02019D1119 — ET — 25.02.2021 — 002.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/1119, 28. juuni 2019, millega lubatakse sõidukivälise laadimiseta hübriidelektrisõidukites kasutada tõhusaid valgusdiood-välisvalgusteid kui uuenduslikku tehnilist lahendust sõiduautode süsinikdioksiidiheite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 176 1.7.2019, lk 67)

Muudetud:









▼B

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2019/1119,

28. juuni 2019,

millega lubatakse sõidukivälise laadimiseta hübriidelektrisõidukites kasutada tõhusaid valgusdiood-välisvalgusteid kui uuenduslikku tehnilist lahendust sõiduautode süsinikdioksiidiheite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009

(EMPs kohaldatav tekst)







Artikkel 1

Heakskiitmine

Tõhusate valgusdioodvalgustitega tehniline lahendus, mida kasutatakse sisepõlemismootoriga sõidukites ja sõidukivälise laadimiseta hübriidelektrisõidukites välisvalgustuseks, kiidetakse heaks kui uuenduslik tehniline lahendus määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 12 tähenduses.

Artikkel 2

Määratlus

Käesoleva otsuse kohaldamisel tähendab tõhus valgusdioodvalgusti tehnilist lahendust, mis kujutab endast valgusdioodvalgusallikaid sisaldavat valgustusmoodulit, mida kasutatakse sõiduki välisvalgustuseks ja mis tarbib võimsust vähem kui tavaline halogeenlambiga valgusti.

Artikkel 3

Taotlus CO2-heite vähenemise sertimiseks

1. Iga tootja võib taotleda sisepõlemismootoriga M1-kategooria sõidukite ja sõidukivälise laadimiseta M1-kategooria hübriidelektrisõidukite välisvalgustuses ühe või mitme tõhusa valgusdioodvalgusti kasutamisest saavutatava CO2-heite vähenemise sertimist. Tõhus valgusdioodvalgusti peab sisaldama ühte järgmist valgusdioodvalgustit või kombinatsiooni järgmistest valgusdioodvalgustitest: a) lähitulelatern (sealhulgas kohanev esitulesüsteem); b) kaugtulelatern, c) eesmine ääretulelatern, d) eesmine udutulelatern, e) tagumine udutulelatern, f) eesmine suunatulelatern, g) tagumine suunatulelatern, h) numbritulelatern, i) tagurdustulelatern j) nurgalatern, k) staatiline kohanev valgusti.

Tõhus valgusdioodvalgusti või kombinatsioon valgusdioodvalgustitest, mis moodustab tõhusa valgusti, peab tagama vähemalt sellise CO2-heite vähenemise, mis vastab rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 9 lõike 1 punktile b, ja mida näidatakse käesoleva otsuse lisas sätestatud katsemetoodika abil.

2. Ühe tõhusa või mitme tõhusa valgusdioodvalgusti kombinatsiooniga saavutatava vähenemise sertimise taotlusele tuleb lisada sõltumatu kontrolliaruanne, milles kinnitatakse, et lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud.

3. Tüübikinnitusasutus lükkab sertimistaotluse tagasi, kui ta leiab, et lõikes 1 sätestatud tingimused ei ole täidetud.

Artikkel 4

CO2-heite vähenemise sertimine

1. CO 2 -heite vähenemine, mis saavutatakse artikli 3 lõikes 1 osutatud tõhusa valgusdioodvalgusti kasutamisega, tehakse kindlaks lisas sätestatud metoodika alusel.

2. Kui tootja taotleb sama sõidukiversiooniga seoses CO 2 -heite vähenemise sertimist enam kui ühe artikli 3 lõikes 1 osutatud tõhusa valgusdioodvälisvalgusti puhul, teeb tüübikinnitusasutus kindlaks, milline katsetatud tõhusatest valgusdioodvalgustitest vähendab CO 2 -heidet kõige vähem, ning kannab asjaomastesse tüübikinnitusdokumentidesse väikseima CO 2 -heite vähenemise. See väärtus märgitakse rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 11 lõike 2 kohaselt vastavustunnistusele.

