2011O0014 — ET — 03.01.2013 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B EUROOPA KESKPANGA SUUNIS, 20. september 2011, eurosüsteemi rahapoliitika instrumentide ja menetluste kohta (uuesti sõnastatud) (EKP/2011/14) (2011/817/EL) (EÜT L 331, 14.12.2011, p.1)

Muudetud:









▼B

EUROOPA KESKPANGA SUUNIS,

20. september 2011,

eurosüsteemi rahapoliitika instrumentide ja menetluste kohta

(uuesti sõnastatud)

(EKP/2011/14)

(2011/817/EL)







EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 127 lõike 2 esimest taanet, võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikli 3.1 esimest taanet, artikleid 12.1, 14.3, 18.2 ja artikli 20 esimest lõiku, ning arvestades järgmist: (1) 31. augusti 2000. aasta suunist EKP/2000/7 rahapoliitika instrumentide ja menetluste kohta ( 1 ) on mitu korda oluliselt muudetud ( 2 ). Kuna otsust muudetakse veelgi, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada. (2) Ühtse rahapoliitika saavutamiseks tuleb määratleda eurosüsteemi poolt kasutatavad instrumendid ja menetlused, et seda poliitikat nendes liikmesriikides, mille rahaühik on euro, ühetaoliselt ellu viia. (3) Õigusakti ülevõtmise kontrolli kohustus on ainult nende sätete ulatuses, mis muudavad suunist EKP/2000/7 sisuliselt, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SUUNISE:







Artikkel 1

Eurosüsteemi ühtse rahapoliitika elluviimise põhimõtted, instrumendid, menetlused ja kriteeriumid

Ühtset rahapoliitikat viiakse ellu kooskõlas käesoleva suunise I ja II lisas määratletud põhimõtete, instrumentide, menetluste ja kriteeriumidega. Riikide keskpangad (RKPd) võtavad kõik meetmed, mis on kohased rahapoliitika operatsioonide tegemiseks käesoleva suunise I ja II lisas määratletud põhimõtete, instrumentide, menetluste ja kriteeriumide kohaselt.

Artikkel 2

Kontrollimine

RKPd edastavad EKP-le hiljemalt 11. oktoobriks 2011 dokumentide ja meetmete üksikasjad, millega nad on kavandanud järgida käesoleva suunise ja selle lisade sätteid, millega kaasneb suunise EKP/2000/7 sisuline muutmine.

Artikkel 3

Kehtetuks tunnistamine

1. Suunis EKP/2000/7 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2012.

2. Viiteid kehtetuks tunnistatud suunisele käsitatakse viidetena käesolevale suunisele.

Artikkel 4

Lõppsätted

1. Käesolev suunis jõustub kaks päeva pärast selle vastuvõtmist.

2. Käesolevat suunist kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012.

Artikkel 5

Adressaadid

Käesolev suunis on adresseeritud kõikidele eurosüsteemi keskpankadele.









I LISA

RAHAPOLIITIKA RAKENDAMINE EUROALAL

Eurosüsteemi rahapoliitika instrumentide ja menetluskorra ülddokumentatsioon

SISUKORD SISSEJUHATUS RAHAPOLIITIKA RAAMISTIKU ÜLEVAADE 1.1. Euroopa Keskpankade Süsteem 1.2. Eurosüsteemi eesmärgid 1.3. Eurosüsteemi rahapoliitika instrumendid 1.3.1. Avaturuoperatsioonid 1.3.2. Püsivõimalused 1.3.3. Kohustuslik reserv 1.4. Osapooled 1.5. Alusvara 1.6. Rahapoliitika raamistiku muudatused KÕLBLIKUD TEHINGUPOOLED 2.1. Üldised kõlblikkuskriteeriumid 2.2. Kiirpakkumiste ja kahepoolsete operatsioonide osapoolte valimine 2.3. Sanktsioonid osapoolte kohustuste rikkumise korral 2.4. Võimalikud meetmed usaldatavusnõuetele viidates või kohustuste rikkumise korral 2.4.1. Usaldatavusnõuetel põhinevad meetmed 2.4.2. Meetmed kohustuste rikkumise korral 2.4.3. Proportsionaalne ja mittediskrimineeriv valikuliste meetmete kohaldamine AVATURUOPERATSIOONID 3.1. Pöördtehingud 3.1.1. Üldist 3.1.2. Põhilised refinantseerimisoperatsioonid 3.1.3. Pikemaajalised refinantseerimisoperatsioonid 3.1.4. Peenhäälestus-pöördoperatsioonid 3.1.5. Struktuurilised pöördtehingud 3.2. Otsetehingud 3.2.1. Instrumendi liik 3.2.2. Õiguslik olemus 3.2.3. Hinnatingimused 3.2.4. Muud omadused 3.3. EKP võlasertifikaatide emissioon 3.3.1. Instrumendi liik 3.3.2. Õiguslik olemus 3.3.3. Intressitingimused 3.4.4. Muud omadused 3.4. Välisvaluuta vahetustehingud 3.4.1. Instrumendi liik 3.4.2. Õiguslik olemus 3.4.3. Valuuta ja vahetuskursi tingimused 3.4.4. Muud omadused 3.5. Tähtajaliste hoiuste kogumine 3.5.1. Instrumendi liik 3.5.2. Õiguslik olemus 3.5.3. Intressitingimused 3.5.4. Muud omadused PÜSIVÕIMALUSED 4.1. Laenamise püsivõimalus 4.1.1. Instrumendi liik 4.1.2. Õiguslik olemus 4.1.3. Kasutustingimused 4.1.4. Tähtaeg ja intressitingimused 4.1.5. Laenamise püsivõimaluse peatamine 4.2. Hoiustamise püsivõimalus 4.2.1. Instrumendi liik 4.2.2. Õiguslik olemus 4.2.3. Kasutustingimused 4.2.4. Tähtaeg ja intressitingimused 4.2.5. Püsivõimaluse peatamine MENETLUSED 5.1. Pakkumismenetlused 5.1.1. Üldist 5.1.2. Pakkumisoperatsioonide ajakava 5.1.3. Pakkumisoperatsioonide väljakuulutamine 5.1.4. Osapoolte ettevalmistused pakkumisteks ja pakkumiste esitamine 5.1.5. Pakkumiste jaotamise kord 5.1.6. Tulemuste väljakuulutamine 5.2. Kahepoolsete operatsioonide kord 5.2.1. Üldist 5.2.2. Otsekontakt osapooltega 5.2.3. Väärtpaberibörside ja turuesindajate kaudu tehtavad operatsioonid 5.2.4. Kahepoolsete operatsioonide väljakuulutamine 5.2.5. Tehingupäevad 5.3. Arvelduskord 5.3.1. Üldist 5.3.2. Avaturuoperatsioonide arveldamine 5.3.3. Päevalõputöötlemine KÕLBLIKUD VARAD 6.1. Üldist 6.2. Alusvara kõlblikkuse määratlus 6.2.1. Turukõlblike varade kõlblikkuskriteeriumid 6.2.2. Turukõlbmatute varade kõlblikkuskriteeriumid 6.2.3. Täiendavad nõuded kõlblike varade kasutamisel 6.3. Eurosüsteemi krediidihindamisraamistik (ECAF) 6.3.1. Reguleerimisala ja osad 6.3.2. Turukõlblike varade kõrgetele krediidistandarditele vastavuse määramine 6.3.3. Turukõlbmatute varade kõrgetele krediidistandarditele vastavuse määramine 6.3.4. Krediidi hindamise süsteemide vastuvõetavuskriteeriumid 6.3.5. Krediidihindamissüsteemide tulemusseire 6.4. Riskiohjemeetmed 6.4.1. Üldpõhimõtted 6.4.2. Turukõlblike varade riskiohjemeetmed 6.4.3. Turukõlbmatute varade riskiohjemeetmed 6.5. Alusvara hindamise põhimõtted 6.5.1. Turukõlblikud varad 6.5.2. Turukõlbmatud varad 6.6. Kõlblike varade piiriülene kasutamine 6.6.1. Keskpankadevahelise piiriüleste tagatiste haldamise raamistik 6.6.2. Väärtpaberiarveldussüsteemide vahelised ühendused 6.7. Muudes vääringutes (v.a euro) tagatiste aktsepteerimine eriolukordades KOHUSTUSLIK RESERV 7.1. Üldist 7.2. Reservinõudega hõlmatud asutused 7.3. Kohustusliku reservi kindlaksmääramine 7.3.1. Reservibaas ja kohustusliku reservi määr 7.3.2. Reservinõude arvutamine 7.4. Reservihoiuste hoidmine 7.4.1. Hoidmisperiood 7.4.2. Reservihoiused 7.4.3. Reservihoiuste tasustamine 7.5. Reservibaasi aruandlus, kinnitamine ja kontrollimine 7.6. Mittevastavus kohustusliku reservi nõudele 1. LIIDE. Rahapoliitika operatsioonide ja menetluste näited 2. LIIDE. Sõnastik 3. LIIDE. Välisvaluuta interventsioonide ja välisvaluuta vahetustehingute osapoolte valimine rahapoliitika elluviimiseks 4. LIIDE. Euroopa Keskpanga rahandus- ja pangandusstatistika aruandlusraamistik 5. LIIDE. Eurosüsteemi veebilehed 6. LIIDE. Menetlused ja sanktsioonid osapoolte kohustuste rikkumise korral 7. LIIDE. Kehtiva katte loomine krediidinõuetele 8. LIIDE. Varaga tagatud väärtpaberite aruandlusnõuded laenuandmete osas

Lühendid

CCBM keskpankadevaheline piiriüleste tagatiste haldamise raamistik

ECAF eurosüsteemi krediidihindamisraamistik

ECAI reitinguagentuur

EKP Euroopa Keskpank

EKPS Euroopa Keskpankade Süsteem

EL Euroopa Liit

EMP Euroopa Majanduspiirkond

EMÜ Euroopa Majandusühendus

ESA 95 Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteem 1995

ICAS RKPde majasisene krediidihindamissüsteem

IRB osapoolte majasisene reitingupõhine süsteem

ISIN rahvusvaheline väärtpaberite identifitseerimisnumber

RKP riigi keskpank

RMBD hüpoteegiga tagatud turukõlbmatud võlainstrumendid

RTGS reaalajaline brutoarveldussüsteem

SSS väärtpaberiarveldussüsteem

TARGET üleeuroopaline automatiseeritud reaalajaline brutoarveldussüsteem vastavalt suunise EKP/2005/16 määratlusele

TARGET2 üleeuroopaline automatiseeritud reaalajaline brutoarveldussüsteem vastavalt suunise EKP/2007/2 määratlusele

Sissejuhatus

Käesolevas dokumendis esitatakse operatsiooniline raamistik, mille eurosüsteem on valinud ühtse rahapoliitika elluviimiseks euroalal. Dokument moodustab osa eurosüsteemi rahapoliitika instrumentide ja menetluskorra õigusraamistikust ning on mõeldud eurosüsteemi rahapoliitika instrumentide ja menetluskorra ülddokumentatsiooniks, mille eesmärk on eelkõige pakkuda osapooltele teavet, mida nad vajavad seoses eurosüsteemi rahapoliitika raamistikuga.

Ülddokumentatsioon ise ei anna osapooltele õigusi ega sea neile kohustusi. Eurosüsteemi ja selle osapoolte õiguslik suhe määratakse kindlaks asjakohaste lepingute või määrustega.

Dokument on jagatud seitsmeks peatükiks. 1. peatükis antakse ülevaade eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonilisest raamistikust. 2. peatükis määratletakse eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide osapoolte kõlblikkuskriteeriumid. 3. peatükis kirjeldatakse avaturuoperatsioone, 4. peatükis aga osapoolte käsutuses olevaid püsivõimalusi. 5. peatükis kirjeldatakse rahapoliitika operatsioonide tegemisel rakendatavat korda. 6. peatükis määratletakse rahapoliitika operatsioonide alusvara kõlblikkuskriteeriumid. 7. peatükis tutvustatakse eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteemi.

Liidetes on esitatud rahapoliitika operatsioonide näited, sõnastik, eurosüsteemi valuutaturul tehtavate sekkumisoperatsioonide (interventsioonide) osapoolte valiku kriteeriumid, Euroopa Keskpanga raha- ja pangandusstatistika aruandlusraamistiku tutvustus, eurosüsteemi veebilehtede loetelu, osapoolte kohustuste rikkumisel rakendatavate menetluste ja sanktsioonide kirjeldus ning täiendavad õiguslikud nõuded kehtiva katte tagamiseks krediidinõuetele, mida kasutatakse eurosüsteemis tagatisena.

1. PEATÜKK

RAHAPOLIITIKA RAAMISTIKU ÜLEVAADE

1.1. Euroopa Keskpankade Süsteem

Euroopa Keskpankade Süsteem (EKPS) koosneb Euroopa Keskpangast (EKP) ja ELi liikmesriikide keskpankadest ( 3 ). EKPS tegutseb kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepinguga ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirjaga (edaspidi „EKPSi põhikiri”). EKPSi juhivad EKP otsuseid tegevad organid. EKP nõukogu vastutab rahapoliitika väljatöötamise eest ning EKP juhatus on volitatud rakendama rahapoliitikat vastavalt nõukogu tehtud otsustele ja kehtestatud suunistele. Kui see on võimalik ja asjakohane ning aitab kaasa töö tulemuslikkuse tagamisele, laseb EKP liikmesriikide keskpankadel (RKPd) ( 4 ) teha eurosüsteemi ülesannete hulka kuuluvaid operatsioone. Kui see on rahapoliitika elluviimiseks vajalik, võivad liikmesriikide keskpangad jagada eurosüsteemi liikmete vahel eurosüsteemi operatsioonides osalevate osapooltega seotud teavet, näiteks tegevusandmeid ( 5 ). Eurosüsteemi rahapoliitika operatsioone tehakse kõigis liikmesriikides ühtsetel tingimustel ( 6 ).

1.2. Eurosüsteemi eesmärgid

Lepingu artikli 127 lõike 1 kohaselt on eurosüsteemi esmane eesmärk hinnastabiilsuse säilitamine. Nimetatud põhieesmärki piiramata peab eurosüsteem toetama liidu üldist majanduspoliitikat. Nende eesmärkide poole pürgimisel peab eurosüsteem tegutsema kooskõlas vabal konkurentsil põhineva avatud turumajanduse põhimõtetega ja toetama ressursside efektiivset jaotamist.

1.3. Eurosüsteemi rahapoliitika instrumendid

Oma eesmärkide saavutamiseks on eurosüsteemi käsutuses hulk rahapoliitika instrumente; eurosüsteem teeb avaturuoperatsioone, pakub püsivõimalusi ja kohustab krediidiasutusi hoidma kohustuslikku reservi eurosüsteemis olevail kontodel.

