1999R2771 — ET — 06.10.2007 — 015.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2771/1999,

16. detsember 1999,

millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses sekkumisega või- ja kooreturul







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, ( 1 ) eriti selle artikleid 10 ja 40, ning arvestades, et: (1) määrusega (EÜ) nr 1255/1999 asendati nõukogu määrus (EMÜ) nr 804/68, ( 2 ) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1587/96, ( 3 ) ning muu hulgas ka nõukogu määrus (EMÜ) nr 777/87, ( 4 ) viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 1634/91, ( 5 ) mis käsitleb või ja lõssipulbri sekkumiskorda. Silmas pidades uut korda ja arvestades olemasolevaid kogemusi, on asjakohane muuta ja vajaduse korral lihtsustada või- ja kooreturul sekkumist reguleerivaid üksikasjalikke eeskirju. Seetõttu tuleks selguse huvides ümber kujundada sekkumise eri külgi reguleerivad konkreetsed määrused ehk komisjoni määrus (EMÜ) nr 2315/76, ( 6 ) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1824/97, ( 7 ) (EMÜ) nr 1547/87, ( 8 ) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1802/95, ( 9 ) (EMÜ) nr 1589/87, ( 10 ) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 124/1999, ( 11 ) ja (EÜ) nr 454/95, ( 12 ) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 390/1999 ( 13 ); (2) määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõikes 1 sätestatakse kriteeriumid, mille alusel sekkumisametid pakkumismenetluse kaudu võid kokku ostavad ning mille alusel kokkuost peatatakse. Esiteks on vaja määratleda juhud, mil asjaomases liikmesriigis tuleb kokkuostu alustada või see lõpetada, ja teiseks kehtestada vaatlusperiood, mille jooksul tuleb registreerida või turuhindade tase sekkumishindade suhtes. Selleks tuleks või turuhind kindlaks määrata ja kehtestada riigi tasandil nende hindade registreerimise kord. Praktilistel põhjustel käsitletakse Belgia ja Luksemburgi majandusliitu ühe liikmesriigina; (3) sekkumisametid võivad kokku osta üksnes sellist võid, mis vastab määruse (EÜ) nr 1255/1999 artiklis 6 sätestatud nõuetele ning kvaliteedi- ja esitamistingimustele, mis tuleb kindlaks määrata. Tuleks kindlaks määrata analüüsimeetodid ja kvaliteedi kontrolli kord, ning kui olukord seda nõuab, ette näha või radioaktiivsuse kontrollimise kord ja piirmäärad, mis tuleb kehtestada vajaduse korral ühenduse õigusaktidega. Liikmesriikidele peaks siiski jääma võimalus luua teatavatel tingimustel enesekontrolli süsteem. Praktilistel põhjustel tuleks lubada pikendada perioodi, mille jooksul sekkumiseks pakutavat võid toodetakse, kui vahe kahe pakkumiskutse vahel on pikem kui 21 päeva; (4) sekkumissüsteemi tõrgeteta toimimise tagamiseks on vaja kindlaks määrata tootmisettevõtete tunnustamise tingimused ja nende järgimise kontroll. Kõnealuse korra toimimise tagamiseks tuleks ette näha meetmed, mida võetakse nimetatud tingimuste täitmata jätmise korral. Kuna võid võib kokku osta muu liikmesriigi sekkumisamet peale selle, mille territooriumil või toodeti, peab kokkuostuga tegelev sekkumisamet suutma tõestada, et kvaliteeti ja esitamist käsitlevad tingimused on täidetud; (5) määrus (EÜ) nr 1255/1999 sätestab, et kokkuost peab toimuma pakkumismenetluse kaudu. Ühenduse kõikide huvitatud osapoolte võrdse kohtlemise tagamiseks tuleks pakkumiskutsed avaldada Euroopa Ühenduste Teatajas. Pakkumise üksikasjad, eelkõige miinimumkogus, esitamistähtajad ja maksimaalne kokkuostuhind tuleb kindlaks määrata. Või kvaliteedi- ja esitamisnõuete täitmise tagamiseks pakkumise esitamise ajal ja selle lattu jõudmise järel tuleks pakkujailt koos pakkumisega nõuda sellekohast kirjalikku kohustust. Pakkumistele tuleks lisada ka tagatis, et tagada selle jõusolek pakkumiste esitamise tähtaja möödumisel ja või tarnimine kehtestatava tähtaja jooksul; (6) ladustamise eri etappidel korraldatavate kontrollimistega peaks olema võimalik tagada või kvaliteeti ja kokkuostutingimuste täitmist. Asjaolu, et nõudeid ei suudeta täita, ei tohiks tekitada lisakoormust ühenduse eelarvele. Seetõttu tuleks ette näha, et ettevõtja peab ebakvaliteetse või tagasi võtma ja kandma tekkinud laokulud; (7) ladustatud varude nõuetekohaseks haldamiseks tuleks täpsustada liikmesriikide kohustused, määratledes ladustamiskoha maksimumkauguse ja kulud, mis tuleb katta suurema vahemaa korral, ning kus eelkõige nõutakse, et varud oleksid kättesaadavad, partiid identifitseeritud ja ladustatud või riskide vastu kindlustatud. Kontrollimiste ühtse sageduse ja taseme tagamiseks on samuti vaja täpsustada ladustamiskohtade inspekteerimiste laad ja arv, mida siseriiklikud asutused teevad; (8) sekkumisvaru nõuetekohane haldamine eeldab või edasimüüki niipea, kui müügivõimalused avanevad. Müügiks mõeldud või võrdse kättesaadavuse tagamiseks tuleks kõikidele huvitatud pooltele anda ostuvõimalus. Turu tasakaalu häirimise vältimiseks tuleks kehtestada müügihind, võttes arvesse turuolukorda. Tuleks sätestada müügitingimused, mille puhul on nõutav täitmisgarantii esitamine, eelkõige või ülevõtmise ja maksetähtaegade osas. Varude olukorra jälgimiseks peaksid liikmesriigid teavitama komisjoni müüdud või kogustest; (9) määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõikega 3 nähakse ette või ja koore eraladustamise toetus. Korra nõuetekohase jälgimise tagamiseks tuleks ette näha sätted ladustamistingimusi käsitleva lepingu ja spetsifikatsioonide kohta. Samal põhjusel tuleks kehtestada dokumentatsiooni, raamatupidamisarvestust ja kontrollimiste sagedust käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad, eelkõige artikli 6 lõikes 3 sätestatud nõuete osas. Hõlbustamaks eraladustuslepingute alusel ladustatud toodete olemasolu kontrolli laos, tuleks ette näha nende laost väljaviimine partiide kaupa, kui liikmesriik ei anna luba väiksema koguse väljaviimiseks; (10) eraladustuskava nõuetekohase haldamise tagamiseks on asjakohane kehtestada igal aastal ladustusaja kestuse alusel toetuse suurus, lattu saabumise kuupäevad ja kuupäevad, mil ladustajad võivad laost välja viia kõik lepingukohased kogused või osa nendest. Arvestades turuolukorda, võib neid kuupäevi, ladustusaegu ja koguseid muuta; (11) koore eest antava toetuse osas tuleks toote väärtuse arvessevõtmiseks ja praktilistel põhjustel määrata toetuse suurus või ekvivalendina vastavalt koore rasvasisaldusele. Õigustatult võib nõuda ka rasvasisalduse süstemaatilist kontrollimist. Selleks nõutakse ladustajatelt eelnevalt määratud miinimumrasvasisaldusega seotud kohustuse täitmist kogu ladustusaja vältel. Kogemused on näidanud, et mõningatel juhtudel on soovitav kergendada halduskoormust, sätestades kontrolli proovide võtmise teel. Et aga külmutamise järel on koore täpset rasvasisaldust võimatu kindlaks teha, tuleks sätestada, et eespool nimetatud kohustuse täitmata jätmise korral ei maksta kaubapartiide eest toetust juhul, kui see on ladustatud pärast viimast rahuldavat kontrolli; (12) määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõikega 3 nähakse ette, et toetuse suurust võib muuta kui seda õigustavad muutused turul. Seetõttu tuleks määratleda kohandamise eelduseks olevad tingimused ja selle ulatus; (13) kuna määrusega (EÜ) nr 1255/1999 kehtestatakse sekkumishind alates 1. juulist 2000, tuleks selguse huvides täpsustada sekkumishind, mida kohaldatakse alates käesoleva määruse jõustumisest kuni 30. juunini 2000; (14) käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, ning arvestades, et: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







I PEATÜKK

Reguleerimisala

Artikkel 1

1. Käesoleva määrusega kehtestatakse sekkumismeetmete üksikasjalikud rakenduseeskirjad piima- ja piimatootesektoris, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikliga 6.

