2017 võivad liikmesriigid lubada lasta turule ja/või võtta kasutusele kuumaveesalvesteid, mis on kooskõlas käesoleva määruse vastuvõtmise ajal liikmesriikides püsikadude kohta kehtivate õigusaktidega.

Artikkel 9

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.









I LISA

II–VI lisas kasutatavad mõisted

II–VI lisa kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) „salvesti-veesoojendi” – veesoojendi, mis on varustatud kuumaveesalvesti(te)ga, soojusgeneraatori(te)ga ja võib-olla muude osadega, mis paiknevad kõik ühises kestas;

2) „koormusprofiil” – etteantud veekasutuse tabel, nagu esitatud III lisa tabelis 1; iga veesoojendi vastab vähemalt ühele koormusprofiilile;

3) „veekasutus” – kasulikust vee vooluhulgast, kasulikust veetemperatuurist, kasulikust energiast ja maksimumtemperatuurist koosnev kogum, nagu on esitatud III lisa tabelis 1;

4) „kasulik vee vooluhulk (f)” – minimaalne vooluhulk [l/min], millega kuuma vee soojus lisandub võrdlusenergiale, nagu on esitatud III lisa tabelis 1;

5) „kasulik veetemperatuur (Tm )” – veetemperatuur [°C], millest alates kuuma vee soojus hakkab lisanduma võrdlusenergiale, nagu on esitatud III lisa tabelis 1;

6) „kasulik energia (Qtap )” – kuuma vee energia [kWh] sellise temperatuuri ja vooluhulga korral, mis on võrdne kasuliku veetemperatuuri ja vee vooluhulgaga või neist suurem, nagu on esitatud III lisa tabelis 1;

7) „kuuma vee energia” – korrutis, mille tegurid on vee erisoojus, sooja väljundvee ja külma sisendvee temperatuuri vahe keskmine ning kogu tarnitud kuuma vee mass;

8) „maksimumtemperatuur (Tp )” – minimaalne veetemperatuur [°C], mis on vaja saavutada igal veekasutusel, nagu on esitatud III lisa tabelis 1;

9) „võrdlusenergia (Qref )” – III lisa tabelis 1 esitatud konkreetsele koormusprofiilile vastavate veekasutuste summaarne kasulik energia [kWh];

10) „maksimaalne koormusprofiil” – koormusprofiil, millele vastab suurim võrdlusenergia, mida veesoojendi suudab toota kõnealusele koormusprofiilile vastava temperatuuri ja vooluhulga korral;

11) „esitatud koormusprofiil” – vastavushindamise tegemiseks kasutatav koormusprofiil;

12) „päevane elektrienergiatarve (Qelec )” – esitatud koormusprofiili korral 24 järjestikuse tunni jooksul tarbitud elektrienergia [kWh] lõppenergia järgi;

13) „päevane kütteenergiatarve (Qfuel )” – esitatud koormusprofiili korral 24 järjestikuse tunni jooksul tarbitud kütus [kWh] ülemise kütteväärtuse järgi;

14) „ülemine kütteväärtus (GCV)” – kütuse täielikul põlemisel eralduv kogu soojushulk, mis tekib hapnikuga põlemisel ja põlemissaaduste jahtumisel ümbritseva keskkonna temperatuurile. Selles suuruses võetakse arvesse ka kütuses leiduvast veest ja vesinikust tekkiva veeauru kondenseerumissoojust;

15) „kontroller” – seade, mis juhib automaatselt vee soojendamist vastavalt individuaalsetele kasutamistingimustele, et tagada säästlik energiatarbimine;

16) „kontrolleri vastavus (smart)” – suurus, mis näitab seda, kas kontrolleriga veesoojendi vastab IV lisa punkti 4 nõuetele;

17) „kontrolleri tegur (SCF)” – vee soojendamise kasutegur aktiveeritud kontrolleriga korral III lisa punktis 3 sätestatud tingimustel;

18) „aktiveeritud kontrolleriga veesoojendi nädalane elektrienergiatarve (Qelec,week,smart )” – aktiveeritud kontrolleriga veesoojendi elektrienergiatarve nädalas lõppenergia järgi [kWh], mõõdetud III lisa punktis 3 sätestatud tingimustel;

19) „aktiveeritud kontrolleriga veesoojendi nädalane kütteenergiatarve (Qfuel,week,smart )” – aktiveeritud kontrolleriga veesoojendi kütteenergiatarve nädalas kütuse ülemise kütteväärtuse järgi [kWh], mõõdetud III lisa punktis 3 sätestatud tingimustel;

20) „aktiveerimata kontrolleriga veesoojendi nädalane elektrienergiatarve (Qelec,week )” – aktiveerimata kontrolleriga veesoojendi elektrienergiatarve nädalas lõppenergia järgi [kWh], mõõdetud III lisa punktis 3 sätestatud tingimustel;

21) „aktiveerimata kontrolleriga veesoojendi nädalane kütteenergiatarve (Qfuel,week )” – aktiveerimata kontrolleriga veesoojendi kütteenergiatarve nädalas ülemise kütteväärtuse järgi [kWh], mõõdetud III lisa punktis 3 sätestatud tingimustel;

22) „keskkonna parand (Qcor )” – parandusliige [kWh], mille abil võetakse arvesse seda, et veesoojendi ei paikne isotermilises süsteemis;

