02016A1021(01) — ET — 02.12.2019 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:









▼B

VAHEPEALNE MAJANDUSPARTNERLUSLEPING

ühelt poolt Ghana ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel

SISUKORD PREAMBUL I JAOTIS: EESMÄRGID II JAOTIS: ARENGUPARTNERLUS III JAOTIS: KAUPADE TURUSTAMISE KORD 1. PEATÜKK: TOLLIMAKSUD JA MITTETARIIFSED MEETMED 2. PEATÜKK: KAUBANDUSE KAITSEMEETMED 3. PEATÜKK: TOLLI JA KAUBAVAHETUSE SOODUSTAMINE 4. PEATÜKK: TEHNILISED KAUBANDUSTÕKKED NING SANITAAR- JA FÜTOSANITAARMEETMED IV JAOTIS: TEENUSED, INVESTEERINGUD JA KAUBANDUSEGA SEOTUD EESKIRJAD V JAOTIS: VAIDLUSTE VÄLTIMINE JA LAHENDAMINE 1. PEATÜKK: EESMÄRK JA REGULEERIMISALA 2. PEATÜKK: KONSULTEERIMINE JA VAHENDAMINE 3. PEATÜKK: VAIDLUSTE LAHENDAMISE MENETLUS 4. PEATÜKK: ÜLDSÄTTED VI JAOTIS: ÜLDERANDID VII JAOTIS: INSTITUTSIOONILISED, ÜLD- JA LÕPPSÄTTED I LIIDE: II LIIDE: 1. LISA: GHANAST PÄRIT TOODETE SUHTES KEHTESTATUD TOLLIMAKSUD 2. LISA: ÜHENDUSEST PÄRIT TOODETE SUHTES KEHTESTATUD TOLLIMAKSUD 3. LISA: ARTIKLI 11 LÕIKES 2 NIMETATUD TASUD JA MUUD LÕIVUD, MIDA GHANA KOHALDAB 4. LISA: ARTIKLIS 74 NIMETATUD ÜHENDUSE ÄÄREPOOLSEIMATE PIIRKONDADE LOETELU PROTOKOLL VASTASTIKUSE HALDUSABI KOHTA TOLLIKÜSIMUSTES







GHANA VABARIIK ühelt poolt ja BELGIA KUNINGRIIK, BULGAARIA VABARIIK, TŠEHHI VABARIIK, TAANI KUNINGRIIK, SAKSAMAA LIITVABARIIK, EESTI VABARIIK, IIRIMAA, KREEKA VABARIIK, HISPAANIA KUNINGRIIK, PRANTSUSE VABARIIK, ITAALIA VABARIIK, KÜPROSE VABARIIK, LÄTI VABARIIK, LEEDU VABARIIK, LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK, UNGARI VABARIIK, MALTA, MADALMAADE KUNINGRIIK, AUSTRIA VABARIIK, POOLA VABARIIK, PORTUGALI VABARIIK, RUMEENIA, SLOVEENIA VABARIIK, SLOVAKI VABARIIK, SOOME VABARIIK, ROOTSI KUNINGRIIK, SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK, ja EUROOPA ÜHENDUS teiselt poolt PREAMBUL VÕTTES ARVESSE koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juulil 2000 ja mida on muudetud Luxembourgis 25. juunil 2005 (edaspidi „Cotonou leping“); VÕTTES ARVESSE asjaolu, et Cotonou lepingu alusel antud kaubandussoodustused lõppevad 31. detsembril 2007; VÕTTES ARVESSE Cotonou kaubandussoodustuste lõppemisest tulenevat kahjulikku mõju lepinguosaliste vahelisele kaubandusele, kui 1. jaanuariks 2008 ei ole kehtestatud järgmist Maailma Kaubandusorganisatsiooni tingimustele vastavat kauplemise korda; TUNNISTADES seega vajadust kehtestada vahepealne leping, mis kaitseks lepinguosaliste majandus- ja kaubandushuve; ARVESTADES lepinguosaliste soovi tugevdada veelgi lepinguosaliste vahelisi majandus- ja kaubandussidemeid ning luua partnerlusel ja koostööl põhinevad tihedad ja kestvad suhted; ARVESTADES tähtsust, mida lepinguosalised omistavad mitmepoolset kaubandust reguleerivatele põhimõtetele ja eeskirjadele, eelkõige 1994. aasta üldises tolli- ja kaubanduskokkuleppes (GATT 1994) ning muudes Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingule (edaspidi nimetatud „WTO asutamisleping“) lisatud mitmepoolsetes lepingutes sätestatud õigustele ja kohustustele, ning vajadusele kohaldada neid läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil; KINNITADES VEEL KORD oma tahet austada inimõigusi, demokraatlikke ja õigusriigi põhimõtteid, mis on Cotonou lepingu olulised elemendid, ning järgida head valitsemistava, mis moodustab Cotonou lepingu põhiosa; ARVESTADES vajadust edendada ja kiirendada majanduslikku, kultuurilist ja sotsiaalset arengut, et toetada rahu ja turvalisuse saavutamist ning edendada stabiilset poliitilist ja demokraatlikku raamistikku; ARVESTADES tähtsust, mida lepinguosalised omistavad rahvusvahelisel tasandil kokkulepitud arengueesmärkidele ja ÜRO aastatuhande arengueesmärkidele; KINNITADES VEEL KORD oma tahet teha koostööd Cotonou lepingu eesmärkide saavutamise nimel, sealhulgas eelkõige vaesuse kaotamise, säästva arengu ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (AKV riikide) järkjärgulise maailmamajandusse integreerumise nimel; SOOVIDES pakkuda uusi võimalusi töökohtade loomiseks, investeeringute ligimeelitamiseks ja elutingimuste parandamiseks lepinguosaliste territooriumil, edendades samal ajal säästvat arengut; ARVESTADES Euroopa Ühenduse, selle liikmesriikide ja Lääne-Aafrika riikide vaheliste traditsiooniliste sidemete tähtsust, eelkõige ajalooliste, poliitiliste ja majanduslike sidemete olulisust; TUNNISTADES Lääne-Aafrika riikide ning Euroopa Ühenduse majandusliku ja sotsiaalse arengu tasemete erinevust; OLLES VEENDUNUD, et käesolev leping loob uue soodsama keskkonna majanduse juhtimise, kaubandus- ja investeeringutealaste suhete jaoks ning avab uusi väljavaateid kasvamiseks ja arenemiseks; TUNNISTADES arengualase koostöö tähtsust käesoleva lepingu rakendamisel; OODATES üldise majanduspartnerluslepingu sõlmimist Lääne-Aafrika riikide ning Euroopa Ühenduse vahel; KINNITADES VEEL KORD oma tahet toetada piirkondliku integratsiooni protsessi Lääne-Aafrikas ja edendada eelkõige piirkonna majanduslikku integratsiooni kui peamist vahendit nende integreerimisel maailmamajandusse, aidates neil toime tulla globaliseerumisega seotud probleemidega ning saavutada majanduskasvu ja sotsiaalset arengut, mille poole nad püüdlevad, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:







I JAOTIS

EESMÄRGID

Artikkel 1

Raamleping

Käesoleva lepinguga luuakse majanduspartnerluslepingu esialgne raamistik.

Artikkel 2

Eesmärgid

Käesoleva lepingu eesmärgid on:

a) võimaldada Ghanale parem turulepääs, mida EÜ pakub majanduspartnerluslepingu üle peetavate läbirääkimiste raames, vältides selle kaudu häireid Ghana ja Euroopa Ühenduse vahelises kaubanduses, kui Cotonou lepingus sätestatud kaubanduse üleminekurežiimi kehtivusaeg 31. detsembril 2007 lõpeb ja täielikku majanduspartnerluslepingut ei ole veel sõlmitud;

b) luua alus läbirääkimiste pidamiseks majanduspartnerluslepingu üle, mis aitaks vähendada vaesust, edendaks piirkondlikku integratsiooni, majanduskoostööd ja head valitsemistava Lääne-Aafrikas ning tõstaks Lääne-Aafrika kaubanduspoliitilist ja kaubandusega seotud küsimuste alast suutlikkust;

c) edendada Ghana harmoonilist ja järkjärgulist integreerimist maailmamajandusse vastavalt Ghana poliitilistele valikutele ja arengueesmärkidele;

d) tugevdada lepinguosaliste vahelisi olemasolevaid suhteid, mis põhinevad solidaarsusel ja vastastikusel huvil;

e) koostada 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XXIV artikli kohane leping.







II JAOTIS

ARENGUPARTNERLUS

Artikkel 3

Arengukoostöö käesoleva lepingu raames

Lepinguosalised kohustuvad tegema koostööd käesoleva lepingu rakendamiseks ning aitama Ghana poolel saavutada majanduspartnerluslepingu eesmärke. Kõnealune koostöö hõlmab nii finants- kui muud koostööd.

Artikkel 4

Koostöö arengu rahastamiseks käesoleva lepingu raames

1. Cotonou lepingus sätestatud piirkondliku majanduskoostöö ja integratsiooni alast arengukoostööd tehakse nii, et võimalikult suurendada käesolevast lepingust saadavat eeldatavat kasu.

2. Ghana poole ja Euroopa Ühenduse vahelise ning käesoleva lepingu rakendamist toetava arengukoostööga seotud Euroopa Ühenduse poolne rahastamine toimub Cotonou lepingu eeskirjade ja asjakohaste menetluste raames, eelkõige Euroopa Arengufondi kavade koostamise menetluste raames, ning Euroopa Liidu üldeelarvest rahastatavate asjakohaste rahaliste vahendite raames. Selles suhtes on käesoleva majanduspartnerluslepingu rakendamise toetamine üks prioriteete.

3. Euroopa Ühenduse liikmesriigid kohustuvad oma vastava arengupoliitika ja vahendite abil ning lähtudes täiendavuse ja abi tulemuslikkuse põhimõtetest ühiselt toetama arengukoostööd, mida tehakse piirkondliku majanduskoostöö ja integratsiooni nimel ning käesoleva lepingu rakendamiseks nii riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil.

4. Lepinguosalised teevad koostööd, et lihtsustada teiste rahastajate osalemist, kes soovivad toetada Ghana poole jõupingutusi käesoleva lepingu eesmärkide saavutamisel.

5. Lepinguosalised tunnistavad selliste piirkondlike rahastamismehhanismide kasulikkust nagu majanduspartnerluslepingu piirkondlik fond, mille on loonud piirkonnad nende endi jaoks, et suunata rahastamist piirkondlikul ja riiklikul tasandil ning rakendada tõhusalt käesoleva lepinguga kaasnevaid meetmeid. Euroopa Ühendus kohustub eraldama oma toetusi piirkonna omafinantseerimismehhanismide kaudu või käesolevale lepingule allakirjutanute vahel kokkulepitud mehhanismide kaudu vastavalt Cotonou lepingu eeskirjadele ja menetlustele ning järgides Pariisi deklaratsioonis kehtestatud abi tulemuslikkuse põhimõtteid eesmärgiga tagada lihtne, tõhus ja kiire rakendamine.

6. Lõigete 1 kuni 5 rakendamisel kohustuvad lepinguosalised tegema artiklites 5, 6, 7 ja 8 määratletud valdkondades finants- ja muud koostööd.

Artikkel 5

Ettevõtluskeskkond

Lepinguosalised on ühisel seisukohal, et ettevõtluskeskkonnal on majandusarengus tähtis roll ning käesoleva lepingu eesmärk on seega aidata kaasa kõnealuse ühise eesmärgi saavutamisele.

Vastavalt artikli 4 sätetele kohustuvad lepinguosalised jätkuvalt kaasa aitama ettevõtluskeskkonna parandamisele.

Artikkel 6

Eeskirjade rakendamise toetamine

Lepinguosalised on ühel meelel, et kaubandusega seotud eeskirjade rakendamisel on oluline osa käesoleva lepingu eesmärkide saavutamisel ning vastavaid koostöövaldkondi on üksikasjalikult käsitletud mitmes käesoleva lepingu peatükis. Selles valdkonnas tehakse koostööd vastavalt artiklis 4 ettenähtud sätetele.

Artikkel 7

Tootmissektorite tugevdamine ja ajakohastamine

Seoses käesoleva lepingu rakendamisega rõhutavad lepinguosalised oma soovi suurendada käesoleva lepinguga hõlmatud Ghana tootmissektorite konkurentsivõimet.

Lepinguosalised lepivad kokku teha koostööd, kasutades artiklis 4 määratletud koostöövahendeid, ning toetada:

— erasektori kohandamist vastavalt käesoleva lepinguga loodavatele majanduslikele võimalustele;

— ajakohastamisstrateegiate määratlemist ja rakendamist;

— erasektori olukorra ja ettevõtluskeskkonna parandamist, nagu on ette nähtud artiklites 5 ja 6;

— partnerluse edendamist mõlema lepinguosalise erasektorite vahel.

Artikkel 8

Koostöö finantskohanduste vallas

1. Lepinguosalised tunnistavad, et käesoleva lepinguga ettenähtud tollimaksude kaotamine või oluline vähendamine võib osutuda Ghana jaoks probleemiks, ning on nõus pidama sellealast dialoogi ning tegema sellealast koostööd.

2. Pidades silmas liberaliseerimiskava, mille suhtes lepinguosalised on käesoleva lepingu raames kokku leppinud, otsustavad lepinguosalised pidada süvendatud dialoogi maksude kohandamise meetmete üle, et tagada lõpuks Ghana eelarve tasakaal.

3. Lepinguosalised lepivad kokku teha koostööd artikli 4 raames, eelkõige soodustades toetusmeetmete võtmist järgmistes valdkondades:

a) fiskaalsete netomõjude kohandamise märkimisväärne toetamine kooskõlas maksureformidega;

b) maksureformide toetamine lisaks selles valdkonnas toimuvale dialoogile.

