2010R0642 — ET — 18.03.2014 — 003.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 642/2010, 20. juuli 2010, nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas (kodifitseeritud tekst) (EÜT L 187, 21.7.2010, p.5)

Muudetud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 642/2010,

20. juuli 2010,

nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas

(kodifitseeritud tekst)







EUROOPA KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), ( 1 ) eriti selle artiklit 143 koostoimes artikliga 4, ning arvestades järgmist: (1) Komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1249/96 nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas ( 2 ) on korduvalt oluliselt muudetud ( 3 ). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida. (2) Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikliga 135 nähakse ette, et kõnesoleva määruse artiklis 1 nimetatud toodete impordi puhul rakendatakse ühise tollitariifistiku tollimaksumäärasid. Nimetatud määruse artikli 136 lõikes 1 loetletud toodete imporditollimaks on võrdne kõnesolevate toodete importimise ajal kehtiva sekkumishinnaga, mida on suurendatud 55 % võrra ja vähendatud vastava partii CIF-impordihinna võrra. (3) Imporditud toodete liigitamiseks tuleb teatavatel juhtudel määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 hõlmatud tooted klassifitseerida mitme standardkvaliteedi alusel. Seetõttu tuleks objektiivsete liigituskriteeriumite abil määratleda kasutatavad standardkvaliteedid ning samuti tuleks kehtestada lubatud hälve, mis võimaldaks määrata toodetele kõige õigema kvaliteediklassi. Võimalikest objektiivsetest kvaliteedihindamiskriteeriumidest võetakse kauplemisel pehme nisu puhul kõige sagedamini arvesse proteiinisisaldust, mahukaalu ja prügilisandite (Schwarzbesatz) määra, mida on ka kõige lihtsam kontrollida. Kõva nisu puhul on nendeks kriteeriumideks mahukaal, prügilisandite (Schwarzbesatz) ja klaasjate terade määr. Seetõttu tuleb imporditud kaupade partiid nende näitajate kindlaksmääramiseks analüüsida. Kui Euroopa Liidus on kehtestatud kaupade päritoluriigi ametiasutuse välja antud kvaliteeditunnistuste ametlik tunnustamise kord, peab piisama analüüsiks imporditud partiide piisava valikrühma kontrollimisest. (4) Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 2 on täpsustatud, et imporditollimaksude arvutamiseks tehakse korrapäraselt kindlaks tüüpilised CIF-impordihinnad iga sama artikli lõikes 1 osutatud toote kohta. Nende hindade kehtestamiseks tuleb ette näha erinevate nisusortide ja teiste teraviljade noteeringud; tuleks täpsustada tegelikud kasutatavad noteeringuallikad. (5) Erinevate nisutüüpide ja teiste teraviljade noteerimine Ameerika Ühendriikide börsil annab selge ja objektiivse aluse tüüpiliste CIF-impordihindade kindlakstegemiseks; erinevate teraviljasortide tüüpidele Ameerika Ühendriikide turul määratud kaubandusliku lisatasu lisamine võimaldab arvestada teraviljasordi börsinoteeringu ümber FOB-ekspordihinnaks Ameerika Ühendriikidest; Mehhiko lahe või Suure järvistu ja Euroopa Liidu sadama vaheliste mereveokulude lisamisega veoturul noteeritud veokuludele on võimalik need FOB-hinnad arvestada ümber tüüpilisteks CIF-impordihindadeks; Rotterdami sadamat läbivate veoste ja