23) „soojuskadu ooteseisundis (Pstby )” – soojuspumbaga veesoojendi soojusvõimsuse kadu [kW] tööseisundites ilma soojuse tarbimiseta;

24) „40 °C seguvee maht (V40)” – sellise 40 °C temperatuuriga vee kogus [l], mille entalpia on võrdne veesoojendi väljundist väljavoolava 40 °C temperatuuriga vee entalpiaga;

25) „keskmised kliimatingimused” – temperatuuri ja päikesekiirguse tingimused, mis on iseloomulikud Strasbourgi linnale;

26) „aastane energiatarbimine (Qtota )” – päikese-veesoojendi aastane energiatarbimine [kWh] lähteenergia järgi ja/või kütuse ülemise kütteväärtuse järgi;

27) „aastane mittepäikeseenergia kulu (Qnonsol )” – päikese-veesoojendi poolt kasuliku soojuse tootmiseks aastas tarbitav elektrienergia lähteenergia järgi [kWh] ja/või kütuse kütteenergia ülemise kütteväärtuse järgi [kWh], võttes arvesse aastas päikesekollektoriga salvestatud soojust ja päikese-kuumaveesalvesti soojuskadusid;

28) „päikesekollektor” – seade, mis neelab summaarset päikesekiirgust ja annab sellest saadud soojusenergia edasi seadmest läbi voolavale soojuskandjale; päikesekollektorit iseloomustab sisendpindala, tõhusus nullkao korral, soojuskaotegur, soojuskaoteguri temperatuuritundlikkus ja langemisnurgategur;

29) „kogu taevasfäärist pindalaühikule langev kiiritustihedus (summaarne päikesekiirgus)” – Maa pinnal 45-kraadise nurga all paiknevale lõuna poole suunatud päikesekollektorile langev otsene ja hajunud päikekiirgus [W/m2];

30) „kollektori sisendpindala (Asol )” – kollektori sellise pinna suurim pindala [m2], millele langev koondamata päikesekiirgus siseneb kollektorisse;

31) „tõhusus nullkao korral (η0 )” – päikesekollektori tõhusus, kui päikesekollektori soojuskandja keskmine temperatuur võrdub ümbritseva keskkonna temperatuuriga;

32) „päikesekollektori soojuskaotegur (esimese järgu tegur) (a1 )” – päikesekollektori soojuskadu iseloomustav suurus [W/(m2 K)];

33) „päikesekollektori soojuskaoteguri temperatuuritundlikkus (teise järgu tegur) (a2 )” – tegur, millega iseloomustatakse päikesekollektori soojuskaoteguri sõltuvust temperatuurist [W/(m2 K2)];

34) „langemisnurgategur (IAM)” – antud nurga all paikneva päikesekollektori toodetud kasuliku väljundsoojusvõimsuse ja 0-kraadise nurga all paikneva päikesekollektori toodetud kasuliku väljundsoojusvõimsuse suhe;

35) „langemisnurk” – päikesekiirguse suuna ja päikesekollektori avaga risti oleva suuna vaheline nurk;

36) „päikese-kuumaveesalvesti” – kuumaveesalvesti, mis salvestab ühe või mitme päikesekollektori toodetud soojusenergiat;

37) „soojusgeneraatori veesoojendamise kasutegur (ηwh,nonsol )” – päikese-veesoojendi juurde kuuluva soojusgeneraatori veesoojendamise kasutegur [%], mis on määratud keskmistel kliimatingimustel ilma päikeseenergiast saadava soojuseta;

38) „lisaelektrienergia (Qaux )” – päikese-veesoojendi poolt aastas lõppenergia kujul tarbitav lisaelektrienergia [kWh] pumba ja ooteseisundi võimsustarbe tagamiseks;

39) „pumba võimsus (solpump)” – päikese-veesoojendi kollektori ahelas töötava pumba elektriline nimivõimsus [W];

40) „ooteseisundi võimsustarve (solstandby)” – aktiveerimata soojusgeneraatori ja aktiveerimata pumbaga päikese-veesoojendi elektritarbimise nimivõimsus [W];

41) „samaväärne mudel” – turule lastud mudel, millel on samasugused tehnilised näitajad, mis on esitatud II lisa kohaselt kohaldatavates tooteteabe nõuetes, nagu teisel sama tootja turustataval mudelil.









II LISA

Ökodisaininõuded

1. VEESOOJENDITE ÖKODISAINI NÕUDED

1.1. Vee soojendamise kasuteguri nõuded

a) Alates 26. septembrist 2015 ei tohi veesoojendite veesoojendamise kasutegur olla väiksem allpool esitatud väärtustest:







Esitatud koormusprofiil 3XS XXS XS S M L XL XXL 3XL 4XL Vee soojendamise kasutegur 22 % 23 % 26 % 26 % 30 % 30 % 30 % 32 % 32 % 32 % Lisaks selliste veesoojendite puhul, mille esitatud kontrolleri vastavus smart on 1: arvutatud veesoojendamise kasutegur kontrolleri vastavuse smart = 0 korral, katsetatud esitatud koormusprofiiliga 19 % 20 % 23 % 23 % 27 % 27 % 27 % 28 % 28 % 28 %

b) Alates 26. septembrist 2017 ei tohi veesoojendite veesoojendamise kasutegur olla väiksem allpool esitatud väärtustest:







Esitatud koormusprofiil 3XS XXS XS S M L XL XXL 3XL 4XL Vee soojendamise kasutegur 32 % 32 % 32 % 32 % 36 % 37 % 37 % 37 % 37 % 38 % Lisaks selliste veesoojendite puhul, mille esitatud kontrolleri vastavus smart on 1: arvutatud veesoojendamise kasutegur kontrolleri vastavuse smart = 0 korral, katsetatud esitatud koormusprofiiliga 29 % 29 % 29 % 29 % 33 % 34 % 35 % 36 % 36 % 36 %

c) Alates 26. septembrist 2018 ei tohi veesoojendite veesoojendamise kasutegur olla väiksem allpool esitatud väärtustest:







Esitatud koormusprofiil XXL 3XL 4XL Vee soojendamise kasutegur 60 % 64 % 64 %

1.2. Salvesti-veesoojendite maht esitatud koormusprofiilide 3XS, XXS, XS ja S korral

Alates 26. septembrist 2015:

a) esitatud koormusprofiili 3XS korral ei tohi salvesti-veesoojendi maht olla üle 7 liitri;

b) esitatud koormusprofiilide XXS ja XS korral ei tohi salvesti-veesoojendi maht olla üle 15 liitri;

c) esitatud koormusprofiili S korral ei tohi salvesti-veesoojendi maht olla üle 36 liitri.

1.3. Esitatud koormusprofiilide M, L, XL, XXL, 3XL ja 4XL korral salvesti-veesoojendi nõuded 40 °C seguvee jaoks

Alates 26. septembrist 2015 ei tohi 40 °C seguvee kogus olla väiksem järgmisest suurusest:







Esitatud koormusprofiil M L XL XXL 3XL 4XL 40 °C seguvesi 65 liitrit 130 liitrit 210 liitrit 300 liitrit 520 liitrit 1 040 liitrit

1.4. Müravõimsustaseme nõuded

Alates 26. septembrist 2015 ei tohi soojuspumbaga veesoojendi müravõimsustase olla suurem järgmistest väärtustest:







Nimisoojusvõimsus ≤ 6 kW Nimisoojusvõimsus > 6 kW ja ≤ 12 kW Nimisoojusvõimsus > 12 kW ja ≤ 30 kW Nimisoojusvõimsus > 30 kW ja ≤ 70 kW Müravõimsustase (LWA ) siseruumis Müravõimsustase (LWA ) väliskeskkonnas Müravõimsustase (LWA ) siseruumis Müravõimsustase (LWA ) väliskeskkonnas Müravõimsustase (LWA ) siseruumis Müravõimsustase (LWA ) väliskeskkonnas Müravõimsustase (LWA ) siseruumis Müravõimsustase (LWA ) väliskeskkonnas 60 dB 65 dB 65 dB 70 dB 70 dB 78 dB 80 dB 88 dB

1.5. Lämmastikoksiidide heite nõuded

a) Alates 26. septembrist 2018 ei tohi veesoojendite lämmastikoksiidide heide (väljendatud lämmastikdioksiidina) olla suurem järgmistest väärtustest:

— gaaskütusel töötavad tavalised veesoojendid: 56 mg kasutatud kütuse ülemise kütteväärtuse järgi arvutatud kWh kohta;

— vedelkütusel töötavad tavalised veesoojendid: 120 mg kasutatud kütuse ülemise kütteväärtuse järgi arvutatud kWh kohta;

— gaaskütust kasutava välispõlemismootoriga töötava soojuspumbaga veesoojendid ja gaaskütust kasutavad päikese-veesoojendid: 70 mg kasutatud kütuse ülemise kütteväärtuse järgi arvutatud kWh kohta;

— soojuspumbaga veesoojendid, millel on vedelkütust kasutav välispõlemismootor, ja vedelkütust kasutavad päikese-veesoojendid: 120 mg kasutatud kütuse ülemise kütteväärtuse järgi arvutatud kWh kohta;

— gaaskütust kasutava sisepõlemismootoriga töötava soojuspumbaga veesoojendid: 240 mg kasutatud kütuse ülemise kütteväärtuse järgi arvutatud kWh kohta;

— vedelkütust kasutava sisepõlemismootoriga töötava soojuspumbaga veesoojendid: 420 mg kasutatud kütuse ülemise kütteväärtuse järgi arvutatud kWh kohta.

1.6. Veesoojendite tooteteabe nõuded

Alates 26. september 2015 peavad paigaldajate ja lõppkasutajate kasutusjuhendid, tootjate, nende volitatud esindajate ja importijate vaba juurdepääsuga veebilehed ning vastavushindamiseks artikli 4 kohaselt ette nähtud tehniline dokumentatsioon sisaldama järgmist:

a) mudelit (mudeleid), sh samaväärseid mudeleid, iseloomustavad näitajad;

b) III lisa punktis 6 sätestatud tehniliste näitajate mõõtmise tulemused;

c) IV lisa punktis 2 sätestatud tehniliste näitajate arvutamise tulemused;

d) ettevaatusmeetmed veesoojendi koostamise, paigaldamise ja hooldamise kohta;

e) soojusgeneraatorite näitajad ja koostamisnõuded, mis on ette nähtud veesoojendite ja veesoojendikestade jaoks, mis tuleb varustada selliste soojusgeneraatoritega, et tagada kooskõla veesoojendite ökodisaini nõuetega, ja vajaduse korral ka tootja soovitatavate koostekombinatsioonide loetelu;

f) kasutuskõlbmatuks muutunud toote demonteerimise, ringlussevõtu või kõrvaldamisega seotud teave.