Artikkel 9

Koostöö rahvusvahelistel foorumitel

Lepinguosalised püüavad teha koostööd kõigil rahvusvahelistel foorumitel, kus arutatakse kõnealuse partnerluse seisukohast olulisi küsimusi.







III JAOTIS

KAUPADE TURUSTAMISE KORD







1. PEATÜKK

Tollimaksud ja mittetariifsed meetmed

Artikkel 10

Tollimaks

1. Tollimaks sisaldab mis tahes maksu või tasu, sealhulgas mis tahes kujul lisamaksu või -lõivu, mis on kehtestatud kaupade impordile või ekspordile või nendega seoses, kuid ei sisalda:

a) artikli 19 kohasele riigisisesele maksule või muule riigisisesele lõivule vastavaid makse;

b) dumpinguvastaseid, tasakaalustus- ega kaitsemeetmeid, mis on kehtestatud kooskõlas 2. peatükiga;

c) lõive ja muid tasusid, mis on kehtestatud kooskõlas artikliga 11.

2. Iga toote tollimaksu baasmäär, mille suhtes kohaldatakse järkjärgulisi vähendusi, on määratletud iga lepinguosalise tollitariifistikus.

Artikkel 11

Lõivud ja muud tasud

1. Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma tahet järgida 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) VIII artikli sätteid.

2. Käesoleva lepingu allakirjutamisega kaasnevate õiguslike kohustustega seotud lõive ja muid tasusid, mis on nimetatud 3. lisas, kohaldatakse siiski veel maksimaalselt kuni kümme aastat. Kõnealust ajavahemikku võib pikendada majanduspartnerluslepingu komitee otsusega, kui see on vajalik kõnealuste õiguslike kohustuste täitmiseks.

Artikkel 12

Ghanast pärit toodete tollimaksud

Ghanast pärit tooted imporditakse ühendusse tollimaksuvabalt, välja arvatud 1. lisas nimetatud tooted kõnealuses lisas kindlaksmääratud tingimustel.

Artikkel 13

EÜ poole toodete tollimaksud

Tollimakse, mida kohaldatakse EÜ poole toodete Ghanasse importimisel, vähendatakse või need kaotatakse vastavalt 2. lisas esitatud tollitariifide liberaliseerimise kavale.

Artikkel 14

Päritolureeglid

Käesolevas peatükis kohaldatakse mõistet „pärit“ kaupade suhtes, mis vastavad sooduspäritolureeglitele, mis jõustusid lepinguosaliste vahel alates 1. jaanuarist 2008.

Lepinguosalised kehtestavad hiljemalt 30. juunil 2008. aastal päritolureegleid reguleeriva ühise ja vastastikuse korra, mis jõustub hiljemalt käesoleva lepingu ajutise kohaldamise esimesel päeval, tuginedes Cotonou lepingus määratletud päritolureeglitele ja võttes paremini arvesse Ghana arengueesmärke. Majanduspartnerluslepingu komitee lisab kõnealuse uue korra käesolevale lepingule.

Lepinguosalised vaatavad päritolureegleid reguleerivad sätted üle mitte hiljem kui kolme aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist, et lihtsustada päritolu kindlaksmääramiseks kasutatavaid põhimõtteid ja meetodeid, pidades silmas Ghana arengueesmärke. Läbivaatamisel võtavad lepinguosalised arvesse tehnoloogia arengut, tootmisprotsesse ja kõiki muid tegureid, sealhulgas päritolureegleid hõlmavaid käimasolevaid reforme, mis võivad nõuda kõnealuse vastastikuse korra muutmist. Kõik sellised muudatused või asendused tehakse majanduspartnerluslepingu komitee otsusega.

Artikkel 15

Status quo

1. Olenemata artiklitest 23 ja 24 ei võeta pärast käesoleva lepingu jõustumist lepinguosaliste vahelises kaubavahetuses kasutusele uusi imporditollimakse ega tõsteta lepinguosaliste vahelises kaubavahetuses praegu kohaldatavaid tollimakse.

2. Olenemata lõikest 1 võib Ghana Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS) ühise välistariifi rakendamise lõpuleviimise raames muuta Euroopa Ühendusest pärit kaupade suhtes kohaldatavat tollimaksu baasmäära kuni 31. detsembrini 2011, kui kõnealuste tollimaksude üldine mõju ei ole suurem kui 2. lisas määratletud maksude oma.

Artikkel 16

Eksporditollimaksud

Lepinguosaliste vahelises kaubavahetuses ei võeta kasutusele uusi eksporditollimakse ega muid samaväärseid makse ega tõsteta pärast käesoleva lepingu jõustumist praegu kohaldatavaid tollimakse.

Erandlikel asjaoludel, kui Ghana pool suudab tõendada oma konkreetseid vajadusi seoses maksutulude, noore tööstusharu kaitse või keskkonnakaitsega, võib kehtestada ajutised eksporditollimaksud või muud samaväärsed maksud ning tõsta pärast ühendusega konsulteerimist piiratud arvult lisakaupadelt kogutavaid makse.

Lepinguosalised lepivad kokku, et nad vaatavad käesoleva artikli sätted majanduspartnerluslepingu komitees läbi mitte hiljem kui kolme aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist, võttes täiel määral arvesse nende mõju Ghana pool arengule ja majanduslikule mitmekesisusele.

Artikkel 17

Vabakaubanduslepingutest tulenev sooduskohtlemine

1. Pidades silmas käesolevas peatükis käsitletavaid küsimusi, võimaldab EÜ pool Ghana poolele mis tahes sooduskohtlemist, mida kohaldatakse EÜ poole saamisel kolmandate osapooltega sõlmitud vabakaubanduslepingu osaliseks pärast käesoleva lepingu allakirjutamist.

2. Pidades silmas käesolevas peatükis käsitletavaid küsimusi, võimaldab ühendus Ghana poolele mis tahes sooduskohtlemist, mida on kohaldatakse EÜ poole saamisel tähtsa kaubanduspartneriga sõlmitud vabakaubanduslepingu osaliseks pärast käesoleva lepingu allakirjutamist.

3. Kui tähtis kaubanduspartner pakub Ghana poolele oluliselt soodsamat kohtlemist kui EÜ pool, konsulteerivad lepinguosalised omavahel ning otsustavad ühiselt lõike 2 sätete rakendamise üle.

4. Käesoleva peatüki sätteid ei tõlgendata nii, nagu kohustaks need lepinguosalisi vastastikku laiendama mis tahes sooduskohtlemist, mis tuleneb sellest, et üks lepinguosalistest on käesoleva lepingu allakirjutamise kuupäeval kolmandate osapooltega sõlmitud vabakaubanduslepingu osaline.

5. Käesoleva artikli tähenduses on vabakaubandusleping leping, mis liberaliseerib oluliselt kaubandust ja näeb ette, et selle lepingu jõustumisel või mõistliku tähtaja jooksul lõpetatakse selle lepingu osaliste vaheline mis tahes diskrimineerimine olemasolevate diskrimineerivate meetmete kaotamise ja/või uute või diskrimineerivamate meetmete rakendamise keelustamisega.

6. Käesoleva artikli tähenduses on tähtis kaubanduspartner mis tahes arenenud riik või mis tahes riik, mille osa maailma kaupade ekspordist lõikes 2 nimetatud vabakaubanduslepingu jõustumisele eelneval aastal on suurem kui 1 %, või iseseisvalt, ühiselt või vabakaubanduslepingu kaudu tegutsev mis tahes riikide rühm, mille osa maailma kaupade ekspordist lõikes 2 nimetatud vabakaubanduslepingu jõustumisele eelneval aastal on suurem kui 1,5 % ( 1 ).

Artikkel 18

Koguseliste piirangute keeld

Olenemata artiklite 23, 24 ja 25 sätetest kaotatakse alates käesoleva lepingu jõustumisest kõik lepinguosaliste vahelised impordi- või ekspordikeelud või impordi- või ekspordipiirangud, välja arvatud artiklis 11 sätestatud tollimaksud, maksud, lõivud ja muud tasud, mida rakendatakse kvootide, impordi- või ekspordilitsentside või muude meetmete kujul. Uusi selliseid meetmeid kasutusele ei võeta.

Artikkel 19

Võrdne kohtlemine siseriiklike maksude ja õigusaktide osas

1. Teisest lepinguosalisest pärit importtoodete suhtes ei kohaldata otseselt ega kaudselt riigisiseseid makse ega muid riigisiseseid tasusid kui need, mida kohaldatakse otseselt või kaudselt samasuguste omamaiste toodete suhtes. Lisaks sellele ei kohalda lepinguosalised muul viisil riigisiseseid makse või muid riigisiseseid lõive, mille eesmärk on kaitsta omamaiseid tooteid.

2. Teisest lepinguosalisest pärit importtoodetele võimaldatakse nende riigisisest müüki, müügiks pakkumist, ostmist, vedu, turustamist või kasutamist mõjutavate õigusnormide ja nõuete suhtes vähemalt sama soodsad tingimused kui samasugustele omamaistele toodetele. Käesoleva lõike sätted ei takista kohaldamast diferentseeritud riigisiseseid veomakse, mis põhinevad eranditult veovahendite majanduslikul käitamisel ja mitte toote päritolul.

3. Lepinguosalised ei kehtesta ega jäta kehtima ühtki siseriiklikku koguselist eeskirja, milles käsitletakse toodete segamist, töötlemist või kasutamist piiritletud kogustes või suhetes ja milles otseselt või kaudselt nõutakse, et asjakohase eeskirjaga reguleeritava mis tahes toote piiritletud kogus või proportsionaalne osa peab olema pärit omamaistest allikatest. Lisaks sellele ei kohalda lepinguosalised siseriiklikke kvantitatiivseid eeskirju, et võimaldada omamaise toodangu kaitsmist.

4. Käesoleva artikli sätted ei takista toetuste maksmist eranditult omamaistele tootjatele, sealhulgas kooskõlas käesoleva artikli sätetega kohaldatud riigisiseste maksude või muude riigisiseste tasude laekumisest tehtavaid väljamakseid omamaistele tootjatele ning toetusi, mis esinevad omamaiste toodete siseriikliku ostmise vormis või mis toovad omamaistele tootjatele kasu.

5. Käesoleva artikli sätteid ei kohaldata riigihanget reguleerivate õigusnormide, menetluste ega tavade suhtes.

6. Käesoleva artikli sätted ei piira käesoleva lepingu selle peatüki kohaldamist, mis käsitleb kaubanduse kaitsemeetmeid.

Artikkel 20

Toiduainetega kindlustatus

Kui käesoleva lepingu sätete järgimine tekitab probleeme toiduainete või toiduainetega kindlustatuse tagamiseks vajalike muude toodete kättesaadavuse või nendele juurdepääsu suhtes ning kui selline olukord põhjustab või võib tõenäoliselt põhjustada Ghana poolele suuri raskusi, võib Ghana pool võtta asjakohaseid meetmeid artiklis 25 sätestatud korras.

Artikkel 21

Halduskoostööd käsitlevad erisätted

1. Lepinguosalised on ühisel seisukohal, et halduskoostöö on äärmiselt vajalik käesoleva jaotise kohaselt võimaldatud sooduskohtlemise rakendamiseks ja kontrollimiseks, ning kinnitavad veel kord tahet võidelda eeskirjade eiramise ja pettuse vastu tolli- ja sellega seotud küsimustes.

2. Kui üks lepinguosaline on objektiivse teabe põhjal avastanud halduskoostööst hoidumise ja/või eeskirjade eiramise või pettuse, võib asjaomane lepinguosaline vastavalt käesolevale artiklile ajutiselt peatada asjaomase toote / asjaomaste toodete sooduskohtlemise.

3. Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab halduskoostööst hoidumine muu hulgas:

a) asjaomase toote / asjaomaste toodete päritolustaatuse kontrollimise kohustuse korduvat täitmatajätmist;

b) korduvat keeldumist või põhjendamatut viivitust päritolutõendi järelkontrollimisel ja/või selle tulemustest teavitamisel;

c) korduvat keeldumist või põhjendamatut viivitust loa hankimisel kontrollkäikude korraldamiseks halduskoostöö raames, et kontrollida kõnealuse sooduskohtlemise võimaldamisega seotud dokumentide autentsust või andmete õigsust.

Käesoleva artikli kohaldamisel võib eeskirjade eiramise või pettusena käsitada muu hulgas ka seda, kui toodete import kasvab järsult ilma rahuldava selgituseta ja ületab teise lepinguosalise tavapärase tootmis- ja ekspordimahu taseme, mis on seotud objektiivse teabega eeskirjade eiramise või pettuse kohta.

4. Ajutist peatamist kohaldatakse järgmistel tingimustel:

a) Lepinguosaline, kes on objektiivse teabe põhjal avastanud halduskoostööst hoidumise ja/või eeskirjade eiramise või pettuse, teavitab sellest viivitamata majanduspartnerluslepingu komiteed, esitab kõnealusele komiteele asjaomase objektiivse teabe ning alustab majanduspartnerluslepingu komitees kogu asjakohase teabe ja objektiivselt kindlaks tehtud asjaolude põhjal konsultatsioone, et leida mõlemat lepinguosalist rahuldav lahendus.

b) Kui lepinguosalised on eespool nimetatud viisil alustanud majanduspartnerluslepingu komitees konsultatsioone ega ole jõudnud rahuldava lahenduse suhtes kokkuleppele kolme kuu jooksul pärast teavitamist, võib asjaomane lepinguosaline ajutiselt peatada asjaomase toote / asjaomaste toodete sooduskohtlemise. Ajutisest peatamisest teavitatakse viivitamata majanduspartnerluslepingu komiteed.

c) Käesoleva artikli kohane ajutine peatamine ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik asjaomase lepinguosalise finantshuvide kaitsmiseks. See ei kesta kauem kui kuus kuud ja seda tähtaega võib pikendada. Majanduspartnerluslepingu komiteed teavitatakse ajutisest peatamisest viivitamata pärast selle vastuvõtmist. Majanduspartnerluslepingu komitees peetakse korrapäraseid konsultatsioone ajutise peatamise teemal, eelkõige selleks, et lõpetada ajutine peatamine niipea, kui selle kohaldamise tinginud asjaolud on lahenenud.

