1997R0338 — ET — 22.08.2005 — 011.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:







(*) Käesolevat akti ei ole eesti keeles avaldatud.









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 338/97,

9. detsember 1996,

looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 130s lõiget 1, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 1 ) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, ( 2 ) toimides kooskõlas asutamislepingu artiklis 189c sätestatud menetlusega ( 3 ) ning arvestades, et: (1) määrusega (EMÜ) nr 3626/82 ( 4 ) on ühenduses alates 1. jaanuarist 1984 kohaldatud ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni; konventsiooni eesmärgiks on kaitsta ohustatud looma- ja taimeliike, kontrollides rahvusvahelist kauplemist nendest liikidest isenditega; (2) vajadus tõhusamalt kaitsta looduslikke looma- ja taimeliike, mida ohustab või võib ohustada nendega kauplemine, nõuab määruse (EMÜ) nr 3626/82 asendamist määrusega, mis võtab arvesse pärast selle vastuvõtmist saadud teadmisi ja kehtivat kaubandusstruktuuri; peale selle tingib ühtsest turust tulenev kontrolli kaotamine sisepiiridel vajaduse kehtestada rangemad kaubanduskontrolli meetmed ühenduse välispiiridel, nõnda et dokumente ja kaupu kontrollitaks selles piiri tolliasutuses, kustkaudu nad sisse tuuakse; (3) käesoleva määruse sätted ei piira rangemaid meetmeid, mida võidakse liikmesriikides asutamislepingut järgides kasutusele võtta või mille kohaldamist jätkata, eriti käesoleva määrusega hõlmatud liikidest isendite valduses hoidmise suhtes; (4) on tarvis kehtestada objektiivsed kriteeriumid, millised looduslikud looma- ja taimeliigid lisada käesoleva määruse lisadesse; (5) käesoleva määruse rakendamine tingib vajaduse kehtestada ühtsed tingimused, kuidas käesoleva määrusega hõlmatud isendite ühendusse sissetoomisloaga ning ekspordi- ja reekspordiloaga seotud dokumente välja anda, kasutada ja esitada; on tarvis kehtestada konkreetsed sätted nende isendite transiitveo suhtes läbi ühenduse; (6) isendite ühendusse sissetoomise taotluste üle otsustab sihtliikmesriigi korraldusasutus nimetatud liikmesriigi teadusliku usaldusasutuse abiga ja vajaduse korral teaduslikujärelevalverühma arvamust arvestades; (7) reeksporti käsitlevaid sätteid on tarvis täiendada nõustamiskorraga, et vähendada rikkumiste ohtu; (8) looduslike looma- ja taimeliikide tõhusa kaitse tagamiseks võib kehtestada isendite ühendusse sissetoomisel ja ühendusest eksportimisel lisakitsendusi; elusisendite puhul võib neid kitsendusi ühenduse tasandil täiendada kitsendustega selliste isendite valdamise või ühenduse piires edasitoimetamise suhtes; (9) on tarvis kehtestada konkreetsed normid, mida kohaldada vangistuses sündinud ja kasvatatud või kunstlikult paljundatud isendite ning isiklikeks asjadeks või majatarveteks olevate isendite suhtes ning registreeritud teadlaste ja teadusasutuste vahelise laenamise, annetuste või vahetuste suhtes, mis ei toimu kommertseesmärgil; (10) käesoleva määrusega hõlmatud isendite võimalikult laiema kaitse tagamiseks on vaja kehtestada sätted, kuidas kontrollida ühendusesisest kauplemist nende isenditega ja nende edasitoimetamist ning isendite hoidmistingimusi; käesoleva määruse alusel väljaantud ja eespool nimetatu kontrollimisele kaasaaitavate sertifikaatide väljaandmise, kehtivuse ja kasutamise kohta peavad olema ühised eeskirjad; (11) tuleb võtta meetmeid, et viia miinimumini ebasoodus mõju, mida elusisenditele avaldab transportimine ühendusest nende sihtkohta või ühendusesisene transportimine; (12) tõhusaks kontrollimiseks ja tolliprotseduuride hõlbustamiseks tuleb määrata tolliasutused, kus oleks väljaõpetatud isikkoosseis, kes vastutab vajalike formaalsuste täitmise ning vastava kontrolli eest isendite ühendusse sissetoomisel või nende eksportimisel või reeksportimisel ühendusest, et määrata nende suhtes rakendatav tollikäitlus nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 ( 5 ) tähenduses, millega kehtestati Euroopa Ühenduse tolliseadustik; samuti peaksid tolliasutuses olema tingimused, mis tagavad elusisenditele normaalse pidamise ja hoolduse; (13) käesoleva määruse rakendamine nõuab ka, et liikmesriigid määraksid korraldusasutused ja teaduslikud usaldusasutused; (14) üldsuse teavitamine ja tähelepanu juhtimine käesoleva määruse sätetele, eriti piiriületuspunktides, tõenäoliselt soodustab nendest sätetest kinnipidamist; (15) käesoleva määruse tõhusaks täitmiseks peaksid liikmesriigid hoolega jälgima selle sätetest kinnipidamist ning sel eesmärgil tegema omavahel ja komisjoniga tihedat koostööd; see nõuab käesoleva määruse rakendamisega seotud teabe edastamist; (16) käesoleva määrusega hõlmatud looduslike looma- ja taimeliikidega kauplemise ulatuse jälgimine on otsustava tähtsusega, et hinnata kauplemise tagajärgi liikide kaitsestaatusele; üksikasjalised aastaaruanded tuleks koostada ühtlustatud vormis; (17) käesoleva määruse täitmiseks on tähtis, et liikmesriigid kehtestaksid rikkumiste suhtes sanktsioonid, mis oleksid rikkumise iseloomu ja raskust arvestades piisavad ja kohased; (18) on hädavajalik kehtestada ühenduse menetlus, mis võimaldaks käesoleva määruse rakendussätteid ja lisade muudatusi sobiva aja jooksul vastu võtta; tuleb moodustada komitee, mis võimaldaks teha liikmesriikide ja komisjoni vahel selles valdkonnas tihedat ja tõhusat koostööd; (19) bioloogiliste ja ökoloogiliste aspektide paljusus, mida käesoleva määruse rakendamisel tuleb arvesse võtta, nõuab teadusliku järelevalverühma moodustamist, kelle arvamused komisjon edastab komiteele ja liikmesriikide korraldusasutustele, et aidata neid otsuste langetamisel, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

Eesmärk

Selle määruse eesmärk on kaitsta looduslikke looma- ja taimeliike ning tagada nende säilimine sel teel, et reguleeritakse nendega kauplemist vastavalt järgmistele artiklitele.

Käesolevat määrust kohaldatakse, järgides artiklis 2 nimetatud konventsiooni eesmärke, põhimõtteid ja sätteid.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) komitee — artikli 18 alusel asutatud looduslike looma- ja taimeliikidega kauplemise komitee;

b) konventsioon — ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioon (CITES);

c) päritolumaa — maa, kus isend on loodusest püütud, vangistuses kasvatatud või kunstlikul teel paljundatud;

d) imporditeatis — teatis, mille importija, tema agent või esindaja esitab artiklis 18 ettenähtud korra kohaselt komisjoni poolt kindlaksmääratud blanketil, kui ta toob ühendusse lisas C või D loetletud liigist isendi;

e) sissetoomine merelt — mis tahes isendi sissetoomine ühendusse, kui see on püütud ja sisse toodud otse merekeskkonnast, mis ei kuulu ühegi riigi jurisdiktsiooni alla, kaasa arvatud mere kohal olev õhuruum, merepõhi ja merealune pinnas;

f) väljaandmine — kõik loa või sertifikaadi ettevalmistamise ja kinnitamise ning taotlejale üleandmisega seotud toimingud;

g) korraldusasutus — siseriiklik haldusorgan, mis on ametisse määratud liikmesriigis vastavalt artikli 13 lõike 1 punktile a või konventsiooni osapooleks olevas kolmandas riigis vastavalt konventsiooni IX artiklile;

h) sihtliikmesriik — liikmesriik, mida on mainitud sihtkohana isendi eksportimisel või reeksportimisel kasutatavas dokumendis; merelt sissetoomise puhul on see liikmesriik, kelle jurisdiktsiooni all on isendi sihtkoht;

i) müügiks pakkumine — müügiks pakkumine ja mis tahes tegevus, mida võib põhjendatult sellisena tõlgendada, sealhulgas müügiks reklaamimine või reklaamida laskmine ning üleskutse astuda läbirääkimistesse;

j) isiklikud asjad või majatarbed — surnud isendid, nende osad ja neist saadu, mis on üksikisiku omanduses ja mis moodustavad või on mõeldud moodustama osa tema igapäevastest tarbeasjadest;

k) sihtkoht — koht, kus ühendusse sissetoomisel kavatsetakse isendit tavaliselt hoidma hakata; elusisendite puhul on see esimene koht, kus isendit kavatsetakse pidada pärast karantiini või muud sanitaarkontrolli eesmärgil kinnipidamist;

l) populatsioon — bioloogiliselt või geograafiliselt piiritletav isendite koguhulk;

m) peamiselt kommertseesmärgid — kõik eesmärgid, milles selgesti ei domineeri ärilised aspektid;

n) reeksport ühendusest — varem ühendusse sissetoodud isendi eksport ühendusest;

o) reimport ühendusse — varem ühendusest eksporditud või reeksporditud isendi sissetoomine ühendusse;

p) müük — müük mis tahes vormis. Käesoleva määruse tähenduses käsitatakse müügina ka väljaüürimist, vahetuskaubandust või vahetust; vastavaid väljendeid tõlgendatakse samamoodi;

q) teaduslik usaldusasutus — teadusasutus, mis on ametisse määratud liikmesriigis vastavalt artikli 13 lõike 1 punktile b või konventsiooni osapooleks olevas kolmandas riigis vastavalt konventsiooni IX artiklile;

r) teaduslik järelevalverühm — artikli 17 alusel moodustatud konsultatiivorgan;

s) liik — liik, alamliik või selle populatsioon;

t) isend — iga lisades A–D loetletud liigist elus või surnud loom või taim, selle mis tahes osa või sellest saadu, ükskõik kas see sisaldub teistes kaupades või mitte, samuti kõik kaubad, mille puhul saatedokumendist, pakendilt, märgistuselt, sildilt või muude asjaolude põhjal ilmneb, et nad on nendest liikidest loomad või taimed või sisaldavad nende osi või neist saadut, välja arvatud siis, kui osad või neist saadu on käesoleva määruse või kõnealust liiki nimetava lisa sätete alla kuulumisest konkreetselt vabastatud sellekohase märkusega vastavas lisas. Isendit peetakse lisades A–D loetletud liiki kuuluvaks isendiks, kui selle looma või taime, selle osa või sellest saadu “vanematest” vähemalt üks kuulub mõnda loetletud liiki. Juhtudel, kui sellise looma või taime “vanemad” kuuluvad erinevates lisades loetletud liikidesse või sellistesse liikidesse, millest ainult üks on loetelus, kohaldatakse rangemate kitsendustega lisa sätteid. Kui tegemist on hübriidtaimede isenditega, mille üks “vanematest” kuulub lisas A loetletud liiki, kohaldatakse rangemate kitsendustega lisa sätteid siiski ainult juhul, kui lisas on selle liigi juures vastav märge;

u) kauplemine — käesoleva määruse sätetega hõlmatud isendite sissetoomine ühendusse, sealhulgas sissetoomine merelt, ning eksport ja reeksport ühendusest, samuti isendi ühendusesisene — sealhulgas ka liikmesriigisisene — kasutamine, edasitoimetamine ja valduse üleandmine;

v) transiitvedu — isendite vedu ühest väljaspool ühendust asuvast punktist teise läbi ühenduse territooriumi saadetisena konkreetselt nimetatud adressaadile, kusjuures edasitoimetamise võivad katkestada üksnes sellisest liikluse vormist tingitud asjaolud;

w) töödeldud isendid, mis on omandatud enam kui 50 aastat tagasi — isendid, mis on nende loomulikust töötlemata olekust oluliselt muudetud kas eheteks, kaunistusteks, kunsti- või tarbeesemeteks või muusikainstrumentideks enam kui 50 aastat enne käesoleva määruse jõustumist ning mis asjaomase liikmesriigi korraldusasutuse veendumuse kohaselt on sellisena omandatud. Selliseid isendeid loetakse töödelduks üksnes siis, kui nad ilmselt kuuluvad ühte eespool mainitud kategooriatest ega vaja oma otstarbe täitmiseks enam edasist nikerdamist ega käsitsi või tööstuslikku töötlemist;

x) kontroll sisseveo, ekspordi, reekspordi ja transiitveo ajal — käesoleva määrusega ettenähtud sertifikaatide, lubade ja teatiste kontrollimine ning neil juhtudel, kui ühenduse normides on nõnda ette nähtud või muudel saadetistest valikproovide võtmise juhtudel, isendite uurimine, vajaduse korral koos proovide võtmisega analüüsi või täpsema kontrolli eesmärgil.

Artikkel 3

Reguleerimisala

1. Lisa A sisaldab:

a) konventsiooni I lisas loetletud liike, mille suhtes liikmesriigid ei ole esitanud reservatsioone;

b) kõiki liike, i) mis on või võivad olla nõutud nii ühenduses kasutamiseks kui ka rahvusvahelises kaubanduses ja mis on väljasuremisohus või nii haruldased, et igasugune kauplemine ohustaks liigi säilimist, või ii) mis kuuluvad perekonda, millest suurem osa liike, või liiki, millest suurem osa alaliike on loetletud lisas A kooskõlas punktis a või punkti b alapunktis i toodud kriteeriumidega ning mille loetlemine lisas on oluline nende taksonite tõhusaks kaitseks.

2. Lisa B sisaldab:

a) konventsiooni II lisas loetletud liike, välja arvatud need, mis on loetletud lisas A, mille suhtes liikmesriigid ei ole esitanud reservatsioone;

b) konventsiooni I lisas loetletud liike, mille suhtes on esitatud reservatsioone;

c) kõiki muid liike, mis pole loetletud konventsiooni I või II lisas ja i) mis on rahvusvahelise kauplemise objektiks sellisel hulgal, mis võib ohustada — selle säilimist või selle populatsioonide säilimist teatavates riikides või — kogu populatsiooni säilimist tasemel, mis on kooskõlas liigi osaga ökosüsteemides, kus ta esineb, või ii) mille nimetamine lisas on oluline nende sarnase välimuse tõttu lisas A või lisas B loetletud liikidega, selleks et tagada kontrolli tõhusus nendest liikidest isenditega kauplemise üle;

d) liigid, mille suhtes on kindlaks tehtud, et elusisendite toomine ühenduse looduskeskkonda kujutaks endast ökoloogilist ohtu ühenduse pärismaistele looduslikele looma- ja taimeliikidele.

3. Lisa C sisaldab:

a) konventsiooni III lisas loetletud liike, välja arvatud need, mis on loetletud lisades A ja B, mille suhtes liikmesriigid ei ole esitanud reservatsioone;

b) konventsiooni II lisas loetletud liike, mille suhtes on esitatud reservatsioone.

4. Lisa D sisaldab:

a) lisades A–C loetlemata liike, mida imporditakse ühendusse koguses, mis õigustab nende seiret;

b) konventsiooni III lisas loetletud liike, mille suhtes on esitatud reservatsioone.

