2001R0466 — ET — 29.11.2005 — 012.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 466/2001, 8. märts 2001, millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes (EMPs kohaldatav tekst) (EÜT L 077, 16.3.2001, p.1)

Muudetud:





Muudetud:







(*) Käesolevat akti ei ole eesti keeles avaldatud.









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 466/2001,

8. märts 2001,

millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes

(EMPs kohaldatav tekst)







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 315/93, milles sätestatakse ühenduse menetlused toidus sisalduvate saasteainete suhtes, ( 1 ) eriti selle artikli 2 lõiget 3, olles konsulteerinud toidu teaduskomiteega ning arvestades järgmist: (1) Määrusega (EMÜ) nr 315/93 nähakse ette, et rahva tervise kaitsmiseks tuleb sätestada teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes. Need piirnormid tuleb vastu võtta ühenduse loeteluna, mis pole ammendav ning võib sisaldada sama saasteaine piirnorme erinevates toiduainetes. Võidakse viidata kohaldatavatele proovivõtu- ja analüüsimeetoditele. (2) Komisjoni 31. jaanuari 1997. aasta määrust (EÜ) nr 194/97, millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes ( 2 ) (viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1566/1999) ( 3 ), on mitu korda oluliselt muudetud. Täiendavate muudatuste tegemiseks tuleks see määrus selguse huvides sõnastada uuesti. (3) Rahva tervise kaitsmiseks on oluline, et saasteainete sisaldust hoitaks toksikoloogiliselt vastuvõetaval tasemel. Saasteainete olemasolu tuleb võimaluse korral heade tootmis- või põllumajandustavade abil tunduvalt vähendada, et saavutada eeskätt tundlike elanikkonnarühmade tervisekaitse kõrgem tase. (4) Pidades silmas erinevusi liikmesriikide õigusaktides, mis käsitlevad saasteainete piirnorme teatavates toiduainetes, ja nendest erinevustest tulenevat konkurentsimoonutuste ohtu, on vaja ühenduse meetmeid, et proportsionaalsuse põhimõtet järgides tagada turu ühtsus. (5) Liikmesriigid peavad vastu võtma saasteainete olemasolu toiduainetes kindlaks tegevad asjakohased järelevalvemeetmed. (6) Ühenduse õigusega ei ole tänaseni kehtestatud saasteainete piirnorme imiku- ja väikelapsetoidus, mida reguleeritakse komisjoni direktiiviga 91/321/EMÜ ( 4 ) (viimati muudetud direktiiviga 1999/50/EÜ) ( 5 ) ja komisjoni direktiiviga 96/5/EÜ ( 6 ) (viimati muudetud direktiiviga 1999/39/EÜ) ( 7 ). Pärast nõupidamist toidu teaduskomiteega tuleks neid toiduaineid puudutavad piirnormid kehtestada nii kiiresti kui võimalik. Seni tuleks käesoleva määrusega kehtestatud piirnorme kohaldada ka imiku- ja väikelapsetoidu suhtes, kui siseriiklike õigusaktidega ei ole kehtestatud rangemaid piirnorme. (7) Saasteainete sisaldused liittoiduainete tootmisel kasutatavates koostisainetes peaksid enne lisamist vastama käesoleva määrusega kehtestatud piirnormidele, selleks et neid koostisaineid ei oleks vaja lahjendada. (8) Köögiviljad on toidust saadavate nitraatide peamine allikas. Toidu teaduskomitee tõdes oma 22. septembri 1995. aasta arvamuses, et tavaliselt saadakse nitraate tublisti aktsepteeritavast päevadoosist vähem. Komitee soovitas siiski jätkata toidu ja vee kaudu nitraatidega kokkupuute vähendamiseks tehtavaid pingutusi, sest nitraadid võivad muutuda nitrititeks ja nitrosoamiinideks, ning õhutas järgima häid põllumajandustavasid, et tagada võimalikult väikesed nitraadisisaldused. Toidu teaduskomitee rõhutas, et vaatamata murele nitraatide olemasolu pärast tuleks köögiviljade tarbimist suurendada, sest köögiviljad on toitumises vältimatud ja neil on tervisekaitses oluline ülesanne. (9) Nitraadiallikate paremaks kontrolliks ettenähtud erimeetmed koos heade põllumajandustavadega võivad aidata vähendada köögiviljade nitraadisisaldust. Teatavate köögiviljade nitraadisisaldust mõjutavad siiski ka kliimatingimused. Seetõttu tuleks köögiviljades kehtestada aastaajast sõltuvad nitraatide piirnormid. Kliimatingimused ühenduse eri osades on väga erinevad. Üleminekuajal tuleks lubada liikmesriikidel nende territooriumil kasvatatud ja sealsamas tarbimiseks ettenähtud ning I lisa punktides 1.1 ja 1.3 kehtestatud määradest suurema nitraadisisaldusega salatit ja spinatit turustada tingimusel, et see on rahva tervise seisukohast vastuvõetav. (10) Liikmesriikide salati- ja spinatitootjad, kellele on antud eespool nimetatud luba, peaksid siseriiklikul tasandil soovitatud häid põllumajandustavasid kohaldades järk-järgult muutma oma tootmisviisi, et üleminekuaja lõpuks saavutada vastavus ühenduse tasandil sätestatud piirnormidele. On soovitav ühiste määradeni jõuda võimalikult kiiresti. (11) Salatile ja spinatile kehtestatud piirnormid tuleks läbi vaadata ja neid tuleks võimaluse korral vähendada enne 1. jaanuari 2002. See läbivaatamine põhineb liikmesriikide poolt tehtaval seirel jaheade põllumajandustavade kohaldamisel,et saavutada võimalikult väikeste piirnormide kehtestamine. (12) Salati ja spinati nitraadisisalduse seire ja heade põllumajandustavade kohaldamine peab toimuma selliste vahenditega, mis vastavad soovitud eesmärgile ja saadud seiretulemustele, pidades eelkõige silmas riske ja omandatud kogemusi. Heade põllumajandustavade kohaldamist mõnedes liikmesriikides jälgitakse hoolikalt. Seetõttu on asjakohane, et liikmesriigid teevad oma seiretulemused teatavaks ning annavad aru võetud meetmetest ja edusammudest nitraadisisalduste vähendamisele suunatud heade põllumajandustavade kohaldamisel ning et igal aastal vahetataks liikmesriikidega arvamusi nende aruannete kohta. (13) Avamaal kasvatatavale salatile kehtestatakse väiksemad piirnormid kui katmikalal kasvatatavale salatile ja tõhusa kontrolli tagamiseks tuleks avamaal kasvatatavale salatile kehtestatud piirnorme täpse märgistuse puudumisel kohaldada ka katmikalal kasvatatava salati suhtes. (14) Aflatoksiinid on mükotoksiinid, mida toodavad teatavad kõrgel temperatuuri- ja niiskustasemel arenevad Aspergillus'e liigid. Aflatoksiinid on genotoksilised kantserogeensed ained, mida võib olla paljudes toiduainetes. Seda liiki ainete puhul puudub piir, millest allpool neil kahjulikku toimet ei oleks. Seetõttu ei saa kehtestada mingit lubatud päevadoosi. Praegused teaduse ja tehnika edusammud ning tootmis- ja hoiustamisviiside parandamine ei võimalda nimetatud