02021R0090 — ET — 29.01.2021 — 000.002

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2021/90,

28. jaanuar 2021,

millega määratakse kindlaks teatavate Vahemere ja Musta mere kalavarude ja kalavarude rühmade püügi võimalused 2021. aastaks







I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega määratakse kindlaks teatavate Vahemere ja Musta mere kalavarude ja kalavarude rühmade püügi võimalused 2021. aastaks.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1. Käesolevat määrust kohaldatakse liidu kalalaevade suhtes, mis püüavad järgmisi kalavarusid: a) euroopa angerjas (Anguilla anguilla), punane vääriskorall (Corallium rubrum) ja harilik kuldmakrell (Coryphaena hippurus) Vahemeres, nagu on määratletud artikli 4 punktis b; b) sinipunakas aadelkrevett (Aristeus antennatus), roosa süvahännak (Parapenaeus longirostris), hiidlehthännak (Aristaeomorpha foliacea), euroopa merluus (Merluccius merluccius), norra salehomaar (Nephrops norvegicus) ja harilik meripoisur (Mullus barbatus) Vahemere lääneosas, nagu on määratletud artikli 4 punktis c; c) euroopa anšoovis (Engraulis encrasicolus) ja sardiin (Sardina pilchardus) Aadria meres, nagu on määratletud artikli 4 punktis d; d) euroopa merluus (Merluccius merluccius), norra salehomaar (Nephrops norvegicus), harilik merikeel (Solea solea), roosa süvahännak (Parapenaeus longirostris) ja harilik meripoisur (Mullus barbatus) Aadria meres, nagu on määratletud artikli 4 punktis d; e) hiidlehthännak (Aristaeomorpha foliacea) ja sinipunakas aadelkrevett (Aristeus antennatus) Sitsiilia väinas, nagu on määratletud artikli 4 punktis e, Joonia meres, nagu on määratletud artikli 4 punktis f, ja Levandi meres, nagu on määratletud artikli 4 punktis g; f) mustlaik-besuugo (Pagellus bogaraveo) Alboráni meres, nagu on määratletud artikli 4 punktis h; g) kilu (Sprattus sprattus) ja harilik kammeljas (Psetta maxima) Mustas meres, nagu on määratletud artikli 4 punktis i.

2. Käesolevat määrust kohaldatakse ka harrastuskalapüügi suhtes, kui sellisele püügile on asjaomastes sätetes sõnaselgelt osutatud.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 4 sätestatud mõisteid. Peale selle kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „rahvusvahelised veed“ – veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänse õiguse ega jurisdiktsiooni alla;

b) „harrastuskalapüük“ – mittetöönduslik püügitegevus, mille puhul vee-elusressursse kasutatakse meelelahutuslikul, turismi või sportlikul eesmärgil;

c) „lubatud kogupüük“ (TAC) – i) igast kalavarust aastas püüda lubatud kala kogus püügi puhul, mille suhtes on kehtestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõigetes 4–7 osutatud erand lossimiskohustusest; ii) igast kalavarust aastas püüda lubatud kala kogus igasuguse muu püügi puhul;

d) „kvoot“ – liidule või liikmesriigile eraldatud osa lubatud kogupüügist;

e) „liidu autonoomne kvoot“ – liidu kalalaevadele autonoomselt eraldatud püügi piirnorm juhul, kui kokkulepitud lubatud kogupüük on määramata;

f) „analüütiline kvoot“ – liidu autonoomne kvoot, mille puhul analüütiline hinnang on olemas;

g) „analüütiline hinnang“ – teatava kalavaru olukorra muutumist käsitlev kvantitatiivne hinnang, mis põhineb kalavaru bioloogiat ja kasutust käsitlevatel andmetel, mis on teadusliku läbivaatamise tulemusel hinnatud kvaliteedilt piisavaks, et anda teaduslikke nõuandeid tulevaste püügivõimaluste kohta;

h) „peibutuspüügivahend“ – merepinnal hõljuv ankurseade, mille eesmärk on kalu ligi meelitada.