5. Kui käesoleva määrusega hõlmatud liigi kaitsestaatus õigustab nende lisamist ühte konventsiooni lisadest, aitab liikmesriik kaasa vajalike muudatuste tegemisele.

Artikkel 4

Ühendusse sissetoomine

1. Lisas A loetletud liikidest isendite ühendusse sissetoomisel tuleb läbida vajalik kontroll ja varem esitada sissetoomiskoha tolliasutuses sihtliikmesriigi korraldusasutuse poolt väljaantud impordiluba.

Impordiloa võib välja anda üksnes kooskõlas lõikes 6 kehtestatud piirangutega ja juhul, kui järgmised tingimused on täidetud:

a) pädev teaduslik usaldusasutus, olles kaalunud teadusliku järelevalverühma arvamust, on nõustunud, et ühendusse sissetoomine i) ei kahjusta liigi kaitsestaatust ega asjaomase liigi populatsiooni poolt asustatud territooriumi ulatust; ii) toimub: — ühel artikli 8 lõike 3 punktides e, f ja g nimetatud eesmärkidest või — muudel eesmärkidel, mis ei kahjusta asjaomase liigi säilimist;

i) taotleja esitab dokumentaalsed tõendid selle kohta, et isendid on omandatud kooskõlas asjaomaste liikide kaitset käsitlevate õigusaktidega; konventsiooni lisades esinevast liigist isendi kolmandast riigist sissetoomise puhul on selleks ekspordiluba või reekspordisertifikaat või selle koopia, mille ekspordi- või reekspordiriigi pädev asutus on välja andnud kooskõlas konventsiooniga; ii) kooskõlas artikli 3 lõike 1 punktiga a ei ole impordilubade väljaandmiseks lisas A loetletud liikide puhul siiski nõutavad sellised dokumentaalsed tõendid, kuid sellise impordiloa originaali ei anta taotlejale seni, kui ta esitab ekspordiloa või reekspordisertifikaadi; b)

c) pädev teaduslik usaldusasutus on veendunud, et elusisendi pidamispaik sihtkohas on piisavalt varustatud, et teda nõuetekohaselt kaitsta ja hooldada;

d) korraldusasutus on veendunud, et isendit ei kavatseta kasutada peamiselt kommertseesmärkidel;

e) pärast pädeva teadusliku usaldusasutusega konsulteerimist on korraldusasutus veendunud, et ei ole muid liigi kaitsega seotud tegureid, mis räägiksid impordiloa väljaandmisele vastu, ja

f) merelt sissetoomisel on korraldusasutus veendunud, et iga elusisendit valmistatakse ette ja veetakse nõnda, et vigastuste, tervisekahjustuste või julma kohtlemise oht oleks minimaalne.

2. Lisas B loetletud liikidest isendite ühendusse sissetoomisel tuleb läbida vajalik kontroll ja sissetoomiskoha tolliasutuses varem esitada sihtliikmesriigi korraldusasutuse poolt väljaantud impordiluba.

Impordiloa võib välja anda üksnes kooskõlas lõikes 6 kehtestatud piirangutega ja juhul, kui:

a) pädev teaduslik usaldusasutus, olles läbi vaadanud kättesaadavad andmed ja kaalunud teadusliku järelevalverühma seisukohta, on arvamusel, et ühendusse sissetoomine, võttes arvesse olemasolevat või eeldatavat kaubandustaset, ei kahjusta liigi kaitsestaatust ega asjaomase liigi populatsiooni poolt asustatud territooriumi ulatust. See arvamus on kehtiv järgneva importimise suhtes, niikaua kui eespool nimetatud aspektid ei ole oluliselt muutunud;

b) taotleja esitab dokumentaalsed tõendid selle kohta, et elusisendi pidamispaik sihtkohas on piisavalt varustatud, et teda nõuetekohaselt kaitsta ja hooldada;

c) lõike 1 punkti b alapunkti i ning punktide e ja f tingimused on täidetud.

3. Lisas C loetletud liikidest isendite ühendusse sissetoomisel tuleb läbida vajalik kontroll ja varem esitada sissetoomiskoha tolliasutuses imporditeatis ning:

a) ekspordi korral riigist, mida on mainitud seoses asjaomase liigiga lisas C, esitab taotleja dokumentaalsed tõendid nimetatud riigi pädeva ametiasutuse poolt kooskõlas konventsiooniga väljaantud ekspordiloa näol selle kohta, et isendid on omandatud kooskõlas asjaomase liigi kaitset käsitlevate siseriiklike õigusaktidega, või

b) ekspordi korral riigist, mida ei ole mainitud seoses asjaomase liigiga lisas C, või reekspordi korral mis tahes riigist esitab taotleja eksportiva või reeksportiva riigi pädeva ametiasutuse poolt kooskõlas konventsiooniga väljaantud ekspordiloa, reekspordisertifikaadi või päritolutõendi.

4. Lisas D loetletud liikidest isendite sissetoomisel ühendusse tuleb läbida vajalik kontroll ja varem esitada sissetoomiskoha tolliasutuses imporditeatis.

5. Lõike 1 punktides a ja d ning lõike 2 punktides a, b ja c nimetatud impordiloa väljaandmise tingimusi ei kohaldata isendite suhtes, mille puhul taotleja esitab dokumentaalsed tõendid selle kohta, et:

a) nad olid varem seaduslikult ühendusse sisse toodud või ühenduses omandatud ning et nad tuuakse muudetud või muutmata kujul ühendusse taas sisse, või

b) tegemist on töödeldud isenditega, mis on omandatud enam kui 50 aastat tagasi.

6. Konsulteerinud asjaomaste päritoluriikidega, toimides vastavalt artiklis 18 sätestatud korrale ning võttes arvesse teadusliku järelevalverühma arvamust, võib komisjon kehtestada ühendusse sissetoomisel üldisi piiranguid või piiranguid teatavate päritolumaade suhtes:

a) lõike 1 punkti a alapunktis i või punktis e nimetatud tingimuste alusel lisas A loetletud liikidest isenditele;

b) lõike 1 punktis e või lõike 2 punktis a nimetatud tingimuste alusel lisas B loetletud liikidest isenditele ja

c) lisas B loetletud liikidest elusisenditele, mille suremus veo käigus on suur või mille kohta on kindlaks tehtud, et nad ilmselt ei ela vangistuses vanuseni, mis vastaks nende keskmisele elueale, või

d) elusisenditele liikidest, mille kohta on kindlaks tehtud, et nende sissetoomine ühenduse looduskeskkonda kujutab endast ökoloogilist ohtu ühenduse pärismaistele looduslikele looma- ja taimeliikidele.

Kui piirangud kehtestatakse, avaldab komisjon nende nimekirja kord kvartalis Euroopa Ühenduste Teatajas.

7. Erijuhtudel, mil ühendusse sissetoomisele järgneb ümberlaadimine, õhu- või raudteevedu, lubatakse artiklis 18 ettenähtud korras erandeid lõigetes 1—4 osutatud kontrolli läbimisest ja impordidokumentide esitamisest sissetoomiskoha tolliasutuses ja selline kontroll ning dokumentide esitamine toimub kooskõlas artikli 12 lõikega 1 määratud teises tolliasutuses.

Artikkel 5

Eksport või reeksport ühendusest

1. Lisas A loetletud liikidest isendite ekspordi või reekspordi korral ühendusest tuleb läbida vajalik kontroll ja varem esitada tolliasutuses, kus ekspordiformaalsused täidetakse, isendite asukohaks oleva liikmesriigi korraldusasutuse poolt väljaantud ekspordiluba või reekspordisertifikaat.

2. Lisas A loetletud liikidest isendite ekspordiloa võib välja anda üksnes siis, kui on täidetud järgmised tingimused:

a) pädev teaduslik usaldusasutus on kirjalikult teatanud, et isendite loodusest püüdmine või kogumine või nende eksport ei kahjusta liigi kaitsestaatust ega asjaomase liigi populatsiooni poolt asustatud territooriumi ulatust;

b) taotleja esitab dokumentaalsed tõendid selle kohta, et isendid on omandatud kooskõlas asjaomaste liikide kaitset käsitlevate kehtivate õigusaktidega; kui taotlus esitatakse liikmesriigile, mis ei ole päritolumaa, on selliseks dokumentaalseks tõendiks sertifikaat, milles tõendatakse, et isend on püütud loodusest kooskõlas selles riigis kehtivate õigusaktidega;

c) korraldusasutus on veendunud, et i) iga elusisendit valmistatakse ette ja veetakse nõnda, et vigastuste, tervisekahjustuste või julma kohtlemise oht oleks minimaalne, ja — konventsiooni I lisas loetlemata liikidest isendeid ei kavatseta kasutada peamiselt kommertseesmärkidel või — käesoleva määruse artikli 3 lõike 1 punktis a nimetatud liikidest isendite eksportimisel konventsiooni osapooleks olevasse riiki on välja antud impordiluba, ii) ja

d) liikmesriigi korraldusasutus, olles konsulteerinud pädeva teadusliku usaldusasutusega, on veendunud, et ei ole muid liigi kaitsega seotud tegureid, mis räägiksid ekspordiloa väljaandmisele vastu.

3. Reekspordisertifikaadi võib välja anda üksnes siis, kui lõike 2 punktides c ja d nimetatud tingimused on täidetud ja kui taotleja esitab dokumentaalsed tõendid selle kohta, et isendid:

a) on ühendusse sisse toodud kooskõlas käesoleva määruse sätetega;

b) on enne käesoleva määruse jõustumist ühendusse sisse toodud kooskõlas määruse (EMÜ) nr 3626/82 sätetega või

c) on ühendusse sisse toodud enne 1984. aastat ja tulnud rahvusvahelisse kaubandusse kooskõlas konventsiooni sätetega või

d) on toodud seaduslikult mõne liikmesriigi territooriumile enne, kui punktides a ja b nimetatud määruste või konventsiooni sätted nende suhtes või selles liikmesriigis kehtima hakkasid.

4. Lisades B ja C loetletud liikidest isendite ekspordi või reekspordi korral ühendusest tuleb läbida vajalik kontroll ja varem esitada tolliasutuses, kus ekspordiformaalsused täidetakse, isendite asukohaks oleva liikmesriigi korraldusasutuse poolt väljaantud ekspordiluba või reekspordisertifikaat.

Ekspordiloa võib välja anda üksnes siis, kui lõike 2 punktides a ja b, punkti c alapunktis i ning punktis d nimetatud tingimused on täidetud.

Reekspordisertifikaadi võib välja anda üksnes siis, kui lõike 2 punkti c alapunktis i ja punktis d ning lõike 3 punktides a–d nimetatud tingimused on täidetud.

5. Kui reekspordisertifikaadi saamise taotlus puudutab isendeid, kes on ühendusse sisse toodud teise liikmesriigi poolt väljaantud impordiloa alusel, peab korraldusasutus kõigepealt konsulteerima loa väljaandnud korraldusasutusega. Nõustamiskord ja juhud, mil nõustamine on vajalik, kehtestatakse vastavalt artiklis 18 ettenähtud korrale.

6. Lõike 2 punktis a ja punkti c alapunktis ii nimetatud ekspordiloa või reekspordisertifikaadi väljaandmise tingimusi ei kohaldata:

i) töödeldud isendite suhtes, mis on omandatud enam kui 50 aastat tagasi, või

ii) surnud isendite ning nende osade ja neist saadu suhtes, mille kohta taotleja esitab dokumentaalsed tõendid, et need on omandatud seaduslikult enne, kui käesoleva määruse või määruse (EMÜ) nr 3626/82 või konventsiooni sätted nende suhtes kehtima hakkasid.

a) Igas liikmesriigis jälgib pädev teaduslik usaldusasutus lisas B loetletud liikidest isendite jaoks ekspordilubade väljaandmist selles liikmesriigis ja selliste isendite tegelikku eksportimist. Kui teaduslik usaldusasutus leiab, et mingist liigist isendite eksporti tuleks piirata, et see liik oma koguulatuses säiliks niisugusel tasemel, mis vastab tema osale ökosüsteemis, kus ta esineb, ja oleks tugevasti ülalpool seda taset, mille tõttu see tuleks kooskõlas artikli 3 lõike 1 punktiga a või punkti b alapunktiga i kanda lisasse A, soovitab teaduslik usaldusasutus korraldusasutusele kirjalikult sobivaid meetmeid, mida tuleks võtta, et piirata sellest liigist isendite ekspordilubade väljaandmist.

b) Kui korraldusasutusele on soovitatud punktis a nimetatud meetmeid, teatab ta nendest ja annab oma selgitused komisjonile, kes vajaduse korral soovitab vastavalt artiklis 18 ettenähtud korrale nende liikide ekspordipiiranguid.

Artikkel 6

Artiklites 4, 5 ja 10 nimetatud loa- ja sertifikaaditaotluste tagasilükkamine

1. Kui liikmesriik lükkab loa- või sertifikaaditaotluse tagasi käesoleva määruse eesmärkide seisukohalt olulisel juhul, teatab ta komisjonile viivitamata tagasilükkamisest ja tagasilükkamise põhjustest.

2. Komisjon edastab lõike 1 kohaselt saadud informatsiooni teistele liikmesriikidele, et tagada käesoleva määruse ühtne kohaldamine.

3. Kui loa- või sertifikaaditaotlus on esitatud selliste isendite jaoks, kelle suhtes niisugune taotlus on varem tagasi lükatud, peab taotleja eelnevast tagasilükkamisest teatama pädevale asutusele, kellele taotlus on esitatud.

a) Liikmesriigid tunnustavad taotluste tagasilükkamist teiste liikmesriikide pädevate asutuste poolt, kui selline tagasilükkamine põhineb käesoleva määruse sätetel.

b) Seda sätet ei pruugi siiski kohaldada, kui asjaolud on oluliselt muutunud või kui on ilmnenud uued taotlust toetavad asjaolud. Kui korraldusasutus sellistel juhtudel loa või sertifikaadi välja annab, teatab ta sellest komisjonile, märkides väljaandmise põhjused.

Artikkel 7

Erandid

1. Vangistuses sündinud ja kasvatatud või kunstlikult paljundatud isendid

a) Välja arvatud juhud, mil kohaldatakse artiklit 8, koheldakse lisas A loetletud liikidest isendeid, mis on vangistuses sündinud ja kasvatatud või kunstlikult paljundatud, niisamuti, nagu näevad ette lisas B loetletud liikidest isendite suhtes kohaldatavad sätted.

b) Kunstlikult paljundatud taimede puhul võib artiklite 4 ja 5 sätteid mitte kohaldada eritingimustel, mis komisjon on kehtestanud seoses: i) fütosanitaartõendite kasutamisega; ii) sellega, kui isenditega kauplevad registreeritud kaubandusettevõtjad või käesoleva artikli lõikes 4 nimetatud teadusasutused, ja iii) hübriidikaubandusega.

c) Kriteeriumid, mille alusel otsustada, kas isend on sündinud ja kasvatatud vangistuses või kunstlikult paljundatud ning kas see on toimunud kommertseesmärkidel, samuti punktis b viidatud eritingimused täpsustab komisjon vastavalt artiklis 18 ettenähtud korrale.

