2001R1936 — ET — 01.01.2010 — 003.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1936/2001,

27. september 2001,

milles sätestatakse teatavate siirdekalavarude püügi suhtes kohaldatavad kontrollimeetmed







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 1 ) võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust ( 2 ) ning arvestades järgmist: (1) Ühendus on alates 14. novembrist 1997 olnud rahvusvahelise Atlandi tuunikala kaitse konventsiooni ( 3 ) (edaspidi ICCATi konventsioon) lepinguosaline. (2) ICCATi konventsioon sätestab Atlandi ookeanis ja sellega seotud meredes leiduva tuuni ja selle lähiliikide varude kaitse ja majandamise piirkondadevahelise koostöö raamistiku, asutades Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni, edaspidi ICCAT, ja andes konventsiooni kohaldamisalal kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevaid soovitusi, mis saavad lepinguosalistele siduvaks. (3) ICCAT on vastu võtnud mitmeid soovitusi, millega kohustatakse lepinguosalisi võtma kontrolli- ja järelevalvemeetmeid, eelkõige seoses statistika koostamise ja edastamisega, sadamas toimuva kontrolliga, laevade satelliitjälgimisega, laevade vaatluse ja ümberlaadimisega ning kolmandate riikide ja riikkondsuseta laevade kontrollimisega. Need soovitused on ühendusele kohustuslikud ja seetõttu tuleks neid rakendada. (4) Teatavad kohustused on ühenduse õigusesse üle võetud nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1351/1999, milles sätestatakse teatavad kontrollimeetmed ICCATi võetud meetmete järgimise tagamiseks, ( 4 ) ja nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määruse (EMÜ) nr 2742/1999 (millega määratakse ühenduse vetes ja ühenduse laevadele püügipiirangutega vetes kohaldatavad teatavate kalavarude ja kalavarurühmade 2000. aasta püügivõimalused ning nendega seotud tingimused ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 66/98 ( 5 ) artikli 22 lõikega 1. Selguse huvides tuleks need meetmed koondada ühte määrusesse ning varasemad määrused kehtetuks tunnistada ja asendada. (5) Teadustöö eesmärgil tuleks ühenduse kalalaevade kaptenitelt nõuda juhiste järgimist, mis on ICCATi väljaantud „Atlandi ookeani tuuni ja selle lähiliikide statistika ja proovivõtmise käsiraamatus”. (6) Ühendus on heaks kiitnud India Ookeani Tuunikomisjoni (edaspidi IOTC) moodustamise lepingu. ( 6 ) See leping sätestab kasuliku raamistiku rahvusvahelise koostöö tugevdamiseks India ookeanis leiduva tuuni ja selle lähiliikide kaitseks ja otstarbekaks kasutamiseks, asutades IOTC ja andes selle pädevusalas kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevaid soovitusi, mis saavad lepinguosalistele siduvaks. Ühendus peaks kohaldama IOTC võetud kontrollimeetmeid. (7) IOTC on vastu võtnud soovituse troopilisi tuune käsitleva teabe registreerimise ja vahetamise kohta. See soovitus on ühendusele siduv ja seetõttu tuleks seda rakendada. (8) Ühendus on huvitatud kalastustegevusest Vaikse ookeani idaosas ning on algatanud menetluse ühinemiseks Ameerika Troopikatuunide Komisjoniga, edaspidi IATTC. Kuni ühinemiseni ning kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguste konventsioonist tuleneva kohustusega teha koostööd peab ühendus kohaldama IATTC vastuvõetud kontrollimeetmeid. (9) Ühendus on allkirjastanud rahvusvahelise delfiinide kaitseprogrammi käsitleva lepingu ( 7 ) ja võtnud otsusega 1999/386/EÜ ( 8 ) vastu otsuse kohaldada seda kuni heakskiitmiseni ajutiselt; seepärast peaks ühendus kohaldama sellest lepingust tulenevaid kontrollimeetmeid. (10) Liikmesriigid peaksid võtma vajalikud meetmed, et tagada IOTC, IATTC ja rahvusvahelist delfiinide kaitseprogrammi käsitlevast lepingust tulenevate kontrollimeetmete järgimine. (11) Nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, ( 9 ) kohaldatakse kogu püügitegevuse ja kõikide sellega seotud toimingute suhtes, mida tehakse liikmesriikide territooriumil ning liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates meredes, sealhulgas kolmanda riigi vetes või avamerel tegutsevate ühenduse kalalaevade tegevuse suhtes, ilma et see piiraks ühenduse ja kolmandate riikide vahel sõlmitud kalanduskokkulepete ja rahvusvaheliste konventsioonide kohaldamist, mille üheks pooleks on ühendus. (12) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega sätestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlus, ( 10 ) ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

Eesmärk

Käesolevas määruses sätestatakse selle I lisas nimetatud siirdekalaliikide varude püügiga seotud järelevalve- ja kontrollimeetmed ja seda kohaldatakse liikmesriikide lipu all sõitvate ühenduses registreeritud laevade suhtes (edaspidi „ühenduse kalalaevad”), kes tegutsevad ühes artiklis 2 nimetatud vööndis.