5. Samaaegselt majanduspartnerluslepingu komitee teavitamisega lõike 4 punkti a alusel, peaks asjaomane lepinguosaline avaldama oma ametlikus teatajas teatise importijatele. Teatises importijatele tuleks nimetada asjaomane toode, mille puhul on objektiivse teabe põhjal avastatud halduskoostööst hoidumine ja/või eeskirjade eiramine või pettus.

Artikkel 22

Haldusvigade käsitlemine

Juhul kui pädevad asutused teevad vea ekspordi soodussüsteemi nõuetekohases haldamises, eriti „päritolustaatusega toodete“ mõiste määratlust ja halduskoostöö meetodeid käsitlevate sätete kohaldamises, ja kui selle veaga kaasnevad tagajärjed imporditollimaksude alal, võib selliste tagajärgedega kokku puutuv lepinguosaline paluda majanduspartnerluslepingu komiteel uurida võimalust võtta olukorra lahendamiseks kõik asjakohased meetmed.







2. PEATÜKK

Kaubanduse kaitsemeetmed

Artikkel 23

Dumpinguvastased ja tasakaalustavad meetmed

1. Vastavalt käesoleva artikli sätetele ei takista käesoleva lepingu sätted Ghana poolel või EÜ poolel võtmast kooskõlas WTO asjakohaste lepingutega dumpinguvastaseid meetmeid ja tasakaalustusmeetmeid. Käesoleva artikli tähenduses määratakse päritolu kindlaks vastavalt lepinguosaliste mittesooduspäritolureeglitele.

2. Enne lõplike dumpinguvastaste ja tasakaalustavate tollimaksude kehtestamist kaaluvad lepinguosalised WTO asjakohastes lepingutes ettenähtud konstruktiivsete kaitsevahendite kasutamise võimalust. Selleks võivad lepinguosalised korraldada asjakohaseid konsultatsioone.

3. Enne mis tahes uurimise alustamist teavitab EÜ pool Ghana poolt nõuetekohaselt dokumenteeritud kaebuse saamisest.

4. Käesoleva artikli sätteid kohaldatakse kõikides pärast käesoleva lepingu jõustumist algatatavates uurimistes.

5. Käesoleva artikli sätete suhtes ei kohaldata käesoleva lepingu vaidluste lahendamise sätteid.

Artikkel 24

Mitmepoolsed kaitsemeetmed

1. Vastavalt käesoleva artikli sätetele ei takista käesoleva lepingu sätted Ghana poolel ja EÜ poolel rakendamast meetmeid, mis on kooskõlas GATT 1994 XIX artikliga, kaitsemeetmete lepinguga ja Maailma Kaubandusorganisatsiooni põllumajanduslepingu artikliga 5. Käesoleva artikli tähenduses määratakse päritolu kindlaks vastavalt lepinguosaliste mittesooduspäritolureeglitele.

2. Olenemata lõikest 1 ning pidades silmas käesoleva lepingu üldisi arengueesmärke ja Ghana majanduse väiksust, ei kohalda EÜ pool Ghanast pärit impordi suhtes mis tahes 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XIX artikli, Maailma Kaubandusorganisatsiooni kaitsemeetmete lepingu ja põllumajanduslepingu artikli 5 kohaselt võetavaid meetmeid.

3. Lõike 2 sätteid kohaldatakse viie aasta jooksul pärast lepingu jõustumise kuupäeva. Hiljemalt 120 päeva enne selle tähtaja möödumist vaatab majanduspartnerluslepingu komitee läbi nende sätete toimimise Ghana poole arenguvajadusi silmas pidades, et otsustada, kas pikendada nende kohaldamisaega või mitte.

4. Lõike 1 sätete suhtes ei kohaldata käesoleva lepingu vaidluste lahendamise sätteid.

Artikkel 25

Kahepoolsed kaitsemeetmed

1. Pärast muude lahendusvõimaluste uurimist võib lepinguosaline käesolevas artiklis sätestatud tingimustel ja korras rakendada piiratud kestusega kaitsemeetmeid, mis erinevad 1. peatüki artikli 12 või 13 sätetest.

2. Lõikes 1 nimetatud kaitsemeetmeid võib võtta, kui ühe lepinguosalise mõnda toodet imporditakse teise lepinguosalise territooriumile sellistes suurenevates kogustes ja sellistel tingimustel, et see tekitab või ähvardab tekitada:

a) märgatavat kahju samasuguseid või otseselt konkureerivaid tooteid tootvale omamaisele tootmisharule importiva lepinguosalise territooriumil või

b) häireid teatavas majandusharus, eeskätt juhul, kui häired põhjustavad suuri sotsiaalseid probleeme või raskusi, mille tulemusel importiva lepinguosalise majandusolukord võib oluliselt halveneda, või

c) häireid samasuguste või otseselt konkureerivate põllumajandustoodete turgudel ( 2 ) või nende turgude reguleerimise mehhanismides.

3. Vastavalt lõigetele 2 ja 4 ning lõike 5 punktile b ei ole käesolevas artiklis nimetatud kaitsemeetmed ulatuslikumad, kui on vaja olulise kahju või häirete kõrvaldamiseks või vältimiseks. Need importiva lepinguosalise kaitsemeetmed võivad seisneda üksnes ühes või mitmes järgmises tegevuses:

a) asjaomase toote imporditollimaksu määra edaspidise vähendamise peatamine lähtuvalt käesolevast lepingust,

b) asjaomase toote tollimaksu suurendamine määrani, mis ei ületa teistele Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmetele kohaldatavat määra, ja

c) tariifikvootide kehtestamine asjaomase toote suhtes.

4. Kui mis tahes Ghana päritolu toodet imporditakse sellistes suurenevates kogustes ja sellistel tingimustel, et see tekitab või ähvardab tekitada EÜ poole ühes või mitmes äärepoolseimas piirkonnas lõike 2 punktides a, b ja c nimetatud olukorra, võib EÜ pool, piiramata lõigete 1, 2 ja 3 sätetest, rakendada asjaomase piirkonna või piirkondade suhtes järelevalve- või kaitsemeetmeid vastavalt lõigetes 6 kuni 9 sätestatud korrale.

5.

a) Kui mis tahes EÜ poole päritolu toodet imporditakse sellistes suurenevates kogustes ja sellistel tingimustel, et see tekitab või ähvardab tekitada lõike 2 punktides a, b ja c nimetatud olukorra, võib Ghana pool, piiramata lõigete 1, 2 ja 3 sätetest, rakendada oma territooriumi piires järelevalve- või kaitsemeetmeid vastavalt lõigetes 6 kuni 9 sätestatud korrale.

b) Ghana pool võib rakendada kaitsemeetmeid, kui EÜ poole päritolu toodet imporditakse tollimaksude vähendamise tõttu tema territooriumile sellistes suurenevates kogustes ja sellistel tingimustel, et see tekitab või ähvardab tekitada häireid kujunemisjärgus tootmisharus, mis toodab sarnaseid või otseselt konkureerivaid tooteid. Seda sätet kohaldatakse ainult kümne aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist. Meetmeid tuleb rakendada vastavalt lõigetele 6 kuni 9.

Mõlema lepinguosalise nõusolekul võib kõnealust tähtaega siiski pikendada, kui hoolimata tööstuse arengupotentsiaalist ning tehtud jõupingutustest ei ole seda eesmärki saavutatud maailmamajanduse olukorra või Ghanat mõjutavate suurte raskuste tõttu.

6.

a) Käesolevas artiklis nimetatud kaitsemeetmeid säilitatakse ainult nii kaua, kui on vajalik lõigetes 2, 4 ja 5 määratletud märgatava kahju või häirete vältimiseks või kõrvaldamiseks.

b) Käesolevas artiklis nimetatud kaitsemeetmeid ei rakendata kauem kui kaks aastat. Kui kaitsemeetmete rakendamist nõudvad asjaolud kestavad edasi, võib nende meetmete rakendamisaega pikendada veel kuni kahe aasta võrra. Kui Ghana rakendab kaitsemeetmeid või kui EÜ pool rakendab meedet riigi ühes või mitmes äärepoolseimas piirkonnas, võib neid meetmeid siiski rakendada kuni neli aastat ning kui kaitsemeetmete rakendamist nõudvad asjaolud kestavad edasi, võib nende rakendamisaega pikendada veel nelja aasta võrra.

c) Käesolevas artiklis nimetatud kaitsemeetmed, mida rakendatakse üle ühe aasta, peavad sisaldama sätteid, mis kõrvaldavad põhjused ja mis viivad meetmete järkjärgulise kaotamiseni hiljemalt määratud tähtaja lõpuks.

d) Käesolevas artiklis nimetatud kaitsemeetmeid ei kohaldata toote impordi suhtes vähemalt ühe aasta jooksul pärast nimetatud meetme kohaldamise lõppu, kui sama toote suhtes on varem sellist meedet kohaldatud, välja arvatud erandlikel asjaoludel, mis esitatakse heakskiidu saamiseks majanduspartnerluslepingu komiteele.

7. Eespool sätestatud lõigete rakendamisel kohaldatakse järgmisi sätteid:

a) Kui lepinguosaline leiab, et esineb üks lõigetes 2, 4 ja/või 5 sätestatud asjaoludest, suunab ta küsimuse viivitamata majanduspartnerluslepingu komiteele uurimiseks.

b) Majanduspartnerluslepingu komitee võib anda tekkinud olukorra parandamiseks vajalikke soovitusi. Kui majanduspartnerluslepingu komitee ei ole andnud olukorra parandamiseks soovitusi või kui 30 päeva jooksul pärast küsimuse esitamist majanduspartnerluslepingu komiteele ei ole leitud muud rahuldavat lahendust, võib importiv lepinguosaline rakendada asjakohaseid meetmeid olukorra parandamiseks käesolevas artiklis sätestatud korras.

c) Enne käesolevas artiklis sätestatud meetmete rakendamist või lõike 8 kohaldamisel peab Ghana esitama majanduspartnerluslepingu komiteele niipea kui võimalik kogu asjakohase teabe, mis on vajalik olukorra põhjalikuks uurimiseks, et leida asjaomaseid lepinguosalisi rahuldav lahendus.

d) Käesoleva artikli kohaste kaitsemeetmete valimisel tuleb eelistada neid, mis võimaldavad vastava probleemi võimalikult tõhusalt ja kiiresti lahendada ja mis segavad seejuures kõige vähem käesoleva lepingu toimimist.

e) Kõigist käesoleva artikli kohaselt võetud meetmetest teatatakse viivitamata majanduspartnerluslepingu komiteele, kus neid korrapäraselt arutatakse eelkõige selleks, et koostada ajakava nende kaotamiseks niipea, kui asjaolud seda võimaldavad.

8. Kui erakorralised asjaolud nõuavad kohest tegutsemist, võib asjaomane importiv lepinguosaline, olgu see EÜ pool või Ghana pool, rakendada ajutiselt lõigetega 3, 4 ja/või 5 ettenähtud meetmeid ilma lõikes 7 sätestatud nõudeid täitmata. Seda võib teha maksimaalselt 180 päeva, kui meetmeid rakendab EÜ pool, ja 200 päeva, kui meetmeid rakendab Ghana pool või kui EÜ pool rakendab meetmeid vaid oma ühe või mitme äärepoolseima piirkonna suhtes. Iga sellise ajutise meetme rakendusaeg tuleb arvestada esialgse rakendamisaja osaks või mis tahes lõikes 6 nimetatud pikenduse osaks. Selliste ajutiste meetmete rakendamisel tuleb arvestada kõikide asjaomaste lepinguosaliste huve. Asjaomane importiv lepinguosaline peab teavitama teist asjaomast lepinguosalist ning esitama küsimuse viivitamata majanduspartnerluslepingu komiteele uurimiseks.

9. Kui importiv lepinguosaline kohaldab toote impordi suhtes haldusmenetlust, mille eesmärk on anda kiiresti teavet kaubavoogude suundumuste kohta, mis võivad tekitada käesolevas artiklis nimetatud probleeme, teavitab ta sellest viivitamata majanduspartnerluslepingu komiteed.

10. Maailma Kaubandusorganisatsiooni lepingule ei või tugineda, et takistada lepinguosalisel võtta käesoleva artikli kohaseid kaitsemeetmeid.

Artikkel 26

Koostöö

1. Lepinguosalised tunnistavad kaubanduse kaitsemeetmete alase koostöö olulisust.

2. Kooskõlas artikli 4 sätetega lepivad lepinguosalised kokku teha koostööd, soodustades sealhulgas toetusmeetmete võtmist eelkõige järgmistes valdkondades:

a) õigusaktide ja institutsioonide areng kaubanduse kaitse tagamiseks;

b) suutlikkuse arendamine käesolevas lepingus sätestatud kaubanduse kaitsemeetmete rakendamiseks.







3. PEATÜKK

Tolli ja kaubavahetuse soodustamine

Artikkel 27

Eesmärgid

1. Lepinguosalised tunnistavad tolli ja kaubavahetuse soodustamise olulisust arenevas ülemaailmses kaubanduskeskkonnas. Lepinguosalised lepivad kokku nimetatud valdkonnas tehtava koostöö tugevdamises eesmärgiga tagada, et asjaomased õigusaktid ja menetlused, samuti asjaomaste ametiasutuste haldussuutlikkus täidavad tõhusa juhtimise ja kaubavahetuse soodustamise edendamise eesmärke ning aitavad edendada allakirjutanud riikide arengut ja piirkondlikku integratsiooni.

