ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1978L0025 — ET — 05.06.2003 — 004.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:

No

Muudetud:

▼B

NÕUKOGU DIREKTIIV,

12. detsember 1977,

ravimites lubatud värvaineid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

(78/25/EMÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, ( 1 )

võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ( 2 )

ning arvestades, et:

ravimeid käsitlevate seaduste peamine eesmärk peab olema rahvatervise kaitse; see eesmärk tuleb saavutada vahenditega, mis ei takista ühenduse farmaatsiatööstuse ega ravimikaubanduse arengut;

kuigi nõukogu 23. oktoobri 1962. aasta direktiiviga ( 3 ) (viimati muudetud direktiiviga 76/399/EMÜ) ( 4 ) kehtestati ühtne nimekiri nendest värvainetest, mida on lubatud kasutada toiduainetes, on ravimite värvimist käsitlevates liikmesriikide seadustes siiski veel erinevusi; teatavad liikmesriigid kohaldavad ravimite suhtes toiduainete tarvis sätestatud eeskirju; teistel on ravimites ja toiduainetes lubatud värvainete jaoks eraldi nimekirjad;

need erinevused kalduvad kahjustama ühenduse ravimikaubandust ja ravimitele lisamiseks lubatud värvainete kaubandust; seetõttu mõjutavad need erinevused otseselt ühisturu loomist ja toimimist;

kogemused on näidanud, et tervise seisukohast ei ole olemas põhjusi, miks toiduainetes lubatud värvaineid ei tohiks lubada kasutada ka ravimites; järelikult tuleks 23. oktoobri 1962. aasta direktiivi I ja III lisa praegusel või hiljem muudetud kujul kohaldada ka ravimite suhtes;

kui värvaine kasutamine toiduainetes ja ravimites rahvatervise kaitseks keelatakse, tuleks tehnoloogilisi ja majanduslikke häireid vältida niipalju kui võimalik; selleks tuleks sätestada kord, millega kehtestatakse tihe koostöö liikmesriikide ja komisjoni vahel ravimitele lisatavate värvainete sektoris tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arengule kohandamise komitee raames;

erilist tähelepanu tuleb pöörata nendele värvainetele, mis on senini teatavates liikmesriikides lubatud eelkõige välispidiste ravimite värvimiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
1978R1883 — ET — 29.06.2007 — 003.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:

No

▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EMÜ) nr 1883/78,

2. august 1978,

millega kehtestatakse üldeeskirjad sekkumise finantseerimiseks Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust

EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. aprilli 1970. aasta määrust (EMÜ) nr 729/70 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta, ( 1 ) viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 2788/72), ( 2 ) eriti selle artikli 3 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust ( 3 )

ning arvestades, et:

vastavalt määruse (EMÜ) nr 729/70 artikli 3 lõikele 2 tuleks kehtestada üldeeskirjad sekkumise rahastamiseks ühenduse poolt;

selleks tuleks koostada loetelu meetmetest, mis vastavad turu tasakaalustamiseks mõeldud sekkumise põhimõttele;

on soovitav sätestada, et seoses selliste sekkumismeetmetega tekkivaid kulutusi, millele on ühise turukorralduse raames ette nähtud kindel summa ühiku kohta, rahastatakse täielikult ühenduse vahenditest;

kui tegemist on sekkumismeetmetega, mille puhul ei ole ühise turukorralduse raames kindlat summat ühiku kohta ette nähtud, tuleks sätestada põhieeskirjad, milles käsitletakse eelkõige rahastatavate summade määramise meetodit, toodete sekkumisostudeks vajalike rahaliste vahendite sidumisest tekkivate kulutuste rahastamist, ühest eelarveaastast järgmisse ülekantavate varude maksumuse määramist ning ladustamisest ja vajaduse korral töötlemistoimingutest tulenevate kulude rahastamist;

kõnealuste eeskirjade alusel igas sektoris ettenähtud eri tulu- ja kuluartikleid tuleks reguleerida üksikasjalikumate eeskirjadega; samal ajal peaksid rahastamist käsitlevad määrused igas sektoris edasi kehtima;