▼M1

2a. Kui kõnealune uuenduslik tehnoloogialahendus on paigaldatud kahekütuselisele või segakütuselisele sõidukile, registreerib tüübikinnitusasutus CO2-heite vähenemise järgmiselt: a) bensiini ja gaaskütuseid kasutavate kahekütuseliste sõidukite puhul CO2-heite vähenemise määr veeldatud naftagaasi või surumaagaasi kasutamisel; b) bensiini ja E85 kasutavate segakütuseliste sõidukite puhul CO2-heite vähenemise määr bensiini kasutamisel.

▼B

3. Tüübikinnitusasutus registreerib kontrolliaruande ja katsetulemused, mille alusel määrati heite vähenemine, ning teeb selle teabe taotluse korral komisjonile kättesaadavaks.

▼M1

Artikkel 5

Üleminekuperiood ja ökoinnovatsioonikoodid

1. Tootja võib kuni 24. märtsini 2021 taotleda tüübikinnitusasutuselt CO 2 -heite vähenemise sertimist käesoleva otsuse selle versiooni kohaselt, mis võeti vastu 28. juunil 2019. Sellisel juhul märgitakse tüübikinnitusdokumentidesse ökoinnovatsioonikood „28“.

2. Kui tootja taotleb tüübikinnitusasutuselt CO 2 -heite vähenemise sertimist käesoleva otsuse alusel ega osuta selle versioonile, mis võeti vastu 28. juunil 2019, märgitakse tüübikinnitusdokumentidesse ökoinnovatsioonikood „37“.

3. Ökoinnovatsioonikoodiga „28“ või „37“ registreeritud CO 2 -heite vähenemist võib tootja keskmise eriheite arvutamisel arvesse võtta alates 2021. kalendriaastast.

▼B

Artikkel 6

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.









LISA

Tõhusate valgusdioodvalgustitega saavutatava CO2-heite vähenemise määramise metoodika, mis tugineb kergsõidukite ülemaailmsele ühtlustatud katsemenetlusele

1. SISSEJUHATUS

Selleks et leida CO2-heite vähenemine, mis tuleneb sõiduki välisvalgustuses kasutatavate tõhusate valgusdioodvalgustite asjakohasest kombinatsioonist, mis on paigaldatud sisepõlemismootoriga M1-kategooria sõidukitele ja sõidukivälise laadimiseta M1-kategooria hübriidelektrisõidukitele, on vaja kehtestada järgmine:

1) katsetingimused,

2) katseseadmed,

3) võimsustarbe vähenemise määramise menetlus,

4) CO2-heite vähenemise määramise menetlus,

5) CO2-heite vähenemise mõõtemääramatuse kindlakstegemise menetlus.

2. TÄHISED, NÄITAJAD JA ÜHIKUD

Ladina tähed

AFS – kohanev esitulesüsteem

B – võrdlustase

CO2 – süsinikdioksiid

– CO2-heite vähenemine [g CO2/km]

C – kohaneva esitulesüsteemi klasside arv

▼M1

CF – tabelis 5 määratletud teisendustegur

▼B

EI – ökoinnovatsiooni kriteeriumidele vastav

HEV – hübriidelektrisõiduk

– CO2 parandustegur,

nagu määratletud määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 8. all-lisa 2. liites

– suuruse T väärtuse keskmine

m – paketti kuuluvate tõhusate valgusdioodvälisvalgustite arv

MT – vähim läviväärtus (g CO2/km)

n – mõõtmiste arv valimi kohta

NOVC – sõidukivälise laadimiseta

P – sõidukivalgusti võimsustarve [W]

– võrdlussõiduki asjaomase i-nda valgusti võimsustarve [W]

– võrdlussõiduki iga sõidukiklassi asjaomase n-nda valimi võimsustarve [W]

– iga sõidukiklassi võimsustarve (n mõõtmise keskmine) [W]

– kohaneva lähitulesüsteemi võimsustarve [W]

– asjaomase ökoinnovatiivse sõiduki valgusti keskmine võimsustarve [W]

ΔPi – iga tõhusa valgusdioodvälisvalgustiga saavutatud võimsustarbe sääst [W]

– CO2-heite koguvähenemise standardhälve [g CO2/ km]

– suuruse standardhälve

– suuruse T väärtuse keskmise standardhälve

– iga sõidukiklassi keskmise võimsustarbe standardhälve [W]

– ökoinnovatiivse sõiduki valgusdioodvalgusti võimsustarbe standardhälve [W]