hallitusseente arenemist vältida ega aflatoksiine toidust täielikult kõrvaldada. Seetõttu on soovitav kehtestada võimalikult väikesed piirnormid. (15) Tuleks soodustada meetmeid, mis parandavad tootmis-, saagikoristus- ja hoiustamismeetodeid ja vähendavad hallitusseente arenemist. Aflatoksiinide rühma kuuluvad mitmed ühendid, mille toksilisus ja sisaldus toiduainetes on erinev. Aflatoksiin B1 on kõige toksilisem ühend. Ohutuse eesmärgil on soovitav piirata nii toidu üldist aflatoksiinisisaldust (ühendid B1, B2, G1 ja G2) kui ka aflatoksiini B1 sisaldust. Aflatoksiin M1 on aflatoksiini B1 ainevahetusprodukt, mida esineb saastunud sööta söönud loomadelt saadud piimas ja piimatoodetes. Isegi kui aflatoksiini M1 loetakse aflatoksiinist B1 ohutumaks genotoksiliseks kantserogeenseks aineks, on vaja vältida selle olemasolu inim- ja eeskätt väikelapsetoiduks ettenähtud piimas ja piimasaadustes. (16) Maapähklite, pähklite ja kuivatatud puuvilja aflatoksiinisisaldust saab vähendada sorteerimise ja teiste füüsilise töötlemise meetodite abil. Et vähendada mõju kaubandusele, oleks seega soovitav lubada suuremat aflatoksiinisisaldust nendes toodetes, mis ei ole ette nähtud otsetarbimiseks ega toidu koostisaineks. Neil juhtudel kehtestati aflatoksiinide piirnormid, võttes üheaegselt arvesse vastavalt nii maapähklite, pähklite ja kuivatatud puuvilja eespool nimetatud töötlemismeetodite võimalikku teada olevat mõju kui ka vajadust pärast töötlemist järgida nendele kehtestatud piirnorme, kui tooted on ette nähtud otsetarbimiseks või toidu koostisaineks. Teravilja puhul ei saa välistada, et sorteerimine ja teised füüsilise töötlemise meetodid võivad aflatoksiinisaastet vähendada. Nimetatud meetodite tegeliku tõhususe kontrollimiseks ja vajaduse korral töötlemata teraviljale eri piirnormide kehtestamiseks nähakse piiratud ajavahemikul ette I lisas sätestatud piirnormide kohaldamine ainult otsetarbimiseks või toidu koostisaineks ettenähtud teravilja ja sellest valmistatud toodete suhtes. Kui täpselt määratletud ajavahemiku järel puuduvad töötlemata teraviljale eri piirnormi kehtestamist põhjendavad andmed, kohaldatakse otsetarbimiseks või toidu koostisaineks ettenähtud teravilja ja sellest valmistatud toodete kohta sätestatud piirnormi ka töötlemata teravilja suhtes. (17) Kõnealustele toodetele kehtestatud eri piirnormide järgimise tõhusaks kontrolliks tuleb asjakohasel märgistusel näidata nende toodete täpne otstarve. Piirnormist suurema aflatoksiinisisaldusega tooteid ei tohi ei sellisel kujul, segus teiste toiduainetega ega teiste toiduainete koostisainena ringlusse lubada. Vastavalt määruse (EMÜ) nr 315/93 artiklile 5 võivad liikmesriigid jõusse jätta siseriiklikud õigusnormid, mis käsitlevad aflatoksiinide piirnorme neis toiduainetes, mille kohta ühenduse sätteid ei ole vastu võetud. (18) Plii imendumine võib põhjustada tõsist ohtu rahva tervisele. Plii võib põhjustada laste kognitiivse arengu ja vaimsete võimete nõrgenemist ning täiskasvanute kõrgemat vererõhku ja südame-veresoonkonna haiguste sagenemist. Viimasel aastakümnel on toiduainete pliisisaldus oluliselt vähenenud tänu sellele, et on teada plii põhjustatavad terviseprobleemid ja et plii eraldumist on püütud plii eraldumise allikatega seotud meetmete abil vähendada ning parandada keemilise analüüsi kvaliteeti. Toidu teaduskomitee jõudis oma 19. juuni 1992. aasta arvamuses järeldusele, et toiduainete keskmine pliisisaldus ei ole ärevust tekitav, kuid toiduainete keskmise pliisisalduse edasiseks vähendamiseks tuleks võtta pikaajalisi meetmeid. Seetõttu peaksid piirnormid olema võimalikult väikesed. (19) Kaadmium võib inimkehas kuhjuda ja põhjustada neerude väärtalitlust, skeleti kahjustumist ja paljunemisvõime nõrgenemist. Ei saa välistada, et kaadmium toimib nagu inimesele ohtlik kantserogeen. Toidu teaduskomitee soovitas oma 2. juuni 1995. aasta arvamuses, et toidu kaudu saadavat kaadmiumi tuleks püüda veelgi vähendada, sest toiduained on kaadmiumi peamine allikas. Seetõttu peaksid piirnormid olema võimalikult väikesed. (20) Metüülelavhõbe võib põhjustada muutusi imikute aju normaalses arengus ja suured kogused muutusi täiskasvanute närvisüsteemis. Elavhõbe saastab peamiselt kala ja kalandustooteid. Rahva tervise kaitseks on komisjoni otsusega 93/351/EMÜ ( 8 ) sätestatud elavhõbeda piirnormid kalandustoodetes. Arusaadavuse ja selguse huvides tuleks selle otsusega ettenähtud vastavad meetmed käesolevasse määrusesse üle kanda ja ajakohastada. Piirnormid peaksid olema võimalikult väikesed, arvestades, et füsioloogilistel põhjustel kontsentreerivad mõned liigid oma kudedesse elavhõbedat kergemini kui teised. (21) 3-monokloropropaan-1,2-diool (3-MCPD) tekib toiduainete töötlemisel teatavates tingimustes. Eriti võib seda tekkida toidu maitset parandava koostisaine “hüdrolüüsitud taimevalgu” (hape-HVP) valmistamisel hapehüdrolüüsi teel. Viimastel aastatel on tootmisprotsessi muutmise teel suudetud 3-MCPD sisaldust nimetatud tootes oluliselt vähendada. Hiljuti on mitmed liikmesriigid teatanud suurest 3-MCPD sisaldusest teatavates sojakastmeproovides. Heade tootmistavade tagamiseks ja tarbijate tervise kaitsmiseks tuleks kehtestada 3-MCPD piirnormid. Toidu teaduskomitee soovitas oma 16. detsembril 1994 esitatud ja 12. juunil 1997 kinnitatud arvamuses pidada 3-MCPDd genotoksiliseks kantserogeeniks, mille jäägid toiduainetes peaksid olema nii väikesed, et neid ei oleks võimalik tuvastada. Hiljuti tehtud toksikoloogilised uuringud näitavad, et aine on in vivo mittegenotoksiline kantserogeen. (22) I lisas 3-MCPDle kehtestatud piirnormid põhinevad toidu teaduskomitee arvamusel. Toidu teaduskomitee hindab 3-MCPD toksilisust uuesti uutest uuringutest lähtudes. Piirnormid vaadatakse läbi niipea, kui saadakse toidu teaduskomitee uus arvamus. Liikmesriigid peavad uurima teiste toiduainete 3-MCPD sisaldust, et kaaluda piirnormide kehtestamise vajadust ka teiste toiduainete osas. (23) Kõik ühenduse tasandil vastuvõetud piirnormid tuleb teaduse ja tehnika edusammude ning tootmis- või põllumajandustavade paranemise arvessevõtmiseks korrapäraselt uuesti üle vaadata, seades eesmärgiks saasteainesisalduste järjekindla vähenemise. (24) Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduainekomitee arvamusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