2. Käesoleva määruse kohaldamisel käsitletakse Belgia ja Luksemburgi majandusliitu ühe liikmesriigina.







II PEATÜKK

Riiklik ladustamine







1. JAGU

Või kokkuostu tingimused

▼M6

Artikkel 2

1. Kui komisjon on kooskõlas artikli 8 lõikega 4 täheldanud, et turuhind ühes või mitmes liikmesriigis on langenud alla 92 % sekkumishinnast kahe järjestikuse nädala jooksul, alustab ta sekkumiseks pakutud või kokkuostu asjaomases liikmesriigis (liikmesriikides) perioodil 1. märtsist kuni 31. augustini hinnaga 90 % sekkumishinnast, kooskõlas määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõike 1 esimese lõiguga.

▼M12

Kokkuostuhinna arvutamiseks kasutatakse või valmistamispäeval kehtivat sekkumishinda.

▼M6

2. Kui komisjon on kooskõlas artikli 8 lõikega 4 täheldanud, et turuhind ühes või mitmes asjaomases liikmesriigis on võrdne või kõrgem kui 92 % sekkumishinnast kahe järjestikuse nädala jooksul, lõpetab ta kokkuostu.

▼B

Artikkel 3

Sekkumisametid ostavad kokku ainult niisugust võid, mis vastab määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõikele 2 ja käesoleva määruse artiklile 4.

Artikkel 4

1. ►M3 Pädevad asutused kontrollivad või kvaliteeti I lisas sätestatud meetodeid kasutades ning IV lisas sätestatud eeskirjade kohaselt võetud proovide alusel. ◄ Liikmesriigid võivad luua komisjoni nõusolekul ja oma järelevalve all teatavate kvaliteedinõuete ja teatavate tunnustatud ettevõtete osas enesekontrolli süsteemi.

2. Või radioaktiivsuse tase ei tohi ületada ühenduse määrustega kohaldatavat piirmäära.

Toote radioaktiivse saastumise taset kontrollitakse ainult siis, kui olukord seda nõuab, ning üksnes vajaliku ajavahemiku jooksul. Vajaduse korral määratakse kontrollimise kestus ja ulatus kindlaks määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikliga 42 ettenähtud korras.

▼M6

3. Või peab olema valmistatud sekkumisametile müügipakkumise laekumise kuupäevale eelneva 23 päeva jooksul.

▼B

4. Pakutava või miinimumkogus on kümme tonni. Liikmesriigid võivad nõuda, et võid pakutakse üksnes täistonnide kaupa.

5. Või pakitakse vähemalt 25 kilogrammi kaaluvatesse plokkidesse ja tarnitakse sellisena.

6. Või pakitakse uuest tugevast materjalist pakendisse nii, et transportimise, ladustamise ja laost äraviimise ajal oleks selle kaitse tagatud. Pakendile peavad olema märgitud vähemalt järgmised andmed, vajaduse korral koodiga:

a) loa number tootjaettevõtte ja -liikmesriigi kindlakstegemiseks;

b) valmistamise kuupäev;

c) lattu saabumise kuupäev;

d) tootepartii ja pakendi number; pakendi numbri võib asendada kaubaalusele märgitud kaubaaluse numbriga;

e) märge “rõõsk koor” vesifaasi vastava pH taseme puhul;

f) V lisas nimetatud siseriiklik kvaliteediklass, kui seda nõuab tootjariik.

Liikmesriigid võivad sätestada, et kui lao juhataja kohustub pidama registrit, millesse lattu saabumise päeval kantakse teises lõigus osutatud andmed, ei tule lattu saabumise kuupäeva pakendile märkida.

Artikkel 5

1. Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõikes 2 nimetatud ettevõtteid tunnustatakse üksnes siis, kui:

▼M14

a) nad on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 ( 14 ) artikli 4 kohaselt heaks kiidetud ja neil on nõuetekohane tehniline sisseseade;

▼B

b) nad kohustuvad pidama iga liikmesriigi pädeva asutuse määratud vormis püsiregistrit, kuhu kantakse teave tooraine päritolu, toodetud või koguse ja pakendi, toote märgistuse ja iga riiklikesse sekkumisvarudesse määratud partii väljalaskekuupäeva kohta;

c) nad nõustuvad andma oma võitoodangu ametlikuks erikontrolliks ja täitma vajaduse korral V lisas nimetatud siseriikliku kvaliteediklassi nõudeid;

d) nad kohustuvad teavitama pädevat inspekteerivat asutust vähemalt kaks tööpäeva varem oma kavatsusest toota võid riiklikuks sekkumiseks. Liikmesriigid võivad määrata ka lühema tähtaja.

2. Selleks et tagada käesoleva määruse järgimine, teevad asutused asjaomaste ettevõtete sekkumisvõi tootmiskava alusel ette teatamata kohapeal inspekteerimisi.

Tehakse vähemalt:

a) üks inspekteerimine 28 tootmispäeva kohta, mil võid on valmistatud sekkumise jaoks, ja vähemalt üks inspekteerimine poolaastas lõike 1 punktis b nimetatud kannete kontrollimiseks;

b) üks inspekteerimine poolaastas, et kontrollida, kuidas on järgitud lõikes 1 nimetatud muid loasaamistingimusi.

3. Luba tühistatakse, kui lõike 1 punktis a sätestatud algtingimusi enam ei täideta. Loa võib asjaomase ettevõtte taotluse korral taastada vähemalt kuue kuu järel pärast täielikku inspekteerimist.

Kui leitakse, et ettevõte ei ole järginud ühte lõike 1 punktides b, c ja d nimetatud kohustustest, peatatakse luba olenevalt kõrvalekalde tõsidusest 1–12 kuuks, välja arvatud vääramatu jõu korral.

Liikmesriik ei kohalda mainitud peatamist, kui leitakse, et kõrvalekalle ei olnud tahtlik ega leidnud aset tõsise hooletuse tulemusena ja selle mõju lõikes 2 ettenähtud inspekteerimiste tõhususele on olnud tähtsusetu.

4. Lõigete 2 ja 3 kohaselt korraldatud inspekteerimiste kohta koostatakse aruanne, milles esitatakse:

a) kontrollimise kuupäev;

b) selle kestus;

c) sooritatud toimingud.

Aruandele kirjutab alla vastutav inspektor.

5. Liikmesriigid teavitavad komisjoni meetmetest, mis on võetud seoses lõigetes 2 ja 3 ettenähtud inspekteerimistega, ühe kuu jooksul pärast meetmete vastuvõtmist.

Artikkel 6

1. ►M6 Kui või pakutakse sekkumiseks mõnes teises liikmesriigis kui tootjaliikmesriigis, tuleb kokkuostuks esitada sertifikaat, mille tootjariigi pädev asutus on väljastanud hiljemalt 45 päeva pärast pakkumise kättesaamise kuupäeva. ◄

Sertifikaat peab sisaldama artikli 4 lõike 6 punktis a, b, d ja vajaduse korral punktis f osutatud teavet ning kinnitust selle kohta, et kõnealune või on valmistatud ühenduses tunnustatud ettevõttes otse ja üksnes pastöriseeritud koorest määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõike 6 teise taande tähenduses.

2. Kui tootjaliikmesriik on korraldanud artikli 4 lõikes 1 nimetatud kontrollimised, sisaldab tunnistus ka nende tulemused ja kinnituse, et kõnealune toode on või määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõike 2 esimese lõigu tähenduses. Sel juhul peab artikli 4 lõikes 6 märgitud pakend olema kinni pitseeritud nummerdatud etiketiga, mille on väljastanud tootjaliikmesriigi pädev asutus. Etiketi number tuleb märkida lõikes 1 osutatud sertifikaadile.