1.3.1. Avaturuoperatsioonid

Avaturuoperatsioonidel on eurosüsteemi rahapoliitikas oluline osa; nende kaudu suunatakse intressimäärasid, juhitakse likviidsust turul ja antakse märku rahapoliitilisest hoiakust. Avaturuoperatsioonide tegemiseks on eurosüsteemi käsutuses viis liiki instrumente. Kõige olulisem instrument on pöördtehing (rakendatakse tagasiostulepingute või tagatud laenude baasil). Eurosüsteem võib kasutada ka otsetehinguid, EKP võlasertifikaatide emissiooni, välisvaluuta vahetustehinguid ja tähtajaliste hoiuste kogumist. Avaturuoperatsioone algatab EKP, kes otsustab ka kasutatava instrumendi ja operatsiooni tegemise tingimused. Tegemisviisiks võib valida tavapakkumismenetlused, kiirpakkumismenetlused või kahepoolsed menetlused ( 7 ). Eesmärkide, regulaarsuse ja menetluskorra põhjal võib eurosüsteemi avaturuoperatsioonid jagada järgmisse nelja kategooriasse (vt ka tabel 1).

a) Põhilised refinantseerimisoperatsioonid on regulaarsed likviidsust lisavad pöördtehingud, mis toimuvad kord nädalas ja mille tähtaeg on tavaliselt üks nädal. Selliseid tehinguid teevad RKPd tavapakkumistena. Põhilised refinantseerimisoperatsioonid on eurosüsteemi avaturuoperatsioonide täitmisel esmatähtsad.

b) Pikemaajalised refinantseerimisoperatsioonid on likviidsust lisavad pöördtehingud, mis toimuvad kord kuus ja mille tähtaeg on tavaliselt kolm kuud. Selliste operatsioonide eesmärk on tagada osapooltele täiendav pikemaajalisem refinantseerimine ning neid teevad RKPd tavapakkumistena. Selliste operatsioonide puhul ei kavatse eurosüsteem tavaliselt turule märku anda ning seepärast on ta üldjuhul intressivõtja.

c) Peenhäälestusoperatsioonid toimuvad vajadust mööda ning nende eesmärk on juhtida likviidsust turul ja suunata intressimäärasid eelkõige selleks, et tasandada turul toimuvate ootamatute likviidsuskõikumiste mõju intressimääradele. Peenhäälestustehinguid võib teha reservi hoidmise perioodi viimasel päeval likviidsustasakaalu säilitamiseks, et kõrvaldada pärast viimast põhilist refinantseerimistoimingut esinenud mõjutused. Peenhäälestustehinguteks on eelkõige pöördtehingud, aga ka välisvaluuta vahetustehingud või tähtajaliste hoiuste kogumine. Peenhäälestusoperatsioonide tegemisel rakendatavaid instrumente ja menetluskorda kohandatakse sõltuvalt tehingu liigist ja operatsiooni konkreetsest eesmärgist. Peenhäälestusoperatsioone teevad tavaliselt RKPd, kasutades kiirpakkumismenetlusi või kahepoolseid menetlusi. EKP nõukogu võib otsustada, kas erandolukorras võib kahepoolseid peenhäälestusoperatsioone teha EKP ise.

d) Lisaks võib eurosüsteem teha struktuurioperatsioone, emiteerides EKP võlasertifikaate ning kasutades pöörd- ja otsetehinguid. Selliseid operatsioone tehakse siis, kui EKP soovib kohandada eurosüsteemi struktuurilist positsiooni finantssektori suhtes (regulaarselt või ebaregulaarselt). Pöördtehingutena ja võlainstrumentide emissiooniga tehtavaid struktuurioperatsioone viivad RKPd ellu tavapakkumismenetluste vormis. Otsetehingutena tehtavaid struktuurioperatsioone viivad RKPd tavaliselt ellu kahepoolsete menetluste teel. EKP nõukogu võib otsustada, kas erandolukorras võib struktuurioperatsioone teha EKP ise.

1.3.2. Püsivõimalused

Püsivõimaluste eesmärk on lisada ja vähendada üleöölikviidsust, anda märku rahapoliitika üldisest kursist ja piirata pankadevahelise üleööturu intressimäärasid. Olenevalt teatavate operatsioonidele juurdepääsu tingimuste täitmisest on juhul, kui kõlblikud osapooled sellekohast initsiatiivi näitavad, neil võimalik kasutada kaht liiki püsivõimalusi (vt ka tabel 1).

a) Osapooled võivad kasutada laenamise püsivõimalust, et saada RKPdelt kõlblike varade vastu üleöölikviidsust. Tavaolukorras ei kehti osapooltele püsivõimaluse kasutamise suhtes krediidi- ega muid piiranguid peale piisava alusvara esitamise nõude. Laenamise püsivõimaluse intressimäär võetakse tavaliselt pankadevahelise üleööturu intressi ülemmääraks.

b) Osapooled võivad kasutada hoiustamise püsivõimalust, et avada RKPdes üleööhoiuseid. Tavaolukorras ei kehti osapooltele püsivõimaluse kasutamise suhtes hoiustamis- ega muid piiranguid. Hoiustamise püsivõimaluse intressimäär võetakse tavaliselt pankadevahelise üleööturu intressi alammääraks.

Püsivõimalusi haldavad RKPd detsentraliseeritult.

1.3.3. Kohustuslik reserv

Eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteem kehtib euroalal tegutsevate krediidiasutuste suhtes ja selle peamiseks eesmärgiks on rahaturu intressimäärade stabiliseerimine ja struktuurse likviidsuspuudujäägi loomine (või suurendamine). Iga asutuse reservinõue määratakse kindlaks tema bilansikomponentide põhjal. Intressimäärade stabiliseerimiseks lubab eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteem asutustel kasutada perioodi keskmist täitmist. Reservinõude täitmine määratakse kindlaks asutuse päeva keskmise reservihoidmise põhjal hoidmisperioodi jooksul. Asutuste kohustusliku reservi hoiused tasustatakse eurosüsteemi põhiliste refinantseerimisoperatsioonide intressimääraga.







Tabel 1 Eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonid Rahapoliitika operatsioonid Tehingute liigid Tähtaeg Sagedus Menetluskord Likviidsuse lisamine Likviidsuse vähendamine Avaturuoperatsioonid Põhilised refinantseerimisoperatsioonid Pöördtehingud — Üks nädal Kord nädalas Tavapakkumised Pikemaajalised refinantseerimisoperatsioonid Pöördtehingud — Kolm kuud Kord kuus Tavapakkumised Peenhäälestusoperatsioonid Pöördtehingud Välisvaluuta vahetustehingud Pöördtehingud Tähtajaliste hoiuste kogumine Välisvaluuta vahetustehingud Standardimata Ebaregulaarsed Kiirpakkumised Kahepoolsed menetlused Struktuurioperatsioonid Pöördtehingud EKP võlasertifikaatide emissioon Standarditud/standardimata Regulaarsed ja ebaregulaarsed Tavapakkumised Otseostud Otsemüük — Ebaregulaarsed Kahepoolsed menetlused Püsivõimalused Laenamise püsivõimalus Pöördtehingud — Üleöö Kasutamine osapoolte äranägemisel Hoiustamise püsivõimalus — Hoiused Üleöö Kasutamine osapoolte äranägemisel

1.4. Osapooled

Eurosüsteemi rahapoliitika raamistik on loodud selliselt, et tagatud oleks lai osapoolte valik. Asutused, kelle suhtes kohaldatakse kohustusliku reservi nõuet EKPSi põhikirja artikli 19.1 kohaselt, võivad kasutada püsivõimalusi ning osaleda tavapakkumistel põhinevates avaturuoperatsioonides ja ka otsetehingutes. Eurosüsteem võib peenhäälestusoperatsioonides osalema valida piiratud arvu osapooli. Rahapoliitika eesmärkidel tehtavate välisvaluuta vahetustehingute puhul kasutatakse aktiivseid valuutaturu osalisi. Selliste operatsioonide osapoolteks on ainult euroalal asutatud eurosüsteemi valuutaturu interventsioonideks valitud asutused.

Eeldatakse, et osapooled teavad ja järgivad nende suhtes kehtivaid rahapesu ja terrorismi rahastamise vastaseid õigusakte.

1.5. Alusvara

EKPSi põhikirja artikli 18.1 kohaselt peavad kõik eurosüsteemi laenuoperatsioonid (st likviidsust lisavad rahapoliitika operatsioonid ja päevasisesed laenuoperatsioonid) tuginema adekvaatsele tagatisele. Eurosüsteem aktsepteerib operatsioonide tegemisel laias ulatuses alusvara. Eurosüsteem on töötanud välja kõlblike tagatisvarade ühtse raamistiku, mida kasutatakse kõigis eurosüsteemi laenuoperatsioonides (nimetatakse ka „ühtne loetelu”). 1. jaanuaril 2007 vahetas see ühtne raamistik välja senise kaheastmelise tagatisvara süsteemi, mis oli kehtinud alates majandus- ja rahaliidu kolmanda etapi algusest. Ühtne loetelu hõlmab nii turukõlblikke kui ka turukõlbmatuid varasid, mis vastavad eurosüsteemi poolt kogu euroala jaoks kindlaks määratud kõlblikkuskriteeriumidele. Eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide eesmärgil ei tehta vahet turukõlblike ja turukõlbmatute varade vahel kvaliteedi või kõlblikkuse seisukohast, kuigi otsetehinguteks eurosüsteem turukõlbmatuid varasid ei kasuta. Kõiki kõlblikke varasid võib kasutada piiriüleselt keskpankadevahelise piiriüleste tagatiste haldamise raamistiku (CCBM) vahendusel või turukõlblike varade puhul liidu väärtpaberiarveldussüsteemide vaheliste kõlblike ühenduste kaudu.

1.6. Rahapoliitika raamistiku muudatused

EKP nõukogu võib eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide instrumente, tingimusi, kriteeriume ja menetlusi igal ajal muuta.

2. PEATÜKK

KÕLBLIKUD TEHINGUPOOLED

2.1. Üldised kõlblikkuskriteeriumid

Eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide osapooled peavad vastama teatavatele kõlblikkuskriteeriumidele ( 8 ). Need kriteeriumid määratletakse selliselt, et eurosüsteemi rahapoliitika operatsioone saaks kasutada lai valik asutusi, et toetataks asutuste võrdset kohtlemist kogu euroalal ja tagataks, et osapooled täidavad teatavaid operatsioonilisi ja usaldatavusnõudeid.

a) Kõlblikeks osapoolteks saavad olla ainult sellised asutused, kelle suhtes kehtib EKPSi põhikirja artikli 19.1 kohane eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteem. Asutused, kes on eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteemist tulenevatest kohustustest vabastatud (vt punkt 7.2), ei ole eurosüsteemi püsivõimaluste ja avaturuoperatsioonide jaoks kõlblikud osapooled.

b) Osapooled peavad olema finantsiliselt usaldusväärsed. Riiklikud asutused peavad nende suhtes rakendama vähemalt ühte liidu/EMP ühtlustatud järelevalve vormi ( 9 ). Lähtudes nende konkreetsest institutsioonilisest olemusest liidu õiguse raames, võib osapooltena aktsepteerida ka finantsiliselt usaldusväärseid asutusi lepingu artikli 123 lõike 2 mõistes, mille järelevalve tase on võrreldav pädeva ametiasutuse järelevalvega. Osapooltena võib aktsepteerida ka usaldusväärseid asutusi, mille järelevalve toimub riigi pädeva ametiasutuse poolt tehtava liidus/EMPs harmoneeritud järelevalvega võrreldava harmoneerimata järelevalvestandardi alusel, nt selliste asutuste euroalal asutatud filiaale, kelle peakorter asub väljaspool Euroopa Majanduspiirkonda (EMP).

c) Osapooled peavad vastama kõigile vastava RKP (või EKP) rakendatavates asjakohastes lepingutes või määrustes sätestatud operatsioonide kriteeriumidele, et tagada eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide tõhus elluviimine.

Kõnealused kõlblikkuskriteeriumid on kogu euroalal ühtsed. Üldistele kõlblikkuskriteeriumidele vastavad asutused võivad

a) omada ligipääsu eurosüsteemi püsivõimalustele ning

b) osaleda tavapakkumistel põhinevates eurosüsteemi avaturuoperatsioonides.

Asutusel võib olla juurdepääs eurosüsteemi püsivõimalustele ja tavapakkumistel põhinevatele avaturuoperatsioonidele ainult oma asutamiskohajärgse RKP kaudu. Kui asutus on asutatud (peakontori või filiaalide kaudu) rohkem kui ühes liikmesriigis, on igal üksusel ligipääs kõnealustele operatsioonidele oma asukohajärgse RKP kaudu olenemata asjaolust, et asutuse pakkumise võib igas liikmesriigis esitada ainult üks üksus (kas peakontor või määratud filiaal).

2.2. Kiirpakkumiste ja kahepoolsete operatsioonide osapoolte valimine

Otsetehingute puhul ei kehtestata osapoolte valikule eelnevaid piiranguid.

Rahapoliitika eesmärkidel tehtavate välisvaluuta vahetustehingute puhul peavad osapooled olema suutelised tegema tulemuslikult suuremahulisi valuutaturu operatsioone igasugustes turutingimustes. Välisvaluuta vahetustehingute osapoolte valik vastab euroalal asuvatele osapooltele, kes on valitud eurosüsteemi valuutaturu interventsioonideks. Valuutaturul ellu viidavate interventsioonide osapoolte valimise kriteeriumid ja kord on esitatud 3. liites.

Muude kiirpakkumismenetlustele ja kahepoolsetele menetlustele tuginevate operatsioonide (peenhäälestus-pöördtehingud ja tähtajaliste hoiuste kogumine) puhul valib iga RKP osapoolte kogumi selles liikmesriigis asutatud asutuste seast, kes vastavad osapoolte üldistele kõlblikkuskriteeriumidele. Esmane valikukriteerium on rahaturul tegutsemine. Lisaks võidakse arvesse võtta ka muid kriteeriume, näiteks maaklerite tegevuse tulemuslikkust ja pakkumisvõimet.

Kiirpakkumismenetluste ja kahepoolsete operatsioonide puhul kauplevad RKPd osapooltega, kes kuuluvad nende vastavate peenhäälestusoperatsioonide osapoolte hulka. Kiirpakkumisi ja kahepoolseid operatsioone võib teha ka mitmete teiste osapooltega.

EKP nõukogu võib otsustada, kas erandolukorras võib kahepoolseid peenhäälestusoperatsioone teha EKP ise. Kui EKP peaks tegema kahepoolseid operatsioone, valib EKP võrdse juurdepääsu tagamiseks osapooled rotatsiooni korras nende euroala osapoolte seast, kes on kõlblikud kiirpakkumismenetluste ja kahepoolsete operatsioonide jaoks.

2.3. Sanktsioonid osapoolte kohustuste rikkumise korral

EKP rakendab sanktsioone asutuste suhtes, kes rikuvad kohustusliku reservi kohaldamist käsitlevatest EKP määrustest ja otsustest tulenevaid kohustusi, vastavalt nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrusele (EÜ) nr 2532/98 Euroopa Keskpanga volituste kohta rakendada sanktsioone, ( 10 ) Euroopa Keskpanga 23. septembri 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 2157/1999 Euroopa Keskpanga volituste kohta sanktsioonide rakendamiseks (EKP/1999/4), ( 11 ) nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrusele (EÜ) nr 2531/98 kohustuslike reservide kohaldamise kohta Euroopa Keskpanga poolt ( 12 ) ja Euroopa Keskpanga 12. septembri 2003. aasta määrusele (EÜ) nr 1745/2003 kohustuslike reservide kohaldamise kohta (EKP/2003/9) ( 13 ). Asjakohased sanktsioonid ja nende kohaldamise menetluskord on sätestatud eespool nimetatud määrustes. Peale selle võib eurosüsteem kohustusliku reservi nõude tõsise rikkumise korral peatada osapoolte osaluse avaturuoperatsioonides.

