1979R0357 — ET — 01.05.2004 — 004.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B NÕUKOGU MÄÄRUS (EMÜ) nr 357/79, 5. veebruar 1979, viinamarjakasvatusalade statistiliste vaatluste kohta (EÜT L 054, 5.3.1979, p.124)

Muudetud:





Muudetud:







(*) Käesolevat akti ei ole eesti keeles avaldatud.









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EMÜ) nr 357/79,

5. veebruar 1979,

viinamarjakasvatusalade statistiliste vaatluste kohta







EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 1 ) võttes arvesse assamblee arvamust ( 2 ) ning arvestades, et: ning arvestades, et: komisjon vajab täpseid ja ajakohaseid andmeid ühenduse viinamarjakasvatusalade tootmispotentsiaali ning tootmise ja pakkumise keskpika perioodi arengusuundade kohta, et täita talle asutamislepingu ja veinituru ühiskorraldust käsitlevate ühenduse sätetega pandud kohustused; veinituru ühiskorralduse järkjärgulist kehtestamist käsitleva määruse nr 24 ( 3 ) artiklis 1 sätestatakse, et liikmesriigid peaksid hiljemalt 31. detsembriks 1964 koostama viinamarjakasvatuskatastri, mida tuleks seejärel jooksvalt ajakohastada; komisjoni 28. veebruari 1964. aasta määruses nr 26/64/EMÜ, millega kehtestatakse täiendavad sätted viinamarjakasvatuskatastri koostamiseks, haldamiseks ja jooksvaks ajakohastamiseks, ( 4 ) viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 1456/76, ( 5 ) sätestatakse, et kõnealuse määruse artikli 3 lõikes 1 nimetatud ühenduse viinamarjakasvatuskatastri täielik ülevaatus peaks toimuma iga 10 aasta tagant ja esimest korda 1979. aastal; otseses mõttes katastriga kaasneb suur hulk haldusalast tööd seoses sellise nimekirja või registri koostamise, töötlemise ja pideva ajakohastamisega, mis sisaldab andmeid maatükkide omanike ja kõikide viinapuude all olevate maatükkide kohta ning piisavaid üksikasjalikke andmeid nende identifitseerimiseks; sellised viinamarjakasvatuskatastrid on seatud sisse ainult mõnes liikmesriigis, kes on suutnud neid ajakohastada ainult osaliselt ja ebakorrapäraselt; teatavate liikmesriikide teostatud viinamarjakasvatusalade vaatluste andmed käsitlevad erinevaid aastaid; seetõttu ei võimalda need siseriiklikud katastrid ja vaatlused tootmispotentsiaali ja pakkumise täpset, ühtset ja samaaegset vaatlust ühenduse veiniturgudel; ühenduse veinituru olukorra ja arengusuundade hindamiseks tuleks viinamarjakasvatusmajandites teostada iga 10 aasta tagant kõiki viinamarjakasvatusalasid hõlmavad statistilised põhivaatlused ning põhivaatluste vahel ainult veiniviinamarjasortide kasvatusalasid hõlmavad väiksemad statistilised vaatlused; majanduslikel ja tehnilistel põhjustel ning pidades silmas nende vähest tähtsust ühenduse veinituru seisukohalt, tuleks vaatlustest välja jätta välitingimustes viljeldavad viinapuud sellistes liikmesriikides, kus viinapuude all oleva maa kogupindala on vähem kui 500 hektarit, kasvuhoones viljeldavad viinapuud ja viinapuud, mida viinamarjakasvatajad viljelevad väga väikestel aladel ainult enda tarbeks; veiniviinamarjade, lauaviinamarjade ja vegetatiivse paljundamise materjali tootmiseks mõeldud viinamarjakasvatusalade kasutamise ning viinamarjasortide ja viinapuude vanuse kohta on vaja üksikasjalikke andmeid; eriti lauaveini ületootmine võib põhjustada tõsiseid raskusi teatavate tootjamaade veinimajandusele; seetõttu on mpv-kvaliteetveinide ja lauaveinide tootmiseks mõeldud viinamarjakasvatusalad vaja eraldi märkida; veinitootmispotentsiaali arengu pidevaks jälgimiseks tuleks igal aastal teostada vahevaatlusi veiniviinamarjade kasvatusaladel väljajuurimise, uusistutamise või taasistutamise tagajärjel toimuvate muutuste kohta; nii põhi- kui ka vahevaatluste tulemused tuleks edastada komisjonile nii kiiresti kui võimalik; samuti tuleks arvesse võtta statistikat, mis tuleneb muude ühenduse sätete kohaldamisest, millega nähakse ette meetmeid ühenduse veinitootmise ümberkorraldamiseks; kuna valikvaatluse meetodite abil on võimalik mõõdukate kuludega saada täpseid tulemusi suurtelt viinamarjakasvatusaladelt, peaks liikmesriikidel olema lubatud teostada nii põhjalikke kui ka valikvaatlusi, tingimusel, et kehtestatakse statistilise usaldusväärsuse standardid; ühenduse veinitootmise hindamiseks on igal aastal vaja teavet hektarisaakide ning värskete viinamarjade, viinamarjavirde ja veini keskmise alkoholisisalduse kohta; pidades silmas asjaolu, et on olemas alasid, mille saagikus erineb suuresti, tuleks veiniviinamarjade kasvatusalad jaotada saagikusklassidesse; komisjon peab esitama aruandeid, mille põhjal nõukogu saab uurida, kuivõrd teostatud vaatlused ja edastatav teave aitavad kaasa käesoleva määruse eesmärkide saavutamisele; vajaduse korral peab komisjon tegema nõukogule ettepaneku kasutatavate meetodite ühtlustamiseks; liikmesriigid ja komisjon peavad käesoleva määruse kohaldamisel tegema võimalikult tihedat koostööd; pärast konsulteerimist otsusega 72/279/EMÜ ( 6 ) asutatud alalise põllumajandusstatistika komiteega tuleb kehtestada käesoleva määruse rakenduseeskirjad; tuleb kehtestada alalise põllumajandusstatistika komitee töökord; statistiliste vaatluste abil on võimalik tootmispotentsiaali turunõudlusele õigeaegselt kohandada; selline kohandamine võib tunduvalt vähendada veinituru üha suurenevaid halduskulusid; seetõttu peaks ühendus rahaliselt vastutama kulude eest, mida liikmesriigid kannavad seoses esimese käesoleva määruse alusel teostava põhivaatlusega; käesoleva määruse kohase vaatlussüsteemi loomiseks on vaja teha muudatusi teatavates veinisektorit reguleerivates ühenduse sätetes, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