1. I lisas näidatud toiduained ei tohi turule viimisel sisaldada selles lisas sätestatust suuremaid saasteainemäärasid.

▼M1

1a. Erandina lõikest 1 antakse Rootsile ja Soomele üleminekuperiood 31. detsembrini 2006, mille jooksul võib turule tuua nende territooriumil tarbimiseks mõeldud Läänemere piirkonnast pärit kala, mille dioksiinisisaldus on kõrgem I lisa 5. jao punktis 5.2 kehtestatust juhul, kui on kasutusel süsteem, mis tagab tarbijale täieliku info toitumissoovitustest, mis käsitlevad Läänemere piirkonna kala tarbimise piiramist teatavates ohustatud elanikkonnarühmades võimalike terviseohtude vältimiseks.

Selle erandi edaspidist kohaldamist käsitletakse I lisa 5. jao läbivaatamise raames, mis on ette nähtud artikli 5 lõikes 3.

Soome ja Rootsi edastavad komisjonile iga aasta 31. detsembriks Läänemere piirkonna kalade dioksiinisisalduse seire tulemused ja esitavad aruande meetmete kohta, mis on võetud inimeste kokkupuute vähendamiseks Läänemere kalast saadavate dioksiinidega.

▼A1

1b. Erandina lõikest 1 võib komisjon anda Eestile kuni 31. detsembrini 2006 üleminekuperioodi, mille jooksul võib turule tuua oma territooriumil tarbimiseks mõeldud Läänemere piirkonnast pärit kala, mille dioksiinisisaldus on kõrgem I lisa 5. jao punktis 5.2 kehtestatust. See erand tehakse vastavalt menetlusele, mis on sätestatud nõukogu määruse (EMÜ) nr 315/93 (milles sätestatakse ühenduse menetlused toidus sisalduvate saasteainete suhtes) ( 9 ) artiklis 8. Selleks peab Eesti tõendama, et on täidetud Soome ja Rootsi kohta lõikes 1a kehtestatud tingimused ning et inimeste kokkupuute tase dioksiinidega ei ole Eestis kõrgem kui kõrgeim keskmine tase 30. aprilli 2004. aasta koosseisuga ühenduse mis tahes liikmesriigis.

Kui Eesti suhtes selline erand tehakse, otsustatakse selle edasine rakendamine I lisa 5. jao läbivaatamise käigus, mis on ette nähtud artikli 5 lõikes 3.

Olenemata eelöeldust rakendab Eesti vajalikke meetmeid tagamaks, et teistes liikmesriikides ei turustata kala ega kalatooteid, mis ei vasta I lisa 5. jao punktile 5.2.

▼B

2. I lisas sätestatud piirnorme kohaldatakse nimetatud toiduainete söödava osa suhtes.

3. Kohaldatavad proovivõtu- ja analüüsimeetodid sätestatakse I lisas.

Artikkel 2

1. Kuivatatud, lahjendatud, töödeldud või mitmest koostisainest koosnevate toodete suhtes, mida ei ole nimetatud artikli 4 lõikes 1, kohaldatakse I lisas sätestatud piirnorme, võttes vastavalt arvesse:

a) saasteainesisalduse muutusi, mis on põhjustatud kuivatamisest või lahjendamisest,

b) saasteainesisalduse muutusi, mis on põhjustatud töötlemisest,

c) toote koostisainete suhtelist tähtsust ja

d) koguste kindlakstegemise analüütilist piiri.

Esimest lõiku kohaldatakse, kui kõnealustele kuivatatud, lahjendatud, töödeldud või liittoodetele ei ole kehtestatud eri piirnorme.

▼M12

2. I lisas fikseeritud piirnorme kohaldatakse ka imikutele ja väikelastele mõeldud toitudele, mis on hõlmatud direktiividega 91/321/EMÜ ja 96/5/EÜ, võttes arvesse vastavalt kuivatamisest, lahjendamisest või töötlemisest tekkinud koostisainete kontsentratsiooni muutusi tootes ja koostisainete suhtelisi kontsentratsioone tootes. See ei kehti saasteainete kohta, mille kohta on konkreetsete toiduainete jaoks kehtestatud konkreetsed ühenduse piirnormid, ega juhtudel, kus ühenduse piirnormide puudumise korral on riikide seadusandluse poolt konkreetsetele toitudele ette nähtud rangemad normid.

▼B

3. Ilma et see piiraks artikli 3 lõike 1 ja artikli 4 lõike 3 kohaldamist, ei tohi I lisas kehtestatud piirnormidele mittevastavaid tooteid kasutada toidu koostisainetena liittoiduainete tootmisel.

▼M16 —————

▼M16

Artikkel 3a

Liikmesriigid jälgivad nitraadisisaldust köögiviljades, kus see on märkimisväärne, eelkõige lehtköögiviljades, ja edastavad seiretulemused komisjonile iga aasta 30. juuniks.

Artikkel 3b

1. Erandina artikli 1 lõikest 1 lubatakse Belgial, Iirimaal, Madalmaadel ja Ühendkuningriigil kuni 31. detsembrini 2008 turule viia värsket spinatit, mis on kasvatatud ja mõeldud tarbimiseks nende territooriumil ja mille nitraadisisaldus on suurem kui I lisa punktis 1.1 sätestatud piirnormid.

2. Erandina artikli 1 lõikest 1 lubatakse Iirimaal ja Ühendkuningriigil kuni 31. detsembrini 2008 turule viia värsket salatit, mis on kasvatatud ja mõeldud tarbimiseks nende territooriumil, mis on koristatud aastaringselt ja mille nitraadisisaldus on suurem kui I lisa punktis 1.3 sätestatud piirnormid.

Erandina artikli 1 lõikest 1 lubatakse Prantsusmaal kuni 31. detsembrini 2008 turule viia värsket salatit, mis on kasvatatud ja mõeldud tarbimiseks Prantsusmaa territooriumil, mis on koristatud 1. oktoobrist 31. märtsini ja mille nitraadisisaldus on suurem kui I lisa punktis 1.3 sätestatud piirnormid.

▼B

Artikkel 4

1. I lisa punktides 2.1.1.1 ja 2.1.2.1 sätestatud toodete suhtes kohaldatavaid aflatoksiinide piirnorme kohaldatakse ka töödeldud toodete suhtes, kui sellistele töödeldud toodetele ei ole kehtestatud eri piirnorme.

