1985R3821 — ET — 11.01.2010 — 014.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B NÕUKOGU MÄÄRUS (EMÜ) nr 3821/85, 20. detsember 1985, autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta (EÜT L 370, 31.12.1985, p.8)

Muudetud:





Muudetud:

A1 C 241 21 29.8.1994 ►A2 L 236 33 23.9.2003









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EMÜ) nr 3821/85,

20. detsember 1985,

autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta







EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 75, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 1 ) võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, ( 2 ) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ( 3 ) ning arvestades, et: ning arvestades, et: määrusega (EMÜ) nr 1463/70, ( 4 ) viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 2828/77, ( 5 ) kehtestati autovedudel sõidumeerikud; allpool esitatud paranduste arvessevõtmiseks ja küsimuste selgitamiseks tuleks ühendada kõik olulised sätted ühteainsasse teksti ning sellest tulenevalt tunnistada nõukogu määrus (EMÜ) nr 1463/70 kehtetuks; artikli 3 lõikes 1 sätestatud erandid teatavate reisijateveoteenuste kohta peaksid siiski veel teatud aja jooksul kehtima; nende sõidumeerikute kasutamise eesmärk, mis võivad näidata määruses (EMÜ) nr 3820/85 (teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamise kohta) ( 6 ) osutatud aega, on tagada selle sotsiaalõigusakti tõhus kontroll; nende sõidumeerikute kasutamiskohustuse saab kehtestada ainult liikmesriikides registreeritud sõidukite suhtes; lisaks sellele võib teatavad sõidukid raskusteta välja arvata käesoleva määruse rakendusalast; komisjoni loal on liikmesriigid erakorralistel asjaoludel õigustatud andma käesoleva määruse sätete kohaldamisel teatavate sõidukite suhtes erandeid; pakilistel juhtudel on võimalik anda piiratud ajaks erandeid ilma komisjoni eelneva loata; tõhusa kontrolli tagamiseks peab seade olema töökindel, kergesti kasutatav ja konstrueeritud nii, et väärkasutamise võimalus oleks minimaalne; selleks peaksid sõidumeerikutel olema eelkõige iga juhi tarvis erinevate aegade kohta registreeritud andmetega eraldi lehed ning need peaksid olema piisavalt täpsed ja kergesti loetavad; sõiduki sõidu muude andmete, nagu kiiruse ja läbitud vahemaa automaatne registreerimine aitab märkimisväärselt kaasa liiklusohutusele ja soodustab sõiduki mõistlikku juhtimist; järelikult tundub olevat kohane ette näha see, et seade registreeriks ka need andmed; on vaja kehtestada sõidumeerikute ühenduse ehitus- ja paigaldusstandardid ning sätestada EMÜ tüübikinnitusmenetlus, vältimaks liikmesriikide territooriumil mis tahes takistusi seoses sõidumeerikutega varustatud sõidukite registreerimise, kasutuselevõtmise või kasutamisega või kõnealuste seadmete kasutamisega; liikmesriikide erimeelsuste korral seoses EMÜ tüübikinnitusega peaksid komisjonil olema volitused teha vaidlusasja suhtes otsus, kui asjaomased riigid ei ole kuue kuu jooksul jõudnud lahenduseni; käesoleva määruse rakendamiseks ja kuritarvituste vältimiseks oleks kasulik, kui juhtidele antaks taotluse korral nende salvestuslehtede koopia; eespool nimetatud eesmärgi - kontrollida töö- ja puhkeaega - saavutamiseks on vaja, et tööandjad ja juhid vastutaksid selle eest, et seade toimib korrektselt, ning täidaks ettenähtud ülesandeid nõuetekohaselt; pärast libiseva nädala asendamist fikseeritud nädalaga tuleb muuta sätteid, mis käsitlevad salvestuslehtede arvu, mis peavad juhil kaasas olema; tehniline areng nõuab käesoleva määruse lisades sätestatud tehnospetsifikaatide kiiret kohandamist; selleks vajalike meetmete hõlpsamaks rakendamiseks tuleks ette näha kord, mis seaks nõuandekomitee raames sisse tiheda koostöö liikmesriikide ja komisjoni vahel; liikmesriigid peaksid vahetama olemasolevat teavet tuvastatud rikkumiste kohta; tagamaks sõidumeerikute usaldusväärse ja korrektse toimimise, on soovitatav sätestada seadme paigaldusjärgseks perioodiliseks kontrollimiseks ja ülevaatuseks ühtsed nõuded, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







I PEATÜKK

Põhimõtted ja rakendusala

Artikkel 1

Käesoleva määruse tähenduses peab sõidumeerik konstruktsiooni, paigalduse, kasutuse ja katsetamise osas vastama käesoleva määruse ►M6 ja selle I või IB ja II lisa ◄ nõuetele, lisad moodustavad määruse lahutamatu osa.

▼M11

Artikkel 2

Käesoleva määruse kohaldamisel kehtivad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 561/2006 (teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamise ning nõukogu määruste (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 muutmise kohta) ( 7 ) artiklis 4 esitatud mõisted.

▼B

Artikkel 3

▼M11

1. Sõidumeerik paigaldatakse ja seda kasutatakse liikmesriigis registreeritud sõidukites, mida kasutatakse reisijate või kauba autoveol ja mis on registreeritud ühes liikmesriigis, välja arvatud määruse nr 561/2006 artiklis 3 osutatud sõidukid. Määruse nr 561/2006 artikli 16 lõikes 1 osutatud sõidukid ning sõidukid, mille suhtes oli määruse (EMÜ) nr 3820/85 kohaldamisel antud erand, kuid mille suhtes erand määruse (EÜ) nr 561/2006 kohaselt enam ei kehti, peavad nimetatud nõude täitma hiljemalt 31. detsembriks 2007.

2. Liikmesriigid võivad anda käesoleva määruse kohaldamisel erandi määruse (EÜ) nr 561/2006 artikli 13 lõigetes 1 ja 3 osutatud sõidukite suhtes.

3. Pärast komisjonilt loa saamist võivad liikmesriigid anda käesoleva määruse kohaldamisel erandi määruse (EÜ) nr 561/2006 artiklis 14 osutatud vedudel kasutatavate sõidukite suhtes.

▼B

4. Siseriiklike vedude puhul võivad liikmesriigid nõuda sõidumeeriku paigaldamist ja selle kasutamist vastavalt käesolevale määrusele mis tahes sõidukil, mille puhul lõike 1 alusel paigaldamist ja kasutamist ei nõuta.







II PEATÜKK

Tüübikinnitus

Artikkel 4

▼M6

Käesoleva peatüki tähenduses tähendab “sõidumeerik”. “sõidumeerikut või selle osi”.

▼B

Sõidumeeriku või salvestuslehe ►M6 või mälukaart ◄ mudeli EMÜ tüübikinnitustaotluse koos kohaste spetsifikaatidega esitab tootja või tema liikmesriigis asuv esindaja. Ühte tüüpi sõidumeeriku või salvestuslehe ►M6 või mälukaart ◄ mudeli puhul võib esitada taotluse ainult ühes liikmesriigis.

Artikkel 5

▼M6

Liikmesriik annab osa EMÜ tüübikinnituse igale sõidumeeriku tüübile või igale salvestuslehe või mälukaardi mudelile, mis vastab käesoleva määruse I või IB lisas sätestatud tingimustele, eeldusel et see liikmesriik on suuteline kontrollima tootmismudelite vastavust kinnitatud tüübinäidisele.

▼M14

Süsteemi turvalisus peab vastama käesoleva määruse I B lisas sätestatud tehnilistele nõuetele. Komisjon tagab, et kõnealuse lisaga nähakse ette, et sõidumeerikuile ei tohi anda EÜ tüübikinnitust enne, kui kogu süsteem (sõidumeerik, juhikaart ning käigukastiga elektrilised ühendused) on võltsimiskindel ega lase rikkuda juhtimisaega käsitlevaid andmeid. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 18 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. Eespool nimetatu tuvastamiseks vajalikud katsed peavad läbi viima tänapäevaste võltsimismeetoditega kursis olevad eksperdid.

▼B

Kinnitatud mudeli mis tahes muudatused või lisandused peavad saama EMÜ lisatüübikinnituse liikmesriigilt, kes andis välja algse EMÜ tüübikinnituse.

Artikkel 6

Liikmesriigid väljastavad taotluse esitajale II lisas esitatud näidisele vastava EMÜ tüübikinnitusmärgi seoses iga artikli 5 kohaselt kinnitatud sõidumeeriku tüübi või salvestuslehe ►M6 või mälukaart ◄ mudeliga.

Artikkel 7

Liikmesriigi pädevad asutused, kellele on esitatud tüübikinnitustaotlus, saadavad seoses iga sõidumeeriku tüübi või salvestuslehe ►M6 või mälukaart ◄ mudeliga, millele nad annavad tüübikinnituse või mille tüübikinnituse andmisest nad keelduvad, ühe kuu jooksul teistele liikmesriikidele tüübikinnitustunnistuse koopia koos asjaomaste spetsifikaatide koopiatega või vastupidisel juhul teatavad asutustele, et tüübikinnitusest on keeldutud; keeldumise korral edastavad nad oma otsuse põhjendused.

Artikkel 8

1. Kui vastavalt artiklile 5 EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik leiab, et teatavad tema väljaantud EMÜ tüübikinnitusmärki kandvad sõidumeerikud või salvestuslehed ►M6 või mälukaart ◄ ei vasta tema poolt kinnitatud tüübinäidisele, võtab ta vajalikud meetmed, tagamaks, et tootmismudelid vastaksid kinnitatud tüübinäidisele. Võetud meetmed võivad vajadusel ulatuda EMÜ tüübikinnituse tühistamiseni.

2. EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik tühistab tüübikinnituse, kui tüübikinnituse saanud sõidumeerik või salvestusleht ►M6 või mälukaart ◄ ei vasta käesolevale määrusele või selle lisadele või kui selle kasutamise käigus avaldub mis tahes üldine defekt, mille tõttu ei ole võimalik seda kavandatud eesmärgil kasutada.

3. Kui EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik on saanud teiselt liikmesriigilt lõigetes 1 ja 2 osutatud juhtumil teatise, astub ta pärast konsulteerimist selle liikmesriigiga nendes lõigetes sätestatud samme, kui lõikes 5 ei sätestata teisiti.

4. Lõikes 2 märgitud juhtumi tuvastanud liikmesriik võib keelata sõidumeerikute või salvestuslehtede ►M6 või mälukaart ◄ turuleviimise ja kasutuselevõtu kuni täiendava teatamiseni. Sama kehtib lõikes 1 mainitud juhtumite puhul seoses EMÜ esmataatlusest vabastatud sõidumeerikute ja salvestuslehtedega ►M6 või mälukaart ◄ , kui valmistaja pärast nõuetekohast hoiatust ei vii seadmeid vastavusse kinnitatud mudeli või käesoleva määruse nõuetega. Igal juhul teatavad liikmesriikide pädevad asutused üksteisele ja komisjonile ühe kuu jooksul mis tahes EMÜ tüübikinnituse tühistamisest või muudest lõigete 1, 2 ja 3 alusel võetud meetmetest ning esitavad kohased põhjendused.

5. Kui EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik vaidlustab lõigetes 1 või 2 osutatud juhtumid, millest talle on teatatud, peavad asjaomased liikmesriigid püüdma vaidluse lahendada ning hoidma komisjoni asjaga kursis.

Kui liikmesriigid ei ole nelja kuu jooksul alates lõikes 3 osutatud teatise esitamisest jõudnud kokkuleppele, võtab komisjon, olles konsulteerinud kõigi liikmesriikide ekspertidega ja kaalunud kõiki asjaomased tegureid, näiteks majanduslikke ja tehnilisi, kuu jooksul vastu otsuse, mis edastatakse asjaomastele liikmesriikidele ja samal ajal ka teistele liikmesriikidele. Komisjon sätestab iga juhtumi puhul oma otsuse rakendamise tähtaja.

Artikkel 9

1. Salvestuslehe mudeli EMÜ tüübikinnitustaotluse esitaja näitab oma taotluses ära, millist tüüpi sõidumeerikutes on kõnealune salvestusleht kasutamiseks mõeldud, ning esitab salvestuslehe katsetamiseks sobivat tüüpi sõidumeerikud.

2. Iga liikmesriigi pädevad asutused näitavad salvestuslehe mudeli tüübikinnitustunnistel ära, millist tüüpi sõidumeerikutel seda salvestuslehe mudelit võib kasutada.

Artikkel 10

Ükski liikmesriik ei tohi ühegi sõidumeerikuga varustatud sõiduki registreerimisest keelduda ega keelata sõiduki kasutuselevõtmist või kasutamist põhjustel, et sõidukile on paigaldatud see seade, kui seadmed kannavad artiklis 6 osutatud EMÜ tüübikinnitusmärki ning artiklis 12 osutatud paigaldustahvlit.

Artikkel 11

Kõik käesoleva määruse alusel tehtud otsused sõidumeeriku tüübi või salvestuslehe ►M6 või mälukaart ◄ mudeli tüübikinnitusest keeldumise või selle tühistamise kohta peavad sisaldama üksikasjalikke põhjendusi keeldumise või tühistamise aluste kohta. Sellisest otsusest teatatakse asjaomasele isikule ning samal ajal informeeritakse teda õiguskaitsevahenditest, mis liikmesriikide seaduste alusel on tema käsutuses, ning selliste õiguskaitsevahendite kasutamise tähtaegadest.







III PEATÜKK

Paigaldamine ja kontroll

Artikkel 12

1. Sõidumeerikuid võivad paigaldada või parandada ainult liikmesriikide pädevate asutuste, kes soovi korral on ära kuulanud asjaomaste tootjate seisukohad, selleks kinnitatud paigaldajad või töökojad.

▼M6

Kinnitatud töökoja ja paigaldaja kaartide kehtivus ei ületa üht aastat.

Kui kinnitatud töökojale või paigaldajale väljaantud kaart vajab pikendamist, on kahjustada saanud, ei funktsioneeri õigesti, on kadunud või varastatud, annab asutus viie tööpäeva jooksul pärast vastavasisulise üksikasjaliku taotluse saamist asenduskaardi.

Kui vana kaardi asemele antakse välja uus kaart, peab uuel kaardil olema sama töökoja infonumber, kuid indeksit suurendatakse ühe võrra. Kaarti väljaandev asutus peab kadunud, varastatud või defektsete kaartide registrit.

Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et vältida kinnitatud paigaldajatele ja töökodadele jagatud kaartide võltsimist.

▼M6

2. Kinnitatud paigaldaja või töökoda paneb erimärgi oma kinnitatud plommidele ja lisaks sellele sisestab sõidumeerikusse vastavalt IB lisale elektroonilised turvaandmed eelkõige ehtsuskontrolli tarvis. Iga liikmesriigi pädevad asutused peavad kasutatud märkide ja turvaandmete ning kinnitatud töökodade ja väljaantud kaartide registrit.

3. Liikmesriikide pädevad asutused edastavad komisjonile kinnitatud paigaldajate ja töökodade ning neile väljaantud kaartide nimekirjad ning edastavad komisjonile koopiad märkidest ja vajaliku teabe, mis on seotud kasutatud elektrooniliste turvaandmetega.

▼B

4. Tõendamaks sõidumeeriku paigaldamist vastavalt käesoleva määruse nõuetele, lisatakse ►M6 I ja IB lisale ◄ sätete kohane paigaldustahvel.

▼M3

5. Käesoleva artikli lõike 1 alusel pädevate asutuste kinnitatud paigaldajad või töökojad võivad eemaldada mis tahes plommi või tehakse seda käesoleva määruse I lisa V peatüki lõikes 4 ►M6 või IB lisa VIc jaos ◄ kirjeldatud asjaoludel.