Eurosüsteem võib kohaldada ja kohaldab osapoolte suhtes rahatrahve või peatada ja peatab osapoolte osaluse avaturuoperatsioonides vastava RKP (või EKP) rakendatavate lepingute või määruste kohaselt, kui osapooled rikuvad vastava RKP (või EKP) rakendatavatest lepingutest või määrustest tulenevaid kohustusi nii, nagu allpool sätestatud.

See kehtib juhtudel, kui rikutakse a) pakkumiseeskirju, kui osapool ei saa üle kanda piisavalt suurt hulka alusvara või sularaha, ( 14 ) et katta (arvelduspäeval) likviidsuse operatsiooni raames talle määratud summa või rahuldada operatsiooni aegumiseni vastavat lisatagatise nõuet, või kui ta ei suuda üle kanda piisavat hulka sularaha, et arveldada talle likviidsuse vähendamise operatsiooni käigus määratud summa, ja b) kahepoolsete tehingute eeskirju, kui osapool ei saa esitada piisavat hulka kõlblikke alusvarasid või kui ta ei saa esitada piisaval hulgal sularaha vastavalt kahepoolse tehingu kokkuleppele, või kui ta ei suuda mis tahes ajal kahepoolse tehingu lõppemiseni rahuldada lisatagatise nõuet.

Samuti kehtib see juhtudel, kui osapool rikub a) alusvara kasutamise eeskirju (kui osapool kasutab varasid, mis on kõlbmatud või kõlbmatuks muutunud või mida osapool ei saa kasutada näiteks seetõttu, et emitent/garant ja osapool on lähedalt seotud või samased) ja b) päevalõpukorra ja laenamise püsivõimaluse kasutamise tingimuste kohta kehtivaid eeskirju (kui osapool, kelle arvelduskonto bilanss on päeva lõpus negatiivne, ei täida laenamise püsivõimaluse kasutamise tingimusi).

Lisaks osapoolele, kes rikub eeskirju, võib peatamismeetmeid rakendada ka sama asutuse teistes liikmesriikides asuvate filiaalide suhtes. Kui see on erandliku meetmena vajalik rikkumise tõsiduse tõttu (näiteks sagedase või pikaajalise rikkumise puhul), võib teatavaks ajavahemikuks peatada osapoole osaluse kõigis edasistes rahapoliitika operatsioonides.

Pakkumisoperatsioone, kahepoolseid tehinguid, alusvara, päevalõpukorda või laenamise püsivõimaluse kasutamise tingimusi käsitlevate eeskirjade rikkumise korral arvutatakse RKPde kehtestatavad rahatrahvid eelnevalt kindlaks määratud trahvimäära põhjal (nagu on sätestatud 6. liites).

2.4. Võimalikud meetmed usaldatavusnõuetele viidates või kohustuste rikkumise korral

2.4.1. Usaldatavusnõuetel põhinevad meetmed

Usaldatavusnõuetele viidates võib eurosüsteem võtta järgmised meetmed:

a) asjaomase RKP või EKP poolt rakendatavate lepingute või õigusaktide kohaselt võib eurosüsteem peatada või lõpetada konkreetse osapoole juurdepääsu rahapoliitika instrumentidele või seada sellele piiranguid;

b) eurosüsteem võib varasid tagasi lükata, piirata nende kasutamist või kohaldada eurosüsteemi krediiditehingutes teatud osapoolte poolt tagatisena esitatud varade puhul täiendavaid allahindlusi.

2.4.2. Meetmed kohustuste rikkumise korral

Kui osapooled rikuvad mis tahes lepingut või õigusakti, võib eurosüsteem peatada, piirata või lõpetada nende juurdepääsu rahapoliitika operatsioonidele.

2.4.3. Proportsionaalne ja mittediskrimineeriv valikuliste meetmete kohaldamine

Kõiki usaldusväärse riskijuhtimise tagamiseks kohaldatavaid valikulisi meetmeid kaalub eurosüsteem proportsionaalselt ja mittediskrimineerivalt. Konkreetse osapoole suhtes kohaldatavaid valikulisi meetmeid tuleb kohaselt põhjendada.

3. PEATÜKK

AVATURUOPERATSIOONID

Avaturuoperatsioonidel on eurosüsteemi rahapoliitikas oluline osa. Neid kasutatakse intressimäärade suunamiseks, turu likviidsuse juhtimiseks ja rahapoliitilisest hoiakust märku andmiseks. Eesmärkide, regulaarsuse ja menetluskorra põhjal võib eurosüsteemi avaturuoperatsioonid jagada nelja kategooriasse: põhilised refinantseerimisoperatsioonid, pikemaajalised refinantseerimisoperatsioonid, peenhäälestusoperatsioonid ja struktuurioperatsioonid. Eurosüsteemi peamised avaturuinstrumendid on pöördtehingud ning neid võib kasutada kõigis neljas operatsioonikategoorias, samal ajal kui EKP võlasertifikaate võib kasutada likviidsust vähendavateks struktuurioperatsioonideks. Struktuurioperatsioone võib teha ka otsetehingutena, st ostu- või müügitehingutena. Lisaks võib eurosüsteem peenhäälestusoperatsioonide tegemiseks kasutada veel kahte instrumenti: valuutavahetustehinguid ja tähtajaliste hoiuste kogumist. Allpool toodud punktides tutvustatakse üksikasjalikult eurosüsteemis kasutatavate eri liiki avaturuinstrumentide konkreetseid omadusi.

3.1. Pöördtehingud

3.1.1. Üldist

3.1.1.1. Instrumendi liik

Pöördtehingud on operatsioonid, mille puhul eurosüsteem ostab või müüb kõlblikke varasid tagasiostulepingu alusel või teeb laenuoperatsioone tagatisena esitatud kõlblike varade vastu. Pöördtehinguid kasutatakse põhiliste refinantseerimisoperatsioonide ja pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide tegemiseks. Eurosüsteem võib pöördtehinguid kasutada ka struktuuri- ja peenhäälestusoperatsioonideks.

3.1.1.2. Õiguslik olemus

RKPd võivad pöördtehinguid teha kas tagasiostulepingutena (st vara omandiõigus läheb üle krediidiandjale ning osapooled lepivad kokku vastupidises tehingus, mille puhul vara läheb tulevikus uuesti üle krediidisaajale) või tagatud laenudena (st vara kohta esitatakse täitmisele pööratav nõudeõigus, kuid võlakohustuse täitmise korral jääb vara omanikuks laenusaaja). Täiendavaid sätteid tagasiostulepingutel põhinevate pöördtehingute kohta esitatakse vastava RKP (või EKP) rakendatavates lepingutes. Tagatud laenudel põhinevate pöördtehingute tegemise kord võtab arvesse eri liikmesriikides rakendatavaid menetlusi ja formaalsusi, mida on vaja õiguse loomiseks tagatise (nt pandi, loovutuse või hüpoteegi) suhtes ja selle hilisemaks realiseerimiseks.

3.1.1.3. Intressitingimused

Tagasiostulepingu puhul vastab ostuhinna ja tagasiostuhinna vahe operatsiooni tähtajaks laenatud rahasummalt makstavale intressile, st tagasiostuhind sisaldab vastavat maksmisele kuuluvat intressi. Tagatud laenuna tehtava pöördtehingu intressimäära kindlaksmääramiseks rakendatakse operatsiooni tähtaja jooksul laenusumma suhtes ettenähtud intressimäära. Eurosüsteemi avaturu pöördoperatsioonide suhtes kohaldatav intressimäär on lihtintressimäär, mis arvutatakse vastavalt intressiarvestusmeetodile „tegelik päevade arv / 360”.

3.1.2. Põhilised refinantseerimisoperatsioonid

Põhilised refinantseerimisoperatsioonid on olulisimad eurosüsteemi tehtavad avaturuoperatsioonid, millel on esmatähtis roll intressimäärade suunamisel, turu likviidsuse juhtimisel ja rahapoliitilisest hoiakust märku andmisel.

Põhiliste refinantseerimisoperatsioonide omadused võib kokku võtta järgmiselt:

a) tegemist on likviidsust lisavate pöördoperatsioonidega;

b) neid tehakse regulaarselt iga nädal ( 15 );

c) tavaliselt on nende tähtaeg üks nädal ( 16 );

d) RKPd teevad neid detsentraliseeritult;

e) neid viiakse ellu tavapakkumismenetlustena (vt punkt 5.1);

f) kõik üldistele kõlblikkuskriteeriumidele vastavad osapooled (vt punkt 2.1) võivad esitada pakkumisi põhilisteks refinantseerimisoperatsioonideks ja

g) põhiliste refinantseerimisoperatsioonide alusvaraks on kõlblikud nii turukõlblikud kui ka turukõlbmatud varad (vt 6. peatükk).

3.1.3. Pikemaajalised refinantseerimisoperatsioonid

Eurosüsteem teeb ka regulaarseid refinantseerimisoperatsioone, mille tähtaeg on tavaliselt kolm kuud ja mille eesmärk on pakkuda finantssektorile täiendavat pikemaajalist refinantseerimist. Selliste operatsioonide puhul ei kavatse eurosüsteem tavaliselt turule märku anda ning seepärast on ta üldjuhul intressivõtja. Sellest tulenevalt tehakse pikemaajalisi refinantseerimisoperatsioone tavaliselt muutuva intressimääraga pakkumistena ja aeg-ajalt märgib EKP jaotatava mahu tulevastes pakkumistes ära. Erandjuhtudel võib eurosüsteem pikemaajalisi refinantseerimisoperatsioone teha ka fikseeritud intressimääraga pakkumistena muutuva intressimääraga pakkumismenetluse kaudu.

Pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide omadused võib kokku võtta järgmiselt:

a) tegemist on likviidsust lisavate pöördoperatsioonidega;

b) neid tehakse regulaarselt kord kuus ( 17 );

c) tavaliselt on nende tähtaeg kolm kuud ( 18 );

d) RKPd teevad neid detsentraliseeritult;

e) neid viiakse ellu tavapakkumismenetlustena (vt punkt 5.1);

f) kõik üldistele kõlblikkuskriteeriumidele vastavad osapooled (vt punkt 2.1) võivad esitada pakkumisi pikemaajalisteks refinantseerimisoperatsioonideks ja

g) pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide alusvaraks on kõlblikud nii turukõlblikud kui ka turukõlbmatud varad (vt 6. peatükk).

3.1.4. Peenhäälestus-pöördoperatsioonid

Eurosüsteem võib peenhäälestusoperatsioone teha avaturu pöördtehingutena. Peenhäälestusoperatsioonide eesmärk on juhtida likviidsust turul ja suunata intressimäärasid eelkõige selleks, et tasandada turul toimuvate ootamatute likviidsuskõikumiste mõju intressimääradele. Peenhäälestusoperatsioone võib teha reservi hoidmise perioodi viimasel päeval likviidsustasakaalu säilitamiseks, et kõrvaldada pärast viimast põhilist refinantseerimisopratsiooni esinenud mõjutused. Ootamatud turusuundumused võivad eeldada kiiret tegutsemist ja seepärast on soovitav hoida kõnealuste operatsioonide tegemise menetluskord ja operatsioonilised detailid väga paindlikud.

Peenhäälestus-pöördoperatsioonide refinantseerimisoperatsioonide omadused võib kokku võtta järgmiselt:

a) tegemist on likviidsust lisavate või vähendavate operatsioonidega;

b) nende sagedus on standardimata;

c) nende tähtaeg on standardimata;

d) likviidsust lisavaid peenhäälestus-pöördoperatsioone tehakse tavaliselt kiirpakkumismenetlustena, kuigi välistatud ei ole ka kahepoolsed menetlused (vt 5. peatükk);

e) likviidsust vähendavaid peenhäälestus-pöördoperatsioone tehakse üldjuhul kahepoolsete menetlustena (nagu kirjeldatud punktis 5.2);

f) liikmesriikide keskpangad teevad neid operatsioone tavaliselt detsentraliseeritult (EKP nõukogu otsustab, kas erandolukorras võib kahepoolseid peenhäälestus-pöördoperatsioone teha EKP);

g) eurosüsteem võib punktis 2.2 määratletud kriteeriumide kohaselt valida piiratud arvu osapooli, kes võivad osaleda peenhäälestus-pöördoperatsioonides, ja

h) peenhäälestus-pöördoperatsioonide alusvaraks on kõlblikud nii turukõlblikud kui ka turukõlbmatud varad (vt 6. peatükk).

3.1.5. Struktuurilised pöördtehingud

Eurosüsteem võib struktuurioperatsioone teha avaturu pöördtehingutena, mille eesmärk on kohandada eurosüsteemi struktuurilist positsiooni finantssektori suhtes.

Nende operatsioonide omadused võib kokku võtta järgmiselt:

a) tegemist on likviidsust lisavate operatsioonidega;

b) nende sagedus võib olla regulaarne või ebaregulaarne;

c) nende tähtaega ei ole eelnevalt määratud;

d) neid viiakse ellu tavapakkumismenetlustena (vt punkt 5.1);

e) RKPd teevad neid detsentraliseeritult;

f) kõik üldistele kõlblikkuskriteeriumidele vastavad osapooled (vt punkt 2.1) võivad esitada pakkumisi struktuurilisteks pöördoperatsioonideks;

g) struktuuriliste pöördoperatsioonide alusvaraks on kõlblikud nii turukõlblikud kui ka turukõlbmatud varad (vt 6. peatükk).

3.2. Otsetehingud

3.2.1. Instrumendi liik

Avaturu otsetehingud on operatsioonid, mille puhul eurosüsteem ostab või müüb kõlblikke varasid otse turul. Selliseid operatsioone tehakse ainult struktuurilistel eesmärkidel.

3.2.2. Õiguslik olemus

Otsetehing eeldab omandiõiguse täielikku üleminekut müüjalt ostjale, ilma et sellega seonduks omandiõiguse tagasiminek. Tehingud tehakse tehingus kasutatava võlainstrumendiga seotud turutavade kohaselt.

3.2.3. Hinnatingimused

Hindade arvutamisel tegutseb eurosüsteem tehingus kasutatavate võlainstrumentide puhul kõige üldisemalt heaks kiidetud turutavade kohaselt.

3.2.4. Muud omadused

Eurosüsteemi otsetehingute omadused võib kokku võtta järgmiselt:

a) need operatsioonid võidakse teha likviidsust lisavana (otseost) või likviidsust vähendavana (otsemüük);

b) nende sagedus on standardimata;

c) neid viiakse ellu kahepoolsete menetlustena (vt punkt 5.2);

d) tavaliselt teevad neid RKPd detsentraliseeritult (EKP nõukogu otsustab, kas erandolukorras võib otsetehinguid teha EKP);

e) otsetehingute puhul ei kehtestata osapoolte valikule eelnevaid piiranguid ja

f) otsetehingute alusvarana kasutatakse ainult turukõlblikke varasid (vt 6. peatükk).

3.3. EKP võlasertifikaatide emissioon

3.3.1. Instrumendi liik

EKP võib emiteerida võlasertifikaate eesmärgiga kohandada eurosüsteemi struktuurilist positsiooni finantssektori suhtes, et tekitada turul likviidsuspuudujääk (või seda suurendada).

3.3.2. Õiguslik olemus

EKP võlasertifikaadid tähistavad EKP võlakohustust sertifikaadi hoidja ees. Neid emiteeritakse ja hoitakse elektrooniliselt euroala väärtpaberidepositooriumides. EKP ei kehtesta piiranguid sertifikaatide võõrandatavusele. Täiendavad sätted EKP võlasertifikaatide kohta esitatakse konkreetsete sertifikaatide tingimustes.