2. Lepinguosalised kinnitavad, et ei kahjustata õiguspäraseid avaliku korraga seotud eesmärke, sealhulgas neid, mis on seotud turvalisuse ja pettuse vältimisega.

3. Lepinguosalised kohustuvad tagama käesoleva lepinguga hõlmatud kaupade vaba liikumise oma vastavatel territooriumidel.

Artikkel 28

Tolli- ja halduskoostöö

1. Selleks et tagada käesoleva jaotise sätete järgimine ning reageerida tõhusalt artiklis 27 sätestatud eesmärkidele, kohustuvad lepinguosalised:

a) vahetama teavet tollialaste õigusaktide ja tolliprotseduuride kohta;

b) töötama välja ühisalgatusi, mis on seotud impordi-, ekspordi- ja transiidiprotseduuridega, ning tegema koostööd äriringkondadele osutatava teenuse tõhususe tagamisel;

c) tegema koostööd tolli- ja muude kaubandusega seotud protseduuride automatiseerimisel ning vajadusel töötama üheskoos välja teabevahetuseks vajalikud ühised standardid;

d) leidma võimaluse korral ühised seisukohad tolli valdkonnas sellistes rahvusvahelistes organisatsioonides nagu Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO), Maailma Tolliorganisatsioon (WCO), Ühinenud Rahvaste Organisatsioon (ÜRO) ja ÜRO kaubandus- ja arengukonverents;

e) tegema koostööd tehnilise abi kavandamisel ja osutamisel, eeskätt eesmärgiga hõlbustada tolli ja kaubavahetuse soodustamise reforme vastavalt käesoleva lepingu sätetele, ja

f) toetama asjaomaste asutuste töö riigisisest ja piiriülest kooskõlastamist.

2. Olenemata lõikest 1 pakuvad mõlema lepinguosalise ametiasutused tolliküsimustes üksteisele vastastikust haldusabi vastavalt vastastikust haldusabi tolliküsimustes käsitleva protokolli sätetele.

Artikkel 29

Tollialased õigusaktid ja protseduurid

1. Lepinguosalised lepivad kokku, et nende vastavad kaubandus- ja tollialased õigusaktid, sätted ja protseduurid põhinevad tolli ja kaubanduse valdkonnas kohaldatavatel rahvusvahelistel meetmetel ja standarditel, sealhulgas tolliprotseduuride lihtsustamist ja kooskõlastamist käsitleva muudetud Kyoto konventsiooni põhielementidel, Maailma Tolliorganisatsiooni maailmakaubanduse tagamise ja lihtsustamise standardite raamistikul, Maailma Tolliorganisatsiooni andmemudelil ning kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemil („HS“).

Lepinguosalised tagavad vaba transiidi läbi oma territooriumi mööda transiidiks kõige sobivamat teekonda.

Kõik piirangud, kontrollid või nõuded peavad teenima õiguspäraseid avaliku korraga seotud eesmärke, olema mittediskrimineerivad, proportsionaalsed ja ühtselt kohaldatavad.

Ilma et see piiraks tolli ja transiitkaupade õiguspärast kontrolli, võimaldavad lepinguosalised mis tahes lepinguosalise territooriumile suunduva või sealt lähtuva transiidi suhtes vähemalt sama soodsat kohtlemist kui omamaiste kaupade ekspordi ja impordi ning nende liikumise puhul.

Lepinguosalised kasutavad transpordisüsteeme, mis piisava tagatise esitamisel võimaldavad kaupade transiiti tollimaksudeta ja muude maksudeta.

Lepinguosalised edendavad ja rakendavad piirkondlikke transiidiprotseduure eesmärgiga vähendada kaubandustõkkeid.

Lepinguosalised lähtuvad transiiti käsitlevatest rahvusvahelistest standarditest ja meetmetest ning kasutavad neid.

Lepinguosalised tagavad kõigi oma territooriumil asuvate asjaomaste ametiasutuste ja ametite vahelise koostöö ja nende tegevuse kooskõlastatuse, et soodustada transiidiliiklust ja edendada piiriülest koostööd.

2. Töömeetodite täiustamiseks ning toimingute mittediskrimineerivuse, läbipaistvuse, tõhususe, terviklikkuse ja usaldusväärsuse tagamiseks teevad lepinguosalised järgmist:

a) võtavad edasisi meetmeid tolliameti ja muude ametite nõutavate andmete ja dokumentide vähendamise, lihtsustamise ja standardimise suunas;

b) lihtsustavad võimaluse korral kaupade kiire vabastamise ja tollivormistusega seotud nõudeid ja formaalsusi;

c) kehtestavad tõhusad, kiired ja mittediskrimineerivad protseduurid, mis annavad õiguse esitada kaebusi tolli- ja muude ametite haldustoimingute, kauba importi, eksporti või transiiti mõjutavate ettekirjutuste ja otsuste kohta. Kaebuse esitamise protseduur peab olema lihtne, sealhulgas ka väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, ning kõik kulud peavad olema põhjendatud ja vastama kaebuse esitamise kuludele;

d) tagavad, et terviklikkuse kõrgeimad standardid säilitatakse meetmete kohaldamisega, mis on sätestatud asjakohastes selle valdkonnaga seotud rahvusvahelistes konventsioonides ja dokumentides.

Artikkel 30

Suhted äriringkondadega

Lepinguosalised on kokku leppinud:

a) tagada, et kõik õigusaktid, menetlused, lõivud ja tasud ning nende põhjendused tehakse avalikkusele kättesaadavaks, võimaluse korral elektrooniliselt;

b) et ettevõtjatega on vaja õigel ajal korrapäraselt konsulteerida õigusaktide eelnõude ning tolli- ja kaubandusprotseduure käsitlevates küsimustes. Selleks kehtestavad mõlemad lepinguosalised asjakohased ja regulaarsed konsultatsioonimehhanismid ametiasutuste ja äriringkondade vahel;

c) et uute või muudetud õigusaktide, menetluste ja lõivude või tasude avaldamise ja nende jõustumise vahele peab jääma mõistlik ajavahemik. Lepinguosalised avaldavad asjakohase halduslikku laadi teabe, sealhulgas ametite nõuded ja riiki sisenemise korra, sadamates ja piiriületuspunktides asuvate tolliasutuste tööajad ja -korra ning kontaktpunktid teabepäringute tarvis;

d) aidata kaasa ettevõtjate ja pädevate asutuste vahelisele koostööle selliste mitteomavoliliste ja avalikult kättesaadavate menetluste kasutamise kaudu, mis põhinevad Maailma Tolliorganisatsiooni kehtestatud menetlustel (nt vastastikuse mõistmise memorandumid);

e) tagada, et nende asjakohased tolli- ja tolliga seotud nõuded ja protseduurid vastavad jätkuvalt kaubandusringkonna vajadustele, järgivad parimaid tavasid ning piiravad ka edaspidi võimalikult vähe kaubandust.

Artikkel 31

Tolliväärtuse määramine

1. Lepinguosaliste vahelise kaubanduse suhtes kohaldatavaid tolliväärtuse määramise eeskirju reguleerib GATT 1994 VII artikkel ja GATT 1994 VII artikli rakendamise leping.

2. Lepinguosalised teevad koostööd eesmärgiga saavutada ühtne lähenemisviis tolliväärtuste määramise küsimuses.

Artikkel 32

Piirkondlik integratsioon Lääne-Aafrika piirkonnas

Lepinguosalised lepivad kokku, et nad aitavad kaasa Lääne-Aafrika piirkonna tollireformide edendamisele.

Artikkel 33

Tolli ja kaubanduse soodustamise valdkonnas peetavate läbirääkimiste jätkamine

Lepinguosalised lepivad kokku, et kogu majanduspartnerluslepingu üle peetavate läbirääkimiste raames jätkata läbirääkimisi käesoleva peatüki üle selle täiendamiseks piirkondlikus raamistikus.

Artikkel 34

Tolli ja kaubanduse soodustamise erikomitee

Lepinguosalised moodustavad majanduspartnerluslepingu komitees tolli ja kaubanduse soodustamise erikomitee, mis koosneb lepinguosaliste esindajatest. Kõnealune komitee annab aru majanduspartnerluslepingu komiteele. Komitee arutab kõiki lepinguosaliste vahelise kaubanduse soodustamisega seotud küsimusi ning kontrollib käesoleva peatüki kohaldamist ja päritolureeglite kasutamist.

Artikkel 35

Koostöö

1. Lepinguosalised tunnistavad tolli ja kaubanduse soodustamise meetmete alase koostöö olulisust käesoleva lepingu eesmärkide saavutamise seisukohast.

2. Vastavalt artiklile 4 lepivad lepinguosalised kokku teha koostööd, soodustades sealhulgas toetusmeetmete võtmist eeskätt järgmistes valdkondades:

a) asjakohaste lihtsustatud õigus- ja haldusnormide väljatöötamine;

b) ettevõtjate teavitamine ja ettevalmistamine, sealhulgas asjaomase personali koolitamine;

c) tolliasutuste suutlikkuse parandamine, ajakohastamine ja omavaheline seotus.







4. PEATÜKK

Tehnilised kaubandustõkked ning sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed

Artikkel 36

Mitmepoolsed kohustused ja üldine kontekst

Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma WTO lepingu ja eelkõige WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingu ja tehniliste kaubandustõkete lepingu kohaseid õigusi ja kohustusi. Samuti kinnitavad lepinguosalised veel kord oma rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni, Codex Alimentarius'e ja Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni kohaseid õigusi ja kohustusi.

Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma tahet edendada rahvatervist Ghanas, eelkõige nõuetele mittevastavate toodete tuvastamissuutlikkuse suurendamise teel.

Nimetatud tahe, õigused ja kohustused on lepinguosaliste käesoleva peatüki kohase tegevuse aluseks.

Artikkel 37

Eesmärgid

Käesoleva peatüki eesmärgid on edendada lepinguosaliste vahelist kaubavahetust, tõsta lepinguosaliste suutlikkust tuvastada, ära hoida ja kõrvaldada lepinguosaliste vahelised tarbetud kaubandustõkked, mis tulenevad lepinguosaliste kohaldatavatest tehnilistest normidest, standarditest ja vastavushindamismenetlustest, mõjutamata samal ajal lepinguosaliste suutlikkust kaitsta rahva-, taimede ja loomade tervist.

Artikkel 38

Reguleerimisala ja mõisted

1. Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse WTO tehniliste kaubandustõkete lepingus määratletud tehniliste normide, standardite ja vastavushindamismenetluste ning WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingus määratletud sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete suhtes niivõrd, kuivõrd need mõjutavad lepinguosaliste vahelist kaubavahetust.

2. Kui ei ole sätestatud teisiti, kehtivad käesoleva peatüki kohaldamisel WTO tehniliste kaubandustõkete ning sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingus, Codex Alimentarius'es, rahvusvahelises taimekaitsekonventsioonis ja Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni poolt kasutatud mõisted, sealhulgas ka juhul, kui käesolevas peatükis on viidatud „toodetele“.

Artikkel 39

Pädevad asutused

Käesolevas peatükis viidatud meetmete rakendamiseks pädevaid lepinguosaliste asutusi on kirjeldatud II liites.

Vastavalt artiklile 41 teavitavad lepinguosalised teineteist aegsasti kõigist olulistest muudatustest seoses II liites loetletud pädevate asutustega. Sellisel juhul võtab majanduspartnerluslepingu komitee vastu II liite muudatuse.

Artikkel 40

Sanitaar- ja fütosanitaartsoonid

Lepinguosalised võivad imporditingimustega seoses teha ettepaneku ja määrata kindlaks iga juhtumi puhul eraldi kokkulepitud sanitaar- ja fütosanitaartsoonid, võttes arvesse WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingu artiklit 6.

Artikkel 41

Kaubandustingimuste läbipaistvus ja teabevahetus

1. Lepinguosalised teavitavad teineteist kõigist nende poolt toodetele (sealhulgas elusloomadele ja taimedele) kehtestatud tehniliste impordinõuete muudatustest.

2. Vastavalt sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingu soovitustele teavitavad lepinguosalised teineteist kirjalikult ja võimalikult kiiresti meetmetest, mida on võetud mis tahes kauba impordi keelustamiseks seoses tervise- (inimeste, loomade või taimede tervise), ohutus- või keskkonnaprobleemiga.

3. Lepinguosalised lepivad kokku, et nad vahetavad teavet omavahelise koostöö raames, et tagada oma toodete teineteise turule viimiseks vajalik vastavus nõutavatele tehnilistele normidele ja standarditele.

4. Lisaks sellele vahetavad lepinguosalised otse teavet ka lepinguosaliste kaubandussuhteid mõjutada võivate ja mõlema lepinguosalise vahel kokkulepitud muude teemade kohta, sealhulgas toiduohutuse, looma- ja taimehaiguste, teaduslike seisukohtade ja muude tooteohutusega seotud oluliste asjaolude kohta. Lepinguosalised kohustuvad eelkõige teavitama teineteist sanitaar- ja fütosanitaartsoonide määramise põhimõtte kohaldamisest, nagu on ette nähtud WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingu artiklis 6.

5. Lepinguosalised vahetavad teavet loomahaiguste epidemioloogilise seire raames. Taimetervise alal teavitavad lepinguosalised teineteist teadaolevat ja vahetut ohtu põhjustavate kahjurite esinemise kohta.

6. Lepinguosalised lepivad kokku teha koostööd eesmärgiga hoiatada teineteist varakult uutest piirkondlikest eeskirjadest, mis võivad mõjutada nendevahelist kaubandust.

Artikkel 42

Koostöö rahvusvahelistes organisatsioonides

Lepinguosalised lepivad kokku, et nad teevad koostööd rahvusvahelistes standardimisasutustes, sealhulgas hõlbustavad Ghana poole esindajate osalemist nende asutuste kohtumistel.