Artikkel 4

Kalapüügipiirkonnad

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi püügipiirkondade määratlusi:

a) „GFCMi geograafilised alapiirkonnad“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1343/2011 ( 1 ) I lisas määratletud alad;

b) „Vahemeri“ – määruse (EL) nr 1343/2011 I lisas määratletud GFCMi geograafiliste alapiirkondade 1–27 veed;

c) „Vahemere lääneosa“ – määruse (EL) nr 1343/2011 I lisas määratletud GFCMi geograafiliste alapiirkondade 1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10 ja 11 veed;

d) „Aadria meri“ – määruse (EL) nr 1343/2011 I lisas määratletud GFCMi geograafiliste alapiirkondade 17 ja 18 veed;

e) „Sitsiilia väin“ – määruse (EL) nr 1343/2011 I lisas määratletud GFCMi geograafiliste alapiirkondade 12, 13, 14, 15 ja 16 veed;

f) „Joonia meri“ – määruse (EL) nr 1343/2011 I lisas määratletud GFCMi geograafiliste alapiirkondade 19, 20 ja 21 veed;

g) „Levandi meri“ – määruse (EL) nr 1343/2011 I lisas määratletud GFCMi geograafiliste alapiirkondade 24, 25, 26 ja 27 veed;

h) „Alboráni meri“ – määruse (EL) nr 1343/2011 I lisas määratletud GFCMi geograafiliste alapiirkondade 1–3 veed;

i) „Must meri“ – määruse (EL) nr 1343/2011 I lisas määratletud GFCMi geograafilise alapiirkonna 29 veed.







II JAOTIS

KALAPÜÜGIVÕIMALUSED







I PEATÜKK

Vahemeri

Artikkel 5

Euroopa angerjas

1. Käesolevat artiklit kohaldatakse liidu kalalaevade igasuguse tegevuse ja liidu muu püügitegevuse suhtes, mis on seotud euroopa angerja ( Anguilla anguilla ) siht-, juhu- ja harrastuskalapüügiga Vahemere kõigil merealadel, sealhulgas mageveekogudes ning ülemineku- ja riimvetes, nagu laguunid ja estuaarid.

2. Liidu kalalaevadel on keelatud püüda euroopa angerjat Vahemere liidu ja rahvusvahelistes vetes kolme järjestikuse kuu pikkusel perioodil, mille iga liikmesriik kindlaks määrab. Püügikeeluaeg on kooskõlas määruses (EÜ) nr 1100/2007 sätestatud kaitse-eesmärkidega, riiklike majandamiskavadega ning euroopa angerja hooajalise rändega asjaomases liikmesriigis. Liikmesriigid teatavad enda poolt kindlaks määratud perioodi komisjonile hiljemalt üks kuu enne püügikeeluaja jõustumist ja igal juhul hiljemalt 31. jaanuaril 2021.

3. Liikmesriigid ei tohi ületada euroopa angerja puhul maksimaalset püügimahtu või püügikoormust, mis on kehtestatud ja mida rakendatakse nende riiklike majandamiskavadega, mis on vastu võetud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1100/2007 artiklitega 2 ja 4.

Artikkel 6

Punane vääriskorall

1. Käesolevat artiklit kohaldatakse liidu kalalaevade igasuguse tegevuse ja liidu muu püügitegevuse suhtes, mis on seotud punase vääriskoralli ( Corallium rubrum ) siht- ja harrastuspüügiga Vahemeres.

2. Sihtpüügi puhul ei tohi liidu kalalaevade maksimaalne arv, liidu kalalaevade korjatud punase vääriskoralli maksimaalne kogus ja liidu püügitegevus ületada I lisas sätestatud tasemeid.

3. Liidu kalalaevadel, mille suhtes kohaldatakse lõiget 2, on keelatud punase vääriskoralli ümberlaadimine merel.

4. Harrastuskalapüügi puhul võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed, et keelata punase vääriskoralli korjamine ja pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine.