▼B







IV PEATÜKK

Seadme kasutamine

▼M6

Artikkel 13

Tööandja ja autojuhid tagavad ühelt poolt sõidumeeriku ja teiselt poolt juhikaardi korrektse toimimise ja õige kasutamise, kui juht peab juhtima sõidukit, millele on paigaldatud sõidumeerik vastavalt IB lisale.

▼B

Artikkel 14

▼M6

1. Tööandja annab vastavalt I lisale paigaldatud sõidumeerikuga sõidukite juhtidele piisava arvu salvestuslehti, pidades silmas lehtede isiklikku olemust, tööaja pikkust ning võimalikku kohustust asendada need lehed, mis on rikutud või mille on volitatud kontrolliametnik ära võtnud. Tööandja annab juhtidele ainult tüübikinnitusega salvestuslehed, mis sobivad kasutamiseks sõidukile paigaldatud sõidumeerikus.

Kui sõidukile on paigaldatud sõidumeerik vastavalt IB lisale, tagavad tööandja ja autojuht, et teenistusaja pikkust arvestades saab kontrollimise korral teha korrektselt IB lisas osutatud taotluse kohase trükkimise.

▼M11

2. Ettevõtja säilitab salvestuslehed ja väljatrükid – juhul, kui need artikli 15 lõike 1 kohaselt on olemas – kronoloogilises järjekorras ja loetaval kujul vähemalt aasta pärast nende kasutamist ja väljastab asjaomastele juhtidele nende taotluse korral koopiad. Lisaks sellele väljastab ettevõtja asjaomastele juhtidele nende nõudmisel juhikaartidelt allalaetud andmete koopiad ja koopiate väljatrükid. Salvestuslehed, väljatrükid ja allalaetud andmed esitatakse või antakse üle mis tahes volitatud kontrolliametniku nõudmisel.

▼M6

3. IB lisas määratletud juhikaart antakse välja juhi taotlusel pädeva asutuse poolt liikmesriigis, kus on juhi alaline elukoht.

Liikmesriik võib nõuda juhikaardi omamist igalt juhilt, kelle suhtes kehtivad määruse (EMÜ) nr 3820/85 nõuded ja kelle alaline elukoht on selle riigi territooriumil.

a) Käesolevas määruses tähendab alaline elukoht kohta, kus isik tavaliselt elab, see on iga kalendriaasta jooksul vähemalt 185 päeva seoses isiklike ja tööalaste sidemetega või, juhul kui isikul tööalased sidemed puuduvad, seoses isiklike sidemetega, millest ilmneb nimetatud isiku märkimisväärne seos tema elukohaga. Kuid sellise isiku alaliseks elukohaks, kelle tööalased sidemed on isiklikest sidemetest erinevas kohas ja kes seega elab vaheldumisi erinevates kohtades, mis asuvad kahes või enamas liikmesriigis, loetakse tema isiklike sidemetega seotud kohta, tingimusel et see isik pöördub sinna regulaarselt tagasi. Viimane tingimus ei pea olema täidetud, kui isik elab liikmesriigis selleks, et täita tähtajalist tööülesannet.

b) Juhid esitavad tõendi oma alalise elukoha kohta mis tahes sobival viisil, näiteks isikutunnistuse või mis tahes muu kehtiva dokumendi näol.

c) Juhikaarti väljaandvad liikmesriigi pädevad asutused võivad nõuda lisateavet või -tõendeid, kui neil on kahtlusi vastavalt punktile b alalise elukoha kohta tehtud avalduse kehtivuse suhtes või teatava erikontrolli läbiviimiseks.

d) Juhikaarti väljaandva liikmesriigi pädevad asutused tagavad võimaluse piires, et taotleja ei oleks juba kehtiva juhikaardi omanik.

4.

a) Liikmesriigi pädev asutus isikustab juhikaardi vastavalt IB lisa sätetele. Halduseesmärkidel ei tohi juhikaardi kehtivus ületada viit aastat. Juhil võib olla ainult üks kehtiv juhikaart. Juhil on lubatud kasutada ainult oma isikustatud juhikaarti. Juht ei tohi kasutada juhikaarti, mis on defektne või mille kehtivusaeg on lõppenud. Kui vana juhikaardi asemele antakse välja uus juhikaart, peab uuel kaardil olema juhikaardi sama väljaandmisnumber, kuid indeksit suurendatakse ühe võrra. Väljaandev asutus peab registrit väljaantud, varastatud, kadunud või defektsete juhikaartide kohta vähemalt nende kehtivuse jooksul. Kui juhikaart on kahjustada saanud, ei funktsioneeri õigesti, on kadunud või varastatud, annab asutus viie tööpäeva jooksul pärast vastavasisulise üksikasjaliku taotluse saamist asenduskaardi. Uuendamistaotluse saamisel kaardi kohta, mille kehtivusaeg hakkab lõppema, annab amet uue kaardi enne kehtivusaja lõppkuupäeva, tingimusel et taotlus on esitatud artikli 15 lõike 1 teises lõigus sätestatud aja piires.

b) Juhikaarte antakse välja ainult neile taotluse esitajaile, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EMÜ) nr 3820/85 sätteid.

c) Juhikaart on isiklik. Kaarti ei tohi selle ametliku kehtivusaja jooksul tühistada ega selle kehtivust peatada ühelgi põhjusel, välja arvatud juhul, kui liikmesriigi pädev asutus leiab, et kaart on võltsitud, või kui juht kasutab kaarti, mis ei ole tema oma, või kui omanduses olev kaart on saadud valeandmete ja/või võltsitud dokumentide alusel. Kui selliseid kehtivuse peatamise või tühistamismeetmeid võtab muu liikmesriik kui juhikaardi väljaandnud liikmesriik, tagastab esimene kaardi selle väljaandnud liikmesriigi asutustele ja esitab tagastamise põhjused.

d) Liikmesriikide väljaantud juhikaarte tunnustatakse vastastikku. Kui liikmesriigi väljaantud kehtiva juhikaardi omanik on sisse seadnud oma alalise elukoha teises liikmesriigis, võib ta paluda oma kaardi vahetamist samaväärse juhikaardi vastu; vahetust teostava liikmesriigi kohustuseks on vajadusel kontrollida, kas esitatud kaart tegelikult veel kehtib. Vahetust teostavad liikmesriigid tagastavad vana kaardi väljaandnud liikmesriigi asutustele ja esitavad tagastamise põhjused.

e) Kui liikmesriik asendab või vahetab välja juhikaardi, registreeritakse asendamine või vahetus, samuti iga järgnev asendus või uuendus selles liikmesriigis.

f) Liikmesriigid võtavad juhikaartide võltsimise vältimiseks kõik vajalikud meetmed.

5. Liikmesriigid tagavad, et andmeid, mis on vajalikud, et kontrollida vastavust määrusele (EMÜ) nr 3820/85 ja nõukogu 10. veebruari 1992. aasta direktiivile 92/6/EMÜ (teatud kategooria mootorsõidukitele kiiruspiirikute paigaldamise ja nende kasutamise kohta ühenduses), ( 8 ) mis on salvestatud ja talletatakse sõidumeerikuga vastavalt käesoleva määruse IB lisale, saab teha kättesaadavaks vähemalt 365 päeva pärast nende salvestamiskuupäeva ning et neid saab teha kättesaadavaks tingimustel, mis tagavad andmete turvalisuse ja täpsuse.

Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et sõidumeeriku edasimüümine või mahakandmine ei pärsiks eelkõige käesoleva lõike rahuldavat kohaldamist.

▼B

Artikkel 15

1. Juhid ei kasuta määrdunud või rikutud salvestuslehti ►M6 või mälukaart ◄ . Selleks peab salvestuslehti ►M6 või mälukaart ◄ piisavalt kaitsma.

▼M6

Kui juht soovib uuendada oma juhikaarti, esitab ta hiljemalt 15 tööpäeva enne kaardi kehtivuse lõppkuupäeva pädevatele asutustele taotluse liikmesriigis, kus on tema alaline elukoht.

▼B

Kui kirjetega leht on saanud kahjustada, lisab juht rikutud salvestuslehe ►M6 või mälukaart ◄ tagavaralehe juurde, millega see asendati.

▼M6

Kui juhikaart on saanud kahjustada, ei funktsioneeri õigesti, on kadunud või varastatud, esitab juht seitsme kalendripäeva jooksul pädevatele asutustele asenduskaardi saamise taotluse liikmesriigis, kus on tema alaline elukoht.

▼M11

Kui juhikaart on kahjustatud, töötab häiretega või ei ole juhi valduses, peab juht:

a) oma teekonna alguses trükkima välja andmed tema poolt juhitud sõiduki kohta ja kandma väljatrükile: i) andmed, mis võimaldavad juhi kindlakstegemist (nimi, juhikaardi või juhiloa number), ning oma allkirja; ii) lõike 3 teise taande punktides b, c ja d osutatud ajavahemikud;

b) oma teekonna lõpul välja trükkima andmed sõidumeeriku poolt salvestatud ajavahemike kohta, märkima üles sõidumeeriku poolt mittesalvestatud ajavahemikud, mil ta väljatrüki koostamisest alates teostas teisi töid, oli valmisolekuseisundis või võttis puhkeaja, ning kandma sellele dokumendile andmed, mis võimaldavad juhi kindlakstegemist (nimi, juhikaardi või juhiloa number), samuti oma allkirja.

▼B

2. Juht kasutab salvestuslehte ►M6 või mälukaart ◄ iga päev, mil ta sõidukit juhib, ning alates hetkest, kui ta sõiduki üle võtab. Salvestuslehte ►M6 või mälukaart ◄ ei võeta välja enne ühe päeva tööaja lõppu, kui selle väljavõtmine ei ole muul viisil lubatud. Ühtki salvestuslehte ►M6 või mälukaart ◄ ei tohi kasutada pikema aja jooksul kui see, milleks see oli ette nähtud.

▼M11

Kui juht ei viibi sõidukis ja ei saa seetõttu sõidukisse paigaldatud seadet kasutada, tuleb lõike 3 teise taande punktides b, c ja d osutatud ajavahemikud,

a) kui sõiduk on varustatud sõidumeerikuga vastavalt I lisale, kanda salvestuslehele käsitsi, automaatse registreerimise või muude vahendite abil loetavalt ja salvestuslehte määrimata, või

b) kui sõiduk on varustatud sõidumeerikuga vastavalt IB lisale, kanda juhikaardile sõidumeeriku manuaalse sisestusseadme abil.

Kui IB lisa kohaselt sõidumeerikuga varustatud sõidukis viibib mitu juhti, siis tagab iga juht, et tema juhikaart asetatakse sõidumeeriku õigesse avasse.

▼B

Kui sõidukis on mitu juhti, teevad juhid vajaduse korral salvestuslehtedes muudatusi, nii et I lisa II peatüki punktides 1 kuni 3 osutatud teave on registreeritud selle juhi salvestuslehel, kes tegelikult juhib.

3. Juht:

— tagab salvestuslehel registreeritud aja vastavuse sõiduki registreerimisriigi ametlikule ajale,

— kasutab lüliteid, mis võimaldavad registreerida eraldi ja eristatavalt järgmised ajavahemikud: — a) märgi alla: juhtimisaeg; ▼M11 b) muud tööd –mis tahes tegevus peale sõiduki juhtimise Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/15/EÜ (autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korralduse kohta) ( 9 ) artikli 3 punkti a tähenduses, samuti mis tahes töö sama või mõne teise tööandja jaoks kas transpordisektoris või väljaspool seda ning need tuleb registreerida märgi all. c) valmisolekuaeg – direktiivi 2002/15/EÜ artikli 3 punkti b tähenduses tuleb registreerida märgi all. ▼B d) märgi alla : töö vaheajad ja igapäevane puhkeaeg.

▼M11 —————

▼B

5. Iga juht kannab oma salvestuslehele järgmised andmed:

a) salvestuslehe kasutamist alustades - oma perekonna- ja eesnime;

b) salvestuslehe kasutamise alguse ja lõpu kuupäeva ja koha;

c) iga sõiduki registreerimisnumbri, millele ta on määratud tööle, nii salvestuslehele kantud esimese reisi alguses ja ka salvestuslehe kasutamise ajal, kui tuleb sõidukit vahetada;

d) läbisõidumõõdiku näit: — salvestuslehele kantud esimese reisi alguses, — salvestuslehele kantud viimase reisi lõpus, — tööpäeva jooksul sõiduki vahetamise korral (sõiduki näit, millele ta oli määratud, ja sõiduki näit, millele ta määratakse);

e) sõiduki mis tahes vahetamise aeg.

▼M6

5a. Juht sisestab sõidumeerikusse vastavalt IB lisale riikide sümbolid, kus ta alustab ja lõpetab oma ühe päeva tööaja. Liikmesriik võib siiski nõuda selliste sõidukite juhtidelt, mis on seotud veooperatsioonidega tema territooriumil, üksikasjalikumate geograafiliste täpsustuste lisamist riigisümbolile, tingimusel et liikmesriik on teatanud neist komisjonile enne 1. aprilli 1998 ja neid ei ole rohkem kui 20.

Eespool nimetatud andmete sisestamise käivitab juht ning see võib toimuda täielikult käsitsi või automaatselt, kui sõidumeerik on ühendatud satelliitseiresüsteemiga.

▼B

6. ►M6 I lisas määratletud sõidumeerik ◄ peab olema konstrueeritud nii, et volitatud kontrolliametnik saaks vajaduse korral pärast meeriku avamist lugeda kontrollimisele eelnenud üheksa tunni andmeid salvestuslehte pöördumatult painutamata, rikkumata või määrimata.

Lisaks sellele peab seade olema konstrueeritud nii, et oleks võimalik korpust avamata teha kindlaks, et registreerimine on toimunud.

▼M11

7.

a) Kui juht juhib sõidukit, mis on varustatud sõidumeerikuga I lisa kohaselt, peab ta suutma kontrolliametnikule selle nõudmisel igal ajal esitada: i) jooksva nädala salvestuslehed ja juhi poolt eelnenud 15 päeval kasutatud salvestuslehed; ii) juhikaardi selle olemasolul ja iii) kõik jooksva nädala ja eelnenud 15 päeva jooksul koostatud käsikirjalised kanded ja väljatrükid, mis on ette nähtud käesoleva määruse ja määrusega (EÜ) nr 561/2006. Pärast 1. jaanuari 2008 hõlmavad alapunktides i ja iii osutatud ajavahemikud siiski jooksvat päeva ja eelnenud 28 päeva.

b) Kui juht juhib sõidukit, mis on varustatud sõidumeerikuga IB lisa kohaselt, peab ta suutma kontrolliametnikule selle nõudmisel igal ajal esitada: i) juhikaardi selle olemasolul; ii) kõik jooksva nädala ja eelnenud 15 päeva jooksul koostatud käsikirjalised kanded ja väljatrükid, mis on ette nähtud käesoleva määruse ja määrusega (EÜ) nr 561/2006, ja iii) salvestuslehed punktis 1 osutatud ajavahemiku kohta, kui ta on selle ajavahemiku jooksul juhtinud sõidukit, mis on varustatud sõidumeerikuga vastavalt I lisale. Pärast 1. jaanuari 2008 hõlmab alapunktis ii osutatud ajavahemik siiski jooksvat päeva ja eelnenud 28 päeva.

c) Volitatud kontrolliametnik võib määruse (EÜ) nr 561/2006 täitmist kontrollida, analüüsides salvestuslehti, kuvades ekraanile või trükkides välja sõidumeerikus või juhikaardil salvestatud andmeid või muul moel iga teist tõendussuutlikku dokumenti, mis tõendab mittevastavust mõne sättega, näiteks artikli 16 lõigete 2 ja 3 sätetega.

