1997R0515 — ET — 01.09.2016 — 004.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 515/97,

13. märts 1997,

liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks







Artikkel 1

1. Käesoleva määrusega nähakse ette viisid, kuidas liikmesriikides tolli- ja põllumajandusalaste õigusaktide kohaldamise eest vastutavad haldusasutused teevad omavahel ja komisjoniga koostööd selleks, et tagada kõnealuste õigusaktide järgimine ühenduse süsteemi raames.

2. Käesoleva määruse sätted ei kehti, kui nad kattuvad konkreetsete sätetega muudes õigusaktides, mis käsitlevad liikmesriikide haldusasutuste vastastikust abi ning nende asutuste ja komisjoni vahelist koostööd tolli- või põllumajandusalaste õigusaktide kohaldamise suhtes.

Artikkel 2

1. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisis mõisteid:

▼M3

— tollialased õigusaktid – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 ( 1 ) artikli 5 punktis 2 määratletud tollialased õigusaktid,

▼B

— põllumajandusalased õigusaktid – ühise põllumajanduspoliitika alusel vastu võetud sätete ja põllumajandustoodete töötlemisel saadud kaupade suhtes vastu võetud erinormide kogum,

— taotluse esitanud asutus – liikmesriigi pädev asutus, kes esitab abitaotluse,

— taotluse saanud asutus – liikmesriigi pädev asutus, kellele abitaotlus esitatakse,

— haldusuurimine – kõik kontroll-, järelevalve- ja muud meetmed, mida võtavad artikli 1 lõikes 1 määratletud asutuste töötajad oma kohustusi täites selleks, et tagada tolli- ja põllumajandusalaste õigusaktide nõutav kohaldamine ning vajaduse korral sellise tegevuse mitteõiguspärasuse kontrollimine, mis tundub kõnealuseid õigusakte rikkuvat, välja arvatud meetmed, mida võetakse kohtuorganite taotlusel või otsese volitusega; peale selle katab termin „haldusuurimine” ka artiklis 20 nimetatud ühenduse ülesandeid,

— isikuandmed – igasugune teave, mis on seotud identifitseeritud või identifitseeritava isikuga; identifitseeritav isik on isik, keda saab otseselt või kaudselt kindlaks teha, eelkõige identifitseerimisnumbri abil või tema füüsilisele, psühholoogilisele, vaimsele, majanduslikule, kultuurilisele või sotsiaalsele identsusele omase ühe või mitme joone kaudu,

▼M2

— tegevusanalüüs – tolli- või põllumajandusalaste õigusaktidega vastuolus olevate või vastuolus näivate tegevuste analüüsimine, mis koosneb järgmistest etappidest: — a) andmete, sealhulgas isikuandmete kogumine; b) andmeallika ja andmete usaldatavuse hindamine; c) nimetatud andmete vaheliste või nende andmete ja muu olulise teabe vaheliste seoste uurimine, metoodiline esiletoomine ja tõlgendamine; d) tähelepanekute, oletuste või soovituste esitamine, mida pädevad asutused ja komisjon saavad otseselt kasutada riskialase teabena muu tolli- või põllumajandusalaste õigusaktidega vastuolus oleva tegevuse ennetamiseks ja tuvastamiseks ja/või nimetatud tegevuses osaleva isiku või ettevõtte tuvastamiseks,

— strateegiline analüüs – tolli- ja põllumajandusalaste õigusaktidega vastuolus olevate üldiste tendentside uurimine ja esiletoomine nimetatud valdkonna õigusaktidega vastuolus oleva tegevuse teatavate vormide ohtlikkuse, ulatuse ja mõju hindamise kaudu, mille tulemusel saab määrata prioriteete, mõista nähtust või ohtu paremini, suunata pettuse ennetamist ja tuvastamist ning teha ümberkorraldusi asjaomaste ametkondade töös. Strateegiliseks analüüsiks kasutatakse üksnes anonüümseid andmeid,

— korrapärane automaatne teabevahetus – eelnevalt määratletud teabe korrapärane edastamine eelneva taotluseta ja eelnevalt kindlaks määratud korrapäraste ajavahemike tagant,

— juhuslik automaatne teabevahetus – eelnevalt määratletud teabe korrapärane edastamine eelneva taotluseta siis, kui teave muutub kättesaadavaks,

▼M3

— liidu tolliterritoorium – määruse (EL) nr 952/2013 artiklis 4 määratletud liidu tolliterritoorium,

— vedaja – isik määruse (EL) nr 952/2013 artikli 5 punkti 40 tähenduses.

▼B

2. Iga liikmesriik edastab teistele liikmesriikidele ja komisjonile nende pädevate asutuste loendi, keda ta on määranud käesolevat määrust kohaldama.

Käeolevas määruses tähendavad „pädevad asutused” kooskõlas eelneva lõiguga määratud asutusi.

▼M2

Artikkel 2a

Ilma et see piiraks käesoleva määruse teiste sätete kohaldamist, võivad komisjon või iga liikmesriigi pädevad asutused käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks, eelkõige kui tollideklaratsiooni või lihtsustatud deklaratsiooni ei ole esitatud, see on puudulik või kui on alust eeldada, et selles sisalduv teave ei ole õige, vahetada mis tahes muu liikmesriigi pädeva asutuse või komisjoniga järgmist teavet:

a) ärinimi;

b) kaubanimi;

c) ettevõtja aadress;

d) ettevõtja käibemaksukohustuslasena registreerimise number;

e) aktsiisimaksu identifitseerimisnumber ( 2 );

f) teave selle kohta, kas käibemaksukohustuslasena registreerimise number ja/või aktsiisimaksu identifitseerimisnumber on kasutusel;

g) ettevõtte juhtide ja direktorite ning võimaluse korral peamiste osanike nimed;

h) arve number ja väljaandmise kuupäev ning;

i) arve kogusumma.

Käesolevat artiklit kohaldatakse ainult artikli 2 lõike 1 esimeses taandes kirjeldatud kaupade liikumistele.

▼B

Artikkel 3

Kui riigi ametiasutused otsustavad käesoleva määruse alusel esitatud abitaotlusele või teatisele reageerides võtta meetmeid, mida saab rakendada ainult kohtuorgani loal või nõudel:

— igasugune sel teel hangitud tolli- ja põllumajandusalaste õigusaktide kohaldamist käsitlev teave või vähemalt

— see osa toimikust, mis on tarvilik pettuse lõpetamiseks,

edastatakse kui osa käesolevas määruses sätestatud halduskoostööst.

Iga sellise teabe edastamise tarvis peab siiski olema kohtuorgani eelnev luba, kui siseriiklikust õigusest tuleneb sellise loa vajalikkus.







I JAOTIS

TAOTLETUD ABI

Artikkel 4

1. Taotleva asutuse palvel edastab taotluse saanud asutus talle kogu teabe, mis võimaldab nimetatud asutusel tagada tolli- või põllumajandusalaste õigusaktide järgimist, eriti mis käsitlevad:

— tollimaksude kohaldamist, millel on võrdväärne mõju põllumajandusmaksude ja muude maksudega, mis on sätestatud ühtse põllumajanduspoliitikaga või põllumajandustoodete töötlemise teel valmistatavatele teatavatele kaupadele kohaldatava erikorraga,

— meetmeid, mis moodustavad osa Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi rahastamissüsteemist.

2. Soovitava teabe hankimiseks tuleb taotluse saanud asutusel või ametiasutusel, mille poole see võib abi saamiseks pöörduda, toimida nii, nagu tegutseks ta omal algatusel või oma asukohamaa teise ametiasutuse taotlusel.

Artikkel 5

Taotleva ametiasutuse palvel edastab taotluse saanud ametiasutus talle tolli- või põllumajandusalaste õigusaktidega hõlmatud meetmetega seotud mis tahes tõendid, dokumendid või dokumentide tõestatud koopiad, mis on kõnealuse asutuse valduses või hangitud artikli 4 lõikes 2 osutatud viisil.

Artikkel 6

1. Järgides asukohariigis kehtivaid eeskirju, teavitab või laseb teavitada taotluse saanud ametiasutus taotleva ametiasutuse palvel adressaati kõigist ametivõimude otsustest või meetmetest, mis puudutavad tolli- või põllumajandusalaste õigusaktide kohaldamist.

2. Teavitamistaotlustega, mis nimetavad edastatava meetme või otsuse teema, kaasneb tõlge selle liikmesriigi ametlikku keelde või ühte ametlikku keelde, kus taotluse saanud asutus paikneb, ilma et see piiraks viimase õigust sellisest tõlkest loobuda.

Artikkel 7

Taotleva ametiasutuse palvel seab taotluse saanud ametiasutus võimaluste piires sisse või laseb oma tegevusalal sisse seada erijärelevalve:

a) isikute ja eriti nende liikumise üle, kui on piisavalt alust uskuda, et nad rikuvad tolli- või põllumajandusalaseid õigusakte;

b) paikade üle, kus ladustatakse kaupu viisil, mis laseb kahtlustada, et need on mõeldud tolli- või põllumajandusalaste õigusaktide vastaseks tegevuseks;

c) selliste kaupade liikumise üle, millele on osutatud kui tolli- või põllumajandusalaste õigusaktide potentsiaalse rikkumise objektile;

d) transpordivahendite üle, kui on piisavalt alust uskuda, et neid kasutatakse tolli- või põllumajandusalaseid õigusakte rikkuvaks tegevuseks.

Artikkel 8

Taotleva asutuse palvel teeb taotluse saanud asutus kättesaadavaks tema valduses oleva või artikli 4 lõikes 2 osutatud viisil hangitud mis tahes teabe, eriti ettekanded ja muud dokumendid või nende tõestatud koopiad või väljavõtted, mis käsitlevad avastatud või kavandatavat tegevust, mis kujutab endast või taotleva ametiasutuse arvates ilmselt kujutab endast tolli- või põllumajandusalaste õigusaktide rikkumist, või vajaduse korral käsitlevad artikli 7 kohase erijärelevalve tulemusi.

Originaaldokumente ja -esemeid esitatakse siiski üksnes juhtudel, kui see pole vastuolus õigusaktidega, mis kehtivad liikmesriigis, kus taotluse saanud asutus paikneb.

Artikkel 9

1. Taotluse saanud asutus teeb või laseb teha taotluse esitanud asutuse palvel vajalikke haldusuurimisi tegevuse kohta, mis kujutab endast või taotluse esitanud ametiasutuse arvates ilmselt kujutab endast tolli- või põllumajandusalaste õigusaktide rikkumist.

Taotluse saanud asutus või haldusasutus, mille poole see abi saamiseks pöördub, teeb haldusuurimised sellisel viisil, nagu tegutseks ta omal algatusel või oma maa teise asutuse taotlusel.

Taotluse saanud asutus edastab niisuguste uurimiste tulemused taotluse esitanud asutusele.

2. Taotluse esitanud asutuse ja taotluse saanud ametiasutuse kokkuleppel võivad lõikes 1 osutatud haldusuurimiste juures viibida taotluse esitanud asutuse poolt määratud ametiisikud.

