2012R0267 — ET — 16.01.2016 — 017.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:





Parandatud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 267/2012,

23. märts 2012,

milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 961/2010







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 215, võttes arvesse nõukogu 23. jaanuari 2012. aasta otsust 2012/35/ÜVJP, millega muudetakse otsust 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid ( 1 ), võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni ühisettepanekut ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu võttis 25. oktoobril 2010 vastu määruse (EL) nr 961/2010, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 423/2007 ( 2 ), et kohaldada nõukogu otsust 2010/413/ÜVJP ( 3 ). (2) Nõukogu kiitis 23. jaanuaril 2012 heaks otsuse 2012/35/ÜVJP, millega kehtestatakse Iraani Islamivabariigi (edaspidi „Iraan”) vastu suunatud täiendavad piiravad meetmed, nagu Euroopa Ülemkogu soovis oma 9. detsembri 2011. aasta kohtumisel. (3) Kõnealused piiravad meetmed hõlmavad eelkõige täiendavaid piiranguid kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogiaga kauplemisele, piiranguid naftakeemiatööstuses kasutatava olulise varustuse ja tehnoloogiaga kauplemisele, Iraani toornafta, naftasaaduste ja naftakeemiatoodete impordi keeldu ning naftakeemiatööstusesse tehtavate investeeringute keeldu. Samuti tuleks keelata kulla-, väärismetalli- ja teemandikaubandus Iraani valitsusega ning uute trükitud või vermitud pangatähtede ja müntide tarnimine Iraani keskpanka või Iraani keskpanga jaoks. (4) Lisaks on osutunud vajalikuks teha olemasolevates meetmetes tehnilisi muudatusi. Eelkõige tuleks muuta selgemaks vahendusteenuste määratlust. Juhul kui pädev asutus võib anda loa kaupade ja tehnoloogia või finants- ja tehniliste teenuste ostmiseks, müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks, ei nõuta eraldi luba nendega seotud vahendusteenuste osutamiseks. (5) Laiendada tuleks rahaliste vahendite ülekandmise määratlust, nii et see hõlmaks ka muid kui elektroonilisi ülekandeid, et tõkestada katseid hoida piiravatest meetmetest kõrvale. (6) Kahesuguse kasutusega kaupu käsitlevad läbivaadatud piiravad meetmed peaksid hõlmama kõiki nõukogu 5. mai 2009. aasta määruse (EÜ) nr 428/2009 (millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks) ( 4 ) I lisas loetletud kaupu ja tehnoloogiat, välja arvatud teatavad 5. kategooria 2. osas loetletud tooted, võttes arvesse nende kasutamist Iraani üldkasutatavates sideteenustes. Ent käesoleva määruse artiklis 2 sätestatud keelde ei kohaldata nende käesoleva määruse I või II lisasse hiljuti kantud kaupade ja tehnoloogia ostmise, tarnimise, üleandmise või ekspordi suhtes, mille jaoks liikmesriikide pädevad asutused on juba andnud loa määruse (EL) nr 961/2010 artikli 3 kohaselt enne käesoleva määruse jõustumist. (7) Nafta- ja maagaasitööstuse ning naftakeemiatööstuse peamistes sektorites kasutatava olulise varustuse või tehnoloogia Iraanile müümise, tarnimise, üleandmise või ekspordi keelu tõhusa rakendamise tagamiseks tuleks kehtestada kõnealuse olulise varustuse ja tehnoloogia loetelud. (8) Samal põhjusel tuleks kehtestada loetelu kaupadest, mille suhtes kehtivad kaubanduspiirangud, s.t toornafta, naftasaadused, naftakeemiatooted, kuld, väärismetallid ja teemandid. (9) Selleks et piirangud Iraani nafta- ja gaasisektorisse tehtavatele investeeringutele oleksid tõhusad, peaksid need hõlmama teatavaid olulisi tegevusvaldkondi, nagu maagaasi mahtedastamisteenused transiidi või otseselt omavahel seotud võrkudesse tarnimise eesmärgil, ning neid tuleks kohaldada nii ühisettevõtjate kui ka muud liiki ühingute ja koostöövormide suhtes Iraani maagaasi edastamise sektoris. (10) Tõhusad piirangud Iraani investeeringutele liidus eeldavad meetmeid, millega keelatakse liikmesriikide jurisdiktsiooni alla kuuluvatel juriidilistel või füüsilistel isikutel, üksustel ning asutustel selliseid investeeringuid võimaldada ja lubada. (11) Otsusega 2012/35/ÜVJP laiendatakse varade külmutamist täiendavatele isikutele, üksustele ja asutustele, kes toetavad Iraani valitsust, sealhulgas rahaliselt, logistiliselt või materiaalselt või on nendega seotud. Samuti laiendatakse otsusega külmutamismeetmete kohaldamist muude ►C1 Iraani revolutsioonilise kaardiväe ◄ liikmete suhtes. (12) Otsusega 2012/35/ÜVJP nähakse ette ka Iraani keskpanga vahendite külmutamine. Arvestades aga Iraani keskpanga võimalikku rolliväliskaubanduse rahastamisel, peetakse vajalikuks kehtestada erandid, kuna nimetatud sihipärane finantsmeede ei tohiks takistada käesoleva määruse sätetega kooskõlas olevaid kaubandustehinguid, sealhulgas toiduainete, tervishoiu ja meditsiiniseadmetega seotud lepingud või humanitaareesmärkidel sõlmitavad lepingud. Käesoleva määruse artiklites 12 ja 14 sätestatud erandeid, mis käsitlevad enne 23. jaanuari 2012 sõlmitud lepinguid Iraani toornafta, naftasaaduste ja naftakeemiatoodete impordi, ostu või transpordi kohta, kohaldatakse ka selliste lepingute täitmiseks vajalike lisalepingute, sealhulgas transpordi-, kindlustus- ja kontrollimislepingute suhtes. Lisaks tuleb Iraani toornaftat, naftasaaduseid ja naftakeemiatooteid, mis on seaduslikult imporditud liikmesriiki käesoleva määruse artiklites 12 ja 14 sätestatud erandite kohaselt, käsitada liidus vabas ringluses olevatena. (13) Iraani Islamivabariigi laevandusettevõtja (Islamic Republic of Iran Shipping Line, edaspidi „IRISL”) ja selle omandis või kontrolli all olevate üksuste vahendite külmutamise kohustuse kohaselt on keelatud laadida ja lossida liikmesriikide sadamates IRISLi või selliste üksuste omandis olevaid või prahitud laevu. Tulenevalt IRISLi vahendite külmutamisest on samuti keelatud IRISLi üksustele kuuluvate või nende kontrollitavate või prahitavate laevade omandiõiguse üleandmine muudele üksustele. Kohustus külmutada IRISLi ja selle omandis või kontrolli all olevate üksuste rahalised vahendid ja majandusressursid ei eelda aga sellistele üksustele kuuluvate laevade või nendega veetava ja kolmandatele isikutele kuuluva veose arestimist või kinnipidamist ega selliste üksuste värvatud meeskonna kinnipidamist. (14) Võttes arvesse Iraani katseid sanktsioonidest kõrvale hoida, tuleks täpsustada, et kõik vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad otsuse 2010/413/ÜVJP I või II lisas loetletud isikutele, üksustele või asutustele või mis on nende omandis, valduses või kontrolli all, tuleb viivitamata külmutada, sealhulgas rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad nende õigusjärglastest üksustele, mis on loodud käesolevas määruses sätestatud meetmetest kõrvalehoidmiseks. (15) Samuti tuleks täpsustada, et pangale vajalike dokumentide esitamine ja edastamine lõpliku ülekande tegemiseks loetelus nimetamata isikule, üksusele või asutusele, et sooritada käesolevas määruses lubatud makseid, ei kujuta endast rahaliste vahendite kättesaadavaks tegemist käesoleva määruse tähenduses. (16) Tuleks täpsustada, et rahalisi vahendeid või majandusressursse peaks olema võimalik vabastada kooskõlas käesoleva määrusega rahvusvahelise õiguse kohaselt puutumatu diplomaatilise või konsulaaresinduse või rahvusvahelise organisatsiooni ametlikel eesmärkidel. (17) Kooskõlas käesoleva määruse sätetega tuleks edasi arendada sihipäraste finantsmeetmete kohaldamist eri finantssõnumiteenuse osutajate poolt. Tuleks täpsustada, et loetelus nimetamata isikute, üksuste või asutuste varasid, mida hoitakse loetellu kantud krediidi- ja finantseerimisasutustes, ei tohiks jääda külmutatuks sihipäraste finantsmeetmete kohaldamiseks, ja neid peaks olema võimalik vabastada käesolevas määruses sätestatud tingimustel. Võttes arvesse Iraani katseid kasutada oma rahandussüsteemi sanktsioonidest kõrvalehoidmiseks, on vaja nõuda suuremat kontrolli Iraani krediidi- ja finantseerimisasutuste tegevuse üle, et takistada käesolevast määrusest kõrvalehoidmist, sealhulgas Iraani keskpanga varade külmutamisest. Need krediidi- ja finantseerimisasutuste suhtes kehtivad suurema kontrolli nõuded peaksid täiendama kehtivaid kohustusi, mis tulenevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määrusest (EÜ) nr 1781/2006 (raha ülekandmisel edastatava maksjaga seotud teabe kohta) ( 5 ) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiivi 2005/60/EÜ (rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta) ( 6 ) rakendamisest. (18) Rahaliste vahendite ülekandmise kontrolle käsitlevad teatavad sätted tuleks läbi vaadata, et pädevatel asutustel ja majandustegevuses osalejatel oleks neid hõlpsam kohaldada ning takistada kõrvalehoidmist käesoleva määruse sätetest, sealhulgas Iraani keskpanga varade külmutamisest. (19) Peale selle tuleks kohandada kindlustusele seatud piiranguid, et eelkõige täpsustada, et diplomaatiliste ja konsulaaresinduste kindlustamine liidus on lubatud ning võimaldada pakkuda tsiviilvastutuse või keskkonnavastutuse kindlustust. (20) Saabumis- ja väljumiseelse teabe andmise nõuet tuleks samuti ajakohastada, kuivõrd seda kohustust kohaldatakse juba kõikide liidu tolliterritooriumile toodavate või sealt välja viidavate kaupade suhtes alates 1. jaanuarist 2012, mil hakati täielikult rakendama tolli turvameetmeid, mis on ette nähtud määruse (EMÜ) nr 2913/92 ( 7 ) ja määruse (EMÜ) nr 2454/93 ( 8 ) asjaomaste sätetega, milles käsitletakse sisenemise ja väljumise ülddeklaratsioone. (21) Samuti tuleks teha kohandusi seoses laevadele punkerdamis- ja varustusteenuste osutamise, majandustegevuses osalejate vastutuse ja asjaomastest piiravatest meetmetest kõrvalehoidmise keeluga. (22) Tuleks läbi vaadata liikmesriikide ja komisjoni vahel teabe vahetamise mehhanismid, et tagada käesoleva määruse tõhus rakendamine ja ühetaoline tõlgendamine. (23) Siserepressioonideks kasutatava varustuse keeld tuleks selle eesmärki silmas pidades sätestada määruses (EL) nr 359/2011, mis käsitleb teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Iraanis ( 9 ), mitte käesolevas määruses. (24) Selguse huvides tuleks määrus (EL) nr 961/2010 kehtetuks tunnistada ja asendada käesoleva määrusega. (25) Käesolevas määruses sätestatud piiravad meetmed kuuluvad Euroopa Liidu toimimise lepingu reguleerimisalasse ja seepärast on nende rakendamiseks vaja liidu tasandi õigusakti, eelkõige tagamaks, et kõikide liikmesriikide majandustegevuses osalejad kohaldaksid nimetatud meetmeid ühetaoliselt. (26) Käesolev määrus austab põhiõigusi ja järgitakse iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eelkõige õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele, õigust omandile ning õigust isikuandmete kaitsele. Käesolevat määrust tuleks kohaldada kooskõlas nimetatud õiguste ja põhimõtetega. (27) Käesolev määrus austab ka ÜRO põhikirjast tulenevaid liikmesriikide kohustusi ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide õiguslikult siduvat iseloomu. ning arvestades järgmist: ▼C4 (27a) Pidades silmas erilist ohtu, mida rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule kujutab Iraani tuumaprogramm, ning et tagada kooskõla otsuse 2010/413/ÜVJP I ja II lisa muutmise ja läbivaatamise protsessiga, peaks nõukogul olema õigus muuta käesoleva määruse VIII ja IX lisas esitatud loetelusid. ▼B (28) Nende isikute loetellu kandmise kord, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määruse alusel külmutamismeetmeid, peaks hõlmama kohustust teatada loetellu kantud füüsilistele ja juriidilistele isikutele, üksustele ja asutustele nende loetellu kandmise põhjused, et anda neile võimalus esitada märkusi. Kui esitatakse märkusi või uusi olulisi tõendeid, peaks nõukogu nimetatud märkusi arvesse võttes oma otsuse läbi vaatama ning teavitama vastavalt asjaomast isikut, üksust või asutust. (29) Käesoleva määruse rakendamiseks ja liidus maksimaalse õiguskindluse saavutamiseks tuleks avalikustada nende füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste nimed ning muud asjakohased andmed, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid tuleb käesoleva määruse kohaselt külmutada. Füüsiliste isikute isikuandmete töötlemine käesoleva määruse alusel peaks olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) ( 10 ) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) ( 11 ). (30) Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks määrus jõustuma selle avaldamise päeval, ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