Artikkel 43

Koostöö

1. Lepinguosalised tunnistavad, et koostöö tehniliste normide, standardite ja vastavushindamiste ning sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete vallas on käesoleva lepingu kohaldamise seisukohast olulise tähtsusega.

2. Vastavalt artiklile 4 lepivad lepinguosalised kokku teha koostööd Ghana jaoks esmatähtsate toodete kvaliteedi ja konkurentsivõime ning nende EÜ turule juurdepääsu parandamise nimel, soodustades sealhulgas ja eeskätt rahaliselt järgmiste valdkondade toetamist:

a) asjakohase raamistiku loomine teabe ja kogemuste vahetamiseks lepinguosaliste vahel;

b) vastavatel rahvusvahelistel standarditel põhinevate tehniliste standardite, normide, vastavushindamismenetluste ja ühtlustatud sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete vastuvõtmine piirkondlikul tasandil;

c) riigi- ja erasektori suutlikkuse arendamine, sealhulgas teave ja koolitus, eesmärgiga aidata eksportijatel täita EÜ eeskirju ja standardeid ning osaleda rahvusvahelistes organisatsioonides;

d) riigi suutlikkuse arendamine toote nõuetelevastavuse hindamisel ja juurdepääsuks EÜ turule.







IV JAOTIS

TEENUSED, INVESTEERINGUD JA KAUBANDUSEGA SEOTUD EESKIRJAD

Artikkel 44

Cotonou lepingust lähtudes teevad lepinguosalised koostööd soodustamaks kõiki vajalikke meetmeid, mille tulemusena sõlmitakse võimalikult kiiresti kogu Lääne-Aafrika piirkonna ja EÜ vaheline üldine majanduspartnerlusleping, mis hõlmab järgmist:

a) teenuskaubandus ja e-kaubandus;

b) investeeringud;

c) konkurents;

d) intellektuaalomand.

Lepinguosalised võtavad kõik vajalikud meetmed, püüdes sõlmida kogu Lääne-Aafrika piirkonna ja EÜ vahelise üldise majanduspartnerluslepingu enne 2008. aasta lõppu.

Lepinguosalised toetavad üldise majanduspartnerluslepingu läbirääkimisi kõnealustes ja muudes nende poolt kokku lepitavates küsimustes, tuginedes EÜ–Lääne-Aafrika tegevuskavale ja selle vastuvõtmisele järgnenud arengutele. Nad on heaks kiitnud kaheetapilise lähenemisviisi, mille esimene etapp seisneb piirkondliku poliitika formuleerimises ja rakendamises ning piirkondliku suutlikkuse tõstmises ja teine etapp EÜ ja Lääne-Aafrika vahelist kaubavahetust käsitlevate ja vastastikku heakskiidetud sätete sügavuti arendamises.

Käesolev artikkel ei mõjuta piirkondlike organisatsioonide seisukohti kõnealustes küsimustes.







V JAOTIS

VAIDLUSTE VÄLTIMINE JA LAHENDAMINE







1. PEATÜKK

Eesmärk ja reguleerimisala

Artikkel 45

Eesmärk

Käesoleva jaotise eesmärk on hoida ära ja lahendada lepinguosaliste vahelisi vaidlusi, otsides vastastikust rahuldust pakkuvaid lahendusi.

Artikkel 46

Reguleerimisala

1. Käesolevat jaotist kohaldatakse kõikide käesoleva lepingu tõlgendamise ja kohaldamisega seotud vaidluste korral, välja arvatud II jaotise puhul ja juhul, kui on sätestatud teisiti.

2. Olenemata lõikest 1 kohaldatakse Cotonou lepingu artiklis 98 sätestatud menetlust arengu rahastamise alase koostööga seotud vaidluste korral, nagu on ette nähtud Cotonou lepinguga.







2. PEATÜKK

Konsulteerimine ja vahendamine

Artikkel 47

Konsulteerimine

1. Lepinguosalised püüavad lahendada kõik artiklis 46 osutatud vaidlused omavahel heas usus toimuvate konsultatsioonide teel, eesmärgiga jõuda mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni.

2. Lepinguosaline palub teiselt lepinguosaliselt konsultatsiooni kirja teel, kusjuures kirja koopia saadetakse majanduspartnerluslepingu komiteele, märkides ära problemaatilise meetme ning lepingu sätted, millega see meede on tema arvates vastuolus.

3. Konsultatsioone alustatakse 40 päeva jooksul pärast taotluse esitamist. Konsultatsioonid loetakse lõppenuks 60 päeva pärast taotluse esitamist, välja arvatud juhul, kui mõlemad lepinguosalised on nõus konsultatsioone jätkama. Konsultatsioonide käigus avaldatud teave on konfidentsiaalne.

4. Kiireloomuliste küsimustega, sealhulgas kergesti riknevate ja hooajakaupadega seotud konsultatsioone alustatakse 15 päeva jooksul pärast taotluse esitamist ning loetakse lõppenuks 30 päeva möödumisel taotluse esitamisest.

5. Kui konsultatsioone ei peeta lõikes 3 või lõikes 4 nimetatud tähtaja jooksul või kui konsultatsioonide lõppedes ei ole jõutud mõlemat lepinguosalist rahuldava kokkuleppeni, võib kaebuse esitanud lepinguosaline taotleda vahekohtu moodustamist vastavalt artiklile 49.

Artikkel 48

Vahendamine

1. Kui konsultatsioonide teel ei õnnestu jõuda mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni, võivad lepinguosalised vastastikusel kokkuleppel kasutada vahendajat. Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, esitatakse vahendajale seisukohavõtuks konsultatsioonitaotluses esitatud küsimus.

2. Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud vahendaja isikus 10 päeva jooksul pärast vahendaja kasutamise kokkuleppeni jõudmist, valib majanduspartnerluslepingu komitee eesistuja või tema määratud isik vahendaja loosi teel isikute seast, kes on kantud artiklis 64 viidatud nimekirja ning ei ole kummagi lepinguosalise kodanikud. Valik tuleb teha 20 päeva jooksul pärast vahendaja kasutamise kokkuleppe sõlmimist ning mõlema lepinguosalise esindajate juuresolekul. Vahendaja korraldab kohtumise lepinguosalistega hiljemalt 30 päeva jooksul pärast tema nimetamist. Vahendajale esitatakse mõlema lepinguosalise ettepanekud hiljemalt 15 päeva enne kohtumist ning vahendaja esitab oma arvamuse hiljemalt 45 päeva jooksul pärast tema nimetamist.

3. Vahendaja arvamus võib sisaldada soovitust, kuidas lahendada vaidlus vastavalt artiklis 53 osutatud sätetele. Vahendaja arvamus ei ole siduv.

4. Lepinguosalised võivad kokkuleppel lõikes 2 nimetatud tähtaegu muuta. Kõnealuseid tähtaegu võib asjaomase lepinguosalise konkreetsetest probleemidest või juhtumi keerukusest lähtudes kummagi lepinguosalise taotlusel või omal algatusel muuta ka vahendaja.

5. Vahendusmenetlus ning eelkõige kõik lepinguosaliste poolt menetluse käigus avaldatud andmed ja seisukohad on konfidentsiaalsed.







3. PEATÜKK

Vaidluste lahendamise menetlus







I jagu

Vahekohtumenetlus

Artikkel 49

Vahekohtumenetluse algatamine

1. Kui lepinguosalised ei suuda vaidlust artiklis 47 sätestatud konsultatsioonide või artiklis 48 sätestatud vahendamise käigus lahendada, võib kaebuse esitanud lepinguosaline taotleda vahekohtu moodustamist.

2. Vahekohtu moodustamise taotlus esitatakse kirjalikult lepinguosalisele, kelle vastu kaebus esitati, ning majanduspartnerluslepingu komiteele. Kaebuse esitanud lepinguosaline märgib oma taotluses, milliseid konkreetseid meetmeid silmas peetakse, ning selgitab, mil viisil need meetmed rikuvad käesolevat lepingut.

Artikkel 50

Vahekohtu moodustamine

1. Vahekohus moodustatakse kolmest kohtunikust.

2. Lepinguosalised konsulteerivad omavahel ja lepivad kokku vahekohtu koosseisu 10 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise taotluse esitamist majanduspartnerluslepingu komiteele.

3. Kui lepinguosalised ei suuda lõikes 2 sätestatud aja jooksul kokkuleppele jõuda, võib ükskõik kumb lepinguosaline taotleda, et majanduspartnerluslepingu komitee eesistuja või tema esindaja valiks loosi teel kolm kohtunikku artikli 64 kohaselt koostatud nimekirjast, seega ühe kohtuniku kaebuse esitanud lepinguosalise soovitatud isikute seast, ühe kohtuniku selle lepinguosalise soovitatud isikute hulgast, kelle vastu kaebus on esitatud, ning ühe kohtuniku nende isikute seast, keda lepinguosalised sooviksid vahekohtu esimeheks. Kui lepinguosalised saavutavad kokkuleppe ühe või mitme vahekohtuniku valikul, valitakse vahekohtu ülejäänud liikmed eespool kirjeldatud menetluse korras.

4. Majanduspartnerluslepingu komitee eesistuja või tema määratud isik valib vahekohtunikud mõlema lepinguosalise esindajate juuresolekul viie päeva jooksul pärast kummaltki lepinguosaliselt lõikes 3 nimetatud taotluse saamist.

5. Vahekohtu moodustamise kuupäevaks on kuupäev, mil kolm vahekohtunikku on valitud.

Artikkel 51

Vahearuanne

Vahekohus edastab lepinguosalistele vahearuande, mis sisaldab kirjeldavat osa ning tulemusi ja järeldusi, üldjuhul hiljemalt 120 päeva pärast vahekohtu moodustamise kuupäeva. Lepinguosalised võivad 15 päeva jooksul pärast vahearuande teatavakstegemisest esitada vahekohtule kirjalikke märkusi vahearuande konkreetsete aspektide kohta.

Artikkel 52

Vahekohtu otsus

1. Vahekohus edastab oma otsuse lepinguosalistele ning majanduspartnerluslepingu komiteele 150 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise kuupäeva. Kui vahekohus leiab, et sellest tähtajast ei ole võimalik kinni pidada, teavitab vahekohtu esimees sellest kirjalikult lepinguosalisi ja majanduspartnerluslepingu komiteed, nimetades viivituse põhjused ning kuupäeva, mil vahekohus kavatseb oma töö lõpetada. Mingil juhul ei või otsusest teatada hiljem kui 180 päeva pärast vahekohtu moodustamise kuupäeva.

2. Kui on tegemist kiireloomulise juhtumiga, sealhulgas kergesti riknevate või hooajakaupadega seotud juhtumitega, teeb vahekohus kõik võimaliku, et teha oma otsus teatavaks 75 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise kuupäeva. Otsust ei tohi mingil juhul teha hiljem kui 90 päeva pärast vahekohtu moodustamist. Kui vahekohus leiab, et tegemist on kiireloomulise juhtumiga, võib ta teha eelotsuse 10 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist.

3. Kumbki lepinguosaline võib taotleda, et vahekohus soovitaks lepinguosalisele, kelle vastu kaebus esitati, kuidas oma tegevus lepinguga kooskõlla viia.







II jagu

Otsuse täitmine

Artikkel 53

Vahekohtu otsuse täitmine

Lepinguosalised võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada vahekohtu otsuse täitmine ja püüavad otsuse täitmise tähtajas kokkuleppele jõuda.

Artikkel 54

Otsuse täitmise mõistlik tähtaeg

1. Hiljemalt 30 päeva pärast vahekohtu otsuse teatavakstegemist lepinguosalistele peab lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, teatama kaebuse esitanud lepinguosalisele ja majanduspartnerluslepingu komiteele, kui kiiresti ta suudab otsuse täita (edaspidi „mõistlik tähtaeg“).

2. Kui lepinguosalised ei suuda vahekohtu otsuse täitmiseks vajalikku mõistlikku tähtaega kokku leppida, võib kaebuse esitanud lepinguosaline esitada 20 päeva jooksul pärast selle lepinguosalise teadet, kelle vastu kaebus esitati, vahekohtule kirjaliku taotluse mõistliku tähtaja kindlaksmääramiseks. Taotlusest tuleb samal ajal teavitada ka teist lepinguosalist ning majanduspartnerluslepingu komiteed. Vahekohus edastab oma otsuse lepinguosalistele ning majanduspartnerluslepingu komiteele 30 päeva jooksul pärast taotluse esitamist.

3. Mõistliku tähtaja kindlaksmääramisel võtab vahekohus arvesse seda, kui kaua kulub lepinguosalisel, kelle vastu kaebus esitati, harilikult aega selliste seadusandlike või haldusmeetmete võtmiseks, mis on samaväärsed meetmetega, mida lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, peab täitmise tagamiseks vajalikuks. Vahekohus võib arvesse võtta ka vajakajäämisi suutlikkuses, mis võivad takistada lepinguosalisel, kelle vastu kaebus esitati, vajalikke meetmeid vastu võtmast.

4. Kui algse vahekohtu liikmed või mõni selle liikmetest ei saa taas kokkukutsutud vahekohtu töös osaleda, kohaldatakse artiklis 50 sätestatud menetlust. Vahekohus peab tegema oma otsuse teatavaks 45 päeva jooksul pärast lõikes 2 nimetatud taotluse esitamist.

5. Mõistlikku tähtaega võib lepinguosaliste kokkuleppel pikendada.

Artikkel 55

Vahekohtu otsuse täitmiseks võetud meetmete kontrollimine

1. Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, peab teavitama teist lepinguosalist ning majanduspartnerluslepingu komiteed enne mõistliku tähtaja lõppu kõikidest vahekohtu otsuse täitmiseks võetud meetmetest.

