2013R0039 — ET — 01.01.2013 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 39/2013,

21. jaanuar 2013,

millega määratakse ELi laevadele 2013. aastaks kindlaks teatavate selliste kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mis ei kuulu rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta ( 1 )) kohaselt peavad meetmed, mis reguleerivad juurdepääsu vetele ja kalavarudele ning säästvat kalandustegevust, olema võetud arvestades kättesaadavaid teadus-, tehnika- ja majandusnõuandeid ning eelkõige kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) koostatud aruandeid ja piirkondlikelt nõuandekomisjonidelt saadud nõuandeid. (2) Nõukogul on kohustus võtta vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta ja sealhulgas määrata vajaduse korral kindlaks teatavad püügivõimalustega funktsionaalselt seotud tingimused. Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide vahel nii, et kõikidele liikmesriikidele oleks tagatud kõikide kalavarude püügitegevuse suhteline stabiilsus ning võttes asjakohaselt arvesse määruses (EÜ) nr 2371/2002 kehtestatud ühise kalanduspoliitika eesmärke. (3) Lubatud kogupüük tuleks kehtestada olemasoleva teadusnõuande põhjal ja arvestades bioloogilisi ja sotsiaal-majanduslikke aspekte ning tagades samal ajal eri kalandussektorite õiglase kohtlemise, pidades ka silmas arvamusi, mida on esitatud sidusrühmadega toimunud konsultatsioonide käigus, eelkõige kohtumistel asjaomaste piirkondlike nõuandekomisjonidega. (4) Nende kalavarude lubatud kogupüük, mille suhtes kohaldatakse mitmeaastast kava, tuleks kehtestada kooskõlas kõnealustes kavades sätestatud eeskirjadega. Sellest tulenevalt tuleks Euroopa merluusi lõunapoolse varu, norra salehomaari varu, Biskaia lahe ja La Manche’i lääneosa merikeelevaru, Šotimaa lääneranniku vete heeringavaru, Kattegati, Šotimaast lääneranniku vete ning Iiri mere tursavaru lubatud kogupüük kehtestada kooskõlas eeskirjadega, mis on sätestatud nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 2166/2005 (millega kehtestatakse meetmed Kantaabria mere ja Pürenee poolsaare läänerannikuvete euroopa merluusi ja norra salehomaari varude taastamiseks), ( 2 ) nõukogu 7. mai 2007. aasta määruses (EÜ) nr 509/2007 (millega kehtestatakse La Manche’i lääneosa merikeelevaru säästva kasutamise mitmeaastane kava), ( 3 ) nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1300/2008 (millega kehtestatakse Šotimaa lääneranniku vete heeringavarude ja nende püügi mitmeaastane kava) ( 4 ) ning nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1342/2008 (millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava) ( 5 ). Põhjapoolsete merluusivarude (määrus (EÜ) nr 811/2004) ( 6 ) ning Biskaia lahe merikeele (määrus (EÜ) nr 388/2006 ( 7 )) puhul on saavutatud asjaomaste taastamis- ja majandamiskavade miinimumeesmärgid ning seepärast on asjakohane järgida esitatud teadusnõuannet, et olenevalt asjaolust kas saavutada või säilitada lubatud kogupüük maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel. (5) Selliste kalavarude puhul, mille kohta ei ole piisavalt usaldusväärseid andmeid kalavaru suuruse hindamiseks, tuleks majandamismeetmete ja lubatud kogupüügi määramisel järgida kalavarude majandamise suhtes nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 3 punktis i määratletud ettevaatusprintsiipi, võttes samal ajal arvesse kalavarule omaseid tegureid, eelkõige kättesaadavat teavet kalavaru olukorra muutumise ning segapüügiga seotud aspektide kohta. (6) Nõukogu 6. mai 1996. aasta määruse (EÜ) nr 847/96 (millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel) ( 8 ) artikli 2 kohaselt tuleks kindlaks määrata varud, mille suhtes kohaldatakse kõnealuses artiklis osutatud meetmeid. (7) Kui teatava kalavaru lubatud kogupüük on eraldatud üksnes ühele liikmesriigile, on asjakohane anda asjaomasele liikmesriigile kooskõlas aluslepingu artikli 2 lõikega 1 volitused kõnealuse lubatud kogupüügi taseme määramiseks. Tuleks kehtestada sätted, millega tagatakse, et lubatud kogupüügi taset kehtestades järgib asjaomane liikmesriik täielikult ühise kalanduspoliitika põhimõtteid ja eeskirju. (8) Teatava lubatud kogupüügi puhul võib liikmesriik anda täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa. Kõnealuste katsetuste eesmärk on testida püügikvoodi süsteemi, st kogu saak tuleks lossida ja see peaks kvoodi all arvesse minema, et vältida tagasiheidet ning sellega kaasnevat muidu kasutatava kalavaru raiskamist. Kalade kontrollimatu vette tagasi heitmine ohustab kalavarude kui avaliku hüve pikaajalist jätkusuutlikust ning seega ühise kalanduspoliitika eesmärke. Seevastu stimuleerivad püügikvoodi süsteemid kalureid püügi selektiivsust parandama. Et tagasiheidet saaks võimalik tõhusalt reguleerida, peaks täielikult dokumenteeritud kalapüük hõlmama pigem iga toimingut merel kui lossimist sadamas. Seepärast peaksid liikmesriikide tingimused täiendava kvoodi eraldamiseks sisaldama kohustust tagada andurite süsteemiga ühendatud valvekaamerate kasutamine (koos „CCTV-süsteem”). See peaks võimaldama kõik pardal hoitava ja vette tagasi heidetud saagi osad täpselt salvestada. Pardal reaalajas töötavatel vaatlejatel põhinev süsteem oleks vähem tõhus, kulukam ja ebausaldusväärsem. Sellest tulenevalt on CCTV-süsteemi kasutamine selliste süsteemide eeltingimus, mille abil vähendatakse tagasiheidet (nt täielikult dokumenteeritud kalapüük). Sellise süsteemi kasutamine peaks olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta ( 9 ). (9) Selleks et tagada, et täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes saaks tõhusalt hinnata püügikvoodi süsteeme, et kontrollida asjaomaste kalavarude absoluutset kalastussuremust, on vaja, et kõigi selliste katsetuste käigus püütud kala, sealhulgas alla lossitavat alammõõtu kalad, arvestatakse maha kogu katsetes osalevale laevale eraldatud püügiosast ning püügitoimingud lõpetatakse, kui kõnealune laev on vastava kogupüügiosa täielikult ära kasutanud. Samuti on asjakohane lubada püügiosade ülekandmist täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevate laevade ja sellistes katsetustest mitteosalevate laevade vahel ainult juhul, kui on võimalik näidata, et katsetustes mitteosalevate laevade tagasiheide ei suurene. (10) On vaja kehtestada 2013. aastaks maksimaalne lubatud püügikoormus kooskõlas määruse (EÜ) nr 2166/2005 artikliga 8, määruse (EÜ) nr 509/2007 artikliga 5, määruse (EÜ) nr 1342/2008 artiklitega 11 ja 12, võttes arvesse nõukogu 27. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 754/2009, millega jäetakse teatavad laevarühmad välja määruse (EÜ) nr 1342/2008 III peatükis sätestatud püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast ( 10 ). (11) Teatavate liikide, näiteks mõnede hailiikide jaoks võib isegi piiratud püügitegevus kaasa tuua tõsise ohu nende säilimisele. Selliste liikide püügivõimalused tuleks nende liikide püügi üldise keelustamisega täielikult lõpetada. (12) Kuna põhjapoolsete merluusivarude neli TACi piirkonda vastavad samale bioloogilisele varule, on püügivõimaluste täieliku ärakasutamise tagamiseks asjakohane lubada kõnealuse püügiga seotud liikmesriikide puhul paindliku korra rakendamist TACi IIIa piirkonna, alarajoonide 22–32 ELi vete ning TACi IIa ja IV piirkonna ELi vete vahel. (13) Kalapüügivõimalusi tuleks kasutada täielikus kooskõlas kohaldatava liidu õigusega. (14) Käesolevas määruses sätestatud ning ELi laevadele eraldatud püügivõimaluste kasutamine toimub vastavalt nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks), ( 11 ) eelkõige nimetatud määruse artiklitele 33 ja 34, milles käsitletakse püügi ja püügikoormuse registreerimist ning andmete edastamist kalapüügivõimaluste ammendumise kohta. Seetõttu on vaja täpsustada koodid, mida liikmesriigid kasutavad komisjonile andmete saatmisel käesoleva määrusega hõlmatud kalavarude lossimise kohta. (15) Et tagada ühetaolised rakendamistingimused, mis käsitlevad konkreetsele liikmesriigile loa andmist tema kalalaevade püügikoormuse haldamiseks kilovatt-päevade süsteemi põhjal, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. (16) Et tagada ühetaolised tingimused käesoleva määruse rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses täiendavate merepäevade andmisega püügitegevuse alalise lõpetamise tõttu ning tõhustatud teadusliku vaatlemiskavaga, samuti seoses liikmesriikide lipu all sõitvate laevade vahelist merepäevade ülekandmist käsitleva teabe kogumiseks ja edastamiseks vajalike tabelivormide kehtestamisega. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) ( 12 ). (17) Selleks, et vältida püügitegevuse katkemist ning tagada ELi kaluritele elatusvahendid, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2013, välja arvatud püügikoormuse piiranguid käsitlevaid sätteid, mida tuleks kohaldada alates 1. veebruarist 2013. Olukorra kiireloomulisuse tõttu peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast avaldamist, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







I

JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu

1. Käesoleva määrusega määratakse kindlaks ELi laevadele rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalast väljaspool olevate teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused.

2. Lõikes 1 osutatud kalapüügivõimalused hõlmavad järgmist:

a) 2013. aasta püügipiirangud;

b) püügikoormuse piirangud ajavahemikul 1. veebruarist 2013 kuni 31. jaanuarini 2014.

Artikkel 2

Reguleerimisala

Käesolevat määrust kohaldatakse ELi laevade suhtes.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „ELi laev” – liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registreeritud kalalaev;

b) „ELi veed” – liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed, välja arvatud aluslepingu II lisas loetletud ülemeremaade ja -territooriumidega külgnevad veed;

c) „lubatud kogupüük” (TAC) – igast kalavarust aastas püüda ja lossida lubatav kogus;

d) „kvoot” – liidule või liikmesriigile eraldatud osa lubatud kogupüügist;

e) „rahvusvahelised veed” – veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänse õiguse või jurisdiktsiooni alla;

f) „võrgusilma suurus” – kalavõrgu silmasuurus, mis on kindlaks määratud vastavalt määrusele (EÜ) nr 517/2008 ( 13 );

g) „ELi laevastikuregister” – kooskõlas määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 15 lõikega 3 komisjoni loodud register;

h) „kalapüügipäevik” – määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 14 osutatud püügipäevik;

i) „analüütiline hinnang” – asjaomase kalavaru olukorra muutumise kvantitatiivne hindamine, mis põhineb kalavaru bioloogiat ja kasutust käsitlevatel andmetel, mille teaduslik läbivaatamine on hinnanud kvaliteedilt piisavaks, et anda teadusnõuandeid tulevaste püügivõimaluste kohta.

Artikkel 4

Püügipiirkonnad

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi püügipiirkondade määratlusi:

a) ICESi (Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu) püügipiirkonnad – määruse (EÜ) nr 218/2009 ( 14 ) III lisas määratletud geograafilised alad;

b) „Skagerrak” – geograafiline ala, mis piirneb läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani ulatuva joonega ning lõunas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega;

c) „Kattegat” – geograafiline ala, mis piirneb põhjas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega ning lõunast Hasenørest Gnibenini, Korshagest Spodsbjergini ja Gilbjerg Hovedist Kullenini ulatuva joonega;

d) „ICESi VII alapiirkonna funktsionaalne üksus 16” – geograafiline ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: 53° 30′ N 15° 00′ W, 53° 30′ N 11° 00′ W, 51° 30′ N 11° 00′ W, 51° 30′ N 13° 00′ W, 51° 00′ N 13° 00′ W, 51° 00′ N 15° 00′ W, 53° 30′ N 15° 00′ W;

e) „Cádizi laht” – ICESi IXa rajooni geograafiline ala, mis jääb ida poole 7° 23′ 48″ W;

f) CECAFi (Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee) püügipiirkonnad – määruse (EÜ) nr 216/2009 ( 15 ) II lisas määratletud geograafilised alad.







II

JAOTIS

KALAPÜÜGIVÕIMALUSED

Artikkel 5

Lubatud kogupüük ja selle eraldamine

ELi laevade lubatud kogupüügi tasemed ELi vetes ja teatavates väljaspool ELi asuvates vetes, kõnealuste lubatud kogupüügi tasemete jaotus liikmesriikide vahel ning vajaduse korral nendega funktsionaalselt seotud tingimused on esitatud I lisas.

Artikkel 6

Liikmesriikide kindlaksmääratav lubatud kogupüük

1. Teatavate kalavarude lubatud kogupüügi määrab kindlaks asjaomane liikmesriik. Kõnealused kalavarud on kindlaks määratud I lisas.

2. Liikmesriik määrab lubatud kogupüügi selliselt, et

a) see on kooskõlas ühise kalanduspoliitika põhimõtete ja eeskirjadega, eelkõige varude säästva kasutamise põhimõttega, ning

b) selle tulemuseks on: i) analüütilise hinnangu olemasolu korral varude kasutamine maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel aastal 2015 ja edaspidi, võimalikult suure tõenäosusega; ii) kui analüütiline hinnang puudub või on mittetäielik, varude kasutamine kalavarude majandamise suhtes kohaldatava ettevaatusprintsiibi kohaselt.

3. Kõik asjaomased liikmesriigid esitavad komisjonile 15. märtsiks 2013 järgmise teabe:

a) vastuvõetud lubatud kogupüük;

b) asjaomase liikmesriigi kogutud ja hinnatud andmed, millel vastuvõetud lubatud kogupüük põhineb;

c) üksikasjalik teave selle kohta, kuidas vastuvõetud lubatud kogupüük vastab lõikele 2.

