2009R1272 — ET — 27.06.2010 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1272/2009,

11. detsember 2009,

millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 ühised üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustoodete kokkuostu ja müügiga riikliku sekkumise puhul







EUROOPA KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), ( 1 ) eriti selle artikli 43 punkte a, aa, c, d, f, j, k ja l, koostoimes sama määruse artikliga 4, ning arvestades järgmist: (1) Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 10 on sätestatud, et riiklikku sekkumist kohaldatakse pehmele nisule, kõvale nisule, odrale, maisile, sorgole, koorimata riisile, kvoodi piires toodetud valgele või toorsuhkrule, veise- ja vasikalihasektori värskele jahutatud lihale, võile ja lõssipulbrile. (2) Määruse (EÜ) nr 1234/2007 (muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 72/2009) ( 2 ) artiklis 11 on sätestatud, et riiklik sekkumine toimub suhkru puhul üksnes turustusaastatel 2008/2009 ja 2009/2010. Selleks et säilitada kõnealuse kava tõhusus suhkrusektoris ning vähendada halduskoormust ettevõtjate ja riiklike asutuste jaoks, ei ole asjakohane lisada suhkrusektoriga seotud olemasolevad rakenduseeskirjad käesolevatesse üksikasjalikesse eeskirjadesse turustusaastal 2009/2010. (3) Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 10 nimetatud toodete riikliku sekkumise kava rakendatakse siis, kui kõnealuses määruses sätestatud tingimused on täidetud. (4) Riikliku sekkumise kavaga seotud juhtimis- ja kontrollimehhanismide lihtsustamiseks ja tõhustamiseks tuleks kõikide määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 10 loetletud toodete (v.a suhkur) jaoks sätestada ühiseeskirjad. (5) Määruse (EÜ) nr 1234/2007 (muudetud määrusega (EÜ) nr 72/2009) artikli 13 lõike 1 punktiga a on riiklikuks sekkumiseks pakutav kindlaksmääratud hinnaga kõva nisu, odra, maisi ja sorgo kogus piiratud ajavahemikul 1. novembrist kuni 31. maini 0 tonniga ning koorimata riisi puhul ajavahemikul 1. aprillist kuni 31. juulini 0 tonniga. (6) Määruse (EÜ) nr 1234/2007 (muudetud määrusega (EÜ) nr 72/2009) artikli 13 lõike 1 punktidega c ja d ning artikli 18 lõike 2 punktiga a on riiklikuks sekkumiseks ajavahemikul 1. märtsist kuni 31. augustini pakutav kindlaksmääratud hinnaga või kogus piiratud 30 000 tonniga ja lõssipulbri kogus 109 000 tonniga ning ajavahemikul 1. novembrist kuni 31. maini pakutav kindlaksmääratud hinnaga pehme nisu kogus piiratud 3 miljoni tonniga. (7) Määruse (EÜ) nr 1234/2007 (muudetud määrusega (EÜ) nr 72/2009) artikli 13 lõike 3 ja artikli 18 lõike 2 kohaselt võib komisjon otsustada jätkata riikliku sekkumise kava kohaldamist hankemenetluse teel ulatuses, mis ületab määruse (EÜ) nr 1234/2007 (muudetud määrusega (EÜ) nr 72/2009) artikli 13 lõikes 1 nimetatud koguseid, kui turuhindade areng seda nõuab. (8) On vaja kehtestada liikmesriikides riikliku sekkumise eest vastutavaid ametiasutusi käsitlevad eeskirjad vastavalt komisjoni 21. juuni 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 884/2006, millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 1290/2005 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) riiklikku ladustamist hõlmavate sekkumismeetmete rahastamiseks ja riikliku ladustamise toimingute raamatupidamisarvestuseks liikmesriikide makseasutuste poolt ( 3 ). Neid ametiasutusi tuleks käesolevas määruses nimetada sekkumisametiteks. (9) Selleks et riikliku sekkumise kava saaks sekkumiskõlblike toodete kokkuostmise ja sekkumisametite poolt ülevõetud toodete edasimüügi puhul rakendada võimalikult lihtsalt ja tõhusalt kogu Euroopa Ühenduses, tuleks määratleda ladustamiskohtadele esitatavad tingimused. Eelkõige teravilja ja riisi puhul tuleks nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 41 sätete järgimiseks kehtestada eeskirjad, mille alusel liikmesriigid kinnitavad sekkumiskeskused enne nende määramist komisjoni poolt. Selleks et tõhustada ja lihtsustada sekkumiskava rakendamist piirkonna eri paigus asuda võivate väikeste ladustamiskohtade kasutuse lõpetamise kaudu, tuleks kindlaks määrata sekkumiskeskuse ja selle moodustavate ladustamiskohtade väikseim laomaht, mida ei tuleks aga kohaldada selliste ladustamiskohtade puhul, millel on kerge juurdepääs jõele, merele või raudteeühendusele. (10) Üldjuhul tuleks juhtimise ja kontrolli hõlbustamiseks lubada riikliku sekkumise kavas osaleda üksnes liikmesriigis asutatud ja käibemaksukohustuslaste registrisse kantud ettevõtjatel. (11) Olukorras, kus mõnes liikmesriigis ei ole mõnel ettevõtjal, kes võiks kavas osaleda, käibemaksukohustuslase registreerimisnumbrit, tuleks teravilja ja riisi kokkuostu puhul lubada riikliku sekkumise kavas osaleda ka põllumajandusregistris registreeritud ettevõtjatel. (12) Kuna sekkumismeetmete objektiks olevate toodete laad on seoses tootmis- ja koristusaja ning ladustamisnõuetega erinev, tuleks sätestada eritingimused. (13) Selleks et tagada veise- ja vasikalihasektoris tootmise, eelkõige konditustamisettevõtete ja ladustamiskohtade tingimuste tõhus kontroll, peaksid ettevõtjad, kes võivad osaleda riikliku sekkumise kavas hankemenetluse kaudu, täitma lisatingimusi. (14) Kindlasti ei tohiks sekkumiseks vastu võtta teravilja ja koorimata riisi, mille kvaliteet ei võimalda hilisemat kasutamist ja nõuetekohast ladustamist. Seepärast tuleks määrata kindlaks teravilja ja koorimata riisi kvaliteedi määramiseks vajalikud meetodid. (15) Lubatud saasteainete kõrgeima taseme ületamisega seotud riske saab makseasutus või sekkumisamet kindlaks teha kindlaksmääratud hinnaga pakkumuste menetluses või hankemenetluses osalevate pakkujate edastatud teabe ja nende analüüsikriteeriumide alusel. Kulutuste vähendamiseks on seepärast õigustatud nõuda enne toodete ülevõtmist makseasutuse või sekkumisameti järelevalve all analüüse üksnes riskianalüüsi alusel, tagades sel viisil toodete kvaliteedi sekkumiskavaga liitumisel. (16) Veise- ja vasikalihasektori toodete puhul peavad kokkuostukõlblikkuse tingimused tagama, et ei ostetaks kokku tooteid, mis pole liikmesriigi toodangu seisukohalt tüüpilised ega vasta kehtivatele sanitaar- ja veterinaareeskirjadele ning mille mass on suurem kui turul tavapäraselt nõutavatel toodetel. (17) Sekkumiskõlblik või peaks vastama määruses (EÜ) nr 1234/2007 sätestatud nõuetele ning kvaliteedi- ja esitamistingimustele, mis tuleb kindlaks määrata. Tuleks kindlaks määrata analüüsimeetodid ning või ja lõssipulbri kvaliteedi kontrolli üksikasjalikud eeskirjad, ning kui olukord seda nõuab, ette näha või radioaktiivsuse kontrollimise kord ja piirmäärad, mis tuleb kehtestada vajaduse korral ühenduse õigusaktidega. Liikmesriikidele peaks siiski jääma võimalus luua teatavatel tingimustel enesekontrolli süsteem. (18) Või ja lõssipulbri puhul on sekkumissüsteemi tõrgeteta toimimise tagamiseks vaja kindlaks määrata tootmisettevõtjate kinnitamise tingimused ja nende järgimise kontroll. Süsteemi toimimise tagamiseks tuleks ette näha meetmed, mida võetakse kõnealuste tingimuste täitmata jätmise korral. Kuna võid ja lõssipulbrit võib kokku osta muu liikmesriigi pädev asutus peale selle, mille territooriumil see toodeti, peab kokkuostuga tegelev pädev asutus suutma tõendada, et kvaliteeti ja esitamist käsitlevad tingimused on täidetud. (19) Kava tõhusaks haldamiseks on vaja kokkuostu ja müügi puhul kindlaks määrata miinimumkogus, millest väiksemate kogustega seotud pakkumusi, mis on tehtud kindlaksmääratud hinnaga pakkumuste menetluse või hankemenetluse raames, ei tohi sekkumisamet vastu võtta. Kui aga mõnes liikmesriigis kehtivate hulgikaubandustingimuste ja -tavade või keskkonnaeeskirjadega on õigustatud sätestatust suuremate miinimumkoguste kohaldamine, peaks asjaomasel liikmesriigil olema õigus nõuda selliste suuremate miinimumkoguste kohaldamist kindlaksmääratud hinnaga kokkuostmiseks. (20) Kindlaksmääratud hinnaga pakkumuste menetluse või hankemenetluse raames tehtud pakkumused peaksid sisaldama kogu teavet, mida on vaja nende hindamiseks, ning ette tuleks näha teabevahetus liikmesriikide ja komisjoni vahel. (21) Selleks et järgida pehme nisu piirmäära 3 000 000 tonni, või piirmäära 30 000 tonni ja lõssipulbri piirmäära 109 000 tonni, on asjakohane ette näha järelemõtlemisaeg, mille jooksul võib enne pakkumusi käsitleva otsuse tegemist võtta erimeetmed, mida kohaldatakse eelkõige kaalumisel olevate pakkumuste suhtes. Kõnealused meetmed võivad hõlmata sekkumise lõpetamist, vähendamiskoefitsiendi kohaldamist või kaalumisel olevate pakkumuste tagasilükkamist. Kõnealused meetmed nõuavad kiiret tegutsemist ja komisjon peaks saama viivitamata võtta kõik vajalikud meetmed. (22) Saadud pakkumuste põhjal võib määrata kindlaks hinna ülemmäära. Siiski võib turul esineda olukordi, kus majanduslikud või muud tingimused nõuavad kõikide saadud pakkumuste tagasilükkamist. (23) Nii kindlaksmääratud hinnaga sekkumise kui ka riikliku sekkumisega seotud hankemenetluse puhul on vaja tagatist, mis tõendab, et pakkumus on mõeldud tõsiselt, ning tagamaks, et meede avaldaks turul soovitud mõju. Seepärast tuleks vastu võtta sätted, milles käsitletakse vastavalt komisjoni 22. juuli 1985. aasta määrusele (EMÜ) nr 2220/85 (millega sätestatakse põllumajandustoodete tagatissüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) ( 4 ) esitatud tagatise vabastamist ja sellest ilmajäämist. (24) Riikliku sekkumise kava selge ja tõhusa toimimise tagamiseks on vaja kehtestada üldeeskirjad, milles käsitletakse toodete tarnimist sekkumisameti määratud ladustamiskohta. Lisaks on teravilja ja riisi ning piimatoodete puhul vaja nende sektorite eripära arvesse võttes üldeeskirju täiendavaid erieeskirju. (25) Ladustatud varude nõuetekohaseks haldamiseks tuleks täpsustada liikmesriikide kohustused seoses ladustamiskoha maksimumkaugusega ja kuludega, mis tuleb katta suurema vahemaa korral. Toodete laadi erinevuse tõttu võib siiski määrata kindlaks erinevad maksimumkaugused teravilja ja riisi ning piimatoodete puhul. (26) Üldeeskirjade kehtestamiseks on asjakohane sätestada, et ladustatud tooteid tuleb kontrollida vastavalt määruse (EÜ) nr 884/2006 artiklile 2. (27) Eri sektorite suhtes kohaldatavate eeskirjade ühtlustamiseks tuleks sätestada, et kui tooted on tarnitud ladustamiskohtadesse, peaks sekkumisamet kõnealused tooted üle võtma sõltuvalt selliste asjakohaste kontrollide ja analüüside tulemustest, millega tehakse kindlaks, kas tooted vastavad kohaldatavatele kokkuostunõuetele. Kõnealuste kontrollide ja analüüside põhjal tuleks välja anda ülevõtmisprotokoll hiljemalt 60 päeva jooksul pärast tarnimise lõppkuupäeva. Kui tooted ei vasta kohaldatavatele nõuetele, peaks kindlaksmääratud hinnaga pakkumuste menetluses või hankemenetluses osalev pakkuja tooted tagasi võtma ja kandma kõik kulud, mis on seotud tingimusliku ülevõtmisega ajavahemikul, kui tooteid hoiti sekkumiskeskuste ladustamiskohtades. (28) Selleks et vältida spekuleerimist, mis on tingitud väga suurtest hinnakõikumistest teravilja- ja riisisektoris, peaksid sekkumiseks pakutavad tooted olema kindlaksmääratud hinnaga pakkumuste menetluse või hankemenetluse raames tehtavate pakkumuste esitamise ajal pakkuja valduses; see peaks olema üks esmajärgulisi nõudeid riikliku sekkumise kavast kasu saamisel. Sekkumisametitel peaks olema piisav kindlus, et pakutavad kogused on pakkumuses näidatud ladustamiskohas tegelikult olemas; selleks peaksid pakkujad olema kohustatud esitama koos pakkumusega ka vastava kinnituse. (29) Sekkumise lihtsaks ja tõhusaks haldamiseks on vaja sätestada, et sekkumiseks esitatud teraviljapartii peaks olema ühtne ja riisipartii peaks koosnema samast sordist. (30) Teravilja ja riisi puhul on asjakohane mitte võtta sekkumiseks vastu tooteid, mida ei saa hiljem kasutada või nõuetekohaselt ladustada. Seepärast tuleb määrata kindlaks teravilja ja riisi kvaliteedi määramiseks vajalikud meetodid. (31) Määruse (EÜ) nr 1234/2007 (muudetud määrusega (EÜ) nr 72/2009) artikli 18 lõikes 2 ja lõike 4 punktis a on sätestatud, et komisjon määrab hankemenetluste teel kindlaks teravilja sekkumishinna, võtmata arvesse kvaliteedist tulenevat hinna tõstmist või alandamist. On asjakohane mainida teravilja peamistest kvaliteedikriteeriumidest tulenevaid hinnaerinevusi. (32) Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 18 lõike 4 punktis b on sätestatud, et standardkvaliteediga riisi sekkumishind on fikseeritud ja kui sekkumiseks pakutava riisi kvaliteet erineb asjaomasest standardkvaliteedist, kohandatakse sekkumishinda vähendus- või suurenduskoefitsientide abil. Kõnealuste koefitsientide kohaldamine peaks kajastama riisi kvaliteediga seotud hinnaerinevusi turul. Selleks tuleks arvesse võtta riisi põhitunnuseid, mis võimaldavad toote kvaliteeti objektiivselt hinnata. (33) Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 10 alusel sekkumisametite kokku ostetud tooted tuleb realiseerida nii, et ei tekiks turuhäireid ning oleks tagatud võrdne juurdepääs toodetele ja ostjate võrdne kohtlemine; hankemenetlus aitab seda eesmärki saavutada. (34) Sekkumisamet, kellel on müügiks saadaolevad sekkumisvarud, peaks koostama ja avaldama hankemenetluse teadaande, et anda vajalikku teavet toodete omaduste ja nende ladustamiskoha kohta. Selleks tuleks sellise avaldamise kuupäeva ja pakkumuste esitamine esimese tähtpäeva vahele ette näha mõistlik ajavahemik. (35) Sekkumisvarude nõuetekohane haldamine eeldab toodete edasimüüki niipea, kui müügivõimalused avanevad. Müügiks ettenähtud toote võrdse kättesaadavuse tagamiseks peaks kõikidel huvitatud pooltel olema võimalus tutvuda müüdavate toodete proovidega poolte oma kulul. (36) Teravilja või riisiga seotud pakkumuste omavaheliseks võrdlemiseks tuleks pakkumused esitada kindlaksmääratud kvaliteedi kohta. Kui teravili ega riis ei ole kõnealuse kvaliteediga, tuleks sätestada müügihinna kohandamine. (37) Riikliku sekkumise kava tõhusaks toimimiseks on vaja kehtestada üldeeskirjad, milles käsitletakse toodete väljaviimist ladustamiskohast. Või ja lõssipulbri puhul on vaja nende toodete eripära arvesse võttes üldeeskirju täiendavaid erieeskirju. (38) Hankemenetlus saab nõuetekohaselt toimuda üksnes juhul, kui asjaomased isikud esitavad tõsiselt võetavaid pakkumusi. Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks võib nõuda, et esitataks tagatis, mis vabastatakse, kui müügihind makstakse kindlaksmääratud tähtaja jooksul. (39) Sekkumisametid peaksid teavitama komisjoni nõuetekohastest pakkumustest. Pakkumuste ja ühenduse turul valitseva olukorra põhjal peaks komisjon otsustama, kas määrata müügi miinimumhind või mitte. Kõnealuse otsuse alusel võtavad sekkumisametid müügiks saadaolevate toodetega seotud pakkumused vastu või lükkavad need tagasi. (40) Selleks et hõlbustada liikmesriigi ladustamiskohtadesse jäänud väikeste koguste müümist ja tagada süsteemi tõhus haldamine, peaks olema asjakohane sätestada, et sekkumisametil on õigus oma vastutusel avada edasimüügi hankemenetlus, kohaldades ühenduse poolt avatud hankemenetlusi käsitlevaid eeskirju mutatis mutandis, et kindlustada võrdväärne juurdepääs kõikidele asjaomastele isikutele. Samadel põhjustel tuleks sekkumisametil lubada pakkuda otseturustamiseks koguseid, mida pärast nende sekkumisvahendina arvelevõtmist tehtava iga-aastase inventuuri teostamiseks või kontrollimiseks tehtud visuaalset vaatlust ei ole enam võimalik uuesti originaalpakendisse tagasi panna või mille tarbimisväärtus on langenud. (41) Süsteemi tõhusaks haldamiseks on vaja sätestada, et liikmesriigid peavad teavitama komisjoni korrapäraselt varude olukorrast ning ladustamiskohtadesse toodud ja sealt väljaviidud toodetest. Selle teabe peaksid liikmesriikide pädevad asutused edastama komisjonile elektrooniliselt, kasutades vormi, mille komisjon on neile kättesaadavaks teinud. (42) Käesolev määrus sisaldab teatavaid sätteid, mis on seotud komisjoni 5. aprilli 2005. aasta määruses (EÜ) nr 562/2005 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 rakenduseeskirjad liikmesriikide ja komisjoni vahelise teabevahetuse kohta piima- ja piimatootesektoris) ( 5 ) sätestatud sekkumismeetmetega. Seepärast tuleks kõnealust määrust vastavalt muuta. (43) Kuna käesoleva määruse eesmärk on ühtlustada riikliku sekkumisega hõlmatud toodete suhtes kohaldatavaid sätteid, peaks see asendama sätteid, mis sisalduvad komisjoni 11. jaanuari 1991. aasta määruses (EMÜ) nr 75/91 (milles sätestatakse sekkumisasutuste valduses oleva koorimata riisi müügi menetlused ja tingimused), ( 6 ) komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruses (EÜ) nr 214/2001 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses sekkumisega lõssipulbriturul), ( 7 ) komisjoni 8. novembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1669/2006 (milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1254/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad veiseliha kokkuostu kohta), ( 8 ) komisjoni 5. veebruari 2008. aasta määruses (EÜ) nr 105/2008 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses sekkumisega võiturul), ( 9 ) komisjoni 18. juuli 2008. aasta määruses (EÜ) nr 687/2008 (millega kehtestatakse teravilja ülevõtmise kord makseasutuste või sekkumisametite poolt ja sätestatakse teravilja kvaliteedi määramise analüüsimeetodid), ( 10 ) komisjoni 12. veebruari 2009. aasta määruses (EÜ) nr 127/2009 (milles sätestatakse makseasutuste või sekkumisametite valduses oleva teravilja müümise kord ja tingimused) ( 11 ) ning komisjoni 24. juuli 2009. aasta määruses (EÜ) nr 670/2009 (millega kehtestatakse meetmed nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakendamiseks seoses kõva nisu ja koorimata riisi pakkumismenetluse teel toimuva riikliku sekkumiskokkuostuga ja millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 428/2008 ja (EÜ) nr 687/2008) ( 12 ). Seetõttu tuleks need määrused kehtetuks tunnistada. (44) Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