Artikkel 2

Vööndid

Käesolevas määruses on mered määratletud järgmiselt.

a) Vöönd 1: Kõik Atlandi ookeani ja sellega seotud merede veed, mis on hõlmatud ICCATi konventsiooniga vastavalt selle artiklile 1.

b) Vöönd 2: Kõik India ookeani veed, mis on hõlmatud IOTC asutamist käsitleva lepinguga vastavalt selle artiklile 2.

c) Vöönd 3: Kõik Vaikse ookeani idaosa veed, nagu on määratletud rahvusvahelist delfiinide kaitseprogrammi käsitleva lepingu artiklis 3.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) pardaleminek — ühe või mitme volitatud inspektori minek mõne organisatsiooni pädevusalasse kuuluva kalalaeva pardale, et seda kontrollida;

b) ümberlaadimine — siirdekalade ja/või neist valmistatud toodete laadimine ühe kalalaeva pardalt teisele kas merel või sadamas, olenemata nende kogusest ja ilma et sadamariik oleks tooted lossituna registreerinud;

c) lossimine — siirdekalade ja/või neist valmistatud toodete mahalaadimine kalalaeva pardalt sadamas või maal, olenemata nende kogusest;

d) rikkumine — tegu, mille kalalaev on oletatavasti teinud või tegemata jätnud, mida on nimetatud kontrollaktis ja mis annab tõsist alust kahtlustada, et käesoleva määruse või mõne muu artiklis 2 nimetatud vööndi piirkondliku organisatsiooni vastuvõetud soovitust ülevõtva määruse sätteid on rikutud;

e) kolmanda riigi laev — laev, mille puhul on täheldatud ja kindlaks tehtud, et see on ühes artiklis 2 nimetatud vööndis seotud kalastustegevusega, ja mis sõidab sellise riigi lipu alla, kes ei ole piirkondliku organisatsiooni lepinguosaline;

f) riikkondsuseta laev — laev, mille puhul on alust kahtlustada, et tal puudub riikkondsus;

▼M1

g) nuumamine – isendite kasvatamine puurides eesmärgiga tõsta nende kaalu või rasvasisaldust turustamise otstarbel;

h) puuri panemine – erineva suurusega metsikute isendite paigutamine suletud ehitistesse (puuridesse) nuumamise eesmärgil;

i) nuumamisega tegelev ettevõte – ettevõte, kus kasvatatakse metsikuid isendeid puurides nuumamise eesmärgil;

j) transpordilaev – laev, mis võtab pardale ja transpordib metsikuid isendeid elusalt nuumamisega tegelevatesse ettevõtetesse.

▼B







PEATÜKK I

VÖÖNDIS 1 KOHALDATAVAD JÄRELEVALVE- JA KONTROLLIMEETMED







jagu 1.

Kontrollimeetmed

Artikkel 4

Püügiproovi võtmine

1. Püügiproove võetakse kooskõlas nõukogu 29. juuni 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 1543/2000, millega kehtestatakse ühenduse raamistik ühise kalanduspoliitika reguleerimiseks vajalike andmete kogumiseks ja haldamiseks, ( 11 ) ja „Atlandi ookeani tuuni ja selle lähiliikide statistika ja proovivõtmise käsiraamatu” (3. trükk, ICCAT, 1990) nõuetega.

2. Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu artikli 24 lõikes 2 nimetatud korras.

▼M1

Artikkel 4a

Hariliku tuuni nuumamisega seonduvates toimingutes osalevate laevade tegevused

1. Iga ühenduse laeva kapten, kes annab nuumamisele mineva hariliku tuuni üle transpordilaevale, teeb oma logiraamatusse kanded:

— üle antud hariliku tuuni kogus ja kalade arv,

— püügipiirkond,

— hariliku tuuni üleandmise kuupäev ja asukoht,

— transpordilaeva nimi, lipuriik, registreerimisnumber ja rahvusvaheline raadiokutsung,

— üle antud hariliku tuuni koguse sihtkohas nuumamisega tegeleva ettevõtte nimi.

2. Iga transpordilaeva kapten, kellele harilikud tuunid üle anti, teeb järgmised kanded:

a) üle antud hariliku tuuni kogus kalalaeva kohta ja kalade arv;

b) punktis a nimetatud kogused püüdnud laeva nimi, selle lipuriik, registreerimisnumber ja rahvusvaheline raadiokutsung;

c) hariliku tuuni üleandmise kuupäev ja koht;

d) hariliku tuuni sihtkohas nuumamisega tegeleva ettevõtte nimi.

3. Kapten vabastatakse lõikes 2 nimetatud kohustusest, kui kanded asendatakse määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklis 11 nimetatud ümberlaadimisdeklaratsiooni koopiaga või määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklis 13 nimetatud dokument T2M koopiaga, mis osutavad käesoleva artikli lõike 2 punktis c nimetatud teabele.

4. Liikmesriigid tagavad, et kõik nende lipu all sõitvate laevade poolt puuri pandud harilikud tuunid on registreeritud nende pädevate ametiasutuste poolt. Artikli 5 kohaselt teatavad liikmesriigid komisjonile oma lipu all sõitvate laevade poolt püütud ja puuri pandud hariliku tuuni kogused (ICCAT kohaselt I ülesanne).

Nuumamiseks mõeldud hariliku tuuni ekspordiks ja impordiks saadavad liikmesriigid komisjonile nõukogu 8. aprilli 2003. aasta määruses (EÜ) nr 1984/2003, millega kehtestatakse ühenduses toimuva hariliku tuuni, mõõkkala ja suursilm-tuuniga seotud kaubanduse statistilist seiret käsitlev süsteem, ( 12 ) osutatud ning nende poolt kinnitatud statistiliste dokumentide numbrid ja kuupäevad ning teatavad deklareeritud kolmanda sihtkohariigi.

▼M3 —————

▼M1

Artikkel 4b

Hariliku tuuni nuumamisega tegelevate ettevõtete tegevused

1. Liikmesriigid tagavad, et nende jurisdiktsiooni alla kuuluvad nuumamisega tegelevad ettevõtted esitavad lisas 1a nimetatud puuripanemise deklaratsiooni riigi pädevatele ametiasutustele 72 tundi pärast iga kala- või transpordilaeva poolt teostatud puuripanemise tegevuse lõppemist. Nimetatud deklaratsioonide esitamine, mis sisaldavad kogu käesolevas artiklis nõutud teavet, on liikmesriikide poolt tunnustatud nuumamisega tegelevate ettevõtete ülesanne.