Haldusuurimisi teevad kõigil juhtudel taotluse saanud asutuse töötajad. Taotluse esitanud asutuse töötajad ei või omal algatusel omastada inspekteerimisvolitusi, mis on antud taotluse saanud asutuse ametnikele. Neil on siiski juurdepääs samadele ruumidele ja samadele dokumentidele kui viimastel, seda aga nende vahendusel ja ainuüksi käimasoleva haldusuurimise eesmärgil.

Niivõrd kui kriminaalmenetlust käsitlevate siseriiklike sätete järgi võivad teatavaid toiminguid teostada üksnes siseriiklike õigusnormidega konkreetselt määratud ametiisikud, ei osale taotluse esitanud asutuse töötajad kõnealustes toimingutes. Mingil juhul ei osale nad ruumide läbiotsimises või isikute ametlikul ülekuulamisel kriminaalõiguse kohaselt. Vastavalt artiklis 3 sätestatud tingimustele on neil siiski juurdepääs sel viisil hangitud teabele.

Artikkel 10

Taotluse esitanud asutuse ja taotluse saanud asutuse kokkuleppel ning vastavalt viimase kehtestatud korrale võivad taotluse esitanud asutuse poolt nõuetekohaselt volitatud ametnikud hankida asutustest, kus täidavad oma funktsioone selle liikmesriigi haldusasutused, kus paikneb taotluse saanud asutus, tolli- ja põllumajandusalaste õigusaktide kohaldamist käsitlevat teavet, mida vajab taotluse esitanud asutus ja mis pärineb dokumentidest, millele nimetatud asutuste töötajatel on juurdepääs. Kõnealused ametnikud võivad osutatud dokumente kopeerida.

Artikkel 11

Kooskõlas artiklitega 9 ja 10 teises liikmesriigis viibivatel taotluse esitanud asutuse töötajatel peab olema võimalik igal hetkel esitada kirjalik luba, mis kinnitab nende isikut ja nende ametlikke kohustusi.

▼M3

Artikkel 12

Ilma et see piiraks artikli 51 kohaldamist, võib taotluse saanud asutuse töötajate hangitud ja artiklites 4–11 sätestatud abi korras taotluse esitanud asutusele edastatud teave, sealhulgas dokumendid, dokumentide tõestatud koopiad, kinnitused, kõik haldusasutuste väljastatud aktid või otsused, aruanded ja muud andmed, olla vastuvõetav asitõend samamoodi nagu siis, kui see oleks hangitud selles liikmesriigis, kus menetlus toimub:

a) taotluse esitanud asutuse liikmesriigi haldusmenetluses, sealhulgas sellele järgnevas edasikaebamismenetluses;

b) taotluse esitanud asutuse liikmesriigi kohtumenetluses, välja arvatud juhul, kui taotluse saanud asutus märgib teabe edastamise ajal selgelt teisiti.

▼B







II JAOTIS

OMAALGATUSLIK ABI

Artikkel 13

Iga liikmesriigi pädevad asutused on kohustatud vastavalt artiklites 14 ja 15 sätestatule abistama teise liikmesriigi pädevaid asutusi ilma viimaste eelneva taotluseta.

Artikkel 14

Iga liikmesriigi pädevad asutused, kui nad peavad seda tolli- või põllumajandusalaste õigusaktide järgimise tagamise mõttes kasulikuks:

a) teostavad või lasevad teostada võimalust mööda artiklis 7 kirjeldatud erijärelevalvet;

b) edastavad teiste liikmesriikide asjaomastele pädevatele asutustele kogu nende valduses oleva teabe, eriti ettekanded ja muud dokumendid või nende tõestatud koopiad või väljavõtted, mis käsitlevad tegevust, mis kujutab endast või nende arvates ilmselt kujutab endast tolli- või põllumajandusalaste õigusaktide rikkumist.

Artikkel 15

►M2 1. ◄ Iga liikmesriigi pädevad asutused edastavad viivitama teiste asjassepuutuvate liikmesriikide asjaomastele pädevatele asutustele kogu asjakohase teabe, mis käsitleb tegevust, mis kujutab endast või nende arvates ilmselt kujutab endast tolli- või põllumajandusalaste õigusaktide rikkumist, eriti asjaomaseid kaupu ning sellise tegevuse uusi viise ja vahendeid.

▼M2

2. Ka iga liikmesriigi pädevad asutused võivad kas korrapärase või juhusliku automaatse teabevahetuse teel edastada mis tahes asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele teavet, mida nad on saanud ühenduse tolliterritooriumi ja muude territooriumide vahel liikuvate kaupade sisenemise, väljumise, transiidi, edasitoimetamise, ladustamise ja lõppkasutuse, sealhulgas postiliikluse, ning ühendusevälise ja lõppkasutusega kauba ühenduse tolliterritooriumil liikumise ja olemasolu kohta, et ennetada või uurida vajaduse korral tegevust, mis on või näib olevat vastuolus tolli- või põllumajandusalaste õigusaktidega.

▼M3

Artikkel 16

Ilma et see piiraks artikli 51 kohaldamist, võib edastava asutuse töötajate hangitud ja artiklites 13–15 sätestatud abi korras vastuvõtvale asutusele edastatud teave, sealhulgas dokumendid, dokumentide tõestatud koopiad, kinnitused, kõik haldusasutuste väljastatud aktid või otsused, aruanded ja muud andmed, olla vastuvõetav asitõend samamoodi nagu siis, kui need oleksid hangitud selles liikmesriigis, kus menetlus toimub:

a) vastuvõtnud asutuse liikmesriigi haldusmenetluses, sealhulgas sellele järgnevas edasikaebamismenetluses;

b) vastuvõtnud asutuse liikmesriigi kohtumenetluses, välja arvatud juhul, kui edastav asutus märgib teabe edastamise ajal selgelt teisiti.

▼B







III JAOTIS

SUHTED KOMISJONIGA

Artikkel 17

1. Iga liikmesriigi pädevad asutused edastavad komisjonile, niipea kui see on neile kättesaadav,

a) nende arvates asjakohase teabe, mis käsitleb: — kaupu, mis on olnud või kahtlustatakse olevat olnud tolli- või põllumajandusalaste õigusaktide rikkumiste objektiks, — meetodeid või tegevust, mida kasutatakse või kahtlustatakse olevat kasutatud tolli- või põllumajandusalaste õigusaktide rikkumiseks, — artiklite 4–16 kohaldamisel esitatud abitaotlusi, võetud meetmeid ja vahetatud teavet, mis võib paljastada pettusetendentse tolli ja põllumajanduse valdkonnas;

b) mis tahes teabe tolli- ja põllumajandusalastes õigusaktides leiduvate puudujääkide kohta, mis ilmnevad või mida võib järeldada nende õigusaktide kohaldamisest.

2. Komisjon edastab iga liikmesriigi pädevatele asutustele mis tahes teabe, mis aitaks neil tolli- või põllumajandusalaseid õigusakte täide viia, niipea kui kõnealune teave osutub neile kättesaadavaks.

Artikkel 18

1. Kui liikmesriigi pädevatele asutustele saab teatavaks tegevus, mis kujutab endast või nende arvates ilmselt kujutab endast ühenduse tasandil eriti olulist tolli- või põllumajandusalaste õigusaktide rikkumist, eriti kui:

▼M2

— rikkumisel on või võib olla tagajärgi teistes liikmesriikides või kolmandates riikides või

▼B

— kui eespool nimetatud ametiasutuste arvates on samalaadne tegevus tõenäoliselt leidnud aset ka teistes liikmesriikides,

edastavad nad komisjonile, niipea kui võimalik, kas omal algatusel või komisjoni põhjendatud taotlusel dokumentide, nende koopiate või väljavõtete kujul mis tahes asjakohase teabe, mida vajatakse faktide kindlakstegemiseks, nii et komisjon võiks kooskõlastada liikmesriikide samme.

Komisjon edastab kõnealuse teabe teiste liikmesriikide pädevatele asutustele.

▼M2

Kuue kuu jooksul pärast komisjonilt teabe saamist edastavad liikmesriikide pädevad asutused komisjonile kokkuvõtte pettusevastastest meetmetest, mis nad komisjonilt saadud teabe alusel võtsid. Komisjon valmistab nimetatud kokkuvõtete alusel korrapäraselt ette ja edastab liikmesriikidele aruanded nende võetud meetmete tulemuste kohta.

▼B

2. Kui liikmesriigi pädevad asutused toetuvad lõikele 1, pole neil tarvis edastada artikli 14 punktiga b ja artikliga 15 ette nähtud teavet teiste liikmesriikide pädevatele asutustele.

3. Komisjoni põhjendatud taotlusele reageerides toimivad liikmesriigi pädevad asutused artiklites 4–8 sätestatud viisil.

4. Kui komisjon leiab, et ühes või mitmes liikmesriigis on aset leidnud eeskirjade eiramine, informeerib ta sellest asjaomast liikmesriiki või liikmesriike ning see riik või riigid teevad esimesel võimalusel uurimise, milles juures võivad viibida komisjoni ametnikud käesoleva määruse artikli 9 lõikes 2 ja artiklis 11 sätestatud tingimustel.

Asjaomane liikmesriik või liikmesriigid edastavad uurimistulemused niipea kui võimalik komisjonile.

5. Komisjoni ametnikud võivad artiklis 10 määratletud teavet koguda nimetatud artiklis ühisel kokkuleppel sätestatud tingimustel.

6. Käesolev artikkel ei piira komisjoni teavitamis- ja järelevalveõigust, mida nähakse ette muude kehtivate õigusaktidega.

▼M2

7. Ilma et see piiraks ühise riskijuhtimise raamistiku loomist käsitlevaid ühenduse tolliseadustiku sätteid, võib andmeid, mida komisjon ja liikmesriigid vahetavad artiklite 17 ja 18 alusel, säilitada ja kasutada strateegilise ja tegevusanalüüsi tarvis.

8. Liikmesriigid ja komisjon võivad vahetada käesoleva määruse alusel tehtud tegevus- ja strateegilise analüüsi tulemusi.

Artikkel 18a

▼M3

1. Ilma et see piiraks liikmesriikide pädevust ja selleks et aidata artiklis 29 osutatud asutustel tuvastada selliste kaupade liikumist, mis võivad olla seotud tolli- või põllumajandusalaste õigusaktidega vastuolus oleva tegevusega, ja selliseks tegevuseks kasutatavaid transpordivahendeid, sealhulgas konteinereid, loob komisjon vedajate esitatud andmete põhjal andmehoidla (transpordiandmete hoidla) ning haldab seda. Kõnealustel asutustel on transpordiandmete hoidlale otsene juurdepääs. Nad võivad transpordiandmete hoidlat kasutada, sealhulgas andmete analüüsimiseks ja teabe vahetamiseks, ainult käesoleva määruse kohaldamise eesmärgil.

2. Transpordiandmete hoidla haldamisel on komisjonil õigus:

a) andmetele mis tahes viisil või kujul juurde pääseda või teha neist mis tahes viisil või kujul väljavõtteid ja neid mis tahes viisil või kujul säilitada ning kasutada andmeid kooskõlas intellektuaalomandi õiguste suhtes kohaldatavate õigusaktidega. Komisjon kehtestab piisavad kaitsemeetmed, sealhulgas tehnilised ja korralduslikud meetmed ning andmesubjektidega seotud läbipaistvust käsitlevad nõuded. Andmesubjektidel on õigus andmetega tutvuda ja neid parandada;

b) andmeid, millele on saadud juurdepääs või millest on tehtud transpordiandmete hoidlast väljavõte, omavahel võrrelda ja vastandada, indekseerida ja teiste andmeallikate abil täiendada ning analüüsida kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001 ( 3 );

c) teha transpordiandmete hoidla andmed elektrooniliste andmetöötlusvahendite abil käesoleva määruse artiklis 29 osutatud asutustele kättesaadavaks.