I JAOTIS

RIIKLIKU SEKKUMISE ÜHISED EESKIRJAD JA TINGIMUSED







I PEATÜKK

Kohaldamisala, määratlus ning sekkumiskeskuste ja ladustamiskohtade kinnitamine

Artikkel 1

Kohaldamisala ja määratlus

1. Käesoleva määrusega sätestatakse sekkumisvarude kokkuostu ja müügi ühised üksikasjalikud eeskirjad toodete jaoks, mis on loetletud määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 10 lõike 1 punktides a, b, d, e ja f.

Määrus ei piira komisjoni määrustes esitatud konkreetseid sätteid toodete kokkuostu hankemenetluse avamise kohta ega toodete sekkumisvarudest müümise kohta.

2. Käesoleva määruse kohaldamisel on „sekkumisamet” makseasutus või asutus, kellele makseasutus on delegeerinud ülesanded vastavalt määruse (EÜ) nr 884/2006 artikli 2 lõikele 1.

Artikkel 2

Sekkumiskeskuste ja ladustamiskohtade määramine ja kinnitamine

1. Sekkumiskeskuste ja kokkuostetud toodete ladustamiseks kasutatavate ladustamiskohtade eest vastutavad sekkumisametid vastavalt käesolevale määrusele ja määrusele (EÜ) nr 884/2006, eelkõige seoses vastutuse ja kontrolli küsimustega, nagu on ette nähtud kõnealuse määruse artikliga 2.

2. Sekkumisametid kinnitavad eelnevalt sekkumiskeskused, mille komisjon määrab teravilja- ja riisisektoris vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklile 41. Sekkumiskeskus võib koosneda ühest või mitmest liikmesriigi piirkonnas asuvast ladustamiskohast.

3. Sekkumisametid kinnitavad sekkumiskeskuse ladustamiskohad. Sekkumisametid tagavad, et sekkumiskeskused või ladustamiskohad vastavad vähemalt artiklis 3 sätestatud tingimustele.

4. Sekkumiskeskusi ja nende ladustamiskohti käsitlevat teavet ajakohastatakse ja käesoleva määruse artikli 55 kohaselt tehakse selline teave kättesaadavaks liikmesriikidele ja avalikkusele.

Artikkel 3

Sekkumiskeskustele ja ladustamiskohtadele esitatavad nõuded

1. Teravilja ja riisi puhul:

a) on iga sekkumiskeskuse väikseim laomaht: i) 20 000 tonni kõikides teravilja ladustamiskohtades kokku; ii) 10 000 tonni kõikides riisi ladustamiskohtades kokku;

b) vastavad kõik ladustamiskohad järgmistele tingimustele: i) mahutavad vähemalt 5 000 tonni tooteid, mis on ostetud ajavahemikul 2012/2013 algaval sekkumisperioodil; ii) on ehitatud teravilja ja riisi hoidmiseks ja hea seisundi tagamiseks vastavalt lõikele 3 või on selleks sobivad; iii) neis on teravilja ja riisi ülevõtmiseks vajalik tehniline varustus; iv) neist on võimalik kogused ära viia artikli 51 lõikes 2 kindlaksmääratud väljaviimisaja jooksul.

Käesolevas lõikes tähendab sekkumiskeskuse väikseim laomaht ladustamise väikseimat mahtu, mis ei pruugi olla pidevalt kättesaadav, kuid on olemas kokkuostmise ajal. Kõnealust väikseimat laomahtu kohaldatakse kõikide kokkuostetavate teraviljade ja riisisortide puhul.

Esimese lõigu punkti b alapunktis i sätestatud väikseimat laomahtu ei kohaldata selliste ladustamiskohtade puhul, millel on kerge juurdepääs jõele, merele või raudteeühendusele.

2. Iga või või lõssipulbri ladustamiskoha väikseim laomaht on 400 tonni. Seda väikseimat laomahtu ei kohaldata selliste ladustamiskohtade puhul, millel on kerge juurdepääs jõele, merele või raudteeühendusele.

3. Lõssipulbri, või, teravilja ja riisi ladustamiskoht peab olema:

a) kuiv, hästi hooldatud ja kahjurivaba;

b) vaba kõrvalistest lõhnadest;

c) hästi õhutatav (ei kehti külmhoonete puhul).

4. Või puhul sätestab sekkumisamet tehnilised standardid, nähes eelkõige ette ladustamistemperatuuri, mis on -15 oC või madalam, ja võtab muid meetmeid, mida on vaja või nõuetekohaseks säilitamiseks.

5. Veise- ja vasikalihasektori toodete (edaspidi „veiseliha”) puhul valivad liikmesriigid ladustamiskohad nii, et tagada sekkumismeetmete tõhusus. Selliste ladustamiskohtade sisseseade võimaldab:

a) üle võtta kondiga liha;

b) külmutada kogu säilitamisele kuuluvat liha täiendava töötlemiseta;

c) ladustada seda liha vähemalt kolm kuud tehniliselt rahuldavates tingimustes.

Konditustamisele kuuluva kondiga liha jaoks võib ette näha ainult sellised ladustamiskohad, mille lihalõikusüksused ja külmhooned ei ole seotud tapamaja ega eduka pakkujaga ning mille tegevus, juhtimine ja personal on viimastest sõltumatud. Kui aga töötlemisahelas esinevad praktilised raskused kõnealuste nõuete täitmisel, võivad liikmesriigid teha nendest nõuetest erandi tingimusel, et nad tugevdavad liha vastuvõtmisel tehtavat kontrolli vastavalt III lisa III osa punktile 5.

Kui määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 osutatud korras ei nähta ette konkreetseid erandeid, on võimalik külmhoonetes, mis asuvad liikmesriigi territooriumil, kellele sekkumisamet allub, hoida sekkumisameti jaotatud konditustatud liha tehniliselt rahuldavates tingimustes vähemalt kolm kuud.







II PEATÜKK

Juurdepääs riiklikule sekkumisele

Artikkel 4

Ettevõtjate vastavus tingimustele

1. Iga ühenduses asutatud ja käibemaksukohustuslaste registrisse kantud ettevõtja võib esitada kindlaksmääratud hinnaga pakkumuste menetluses või hankemenetluses osaleva pakkumuse riikliku sekkumise kava raames.

Teravilja ja riisi kokkuostus osalemiseks piisab registreerimisest põllumajandusettevõtete registris, kui ettevõtja ei ole käibemaksukohustuslasena registreeritud.

2. Veiseliha kokkuostuks võivad hankemenetluses osaleda üksnes järgmised ettevõtjad:

a) veisetapamajad, mis on registreeritud või kinnitatud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 ( 13 ) artikliga 4, olenemata nende õiguslikust seisundist, ning

b) elusloomade või lihaga kauplejad, kes oma kulul korraldavad loomade tapmise osutatud tapamajades.

3. Või ja lõssipulbri puhul võivad hankemenetluses osaleda üksnes sellised määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 10 lõike 1 punktides e ja f osutatud kinnitatud ettevõtjad, kes vastavad IV lisa III osas ja V lisa III osas osutatud tingimustele.

Artikkel 5

Kindlaksmääratud hinnaga pakkumuste menetluse või hankemenetluse raames tehtavate pakkumuste esitamise kord

1. Käesoleva määruse kohaselt kasutatakse kindlaksmääratud hinnaga pakkumuste menetluse või hankemenetluse raames tehtavate pakkumuste esitamiseks meetodit, mille teeb ettevõtjatele kättesaadavaks asjaomane liikmesriik.

2. Sekkumisametid võivad nõuda, et elektroonilistele pakkumustele lisataks täiustatud elektrooniline allkiri Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/93/EÜ ( 14 ) artikli 2 punkti 2 tähenduses või elektrooniline allkiri, mis pakub samaväärseid tagatisi allkirja toimivuse suhtes, kohaldades samu nõudeid ja tingimusi, mida kohaldab komisjon vastavalt elektroonilisi ja digitaalseid dokumente käsitlevatele komisjoni eeskirjadele, mis on sätestatud otsuses 2004/563/EÜ, Euratom ( 15 ) ning selle rakenduseeskirjades.







II JAOTIS

KOKKUOSTU KORD

Artikkel 6

Kokkuostu meetod

1. Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 10 lõike 1 punktides a, b, d, e ja f loetletud tooteid ostetakse kokku kas kindlaksmääratud hinnaga kokkuostmise teel või hankemenetlusega vastavalt kõnealuse määruse artiklitele 12, 13 ja 18.

2. Pehme nisu, või ja lõssipulbri kindlaksmääratud hinnaga pakkumused või hankemenetluse raames tehtavad pakkumused võib esitada vastavalt käesoleva jaotise sätetele määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 11 kindlaksmääratud sekkumisperioodide jooksul.







I PEATÜKK

Üldeeskirjad







I jagu

Ühised kokkuostutingimused

Artikkel 7

Toodete kokkuostukõlblikkus

1. Riikliku sekkumise tingimustele vastav toode vastab määruses (EÜ) nr 1234/2007 sätestatud nõuetele, on vigadeta ja ehtne ning vastab turustuskvaliteedile.

Eelkõige vastab toode nõuetele, mis on sätestatud käesoleva määruse

— I lisa I, II ja III osas teraviljade kohta,

— II lisa I ja III osas riisi kohta,

— III lisa I, III, V ja VI osas veiseliha kohta,

— artiklis 28 ning IV lisa I ja IV osas või kohta,

— artiklis 28 ning V lisa I, IV ja V osas lõssipulbri kohta.

2. Toodete kokkuostukõlblikkuse kindlaksmääramiseks tehakse katsed, mille meetodeid on kirjeldatud

— I lisa IV–VIII osas ja XII osas teraviljade puhul,

— II lisa VI osas riisi puhul,

— III lisa III osas veiseliha puhul,

— IV lisa IV osas või puhul,

— V lisa IV osas lõssipulbri puhul.