Artikkel 7

Täiendava püügiosa andmine täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele

1. Teatavate kalavarude puhul võib liikmesriik anda oma lipu all sõitvatele täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa. Kõnealused kalavarud on kindlaks määratud I lisas.

2. Lõikes 1 osutatud täiendav püügiosa ei ületa I lisas sätestatud üldist piirväärtust protsendina kõnealusele liikmesriigile eraldatud kvoodist.

3. Lõikes 1 osutatud täiendava püügiosa andmist lubatakse üksnes järgmistel tingimustel:

a) laeval kasutatakse andurite süsteemiga ühendatud valvekaameraid (CCTV) (koos „CCTV-süsteem”), mis salvestavad kõik püügi- ja töötlemistoimingud laeva pardal;

b) täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevale üksikule laevale antud täiendav püügiosa ei ületa järgmisi piirnorme: (i) 75 % asjaomase liikmesriigi hinnangul vette tagasi heidetud saagist, mille on püüdnud sellist liiki laev, kuhu kuulub täiendava püügiosa saanud laev; (ii) 30 % laevale enne katsetustes osalemist eraldatud individuaalsest püügiosast;

c) kogu täiendava püügiosa alusel kõnealuse laeva poolt püütud saak, sealhulgas määruse (EÜ) nr 850/98 lisas XII määratletud alla lossitavat alammõõtu kalad, arvestatakse maha kogu talle eraldatud püügiosast, mis tulenevad käesoleva artikli alusel eraldatud mis tahes täiendavast püügiosast;

d) kui laev on mis tahes kalavaru individuaalse püügiosa täielikult ära kasutanud, peab kõnealune laev lõpetama kogu püügitegevuse asjaomases lubatud kogupüügi piirkonnas, kui talle ei ole täiendavat püügiosa eraldatud;

e) nende kalavarude puhul, mille suhtes võib käesolevat artiklit kasutada, võivad liikmesriigid lubada individuaalse püügiosa või selle mis tahes osa täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes mitteosalevatelt laevadelt üle kanda sellistes katsetustes osalevatele laevadele, tingimusel et on võimalik tõendada, et katsetustes mitteosalevate laevade tagasiheide ei suurene.

4. Olenemata lõike 3 punkti b alapunktist i, võib liikmesriik erandkorras anda tema lipu all sõitvale kalalaevale täiendava püügiosa, mis ületab 75 % hinnangulisest vette tagasi heidetud saagist, mille on püüdnud sellist liiki laev, kuhu kuulub täiendava püügiosa saanud laev, tingimusel et:

a) tagasiheite määr on asjaomase laevaliigi kohta tehtud hinnangu järgi väiksem kui 10 %;

b) sellist liiki laevade kaasamine on oluline CCTV süsteemi kontrollialase potentsiaali hindamiseks;

c) nimetatud katsetustes osalevate kõikide laevade täiendav püügiosa ei ole rohkem kui 75 % nende hinnangulisest tagasiheitest.

5. Sel määral, kui kooskõlas lõike 3 punktiga a tehtud salvestistega kaasneb direktiivis 95/46/EÜ määratletud isikuandmete töötlemine, kohaldatakse sellise töötlemise suhtes nimetatud direktiivi.

6. Kui liikmesriik tuvastab, et täielikult dokumenteeritud kalapüügis osalev laev ei täida lõikes 3 sätestatud tingimusi, tühistab liikmesriik kohe sellele laevale antud täiendava püügiosa ning keelab tal 2013. aasta ülejäänud aja jooksul kõnealustes katsetuses osaleda.

7. Enne lõigetes 1–6 osutatud täiendava püügiosa andmist esitab liikmesriik komisjonile järgmise teabe:

a) tema lipu all sõitvate ja täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevate laevade nimekiri;

b) nimetatud laevade pardale paigaldatud elektroonilise kaugseiresüsteemi spetsifikatsioonid;

c) nimetatud laevadel kasutatavate püügivahendite maht, liik ja spetsifikatsioon;

d) iga katsetustes osaleva laevatüübi hinnanguline tagasiheide;

e) katsetustes osalevate laevade poolt 2012. aastal püütud sellise kalavaru saagi kogus, mille suhtes kohaldatakse vastavat lubatud kogupüüki.

8. Komisjon võib nõuda liikmesriikidelt, kes kasutavad käesolevat artiklit, et nad esitaksid teaduslikule nõuandeorganile hinnangu tagasiheite kohta laevaliikide kaupa, et jälgida lõike 3 punkti b alapunktis i sätestatud nõude rakendamist. Kui sellist tagasiheidet kinnitavat hinnangut ei ole, võtab asjaomane liikmesriik mis tahes sobivad meetmed, et tagada kõnealuse nõude järgimine ning teavitab sellest komisjoni.

Artikkel 8

Saagi ja kaaspüügi lossimise tingimused

Kalavarusid, mille suhtes on kehtestatud lubatud kogupüük, võib pardal hoida või laevalt lossida ainult juhul, kui:

a) saagi on püüdnud sellise liikmesriigi lipu all sõitvad laevad, millel on kvoot, ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud või

b) saak moodustab osa liidule kuuluvast püügiosast, mis ei ole kvootidena liikmesriikide vahel ära jaotatud, ning kõnealune liidu kvoot ei ole ammendatud.

Artikkel 9

Püügikoormuse piirangud

Alates 1. veebruarist 2013 kuni 31. jaanuarini 2014 kohaldatakse püügikoormuse piiranguid järgmiselt:

a) IIA lisa kohaldatakse tursavarude majandamiseks Kattegatis, ICESi VIIa ja VIa rajoonis ning ICESi Vb rajooni ELi vetes;

b) IIB lisa kohaldatakse euroopa merluusi ja norra salehomaari varude taastamiseks ICESi VIIIc ja IXa rajoonis, välja arvatud Cádizi lahes;

c) IIC lisa kohaldatakse ICESi VIIe rajoonis merikeelevarude majandamise suhtes.

Artikkel 10

Kalapüügivõimaluste eraldamist käsitlevad erisätted

1. Käesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et need ei piira:

a) määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist;

b) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37 või määruse (EÜ) nr 1006/2008 ( 16 ) artikli 10 lõike 4 kohast ümberjaotamist;

c) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 kohast lubatud lisakoguste lossimist;

d) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 kohast koguste peatamist;

e) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 37, 105, 106 ja 107 kohast mahaarvamist.

2. Kui käesoleva määruse I lisas ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse ennetuslikku lubatud kogupüüki, ning kõnealuse määruse artikli 3 lõikeid 2–3 ning artiklit 4 kohaldatakse selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse lubatud analüütilist kogupüüki.

Artikkel 11

Kalapüügi keeluaeg

1. Porcupine’i madalal on 1. maist kuni 31. maini 2013 keelatud püüda või pardal hoida järgmisi liike: tursk, megrimid, merikuratlased, kilttursk, merlang, euroopa merluus, norra salehomaar, atlandi merilest, pollak, põhjaatlandi süsikas, railased, harilik merikeel ja harilik ogahai.

2. Käesoleva artikli kohaldamisel hõlmab Porcupine’i madal ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:







Punkt Laiuskraad Pikkuskraad 1 52° 27′ N 12° 19′ W 2 52° 40′ N 12° 30′ W 3 52° 47′ N 12° 39,600′ W 4 52° 47′ N 12° 56′ W 5 52° 13,5′ N 13° 53,830′ W 6 51° 22′ N 14° 24′ W 7 51° 22′ N 14° 03′ W 8 52° 10′ N 13° 25′ W 9 52° 32′ N 13° 07,500′ W 10 52° 43′ N 12° 55′ W 11 52° 43′ N 12° 43′ W 12 52° 38,800′ N 12° 37′ W 13 52° 27′ N 12° 23′ W 14 52° 27′ N 12° 19′ W

3. Erandina lõikest 1 lubatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 50 lõigetele 3–5 Porcupine’i madalalt läbisõidu ajal hoida pardal nimetatud lõikes osutatud liike.

Artikkel 12

Keelud

1. ELi laevadel on keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike:

a) hiidhai (Cetorhinus maximus) ja mõrtsukhai (Carcharodon carcharias) kõikides vetes;

b) harilik heeringahai (Lamna nasus) kõikides vetes, välja arvatud neis, kus käesoleva määruse I lisa B osas on ette nähtud teisiti;

c) euroopa ingelhai (Squatina squatina) ELi vetes;

d) harilik rai (Dipturus batis) ICESi IIa rajooni ja ICESi III, IV, VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna ELi vetes;

e) musterrai (Raja undulata) ja valgerai (Raja alba) ICESi VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna ELi vetes;

f) logardrailased (Rhinobatidae) ICESi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ja XII alapiirkonna ELi vetes;

g) hiid-sarvikrai (Manta birostris) kõikides vetes.

2. Kui lõikes 1 osutatud liike püütakse juhuslikult, ei tohi neid kahjustada. Nende liikide isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.

Artikkel 13

Andmete edastamine

Kui liikmesriigid edastavad komisjonile püütud koguste lossimisandmeid määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33–34 kohaselt, tuleb selleks kasutada käesoleva määruse I lisas sätestatud kalavarude koode.







III

JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 14

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee, mis on asutatud määrusega (EÜ) nr 2371/2002. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 15

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013.

Artiklit 9 kohaldatakse siiski alates 1. veebruarist 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









LISADE NIMEKIRI

I LISA. ELi laevadele lubatud kogupüük (TAC) püügipiirangutega piirkondades, liikide ja piirkondade kaupa. A osa. Üldsätted B osa. Kattegat, ICESi alapiirkonnad I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV, CECAFi ELi veed, Prantsuse Guajaana veed

IIA LISA. Laevade püügikoormus seoses Kattegati, ICESi VIa ja VIIa rajooni ning ICESi Vb rajooni ELi vete tursavarude majandamisega.

IIB LISA. Laevade püügikoormus seoses euroopa merluusi lõunapoolsete varude ja norra salehomaari teatavate varude taastamisega ICESi VIIIc ja IXa rajoonis, välja arvatud Cádizi lahes.

IIC LISA. Laevade püügikoormus seoses merikeele varude majandamisega La Manche’i lääneosas ICESi VIIe rajoonis.









I LISA

ELi LAEVADELE LUBATUD KOGUPÜÜK (TAC) PÜÜGIPIIRANGUTEGA PIIRKONDADES, LIIKIDE JA PIIRKONDADE KAUPA

A OSA

Üldsätted

Käesoleva lisa B osa tabelites sätestatakse kalavarude kaupa lubatud kogupüük (TAC) ja kvoodid (eluskaalu tonnides, kui ei ole sätestatud teisiti) ning vajaduse korral nende kasutamisega seotud funktsionaalsed tingimused.

Kõigi käesolevas lisas sätestatud kalapüügivõimaluste suhtes kohaldatakse määruses (EÜ) nr 1224/2009 sätestatud eeskirju, eelkõige nimetatud määruse artikleid 33 ja 34.

Viited püügipiirkondadele on viited ICESi püügipiirkondadele, kui ei ole määratletud teisiti. Igas piirkonnas osutatakse kalavarudele liigi ladinakeelse nimetuse tähestikulises järjekorras. Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist ladinakeelsete nimetuste ja tavanimetuste vastavustabelit:







Teaduslik nimetus Kolmetäheline kood Tavanimetus Amblyraja radiata RJR Tähtrai Ammodytes spp. SAN Tobiad Argentina silus ARU Põhjaatlandi hõbekala Beryx spp. ALF Limapead Brosme brosme USK Meriluts Caproidae BOR Hirvkalalased Centrophorus squamosus GUQ Hall lühiogahai Centroscymnus coelolepis CYO Portugali süvahai Chaceon spp. GER Süvamere punakrabi Champsocephalus gunnari ANI Haugjääkala Chionoecetes spp. PCR Arktikakrabid Clupea harengus HER Heeringas Coryphaenoides rupestris RNG Kalju-tömppeakala Dalatias licha SCK Šokolaad-ogahai Deania calcea DCA Pikk-koon hai Dipturus batis RJB Harilik rai Dissostichus eleginoides TOP Patagoonia kihvkala Dissostichus mawsoni TOA Antarktika kihvkalad Engraulis encrasicolus ANE Anšoovis Etmopterus princeps ETR Suur tumehai Etmopterus pusillus ETP Ronkjas tumehai Euphausia superba KRI Tavaline hiilgevähk Gadus morhua COD Tursk Galeorhinus galeus GAG Supi-nugishai Glyptocephalus cynoglossus WIT Pikklest Hippoglossoides platessoides PLA Harilik karelest Hippoglossus hippoglossus HAL Harilik hiidlest Hoplostethus atlanticus ORY Atlandi karekala Illex illecebrosus SQI Lühiuimkalmaar Lamna nasus POR Harilik heeringahai Lepidonotothen squamifrons NOS Hall nototeenia Lepidorhombus spp. LEZ Megrimid Leucoraja naevus RJN Kägurai Limanda ferruginea YEL Ruske soomuslest Limanda limanda DAB Harilik soomuslest Lophiidae ANF Merikuratlased Macrourus spp. GRV Pikksabad Makaira nigricans BUM Sinine marliin Mallotus villosus CAP Moiva Manta birostris RMB Hiid-sarvikrai Martialia hyadesi SQS Kalmaar Melanogrammus aeglefinus HAD Kilttursk Merlangius merlangus WHG Merlang Merluccius merluccius HKE Euroopa merluus Micromesistius poutassou WHB Põhjaputassuu Microstomus kitt LEM Väikesuulest Molva dypterygia BLI Sinine molva Molva molva LIN Harilik molva Nephrops norvegicus NEP Norra salehomaar Pandalus borealis PRA Harilik süvameregarneel Paralomis spp. PAI Krabid Penaeus spp. PEN Viburhännakud Platichthys flesus FLE Lest Pleuronectes platessa PLE Atlandi merilest Pleuronectiformes FLX Lestalised Pollachius pollachius POL Pollak Pollachius virens POK Põhjaatlandi süsikas Psetta maxima TUR Harilik kammeljas Raja alba RJA Valgerai Raja brachyura RJH Blondrai Raja circularis RJI Liivrai Raja clavata RJC Ogarai Raja fullonica RJF Šagräänrai Raja (Dipturus) nidarosiensis JAD Norra rai Raja microocellata RJE Väikesilmrai Raja montagui RJM Tähnikrai Raja undulata RJU Musterrai Rajiformes SRX Railised Reinhardtius hippoglossoides GHL Süvalest Scomber scombrus MAC Makrell Scophthalmus rhombus BLL Sile kammeljas Sebastes spp. RED Meriahvenad Solea solea SOL Harilik merikeel Solea spp. SOO Merikeeled Sprattus sprattus SPR Kilu Squalus acanthias DGS Harilik ogahai Tetrapturus albidus WHM Valge odanina Thunnus maccoyii SBF Siniuim-tuun Thunnus obesus BET Suursilm-tuun Thunnus thynnus BFT Harilik tuun Trachurus murphyi CJM Tšiili stauriid Trachurus spp. JAX Harilik stauriid Trisopterus esmarkii NOP Norra tursik Urophycis tenuis HKW Valge ameerikaluts Xiphias gladius SWO Mõõkkala

Järgmine tavanimetuste ja ladinakeelsete nimetuste vastavustabel on esitatud üksnes selgitamiseks.







