01989L0656 — ET — 20.11.2019 — 003.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B NÕUKOGU DIREKTIIV, 30. november 1989, töötajate isikukaitsevahendite kasutamisega seotud tervisekaitse ja ohutuse miinimumnõuete kohta (kolmas üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (89/656/EMÜ) (ELT L 393 30.12.1989, lk 18)

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU DIREKTIIV,

30. november 1989,

töötajate isikukaitsevahendite kasutamisega seotud tervisekaitse ja ohutuse miinimumnõuete kohta (kolmas üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)

(89/656/EMÜ)







I JAGU

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Teema

1. Käesolevas direktiivis, mis on kolmas üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses, sätestatakse töötajate isikukaitsevahendite kasutamise miinimumnõuded.

2. Direktiivi 89/391/EMÜ sätteid kohaldatakse tervikuna kogu lõikes 1 nimetatud valdkonnas, ilma et see piiraks käesolevas direktiivis sisalduvate rangemate ja/või erisätete kohaldamist.

Artikkel 2

Mõisted

1. Käesolevas direktiivis tähendab „isikukaitsevahend” igasugust vahendit, mis on kavandatud selleks, et töötaja kannaks või hoiaks seda kaitseks ühe või mitme tema tervist ja turvalisust ohustada võiva mõjuri eest, või muud samal eesmärgil mõeldud abivahendit või lisatarvikut.

2. Lõikes 1 toodud määratlus ei hõlma:

a) tavalist töö- ja vormiriietust, mis ei ole otseselt kavandatud töötaja tervise ja ohutuse kaitseks;

b) hädaabi- ja päästeteenistuste kasutatavat varustust;

c) isikukaitsevahendeid, mida kannavad või kasutavad kaitsejõud, politsei ja teised avaliku korra kaitse teenistused;

d) maanteevedudel kasutatavaid isikukaitsevahendeid;

e) spordivarustust;

f) enesekaitse- või tõrjevahendeid;

g) ohtude ja kõrvalekallete avastamiseks ja sellest teatamiseks kasutatavaid kaasaskantavaid vahendeid.

Artikkel 3

Üldnorm

Isikukaitsevahendeid kasutatakse juhul, kui ohtu ei suudeta tehniliste ühiskaitsevahenditega või töökorraldusmeetmete, -meetodite või -protseduuridega vältida või piisavalt vähendada.







II JAGU

TÖÖANDJA KOHUSTUSED

Artikkel 4

Üldsätted

1. Isikukaitsevahendi kavandamine ja tootmine peab vastama ühenduse sätetele, mis käsitlevad tööohutust ja -tervishoidu.

Kõik isikukaitsevahendid peavad:

a) olema vastavad võimalikele ohtudele ega või ise ohtu suurendada;

b) vastama olemasolevatele tööoludele;

c) vastama ergonoomianõuetele ja arvestama töötaja tervislikku seisundit;

d) pärast vajalikku kohandamist kasutajale sobima.

2. Kui töötaja peab rohkem kui ühe ohuteguri tõttu kandma samaaegselt mitut isikukaitsevahendit, peavad need omavahel sobima ja säilitama tõhusa kaitse kõnealus(t)e ohu või ohtude eest.

3. Isikukaitsevahendite kasutustingimused, eelkõige nende kasutusaeg, määratakse kindlaks vastavalt ohu suurusele, ohuga kokkupuutumise sagedusele, töötaja töökoha omadustele ning isikukaitsevahendi kasutegurile.

4. Isikukaitsevahendid on üldjuhul ette nähtud isiklikuks kasutamiseks.

Kui asjaolud nõuavad, et isikukaitsevahendit peab kasutama mitu töötajat, võetakse tarvitusele meetmed tagamaks, et selline kasutus ei põhjusta isikukaitsevahendi kasutajatele ei tervise- ega hügieeniprobleeme.

5. Ettevõttes ja/või asutuses tuleb tagada ja kättesaadavaks teha küllaldane teave lõigetes 1 ja 2 ettenähtud isikukaitsevahendite kohta.

6. Isikukaitsevahendi annab töötajale tasuta kasutamiseks tööandja, kes tagab vajaliku hoolduse, remondi ja asendamisega selle heas töökorras oleku ja rahuldavad hügieenitingimused.

