1994R1164 — ET — 01.05.2004 — 002.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1164/94, 16. mai 1994, millega asutatakse ühtekuuluvusfond (EÜT L 130, 25.5.1994, p.1)

Muudetud:





Muudetud:







Käesolev konsolideeritud versioon sisaldab viiteid Euroopa arveldusühikule ja/või eküüle, mida alates 1. jaanuarist 1999 peaks käsitlema viitena eurole – nõukogu määrus (EMÜ) nr 3308/80 (EÜT L 345, 20.12.1980, lk 1) ja nõukogu määrus (EMÜ) nr 1103/97 (EÜT L 162, 19.6.1997, lk 1).









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1164/94,

16. mai 1994,

millega asutatakse ühtekuuluvusfond







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 130d teist lõiku, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 1 ) võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut, ( 2 ) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, ( 3 ) võttes arvesse regioonide komitee arvamust ( 4 ) ning arvestades, et: ning arvestades, et: asutamislepingu artikkel 2 sisaldab ülesannet edendada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust ning solidaarsust liikmesriikide vahel kui eesmärke, mis on ühenduse arenguks ja eduks olulised; sellise ühtekuuluvuse tugevdamisele on viidatud asutamislepingu artikli 3 punktis j ühe ühenduse tegevusena asutamiselepingu artiklis 2 seatud eesmärgil; asutamislepingu artikkel 130a näeb ette ühenduse meetmete väljatöötamise ja järgimise majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks, ning eelkõige taotleb eri regioonide arengutaseme ühtlustamist ja mahajäämuse vähendamist kõige ebasoodsamates piirkondades; ühenduse tegevus ühtekuuluvusfondi kaudu peaks toetama artiklis 130a sätestatud eesmärkide saavutamist; 26. ja 27. juuni 1992 Lissaboni ning 11. ja 12. detsembri 1992 Edinburghi istungjärgu otsused ühtekuuluvusfondi asutamise kohta sätestavad seda reguleerivad põhimõtted; majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamiseks on lisaks struktuurifondide, Euroopa Investeerimispanga ja teiste rahastamisvahendite kaudu võetud meetmetele ühist huvi pakkuvates keskkonna ja transpordiinfrastruktuuri valdkondades vajalikud ühtekuuluvusfondi meetmed; Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse protokoll kinnitab veel kord ühenduse ülesannet edendada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust ning solidaarsust liikmesriikide vahel ja täpsustab, et ühtekuuluvusfond annab rahalist toetust keskkonna ja üleeuroopaliste võrkude alaste projektide tarvis liikmesriikides kahel tingimusel: esiteks, et nende rahvamajanduse kogutoodang (RKT) inimese kohta on väiksem kui 90 % ühenduse keskmisest, ja teiseks, et neil on olemas programm asutamislepingu artiklis 104c sätestatud majandusliku lähenemise tingimuste täitmiseks; liikmesriikide suhtelist jõukust saab kõige paremini hinnata rahvamajanduse kogutoodangu põhjal inimese kohta, hinnatuna ostujõu pariteetides; lähenemiskriteeriumidele vastamine, mis on majandus- ja rahaliidu kolmandasse etappi ülemineku eeltingimus, nõuab asjaomastelt liikmesriikidelt otsustavat jõupingutust; selles kontekstis tuleb kõikidel abisaavatel liikmesriikidel esitada nõukogule sel eesmärgil koostatud ja ülemäärast riigieelarve puudujääki vältiv lähenemisprogramm; ▼M1 majanduse lähenemiskriteeriumide suhtes kohaldatakse jätkuvalt makromajandusliku tingimuslikkuse sätteid; sellest lähtuvalt ei rahasta fond liikmesriigi uusi projekte ega uut projekti etappi, kui nõukogu leiab kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni soovituse põhjal, et liikmesriik ei ole järginud stabiilsuse ja kasvu pakti; nõukogu määruses (EÜ) nr 1467/97 ( 5 ) on ette nähtud sätted ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kiirendamiseks ja selgitamiseks, et vältida ülemäärast valitsemissektori eelarve puudujääki ning aidata võimalikku eelarvepuudujääki kiiresti korrigeerida; ▼B asutamislepingu artikli 130d teine lõik sätestab, et nõukogul tuleb enne 31. detsembrit 1993 asutada ühtekuuluvusfond, et anda rahalist toetust keskkonnaprojektidele ning üleeuroopaliste võrkude projektidele transpordiinfrastruktuuri valdkonnas; asutamislepingu artikli 129c lõige 1 näeb ette, et ühendus võib ühtekuuluvusfondi kaudu aidata kaasa transpordiinfrastruktuurialaste eriprojektide rahastamisele liikmesriikides, võttes arvesse projektide potentsiaalset majanduslikku elujõulisust; fondi rahastatud projektid peaksid olema osa üleeuroopalise võrgu suunistest, mille on vastu võtnud nõukogu, sealhulgas ka need projektid, mida hõlmavad üleeuroopaliste võrkude kavad, mille on kinnitanud nõukogu või mille on ette pannud komisjon enne Euroopa Liidu asutamislepingu jõustumist; teisi transpordiinfrastruktuuri projekte, mis aitavad kaasa asutamiselepingu artikli 129b eesmärkide saavutamisele, võib siiski seni rahastada, kuni nõukogu võtab vastu asjakohased suunised; asutamislepingu artikkel 130r määratleb ühenduse keskkonnaalased eesmärgid ja põhimõtted; ühendus võib ühtekuuluvusfondi kaudu aidata kaasa nende eesmärkide saavutamiseks kavandatud meetmetele; kooskõlas asutamislepingu artikli 130s lõikega 5 ja ilma et see piiraks põhimõtet, et saastajal tuleb maksta, võib nõukogu otsustada ühtekuuluvusfondi finantsabi kasuks, kui selle artikli lõikel 1 rajanev meede tekitab liikmesriigi ametiasutustele ebaproportsionaalseks peetavaid kulutusi; säästva arengu põhimõtted ja eesmärgid on kehtestatud ühenduse keskkonna- ja säästva arengu alases tegevusprogrammis, mis on lisatud nõukogu 1. veebruari 1993 määrusele; ( 6 ) tuleb tagada sobiv tasakaal transpordiinfrastruktuuri projektide ja keskkonnaalaste projektide rahastamise vahel; komisjoni roheline raamat transpordi mõjust keskkonnale kordab vajadust arendada välja keskkonnasõbralikum transpordisüsteem, mis võtaks arvesse liikmesriikide säästva arengu vajadused; transpordiinfrastruktuuri projektide kulu arvestamine peab hõlmama keskkonnaalaseid kulusid; pidades silmas asjaomaste liikmesriikide lubadust mitte vähendada oma keskkonnakaitse- ja transpordiinfrastruktuurialaseid investeerimispingutusi, ei kehti ühtekuuluvusfondi kohta täiendavuspõhimõte, millele on viidatud artiklis 9 nõukogu 1988. aasta 19. detsembril vastu võetud määruses nr 4253/88, milles nähakse ette sätted määruse (EMÜ) nr 2052/88 rakendamiseks seoses struktuurifondide tegevuse kooskõlastamisega teiste struktuurifondidega ning Euroopa Investeerimispanga ja muude olemasolevate rahastamisvahendite tegevusega; ( 7 ) vastavalt asutamislepingu artiklile 198e tuleb Euroopa Investeerimispangal (EIP) koostöös muude ühenduse rahastamisvahenditega hõlbustada investeeringute rahastamist; on vajalik kooskõlastada ühtekuuluvusfondi, struktuurifondide, EIP ja muude rahastamisvahendite kaudu keskkonna ja üleeuroopaliste transpordiinfrastruktuurivõrkude valdkonnas võetud meetmed, et suurendada ühenduse abi tõhusust; pidades eriti silmas liikmesriikide abistamist nende projektide ettevalmistamisel, peaks komisjon suutma tagada vajaliku tehnilise abi kättesaadavuse, eriti selleks, et aidata kaasa projektide ettevalmistamisele, elluviimisele, seirele ja hindamisele; eriti selleks, et tagada kulutustele vastav tulu, peaks ühenduse vahendite maksekohustuseks eraldamisele eelnema hoolikas hindamine, tagamaks et need toovad sotsiaal-majanduslikku kasu, mis on vastavuses tarvitusele võetud vahenditega; ühtekuuluvusfondi abi peab olema kooskõlas ühenduse poliitikaga, sealhulgas keskkonnakaitse, transpordi, üleeuroopaliste võrkude, konkurentsi ja riigihankelepingute sõlmimise poliitikaga; keskkonnakaitse hõlmab keskkonnamõju hindamist; selleks et projektide ettevalmistamist hõlbustada, peaks toimuma maksekohustuseks kättesaadavate üldiste vahendite suunav jaotamine liikmesriikide vahel; ▼M1 aastast kogulaekumit, mille liikmesriik on käesoleva määruse alusel ühtekuuluvusfondilt saanud koos struktuurifondide alusel antud abiga, tuleks piirata üldise kõrgeima piirmäära alusel sõltuvalt riigi suutlikkusest toetust vastu võtta; ▼M1 seoses asutamislepingu artiklis 104 sätestatud majandusliku lähenemise tingimuste täitmisega ning valitsemissektori eelarve puudujäägi usaldusväärseks juhtimiseks tuleks vastu võtta sätted finantsabi andmise tingimuslikkuse kohta; sellega seoses tuleb hinnata ka asutamislepingust tulenevate kohustuste täitmist, võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 17. juuni 1997. aasta otsuses stabiilsuse ja kasvu pakti kohta ( 8 ) vastuvõetud suuniseid, ning tõlgendada selle alusel ülemäärase eelarvepuudujäägi mõistet; iga euro kasutusele võtnud liikmesriigi puhul tuleb hinnata makromajandusliku tingimuslikkuse täitmist, lähtudes selle liikmesriigi vastutusest euro stabiilsuse tagamisel; ▼B seoses asutamislepingu artikli 104c lõikega 6 tuleks võtta vastu sätted finantsabi andmise tingimusliku vormi kohta; majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse nõudeid arvestades on vaja sätestada kõrge abimäär; selleks et fondilt saadava abi haldamist hõlbustada, tuleks ette näha projektide tehniliselt ja rahaliselt eraldi käsitletavate etappide kindlakstegemine ja vajaduse korral projektide rühmitamine; fondilt saadavat abi peaks olema võimalik valida kas aastaste osamaksetena või projekti kogusummana; vastavalt 11. ja 12. detsembril 1992 Edinburgh'is Euroopa Ülemkogu istungjärgul sätestatud põhimõtetele peaksid esmasele avansile järgnevad osamaksed olema tihedalt ja selgelt seotud projektide lõpuleviimiseks tehtavate edusammudega; tuleks määratleda liikmesriikide ja komisjoni vastavad volitused ja kohustused, mis puudutavad finantskontrolli fondi tegevuse üle; ühtekuuluvusfondi nõuetekohase juhtimise huvides tuleks näha ette tõhusad meetodid ühenduse tegevuse hindamiseks, seireks ja kontrolliks, täpsustades hindamist reguleerivad põhimõtted, määratledes seire laadi ja seiret reguleerivad eeskirjad ning nähes ette eeskirjade eiramise või fondi abi heakskiitmisel sätestatud tingimuste mittetäitmise suhtes võetavad meetmed; muuhulgas tuleks anda asjakohast teavet aastaaruande kujul; tuleks ette näha ühtekuuluvusfondi kaudu saadud ühenduse abi asjakohane avalikustamine; Euroopa Ühenduste Teatajas avalike pakkumiste väljakuulutamisel fondilt abi saavate projektide puhul tuleks abi ka ära nimetada; selleks et hõlbustada käesoleva määruse kohaldamist, tuleks II lisas määratleda rakendussätted; selleks et tagada nende kohaldamisel vajalikku paindlikkust, saaks nõukogu saadud kogemusi silmas pidades kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni ettepaneku põhjal neid sätteid parandada; käesolev määrus peaks ilma katkestuseta asendama nõukogu 30. märtsi 1993 määruse nr 792/93, millega asutatakse ühtekuuluvuse rahastamisvahend, ( 9 ) ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