▼M2

3. Käesolevas artiklis osutatud andmed kajastavad eelkõige konteinerite ja/või transpordivahendite liikumist ning nende liikumisega seotud kaupu ja isikuid. Kõnealused andmed sisaldavad võimaluse korral järgmist teavet:

a) konteinerite liikumise kohta: — konteineri number; — konteineris sisalduva veose laadimisstaatus; — liikumise kuupäev; — liikumise tüüp (lastitud, mahalaaditud, ümberlaaditud, sisenemine, väljumine jne); — laeva nimi või transpordivahendi registrinumber; — reisi number; — asukoht; — saatekiri või muu transpordidokument;

b) transpordivahendite liikumise kohta: — laeva nimi või transpordivahendi registrinumber; — saatekiri või muu transpordidokument; — konteinerite arv; — veose kaal; — kauba kirjeldus ja kood; — broneeringu number; — pitseri number; — esimese lastimise koht; — lõpliku mahalaadimise koht; — ümberlaadimise kohad; — lõpliku mahalaadimise kohta jõudmise eeldatav kuupäev;

c) punktides a ja b nimetatud liikumistega seotud isikud: perekonnanimi, neiupõlvenimi, eesnimed, endised perekonnanimed, varjunimed, sünnikuupäev ja -koht, kodakondsus, sugu ja aadress;

d) punktides a ja b nimetatud liikumistega seotud ettevõtted: rahvusvahelises tarneahelas tegutsevate kauba omanike, saatjate, saajate, ekspediitorite, transportijate ning muude vahendajate või isikute ärinimi, kaubanimi, ettevõtte aadress, registrinumber, käibemaksukohustuslasena registreerimise number ja aktsiisimaksu identifitseerimisnumber ning aadress.

▼M3

4. Komisjon loob käesoleva artikli lõikes 3 osutatud konteinerite liikumise kohta esitatud konteinerite olekusõnumite andmehoidla (konteinerite olekusõnumite andmehoidla) ja haldab seda. Artiklis 29 osutatud asutustel on konteinerite olekusõnumite andmehoidlale otsene juurdepääs. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud vedajad, kes säilitavad andmeid konteinerite liikumise ja staatuse kohta või kelle nimel selliseid andmeid säilitatakse, esitavad liikmesriikide tolliasutustele konteinerite olekusõnumid järgmistel juhtudel:

a) konteinerid, mis kavatsetakse tuua laevaga kolmandast riigist liidu tolliterritooriumile, välja arvatud: — konteinerid, mis kavatsetakse reisi ajaks jätta sama laeva pardale ning mis viiakse liidu tolliterritooriumilt välja kõnealuse laeva pardal, ning — konteinerid, mis kavatsetakse laadida reisi ajal samalt laevalt maha ja tagasi peale, et võimaldada muu kauba maha- või pealelaadimist ning mis viiakse liidu tolliterritooriumilt välja kõnealuse laeva pardal;

b) kaubasaadetiste puhul konteinerid, mis viiakse laevaga liidu tolliterritooriumilt kolmandasse riiki ning mis kuuluvad: — nõukogu direktiivi 92/84/EMÜ ( 4 ) artikli 2 reguleerimisalasse; — nõukogu direktiivi 2011/64/EL ( 5 ) artikli 2 reguleerimisalasse või — nõukogu direktiivi 2003/96/EÜ ( 6 ) artikli 2 lõike 1 reguleerimisalasse.

Vedajad esitavad andmed otse konteinerite olekusõnumite andmehoidlasse.

▼M3

5. Konteinerite olekusõnumid esitatakse:

a) alates hetkest, mil teatati, et konteiner oli enne liidu tolliterritooriumile sissetoomist või sealt väljaviimist tühi, kuni hetkeni, mil teatatakse, et konteiner on uuesti tühi;

b) juhul kui asjaomase tühja konteineriga seotud sündmuste kindlakstegemiseks vajalikud konkreetsed konteinerite olekusõnumid ei ole vedajate elektroonilistes registrites kättesaadavad, vähemalt kolm kuud enne konteineri füüsilist sissetoomist liidu tolliterritooriumile kuni üks kuu pärast selle sissetoomist liidu tolliterritooriumile, või

c) juhul kui asjaomase tühja konteineriga seotud sündmuste kindlakstegemiseks vajalikud konkreetsed konteinerite olekusõnumid ei ole vedaja elektroonilistes registrites kättesaadavad, vähemalt kolm kuud pärast liidu tolliterritooriumilt väljaviimist.

6. Vedajad esitavad konteinerite olekusõnumid järgmiste või samaväärsete sündmuste kohta sel määral, kui need on teavet esitavale vedajale teada ja mille kohta on koostatud, kogutud või säilitatud andmed nende elektroonilistes registrites:

— broneeringu kinnitamine,

— peale- või mahalaadimisrajatisse saabumine,

— peale- või mahalaadimisrajatisest lahkumine,

— transpordivahendile laadimine või sealt mahalaadimine,

— korraldus konteineri täitmise või tühjendamise kohta,

— kinnitus konteineri täitmise või tühjendamise kohta,

— terminalisisene liikumine,

— kontroll terminali väravas,

— suurematele remonditöödele saatmine.

Iga liikmesriik näeb ette karistused andmete esitamise kohustuse mittetäitmise või ebatäielike või valeandmete esitamise eest. Sellised karistused on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

7. Komisjonis antakse üksnes määratud analüütikutele õigus töödelda lõike 2 punktides b ja c osutatud isikuandmeid.

Isikuandmed, mida ei ole lõikes 1 osutatud kaupade liikumise tuvastamiseks vaja, kustutatakse viivitamata või muudetakse anonüümseks. Neid ei või mingil juhul säilitada kauem kui kolm aastat.

Komisjon võtab asjakohased tehnilised ja korralduslikud meetmed, millega kaitstakse isikuandmeid juhusliku või ebaseadusliku hävitamise, juhusliku hävimise või loata avalikustamise, muutmise ja juurdepääsu või mis tahes muul viisil loata töötlemise eest.

8. Vedajate esitatud andmeid säilitatakse ainult nii kaua, kui on vajalik selle eesmärgi saavutamiseks, milleks need koguti, ning neid ei tohi säilitada üle viie aasta.

9. Komisjon ja liikmesriigid kaitsevad vedajate esitatud konfidentsiaalset äriteavet.

Komisjon ja kõik liikmesriigid kohaldavad oma määratud ekspertide suhtes kooskõlas siseriikliku või liidu õigusega kõige rangemaid tehnilisi, korralduslikke ja personalialaseid ametisaladuse hoidmise julgeolekueeskirju või muid samaväärseid konfidentsiaalsuskohustusi.

Komisjon ja liikmesriigid tagavad, et järgitakse teiste liikmesriikide konteinerite olekusõnumite andmehoidla kaudu vahetatud teabe konfidentsiaalsena käsitlemise taotlusi.

▼M2

Artikkel 18b

1. Komisjonil on volitus pakkuda koolitust ja osutada igasugust abi (v.a finantsabi) kolmandate riikide ning Euroopa või rahvusvaheliste organisatsioonide ja ametite kontaktametnikele.

2. Komisjon võib pakkuda liikmesriikidele ekspertiisi, tehnilist või logistilist abi, koolitus- või teavitustegevust või mis tahes muud tegevustoetust nii käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks kui ka liikmesriikide kohustuste täitmiseks Euroopa Liidu lepingu artiklites 29 ja 30 ette nähtud tollikoostöö rakendamise raames.

▼M3

Artikkel 18c

Komisjon võtab rakendusaktidena vastu sätted, mis käsitlevad andmete esitamise sagedust, konteinerite olekusõnumite andmete vormi ja konteinerite olekusõnumite edastamise meetodit.

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 43a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega 29. veebruariks 2016.

Artikkel 18d

1. Komisjon loob andmehoidla („impordi-, ekspordi- ja transiidiandmete hoidla”) ja haldab seda andmehoidlat, milles hoitakse järgmist:

a) kaupade impordiandmed,

b) kaupade transiidiandmed ning

c) kaupade ekspordiandmed, niivõrd, kuivõrd käesolevas punktis osutatud kaubad kuuluvad: i) direktiivi 92/84/EMÜ artikli 2 reguleerimisalasse; ii) direktiivi 2011/64/EL artikli 2 reguleerimisalasse või iii) direktiivi 2003/96/EÜ artikli 2 lõike 1 reguleerimisalasse.

Impordi-, ekspordi- ja transiidiandmete hoidlat hallatakse nagu on üksikasjalikult kirjeldatud komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 ( 7 ) lisades 37 ja 38.

Komisjon dubleerib süsteemselt impordi-, ekspordi- ja transiidiandmete hoidlasse andmeid, mis on pärit sellistest allikatest, mida komisjon haldab määruse (EL) nr 952/2013 alusel. Liikmesriigid võivad esitada komisjonile andmeid, mis käsitlevad kaupade transiiti liikmesriigi piires ja otseeksporti, sõltuvalt andmete kättesaadavusest ja liikmesriikide infotehnoloogia infrastruktuurist.

Komisjoni poolt määratud talitused ja siseriiklikud asutused, kellele osutatakse käesoleva määruse artiklis 29, võivad kasutada impordi-, ekspordi- ja transiidiandmete hoidlat, et analüüsida impordi-, ekspordi- ja transiidiandmete hoidlas olevaid andmeid ja võrrelda neid konteinerite olekusõnumite andmehoidlasse esitatud konteinerite olekusõnumitega, ning võivad käesoleva määruse kohaldamise eesmärgil tulemuste kohta teavet vahetada.

2. Impordi-, ekspordi- ja transiidiandmete hoidlale on juurdepääs käesoleva määruse artiklis 29 osutatud siseriiklikel asutustel. Komisjonis antakse impordi-, ekspordi- ja transiidiandmete hoidlas sisalduvate andmete töötlemise õigus üksnes määratud analüütikutele.

Liikmesriikidel on otsene juurdepääs:

a) kõigile asjaomases liikmesriigis loodud ja esitatud deklaratsioonide andmetele;

b) andmetele, mis on seotud ettevõtjatega, kellel on määruses (EMÜ) nr 2454/93 sätestatud ja kõnealuse liikmesriigi asutuste poolt väljastatud EORI number;

c) transiidiandmetele;

d) kõigile muudele andmetele, välja arvatud käesoleva määruse artikli 41b lõikes 2 osutatud isikuandmetele.

Pädevatel asutustel, kes on sisestanud andmeid käesoleva määruse artikli 23 lõikes 1 osutatud tolliinfosüsteemi või andmeid uurimistoimikust käesoleva määruse artikli 41a lõikes 1 osutatud tolli uurimisjuhtumite andmebaasi kooskõlas käesoleva määruse artikliga 41b, on juurdepääs kõigile impordi-, ekspordi- ja transiidiandmete hoidla andmetele, mis on seotud kõnealuse kande või kõnealuse uurimistoimikuga.