– ökoinnovatiivse sõiduki valgusdioodvalgusti keskmise võimsustarbe standardhälve [W]

– kohaneva lähitulesüsteemi keskmise võimsustarbe mõõtemääramatus või standardhälve [W]

T – tootja tehtud mõõtmiste arv suuruse ekstrapoleerimiseks

t – kergsõidukite ülemaailmses katsetsüklis (WLTC) sõidu kogukestus [s], mis on 1 800 s

UF – sõidukivalgusti kasutustegur [–], nagu on märgitud tabelis 6

v – keskmine sõidukiirus WLTC tsüklis [km/h]

▼M1

VPe – tabelis 4 määratletud kütuse erikulu

▼B

share c – kiirusevahemiku ajaline kaal protsentides igas sõidukiklassis

– mõju, mida avaldab arvutatud CO2-heitele valgusdioodvalgusti võimsustarve

– mõju, mida avaldab arvutatud CO2-heitele CO2 parandustegur

ηA – generaatori kasutegur [–],

ηDCDC – alalisvoolumuunduri kasutegur [–]

Allindeksid

Indeks c tähistab kohaneva esitulesüsteemi klassi numbrit mõõtmisel valimis

Indeks i on sõiduki valgusti number

Indeks j on mõõtmise number valimis

Indeks t on mõõtmise number kuni mõõtmiste koguarvuni T

3. KATSETINGIMUSED

Katsetingimused peavad olema kooskõlas UNECE eeskirjade 4 ( 1 ), 6 ( 2 ), 7 ( 3 ), 19 ( 4 ), 23 ( 5 ), 38 ( 6 ), 48 ( 7 ), 100 ( 8 ), 112 ( 9 ), 119 ( 10 ) ja 123 ( 11 ) nõuetega. Energiatarve tehakse kindlaks vastavalt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskirja nr 112 punktile 6.1.4 ning sama eeskirja 10. lisa punktidele 3.2.1 ja 3.2.2.

Kui kohanev lähitulesüsteem (AFS) on hõlmatud vähemalt kahe klassiga UNECE eeskirja nr 123 klassidest C, E, V või W, tuleb võimsuse mõõtmised teha iga valgusdioodi valgustugevuse klassi (Pc) korral, nagu on sätestatud UNECE eeskirjas nr 123, välja arvatud juhul, kui tehnilise teenistusega on kokku lepitud, et klass C on valgusdioodi esindava/keskmise valgustugevusega sõiduki asjaomase rakenduse jaoks. Kui klass C on valgusdioodi esindava/keskmise valgustugevusega sõiduki asjaomase rakenduse jaoks, mõõdetakse võimsust samal viisil nagu mis tahes muu kombinatsiooni kuuluva valgusdioodvälisvalgusti puhul.

Katseseadmed

Kasutatakse järgmisi seadmeid, nagu näidatud allpool oleval joonisel:

— toiteplokk (muudetava pinge allikas);

— kaks digitaalset multimeetrit, üks alalisvoolu ja teine alalispinge mõõtmiseks. Joonisel on kujutatud ühte võimalust, kuidas ühendada toiteplokiga alalispinge voltmeeter.

Katse skeem

Mõõtmised ja võimsussäästu kindlakstegemine

Iga kombinatsiooni kuuluva tõhusa valgusdioodvälisvalgusti puhul tehakse mõõtmine joonisel näidatud viisil pingel 13,2 V. Elektroonilise juhtimisseadmega juhitavate valgusdioodmoodulite korral tehakse mõõtmine taotleja osutatud viisil.

Tootja võib taotleda muude voolumõõtmiste tegemist muude täiendavate pingete korral. Sellisel juhul peab tootja esitama tüübikinnitusasutusele dokumendid, mis tõendavad vajadust selliste mõõtmiste järele. Voolu tuleb iga kõnealuse täiendava pinge korral mõõta järjest vähemalt viis korda. Täpne kasutatud pinge ja mõõdetud vool tuleb esitada nelja kümnendkoha täpsusega.