Artikkel 7

Harilik kuldmakrell

1. Käesolevat artiklit kohaldatakse liidu kalalaevade igasuguse kaubandusliku tegevuse ja liidu muu püügitegevuse suhtes, mille puhul kasutatakse peibutuspüügivahendeid hariliku kuldmakrelli ( Coryphaena hippurus ) püüdmiseks Vahemere rahvusvahelistes vetes.

2. Hariliku kuldmakrelli püügi loaga liidu kalalaevade maksimaalne arv on sätestatud II isas.







II PEATÜKK

Vahemere lääneosa

Artikkel 8

Põhjalähedased kalavarud

1. Käesolevat artiklit kohaldatakse liidu kalalaevade igasuguse tegevuse ja liidu muu püügitegevuse suhtes, mis on seotud määruse (EL) 2019/1022 artikli 1 lõikes 2 osutatud põhjalähedaste kalavarude püügiga Vahemere lääneosas.

2. Maksimaalne lubatud püügikoormus on sätestatud käesoleva määruse III lisas. Liikmesriigid haldavad maksimaalset lubatud püügikoormust vastavalt määruse (EL) 2019/1022 artiklile 9.

Artikkel 9

Andmete esitamine

Liikmesriigid registreerivad püügikoormuse andmed ja esitavad need komisjonile vastavalt määruse (EL) 2019/1022 artiklile 10.

Käesoleva artikli kohasel püügikoormuse andmete komisjonile esitamisel kasutavad liikmesriigid III lisas sätestatud püügikoormuse rühmade koode.







III PEATÜKK

Aadria meri

Artikkel 10

Väikesed pelaagilised liigid

1. Käesolevat artiklit kohaldatakse liidu kalalaevade igasuguse tegevuse ja liidu muu püügitegevuse suhtes, mis on seotud sardiini ( Sardina pilchardus ) ja euroopa anšoovise ( Engraulis encrasicolus ) püügiga Aadria meres.

2. Maksimaalne püügimaht ei tohi ületada IV lisas sätestatud püügimahtu.

3. Aadria meres sardiini ja euroopa anšoovise sihtpüügiga tegelevate liidu kalalaevade püügipäevade arv ei tohi ületada 180 päeva aastas. Nimetatud 180 püügipäeva jooksul võib sihtliigina püüda kokku maksimaalselt 144 päeval sardiini ja 144 päeval euroopa anšoovist.

4. Väikeste pelaagiliste liikide püügi loaga liidu kalalaevade maksimaalne arv on sätestatud IV lisas.

Artikkel 11

Põhjalähedased kalavarud

1. Käesolevat artiklit kohaldatakse liidu kalalaevade igasuguse tegevuse ja liidu muu püügitegevuse suhtes, mis on seotud euroopa merluusi ( Merluccius merluccius ), norra salehomaari ( Nephrops norvegicus ), hariliku merikeele ( Solea solea ), roosa süvahännaku ( Parapenaeus longirostris ) ja hariliku meripoisuri ( Mullus barbatus ) püügiga Aadria meres.

2. Käesoleva artikli kohaldamisalasse kuuluvate põhjalähedaste kalavarude maksimaalne lubatud püügikoormus ja neid varusid püüdva laevastiku maksimaalne püügivõimsus on sätestatud IV lisas.

3. Liikmesriigid haldavad maksimaalset lubatud püügikoormust vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklites 26–35 sätestatud tingimustele.

Artikkel 12

Andmete esitamine

Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohasel püütud koguseid ja lossimisi käsitlevate andmete komisjonile esitamisel kasutavad liikmesriigid IV lisas esitatud kalavaru koode.







IV PEATÜKK

Joonia meri, Levandi meri ja Sitsiilia väin

Artikkel 13

1. Käesolevat artiklit kohaldatakse liidu kalalaevade igasuguse tegevuse ja liidu muu püügitegevuse suhtes, mis on seotud hiidlehthännaku ( Aristaeomorpha foliacea ) ning sinipunaka aadelkreveti ( Aristeus antennatus ) püügiga Joonia meres, Levandi meres ja Sitsiilia väinas.