3. Impordi-, ekspordi- ja transiidiandmete hoidlas sisalduvate andmete puhul kohaldatakse komisjonipoolse isikuandmete töötlemise suhtes määrust (EÜ) nr 45/2001.

Komisjoni käsitatakse vastutava töötlejana määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 2 punkti d tähenduses.

Impordi-, ekspordi- ja transiidiandmete hoidla suhtes teostab Euroopa Andmekaitseinspektor eelkontrolli kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 27.

Impordi-, ekspordi- ja transiidiandmete hoidlas sisalduvaid andmeid ei tohi säilitada üle viie aasta, mida võib põhjendatud juhtudel pikendada veel kahe aasta võrra.

4. Impordi-, ekspordi- ja transiidiandmete hoidla ei sisalda andmete erikategooriaid määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 10 lõike 5 tähenduses.

Komisjon võtab asjakohased tehnilised ja korralduslikud meetmed, millega kaitstakse isikuandmeid juhusliku või ebaseadusliku hävitamise, juhusliku hävimise või loata avalikustamise, muutmise ja juurdepääsu või mis tahes muul viisil loata töötlemise eest.

5. Komisjon ja liikmesriigid kaitsevad konfidentsiaalset äriteavet. Komisjon ja liikmesriigid kohaldavad oma määratud ekspertide suhtes kooskõlas siseriikliku ja liidu õigusega kõige rangemaid tehnilisi, korralduslikke ja personalialaseid ametisaladuse hoidmise julgeolekueeskirju või muid samaväärseid konfidentsiaalsuskohustusi.

Komisjon ja liikmesriigid tagavad, et järgitakse teiste liikmesriikide impordi-, ekspordi- ja transiidiandmete hoidla kaudu vahetatud teabe konfidentsiaalsena käsitlemise taotlusi.

Artikkel 18e

Komisjon võib seoses tollialaste õigusaktide rakendamist käsitlevate uurimistega paluda liikmesriikidel esitada impordi- ja ekspordideklaratsioone toetavad dokumendid ning selle jaoks ettevõtjate koostatud või kogutud lisadokumendid.

Esimeses lõigus osutatud taotlus esitatakse pädevale asutusele. Kui liikmesriik on määranud rohkem kui ühe pädeva asutuse, täpsustab ta komisjoni taotlusele vastamise eest vastutava haldusasutuse.

Nelja nädala jooksul alates komisjoni taotluse kättesaamisest liikmesriik:

— esitab taotletud dokumendid; põhjendatud juhtudel võimaldatakse selleks veel kuus nädalat;

— teavitab komisjoni, et taotlust ei olnud võimalik täita, kuna ettevõtja ei esitanud nõutud teavet, või

— keeldub taotluse täitmisest kõnealuse liikmesriigi haldusasutuse või kohtuorgani artikli 3 kohase otsuse tulemusena.

▼B







IV JAOTIS

SUHTED KOLMANDATE MAADEGA

▼M2

Artikkel 19

Tingimusel et asjaomane kolmas riik on juriidiliselt kohustunud andma abi, mida vajatakse tõendite kogumiseks eeskirju eirava tegevuse kohta, mis ilmselt kujutab endast tolli- või põllumajandusalaste õigusaktide rikkumist, või abi kõnealuste õigusaktide rikkumisena tuvastatud tegevuse ulatuse kindlaksmääramiseks, võib käesoleva määruse alusel hangitud teabe edastada sellele kolmandale riigile

— komisjon või asjaomane liikmesriik, tingimusel et teabe andnud liikmesriigi pädevad asutused on vajaduse korral selleks eelnevalt andnud oma nõusoleku, või

— komisjon või asjaomased liikmesriigid kooskõlastatud tegevuse raames, kui teave on saadud rohkem kui ühelt liikmesriigilt, tingimusel et teabe andnud liikmesriikide pädevad asutused on selleks eelnevalt andnud oma nõusoleku.

Liikmesriigid lähtuvad teabe edastamisel isikuandmete kolmandatele riikidele edastamist käsitlevatest siseriiklikest sätetest.

Igal juhul tagatakse, et asjaomase kolmanda riigi õigusaktid pakuvad samaväärset kaitstuse taset, nagu artikli 45 lõigetes 1 ja 2 ette nähtud.

▼B

Artikkel 20

1. Käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks võib komisjon artiklis 19 sätestatud tingimustel kooskõlastatult ja tihedas koostöös liikmesriikide pädevate asutustega ellu viia ühenduse haldus- ja uurimiskoostöö programme kolmandates riikides.

2. Esimeses lõikes nimetatud ühenduse programmid kolmandates riikides alluvad järgmistele tingimustele:

a) neid võib ette võtta komisjoni algatusel, vajaduse korral Euroopa Parlamendi edastatud teabe alusel või ühe või mitme liikmesriigi taotlusel;

b) neid viivad ellu selleks otstarbeks määratud komisjoni ametnikud ja selleks otstarbeks määratud asjaomaste liikmesriikide ametnikud;

c) kokkuleppel komisjoni ja asjaomaste liikmesriikidega võivad neid ühenduse nimel ellu viia ka liikmesriigi ametnikud, seda eriti kolmanda riigiga sõlmitud kahepoolse abistamiskokkuleppe alusel; sel juhul teavitatakse komisjoni programmi tulemustest.

▼M2 —————

▼B

3. Komisjon teavitab liikmesriike ja Euroopa Parlamenti käesoleva artikli kohaselt kavandatud programmi tulemustest.

Artikkel 21

▼M3

1. Artiklis 20 osutatud ühenduse programmide elluviimisel saavutatud tulemusi ja hangitud teavet, eelkõige asjaomaste kolmandate riikide pädevate asutuste poolt edastatud dokumente, samuti teavet, mis on hangitud haldusuurimise, sealhulgas komisjoni talituste haldusuurimise käigus, käsitsetakse vastavalt artiklile 45.

▼B

2. Lõikes 1 nimetatud tulemuste ja teabe suhtes kehtib mutatis mutandis artikkel 12.

3. Hangitud originaaldokumendid või nende tõestatud koopiad edastab komisjon vastavalt artiklile 12 kasutamiseks liikmesriikide pädevatele asutustele, kui need seda taotlevad.

Artikkel 22

Liikmesriigid teatavad komisjonile kolmandate riikidega vastastikuse haldusabi raames vahetatud teabest kõigil juhtudel, kui see artikli 18 lõike 1 tähenduses seostub käesolevas määruses silmas peetud tolli- või põllumajandusalaste õigusaktide tõhususega ja teave kuulub käesoleva määruse reguleerimisalasse.







V JAOTIS

TOLLIINFOSÜSTEEM







1. peatükk

Tolliinfosüsteemi loomine

Artikkel 23

1. Käesolevaga luuakse automatiseeritud infosüsteem „tolliinfosüsteem”, edaspidi „TIS”, mille eesmärk on rahuldada tolli- või põllumajandusalaste õigusaktide kohaldamise eest vastutavate pädevate asutuste, samuti komisjoni vajadusi.

▼M2

2. Vastavalt käesolevale määrusele on TISi eesmärk anda panus tolli- või põllumajandusalaseid õigusakte rikkuva tegevuse ennetamisse, uurimisse ja süüdistuste esitamisse, muutes andmed kiiremini kättesaadavaks ja suurendades seeläbi käesolevas määruses osutatud pädevate asutuste koostöö- ja kontrollimenetluste tõhusust.

▼B

3. Liikmesriikide tolliasutused võivad kasutada TISi tehnilist infrastruktuuri oma kohustuste täitmisel Euroopa Liidu lepingu ►M2 artiklites 29 ja 30 ◄ nimetatud tollikoostöö raames.

Sellisel juhul tagab komisjon infrastruktuuri tehnilise haldamise.

▼M3

4. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 43 vastu delegeeritud õigusakte, milles määratakse kindlaks need põllumajandusmääruste kohaldamisega seotud toimingud, mis nõuavad teabe sisestamist TISi.

Kõnealused delegeeritud aktid võetakse vastu 29. veebruariks 2016.

▼M2 —————

▼B

6. Liikmesriigid ja komisjon, edaspidi „TISi osapooled”, osalevad TISis käesoleva jaotisega ette nähtud tingimustel.







2. peatükk

TIS toimimine ja kasutamine

Artikkel 24

TIS koosneb keskandmebaasist, mille juurde pääseb terminalide kaudu igast liikmesriigist ja komisjonist. Keskandmebaas sisaldab eranditult artikli 23 lõikes 2 sõnastatud eesmärgi täitmiseks vajalikke andmeid, sealhulgas isikuandmeid, mida liigitatakse järgmiselt:

a) kaubad;

b) transpordivahendid;

c) äriühingud;

d) isikud;

e) pettusetendentsid;

f) erialateadmiste kättesaadavus;

▼M2

g) kaupade kinnipidamine, arestimine või konfiskeerimine;

h) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1889/2005 (ühendusse sisse toodava või ühendusest välja viidava sularaha kontrollimise kohta) ( 8 ) artiklis 2 määratletud sularaha kinnipidamine, arestimine või konfiskeerimine.

▼M2

Artikkel 25

▼M3

1. Komisjon võtab rakendusaktidena vastu sätted, mis käsitlevad artiklis 24 osutatud kategooriatega seotud TISi sisestatavaid andmeid ulatuses, mis on vajalik süsteemi eesmärgi saavutamiseks. Isikuandmeid ei sisestata artikli 24 esimese lõigu punktis e osutatud kategoorias. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 43a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega 29. veebruariks 2016.

▼M2

2. Artikli 24 punktides a kuni d osutatud kategooriates sisestatavad andmed ei sisalda muid isikuandmeid kui järgmised:

a) nimi, neiupõlvenimi, eesnimed, endised perekonnanimed ja varjunimed;

b) sünnikuupäev ja -koht;

c) rahvus;

d) sugu;

e) isikut tõendavate dokumentide (pass, ID-kaart, juhiluba) number, väljaandmise koht ja kuupäev;

f) aadress;

g) eriomased objektiivsed ja püsivad füüsilised tunnusjooned;

h) hoiatuskood selle kohta, et isikul on varem tuvastatud relv, ta on vägivallatsenud või seaduse eest kõrvale hoidnud;

i) andmete sisestamise põhjus;

j) soovitatavad meetmed;

k) transpordivahendi registrinumber.

3. Artikli 24 punktis f osutatud kategoorias sisestatavad andmed ei sisalda muid isikuandmeid kui eksperdi ees- ja perekonnanimi.

4. Artikli 24 punktides g ja h osutatud kategooriates sisestatavad andmed ei sisalda muid isikuandmeid kui järgmised:

a) nimi, neiupõlvenimi, eesnimed, endised perekonnanimed ja varjunimed;

b) sünnikuupäev ja -koht;

c) rahvus;

d) sugu;

e) aadress.

5. Mingil juhul ei sisestata isikuandmeid, mis viitavad rassilisele või etnilisele päritolule, poliitilistele vaadetele, usulistele või filosoofilistele seisukohtadele, ametiühingusse kuulumisele ning üksikisiku tervislikule seisundile või seksuaalelule.

