1993R3605 — ET — 23.12.2005 — 003.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 3605/93,

22. november 1993,

Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 104c lõike 14 kolmandat lõiku, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 1 ) võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust ( 2 ) ning arvestades, et: ning arvestades, et: mõisted “valitsemissektor”, “puudujääk” ja “investeerimine” on sätestatud protokollis ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta, viidates Euroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteemile (ESA); ( 3 ) on vaja ESA klassifikatsiooni koodidele osutavate mõistete täpseid määratlusi; neid määratlusi võib muuta siseriikliku statistika ühtlustamise kontekstis või muudel põhjustel; kõikide muutuste üle ESAs otsustab nõukogu kooskõlas asutamislepingus sätestatud pädevuseeskirjade ja menetlusega; ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevas protokollis sätestatud mõiste “võlg” määratlust tuleb laiendada viitega ESA klassifikatsiooni koodidele; nõukogu 13. veebruari 1989. aasta direktiiv 89/130/EMÜ, Euratom rahvamajanduse kogutoodangu turuhindadesse arvestamise ühtlustamise kohta ( 4 ) annab turuhindadesse arvestatud sisemajanduse kogutoodangu piisava ja üksikasjaliku määratluse; vastavalt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli tingimustele peab komisjon esitama kõnealuses menetluses kasutatavad statistilised andmed; liikmesriikide kavandatud ja tegelikku puudujääki ning nende võlataset käsitlevate aruannete viivitamatu ja korrapärase komisjonile esitamise korraldamiseks on vaja üksikasjalikke reegleid; vastavalt asutamislepingu artikli 104c lõigetele 2 ja 3 jälgib komisjon liikmesriikide eelarveseisundit ja valitsemissektori võla kujunemist ning kontrollib eelarvedistsipliini täitmist valitsemissektori eelarve puudujäägi ja valitsemissektori võlaga seotud kriteeriumide põhjal; kui liikmesriik ei vasta ühele või kummalegi kriteeriumile, peab komisjon arvesse võtma kõiki asjakohaseid tegureid; komisjon peab kontrollima, kas liikmesriigis on ülemäärase eelarvepuudujäägi tekkimise oht, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







1 JAGU

Mõisted

▼M1

Artikkel 1

1. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli ja käesoleva määruse kohaldamiseks määratletakse järgmistes lõigetes nimetatud mõisteid määrusega (EÜ) nr 2223/96 ( 5 ) vastu võetud Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi (edaspidi “ESA 95”) kohaselt. Sulgudes antud koodid osutavad ESA 95-le.

2. “Valitsemissektor” tähendab valitsemissektorit (S.13), st keskvalitsust (S.1311), osariigi valitsust (S.1312), kohalikku omavalitsust (S.1313) ja sotsiaalkindlustusfonde (S.1314), arvestamata ESA 95s määratletud kommertstehinguid.

Kommertstehingute väljaarvamine tähendab, et valitsemissektor (S.13) hõlmab vaid institutsioonilisi üksusi, kelle põhitegevuseks on turuväliste teenuste pakkumine.

3. “Valitsemissektori eelarve puudujääk (ülejääk)” tähendab valitsemissektori (S 13) ESA 95s määratletud võetud netolaenu (antud netolaenu) ( ►M2 EDP B.9 ◄ ). Valitsemissektori eelarve puudujäägis sisalduv intress on ESA 95s määratletud intress ( ►M2 EDP D.41 ◄ ).

4. “Valitsemissektori investeeringud” tähendavad valitsemissektori (S 13) ESA 95s määratletud kapitali kogumahutust põhivarasse (P 51).

5. “Valitsemissektori võlg” tähendab valitsemissektori (S 13) kogu täitmata võlakohustuse nimiväärtust aasta lõpus, välja arvatud need võlakohustused, millele vastavad finantsvahendid on valitsemissektori (S 13) valduses.