2. JAGU

Hindade registreerimine

Artikkel 7

Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõikes 1 nimetatud või turuhinnad on niisuguse värske või tehasehinnad, mille eest tuleb tasuda 21 päeva jooksul, arvestamata siseriiklikke makse ja lõive, ja mis vastab määruse (EÜ) 1255/1999 artikli 6 lõike 2 esimeses lõigus sätestatud tingimustele ning on pakitud vähemalt 25kilogrammise netomassiga plokkidena.

Tehasehindadele lisatakse 2,5 euro suurune standardsumma 100 kg kohta või külmhoonesse transportimise kulude katmiseks.

Artikkel 8

1. Siseriiklikul tasandil registreeritakse turuhinnad iga nädal hinnanõukogu määrangute alusel või tüüpilistel turgudel kindlakstehtud hindade põhjal.

Iganädalane hindade registreerimine käsitleb artiklis 7 sätestatud hindu, mis on registreeritud eelmise nädala jooksul.

Hinnad väljendatakse eurodes 100 kg kohta ja ümardatakse sajandikkohani.

2. Liikmesriigid määravad:

a) hinnanõukogu koosseisu nii, et seal oleksid suuri võikoguseid hõlmavate toimingutega seotud ostjad ja müüjad võrdselt esindatud, ning vajaduse korral tüüpiliste turgude hindade registreerimissüsteemi;

b) sätted, mida vajatakse hindade registreerimise aluseks olevate andmete kontrollimiseks;

c) juhul kui artikli 7 esimeses lõigus nimetatud kvaliteediga võid puudutavad tehingud ei ole mahult küllalt iseloomustavad, kasutatakse kriteeriume, millega on võimalik kindlaks teha selle või hindade, mille suhtes on olnud piisavalt tehinguid, ja artiklis 7 nimetatud või hindade suhe.

Liikmesriigid annavad komisjonile vastavalt esimesele lõigule koostatud korra kirjelduse.

▼M6

Kui registreeritud hinnad jäävad muutumatuks viie või enama järjestikuse nädala jooksul, esitavad liikmesriigid komisjonile hinnangu põhjuste kohta, miks hinnad on kõnealusel perioodil muutumatuks jäänud.

▼B

3. Hiljemalt iga kolmapäeva kella 12ks (Brüsseli aja järgi) teatavad liikmeriigid komisjonile vastavalt lõikele 1 registreeritud hinnad.

4. Igal neljapäeval registreerib komisjon iga liikmesriigi turuhindade taseme, võrreldes sekkumishinnaga.

▼M6







3. JAGU

Või kokkuostu kord 90 % sekkumishinnaga

Artikkel 9

Kui komisjon on otsustanud alustada või ostu vastavalt artikli 2 lõikele 1, toimib sekkumisamet vastavalt käesolevale jaole.

Artikkel 10

1. Müüjad esitavad kirjaliku pakkumise vastuvõtuteatise vastu või kirjalikult mis tahes telekommunikatsioonivahendi kaudu, mis võimaldab kättesaamist tõendada.

2. Pakkumises peab olema märgitud:

a) müüja nimi ja aadress;

b) pakutav kogus;

c) või hoiukoht.

3. Pakkumised kehtivad üksnes juhul, kui:

a) need tehakse artikli 4 lõikes 4 nõutavale võikogusele;

b) nendega on kaasas müüja kirjalik kohustus järgida artikli 4 lõike 3 ja artikli 14 lõike 2 sätteid;

c) esitatakse tõendid, et müüja on hiljemalt pakkumise saamise kuupäeval esitanud liikmesriigile, kus pakkumine on esitatud, tagatise suurusega 5 eurot 100 kg kohta.

4. Lõike 3 punktis b nimetatud kohustust, kui see on algselt edastatud sekkumisametile, peetakse hilisemate pakkumiste korral vaikimisi uuendatuks, kuni müüja või sekkumisamet need selgesõnaliselt lõpetab, tingimusel, et:

a) esimeses pakkumises on kinnitus, et ostja soovib juhinduda käesoleva lõike sätetest;

b) hilisemad pakkumised viitavad käesoleva lõike sätetele ja algpakkumise kuupäevale.

5. Sekkumisamet registreerib pakkumise saabumispäeva, asjaomased kogused ja nende valmimiskuupäevad ning pakutava või ladustamispaiga.

6. Kui sekkumisamet on pakkumised kätte saanud, ei või neid enam tagasi võtta.

Artikkel 11

Pakkumise kehtimine ja või toimetamine sekkumisameti määratud hoidlasse artikli 12 lõikes 2 sätestatud aja jooksul on esmanõuded komisjoni määruse (EMÜ) nr 2220/85 artiklis 20 määratletud tähenduses ( 15 ).

Artikkel 12

1. Pärast pakkumise kontrollimist väljastab sekkumisamet pakkumise kättesaamisele järgneva viie tööpäeva jooksul kuupäevastatud ja nummerdatud tarnekorralduse, kus on märgitud järgmine teave:

a) tarnitav kogus;

b) või viimane tarnekuupäev;

c) külmhoone, kuhu see tuleb toimetada.

2. Müüja tarnib või külmhoone laadimisplatvormile 21 päeva jooksul pärast müügipakkumise kättesaamise kuupäeva. Tarnida võib mitme kaubasaadetisena.

Või külmhoone laadimisplatvormile laadimise kulud kannab müüja.

3. Artikli 10 lõike 3 punktis c viidatud tagatis vabastatakse niipea, kui müüja on kogu tarnekorralduses märgitud koguse ettenähtud aja jooksul kohale toimetanud.

Kui artikli 4 lõikes 1 osutatud kontrollimised näitavad, et või ei vasta nimetatud artikliga kehtestatud nõuetele, jäädakse ilma tarnitud kogustele vastavast tagatise osast. Järelejäänud koguste kokkuost tühistatakse ja neile vastav tagatis vabastatakse.

4. Kui müüja ei ole tarnekorralduses märgitud aja jooksul võid kohale toimetanud, välja arvatud vääramatu jõu korral, jäädakse ilma artikli 10 lõike 3 punktis c nimetatud pakkumistagatisest kohaletoimetamata kogustele vastavas osas ja ülejäänud koguste kokkuost tühistatakse.

5. Käesolevas artiklis on või sekkumisametile kohaletoimetamise päevaks päev, millal pakkumises märgitud täielik kogus võid jõuab sekkumisameti määratud külmhoonesse, mis ei ole varasem kui tarnekorralduse väljastamispäevale järgnev päev.

6. Müügist tulenevaid õigusi ja kohustusi ei saa loovutada.

Artikkel 13

1. Sekkumisamet maksab müüjale iga ülevõetud võikoguse eest 45–65 päeva jooksul pärast ülevõtmist, tingimusel et on kinnitust leidnud artiklite 3 ja 4 täitmine.

2. Käesolevas artiklis on ülevõtmispäevaks päev, millal või jõuab sekkumisameti määratud külmhoonesse, mis ei ole varasem kui artikli 12 lõikes 1 nimetatud tarnekorralduse väljastamispäevale järgnev päev.

Artikkel 14

1. Või läbib ladustamise prooviaja. Prooviaja pikkuseks määratakse 30 päeva alates ülevõtmispäevast.

2. Kui inspekteerimine või saabumisel sekkumisameti määratud lattu näitab, et või ei vasta artiklite 3 ja 4 nõuetele või kui või organoleptiline miinimumkvaliteet osutub ladustamise prooviaja lõpul I lisas sätestatud miinimumkvaliteedist madalamaks, kohustuvad müüjad oma pakkumiste osas:

a) võtma kõnesoleva või tagasi ja

b) tasuma asjaomase või ladustamiskulud alates või vastuvõtmispäevast kuni laost väljaviimise päevani.

Tasutavad laokulud arvutatakse lattu toomise, laost väljaviimise ja ladustamise kulude standardsumma alusel vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 1883/78 ( 16 ) artiklile 6.