▼B

Artikkel 26

TISi rakendamisel tuleb isikuandmete osas kinni pidada järgmistest põhimõtetest:

a) isikuandmete kogumist ja nende muud töötlusega seotud tegevust peab korraldama õiglaselt ja seadusi järgides;

b) andmeid peab koguma artikli 23 lõikes 2 määratletud otstarbel ja neid ei tohi hiljem töödelda selle otstarbega kokkusobimatul viisil;

c) andmed peavad olema piisavad, asjakohased ja mitte liiga laialdased selleks otstarbeks, mille tarvis neid töödeldakse;

d) andmed peavad olema täpsed ja vajaduse korral ajakohastatud;

e) andmeid tuleb säilitada selliselt, et asjaomast isikut ei oleks võimalik identifitseerida pärast taotletud eesmärkide saavutamist.

▼M2

Artikkel 27

1. Artiklis 24 osutatud kategooriatesse kuuluvad isikuandmed sisestatakse TISi ainult järgmise tegevuse tarvis:

a) vaatlused ja aruanded;

b) varjatud järelevalve;

c) erikontroll ja

d) tegevusanalüüs.

2. Artiklis 24 osutatud kategooriatesse kuuluvaid isikuandmeid võib TISi sisestada ainult juhul, kui eelkõige varasema ebaseadusliku tegevuse või abistamise raames edastatud teabe põhjal on võimalik tõendada, et asjaomane isik on sooritanud, sooritab või kavatseb sooritada tolli- või põllumajandusalaseid õigusakte rikkuvaid tegusid, mis on ühenduse tasandil eriti olulised.

▼B

Artikkel 28

1. Artikli 27 lõikes 1 osutatud meetmete võtmisel võib osaliselt või tervikuna koguda ja edastada neid meetmeid soovitanud TISi osapoolele järgmist teavet:

a) teatatud kauba, transpordivahendi, äriühingu või isiku leidmine;

b) kontrolli koht, aeg ja põhjus;

c) teekonna marsruut ja sihtpunkt;

d) asjaomast isikut saatvad või transpordivahendis viibivad isikud;

e) kasutatav transpordivahend;

f) veetavad esemed;

g) kauba, transpordivahendi, äriühingu või isiku leidmise asjaolud.

Kui sellist informatsiooni kogutakse varjatud järelevalve käigus, tuleb võtta meetmeid tagamaks, et ohtu ei seataks järelevalve salajasus.

2. Seoses artikli 27 lõikes 1 nimetatud erikontrolliga võib isikuid, transpordivahendeid ja esemeid läbi otsida ulatuses, mis on lubatav ja kooskõlas selle liikmesriigi õigus- ja haldusnormide ning menetlustega, kus läbiotsimine toimub. Kui liikmesriigi seadused erikontrolli ei luba, asendab see liikmesriik need automaatselt vaatluste ja ettekannete tegemise või varjatud järelevalvega.

Artikkel 29

▼M3

1. Juurdepääs TISi sisestatud andmetele antakse eranditult iga liikmesriigi määratud siseriiklikele asutustele ja komisjoni määratud talitustele. Siseriiklikud asutused on tolliasutused, kuid kõnealuste asutuste hulka võivad kuuluda ka muud asutused, kes liikmesriigi õigus- ja haldusnormide ning menetluste kohaselt on pädevad tegema otsuseid artikli 23 lõikes 2 sõnastatud eesmärgi saavutamiseks.

Andmeid esitanud TISi osapoolel on õigus määrata kindlaks, millistel käesoleva lõike esimeses lõigus nimetatud siseriiklikest asutustest on õigus saada juurdepääs andmetele, mille ta on TISi sisestanud.

2. Iga liikmesriik saadab komisjonile nimekirja enda määratud pädevatest siseriiklikest asutustest, kellel on juurdepääs TISile, märkides iga asutuse kohta, millistele andmetele tal võib olla juurdepääs ja mis otstarbel.

Komisjon kontrollib asjaomaste liikmesriikidega määratud siseriiklike asutuste nimekirja, et määramine ei oleks ebaproportsionaalne. Pärast nimetatud kontrollimist kinnitavad või muudavad asjaomased liikmesriigid määratud siseriiklike asutuste nimekirja. Komisjon teavitab vastavalt teisi liikmesriike. Samuti teatab komisjon kõigile liikmesriikidele vastavad üksikasjad komisjoni talituste kohta, kellel on lubatud TISile juurde pääseda.

Komisjon avaldab sel viisil määratud siseriiklike asutuste ja komisjoni talituste nimekirja teadmiseks Euroopa Liidu Teatajas ning avalikustab nimekirja järgnevad ajakohastatud versioonid internetis.

▼B

3. Hoolimata lõigete 1 ja 2 sätetest võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal otsustada lubada rahvusvahelistele või regionaalorganisatsioonidele juurdepääsu TISile, tingimusel et vajaduse korral sõlmitakse nende organisatsioonidega samaaegselt protokoll kooskõlas ühenduse liikmesriikidevahelise infotehnoloogia tolliotstarbelise kasutamise konventsiooni artikli 7 lõikega 3. Otsuse tegemisel arvestatakse eriti olemasolevaid kahepoolseid või ühenduse kokkuleppeid ja andmekaitse taseme piisavust.

Artikkel 30

1. TISi osapooled võivad kasutada TISist saadud teavet ainult artikli 23 lõikes 2 sätestatud eesmärgi saavutamiseks; samuti võivad nad seda halduslikul või muul otstarbel kasutada andmed süsteemi sisestanud TISi osapoole eelneval loal vastavalt selle osapoole või vajaduse korral andmed süsteemi sisestanud komisjoni kehtestatud tingimustele. Selline muu kasutamine on kooskõlas andmeid kasutada kavatseva osapoole õigus- ja haldusnormide ning menetlustega, vajaduse korral ka sellega seoses komisjoni suhtes kohaldatavate sätetega, võttes arvesse lisas sätestatud põhimõtteid.

2. Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõigete 1 ja 4 ning artikli 29 lõike 3 kohaldamist, kasutavad TISist saadud andmeid ainult iga liikmesriigi määratud siseriiklikud asutused ning komisjoni määratud talitused, mis on nende suhtes kohaldatavate õigus- ja haldusnormide ning menetluste kohaselt pädevad toimima artikli 23 lõikes 2 sätestatud eesmärgi saavutamiseks.

3. Iga liikmesriik saadab komisjonile lõikes 2 osutatud asutuste ja talituste loendi.

Komisjon teavitab vastavalt teisi liikmesriike. Samuti teatab komisjon kõigile liikmesriikidele vastavad üksikasjad komisjoni talituste kohta, millel on lubatud juurde pääseda TISile.

▼M3

Komisjon avaldab sel viisil määratud siseriiklike asutuste või talituste nimekirja teadmiseks Euroopa Liidu Teatajas ning avalikustab nimekirja järgnevad ajakohastatud versioonid internetis.

4. TISist saadud andmeid võib need andmed TISi sisestanud liikmesriigi eelneval loal ja kooskõlas tema seatud mis tahes tingimustega edastada kasutamiseks muudele kui lõikes 2 osutatud siseriiklikele asutustele, kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele või regionaalorganisatsioonidele ja/või liidu asutustele, kes aitavad kaasa liidu finantshuvide kaitsmisele ning tollialaste õigusaktide nõuetekohasele kohaldamisele. Iga liikmesriik võtab kasutusele erimeetmed tagamaks selliste andmete turvalisuse, kui neid edastatakse või läkitatakse väljaspool kõnealuse liikmesriigi territooriumi asuvatele asutustele.

Käesoleva lõike esimest lõiku kohaldatakse mutatis mutandis komisjoni suhtes, kui andmed on sisestanud TISi tema.

▼B

Artikkel 31

1. Andmete sisestamist TISi reguleerivad andmed hankinud liikmesriigi õigus- ja haldusnormid ning menetlused, vajaduse korral ka sellega seoses komisjoni suhtes kohaldatavad vastavad sätted, kui käesoleva määrusega ei nähta ette rangemaid sätteid.

2. TISist saadud andmete töötlust, sealhulgas nende kasutamist või andmed sisestanud TISi osapoole soovitatud mis tahes meetmete võtmist artikli 27 lõike 1 alusel reguleerivad selliseid andmeid töötleva või kasutava liikmesriigi õigus- ja haldusnormid ning menetlused ning sellega seoses komisjoni suhtes kohaldatavad vastavad sätted, kui käesoleva määrusega ei ole ette nähtud rangemaid sätted.







3. peatükk

Andmete muutmine

Artikkel 32

1. Ainult andmed hankinud TISi osapoolel on õigus muuta, täiendada, parandada või kustutada andmeid, mida ta on sisestanud TISi.

2. Kui andmeid hankinud TISi osapool peaks märkama või tema tähelepanu peaks pööratama asjaolule, et tema sisestatud andmed sisaldavad faktivigu või on sisestatud ja säilitatakse käesoleva määruse vastaselt, muudab, täiendab, parandab või kustutab see liikmesriik asjakohaselt andmeid ning teavitab sellest muid TISi osapooli.

3. Kui TISi osapoolel on tõendeid, mis võimaldavad väita, et mingi andmekirje sisaldab faktivigu või on sisestatud ja säilitatakse käesoleva määruse vastaselt, teavitab ta sellest andmed hankinud TISi osapoolt niipea kui võimalik. Viimane kontrollib kõnealuseid andmeid ja vajaduse korral parandab või kustutab viivitamata kirje. Andmed hankinud TISi osapool teatab muudele osapooltele mis tahes tehtud parandustest või kustutustest.

4. Kui TISi osapool andmeid TISi sisestades märkab, et tema ettekanne on vastuolus eelmise ettekandega sisu või soovitatava meetme poolest, teatab ta sellest viivitamata eelmise ettekande teinud osapoolele. Seejärel üritavad mõlemad osapooled küsimust lahendada. Lahkarvamuse korral jääb kehtima varasem ettekanne, kuid uue ettekande osad, mis pole eelmisega vastuolus, sisestatakse süsteemi.

5. Kui liikmesriigi kohus või muu selleks otstarbeks kõnealuses liikmesriigis määratud asutus langetab lõpliku otsuse TISi andmeid muuta, täiendada, parandada või kustutada, joondavad TISi osapooled oma meetmed selle järgi, kui käesoleva määruse muudest sätetest ei tulene teisiti.

Kohtute ja muude selleks otstarbeks määratud, sealhulgas artiklis 36 osutatud asutuste parandamist ja kustutamist käsitlevate otsuste vastuolulisuse korral kustutab kõnealused andmed need süsteemi sisestanud liikmesriik.

Kui Euroopa Kohus tunnistab komisjoni otsuse TISis sisalduvate andmete kohta kehtetuks, kehtivad mutatis mutandis esimese lõigu sätted.

▼M3







4. peatükk

Andmete säilitamine

Artikkel 33

TISi sisestatud andmeid säilitatakse ainult nii kaua, kui on vajalik selle eesmärgi saavutamiseks, milleks need sisestati, ning neid ei tohi säilitada üle viie aasta, mida võib põhjendatud juhtudel pikendada veel kahe aasta võrra.

