2009L0081 — ET — 01.01.2012 — 002.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/81/EÜ, 13. juuli 2009, millega kooskõlastatakse teatavate kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas ostjate poolt sõlmitavate ehitustööde ning asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord ja muudetakse direktiive 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ (EMPs kohaldatav tekst) (EÜT L 216, 20.8.2009, p.76)

Muudetud:









▼B

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/81/EÜ,

13. juuli 2009,

millega kooskõlastatakse teatavate kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas ostjate poolt sõlmitavate ehitustööde ning asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord ja muudetakse direktiive 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)







EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 47 lõiget 2 ning artikleid 55 ja 95, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust ( 1 ), toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras ( 2 ) ning arvestades järgmist: (1) Riigi julgeolek jääb iga liikmesriigi ainuvastutuseks nii kaitse- kui ka julgeolekuvaldkonnas. (2) Euroopa kaitseotstarbelise varustuse turu järkjärguline rajamine on Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi tugevdamiseks ja Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika elluviimiseks vajalike sõjaliste võimete arendamiseks hädavajalik. (3) Liikmesriigid tunnistavad vajadust tugevdada, arendada ja toetada Euroopa kaitsesektori tehnoloogilist ja tööstuslikku baasi, mis on võimetele suunatud ning vajaliku pädevusega ja konkurentsivõimeline. Selle eesmärgi saavutamiseks võivad liikmesriigid kooskõlas ühenduse õigusega kasutada eri vahendeid, et luua tõeline Euroopa kaitseotstarbelise varustuse turg ning võrdsed tingimused nii Euroopa kui ka maailma tasandil. Nad peaksid aitama ka mitmekesistada Euroopa kaitsesektori tarnijate baasi, eelkõige toetades väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) ja mittetavapäraste tarnijate kaasamist Euroopa kaitsesektori tehnoloogilisse ja tööstuslikku baasi, tõhustades tööstuskoostööd ning edendades tõhusat ja reageerimisvõimelist madalama tasandi tarnesüsteemi. Selles kontekstis peaksid nad võtma arvesse komisjoni 7. detsembri 2006. aasta tõlgendavat teatist asutamislepingu artikli 296 kohaldamise kohta kaitsealaste riigihangete valdkonnas ning komisjoni 5. detsembri 2007. aasta teatist „Tugevama ja konkurentsivõimelisema Euroopa kaitsetööstuse strateegia”. (4) Euroopa kaitseotstarbelise varustuse turu loomise üheks eeltingimuseks on asjakohase õigusliku raamistiku kehtestamine. Riigihangete valdkonnas tuleb selleks kooskõlastada riigihankelepingute sõlmimise kord, mis vastaks liikmesriikide julgeolekunõuetele ja asutamislepingu kohustustele. (5) Selle eesmärgi saavutamiseks palus Euroopa Parlament oma 17. novembri 2005. aasta resolutsioonis kaitsealaste riigihangete Rohelise raamatu kohta ( 3 ) töötada komisjonil välja direktiivi, mis võtab eriti arvesse liikmesriikide julgeolekuhuvisid, arendab edasi ühist välis- ja julgeolekupoliitikat, tugevdab Euroopa ühtekuuluvust ja säilitab Euroopa Liidu rolli tsiviiljõuna. (6) Riigihankelepingute sõlmimise menetluste parema koordineerimise teel, näiteks logistikateenuste, transpordi ja ladustamise riigihankelepingute puhul, on võimalik ka vähendada kulusid kaitsesektoris ja vähendada märgatavalt sektori keskkonnamõju. (7) Need menetlused peaksid kajastama liidu laiemat julgeolekualast lähenemisviisi, mida kujundab strateegilise keskkonna areng. Näiteks piiriüleste ja geograafiliselt hajutatud ohtude levimine on järk-järgult kaotamas piire välis- ja sisejulgeoleku ning sõjalise ja mittesõjalise julgeoleku vahel. (8) Kaitse- ja julgeolekuvarustus on otsustava tähtsusega nii liikmesriikide julgeoleku ja suveräänsuse kui ka liidu autonoomia jaoks. Seepärast on kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas asjade ja teenuse ostmine sageli tundlikku laadi. (9) See tingib erinõudmised, eelkõige tarnekindluse ja teabeturbe valdkonnas. Eelkõige on need nõudmised seotud relvade, laskemoona ja sõjavarustuse ostmisega relvajõududele ning osutatud tehingutega otseselt seotud teenuste ning ehitustööde tellimisega, aga ka teatavate eriti tundlike ostudega mittesõjalise julgeoleku valdkonnas. Kõnealustes valdkondades takistab kogu liitu hõlmavate süsteemide puudumine liikmesriikide vahel kaitse- ja julgeolekuturgude avamist. Olukorda tuleb kiiresti parandada. Eriti kasulik oleks kogu liitu hõlmav teabeturbe süsteem, mis hõlmab siseriiklike julgeolekusertifikaatide vastastikust tunnustamist ning võimaldab vahetada salastatud teavet ostjate ja Euroopa äriühingute vahel. Samal ajal peaksid liikmesriigid võtma konkreetseid meetmeid, et parandada nendevahelist tarnekindlust eesmärgiga luua järk-järgult asjakohaste garantiide süsteem. (10) Käesolevas direktiivis tuleks kaitseotstarbelise varustuse all mõista eelkõige tooteliike, mis on esitatud nõukogu 15. aprilli 1958. aasta otsusega 255/58 ( 4 ) vastu võetud relvade, laskemoona ja sõjavarustuse loetelus, ning liikmesriigid võivad käesoleva direktiivi ülevõtmisel piirduda üksnes selle loeteluga. Loetelu hõlmab ainult varustust, mis on projekteeritud, arendatud ja toodetud sõjaliseks eriotstarbeks. Kuid loetelu on üldine ja seda tuleb tõlgendada laialt, arvestades tehnoloogia, riigihankepoliitika ja sõjaliste nõuete arengut, mis toob kaasa uut liiki varustuse väljatöötamise, näiteks liidu ühise sõjaliste kaupade nimekirja põhjal. Käesolevas direktiivis peaks kaitseotstarbeline varustus hõlmama ka tooteid, mis projekteeriti algselt küll tsiviilkasutuseks, kuid mida on hiljem kohandatud sõjaliseks otstarbeks relvadena, laskemoonana või sõjavarustusena kasutamiseks. (11) Mittesõjalise julgeoleku valdkonnas tuleks käesolevat direktiivi kohaldada selliste riigihangete suhtes, millel on kaitsealaste riigihangetega sarnased tunnused ja mis on niisama tundlikud. Nii võib see olla eelkõige valdkondades, kus sõjavägi ja mittesõjalised jõud teevad koostööd samade ülesannete täitmiseks ja/või kus riigihanke eesmärk on kaitsta liidu ja/või liikmesriikide julgeolekut nende oma territooriumil või kaugemal mittesõjalistest ja/või valitsusvälistest osalejatest lähtuva tõsise ohu eest. See võib hõlmata näiteks piirikaitset, politseitööd ja kriisiohjamismissioone. (12) Käesolevas direktiivis tuleks arvestada ostja vajadusi toodete kogu elutsükli vältel, st uurimis- ja arendustegevus, tööstuslik arendamine, tootmine, parandamine, uuendamine, muutmine, hooldamine, logistika, väljaõpe, katsetamine, kasutuselt kõrvaldamine ja hävitamine. Need etapid hõlmavad näiteks uuringuid, hindamist, ladustamist, transporti, integreerimist, hooldust, demonteerimist, hävitamist ja kõiki muid algsele projekteerimisele järgnevaid teenuseid. Mõned riigihankelepingud võivad hõlmata selliste osade, komponentide ja/või alakoostude tarnimist, mis lisatakse või kinnitatakse toodetele, ja/või spetsiaalsete tööriistade, uurimisüksuste või toe tarnimist. (13) Käesolevas direktiivis peaks uurimis- ja arendustegevus hõlmama alusuuringuid, rakendusuuringuid ja eksperimentaalarendust. Alusuuringud on eksperimentaalne või teoreetiline töö, mida tehakse peamiselt selleks, et omandada uusi teadmisi nähtuste ja uuritavate faktide põhialuste kohta ilma otsese praktilise rakenduse eesmärgita. Rakendusuuringud on samuti algupärane töö, mida tehakse uute teadmiste omandamiseks. Kuid see on suunatud eeskätt kindlale praktilisele eesmärgile. Eksperimentaalarendus on töö, mis põhineb uurimistegevuse tulemusel saadud olemasolevatel teadmistel ja/või praktilistel kogemustel ning mille eemärk on algatada uute materjalide, toodete või seadmete valmistamine, uute protsesside, süsteemide ja teenuste kasutuselevõtmine või olemasolevate märgatav parandamine. Eksperimentaalarendus võib hõlmata tehnoloogiliste näidiste valmistamist, st seadmeid, millega demonstreeritakse uue kontseptsiooni või uue tehnoloogia toimimist asjakohases või representatiivses keskkonnas. Uurimis- ja arendustegevus ei hõlma tootmiseelsete prototüüpide ja tööriistade loomist ega kvalifitseerimist, tööstustehnoloogiat, tööstusdisaini ega valmistamist. (14) Käesolevas direktiivis tuleks arvestada ostja vajadusi ehitustööde ja teenuste puhul, mis ei ole küll otseselt seotud kaitseotstarbelise varustuse või tundliku varustuse tarnimisega, kuid on vajalikud teatavate sõjaliste või julgeolekunõuete täitmiseks. (15) Liikmesriikides tuleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivis 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) ( 5 ) osutatud ostjate ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivis 2004/18/EÜ (ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta) ( 6 ) osutatud ostjate poolt riigihankelepingute sõlmimisel kohaldada asutamislepingu põhimõtteid, eelkõige kaupade vaba liikumist, asutamisvabadust ja teenuste osutamise vabadust ning nendest tulenevaid põhimõtteid, nagu võrdse kohtlemise, mittediskrimineerimise, vastastikuse tunnustamise, proportsionaalsuse ja läbipaistvuse põhimõte. Käesoleva direktiivi kohaldamise piirmääradest allapoole jäävate riigihankelepingute läbipaistvuse ja konkurentsiga seotud kohustused peaksid kindlaks määrama liikmesriigid vastavalt nendele põhimõtetele ja võttes arvesse eriti olukordi, kus on piiriülene huvi. Eelkõige on liikmesriikide ülesanne määrata kindlaks kõige sobivam kord selliste riigihankelepingute sõlmimiseks. Teatavat maksumust ületavate riigihankelepingute puhul on siiski soovitav koostada riigihankelepingute sõlmimise siseriiklikku korda kooskõlastavad ühenduse sätted, mis tuginevad kõnealustele põhimõtetele, et tagada nende mõju ja kindlustada hanketellimuse tõeline avatus konkurentsile. Kooskõlastavaid sätteid tuleks seepärast tõlgendada nii eespool nimetatud eeskirjade ja põhimõtete kui ka asutamislepingu muude eeskirjade kohaselt. (16) Asutamislepingu artiklites 30, 45, 46, 55 ja 296 nähakse nendes sätestatud põhimõtete kohaldamise suhtes ette erandid, mis kehtivad seega ka osutatud põhimõtetest tuleneva õiguse kohaldamise suhtes. Seega ei tohiks ükski käesoleva direktiivi säte keelata selliste meetmete kehtestamist või kohaldamist, mida on vaja asutamislepingu samades sätetes õiguspäraseks peetavate huvide kaitsmiseks. See tähendab eelkõige, et käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate riigihankelepingute sõlmimise võib direktiivi kohaldamisalast välja arvata, kui see on õigustatud avaliku julgeoleku seisukohalt või vajalik liikmesriigi oluliste julgeolekuhuvide kaitsmiseks. See võib puudutada nii kaitse- kui ka julgeolekuvaldkonna riigihankelepinguid, mis teevad hädavajalikuks niivõrd kõrged tarnekindluse nõudmised või mis on niivõrd konfidentsiaalsed ja/või tähtsad riigi suveräänsuse seisukohalt, et isegi käesoleva direktiivi erisätetest ei piisa selleks, et kaitsta liikmesriikide olulisi julgeolekuhuve, mille määratlemine on liikmesriikide ainuvastutus. (17) Sellegipoolest tuleb kooskõlas Euroopa Ühenduste Kohtu praktikaga tõlgendada selliste erandite kasutamise võimalust nii, et selle mõjud ei ulatuks kaugemale, kui on nende artiklitega võimaldatud õiguspäraste huvide kaitsmiseks tingimata vaja. Seega peab käesoleva direktiivi kohaldamata jätmine olema ühtaegu püstitatud eesmärgiga proportsionaalne ja takistama võimalikult vähe kaupade vaba liikumist ja teenuste osutamise vabadust. (18) Kaitsevaldkonnas tegutseva ostja sõlmitud relvade, laskemoona ja sõjavarustuse riigihankelepingud ei kuulu Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames sõlmitud riigihankelepingu kohaldamisalasse. Muude käesoleva direktiiviga reguleeritavate riigihankelepingute suhtes jäetakse samuti Maailma Kaubandusorganisatsiooni riigihankeleping kohaldamata vastavalt kõnealuse lepingu artiklile XXIII. Asutamislepingu artiklil 296 ja Maailma Kaubandusorganisatsiooni riigihankelepingu artikli XXIII lõikel 1 on erinev reguleerimisala ning nende suhtes kasutatakse erinevaid kohtuliku läbivaatamise standardeid. Liikmesriigid võivad tugineda Maailma Kaubandusorganisatsiooni riigihankelepingu artikli XXIII lõikele 1 ka olukordades, mil asutamislepingu artiklit 296 ei saa kasutada. Seetõttu peavad kummagi sätte kohaldamiseks olema täidetud erinevad tingimused. See erand tähendab ka, et kaitse- ja julgeolekuturgude kontekstis jääb liikmesriikidele pädevus otsustada, kas nende ostja võib lubada kolmandatest riikidest pärit ettevõtjatel osaleda riigihankelepingu sõlmimise menetlustes või mitte. Nad peaksid tegema selle otsuse hinna ja kvaliteedi suhte järgi, tunnistades seejuures vajadust ülemaailmselt konkurentsivõimelise Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi järele, avatud ja ausate turgude tähtsust ning vastastikuse kasu saamist. Liikmesriigid peaksid tungivalt nõudma üha rohkem avatud turge. Ka nende partnerid peaksid näitama üles avatust rahvusvaheliselt kokkulepitud eeskirjade alusel, eelkõige mis puudutab avatud ja ausat konkurentsi. (19) Ehitustööde riigihankelepinguna käsitatakse üksnes riigihankelepingut, mille objekt hõlmab töid, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2195/2002 (ühtse riigihangete klassifikaatori (CPV) kohta) ( 7 ) ühtse riigihangete klassifikaatori (edaspidi „CPV”) osa nr 45 all loetletud tegevuste hulka, isegi juhul, kui riigihankeleping sisaldab töödeks vajalikke muid teenuseid. Teenuste riigihankelepingud võivad teatavatel tingimustel hõlmata ehitustöid. Asjaolu, et riigihankelepinguga hõlmatakse kõnealuseid ehitustöid, kuivõrd need on riigihankelepingu põhiobjektiga seotud või võivad sellest tuleneda või seda täiendada, ei anna siiski alust pidada lepingut ehitustööde riigihankelepinguks. (20) Kaitse- ja julgeolekualased riigihankelepingud sisaldavad sageli salastatud teavet, mida tuleb vastavalt asjaomases liikmesriigis kehtivatele õigus- või haldusnormidele julgeolekukaalutlustel kaitsta õiguseta juurdepääsu eest. Sõjalise julgeoleku valdkonnas kasutavad liikmesriigid taolise teabe salastamise süsteeme sõjalisel otstarbel. Mittesõjalise julgeoleku valdkonnas, kus muud teavet tuleb samamoodi kaitsta, on olukord seevastu ebaühtlasem. Seepärast on kohane võtta kasutusele liikmesriikide eri tavasid arvestav kontsept, mis võimaldaks ühtlasi käsitleda koos sõjalist ja mittesõjalist valdkonda. Igal juhul ei tohiks riigihankelepingute sõlmimine osutatud valdkondades minna vajaduse korral vastuollu komisjoni 29. novembri 2001. aasta otsusest 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (millega muudetakse komisjoni kodukorda) ( 8 ) või nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusest 2001/264/EÜ (millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad) ( 9 ) tulenevate kohustustega. Lisaks antakse asutamislepingu artikli 296 lõike 1 punktis a liikmesriikidele võimalus jätta käesoleva direktiivi eeskirjad kohaldamata nii kaitse- kui ka julgeolekuvaldkonna riigihankelepingute suhtes, kui käesoleva direktiivi kohaldamine kohustaks neid andma teavet, mille avalikustamist nad peavad oma oluliste julgeolekuhuvide vastaseks. Nii võib see olla eelkõige siis, kui tegemist on nii tundlike lepingutega, et isegi nende olemasolu tuleb hoida salajas. (21) Ostjatel peaks olema lubatud kasutada raamlepinguid, mille tõttu on vajalik sätestada raamlepingute ja erieeskirjade mõiste. Nende eeskirjade kohaselt võib ostja, kes sõlmib käesoleva direktiiviga ettenähtud korras raamlepingu eeskätt pakkumistest teavitamise, pakkumiste esitamise tähtaegade ja tingimuste osas, sõlmida raamlepingu kehtivusajal sellel põhinevaid riigihankelepinguid kas raamlepingus sätestatud tingimuste kohaselt või juhul, kui kõik tingimused ei ole raamlepingus ette kindlaks määratud, kuulutada raamlepingu osapoolte vahel välja raamlepingu tingimustele vastava uue konkursi. Uue konkursi väljakuulutamine peaks vastama teatavatele eeskirjadele, mille eesmärk on tagada vajalik paindlikkus ning üldpõhimõtete, eriti võrdse kohtlemise põhimõtte järgimine. Samal põhjusel peaks raamlepingute kehtivusaeg olema piiratud ja ei tohiks olla pikem kui seitse aastat, välja arvatud ostja poolt nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel. (22) Ostjad võivad kasutada elektroonilisi ostumeetodeid tingimusel, et ostjad täidavad käesoleva direktiivi alusel koostatud eeskirju ning järgivad võrdse kohtlemise, diskrimineerimisest hoidumise ja läbipaistvuse põhimõtteid. Kuna on tõenäoline, et elektrooniliste oksjonite tehnikat hakatakse üha rohkem kasutama, peaks ühendus sellised oksjonid määratlema, kusjuures need tuleks reguleerida erieeskirjadega, et tagada nende toimimine täielikult nimetatud põhimõtete kohaselt. Selleks tuleks ette näha, et elektroonilised oksjonid hõlmaksid ainult neid ehitustööde, asjade või teenuste riigihankelepinguid, mille puhul saab tehnilised nõuded täpselt kindlaks määrata. See võib eelkõige kehtida uuendatavate asjade, ehitustööde ja teenuste riigihankelepingute suhtes. Samal eesmärgil peab olema ka võimalik koostada elektroonilise oksjoni igal etapil pakkujate vastav järjestus. Elektrooniliste