Valitsemissektori võlg koosneb valitsemissektori järgmist liiki võlakohustustest: ESA 95s määratletud sularaha ja hoiused (AF 2); väärtpaberid, välja arvatud aktsiad ja tuletisinstrumendid (AF 33), ja laenud (AF 4).

Täitmata võlakohustuse nimiväärtus aasta lõpus on selle nominaalväärtus.

Indeksiga seotud võlakohustuse nimiväärtus vastab kohustuse nominaalväärtusele, mida korrigeeritakse indeksiga seotud põhisumma väärtuse muutusega aasta lõpuks.

Välisvaluutas võlakohustused või lepinguliste kokkulepete alusel ühest välisvaluutast teise välisvaluutasse või teistesse välisvaluutadesse vahetatud võlakohustused arvestatakse asjaomastesse teistesse välisvaluutadesse ümber asjaomastes lepingutes kokkulepitud kursside põhjal ning arvestatakse omavääringusse ümber iga aasta viimasel tööpäeval kehtiva tüüpilise turu vahetuskursi põhjal.

Omavääringus võlakohustused, mis on lepinguliste kokkulepete alusel välisvaluutasse vahetatud, arvestatakse välisvaluutasse ümber nendes lepingutes kokkulepitud kursi põhjal ning arvestatakse omavääringusse ümber iga aasta viimasel tööpäeval kehtiva tüüpilise turu vahetuskursi põhjal.

Välisvaluutas võlakohustused, mis on lepinguliste kokkulepete alusel omavääringusse vahetatud, arvestatakse omavääringusse ümber nendes lepingutes kokkulepitud kursi põhjal.

Artikkel 2

Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli ja käesoleva määruse kohaldamisel on sisemajanduse kogutoodanguks sisemajanduse kogutoodang turuhindades (SKT) (B 1*g) ESA 95 määratluse kohaselt.

▼M3

Artikkel 3

1. Kavandatud valitsemissektori eelarve puudujääki ja valitsemissektori võla taset käsitlevad arvud tähendavad liikmesriikide poolt jooksvaks aastaks kehtestatud summasid. Tegemist peab olema kõige värskemate ametlike prognoosidega, milles võetakse arvesse kõige hilisemad eelarvet puudutavad otsused ning majandusarengu suunad ja väljavaated. Nimetatud arvud töötatakse välja võimaluse piires vahetult enne andmete esitamise tähtaega.

2. Valitsemissektori eelarve tegelikku puudujääki ja valitsemissektori võla taset käsitlevad arvud tähendavad eelnenud aasta arvestuslikke, esialgseid, lõplikult kinnitamata või lõplikke tulemusi. Kavandatud ja tegelikud andmed peavad määratluste ja kontseptsioonide osas moodustama järjepideva aegrea.

▼B







2 JAGU

Aruandluseeskirjad ja reguleerimisala

Artikkel 4

▼M3

1. Alates 1994. aasta algusest esitavad liikmesriigid komisjonile aruande oma valitsemissektori eelarve kavandatud ja tegeliku puudujäägi ning valitsemissektori võla taseme kohta kaks korda aastas, esimene kord enne jooksva aasta (n aasta) 1. aprilli ja teine kord enne n aasta 1. oktoobrit.

Liikmesriigid teatavad komisjonile, millised riigiasutused vastutavad ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames andmete esitamise eest.

2. Enne n aasta 1. aprilli liikmesriigid:

— esitavad komisjonile aruande oma valitsemissektori eelarve kavandatud puudujäägi kohta n aastal, oma valitsemissektori eelarve tegeliku puudujäägi ajakohastatud arvestuse n-1 aastal ja oma valitsemissektori eelarve tegeliku puudujäägi aastatel n-2, n-3 ja n-4,