Anšoovis ANE Engraulis encrasicolus Antarktika kihvkalad TOA Dissostichus mawsoni Arktikakrabid PCR Chionoecetes spp. Atlandi karekala ORY Hoplostethus atlanticus Atlandi merilest PLE Pleuronectes platessa Blondrai RJH Raja brachyura Euroopa merluus HKE Merluccius merluccius Hall lühiogahai GUQ Centrophorus squamosus Hall nototeenia NOS Lepidonotothen squamifrons Harilik heeringahai POR Lamna nasus Harilik hiidlest HAL Hippoglossus hippoglossus Harilik kammeljas TUR Psetta maxima Harilik karelest PLA Hippoglossoides platessoides Harilik merikeel SOL Solea solea Harilik molva LIN Molva molva Harilik ogahai DGS Squalus acanthias Harilik rai RJB Dipturus batis Harilik soomuslest DAB Limanda limanda Harilik stauriid JAX Trachurus spp. Harilik süvameregarneel PRA Pandalus borealis Harilik tuun BFT Thunnus thynnus Heeringas HER Clupea harengus Hiid-sarvikrai RMB Manta birostris Hirvkalalased BOR Caproidae Kalju-tömppeakala RNG Coryphaenoides rupestris Kalmaar SQS Martialia hyadesi Kilttursk HAD Melanogrammus aeglefinus Kilu SPR Sprattus sprattus Krabid PAI Paralomis spp. Kägurai RJN Leucoraja naevus Lest FLE Platichthys flesus Lestalised FLX Pleuronectiformes Liivrai RJI Raja circularis Limapead ALF Beryx spp. Lühiuimkalmaar SQI Illex illecebrosus Makrell MAC Scomber scombrus Megrimid LEZ Lepidorhombus spp. Meriahvenad RED Sebastes spp. Merikeeled SOO Solea spp. Merikuratlased ANF Lophiidae Meriluts USK Brosme brosme Merlang WHG Merlangius merlangus Moiva CAP Mallotus villosus Musterrai RJU Raja undulata Mõõkkala SWO Xiphias gladius Norra rai JAD Raja (Dipturus) nidarosiensis Norra salehomaar NEP Nephrops norvegicus Norra tursik NOP Trisopterus esmarkii Ogarai RJC Raja clavata Patagoonia kihvkala TOP Dissostichus eleginoides Pikk-koon hai DCA Deania calcea Pikklest WIT Glyptocephalus cynoglossus Pikksabad GRV Macrourus spp. Pollak POL Pollachius pollachius Portugali süvahai CYO Centroscymnus coelolepis Põhjaatlandi hõbekala ARU Argentina silus Põhjaatlandi süsikas POK Pollachius virens Põhjaputassuu WHB Micromesistius poutassou Railised SRX Rajiformes Ronkjas tumehai ETP Etmopterus pusillus Ruske soomuslest YEL Limanda ferruginea Sile kammeljas BLL Scophthalmus rhombus Sinine marliin BUM Makaira nigricans Sinine molva BLI Molva dypterygia Siniuim-tuun SBF Thunnus maccoyii Supi-nugishai GAG Galeorhinus galeus Suur tumehai ETR Etmopterus princeps Suursilm-tuun BET Thunnus obesus Süvalest GHL Reinhardtius hippoglossoides Süvamere punakrabi GER Chaceon spp. Šagräänrai RJF Raja fullonica Šokolaad-ogahai SCK Dalatias licha Tavaline hiilgevähk KRI Euphausia superba Tobiad SAN Ammodytes spp. Tšiili stauriid CJM Trachurus murphyi Tursk COD Gadus morhua Tähnikrai RJM Raja montagui Tähtrai RJR Amblyraja radiata Valge ameerikaluts HKW Urophycis tenuis Valge odanina WHM Tetrapturus albidus Valgerai RJA Raja alba Viburhännakud PEN Penaeus spp. Väikesilmrai RJE Raja microocellata Väikesuulest LEM Microstomus kitt

B OSA

KattegaT, ICESi alapiirkonnad I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV, CECAFi ELi veed, Prantsuse Guajaana veed







Liik: Põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Püügipiirkond: I ja II püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (ARU/1/2.) Saksamaa 24 Analüütiline TAC Prantsusmaa 8 Madalmaad 19 Ühendkuningriik 39 Euroopa Liit 90 Lubatud kogupüük (TAC) 90







Liik: Põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Püügipiirkond: III ja IV püügipiirkonna ELi veed (ARU/34-C) Taani 911 Analüütiline TAC Saksamaa 9 Prantsusmaa 7 Iirimaa 7 Madalmaad 43 Rootsi 35 Ühendkuningriik 16 Euroopa Liit 1 028 Lubatud kogupüük (TAC) 1 028







Liik: Põhjaatlandi hõbekala Argentina silus Püügipiirkond: V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (ARU/567.) Saksamaa 329 Analüütiline TAC Prantsusmaa 7 Iirimaa 305 Madalmaad 3 434 Ühendkuningriik 241 Euroopa Liit 4 316 Lubatud kogupüük (TAC) 4 316







Liik: Meriluts Brosme brosme Püügipiirkond: IIIa; alarajoonide 22–32 ELi veed (USK/3A/BCD) Taani 15 Analüütiline TAC Rootsi 7 Saksamaa 7 Euroopa Liit 29 Lubatud kogupüük (TAC) 29







Liik: Hirvkalalased Caproidae Püügipiirkond: VI, VII ja VIII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (BOR/678-) Taani 20 123 Ennetuslik TAC Iirimaa 56 666 Ühendkuningriik 5 211 Euroopa Liit 82 000 Lubatud kogupüük (TAC) 82 000







Liik: Heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VIaS (1), VIIb, VIIc püügipiirkond (HER/6AS7BC) Iirimaa 1 364 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Madalmaad 136 Euroopa Liit 1 500 Lubatud kogupüük (TAC) 1 500 (1) Viide heeringavarudele VIa püügipiirkonnas, lõuna pool 56° 00’ N ja lääne pool 07° 00’ W.







Liik: Heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VI püügipiirkond, Clyde (1) (HER/06ACL.) Ühendkuningriik Kehtestatakse (2) Ennetuslik TAC Euroopa Liit Kehtestatakse (3) Lubatud kogupüük (TAC) Kehtestatakse (3) (1) Clyde’i varu: viide heeringavarule merepiirkonnas, mis asub Mull of Kintyre’i ja Corsewall Pointi vahele tõmmatud joonest kirde pool. — Mull of Kintyre (55°19′N, 05°48′W); — punkt konkreetses asukohas (55°04′N, 05°23′W) ja; — Corsewall Point (55°01′N, 05°10′W). (2) Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. (3) Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 2 kohaselt.







Liik: Heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VIIa (1) (HER/07A/MM) Iirimaa 1 300 Analüütiline TAC Ühendkuningriik 3 693 Euroopa Liit 4 993 Lubatud kogupüük (TAC) 4 993 (1) Käesolevat püügipiirkonda on vähendatud järgmiste piiridega: — põhjas laiuskraad 52° 30’ N, — lõunas laiuskraad 52° 00’ N, — läänes Iirimaa rannik, — idas Ühendkuningriigi rannik.







Liik: Heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VIIe ja VIIf (HER/7EF.) Prantsusmaa 465 Ennetuslik TAC Ühendkuningriik 465 Euroopa Liit 931 Lubatud kogupüük (TAC) 931







Liik: Heeringas Clupea harengus Püügipiirkond: VIIg (1), VIIh (1), VIIj (1) ja VIIk (1) (HER/7G-K.) Saksamaa 191 Analüütiline TAC Prantsusmaa 1 062 Iirimaa 14 864 Madalmaad 1 062 Ühendkuningriik 21 Euroopa Liit 17 200 Lubatud kogupüük (TAC) 17 200 (1) Seda püügipiirkonda on suurendatud alaga, mille piirid on järgmised: — põhjas laiuskraad 52° 30’ N, — lõunas laiuskraad 52° 00’ N, — läänes Iirimaa rannik, — idas Ühendkuningriigi rannik.







Liik: Anšoovis Engraulis encrasicolus Püügipiirkond: IX ja X; CECAFi 34.1.1 ELi veed (ANE/9/3411) Hispaania 4 198 Ennetuslik TAC Portugal 4 580 Euroopa Liit 8 778 Lubatud kogupüük (TAC) 8 778







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: Kattegat (COD/03AS.) Taani 62 (1) Analüütiline TAC Saksamaa 1 (1) Rootsi 37 (1) Euroopa Liit 100 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 100 (1) (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi raames lubatud.







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIb; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed lääne pool 12° 00′ W ning XII ja XIV püügipiirkond (COD/5W6-14) Belgia 0 Ennetuslik TAC Saksamaa 1 Prantsusmaa 12 Iirimaa 16 Ühendkuningriik 45 Euroopa Liit 74 Lubatud kogupüük (TAC) 74







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIa; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed ida pool 12° 00’ W (COD/5BE6A) Belgia 0 Analüütiline TAC Saksamaa 0 Prantsusmaa 0 Iirimaa 0 Ühendkuningriik 0 Euroopa Liit 0 Lubatud kogupüük (TAC) 0 (1) (1) Kõnealuse TACiga hõlmatud piirkonnas kaaspüügil püütud turska võib lossida tingimusel, et eluskaalu järgi ei moodusta see rohkem kui 1,5 % pardal olevast püütud kalast püügireisi kohta.







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIIa (COD/07A.) Belgia 4 Analüütiline TAC Prantsusmaa 10 Iirimaa 188 Madalmaad 1 Ühendkuningriik 82 Euroopa Liit 285 Lubatud kogupüük (TAC) 285







Liik: Tursk Gadus morhua Püügipiirkond: VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ja X; CECAFi 34.1.1 ELi veed (COD/7XAD34) Belgia 456 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. Prantsusmaa 7 459 Iirimaa 1 479 Madalmaad 2 Ühendkuningriik 804 Euroopa Liit 10 200 Lubatud kogupüük (TAC) 10 200







Liik: Harilik heeringahai Lamna nasus Püügipiirkond: Prantsuse Guajaana veed, Kattegat; Skagerraki, I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi veed; CECAFi 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2 püügipiirkonna ELi veed (POR/3-1234) Taani 0 (1) Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Prantsusmaa 0 (1) Saksamaa 0 (1) Iirimaa 0 (1) Hispaania 0 (1) Ühendkuningriik 0 (1) Euroopa Liit 0 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 0 (1) (1) Juhusliku püügi korral ei tohi kõnealust liiki kahjustada. Isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.







Liik: Megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (LEZ/2AC4-C) Belgia 6 Analüütiline TAC Taani 5 Saksamaa 5 Prantsusmaa 32 Madalmaad 25 Ühendkuningriik 1 864 Euroopa Liit 1 937 Lubatud kogupüük (TAC) 1 937







Liik: Megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; VI; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (LEZ/56-14) Hispaania 385 Analüütiline TAC Prantsusmaa 1 501 Iirimaa 439 Ühendkuningriik 1 062 Euroopa Liit 3 387 Lubatud kogupüük (TAC) 3 387







Liik: Megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: VII (LEZ/07.) Belgia 470 (1) Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. Hispaania 5 216 (1) Prantsusmaa 6 329 (1) Iirimaa 2 878 (1) Ühendkuningriik 2 492 (1) Euroopa Liit 17 385 Lubatud kogupüük (TAC) 17 385 (1) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda oma lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 1 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklile 7.







Liik: Megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (LEZ/8ABDE.) Hispaania 950 Analüütiline TAC Prantsusmaa 766 Euroopa Liit 1 716 Lubatud kogupüük (TAC) 1 716







Liik: Megrimid Lepidorhombus spp. Püügipiirkond: VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 ELi veed (LEZ/8C3411) Hispaania 1 121 Analüütiline TAC Prantsusmaa 56 Portugal 37 Euroopa Liit 1 214 Lubatud kogupüük (TAC) 1 214







Liik: Merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: VI; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (ANF/56-14) Belgia 177 Ennetuslik TAC Saksamaa 202 Hispaania 189 Prantsusmaa 2 179 Iirimaa 492 Madalmaad 170 Ühendkuningriik 1 515 Euroopa Liit 4 924 Lubatud kogupüük (TAC) 4 924







Liik: Merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: VII (ANF/07.) Belgia 2 693 (1) (2) Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. Saksamaa 300 (1) (2) Hispaania 1 070 (1) (2) Prantsusmaa 17 282 (1) (2) Iirimaa 2 209 (1) (2) Madalmaad 349 (1) (2) Ühendkuningriik 5 241 (1) (2) Euroopa Liit 29 144 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 29 144 (1) (1) Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas (ANF/*8ABDE). (2) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda oma lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 1 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklile 7.