Artikkel 8

Pakutavate toodete miinimumkogused

1. Kokkuostuks kindlaksmääratud hinnaga või hankemenetlusel osalemise kaudu pakutavad miinimumkogused on järgmised:

a) pehme nisu, oder, mais ja sorgo: 80 tonni,

b) kõva nisu: 10 tonni,

c) riis: 20 tonni,

d) veiseliha: 10 tonni,

e) või: 20 tonni,

f) lõssipulber: 20 tonni.

2. Liikmesriik võib toodete kokkuostmiseks kindlaksmääratud hinnaga nõuda suuremat miinimumkogust, kui on sätestatud lõikes 1, kui see on õigustatud kõnealuses liikmesriigis kehtivate hulgikaubandustingimuste ja -tavade või keskkonnaeeskirjadega.

Artikkel 9

Tagatis

Kindlaksmääratud hinnaga või hankemenetluse kaudu kokkuostmiseks pakkumuse esitamisel esitatakse järgmine tagatis määruse (EMÜ) nr 2220/85 kohaselt sellele sekkumisametile, kellele pakkumus on esitatud:

a) teravili: 20 eurot/t,

b) koorimata riis: 30 eurot/t,

c) veiseliha: 300 eurot/t,

d) või: 50 eurot/t,

e) lõssipulber: 50 eurot/t.

Artikkel 10

Kindlaksmääratud hinnaga pakkumuste menetluse või hankemenetluse raames tehtavate pakkumuste esitamise ja nõuetekohasuse tingimused

1. Kindlaksmääratud hinnaga pakkumuste menetluse või hankemenetluse raames tehtav pakkumus on sekkumisameti jaoks nõuetekohane, kui see on selle liikmesriigi ametlikus keeles või ühes ametlikest keeltest, kus pakkumus esitatakse, ja hõlmab järgmist:

a) liikmesriigi poolt kättesaadavaks tehtud vorm, milles nähakse ette vähemalt järgmise teabe esitamine: i) pakkumuse esitaja nimi, aadress ja käibemaksukohustuslase number liikmesriigis, kus pakkuja arendab oma põhitegevust, või käibemaksukohustuslase numbri puudumise korral number põllumajandusettevõtete registris; ii) pakutav toode ning teravilja ja riisi puhul selle asjakohane CN-kood, riisi puhul märgitakse ka tüüp ja sort; iii) koht, kus toodet hoitakse pakkumuse esitamise ajal (v.a veiseliha puhul); iv) teravili ja riis: selle sekkumiskeskuse kinnitatud ladustamiskoht, millele pakkumus on tehtud võimalikult väikeste kuludega, võttes arvesse artiklit 29; kõnealune ladustamiskoht ei ole koht, kus toodet hoitakse pakkumuse esitamise ajal; v) teravili ja riis: saagikoristusaasta ja kasvatuskoht või -kohad ühenduses; vi) või ja lõssipulber: tootmiskuupäev; vii) artiklis 8 sätestatud miinimumkoguste piires pakutav kogus; viii) teravili ja riis: pakutava toote peamised näitajad; ix) või ja lõssipulber: ettevõtjate nimed ja lubade numbrid;

b) järgmised lisadokumendid: i) tõend, et pakkuja on esitanud artiklis 9 osutatud tagatise; ii) teravilja või riisi puhul pakkuja deklaratsioon, et pakutav kogus on tegelikult olemas ladustamiskohas, mis on täpsustatud käesoleva lõike punkti a alapunktis iii; iii) teravilja ja riisi puhul pakkuja deklaratsioon, et tooted on pärit ühendusest ning pakkumuses on käsitletud homogeenset partiid, kusjuures riisi puhul peab olema tegemist ühe ja sama sordi koorimata riisiga; ning iv) teravilja ja riisi puhul deklaratsioon selle kohta, kas on tehtud koristusjärgset töötlust, millist toodet on kasutatud, samuti selle kohta, et asjaomast toodet on kasutatud vastavalt kasutustingimustele ning et toode on heaks kiidetud nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ ( 16 ) alusel.

2. Olenemata käesoleva artikli lõike 1 punkti a alapunktist iv võib kindlaksmääratud hinnaga pakkumuste menetluses või hankemenetluses osalev pakkuja esitada lõike 1 punktis a osutatud vormi kasutades taotluse, et toode võetaks üle ladustamiskohas, kus seda hoitakse pakkumuse esitamise ajal, tingimusel, et asjaomane ladustamiskoht vastab artiklis 3 sätestatud nõuetele ning et teravilja ja riisi puhul on see kinnitatud vastavalt artikli 2 lõikele 3.

3. Kui pakkumuste esitamise tähtpäev langeb riigipühale, esitatakse pakkumused hiljemalt viimasel tööpäeval, mis eelneb riigipühale.

4. Laupäeval, pühapäeval või riigipühal esitatud pakkumused loetakse sekkumisametile laekunuks esimesel tööpäeval, mis järgneb pakkumuste esitamise päevale.

5. Pärast pakkumuste esitamist ei saa neid tagasi võtta ega muuta.

6. Sekkumisamet registreerib nõuetekohased pakkumused ja asjaomased kogused pakkumuste saamise päeval.

7. Pakkumuse vastuvõtmisest tulenevaid õigusi ja kohustusi ei saa loovutada.

Artikkel 11

Kindlaksmääratud hinnaga pakkumuste menetluse või hankemenetluse raames tehtavate pakkumuste kontrollimine sekkumisameti poolt

1. Sekkumisametid kontrollivad artikli 10 lõikes 1 sätestatud nõuete alusel, kas kindlaksmääratud hinnaga pakkumuste menetluse või hankemenetluse raames tehtavad pakkumused on nõuetekohased.

Kui pakkumus ei ole nõuetekohane, teavitab sekkumisamet sellest asjaomast ettevõtjat kolme tööpäeva jooksul. Kui ettevõtja kõnealust teavet ei saa, loetakse asjaomane pakkumus nõuetekohaseks.

2. Pärast seda, kui sekkumisamet on kontrollinud, et pakkumus on nõuetekohane, võib ta kontrollida artikli 10 lõike 1 punkti b alapunktides ii, iii ja iv osutatud dokumentide vastavust nõuetele, kasutades vajaduse korral pakkuja ladustamiskoha puhul pädeva sekkumisameti abi vastavalt artikli 32 lõikele 3.







II jagu

Kindlaksmääratud hinnaga kokkuostmise eritingimused

Artikkel 12

Toodete kokkuostmise kord kindlaksmääratud hinna puhul

1. Pehmet nisu, võid ja lõssipulbrit ostetakse kokku määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 18 lõike 1 kohaste kindlaksmääratud hindadega vastavalt I jao ja käesoleva jao sätetele.

2. Sekkumisametile võib esitada pakkumused alates määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 11 sätestatud ajavahemike algusest.

Artikkel 13

Komisjoni teavitamine

1. Sekkumisametid teatavad komisjonile pehme nisu, või ja lõssipulbri kogused, mille kohta on eelneval nädalal esitatud pakkumus, ja muu sellega seotud teabe.

2. Teade saadetakse järgmistel aegadel:

a) või ja lõssipulber: igal esmaspäeval enne kella 14.00 Brüsseli aja järgi;

b) pehme nisu: artikli 56 lõikes 1 osutatud teatamise raames igal kolmapäeval enne kella 12.00 Brüsseli aja järgi.

3. Kui pehme nisu, või ja lõssipulbri pakutud kogused saavutavad määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 13 lõike 1 punktides a, c või d või artikli 18 lõike 1 punktis a kindlaksmääratud ülemmäärad, teatab komisjon liikmesriikidele, millisest kuupäevast alates nad teatavad komisjonile käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kogused igal tööpäeval enne kella 14.00 (Brüsseli aja järgi) pehme nisu, või ja lõssipulbri koguste kohta, mida on eelmise tööpäeva jooksul pakutud sekkumiseks.

4. Teade ei sisalda artikli 10 lõike 1 punkti a alapunktides i ega ix osutatud andmeid.

5. Teade esitatakse vastavalt artiklile 58.

Artikkel 14

Sekkumise piirmäärade järgimise meetmed

1. Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 13 lõike 1 punktides a, c ja d ning artikli 18 lõike 1 punktis a osutatud piirmäärade järgimiseks teeb komisjon ilma kõnealuse määruse artikli 195 lõikes 1 osutatud komitee abita otsuse:

a) lõpetada kindlaksmääratud hinnaga sekkumiskokkuost;

b) määrata jaotuskoefitsient, mida kohaldatakse teataval päeval igalt pakkujalt saadud ja komisjonile teatatud pakkumuste üldkoguse suhtes, kui kõnealusel päeval pakutud täieliku koguse vastuvõtmine tooks kaasa maksimumkoguse ületamise;

c) vajaduse korral lükata tagasi kaalumisel olevad pakkumused, mis on tehtud liikmesriikide sekkumisametitele.

Komisjon teeb otsuse kahe tööpäeva jooksul pärast artikli 13 lõikes 1 osutatud teate saamist ja viie tööpäeva jooksul pärast artikli 13 lõikes 3 osutatud teate saamist.

2. Pehme nisu, või ja lõssipulbri pakkuja, kelle suhtes kohaldatakse lõike 1 punktis b osutatud jaotuskoefitsienti, võib oma pakkumuse tagasi võtta viie tööpäeva jooksul pärast käesoleva määruse, millega määratakse kindlaks jaotuskoefitsient, jõustumise kuupäeva.







III jagu

Hankemenetlusega kokkuostu eritingimused

Artikkel 15

Toodete kokkuostu kord hankemenetluse kasutamise puhul

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 18 lõikes 2 osutatud tooteid ostetakse kokku vastavalt I ja käesoleva jao sätetele.

Artikkel 16

Hankemenetlus

1. Toodete kokkuostu hankemenetluse võib avada määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 osutatud korras määrusega (edaspidi „hankemenetluse avamise määrus”).

2. Komisjon avab ilma määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 1 osutatud komitee abita järgmised hankemenetlused:

a) hankemenetlus selliste pehme nisu koguste kokkuostmiseks, mis ületavad 3 miljoni tonni suuruse pakutava maksimumkoguse;

▼M1

b) veiseliha kokkuostu hankemenetlus vastavalt kategooriale ja liikmesriigile või selle piirkonnale, võttes aluseks viimase kahe nädala registreeritud turuhinnad vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 12 lõike 1 punktile c. Komisjon sulgeb kõnealuse hankemenetluse sama menetluse kohaselt, vastavalt kategooriale ja liikmesriigile või selle piirkonnale, võttes aluseks viimase nädala registreeritud turuhinnad.

▼B

3. Hankemenetluse avamise määrus sisaldab eelkõige järgmist teavet:

a) hankemenetlusega hõlmatud tooted ning teravilja ja riisi puhul selle asjakohane CN-kood, riisi puhul teatatakse ka tüüp ja sort;

b) hankemenetlusega hõlmatud ajavahemik (edaspidi „hankeperiood”) ja vajaduse korral alaperioodid, mil pakkumusi saab esitada.

4. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 18 lõike 2 teisele lõigule võib erijuhtudel avada piiratud hankemenetluse kõnealuse määruse artikli 195 lõikes 2 osutatud korras. Sel juhul viidatakse kõnealuses määruses hankemenetlusega hõlmatud konkreetsele liikmesriigile või liikmesriigi piirkonnale.

5. Riisi käsitlevat hankemenetlust võib piirata ühele või mitmele riisisordile vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 III lisa I osa punktis I.2 esitatud määratlusele („ümarateraline riis”, „keskmiseteraline riis”, „pikateraline riis A” või „pikateraline riis B”).

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 12 lõike 1 punkti c, artikli 12 lõike 2 ja artikli 18 lõike 3 punkti b kohaldamisel kehtivad järgmised eeskirjad:

◄

a) liikmesriigi või selle piirkonna keskmise turuhinna puhul võetakse iga sekkumiskõlbliku kategooria puhul arvesse käesoleva määruse III lisa II osas sätestatud koefitsientide abil kvaliteediklassina R3 väljendatud kvaliteediklasside U, R ja O hindu liikmesriigis või asjaomases sekkumispiirkonnas;

b) keskmised turuhinnad registreeritakse vastavalt komisjoni määruses (EÜ) nr 1249/2008 ( 17 ) sätestatud tingimustele ja kvaliteediklassidele;

c) liikmesriigi või liikmesriigi piirkonna iga sekkumiskõlbliku kategooria keskmise turuhinnana käsitatakse kõigi punktis b osutatud kvaliteediklasside turuhinna keskmist, mida on kaalutud vastavalt kvaliteediklassi osakaalule kõnealuse liikmesriigi või piirkonna loomade kogutapaarvus.

Ühendkuningriik koosneb kahest sekkumispiirkonnast:

— I piirkond: Suurbritannia,

— II piirkond: Põhja-Iirimaa.

7. Käesoleva artikli lõigete 2 ja 6 kohaldamiseks teatab liikmesriigi pädev asutus komisjonile keskmised turuhinnad vastavalt määruse (EÜ) nr 1249/2008 artiklile 17 ja käesoleva määruse artiklile 58.

Artikkel 17

Pakkumuste esitamine ja nende nõuetekohasus

1. Lisaks artiklis 10 sätestatud üldtingimustele on pakkumus nõuetekohane, kui selles on näidatud pakutav hind eurodes mõõtühiku kohta ilma käibemaksuta ja ümardatuna mitte rohkem kui kahe kümnendkohani.

Teravilja ja riisi puhul on toote tonni kohta pakutav hind selline, mis vastab teravilja miinimumkvaliteedile või riisi standardkvaliteedile, kui toode on tarnitud pakkuja näidatud ladustamiskohale, kuid maha laadimata.

Või ja lõssipulbri puhul on pakutav hind sekkumisameti poolt kooskõlas artikliga 25 ja artikli 30 lõikega 1 määratava ladustamiskoha laadimisplatvormile tarnitud toodete 100 kg hind.

Veiseliha puhul teatatakse pakkumuses hind, väljendatuna kvaliteediklassi R3 kuuluva toote 100 kg kohta vastavalt artikli 16 lõike 5 punktile a ja artikli 19 lõike 2 teisele lõigule.

2. Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 20 lõike 1 kohaldamist, on teravilja, riisi, veiseliha ja lõssipulbri suurim pakutav hind võrdne määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 8 sätestatud võrdlushinnaga või või puhul on see kuni 90 % võrdlushinnast, nagu on osutatud kõnealuse määruse artikli 18 lõikes 3.

Artikkel 18

Pakkumustest komisjonile teatamine

1. Sekkumisametid teatavad kõikidest nõuetekohastest pakkumustest komisjonile ajavahemiku jooksul, mis on esitatud hankemenetluse avamise määruses, ning esitavad asjakohase teabe.

2. Teade ei sisalda artikli 10 lõike 1 punkti a alapunktides i ega ix osutatud andmeid.

3. Kui pakkumusi ei ole esitatud, teatavad sekkumisametid sellest komisjonile lõikes 1 osutatud ajavahemiku jooksul.

4. Teade esitatakse vastavalt artiklile 58.

Artikkel 19

Pakkumustel põhinevad otsused

1. Artikli 18 kohaselt teatatud pakkumuste alusel määrab komisjon määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 sätestatud korras kokkuostu maksimumhinna või otsustab jätta selle määramata.