1. Liikmesriigid, kelle territooriumil välitingimustes viljeldavate viinapuude all oleva maa kogupindala on 500 hektarit või rohkem, teostavad:

— iga 10 aasta tagant põhivaatluse viinamarjakasvatusalade kohta; esimene põhivaatlus teostatakse 1979. aastal või hiljemalt enne 1. aprilli 1980 ja see käsitleb olukorda pärast 1978/79. veiniaastal toimunud väljajuurimist ja istutamist,

— igal aastal alates teisest aastast pärast põhivaatlusi vahevaatlused veiniviinamarjade kasvatusaladel toimuvate muutuste kohta; esimene vahevaatlus teostatakse 1981. aastal ja see käsitleb kahel veiniaastal, 1979/80 ja 1980/81, toimunud muutusi.

▼M2

Itaalias võib esimese põhivaatluse läbi viia 31. oktoobriks 1982 ning see käsitleb olukorda pärast 1981/82. veiniaastal toimunud väljajuurimist ja istutamist. Esimene vahevaatlus viiakse kõnealuses liikmesriigis läbi 1984. aastal ning see käsitleb 1982/83. ja 1983/84. veiniaastal toimunud muutusi.

▼M5

The first intermediate survey to be carried out in the territory of the former German Democratic Republic shall take place not later than two years after the first basic survey.