Liikmesriigid võivad kooskõlas siseriiklike tavadega siiski ette näha, et juhul kui isikukaitsevahendit ei kasutata üksnes töökohal, tasub osa selle maksumusest töötaja.

7. Tööandja teatab töötajale eelnevalt ohtudest, mille eest isikukaitsevahend töötajat kaitseb.

8. Tööandja tagab töötajale väljaõppe ja korraldab vajaduse korral isikukaitsevahendi kasutamise näitliku esitluse.

9. Välja arvatud teatavad erandolukorrad, võib isikukaitsevahendit kasutada üksnes selleks ettenähtud eesmärgil.

Isikukaitsevahendit peab kasutama vastavalt selle kasutusjuhendile.

Kasutusjuhend peab olema töötajatele arusaadav.

Artikkel 5

Isikukaitsevahendite hindamine

1. Tööandja peab enne isikukaitsevahendi valimist hindama, kas kasutada kavatsetav vahend vastab artikli 4 lõigetes 1 ja 2 nimetatud nõuetele.

Hindamise käigus tuleb:

a) analüüsida ja hinnata ohutegureid, mille mõju pole muul viisil võimalik vältida;

b) määratleda omadused, mis isikukaitsevahendil peavad olema tagamaks tõhusat kaitset punktis a nimetatud ohtude eest, võttes arvesse ohtusid, mida vahend ise võib põhjustada;

c) võrrelda kättesaadava isikukaitsevahendi omadusi punktis b nimetatud omadustega.

2. Lõikes 1 ettenähtud hindamist tuleb korrata, kui lähteandmed on muutunud.

Artikkel 6 ( *1 )

Kasutuseeskirjad

1. Ilma et see piiraks artiklite 3, 4 ja 5 kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et kehtestatakse isikukaitsevahendite kasutamise üldeeskirjad ja/või eeskirjad, millistel juhtudel tööandja peab tagama isikukaitsevahendi, võttes arvesse ühenduse õigusakte isikukaitsevahendite vaba liikumise kohta.

Kõnealustes eeskirjades näidatakse eelkõige asjaolusid või ohuolukordi, mille puhul, vaatamata ühiskaitsevahendite eelistamisele, on vaja kasutada isikukaitsevahendeid.

I, II ja III lisas, mida võib käsitada juhendina, sisaldub selliste eeskirjade kehtestamiseks vajalik teave.

2. Lõikes 1 nimetatud eeskirjade kehtestamisel võtavad liikmesriigid arvesse olulisi muutusi, mida tehnoloogiline areng võib kaasa tuua ohutegurite ning ühis- ja isikukaitsevahendite osas.

3. Liikmesriigid konsulteerivad lõigetes 1 ja 2 nimetatud eeskirjade suhtes tööandjate ja töötajate organisatsioonidega.

Artikkel 7

Töötajate teavitamine

Ilma et see piiraks direktiivi 89/391/EMÜ artikli 10 kohaldamist, teavitatakse töötajaid ja/või nende esindajaid kõikidest meetmetest, mis võetakse töötajate tervise ja ohutuse tagamiseks seoses isikukaitsevahendite kasutamisega.

Artikkel 8

Töötajate nõustamine ja nende osalemine

Töötajate ja/või nende esindajate nõustamine ja nende osalemine käesoleva direktiiviga ja selle lisadega seotud küsimustes toimub direktiivi 89/391/EMÜ artikli 11 kohaselt.







III JAGU

MUUD SÄTTED

▼M2

Artikkel 9

Lisade muutmine

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 9a vastu delegeeritud õigusakte lisades üksnes tehniliste muudatuste tegemiseks, et võtta arvesse isikukaitsevahenditega seotud tehnilist ühtlustamist ja standardimist, tehnika arengut, muudatusi rahvusvahelistes normides või spetsifikaatides ning teadmiste täienemist.

Kui nõuetekohaselt põhjendatud ja erakorralistel juhtudel, mis kujutavad endast vahetut, otsest ja tõsist ohtu töötajate ja muude isikute füüsilisele tervisele ja ohutusele, on tungiva kiireloomulisuse tõttu vaja võtta meetmeid väga lühikese aja jooksul, kohaldatakse käesoleva artikli alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktidele artiklis 9b sätestatud menetlust.