Tarbitava võimsuse leidmiseks korrutatakse kasutatud pinge mõõdetud vooluga. Arvutatakse iga tõhusa valgusdioodvälisvalgusti keskmine võimsustarve (

). Iga tulem esitatakse nelja kümnendkoha täpsusega. Kui valgusdioodlampide elektriga varustamiseks kasutatakse samm-mootorit või elektroonilist juhtimisseadet, ei võeta mõõtmisel arvesse kõnealuse komponendi koormust.

Lisamõõtmised kohaneva lähitulesüsteemi (AFS) puhul







Tabel 1 Kohaneva lähitulesüsteemi klassid Klass Vt UNECE eeskirja nr 123 punkt 1.3 ja allmärkus 2. % valgusdioodvalgusallika valgustugevusest Aktiveerimisrežiim (*1) C Põhilised lähituled (maanteesõit) 100 % 50 km/h < kiirus < 100 km/h Või kui ühtegi teist lähitulede klassi (V, W, E) ei ole aktiveeritud V Linnasõit 85 % Kiirus < 50 km/h E Kiirteesõit 110 % Kiirus > 100 km/h W Ebasoodsad tingimused 90 % Esiklaasipuhastite töö kestus > 2 minutit ( *1 ) Aktiveerimiskiirust tuleb kontrollida iga sõiduki taotluse puhul vastavalt UNECE eeskirja nr 48 6. jaotise punkti 6.22 alapunktidele 6.22.7.4.1 (klass C), 6.22.7.4.2 (V klass), 6.22.7.4.3 (E-klass) ja 6.22.7.4.4 (klass W).

Kui on vaja mõõta iga klassi valgusdioodvalgusti valgustugevust, siis pärast iga suuruse Pc mõõtmist arvutatakse välja kohaneva lähitulesüsteemi võimsus (

) kui WLTC kiirusvahemike valgusdioodvalgusti võimsuste kaalutud keskmine, kasutades valemit 1.

Valem 1

Siin on:

iga klassi (n mõõtmise) keskmine võimsustarve; iga klassi (n mõõtmise) keskmine võimsustarve;

– WLTC kiirusvahemiku ajaline kaal protsentides igas klassis (WLTC kogukestus on 1 800 sekundit). – WLTC kiirusvahemiku ajaline kaal protsentides igas klassis (WLTC kogukestus on 1 800 sekundit).







Tabel 2 Kiirusvahemik Kestus WLTC_sharec (%) < 50 km/h 1 058 sekundit 0,588 (58,8 %) 50 – 100 km/h 560 sekundit 0,311 (31,1 %) > 100 km/h 182 sekundit 0,101 (10,1 %)

Kui kohanevas lähitulesüsteemis on ainult kaks klassi, mis ei hõlma kõiki WLTC kiirusvahemikke (nt klassid C ja V), peab klassi C võimsuse kaalutegur sisaldama ka seda WLTC vahemikku, mida ei hõlma 2. klass (nt klassi C kestus t = 0,588 + 0,101).

Iga tõhusa valgusdioodvälisvalgusti kasutamisest tulenev võimsussääst (ΔPi) arvutatakse valemi 2 abil.

Valem 2

kus asjaomase võrdlusalusena kasutatava sõidukivalgusti võimsustarve on esitatud tabelis 3.







Tabel 3 Võrdlusalusena kasutatavate sõidukivalgustite võimsustarve Sõidukivalgusti Koguvõimsustarve (PB) [W] Lähitulelatern 137 Kaugtulelatern 150 Eesmine ääretulelatern 12 Numbritulelatern 12 Eesmine udutulelatern 124 Tagumine udutulelatern 26 Eesmine suunatulelatern 13 Tagumine suunatulelatern 13 Tagurdustulelatern 52 Nurgalatern 44 Staatiline kohanev valgusti 44

4. CO2-HEITE VÄHENEMISE JA STATISTILISE VEA ARVUTAMINE

4.1. CO2-heite vähenemise arvutamine

Valgustipaketi kogu CO2-heite vähenemine arvutatakse vastavalt asjaomase sõiduki jõuülekandeseadmele (st tavaline sõiduk, sõidukivälise laadimiseta hübriidelektrisõiduk).

▼M1

4.1.1. Sisepõlemismootoriga sõiduautod ja sõidukivälise laadimiseta M1-kategooria hübriidelektrisõidukid, mille mõõdetud kütusekulu ja CO2-heite väärtusi võib vastavalt määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 8. all-lisa 2. liite punktile 1.1.4 kasutada korrigeerimata kujul

▼B

CO2-heite vähenemine arvutatakse valemiga 3.