I

PEATÜKK

MÕISTED

Artikkel 1

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) finantseerimis- või krediidiasutuse „filiaal” – tegevuskoht, mis on finantseerimis- või krediidiasutuse juriidiliselt sõltuv osa ja kus tehakse otseselt kõiki või teatavaid finantseerimis- või krediidiasutuse tegevusele omaseid tehinguid;

b) „vahendusteenused” – i) selliste tehingute üle läbirääkimiste pidamine või selliste tehingute korraldamine, mille eesmärk on kaupade ja tehnoloogia või finants- ja tehniliste teenuste ost, müük või tarnimine, sealhulgas kolmandast riigist mõnda muusse kolmandasse riiki, või ii) kaupade ja tehnoloogia või finants- ja tehniliste teenuste müümine või ostmine, sealhulgas juhul, kui need asuvad kolmandates riikides, eesmärgiga toimetada need edasi mõnda teise kolmandasse riiki;

c) „nõue” – enne või pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva kas kohtu kaudu või muul viisil esitatud nõue, mis tuleneb lepingust või tehingust või on sellega seotud, ning eelkõige: i) nõue, millega taotletakse lepingust või tehingust tuleneva või sellega seotud kohustuse täitmist; ii) nõue, mille eesmärk on mis tahes vormis võlakirja, finantstagatise või hüvitise pikendamine või väljamaksmine; iii) lepingu või tehinguga seotud hüvitisnõue; iv) vastunõue; v) nõue, mille eesmärk on kohtuotsuse, vahekohtu otsuse või sellega samaväärse otsuse tunnustamine või täitmine, k.a välisriigi kohtuotsuse tunnustamine, olenemata kohast, kus see on tehtud;

d) „leping või tehing” – mis tahes vormis ning mis tahes õiguse alusel tehtav tehing, mis hõlmab kas ühte või mitut lepingut või samalaadset kohustust samade või eri poolte vahel; mõiste „leping” hõlmab võlakirju, tagatisi või hüvitisi, eriti finantstagatisi või -hüvitisi, ning krediite, olenemata sellest, kas need on juriidiliselt iseseisvad või mitte, ning iga kaasnevat tingimust, mis tuleneb tehingust või on sellega seotud;

e) „pädevad asutused” – liikmesriigi pädevad asutused, mis on kindlaks määratud X lisas loetletud veebisaitidel;

f) „krediidiasutus” – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/48/EÜ (krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta) ( 12 ) artikli 4 lõikes 1 määratletud krediidiasutus, seahulgas tema filiaalid liidus või väljaspool liitu;

g) „liidu tolliterritoorium” – nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) ( 13 ) artiklis 3 ja komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) ( 14 ) määratletud territoorium;

h) „majandusressursid” – varad, nii materiaalsed kui ka immateriaalsed, nii kinnis- kui ka vallasasjad, mis ei ole rahalised vahendid, kuid mida on võimalik kasutada rahaliste vahendite, kaupade ja teenuste hankimiseks;

i) „finantseerimisasutus” – i) ettevõtja, kes ei ole krediidiasutus ja teostab üht või mitut direktiivi 2006/48/EÜ I lisa punktides 2–12 või punktides 14–15 nimetatud tegevust, sealhulgas valuutavahetusasutused; ii) kindlustusandja, kes on saanud tegevusloa Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/138/EÜ (kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) ( 15 ) kohaselt, kui ta tegutseb kõnealuse direktiiviga hõlmatud tegevusvaldkondades; iii) investeerimisühing Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude kohta) ( 16 ) artikli 4 lõike 1 punktis 1 määratletud tähenduses; iv) investeerimisfond, kes turustab oma osakuid või aktsiaid, või v) kindlustusvahendaja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/92/EÜ (kindlustusvahenduse kohta) ( 17 ) artikli 2 lõikes 5 määratletud tähenduses, välja arvatud nimetatud direktiivi artikli 2 lõikes 7 osutatud kindlustusvahendajad elukindlustuse ja muude investeerimisega seotud teenuste osas, sealhulgas selle filiaalid liidus või väljaspool liitu;

j) „majandusressursside külmutamine” – toimingud, millega tõkestatakse majandusressursside kasutamine rahaliste vahendite, kaupade või teenuste hankimiseks, sealhulgas neid müües, rentides või neile hüpoteeki seades;

k) „rahaliste vahendite külmutamine” – toimingud, millega tõkestatakse rahaliste vahendite liigutamine, ülekandmine, muutmine, kasutamine, juurdepääs neile või tehingud nendega, mis võiks kaasa tuua muutusi nende mahus, väärtuses, asukohas, omandilises kuuluvuses, valduses, iseloomus, otstarbes või muid muutusi, mis võimaldaksid kõnealuseid rahalisi vahendeid kasutada, sealhulgas portfelli hallata;

l) „rahalised vahendid” – finantsvarad ja tulud, sealhulgas: i) sularaha, tšekid, rahalised nõuded, käskvekslid, maksekorraldused ja muud maksevahendid; ii) hoiused finantseerimis- või muudes asutustes, kontode saldod, võlad ja võlakohustused; iii) avalikult ja eraviisiliselt kaubeldavad väärtpaberid ja võlainstrumendid, sealhulgas aktsiad ja osakud, väärtpaberite sertifikaadid, võlakirjad, vekslid, optsioonitunnistused, võlaväärtpaberid ja tuletisväärtpaberite lepingud; iv) intressid, dividendid või muu varadelt saadud või neist kogunenud tulu; v) krediit, tasaarvestusõigus, tagatised, täitmisgarantiid või muud finantskohustused; vi) akreditiivid, veokirjad, ostukirjad ning vii) fondides või finantsvahendites osalemist tõendavad dokumendid;

m) „kaubad” – hõlmab esemeid, materjale ja varustust;

n) „kindlustus” – kokkulepe või kohustus, mille kohaselt üks või mitu füüsilist või juriidilist isikut on võtnud tasu eest kohustuse maksta riskide realiseerumise korral ühele või mitmele muule isikule kokkuleppe või kohustuse kohaselt kindlaks määratud hüvitist;

o) „Iraani isik, üksus või asutus” – i) Iraani riik või Iraani ametiasutus; ii) füüsiline isik, kes asub või kelle alaline elukoht on Iraanis; iii) juriidiline isik, üksus või asutus, kelle registrijärgne asukoht on Iraanis; iv) juriidiline isik, üksus või asutus Iraanis või väljaspool Iraani, mis on eespool nimetatud isikute või asutuste omandis või otsese või kaudse kontrolli all;

p) „edasikindlustus” – tegevus, mis seisneb kindlustusandja või teise edasikindlustusandja poolt ülevõetud riskide vastuvõtmises, või Lloyd’sina tuntud liikmete ühingu puhul tegevus, mis seisneb Lloyd’si liikme poolt ülevõetud riskide vastuvõtmises muu kindlustus- või edasikindlustusandja poolt kui Lloyd’sina tuntud liikmete ühing;

q) „sanktsioonide komitee” – ÜRO Julgeolekunõukogu komitee, mis loodi vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1737 (2006) punktile 18;

r) „tehniline abi” – igasugune tehniline abi, mis on seotud parandamise, arendamise, tootmise, komplekteerimise, katsetamise, hoolduse või muude tehniliste teenustega ning mida võib osutada juhendamise, nõustamise, koolituse, oskusteabe või tööoskuste edastamise või konsultatsiooniteenuste kaudu, sealhulgas suulises vormis;

s) „liidu territoorium” – liikmesriikide territooriumid, sealhulgas nende õhuruum, kus kohaldatakse aluslepingut selles kindlaksmääratud tingimuste alusel;

▼M24 —————

▼M24

u) „ühiskomisjon” – ühiskomisjon, kuhu kuuluvad Iraani, Hiina, Prantsusmaa, Saksamaa, Venemaa Föderatsiooni, Ühendkuningriigi ja Ameerika Ühendriikide esindajad ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja”), mis luuakse 14. juuli 2015. aasta ühise laiaulatusliku tegevuskava rakendamise jälgimiseks ning mis täidab selles määratud ülesandeid kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskava „Preambuli ja üldsätete” punkti ix ning ühise laiaulatusliku tegevuskava IV lisaga.

▼B







II

PEATÜKK

EKSPORDI- JA IMPORDIPIIRANGUD

▼M24 —————

▼M24

Artikkel 2a

1. Eelnevat luba on vaja:

a) I lisas loetletud, liidust või väljastpoolt liitu pärinevate kaupade ja tehnoloogia müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või eksportimiseks otse või kaudselt Iraani isikule, üksusele või asutusele või nende Iraanis kasutamiseks;

b) otseselt või kaudselt Iraani isikule, üksusele või asutusele või Iraanis kasutamiseks tehnilise abi või vahendusteenuste osutamiseks seoses I lisas loetletud kaupade ja tehnoloogiaga või seoses I lisas loetletud kaupade ja tehnoloogia tarnimise, tootmise, hoolduse või kasutamisega;

c) otseselt või kaudselt Iraani isikule, üksusele või asutusele või Iraanis kasutamiseks rahastamise või rahalise abi pakkumiseks seoses I lisas loetletud kaupade ja tehnoloogiaga, sealhulgas eelkõige toetuste, laenude ja ekspordikrediidikindlustuse andmisega nende esemete müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või sellega seotud tehnilise abi või vahendusteenuste osutamiseks;

d) enne mis tahes kokkuleppe sõlmimist Iraani isiku, üksuse või asutusega või mis tahes nende nimel või juhtimisel tegutseva isiku või üksusega, sealhulgas sellise isiku, üksuse või asutuse poolt laenude või krediidi andmise vastuvõtmine, ning mis võimaldab sellisel isikul, üksusel või asutusel kas iseseisvalt või ühisettevõtte või muu partnerluse osana osaleda või suurendada oma osalemist äritegevuses, mis hõlmab järgmist: i) uraani kaevandamine; ii) tuumatarneriikide grupi loendi 1. osas loetletud tuumamaterjalide tootmine või kasutamine. See hõlmab laenude või krediidi andmist sellisele isikule, üksusele või asutusele;

e) I lisas loetletud kaupade ja tehnoloogia ostmiseks, importimiseks või transportimiseks Iraanist, olenemata sellest, kas need pärinevad Iraanist või mitte.

2. I lisas loetletakse tuumatarneriikide grupi loendis sisalduvad esemed, sealhulgas kaubad, tehnoloogia ja tarkvara.

3. Asjaomane liikmesriik esitab lõike 1 punktide a–d kohaselt kavandatava loa ÜRO Julgeolekunõukogule heakskiitmiseks iga üksikjuhtumi korral eraldi ega anna luba enne kõnealuse heakskiidu saamist.

4. Asjaomane liikmesriik esitab ka iga üksikjuhtumi korral eraldi lõike 1 punktides a–d osutatud tegevusteks kavandatavad load ÜRO Julgeolekunõukogule heakskiitmiseks, kui ta teeb kindlaks, et kõnealused tegevused seonduvad täiendavate kaupade või tehnoloogiaga, mis võivad kaasa aidata uraani ümbertöötlemise, rikastamise või raske veega seotud tegevustele, mis ei ole kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga. Liikmesriik ei anna luba enne kõnealuse heakskiidu saamist.

5. Pädev asutus ei anna lõike 1 punkti e kohast luba enne, kui ühiskomisjon on selle heaks kiitnud.

6. Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike, komisjoni ja kõrget esindajat lõigete 1 ja 5 alusel antud lubadest või sellest, kui ÜRO Julgeolekunõukogu keeldub loa heakskiitmisest vastavalt lõikele 3 või 4.

Artikkel 2b

1. Artikli 2a lõikeid 3 ja 4 ei kohaldata seoses kavandatavate lubadega ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) B lisa punkti 2 alapunkti c esimeses lõigus osutatud seadmete Iraanile tarnimiseks, müügiks või üleandmiseks, kui need on mõeldud kergvee reaktorite jaoks.

2. Asjaomane liikmesriik teavitab nelja nädala jooksul teisi liikmesriike, komisjoni ja kõrget esindajat käesoleva artikli alusel antud lubadest.

Artikkel 2c

1. Pädevad asutused, kes annavad loa kooskõlas artikli 2a lõike 1 punktiga a ja artikliga 2b, tagavad et:

a) tuumatarneriikide grupi loendis sisalduvate suuniste nõuded on vajaduse korral täidetud;

b) Iraanilt on saadud õigus jälgida kõigi tarnitud esemete lõppkasutust ja lõppkasutuse asukohta ning seda õigust saab tõhusalt teostada;

c) ÜRO Julgeolekunõukogu teavitatakse tarnimisest, müügist või üleandmisest kümne päeva jooksul ning

d) I lisas osutatud tarnitud kaupade ja tehnoloogia puhul teavitatakse IAEAd tarnimisest, müügist või üleandmisest kümne päeva jooksul.

2. Ekspordiks, mille jaoks on artikli 2a lõike 1 punkti a kohaselt vaja luba, annavad loa eksportija asukohajärgse liikmesriigi pädevad asutused. Luba kehtib kogu liidus.

3. Eksportijad esitavad pädevatele asutustele kõik ekspordiloa taotlemiseks nõutavad asjakohased andmed, nagu need on sätestatud määruse (EÜ) nr 428/2009 artikli 14 lõikes 1 ja määratletud iga pädeva asutuse poolt.

Artikkel 2d

1. Artikli 2a lõikeid 3 ja 4 ei kohaldata seoses kavandatavate lubadega esemete, materjalide, varustuse, kaupade ja tehnoloogia tarnimiseks, müügiks või üleandmiseks ja nendega seotud tehnilise abi osutamiseks, koolituseks, rahalise abi osutamiseks, investeeringuteks, vahenduseks või mis tahes muude teenuste osutamiseks, kui pädevad asutused leiavad, et nimetatud tegevus on otseselt seotud järgmisega:

a) Fordowi rajatise kahe kaskaadi muutmine, mis on vajalik stabiilsete isotoopide tootmiseks;

b) Iraani rikastatud uraani eksport üle 300 kg, kui vastu saadakse looduslikku uraani või

c) Araki reaktori moderniseerimine vastavalt kokkulepitud kontseptuaalsele projektile ja sellest tulenevalt vastavalt kõnealuse reaktori kokkulepitud lõplikule projektile.

2. Pädev asutus, kes annab loa kooskõlas lõikega 1, tagab et:

a) kõiki tegevusi teostatakse rangelt kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga;

b) tuumatarneriikide grupi loendis sisalduvate suuniste nõuded on vajaduse korral täidetud;

c) Iraanilt on saadud õigus kontrollida kõigi tarnitud esemete lõppkasutust ja lõppkasutuse asukohta ning seda õigust saab tõhusalt teostada.