▼M6

8. Andmeid, mis on registreeritud salvestuslehel, salvestatud sõidumeerikusse või juhikaardile või IB lisas määratletud sõidumeeriku väljatrükil, on keelatud võltsida, varjata või hävitada. Sama kehtib ka sõidumeeriku, salvestuslehe või juhikaardiga mis tahes manipuleerimise kohta, mis võib kaasa tuua andmete ja/või trükitud teabe võltsimise, varjamise või hävitamise. Sõidukis ei tohi olla ühtegi seadet, mida saaks kasutada sellisel otstarbel.

▼B

Artikkel 16

1. Seadme rikke või tõrgete korral laseb tööandja selle kinnitatud paigaldajal või töökojal parandada niipea, kui asjaolud võimaldavad.

Kui sõidukil ei ole võimalik tagasi pöörduda tööandja territooriumile ühe nädala jooksul alates rikke või tõrgetega töötamise ilmnemisest, tehakse remont teel.

Artikli 19 alusel võetud liikmesriikide meetmetega võib pädevatele asutustele anda volitused keelata sõiduki kasutamine, kui rikked või tõrked ei ole parandatud eespool olevate lõikude kohaselt.

▼M6

2. Kui sõidumeerik ei ole töökorras või töötab puudulikult, märgib juht salvestushele või -lehtedele või salvestuslehe või juhikaardi juurde lisatavale ajutisele lehele, millele ta kirjutab andmed, mis võimaldavad tema isiku kindlakstegemist (juhikaardi number ja/või nimi ja/või juhiloa number), sealhulgas oma allkirja, kogu teabe erinevate aegade kohta, mida sõidumeerik enam korralikult ei salvesta või välja ei trüki.

Kui juhikaart on kahjustada saanud, toimib puudulikult, on kadunud või varastatud, trükib juht oma reisi lõpus välja teabe sõidumeerikuga salvestatud aegade kohta ja märgib sellele dokumendile üksikasjad, mis võimaldavad tema isiku kindlakstegemist (juhikaardi number ja/või nimi ja/või juhiloa number), sealhulgas oma allkirja.

▼M6

3. Kui juhikaart on kahjustada saanud, toimib puudulikult, on kadunud või varastatud, tagastab juht selle pädevale asutusele liikmesriigis, kus on tema alaline elukoht. Juhikaardi varguse korral tuleb teha ametlik avaldus pädevatele asutustele liikmesriigis, kus vargus toimus.

Juhikaardi kaotamise korral tuleb teha ametlik avaldus pädevatele asutustele juhikaardi väljaandnud riigis ja pädevatele asutustele alalise elukoha liikmesriigis, kui need on erinevad.

Juht võib jätkata juhtimist ilma juhikaardita maksimaalselt 15 kalendripäeva või pikema aja vältel, kui see on vajalik sõiduki tagasijõudmiseks töökoha territooriumile, tingimusel et tal on võimalik tõestada juhikaardi esitamise või kasutamise võimatust sellel ajal.

Kui juhi alalise elukoha liikmesriigi asutused erinevad asutustest, kes kaardi välja andsid, ja kui viimastelt nõutakse juhikaardi uuendamist, asendamist või väljavahetamist, teatavad nad asutustele, kes andsid välja vana kaardi, täpsed uuendamise, asendamise või väljavahetamise põhjused.

▼B







V PEATÜKK

Lõppsätted

▼M6

Artikkel 17

▼M14

1. Lisade tehnika arenguga kohandamiseks vajalikud muudatused, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 18 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

▼M6

2. Tehnospetsifikaadid, mis on seotud IB isa järgmiste jagudega, võetakse vastu niipea kui võimalik ja võimaluse korral enne 1. juulit 1998 sama korra kohaselt:

a) II peatükk — punkt d 17: — sõidumeeriku rikete kuvamine ja väljatrükkimine, — punkt d 18: — juhikaardi rikete kuvamine ja väljatrükkimine, — punkt d 21: — koondaruannete kuvamine ja väljatrükkimine;

b) III peatükk — punkt a 6.3: — ohutusnormid sõiduki elektroonika kaitsmise kohta elektriliste häirete ja magnetväljade eest, — punkt a 6.5: — kogu süsteemi kaitse (turvalisus), — punkt c 1: — hoiatussignaalid sõidumeeriku sisemiste rikete kohta; — punkt c 5: — hoiatuste vorming, — punkt f: — lubatud hälbed;

c) IV peatüki A jagu: — punkt 4: — standardid, — punkt 5: — turvalisus, sealhulgas andmekaitse, — punkt 6: — temperatuurivahemik, — punkt 8: — elektrilised karakteristikud, — punkt 9: — juhikaardi loogiline struktuur, — punkt 10: — funktsioonid ja käsud, — punkt 11: — elementaarfailid; ja IV peatükki B jagu;

d) V peatükk: printer ja standardsed väljatrükid.

▼M14

Artikkel 18

1. Komisjoni abistab komitee.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

▼B

Artikkel 19

1. Liikmesriigid võtavad pärast komisjoniga nõupidamist õigeaegselt vastu käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud õigusnormid.

Need meetmed peavad muu hulgas hõlmama reorganiseerimist, menetlust ning teostamisvahendeid, vastavuskontrolli ja rikkumiste korral rakendatavaid karistusi.

2. Liikmesriigid abistavad üksteist käesoleva määruse kohaldamisel ja selle järgimise kontrollimisel.

3. Kõnealuse vastastikuse abi raames saadavad liikmesriikide pädevad asutused üksteisele regulaarselt kogu kättesaadava teabe:

— riigis ajutiselt elavate isikute poolt toime pandud rikkumiste ning nende eest määratud karistuste kohta,

— liikmesriikide poolt oma alaliste elanike suhtes rakendatud karistuste kohta rikkumiste eest, mis on toime pandud mõnes teises liikmesriigis.

Artikkel 20

Määrus (EMÜ) nr 1463/70 tunnistatakse kehtetuks.

Kuid nimetatud määruse artikli 3 lõiget 1 kohaldatakse kuni 31. detsembrini 1989 regulaarse rahvusvahelise reisijateveoga tegelevate sõidukite ja juhtide suhtes, kui sellisteks vedudeks kasutatavad sõidukid pole veel varustatud määruse (EMÜ) nr 3821/85 kohaselt kasutatava sõidumeerikuga.

▼M2

Artikkel 20a

Endise Saksa Demokraatliku Vabariigi territooriumil enne nimetatud kuupäeva registreeritud sõidukite suhtes kohaldatakse käesolevat määrust alles alates 1. jaanuarist 1991.

Käesolevat määrust ei kohaldata kuni 1. jaanuarini 1993 sõidukite suhtes, mida kasutatakse üksnes siseriiklikuks transpordiks Saksamaa Liitvabariigi territooriumil. Seevastu ohtlike kaupade veoks kasutatavate sõidukite suhtes kohaldatakse käesolevat määrust alates selle jõustumisest.

▼B

Artikkel 21

Käesolev määrus jõustub 29. septembril 1986.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

KONSTRUKTSIOONI-, KATSETUS-, PAIGALDUS- JA KONTROLLINÕUDED

I. MÕISTED

Käesolevas lisas on:

a) sõidumeerik: maanteesõidukitele paigaldamiseks mõeldud seade, mis näitab ja registreerib automaatselt või poolautomaatselt nende sõidukite liikumise ja juhtide teatavad tööajad;

b) salvestusleht: registreeritud andmete vastuvõtmiseks ja säilitamiseks mõeldud leht, mis pannakse sõidumeerikusse ja millele sõidumeeriku märgistusseadmed kannavad pidevalt salvestatava teabe;

c) sõidumeeriku konstant: numbriline parameeter, mis vastab ühe kilomeetri jooksul läbitud vahemaa näitamiseks ja registreerimiseks vajaliku sisendsignaali väärtusele; konstanti väljendatakse pööretena kilomeetris (k =…pööre/km) või impulssidena kilomeetris (k =… imp/km);

d) sõidukit iseloomustav koefitsient: numbriline parameeter, mis kirjeldab sõidukit sõidumeerikuga ühendava osa (käigukasti väljundvõll või -telg) tekitatud väljundsignaali, kui sõiduk läbib normaalsetes katsetingimustes ühe mõõdetud kilomeetri pikkuse vahemaa (vt käesoleva lisa VI peatükk, punkt 4). Sõidukit iseloomustavat konstanti väljendatakse pööretena kilomeetris (k = … pööre/km) või impulssidena kilomeetris (k = … imp/km);

e) rattarehvide efektiivümbermõõt: mitme sõidukit vedava ratta (veoratta) keskmine läbitud teepikkus täieliku pöörlemise korral. Teepikkusi tuleb mõõta normaalsetes katsetingimustes (vt käesoleva lisa VI peatükk, punkt 4) ning neid väljendatakse kujul: 1 = … mm.

II. SÕIDUMEERIKU ÜLDOMADUSED JA FUNKTSIOONID

Sõidumeerik peab suutma registreerida järgmist:

1. sõiduki läbitud teepikkus;

2. sõiduki kiirus;

3. juhtimisaeg;

4. muu tööaeg või valmisolekuaeg;

5. töö vaheajad ja igapäevane puhkeaeg;

6. salvestuslehte sisaldava korpuse avamine;

▼M1

7. sõidumeerikute puhul, mis toimivad signaalide elektrilise edastamise teel vahemaa- ja kiirussensoritelt, igasugune sõidumeeriku energiavarustuse katkestus, mis ületab 100 millisekundit (välja arvatud välk), vahemaa- ja kiirussensori katkestus ning vahemaa- ja kiirussensorisse juhitava signaali katkestus.

▼B

Sõiduki puhul, mida kasutab kaks juhti, peab sõidumeerik suutma registreerida samaaegselt ja eristatavalt kahele eraldi lehele punktides 3, 4 ja 5 loetletud ajad.

III. SÕIDUMEERIKU KONSTRUKTSIOONINÕUDED

a) Üldpunktid

1. Sõidumeerikul on järgmised osad. 1.1. Visuaalsed vahendid, mis näitavad: — läbitud teepikkust (läbisõidumõõdik), — kiirust (spidomeeter), — aega (kell). 1.2. Salvestusvahendid koosnevad: — läbisõidumõõdikust, — kiirusmeerikust, — ühest või mitmest III peatüki jao c punkti 4 nõuetele vastavast ajameerikust. ▼M1 1.3. Märgistusvahendid, mis näitavad salvestuslehel eraldi: — seda lehte sisaldava korpuse iga avamist, — elektroonilise sõidumeeriku puhul, nagu see on määratletud II peatüki punktis 7, igasugust sõidumeeriku energiavarustuse katkestust, mis ületab 100 millisekundit (välja arvatud välk) pärast toiteallika uut sisselülitamist, — elektroonilise sõidumeeriku puhul, nagu see on määratletud II peatüki punktis 7, igasugust vahemaa- ja kiirussensori energiavarustuse katkestust, mis ületab 100 millisekundit, ning vahemaa- ja kiirussensorisse juhitava signaali mis tahes katkestamist. ▼B

2. Kui sõidumeerikule pannakse eespool loetletud seadmetele lisaks veel seadmeid, ei tohi need segada kohustuslike seadmete nõuetekohast toimimist ega nende näitude lugemist. Sõidumeerik tuleb esitada tüübikinnituseks koos kõigi lisaseadmetega.

3. Materjalid 3.1. Sõidumeeriku kõik koostisosad peavad olema tehtud piisavalt stabiilsetest ja piisava mehaanilise tugevusega materjalidest, millel on stabiilsed elektrilised ja magnetilised karakteristikud. 3.2. Seadme mis tahes koostisosa muudatused või muudatused selle valmistamiseks kasutatavates materjalides tuleb enne valmistamisel kasutuselevõtmist esitada kinnitamiseks asutusele, kes andis seadme tüübikinnituse.

4. Läbitud teepikkuse mõõtmine Läbitud teepikkuse võib mõõta ja registreerida nii: — et selle hulka arvatakse nii edaspidi kui tagurpidi liikumine või — selle hulka arvatakse ainult edaspidi liikumine. Tagurpidi liikumise mis tahes salvestus ei tohi mõjutada muude salvestuste selgust ja täpsust.

5. Kiiruse mõõtmine 5.1. Kiiruse mõõtmisulatus vastab tüübikinnitustunnistusel märgitud ulatusele. 5.2. Mõõtevahendi loomulik sagedus ja summutus peavad olema sellised, et kiirust näitavad ja registreerivad seadmed võivad mõõtmisulatuses järgida kuni 2 m/s2 suurust kiirenduse muutust lubatud hälbe piires.

6. Aja mõõtmine (kell) 6.1. Kella lähtestusseadis peab olema salvestuslehte sisaldava korpuse sees; korpuse iga avamine tuleb registreerida automaatselt salvestuslehel. 6.2. Kui salvestuslehe edasiliikumist juhib kell, peab aeg, mille jooksul kell pärast täielikku üleskeeramist töötab, olema vähemalt 10 % pikem salvestusajast, mis vastab seadmesse pandavate salvestuslehtede maksimaalsele ajale.

7. Valgustus ja kaitse 7.1. Seadme visuaalsed vahendid peavad olema varustatud piisava mittepimestava valgustusega. 7.2. Normaalsetes kasutustingimustes peavad seadme kõik sisemised osad olema kaitstud niiskuse ja tolmu eest. Lisaks sellele peavad need olema avamiskindlad ja olema korpustes, mida saab kinni plommida.

b) Visuaalsed vahendid

1. Läbitud teepikkuse näidik (läbisõidumõõdik)

1.1. Läbitud teepikkuse näidiku väikseima jaotise väärtus peab olema 0,1 kilomeetrit. Hektomeetreid näitavaid arve peab saama selgesti eristada täiskilomeetreid näitavatest arvudest.

1.2. Läbisõidumõõdiku numbrid peavad olema kergesti loetavad ja nende näivkõrgus peab olema vähemalt 4 mm.

1.3. Läbisõidumõõdikul peab olema võimalik näidata vähemalt 99999,9 km.

2. Kiirusnäidikud (spidomeeter)

2.1. Kiiruseskaala peab mõõtmisulatuses olema ühtselt gradueeritud 1, 2, 5 või 10 kilomeetri kaupa tunnis. Kiiruse skaalamärkide väärtus (vahemaa kahe järjestikuse märgi vahel) ei tohi olla suurem kui 10 % skaalal näidatud maksimumkiirusest.

2.2. Mõõteulatusest väljaspool olevat ala ei tule tähistada numbritega.

2.3. Kiiruse erinevust 10 km/h näitava mõõteskaala jaotise pikkus peab olema vähemalt 10 mm.

2.4. Osutiga näidikul ei tohi vahemaa osuti ja näidiku vahel olla suurem kui 3 mm.

3. Ajanäidik (kell)

Ajanäidik peab olema nähtav väljaspool seadet ning selle näit peab olema selge, lihtne ja üheselt mõistetav.

c) Salvestusvahendid

1. Üldpunktid

1.1. Kõik seadmed, olenemata salvestuslehe kujust (riba või ketas), peavad olema varustatud märgiga, mis võimaldab salvestuslehte korrektselt sisse panna, nii et oleks tagatud kella näidatava aja ja lehe ajamärgistuse vastavus.

1.2. Salvestuslehte liigutav mehhanism peab olema selline, et see tagaks lehe tõrgeteta liikumise ning vaba sissepanemise ja väljavõtmise.