oksjonite kasutamine võimaldab ostjatel taotleda pakkujatelt uute, madalamate hindade esitamist ning juhul, kui riigihankeleping sõlmitakse majanduslikult soodsaima pakkumise esitajaga, muuta peale hindade paremaks ka pakkumise muud koostisosad. Läbipaistvuse põhimõtte järgimise tagamiseks võivad elektroonilised oksjonid koosneda ainult sellistest osadest, mida saab ilma ostja sekkumise ja/või hinnanguteta automaatselt ja elektrooniliselt hinnata, see tähendab ainult neid osi, mille tulemus on mõõdetav ning arvudes või protsentides väljendatavad. Elektrooniliste oksjonite objektiks ei tohiks olla pakkumiste need tahud, millega kaasneb mõõdetamatute osade hindamine. Sellest tulenevalt ei tohiks elektroonilisi oksjoneid kasutada teatavate ehitustööde ja teenuste riigihankelepingute puhul, mille objektiks on intellektuaalne tegevus, näiteks ehitustööde projekteerimine. (23) Tsentraliseeritud ostumeetodid aitavad suurendada konkurentsi ja täiustada ostmist. Seega peaks liikmesriikidel olema võimalik näha ette, et ostjad võivad osta kaupu, ehitustöid ja/või teenuseid keskse ostja kaudu. Seepärast tuleks ette näha keskse ostja ühendusesisene määratlus ja määratleda ka tingimused, mis võimaldavad kooskõlas mittediskrimineerimise ja võrdse kohtlemise põhimõttega kindlaks teha, kas ehitustöid, tarneid ja/või teenuseid keskse ostja kaudu ostvad ostjad võib lugeda käesolevat direktiivi täitnuks. Ostja, kes on kohustatud käesolevat direktiivi kohaldama, peaks igal juhul tohtima tegutseda keskse ostjana. Samal ajal peaks liikmesriikidel olema ka vabadus nimetada Euroopa avalikke asutusi, kelle suhtes käesolev direktiiv ei kehti, näiteks Euroopa Kaitseagentuur, keskseteks ostjateks, tingimusel et need asutused kohaldavad nende ostude suhtes riigihanke-eeskirju, mis vastavad kõikidele käesoleva direktiivi sätetele. (24) Ostjad võivad olla sunnitud sõlmima üheainsa lepingu riigihangeteks, mis on osaliselt hõlmatud käesoleva direktiiviga ja mille ülejäänud osa kuulub kas direktiivi 2004/17/EÜ või direktiivi 2004/18/EÜ reguleerimisalasse või mille kohta ei kehti käesolev direktiiv, direktiiv 2004/17/EÜ ega direktiiv 2004/18/EÜ. Eelöeldut kohaldatakse, kui asjaomaseid riigihankeid ei saa objektiivsetel põhjustel lahutada ja sõlmida nende kohta eraldi riigihankelepinguid. Sellistel juhtudel peaks ostjatel olema võimalik sõlmida üksainus riigihankeleping, tingimusel et otsust ei tehta selleks, et jätta riigihankelepingud välja käesoleva direktiivi või direktiivi 2004/17/EÜ või direktiivi 2004/18/EÜ kohaldamisest. (25) Kooskõlastatud sätetega ette nähtud piirmäärade rohkus muudab ostjate olukorra keeruliseks. Arvestades kaitse- ja julgeolekuvaldkonna riigihankelepingute keskmist maksumust, on asjakohane kooskõlastada käesoleva direktiivi kohaldamise piirmäärad piirmääradega, mida ostjatel tuleb direktiivi 2004/17/EÜ kohaldamiseks juba praegu järgida. Direktiivis 2004/17/EÜ sätestatud piirmäärade muutmise korral tuleks ka käesoleva direktiivi piirmäärad läbi vaadata. (26) Lisaks tuleks sätestada juhud, kus käesolevat direktiivi ei kohaldata rahvusvahelistest lepingutest või liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelistest kokkulepetest tulenevate lepingu sõlmimise erieeskirjade kohaldatavuse tõttu. Eeskirjad, mis on ette nähtud teatavate kokkulepetega, mis käsitlevad kaitseväeüksuste paigutamist ühest liikmesriigist teise liikmesriiki või kolmandasse riiki või kaitseväeüksuste paigutamist kolmandast riigist liikmesriiki, peaksid samuti välistama käesolevas direktiivis sätestatud riigihankelepingu sõlmimise menetluste kasutamise. Käesolevat direktiivi ei tohiks kohaldada riigihankelepingute suhtes, mille sõlmivad rahvusvahelised organisatsioonid oma vajadusteks, ega riigihankelepingute suhtes, mille peab sõlmima liikmesriik vastavalt kõnealuste organisatsioonide eriomastele eeskirjadele. (27) Kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas on mõned lepingud nii tundlikud, et oleks sobimatu kohaldada käesolevat direktiivi, hoolimata selle spetsiifilisusest. Nii on see riigihangete puhul, mida korraldavad luureteenistused, ja kõigi luuretegevuse, sealhulgas vastuluuretegevuse liikidega seotud riigihangete puhul vastavalt liikmesriikide määratlusele. Nii on see ka muude eriti tundlike ostude puhul, mis eeldavad väga kõrget konfidentsiaalsuse taset, näiteks teatavad ostud, mille eesmärk on piirikaitse või võitlus terrorismi või organiseeritud kuritegevuse vastu, mis on seotud krüpteerimisega või mõeldud spetsiaalselt varjatud tegevuseks või muuks sama tundlikuks tegevuseks, mida viivad läbi politsei- ja julgeolekujõud. (28) Liikmesriigid viivad sageli läbi koostööprogramme, et töötada koos välja uut kaitseotstarbelist varustust. Niisugused programmid on eriti tähtsad, kuna need aitavad arendada uusi tehnoloogiaid ning kanda keeruliste relvasüsteemide suured uurimis- ja arenduskulud. Mõnesid nendest programmidest haldavad rahvusvahelised organisatsioonid, nimelt Organisation conjointe de coopération conjointe en matière d'armement (OCCAR) ja NATO (eriasutuste kaudu), või liidu ametid, näiteks Euroopa Kaitseagentuur, kes siis sõlmivad riigihankelepinguid liikmesriikide nimel. Selliste riigihankelepingute suhtes ei tuleks käesolevat direktiivi kohaldada. Muude kõnealuste koostööprogrammide puhul sõlmivad riigihankelepinguid ühe liikmesriigi ostjad ka ühe või mitme teise liikmesriigi nimel. Ka nendel juhtudel ei tuleks käesolevat direktiivi kohaldada. (29) Juhul, kui liikmesriikide relvajõud või julgeolekujõud teostavad operatsioone väljaspool liidu piire ja kui see on vajalik operatiivnõuete tõttu, tuleks kohapeal asuvatel ostjatel lubada jätta käesoleva direktiivi eeskirjad kohaldamata, kui nad sõlmivad riigihankelepinguid ettevõtjatega, kes asuvad operatsioonide piirkonnas, sealhulgas nende operatsioonide läbiviimisega otseselt seotud tsiviilostudeks. (30) Arvestades kaitse- ja julgeolekusektori eripära, tuleks ühe valitsuse varustuse ning ehitustööde ja teenuste ostud teiselt valitsuselt käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja arvata. (31) Teenuste puhul on kinnisvara omandamist või rentimist või õiguste omandamist sellisele varale käsitlevatel lepingutel erijooni, mille tõttu riigihanke-eeskirju neile kohaldada ei saa. (32) Vahekohtu- ja lepitamisteenuseid osutavad tavaliselt asutused või isikud, kes määratakse või valitakse viisil, mida ei saa riigihanke-eeskirjadega reguleerida. (33) Finantsteenuseid ostetakse ka isikutelt või asutustelt tingimustel, mis ei sobi kokku riigihanke-eeskirjade kohaldamisega. (34) Vastavalt asutamislepingu artiklile 163 võimaldab uurimis- ja tehnoloogia arendamise tegevuse soodustamine tugevdada ühenduse tööstuse teaduslikke ja tehnoloogilisi aluseid ning teenuste riigihankelepingute avamine aitab saavutada seda eesmärki. Käesolevas direktiivis ei tuleks käsitleda uurimis- ja arendusprogrammide kaasfinantseerimist. Seepärast ei ole käesoleva direktiiviga hõlmatud uurimis- ja arendustegevusega seotud riigihankelepingud, välja arvatud juhul, kui lepingust saab kasu üksnes ostja, kes kasutab seda ise oma tegevuse jaoks, ja tingimusel, et ostja tasub osutatud teenuse eest täismahus. (35) Töö saamine ja kutsealale pääsemine on kõikidele võrdsete võimaluste tagamisel otsustava tähtsusega ning toetab ühiskonda integreerimist. Siinkohal aitavad kaitstud õpikojad ja tööhõiveprogrammid tõhusalt kaasa puuetega inimeste tööjõuturule pääsemisele ja naasmisele. Ent sellistel õpikodadel ei pruugi olla võimalik sõlmida lepinguid tavapärastes konkursitingimustes. Seega on kohane ette näha, et liikmesriigid võivad reserveerida õiguse osaleda riigihankelepingute andmises sellistele õpikodadele või reserveerida lepingute täitmise kaitstud tööhõiveprogrammidele. (36) Käesoleva direktiivi kohaldamiseks selle reguleerimisalasse kuuluvate teenuste riigihankelepingute suhtes ja järelevalve tagamiseks tuleks teenused jagada liikidesse, mis vastavad CPV klassifikaatori rubriikidele, ning esitada need kokkuvõtlikult kahes lisas vastavalt sellele, milline kord nende suhtes kehtib. II lisas nimetatud teenuste puhul ei piira käesoleva direktiivi asjakohased sätted kõnealuseid teenuseid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohaldamist. Kuid selleks, et kohaldada käesoleva direktiivi sätteid direktiivi 2004/17/EÜ või direktiivi 2004/18/EÜ sätete asemel, tuleb sätestada, et asjaomased teenuste riigihankelepingud kuuluvad käesoleva direktiivi reguleerimisalasse. (37) Teenuste riigihankelepingute puhul tuleks käesolevat direktiivi üleminekuperioodi jooksul täielikult kohaldada üksnes selliseid teenuseid käsitlevate riigihankelepingute suhtes, kus direktiivi sätted võimaldavad kasutada kõiki piiriülese kaubanduse suurendamise võimalusi. Muid teenuseid käsitlevaid riigihankelepinguid tuleb enne käesoleva direktiivi täieliku kohaldamise otsust üleminekuperioodi jooksul jälgida. (38) Ostjate koostatud tehnilised kirjeldused peavad võimaldama avada riigihanked konkurentsile. Selleks peab olema võimalik esitada erinevaid tehnilisi lahendusi kajastavaid pakkumisi. Sellest tulenevalt peaks olema võimalik koostada tehnilised kirjeldused funktsionaalsest toimivusest ja nõuetest lähtuvalt. Juhtudel, kui viidatakse Euroopa standardile või rahvusvahelisele või siseriiklikule standardile, sealhulgas kaitsevaldkonna standarditele, peavad ostjad võtma arvesse ka teistel samaväärsetel lahendustel põhinevaid pakkumisi. Samaväärsust saab hinnata eelkõige koostegutsemisvõime- ja lahingutegevusliku tõhususe nõuete alusel. Samaväärsuse tõestamiseks peaks pakkujatel olema lubatud kasutada mis tahes tõendeid. Ostjad peavad suutma põhjendada otsuseid, mille kohaselt samaväärsus konkreetsel juhul puudub. Liikmesriikides võib kehtida seadusjõudu omavaid rahvusvahelisi standardimislepinguid, mille eesmärk on tagada relvajõudude koostegutsemisvõime ja millel võib liikmesriigis olla seadusjõud. Juhul, kui liikmesriigis on selline leping kohaldatav, võivad ostjad nõuda pakkumiste vastavust lepingus osutatud standarditele. Tehnilised nõuded peaksid olema selgesti esitatud, et kõik pakkujad saaksid aru, mida ostja kehtestatud nõuded hõlmavad. (39) Tehniliste kirjelduste üksikasjad ja lisateave riigihankelepingute kohta tuleb esitada kas iga riigihankelepingu lepingudokumentides või muus samaväärses dokumendis, nagu liikmesriikides tavaks. (40) Potentsiaalseid alltöövõtjaid ei tohiks diskrimineerida rahvuse põhjal. Kaitse ja julgeoleku kontekstis võib olla asjakohane, et ostjad kohustavad edukat pakkujat korraldama läbipaistva ja mittediskrimineeriva konkursi, kui ta sõlmib allhankelepinguid kolmandate isikutega. Kohustus võib kehtida kõikide allhankelepingute või ainult ostja valitud konkreetsete allhankelepingute suhtes. Lisaks näib asjakohane täiendada pakkuja õigust sõlmida allhankelepinguid liikmesriikidele pakutava võimalusega lubada või nõuda, et nende ostjad paluksid, et allhankelepingud, mis moodustavad vähemalt teatava osa riigihankelepingu maksumusest, sõlmitaks kolmandate isikutega, tingimusel et seotud ettevõtjaid ei peeta kolmandateks isikuteks. Kui nõutakse niisugust osa, peaks edukas pakkuja sõlmima allhankelepingud läbipaistval ja mittediskrimineerival konkursil, et kõikidel huvitatud ettevõtjatel on võrdne võimalus kasutada allhanke eeliseid. Samas ei tohiks ohustada edukate pakkujate tarneahela nõuetekohast toimimist. Seetõttu peaks osa, mille kohta saab sõlmida allhankelepingud kolmandate isikutega ostja taotlusel, kajastama asjakohaselt riigihankelepingu objekti ja maksumust. Allhankenõuet sisaldava läbirääkimistega menetluse või konkurentidega peetava dialoogi jooksul võivad ostja ja pakkujad arutada allhankenõudeid või -soovitusi, et tagada ostja täielik teavitatus allhanke eri võimaluste mõjust, eriti mis puudutab kulusid, kvaliteeti ja ohte. Igal juhul peaks eduka pakkuja poolt algselt esitatud alltöövõtjatel olema vabadus osaleda allhankelepingute sõlmimiseks korraldatavatel konkurssidel. Kaitse- ja julgeolekuturgude kontekstis peaksid liikmesriigid ja komisjon ergutama ka parimate tavade arendamist ja levitamist liikmesriikide ja Euroopa tööstuse vahel, et edendada vaba liikumist ja konkurentsivõimet liidu allhanketurgudel ning tõhusat tarnijate ja VKEde juhtimist parima hinna ja kvaliteedi suhte saavutamiseks. Liikmesriigid peaksid teavitama kõiki edukaid pakkujaid sellest, millised on allhankelepingute puhul läbipaistva ja konkurentsivõimelise pakkumise ning tarnijate mitmekesisuse eelised, ning arendama ja edendama parimaid tavasid tarneahale juhtimise alal kaitse- ja julgeolekuturgudel. (41) Riigihankelepingu täitmise tingimused on kooskõlas käesoleva direktiiviga juhul, kui need ei ole otseselt ega kaudselt diskrimineerivad ning on esitatud hanketeates või lepingudokumentides. (42) Eelkõige võivad riigihankelepingu täitmise tingimused sisaldada ostjate nõudeid seoses teabeturbe ja tarnekindlusega. Võttes arvesse käesolevas direktiivis käsitletava varustuse tundlikkust, on nimetatud nõuded eriti olulised ning kehtivad kogu tarneahela suhtes. (43) Teabeturbe tagamiseks võivad ostjad nõuda nii pea- kui ka alltöövõtjatelt eelkõige kohustust kaitsta salastatud teavet õiguseta juurdepääsu eest ja piisavat teavet nende suutlikkuse kohta seda teha. Kuni puudub ühenduse teabeturbe süsteem, on ostjate või liikmesriikide ülesanne määratleda need nõuded vastavalt oma siseriiklikele õigusnormidele ja otsustada, kas nad peavad teise liikmesriigi siseriikliku õiguse kohaselt välja antud julgeolekusertifikaate samaväärseks oma pädevate asutuste välja antud sertifikaatidega. (44) Tarnekindlus võib tähendada väga mitmesuguseid nõudeid, sealhulgas näiteks intellektuaalomandiõigust reguleerivate sise-eeskirjade olemasolu, mis kehtivad nii tütar- kui ka emaettevõttes, või esmatähtsa teenindamise, hoolduse ja remondi tagamine, et garanteerida tugi ostetud varustuse elutsükli jooksul. (45) Ühelgi juhul ei või riigihankelepingu täitmise tingimustena kehtestada muid nõudeid kui neid, mis on seotud otse riigihankelepingu täitmisega. (46) Töötingimuste ja tööohutuse valdkonnas nii siseriiklikul kui ka ühenduse tasandil kehtivaid õigus- ja haldusnorme ja kollektiivlepinguid kohaldatakse riigihankelepingu täitmise kestel tingimusel, et sellised eeskirjad ja nende kohaldamine on kooskõlas ühenduse õigusega. Piiriüleste olukordade suhtes, kui ühe liikmesriigi töötajad osutavad lepingu alusel teenuseid teises liikmesriigis, kehtivad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiiviga 96/71/EÜ (töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega) ( 10 ) sätestatud miinimumtingimused, mida asukohamaa peab lähetatud töötajate suhtes täitma. Kui siseriiklikud õigusaktid sisaldavad selliseid sätteid, võib nende kohustuste täitmata jätmist käsitleda raske eksimusena ametialaste käitumisreeglite vastu või asjaomase ettevõtja ametialaste käitumisreeglite rikkumisena, mille alusel võib kõnealuse ettevõtja riigihankelepingu sõlmimise menetlusest välja arvata. (47) Käesolevas direktiivis käsitletavaid riigihankeid iseloomustavad erinõuded seoses komplekssuse, teabeturbe või tarnekindlusega. Nende nõuete rahuldamiseks on riigihankelepingu sõlmimisel sageli vaja pidada põhjalikke läbirääkimisi. Seepärast võivad ostjad käesolevas direktiivis käsitletavate riigihangete puhul korraldada lisaks piiratud menetlusele väljakuulutamisega läbirääkimistega menetluse. (48) Eriti keerukaid projekte ellu viivatel ostjatel võib, ilma et nad ise selles süüdi oleksid, olla võimatu määrata objektiivselt kindlaks vahendid, mille abil oma vajadusi rahuldada, või hinnata turul pakutavaid tehnilisi ja/või rahalisi või õiguslikke lahendusi. Selline olukord võib tekkida eelkõige projektide puhul, kus on tarvis kas mitu tehnoloogilist või lahingutegevuslikku lahendust teise struktuuri kohandada või omavahel ühendada, või keerukat ja liigendatud rahastamist hõlmavate projektide puhul, mille rahalist ja õiguslikku ülesehitust ei ole võimalik eelnevalt määratleda. Sel juhul ei ole piiratud menetlus ega väljakuulutamisega läbirääkimistega menetlus teostatav, sest riigihanget ei oleks võimalik piisavalt täpselt määratleda selleks, et kandidaadid saaksid pakkumisi teha. Seega tuleks ette näha paindlik menetlus, mille puhul võetakse üheaegselt arvesse ettevõtjatevahelist konkurentsi ning ostjate vajadust arutada iga kandidaadiga läbi riigihankelepingu kõik tahud. Ent sellist menetlust ei tohi kasutada konkurentsi piiraval või moonutaval viisil, kusjuures eelkõige ei tohi muuta pakkumiste põhielemente, kehtestada eduka pakkuja suhtes olulisi uusi nõudeid ega kaasata majanduslikult kõige soodsama pakkumise esitanud pakkuja asemel muid pakkujaid. (49) Enne riigihankelepingu sõlmimise menetluse alustamist võivad ostjad tehnilist dialoogi kasutades küsida või vastu võtta nõuandeid, mida võib kasutada tehnilise kirjelduse ettevalmistamisel, kusjuures kõnealused nõuanded ei tohi olla konkurentsi piirava mõjuga. (50) Erakorraliste asjaolude tõttu võib osutuda võimatuks või täiesti sobimatuks kasutada väljakuulutamisega läbirääkimistega menetlust. Ostjatel peaks seega