▼B







5. peatükk

Isikuandmete kaitse

Artikkel 34

1. Iga TISi osapool, kes kavatseb saada TISist isikuandmeid või neid TISi sisestada, võtab hiljemalt käesoleva määruse kohaldamise kuupäevaks vastu siseriikliku õigusakti või komisjoni suhtes kohaldatavad sise-eeskirjad, mis tagavad üksikisikute õiguste ja vabaduste kaitse isikuandmete töötlemise suhtes.

2. TISi osapool võib saada TISist isikuandmeid või neid TISi sisestada ainult juhul, kui nimetatud andmete lõikes 1 sätestatud kaitsemeetmed on jõustunud. Samuti määrab iga liikmesriik eelnevalt artikliga 37 ette nähtud siseriikliku järelevalveasutuse või -asutused.

▼M2

3. Isikuandmete kaitset käsitlevate käesoleva määruse sätete nõuetekohase kohaldamise tagamiseks käsitavad kõik liikmesriigid ja komisjon TISi isikuandmete töötlemise süsteemina, mille suhtes kohaldatakse

— direktiivi 95/46/EÜ siseriiklikke rakendussätteid;

— määrust (EÜ) nr 45/2001 ja

— käesolevas määruses sisalduvaid rangemaid sätteid.

Artikkel 35

1. Kui artikli 30 lõige 1 ei sätesta teisiti, on TISi osapooltel keelatud kasutada TISist pärinevaid isikuandmeid muul kui artikli 23 lõikes 2 sätestatud otstarbel.

2. Andmeid võib paljundada ainult tehnilisel otstarbel, tingimusel et selline paljundamine on vajalik teabe hankimiseks, millega tegelevad artiklis 29 osutatud asutused.

3. Liikmesriigi või komisjoni poolt TISi sisestatud isikuandmeid ei või kopeerida liikmesriikide ega komisjoni andmebaasidesse, välja arvatud juhul, kui tegemist on riskijuhtimissüsteemidega, mida kasutatakse tollikontrolli suunamiseks siseriiklikul tasandil, või tegevusanalüüsisüsteemiga, mida kasutatakse tegevuse koordineerimiseks ühenduse tasandil.

Sellisel juhul on üksnes iga liikmesriigi siseriiklike asutuste ja komisjoni talituste määratud analüütikud volitatud TISi isikuandmeid töötlema kas riskijuhtimissüsteemides, mida siseriiklikud asutused kasutavad tollikontrolli suunamiseks, või tegevusanalüüsisüsteemis, mida kasutatakse tegevuse koordineerimiseks ühenduse tasandil.

Liikmesriigid saadavad komisjonile selliste riskijuhtimisasutuste nimekirja, mille juures töötavatel analüütikutel on õigus TISi sisestatud isikuandmeid kopeerida ja töödelda. Komisjon teavitab vastavalt teisi liikmesriike. Komisjon edastab kõigile liikmesriikidele teabe oma tegevusanalüüsi eest vastutavate talituste kohta.

Komisjon avaldab sellisel viisil nimetatud siseriiklike asutuste ja komisjoni talituste nimekirja Euroopa Liidu Teatajas.

TISist kopeeritud isikuandmeid säilitatakse ainult nii kaua, kui on vaja selle eesmärgi saavutamiseks, milleks nad kopeeriti. Andmed kopeerinud TISi osapool kontrollib andmete säilitamise vajalikkust vähemalt kord aastas. Säilitamise aeg ei ületa kümmet aastat. Isikuandmed, mida pole analüüsi jätkamiseks vaja, kustutatakse viivitamata või muudetakse anonüümseks.

▼B

Artikkel 36

1. TISis sisalduvate isikuandmetega seotud isikute õigused, eelkõige andmetele juurdepääsu õigus jõustub:

— kooskõlas selle liikmesriigi õigus- ja haldusnormide ning menetlustega, kus sellised õigused kehtivad,

— kooskõlas komisjoni suhtes kohaldatavatele artikli 34 lõikes 1 osutatud sise-eeskirjadele.

Kui asjaomase liikmesriigi õigus- ja haldusnormide ning menetlustega seda ette nähakse, otsustab artiklis 37 sätestatud siseriiklik järelevalveasutus, kas informatsioon tuleb edastada, ja määrab vastava menetluse.

2. TISi osapool, kellele on esitatud isikuandmetele juurdepääsu taotlus, võib juurdepääsu lubamisest keelduda, kui andmete edastamine tõenäoliselt piiraks tolli- või põllumajandusalaseid õigusakte rikkuva tegevuse ennetamist, uurimist või karistamist. Samuti võib liikmesriik keelata juurdepääsu vastavalt oma õigus- ja haldusnormidele ning menetluste neil juhtudel, kui selline keeldumine kujutab endast meedet, mis on vajalik riikliku julgeoleku, riigikaitse, avaliku korra ning muude isikute õiguste ja vabaduste kaitseks. Komisjon võib juurdepääsu keelata, kui selline keeldumine kujutab endast meedet, mis on vajalik muude isikute õiguste ja vabaduste kaitseks.

▼M2

Igal juhul võib keelata juurdepääsu isikule, kelle andmeid töödeldakse ajal, mil võetakse meetmeid vaatluste ja aruannete või varjatud järelevalve korraldamiseks, ning ajal, mil toimub tegevusanalüüs või haldus- või eeluurimine.

▼B

3. Kui isikuandmed, millele taotletakse juurdepääsu, on hankinud teine TISi osapool, antakse juurdepääsuluba ainult juhul, kui andmed hankinud osapool on saanud võimaluse oma seisukohta väljendada.

4. Igaüks võib kooskõlas iga liikmesriigi õigus- ja haldusnormide ning menetlustega või komisjoni suhtes kohaldatavate sise-eeskirjadega lasta igal TISi osapoolel teda puudutavaid isikuandmeid parandada või kustutada, kui need andmed sisaldavad faktivigu või on sisestatud ja säilitatakse TISis artikli 23 lõikes 2 sätestatud eesmärgi vastaselt või kui artikli 26 põhimõtetest pole kinni peetud.

5. Igaüks võib iga liikmesriigi territooriumil kooskõlas kõnealuse liikmesriigi õigus- ja haldusnormide ning menetlustega pöörduda hagi või vajaduse korral kaebusega kohtu või selleks otstarbeks määratud asutuse poole, et osutatud õigus- ja haldusnormide ning menetluste kohaselt seoses teda puudutavate isikuandmetega TISis:

a) parandada või kustutada faktivigu sisaldavad isikuandmed;

b) parandada või kustutada isikuandmed, mis on sisestatud või säilitatakse TISis käesoleva määruse vastaselt;

c) saada juurdepääs isikuandmetele;

d) saada artikli 40 lõike 2 alusel hüvitust.

Komisjoni sisestatud andmete suhtes võib pöörduda Euroopa Kohtu poole vastavalt lepingu artiklile 173.

Liikmesriigid ja komisjon kohustuvad vastastikku täitma kohtu, Euroopa Kohtu või muu selleks otstarbeks määratud ametiasutuse lõppotsused, mis on seotud esimese lõigu punktidega a, b ja c.

6. Käesolevas artiklis ja artikli 35 lõikes 5 sisalduvad viited „lõppotsusele” ei tähenda liikmesriikide või komisjoni kohustust kohtu või muu selleks otstarbeks määratud ametiasutuse otsuse peale edasi kaevata.







6. peatükk

Isikuandmete kaitse järelevalve

Artikkel 37

1. Iga liikmesriik määrab siseriikliku järelevalveasutuse või -asutused, mis vastutavad isikuandmete kaitse eest ja teostavad sõltumatut järelevalvet selliste TISi sisestatud andmete üle.

Järelevalveasutus või -asutused teostavad kooskõlas vastavate siseriiklike õigusaktidega sõltumatut järelevalvet ja kontrolli tagamaks, et TISis hoitavate andmete töötlus ja kasutamine ei rikuks asjaomaste isikute õigusi. Sellel eesmärgil on järelevalveasutustel juurdepääs TISile.

▼M2

2. Igaüks võib paluda direktiivi 95/46/EÜ artiklis 28 sätestatud siseriiklikult järelevalveasutuselt või määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 41 lõikes 2 sätestatud Euroopa andmekaitseinspektorilt juurdepääsu teda käsitlevatele isikuandmetele, et kontrollida nende andmete õigsust ja kuidas neid on kasutatud või kasutatakse. Kõnealust õigust reguleeritakse vastavalt selle liikmesriigi õigus- ja haldusnormide ning menetlustega, kus taotlus esitatakse, või määrusega (EÜ) nr 45/2001. Kui andmed on sisestanud teine liikmesriik või komisjon, tehakse kontroll tihedas koostöös kõnealuse liikmesriigi siseriikliku järelevalveasutusega või Euroopa andmekaitseinspektoriga.

▼B

3. Komisjon võtab oma talitustes kõik meetmed tagamaks isikuandmete kaitse järelevalve, mis võimaldab lõikest 1 tuleneva kaitsega võrdväärse turvalisuse taseme.

▼M2

3a. Euroopa andmekaitseinspektor teostab järelevalvet TISi vastavuse üle määrusele (EÜ) nr 45/2001.

▼M2

4. Euroopa andmekaitseinspektor kutsub vähemalt üks kord aastas kokku koosoleku kõikide siseriiklike andmekaitse järelevalveasutustega, kes on pädevad TISiga seotud järelevalvealastes küsimustes.

▼M3

5. Tegutsedes kumbki oma vastava pädevuse piires, kooskõlastab Euroopa Andmekaitseinspektor oma tegevuse nõukogu otsuse 2009/917/JSK ( 9 ) alusel loodud ühise järelevalveasutusega, et tagada TISi kooskõlastatud järelevalve ja auditid.

▼B







7. peatükk

▼M2

Andmete turvalisus

▼B

Artikkel 38

1. Kõiki asjakohaseid turvalisuse tagamiseks vajalikke tehnilisi ja organisatsioonilisi meetmeid võtavad:

a) liikmesriigid ja komisjon, igaüks niivõrd kui see puudutab teda, vastavalt oma territooriumil ja komisjoni ametiruumides asuvate TISi terminalide suhtes;

▼M3 —————

▼M2

c) komisjon elementide suhtes, mis on ühises teabevõrgus seotud ühendusega.

▼M3

2. Nii liikmesriigid kui ka komisjon võtavad meetmeid eelkõige selleks, et:

a) tõkestada volitamata isikute juurdepääsu andmetöötluses kasutatavatele seadmetele;

b) takistada andmete ja andmekandjate lugemist, kopeerimist, muutmist või kustutamist volitamata isikute poolt;

c) takistada andmete loata sisestamist ja volitamata tutvumist andmetega, nende muutmist või kustutamist;

d) takistada volitamata isikute juurdepääsu TISis sisalduvatele andmetele andmeedastusvahendite kaudu;

e) tagada, et TISi kasutamisega seoses oleks volitatud isikutel õigus juurde pääseda ainult nendele andmetele, mille suhtes nad on pädevad;

f) tagada, et oleks võimalik kontrollida ja kindlaks teha, millistele asutustele võib andmeid edastada andmeedastusvahendite kaudu;

g) tagada, et oleks võimalik kontrollida ja kindlaks teha ex post facto, milliseid andmeid on TISi sisestatud, millal ja kelle poolt, ning korraldada küsitluste seiret;

h) takistada andmete volitamata lugemist, kopeerimist, muutmist või kustutamist andmeedastusel ja andmekandjate transportimisel.

