02008R1338 — ET — 01.01.2021 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1338/2008, 16. detsember 2008, rahvatervist ning töötervishoidu ja tööohutust käsitleva ühenduse statistika kohta (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 354 31.12.2008, lk 70)

Muudetud:









▼B

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1338/2008,

16. detsember 2008,

rahvatervist ning töötervishoidu ja tööohutust käsitleva ühenduse statistika kohta

(EMPs kohaldatav tekst)







Artikkel 1

Sisu

1. Käesoleva määrusega luuakse ühtne raamistik rahvatervist ning töötervishoidu ja tööohutust käsitleva ühenduse statistika süstemaatiliseks koostamiseks. Statistika koostatakse kooskõlas erapooletuse, usaldusväärsuse, objektiivsuse, kulutõhususe ja statistilise konfidentsiaalsuse standarditega.

2. Statistika sisaldab ühtlustatud ja ühise andmekogumi vormis teavet, mis on vajalik ühenduse tegevuseks rahvatervise valdkonnas ning kvaliteetse, üldiselt kõikidele kättesaadava ja jätkusuutliku tervishoiu väljatöötamiseks kavandatud riiklike strateegiate toetamiseks, samuti ühenduse tegevuseks töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas.

3. Statistikast peab olema võimalik saada andmeid struktuurinäitajate, jätkusuutliku arengu näitajate ja ECHI jaoks ning muude selliste näitajate kogumite jaoks, mille väljatöötamine on vajalik, et jälgida ühenduse tegevust rahvatervise ning töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas.

Artikkel 2

Reguleerimisala

Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostat) statistikat järgmiste valdkondade kohta:

— I lisas määratletud terviseseisund ja tervist mõjutavad tegurid,

— II lisas määratletud tervishoid,

— III lisas määratletud surmapõhjused,

— IV lisas määratletud tööõnnetused,

— V lisas määratletud kutsehaigused ja muud tööga seotud terviseprobleemid ja haigused.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „ühenduse statistika” – mõiste, mis on määratletud määruse (EÜ) nr 322/97 artikli 2 esimeses taandes;

b) „statistika koostamine” – mõiste, mis on määratletud määruse (EÜ) nr 322/97 artikli 2 teises taandes;

c) „rahvatervis” – kõik tervisega seotud asjaolud, täpsemalt terviseseisund, sealhulgas haigestumus ja puuded, terviseseisundit mõjutavad tegurid, tervishoiualased vajadused, tervishoiule eraldatud vahendid, tervishoiuteenuse osutamine ja selle üldine kättesaadavus, samuti kulutused tervishoiule ja selle rahastamine ning suremuse põhjused;

d) „töötervishoid ja tööohutus” – kõik asjaolud, mis on seotud töötajate tervise ja ohutuse kaitsega ning sellekohase ennetustegevusega nende praeguse või varasema töötamise ajal, eelkõige tööõnnetused, kutsehaigused ja muud tööga seotud terviseprobleemid ja haigused;

e) „mikroandmed” – statistilised andmed üksikisikute kohta;

f) „konfidentsiaalsete andmete edastamine” – liikmesriikide ametiasutuste ja ühenduse ametiasutuse vaheline selliste konfidentsiaalsete andmete edastamine, mis ei võimalda otsest identifitseerimist vastavalt määruse (EÜ) nr 322/97 artiklile 14 ja määrusele (Euratom, EMÜ) nr 1588/90;

g) „isikuandmed” – igasugune teave tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku kohta vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 punktile a.

Artikkel 4

Allikad

Olenevalt valdkonnast, teemast ja riiklike süsteemide eripärast koguvad liikmesriigid rahvatervist ning töötervishoidu ja tööohutust käsitlevaid andmeid sellistest allikatest nagu leibkonnauuringud või samalaadsed küsitlusuuringud või küsitlusuuringumoodulid või riiklikest haldus- või aruandluspõhistest allikatest.

Artikkel 5

Metoodika

1. Andmete kogumisel, sealhulgas ettevalmistavate toimingute tegemisel kasutatavate meetodite puhul võetakse arvesse siseriiklikke kogemusi ja ekspertteadmisi ning riikide eripära, asjakohast suutlikkust ja juba toimuvat andmete kogumist nende koostöövõrgustike ja muude Euroopa statistikasüsteemi (ESS) struktuuride raames, mille komisjon (Eurostat) on loonud. Arvesse võetakse ka korrapärase andmekogumise metoodikat, mida kasutatakse selliste projektide puhul, millel on statistiline mõõde ja mida viiakse ellu muude ühenduse programmide raames, näiteks rahvatervise või teadusuuringute programmide osana.