2. KUUMAVEESALVESTITE ÖKODISAINI NÕUDED

2.1. Püsikao nõue

Alates 26. septembrist 2017 ei tohi mahuga V [l] kuumaveesalvestite püsikadu S ületada järgmist piirnormi:

2.2. Kuumaveesalvestite tooteteabe nõuded

Alates 26. septembrist 2015 peavad paigaldajate ja lõppkasutajate kasutusjuhendid, tootjate, nende volitatud esindajate ja importijate vaba juurdepääsuga veebilehed ning vastavushindamiseks artikli 4 kohaselt ette nähtud tehniline dokumentatsioon sisaldama järgmist:

a) mudelit (mudeleid), sh samaväärseid mudeleid, iseloomustavad näitajad;

b) III lisa punktis 7 sätestatud tehniliste näitajate mõõtmise tulemused;

c) kuumaveesalvesti koostamise, paigaldamise ja hooldamise ettevaatusmeetmed;

d) kasutuskõlbmatuks muutunud toote demonteerimise, ringlussevõtu või kõrvaldamisega seotud teave.









III LISA

Mõõtmised

1. Käesoleva määruse nõuetele vastavuse tagamiseks ja kontrollimiseks tehakse mõõtmised vastavalt ühtlustatud standarditele, mille viitenumbrid on sel eesmärgil avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, või muude usaldusväärsete, täpsete ja korratavate tänapäevaste üldtunnustatud meetoditega. Need peavad olema kooskõlas punktides 2–7 sätestatud tehniliste näitajatega.

2. VEESOOJENDITE KATSETAMISE ÜLDTINGIMUSED a) Mõõtmised tehakse tabelis 1 esitatud koormusprofiilide järgi; b) mõõtmised tehakse 24-tunnise tsükliga järgmiselt: — 00:00 – 06:59: veekasutust ei ole; — alates 07:00-st: veekasutused esitatud koormusprofiili järgi; — viimasest veekasutusest kuni 24:00-ni: veekasutust ei ole; c) esitatud koormusprofiil peab olema kas maksimaalse koormuse profiil või sellest järgmine; d) iga veesoojendile ette nähtud soojusgeneraatorit ja iga sellise soojusgeneraatori jaoks ette nähtud veesoojendi kesta tuleb katsetada vastavalt asjakohase kesta ja soojusgeneraatoriga; e) veesoojendeid, mis liigitatakse tipptunniväliselt kasutatavaks veesoojendiks, tuleb varustada energiaga maksimaalselt kaheksa järjestikust tundi ajavahemikus kella 22:00-st kuni 07:00-ni 24-tunnise veevõtutsükli jooksul. 24-tunnise veevõtutsükli lõppedes varustatakse veesoojendeid energiaga kuni etapi lõpuni. Tabel 1 Veesoojendite koormusprofiilid



h 3XS XXS XS S Qtap f Tm Qtap f Tm Qtap f Tm Qtap f Tm Tp kWh l/min °C kWh l/min °C kWh l/min °C kWh l/min °C °C 07:00 0,015 2 25 0,105 2 25 0,105 3 25 07:05 0,015 2 25 07:15 0,015 2 25 07:26 0,015 2 25 07:30 0,015 2 25 0,105 2 25 0,525 3 35 0,105 3 25 07:45 08:01 08:05 08:15 08:25 08:30 0,105 2 25 0,105 3 25 08:45 09:00 0,015 2 25 09:30 0,015 2 25 0,105 2 25 0,105 3 25 10:00 10:30 11:00 11:30 0,015 2 25 0,105 2 25 0,105 3 25 11:45 0,015 2 25 0,105 2 25 0,105 3 25 12:00 0,015 2 25 0,105 2 25 12:30 0,015 2 25 0,105 2 25 12:45 0,015 2 25 0,105 2 25 0,525 3 35 0,315 4 10 55 14:30 0,015 2 25 15:00 0,015 2 25 15:30 0,015 2 25 16:00 0,015 2 25 16:30 17:00 18:00 0,105 2 25 0,105 3 25 18:15 0,105 2 25 0,105 3 40 18:30 0,015 2 25 0,105 2 25 19:00 0,015 2 25 0,105 2 25 19:30 0,015 2 25 0,105 2 25 20:00 0,105 2 25 20:30 1,05 3 35 0,42 4 10 55 20:45 0,105 2 25 20:46 21:00 0,105 2 25 21:15 0,015 2 25 0,105 2 25 21:30 0,015 2 25 0,525 5 45 21:35 0,015 2 25 0,105 2 25 21:45 0,015 2 25 0,105 2 25 Qref 0,345 2,100 2,100 2,100



