02017R0821 — ET — 19.05.2017 — 000.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu





Parandatud:









▼B

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2017/821,

17. mai 2017,

millega kehtestatakse konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla liidu importijatele tarneahelaga seotud hoolsuskohustus







Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1. Käesoleva määrusega kehtestatakse tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse liidu süsteem (edaspidi „liidu süsteem“), et piirata relvastatud rühmituste ja julgeolekujõudude võimalust kaubelda tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kullaga. Käesoleva määruse eesmärk on tagada läbipaistvus ja anda kindlustunne konflikti- ja riskipiirkondadest hankeid tegevate liidu importijate ning sulatuskodade ja rafineerimistehaste tarnetavade suhtes.

2. Käesoleva määrusega kehtestatakse I lisas sätestatud tina, tantaali, volframit või kulda sisaldavate või neist koosnevate mineraalide või metallide liidu importijatele tarneahelaga seotud hoolsuskohustus.

3. Käesolevat määrust ei kohaldata metallide või mineraalide liidu importijatele, kui nende iga asjaomase mineraali või metalli aastane impordimaht jääb alla I lisas sätestatud mahukünnise.

Kõik mahukünnised on kehtestatud tasemel, millega tagatakse, et käesolevas määruses sätestatud liidu importijate kohustusi kohaldatakse suurema osa, kuid mitte vähem kui 95 % liitu imporditava kombineeritud nomenklatuuri koodi alusel liigitatud iga mineraali ja metalli kogumahust.

4. Komisjon võtab võimaluse korral 1. aprilliks 2020, kuid hiljemalt 1. juuliks 2020 kooskõlas artiklitega 18 ja 19 vastu delegeeritud õigusakti I lisa muutmiseks ning tantaali- või nioobiumimaakide ja -kontsentraatide, kullamaakide ja -kontsentraatide, tinaoksiidide ja -hüdroksiidide, tantalaatide ja tantaalkarbiidide mahukünniste kehtestamiseks.

5. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artiklitega 18 ja 19 vastu delegeeritud õigusakte I lisas loetletud kehtivate künniste muutmiseks iga kolme aasta järel alates 1. jaanuarist 2021.

6. Käesolevat määrust, välja arvatud artikli 7 lõiget 4, ei kohaldata ringlussevõetud metallidele.

7. Käesolevat määrust ei kohaldata varudele, kui liidu importija tõendab, et need varud loodi praegusel kujul enne 1. veebruari 2013 kuupäeval, mida on võimalik kontrollida.

8. Käesolevat määrust kohaldatakse I lisas sätestatud mineraalidele ja metallidele, mis saadakse artikli 2 punktis t määratletud kõrvalsaadusena.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „mineraalid“ – I lisa A osas loetletud — tina, tantaali või volframit sisaldavad maagid ja kontsentraadid ning — kuld;

b) „metallid“ – I lisa B osas loetletud tina, tantaali, volframit või kulda sisaldavad või neist koosnevad metallid;

c) „mineraalide tarneahel“ – selliseid tegevusi, organisatsioone, ettevõtjaid, tehnoloogiat, teavet, ressursse ja teenuseid hõlmav süsteem, mis on seotud mineraalide veo ja töötlemisega alates kaevanduskohast kuni lõpptootesse lisamiseni;

d) „tarneahelaga seotud hoolsuskohustus“ – tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla liidu importijate kohustused seoses nende juhtimissüsteemi, riskijuhtimise, sõltumatu välisauditi ja teabe avalikustamisega, eesmärgiga teha kindlaks konflikti- ja riskipiirkondadega seotud tegelikud ja potentsiaalsed riskid ja neid käsitleda, et hoida ära või leevendada nende hanketegevusega seotud kahjulikku mõju;

e) „järelevalveahela või tarneahela jälgimise süsteem“ – andmed, mida säilitatakse selliste ettevõtjate jada kohta, kelle valduses on läbi tarneahela liikuvad mineraalid ja metallid;

f) „konflikti- ja riskipiirkond“ – piirkond, mis on relvastatud konfliktis või ebakindlas konfliktijärgses olukorras või nõrga või puuduva valitsemistava ja julgeolekuga, nagu läbikukkunud riik, ning piirkond, kus rahvusvahelist õigust, sealhulgas inimõigusi, laiaulatuslikult ja süstemaatiliselt rikutakse;

g) „relvastatud rühmitused ja julgeolekujõud“ – rühmitused, millele osutatakse OECD hoolsuskohustuse suuniste II lisas;

h) „sulatuskoda ja rafineerimistehas“ – füüsiline või juriidiline isik, kes tegeleb ekstraktsioonimetallurgia liikidega, mis hõlmavad töötlemisetappe, mille eesmärk on toota mineraalist metalli;

i) „üleilmsed vastutustundlikud sulatuskojad ja rafineerimistehased“ – liidus või väljaspool liitu asuvad sulatuskojad ja rafineerimistehased, mille puhul loetakse, et nad täidavad käesolevast määrusest tulenevaid nõudeid;