Mõiste ja eesmärk

1. Ühtekuuluvusfond, edaspidi “fond”, on käesolevaga asutatud.

2. Fond aitab kaasa ühenduse majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamisele ja tegutseb vastavalt käesolevas määruses ettenähtud sätetele.

3. Fond võib aidata rahastada:

— projekte, või

— projekti etappe, mis on tehniliselt või rahaliselt sõltumatud, või

— projektide rühmi, mida seob ilmselt üks strateegia ja mis moodustavad ühtse terviku.

Artikkel 2

Fondi tegevusulatus

1. Fond annab rahalist toetust projektidele, mis aitavad kaasa Euroopa Liidu asutamislepingus sätestatud eesmärkide saavutamisele keskkonna ja üleeuroopaliste transpordiinfrastruktuurivõrkude valdkonnas liikmesriikides, mille RKT, hinnatuna ostujõu pariteetides, inimese kohta on väiksem kui 90 % ühenduse keskmisest, ja millel on olemas programm asutamislepingu artiklis 104c sätestatud majandusliku lähenemise tingimuste täitmiseks.

2. Kuni 1999. aasta lõpuni on ainult neljal liikmesriigil, mis praegu vastavad lõikes 1 nimetatud kriteeriumidele rahvamajanduse kogutoodangu suhtes inimese kohta, õigus saada fondilt abi. Need liikmesriigid on Kreeka, Hispaania, Iirimaa ja Portugal.

3. Lõikes 1 nimetatud RKT kriteeriume puudutavas osas on lõikes 2 nimetatud liikmesriigid jätkuvalt õigustatud fondilt abi saama tingimusel, et pärast vahekokkuvõtteid 1996. aastal on nende RKT alla 90 % ühenduse keskmisest. Iga abikõlblik liikmesriik, mille RKT ületab selleks ajaks 90 % piiri, kaotab õiguse fondilt abi saada uute projektide või projekti uue etapi jaoks, kui on tegemist mahuka projektiga, mis on jaotatud mitmesse erinevasse tehnilisse ja rahalisse etappi.

▼M1

4. Fondilt abi saamiseks alates 1. jaanuarist 2000 peavad abi saavad liikmesriigid olema algatanud programmi vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 ( 10 ) artiklitele 3 ja 7.

Neli liikmesriiki, mis vastavad lõikes 1 nimetatud RKT kriteeriumile, on Hispaania, Kreeka, Portugal ja Iirimaa.

Lõikes 3 nimetatud vahekokkuvõte tehakse enne 2003. aasta lõppu RKT põhjal inimese kohta, mis on saadud ühenduse 2000.–2002. aasta andmetest.

▼A1

5. Alates ühinemiskuupäevast kuni 31. detsembrini 2006 on ka Tšehhi Vabariigil, Eestil, Küprosel, Lätil, Leedul, Ungaril, Maltal, Poolal, Sloveenial ja Slovakkial õigus saada fondilt abi.

6. Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab RKT aastast rahvuslikku kogutulu (RKT) turuhindades, nagu on Euroopa arvepidamissüsteemi (ESA 95) kohaldades kooskõlas määrusega 2223/96 (EÜ) ette näinud komisjon.