— esitavad komisjonile samal ajal kavandatud andmed aasta n osas ja tegelikud andmed oma avaliku sektori vastavate eelarvete puudujäägi osas aastatel n-1, n-2, n-3 ja n-4, lähtudes liikmesriigis enamkasutatavast määratlusest, ning arvud, mis selgitavad üleminekut avaliku sektori eelarvete kõnealuse puudujäägi ja valitsemissektori puudujäägi vahel alasektori S.1311 osas,

— esitavad komisjonile samal ajal tegelikud andmed vastavate käibevahendite osas aastatel n-1, n-2, n-3 ja n-4 ning arvud, mis selgitavad valitsemissektori iga alasektori käibevahendite vahelisi üleminekuid ning valitsemissektori puudujäägi alasektorite S.1312, S.1313 ja S.1314 osas,

— esitavad komisjonile aruande oma valitsemissektori võla kavandatud taseme kohta n aasta lõpus ja oma tegeliku valitsemissektori võla taseme aastate n-1, n-2, n-3 ja n-4 lõpus,

— esitavad samal ajal komisjonile aastate n-1, n-2, n-3 ja n-4 kohta arvud, mis selgitavad nende valitsemissektori eelarve puudujäägi põhjust, ning muud asjakohased tegurid, mis mõjutasid nende valitsemissektori võla taseme muutumist, alasektorite kaupa.

3. Enne n aasta 1. oktoobrit esitavad liikmesriigid komisjonile aruande:

— oma valitsemissektori eelarve kavandatud ja ajakohastatud puudujäägi kohta n aastal ning oma valitsemissektori eelarve tegeliku puudujäägi kohta aastatel n-1, n-2, n-3 ja n-4, järgides lõike 2 teise ja kolmanda taande nõudeid,

— oma valitsemissektori võla kavandatud ja ajakohastatud taseme kohta n aasta lõpus ning oma valitsemissektori võla tegelike tasemete kohta aastate n-1, n-2, n-3 ja n-4 lõpus, järgides lõike 2 viienda taande nõudeid.

▼B

4. Komisjonile kooskõlas lõigetega 2 ja 3 esitatavad arvud valitsemissektori eelarve kavandatud puudujäägi kohta on väljendatud omavääringus ja eelarveaastates.

Valitsemissektori eelarve tegelikku puudujääki ja valitsemissektori võla tegelikku taset käsitlevad arvud edastatakse komisjonile kooskõlas lõigetega 2 ja 3 ning need on väljendatud omavääringus ja kalendriaastates, välja arvatud n-1 aasta ajakohastatud arvestus, mida võib väljendada eelarveaastates.

Kui eelarveaasta erineb kalendriaastast, esitavad liikmesriigid komisjonile valitsemissektori eelarve tegelikku puudujääki ja valitsemissektori võla tegelikku taset käsitlevad arvud eelarveaastates ka kahe jooksvale eelarveaastale eelnenud eelarveaasta kohta.

Artikkel 5

Kooskõlas artikli 4 lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud menetlusega esitavad liikmesriigid komisjonile oma valitsemissektori investeerimis- ►M1 ja (konsolideeritud) intressikulusi ◄ käsitlevad arvud.

Artikkel 6

Liikmesriigid esitavad komisjonile oma sisemajanduse kogutoodangu prognoosi n aastaks ja oma sisemajanduse kogutoodangu tegeliku suuruse aastatel n-1, n-2, n-3 ja n-4 artikli 4 lõikes 1 osutatud tähtaegadeks.

▼M3

Artikkel 7

1. Liikmesriigid teatavad komisjonile igast olulisest muudatusest niipea, kui see saab teatavaks, nende poolt juba esitatud tegelikku ja kavandatud valitsemissektori eelarve puudujääki ning valitsemissektori võlga käsitlevates arvudes.

2. Olulised muudatused tegelikku puudujääki ja võlga käsitlevates arvudes tuleb nõuetekohaselt dokumenteerida. Igal juhul tuleb sellistest muudatustest, mille tulemusena ületatakse asjakohases asutamislepingu protokollis sätestatud kontrollväärtuseid või mis tähendavad, et liikmesriigi andmed ei ületa enam kontrollväärtusi, teatada ning need tuleb nõuetekohaselt dokumenteerida.