j) „tarneahelas ülalpool asuv“ – mineraali tarneahel alates kaevanduskohast kuni sulatuskoja ja rafineerimistehaseni, viimane kaasa arvatud;

k) „tarneahelas allpool asuv“ – metalli tarneahel alates sulatuskojale ja rafineerimistehasele järgnevast etapist kuni lõpptooteni;

l) „liidu importija“ – füüsiline või juriidiline isik, kes deklareerib mineraalid või metallid vabasse ringlusse lubamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 ( 1 ) artikli 201 tähenduses, või füüsiline või juriidiline isik, kelle nimel niisugune deklareerimine tehakse, nagu on esitatud andmeelementides 3/15 ja 3/16 kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 ( 2 ) B lisaga;

m) „tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse süsteem“ või „hoolsuskohustuse süsteem“ – valitsuste, tööstusliitude või huvitatud organisatsioonide ühenduste välja töötatud ja nende kontrollitav tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse vabatahtlike menetluste, vahendite ja mehhanismide kombinatsioon, sealhulgas sõltumatud välisauditid;

n) „liikmesriigi pädevad asutused“ – artikli 10 kohaselt liikmesriigi määratud asutused, millel on eksperditeadmised toorainetest, tööstuslikest protsessidest ning auditeerimisest;

o) „OECD hoolsuskohustuse suunised“ – konflikti- ja riskipiirkondadest pärit mineraalide vastutustundlikke tarneahelaid käsitlevad OECD hoolsuskohustuse suunised (teine väljaanne, OECD 2013), sealhulgas kõik nende lisad ja täiendused;

p) „kaebuste esitamise kord“ – riskiteadlikkusega seotud varajase hoiatamise vahend, mis võimaldab igal huvitatud isikul, sealhulgas rikkumisest teatajal väljendada muret mineraalide kaevandamise, nendega kauplemise, nende käitlemise ja nende eksportimise pärast konflikti- ja riskipiirkondades;

q) „tarneahela näidispõhimõtted“ – tarneahela põhimõtted, mis vastavad OECD hoolsuskohustuse suuniste II lisale, mis kirjeldab suure kahjuliku mõju riski, mis võib olla seotud mineraalide kaevandamise, nendega kauplemise, nende käitlemise ja nende eksportimisega konflikti- ja riskipiirkondadest;

r) „riskijuhtimiskava“ – liidu importija kirjalik vastus kindlakstehtud riskile tarneahelas OECD hoolsuskohustuse suuniste III lisa põhjal;

s) „ringlussevõetud metall“ – lõppkasutajale suunatud või tarbimisjärgne taaskasutatud toode või metall, mis on saadud toote tootmisel vanametalli töötlemise kaudu, sealhulgas ülejääv, liigne, defektne või vanametall, mis sisaldab rafineeritud või töödeldud metalli, mida saab tina, tantaali, volframi või kulla tootmisel ringlusse võtta. Käesoleva määratluse kohaselt ei loeta ringlussevõetud metalliks osaliselt töödeldud ja töötlemata mineraale ega muu maagi kõrvalsaadusi;

t) „kõrvalsaadus“ – käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluv mineraal või metall, mis on saadud käesoleva määruse kohaldamisalasse mittekuuluva mineraali või metalli töötlemisel, ja mida ei oleks saadud kõnealuse määruse kohaldamisalasse mittekuuluva esmase mineraali või metalli töötlemiseta;

u) „kuupäev, mida on võimalik kontrollida“ – kuupäev, mida saab kontrollida toodetel või inventarinimekirjas esitatava füüsilise kuupäevatempli alusel.

Artikkel 3

Tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmine liidu importijate poolt

1. Mineraalide või metallide liidu importijad peavad täitma käesolevas määruses sätestatud tarneahelaga seotud hoolsuskohustust ning säilitama dokumente, mis tõendavad kõnealuse kohustuse täitmist ja milles sisalduvad sõltumatu välisauditi tulemused.

2. Liikmesriigi pädevad asutused vastutavad vastavalt artiklile 11 asjakohase järelkontrolli tegemise eest.

3. Artikli 8 lõike 1 kohaselt võivad huvitatud isikud esitada komisjonile tunnustamiseks tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse süsteeme, et liidu importijatel oleks hõlpsam täita artiklites 4–7 sätestatud asjakohaseid nõudeid.

Artikkel 4

Juhtimissüsteemiga seotud kohustused

Mineraalide või metallide liidu importijad kohustuvad:

a) võtma vastu ning tegema tarnijatele ja avalikkusele sõnaselgelt teatavaks ajakohastatud teabe, mis käsitleb kõnealuste importijate tarneahela põhimõtteid mineraalide ja metallide kohta, mis võivad pärineda konflikti- ja riskipiirkondadest;

b) lisama oma tarneahela põhimõtete hulka standardid, mille alusel tarneahelaga seotud hoolsuskohustust täidetakse ning mis on kooskõlas OECD hoolsuskohustuse suuniste II lisas esitatud tarneahela näidispõhimõtetes sätestatud standarditega;

