02015R0378 — ET — 26.04.2017 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:









▼B

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/378,

2. märts 2015,

milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 514/2014 rakenduseeskirjad seoses raamatupidamisarvestuse iga-aastase kontrolli korra ja rakendusaktidega vastavuse kontrolli korra rakendamisega







Artikkel 1

Raamatupidamisarvestuse iga-aastane kontroll ja heakskiitmine

1. Komisjon hindab iga komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/377 ( 1 ) artiklis 1 viidatud aastabilansimakse maksetaotluses nimetatud projekti vastavust määruses (EL) nr 514/2014 määratletud erimääruste eesmärkidele ning määruse (EL) nr 514/2014 artikli 14 kohaselt heaks kiidetud riikliku programmi eesmärkidele.

Aastabilansi tasumise üle otsuse langetamisel arvestab komisjon teabega, mis on esitatud:

a) rakendamise aastaaruandes, millele on osutatud määruse (EL) nr 514/2014 artiklis 54;

b) aastabilansimakse maksetaotluses, millele on osutatud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/377 artiklis 1.

2. Komisjon kontrollib ja kiidab heaks kõik raamatupidamisarvestuses deklareeritud summad, kui esitatud raamatupidamisarvestuses ei ole kahtlust nende täielikkuse, täpsuse ja õigsuse kohta.

3. Komisjon võib nõuda täiendavat teavet ebatäieliku või ebaselge informatsiooni esitamise, erimeelsuste, tõlgenduserinevuste või igasuguse muu vasturääkivuse tõttu, mis on seotud maksetaotlusega.

4. Asjaomane liikmesriik peab komisjoni nõudmisel esitama täiendava teabe vastavas nõudes määratud tähtpäevaks. Põhjendatud juhtudel võib komisjon liikmesriigi taotluse põhjal, mis on esitatud enne tähtpäeva möödumist, nõustuda teabe esitamise tähtpäeva pikendamisega ning määrata uue tähtpäeva.

Juhul kui asjaomane liikmesriik ei esita täiendavat teavet määratud tähtpäevaks või kui vastus ei ole rahuldav, võib komisjon teha kontrollimise ja heakskiitmise otsuse tema käsutuses oleva teabe alusel.

5. Komisjon teavitab liikmesriiki oma otsusest aastabilansi tasumise kohta, sealhulgas tasumata arvete või tasumata raamatupidamisarvestusse kirjendatud summade põhjustest.

Juhul kui komisjon ei ole tasunud arveid või raamatupidamisarvestusse kirjendatud summasid, võib liikmesriik esitada täiendavat teavet, et nõuda arvete või summade uut läbivaatamist järgneval eelarveaastal.

▼M1

6. Kui komisjoni kontrollimise ja heakskiitmise otsuses eelarveaasta N kohta heaks kiidetud summa on väiksem kui iga-aastane eelmaksesumma eelarveaasta N kohta, tasaarvestatakse see viimase summa suhtes. Kõik veel tasaarvestamata eelmaksesummad tasaarvestatakse järgmise kontrolli ja heakskiitmise käigus.

Esimest lõiku kohaldatakse ka juhtudel, kui liikmesriik ei ole raamatupidamise aastaaruandes makset teinud.

▼M1 —————

▼B

8. Tasaarvestatud summadele kohaldatakse käesoleva artikli lõikeid 1–5 mutatis mutandis.

Artikkel 2

Komisjoni tehtav vastavuse kontroll ja finantskorrektsioonid

1. Kui komisjoni hinnangul ei ole tehtud kulutused liidu ja riigisiseste eeskirjadega kooskõlas, edastab ta kontrollimise tulemused asjaomasele liikmesriigile ja täpsustab vajalikud parandusmeetmed, et edaspidi tagada eeskirjadele vastavus, ja märgib finantskorrektsioonide taseme, mis tema arvates on tema järeldustega vastavuses.

Kõnealune teatis peab olema kooskõlas määruse (EL) nr 514/2014 artikli 47 lõikega 5 ning see peab sisaldama viidet käesolevale artiklile.