▼M2

Artikkel 9a

Delegeeritud volituste rakendamine

1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2. Artiklis 9 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 26. juulist 2019. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 9 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse kõnealuses otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4. Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes ( 1 ) sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6. Artikli 9 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tegemist esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 9b

Kiirmenetlus

1. Käesoleva artikli kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub viivitamata ja seda kohaldatakse seni, kuni selle suhtes ei esitata vastuväidet kooskõlas lõikega 2. Delegeeritud õigusakti teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist.

2. Euroopa Parlament või nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid artikli 9a lõikes 6 osutatud korras. Sellisel juhul tunnistab komisjon pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu teatab oma otsusest esitada vastuväide, õigusakti viivitamata kehtetuks.

▼B

Artikkel 10

Lõppsätted

1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. detsembril 1992. Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiivi reguleerimisalas nende poolt vastuvõetavate ning juba vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.

▼M1 —————

▼B

Artikkel 11

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

▼M3









I LISA

ISIKUKAITSEVAHENDITEGA KAITSTAVATE KEHAOSADEGA SEOTUD OHUTEGURID (*)

(*) Ohutegurite/kehaosade loetelu ei saa pidada ammendavaks.

Ohuhinnangu põhjal määratakse kindlaks isikukaitsevahendi kasutamise vajadus ja selle omadused vastavalt käesoleva direktiivi sätetele.









II LISA

MITTETÄIELIK LOETELU ISIKUKAITSEVAHENDITE LIIKIDEST SEOSES OHUTEGURITEGA, MILLE EEST NEED KAITSET PAKUVAD

Vahendid PEA KAITSMISEKS

— Kiivrid ja/või mütsid/kaelusmaskid/peakatted, mis pakuvad kaitset järgmiste eest: — — löök kukkuvalt või lendavalt esemelt; — kokkupõrge takistusega; — mehaanilised ohutegurid (torked, hõõrdumine); — staatiline surve (külgsuunaline muljumine); — termilised ohutegurid (tuli, kuumus, külm, kuumad tahked ained, sh sulametall); — elektrilöögid ja elektripinge all olevate detailidega töötamine; — keemilised ohutegurid; — mitteioniseeriv kiirgus (ultraviolett-, infrapuna-, päikese- või keevituskiirgus).

— Takerdumisohu eest kaitsvad juuksevõrgud.

Vahendid KUULMISELUNDITE KAITSMISEKS

— Kõrvaklapid (sh nt kiivri külge kinnitatud kõrvaklapid, aktiivsed müravähendamiskõrvaklapid, elektrilise audiosisendiga kõrvaklapid).

— Kõrvatropid (sh nt helitasemega kohanduvad kõrvatropid, isiku jaoks kohandatud kõrvatropid).

Vahendid SILMADE JA NÄO KAITSMISEKS

— Prillid, kaitseprillid ja näokaitsmed (vajaduse korral korrigeerivate läätsedega), mis pakuvad kaitset järgmiste eest: — — mehaanilised ohutegurid; — termilised ohutegurid; — mitteioniseeriv kiirgus (ultraviolett-, infrapuna-, päikese- või keevituskiirgus); — ioniseeriv kiirgus; — tahked aerosoolid ja vedelikud, mis sisaldavad keemilisi toimeaineid ja biotoimeaineid.

Vahendid HINGAMISTEEDE KAITSMISEKS

— Filtreerivad seadmed, mis pakuvad kaitset järgmiste eest: — — osakesed; — gaasid; — osakesed ja gaasid; — tahked ja/või vedelad aerosoolid.

— Isoleerseadmed, sh õhu juurdevooluga seadmed

— Enesepäästevahend

— Sukeldumisvarustus

Vahendid KÄELABADE JA KÄSIVARTE KAITSMISEKS

— Kindad (sh labakindad ja käsivarte kaitsevahendid), mis pakuvad kaitset järgmiste eest: — — mehaanilised ohutegurid; — termilised ohutegurid (kuumus, tuli ja külm); — elektrilöögid ja elektripinge all olevate detailidega töötamine (antistaatilised, elektrit juhtivad, isoleerivad); — keemilised ohutegurid; — biotoimeained; — ioniseeriv kiirgus ja radioaktiivne saaste; — mitteioniseeriv kiirgus (ultraviolett-, infrapuna-, päikese- või keevituskiirgus); — vibratsiooniga seotud ohutegurid.