2. Transiitvedu

a) Erandina artiklist 4 ei nõuta sissetoomiskoha tolliasutuses kontrolli ja ettenähtud lubade, sertifikaatide ja teatiste esitamist, kui toimub isendi transiitvedu läbi ühenduse.

b) Lisades loetletud liikide puhul, millele viidatakse artikli 3 lõike 1 ning artikli 3 lõike 2 punktides a ja b, kohaldatakse punktis a nimetatud erandit üksnes siis, kui eksportiva või reeksportiva kolmanda riigi pädevad asutused on välja andnud konventsiooniga ettenähtud kehtiva ja isenditega kaasaskäiva ekspordi- või reekspordidokumendi, milles on näidatud isendite sihtkoht.

c) Kui punktis b nimetatud dokumenti ei ole enne eksportimist või reeksportimist välja antud, tuleb isend kinni pidada, ja kui vaja, konfiskeerida, kui tagantjärele ei esitata dokumenti, mis vastab artiklis 18 ettenähtud korras komisjoni poolt täpsustatud tingimustele.

3. Isiklikud asjad ja majatarbed

Erandina ei kohaldata artiklite 4 ja 5 sätteid lisades A–D loetletud liikidest surnud isendite, nende osade ja neist saadu suhtes, kui need kujutavad endast isiklikke asju või majatarbeid, mida tuuakse ühendusse sisse või eksporditakse või reeksporditakse ühendusest vastavalt sätetele, mida komisjon täpsustab artiklis 18 ettenähtud korra kohaselt.

4. Teadusasutused

Artiklites 4, 5, 8 ja 9 nimetatud dokumente ei nõuta, kui asukohariigi korraldusasutuses registreeritud teadlased või teadusasutused mitteärilisel eesmärgil laenavad, annetavad või vahetavad herbaareksemplare või muid säilitatud, kuivatatud või tahkes ümbrises muuseumieksemplare ning elavaid taimi, kui neil on artiklis 18 ettenähtud korra kohaselt vormistatud silt või kolmanda riigi korraldusasutuse poolt väljaantud või heakskiidetud samaväärne silt.

Artikkel 8

Äritegevuse kontrollimisega seotud sätted

1. Lisas A loetletud liikidest isendite ostmine, ostupakkumine, kommertseesmärkidel omandamine, kommertseesmärkidel üldsusele näitamine, kasutamine tulu saamiseks ning müük, müügiks hoidmine, müügiks pakkumine või müügiks transportimine on keelatud.

2. Liikmesriigid võivad keelata lisas A loetletud liikidest isendite, eriti elusloomade pidamise.

3. Kooskõlas ühenduse teiste õigusaktidega, mis käsitlevad loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitset, võib lõikes 1 nimetatud keelu suhtes teha erandi, kui isendite asukohaks oleva liikmesriigi korraldusasutus annab igal üksikjuhul välja tõendi, et isendid:

a) on omandatud ühenduses või siia sisse toodud enne, kui konventsiooni I lisas või määruse (EMÜ) nr 3626/82 lisas C1 või lisas A loetletud liike käsitlevad sätted nende isendite suhtes kehtima hakkasid, või

b) kujutavad endast töödeldud isendeid, mis on omandatud enam kui 50 aastat tagasi, või

c) on toodud ühendusse sisse, järgides käesoleva määruse sätteid, ning neid hakatakse kasutama eesmärkidel, mis ei ohusta kõnealuse liigi säilimist, või

d) on loomaliigi vangistuses sündinud ja kasvatatud isendid või taimeliigi kunstlikult paljundatud isendid või selliste isendite osad või neist saadud või

e) on eriolukorras tarvilikud teaduse arenguks või olulistel biomeditsiinilistel eesmärkidel vastavalt nõukogu 24. novembri 1986. aasta direktiivile 86/609/EMÜ, ( 6 ) mis käsitleb katseteks ja teistel teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta käivate õigus- ja haldusnormide ühtlustamist liikmesriikides, kui kõnealune liik osutub ainsaks sel eesmärgil sobivaks ja kui sellest liigist ei ole vangistuses sündinud ja kasvatatud isendeid, või

f) on mõeldud tõuaretuseks või paljundamiseks, et aidata kaasa kõnealuse liigi kaitsele, või

g) on mõeldud teaduslikuks või haridusalaseks otstarbeks, mille eesmärgiks on liigi säilitamine ja kaitse, või

h) on pärit liikmesriigist ja püütud loodusest kooskõlas selles liikmesriigis kehtivate õigusaktidega.

4. Komisjon võib artiklis 18 ettenähtud korra kohaselt määrata üldised erandid lõikes 1 nimetatud keeldudest, tuginedes lõike 3 tingimustele, samuti üldised erandid lisas A loetletud liikidest kooskõlas artikli 3 lõike 1 punkti b alapunktiga ii. Kõik sellised erandid peavad olema kooskõlas ühenduse teiste õigusaktidega, mis käsitlevad loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitset.

5. Lõikes 1 nimetatud keeldusid kohaldatakse ka lisas B loetletud liikide suhtes, välja arvatud juhtudel, kui asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele usutavalt tõendatakse, et sellised isendid on omandatud ja, kui nad on pärit väljastpoolt ühendust, siia sisse toodud kooskõlas loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitset käsitlevate kehtivate õigusaktidega.

6. Liikmesriikide pädevad asutused võivad omal äranägemisel müüa iga lisades B–D loetletud liikidest isendi, mille nad on konfiskeerinud käesoleva määruse alusel, tingimusel, et seda ei tagastata otse sellele füüsilisele või juriidilisele isikule, kellelt see on konfiskeeritud või kes oli rikkumises osaline. Selliseid isendeid kui seaduslikult omandatuid võib kasutada igasugusel eesmärgil.

Artikkel 9

Elusisendite edasitoimetamine

1. Igasugune lisas A loetletud liigist elusisendi edasitoimetamine ühenduse piires ühest kohast teise, nagu on märgitud impordiloal või kooskõlas käesoleva määrusega väljaantud mis tahes sertifikaadil, nõuab eelnevat luba selle liikmesriigi korraldusasutuselt, kus isend asub. Teistel edasitoimetamise juhtudel peab selle eest vastutav isik olema võimeline vajaduse korral tõestama isendi seaduslikku päritolu.

2. Selline luba:

a) antakse üksnes siis, kui selle liikmesriigi pädev teaduslik usaldusasutus või, kui isend toimetatakse teise liikmesriiki, siis viimase pädev teaduslik usaldusasutus on veendunud, et sihtkohas elusisendi pidamiseks mõeldud paik on piisavalt varustatud, et isendit nõuetekohaselt kaitsta ja hooldada;

b) kinnitatakse sertifikaadi väljaandmisega, ja

c) kui see on vajalik, edastatakse viivitamata selle liikmesriigi korraldusasutusele, kus on isendi tulevane asukoht.

3. Sellist luba ei nõuta, kui elusloom tuleb toimetada teise kohta hädatarvilikuks veterinaarraviks ja kui see otse oma loajärgsesse asukohta tagasi tuuakse.

4. Kui lisas B loetletud liigist elusisend ühenduse piires teise kohta toimetatakse, võib isendi valdaja selle loovutada üksnes siis, kui on veendunud, et kavatsetud vastuvõtja on piisavalt informeeritud nõutavast pidamispaigast, varustusest ja võtetest, millega tagada isendi nõuetekohane hooldamine.

5. Kui elusisendeid ühendusse, ühendusest välja või ühenduse piires transporditakse või transiidi või ümberlaadimise käigus mõnda aega ühenduses kinni peetakse, valmistatakse nad ette, toimetatakse teise kohta ja hooldatakse nõnda, et vigastuse, tervisekahjustuse või julma kohtlemise oht oleks minimaalne ja loomade puhul järgitaks ühenduse õigusakte, mis käsitlevad loomade kaitset transportimise käigus.

6. Artiklis 18 ettenähtud korra kohaselt võib komisjon kehtestada piirangud selliste elusisendite pidamise või teise kohta toimetamise suhtes, kelle sissetoomist ühendusse on kooskõlas artikli 4 lõikega 6 piiratud.

Artikkel 10

Väljaantavad sertifikaadid

Saanud asjaomaselt isikult taotluse koos kõikide nõutavate lisadokumentidega, mille kõik väljaandmise tingimused on täidetud, võib liikmesriigi korraldusasutus artikli 5 lõike 2 punktis b, artikli 5 lõigetes 3 ja 4, artikli 8 lõikes 3 ning artikli 9 lõike 2 punktis b nimetatud eesmärkidel sertifikaadi välja anda.

Artikkel 11

Lubade ja sertifikaatide kehtivus ning eritingimused

1. Liikmesriikide pädevate asutuste poolt kooskõlas käesoleva määrusega väljaantud load ja sertifikaadid kehtivad ühenduse kõikides osades, seejuures ei piirata liikmesriikide õigust kehtestada rangemaid meetmeid või jääda nende juurde.

a) Iga selline luba või sertifikaat, samuti iga selle alusel väljaantud luba või sertifikaat loetakse kehtetuks, kui pädev asutus või komisjon loa või sertifikaadi väljaandnud pädeva asutusega konsulteerides tuvastab, et see on välja antud ekslikult, eeldades selle väljaandmise tingimuste täidetust.

b) Kõnealuse liikmesriigi pädevad asutused peavad kinni liikmesriigi territooriumil selliste dokumentide alusel asuvad isendid ja need võib konfiskeerida.

3. Iga kooskõlas käesoleva määrusega väljaantud luba või sertifikaat võib seada tingimused ja nõuded, mille väljaandev asutus määrab, et tagada selle sätete järgimine. Kui sellised tingimused või nõuded on tarvis lubade või sertifikaatide vormile juurde lisada, teatavad liikmesriigid sellest komisjonile.

4. Iga vastava ekspordiloa või reekspordisertifikaadi koopia alusel väljaantud impordiluba kehtib isendite ühendusse sissetoomiseks ainult siis, kui sellele on lisatud kehtiva ekspordiloa või reekspordisertifikaadi originaal.

5. Komisjon kehtestab lubade ja sertifikaatide väljaandmise tähtajad artiklis 18 ettenähtud korras.

Artikkel 12

Sisse- ja väljaveokohad

1. Liikmesriigid määravad kindlaks tolliasutused, kus sooritatakse käesoleva määrusega hõlmatud liikidest isendite ühendusse sissetoomisel ja ühendusest eksportimisel kontroll ning formaalsused, et rakendada nende isendite suhtes tollikäitlust määruse (EMÜ) nr 2913/92 tähenduses, ning teatavad, millised tolliasutused on spetsiaalselt ette nähtud tegelema elusisenditega.

2. Kõik kooskõlas lõikega 1 määratud tolliasutused varustatakse vastava väljaõppe saanud piisava isikkoosseisuga. Liikmesriigid tagavad, et on olemas elusloomade transporti ja pidamist käsitlevatele ühenduse sellekohastele õigusaktidele vastavad pidamispaigad ja et tarbe korral astutakse vajalikke samme elustaimede suhtes.

3. Kõikidest lõike 1 alusel määratud tolliasutustest teatatakse komisjonile, kes avaldab nende nimekirja Euroopa Ühenduste Teatajas.

4. Erandjuhtudel ja kooskõlas kriteeriumidega, mis on kindlaks määratud artiklis 18 ettenähtud korral kohaselt, võib korraldusasutus lubada ühendusse sissetoomist või ühendusest eksportimist või reeksportimist tolliasutuse kaudu, mis ei ole määratud kooskõlas lõikega 1.

5. Liikmesriigid tagavad, et piiriületuspunktides teavitatakse üldsust käesoleva määruse rakendussätetest.

Artikkel 13

Korraldusasutus, teaduslik usaldusasutus ja teised pädevad asutused

a) Iga liikmesriik määrab ametisse korraldusasutuse, mille esmaülesandeks on vastutada käesoleva määruse rakendamise ja komisjoniga suhtlemise eest.

b) Iga liikmesriik võib ametisse määrata ka täiendavaid korraldusasutusi ja muid pädevaid asutusi, et rakendamisele kaasa aidata, sel juhul vastutab esmane korraldusasutus, et täiendavad asutused oleksid varustatud kogu teabega, mis on vajalik käesoleva määruse õigeks kohaldamiseks.

2. Iga liikmesriik määrab ühe või mitu vastava eriala teaduslikku usaldusasutust, mille ülesanded on lahus kõikide ametisse määratud korraldusasutuste omadest.

a) Hiljemalt kolm kuud enne käesoleva määruse kohaldamise tähtpäeva edastavad liikmesriigid komisjonile ametisse määratud korraldusasutuste, muude lubade või sertifikaatide väljaandmiseks pädevate asutuste ning teaduslike usaldusasutuste nimed ja aadressid; komisjon avaldab selle teabe ühe kuu jooksul Euroopa Ühenduste Teatajas.

b) Iga lõike 1 punktis a nimetatud korraldusasutus edastab komisjonile viimase nõudel kahe kuu jooksul nende isikute nimed ja allkirjanäidised, kellel on volitus lube ja sertifikaate allkirjastada, ning templi-, pitsati, või muu vahendi jäljendid, mida kasutatakse lubade ja sertifikaatide kehtivaks tunnistamisel.

c) Liikmesriigid edastavad komisjonile kõik juba antud informatsioonis tehtud muudatused hiljemalt kaks kuud pärast sellise muudatuse rakendamist.

Artikkel 14

Sätetest kinnipidamise jälgimine ja rikkumiste uurimine

a) Liikmesriikide pädevad asutused jälgivad käesoleva määruse sätetest kinnipidamist.

b) Kui pädevatel asutustel on põhjust arvata, et neid sätteid rikutakse, võtavad nad vajalikke meetmeid, et tagada sätetest kinnipidamine, või algatavad kohtuasja.

c) Liikmesriigid informeerivad komisjoni ja konventsiooni lisades loetletud liikide puhul ka konventsiooni sekretariaati kõikidest sammudest, mis pädevad asutused on astunud käesoleva määruse oluliste rikkumiste suhtes, sealhulgas kinnipidamistest ja konfiskeerimistest.

2. Komisjon juhib liikmesriikide pädevate asutuste tähelepanu asjadele, mille uurimist ta peab käesoleva määruse alusel vajalikuks. Liikmesriigid teatavad komisjonile ja konventsiooni lisades loetletud liikide puhul ka konventsiooni sekretariaadile iga toimunud uurimise tulemustest.

a) Moodustatakse täitevrühm, mis koosneb kõikide liikmesriikide korraldusasutuste ja teaduslike usaldusasutuste esindajatest ja mille ülesandeks on tagada käesoleva määruse sätete rakendamine. Rühma eesistujaks on komisjoni esindaja.

b) Täitevrühm uurib kõiki käesoleva määruse täitmisega seotud tehnilisi küsimusi, mida eesistuja tõstatab kas omal algatusel või rühma või komitee liikmete nõudmisel.

c) Komisjon edastab täitevrühmas väljendatud arvamused komiteele.

Artikkel 15

Informatsiooni edastamine

1. Liikmesriigid ja komisjon edastavad teineteisele käesoleva määruse rakendamiseks vajalikku informatsiooni.

Liikmesriigid ja komisjon tagavad, et astutaks vajalikke samme pööramaks üldsuse tähelepanu konventsiooni ja käesoleva määruse rakendamisega seotud sätetele ja määruse rakendamismeetmetele ning teavitataks üldsust nendest.

2. Komisjon peab sidet konventsiooni sekretariaadiga, et tagada konventsiooni tõhus rakendamine kogu territooriumil, mille suhtes käesolevat määrust kohaldatakse.