2. Liikmesriik peab vastama kahe kuu jooksul pärast teatise kättesaamist. Liikmesriik võib oma vastuses eelkõige:

a) tõendada komisjonile, et projekt(id) on rahastamiskõlblik(ud);

b) tõendada komisjonile, et mittevastavuse ulatus või riikliku programmi jaoks ette nähtud liidu toetusega kaasnev risk on komisjoni hinnatust väiksem;

c) teatada komisjonile liidu ja riigisiseste eeskirjade järgimise tagamiseks võetavatest parandusmeetmetest ja nende jõustumise kuupäevast ning

d) teatada komisjonile, kas kahepoolset kohtumist peetakse kasulikuks.

Põhjendatud juhtudel ja liikmesriigi põhjendatud taotluse korral võib komisjon lubada kahekuulise tähtaja pikendamist veel maksimaalselt kahe kuu võrra. Taotlus tuleb komisjonile esitada enne esialgse kahekuulise tähtaja möödumist.

3. Komisjon edastab liikmesriigile ametlikult järeldused, mis on tehtud vastavuskontrolli käigus saadud teabe alusel.

4. Komisjon võtab pärast liikmesriigile järelduste edastamist vajaduse korral määruse (EL) nr 514/2014 artikli 47 alusel vastu otsuse või mitu otsust liidu eeskirjade rikkumisega seotud kulude väljajätmise kohta liidu rahastamisest.

Komisjon võib teha järjestikuseid vastavuskontrolle seni, kuni liikmesriik on parandusmeetmed rakendanud.

Artikkel 3

Otsus mitte alustada või mitte jätkata vastavuskontrolli menetlust

Komisjon võib otsustada mitte alustada või mitte jätkata määruse (EL) nr 514/2014 artikli 47 kohast vastavuskontrolli menetlust, kui ta leiab, et mittevastavuse korral tehtav võimalik finantskorrektsioon ei ületa 50 000 eurot ja moodustab vähem kui 2 % mittevastavaks arvatud konkreetsetest kuludest.

▼M1

Artikkel 3a

Kriteeriumid juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhusas toimimises esinevate puuduste kindlakstegemiseks

1. Komisjon annab oma hinnangu juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhusale toimimisele lähtuvalt kõigi selliste kättesaadavate auditite tulemustest, mida tegid liikmesriigid, komisjoni talitused ja Euroopa Kontrollikoda, lähtuvalt Euroopa Pettustevastase Ameti tehtud uuringute tulemustest või mis tahes muust teabest, kooskõlas määramiskriteeriumitega, millele on viidatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1042/2014 ( 2 ) artikli 2 lõikes 1.

Komisjoni hinnang hõlmab rakenduskava sisekontrollikeskkonda, vastutava asutuse juhtimis- ja kontrollitegevusi, auditeerimisasutuse kontrolli- ja auditeerimistegevusi ning selle aluseks on lisa tabelis 1 esitatud põhinõuete täitmise kontroll.

2. Lõikes 1 viidatud põhinõuetest kinnipidamine vastavalt lisa tabelis 2 esitatud kategooriatele on vajalik, et hinnata iga pädeva asutuse tõhusat toimimist ja jõuda üldise järelduseni seoses juhtimise ja kontrollisüsteemiga. Üldistes järeldustes juhtimise ja kontrollisüsteemi kohta võetakse arvesse leevendavaid või süvendavaid tegureid.

3. Kui leitakse, et üks lisa tabelis 1 esitatud põhinõuetest nr 2, 4, 5, 8, 11, 12 või 14 või kui kaks või enam põhinõuet selles tabelis jagunevad lisa tabeli 2 kategooriasse 3 või 4, siis loetakse seda juhtimise ja kontrollisüsteemi tõhusa toimimise tõsiseks puuduseks.

Artikkel 3b

Finantskorrektsioonide taseme kohaldamise ja kindlaksmääramise kriteeriumid

1. Komisjon kohaldab finantskorrektsioone juhul, kui ta tuvastab ühe või enama üksiku või süstemaatilise eeskirjade eiramise juhtumi või ühe või enama juhtimise ja kontrollisüsteemi tõhusa toimimise puuduse („süsteemi puudused”).