teatavatel juhtudel ja väga selgetel asjaoludel olema võimalik kasutada väljakuulutamiseta läbirääkimistega menetlust. (51) Teatavad asjaolud peaksid olema osaliselt samad, mis on ette nähtud direktiiviga 2004/18/EÜ. Seejuures tuleks eelkõige arvestada asjaolu, et kaitse- ja julgeolekuvarustus on sageli tehniliselt kompleksne. Seepärast tuleks kasutamise ja hooldamise juures esineda võivat tehnilist kokkusobimatust ja ebaproportsionaalsust, mis õigustab väljakuulutamiseta läbirääkimistega menetluse läbiviimist tarnelepingute puhul, kus on vaja teha täiendavaid tarneid, hinnata vastavalt varustuse komplekssusele ning lisavarustuse suhtes kehtivatele koostegutsemisvõime- ja standardimisnõuetele. Tegemist võib näiteks olla olemasolevasse süsteemi uute komponentide lisamise või süsteemide uuendamisega. (52) Võib juhtuda, et teatavate käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate ostude puhul suudab ainult üks ettevõtja lepingut täita, sest tal on ainuõigused või tingivad seda tehnilised põhjused. Sellistel juhtudel peaks ostjal olema lubatud sõlmida riigihankelepinguid või raamlepinguid otse ainult selle ettevõtjaga. Kuid tehnilised põhjused, mis selgitavad, miks ainult üks ettevõtja saab lepingut täita, tuleks täpselt määratleda ja neid tuleks iga üksikjuhtumi puhul eraldi põhjendada. Need võivad hõlmata näiteks seda, et teistel kandidaatidel peale valitud ettevõtja on rangelt tehniliselt võimatu saavutada nõutavaid eesmärke, või vajadust kasutada erilisi oskusteadmisi, tööriistu või vahendeid, mis on ainult ühe ettevõtja käsutuses. Nii võib see olla näiteks eriti kompleksse varustuse muutmise või lisaseadmetega täiendamise korral. Tehnilised põhjused võivad olla tingitud ka spetsiifilisest koostegutsemisvõime- või ohutuse nõuetest, mida tuleb täita, et tagada relvajõudude või julgeolekujõudude toimimine. (53) Lisaks näitab käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate lepingute eripära vajadust näha ette uusi asjaolusid, mis võivad esineda käesolevas direktiivis osutatud valdkondades. (54) Nii võivad liikmesriikide relvajõud olla sunnitud sekkuma kriisiolukorda välismaal, näiteks rahuvalveoperatsioonide osana. Sellise sekkumise käivitamisel või käigus võib liikmesriikide ja nende relvajõudude julgeoleku tagamiseks tekkida vajadus sõlmida teatavaid riigihankelepinguid kiiremini, kui käesoleva direktiivi alusel on hankemenetlusteks ette nähtud. Taolist relvajõudude kiirkorras varustamist võib ka ette tulla näiteks liidu territooriumil toimunud terrorirünnaku korral. (55) Uurimis- ja arendustegevuse soodustamine on liidu kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi tugevdamiseks otsustava tähtsusega, ning riigihangete avatus aitab seda eesmärki saavutada. Kuna kaitsevaldkonnas on uurimis- ja arendustegevusel väga suur tähtsus, on asjaomases valdkonnas teadustööga seotud asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise puhul õigustatud maksimaalne paindlikkus. Samal ajal ei tohiks see paindlikkus siiski välistada ausat konkurentsi toote elutsükli järgnevatel etappidel. Uurimis- ja arendustegevusega seotud lepingud peaksid seetõttu hõlmama tegevust ainult etapini, mil uute tehnoloogiate küpsust saab põhjendatult hinnata ja ohud kõrvaldada. Uurimis- ja arendustegevusega seotud lepinguid ei tohiks pärast seda etappi kasutada selleks, et vältida käesoleva direktiivi sätete kohaldamist, sealhulgas järgnevateks etappideks pakkuja ette kindlaksmääramise teel. Teisest küljest ei peaks ostja olema kohustatud järgnevate etappide kohta eraldi riigihankeid korraldama, kui uurimistegevust hõlmav riigihankeleping juba sisaldab nende etappide optsiooni ning on sõlmitud piiratud menetluse või väljakuulutamisega läbirääkimistega menetluse või vajaduse korral konkurentidega peetava dialoogi alusel. (56) Läbipaistvuse tagamiseks tuleks ette näha eeskirjad selle kohta, et ostjad avaldavad asjakohase teabe enne riigihankelepingu sõlmimise menetlust ja pärast seda. Peale selle tuleks esitada kandidaatidele ja pakkujatele täiendavat eriteavet menetluse tulemuste kohta. Ostjatel peaks siiski olema lubatud jätta mõned nõutud andmetest avaldamata, kui selliste andmete avaldamine takistaks seaduste rakendamist või oleks muul viisil vastuolus üldiste huvidega, võiks kahjustada ettevõtjate õigustatud ärihuve või nendevahelist ausat konkurentsi. Arvestades käesoleva direktiiviga hõlmatud ehitustööde, tarnete ja teenuste laadi ja tunnuseid, on siinkohal eriti olulised üldiste huvidega seotud põhjused seoses riigi avaliku poliitika alla kuuluvate siseriiklike kohustuslike sätetega, eriti mis puudutab kaitset ja julgeolekut. (57) Pidades silmas uusi info- ja sidetehnoloogiaid ning asjaolu, kuivõrd lihtsamaks võivad need menetluse teha, tuleks elektroonilised vahendid võrdsustada tavapäraste side- ja teabevahetusvahenditega. Valitud vahendid ja tehnoloogiad peaksid võimalikult suures osas vastama teistes liikmesriikides kasutatavatele tehnoloogiatele. (58) Käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate riigihankelepingute valdkonnas tõhusa konkurentsi tagamiseks on vaja, et liikmesriikide ostjate koostatud hanketeated avaldatakse kogu ühenduses. Teadetes sisalduv teave peab võimaldama ühenduse ettevõtjatel otsustada, kas kõnealused riigihankelepingud pakuvad nendele huvi või mitte. Sel eesmärgil tuleb neile anda asjakohast teavet riigihankelepingu objekti ja sellega seotud tingimuste kohta. Seega tuleks tagada avaldatud hanketeadete suurem nähtavus asjakohaste dokumentide, näiteks hanketeadete tüüpvormide ja CPV abil, mida kasutatakse riigihankelepingute kontrollnomenklatuurina. (59) Käesoleva direktiiviga seoses tuleks teabe elektroonilise edastamise suhtes kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 1999. aasta direktiivi 1999/93/EÜ (elektroonilisi allkirju käsitleva ühenduse raamistiku kohta) ( 11 ) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/31/EÜ (infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta)) ( 12 ). Hankemenetlused nõuavad kõrgemat turbe- ja konfidentsiaalsuse taset, kui asjaomastes direktiivides nõutakse. Sellest tulenevalt peaksid osalemistaotluste ja pakkumiste elektroonilised vastuvõtuseadmed vastama täiendavatele erinõuetele. Seetõttu tuleks võimalikult soodustada elektrooniliste allkirjade, eriti täiustatud elektrooniliste allkirjade kasutamist. Peale selle peaksid vabatahtlikud akrediteerimiskavad looma soodsa raamistiku selliste seadmete sertifitseerimisteenuse taseme tõstmiseks. (60) Elektrooniliste vahendite kasutamine säästab aega. Seetõttu tuleks ette näha pakkumiste ja osalemistaotluste vastuvõtmise miinimumtähtaegade lühendamine elektrooniliste vahendite kasutamise korral, kuid tingimusel, et need vastavad ühenduse tasandil ette nähtud andmeedastusviisile. (61) Kandidaatide suutlikkuse hindamine ja nende väljavalimine peaks olema läbipaistev. Selleks tuleks kindlaks määrata mittediskrimineerivad kriteeriumid, mida ostjad võivad kasutada pakkujate valimisel, ja vahendid, mida ettevõtjad saavad kasutada, et tõendada oma vastavust nendele kriteeriumidele. Läbipaistvuse tagamiseks tuleks samuti nõuda, et ostja esitaks niipea, kui riigihankeleping läheb konkursile, oma valikukriteeriumid ning eripädevuse, mida ta võib vajaduse korral ettevõtjatelt nõuda enne, kui annab loa riigihankelepingute sõlmimise menetluses osaleda. (62) Ostja võib piiratud menetlustes, väljakuulutamisega läbirääkimistega menetlustes ja konkurentidega peetavas dialoogis osalevate kandidaatide arvu piirata. Kandidaatide arvu vähendamine peaks toimuma objektiivsete, hanketeates nimetatud kriteeriumide kohaselt. Ettevõtjate isikliku olukorraga seotud kriteeriumide puhul piisab sellest, kui hanketeates viidatakse käesolevas direktiivis sätestatud olukordadele. (63) Konkurentidega peetava dialoogi ja väljakuulutamisega läbirääkimistega menetluste puhul peaks ostjatel paindlikkuse vajadust ja kõnealuste riigihankeviisidega seotud suuri kulusid silmas pidades olema õigus korraldada menetlus järjestikuste etappidena, et eelnevalt kindlaks määratud lepingu sõlmimise kriteeriumide põhjal vähendada järk-järgult pakkujate arvu, kellega arutlusi või läbirääkimisi jätkatakse. Selline vähendamine peaks asjakohaste lahenduste või kandidaatide arvu korral tagama, et toimub tõeline konkurents. (64) Ühenduse eeskirju diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikuse tunnustamise kohta kohaldatakse juhul, kui riigihankelepingu sõlmimise menetluses või ideekonkursil osalemiseks nõutakse teatava kvalifikatsiooni tõendamist. (65) Riigihankelepingute sõlmimist ettevõtjatega, kes on osalenud kuritegeliku organisatsiooni tegevuses või kes on mõistetud süüdi korruptsioonis või Euroopa Ühenduste finantshuve kahjustavas pettuses, rahapesus või terrorismi rahastamises või terroristlikes või terrorismiga seotud õigusrikkumistes, tuleks vältida. Vajaduse korral peaksid ostjad nõudma kandidaatidelt või pakkujatelt asjakohaste dokumentide esitamist ning juhul, kui kandidaadi või pakkuja isiklik olukord tekitab neis kahtlusi, tegema koostööd asjaomase liikmesriigi pädevate asutustega. Kõnealused ettevõtjad tuleks välja arvata niipea, kui ostja saab teada õigusrikkumiste kohta siseriiklike õigusaktide kohaselt langetatud, res judicata jõu saanud kohtuotsusest. Kui siseriiklikes õigusaktides on vastavad sätted, võib selliste keskkonnakaitsealaste õigusaktide või riigihankelepingute valdkonnas sõlmitud ebaseaduslikke kokkuleppeid käsitlevate õigusaktide rikkumist, mille kohta on langetatud lõplik kohtuotsus või samaväärse mõjuga otsus, pidada ettevõtja ametialaste käitumisreeglitega seotud süüteoks või raskeks eksimiseks ametialaste käitumisreeglite vastu. Samuti peaks olema võimalik ettevõtjaid välja arvata, kui ostjal on teave, mis on vajaduse korral saadud kaitstud allikatest ja mille kohaselt ei ole nendel ettevõtjatel usaldusväärsust, mis on vajalik liikmesriigi julgeolekule avalduvate ohtude välistamiseks. Niisugused ohud võivad tuleneda kandidaadi tarnitavate toodete teatavatest omadustest või kandidaadi aktsiate/osakute struktuurist. (66) Töötajate võrdset kohtlemist käsitlevate nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ (millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel) ( 13 ) ja nõukogu 9. veebruari 1976. aasta direktiivi 76/207/EMÜ (meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega) ( 14 ) siseriiklikku õigusse ülevõetavate sätete täitmata jätmist, mille kohta on langetatud lõplik kohtuotsus või samaväärse mõjuga otsus, võib pidada asjaomase ettevõtja ametialaste käitumisreeglitega seotud süüteoks või raskeks eksimuseks. (67) Kaitse- ja julgeolekusektori tundlikkust arvestades on riigihankelepingu sõlminud ettevõtjate usaldusväärsus ülioluline. Usaldusväärsus sõltub eelkõige nende vastavusest ostja kehtestatud tarnekindlus- ja teabeturbenõuetele. Lisaks ei tohiks miski käesolevas direktiivis takistada ostjat välja arvamast ettevõtjat riigihankelepingu sõlmimise protsessi mis tahes etapil, kui ostjal on teave, mille kohaselt riigihankelepingu või selle osa sõlmimine ettevõtjaga võib seada ohtu selle liikmesriigi olulised julgeolekuhuvid. (68) Kuni puudub ühenduse teabeturbe süsteem, on ostjate või liikmesriikide ülesanne määratleda tehnilise suutlikkuse tase, mida on vaja antud valdkonnas riigihankelepingu sõlmimise menetluses osalemiseks, ja hinnata, kas kandidaadid saavutavad nõutava teabeturbetaseme. Mitmel juhul on liikmesriikidel kahepoolsed julgeolekukokkulepped, mis sisaldavad eeskirju siseriiklike julgeolekusertifikaatide vastastikuse tunnustamise kohta. Isegi kui sellised kokkulepped on olemas, võib kontrollida teistest liikmesriikidest pärit ettevõtjate suutlikkust teabeturbe valdkonnas; kontrollida tuleks vastavalt mittediskrimineerimise, võrdse kohtlemise ja proportsionaalsuse põhimõtetele. (69) Riigihankeepingud tuleks sõlmida objektiivsete kriteeriumide kohaselt, mis tagavad läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja võrdse kohtlemise põhimõtete järgimise ning pakkumiste hindamise tõelise konkurentsi tingimustes. Sellest tulenevalt on asjakohane kasutada ainult kahte lepingu sõlmimise kriteeriumi: „madalaim hind” ja „majanduslikult soodsaim pakkumine”. (70) Kindlustamaks riigihankelepingute sõlmimist võrdse kohtlemise põhimõtte kohaselt, on asjakohane sätestada pretsedendiõigusega kehtestatud kohustus tagada vajalik läbipaistvus, mis annab kõigile pakkujatele võimaluse olla piisavalt teadlik kriteeriumidest ja korrast, mille alusel määratakse kindlaks majanduslikult soodsaim pakkumine. Seepärast on ostjad kohustatud esitama lepingu sõlmimise kriteeriumid ja igale kriteeriumile omistatava suhtelise osakaalu piisavalt aegsasti, et pakkujad oleksid oma pakkumist koostades nendest teadlikud. Ostjad võivad nõuetekohaselt õigustatud juhtudel teha lepingu sõlmimise kriteeriumide suhtelise osakaalu määramisega seotud erandi, mida nad peavad suutma põhjendada, kui osakaalu ei ole esmajoones riigihankelepingu keerukuse tõttu võimalik ette kindlaks määrata. Sellistel juhtudel tuleb kriteeriumid esitada tähtsuse järjekorras. (71) Kui ostjad otsustavad sõlmida riigihankelepingu majanduslikult soodsaima pakkumise esitajaga, hindavad nad pakkumisi parima hinna ja kvaliteedi suhte järgi. Selleks määravad nad kindlaks majanduslikud ja kvaliteediga seotud kriteeriumid, mis üheskoos peavad aitama välja selgitada ostjale majanduslikult soodsaima pakkumise. Need kriteeriumid määratakse kindlaks olenevalt riigihankelepingu objektist, sest need peavad võimaldama hinnata iga pakkumise toimivuse taset tehnilistes kirjeldustes määratletud riigihankelepingu objekti silmas pidades ning mõõta iga pakkumise hinna ja kvaliteedi suhet. (72) Läbipaistvuse ja konkurentsiga seotud kohustuste täitmine tuleks tagada tõhusa läbivaatamise süsteemiga, mis põhineb süsteemil, mis on nõukogu direktiividega 89/665/EMÜ ( 15 ) ja 92/13/EMÜ, ( 16 ) mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/66/EÜ ( 17 ) ette nähtud direktiividega 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ hõlmatud lepingute puhul. Eelkõige tuleks ette näha võimalus riigihankelepingu sõlmimise menetlus enne riigihankelepingu allkirjastamist vaidlustada, samuti kõnealuse läbivaatamise tõhususe garantiid, nagu ooteaeg. Samuti peaks olema võimalus vaidlustada ebaseaduslik konkursiväliste riigihankelepingute sõlmimine või riigihankelepingud, mille sõlmimisel on käesolevat direktiivi rikutud. (73) Kuid läbivaatamise korra puhul tuleks võtta arvesse kaitse- ja julgeolekuhuvide kaitsmist läbivaatamisasutuse menetluste suhtes, läbipaistvuse ja konkurentsiga seotud kohustuste rikkumiste korral kohaldatavate ajutiste meetmete või karistuste valikut. Eelkõige peaks liikmesriikidel olema võimalik ette näha, et kuigi riigihankeleping on käesolevas direktiivis nimetatud põhjustel sõlmitud ebaseaduslikult, võib ostjast sõltumatu läbivaatamisasutus jätta riigihankelepingu tühiseks tunnistamata, kui läbivaatamisasutus leiab pärast kõigi oluliste aspektidega tutvumist, et juhtumi erakorraliste asjaolude tõttu tuleb arvesse võtta teatavaid üldhuvidega seotud kaalukaid põhjuseid. Arvestades käesoleva direktiiviga hõlmatud ehitustööde, tarnete ja teenuste laadi ja tunnuseid, peaksid sellised kaalukad põhjused olema eelkõige seotud liikmesriikide kaitse ja julgeoleku üldhuvidega. Nii võib see olla näiteks juhul, kui riigihankelepingu tühisus seaks tõsisesse ohtu mitte ainult riigihankelepingu eesmärgiks oleva konkreetse projekti teostamise, vaid sellise ulatuslikuma kaitse- ja/või julgeolekuprogrammi olemasolu, mille osa projekt on. (74) Vastavalt tehniliste nõuete muutumisele tuleb vastu võtta teatavad tehnilised tingimused eelkõige seoses teadete ja statistiliste aruannete ning kasutatud nomenklatuuri ja nomenklatuurile viitamisega, ja teha neisse muudatusi. Selleks on vaja kehtestada paindlik ja kiire heakskiitmisprotseduur. (75) Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused ( 18 ). (76) Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus vaadata läbi riigihankelepingute piirmäärasid, kohandades neid vastavalt direktiivis 2004/17/EÜ sätestatud piirmääradele, ja muuta teatud CPV nomenklatuuri viitenumbreid ning CPV konkreetsetele asetustele viitamise korda teadetes ja samuti elektrooniliste vastuvõtuseadmete tehnilisi üksikasju ja omadusi. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. (77) Kui tungiva kiireloomulisuse tõttu ei ole võimalik kinni pidada kontrolliga regulatiivmenetluse tavatähtaegadest, peaks komisjon saama nende meetmete vastuvõtmiseks kohaldada otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikes 6 sätestatud kiirmenetlust. (78) Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe ( 19 ) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning tegema need üldsusele kättesaadavaks. (79) Komisjon peaks läbi viima perioodilise hindamise, et kontrollida, kas kaitsevarustuse turg toimib avatult, läbipaistvalt ja konkurentsivõimeliselt, sealhulgas hinnata käesoleva direktiivi mõju turule, näiteks VKEde kaasamise osas, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:







SISUKORD I JAOTIS MÕISTED, REGULEERIMISALA JA ÜLDPÕHIMÕTTED Artikkel 1. Mõisted Artikkel 2. Reguleerimisala Artikkel 3. Segalepingud Artikkel 4. Riigihankelepingute sõlmimise põhimõtted II JAOTIS RIIGIHANKELEPINGUTE SUHTES KOHALDATAVAD EESKIRJAD I PEATÜKK Üldsätted Artikkel 5. Ettevõtjad Artikkel 6. Ostjate konfidentsiaalsusega seotud kohustused Artikkel 7. Salastatud teabe kaitse II PEATÜKK Piirmäärad, kesksed ostjad ja erandid 1. jagu Piirmäärad Artikkel 8. Riigihankelepingute piirsummad Artikkel 9. Riigihankelepingute ja raamlepingute eeldatava maksumuse arvutamise meetodid 2. jagu Kesksed ostjad Artikkel 10. Kesksete ostjate sõlmitavad riigihankelepingud ja raamlepingud 3. jagu Kohaldamisalast välja jäetud riigihankelepingud Artikkel 11. Erandite kasutamine Artikkel 12. Rahvusvaheliste eeskirjade kohaselt sõlmitud riigihankelepingud Artikkel 13. Konkreetsed erandid 4. jagu Erikord Artikkel 14. Reserveeritud riigihankelepingud III PEATÜKK Teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord Artikkel 15. I lisas loetletud teenuste riigihankelepingud Artikkel 16. II lisas loetletud teenuste riigihankelepingud Artikkel 17. I ja II lisas loetletud teenuseid hõlmavad segalepingud IV PEATÜKK Riigihankelepingu dokumentatsiooni reguleerivad erieeskirjad Artikkel 18. Tehnilised kirjeldused Artikkel 19. Pakkumiste variandid Artikkel 20. Riigihankelepingu täitmise tingimused Artikkel 21. Allhanked Artikkel 22. Teabeturve Artikkel 23. Tarnekindlus Artikkel 24. Maksude, keskkonnakaitse, töökaitsealaste sätete ja töötingimustega seotud kohustused V PEATÜKK Menetlused Artikkel 25. Kohaldatavad menetlused Artikkel 26. Väljakuulutamisega läbirääkimistega menetlus Artikkel 27. Konkurentidega peetav dialoog Artikkel 28. Juhud, mille puhul on õigustatud väljakuulutamiseta läbirääkimistega menetluse kasutamine Artikkel 29. Raamlepingud VI PEATÜKK Teavitamist ja läbipaistvust käsitlevad eeskirjad 1. jagu Teadete avaldamine Artikkel 30. Teated Artikkel 31. Vabatahtlik avaldamine Artikkel 32. Teadete avaldamise vorm ja viis 2. jagu Tähtajad Artikkel 33. Osalemistaotluste ja pakkumiste laekumise tähtajad 3. jagu Teabe sisu ja edastamisvahendid Artikkel 34. Pakkumise esitamise, dialoogis või läbirääkimistel osalemise kutsed Artikkel 35. Kandidaatide ja pakkujate teavitamine 4. jagu Teabevahetus Artikkel 36. Teabevahetuse suhtes kohaldatavad eeskirjad 5. jagu Aruanded Artikkel 37. Aruannete sisu VII PEATÜKK Hankemenetluse läbiviimine 1. jagu Üldsätted Artikkel 38. Osalejate sobivuse kontrollimine ja osalejate valimine, riigihankelepingute sõlmimine 2. jagu Kvalitatiivse valiku kriteeriumid Artikkel 39. Kandidaadi või pakkuja isiklik olukord Artikkel 40. Sobivus tegeleda kutsealase tööga Artikkel 41. Finants- ja majanduslik seisund Artikkel 42. Tehniline ja/või kutsealane suutlikkus Artikkel 43. Kvaliteedijuhtimise süsteemide standardid Artikkel 44. Keskkonnajuhtimise standardid Artikkel 45. Täiendavad dokumendid ja teave Artikkel 46. Heakskiidetud ettevõtjate ametlikud nimekirjad ja sertifitseerimine avalik-õiguslike või eraõiguslike asutuste poolt 3. jagu Riigihankelepingu sõlmimine Artikkel 47. Riigihankelepingu sõlmimise kriteeriumid Artikkel 48. Elektrooniliste oksjonite kasutamine Artikkel 49. Ebaharilikult madalate hindadega pakkumised III JAOTIS ALLHANGETE SUHTES KOHALDATAVAD EESKIRJAD I PEATÜKK Allhankelepingute sõlmimine edukate pakkujate poolt, kes ei ole ostjad Artikkel 50. Reguleerimisala Artikkel 51. Põhimõtted Artikkel 52. Piirmäärad ja teavitamist käsitlevad eeskirjad Artikkel 53. Alltöövõtjate kvalitatiivse valiku kriteeriumid II PEATÜKK Allhankelepingute sõlmimine edukate pakkujate poolt, kes on ostjad Artikkel 54. Kohaldatavad eeskirjad IV JAOTIS LÄBIVAATAMISTE SUHTES KOHALDATAVAD EESKIRJAD Artikkel 55. Läbivaatamise korra reguleerimisala ja kättesaadavus Artikkel 56. Läbivaatamise korra nõuded Artikkel 57. Ooteaeg Artikkel 58. Ooteaja kohaldamise erandid Artikkel 59. Läbivaatamisnõude esitamise tähtajad Artikkel 60. Tühisus Artikkel 61. Käesoleva jaotise rikkumised ja alternatiivsed karistused Artikkel 62. Tähtajad Artikkel 63. Korrektiivmeetmed Artikkel 64. Vabatahtliku eelneva avalikustamisteate sisu V JAOTIS STATISTILISTE ANDMETE ESITAMISE KOHUSTUS, TÄITEVVÕIM JA LÕPPSÄTTED Artikkel 65. Statistiliste andmete esitamise kohustus Artikkel 66. Statistilise aruande sisu Artikkel 67. Komiteemenetlus Artikkel 68. Piirmäärade läbivaatamine Artikkel 69. Muudatused Artikkel 70. Direktiivi 2004/17/EÜ muutmine Artikkel 71. Direktiivi 2004/18/EÜ muutmine Artikkel 72. Ülevõtmine Artikkel 73. Läbivaatamine ja aruandlus Artikkel 74. Jõustumine Artikkel 75. Adressaadid LISAD I lisa Artiklites 2 ja 15 osutatud teenused II lisa Artiklites 2 ja 16 osutatud teenused III lisa Teatavate artiklis 18 osutatud tehniliste kirjelduste määratlused IV lisa Artiklis 30 osutatud teadetes esitatav teave V lisa Teave, mis peab sisalduma artiklis 52 osutatud teadetes allhanke kohta VI lisa Avaldamise tingimused VII lisa Registrid VIII lisa Nõuded osalemistaotluste ja pakkumiste elektrooniliste vastuvõtuseadmete kohta