2. Rahvatervist ning töötervishoidu ja tööohutust käsitleva ühenduse tasandi statistika koostamise eesmärgil väljatöötatavate statistiliste metoodikate ja andmekogumise viiside puhul tuleb arvesse võtta, et teatavatel juhtudel on vaja need kooskõlastada asjakohase valdkonnaga seotud rahvusvaheliste organisatsioonide tegevusega, et tagada statistika rahvusvaheline võrreldavus ja andmekogumise ühetaolisus ning samuti vältida asjakohase töö ja liikmesriikide poolt statistika edastamise kattumist.

Artikkel 6

Prooviuuringud ja tasuvusanalüüsid

1. Kui artiklis 2 osutatud valdkondades ilmneb, et lisaks andmetele, mis on juba kogutud, ja andmetele, mille jaoks on juba olemas metoodika, on vaja veel andmeid, või tuvastatakse andmete ebapiisav kvaliteet, siis algatab komisjon (Eurostat) prooviuuringud, kus liikmesriigid osalevad vabatahtlikkuse alusel. Kõnealuste prooviuuringute eesmärk on kooskõlas Euroopa statistika tegevusjuhises sätestatud põhimõtetega katsetada ideid ja meetodeid ning hinnata asjakohase andmekogumise teostatavust, sealhulgas statistika kvaliteeti, võrreldavust ja kulutasuvust.

2. Kui vastavalt artikli 10 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele nähakse ette rakendusmeetme ettevalmistamine, siis viiakse läbi tasuvusanalüüs, võttes arvesse andmete kättesaamise eeliseid võrreldes nende kogumisega seotud kulutuste ja liikmesriikidele langeva koormusega.

3. Komisjon (Eurostat) koostab koostöös liikmesriikidega koostöövõrgustike ja muude Euroopa statistikasüsteemi struktuuride raames aruande, milles hinnatakse prooviuuringute tulemusi ja/või tasuvusanalüüsi, sealhulgas riikide eripärast tulenevaid mõjusid ja võimalikke tagajärgi.

Artikkel 7

Andmete edastamine, töötlemine ja levitamine

1. Kui see on ühenduse statistika koostamiseks vajalik, edastavad liikmesriigid üksikisikute konfidentsiaalsed mikroandmed või olenevalt käsitletavast valdkonnast ja teemast koondandmed kooskõlas määruses (EÜ) nr 322/97 ja määruses (Euratom, EMÜ) nr 1588/90 esitatud sätetega konfidentsiaalsete andmete edastamise kohta. Kui komisjon (Eurostat) töötleb andmeid, mida peetakse määruse (EÜ) nr 322/97 artikli 13 mõistes konfidentsiaalseteks, kohaldatakse kõnealuseid sätteid. Liikmesriigid tagavad, et edastatud andmed ei võimalda statistilisi ühikuid (üksikisikuid) otseselt identifitseerida ja et isikuandmed on kaitstud kooskõlas direktiivis 95/46/EÜ sätestatud põhimõtetega.

2. Liikmesriigid edastavad käesoleva määrusega nõutavad andmed ja metaandmed elektroonilisel kujul vastavalt komisjoni (Eurostati) ja liikmesriikide vahel kokkulepitud andmevahetusstandarditele. Andmed esitatakse sellistel tähtaegadel, niisuguse sagedusega ja nende vaatlusperioodide kohta, mis on sätestatud lisades või kooskõlas rakendusmeetmetega, mis on vastu võetud vastavalt artikli 10 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

3. Komisjon (Eurostat) võtab vajalikke meetmeid statistilise teabe levitamise, kättesaadavuse ja dokumenteerimise parandamiseks kooskõlas määruses (EÜ) nr 322/97 kehtestatud võrreldavuse, usaldusväärsuse ja statistilise konfidentsiaalsuse põhimõtetega ning määrusega (EÜ) nr 45/2001.