h M L XL Qtap f Tm Tp Qtap f Tm Tp Qtap f Tm Tp kWh l/min °C °C kWh l/min °C °C kWh l/min °C °C 07:00 0,105 3 25 0,105 3 25 0,105 3 25 07:05 1,4 6 40 1,4 6 40 07:15 1,82 6 40 07:26 0,105 3 25 07:30 0,105 3 25 0,105 3 25 07:45 0,105 3 25 4,42 10 10 40 08:01 0,105 3 25 0,105 3 25 08:05 3,605 10 10 40 08:15 0,105 3 25 0,105 3 25 08:25 0,105 3 25 08:30 0,105 3 25 0,105 3 25 0,105 3 25 08:45 0,105 3 25 0,105 3 25 0,105 3 25 09:00 0,105 3 25 0,105 3 25 0,105 3 25 09:30 0,105 3 25 0,105 3 25 0,105 3 25 10:00 0,105 3 25 10:30 0,105 3 10 40 0,105 3 10 40 0,105 3 10 40 11:00 0,105 3 25 11:30 0,105 3 25 0,105 3 25 0,105 3 25 11:45 0,105 3 25 0,105 3 25 0,105 3 25 12:00 12:30 12:45 0,315 4 10 55 0,315 4 10 55 0,735 4 10 55 14:30 0,105 3 25 0,105 3 25 0,105 3 25 15:00 0,105 3 25 15:30 0,105 3 25 0,105 3 25 0,105 3 25 16:00 0,105 3 25 16:30 0,105 3 25 0,105 3 25 0,105 3 25 17:00 0,105 3 25 18:00 0,105 3 25 0,105 3 25 0,105 3 25 18:15 0,105 3 40 0,105 3 40 0,105 3 40 18:30 0,105 3 40 0,105 3 40 0,105 3 40 19:00 0,105 3 25 0,105 3 25 0,105 3 25 19:30 20:00 20:30 0,735 4 10 55 0,735 4 10 55 0,735 4 10 55 20:45 20:46 4,42 10 10 40 21:00 3,605 10 10 40 21:15 0,105 3 25 0,105 3 25 21:30 1,4 6 40 0,105 3 25 4,42 10 10 40 21:35 21:45 Qref 5,845 11,655 19,07



h XXL 3XL 4XL Qtap f Tm Tp Qtap f Tm Tp Qtap f Tm Tp kWh l/min °C °C kWh l/min °C °C kWh l/min °C °C 07:00 0,105 3 25 11,2 48 40 22,4 96 40 07:05 07:15 1,82 6 40 07:26 0,105 3 25 07:30 07:45 6,24 16 10 40 08:01 0,105 3 25 5,04 24 25 10,08 48 25 08:05 08:15 0,105 3 25 08:25 08:30 0,105 3 25 08:45 0,105 3 25 09:00 0,105 3 25 1,68 24 25 3,36 48 25 09:30 0,105 3 25 10:00 0,105 3 25 10:30 0,105 3 10 40 0,84 24 10 40 1,68 48 10 40 11:00 0,105 3 25 11:30 0,105 3 25 11:45 0,105 3 25 1,68 24 25 3,36 48 25 12:00 12:30 12:45 0,735 4 10 55 2,52 32 10 55 5,04 64 10 55 14:30 0,105 3 25 15:00 0,105 3 25 15:30 0,105 3 25 2,52 24 25 5,04 48 25 16:00 0,105 3 25 16:30 0,105 3 25 17:00 0,105 3 25 18:00 0,105 3 25 18:15 0,105 3 40 18:30 0,105 3 40 3,36 24 25 6,72 48 25 19:00 0,105 3 25 19:30 20:00 20:30 0,735 4 10 55 5,88 32 10 55 11,76 64 10 55 20:45 20:46 6,24 16 10 40 21:00 21:15 0,105 3 25 21:30 6,24 16 10 40 12,04 48 40 24,08 96 40 21:35 21:45 Qref 24,53 46,76 93,52

3. VEESOOJENDI KONTROLLERI VASTAVUSE ( smart ) KATSETAMISE TINGIMUSED Kui tootja peab asjakohaseks anda kontrolleri vastavuse smart esitatud väärtuseks 1, mõõdetakse nädalast elektri- ja/või kütteenergiatarvet kahenädalase katsetsükli jooksul kontrolleriga ja ilma järgmiselt: — 1.–5. päeval: aktiveerimata kontrolleriga valitakse juhuslikus järjekorras koormusprofiile: esitatud koormusprofiil ja sellest ühe võrra väiksema koormusega profiil; — 6. ja 7. päeval: veekasutusi ei ole, kontroller on aktiveerimata; — 8.–12. päeval: korratakse 1.–5. päeval valitud koormusprofiile samas järjekorras, kuid aktiveeritud kontrolleriga; — 13. ja 14. päeval: veekasutusi ei ole, kontroller on aktiveeritud; — 1.–7. päeval mõõdetud summaarse kasuliku energia ja 8.–14. päeval mõõdetud summaarse kasuliku energia vahe ei tohi olla suurem kui 2 % esitatud koormusprofiili võrdlusenergiast Qref .

4. PÄIKESE-VEESOOJENDITE KATSETAMISE ÜLDTINGIMUSED Päikesekollektorit, päikese-kuumaveesalvestit, kollektoriahela pumpa (kui seda kasutatakse) ja soojusgeneraatorit katsetatakse eraldi. Kui päikesekollektorit ja päikese-kuumaveesalvestit ei ole võimalik eraldi katsetada, katsetatakse neid koos. Soojusgeneraatorit katsetatakse käesoleva lisa punktis 2 esitatud tingimustel. Tulemuste alusel tehakse IV lisa punkti 3 alapunkti b kohased arvutused tabelites 2 ja 3 esitatud tingimustel. Aastase energiatarbimise Qtota leidmiseks võetakse elektriküttekehaga soojusgeneraatori kasuteguriks 100/CC.