2. ►M4 I lisa punktides 2.1 ja 2.2 nimetatud toodetes olevate aflatoksiinide ja okratoksiiniga A seoses on keelatud: ◄

a) I lisas sätestatud piirnormidele vastavate toodete segamine neid piirnorme ületavate toodetega või sorteeritavate või füüsiliselt töödeldavate toodete segamine otsetarbimiseks või toidu koostisaineks ettenähtud toodetega,

b) I lisa punktides 2.1.1.1, 2.1.2.1 ►M4 , 2.1.3, 2.1.4, 2.2.1 ►M14 , 2.2.2, 2.2.3, 2.2.4 ja 2.2.5 ◄ ◄ sätestatud piirnormidele mittevastavate toodete kasutamine koostisainetena teiste toiduainete tootmisel,

c) toodete mürgitustamine keemilise töötlemise teel.

▼M7

3. I lisa punktis 2.1.1.1 sätestatud aflatoksiinide piirnormidele mittevastavaid maapähkleid, pähkleid ja kuivatatud puuvilja ning kõnealuse lisa punktis 2.1.2.1 sätestatud piirnormidele mittevastavat maisi võib turule viia tingimusel, et need tooted:

a) ei ole ette nähtud otsetarbimiseks või toidu koostisaineks;

b) vastavad I lisa punktis 2.1.1.2 maapähklitele sätestatud piirnormidele ja I lisa punktis 2.1.1.3 pähklitele ja kuivatatud puuviljale ning I lisa punktis 2.1.2.3 maisile sätestatud piirnormidele;

c) läbivad täiendava töötlemise (sorteerimise või muu mehaanilise töötlemise) ja pärast seda ei ületa I lisa punktides 2.1.1.1 ja 2.1.2.1 sätestatud piirnorme ning nimetatud töötlemine ei tekita muid kahjulikke jääke;

d) on varustatud etiketiga, millel on nende täpne otstarve ja märge, et “enne otsetarbimist või toidu koostisainena kasutamist tuleb toodet aflatoksiinisaaste vähendamiseks sorteerida või muul viisil mehaaniliselt töödelda”.

▼M1

Artikkel 4a

I lisa 5. jaos nimetatud dioksiinide puhul on keelatud:

a) segada piirnormidele vastavaid tooteid neid piirnorme ületavate toodetega;

b) kasutada piirnorme ületavaid tooteid koostisosana teiste toiduainete tootmisel.

▼B

Artikkel 5

1. Lähtudes I lisa 1. jaos sätestatud nitraatide piirnormidele vastavuse kontrolli tulemustest liikmesriikides, nitraadisisalduste vähendamisele suunatud heade põllumajandustavade kohaldamise ja parandamise aruannetest ning liikmesriikide heade põllumajandustavade alusandmete hindamisest, vaatab komisjon iga viie aasta tagant ja esimest korda enne 1. jaanuari 2002 piirnormid läbi, pidades silmas nimetatud piirnormide vähendamist kui üldeesmärki.

2. Lähtudes uutest teadusandmetest ning I lisa 3. ja 4. jaos sätestatud raskmetallide ja 3-MCPD piirnormidele vastavuse kontrolli tulemustest liikmesriikides, vaatab komisjon iga viie aasta tagant ja esimest korda enne 5. aprilli 2003 piirnormid läbi, pidades silmas tarbijate tervise kaitse kõrge taseme tagamist kui üldeesmärki.

▼M14

2a. Komisjon vaatab hiljemalt 30. juuniks 2006 läbi I lisa 2. jao rubriigi 2.2 sätted, toetudes Euroopa Toiduohutusameti ajakohastatud riskianalüüsile ohratoksiini A kohta ning arvesse võttes ohratoksiini A sisalduse vähendamiseks kohaldatavaid ennetusmeetmeid. Vaadatakse läbi eelkõige ohratoksiini A piirnormid rosinates ja viinamarjamahlas ning kaalutlused sätestada ohratoksiini A piirnorm röstimata kohvis, muudes kuivatatud puuviljades kui rosinad, õlles, kakaos ja kakaotoodetes, liköörveinides, lihas ja lihatoodetes, maitseainetes ja lagritsas.

Liikmesriigid ja huvitatud osapooled edastavad sel eesmärgil igal aastal komisjonile tehtud uuringute tulemused ja teabe ohratoksiiniga A saastumise vältimiseks võetud ennetusmeetmetega seotud edusammude kohta. Komisjon teeb kõnealused tulemused teistele liikmesriikidele kättesaadavaks.

▼M1

3. Komisjon vaatab I lisa 5. jao esimest korda läbi hiljemalt 31. detsembriks 2004, pidades silmas uusi andmeid dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde sisalduse kohta, eelkõige selleks, et kehtestada piirnormid ka dioksiinitaolistele PCBdele.

I lisa 5. jagu vaadatakse uuesti läbi hiljemalt 31. detsembriks 2006, selleks et piirnorme oluliselt vähendada ja võimalikult kehtestada piirnormid teistele toiduainetele.

▼M6

4. Komisjon vaatab hiljemalt 30. juuniks 2005 läbi I lisa 2. jaotise punktides 2.3.1 ja 2.3.2 ettenähtud patuliini piirnormid, et neid vähendada, arvesse võttes teaduse ja tehnika arengut ning tegevusjuhise ellurakendamist, mis käsitleb õunamahla ning muudes jookides sisalduvate õunamahla koostisainete patuliinisaaste ärahoidmist ja vähendamist.

▼B

Artikkel 6

Määrus (EÜ) nr 194/97 tunnistatakse kehtetuks alates 5. aprillist 2002.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid tuleb lugeda II lisas toodud vastavustabeli kohaselt.

Artikkel 7

Käesolev määrus jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 5. aprillist 2002. I lisa 3. (raskmetallid) ja 4. jagu (3-MCPD) ei kohaldata toodete suhtes, mis enne seda kuupäeva on seaduslikult ühenduse turule viidud.

▼M9

I lisa 2. jao (Mükotoksiinid) punktis 2.3 Patuliin kehtestatud piirnorme ei kohaldata toodete suhtes, mis enne 1. novembrit 2003 on seaduslikult ühenduse turule viidud. Tõendamiskoormus selle kohta, millal tooted turule viidi, on käitlejal.