▼B

Artikkel 3

Abikõlblikkusmeetmed

1. Fond võib anda abi:

— keskkonnaprojektidele, mis aitavad kaasa asutamislepingu artikli 130r eesmärkide saavutamisele, kaasa arvatud vastavalt asutamislepingu artiklile 130s võetud meetmetest tulenevatele projektidele ja eriti projektidele, mis on kooskõlas ühenduse ►M1 ————— ◄ keskkonna- ja säästva arengu alase tegevusprogrammi keskkonnapoliitika alaste prioriteetidega,

▼M1

— ühist huvi pakkuvatele ning liikmesriikide toetatavatele transpordiinfrastruktuuri projektidele, mis selgitatakse välja suuniste kohaselt, mis on vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsusega nr 1692/96/EÜ üleeuroopalise transpordivõrgu loomise kohta ( 11 ).

▼B

2. Samuti võidakse abi anda:

— abikõlblike projektidega seotud ettevalmistavatele uuringutele, kaasa arvatud uuringutele, mis on vajalikud projektide elluviimiseks,

— ►M1 tehnilise abi meetmetele, sealhulgas avalikustamis- ja teavitamistöö, eelkõige: ◄ — a) horisontaalmeetmetele, nagu näiteks võrdlevad uuringud, et hinnata ühenduse toetuse mõju; b) meetmetele ja uuringutele, mis aitavad kaasa projektide eelhindamisele, seirele ►M1 ,järelevalve ◄ ja järelhindamisele, ning aitavad kindlustada ja tagada projektide kooskõlastamist ja vastavust, eriti nende vastavust ühenduse poliitikale teistes valdkondades; c) meetmetele ja uuringutele, mis aitavad teha vajalikke kohandusi projektide rakendamisel.

Artikkel 4

Finantsvahendid

Ajavahemikul 1993–1999 on käesoleva määruse ja määruse (EMÜ) nr 792/93 alusel, nagu on sätestatud 29. oktoobri 1993 institutsioonidevahelises kokkuleppes, fondile maksekohustuseks kättesaadavad koguvahendid 15 150 miljonit eküüd 1992. aasta hindade alusel.

Esimeses lõikes nimetatud määruste alusel kehtestatud finantsperspektiivid selle ajavahemiku igal aastal kättesaadavate maksekohustuse assigneeringute suhtes on järgmised:

1993 : 1,5 miljardit eküüd,

1994 : 1,75 miljardit eküüd,

1995 : 2 miljardit eküüd,

1996 : 2,25 miljardit eküüd,

1997 : 2,5 miljardit eküüd,

1998 : 2,55 miljardit eküüd,

1999 : 2,6 miljardit eküüd.

▼A1

Alates 1. jaanuarist 2000 on Kreeka, Hispaania, Portugali ja Iirimaa puhul aastatel 2000-2006 kulukohustusteks kasutada olevad koguvahendid 18 miljardit eurot 1999. aasta hindade alusel.

▼M1

Kohustuste assigneeringud selle ajavahemiku igal aastal peaksid olema järgmised:

2000 : 2,615 miljardit eurot,

2001 : 2,615 miljardit eurot,

2002 : 2,615 miljardit eurot,

2003 : 2,615 miljardit eurot,

2004 : 2,515 miljardit eurot,

2005 : 2,515 miljardit eurot,

2006 : 2,510 miljardit eurot.

▼A1

Ühinemiskuupäevast kuni 2006. aastani on Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia puhul kulukohustusteks kasutada olevad koguvahendid 7,5905 miljardit eurot 1999. aasta hindade alusel.

Kulukohustuste assigneeringud selle ajavahemiku igal aastal on järgmised:

— 2004: 2,6168 miljardit eurot

— 2005: 2,1517 miljardit eurot

— 2006: 2,8220 miljardit eurot.

▼M1

Kui liikmesriik ei vasta enam abisaamistingimustele, vähendatakse vastavalt ka ühtekuuluvusfondile antavaid vahendeid.

▼M1

Artikkel 5

Suunav jaotus

Fondi koguvahendite suunav jaotamine toimub täpsete ja objektiivsete kriteeriumide alusel, milleks on peamiselt rahvaarv, rahvamajanduse kogutoodang inimese kohta, võttes arvesse eelmisel perioodil saavutatud riigi jõukuse kasvu, ja pindala; samuti võetakse arvesse teisi sotsiaalmajanduslikke tegureid, nagu näiteks transpordiinfrastruktuuri puudusi.

Nende kriteeriumide kohaldamisest tulenev koguvahendite suunav jaotamine on sätestatud I lisas.

Käesoleva määruse alusel ühtekuuluvusfondist saadud aastane kogulaekum koos struktuurifondide alusel antud abiga ei tohiks ületada 4 % riigi SKTst.

Artikkel 6

Tingimuslik abi

1. Fond ei rahasta ühtegi liikmesriigi uut projekti või, kui on tegemist mahuka projektiga, projekti uut etappi, kui nõukogu leiab kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni soovitusel, et liikmesriik ei ole käesoleva määruse kohaldamisel rakendanud artikli 2 lõikes 4 nimetatud programmi viisil, mis võimaldab vältida ülemäärast valitsemissektori eelarve puudujääki.

Rahastamise peatamine lõpetatakse, kui nõukogu leiab samadel tingimustel, et asjaomane liikmesriik on võtnud kõnesoleva programmi rakendamiseks meetmeid viisil, mis võimaldab vältida ülemäärast valitsemissektori eelarve puudujääki.

2. Projektide korral, mis otseselt mõjutavad rohkem kui ühte liikmesriiki, võib nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni soovitusel erandlikult otsustada rahastamise peatamine edasi lükata.

▼B

Artikkel 7

Abi määr

1. Fondi antud ühenduse abi määr on 80–85 % riiklikest või samaväärsetest kulutustest, kaasa arvatud asutuste kulutustest, mille tegevus toimub sellises haldus- või õiguslikus raamistikus, mille tõttu neid loetakse riigiasutustega võrdväärseteks.

▼M1

Alates 1. jaanuarist 2000 võib seda määra siiski vähendada, et võtta koostöös asjaomase liikmesriigiga arvesse projektidest laekuvat tulu ja kohaldada põhimõtet, mille kohaselt saastaja maksab.

▼M1

Selle saavutamiseks toetab komisjon abi saavate liikmesriikide püüdu maksimeerida fondi ressursside tõhusust, soodustades erasektori rahastamisallikate aktiivsemat kasutamist.

▼B

2. Kui abi antakse projekti jaoks, mis toob tulu, kehtestab komisjon abisaava liikmesriigiga tihedas koostöös projekti elluviijate jaoks olulist puhastulu arvestades ►M1 fondi abi suuruse ◄ .

“Tulus projekt” tähendab:

— infrastruktuure, mille kasutamisega on seotud teenustasud, mille maksavad kasutajad,

— tootlikku investeeringut keskkonnasektorisse.

3. Abisaavad liikmesriigid võivad esitada ettepanekud ettevalmistavate uuringute ja tehnilise toetuse meetmete kohta.

4. Ettevalmistavaid uuringuid ja tehnilise toetuse meetmeid, sealhulgas ka komisjoni algatusel ettevõetuid, võib erandlikult rahastada 100 % ulatuses kogukuludest.

Vastavalt käesolevale artiklile tehtud kogukulutused ei tohi ületada 0,5 % fondile tehtud kogueraldisest.

Artikkel 8

Kooskõlastamine ja vastavus ühenduse poliitikale

1. Fondi poolt rahastatavad projektid on kooskõlas asutamislepingutega, nendega kooskõlas vastuvõetud õigusaktidega ja ühenduse poliitikaga, sealhulgas keskkonnakaitset, transporti, üleeuroopalisi võrke, konkurentsi ja riigihankelepingute sõlmimist puudutava poliitikaga.