Artikkel 8

Liikmesriigid avalikustavad varasemate aastate tegelikku puudujääki ja võlga käsitlevad ning muud andmed, mis on esitatud komisjonile vastavalt artiklitele 4, 5, 6 ja 7.

▼M3







2A JAGU

Andmete kvaliteet

Artikkel 8a

1. Komisjon (Eurostat) hindab korrapäraselt nii liikmesriikide esitatud tegelike andmete kui ka nende aluseks olnud ESA 95 alusel kogutud valitsemissektori arvepidamise andmete (edaspidi “valitsemissektori arvepidamine”) kvaliteeti. Tegelike andmete kvaliteedi all mõeldakse seda, et statistilised andmed on arvepidamiseeskirjade kohased, täielikud, usaldusväärsed, ajakohased ning järjepidevad. Hindamisel keskendutakse sellistele liikmesriikide loeteludes märgitud aspektidele nagu valitsemissektori piiritlemine, valitsemissektori tehingute ja võlakohustuste liigitus ning kirjendamisaeg.

2. Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostat) nii kiiresti kui võimalik statistilise teabe, mida on taotletud andmete kvaliteedi hindamise eesmärgil, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 322/97 statistilist konfidentsiaalsust käsitlevaid sätteid.

Esimeses lõikes osutatud “statistiline teave” peaks piirduma teabega, mida on eranditult vaja selleks, et kontrollida vastavust Euroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteemi (ESA) reeglitele. Eelkõige tähendab statistiline teave:

— rahvamajanduse arvepidamise andmeid,

— loetelusid,

— ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabeleid,

— teadetega seotud lisaküsimustikke ja selgitusi.

Küsimustike vormi määrab kindlaks komisjon (Eurostat) pärast konsulteerimist nõukogu otsuse 91/115/EMÜ ( 6 ) alusel loodud monetaar-, finants- ja maksebilansistatistika komiteega (edaspidi “CMFB”).

3. Komisjon (Eurostat) esitab korrapäraselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruandeid liikmesriikide esitatud tegelike andmete kvaliteedi kohta. Aruandes hinnatakse liikmesriikide esitatud tegelikke andmeid üldiselt selles osas, mis puudutab andmete arvepidamiseeskirjade kohasust, täielikkust, usaldusväärsust, ajakohasust ning järjepidevust.

Artikkel 8b

1. Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) üksikasjaliku loetelu meetoditest, menetlustest ja allikatest, mida kasutatakse tegelikku puudujääki ja võlga käsitlevate andmete kogumiseks ning nende aluseks olevaks valitsemissektori arvepidamiseks.

2. Loetelud tuleb koostada vastavalt suunistele, mille komisjon (Eurostat) on vastu võtnud pärast CMFBga konsulteerimist.

3. Pärast statistiliste andmete kogumiseks liikmesriikide poolt vastu võetud meetodites, menetlustes ja allikates muudatuste tegemist tuleb loetelusid ajakohastada.

4. Liikmesriigid teevad oma kõnealused loetelud üldsusele kättesaadavaks.

5. Lõigetes 1, 2 ja 3 nimetatud küsimustega võib tegeleda artiklis 8d nimetatud külastuste ajal.

Artikkel 8c

1. Kui on kahtlusi ESA 95 arvepidamiseeskirjade nõuetekohase rakendamise osas, nõuab asjaomane liikmesriik komisjonilt (Eurostatilt) selgitust. Komisjon (Eurostat) peab viivitamata küsimust uurima ja edastama oma selgituse asjaomasele liikmesriigile ning vajaduse korral CMFBle.