▼B

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

TEATAVATE SAASTEAINETE PIIRNORMID TOIDUAINETES

▼M16







1. jagu: nitraadid Toode Piirnorm (mg NO3/kg) Proovivõtumeetod Standardanalüüsimeetod 1.1. Värske spinat (2) (Spinacia oleracea) Koristatud 1. oktoobrist 31. märtsini 3 000 Direktiiv 2002/63/EÜ (62) Koristatud 1. aprillist 30. septembrini 2 500 1.2. Konserveeritud, sügavkülmutatud või külmutatud spinat 2 000 Direktiiv 2002/63/EÜ 1.3. Värske salat (Lactuca sativa L.) (katmikalal ja avamaal kasvatatud aedsalat), v.a punktis 1.4 nimetatud salat Koristatud 1. oktoobrist 31. märtsini: Direktiiv 2002/63/EÜ. Laboriproovis on siiski minimaalselt 10 ühikut katmikalal kasvatatud salat 4 500 (4) avamaal kasvatatud salat 4 000 (4) Koristatud 1. aprillist 30. septembrini: katmikalal kasvatatud salat 3 500 (4) avamaal kasvatatud salat 2 500 (4) 1.4. Jääsalat (23) Katmikalal kasvatatud salat 2 500 (4) Direktiiv 2002/63/EÜ. Laboriproovis on siiski minimaalselt 10 ühikut Avamaal kasvatatud salat 2 000 (4) 1.5. Imikutele ja väikelastele ettenähtud teraviljapõhised töödeldud toidud ja muud imikutoidud (41) (42) 200 Direktiiv 2002/63/EÜ (sätted, milles käsitletakse töödeldud taimseid toiduaineid ja töödeldud loomseid toiduaineid)

▼B







2. jagu : mükotoksiinid Toode Piirnorm (μg/kg) Proovivõtumeetod Analüüsimeetodite tulemuslikkuse kriteeriumid B1 B1 + B2 + G1 + G2 M1 ▼M7 2.1. AFLATOKSIINID 2.1.1 Maapähklid, pähklid ja kuivatatud puuvili 2.1.1.1. Maapähklid, pähklid ja kuivatatud puuvili ning nendest valmistatud tooted, mis on ette nähtud otsetarbimiseks või toidu koostisaineks 2,0 (5) 4,0 (5) — Komisjoni direktiiv 98/53/EÜ (6) Direktiiv 98/53/EÜ 2.1.1.2. Maapähklid, mida enne otsetarbimist või toidu koostisainena kasutamist sorteeritakse või töödeldakse mehaaniliselt muul viisil 8,0 (5) 15,0 (5) — Direktiiv 98/53/EÜ Direktiiv 98/53/EÜ 2.1.1.3. Pähklid ja kuivatatud puuvili, mida enne otsetarbimist või toidu koostisainena kasutamist sorteeritakse või töödeldakse mehaaniliselt muul viisil 5,0 (5) 10,0 (5) — Direktiiv 98/53/EÜ Direktiiv 98/53/EÜ 2.1.2. Teravili (sh tatar, Fagopyrum sp.) 2.1.2.1. Teravili (sh tatar, Fagopyrum sp.) ning sellest valmistatud tooted, mis on ette nähtud otsetarbimiseks või toidu koostisaineks 2,0 4,0 — Direktiiv 98/53/EÜ Direktiiv 98/53/EÜ 2.1.2.2. Teravili (sh tatar, Fagopyrum sp.), v.a mais, mida enne otsetarbimist või toidu koostisainena kasutamist sorteeritakse või töödeldakse mehaaniliselt muul viisil 2,0 4,0 — Direktiiv 98/53/EÜ Direktiiv 98/53/EÜ 2.1.2.3. Mais, mida enne otsetarbimist või toidu koostisainena kasutamist sorteeritakse või töödeldakse mehaaniliselt muul viisil 5,0 10,0 — Direktiiv 98/53/EÜ Direktiiv 98/53/EÜ 2.1.3. Piim (toorpiim, piimapõhiste toodete valmistamiseks kasutatav piim ja kuumtöödeldud piim, nagu on määratletud nõukogu direktiivis 92/46/EMÜ (7), viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003) (8) — — 0,05 Direktiiv 98/53/EÜ Direktiiv 98/53/EÜ 2.1.4. Järgmised vürtsitaimede liigid: — Capsicum spp. (nende kuivatatud viljad, terved või jahvatatud, kaasa arvatud tšillipipar, tšillipiprapulber, cayenne-pipar ja paprika) — Piper spp. (nende viljad, kaasa arvatud valge ja must pipar) — Myristica fragrans (muskaatpähklipuu) — Zingiber officinale (harilik ingver) — Curcuma longa (kollajuur) 5,0 10,0 — Direktiiv 98/53/EÜ Direktiiv 98/53/EÜ ▼M12 2.1.5. Imikutoidud ja töödeldud teraviljapõhised toidud imikutele ja väikelastele (43) 0,10 — — Direktiiv 1998/53/EÜ Direktiiv 1998/53/EÜ 2.1.6. Imikute toitesegud, sealhulgas imikute piimasegud (44) — — 0,025 Direktiiv 1998/53/EÜ Direktiiv 1998/53/EÜ 2.1.7. Konkreetselt imikutele mõeldud spetsiaalsed meditsiinilised dieettoidud (45) 0,10 — 0,025 Direktiiv 1998/53/EÜ Direktiiv 1998/53/EÜ

▼M4







Toode Piirnorm (μg/kg või ppb) Proovivõtumeetod Standardanalüüsimeetod ▼M14 2.2. OHRATOKSIIN A 2.2.1. Teraviljad (kaasa arvatud riis ja tatar) ning nendest saadud teraviljatooted 2.2.1.1. Töötlemata teraviljad (kaasa arvatud töötlemata riis ja tatar) 5,0 Komisjoni direktiiv 2002/26/EÜ (22) Direktiiv 2002/26/EÜ 2.2.1.2. Kõik teraviljasaadused (kaasa arvatud otsetarbimiseks mõeldud töödeldud teraviljasaadused ja teraviljad) 3,0 Direktiiv 2002/26/EÜ Direktiiv 2002/26/EÜ 2.2.2. Rosinad (korint, harilikud rosinad ja sultanad) 10,0 Direktiiv 2002/26/EÜ Direktiiv 2002/26/EÜ 2.2.3. — Röstitud kohvioad ja jahvatatud röstitud kohv, välja arvatud lahustuv kohv 5,0 Direktiiv 2002/26/EÜ Direktiiv 2002/26/EÜ — Lahustuv kohv (kiirkohv) 10,0 2.2.4. — Vein (punane, valge, roosa) (48) ning muud veinil ja/või viinamarjavirdel põhinevad joogid (49) 2,0 (50) Direktiiv 2002/26/EÜ Direktiiv 2002/26/EÜ 2.2.5. — Viinamarjamahl, viinamarjamahla koostisained muudes jookides, k.a taastatav viinamarjanektar ja kontsentreeritud viinamarjamahl (51) 2,0 (50) Direktiiv 2002/26/EÜ Direktiiv 2002/26/EÜ — Taastatav viinamarjavirre ja kontsentreeritud viinamarjavirre otsetarbimiseks (51) 2,0 (50) Direktiiv 2002/26/EÜ Direktiiv 2002/26/EÜ 2.2.6. Imikutoidud ning imikutele ja väikelastele ettenähtud teraviljapõhised töödeldud toidud (52) 0,50 Direktiiv 2002/26/EÜ Direktiiv 2002/26/EÜ 2.2.7. Meditsiiniliseks eriotstarbeks ettenähtud dieettoidud (53) imikutele ja väikelastele 0,50 Direktiiv 2002/26/EÜ Direktiiv 2002/26/EÜ 2.2.8. Röstimata kohv, kuivatatud puuvili, v.a rosinad, õlu, kakao ja kakaotooted, liköörveinid, lihatooted, maitseained ja lagrits —