▼M3 —————

▼B

Artikkel 39

1. Iga liikmesriik määrab talituse, mis vastutab artikliga 38 ette nähtud turvameetmete eest tema territooriumil asuvate terminalide suhtes, artikli 33 lõikudes 1 ja 2 sätestatud kontrollfunktsioonide eest ja üldiselt käesoleva määruse nõutava rakendamise eest niivõrd kui see on vajalik liikmesriigi õigus- ja haldusnormide ning menetluste kohaselt.

2. Komisjon määrab oma talitused, mis vastutavad lõikes 1 osutatud meetmete eest.







8. peatükk

Vastutus ja avaldamine

Artikkel 40

1. Iga TISi osapool, kes on sisestanud andmeid süsteemi, vastutab nende andmete täpsuse, ajakohasuse ja seaduslikkuse eest. Iga liikmesriik või vajaduse korral komisjon vastutab ühtlasi käesoleva määruse artikli 26 sätete järgimise eest.

2. Iga TISi osapool vastutab kooskõlas siseriiklike õigus- ja haldusnormide ning menetlustega või ühenduse võrdväärsete sätetega asjaomases liikmesriigis või komisjonis TISi kasutamisega isikule tekitatava kahju eest.

See kehtib ka juhul, kui kahju põhjustas andmeid hankinud TISi osapool, sisestades ebatäpseid andmeid või sisestades andmeid käeoleva määruse vastaselt.

3. Kui TISi osapool, kelle vastu on esitatud hagi seoses ebatäpsete andmetega, ei ole neid hankinud, püüavad asjaomased osapooled kokku leppida selles, missuguses vahekorras, kui üldse, maksab hankinud osapool teisele osapoolele tagasi hüvitissummad. Sel viisil kokkulepitud summad makstakse tagasi taotluse korral.

Artikkel 41

Komisjon avaldab Euroopa Ühenduste Teatajas TISi rakendamist käsitleva teatise.

▼M2







Va JAOTIS

TOLLI UURIMISJUHTUMITE ANDMEBAAS







1. peatükk

Tolli uurimisjuhtumite andmebaasi loomine

Artikkel 41a

1. TISi lisatakse eraldi andmebaas – tolli uurimisjuhtumite andmebaas. Kui käesolevas jaotises ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kõiki TISiga seotud sätteid ka tolli uurimisjuhtumite andmebaasi suhtes ning kõik viited TISile hõlmavad ka nimetatud andmebaasi.

2. Tolli uurimisjuhtumite andmebaasi eesmärkideks on aidata ennetada tegevust, mis on vastuolus tolli- ja põllumajandusalaste õigusaktidega, mida kohaldatakse ühenduse tolliterritooriumile sisenevatele ja sealt väljuvatele kaupadele, ning hõlbustada ja kiirendada sellise tegevuse tuvastamist ja selle alusel süüdistuse esitamist.

3. Tolli uurimisjuhtumite andmebaas võimaldab komisjonil, kes avab koordineerimistoimiku artikli 18 tähenduses või valmistab ette kolmandas riigis ellu viidavat programmi artikli 20 tähenduses, ning kooskõlas artikliga 29 nimetatud liikmesriigi pädevatel haldusuurimisasutustel, kes avavad uurimistoimiku või uurivad ühte või mitut isikut või ettevõtet, tuvastada teiste liikmesriikide pädevad asutused või komisjoni ametkonnad, kes toimetavad või on toimetanud uurimist asjaomaste isikute või ettevõtete kohta, et saavutada olemasolevate uurimistoimikutega seotud teabe kaudu lõikes 2 osutatud eesmärke.

4. Kui tolli uurimisjuhtumite andmebaasist teavet otsival liikmesriigil või komisjonil on vaja põhjalikumat teavet isikute või ettevõtetega seotud registreeritud uurimistoimikute kohta, taotleb ta abi liikmesriigilt, kes andmed edastas.

5. Liikmesriikide tolliasutused võivad kasutada tolli uurimisjuhtumite andmebaasi Euroopa Liidu lepingu artiklites 29 ja 30 ette nähtud tollikoostöö raames. Sellisel juhul tagab komisjon andmebaasi tehnilise haldamise.







2. peatükk

Tolli uurimisjuhtumite andmebaasi funktsioonid ja kasutamine

Artikkel 41b

1. Pädevad asutused võivad sisestada tolli uurimisjuhtumite andmebaasi uurimistoimikute andmed artikli 41a lõike 3 eesmärkide saavutamiseks seoses juhtumitega, mis on vastuolus tolli- või põllumajandusalaste õigusaktidega, mida kohaldatakse ühenduse tolliterritooriumile sisenevatele või sealt lahkuvatele kaupadele, ning mis on ühenduse tasandil eriti olulised. Sisestatakse üksnes järgmiseid andmeid:

a) isikud ja ettevõtted, kelle suhtes liikmesriigi pädev asutus viib läbi või on läbi viinud haldus- või eeluurimist ning — keda kahtlustatakse selles, et ta paneb toime või on toime pannud tolli- ja põllumajandusalaste õigusaktide rikkumise või osaleb või võib olla osalenud selles; — kelle suhtes on täheldatud seost niisuguste rikkumistega või — kelle suhtes on niisuguste rikkumiste eest tehtud haldusotsus või mõistetud haldus- või kriminaalkaristus;

b) uurimistoimiku valdkond;

c) liikmesriigis uurimist läbi viiva pädeva asutuse nimi, päritolu ja kontaktandmed ning toimiku number.

Punktides a, b ja c osutatud andmed sisestatakse iga isiku või ettevõtte kohta eraldi. Nimetatud andmete vahel seoste loomine on keelatud.

2. Lõike 1 punktis a osutatud isikuandmete puhul piirdutakse järgmisega:

a) isikud: perekonnanimi, neiupõlvenimi, eesnimi, endised perekonnanimed ja varjunimi, sünnikuupäev ja -koht, kodakondsus ja sugu;

b) ettevõtted: ärinimi, kaubanimi, ettevõtte aadress, käibemaksukohustuslasena registreerimise number ja aktsiisimaksu identifitseerimisnumber.

3. Andmed sisestatakse piiratud ajaks, vastavalt artiklile 41d.

Artikkel 41c

1. Tolli uurimisjuhtumite andmebaasi võivad andmeid sisestada ja sisestatud andmetega tutvuda üksnes artiklis 41a osutatud asutused.

2. Tolli uurimisjuhtumite andmebaasi kasutamisel tuleb kindlasti märkida järgmised isikuandmed:

a) isikud: eesnimi ja/või perekonnanimi ja/või neiupõlvenimi ja/või endised perekonnanimed ja/või varjunimi ja/või sünnikuupäev;

b) ettevõtted: ärinimi ja/või kaubanimi ja/või käibemaksukohustuslasena registreerimise number ja/või aktsiisimaksu identifitseerimisnumber.







3. peatükk

Andmete säilitamine

Artikkel 41d

▼M3

1. Ajavahemik, mille jooksul andmeid võib säilitada, sõltub andmed edastanud liikmesriigi õigus- ja haldusnormidest ning menetlustest. Maksimaalsed mittekumulatiivsed tähtajad, mida arvestatakse alates uurimistoimiku andmete sisestamise päevast ja mida ei tohi ületada, on järgmised:

a) käimasolevate uurimiste toimikutessisalduvaid andmeid ei tohi säilitada kauem kui kolm aastat, kui ei avastata ühtki tolli- ja põllumajandusalaste õigusaktide rikkumist; andmed tuleb muuta anonüümseks varem, kui viimasest rikkumise avastamisest on möödas rohkem kui üks aasta;

b) haldus- või eeluurimistega seotud andmeid, mille puhul on tuvastatud tolli- ja põllumajandusalaste õigusaktide rikkumine, kuid mille puhul ei ole tehtud haldusotsust, süüdimõistvat kohtuotsust, määratud kriminaalkorras trahvi ega kohaldatud halduskaristust, ei tohi säilitada kauem kui kuus aastat;

c) haldus- või eeluurimistega seotud andmeid, mille puhul on tehtud haldusotsus, süüdimõistev kohtuotsus, määratud kriminaalkorras trahv või kohaldatud halduskaristust, ei tohi säilitada kauem kui 10 aastat.

▼M2

2. Lõike 1 punktides a, b ja c osutatud kõikide uurimisetappide puhul tuleb niipea, kui isik või ettevõte, kellele kohaldatakse artiklit 41b, on andmed edastanud liikmesriigi õigus- ja haldusnormide ning menetluste alusel süüdistusest vabanenud, kõik selle isiku või ettevõttega seotud andmed viivitamata kustutada.

▼M3

3. Komisjon muudab andmed anonüümseks või kustutab need niipea, kui on möödunud lõikes 1 sätestatud maksimaalne säilitustähtaeg.

▼M2







VI JAOTIS

RAHASTAMINE

Artikkel 42a

1. Käesolev määrus on põhiline õigusakt, mille alusel rahastatakse ühenduse kogu käesolevas määruses sätestatud tegevust, sealhulgas järgmist:

a) kõik sellise tehnilise infrastruktuuri loomise ja haldamisega seotud kulud, millega antakse liikmesriikide kasutada logistika-, kontori- ja infotehnoloogiavahendeid, et tagada ühiste tollioperatsioonide, eriti artiklis 7 osutatud erijärelevalve koordineerimine;

b) transpordi- ja majutuskulude hüvitamine ning päevaraha maksmine liikmesriikide esindajatele, kes osalevad artiklis 20 osutatud ühenduse programmides, komisjoni poolt või koostöös komisjoniga korraldatud ühistes tollioperatsioonides ning koolituskursustel, ad hoc koosolekutel ja liikmesriikide poolt läbi viidavaid haldusuurimisi või operatiivtoiminguid ette valmistavatel koosolekutel, kui neid korraldab komisjon või kui neid korraldatakse koostöös komisjoniga. Kui punktis a osutatud alalist tehnilist infrastruktuuri kasutatakse Euroopa Liidu lepingu artiklites 29 ja 30 ette nähtud tollikoostöö raames, katavad transpordi- ja majutuskulud ning maksavad liikmesriikide esindajatele päevaraha liikmesriigid;

c) arvutiinfrastruktuuri (riistvara), tarkvara ja võrguühenduste ning nendega seotud toodete soetamise, uurimise, arendamise ja hooldamisega seotud kulud ning tootmis-, tugi- ja koolitusteenuste osutamisega seotud kulud, mille eesmärk on käesolevas määruses ette nähtud tegevuste rakendamine ning eelkõige pettuse ennetamine ja pettusevastane võitlus;

d) teabe edastamisega ja muu samalaadse tegevusega seotud kulud, kui see tegevus tagab pääsu teabe, andmete ja andmeallikate juurde käesolevas määruses ette nähtud tegevuse rakendamise ning eelkõige pettuse ennetamise ja pettusevastase võitluse raames;

e) Euroopa Liidu lepingu artiklite 29 ja 30 alusel vastu võetud õigusaktidega, eriti nõukogu 26. juuli 1995. aasta konventsioonis (infotehnoloogia tolliotstarbelise kasutamise kohta), ( 10 ) ette nähtud TISi kasutamisega seotud kulud, tingimusel et kõnealustes õigusaktides nähakse ette asjaomaste kulude rahastamine Euroopa Liidu üldeelarvest.