Liik: Merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (ANF/8ABDE.) Hispaania 1 190 Analüütiline TAC Prantsusmaa 6 619 Euroopa Liit 7 809 Lubatud kogupüük (TAC) 7 809







Liik: Merikuratlased Lophiidae Püügipiirkond: VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 ELi veed (ANF/8C3411) Hispaania 2 063 Analüütiline TAC Prantsusmaa 2 Portugal 410 Euroopa Liit 2 475 Lubatud kogupüük (TAC) 2 475







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: Vb ja VIa püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (HAD/5BC6A.) Belgia 5 Analüütiline TAC Saksamaa 6 Prantsusmaa 232 Iirimaa 690 Ühendkuningriik 3 278 Euroopa Liit 4 211 Lubatud kogupüük (TAC) 4 211







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: VIIb–k, VIII, IX ja X; CECAFi 34.1.1 ELi veed (HAD/7X7A34) Belgia 157 (1) Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. Prantsusmaa 9 432 (1) Iirimaa 3 144 (1) Ühendkuningriik 1 415 (1) Euroopa Liit 14 148 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 14 148 (1) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda oma lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 5 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklile 7.







Liik: Kilttursk Melanogrammus aeglefinus Püügipiirkond: VIIa (HAD/07A.) Belgia 19 Analüütiline TAC Prantsusmaa 86 Iirimaa 515 Ühendkuningriik 569 Euroopa Liit 1 189 Lubatud kogupüük (TAC) 1 189







Liik: Merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: VI; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (WHG/56-14) Saksamaa 2 Analüütiline TAC Prantsusmaa 36 Iirimaa 87 Ühendkuningriik 167 Euroopa Liit 292 Lubatud kogupüük (TAC) 292







Liik: Merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: VIIa (WHG/07A.) Belgia 0 Analüütiline TAC Prantsusmaa 3 Iirimaa 49 Madalmaad 0 Ühendkuningriik 32 Euroopa Liit 84 Lubatud kogupüük (TAC) 84







Liik: Merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk (WHG/7X7A-C) Belgia 239 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. Prantsusmaa 14 700 Iirimaa 6 812 Madalmaad 120 Ühendkuningriik 2 629 Euroopa Liit 24 500 Lubatud kogupüük (TAC) 24 500







Liik: Merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: VIII (WHG/08.) Hispaania 1 270 Ennetuslik TAC Prantsusmaa 1 905 Euroopa Liit 3 175 Lubatud kogupüük (TAC) 3 175







Liik: Merlang Merlangius merlangus Püügipiirkond: IX ja X; CECAFi 34.1.1 ELi veed (WHG/9/3411) Portugal Kehtestatakse (1) Ennetuslik TAC Euroopa Liit Kehtestatakse (2) Lubatud kogupüük (TAC) Kehtestatakse (2) (1) Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. (2) Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 1 kohaselt.







Liik: Euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: IIIa; alarajoonide 22–32 ELi veed (HKE/3A/BCD) Taani 1 531 (2) Analüütiline TAC Rootsi 130 (2) Euroopa Liit 1 661 Lubatud kogupüük (TAC) 1 661 (1) (1) Põhjapoolsete merluusivarude 55 105-tonnise TACi piires. (2) Seda kvooti võib üle kanda IIa ja IV püügipiirkonna ELi vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb siiski eelnevalt komisjonile teatada.







Liik: Euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (HKE/2AC4-C) Belgia 28 Analüütiline TAC Taani 1 119 Saksamaa 128 Prantsusmaa 248 Madalmaad 64 Ühendkuningriik 348 Euroopa Liit 1 935 Lubatud kogupüük (TAC) 1 935 (1) (1) Põhjapoolsete merluusivarude 55 105 -tonnise TACi piires.







Liik: Euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: VI ja VII; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (HKE/571214) Belgia 284 (1) (3) Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. Hispaania 9 109 (3) Prantsusmaa 14 067 (1) (3) Iirimaa 1 704 (3) Madalmaad 183 (1) (3) Ühendkuningriik 5 553 (1) (3) Euroopa Liit 30 900 Lubatud kogupüük (TAC) 30 900 (2) (1) Seda kvooti võib üle kanda IIa ja IV püügipiirkonna ELi vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb siiski eelnevalt komisjonile teatada. (2) Põhjapoolsete merluusivarude 55 105 -tonnise TACi piires. (3) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda oma lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 1 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklile 7. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (HKE/*8ABDE) Belgia 37 Hispaania 1 469 Prantsusmaa 1 469 Iirimaa 184 Madalmaad 18 Ühendkuningriik 827 Euroopa Liit 4 004







Liik: Euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (HKE/8ABDE.) Belgia 9 (1) Analüütiline TAC Hispaania 6 341 Prantsusmaa 14 241 Madalmaad 18 (1) Euroopa Liit 20 609 Lubatud kogupüük (TAC) 20 609 (2) (1) Seda kvooti võib üle kanda IV püügipiirkonda ja IIa püügipiirkonna ELi vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb siiski eelnevalt komisjonile teatada. (2) Põhjapoolsete merluusivarude 55 105-tonnise TACi piires. Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:



VI ja VII; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (HKE/*57-14) Belgia 2 Hispaania 1 837 Prantsusmaa 3 305 Madalmaad 6 Euroopa Liit 5 150







Liik: Euroopa merluus Merluccius merluccius Püügipiirkond: VIIIc, IX ja X; CECAFi 34.1.1 ELi veed (HKE/8C3411) Hispaania 9 051 Analüütiline TAC Prantsusmaa 869 Portugal 4 224 Euroopa Liit 14 144 Lubatud kogupüük (TAC) 14 144







Liik: Sinine molva Molva dypterygia Püügipiirkond: XII püügipiirkonna rahvusvahelised veed (BLI/12INT-) Eesti 2 (1) Ennetuslik TAC Hispaania 739 (1) Prantsusmaa 18 (1) Leedu 7 (1) Ühendkuningriik 7 (1) Muud 2 (1) Euroopa Liit 774 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 774 (1) (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi raames lubatud.







Liik: Sinine molva Molva dypterygia Püügipiirkond: II ja IV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (BLI/24-) Taani 4 Ennetuslik TAC Saksamaa 4 Iirimaa 4 Prantsusmaa 23 Ühendkuningriik 14 Muud (1) 4 Euroopa Liit 53 Lubatud kogupüük (TAC) 53 (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi raames lubatud.







Liik: Sinine molva Molva dypterygia Püügipiirkond: III püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (BLI/03-) Taani 3 Ennetuslik TAC Saksamaa 2 Rootsi 3 Euroopa Liit 8 Lubatud kogupüük (TAC) 8







Liik: Harilik molva Molva molva Püügipiirkond: IIIa; IIIb, IIIc, IIId püügipiirkonna ELi veed (LIN/3A/BCD) Belgia 6 (1) Analüütiline TAC Taani 50 Saksamaa 6 (1) Rootsi 19 Ühendkuningriik 6 (1) Euroopa Liit 87 Lubatud kogupüük (TAC) 87 (1) Selle kvoodi alusel võib püüda üksnes IIIa, IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna ELi vetes.







Liik: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (NEP/2AC4-C) Belgia 908 Analüütiline TAC Taani 908 Saksamaa 13 Prantsusmaa 27 Madalmaad 467 Ühendkuningriik 15 027 Euroopa Liit 17 350 Lubatud kogupüük (TAC) 17 350







Liik: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: VI; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (NEP/5BC6.) Hispaania 34 Analüütiline TAC Prantsusmaa 135 Iirimaa 226 Ühendkuningriik 16 295 Euroopa Liit 16 690 Lubatud kogupüük (TAC) 16 690







Liik: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: VII (NEP/07.) Hispaania 1 384 (1) Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. Prantsusmaa 5 609 (1) Iirimaa 8 506 (1) Ühendkuningriik 7 566 (1) Euroopa Liit 23 065 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 23 065 (1) ( 1 ) Eritingimus: sellest võib ICESi VII alapiirkonna funktsionaalses üksuses 16 (NEP/*07U16) kasutada ainult järgmisi kvoote:



Hispaania 543 Prantsusmaa 340 Iirimaa 653 Ühendkuningriik 264 Euroopa Liit 1 800







Liik: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (NEP/8ABDE.) Hispaania 234 Analüütiline TAC Prantsusmaa 3 665 Euroopa Liit 3 899 Lubatud kogupüük (TAC) 3 899







Liik: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: VIIIc (NEP/08C.) Hispaania 71 Analüütiline TAC Prantsusmaa 3 Euroopa Liit 74 Lubatud kogupüük (TAC) 74







Liik: Norra salehomaar Nephrops norvegicus Püügipiirkond: IX ja X; CECAFi 34.1.1 ELi veed (NEP/9/3411) Hispaania 62 Analüütiline TAC Portugal 184 Euroopa Liit 246 Lubatud kogupüük (TAC) 246







Liik: Viburhännakud Penaeus spp. Püügipiirkond: Prantsuse Guajaana veed (PEN/FGU.) Prantsusmaa Kehtestatakse (1) (2) Ennetuslik TAC Euroopa Liit Kehtestatakse (2) (3) Lubatud kogupüük (TAC) Kehtestatakse (2) (3) (1) Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. (2) Krevettide Penaeus subtilis ja Penaeus brasiliensis püük on keelatud alla 30 meetri sügavustes vetes. (3) Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 1 kohaselt.







Liik: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: VI; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (PLE/56-14) Prantsusmaa 9 Ennetuslik TAC Iirimaa 261 Ühendkuningriik 388 Euroopa Liit 658 Lubatud kogupüük (TAC) 658







Liik: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: VIIa (PLE/07A.) Belgia 42 Analüütiline TAC Prantsusmaa 18 Iirimaa 1 063 Madalmaad 13 Ühendkuningriik 491 Euroopa Liit 1 627 Lubatud kogupüük (TAC) 1 627







Liik: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: VIIb ja VIIc (PLE/7BC.) Prantsusmaa 11 Ennetuslik TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. Iirimaa 63 Euroopa Liit 74 Lubatud kogupüük (TAC) 74







Liik: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: VIId ja VIIe (PLE/7DE.) Belgia 1 047 (1) Analüütiline TAC Prantsusmaa 3 491 (1) Ühendkuningriik 1 862 (1) Euroopa Liit 6 400 Lubatud kogupüük (TAC) 6 400 (1) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda oma lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 1 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklile 7.







Liik: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: VIIf ja VIIg (PLE/7FG.) Belgia 46 Analüütiline TAC Prantsusmaa 83 Iirimaa 197 Ühendkuningriik 43 Euroopa Liit 369 Lubatud kogupüük (TAC) 369







Liik: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: VIIh, VIIj ja VIIk (PLE/7HJK.) Belgia 9 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. Prantsusmaa 18 Iirimaa 61 Madalmaad 35 Ühendkuningriik 18 Euroopa Liit 141 Lubatud kogupüük (TAC) 141







Liik: Atlandi merilest Pleuronectes platessa Püügipiirkond: VIII, IX ja X; CECAFi 34.1.1 ELi veed (PLE/8/3411) Hispaania 66 Ennetuslik TAC Prantsusmaa 263 Portugal 66 Euroopa Liit 395 Lubatud kogupüük (TAC) 395







Liik: Pollak Pollachius pollachius Püügipiirkond: VI; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (POL/56-14) Hispaania 6 Ennetuslik TAC Prantsusmaa 190 Iirimaa 56 Ühendkuningriik 145 Euroopa Liit 397 Lubatud kogupüük (TAC) 397







Liik: Pollak Pollachius pollachius Püügipiirkond: VII (POL/07.) Belgia 420 Ennetuslik TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. Hispaania 25 Prantsusmaa 9 667 Iirimaa 1 030 Ühendkuningriik 2 353 Euroopa Liit 13 495 Lubatud kogupüük (TAC) 13 495







Liik: Pollak Pollachius pollachius Püügipiirkond: VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (POL/8ABDE.) Hispaania 252 Ennetuslik TAC Prantsusmaa 1 230 Euroopa Liit 1 482 Lubatud kogupüük (TAC) 1 482







Liik: Pollak Pollachius pollachius Püügipiirkond: VIIIc (POL/08C.) Hispaania 208 Ennetuslik TAC Prantsusmaa 23 Euroopa Liit 231 Lubatud kogupüük (TAC) 231







Liik: Pollak Pollachius pollachius Püügipiirkond: IX ja X; CECAFi 34.1.1 ELi veed (POL/9/3411) Hispaania 273 (1) Ennetuslik TAC Portugal 9 (1) Euroopa Liit 282 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 282 (1) Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda VIIIc püügipiirkonna ELi vetes (POL/*08C.).







Liik: Põhjaatlandi süsikas Pollachius virens Püügipiirkond: VII, VIII, IX ja X; CECAFi 34.1.1 ELi veed (POK/7/3411) Belgia 6 Ennetuslik TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. Prantsusmaa 1 245 Iirimaa 1 491 Ühendkuningriik 434 Euroopa Liit 3 176 Lubatud kogupüük (TAC) 3 176







Liik: Railised Rajiformes Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (SRX/2AC4-C) Belgia 211 (1) (2) (3) Ennetuslik TAC Taani 8 (1) (2) (3) Saksamaa 10 (1) (2) (3) Prantsusmaa 33 (1) (2) (3) Madalmaad 180 (1) (2) (3) Ühendkuningriik 814 (1) (2) (3) Euroopa Liit 1 256 (1) (3) Lubatud kogupüük (TAC) 1 256 (3) (1) Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), ogarai (Raja clavata) (RJC/2AC4-C), blondrai (Raja brachyura) (RJH/2AC4-C), tähnikrai (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) ja tähtrai (Amblyraja radiata) (RJR/2AC4-C) püügist teatatakse eraldi. (2) Kaaspüügi kvoot. Need liigid ei tohi eluskaalu järgi moodustada rohkem kui 25 % pardal olevast püütud kalast püügireisi kohta. Seda tingimust kohaldatakse üksnes üle 15 meetri pikkuste laevade suhtes. (3) Ei kohaldata hariliku rai (Dipturus batis) puhul. Juhusliku püügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta. Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad kõnealused liigid kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta.