▼M6







Tooted Patuliin: piirnormid (μg/kg või ppb) Proovivõtumeetod Standardanalüüsimeetod 2.3. PATULIIN 2.3.1. — Puuviljamahlad ja puuviljanektar, eelkõige õunamahl ja puuviljamahla koostisained muudes jookides (33) — Kontsentreeritud puuviljamahl (33)pärast tootja juhendi kohaselt tarvitusvalmiks muutmist 50,0 Direktiiv 2003/78/EÜ Direktiiv 2003/78/EÜ 2.3.2. Piiritusjoogid, (34) siider ja muud õuntest saadud või õunamahla sisaldavad kääritatud joogid 50,0 Direktiiv 2003/78/EÜ Direktiiv 2003/78/EÜ 2.3.3. Viljalihaga õunatooted, sealhulgas otsetarbimiseks mõeldud õunakompott, õunapüree 25,0 Direktiiv 2003/78/EÜ Direktiiv 2003/78/EÜ 2.3.4. — Õunamahl ja viljalihaga õunatooted, sealhulgas õunakompott ja õunapüree imikutele ja väikelastele (35), mis märgistatakse ja müüakse vastavalt imikute ja väikelaste puhul ettenähtud nõuetele ►M9 — Muud imikutoidud kui teraviljapõhised töödeldud toidud (36) ◄ 10,0 ►M9 ◄ Direktiiv 2003/78/EÜ Direktiiv 2003/78/EÜ

▼B







3. jagu : raskmetallid Toode Piirnorm (mg/kg) Proovivõtu tulemuslikkuse kriteeriumid Analüüsimeetodite tulemuslikkuse kriteeriumid 3.1. PLII (Pb) 3.1.1. Lehmapiim (toorpiim, piimapõhiste toodete valmistamiseks kasutatav piim ja kuumtöödeldud piim, nagu on määratletud direktiivis 92/46/EMÜ) 0,02 Komisjoni direktiiv 2001/22/EÜ (9) Direktiiv 2001/22/EÜ 3.1.2. Imiku piimasegud ja jätkupiimasegud, nagu on määratletud direktiivis 91/321/EMÜ (10) 0,02 Direktiiv 2001/22/EÜ Direktiiv 2001/22/EÜ 3.1.3. Veise-, lamba-, sea- ja linnuliha, nagu on määratletud nõukogu direktiivi 64/433/EMÜ (11) (viimati muudetud direktiiviga 95/23/EÜ) (12) artikli 2 punktis a, ja nõukogu direktiivi 71/118/EMÜ (13) (viimati muudetud direktiiviga 97/79/EÜ) (14) artikli 2 lõikes 1, v.a rups, nagu on määratletud direktiivi 64/433/EMÜ artikli 2 punktis e ja direktiivi 71/118/EMÜ artikli 2 lõikes 5 0,1 Direktiiv 2001/22/EÜ Direktiiv 2001/22/EÜ 3.1.3.1. Veise-, lamba-, sea- ja linnurups, nagu on määratletud direktiivi 64/433/EMÜ artikli 2 punktis e ja direktiivi 71/118/EMÜ artikli 2 lõikes 5 0,5 Direktiiv 2001/22/EÜ Direktiiv 2001/22/EÜ ▼M13 3.1.4. Kala lihaskude, (21), (46) v.a punktis 3.1.4.1 nimetatud liigid 0,20 Direktiiv 2001/22/EÜ Direktiiv 2001/22/EÜ 3.1.4.1. Järgmiste kalade lihaskude: (21), (46) harilik peitelhammasahven (Diplodus vulgaris), harilik angerjas (Anguilla anguilla), kefaallased (Mugil labrosus labrosus), urisejalased (Pomadasys benneti), harilik stauriid või sigarstauriid (Trachurus species), sardiin (Sardina pilchardus), sardinopsid (Sardinops species), ahvenaline (Dicentrarchus punctatus), lestlased (Dicologoglossa cuneata) 0,40 Direktiiv 2001/22/EÜ Direktiiv 2001/22/EÜ 3.1.5. Koorikloomad, v.a pruun krabiliha ning v.a homaari ning samalaadsete suurte koorikloomade pea- ja rinnaliha (Nephropidae ja Palinuridae) 0,50 Direktiiv 2001/22/EÜ Direktiiv 2001/22/EÜ ▼M2 3.1.6. Kahepoolmelised karploomad 1,5 Direktiiv 2001/22/EÜ Direktiiv 2001/22/EÜ ▼B 3.1.7 Peajalgsed (sisikonnata) 1,0 Direktiiv 2001/22/EÜ Direktiiv 2001/22/EÜ 3.1.8. Teravili (sh tatar) ja kaunviljad 0,2 Direktiiv 2001/22/EÜ Direktiiv 2001/22/EÜ 3.1.9. Köögiviljad, nagu on määratletud nõukogu direktiivi 90/642/EMÜ (16) (viimati muudetud direktiiviga 2000/48/EÜ) (17) artiklis 1, v.a kapsasköögivili, lehtköögiviljad, värsked ürdid ja kõik seened. Kartulite osas kohaldatakse piirnormi kooritud kartulite suhtes 0,1 Direktiiv 2001/22/EÜ Direktiiv 2001/22/EÜ 3.1.9.1. Kapsasköögivili, lehtköögiviljad ja kõik kultuurseened 0,3 Direktiiv 2001/22/EÜ Direktiiv 2001/22/EÜ 3.1.10. Puuvili, nagu on määratletud direktiivi 90/642/EMÜ artiklis 1, v.a marjad 0,1 Direktiiv 2001/22/EÜ Direktiiv 2001/22/EÜ 3.1.10.1. Marjad, nagu on määratletud nõukogu direktiivi 90/642/EMÜ artiklis 1 0,2 Direktiiv 2001/22/EÜ Direktiiv 2001/22/EÜ 3.1.11. Rasvad ja õlid, sh piimarasv 0,1 Direktiiv 2001/22/EÜ Direktiiv 2001/22/EÜ 3.1.12. Puuviljamahlad, kontsentreeritud puuviljamahlad (otsetarbimiseks) ja puuviljanektarid, nagu on määratletud nõukogu direktiivis 93/77/EMÜ (18) 0,05 Direktiiv 2001/22/EÜ Direktiiv 2001/22/EÜ 