üldeeskirjad sekkumise rahastamiseks ühenduse poolt peaksid sisalduma ühes määruses; nõukogu 28. detsembri 1972. aasta määrus (EMÜ) nr 2824/72 (millega kehtestatakse üldeeskirjad sekkumise finantseerimiseks Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust) ( 4 ) tuleks kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Päritoluriik Pädev asutus Aadress Kood Telefon Faks E-post (mittekohustuslik)

Austraalia Quarantine Services Department of Primary Industries & Water Macquarie Wharf No 1Hunter Street, Hobart,Tasmania 7000 +613 6233 3352 6234 6785

Kanada Plant Protection Division, Animal and Plant Health Directorate Food Production and Inspection Branch, Agriculture and Agri-food Canada Floor 2, West Wing 59,Camelot DriveNapean, Ontario, K1A OY9 +1613 952 8000 991 5612

Hiina Rahvavabariik Tianjin Airport Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China No. 33 Youyi Road,Hexi District,Tianjin 300201 +8622 281 34078 281 34078 ciqtj2002@163.com

Tianjin Economic and Technical Development Zone Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China No. 8, Zhaofaxincun,2nd Avenue, TEDA,Tianjin 300457 +8622 662 98343 662 98245 zhujw@tjciq.gov.cn

Inner Mongolia Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China No. 12 Erdos Street,Saihan District, Huhhot CityInner Mongolia 010020 +86471 434 1943 434 2163 zhaoxb@nmciq.gov.cn

Xinjiang Entry-Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People's Republic of China No. 116 North Nanhu Road,Urumqi CityXinjiang 830063 +86991 464 0057 464 0050 xjciq_jw@xjciq.gov.cn

Uus-Meremaa Ministry of Agriculture and Fisheries P.O. Box 2526Wellington +644 472 0367 474 424 või 472 9071

Gawthorn Institute Private Bag Nelson +643 548 2319 546 9464

Serbia Vabariik Naucni Institute za Ratarstvo/Zavod za Hmelj sirak I lekovito bilje 21470 Backi Petrovac +3821 780 365 621 212 berenji@eunet.yu

Lõuna-Aafrika Vabariik CSIR Food Science and Technology P.O. Box 3950001 Pretoria +2712 841 3172 841 3594

Šveits Labor Veritas Engimattstrasse 11Postfach 353CH-8027 Zürich +4144 283 2930 201 4249 admin@laborveritas.ch

Ukraina Productional-Technical Centre (PTZ) Ukrhmel Hlebnaja 27262028 Zhtiomie +380 37 2111 36 7331

Ameerika Ühendriigid Washington Department of Agriculture State Chemical and Hop Lab 21 N. 1st Ave. Suite 106Yakima, WA 98902 +1509 225 7626 454 7699

Idaho Department of Agriculture Division of Plant Industries Hop Inspection Lab 2270 Old Penitentiary RoadP.O. Box 790Boise, ID 83701 +1208 332 8620 334 2283

Oregon Department of Agriculture Commodity Inspection Division 635 Capital Street NESalem, OR 97310-2532 +1503 986 4620 986 4737

California Department of Food and Agriculture (CDFA-CAC) Division of Inspection Services Analytical Chemistry Laboratory 3292 Meadowview RoadSacramento, CA 95832 +1916 445 0029 või 262 1434 262 1572

USDA, GIPSA, FGIS 1100 NW Naito ParkwayPortland, OR 97209-2818 +1503 326 7887 326 7896

USDA, GIPSA, TSD, Tech Service Division, Technical Testing Laboratory 10383 Nth Ambassador DriveKansas City, MO 64153-1394 +1816 891 0401 891 0478
1978R3077 — ET — 23.01.2005 — 002.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:

▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EMÜ) nr 3077/78,

21. detsember 1978,

kolmandatest riikidest imporditava humalaga kaasasolevate tunnistuste ja ühenduse sertifikaatide samaväärsuse kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuli 1971. aasta määrust (EMÜ) nr 1696/71 humalaturu ühise korralduse kohta, ( 1 ) viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 1170/77, ( 2 ) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

ning arvestades, et:

määruse (EMÜ) nr 1696/71 artiklis 5 on täpsustatud, et kolmandatest riikidest pärit humalat ja humalatooteid võib importida üksnes juhul, kui nende kvaliteedistandard on vähemalt samaväärne ühenduses koristatud humala või humalatoodete või nende teisendtoodete turustamiseks vastuvõetud miinimumpiirangutega; sellest olenemata on täpsustatud, et kõnealuseid tooteid käsitatakse eespool osutatud standardile vastavatena, kui nendega on kaasas päritoluriigi asutuste väljaantud tunnistus, mida tunnustatakse samaväärsena ühendusest pärit humala ja humalatoodete turustamiseks nõutava sertifikaadiga;

komisjoni määruses (EMÜ) nr 3076/78 (humala importimise kohta kolmandatest riikidest) ( 3 ) on vastu võetud sätted, millele eespool osutatud tunnistused peavad vastama;