3. Asjaomane liikmesriik teavitab:

a) ÜRO Julgeolekunõukogu ja ühiskomisjoni sellistest tegevustest kümme päeva ette;

b) IAEAd kümne päeva jooksul pärast tarnimist, müüki või üleandmist, kui tarnitud esemed, materjalid, varustus, kaubad ja tehnoloogia sisaldub tuumatarneriikide grupi loendis.

4. Asjaomane liikmesriik teavitab nelja nädala jooksul teisi liikmesriike, komisjoni ja kõrget esindajat käesoleva artikli alusel antud lubadest.

Artikkel 3a

1. Eelnevat luba on iga üksikjuhtumi korral eraldi vaja:

a) II lisas loetletud, liidust või väljastpoolt liitu pärinevate kaupade ja tehnoloogia müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või eksportimiseks otse või kaudselt Iraani isikule, üksusele või asutusele või nende Iraanis kasutamiseks;

b) otseselt või kaudselt Iraani isikule, üksusele või asutusele või Iraanis kasutamiseks tehnilise abi või vahendusteenuste osutamiseks seoses II lisas loetletud kaupade ja tehnoloogiaga või seoses II lisas loetletud kaupade tarnimise, tootmise, hoolduse või kasutamisega;

c) otseselt või kaudselt Iraani isikule, üksusele või asutusele või Iraanis kasutamiseks rahastamise või rahalise abi pakkumiseks seoses II lisas loetletud kaupade ja tehnoloogiaga, sealhulgas eelkõige toetuste, laenude ja ekspordikrediidikindlustuse andmisega nende esemete müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või sellega seotud tehnilise abi või vahendusteenuste osutamiseks;

d) enne mis tahes kokkuleppe sõlmimist Iraani isiku, üksuse või asutusega või mis tahes nende nimel või juhtimisel tegutseva isiku või üksusega, sealhulgas sellise isiku, üksuse või asutuse poolt laenude või krediidi andmise vastuvõtmine, ning mis võimaldab sellisel isikul, üksusel või asutusel kas iseseisvalt või ühisettevõtte või muu partnerluse osana osaleda või suurendada oma osalemist äritegevuses, mis hõlmab II lisas loetletud tehnoloogiaid;

e) II lisas loetletud kaupade ja tehnoloogia ostmiseks, importimiseks või transportimiseks Iraanist, olenemata sellest, kas need pärinevad Iraanist või mitte.

2. II lisas loetletakse I ja III lisas loetlemata kaubad ja tehnoloogia, mis võivad kaasa aidata uraani ümbertöötlemise, rikastamise või raske veega seotud või muudele tegevustele, mis ei ole kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga.

3. Eksportijad esitavad pädevale asutusele kõik loa taotlemiseks nõutavad asjakohased andmed.

4. Pädevad asutused ei anna luba lõike 1 punktides a–e osutatud tehinguteks, kui neil on piisavalt põhjust arvata, et kõnealused tehingud aitaksid kaasa uraani ümbertöötlemise või rikastamise või raske veega seotud või muudele tuumaenergiaga seotud tegevustele, mis ei ole kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga.

5. Pädevad asutused vahetavad teavet käesoleva artikli alusel saadud loataotluste kohta. Sel eesmärgil kasutatakse määruse (EÜ) nr 428/2009 artikli 19 lõikes 4 osutatud süsteemi.

6. Pädev asutus, kes annab loa kooskõlas lõike 1 punktiga a, tagab et Iraanilt on saadud õigus kontrollida kõigi tarnitud esemete lõppkasutust ja lõppkasutuse asukohta ning seda õigust saab tõhusalt teostada.

7. Asjaomane liikmesriik teatab teistele liikmesriikidele, komisjonile ja kõrgele esindajale oma kavatsusest anda käesoleva artikli kohane luba vähemalt kümme päeva enne loa andmist.

Artikkel 3b

1. Ekspordiks, mille jaoks on artikli 3a kohaselt vaja luba, annavad loa eksportija asukohajärgse liikmesriigi pädevad asutused kooskõlas määruse (EÜ) nr 428/2009 artiklis 11 sätestatud üksikasjalike eeskirjadega. Luba kehtib kogu liidus.

2. Artikli 3a lõigetes 4 ja 5 sätestatud tingimuste kohaselt võivad pädevad asutused nende poolt välja antud ekspordiloa tühistada, peatada või kehtetuks tunnistada või seda muuta.

3. Kui vastavalt artikli 3a lõikele 4 keeldub pädev asutus loa andmisest, tühistab, peatab või tunnistab selle kehtetuks või muudab seda oluliselt, teatab asjaomane liikmesriik sellest teistele liikmesriikidele, komisjonile ja kõrgele esindajale ning vahetab nendega asjakohast teavet, järgides nõukogu määruse (EÜ) nr 515/97 ( 18 ) sätteid sellise teabe konfidentsiaalsuse kohta.

4. Enne seda, kui liikmesriigi pädev asutus annab kooskõlas artikliga 3a välja loa tehinguks, mis on põhimõtteliselt sama kui tehing, mille puhul kehtib teise liikmesriigi või teiste liikmesriikide artikli 3a lõike 4 kohane loa andmisest keeldumine, konsulteerib ta esmalt liikmesriigi või liikmesriikidega, kes keeldusid loa andmisest. Kui asjaomane liikmesriik otsustab pärast sellist konsulteerimist loa siiski anda, teavitab ta sellest teisi liikmesriike, komisjoni ja kõrget esindajat ning esitab kogu asjakohase teabe, millel otsus põhineb.

Artikkel 3c

1. Artiklit 3a ei kohaldata seoses kavandatavate lubadega II lisas loetletud kaupade ja tehnoloogia Iraanile tarnimiseks, müügiks või üleandmiseks, kui need on mõeldud kergvee reaktorite jaoks.

2. Pädev asutus, kes annab loa kooskõlas lõikega 1, tagab et Iraanilt on saadud õigus kontrollida kõigi tarnitud esemete lõppkasutust ja lõppkasutuse asukohta ning seda õigust saab tõhusalt teostada.

3. Asjaomane liikmesriik teavitab nelja nädala jooksul teisi liikmesriike, komisjoni ja kõrget esindajat käesoleva artikli alusel antud lubadest.

Artikkel 3d

1. Artiklit 3a ei kohaldata seoses kavandatavate lubadega esemete, materjalide, varustuse, kaupade ja tehnoloogia tarnimiseks, müügiks või üleandmiseks ja nendega seotud tehnilise abi osutamiseks, koolituseks, rahalise abi osutamiseks, investeeringuteks, vahenduseks või mis tahes muude teenuste osutamiseks, kui pädevad asutused leiavad, et nimetatud tegevus on otseselt seotud järgmisega:

a) Fordowi rajatise kahe kaskaadi muutmine, mis on vajalik stabiilsete isotoopide tootmiseks;

b) Iraani rikastatud uraani eksport üle 300 kg, kui vastu saadakse looduslikku uraani või

c) Araki reaktori moderniseerimine vastavalt kokkulepitud kontseptuaalsele projektile ja sellest tulenevalt vastavalt kõnealuse reaktori kokkulepitud lõplikule projektile.

2. Pädev asutus, kes annab loa kooskõlas lõikega 1, tagab et:

a) kõiki tegevusi teostatakse rangelt kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga;

b) Iraanilt on saadud õigus kontrollida kõigi tarnitud esemete lõppkasutust ja lõppkasutuse asukohta ning seda õigust saab tõhusalt teostada.

3. Asjaomane liikmesriik teatab teistele liikmesriikidele ja komisjonile oma kavatsusest anda käesoleva artikli kohane luba vähemalt kümme päeva enne loa andmist.

Artikkel 4a

1. Keelatud on müüa, tarnida, üle anda või eksportida III lisas loetletud kaupu ja tehnoloogiat või mis tahes muid esemeid, mis võivad liikmesriigi määratluse kohaselt kaasa aidata tuumarelva kandevahendite väljatöötamisele, olenemata sellest, kas need pärinevad liidust või mitte, otse või kaudselt Iraani isikule, üksusele või asutusele või Iraanis kasutamiseks.

2. III lisas loetletakse raketitehnoloogia kontrollrežiimi loendis sisalduvad esemed, sealhulgas kaubad ja tehnoloogia.

Artikkel 4b

Keelatud on:

a) anda otse või kaudselt tehnilist abi või osutada vahendusteenuseid, mis on seotud III lisas loetletud kaupade ja tehnoloogia või III lisas loetletud kaupadega varustamise ja nende tootmise, hoolduse ja kasutamisega, Iraani isikule, üksusele või asutusele või Iraanis kasutamiseks;

b) pakkuda otse või kaudselt Iraani isikule, üksusele või asutusele või Iraanis kasutamiseks rahastamist või rahalist abi seoses III lisas loetletud kaupade ja tehnoloogiaga, sealhulgas eelkõige toetuste, laenude ja ekspordikrediidikindlustuse andmisega nende esemete müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või sellega seotud tehnilise abi või vahendusteenuste osutamiseks;

c) enne mis tahes kokkuleppe sõlmimist Iraani isiku, üksuse või asutusega või mis tahes nende nimel või juhtimisel tegutseva isiku või üksusega, sealhulgas sellise isiku, üksuse või asutuse poolt laenude või krediidi andmise vastuvõtmine, ning mis võimaldab sellisel isikul, üksusel või asutusel kas iseseisvalt või ühisettevõtte või muu partnerluse osana osaleda või suurendada oma osalemist äritegevuses, mis hõlmab III lisas loetletud tehnoloogiaid.

Artikkel 4c

Keelatud on osta, importida või transportida Iraanist III lisas loetletud kaupu ja tehnoloogiat otse või kaudselt, olenemata sellest, kas need pärinevad Iraanist või mitte.

▼M24

Artikkel 5

Keelatud on:

a) osutada Iraani isikule, üksusele või asutusele või Iraanis kasutamiseks otseselt või kaudselt tehnilist abi, vahendusteenuseid või muid teenuseid seoses sõjaliste kaupade ühises Euroopa Liidu nimekirjas („sõjaliste kaupade ühine nimekiri”) loetletud kaupade ja tehnoloogia või kõnealuses nimekirjas loetletud kaupade ja tehnoloogiaga varustamise ja nende tootmise, hoolduse ja kasutamisega;

b) pakkuda otse või kaudselt Iraani isikule, üksusele või asutusele või Iraanis kasutamiseks rahastamist või rahalist abi seoses sõjaliste kaupade ühises nimekirjas loetletud kaupade ja tehnoloogiaga, sealhulgas eelkõige toetuste, laenude ja ekspordikrediidikindlustuse andmisega nende esemete müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või sellega seotud tehnilise abi või vahendusteenuste osutamiseks;

c) sõlmida mis tahes kokkulepet osaluseks või osaluse suurendamiseks sõjaliste kaupade ühises nimekirjas loetletud kaupu või tehnoloogiat tootvas Iraani isikus, üksuses või asutuses kas iseseisvalt või ühisettevõtte või muu partnerluse osana. See hõlmab laenude või krediidi andmist sellisele isikule, üksusele või asutusele.

▼M24 —————

▼M24

Artikkel 10d

1. Eelnevat luba on vaja:

a) VIIA lisas loetletud tarkvara müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või eksportimiseks Iraani isikule, üksusele või asutusele või selle Iraanis kasutamiseks;

b) Iraani isikule, üksusele või asutusele või Iraanis kasutamiseks tehnilise abi või vahendusteenuste osutamiseks seoses VIIA lisas loetletud tarkvaraga või seoses nende esemete tarnimise, tootmise, hoolduse ja kasutamisega;

c) Iraani isikule, üksusele või asutusele või Iraanis kasutamiseks rahastamise või rahalise abi pakkumiseks seoses VIIA lisas loetletud tarkvaraga, sealhulgas eelkõige toetuste, laenude ja ekspordikrediidikindlustuse andmisega nende esemete müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või sellega seotud tehnilise abi või vahendusteenuste osutamiseks.

2. Pädevad asutused ei anna käesoleva artikli alusel luba, kui

a) neil on piisavalt põhjust arvata, et tarkvara müük, tarne, üleandmine või eksport on või võib olla ette nähtud kasutamiseks seoses järgmisega: i) uraani ümbertöötlemise või rikastamise või raske veega seotud või muud tuumaenergiaga seotud tegevused, mis ei ole kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga; ii) Iraani sõjaliste ja ballistiliste rakettide väljatöötamise programm või iii) otsene või kaudne kasu Iraani revolutsioonilisele kaardiväekorpusele;

b) selliste esemete tarnelepingud või sellise abi osutamise lepingud ei sisalda asjakohaseid tagatisi lõpptarbijatele.

3. Asjaomane liikmesriik teatab teistele liikmesriikidele ja komisjonile oma kavatsusest anda käesoleva artikli kohane luba vähemalt kümme päeva enne loa andmist.

4. Kui pädev asutus keeldub loa andmisest või tühistab või peatab selle, muudab seda oluliselt või tunnistab selle kehtetuks vastavalt käesolevale artiklile, teatab asjaomane liikmesriik sellest teistele liikmesriikidele, komisjonile ja kõrgele esindajale ning vahetab nendega asjakohast teavet.

5. Enne seda, kui liikmesriigi pädev asutus annab kooskõlas käesoleva artikliga välja loa tehinguks, mis on põhimõtteliselt sama kui tehing, mille puhul kehtib teise liikmesriigi või teiste liikmesriikide loa andmisest keeldumine, konsulteerib ta esmalt liikmesriigi või liikmesriikidega, kes keeldusid loa andmisest. Kui asjaomane liikmesriik otsustab pärast sellist konsulteerimist loa siiski anda, teavitab ta sellest teisi liikmesriike, komisjoni ja kõrget esindajat ning esitab kogu asjakohase teabe, millel otsus põhineb.