Käesoleva määruse kontekstis tähendab eeskirjade eiramine mis tahes liidu või liikmesriigi õiguse rikkumist või mis tahes siseriiklike eeskirjade eiramist, mis tuleneb toetusesaaja või toetusesaajate tegevusest või tegevusetusest, mis kahjustas või oleks võinud kahjustada Euroopa Liidu üldeelarvet sellesse põhjendamatu kuluartikli kandmise tõttu.

Finantskorrektsiooni summa määratakse võimaluse korral kindlaks juhtumipõhiselt ning see võrdub kulude täpse summaga, mis on ekslikult kuludena kajastatud liidu eelarves.

Kui komisjon tuvastab eeskirjade eiramise kas täielikult või osaliselt riikliku programmi kulude representatiivses valimis, kuid kui muude kulude seaduslikkuse kontrollimine ei ole kuluefektiivne, siis määratletakse korrigeerimine, ekstrapoleerides valimi kontrolli tulemusi ülejäänud andmekogumile, millest valim saadi.

Kui komisjon tuvastab süsteemseid eiramisi või süsteemi puuduseid, kuid kui isegi ekstrapoleerimise tulemusena ei ole võimalik korrigeerimise summat täpselt kvantifitseerida, siis kohaldatakse kindla määraga finantskorrektsiooni asjaomases süsteemi osas deklareeritud kulude suhtes, lähtudes lõigetes 2 ja 3 kindlaks määratud suunavatest kriteeriumidest ja skaaladest.

Kindla määraga korrektsioone võib kohaldada ka üksikute eiramiste korral.

2. Kindla määraga korrektsiooni taseme kindlaks määramisel võetakse arvesse järgmisi tegureid:

a) eeskirjade eiramise või süsteemi puuduste raskusaste seoses kogu süsteemi või selle osaga või seoses deklareeritud tulude liigiga;

b) kahjuriski tase, mis liidu eelarvet eeskirjade eiramise või süsteemi puuduste tulemusena ohustas;

c) kulude haavatavus eeskirjade eiramisest või süsteemi puudustest tulenevate pettuste tõttu;

d) leevendavad või süvendavad tegurid.

3. Korrektsioonide tase määratakse kindlaks järgmiselt:

a) kui eeskirjade eiramised või süsteemi puudused on nii põhimõttelised, sagedased või laialdased, et nad kujutavad endast süsteemi täielikku häirumist, mis seab ohtu kõikide asjaomaste kulude seaduslikkuse ja eeskirjadele vastavuse, kohaldatakse kindlat määra 100 %;

b) kui eeskirjade rikkumised või süsteemi puudused on nii sagedased ja laialdased, et nad kujutavad endast äärmiselt tõsist süsteemi häirumist, mis seab ohtu väga suure osa asjaomaste kulude seaduslikkuse ja eeskirjadele vastavuse, kohaldatakse kindlat määra 25 %;

c) kui eeskirjade eiramised või süsteemi puudused on tingitud süsteemi osalisest, kehvast või ebaregulaarsest toimimisest, mis seab ohtu suure osa asjaomaste kulude seaduslikkuse ja eeskirjadele vastavuse, kohaldatakse kindlat määra 10 %;

d) kui eeskirjade eiramised või süsteemi puudused on tingitud süsteemi ebajärjepidevast toimimisest, mis seab ohtu olulise osa asjaomaste kulude seaduslikkuse ja eeskirjadele vastavuse, kohaldatakse kindlat määra 5 %.

Vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele võib määra vähendada 2 % võrra, kui eeskirjade rikkumise või süsteemi puuduste olemus ja raskusaste ei õigusta 5 % korrektsiooni määra.

4. Kui pädevad asutused ei suuda võtta finantskorrektsiooni kohaldamise järgselt piisavaid korrektsioonimeetmeid asjaomase eelarveaasta jooksul ja needsamad eeskirjade eiramised või puudused tuvastatakse järgmise eelarveaasta jooksul, võib kindla määraga korrektsioonimäära tulenevalt eeskirjade eiramisest või puudujääkide püsimisest tõsta tasemele, mis ei ületa lõikes 3 sätestatud järgmise kategooria taset.