kaubanduse mahtu silmas pidades on nimetatud sadam Euroopa Liidu sihtkoht, mille mereveonoteeringud on kõige paremini teada, kõige selgemad ja kättesaadavamad; Euroopa Liidu sihtsadamaks tuleks seetõttu valida Rotterdam. (6) Läbipaistvuse tagamiseks tuleks seetõttu määruse (EÜ) nr 1234/2003 artikli 136 lõikes 2 osutatud tüüpiliste CIF-impordihindade kindlakstegemisel võtta aluseks kõnealuse teraviljasordi kaubabörsi noteeringud ja kõnealusele teraviljasordile määratud kaubanduslik lisatasu ja mereveotasu Mehhiko lahe või Suure järvistu ja Rotterdami sadama vahel. Sihtsadamate erinevatest veokuludest tulenevalt on õigustatud imporditollimaksude ühtne kohandamine Vahemere ääres, Musta mere ääres, Pürenee poolsaare Atlandi ookeani poolsel rannikul ja Ühendkuningriigis, Iirimaal, Skandinaavia riikides, Balti riikides ja Poolas asuvate Euroopa Liidu sadamate puhul. Selliselt kehtestatud tüüpiliste CIF-impordihindade arvutamisel arvesse võetud tegureid tuleks hinnasuundumuste jälgimiseks iga päev kontrollida. Odra jaoks arvutatud tüüpiline CIF-impordihind võimaldab hinnata sorgo ja rukki turuolukorda ja sellest tulenevalt kohaldatakse nimetatud teraviljade suhtes odra puhul kindlaksmääratud tüüpilist CIF-impordihinda. (7) Määruse (EÜ) nr 1234/2003 artiklis 136 osutatud teraviljade imporditollide kindlaksmääramisel võimaldab iga teraviljasordi tüüpilise CIF-impordihinna määramiseks ettenähtud kümnetööpäevane ajavahemik ebakindlust tekitamata arvestada turusuundumustega. Nende toodete imporditollimaksu võib seetõttu määrata kindlaks iga kuu viieteistkümnendal ja viimasel tööpäeval, kasutades selleks kümne tööpäeva jooksul registreeritud tüüpiliste CIF-impordihindade keskmist. Selliselt arvutatud imporditollimakse saab kohaldada kahe nädala jooksul, ilma et see moonutaks oluliselt impordihinda pärast tollimaksude maksmist. Kui tüüpiliste CIF-impordihindade imporditollimakse arvutamise ajal ei ole börsinoteering kättesaadav või kui hinnad kõiguvad märkimisväärselt arvutamise aluseks võetud tegurite ootamatu muutumise tagajärjel, tuleb võtta meetmed kõnealuse toote piisavalt tüüpilise hinna säilitamiseks. Noteeringuga seotud kaubanduslike lisatasude, mereveokulude või tootele tüüpilise CIF-hinna arvutamisel kasutatud vahetuskursi suurte kõikumiste korral tuleb imporditollimaksu arvutamisel kasutatud hinda hoida tüüpilisena nendest muutustest tulenevate kõrvalekalletega vastava kohandamise teel. Nimetatud kohandamine ei mõjuta järgmise imporditollimaksude määramise aega. (8) Kõva maisi importimisel ei tohi kaupade erilise kvaliteedi tõttu või kuna nende hind hõlmab lisaks normaalhinnale kvaliteedilisatasu, tüüpilise CIF-impordihinna arvutamisel kasutatud börsinoteeringu osas arvesse võtta sellise lisatasu olemasolu turu normaaltingimustes. Hindade või noteeringute puhul kvaliteedilisatasu arvesse võtmiseks peaksid importijad, kes sellise lisatasu andmise õigustamiseks tõendavad, et on kaupu kasutanud kõrge kvaliteediga toodete valmistamiseks, saama ühtse määra alusel tagasi osa makstud imporditollimaksust. (9) Tagamaks, et importijad täidavad käesoleva määruse sätteid, tuleks nendelt lisaks litsentside puhul nõutavale tagatisele nõuda lisatagatist. (10) Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