3. Komisjon teatab viivitamata kõikidest teadusliku järelevalverühma soovitustest asjaomaste liikmesriikide korraldusasutustele.

a) Liikmesriikide korraldusasutused edastavad komisjonile igal aastal enne 15. juunit konventsiooni VIII artikli lõike 7 punktis a nimetatud aruannete koostamiseks vajaliku teabe möödunud aasta kohta, samuti vastava teabe rahvusvahelise kauplemise kohta lisades A, B ja C loetletud liikidest isenditega ning lisas D loetletud liikidest isendite ühendusse sissetoomise kohta. Edastatava teabe ja selle esitamise vormingu täpsustab komisjon vastavalt artiklis 18 ettenähtud korrale.

b) Punktis a nimetatud teabe alusel avaldab komisjon igal aastal enne 31. oktoobrit statistilise aruande käesoleva määrusega hõlmatud liikidest isendite ühendusse sissetoomise, ühendusest eksportimise ja reeksportimise kohta ning edastab konventsiooni sekretariaadile teabe nende liikide kohta, mille suhtes konventsiooni kohaldatakse.

c) Ilma et see piiraks artikli 20 kohaldamist, edastavad liikmesriikide korraldusasutused komisjonile igal teisel aastal enne 15. juunit ja esimest korda aastal 1999 konventsiooni VIII artikli lõike 7 punktis b nimetatud aruannete koostamiseks vajaliku teabe kahe eelmise aasta kohta ning samuti vastava teabe käesoleva määruse nende sätete kohta, mis jäävad konventsiooni reguleerimisalast välja. Edastatava teabe ja selle esitamise vormingu täpsustab komisjon vastavalt artiklis 18 ettenähtud korrale.

d) Punktis c nimetatud teabe alusel koostab komisjon igal teisel aastal enne 31. oktoobrit ja esimest korda 1999. aastal aruande käesoleva määruse rakendamise ja täitmise kohta.

5. Selleks et valmistada ette lisades tehtavaid muudatusi, edastavad liikmesriikide pädevad asutused kogu asjakohase teabe komisjonile. Komisjon täpsustab nõutava informatsiooni vastavalt artiklis 18 ettenähtud korrale.

6. Piiramata nõukogu 7. juuni 1990. aasta direktiivi 90/313/EMÜ keskkonnaalase teabega tutvumise vabaduse kohta ( 7 ) kohaldamist, võtab komisjon vajalikke meetmeid, et kaitsta käesoleva määruse rakendamisel saadud informatsiooni konfidentsiaalsust.

Artikkel 16

Sanktsioonid

1. Liikmesriigid võtavad kohaseid meetmeid, et tagada sanktsioonide rakendamine vähemalt järgmiste käesoleva määruse rikkumiste korral:

a) isendite ühendusse sissetoomine või eksport või reeksport ühendusest ilma vajaliku loa või sertifikaadita või vale, võltsitud või kehtetu loa või sertifikaadiga või sellisega, mida on muudetud ilma väljaandnud asutuse loata;

b) kooskõlas käesoleva määrusega väljaantud loal või sertifikaadil märgitud eritingimuste täitmatajätmine;

c) vale deklaratsiooni esitamine või teadvalt vale informatsiooni andmine loa või sertifikaadi saamiseks;

d) vale, võltsitud, kehtetu või ilma loata muudetud loa või sertifikaadi kasutamine ühenduse loa või sertifikaadi saamiseks või muul käesoleva määrusega seotud ametlikul otstarbel;

e) imporditeatise esitamatajätmine või vale teatise esitamine;

f) elusisendite vedu, mida pole nõuetekohaselt ette valmistatud, et vigastuste, tervisekahjustuste või julma kohtlemise oht oleks minimaalne;

g) lisas A loetletud liikidest isendite kasutamine viisil, mis pole impordiloaga või hiljem antud loaga kooskõlas;

h) kunstlikult paljundatud taimedega kauplemine, mis on vastuolus artikli 7 lõike 1 punktis b sätestatuga;

i) isendite vedu ühendusse, ühendusest välja või transiidina läbi ühenduse ilma sellekohase loa või sertifikaadita, mis on välja antud kooskõlas käesoleva määrusega, konventsiooni osapooleks olevast kolmandast riigist eksportimise või reeksportimise puhul ilma konventsiooniga kooskõlas oleva loa või sertifikaadita või ilma veenva tõenduseta, et selline luba või sertifikaat on olemas;

j) isendite ost, ostupakkumine, kommertseesmärkidel omandamine, kasutamine tulu saamiseks, kommertseesmärkidel üldsusele näitamine, müük, müügiks hoidmine, müügiks pakkumine või müügiks transportimine vastuolus artikliga 8;

k) loa või sertifikaadi kasutamine muu isendi suhtes kui see, mille jaoks see välja on antud;

l) kooskõlas käesoleva määrusega väljaantud loa või sertifikaadi võltsimine või muutmine;

m) ühendusse importimise, ühendusest eksportimise või reeksportimise taotluse tagasilükkamisest jäetakse artikli 6 lõikes 3 ettenähtud korras teatamata.

2. Lõikes 1 viidatud meetmed peavad olema vastavuses rikkumise iseloomu ja raskusega ning sisaldama isendite kinnipidamise ja vajaduse korral konfiskeerimisega seotud sätteid.

3. Isendi konfiskeerimisel usaldatakse see konfiskeerinud liikmesriigi pädevale asutusele, kes:

a) pärast konsulteerimist selle liikmesriigi teadusliku usaldusasutusega paigutab isendi tingimustesse, mida ta peab kohaseks ning konventsiooni ja käesoleva määruse eesmärkide ning sätetega kooskõlas olevaks, ja

b) ühendusse sissetoodud elusisendi puhul võib pärast konsulteerimist eksportiva riigiga isendi nimetatud riigile süüdi oleva isiku kulul tagastada.

4. Kui lisas B või C loetletud liigist elusisend saabub ühenduse sissetoomiskohta ilma vastava kehtiva loa või sertifikaadita, tuleb isend kinni pidada ja selle võib konfiskeerida, või kui kauba saaja keeldub isendit omaks tunnistamast, võivad sissetoomiskoha eest vastutava liikmesriigi pädevad asutused vajaduse korral keelduda saadetist vastu võtmast ja nõuda vedajalt isendi tagasitoimetamist lähtekohta.

Artikkel 17

Teaduslik järelevalverühm

1. Käesolevaga moodustatakse teaduslik järelevalverühm, mis koosneb kõikide liikmesriikide teaduslike usaldusasutuste esindajatest ja mille eesistujaks on komisjoni esindaja.

a) Teaduslik järelevalverühm vaatab läbi kõik käesoleva määruse, eriti artikli 4 lõike 1 punkti a, lõike 2 punkti a ja lõike 6 kohaldamisega seotud teadusalased küsimused, mis eesistuja on tõstatanud omal algatusel või rühma või komitee liikmete nõudmisel.

b) Komisjon edastab teadusliku järelevalverühma arvamused komiteele.

▼M9

Artikkel 18

1. Komisjoni abistab komitee.

2. Kui viidatakse käesolevale artiklile, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ ( 8 ) a rtikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artikli 8 sätteid.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud. Kui nõukogu ei ole artikli 19 punktides 1 ja 2 osutatud komitee ülesannete osas otsust teinud kolme kuu jooksul alates nõukogu poole pöördumisest, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu.

3. Komitee võtab vastu oma töökorra.

▼B

Artikkel 19

Vastavalt artiklis 18 ettenähtud korrale komisjon:

1. kehtestab ühtsed tingimused ja kriteeriumid: i) artiklites 4, 5, artikli 7 lõikes 4 ja artiklis 10 nimetatud dokumentide väljaandmise, kehtivusaja ja kasutamise kohta; ta määrab kindlaks nende vormi; ii) fütosanitaartõendite kasutamiseks ja iii) vajaduse korral isendite märkimismenetluse kehtestamise kohta, et kergendada isendite identifitseerimist ja tagada sätete täitmine;

2. võtab vastu artikli 4 lõigetes 6 ja 7, artikli 5 lõikes 5 ja lõike 7 punktis b, artikli 7 lõike 1 punktis c, lõike 2 punktis c ning lõikes 3, artikli 8 lõikes 4, artikli 9 lõikes 6, artikli 11 lõikes 5, artikli 15 lõike 4 punktides a ja c ning lõikes 5 ja artikli 21 lõikes 3 nimetatud meetmed;

3. muudab lisasid A–D, välja arvatud muudatused lisas A, mis ei tulene konventsiooni osapoolte konverentsi otsustest;

4. võtab vajaduse korral vastu lisameetmeid, et rakendada konventsiooni osapoolte konverentsi resolutsioone, konventsiooni alalise komitee otsuseid ja soovitusi ning konventsiooni sekretariaadi soovitusi.

Artikkel 20

Lõppsätted

Kõik liikmesriigid teatavad komisjonile ja konventsiooni sekretariaadile spetsiaalselt käesoleva määruse rakendamiseks kehtestatavatest normidest ning kõikidest selle rakendamiseks ja täitmiseks kasutatud õigusaktidest ja võetud meetmetest.

Komisjon edastab selle teabe teistele liikmesriikidele.

Artikkel 21

1. Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 3626/82.

2. Kuni artikli 19 lõigetes 1 ja 2 sätestatud meetmete vastuvõtmiseni võivad liikmesriigid säilitada või jätkuvalt kohaldada meetmeid, mis on kooskõlas määrusega (EMÜ) nr 3626/82 ja komisjoni 28. novembri 1983. aasta määrusega (EMÜ) nr 3418/83, millega kehtestati vajalike dokumentide ühtse väljaandmise ja kasutamise eeskirjad, et ühenduses ellu rakendada ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni. ( 9 )

3. Kaks kuud enne käesoleva määruse rakendamist peab komisjon vastavalt artiklis 18 ettenähtud korrale ja konsulteerides teadusliku järelevalverühmaga:

a) kontrollima, et ei oleks põhjust piirata selliste määruse (EMÜ) nr 3626/82 lisas C1 loetletud liikide sissetoomist ühendusse, mida ei esine käesoleva määruse lisas A;

b) võtma vastu määruse, millega lisa D muudetakse artikli 3 lõike 4 punktis a sätestatud kriteeriumidele vastavate liikide tüüploeteluks.

Artikkel 22

Käesolev määrus jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. juunist 1997.

Artikleid 12, 13, artikli 14 lõiget 3, artikleid 16, 17, 18, 19 ja artikli 21 lõiget 3 kohaldatakse alates käesoleva määruse jõustumise päevast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

▼M11









LISA

Märkusi lisade A, B, C ja D tõlgendamise kohta

1. Kõnealustes lisades A, B, C ja D on liigid märgitud: a) liiginime järgi; või b) kõigi kõrgemasse taksonisse kuuluvate liikidena või selle nimetatud osana.

2. Lühend “spp.” tähistab kõrgema taksoni kõiki liike.

3. Viited muudele taksonitele, mis on kõrgemad kui liik, teenivad üksnes informatiivset või klassifitseerimise eesmärki.

4. Lisas A poolpaksus kirjas toodud liigid on loetletud seal kooskõlas nende kaitsega, mis on sätestatud nõukogu direktiivis 79/409/EMÜ (“linnudirektiiv”) või nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ (“elupaikade direktiiv”).

5. Liigist madalamate taimetaksonite tähistamiseks kasutatakse järgmisi lühendeid: a) “ssp” — alamliik; b) “var(s)” — teisend (teisendid); ja c) “fa” — vorm.

6. Märked (I), (II) ja (III) liigi või kõrgema taksoni nime juures viitavad konventsiooni lisadele, milles kõnealused liigid on nimetatud, nagu näidatud märkustes 7 — 9. Kui neid märkeid ei esine, ei ole kõnealuseid liike konventsiooni lisades mainitud.

7. (I) liigi või kõrgema taksoni nime juures näitab, et asjaomane liik või kõrgem takson esineb konventsiooni I lisas.

8. (II) liigi või kõrgema taksoni nime juures näitab, et asjaomane liik või kõrgem takson esineb konventsiooni II lisas.

9. (III) liigi või kõrgema taksoni nime juures näitab, et see esineb konventsiooni III lisas. Sel juhul on näidatud ka riik, millega seoses see liik või kõrgem takson III lisas esineb.

10. Ristandeid võib lisadesse kanda, kuid üksnes tingimusel, et nad moodustavad looduses eristatava ja püsiva populatsiooni. Ristandloomade suhtes, kelle põlvnemisliini neljas eelnevas põlvkonnas on üks või mitu lisasse A või B kuuluvate liikide isendit, kehtivad käesoleva määruse sätted, nagu oleks tegemist iseseisva liigiga, isegi juhul, kui asjaomane ristand ei kuulu konkreetselt lisadesse.

11. Kooskõlas käesoleva määruse artikli 2 punktiga t tähistab märk “#” koos sellele järgneva numbriga lisas B loetletud liigi või kõrgema taksoni nime juures määruse kohaldamisel nende isendite kindlaksmääratud osi või neist saadut järgmiselt: #1 tähistab kõiki isendi osi ja neist saadut, välja arvatud: a) seemneid, eoseid ja õietolmu (sh polliiniume); b) tahkes või vedelas keskkonnas olevaid seemikuid või in vitro saadud koekultuure, mida transporditakse steriilsetes mahutites, ja c) kunstlikult paljundatud taimi lõikelilledena. #2 tähistab kõiki isendi osi ja neist saadut, välja arvatud: a) seemneid ja õietolmu; b) tahkes või vedelas keskkonnas olevaid seemiku- või in vitro saadud koekultuure, mida transporditakse steriilsetes mahutites, ja c) kunstlikult paljundatud taimi lõikelilledena; ja d) keemilisi saadusi ja valmis farmaatsiatooteid. #3 tähistab terveid ja viilutatud juuri ja juureosi, v.a töödeldud osi või saadusi, nagu pulbrid, tabletid, ekstraktid, toonikud, teed ja maiustused. #4 tähistab kõiki isendi osi ja neist saadut, välja arvatud: a) seemneid, v.a Mehhiko päritolu mehhiko kaktuste seemneid, ja õietolmu; b) tahkes või vedelas keskkonnas olevaid seemiku- või in vitro saadud koekultuure, mida transporditakse steriilsetes mahutites, ja c) kunstlikult paljundatud taimi lõikelilledena; d) naturaliseerunud või kunstlikult paljundatud taimede vilju ning nende osi ja neist saadut; ja e) perekonna Opuntia alamperekonna Opuntia naturaliseerunud või kunstlikult paljundatud taimede üksikuid varrelülisid ning nende osi ja neist saadut. #5 tähistab palke, saematerjali ja spooni. #6 tähistab palke, saematerjali, spooni ja vineeri. #7 tähistab palke, laaste ja töötlemata murdu. #8 tähistab kõiki isendi osi ja neist saadut, välja arvatud: a) seemneid ja õietolmu (sh polliiniume); b) tahkes või vedelas keskkonnas olevaid seemiku- või in vitro saadud koekultuure, mida transporditakse steriilsetes mahutites, c) kunstlikult paljundatud taimi lõikelilledena; ja d) perekonna Vanilla kunstlikult paljundatud taimede vilju ning taimede osi ja neist saadut. #9 tähistab kõiki isendi osi ja neist saadut, välja arvatud: neid, millel on silt “Toodetud Hoodia spp. materjalist, mis on saadud kontrollitud saagikoristuse ja tootmise teel koostöös Botswana/Namiibia/Lõuna-Aafrika CITES-juhtimisasutustega vastavalt lepingule nr BW/NA/ZA xxxxxx” #10 tähistab kõiki isendi osi ja neist saadut, välja arvatud: a) seemneid ja õietolmu; ja b) valmis farmaatsiatooteid.