1.3. Kettakujuliste salvestuslehtede puhul peab edasiliigutamisseadet juhtima kellamehhanism. Sel juhul peab lehe pöörlemine olema pidev ja ühtlane, minimaalse kiirusega 7 mm tunnis, mõõdetuna ringi siseküljel, mis tähistab kiiruse mõõtmisala serva. Ribakujulise meeriku puhul, kus lehtede edasiliigutamisseadet juhib kellamehhanism, peab sirgjooneline edasiliikumine olema vähemalt 10 mm tunnis.

1.4. Läbitud teepikkuse, sõiduki kiiruse ja salvestuslehte või salvestuslehti sisaldava korpuse kõigi avamiste registreerimine peab olema automaatne.

2. Läbitud teepikkuse salvestamine

2.1. Salvestuslehel peab iga läbitud kilomeeter olema kujutatud vähemalt 1millimeetrise muutusega vastaval koordinaadil.

2.2. Isegi kui kiirus ulatub mõõtmisulatuse ülempiirini, peab teepikkuse salvestus olema selgesti loetav.

3. Kiiruse salvestamine

3.1. Olenemata salvestuslehe kujust, peab kiirusmeeriku pliiats normaalselt liikuma salvestuslehe liikumise suunas sirgjooneliselt ja õige nurga all. Kuid pliiatsi liikumine võib olla kõverjooneline, kui järgmised tingimused on täidetud: — pliiatsi joonistatud jälg peab olema risti kiiruse salvestamiseks jäetud ala keskmise ümbermõõduga (kettakujuliste lehtede puhul) või teljega (ribakujuliste lehtede puhul), — olenemata salvestuslehe kujust peab sule joonistatud jälje kumerusraadiuse ja kiiruse salvestamiseks jäetud ala laiuse suhe olema vähemalt 2,4 : 1, — ajaskaala tähistused peavad ulatuma salvestusalale sama raadiusega kumeruse all kui pliiatsi joonistatud jälg. Ajaskaalal olevate märgistuste vahemik ei tohi olla pikem kui üks tund.

3.2. Salvestuslehel peab iga kiirusemuudatus 10 km/h olema kujutatud vähemalt 1,5 mm muutusega vastaval koordinaadil.

4. Aja salvestamine

▼M1

4.1. Sõidumeerik peab olema ehitatud selliselt, et sõiduaeg salvestatakse alati automaatselt ning on võimalik vajaduse korral lülitiseadme abil salvestada eraldi muud ajad, nagu see on osutatud määruse artikli 15 lõike 3 teise taande punktides b, c ja d.

▼B

4.2. Jälgede karakteristikute, nende suhteliste asukohtade ja vajaduse korral määruse artiklis 15 sätestatud märkide abil peab olema võimalik erinevaid aegu selgesti eristada. Erinevad ajad tuleks salvestuslehel üksteisest eristada vastavate jälgede paksuse erinevusega või mis tahes muu süsteemi abil, mis on loetavuse ja andmete tõlgendamise lihtsuse suhtes vähemalt sama tõhus.

4.3. Sõidukite puhul, mille meeskond koosneb mitmest juhist, tuleb punktis 4.1 sätestatud andmed salvestada kahele eraldi lehele, kusjuures iga leht kuulub ühele juhile. Sel juhul peab erinevate lehtede edasiliikumine toimuma kas ühtse mehhanismi abil või sünkroniseeritud eraldi mehhanismide abil.

d) Sulgur

1. Salvestuslehte või salvestuslehti ja kella lähtestusmehhanismi sisaldav korpus peab olema varustatud lukuga.

2. Salvestuslehte või salvestuslehti ja kella lähtestusmehhanismi sisaldava korpuse iga avamine tuleb automaatselt registreerida lehel või lehtedel.

e) Märgistus

1. Sõidumeeriku esiküljel peavad olema järgmised märgistused: — läbisõidumõõdiku näidu lähedal teepikkuse mõõtühik, mida näidatakse lühendiga “km”, — kiiruseskaala lähedal märgistus “km/h”, — spidomeetri mõõtepiirkond kujul “Vmin… km/h, Vmax… km/h”, märgistus ei ole vajalik, kui see on olemas seadet kirjeldaval tahvlil. Neid nõudeid ei kohaldata siiski sõidumeerikute suhtes, millele on antud tüübikinnitus enne 10. augustit 1970.

2. Kirjeldav tahvel tuleb ehitada seadme sisse ning sellel peavad olema järgmised märgistused, mis peavad olema nähtavad paigaldatud seadmel: — seadme tootja nimi ja aadress, — tootjanumber ja ehitusaasta, — seadme tüübikinnitusmärk, — seadme konstant kujul “k = … pööre/km” või “k = … imp/km”, — soovi korral mõõtepiirkond punktis 1 kirjeldatud kujul, — kui seadme tundlikkus kaldenurga suhtes võib mõjutada seadme näite üle lubatud hälbe, väljendatakse lubatud kaldenurk järgmiselt: — — kus α on nurk, mis on mõõdetud seadme esikülje (paigaldatud ülespoole) horisontaalasendis, milles seade on kalibreeritud, ning β ja γ on vastavalt kalibreerimisnurgast α lubatud maksimaalsed hälbed üles- ja allapoole.

f) Lubatud hälve (visuaal- ja salvestusseadmed)

1. Katsestendil enne paigaldamist: a) läbitud teepikkus: tegelikust teepikkusest pluss/miinus 1 %, kui teepikkus on vähemalt 1 km; b) kiirus: tegelikust kiirusest pluss/miinus 3 km/h; c) aeg: pluss/miinus kaks minutit päevas ja maksimaalselt 10 minutit seitsme päeva kohta, kui kella üleskeeramisjärgne tööaeg ei ole sellest ajast lühem.

2. Paigaldamisel: a) läbitud teepikkus: tegelikust teepikkusest pluss/miinus 2 %, kui teepikkus on vähemalt 1 km; b) kiirus: tegelikust kiirusest pluss/miinus 4 km/h; c) aeg: pluss/miinus 2 minutit päevas või pluss/miinus 10 minutit seitsme päeva kohta.

3. Kasutamisel: a) läbitud teepikkus: tegelikust teepikkusest pluss/miinus 4 %, kui teepikkus on vähemalt 1 km; b) kiirus: tegelikust kiirusest pluss/miinus 6 km/h; c) aeg: pluss/miinus 2 minutit päevas või pluss/miinus 10 minutit seitsme päeva kohta.

4. Punktides 1, 2 ja 3 sätestatud lubatud hälve kehtib temperatuurivahemiku 0 °C - 40 °C puhul, temperatuuri mõõdetakse seadme vahetus läheduses.

5. Punktides 2 ja 3 sätestatud lubatud hälvet mõõdetakse VI peatükis sätestatud tingimustel.

IV. SALVESTUSLEHT

a) Üldpunktid

1. Salvestuslehed peavad olema sellised, et need ei segaks seadme normaalset töötamist ning et neil sisalduvad andmed oleksid kustumatud, kergesti leotavad ja identifitseeritavad. Salvestuslehed peavad normaalsetes niiskus- ja temperatuuritingimustes säilitama oma mõõtmed ja kõik neile salvestatud andmed. Lisaks sellele peab saama lehele kirjutada määruse artikli 15 lõikes 5 osutatud teabe neid rikkumata ja salvestuste loetavust mõjutamata. Normaalsetes hoiustamistingimustes peavad salvestused jääma selgelt loetavaks vähemalt aastaks.

2. Olenemata lehtede kujust peab nende minimaalne salvestusmaht olema 24 tundi. Kui katkematu salvestusmahu suurendamiseks ühendatakse töötajate sekkumiseta kokku mitu ketast, peavad erinevate ketaste vahelised ühendused olema sellised, et ühelt kettalt teisele ülemineku ajal ei oleks salvestustes katkestusi ega kattuvusi.

b) Salvestuspiirkonnad ja nende gradueerimine

1. Salvestuslehtedel on järgmised mõõtepiirkonnad: — üksnes kiirusega seotud andmetele jäetud piirkond, — üksnes läbitud teepikkusega seotud andmetele jäetud piirkond, — üks või mitu piirkonda, mis on juhtimisaja, muude töö- ja valmisolekuaegade ning juhtide töö vaheaegade ja igapäevase puhkeajaga seotud andmete tarvis.

2. Kiiruse salvestuspiirkond tuleb gradueerida jaotistega vähemalt 20 km/h. Igale skaalatähisele vastav kiirus tuleb näidata numbritega selle tähise juures. Piirkonnas peab vähemalt korra esinema sümbol “km/h”. Skaala viimane tähis peab langema kokku mõõtepiirkonna ülemise mõõtepiiriga.

3. Läbitud teepikkuse salvestuspiirkond peab olema selline, et oleks võimalik raskusteta lugeda läbitud kilomeetrite arvu.

4. Punktis 1 osutatud andmetele jäetud piirkond või piirkonnad peavad olema tähistatud nii, et oleks võimalik selgelt eristada erinevaid aegu.

c) Salvestuslehele trükitav teave

Igale lehele peab olema trükitud järgmine teave:

— tootja nimi ja aadress või kaubanimi, salvestuslehe mudeli tüübikinnitusmärk,

— seadme tüübi või tüüpide, milles lehte võib kasutada, tüübikinnitusmärk,

— kiiruse mõõtepiirkonna ülemine mõõtepiir kilomeetrites tunni kohta.

Minimaalsete lisanõuetena peab igale lehele olema trükitud selliselt gradueeritud ajaskaala, et oleks võimalik lugeda aega otse viieteistkümne minuti kaupa, kusjuures saab raskusteta kindlaks teha viieminutilist vahemikku.

d) Vaba ruum käsitsi tehtavate vahelekirjutuste tarvis

Lehtedel peab olema nii palju vaba ruumi, et juhid saaksid kirjutada vähemalt järgmised üksikasjad:

— juhi ees- ja perekonnanimi,

— salvestuslehe kasutamise alguse ja lõpu kuupäev ja koht,

— selle sõiduki registreerimisnumber või nende sõidukite registreerimisnumbrid, millele juht on lehe kasutamise ajal määratud,

— sõiduki või sõidukite, millele juht on lehe kasutamise ajal määratud, läbisõidumõõdiku näidud,

— sõiduki vahetamise aeg.

V. SÕIDUMEERIKU PAIGALDAMINE

1. Sõidumeerik peab asuma sõidukis sellises kohas, et juhil oleks oma kohalt selge vaade spidomeetrile, läbisõidumõõdikule ja kellale, ning samas peaksid kõigi nende seadmete osad, sealhulgas vedavad osad, olema kaitstud juhusliku rikkumise eest.

2. Sõidumeeriku konstanti peab saama kohandada sõidukit iseloomustava konstandiga kohase seadme - adapteri - abil. Kahe või enama tagasilla ülekandearvuga sõidukitele tuleb paigaldada lülitusseade, mille abil need erinevad ülekandearvud saab automaatselt viia vastavusse ülekandearvuga, millele sõiduki sõidumeerik on kohandatud.

3. Pärast seda, kui seadet on paigaldamise käigus kontrollitud, kinnitatakse sõidukile seadme kõrvale või seadmele paigaldustahvel nii, et see oleks selgesti nähtav. Pärast iga kinnitatud paigaldaja või töökoja läbiviidud ülevaatust, mille tagajärjel tuleb paigaldusseadistust muuta, tuleb kinnitada eelmise tahvli asemele uus tahvel. Tahvlil peavad olema vähemalt järgmised üksikasjad: — kinnitatud paigaldaja või töökoja nimi, aadress või kaubanimi, — sõidukit iseloomustav koefitsient kujul “w = … pööre/km” või “w = … imp/km”, — rattarehvide efektiivümbermõõt kujul “1 = … mm”, — kuupäevad, millal määrati kindlaks sõidukit iseloomustav koefitsient ja mõõdeti rattarehvide efektiivümbermõõt.

4. Plommid Plommida tuleb järgmised osad: a) paigaldustahvel, kui see ei ole kinnitatud nii, et seda ei saa eemaldada sellel olevaid tähiseid kahjustamata; b) sõidumeerikut sõidukiga ühendava ühenduse mõlemad otsad; c) adapter ning koht, kus see on vooluringi ühendatud; d) kahe või enama teljesuhtega sõidukite lülitusmehhanism; e) ühendused, mis ühendavad adapterit ja lülitusmehhanismi ülejäänud seadmega; f) III peatüki punkti a alapunktis 7.2 nõutavad korpused; ▼M3 g) mis tahes kate, mis võimaldab kohandada sõidumeeriku konstanti sõidukit iseloomustava koefitsiendiga. ▼B Teatavatel juhtudel võib nõuda seadme tüübikinnitamisel lisaplomme ning tüübikinnitustunnistusele tuleb teha märkus plommide asukoha kohta. ►M3 Punktides b, c ja e nimetatud plommid lubatakse eemaldada: — eriolukorras, — kiiruspiiriku või mis tahes muu liiklusohutusseadme paigaldamiseks, kohandamiseks või parandamiseks, kui sõidumeerik toimib edasi usaldusväärselt ja täpselt ning kui kinnitatud paigaldaja või töökoda paneb pärast kiiruspiiriku või mis tahes muu liiklusohutusseadme paigaldamist uue plommi kohe või muudel juhtudel seitsme päeva jooksul ◄ ; iga kord, kui need plommid on katki tehtud, tuleb esitada põhjuste kohta kirjalik avaldus ja see anda pädevale asutusele.

▼M4

5. Sõidumeerikut saatjaga ühendavad kaablid peavad olema kaitstud katkematu, plastiga kaetud, roostekaitse ja valtsitud otstega teraskestaga, välja arvatud juhtudel, kui tagatakse samaväärne manipuleerimisvastane kaitse muude vahenditega (näiteks elektrooniline seire signaali krüpteerimise abil), mis suudavad kindlaks teha mis tahes seadme olemasolu, mis ei ole sõidumeeriku korrektseks toimimiseks vajalik ja mille eesmärk on vältida sõidumeeriku täpset toimimist lühise või katkestuse abil või kiiruse- ja vahemaa-anduri elektrooniliste andmete muutmise kaudu. Käesoleva määruse tähenduses loetakse ühendust katkematuks, kui see koosneb kinnistest lülitustest. Eespool nimetatud elektroonilise seire võib asendada elektroonilise kontrolliga, mis tagab, et sõidumeerik oleks suuteline salvestama kiiruse- ja vahemaa-anduri signaalist sõltumatult sõiduki mis tahes liikumist. ▼M5 Käesoleva punkti kohaldamisel kasutatakse M 1 ja N 1 kategooriasse kuuluvate sõidukite puhul nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ ( 10 ) II lisa A osa määratlusi. Määrusekohaselt tahhograafiga varustatud sõidukitele, millele ei saa paigaldada soomustatud kaablit vahemaa- ja kiirusesensorite ning sõidumeeriku vahele, paigaldatakse adapter võimalikult vahemaa- ja kiiruseandurite lähedale. Adapter ja sõidumeerik ühendatakse soomustatud kaabliga.

▼B

VI. KONTROLL JA ÜLEVAATUS

Liikmesriigid nimetavad asutused, kes teevad kontrolli ja ülevaatust.

1. Uute või parandatud seadmete sertifitseerimine

Iga uus või parandatud seade tuleb tõendada plommiga vastavalt V peatüki punkti 4 alapunktile f selle korrektse töötamise ning näitude ja salvestuste täpsuse osas III peatüki punkti f alapunktis 1 sätestatud piires.