2. Komisjon tagab vastavalt käesolevale määrusele ettevõetud projektide ja ühenduse eelarve, Euroopa Investeerimispanga (EIP) ja teiste rahastamisvahendite osalusel võetud meetmete vahelise kooskõla ja vastavuse.

Artikkel 9

Kumulatsioon ja kattuvus

1. Ükski kululiik ei tohi toetust saada nii fondilt kui ka Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondilt, Euroopa Sotsiaalfondilt, Euroopa Regionaalarengu Fondilt või Kalanduse Arendusrahastult.

2. Fondi kombineeritud abi ja muu ühenduse abi projektile ei ületa 90 % selle projektiga seotud kogukulutustest.

Artikkel 10

Projektide heakskiitmine

1. Fondi rahastatavad projektid võtab vastu komisjon kokkuleppel abisaava liikmesriigiga.

2. Tuleb tagada sobiv tasakaal keskkonna- ja transpordiinfrastruktuurialaste projektide vahel. See tasakaal võtab arvesse asutamislepingu artikli 130s lõiget 5.

3. Abitaotlused artikli 3 lõike 1 alusel ettevõetud projektide jaoks esitab abisaav liikmesriik. Projektid, kaasa arvatud omavahel seotud projektide rühmad, peavad olema piisava ulatusega, et oluliselt mõjutada keskkonnakaitset või üleeuroopaliste transpordiinfrastruktuurivõrkude parandamist. Ühelgi juhul ei tohi projektide või projektirühmade kogukulud olla väiksemad kui 10 miljonit ►M1 eurot ◄ . Väiksemate kuludega projektid või projektirühmad võidakse heaks kiita nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel.

4. Taotlused peavad sisaldama järgmist teavet: rakendamise eest vastutav asutus, investeeringu laad ja selle kirjeldus, projekti kulud ja asukoht, sealhulgas, kui see on asjakohane, viide samal transporditeljel olevatele ühist huvi pakkuvatele projektidele, töö teostamise ajakava, kulude-tulude analüüs, sealhulgas otsene ja kaudne mõju tööhõivele, teave, mille abil saab hinnata ►M1 ————— ◄ mõju keskkonnale, teave riigihankelepingute kohta, rahastamiskava, sealhulgas võimaluse korral teave projekti elujõulisuse kohta, ning kogufinantseering, mida liikmesriik taotleb fondilt ja muudest ühenduse allikatest.

Taotlused peavad sisaldama ka kogu asjakohast teavet, mis tõendab, et projektid vastavad käesolevale määrusele ja lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele, ja eriti, et on olemas keskmise tähtajaga majanduslikud ja sotsiaalsed tulemused, mis on tarvitusele võetud vahenditega samaulatuslikud.

5. Projektide kõrge kvaliteedi tagamiseks kohaldatakse järgmisi kriteeriume:

— nende keskmise tähtajaga majanduslikud ja sotsiaalsed tulemused, mis on tarvitusele võetud vahenditega samaulatuslikud; kulude-tulude analüüsi silmas pidades korraldatakse hindamine,

— abisaava liikmesriigi prioriteedid,

— panus, mida projektid võivad anda ühenduse keskkonna ja üleeuroopaliste võrkude poliitika elluviimisse, ►M1 sealhulgas põhimõtte rakendamisse, mille kohaselt saastaja maksab, ◄

— projektide vastavus ühenduse poliitikale ja nende seos teiste ühenduse struktuurimeetmetega,

— sobiva tasakaalu leidmine keskkonna ja transpordiinfrastruktuuri vahel.

6. Vastavalt artiklile 6 ja maksekohustuste assigneeringute kättesaadavusele otsustab komisjon fondilt saadava abi andmise kolme kuu jooksul pärast taotluse laekumist, tingimusel et käesoleva artikli nõuded on täidetud. Komisjoni otsused, mis kiidavad heaks projektid, projektide etapid või omavahel seotud projektide rühmad, määravad kindlaks rahalise toetuse suuruse ning näevad ette rahastamiskava koos kõikide sätete ja tingimustega, mis on projektide rakendamiseks vajalikud.

7. Komisjoni otsuste põhiüksikasjad avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas.

Artikkel 11

Finantssätted

1. Eelarvesse sisse viidud maksekohustuse assigneeringud määratakse otsuste alusel, mis kiidavad heaks artikliga 10 kooskõlas olevad asjaomased meetmed.

2. Artikli 3 lõikes 1 nimetatud projektidega seotud abi kohustutakse maksma aastaste osamaksetena. Asjakohastel juhtudel võib komisjon siiski abi andmist otsustades võtta kohustuseks eraldada abi kogusummana.

3. Kulusid artikli 7 lõike 1 tähenduses ei loeta õigustatuks fondilt abi saama, kui neid kannab liikmesriik enne kuupäeva, mil komisjon saab asjakohase taotluse.

▼A1

Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia puhul käsitletakse artikli 7 lõike 1 tähenduses kulutusi fondilt abi saamiseks kõlblikena ainult juhul, kui need on tehtud pärast 1. jaanuari 2004 ja kui kõik käesoleva määruse nõuded on täidetud.

▼B

4. Pärast esmast avanssi tehtavad maksed peavad tihedalt ja selgelt olema seotud projektide rakendamisel tehtavate edusammudega.

5. Maksmine toimub ►M1 eurodes ◄ ja vastab II lisas ettenähtud erisätetele.

Artikkel 12

Finantskontroll

▼M1

1. Ilma et see piiraks komisjoni vastutust ühenduse eelarve rakendamise eest, vastutavad projektide finantskontrolli eest eelkõige liikmesriigid. Sel eesmärgil tuleb eelkõige võtta järgmisi meetmeid:

a) kontrollida korraldus- ja kontrollikorra kehtestamist ja rakendamist viisil, mis tagab ühenduse vahendite tõhusa ja nõuetekohase kasutamise;

b) esitada komisjonile nimetatud korra kirjeldus;

c) tagada, et projekte juhitakse kooskõlas kõikide kohaldatavate ühenduse eeskirjadega ja liikmesriikide käsutuses olevaid vahendeid kasutatakse kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega;

d) tõendada, et komisjonile esitatavad kuludeklaratsioonid on täpsed, ning tagada, et need on koostatud, kasutades raamatupidamissüsteeme, mis põhinevad kontrollitavatel dokumentidel;

e) vältida ja avastada eeskirjade eiramisi ning vastavalt eeskirjadele teatada nendest ja haldus- ja kohtumenetluse kulgemisest komisjonile. Selles kontekstis astuvad liikmesriigid ja komisjon vajalikke samme, et tagada vahetatud teabe konfidentsiaalsus;

f) esitada iga projekti, projekti etapi või projektirühma lõppedes komisjonile teatis, mille on koostanud määratud asutusest sõltumatu isik või talitus. Nimetatud teatises võetakse kokku eelmistel aastatel tehtud kontrolli järeldused ning antakse hinnang lõppmaksetaotluste kehtivuse ja lõplikus kuludeklaratsioonis sisalduvate kulutuste seaduslikkuse ja nõuetekohasuse kohta. Kui liikmesriigid peavad seda vajalikuks, võivad nad lisada nimetatud teatisele oma arvamuse;

g) teha koostööd komisjoniga, et tagada ühenduse vahendite kasutamine vastavalt usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetele;

h) nõuda tagasi summad, mis on kaotatud avastatud eeskirjade eiramiste tulemusel, ja nõuda vajaduse korral viivist.

2. Olles vastutav ühenduste eelarve eest, tagab komisjon, et liikmesriikidel on tõrgeteta toimivad juhtimis- ja kontrollisüsteemid, mis kindlustavad ühenduse vahendite tõhusa ja nõuetekohase kasutamise.