▼M3

Artikkel 1

1. Olenemata ühise tollitariifistiku imporditollimaksu määradest on CN-koodide 1001 11 00, 1001 19 00, ex100191 20 (pehme seemnenisu), ex100199 00 (kõrgekvaliteediline pehme nisu, v.a seemnenisu), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 ja1007 90 00 alla kuuluvate toodete imporditollimaks võrdne importimise ajal kehtiva sekkumishinnaga, mida on suurendatud 55 % ning vähendatud vastava partii CIF-impordihinna võrra. See tollimaks ei tohi siiski ületada kombineeritud nomenklatuuri alusel kindlaksmääratud kokkuleppelist ühise tollitariifistiku tollimaksumäära.

2. Lõikes 1 osutatud imporditollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealuses lõikes osutatud toodetele regulaarselt tüüpilised CIF-impordihinnad.

3. Lõikes 1 osutatud ühise tollitariifistiku tollimaksumäärasid kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 450/2008 ( 4 ) artiklis 112 ettenähtud ajal.

▼B

Artikkel 2

▼M3

1. Artikli 1 lõikes 1 osutatud imporditollimaksu arvutab komisjon igapäevaselt.

Imporditollimaksu arvutamisel kasutatav sekkumishind on 101,31 eurot tonni kohta.

Imporditollimaksu arvutamisel kasutatav impordihind on iga päeva tüüpiline CIF-impordihind, mis on kindlaks määratud käesoleva määruse artikliga 5 ette nähtud korras.

2. Komisjoni kinnitatud imporditollimaks on võrdne kümne eelneva tööpäeva jooksul arvutatud keskmise tollimaksu määraga.

Komisjon kinnitab imporditollimaksud, juhul kui kümne eelneva tööpäeva jooksul arvutatud imporditollimaksude keskmine erineb enam kui 5 euro võrra tonni kohta kinnitatud tollimaksumäärast või kui see on võrdne nulliga.

Iga kord, kui imporditollimaks on kindlaks määratud, avaldatakse see ning selle arvutamiseks kasutatud andmed Euroopa Liidu Teatajas ( 5 ).

Kinnitatud imporditollimaksu kohaldatakse alates selle avaldamise kuupäevast.

Käesolevale määruse kohaselt kinnitatud imporditollimaksu kohaldatakse kuni uute kinnitatud tollimaksumäärade jõustumiseni.

▼M3 —————

▼B

4. Kui Euroopa Liidu lossimissadam asub

a) Vahemere ääres (alates Gibraltari väinast) või Musta mere ääres ning kaup saabub Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu, vähendab komisjon imporditollimaksu 3 euro võrra tonni kohta;

b) Pürenee poolsaare Atlandi ookeani ääres, Ühendkuningriigis, Iirimaal, Taanis, Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes või Rootsis ning kaup saabub Atlandi ookeani kaudu, vähendab komisjon imporditollimaksu 2 euro võrra tonni kohta.

Lossimissadama tolliasutus väljastab I lisas esitatud näidisele vastavalt tõendi iga mahalaaditud toote koguse kohta. Imporditollimaksu vähendamise saamiseks peab esimeses lõikes nimetatud tõend olema kaubaga kaasas impordiga seotud tollivormistuse lõpetamiseni.

Artikkel 3

1. II lisas sätestatud nõuetele vastava kõva maisi imporditollimaksu vähendatakse 24 euro võrra tonni kohta.

2. Lõikes 1 osutatud tollimaksu vähendatakse juhul, kui kõva mais töödeldakse kuue kuu jooksul vabasse ringlusse lubamise kuupäevast tooteks, mille CN-kood on 1904 10 10, 1103 13 või 1104 23.

3. Kohaldatakse määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 82 ja komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 ( 6 ) artiklite 291–300 lõppkasutust käsitlevaid sätteid.

4. Erandina määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 293 lõike 1 punktist e esitab importija pädevale asutusele lisatagatise, mille suurus on 24 eurot tonni kõva maisi kohta, välja arvatud juhul, kui impordilitsentsile on lisatud käesoleva määruse artikli 7 lõike 2 punktis a nimetatud Argentina Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa) vastavustunnistus. Sel juhul märgitakse impordilitsentsitaotluse ja impordilitsentsi lahtrisse 24 vastavustunnistuse tüüp ja number.

Kui vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise kuupäeval kohaldatav tollimaks on väiksem kui 24 eurot tonni maisi kohta, peab tagatis võrduma tollimaksu summaga.

Artikkel 4

Euroopa Liitu importimisel järgitavad kvaliteedistandardid ja lubatud hälbed on esitatud II lisas.

Artikkel 5

▼M3

1. Käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud kõrge kvaliteediga pehme nisu ja maisi (v.a seemnemaisi) puhul on artikli 1 lõikes 2 osutatud tüüpilise CIF-impordihinna määramise komponendid järgmised:

a) tüüpiline börsinoteering Ameerika Ühendriikide turul;

b) selle noteeringuga noteerimispäeval kaasnevad teadaolevad lisatasud ja allahindlused Ameerika Ühendriikide turul;

c) mereveotasu ja seonduvad kulud Ameerika Ühendriikide (Mehhiko või Duluthi laht) ja Rotterdami sadama vahel vähemalt 25 000-tonnise laeva kohta.