▼M7

Kui põllumajandusettevõtete struktuuri käsitlev ühenduse uuring vastavalt määrusele (EMÜ) nr 571/88 ( 7 ) on kavas läbi viia kuni 12 kuu jooksul enne või pärast esimese lõigu esimeses taandes sätestatud põhivaatlust, võib mõlemad uuringud läbi viia samaaegselt. Liikmesriigid teavitavad komisjoni eelnevalt oma kavatsusest käesolevat sätet kasutada.

▼M2

2. Veiniaasta on määruse (EMÜ) nr 337/79 artikli 5 lõike 4 alusel kindlaksmääratud aasta.

▼A1

Artikkel 1a

Esimese põhivaatluse korraldab Kreeka Vabariik vastavalt käesoleva määruse sätetele alates 1982. aastast .1981. aasta kohta kohustub Kreeka Vabariik esitama artiklis 5 nõutud andmed.

▼M4

Artikkel 1b

Hispaania Kuningriik korraldab esimese põhivaatluse 1987. aastal vastavalt käesolevale määrusele. Kõnealune vaatlus hõlmab olukorda pärast 1986/87. veiniaastal toimunud väljajuurimist, uusistutamist või taasistutamist.

Portugali Vabariik korraldab esimese põhivaatluse 1989. aastal. Kõnealune vaatlus hõlmab olukorda pärast 1988/89. veiniaastal toimunud väljajuurimist, uusistutamist või taasistutamist.

▼A2

Artikkel 1c

Austria Vabariik korraldab esimese vaatluse 1999. aastal. See ülevaade hõlmab olukorda pärast juurimist, uut istutamist või ümberistutamist 1998./1999. viinamarja-aastal.

▼B

Artikkel 2

1. Põhivaatlused hõlmavad kõiki majandeid, kus viinamarjakasvatusala haritakse müügiks mõeldud viinamarjade, viinamarjavirde, veini või viinapuude vegetatiivse paljundamise materjali tootmiseks.

2. Põhivaatluste käigus märgitakse iga lõikes 1 nimetatud majandi kohta üles järgmised andmed:

A) põllumajanduskõlvik;

B) haritav viinamarjakasvatusala. Haritav viinamarjakasvatusala tuleb jaotada sellelt saadava toodangu tavapärase kasutuse alusel: a) veiniviinamarjade kasvatusalaks, mis jaotatakse omakorda: — mpv-kvaliteetveinideks, — muudeks veinideks: — — sealhulgas veinid, mis tuleb kasutada teatavate veinist saadavate, kontrollitud päritolunimetusega joogiks mõeldud piiritusjookide valmistamiseks; b) lauaviinamarjade kasvatusalaks; c) alaks, kuhu on istutatud pookealused edaspidiseks pookimiseks; d) alaks, mida haritakse ainult viinapuude vegetatiivse paljundamise materjali tootmiseks ja mis jaotatakse omakorda: — taimekoolideks, — viinapuu emaistandikeks; ▼A1 e) piirkonnad, kus kasvatatakse kuivatamiseks mõeldud viinamarju. ▼B Sordid, mida liigitatakse samaaegselt nii veiniviinamarjasortideks kui ka lauaviinamarjasortideks, märgitakse üles vastavalt nende põhikasutusele kõnealustes geograafilistes üksustes.

3. Põhivaatluste käigus märgitakse veiniviinamarjade kasvatusalade kohta üles järgmised andmed:

A. Viinamarjasordid Asjaomastes liikmesriikides märgitakse iga artikli 4 lõikes 3 nimetatud geograafilise üksuse kohta eraldi üles need viinamarjasordid, mis üheskoos moodustavad vähemalt 70 % kogu veiniviinamarjade kasvatusalast, ja igal juhul need sordid, mis katavad nimetatud alast 3 % või rohkem. Ülejäänud sordid võib rühmitada viinamarjade värvi alusel. 1999. aasta põhivaatluse puhul võib Portugali Vabariik anda teavet viinamarjasortide kohta, mille all olev ala moodustab kokku vähemalt 53 % kogu veiniviinamarjasortide kasvatusalast.