Liik: Railised Rajiformes Püügipiirkond: IIIa püügipiirkonna ELi veed (SRX/03A-C.) Taani 41 (1) (2) Ennetuslik TAC Rootsi 11 (1) (2) Euroopa Liit 52 (1) (2) Lubatud kogupüük (TAC) 52 (2) (1) Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C.), blondrai (Raja brachyura) (RJH/03A-C.), tähnikrai (Raja montagui) (RJM/03A-C.) ja tähtrai (Amblyraja radiata) (RJR/03A-C.) püügist teatatakse eraldi. (2) Ei kohaldata hariliku rai (Dipturus batis) ja tähnikrai (Raja undulata) puhul. Juhusliku püügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta. Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad kõnealused liigid kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta.







Liik: Railised Rajiformes Püügipiirkond: VIa, VIb ja VIIa–c, VIIe–k püügipiirkonna ELi veed (SRX/67AKXD) Belgia 806 (1) (2) (3) Ennetuslik TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. Eesti 5 (1) (2) (3) Prantsusmaa 3 615 (1) (2) (3) Saksamaa 11 (1) (2) (3) Iirimaa 1 165 (1) (2) (3) Leedu 19 (1) (2) (3) Madalmaad 3 (1) (2) (3) Portugal 20 (1) (2) (3) Hispaania 974 (1) (2) (3) Ühendkuningriik 2 306 (1) (2) (3) Euroopa Liit 8 924 (1) (2) (3) Lubatud kogupüük (TAC) 8 924 (2) (1) Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/67AKXD), ogarai (Raja clavata) (RJC/67AKXD), blondrai (Raja brachyura) (RJH/67AKXD), tähnilise rai (Raja montagui) (RJM/67AKXD), väikesilmrai (Raja microocellata) (RJE/67AKXD), liivrai (Raja circularis) (RJI/67AKXD) ja šagräänrai (Raja fullonica) (RJF/67AKXD) püügist teatatakse eraldi. (2) Ei kohaldata musterrai (Raja undulata), hariliku rai (Dipturus batis), norra rai (Raja (Dipturus) nidarosiensis) ja valgerai (Raja alba) puhul. Juhusliku püügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta. Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad kõnealused liigid kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta. (3) Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda VIId püügipiirkonna ELi vetes (SRX/*07D.). Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/*07D.), ogarai (Raja clavata) (RJC/*07D.), blondrai (Raja brachyura) (RJH/*07D.), tähnilise rai (Raja montagui) (RJM/*07D.), väikesilmrai (Raja microocellata) (RJE/*07D.), liivrai (Raja circularis) (RJI/*07D.) ja šagräänrai (Raja fullonica) (RJF/*07D.) püügist teatatakse eraldi.







Liik: Railised Rajiformes Püügipiirkond: VIId püügipiirkonna ELi veed (SRX/07D.) Belgia 72 (1) (2) (3) Ennetuslik TAC Prantsusmaa 602 (1) (2) (3) Madalmaad 4 (1) (2) (3) Ühendkuningriik 120 (1) (2) (3) Euroopa Liit 798 (1) (2) (3) Lubatud kogupüük (TAC) 798 (2) (1) Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), ogarai (Raja clavata) (RJC/07D.), blondrai (Raja brachyura) (RJH/07D.), tähnikrai (Raja montagui) (RJM/07D.), väikesilmrai (Raja microocellata) (RJE/07D.) ja tähtrai (Amblyraja radiata) (RJR/07D.) püügist teatatakse eraldi. (2) Ei kohaldata hariliku rai (Dipturus batis) ja musterrai (Raja undulata) puhul. Juhusliku püügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta. Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad kõnealused liigid kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta. (3) Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k püügipiirkonna ELi vetes (SRX/*67AKD). Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/*67AKD), ogarai (Raja clavata) (RJC/*67AKD), blondrai (Raja brachyura) (RJH/*67AKD), tähnikrai (Raja montagui) (RJM/*67AKD), väikesilmrai (Raja microocellata) (RJE/*67AKD) ja tähtrai (Amblyraja radiata) (RJR/*67AKD) püügist teatatakse eraldi.







Liik: Railised Rajiformes Püügipiirkond: VIII ja IX püügipiirkonna ELi veed (SRX/89-C.) Belgia 8 (1) (2) Ennetuslik TAC Prantsusmaa 1 441 (1) (2) Portugal 1 168 (1) (2) Hispaania 1 175 (1) (2) Ühendkuningriik 8 (1) (2) Euroopa Liit 3 800 (1) (2) Lubatud kogupüük (TAC) 3 800 (2) (1) Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/89-C.), blondrai (Raja brachyura) (RJH/89-C.) ja ogarai (Raja clavata) (RJC/89-C.) püügist teatatakse eraldi. (2) Ei kohaldata musterrai (Raja undulata), hariliku rai (Dipturus batis) ja valgerai (Raja alba) puhul. Juhusliku püügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta. Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad kõnealused liigid kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta.







Liik: Harilik merikeel Solea solea Püügipiirkond: IIIa; alarajoonide 22–32 ELi veed (SOL/3A/BCD) Taani 470 Analüütiline TAC Saksamaa 27 (1) Madalmaad 45 (1) Rootsi 18 Euroopa Liit 560 Lubatud kogupüük (TAC) 560 (1) Selle kvoodi alusel võib püüda üksnes IIIa alarajoonide 22–32 ELi vetes.







Liik: Harilik merikeel Solea solea Püügipiirkond: VI; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (SOL/56-14) Iirimaa 46 Ennetuslik TAC Ühendkuningriik 11 Euroopa Liit 57 Lubatud kogupüük (TAC) 57







Liik: Harilik merikeel Solea solea Püügipiirkond: VIIa (SOL/07A.) Belgia 36 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Prantsusmaa 0 Iirimaa 58 Madalmaad 11 Ühendkuningriik 35 Euroopa Liit 140 Lubatud kogupüük (TAC) 140







Liik: Harilik merikeel Solea solea Püügipiirkond: VIIb ja VIIc (SOL/7BC.) Prantsusmaa 6 Ennetuslik TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. Iirimaa 36 Euroopa Liit 42 Lubatud kogupüük (TAC) 42







Liik: Harilik merikeel Solea solea Püügipiirkond: VIId (SOL/07D.) Belgia 1 588 Analüütiline TAC Prantsusmaa 3 177 Ühendkuningriik 1 135 Euroopa Liit 5 900 Lubatud kogupüük (TAC) 5 900







Liik: Harilik merikeel Solea solea Püügipiirkond: VIIe (SOL/07E.) Belgia 32 (1) Analüütiline TAC Prantsusmaa 337 (1) Ühendkuningriik 525 (1) Euroopa Liit 894 Lubatud kogupüük (TAC) 894 (1) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda oma lipu all sõitvatele ja täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 5 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklile 7.







Liik: Harilik merikeel Solea solea Püügipiirkond: VIIf ja VIIg (SOL/7FG.) Belgia 688 Analüütiline TAC Prantsusmaa 69 Iirimaa 34 Ühendkuningriik 309 Euroopa Liit 1 100 Lubatud kogupüük (TAC) 1 100







Liik: Harilik merikeel Solea solea Püügipiirkond: VIIh, VIIj ja VIIk (SOL/7HJK.) Belgia 33 Analüütiline TACKohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. Prantsusmaa 67 Iirimaa 181 Madalmaad 54 Ühendkuningriik 67 Euroopa Liit 402 Lubatud kogupüük (TAC) 402







Liik: Harilik merikeel Solea solea Püügipiirkond: VIIIa ja VIIIb (SOL/8AB.) Belgia 51 Analüütiline TAC Hispaania 9 Prantsusmaa 3 758 Madalmaad 282 Euroopa Liit 4 100 Lubatud kogupüük (TAC) 4 100







Liik: Merikeeled Solea spp. Püügipiirkond: VIIIc, VIIId, VIIIe, IX ja X; CECAFi 34.1.1 ELi veed (SOO/8CDE34) Hispaania 403 Ennetuslik TAC Portugal 669 Euroopa Liit 1 072 Lubatud kogupüük (TAC) 1 072







Liik: Kilu Sprattus sprattus Püügipiirkond: VIId ja VIIe (SPR/7DE.) Belgia 26 Ennetuslik TAC Taani 1 674 Saksamaa 26 Prantsusmaa 361 Madalmaad 361 Ühendkuningriik 2 702 Euroopa Liit 5 150 Lubatud kogupüük (TAC) 5 150







Liik: Harilik ogahai Squalus acanthias Püügipiirkond: IIIa püügipiirkonna ELi veed (DGS/03A-C.) Taani 0 Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Rootsi 0 Euroopa Liit 0 Lubatud kogupüük (TAC) 0







Liik: Harilik ogahai Squalus acanthias Püügipiirkond: IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (DGS/2AC4-C) Belgia 0 (1) Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Taani 0 (1) Saksamaa 0 (1) Prantsusmaa 0 (1) Madalmaad 0 (1) Rootsi 0 (1) Ühendkuningriik 0 (1) Euroopa Liit 0 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 0 (1) (1) Õngejadadega püütud supi-nugishai (Galeorhinus galeus), šokolaad-ogahai (Dalatias licha), pikk-koon-hai (Deania calceus), hall lühiogahai (Centrophorus squamosus), suur tumehai (Etmopterus princeps), harilik tumehai (Etmopterus pusillus), portugali süvahai (Centroscymnus coelolepis) ja harilik ogahai (Squalus acanthias) kaasa arvatud. Juhusliku püügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.







Liik: Harilik ogahai Squalus acanthias Püügipiirkond: I, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (DGS/15X14) Belgia 0 (1) Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. Saksamaa 0 (1) Hispaania 0 (1) Prantsusmaa 0 (1) Iirimaa 0 (1) Madalmaad 0 (1) Portugal 0 (1) Ühendkuningriik 0 (1) Euroopa Liit 0 (1) Lubatud kogupüük (TAC) 0 (1) (1) Õngejadadega püütud supi-nugishai (Galeorhinus galeus), šokolaad-ogahai (Dalatias licha), pikk-koon-hai (Deania calceus), hall lühiogahai (Centrophorus squamosus), suur tumehai (Etmopterus princeps), harilik tumehai (Etmopterus pusillus), portugali süvahai (Centroscymnus coelolepis) ja harilik ogahai (Squalus acanthias) kaasa arvatud. Juhusliku püügi korral ei tohi kõnealuseid liike kahjustada. Isendid tuleb viivitamata vette tagasi lasta.

▼M1







Liik: Harilik stauriid Trachurus spp. Püügipiirkond: VIIIc püügipiirkond (JAX/08C.) Hispaania 22 409 (1) (3) Analüütiline TAC Prantsusmaa 388 (1) Portugal 2 214 (1) (3) Liit 25 011 TAC 25 011 (1) Nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 (2) artiklist 19 olenemata võib sellest kuni 5 % koosneda stauriidist pikkusega 12–14 cm. Selle koguse kontrollimise eesmärgil kohaldatakse lossitud massi suhtes ümberarvestustegurit 1,20. (2) Nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määrus (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu (EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1). (3) Eritingimus: sellest kvoodist võib kuni 5 % püüda IX piirkonnas (JAX/*09.).







Liik: Harilik stauriid Trachurus spp. Püügipiirkond: VIIIc püügipiirkond (JAX/09.) Hispaania 7 762 (1) (2) Analüütiline TAC Portugal 22 238 (1) (2) Liit 30 000 TAC 30 000 (1) Nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 artiklist 19 olenemata võib sellest kuni 5 % koosneda stauriidist pikkusega 12–14 cm. Selle koguse kontrollimise eesmärgil kohaldatakse lossitud massi suhtes ümberarvestustegurit 1,20. (2) Eritingimus: sellest kvoodist võib kuni 5 % püüda VIIIc piirkonnas (JAX/*08C).







Liik: Harilik stauriid Trachurus spp. Püügipiirkond: X; CECAFi ELi veed (1) (JAX/X34PRT) Portugal Kehtestatakse (2) (3) Ennetuslik TAC Liit Kehtestatakse (4) Lubatud kogupüük (TAC) Kehtestatakse (4) (1) Assoori saarte ümbruse veed. (2) Nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 artiklist 19 olenemata võib sellest kuni 5 % koosneda stauriidist pikkusega 12–14 cm. Selle koguse kontrollimise eesmärgil kohaldatakse lossitud massi suhtes ümberarvestustegurit 1,20. (3) Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. (4) Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 3 kohaselt.







Liik: Harilik stauriid Trachurus spp. Püügipiirkond: CECAFi ELi veed (1) (JAX/341PRT) Portugal Kehtestatakse (2) (3) Ennetuslik TAC Liit Kehtestatakse (4) Lubatud kogupüük (TAC) Kehtestatakse (4) (1) Madeira ümbruse veed. (2) Nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 artiklist 19 olenemata võib sellest kuni 5 % koosneda stauriidist pikkusega 12–14 cm. Selle koguse kontrollimise eesmärgil kohaldatakse lossitud massi suhtes ümberarvestustegurit 1,20. (3) Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. (4) Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 3 kohaselt.

▼B







Liik: Harilik stauriid Trachurus spp. Püügipiirkond: CECAFi ELi veed (1) (JAX/341SPN) Hispaania Kehtestatakse (2) Ennetuslik TAC Euroopa Liit Kehtestatakse (3) Lubatud kogupüük (TAC) Kehtestatakse (3) (1) Kanaari saarte ümbruse veed. (2) Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 6. (3) Kinnitatakse samal tasemel, mis määrati kindlaks joonealuse märkuse 2 kohaselt.









IIA LISA

LAEVADE PÜÜGIKOORMUS SEOSES KATTEGATI, ICES VIa JA VIIa RAJOONI NING ICES Vb RAJOONI ELi VETE TURSAVARUDE MAJANDAMISEGA

1. Reguleerimisala

1.1. Käesolevat lisa kohaldatakse ELi laevade suhtes, mille pardal on mõni määruse (EÜ) nr 1342/2008 I lisa punktis 1 nimetatud püügivahenditest või mis kasutab mõnda neist vahenditest ning mis viibib ükskõik millises käesoleva lisa punktis 2 määratletud geograafilises piirkonnas.