I JAOTIS

MÕISTED, REGULEERIMISALA JA ÜLDPÕHIMÕTTED

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) „ühtne riigihangete klassifikaator” (Commun Procurement Vocabulary, CPV) – määrusega (EÜ) nr 2195/2002 vastu võetud kontrollnomenklatuur, mida kohaldatakse ostjate sõlmitavate riigihankelepingute suhtes;

2) „riigihankelepingud” – kirjalikult sõlmitud rahaliste huvidega seotud lepingud, millele on osutatud direktiivi 2004/17/EÜ artikli 1 lõike 2 punktis a ja direktiivi 2004/18/EÜ artikli 1 lõike 2 punktis a;

3) „ehitustööde riigihankelepingud” – riigihankelepingud, mille objektiks on kas ehitustööde teostamine või mõne CPV osa nr 45 all osutatud tegevusega seotud tööde ja ehitustööde nii projekteerimine kui ka teostamine või mis tahes viisil teostatav ehitustöö, mis vastab ostja kindlaksmääratud nõuetele. „Ehitustöö” all mõistetakse üld- või tsiviilehituse tulemusi tervikuna, mis võimaldavad täita majanduslikke või tehnilisi ülesandeid;

4) „asjade riigihankelepingud” – muud kui ehitustööde riigihankelepingud, mille objektiks on toodete ostmine, üürimine, rentimine või liisimine koos väljaostuvõimalusega või ilma. Lepingut, mille objektiks on toodete tarnimine ja mis hõlmab kaasneva tööna ka kohaletoomis- ja paigaldamistööde reguleerimist, loetakse asjade riigihankelepinguks;

5) „teenuste riigihankelepingud” – muud kui ehitustööde või asjade riigihankelepingud, mille eesmärgiks on teenuste tellimine. Lepingut, mille objektiks on nii tooted kui ka teenused, käsitletakse teenuste riigihankelepinguna, kui kõnealuste teenuste väärtus lepingus ületab toodete väärtuse. Lepingut, mille objektiks on teenused ja mis sisaldab CPV osa nr 45 all osutatud tegevusi, mis ei ole lepingu põhiobjekt, käsitletakse teenuste riigihankelepinguna;

6) „kaitseotstarbeline varustus” – varustus, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud sõjaliseks otstarbeks ning mõeldud kasutamiseks relvana, laskemoonana või sõjavarustusena;

7) „tundlik varustus”, „tundlikud ehitustööd” ja „tundlikud teenused” – julgeoleku eesmärgiga varustus, ehitustööd ja teenused, millega kaasneb, mis eeldavad ja/või sisaldavad salastatud teavet;

8) „salastatud teave” – igasugune teave või materjal, olenemata selle vormist, laadist või edastamisviisist, millele on määratud salastatuse tase või kaitsetase ning mis riigi julgeoleku huvides ning vastavalt asjaomases liikmesriigis kehtivatele õigus- või haldusnormidele vajab kaitsmist igasuguse seadusevastase omastamise, hävitamise, kõrvaldamise, avalikustamise, kadumise eest või volitamata isiku juurdepääsu eest või mis tahes liiki kahjustamise eest;

9) „valitsus” – liikmesriigi või kolmanda riigi valitsus, piirkondlik või kohalik omavalitsus;

10) „kriis” – olukord liikmesriigis või kolmandas riigis, kus on toimunud kahjustav sündmus, mille ulatus on oluliselt suurem kahjustavate sündmuste ulatusest igapäevases elus ja mis oluliselt ohustab või piirab inimeste elu ja tervist või mõjutab märkimisväärselt vara väärtust või nõuab meetmeid elanikkonna varustamiseks hädavajalikuga; kriisiga on tegemist ka siis, kui niisuguse kahjustava sündmuse toimumist peetakse ilmseks; relvastatud konfliktid ja sõjad on käesoleva direktiivi tähenduses kriisid;

11) „raamleping” – leping ühe või mitme ostja ning ühe või mitme ettevõtja vahel, mille eesmärk on kehtestada teatava aja jooksul sõlmitavaid riigihankelepinguid reguleerivad tingimused, eelkõige hinna ja vajaduse korral ettenähtud koguse osas;

12) „elektrooniline oksjon” – uute, madalamate hindadega pakkumiste ja/või pakkumise teatavate osadega seotud uute väärtuste esitamist võimaldavat elektroonilist seadet kasutav korduvmenetlus, mis toimub pärast pakkumiste esialgset täielikku hindamist ja võimaldab neid automaatsete hindamismeetodite abil järjestada. Sellest tulenevalt ei tohi elektroonilised oksjonid hõlmata teatavaid teenuste riigihankelepinguid ega teatavaid ehitustööde riigihankelepinguid, mille objektiks on intellektuaalne tegevus, näiteks ehitustööde projekteerimine;

13) „töövõtja”, „tarnija” ja „teenuseosutaja” – füüsiline või juriidiline isik või avalik-õiguslik isik või selliste isikute ja/või organite rühm, kes pakub turul vastavalt ehitustööde teostamist, asju või teenuseid;

14) „ettevõtja” – töövõtja, tarnija või teenuseosutaja. Seda kasutatakse vaid lihtsustamise huvides;

15) „kandidaat” – ettevõtja, kes on taotlenud kutset osalemiseks piiratud või läbirääkimistega menetluses või konkurentidega peetavas dialoogis;

16) „pakkuja” – ettevõtja, kes on teinud pakkumise piiratud või läbirääkimistega menetluse või konkurentidega peetava dialoogi raames;

17) „ostja” – direktiivi 2004/18/EÜ artikli 1 lõikes 9 osutatud ostjad ja direktiivi 2004/17/EÜ artiklis 2 osutatud ostjad;

18) „keskne ostja” – direktiivi 2004/18/EÜ artikli 1 lõikes 9 või direktiivi 2004/17/EÜ artikli 2 lõike 1 punktis a osutatud ostja või Euroopa avalik asutus, kes: — hangib ostjate jaoks ettenähtud tarneid ja/või teenuseid või — sõlmib ostjate jaoks ettenähtud ehitustööde, asjade või teenuste riigihankelepingu või raamlepingu;

19) „piiratud menetlus” – menetlus, mille puhul võivad kõik ettevõtjad taotleda osalemist, kuid pakkumise saavad esitada üksnes ostja määratud ettevõtjad;

20) „läbirääkimistega menetlus” – menetlus, milles ostja kutsub osalema vaid enda määratud ettevõtjad ning peab ühe või mitmega neist läbirääkimisi riigihankelepingu tingimuste suhtes;

21) „konkurentidega peetav dialoog” – menetlus, mille puhul võivad kõik ettevõtjad taotleda osalemist ning ostja peab menetluses osalema valitud kandidaatidega dialoogi, et välja selgitada üks või mitu ostja nõuetele vastavat sobivat alternatiivi, kusjuures dialoogi tulemusena välja valitud kandidaatidel palutakse esitada pakkumine. Esimeses lõigus nimetatud menetluse kasutamisel käsitatakse riigihankelepingut „eriti keerukana” juhul, kui ostja ei suuda: — kooskõlas artikli 18 lõike 3 punktidega b, c või d objektiivselt kindlaks määrata tehnilisi vahendeid, mis suudaksid tema vajadusi või eesmärke rahuldada, ja/või — objektiivselt täpsustada projekti õiguslikku ja/või rahalist ülesehitust;

22) „allhankeleping” – riigihanke eduka pakkuja ja ühe või mitme ettevõtja vahel selle riigihanke täitmiseks kirjalikult sõlmitud rahaliste huvidega seotud leping, mille objektiks on ehitustööd, toodete tarnimine või teenuste osutamine;

23) „seotud ettevõtja” – mis tahes ettevõtja, millele edukas pakkuja võib otseselt või kaudselt avaldada valitsevat mõju või mis võib avaldada valitsevat mõju edukale pakkujale või millele koos eduka pakkujaga avaldab omandiõiguse, rahalise osaluse või neid ettevõtteid reguleerivate eeskirjade alusel valitsevat mõju teine ettevõtja. Eeldatakse, et ettevõtjal on teise ettevõtja suhtes valitsev mõju, kui ta otseselt või kaudselt: — omab enamust ettevõtja kapitalist; — kontrollib enamust ettevõtja väljalastud aktsiatega määratud häältest; või — võib nimetada rohkem kui poole ettevõtja haldus-, juhtimis- või järelevalveorgani liikmetest;

24) „kirjalik” või „kirjalikult” – sõnadest või numbritest koosnev avaldus, mida on võimalik lugeda, paljundada ja seejärel edastada. See võib hõlmata elektrooniliselt edastatud ja salvestatud teavet;

25) „elektrooniline vahend” – elektrooniliste seadmete kasutamine kaablite, raadio, optiliste vahendite või muude elektromagnetiliste vahendite kaudu saadetud, edastatud ja vastu võetud andmete töötlemiseks (sealhulgas digitaalseks pakkimiseks) ja salvestamiseks;

26) „elutsükkel” – toodete kõik võimalikud järjestikused etapid, st uurimis- ja arendustegevus, tööstuslik arendamine, tootmine, parandamine, uuendamine, muutmine, hooldamine, logistika, väljaõpe, katsetamine, kasutuselt kõrvaldamine ja hävitamine;

27) „uurimis- ja arendustegevus” – kogu tegevus, mis hõlmab alusuuringuid, rakendusuuringuid ja eksperimentaalarendust, kusjuures viimane võib hõlmata tehnoloogiliste näidiste valmistamist, st seadmeid, millega demonstreeritakse uue kontseptsiooni või tehnoloogia toimimist asjakohases või representatiivses keskkonnas;

28) „tsiviilostud” – lepingud, mille suhtes ei kohaldata artiklit 2 ja mis puudutavad mittesõjaliste toodete, ehitustööde või teenuste hankimist logistilisel otstarbel ning mis sõlmitakse vastavalt artiklis 17 esitatud tingimustele.