▼M24 —————

▼M24

Artikkel 15a

1. Eelnevat luba on vaja:

a) VIIB lisas loetletud grafiidi ning toormetalli või metallide pooltoodete müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või eksportimiseks Iraani isikule, üksusele või asutusele või Iraanis kasutamiseks;

b) Iraani isikule, üksusele või asutusele või Iraanis kasutamiseks tehnilise abi või vahendusteenuste osutamiseks seoses VIIB lisas loetletud grafiidi ning toormetalli või metallide pooltoodetega või seoses nende esemete tarnimise, tootmise, hoolduse ja kasutamisega;

c) Iraani isikule, üksusele või asutusele või Iraanis kasutamiseks rahastamise või rahalise abi pakkumiseks seoses VIIB lisas loetletud grafiidi ning toormetalli või metallide pooltoodetega, sealhulgas eelkõige toetuste, laenude ja ekspordikrediidikindlustuse andmisega nende esemete müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või sellega seotud tehnilise abi või vahendusteenuste osutamiseks.

2. Pädevad asutused ei anna käesoleva artikli alusel luba, kui

a) neil on piisavalt põhjust arvata, et grafiidi ning toormetalli või metallide pooltoodete müük, tarne, üleandmine või eksport on või võib olla ette nähtud kasutamiseks seoses järgmisega: i) uraani ümbertöötlemise või rikastamise või raske veega seotud või muud tuumaenergiaga seotud tegevused, mis ei ole kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga; ii) Iraani sõjaliste ja ballistiliste rakettide väljatöötamise programm või iii) otsene või kaudne kasu Iraani revolutsioonilisele kaardiväekorpusele;

b) selliste esemete tarnelepingud või sellise abi osutamise lepingud ei sisalda asjakohaseid tagatisi lõpptarbijatele.

3. Asjaomane liikmesriik teatab teistele liikmesriikidele ja komisjonile oma kavatsusest anda käesoleva artikli kohane luba vähemalt kümme päeva enne loa andmist.

4. Kui pädev asutus keeldub loa andmisest või tühistab või peatab selle, muudab seda oluliselt või tunnistab selle kehtetuks vastavalt käesolevale artiklile, teatab asjaomane liikmesriik sellest teistele liikmesriikidele, komisjonile ja kõrgele esindajale ning vahetab nendega asjakohast teavet.

5. Enne seda, kui liikmesriigi pädev asutus annab kooskõlas käesoleva artikliga välja loa tehinguks, mis on põhimõtteliselt sama kui tehing, mille puhul kehtib teise liikmesriigi või teiste liikmesriikide loa andmisest keeldumine, konsulteerib ta esmalt liikmesriigi või liikmesriikidega, kes keeldusid loa andmisest. Kui asjaomane liikmesriik otsustab pärast sellist konsulteerimist loa siiski anda, teavitab ta sellest teisi liikmesriike, komisjoni ja kõrget esindajat ning esitab kogu asjakohase teabe, millel otsus põhineb.

6. Lõigete 1–3 sätteid ei kohaldata I, II ja III lisas loetletud kaupade ega määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas loetletud kaupade suhtes.

▼M24 —————

▼B







III

PEATÜKK

TEATAVATE ÄRIÜHINGUTE RAHASTAMISE PIIRANGUD

▼M24 —————

▼B







IV

PEATÜKK

RAHALISTE VAHENDITE JA MAJANDUSRESSURSSIDE KÜLMUTAMINE

Artikkel 23

1. Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad VIII lisas loetletud isikutele, üksustele ja asutustele või mis on nende valduses või kontrolli all. VIII lisasse on kantud ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee poolt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1737 (2006) punktis 12, resolutsiooni 1803 (2008) punktis 7 ning resolutsiooni 1929 (2010) punktides 11, 12 ja 19 kindlaks määratud isikud, üksused ja asutused.

2. Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad IX lisas loetletud isikutele, üksustele ja asutustele või mis on nende valduses või kontrolli all. IX lisasse on kantud juriidilised ja füüsilised isikud, üksused ja asutused, kelle puhul on vastavalt nõukogu otsuse 2010/413/ÜVJP artikli 20 lõike 1 punktidele b ja c kindlaks tehtud, et nad:

a) osalevad Iraani tuumarelva leviku tõkestamise seisukohast ohtlikus tuumaenergiaalases tegevuses või Iraani tuumarelva kandesüsteemide väljatöötamises, on sellega otseselt seotud või toetavad seda, sealhulgas keelatud kaupade ja tehnoloogia hankimises osalemise kaudu, või kuuluvad sellisele isikule, üksusele või asutusele või on tema kontrolli all, sealhulgas ebaseaduslike vahendite abil, või tegutsevad tema nimel või tema juhendamisel;

▼M11

b) on hoidnud kõrvale või rikkunud käesoleva määruse, nõukogu otsuse 2010/413/ÜVJP või ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1737 (2006), 1747 (2007), 1803 (2008) või 1929 (2010) sätteid või on aidanud loetellu kantud isikul, üksusel või asutusel nendest sätetest kõrvale hoida või neid sätteid rikkuda;

c) on Islami revolutsioonilise kaardiväe liikmed või juriidilised isikud, üksused või asutused, mis on Islami revolutsioonilise kaardiväe või ühe või mitme selle liikme omanduses või kontrolli all või nende nimel tegutsevad füüsilised või juriidilised isikud, üksused või asutused või Islami revolutsioonilisele kaardiväele või selle omanduses või kontrolli all olevatele või tema nimel tegutsevatele üksustele kindlustust või muid esmatähtsaid teenuseid pakkuvad füüsilised või juriidilised isikud, üksused või asutused;

▼M7

d) on muud isikud, üksused või asutused, kes toetavad Iraani valitsust ja nende omandis või kontrolli all olevaid üksusi materiaalselt, logistiliselt või rahaliselt, või on nendega seotud isikud või üksused;

▼M11

e) on juriidilised isikud, üksused või asutused, mis on Iraani Islamivabariigi laevandusettevõtja (Islamic Republic of Iran Shipping Lines, edaspidi „IRISL”) omanduses või kontrolli all või IRISLi nimel tegutsevad füüsilised või juriidilised isikud, üksused või asutused või IRISLile või selle omanduses või kontrolli all olevatele või tema nimel tegutsevatele üksustele kindlustust või muid esmatähtsaid teenuseid pakkuvad füüsilised või juriidilised isikud, üksused või asutused.

▼B

IRISLi ja selle omandis või kontrolli all olevate loetellu kantud üksuste rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamise kohustuse kohaselt on keelatud laadida ja lossida liikmesriikide sadamates IRISLi või selliste üksuste omandis olevaid või prahitud laevu.

Kohustus külmutada IRISLi ja selle omandis või kontrolli all olevate loetellu kantud üksuste rahalised vahendid ja majandusressursid ei eelda aga sellistele üksustele kuuluvate laevade, nendega veetava ja kolmandatele isikutele kuuluva veose arestimist või kinnipidamist ega selliste üksuste värvatud meeskonna kinnipidamist.

3. Rahalisi vahendeid ja majandusressursse ei tehta otseselt ega kaudselt kättesaadavaks VIII ja IX lisas loetletud füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele ega nende kasuks.

▼M24

4. Ilma et see piiraks artiklites 24, 25, 26, 27, 28, 28a, 28b ja 29 sätestatud erandeid, on keelatud osutada spetsiaalseid finantsandmete vahetamiseks kasutatavaid finantssõnumiteenuseid XIII ja IX lisas loetletud füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele.

▼B

5. VIII ja IX lisa sisaldavad isikute, üksuste ja asutuste loetellu kandmise põhjuseid, nagu need on esitanud ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee.

6. Võimaluse korral sisaldavad VIII ja IX lisa samuti asjaomaste füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste tuvastamiseks vajalikku teavet, nagu need on esitanud ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee. Füüsiliste isikute osas võib selline teave sisaldada nime, sealhulgas varjunime, sünniaega ja -kohta, kodakondsust, passi- ja ID-kaardi numbrit, sugu, aadressi, kui see on teada, ning positsiooni või ametit. Juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste osas võib selline teave sisaldada nime, registrisse kandmise kohta ja kuupäeva, registrinumbrit ja tegevuskohta. Lennu- ja laevandusettevõtjate puhul sisaldavad VIII ja IX lisa võimaluse korral ka loetellu kantud ettevõtetele kuuluvate laevade või lennukite tuvastamiseks vajalikku teavet, nagu registrinumber või nimi. Samuti esitatakse VIII ja IX lisas loetellu kandmise kuupäev.

▼M24

Artikkel 23a

1. Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad XIII lisas loetletud isikutele, üksustele ja asutustele või mis on nende valduses või kontrolli all. XIII lisasse on kantud ÜRO Julgeolekunõukogu poolt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) B lisa punkti 6 alapunktis c nimetatud füüsilised ja juriidilised isikud, üksused ja asutused.

2. Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad XIV lisas loetletud isikutele, üksustele ja asutustele või mis on nende valduses või kontrolli all. XIV lisa hõlmab füüsilisi ja juriidilisi isikuid, üksuseid ja asutusi, kelle puhul on nõukogu otsuse 2010/413/ÜVJP artikli 20 lõike 1 punkti e kohaselt tehtud kindlaks, et nad on olnud:

a) kaasatud ühise laiaulatusliku tegevuskava kohaste Iraani kohustuste vastaselt Iraanis läbiviidavate tuumarelva leviku tõkestamise seisukohast tundlikesse tuumaenergiaalastesse tegevustesse või tuumarelva kandevahendite väljatöötamisse Iraani poolt või on olnud nende tegevustega otseselt seotud või on neid tegevusi toetanud, sealhulgas seotud nende keelatud esemete, kaupade, seadmete, materjalide ja tehnoloogia hankimisega, mis on täpsustatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) B lisas sätestatud avalduses, otsuses 2010/413/ÜVJP või käesoleva määruse lisades;

b) aidanud määratud isikutel või üksustel hoida kõrvale ühise laiaulatusliku tegevuskava, ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015), otsuse 2010/413/ÜVJP või käesoleva määruse järgimisest või tegutseda nendega vastuolus;

c) tegutsenud määratud isikute või üksuste nimel või juhtimisel või

d) olnud nende omanduses või kontrolli all olev juriidiline isik, üksus või asutus.

3. Rahalisi vahendeid ja majandusressursse ei tehta otse ega kaudselt kättesaadavaks XIII ja XIV lisas loetletud füüsilistele ja juriidilistele isikutele, üksustele ning asutustele ega nende kasuks.

4. Ilma et see piiraks artiklites 24, 25, 26, 27, 28, 28a, 28b või 29 sätestatud erandeid, on keelatud osutada spetsiaalseid finantsandmete vahetamiseks kasutatavaid finantssõnumiteenuseid XIII ja XIV lisas loetletud füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele.

5. XIII ja XIV lisa hõlmab loetellu kantud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste loetellu kandmise põhjuseid.

6. Kui see info on olemas, sisaldavad XIII ja XIV lisa samuti asjaomaste füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste tuvastamiseks vajalikku teavet. Füüsiliste isikute osas võib selline teave sisaldada nime, sealhulgas varjunime, sünniaega ja -kohta, kodakondsust, passi- ja ID-kaardi numbrit, sugu, aadressi, kui see on teada, ning positsiooni või ametit. Juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste osas võib selline teave sisaldada nime, registrisse kandmise kohta ja kuupäeva, registrinumbrit ja tegevuskohta. Samuti esitatakse XIII ja XIV lisas loetellu kandmise kuupäev.

▼M24

Artikkel 24

Erandina artiklitest 23 või 23a võivad pädevad asutused anda loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks, kui on täidetud järgmised tingimused:

a) kohus, haldusorgan või vahekohus on rahaliste vahendite või majandusressursside suhtes kasutanud kinnipidamisõigust enne kuupäeva, mil sanktsioonide komitee, ÜRO Julgeolekunõukogu või nõukogu on artiklites 23 või 23a osutatud isiku, üksuse või asutuse loetellu kandnud, või teinud nende kohta enne nimetatud kuupäeva otsuse;

b) rahalisi vahendeid või majandusressursse kasutatakse ainult sellise kinnipidamisõigusega tagatud või sellise otsusega tunnustatud nõuete rahuldamiseks kõnealuseid nõudeid omavate isikute õigusi reguleerivate õigusnormidega seatud piires;

c) kinnipidamisõigusest või otsusest ei saa kasu VIII, IX, XIII või XIV lisas loetletud isikud, üksused või asutused;

d) kinnipidamisõiguse või otsuse tunnustamine ei ole vastuolus asjaomase liikmesriigi avaliku korraga ning

e) artikli 23 lõike 1 või artikli 23a lõike 1 kohaldamisel on liikmesriik kinnipidamisõiguse või otsuse ÜRO Julgeolekunõukogule teatavaks teinud.

Artikkel 25

Erandina artiklitest 23 või 23a ja tingimusel, et VIII, IX, XIII või XIV lisas loetletud isik, üksus või asutus teeb makse vastavalt lepingule või kokkuleppele, mis sõlmiti, või kohustusele, mis tekkis asjaomasele isikule, üksusele või asutusele enne kuupäeva, mil sanktsioonide komitee, ÜRO Julgeolekunõukogu või nõukogu kandis kõnealuse isiku, üksuse või asutuse loetellu, võivad pädevad asutused anda neile sobivatel tingimustel loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks, kui on täidetud järgmised tingimused:

a) asjaomane pädev asutus on otsustanud, et: i) rahalisi vahendeid ja majandusressursse kasutab VIII, IX, XIII või XIV lisas loetletud isik, üksus või asutus makseteks; ii) makse ei aita kaasa käesoleva määruse alusel keelatud tegevusele. Kui makse on tasu juba teostatud kaubandustegevuse eest ja kui teise liikmesriigi pädev asutus on eelnevalt kinnitanud, et kõnealune tegevus ei olnud selle teostamise ajal keelatud, loetakse, et makse ei aita prima facie kaasa keelatud tegevusele ning iii) makse ei ole vastuolus artikli 23 lõikega 3 või artikli 23a lõikega 3, ning

b) artikli 23 lõike 1 või artikli 23a lõike 1 kohaldamisel on asjaomane liikmesriik teavitanud ÜRO Julgeolekunõukogu kõnealusest otsusest ja oma kavatsusest anda luba ning ÜRO Julgeolekunõukogu ei ole esitanud selle kohta vastuväiteid kümne tööpäeva jooksul alates teavitamisest.