1.2. Käesolevat lisa ei kohaldata kalalaevade suhtes, mille üldpikkus on alla kümne meetri. Kõnealused laevad ei ole kohustatud kaasas kandma määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 7 kohaselt väljastatud kalapüügilube. Asjaomased liikmesriigid hindavad kõnealuste laevade püügikoormust püügikoormuse rühmade kaupa, kuhu need kuuluvad, kasutades asjakohaseid proovivõtu meetodeid. 2013. aasta jooksul taotleb komisjon teaduslikku nõuannet kõnealuste laevade püügikoormuse hindamiseks, et edaspidi hõlmata need püügikoormuse reguleerimise korraga.

2. Kindlaksmääratud püügivahendid ja geograafilised piirkonnad

Käesoleva lisa kohaldamisel kasutatakse määruse (EÜ) nr 1342/2008 I lisa punktis 1 osutatud püügivahendite rühmade määratlusi ("kindlaksmääratud püügivahendid") ning sama lisa punkti 2 alapunktides a, c ja d osutatud geograafiliste piirkondade rühmade määratlusi.

3. Load

Kui liikmesriik peab seda vajalikuks püügikoormuse reguleerimise korra püsiva rakendamise tugevdamiseks, keelab ta mis tahes oma laeval kalastamise kindlaksmääratud püügivahenditega mis tahes geograafilises piirkonnas, mille suhtes käesolevat lisa kohaldatakse, kui ei ole tõendatud, et tema lipu all sõitev laev on kõnealuses piirkonnas kalastanud, välja arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et kõnealuses piirkonnas jäetakse ära samaväärse mootorivõimsusega püük, mõõdetuna kilovattides.

4. Maksimaalne lubatud püügikoormus

4.1. Määruse (EÜ) nr 1342/2008 artikli 12 lõikes 1 osutatud maksimaalne lubatud püügikoormus igale püügikoormuse rühmale ja igale liikmesriigile 2013. aasta püügiperioodiks alates 1. veebruarist 2013 kuni 31. jaanuarini 2014 on sätestatud käesoleva lisa 1. liites.

4.2. Määruse (EÜ) nr 1954/2003 ( 17 ) kohaselt kehtestatud maksimaalsed aastase püügikoormuse tasemed ei mõjuta käesolevas lisas sätestatud maksimaalset lubatud püügikoormust.

5. Haldamine

5.1. Liikmesriigid haldavad maksimaalset lubatud püügikoormust vastavalt määruse (EÜ) nr 1342/2008 artiklis 4 ja artiklites 13–17 ning määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklites 26–35 sätestatud tingimustele.

5.2. Liikmesriik võib kehtestada püügiperioodid, et jaotada kogu maksimaalne lubatud püügikoormus või osa sellest üksikute laevade või laevarühmade vahel. Sellisel juhul määrab nende päevade või tundide arvu, mille jooksul laev võib püügiperioodi jooksul piirkonnas viibida, kindlaks asjaomane liikmesriik. Selliste püügiperioodide jooksul võib asjaomane liikmesriik püügikoormuse üksikute laevade või laevarühmade vahel ümber jaotada.

5.3. Kui liikmesriik lubab oma lipu all sõitvatel laevadel mingis piirkonnas viibida teatava arvu tunde, jätkab liikmesriik päevade kasutamise mõõtmist punktis 5.1 osutatud tingimuste kohaselt. Komisjoni taotlusel kirjeldab asjaomane liikmesriik, milliseid ennetusmeetmeid on võetud selleks, et vältida püügikoormuse ülemäärast kasutamist piirkonnas tulenevalt sellest, et laev lahkub piirkonnast enne 24tunnise perioodi lõppu.

6. Püügikoormuse aruanne

Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklit 28 kohaldatakse käesoleva lisa reguleerimisalasse kuuluvate laevade suhtes. Nimetatud artiklis osutatud geograafilise piirkonna all mõeldakse tursavarude majandamise eesmärgil igat käesoleva lisa punktis 2 osutatud geograafiliste piirkondade rühma.

7. Andmete esitamine

Liikmesriigid edastavad komisjonile andmed oma laevade kasutatud püügikoormuse kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklitele 33 ja 34. Need andmed edastatakse kalanduse andmevahetussüsteemi kaudu või mis tahes muu andmekogumissüsteemi kaudu, mis komisjon on kasutusele võtnud.









IIA lisa 1. liide

Maksimaalne lubatud püügikoormus kilovatt-päevades







Geograafiline piirkond Kindlaksmääratud püügivahend DK DE SE a) Kattegat TR1 197 929 4 212 16 610 TR2 830 041 5 240 327 506 TR3 441 872 0 490 BT1 0 0 0 BT2 0 0 0 GN 115 456 26 534 13 102 GT 22 645 0 22 060 LL 1 100 0 25 339







Geograafiline piirkond Kindlaksmääratud püügivahend BE FR IE NL UK c) ICESi rajoon VIIa TR1 0 48 193 33 539 0 339 592 TR2 10 166 744 475 649 0 1 088 238 TR3 0 0 1 422 0 0 BT1 0 0 0 0 0 BT2 843 782 0 514 584 200 000 111 693 GN 0 471 18 255 0 5 970 GT 0 0 0 0 158 LL 0 0 0 0 70 614







Geograafiline piirkond Kindlaksmääratud püügivahend BE DE ES FR IE UK d) ICESi rajoon Ia ja ICESi rajooni Vb ELi veed TR1 0 9 320 0 1 057 828 428 820 1 033 273 TR2 0 0 0 34 926 14 371 2 972 845 TR3 0 0 0 0 273 16 027 BT1 0 0 0 0 0 117 544 BT2 0 0 0 0 3 801 4 626 GN 0 35 442 13 836 302 917 5 697 213 454 GT 0 0 0 0 1 953 145 LL 0 0 1 402 142 184 354 4 250 630 040









IIB LISA

LAEVADE PÜÜGIKOORMUS SEOSES TEATAVATE EUROOPA MERLUUSI LÕUNAPOOLSETE VARUDE JA NORRA SALEHOMAARI VARUDE TAASTAMISEGA ICESi VIIIc JA IXa PÜÜGIRAJOONIS, VÄLJA ARVATUD CÁDIZI LAHES

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

1. Reguleerimisala

Käesolevat lisa kohaldatakse ELi laevade suhtes, mille üldpikkus on vähemalt kümme meetrit, kui nad hoiavad pardal või kasutavad traale, ankurdatud põhjanootasid või samalaadseid püügivahendeid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm, nakkevõrke, mille võrgusilma suurus on vähemalt 60 mm, või põhjaõngejadasid kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2166/2005, ning mis viibivad ICESi VIIIc ja IXa rajoonis, välja arvatud Cádizi lahes.

2. Mõisted

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „püügivahendite rühm” – rühm, mis koosneb järgmisest kahest püügivahendite kategooriast: i) traalid, ankurdatud põhjanoodad või samalaadsed püügivahendid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm, ja ii) nakkevõrke, mille võrgusilma suurus on vähemalt 60 mm, ja põhjaõngejadasid;

b) „kindlaksmääratud püügivahend” – ükskõik milline kõnealusest kahest püügivahendite kategooriast, mis kuulub püügivahendite rühma;

c) „piirkond” – ICESi VIIIc ja IXa rajoon, välja arvatud Cádizi laht;

d) „2013. aasta püügiperiood” – ajavahemik 1. veebruarist 2013 kuni 31. jaanuarini 2014;

e) „eritingimused” – punktis 6.1 esitatud eritingimused.

3. Püügitegevuse piirangud

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 29 kohaldamist, tagab iga liikmesriik, et tema lipu all sõitvad ELi laevad, mille pardal on kindlaksmääratud püügivahendid, ei viibi kõnealuses piirkonnas rohkem päevi, kui on sätestatud käesoleva lisa III peatükis.

II PEATÜKK

LOAD

4. Püügiloaga laevad

4.1. Liikmesriik ei anna luba kalapüügiks kõnealuses piirkonnas kindlaksmääratud püügivahenditega ühelegi oma lipu all sõitvale laevale, millel ei ole tõendeid püügitegevuse kohta piirkonnas aastatel 2002–2012 (välja arvatud püügitegevus seoses kalalaevade vahel päevade ülekandmisega), välja arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et asjaomases piirkonnas jäetakse ära samaväärse mootorivõimsusega püük, mõõdetuna kilovattides.

4.2. Liikmesriigi lipu all sõitvatel kalalaevadel, millel ei ole selles piirkonnas kvoote, ei lubata püüda kala kõnealuses piirkonnas kindlaksmääratud püügivahendiga, välja arvatud juhul, kui laevale on eraldatud kvoot pärast määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõikega 5 lubatud ülekandmist ja laevale on eraldatud merepäevad vastavalt käesoleva lisa punktile 11 või 12.

III PEATÜKK

ELI LAEVADELE ERALDATAV PIIRKONNAS VIIBIMISE PÄEVADE ARV

5. Päevade maksimaalne arv

5.1. 2013. aasta püügiperioodi maksimaalne arv päevi, mille jooksul võib liikmesriik tema lipu all sõitval laeval lubada viibida piirkonnas, kusjuures laeva pardal on mõni kindlaksmääratud püügivahenditest, on esitatud I tabelis.

5.2. Kui laev suudab tõendada, et ta merluusisaak on alla 4 % teatava püügireisi ajal püütud kala kogueluskaalust, ei arvesta kõnealuse laeva lipuliikmesriik kõnealuse püügireisiga seotud merepäevi I tabelis sätestatud kohaldatava merepäevade maksimaalse arvu hulka.

6. Päevade eraldamisega seotud eritingimused

6.1. Maksimaalse päevade arvu määramisel, mille jooksul ELi laev võib oma lipuliikmesriigi loal viibida piirkonnas, kohaldatakse I tabeli kohaselt järgmisi eritingimusi: a) asjaomase laeva poolt aastal 2010 või 2011 lossitud merluusi üldkogus peab olema alla 5 tonni vastavalt kalapüügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele ning b) asjaomase laeva poolt aastal 2010 või 2011 lossitud norra salehomaari üldkogus peab olema alla 2,5 tonni vastavalt kalapüügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele.

6.2. Kui laevale on määratud piiramatu arv päevi seoses asjaomaste eritingimuste täitmisega, ei tohi laev kogu lossitud saagist 2013. aastal lossida üle 5 tonni merluusi (eluskaal) ega üle 2,5 tonni norra salehomaari (eluskaal).

6.3. Kui laev ei täida kas või üht eritingimustest, kaotab ta kohe õiguse lisapäevade saamiseks kõnealusel eritingimusel.

6.4. Punktis 6.1 osutatud eritingimuste kohaldamise võib üle kanda ühelt laevalt teisele või mitmele laevale, mis asendab (asendavad) seda laeva, tingimusel et asendav laev kasutab sarnast püügivahendit ega ole ühelgi oma tegevusaastal lossinud merluusi ega norra salehomaari rohkem punktis 6.1 sätestatud kogusest.



I tabel Laeva püügipiirkonnas viibimise päevade maksimaalne arv aastas püügivahendite kaupa Eritingimus Kindlaksmääratud püügivahend Päevade maksimaalne arv Põhjatraalid, ankurdatud põhjanoodad ja muud samalaadsed traalid, mille võrgusilma suurus on ≥ 32 mm, nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on ≥ 60 mm, ja põhjaõngejadad ES 141 FR 134 PT 140 Punkti 6.1 alapunktid a ja b Põhjatraalid, ankurdatud põhjanoodad ja muud samalaadsed traalid, mille võrgusilma suurus on ≥ 32 mm, nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on ≥ 60 mm, ja põhjaõngejadad Piiramatu

7. Kilovatt-päevade süsteem

7.1. Liikmesriik võib oma kalalaevade püügikoormust hallata kilovatt-päevade süsteemi põhjal. Kõnealuse süsteemi kohaselt võib liikmesriik lubada laeval, mis kasutab mis tahes kindlaksmääratud püügivahendit ja mille suhtes kohaldatakse I tabelis sätestatud eritingimusi, viibida piirkonnas kõnealuses tabelis sätestatust erineva maksimaalse arvu päevi, tingimusel et järgitakse sellisele kindlaksmääratud püügivahendile ja eritingimustele vastavat kilovatt-päevade üldkogust.

7.2. Selline kilovatt-päevade üldkogus on kõigile selle liikmesriigi lipu all sõitvatele laevadele, millel on õigus kasutada vastavat kindlaksmääratud püügivahendit ja kelle suhtes vajaduse korral kohaldatakse vastavat eritingimust, eraldatud üksikute püügikoormuste summa. Kõnealused üksikud püügikoormused arvutatakse kilovatt-päevades, korrutades iga laeva mootorivõimsuse nende merepäevade arvuga, mida laev kasutaks vastavalt I tabelile, kui ei kohaldataks punkti 7.1. Kuna I tabeli kohaselt on päevade arv piiramatu, võidakse laevale eraldada kõige rohkem 360 päeva.

7.3. Liikmesriik, kes soovib kasutada punktis 7.1 osutatud süsteemi, esitab komisjonile taotluse koos elektrooniliste aruannetega, mis sisaldavad I tabelis sätestatud kindlaksmääratud püügivahendi ja eritingimuse kohta järgmisi arvutuse üksikasju: a) püügiluba omavate laevade loetelu, koos viitega nende ELi laevastikuregistri numbrile (CFR) ja mootorivõimsusele; b) kõnealuste laevade 2010. ja 2011. aasta püügiaruanded, mis kajastavad punkti 6.1 alapunktides a või b osutatud eritingimustes määratletud saagi koostist, kui nende laevade suhtes kohaldatakse kõnealuseid eritingimusi; c) merepäevade arv, mis igale laevale oleks algselt eraldatud vastavalt I tabelile, ja merepäevade arv, mis iga laev oleks saanud punkti 7.1 kohaldamise korral.

7.4. Kõnealuse taotluse alusel komisjon hindab, kas punktis 7 nimetatud tingimused on täidetud, ning võib asjakohasel juhul lubada liikmesriigil kasutada punktis 7.1 osutatud süsteemi.