2. Liikmesriigid tagavad, et vastavalt lõikele 1 esitavad nuumamisega tegelevad ettevõtted neile nuumatud hariliku tuuni turustusdeklaratsiooni igal aastal 1. juuliks.

3. Lõikes 2 nimetatud nuumatud hariliku tuuni turustusdeklaratsioon peab sisaldama järgnevat teavet:

— ettevõtte nimi,

— aadress,

— omanik,

— eelmisel aastal turustatud hariliku tuuni kogus (tonnides),

— tuuni sihtkoht (ostja nimi, riik, müügikuupäev),

— ekspordi ja impordi puhul määruses (EÜ) nr 1984/2003 osutatud statistiliste dokumentide numbrid ja kinnitamiskuupäevad,

— võimalusel turustatud tuuni nuumamise kestvus (kuudes),

— turustatud tuuni keskmised mõõtmed.

4. Liikmesriigid edastavad komisjonile elektroonilisel teel lõigete 1 ja 3 kohaselt esitatud deklaratsioonide alusel 1. augustiks igal aastal:

— eelmise aasta jooksul puuri pandud hariliku tuuni kogused,

— eelmise aasta jooksul turustatud hariliku tuuni kogused.

Artikkel 4c

Hariliku tuuni nuumamisega tegelevate ettevõtete register

1. Iga liikmesriik edastab enne 30. aprilli 2004 komisjonile elektroonilisel teel nimekirja tema jurisdiktsiooni alla kuuluvatest nuumamisega tegelevatest ettevõtetest, millele antakse luba viia läbi konventsioonialalt püütud hariliku tuuni nuumamistegevusi.

2. Lõikes 1 osutatud nimekiri sisaldab järgmist teavet:

— ettevõtte nimi ja riiklik registreerimisnumber,

— ettevõtte asukoht,

— ettevõtte võimsus (tonnides).

3. Komisjon edastab nimetatud teabe enne 31. augustit 2004 ICCAT täitevsekretariaadile asjaomaste nuumamisega tegelevate ettevõtete kandmiseks ICCAT konventsioonialalt püütud hariliku tuuni nuumamistegevusi teostama volitatud ICCAT ettevõtete registrisse.

4. Komisjonile teatatakse igast lõikes 1 osutatud nimekirja tehtud muudatusest edastamiseks ICCAT täitevsekretariaadile, samad sätted kohalduvad vähemalt 10 tööpäeva enne ettevõtete nuumamistegevuste algust ICCAT konventsioonialal.

5. Liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvad nuumamisega tegelevad ettevõtted, mis ei ole kantud lõikes 1 osutatud nimekirja, ei või teostada ICCAT konventsioonalalt püütud hariliku tuuni nuumamistegevusi.

▼B

Artikkel 5

Püügiteade

▼M1

1. Liikmesriigid edastavad komisjonile elektroonilisel teel aastase nominaalsaagi andmed (ICCAT kohaselt I ülesanne) II lisas loetletud liikide kohta, komisjon omakorda edastab need ICCAT täitevsekretariaadile. Liikmesriigid edastavad komisjonile teaduslikel eesmärkidel lõplikud hinnangud kogu aasta kohta, või kus see pole võimalik, siis esialgsed hinnangud hiljemalt järgmise aasta 30. juuniks.

2. Liikmesriigid edastavad ICCAT täitevsekretariaadile hiljemalt iga aasta 31. juuliks järgmised andmed (ICCAT kohaselt II ülesanne) elektroonilisel kujul ning võimaldavad komisjonile elektroonilise juurdepääsu neile andmetele.

▼B

a) andmed eelmise aasta saagi ja püügikoormuse kohta, mis on piirkondade kaupa ja ajaliselt üksikasjalikult jaotatud;

b) kõik nende käsutuses olevad andmed sportliku püügiga saadud I lisas nimetatud kalaliikide saagi kohta.

3. Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu artikli 24 lõikes 2 nimetatud korras.

Artikkel 6

Haipüüki käsitlev teave

1. Liikmesriigid edastavad ICCATi täitevsekretariaadile kõik nende käsutuses olevad andmed haipüügi ja haidega kauplemise kohta, kusjuures komisjonil peab olema neile elektrooniline juurdepääs.

▼M1

1a) Liikmesriigid edastavad ICCAT täitevsekretariaadile elektroonilisel kujul ja teaduslikel eesmärkidel ICCAT poolt määratletud andmed saagi ja koormuse kohta, eelkõige hinnangud vette tagasi lastud surnud hariliku heeringhai, Atlandi mako ja sinihai kohta, kusjuures komisjonil peab olema neile andmetele elektrooniline juurdepääs.

▼B

2. Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu artikli 24 lõikes 2 nimetatud korras.

▼M1

Artikkel 6a

Teave valge ja sinise marliini saagi kohta

1. Ühenduse laevade kaptenid kannavad iga päev oma logiraamatusse teabe nii elusate kui ka surnud valgete ja siniste marliinide vabakslaskmise kohta sektorite kaupa, mis ei ületa 5 pikkuskraadi korda 5 laiuskraadi, ning näitavad oma lossimisteatistes lossitud valge ja sinise marliini arvu või kaalu.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile teaduslikel eesmärkidel 30. juuniks igal aastal lõplikud hinnangud kogu eelmise aasta kohta, või kui see pole võimalik, siis esialgsed hinnangud püügiandmete kohta, sealhulgas vabakslaskmised ning valge ja sinise marliini lossimised.