B. Viinapuude vanus Viinapuude vanust arvestatakse alates sellest veiniaastast, mil need istutati või kohapeal poogiti. Iga asjaomase liikmesriigi suhtes kehtestatakse vanuserühmad kooskõlas artiklis 8 sätestatud menetlusega.

4. Käesolev määrus ei mõjuta ühtegi liikmesriikide õigusnormi, millega nähakse ette viinamarjakasvatusalade selliste vaatluste teostamine, mis sisaldavad lisaks lõigetes 2 ja 3 nimetatud andmetele täiendavaid andmeid, mis on saadud näiteks sellise uuringu tulemusena, mis hõlmab laiemat kui lõikes 1 sätestatud valdkonda või mille käigus eritletakse viinamarjakasvatusalasid ja asjaomaseid majandeid käsitlevaid andmeid üksikasjalikumalt. Sellised täiendavad tulemused tuleb samuti komisjonile edastada.

Artikkel 3

1. Asjaomased liikmesriigid esitavad komisjonile enne eelnenud aasta 30. septembrit põhivaatlustes kasutatavate meetodite üksikasjaliku kirjelduse ja vajaduse korral ka valikukava.

2. Asjaomased liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et piirata ja vajaduse korral hinnata igaks artikli 2 lõike 2 punktis B nimetatud tootmisotstarbeks haritava kogu viinamarjakasvatusala vaatlusel tehtavaid vigu.

3. Põhivaatlused võivad olla, kas põhjalikud või põhineda juhuvalimil. Juhuvalimil põhinevate põhivaatluste tulemuste suhtes võtavad liikmesriigid kõik vajalikud meetmed tagamaks, et asjaomastes geograafilistes üksustes ei oleks artikli 2 lõike 2 punktis B nimetatud vaatlusandmete valikuviga 68 % usaldusnivoo juures rohkem kui 1 %. Valimid hõlmavad igasuguse suurusega majandeid.

▼M7

4. Liikmesriigid, kes on viinamarjaistandusregistri siseriiklikul tasandil sisse seadnud ja kes ajakohastavad seda igal aastal vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2392/86, võivad ühendusele edastatavate põhivaatluse andmete allikana kasutada viinamarjaistandusregistri andmeid.

▼B

Artikkel 4

1. Asjaomased liikmesriigid teatavad komisjonile põhivaatluste tulemustest niipea kui võimalik, kuid mitte hiljem kui 15 kuud pärast välitöö lõpuleviimist.

2. Põhivaatluste tulemused esitatakse geograafiliste üksuste kaupa kooskõlas artiklis 8 sätestatud menetlusega koostatud tabelite kujul.

▼M4

3. Käesoleva artikli lõikes 2, artikli 2 lõike 2 punktis B ja lõike 3 punktis A ning artikli 3 lõikes 3 nimetatud geograafilised üksused on:

— Saksamaa Liitvabariigis: vastavalt nõukogu 5. veebruari 1979. aasta määruse (EMÜ) nr 338/79 (millega nähakse ette erisätted määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinide kohta, ( 8 ) viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 3687/84 ( 9 )) artiklile 3 määratletud viinamarjakasvatuspiirkonnad,

— Kreekas: lisas osutatud viinamarjakasvatuspiirkonnad,

— Hispaanias: lisas osutatud piirkonnad,

— Prantsusmaal: lisas loetletud departemangud või departemangude rühmad,

— Itaalias: provintsid,

▼A3

— Tšehhi Vabariigis, Ungaris, Maltal, Sloveenias, Slovakkias: käesoleva määruse lisas loetletud piirkonnad,

▼M4

— Portugalis: lisas osutatud piirkonnad,

— muudes asjaomastes liikmesriikides: kogu riigi territoorium.

▼B

4. Liikmesriigid, kes töötlevad oma põhivaatluse tulemusi elektrooniliselt, esitavad need tulemused masinloetaval kujul, mis määratakse kindlaks kooskõlas artiklis 8 sätestatud menetlusega.