2. Põhjalähedaste kalavarude püügi loaga põhjatraalerite maksimaalne arv on sätestatud V lisas.







V PEATÜKK

Alboráni meri

Artikkel 14

1. Käesolevat artiklit kohaldatakse mustlaik-besuugot ( Pagellus bogaraveo ) püüdvate liidu kalalaevade õngejada ja ridvata õngega toimuva tööndusliku püügi suhtes Alboráni merel.

2. Maksimaalne püügimaht ei tohi ületada VI lisas sätestatud püügimahtu.







VI PEATÜKK

Must meri

Artikkel 15

Kilu püügivõimaluste eraldamine

1. Käesolevat artiklit kohaldatakse liidu kalalaevade igasuguse tegevuse ja liidu muu püügitegevuse suhtes, mis on seotud kilu ( Sprattus sprattus ) püügiga Mustas meres.

2. Liidu autonoomne kvoot kilu jaoks, sellise kvoodi eraldamine liikmesriikidele ning sellega funktsionaalselt seotud tingimused, kui need on asjakohased, on esitatud VII lisas.

Artikkel 16

Hariliku kammelja püügivõimaluste eraldamine

1. Käesolevat artiklit kohaldatakse liidu kalalaevade igasuguse tegevuse ja liidu muu püügitegevuse suhtes, mis on seotud hariliku kammelja ( Scophthalmus maximus ) püügiga Mustas meres.

2. Hariliku kammelja lubatud kogupüük, mida kohaldatakse Musta mere liidu vetes püüdvate kalalaevade suhtes, selle eraldamine liikmesriikidele ning sellega funktsionaalselt seotud tingimused, kui need on asjakohased, on esitatud VII lisas.

Artikkel 17

Hariliku kammelja püügi koormuse haldamine

Liidu kalalaevad, kellel on artikli 16 kohaselt lubatud püüda Mustal merel harilikku kammeljat, tohivad püügiga tegeleda, olenemata laeva üldpikkusest, mitte rohkem kui 180 püügipäeva aastas.

Artikkel 18

Hariliku kammelja püügi keeluaeg

Liidu kalalaevadel on Musta mere liidu vetes 15. aprillist 15. juunini keelatud hariliku kammelja püük, ümberlaadimine, pardal hoidmine, lossimine ja esmamüük.

Artikkel 19

Kalapüügivõimaluste eraldamist käsitlevad erisätted Musta mere puhul

1. Käesolevas määruse artiklites 15 ja 16 sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et need ei piira: a) määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 8 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist; b) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37 kohast mahaarvamist ja ümberjaotamist ning c) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 105 ja 107 kohaseid mahaarvamisi.

2. Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata, kui liikmesriik kasutab määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 9 sätestatud paindlikku ühest aastast teise ülekandmist.

Artikkel 20

Andmete esitamine

Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohase, Musta mere liidu vetes püütud kilu ja kammelja koguste lossimist käsitlevate andmete komisjonile esitamisel kasutavad liikmesriigid, VII lisas esitatud kalavaru koode.







III JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 21

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

LIIDU KALALAEVADELE ANTUD PÜÜGIVÕIMALUSED VASTAVALT GFCMi MITMEAASTASELE MAJANDAMISKAVALE, MIS KÄSITLEB PUNASE VÄÄRISKORALLI KORJAMIST VAHEMERES

Käesoleva lisa tabelites on sätestatud Vahemeres punase vääriskoralli korjamise lubade maksimaalne arv ja korjatud punase vääriskoralli maksimaalne kogus.

Viited püügipiirkondadele on viited GFCMi geograafilistele alapiirkondadele.

Käesoleva lisa kohaldamisel kasutatakse järgmist kalavarude ladinakeelsete nimetuste ja tavanimetuste vastavustabelit.