▼B

Artikkel 7

Deklareerimata püük

Üle 24 meetrise kogupikkusega õngepüügilaevadega püütud harilikust tuunist ja suursilm-tuunist valmistatud külmutatud toodete impordi puhul koguvad ja kontrollivad liikmesriigid komisjoni taotluse korral võimalikult palju importi käsitlevat ja sellega seotud teavet, nagu laevanimed, nende registrinumbrid ja omanikud, püütud liigid ja nende kaal, kalastusvöönd ja ekspordikoht.

▼M2 —————

▼M1

Artikkel 8a

Konventsioonialal kalapüügiluba omavate laevade register

1. Iga liikmesriik edastab komisjonile enne 1. juunit 2003 elektroonilisel teel nimekirja oma lipu all sõitvatest ja oma territooriumil registreeritud üle 24-meetrise kogupikkusega laevadest, millel on eripüügiloa väljaandmise tõttu lubatud püüda tuuni ja selle lähiliike ICCAT konventsioonialal.

2. Lõikes 1 osutatud nimekiri sisaldab järgmist teavet:

a) määruse (EÜ) nr 2090/98 I lisas määratletud laeva sisenumber;

b) kõik varasemad lipuriigid;

c) kogu teave teistest registritest kustutamise kohta;

d) omaniku ja operaatori nimi ja aadress;

e) kasutatud püügivahendid;

f) ajavahemik, millele on väljastatud kalastamis- ja/või ümberlaadimisluba.

3. Komisjon edastab selle teabe ICCAT täitevsekretariaadile enne 1. juulit 2003 nimetatud laevade kandmiseks ICCATi üle 24-meetrise kogupikkusega ja ICCAT konventsioonialal püügiluba omavate laevade registrisse (edaspidi „ICCAT register”).

4. Komisjonile teatatakse igast lõikes 1 osutatud nimekirja tehtud muudatusest edastamiseks ICCAT täitevsekretariaadile, samad sätted kohalduvad vähemalt 10 tööpäeva enne seda, kui laev alustab kalastustegevust konventsioonialal.

5. Üle 24-meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaevad, mis ei ole kantud lõikes 1 osutatud nimekirja, ei või ICCAT konventsioonialal tuunisid ja selle lähiliike püüda, neid pardal hoida, ümber laadida või lossida.

6. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et:

a) ainult nende lipu all sõitvad laevad, mis on kantud lõikes 1 osutatud nimekirja ja hoiavad pardal nende poolt väljastatud eripüügiluba, on litsentsi tingimustel volitatud teostama artiklis 1 nimetatud kalastamistegevusi ICCAT konventsioonialal;

b) eripüügiluba ei väljastata laevadele, mis on teostanud artiklis 19b osutatud ebaseaduslikku, reguleerimata ja teatamata jäetud kalapüüki ICCAT konventsioonialal (IUU kalapüük), välja arvatud juhul, kui uued omanikud esitavad piisava dokumenteeritud tõendusmaterjali, et eelmised omanikud ja operaatorid ei oma nende suhtes mingisugust õiguslikku, kasusaamisega seotud või rahalist huvi või ei teosta enam järelevalvet nende üle, või nende laevad ei osale ega ole seotud IUU kalapüügiga;

c) võimalusel keelab liikmesriigi siseriiklik õigus enda lipu all sõitvate laevade, mis on kantud lõikes 1 osutatud nimekirja, omanikel ja operaatoritel osa võtta või olla seotud tuunipüüdmistegevustega ICCAT konventsioonialal laevadega, mis ei ole kantud ICCAT registrisse;

d) võimalusel nõuab liikmesriigi siseriiklik õigus, et tema lipu all sõitvate ja lõikes 1 osutatud nimekirja kantud laevade omanikud on liikmesriigi kodakondsed.

7. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et keelata üle 24-meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaevadel, mis ei ole kantud ICCAT registrisse, ICCAT konventsioonialalt pärinevate tuunide ja selle lähiliikide püügi, pardalhoidmise, ümberlaadimise ja lossimise.

8. Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamatult igasuguse teabe, mis näitab, et on leitud piisavaid põhjusi kahtlusteks, et üle 24-meetrise kogupikkusega laevad, mis ei ole kantud ICCAT registrisse, püüavad või laadivad ümber tuunisid või selle lähiliike ICCAT konventsioonialal.

Artikkel 8b

Ühenduse kalalaevade prahtimine

1. Liikmesriigid saadavad komisjonile igal aastal enne 30. aprilli nimekirja nende lipu all sõitvatest laevadest, mida prahivad ICCAT konventsiooni osalisriigid käesoleval aastal, koos kõigi sellesse nimekirja kantud muudatustega.

2. Lõikes 1 osutatud nimekiri sisaldab järgmist teavet:

a) määruse (EÜ) nr 2090/98 I lisas määratletud laeva sisenumber;

b) laeva omanike nimi ja aadress;

c) prahtimisega hõlmatud liigid ja tellimusveolepinguga eraldatud kvoodid;

d) prahtimislepingu kestvus;

e) prahtija nimi;

f) liikmesriigi hinnang prahtimislepingule;

g) riik, kust laev prahiti.

3. Lipuliikmesriik saadab prahtimislepingu sõlmimise kuupäeval ICCAT täitevsekretariaadile järgneva teabe ja teavitab komisjoni:

a) oma hinnangust prahtimislepingule;

b) võetud tegevusest, mis tagab, et tema lipu all sõitvad prahitud laevad peavad kinni ICCAT kaitse- ja majandamissätetest.

4. Prahtimislepingu lõppemisel teavitab lipuliikmesriik ICCAT täitevsekretariaati ja komisjoni selle lõpetamise kuupäevast.