Artikkel 5

1. Vahevaatlused hõlmavad artikli 2 lõikes 1 nimetatud majandites olevaid veiniviinamarjade kasvatusalasid ja käsitlevad muutusi, mis on toimunud kõnealustel aladel eelnenud veiniaasta jooksul; põhivaatlustele järgnevad esimesed vahevaatlused käsitlevad siiski muutusi kahe eelnenud veiniaasta jooksul.

2. Vahevaatluste käigus viinamarjakasvatusalad, mis:

— on välja juuritud või mida enam ei harita,

▼M1

— on taasistutatud määruse (EMÜ) nr 337/79 IVa lisa punkti d tähenduses ja eraldi alad, kuhu viinamarjad on esmakordselt istutatud nimetatud määruse IVa lisa punkti e tähenduses,

▼B

märgitakse üles aladena, mida tavapäraselt kasutatakse selleks, et toota:

— mpv-kvaliteetveine,

— muid veine: — — sealhulgas veinid, mis tuleb kasutada teatavate veinist saadavate, kontrollitud päritolunimetusega joogiks mõeldud piiritusjookide valmistamiseks,

viinamarjasordi järgi ja igal juhul artikli 6 lõikes 2 nimetatud saagikusklasside alusel. Arvesse võetakse ka kõik viinapuude väljajuurimist ja istutamist käsitlevad arvud, mis on saadud muude ühenduse sätete rakendamise tulemusena.

3. Vahevaatlused võivad olla kas põhjalikud või põhineda juhuvalimil. Juhuvalimil põhinevate vahevaatluste tulemuste suhtes võtavad asjaomased liikmesriigid kõik vajalikud meetmed tagamaks, et asjaomastes geograafilistes üksustes ei oleks tavapäraselt veiniviinamarjade tootmiseks mõeldud kogu haritava viinamarjakasvatusala vaatlusandmete valikuviga 68 % usaldusnivoo juures rohkem kui 3 %.

▼A1

4. Asjaomased liikmesriigid esitavad komisjonile enne 30. juunit 1980, ►A2 Kreeka Vabariik ja Austria Vabariik ◄ aga oma ühinemise ajal vahevaatlustes kasutatavate meetodite üksikasjaliku kirjelduse; kõikidest sellistes meetodites tehtavatest muudatustest teatatakse ette.

▼M2

Itaalia võib kõnealuse üksikasjalise kirjelduse esitada siiski enne 30. juunit 1983.

▼M4

Hispaania Kuningriik esitab kõnealuse üksikasjaliku kirjelduse 30. juuniks 1987 ja Portugali Vabariik 30. juuniks 1990.

▼M6

4a. Komisjon kontrollib tihedas koostöös asjaomaste liikmesriikidega, kas täidetakse viinamarjaistandusregistrist saadavate andmete statistilistel eesmärkidel kasutamise tingimusi.

▼B

5. Asjaomased liikmesriigid esitavad vahevaatluste tulemused komisjonile enne asjakohastele veiniaastatele järgneva aasta 1. maid. Need tulemused jaotatakse artikli 4 lõikes 3 nimetatud geograafiliste üksuste kaupa ja esitatakse kooskõlas artiklis 8 sätestatud menetlusega koostatud tabelite kujul.

6. Liikmesriigid, kes töötlevad oma vahevaatluse tulemusi elektrooniliselt, esitavad lõikes 5 nimetatud tulemused masinloetaval kujul, mis määratakse kindlaks kooskõlas artiklis 8 sätestatud menetlusega.

Artikkel 6

▼M4

1. Asjaomased liikmesriigid esitavad komisjonile iga veiniaasta kohta lõikes 2 nimetatud saagikusklassidesse jaotatuina veiniviinamarjasortide kasvatusaladelt saadud keskmised hektarisaagid, esitades need viinamarjavirde või veinina, kasutades ühikuna hektoliitrit hektari kohta, või toodetud viinamarjadena, kasutades ühikuna detsitonni hektari kohta.