▼B

2. Komisjon registreerib igal tööpäeval

a) lõike 1 punktis a nimetatud komponendi börsiandmete ja III lisas osutatud kvaliteedi võrdlusklasside alusel;

b) lõike 1 punktides b ja c nimetatud komponendid avalikkusele kättesaadava teabe alusel.

▼M3

3. Lõike 1 punktis b osutatud komponendi või asjaomase FOB-noteeringu arvutamisel kohaldatakse kõrgekvaliteedilisele pehmele nisule lisatasu 14 eurot tonni kohta.

4. Kõrgekvaliteedilise pehme nisu ja maisi (v.a seemnemaisi) tüüpiline CIF-impordihind on lõike 1 punktides a, b ja c osutatud komponentide summa.

Kõrgekvaliteedilise kõva nisu, kõva nisu seemne ja pehme nisu seemne tüüpiline CIF-impordihind on kõrgekvaliteedilise pehme nisu puhul arvutatud hind.

Keskmise kvaliteediga kõva nisu ja madala kvaliteediga kõva nisu tüüpiline CIF-impordihind on kõrgekvaliteedilise pehme nisu puhul arvutatud hind, millest lahutatakse 10 eurot tonni kohta keskmise kvaliteediga kõva nisu puhul ja 30 eurot tonni kohta madala kvaliteediga kõva nisu puhul.

Hariliku sorgo, CN-koodi 1007 10 90 alla kuuluva seemnesorgo, hariliku rukki, seemnerukki ja CN-koodi 1005 10 90 alla kuuluva seemnemaisi tüüpiline CIF-impordihind on maisi (v.a seemnemaisi) puhul arvutatud hind.

▼M3 —————

▼B

Artikkel 6

1. Kõrgekvaliteedilise pehme nisu impordilitsentsi taotlused kehtivad ainult siis, kui taotleja

a) märgib imporditava kvaliteedi impordilitsentsi lahtrisse 20;

b) võtab kirjalikult kohustuse esitada asjaomasele pädevale asutusele vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise päeval lisaks komisjoni määruse (EÜ) nr 1342/2003 artiklis 12 nõutud tagatistele eritagatis ( 7 ).

Esimese lõigu punktis b osutatud lisatagatis võrdub 95 euroga tonni kohta. Lisatagatist ei nõuta juhul, kui impordilitsentsile on lisatud Federal Grain Inspection Service’i (FGIS) ja Canadian Grain Commissioni (CGC) väljastatud vastavustunnistused, millele on viidatud artikli 7 lõike 2 punktis b või c. Sel juhul märgitakse impordilitsentsi lahtrisse 24 vastavustunnistuse tüüp. Sel juhul märgitakse impordilitsentsitaotluse ja impordilitsentsi lahtrisse 24 vastavustunnistuse tüüp ja number.

2. Kõva nisu impordilitsentsi taotlused kehtivad ainult siis, kui taotleja

a) märgib imporditava kvaliteedi impordilitsentsi lahtrisse 20;

b) võtab kirjalikult kohustuse esitada asjaomasele pädevale asutusele vabasse ringlusesse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise päeval lisaks määruse (EÜ) nr 1342/2003 artikliga 12 nõutud tagatisele eritagatis, kui impordilitsentsi lahtris 20 märgitud kvaliteedi imporditollimaks ei ole kõnealuse tootekategooria puhul kõrgeim imporditollimaks.

Esimese lõigu punktis b osutatud lisatagatise summa on vabasse ringlusesse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise päeval kõige kõrgema imporditollimaksu ja esitatud kvaliteedi suhtes kohaldatava imporditollimaksu vahe, millele lisandub 5 eurot tonni kohta. Esimese lõigu punktis b osutatud kohustuse täitmist ei nõuta, kui kõva nisu erinevate kvaliteetide osas kohaldatav imporditollimaks võrdub nulliga.

Lisatagatist ei nõuta juhul, kui impordilitsentsile on lisatud Federal Grain Inspection Service’i (FGIS) ja Canadian Grain Commissioni (CGC) väljastatud vastavustunnistused, millele on viidatud artiklis 7. Sel juhul märgitakse impordilitsentsi lahtrisse 24 vastavustunnistuse tüüp.

3. Kui pehmele nisule kvaliteedikategooriate alusel kehtestatud imporditollimaksude nõudmine vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklile 187 peatatakse, ei nõuta ajal, kui nende tollimaksude nõudmine on peatatud, käesoleva artikli lõikes 1 ette nähtud lisatagatist, mille suurus on 95 eurot tonni kohta.