Teaduslik nimetus Kolmetäheline kood Tavanimetus Corallium rubrum COL Punane vääriskorall







Tabel 1 Korjamise lubade maksimaalne arv (1) Liikmesriik Punane vääriskorall COL Kreeka 12 Hispaania 0( (*1) Prantsusmaa 32 Horvaatia 28 Itaalia 40 ( 1 ) Punase vääriskoralli korjamise loaga laevade ja/või sukeldujate arv või ühest sukeldujast ja ühest laevast koosnevate paaride arv. ( *1 ) Vastavalt Hispaania vetes kehtestatud ajutisele punase vääriskoralli korjamise keelule.







Tabel 2 Maksimaalne korjatud kogus väljendatuna eluskaalu tonnides Liik: punane vääriskorall Corallium rubrum Püügipiirkond: Vahemere liidu veed – geograafiline alapiirkond 1–27 COL/GF1-27 Kreeka 1,844 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Hispaania 0 (*1) Prantsusmaa 1,400 Horvaatia 1,226 Itaalia 1,378 Liit 5,848 TAC Ei ole asjakohane / Kokku leppimata ( *1 ) Vastavalt Hispaania vetes kehtestatud ajutisele punase vääriskoralli korjamise keelule.









II LISA

LIIDU KALALAEVADE PÜÜGIKOORMUS SEOSES HARILIKU KULDMAKRELLI VARUDE MAJANDAMISEGA VAHEMERE LÄÄNEOSAS

Käesoleva lisa tabelis on sätestatud Vahemere rahvusvahelistes vetes hariliku kuldmakrelli püügi loaga liidu kalalaevade maksimaalne arv.

Viide püügipiirkondadele on viide Vahemere rahvusvahelistele vetele.

Käesoleva lisa kohaldamisel kasutatakse järgmist kalavarude ladinakeelsete nimetuste ja tavanimetuste vastavustabelit.







Teaduslik nimetus Kolmetäheline kood Tavanimetus Coryphaena hippurus DOL Harilik kuldmakrell

Rahvusvahelistes vetes tegutsevatele laevadele antavate kalapüügilubade maksimaalne arv







Liikmesriik Harilik kuldmakrell DOL Itaalia 797 Malta 130









III LISA

LIIDU KALALAEVADE PÜÜGIKOORMUS SEOSES PÕHJALÄHEDASTE KALAVARUDE MAJANDAMISEGA VAHEMERE LÄÄNEOSAS

Käesoleva lisa tabelites on sätestatud maksimaalne lubatud püügikoormus (püügipäevades) kalavarude rühmade kaupa, nagu on kindlaks määratud määruse (EL) 2019/1022 artiklis 1, ja kõigi Vahemere lääneosa põhjalähedaste kalavarude püügiks ette nähtud traalerite ( *1 ) kogupikkus.

Kõigi käesolevas lisas sätestatud maksimaalsete lubatud püügikoormuste suhtes kohaldatakse määruses (EL) 2019/1022 sätestatud reegleid ning määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikleid 26–35.

Viited püügipiirkondadele on viited GFCMi geograafilistele alapiirkondadele.

Käesoleva lisa kohaldamisel kasutatakse järgmist kalavarude ladinakeelsete nimetuste ja tavanimetuste vastavustabelit.







Teaduslik nimetus Kolmetäheline kood Tavanimetus Aristaeomorpha foliacea ARS Hiidlehthännak Aristeus antennatus ARA Sinipunakas aadelkrevett Merluccius merluccius HKE Euroopa merluus Mullus barbatus MUT Harilik meripoisur Nephrops norvegicus NEP Norra salehomaar Parapenaeus longirostris DPS Roosa süvahännak

Maksimaalne lubatud püügikoormus püügipäevades

a) Alboráni meri, Baleaari saared, Põhja-Hispaania ja Lioni laht (geograafilised alapiirkonnad 1, 2, 5, 6, 7)