5. Lipuliikmesriik tagab, et:

a) laevale ei ole antud kalapüügiluba prahtimisperioodi jooksul iseendale eraldatud kvoodist või kalapüügivõimalustest;

b) laevale ei ole antud kalapüügiluba rohkema kui ühe prahtimislepingu alusel sama ajavahemiku jooksul;

c) laeva saagid on registreeritud eraldi teiste tema lipu all sõitvate laevade omadest;

d) laev peab kinni ICCAT poolt vastuvõetud kaitse- ja majandamismeetmetest.

Artikkel 8c

Ümberlaadimised

Üle 24-meetrise kogupikkusega laevad, mis sõidavad liikmesriigi lipu all, püüavad kala jadaõngepüügiga ja on kantud artikli 8a lõikes 1 osutatud ICCAT nimekirja, ei või teostada ümberlaadimist ICCAT konventsioonialal, välja arvatud juhul, kui neile on eelnevalt väljastatud luba lipuliikmesriigi pädeva ametiasutuse poolt.

▼B

Artikkel 9

Aastaaruanne

1. Liikmesriigid saadavad komisjonile igal aastal enne ►M1 15. august ◄ ICCATi vastuvõetud vormingus koostatud riikliku aruande, milles on a) teave satelliitjälgimissüsteemi rakendamise kohta ja b) iga kalastuspiirkonna kohta „ICCATi teabetabel”, millele lisatakse muu hulgas märkused ICCATi kehtestatud teatavate kalaliikide alammõõte käsitlevate lubatud hälvete rikkumise kohta ja võetud või võetavad meetmed. Samuti näitavad liikmesriigid, kuidas on korraldatud I lisas loetletud kalaliikide sportlik püük, ja esitavad andmed kõikide eelmisel aastal nende laevadega seotud ümberlaadimistoimingute kohta.

2. Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu artikli 24 lõikes 2 nimetatud korras.

▼M1

Artikkel 9a

Suurte õngepüügilaevade poolt esitatav aastaaruanne ICCAT majandamisstandardite taotlusele

Liikmesriigid, mis omavad üle 24-meetrise kogupikkusega õngepüügilaevu, millele on antud püügiluba konventsioonivööndis, edastavad komisjonile igal aastal enne 1. septembrit suurte õngepüügilaevade poolt esitatava aastaaruande ICCAT majandamisstandardite taotlusele, kasutades IV lisas toodud näidist.

▼B







jagu 2.

Kontrollimenetlus sadamas

Artikkel 10

Üldsätted

1. Liikmesriigid määravad oma sadamates tehtava kontrolli jaoks inspektorid, kes vastutavad I lisas loetletud kalaliikide ümberlaadimise ja lossimise järelevalve ja kontrolli eest.

2. Liikmesriigid tagavad, et kontrollimine toimub kedagi diskrimineerimata ja ICCATi sadamas tehtava kontrolli korra kohaselt.

3. Sadamariik võib muu hulgas kontrollida kalalaevade pardal asuvaid dokumente, püügivahendeid ja saaki, kui sellised laevad on vabatahtlikult tema sadamas või kaldalähedases terminalis.

Artikkel 11

Inspektorid

1. Liikmesriigid väljastavad igale ICCATi inspektorile identifitseerimisdokumendi, mida ta peab kaasas kandma ja esitama enne kontrollimist. Dokumenti käsitlevad üksikasjad määratakse artikli 24 lõikes 2 sätestatud korras. Liikmesriigid saadavad oma inspektorite nimekirja komisjonile, kes edastab selle ICCATi täitevsekretariaadile.

2. Liikmesriigid tagavad, et ICCATi inspektorid täidavad oma ülesandeid kooskõlas ICCATi sadamas tehtava kontrolli eeskirjadega. Inspektorite tegevus on pädevate asutuste kontrolli all ja nad vastutavad kõnealuste asutuste ees.

Artikkel 12

Kontrollimenetlus

1. Liikmesriigid tagavad, et nende ICCATi inspektorid:

— häirivad kontrolli käigus võimalikult vähe laeva tegevust ega põhjusta kala kvaliteedi halvenemist,

— koostavad artikli 24 lõikes 2 sätestatud korras kontrollakti ja edastavad selle oma ametiasutusele.

2. Inspektoritel on õigus kontrollida kõiki laeva osi, tekke ja ruume, saaki (töödeldud või töötlemata), püügivahendeid, seadmeid ja kõiki dokumente, mis on vajalikud ICCATi vastuvõetud kaitsemeetmete järgimise kontrollimiseks, sealhulgas püügipäevikut ja lastinimekirju, kui tegemist on emalaeva või transpordilaevaga.

3. Inspektorid kirjutavad oma aruandele alla kapteni juuresolekul, kellel on õigus lisada aruandesse asjakohaseks peetavat teavet või nõuda sellise teabe lisamist ja sellele alla kirjutada. Inspektor märgib püügipäevikusse, et kontroll on toimunud.

Artikkel 13

Kapteni kohustused kontrollimise ajal

Ühenduse laevade kaptenid:

a) ei esita vastuväiteid kontrollimisele, mida volitatud inspektorid riigisisestes või välissadamates teevad, ei püüa inspektoreid ähvardada ega töötegemisel segada ja tagavad nende ohutuse;

b) teevad käesolevas määruses sätestatud korras toimuva kontrolli käigus koostööd ja annavad vajalikku abi;

c) annavad inspektoritele võimaluse kontrollida kõiki laeva osi, tekke ja ruume, saaki (töödeldud või töötlemata), püügivahendeid, seadmeid ja kõiki dokumente, sealhulgas püügipäevikut ja lastinimekirju.