Artikkel 7

1. Vabasse ringlusse lubamise tolliasutus võtab vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 152/2009 I lisale ( 8 ) iga kõrgekvaliteedilise pehme nisu, kõva nisu ning kõva maisi partiid esindavad proovid. Proove ei võeta, kui erinevate kvaliteetide puhul on imporditollimaks sama.

Kui komisjon tunnustab ametlikult päritoluriigi poolt kõva nisu, kõrgekvaliteedilise pehme nisu või kõva maisi jaoks väljaantud kvaliteeditõendit, võetakse teraviljaproove üksnes tõendis märgitud kvaliteedi kontrollimiseks piisavalt tüüpilisest hulgast partiidest.

2. Kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklites 63–65 kehtestatud põhimõtetega tunnustab komisjon ametlikult järgmisi vastavustunnistusi:

a) Argentina Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa) poolt kõvale maisile väljaantud tunnistused;

b) Ameerika Ühendriikide Federal Grains Inspection Service’i (FGIS) poolt kõrgekvaliteedilisele pehmele nisule ja kõrgekvaliteedilisele kõvale nisule väljaantud tunnistused;

c) Kanada Canadian Grain Commissioni (CGC) poolt kõrgekvaliteedilisele pehmele nisule ja kõrgekvaliteedilisele kõvale nisule väljaantud tunnistused.

Senasa väljaantava vastavustunnistuse täitmata näidis on esitatud IV lisas. Argentina valitsuse heakskiidetud templid avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

FGISi väljaantavate vastavustunnistuste täitmata näidised ja templid on esitatud V lisas.

CGC väljaantavate vastavustunnistuste täitmata näidised, ekspordiklassi määratlused ja templid on esitatud VI lisas.

Kui esimeses lõigus nimetatud asutuste väljaantud vastavustunnistustele kantud analüütilised näitajad vastavad II lisas esitatud kõva nisu, kõrgekvaliteedilise pehme nisu ja kõva maisi kvaliteedistandarditele, võetakse proovid vähemalt 3 % lastidest, mis turustusaasta jooksul igasse saabumissadamasse saabuvad.

Kaubad liigitatakse selle standardkvaliteedi järgi, mille puhul on täidetud kõik II lisas osutatud nõuded.

3. Lõikes 1 osutatud kindlaksmääramiste standardmeetodid on kehtestatud komisjoni määruses (EL) nr 1272/2009 ( 9 ).

Kõva mais on liiki Zea mays indurata kuuluv mais, mille teradel on valdavalt klaasjas endosperm (kõva või sarvjas tekstuur). Terad on üldjuhul oranžid või punased. Ülemises osas (idu vastaspoolel) ei ole lõhesid.

Kõva maisi klaasjad terad on terad, mis vastavad kahele järgmisele kriteeriumile:

a) kumeras osas ei ole lõhesid;

b) pikilõike puhul on nende endospermil jahune keskosa, mida ümbritseb üleni sarvestunud osa. Sarvestunud osa peab moodustama valdava osa kogu lõikepinnast.

Klaasjate terade protsendi määramiseks loetakse kokku kolmandas lõikes osutatud kriteeriumitele vastavate terade arv 100 terast koosnevas tüüpilises proovis.

Flotatsiooniindeksi kindlaksmääramise standardmeetod on esitatud VII lisas.

4. Kui analüüsi tulemused näitavad, et imporditud kõva nisu, kõrgekvaliteediline pehme nisu või kõva mais on madalama standardkvaliteediga, kui impordilitsentsil märgitud, maksab importija litsentsil märgitud toote ja tegelikult imporditud toote suhtes kohaldatava imporditollimaksu vahe. Sel juhul vabastatakse määruse (EÜ) nr 1342/2003 artikli 12 punktis a nimetatud impordilitsentsi tagatis ning käesoleva määruse artikli 3 lõikes 4 ja artikli 6 lõigetes 1 ja 2 nimetatud lisatagatis, välja arvatud lõike 2 teise lõikega ettenähtud 5-eurone täiendav makse.

Kui esimeses lõigus mainitud vahe summat ühe kuu jooksul ei tasuta, jäädakse artikli 3 lõikes 4 ja artikli 6 lõigetes 1 ja 2 nimetatud lisatagatisest ilma.