Artikkel 15

1. Igal teisipäeval hiljemalt kell 12 päeval (Brüsseli aja järgi) teatavad liikmesriigid komisjonile või kogustest, mille suhtes eelmisel nädalal on esitatud müügipakkumine kooskõlas artikliga 10.

2. Kui on täheldatud, et pakkumised ulatuvad 75 protsendini määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõike 1 teises lõigus selle aasta kohta viidatud kogustest, edastatakse käesoleva artikli lõikes 1 viidatud teave eelmisel päeval pakkumisel olnud või kogustest iga päev hiljemalt kell 12 päeval (Brüsseli aja järgi).

Kui on täheldatud, et pakkumised ulatuvad määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõike 1 teises lõigus selle aasta puhul viidatud kogusteni, võib kokkuostu peatada kooskõlas selle määruse artikli 42 lõikes 2 viidatud korraga.

Artikkel 15a

Kui kooskõlas artikli 42 lõikega 2 või artikli 15 lõike 2teise lõiguga kokkuost peatatakse, lõpetatakse uute pakkumiste vastuvõtt kokkuostu peatamise otsuse jõustumisele järgnevast päevast.

▼M6







3a. JAGU

Või kokkuostu kord pakkumismenetluse teel

Artikkel 16

1. Kui komisjon otsustab, et või ostetakse kokku avatud alalise pakkumismenetluse teel vastavalt määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõikele 1 ja artikli 42 lõikes 2 sätestatud korras, kohaldatakse käesoleva määruse artikleid 3, 4, 5, 6, 12, 13 ja 14, kui käesolevas jaos ei ole sätestatud teisiti.

2. Pakkumiskutse avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

▼M11

3. Pakkumiste esitamistähtaeg vastuseks individuaalsetele pakkumiskutsetele on iga kuu teisel ja neljandal teisipäeval kell 11.00 (Brüsseli aja järgi), välja arvatud augusti teine teisipäev. Kui teisipäev on riigipüha, on tähtaeg eelmisel tööpäeval kell 11.00 (Brüsseli aja järgi).

▼M6

Artikkel 17

1. Liikmesriigi sekkumisameti poolt väljakuulutatud pakkumismenetluses osalemiseks esitavad huvitatud pooled kirjaliku pakkumise või kirjaliku elekterside kaudu edastatud teatise, saades vastu tõendi selle kättesaamise kohta.

2. Pakkumises peab olema märgitud:

a) pakkuja nimi ja aadress;

b) pakutav kogus;

c) pakutav hind 100 kg või kohta eurodes kuni sajandikkohani ümardatult, arvestamata siseriiklikke makse ja lõive ning tarnituna külmhoone laadimisplatvormile;

d) või hoiukoht.

3. Pakkumised kehtivad üksnes juhul, kui:

a) need tehakse artikli 4 lõikes 4 nõutavale võikogusele;

b) nendega on kaasas pakkuja kirjalik kohustus järgida artikli 4 lõike 3 ja artikli 14 lõike 2 sätteid;

c) esitatakse tõendid, et pakkuja on enne kõnealuse vooru pakkumiste esitamiskuupäeva andnud liikmesriigile, kus pakkumine esitati, pakkumistagatise suurusega 5 eurot kõnealuse pakkumise 100 kg kohta.

4. Lõike 3 punktis b nimetatud kohustust, kui see on algselt edastatud sekkumisametile, peetakse hilisemate pakkumiste korral vaikimisi uuendatuks, kuni pakkuja või sekkumisamet need selgesõnaliselt lõpetab, tingimusel et:

a) esimeses pakkumises on kinnitus, et pakkuja soovib juhinduda käesoleva lõike sätetest;

b) hilisemad pakkumised viitavad käesolevale lõigule ja algpakkumise kuupäevale.

5. Sekkumisamet registreerib pakkumise saabumispäeva, asjaomased kogused ja nende valmimiskuupäevad ning pakutava või ladustamispaiga.

6. Pärast artikli 16 lõikes 3 osutatud asjaomaste pakkumismenetlustega seotud pakkumiste esitamise tähtpäeva ei saa pakkumisi tagasi võtta.

Artikkel 17a

Pakkumiste kehtimine pärast pakkumiste esitamistähtaja möödumist ning või toimetamine sekkumisameti määratud hoidalasse artikli 17d lõikes 3 sätestatud aja jooksul on määruse (EMÜ) nr 2220/85 artiklis 20 esitatud esmatähtsad nõuded.

Artikkel 17b

▼M11

1. Liikmesriigid teatavad artikli 16 lõikes 3 osutatud kuupäeval komisjonile pakkujate pakutud kogused ja hinnad.

Kui ühtegi pakkumist ei ole esitatud, teatavad liikmesriigid sellest komisjonile samaks tähtajaks.

▼M6

2. Võttes arvesse iga pakkumismenetluse puhul saadud pakkumisi, määrab komisjon määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 42 lõikes 2 nimetatud korras maksimaalse kokkuostuhinna, võttes aluseks kohaldatavad sekkumishinnad.

3. Võib otsustada, et pakkumise korraldamist ei jätkata.

Artikkel 17c

Pakkumised lükatakse tagasi, kui kavandatav hind on suurem kui artikli 17b lõikes 2 nimetatud maksimumhind, mida kõnealuse pakkumismenetluse puhul kohaldatakse.

Artikkel 17d

1. Sekkumisamet teatab pakkujaile viivitamata nende pakkumismenetluses osalemise tulemusest.

Pakkumiste tagasilükkamise korral vabastatakse kohe artikli 17 lõike 3 punktis c sätestatud tagatised.

Pakkumismenetlusest tulenevaid õigusi ja kohustusi ei saa loovutada.

2. Sekkumisamet väljastab edukale pakkujale kohe kuupäeva ja numbriga varustatud tarnekorralduse, millele on märgitud:

a) tarnitav kogus;

b) või viimane tarnekuupäev;

c) külmhoone, kuhu see tuleb toimetada.

3. Edukas pakkuja tarnib 21 päeva jooksul pärast pakkumiste esitamistähtpäeva või külmhoone laadimisplatvormile. Tarnida võib mitme kaubasaadetisena.

Või külmhoone laadimisplatvormile laadimise kulud kannab edukas pakkuja.

4. Artikli 17 lõike 3 punktis c sätestatud tagatis vabastatakse niipea, kui edukas pakkuja on kogu tarnekorralduses märgitud koguse ettenähtud aja jooksul kohale toimetanud.

Kui artikli 4 lõikes 1 osutatud kontrollimised näitavad, et või ei vasta nimetatud artikliga kehtestatud nõuetele, jäädakse ilma tarnitud kogustele vastavast tagatise osast. Järelejäänud koguste kokkuost tühistatakse ja neile vastav tagatis vabastatakse.

5. Kui edukas pakkuja ei ole tarnekorralduses märgitud aja jooksul võid kohale toimetanud, välja arvatud vääramatu jõu korral, jäädakse ilma artikli 17 lõike 3 punktis c nimetatud pakkumistagatisest kohaletoimetamata kogustele vastavas osas ja kohaletoimetamata koguste kokkuost tühistatakse.

6. Käesoleva artikli tähenduses on või sekkumisametile kättetoimetamise päevaks päev, millal tarnekorralduses märgitud täielik kogus võid jõuab sekkumisameti määratud külmhoonesse, mis ei ole varasem kui tarnekorralduse väljastamispäevale järgnev päev.

▼B







4. JAGU

Lattu saabumine ja laost väljavõtmine

Artikkel 18

1. Liikmesriigid sätestavad tehnilised standardid, nähes eelkõige ette ladustustemperatuuri, mis määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõike 2 kolmandas lõigus märgitud külmhoonete puhul ei oleks madalam kui -15 °C, ja võtavad muid meetmeid, mida on vaja või nõuetekohaseks säilitamiseks. Kaasneva riski katab kindlustus kas ladustaja lepingulise kohustuse või sekkumisameti üldise vastutuse vormis; liikmesriigid võivad olla iseenda kindlustusandjad.

2. Sekkumisametid nõuavad või tarnimist külmhoone laadimisplatvormile ning selle ladustamist ja hoidmist kergesti identifitseeritavate ja ligipääsetavate partiidena.