c) ehitama oma sisemised juhtimissüsteemid üles nii, et need toetaksid tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmist, tehes juhul, kui liidu importija ei ole füüsiline isik, kõrgemale juhtkonnale ülesandeks valvata tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmise üle ning säilitada kõnealuseid süsteeme käsitlevaid andmeid vähemalt viie aasta vältel;

d) tugevdama oma sidemeid tarnijatega, lisades oma tarneahela põhimõtted tarnijatega sõlmitavatesse lepingutesse ja kokkulepetesse kooskõlas OECD hoolsuskohustuse suuniste II lisaga;

e) töötama välja kaebuste esitamise korra, mis toimiks riskiteadlikkusega seotud varajase hoiatamise vahendina, või looma sellise korra koostöös teiste ettevõtjate või organisatsioonidega või hõlbustama väliseksperdi või -organi, nagu ombudsmani poole pöördumist;

f) võtma seoses mineraalidega kasutusele järelevalveahela või tarneahela jälgimise süsteemi, mis annab dokumentide alusel järgmist teavet:

i) mineraali kirjeldus, sealhulgas selle kaubanimi ja tüüp;

ii) asjaomasele liidu importijale tarnija nimi ja aadress;

iii) mineraalide päritoluriik;

iv) kui need on kättesaadavad, kaevandamise kuupäevad ja kogused mahu- või massiühikutena;

v) kui mineraalid pärinevad konflikti- ja riskipiirkonnast või kui liidu importija on tuvastanud OECD hoolsuskohustuse suunistes loetletud muu riski tarneahelas, esitatakse kooskõlas OECD hoolsuskohustuse suunistes esitatud erisoovitustega tarneahelas ülalpool asuvatele ettevõtjatele lisateavet, nagu mineraali päritolukaevandus, mineraalide kogumis-, kauplemis- ja töötlemiskohad ning tasutud maksud, teenustasud ja litsentsitasud;

g) võtma seoses metallidega kasutusele järelevalveahela või tarneahela jälgimise süsteemi, mis annab dokumentide alusel järgmist teavet:

i) metalli kirjeldus, sealhulgas selle kaubanimi ja tüüp;

ii) asjaomasele liidu importijale tarnija nimi ja aadress;

iii) liidu importija tarneahelas olevate sulatuskodade ja rafineerimistehaste nimi ja aadress;

iv) sulatuskodade ja rafineerimistehaste välisauditi aruannete dokumendid, kui need on olemas, või tõendid komisjoni poolt artikli 8 kohaselt tunnustatud tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse süsteemile vastavuse kohta;

v) punktis iv osutatud dokumentide puudumise korral:

— sulatuskodade ja rafineerimistehaste tarneahelas olevate mineraalide päritoluriik;

— kui metallid on saadud mineraalidest, mis pärinevad konflikti- ja riskipiirkondadest, või kui liidu importija on tuvastanud OECD hoolsuskohustuse suunistes loetletud muu riski tarneahelas, siis lisateavet kooskõlas kõnealustes suunistes esitatud erisoovitustega tarneahelas allpool asuvatele ettevõtjatele;

h) kõrvalsaaduste puhul esitama dokumentide alusel teavet alates nende kõrvalsaaduste päritolupunktist, s.o kohast, kus kõrvalsaadus esmakordselt eraldati selle esmasest mineraalist või metallist, mis ei kuulu käesoleva määruse kohaldamisalasse.

Artikkel 5

Riskijuhtimisega seotud kohustused

1. Mineraalide liidu importijad kohustuvad:

a) tegema kindlaks kahjuliku mõju riski oma mineraalide tarneahelas ja hindama neid artikli 4 kohaselt esitatud teabe põhjal oma tarneahela põhimõtetes sisalduvate standardite alusel ning kooskõlas OECD hoolsuskohustuse suuniste II lisaga ja hoolsuskohustuse soovitustega;

b) rakendama kindlakstehtud riskile reageerimise strateegiat, mis on välja töötatud nii, et ära hoida või leevendada kahjulikku mõju järgmiselt:

i) teavitades tarneahela riski hindamise tulemustest ettevõtja selleks määratud kõrgemat juhtkonda, kui liidu importija ei ole füüsiline isik;

ii) võttes riskijuhtimismeetmeid kooskõlas OECD hoolsuskohustuste suuniste II lisaga ja hoolsuskohustuste soovitustega, võttes arvesse nende mõjutamisvõimet, ning astudes vajaduse korral samme nende tarnijate survestamiseks, kes suudavad kõige tulemuslikumalt kindlakstehtud riski ära hoida või maandada, võimaldades:

— jätkata kauplemist, rakendades ühtaegu mõõdetava riski maandamise meetmeid;

— katkestada ajutiselt kauplemise, jätkates samal ajal mõõdetava riski maandamise meetmete rakendamist, või

— katkestada suhted tarnijaga pärast ebaõnnestunud riskimaandamiskatseid;

iii) rakendades riskijuhtimiskava, tagades riskimaandamise meetmete tulemuslikkuse järelevalve ja jälgimise, andes tagasisidet selleks määratud kõrgemale juhtkonnale, kui liidu importija ei ole füüsiline isik, ning kaaludes suhete peatamist või lõpetamist tarnijaga pärast riskimaandamise meetmete ebaõnnestumist;

iv) hinnates maandamist vajava riski puhul või pärast asjaolude muutumist täiendavalt fakte ja riski.