Kalavarude rühm Laevade kogupikkus Hispaania Prantsusmaa Itaalia Püügikoormuse rühma kood Harilik meripoisur geograafilistes alapiirkondades 1, 5, 6 ja 7; merluus geograafilistes alapiirkondades 1, 5, 6 ja 7; roosa süvahännak geograafilistes alapiirkondades 1, 5 ja 6; norra salehomaar geograafilistes alapiirkondades 5 ja 6. < 12 m 2 072 0 0 EFF1/MED1_TR1 ≥ 12 m ja < 18 m 22 260 0 0 EFF1/MED1_TR2 ≥ 18 m ja < 24 m 41 766 4 715 0 EFF1/MED1_TR3 ≥ 24 m 14 710 5 737 0 EFF1/MED1_TR4



Kalavarude rühm Laevade kogupikkus Hispaania Prantsusmaa Itaalia Püügikoormuse rühma kood Sinipunakas aadelkrevett geograafilistes alapiirkondades 1, 5, 6 ja 7. < 12 m 0 0 0 EFF2/MED1_TR1 ≥ 12 m ja < 18 m 1 044 0 0 EFF2/MED1_TR2 ≥ 18 m ja < 24 m 10 574 0 0 EFF2/MED1_TR3 ≥ 24 m 8 488 0 0 EFF2/MED1_TR4

b) Korsika, Liguuria meri, Türreeni meri ja Sardiinia saar (geograafilised alapiirkonnad 8, 9, 10, 11)



Kalavarude rühm Laevade kogupikkus Hispaania Prantsusmaa Itaalia Püügikoormuse rühma kood Harilik meripoisur geograafilistes alapiirkondades 9, 10 ja 11; euroopa merluus geograafilistes alapiirkondades 9, 10 ja 11; roosa süvahännak geograafilistes alapiirkondades 9, 10 ja 11; norra salehomaar geograafilistes alapiirkondades 9 ja 10. < 12 m 0 191 2 824 EFF1/MED2_TR1 ≥ 12 m ja < 18 m 0 764 42 487 EFF1/MED2_TR2 ≥ 18 m ja < 24 m 0 191 28 572 EFF1/MED2_TR3 ≥ 24 m 0 191 3 813 EFF1/MED2_TR4



Kalavarude rühm Laevade kogupikkus Hispaania Prantsusmaa Itaalia Püügikoormuse rühma kood Hiidlehthännak geograafilistes alapiirkondades 9, 10 ja 11. < 12 m 0 0 467 EFF2/MED2_TR1 ≥ 12 m ja < 18 m 0 0 3 447 EFF2/MED2_TR2 ≥ 18 m ja < 24 m 0 0 2 776 EFF2/MED2_TR3 ≥ 24 m 0 0 371 EFF2/MED2_TR4









IV LISA

LIIDU KALALAEVADE PÜÜGIVÕIMALUSED AADRIA MERES

Käesoleva lisa tabelites on sätestatud kalapüügivõimalused kalavarude või laevade püügikoormuse rühmade kaupa ning asjakohasel juhul nendega funktsionaalselt seotud tingimused, samuti väikeste pelaagiliste liikide püügi loaga liidu kalalaevade maksimaalne arv.

Kõigi käesolevas lisas sätestatud kalapüügivõimaluste suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikleid 26–35.

Viited püügipiirkondadele on viited GFCMi geograafilistele alapiirkondadele.

Käesoleva lisa kohaldamisel kasutatakse järgmist ladinakeelsete nimetuste ja tavanimetuste vastavustabelit.







Teaduslik nimetus Kolmetäheline kood Tavanimetus Engraulis encrasicolus ANE Euroopa anšoovis Merluccius merluccius HKE Euroopa merluus Mullus barbatus MUT Harilik meripoisur Nephrops norvegicus NEP Norra salehomaar Parapenaeus longirostris DPS Roosa süvahännak Sardina pilchardus PIL Sardiin Solea solea SOL Harilik merikeel

1. Väikesed pelaagilised liigid – geograafilistes alapiirkondades 17 ja 18



Maksimaalne püügimaht väljendatuna eluskaalu tonnides Liik: väikesed pelaagilised liigid (euroopa anšoovis ja sardiin) Engraulis encrasicolus ja Sardina pilchardus Püügipiirkond: GFCMi geograafiliste alapiirkondade 17 ja 18 liidu ja rahvusvahelised veed (SP1/GF1718) Liit 96 625 (1) (2) Maksimaalne püügimaht Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. TAC Ei ole asjakohane ( 1 ) Sloveenia puhul põhinevad kogused 2014. aasta püügimahul kuni 300 tonni suuruse koguseni. ( 2 ) Piiratud Horvaatia, Itaalia ja Sloveeniaga.