Ameerika Ühendriigid, Poola, Bulgaaria, Jugoslaavia, Hiina Rahvavabariik, Tšehhoslovakkia ja Austraalia on võtnud kohustuse täita humala ja humalatoodete turustamiseks ettenähtud nõudeid ning on andnud teatavatele asutustele loa anda välja vastavustunnistusi; neid tunnistusi tuleks seetõttu tunnustada samaväärseina ühenduse sertifikaatidega ning nende tunnistustega hõlmatud tooted tuleks lubada vabasse ringlusse;

käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas humalaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
1978R1883 — ET — 04.05.2005 — 002.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:

No

▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EMÜ) nr 1883/78,

2. august 1978,

millega kehtestatakse üldeeskirjad sekkumise finantseerimiseks Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust

EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. aprilli 1970. aasta määrust (EMÜ) nr 729/70 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta, ( 1 ) viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 2788/72), ( 2 ) eriti selle artikli 3 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust ( 3 )

ning arvestades, et:

vastavalt määruse (EMÜ) nr 729/70 artikli 3 lõikele 2 tuleks kehtestada üldeeskirjad sekkumise rahastamiseks ühenduse poolt;

selleks tuleks koostada loetelu meetmetest, mis vastavad turu tasakaalustamiseks mõeldud sekkumise põhimõttele;

on soovitav sätestada, et seoses selliste sekkumismeetmetega tekkivaid kulutusi, millele on ühise turukorralduse raames ette nähtud kindel summa ühiku kohta, rahastatakse täielikult ühenduse vahenditest;

kui tegemist on sekkumismeetmetega, mille puhul ei ole ühise turukorralduse raames kindlat summat ühiku kohta ette nähtud, tuleks sätestada põhieeskirjad, milles käsitletakse eelkõige rahastatavate summade määramise meetodit, toodete sekkumisostudeks vajalike rahaliste vahendite sidumisest tekkivate kulutuste rahastamist, ühest eelarveaastast järgmisse ülekantavate varude maksumuse määramist ning ladustamisest ja vajaduse korral töötlemistoimingutest tulenevate kulude rahastamist;

kõnealuste eeskirjade alusel igas sektoris ettenähtud eri tulu- ja kuluartikleid tuleks reguleerida üksikasjalikumate eeskirjadega; samal ajal peaksid rahastamist käsitlevad määrused igas sektoris edasi kehtima;

üldeeskirjad sekkumise rahastamiseks ühenduse poolt peaksid sisalduma ühes määruses; nõukogu 28. detsembri 1972. aasta määrus (EMÜ) nr 2824/72 (millega kehtestatakse üldeeskirjad sekkumise finantseerimiseks Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust) ( 4 ) tuleks kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I.