5. Liikmesriigi pädeva asutuse võetud imporditud teravilja tüüpilisi proove säilitatakse kuus kuud.

Artikkel 8

Määrus (EÜ) nr 1249/96 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas IX lisas esitatud vastavustabeliga.

Artikkel 9

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

▼M3









II LISA

Importtoodete liigitamise standardid

(12-massiprotsendise või samaväärse niiskusesisalduse põhjal)







Toode Pehme nisu ja speltanisu (1), v.a meslin Kõva nisu Kõva mais CN-kood ex100191 20 ja ex100199 00 1001 11 00 ja 1001 19 00 ex100590 00 Kvaliteet (2) Kõrge Keskmine Madal Kõrge Keskmine Madal 1. Minimaalne valgusisalduse protsent 14,0 11,5 — — — — — 2. Minimaalne mahukaal kg/hl 77,0 74,0 — 76,0 76,0 — 76,0 3. Maksimaalne prügilisandite protsent (Schwarzbesatz) 1,5 1,5 — 1,5 1,5 — — 4. Minimaalne klaasjate terade protsent — — — 75,0 62,0 — 95,0 5. Maksimaalne flotatsiooniindeks — — — — — — 25,0 (1) Kaasa arvatud kroovitud speltanisu. (2) Kohaldatakse määruse (EL) nr 1272/2009 I lisa IV osas ettenähtud analüüsimeetodeid.







Lubatud hälbed Lubatud hälve Pehme/kõva nisu Kõva mais Proteiinisisaldus – 0,7 — Minimaalne mahukaal – 0,5 – 0,5 Maksimaalne lisandite protsent + 0,5 — Klaasjate terade protsent – 2,0 – 3,0 Flotatsiooniindeks — + 1,0 „—”: ei kohaldata.









III LISA







Noteerimisbörsid ja võrdlussordid Toode Harilik nisu Mais Standardkvaliteet Kõrge Börsinoteeringul kasutatav võrdlussort (tüüp ja klass) Hard Red Spring nr 2 Yellow Corn nr 3 Noteerimisbörs Minneapolis Grain Exchange Chicago Mercantile Exchange

▼B









IV LISA

SENASA VÄLJAANTUD JA ARGENTINA VALITSUSE HEAKSKIIDETUD KVALITEEDITÕENDI TÄITMATA NÄIDIS (ARTIKLI 7 LÕIGE 2)









V LISA

AMEERIKA ÜHENDRIIKIDE VALITSUSE HEAKSKIIDETUD TÄITMATA VASTAVUSTUNNISTUS PEHMELE NISULE

AMEERIKA ÜHENDRIIKIDE VALITSUSE HEAKSKIIDETUD TÄITMATA VASTAVUSTUNNISTUS KÕVALE NISULE









VI LISA

PEHME JA KÕVA NISU EKSPORDIKLASSI NÕUETE TÄITMIST TÕENDAVA KANADA VALITSUSE HEAKSKIIDETUD VASTAVUSTUNNISTUSE NÄIDIS

Ekspordiklassi määratlused Kanada pehmele ja kõvale nisule

PEHME NISU







Kanada Western Red Spring (CWRS) Testimiskaal Kõrvaliste lisandite, sh muude teraviljade määr nr 1 CWRS (minimaalselt) 79,0 kg/hl (maksimaalselt) 0,4 %, sh 0,2 % muid seemneid nr 2 CWRS (minimaalselt) 77,5 kg/hl (maksimaalselt) 0,75 %, sh 0,2 % muid seemneid nr 3 CWRS (minimaalselt) 76,5 kg/hl (maksimaalselt) 1,25 %, sh 0,2 % muid seemneid







Kanada Western Extra Strong Red Spring (CWES) Testimiskaal Kõrvaliste lisandite, sh muude teraviljade määr nr 1 CWES (minimaalselt) 78,0 kg/hl (maksimaalselt) 0,75 %, sh 0,2 % muid seemneid nr 2 CWES (minimaalselt) 76,0 kg/hl (maksimaalselt) 1,5 %, sh 0,2 % muid seemneid