Sel eesmärgil võivad liikmesriigid sätestada esialgse tõendamise, mis koosneb uue või parandatud seadme vastavuse tõendamisest tüübikinnitusega mudelile ja/või määruse ja selle lisade nõuetele, või delegeerida tõendamisvolitused tootjatele või nende volitatud esindajatele.

2. Paigaldamine

Seadme paigaldamisel sõidukile peab seade ja kogu paigaldus vastama III peatüki punkti f alapunktis 2 sätestatud lubatud hälbe nõuetele.

Ülevaatuskatsed korraldab kinnitatud paigaldaja või töökoda omal vastutusel.

3. Korrapärane ülevaatus

a) Sõidukile paigaldatud seadme korrapärane ülevaatus toimub vähemalt iga kahe aasta möödumisel ja selle võib läbi viia koos sõiduki tehnoülevaatusega. Ülevaatuse käigus tuleb eelkõige kontrollida: — et seade töötab korrektselt, — et seadmel oleks tüübikinnitusmärk, — et paigaldustahvel oleks kinnitatud, — et plommid seadmel ja muudel seadeldise osadel oleksid terved, — rehvide tegelikku ümbermõõtu.

b) Ülevaatus, tagamaks vastavuse III peatüki punkti f alapunkti 3 sätetele lubatud hälvete osas, viiakse läbi vähemalt iga kuue aasta möödumisel, kuigi iga liikmesriik võib sätestada lühema ajavahemiku oma territooriumil registreeritud sõidukite suhtes. Ülevaatuse käigus tuleb asendada paigaldustahvel.

4. Vigade mõõtmine

Vigade mõõtmine paigaldamisel ja kasutamise ajal viiakse läbi järgmistel tingimustel, mida tuleb pidada katsetamise standardtingimusteks:

— normaalses sõidukorras koormata sõiduk,

— rehvirõhk vastavalt tootja juhistele,

— rehvi kulumine seadusega lubatud piires,

— sõiduki liikumine: sõiduk peab liikuma oma mootori jõul otse ja tasasel pinnal kiirusega 50 ± 5 km/h; katse võib läbi viia ka kohasel katsestendil, kui selle täpsus on võrreldav.

▼M8









I B LISA

EHITUS-, KATSETUS-, PAIGALDUS- JA KONTROLLINÕUDED

SISUKORD I. MÕISTED … II. SÕIDUMEERIKU ÜLDOMADUSED JA FUNKTSIOONID … 1. Üldomadused … 2. Funktsioonid … 3. Toimimismoodused … 4. Turvalisus … III. SÕIDUMEERIKU KONSTRUKTSIOONI- JA FUNKTSIONAALSED NÕUDED … 1. Kaartide sisestamise ja väljavõtmise seire … 2. Kiiruse ja vahemaa mõõtmine … 2.1. Läbitud teepikkuse mõõtmine … 2.2. Kiiruse mõõtmine … 3. Aja mõõtmine … 4. Juhi tegevuste seire … 5. Juhtimisstaatuse seire … 6. Juhtide käsitsi tehtavad sissekanded … 6.1. Sissekanne tööpäeva algus- ja/või lõpukoha kohta … 6.2. Käsitsi tehtavad sissekanded juhi tegevuste kohta … 6.3. Eritingimuste sissekanne … 7. Ettevõttelukkude haldamine … 8. Kontrollitegevuste seire … 9. Sündmuste ja/või rikete seire … 9.1. “Kehtetu kaardi sisestamise” sündmus … 9.2. “Kaardikonflikti” sündmus … 9.3. “Aja kattumise” sündmus … 9.4. “Vajaliku kaardita juhtimise” sündmus … 9.5. “Kaardi sisestamine juhtimise ajal” sündmus … 9.6. “Viimane kaardiseanss nõuetekohaselt sulgemata”-sündmus … 9.7. “Kiiruse ületamise” sündmus … 9.8. “Toiteallika katkestuse” sündmus … 9.9. “Liikumisandmete vea” sündmus … 9.10. “Turbemurdekatse” sündmus … 9.11. “Kaardi” rike … 9.12. “Sõidumeeriku” rike … 10. Sisseehitatud ja enesekontrollitestid … 11. Andmemälust lugemine … 12. Andmete registreerimine ja salvestamine andmemällu … 12.1. Seadme identimisandmed … 12.1.1. Sõidukiüksuse identimisandmed … 12.1.2. Liikumisanduri identimisandmed … 12.2. Turvaelemendid … 12.3. Juhikaardi sisestamise ja väljavõtmise andmed … 12.4. Andmed juhi tegevuse kohta … 12.5. Tööpäeva algus- ja/või lõpukoht … 12.6. Läbisõidumõõdiku andmed … 12.7. Üksikasjalikud andmed kiiruse kohta … 12.8. Andmed sündmuste kohta … 12.9. Andmed rikete kohta … 12.10. Kalibreerimisandmed … 12.11. Andmed aja korrigeerimise kohta … 12.12. Andmed kontrollitegevuse kohta … 12.13. Andmed ettevõttelukkude kohta … 12.14. Andmed allalaadimise kohta … 12.15. Andmed eritingimuste kohta … 13. Sõidumeerikukaartidelt lugemine … 14. Registreerimine ja salvestamine sõidumeerikukaartidele … 15. Kuvamine … 15.1. Vaikekuva … 15.2. Hoiatuskuva … 15.3. Menüüpääs … 15.4. Muud kuvad … 16. Trükkimine … 17. Hoiatused … 18. Andmete allalaadimine välisandmekandjale … 19. Andmete väljastamine lisavälisseadmetele … 20. Kalibreerimine … 21. Aja korrigeerimine … 22. Toimeomadused … 23. Materjalid … 24. Märgised … IV. SÕIDUMEERIKUKAARTIDE KONSTRUKTSIOONI- JA FUNKTSIONAALSED NÕUDED … 1. Nähtavad andmed … 2. Turvalisus … 3. Standardid … 4. Keskkonnaalased ja elektrilised nõuded … 5. Andmete salvestamine … 5.1. Kaardi identimis- ja turbeandmed … 5.1.1. Rakenduse identifikatsioon … 5.1.2. Kiibi identifikatsioon … 5.1.3. Kiipkaardi identifikatsioon … 5.1.4. Turvaelemendid … 5.2. Juhikaart … 5.2.1. Kaardi identifikatsioon … 5.2.2. Kaardi omaniku identifikatsioon … 5.2.3. Teave juhiloa kohta … 5.2.4. Andmed kasutatud sõidukite kohta … 5.2.5. Andmed juhi tegevuse kohta … 5.2.6. Tööpäeva algus- ja/või lõpukoht … 5.2.7. Andmed sündmuste kohta … 5.2.8. Andmed rikete kohta … 5.2.9. Andmed kontrollitegevuse kohta … 5.2.10. Andmed kaardiseansi kohta … 5.2.11. Andmed eritingimuste kohta … 5.3. Töökojakaart … 5.3.1. Turvaelemendid … 5.3.2. Kaardi identifikatsioon … 5.3.3. Kaardi omaniku identifikatsioon … 5.3.4. Andmed kasutatud sõidukite kohta … 5.3.5. Andmed juhi tegevuse kohta … 5.3.6. Andmed tööpäeva alguse ja/või lõpu kohta … 5.3.7. Andmed sündmuste ja rikete kohta … 5.3.8. Andmed kontrollitegevuse kohta … 5.3.9. Andmed kalibreerimise ja aja korrigeerimise kohta … 5.3.10. Andmed eritingimuste kohta … 5.4. Kontrollikaart … 5.4.1. Kaardi identifikatsioon … 5.4.2. Kaardi omaniku identifikatsioon … 5.4.3. Andmed kontrollitegevuse kohta … 5.5. Ettevõttekaart … 5.5.1. Kaardi identifikatsioon … 5.5.2. Kaardi omaniku identifikatsioon … 5.5.3. Andmed ettevõtte tegevuse kohta … V. SÕIDUMEERIKU PAIGALDAMINE … 1. Paigaldamine … 2. Paigaldustahvel … 3. Plommid … VI. KONTROLL, ÜLEVAATUS JA REMONT … 1. Paigaldajate ja töökodade kinnitamine … 2. Uute või parandatud seadmete kontroll … 3. Paigaldamise kontroll … 4. Korrapärane ülevaatus … 5. Vigade mõõtmine … 6. Remont … VII. KAARDI VÄLJAANDMINE … VIII. SÕIDUMEERIKU JA SÕIDUMEERIKUKAARTIDE TÜÜBIKINNITUS … 1. Üldpunktid … 2. Turbesertifikaat … 3. Funktsionaalne sertifikaat … 4. Koostalitlusvõime sertifikaat … 5. Tüübikinnitustunnistus … 6. Erandkord: esimese koostalitlusvõime katsed … 1. liide Andmesõnastik 2. liide Sõidumeerikukaartide spetsifikaat 3. liide Piktogrammid 4. liide Väljatrükid 5. liide Kuvamine 6. liide Välisliidesed 7. liide Andmete allalaadimisprotokoll 8. liide Kalibreerimisprotokoll 9. liide TÜÜBIKINNITUS — MINIMAALSELT NÕUTAVATE KATSETE NIMEKIRI 10. liide ÜLDISED TURBE-EESMÄRGID 11. liide KÖZÖS BIZTONSÁGI MECHANIZMUSOK

I. MÕISTED

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) “aktiveerimine” : etapp, mil sõidumeerik hakkab täielikult tööle ja täidab kõiki funktsioone, sealhulgas turbefunktsioone; sõidumeeriku aktiveerimiseks on vaja kasutada töökojakaarti ja sisestada selle PIN-kood;

b) “autentimine” : funktsioon, mille eesmärk on väidetud isikusamasus kindlaks teha ja tõestada;

c) “autentsus” : omadus, mille puhul teave pärineb allikast, mille isikusamasust saab tõestada;

d) “sisseehitatud katse” : vajaduse korral tehtav katse, mille käivitab operaator või välisseade;

e) “kalendripäev” : päev vahemikus kell 00.00 kuni 24.00. Kõik kalendripäevad on seotud GMTga (universaalaeg);

f) “kalibreerimine” : andmemälus sisalduvate sõiduki parameetrite ajakohastamine või kinnitamine. Sõiduki parameetrid on sõidukit tõendavad andmed (valmistajatehase tähis, sõiduki registreerimisnumber ja registreerinud liikmesriik) ning sõiduki karakteristikud (sõidukit iseloomustav koefitsient, sõidumeeriku konstant, rattarehvide efektiivümbermõõt, rehvi suurus, kiiruspiiriku seadistus (kui see on olemas), tegelik GMT aeg, läbisõidumõõdiku tegelik väärtus); sõidumeeriku kalibreerimiseks on vaja kasutada töökojakaarti;

g) “kaardi number” : 16kohaline tähtnumbriline number, mis idendib üheselt sõidumeerikukaardi liikmesriigis. Kaardi number sisaldab järjestikust indeksit (kui see on olemas), asendus- ja uuendusindeksit; seega saab kaarti üheselt identida väljaandnud liikmesriigi koodi ja kaardi numbri abil;

h) “kaardi järjestikune indeks:” : kaardi numbri 14. tähtnumbriline märk, mida kasutatakse sellele ettevõttele või asutusele, kellele võib välja anda mitu sõidumeerikukaarti, väljaantud erinevate kaartide eristamiseks. Kaardi numbri esimese 13 märgi abil saab ettevõtte või asutuse üheselt identida;

i) “kaardi uuendusindeks” : kaardi numbri 16. tähtnumbriline märk, mis sõidumeerikukaardi igal uuendamisel suureneb;

j) “kaardi asendusindeks” : kaardi numbri 15. tähtnumbriline märk, mis sõidumeerikukaardi igal asendamisel suureneb;

k) “sõidukit iseloomustav koefitsient” : numbriline parameeter, mis kirjeldab sõidukit sõidumeerikuga ühendava osa (käigukasti väljundvõll või -telg) tekitatud väljundsignaali, kui sõiduk läbib standardsetes katsetingimustes ühe kilomeetri pikkuse vahemaa (vt VI peatüki punkt 5). Iseloomustavat koefitsienti väljendatakse impulssides kilomeetri kohta (w = … imp/km);

l) “ettevõttekaart” : liikmesriigi asutuse poolt sõidumeerikuga varustatud sõiduki omanikule või valdajale väljaantud sõidumeerikukaart; ettevõttekaardiga määratakse kindlaks ettevõte ning selle abil saab ettevõtte lukustatud sõidumeerikusse salvestatud andmeid kuvada, alla laadida ja välja trükkida;

m) “sõidumeeriku konstant” : numbriline parameeter, mis vastab ühe kilomeetri jooksul läbitud vahemaa näitamiseks ja registreerimiseks vajaliku sisendsignaali väärtusele; konstanti väljendatakse impulssides kilomeetri kohta (k = … imp/km);

n) “sõidumeerikus arvutatud pidev sõiduaeg” ( 11 ) : pidev sõiduaeg arvutatakse konkreetse juhi jooksva kumulatiivse sõiduajana alates viimasest 45minutilisest või pikemast VALMISOLEKU või VAHEAJA/PUHKUSE või TEADMATA ( 12 ) ajast (see aeg võib olla jagatud mitmeks 15minutiliseks või pikemaks ajaks). Arvutuste puhul võetakse vajaduse korral arvesse juhikaardile salvestatud eelnevaid tegevusi. Kui juht ei ole oma kaarti sisestanud, tehakse arvutused mälus olevate andmete põhjal, mis on seotud jooksva ajaga, mil kaart ei olnud sisestatud ega asjaomasesse avasse pistetud;

o) “kontrollikaart” : liikmesriigi asutuste poolt siseriiklikule pädevale kontrolliasutusele väljaantud sõidumeerikukaart; kontrollikaardiga määratakse kindlaks kontrolliasutus ja võimaluse korral kontrolliametnik ning sellega saab andmemällu või juhikaardile salvestatud andmeid lugeda, trükkida ja/või alla laadida;

p) “sõidumeerikus arvutatud kumuleeritud vaheaeg” (12) : juhtimise kumuleeritud vaheaeg arvutatakse konkreetse juhi jooksva kumuleeritud 15minutit või kauem kestvatest VALMISOLEKU või VAHEAJA/PUHKUSE või TEADMATA (12) aegadest alates viimasest 45minutilisest või pikemast VALMISOLEKU või VAHEAJA/PUHKUSE või TEADMATA (12) ajast (see aeg võib olla jagatud mitmeks 15minutiliseks või pikemaks ajaks). Arvutuste puhul võetakse vajaduse korral arvesse juhikaardile salvestatud eelnevaid tegevusi. Negatiivse pikkusega teadmata aegu (teadmata aja algus > teadmata aja lõpp), mis on seotud kahe erineva sõidumeeriku kattuvate aegadega, ei võeta arvutamisel arvesse. Kui juht ei ole oma kaarti sisestanud, tehakse arvutused mälus olevate andmete põhjal, mis on seotud jooksva ajaga, mil kaart ei olnud sisestatud ega asjaomasesse avasse pistetud;

q) “andmemälu” : sõidumeerikusse ehitatud elektrooniline mäluseade;

r) “digitaalallkiri” : andmekogule lisatud andmed või nende krüptograafiline muundamine, mis võimaldab andmekogu saajal tõendada andmekogu autentsust ja terviklikkust;

s) “allalaadimine” : sõiduki mäluseadmesse või sõidumeeriku mälukaardile salvestatud andmete osaline või täielik kopeerimine koos digitaalallkirjaga; allalaadimine ei tohi salvestatud andmeid muuta ega kustutada;

t) “juhikaart” : liikmesriigi asutuste poolt konkreetsele juhile väljaantud sõidumeerikukaart; juhikaart idendib juhi ning sellega on võimalik salvestada juhi tegevustega seotud andmeid;