Artikkel 26

Erandina artiklitest 23 või 23a võivad pädevad asutused anda loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks või kättesaadavaks tegemiseks vastavalt tingimustele, mida nad asjakohaseks peavad, tingimusel et täidetud on järgmised tingimused:

a) asjaomane pädev asutus on teinud kindlaks, et asjaomased rahalised vahendid või majandusressursid on: i) vajalikud VIII, IX, XIII või XIV lisas loetletud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste või selliste füüsiliste isikute ülalpeetavate pereliikmete põhivajaduste rahuldamiseks, sealhulgas toiduainete, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude, maksude, kindlustusmaksete ning kommunaalteenuste eest tasumiseks; ii) ette nähtud üksnes õigusabiteenustega seotud mõistlike töötasude maksmiseks ja nendest teenustest tulenevate kulude hüvitamiseks, või iii) ette nähtud üksnes tasude või teenustasude maksmiseks külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise eest;

b) kui luba on seotud XIII lisas loetletud isiku, üksuse või asutusega, on asjaomane liikmesriik teavitanud ÜRO Julgeolekunõukogu punktis a nimetatud otsusest ja oma kavatsusest anda luba ning ÜRO Julgeolekunõukogu ei ole esitanud selle kohta vastuväiteid viie tööpäeva jooksul alates teavitamisest.

Artikkel 27

Erandina artikli 23 lõigetest 2 ja 3 või artikli 23a lõigetest 2 ja 3 võivad pädevad asutused anda neile sobivatel tingimustel loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks või nende kättesaadavaks tegemiseks, kui nad on otsustanud, et asjaomased rahalised vahendid või majandusressursid on makstavad rahvusvahelise õiguse kohaselt puutumatu diplomaatilise või konsulaaresinduse või rahvusvahelise organisatsiooni pangakontole või pangakontolt, juhul kui sellised maksed on ette nähtud diplomaatilise või konsulaaresinduse või rahvusvahelise organisatsiooni ametlikel eesmärkidel kasutamiseks.

Artikkel 28

Erandina artiklitest 23 või 23a võivad pädevad asutused anda loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks ning kättesaadavaks tegemiseks pärast seda, kui nad on otsustanud, et asjaomased rahalised vahendid või majandusressursid on vajalikud erakorraliste kulude katmiseks, kui luba käsitleb XIII lisas nimetatud isikut, üksust või asutust, asjaomane liikmesriik on ÜRO Julgeolekunõukogu sellest otsusest teavitanud ja ÜRO Julgeolekunõukogu on otsuse heaks kiitnud.

Artikkel 28a

Erandina artikli 23 lõigetest 2 ja 3 või artikli 23a lõigetest 2 ja 3 võivad pädevad asutused anda neile sobivatel tingimustel loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks või nende kättesaadavaks tegemiseks, kui nad on otsustanud, et asjaomased rahalised vahendid või majandusressursid on vajalikud tegevuste jaoks, mis on otseselt seotud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) B lisa punkti 2 alapunkti c lõikes 1 osutatud seadmetega, mis on mõeldud kergvee reaktorite jaoks.

Artikkel 28b

Erandina artiklitest 23 või 23a võivad pädevad asutused anda loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks või kättesaadavaks tegemiseks vastavalt tingimustele, mida nad asjakohaseks peavad, tingimusel et täidetud on järgmised tingimused:

a) asjaomane pädev asutus on teinud kindlaks, et asjaomased rahalised vahendid või majandusressursid on: i) vajalikud ühise laiaulatusliku tegevuskava III lisas kirjeldatud tsiviilotstarbelise tuumaenergiaalase koostöö projektide jaoks; ii) vajalikud tegevuste jaoks, mis on otseselt seotud artiklites 2a ja 3a osutatud esemetega või mis tahes muu tegevusega, mis on vajalik ühise laiaulatusliku tegevuskava rakendamiseks, ning

b) kui loa andmine puudutab XIII lisas loetletud isikut, üksust või asutust, on asjaomane liikmesriik ÜRO Julgeolekunõukogu sellest otsusest teavitanud ja ÜRO Julgeolekunõukogu on otsuse heaks kiitnud.

Artikkel 29

1. Artikli 23 lõige 3 ja artikli 23a lõige 3 ei takista finants- või krediidiasutustel, kes saavad kolmandalt isikult loetellu kantud isiku, üksuse või asutuse kontole üle kantud rahalisi vahendeid, külmutatud kontode krediteerimist, tingimusel et ka kõik neile kontodele lisatavad summad külmutatakse. Finants- või krediidiasutus teavitab sellistest tehingutest viivitamata pädevaid asutusi.

2. Tingimusel et kõik sellised intressid, muud tulud ja maksed külmutatakse kooskõlas artikli 23 lõikega 1 või 2 või artikli 23a lõikega 1 või 2, ei kohaldata artikli 23 lõiget 3 või artikli 23a lõiget 3 külmutatud kontodele kantud järgmiste summade suhtes:

a) nende kontode intressid või muud tulud või

b) maksed, mis tulenevad lepingust või kokkuleppest, mis sõlmiti, või kohustustest, mis tekkisid enne kuupäeva, mil sanktsioonide komitee, ÜRO Julgeolekunõukogu või nõukogu artiklites 23 või 23a osutatud isiku, üksuse või asutuse loetellu kandis.

▼B







V

PEATÜKK

PIIRANGUD RAHALISTE VAHENDITE ÜLEKANDMISELE JA FINANTSTEENUSTELE

▼M24 —————

▼M7 —————

▼M24 —————

▼B







VI

PEATÜKK

PIIRANGUD TRANSPORDILE

▼M24

Artikkel 36

Määruse (EMÜ) nr 2913/92 ja määruse (EMÜ) nr 2454/93 asjaomaste sätetega, milles käsitletakse ülddeklaratsioone ning tollideklaratsioone, kindlaks määratud eelteavet väljastav isik esitab ka käesoleva määrusega nõutavad load.

Artikkel 37

1. Keelatud on osutada laevale, mis kuulub otseselt või kaudselt Iraani isikule, üksusele või asutusele või mis on otseselt või kaudselt selle kontrolli all, punkerdamis-, varustamis- või muid teenuseid, kui teenuse osutajal on andmeid, sealhulgas pädevatelt tolliasutustelt artiklis 36 osutatud eelteabel põhinevaid andmeid, mis annavad põhjendatud aluse otsustada, et laevaga veetakse kaupu, mis kuuluvad sõjaliste kaupade ühisesse nimekirja või mille tarnimine, müümine, üleandmine ja eksportimine on käesoleva määrusega keelatud, välja arvatud juhul, kui selliste teenuste osutamine on vajalik humanitaar- või ohutuseesmärkidel.

2. Keelatud on osutada kaubalennukile, mis kuulub otseselt või kaudselt Iraani isikule, üksusele või asutusele või mis on otseselt või kaudselt selle kontrolli all, inseneri- ja hooldusteenuseid, kui teenuse osutajal on andmeid, sealhulgas pädevatelt tolliasutustelt artiklis 36 osutatud eelteabel põhinevaid andmeid, mis annavad põhjendatud aluse otsustada, et kaubalennukiga veetakse kaupu, mis kuuluvad sõjaliste kaupade ühisesse nimekirja või mille tarnimine, müümine, üleandmine ja eksportimine on käesoleva määrusega keelatud, välja arvatud juhul, kui selliste teenuste osutamine on vajalik humanitaareesmärkidel ja ohutuse tagamiseks.

3. Käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 sätestatud keelde kohaldatakse seni, kuni veos on kontrollitud ning vajaduse korral arestitud ja hävitatud.

Arestimine ja kõrvaldamine võib kooskõlas siseriikliku õiguse või pädeva asutuse otsusega toimuda importija kulul või selle kulu võidakse nõuda sisse ebaseadusliku tarnimise, müügi, üleandmise või ekspordi katse eest vastutavalt isikult või üksuselt.

▼M24 —————

▼B







VII

PEATÜKK

ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 38

1. Lepingu ja tehingu puhul, mille täitmist on otseselt või kaudselt, tervikuna või osaliselt mõjutanud käesoleva määrusega kehtestatud meetmed, ei rahuldata ühtki nõuet, sealhulgas hüvitisnõuet ega muud samalaadset nõuet, nagu tasaarvestusnõue või tagatisnõue, eelkõige nõuet, mille eesmärgiks on saada pikendust või mis tahes vormis tagatist või vastutagatist, eelkõige finantstagatist, kui selle esitajaks on:

▼M24

a) VIII, IX, XIII ja XIV lisas loetletud isikud, üksused ja asutused;

▼B

b) muu Iraani isik, üksus või asutus, sealhulgas Iraani valitsus;

c) isik, üksus või asutus, kes tegutseb mõne punktis a või b osutatud isiku, üksuse või asutuse kaudu või tema nimel.

2. Lepingu täitmist või tehingu sooritamist loetakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmetest mõjutatuks, kui nõue või selle sisu tuleneb otseselt või kaudselt kõnealustest meetmetest.

3. Igas nõude täitmise menetluses jääb kõnealuse nõude täitmist taotleva isiku kohustuseks tõendada, et nõude täitmine ei ole lõike 1 alusel keelatud.

4. Käesoleva artikliga ei piirata lõikes 1 osutatud isikute, üksuste ja asutuste õigust nõuda kooskõlas käesoleva määrusega lepinguliste kohustuste täitmata jätmise seaduslikkuse kohtulikku kontrolli.

▼M24 —————

▼B

Artikkel 40

1. Ilma et see piiraks kohaldatavate aruandlust, konfidentsiaalsust ja ametisaladust käsitlevate eeskirjade kohaldamist, peavad füüsilised ja juriidilised isikud, üksused ning asutused:

▼M24

a) esitama viivitamata käesoleva määruse järgimist hõlbustava teabe, näiteks teave vastavalt artiklitele 23 või 23a külmutatud arvete ja rahasummade kohta, pädevatele asutustele, mis asuvad nende elu- või asukoha liikmesriigis, ja otse või liikmesriikide kaudu komisjonile;

▼B

b) tegema koostööd kõnealuste pädevate asutustega nimetatud teabe kontrollimisel.

2. Komisjonile otse esitatud lisateave edastatakse asjaomasele liikmesriigile.

3. Kogu käesoleva artikli kohaselt esitatud ja saadud teavet kasutatakse ainult sel otstarbel, milleks see esitati või saadi.

▼M24

Artikkel 41

Keelatud on teadlikult ja tahtlikult osaleda tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on kõrvalehoidmine käesoleva määruse artiklites 2a, 2b, 2c, 2d, 3a, 3b, 3c, 3d, 4a, 4b, 5, 10d, 15a, 23, 23a ja 37 sätestatud meetmetest.

▼B

Artikkel 42

1. Rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamisest ja nende kättesaadavaks tegemisest keeldumisest, mis on tehtud heas usus, et selline tegevus on kooskõlas käesoleva määrusega, ei tulene määrust rakendavale füüsilisele ja juriidilisele isikule, üksusele ning asutusele, selle juhtidele ega töötajatele mingit vastutust, välja arvatud juhul, kui tõendatakse, et rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamise või kinnipidamise põhjustas hooletus.

2. Käesolevas määruses sätestatud meetmetest ei tulene asjaomastele füüsilistele ja juriidilistele isikutele, üksustele ega asutustele mingit vastutust, kui nad ei teadnud ja neil ei olnud põhjendatud alust kahtlustada, et nende tegevu võiks rikkuda kõnealuseid keelde.

▼M24 —————

▼B

Artikkel 44

1. Komisjon ja liikmesriigid teatavad üksteisele iga kolme kuu tagant käesoleva määruse alusel võetud meetmetest ja jagavad omavahel muud nende käsutuses olevat käesoleva määrusega seotud asjakohast teavet, eelkõige teavet:

▼M24

a) artiklite 23 ja 23a alusel külmutatud rahaliste vahendite ning artiklite 24, 25, 26, 27, 28, 28a ja 28b alusel antud lubade kohta;

▼B

b) rikkumiste ja jõustamisprobleemide ning liikmesriikide kohtute tehtud otsuste kohta.

2. Liikmesriigid edastavad viivitamata üksteisele ja komisjonile muu nende käsutuses oleva asjakohase teabe, mis võib mõjutada käesoleva määruse tõhusat rakendamist.

▼M24

Artikkel 45

Komisjon muudab I, II, III, VIIA, VIIB ja X lisa liikmesriikide esitatud teabe põhjal.

Artikkel 46

1. Kui ÜRO Julgeolekunõukogu kannab loetellu füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse, lisab nõukogu sellise füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse VIII lisasse.

2. Kui nõukogu otsustab füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse suhtes kohaldada artikli 23 lõigetes 2 ja 3 osutatud meetmeid, muudab ta vastavalt IX lisa.

3. Kui nõukogu otsustab füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse suhtes kohaldada artikli 23a lõigetes 2 ja 3 osutatud meetmeid, muudab ta vastavalt XIV lisa.

4. Nõukogu edastab oma otsuse, sealhulgas loetellu kandmise põhjused lõikes 1 või 3 osutatud füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele kas otse, juhul kui aadress on teada, või teatise avaldamise kaudu, ning annab asjaomasele füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele võimaluse esitada oma märkused.

5. Kui esitatakse märkusi või uusi olulisi tõendeid, vaatab nõukogu oma otsuse läbi ning teavitab vastavalt asjaomast füüsilist või juriidilist isikut, üksust või asutust.

6. Kui ÜRO otsustab mõne füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse loetelust välja arvata või muuta loetellu kantud füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse andmeid, muudab nõukogu vastavalt VIII või XIII lisa.

7. IX ja XIV lisas sisalduvad loetelud vaadatakse vähemalt iga 12 kuu järel korrapäraselt läbi.

▼B

Artikkel 47

1. Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Ettenähtud meetmed ja karistused on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

2. Liikmesriigid teatavad kõnealustest eeskirjadest komisjonile viivitamata pärast käesoleva määruse jõustumist ja teavitavad komisjoni igast hilisemast muudatusest.