Artikkel 2

Reguleerimisala

Kui asutamislepingu artiklites 30, 45, 46, 55 ja 296 ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesolevat direktiivi kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas sõlmitavate riigihankelepingute suhtes, mille objektiks on:

a) kaitseotstarbelise varustuse, sealhulgas selle mis tahes osade, komponentide ja/või alamkoostude tarnimine;

b) tundliku varustuse, sealhulgas selle mis tahes osade, komponentide ja/või alamkoostude tarnimine;

c) punktides a ja b osutatud varustusega otseselt seotud ehitustööd, tarned ja teenused selle elutsükli kõikide elementide jaoks;

d) sõjalise eriotstarbega ehitustööd ja teenused või tundlikud ehitustööd ja tundlikud teenused.

Artikkel 3

Segalepingud

1. Leping, mille objektiks on käesoleva direktiivi reguleerimisalasse ja osaliselt direktiivi 2004/17/EÜ või direktiivi 2004/18/EÜ reguleerimisalasse kuuluvad ehitustööd, tarned või teenused, sõlmitakse vastavalt käesolevale direktiivile, tingimusel et üksainus leping on objektiivsetel põhjustel õigustatud.

2. Sellise lepingu sõlmimise kohta, mille objektiks on ehitustööd, tarned või teenused, mis kuuluvad osaliselt käesoleva direktiivi reguleerimisalasse ning mille ülejäänud osa kohta ei kehti käesolev direktiiv, direktiiv 2004/17/EÜ ega direktiiv 2004/18/EÜ, ei kehti käesolev direktiiv, tingimusel et üksainus leping on objektiivsetel põhjustel õigustatud.

3. Otsust sõlmida üksainus leping ei tohi siiski teha selleks, et arvata lepingud välja käesoleva direktiivi või direktiivi 2004/17/EÜ või direktiivi 2004/18/EÜ kohaldamisest.

Artikkel 4

Riigihankelepingute sõlmimise põhimõtted

Ostjad kohtlevad ettevõtjaid võrdselt ja mittediskrimineerival viisil ning tegutsevad läbipaistval viisil.







II JAOTIS

RIIGIHANKELEPINGUTE SUHTES KOHALDATAVAD EESKIRJAD







I PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 5

Ettevõtjad

1. Kandidaate või pakkujaid, kellel on oma asukohaliikmesriigi õigusaktide alusel õigus kõnealust teenust osutada, ei tohi tagasi lükata üksnes seetõttu, et selle liikmesriigi õiguse alusel, kus riigihankeleping sõlmitakse, peaksid nad olema kas füüsilised või juriidilised isikud.

1. Teenuste riigihankelepingute ja ehitustööde riigihankelepingute puhul ning lisateenuseid ja/või kohaletoomis- ja paigaldustoiminguid hõlmavate asjade riigihankelepingute puhul võib juriidilistelt isikutelt siiski nõuda, et nad märgiksid pakkumises või osalemistaotluses kõnealuse riigihankelepingu täitmise eest vastutavate isikute nimed ja asjakohase kutsekvalifikatsiooni.

2. Pakkumisi teha või end kandidaadiks seada võivad ka ettevõtjate rühmad. Pakkumise või osalemistaotluse esitamiseks ei nõuta sellistelt rühmadeltteatavat õiguslikku vormi, kuid valitud rühmale võib vastava nõudmise esitada, kui temaga on sõlmitud riigihankeleping, mille puhul teatav õiguslik vorm on riigihankelepingu nõuetekohase täitmise seisukohast vajalik.

Artikkel 6

Ostjate konfidentsiaalsusega seotud kohustused

Ilma et see piiraks käesoleva direktiivi sätete ja eelkõige artikli 30 lõike 3 ja artikli 35 kohaldamist, mis käsitlevad sõlmitud riigihankelepingutest teavitamise ning kandidaatide ja pakkujate teavitamisega seotud kohustusi, ning kooskõlas ostja suhtes kehtiva siseriikliku õigusega, eriti teabele juurdepääsu käsitlevate õigusaktidega, ei avalikusta ostja, kui riigihankelepinguga omandatud õigused ei näe ette teisiti, talle ettevõtja poolt edastatud konfidentsiaalset teavet; selline teave hõlmab esmajoones tehnika- või ärialaseid saladusi ja pakkumise konfidentsiaalseid aspekte.

Artikkel 7

Salastatud teabe kaitse

Ostjad võivad kehtestada ettevõtjatele nõudeid, mille eesmärk on kaitsta salastatud teavet, mida nad edastavad pakkumismenetluse ja riigihankelepingu sõlmimise menetluse jooksul. Nad võivad nõuda ettevõtjatelt ka selle tagamist, et nende alltöövõtjad järgivad selliseid nõudeid.







II PEATÜKK

Piirmäärad, kesksed ostjad ja erandid







1. jagu

Piirmäärad

Artikkel 8

Riigihankelepingute piirmäärad

Käesolevat direktiivi kohaldatakse riigihankelepingute suhtes, mille eeldatav maksumus käibemaksuta on võrdne järgmiste piirmääradega või nendest suurem:

a) ►M2 400 000 eurot ◄ asjade ja teenuste riigihankelepingute puhul;

b) ►M2 5 000 000 eurot ◄ ehitustööde riigihankelepingute puhul.

Artikkel 9

Riigihankelepingute ja raamlepingute eeldatava maksumuse arvutamise meetodid

1. Riigihankelepingu eeldatava kogumaksumuse arvutamisel võetakse aluseks ostja hinnanguline väljamakstav kogusumma käibemaksuta. Arvutamisel võetakse arvesse hinnanguline kogusumma, sealhulgas mis tahes optsioonid ja riigihankelepingu uuendamised.

1. Kui ostja näeb ette auhinnad või maksed kandidaatidele või pakkujatele, võtab ta neid riigihankelepingu eeldatava kogumaksumuse arvutamisel arvesse.

2. See kalkulatsioon peab kehtima hanketeate saatmise ajal, nagu on sätestatud artikli 32 lõikega 2, või hetkel, mil ostja alustab riigihankelepingu sõlmimise menetlust, kui teate saatmist ei nõuta.

3. Ühtegi ehitustööprojekti ega tarnete ja/või teenuste teatavate koguste kavandatavat ostu ei tohi osadeks jaotada nii, et tekiksid olemuselt kattuvad eraldi osalepingud, või muul viisil osadeks jaotada, eesmärgiga takistada selle kuulumist käesoleva direktiivi reguleerimisalasse.

4. Ehitustööde riigihankelepingute puhul võetakse eeldatava maksumuse arvutamisel arvesse nii ehitustööde maksumus kui ka ostja poolt ehitustööde teostamiseks töövõtja käsutusse antud vahendite eeldatav kogumaksumus.

a) Kui kavandatava ehitustööde või teenuste ostu tulemusena sõlmitakse riigihankelepingud samaaegselt eraldi osadena, võetakse arvesse kõigi osade eeldatav kogumaksumus. Kui osade kogumaksumus on võrdne artiklis 8 sätestatud piirmääraga või sellest suurem, kohaldatakse käesolevat direktiivi iga osa suhtes. Ostjad võivad kõnealusest kohaldamisest siiski loobuda osade puhul, mille eeldatav maksumus käibemaksuta on alla 80 000 euro teenuste puhul või alla 1 000 000 euro ehitustööde puhul, kui selliste osade kogumaksumus ei ületa 20 % kõikide osade kogumaksumusest.

b) Kui samalaadsete asjade hankeettepaneku tulemusena sõlmitakse riigihankelepingud samaaegselt eraldi osadena, võetakse artikli 8 punktide a ja b kohaldamise korral arvesse kõigi selliste osade eeldatav kogumaksumus. Kui osade kogumaksumus on võrdne artiklis 8 sätestatud piirmääraga või sellest suurem, kohaldatakse käesolevat direktiivi iga osa suhtes. Ostjad võivad kõnealusest kohaldamisest siiski loobuda osade puhul, mille eeldatav maksumus käibemaksuta on alla 80 000 euro, kui selliste osade kogumaksumus ei ületa 20 % kõikide osade kogumaksumusest.

6. Toodete üürimise, rentimise või liisimisega seotud asjade riigihankelepingute puhul võetakse riigihankelepingu eeldatava maksumuse arvutamisel aluseks järgmine väärtus:

a) tähtajaliste riigihankelepingute puhul, kui tähtaeg on 12 kuud või lühem, riigihankelepingu eeldatav kogumaksumus selle kehtivusaja jooksul või, kui riigihankelepingu tähtaeg on pikem kui 12 kuud, selle kogumaksumus, sealhulgas hinnanguline jääkväärtus;

b) tähtajatute riigihankelepingute puhul või riigihankelepingute puhul, mille kehtivusaega ei ole võimalik määratleda, kuumakse, mis on korrutatud 48ga.

7. Asjade või teenuste riigihankelepingute puhul, mis on olemuselt regulaarsed või mida kavatsetakse teatava aja jooksul uuendada, võetakse riigihankelepingu eeldatava maksumuse arvutamisel aluseks kas:

a) eelnenud 12 kuu või eelarveaasta jooksul sõlmitud sama liiki järjestikuste riigihankelepingute tegelik kogumaksumus, mida on võimaluse korral kohandatud, et võtta arvesse esialgse riigihankelepingu sõlmimisele järgneva 12 kuu jooksul koguses või maksumuses esinevaid võimalikke muudatusi; või

b) simesele tarnele järgneva 12 kuu jooksul või eelarveaasta jooksul, kui see on pikem kui 12 kuud, sõlmitud järjestikuste riigihankelepingute eeldatav kogumaksumus.

7. Riigihankelepingu eeldatava maksumuse arvutamisviisi valik ei tohi olla seotud kavatsusega jätta kõnealune riigihankeleping käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja.

8. Teenuste riigihankelepingute puhul võetakse riigihankelepingu eeldatava maksumuse arvutamisel vajaduse korral aluseks järgmine väärtus:

a) järgmist liiki teenuste puhul: i) kindlustusteenused: makstav kindlustusmakse ja muud tasud; ii) projekteerimislepingud: teenustasud, vahendustasud ja muud tasud;

b) teenuste riigihankelepingute puhul, milles ei täpsustata koguhinda: i) tähtajaliste riigihankelepingute puhul, mille kehtivusaeg on 48 kuud või lühem: kogumaksumus riigihankelepingu kehtivusaja jooksul; ii) tähtajatute riigihankelepingute või riigihankelepingute puhul, mille kehtivusaeg on üle 48 kuu: kuumakse, mis on korrutatud 48ga.

9. Raamlepingute puhul on arvessevõetav maksumus raamlepingu kehtivusaja jooksul ettenähtud kõigi riigihankelepingute maksimaalne eeldatav maksumus käibemaksuta.







2. jagu

Kesksed ostjad

Artikkel 10

Kesksete ostjate sõlmitavad riigihankelepingud ja raamlepingud

1. Liikmesriigid võivad sätestada, et ostjad võivad osta ehitustöid, asju ja/või teenuseid keskselt ostjalt või keskse ostja kaudu.

2. Artikli 1 punktis 18 sätestatud juhtudel keskselt ostjalt või keskse ostja kaudu ehitustöid, asju ja/või teenuseid ostvad ostjad loetakse käesoleva direktiivi nõuded täitnuteks, kui:

— neid täidab keskne ostja või

— kui keskne ostja ei ole ostja, on tema kohaldatavad riigihankelepingu sõlmimise eeskirjad vastavuses kõikide käesoleva direktiivi sätetega ja sõlmitud riigihankelepingute suhtes võib kasutada tõhusaid õiguskaitsevahendeid, mis on võrreldavad IV jaotises ette nähtutega.







3. jagu

Reguleerimisalast väljajäetud lepingud

Artikkel 11

Erandite kasutamine

Mitte ühtegi käesolevas jaos osutatud eeskirjadest, menetlustest, programmidest, kokkulepetest, kordadest või riigihankelepingutest ei või kasutada käesolevast direktiivi sätete kohaldamise vältimiseks.

Artikkel 12

Rahvusvaheliste eeskirjade kohaselt sõlmitud riigihankelepingud

Käesolevat direktiivi ei kohaldata riigihankelepingute suhtes, mida reguleeritakse:

a) eri protseduurireeglitega ühe või mitme liikmesriigi ja ühe või mitme kolmanda riigi vahel sõlmitud rahvusvahelise lepingu või kokkuleppe alusel;

b) eri protseduurireeglitega sõlmitud rahvusvahelise kokkuleppe alusel, mis käsitleb kaitseväeüksuste paigutamist ja puudutab liikmesriigi või kolmanda riigi ettevõtjaid;

c) sellise rahvusvahelise organisatsiooni eri protseduurireeglitega, kes ostab oma vajadusteks, või riigihankelepingute suhtes, mille peab sõlmima liikmesriik vastavalt nendele eeskirjadele.