u) “rattarehvide efektiivümbermõõt” : iga sõidukit vedava ratta (veoratta) keskmine läbitud teepikkus täieliku pöörlemise korral. Teepikkusi tuleb mõõta standardsetes katsetingimustes (VI peatüki punkt 5) ning seda väljendatakse “l = … mm”. Sõidukitootjad võivad asendada teepikkuste mõõtmise teoreetiliste arvutustega, mille puhul võetakse arvesse normaalses sõidukorras koormata sõiduki massi jaotumist telgede vahel ( 13 ). Teoreetiliste arvutuste meetodid kinnitab liikmesriigi pädev asutus;

v) “sündmus” : sõidumeeriku tuvastatud väärtoiming, mille põhjuseks võib olla pettuskatse;

w) “rike” : sõidumeeriku tuvastatud väärtoiming, mille põhjuseks võib olla seadme rike või tõrge;

x) “paigaldamine” : sõidumeeriku paigaldamine sõidukisse;

y) “liikumisandur” : sõidumeeriku osa, mis annab sõiduki kiirust ja/või läbitud teepikkust kujutava signaali;

z) “kehtetu kaart” : kaart, millel on avastatud rikked või mille esialgne autentimine oli vale või mille kehtivusaeg ei ole veel alanud või on juba lõppenud;

aa) “sõidumeerik mittevajalik” : sõidumeeriku kasutamist ei nõuta vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 3820/85 sätetele;

bb) “kiiruse ületamine” : sõiduki suurima lubatud kiiruse ületamine, mis on määratletud kui mis tahes 60 sekundit ületav aeg, mille jooksul sõiduki mõõdetud kiirus ületab nõukogu 10. veebruari 1992. aasta direktiivis 92/6/EMÜ (teatava kategooria mootorsõidukitele kiiruspiirikute paigaldamise ja nende kasutamise kohta ühenduses) ( 14 )sätestatud kiiruspiiriku ülemmäära;

cc) “korrapärane ülevaatus” : toimingute kogum, mille eesmärk on kontrollida, kas sõidumeerik töötab nõuetekohaselt ning kas selle seaded vastavad sõiduki parameetritele;

dd) “printer” : sõidumeeriku osa, mis trükib välja salvestatud andmed;

ee) “sõidumeerik” : maanteesõidukitele paigaldamiseks mõeldud täielik seade, mis näitab, registreerib ja salvestab automaatselt või poolautomaatselt nende sõidukite liikumise ja juhtide teatavad tööajad;

ff) “uuendamine” : uue sõidumeerikukaardi väljaandmine, kui olemasoleva kaardi kehtivusaeg hakkab lõppema või kui kaart ei ole töökorras ja on tagastatud kaarte väljaandvale asutusele. Uuendamise puhul tuleb alati olla kindel, et üheaegselt ei ole kahte kehtivat kaarti;

gg) “remont” : liikumisanduri või sõiduki osa mis tahes remont, mille käigus tuleb see toiteallikast või muudest sõidumeeriku osadest lahti ühendada või avada;

hh) “asendamine” : uue sõidumeerikukaardi väljaandmine, asendamaks olemasolevat kaarti, mille kohta on teatatud, et see on kadunud, varastatud või ei ole töökorras ning mida ei ole kaarte väljaandvale asutusele tagastatud. Asendamisega kaasneb alati risk, et üheaegselt eksisteerib kaks kehtivat kaarti;

ii) “turvalisuse sertifitseerimine” : protsess, mille käigus ITSECi ( 15 )sertifitseerimisasutus tõendab, et uurimisalune sõidumeerik (või osa) või sõidumeerikukaart vastab 10. liite “Üldised turbe-eesmärgid” turvanõuetele;

jj) “enesekontrollitest” : sõidumeeriku tehtavad regulaarsed ja automaatsed katsed rikete avastamiseks;

kk) “ sõidumeerikukaart ” : sõidumeerikus kasutamiseks mõeldud kiipkaart. Sõidumeerikukaardid võimaldavad sõidumeerikul identida kaardi omaniku isikusamasuse (või isikusamasuse rühma) ning edastada ja salvestada andmeid. Sõidumeerikukaart võib olla järgmist tüüpi: — juhikaart, — kontrollikaart, — töökojakaart, — ettevõttekaart;

ll) “tüübikinnitus” : protsess, mille käigus liikmesriik tõendab, et uurimisalune sõidumeerik (või osa) või sõidumeeriku kaart vastab käesoleva määruse nõuetele;

mm) “rehvi suurus” : rehvide (väliste veorataste) mõõtmete määramine vastavalt 31. märtsi 1992. aasta direktiivile 92/23/EMÜ ( 16 );

nn) “sõiduki identimine” : sõidukit identivad numbrid: sõiduki registreerimisnumber (VRN) koos viitega registreerinud liikmesriigile ja valmistajatehase tähis (VIN) ( 17 );

oo) “sõidukiüksus” : sõidumeerik, välja arvatud liikumisandur ja liikumisandurit ühendavad juhtmed. Sõidukiüksus võib koosneda ühest või mitmest sõiduki erinevates kohtades asuvast üksusest, kui see vastab käesoleva määruse turvanõuetele;

pp) “sõidumeeriku nädal andmetöötluse seisukohast” : ajavahemik alates kella 00.00 universaalaja järgi esmaspäeval ja lõpetades kell 24.00 universaalaja järgi pühapäeval;

qq) “töökojakaart” : liikmesriigi ametiasutuse poolt selle liikmesriigi kinnitatud sõidumeeriku tootjale, paigaldajale, sõidukitootjale või töökojale väljaantud sõidumeerikukaart. Töökojakaardi abil idenditakse kaardi omanik ning sellega saab sõidumeerikut testida, kalibreerida ja/või sõidumeeriku andmeid alla laadida.

▼M13

rr) “adapter”: : sõidumeeriku osa, mis registreerib pidevalt sõiduki kiiruse ja/või läbitud vahemaa ning — mis paigaldatakse ja mida kasutatakse ainult selliste M1- ja N1-kategooria sõidukite puhul (vastavalt nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ II lisa määratlusele), mis võeti esimest korda kasutusele ajavahemikul 1. maist 2006 kuni 31. detsembrini 2013, — mis paigaldatakse sõidukisse juhul, kui tehniliselt ei ole võimalik paigaldada ühtki muud tüüpi liikumisandurit, mis muus osas vastab käesoleva lisa ja selle 1.–11. liite sätetele; — mis paigaldatakse sõidukiüksuse ning kiiruse-/vahemaaimpulsse genereerivate sisseehitatud andurite või muude liideste vahele. Sõidukiüksuse seisukohalt toimib adapter samal viisil nagu käesoleva lisa ja selle 1.–11. liite sätetele vastav sõidukiüksusega ühendatud liikumisandur. Sellise adapteri kasutamine eespool kirjeldatud sõidukites võimaldab paigaldada ja nõuetekohaselt kasutada kõigile käesoleva lisa nõuetele vastavaid sõidukiüksusi. Nende sõidukite puhul koosneb sõidumeerik kaablist, adapterist ja sõidukiüksusest.

▼M8

II. SÕIDUMEERIKU ÜLDOMADUSED JA FUNKTSIOONID

000Käesoleva lisa sätetele vastava sõidumeerikuga varustatud sõidukil peavad olema kiirusekuvar ja läbisõidumõõdik. Need funktsioonid võivad olla integreeritud sõidumeerikusse.

1. Üldomadused

Sõidumeeriku eesmärk on juhi tegevustega seotud andmete registreerimine, salvestamine, kuvamine, trükkimine ja väljastamine.

001Sõidumeerik koosneb juhtmetest, liikumisandurist ja sõidukiüksusest.

002Sõidukiüksus koosneb keskseadmest, andmemälust, reaalaega näitavast kellast, kahest kiipkaardiliidesest (juht ja kaasjuht), printerist, kuvarist, visuaalsest hoiatussüsteemist, kalibreerimise/allalaadimise pistikust ning kasutajasisenditest.

Sõidumeerik võib olla lisapistikute abil ühendatud muude seadmete külge.

003Sõidumeerikule muu funktsiooni, seadme või seadmete lisamine või külge ühendamine, olenemata sellest, kas neil on tüübikinnitus või mitte, ei tohi segada ega olla võimeline segama sõidumeeriku nõuetekohast ja turvalist tööd ega olla vastuolus käesoleva määruse sätetega.

Sõidumeeriku kasutajad idendivad oma isiku seadme jaoks sõidumeerikukaardi abil.

004Sõidumeerik annab vastavalt kasutaja tüübile ja/või isikusamasusele valikulised pääsuõigused andmetele ja funktsioonidele.

Sõidumeerik registreerib ja salvestab andmed andmemällu ja sõidumeerikukaartidele.

Seda tehakse vastavalt 24. oktoobri 1995. aasta direktiivile 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta ( 18 ).

2. Funktsioonid

005Sõidumeerikuga tagatakse järgmised funktsioonid:

— kaartide sisestamise ja väljavõtmise seire,

— kiiruse ja teepikkuse mõõtmine,

— aja mõõtmine,

— juhi tegevuste seire,

— juhtimisstaatuse seire,

— juhtide käsitsi tehtud sissekanded: — — sissekanne tööpäeva algus- ja/või lõpukoha kohta, — käsitsi tehtud sissekanne juhi tegevuste kohta, — eritingimuste sissekanne,

— ettevõttelukkude haldamine,

— kontrollitegevuste seire,

— sündmuste ja/või rikete tuvastamine,

— sisseehitatud ja enesekontrollitestid,

— andmemälust lugemine,

— andmete registreerimine ja säilitamine mälus,

— sõidumeerikukaartidelt lugemine,

— registreerimine ja säilitamine sõidumeerikukaartidele,

— kuvamine,

— trükkimine,

— hoiatamine,

— andmete allalaadimine välisandmekandjatele,

— andmete väljastamine välistele lisaseadmetele,

— kalibreerimine,

— aja korrigeerimine.

3. Toimimismoodused

006Sõidumeerikul on neli toimimismoodust:

— tavamoodus,

— kontrollimoodus,

— kalibreerimismoodus,

— ettevõttemoodus.

007Vastavalt kaardiliidesesse sis095atud kehtivale sõidumeerikukaardile peab sõidumeerik lülituma järgmisse toimimismoodusesse:







Toimimismoodus Juhikaardi ava Kaart puudub Juhikaart Kontrollikaart Töökojakaart Ettevõttekaart Kaasjuhi kaardi ava Kaart puudub Tavaline Tavaline Kontroll Kalibreerimine Ettevõte Juhikaart Tavaline Tavaline Kontroll Kalibreerimine Ettevõte Kontrollikaart Kontroll Kontroll Kontroll (1) Tavaline Tavaline Töökojakaart Kalibreerimine Kalibreerimine Tavaline Kalibreerimine (1) Tavaline Ettevõttekaart Ettevõte Ettevõte Tavaline Tavaline Ettevõte (1) (1) 008Sellisel juhul kasutab sõidumeerik vaid juhikaardi avasse sisestatud sõidumeerikukaarti.

009Sõidumeerik eirab sisestatud kehtetuid kaarte, ent kehtivusaja ületanud kaartidel olevate andmete kuvamine, trükkimine või allalaadimine on võimalik.

010Kõik punktis II.2 loetletud funktsioonid toimivad igas toimimismooduses, välja arvatud järgmised erandid:

— kalibreerimisfunktsioon on võimalik ainult kalibreerimismooduses,

— aja korrigeerimise funktsioon on piiratud, kui ei olda kalibreerimismooduses,

— juhi käsitsi tehtavate sissekannete funktsioon on võimalik ainult tava- või kalibreerimismooduses,

— ettevõttelukkude haldamisfunktsioon on võimalik ainult ettevõttemooduses,

— kontrollitegevuste seire funktsioon toimib ainult kontrollimooduses,

— allalaadimisfunktsioon ei ole võimalik tavamooduses (välja arvatud nõudes 150 sätestatud juhtudel).

011Sõidumeerik võib väljastada kuvarile, printerisse või välisliidestesse mis tahes andmeid, välja arvatud järgmised erandid:

— tavamooduses sisestatud sõidumeerikukaardile mittevastav isikusamasus (perekonnanimi ja eesnimi või eesnimed) jäetakse esitamata ja sisestatud sõidumeerikukaardile mittevastava kaardi number jäetakse osaliselt esitamata (esitamata jäetakse iga teine tähemärk vasakult paremale),

— ettevõttemooduses saab juhiga seotud andmeid (nõuded 081, 084 ja 087) esitada ainult aegade kohta, mida ei ole lukustanud teine ettevõte (see on idenditud ettevõttekaardi numbri esimese 13 kohaga),

— kui sõidumeerikus kaarti ei ole, saab juhiga seotud andmeid esitada ainult jooksva ning eelmise kaheksa kalendripäeva kohta.

4. Turvalisus

Süsteemi turbe-eesmärk on kaitsta andmemälu, vältimaks lubamatut juurdepääsu andmetele ja nendega manipuleerimist ning avastamaks igasugused katsed seda teha, kaitsta liikumisanduri ja sõidukiüksuse vahel vahetatud andmete terviklikkust ja autentsust, kaitsta sõidumeeriku ja sõidumeerikukaartide vahel vahetatud andmete terviklikkust ja autentsust ning tõendada allalaaditud andmete terviklikkust ja autentsust.

012Süsteemi turvalisuse saavutamiseks peab sõidumeerik vastama turvanõuetele, mis on määratletud liikumisanduri ja sõidukiüksuse üldistes turbe-eesmärkides (10. liide).

III. SÕIDUMEERIKU KONSTRUKTSIOONI- JA FUNKTSIONAALSED NÕUDED

1. Kaartide sisestamise ja väljavõtmise seire

013Sõidumeerik seirab kaardiliideseid, et avastada kaartide sisestamist ja väljavõtmist.

014Kaardi sisestamisel kontrollib sõidumeerik, kas sisestatud kaart on kehtiv sõidumeerikukaart ning kui on, idendib kaardi tüübi.

015Sõidumeerik konstrueeritakse nii, et kui sõidumeerikukaart sisestatakse nõuetekohaselt kaardiliidesesse, lukustatakse see kindlasse asendisse.

016Sõidumeerikukaardi saab välja võtta ainult siis, kui sõiduk on peatunud ja asjaomased andmed on kaardile salvestatud. Kaardi väljavõtmiseks on vaja kasutajapoolset konkreetset tegevust.

2. Kiiruse ja teepikkuse mõõtmine

017Funktsioon mõõdab pidevalt teepikkust ning peab suutma esitada läbisõidumõõdiku näidu, mis vastab sõiduki läbitud kogu teepikkusele.

018See funktsioon mõõdab pidevalt kiirust ning peab suutma esitada sõiduki kiiruse.

019Kiiruse mõõtmise funktsioon annab teavet ka selle kohta, kas sõiduk liigub või seisab. Sõiduk loetakse liikuvaks kohe, kui funktsioon tuvastab liikumisandurilt rohkem kui ühe impulsi sekundis vähemalt viie sekundi jooksul, muudel juhtudel loetakse sõiduk seisvaks.

Käesoleva määruse sätetele vastava sõidumeerikuga varustatud sõidukitesse paigaldatud kiiruse (kiirusmõõdik) ja kogu läbitud teepikkuse (läbisõidumõõdik) kuvamisseadmed peavad vastama käesolevas lisas (III peatüki punktis 2.1 ja 2.2) sätestatud suurima lubatud hälbe nõuetele.

2.1. Läbitud teepikkuse mõõtmine

020Läbitud teepikkust võib mõõta kas:

— nii edaspidi kui tagurpidi sõitmise summana või

— ainult edaspidi sõitmisena.