3. Pädev inspekteerimisasutus kontrollib ette teatamata või olemasolu laos vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 2148/96 ( 17 ) artiklile 4.

Artikkel 19

1. Sekkumisamet valib või ladustamispaigale lähima vaba külmhoone.

Ta võib valida teise külmhoone, mis asub lõikes 2 osutatud kaugusel, kui see ei tekita täiendavaid hoiukulusid.

Kaugemal asuva külmhoone võib ta valida juhul, kui kulud, sealhulgas ladustus- ja transpordikulud, on väiksemad. Sel juhul teatab sekkumisamet oma valikust kohe komisjonile.

2. Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud pikim vahemaa on 350 km. Pikemate vahemaade puhul tuleb sekkumisametil kanda täiendavad transpordikulud 0,065 eurot tonnkilomeetri kohta.

Kui võid kokkuostev sekkumisamet ei asu liikmesriigis, mille territooriumil pakutavat võid ladustatakse, ei võeta esimeses lõigus nimetatud pikima vahemaa arvestamisel arvesse vahemaad müüja hoidlast liikmesriigi piirini, kus asub ostu sooritav sekkumisasutus.

3. Lõikes 2 sätestatud lisakulud kannab sekkumisamet üksnes juhul, kui või temperatuur ei ületa külmhoonesse saabumisel 6 oC.

Artikkel 20

Külmhoidlast väljaviimisel paigutab sekkumisamet või kaubaalustel lao laadimisalusele, laadituna võimaluse korral transpordivahendisse, kui selleks on veoauto või raudteevagun. Need kulud kannab sekkumisamet ning võimalikud laadimis- ja kaubaaluselt mahatõstmise kulud kannab või ostja.

▼M6







5. JAGU

Või müügi kord pakkumismenetluse teel

Artikkel 21

1. Või müüakse iga sekkumisameti korraldatava alalise pakkumismenetluse teel.

2. Müüakse enne ►M20 1. juuni 2007 ◄ ladustatud võid.

3. Alalise pakkumismenetluse teadaanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas vähemalt kaheksa päeva enne pakkumiste esitamiseks ettenähtud esimest tähtaega.

4. Sekkumisametid koostavad alalise pakkumismenetluse kohta teadaande, märkides eelkõige pakkumiste esitamise tähtaja ja aadressi.

Nad märgivad nende valduses oleva või kohta:

a) külmhoonete asukohad, kus müüdavat võid ladustatakse,

b) müügiks pakutav kogus igas külmhoones.

5. Sekkumisametid peavad lõikes 4 osutatud teabe kohta ajakohastatud loetelu, mille nad teevad huvitatud pooltele nõudmisel kättesaadavaks. Nad avaldavad ka korrapäraselt kohases vormis loetelu muudatused, millele osutatakse alalise pakkumismenetluse teadaandes.

6. Sekkumisametid teevad vajalikud korraldused, et võimaldada huvitatud pooltel:

a) tutvuda müüdava või proovidega nende oma kulul enne pakkumise esitamist;

b) kontrollida komisjoni määruse (EÜ) nr 213/2001 ( 18 ) artiklis 8 osutatud analüüside tulemusi.

Artikkel 22

1. Sekkumisametid korraldavad alalise pakkumismenetluse kehtivusaja jooksul pakkumisvoorusid.

▼M11

2. Pakkumiste esitamistähtaeg vastuseks individuaalsetele pakkumiskutsetele on iga kuu teisel ja neljandal teisipäeval kell 11.00 (Brüsseli aja järgi), välja arvatud augusti teine teisipäev ja detsembri neljas teisipäev. Kui teisipäev on riigipüha, on tähtaeg eelmisel tööpäeval kell 11.00 (Brüsseli aja järgi).

▼M6

Artikkel 23

1. Pakkumised igas voorus esitatakse kirjalike pakkumistena vastuvõtuteatise vastu või kirjalikult telekommunikatsioonivahendi kaudu, mis võimaldab kättesaamist tõendada.

Pakkumine esitatakse sellele sekkumisametile, mille valduses on või, mille kohta pakkumine tehakse.

2. Pakkumises peab olema märgitud:

a) pakkuja nimi ja aadress;

b) soovitud kogus;

c) pakutav hind eurodes 100 kilogrammi kohta ilma riiklike maksude ja lõivudeta, tarnituna külmhoone laadimisplatvormile;

d) vajaduse korral selle külmhoone asukoht, kus müüdavat võid ladustatakse, ja soovi korral alternatiivne külmhoone;

e) vajaduse korral pakutava või liik, mis on nimetatud artikli 4 lõike 6 punktis e.

3. Pakkumised kehtivad üksnes juhul, kui:

a) need käsitlevad koguseid alates viiest tonnist või, kui külmhoones saadaolev kogus on väiksem kui viis tonni, siis tegelikku saadaolevat kogust;

b) tõendatakse, et pakkuja on esitanud liikmesriigis, kus pakkumine esitatakse, pakkumistagatise 70 eurot tonni kohta kõnealuseks pakkumisvooruks enne pakkumiste esitamise tähtaja lõppu.

4. Pakkumisi ei saa pärast artikli 22 lõikes 2 sätestatud tähtaega tagasi võtta.

▼M21

Artikkel 24

Artikli 23 lõike 3 punktis b sätestatud pakkumistagatise puhul tähendavad esmased nõuded määruse (EMÜ) nr 2220/85 artiklis 20 määratletud tähenduses seda, et pakkumised on jõus pärast käesoleva määruse artikli 22 lõikes 2 osutatud tähtaja möödumist ning et hind makstakse käesoleva määruse artikli 24f lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul.

▼M6

Artikkel 24a

▼M11

1. Liikmesriigid teatavad artikli 22 lõikes 2 osutatud kuupäeval komisjonile pakkujate pakutud kogused ja hinnad ning müügiks pakutava või koguse.

Kui ühtegi pakkumist ei ole esitatud ja kui või on asjaomases liikmesriigis müügiks kättesaadav, teatavad liikmesriigid sellest komisjonile samaks tähtajaks.

▼M6

2. Või madalaim müügihind (miinimumhind) igas voorus saadud pakkumiste alusel kinnitatakse määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 42 lõikes 2 ettenähtud korras. Kõnealune hind võib erineda vastavalt müügiks pakutava või asukohale.

Võib vastu võtta otsuse, et voorus müüki ei toimu.

Artikkel 24b

Pakkumised lükatakse tagasi, kui pakutav hind on kehtestatud miinimumhinnast madalam.

Artikkel 24c

1. Sekkumisasutus arvestab pakkumiste vaagimisel artikleid 2-5.

2. Või jaotatakse ladustamise alguskuupäeva alusel, alustades üldkoguse kõige vanemast tootest või vastavalt vajadusele pakkuja määratud kõige vanemast rõõsakoore- või hapukoorevõist külmhoones.

3. Ilma et see piiraks artikli 24b kohaldamist, on edukas pakkuja see, kes pakub kõrgeima hinna. Kui saadaolevat kogust ei ole täielikult ära kasutatud, jaotatakse allesjäänud kogus teiste pakkujate vahel vastavalt pakutud hindadele, alustades kõrgeimast hinnast.

4. Kui pakkumise vastuvõtmine tooks kaasa lepingu sõlmimise suurema koguse või kohta, kui asjaomases külmhoones saadaval, sõlmitakse kõnealuse pakkujaga leping ainult saadaoleva koguse kohta.

Sekkumisasutus võib kokkuleppel pakkujaga kasutada pakkumises ettenähtud koguse täitmiseks muid külmhooneid.

5. Kui kahe või enama pakkumise vastuvõtmine, milles pakutakse sama hinda konkreetses külmhoones oleva või eest, tooks kaasa saadaolevat kogust ületavate lepingute sõlmimise, jaotatakse olemasolevad kogused proportsionaalselt pakkumistes soovitud kogustega.

Kui selline jaotamine tooks kaasa viiest tonnist väiksemate koguste müügi, otsustatakse ostuõigus liisu teel.

Artikkel 24d

Pakkumismenetlusest tulenevaid õigusi ja kohustusi ei saa loovutada.