Artikkel 48

1. Liikmesriigid määravad käesolevas määruses osutatud pädevad asutused ja märgivad need ära X lisas loetletud veebisaitidel. Liikmesriigid teatavad komisjonile igast X lisas loetletud veebisaidi aadressi muudatusest.

2. Liikmesriigid teatavad komisjonile oma pädevad asutused, sealhulgas nende kontaktandmed, viivitamata pärast käesoleva määruse jõustumist ja teavitavad komisjoni igast hilisemast muudatusest.

3. Kui käesolevas määruses on nõue komisjoni teavitada või temaga suhelda, tuleb selleks kasutada X lisas esitatud aadressi ja muid kontaktandmeid.

Artikkel 49

Käesolevat määrust kohaldatakse:

a) liidu territooriumil, sealhulgas õhuruumis;

b) liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate õhusõidukite ja laevade pardal;

c) kõikide liikmesriikide kodanike suhtes liidu territooriumil ja väljaspool seda;

d) liidu territooriumil või väljaspool seda asuvate juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste suhtes, mis on asutatud või moodustatud liikmesriigi õiguse alusel;

e) juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste äritegevuse suhtes, mis tervikuna või osaliselt toimub liidu territooriumil.

Artikkel 50

Määrus (EL) nr 961/2010 tunnistatakse kehtetuks. Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 51

Käeolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

▼M24









I LISA

Artiklis 2a osutatud kaupade ja tehnoloogia loetelu

Käesolev lisa sisaldab järgmisi tuumatarneriikide grupi loendis loetletud esemeid selles määratletud kujul:

Märkus: Mis tahes ese, mille konkreetsed tehnilised omadused või spetsifikatsioonid kuuluvad nii I lisas kui ka III lisas määratletud kategooriatesse, loetakse kuuluvaks üksnes III lisa kohaldamisalasse.

Tuumatarneriikide grupi loendi I osa

A LISA

SUUNISTES OSUTATUD KONTROLLNIMEKIRI

ÜLDMÄRKUSED

1. Kontrolli eesmärki ei tohiks kahjustada komponentide osade üleandmisega. Kõik valitsused võtavad selle eesmärgi saavutamiseks võimalikke meetmeid ning püüavad jätkuvalt sõnastada kõigi tarnijate jaoks kasutuskõlbliku komponentide osade määratluse.

2. Suuniste punkti 9 alapunkti b alapunktile 2 viitamisel tuleks „sama tüüpi” mõista selliselt, et projekteerimise, konstrueerimise või käitamise protsessid põhinevad kontrollnimekirjas määratletutega samadel või sarnastel füüsikalistel või keemilistel protsessidel.

3. Tarnijad tunnistavad, et teatavate isotoopide eraldamise protsesside puhul on uraani rikastamiseks mõeldud tehased, seadmed ja tehnoloogia lähedalt seotud teadusuuringute, meditsiinilistel ja muudel mittetuuma-eesmärkidel kasutatavate „muude elementide” isotoopide eraldamiseks mõeldud tehaste, seadmete ja tehnoloogiaga. Sellega seoses peaksid tarnijad hoolikalt läbi vaatama oma õigusmeetmed, sealhulgas ekspordiloa andmise eeskirjad ja teabe/tehnoloogia klassifitseerimise ning julgeolekutavad, mis puudutavad „muude elementide” isotoopide eraldamist, et tagada vastavalt vajadusele asjakohaste kaitsemeetmete rakendamine. Tarnijad tunnistavad, et asjakohased kaitsemeetmed, mida kohaldatakse „muude elementide” isotoopide eraldamise puhul, on teatavatel juhtudel põhimõtteliselt samad, mida kohaldatakse uraani rikastamise korral. (Vt sissejuhatav märkus kontrollnimekirja 5. jaotises.) Suuniste punkti 17 alapunkti a kohaselt konsulteerivad tarnijad vajaduse korral teiste tarnijatega ühtsete poliitikameetmete ja menetluste rakendamiseks nende tehaste, seadmete ja tehnoloogia üleandmisel ja kaitsmisel, mis puudutavad „muude elementide” isotoopide eraldamist. Tarnijad peaksid samuti käituma sobiva ettevaatusega olukordades, kus uraani rikastamise protsessides kasutatud seadmeid ja tehnoloogiat kasutatakse muul kui tuumaotstarbel, näiteks keemiatööstuses.

TEHNOLOOGIA KONTROLL

Nimekirjas oleva iga kaubaga otseselt seotud „tehnoloogia” üleandmist analüüsitakse ja kontrollitakse siseriiklike õigusaktidega lubatud ulatuses samal määral nagu kaupa ennast.

„Tehnoloogia” üleandmise kontrolli ei kohaldata „üldkasutatava” teabe või „fundamentaalteaduslike uuringute” suhtes.

Lisaks „tehnoloogia” üleandmise kontrolli teostamisele tuumarelva leviku tõkestamise eesmärkidel peaksid tarnijad edendama selle tehnoloogia kaitset kontrollnimekirja kantud rajatiste projekteerimise, ehitamise ja käitamise suhtes, pidades silmas terrorirünnakutega seotud ohtu, ning rõhutama vastuvõtjatele selle tegemise vajadust.

TARKVARA KONTROLL

Nimekirjas oleva iga kaubaga otseselt seotud „tarkvara” üleandmist analüüsitakse ja kontrollitakse siseriiklike õigusaktidega lubatud ulatuses samal määral nagu kaupa ennast.

„Tarkvara” üleandmise kontrolli ei kohaldata „üldkasutatava” teabe või „fundamentaalteaduslike uuringute” suhtes.

MÕISTED

„Fundamentaalteaduslikud uuringud” – eksperimentaalne või teoreetiline töö, mida teostatakse põhiliselt uute teadmiste saamiseks nähtuste ja vaadeldavate faktide fundamentaalsetest põhimõtetest ning mis ei ole otseselt suunatud konkreetse praktilise eesmärgi saavutamiseks.

„Arendus” –

seotud kõikide „tootmisele” eelnevate järkudega, näiteks:

— projekteerimine

— projekteerimisega seotud teadusuuringud

— projekteerimisega seotud analüüs

— kontseptuaalne projekteerimine

— prototüüpide koostamine ja katsetamine

— katsetootmiskavad

— projektlahenduse andmed

— projektlahenduse andmete tooteks muutmise protsess

— konfiguratsiooni projekt

— integreerimisprojekt

— skeemid

„Üldkasutatav” – „tehnoloogia” või „tarkvara”, mis on tehtud kättesaadavaks, seadmata piiranguid selle edasise levitamise suhtes. (Autoriõigusega seatud piirangud ei takista „tehnoloogiat” või „tarkvara” olemast „üldkasutatav”.)

„Mikroprogramm” – elementaarsete käskude jada, mida säilitatakse erilises mäluseadmes ja mille täitmise käivitab tema viitekäsu saabumine käsuregistrisse.

„Muud elemendid” – kõik teised elemendid peale vesiniku, uraani ja plutooniumi.

„Tootmine” –

kõik tootmisetapid, näiteks:

— konstrueerimine

— toote insenerlahendus

— valmistamine

— integreerimine

— kokkupanemine (montaaž)

— järelevalve

— katsetamine

— kvaliteedi tagamine

„Programm” – käskude jada protsessi sooritamiseks elektronarvuti abil kas vahetult täidetaval või täidetavaks muundataval kujul.

„Tarkvara” – ühest või mitmest „programmist” või „mikroprogrammist” koosnev kogum, mis on paigutatud mis tahes füüsilisele andmekandjale.

„Tehniline abi” –

võib esineda juhiste, oskuste, väljaõppe, tööalaste teadmiste ja konsultatsiooniteenuste vormis.

Märkus: „Tehniline abi” võib hõlmata „tehniliste andmete” üleandmist.

„Tehnilised andmed” – võivad esineda tehniliste jooniste, plaanide, diagrammide, mudelite, valemite, insener-tehniliste projektide ja spetsifikatsioonide, käsiraamatute ja juhiste kujul kas kirjalikult või salvestatuna muudele andmekandjatele või seadmetele, näiteks kettad, lindid, püsimälud.

„Tehnoloogia” – spetsiaalne teave, mis on vajalik nimekirjas sisalduvate kaupade „arenduseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”. See teave võib esineda „tehniliste andmete” või „tehnilise abi” kujul.

„Kasutamine” – käitamine, paigaldus (sh kohapealne paigaldus), hooldus (kontroll), remont, kapitaalremont ja renoveerimine.

MATERJALID JA SEADMED

1. Lähtematerjal ja lõhustuv erimaterjal

Nagu on määratletud Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri põhikirja XX artiklis.

1.1. „Lähtematerjal” „Lähtematerjal” – looduses esinevate isotoopide segu sisaldav uraan, kahandatud isotoobi 235 sisaldusega uraan, toorium, ükskõik milline eespool nimetatud aine metalli, sulami, keemilise ühendi või kontsentraadi kujul, muu materjal, mis sisaldab üht või mitut eespool nimetatud ainet sellises kontsentratsioonis, mille juhatajate nõukogu teatava aja tagant kindlaks määrab, ja muu niisugune materjal, mille juhatajate nõukogu teatava aja tagant kindlaks määrab.

1.2. „Lõhustuv erimaterjal” i) „Lõhustuv erimaterjal” – plutoonium-239, uraan-233, „uraaniisotoobi U235 või U233 suhtes rikastatud uraan”, materjal, mis sisaldab üht või mitut eespool nimetatud ainet, muud lõhustuvad ained, mille juhatajate nõukogu teatava aja tagant kindlaks määrab; kuid „lõhustuv erimaterjal” ei hõlma lähtematerjali. ii) „Uraaniisotoobi U235 või U233 suhtes rikastatud uraan” – uraan, mis sisaldab uraaniisotoopi U235 või U233 või mõlemat nimetatud uraaniisotoopi sellisel hulgal, et nende isotoopide summaarse koguse suhe isotoobi 238 kogusesse on suurem kui looduslikult esinev isotoopide 235 ja 238 suhe. Suuniste rakendamisel ei võeta siiski arvesse allpool alapunktis a loetletud kaupu ning lähtematerjali või lõhustuva erimaterjali eksporti vastuvõtvale riigile 12 kuu jooksul allpool alapunktis b osutatud piirmäärade ulatuses. a) Plutoonium, milles plutoonium-238 isotoobi sisaldus ületab 80 %. Lõhustuv erimaterjal instrumentide anduriosades kasutamiseks grammides mõõdetavates või väiksemates kogustes ning lähtematerjal, mille puhul valitsus on veendunud, et seda kasutatakse ainult mittetuumaalastes tegevustes, näiteks sulamite või keraamika tootmisel. b)



Lõhustuv erimaterjal 50 efektiivgrammi; looduslik uraan 500 kilogrammi; vaesestatud uraan 1 000 kilogrammi; toorium 1 000 kilogrammi.

2. Seadmed ja mittetuumamaterjalid

Nimekirja kantavad seadmed ja mittetuumamaterjalid, mille kohta valitsus on võtnud vastu otsuse (B lisas osutatud kogustest väiksemad kogused loetakse praktilistel kaalutlustel mitteoluliseks).

2.1. Tuumareaktorid ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud või valmistatud seadmed ja komponendid (vt B lisa 1. jaotis).

2.2. Reaktorite mittetuumamaterjalid (vt B lisa 2. jaotis).

2.3. Kiiritatud kütuseelementide ümbertöötlemise tehased ja spetsiaalselt selle jaoks projekteeritud või valmistatud seadmed (vt B lisa 3. jaotis).

2.4. Tuumareaktori kütuseelementide valmistamise tehased ja spetsiaalselt selle jaoks projekteeritud või valmistatud seadmed (vt B lisa 4. jaotis).

2.5. Loodusliku uraani, vaesestatud uraani või lõhustuva erimaterjali isotoopide eraldamise tehased ja spetsiaalselt selleks projekteeritud või valmistatud seadmed, välja arvatud analüüsiseadmed (vt B lisa 5. jaotis).

2.6. Raske vee, deuteeriumi ja selle ühendite tootmise või kontsentreerimise tehased ja spetsiaalselt selleks projekteeritud või valmistatud seadmed (vt B lisa 6. jaotis).

2.7. Jaotistes 4 ja 5 määratletud kütuseelementide tootmises kasutatava uraani ja plutooniumi konversiooni- ning uraani isotoopide eraldustehased ja spetsiaalselt selleks projekteeritud või valmistatud seadmed (vt B lisa 7. jaotis).

B LISA

SELGITUSED KONTROLLNIMEKIRJA KANTUD KAUPADE KOHTA

(nagu kindlaks määratud A lisa osa „MATERJALID JA SEADMED” jaotises 2)

1. Tuumareaktorid ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud või valmistatud seadmed ja komponendid

Eri tüüpi tuumareaktorite liigitamisel võib lähtuda kasutatud aeglustist (nt raske vesi, grafiit, kergvesi) või aeglusti puudumisest, sisalduvate neutronite spektrist (nt termilised, kiired), kasutatud jahutist (nt vesi, sulametall, sulasool, gaas) või reaktori funktsioonist või tüübist (nt tuumareaktorid, uurimisreaktorid, katsereaktorid). Kõiki seda tüüpi tuumareaktoreid tuleks käsitada selle kande ja vajaduse korral kõikide selle kande alapunktide alla kuuluvatena. Selle kandega ei reguleerita tuumasünteesireaktoreid.

1.1. Täielikud tuumareaktorid

Tuumareaktorid, mis on võimelised käigus hoidma kontrollitavat isekulgevat tuumade lõhastumise ahelreaktsiooni.

Põhimõtteliselt hõlmab „tuumareaktor” reaktorianumas asuvaid või vahetult selle külge kinnitatud seadmeid, südamiku võimsust reguleerivaid seadmeid ning komponente, mis üldjuhul sisaldavad või reguleerivad reaktorisüdamiku primaarjahutit või puutuvad sellega vahetult kokku.

Siia kategooriasse kuuluvate põhiesemete tervikliku komplektina eksportimine toimub üksnes suunistes toodud menetluste kohaselt. Need sellesse funktsionaalselt määratletud kategooriasse kantud üksikesemed, mida eksporditakse üksnes suunistes toodud menetluste kohaselt, on loetletud jaotistes 1.2–1.11. Valitsus jätab endale õiguse kohaldada suunistes toodud menetlusi teiste esemete suhtes selles funktsionaalselt määratletud kategoorias.