Vaatlusandmeid elektrooniliselt töötlevad liikmesriigid esitavad Eurostatile määruse (EMÜ) nr 357/79 artiklis 2 osutatud tunnuste kohta salvestatud andmed järgmisel kujul. 1. Andmed esitatakse majandite üldnäitajate kohta, kui tegemist on kõikse vaatlusega (või majandite liiaga üldnäitajate kohta, kui vaatlus põhineb juhuvalimil), mitte aga üksikmajandite kohta. 2. Andmed esitatakse standardmärgendusega üheksarealisel magnetlindil/1 600 BPI (630 baiti/cm). 3. Andmete kindlaksmääratud pikkus on 308 kohta ja need salvestatakse EBCDICis. 4. Kaks esimest andmevälja sisaldavad teavet, mille abil toimub identifitseerimine. Esimesel väljal (kolm kohta) identifitseeritakse geograafiline üksus, mille koodid on esitatud erisätetes ja II lisas. 5. Teisel väljal (kolm kohta) identifitseeritakse nõukogu määruses (EMÜ) nr 357/79 sätestatud tabelite hulgast üks tabel. Nende tabelite koodid on esitatud erisätetes. 6. Andmeväljade hulk ja suurus varieerub vastavalt tabelile. Kui teatud tabelite puhul ei täideta 308 kohta, lõpetatakse need nullidega. 7. Teave sisestatakse igale väljale paremale joondatud kujul. 8. Pindala esitatakse hektarites, kusjuures kahe kümnendikkoha ees on punkt. 9. Liikmesriigid valivad rühmitamisteguri ja teatavad Eurostatile, millist rühmitamistegurit on kasutatud. 10. Andmed sorteeritakse antud järjekorras geograafiliste üksuste, tabelite, suurusklasside ja sortide kaupa. 11. Eurostat ja liikmesriigid kehtestavad koos magnetlintide Eurostatile üleandmise standardse halduskorra.
1979R2973 — ET — 01.01.1988 — 004.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:

No

▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EMÜ) nr 2973/79,

21. detsember 1979,

millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad ekspordiabi andmiseks veise- ja vasikalihatoodetele, mis võivad kolmandas riigis kasutada impordi erirežiimi

EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. juuni 1968. aasta määrust (EMÜ) nr 805/68 ( 1 ) veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 2916/79, ( 2 ) eriti selle artikli 15 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 1979. aasta määrust (EMÜ) nr 2931/79 ( 3 ) ekspordiabi andmise kohta põllumajandustoodetele, mis võivad kolmandas riigis kasutada impordi erirežiimi, eriti selle artikli 1 lõiget 2,

ning arvestades, et:

Ameerika Ühendriigid kohaldavad erikorda 5 000 tonni ühenduse päritolu ning teatavatele nõuetele vastava veise- ja vasikaliha iga-aastase sisseveo suhtes; üheks tingimuseks on, et nimetatud lihaga peab kaasas olema eksportiva liikmesriigi väljastatud samasussertifikaat;

samasussertifikaate tuleb väljastada üksnes nende 5 000 tonni kohta, mille osas saab nimetatud erikorda kasutada; seetõttu on vaja ette näha komisjoni heakskiit enne kõnealusele lihale ekspordilitsentsi väljastamist; samuti ei peaks kohaldama komisjoni määruse (EMÜ) nr 193/75 ( 4 ) (viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 2971/79) ( 5 ) artikli 2 lõikes 4 sätestatud lubatud hälvet koguse osas, mis ületab kogust, millele on väljastatud litsents;

on vaja määratleda samasussertifikaatide olemus ning nende kasutamise kord;

eksporditavaid koguseid ei saa nõuetekohaselt kontrollida, kui pole eeskirja sihtriiki importimise tõendi kohta; sobivaimad on komisjoni määruses (EMÜ) nr 192/75 ( 6 ) (viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 2970/79 ( 7 )) sätestatud meetmed; karistusel nimetatud tõendi esitamatajätmise eest peaks olema kindel preventiivne mõju; seetõttu on kohane sätestada nimetatud ekspordilitsentside eest suurem tagatis, kui on sätestatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 571/78 ( 8 ) (viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 2974/79 ( 9 ));

käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas veise- ja vasikalihaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
1979L0692 — ET — 09.08.2002 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:

▼B

NÕUKOGU DIREKTIIV,

24. juuli 1979,

millega muudetakse direktiive 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 70/458/EMÜ ja 70/457/EMÜ söödakultuuride seemne, teraviljaseemne ja köögiviljaseemne turustamise ning ühise põllumajanduslike taimesortide kataloogi kohta

(79/692/EMÜ)

teraviljaseemne osas näivad hiljuti katsetatud meetodid teatud kahjulike organismide rünnaku mõju vähendamiseks õigustavat erinevate teraviljasortide seemnete segude kasutamise lubamist eeldusel, et võetakse tarvitusele ettevaatusabinõud, mis tagavad, et sel viisil ei mõjutata lõpptoote või seemne kvaliteeti;

Artikkel 1

Söödakultuuride seemne turustamist käsitleva 14. juuni 1966. aasta nõukogu direktiivi 66/401/EMÜ, ( 4 ) muudetud direktiiviga 79/641/EMÜ, ( 5 ) artiklile 2 lisatakse järgmine lõige:

“1c. Liikmesriikidel võidakse vastavalt artiklis 21 sätestatud korrale lubada mitte kohaldada antud liikmesriigi toodangu suhtes ühe või mitme asjaomase liigi osas II lisa I jao 2. punkti alapunktis B (1) sätestatud tingimust, kui keskkonnatingimuste ja eelnevate kogemuste põhjal võib eeldada II lisa I jao 2. punkti tabeli 13. veerus sätestatud normide järgimist.”