Artikkel 14

Menetlus rikkumise puhul

1. Kui ICCATi inspektoril on põhjust uskuda, et kalalaeva tegevus on rikkunud ICCATi vastuvõetud kaitsemeetmeid:

a) kannab ta rikkumise kontrollakti;

b) võtab kõik vajalikud meetmed tõendusmaterjali turvalisuse tagamiseks;

c) saadab kontrollakti viivitamata oma asutusele.

2. Kontrolliv liikmesriik saadab kontrollakti originaaleksemplari viivitama komisjonile, kes edastab selle viivitamata kontrollitava laeva lipuriigi pädevale asutusele ja saadab koopia ICCATi täitevsekretariaadile.

Artikkel 15

Edaspidine jälgimine rikkumise puhul

1. Kui liikmesriik saab ICCATi lepinguosaliselt või teiselt liikmesriigilt teate, mille kohaselt tema lipu all sõitev laev on toime pannud rikkumise, võtab ta kooskõlas oma siseriikliku õigusega viivitamata meetmeid tõendusmaterjali saamiseks ja läbivaatamiseks, toimetab vajadusel edasist juurdlust ja võimaluse korral kontrollib laeva.

2. Iga liikmesriik määrab asutuse, kes on volitatud saama tõendusmaterjali rikkumiste kohta, ja teatab komisjonile selle asutuse nime, aadressi ja muud kontaktandmed.

3. Lipuliikmesriik teatab kehtestatud sanktsioonidest ja asjaomase laeva suhtes võetud meetmetest komisjonile, kes edastab selle teabe ICCATi täitevsekretariaadile.

Artikkel 16

Kontrollaktide käitlemine

1. Iga liikmesriik suhtub teiste liikmesriikide ja lepinguosaliste ICCATi inspektorite koostatud kontrollaktidesse samamoodi nagu oma inspektori koostatud aktidesse.

2. Iga liikmesriik teeb asjaomaste lepinguosalistega koostööd, et kooskõlas oma siseriikliku õigusega hõlbustada kohtu- või muid menetlusi, mis tulenevad kontrollaktist, mille ICCATi inspektor on esitanud ICCATi sadamas tehtava kontrolli korra kohaselt.







jagu 3.

Riikkondsuseta ja kolmandate riikide laevad

Artikkel 17

Ümberlaadimine

1. Ühenduse kalalaevad ei või vastu võtta I lisas loetletud liikidesse kuuluvat ümberlaaditavat kala riikkondsuseta laevadelt või laevadelt, kes sõidavad sellise kolmanda riigi lipu all, kellel ei ole koostöös osaleva riigi, üksuse või kalastusüksuse staatust.

2. ICCATi koostatud nimekirja koostöös osalevatest riikidest, üksustest ja kalastusüksustest avaldab komisjon Euroopa Ühenduste Teataja C-seerias.

3. Enne iga aasta 15. septembrit saadavad liikmesriigid komisjonile andmed I lisas loetletud kalaliikidega seotud ümberlaadimistoimingute kohta, mis on toimunud eelmise aasta jooksul nende lipu alla sõitvate laevade ja sellise kolmanda riigi lipu all sõitvate laevade vahel, kellel on koostööd tegeva riigi, üksuse või kalastusüksuse staatus. Komisjon edastab selle teabe ICCATi täitevsekretariaadile.

Artikkel 18

Kalapüüki käsitlevad kontrollimeetmed

1. Liikmesriigi pädev asutus, kes on riikkondsuseta laeva pardale tulnud ja/või seda kontrollinud, teatab komisjonile viivitamata kontrolli tulemustest ja kõikidest meetmetest, mis ta rahvusvahelise õiguse kohaselt võtnud on. Komisjon edastab selle teabe võimalikult kiiresti ICCATi täitevsekretariaadile.

2. Liikmesriigid tagavad, et nende pädevad asutused kontrollivad igat määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 28 lõike 2 punkti e tähenduses määratud sadamasse sisenevat riikkondsuseta või kolmanda riigi laeva. Laeva saaki ei tohi lossida või ümber laadida kuni kontrolli lõpetamiseni.

3. Kui kontrollimisel selgub, et laeva pardal on kehtiva ICCATi soovituse kohaldamisalasse kuuluvaid kalavarusid, keelab liikmesriik nende lossimise või ümberlaadimise.

4. Lõikes 3 nimetatud keeldu ei anta, kui kontrollitava laeva kapten või tema esindaja tõendab pädevale asutusele, et:

a) laeval olev saak on püütud väljaspool vööndit või

b) pardal olev saak on püütud kehtivaid kaitsemeetmeid rikkumata.

Artikkel 19

Liikmesriikide kodanikud

Iga liikmesriik püüab oma siseriiklike õigusaktidega lubatud piires takistada oma kodanikel osalemast kolmandate riikide tegevuses, mis on vastuolus ICCATi kaitse- ja majandamismeetmete rakendamisega.

▼M2 —————

▼M1







PEATÜKK II

VÖÖNDIS 2 KOHALDATAVAD KONTROLLI- JA JÄRELEVALVEMEETMED







JAGU 1.

Kontrollimeetmed

Artikkel 20

Üldpõhimõtted

Liikmesriigid tagavad, et nende lipu all sõitvad laevad järgiksid selles vööndis kohaldatavaid sätteid.

Artikkel 20a

IOTC alal püügiluba omavate laevade register

Artiklit 8a kohaldatakse mutatis mutandis.

Artikkel 20b

Ümberlaadimised

Artiklit 8c kohaldatakse mutatis mutandis.