2. Kui mineraalide liidu importija kasutab riskimaandamismeetmeid kauplemist jätkates või selle ajutiselt peatades, peab ta konsulteerima tarnijate ja asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas kohalike ja keskvalitsusasutustega, rahvusvaheliste või kodanikuühiskonna organisatsioonide ja mõjutatud kolmandate isikutega, ning leppima kokku mõõdetava riski maandamise strateegias riskijuhtimiskava alusel.

3. Mineraalide liidu importijad tuginevad riski maandamise konflikti- ja riskitundlike strateegiate väljatöötamisel riskijuhtimiskava alusel OECD hoolsuskohustuse suuniste III lisa meetmetele ja näitajatele ning mõõdavad järkjärgulist paranemist.

4. Metallide liidu importijad tuvastavad ja hindavad kooskõlas OECD hoolsuskohustuste suuniste II lisaga ja nendes suunistes esitatud erisoovitustega oma tarneahelas olevaid sulatuskodasid ja rafineerimistehaseid käsitlevate kättesaadavate välisauditi aruannete põhjal riski oma tarneahelas ning hindavad asjakohasel juhul sulatuskodade ja rafineerimistehaste hoolsuskohustuse täitmist. Kõnealused auditiaruanded peavad olema kooskõlas käesoleva määruse artikli 6 lõikega 1. Oma tarneahelas olevaid sulatuskodasid ja rafineerimistehaseid käsitlevate välisauditi aruannete puudumisel tuvastab ja hindab metallide liidu importija riske oma tarneahelas osana oma riskijuhtimissüsteemist. Sel juhul korraldab metallide liidu importija oma tarneahela hoolsuskohustuse täitmise sõltumatu välisauditi vastavalt käesoleva määruse artiklile 6.

5. Kui metallide liidu importija ei ole füüsiline isik, teavitab ta lõikes 4 osutatud riski hindamise tulemustest oma selleks määratud kõrgemat juhtkonda ja rakendab reageerimisstrateegiat, mille eesmärk on ära hoida või leevendada kahjulikku mõju ning mis on kooskõlas OECD hoolsuskohustuste suuniste II lisaga ja nendes suunistes esitatud erisoovitustega.

Artikkel 6

Välisauditiga seotud kohustused

1. Mineraalide või metallide liidu importijad peavad korraldama sõltumatuid välisauditeid (edaspidi „välisaudit“).

Välisaudit:

a) hõlmab liidu importija kõiki tegevusi, protsesse ja süsteeme, mida kasutatakse tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmisel seoses mineraalide või metallidega, sealhulgas vastutustundliku liidu importija juhtimissüsteem, riskijuhtimine ja teabe avalikustamine vastavalt artiklitele 4, 5 ja 7;

b) seab auditi eesmärgiks hinnata, kas liidu importija tarneahelaga seotud hoolsuskohustus on täidetud vastavalt artiklitele 4, 5 ja 7;

c) esitab liidu importijale soovitusi tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmise tavade parandamiseks, ning

d) järgib OECD hoolsuskohustuse suunistes esitatud selliseid auditeerimise põhimõtteid nagu sõltumatus, pädevus ja aruandekohustus.

2. Metallide liidu importijad vabastatakse lõikes 1 sätestatud välisauditi korraldamise kohustusest tingimusel, et nad tõendavad, sealhulgas välisauditi aruannetega, et kõik nende tarneahela sulatuskojad ja rafineerimistehased järgivad käesolevat määrust.

Tõendamise nõue loetakse täidetuks, kui metallide liidu importijad näitavad, et nad teevad hankeid ainult komisjoni poolt artikli 9 kohaselt nimekirja kantud sulatuskodadest ja rafineerimistehastest.

Artikkel 7

Avalikustamiskohustus

1. Mineraalide või metallide liidu importijad teevad liikmesriigi pädevatele asutustele kättesaadavaks iga artikli 6 kohaselt tehtud välisauditi aruanded või tõendid komisjoni poolt artikli 8 kohaselt tunnustatud tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse süsteemi järgimise kohta.

2. Mineraalide või metallide liidu importijad avalikustavad neist tarneahelas vahetult allpool olevatele ostjatele kogu teabe, mis on saadud ja mida säilitatakse importija tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse kohaselt, võttes nõuetekohaselt arvesse ärisaladust ja muid konkurentsiga seotud asjaolusid.

3. Mineraalide või metallide liidu importijad esitavad igal aastal võimalikult laiale üldsusele kättesaadava, muu hulgas ka internetis kättesaadava, aruande oma tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse täitmise ja vastutustundliku hankimise tavade kohta. Nimetatud aruanne sisaldab nende võetavaid meetmeid artiklis 4 sätestatud juhtimissüsteemi ja artiklis 5 sätestatud riskijuhtimisega seotud kohustuste täitmiseks ning välisauditite kokkuvõtlikku aruannet, mis sisaldab audiitori nime, võttes nõuetekohaselt arvesse ärisaladust ja muid konkurentsiga seotud asjaolusid.