Väikeste pelaagiliste liikide aktiivse püügiga tegelevate traalerite ja seinnoodalaevade laevastiku maksimaalne püügivõimsus Liikmesriik Püügivahend Laevade arv kW GT Horvaatia PS 249 77 145,52 18 537,72 Itaalia PTM-OTM-PS 685 134 556,7 25 852 Sloveenia (*1) PS 4 433,7 38,5 ( *1 ) Soovituse GFCM/42/2018/8 punkti 15 sätet ei kohaldata selliste riikide laevastike suhtes, milles on vähem kui kümme väikeste pelaagiliste liikide aktiivse püügiga tegelevat seinnoodalaeva ja/või pelaagilise püügi traalerit. Sellisel juhul võib aktiivse laevastiku püügivõimsus laevade arvu ja kogumahutavuse (GT) ja/või brutoregistermahutavuse (GRT) ja kilovattide arvestuses suureneda kuni 50 %.

2. Põhjalähedased kalavarud – geograafilistes alapiirkondades 17 ja 18



Maksimaalne lubatud püügikoormus (püügipäevades) põhjalähedasi kalavarusid püüdvate traalide liikide kaupa geograafilistes alapiirkondades 17 ja 18 (Aadria meri) Püügivahendi liik Liik Liikmesriik Püügikoormus (püügipäevad) Aasta 2021 Püügikoormuse rühma kood Traalid (OTB) Euroopa merluus, roosa süvahännak, norra salehomaar, harilik meripoisur Horvaatia, geograafilised alapiirkonnad 17–18 38 148 EFF/MED3_OTB Itaalia, geograafilised alapiirkonnad 17–18 98 898 EFF/MED3_OTB Sloveenia, geograafiline alapiirkond 17 (*1) EFF/MED3_OTB Piimtraalid (TBB) Harilik merikeel Itaalia, geograafiline alapiirkond 17 7 910 EFF/MED3_TBB ( *1 ) Sloveenia lipu all sõitvad kalalaevad, mis kasutavad OTB püügivahendeid geograafilises alapiirkonnas 17, ei ületa seal püügikoormuse piirangut 3 000 püügipäeva aastas.



Põhjalähedaste kalavarude püügi loaga põhjatraalerite ja piimtraalerite laevastiku maksimaalne püügivõimsus Liikmesriik Püügivahend Laevade arv kW GT Horvaatia OTB 495 79 867,99 13 267,99 Itaalia OTB-TBB 1 363 260 618,37 47 148 Sloveenia (*1) OTB 11 1 813,00 168,67 ( *1 ) Soovituse GFCM/43/2019/5 punkti 9 alapunkti c ja punkti 28 sätteid ei kohaldata selliste riikide laevastike suhtes, mis kasutavad OTB püügivahendeid ja püüavad vähem kui 1 000 päeva punkti 9 alapunktis c osutatud võrdlusperioodi jooksul. OTB püügivahendeid kasutava aktiivse laevastiku püügivõimsus ei tohi võrdlusperioodil suureneda rohkem kui 50 protsenti.









V LISA

LIIDU KALALAEVADE PÜÜGIVÕIMALUSED JOONIA MERES, LEVANDI MERES JA SITSIILIA VÄINAS

Käesoleva lisa tabelites on sätestatud Joonia meres, Levandi meres ja Sitsiilia väinas põhjalähedaste kalavarude püügi loaga liidu kalalaevade maksimaalne arv.