2. Veiseliha puhul:

a) kinnitatakse kategooria kokkuostu maksimumhinnaks kvaliteediklassi R3 hind;

b) võib liikmesriigi või selle piirkonna jaoks kinnitada erineva kokkuostuhinna, et võtta arvesse keskmisi registreeritud turuhindu ja kohaldada määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 12 lõike 1 punkti c.

Kui võetakse üle mitte kvaliteediklassi R3, vaid teistesse kvaliteediklassidesse kuuluvaid tooteid, kohandatakse edukale pakkujale makstavat hinda, kohaldades kokkuostetava kvaliteediklassi suhtes koefitsienti, nagu on sätestatud III lisa II osas.

3. Otsused lõigetes 1 ja 2 osutatud riikliku sekkumise kohta avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 20

Pakkumusi käsitlevad üksikotsused

1. Kui kokkuostu maksimumhind on kinnitatud vastavalt artikli 19 lõikele 1, võtab sekkumisamet vastu pakkumusi, milles hind on võrdne maksimumhinnaga või sellest madalam. Kõik muud pakkumused lükatakse tagasi.

2. Kui kokkuostu maksimumhinda ei ole kindlaks määratud, lükatakse tagasi kõik pakkumused.

Sekkumisametid ei võta vastu pakkumusi, millest ei ole teatatud artikliga 18 ettenähtud korras.

3. Sekkumisametid võtavad käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud otsused vastu pärast seda, kui on avaldatud artikli 19 lõikes 3 osutatud komisjoni otsus riikliku sekkumise kohta, ning teatavad pakkujatele nende hankemenetluses osalemise tulemusest kolme tööpäeva jooksul pärast kõnealuse otsuse jõustumist.

Artikkel 21

Veiselihasektori erikriteeriumid

1. Veiseliha puhul ei võeta arvesse pakkumusi, mille pakutav hind on kõrgem kui liikmesriigis või liikmesriigi piirkonnas registreeritud vastava kategooria keskmine turuhind, mis on ümber arvutatud III lisa II osas sätestatud koefitsientidega kvaliteediklassi R3 hinnaks, lisades 10 eurot 100 kilogrammi rümpade massi kohta.

2. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, lükatakse pakkumused tagasi, kui pakutav hind on kõrgem kui hankemenetluse asjaomase alaperioodi jaoks kehtestatud maksimaalne kokkuostuhind, nagu on osutatud artikli 19 lõike 2 esimeses lõigus.

3. Kui pakkujatele määratud kokkuostuhind on kõrgem kui lõikes 1 osutatud keskmine turuhind, kohandatakse määratud hinda, korrutades seda koefitsiendiga, mis on saadud III lisa VII osas esitatud valemi A abil. Seejuures ei tohi aga:

a) kõnealune koefitsient olla suurem kui 1;

b) kõnealuse koefitsiendi kasutamisel väheneda määratud hind rohkem kui kõnesoleva hinna ja keskmise turuhinna erinevuse võrra.

Kui liikmesriigil on usaldusväärsed andmed ja sobivad kontrollivahendid, võib ta teha otsuse arvutada koefitsiendi iga pakkuja jaoks III lisa VII osa valemi B abil.

Artikkel 22

Veiseliha kokkuostu piiramine

Kui sekkumisametitele pakutakse veiseliha suuremas koguses kui neil on võimalik kohe üle võtta, võivad nad kokkuostmisel piirduda kogusega, mida neil on võimalik üle võtta oma territooriumil või mõnes oma sekkumispiirkonnas, nagu on määratletud artikli 16 lõike 5 teises lõigus.

Sellise piirangu puhul tagavad liikmesriigid kõigi asjaomaste isikute võrdse juurdepääsu.







II PEATÜKK

Esmajärgulised nõuded ja tagatise vabastamine või sellest ilmajäämine

Artikkel 23

Esmajärgulised nõuded

Esmajärgulised nõuded määruse (EMÜ) nr 2220/85 artikli 20 tähenduses on:

a) kindlaksmääratud hinnaga pakkumuste menetluse või hankemenetluse raames tehtavatest pakkumustest kinnipidamine;

b) toodete tarnimine sekkumisametite määratud ladustamiskohta tähtaja jooksul, mis on esitatud tarnekorralduses vastavalt artiklile 25;

c) artiklis 7 osutatud nõuete täitmine;

d) teravili ja riis: toodete asumine kindlaksmääratud hinnaga pakkumuste menetluse või hankemenetluse raames tehtava pakkumuse esitamise ajal pakkumuses märgitud ladustamiskohas.

Artikkel 24

Tagatise vabastamine ja sellest ilmajäämine

1. Artiklis 9 osutatud tagatis vabastatakse niipea, kui pakkuja on tarninud kogu artiklis 25 osutatud tarnekorralduses märgitud koguse kõnealuses korralduses ettenähtud aja jooksul ning on kindlaks tehtud, et see vastab artiklis 7 sätestatud nõuetele.

2. Kui tooted ei vasta artiklis 7 osutatud nõuetele, siis neid vastu ei võeta ja seda osa tagatisest, mis vastab vastuvõtmata jäänud kogusele, ei tagastata.

3. Kui pakkuja ei ole tarnekorralduses märgitud tähtaja jooksul tooteid kohale toimetanud ja põhjuseks ei ole vääramatu jõud, jääb ta ilma tarnimata kogusele vastavast tagatise osast ja tarnimata koguse kokkuost tühistatakse.

4. Kui pakkumus ei ole nõuetekohane või seda ei ole vastu võetud, vabastatakse tagatised.

5. Teravilja ja riisi puhul jäetakse tagatis vabastamata, kui sekkumisamet ei ole saanud piisavaid tõendeid, et pakutavad kogused on artikli 10 lõike 1 punkti b alapunkti ii kohaselt ladustamiskohas olemas.

Esimese lõigu kohaldamisel kontrollib sekkumisamet ladustamiskohtades olevaid koguseid vastavalt eeskirjadele ja tingimustele mutatis mutandis, mis on ette nähtud määrusega (EÜ) nr 884/2006 riiklike ladustamistehingute raames ladustatud toodete füüsiliseks kontrolliks, eelkõige aga vastavalt kõnealuse määruse I lisa B(III) osas sätestatule. Riskianalüüsist lähtuvalt kontrollitakse vähemalt 5 % pakkumustest ja 5 % pakutavatest kogustest.

6. Teravilja ja riisi puhul vabastatakse tagatis täielikult, kui tegelikult tarnitud ja vastuvõetud viljakogus erineb kuni 5 % pakkumisel vastuvõetud kogusest.

7. Kui tegelikult tarnitud ja vastuvõetud veiselihakogus on väiksem kui pakkumisel vastuvõetud kogus, siis:

a) vabastatakse tagatis täielikult, kui erinevus ei ületa 5 % või 175 kg;

b) jääb tagatise andja tagatisest ilma (v.a vääramatu jõu korral): i) osaliselt, võrdeliselt tarnimata või vastuvõtmata kogustega, juhul kui erinevus ei ületa 15 %; ii) täielikult kõigil teistel juhtudel vastavalt määruse (EMÜ) nr 2220/85 artiklile 29.

8. Tagatis vabastatakse artikli 14 lõike 2 kohaldamise korral.







III PEATÜKK

Ühised tarne-eeskirjad







I jagu

Tarned

Artikkel 25

Tarned ja tarnekorraldused

▼M1

Pärast kindlaksmääratud hinnaga pakkumuste menetluse või hankemenetluse raames tehtava pakkumuse nõuetekohasuse kontrollimist vastavalt artikli 11 lõikele 1 ning pärast teatamist vastavalt artikli 20 lõikele 3 annab sekkumisamet välja tarnekorralduse, piiramata artikli 14 lõike 1 ja artikli 19 lõike 1 kohaselt vastuvõetud meetmeid. Tarnekorraldusel on kuupäev ja number ning selles esitatakse järgmine teave:

a) tarnitav kogus;

b) toodete tarnimise lõppkuupäev;

c) ladustamiskoht, kuhu tooted tuleb tarnida;

d) hind, millega kindlaksmääratud hinnaga pakkumuste menetluse või hankemenetluse raames tehtav pakkumus on vastu võetud.

▼B

Tarnekorraldusi ei anta välja selliste koguste suhtes, mida ei ole komisjonile teatatud vastavalt artikli 13 lõikele 1 ja artikli 18 lõikele 1.

Artikkel 26

Teravilja ja riisi tarneid käsitlevad erisätted

1. Kui teravilja või riisi ei ole võimalik tarnida sekkumiskeskuse ladustamiskohta, mille on teatanud pakkuja vastavalt artikli 10 lõike 1 punkti a alapunktile iv, määrab sekkumisamet sama sekkumiskeskuse muu ladustamiskoha või muu kinnitatud sekkumiskeskuse ladustamiskoha, kuhu tooted tuleb võimalikult väikeste kuludega tarnida.

2. Tarnimine ladustamiskohta peab toimuma hiljemalt kolmanda kuu lõpuks pärast artiklis 25 osutatud tarnekorralduse väljaandmise kuupäeva ning igal juhul hiljemalt 30. juuniks teravilja ja 31. augustiks riisi puhul.

Artikli 35 lõikes 2 osutatud juhtumite korral toimub tarnimine hiljemalt 31. augustiks teravilja ja 31. oktoobriks riisi puhul.

3. Tarnitud koguse kaalumise juures viibib pakkuja ja sekkumisameti esindaja, kes on pakkujast sõltumatu.

Sekkumisameti esindajaks võib siiski olla ka laopidaja. Sel juhul korraldab sekkumisamet ise 30 päeva jooksul alates artikli 31 lõikes 1 osutatud tingimusliku ülevõtmise kuupäevast vähemalt mahukontrolli hõlmava kontrollimise; erinevus kaalutud koguse ja mahumõõtmismeetodiga hinnatud koguse vahel ei tohi ületada 5 %.

Kui lubatud hälvet ei ületata, kannab laopidaja kõik kulud, mis on seotud teravilja või riisi ülevõtmisel raamatupidamisarvestusse kantud ja hilisemal kaalumisel täheldatud massi võimaliku erinevusega.

Kui lubatud hälve ületatakse, kaalutakse teravili või riis viivitamata. Kui kindlakstehtud mass on arvepidamises registreeritud massist väiksem, kannab kaalumisega seotud kulud laopidaja, kui suurem, kannab kulud liikmesriik.

Artikkel 27

Veiseliha tarneid käsitlevad erisätted

1. Mahalaadimiskulud kannab edukas pakkuja.

2. Edukad pakkujad tarnivad tooted hiljemalt 17 päeva jooksul pärast esimest tööpäeva, mis järgneb määruse avaldamisele, millega määratakse kindlaks kokkuostu maksimumhinnad.

Olenevalt määratud kogustest võib sekkumisamet kõnealust aega ühe nädala võrra pikendada. Tarnida võib mitme kaubasaadetisena.

3. Veiseliha tarneid käsitlevad erinõuded on sätestatud III lisa III osas.

Artikkel 28

Või ja lõssipulbri tarneid käsitlevad erisätted

1. Või, mis vastab IV lisa IV osas sätestatud nõuetele, pakitakse vähemalt 25 kilogrammise netomassiga plokkidesse ja tarnitakse sellisena. Või pakitakse uuest tugevast materjalist pakendisse nii, et transportimise, lattu saabumise, ladustamise ja laost väljaviimise ajal oleks tagatud selle kaitse. Pakendile on märgitud vähemalt järgmised andmed, vajaduse korral koodiga:

a) loanumber tootjaettevõtte ja -liikmesriigi kindlakstegemiseks;

b) tootmise kuupäev;

c) ladustamiskohta saabumise kuupäev;

d) tootepartii ja pakendi number; pakendi numbri võib asendada kaubaalusele märgitud kaubaalusenumbriga;

e) märge „rõõsk koor” või vesifaasi vastava pH puhul.

Liikmesriigid võivad sätestada, et kui lao juhataja kohustub pidama registrit, millesse lattu saabumise päeval kantakse esimeses lõigus osutatud andmed, ei tule lattu saabumise kuupäeva pakendile märkida.

2. Lõssipulbri pakid netomassiga 25 kilogrammi vastavad V lisa II ja III osas sätestatud nõuetele ning on pakitud kottidesse, millele on märgitud järgmised andmed, vajaduse korral koodiga:

a) loanumber tootjaettevõtte ja -liikmesriigi kindlakstegemiseks;

b) tootmise kuupäev või vajaduse korral nädal;

c) tootepartii number;

d) nimetus „pihustuskuivatamisel saadud lõssipulber”.

3. Edukas pakkuja tarnib või või lõssipulbri ladustamiskoha laadimisplatvormile 28 päeva jooksul pärast tarnekorralduse väljaandmise kuupäeva. Tarnida võib mitme kaubasaadetisena.

Või ja lõssipulber tarnitakse pikaajaliseks ladustamiseks sobiva kvaliteediga kaubaalustel, mis vahetatakse samaväärsete kaubaaluste vastu.

Või või lõssipulbri ladustamiskoha laadimisplatvormile mahalaadimise kulud kannab edukas pakkuja.







II jagu

Transpordikulud

Artikkel 29

Teravilja ja riisi transpordi kulud

1. Kui vahemaa on kuni 100 km, jääb teravilja või riisi vähimate kuludega transportimine pakkuja määratud ladustamiskohta vastavalt artikli 10 lõike 1 punkti a alapunktile iv pakkuja kanda. Suurema vahemaa korral kannab 100 km ületaval teelõigul transpordikulud sekkumisamet.

▼M1

2. Kui sekkumisasutus muudab pakkuja näidatud ladustamiskohta, kannab sekkumisasutus artikli 26 lõike 1 kohaselt täiendavad transpordikulud, välja arvatud esimese 20 km puhul. Kaugemale kui 100 km transportimise kulud kannab sekkumisamet siiski täies ulatuses. Käesolevat lõiget ei kohaldata artikli 31 lõike 2 kohaldamisel.

▼B

3. Sekkumisameti kantavad kulud, millele on osutatud lõigetes 1 ja 2, hüvitab komisjon kulude tegeliku väärtuse alusel vastavalt määruse (EÜ) nr 884/2006 artikli 4 lõike 1 punktile c.

4. Transpordikulud, mis on seotud toodete asendamisega vastavalt artikli 35 lõikele 2, kannab pakkuja täielikult ise.

Artikkel 30

Või ja lõssipulbri transpordi kulud

1. Sekkumisamet valib lõssipulbri või või ladustamiskohale lähima vaba lao.

Sekkumisamet võib siiski valida kuni 350 km raadiuses teise ladustamiskoha, kui see ei tekita täiendavaid ladustamiskulusid.

Kaugemal asuva ladustamiskoha võib sekkumisamet valida juhul, kui kulud, sealhulgas ladustamis- ja transpordikulud, on väiksemad. Sel juhul teatab sekkumisamet oma valikust viivitamata komisjonile.

2. Kui võid või lõssipulbrit kokkuostev sekkumisamet ei asu liikmesriigis, mille territooriumil pakutavat võid või lõssipulbrit ladustatakse, ei võeta lõikes 1 osutatud suurima kauguse arvutamisel arvesse vahemaad müüja laost selle liikmesriigi piirini, kus asub kokkuostev pädev asutus.