4. Kui liidu importija saab põhjendatult järeldada, et metallid on saadud ainult ringlussevõetud või vanametalli allikatest, siis ta, võttes nõuetekohaselt arvesse ärisaladust ja muid konkurentsiga seotud asjaolusid,

a) teeb oma järelduse avalikult teatavaks ja

b) kirjeldab piisava üksikasjalikkusega tema sellise järelduseni jõudmisel rakendatud tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse meetmeid.

Artikkel 8

Tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse süsteemide tunnustamine

1. Valitsus, tööstusliit või muu huvitatud organisatsioonide ühendus, kes on kehtestanud hoolsuskohustuse süsteemi (edaspidi „süsteemi omanik“), võib pöörduda komisjoni poole taotlusega tunnustada tema arendatavaid ja kontrollitavaid tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse süsteeme. Taotlusele lisatakse piisav tõendusmaterjal ja teave.

2. Käesoleva määruse täiendamiseks võtab komisjon kooskõlas artikliga 19 vastu delegeeritud õigusaktid, millega kehtestatakse metoodika ja kriteeriumid, mis võimaldavad komisjonil hinnata, kas tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse süsteemid aitavad ettevõtjatel täita käesolevas määruses sätestatud nõudeid ja võimaldavad komisjonil süsteeme tunnustada.

3. Kui komisjon lõike 1 kohaselt esitatud tõendusmaterjali ja teabe põhjal ning kooskõlas lõike 2 kohaselt kehtestatud tunnustamise metoodika ja kriteeriumitega leiab, et tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse süsteem, mida mineraalide või metallide liidu importija tulemuslikult rakendab, võimaldab asjaomasel importijal käesolevat määrust täita, võtab ta vastu rakendusakti, millega kõnealust süsteemi tunnustatakse käesoleva määruse nõuetega samaväärsena. Enne rakendusakti vastuvõtmist konsulteeritakse asjakohasel juhul OECD sekretariaadiga.

Tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse süsteemi tunnustamise kohta otsuse tegemisel võtab komisjon arvesse süsteemi kuuluvaid erinevaid tööstustavasid ja hindab ka süsteemi riskipõhist lähenemist ja meetodit, mida kasutatakse konflikti- ja riskipiirkondade tuvastamiseks, ning selle loetletud tulemusi. Loetletud tulemused avaldab süsteemi omanik.

Käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.

4. Komisjon kontrollib ka vajaduse korral korrapäraselt, kas tunnustatud tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse süsteemid vastavad jätkuvalt kriteeriumidele, mis võimaldasid teha lõike 3 kohaselt vastu võetud samaväärsuse tunnustamise otsuse.

5. Lõike 3 kohaselt samaväärsena tunnustatud tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse süsteemi omanik teatab komisjonile viivitamata kõigist süsteemi muudatustest või ajakohastamisest.

6. Kui on tõendeid korduvate või oluliste juhtude kohta, mil lõike 3 kohaselt tunnustatud süsteemi rakendavad ettevõtjad ei ole täitnud käesoleva määruse nõudeid, uurib komisjon tunnustatud süsteemi omanikuga konsulteerides, kas need juhtumid osutavad puudustele süsteemis.

7. Kui komisjon tuvastab käesoleva määruse sätete rikkumise või puudused tunnustatud tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse süsteemis, võib ta anda süsteemi omanikule sobiva tähtaja parandusmeetmete võtmiseks.

Kui süsteemi omanik ei suuda või keeldub võtmast vajalikke parandusmeetmeid ja kui komisjon on jõudnud järeldusele, et käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud rikkumine või puudused seavad ohtu süsteemi rakendava liidu importija suutlikkuse täita käesoleva määruse nõudeid või kui süsteemi rakendavate ettevõtjate korduvate või oluliste rikkumiste põhjuseks on süsteemi puudused, võtab komisjon kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega vastu rakendusakti, millega tunnistab süsteemi tunnustamise kehtetuks.

8. Komisjon loob tunnustatud tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse süsteemide registri ja ajakohastab seda. Register tehakse internetis üldsusele kättesaadavaks.

Artikkel 9

Üleilmsete vastutustundlike sulatuskodade ja rafineerimistehaste nimekiri

1. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kinnitab üleilmsete vastutustundlike sulatuskodade ja rafineerimistehaste nimede ja aadresside nimekirja või muudab seda.

Kõnealuse nimekirja koostamisel võetakse arvesse niisuguseid tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse süsteemidega hõlmatud üleilmseid vastutustundlikke sulatuskodasid ja rafineerimistehaseid, mida komisjon on artikli 8 kohaselt tunnustanud, ning artikli 17 lõike 1 kohaselt liikmesriikide esitatud teavet.

2. Komisjon teeb kõik endast sõltuva, et teha kindlaks need käesoleva artikli lõikes 1 osutatud nimekirja kantud sulatuskojad ja rafineerimistehased, mis teevad vähemalt osaliselt hankeid konflikti- ja riskipiirkondadest, võttes eelkõige aluseks vastavalt artiklile 8 tunnustatud tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse süsteemide omanike esitatud teabe.