Artikkel 8

Kvaliteedi hindamine

1. Käesolevas määruses kohaldatakse edastatavate andmete suhtes järgmisi kvaliteedi hindamise mõõtmeid:

a) „olulisus” – määr, mille ulatuses statistika vastab kasutajate olemasolevatele ja võimalikele vajadustele;

b) „õigsus” – hinnangute lähedus tegelikule teadmata väärtusele;

c) „õigeaegsus” – ajavahe teabe kättesaadavaks tegemise ja teabes kirjeldatud sündmuse või nähtuse vahel;

d) „täpsus” – näitab ajavahet andmete avaldamise kuupäeva ja selle kuupäeva vahel, mil andmed oleks tulnud avaldada;

e) „kättesaadavus” ja „selgus” – tingimused ja kord, mille alusel kasutajad saavad andmetega tutvuda, neid kasutada ja tõlgendada;

f) „võrreldavus” – tähendab rakendatud statistiliste mõistete, mõõtmisvahendite ja menetluste mõju erisuse mõõdetavust, kui võrreldakse erinevate geograafiliste piirkondade, valdkondade või ajavahemike statistikat;

g) „sidusus” – näitab, kas andmeid saab erineval moel ja eri kasutusotstarbeks usaldusväärselt seostada.

2. Kõik liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostat) aruande edastatud andmete kvaliteedi kohta iga viie aasta järel. Komisjon (Eurostat) hindab edastatud andmete kvaliteeti ja avaldab aruanded.

Artikkel 9

Rakendusmeetmed

1. Rakendusmeetmed hõlmavad järgmist:

a) I kuni V lisas esitatud teemade karakteristikud, nimelt muutujad, mõisted ja klassifikatsioonid,

b) karakteristikute lõiked,

c) vaatlusperioodid, andmete esitamise sagedus ja tähtajad,

d) metaandmete esitamine.

Nende meetmete puhul võetakse arvesse eelkõige artiklit 5, artikli 6 lõikeid 2 ja 3 ning artikli 7 lõiget 1 ning samuti olemasolevate ühenduse andmeallikate kättesaadavust, sobivust ja õiguslikku konteksti pärast kõikide olemasolevate, asjakohaste valdkondade ja teemadega seotud andmeallikate põhjalikku uurimist.

Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 10 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

2. Objektiivsetel kriteeriumidel tuginevad erandid liikmesriikidele ja üleminekuperioodid võetakse vajadusel vastu vastavalt artikli 10 lõikes 3 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.

Artikkel 10

Komitee

1. Komisjoni abistab statistikaprogrammi komitee, mis on loodud nõukogu otsusega 89/382/EMÜ, Euratom.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

3. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

Artikkel 11

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

Valdkond: terviseseisund ja tervist mõjutavad tegurid

a) Eesmärgid Käesoleva valdkonna eesmärk on terviseseisundit ja seda mõjutavaid tegureid käsitleva statistika esitamine.

▼M1

b) Kohaldamisala Käesolev valdkond hõlmab terviseseisundit ja tervist mõjutavaid tegureid käsitlevat statistikat, mis põhineb hinnangul, mille isik oma tervisele annab, ja mis on kogutud rahvastiku-uuringutega ning mis ei ole saadud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2019/1700 ( 1 ) osutatud leibkondi ja üksikisikuid käsitleva andmekogumisega, samuti haldusallikatest kogutud muud statistikat, näiteks haigestumuse või õnnetuste ja vigastuste kohta. Kui eelnevad prooviuuringud on osutunud edukateks, kaasatakse asjakohasel juhul ja sobivate ajavahemike järel ka hooldusasutustes elavaid inimesi, samuti kuni 14aastaseid lapsi.

c) Vaatlusperioodid, andmete esitamise sagedus ja tähtajad Esimese vaatlusaasta, andmete esitamise sageduse ja tähtaegadega seotud meetmed võetakse vastu kooskõlas artikli 10 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusega.

▼B

d) Vaatlusalused teemad Esitatav ühtlustatud ja ühtne andmekogum hõlmab järgmisi teemasid: — terviseseisund, sealhulgas oma terviseseisundi hindamine, füüsiline ja vaimne talitlusvõime, piirangud ja vaegused, — diagnoositud haigused, — kaitse võimalike pandeemiate ja nakkushaiguste vastu, — õnnetused ja vigastused, sealhulgas need, mis on seotud tarbijaohutusega ning, võimaluse korral, alkoholi ja uimastite tarbimisest tulenevate ohtudega, — eluviisid, näiteks füüsiline aktiivsus, toitumine, suitsetamine, alkoholi ja uimastite tarbimine, ning keskkonnaalased, sotsiaalsed ja kutsealased tegurid, — ennetuse ja raviga seotud tervishoiuteenuste ja samuti pikaajalise hoolduse kättesaadavus ja kasutamine (rahvastiku-uuring), — demograafiline ja sotsiaal-majanduslik taustteave isikute kohta. Iga andmeesituse ajal ei ole tingimata vaja kõikide teemade kohta andmeid esitada. Eespool loetletud teemade karakteristikute, nimelt muutujate, mõistete ja klassifikatsioonidega seotud meetmed ja karakteristikute lõiked võetakse vastu vastavalt artikli 10 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. ▼M1 Terviseülduuringu läbiviimine on käesoleva määruse raames vabatahtlik. Küsitlusuuringumoodulite puhul ei ületa ühe leibkonna küsitlemise keskmine pikkus 20 minutit. ▼B