Sel eesmärgil võivad komisjoni ametnikud või teenistujad II lisa artikli G lõikes 1 kirjeldatud koostöö raames liikmesriigiga kokkulepitud korras kohapeal kontrollida, sealhulgas pisteliselt, fondi rahastatavaid projekte ning juhtimis- ja kontrollisüsteeme, teatades sellest vähemalt üks tööpäev ette, ilma et see piiraks liikmesriikide poolt vastavalt siseriiklikele õigus- ja haldusnormidele teostatavat kontrolli. Komisjon teatab sellest asjaomasele liikmesriigile, et saada vajalikku abi. Sellises kontrollis võivad osaleda ka asjaomase liikmesriigi ametnikud või teenistujad.

Komisjon võib asjaomaselt liikmesriigilt nõuda kohapealset kontrolli, et kontrollida tehingu või tehingute nõuetekohasust. Sellises kontrollis võivad osaleda ka komisjoni ametnikud ja teenistujad.

▼B

3. Liikmesriigid teevad komisjonile kättesaadavaks kõik asjaomaste projektidega seotud asjakohased siseriikliku kontrolli aruanded.

▼M1 —————

▼B

►M1 4. ◄ Niipea kui käesolev määrus jõustub, võtab komisjon vastu üksikasjalikud eeskirjad käesoleva artikli kohaldamiseks ja teatab sellest Euroopa Parlamendile.

Artikkel 13

Eelhindamine, seire ja järelhindamine

1. Liikmesriigid ja komisjon tagavad käesoleva määruse alusel elluviidavate projektide tõhusa seire ja hindamise. Projekte tuleb seire ja hindamise tulemuste alusel kohandada.

2. Selleks et tagada ühenduse abi tõhusus, korraldavad komisjon ja abisaavad liikmesriigid vajaduse korral koostöös EIPga projektide süstemaatilist eel- ja järelhindamist.

3. Abitaotluse laekumisel ja enne projekti heakskiitmist viib komisjon läbi hoolika eelhindamise, et hinnata projekti vastavust artikli 10 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele. Vajaduse korral palub komisjon EIP-l projektide hindamisele kaasa aidata.

4. Projektide rakendamise ajal ja pärast nende lõpuleviimist annavad komisjon ja abisaavad liikmesriigid hinnangu nende teostamise viisi ning nende elluviimise potentsiaalse ja tegeliku mõju kohta, et hinnata, kas algseid eesmärke on võimalik saavutada või kas algsed eesmärgid on saavutatud. See hindamine hõlmab muuhulgas projektide keskkonnamõju, järgides olemasolevaid ühenduse eeskirju.

5. Individuaalseid abitaotlusi hoolikalt läbi vaadates võtab komisjon arvesse käesoleva artikliga kooskõlas korraldatud eel- ja järelhindamiste tulemused.

6. Lõikega 4 ettenähtud seire ja järelhindamise üksikasjalikud eeskirjad sätestatakse otsustes, millega kiidetakse projektid heaks.

Artikkel 14

Teave ja avalikustamine

1. Komisjon esitab kontrollimise eesmärgil fondi tegevuse kohta aastaaruande ja arvamuse Euroopa Parlamendile, nõukogule, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele.

Euroopa Parlament esitab selle aruande kohta võimalikult kiiresti oma arvamuse. Komisjon annab ülevaate selle kohta, kuidas ta on Euroopa Parlamendi arvamuses sisaldunud tähelepanekuid rakendanud.

Komisjon tagab, et liikmesriike teavitatakse fondi tegevusest.

2. Fondilt rahalist toetust saava meetme rakendamise eest vastutavad liikmesriigid tagavad, et selle meetme kohta antakse asjakohast teavet, pidades silmas:

— üldsuse teavitamist ühenduse rollist seoses meetmega,

— potentsiaalsete abisaajate ja majandusorganisatsioonide teavitamist selle meetmega pakutavatest võimalustest.

Liikmesriigid tagavad eelkõige, et püstitatakse hästi nähtavad ühenduse logoga stendid, kus on näidatud ühenduse rahastatud protsentuaalne osa selle projekti kogukuludest, ning et ühenduse institutsioonide esindajad kaasatakse nõuetekohaselt fondiga seotud tähtsamatesse avalikesse ettevõtmistesse.

Nad teavitavad komisjoni käesoleva lõike alusel tehtud algatustes.

3. Niipea kui käesolev määrus jõustub, võtab komisjon vastu üksikasjalikud eeskirjad teabe ja avalikustamise kohta, teavitab sellest Euroopa Parlamenti ja avaldab need Euroopa Ühenduste Teatajas .

Artikkel 15

Rakendamine

Käesoleva määruse rakendamise sätted on sätestatud selle juurde kuuluvas II lisas.

Artikkel 16

Lõpp- ja üleminekusätted

1. Nõukogu vaatab komisjoni ettepaneku põhjal kooskõlas asutamislepingu artikliga 130d käesoleva määruse uuesti läbi ►M1 hiljemalt 31. detsembriks 2006 ◄ .

2. Niipea kui see jõustub, asendab käesolev määrus määruse (EMÜ) nr 792/93.

3. Käesolev määrus ei mõjuta komisjoni poolt heakskiidetud meetmete jätkamist, mis on võetud enne käesoleva määruse jõustumist kohaldatava määruse (EMÜ) nr 792/93 sätete alusel, mis on kohaldatavad nende meetmete suhtes.

4. Enne käesoleva määruse jõustumist jäävad kehtima määruse (EMÜ) nr 792/93 raames esitatud taotlused, tingimusel et vajaduse korral selliseid taotlusi täiendatakse kuni kahe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist, et need vastaks käesoleva määruse nõuetele.

▼A1

Artikkel 16a

Erisätted, mida kohaldatakse sellise uue liikmesriigi Euroopa Liiduga ühinemise järel, kes on saanud ühinemiseelset abi ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahendi (ISPA) alusel.

1. Meetmeid, mille kohta on komisjon teinud Tšehhi Vabariigi, Eesti, Läti, Leedu, Ungari, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemise kuupäevaks määruse (EÜ) nr 1267/99 (millega luuakse ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend) ( 12 ) alusel toetamisotsuse ja mille rakendamine ei ole nimetatud kuupäevaks lõppenud, käsitletakse komisjoni määruse alusel heakskiidetud meetmetena. Kui lõigetest 2-5 ei tulene teisiti, kohaldatakse nende meetmete suhtes käesoleva määruse alusel heakskiidetud meetmete rakendamist käsitlevaid sätteid.

2. Lõikes 1 osutatud meetmega seotud hankemenetlus, mille kohta on ühinemiskuupäevaks juba ilmunud pakkumiskutse Euroopa Liidu Teatajas, korraldatakse selles pakkumiskutses määratud eeskirjade kohaselt. Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, EURATOM) nr 1605/2002 ( 13 ) artikli 165 sätteid ei kohaldata.

Lõikes 1 osutatud meetmega seotud hankemenetlus, mille kohta ei ole pakkumiskutset Euroopa Liidu Teatajas ühinemiskuupäevaks veel ilmunud, korraldatakse artiklis 8 osutatud eeskirjade ja sätete kohaselt.

3. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib komisjon otsustada asjaomase liikmesriigi taotlusel ja üksnes selliste aastaeraldiste osas, mille kohta tuleb veel võtta kohustus üldeelarve alusel, muuta ühenduse antavat abi, võttes arvesse artiklis 7 sätestatud kriteeriume. Ühenduse abi muutmine ei mõjuta meetme seda osa, mille juba katab EIP, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga või muu rahvusvahelise finantseerimisasutusega sõlmitud laenuleping.

Lõikes 1 osutatud meetme alusel tehtud komisjoni väljamaksed määratakse varaseimale täitmata kohustusele, mis on võetud kõigepealt määruse (EÜ) nr 1267/1999 kohaselt ja seejärel käesoleva määruse kohaselt.