Kanada Prairie Spring Red (CPSR) Testimiskaal Kõrvaliste lisandite, sh muude teraviljade määr nr 1 CPSR (minimaalselt) 77,0 kg/hl (maksimaalselt) 0,75 %, sh 0,2 % muid seemneid nr 2 CPSR (minimaalselt) 75,0 kg/hl (maksimaalselt) 1,5 %, sh 0,2 % muid seemneid







Kanada Prairie Spring White (CPSW) Testimiskaal Kõrvaliste lisandite, sh muude teraviljade määr nr 1 CPSW (minimaalselt) 77,0 kg/hl (maksimaalselt) 0,75 %, sh 0,2 % muid seemneid nr 2 CPSW (minimaalselt) 75,0 kg/hl (maksimaalselt) 1,5 %, sh 0,2 % muid seemneid







Kanada Western Red Winter (CWRW) Testimiskaal Kõrvaliste lisandite, sh muude teraviljade määr nr 1 CWRW (minimaalselt) 78,0 kg/hl (maksimaalselt) 1,0 %, sh 0,2 % muid seemneid nr 2 CWRW (minimaalselt) 74,0 kg/hl (maksimaalselt) 2,0 %, sh 0,2 % muid seemneid







Kanada Western Soft White Spring (CWSWS) Testimiskaal Kõrvaliste lisandite, sh muude teraviljade määr nr 1 CWSWS (minimaalselt) 78,0 kg/hl (maksimaalselt) 0,75 %, sh 0,2 % muid seemneid nr 2 CWSWS (minimaalselt) 75,5 kg/hl (maksimaalselt) 1,0 %, sh 0,2 % muid seemneid nr 3 CWSWS (minimaalselt) 75,0 kg/hl (maksimaalselt) 1,5 %, sh 0,2 % muid seemneid







KÕVA NISU Kanada Western Amber Durum (CWAD) Testimiskaal Kõrvaliste lisandite, sh muude teraviljade määr nr 1 CWAD (minimaalselt) 80,0 kg/hl (maksimaalselt) 0,5 %, sh 0,2 % muid seemneid nr 2 CWAD (minimaalselt) 79,5 kg/hl (maksimaalselt) 0,8 %, sh 0,2 % muid seemneid nr 3 CWAD (minimaalselt) 78,0 kg/hl (maksimaalselt) 1,0 %, sh 0,2 % muid seemneid nr 4 CWAD (minimaalselt) 75,0 kg/hl (maksimaalselt) 3,0 %, sh 0,2 % muid seemneid Märkused. „Muud teraviljad”: hõlmavad nendes klassides ainult kaera, otra, rukist ja tritikalet. „Pehme nisu”: pehme nisu ekspordi jaoks lisab Canadian Grain Commission tunnistusele dokumendid, milles esitatakse kõnealuse lasti valgusisaldus. „Kõva nisu”: kõva nisu ekspordi jaoks lisab Canadian Grain Commission tunnistusele dokumendid, milles esitatakse kõnealuse lasti klaasjate terade sisaldus ja mahukaal (kg/hl).









VII LISA

FLOTATSIOONIINDEKSI MÄÄRAMISE STANDARDMEETOD (ARTIKLI 7 LÕIGE 3)

Valmistatakse naatriumnitraadi vesilahus mahukaaluga 1,25 ja säilitatakse seda temperatuuril 35 °C.

Lahusesse pannakse 100 maisitera tüüpilisest proovist, mille maksimaalne niiskusesisaldus on 14,5 %.

Lahust raputatakse viis minutit 30-sekundiliste intervallidega, et vabaneda õhumullidest.

Veepinnal ujuvad terad eraldatakse põhja vajunud teradest ja loetakse üle.

Flotatsiooniindeks arvutatakse järgmiselt:

Katse flotatsiooniindeks = (veepinnal ujuvate terade arv / põhja vajunud terade arv) × 100

Korratakse viis korda.

Flotatsiooniindeks on viie katse aritmeetiline keskmine, kusjuures kahte ekstreemväärtust ei arvestata.