Kõnealused andmed edastatakse Saksamaa, Prantsusmaa ja Luksemburgi puhul alates 1979/80. veiniaastast, Itaalia ja Kreeka puhul alates 1982/83. veiniaastast, Hispaania puhul 1987/88. veiniaastast ning Portugali puhul alates 1989/90. veiniaastast ►A2 , Austria suhtes alates 1999/2000. aastast ◄ .

▼B

2. Asjaomased liikmesriigid jaotavad põhivaatluste käigus haritavate veiniviinamarjasortide kasvatusaladena ülesmärgitud alad lõikes 1 nimetatud keskmise hektarisaagi põhjal saagikusklassidesse, mis määratakse kindlaks kooskõlas artiklis 8 sätestatud menetlusega.

3. Asjaomased liikmesriigid prognoosivad põllumajanduse ja majanduse arengusuundi arvesse võttes igas lõikes 2 nimetatud saagikusklassis toimuvaid muutusi keskmistes hektarisaakides viiel tulevasel veiniaastal.

4. Lõigetes 1, 2 ja 3 nimetatud andmed jaotatakse artikli 4 lõikes 3 nimetatud geograafiliste üksuste kaupa, eritledes selliste viinamarjasortide kasvatusalad, milliseid kasutatakse tavapäraselt selleks, et toota:

— mpv-kvaliteetveine,

— muid veine: — — sealhulgas veinid, mida tuleb kasutada teatavate veinist saadavate, kontrollitud päritolunimetusega joogiks mõeldud piiritusjookide valmistamiseks.

▼M4

5. Asjaomased liikmesriigid edastavad komisjonile iga veiniaasta kohta geograafiliste üksuste lõikes jaotatuina ning mahuprotsentides või Oechsle kraadides väljendatuna keskmise alkoholisisalduse prognoosid värskete viinamarjade, viinamarjavirrete või veinide kohta, mis on toodetud selliste veiniviinamarjasortide viinamarjakasvatusaladel, mida kasutatakse tavapäraselt selleks, et toota:

— mpv-kvaliteetveine,

— muid veine: — — sealhulgas veinid, mida tuleb kasutada teatavate veinist saadavate, kontrollitud päritolunimetusega kangete alkohoolsete jookide valmistamiseks.

Kõnealused andmed edastatakse Saksamaa, Prantsusmaa ja Luksemburgi puhul alates 1979/80. veiniaastast, Itaalia ja Kreeka puhul alates 1982/83. veiniaastast, Hispaania puhul 1987/88. veiniaastast ning Portugali puhul alates 1989/90. veiniaastast.

6. Lõigetes 1 ja 5 osutatud iga-aastased andmed edastatakse enne igale veiniaastale järgneva aasta 1. aprilli. Lõikes 2 osutatud saagikusklasse käsitlevad andmed esitatakse artikli 4 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul. Lõikes 3 osutatud keskmiste hektarisaakide muutusi käsitlev prognoos esitatakse:

▼A2

— esmakordselt enne 1. oktoobrit 1981 Saksamaa, Prantsusmaa ja Luksemburgi puhul, enne 1. oktoobrit 1984 Itaalia ja Kreeka puhul, enne 1. oktoobrit 1991 Hispaania ja Portugali puhul ning enne 1. oktoobrit 1996 Austria puhul,

▼M4

— seejärel iga viie aasta järel enne 1. aprilli, välja arvatud Itaalia ja Kreeka teise prognoosi puhul, mis esitatakse kahe aasta pärast.

▼B

7. Käesolevas artiklis nimetatud andmed edastatakse komisjonile kooskõlas artiklis 8 sätestatud menetlusega koostatud tabelite kujul.