Artikkel 24e

1. Sekkumisamet teatab viivitamata kõigile pakkujatele pakkumismenetluses osalemise tulemustest.

Artikli 23 lõike 3 punktis b sätestatud tagatised, mis on esitatud seoses edutute pakkumistega, vabastatakse viivitamata.

2. Enne või äraviimist ja artikli 24f lõikes 2 määratletud tähtaja jooksul maksavad edukad pakkujad sekkumisametile oma pakkumisele vastava summa iga koguse eest, mida nad ära viia soovivad.

▼M21

3. Kui edukas pakkuja ei ole käesoleva artikli lõike 2 tingimust täitnud, jääb ta artikli 23 lõike 3 punktis b osutatud pakkumistagatisest ilma ja allesjäänud koguste müük tühistatakse, kui tegemist ei olnud vääramatu jõuga.

▼M6

Artikkel 24f

1. Kui artikli 24e lõikes 2 viidatud summa on makstud, väljastab sekkumisamet äraviimiskorralduse, millel on järgmised andmed:

a) kogus, mille kohta on vastav summa makstud;

b) külmhoone, kus võid ladustatakse;

c) või äraviimise tähtaeg.

2. Edukas pakkuja viib talle antud või ära 30 päeva jooksul pärast pakkumiste esitamise tähtpäeva. Ära viia võib osade kaupa, kui iga osa on vähemalt 5 tonni. Kui külmhoonesse jäänud kogus on alla viie tonni, võib tarnida kõnealuse väiksema koguse.

Kui või pole ära viidud esimeses lõigus sätestatud ajavahemiku jooksul, kannab või ladustamise kulud alates selle ajavahemiku lõppemise päevale järgnevast päevast edukas pakkuja, välja arvatud siis, kui tegemist on vääramatu jõuga. Lisaks sellele on ladustamisrisk tema kanda.

3. Kooskõlas artikli 23 lõike 3 punktiga b esitatud tagatis selles osas, mis vastab sätestatud perioodi jooksul ära viidud kogustele, vabastatakse viivitamata.

▼M21 —————

▼M6

Lõike 2 teises lõigus viidatud vääramatu jõu korral võtab sekkumisasutus meetmeid, mida ta asjaolusid arvestades vajalikuks peab.

Artikkel 24g

Liikmesriigid teatavad komisjonile hiljemalt iga nädala teisipäevaks eelmise nädala võikogustest:

a) mille kohta on sõlmitud müügileping;

b) mis on üle võetud.

▼B







III PEATÜKK

Või ja koore eraladustus







1. JAGU

Ladustusleping ja -tingimused

Artikkel 25

Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:

— laopartii ühest ja samast tehasest saadud ning ühel ja samal päeval ühte lattu hoiule võetud kogus, mis kaalub vähemalt üks tonn ning on ühesuguse koostise ja kvaliteediga,

— lepingulise ladustuse alguspäev lattu saabumise päevale järgnev päev,

— lepingulise ladustuse viimane päev laost väljavõtmise päevale eelnev päev.

Artikkel 26

Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõike 3 neljandas lõigus osutatud või ja koore eraladustuslepingute pooled on nende liikmesriikide sekkumisametid, kelle territooriumil võid ja koort ladustatakse, ja füüsilised või juriidilised isikud – edaspidi “lepingupooled”.

Artikkel 27

1. Eraladustuslepinguid võib sõlmida ainult määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõike 3 esimeses lõigus nimetatud või ja koore kohta.

Või peab olema valmistatud käesoleva määruse artikli 5 lõike 1 punktide a, b ja c kohaselt heakskiidetud ettevõtja poolt lepingulise ladustuse alguspäevale eelnenud 28 päeva jooksul. Või peab vastama V lisas osutatud tootjariigi siseriiklikule kvaliteediklassile ega tohi ületada artikli 4 lõikes 2 osutatud radioaktiivsuse lubatud piirmäära.

2. Ladustuslepingut ei tohi sõlmida või ja koore kohta:

a) mille kohta on ühenduse teiste sätete alusel tehtud taotlus otsetarbimistoetuse saamiseks;

b) mille suhtes kohaldatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 565/80 ( 19 ) artikli 5 lõikes 1 osutatud korda; nimetatud korra edaspidist kohaldamist käsitletakse lepingulise ladustuse lõppemisena.

Artikkel 28

1. Ladustuslepingud sõlmitakse ühe ja enama laopartii kohta kirjalikult ning need sisaldavad eelkõige sätteid:

a) või või koore koguse kohta, mille suhtes lepingut kohaldatakse;

b) toetuse suuruse kohta, ilma et see piiraks artikli 38 kohaldamist;

c) lepingu täitmisega seotud kuupäevade kohta, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõike 3 viienda lõigu kohaldamist;

d) külmhoonete kindlakstegemiseks.

2. Ladustaja liikmesriigi sekkumisamet koostab kontrollmeetmete, eelkõige artiklis 33 osutatute ja käesoleva artikli lõikes 3 osutatud teabe alusel spetsifikaadid. Ladustuslepingus viidatakse neile spetsifikaatidele.

3. Spetsifikaadid tagavad, et iga võipartii pakendil on vähemalt järgmine teave, mis võib vajaduse korral olla kodeeritud:

a) number tootjaettevõtte ja -liikmesriigi kindlakstegemiseks;

b) valmistamiskuupäev;

c) lattu saabumise kuupäev;

d) tootepartii number;

e) märge “soolatud” määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõike 3 esimese lõigu kolmandas taandes osutatud või puhul;

f) V lisas nimetatud siseriiklik kvaliteediklass;

g) netokaal.

Liikmesriigid võivad sätestada, et kui lao juhataja kohustub pidama registrit, millesse lattu saabumise päeval kantakse esimeses lõigus osutatud andmed, ei tule lattu saabumise kuupäeva pakendile märkida.

Artikkel 29

1. Lattu saabumine võib toimuda ainult ühe ja sama aasta 15. märtsi ja 15. augusti vahel. Laost väljavõtmine võib toimuda ainult alates ladustusaasta 16. augustist.

2. Laost väljavõtmine toimub laopartiide kaupa või pädeva asutuse loal väiksemate kogustena. Artikli 33 lõike 2 punktis a osutatud tingimustel võib laost välja võtta üksnes pitseeritud koguse.

Artikkel 30

1. Sekkumisametitega lepingu sõlmimise taotlused võib teha üksnes või- ja koorekoguste kohta, mis on täies ulatuses ladustatud.

Sekkumisamet peab saama taotluse hiljemalt 30 päeva jooksul alates lattu saabumise kuupäevast. Sekkumisametid registreerivad taotluste vastuvõtmise kuupäevad.

Kui sekkumisamet saab taotluse eespool nimetatud tähtajale järgneva 10 tööpäeva jooksul, võib ladustuslepingu siiski sõlmida, kuid toetust vähendatakse 30 %.

2. Ladustuslepingud sõlmitakse hiljemalt 30 päeva jooksul alates taotluse registreerimiskuupäevast.

Artikkel 31

Kui võid ladustatakse mõnes muus liikmesriigis kui tootjariigis, tuleb artiklis 30 nimetatud ladustuslepingu sõlmimiseks esitada tootjaliikmesriigi pädeva asutuse väljaantud tunnistus 50 päeva jooksul alates või lattu saabumisest.

Tunnistus sisaldab artikli 28 lõike 3 punktides a, b ja d piiritletud teavet ja kinnitab, et kõnealune toode on või määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõike 3 esimese lõigu tähenduses.

Esimeses lõigus osutatud juhtudel sõlmitakse ladustuslepingud hiljemalt 60 päeva jooksul alates taotluse registreerimiskuupäevast.







2. JAGU

Kontroll

Artikkel 32

1. Liikmesriik tagab, et kõik toetuse maksmiseks nõutavad tingimused on täidetud.

2. Lepinguosaline või liikmesriigi nõudmisel või loal lao eest vastutav isik teeb kontrolli eest vastutavale pädevale asutusele kättesaadavaks kõik dokumendid, mis võimaldavad kontrollida eraladustamisele kuuluvate toodete järgmisi andmeid:

a) loanumber tootjaettevõtte ja -liikmesriigi kindlakstegemiseks;

b) valmistamiskuupäev;

c) lattu saabumise kuupäev;

d) laopartii number;

e) olemasolu laos ja lao aadress;

f) laost väljavõtmise kuupäev.