2. Lõike 1 punktis c nimetatud eesmärkidel sidevõrkude ühendusepoolsete elementide soetamise, uurimise, arendamise ja hooldamisega seotud kulud kaetakse samuti Euroopa Liidu üldeelarvest. Nimetatud elementide toimimiseks vajalikud lepingud sõlmib ühenduse nimel komisjon.

3. Ilma et see piiraks TISi tööst tulenevaid kulusid ja artiklis 40 ette nähtud hüvitissummasid, lükkavad liikmesriigid ja komisjon tagasi mis tahes nõuded kulu hüvitamiseks seoses liikmesriigi või komisjoni taotlusel teabe või dokumentide edastamisega või liikmesriigi või komisjoni taotlusel käesoleva määruse kohase haldusuurimise või mis tahes muu operatiivtoimingu läbi viimisega, välja arvatud juhul, kui tegemist on ekspertidele makstava hüvitisega.

▼B







VII JAOTIS

LÕPPSÄTTED

▼M3

Artikkel 43

1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2. Artikli 23 lõikes 4 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 8. oktoobrist 2015. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 23 lõikes 4 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5. Artikli 23 lõike 4 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

▼M3

Artikkel 43a

1. Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 ( 11 ) tähenduses.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 43b

Hiljemalt 9. oktoobriks 2017 viib komisjon läbi hindamise, mis käsitleb:

— vajadust täiendada artiklites 18a ja 18d osutatud andmehoidlates sisalduvaid ekspordiandmeid, lisades andmed muude kui artikli 18a lõike 4 esimese lõigu punktis b ja artiklis 18d esimese lõigu punktis c sätestatud kaupade kohta, ning

— võimalust täiendada transpordiandmete hoidlas sisalduvaid andmeid, lisades andmed maa- ja õhutee kaudu toimuva kaupade impordi, ekspordi ja transiidi kohta.

▼B

Artikkel 44

Ilma et see piiraks ►M2 V ja Va jaotise ◄ sätete kohaldamist, võib käesolevas määruses sätestatud dokumente asendada selsamal otstarbel arvutil toodetud ja mis tahes kujul esineva teabega.

Artikkel 45

1. Hoolimata vormist on kogu käesoleva määruse kohaselt edastatav teave laadilt konfidentsiaalne, kaasa arvatud TISis säilitatavad andmed. Kõnealuse teabe suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus ja kaitse, mis laieneb samalaadsetele andmetele nii neid saava liikmesriigi siseriiklike õigusaktide kui ka ühenduse asutuste suhtes kohaldatavate vastavate sätete kohaselt.

Eriti ei tohi esimeses lõigus nimetatud teavet edastada muudele isikutele peale nende isikute liikmesriikide ja komisjoni asutustes, kelle ülesanded nõuavad neilt selle teadmist ja kasutamist. Samuti ei tohi seda teavet kasutada muul otstarbel peale käesolevas määruses sätestatu, kui liikmesriik või komisjon, kes selle teabe hankis või sisestas TISi, on sellega konkreetselt nõustunud, vastavalt selle liikmesriigi või komisjoni kehtestatud tingimustele ja niivõrd kui sellist edastamist või kasutamist ei keela selles liikmesriigis kehtivad sätted, kus informatsiooni vastuvõttev asutus paikneb.

2. Ilma, et see piiraks ►M2 V ja Va jaotise ◄ sätete kohaldamist, edastatakse füüsilisi ja juriidilisi isikuid käsitlevat teavet käesoleva määruse kohaselt ainult juhtudel, kui see on rangelt vajalik tolli- või põllumajandusalaseid õigusakte rikkuva tegevuse takistamiseks, uurimiseks või nende alusel süüdistuse esitamiseks.

3. Lõiked 1 ja 2 ei välista käesoleva määruse kohaselt hangitud teabe kasutamist õiguslikes meetmetes või kohtumenetluses, mida hiljem on algatatud tolli- või põllumajandusalaste õigusaktide mittejärgimise suhtes.

Teabe hankinud pädevat asutust teavitatakse viivitamata sellisest kasutamisest.

4. Kui liikmesriik teavitab komisjoni, et edasine uurimine on vabastanud kuritarvituses osalemise kahtlusest füüsilise või juriidilise isiku, kelle nimi edastati käesoleva määruse alusel, teavitab komisjon viivitamatult kõiki osapooli, kellele neid isikuandmeid on käesoleva määruse alusel edastatud. Asjaomast isikut ei loeta seejärel seotuks eeskirjade eiramisega, mis põhjustas esialgse teadaande.

Kui asjaomase isikuga seotud isikuandmed on TISis, siis tuleb need sealt eemaldada.

Artikkel 46

Käesoleva määruse kohaldamise eesmärgil võtavad liikmesriigid kõik vajalikud meetmed, et:

a) tagada artikli 1 lõikes 1 osutatud haldusasutuste vaheline tõhus sisemine kooskõlastatus;

b) seada nende omavahelistes suhetes sisse eriomaselt selleks volitatud asutuste otsekoostöö.

Artikkel 47

Liikmesriigid võivad ühisel kokkuleppel otsustada, kas käesolevas määruses sätestatud vastastikuse abi kokkulepete tõrgeteta toimimise tagamiseks, eriti selleks, et vältida isikute või kaupade järelevalve katkemist, kui see võib takistada tolli- ja põllumajandusalaseid õigusakte rikkuva tegevuse avastamist, on vaja kehtestada menetlusi.

Artikkel 48

1. Käesolev määrus ei seo liikmesriikide haldusasutusi kohustusega üksteist abistada, kui see tõenäoliselt kahjustaks selle liikmesriigi avalikku korda või muid põhihuvisid, eriti andmekaitse suhtes, kus need asutused paiknevad.

2. Abistamisest keeldumist tuleb põhjendada.

Komisjonile teatatakse niipea kui võimalik igast abistamisest keeldumisest ja keeldumise põhjendustest.

Artikkel 49

Ilma et see piiraks komisjoni õigust olla teavitatud muude kehtivate eeskirjade kohaselt, edastavad liikmesriigid komisjonile haldus- või kohtuotsused või nende põhiosad, mis on seotud karistuste kohaldamisega tolli- ja põllumajandusalaste õigusaktide rikkumise eest juhtudel, millest on teatatud artiklite 17 või 18 kohaselt.

Artikkel 50

Ilma et see piiraks TISi rakendamisega seotud kulutuste korvamist või kahju hüvitamist vastavalt artiklile 40, loobuvad liikmesriigid ja komisjon kõigist käesoleva määruse kohaselt kantud kulude korvamise taotlustest, välja arvatud ekspertidele vajaduse korral makstud tasu.

Artikkel 51

Käesolev määrus ei mõjuta kriminaalmenetlust ja kriminaalasjades vastastikust abi reguleerivate eeskirjade kohaldamist liikmesriikides, sealhulgas kohtuliku uurimise saladuse hoidmise eeskirjade kohaldamist.

▼M2

Artikkel 51a

Komisjon esitab koostöös liikmesriikidega igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamiseks võetud meetmete kohta.

▼B

Artikkel 52

1. Määrus (EMÜ) nr 1468/81 tunnistatakse käesolevaga kehtetuks.

2. Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele tuleb mõista kui viiteid käesolevale määrusele.

Artikkel 53

►M2 ————— ◄ Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 13. märtsist 1998.

▼M3

Vedajate puhul, kes on 8. oktoobril 2015 seotud eraõiguslike lepingutega, mis takistavad neil täita oma artikli 18a lõikes 4 sätestatud konteinerite olekusõnumite esitamise kohustust, hakatakse seda kohustust kohaldama 9. oktoobrist 2016.

▼M2 —————

▼B

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.









LISA

ANDMETE EDASTAMINE

( Artikkel 30 lõige 1 )

1. Andmete edastamine muudele avalikele organitele

Andmete edastamine avalikele organitele peaks olema lubatav ainult siis, kui konkreetsel juhul:

a) on olemas selge juriidiline kohustus või volitus või järelevalveasutuse luba või

b) need andmed on saaja jaoks olulised tema enda seaduspärase ülesande täitmiseks, tingimusel et eesmärk, mille tarvis saaja andmeid kogub ja töötleb, ei ole kokkusobimatu esialgse eesmärgiga ja et seda ei välista edasiandva asutuse juriidilised kohustused.

Erandina on edastamine lubatav siis, kui konkreetsel juhul:

a) edastamine on kahtlemata asjaomase isiku huvides ja asjaomane isik on andnud nõusoleku või kui asjaolud võimaldavad sellist nõusolekut selgesti eeldada või

b) edastamine on vajalik tõsise ja vahetu ohu vältimiseks.

2. Andmete edastamine eraisikutele

Andmete edastamine eraisikutele peaks olema lubatav ainult siis, kui konkreetsel juhul on olemas selge juriidiline kohustus või volitus või järelevalveasutuse luba.

Erandina on andmete edastamine eraisikutele lubatav siis, kui konkreetsel juhul:

a) edastamine on kahtlemata asjaomase isiku huvides ja asjaomane isik on andnud nõusoleku või kui asjaolud võimaldavad sellist nõusolekut selgesti eeldada või

b) edastamine on vajalik tõsise ja vahetu ohu vältimiseks.

3. Rahvusvaheline edastamine

Andmete edastamine võõrriikide ametiasutustele peaks olema lubatav ainult siis,

a) kui siseriiklikus või rahvusvahelises õiguses on olemas vastav selge juriidiline säte;

b) kui selline säte puudub, ent edastamine on vajalik tõsise ja vahetu hädaohu ennetamiseks,

ja tingimusel, et ei piirata asjaomase isiku kaitse siseriiklike sätete kohaldamist.

4.1. Edastamistaotlused

Kui siseriiklikes õigusaktides või rahvusvahelistes lepingutes sisalduvatest eriomastest sätetest ei johtu muud, peaksid andmete edastamistaotlused osutama niihästi neid taotlevale isikule või organisatsioonile kui ka taotluse põhjusele ja eesmärgile.

4.2. Edastamist reguleerivad tingimused

Võimaluste piires tuleks andmete kvaliteeti kontrollida hiljemalt enne nende edastamist. Niipalju kui võimalik tuleks andmete kõigi edastamiste korral osutada niihästi kohtulahenditele kui ka otsustele süüdistust mitte esitada ning arvamustel või isiklikel hinnangutel põhinevaid andmeid tuleks enne nende edastamist allika kaudu kontrollida, osutades nende täpsuse või usaldusväärsuse astmele.

Kui märgatakse, et andmed pole enam täpsed või ajakohastatud, peaks edasiandev organisatsioon võimalikult kõigile andmete saajaile teatama nende mittevastavusest.

4.3. Edastamise turvameetmed

Teistele organisatsioonidele, eraisikutele ja võõrriikide ametiasutustele edasiantud andmeid ei tohiks kasutada muuks kui edastamistaotluses nimetatud otstarbel.

Ilma et see piiraks punktide 1–4.2 kohaldamist, peaks andmete kasutamine muul otstarbel toimuma edasiandva organisatsiooni nõusolekul.