12. Kui ühelegi lisades B või C loetletud liigile või kõrgemale taksonile pole lisatud märget, tähendab see, et kõik selgelt äratuntavad osad ja neist saadu on hõlmatud.

13. Kuna ühelegi lisas A loetletud taimeliigile või taimestiku kõrgemale taksonile pole lisatud märget, et nende hübriide tuleb kohelda kooskõlas käesoleva määruse artikli 4 lõike 1 sätetega, tähendab see, et ühest või mitmest nendest liikidest või taksonitest saadud kunstlikult paljundatud hübriididega võib kaubelda kunstliku paljundamise tunnistuse olemasolu korral ning et käesoleva määruse sätted ei kehti nende hübriidide seemnete ja õietolmu (sh polliiniumide), lõikelillede, tahkes või vedelas keskkonnas olevate seemikute ja in vitro saadud koekultuuride suhtes, mida transporditakse steriilsetes mahutites.

14. Käesoleva määruse sätteid ei kohaldata uriini, fekaalide ja ambra suhtes, mis on jäägid ja mis on saadud asjaomast looma mõjutamata.

15. Lisas D loetletud loomaliikide puhul kohaldatakse sätteid üksnes elusisendite ning tervete või peaaegu tervete surnud isendite suhtes, välja arvatud taksonite puhul, mille juures on järgmine märge, mis näitab, et ka muud osad ja saadused on hõlmatud: § 1 Terved või olulises osas terved toor- või parknahad. § 2 Suled, sulgedega nahk või muu sulgedega osa.

16. Lisas D loetletud taimeliikide puhul kohaldatakse sätteid üksnes elusisendite suhtes, välja arvatud taksonite puhul, mille juures on järgmine märge, mis näitab, et ka muud osad ja saadused on hõlmatud: § 3 Kuivatatud ja värsked taimed, sh vajaduse korral: lehed, juured/pookealused, varred, seemned/eosed, koor ja viljad.