2. Kui lepinguosalised on eriarvamusel mis tahes lõikes 1 viidatud meetme kokkusobivuse suhtes käesoleva lepingu sätetega, võib kaebuse esitanud lepinguosaline kirjalikult taotleda, et selles küsimuses teeks otsuse vahekohus. Taotluses tuleb ära märkida kõnealused konkreetsed meetmed ning selgitada, mil viisil on need meetmed käesoleva lepingu sätetega kokkusobimatud. Vahekohus teeb oma otsuse teatavaks 90 päeva jooksul pärast taotluse esitamist. Kui tegemist on kiireloomulise juhtumiga, sealhulgas kergesti riknevate või hooajakaupadega seotud juhtumiga, teeb vahekohus oma otsuse teatavaks 45 päeva jooksul pärast taotluse esitamist.

3. Kui algse vahekohtu liikmed või mõni selle liikmetest ei saa taas kokkukutsutud vahekohtu töös osaleda, kohaldatakse artiklis 50 sätestatud menetlust. Vahekohus peab tegema oma otsuse teatavaks 105 päeva jooksul pärast lõikes 2 nimetatud taotluse esitamist.

Artikkel 56

Ajutised meetmed otsuse täitmata jätmise korral

1. Kui lepinguosaline, kelle kohta kaebus esitati, ei teavita enne mõistliku tähtaja möödumist mitte ühestki vahekohtu otsuse täitmiseks võetud meetmest või kui artikli 55 lõike 1 kohaselt teavitatud meede ei ole vahekohtu otsuse kohaselt kooskõlas selle lepinguosalise kohustustega, mis on sätestatud artiklis 53, peab ta kaebuse esitanud lepinguosalise taotlusel pakkuma ajutist hüvitist.

2. Kui hüvitise osas ei jõuta kokkuleppele 30 päeva jooksul pärast mõistliku tähtaja lõppu või pärast artikli 55 kohast vahekohtu otsuse teatavakstegemist, mille kohaselt otsuse täitmiseks võetud meede ei ole kooskõlas artikliga 53, on kaebuse esitanud lepinguosalisel õigus võtta asjakohaseid meetmeid, tehes need teatavaks teisele lepinguosalisele. Selliseid meetmeid võttes püüab kaebuse esitanud lepinguosaline valida meetmed, mis kahjustavad käesoleva lepingu eesmärkide täitmist kõige vähem, ning püüab arvesse võtta nende mõju selle lepinguosalise majandusele, kelle vastu kaebus esitati.

Käesolevas lõikes nimetatud asjakohased meetmed ei tohi mingil juhul mõjutada Ghanale antavat arenguabi.

3. EÜ pool kaalub tõsiselt hüvitise taotlemist või lõigete 1 või 2 kohaste meetmete võtmist ning võtab arvesse Ghana poole kui arengumaa olukorda.

4. Asjakohased meetmed või hüvitis peavad olema ajutised ning neid kohaldatakse üksnes seni, kuni artikli 53 sätteid rikkuvad meetmed on tühistatud või muudatuste abil kõnealuste sätetega kooskõlla viidud või kuni lepinguosalised on vaidluse lahendanud.

Artikkel 57

Vahekohtu otsuse täitmiseks võetud meetmete kontrollimine pärast asjakohaste meetmete võtmist

1. Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, peab teavitama teist lepinguosalist ning majanduspartnerluslepingu komiteed kõikidest meetmetest, mis ta on võtnud vahekohtu otsuse täitmiseks, ning oma taotlusest asjakohaste meetmete kohaldamise lõpetamiseks kaebuse esitanud lepinguosalise poolt.

2. Kui lepinguosalised ei jõua teatavaks tehtud meetme lepinguga kokkusobivuse suhtes kokkuleppele 30 päeva jooksul pärast teatise esitamist, võib kaebuse esitanud lepinguosaline taotleda kirjalikult vahekohtult asjakohase otsuse tegemist. Taotlusest tuleb teavitada teist lepinguosalist ning majanduspartnerluslepingu komiteed. Vahekohtu otsus tehakse lepinguosalistele ning majanduspartnerluslepingu komiteele teatavaks 45 päeva jooksul pärast taotluse esitamist. Kui vahekohus otsustab, et võetud meede ei ole käesoleva lepingu sätetega kooskõlas, peab ta otsustama, kas kaebuse esitanud lepinguosaline võib jätkata asjakohaste meetmete kohaldamist. Kui vahekohus otsustab, et täitmiseks võetud meede on käesoleva lepingu sätetega kooskõlas, tuleb asjakohaste meetmete kohaldamine lõpetada.

3. Kui algse vahekohtu liikmed või mõni selle liikmetest ei saa taas kokkukutsutud vahekohtu töös osaleda, kohaldatakse artiklis 50 sätestatud menetlust. Vahekohtu otsus tuleb teatavaks teha 60 päeva jooksul pärast lõikes 2 osutatud taotluse esitamist.







III jagu

Ühissätted

Artikkel 58

Lepinguosalisi rahuldav lahendus

Lepinguosalised võivad käesoleva jaotise raames jõuda mis tahes ajal mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni. Nad peavad igast sellisest lahendusest teavitama majanduspartnerluslepingu komiteed. Mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni jõudmisel menetlus lõpetatakse.

Artikkel 59

Töökord

1. Käesoleva jaotise III peatüki kohast vaidluste lahendamise menetlust reguleerib töökord, mille majanduspartnerluslepingu ühisnõukogu võtab vastu enda moodustamisele järgneva kolme kuu jooksul.

2. Vahekohtu istungid on vastavalt töökorrale avalikud, välja arvatud juhul, kui vahekohus otsustab omal algatusel või lepinguosaliste taotlusel teisiti.

Artikkel 60

Teave ja tehniline nõustamine

Vahekohus võib lepinguosalise taotluse korral või omal algatusel hankida teavet mis tahes allikast, mida ta peab vahekohtumenetluse jaoks sobivaks, kaasa arvatud vaidluse osapooltelt. Vahekohtul on õigus küsida ka ekspertide arvamust, kui ta seda vajalikuks peab. Huvitatud isikutel on õigus esitada vahekohtule amicus curiae seisukohti vastavalt töökorrale. Kogu sel viisil saadud teave tuleb edastada mõlemale lepinguosalisele, kes võivad esitada oma märkusi.

Artikkel 61

Teadete keeled

Lepinguosalised võivad esitada kirjalikke ja suulisi teateid kõikides oma riigi ametlikes keeltes. Lepinguosalised teevad siiski igakülgseid jõupingutusi, et määrata töökeeleks mõlema lepinguosalise jaoks ühine keel ning võtavad, eriti tõlkeraskuste puhul, arvesse eeskätt seda, et Ghana pool on arengumaa.

Artikkel 62

Tõlgendamisreeglid

Vahekohus tõlgendab käesoleva lepingu sätteid vastavalt rahvusvahelise avaliku õiguse, sh lepingute õiguse Viini konventsiooni tõlgendamise tavadele. Vahekohtu otsustega ei või suurendada ega vähendada käesoleva lepingu sätetega ette nähtud õigusi ja kohustusi.

Artikkel 63

Vahekohtu otsused

1. Vahekohus teeb igakülgseid jõupingutusi, et teha kõik otsused ühehäälselt. Kui aga ühehäälset otsust ei suudeta teha, otsustatakse lahendust vajava küsimuse üle häälteenamusega. Vahekohtunike eriarvamusi ei avaldata.

2. Otsuses tuleb selgitada, millised on tuvastatud faktid, kuidas kohaldatakse käesoleva lepingu asjakohaseid sätteid ning millised on tehtud järelduste ja otsuste põhjendused. Majanduspartnerluslepingu komitee teeb vahekohtu otsused üldsusele kättesaadavaks juhul, kui ta ei otsusta teisiti.







4. PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 64

Vahekohtunike nimekiri

1. Majanduspartnerluslepingu komitee koostab enne kolme kuu möödumist käesoleva lepingu ajutisest kohaldamisest nimekirja vähemalt viieteistkümnest isikust, kes soovivad vahekohtunikuna tegutseda ja on selleks võimelised. Kumbki lepinguosaline valib viis isikut, keda ta vahekohtunikena näha soovib. Lisaks määravad lepinguosalised vastastikusel kokkuleppel veel viis isikut, kes ei ole kummagi lepinguosalise kodanikud ning kes täidavad vahekohtu eesistuja kohuseid. Majanduspartnerluslepingu komitee tagab, et nimekiri on alati täielik.

2. Vahekohtunikel peavad olema erialased teadmised ja kogemused õigusteaduse ja rahvusvahelise kaubanduse alal. Nad peavad olema sõltumatud, tegutsema enda nimel ega tohi vastu võtta juhtnööre üheltki organisatsioonilt ega valitsuselt ega olla seotud ühegi lepinguosalise valitsusega; nad peavad järgima töökorrale lisatud tegevusjuhendit.

3. Majanduspartnerluslepingu komitee võib koostada viieteistkümnest isikust koosneva lisanimekirja, millesse kuuluvad vahepealse majanduspartnerluslepinguga hõlmatud valdkondade asjatundjad. Artikli 50 lõikes 2 sätestatud valikumenetluse puhul võib majanduspartnerluslepingu komitee eesistuja kasutada seda nimekirja mõlema lepinguosalise nõusolekul.

Artikkel 65

Seos WTO raames võetud kohustustega

1. Käesoleva lepingu alusel moodustatud vahekohus ei lahenda lepinguosaliste vaidlusi, mis on seotud WTO asutamislepingust tulenevate õiguste ja kohustustega.

2. Käesoleva lepinguga kehtestatud vaidluste lahendamise sätted ei piira WTO raames võetavaid meetmeid, sealhulgas vaidluste lahendamise meetmeid. Kui lepinguosaline on teatava meetme suhtes algatanud vaidluse lahendamise menetluse kas artikli 49 lõike 1 või WTO asutamislepingu alusel, ei saa ta enne selle menetluse lõppemist algatada sama meetme suhtes vaidluse lahendamise menetlust mujal. Käesoleva lõike kohaldamisel peetakse WTO asutamislepingu kohase vaidluse lahendamise menetluse algatamiseks lepinguosalise taotlust WTO vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe artikli 6 kohase vahekohtu loomiseks.

3. Käesoleva lepingu sätted ei takista lepinguosalist peatamast oma kohustuste täitmist, kui tal on selleks WTO vaidluste lahendamise organi luba.

Artikkel 66

Tähtajad

1. Kõiki käesolevas jaotises sätestatud tähtaegu, kaasa arvatud vahekohtute otsuste teatavakstegemise tähtaegu, arvestatakse kalendripäevades alates nendega seotud toimingule või sündmusele järgnevast päevast.

2. Kõiki käesolevas jaotises nimetatud tähtaegu võib pikendada lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel.

Artikkel 67

V jaotise muutmine

Käesoleva jaotise muutmist võivad taotleda nii majanduspartnerluslepingu komitee kui ka mõlemad lepinguosalised. Muutmistaotlused vaatab läbi majanduspartnerluslepingu komitee. Muudatused jõustuvad alles pärast mõlema lepinguosalise heakskiidu saamist.







VI JAOTIS

ÜLDERANDID

Artikkel 68

Üldine erandiklausel

Vastavalt nõudele, et selliseid meetmeid ei rakendata viisil, mis võiks tekitada lepinguosaliste suhtes meelevaldset või põhjendamatut diskrimineerimist, kui valitsevad sarnased tingimused, või kaubavahetuse, teenuskaubanduse või ettevõtete asutamise varjatud piiramist, ei tõlgendata käesolevat lepingut nii, et see takistaks lepinguosalisi vastu võtmast või rakendamast meetmeid, mis on:

a) vajalikud riikliku julgeoleku ja kõlbluse kaitseks ning avaliku korra hoidmiseks;

b) vajalikud inimeste, loomade või taimede elu või tervise kaitseks;

c) vajalikud kindlustamaks vastavust õigusnormidega, mis ei ole vastuolus käesoleva lepingu sätetega, kaasa arvatud need, mis käsitlevad: i) pettusel põhinevate ja kuritahtlike tavade takistamist või lepingute rikkumise tagajärgedega tegelemist, ii) isikute eraelu kaitset isikuandmeid töödeldes ja levitades ning isiklike andmestike ja kontode konfidentsiaalsuse kaitset, iii) ohutust, iv) tollijärelevalvet või v) intellektuaalomandi õiguste kaitset;

d) seotud kulla või hõbeda impordi või ekspordiga;

e) vajalikud kunsti-, ajaloolise või arheoloogilise väärtusega rahvuslike rikkuste kaitseks;

f) seotud taastumatute loodusvarade säästmisega, kui need meetmed kehtestatakse seoses omamaiste kaupade tootmise või tarbimise, teenuste osutamise või tarbimise ja omamaiste investorite tegevuse piirangutega;

g) seotud vanglatöö toodetega või

h) vastuolus artikliga 19, tingimusel et erineva kohtlemise eesmärk on tagada teise lepinguosalise majandustegevuse, investorite või teenuseosutajatega seotud otseste maksude tõhus või õiglane kehtestamine või kogumine.

Artikkel 69

Julgeolekuerandid

1. Käesolevat lepingut ei tõlgendata nii, et see:

a) kohustab lepinguosalisi esitama mis tahes teavet, mille avaldamist ta peab oma esmatähtsaid julgeolekuhuve kahjustavaks;

b) takistab lepinguosalisi võtmast mis tahes meetmeid, mida ta peab vajalikuks oma esmatähtsate julgeolekuhuvide kaitsmiseks seoses: i) lõhustuvate ja ühinevate tuumamaterjalidega või ainetega, millest neid saadakse; ii) majandustegevusega, mis toimub otse või kaudselt relvajõudude teenindamiseks või varustamiseks; iii) relvade, laskemoona ja sõjavarustuse tootmisega; iv) riigi julgeolekuks vältimatute või riigi kaitse-eesmärkideks vajalike riigihangetega või v) sõja-aja või muu rahvusvaheliste suhete eriolukorraga või

c) takistab lepinguosalisi võtmast mis tahes meetmeid, et täita oma kohustusi seoses rahvusvahelise rahu ja julgeoleku tagamisega.