4. Lõikes 1 osutatud meetmete puhul kohaldatakse jätkuvalt määruse (EÜ) nr 1267/1999 kohaseid kulutuste abikõlblikkuse eeskirju, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mille kohta teeb otsuse komisjon asjaomase liikmesriigi taotlusel.

5. Erandlikel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib komisjon otsustada lubada lõikes 1 osutatud meetmete puhul teatud erandeid käesoleva määruse alusel kohaldatavatest eeskirjadest.

▼B

Artikkel 17

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

▼A1









I LISA

Artikli 4 kolmandas lõigus osutatud Ühtekuuluvusfondi koguvahendite esialgne jaotus abisaajate liikmesriikide vahel:

— Kreeka: 16 % - 18 % kogusummast

— Hispaania: 61 % - 63,5 % kogusummast

— Iirimaa: 2 % - 6 % kogusummast

— Portugal: 16 % - 18 % kogusummast.

Artikli 4 viiendas lõigus osutatud Ühtekuuluvusfondi koguvahendite esialgne jaotus abisaajate liikmesriikide vahel:

— Tšehhi Vabariik: 9,76 % - 12,28 % kogusummast

— Eesti: 2,88 % - 4,39 % kogusummast

— Küpros: 0,43 % - 0,84 % kogusummast

— Läti: 5,07 % - 7,08 % kogusummast

— Leedu: 6,15 % - 8,17 % kogusummast

— Ungari: 11,58 % - 14,61 % kogusummast

— Malta: 0,16 % - 0,36 % kogusummast

— Poola: 45,65 % - 52,72 % kogusummast

— Sloveenia: 1,72 % - 2,73 % kogusummast

— Slovakkia: 5,71 % - 7,72 % kogusummast.

▼B









II LISA

RAKENDUSSÄTTED

▼M2

Artikkel A

Projektide, projekti etappide ja projektirühmade määramine

1. Komisjon võib kokkuleppel abisaava liikmesriigiga abi andmise eesmärgil rühmitada projekte kokku ning määrata projekti tehniliselt ja rahaliselt eraldiseisvad etapid.

2. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) projekt — majanduslikult lahutamatute tegevuste jada, millel on kindel tehniline ülesanne ja selgelt määratletud eesmärgid, mille alusel saab otsustada, kas projekt vastab artikli 10 lõike 5 esimeses taandes sätestatud kriteeriumile;

b) tehniliselt ja rahaliselt eraldiseisev etapp — etapp, mis hõlmab eraldiseisvat tegevust.

3. Etapp võib hõlmata ka ettevalmistavaid, otstarbekus- ja tehnilisi uuringuid, mis on vajalikud projekti teostamiseks.

4. Artikli 1 lõike 3 kolmandas taandes esitatud kriteeriumi täitmiseks võib rühmitada projekte, mille puhul on täidetud järgmised kolm tingimust:

a) projektid paiknevad samas piirkonnas või samas transpordikoridoris;

b) projektide teostamine toimub vastavalt piirkonna või koridori üldkavale, millel on artikli 1 lõikele 3 vastavad selgelt määratletud eesmärgid;

c) kui projekte teostavad mitu pädevat asutust, kontrollib projekte projektirühma koordineerimise ja seire eest vastutav organ.

▼B

Artikkel B

Eelhindamine

1. Komisjon vaatab abitaotlused läbi, et kontrollida haldus- ja finantsmehhanismide sobivust projekti tõhusaks elluviimiseks.

2. Vastavalt artikli 13 lõikele 3 hindab komisjon projekte, et vastavaid näitajaid kasutades ja fondi eesmärke silmas pidades kindlaks määrata nende eeldatav mõju.

Abi saavad liikmesriigid annavad kogu vajaliku teabe, nagu on sätestatud artikli 10 lõikes 4, sealhulgas otstarbekusuuringute ja eelhindamiste tulemused. Hindamise tõhustamiseks lisavad liikmesriigid ka kooskõlas ühenduse õigusaktidega läbiviidud keskkonnamõju hindamise tulemused ning kinnituse nende vastavuse kohta üldisele keskkonna- või transpordistrateegiale haldusüksuse või sektori tasandil ning vajaduse korral:

— valimata jäänud alternatiivsete võimaluste kirjelduse, ja

— samas transpordikoridoris paiknevate ühist huvi pakkuvate projektide seosed.

◄

Artikkel C

Maksekohustused

1. Eelarvelised maksekohustused võetakse komisjoni otsuste alusel, millega kiidetakse heaks asjaomased meetmed (projekt, projekti etapp, projektirühm, uuring või tehnilise abi meede). Maksekohustused kehtivad aja jooksul, mille määravad kindlaks meetme laad ja selle rakendamiseks vajalikud eritingimused.

2. Eelarvelised maksekohustused projektidele, projekti etappidele või projektirühmadele antud abi osas võetakse kahel võimalikul viisil:

a) maksekohustused artikli 3 lõikes 1 nimetatud projektide osas, mis tuleks ellu viia kahe või enama aasta jooksul vastavalt punktis b sätestatule, võetakse üldjuhul aastaste osamaksetena. Maksekohustused esimese aastase osamakse osas võetakse siis, kui komisjon võtab vastu otsuse ühenduse abi kohta. ►M2 Järgmiste aastate osamaksetega seotud maksekohustused võetakse projekti esialgse või parandatud rahastamiskava alusel ning täidetakse tavaliselt iga eelarveaasta alguses, üldjuhul iga aasta 30. aprilliks vastavalt projekti käesoleva aasta kuluprognoosile; ◄

▼M2

b) projektide puhul, mille teostamine võtab aega vähem kui kaks aastat, või millele antav ühenduse abi on vähem kui 50 miljonit eurot, võib esimese kohustusena eraldada 80 % abi kogusummast siis, kui komisjon võtab vastu otsuse ühenduse abi andmise kohta. Abi ülejäänud osa makstakse vastavalt projekti teostamise kulgemisele.

▼B

3. Artikli 3 lõikes 2 nimetatud uuringute ja tehnilise abi meetmete korral antakse abi siis, kui komisjon kiidab asjaomased meetmed heaks.

4. Maksekohustuste võtmise kord täpsustatakse komisjoni otsustes, milles kiidetakse asjaomased meetmed heaks.

▼M2

5. Välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, tühistatakse projektile, projektirühmale või projekti etapile ettenähtud abi, kui selle teostamist ei ole alustatud kahe aasta jooksul alates abi määramise otsuses esitatud eeldatavast algusajast või selle kinnitamise ajast, kui see on hilisem.

Igal juhul teatab komisjon õigeaegselt liikmesriigile ja määratud asutusele tühistamise ohust.

▼B

Artikkel D

Maksed

1. Finantsabi maksed tehakse kooskõlas vastavate eelarveliste maksekohustustega ametiasutusele või organile, mille on esitatud taotluses sellel eesmärgil määranud asjaomane abisaav liikmesriik. ►M2 Väljamaksed võib teha ettemakse, vahemakse või lõppmaksena. Vahemaksed ja lõppmaksed on seotud tegelike kulutustega, millele lisatakse maksekviitung või samaväärse tõendusjõuga raamatupidamisdokumendid. ◄