Artikkel 20c

Püügivahendite märgistus

1. Vööndis püügiluba omavate ühenduse laevade poolt kasutatavad püügivahendid märgistatakse järgnevalt: võrkude, õngede ja muude vahendite tagumine, meres asetsev pool peab olema märgistatud lipu- või radarit peegeldavate poidega ning öösiti valguspoidega, mis osutavad nende asukohale ja ulatuvusele.

2. Markerpoidel ja sarnastel ujukobjektidel, mis osutavad kinnitatud püügivarustuse asukohale, peavad alati olema selgelt nähtavad laeva tähed ja/või numbrid, millele nad kuuluvad.

3. Peibutuspüügivahendid peavad alati olema selgelt märgistatud laeva tähtede ja/või numbritega, millele nad kuuluvad.

Artikli 20d

Statistiline teavitamine teaduslikel eesmärkidel

1. Liikmesriigid edastavad IOTC sekretariaadile elektroonilisel kujul ja kooskõlas V lisas nimetatud statistika esitamise protseduuridega järgnevad statistilised andmed, kusjuures komisjonil peab olema neile elektrooniline juurdepääs:

a) artiklis 1 nimetatud liikide püügikoormused ja saagid eelmise aasta kohta;

b) artiklis 1 nimetatud liikide mõõtmed eelmise aasta kohta;

c) tuunipüük ujukobjektide abil, sealhulgas peibutuspüügivahendid.

2. Liikmesriigid loovad elektroonilise andmebaasi, mis sisaldab lõikes 1 ettenähtud statistilisi andmeid, kusjuures komisjonil peab olema andmebaasile elektrooniline juurdepääs.







JAGU 2.

Sadamas tehtava kontrolli menetlus

Artikkel 20e

Artikleid 10, 12, 13, 14 ja 15 kohaldatakse mutatis mutandis.







JAGU 3.

Riikkondsuseta laevad ja kolmandate riikide laevad

▼M2 —————

▼M1

Artikkel 21a

Kalapüügitegevuste kontroll

Artiklit 18 kohaldatakse mutatis mutandis.

▼M2 —————

▼B







PEATÜKK III

VÖÖNDIS 3 KOHALDATAVAD KONTROLLI- JA JÄRELEVALVEMEETMED

Artikkel 22

Üldsätted

Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et tema lipu alla sõitvad laevad järgiksid ühenduse õigusesse ülevõetud IATTC meetmeid ja rahvusvahelist delfiinide kaitseprogrammi käsitleva lepingu kohaldatavaid meetmeid.







PEATÜKK IV

LÕPPSÄTTED

Artikkel 23

Artikli 4 lõike 2, artikli 5 lõike 3, artikli 6 lõike 2, artikli 8 lõike 6 ja artikli 9 lõike 2 rakendamiseks vajalikud meetmed võetakse vastu artik li 24 lõikes 2 osutatud korralduskomitee menetluse kohaselt.

Artikkel 24

1. Komisjoni abistab vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 3760/92 artiklile 17 asutatud komitee.

2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.

3. Komitee võtab vastu oma kodukorra.

Artikkel 25

1. Määrus (EÜ) nr 1351/1999 tunnistatakse kehtetuks.

2. Määruse (EÜ) nr 2742/1999 artikli 22 lõige 1 tunnistatakse kehtetuks.

3. Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele (EÜ) nr 1351/1999 tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid loetakse vastavalt III lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 26

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

KÄESOLEVA MÄÄRUSES NIMETATUD LIIKIDE NIMEKIRI

— Pikkuim-tuun: Thunnus alalunga

— Harilik tuun: Thunnus thynnus

— Suursilm-tuun: Thunnus obesus

— Vööttuun: Katsuwonus pelamis

— Atlandi pelamiid: Sarda sarda

— Kulduim-tuun: Thunnus albacares

— Tuun: Thunnus atlanticus

— Väiketuunid: Euthynnus spp.

— Tuun: Thunnus maccoyii

— Makrelltuunid: Auxis spp.

— Merilatikas: Bramidae

— Odaninad ja marliinid: Tetrapturus spp.; Makaira spp.

— Purikalad: Istiophorus spp.

— Mõõkkala: Xiphias gladius

— Makrellhaugid ja sairad: Scomberesox spp.; Cololabis spp.

— Harilik kuldmakrell; väike kuldmakrell: Coryphaena hippurus; Coryphaena equiselis.

— Haid: Hexanchus griseus; Cetorhinus maximus; Alopiidae; Rhincodon typus; Carcharhinidae; Sphyrnidae; Isuridae; Lamnidae

— Vaalalised (vaalad ja pringlid): Physeteridae; Belaenopteridae; Balenidae; Eschrichtiidae; Monodontidae; Ziphiidae; Delphinidae.

▼M1









Ia LISA

▼B









II LISA







ICCATILE SAADETAVATE LIIKIDE NIMEKIRI Ladinakeelne nimi Eestikeelne nimi Thunnus thynnus Harilik tuun Thunnus maccoyii Tuun Thunnus albacares Kulduim-tuun Thunnus alalunga Pikkuim-tuun Thunnus obesus Suursilm-tuun Thunnus atlanticus Tuun Euthynnus alletteratus Atlandi väiketuun Katsuwonus pelamis Vööttuun Sarda sarda Atlandi pelamiid Auxis thazard Makrelltuun Orcynopsis unicolor Vöötideta pelamiid Acanthocybium solandri Vahuu Scomberomorus maculates Tähniline kuningmakrell Scomberomorus cavalla Kavalla-kuningmakrell Istiophorus albicans Atlandi purikala Makaira indica Must marliin Makaira nigricans Sinine marliin Tetrapturus albidus Valge odanina Xiphias gladius Mõõkkala Tetrapturus pfluegeri Pikkkoon-odanina Scomberomorus tritor Kuningmakrell Scomberomorus regalis Lääneatlandi kuningmakrell Auxis rochei Fregatt-makrelltuun Scomberomorus brasiliensis Brasiilia kuningmakrell