3.1.13. Veinid, nagu on määratletud nõukogu määruses (EÜ) nr 1493/1999 (19) (sh vahuvein, kuid mitte liköörvein), aromatiseeritud veinid, aromatiseeritud veinijoogid ja aromatiseeritud veinikokteilid, nagu on määratletud nõukogu määruses (EMÜ) nr 1601/91, ning siidrid, pirnisiider ja puuviljaveinid. Piirnormi kohaldatakse nende toodete suhtes, mis on valmistatud alates 2001. aasta saagikoristusest 0,2 Direktiiv 2001/22/EÜ Direktiiv 2001/22/EÜ 3.2. KAADMIUM (Cd) 3.2.1. Veise-, lamba-, sea- ja linnuliha, nagu on määratletud direktiivi 64/433/EMÜ artikli 2 punktis a ja direktiivi 71/118/EMÜ artikli 2 lõikes 1, v.a rups, nagu on määratletud direktiivi 64/433/EMÜ artikli 2 punktis e ja direktiivi 71/118/EMÜ artikli 2 lõikes 5 0,05 Direktiiv 2001/22/EÜ Direktiiv 2001/22/EÜ 3.2.2. Hobuseliha 0,2 Direktiiv 2001/22/EÜ Direktiiv 2001/22/EÜ 3.2.3. Veise-, lamba-, sea- ja linnumaks 0,5 Direktiiv 2001/22/EÜ Direktiiv 2001/22/EÜ 3.2.4. Veise-, lamba-, sea- ja linnuneer 1,0 Direktiiv 2001/22/EÜ Direktiiv 2001/22/EÜ ▼M13 3.2.5. Kala lihaskude, (21), (46) v.a punktides 3.2.5.1 ja 3.2.5.2 nimetatud liigid 0,05 Direktiiv 2001/22/EÜ Direktiiv 2001/22/EÜ 3.2.5.1. Järgmiste kalade lihaskude: (21), (46) anšoovised (Engraulis spp.), pelamiidid (Sarda sarda), harilik peitelhammasahven (Diplodus vulgaris), harilik angerjas (Anguilla anguilla), kefaallased (Mugil labrosus labrosus), harilik stauriid või sigarstauriid (Trachurus species), luvar (Luvarus imperialis), sardiin (Sardina pilchardus), sardinopsid (Sardinops species), tuun (Thunnus species, Euthynnus species, Katsuwonus pelamis), lestlased (Dicologoglossa cuneata) 0,10 Direktiiv 2001/22/EÜ Direktiiv 2001/22/EÜ 3.2.5.2. Mõõkkala (Xiphias gladius) lihaskude 0,30 Direktiiv 2001/22/EÜ Direktiiv 2001/22/EÜ ▼M2 3.2.6. Koorikloomad, v.a pruun krabiliha ning v.a homaari ning samalaadsete suurte koorikloomade pea- ja rinnaliha (Nephropidae ja Palinuridae) 0,5 Direktiiv 2001/22/EÜ Direktiiv 2001/22/EÜ ▼B 3.2.7. Kahepoolmelised karploomad 1,0 Direktiiv 2001/22/EÜ Direktiiv 2001/22/EÜ 3.2.8. Peajalgsed (sisikonnata) 1,0 Direktiiv 2001/22/EÜ Direktiiv 2001/22/EÜ 3.2.9. Teravili, v.a kliid, idud, nisuterad ja riis 0,1 Direktiiv 2001/22/EÜ Direktiiv 2001/22/EÜ 3.2.9.1. Kliid, idud, nisuterad ja riis 0,2 Direktiiv 2001/22/EÜ Direktiiv 2001/22/EÜ 3.2.10. Soja 0,2 Direktiiv 2001/22/EÜ Direktiiv 2001/22/EÜ 3.2.11. Köögi- ja puuviljad, nagu on määratletud direktiivi 90/642/EMÜ artiklis 1, v.a lehtköögiviljad, värsked ürdid, kõik seened, varsköögiviljad, juurviljad ja kartulid 0,05 Direktiiv 2001/22/EÜ Direktiiv 2001/22/EÜ 3.2.11.1. Lehtköögiviljad, värsked ürdid, juurseller ja kõik kultuurseened 0,2 Direktiiv 2001/22/EÜ Direktiiv 2001/22/EÜ 3.2.11.2. Varsköögiviljad, juurviljad ja kartulid, v.a juurseller. Kartulite osas kohaldatakse piirnormi kooritud kartulite suhtes 0,1 Direktiiv 2001/22/EÜ Direktiiv 2001/22/EÜ 3.3. ELAVHÕBE ▼M13 3.3.1. Kalastussaadused ja kala lihaskude, (21), (47) v.a punktis 3.3.1.1 nimetatud liigid 0,50 Direktiiv 2001/22/EÜ Direktiiv 2001/22/EÜ 3.3.1.1. Järgmiste kalade lihaskude: (21), (46): Euroopa merikurat (Lophius species), harilik merihunt (Anarhichas lupus), pelamiidid (Sarda sarda), angerjas (Anguilla species), karekalad (Hoplostethus species), pikksabalased (Coryphaenoides rupestris), harilik hiidlest (Hippoglossus hippoglossus), marliinid (Makaira species), kammellased (Lepidorhombus species), kefaallased (Mullus species), haug (Esox lucius), makrelllane (Orcynopsis unicolor), tursik (Tricopterus minutes), portugali süvahai (Centroscymnes coelolepis), raid (Raja species), meriahven (Sebastes marinus, S. mentella, S. viviparus), purikala (Istiophorus platypterus), lintuim (Lepidopus caudatus), süsisaba (Aphanopus carbo), besuugod (Pagellus species), haid (kõik liigid), gempüüllased või stromateus (Lepidocybium flavobrunneum, Ruvettus pretiosus, Gempylus serpens), tuur (Acipenser species), mõõkkala (Xiphias gladius), tuun (Thunnus species, Euthynnus species, Katsuwonus pelamis) 1,0 Direktiiv 2001/22/EÜ Direktiiv 2001/22/EÜ ▼B