5. SOOJUSPUMBAGA VEESOOJENDITE KATSETAMISE ÜLDTINGIMUSED — Soojuspumbaga veesoojendeid katsetatakse tabelis 4 sätestatud tingimustel. — Soojuspumbaga veesoojendeid, mille soojusallikana kasutatakse ventilatsiooniõhu soojust, katsetatakse tabelis 5 sätestatud tingimustel.



Tabel 2 Keskmine päevatemperatuur [°C] Jaanuar Veebruar Märts Aprill Mai Juuni Juuli August September Oktoober November Detsember Keskmised kliimatingimused 2,8 2,6 7,4 12,2 16,3 19,8 21,0 22,0 17,0 11,9 5,6 3,2



Tabel 3 Keskmine summaarne päikesekiirgus [W/m2] Jaanuar Veebruar Märts Aprill Mai Juuni Juuli August September Oktoober November Detsember Keskmised kliimatingimused 70 104 149 192 221 222 232 217 176 129 80 56



Tabel 4 Soojuspumbaga veesoojendite standardsed nimitingimused, kuivtermomeetriga mõõdetud õhutemperatuur (sulgudes on märgtermomeetri temperatuur) Soojusallikas Välisõhk Siseõhk Ventilatsiooniõhk Töövedelik Vesi Temperatuur + 7 °C (+ 6 °C) + 20 °C (maksimaalselt + 15 °C) + 20 °C (+ 12 °C) 0 °C (sisendis)/– 3 °C (väljundis) + 10 °C (sisendis)/+ 7 °C (väljundis)



Tabel 5 Maksimaalne kasutatava ventilatsiooniõhu vooluhulk [m3/h] toatemperatuuril 20 °C niiskusesisaldusega 5,5 g/m3 Esitatud koormusprofiil XXS XS S M L XL XXL 3XL 4XL Kasutatava ventilatsiooniõhu maksimaalne vooluhulk 109 128 128 159 190 870 1 021 2 943 8 830

6. VEESOOJENDITE TEHNILISED NÄITAJAD Tuleb määrata järgmised veesoojendite tehnilised näitajad: a) päevane elektrienergiatarve Qelec [kWh], ümardatud kolme kümnendkohani; b) esitatud koormusprofiil, mis on tähistatud vastava tähega käesoleva lisa tabeli 1 kohaselt; c) siseruumi müravõimsustase LWA [dB], ümardatud täisarvuni (soojuspumbaga veesoojendite puhul, kui see on asjakohane); fossiilkütuste ja/või biokütuse jõul töötavate veesoojendite kohta lisaks järgmised näitajad: d) päevane kütteenergiatarve Qfuel [kWh] kütuse ülemise kütteväärtuse järgi, ümardatud kolme kümnendkohani; e) lämmastikoksiidide heide (väljendatud lämmastikdioksiidina) [mg/kWh], arvutatud kasutatud kütuse ülemise kütteväärtuse järgi ja ümardatud täisarvuni; lisaks selliste veesoojendite kohta, mille kontrolleri vastavus smart on 1: f) aktiveeritud kontrolleriga seadme nädalane kütteenergiatarve Qfuel,week,smart [kWh] kütuse ülemise kütteväärtuse järgi, ümardatud kolme kümnendkohani; g) aktiveeritud kontrolleriga seadme nädalane elektrienergiatarve Qelec,week,smart [kWh], ümardatud kolme kümnendkohani; h) aktiveerimata kontrolleriga seadme nädalane kütteenergiatarve Qfuel,week [kWh] kütuse ülemise kütteväärtuse järgi, ümardatud kolme kümnendkohani; i) aktiveerimata kontrolleriga seadme nädalane elektrienergiatarve Qelec,week [kWh], ümardatud kolme kümnendkohani; lisaks salvesti-veesoojendite kohta, mille esitatud koormusprofiilid on 3XS, XXS, XS ja S: j) maht V [l], ümardatud ühe kümnendkohani; lisaks salvesti-veesoojendite kohta, mille esitatud koormusprofiilid on M, L, XL, XXL, 3XL ja 4XL: k) 40 °C seguvee maht V40 [l], ümardatud täisarvuni; lisaks päikese-veesoojendite kohta: l) kollektori sisendpindala Asol [m2], ümardatud kahe kümnendkohani; m) tõhusus nullkao korral η0 , ümardatud kolme kümnendkohani; n) soojuskaotegur a1 [W/(m2 K)], ümardatud kahe kümnendkohani; o) soojuskaoteguri temperatuuritundlikkus a2 [W/(m2 K2)], ümardatud kolme kümnendkohani; p) langemisnurgategur IAM, ümardatud kahe kümnendkohani; q) pumba võimsus solpump [W], ümardatud kahe kümnendkohani; r) ooteseisundi võimsustarve solpump [W], ümardatud kahe kümnendkohani; lisaks soojuspumbaga veesoojendite kohta: s) müravõimsustase LWA [dB] väljas, ümardatud täisarvuni.