Lisa A Lisa B Lisa C Nimetus FAUNA (LOOMALIIGID) CHORDATA (KEELIKLOOMAD) MAMMALIA Imetajad MONOTREMATA Tachyglossidae Sipelgasiillased Zaglossus spp. (II) Nokis-sipelgasiilid DASYUROMORPHIA Dasyuridae Kukkurkärplased Sminthopsis longicaudata (I) Pikksaba-kukkurhiirik Sminthopsis psammophila (I) Liiva-kukkurhiirik Thylacinidae Kukkurhuntlased Thylacinus cynocephalus (tõenäoliselt välja surnud) (I) Kukkurhunt PERAMELEMORPHIA Peramelidae Bandikutlased Chaeropus ecaudatus (tõenäoliselt välja surnud) (I) Sõrgbandikut Macrotis lagotis (I) Harilik bilbi Macrotis leucura (I) Valgesaba-bilbi Perameles bougainville (I) Lääne-koonbandikut DIPROTODONTIA Phalangeridae Kuskuslased Phalanger orientalis (II) Villakkuskus Spilocuscus maculatus (II) Kuskus (liigist Spilocuscus maculatus) Vombatlased Vombatidae Lasiorhinus krefftii (I) Põhjavombat Macropodidae Kängurulased Dendrolagus dorianus Doria puukänguru Dendrolagus goodfellowi Puukänguru (liigist Dendrolagus goodfellowi) Dendrolagus inustus (II) Pruun-puukänguru Dendrolagus matschiei Puukänguru (liigist Dendrolagus matschiei) Dendrolagus ursinus (II) Must-puukänguru Lagorchestes hirsutus (I) Hatune jänesvallabi Lagostrophus fasciatus (I) Vöötvallabi Onychogalea fraenata (I) Pudi-küünissabavallabi Onychogalea lunata (I) Poolkuu-küünissabavallabi Potoroidae Pärisrottkängurulased Bettongia spp. (I) Rottkängurud Caloprymnus campestris (tõenäoliselt välja surnud) (I) Kõrbe-rottkänguru SCANDENTIA Tupaiidae Tupaialased Tupaiidae spp. Tupaialased CHIROPTERA Phyllostomidae Nopslased Platyrrhinus lineatus (III Uruguay) Nopslane (liigist Platyrrhinus lineatus) Pteropodidae Tiiburlased Acerodon spp. (II) (välja arvatud lisas A loetletud liigid) Suurtiiburid Acerodon jubatus (I) Suurtiibur (liigist Acerodon jubatus) Acerodon lucifer (I) Suurtiibur (liigist Acerodon lucifer) Pteropus spp. (II) (välja arvatud lisas A loetletud liigid) Lendkoerad Pteropus insularis (I) Lendkoer (liigist Pteropus insularis) Pteropus livingstonei (II) Lendkoer (liigist Pteropus livingstonei) Pteropus mariannus (I) Lendkoer (liigist Pteropus mariannus) Pteropus molossinus (I) Lendkoer (liigist Pteropus molossinus) Pteropus phaeocephalus (I) Lendkoer (liigist Pteropus phaeocephalus) Pteropus pilosus (I) Lendkoer (liigist Pteropus pilosus) Pteropus rodricensis (II) Lendkoer (liigist Pteropus rodricensis) Pteropus samoensis (I) Lendkoer (liigist Pteropus samoensis) Pteropus tonganus (I) Lendkoer (liigist Pteropus tonganus) Pteropus voeltzkowi (II) Lendkoer (liigist Pteropus voeltzkow) PRIMATES Esikloomalised PRIMATES spp. (II) (välja arvatud lisas A loetletud liigid) Esikloomalised Lemuridae Leemurlased Lemuridae spp. (I) Leemurlased Megaladapidae Megaladapidae spp. (I) Cheirogaleidae Hiirikleemurlased Cheirogaleidae spp. (I) Hiirikleemurlased Indridae Indrilased Indridae spp. (I) Indrilased Daubentoniidae Aielased Daubentonia madagascariensis (I) Aie Tarsiidae Kandlased Tarsius spp. (II) Kandlased Callithricidae Küünisahvlased Callimico goeldii (I) Goeldi marmosett e. kallimiko Callithrix aurita (I) Valgetups-marmosett (liigist Callithrix aurita) Callithrix flaviceps(I) Valgetups-marmosett (liigist Callithrix flaviceps) Leontopithecus spp. (I) Lakkahvid Saguinus bicolor (I) Karvastamariin (liigist Saguinus bicolor) Saguinus geoffroyi (I) Punatamariin Saguinus leucopus (I) Karvastamariin (liigist Saguinus leucopus) Saguinus oedipus (I) Pintšetamariin Cebidae Karbusahvlased Alouatta coibensis (I) Coiba saare möiraahv Alouatta palliata (I) Mantel-möiraahv Alouatta pigra (I) Guatemala möiraahv Ateles geoffroyi frontatus (I) Mustkäpp-ämmalahvi alamliik frontatus Ateles geoffroyi panamensis (I) Mustkäpp-ämmalahvi alamliik panamensis Brachyteles arachnoides (I) Haardahv Cacajao spp. (I) Uakarid Callicebus personatus (II) Masktiti Chiropotes albinasus (I) Valgenina-habesaaki Lagothrix flavicauda (I) Peruu villakahv Saimiri oerstedii (I) Ruugeselg-saimiri Cercopithecidae Pärdiklased Cercocebus galeritus (I/II) (alamliik Cercocebus galeritus galeritus on loetletud I lisas) Välemangabei Cercopithecus diana (I) Diaanapärdik Cercopithecus solatus (II) Pärdik (liigist Cercopithecus solatus) Colobus satanas (II) Pärgli-kuningkoolobus Macaca silenus (I) Vanderu Mandrillus leucophaeus (I) Drill Mandrillus sphinx (I) Mandrill Nasalis concolor (I) Ninaahv (liigist Nasalis concolor) Nasalis larvatus (I) Ninaahv (liigist Nasalis larvatus) Presbytis potenziani (I) Languur (liigist Presbytis potenziani) Procolobus pennantii (I/II) (liik on loetletud II lisas, kuid alamliik Procolobus pennantii kirkii on loetletud I lisas). Punakoolobus (liigist Procolobus pennantii) Procolobus preussi (II) Punakoolobus (liigist Procolobus preussi) Procolobus rufomitratus (I) Mitra-punakoolobus Pygathrix spp. (I) Hertsoglanguurid Semnopithecus entellus (I) Hulman Trachypithecus francoisi (II) Trachypithecus geei (I) Trachypithecus johnii (II) Trachypithecus pileatus (I) Hylobatidae Gibonlased Hylobatidae spp. (I) Gibonlased Hominidae Inimlased Gorilla gorilla (I) Gorilla Pan spp. (I) Šimpansid Pongo pygmaeus (I) Orangutan XENARTHRA Myrmecophagidae Sipelgaõgilased Myrmecophaga tridactyla (II) Suur-sipelgaõgija Tamandua mexicana (III Guatemala) Tamandu Bradypodidae Laisiklased Bradypus variegatus (II) Pöördpea e. kolmvarvas-laisik (liigist Bradypus variegatus) Megalonychidae (Kaksvarvaslaisikud) Choloepus hoffmanni (III Costa Rica) Kaksvarvaslaisik Dasypodidae Vöölased Cabassous centralis (III Costa Rica) Paljassaba (liigist Cabassous centralis) Cabassous tatouay (III Uruguay) Paljassaba (liigist Cabassous tatouay) Chaetophractus nationi (II) (Kehtestatud on ekspordi nullkvoot. Kõiki isendeid käsitatakse lisasse A kuuluvate liikide isenditena ning nendega kauplemist reguleeritakse vastavalt sellele.) Vöölane (liigist Chaetophractus nationi) Priodontes maximus (I) Hiidvöölane PHOLIDOTA Maniae Soomusloomlased Manis spp. (II) (Manis crassicaudata, Manis pentadactyla ja Manis javanica puhul on kehtestatud ekspordi nullkvoot isendite osas, kes on loodusest püütud ja kellega kaubitsetakse eelkõige ärilistel eesmärkidel.) Soomusloomad LAGOMORPHA Leporidae Jäneslased Caprolagus hispidus (I) India harjasküülik Romerolagus diazi (I) Teporingo e. vulkaaniküülik RODENTIA Sciuridae Oravlased Cynomys mexicanus (I) Rohtlahaukur Epixerus ebii (III Ghana) Oravlane (liigist Epixerus ebii) Marmota caudata (III India) Punaümiseja Marmota himalayana (III India) Suurümiseja Ratufa spp. (II) Hiidoravad Sciurus deppei (III Costa Rica) Orav (liigist Sciurus deppei) Anomaluridae Ogasabalased Anomalurus beecrofti (III Ghana) Punakõht-ogasaba Anomalurus derbianus (III Ghana) Derby ogasaba Anomalurus pelii (III Ghana) Hiid-ogasaba Idiurus macrotis (III Ghana) Idiuurus (liigist Idiurus macrotis) Muridae Hiirlased Leporillus conditor (I) Kõrvuk-kojarott Pseudomys praeconis (I) Hatune väärhiir Xeromys myoides (I) Eba-kobrasrott Zyzomys pedunculatus (I) Hiirlane (liigist Zyzomys pedunculatus) Hystricidae Okassigalased Hystrix cristata (III Ghana) Hari-okassiga Erethizontidae Okaslased Sphiggurus mexicanus (III Honduras) Mehhiko haardhändik Sphiggurus spinosus (III Uruguay) Haardhändik (liigist Sphiggurus spinosus) Agoutidae Aguutilased Agouti paca (III Honduras) Paka Dasyproctidae Aguutilased Dasyprocta punctata (III Honduras) Aguuti (liigist Dasyprocta punctata) Chinchillidae Villakhiirlased Chinchilla spp. (I) (kodustatud vormi isendite suhtes käesoleva määruse sätteid ei kohaldata) Tšintšiljad CETACEA Vaalalised (delfiinid, pringlid, vaalad) CETACEA spp. (I/II) (1) Vaalalised CARNIVORA Canidae Koerlased Canis aureus (III India) Šaakal Canis lupus (I/II) (Kõik populatsioonid, välja arvatud Hispaanias Duerost põhja pool esinevad populatsioonid ja Kreekas 39. laiuskraadist põhja pool esinevad populatsioonid. Bhutani, India, Nepali ja Pakistani populatsioonid on loetletud I lisas; muud populatsioonid II lisas.) Canis lupus (II) (Kõik Hispaanias Duerost põhja pool esinevad populatsioonid ja Kreekas 39. laiuskraadist põhja pool esinevad populatsioonid.) Hall hunt Canis simensis Mägikoer Cerdocyon thous (II) Maikong e. kamporebane Chrysocyon brachyurus (II) Guara e. lakkhunt Cuon alpinus (II) Punahunt Pseudalopex culpaeus (II) Andi pamparebane Pseudalopex griseus (II) Argentiina pamparebane Pseudalopex gymnocercus (II) Paraguai pamparebane Speothos venaticus (I) Võsakoer Vulpes bengalensis (III India) Bengaali rebane Vulpes cana (II) Afgaani rebane Vulpes zerda (II) Fennekrebane Ursidae Karulased Ursidae spp. (II) (välja arvatud lisas A loetletud liigid) Karulased Ailuropoda melanoleuca (I) Bambuskaru Ailurus fulgens (I) Panda Helarctos malayanus (I) Päikesekaru e. biruang Melursus ursinus (I) Huulkaru Tremarctos ornatus (I) Prillkaru Ursus arctos (I/II) (Bhutani, Hiina, Mehhiko ja Mongoolia populatsioonid ning alamliik Ursus arctos isabellinus on loetletud I lisas; muud populatsioonid ja alamliigid II lisas.) Pruunkaru Ursus thibetanus (I) Kaeluskaru Procyonidae Pesukarulased Bassaricyon gabbii (III Costa Rica) Vöötsaba Bassariscus sumichrasti (III Costa Rica) Kakomitsli e. Kesk-Ameerika vöötsaba Nasua narica (III Honduras) Tavaninakaru Nasua nasua solitaria (III Uruguay) Koaati e. ninakaru Potos flavus (III Honduras) Kinkažu Mustelidae Kärplased Lutrinae Saarmaslased Lutrinae spp. (II) (välja arvatud lisas A loetletud liigid) Saarmaslased Aonyx congicus (I) (üksnes Kameruni ja Nigeeria populatsioonid; muud populatsioonid on loetletud lisas B.) Väikeküüs-saarmas Enhydra lutris nereis (I) Lõuna-California kalaan Lontra felina (I) Kassiksaarmas Lontra longicaudis (I) Saarmaslane (liigist Lontra longicaudis) Lontra provocax (I) Saarmaslane (liigist Lontra provocax) Lutra lutra (I) Saarmas Pteronura brasiliensis (I) Hiidsaarmas Mellivorinae Meemägerlased Mellivora capensis (III Botswana/Ghana) Meemäger Mephitinae Vinuklased Conepatus humboldtii (II) Patagoonia lõunaskunk Mustelinae Päriskärplased Eira barbara (III Honduras) Taira Galictis vittata (III Costa Rica) Suurgrison Martes flavigula (III India) Harsa Martes foina intermedia (III India) Kivinugis Martes gwatkinsii (III India) Nugis (liigist Martes gwatkinsii) Mustela nigripes (I) Mustjalg-tuhkur Viverridae Tsiibetkaslased Arctictis binturong (III India) Binturong Civettictis civetta (III Botswana) Aafrika tsiibet Cryptoprocta ferox (II) Fossa Cynogale bennettii (II) Udrastsiibet Eupleres goudotii (II) Pudi-falanukk Fossa fossana (II) Fanaloka Hemigalus derbyanus (II) Vööttsiibet Paguma larvata (III India) Paguuma Paradoxurus hermaphroditus (III India) Musang (liigist Paradoxurus hermaphroditus) Paradoxurus jerdoni (III India) Musang (liigist Paradoxurus jerdoni) Prionodon linsang (II) Vöötlinsang Prionodon pardicolor (I) Tähniklinsang Viverra civettina (III India) Laiktsiibet Viverra zibetha (III India) Suurtsiibet Viverricula indica (III India) Pisitsiibet Herpestidae Mangustlased Herpestes brachyurus fuscus (III India) India pruunmangust Herpestes edwardsii (III India) Hallmangust Herpestes javanicus auropunctatus (III India) Mangust Herpestes javanicus auropunctatus Herpestes smithii (III India) Smithi mangust Herpestes urva (III India) Krabimangust Herpestes vitticollis (III India) Mangust (liigist Herpestes vitticolis) Hyaenidae Hüäänlased Proteles cristatus (III Botswana) Tsiibethüään Felidae Kaslased Felidae spp. (II) (välja arvatud lisas A loetletud liigid. Kodustatud vormi isendite suhtes käesoleva määruse sätteid ei kohaldata.) Kaslased Acinonyx jubatus (I) (Elusisendite ja jahitrofeede ekspordi aastakvoodid kehtestatakse järgmiselt: Botswana: 5; Namiibia: 150; Zimbabwe: 50. Selliste isenditega kauplemisel kohaldatakse käesoleva määruse artikli 4 lõiget 1.) Gepard Caracal caracal (I) (Üksnes Aasia populatsioon; muud populatsioonid on loetletud lisas B.) Karakal Catopuma temminckii (I) Temmincki kass Felis nigripes (I) Kääbuskass Felis silvestris (II) Metskass Herpailurus yaguarondi (I) (Üksnes Kesk- ja Põhja-Ameerika populatsioonid; muud populatsioonid on loetletud lisas B.) Jaguarundi Leopardus pardalis (I) Otselot Leopardus tigrinus (I) Ontsilla e. pudi-pugalkass Leopardus wiedii (I) Margai e. pikksaba-pugalkass Lynx lynx (II) Ilves Lynx pardinus (I) Pürenee ilves Neofelis nebulosa (I) Pantrik Oncifelis geoffroyi (I) Soolakass Oreailurus jacobita (I) Mägikass Panthera leo persica (I) India lõvi Panthera onca (I) Jaaguar Panthera pardus (I) Leopard Panthera tigris (I) Tiiger Pardofelis marmorata (I) Marmorkass Prionailurus bengalensis bengalensis (I) (Üksnes Bangladeshi, India ja Tai populatsioonid; muud populatsioonid on loetletud lisas B.) Bengaali kass Prionailurus bengalensis iriomotensis (II) Iriomoto kass Prionailurus planiceps (I) Lamepea-kass Prionailurus rubiginosus (I) (Üksnes India populatsioon; muud populatsioonid on loetletud lisas B.) Roostekass Puma concolor coryi (I) Puuma Puma concolor costaricensis (I) Puuma Puma concolor couguar (I) Puuma Uncia uncia (I) Lumeleopard e. irbis Otariidae Kõrvukhülglased Arctocephalus spp. (II) (välja arvatud lisas A loetletud liigid) Merikarud Arctocephalus philippii (II) Merikaru (liigist Arctocephalus philippii) Arctocephalus townsendi (I) Merikaru (liigist Arctocephalus townsendi) Odobenidae Morsklased Odobenus rosmarus (III Canada) Morsk Phocidae Hülglased Mirounga leonina (II) Lõuna-lonthüljes Monachus spp. (I) Munkhülged PROBOSCIDEA Elephantidae Londilised Elephas maximus (I) India elevant Loxodonta africana (I) — (välja ravatud Botswana, Namiibia, Lõuna-Aafrika ja Zimbabwe populatsioonid, mis on loetletud lisas B.) Loxodonta africana (II) (Üksnes Botswana, Namiibia, Lõuna-Aafrika (2) ja Zimbabwe (3) populatsioonid; muud populatsioonid on loetletud lisas B.) Aafrika elevant SIRENIA Dugongidae Dugonglased Dugong dugon (I) Dugong Trichechidae Lamantiinlased Trichechidae spp. (I/II) (Trichechus inunguis ja Trichechus manatus on loetletud I lisas. Trichechus senegalensis on loetletud II lisas.) Lamantiinlased PERISSODACTYLA Equidae Hobuslased Equus africanus (I) (välja arvatud Equus asinus kodustatud liik, mille suhtes ei kohaldata käesoleva määruse sätteid) Ulukeesel Equus grevyi (I) Kõrbesebra e. grevi sebra Equus hemionus (I/II) (liik on loetletud II lisas, kuid alamliik Equus hemionus hemionus I lisas.) Eeslik Equus kiang (II) Kiang e. tiibeti eeslik Equus onager (II) (välja arvatud lisas A loetletud alamliigid.) Onager e. pärsia eeslik Equus onager khur (I) Khuur e. india eeslik Equus przewalskii (I) Prževalski hobune Equus zebra hartmannae (II) Hartmanni mägisebra Equus zebra zebra (I) Mägisebra Tapiridae Taapirlased Tapiridae spp. (I) (välja arvatud lisas B loetletud liigid.) Taapirlased Tapirus terrestris (II) Tasandikutaapir Rhinocerotidae Ninasarviklased Rhinocerotidae spp. (I) (välja arvatud lisas B loetletud alamliigid.) Ninasarviklased Ceratotherium simum simum (II) (Üksnes Lõuna-Aafrika ja Svaasimaa populatsioonid; muud populatsioonid on loetletud lisas A. Lubatud üksnes rahvusvaheline kauplemine elusloomadega, kui nende sihtkoht on kohane ja vastuvõetav, ning jahitrofeedega. Kõiki