III LISA







VASTAVUSTABEL Määrus (EÜ) nr 1351/1999 Käesolev määrus Artiklid 1, 2, 3 Artikkel 8 Artikkel 4 Artikkel 18 Artikkel 5 Artikkel 17

▼M1









IV LISA









V LISA

Saagi ja koormuse andmed

Pealveepüük: saagi andmed nominaalses saagikaalus ja koormuse andmed püügipäevades (seinnoot, söödalaev, vedel, ajuvõrgud) tuleb esitada IOTCle 1° ruutvõrgustiku ja iga kuu kohta. Seinnoot-püügiandmed tuleks eristada koolitüübi kaupa. Nimetatud andmed tuleks eelistatavalt ekstrapoleerida iga püügivahendi riiklikule kuusaagile. Kasutatud kasvufaktorid, mis on kooskõlas logiraamatu kannetega, tuleks edastada perioodiliselt IOTCle.

Õngepüük: õngepüügi saagi ja koormuse andmed tuleks esitada IOTCle 5° ruutvõrgustiku ja iga kuu kohta, eelistatavalt arvnäitajate ja kaaludena. Püügikoormus tuleks esitada konksude arvuna. Nimetatud andmed tuleks eelistatavalt ekstrapoleerida riiklikule kuusaagile. Kasutatud kasvufaktorid, mis on kooskõlas logiraamatu kannetega, tuleks edastada perioodiliselt IOTCle.

Rannakalurite, väike- ja sportliku kalapüügi saagid, koormused ja mõõtmed tuleks samuti edastada igakuiselt, kuid kasutades parimaid geograafilisi piirkondi, kust nimetatud andmed koguti ja töödeldi.

Mõõtmetega seonduvad andmed

Arvestades, et mõõtmetega seonduvad andmed on enamike tuunivarude hindamisel võtmetähtsusega, tuleks pikkusega seonduvad andmed, sealhulgas mõõdetud kalade koguarv, edastada perioodiliselt IOTCle 5° ruutvõrgustiku ja iga kuu kohta püügivahendite ja -meetodite kaupa (näiteks seinnooda kasutamisel vaba/logi kool). Mõõtmetega seonduvad andmed tuleks edastada kõikide IOTC poolt hõlmatud püügivahendite ja liikide kohta. Mõõtudega seotud andmete valimi moodustamist tuleks eelistatavalt teostada rangete ja põhjalikult kirjeldatud juhuvalimi skeemide abil, mis on vajalikud, et näha ette võetud mõõtmete hälbeta kogumid. Valimi moodustamise täpne soovituslik tase võib varieeruda liikide vahel (erinevate parameetrite funktsioonina), kuid töörühmal tuleb statistika põhjal koostada soovitusliku valimi moodustamise normid. Üksikasjalikumad mõõtudega seonduvad andmed, näiteks üksikvalimite mõõtmed, tuleks samuti teha kättesaadavaks IOTCle, kui seda soovitavad eriülesandega töögrupid, kuid rangete konfidentsiaalsusreeglite alusel.

Tuunipüük ujukobjektide abil, sealhulgas peibutuspüügivahenditega (FAD)

Selleks, et IOTC mõistaks paremini tema pädevusalal tegutseva laevastiku tõhusa kalapüügi muutuvaid mudeleid, tuleks koguda rohkem teavet. Kuna varustuslaevade tegevused ja peibutuspüügivahendite (FAD) kasutamine on lahutamatu osa seinnoot-laevastiku püügikoormusest, tuleks järgnevat teavet edastada IOTCle perioodiliselt:

Varustuslaevade arv ja iseloomustus: i) tegutsevad nende lipu all, ii) abistavad nende lipu all tegutsevaid seinnoot-laevu või iii) omavad litsentsi tegutseda nende erimajandustsoonis ja tsoonis, mis on olnud IOTC pädevusalas.

Varustuslaevade tegevuse tasemed: sealhulgas merel oldud päevade arv, 1° ruutvõrgustiku ja iga kuu kohta.

Lisaks annavad osalisriigid ja koostööd tegevad kolmandad riigid endast parima, et edastada andmed laevastiku poolt kasutatud peibutuspüügivahendite (FAD) koguarvu ja tüüpide kohta 5° ruutvõrgustiku ja iga kuu kohta.

IOTCle andmete esitamise tähtajalisus

On oluline, et kogu kalapüüki puudutav andmestik on IOTC sekretariaadile kättesaadav õigeaegselt, et võimaldada varude järelevalvet ja andmete analüüsi. Siiski on soovitav kohaldada järgnevaid reegleid standardkohustustena:

Veepealne ja muu laevastik, mis tegutseb rannikupiirkondades (sealhulgas varustuslaevad), peab esitama oma püügiandmed varaseimal võimalikul kuupäeval või hiljemalt 30. juunil igal aastal (eelmise aasta andmed).

Õngepüügilaevastik, mis tegutseb avamerel, peab esitama ajutised püügiandmed varaseimal kuupäeval või hiljemalt 30. juunil (eelmise aasta andmed). Nad peavad esitama lõpliku hinnangu oma püügiandmete kohta enne 30. detsembrit igal aastal (eelmise aasta andmed).

Hetkel lubatud andmete esitamise ajapiiranguid võib tulevikus lühendada, kui side- ja andmetöötlustehnoloogiad muutuvad veelgi kiiremaks, mis peaks vähendama käesoleval ajal tekkivaid viivitusi andmetöötluses.