7. KUUMAVEESALVESTITE TEHNILISED NÄITAJAD Tuleb määrata järgmised kuumaveesalvestite tehnilised näitajad: a) maht V [l], ümardatud ühe kümnendkohani; b) püsikadu S [W], ümardatud ühe kümnendkohani.









IV LISA

Arvutused

1. Käesoleva määruse nõuetele vastavuse tagamiseks ja kontrollimiseks tehakse arvutused vastavalt ühtlustatud standarditele, mille viitenumbrid on sel eesmärgil avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, või muude asjakohaste tänapäevaste üldtunnustatud arvutusmeetodite alusel. Need peavad olema kooskõlas punktides 2–5 sätestatud tehniliste näitajatega ja arvutustega. Arvutustes kasutatavaid tehnilisi näitajaid tuleb mõõta III lisa kohaselt.

2. VEESOOJENDITE TEHNILISED NÄITAJAD Tuleb arvutada järgmised veesoojendite tehnilised näitajad keskmistel kliimatingimustel: a) vee soojendamise kasutegur ηwh [%], ümardatud ühe kümnendkohani; lisaks päikese-veesoojendite kohta keskmistel kliimatingimustel: b) aastane mittepäikeseenergia kulu Qnonsol [kWh] lähteelektrienergia järgi ja/või kütuse ülemise kütteväärtuse järgi, ümardatud ühe kümnendkohani; c) soojusgeneraatori vee soojendamise kasutegur ηwh,nonsol [%], ümardatud ühe kümnendkohani; d) aastane lisaelektrienergiatarve Qaux [kWh], ümardatud ühe kümnendkohani.

3. VEE SOOJENDAMISE KASUTEGURI η wh ARVUTAMINE a) Tavalised veesoojendid ja soojuspumbaga veesoojendid Vee soojendamise kasutegur arvutatakse järgmiselt: Vee-soojuskandja-vee-soojuspumbaga veesoojendite puhul tuleb juurde arvestada ühe või mitme pinnaveepumba elektrienergiatarve. b) Päikese-veesoojendid Vee soojendamise kasutegur arvutatakse järgmiselt: kus:

4. KONTROLLERI TEGURI SCF JA KONTROLLERI VASTAVUSE smart MÄÄRAMINE a) Kontrolleri tegur arvutatakse järgmiselt: b) Kui SCF ≥ 0,07, võetakse vastavuse väärtuseks 1. Kõikidel muudel juhtudel võetakse vastavuse väärtuseks 0.

5. KESKKONNA PARAND Q cor Keskkonna parand arvutatakse järgmiselt: a) elektri jõul töötavad tavalised veesoojendid: b) kütusega töötavad tavalised veesoojendid: c) soojuspumbaga veesoojendid: kus: koormusprofiili teguri k väärtused on esitatud tabelis 6.



Tabel 6 Koormusprofiili teguri k väärtused 3XS XXS XS S M L XL XXL 3XL 4XL k 0,23 0,23 0,23 0,23 0,23 0,23 0,23 0,0 0,0 0,0

▼M1









V LISA

Toote vastavuse kontrollimine turujärelevalveasutuste poolt

Käesolevas lisas kindlaks määratud lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui mõõdetavaid näitajaid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tootja ega tarnija ei tohi neid kasutada, et saavutada tehnilistes dokumentides esitatud väärtusi või tõlgendada väärtusi selliselt, et need oleksid nõuetega vastavuses või näitaksid nende toodete tõhususnäitajaid paremana.

Kui liikmesriikide ametiasutused kontrollivad toote mudeli vastavust käesoleva määruse nõuetele direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohaselt, kasutavad nad käesolevas lisas osutatud nõuete puhul järgmist korda.

1) Liikmesriigi ametiasutus kontrollib ühte seadet teatavast mudelist.

2) Mudel loetakse kohaldatavatele nõuetele vastavaks järgmisel juhul:

a) kui direktiivi 2009/125/EÜ IV lisa punkti 2 kohaselt tehnilistes dokumentides esitatud väärtused (esitatud väärtused) ja vajaduse korral nende väärtuste arvutamiseks kasutatud väärtused ei ole tootja või importija seisukohast paremad kõnealuse direktiivi punkti g kohaselt tehtud vastavate mõõtmiste tulemustest ning

b) kui esitatud väärtused vastavad käesolevas määruses sätestatud nõuetele ning kui tootja või tarnija avaldatud mis tahes nõutavas tooteteabes ei ole esitatud väärtuseid, mis on tootja või importija seisukohast paremad kui esitatud väärtused, ning

c) kui liikmesriikide ametiasutused kontrollivad ühte seadet teatavast mudelist, vastavad määratud väärtused (asjakohaste näitajate katse käigus mõõdetud väärtused ja nende mõõtmistulemuste alusel arvutatud väärtused) tabelis 7 esitatud vastavatele kontrollimisel lubatud hälvetele.

3) Kui punkti 2 alapunktides a või b osutatud tulemusi ei saavutata, loetakse asjaomane mudel ja kõik tootja või importija tehnilistes dokumentides samaväärsete veesoojendite mudelitena või kuumaveesalvestite mudelitena loetletud mudelid käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks.