— Sõrmekaitsmed.

Vahendid JALALABADE JA JALGADE KAITSMISEKS ja libisemisvastased vahendid

— Jalatsid (nt kingad, sh teatavatel asjaoludel puutallaga kingad, saapad, millel võivad olla terasest turvaninad), mis pakuvad kaitset järgmiste eest: — — mehaanilised ohutegurid; — libisemisega seotud ohutegurid; — termilised ohutegurid (kuumus, tuli ja külm); — elektrilöögid ja elektripinge all olevate detailidega töötamine (antistaatilised, elektrit juhtivad, isoleerivad); — keemilised ohutegurid; — vibratsiooniga seotud ohutegurid; — bioloogilised ohutegurid.

— Mehaaniliste ohutegurite eest kaitsvad eemaldatavad pöiakaitsmed.

— Mehaaniliste ohutegurite eest kaitsvad põlvekaitsmed.

— Mehaaniliste, termiliste ja keemiliste ohutegurite ning biotoimeainete eest kaitsvad kedrid.

— Tarvikud (nt tallanaastud, jäänaelad).

NAHA KAITSMINE – KAITSEKREEMID ( 2 )

— Kaitsekreemid võivad pakkuda kaitset järgmiste eest: — — mitteioniseeriv kiirgus (ultraviolett-, infrapuna-, päikese- või keevituskiirgus); — ioniseeriv kiirgus; — kemikaalid; — biotoimeained; — termilised ohutegurid (kuumus, tuli ja külm).

Vahendid KEHA KAITSMISEKS/MUU NAHA KAITSMISEKS

— Isikukaitsevahendid, mis kaitsevad kõrgelt kukkumise eest, näiteks tagasitõmbavad kukkumispidurid, kererakmed, istmerakmed, tööasendi- ja kinnitustoerihmad ning tööasendi turvarihmad, energiasummutid, juhitavad kukkumispidurid, köiereguleerimisseadmed, ankurdusseadmed, mis ei ole kavandatud püsivaks kinnitamiseks ning mille puhul ei ole vaja enne kasutamist teha kinnitustöid, ühendusvahendid, turvarihmad, päästerakmed.

— Kaitseriietus, sh kogu keha kaitsev riietus (st ülikonnad, kombinesoonid) ning kehaosa kaitsev riietus (st kedrid, püksid, jakid, vestid, põlled, põlvekaitsmed, kapuutsid, kaelusmaskid), mis pakuvad kaitset järgmiste eest: — — mehaanilised ohutegurid; — termilised ohutegurid (kuumus, tuli ja külm); — kemikaalid; — biotoimeained; — ioniseeriv kiirgus ja radioaktiivne saaste; — mitteioniseeriv kiirgus (ultraviolett-, infrapuna-, päikese- või keevituskiirgus); — elektrilöögid ja elektripinge all olevate detailidega töötamine (antistaatilised, elektrit juhtivad, isoleerivad); — takerdumine ja kinnijäämine.

— Päästevestid uppumise ärahoidmiseks ja ujumise abivahendid.

— Kasutaja kohalolust visuaalselt märku andvad isikukaitsevahendid.









III LISA

Valikloetelu töödest ja tegevusaladest, mis võivad eeldada isikukaitsevahendite kättesaadavaks tegemist (*)

(*) Ohuhinnangu põhjal määratakse kindlaks isikukaitsevahendi kasutamise vajadus ja selle omadused vastavalt käesoleva direktiivi sätetele.