021Sõidumeerik mõõdab teepikkust vahemikus 0 kuni 9 999 999,9 km.

022Teepikkust mõõdetakse järgmise hälbe piires (teepikkus vähemalt 1 000 m):

— ± 1 % enne paigaldamist,

— ± 2 % paigaldamisel ja korrapärase ülevaatuse ajal,

— ± 4 % kasutamisel.

023Mõõdetud teepikkuse eristusvõime on vähemalt 0,1 km.

2.2. Kiiruse mõõtmine

024Sõidumeerik mõõdab kiirust vahemikus 0 kuni 220 km/h.

025Tagamaks tavakasutamisel osutatud suurima lubatud hälbe ±6 km/h ning võttes arvesse

— sisendi erinevustest (rehvi erinevused, …) tingitud hälvet ±2 km/h,

— paigaldamisel või korrapärastel ülevaatustel tehtud mõõtmiste hälvet ±1 km/h,

mõõdab sõidumeerik (püsival kiirusel) kiirust hälbega ±1 km/h kiiruse juures 20 kuni 180 km/h ja sõidukit iseloomustava koefitsiendi juures 4 000 kuni 25 000 imp/km.

Märkus: andmesalvestuse eristusvõime annab sõidumeeriku salvestatud kiirusele lisahälbe ±0,5 km/h.

025aKiirust mõõdetakse korrektselt tavahälbe raames kahe sekundi jooksul alates kiiruse muudatuse lõpust, kui kiirus on muutunud kuni 2 m/s2.

026Kiiruse mõõtmise eristusvõime on vähemalt 1 km/h.

3. Aja mõõtmine

027Aja mõõtmise funktsioon mõõdab aega pidevalt ning esitab kuupäeva ja kellaaja digitaalselt universaalajas.

028Kuupäeva ja kellaaega universaalajas kasutatakse kõikjal sõidumeerikus dateerimiseks (salvestused, väljatrükid, andmevahetus, kuvamine, …).

029Kohaliku aja näitamiseks peab saama kuvatava aja nihet muuta poole tunni kaupa.

030Tüübikinnitustingimustes on ajanihe ±2 sekundit päevas.

031Mõõdetud aja eristusvõime peab olema vähemalt 1 sekund.

032Tüübikinnitustingimustes ei tohi aja mõõtmist mõjutada alla 12 kuu pikkune välise vooluallika katkestus.

4. Juhi tegevuse seire

033Funktsioon seirab pidevalt ja eraldi ühe juhi ja ühe kaasjuhi tegevust.

034Juhi tegevus on JUHTIMINE, TÖÖ, VALMISOLEK ja VAHEAEG/PUHKUS.

035Juht ja/või kaasjuht peavad saama käsitsi valida TÖÖ, VALMISOLEKU ja VAHEAJA/PUHKUSE.

036Kui sõiduk liigub, valitakse juhi tarvis automaatselt JUHTIMINE ja kaasjuhi tarvis valitakse automaatselt VALMISOLEK.

037Kui sõiduk peatub, valitakse juhi tarvis automaatselt TÖÖ.

038Kui sõiduk peatus ja toimus automaatne üleminek TÖÖLE, loetakse sellele järgneva 120 sekundi jooksul toimuvat tegevuse esimest muudatust sõiduki seiskumise ajal toimunuks (sellega võib kaasneda TÖÖLE ülemineku tühistamine).

039See funktsioon väljastab salvestusfunktsioonidele tegevuse muudatusi ühe minuti täpsusega.

040Kui mis tahes JUHTIMISE tegevus on toimunud kalendriminuti jooksul, läheb terve minut JUHTIMISE alla.

041Kui mis tahes JUHTIMISE tegevus on toimunud nii kalendriminutile vahetult eelneva kui järgneva minuti jooksul, läheb terve minut JUHTIMISE alla.

042Kui kalendriminutit ei saa eelnevate nõuete alusel lugeda JUHTIMISE minutiks, läheb kogu minut selles minutis toimunud pikima kestva tegevuse alla (võrdse pikkusega tegevuste puhul arvestatakse viimast tegevust).

043Funktsioon jälgib püsivalt ka pidevat juhtimisaega ja juhi kumulatiivset vaheaega.

5. Juhtimisstaatuse seire

044Funktsioon seirab püsivalt ja automaatselt juhtimisstaatust.

045Kui meerikusse sisestatakse kaks kehtivat juhikaarti, valitakse automaatselt juhtimisstaatus MEESKOND, igal muul juhul valitakse juhtimisstaatus ÜKSI.

6. Juhtide käsitsi tehtavad sissekanded

6.1. Sissekanne tööpäeva algus- ja/või lõpukoha kohta

046Funktsioon võimaldab sisestada juhi ja/või kaasjuhi tööpäeva algus- ja/või lõpukohad.

047Kohad on määratletud riikidena ja vajaduse korral ka piirkondadena.

048Juhikaardi (või töökojakaardi) väljavõtmisel soovitab sõidumeerik (kaas)juhil sisestada “tööpäeva lõpukoht”.

049Sõidumeerik võimaldab selle soovituse tähelepanuta jätta.

050Tööpäeva algus- ja/või lõpukohti peab saama sisestada ilma kaardita ja muul ajal kui kaarti sisestades või välja võttes.

6.2. Käsitsi tehtavad sissekanded juhi tegevuste kohta

050aJuhikaardi (või töökojakaardi) sisestamisel ja ainult sel ajal sõidumeerik:

— meenutab kaardi omanikule, mis kuupäeval ja ajal ta viimati oma kaardi välja võttis, ja

— palub kaardi omanikul identida, kas antud kaardi sisestamine tähendab jooksva tööpäeva jätkumist.

Sõidumeerik võimaldab kaardi omanikul küsimus tähelepanuta jätta, vastata sellele positiivselt või negatiivselt:

— juhul kui kaardi omanik jätab küsimuse tähelepanuta, soovitab sõidumeerik kaardi omanikul sisestada “tööpäeva alguskoht”. Sõidumeerik võimaldab selle soovituse tähelepanuta jätta. Kui koht sisestatakse, salvestatakse see andmemälus ja sõidumeerikukaardil ning seotakse kaardi sisestusajaga,

— negatiivse või positiivse vastuse korral soovitab sõidumeerik kaardi omanikul sisestada käsitsi tegevused, koos alguse ja lõpu kuupäeva ja ajaga, valides tegevused üksnes TÖÖ, VALMISOLEKU või VAHEAJA/PUHKUSE seast ning üksnes sellest ajavahemikust, mis jääb kaardi viimase väljavõtmise ja praeguse sisestamise vahele, ning need tegevused ei tohi omavahel kattuda. Seda tehakse vastavalt järgmisele korrale: — — kui kaardi omanik vastab positiivselt, soovitab sõidumeerik kaardi omanikul sisestada käsitsi kronoloogilises järjestuses toimunud tegevused, mis on tehtud ajavahemikul, mis jääb kaardi viimase väljavõtmise ja praeguse sisestamise vahele. Protsess lõpeb, kui käsitsi sisestatud tegevuse lõpuaeg võrdub kaardi sisestusajaga. — kui kaardi omanik vastab küsimusele eitavalt: — — soovitab sõidumeerik kaardi omanikul sisestada käsitsi kronoloogilises järjestuses toimunud tegevused, mis on tehtud ajavahemikul, mis jääb kaardi väljavõtmise ja seotud tööpäeva (või sõidukiga seotud tegevuste, kui tööpäev jätkub salvestuslehel) lõpu vahele. Seetõttu soovitab sõidumeerik enne seda, kui võimaldab kaardi omanikul iga tegevust käsitsi sisestada, täpsustada, kas viimase salvestatud tegevuse lõpuaeg on ühtlasi ka eelmise tööaja lõpuaeg (vt allpool olev märkus), — Märkused: juhul kui kaardi omanik ei määra eelmise tööaja lõppu ja sisestab käsitsi tegevuse, mille lõpuaeg võrdub kaardi sisestusajaga, sõidumeerik: — eeldab, et tööpäev lõppes pärast kaardi väljavõtmist esimese PUHKUSE (või ülejäänud TEADMATA) algusajal, kui ühtegi puhkeaega ei ole sisestatud (ja kui ükski aeg ei ole TEADMATA), — eeldab, et algusaeg (vt allpool) võrdub kaardi sisestusajaga, — jätkab, nagu on kirjeldatud allpool; — seejärel, kui seotud tööaja lõpuaeg erineb kaardi väljavõtmisajast või kui sel ajal ei ole sisestatud ühtki tööpäeva lõpukohta, soovitab kaardi omanikul “kinnitada või sisestada tööpäeva lõpukoht” (sõidumeerik võimaldab selle küsimuse tähelepanuta jätta). Kui koht sisestatakse, salvestatakse see ainult sõidumeerikukaardil ja ainult siis, kui see erineb kaardi väljavõtmisel sisestatud kohast (kui see sisestati), ning seotakse tööaja lõpuajaga, — soovitab seejärel kaardi omanikul sisestada jooksva tööpäeva (või praeguse sõidukiga seotud tegevuste, kui kaardi omanik kasutas varem selle aja jooksul salvestuslehte) “algusaeg”, ning soovitab kaardi omanikul sisestada “tööpäeva alguskoht” (sõidumeerik võimaldab selle küsimuse tähelepanuta jätta). Kui koht sisestatakse, salvestatakse see sõidumeerikukaardil ning seotakse selle algusajaga. Kui algusaeg võrdub kaardi sisestusajaga, salvestatakse koht ka andmemällu, — seejärel, kui see algusaeg erineb kaardi sisestusajast, soovitatakse kaardi omanikul sisestada käsitsi kronoloogilises järjestuses tegevused sellest algusajast kuni kaardi sisestusajani. Protsess lõpeb, kui käsitsi sisestatud tegevuse lõpuaeg võrdub kaardi sisestusajaga, — seejärel võimaldab sõidumeerik kaardi omanikul muuta iga käsitsi sisestatud tegevust kuni erikäsu abil valitu kinnitamiseni, seejärel on igasugune muutmine keelatud, — kui esialgsele küsimusele ei järgne tegevuste sisestamist, tõlgendab sõidumeerik seda kui küsimuse tähelepanuta jätmist kaardi omaniku poolt.

Kogu protsessi jooksul ei oota sõidumeerik sisestusi kauem:

— kui seadme ja kasutaja viimasest interaktsioonist on möödunud üks minut (nähtav ja võimaluse korral kuuldav hoiatus 30 sekundi pärast) või

— kui kaart võetakse välja ja sisestatakse teine juhikaart (või töökojakaart) või

— kui sõiduk hakkab liikuma,

sel juhul kinnitab sõidumeerik juba tehtud sissekanded.

6.3. Eritingimuste sisestamine

050bSõidumeerik võimaldab juhil sisestada reaalajas kaks järgmist eritingimust:

— “SÕIDUMEERIK MITTEVAJALIK” (algus, lõpp)

— “PRAAMI-/RONGISÕIT”

Kui tingimus “SÕIDUMEERIK MITTEVAJALIK” on avatud, ei saa esineda tingimust “PRAAMI-/RONGISÕIT”.

Sõidumeerik peab avatud tingimuse “SÕIDUMEERIK MITTEVAJALIK” automaatselt sulgema, kui juhikaart sisestatakse või võetakse välja.

7. Ettevõttelukkude haldamine

051Funktsioon võimaldab ettevõtte paigaldatud lukke hallata, et piirata ettevõttemooduses pääsu andmetele ainult sellele ettevõttele.

052Ettevõttelukk koosneb alguse kuupäevast/ajast (lukustamine) ja lõpu kuupäevast/ajast (luku avamine), mis on seotud ettevõtte identimisega ettevõttekaardi numbri alusel (lukustamisel).

053Lukustada ja lukku avada saab ainult reaalajas.

054Lukku saab avada ainult see ettevõte, kelle lukk on peal (idenditud ettevõttekaardi numbri esimese 13 koha alusel), või

055on luku avamine automaatne, kui teine ettevõte paneb oma luku peale.

055aJuhul kui ettevõte paneb luku peale ja kui eelmine lukk oli sama ettevõtte oma, eeldatakse, et eelmine lukk ei ole avatud ja on ikka veel peal.

8. Kontrollitegevuste seire

056Funktsioon seirab kontrollimooduses tehtud KUVAMISE, TRÜKKIMISE, SÕIDUKIÜKSUSE ja ALLALAADIMISE tegevust.

057Funktsioon seirab kontrollimooduses ka KIIRUSE ÜLETAMISE KONTROLLI tegevusi. Kiiruse ületamise kontroll loetakse toimunuks, kui kontrollimooduses on printerile või kuvarile saadetud väljatrükk “kiiruse ületamine” või kui “sündmuste ja rikete” andmed on sõidukiüksuse andmemälust alla laaditud.

9. Sündmuste ja/või rikete tuvastamine

058Funktsiooniga tuvastatakse järgmised sündmused ja/või rikked:

9.1. “Kehtetu kaardi sisestamise” sündmus

059Sündmus käivitub mis tahes kehtetu kaardi sisestamisel ja/või sisestatud kehtiva kaardi kehtivusaja lõppemisel.

9.2. “Kaardikonflikti” sündmus

060Sündmus käivitub siis, kui tekib mis tahes kehtivate kaartide kombinatsioon, mida järgmises tabelis tähistab X:







Kaardikonflikt Juhikaardi ava Kaart puudub Juhikaart Kontrollikaart Töökojakaart Ettevõttekaart Kaasjuhi kaardi ava Kaart puudub Juhikaart X Kontrollikaart X X X Töökojakaart X X X X Ettevõttekaart X X X

9.3. “Aja kattumise” sündmus

061Sündmus käivitub siis, kui kaardilt loetav juhikaardi viimase väljavõtmise kuupäev/aeg on hilisem kui jooksev kuupäev/aeg sõidumeerikus, millesse kaart sisestatakse.

9.4. “Vajaliku kaardita juhtimise” sündmus

062Sündmus käivitub järgmises tabelis X-ga tähistatud mis tahes sõidumeerikukaartide kombinatsiooni puhul, kui juhi tegevus muutub JUHTIMISEKS või kui muudetakse toimimismoodust sel ajal, kui juhi tegevus on JUHTIMINE:







Vajaliku kaardita juhtimine Juhikaardi ava Kaart puudub (või kehtetu kaart) Juhikaart Kontrollikaart Töökojakaart Ettevõttekaart Kaasjuhi kaardi ava Kaart puudub (või kehtetu kaart) X X X Juhikaart X X X X Kontrollikaart X X X X X Töökojakaart X X X X Ettevõttekaart X X X X X

9.5. “Kaardi sisestamine juhtimise ajal” sündmus

063Sündmus käivitub sõidumeerikukaardi sisestamisel mis tahes avasse, kui juhi tegevus on JUHTIMINE.

9.6. “Viimane kaardiseanss nõuetekohaselt sulgemata”-sündmus

064Sündmus käivitub siis, kui kaardi sisestamisel tuvastab sõidumeerik, et vaatamata III lõike punkti 1 sätetele ei ole eelmine kaardiseanss nõuetekohaselt suletud (kaart on välja võetud enne, kui kogu asjaomane teave on kaardile salvestatud). Sündmus käivitub ainult juhi- ja töökojakaartidega.

9.7. “Kiiruse ületamise” sündmus

065Sündmus käivitub iga lubatava kiiruse ületamise korral.