3.3.3. Intressitingimused

Sertifikaate emiteeritakse diskontomääraga, st neid emiteeritakse alla nominaalväärtuse ja lunastatakse kehtivusaja lõppedes nominaalväärtuses. Diskontomääraga emissioonihinna ja lunastamise hinna vahe peab võrduma sertifikaadi tähtaja jooksul diskontomääraga emissioonihinnalt kogunenud intressiga kokkulepitud määras. Kohaldatav intressimäär on lihtintressimäär, mis põhineb intressiarvestusmeetodil „tegelik päevade arv / 360”. Diskontomääraga emissioonisumma arvutamist kirjeldatakse taustinfos 1.

Diskontomääraga emissioonisumma on:

kus:

N = EKP võlasertifikaadi nimiväärtus

rI = intressimäär (%)

D = EKP võlasertifikaadi tähtaeg (päevades)

PT = EKP võlasertifikaadi diskontomääraga emissioonisumma

3.3.4. Muud omadused

EKP võlasertifikaatide emissiooni omadused võib kokku võtta järgmiselt:

a) sertifikaate emiteeritakse turulikviidsuse vähendamiseks;

b) sertifikaate võib emiteerida regulaarselt või ebaregulaarselt;

c) sertifikaatide tähtaeg on kuni 12 kuud;

d) sertifikaate emiteeritakse tavapakkumismenetlustes (vt punkt 5.1);

e) sertifikaate pakutakse ja nendega arveldatakse detsentraliseeritult RKPdes ja

f) kõik üldistele kõlblikkuskriteeriumidele vastavad osapooled (vt punkt 2.1) võivad esitada pakkumisi EKP võlasertifikaatide märkimiseks.

3.4. Välisvaluuta vahetustehingud

3.4.1. Instrumendi liik

Rahapoliitika eesmärkidel tehtavad välisvaluuta vahetustehingud hõlmavad samaaegseid hetke- ja forvardtehinguid, milles euroga kaubeldakse välisvaluuta vastu. Neid kasutatakse peenhäälestuseks peamiselt eesmärgiga juhtida likviidsust turul ja suunata intressimäärasid.

3.4.2. Õiguslik olemus

Rahapoliitika eemärkidel tehtavad välisvaluuta vahetustehingud on operatsioonid, mille puhul eurosüsteem ostab (või müüb) eurot hetketehinguga välisvaluuta vastu ja samal ajal müüb (või ostab) selle forvardtehinguga tagasi kindlaksmääratud tagasiostupäeval. Täiendavad sätted välisvaluuta vahetustehingute kohta sätestatakse vastava RKP (või EKP) rakendatavates lepingutes.

3.4.3. Valuuta ja vahetuskursi tingimused

Üldjuhul tegeleb eurosüsteem üksnes laialdaselt kaubeldavate valuutadega ja tegutseb standardsete turutavade kohaselt. Iga välisvaluuta vahetustehingu puhul lepivad eurosüsteem ja osapooled kokku vahetustehingu kursivahes. See kursivahe väljendab forvardkursi ja hetkekursi vahelist erinevust. Euro kursivahe välisvaluutaga noteeritakse üldiste turutavade kohaselt. Välisvaluuta vahetustehingute kursiarvutused on esitatud taustinfos 2.

3.4.4. Muud omadused

Välisvaluuta vahetustehingute omadused võib kokku võtta järgmiselt:

a) tegemist on likviidsust lisavate või vähendavate operatsioonidega;

b) nende sagedus on standardimata;

c) nende tähtaeg on standardimata;

d) neid tehakse kiirpakkumismenetluste või kahepoolsete menetlustena (vt 5. peatükk);

e) tavaliselt teevad neid RKPd detsentraliseeritult (EKP nõukogu otsustab, kas erandolukorras võib kahepoolseid välisvaluuta vahetustehinguid teha EKP);

f) eurosüsteem võib punktis 2.2 ja 3. liites määratletud kriteeriumide kohaselt valida piiratud arvu osapooli, kes võivad osaleda välisvaluuta vahetustehingutes.

S = euro (eurot) ja välisvaluuta (ABC) hetkekurss (tehingupäeval)

FM = euro ja välisvaluuta ABC forvardkurss tagasiostupäeval (M)

ΔΜ = euro ja ABC forvardkursi vahe tagasiostupäeval (M) Δ M = F M – S

N(.) = valuuta hetkesumma; N(.)M on valuuta forvardsumma: N (ABC) = N (EUR) × S or N (ABC) M = N (EUR) M × F M or

3.5. Tähtajaliste hoiuste kogumine

3.5.1. Instrumendi liik

Eurosüsteem võib kutsuda osapooli üles paigutama intressi koguvaid tähtajalisi hoiuseid osapoole asutamiskohajärgse liikmesriigi keskpanka. Tähtajaliste hoiuste kogumine on kavandatud üksnes peenhäälestuseks, et vähendada turul likviidsust.

3.5.2. Õiguslik olemus

Osapooltelt vastu võetud hoiused on tähtajalised ja fikseeritud intressimääraga. RKPd ei anna hoiuste vastu tagatisi.

3.5.3. Intressitingimused

Hoiustele kohaldatav intressimäär on lihtintressimäär, mis põhineb intressiarvestusmeetodil „tegelik päevade arv / 360”. Intressi makstakse hoiustamise tähtaja möödumisel.

3.5.4. Muud omadused

Tähtajaliste hoiuste kogumise omadused võib kokku võtta järgmiselt:

a) hoiuseid kogutakse likviidsuse vähendamiseks;

b) hoiuste kogumise sagedus on standardimata;

c) hoiuste tähtajad on standardimata;

d) hoiuseid kogutakse tavaliselt kiirpakkumismenetlustena, kuigi välistatud ei ole ka kahepoolsed menetlused (vt 5. peatükk);

e) tavaliselt koguvad hoiuseid RKPd detsentraliseeritult (EKP nõukogu otsustab, kas erandolukorras võib kahepoolset tähtajaliste hoiuste kogumist ( 19 ) teostada EKP) ja

f) eurosüsteem võib punktis 2.2 määratletud kriteeriumide kohaselt valida piiratud arvu osapooli, kes võivad osaleda tähtajaliste hoiuste kogumises.

4. PEATÜKK

PÜSIVÕIMALUSED

4.1. Laenamise püsivõimalus

4.1.1. Instrumendi liik

Osapooled võivad kasutada laenamise püsivõimalust, et saada kõlblike varade vastu RKPdelt üleöölikviidsust eelnevalt kindlaks määratud intressimääraga (vt 6. peatükk). Püsivõimaluse eesmärk on rahuldada osapoolte ajutised likviidsusvajadused. Tavaoludes võetakse laenamise püsivõimaluse intressimäär pankadevahelise üleööturu intressi ülemmääraks. Püsivõimaluse tingimused on kogu euroalal ühesugused.

4.1.2. Õiguslik olemus

RKPd võivad pakkuda likviidsust laenamise püsivõimaluse alusel kas üleöö tagasiostulepingutena (st vara omandiõigus läheb üle krediidiandjale ning osapooled lepivad kokku pöördtehingus, mille puhul vara läheb järgmisel tööpäeval uuesti üle krediidisaajale) või tagatud üleöölaenudena (st vara kohta esitatakse täitmisele pööratav nõudeõigus, kuid võlakohustuse täitmise korral jääb vara omanikuks krediidisaaja). Täiendavad sätted tagasiostulepingute kohta esitatakse vastava RKP rakendatavates lepingutes. Tagatud laenudel põhineva likviidsuse pakkumise kord võtab arvesse erinevates jurisdiktsioonides rakendatavaid menetlusi ja formaalsusi, mida on vaja õiguse loomiseks tagatise (pandi, loovutuse või hüpoteegi) suhtes ja selle hilisemaks realiseerimiseks.

4.1.3. Kasutustingimused

Asutused, kes vastavad punktis 2.1 määratletud osapoolte üldistele kõlblikkuskriteeriumidele, võivad kasutada laenamise püsivõimalust. Laenamise püsivõimaluse kasutamist võimaldatakse asutuse asutamiskohajärgse liikmesriigi keskpanga kaudu. Laenamise püsivõimalust saab kasutada ainult neil päevadel, mil TARGET2 ( 20 ) töötab ( 21 ). Päevadel, mil asjaomased väärtpaberiarveldussüsteemid ei tööta, saab laenamise püsivõimalust kasutada alusvarade alusel, mis on juba eelnevalt RKPdes hoiustatud.

Iga tööpäeva lõpus loetakse osapoolte päevasisene deebetjääk selle RKP arvelduskontodel automaatselt taotluseks kasutada laenamise püsivõimalust. Püsivõimaluse kasutamise päevalõpukorda kirjeldatakse punktis 5.3.3.

Laenamise püsivõimaluse kasutusloa saamiseks võib osapool esitada taotluse osapoole asutamise koha RKP-le. Selleks et RKP saaks taotluse samal päeval TARGET2-s töödelda, peab RKP taotluse saama hiljemalt 15 minutit pärast TARGET2 tööpäeva lõppu ( 22 ), ( 23 ). Üldjuhul on TARGET2 tööpäeva lõpp kell 18.00 EKP aja järgi (Kesk-Euroopa aeg). Reservi hoidmise perioodi eurosüsteemi viimasel tööpäeval lükatakse laenamise püsivõimaluse kasutamisloa taotlemise tähtaega 15 minuti võrra edasi. Taotluses tuleb määratleda laenu summa ja edastada tehingu alusvara, kui tehingu alusvara ei olnud juba eelnevalt RKPs hoiustatud.

Kui piisavate kõlblike alusvarade esitamise nõue välja arvata, siis ei ole laenamise püsivõimaluse alusel võimaldatavate vahendite summa piiratud.

4.1.4. Tähtaeg ja intressitingimused

Laenamise püsivõimaluse alusel antud laenu tähtaeg kestab üle öö. TARGET2 otseosalejad tagastavad laenu järgmisel i) TARGET2 ja ii) asjaomase väärtpaberite arveldussüsteemi tööpäeval nende süsteemide tööajal.

Intressimäära teatab eurosüsteem ette ja see arvutatakse kui lihtintressimäär, mis põhineb intressiarvestusmeetodil „tegelik päevade arv / 360”. EKP võib intressimäära igal ajal muuta, mida ei kohaldata varem kui järgmisest eurosüsteemi tööpäevast alates ( 24 ), ( 25 ). Püsivõimaluse intressi makstakse koos laenu tagasimaksmisega.

4.1.5. Laenamise püsivõimaluse peatamine

Püsivõimaluse kasutamise luba antakse ainult kooskõlas EKP eesmärkide ja üldiste rahapoliitiliste kaalutlustega. EKP võib igal ajal püsivõimaluse tingimusi kohandada või püsivõimaluse peatada.

4.2. Hoiustamise püsivõimalus

4.2.1. Instrumendi liik

Osapooled võivad kasutada hoiustamise püsivõimalust RKPdes üleööhoiuste tegemiseks. Hoiustelt tasutakse eelnevalt täpsustatud määraga intressi. Tavaoludes võetakse püsivõimaluse intressimäär pankadevahelise üleööturu intressi alammääraks. Hoiustamise püsivõimaluse tingimused on kogu euroalal ühesugused ( 26 ).

4.2.2. Õiguslik olemus

Osapooltelt vastu võetud üleööhoiuste pealt tasutakse kindlaksmääratud suurusega intressi. Osapooltele ei anta hoiuste vastu tagatist.

4.2.3. Kasutustingimused ( 27 )

Asutused, kes vastavad punktis 2.1 määratletud osapoolte üldistele kõlblikkuskriteeriumidele, võivad kasutada hoiustamise püsivõimalust. Hoiustamise püsivõimaluse kasutamist võimaldatakse asutuse asutamiskohajärgse RKP kaudu. Hoiustamise püsivõimalust saab kasutada ainult neil päevadel, mil TARGET2 on avatud ( 28 ).

Hoiustamise püsivõimaluse kasutusloa saamiseks peab osapool esitama taotluse osapoole asutamise koha RKP-le. Selleks et RKP saaks taotluse samal päeval TARGET2-s töödelda, peab RKP taotluse saama hiljemalt 15 minutit pärast TARGET2 tööpäeva lõppu, mis üldjuhul on 18.00 EKP aja järgi (Kesk-Euroopa aeg) ( 29 ), ( 30 ). Reservi hoidmise perioodi eurosüsteemi viimasel tööpäeval lükatakse hoiustamise püsivõimaluse kasutamisloa taotlemise tähtaega 15 minuti võrra edasi. Taotluses tuleb märkida, millise summa ulatuses soovitakse hoiustamise püsivõimalust kasutada.

Summa, mille osapool võib püsivõimaluse alusel hoiustada, ei ole piiratud.

4.2.4. Tähtaeg ja intressitingimused

Hoiustamise püsivõimaluse alusel hoitava hoiuse tähtaeg kestab üle öö. TARGET2 otseosalejate püsivõimaluse raames hoitavate hoiuste tähtaeg on järgmisel TARGET2 tööpäeval süsteemi avanemise hetkel.

Intressimäära teatab eurosüsteem ette ja see arvutatakse kui lihtintressimäär, mis põhineb intressiarvestusmeetodil „tegelik päevade arv / 360”. EKP võib intressimäära igal ajal muuta, mida ei kohaldata varem kui järgmisest eurosüsteemi tööpäevast alates ( 31 ). Hoiuste pealt makstakse intressi hoiuse tähtaja saabumisel.

4.2.5. Püsivõimaluse peatamine

Püsivõimaluse kasutamise luba antakse ainult kooskõlas EKP eesmärkide ja üldiste rahapoliitiliste kaalutlustega. EKP võib igal ajal hoiustamise püsivõimaluse tingimusi kohandada või püsivõimaluse peatada.

5. PEATÜKK

MENETLUSED

5.1. Pakkumismenetlused

5.1.1. Üldist

Eurosüsteemi avaturuoperatsioone tehakse tavaliselt pakkumismenetlustena. Eurosüsteemi pakkumismenetlused viiakse ellu kuues etapis, nagu näidatud taustinfos 3.

Eurosüsteemis eristatakse kaht liiki pakkumismenetlusi: tavapakkumismenetlused ja kiirpakkumismenetlused. Tavapakkumiste ja kiirpakkumiste menetlemise kord on identne, erineb vaid ajakava ja osapoolte valik.

5.1.1.1. Tavapakkumismenetlused

Tavapakkumismenetluste puhul kulub avaliku pakkumise teatest kuni jaotamistulemuste kinnitamiseni kõige rohkem 24 tundi (kui pakkumiste esitamise tähtaja lõppemisest jaotamistulemuste väljakuulutamiseni kulub ligikaudu kaks tundi). Joonis 1 annab ülevaate tavapakkumise tegemise tavapärasest ajagraafikust. Kui vajalikuks peetakse, võib EKP otsustada ajagraafikut konkreetsete operatsioonide korral kohandada.

Põhilised refinantseerimisoperatsioonid, pikemaajalised refinantseerimisoperatsioonid ja struktuurioperatsioonid (välja arvatud otsetehingud) tehakse alati tavapakkumismenetlustena. Tavapakkumismenetlustes võivad osaleda kõik osapooled, kes vastavad punktis 2.1 sätestatud üldistele kõlblikkuskriteeriumidele.