1.2. Tuumareaktorianumad

Metallanumad või nende tööstuslikult toodetud põhiosad, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud hoidma jaotises 1.1 määratletud tuumareaktori südamikku, ning jaotises 1.8 määratletud asjaomased tuumareaktori siseosad.

Jaotis 1.2 hõlmab tuumareaktorianumaid olenemata nende nimirõhust ning reaktori surveanumaid ja kalandreid. Reaktorianuma kaas kuulub jaotise 1.2 alla kui reaktorianuma tööstuslikult toodetud põhiosa.

1.3. Tuumareaktori kütuse laadimis- ja eemaldamisseadmed

Manipuleeritavad seadmed, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kütuse laadimiseks jaotises 1.1 määratletud tuumareaktorisse või sealt eemaldamiseks.

Eespool nimetatud esemed on võimelised toimetama kütust reaktorisse selle töö käigus või neil on tehniliselt kõrgetasemelised positsioneerimis- või asendiseadmed, mis võimaldavad viia läbi keerulisi operatsioone ka siis, kui reaktor on välja lülitatud, näiteks operatsioone, mille puhul kütuse laadimist ei saa vahetult jälgida või mille puhul juurdepääs kütusele ei ole üldjuhul võimalik.

1.4. Tuumareaktori kontrollvardad ja -seadmed

Jaotises 1.1 määratletud tuumareaktoris toimuva tuumalõhustumise protsessi kontrollimiseks spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud vardad, nende toetus- ja riputustarindid, varraste ajamid ning varraste juhiktorud.

1.5. Tuumareaktori survetorud

Torud, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud sisaldama jaotises 1.1 määratletud reaktoris nii kütuseelemente kui ka primaarjahutit.

Survetorud moodustavad osa kütusekanalitest, mis on projekteeritud töötama kõrgenenud rõhu all, mis võib vahel olla suurem kui 5 MPa.

1.6. Tuumkütuse kattekest

Tsirkooniumist ja selle sulamitest valmistatud torud (või torusõlmed), mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kasutamiseks jaotises 1.1 määratletud reaktoris kütuse kattekestana ja kogustes üle 10 kg.

NB! Tsirkooniumist survetorud – vt jaotis 1.5. Kalandrite torud – vt jaotis 1.8.

Tuumareaktoris kasutamiseks mõeldud torud, mis on valmistatud tsirkooniumist või selle sulamist, sisaldavad tsirkooniumit, mille puhul on hafniumi ja tsirkooniumi massivahekord enamjaolt vähem kui 1:500.

1.7. Primaarjahuti pumbad või ringluspumbad

Pumbad või ringluspumbad, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud primaarjahuti ringluse tekitamiseks jaotises 1.1 määratletud tuumareaktorites.

Spetsiaalselt vesijahutusega reaktorite jaoks projekteeritud või valmistatud pumbad või ringluspumbad, gaasijahutusega reaktorite jaoks mõeldud ringluspumbad ning sulametallilise jahutusega reaktoritele mõeldud elektromagnetilised ja mehhaanilised pumbad. Need seadmed võivad hõlmata ühel või mitmel tihendil põhineva ja primaarjahuti lekkimise takistamiseks mõeldud keerulise süsteemiga pumpasid, isoleeritud pumpasid ja inertsmassisüsteemiga pumpasid. See määratlus hõlmab Ameerika Mehaanikainseneride Liidu (American Society of Mechanical Engineers ehk ASME) standardi III osa I jaotise alaosa NB (1. klassi komponendid) või samaväärsete standardite kohaselt sertifitseeritud pumpasid.

1.8. Tuumareaktori siseosad

„Tuumareaktori siseosad”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud jaotises 1.1 määratletud tuumareaktoris kasutamiseks. Siia kuuluvad näiteks südamiku kandetarindid, kütusekanalid, kalandrite torud, soojusekraanid, deflektorid, südamiku restplaadid ja hajutiplaadid.

„Tuumareaktori siseosadena” käsitatakse kõiki reaktorianuma põhistruktuure, millel on üks või enam ülesannet, nagu südamiku toestamine, kütuse asetuse säilitamine, primaarjahuti voolu suunamine, reaktorianuma kiirgusvarje tagamine ning südamikusiseste seadmete juhtimine.

1.9. Soojusvahetid

a) Aurugeneraatorid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud jaotises 1.1 määratletud tuumareaktori primaar- või vahejahutuskontuuris kasutamiseks.

b) Muud soojusvahetid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud jaotises 1.1 määratletud tuumareaktori primaarjahutuskontuuris kasutamiseks.

Aurugeneraatorid on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud reaktoris genereeritud soojuse ülekandmiseks toiteveele auru tekitamiseks. Kiirete reaktorite puhul, mis hõlmavad ka vahejahutuskontuuri, asubki aurugeneraator vahejahutuskontuuris.

Gaasijahutusega reaktorite puhul võib soojusvahetit kasutada soojuse ülekandmiseks sekundaarsesse gaasikontuuri, mis toimib gaasiturbiini ajamina.

See kanne ei hõlma reaktori tugisüsteemidele ette nähtud soojusvaheteid, näiteks hädajahutussüsteeme või reaktori jääksoojuse jahutussüsteeme.

1.10. Neutrondetektorid

Neutrondetektorid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud neutronvoo taseme kindlaksmääramiseks jaotises 1.1 määratletud tuumareaktori südamikus.

See kanne hõlmab reaktori südamikus ja väljaspool südamikku asuvaid detektoreid, millega mõõdetakse neutronvoo tasemeid laias ulatuses, üldjuhul alates 104 neutronist ruutsentimeetri kohta sekundi kohta kuni 1010 või enama neutronini ruutsentimeetri kohta sekundi kohta. Väljaspool südamikku asuva vahendina käsitatakse vahendit, mis asub väljaspool jaotises 1.1 määratletud reaktori südamikku, kuid paikneb reaktori ümbrisseina piirides.

1.11. Soojusekraanid

„Soojusekraanid”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kasutamiseks jaotises 1.1 määratletud tuumareaktoris, et vähendada soojuskadu ja samuti kaitsta reaktorianumat.

„Soojusekraanid” on suured reaktorianumate kohale paigutatud struktuurid, mis vähendavad soojuskadu reaktorist ja vähendavad temperatuuri anuma sees.

2. Reaktorite mittetuumamaterjalid

2.1. Deuteerium ja raske vesi

Deuteerium, raske vesi (deuteeriumoksiid) ja kõik muud deuteeriumiühendid, milles deuteeriumi aatomite suhe vesiniku aatomitesse ületab 1:5 000 , kasutamiseks jaotises 1.1 määratletud tuumareaktoris kogustes, mis on suuremad kui 200 kg deuteeriumi aatomeid 12 kuu lõikes iga vastuvõtva riigi kohta.

2.2. Tuumatehnoloogilise puhtusastmega grafiit

Tuumatehnoloogilise puhtusastmega grafiit, mille booriekvivalendi väärtus on väiksem kui 5 miljondikku ja tihedus üle 1,50 g/cm, mis on ette nähtud kasutamiseks jaotises 1.1 määratletud tuumareaktoris kogustes, mis ületavad 1 kg.

Ekspordikontrolli eesmärgil määrab valitsus kindlaks, kas eespool toodud kirjeldusele vastava grafiidi ekspordi eesmärk on selle grafiidi kasutamine tuumareaktoris.

Booriekvivalendi väärtuse võib kindlaks määrata katseliselt või määratleda kui lisandite BEz summa (v.a BEsüsinik, kuna süsinikku ei loeta lisandiks) koos booriga, kus:

BEz (ppm) = CF × elemendi Z kontsentratsioon ppm-des;

CF on teisendustegur: (σz × AB):(σB × Az); ning σB ja σZ on vastavalt loodusliku boori ja elemendi Z soojuslike neutronite haarde ristlõige (barnides);

AB ja AZ on vastavalt loodusliku boori ja elemendi Z aatommassid.

3. Kiiritatud kütuseelementide ümbertöötlemise tehased ja spetsiaalselt selle jaoks projekteeritud või valmistatud seadmed

Kiiritatud tuumkütuse ümbertöötlemisel eraldatakse plutoonium ja uraan tugevalt radioaktiivsetest lõhustumistoodetest ja teistest transuraanidest. Seda eraldamist saab läbi viia erinevate tehniliste protsessidega. Aastate jooksul on siiski kõige enamkasutatavamaks ja aktsepteeritumaks protsessiks saanud Purex. Purexi käigus lahustatakse kiiritatud tuumkütus lämmastikhappes, seejärel eraldatakse uraan, plutoonium ja lõhestumistooted lahuse ekstraheerimise teel, kasutades tributüülfosfaadi segu orgaanilises lahuses.

Purexi rajatistes on koos samaliigiliste funktsioonidega kiiritatud tuumkütuseelementide purustamine, kütuse lahustamine, lahuse ekstraheerimine ja protsessivedeliku ladustamine. See võib hõlmata ka seadmeid uraaninitraadi termiliseks denitreerimiseks, plutooniumnitraadi muundamiseks oksiidiks või metalliks ja lõhustamistooteid sisaldava jäätmelahuse töötlemist sellisesse vormi, mis on sobiv selle pikaajaliseks säilitamiseks või kahjutustamiseks. Neid funktsioone täitvate seadmete konkreetne liik ja ülesehitus võib erinevate Purexi rajatiste puhul mitmel põhjusel erineda, sealhulgas kiiritatud ja töötlemiseks suunatud tuumkütuse liik ja kogus ja eraldatud materjalide kavatsetud kasutusotstarve ja rajatise projekteerimisel kasutatud ohutus- ja hoolduspõhimõtted.

„Kiiritatud kütuseelementide ümbertöötlemise tehas”, kaasa arvatud seadmed ja nende komponendid, mis otseselt juhivad kiiritatud kütust, enamikku tuumamaterjali ja lõhustumissaaduste käitlemisvooge ning on tavaolukorras nendega kokkupuutes.

Neid protsesse, mis hõlmavad ka plutooniumi muundamis- ja plutooniummetalli täielikke tootmissüsteeme, võib tuvastada nendest meetmetest, mida rakendatakse, et vältida kriitilist seisundit (nt geomeetria abil), kiirgusega kokkupuutumist (nt varje abil) ja mürgisust (nt seadme isoleerimisega).

Siia kategooriasse kuuluvate põhiesemete tervikliku komplektina eksportimine toimub üksnes suunistes toodud menetluste kohaselt.

Valitsus jätab endale õiguse kohaldada suunistes toodud menetlusi teiste esemete suhtes selles funktsionaalselt määratletud kategoorias vastavalt allpool toodud loetelule.

Seadmed, mis jäävad mõiste „spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud seadmed” alla kiiritatud kütuseelementide ümbertöötlemise puhul on järgmised:

3.1. Kiiritatud kütuseelemendi tükeldamismasinad

Kaugjuhitavad seadmed, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kasutamiseks eespool kirjeldatud ümbertöötlemistehases ja mille eesmärgiks on tükeldada, hakkida või järgata kiiritatud kütuseelemente, puntraid või vardaid.

Need seadmed purustavad kütuse kattekesta, et paljastada kiiritatud tuumamaterjal ja see lahustada. Kõige enam kasutatakse spetsiaalselt projekteeritud metallist lõikureid, ehkki kasutada võib ka kaasaegsemat tehnikat nagu lasereid.

3.2. Lahuseanumad

Kriitiliselt ohutud mahutid (nt väikese läbimõõduga, rõngakujulised või lamedad mahutid), mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kasutamiseks eespool kirjeldatud ümbertöötlemistehases ja mis on ette nähtud kiiritatud tuumkütuse lahustamiseks ja mis on suutelised vastu pidama kuumadele, äärmiselt sööbivatele vedelikele ja mida võib kaugjuhtimise teel täita ja hooldada.

Lahuseanumatesse paigutatakse üldjuhul tükeldatud kasutatud kütus. Nendes kriitilise tähtsusega mahutites lahustatakse tuumamaterjal lämmastikhappes ja järelejäänud koored eemaldatakse protsessivoost.

3.3. Lahusti ekstraheerijad ja lahuse ekstraheerimisseadmed

Kiiritatud kütuse ümbertöötlemise tehases kasutamiseks mõeldud spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud lahuseekstraheerijad, nagu pakitud või pulseerivad sambad, segumikserid või tsentrifugaalekstraheerijad. Lahuse ekstraheerijad peavad olema vastupidavad lämmastikhappe söövitavale toimele. Sellised ekstraheerijad valmistatakse üldjuhul äärmiselt kõrgete nõuete järgi (sealhulgas erikeevitus, järelevalve- ja kvaliteeditagamise ning kvaliteedikontrollimeetodid) madala süsinikusisaldusega roostevabadest terastest, titaanist, tsirkooniumist või muudest kvaliteetsetest materjalidest.

Lahusti ekstraheerijatesse saabub kiiritatud kütuse lahus lahuseanumatest ja orgaaniline lahus, mis eraldab uraani, plutooniumi ja lõhustumisproduktid. Lahuse ekstraheerimise seade projekteeritakse üldjuhul vastavalt rangetele tööparameetritele nagu pikk kasutusiga ja hooldevabadus või lihtsalt asendatavana, lihtsa tööpõhimõtte ja juhtimisega ning paindlikuna muudatusteks protsessitingimustes.

3.4. Kemikaalide hoidmis- või säilitusanumad

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud hoidmis- või säilitusanumad kasutamiseks kiiritatud kütuse ümbertöötlemise tehases. Hoidmis- või säilitusanumad peavad olema vastupidavad lämmastikhappe korrosioonile. Hoidmis- või säilitusanumad valmistatakse üldjuhul sellistest materjalidest nagu madala süsinikusisaldusega roostevaba teras, titaanium või tsirkoonium või muud kvaliteetsed materjalid. Hoidmis- või säilitussanumaid võib projekteerida nii, et neid saab kasutada ja hooldada kaugjuhtimise teel ja nad võivad tuumaohutuse seisukohast vastata järgmistele kriteeriumitele:

(1) seinad või sisestruktuurid, mille booriekvivalendi väärtus on vähemalt 2 %, või

(2) silindriliste anumate diameeter ei ole suurem kui 175 mm (7 tolli) või

(3) plaadi- või rõngakujuliste anumate laius ei ole suurem kui 75 mm (3 tolli).