Valem 3

Siin on:

v : WLTC keskmine kiirus [km/h], mis on 46,60 km/h;

ηA : generaatori kasutegur, mis on 0,67;

V

Pe

:

tabelis 4 esitatud kütuse erikulu.

▼M1







Tabel 4 Kütuse erikulu Mootoritüüp Kütuse erikulu (VPe) [l/kWh] Bensiinimootor/E85-l töötav mootor 0,264 Turboülelaaduriga bensiinimootor/E85-l töötav mootor 0,280 Diiselmootor 0,220 Veeldatud naftagaasil töötav mootor 0,342 Veeldatud naftagaasil töötav turboülelaaduriga mootor 0,363 Kütuse erikulu (VPe) [m3/kWh] Surumaagaasimootor (G20) 0,259 Turboülelaaduriga surumaagaasimootor (G20) 0,275

CF :

tabelis 5 määratletud teisendustegur.







Tabel 5 Kütuse teisendustegur Kütuseliik Teisendustegur (CF) [g CO2/l] Bensiin/E85 2 330 Diislikütus 2 640 Veeldatud naftagaas 1 629 Teisendustegur (CF) [g CO2/m3] Surumaagaas (G20) 1 795

▼B

UF

i

:

sõidukivalgusti kasutustegur [–], nagu on märgitud tabelis 6.







Tabel 6 Sõidukivalgustite kasutustegurid Sõidukivalgusti Kasutustegur (UF) [–] Lähitulelatern 0,33 Kaugtulelatern 0,03 Eesmine ääretulelatern 0,36 Numbritulelatern 0,36 Eesmine udutulelatern 0,01 Tagumine udutulelatern 0,01 Eesmine suunatulelatern 0,15 Tagumine suunatulelatern 0,15 Tagurdustulelatern 0,01 ▼M1 Nurgalatern 0,019 Staatiline kohanev valgusti 0,039

4.1.2. Sõidukivälise laadimiseta hübriidelektrisõidukid, mis ei kuulu punkti 4.1.1 kohaldamisalasse

▼B

CO2-heite vähenemine arvutatakse valemiga 4.

Valem 4

Siin on:

ηDCDC : on alalisvoolumuunduri võimsus

: on CO2 parandustegur

, nagu see on määratletud määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 8. all-lisa 2. liite punktis 2.2.

Alalisvoolumuunduri kasutegurit (ηDCDC ) tuleb hinnata vastavalt asjakohase sõiduki ehitusele, nagu on esitatud tabelis 7.







Tabel 7 ▼M1 Alalisvoolumuunduri kasutegur sõidukivalgustite eri ühendusvariantide puhul ▼B Järjekorranumber Ehitus ηDCDC 1 Valgustid on ühendatud paralleelselt madalpingeakuga (valgusti toide tuleb otse kõrgepingeakult alalisvoolumuunduri kaudu) 0,xx 2 Valgustid on ühendatud järjestikku madalpingeakuga, mis on omakorda järjestikku ühendatud kõrgepingeakuga 1 3 Kõrgepingeakul ja madalpingeakul on sama pinge kui valgustil (12 V, 48 V, …). 1

1. ehitusvariandi puhul on alalisvoolumuunduri kasutegur (ηDCDC ) töövooluvahemikus tehtud kasuteguri katsetel saadud suurim väärtus. Mõõtmisvahemik on kuni 10 % töövooluvahemikust.

4.2. Statistilise vea arvutamine

Statistiline viga arvutatakse valgustipaketi jaoks vastavalt asjaomase sõiduki jõuülekandeseadmele (st tavaline sõiduk, sõidukivälise laadimiseta hübriidelektrisõiduk).

▼M1

4.2.1. Sisepõlemismootoriga sõiduautod ja sõidukivälise laadimiseta M1-kategooria hübriidelektrisõidukid, mille mõõdetud kütusekulu ja CO2-heite väärtusi võib vastavalt määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 8. all-lisa 2. liite punktile 1.1.4 kasutada korrigeerimata kujul

▼B

Arvutatakse mõõtmisest tingitud katsetulemuste statistilised vead. Iga paketti kuuluva tõhusa valgusdioodvälisvalgusti puhul arvutatakse standardhälve vastavalt valemile 5.