9.8. “Toiteallika katkestuse” sündmus

066Sündmus käivitub liikumisanduri ja/või sõidukiüksuse toiteallika iga katkestuse korral, mis kestab kauem kui 200 millisekundit, välja arvatud kalibreerimismooduses. Katkestusläve määratleb tootja. Sündmust ei käivita pingelangus toiteallikas seoses sõiduki mootori käivitamisega.

9.9. “Liikumisandmete vea” sündmus

067Sündmus käivitub normaalse andmevahetuse katkemisel liikumisanduri ja sõidukiüksuse vahel ja/või liikumisanduri ja sõidukiüksuse vahelise andmevahetuse ajal tekkiva andmete terviklikkuse või andmete autentsuse vea puhul.

9.10. “Turbemurdekatse” sündmus

068Sündmus käivitub mis tahes muu sündmuse korral, mis mõjutab liikumisanduri ja/või sõidukiüksuse turvalisust, mis on määratletud nende osade üldistes turbe-eesmärkides, välja arvatud kalibreerimismooduses.

9.11. “Kaardi” rike

069Rike käivitub siis, kui sõidumeerikukaardil esineb töötamise ajal rikkeid.

9.12. “Sõidumeeriku” rike

070Rike käivitub iga järgneva rikke puhul, välja arvatud kalibreerimismooduses:

— sõidukiüksuse siserike,

— printeri rike,

— kuvari rike,

— allalaadimise rike,

— anduri rike.

10. Testid sisseehitatud seadme abil ja enesekontrollitestid

071Sõidumeerik tuvastab ise vigu enesekontrollitestide ja sisseehitatud seadmega tehtavate testide abil järgmise tabeli kohaselt:







Testitav alakoost Enesekontrollitest Test sisseehitatud seadme abil Tarkvara Terviklikkus Andmemälu Juurdepääs Juurdepääs, andmeterviklikkus Kaardiliidese seadmed Juurdepääsääs Juurdepääs Klaviatuur Käsitsi kontroll Printer (tootja otsustada) Väljatrükk Kuvar Visuaalne kontroll Allalaadimine (toimub ainult allalaadimise ajal) Nõuetekohane toimimine Andur Nõuetekohane toimimine Nõuetekohane toimimine

11. Andmemälust lugemine

072Sõidumeerik suudab lugeda kõiki andmeid, mis on tema andmemällu salvestatud.

12. Andmete registreerimine ja salvestamine andmemällu

Käesolevas lõikes:

— tähendab 365 päeva keskmist juhi tegevust sõidukis 365 kalendripäeva jooksul. Keskmine tegevus päeva kohta sõidukis on määratletud vähemalt kuue juhi või kaasjuhi, kuue kaardi sisestamis- ja väljavõtmistsükli ja 256 tegevusmuudatusega. Seetõttu hõlmab 365 päeva vähemalt 2 190 (kaas)juhti, 2 190 kaardi sisestamis- ja väljavõtmistsüklit ja 93 440 tegevusmuudatust,

— ajad on salvestatud minutilise täpsusega, kui see ei ole määratletud teisiti,

— läbisõidumõõdiku väärtused on salvestatud täpsusega üks kilomeeter,

— kiirused on salvestatud täpsusega 1 km/h.

073Tüübikinnitustingimustes ei tohi andmemällu salvestatud andmeid mõjutada alla 12 kuu pikkune välise toiteallika katkestus.

074Sõidumeerik suudab registreerida ja salvestada oma andmemällu otseselt või kaudselt järgmisi andmeid:

12.1. Seadme identimisandmed

12.1.1. Sõidukiüksuse identimisandmed

075Sõidumeerik suudab salvestada oma andmemällu järgmisi sõidukiüksuse identimisandmed:

— tootja nimi,

— tootja aadress,

— osa number,

— seerianumber,

— tarkvaraversiooni number,

— tarkvaraversiooni installeerimise kuupäev,

— seadme tootmisaasta,

— tüübikinnitusnumber.

076Sõidukiüksuse tootja registreerib ja salvestab sõidukiüksuse identimisandmed üks kord ja alatiseks, välja arvatud tarkvaraga seotud andmed ja tüübikinnitusnumber, mida võib tarkvara ajakohastamisel muuta.

12.1.2. Liikumisanduri identimisandmed

077Liikumisandur suudab salvestada oma mällu järgmisi identimisandmed:

— tootja nimi,

— osa number,

— seerianumber,

— tüübikinnitusnumber,

— sisseehitatud turvakomponendi identifikaator (nt sisekiibi/protsessori osa number)

— operatsioonisüsteemi identifikaator (nt tarkvaraversiooni number).

078Liikumisanduri tootja registreerib ja salvestab liikumisanduri identimisandmed üks kord ja alatiseks liikumisandurisse.

079Sõidukiüksus suudab registreerida ja salvestada oma andemällu järgmisi sellega hetkel ühendatud liikumisanduri identimisandmeid:

— seerianumber,

— tüübikinnitusnumber,

— esimese kokkuühendamise kuupäev.

12.2. Turvaelemendid

080Sõidumeerik suudab salvestada järgmisi turvaelemente:

— Euroopa avalik võti,

— liikmesriigi sertifikaat,

— seadme sertifikaat,

— meeriku isiklik võti.

Sõidumeeriku turvaelemendid salvestab seadmesse sõidukiüksuse tootja.

12.3. Juhikaartide sisestamise ja väljavõtmise andmed

081Juhi- või töökojakaardi iga sisestamis- ja väljavõtmistsükli kohta registreerib ja salvestab sõidumeerik oma andmemällu:

— kaardi omaniku perekonnanime ja eesnime(d), nagu need on kaardile salvestatud,

— kaardi numbri, kaardi väljaandnud liikmesriigi ja kaardi kehtivusaja lõpu, nagu need on kaardile salvestatud,

— sisestamise kuupäeva ja aja,

— sõiduki läbisõidumeeriku näidu kaardi sisestamise ajal,

— ava, millesse kaart sisestati,

— väljavõtmise kuupäeva ja aja,

— sõiduki läbisõidumeeriku näidu kaardi väljavõtmise ajal,

— järgmise teabe juhi poolt enne seda kasutatud sõiduki kohta, nagu see on kaardile salvestatud: — — sõiduki registreerimisnumber ja registreerinud liikmesriik, — kaardi väljavõtmise kuupäev ja kellaaeg,

— tunnuse, mis näitab, kas juht on tegevusi käsitsi sisestanud või mitte.

082Need andmed peavad andmemälus säilima vähemalt 365 päeva.

083Kui salvestusmaht on ammendatud, asendatakse vanimad andmed uute andmetega.

12.4. Andmed juhi tegevuse kohta

084Sõidumeerik registreerib ja salvestab oma andmemällu iga muudatuse korral juhi ja/või kaasjuhi tegevuses ja/või juhtimisstaatuses ja/või iga juhi- või töökojakaardi sisestamisel või väljavõtmisel:

— juhtimisstaatuse (MEESKOND, ÜKSI),

— kaardi ava (JUHT, KAASJUHT),

— kaardi staatuse asjaomases avas (SISESTATUD, SISESTAMATA) (vt märkus),

— tegevuse (JUHTIMINE, VALMISOLEK, TÖÖ, VAHEAEG/PUHKUS),

— muudatuse kuupäeva ja aja.

Märkus: SISESTATUD tähendab, et avasse on sisestatud kehtiv juhi- või töökojakaart. SISESTAMATA tähendab vastupidist, st et avasse ei ole sisestatud kehtivat juhi- või töökojakaarti (nt on sisestatud ettevõttekaart või pole ühtegi kaarti sisestatud).

Märkus: juhi käsitsi sisestatud andmeid tegevuse kohta andmemälus ei salvestata.

085Andmemälus peavad andmed juhi tegevuse kohta säilima vähemalt 365 päeva.

086Kui salvestusmaht on ammendatud, asendatakse vanimad andmed uute andmetega.

12.5. Tööpäeva algus- ja/või lõpukoht

087Sõidumeerik registreerib ja salvestab alati oma andmemällu, kui (kaas)juht sisestab tööpäeva algus- ja/või lõpukoha:

— (kaas)juhi kaardi numbri ja vajaduse korral kaardi väljaandnud liikmesriigi,

— sisestamise kuupäeva ja aja (või sisestamisega seotud kuupäeva/aja, kui sisestamine tehakse käsitsi sisestamise käigus),

— sisestuse tüübi (algus või lõpp, sisestustingimus),

— sisestatud riigi või piirkonna,

— sõiduki läbisõidumõõdiku näidu.

088Andmemälu suudab säilitada vähemalt 365 päeva tööpäeva algus- ja lõpuandmeid (eeldusel et üks juht sisestab andmeid kaks korda päevas).

089Kui salvestusmaht on ammendatud, asendatakse vanimad andmed uute andmetega.

12.6. Läbisõidumõõdiku andmed

090Sõidumeerik registreerib oma andmemällu sõiduki läbisõidumõõdiku näidu ja vastava kuupäeva iga kalendripäeva keskööl.

091Andmemälus peavad läbisõidumõõdiku kesköised väärtused säilima vähemalt 365 kalendripäeva kohta.

092Kui salvestusmaht on ammendatud, asendatakse vanimad andmed uute andmetega.

12.7. Üksikasjalikud andmed kiiruse kohta

093Sõidumeerik registreerib ja salvestab oma andmemällu sõiduki hetkekiiruse ning vastava kuupäeva ja aja kord sekundis vähemalt viimase 24 tunni jooksul, mil see sõiduk on liikunud.

12.8. Andmed sündmuste kohta

Käesoleva lõigu tähenduses salvestatakse aeg sekundilise täpsusega.

094Sõidumeerik registreerib ja salvestab oma andmemällu iga tuvastatud sündmuse kohta järgmised andmed järgmiste salvestusreeglite kohaselt:







Sündmus Salvestusreegel Sündmuse kohta registreeritavad andmed Kaardikonflikt — 10 viimast sündmust — sündmuse alguse kuupäev ja kellaaeg, — sündmuse lõpu kuupäev ja kellaaeg, — kummagi konflikti tekitanud kaardi tüüp, number ja kaardi väljaandnud liikmesriik. Kohase kaardita juhtimine — pikim sündmus iga kümne viimase päeva kohta, mil sündmus toimus, — viimase 365 päeva 5 pikimat sündmust. — sündmuse alguse kuupäev ja kellaaeg, — sündmuse lõpu kuupäev ja kellaaeg, — sündmuse alguses ja/või lõpus sisestatud kaardi tüüp, number ja kaardi väljaandnud liikmesriik, — samasuguste sündmuste arv sellel päeval. Kaardi sisestamine juhtimise ajal — viimane sündmus iga kümne viimase päeva kohta, mil sündmus toimus. — sündmuse kuupäev ja kellaaeg, — kaardi tüüp, number ja kaardi väljaandnud liikmesriik, — samasuguste sündmuste arv sellel päeval. Viimane kaardiseanss nõuetekohaselt sulgemata — 10 viimast sündmust. — sündmuse kuupäev ja kellaaeg, — kaardi tüüp, number ja kaardi väljaandnud liikmesriik, — kaardilt loetud andmed viimase seansi kohta: — — kaardi sisestamise kuupäev ja kellaaeg, — sõiduki registreerimisnumber ja registreerinud liikmesriik. Kiiruse ületamine (1) — kõige tõsisem sündmus (st suurima keskmise kiirusega sündmus) iga kümne viimase päeva kohta, mil sündmusi toimus, — viis kõige tõsisemat sündmust viimase 365 päeva jooksul, — esimene sündmus pärast viimast kalibreerimist. — sündmuse alguse kuupäev ja kellaaeg, — sündmuse lõpu kuupäev ja kellaaeg, — sündmuse ajal mõõdetud suurim kiirus, — sündmuse ajal mõõdetud kiiruste aritmeetiline keskmine, — juhikaardi tüüp, number ja vajaduse korral kaardi väljaandnud liikmesriik, — samasuguste sündmuste arv sellel päeval. Toiteallika katkestus (2) — pikim sündmus iga kümne viimase päeva kohta, mil sündmus toimus, — viis kõige pikemat sündmust viimase 365 päeva jooksul. — sündmuse alguse kuupäev ja kellaaeg, — sündmuse lõpu kuupäev ja kellaaeg, — sündmuse alguses ja/või lõpus sisestatud kaardi tüüp, number ja kaardi väljaandnud liikmesriik, — samasuguste sündmuste arv sellel päeval. Liikumisandmete viga — pikim sündmus iga kümne viimase päeva kohta, mil sündmus toimus, — viis kõige pikemat sündmust viimase 365 päeva jooksul. — sündmuse alguse kuupäev ja kellaaeg, — sündmuse lõpu kuupäev ja kellaaeg, — sündmuse alguses ja/või lõpus sisestatud kaardi tüüp, number ja kaardi väljaandnud liikmesriik, — samasuguste sündmuste arv sellel päeval. Turbemurdekatse — 10 viimast sündmust iga sündmuse tüübi kohta. — sündmuse alguse kuupäev ja kellaaeg, — sündmuse lõpu kuupäev ja kellaaeg vajaduse korral, — sündmuse alguses ja/või lõpus sisestatud kaardi tüüp, number ja kaardi väljaandnud liikmesriik, — sündmuse tüüp. (1) 095Sõidumeerik registreerib ja salvestab oma andmemällu ka: — viimase KIIRUSE ÜLETAMISE KONTROLLI kuupäeva ja aja, — sellele KIIRUSE ÜLETAMISE KONTROLLILE järgneva esimese kiiruse ületamise kuupäeva ja aja, — pärast viimast KIIRUSE ÜLETAMISE KONTROLLI toimunud kiiruse ületamise sündmuste arvu. (2) Neid andmeid võib registreerida alles toiteallika taasühendamisel, kusjuures aega saab teada minutilise täpsusega.

12.9. Andmed rikete kohta

Käesoleva lõigu tähenduses salvestatakse aeg sekundilise täpsusega.

096Sõidumeerik püüab registreerida ja salvestada oma andmemällu iga tuvastatud rikke kohta järgmised andmed järgmiste salvestusreeglite kohaselt:







Rike Salvestusreegel Rikke kohta registreeritavad andmed Kaardi rike — 10 viimast juhikaardi riket. — rikke alguse kuupäev ja kellaaeg, — rikke lõpu kuupäev ja kellaaeg, — kaardi tüüp, number ja kaardi väljaandnud liikmesriik. Sõidumeeriku rikked — 10 viimast riket iga veatüübi kohta, — esimene rike pärast viimast kalibreerimist. — rikke alguse kuupäev ja kellaaeg, — rikke lõpu kuupäev ja kellaaeg, — rikke tüüp, — rikke alguses ja/või lõpus sisestatud kaardi tüüp, number ja kaardi väljaandnud liikmesriik.

12.10. Kalibreerimisandmed

097Sõidumeerik registreerib ja salvestab oma andmemällu andmed, mis on seotud:

— teadaolevate kalibreerimisparameetritega aktiveerimise ajal,

— esimese kalibreerimisega pärast aktiveerimist,

— esimese kalibreerimisega selles sõidukis (määratakse kindlaks valmistajatehase tähise alusel),

— viie viimase kalibreerimisega (kui ühel kalendripäeval tehakse mitu kalibreerimist, salvestatakse mällu ainult selle päeva viimane kalibreerimine).

098Iga kalibreerimise kohta registreeritakse järgmised andmed:

— kalibreerimise eesmärk (aktiveerimine, esimene paigaldamine, korrapärane ülevaatus),

— töökoja nimi ja aadress,

— töökojakaardi number, kaardi väljaandnud liikmesriik ja kaardi aegumise kuupäev,

— sõiduki identifikatsioon,

— ajakohastatud või kinnitatud parameetrid: sõidukit iseloomustav koefitsient,