e) Metaandmed Metaandmete (mis hõlmavad metaandmeid, mis on seotud uuringu karakteristikutega ja muude kasutatud allikatega, rahvastiku kaetusega ja teabega riigi kõikide eripärade kohta, mis on võrreldavate statistiliste andmete ja näitajate tõlgendamise ja kogumise seisukohast olulised) esitamisega seotud meetmed võetakse vastu vastavalt artikli 10 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.









II LISA

Valdkond: tervishoid

a) Eesmärgid Käesoleva valdkonna eesmärk on tervishoidu käsitleva statistika esitamine.

b) Reguleerimisala Käesolev valdkond hõlmab kõiki asutuste või isikute toiminguid, mille eesmärk on tervishoiu, sealhulgas pikaajalise hoolduse tagamine meditsiini-, parameditsiini- ja õenduse alaste teadmiste ja tehnoloogia rakendamise kaudu, samuti eelnevaga seotud haldus- ja juhtimistegevust. Andmeid kogutakse peamiselt haldusallikatest.

c) Vaatlusperioodid, andmete esitamise sagedus ja tähtajad Statistika esitatakse iga-aastaselt. Esimese vaatlusaasta, andmete esitamise sageduse ja tähtaegadega seotud meetmed võetakse vastu vastavalt artikli 10 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

d) Vaatlusalused teemad Esitatav ühtlustatud ja ühtne andmekogum hõlmab järgmisi teemasid: — tervishoiuasutused, — inimressurss tervishoius, — tervishoiuteenuste kasutamine, individuaalsed ja kollektiivsed teenused, — tervishoiukulud ja rahastamine. Iga andmeesituse ajal ei ole tingimata vaja kõikide teemade kohta andmeid esitada. Andmekogum määratakse kindlaks kasutades asjakohaseid rahvusvahelisi klassifikatsioone ja võttes arvesse liikmesriikide olukorda ja tavasid. Andmete kogumisel võetakse arvesse patsientide liikuvust, nimelt nende elukohariigist erineva riigi tervishoiuteenuste kasutamist, ning tervishoiutöötajate liikuvust, näiteks töötamist oma erialal muus riigis kui seal, kus nad said oma esimese kutsealal tegutsemise loa. Andmete kogumisel võetakse arvesse ka tervishoiuteenuste kvaliteeti. Eespool loetletud teemade karakteristikute, nimelt muutujate, mõistete ja klassifikatsioonidega seotud meetmed ja karakteristikute lõiked võetakse vastu vastavalt artikli 10 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

e) Metaandmed Metaandmete (mis hõlmavad metaandmeid, mis on seotud kasutatud allikate karakteristikutega ja andmete kogumisega, rahvastiku kaetusega ja teabega riigi kõikide eripärade kohta, mis on võrreldavate statistiliste andmete ja näitajate tõlgendamise ja kogumise seisukohast olulised) esitamisega seotud meetmed võetakse vastu vastavalt artikli 10 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.









III LISA

Valdkond: surmapõhjused

a) Eesmärgid Käesoleva valdkonna eesmärk on surmapõhjuseid käsitleva statistika esitamine.

b) Reguleerimisala Käesolev valdkond hõlmab surmapõhjuste statistikat, mille andmed võetakse liikmesriikides väljaantud surmatunnistustelt, arvestades WHO soovitustega. Kogutavad statistilised andmed käsitlevad surma algpõhjust, mis on WHO poolt määratletud kui „haigus või vigastus, millest sai alguse haigusjuhtumite jada, mis otseselt põhjustas surma; või õnnetuse või vägivalla asjaolud, mis viisid surmava vigastuseni”. Statistikat kogutakse iga liikmesriigi kõikide surmajuhtumite ja surnultsündinute kohta, registreerides eraldi residendid ja mitteresidendid. Võimalusel lisatakse välismaal surnud residentide surmapõhjuste andmed nende elukohariigi statistika hulka.