Artikkel 13

Konkreetsed erandid

Käesolevat direktiivi ei kohaldata järgmistel juhtudel:

a) riigihankelepingud, mille puhul käesoleva direktiivi eeskirjade kohaldamine kohustaks liikmesriiki andma teavet, mille avalikustamist ta peab oma oluliste julgeolekuhuvide vastaseks;

b) luuretegevusega seotud riigihankelepingud;

c) riigihankelepingud, mis sõlmitakse uurimis- ja arendustegevusel põhineva koostööprogrammi raames, mida viivad ühiselt läbi vähemalt kaks liikmesriiki uue toote väljatöötamiseks ja vajaduse korral selle toote kogu elutsükli või selle osade hilisemate etappide jaoks. Kui selline koostööprogramm sõlmitakse ainult liikmesriikide vahel, teatavad liikmesriigid komisjonile uurimis- ja arendustegevuse kulude osa programmi üldmaksumusest, kulude jagamise kokkuleppe ja ostude kavandatava osa liikmesriigi kohta, kui see on olemas;

d) kolmandas riigis sõlmitud riigihankelepingud, sealhulgas tsiviilostude lepingud, mida täidetakse, kui väed paigutatakse väljapoole liidu territooriumi, kui operatiivvajaduste tõttu tuleb need sõlmida operatsioonide piirkonnas asuvate ettevõtjatega;

e) maa, olemasolevate ehitiste või muu kinnisvara või sellega seotud õiguste omandamist või rendilevõtmist mis tahes rahaliste vahenditega käsitlevad teenuste riigihankelepingud;

f) riigihankelepingud, mille üks valitsus sõlmib teised valitsusega ja mis käsitlevad: i) kaitseotstarbelise varustuse või tundliku varustuse tarnimist, ii) sellise varustusega otseselt seotud ehitustöid ja teenuseid või iii) sõjalise otstarbega ehitustöid ja teenuseid või tundlikke ehitustöid ja tundlikke teenuseid;

g) vahekohtu- ja lepitamisteenused;

h) finantsteenused, välja arvatud kindlustusteenused;

i) töölepingud;

j) uurimis- ja arendustegevusega seotud teenused, välja arvatud juhul, kui neist tuleneb kasu üksnes ostjale tema enese tarbeks ja tema enese tegevuse käigus, tingimusel et osutatud teenuse eest tasub täismahus ostja.







4. jagu

Erikord

Artikkel 14

Reserveeritud riigihankelepingud

Liikmesriigid võivad reserveerida riigihankelepingute sõlmimise menetluses osalemise õiguse kaitstud õpikodadele või näha ette, et selliseid riigihankelepinguid täidetakse kaitstud tööhõiveprogrammide kaudu, mille puhul enamik asjaomaseid töötajaid on puuetega inimesed, kes oma puude laadi või raskusastme tõttu ei saa töötada tavalistel tingimustel.

Hanketeates viidatakse käesolevale sättele.







III PEATÜKK

Teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord

Artikkel 15

I lisas loetletud teenuste riigihankelepingud

Riigihankelepingud, mille objektiks on artikliga 2 hõlmatud teenused, mis on loetletud I lisas, sõlmitakse vastavalt artiklitele 18 kuni 54.

Artikkel 16

II lisas loetletud teenuste riigihankelepingud

Riigihankelepingute kohta, mille objektiks on artikliga 2 hõlmatud teenused, mis on loetletud II lisas, kehtivad üksnes artikli 18 ja artikli 30 lõike 3 sätted.

Artikkel 17

I ja II lisas loetletud teenuseid hõlmavad segalepingud

Riigihankelepingud, mille objektiks on artikliga 2 hõlmatud teenused, mis on loetletud nii I lisas kui ka II lisas, sõlmitakse vastavalt artiklitele 18 kuni 54 juhul, kui I lisas loetletud teenuste maksumus on suurem kui II lisas loetletud teenuste maksumus. Muudel juhtudel sõlmitakse riigihankelepingud vastavalt artiklile 18 ja artikli 30 lõikele 3.







IV PEATÜKK

Riigihankelepingu dokumentatsiooni reguleerivad erieeskirjad

Artikkel 18

Tehnilised kirjeldused

1. II lisa punktis 1 määratletud tehnilised kirjeldused esitatakse riigihankelepingu dokumentatsioonis (hanketeates, lepingudokumentides, kirjeldavates dokumentides või täiendavates dokumentides).

2. Tehnilised kirjeldused võimaldavad kõigile pakkujatele võrdse juurdepääsu ega tohi tekitada põhjendamatuid takistusi riigihangete avamisel konkurentsile.

3. Ilma et see piiraks kohustuslikke siseriiklikke tehnilisi eeskirju (sh tooteohutusega seotud eeskirju) või tehnilisi nõudeid, mida liikmesriik peab rahvusvaheliste standardimislepingute alusel täitma, et tagada nende lepingutega nõutud koostegutsemisvõime, ja tingimusel, et need on kooskõlas ühenduse õigusega, koostatakse tehnilised kirjeldused:

a) tuginedes III lisas määratletud tehnilistele kirjeldustele ja (tähtsuse järjekorras): — Euroopa standardid ülevõtnud siseriiklikele tsiviilstandarditele, — Euroopa tehnilistele tunnustusele, — ühtsetele tsiviiltehnilistele kirjeldustele, — rahvusvahelised standardid ülevõtnud siseriiklikele tsiviilstandarditele, — muudele rahvusvahelistele tsiviilstandarditele, — muudele Euroopa standardiseerimisasutuste kehtestatud tehnilistele kontrollsüsteemidele või juhul, kui need puuduvad, projekteerimise, arvestusmeetodi ning tööde teostamise ja toodete kasutamisega seotud muudele siseriiklikele tsiviilstandarditele, siseriiklikele tehnilistele tunnustustele või siseriiklikele tehnilistele kirjeldustele, — tööstusest lähtuvatele ja selle poolt laialdaselt tunnustatud tsiviiltehnilistele kirjeldustele või — III lisa punktis 3 määratletud siseriiklikele kaitsevaldkonna standarditele ja nende standarditega sarnastele kaitseotstarbelise varustuse kirjeldustele. Igale viitele lisatakse märge „või sellega samaväärne”; või

b) kirjeldades kasutusomadusi või funktsionaalseid nõudeid; viimased võivad sisaldada keskkonnanäitajaid. Sellised parameetrid peavad siiski olema piisavalt täpsed, et pakkujatel oleks võimalik kindlaks määrata riigihankelepingu objekt ja et ostjad saaksid sõlmida riigihankelepingu; või

c) kirjeldades punktis b nimetatud kasutusomadusi või funktsionaalseid nõudeid, viidates punktis a nimetatud kirjeldustele kui kasutusomadustele või funktsionaalsetele nõuetele vastavuse tagamise vahendile; või

d) viidates teatavate näitajate puhul punktis a nimetatud kirjeldustele ja muude näitajate puhul punktis b nimetatud kasutusomadustele või funktsionaalsetele nõuetele.

4. Ostja, kes kasutab võimalust viidata lõike 3 punktis a nimetatud kirjeldustele, ei tohi pakkumist tagasi lükata põhjendusega, et pakutavad tooted või teenused ei vasta ostja viidatud kirjeldustele, juhul kui pakkuja tõestab oma pakkumises ostjat rahuldaval viisil ning mis tahes asjakohaseid vahendeid kasutades, et tema pakutud lahendused on tehnilises kirjelduses esitatud nõuetega samaväärsed.

4. Asjakohaseks vahendiks võib olla tootja tehniline toimik või tunnustatud organi katseprotokoll.

5. Ostja, kes kasutab lõikes 3 sätestatud võimalust teha ettekirjutusi kasutusomaduste või funktsionaalsete nõuete osas, ei tohi tagasi lükata ehitustööde, toodete või teenuste pakkumist, mis vastab Euroopa standardi üle võtnud siseriiklikule standardile, Euroopa tehnilisele tunnustusele, ühtsele tehnilisele kirjeldusele, rahvusvahelisele standardile või Euroopa standardiseerimisasutuse kehtestatud tehnilisele kontrollsüsteemile, kui need kirjeldused käsitlevad ostja kehtestatud kasutusomadusi või funktsionaalseid nõudeid.

5. Pakkuja peab pakkumises ostjat rahuldaval viisil ja asjakohaste vahenditega tõendama, et standardile vastav ehitustöö, toode või teenus on kooskõlas ostja kehtestatud kasutusomaduste või funktsionaalsete nõuetega.

5. Asjakohaseks vahendiks võib olla tootja tehniline toimik või tunnustatud organi katseprotokoll.

6. Kui ostjad seovad lõike 3 punktis a nimetatud kasutusomaduste või funktsionaalsete nõuetega keskkonda mõjutavad tegurid, võivad nad kasutada Euroopa, siseriiklikel või riikidevahelistel ökomärgistel või muudel ökomärgistel määratletud üksikasjalikke nõudeid või vajaduse korral nende osi tingimusel, et:

— kõnealused nõuded on kohased riigihankelepingu objektiks olevate asjade või teenuste omaduste määratlemisel;

— märgise nõuded on koostatud teadusinfo põhjal;

— ökomärgiste vastuvõtmisel kasutatakse menetlust, milles võivad osaleda kõik huvirühmad, näiteks riigiasutused, tarbijad, tootjad, turustajad ja keskkonnakaitseorganisatsioonid; ja

— need on kõigile huvitatud pooltele kättesaadavad.

6. Ostjad võivad teatada, et käsitlevad ökomärgist kandvaid tooteid ja teenuseid lepingudokumentides ettenähtud tehnilistele kirjeldustele vastavatena; nad peavad tunnustama kõiki muid asjakohaseid tõendusmaterjale, näiteks tootja koostatud tehnilisi toimikuid või tunnustatud organi väljastatud katseprotokolle.

7. Käesolevas artiklis tähendavad „tunnustatud organid” kohaldatavatele Euroopa standarditele vastavaid katse- ja kalibreerimislaboreid ning sertifitseerimis- ja inspekteerimisasutusi.

7. Ostjad tunnustavad teistes liikmesriikides asutatud tunnustatud organite sertifikaate.

8. Tehnilistes kirjeldustes ei nimetata kindlat marki ega ostuallikat, konkreetset valmistusviisi ega kaubamärke, patente, liike, kindlat päritolu ega teatavat tootmisviisi, mis võiks teatavaid ettevõtteid või tooteid soosida või nende osaluse välistada, välja arvatud juhul, kui see on riigihankelepingu objekti seisukohast põhjendatud. Sellised viited on lubatud erandkorras, kui riigihankelepingu objekti ei ole võimalik punktide 3 ja 4 kohaselt piisavalt täpselt ja kõigile mõistetavalt kirjeldada; sellistele viidetele lisatakse märge „või sellega samaväärne”.

Artikkel 19

Pakkumiste variandid

1. Kui lepingu sõlmimise kriteeriumiks on majanduslikult soodsaim pakkumine, võivad ostjad lubada pakkujatel esitada pakkumiste variante.

2. Ostjad märgivad hanketeates, kas nad lubavad esitada pakkumiste variante. Selle teabe puudumisel ei ole pakkumiste variante lubatud esitada.

3. Pakkumiste variante lubavad ostjad nimetavad pakkumise tehnilistes kirjeldustes miinimumnõuded, millele pakkumiste variandid peavad vastama, ning pakkumiste variantide esitamise tingimused.

3. Arvesse võetakse ainult need pakkumiste variandid, mis vastavad ostja kehtestatud miinimumnõuetele.

4. Asjade või teenuste riigihankelepingute sõlmimisel ei tohi pakkumiste variantide esitamist lubanud ostjad pakkumise varianti tagasi lükata üksnes seetõttu, et selle valimine tooks kaasa teenuste riigihankelepingu sõlmimise asjade riigihankelepingu asemel või asjade riigihankelepingu sõlmimise teenuste riigihankelepingu asemel.

Artikkel 20

Riigihankelepingu täitmise tingimused

Ostjad võivad kehtestada riigihankelepingu täitmisega seotud eritingimusi, kui need on kooskõlas ühenduse õigusega ning esitatud riigihankelepingu dokumentatsioonis (hanketeates, lepingudokumentides, kirjeldavates dokumentides või täiendavates dokumentides). Kõnealused tingimused võivad eelkõige käsitleda allhanget või tagada salastatud teabe turvet ja tarnekindlust, mida ostja vastavalt artiklitele 21, 22 ja 23 nõuab, või arvestada keskkonna- ja sotsiaalküsimustega.

Artikkel 21

Allhanked

1. Edukas pakkuja võib vabalt valida alltöövõtjad kõikide allhankelepingute puhul, mille suhtes ei kehti lõigetes 3 ja 4 nimetatud nõue, ning eelkõige ei diskrimineeri ta potentsiaalseid alltöövõtjaid rahvuse põhjal.

2. Ostja võib omal initsiatiivil või liikmesriigi nõudel küsida pakkujalt:

— et viimane näitaks oma pakkumises ära, kui ta kavatseb riigihankelepingu mingi osa anda allhankena kolmandatele isikutele, kavandatavad alltöövõtjad ja nende allhangete sisu; ja/või

— teavitamist riigihankelepingu täitmise jooksul alltöövõtjate tasandil toimuvatest muudatustest.

3. Ostja võib omal initsiatiivil või liikmesriigi nõudel kohustada edukat pakkujat kohaldama III jaotise sätteid kõikide või teatavate allhankelepingute suhtes, mis edukas pakkuja kavatseb kolmandate isikutega sõlmida.

4. Liikmesriik võib sätestada, et ostja võib või peab nõudma, et edukas pakkuja sõlmiks riigihankelepingu mingi osa suhtes allhankelepingu kolmandate isikutega. Ostja, kes nõuab sellist allhanget, esitab protsentuaalse miinimummäära väärtuste vahemikuna, mis sisaldab minimaalset ja maksimaalset määra. Maksimummäär ei tohi ületada 30 % riigihankelepingu väärtusest. Kõnealune vahemik on proportsionaalne riigihankelepingu sisu ja väärtusega ja asjaomase tööstussektori omadustega, sh konkurentsiga kõnealusel turul ja asjaomase tööstusbaasi tehnilise suutlikkusega.