▼M2

2. Maksed tehakse järgmiselt:

a) fondi algselt määratud abist makstakse ühekordse ettemaksena 20 %, kui on vastu võetud otsus ühenduse abi andmise kohta ja, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, on alla kirjutatud riigihankega seonduvatele lepingutele. Kui komisjonile ei ole 12 kuu jooksul pärast ettemakse tegemist maksetaotlust esitatud, maksab lõikes 1 nimetatud asutus või organ ettemakse osaliselt või täielikult tagasi;

b) vahemakseid võib teha tingimusel, et projekt edeneb rahuldavalt, ning neid tehakse tõendatud ja tegelikult tehtud kulutuste katmiseks järgmistel tingimustel: — liikmesriik on esitanud taotluse, milles on kirjeldatud projekti edenemist materiaalsete ja finantsnäitajate abil ning projekti vastavust abi andmise otsusele, sealhulgas vajaduse korral kõiki abiga seotud eritingimusi, — siseriiklike ja/või ühenduse järelevalveasutuste tähelepanekuid ja soovitusi on arvesse võetud ja eelkõige on parandatud avastatud või oletatavad eeskirjade eiramised, — on esitatud ülevaade peamistest tehnilistest, finants- ja juriidilistest probleemidest ning nende lahendamiseks võetud meetmetest, — on analüüsitud kõiki kõrvalekaldeid esialgsest rahastamiskavast, — on esitatud ülevaade projekti avalikustamiseks võetud meetmetest. Kui mis tahes eespool nimetatud tingimus on täitmata, teatab komisjon sellest viivitamata liikmesriikidele;

c) punktide a ja b alusel tehtud maksete kogusumma ei tohi ületada 80 % määratud abi kogusummast. Aastaste osamaksetega seotud oluliste projektide korral ja põhjendatud juhtudel võib seda suurendada 90 %ni;

d) tõendatud ja tegelikult tehtud kulutuste alusel arvutatav ühenduse abi lõppsumma makstakse tingimusel, et: — projekt, projekti etapp või projektirühm on teostatud vastavalt selle eesmärkidele, — lõikes 1 nimetatud asutus või organ esitab kuue kuu jooksul pärast töö lõpetamise tähtaega komisjonile maksetaotluse kulutuste kohta, mis on ette nähtud otsuses abi andmise kohta projektile, projekti etapile või projektirühmale, — komisjonile esitatakse artikli F lõikes 4 nimetatud lõpparuanne, — liikmesriik tõendab komisjonile, et maksetaotluses ja aruandes esitatud teave on õige, — liikmesriik on saatnud komisjonile artikli 12 lõikes 1 nimetatud teatise, — kõik komisjoni poolt artikli 14 lõike 3 alusel kavandatud teavitamis- ja avalikustamismeetmed on teostatud.

3. Kui lõikes 2 nimetatud lõpparuannet ei ole komisjonile saadetud 18 kuu jooksul alates tööde ja maksete lõpuleviimise tähtajast, mis on esitatud abiandmise otsuses, tühistatakse projekti ülejäänud osale ettenähtud abi.

▼B

4. Liikmesriigid määravad ametiasutused, kes on volitatud välja andma lõike 2 punktis ►M2 ————— ◄ nimetatud tõendeid.

▼M2

4a. Liikmesriigid tagavad, et maksetaotlused esitatakse komisjonile üldjuhul kolm korda aastas, hiljemalt 1. märtsiks, 1. juuliks ja 1. novembriks.

▼B

5. Maksed liikmesriigi määratud ametiasutusele või organile tehakse üldjuhul hiljemalt kahe kuu jooksul pärast vastuvõetava maksetaotluse laekumist ►M2 kui selleks on olemas eelarvelised vahendid ◄ .

6. Artikli 3 lõikes 2 nimetatud uuringute ja muude meetmete korral määrab komisjon kindlaks asjakohase maksekorra.

▼M2

7. Komisjon sätestab ühised eeskirjad abikõlblike kulutuste kohta.

▼B

Artikkel E

►M2 Euro ◄ kasutamine

1. Abitaotlused koos asjakohase rahastamiskavaga esitatakse komisjonile ►M2 euro ◄ ►M2 ————— ◄ .

2. Komisjoni heakskiidetud abisummad ja rahastamiskavad väljendatakse ►M2 euro ◄ .

3. Vastava maksetaotluse tõenduseks esitatud kuludeklaratsioon väljendatakse ►M2 euro ◄ ►M2 ————— ◄ .

4. Komisjon teeb finantsabi maksed ►M2 euro ◄ vastava liikmesriigi määratud ametiasutusele.

▼M2

5. Liikmesriikidele, kes ei ole eurot kasutusele võtnud, on ümberarvestuskursiks komisjoni raamatupidamise valuutakurss.

▼B

Artikkel F

Seire

1. Komisjon ja liikmesriigid tagavad tõhusa seire fondi poolt osaliselt rahastatud ühenduse projektide elluviimise üle. Seiret teostatakse ühiselt kokku lepitud aruandluskorra, pistelise kontrolli ning vastavate komiteede moodustamise kaudu.

2. Seiret teostatakse materiaalsete ja finantsnäitajate alusel. Näitajad on seotud projekti ja selle eesmärkide eripäraga. Nad esitatakse sellisel viisil, et nad näitaks:

— etappi, milleni on algselt ettenähtud plaani või eesmärke silmas pidades jõutud,

— juhtimises saavutatud edu ja kõiki sellega seotud probleeme.

3. Seirekomisjon moodustatakse asjaomase liikmesriigi ja komisjoni vahelise kokkuleppe alusel.

Komisjonides on esindatud liikmesriigi, komisjoni või, kui see on asjakohane, EIP määratud ametiasutused või organid.

Kui piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused on projekti elluviimiseks pädevad ja kui nad on otseselt projektiga seotud, on ka nemad vajaduse korral sellistes komisjonides esindatud.

4. Liikmesriigi poolt sel eesmärgil määratud ametiasutus või organ esitab komisjonile iga projekti kohta arenguaruande kolme kuu jooksul pärast elluviimise täisaasta lõppu. Komisjonile esitatakse lõpparuanne kuue kuu jooksul pärast projekti või projekti etapi lõpuleviimist.

▼M2

See aruanne sisaldab järgmist:

a) tehtud tööde kirjeldused koos materiaalsete näitajatega, kulutused töö liigi järgi ning meetmed, mida on võetud abi andmise otsuses sisalduvate eritingimuste alusel;

b) informatsioon avalikustamismeetmete kohta;

c) kinnitus selle kohta, et tööd vastavad abi andmise otsusele;

d) esimene hinnang oodatavate tulemuste saavutamisele vastavalt artikli 13 lõikele 4, sealhulgas eelkõige: — projekti tegelik algusaeg, — projekti lõpetamisjärgse juhtimise kirjeldus, — kui see on asjakohane, finantsprognooside kinnitus, eriti seoses tegevuskulude ja oodatavate tuludega, — sotsiaal-majandusliku prognoosi kinnitus, eriti prognoositavad kulud ja tulud, — keskkonnakaitsemeetmete kirjeldus ja maksumus, sealhulgas nende vastavus põhimõttele, mille kohaselt saastaja maksab.

▼B

5. Seire tulemuste alusel ja seirekomisjoni märkusi arvestades kohandab komisjon vajaduse korral ja liikmesriikide ettepaneku põhjal algselt heakskiidetud abi summasid ja tingimusi ning samuti kavandatud rahastamiskava.

▼M2

Abi andmise otsus sisaldab kohanduste tegemiseks asjakohase korra ja diferentseerib kohandused vastavalt nende laadile ja tähtsusele.

▼B

6. Fondi suuremat tõhusust silmas pidades tagab komisjon, et fondi haldamisel pööratakse erilist tähelepanu juhtimise selgusele ja arusaadavusele.

7. Seire kord nähakse ette otsustes, millega komisjon kiidab projektid heaks.

▼M2

Artikkel G

Kontroll

1. Komisjon ja liikmesriik teevad kahepoolse halduskorralduse alusel koostööd kontrolli kavade, meetodite ja rakendamise kooskõlastamiseks, et saada kontrollimisest võimalikult suurt kasu. Komisjon ja liikmesriik teatavad viivitamata teineteisele kontrolli tulemustest. Vähemalt kord aastas kontrollitakse ja hinnatakse järgmist:

a) liikmesriigi ja komisjoni tehtud kontrolli tulemused;

b) muude liikmesriigi või ühenduse kontrolliorganite või -institutsioonide märkused;

c) avastatud eeskirjade eiramiste finantsmõju, nende parandamiseks võetud või vajalikud meetmed ning vajaduse korral kohandused juhtimis- ja kontrollisüsteemides.