teisi isendeid käsitatakse lisasse A kuuluvate liikide isenditena ning nendega kauplemist reguleeritakse vastavalt sellele.) Laimokk-ninasarvik ARTIODACTYLA Tragulidae Hirviklased Hyemoschus aquaticus (III Ghana) Vesihirvik Suidae Sigalased Babyrousa babyrussa (I) Babirussa e. hirvsiga Sus salvanius (I) Kääbussiga Tayassuidae Pekaarilased Tayassuidae spp. (II) (välja arvatud lisas A loetletud liigid ning Pecari tajacu Mehhiko ja Ameerika Ühendriikide populatsioonid, mida ei ole loetletud käesoleva määruse lisades) Pekaarilased Catagonus wagneri (I) Chaco pekaari Hippopotamidae Jõehobulased Hexaprotodon liberiensis (II) Kääbusjõehobu Hippopotamus amphibius (II) Jõehobu Camelidae Kaamellased Lama guanicoe (II) Guanaako Vicugna vicugna (I) (välja arvatud järgmised populatsioonid: Argentina [Jujuy ja Catamarca provintsi populatsioon ning Jujuy, Salta, Catamarca, La Rioja ja San Juani provintside poolkodustatud populatsioonid]; Boliivia [kogu populatsioon]; Tšiili [Primera piirkonna populatsioon]; ja Peruu [kogu populatsioon]; mis on loetletud lisas B) Vicugna vicugna (II) (Üksnes Argentina (4) populatsioonid [Jujuy ja Catamarca provintsi populatsioon ning Jujuy, Salta, Catamarca, La Rioja ja San Juani provintside poolkodustatud populatsioonid]; Boliivia (5)[kogu populatsioon]; Tšiili (6)[Primera piirkonna populatsioon]; Peruu (7)[kogu populatsioon]; muud populatsioonid on loetletud lisas A.) Vikunja Moschidae Muskushirvlased Moschus spp. (I) (Üksnes Afganistani, Bhutani, India, Myanmari, Nepali ja Pakistani populatsioonid; muud populatsioonid on loetletud lisas B.) Moschus spp. (II) (välja arvatud Afganistani, Bhutani, India, Myanmari, Nepali ja Pakistani populatsioonid, mis on loetletud lisas A) Muskushirv Cervidae Hirvlased Axis calamianensis (I) Sigahirv (liigist Axis calamianensis) Axis kuhlii (I) Sigahirv (liigist Axis kuhlii) Axis porcinus annamiticus (I) Sigahirve Indo-hiina alamliik Blastocerus dichotomus (I) Soohirv Cervus duvaucelii (I) Barasinga Cervus elaphus bactrianus (II) Buhhaara punahirv Cervus elaphus barbarus (III Tuneesia) Punahirve alamliik barbarus Cervus elaphus hanglu (I) Kašmiiri punahirv Cervus eldii (I) Lüürahirv Dama mesopotamica (I) Iraani kabehirv Hippocamelus spp. (I) Guemalid Mazama americana cerasina (III Guatemala) Suurmasaama Megamuntiacus vuquanghensis (I) Hiidmuntjak Muntiacus crinifrons (I) Must muntjak Odocoileus virginianus mayensis (III Guatemala) Valgesaba-pampahirv Ozotoceros bezoarticus (I) Pampahirv Pudu mephistophiles (II) Põhja-puduhirv Pudu puda (I) Lõuna-puduhirv Antilocapridae Harksarviklased Antilocapra americana (I) (Üksnes Mehhiko populatsioon; muid populatsioone ei ole käesoleva määruse lisades loetletud) Harksarvik Bovidae Veislased Addax nasomaculatus (I) Addaks Ammotragus lervia (II) Lakklammas Bison bison athabascae (II) Ameerika metsapiison Antilope cervicapra (III Nepal) Vintsarvgasell Bos gaurus (I) (välja arvatud kodustatud liik Bos frontalis, mille suhtes ei kohaldata käesoleva määruse sätteid) Gaur Bos mutus (I) (välja arvatud kodustatud liikBos grunniens, mille suhtes ei kohaldata käesoleva määruse sätteid) Ulukjakk Bos sauveli (I) Kuprei Bubalus arnee (III Nepal) (välja arvatud Bubalus bubalis kodustatud liik, mille suhtes ei kohaldata käesoleva määruse sätteid) Vesipühvel e.arni Bubalus depressicornis (I) Anoa e. kääbuspühvel Bubalus mindorensis (I) Tamarau Bubalus quarlesi (I) Mägianoa Budorcas taxicolor (II) Takin Capra falconeri (I) Keerdsarvkits e. markuur Cephalophus dorsalis (II) Rannakabrik Cephalophus jentinki (I) Sadulkabrik Cephalophus monticola (II) Sinikabrik Cephalophus ogilbyi (II) Ogilbi kabrik Cephalophus silvicultor (II) Kollaselg-kabrik Cephalophus zebra (II) Sebrakabrik Damaliscus lunatus (III Ghana) Topi Damaliscus pygargus pygargus (II) Bontbok Gazella cuvieri (III Tuneesia) Gasell (liigist Gazella cuvieri) Gazella dama (I) Kabegasell Gazella dorcas (III Tuneesia) Dorkasgasell Gazella leptoceros (III Tuneesia) Liivagasell Hippotragus niger variani (I) Must-hobuantiloop Kobus leche (II) Pikksaba-vohlu Naemorhedus baileyi (I) Goral (liigist Naemorhedus baileyi) Naemorhedus caudatus (I) Goral (liigist Naemorhedus caudatus) Naemorhedus goral (I) Goral Naemorhedus sumatraensis (I) Serau Oryx dammah (I) Mõõksarv-orüks Oryx leucoryx (I) Valge-orüks Ovis ammon (II) (välja arvatud lisas A loetletud alamliigid.) Mägilammas e. muflon Ovis ammon hodgsonii (I) Tiibeti mägilammas Ovis ammon nigrimontana (I) Karatau mägilammas Ovis canadensis (II) (Üksnes Mehhiko populatsioon; muid populatsioone ei ole käesoleva määruse lisades loetletud) Lumelammas Ovis orientalis ophion (I) Küprose mägilammas Ovis vignei (II) (välja arvatud lisas A loetletud alamliigid.) Urial Ovis vignei vignei (I) Urial (liigist Ovis vignei vignei) Pantholops hodgsonii (I) Orongo Pseudoryx nghetinhensis (I) Saola Rupicapra pyrenaica ornata (I) Ibeeria mägikits Saiga tatarica (II) Saiga Tetracerus quadricornis (III Nepal) Nelisarv Tragelaphus eurycerus (III Ghana) Bongo Tragelaphus spekii (III Ghana) Vesikudu AVES Linnud STRUTHIONIFORMES Struthionidae Jaanalindlased Struthio camelus (I) (Üksnes Alžeeria, Burkina Faso, Kameruni, Kesk-Aafrika Vabariigi, Tšaadi, Mali, Mauritaania, Maroko, Nigeri, Nigeeria, Senegali ja Sudaani populatsioonid; muid populatsioone ei ole käesoleva määruse lisades loetletud) Jaanalind RHEIFORMES Rheidae Nandulased Rhea americana (II) Nandu Rhea pennata(I) (välja arvatud Rhea pennata pennata Argentina ja Tšiili populatsioon, mis on loetletud lisas B) Väikenandu Rhea pennata pennata (II) (Üksnes Argentina ja Tšiili populatsioonid) Patagoonia väikenandu TINAMIFORMES Tinamidae Tinamulased Tinamus solitarius (I) Eraktinamu SPHENISCIFORMES Spheniscidae Pingviinlased Spheniscus demersus (II) Aafrika pingviin Spheniscus humboldti (I) Guaanopingviin PODICIPEDIFORMES Podicipedidae Pütlased Podilymbus gigas (I) Atitlani pütt PROCELLARIIFORMES Diomedeidae Albatroslased Diomedea albatrus (I) Kuldpea-albatross PELECANIFORMES Pelecanidae Pelikanlased Pelecanus crispus (I) Käharpelikan Sulidae Suulalased Papasula abbotti (I) Metssuula Fregatidae Fregattlindlased Fregata andrewsi (I) Jõulusaare fregattlind CICONIIFORMES Ardeidae Haigurlased Ardea goliath (III Ghana) Koljathaigur Bubulcus ibis (III Ghana) Veisehaigur Casmerodius albus (III Ghana) Hõbehaigur Egretta garzetta (III Ghana) Siidhaigur Balaenicipitidae Kingnoklased Balaeniceps rex (II) Kingnokk Ciconiidae Toonekurglased Ciconia boyciana (I) Ida-toonekurg Ciconia nigra (II) Must-toonekurg Ciconia stormi Sunda toonekurg Ephippiorhynchus senegalensis (III Ghana) Sadulnokk-toonekurg Jabiru mycteria (I) Jabiru-toonekurg Leptoptilos crumeniferus (III Ghana) Aafrika marabu Leptoptilos dubius India marabu Mycteria cinerea (I) Rand-toonekurg Threskiornithidae Iibislased Bostrychia hagedash (III Ghana) Naeruiibis Bostrychia rara (III Ghana) Täpik-metsiibis Eudocimus ruber (II) Punaiibis Geronticus calvus (II) Kiilasiibis Geronticus eremita (I) Kaljuiibis Nipponia nippon (I) Tuttiibis Platalea leucorodia (II) Luitsnokk-iibis Pseudibis gigantea Hiidiibis Threskiornis aethiopicus (III Ghana) Pühaiibis Phoenicopteridae Flamingolased Phoenicopteridae spp. (II) (välja arvatud lisas A loetletud liigid) Flamingolased Phoenicopterus ruber (II) Flamingo ANSERIFORMES Anatidae Partlased Alopochen aegyptiacus (III Ghana) Vaaraohani Anas acuta (III Ghana) Soopart Anas aucklandica (I) Öö-piilpart Anas bernieri (II) Madagaskari piilpart Anas capensis (III Ghana) Hõbe-piilpart Anas clypeata (III Ghana) Luitsnokk-part Anas crecca (III Ghana) Piilpart Anas formosa (II) Kuupart Anas laysanensis (I) Laysani sinikael-part Anas oustaleti (I) Mariaani part Anas penelope (III Ghana) Viupart Anas querquedula (III Ghana) Rägapart Aythya innotata Madagaskari vart Aythya nyroca (III Ghana) Valgesilm-vart Branta canadensis leucopareia (I) Kanada lagle Branta ruficollis (II) Punakael-lagle Branta sandvicensis (I) Nenelagle Cairina moschata (III Honduras) Muskuspart Cairina scutulata (I) Tontpart Coscoroba coscoroba (II) Koskorobaluik Cygnus melanocorypha (II) Mustkael-luik Dendrocygna arborea (II) Palmi-vilepart Dendrocygna autumnalis (III Honduras) Punanokk-vilepart Dendrocygna bicolor (III Ghana/Honduras) Ruuge-vilepart Dendrocygna viduata (III Ghana) Valgepõsk-vilepart Mergus octosetaceus Brasiilia koskel Nettapus auritus (III Ghana) Aafrika pisipart Oxyura jamaicensis Valgepõsk-händpart Oxyura leucocephala (II) Stepi-händpart Plectropterus gambensis (III Ghana) Toonehani Pteronetta hartlaubii (III Ghana) Kaneelpart Rhodonessa caryophyllacea (tõenäoliselt välja surnud) (I) Roosavart Sarkidiornis melanotos (II) Kühmnokk-part Tadorna cristata Vikerpart FALCONIFORMES Kullilised FALCONIFORMES spp. (II) — (välja arvatud lisas A loetletud liigid ja lisas C loetletud sugukonna Cathartidae üks liik; selle sugukonna teised liigid ei ole käesoleva määruse lisades loetletud) Kullilised Cathartidae Kondorlased Gymnogyps californianus (I) Kalifornia kondor Sarcoramphus papa (III Honduras) Kuningkondor Vultur gryphus (I) Andi kondor Pandionidae Kalakotkaslased Pandion haliaetus (II) Kalakotkas Accipitridae Haugaslased Accipiter brevipes (II) Stepi-raudkull Accipiter gentilis (II) Kanakull Accipiter nisus (II) Raudkull Aegypius monachus (II) Raisakotkas Aquila adalberti (I) Ibeeria kääpakotkas Aquila chrysaetos (II) Kaljukotkas Aquila clanga (II) Suur-konnakotkas Aquila heliaca (I) Kääpakotkas Aquila pomarina (II) Väike-konnakotkas Buteo buteo (II) Hiireviu Buteo lagopus (II) Karvasjalg-viu Buteo rufinus (II) Stepiviu Chondrohierax uncinatus wilsonii (I) Konksnokk-haugas Circaetus gallicus (II) Madukotkas Circaetus aeruginosus (II) Roo-loorkull Circus cyaneus (II) Välja-loorkull Circus macrourus (II) Stepi-loorkull Circus pygargus (II) Soo-loorkull Elanus caeruleus (II) Hõbehaugas Eutriorchis astur (II) Vööthaugas Gypaetus barbatus (II) Habekotkas Gyps fulvus (II) Kaeluskotkas Haliaeetus spp. (I/II) (Haliaeetus albicilla on loetletud I lisas; muud liigid II lisas.) Merikotkad Harpia harpyja (I) Harpüiakotkas Hieraaetus fasciatus (II) Haugaskotkas Hieraaetus pennatus (II) Kääbuskotkas Leucopternis occidentalis (II) Ekuadori selvaviu Milvus migrans (II) Must-harksaba Milvus milvus (II) Puna-harksaba Neophron percnopterus (II) Raipekotkas Pernis apivorus (II) Herilaseviu Pithecophaga jefferyi (I) Ahvikotkas Falconidae Pistriklased Falco araea (I) Seišelli tuuletallaja Falco biarmicus (II) Kõnnupistrik Falco cherrug (II) Stepipistrik Falco columbarius (II) Väikepistrik Falco eleonorae (II) Vahemere pistrik Falco jugger (I) India kõnnupistrik Falco naumanni (II) Stepi-tuuletallaja Falco newton i(I) (Üksnes Seišellide populatsioon) Madagaskari tuuletallaja Falco pelegrinoides (I) Kõrbepistrik Falco peregrinus (I) Rabapistrik Falco punctatus (I) Mauritiuse tuuletallaja Falco rusticolus (I) Jahipistrik Falco subbuteo (II) Lõopistrik Falco tinnunculus (II) Tuuletallaja Falco vespertinus (II) Punajalg-pistrik GALLIFORMES Megapodiidae Rihukanalased Macrocephalon maleo (I) Vasar-rihukana Cracidae Crax spp.* (-/III) (järgmised liigid on loetletud III lisas: Crax alberti, Crax daubentoni ja Crax globulosa Colombia puhul ning Crax rubra Colombia, Costa Rica, Guatemala ja Hondurase puhul) Hokod Crax alberti (III Colombia) Sinisagar-hoko Crax blumenbachii (I) Bahia hoko Mitu mitu (I) Suurnokk-hoko Oreophasis derbianus (I) Hokolane Ortalis vetula (III Guatemala/Honduras) Võsa-tšatšalaka Pauxi spp. (-/III) (Pauxi pauxi on Colombia puhul loetletud III lisas) Kiiverhokod Penelope albipennis (I) Hokolane Penelope purpurascens (III Honduras) Hokolane Penelopina nigra (III Guatemama) Hokolane Pipile jacutinga (I) Hokolane Pipile pipile (I) Hokolane Phasianidae Kanalased Agelastes meleagrides (III Ghana) Kiilas-pärlkana Agriocharis ocellata (III Guatemala) Silmikkalkun Arborophila charltonii (III Malaysia) Koldjalg-künkakana Arborophila orientalis (III Malaysia) Mustkiird-künkakana Argusianus argus (II) Argusfaasan Caloperdix oculea (III Malaysia) Roostekana Catreus wallichii (I) Viirfaasan Colinus virginianus ridgwayi (I) Nurmvutt Crossoptilon crossoptilon (I) Valge-kõrvukfaasan Crossoptilon harmani (I) Hall-kõrvukfaasan Crossoptilon mantchuricum (I) Pruun-kõrvukfaasan Gallus sonneratii (II) Täpik-džunglikana Ithaginis cruentus (II) Püüfaasan Lophophorus impejanus (I) Kroon-läikfaasan Lophophorus lhuysii (I) Hiina läikfaasan Lophophorus sclateri (I) Hõbeselg-läikfaasan Lophura bulweri Valgesaba-faasan Lophura diardi Prelaatfaasan Lophura edwardsi (I) Annami faasan Lophura erythrophthalma (III Malaisia) Kuldsaba-kanafaasan Lophura hatinhensis Vietnami faasan Lophura hoogerwerfi Acehi kanafaasan Lophura ignita (III Malaisia) Rüütelfaasan Lophura imperialis (I) Keiserfaasan Lophura inornata Sumatra kanafaasan Lophura leucomelanos Terasfaasan Lophura swinhoii (I) Valgeselg-faasan Melanoperdix nigra (III Malaisia) Nõgikana Odontophorus strophium Tamme-selvavutt Ophrysia superciliosa Tuhkvutt Pavo muticus (II) Rohe-paabulind Polyplectron bicalcaratum (II) Hall-paabufaasan Polyplectron emphanum (I) Palawani paabufaasan Polyplectron germaini (II) Vietnami paabufaasan Polyplectron inopinatum (III Malaisia) Mägi-paabufaasan Polyplectron malacense (II) Kübar-paabufaasan Polyplectron schleiermacheri (II) Kalimantani paabufaasan Rheinardia ocellata (I) Pärlfaasan Rhizothera longirostris (III Malaisia) Suurnokk-kana Rollulus rouloul (III Malaisia) Tanukana Syrmaticus ellioti (I) Valgekõht-faasan Syrmaticus humiae (I) Birma faasan Syrmaticus mikado (I) Mikaadofaasan Tetraogallus caspius (I) Pärsia mägikana Tetraogallus tibetanus (I) Tiibeti mägikana Tragopan blythii (I) Nagalandi helmesfaasan Tragopan caboti (I) Hele-helmesfaasan Tragopan melanocephalus (I) Tõmmu-helmesfaasan Tragopan satyra (III Nepal) Saatür-helmesfaasan Tympanuchus cupido attwateri (I) Preeriapüü GRUIFORMES Gruidae Kurglased Gruidae spp. (II) (välja arvatud lisas A loetletud liigid) Kurglased Grus americana (I) Trompetkurg Grus canadensis (I/II) (liik on loetletud II lisas, kuid alamliigid Grus canadensis nesiotes ja Grus canadensis pulla I lisas.) Kanada kurg Grus grus (II) Sookurg Grus japonensis (I) Õnnekurg Grus leucogeranus (I) Valgekurg Grus monacha (I) Munkkurg Grus nigricollis (I) Mägikurg Grus vipio (I) Idakurg Rallidae Ruiklased Gallirallus sylvestris (I) Pruunruik Rhynochetidae Kagulased Rhynochetos jubatus (I) Kagu Otididae Traplased Otididae spp. (II) (välja arvatud lisas A loetletud liigid) Traplased Ardeotis nigriceps (I) India trapp Chlamydotis undulata (I) Kraetrapp Eupodotis indica (II) Tutt-trapp Eupodotis bengalensis (I) Bengali trapp Otis tarda (II) Suurtrapp Tetrax tetrax (II) Väiketrapp CHARADRIIFORMES Burhinidae Jämejalalased Burhinus bistriatus (III Guatemala) Rohtla-jämejalg Scolopacidae Kurvitslased Numenius borealis (I) Põhjakoovitaja Numenius tenuirostris (I) Helekoovitaja Tringa guttifer (I) Sahhalini tilder Laridae Kajaklased Larus relictus (I) Kõnnukajakas COLUMBIFORMES Columbidae Tuvilased Caloenas nicobarica (I) Lakktuvi Columba caribaea Jamaika tuvi Claravis godefrida Brasiilia bambusetuvi Columba guinea (III Ghana) Prilltuvi Columba iriditorques (III Ghana) Pronkskael-tuvi Columba livia (III Ghana) Kaljutuvi Columba mayeri (III Mauritius) Roosatuvi Columba unicincta (III Ghana) Kongo tuvi Didunculus strigirostris Hammastuvi Ducula mindorensis (I) Mindoro keisertuvi Gallicolumba luzonica (II) Verirind-maatuvi Goura spp. (II) Kroontuvid Leptotila wellsi Grenada manteltuvi Oena capensis (III Ghana) Sabatuvi Streptopelia decipiens (III Ghana) Akaatsia-turteltuvi Streptopelia roseogrisea (III Ghana) Naeru-turteltuvi Streptopelia semitorquata (III Ghana) Prill-turteltuvi Streptopelia senegalensis (III Ghana) Küla-turteltuvi Streptopelia turtur (III Ghana) Turteltuvi Streptopelia vinacea (III Ghana) Sudaani turteltuvi Treron calva (III Ghana) Aafrika viigituvi Treron waalia (III Ghana) Hallpea-viigituvi Turtur abyssinicus (III Ghana) Sudaani halatuvi Turtur afer (III Ghana) Sinitähn-halatuvi Turtur brehmeri (III Ghana) Sinipea-tuvi Turtur tympanistria (III Ghana) Tamburiintuvi PSITTACIFORMES Papagoilised PSITTACIFORMES spp. (II) —(välja arvatud lisades A ja C loetletud liigid ning Agapornis roseicollis, Melopsittacus undulatus ja Nymphicus hollandicus, mis on loetletud käesoleva määruse lisades) Papagoilised Psittacidae Papagoilased Amazona arausiaca (I) Sinipea-amatsoonpapagoi Amazona barbadensis (I) Kaktuse-amatsoonpapagoi Amazona brasiliensis (I) Rand-amatsoonpapagoi Amazona finschi (I) Mehhiko amatsoonpapagoi Amazona guildingii (I) Kuning-amatsoonpapagoi Amazona imperialis (I) Keiser-amatsoonpapagoi Amazona leucocephala (I) Kuuba amatsoonpapagoi Amazona ochrocephala auropalliata (I) Kuldkukal-amatsoonpapagoi Amazona ochrocephala belizensis (I) Kuldkiird-amatsoonpapagoi alamliik belizensis Amazona ochrocephala caribaea (I) Kuldkiird-amatsoonpapagoi alamliik caribaea Amazona ochrocephala oratrix (I) Kuldpea-amatsoonpapagoi Amazona ochrocephala parvipes (I) Kuldkiird-amatsoonpapagoi alamliik parvipes Amazona ochrocephala tresmariae (I) Kuldkiird-amatsoonpapagoi alamliik tresmariae Amazona pretrei (I) Punatiib-amatsoonpapagoi Amazona rhodocorytha (I) Vikerpea-amatsoonpapagoi Amazona tucumana (I) Lepa-amatsoonpapagoi Amazona versicolor (I) St. Lucia amatsoonpapagoi Amazona vinacea (I) Purpur-amatsoonpapagoi Amazona viridigenalis (I) Tamaulipase amatsoonpapagoi Amazona vittata (I) Puertoriiko amatsoonpapagoi Anodorhynchus spp. (I) Siniaarad Ara ambigua (I) Suur-soldataara Ara glaucogularis (I) Boliivia ararauna Ara macao (I) Puna-aara Ara militaris (I) Soldataara Ara rubrogenys (I) Mägiaara Cacatua goffini (I) Tanimbari kakaduu Cacatua haematuropygia (I) Filipiini kakaduu Cacatua moluccensis (I) Serami kakaduu Cacatua sulphurea (I) Kakaduu (liigist Cacatua sulphurea) Cyanopsitta spixii (I) Safiiraara Cyanoramphus forbesi (I) Väike-maooripapagoi Cyanoramphus novaezelandiae (I) Suur-maooripapagoi Cyclopsitta diophthalma coxeni (I) Tulipõsk-viigipapagoi Eos histrio (I) Arlekiin-nestepapagoi Eunymphicus cornutus (I) Tuttpapagoi Geopsittacus occidentalis (tõenäoliselt välja surnud) (I) Ööpapagoi Guarouba guarouba (I) Kuldaratinga Neophema chrysogaster (I) Tasmaania rohupapagoi Ognorhynchus icterotis (I) Papagoi (liigist Ognorhynchus icterotis) Pezoporus wallicus (I) Maapapagoi Pionopsitta pileata (I) Papagoi (liigist Pionopsitta pileata) Probosciger aterrimus (I) Ronkkakaduu Propyrrhura couloni (I) Aara (liigist Prophyrrura couloni) Propyrrhura maracana (I) Roheaara Psephotus chrysopterygius (I) Põhja-paradiisipapagoi Psephotus dissimilis (I) Mustpea-paradiisipapagoi Psephotus pulcherrimus (tõenäoliselt välja surnud) (I) Hund-paradiisipapagoi Psittacula echo (I) Mauritiuse kaeluspapagoi Psittacula krameri (III Ghana) Kaeluspapagoi Pyrrhura cruentata (I) Papagoi (liigist Pyrrhura cruentata) Rhynchopsitta spp. (I) Papagoid Rhynchopsitta spp. Strigops habroptilus (I) Kakkpapagoi Vini spp. (I/II) (Vini ultramarina on loetletud I lisas, teised liigid II lisas) Nestepapagoid CUCULIFORMES Musophagidae Turakolased Corythaeola cristata (III Ghana) Hiidturako Crinifer piscator (III Ghana) Rohtlaturako Musophaga porphyreolopha (II) Aedturako Musophaga violacea (III Ghana) Violett-turako Tauraco spp. (II) (välja arvatud lisas A loetletud liigid) Turakod Tauraco bannermani (II) Kameruni turako STRIGIFORMES Kakulised STRIGIFORMES spp. (II) (välja arvatud lisas A loetletud liigid) Kakulised Tytonidae Loorkaklased Tyto alba (II) Loorkakk Tyto soumagnei (I) Puna-loorkakk Strigidae Kaklased Aegolius funereus (II) Karvasjalg-kakk Asio flammeus (II) Sooräts Asio otus (II) Kõrvukräts Athene blewitti (I) Mets-kivikakk Athene noctua (II) Kivikakk Bubo bubo (II) Kassikakk Glaucidium passerinum (II) Värbkakk Mimizuku gurneyi (I) Hiidpäll Ninox novaeseelandiae undulata (I) Lõuna-haugaskaku alamliik undulata Ninox squamipila natalis (I) Jõulusaare haugaskakk Nyctea scandiaca (II) Lumekakk Otus ireneae (II) Sokoke päll Otus scops (II) Salupäll Strix aluco (II) Kodukakk Strix nebulosa (II) Habekakk Strix uralensis (II) Händkakk Surnia ulula (II) Vöötkakk APODIFORMES Trochilidae Koolibrilased Trochilidae spp. (II) (välja arvatud lisas A loetletud liigid) Koolibrilased Glaucis dohrnii (I) Koolibri (liigist Glaucis dohrnii) TROGONIFORMES Trogonidae Järanoklased Pharomachrus mocinno (I) Ketsal CORACIIFORMES Bucerotidae Sarvlindlased Aceros spp. (II) (välja arvatud lisas A loetletud liigid) Sarvlinnud Aceros nipalensis (I) Nudi-sarvlind Aceros subruficollis (I) Silenokk-sarvlind Anorrhinus spp. (II) Sarvlinnud Anthracoceros spp. (II) Sarvlinnud Buceros spp. (II) (välja arvatud lisas A loetletud liigid) Sarvlinnud Buceros bicornis (I) Suur-sarvlind Buceros vigil (I) Kilp-sarvlind Penelopides spp. (II) Sarvlinnud PICIFORMES Capitonidae Habelindlased Semnornis ramphastinus (III Colombia) Habelind Ramphastidae Tuukanlased Baillonius bailloni (III Argentina) Tuukanlane (liigist Baillonius bailloni) Pteroglossus aracari (II) Tuukanlane (liigist Pteroglossus aracari) Pteroglossus castanotis (III Argentina) Tuukanlane (liigist Pteroglossus castanotis) Pteroglossus viridis (II) Tuukanlane (liigist Pteroglossus viridis) Ramphastos dicolorus (III Argentina) Tuukan (liigist Ramphastos dicolorus) Ramphastos sulfuratus (II) Tuukan (liigist Ramphastos sulfuratus) Ramphastos toco (II) Tuukan (liigist Ramphastos toco) Ramphastos tucanus (II) Tuukan (liigist Ramphastos tucanus) Ramphastos vitellinus (II) Tuukan (liigist Ramphastos vitellinus) Selenidera maculirostris (III Argentina) Tuukanlane (liigist Selenidera maculirostris) Picidae Rähnlased Campephilus imperialis (I) Suur-kuningrähn Dryocopus javensis richardsi (I) Musträhn PASSERIFORMES Cotingidae Kotingalased Cephalopterus ornatus (III Colombia) Sirmilind (liigist Cephalopterus ornatus) Cephalopterus penduliger (III Colombia) Sirmilind (liigist Cephalopterus penduliger) Cotinga maculata (I) Kotinga (liigist Cotinga maculata) Rupicola spp. (II) Kaljukukesed Xipholena atropurpurea (I) Kotingalane (liigist Xipholena atropurpurea) Pittidae Pitalased Pitta guajana (II) Vöötpita Pitta gurneyi (I) Safranpita Pitta kochi (I) Tammepita Pitta nympha (II) Võlupita Atrichornithidae Tihnikuhüpiklased Atrichornis clamosus (I) Kisa-tihnikuhüpik Hirundinidae Pääsulased Pseudochelidon sirintarae (I) Pääsuke (liigist Pseudochelidon sirintarae) Pycnonotidae Bülbüllased Pycnonotus zeylanicus (II) Bülbül Muscicapidae Kärbsenäplased Bebrornis rodericanus (III Mauritius) Maskareeni roolind Cyornis ruckii (II) Kärbsenäplane (liigist Cyornis ruckii) Dasyornis broadbenti litoralis (tõenäoliselt välja surnud) (I) Kärbsenäplane (liigist Dasyornis broadbenti litoralis) Dasyornis longirostris (I) Kärbsenäplane (liigist Dasyornis longirostris) Garrulax canorus (II) Naeruräst (liigist Garrulax canorus) Leiothrix argentauris (II) Vilbas (liigist Leiothrix argentauris) Leiothrix lutea (II) Vilbas (liigist Leiothrix lutea) Liocichla omeiensis (II) Kärbsenäplane (liigist Liocichla omeiensis) Picathartes gymnocephalus (I) Kiilas-kaljukark Picathartes oreas (I) Mets-kaljukark Terpsiphone bourbonnensis (III Mauritius) Paradiisitikk (liigist Terpsiphone bourbonnensis) Nectariniidae Nektarilindlased Anthreptes pallidigaster Nektarilind (liigist Anthreptes pallidigaster) Anthreptes rubritorques Nektarilind (liigist Anthreptes rubritorques) Zosteropidae Prilliklased Zosterops albogularis (I) Prillik (liigist Zosterops albogularis) Meliphagidae Meelindlased Lichenostomus melanops cassidix (I) Meelind (liigist Lichenostomus melanops cassidix) Emberizidae Tsiitsitajalased Gubernatrix cristata (II) Kardinallane (liigist Gubernatrix cristata) Paroaria capitata (II) Kardinallane (liigist Paroaria capitata) Paroaria coronata (II) Kardinallane (liigist Paroaria coronata) Tangara fastuosa (II) Tangara (liigist Tangara fastuosa) Icteridae Turpiallased Agelaius flavus (I) Turpial (liigist Agelaius flavus) Fringillidae Vintlased Carduelis cucullata (I) Punasiisike Carduelis yarrellii (II) Kuldpõsk-siisike Serinus canicapillus (III Ghana) Pruun-rohtlavint Serinus leucopygius (III Ghana) Hall-rohtlavint Serinus mozambicus (III Ghana) Habe-rohtlavint Estrildidae Amadiinlased Amadina fasciata (III Ghana) Verikurk-amadiin Amandava formosa (II) Viher-amadiin Amandava subflava (III Ghana) Kuldamadiin Estrilda astrild (III Ghana) Vahanokk-amadiin Estrilda caerulescens (III Ghana) Põhja-hõbeamadiin Estrilda melpoda (III Ghana) Tulipõsk-amadiin Estrilda troglodytes (III Ghana) Savanniamadiin Lagonosticta rara (III Ghana) Mustkõht-leekamadiin Lagonosticta rubricata (III Ghana) Võsa-leekamadiin Lagonosticta rufopicta (III Ghana) Jõgi-leekamadiin Lagonosticta senegala (III Ghana) Akaatsia-leekamadiin Lagonosticta vinacea (III Ghana) Bambuse-leekamadiin Lonchura bicolor (III Ghana) Eeben-amadiin Lonchura cantans (III Ghana) Aafrika leetamadiin Lonchura cucullata (III Ghana) Pronksamadiin Lonchura fringilloides (III Ghana) Karbus-amadiin Mandingoa nitidula (III Ghana) Rohe-täpikamadiin Nesocharis capistrata (III Ghana) Suur-tihasamadiin Nigrita bicolor (III Ghana) Kastan-amadiin Nigrita canicapilla (III Ghana) Suur-munkamadiin Nigrita fusconota (III Ghana) Sametpea-amadiin Nigrita luteifrons (III Ghana) Väike-munkamadiin Ortygospiza atricollis (III Ghana) Niidu-vuttamadiin Padda fuscata Timori riisiamadiin Padda oryzivora (II) Riisiamadiin Parmoptila rubrifrons (III Ghana) Tanu-sipelgaamadiin Pholidornis rushiae (III Ghana) Amadiinlane (liigist Pholidornis rushiae) Poephila cincta cincta (II) Mustkurk-amadiin Pyrenestes ostrinus (III Ghana) Suurnokk-veriamadiin Pytilia hypogrammica (III Ghana) Tulitiib-amadiin Pytilia phoenicoptera (III Ghana) Punatiib-amadiin Spermophaga haematina (III Ghana) Sininokk-veriamadiin Uraeginthus bengalus (III Ghana) Aed-lasuuramadiin Ploceidae Kangurlindlased Amblyospiza albifrons (III Ghana) Kangurlindlane (liigist Amblyospiza albifrons) Anaplectes rubriceps (III Ghana) Kangurlindlane (liigist Anaplectes rubriceps) Anomalospiza imberbis (III Ghana) Kangurlindlane (liigist Anomalospiza imberbis) Bubalornis albirostris (III Ghana) Kangurlindlane (liigist Bubalornis albirostris) Euplectes afer (III Ghana) Kangurlindlane (liigist Euplectes afer) Euplectes ardens (III Ghana) Kangurlindlane (liigist Euplectes ardens) Euplectes franciscanus (III Ghana) Tulikangur Euplectes hordeaceus (III Ghana) Kangurlindlane (liigist Euplectes hordeaceus) Euplectes macrourus (III Ghana) Kangurlindlane (liigist Euplectes macrourus) Malimbus cassini (III Ghana) Kangurlind (liigist Malimbus cassini) Malimbus malimbicus (III Ghana) Kangurlind (liigist Malimbus malimbicus) Malimbus nitens (III Ghana) Kangurlind (liigist Malimbus nitens) Malimbus rubricollis (III Ghana) Kangurlind (liigist Malimbus rubricollis) Malimbus scutatus (III Ghana) Kangurlind (liigist Malimbus scutatus) Pachyphantes superciliosus (III Ghana) Kangurlindlane (liigist Pachyphantes superciliosus) Passer griseus (III Ghana) Hallvarblane Petronia dentata (III Ghana) Punakulm-varblane Plocepasser superciliosus (III Ghana) Kangurlind (liigist Plocepasser superciliosus) Ploceus albinucha (III Ghana) Kangurlind (liigist Ploceus albinucha) Ploceus aurantius (III Ghana) Kangurlind (liigist Ploceus aurantius) Ploceus cucullatus (III Ghana) Kangurlind (liigist Ploceus cucullatus) Ploceus heuglini (III Ghana) Kangurlind (liigist Ploceus heuglini) Ploceus heuglini (III Ghana) Kangurlind (liigist Ploceus heuglini) Ploceus melanocephalus (III Ghana) Kangurlind (liigist Ploceus melanocephalus) Ploceus nigerrimus (III Ghana) Kangurlind (liigist Ploceus nigerrimus) Ploceus nigricollis (III Ghana) Kangurlind (liigist Ploceus nigricollis) Ploceus pelzelni (III Ghana) Kangurlind (liigist Ploceus pelzelni) Ploceus preussi (III Ghana) Kangurlind (liigist Ploceus preussi) Ploceus tricolor (III Ghana) Kangurlind (liigist Ploceus tricolor) Ploceus vitellinus (III Ghana) Kangurlind (liigist Ploceus vitellinus) Quelea erythrops (III Ghana) Kangurlindlane (liigist Quelea erythrops) Sporopipes frontalis (III Ghana) Kangurlindlane (liigist Sporopipes frontalis) Vidua chalybeata (III Ghana) Viidak (liigist Vidua chalybeata) Vidua interjecta (III Ghana) Viidak (liigist Vidua interjecta) Vidua larvaticola (III Ghana) Viidak (liigist Vidua larvaticola) Vidua macroura (III Ghana) Viidak (liigist Vidua macroura) Vidua orientalis (III Ghana) Viidak (liigist Vidua orientalis) Vidua raricola (III Ghana) Viidak (liigist Vidua raricola) Vidua togoensis (III Ghana) Viidak (liigist Vidua togoensis) Vidua wilsoni (III Ghana) Viidak (liigist Vidua wilsoni) Sturnidae Kuldnoklased Gracula religiosa (II) Suurmaina Leucopsar rothschildi (I) Maina (liigist Leucopsar rothschildi) Paradisaeidae Paradiisilindlased Paradisaeidae spp. (II) Paradiisilindlased REPTILIA Roomajad TESTUDINATA Dermatemydidae Tabaskokilpkonlased Dermatemys mawii (II) Tabaskokilpkonn Platysternidae Hiidpeakilpkonlased Platysternon megacephalum (II) Hiidpeakilpkonn Emydidae Lamekilpkonlased Annamemys annamensis (II) Lamekilpkonlane (liigist Annamemys annamensis) Batagur baska (I) Batagur Callagur borneoensis (II) Karpkilpkonn (liigist Callagur borneoensis) Chinemys megalocephala (III Hiina) Jämepea-hiinakilpkonn Chinemys nigricans (III Hiina) Hiinakilpkonn (liigist Chinemys nigricans) Chinemys reevesii (III Hiina) Kolmkiil-hiinakilpkonn Chrysemys picta Ehiskilpkonn Clemmys insculpta (II) Metsa-veekilpkonn Clemmys muhlenbergii (I) Mühlenbergi veekilpkonn Cuora spp. (II) Liigendkilpkonnad Geoclemys hamiltonii (I) Mustkilpkonn Geoemyda spengleri (III Hiina) Mägi-maakilpkonn Heosemys depressa (II) Lamekilpkonlane (liigist Heosemys depressa) Heosemys grandis (II) Lamekilpkonlane (liigist Heosemys grandis) Heosemys leytensis (II) Lamekilpkonlane (liigist Heosemys leytensis) Heosemys spinosa (II) Lamekilpkonlane (liigist Heosemys spinosa) Hieremys annandalii (II) Templikilpkonn Kachuga spp. (II) (välja arvatud lisas A loetletud liigid) Katuskilpkonnad Kachuga tecta (I) India katuskilpkonn Leucocephalon yuwonoi (II