4. Kui allhange langeb ostja esitatud vahemikku, loetakse käesolevas lõikes sätestatud allhankenõue täidetuks.

4. Pakkuja võib teha ettepaneku sõlmida allhankeleping, mille osa koguväärtusest ületab ostja nõutud vahemikku.

4. Ostja palub pakkujatel pakkumises täpsustada, millis(t)e osa(de) suhtes oma pakkumisest nad kavatsevad sõlmida allhankelepingu, et täita esimeses lõigus osutatud nõuet.

4. Ostja võib omal initsiatiivil või liikmesriigi nõudel paluda pakkujal samuti täpsustada, millis(t)e osa(de) suhtes oma pakkumisest lisaks nõutud määrale nad kavatsevad sõlmida allhankelepingu, samuti nimetada juba kindlaksmääratud alltöövõtjad.

4. Edukas pakkuja sõlmib allhankelepingud vastavalt protsendimäärale, mille ostja on kehtestanud, kooskõlas III jaotise sätetega.

5. Alati kui liikmesriik sätestab, et ostja võib põhilepingu sõlmimise menetluse käigus pakkuja valitud alltöövõtjad tagasi lükata või riigihankelepingu täitmise ajal eduka pakkuja valitud alltöövõtjad tagasi lükata, saab tagasilükkamine lähtuda ainult nõuetest, mis on kehtestatud pakkujate valikuks põhilepingule. Kui ostja alltöövõtja tagasi lükkab, peab ta esitama pakkujale või edukale pakkujale kirjaliku põhjenduse, miks alltöövõtja(d) tema hinnangul nõuetele ei vasta.

6. Hanketeates osutatakse lõigetes 2 kuni 5 nimetatud nõuetele.

7. Lõiked 1 kuni 5 ei piira peamise ettevõtja vastutust.

Artikkel 22

Teabeturve

Salastatud teabega seotud, seda nõudvate ja/või sisaldavate riigihankelepingute puhul täpsustab ostja riigihankelepingu dokumentatsioonis (hanketeates, lepingudokumentides, kirjeldavates dokumentides või täiendavates dokumentides) kõik vajalikud meetmed ja nõuded teabe kaitsmiseks nõutaval tasemel.

Selleks võib ostja nõuda, et pakkumine sisaldaks muu hulgas järgmisi elemente:

a) pakkuja ja juba kindlaks määratud alltöövõtjate kinnitust, et nad tagavad nõuetekohaselt kogu nende käsutuses oleva või riigihankelepingu kehtivuse jooksul ja pärast riigihankelepingu lõpetamist neile teatavaks saava salastatud teabe konfidentsiaalsuse vastavalt asjaomastele õigus- ja haldusnormidele;

b) pakkuja kinnitust, et ta hangib punktis a sätestatud kinnituse riigihankelepingu täitmise käigus võetavatelt teistelt alltöövõtjatelt;

c) piisavat teavet kindlaks määratud alltöövõtjate kohta, mille põhjal on ostjal võimalik kindlaks teha, kas kõik alltöövõtjad on suutelised nõuetekohaselt tagama allhanketööde teostamise raames neile teatavaks tehtava või nende endi koostatava salastatud teabe konfidentsiaalsuse;

d) pakkuja kinnitust, et ta esitab punktis c nõutud teabe uute alltöövõtjate kohta enne nendega allhankelepingu sõlmimist.

Kui siseriiklikke julgeoleku kontrollisüsteeme pole ühenduse tasandil ühtlustatud, võib liikmesriik sätestada, et teises lõigus osutatud meetmed ja nõuded peavad olema kooskõlas tema siseriiklike julgeolekukontrolli sätetega. Liikmesriigid tunnustavad julgeolekusertifikaate, mida nad peavad võrdväärseks nende siseriikliku õiguse kohaste sertifikaatidega, ilma et see nende võimalust ise täiendavad uurimisi läbi viia ja arvesse võtta, kui nad seda vajalikuks peavad.

Artikkel 23

Tarnekindlus

Ostja sätestab riigihankelepingu dokumentatsioonis (hanketeates, lepingudokumentides, kirjeldavates dokumentides või täiendavates dokumentides) tarnekindluse tagamise nõuded.

Selleks võib ostja nõuda, et pakkumine sisaldaks muu hulgas järgmisi elemente:

a) tõendeid või dokumente, mis näitavad ostjat rahuldaval viisil, et pakkuja on suuteline täitma riigihankelepinguga seotud asjade ekspordi veoja transiidialaseid kohustusi, sealhulgas asjaomaselt liikmesriigilt või liikmesriikidelt saadud täiendavaid dokumente;

b) viidet ostjale kehtivale mis tahes piirangule, mis puudutab asjade ja teenuste või nende asjade või teenuste tulemuste avalikustamist, üleandmist või kasutamist, mis tuleneb ekspordikontrolli korrast või julgeolekumeetmetest;

c) tõendeid või dokumente, mis näitavad, et pakkuja tarneahela korraldus ja asukoht võimaldab tal täita ostja poolt lepingudokumentides kehtestatud tarnekindlusnõuded, ning kinnitust, et võimalikud muutused tarneahelas riigihankelepingu täitmise jooksul ei takista teda neid nõudeid täitmast;

d) pakkuja kinnitust selle kohta, et ta on valmis looma ja/või säilitama mahtu, et täita ostja võimalikke lisavajadusi kriisioludes vastavalt kokkulepitavatele tingimustele;

e) pakkuja asukohariigi pädevatelt asutustelt saadud täiendavaid dokumente, mis käsitlevad kriisioludest ostjale tekkida võivate suuremate vajaduste täitmist;

f) pakkuja kinnitust, et ta tagab riigihankelepingu objektiks olevate asjade hooldamise, uuendamise või kohandamise;

g) pakkuja kinnitust, et ta teavitab ostjat aegsasti kõikidest pakkuja organisatsiooni struktuuris, tarneahelas või tööstusstrateegias toimunud muudatustest, mis võivad mõjutada tema kohustusi ostja suhtes.

h) pakkuja kinnitust, et ta annab ostjale kokkulepitavate tingimuste kohaselt kõik varuosade, komponentide, komplektide ja katsevarustuse tootmiseks vajalikud vahendid, muu hulgas joonised, litsentsid ja kasutamisjuhendid, juhul kui ta ei suuda enam ise neid pakkuda.

Pakkujalt ei tohi nõuda, et ta saaks liikmesriigi kinnituse, mis piiraks kõnealuse liikmesriigi vabadust kohaldada kooskõlas asjaomaste rahvusvaheliste ja ühenduse õigusaktidega siseriiklikke ekspordi, veo või transiidi litsentsi kriteeriumeid asjaoludel, mis valitsevad litsentsimisotsuse ajal.

Artikkel 24

Maksude, keskkonnakaitse, töökaitsealaste sätete ja töötingimustega seotud kohustused

1. Ostja võib lepingudokumentides nimetada või liikmesriik võib ostjat kohustada nimetama asutuse või asutused, kellelt kandidaat või pakkuja võib saada asjakohast teavet selles liikmesriigis, piirkonnas, paikkonnas või kolmandas riigis, kus ehitustööd teostatakse või teenust osutatakse, kehtivate maksude, keskkonnakaitsenõuete, töökaitsealaste sätete ja töötingimustega seotud kohustuste kohta, mida riigihankelepingu kehtivuse ajal teostatavate ehitustööde või osutatavate teenuste suhtes kohaldatakse.

2. Ostja, kes annab lõikes 1 osutatud teavet, palub pakkujatel näidata, et nad on pakkumist koostades võtnud arvesse ehitustöö teostamise või teenuse osutamise kohas kehtivate töökaitsealaste sätete ja töötingimustega seotud kohustused.

2. Esimene lõik ei piira ebaharilikult madalate hindadega pakkumiste kontrollimist käsitleva artikli 49 sätete kohaldamist.







V PEATÜKK

Menetlused

Artikkel 25

Kohaldatavad menetlused

Riigihankelepingute sõlmimisel kasutavad ostjad siseriiklikke menetlusi, mida kohandatakse käesoleva direktiivi eesmärkidele.

Riigihankelepingute sõlmimisel võivad ostjad kasutada piiratud menetlust või väljakuulutamisega läbirääkimistega menetlust.

Artiklis 27 osutatud asjaoludel võivad nad riigihankelepingute sõlmimise kasutada konkurentidega peetavat dialoogi.

Artiklis 28 selgesõnaliselt osutatud erijuhtudel ja eriolukordades võivad ostjad kasutada väljakuulutamiseta läbirääkimistega menetlust.

Artikkel 26

Väljakuulutamisega läbirääkimistega menetlus

1. Väljakuulutamisega läbirääkimistega menetluses peavad ostjad pakkujatega läbirääkimisi, et kohandada pakkumised hanketeates, lepingudokumentides ja võimalikes täiendavates dokumentides sätestatud nõuetega ning leida kooskõlas artikliga 47 parim pakkumine.

2. Läbirääkimiste ajal tagavad ostjad kõigi pakkujate võrdse kohtlemise. Nad ei avalda teavet diskrimineerival viisil, mis võib anda mõnele pakkujale teiste ees eelise.

3. Ostjad võivad hanketeates või lepingudokumentides sätestatud lepingu sõlmimise kriteeriumide kohaselt ette näha, et menetlus toimub järjestikuste etappidena, ning vähendada sel viisil läbirääkimistel arutatavate pakkumiste arvu. Hanketeates või lepingudokumentides viidatakse selle võimaluse kasutamisele või kasutamata jätmisele.

Artikkel 27

Konkurentidega peetav dialoog

1. Eriti keeruliste riigihankelepingute puhul võivad liikmesriigid sätestada, et ostja võib kasutada konkurentidega peetavat dialoogi käesoleva artikliga ettenähtud korras, kui piiratud menetlus või väljakuulutamisega läbirääkimistega menetlus ei võimalda ostja arvates riigihankelepingut sõlmida.

1. Riigihankeleping sõlmitakse majanduslikult soodsaima pakkumise alusel, mis on lepingu sõlmimise ainus kriteerium.

2. Ostjad avaldavad hanketeate ning määratlevad oma vajadused ja nõuded selles teates ja/või kirjeldavas dokumendis.

3. Ostjad alustavad artiklite 38 kuni 46 asjakohaste sätete kohaselt valitud kandidaatidega dialoogi, mille eesmärk on tuvastada ja määratleda ostjate vajadusi kõige paremini rahuldavad vahendid. Dialoogi ajal võivad ostjad väljavalitud kandidaatidega arutada kõiki riigihankelepingu tahke.

3. Ostjad tagavad kõigi pakkujate võrdse kohtlemise dialoogi ajal. Nad ei avalda teavet diskrimineerival viisil, mis võib anda mõnele pakkujale teiste ees eelise.

3. Ostjad ei tohi avaldada dialoogis osaleva kandidaadi pakutud lahendusi või muud tema poolt edastatud konfidentsiaalset teavet teistele osalejatele ilma kõnealuse kandidaadi nõusolekuta.

4. Ostjad võivad hanketeates või kirjeldavas dokumendis esitatud lepingu sõlmimise kriteeriumide kohaselt ette näha, et menetlus toimub järjestikuste etappidena, ning vähendada sel viisil lahenduste arvu, mida dialoogide pidamise etapis arutatakse. Hanketeates või kirjeldavas dokumendis on viide, et seda võimalust võidakse kasutada.

5. Ostja jätkab dialoogi, kuni on kindlaks määranud oma vajadustele vastava(d) lahenduse(d), vajaduse korral neid võrreldes.

6. Kui ostja on teatanud dialoogi lõpetamisest ja osalejaid sellest teavitanud, palub ta neil esitada lõplikud pakkumised dialoogi käigus esitatud ja täpsustatud lahenduse või lahenduste põhjal. Pakkumised sisaldavad kõiki ettenähtud ja projekti elluviimiseks vajalikke elemente.

6. Ostja taotluse korral võib neid pakkumisi selgitada, piiritleda ja täpsustada. Selgitamine, piiritlemine, täpsustamine või täiendav teave ei tohi muuta pakkumise või pakkumiskutse põhielemente, mille muutumine tõenäoliselt moonutaks konkurentsi või avaldaks diskrimineerivat mõju.

7. Ostjad hindavad saadud pakkumisi hanketeates või kirjeldavas dokumendis sätestatud lepingu sõlmimise kriteeriumide põhjal ja valivad majanduslikult soodsaima pakkumise artikliga 47 ettenähtud korras.

7. Ostja taotluse korral võib paluda, et majanduslikult soodsaimaks tunnistatud pakkumise esitanud pakkuja selgitaks pakkumise tahke või kinnitaks pakkumises sisalduvaid kohustusi, tingimusel, et selline selgitamine ei muuda pakkumise või pakkumiskutse olulisi aspekte ega tekita konkurentsi moonutamise ega diskrimineerimise ohtu.

8. Ostjad võivad täpsustada hindasid või makseid dialoogis osalejatele.

Artikkel 28

Juhud, mille puhul on õigustatud väljakuulutamiseta läbirääkimistega menetluse kasutamine

Järgmistel juhtudel võivad ostjad sõlmida riigihankelepinguid väljakuulutamiseta läbirääkimistega menetluse alusel ning peavad põhjendama selle menetluse kasutamist riigihankelepingu sõlmimise teates, nagu on sätestatud artikli 30 lõikes 3:

1. Ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute puhul: a) kui piiratud menetluse, väljakuulutamisega läbirääkimistega menetluse või konkurentidega peetava dialoogi käigus ei ole esitatud ühtki pakkumist või nõuetele vastavat pakkumist või ühtki osalemistaotlust, kui riigihankelepingu algtingimusi sellega oluliselt ei muudeta ja kui komisjonile esitatakse tema taotlusel aruanne; b) kui piiratud menetluse, väljakuulutamisega läbirääkimistega menetluse või konkurentidega peetava dialoogi puhul esitatud pakkumised ei vasta nõuetele või kui pakkumised ei ole kooskõlas artiklitele 5, 19, 21 kuni 24 ning II jaotise VII peatükile vastavate siseriiklike sätetega, juhul kui: i) riigihankelepingu algtingimusi sellega oluliselt ei muudeta, ning ii) läbirääkimistega menetlusse kaasatakse kõik sellised pakkujad ja ainult sellised pakkujad, kes vastavad artiklite 39 kuni 46 kriteeriumidele ning kes esitasid algse piiratud menetluse või konkurentidega peetava dialoogi käigus pakkumismenetluse vorminõuetele vastavad pakkumised; c) kui kriisiolukorrast tingitud kiireloomulisus ei võimalda järgida piiratud menetlustes või väljakuulutamisega läbirääkimistega menetluses nõutavaid tähtaegu, sh artikli 33 lõikes 7 nimetatud lühendatud tähtaegu. See võib kehtida näiteks artikli 23 teise lõigu punktis d osutatud juhul; d) äärmise vajaduse korral,