▼B

Artikkel 4

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja aluslepingute kohaselt liikmesriikides vahetult kohaldatav.

▼M1









LISA

Juhtimis- ja kontrollisüsteemidele esitatavad põhinõuded ning nende klassifitseerimine seoses nende tõhusa toimimisega

(osutatud rakendusmääruse (EL) 2015/378 artiklis 3a)







Tabel 1 Põhinõuded Juhtimis- ja kontrollisüsteemidele esitatavad põhinõuded Asjaomased asutused Ulatus 1 Ülesannete piisav kirjeldus ja lahusus ning piisavad süsteemid aruandluseks ja seireks juhtudel, kui vastutav asutus usaldab ülesannete täitmise teisele asutusele Vastutav asutus / volitatud asutus(ed) Sisekeskkond 2 Projektide sobiv valik Vastutav asutus / volitatud asutus(ed) Kontrollitegevus 3 Piisav teave toetuse saajatele, potentsiaalsetele toetuse saajatele ja avalikkusele Vastutav asutus / volitatud asutus(ed) Sisemine teavitamine ja teabevahetus 4 Piisav kontroll Vastutav asutus / volitatud asutus(ed) Kontrollitegevus 5 Tõhus süsteem ja menetlused tagamaks, et kõiki kulude ja audititega seotud dokumente säilitatakse eesmärgiga kindlustada piisav kontrolljälg Vastutav asutus / volitatud asutus(ed) Kontrollitegevus 6 Raamatupidamiseks, finantsandmete ja näitajaid käsitlevate andmete salvestamiseks ja edastamiseks ning järelevalveks ja aruandluseks kasutatavad usaldusväärsed arvutisüsteemid Vastutav asutus / volitatud asutus(ed) Kontrollitegevus / sisemine teavitamine ja teabevahetus 7 Tõhus eeskirjade rikkumise ennetamise, tuvastamise ja korrigeerimise menetluse rakendamine, kaasa arvatud proportsionaalsed pettusevastased meetmed Vastutav asutus / volitatud asutus(ed) Kontrollitegevus 8 Asjakohased menetlused raamatupidamise aastaaruannete, juhtimisdeklaratsiooni ning lõplike auditiaruannete ja tehtud kontrollimiste iga-aastaste kokkuvõtete koostamiseks Vastutav asutus / volitatud asutus(ed) Kontrollitegevus 9 Sobivad ja täielikud arvestused sissenõutavate, sissenõutud ja tühistatud summade kohta Vastutav asutus / volitatud asutus(ed) Kontrollitegevus 10 Ülesannete piisav kirjeldus ja lahusus, funktsionaalne sõltumatus vastutavast asutusest ning asjakohased süsteemid kindlustamaks, et iga asutus, kes teeb auditit, on oma tegevuses vajalikul määral sõltumatu ning võtab arvesse rahvusvaheliselt aktsepteeritud auditeerimisstandardeid Auditeerimisasutus Sisekeskkond 11 Piisavad süsteemiauditid Auditeerimisasutus Kontrollitegevus 12 Piisavad kuluauditid Auditeerimisasutus Kontrollitegevus 13 Piisavad raamatupidamise aastaaruannete auditid Auditeerimisasutus Kontrollitegevus 14 Piisavad menetlused usaldusväärsete auditiarvamuste ja auditiaruannete esitamiseks Auditeerimisasutus Kontrollitegevus







Tabel 2 Juhtimis- ja kontrollisüsteemidele esitatavate põhinõuete klassifikatsioon seoses nende toimimisega Kategooria 1 Toimib hästi. Ei vaja parandamist või vajab seda vähesel määral. Kategooria 2 Toimib. Vajab mõningast parandamist. Kategooria 3 Toimib osaliselt. Vajab olulist parandamist. Kategooria 4 Põhimõtteliselt ei toimi.