Artikkel 2

Teraviljaseemne turustamist käsitlevat nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivi 66/402/EMÜ, ( 6 ) viimati muudetud direktiiviga 79/641/EMÜ, muudetakse käesolevaga järgmiselt.

2. Artiklile 13 lisatakse järgmine esimene lõige:

“1. Liikmesriigid võivad lubada teatava teraviljaliigi seemne turustamist erinevate sortide seemnete kindlate segudena, kui teadus- ja tehnikaalased teadmised kinnitavad, et need segud on eriti tõhusad teatud kahjulike organismide leviku tõkestamisel, ning kui kõnealuste segude komponendid on enne segamist vastavuses nende suhtes kohalduvate turustuseeskirjadega.”
1979R1250 — ET — 01.04.1980 — 002.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:

▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EMÜ) nr 1250/79,

26. juuni 1979,

millega määratakse kindlaks seemnete tasakaalustusmaksud

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. oktoobri 1971. aasta määrust (EMÜ) nr 2358/71 seemneturu ühise korralduse kohta, ( 1 ) viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 234/79, ( 2 ) eriti selle artikli 6 lõiget 5,

ning arvestades, et:

määruse (EMÜ) nr 2358/71 artikli 6 lõikes 3 on sätestatud, et kui seemneks ettenähtud ja kolmandast riigist pärit hübriidmaisitüübi vaba pakkumishind piiril koos tollimaksudega on madalam kui vastav võrdlushind, maksustatakse kõnealusest riigist pärit hübriidmaisi importi tasakaalustusmaksuga vastavalt üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppega (GATT) ühtlustatud tollimaksudest tulenevatele kohustustele; tasandusmaks on võrdne võrdlushinna ning koos tollimaksudega piiril kehtiva vaba hinna erinevusega;

seemneks ettenähtud hübriidmaisi võrdlushinnad majandusaastaks 1979/80 on määratud kindlaks komisjoni määrusega (EMÜ) nr 1249/79; ( 3 )

vaba pakkumishind piiril on iga lähteriigi puhul kindlaks määratud, kasutades kogu kättesaadavat asjakohast teavet; see asjakohane teave on määratletud komisjoni määruse (EMÜ) nr 1665/72 ( 4 ) artikli 1 lõigetes 1, 2 ja 3; kõnealuse määruse artiklis 3 nähakse ette, et vaba pakkumishind piiril määratakse iga päritoluriigi puhul kindlaks kõnealuste toodete kõige soodsamate ostuvõimaluste alusel, mis on arvutatud vastavalt kõnealuse määruse artiklitele 1 ja 2; teave pakkumiste kohta, millel ei ole majanduslikku mõju turul eelkõige seepärast, et need on tehtud väikeste koguste kohta, tuleb kõnealuste hindade arvutamisel jätta tähelepanuta;

vastavalt määruse (EMÜ) nr 1665/72 artiklile 2 tuleb teha kohandus, kui teave hindade kohta on seotud muu kui vaba hinnaga piiril; vastavalt kõnealuse määruse artikli 4 lõikele 2 peab tasakaalustusmaksu muutma, kui on täheldatud piiril kehtiva vaba hinna märkimisväärseid kõikumisi;

eespool nimetatud sätete kohaldamisest komisjonile praegu kättesaadava teabe suhtes tuleneb, et tasandusmaks tuleb seoses teatavate hübriiditüüpidega kindlaks määrata käesoleva määruse lisas osutatud määradena;

järelikult tuleks kehtetuks tunnistada komisjoni määrus (EMÜ) nr 68/79 ( 5 ) (viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 962/79 ( 6 )), millega on määratud kindlaks tasakaalustusmaksud eelnevaks ajavahemikuks;

käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas seemneturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
1979R2968 — ET — 01.01.1988 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:

No

▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EMÜ) nr 2968/79,

20. detsember 1979,

üksikasjalike eeskirjade kohta haldusabi andmiseks eksporditavatele pehmetele valminud lehmapiimajuustudele, mis mitteliikmesriiki importimise korral vastavad erirežiimi tingimustele

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 1979. aasta määrust (EMÜ) nr 2931/79 eksporditoetuse andmise kohta põllumajandussaadustele ja -toodetele, mis võivad kolmandas riigis kasutada impordi erirežiimi, ( 1 ) eriti selle artikli 1 lõiget 2,

ning arvestades, et:

Ameerika Ühendriigid on üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe raames nõustunud lubama pehme valminud lehmapiimajuustu importi Ühendriikidesse ilma koguseliste piiranguteta; see kehtib alates 1. jaanuarist 1980;

ühendus on kohustunud andma Ameerika Ühendriikide asutustele haldusabi, et tagada lepingu õige kohaldamine; kõnealuste juustudega peaks seetõttu kaasas olema sertifikaat, mille on välja andnud ühenduse pädevad asutused;

käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Juhud, mil turuleviimine ja kasutamine on lubatud vastavalt artiklile 4

C. Muud ühendid
1.2.4.

Katse jaoks tuleb traktorile paigaldada kõik seeriatootmise konstruktsioonielemendid, mis võivad mõjutada kaitsekonstruktsiooni tugevust või olla tugevuskatse jaoks vajalikud. Samuti tuleb paigaldada osad, mis võivad põhjustada ohtu liikumisruumis, et uurida nende vastavust käesoleva lisa 4. punkti nõuetele. ▼M4 Katsest jäetakse välja kõik koostisosad, mida juht saab ise ära võtta. Kui traktori kasutamise ajal on võimalik uksi ja aknaid lahti hoida või need ära võtta, siis tuleb need avada või eemaldada ka katsete läbiviimise ajal, et mitte suurendada ümbermineku kaitsekonstruktsioonide koormust. Kui uksed ja aknad on sellises asendis juhile ohtlikud, tuleb see katseraportis ära märkida. ▼B
(1) A1 kategooria vee puhul soovituslik väärtus G. (2) A2 ja A3 kategooria vee puhul. (3) A3 kategooria vee puhul. (4) A1, A2 ja A3 kategooria vee puhul kohustuslik väärtus I. (5) Kui proovides on nii palju heljumit, et neid tuleb eelnevalt töödelda, tohib käesoleva lisa veerus E esitatud mõõtetäpsuse väärtusi erandina ületada ning neid käsitatakse sihtväärtustena. Selliseid proove tuleb töödelda nii, et on tagatud, et analüüs katab suurimat mõõdetavate ainete hulka. (6) A2 ja A3 kategooria vee puhul. (7) A1, A2 ja A3 kategooria vee puhul kohustuslik väärtus I. (8) A2 kategooria vee puhul kohustuslik väärtus ja A3. (9) Kui proovides on nii palju heljumit, et neid tuleb eelnevalt töödelda, tohib käesoleva lisa veerus E esitatud mõõtetäpsuse väärtusi erandina ületada ning neid käsitatakse sihtväärtustena. Selliseid proove tuleb töödelda nii, et on tagatud, et analüüs katab suurimat mõõdetavate ainete hulka. (10) Kuue sama kontsentratsiooniga standardaine segu: fluoranteen; 3,4-bensofluoranteen; 11,12-bensofluoranteen; 3,4-bensopüreen; 1,12-bensoperüleen; indeno(1,2,3-cd)püreen. (11) Kolme sama kontsentratsiooniga standardaine segu: paratioon, heksaklorotsükloheksaan, dieldriin. (12) Kuna seda meetodit ei kasutata kõikides liikmesriikides, ei ole kindel, et direktiivis 75/440/EMÜ sätestatud väärtuste kontrollimiseks vajalikku avastamispiiri on võimalik saavutada. (13) A2 ja A3 kategooria vee puhul soovituslik väärtus. (14) Puudub 5 000 ml vees (A1 puhul soovituslik) ning puudub 1 000 ml vees (A2 puhul soovituslik).