c) Vaatlusperioodid, andmete esitamise sagedus ja tähtajad Statistika esitatakse iga-aastaselt. Esimese vaatlusaastaga seotud meetmed võetakse vastu vastavalt artikli 10 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Andmed esitatakse hiljemalt 24 kuud pärast vaatlusaasta lõppemist. Esialgseid andmeid ja prognoose võib esitada varem. Rahvatervist käsitlevate uuringute puhul võib ette näha täiendava andmete kogumise kõikide surmapõhjuste või spetsiifiliste surmapõhjuste kohta.

d) Vaatlusalused teemad Esitatav ühtlustatud ja ühtne andmekogum hõlmab järgmisi teemasid: — surnute karakteristikud, — piirkond, — surma asjaoludega seotud karakteristikud, sealhulgas surma algpõhjus. Surmapõhjusi käsitlev andmekogum koostatakse WHO rahvusvahelise haiguste klassifikatsiooni alusel ja selles järgitakse Eurostati eeskirju ning ÜRO ja WHO soovitusi rahvastikustatistika koostamiseks. Surnultsündinute karakteristikuid puudutavate andmete esitamine on vabatahtlik. Andmete esitamine neonataalsete surmade (surnud kuni 28 päeva vanuselt) kohta on riigiti erinev mitme surmapõhjuse registreerimise osas. Eespool loetletud teemade karakteristikute, nimelt muutujate, mõistete ja klassifikatsioonidega seotud meetmed ja karakteristikute lõiked võetakse vastu vastavalt artikli 10 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

e) Metaandmed Metaandmete (mis hõlmavad metaandmeid, mis on seotud rahvastiku kaetusega ja teabega riigi kõikide eripärade kohta, mis on võrreldavate statistiliste andmete ja näitajate tõlgendamise ja kogumise seisukohast olulised) esitamisega seotud meetmed võetakse vastu vastavalt artikli 10 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.









IV LISA

Valdkond: tööõnnetused

a) Eesmärgid Käesoleva valdkonna eesmärk on tööõnnetusi käsitleva statistika esitamine.

b) Reguleerimisala Tööõnnetus on määratletud kui „erakordne juhtum töö käigus, mis viib füüsilise või vaimse kahjustuse tekkimiseni”. Kogu tööjõu osas kogutakse andmeid surmaga lõppenud tööõnnetuste kohta ja tööõnnetuste kohta, millega kaasneb töölt puudumine kauem kui kolm päeva, kasutades konkreetsete töötajate rühmade puhul või riigi konkreetsest olukorrast lähtuvalt haldusallikaid ja neid täiendavaid muid allikaid, kui see on vajalik ja teostatav. Vabatahtlikkuse alusel võib ILOga tehtava koostöö raames koguda piiratud hulga alusandmeid tööõnnetuste kohta, millega kaasneb vähem kui neli päeva kestev puudumine, kui sellised andmed on kättesaadavad.

c) Vaatlusperioodid, andmete esitamise sagedus ja tähtajad Statistika esitatakse iga-aastaselt. Esimese vaatlusaastaga seotud meetmed võetakse vastu vastavalt artikli 10 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Andmed esitatakse hiljemalt 18 kuud pärast vaatlusaasta lõppemist.

d) Vaatlusalused teemad Esitatav ühtlustatud ja ühtne mikroandmete kogum hõlmab järgmisi teemasid: — vigastatud isiku karakteristikud, — vigastuse karakteristikud, sealhulgas vigastuse raskus (kaotatud päevad), — ettevõtte karakteristikud, sealhulgas ettevõtte tegevusala, — töökoha karakteristikud, — õnnetuse karakteristikud, sealhulgas õnnetuse põhjuseid ja asjaolusid iseloomustavate sündmuste jada. Tööõnnetusi käsitlev andmekogum koostatakse Euroopa tööõnnetuste statistika (European Statistics on Accidents at Work – ESAW) metoodikas sätestatud spetsifikatsioonide kohaselt, võttes arvesse liikmesriikide olukorda ja tavasid. Vigastatud isiku rahvuse, ettevõtte suuruse ja õnnetuse ajaga seotud andmete esitamine on vabatahtlik. ESAW-metoodika III etapi subjektide, nimelt töökoha ning õnnetuse põhjuseid ja asjaolusid iseloomustavate sündmuste jada puhul esitatakse minimaalselt kolm muutujat. Liikmesriigid peaksid samuti esitama vabatahtlikkuse alusel suuremal määral andmeid vastavalt ESAWi III etapi spetsifikatsioonidele. Eespool loetletud teemade karakteristikute, nimelt muutujate, mõistete ja klassifikatsioonidega seotud meetmed ja karakteristikute lõiked võetakse vastu vastavalt artikli 10 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