4) Kui punkti 2 alapunktis c osutatud tulemust ei saavutata, valib liikmesriigi ametiasutus katsetamiseks veel kolm sama mudeli seadet. Teise võimalusena võib valida kolm seadet ka nii, et need on ühest või mitmest erinevast mudelist, mis on tootja või importija tehnilistes dokumentides loetletud kui samaväärsed mudelid.

5) Mudel loetakse kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui nende kolme seadme puhul vastab määratud väärtuste aritmeetiline keskmine tabelis 7 esitatud vastavatele kontrollimisel lubatud hälvetele.

6) Kui punktis 5 osutatud tulemust ei saavutata, loetakse asjaomane mudel ja kõik tootja või importija tehnilistes dokumentides samaväärsete veesoojendite mudelitena või kuumaveesalvestite mudelitena loetletud mudelid käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks.

7) Liikmesriigi ametiasutused esitavad seejärel teiste liikmesriikide ametiasutustele ning komisjonile kogu asjakohase teabe viivitamata pärast seda, kui mudel tunnistati punktide 3 ja 6 kohaselt mittevastavaks.

Liikmesriigi ametiasutused järgivad III ja IV lisas sätestatud mõõtmis- ja arvutamismeetodeid.

Käesolevas lisas osutatud nõuete puhul kasutavad liikmesriikide ametiasutused üksnes tabelis 7 esitatud kontrollimisel lubatud hälbeid ja punktides 1–7 kirjeldatud korda. Muid lubatud hälbeid, nt ühtlustatud standarditega või muude mõõtmismeetoditega ette nähtuid, ei kasutata.







Tabel 7 Kontrollimisel lubatud hälbed Näitajad Kontrollimisel lubatud hälbed Päevane elektritarbimine Q elec [termin on muutunud, mujal määruses „päevane elektrienergiatarve”] Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 5 % suurem. Müravõimsustase L WA siseruumis ja/või väljas Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 2 dB suurem. Päevane kütteenergia tarbimine Q fuel [termin on muutunud, mujal määruses „päevane kütteenergiatarve”] Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 5 % suurem. Lämmastikoksiidide heide Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 20 % suurem. Kontrolleriga seadme nädalane kütteenergia tarbimine Q fuel,week,smart [termin on muutunud, mujal määruses „aktiveeritud kontrolleriga seadme nädalane kütteenergiatarve”] Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 5 % suurem. Kontrolleriga seadme elektrienergia tarbimine nädalas Q elec,week,smart Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 5 % suurem. Kontrollerita seadme nädalane kütteenergia tarbimine Q fuel,week [termin on muutunud, mujal määruses „aktiveerimata kontrolleriga seadme nädalane kütteenergiatarve”] Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 5 % suurem. Kontrollerita seadme nädalane elektrienergia tarbimine Q elec,week Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 5 % suurem. Maht V Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 2 % väiksem. 40 °C seguvee maht V40 Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 3 % väiksem. Kollektori sisendpindala A sol Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 2 % väiksem. Pumba elektritarbimine solpump [termin on muutunud, mujal määruses „pumba võimsus”] Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 3 % suurem. Energiatarbimine ooteseisundis solstandby [termin on muutunud, mujal määruses „ooteseisundi võimsustarve”] Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 5 % suurem. Püsikadu S Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 5 % suurem.

▼B









VI LISA

Artiklis 6 osutatud soovituslikud võrdlusandmed

Käesoleva määruse jõustumise ajal on veesoojendite ja kuumaveesalvestite jaoks vee soojendamise kasuteguri, müravõimsustaseme, püsikao ja lämmastikoksiidide heite seisukohast parimad olemasolevad tehnilised lahendused turul järgmised.

1. VEESOOJENDITE VEESOOJENDAMISE KASUTEGURITE VÕRDLUSNÄITAJAD







Esitatud koormusprofiil 3XS XXS XS S M L XL XXL 3XL 4XL Vee soojendamise kasutegur 35 % 35 % 38 % 38 % 75 % 110 % 115 % 120 % 130 % 130 %

2. SOOJUSPUMBAGA VEESOOJENDITE VÄLISÕHUS LEVIVA MÜRA VÕIMSUSTASEME (LWA ) VÕRDLUSNÄITAJAD ON VASTAVALT NIMISOOJUSVÕIMSUSELE JÄRGMISED:

a) nimisoojusvõimsus ≤ 6 kW: 39 dB;

b) nimisoojusvõimsus > 6 kW ja ≤ 12 kW: 40 dB;

c) nimisoojusvõimsus > 12 kW ja ≤ 30 kW: 41 dB;

d) nimisoojusvõimsus > 30 kW ja ≤ 70 kW: 67 dB.

3. MAHUGA V KUUMAVEESALVESTI PÜSIKAO VÕRDLUSNÄITAJA [l]:

4. TAVALISTE GAASKÜTUSEL TÖÖTAVATE VEESOOJENDITE LÄMMASTIKOKSIIDIDE HEITE (VÄLJENDATUD LÄMMASTIKOKSIIDINA) VÕRDLUSNÄITAJA:

35 mg kasutatud kütuse ülemise kütteväärtuse järgi arvutatud kWh kohta.

Kõiki punktides 1, 2 ja 4 sätestatud võrdlusnäitajaid ei tarvitseta saavutada ühe veesoojendi puhul.