8. Lisapäevade eraldamine kalapüügi alalise lõpetamise eest

8.1. Komisjon võib eraldada liikmesriikidele täiendava arvu merepäevi, mille jooksul võib lipuliikmesriik lubada piirkonnas viibida laeval, mille pardal on mõni kindlaksmääratud püügivahend, võttes aluseks tulemused, mis on saavutatud 1. veebruarist 2012 kuni 31. jaanuarini 2013 kestnud kalapüügitegevuse alalisel lõpetamisel kas määruse (EÜ) nr 1198/2006 ( 18 ) artikli 23 kohaselt või määruse (EÜ) nr 744/2008 ( 19 ) kohaselt. Komisjon võib asjaomase liikmesriigi kirjalikul ja nõuetekohaselt põhjendatud taotlusel võtta iga üksikjuhtumi puhul eraldi arvesse muudel asjaoludel toimunud kalapüügitegevuse alalist lõpetamist. Kirjalikus taotluses esitatakse asjaomaste laevade identifitseerimisandmed ning kinnitatakse iga laeva puhul, et see ei hakka enam kunagi kalapüügiga tegelema.

8.2. Arvutatakse kindlaksmääratud püügivahendeid kasutanud ja püügitegevuse lõpetanud laevade kilovatt-püügipäevades mõõdetud 2003. aasta püügikoormuse ja kõikide samu püügivahendeid kasutanud laevade 2003. aasta püügikoormuse suhe. Täiendavate merepäevade arvutamiseks korrutatakse leitud suhe päevade arvuga, mis oleks eraldatud I tabeli järgi. Nimetatud arvutuse tulemusena saadud mis tahes päevaosa ümardatakse lähima täispäevani.

8.3. Punkte 8.1 ja 8.2 ei kohaldata, kui laev on punkti 3 või 6.4 kohaselt asendatud või kui püügitegevuse lõpetamist on täiendavate merepäevade saamiseks eelmistel aastatel juba kasutatud.

8.4. Liikmesriigid, kes soovivad kasutada punktis 8.1 osutatud lisapäevi, esitavad komisjonile hiljemalt 15. juuniks 2013 taotluse koos elektrooniliste aruannetega, mis sisaldavad I tabelis sätestatud püügivahendite rühma ja eritingimuse kohta järgmisi arvutuse üksikasju: a) püügitegevuse lõpetanud laevade loetelu, koos viitega nende ELi laevastikuregistri numbrile (CFR) ja mootorivõimsusele; b) kõnealuste laevade püügitegevus 2003. aastal, arvutatuna merepäevades vastavalt püügivahendite rühmale ja vajadusel eritingimuste kohta.

8.5. Sellise liikmesriigi taotluse alusel võib komisjon rakendusaktidega eraldada liikmesriigile täiendava arvu päevi, mis lisatakse punkti 5.1 kohaselt liikmesriigile määratud päevade arvule. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu artikli 14 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

8.6. Liikmesriik võib kõnealused täiendavad merepäevad 2013. aasta püügiperioodi jooksul ümber jaotada kõigi või osa oma allesjäänud kalalaevade vahel, millel on õigus kasutada vastavat kindlaksmääratud püügivahendit. Punkti 6.1 alapunktis a või b osutatud eritingimusi kasutanud ja püügitegevuse lõpetanud laevade järelejäänud päevi on keelatud anda allesjäänud laevadele, millel ei ole õigust kasutada eritingimusi.

8.7. Kui komisjon eraldab täiendavaid merepäevi püügitegevuse alalise lõpetamise tõttu 2013. aasta püügiperioodi jooksul, kohandatakse seoses 2014. aasta majandamisperioodiga I tabelis liikmesriigi ja püügivahendi kohta esitatud maksimaalset päevade arvu vastavalt.

9. Lisapäevade määramine teadusliku vaatlemise tõhustamiseks

9.1. Komisjon võib eraldada liikmesriikidele kolm lisapäeva, mille jooksul laev võib viibida piirkonnas teadlaste ja kalandussektori partnerluses läbiviidava tõhustatud teadusliku vaatlemiskava alusel, kui laeva pardal on kindlaksmääratud püügivahendeid. Selline kava keskendub eelkõige vette tagasi lastava saagi hulgale ja saagi koostisele ning on põhjalikum, kui on määratletud andmete kogumise nõuetes, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 199/2008 ( 20 ) ning selle rakenduseeskirjades seoses riiklike programmidega.

9.2. Teaduslikud vaatlejad on laeva omanikust, kaptenist ning meeskonnaliikmetest sõltumatud.

9.3. Punktis 9.1 nimetatud lisapäevi kasutada soovivad liikmesriigid esitavad komisjonile kinnitamiseks tõhustatud teadusliku vaatlemiskava kirjelduse.

9.4. Nimetatud kirjelduse alusel ja pärast konsulteerimist STECFiga võib komisjon rakendusaktidega eraldada asjaomasele liikmesriigile täiendava arvu päevi, mis lisatakse punkti 5.1 kohaselt sellele liikmesriigile ning tõhustatud teadusliku vaatluskavaga hõlmatud laevadele, piirkonnale ja püügivahenditele määratud päevade arvule. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu artikli 14 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

9.5. Kui komisjon on liikmesriigi esitatud teadusliku vaatluskava varem heaks kiitnud ning asjaomane liikmesriik soovib jätkata selle kohaldamist muutusteta, teavitab ta komisjoni tõhustatud vaatluskava jätkamisest neli nädalat enne kava kohaldamisaja algust.

IV PEATÜKK

HALDAMINE

10. Üldine kohustus

Liikmesriigid haldavad maksimaalset lubatud püügikoormust vastavalt määruse (EÜ) nr 2166/2005 artiklis 8 ja määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklites 26–35 sätestatud tingimustele.

11. Püügiperioodid

11.1. Liikmesriik võib jagada piirkonnas viibimise päevad, mis on esitatud I tabelis, ühe- või mitmekuuse kestusega püügiperioodideks.

11.2. Päevade või tundide arvu, mille jooksul laev võib püügiperioodi jooksul piirkonnas viibida, määrab kindlaks asjaomane liikmesriik.

11.3. Kui liikmesriik lubab oma lipu all sõitval laeval piirkonnas viibida teatava arvu tunde, jätkab liikmesriik päevade kasutamise mõõtmist punktis 10 täpsustatud viisil. Komisjoni taotlusel kirjeldab liikmesriik, milliseid ennetusmeetmeid on võetud selleks, et vältida püügipäevade ülemäärast kasutamist piirkonnas tulenevalt sellest, et laev lahkub piirkonnast enne 24tunnise perioodi lõppu.

V PEATÜKK

ERALDATUD PÜÜGIKOORMUSTE VAHETAMINE

12. Päevade ülekandmine ühe liikmesriigi lipu all sõitvate kalalaevade vahel

12.1. Liikmesriik võib anda tema lipu all sõitvale kalalaevale loa kanda piirkonnas viibimise päevad, mille kasutamiseks tal on luba, üle teisele sama liikmesriigi lipu all asjaomases piirkonnas sõitvale laevale, tingimusel et laeva poolt vastuvõetud päevade arvu ja laeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutis (kilovatt-päevad) on võrdne doonorlaeva ülekantud päevade arvu ja doonorlaeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutisega või sellest väiksem. Laevade mootorivõimsus kilovattides vastab kummagi laeva mootorivõimsusele, mis on registreeritud ELi kalalaevastiku registris.

12.2. Punkti 12.1 kohaselt ülekantud piirkonnas viibimise päevade koguarvu ja doonorlaeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutis ei tohi olla suurem doonorlaeva poolt vastavalt kalapüügipäevikule aastatel 2010 ja 2011 samas piirkonnas kasutatud aasta keskmise päevade arvu ja laeva mootorivõimsuse korrutisest.

12.3. Punktis 12.1 kirjeldatud viisil võivad omavahel päevi üle kanda need laevad, mis ühe ja sama püügiperioodi kestel kasutavad kindlaksmääratud püügivahendeid.

12.4. Päevade ülekandmine on lubatud ainult kalalaevade puhul, mis kasutavad neile eraldatud püügipäevi ilma eritingimusteta.

12.5. Liikmesriigid annavad komisjoni taotlusel teavet toimunud ülekandmiste kohta. Komisjon võib rakendusaktidega kehtestada tabelivormid käesolevas punktis nimetatud teabe kogumiseks ja edastamiseks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu artikli 14 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

13. Päevade ülekandmine eri liikmesriikide lipu all sõitvate kalalaevade vahel

Liikmesriigid võivad lubada piirkonnas viibimise päevade ülekandmist nende lipu all sõitvate kalalaevade vahel sama püügiperioodi ja piirkonna piires tingimusel, et kohaldatakse mutatis mutandis punktides 4.1, 4.2 ja 12 sätestatud tingimusi. Kui liikmesriigid otsustavad anda sellise ülekandmise loa, teatavad nad komisjonile enne ülekandmise toimumist ülekandmise üksikasjad, sealhulgas ülekantavate päevade arvu, püügikoormuse ja vajaduse korral sellega seotud kvoodid.

VI PEATÜKK

ARUANDEKOHUSTUS

14. Püügikoormuse aruanne

Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklit 28 kohaldatakse käesoleva lisa reguleerimisalasse kuuluvate laevade suhtes. Nimetatud artiklis osutatud geograafilise piirkonna all mõeldakse käesoleva lisa punktis 2 määratletud piirkonda.

15. Andmete kogumine

Liikmesriigid koguvad käesolevas lisas sätestatud teabe alusel, mida kasutatakse piirkonnas viibitud püügipäevade haldamiseks, kvartalite kaupa andmeid kogu püügikoormuse kohta, mis on piirkonnas kasutatud veetavate püünistega ja passiivpüünistega püügil, ning eri püügivahendeid kasutavate laevade kasutatud püügikoormuste kohta piirkonnas ja nende laevade mootorivõimsuse kohta kilovatt-päevades.

16. Andmete esitamine

Komisjoni taotluse korral edastavad liikmesriigid punktis 15 määratletud andmed komisjonile tabeli kujul, mille vorm on sätestatud II ja III tabelis, saates need e-posti aadressil, mille komisjon liikmesriikidele teatab. Komisjoni taotlusel saadavad liikmesriigid komisjonile neile eraldatud püügikoormuse ja selle kasutamise kohta üksikasjaliku teabe, mis hõlmab kogu 2012. ja 2013. aasta püügiperioodi või osa sellest, kasutades IV ja V tabelis sätestatud vormi.







II tabel Aruandevorm kilovatt-päevade kohta aastate kaupa Liikmesriik Püügivahend Aasta Koonddeklaratsioon (1) (2) (3) (4)







III tabel Andmevorm kilovatt-päevade kohta aastate kaupa Rubriik Maksimaalne tähtede/numbrite arv Joondus (1) V(asakule)/P(aremale) Määratlus ja märkused (1) Liikmesriik 3 Liikmesriik (kolmetäheline ISO-kood), kus laev on registreeritud (2) Püügivahend 2 Üks järgmistest püügivahendite liikidest: TR = traalid, ankurdatud põhjanoodad ja samalaadsed püünised ≥ 32 mm GN = nakkevõrgud ≥ 60mm LL = põhjaõngejadad (3) Aasta 4 Kas 2006 või 2007 või 2008 või 2009 või 2010 või 2011 või 2012 või 2013 (4) Koonddeklaratsioon 7 P Kilovatt-päevades väljendatud püügikoormuse summa asjaomase aasta 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini (1) See teave on asjakohane andmete esitamisel kindlaksmääratud pikkusega vormis.







IV tabel Aruandevorm laevaga seotud teabe kohta Liikmesriik CFR Pardatähis Püügiperioodi kestus Teatatud püügivahend Teatatud püügivahendi(te)le kehtiv eritingimus Teatatud püügivahendi(te) lubatud kasutuspäevade arv Teatatud püügivahendi(te)ga püütud päevade arv Ülekantud päevad No 1 No 2 No 3 … No 1 No 2 No 3 … No 1 No 2 No 3 … No 1 No 2 No 3 … (1) (2) (3) (4) (5) (5) (5) (5) (6) (6) (6) (6) (7) (7) (7) (7) (8) (8) (8) (8) (9)







V tabel Andmevorm laevaga seotud teabe kohta Rubriik Maksimaalne tähtede/numbrite arv Joondus (1) V(asakule)/P(aremale) Määratlus ja märkused (1) Liikmesriik 3 Liikmesriik (kolmetäheline ISO kood), kus laev on registreeritud (2) CFR 12 ELi kalalaevastiku registri number (CFR) Kalalaeva kordumatu identifitseerimisnumber Liikmesriik (kolmetäheline ISO-kood) ja identifitseeriv seerianumber (9 kohta). Kui seerianumber on lühem kui 9 kohta, tuleb vasakule poole nulle juurde lisada (3) Pardatähis 14 V Vastavalt määrusele (EMÜ) nr 1381/87 (2) (4) Püügiperioodi kestus 2 V Püügiperioodi pikkus kuudes. (5) Teatatud püügivahend 2 V Üks järgmistest püügivahendite liikidest: TR = traalid, ankurdatud põhjanoodad ja samalaadsed püünised ≥ 32 mm GN = nakkevõrgud ≥ 60mm LL = põhjaõngejadad (6) Teatatud püügivahendi(te)le kehtiv eritingimus 2 V Märkida, milliseid IIB lisa punkti 6.1 alapunktides a või b osutatud eritingimusi kohaldatakse (kui neid kohaldatakse) (7) Teatatud püügivahendi(te) lubatud kasutuspäevade arv 3 V Päevade arv, mille jooksul laeval on IIB lisa kohaselt õigus valida teatatud püügivahendeid, ja teatatud püügiperioodi pikkus (8) Teatatud püügivahendi(te)ga püütud päevade arv 3 V Päevade arv, mil kalalaev on teatatud püügiperioodi jooksul tegelikult olnud püügipiirkonnas ja kasutanud teatatud püügivahendeid (9) Ülekantud päevad 4 V Ülekantud päevade korral näidata „– ülekantud päevade arv” ja saadud päevade korral näidata „+ ülekantud päevade arv” (1) See teave on asjakohane andmete esitamisel kindlaksmääratud pikkusega vormis. (2) Komisjoni 20. mai 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 1381/87, millega kehtestatakse kalalaevade tähistamist ja dokumenteerimist käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad (EÜT L 132, 21.5.1987, lk 9).