2. Lepinguosalised teavitavad teineteist võimalikult põhjalikult lõike 1 punktide b ja c põhjal võetud meetmetest ning nende lõpetamisest.

Artikkel 70

Maksustamine

1. Ühtki käesoleva lepingu sätet ega selle alusel sõlmitud kokkulepet ei tõlgendata selliselt, et see takistaks lepinguosalisi eristamast oma asjakohaste maksusätete kohaldamisel maksumaksjaid, kes ei ole ühesuguses olukorras, eeskätt oma elu- või asukoha poolest või selle koha poolest, kuhu nad on investeerinud oma kapitali.

2. Ühtki käesoleva lepingu sätet ega selle alusel sõlmitud kokkulepet ei tõlgendata selliselt, et see takistaks vastu võtmast või rakendamast meetmeid, mille eesmärk on vältida või takistada topeltmaksustamise vältimise lepingute maksusätete ja muude maksualaste kokkulepete või siseriikliku maksuõiguse kohaste maksude maksmisest kõrvalehoidumist.

3. Ükski käesoleva lepingu säte ei mõjuta lepinguosaliste mis tahes maksukonventsiooni kohaseid õigusi ja kohustusi. Käesoleva lepingu ja mis tahes sellise konventsiooni vastuolu korral kohaldatakse vastuolu suhtes asjakohast konventsiooni.







VII JAOTIS

INSTITUTSIOONILISED, ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 71

Läbirääkimiste jätkamise kord

1. Lepinguosalised jätkavad läbirääkimisi vastavalt käesoleva lepingu sätetele.

2. Läbirääkimiste lõpuleviimisel esitatakse tehtud muudatusettepanekud asjaomastele siseriiklikele ametiasutustele heakskiitmiseks.

Artikkel 72

Lepinguosaliste määratlemine ja kohustuste täitmine

1. Käesoleva lepingu osalisteks on ühelt poolt Ghana Vabariik, edaspidi „Ghana pool“ või „Ghana“, ning teiselt poolt Euroopa Ühendus või selle liikmesriigid või Euroopa Ühendus ja selle liikmesriigid nende Euroopa Ühenduse asutamislepingust tuleneva vastava pädevuse piires, edaspidi „EÜ pool“ või „Euroopa Ühendus“.

2. Käesoleva lepingu kohaldamisel tähistab mõiste „lepinguosaline“ olenevalt asjaoludest kas Ghana poolt või EÜ poolt. Mõiste „lepinguosalised“ tähistab Ghana poolt ja EÜ poolt.

3. Lepinguosalised võtavad kõik käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks vajalikud üld- või erimeetmed ning tagavad nende kooskõla käesolevas lepingus sätestatud eesmärkidega.

Artikkel 73

Majanduspartnerluslepingu komitee

1. Käesoleva lepingu rakendamiseks moodustatakse kolme kuu jooksul pärast käesoleva lepingu allakirjutamist majanduspartnerluslepingu komitee.

2. Lepinguosalised lepivad kokku, et nimetatud majanduspartnerluslepingu komitee koosseisu, ülesehituse ja tegevuse puhul peetakse kinni võrdõiguslikkuse põhimõttest. Komitee määrab kindlaks oma töökorralduse ja tegevuse põhimõtted.

3. Majanduspartnerluslepingu komitee vastutab kõikide käesoleva lepingu reguleerimisalasse jäävate valdkondade haldamise ning kõigi käesolevas lepingus nimetatud ülesannete täitmise eest.

4. Selleks et hõlbustada suhtlemist ning tagada käesoleva lepingu tõhus rakendamine, määravad mõlemad lepinguosalised komitees oma koordinaatori.

5. Majanduspartnerluslepingu komitee istungid võivad olla avatud kolmandatele isikutele. Majanduspartnerluslepingu komitee istungitele võib selle kodukorra kohaselt kutsuda Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse komisjoni.

Artikkel 74

Euroopa Ühenduse äärepoolseimad piirkonnad

1. Võttes arvesse Euroopa Ühenduse äärepoolseimate piirkondade ja Ghana geograafilist lähedust, püüavad lepinguosalised nende piirkondade ja Ghana vaheliste majandus- ja sotsiaalsuhete tugevdamise eesmärgil soodustada koostööd kõikides käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades, edendada osutatud äärepoolseimate piirkondade ja Ghana vahelist kauba- ja teenustevahetust ja investeeringuid ning transpordi- ja sideühendusi.

2. Lõikes 1 nimetatud eesmärkide saavutamiseks püütakse võimaluse korral edendada Ghana ja äärepoolseimate piirkondade ühisosalemist käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades elluviidavates Euroopa Ühenduse raam- ja eriprogrammides.

3. EÜ pool püüab tagada kooskõla Euroopa Ühenduse ühtekuuluvus- ja arengupoliitika eri rahastamisvahendite vahel, et toetada Ghana ja Euroopa Ühenduse äärepoolseimate piirkondade koostööd käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades.

4. Ükski käesoleva lepingu säte ei takista EÜ poolt kohaldamast olemasolevaid meetmeid, mille eesmärk on parandada äärepoolseimate piirkondade struktuurilist ühiskondlikku ja majanduslikku olukorda vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 299 lõikele 2.

Artikkel 75

Jõustumine ja kehtivusaeg

1. Käesolev leping allkirjastatakse, ratifitseeritakse või kiidetakse heaks vastavalt mõlema lepinguosalise konkreetsetele põhiseaduslikele eeskirjadele või, EÜ poole puhul, vastavalt tema siseeeskirjadele ja -menetlustele.

2. Käesolev leping jõustub järgmise kuu esimesel päeval pärast seda, kui Ghana pool ja EÜ pool teatavad teineteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

3. Teade selle kohta saadetakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile, kes on käesoleva lepingu hoiulevõtja.

4. Lepinguosalised lepivad kokku, et kuni käesoleva lepingu jõustumiseni kohaldavad nad seda ajutiselt, kooskõlas oma vastavate õigusaktidega või lepingu ratifitseerimise teel.

5. Ajutisest kohaldamisest teatatakse hoiulevõtjale. Lepingu ajutine kohaldamine algab 10 päeva pärast seda, kui viimane ajutise kohaldamise teade kas Euroopa Ühenduse või Ghana poole poolt on kättesaadud.

6. Olenemata lõikest 4 võivad EÜ pool ja Ghana lepingut enne selle ajutist kohaldamist tervikuna või osaliselt kohaldada niivõrd, kuivõrd seda võimaldab nende siseriiklik õigus.

7. Kumbki lepinguosaline võib teisele lepinguosalisele kirjalikult teatada käesoleva lepingu denonsseerimise kavatsusest. Denonsseerimine jõustub kuus kuud pärast teise lepinguosalise teavitamist.

8. Käesolev leping asendatakse EÜ poolega piirkondlikul tasandil sõlmitava üldise majanduspartnerluslepinguga selle jõustumise kuupäeval. Sellisel juhul püüavad lepinguosalised tagada, et piirkondlikul tasandil sõlmitud majanduspartnerluslepingus säilitatakse Ghanale käesoleva lepinguga antud soodustused.

Artikkel 76

Territoriaalne kohaldatavus

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, nimetatud asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Ghana suhtes.

Artikkel 77

ELi uute liikmesriikide ühinemine

1. Majanduspartnerluslepingu komiteele teatatakse kõikidest kolmandate riikide Euroopa Liidu (EL) liikmeks saamise taotlustest. Liidu ja taotlejariigi läbirääkimiste ajal esitab EÜ pool Ghanale kogu asjakohase teabe ja viimane teatab EÜ poolele oma huvidest, et neid saaks täielikult arvesse võtta. EÜ pool teatab Ghanale kõigist ELiga ühinemistest.

2. Iga uus ELi liikmesriik saab alates ühinemiskuupäevast käesoleva lepingu osaliseks ühinemisaktis sisalduva sellekohase sätte alusel. Kui liiduga ühinemise aktis ei ole sätet liikmesriigi automaatse ühinemise kohta käesoleva lepinguga, ühineb asjaomane liikmesriik nii, et annab lepinguga ühinemise akti hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati, kes saadab tõestatud ärakirja Ghanale.

3. Lepinguosalised vaatavad läbi mõju, mida uute liikmesriikide ühinemine avaldab käesolevale lepingule. Majanduspartnerluslepingu komitee võib võtta vajalikke üleminekumeetmeid või teha vajalikke muudatusi.

Artikkel 78

Dialoog finantsküsimustes

Lepinguosalised lepivad kokku, et edendavad dialoogi ja läbipaistvust ning jagavad maksupoliitika ja halduse parimaid tavasid.

Artikkel 79

Koostöö ebaseadusliku finantstegevuse vastases võitluses

EÜ pool ja Ghana kohustuvad ära hoidma ebaseaduslikku, pettustega seotud ja korruptiivset tegevust, rahapesu ja terrorismi rahastamist ja nende vastu võitlema ning nad võtavad vajalikud õigus- ja haldusmeetmed järgimaks rahvusvahelisi standardeid, sealhulgas ÜRO korruptsioonivastast konventsiooni, ÜRO rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastast konventsiooni ja selle protokolle, ÜRO terrorismi rahastamise tõkestamise konventsiooni ning finantsmeetmete töörühma soovitusi. EÜ pool ja Ghana lepivad kokku vahetada nende valdkondade alast teavet ja teha sellealast koostööd.

Artikkel 80

Seos muude lepingutega

1. Käesoleva lepingu sätete ja Cotonou lepingu 3. osa II jaotise sätete lahknevuse korral on käesoleva lepingu sätted ülimuslikud, välja arvatud Cotonou lepingu 3. osa II jaotises sisalduvad arengukoostööd käsitlevad sätted.

2. Ühtegi käesoleva lepingu sätet ei tõlgendata nii, et see takistaks Euroopa Ühendust või Ghanat võtmast vajalikuks peetavaid meetmeid, sealhulgas kaubandus- ja kaubandusega seotud meetmeid, nagu on ette nähtud Cotonou lepingu artiklitega 11b, 96 ja 97.

3. Lepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva lepingu sätted ei nõua neilt tegutsemist viisil, mis on vastuolus nende kohustustega WTOs.

▼M1

Artikkel 81

Autentsed tekstid

Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik nimetatud tekstid on võrdselt autentsed.

▼B

Artikkel 82

Lisad

Käesoleva lepingu lisad ja protokoll moodustavad selle lahutamatu osa.

Selle kinnituseks on täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.

Съставено в Брюксел на двадесет и осми юли през две хиляди и шестнадесета година.

Hecho en Bruselas, el veintiocho de julio de dos mil dieciséis.

V Bruselu dne dvacátého osmého července dva tisíce šestnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den otteogtyvende juli to tusind og seksten.

Geschehen zu Brüssel am achtundzwanzigsten Juli zweitausendsechzehn.

Kahe tuhande kuueteistkümnenda aasta juulikuu kahekümne kaheksandal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι οκτώ Ιουλίου δύο χιλιάδες δεκαέξι.

Done at Brussels on the twenty eighth day of July in the year two thousand and sixteen.

Fait à Bruxelles, le vingt huit juillet deux mille seize.

Fatto a Bruxelles, addì ventotto luglio duemilasedici.

Briselē, divi tūkstoši sešpadsmitā gada divdesmit astotajā jūlijā.

Priimta du tūkstančiai šešioliktų metų liepos dvidešimt aštuntą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenhatodik év július havának huszonnyolcadik napján.

Magħmul fi Brussell, fit-tmienja u għoxrin jum ta’ Lulju fis-sena elfejn u sittax.

Gedaan te Brussel, achtentwintig juli tweeduizend zestien.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego ósmego lipca roku dwa tysiące szesnastego.

Feito em Bruxelas, em vinte e oito de julho de dois mil e dezasseis.

Întocmit la Bruxelles la douăzeci și opt iulie două mii șaisprezece.

V Bruseli dvadsiateho ôsmeho júla dvetisícšestnásť.

V Bruslju, dne osemindvajsetega julija leta dva tisoč šestnajst.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäkahdeksantena päivänä heinäkuuta vuonna kaksituhattakuusitoista.

Som skedde i Bryssel den tjugoåttonde juli år tjugohundrasexton.

For the Republic of Ghana

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Voor het Koninkrijk België

Pour le Royaume de Belgique

Für das Königreich Belgien

Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.

Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.

Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

За Република България

Za Českou republiku

På Kongeriget Danmarks vegne

Für die Bundesrepublik Deutschland

Eesti Vabariigi nimel

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Por el Reino de España

Pour la République française

Per la Repubblica italiana

Για την Κυπριακή Δημοκρατία,

Latvijas Republikas vārdā

Lietuvos Respublikos vardu

Pour la Grand-Duché de Luxembourg

A Magyar Köztársaság részéről

Għal Malta

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Für die Republik Österreich

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Pela República Portuguesa

Pentru România

Za Republiko Slovenijo

Za Slovenskú republiku

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

För Konungariket Sverige

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

I liide

ESMATÄHTSAD TOOTED GHANAST EÜsse SUUNDUVAS EKSPORDIS

Kõnealused tooted määrab kindlaks Ghana ning teavitab neist majanduspartnerluslepingu komiteed hiljemalt 3 kuu jooksul pärast käesoleva lepingu allakirjutamist. Majanduspartnerluslepingu komitee kinnitab toodete loetelu.