5.1.1.2. Kiirpakkumismenetlused

Kiirpakkumismenetlused viiakse ellu tavaliselt 90 minuti jooksul pärast pakkumismenetluse väljakuulutamist ning kinnitatakse vahetult pärast jaotamistulemuste väljakuulutamist. Kiirpakkumismenetluse tavapärast ajakava tutvustab joonis 2. Vajaduse korral võib EKP otsustada ajakava konkreetsete operatsioonide korral kohandada. Kiirpakkumismenetlust kasutatakse ainult peenhäälestusoperatsioonide raames. Eurosüsteem võib punktis 2.2 määratletud kriteeriumide ja menetluskorra kohaselt valida piiratud arvu osapooli, kes võivad osaleda kiirpakkumismenetlustes.

5.1.1.3. Fikseeritud intressimääraga ja muutuva intressimääraga pakkumismenetlused

Eurosüsteem võib valida kas fikseeritud intressimääraga (mahupõhiste) või muutuva intressimääraga (intressipõhiste) pakkumismenetluste vahel. Fikseeritud intressimääraga pakkumismenetluse puhul määrab EKP eelnevalt kindlaks intressimäära ning osapooled teevad pakkumisi summa kohta, mille ulatuses nad soovivad EKPga tehinguid teha eelnevalt kindlaks määratud intressimääraga ( 32 ). Muutuva intressimääraga pakkumise korral teevad osapooled pakkumisi rahasumma ja intressimäära kohta, millega nad soovivad tehinguid teha RKPga ( 33 ).

1. etapp Pakkumise väljakuulutamine

a) EKP teadaanne üldkasutatavate elektrooniliste kanalite ja EKP veebilehe kaudu

b) RKPde teadaanne riigisiseste elektrooniliste kanalite kaudu ja otse konkreetsetele osapooltele (kui vajalikuks peetakse)

2. etapp Osapoolte ettevalmistused pakkumisteks ja pakkumiste esitamine

3. etapp Pakkumiste koondamine eurosüsteemi poolt

4. etapp Pakkumiste jaotamine ja pakkumistulemuste väljakuulutamine

a) EKP jaotamisotsus

b) Jaotamistulemuste väljakuulutamine üldkasutatavate elektrooniliste kanalite ja EKP veebilehe kaudu

5. etapp Individuaalsete jaotamistulemuste kinnitamine

6. etapp Tehingutega seotud arveldamine (vt punkt 5.3)

5.1.2. Pakkumisoperatsioonide ajakava

5.1.2.1. Põhilised ja pikemaajalised refinantseerimisoperatsioonid

Põhilisi ja pikemaajalisi refinantseerimisoperatsioone tehakse eurosüsteemi osutava ajakava kohaselt ( 34 ). Ajakava avaldatakse hiljemalt kolm kuud enne selle aasta algust, mille kohta see kehtib. Põhiliste ja pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide tavapärased kauplemispäevad on näidatud tabelis 2. EKP eesmärk on tagada, et kõigis liikmesriikides asuvad osapooled saaksid osaleda nii põhilistes kui ka pikemaajalistes refinantseerimisoperatsioonides. Seepärast kohandab EKP kõnealuste operatsioonide ajakava selle koostamise käigus, et võtta arvesse eri liikmesriikide pangapühasid.

5.1.2.2. Struktuurioperatsioonid

Tavapakkumismenetlustena ellu viidavaid struktuurioperatsioone ei tehta varem koostatud ajakava kohaselt. Tavaliselt tehakse neid ja nendega seotud arveldusi siiski ainult päevadel, mis on RKPde tööpäevad ( 35 ) kõigis liikmesriikides.

5.1.2.3. Peenhäälestusoperatsioonid

Peenhäälestusoperatsioone ei tehta varem koostatud ajakava kohaselt. EKP võib otsustada viia ellu peenhäälestusoperatsioon mis tahes eurosüsteemi tööpäeval. Nendes operatsioonides osalevad ainult need RKPd, kus kauplemispäev, arvelduspäev ja tagasimaksepäev langevad RKP tööpäevale.

Märkus: numbrid viitavad taustinfos 3 määratletud etappidele.

Märkus: numbrid viitavad taustinfos 3 määratletud etappidele.







Tabel 2 Põhiliste ja pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide tavapärased kauplemispäevad Operatsiooni liik Tavapärane kauplemispäev (T) Põhilised refinantseerimisoperatsioonid Iga teisipäev Pikemaajalised refinantseerimisoperatsioonid Iga kalendrikuu viimane kolmapäev (1) (1) Jõulupühade tõttu tuuakse detsembris operatsioon tavaliselt ühe nädala võrra ettepoole, s.o kuu eelviimasele kolmapäevale.

5.1.3. Pakkumisoperatsioonide väljakuulutamine

Eurosüsteemi tavapakkumismenetlused kuulutatakse avalikult välja elektrooniliste kanalite kaudu. Lisaks sellele võivad RKPd teatada pakkumisoperatsioonidest osapooltele otse, ilma elektroonilisi kanaleid kasutamata. Avalik pakkumismenetluse väljakuulutamise teade sisaldab tavaliselt järgmisi andmeid:

a) pakkumisoperatsiooni viitenumber;

b) pakkumisoperatsiooni kuupäev;

c) operatsiooni liik (likviidsuse lisamine või vähendamine ja kasutatava rahapoliitika instrumendi liik);

d) operatsiooni tähtaeg;

e) enampakkumise liik (fikseeritud intressimääraga või muutuva intressimääraga pakkumine);

f) jaotamismeetod (Hollandi või Ameerika enampakkumine vastavalt määratlusele punktis 5.1.5);

g) operatsiooni kavandatud maht (tavaliselt ainult pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide puhul);

h) pakkumise fikseeritud intressimäär/hind/kursivahe (fikseeritud intressimääraga pakkumiste puhul);

i) vähim ja suurim aktsepteeritav intressimäär/hind/kursivahe (kui on);

j) operatsiooni alguskuupäev ja tähtaeg (kui kohaldatav) või instrumendi väärtuspäev ja tähtaeg (EKP võlasertifikaatide emissiooni puhul);

k) asjaomased valuutad ja valuuta, mille summa on fikseeritud (välisvaluuta vahetustehingute puhul);

l) pakkumiste arvutamiseks kasutatav hetketehingu viitekurss (välisvaluuta vahetustehingute puhul);

m) pakkumise ülempiir (kui on);

n) vähim individuaalse jaotuse summa (kui on);

o) vähim jaotusmäär (kui on);

p) pakkumiste esitamise ajakava;

q) sertifikaatide nimiväärtus (EKP võlasertifikaatide emissiooni puhul) ja

r) emissiooni ISIN-kood (EKP võlasertifikaatide emissiooni puhul).

Peenhäälestusoperatsioonide läbipaistvuse suurendamiseks kuulutab eurosüsteem kiirpakkumismenetlused tavaliselt varem avalikult välja. Erandolukorras võib EKP siiski otsustada jätta kiirpakkumismenetlustest eelnevalt avalikult teatamata. Kiirpakkumised kuulutatakse välja sama korra kohaselt kui tavapakkumised. Kui kiirpakkumine ei ole eelnevalt avalikult välja kuulutatud, võtavad RKPd otse ühendust valitud osapooltega. Kui kiirpakkumine on avalikult välja kuulutatud, võivad liikmesriikide keskpangad valitud osapooltega otse ühendust võtta.

▼M1

EKP jätab endale õiguse võtta mis tahes meetmeid, mis on kohased vea parandamiseks pakkumismenetluse väljakuulutamise teates, sh toimuva pakkumismenetluse tühistamine või katkestamine.

▼B

5.1.4. Osapoolte ettevalmistused pakkumisteks ja pakkumiste esitamine

Osapooled peavad esitama pakkumise kujul, mis vastab RKPde poolt asjaomase operatsiooni jaoks kindlaks määratud näidisele. Pakkumised tuleb esitada sellele RKP-le, kus on asutuse tegevuskoht (peakontor või filiaal). Asutuse pakkumise võib igas liikmesriigis esitada vaid üks üksus (kas peakontor või määratud filiaal).

Fikseeritud intressimääraga pakkumismenetlustes peavad osapooled oma pakkumises nimetama summa, mille ulatuses nad soovivad RKPdega tehinguid teha ( 36 ).

Muutuva intressimääraga pakkumistes võivad osapooled esitada pakkumisi kuni kümnel erineval intressimäära/hinna/kursivahe tasemel. Erandolukorras võib eurosüsteem kehtestada piirangu muutuva intressimääraga pakkumiste arvule. Osapooled peavad igas pakkumises nimetama summa, mille ulatuses nad soovivad RKPdega tehinguid teha, ja vastava intressimäära ( 37 ), ( 38 ). Intressimäärade pakkumine tuleb väljendada 0,01 protsendipunkti kordajates. Muutuva intressimääraga välisvaluuta vahetustehingu pakkumismenetluse puhul tuleb vahetustehingu kursivahe noteerida vastavalt kehtivale turutavale ning pakkumised tuleb väljendada 0,01 kursivahe kordajates.

Põhiliste refinantseerimisoperatsioonide puhul on miinimumpakkumise summa 1 000 000 eurot. Sellest suuremad pakkumised tuleb väljendada 100 000 euro kordajates. Peenhäälestus- ja struktuurioperatsioonide puhul kasutatakse samu miinimumpakkumisi ja kordajaid. Miinimumpakkumiste summat rakendatakse iga üksiku intressimäära/hinna/kursivahe taseme suhtes.

Pikemaajalistes refinantseerimisoperatsioonides kehtestab iga RKP miinimumpakkumise summa vahemikus 10 000 kuni 1 000 000 eurot. Kindlaksmääratud miinimumpakkumise summast suuremad pakkumised tuleb väljendada 10 000 euro kordajates. Miinimumpakkumiste summat rakendatakse iga üksiku intressimäärataseme suhtes.

EKP võib ebaproportsionaalselt suurte pakkumiste välistamiseks kehtestada pakkumismahu ülempiiri. Pakkumismahu ülempiiri olemasolu korral esitatakse see alati pakkumise avaliku väljakuulutamise teates.

Eeldatakse, et osapooled suudavad alati katta neile jaotatud summad piisava hulga kõlbliku alusvaraga ( 39 ). Asjaomase RKP rakendatavad lepingud või õigusaktid võimaldavad kehtestada sanktsioone, kui osapoolel ei ole võimalik kanda üle piisaval hulgal alusvara või sularaha, et katta talle pakkumisoperatsioonis jaotatud summa.

Pakkumised on tühistatavad kuni pakkumiste esitamise tähtajani. Pakkumised, mis esitatakse pärast pakkumise väljakuulutamise teates nimetatud tähtaega, on kehtetud. Tähtajast kinnipidamise üle otsustavad RKPd. RKPd jätavad kõrvale kõik osapoole pakkumised, kui osapoole pakkumiste kogusumma on suurem kui EKP kehtestatud pakkumismahu ülempiir. RKPd jätavad kõrvale ka need pakkumised, mis on pakkumiste alampiirist väiksemad või mis on aktsepteeritud intressimäära/hinna/kursivahe alammäärast väiksemad või ülemmäärast suuremad. Lisaks võivad RKPd jätta kõrvale kõik pakkumised, mis ei ole täielikud või mis ei ole esitatud ametliku näidise järgi. Kui pakkumine jäetakse kõrvale, teatab vastav RKP sellest osapoolele enne jaotamisotsuse tegemist.

5.1.5. Pakkumiste jaotamise kord

5.1.5.1. Fikseeritud intressimääraga pakkumised

Fikseeritud intressimääraga pakkumise jaotamisel liidetakse osapooltelt saadud pakkumised kokku. Kui pakkumiste kogusumma on suurem kui kogu jaotatava likviidsuse summa, jaotatakse esitatud pakkumised proportsionaalselt vastavalt jaotatava summa suhtele pakkumiste kogusummasse (vt taustinfo 4). Igale osapoolele jaotatav summa ümardatakse lähima euroni. EKP võib fikseeritud intressimääraga pakkumiste puhul siiski otsustada määrata igale pakkujale miinimumsumma / minimaalse osa.

Jaotuse protsendimäär on:

Osapoolele i eraldatud summa on:

alli = all % × (ai )

kus:

A = kogu jaotatud summa

n = osapoolte koguarv

ai = osapoole i pakkumise summa

all% = jaotuse protsendimäär

alli = osapoolele i määratud kogusumma

5.1.5.2. Eurodes vääringustatud muutuva intressimääraga pakkumismenetlused

Likviidsust lisavate eurodes vääringustatud muutuva intressimääraga pakkumiste jaotamisel järjestatakse pakkumised pakutud intressimäärade kahanevas järjekorras. Esmajärjekorras rahuldatakse kõrgeima intressimääraga pakkumised ning järgnevaid madalama intressimääraga pakkumisi aktsepteeritakse seni, kuni kogu jaotatav likviidsus on ammendunud. Kui madalaima aktsepteeritud intressimäära taseme (st intressi piirmäära) korral on pakkumiste kogusumma suurem kui ülejäänud jaotatav summa, jaotatakse see summa pakkumiste vahel proportsionaalselt vastavalt ülejäänud jaotatava summa suhtele intressi piirmääraga pakkumiste kogusummasse (vt taustinfo 5). Igale osapoolele jaotatav summa ümardatakse lähima euroni.

Likviidsust vähendavate muutuva intressimääraga pakkumiste (mida võib kasutada EKP võlasertifikaatide emissiooniks ja tähtajaliste hoiuste kogumiseks) jaotamisel järjestatakse pakkumised väikseimast pakutud intressimäärast alates (või suurimast pakutud hinnast alates). Esmajärjekorras rahuldatakse madalaima intressimääraga (kõrgeima hinnaga) pakkumised ning seejärel aktsepteeritakse järgnevaid kõrgema intressimääraga pakkumisi (madalama hinnaga pakkumisi), kuni kogu vähendatav likviidsus on ammendunud. Kui kõrgeima aktsepteeritud intressimäära (madalaima hinna) taseme (st intressi piirmäära) korral on pakkumiste kogusumma suurem kui ülejäänud jaotatav summa, jaotatakse see summa pakkumiste vahel proportsionaalselt vastavalt ülejäänud jaotatava summa suhtele intressi/hinna piirmääraga pakkumiste kogusummasse (vt taustinfo 5). EKP võlasertifikaatide emissioonil ümardatakse igale osapoolele jaotatav summa EKP võlasertifikaatide nominaalväärtuse lähima kordajani. Muude likviidsust vähendavate operatsioonide puhul ümardatakse igale osapoolele jaotatav summa lähima euroni.

EKP võib muutuva intressimääraga pakkumiste puhul otsustada määrata igale edukale pakkujale miinimumsumma.