▼M6

Artikkel 6a

Need liikmesriigid, kes on viinamarjaistandusregistri siseriiklikul tasandil või mõnedes piirkondades juba sisse seadnud ja kes ajakohastavad seda igal aastal nii, nagu sätestatud määruses (EMÜ) nr 2392/86, võivad komisjonile edastada kõnealuse määruse artiklites 5 ja 6 sätestatud iga-aastased andmed, kasutades andmete allikana viinamarjaistandusregistris sisalduvaid andmeid.

▼B

Artikkel 7

1. Komisjon uurib liikmesriikidega nõu pidades ja nendega pidevat koostööd tehes:

a) esitatud tulemusi;

b) tehnilisi probleeme, mis on tekkinud vaatluste ja edastatavate andmete kogumise käigus, eelkõige istutamist/taasisutamist ja viinamarjakasvatusest loobumist käsitlevaid ühenduse määratlusi;

c) vaatlustulemuste ja edastatud andmete olulisust.

2. Komisjon esitab nõukogule ühe aasta jooksul alates asjaomaste liikmesriikide edastatud tulemuste kättesaamisest need tulemused koos aruandega põhivaatluste käigus omandatud kogemuste kohta.

▼M1

3. Komisjon avaldab vahevaatluste tulemused ja artiklis 6 nimetatud iga-aastased andmed osana määruse (EMÜ) nr 337/79 artikli 30c lõikes 2 sätestatud aastaaruannetest.

▼M8

Artikkel 8

1. Komisjoni abistab alaline põllumajandusstatistika komitee, edaspidi “komitee”.

2. Kui viidatakse käesolevale artiklile, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ ( 10 ) artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artikli 8 sätteid.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.

3. Komitee võtab vastu oma töökorra.

▼M4

Artikkel 9

Saksamaal, Prantsusmaal ja Luksemburgis pärast 1978/79. veiniaastat, Itaalias ja Kreekas pärast 1981/82. veiniaastat, Hispaanias pärast 1986/87. veiniaastat ning Portugalis pärast 1988/89. veiniaastat valitsevat olukorda käsitleva põhivaatluse korraldamiseks vajalikud kulutused katab ühendus kindlaksmääratava standardsumma ulatuses.

▼B

Artikkel 10

1. Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks nõukogu 10. mai 1978. aasta määrus (EMÜ) nr 978/78 viinamarjakasvatusalade statistiliste vaatluste kohta. ( 11 )

2. Viiteid lõikega 1 kehtetuks tunnistatud määrusele tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 11

Käesolev määrus jõustub 2. aprillil 1979.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