3. Lõikes 1 osutatud suurimat kaugust ületava transpordiga seotud transpordikulud kannab sekkumisamet tariifimääraga 0,05 eurot lõssipulbri ja 0,065 eurot või 1 tonni transpordi kilomeetri kohta. Kõnealused lisakulud kannab sekkumisamet üksnes juhul, kui või temperatuur ei ületa külmhoonesse saabumisel 6 oC.







IV PEATÜKK

Ülevõtmine, esialgne kontrollimine ja proovide võtmine

Artikkel 31

Tingimuslik ülevõtmine

1. Tingimusliku ülevõtmise kuupäev on:

a) teravilja, riisi, või ja lõssipulbri puhul sel päeval, mil kogus on täielikult tarnitud ettenähtud ladustamiskohta, kuid mitte varem kui päeval, mis järgneb tarnekorralduse väljaandmise päevale;

b) kõigi artiklis 27 osutatud veiselihasaadetiste puhul sel päeval, mil need võetakse vastu sekkumiskeskuse ladustamiskoha lihalõikusettevõtte kaalupunktis.

2. Sekkumisamet võib otsustada, et teravili, riis, või või lõssipulber võetakse üle ladustamiskohas, kus kõnealuseid tooteid hoitakse kindlaksmääratud hinnaga pakkumuste menetluse või hankemenetluse raames tehtava pakkumuse esitamise ajal, tingimusel et asjaomane ladustamiskoht vastab artiklis 3 sätestatud nõuetele ning et teravilja ja riisi puhul on see kinnitatud vastavalt artikli 2 lõikele 3. Sel juhul toimub tingimuslik ülevõtmine järgmisel päeval pärast tarnekorralduse väljaandmist.

3. Tooted võtab üle sekkumisamet või selle esindaja, kes peab olema pakkujast sõltumatu isik.

Artikkel 32

Kontrollimeetmed

1. Ilma et see piiraks toodete ülevõtmisel käesoleva määrusega nõutavaid kontrolle, kontrollitakse sekkumisvarusid määruse (EÜ) nr 884/2006 artikliga 2 kehtestatud tingimustel.

2. Kui kontrolle tehakse käesoleva määruse I lisa I osa kolmandas lõigus osutatud riskianalüüsi alusel, jäävad saasteainete lubatud maksimumtaseme järgimata jätmisest tulenevad rahalised kohustused teravilja puhul liikmesriigi kanda vastavalt määruse (EÜ) nr 884/2006 artiklis 2 sätestatud eeskirjadele.

Kui asjaomane liikmesriik suudab ohratoksiin A ja aflatoksiini puhul komisjonile tõendada standarditest kinnipidamist vastuvõtmisel, normaalsete ladustamistingimuste täitmist ning laopidaja muudest kohustustest kinnipidamist, kantakse rahalised kohustused ühenduse eelarvesse.

3. Kui teravilja ja riisi ladustamiskoht, mis on määratud artikli 10 lõike 1 punkti a alapunkti iii kohaselt, asub muus liikmesriigis kui liikmesriik, kus kindlaksmääratud hinnaga pakkumuste menetluse või hankemenetluse raames tehtav pakkumus esitati, ning kui sekkumisamet, kellele pakkumus tehti, otsustab toodete tegelikku olemasolu kohapeal kontrollida, saadab sekkumisamet asjaomase ladustamiskoha eest vastutavale sekkumisametile taotluse kontrolli tegemiseks ja pakkumuse koopia. Kohapealne kontrollimine toimub pakkumuse saanud sekkumisameti kehtestatud tähtaja jooksul.

4. Käesoleva määruse lisades sätestatud kontrollidega seotud sätteid võib muuta määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 osutatud korras, eelkõige juhul, kui saasteainete tõttu on turu olukord tõsiselt häiritud või kui toodete radioaktiivse saastumise taseme kontrollimiseks tuleb teha eriseiret.

5. Pakkuja kannab kulud, mis on seotud teraviljaga I lisa XII osas osutatud meetodil tehtud järgmiste katsetega:

i) sorgo tanniinisisalduse määramine;

ii) amülaasi aktiivsuse määramine (Hagberg);

iii) kõva nisu ja pehme nisu proteiinisisalduse määramine;

iv) Zeleny sadestuskatse;

v) mehaanilise töödeldavuse katse;

vi) saasteainete analüüs.

6. Tulemustega seotud vaidluste korral kannab pakkuja uuesti tehtud vajalike katsetega seotud kulud üksnes juhul, kui ta on kaotaja osapool.

Artikkel 33

Erisätted, milles käsitletakse teravilja ja riisi ülevõtmist ladustamiskohas laopidaja poolt

1. Kui teravili või riis võetakse üle ladustamiskohas, kus kõnealuseid tooteid hoitakse kindlaksmääratud hinnaga pakkumuste menetluse või hankemenetluse raames tehtava pakkumuse esitamise ajal, tehakse ülevõetav kogus kindlaks sellise laoarvestuse alusel, mis vastab ametialastele normidele ja võimaldab kooskõla ühenduse õigusaktidega, eelkõige määruse (EÜ) nr 884/2006 II lisaga, ning eeldusel, et:

a) laoarvestuses märgitakse: i) mass, mis on kindlaks tehtud kaalumisel hiljemalt kümne kuu jooksul enne ülevõtmist; ii) kvaliteediomadused kaalumise hetkel ning eelkõige niiskusesisaldus; iii) punkrivahetused ja töötlemine;

b) laopidaja tõendab, et pakutud partii vastab igati laoarvestuses esitatud andmetele;

c) kaalumise ajal kindlakstehtud kvaliteediomadused on samad, mis sekkumisameti või selle esindaja iga 60 tonni kohta võetud proovist koostatud representatiivse proovi kvaliteediomadused.

2. Kui kohaldatakse lõiget 1, märgitakse laoarvestusse määruse (EÜ) nr 884/2006 artikliga 5 kooskõlas registreeritav mass, mida vajaduse korral kohandatakse, et võtta arvesse erinevust kaalumise käigus kindlakstehtud niiskusesisalduse ja/või prügilisandite protsendimäära ning representatiivse proovi põhjal kindlakstehtud niiskusesisalduse ja/või prügilisandite protsendimäära vahel. Erinevust prügilisandite protsendimäära vahel võib võtta arvesse ainult juhul, kui sellega väheneb laoarvestusse kantud mass.

Sekkumisamet korraldab täiendava mahukontrolli 45 päeva jooksul alates ülevõtmise päevast. Erinevus kaalutud koguse ja mahumõõtmismeetodiga määratud koguse vahel ei tohi ületada 5 %.

Kui lubatud hälvet ei ole ületatud, kannab laopidaja kõik kulud, mis on seotud toodete ülevõtmisel raamatupidamisarvestusse kantud ja hilisemal kaalumisel täheldatud massi võimaliku erinevusega.

Kui lubatud hälve ületatakse, kaalutakse teravili või riis viivitamata. Kaalumiskulud kannab laopidaja, kui kaalumisel saadud kogus on registreeritust väiksem, või Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond, kui kaalumisel saadud kogus on registreeritust suurem, võttes arvesse määruse (EÜ) nr 884/2006 XI lisa punktiga 1 lubatud hälvet.

Artikkel 34

Ülevõtmisprotokoll

1. Sekkumisamet annab hiljemalt 60 päeva jooksul pärast toodete tarnimise lõppkuupäeva (millele on osutatud artikli 25 punktis b) välja ülevõtmisprotokolli pärast seda, kui kontrollimise ja analüüsidega on kindlaks tehtud, et artiklis 7 sätestatud nõuded on täidetud. Ülevõtmisprotokolli märgitakse:

a) koguse ja kvaliteedi miinimumnõuete kontrollimise kuupäev;

b) tarnitud toote mass ja riisi puhul sort;

c) teravilja ja riisi puhul esindava proovi koostamiseks võetud proovide arv;

d) toodete omadused, mis on selgitatud välja analüüside tulemusel;

e) analüüside võtmise ja tulemuste saamise eest vastutav üksus;

f) tingimusliku ülevõtmise kuupäev, millele on viidatud artikli 31 lõikes 1;

g) vajaduse korral teravilja ja riisi ülevõtmata kogused. Sel juhul teavitatakse pakkujat.

2. Protokoll kuupäevastatakse ning saadetakse pakkujale ja laopidajale.

Kõnealuse protokolli võib siiski registreerida sekkumisameti raamatupidamissüsteemis ning selle võib saata elektroonilisel teel.

Artikkel 35

Pakkuja kohustused

3. Kui kontrollide tulemustest ilmneb, et tooted ei vasta artiklis 7 sätestatud nõuetele, on pakkuja kohustatud:

a) võtma asjaomased tooted oma kulul tagasi;

b) maksma kinni kulud, mis on kantud alates toote ladustamiskohta saabumise kuupäevast väljaviimise kuupäevani.

Pakkuja tasutavad kulud arvutatakse lattu toomise, laost väljaviimise ja laos hoidmise kulude standardsumma alusel vastavalt määruse (EÜ) nr 884/2006 artikli 4 lõikele 1.

4. Kui analüüside ja kontrollide tulemused ei võimalda pakutavat teravilja ega riisi sekkumiseks vastu võtta, võib pakkuja asendada nõuetele mittevastava koguse. Sel juhul võib sekkumisamet muuta tarnekuupäeva, ilma et see piiraks artikli 26 lõikes 2 sätestatud tarnimise lõppkuupäeva kohaldamist.

Artikkel 36

Veiseliha käsitlev eritingimus – konditustamise nõue

Sekkumisametid ostavad kogu veiseliha kokku konditustatuna vastavalt III lisa IV osale.







V PEATÜKK

Sekkumishind, kokkuostuhind ja maksed

Artikkel 37

Veiseliha kokkuostuhind

Veiseliha kokkuostuhind on ladustamiskoha lihalõikusettevõtte vastuvõtu kaalupunktis kujunenud vaba hind.

Artikkel 38

Teravilja ja riisi sekkumis- ja kokkuostuhinnad

1. Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 13 lõike 3 ning artikli 18 lõigete 1 ja 2 kohaldamisel võetakse teraviljasektori puhul kindlaksmääratud kokkuostuhinna kehtestamisel sekkumishinnana arvesse kõnealuse määruse artikli 8 lõike 1 punktis a sätestatud võrdlushinda.

2. Teravilja ja riisi puhul makstakse järgmist hinda:

a) kindlaksmääratud hinnaga kokkuostmise korral makstakse pakkujale lõikes 1 osutatud hinda;

b) hankemenetluse läbinud edukale pakkujale makstakse hinda, mille sekkumisamet on arvutanud pakutava hinna alusel.

Mõlemal juhul kohandatakse hinda, et võtta arvesse toodete kvaliteeti vastavalt I lisa IX, X ja XI osale teravilja puhul ning II lisa II ja III osale riisi puhul.

3. Kui sekkumisamet võtab üle ning ladustab vastavalt artikli 31 lõikele 2 teravilja ja riisi ladustamiskohas, kus kõnealuseid tooteid hoitakse kindlaksmääratud hinnaga pakkumuste menetluse või hankemenetluse raames tehtava pakkumuse esitamise ajal, vähendatakse makstavat kokkuostuhinda. See vähendamine koosneb järgmisest:

▼M1

a) transpordikulud alates sekkumisasutuse määratud tegelikust ülevõtmiskohast kuni artikli 10 lõike 1 punkti a alapunktis iv osutatud ladustamiskohani, kuhu tooted tuli võimalikult väikeste kuludega tarnida, välja arvatud kulud, mis on seotud toodete transportimisega kaugemale kui artikli 29 lõikes 1 osutatud 100 km, ning

▼B

b) kulud, mis on seotud toodete väljaviimisega sekkumiskeskuse ladustamiskohast.

Esimese lõigu punktides a ja b osutatud kulud arvutatakse asjaomases liikmesriigis tegelikult registreeritud kulutuste alusel.

Artikkel 39

Maksed

1. Artikli 34 kohaselt ülevõetud koguste eest tasutakse hiljemalt 65. päeval pärast artiklis 31 osutatud tingimusliku ülevõtmise kuupäeva.

2. Tasutakse ainult tegelikult tarnitud ja vastuvõetud koguste eest. Kui tegelikult tarnitud ja vastuvõetud kogus on pakkumisel vastuvõetud kogusest suurem, tasutakse vaid pakkumisel vastuvõetud koguse eest.







III JAOTIS

SEKKUMISVARUDEST PÄRINEVATE TOODETE MÜÜGI KORD







I PEATÜKK

Hankemenetlus

Artikkel 40

Hankemenetluse avamine

1. Ülevõetud ja müügiks saadaolevaid tooteid müüakse hankemenetluse kaudu.

2. Hankemenetlus avatakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 osutatud korras määrusega (edaspidi „müügimenetluse avamise määrus”).

Pakkumuste esitamise esimene tähtpäev määratakse kindlaks kõige varem kuus päeva pärast müügimenetluse avamise määruse avaldamist.

3. Hankemenetlused võivad olla avatud selliste toodete edasimüügiks, mida ladustatakse ühenduse või liikmesriigi ühes või mitmes piirkonnas.

4. Müügimenetluse avamise määrus sisaldab eelkõige järgmist teavet:

a) müügimenetluses hõlmatud tooted ning teravilja ja riisi puhul selle asjakohane CN-kood, riisi puhul märgitakse ka tüüp ja sort ning veiseliha puhul selle asjakohane kirjeldus;

b) hankemenetlusega hõlmatud ajavahemik (edaspidi „hankeperiood”) ja alaperioodid, mil pakkumusi saab esitada;

Lisaks võib kõnealune määrus sisaldada järgmist teavet:

a) hankemenetlusega hõlmatud üldkogused;

b) vajaduse korral teravilja ja riisi transpordikulusid käsitlevad sätted.

5. Hankemenetlused võivad piirduda kindlaksmääratud kasutusotstarvete ja/või sihtkohtadega, eelkõige teraviljade töötlemiseks etüülalkoholiks (bioetanool), mida kasutatakse ühenduses kütuste tootmiseks.

Artikkel 41

Hankemenetluse teadaanne ja sellega seotud kord

1. Iga sekkumisamet, kellel on müügiks saadaolevad sekkumisvarud, koostab hankemenetluse teadaande ja avaldab selle vähemalt neli päeva enne esimest pakkumuste esitamise kuupäeva.

2. Teadaandesse märgitakse eelkõige:

a) hankemenetluse teadaande väljaandnud sekkumisameti nimi ja aadress;

b) viide müügimenetluse avamise määrusele;

c) kõikidele osalistele hankemenetlustele pakkumuste esitamise lõpptähtpäevad;

d) ladustamiskohad, laopidajate nimed ja aadressid, kättesaadav kogus ning i) teravilja ja riisi puhul jaotamine müügipartiidesse, mis on kõigile pakkujatele võrdselt juurdepääsetavad, ning iga müügipartii kvaliteet, ii) veiseliha puhul selle kokkuostmise kuupäev toote ja külmhoone kaupa;

e) artikli 42 lõike 1 punktis e osutatud tarnimisetapp ja vajaduse korral pakendi liik;

f) ladustamiskohas olevad transpordivahendile laadimise seadmed;

g) kui hankemenetlus korraldatakse teravilja ja riisi ekspordiks, märgitakse väljumissadam või -koht, kuhu pääseb ligi võimalikult väikeste transpordikuludega ning kus on piisav tehniline varustus pakkumisele pandavate toodete ekspordiks;

h) või puhul märgitakse hankemenetluse teadaandesse vajaduse korral selle või liik vastavalt artikli 28 lõike 1 punktile e, mille kohta hankemenetluse raames tehtav pakkumus esitatakse.