Intressi piirmääraga jaotatava summa osakaal on:

Osapoolele i määratud summa intressi piirmääraga on:

all (rm ) i = all%(rm ) × a(rm)i

Osapoolele i määratud kogusumma on:

kus:

A = kogu jaotatud summa

r s = osapoolte pakutud intressimäär s

n = osapoolte koguarv

a(r s ) i = pakkumise kogusumma intressimääraga s (r s )

a(r s ) = pakkumise kogusumma intressimääraga s (r s )

r m = intressi piirmäär: r 1 ≥ rs ≥ rm likviidsust lisava pakkumise korral rm ≥ rs ≥ r 1 likviidsust vähendava pakkumise korral

r m-1 = intressimäär enne intressi piirmäära (viimane intressimäär, mille puhul pakkumised täielikult rahuldatakse): rm–1 > rm likviidsust lisava pakkumise korral rm > r m–1likviidsust vähendava pakkumise korral

all%(r m ) = intressi piirmääraga jaotatava summa osakaal

all(r s ) i = jaotus osapoolele i intressimääraga s

all i = osapoolele i määratud kogusumma

5.1.5.3. Muutuva intressimääraga välisvaluuta vahetustehingute pakkumised

Likviidsust lisavate muutuva intressimääraga välisvaluuta vahetustehingute pakkumiste jaotamisel järjestatakse pakkumised väiksemast pakutud kursivahe noteeringust alates ( 40 ). Esmajärjekorras rahuldatakse madalaima kursivahe noteeringuga pakkumised ning järgnevaid kõrgemaid kursivahe noteeringuid aktsepteeritakse seni, kuni jaotamisele kuuluv fikseeritud valuuta kogusumma on ammendunud. Kui kõrgeima aktsepteeritud kursivahe noteeringu (st kursivahe piirnoteeringu) korral on pakkumiste kogusumma suurem kui ülejäänud jaotatav summa, jaotatakse see summa pakkumiste vahel proportsionaalselt vastavalt ülejäänud jaotatava summa suhtele kursivahe piirnoteeringuga pakutud kogusummasse (vt taustinfo 6). Igale osapoolele jaotatav summa ümardatakse lähima euroni.

Likviidsust vähendavate muutuva intressimääraga välisvaluuta vahetustehingute pakkumiste jaotamisel järjestatakse pakkumised suurimast pakutud kursivahe noteeringust alates. Kõigepealt rahuldatakse kõrgeima kursivahe noteeringuga pakkumised ning järgnevaid madalamaid noteeringuid aktsepteeritakse seni, kuni vähendatav fikseeritud valuuta kogusumma on ammendunud. Kui madalaima aktsepteeritud kursivahe noteeringu (st kursivahe piirnoteeringu) korral on pakkumiste kogusumma suurem kui ülejäänud jaotatav summa, jaotatakse see summa pakkumiste vahel proportsionaalselt vastavalt ülejäänud jaotatava summa suhtele kursivahe piirnoteeringuga pakutud kogusummasse (vt taustinfo 6). Igale osapoolele jaotatav summa ümardatakse lähima euroni.

5.1.5.4. Enampakkumise liik

Muutuva intressimääraga pakkumiste puhul võib eurosüsteem rakendada kas ühtse või mitme intressimääraga enampakkumise menetlusi. Ühtse intressimääraga enampakkumise (Hollandi enampakkumise) puhul on kõigi rahuldatud pakkumiste suhtes kohaldatav intressimäär/hind/kursivahe samaväärne intressi piirmäära/piirhinna/kursivahe piirnoteeringuga (st tasemega, millel kogu jaotatav summa ammendub). Mitme intressimääraga enampakkumise (Ameerika enampakkumise) puhul on jaotuse intressimäär/hind/kursivahe samaväärne igaks konkreetseks pakkumiseks esitatud intressimäära/hinna/kursivahega.

Vahetustehingu kursivahe piirnoteeringu kohase jaotuse osakaal on:

Osapoolele i kursivahe piirnoteeringu kohaselt määratud summa on:

all (Δ m ) i = all% (Δ m ) × a(Δm)i

Osapoolele i määratud kogusumma on:

kus:

A = kogu jaotatud summa

Δ s = osapoolte pakkumine kursivahe noteeringuga s

n = osapoolte koguarv

a(Δ s ) i = osapoole i pakutud summa kursivahe noteeringuga s (Δs)

a(Δ s ) = pakkumiste kogusumma kursivahe noteeringuga s (Δs)

Δ m = kursivahe piirnoteering: Δ m ≥ Δ s ≥ Δ1 likviidsust lisava välisvaluuta vahetustehingu korral Δ1 ≥ Δ s ≥ Δ m likviidsust vähendava välisvaluuta vahetustehingu korral

Δ m-1 = kursivahe piirnoteeringule eelnev kursivahe noteering (viimane vahetustehingu noteering, mille korral pakkumised rahuldatakse täielikult): Δ m > Δ m–1 likviidsust lisava välisvaluuta vahetustehingu korral Δ m–1 > Δ m likviidsust vähendava välisvaluuta vahetustehingu korral

all%(Δ m ) = vahetustehingu kursivahe piirnoteeringu kohase jaotuse osakaal

all(Δ s ) i = jaotus osapoolele i vahetustehingu kursivahe noteeringuga s

all i = osapoolele i määratud kogusumma

5.1.6. Tulemuste väljakuulutamine

Tava- ja kiirpakkumismenetluste tulemuste avalikuks väljakuulutamiseks kasutatakse elektroonilisi kanaleid ja EKP veebilehte. Lisaks sellele võivad RKPd teatada jaotamistulemustest osapooltele otse, ilma elektroonilisi kanaleid kasutamata. Avaliku pakkumistulemuste teade sisaldab tavaliselt järgmisi andmeid:

a) pakkumisoperatsiooni viitenumber;

b) pakkumisoperatsiooni kuupäev;

c) operatsiooni liik;

d) operatsiooni tähtaeg;

e) eurosüsteemi osapoolte pakkumiste kogusumma;

f) pakkujate arv;

g) asjaomased valuutad (välisvaluuta vahetustehingute puhul);

h) kogu jaotatud summa;

i) jaotuse protsendimäär (fikseeritud intressimääraga pakkumismenetluste puhul);

j) hetkekurss (välisvaluuta vahetustehingute puhul);

k) aktsepteeritud intressi piirmäär / piirhind / kursivahe piirnoteering ja selle kohaselt jaotatud summa osakaal (muutuva intressimääraga pakkumiste puhul);

l) pakkumisintressi alammäär, pakkumisintressi ülemmäär ja kaalutud keskmine jaotusmäär (mitme intressimääraga enampakkumise puhul);

m) operatsiooni alguskuupäev ja tähtaeg (kui kohaldatav) või instrumendi väärtuspäev ja tähtaeg (EKP võlasertifikaatide emissiooni puhul);

n) vähim individuaalse jaotuse summa (kui on);

o) vähim jaotusmäär (kui on);

p) sertifikaatide nimiväärtus (EKP võlasertifikaatide emissiooni puhul) ja

q) emissiooni ISIN-kood (EKP võlasertifikaatide emissiooni puhul).

RKPd kinnitavad konkreetse jaotuse tulemused otse edukatele osapooltele.

▼M1

Juhul kui tulemuste väljakuulutamises esineb eksliku teavet mis tahes eespool osutatu osas, jätab EKP endale õiguse võtta mis tahes meetmeid, mis on kohased selle eksliku teabe parandamiseks.

▼B

5.2. Kahepoolsete operatsioonide kord

5.2.1 Üldist

RKPd võivad teha operatsioone kahepoolsete menetluste vormis. Selliseid menetlusi võib kasutada avaturu peenhäälestusoperatsioonideks ja otsetehingutena struktuurioperatsioonideks ( 41 ). Laiemas tähenduses võib neid määratleda kui menetlusi, mille puhul eurosüsteem teeb tehingu ühe või mitme osapoolega ilma pakkumist läbi viimata. Seoses sellega on võimalik eristada kaht liiki kahepoolseid menetlusi: operatsioonid, mille puhul eurosüsteem võtab otse ühendust osapooltega, ja operatsioonid, mis tehakse väärtpaberibörside ja turuesindajate kaudu.

5.2.2. Otsekontakt osapooltega

Antud menetluse raames võtavad RKPd otse ühendust ühe või mitme euroala osapoolega, kes valitakse välja punktis 2.2 määratletud kriteeriumide kohaselt. RKPd otsustavad EKP antud täpsete juhtnööride kohaselt, kas sooritada osapooltega tehing. Tehingud arveldatakse RKPde kaudu.

Kui EKP nõukogu peaks otsustama, et erandolukorras võib kahepoolseid operatsioone teha ka EKP ise (või üks või mitu EKP tegevusüksusena tegutsevat RKPd), kohandatakse selliste operatsioonide menetluskorda vastavalt. Sellisel juhul võtab EKP (või EKP tegevusüksusena tegutsevad RKPd) otse ühendust ühe või mitme euroalal tegutseva osapoolega, kes valitakse välja punktis 2.2 määratletud kriteeriumide kohaselt. EKP (või EKP tegevusüksusena tegutsev RKP) otsustab, kas sooritada osapooltega tehing või mitte. Tehingute arveldamine toimuks siiski detsentraliseeritult RKPde kaudu.

Kahepoolseid operatsioone, mis põhinevad otsekontaktil osapooltega, võib kasutada pöördoperatsioonide, otsetehingute, välisvaluuta vahetustehingute ja tähtajaliste hoiuste kogumiseks.

5.2.3. Väärtpaberibörside ja turuesindajate kaudu tehtavad operatsioonid

RKPd võivad otsetehinguid teha väärtpaberibörside ja turuesindajate kaudu. Selliste operatsioonide puhul ei ole osapoolte valik eelnevalt piiratud ning menetlusi kohandatakse vastavalt turutavadele, mis tehingu objektiks oleva võlainstrumendi suhtes kehtivad.

5.2.4. Kahepoolsete operatsioonide väljakuulutamine

Kahepoolsetest operatsioonidest tavaliselt avalikult ette ei teatata. Peale selle võib EKP otsustada kahepoolse operatsiooni tulemuse avalikult välja kuulutamata jätta.

5.2.5. Tehingupäevad

EKP võib otsustada viia ellu kahepoolseid peenhäälestusoperatsioone eurosüsteemi igal tööpäeval. Nendes operatsioonides osalevad ainult selliste liikmesriikide keskpangad, kus kauplemispäev, arvelduspäev ja tagasimaksepäev langevad RKP tööpäevale.

Struktuurilise otstarbega kahepoolseid otseoperatsioone ja nendega seotud arveldusi tehakse tavaliselt päevadel, mis on keskpanga tööpäevad kõigis liikmesriikides.

5.3. Arvelduskord

5.3.1. Üldist

Eurosüsteemi püsivõimaluste kasutamisega või avaturuoperatsioonides osalemisega seotud rahaliste tehingute arveldamine toimub riikide keskpankades asuvatel osapoolte kontodel või TARGET2s osalevate arveldavate pankade kontodel. Rahaliste tehingute arveldamine toimub alles pärast seda (või samal ajal), kui operatsiooni alusvara on lõplikult üle kantud. See tähendab, et alusvara tuleb kas eelnevalt hoiustada RKPs olevale depooarvele või sellega tuleb arveldada kõnealuses liikmesriigi keskpangas päevasiseselt ülekandega makse vastu. Alusvara kantakse üle osapoolte väärtpaberiarvelduskontode kaudu väärtpaberiarveldussüsteemis, mis vastab EKP miinimumnõuetele ( 42 ). Kui osapoolel ei ole depooarvet RKPs või väärtpaberiarvelduskontot EKP miinimumnõuetele vastavas väärtpaberiarveldussüsteemis, võib ta alusvaraga arveldamiseks kasutada korrespondentkrediidiasutuse väärtpaberiarvelduskontot või depooarvet.

Täiendavad sätted arvelduskorra kohta esitatakse lepingutes, mida RKPd (või EKP) konkreetse rahapoliitika instrumendi suhtes rakendavad. Riikide õiguse ja tegutsemistavade erinevuste tõttu võib arvelduskord eri RKPdes pisut erineda.







Tabel 3 Eurosüsteemi avaturuoperatsioonide tavapärased arvelduspäevad (1) Rahapoliitika instrument Tavapakkumismenetlustel põhinevate operatsioonide arvelduspäev Kiirpakkumismenetlustel või kahepoolsetel menetlustel põhinevate operatsioonide arvelduspäev Pöördtehingud T + 1 (2) T Otsetehingud — Alusvara puhul kehtiva turutava kohaselt EKP võlasertifikaatide emissioon T + 2 — Välisvaluuta vahetustehingud — T, T + 1 või T + 2 Tähtajaliste hoiuste kogumine — T (1) T – kauplemispäev. Arvelduspäev – eurosüsteemi tööpäev. (2) Kui põhilise või pikemaajalise refinantseerimisoperatsiooni tavapärane arvelduspäev langeb kokku pangapühaga, võib EKP otsustada kasutada teist arvelduspäeva, muu hulgas võimalust arveldada samal päeval. Põhiliste ja pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide arvelduspäevad määratakse eelnevalt kindlaks eurosüsteemi pakkumisoperatsioonide kalendris (vt punkt 5.1.2).

5.3.2. Avaturuoperatsioonide arveldamine

Tavapakkumismenetlusel põhinevad avaturuoperatsioonid, st põhilised refinantseerimisoperatsioonid, pikemaajalised refinantseerimisoperatsioonid ja struktuurioperatsioonid, arveldatakse üldjuhul esimesel päeval pärast kauplemispäeva, mil TARGET2 ja kõik asjaomased väärtpaberiarveldussüsteemid on avatud. EKP võlasertifikaatide emissioon arveldatakse teisel päeval pärast kauplemispäeva, mil TARGET2 ja kõik asjaomased väärtpaberiarveldussüsteemid on avatud. Eurosüsteemi põhimõtteline eesmärk on arveldada oma avaturuoperatsioonidega seotud tehingud samal ajal kõigis liikmesriikides kõigi osapooltega, kes on esitanud piisava alusvara. Tulenevalt teostuslikest piirangutest ja väärtpaberiarveldussüsteemide tehnilistest omadustest võib avaturuoperatsioonide arvelduse ajatus euroalal päeva lõikes erineda. Põhiliste ja pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide arveldamise aeg langeb tavaliselt kokku eelmise operatsiooni tähtaja lõppemise tagasimakse ajaga.

Eurosüsteemi eesmärk on arveldada kiirpakkumismenetlustel ja kahepoolsetel menetlustel põhinevad avaturuoperatsioonid kauplemispäeval. Teostuslikel põhjustel võib eurosüsteem nende operatsioonide, eelkõige otsetehingute ja välisvaluuta vahetustehingute tegemiseks aeg-ajalt kasutada muid arvelduspäevi (vt tabel 3).

5.3.3. Päevalõputöötlemine

Päevalõputöötlemine on määratletud TARGET2ga seonduvates dokumentides. Üldjuhul on TARGET2 tööpäeva lõpp kell 18.00 EKP aja järgi (Kesk-Euroopa aeg). Pärast tööpäeva lõppu ei võeta maksejuhiseid TARGET2s töötlemiseks vastu, kuigi töödeldakse kuni tööpäeva lõpuni vastu võetud maksejuhiseid. Osapooled peavad esitama laenamise või hoiustamise püsivõimaluse kasutamise taotluse asjaomasele RKP-le hiljemalt 15 minutit pärast TARGET2 tööpäeva lõppu. Reservi hoidmise perioodi eurosüsteemi viimasel tööpäeval lükatakse püsivõimaluste kasutamise loa taotlemise tähtaega 15 minuti võrra edasi.

Nõuetele vastavate osapoolte arvelduskontodel pärast päevalõpu kontrollimenetluste lõpetamist tekkiv negatiivne jääk loetakse automaatselt taotluseks kasutada laenamise püsivõimalust (vt punkt 4.1).