3. Komisjon kinnitab kõnealuse nimekirja või muudab seda, kasutades II lisas esitatud vormi ning kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega. Enne nimekirja kinnitamist konsulteeritakse vajaduse korral OECD sekretariaadiga.

4. Komisjon kustutab rakendusaktiga nimekirjast nende sulatuskodade ja rafineerimistehaste nimed ja aadressid, mida ei peeta artikli 8 ja artikli 17 lõike 1 alusel saadud teabe kohaselt enam vastutustundlikuks. Kõnealune rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.

5. Komisjon ajakohastab õigel ajal üleilmsete vastutustundlike sulatuskodade ja rafineerimistehaste nimekirja kantud teabe ja avaldab selle, muu hulgas internetis.

Artikkel 10

Liikmesriikide pädevad asutused

1. Iga liikmesriik määrab käesoleva määruse kohaldamise eest vastutava(d) pädeva(d) asutuse(d).

Liikmesriigid teatavad komisjonile pädevate asutuste nimed ja aadressid hiljemalt 9. detsembriks 2017. Liikmesriigid teatavad komisjonile pädevate asutuste nimede või aadresside muudatused.

2. Komisjon avaldab III lisas esitatud vormi kasutades pädevate asutuste nimekirja, muu hulgas internetis. Komisjon kannab hoolt nimekirja ajakohastamise eest.

3. Liikmesriikide pädevad asutused vastutavad käesoleva määruse tulemusliku ja ühetaolise rakendamise tagamise eest kogu liidus.

Artikkel 11

Liidu importijate järelkontroll

1. Liikmesriikide pädevad asutused vastutavad asjakohase järelkontrolli eest, et tagada mineraalide või metallide liidu importijate kohustuste täitmine vastavalt artiklitele 4–7.

2. Lõikes 1 osutatud järelkontrollide tegemisel kohaldatakse riskipõhist lähenemisviisi ja seda tehakse ka juhul, kui pädeval asutusel on muu hulgas kolmanda isiku väljendatud põhjendatud kahtluse alusel asjakohast teavet selle kohta, et liidu importija on rikkunud käesolevat määrust.

3. Lõikes 1 osutatud järelkontroll sisaldab muu hulgas järgmist:

a) kontrolli, mis hõlmab liidu importija käesoleva määrusega kehtestatud tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse, sealhulgas juhtimissüsteemi, riskijuhtimise, sõltumatu välisauditi ja avalikustamisega seotud kohustuste täitmist;

b) kontrolli, mis hõlmab dokumente ja andmeid, mis tõendavad punktis a osutatud kohustuste nõuetekohast täitmist;

c) auditeerimiskohustuse kontrolli kooskõlas artiklis 6 sätestatud kohaldamisala, eesmärgi ja põhimõtetega.

Lõikes 1 osutatud järelkontroll peaks hõlmama kohapealset kontrolli, muu hulgas liidu importija ruumides.

4. Liidu importijad annavad lõikes 1 osutatud järelkontrolli hõlbustamiseks igakülgset abi, eelkõige seoses juurdepääsuga ruumidele ning dokumentide ja protokollide esitamisega.

5. Selleks et tagada liikmesriikide pädevate asutuste ülesannete selgus ja tegevuse järjepidevus, koostab komisjon käsiraamatu kujul mittesiduvad suunised, milles esitatakse üksikasjalikult etapid, mida lõikes 1 osutatud järelkontrolli tegevad liikmesriigi pädevad asutused peavad järgima. Need suunised sisaldavad asjakohasel juhul dokumentide näidiseid, millega hõlbustatakse käesoleva määruse rakendamist.

Artikkel 12

Liidu importijate järelkontrolli protokollid

Liikmesriikide pädevad asutused säilitavad artikli 11 lõikes 1 osutatud järelkontrolli protokollid, milles on eelkõige märgitud kontrolli laad ja tulemused, ning artikli 16 lõike 3 alusel väljastatud teatised parandusmeetmete võtmise kohta.

Artikli 11 lõikes 1 osutatud järelkontrolli protokolle säilitatakse vähemalt viis aastat.

Artikkel 13

Koostöö ja teabevahetus

1. Liikmesriikide pädevad asutused vahetavad teavet, muu hulgas oma tolliasutustega, tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse ja tehtud järelkontrolliga seotud teemadel.

2. Liikmesriikide pädevad asutused vahetavad teiste liikmesriikide pädevate asutustega ja komisjoniga teavet artikli 11 lõikes 1 osutatud järelkontrolli tulemusel avastatud puuduste ning artikli 16 kohaselt rikkumise korral kohaldatavate õigusnormide kohta.

3. Lõigete 1 ja 2 kohase koostöö puhul tuleb täiel määral järgida Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ ( 3 ) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001 ( 4 ) isikuandmete andmekaitse puhul ning määrust (EL) nr 952/2013 konfidentsiaalse teabe avaldamise puhul.