IIC LISA

LAEVADE PÜÜGIKOORMUS SEOSES MERIKEELE VARUDE MAJANDAMISEGA LA MANCHE’I LÄÄNEOSAS ICES VIIe RAJOONIS

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

1. Reguleerimisala

1.1. Käesolevat lisa kohaldatakse ELi laevade suhtes, mille üldpikkus on vähemalt kümme meetrit, kui nad hoiavad pardal või kasutavad piimtraale, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm, ning passiivpüüniseid, sealhulgas nakkevõrgud, abarad ja takervõrgud, mille silmasuurus on kuni 220 mm kooskõlas määrusega (EÜ) nr 509/2007, ning mis viibivad ICESi VIIe rajoonis. Käesoleva lisa kohaldamisel tähendab viide 2013. aasta püügiperioodile ajavahemikku 1. veebruarist 2013 kuni 31. jaanuarini 2014.

1.2. Käesolevat lisa ei kohaldata kalalaevade suhtes, mis püüavad passiivpüünistega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 120 mm, ja mis on püügiandmete kohaselt püüdnud kolme eelmise aasta jooksul aastas eluskaalus vähem kui 300 kg harilikku merikeelt, järgmistel tingimustel: a) sellised laevad püüavad 2013. aasta püügiperioodil eluskaalus vähem kui 300 kg harilikku merikeelt; b) sellised laevad ei laadi merel kala ümber teisele laevale ning c) iga asjaomane liikmesriik esitab komisjonile 31. juuliks 2013 ja 31. jaanuariks 2014 aruande selliste laevade merikeele püügi kohta kolmel eelnenud aastal ja 2013. aastal. Kui mõni neist tingimustest on täitmata, kaotavad kõnealused laevad kohe vabastuse käesoleva lisa kohaldamisest.

2. Mõisted

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „püügivahendite rühm” – rühm, mis koosneb järgmisest kahest püügivahendite kategooriast i) piimtraalid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm, ja ii) passiivpüünised, sealhulgas nakkevõrgud, abarad ja takervõrgud, mille silmasuurus on kuni 220 mm;

b) „kindlaksmääratud püügivahend” – ükskõik milline kõnealusest kahest püügivahendite kategooriast, mis kuulub püügivahendite rühma;

c) „piirkond” – ICESi VIIe rajoon;

d) „2013. aasta püügiperiood” – ajavahemik 1. veebruarist 2013 kuni 31. jaanuarini 2014.

3. Püügitegevuse piirangud

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 29 kohaldamist, tagab iga liikmesriik, et tema lipu all sõitvad ja liidus registreeritud ELi laevad, mille pardal on kindlaksmääratud püügivahendid, ei viibi kõnealuses piirkonnas rohkem päevi, kui on sätestatud käesoleva lisa III peatükis.

II PEATÜKK

LOAD

4. Püügiloaga laevad

4.1 Liikmesriik ei anna oma lipu all sõitvatele laevadele luba piirkonnas kalastada kindlaksmääratud püügivahendiga, kui ei ole tõendatud, et laev on aastatel 2002–2012 kõnealuses piirkonnas kalastanud, välja arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et selles piirkonnas ei toimu samaväärse masinavõimsusega püüki, mõõdetuna kilovattides.

4.2 Siiski võib laev, mis on kalastanud kindlaksmääratud püügivahenditega, kasutada teisi püügivahendeid, tingimusel et viimati nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv on suurem kui kindlaksmääratud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv või sellega võrdne.

4.3 Liikmesriigi lipu all sõitvatel kalalaevadel, millel ei ole selles piirkonnas kvoote, ei lubata püüda kala kõnealuses piirkonnas kindlaksmääratud püügivahendiga, välja arvatud juhul, kui laevale on eraldatud kvoot pärast määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõikega 5 lubatud ülekandmist ja laevale on eraldatud merepäevad vastavalt käesoleva lisa punktile 10 või 11.

III PEATÜKK

ELI LAEVADELE ERALDATAV PIIRKONNAS VIIBIMISE PÄEVADE ARV

5. Päevade maksimaalne arv

2013. aasta püügiperioodi maksimaalne arv päevi, mille jooksul võib liikmesriik tema lipu all sõitval laeval lubada viibida piirkonnas, kusjuures laeva pardal on mõni kindlaksmääratud püügivahenditest, on esitatud I tabelis.







I tabel Laeva püügipiirkonnas viibimise päevade maksimaalne arv aastas kindlaksmääratud püügivahendite kaupa Kindlaksmääratud püügivahend Päevade maksimaalne arv Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm 164 Passiivpüünised, mille võrgusilma suurus on kuni 220 mm 164

6. Kilovatt-päevade süsteem

6.1. 2013. aasta püügiperioodil võivad liikmesriigid jaotatud püügikoormust reguleerida vastavalt kilovatt-püügipäevade süsteemile. Kõnealuse süsteemi kohaselt võib liikmesriik lubada laeval, mis kasutab mis tahes I tabelis määratletud kindlaksmääratud püügivahendit, viibida piirkonnas kõnealuses tabelis sätestatust erineva maksimaalse arvu päevi, tingimusel et järgitakse sellisele kindlaksmääratud püügivahendile vastavat kilovatt-päevade üldkogust.

6.2. Selline kilovatt-päevade üldkogus on kõigile selle liikmesriigi lipu all sõitvatele laevadele, millel on õigus kasutada vastavat kindlaksmääratud püügivahendit, eraldatud üksikute püügikoormuste summa. Kõnealused üksikud püügikoormused arvutatakse kilovatt-päevades, korrutades iga laeva mootorivõimsuse nende merepäevade arvuga, mida laev kasutaks vastavalt I tabelile, kui ei kohaldataks punkti 6.1.

6.3. Liikmesriik, kes soovib kasutada punktis 6.1 osutatud süsteemi, esitab komisjonile taotluse koos elektrooniliste aruannetega, mis sisaldavad I tabelis sätestatud kindlaksmääratud püügivahendi kohta järgmisi arvutuse üksikasju: a) püügiluba omavate laevade loetelu, koos viitega nende ELi laevastikuregistri numbrile (CFR) ja mootorivõimsusele; b) merepäevade arv, mis igale laevale oleks algselt eraldatud vastavalt I tabelile, ja merepäevade arv, mis iga laev oleks saanud punkti 6.1 kohaldamise korral.

6.4. Kõnealuse taotluse alusel komisjon hindab, kas punktis 6 nimetatud tingimused on täidetud, ning võib asjakohasel juhul lubada liikmesriigil kasutada punktis 6.1 osutatud süsteemi.

7. Lisapäevade eraldamine kalapüügi alalise lõpetamise eest

7.1. Komisjon võib eraldada liikmesriikidele täiendava arvu merepäevi, mille jooksul võib lipuliikmesriik lubada piirkonnas viibida laeval, mille pardal on mõni kindlaksmääratud püügivahend, võttes aluseks tulemused, mis on saavutatud alates 1. jaanuarist 2004 kestnud kalapüügitegevuse alalisel lõpetamisel kas määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 23 kohaselt või määruse (EÜ) nr 744/2008 kohaselt. Komisjon võib asjaomase liikmesriigi kirjalikul ja nõuetekohaselt põhjendatud taotlusel võtta iga üksikjuhtumi puhul eraldi arvesse muudel asjaoludel toimunud kalapüügitegevuse alalist lõpetamist. Kirjalikus taotluses esitatakse asjaomaste laevade identifitseerimisandmed ning kinnitatakse iga laeva puhul, et see ei hakka enam kunagi kalapüügiga tegelema.

7.2. Teatavat püügivahendite rühma kasutanud ja püügitegevuse lõpetanud laevade kilovatt-päevades mõõdetud 2003. aasta püügikoormus jagatakse kõigi sama püügivahendite rühma kasutanud laevade 2003. aasta püügikoormusega. Täiendavate merepäevade arvutamiseks korrutatakse leitud suhe päevade arvuga, mis oleks eraldatud I tabeli järgi. Nimetatud arvutuse tulemusena saadud mis tahes päevaosa ümardatakse lähima täispäevani.

7.3. Punkte 7.1 ja 7.2 ei kohaldata, kui laev on punkti 4.2 kohaselt asendatud või kui püügitegevuse lõpetamist on täiendavate merepäevade saamiseks eelmistel aastatel juba kasutatud.

7.4. Liikmesriigid, kes soovivad kasutada punktis 7.1 osutatud lisapäevi, esitavad komisjonile hiljemalt 15. juuniks 2013 taotluse koos elektrooniliste aruannetega, mis sisaldavad I tabelis sätestatud püügivahendite rühma kohta järgmisi arvutuse üksikasju: a) püügitegevuse lõpetanud laevade loetelu, koos viitega nende ELi laevastikuregistri numbrile (CFR) ja mootorivõimsusele; b) kõnealuste laevade püügitegevus 2003. aastal, arvutatuna merepäevades vastavalt püügivahendite rühmadele.

7.5. Sellise liikmesriigi taotluse alusel võib komisjon rakendusaktidega eraldada liikmesriigile täiendava arvu päevi, mis lisatakse punkti 5 kohaselt liikmesriigile määratud päevade arvule. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu artikli 14 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

7.6. Liikmesriik võib kõnealused täiendavad merepäevad 2013. aasta püügiperioodi jooksul ümber jaotada kõigi või osa oma allesjäänud kalalaevade vahel, millel on õigus kasutada vastavat kindlaksmääratud püügivahendit.

7.7. Liikmesriik ei või 2013. aasta püügiperioodi jooksul ümber jaotada püügitegevuse alalise lõpetamisega seoses komisjoni poolt varem määratud lisapäevi, kui komisjon ei ole vastu võtnud otsust, et hindab kõnealused lisapäevad ümber, võttes aluseks kasutatavate püügivahendite rühmad ja merepäevade piirangud. Kui liikmesriik on esitanud taotluse kõnealuste lisapäevade arvu ümberhindamiseks, võib ta enne komisjoni otsuse tegemist ajutiselt ümber jagada 50 % neist päevadest.

8. Lisapäevade määramine teadusliku vaatlemise tõhustamiseks

8.1. Komisjon võib eraldada ajavahemikul 1. veebruarist 2013 kuni 31. jaanuarini 2014 liikmesriikidele kolm lisapäeva, mille jooksul laev võib viibida piirkonnas teadlaste ja kalandussektori partnerluses läbiviidava tõhustatud teadusliku vaatlemiskava alusel, kui laeva pardal on kindlaksmääratud püügivahendeid. Selline kava keskendub eelkõige tagasiheite kogusele ja saagi koostisele ning on põhjalikum, kui on määratletud andmete kogumise nõuetes, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 199/2008 ning selle rakenduseeskirjades seoses riiklike programmidega.

8.2. Teaduslikud vaatlejad on kalalaeva omanikust, kaptenist ning meeskonnaliikmetest sõltumatud.

8.3. Punktis 8.1 nimetatud lisapäevi kasutada soovivad liikmesriigid esitavad komisjonile kinnitamiseks tõhustatud teadusliku vaatlemiskava kirjelduse.

8.4. Nimetatud kirjelduse alusel ja pärast konsulteerimist STECFiga võib komisjon rakendusaktidega eraldada asjaomasele liikmesriigile täiendava arvu päevi, mis lisatakse punkti 5 kohaselt sellele liikmesriigile ning tõhustatud teadusliku vaatluskavaga hõlmatud laevadele, piirkonnale ja püügivahenditele määratud päevade arvule. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu artikli 14 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

8.5. Kui komisjon on liikmesriigi esitatud teadusliku vaatluskava varem heaks kiitnud ning asjaomane liikmesriik soovib jätkata selle kohaldamist muutusteta, teavitab ta komisjoni tõhustatud vaatluskava jätkamisest neli nädalat enne kava kohaldamisaja algust.

IV PEATÜKK

HALDAMINE

9. Üldine kohustus

Liikmesriigid haldavad maksimaalset lubatud püügikoormust vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklites 26–35 sätestatud tingimustele.

10. Püügiperioodid

10.1. Liikmesriik võib jagada piirkonnas viibimise päevad, mis on esitatud I tabelis, ühe- või mitmekuuse kestusega püügiperioodideks.

10.2. Päevade või tundide arvu, mille jooksul laev võib püügiperioodi jooksul piirkonnas viibida, määrab kindlaks asjaomane liikmesriik.

10.3. Kui liikmesriik lubab oma lipu all sõitval laeval piirkonnas viibida teatava arvu tunde, jätkab liikmesriik päevade kasutamise mõõtmist punktis 9 täpsustatud viisil. Komisjoni taotlusel kirjeldab liikmesriik, milliseid ennetusmeetmeid on võetud selleks, et vältida püügipäevade ülemäärast kasutamist piirkonnas tulenevalt sellest, et laev lahkub piirkonnast enne 24tunnise perioodi lõppu.

V PEATÜKK

ERALDATUD PÜÜGIKOORMUSTE VAHETAMINE

11. Päevade ülekandmine ühe liikmesriigi lipu all sõitvate kalalaevade vahel

11.1. Liikmesriik võib anda tema lipu all sõitvale kalalaevale loa kanda piirkonnas viibimise päevad, mille kasutamiseks tal on luba, üle teisele sama liikmesriigi lipu all asjaomases piirkonnas sõitvale laevale, tingimusel et laeva poolt vastuvõetud päevade arvu ja laeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutis (kilovatt-päevad) on võrdne doonorlaeva ülekantud päevade arvu ja doonorlaeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutisega või sellest väiksem. Laevade mootorivõimsus kilovattides vastab kummagi laeva mootorivõimsusele, mis on registreeritud ELi kalalaevastiku registris.

11.2. Punkti 11.1 kohaselt üle kantud piirkonnas viibimise päevade koguarvu ja doonorlaeva kilovattides mõõdetud mootorivõimsuse korrutis ei tohi olla suurem kui doonorlaeva poolt kalapüügipäeviku järgi aastatel 2001, 2002, 2003, 2004 ja 2005 kõnealuses piirkonnas kasutatud aasta keskmise püügipäevade arvu ja laeva kilovattides mõõdetud mootorivõimsuse korrutis.

11.3. Punktis 11.1 kirjeldatud viisil võivad omavahel päevi üle kanda need laevad, mis ühe ja sama püügiperioodi kestel kasutavad kindlaksmää