3. Lepinguosaline või vajaduse korral lao eest vastutav isik pea iga lepingu kohta laos kättesaadavat laoarvestust, mis sisaldab järgmisi andmeid:

a) eraladustatud toodete laopartii number;

b) lattu saabumise ja laost väljavõtmise kuupäev;

c) või- ja koorekogused laopartiide kaupa;

d) toodete asukoht laoruumis.

4. Ladustatud tooted peavad olema kergesti identifitseeritavad ja kättesaadavad ning lepingu järgi kindlakstehtavad.

Artikkel 33

1. Lattu saabumisel korraldab pädev asutus kontrolle ajavahemikus, mis algab lattu saabumise kuupäeval ja lõpeb 28 päeva pärast artiklis 30 osutatud lepingu sõlmimise taotluse registreerimiskuupäeva.

Ladustatud toodete toetuse õigustatuse kontrollimiseks tuleb võtta representatiivne proov vähemalt 5 % ladustatud kogustest, et teha kindlaks, kas partiid muu hulgas toodete kaalu, märgistuse ja omaduste poolest tervikuna vastavad füüsiliselt lepingu sõlmimise taotlusele.

2. Pädev asutus peab:

a) kas pitseerima lõikes 1 sätestatud kontrolli toimumise ajal kõik lepinguga seotud laopartiid ja väiksemad kogused;

b) või kontrollima ette teatamata pisteliselt toodete olemasolu laos. Asjaomane valim peab olema esinduslik ja vastama vähemalt 10 %-le eraladustustoetuse lepingus ettenähtud üldkogusest.

▼M1

3. Lepingulise ladustusaja lõpus peab pädev asutus juhuslike proovidega kontrollima kaalu ja märgistust. Kui maksimaalse lepingulise ladustusaja lõppedes on või veel laos, võib kõnealuseid kontrolle teha või laost väljaviimisel.

Esimeses lõigus osutatud kontrolli eesmärgil teatab lepingupool pädevale asutusele asjaomastest laopartiidest vähemalt viis tööpäeva enne:

i) 210päevase lepingujärgse maksimaalse ladustusaja lõppu, või

ii) väljaviimistoimingute algust, kui tooted viiakse välja kõnealuse 210päevase ajavahemiku jooksul või pärast seda.

Liikmesriik võib nõustuda lühema ajavahemikuga kui viis tööpäeva.

▼B

4. Lõigete 1, 2 ja 3 kohaste kontrollimiste kohta koostatakse aruanne, milles esitatakse:

a) kontrollimiskuupäev;

b) selle kestus;

c) sooritatud toimingud.

Aruandele peavad alla kirjutama vastutav inspektor ja kaasallkirjastajana lepinguosaline või vajaduse korral lao eest vastutav isik, ning see peab kuuluma maksetõendi juurde.

5. Kui vähemalt 5 %-l kontrollitud tootekogustest esineb kõrvalekaldeid, laiendatakse kontrolli pädeva asutuse määratavale suuremale valimile.

Liikmesriigid teatavad eeskirjade eiramise juhtudest komisjonile nelja nädala jooksul.







3. JAGU

Ladustustoetus

Artikkel 34

1. Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõike 3 esimeses lõigus sätestatud eraladustustoetust võib anda üksnes 90- kuni 210-päevase lepingulise ladustusaja korral.

Kui lepinguosaline ei pea kinni artikli 33 lõikes 3 nimetatud tähtajast, vähendatakse toetust 15 % ja seda makstakse üksnes ajavahemiku eest, mille kohta lepinguosaline pädevale asutusele nõuetekohaselt tõendab, et või või koore lepinguline ladustamine jätkus.

2. Ilma et see piiraks artikli 38 kohaldamist, määrab komisjon igal aastal määruse (EÜ) nr 1255/1999 artiklis 42 sätestatud korras sama määruse artikli 6 lõike 3 kolmandas lõigus osutatud toetuse suuruse kõnealusel aastal jõustuvate eraladustuslepingute kohta.

3. Toetust makstakse lepinguosalise taotluse alusel lepingulise ladustusaja lõpus 120 päeva jooksul taotluse vastuvõtmisest, tingimusel et artikli 33 lõikes 3 osutatud kontrollimine on toimunud ja toetuse saamise õiguse tingimused on täidetud.

Kui aga toetuse saamise õiguse ametlik läbivaatamine on pooleli, ei tehta väljamakset enne õiguse tunnustamist.

4. Pärast lepingulise ladustuse 60. päeva võib lepinguosalise taotlusel teha toetuse ühekordse ettemakse, tingimusel et lepinguosaline esitab tagatise, mis võrdub ettemaksega pluss 10 % ettemaksest. See ettemaks arvutatakse 90-päevase ladustusaja põhjal. Tagatis vabastatakse kohe pärast lõikes 3 osutatud lõppmakse tasumist.

Artikkel 35

1. Kui esimese 60 lepingulise ladustuspäeva lõpuks on või või koore kvaliteedi halvenemine suurem kui laos normaalne, võivad lepinguosalised ühe korra omal kulul igas laopartiis asendada ebakvaliteetse koguse sama koguse määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõike 3 esimeses lõigus nimetatud või või koorega.

Kui ladustamise või väljavõtmise ajal toimunud kontrollimisel ilmnevad ebakvaliteetsed võikogused, ei tohi nende koguste eest toetust maksta. Peale selle peab toetuse saamiseks kõlbliku laopartii allesjääv osa olema vähemalt üks tonn. Sama norm kehtib, kui osa partiist kõrvaldatakse enne 16. augustit või enne minimaalse ladustusaja lõppu.

2. Lõike 1 esimeses lõigus osutatud juhul on toetuse arvutamisel esimeseks lepingulise ladustuse päevaks ladustamise alguspäev.

Artikkel 36

1. Koore ladustustoetust antakse ainult pastöriseeritud koore eest, mille rasvasisaldus on vähemat 35 %, aga mitte üle 80 %.

2. Toetuse arvutamiseks arvestatakse koorekogused ümber või ekvivalendiks, mis vastab 82 % rasvasisaldusega võile, korrutades koore rasvasisalduse 1,20 ga.

3. Lõikes 1 piiritletud rasvasisaldust kontrollib enne koore külmutamist pädeva asutuse poolt tunnustatud laboratoorium.

Artikkel 37

1. Liikmesriigid võivad lubada lepinguosalistel võtta vabatahtliku kohuse pidada kinni artikli 36 lõikes 1 täpsustatud piirides varem kindlaksmääratud ühtsest miinimumrasvasisaldusest kõikide laopartiide puhul, mille kohta kõnealusel aastal on sõlmitud leping.

2. Lõike 1 kohaldamisel antakse toetus varem kindlaksmääratud miinimumrasvasisalduse põhjal.

Sellisel juhul kontrollib liikmesriik rasvasisaldust vastavalt artikli 36 lõikele 3 korduvate ette teatamata kontrollimiste käigus pisteproovide alusel.

Kui nende kontrollimiste käigus ilmneb, et rasvasisaldus on madalam kui varem kindlaksmääratud miinimumrasvasisaldus, ei maksta toetust nende laopartiide eest, mis on lattu toodud pärast viimast rahuldavate tulemustega kontrolli, ja ülejäänud lepingulise ladustusaja jooksul ei kehti asjaomase lepinguosalise suhtes enam lõige 1.

Kui siiski leitakse, et kõnealune rasvasisaldus on alla 2 % madalam varem kindlaksmääratud miinimumsisaldusest, makstakse toetust kindlakstehtud rasvasisalduse põhjal, vähendades summat 10 %.

Artikkel 38

1. Kui olukord turul seda nõuab, võib toetussummat, lattu saabumise ja laost väljavõtmise perioode ja ladustamise pikkust alles sõlmitavate lepingute puhul aasta jooksul muuta.