2. Kui komisjoni või asjaomase liikmesriigi arvates on tegemist keerulise või üldist huvi pakkuva juhtumiga, võtab komisjon (Eurostat) otsuse vastu pärast CMFBga konsulteerimist. Komisjon (Eurostat) teeb otsused üldsusele teatavaks koos CMFB arvamusega, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 322/97 statistilist konfidentsiaalsust käsitlevaid sätteid.

Artikkel 8d

Komisjon (Eurostat) kindlustab püsiva dialoogi liikmesriikide statistikaasutustega. Selleks viib komisjon (Eurostat) kõikides liikmesriikides läbi korrapäraseid külastusi dialoogi pidamiseks ja võimalikke metodoloogilisi külastusi. Metodoloogilisi külastusi tuleks korraldada ainult siis, kui on tuvastatud olulised ohud või võimalikud probleemid seoses andmete kvaliteediga, eelkõige seoses meetodite, põhimõtete ja liigitussüsteemidega, mida kohaldatakse andmete puhul, millest liikmesriigid on kohustatud teatama.

Dialoogkülastused on ette nähtud selleks, et kontrollida esitatud andmeid, uurida metodoloogilisi küsimusi, arutada statistilisi protsesse ja loeteludes kirjeldatud allikaid ning hinnata vastavust arvepidamiseeskirjadele. Dialoogkülastusi peaks kasutatama esitatud andmetega seotud ohtude või võimalike probleemide tuvastamiseks. Metodoloogilised külastused on ette nähtud selleks, et kontrollida protsesse ja valitsemissektori arvepidamist, mis on tegelike esitatud andmete aluseks, ning selleks, et teha üksikasjalikke järeldusi esitatud andmete kvaliteedi kohta artikli 8a lõikes 1 sätestatu kohaselt. Metodoloogilised külastused peaksid jääma täielikult statistikavaldkonna piiridesse. See peaks kajastuma artiklis 8e osutatud delegatsioonide koosseisus.

Dialoogkülastusi ja metodoloogilisi külastusi korraldades edastab komisjon (Eurostat) esialgsed tulemused asjaomasele liikmesriigile kommenteerimiseks.

Artikkel 8e

1. Liikmesriikides metodoloogilisi külastusi läbi viies võib komisjon (Eurostat) taotleda teiste liikmesriikide poolt vabatahtlikult soovitatud rahvamajanduse arvepidamise ekspertide ja muude komisjoni talituste ametnike abi.

Loetelu rahvamajanduse arvepidamise ekspertidest, kellelt komisjon võib abi taotleda, koostatakse ettepanekute põhjal, mille on komisjonile saatnud ülemäärase eelarvepuudujäägi andmete esitamise eest vastutavad liikmesriigi asutused.

2. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et aidata metodoloogilisi külastusi läbi viia. Nimetatud külastused peaksid hõlmama üksnes ametiasutusi, kes tegelevad andmete esitamisega ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames. Liikmesriigid tagavad siiski, et nende üksused, mis on otseselt või kaudselt seotud valitsemissektori arvepidamise ja võla koostamisega, ning vajaduse korral avaliku sektori arvepidamise kontrolli eest operatiivselt vastutavad liikmesriigi ametiasutused annavad komisjoni ametnikele või teistele lõikes 1 osutatud ekspertidele abi, mis on vajalik nende kohustuste täitmiseks, sealhulgas teevad kättesaadavaks dokumendid, millega põhjendatakse esitatud tegelikku puudujääki ja võlga käsitlevaid andmeid ning nende aluseks olevaid valitsemissektori arvepidamise andmeid. Liikmesriikide statistikasüsteemide salastatud dokumente võib edastada ainult komisjonile (Eurostatile).

Ilma et see piiraks liikmesriikide üldist kohustust võtta kõik nõutavad meetmed metodoloogiliste külastuste hõlbustamiseks, on esimeses lõigus osutatud metodoloogiliste külastuste läbiviimisel Eurostati koostööpartneriteks igas liikmesriigis teenistused, kes vastutavad ülemäärase eelarvepuudujäägi andmete esitamise eest.