Artikkel 14

Suunised

1. Ettevõtjate, eelkõige VKEde tegevuse selguse, õiguskindluse ja järjepidevuse tagamiseks koostab komisjon Euroopa välisteenistuse ja OECDga konsulteerides käsiraamatu kujul mittesiduvad suunised ettevõtjate jaoks, milles selgitatakse konflikti- ja riskipiirkondade kindlakstegemise kriteeriumite parimaid kohaldamisviise. Kõnealune käsiraamat põhineb käesoleva määruse artikli 2 punktis f sätestatud konflikti- ja riskipiirkondade määratlusel ning selles võetakse arvesse OECD hoolsuskohustuse suuniseid selle valdkonna kohta, mis sisaldab ka muud riski tarneahelas, mis käivitab käsiraamatu asjakohastes lisades määratletud ohulipusüsteemi.

2. Komisjon kaasab väliseksperte, kes koostavad soovitusliku, mitteammendava ja korrapäraselt ajakohastatava konflikti- ja riskipiirkondade nimekirja. Nimekiri põhineb lõikes 1 osutatud käsiraamatu välisekspertide tehtud analüüsil ning muu hulgas akadeemilistelt ringkondadelt ja tarneahelaga seotud hoolsuskohustuse süsteemidelt saadud olemasoleval teabel. Liidu importijad, kes hangivad piirkondadest, mida selles nimekirjas ei ole, on siiski kohustatud täitma käesolevas määruses sätestatud hoolsuskohustust.

Artikkel 15

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab komitee. See komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

Kui komitee arvamus saadakse kirjaliku menetlusega, lõpetatakse nimetatud menetlus ilma tulemust saavutamata, kui arvamuse esitamiseks ettenähtud tähtaja jooksul komitee eesistuja nii otsustab või kui komitee liikmete lihtenamus seda taotleb.

Artikkel 16

Rikkumise korral kohaldatavad õigusnormid

▼C1

1. Liikmesriigid kehtestavad käesoleva määruse rikkumise korral kohaldatavad õigusnormid.

▼B

2. Liikmesriigid teatavad lõikes 1 osutatud õigusnormid komisjonile ja annavad viivitamata teada nende hilisemad muudatused.

3. Käesoleva määruse rikkumise korral väljastavad liikmesriikide pädevad asutused teatise parandusmeetme kohta, mida liidu importija on kohustatud võtma.

Artikkel 17

Aruandlus ja läbivaatamine

1. Liikmesriigid esitavad komisjonile iga aasta 30. juuniks aruande käesoleva määruse rakendamise kohta ja eelkõige parandusmeetmete võtmise teatiste kohta, mida nende pädevad asutused on artikli 16 lõike 3 kohaselt väljastanud, ning artikli 7 lõike 1 kohaselt kättesaadavaks tehtud välisauditite kohta.

2. Komisjon vaatab käesoleva määruse toimimise ja tulemuslikkuse läbi 1. jaanuariks 2023 ning seejärel iga kolme aasta järel. Läbivaatamisel võetakse arvesse käesoleva määruse kohapealset mõju, sealhulgas konflikti- ja riskipiirkondadest pärit ja käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate mineraalide vastutustundliku hankimise edendamist ja kulusid, ning käesoleva määruse mõju liidu ettevõtjatele, sealhulgas VKEdele, samuti kaasnevaid meetmeid, mida on kirjeldatud 5. märtsi 2014. aasta ühisteatises. Komisjon arutab läbivaatamisaruannet Euroopa Parlamendi ja nõukoguga. Läbivaatamine hõlmab nende tarneahelas allpool asuvate liidu ettevõtjate osakaalu sõltumatut hindamist, kelle tarneahelas on tina, tantaali, volframit või kulda ning kes on kehtestanud hoolsuskohustuse süsteemid. Läbivaatamisel hinnatakse nende hoolsuskohustuse süsteemide nõuetekohasust ja rakendamist ning liidu süsteemi kohapealset mõju, samuti vajadust täiendavate kohustuslike meetmete järele, et tagada liidu koguturu piisav mõju mineraalide üleilmsele vastutustundlikule tarneahelale.

3. Komisjon hindab lõike 2 kohase läbivaatamise tulemuste põhjal, kas liikmesriikide pädevatel asutustel peaks olema pädevus määrata karistusi liidu importijatele, kui need jätavad käesolevas määruses sätestatud kohustused korduvalt täitmata. Asjakohasel juhul võib ta esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule sellekohase seadusandliku ettepaneku.

Artikkel 18

Künniste arvutamise metoodika

Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti ning võttes aluseks tolliinfo, mille liikmesriigid esitavad komisjoni taotluse korral liidu importijate aastase impordimahu ja I lisas loetletud kombineeritud nomenklatuuri koodi kohta oma vastavatel territooriumitel, valib komisjon liidu importija kõige suurema aastase impordimahu ja kombineeritud nomenklatuuri koodi, mis vastab vähemalt 95 % liidu impordi aastasest kogumahust selle kombineeritud nomenklatuuri koodi kohta, mille uus künnis sisestatakse I lisasse. Selle tegemisel võtab komisjon aluseks iga liidu importijat käsitleva impordialase teabe, mille liikmesriigid esitavad viimase kahe aasta kohta.