Viited püügipiirkondadele on viited GFCMi geograafilistele alapiirkondadele.

Käesoleva lisa kohaldamisel kasutatakse järgmist kalavarude ladinakeelsete nimetuste ja tavanimetuste vastavustabelit.







Teaduslik nimetus Kolmetäheline kood Tavanimetus Aristaeomorpha foliacea ARS Hiidlehthännak Aristeus antennatus ARA Sinipunakas aadelkrevett

a) Kalapüügiloaga põhjatraalerite maksimaalne arv Joonia meres (geograafilised alapiirkonnad 19, 20 ja 21)



Liikmesriik Hiidlehthännak geograafiliste alapiirkondade 19, 20 ja 21 liidu vetes Sinipunakas aadelkrevett geograafiliste alapiirkondade 19, 20 ja 21 liidu vetes Kreeka 263 263 Itaalia 410 410 Malta 15 15

b) Kalapüügiloaga põhjatraalerite maksimaalne arv Levandi meres (geograafilised alapiirkonnad 24, 25, 26 ja 27)



Liikmesriik Hiidlehthännak geograafiliste alapiirkondade 24, 25, 26 ja 27 liidu vetes Sinipunakas aadelkrevett geograafiliste alapiirkondade 24, 25, 26 ja 27 liidu vetes Itaalia 80 80 Küpros 6 6

c) Kalapüügiloaga põhjatraalerite maksimaalne arv Sitsiilia väinas (geograafilised alapiirkonnad 12, 13, 14, 15 ja 16)



Liikmesriik Hiidlehthännak geograafiliste alapiirkondade 12, 13, 14, 15 ja 16 liidu vetes Sinipunakas aadelkrevett geograafiliste alapiirkondade 12, 13, 14, 15 ja 16 liidu vetes Hispaania 2 2 Itaalia 320 320 Küpros 1 1 Malta 15 15









VI LISA

LIIDU KALALAEVADE PÜÜGIVÕIMALUSED ALBORÁNI MERES







Õngejada ja ridvata õngega toimuva püügi maksimaalne püügimaht väljendatuna eluskaalu tonnides Liik: mustlaik-besuugo Pagellus bogaraveo Püügipiirkond: Alboráni mere liidu veed – geograafilised alapiirkonnad 1–3 SBR/GF1-3 Hispaania 225 Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Liit 225 TAC Ei ole asjakohane / Kokku leppimata









VII LISA

LIIDU KALALAEVADE PÜÜGIVÕIMALUSED MUSTAS MERES

Käesoleva lisa tabelites esitatakse lubatud kogupüük ja kvoodid eluskaalu tonnides liikide kaupa ja asjakohasel juhul nendega funktsionaalselt seotud tingimused.

Kõigi käesolevas lisas sätestatud kalapüügivõimaluste suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikleid 26–35.

Viited püügipiirkondadele on viited GFCMi geograafilistele alapiirkondadele.

Käesoleva lisa kohaldamisel kasutatakse järgmist ladinakeelsete nimetuste ja tavanimetuste vastavustabelit.







Teaduslik nimetus Kolmetäheline kood Tavanimetus Sprattus sprattus SPR Kilu Scophthalmus maximus TUR Harilik kammeljas







Liik: kilu Sprattus sprattus Püügipiirkond: Musta mere liidu veed – geograafiline alapiirkond 29 (SPR/F3742C) Bulgaaria 8 032,50 Analüütiline kvoot Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Rumeenia 3 442,50 Liit 11 475 TAC Ei ole asjakohane / Kokku leppimata

▼M1







Liik: harilik kammeljas Püügipiirkond: Musta mere liidu veed – geograafiline alapiirkond 29 Scophthalmus maximus (TUR/F3742C) Bulgaaria 87,825 Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. Rumeenia 80,116 Liit 167,941 (1) TAC 857 ( 1 ) Kalandustegevus, sealhulgas kala ümberlaadimine, pardal hoidmine, lossimine ja esmamüük, ei ole lubatud 15. aprillist kuni 15. juunini 2021.