6. PEATÜKK

KÕLBLIKUD VARAD

6.1. Üldist

EKPSi põhikirja artikliga 18.1 lubatakse EKP-l ja RKPdel teha tehinguid finantsturgudel, ostes ja müües alusvara otse või tagasiostulepingutega, ning nõutakse, et kõigi eurosüsteemi laenuoperatsioonide aluseks peavad olema piisavad tagatised. Sellest tulenevalt toetuvad kõik eurosüsteemi likviidsust lisavad operatsioonid alusvarale, mille osapooled on esitanud kas vara omandiõiguse üleandmise teel (otsetehingute või tagasiostulepingute puhul) või asjaomase vara kohta esitatava pandiga või loovutuse või hüpoteegi kujul (tagatud laenude puhul) ( 43 ).

Et kaitsta eurosüsteemi tema rahapoliitika operatsioonidega seotud võimalike kahjude eest, tagada osapoolte võrdne kohtlemine ja suurendada tegevuse tulemuslikkust ning läbipaistvust, peavad alusvarad vastama teatavatele kriteeriumidele, et neid loetaks eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonideks kõlblikeks. Eurosüsteem on töötanud välja kõikidele eurosüsteemi laenuoperatsioonidele ühise kõlblike varade loetelu. See ühtne raamistik, millele osutatakse ka kui „ühtsele loetelule”, jõustus 1. jaanuaril 2007 ja asendas kaheastmelise süsteemi, mis oli kasutusel alates majandus- ja rahaliidu kolmanda etapi algusest.

Ühtne loetelu hõlmab kaht varaliiki – turukõlblikud ja turukõlbmatud varad. Neid varaliike ei eristata varade kvaliteedi ega nende kõlblikkuse järgi eurosüsteemi mitmesugusteks rahapoliitika operatsioonideks, kuigi otsetehinguteks eurosüsteem turukõlbmatuid varasid ei kasuta. Eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonideks kõlblikke varasid võib kasutada ka päevasiseste laenude alusvarana.

Mõlema varaliigi kõlblikkuskriteeriumid on kogu euroalal ühtsed ning määratletud punktis 6.2 ( 44 ). Et mõlemad varaliigid vastaksid samadele krediidistandarditele, on loodud eurosüsteemi krediidihindamisraamistik (ECAF), mis tugineb mitmesugustele hindamisallikatele. Menetlusi ja eeskirju, milles sätestatakse ja kontrollitakse eurosüsteemi kõrgete krediidistandardite nõude täitmist kõikide kõlblike tagatiste puhul, kirjeldatakse punktis 6.3. Alusvara suhtes kehtivaid riskiohjemeetmeid ja hindamispõhimõtteid kirjeldatakse punktides 6.4 ja 6.5. Eurosüsteemi osapooled võivad kõlblikke varasid kasutada piiriüleselt (vt punkti 6.6).

6.2. Alusvara kõlblikkuse määratlus

EKP koostab, haldab ja avaldab kõlblike turukõlblike varade loetelu ( 45 ). Eurosüsteem annab osapooltele nõu varade kõlblikkuse kohta eurosüsteemi tagatisvarana, kui sellena esitatakse juba välja antud turukõlblikke varasid või lunastamata turukõlbmatuid varasid. Enne varade väljaandmist nõuannet ei anta.

6.2.1. Turukõlblike varade kõlblikkuskriteeriumid

Rahapoliitika operatsioonideks on kõlblikud EKP emiteeritud võlasertifikaadid ja kõik need võlasertifikaadid, mille RKPd on oma riigis emiteerinud enne euro kasutuselevõttu.

Ülejäänud turukõlblike varade kõlblikkus määratakse kindlaks järgmiste kriteeriumide põhjal (vt ka tabel 4).

▼M1

6.2.1.1. Vara liik

1. Ühised kõlblikkuskriteeriumid

Varaks peavad olema võlainstrumendid, millel on:

a) fikseeritud, tingimusteta põhisumma ( 46 ) ja

b) kupong, millega ei või kaasneda negatiivne rahavoog ja mis on üks järgmistest: i) fikseeritud, nullkupong või mitme kohandamisperioodiga kupong (multi-step), st kindlaksmääratud kupongigraafikuga ja kupongiväärtusega instrumendid; ii) ujuva intressimääraga kupong, mis on seotud (flat foating coupon) ühe euro rahaturu intressimäära indeksiga, näiteks EURIBOR, LIBOR või muud indeksid, või püsiva tähtajavahetuse intressimääralepinguga (constant maturity swap rate), näiteks CMS, EIISDA, EUSA indeksid; iii) finantsvõimendusega ja vähendatud finantsvõimendusega ujuva intressimääraga kupong, mis on seotud ühe euro rahaturu intressimäära indeksiga, näiteks EURIBOR, LIBOR või muud indeksid, või püsiva tähtajavahetuse intressimääralepinguga, näiteks CMS, EIISDA, EUSA indeksid; iv) indeksiga seotud, finantsvõimendusega või vähendatud finantsvõimendusega ujuva intressimääraga kupong, mis on seotud euroala kuni üheaastase tähtajaga riigivõlakirja tootlusega (kas indeks või netotootluse võrdlusnäitaja); v) euroala inflatsiooniindeksitega seotud ujuvad määrad, millel ei ole muutumisvahemikku, optsioone (range accrual, ratchet) või samalaadseid kompleksseid struktuure.

Eelkõige ei kuulu siia järgmised kupongistruktuurid: kõik ujuvad määrad, mis on seotud välisvaluuta intressimääraga, kaubahinna- ja aktsiaindeksite ning vahetuskurssidega, kahe indeksiga seotud ujuvad intressimäärad või vahetuslepingute hinnavahedega või muu indeksite kombinatsiooniga seotud ujuvad intressimäärad, mis tahes kupongioptsioonid (range accrual, ratchet) või vastassuunaliselt liikuv intressimäär ja krediidireitingul põhinevad kupongid. Välja jäetakse ka komplekssed tähtajastruktuurid, näiteks tingimusliku lunastustähtajaga väärtpaberid ja kupongi muutmise võimalus makse sissenõudmisega.

Kõlblikel kupongidel puuduvad emitendi määratud optsioonid, st nende kupongis ei ole instrumendi tähtaja jooksul lubatud muudatused, mis oleksid sõltuvad emitendi otsusest. Lisaks, kui esinevad ülem- või alampiirid, peavad need olema ette fikseeritud ja määratletud. Instrumendi liigitus kupongi põhjal, kui kupong on mitme kohandamisperioodiga (multi-step) põhineb tulevikuaspektil.

Kui eespool osutatud kõlblikkuskriteeriumid ei ole täidetud, ei täida kõlblikkuskriteeriume ka vara, isegi kui see on ainult osa tasustamisstruktuurist (näiteks preemia) ja isegi kui selgesõnaliselt garanteeritakse, et kupongimakse ei ole negatiivne ja vähemalt põhisumma makstakse tagasi.

Alapunkti 1 alajaotusi a ja b kohaldatakse kuni kohustuse täitmiseni. Võlainstrumentidest ei või tuleneda õigused põhisummale ja/või intressile, mis oleksid allutatud sama emitendi muude võlainstrumentide omanike õigustele.

2. Varaga tagatud väärtpaberite täiendavad kõlblikkuskriteeriumid

Eurosüsteemi rahapoliitika õigusraamistikus ei loeta tagatud võlakirju varaga tagatud väärtpaberiteks.

Alapunkti 1 alajaotust a ei kohaldata varaga tagatud väärtpaberite suhtes. Eurosüsteem hindab varaga tagatud väärtpaberite kõlblikkust käesolevas alapunktis sätestatud täiendavate kriteeriumide põhjal.

Varaga tagatud väärtpaberite tagatiseks olevaid rahavooge tekitavad varad peavad vastama järgmistele nõuetele:

a) need varad peavad olema omandatud ELi liikmesriigi õigusaktide alusel;

b) need varad peavad olema algatajalt või vahendajalt väärtpaberistamise teel omandatud eriotstarbelise finantsettevõtte poolt viisil, mida eurosüsteem käsitleb tegeliku müügina, mis kehtib kolmandate isikute suhtes; sellised varad ei tohi olla kättesaadavad algatajale ja selle võlausaldajatele, kaasa arvatud algataja maksejõuetuse korral ( 47 );

c) need peavad olema algatatud ja emitendile müüdud algataja või, kui kohaldatav, Euroopa Majanduspiirkonnas asutatud vahendaja poolt;

d) nad ei tohi koosneda osaliselt ega täielikult, tegelikult ega potentsiaalselt muude tagatisega väärtpaberite rühmadest ( 48 ). Lisaks ei tohi need koosneda osaliselt ega täielikult, tegelikult ega potentsiaalselt krediidiriskiga seotud väärtpaberitest, vahetuslepingutest või muudest tuletisinstrumentidest ( 49 ), ega ka sünteetilistest väärtpaberitest;

e) krediidinõuete puhul peavad krediidisaajad ja krediidiandjad olema asutatud (või füüsiliste isikute puhul, olema residendiks) Euroopa Majanduspiirkonnas ning asjakohastel juhtudel peab Euroopa Majanduspiirkonnas asuma ka seotud väärtpaber. Selliseid krediidinõudeid peab reguleerima Euroopa Majanduspiirkonda kuuluva riigi õigus. Võlakirjade puhul peavad emitendid olema asutatud Euroopa Majanduspiirkonnas, võlakirjad peavad olema emiteeritud vastavalt Euroopa Majanduspiirkonda kuuluva riigi õigusele ning Euroopa Majanduspiirkonnas peab asuma ka mis tahes seotud väärtpaber.

Punkti 6.2.1.7 kohaselt peab varaga tagatud väärtpaberi emitent olema asutatud Euroopa Majanduspiirkonnas.

Kui algatajad või asjakohastel juhtudel vahendajad tegutsevad euroalal või Ühendkuningriigis, peab eurosüsteem kontrollima, et neis jurisdiktsioonides ei kehti rangeid tagasinõudmisega seotud sätteid. Kui algataja või asjakohastel juhtudel vahendaja on asutatud mõnes muus Euroopa Majanduspiirkonna riigis, loetakse varaga tagatud väärtpabereid kõlblikeks üksnes juhul, kui eurosüsteem veendub, et tema õigused on vastava Euroopa Majanduspiirkonda kuuluva riigi seaduste kohaselt eurosüsteemi poolt kohaseks peetaval viisil tagasinõudmisega seotud sätete vastu kaitstud. Seepärast tuleb enne varaga tagatud väärtpaberite kõlblikuks tunnistamist eurosüsteemile esitada sellele vormilt ja sisult vastuvõetav sõltumatu õiguslik hinnang, kus tuuakse välja riigis kohaldatavad tagasinõudmise eeskirjad. Otsustamaks kas tema õigused on tagasinõudmise eeskirjade suhtes piisavalt kaitstud, võib eurosüsteem nõuda kahtlusaluse perioodi kohta muid dokumente, sealhulgas tunnistust vastuvõtja maksejõulisuse kohta. Tagasinõudmise eeskirjade hulka, mida eurosüsteem peab rangeks ja seega vastuvõetamatuks, kuuluvad eeskirjad, mille alusel likvideerija võib rahavoogu tekitava varaga tagatud väärtpaberite müügi kehtetuks kuulutada ainuüksi seetõttu, et tehing teostati teatud perioodil (kahtlusalusel perioodil) enne müüja (algataja/vahendaja) maksejõuetuks kuulutamist, või mille alusel vastuvõtja saab kehtetuks kuulutamist vältida üksnes tõestades, et ta ei olnud müügitehingu teostamise ajal müüja (algataja/vahendaja) maksejõuetusest teadlik.

Struktureeritud emissiooni korral ei või rühmad (või allrühmad) selleks, et neid loetaks kõlblikeks, olla allutatud sama emissiooni teistele rühmadele. Rühma (või allrühma) ei loeta sama emissiooni teiste rühmade (või allrühmade) suhtes allutatuks, kui pärast täitmisele pööramise teate saatmist tehakse sellele rühmale (või allrühmale) kooskõlas emissiooniprospektis sätestatud maksehierarhiaga makseid (põhisumma ja intressi osas) enne teisi rühmi (või allrühmi) ning see rühm (või allrühm) on viimane vara, mille suhtes täidetakse kahjunõuet. Struktureeritud emissiooni puhul, kus emissiooniprospekt näeb ette aktseleratsiooni ja täitmisele pööramise teate saatmist, tuleb rühma (või allrühma) mitteallutatus tagada nii aktseleratsiooni kui ka täitmisele pööramise teatega seotud maksehierarhias.

Selleks et varaga tagatud väärtpaberid oleksid kõlblikud eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonideks, nõuab eurosüsteem täielikke ja standarditud laenuandmeid varaga tagatud väärtpaberi aluseks olevate rahavoogu tekitavate varade kogumi kohta, mille peavad esitama varaga tagatud väärtpaberi osapooled kooskõlas 8. liitega.

Varaga tagatud väärtpaberi kõlblikkuse määramisel võtab eurosüsteem arvesse aruandlusvormi kohustuslikele väljadele sisestatud andmeid asjakohaste laenude kohta 8. liite kohaselt. Kõlblikkuse hindamisel võtab eurosüsteem arvesse järgmist: a) andmete esitamata jätmine ja b) korduvalt leitud mõtestatud andmete puudumine laenude kohta esitatud andmetes.

Kõlblikkuseks peavad varaga tagatud väärtpaberid olema tagatud rahavoogu tekitavate varadega, mida eurosüsteem loeb homogeenseks, st varaga tagatud väärtpaberit tagav rahavoogu tekitav vara hõlmab ainult üht liiki vara, mis on kas eluaseme hüpoteek, ärikinnisvara hüpoteek, laenud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, autolaenud, tarbimislaenud või liisingu laekumised. Varaga tagatud väärtpaberid ei ole kõlblik tagatis eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonidele, kui alusvara kogumis on heterogeenne vara, kuna nende aruandlus ei saa toimuda ühel vormil konkreetse varaklassi kohta ( 50 ).

Eurosüsteemil on õigus nõuda mis tahes kolmandalt isikult (näiteks emitendilt, algatajalt või korraldajalt) mis tahes selgitusi ja/või õiguslikult siduvat kinnitust, mida peetakse vajalikuks varaga tagatud väärtpaberite kõlblikkuse hindamiseks seoses laenuandmete esitamisega. Sellistele taotlustele mittevastamine võib kaasa tuua kõnealuse varaga tagatud väärtpaberi tehingu peatamise või kõlblikkuse mittetunnustamise.

3. Tagatud võlakirjade suhtes kohaldatavad täiendavad kõlblikkuskriteeriumid

Alates 31. märtsist 2013 kohaldatakse tagatud võlakirjade suhtes järgmisi täiendavaid nõudeid.

Tagatud võlakirjade tagatisvara kogum ei tohi sisaldada varaga tagatud väärtpabereid, välja arvatud varaga tagatud väärtpaberid:

a) mis vastavad direktiivides 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ tagatud võlaväärtpaberites sisalduvate varaga tagatud väärtpaberite suhtes kehtestatud nõuetele;

b) mis algatati tagatud võlaväärtpaberi emitendiga samas konsolideerimisgrupis oleva liikme poolt, kes on ühtlasi sama keskse üksuse liige või sidusettevõtja, mille sidusettevõtja on ka tagatud võlaväärtpaberi emitent;

c) mida kasutatakse tehnilise abivahendina hüpoteekide või tagatud kinnisvaralaenude ülekandmiseks algatavalt üksuselt tagatisvara kogumisse.

Tagatud võlaväärtpaberid, mis olid varaga tagatud väärtpaberite kõlblike varade nimekirjas 28. novembril 2012 ja ei vasta nõuetele a–c, jäävad kõlblikeks kuni 28. novembrini 2014.