VIII LISA







Kehtetuks tunnistatud määrus muudatuste loeteluga Komisjoni määrus (EÜ) nr 1249/96 (EÜT L 161, 29.6.1996, lk 125). Komisjoni määrus (EÜ) nr 641/97 (EÜT L 98, 15.4.1997, lk 2). Komisjoni määrus (EÜ) nr 2092/97 (EÜT L 292, 25.10.1997, lk 10). Komisjoni määrus (EÜ) nr 2519/98 (EÜT L 315, 25.11.1998, lk 7). Komisjoni määrus (EÜ) nr 2235/2000 (1) (EÜT L 256, 10.10.2000, lk 13). Ainult artikkel 2 Komisjoni määrus (EÜ) nr 2104/2001 (EÜT L 283, 27.10.2001, lk 8). Komisjoni määrus (EÜ) nr 597/2002 (EÜT L 91, 6.4.2002, lk 9). Komisjoni määrus (EÜ) nr 1900/2002 (EÜT L 287, 25.10.2002, lk 15). Komisjoni määrus (EÜ) nr 1110/2003 (ELT L 158, 27.6.2003, lk 12). Komisjoni määrus (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50). Ainult artikkel 5 Komisjoni määrus (EÜ) nr 1074/2008 (ELT L 294, 1.11.2008, lk 3). Komisjoni määrus (EÜ) nr 459/2009 (ELT L 139, 5.6.2009, lk 3). Komisjoni määrus (EL) nr 170/2010 (ELT L 51, 2.3.2010, lk 8). (1) Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2015/2001 (EÜT L 272, 13.10.2001, lk 31).









IX LISA







VASTAVUSTABEL Määrus (EÜ) nr 1249/96 Käesolev määrus Artikkel 1 Artikkel 1 Artikli2 lõike 1 esimene ja teine lause Artikli 2 lõike 1 esimene lõik Artikli 2 lõike 1 kolmas lause Artikli 2 lõike 1 teine lõik Artikli 2 lõige 2 Artikli 2 lõige 2 Artikli 2 lõige 3 Artikli 2 lõige 3 Artikli 2 lõike 4 esimese lõigu esimene taane Artikli 2 lõike 4 esimese lõigu punkt a Artikli 2 lõike 4 esimese lõigu teine ja kolmas taane Artikli 2 lõike 4 esimese lõigu punkt b Artikli 2 lõike 4 teine lõik Artikli 2 lõike 4 teine lõik Artikli 2 lõike 5 esimese lõigu esimene lause Artikli 3 lõige 1 Artikli 2 lõike 5 esimese lõigu teine lause Artikli 3 lõige 2 Artikli 2 lõike 5 esimese lõigu kolmas lause Artikli 3 lõige 3 Artikli 2 lõike 5 teine lõik Artikli 3 lõike 4 esimene lõik Artikli 2 lõike 5 kolmas lõik Artikli 3 lõike 4 teine lõik Artikkel 2a — Artikkel 3 Artikkel 4 Artikli 4 lõige 1 Artikli 5 lõige 1 Artikli 4 lõige 2 Artikli 5 lõige 2 Artikli 4 lõike 3 esimene, teine ja kolmas taane Artikli 5 lõike 3 punktid a, b ja c Artikli 4 lõige 4 Artikli 5 lõige 4 Artikli 4 lõige 5 Artikli 5 lõige 5 Artikkel 5 Artikkel 6 Artikli 6 lõige 1 Artikli 7 lõige 1 Artikli 6 lõike 1a esimese lõigu esimene, teine ja kolmas taane Artikli 7 lõike 2 esimese lõigu alapunktid a, b ja c Artikli 6 lõike 1a teine kuni kuues lõik Artikli 7 lõike 2 teine kuni kuues lõik Artikli 6 lõike 2 esimene lõik Artikli 7 lõike 3 esimene lõik Artikli 6 lõike 2 teine lõik Artikli 7 lõike 3 teine lõik Artikli 6 lõike 2 kolmanda lõigu esimene ja teine taane Artikli 7 lõike 3 kolmanda lõigu punktid a ja b Artikli 6 lõike 2 neljas lõik Artikli 7 lõike 3 neljas lõik Artikli 6 lõike 2 viies lõik Artikli 7 lõike 3 viies lõik Artikli 6 lõige 3 Artikli 7 lõige 4 Artikli 6 lõige 4 Artikli 7 lõige 5 Artikkel 7 — Artikkel 8 — — Artikkel 8 — Artikkel 9 I lisa II lisa II lisa III lisa III lisa — IV lisa IV lisa IVa lisa V lisa IVb lisa VI lisa V lisa VII lisa VI lisa I lisa — VIII lisa — IX lisa