e) Metaandmed Metaandmete (mis hõlmavad metaandmeid, mis on seotud rahvastiku kaetusega, tööõnnetustest teatamise määraga ja vajaduse korral valimi karakteristikutega ning samuti teabega riigi kõikide eripärade kohta, mis on võrreldavate statistiliste andmete ja näitajate tõlgendamise ja kogumise seisukohast olulised) esitamisega seotud meetmed võetakse vastu vastavalt artikli 10 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.









V LISA

Valdkond: kutsehaigused ja muud tööga seotud terviseprobleemid ja haigused

a) Eesmärgid Käesoleva valdkonna eesmärk on tuvastatud kutsehaigusjuhtumeid ja muid tööga seotud probleeme ja haigusi käsitleva statistika esitamine.

b) Reguleerimisala — Kutsehaiguse esinemine on juhtum, mida sellisena määratleb kutsehaigestumise tuvastamise eest vastutav riigiasutus. Andmeid kogutakse kutsehaigusjuhtumite ja kutsehaigustest tulenenud surmajuhtumite kohta. — Tööga seotud terviseprobleemid ja haigused on sellised terviseprobleemid ning haigused, mida võivad tekitada, raskendada või koos muude teguritega põhjustada töötingimused. Nende hulka kuuluvad füüsilised ja psühhosotsiaalsed terviseprobleemid. Tööga seotud terviseprobleemi või haigusjuhtumi puhul ei ole tingimata vaja ametiasutuse kinnitust ning need andmed kogutakse peamiselt läbiviidavate rahvastiku-uuringute, näiteks Euroopa terviseuuringu (EHIS) või muude sotsiaaluuringute kaudu.

c) Vaatlusperioodid, andmete esitamise sagedus ja tähtajad Kutsehaigusi käsitlev statistika esitatakse iga-aastaselt ja hiljemalt 15 kuud pärast vaatlusaasta lõppemist. Muude andmete esitamise sageduse ja tähtaegadega ning asjakohase vaatlusaastaga seotud meetmed võetakse vastu vastavalt artikli 10 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

d) Vaatlusalused teemad Esitatav kutsehaigusi käsitlev ühtlustatud ja ühtne andmekogum hõlmab järgmisi teemasid: — haigestunud isiku karakteristikud, sealhulgas sugu ja vanus, — haiguse karakteristikud, sealhulgas selle raskus, — ettevõtte ja töökoha karakteristikud, sealhulgas tegevusala, — haigusetekitajate või põhjustavate tegurite karakteristikud. Kutsehaigusi käsitlev andmekogum koostatakse Euroopa kutsehaiguste statistika (European Occupational Diseases Statistics – EODS) metoodikas sätestatud spetsifikatsioonide kohaselt, võttes arvesse liikmesriikide olukorda ja tavasid. Esitatav tööga seotud terviseprobleeme käsitlev ühtlustatud ja ühtne andmekogum hõlmab järgmisi teemasid: — terviseprobleemide käes kannatava isiku karakteristikud, sealhulgas sugu, vanus ja töösuhte liik, — tööga seotud terviseprobleemi karakteristikud, sealhulgas raskus, — ettevõtte ja töökoha karakteristikud, sealhulgas ettevõtte suurus ja tegevusala, — terviseprobleemi põhjustanud või süvendanud teguri karakteristikud. Iga andmeesituse ajal ei ole tingimata vaja kõikide teemade kohta andmeid esitada. Eespool loetletud teemade karakteristikute, nimelt muutujate, mõistete ja klassifikatsioonidega seotud meetmed ja karakteristikute lõiked võetakse vastu vastavalt artikli 10 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

e) Metaandmed Metaandmete (mis hõlmavad metaandmeid, mis on seotud rahvastiku kaetusega ja teabega riigi kõikide eripärade kohta, mis on võrreldavate statistiliste andmete ja näitajate tõlgendamise ja kogumise seisukohast olulised) esitamisega seotud meetmed võetakse vastu vastavalt artikli 10 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.