LISA

Artikli 4 lõikes 3 nimetatud departemangude või departemangude rühmade loetelu

PRANTSUSMAA

1. Aude

2. Gard

3. Hérault

4. Lozère

5. Pyrénées-Orientales

6. Var

7. Vaucluse

8. Bouches-du-Rhône

9. Gironde

10. Gers

11. Charente

12. Charente-Maritime

13. Ardèche

14. Aisne

15. Seine-et-Marne

16. Ardennes, Aube, Marne, Haute-Marne

17. Cher, Eure-et-Loir, Indre, Indre-et-Loire, Loir-et-Cher, Loiret

18. Côte-d’Or, Nièvre, Saône-et-Loire, Yonne

19. Meurthe-et-Moselle, Meuse, Moselle, Vosges

20. Bas-Rhin, Haut-Rhin

21. Doubs, Jura, Haute- Saône, Territoire-de-Belfort

22. Loire-Atlantique, Maine-et-Loire, Sarthe, Vendée

23. Deux-Sèvres, Vienne

24. Dordogne, Landes, Lot-et-Garonne, Pyrénées-Atlantiques

25. Ariège, Aveyron, Haute-Garonne, Lot, Hautes- Pyrénées, Tarn, Tarn-et-Garonne

26. Corrèze, Haute-Vienne

27. Ain, Drôme, Isère, Loire, Rhône, Savoie, Haute-Savoie

28. Cantal, Allier, Haute-Loire, Puy-de-Dôme

29. Alpes-de-Haute-Provence, Hautes-Alpes, Alpes-Maritimes

30. Corse-du-Sud, Haute-Corse

▼M2

KREEKA

1. Kesk-Kreeka ja Euboia

2. Peloponnesos

3. Joonia mere saared

4. Ípeiros

5. Tessaalia

6. Makedoonia

7. Traakia

8. Egeuse mere saared

9. Kreeta

▼M4

HISPAANIA

1. Galicia

2. Principado de Asturias

3. Cantabria

4. País Vasco A (provincia de Álava)

5. País Vasco B (provincias de Guipúzcoa y Vizcaya)

6. Navarra

7. La Rioja

8. Aragón A (provincia de Zaragoza)

9. Aragón B (provincias de Huesca y Teruel)

10. Cataluña A (provincia de Barcelona)

11. Cataluña B (provincia de Tarragona)

12. Cataluña C (provincias de Gerona y Lérida)

13. Baleares

14. Castilla-León A (provincia de Burgos)

15. Castilla-León B (provincia de León)

16. Castilla-León C (provincia de Valladolid)

17. Castilla-León D (provincia de Zamora)

18. Castilla-León E (provincias de Ávila, Palencia, Salamanca, Segovia y Soria)

19. Madrid

20. Castilla-La Mancha A (provincia de Albacete)

21. Castilla-La Mancha B (provincia de Ciudad Real)

22. Castilla-La Mancha C (provincia de Cuenca)

23. Castilla-La Mancha D (provincia de Guadalajara)

24. Castilla-La Mancha E (provincia de Toledo)

25. C. Valenciana A (provincia de Alicante)

26. C. Valenciana B (provincia de Castellón)

27. C. Valenciana C (provincia de Valencia)

28. Región de Murcia

29. Extremadura A (provincia de Badajoz)

30. Extremadura B (provincia de Cáceres)

31. Andalucía A (provincia de Cádiz)

32. Andalucía B (provincia de Córdoba)

33. Andalucía C (provincia de Huelva)

34. Andalucía D (provincia de Málaga)

35. Andalucía E (provincias de Almería, Granada, Jaén y Sevilla)

36. Canarias

PORTUGAL

1. Entre Douro e Minho

2. Trás-os-Montes

3. Beira Litoral

4. Beira Interior

5. Ribatejo e Oeste

6. Alentejo

7. Algarve

8. R. A. Açores

9. R. A. Madeira

▼A3

TŠEHHI VABARIIK

1. Pražská

2. Mělnická

3. Roudnická

4. Žernosecká

5. Mostecká

6. Čáslavská

7. Brněnská

8. Bzenecká

9. Mikulovská

10. Mutěnická

11. Velkopavlovická

12. Znojemská

13. Strážnická

14. Kyjovská

15. Uherskohradišťská

16. Podluží

UNGARI

1. Alföldi szőlőtermő táj

2. Észak-Dunántúli szőlőtermő táj

3. Dél-Dunántúli szőlőtermő táj

4. Észak-Magyarországi szőlőtermő táj

MALTA

1. Malta

2. Gozo ja Comino

SLOVEENIA

1. Ljutomersko-ormoški vinorodni okoliš

2. Mariborski vinorodni okoliš

3. Radgonsko-kapelski vinorodni okoliš

4. Šmarsko-virštajnski vinorodni okoliš

5. Vinorodni okoliš Haloze

6. Prekmurski vinorodni okoliš

7. Vinorodni okoliš Srednje Slovenske gorice

8. Bizeljsko-sremiški vinorodni okoliš

9. Vinorodni okoliš Bela krajina

10. Vinorodni okoliš Dolenjska

11. Koprski vinorodni okoliš

12. Vinorodni okoliš Goriška Brda

13. Vinorodni okoliš Kras

14. Vinorodni okoliš Vipavska dolina

SLOVAKKIA

1. Malokarpatská vinohradnícka oblasť

2. Južnoslovenská vinohradnícka oblasť

3. Stredoslovenská vinohradnícka oblasť

4. Nitrianska vinohradnícka oblasť

5. Východoslovenská vinohradnícka oblasť

6. Tokajská vinohradnícka oblasť