3. Sekkumisamet tagab hankemenetluse teadaande asjakohase avalikustamise, pannes selle eelkõige välja oma peakontoris, samuti enda või pädeva ministeeriumi veebisaidil.

4. Sekkumisamet teeb vajalikud korraldused, et võimaldada huvitatud isikutel:

a) kontrollida müüdavat toodet ning (v.a veiseliha puhul) võtta selle proovid ja nendega tutvuda huvitatud isikute oma kulul enne pakkumuse esitamist;

b) tutvuda I lisa XII osas, II lisa VI osas, IV lisa V osas ja V lisa VI osas osutatud analüüside tulemustega.

5. Lõike 2 punkti g kohaldamisel võib Rijeka ja Spliti sadamat lugeda väljumiskohaks.

Artikkel 42

Pakkumuste esitamine ja nende nõuetekohasus

1. Pakkumus on nõuetekohane, kui on täidetud järgmised tingimused:

a) pakkumuses on viide müügimenetluse avamise määrusele ja pakkumuste esitamise alaperioodi lõppkuupäev;

b) pakkumuses on märgitud pakkuja andmed: nimi, aadress ja käibemaksukohustuslase registreerimisnumber;

c) pakkumuses on märgitud tooted ning teravilja ja riisi puhul selle asjakohane CN-kood ning veiseliha puhul selle asjakohane kirjeldus;

d) pakkumuses on märgitud selles soovitud kogus ning teravilja ja riisi puhul müügipartii;

e) pakkumuses on märgitud teravilja ja riisi puhul veovahendile laaditud toote või ülejäänud toodete puhul ladustamiskoha laadimisplatvormile tarnitud toote mõõtühiku kohta pakutav hind eurodes, ümardatuna kuni kahe kümnendkohani, ilma käibemaksuta;

f) pakkumus on seotud vähemalt selle miinimumkogusega, mis on sätestatud veiseliha, või ja lõssipulbri kohta artikli 43 lõikes 2;

g) pakkumuses on märgitud ladustamiskoht, kus toodet hoitakse, ja piimatoodete puhul vastavalt asjaoludele ka asendusladustamiskoht;

h) esitatakse tõendusmaterjal selle kohta, et pakkuja on esitanud artiklis 44 osutatud tagatise;

i) pakkumus ei sisalda muid pakkujapoolseid tingimusi peale käesolevas määruses ja müügimenetluse avamise määruses sätestatud tingimuste;

j) pakkumus on selle liikmesriigi ametlikus keeles või ühes ametlikest keeltest, kus pakkumus esitatakse.

2. Pakutav teravilja- ja riisihind osutab käesoleva määruse I lisa II osas määratletud miinimumkvaliteedile ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa A jaos määratletud standardkvaliteedile.

Komisjoni määruse (EÜ) nr 376/2008 ( 18 ) II lisa II osas osutatud teraviljade ekspordi hankemenetluse puhul on pakkumus nõuetekohane üksnes juhul, kui neile on lisataud ekspordilitsentsi taotlus.

Võimalik on selle sätestamine, et määruse (EÜ) nr 376/2008 artikli 47 kohaselt esitatud pakkumused ei ole nõuetekohased.

Erandina komisoni määruse (EÜ) nr 376/2008 artikli 22 lõikest 1 käsitatakse käesoleva määruse alusel väljaantud ekspordilitsentse nende kehtivusaja kindlaksmääramisel pakkumuste esitamise lõppkuupäeval väljaantutena.

3. Veiseliha, või ja lõssipulbri puhul kohaldatakse pakutavat hinda netomassi suhtes. Veiseliha netomassiks loetakse külmhoone laadimisplatvormil kindlakstehtud brutomassi ja enne pakendi kasutamist selle kindlaksmääratud keskmise massi vahet.

Võipakkumustesse märgitakse vajaduse korral artikli 41 lõike 2 punktis h osutatud võiliik, mille kohta pakkumus esitatakse.

4. Laupäeval, pühapäeval või riigipühal esitatud pakkumus loetakse pädevale asutusele laekunuks esimesel tööpäeval, mis järgneb pakkumuste esitamise päevale.

5. Kui pakkumuste esitamise tähtpäev langeb riigipühale, esitatakse pakkumused hiljemalt viimasel tööpäeval, mis eelneb riigipühale.

6. Pärast pakkumuste esitamist ei saa neid tagasi võtta ega muuta.

Artikkel 43

Kogus pakkumuse kohta

1. Teravilja ja riisi puhul esitatakse pakkumus müügipartii üldkoguse kohta, mis on märgitud hankemenetluse teadaandes.

2. Pakkumus esitatakse järgmise miinimumkoguse kohta:

a) veiseliha puhul 2 tonni,

b) või või lõssipulbri puhul 10 tonni.

Kui ladustamiskohas saadaolev kogus on miinimumkogusest väiksem, käsitatakse saadaolevat kogust miinimumkogusena.

Artikkel 44

Tagatised

Toodete müümise pakkumuse esitamisel esitatakse järgmine tagatis määruse (EMÜ) nr 2220/85 kohaselt sellele sekkumisametile, kellele pakkumus on esitatud:

a) riis ja teravili: 10 eurot/t,

b) veiseliha, või ja lõssipulber: 60 eurot/t.

Artikkel 45

Pakkumustest komisjonile teatamine

1. Sekkumisametid teatavad kõikidest nõuetekohastest pakkumustest komisjonile müügimenetluse avamise määruses sätestatud ajavahemiku jooksul.

2. Teade ei sisalda artikli 42 lõike 1 punktis b osutatud andmeid.

3. Kui pakkumusi ei ole esitatud, teatavad sekkumisametid sellest komisjonile lõikes 1 osutatud ajavahemiku jooksul.

4. Teade esitatakse vastavalt artiklile 58.

Artikkel 46

Pakkumustel põhinev otsus

1. Artikli 45 lõike 1 kohaselt teatatud pakkumuste alusel määrab komisjon määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 sätestatud korras müügi miinimumhinna või otsustab jätta selle määramata.

Või ja lõssipulbri müügi miinimumhind võib sõltuda müügiks pakutavate toodete asukohast.

2. Lõikes 1 osutatud otsused avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 47

Pakkumusi käsitlevad üksikotsused

1. Kui müügi miinimumhinda ei ole kindlaks määratud, lükatakse tagasi kõik pakkumused.

2. Kui müügi miinimumhind on kindlaks määratud, lükkavad sekkumisametid tagasi müügi miinimumhinnast madalama hinnaga pakkumused.

Sekkumisametid ei võta vastu pakkumusi, millest ei ole teatatud artikliga 45 ettenähtud korras.

3. Sekkumisametid võtavad lõigetes 1 ja 2 osutatud otsuse vastu pärast seda, kui komisjon on avaldanud artikli 46 lõikes 2 osutatud otsuse. Pakkujaid teavitatakse hankemenetluses osalemise tulemustest kolme tööpäeva jooksul pärast komisjoni otsuse jõustumist. Edukatele pakkujatele teatatakse vastuvõetud kogused ja tasutav hind, mida teravilja ja riisi puhul kohandatakse I lisa IX, X ja XI osa ning II lisa II osa ja III osa punkti 2 kohaselt kindlaksmääratud hinnatõstmiste ja -alandamistega, kui toote kvaliteet erineb vastavalt miinimum- või standardkvaliteedist.

4. Kui teravilja ekspordi puhul põhineb eduka pakkuja poolt artikli 42 lõike 2 kohaselt esitatud ekspordilitsentsi taotlus määruse (EÜ) nr 376/2008 artiklil 47, tühistab sekkumisamet nende koguste müügi, mille kohta ei ole kõnealuse artikli kohaselt litsentsi välja antud.

5. Eduka pakkuja õigused ja kohustused ei ole loovutatavad.

Artikkel 48

Piimatoodete ja veiseliha jaotamise erieeskirjad

1. Või ja lõssipulbri puhul on edukas pakkuja see, kes pakub kõrgeima hinna. Kui saadaolevat kogust ei kasutata täielikult ära, jaotatakse allesjäänud kogus teiste pakkujate vahel vastavalt pakutud hindadele, alustades kõrgeimast hinnast.

2. Kui pakkumuse vastuvõtmine tooks kaasa lepingu sõlmimise suurema koguse kohta kui konkreetses ladustamiskohas saadaval, sõlmitakse kõnealuse pakkujaga leping ainult saadaoleva koguse kohta. Sekkumisasutus võib kokkuleppel pakkujaga kasutada pakkumuses ettenähtud koguse täitmiseks muid ladustamiskohti.

3. Kui kahe või enama pakkumuse vastuvõtmine, milles pakutakse sama hinda konkreetses ladustamiskohas oleva toote eest, tooks kaasa lepingute sõlmimise kogusele, mis ületab saadaolevat kogust, jaotatakse olemasolevad kogused võrdeliselt pakkumustes soovitud kogustega. Kui selline jaotamine tooks kaasa artikli 43 lõikes 2 osutatud kogusest väiksemate koguste müügi, otsustatakse ostuõigus liisu teel.

4. Kui pärast kõigi edukate pakkumuste vastuvõtmist jääb ladustamiskohta artikli 43 lõikes 2 osutatud kogusest väiksem tootekogus, pakub sekkumisamet kõnealust ülejäänud kogust edukatele pakkujatele, alustades pakkujast, kes pakkus kõrgeima hinna. Edukale pakkujale pakutakse võimalus osta ülejäänud kogus müügi miinimumhinnaga.

5. Sekkumisamet jaotab või või lõssipulbri ladustamise alguskuupäeva alusel, alustades pakkuja määratud ladustamiskohas saadaoleva üldkoguse kõige vanemast tootest või vastavalt vajadusele pakkuja määratud külmhoones saadaolevast kõige vanemast rõõsakoore- või hapukoorevõist.

6. Asjaomased sekkumisametid müüvad kõigepealt kõige kauem laos hoitud veiseliha.

Artikkel 49

Maksed

Enne toote väljaviimist ning artikli 51 lõikes 2 osutatud ajavahemiku jooksul maksavad edukad pakkujad sekkumisametile iga koguse eest, mille nad ära viivad, pakkumusele vastava summa, mille sekkumisamet on kindlaks määranud ja millest ta on teatanud vastavalt artikli 47 lõikele 3.

Artikkel 50

Müük liikmesriikides

1. Liikmesriik, kus ei ole avatud hankemenetlust artikli 40 kohaselt, võib avada müügi hankemenetluse, kui selle riigi ladustamiskohas olev üldkogus on väiksem kui:

a) iga teravilja puhul: 5 000 tonni,

b) riisi puhul: 1 000 tonni,

c) veiseliha, või või lõssipulbri puhul: 100 tonni.

2. Liikmesriigi poolt lõike 1 kohaselt avatud hankemenetluse puhul kohaldatakse käesolevat jaotist, välja arvatud artikli 40 lõige 2, artikli 41 lõike 2 punkt b, artikli 42 lõike 1 punktid a ja f, artiklid 43 ja 45 ning artikli 46 lõige 2, ja IV jaotist. Artikli 46 lõiget 1 kohaldatakse mutatis mutandis asjaomase liikmesriigi otsusega.

3. Liikmesriigid võivad pakkuda otseturustamiseks tooteid, mida vastavalt määruse (EÜ) nr 884/2006 artikli 5 lõike 1 punktidele d ja f pärast nende sekkumisvahendina arvelevõtmist tehtava iga-aastase inventuuri teostamiseks või kontrollimiseks tehtud visuaalset vaatlust ei ole enam võimalik uuesti originaalpakendisse tagasi panna või mille tarbimisväärtus on langenud.

Käesolevat lõiget kohaldatakse käesoleva artikli lõikes 1 kindlaksmääratud koguste piires.

4. Sekkumisametid tagavad võrdväärse juurdepääsu kõikidele asjaomastele isikutele.







II PEATÜKK

Ladustamiskohast väljaviimine

Artikkel 51

Väljaviimiskorraldus

1. Kui artiklis 49 osutatud summa on makstud, annab sekkumisamet välja väljaviimiskorralduse, millele on märgitud:

a) kogus, mille eest on vastav summa makstud;

b) toote ladustamise koht;

c) toote väljaviimise lõppkuupäev.

2. Edukas pakkuja viib talle määratud toote välja 30 päeva jooksul pärast artikli 47 lõikes 3 osutatud teate saamist.

3. Eduka pakkuja taotlusel võib sekkumisamet lubada pikemat ladustamiskohast väljaviimise tähtaega. Kui toodet ei ole välja viidud lõikes 2 osutatud tähtaja jooksul, tasub edukas pakkuja ladustamiskulud alates toote väljaviimise lõppkuupäevale järgnevast päevast, v.a vääramatu jõu korral. Lisaks sellele on ladustamisrisk pakkuja kanda.

Artikkel 52

Või ja lõssipulbri väljaviimine

1. Ladustamiskohast väljaviimisel võimaldab sekkumisamet võid ja lõssipulbrit kätte saada ladustamiskoha laadimisplatvormil kaubaalustel.

2. Ostja tagastab ladustamiskohast väljaviimisel sekkumisametile samaväärsed kaubaalused.

3. Laadimiskulud ja kaubaaluselt mahatõstmise kulud kannab või või lõssipulbri ostja. Liikmesriigid määravad kõnealused kulud kindlaks ühtse määra alusel ja teatavad need huvitatud isikutele nende taotluse korral.







III PEATÜKK

Esmajärgulised nõuded ja tagatise vabastamine või sellest ilmajäämine

Artikkel 53

Esmajärgulised nõuded

Pakkumuse kehtimine pärast artikli 40 lõike 4 punktis b osutatud tähtaega ja hinna tasumine vastavalt artiklile 49 on esmajärgulised nõuded määruse (EMÜ) nr 2220/85 artikli 20 tähenduses.

Artikkel 54

Tagatise vabastamine ja sellest ilmajäämine

1. Ebaõnnestunud pakkuja artikli 44 kohane tagatis vabastatakse kohe pärast artikli 46 lõikes 2 ja artikli 50 lõikes 2 osutatud otsust.

2. Eduka pakkuja tagatis vabastatakse selliste koguste puhul, mille müügihind on tasutud artikli 49 kohaselt.

3. Tagatist ei vabastata selliste koguste puhul, mille eest ei ole tasutud artikli 49 kohaselt, ning kõnealuste tasumata koguste müük tühistatakse, v.a vääramatu jõu korral.







IV JAOTIS

TEATAMIST KÄSITLEVAD SÄTTED

Artikkel 55

Teravilja ja riisiga tegelevad sekkumisametid ja -keskused

1. Teravilja ja riisi puhul teatavad liikmesriigid komisjonile:

a) kinnitatud sekkumisametid,

b) kinnitatud sekkumiskeskused,

c) sekkumiskeskuste kinnitatud ladustamiskohad ning

d) toodete miinimumkoguse, mida nõutakse nende kokkuostmiseks kindlaksmääratud hinnaga, kui see erineb artikli 8 lõikes 1 sätestatud kogustest.