Pärast läbivaatamist ja hindamist võib komisjon teha märkusi eelkõige kõigi avastatud eeskirjade eiramiste finantsmõju kohta, ilma et see piiraks meetmeid, mida liikmesriigid peavad viivitamatult võtma vastavalt artiklile H. Need märkused adresseeritakse liikmesriigile ja vastava projektiga seotud määratud asutusele. Vajaduse korral lisatakse märkustele nõudmised võtta parandusmeetmeid, et parandada juhtimises avastatud puudujääke ning veel parandamata eeskirjade eiramisi. Liikmesriigil on võimalus anda nende märkuste kohta seletusi.

Kui komisjon teeb liikmesriikide seletuste saamise järel või nende puudumisel järeldused, võtab liikmesriik vajalikud meetmed komisjoni nõuete täitmiseks määratud tähtaja jooksul ja teatab komisjonile võetud meetmetest.

2. Kui komisjon leiab, et asjaomased kulutused on seotud tõsise eeskirjade eiramisega, võib ta kõik vahemaksed ajutiselt või täielikult peatada, ilma et see piiraks käesoleva artikli kohaldamist. Komisjon teatab asjaomasele liikmesriigile võetud meetmetest ja nende põhjustest.

3. Kui kahepoolses halduskorralduses ei ole otsustatud teisiti, hoiavad vastutavad organid või asutused kolme aasta jooksul pärast komisjoni poolt mis tahes projekti raames tehtud lõppmakset komisjonile kättesaadavana kõik kulutusi ja asjaomase projekti kontrolli käsitlevad tõendavad dokumendid (kas originaalid või nendega võrdseks tunnistatud koopiad heakskiidetud andmekandjatel).

See periood katkeb kohtumenetluse või komisjoni nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral.

▼B

Artikkel H

▼M2

Finantskorrektsioonid

1. Kui komisjon otsustab pärast vajalikku kontrolli, et:

a) projekti rakendamise puhul ei ole abi tervikuna või osaliselt õigustatud, sealhulgas on jäetud täitmata mõni abi andmise otsuses sätestatud tingimus või eelkõige tehtud mis tahes oluline muudatus, mis avaldab mõju projekti rakendamise laadile või tingimustele ja millele ei ole taotletud komisjoni heakskiitu, või

b) fondi abiga on seotud eeskirjade eiramine ning asjaomane liikmesriik ei ole võtnud vajalikke parandusmeetmeid,

peatab komisjon asjaomasele projektile antava abi ja, esitades oma põhjendused, nõuab liikmesriigilt märkuste esitamist kindlaksmääratud tähtaja jooksul.

Kui liikmesriik vaidlustab komisjoni märkused, kutsub komisjon liikmesriigi ärakuulamisele, kus pooled püüavad jõuda kokkuleppele märkuste ja nendest tehtavate järelduste suhtes.

2. Kui kolme kuu jooksul ei ole kokkuleppele jõutud, teeb komisjon tema poolt määratud tähtaja lõppedes asjakohase menetluse kohaselt ja liikmesriigi tehtud märkusi arvesse võttes otsuse:

a) vähendada artikli D lõikes 2 nimetatud ettemakset, või

b) teha nõutavad finantskorrektsioonid. See tähendab projektile antud abi täielikku või osalist tühistamist.

Nende otsuste tegemisel võetakse arvesse proportsionaalsuse põhimõte. Paranduse ulatuse üle otsustades võtab komisjon arvesse eeskirjade eiramise või muudatuse liigi ning juhtimis- ja kontrollisüsteemides leitud puuduste võimaliku finantsmõju ulatust. Abi vähendamine või tühistamine toob kaasa makstud summade sissenõudmise.

▼B

3. Iga alusetult makstud summa makstakse komisjonile tagasi. ►M2 Iga alusetult makstud ja sissenõudmisele kuuluv summa makstakse komisjonile tagasi. Hilinenud tagasimaksetele lisatakse viivis vastavalt komisjoni poolt vastu võetud eeskirjadele. ◄

▼M2

4. Komisjon sätestab lõigete 1–3 üksikasjalikud rakendamiseeskirjad ning teatab nendest liikmesriikidele ja Euroopa Parlamendile.

▼B

Artikkel I

Riigihankelepingud

Riigihankelepingute sõlmimist käsitlevate ühenduse eeskirjade kohaldamise kontekstis täpsustavad Euroopa Ühenduste Teatajasse avaldamiseks saadetud teated neid projekte, mille kohta on esitatud taotlus ühenduse abi saamiseks või millele on ühenduse abi antud.

Artikkel J

Teave

Artikliga 14 ette nähtud aastaaruandes antav teave sätestatakse käesoleva lisa lisas.

Komisjon vastutab liikmesriikidega ühise infokoosoleku korraldamise eest iga kuue kuu järel. ►M2 Sellel koosolekul teavitab komisjon liikmesriike eelkõige aastaaruandega seotud asjakohastest teemadest ning oma tegevusest ja otsustest. Komisjon saadab aegsasti enne koosolekut liikmesriikidele asjakohased dokumendid. ◄

Artikkel K

Läbivaatamine

Vajaduse korral võib nõukogu saadud kogemusi arvestades kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist muuta käesoleva lisa sätteid.









II LISA LISA juurde

Aastaaruanne annab teavet järgmise kohta:

1. fondi antud ja väljamakstud finantsabi, jaotatuna aastate kaupa liikmesriigi ja projekti liigi järgi (keskkond või transport);

▼M2

2. fondi majanduslik ja sotsiaalne mõju liikmesriikides ning majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele liidus, sealhulgas mõju tööhõivele;

▼B

3. teabe kokkuvõte programmide kohta, mida viiakse ellu abisaavates liikmesriikides, et täita asutamislepingu artiklis 104c nimetatud majandusliku lähenemise tingimusi, ja määruse artikli 6 kohaldamise kohta;

4. teave komisjoni tehtud järelduste kohta rahastamise peatamise suhtes komisjoni otsuste põhjal, mida on mainitud ►M2 artiklis 6 ◄ ;

5. fondi panus abisaava liikmesriigi jõupingutustesse ühenduse keskkonnapoliitika rakendamisel ja üleeuroopaliste transpordiinfrastruktuurivõrkude tugevdamisel; tasakaal keskkonna- ja transpordiinfrastruktuurialaste projektide vahel;

6. fondi tegevuse ja ühenduse poliitika, sealhulgas keskkonnakaitset, transporti, konkurentsi ja riigihankelepingute sõlmimist käsitlevate põhimõtete, vastavause hindamine;

7. meetmed, mida on võetud tagamaks fondi rahastatud projektide ja ühenduse eelarvest, Euroopa Investeerimispanga ja ühenduse teiste rahastamisvahendite rahastatud meetmete vaheline kooskõla ja vastavus;

8. abisaava liikmesriigi investeeringud keskkonnakaitse ja transpordiinfrastruktuuri valdkonnas;

9. rahastatud ettevalmistavad uuringud ja tehnilise abi meetmed, kaasa arvatud selliste uuringute ja meetmete liikide täpsustamine;

10. projektide eelhindamise, seire ja järelhindamise tulemused, sealhulgas teave, mis puudutab projektide mis tahes kohandusi, et need oleks kooskõlas eelhindamise, seire ja järelhindamise tulemustega;

11. EIP panus projektide hindamisse;

12. teabe kokkuvõte kontrolli tulemuste, tuvastatud eeskirjade eiramiste ning algatatud haldus- ja kohtumenetluste kohta.