3. Komisjon (Eurostat) tagab, et kõnealustel külastustel osalevad ametnikud ja eksperdid täidavad kõiki tehnilise asjatundlikkuse, professionaalse sõltumatuse ja konfidentsiaalsusega seotud nõudeid.

Artikkel 8f

Komisjon (Eurostat) esitab majandus- ja rahanduskomiteele aruanded, mis käsitlevad järeldusi dialoogkülastuste ja metodoloogiliste külastuste kohta, kaasa arvatud asjaomase liikmesriigi mis tahes kommentaare nende järelduste kohta. Nimetatud aruanded tehakse üldsusele kättesaadavaks koos asjaomase liikmesriigi mis tahes kommentaaridega pärast nende majandus- ja rahanduskomiteele edastamist, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 322/97 statistilist konfidentsiaalsust käsitlevaid sätteid.







2B JAGU

Andmete esitamine Komisjoni poolt

Artikkel 8g

1. Komisjon (Eurostat) esitab tegelikku valitsemissektori eelarve puudujääki ja valitsemissektori võlga käsitlevad andmed ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamiseks kolme nädala jooksul pärast artikli 4 lõikes 1 nimetatud aruannete esitamise tähtpäevi või pärast artikli 7 lõikes 1 nimetatud muudatusi. Andmete esitamiseks avaldatakse need.

2. Komisjon (Eurostat) ei viivita liikmesriikide tegelikku valitsemissektori eelarve puudujääki ja valitsemissektori võlga käsitlevate andmete esitamisega, isegi kui liikmesriik ei ole edastanud oma andmeid.

Artikkel 8h

1. Komisjon (Eurostat) võib esitada reservatsiooni liikmesriigi esitatud tegelike andmete kvaliteedi suhtes. Hiljemalt kolm tööpäeva enne kavandatavat avaldamiskuupäeva edastab komisjon (Eurostat) asjaomasele liikmesriigile ning majandus- ja rahanduskomitee eesistujale reservatsiooni, mis tal on kavas esitada ja avaldada. Kui küsimus lahendatakse pärast andmete ja reservatsiooni avaldamist, avaldatakse kohe teade reservatsiooni tagasivõtmise kohta.

2. Komisjon (Eurostat) võib muuta liikmesriikide edastatud tegelikke andmeid ning esitada muudetud andmed koos muudatuste põhjendustega, kui on tõendeid, et liikmesriikide edastatud tegelikud andmed ei ole vastavuses artikli 8a lõike 1 nõuetega. Hiljemalt kolm tööpäeva enne kavandatavat avaldamiskuupäeva edastab komisjon (Eurostat) asjaomasele liikmesriigile ning majandus- ja rahanduskomitee eesistujale muudetud andmed ning muudatuste põhjendused.







2C JAGU

Üldsätted

Artikkel 8i

1. Liikmesriigid tagavad, et komisjonile edastatavad tegelikud andmed koostatakse kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 artiklis 10 kehtestatud põhimõtetega. Selles osas on liikmesriikide statistikaasutuste ülesanne tagada esitatud andmete vastavus artiklite 1 ja 2 sätetele ning andmete aluseks olevatele ESA 95 arvepidamiseeskirjadele.

2. Liikmesriigid võtavad kõik asjakohased meetmed tagamaks, et ametnikud, kes vastutavad komisjonile tegelike andmete ja nende aluseks olevate valitsemissektori arvepidamise andmete esitamise eest, toimivad kooskõlas määruse (EÜ) nr 322/97 artiklis 10 kehtestatud põhimõtetega.

Artikkel 8j

Kui Euroopa Parlament ja nõukogu või komisjon muudab ESA 95 või selle metoodikat kooskõlas asutamislepingus ja määruses (EÜ) nr 2223/96 sätestatud pädevuseeskirjade ja menetlusega, lisab komisjon artiklitesse 1, 2 ja 4 uued viited ESA 95-le.

▼B

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.