▼B

6.2.1.2. Krediidistandardid

Võlainstrument peab vastama kõrgetele krediidistandarditele, mis on sätestatud eurosüsteemi krediidihindamisraamistiku eeskirjades turukõlblike varade kohta (vt punkt 6.3.2).

6.2.1.3. Emissioonikoht

Võlainstrument peab olema deponeeritud/registreeritud (emiteeritud) sellises EMP keskpangas või väärtpaberite keskdepositooriumis (CSD), mis vastab EKP kehtestatud miinimumnõuetele ( 51 ). Kui turukõlbliku võlainstrumendi on emiteerinud kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuv ettevõte, ( 52 ) millele tunnustatud väline krediidihindamise asutus (reitinguagentuur) ei ole andnud hinnangut, peab selle emiteerimise koht olema euroala.

6.2.1.4. Arvelduskord

Võlainstrument peab olema elektrooniliselt ülekantav. Seda tuleb hoida ja sellega arveldada euroalal eurosüsteemi konto kaudu või EKP kehtestatud standarditele vastava väärtpaberiarveldussüsteemi kaudu selliselt, et realiseerimise suhtes kehtib liikmesriigi õigus.

Kui väärtpaberite keskdepositoorium, kus vara on emiteeritud, ja väärtpaberiarveldussüsteem, kus seda hoitakse, ei lange kokku, peab nende kahe asutuse vahel olema EKP poolt heaks kiidetud liide ( 53 ).

6.2.1.5. Vastuvõetavad turud

Võlainstrumendid peavad olema kauplemisse lubatud reguleeritud turul, nagu see on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivis 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ, ( 54 ) või olema kaubeldavad teatavatel EKP poolt määratletud reguleerimata turgudel ( 55 ). Reguleerimata turgude hindamisel kasutab eurosüsteem kolme põhimõtet – ohutus, läbipaistvus ja juurdepääsetavus ( 56 ).

6.2.1.6. Emitendi/garandi liik

Võlainstrumentide emitendid või garandid peavad olema ELi liikmesriikide keskpangad, avaliku sektori üksused, erasektori üksused või rahvusvahelised või riigiülesed asutused.

6.2.1.7. Emitendi/garandi asutamise koht

Emitent peab olema asutatud EMPs või EMP-välises G10 riigis ( 57 ), ►M1 ( 58 ) ◄ . Viimasel juhul loetakse võlainstrumendid kõlblikeks üksnes juhul, kui eurosüsteem veendub, et tema õigused on vastava EMP-välise G10 riigi seaduste kohaselt kaitstud eurosüsteemi nõuete kohaselt. Seepärast tuleb enne varade kõlblikuks tunnistamist eurosüsteemile esitada sellele vormilt ja sisult vastuvõetav õiguslik hinnang. Varaga tagatud väärtpaberite emitent peab olema asutatud EMPs.

Garant peab olema asutatud EMPs, v.a juhul, kui garantii ei ole vajalik turukõlblike varade krediidistandardite vastavuse tagamiseks kooskõlas punktiga 6.3.2.

Rahvusvahelised ja riigiülesed institutsioonid on kõlblikud emitendid/garandid olenemata nende asutamise kohast. Kui turukõlbliku võlainstrumendi on emiteerinud kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuv ettevõte, kellel ei ole reitinguagentuuri reitingut, peab see emitent/garant olema asutatud euroalal.

6.2.1.8. Vääringustamine

Võlainstrumendid peavad olema vääringustatud eurodes ( 59 ).

6.2.2. Turukõlbmatute varade kõlblikkuskriteeriumid

Kõlblike varade ühtses raamistikus on kolme liiki turukõlbmatuid varasid: nõuetele vastavate tehingupoolte tähtajalised hoiused, krediidinõuded ja hüpoteegiga tagatud turukõlbmatud võlainstrumendid (RMBDd) ►M1 ( 60 ) ◄ .

6.2.2.1. Krediidinõuded

Krediidinõuded ( 61 ) peavad selleks, et need loetaks tagatiskõlblikeks, vastama järgmistele kõlblikkuskriteeriumidele (vt ka tabel 4).

a) Vara liik: tegemist peab olema krediidinõudega, mis kujutab endast võlakohustust mõne eurosüsteemi osapoole ees. Krediidinõudeid, millel on „vähenev saldo” (st põhiosa ja intresse makstakse eelnevalt kokku lepitud graafiku alusel), loetakse samuti kõlblikuks. Kasutamata krediit (nt kasutamata vaba tagasimaksega krediidivõimalus), jooksevkonto arvelduskrediit ning akreditiivid (mis võimaldavad kasutada krediiti, kuid ei ole pangalaenud) ei ole kõlblikud. Sündikaatlaenude puhul loetakse sündikaati kuuluva liikme laenuosa tagatiskõlblikuks krediidinõudeks. Krediidinõuded ei tohi anda laenu põhisumma ja/või intressi suhtes õigusi, mis on allutatud sama emitendi teiste krediidinõuete (või sama sündikaatlaenu teiste osade või allosade) või võlainstrumentide hoidjate õigustele.

▼M1

b) Krediidinõudel peab olema: i) kindlaksmääratud, mittetingimuslik põhisumma; ja ii) kupong, millega ei kaasne negatiivne rahavoog. Need omadused peavad püsima kuni kohustuse lunastamiseni. Lisaks sellele peaks intressimäär olema üks järgmistest: i) nullkupongi laadi; ii) fikseeritud; iii) ujuv ning seotud teise viiteintressimääraga. Kõlblikud on ka krediidinõuded, mille intressimäär on seotud inflatsioonimääraga.

▼B

c) Emitendi/garandi liik: kõlblikeks krediidisaajateks või garantideks loetakse kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvad ettevõtted, ( 62 ) avaliku sektori asutused ning rahvusvahelised ja riigiülesed asutused. Iga krediidisaaja vastutab asjaomase krediidinõude täieliku lunastamise eest individuaalselt (solidaarvastutus individuaalse krediidinõude osas on välistatud).

d) Emitendi/garandi asutamise koht: krediidisaaja peab olema asutatud euroalal. Garant peab olema samuti asutatud euroalal, kui garantii ei pea vastama turukõlbmatutele varadele kehtestatud kõrgetele krediidistandarditele (vt punkt 6.3.3). See nõue ei kehti rahvusvaheliste ja riigiüleste asutuste puhul.

e) Krediidistandardid: krediidinõuete kvaliteeti hinnatakse krediidisaaja/garandi krediidivõime põhjal. Krediidinõue peab vastama kõrgetele krediidistandarditele, mis on sätestatud eurosüsteemi krediidihindamisraamistiku eeskirjades turukõlbmatute varade kohta (vt punkt 6.3.3).

▼M1

f) Minimaalne suurus: kui osapool esitab krediidinõude tagatiseks (ehk mobiliseerib selle), peab see vastama miinimumlävele. Siseriiklike krediidinõuete minimaalse suuruse määrab kindlaks iga RKP ise. Kui krediidinõudeid kasutatakse tagatisena piiriüleselt, kehtib ühtne minimaalne suurus 500 000 eurot.

▼B

g) Menetluskord: krediidinõuded tuleb menetleda vastavalt eurosüsteemi korrale, nagu see on määratletud vastava riigi dokumentatsioonis.

h) Reguleeriv õigus: krediidinõude lepingu ning osapoole ja RKP vahelise lepingu suhtes krediidinõude tagatiseks seadmise kohta (krediidinõude mobiliseerimise leping) peab kehtima liikmesriigi õigus. Peale selle ei tohi i) osapoole, ii) krediidiandja, iii) krediidisaaja, iv) garandi (kui asjakohane), v) krediidinõude lepingu ja vi) krediidinõude mobiliseerimise lepingu suhtes kehtida rohkem kui kaks erinevat reguleerivat õigust.

i) Vääringustamine: krediidinõuded peavad olema vääringustatud eurodes ( 63 ).

6.2.2.2. Hüpoteegiga tagatud turukõlbmatud võlainstrumendid

RMBD-de suhtes kehtivad järgmised kõlblikkuskriteeriumid (vt ka tabel 4).

a) Vara liik: tegemist peab olema võlainstrumendiga (veksli või lihtveksliga), mille tagatiseks on eluasemehüpoteekide kogum ja mida ei saa täielikult väärtpaberistada. Tagatiseks olevate varade kogumis peab olema võimalik varasid välja vahetada. Samuti peab olema tagatud, et eurosüsteemi loetakse krediidiandjate ees prioriteetseks (v.a krediidiandjad, kellel on eriõigus riiklikel põhjustel) ( 64 ).

b) RMBD-del peab olema i) fikseeritud, mittetingimuslik põhisumma ja ii) intressimäär, millega ei kaasne negatiivne rahavoog.

c) Krediidistandardid: RMBDd peavad vastama kõrgetele krediidistandarditele, mida hinnatakse eurosüsteemi krediidihindamisraamistiku RMBDsid käsitleva osa põhjal (vt punkt 6.3.3).

d) Emitendi liik: kõik krediidiasutused, kes on kõlblikud osapooled, on kõlblikud emitendid.

e) Emitendi asutamise koht: emitent peab olema asutatud euroalal.

f) Menetluskord: RMBDd tuleb menetleda vastavalt eurosüsteemi korrale, nagu see on määratletud vastava riigi dokumentatsioonis.

g) Vääringustamine: RMBDd peavad olema vääringustatud eurodes ( 65 ).

6.2.3. Täiendavad nõuded kõlblike varade kasutamisel

▼M1

Olenemata kõlblikkusest võivad riikide keskpangad otsustada osapoolelt tagatisena mitte vastu võtta järgmisi turukõlblikke või turukõlbmatuid varasid:

a) võlainstrumendid, mille tähtaeg on lõppemas, ja

b) võlainstrumendid, mille tuluvoog, st kupongimakse, toimub lähemal ajal.

▼B

6.2.3.1. Täiendavad õiguslikud nõuded krediidinõuete kohta

Selleks et krediidinõudel oleks kehtiv tagatis ning et krediidinõuet oleks osapoole kohustuste täitmata jätmise korral võimalik kiiresti realiseerida, peavad olema täidetud täiendavad õiguslikud nõuded. Need on seotud järgmisega:

a) krediidinõude olemasolu kontroll;

b) krediidisaaja teavitamine krediidinõude mobiliseerimisest või selle registreerimine;

c) pangasaladuse ja konfidentsiaalsusega seotud piirangute puudumine;

d) krediidinõude mobiliseerimisega seotud piirangute puudumine;

e) krediidinõude realiseerimisega seotud piirangute puudumine.

Need õiguslikud nõuded on täpsustatud 7. liites. Riikide õigusest tulenevad muud üksikasjad on sätestatud vastavate riikide dokumentatsioonis.

▼M1

6.2.3.2. Kõlblike varade kasutamise eeskirjad

Turukõlblikke varasid võib kasutada kõikides alusvaradele tuginevates rahapoliitika operatsioonides, st avaturu pöörd- ja otsetehingutes ning laenamise püsivõimaluses. Turukõlbmatuid varasid võib kasutada avaturu pöördtehingute ja laenamise püsivõimaluse alusvarana. Eurosüsteemi otsetehingutes neid ei kasutata. Kõiki turukõlblikke ja turukõlbmatuid varasid võib samuti kasutada päevasiseste laenude alusvarana.

Olenemata sellest, kas turukõlblik või turukõlbmatu vara vastab või ei vasta kõikidele kõlblikkuskriteeriumidele, ei tohi osapool tagatiseks esitada vara, mille emitent või garant on ta ise või mõni muu isik, kellega tal on lähedane side ( 66 ).

„Lähedane side” on järgmine olukord, kus osapool on seotud kõlblike varade emitendiga/krediidisaajaga/garandiga:

a) osapoolele kuulub otseselt või kaudselt ühe või mitme ettevõtte kaudu 20 % või rohkem emitendi/krediidisaaja/garandi kapitalist või

b) emitendile/krediidisaajale/garandile kuulub otseselt või kaudselt ühe või mitme ettevõtja kaudu 20 % või rohkem osapoole kapitalist;

c) rohkem kui 20 % nii osapoole kui ka emitendi/krediidisaaja/garandi kapitalist kuulub kolmandale isikule kas otseselt või kaudselt ühe või mitme ettevõtja kaudu.

Rahapoliitika rakendamiseks, eelkõige lähedalt seotud kõlblike varade kasutamise eeskirjade järgimise järelevalveks, jagavad vastavat eesmärki kandvad järelevalveasutused eurosüsteemisiseselt teavet kapitalihoiuste kohta. Sellele teabele kehtivad samad konfidentsiaalsusstandardid, mida järgivad järelevalveasutused.

Eespool osutatud lähedast sidet käsitlevad sätted ei kehti järgmistel juhtudel: a) kui tegemist on lähedalt seotud osapoole ning EMP riikide maksustamisõigusega avaliku sektori üksuse vahel või kui võlainstrumendi garandiks on maksustamisõigusega EMP avaliku sektori üksus, b) kui tegemist on kaetud pangavõlakirjadega, mis on emiteeritud vastavalt direktiivi 2006/48/EÜ VI lisa 1. osa punktides 68–70 sätestatud kriteeriumidele, c) kui võlainstrumendid on kaitstud spetsiaalsete õiguslike meetmetega, mille kaitse on võrreldav punktis b osutatud instrumentide kaitsega, näiteks: i) turukõlbmatud RMBDd, mis ei ole väärtpaberid, või ii) tagatud pangavõlakirjad, mis vastavad direktiivi 2006/48/EÜ VI lisa 1. osa punktide 68–70 kõikidele kriteeriumidele, v.a garanteeritud laenude piirmäärale tagatiskogumis.

Osapool ei tohi tagatiseks esitada varaga tagatud väärtpaberit, kui osapool (või kolmas isik, kellega tal on lähedane side) pakub varaga tagatud väärtpaberile valuutariskiturvet, tehes emitendiga valuutariskiturbe tehingu, või likviidsustuge vähemalt 20 % ulatuses varaga tagatud väärtpaberi tasumata summast.

Kõik kõlblikud turukõlblikud ja turukõlbmatud varad peavad kogu euroalal olema piiriüleselt kasutatavad. See tähendab, et kõik eurosüsteemi osapooled peavad saama kasutada kõlblikke varasid oma riigisiseste väärtpaberiarveldussüsteemide vaheliste liidete kaudu (turukõlblike varade korral) või muu sobiva korralduse kohaselt krediidi saamiseks oma asutamise koha liikmesriigi keskpangast (vt punkti 6.6).

Osapool, kes esitab varaga tagatud väärtpaberi, olles lähedalt seotud varaga tagatud väärtpaberi alusvara algatajaga, peab teavitama eurosüsteemi igast varaga tagatud väärtpaberi kavandatud muudatusest, mis võib mõjutada krediidikvaliteeti, st väärtpaberiga seotud intressimäärade muutmine, vahetuslepingu muutmine, prospektis käsitlemata alusvara koosseisu muudatused, muudatused eelismaksetes. Eurosüsteemile tuleb tagatiseks antud väärtpaberi igast muudatusest teatada üks kuu enne muudatuse tegemist. Lisaks peab osapool varaga tagatud väärtpaberi esitamisel teatama kõikidest eelneva kuue kuu jooksul toimunud muudatustest. Kooskõlas punktiga 6.2 ei teosta eurosüsteem muudatuse eelnõustamist.







Tabel 4 Eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonideks kõlblikud varad Kõlblik