2. Teade esitatakse vastavalt artiklile 58.

3. Sekkumisametite ning sekkumiskeskuste ja nende ladustamiskohtade loetelu ja nende ajakohastamised tehakse liikmesriikidele ja avalikkusele asjakohasel viisil kättesaadavaks komisjoni teabesüsteemide kaudu, sh avaldatakse Internetis.

Artikkel 56

Iganädalane teravilja ja riisi kohta teatamine

1. Sekkumise toimumise ajal ja kuni kokkuostmise lõpuleviimiseni teatavad asjaomased liikmesriigid kõikide määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 10 lõike 1 punktis a loetletud teraviljade puhul ja riisi puhul komisjonile igal kolmapäeval hiljemalt kell 12.00 (Brüsseli aja järgi) eelmise nädala kohta:

a) artikli 13 kohaselt pakutavad pehme nisu kogused;

b) pakkumustes esitatud kogused vastavalt artikli 20 lõikele 1;

c) kogused, mille suhtes kohaldatakse artikli 24 lõiget 5;

d) kogused, mida võetakse üle tingimuslikult artikli 31 lõike 1 punkti a kohaselt.

2. Asjaomased liikmesriigid teatavad kõikide määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 10 lõike 1 punktis a loetletud teraviljade ja riisi varude olukorra komisjonile igal kolmapäeval hiljemalt kell 12.00 (Brüsseli aja järgi) eelmise nädala kohta, esitades järgmise teabe:

a) turustusaasta algul ladustatud kogused;

b) turustusaasta algusest alates ülevõetud kumulatiivsed kogused;

c) turustusaasta algusest alates ladustamiskohtadest väljaviidud kumulatiivsed kogused (märgitud on kasutusliik või sihtkoht) ning kaotatud kumulatiivsed kogused;

d) eraldatud (lepinguga hõlmatud) kumulatiivsed kogused, märgitud on kasutusliik või sihtkoht;

e) kogused, mille suhtes on tehtud nädalase aruandlusperioodi lõpuks pakkumused.

3. Liikmesriigid teatavad komisjonile igal kolmapäeval hiljemalt kell 12.00 (Brüsseli aja järgi) eelmise nädala kohta kõigi ühenduse turu jaoks asjakohaste teraviljaliikide ja -kvaliteetide tonni tüüpilised turuhinnad riigi omavääringus. Kõnealused hinnad arvutatakse korrapäraselt, sõltumatult ja läbipaistvalt ning need vastavad eelkõige iga toote kvaliteediomadustele, noteerimiskohale ja turustusetapile.

4. Liikmesriigid teatavad komisjonile igal kolmapäeval hiljemalt kell 12.00 (Brüsseli aja järgi) eelmise nädala kohta kõigi ühenduse turu jaoks asjakohaste riisisortide tonni tüüpilised turuhinnad riigi omavääringus. Kõnealused hinnad arvutatakse korrapäraselt, sõltumatult ja läbipaistvalt ning need vastavad eelkõige iga toote töötlemisetapile, noteerimiskohale ja turustusetapile.

5. Teade esitatakse vastavalt artiklile 58.

Artikkel 57

Igakuine teatamine

1. Sekkumisvarusid omavad sekkumisametid teatavad komisjonile hiljemalt iga kuu 15. kuupäevaks eelmise kuu kohta:

a) kõikide ülevõetud teraviljapartiide erikaalu, niiskusesisalduse, katkiste terade protsentuaalse osa ja valgusisalduse kaalutud keskmised tulemused nõukogu määruse (EMÜ) nr 837/90 ( 19 ) III lisas kindlaksmääratud piirkondade kaupa;

b) või ja lõssipulbri puhul: i) kõikide laos olnud toodete kogused asjaomase kuu lõpus ning kõnealuse kuu jooksul ladustamiskohtadesse toodud ja sealt väljaviidud kogused; ii) kõikide ladustamiskohast asjaomase kuu jooksul väljaviidavate toodete kogused jaotatuna vastavalt määrustele, mille reguleerimisalasse need tooted kuuluvad; iii) asjaomase kuu lõpul ladustatud kogused valmistamisaja järgi jaotatuna;

c) veiseliha: i) kõikide laos olnud toodete kogused asjaomase kuu lõpus ning kõnealuse kuu jooksul ladustamiskohtadesse toodud ja sealt väljaviidud kogused; ii) kõikide ladustamiskohast asjaomase kuu jooksul väljaviidavate toodete kogused jaotatuna vastavalt määrustele, mille reguleerimisalasse need tooted kuuluvad; iii) asjaomasel kuul sõlmitud müügilepingutega hõlmatud konditustatud toodete kogused; iv) asjaomasel kuul väljaantud tagasivõtukorralduste või samalaadsete dokumentidega hõlmatud konditustatud toodete kogused; v) asjaomasel kuul kokkuostetud kondiga veiselihast valmistatud konditustatud toodete kogused; vi) kõigi konditustatud toodete lepinguga hõlmamata ja tegelikud kogused asjaomase kuu lõpul ning üksikasjad lepinguga hõlmamata toodete ladustamisaja kohta;

d) kõigi toodete hankemenetluste avamine, eraldatud kogused ja kindlaksmääratud minimaalsed müügihinnad artikli 50 kohaldamise korral.

2. Lõike 1 punkti b tähenduses on:

a) „laekunud kogused” – kogused, mis füüsiliselt ladustatakse, olenemata sellest, kas sekkumisamet võtab need üle või mitte;

b) „väljaviidud kogused” – kõrvaldatud kogused või ülevõetud kogused, kui need on ostja poolt enne kõrvaldamist üle võetud.

3. Lõike 1 punkti c tähenduses on:

a) „lepinguga hõlmamata kogused” – kogused, mis ei ole veel müügilepinguga hõlmatud;

b) „tegelikud kogused” – lepinguga hõlmamata koguste ja müügilepinguga hõlmatud, aga veel ülevõtmata koguste koguhulk.

4. Sekkumisametid teatavad komisjonile käesoleva artikli kohase teatamise raames ka sellest, kui pakkumusi ei ole esitatud.

5. Teade esitatakse vastavalt artiklile 58.

Artikkel 58

Teatamiskohustuste puhul kohaldatav meetod

1. Juhul, kui viidatakse käesolevale artiklile, teavitavad liikmesriigid komisjoni elektroonilisel teel, kasutades komisjoni poolt neile kättesaadavaks tehtud vormi.

2. Teate vorm ja sisu määratakse kindlaks näidiste alusel või meetodite abil, mille teeb pädevatele asutustele kättesaadavaks komisjon. Kõnealuseid näidiseid ja meetodeid kohandatakse ning ajakohastatakse pärast määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 1 osutatud korralduskomitee ja vajaduse korral asjaomaste pädevate asutuste informeerimist.

3. Teatamine toimub liikmesriikide määratud pädevate asutuste vastutusel.







V JAOTIS

MUUDATUSED, KEHTETUKS TUNNISTAMINE JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 59

Määruse (EÜ) nr 562/2005 muutmine

Määruse (EÜ) nr 562/2005 I peatükk jäetakse välja.

Artikkel 60

Kehtetuks tunnistamine

Järgmised määrused tunnistatakse kehtetuks:

a) määrus (EÜ) nr 1669/2006 alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast;

b) määrused (EÜ) nr 214/2001 ja (EÜ) nr 105/2008 alates 1. märtsist 2010;

c) määrused (EÜ) nr 687/2008, (EÜ) nr 127/2009 ja (EÜ) nr 670/2009 alates 1. juulist 2010 seoses teraviljaga;

d) määrused (EÜ) nr 75/91 ja (EÜ) nr 670/2009 alates 1. septembrist 2010 seoses riisiga.

Kõnealuseid kehtetuks tunnistatud määruseid kohaldatakse jätkuvalt seoses kindlaksmääratud hinnaga pakkumuste menetluse või hankemenetluse raames tehtud pakkumustega, mis on esitatud kõnealuste määruste kohaselt. Toodete ladustamise ja kõrvaldamise kõikidel juhtudel kohaldatakse siiski käesolevat määrust.

Artikkel 61

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse siiski:

a) alates 1. märtsist 2010 või ja lõssipulbri puhul,

b) alates 1. juulist 2010 teravilja puhul ning

c) alates 1. septembrist 2010 riisi puhul.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

TERAVILI

I OSA

Teravilja kokkuostukõlblikkuse kriteeriumid

Artikli 7 lõikes 1 osutatud nõuded teraviljale on eelkõige järgmised:

a) teravili on kõnealusele teraviljale omase värvusega,

b) teravili on ilma ebameeldiva lõhna ja igas arenguastmes elus kahjuriteta (sealhulgas lestad),

c) teravili vastab kvaliteedi miinimumnõuetele, mis on sätestatud käesoleva lisa II osas, ning

d) teravilja saasteainete, sealhulgas radioaktiivsuse tase ei ületa ühenduse õigusaktidega lubatud ülemmäära.

Seda arvesse võttes on saasteainete lubatud piirnormid järgmised:

a) pehme ja kõva nisu puhul nõukogu määruse (EMÜ) nr 315/93 ( 20 ) kohaselt kindlaksmääratud piirnormid, sealhulgas komisjoni määruse (EÜ) nr 1881/2006 ( 21 ) lisa punktidega 2.4–2.7 kindlaksmääratud nõuded fusariotoksiinide määra suhtes pehme ja kõva nisu puhul;

b) odra, maisi ja sorgo puhul direktiiviga 2002/32/EÜ kehtestatud nõuded.

Liikmesriigid kontrollivad saasteainete taset, sealhulgas radioaktiivse saastumise taset riskianalüüsi alusel, võttes arvesse kindlaksmääratud hinnaga pakkumuste menetluses või hankemenetluses osalev pakkuja edastatud teavet ja kohustusi nõuete järgimisel, eriti tema tehtud analüüside tulemuste osas.

Kui analüüsidest selgub, et pehme nisu partii Zeleny indeks on 22 ja 30 vahel, võib seda nisu käsitada veatule ja standardsele turustuskvaliteedile vastavana, kui sellest saadud tainas on mittekleepuv ja mehaaniliselt töödeldav.

II OSA

I osas ettenähtud kvaliteedi miinimumnõuded







Kõva nisu Pehme nisu Oder Mais Sorgo A. Maksimaalne niiskusesisaldus 14,5 % 14,5 % 14,5 % 13,5 % 13,5 % B. Laitmatu kvaliteediga põhiteravilja hulka mittekuuluvate koostisosade maksimumprotsent 12 % 12 % 12 % 12 % 12 % 1. Katkised terad 6 % 5 % 5 % 5 % 5 % 2. Teralisandid (v.a punktis 3 märgitud), 5 % 7 % 12 % 5 % 5 % millest: a) kidurad terad — — — — — b) muud teraviljad 3 % — 5 % — — c) kahjurite kahjustatud terad — — — — — d) terad, mille idu värvus on muutunud — — — — — e) kuivatamise käigus ülekuumenenud terad 0,50 % 0,50 % 3 % 0,50 % 0,50 % 3. Plekilised terad ja/või fusarioossed terad, millest 5 % — — — — — fusarioossed terad 1,5 % — — — — 4. Kasvama läinud terad 4 % 4 % 6 % 6 % 6 % 5. Prügilisandid, millest 3 % 3 % 3 % 3 % 3 % a) võõrseemned: — — — — — — haigustunnustega 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % — muud — — — — — b) riknenud terad, millest: — — — — — — isekuumenemisel või kuivatamisel liiga kõrge temperatuuri tõttu kahjustunud terad 0,05 % 0,05 % — — — — muud — — — — — c) võõrkehad — — — — — d) seemnekestad — — — — — e) tungalterad 0,05 % 0,05 % — — — f) mädanenud terad — — — — — g) surnud putukad ja nende osad — — — — — C. Täielikult või osaliselt oma klaasja välimuse kaotanud terade maksimumprotsent 27 % — — — — D. Maksimaalne tanniinisisaldus (1) — — — — 1 % E. Minimaalne mahukaal (kg/hl) 78 73 62 — — F. Minimaalne proteiinisisaldus (1) 11,5 % 10,5 % — — — G. Langemisarv (sekundites) 220 220 — — — H. Zeleny indeksi alammäär (ml) — 22 — — — (1) protsendina kuivainest. „–” erisätteid ei kohaldata.

Laitmatu kvaliteediga põhiteravilja hulka mittekuuluvad koostisosad on määratletud käesoleva lisa III osas.

Põhiteraviljade ja muude teraviljade terad, mis on riknenud, mida on kahjustanud tungaltera või mis on mädanenud, käsitatakse prügilisandina, isegi kui nende kahjustused kuuluvad muudesse kategooriatesse.

III OSA

1. NENDE KOOSTISOSADE MÄÄRATLUS, MIS EI KUULU LAITMATU KVALITEEDIGA PÕHITERAVILJADE HULKA

1.1. Katkised terad

Kõiki terasid, mille endosperm on osaliselt katmata, käsitatakse katkiste teradena. Samuti kuuluvad sellesse rühma viljapeksul katki läinud terad ja terad, mille idu on eemaldatud.

Maisi puhul on „katkised terad” teratükid või terad, mis lähevad läbi ümmarguste 4,5 mm avadega sõela.

Sorgo puhul on „katkised terad” teratükid või terad, mis lähevad läbi ümmarguste 1,8 mm avadega sõela.

1.2. Teralisandid

a) Kidurad terad

Terad, mis pärast käesoleva määruse lisas märgitud kõikide teiste koostisosade proovist kõrvaldamist lähevad läbi järgmiste avadega sõela: pehme nisu puhul 2,0 mm, kõva nisu puhul 1,9 mm, odra puhul 2,2 mm.

Olenemata sellest määratlusest käsitatakse „kidurate teradena” ka:

— Eestist, Lätist, Soomest ja Rootsist pärit otra, mille mahukaal on vähemalt 64 kilogrammi hektoliitri kohta ja mida pakutakse sekkumiseks neis liikmesriikides, või

— otra, mille niiskusesisaldus on kuni 12,5 %, mis pärast käesoleva määruse lisas märgitud kõikide teiste koostisosade kõrvaldamist lähevad läbi 2,0 mm läbimõõduga avadega sõelast.

Samasse rühma kuuluvad lisaks veel külmakahjustusega terad ja täisküpsemata (rohelised) terad.

b) Muud teraviljad

Kõik terad, mis ei kuulu prooviks võetavate terade liiki.

c) Kahjurite kahjustatud terad

Näritud terad. Kilplutiklaste kahjustatud terad kuuluvad samuti sellesse rühma.

d) Terad, mille idu värvus on muutunud, plekilised terad, fusarioossed terad

Terad, mille idu värvus on muutunud, on terad, mille integumendi värvus on pruunist pruunjasmustani ja mille idu on normaalne ega ole hakanud kasvama. Pehme nisu teri, mille idu värvus on muutunud, võetakse arvesse siis, kui neid on üle 8 %.