Valem 5

Siin on:

n : mõõtmiste arv valimi kohta, mis peab olema vähemalt 5.

Tõhusa valgusdioodvälisvalgusti võimsustarbe standardhälve (

) põhjustab CO2-heite vähenemises vea (

), mis arvutatakse valemiga 6.

Valem 6

▼M1

4.2.2. Sõidukivälise laadimiseta hübriidelektrisõidukid, mis ei kuulu punkti 4.2.1 kohaldamisalasse

▼B

Arvutatakse mõõtmisest tingitud katsetulemuste statistilised vead. Iga paketti kuuluva tõhusa valgusdioodvälisvalgusti puhul arvutatakse standardhälve vastavalt valemile 7.

Valem 7

Siin on:

n : mõõtmiste arv valimi kohta, mis peab olema vähemalt 5.

CO2-heite parandustegur

määratakse määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 8. all-lisa 2. liite punkti 2.2 kohaselt tootja tehtud T mõõtmise tulemustest. Iga mõõtmise korral registreeritakse elektrilised näitajad katse ajal ja mõõdetud CO2-heide.

Parandusteguri

statistilise vea leidmiseks tuleb kasutada parandusteguri T-1 mõõtmise T kombinatsiooni ilma kordamiseta parandusteguri

T väärtuse (st

) ekstrapoleerimiseks. Ekstrapoleerimiseks kasutatakse meetodit, mis on sätestatud määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 8. all-lisa 2. liite punktis 2.2.Suuruse

standardhälve

arvutatakse valemiga 8.

Valem 8

Siin on:

T : mõõtmiste arv, mida tootja teeb parandusteguri

ekstrapoleerimiseks määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 8. all-lisa 2. liite punkti 2.2 kohaselt.

: T väärtuse keskmine

Tõhusa valgusdioodvälisvalgusti võimsustarbe standardhälve (

) ja suuruse

standardhälve

põhjustab CO2-heite vähenemises vea (

), mis arvutatakse valemiga 9.

Valem 9

▼B

4.3. Kohaneva lähitulesüsteemi statistiline viga

Kui kasutusel on kohanev lähitulesüsteem, tuleb valemeid 9 kohandada, et võtta arvesse nõutavaid täiendavaid mõõtmisi.

Et arvutada kohaneva lähitulesüsteemi jaoks mõõtemääramatus (

), kasutatakse valemeid 10 ja 11.

Valem 10

Valem 11

Siin on:

n : mõõtmiste arv valimi kohta, mis peab olema vähemalt 5;

: suuruse Pc n väärtuse keskmine.

5. ÜMARDAMINE

Arvutatud CO2-heite vähenemine (

) ja CO2-heite vähenemise statistiline viga (

) ümardatakse ja säilitatakse kuni kaks kümnendkohta.

CO2-heite vähenemise arvutustes võib kõiki suurusi kasutada ümardamata või need ümardada sellise vähima kümnendkohtade arvuni, et sellest tekkiv suurim kogumõju vähenemisele (st kõikide väärtuste ümardamise tulemus) jääks väiksemaks kui 0,25 g CO2/km.

6. STATISTILINE OLULISUS

Iga suure tõhususega valgusdioodvalgustitega varustatud sõiduki tüübi, variandi ja versiooni puhul tuleb tõendada, et valemi 6 või valemi 9 järgi arvutatud CO2-heite vähenemise mõõtemääramatus ei ole suurem kui CO2-heite koguvähenemise ning rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 9 lõikes 1 kindlaksmääratud vähenemise miinimummäära vahe (vt valem 12).

Valem 12

Siin on

MT : miinimummäär [g CO2/km]

: CO2-heite vähenemine [g CO2/km]

: CO2-heite koguvähenemise standardhälve [g CO2/km]

Kui käesolevas lisas sätestatud katsemeetodi järgi kindlakstehtud tõhusate valgusdioodvalgustitega saavutatav CO2-heite koguvähenemine on väiksem kui rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 9 lõike 1 punktis b esitatud miinimummäär, kohaldatakse kõnealuse määruse artikli 11 lõike 2 teist lõiku.