II liide

PÄDEVAD ASUTUSED

A. Euroopa Ühenduse pädevad asutused

Kontroll on jagatud liikmesriikide riiklike asutuste ja Euroopa Komisjoni vahel. Selles suhtes kohaldatakse järgmist:

— Ghanasse ekspordi puhul vastutavad liikmesriigid tootmistingimuste ja -nõuete kontrollimise, sealhulgas kohustuslike kontrollide ja kokkulepitud standarditele ja nõuetele vastavust tõendavate terviseohutuse (või loomakaitse) sertifikaatide väljastamise eest.

— Ghanast impordi puhul vastutavad liikmesriigid impordi ühenduse imporditingimustele vastavuse kontrollimise eest.

— Euroopa Komisjon vastutab üldise koordineerimise, kontrollisüsteemide kontrollimise/auditite ja vajalike õiguslike meetmete eest, et tagada standardite ja nõuete ühtne kohaldamine EÜ siseturul.

B. Ghana pädevad asutused

Kõnealused asutused määrab Ghana ning teavitab neist majanduspartnerluslepingu komiteed hiljemalt kolme kuu jooksul pärast käesoleva lepingu allakirjutamist. Majanduspartnerluslepingu komitee võtab vastu muudetud liite.

1. LISA

GHANAST PÄRIT TOODETE SUHTES KEHTESTATUD TOLLIMAKSUD

1. Ilma et see piiraks punktide 2, 4, 5, 6 ja 7 kohaldamist, kaotatakse käesoleva lepingu jõustumisel täielikult EÜ poole tollimaks (edaspidi „EÜ tollimaks“), mis on kehtestatud Ghanast pärit toodete suhtes, mis kuuluvad harmoneeritud süsteemi gruppidesse 1 kuni 97, välja arvatud gruppi 93 kuuluvad tooted. Gruppi 93 kuuluvate kaupade suhtes kohaldab EÜ pool endiselt enamsoodustusrežiimi tollimakse.

2. Tariifirubriiki 1006 kuuluvate Ghanast pärit toodete suhtes kehtestatud EÜ tollimaksud kaotatakse alates 1. jaanuarist 2010, välja arvatud alamrubriiki 1006 10 10 kuuluvate toodete suhtes kehtestatud EÜ tollimaksud, mis kaotatakse alates käesoleva lepingu jõustumisest.

3. Lepinguosalised lepivad kokku, et Cotonou lepingu 3. protokolli (edaspidi „suhkruprotokoll“) sätteid kohaldatakse kuni 30. septembrini 2009. Pärast seda kuupäeva kaotab suhkruprotokoll EÜ poole ja Ghana kokkuleppel nende vahel kehtivuse. Suhkruprotokolli artikli 4 lõike 1 kohaldamisel kestab tarneperiood 2008/2009 1. juulist 2008 kuni 30. septembrini 2009. Garanteeritud hind ajavahemikuks 1. juulist 2008 kuni 30. septembrini 2009 otsustatakse artikli 5 lõikega 4 ettenähtud läbirääkimiste teel.

4. Tariifirubriiki 1701 kuuluvate Ghanast pärit toodete suhtes kehtestatud EÜ tollimaksud kaotatakse alates 1. oktoobrist 2009. Impordilitsentside andmine imporditavate toodetega seoses lõpetatakse, välja arvatud juhul kui importija kohustub ostma kõnealused tooted vähemalt suhkruprotokolli alusel ühendusse imporditud suhkru garanteeritud hinnaga.

5. a) Ajavahemikul 1. oktoobrist 2009 kuni 30. septembrini 2015 võib EÜ pool kohaldada enamsoodustusrežiimi tollimakse tariifirubriiki 1701 [suhkur] kuuluvate Ghanast pärit toodete suhtes, mille imporditavad kogused on suuremad kui järgmised valge suhkru ekvivalendina väljendatud kogused, mis põhjustavad häireid EÜ poole suhkruturul: i) 3,5 miljonit tonni kõnealuseid Cotonou lepingule allakirjutanud Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikidest (AKV riigid) pärit tooteid ühe turustusaasta kohta ja ii) turustusaastal 2009/2010 1,38 miljonit tonni kõnealuseid tooteid, mis on pärit AKV riikidest, mida ÜRO ei pea vähim arenenud riikideks. Turustusaastal 2010/2011 suurenevad kogused 1,3 miljonilt tonnilt 1,45 miljoni tonnini ning sellele järgneval neljal turustusaastal 1,6 miljoni tonnini. b) Punkti 5 alapunkti a sätteid ei kohaldata selliste toodete impordi suhtes, mis kuuluvad tariifirubriiki 1701 ja mis on pärit allakirjutanud Lääne-Aafrika riigist, mida ÜRO peab vähim arenenud riigiks. Sellise impordi suhtes kohaldatakse aga jätkuvalt artikli 3 sätteid ( 3 ). c) Enamsoodustusrežiimi tollimaksude kohaldamine lõpetatakse nende kasutuselevõtmise turustusaasta lõpus. d) Kõigist käesoleva punkti kohaselt võetud meetmetest teavitatakse viivitamata majanduspartnerluslepingu komiteed, kus neid arutatakse korrapäraselt toimuvatel konsultatsioonidel.

6. Artikli 25 sätete kohaldamisel võib alates 1. oktoobrist 2015 tariifirubriiki 1701 kuuluvate toodete turgude häireteks pidada olukordi, kus valge suhkru Euroopa Ühenduse turuhind langeb kahel järjestikusel kuul alla 80 % eelneval turustusaastal valitsenud valge suhkru Euroopa Ühenduse turuhinnast.

7. Selleks et välistada punktides 4 ja 5 sätestatud korrast kõrvalehoidmist, rakendatakse ajavahemikul 1. jaanuarist 2008 kuni 30. septembrini 2015 tariifirubriikidesse 1704 90 99 , 1806 10 30 , 1806 10 90 , 2106 90 59 ja 2106 90 98 kuuluvate toodete suhtes spetsiaalset järelevalvemehhanismi. Kui kõnealuste Ghanast pärit toodete import suureneb 12 järjestikuse kuu jooksul kolme eelneva 12-kuulise ajavahemiku keskmise impordimahuga võrreldes enam kui 20 %, analüüsib ühendus kõnealuse impordi kaubandusstruktuuri, majanduslikku õigustatust ja suhkru osakaalu selles, ning juhul kui ta leiab, et kõnealust importi kasutatakse punktides 4 ja 5 sätestatud nõuetest kõrvalehoidmiseks, võib ta peatada sooduskohtlemise ning kohaldada tariifirubriikidesse 1704 90 99 , 1806 10 30 , 1806 10 90 , 2106 90 59 ja 2106 90 98 kuuluvate Ghanast pärit toodete suhtes Euroopa Ühenduse ühise tollitariifistiku kohaselt impordi suhtes rakendatavat eriotstarbelist enamsoodustusrežiimi tollimaksu. Käesoleva punkti alusel võetavate meetmete suhtes kohaldatakse mutatis mutandis punkti 5 alapunkte b, c ja d.

8. Ajavahemikus 1. oktoobrist 2009 kuni 30. septembrini 2012 antakse sooduskorra alusel toimuva impordi litsents tariifirubriiki 1701 kuuluvatele toodetele üksnes siis, kui importija kohustub ostma selliseid tooteid hinnaga, mis ei ole alla 90 % ühenduse kehtestatud võrdlushinnast asjaomase turustusaasta kohta.

9. Punkti 1 ei kohaldata tariifirubriiki 0803 00 19 kuuluvate Ghanast pärit toodete suhtes, mis on lastud vabasse ringlusse EÜ äärepoolseimates piirkondades. Punkti 1, 3 ja 4 ei kohaldata tariifirubriiki 1701 kuuluvate Ghanast pärit toodete suhtes, mis on lubatud vabasse ringlusse Prantsuse ülemeredepartemangudes. Käesolevat sätet kohaldatakse 10 aastat. Kõnealust ajavahemikku pikendatakse veel kümneks aastaks, kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti.

2. LISA

ÜHENDUSEST PÄRIT TOODETE SUHTES KEHTESTATUD TOLLIMAKSUD

Ghana koostab oma territooriumile imporditavate EÜst pärit toodete jaoks liberaliseerimiskava, mis sisaldab nelja tooterühma:

— A-rühma puhul lõpetatakse liberaliseerimine 1. jaanuaril 2013;

— B-rühma puhul, kuhu kuuluvad peamiselt olemasolevate ja kujunemisjärgus tööstusharude toormaterjalid ja seadmed, alustatakse liberaliseerimist 1. jaanuaril 2013 ja lõpetatakse 31. detsembril 2017;

— C-rühma puhul, kuhu kuuluvad suurt maksutulu andvad kaubad, alustatakse liberaliseerimist 1. jaanuaril 2018 ja lõpetatakse 31. detsembril 2022;

— D-rühma toodete puhul liberaliseerimist ei rakendata. Igasugune edaspidine liberaliseerimine toimub kooskõlas Ghana arengueesmärkidega, kui on möödunud vähemalt 25 aastat. Selle kategooria tundlikeks toodeteks on elatusvahendite, toiduga kindlustatuse ja maaelu arenguga – eelkõige põllumajanduse ja põllumajandustoodete töötlemisega – seotud tooted, samuti uute tööstusharude tooted, suurt maksutulu andvad kaubad (leevendamaks maksude võimalikku kogumõju) ning luksuskaubad.

Ekspordi arengu ja investeerimisfondi (EDIF) lõivu rakendamist toetab 2000. aasta ekspordi arengu ja investeerimisfondi seadus 582. Seda kohaldatakse kogu impordile määraga 0,5 % CIF-hinnast, et luua vahendid ekspordisektori ergutamiseks ning kaubanduse üldiseks toetamiseks. Kõnealune lõiv ei sisaldu liberaliseerimiskavas loetletud baastollimaksudes. Ghana pool võib säilitada kõnealuse lõivu kuni 31. detsembrini 2017 ning kaotab selle seega hiljemalt 1. jaanuaril 2018. Käesoleva lepingu artikli 8 kohane koostöö finantskohanduste vallas kehtib ka kõnealuse lõivu kaotamise suhtes.

Ühendusest pärit toodete suhtes kehtestatud tollimaksud (2. lisa, 1. osa)







Kategooria Kuni 31. dets. 2012 Alates 1. jaan. 2013 Alates 1. jaan. 2014 Alates 1. jaan. 2015 Alates 1. jaan. 2016 Alates 1. jaan. 2017 Alates 1. jaan. 2018 Alates 1. jaan. 2019 Alates 1. jaan. 2020 Alates 1. jaan. 2021 Alates 1. jaan. 2022 010110 A 5 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 010111 A 5 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 010119 D 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 010190 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 010210 A 5 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 010290 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 010310 A 5 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 010391 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 010392 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 010410 A 5 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 010420 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 010511 A 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 010512 A 5 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 010519 A 5 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 010592 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 010593 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 010599 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 010600 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 010611 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 010612 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 010619 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 010620 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 010631 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 010632 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 010639 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 010690 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020110 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020120 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020130 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020210 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020220 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020230 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020311 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020312 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020319 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020321 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020322 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020329 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020410 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020421 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020422 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020423 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020430 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020441 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020442 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020443 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020450 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020500 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020610 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020621 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020622 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020629 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020630 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020641 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020649 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020680 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020690 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020711 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020712 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020713 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020714 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020724 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020725 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020726 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020727 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020732 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020733 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020734 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020735 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020736 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020810 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020820 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020830 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020840 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020850 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020890 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 020900 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 021011 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 021012 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 021019 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 021020 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 021090 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 021091 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 021092 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 021093 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 021099 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 030110 D 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 030191 D 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 030192 B 10 % 10 % 10 % 10 % 5 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 030193 B 10 % 10 % 10 % 10 % 5 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 030199 D 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 030211 D 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 030212 D 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 030219 D 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 030221 D 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 030222 B 10 % 10 % 10 % 10 % 5 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 030223 B 10 % 10 % 10 % 10 % 5 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 030229 D 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 030231 B 10 % 10 % 10 % 10 % 5 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 030232 D 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 030233 B 10 % 10 % 10 % 10 % 5 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 030234 B 10 % 10 % 10 % 10 % 5 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 030235 B 10 % 10 % 10 % 10 % 5 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 030236 B 10 % 10 % 10 % 10 % 5 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 030239 B 10 % 10 % 10 % 10 % 5 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 030240 B 10 % 10 % 10 % 10 % 5 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 030250 B 10 % 10 % 10 % 10 % 5 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 030261 D 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 030262 B 10 % 10 % 10 % 10 % 5 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 030263 B 10 % 10 % 10 % 10 % 5 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 030264 D 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 030265 D 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 030266 B 10 % 10 % 10 % 10 % 5 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 030269 D 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 030270 B 10 % 10 % 10 % 10 % 5 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 030310 D 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 030311 B 10 % 10 % 10 % 10 % 5 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 030319 B 10 % 10 % 10 % 10 % 5 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 030321 D 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 030322 B 10 % 10 % 10 % 10 % 5 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 030329 D 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 030331 B 10 % 10 % 10 % 10 % 5 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 030332 A 5 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 030333 B 10 % 10 % 10 % 10 % 5 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 030339 D 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 030341 B 10 % 10 % 10 % 10 % 5 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 030342 D 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 030343 D 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 030344 B 10 % 10 % 10 % 10 % 5 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 030345 B 10 % 10 % 10 % 10 % 5 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 030346 B 10 % 10 % 10 % 10 % 5 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 030349 D 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 030350 D 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 030360 B 10 % 10 % 10 % 10 % 5 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 030371 D 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 030372 B 10 % 10 % 10 % 10 % 5 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 030373 D 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 030374 D 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 030375 B 10 % 10 % 10 % 10 % 5 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 030376 D 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 030377 B 10 % 10 % 10 % 10 % 5 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 030378 D 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 030379 D 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 10 % 030380 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 030410 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 030420 D 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % 030490 D 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 20 % 030510 B 10 % 10 % 10 % 10 % 5 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 0 % 030520 D 20 % 20 % 2