Artikkel 19

Delegeeritud volituste rakendamine

1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2. Artikli 1 lõigetes 4 ja 5 ning artikli 8 lõikes 2 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 8. juunist 2017. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Artikli 1 lõikes 5 ja artikli 8 lõikes 2 osutatud volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 1 lõigetes 4 ja 5 ning artikli 8 lõikes 2 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4. Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6. Artikli 1 lõigete 4 ja 5 ning artikli 8 lõike 2 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 20

Jõustumine ja kohaldamise alguskuupäev

1. Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2. Käesolevat määrust kohaldatakse alates 9. juulist 2017, välja arvatud lõikes 3 osutatud sätted.

3. Artikli 1 lõiget 5, artikli 3 lõikeid 1 ja 2, artikleid 4–7, artikli 8 lõikeid 6 ja 7, artikli 10 lõiget 3, artikli 11 lõikeid 1, 2, 3 ja 4, artikleid 12 ja 13, artikli 16 lõiget 3 ja artiklit 17 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

Määruse (EL) 2017/821 kohaldamisalasse kuuluvate mineraalide ja metallide nimekiri liigitatuna kombineeritud nomenklatuuri järgi

A osa. Mineraalid







Kirjeldus CN-kood TARICi alamrubriik Mahukünnis (kg) Tinamaagid ja -kontsentraadid 2609 00 00 5 000 Volframimaagid ja -kontsentraadid 2611 00 00 250 000 Tantaali- või nioobiumimaagid ja -kontsentraadid ex 2615 90 00 10 Kohaldatakse artikli 1 lõiget 4 ja artiklit 18 Kullamaagid ja -kontsentraadid ex 2616 90 00 10 Kohaldatakse artikli 1 lõiget 4 ja artiklit 18 Survetöötlemata, pooltöödeldud või pulbriline kuld, milles kulla kontsentratsioon on väiksem kui 99,5 % ja mis ei ole veel jõudnud rafineerimisetappi ex 71 08 (1) 100 (*1) Selle künnise muutmiseks kehtestatakse mõlema I lisas toodud tariifikoodi ex 71 08 künnisena artiklis 18 sätestatud metoodika ja kriteeriumite kohaldamisel saadud imporditud maht.

B osa. Metallid







Kirjeldus CN-kood TARICi alamrubriik Mahukünnis (kg) Volframoksiidid ja -hüdroksiidid 2825 90 40 100 000 Tinaoksiidid ja -hüdroksiidid ex 2825 90 85 10 Kohaldatakse artikli 1 lõiget 4 ja artiklit 18 Tinakloriidid 2827 39 10 10 000 Volframaadid 2841 80 00 100 000 Tantalaadid ex 2841 90 85 30 Kohaldatakse artikli 1 lõiget 4 ja artiklit 18 Volframkarbiidid 2849 90 30 10 000 Tantaalkarbiidid ex 2849 90 50 10 Kohaldatakse artikli 1 lõiget 4 ja artiklit 18 Survetöötlemata, pooltöödeldud või pulbriline kuld, milles kulla kontsentratsioon on vähemalt 99,5 % ja mis on läbinud rafineerimisetapi ex 71 08 (*1) 100 Ferrovolfram ja ferrosilikovolfram 7202 80 00 25 000 Survetöötlemata tina 8001 100 000 Tinast latid, vardad, profiilid ja traat 8003 00 00 1 400 Muud tinatooted 8007 00 2 100 Volframipulbrid 8101 10 00 2 500 Survetöötlemata volfram, sh üksnes paagutamise teel saadud latid ja vardad 8101 94 00 500 Volframtraat 8101 96 00 250 Volframlatid ja -vardad (v.a üksnes paagutamise teel saadud) ning volframist profiilid, plaadid, lehed, ribad, foolium jm 8101 99 350 Survetöötlemata tantaal, sh üksnes paagutamise teel saadud latid ja vardad; pulbrid 8103 20 00 2 500 Tantaallatid ja -vardad (v.a üksnes paagutamisel saadud) ning tantaalist profiilid, traat, plaadid, lehed, ribad, foolium jm 8103 90 150 (*1) Selle künnise muutmiseks kehtestatakse mõlema I lisas toodud tariifikoodi ex 71 08 künnisena artiklis 18 sätestatud metoodika ja kriteeriumite kohaldamisel saadud imporditud maht.









II LISA

Artiklis 9 osutatud üleilmsete vastutustundlike sulatuskodade ja rafineerimistehaste nimekirja vorm







Veerg A: Sulatuskojad ja rafineerimistehased tähestikulises järjekorras Veerg B: Sulatuskoja või rafineerimistehase aadress Veerg C: Sümbol * näitab, kas sulatuskoda või rafineerimistehas hangib mineraale konflikti- ja riskipiirkondadest.







A B C









III LISA

Artiklis 10 osutatud liikmesriikide pädevate asutuste nimekirja vorm







Veerg A: Liikmesriigid tähestikulises järjekorras Veerg B: Pädeva asutuse nimi Veerg C: Pädeva asutuse aadress







A B C