4. jagu : 3-monokloropropaan 1,2-diool (3-MCPD) Toode Piirnorm (mg/kg) Proovivõtu tulemuslikkuse kriteeriumid Analüüsimeetodite tulemuslikkuse kriteeriumid 4.1. Hüdrolüüsitud taimne valk (20) 0,02 Direktiiv 2001/22/EÜ Direktiiv 2001/22/EÜ 4.2. Sojakaste (20) 0,02 Direktiiv 2001/22/EÜ Direktiiv 2001/22/EÜ

▼M1







5. jagu: dioksiinisisaldus (polüklooritud dibenso-para — dioksiinide (PCDD) ja polüklooritud dibensofuraanide (PCDF) summa, väljendatuna Maailma Tervishoiuorganisatsiooni (WHO) toksilisuse ekvivalendina, kohaldades WHO toksilisuse ekvivalentfaktoreid (TEF, 1997)) Tooted Piirnormid (PCDD + PCDF) (25) (pg WHO-PCDD/F-TEQ/rasva või toote grammis) Proovivõtmise tulemuslikkuse kriteeriumid Analüüsimeetodite tulemuslikkuse kriteeriumid 5.1.1. Liha ja lihatooted, mis on saadud (28) — mäletsejatest (veised, lambad) 3 pg WHO-PCDD/F-TEQ/rasva grammis (26) (27) ►M11 Direktiiv 2002/69/EÜ (24) ◄ ►M11 Direktiiv 2002/69/EÜ (24) ◄ — lindudest ja tehistingimustes peetavatest ulukitest 2 pg WHO-PCDD/F-TEQ/rasva grammis (26) (27) ►M11 Direktiiv 2002/69/EÜ (24) ◄ ►M11 Direktiiv 2002/69/EÜ (24) ◄ — sigadest 1 pg WHO-PCDD/F-TEQ/rasva grammis (26) (27) ►M11 Direktiiv 2002/69/EÜ (24) ◄ ►M11 Direktiiv 2002/69/EÜ (24) ◄ 5.1.2. ►M11 Maa peal elavatelt loomadelt pärinev maks ja tuletatud tooted ◄ 6 pg WHO-PCDD/F-TEQ/rasva grammis (26) (27) ►M11 Direktiiv 2002/69/EÜ (24) ◄ ►M11 Direktiiv 2002/69/EÜ (24) ◄ 5.2. Kala ja kalandustoodete lihaskude ja sellest saadud tooted (29) 4 pg WHO-PCDD/F-TEQ/elusmassist (26) ►M11 Direktiiv 2002/69/EÜ (24) ◄ ►M11 Direktiiv 2002/69/EÜ (24) ◄ 5.3. Piim (30) ja piimatooted, kaasa arvatud võirasv 3 pg WHO-PCDD/F-TEQ/rasva grammis (26) (27) ►M11 Direktiiv 2002/69/EÜ (24) ◄ ►M11 Direktiiv 2002/69/EÜ (24) ◄ 5.4. Kanamunad ja munatooted (31) (32) 3 pg WHO-PCDD/F-TEQ/rasva grammis (26) (27) ►M11 Direktiiv 2002/69/EÜ (24) ◄ ►M11 Direktiiv 2002/69/EÜ (24) ◄ 5.5. Õlid ja rasvad — Loomarasv — mäletsejate rasv 3 pg WHO-PCDD/F-TEQ/rasva grammis (26) ►M11 Direktiiv 2002/69/EÜ (24) ◄ ►M11 Direktiiv 2002/69/EÜ (24) ◄ — linnurasv ja tehistingimustes peetavate ulukite rasv 2 pg WHO-PCDD/F-TEQ/rasva grammis (26) ►M11 Direktiiv 2002/69/EÜ (24) ◄ ►M11 Direktiiv 2002/69/EÜ (24) ◄ — searasv 1 pg WHO-PCDD/F-TEQ/rasva grammis (26) ►M11 Direktiiv 2002/69/EÜ (24) ◄ ►M11 Direktiiv 2002/69/EÜ (24) ◄ — segatud loomarasv 2 pg WHO-PCDD/F-TEQ/rasva grammis (26) ►M11 Direktiiv 2002/69/EÜ (24) ◄ ►M11 Direktiiv 2002/69/EÜ (24) ◄ — ►M11 Taimsed õlid ja rasvad ◄ 0,75 pg WHO-PCDD/F-TEQ/rasva grammis (26) ►M11 Direktiiv 2002/69/EÜ (24) ◄ ►M11 Direktiiv 2002/69/EÜ (24) ◄ — Inimtarbimiseks mõeldud kalaõli 2 pg WHO-PCDD/F-TEQ/rasva grammis (26) ►M11 Direktiiv 2002/69/EÜ (24) ◄ ►M11 Direktiiv 2002/69/EÜ (24) ◄

▼M8







Section 6: Tin (inorganic) Product Maximum level (mg/kg wet weight) Performance criteria for sampling Performance criteria for methods of analysis 1. Canned foods other than beverages 200 Commission Directive 2004/16/EC (37) Directive 2004/16/EC 2. Canned beverages, including fruit juices and vegetable juices 100 Directive 2004/16/EC Directive 2004/16/EC 3. Canned foods for infants and young children, excluding dried and powdered products: 3.1. Canned baby foods and processed cereal-based foods for infants and young children (38) 50 Directive 2004/16/EC Directive 2004/16/EC 3.2. Canned infant formulae and follow-on formulae, including infant milk and follow-on milk (39) 50 Directive 2004/16/EC Directive 2004/16/EC 3.3. Canned dietary foods for special medical purposes (40) intended specifically for infants 50 Directive 2004/16/EC Directive 2004/16/EC

▼M15







7. jagu: polüaromaatsed süsivesinikud (PAH) Toode Piirnorm (μg/kg märgkaalu kohta) Proovivõtu tulemuslikkuse kriteeriumid Analüüsimeetodite tulemuslikkuse kriteeriumid 7.1. BENSO(A)PÜREEN (55) 7.1.1. Otsetarbimiseks või toiduainetes kasutamiseks ettenähtud õlid ja rasvad (56) 2,0 Direktiiv 2005/10/EÜ (54) Direktiiv 2005/10/EÜ 7.1.2. Imiku- ja väikelapsetoidud 1,0 Direktiiv 2005/10/EÜ Direktiiv 2005/10/EÜ 7.1.2.1. Imikutele ja väikelastele ettenähtud teraviljapõhised töödeldud toidud ja muud imikutoidud (57) 7.1.2.2. Imiku piimasegud ja jätkupiimasegud, sealhulgas piimal põhinevad imikupiimasegud ja jätkupiimasegud (infant milk ja follow-on milk) (58) 7.1.2.3. Meditsiiniliseks eriotstarbeks ettenähtud dieettoidud (59) imikutele ja väikelastele 7.1.3. Suitsuliha ja suitsulihatooted 5,0 Direktiiv 2005/10/EÜ Direktiiv 2005/10/EÜ 7.1.4. Suitsukala lihaskude ja suitsutatud kalatooted, (60) v.a kahepoolmelised karploomad 5,0 Direktiiv 2005/10/EÜ Direktiiv 2005/10/EÜ 7.1.5. Kala lihaskude, (61) v.a suitsukala 2,0 Direktiiv 2005/10/EÜ Direktiiv 2005/10/EÜ 7.1.6. Vähid, peajalgsed, v.a suitsutatud 5,0 Direktiiv 2005/10/EÜ Direktiiv 2005/10/EÜ 7.1.7. Kahepoolmelised karploomad 10,0 Direktiiv 2005/10/EÜ Direktiiv 2005/10/EÜ

▼B









II LISA

VASTAVUSTABEL







Käesolev määrus Määrus (EÜ) nr 194/97 – Artikkel 1 Artikli 1 lõige 1 Artikli 2 lõike 1 punkt a Artikli 2 lõige 1 Artikli 2 lõike 1 punkt b Artikli 2 lõige 1 Artikli 2 lõike 1 punkt c Artikli 3 lõige 1 Artikli 2 lõige 2 Artikli 3 lõige 1 Artikli 2 lõige 3 Artikli 4 lõige 2 Artikli 2 lõige 4 Artikli 4 lõige 3 Artikli 2 lõige 5 Artikli 3 lõige 2 Artikli 3 esimene lõik Artikli 3 lõige 3 Artikli 3 teine lõik Artikli 5 lõige 1 Artikli 3 kolmas lõik Artikli 1 lõige 3 Artikkel 4 I lisa 1. jagu “Nitraadid” I lisa, põllumajanduslikud saasteained, 1. punkt “Nitraadid” I lisa 2. jagu “Mükotoksiinid” I lisa, põllumajanduslikud saasteained, 2. punkt “Mükotoksiinid” – II lisa “Muud saasteained”