▼M5 —————

▼B







IV PEATÜKK

Ülemineku- ja lõppsätted

Artikkel 39

Käesolevaga tunnistatakse määrused (EMÜ) nr 2315/76, (EMÜ) 1547/87, (EMÜ)1589/87 ja (EÜ) nr 454/95 kehtetuks.

Määrus (EÜ) nr 454/95 kehtib edasi enne 1. jaanuari 2000 sõlmitud eraladustuslepingute osas.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrustele käsitletakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 40

1. jaanuarist 2000 kuni 30. juunini 2000 kohaldatav või sekkumishind on määratud nõukogu määruses (EÜ) nr 1400/1999. ( 20 )

Artikkel 41

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2000.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA







KOOSTISELE ESITATAVAD NÕUDED, KVALITEEDINÄITAJAD JA ANALÜÜSIMEETODID Parameeter Sisaldus, kvaliteedinäitajad Standardmeetod Rasv vähemalt 82 % (2) Vesi kuni 16 % (2) Tahked lisandid, v.a rasv kuni 2 % (2) Vabad rasvhapped (1) kuni 1,2 mmol 100 g rasva kohta (2) Peroksiidarv kuni 0,3 mekv hapnikku 1 000 g rasva kohta (2) Kolibakterid ei ole kindlakstehtavad 1 g proovis (2) Muud rasvad, v.a piimarasv ei ole kindlakstehtavad triglütseriidide analüüsiga (2) Märgised (1) — steroolid (2) — vanilliin (2) — karotiinhappe etüülester (2) — enanthappe triglütseriidid (2) ei ole kindlakstehtavad (2) Muud märgised (1) ei ole kindlakstehtavad Pädeva asutuse poolt heakskiidetud meetodid Organoleptilised omadused välimuse, maitse ja lõhna ning konsistentsi eest vähemalt 4 punkti 5st (2) Vee dispersioonimäär vähemalt 4 punkti (2) (1) Määruste (EMÜ) nr 3143/85 (EÜT L 298, 12.11.1985, lk 9), (EMÜ) nr 429/90 (EÜT L 45, 21.2.1990, lk 8) ja (EÜ) nr 2571/97 (EÜT L 350, 20.12.1997, lk 3) kohaselt tunnustatud märgised. (2) ►M3 ◄

▼M3 —————

▼B









IV LISA

PROOVI VÕTMINE MIKROBIOLOOGILISTEKS JA KEEMILISTEKS ANALÜÜSIDEKS NING ORGANOLEPTILISEKS HINDAMISEKS

1. Keemiline ja mikrobioloogiline analüüs







Või kogus (kg) Väikseim proovide arv (> 100 g) 1 000 2 > 1 000 5 000 3 > 5 000 10 000 4 > 10 000 15 000 5 > 15 000 20 000 6 > 20 000 25 000 7 > 25 000 7 + 1 iga järgmise kuni 25 000 kg kohta

Mikrobioloogilisteks analüüsideks võetakse proove aseptiliselt.

Kuni viiest 100 g proovist võib teha koondproovi, mis tuleb enne analüüsi omavahel hästi läbi segada.

Proove tuleb võtta pakutava koguse eri osadest juhuslikult ja neid teimitakse enne sekkumisasutuse määratud külmhoonesse paigutamist või selle ajal.

Koondproovi ettevalmistamine (keemiliseks analüüsiks):

a) kuiva puhta võipuuri või samalaadse sobiva vahendiga võetakse vähemalt 30 g võisüdamik ja asetatakse see konteinerisse. Koondproov tuleb seejärel plommida ja saata analüüsimiseks laboratooriumisse;

b) laboratooriumis soojendatakse koondproovi avamata originaalkonteineris 30 oC juures seda sageli loksutades, kuni saadakse ühtlane vedel klompideta emulsioon. Konteinerist peab olema täidetud pool kuni kaks kolmandikku.

Iga tootja võitoodangust, mida pakutakse sekkumiseks, tuleb aastas teha kaks mittepiimarasvade analüüsi ja üks märgistusainete analüüs.

2. Organoleptiline hindamine







Või kogus (kg) Väikseim proovide arv 1 000 5 000 2 > 5 000 25 000 3 > 25 000 3 + 1 iga järgmise kuni 25 000 kg kohta

Proovid tuleb võtta pakutava koguse eri osadest juhuslikult 30. kuni 45. päeval pärast või üleandmist sekkumiseks, misjärel võile antakse hinnang.

Iga proovi hinnatakse eraldi ►M3 määruse (EÜ) nr 213/2001 VII lisaga ◄ kohaselt. Uute proovide võtmine ja kordushindamine ei ole lubatud.

3. Toimimisjuhend juhul, kui proov ei vasta nõuetele:

a) keemiline ja mikrobioloogiline analüüs: — juhul kui analüüsitakse üksikproove, on lubatud ühe nõuetele mittevastava parameetriga ühe defektse proovi esinemine 5 kuni 10 proovi kohta või kahe samalaadse defektse proovi esinemine 11 kuni 15 proovi kohta. Kui proov ei vasta nõuetele, peab võtma kaks uut proovi kummaltki poolt mittevastavat proovi ja neid kontrollima mittevastava parameetri suhtes. Kui ka mõlemad uued proovid ei vasta spetsifikaadile, lükatakse tagasi see osa pakutavast võikogusest, mis jääb kummaltki poolt mittevastavat proovi võetud nõuetekohaste algproovide vahele. — Kogus, mis tuleb tagasi lükata, kui ka uued proovid ei vasta nõuetele: — — juhul kui analüüsitakse koondproovi ja selle üks parameeter ei vasta nõuetele, lükatakse tagasi pakutava koguse see osa, mida iseloomustab asjakohane koondproov. Koguse, mida iseloomustab üks koondproov, võib määrata nii, et pakutud kogus jagatakse osadeks enne proovide võtmist igast osast;

b) organoleptiline hindamine: juhul kui organoleptilisel hindamise tulemusel ei vasta mõni proov nõuetele, lükatakse tagasi pakutava või koguse see osa, mis jääb kahe külgneva nõuetekohase proovi vahele kummalgi pool mittevastavat proovi;

c) kui proov ei vasta nõuetele keemilise või mikrobioloogilisel analüüsi ja samal ajal organoleptilise hindamise tulemusel, lükatakse kogus tervikuna tagasi.

▼M19









V LISA

SISERIIKLIKUD KVALITEEDIKLASSID

— “beurre de laiterie; qualité extra; melkerijboter; extra kwaliteit” – Belgia või,

— “Екстра качество” – Bulgaaria või,

— “České stolní máslo” – Tšehhi Vabariigi või,

— “smør af første kvalitet” – Taani või,

— “Markenbutter” – Saksamaa või,

— “Ekstra kvaliteet” – Eesti või,

— “προϊόν προερχόμενο αποκλειστικά από κρέμα γάλακτος που υπέστη επεξεργασία φυγοκεντρήσεως και παστεριώσεως” – Kreeka või,

— “producto exclusivamente a partir de leche de vaca o de nata de leche pasteurizada” – Hispaania või,

— “pasteurisé A” – Prantsusmaa või,

— “Irish creamery butter” – Iiri või,

— “prodotto esclusivamente con crema di latte sottoposta ad un trattamento di centrifugazione e pastorizzazione” – Itaalia või,

— “Ekstrā klases sviests” – Läti või,

— “A klasės sviestas” – Leedu või,

— “Marque Rose” või “Beurre de première qualité” – Luksemburgi või,

— “Márkázott vaj” – Malta või,

— “Extra kwaliteit” – Madalmaade või,

— “Teebutter” – Austria või,

— “masło ekstra; masło delikatesowe; masło wyborowe” – Poola või,

— “produto exclusivamente a partir de leite ou de nata de leite de vaca pasteurizados” – Portugali või,

— “unt extra” – Rumeenia või,

— “Surovo maslo I. Vrste” – Sloveenia või,

— “Slovenské výberové maslo” – Slovakkia või,

— “perinteinen meijerivoi/traditionellt mejerismör” – Soome või,

— “svensk smör” – Rootsi või,

— “Extra selected” – Suurbritannia või, ja “Premium” õ Põhja-Iiri või.