Lahuse ekstraheerimine tekitab kolm põhilist protsessivedeliku voogu. Hoidmis- või säilitusanumaid kasutatakse kõigi kolme voo töötlemiseks järgmiselt:

a) puhas uraaninitraadi lahus kontsentreeritakse aurustamise abil ja viiakse denitreerimisprotsessi, kus see muundatakse uraanoksiidiks. Seda oksiidi taaskasutatakse tuumkütusetsüklis;

b) äärmiselt radioaktiivne lõhustumistoodete lahus kontsentreeritakse üldjuhul aurustamise teel ja ladustatakse kontsentraadina. Seda kontsentraati on hiljem võimalik aurustada ja muundada vormi, mis sobib tema säilitamiseks või kahjutustamiseks;

c) puhas plutooniumnitraadilahus kontsentreeritakse ja ladustatakse, kuni seda saab kasutada edasises protsessis. Muu hulgas projekteeritakse plutooniumlahuste hoidmis- või säilitusanumad nii, et vältida kriitilisi probleeme seoses muudatustega kontsentratsioonis ja selle voo vormiga.

3.5. Neutronite mõõtesüsteemid protsessi juhtimiseks

Neutronite mõõtesüsteemid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud integreerimiseks automaatsetesse protsessi juhtimise süsteemidesse kiiritatud kütuseelementide ümbertöötlemise tehases ja kasutamiseks sellistes süsteemides.

Need süsteemid hõlmavad neutronite aktiivse ja passiivse mõõtmise ja eristamise võimet, et määrata kindlaks lõhustuva materjali kogus ja koostis. Kogu süsteem koosneb neutronite generaatorist, neutrondetektorist, võimenditest ja signaali töötlemise elektroonikast.

Siia kandesse ei kuulu neutronite detekteerimise ja mõõtmise vahendid, mis on projekteeritud tuumamaterjali arvepidamise või kaitse jaoks, ja mis tahes muud rakendused, mis ei ole seotud integreerimisega automaatsetesse protsessi juhtimise süsteemidesse kiiritatud kütuseelementide ümbertöötlemise tehases või kasutamiseks sellistes süsteemides.

4. Tuumareaktori kütuseelementide valmistamise tehased ja spetsiaalselt selle jaoks projekteeritud või valmistatud seadmed

Tuumareaktori kütuseelemente valmistatakse ühest või mitmest lähtematerjalist või lõhustuvast erimaterjalist, mis on toodud lisa osas „MATERJALID JA SEADMED”. Oksiidkütuste ehk kõige levinuma kütuseliigi puhul kasutatakse kütusetablettide pressimise, paagutamise, peenestamise ja gradueerimise seadmeid. Seguoksiidkütuseid käsitsetakse kinnasboksides (või samaväärsetest mahutites), kuni nad on kattekestas hermetiseeritud. Igal juhul on kütus hermeetiliselt isoleeritud asjakohase kattekesta sisse, mis on kütuse esmane kate, et tagada kütuse asjakohane kasutus ja ohutus reaktori töötamise ajal. Samuti on igal juhul vaja tagada protsesside, menetluste ja seadmete täpne juhtimine äärmiselt rangete standardite kohaselt, et kindlustada kütuse prognoositav ja ohutu kasutus.

Seadmed, mis jäävad mõiste „spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud seadmed” alla kütuseelementide valmistamiseks, hõlmavad selliseid seadmeid, mis

a) on tavaolukorras kokkupuutes tuumamaterjali tootevooga või osalevad otseselt selle tootmisel või juhtimisel;

b) hermetiseerivad tuumamaterjali kattekesta;

c) kontrollivad kattekesta terviklikkust või hermeetilisust;

d) kontrollivad hermeetiliselt suletud kütuse lõppkäsitlemist või

e) mida kasutatakse reaktori kütuse elementide monteerimiseks.

Sellised seadmed või seadmete süsteemid võivad hõlmata näiteks järgmist:

1) täisautomaatsed kütusetablettide kontrollimise seadmed, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud tablettide lõplike mõõtmete või pinnadefektide kontrollimiseks;

2) automaatsed keevitusmasinad, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud otskaante keevitamiseks kütusevarraste otsa;

3) automaatsed testimis- ja kontrolliseadmed, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud valmis kütusevarraste terviklikkuse kontrollimiseks;

4) spetsiaalselt tuumkütuse kattekesta valmistamiseks projekteeritud või valmistatud süsteemid;

Punkti 3 alla kuuluvad üldjuhul seadmed a) kütusevarraste otsa keevitatud kaante kontrollimiseks röntgeni kasutades, b) heeliumi lekkimise kindlaksmääramiseks surve all olevatest kütusevarrastest ning c) kütusevarraste skaneerimiseks gammakiirgust kasutades, et kontrollida kütusetablettide õiget laadimist.

5. Loodusliku uraani, vaesestatud uraani või lõhustuva erimaterjali isotoopide eraldamise tehased ja spetsiaalselt selleks projekteeritud või valmistatud seadmed, välja arvatud analüüsiseadmed

Uraani isotoopide eraldamiseks mõeldud tehased, seadmed ja tehnoloogia on paljudel juhtudel lähedalt seotud „muude elementide” isotoopide eraldamise tehaste, seadmete ja tehnoloogiaga. Konkreetsetel juhtudel kohaldatakse jaotises 5 sätestatud kontrolli ka tehastele ja seadmetele, mis on mõeldud „muude elementide” isotoopide eraldamiseks. Selline „muude elementide” isotoopide eraldamiseks mõeldud tehaste ja seadmete kontrollimine täiendab tehaste ja seadmete kontrollimist, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kontrollnimekirja kantud lõhustuva erimaterjali töötlemiseks, kasutamiseks või tootmiseks. Sellist täiendavat jaotise 5 kohast „muude elementide” kasutamist hõlmavat kontrolli ei kohaldata suuniste 2. osas käsitletud elektromagnetilise isotooperaldusprotsessi puhul.

Jaotise 5 kohast kontrolli kohaldatakse ühtviisi, olenemata sellest, kas kavandatud kasutusala on uraani isotoopide eraldamine või „muude elementide” isotoopide eraldamine, järgmiste protsesside puhul: gaasitsentrifuugimine, gaasidifusioon, plasmaeraldus- ja aerodünaamilised protsessid.

Mõne protsessi puhul sõltub seos uraani isotoopide eraldamisega sellest, millise elemendi eraldamisega on tegu. Sellisteks protsessideks on: laseril põhinevad protsessid (näiteks molekulaarne laserisotooperaldamine ja atomaarse gaasi laserisotooperaldamine), keemiline vahetus ja ioonivahetus. Seetõttu tuleb tarnijatel neid protsesse hinnata juhtumipõhiselt, et vajadusel kohaldada „muude elementide” kasutamise puhul jaotise 5 kohast kontrolli.

Seadmed, mis vastavad mõistele „spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud seadmed, välja arvatud analüüsiseadmed” uraani isotoopide eraldamiseks, hõlmavad järgmist:

5.1. Gaasitsentrifuugid ja komplektid ning gaasitsentrifuugides kasutamiseks spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud komponendid

Gaasitsentrifuug koosneb üldjuhul õhukese seinaga 75–650 mm läbimõõduga silindrist või silindritest, mis asuvad vaakumkeskkonnas ja pöörlevad suure perifeerkiirusega (umbes 300 m/s või kiiremini) ümber oma vertikaalsuunalise peatelje. Selleks et saavutada suur kiirus, peavad pöörlevate komponentide konstruktsioonimaterjalid olema väga suure tugevuse-tiheduse suhtega, ning rootori komplekt ja seega ka selle üksikud osad peavad tasakaalustamatuse minimeerimiseks olema valmistatud väga väikese tolerantsiga. Erinevalt teistest tsentrifuugidest iseloomustab uraani rikastamise gaasitsentrifuugi see, et tal on rootorikambris pöörlev kettakujuline juhtplaat (juhtplaadid) ja statsionaarne torusüsteem UF6 gaasi söötmiseks ja väljutamiseks ning tal on vähemalt kolm eraldiasuvat kanalit, millest kaks on ühendatud kollektoritega, mis suunduvad rootoriteljelt rootorikambri välisseina suunas. Vaakumkeskkonnas asub ka rida kriitilise tähtsusega mittepöörlevaid seadmeid, mida ei ole raske valmistada, ehkki need on spetsiaalselt projekteeritud, ning mida ei valmistata unikaalsetest materjalidest. Tsentrifuugseade vajab aga suurel hulgal selliseid komponente, mistõttu kogused on oluline viide lõppkasutusele.

5.1.1. Pöörlevad komponendid

a) Terviklikud rootorsõlmed: Õhukese seinaga silindrid või rida omavahel ühendatud õhukese seinaga silindreid, mis on valmistatud ühest või mitmest kõrge tugevuse-tiheduse suhtega materjalist, mida kirjeldatakse käesoleva jaotise SELGITAVAS MÄRKUSES. Omavahelisel ühendamisel ühendatakse silindrid painduvate lõõtsade või rõngastega, mida kirjeldatakse jaotise 5.1.1 alapunktis c. Lõplikul kujul on rootorile paigaldatud sisemine juhtplaat (juhtplaadid) ja otsakaaned, mida kirjeldatakse jaotise 5.1.1 alapunktides d ja e. Terviklikku komplekti on siiski võimalik tarnida ainult osaliselt koostatuna.

b) Rootortorud: Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud õhukese seinaga silindrid, mille seinapaksus on kuni 12 mm, silindri läbimõõt 75–650 mm ja mis on valmistatud ühest või mitmest kõrge tugevuse-tiheduse suhtega materjalist, mida kirjeldatakse käesoleva jaotise SELGITAVAS MÄRKUSES.

c) Rõngad või lõõtsad: Komponendid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud rootoritoru paikseks toestamiseks või mitme rootoritoru omavaheliseks ühendamiseks. Lõõts on lühike keermega silinder, mille seinapaksus on kuni 3 mm, läbimõõt vahemikus 75–650 mm ja mis on valmistatud ühest või mitmest kõrge tugevuse-tiheduse suhtega materjalist, mida kirjeldatakse käesoleva jaotise SELGITAVAS MÄRKUSES.

d) Ekraanid: Kettakujulised komponendid läbimõõduga 75–650 mm, spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud paigaldamiseks tsentrifuugi rootortoru sisse, et eraldada plahvatuskamber peamisest separaatorikambrist ja mõnel juhul aidata kaasa UF6 gaasi tsirkuleerimisele rootoritoru peamise separeerimiskambri sees, ning mis on valmistatud ühest või mitmest kõrge tugevuse-tiheduse suhtega materjalist, mida kirjeldatakse käesoleva jaotise SELGITAVAS MÄRKUSES.

e) Ülakaaned ja alakaaned: Kettakujulised komponendid läbimõõduga 75–650 mm, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud sobima rootortoru otstesse ja hoidma UF6 rootortoru sees, ning mõnel juhul toetama või fikseerima ülemist laagrit või sisaldama integreeritult ülemise laagri üht osa (ülakaas), või kandma mootori pöörlevaid osasid ja alumist laagrit (alakaas), ning mis on valmistatud ühest või mitmest kõrge tugevuse-tiheduse suhtega materjalist, mida kirjeldatakse käesoleva jaotise SELGITAVAS MÄRKUSES.

Tsentrifuugi pöörlevate osade jaoks kasutatavad materjalid hõlmavad järgmist:

a) martensiitvanandatud teras, mille tõmbetugevus on vähemalt 1,95 GPa;

b) alumiiniumisulamid, mille tõmbetugevus on vähemalt 0,46 GPa;

c) kiudmaterjalid, mis sobivad kasutamiseks ühendkonstruktsioonides ja mille erimoodul on vähemalt 3,18 × 106 m ja eritõmbetugevus vähemalt 7,62 × 104 m („erimoodul” on Youngi moodul N/m2, mis on jagatud erikaaluga N/m3; „eritõmbetugevus” on tõmbetugevus N/m2, mis on jagatud erikaaluga N/m3).

5.1.2. Staatilised komponendid

a) Magnetilised ripplaagrid: 1. Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud laagrisõlmed, milles rõngasmagnet hõljub summutavat keskkonda sisaldavas korpuses. Ümbris valmistatakse UF6-le vastupidavast materjalist (vt jaotise 5.2 SELGITAV MÄRKUS). Magnet on sidestatud magnetpoolusega või teise, rootori (jaotise 5.1.1 alapunktis e kirjeldatud) ülakaanele kinnitatud magnetiga. Magnet võib olla rõngakujuline, kusjuures välis- ja siseläbimõõdu suhe on väiksem kui 1,6:1 või sellega võrdne. Magnet võib olla kujul, mille algläbitavus on vähemalt 0,15 H/m või jääkmagnetism vähemalt 98,5 % või magneetimismaksimum suurem kui 80 kJ/m3. Lisaks tavalistele materjaliomadustele nõutakse, et magnetiliste telgede kõrvalekallet geomeetrilistest telgedest lubatakse väga väikese tolerantsiga (väiksem kui 0,1 mm) või et nõutakse eraldi magneti materjali homogeensust. 2. Aktiivsed magnetlaagrid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kasutamiseks gaasitsentrifuugides. Sellistel laagritel on tavaliselt järgmised omadused: — projekteeritud tsentreerima rootorit, mis pöörleb sagedusel 600 Hz või rohkem, ja — ühendatud tõrgeteta toimiva elektritoiteallikaga ja/või puhvertoiteallikaga (UPS), et tagada toimimine kauem kui ühe tunni jooksul.

b) Laagrid/summutid: Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud laagrid, mis koosnevad summutile paigaldatud pöördteljest ja selle pesast. Pöördtelg on tavaliselt karastatud terasest võll, mille ühes otsas on poolkerakujuline osa ja teise otsa külge on kin