Kõva nisu puhul:

— käsitatakse terasid, millel on mujal kui idul näha värvimuutust pruunist pruunjasmustani, plekiliste teradena;

— käsitatakse terasid, mille koor on saastunud Fusarium mycelium’iga, fusarioossete teradena; kõnealused terad on veidi kidurad, kortsudega ja neil on roosad või valged hajusad ebamääraste piirjoontega laigud.

e) Kuivatamise käigus ülekuumenenud teradel on välised põletuse tunnused, kuid need ei ole riknenud terad.

1.3. Kasvama läinud terad

Terad, mille idujuur või idupung on palja silmaga selgelt näha. Kasvama läinud terade osakaalu hindamisel tuleb võtta arvesse proovi üldist välimust. Mõne teraviljaliigi, nt kõva nisu, idu on esileulatuv ja teraviljapartii sõelumisel idu integument lõheneb. Sellised terad sarnanevad kasvama läinud teradega, aga neid ei tohi sellesse rühma lugeda. Kasvama läinud terad on ainult need terad, mille idul on selgelt nähtavad muutused, mille abil on kerge eristada kasvama läinud tera harilikust terast.

1.4. Prügilisandid

a) Võõrseemned

„Võõrseemned” on kultuurtaimede või looduslikult kasvavate taimede seemned, v.a teraviljaseemned. Need hõlmavad seemneid, mis on kõlbmatud, mida saab kasutada söödaks, ja väliste haigustunnustega seemneid.

„Väliste haigustunnustega seemned” on inimestele ja loomadele mürgised seemned, seemned, mis takistavad või raskendavad teraviljade puhastamist ja jahvatamist, ning seemned, mis mõjutavad teraviljatoodete kvaliteeti.

b) Riknenud terad

„Riknenud terad” on terad, mis on muutunud inimtoiduks ja söödateravilja puhul kariloomade toiduks kõlbmatuks mädanemise, jahukaste, bakterite või mõne muu põhjuse tõttu.

Riknenud terad on samuti isekuumenemisel või kuivatamisel liiga kõrge temperatuuri tõttu kahjustunud terad. Need kuumenenud terad on täisvalminud terad, mille integumendi värvus on hallikaspruunist mustani ja tuuma ristlõige kollakashallist pruunjasmustani.

Viljasääse kahjustatud teri käsitatakse riknenud teradena ainult siis, kui üle poole tera pinnast on sekundaarse seente poolt põhjustatud kahjustuse tagajärjel värvunud hallist mustani. Kui värvimuutus katab vähem kui poole tera pinnast, peab neid teri käsitama kahjurite kahjustatud teradena.

c) Võõrkehad

Kõik teraviljaproovi koostisosad, mis jäävad 3,5 mm avadega sõelale (välja arvatud muude teraviljade terad ja põhiteravilja eriti suured terad), ning need koostisosad, mis lähevad läbi 1,0 mm avadega sõela. Samuti loetakse sellesse rühma kivid, liiv, õletükid ja muud proovides leiduvad lisandid, mis lähevad läbi 3,5 mm avadega sõela, ning need, mis jäävad 1,0 mm avadega sõelale.

Käesolev määratlus ei kehti maisi kohta. Maisi puhul käsitatakse võõrkehadena kõiki koostisosi, mis lähevad läbi 1 mm avadega sõela, ja kõiki esimeses lõigus nimetatud lisandeid.

d) Seemnekestad (maisitõlviku osad)

e) Tungalterad

f) Mädanenud terad

g) Surnud putukad ja nende osad

1.5. Elus kahjurid

1.6. Oma klaasisuse kaotanud või vähese klaasisusega terad

Klaasisuse kaotanud kõva nisu terad on terad, mille tuuma ei saa käsitada täiesti klaasjana.

2. LISANDITE MÄÄRATLEMISEL ARVESSEVÕETAVAD ASJAOLUD IGA LIIKI TERAVILJA PUHUL

2.1. Kõva nisu

Teralisandid on kidurad terad, muude teraviljade terad, kahjurite kahjustatud terad, värvi muutnud iduga terad, plekilised terad, fusarioossed terad ja kuivatamise käigus ülekuumenenud terad.

Prügilisandid on võõrseemned, riknenud terad, võõrkehad, seemnekestad, tungalterad, mädanenud terad, surnud putukad ja nende osad.

2.2. Pehme nisu

Teralisandid on kidurad terad, muude teraviljade terad, kahjurite kahjustatud terad, värvi muutnud iduga terad ja kuivatamise käigus ülekuumenenud terad.

Prügilisandid on võõrseemned, riknenud terad, võõrkehad, seemnekestad, tungalterad, mädanenud terad, surnud putukad ja nende osad.

2.3. Oder

Teralisandid on kidurad terad, muude teraviljade terad, kahjurite kahjustatud terad ja kuivatamise käigus ülekuumenenud terad.

Prügilisandid on võõrseemned, riknenud terad, võõrkehad, seemnekestad, surnud putukad ja nende osad.

2.4. Mais

Teralisandid on muude teraviljade terad, kahjurite kahjustatud terad ja kuivatamise käigus ülekuumenenud terad.

Maisi puhul käsitatakse võõrkehadena kõiki koostisosi, mis lähevad läbi 1,0 mm avadega sõela.

Prügilisandid on kõik võõrseemned, riknenud terad, võõrkehad, seemnekestad, surnud putukad ja nende osad.

2.5. Sorgo

Teralisandid on muude teraviljade terad, kahjurite kahjustatud terad ja kuivatamise käigus ülekuumenenud terad.

Prügilisandid on võõrseemned, riknenud terad, võõrkehad, seemnekestad, surnud putukad ja nende osad.

IV OSA

Meetodid, mida kasutatakse sekkumiseks pakutud teraviljade kvaliteedi määramiseks

Sekkumiseks pakutud teraviljade kvaliteedi määramiseks kasutatakse järgmisi meetodeid:

a) käesoleva lisa V osas sätestatud standardmeetod nende koostisosade määramiseks, mis ei kuulu laitmatu kvaliteediga põhiteraviljade hulka;

b) käesoleva lisa VI osas sätestatud standardmeetod niiskusesisalduse määramiseks. Liikmesriigid võivad kasutada muid V lisa põhimõtetele vastavaid meetodeid, ISO 712:1998 meetodit või infrapunatehnoloogial põhinevat meetodit. Vaidluse korral tunnustatakse ainult käesoleva lisa V osas sätestatud meetodi tulemusi;

c) standardmeetod sorgo tanniinisisalduse määramiseks on ISO 9648:1988 meetod;

d) käesoleva lisa VII osas sätestatud standardmeetod pehmest nisust saadud taina mittekleepuvuse ja mehaanilise töödeldavuse määramiseks;

e) standardmeetod jahvatatud pehme nisu proteiinisisalduse määramiseks on Rahvusvahelise Teraviljakeemia Assotsiatsiooni tunnustatud meetod, mille standard on sätestatud rubriigis nr 105/2 „Teraviljade ja teraviljasaaduste proteiinisisalduse määramise meetod”.

Sellest olenemata võivad liikmesriigid ette näha muu meetodi. Sel juhul peavad nad tõendama komisjonile, et Rahvusvaheline Teraviljakeemia Assotsiatsioon on andnud tunnustuse selle kohta, et kõnealune meetod annab samaväärseid tulemusi;

f) jahvatatud pehme nisu Zeleny indeksi määramise meetod on vastavuses ISO 5529:1992 meetodiga;

g) langemisarvu (amülaasi aktiivsuse) määramise meetod on vastavuses ISO 3093:2004 meetodiga;

h) käesoleva lisa VIII osas sätestatud standardmeetod kõva nisu klaasja välimuse kaotamise määra määramiseks;

i) standardmeetod mahukaalu määramiseks on vastavuses ISO 7971/2:1995 meetodiga;

j) proovivõtu- ja standardanalüüsimeetodid mükotoksiinide taseme määramiseks on toodud määruse (EÜ) nr 1881/2006 I lisas ja sätestatud komisjoni määruse (EÜ) nr 401/2006 ( 22 ) I ja II lisas.

V OSA

Standardmeetod nende koostisosade määramiseks, mis ei kuulu laitmatu kvaliteediga põhiteraviljade hulka

1. Pehme nisu, kõva nisu ja odra puhul sõelutakse 250 g keskmist proovi kahe sõelaga: pool minutit ühe sõelaga, mille piklikud avad on 3,5 mm, ja pool minutit teise sõelaga, mille piklikud avad on 1,0 mm. Ühtlaseks sõelumiseks on soovitatav kasutada mehaanilist sõela, nt vibrosõelurit. Koostisosi, mis jäävad 3,5 mm piklike avadega sõelale, ja koostisosi, mis lähevad 1,0 mm piklike avadega sõelast läbi, peab kaaluma koos ja käsitama võõrkehadena. Kui 3,5 mm piklike avadega sõelale jäänud koostisosades leidub muude teraviljade teri või põhiteravilja eriti suuri teri, siis tuleb need koostisosad või terad lisada sõelutud proovile. Sõelumisel 1,0 mm piklike avadega sõelaga tuleb kindlaks teha, kas proovis leidub elus kahjureid. Sõelutud proovist võetakse proovijagaja abil proov kaaluga 50–100 g. See osaproov kaalutakse. Seejärel tuleb see osaproov õhukese kihina lauale laiali laotada ja pintsettide või sarvspaatli abil eraldada katkised terad, muud teraviljad, kasvama läinud terad, kahjurite kahjustatud terad, külmakahjustusega terad, värvi muutnud iduga terad, plekilised terad, võõrseemned, tungalterad, riknenud terad, mädanenud terad, seemnekestad ja elus kahjurid ning surnud putukad. Kui osaproovis leidub ikka veel seemnekestades teri, eemaldatakse kestad käsitsi ja sel viisil saadud kesti käsitatakse seemnekestade osadena. Kive, liiva ja õletükke käsitatakse võõrkehadena. Pehme nisu puhul sõelutakse osaproovi pool minutit läbi 2,0 mm, kõva nisu puhul läbi 1,9 mm ja odra puhul läbi 2,2 mm piklike avadega sõela. Läbi sõela läinud koostisosi käsitatakse kidurate teradena. Külmakahjustusega teri ja täisküpsemata rohelisi teri käsitatakse kidurate teradena.

2. Maisi puhul sõelutakse 500 g ja sorgo puhul 250 g keskmist proovi pool minutit läbi 1,0 mm piklike avadega sõela. Tuleb kindlaks teha proovis leiduvad elus kahjurid ja surnud putukad. Pintsettide või sarvspaatli abil eraldatakse 1,0 mm piklike avadega sõelale jäänust kivid, liiv, õletükid ja muud võõrkehad. Väljanopitud võõrkehad lisatakse neile, mis läksid läbi 1,0 mm piklike avadega sõela, ja kaalutakse koos. Sõelutud osaproovist valmistatakse proovijagaja abil maisi puhul 100–200 g ja sorgo puhul 25–50 g osaproov. See osaproov kaalutakse. Seejärel laotatakse osaproov õhukese kihina lauale. Pintsettide või sarvspaatli abil eraldatakse muude teraviljade tükid, kahjurite kahjustatud terad, külmakahjustusega terad, kasvama läinud terad, võõrseemned, riknenud terad, seemnekestad, elus kahjurid ja surnud putukad. Seejärel sõelutakse osaproov maisi puhul läbi 4,5 mm ümmarguste avadega sõela ja sorgo puhul läbi 1,8 mm ümmarguste avadega sõela. Kõnealusel sõelumisel läbi sõela läinud kehi käsitatakse katkiste teradena.

3. Vastavalt punktides 1 ja 2 osutatud meetoditele kindlaksmääratud koostisosad, mis ei kuulu laitmatu kvaliteediga põhiteravilja hulka, tuleb kaaluda väga hoolikalt täpsusega 0,01 g ja jaotada vastavalt keskmise proovi protsendimäärale. Analüüsiaruandes tuleb andmed esitada 0,1 % täpsusega. Tuleb kontrollida, kas proovis leidub elus kahjureid. Üldjuhul tuleb igast proovist teha kaks analüüsi. Need ei tohi eespool nimetatud koostisosade kogumäära suhtes erineda rohkem kui 10 %.

4. Punktides 1, 2 ja 3 osutatud toiminguteks kasutatakse järgmisi seadmeid: a) proovijagaja, nt kooniline või torujas jaotusmehhanism; b) täppis- või analüütilised kaalud; c) 1 mm, 1,8 mm, 1,9 mm, 2,0 mm, 2,2 mm ja 3,5 mm piklike avadega sõelad ning 1,8 mm ja 4,5 mm ümmarguste avadega sõelad. Võib kasutada vibrosõelurit.

VI OSA

Standardmeetod niiskusesisalduse määramiseks

1. Põhimõte

Toode kuivatakse temperatuuril 130–133 oC normaalrõhul osakeste suurusest oleneva aja jooksul.

2. Kasutusvaldkond

Kõnealust kuivatamismeetodit kasutatakse jahvatatud teraviljade puhul, mille osakestest vähemalt 50 % läheb läbi 0,5 mm avadega sõela ja 1,0 mm ümmarguste avadega sõelale ei jää rohkem kui 10 % jääki. Kõnealust meetodit kasutatakse ka jahu puhul.

3. Seadmed

Täppiskaalud

Jahvatusseade, mis on valmistatud niiskust mitteabsorbeerivast materjalist, mida on lihtne puhastada, mis võimaldab ilma ülekuumenemiseta kiiresti ja ühtlaselt jahvatada, piirab kokkupuudet välisõhuga miinimumini ning vastab punktis 2 esitatud nõuetele (nt lahtivõetav valtsveski).

Lihvitud kaanega mittekorrodeeruvast metallist või klaasist valmistatud kaalunõu; tööpind peab võimaldama uuritava proovi laotamist tihedusega 0,3 g/cm2.

Elektriline reguleeritava temperatuuriga kuivatuskapp, mis on reguleeritud temperatuurile 130–133 oC ( 23 ) ning millel on piisav ventilatsioon ( 24 ).

Massiivse perforeeritud metall- või portselanplaadiga eksikaator, mis sisaldab mõnda sobivat kuivatusainet.

4. Menetlus

Kuivatamine

Eelnevalt tareeritud kaalunõusse kaalutakse 1 mg täpsusega veidi üle 5 g peeneteralist jahvatatud teravilja või 8 g jahvatatud maisi. Kaalunõu asetatakse võimalikult kiiresti 130–133 oCni kuumutatud kuivatuskappi. Seda tuleks teha võimalikult kiiresti, et vältida temperatuuri liiga suurt langust. Alates ajast, mil kuumus kuivatuskapis on uuesti saavutanud temperatuuri 130–133 oC, lastakse peeneteralistel teraviljadel kuivada kaks tundi ja maisil neli tundi. Kaalunõu võetakse kuivatuskapist välja, kaetakse kiiresti kaanega, lastakse 30–45 minutit eksikaatoris jahtuda ning kaalutakse (1 mg täpsusega).

5. Arvutamismeetod ja valemid

E = uuritava proovi algmass grammides,

M = uuritava proovi mass grammides pärast konditsioneerimist,

M' = uuritava proovi mass grammides pärast jahvatamist,

m = kuiva uuritava proovi mass grammides.

Toote niiskusesisaldus protsentides võrdub:

— ilma eelkonditsioneerimiseta (E - m) × 100/E,

— eelkonditsioneerimisega ((M' - m)M/M' + E - M) × 100/E = 100 (1 - Mm/EM').

Mä