I. FÜÜSIKALISED OHUTEGURID







Ohutegurid Kehaosa Isikukaitsevahendi tüüp Näited töödest, mille puhul võib olla vajalik asjaomast tüüpi isikukaitsevahendi kasutamine (*) Tööstusharu ja tegevusalad FÜÜSIKALISED – MEHAANILISED Löök kukkuvalt või lendavalt esemelt, kokkupõrge takistusega ning kõrgsurvejoad Kolju Kaitsekiiver — Töö tellingutel või kõrgel asuvatel tööpindadel, nende all või läheduses — Ehitise karkassi valmistamine ja teedeehitus — Raketise ehitamine ja lammutamine — Tellingute kooste- ja paigaldustööd — Kooste- ja paigaldustööd — Lammutamistööd — Lõhkamistööd — Töö kaevandis, kaevikus, šahtis ja tunnelis — Töö liftide, tõsteseadmete, kraanade ja konveierite lähedal — Töö allmaakaeveõõnes, töö karjääris, avakaevanduses — Töö tööstusahju juures, mahutis, seadmetes, silohoidlas, punkris ja torustikus — Tapmis- ja tükeldamisliin tapamajas — Koorma käsitsemine või vedu ja ladustamine — Metsatööd — Töö terassildadel, teraskonstruktsioonide paigaldamisel, hüdraulilistel teraskonstruktsioonidel, kõrgahju juures ja terasetehases, valtspinkide, suurte mahutite, suurediameetriliste torujuhtmetega seotud töö, töö katlamajas ja elektrijaamas — Pinnase- ja kivitööd — Töö poldikeeramisseadmega — Töö kõrgahju juures, rikastustehases, terasetehases, valtsimisel, metalli töötlemisel, sepistamisel, vormstantsimisel ja valamisel — Jalgratta ja mehaanilise jõuallikaga jalgrattaga sõitmist hõlmav töö — Hoonete ehitamine — Tsiviilehitustööd — Masinate tootmine, paigaldamine ja hooldamine — Laevaehitus — Töö kaevanduses — Energiatootmine — Taristuehitus ja -hooldus — Raua- ja terasetööstus — Tapamajad — Rongide koostamine ja manööverdamine — Sadamad, transport ja logistika — Metsatööstus Silmad ja/või nägu Prillid, kaitseprillid ja näokaitsmed — Keevitus- lihvimis- ja lõiketööd — Käsitsi haamriga tehtav töö — Tihendamine ja peiteldamine — Kivitööd — Töö poldikeeramisseadmega — Töö masinatega selliste materjalide töötlemisel, millest eralduvad lühikesed laastud — Vormstantsimine — Kildude eemaldamine ja purustamine — Abrasiivsete ainete pihustamine — Võsalõikuri või kettsae kasutamine — Hambaravi- ja kirurgilised protseduurid — Hoonete ehitamine — Tsiviilehitustööd — Masinate tootmine, paigaldamine ja hooldamine — Laevaehitus — Töö kaevanduses — Energiatootmine — Taristuehitus ja -hooldus — Raua- ja terasetööstus — Metalli- ja puidutööstus — Kivilõikamine — Aiandus — Tervishoid — Metsandus Jalalaba ja jalg (osad) Jalatsid (kingad/saapad jne) varbakaitse või turvaninaga Pöiakaitsega jalatsid — Ehitise karkassi valmistamine ja teedeehitus. — Raketise ehitamine ja lammutamine. — Tellingute kooste- ja paigaldustööd — Lammutamistööd — Lõhkamistööd — Kivitööd — Töö tapmis- ja tükeldamisliinil — Vedamine ja ladustamine — Töö vormidega keraamikatööstuses — Külmutatud liha ja konservide käsitsemine — Lehtklaasi ja klaasanumate valmistamine ja töötlemine — Ümberehitus- ja hooldustööd — Metsatööd — Töö betoon- ja muude valmisdetailidega, sealhulgas raketise ehitamine ja lammutamine. — Töö ehitusplatsidel ja ladudes — Katusetööd — Töö terassildadel, teraskonstruktsioonide paigaldamisel, mastides, tornides, liftidel, hüdraulilistel teraskonstruktsioonidel, kõrgahju juures ja terasetehases, valtspinkide, suurte mahutite, suurediameetriliste torujuhtmetega ja kraanadega seotud töö, töö katlamajas ja elektrijaamas — Ahjude ehitamine, kütte- ja ventilatsiooniseadmete paigaldamine ning metallikoostetööd — Töö kõrgahju juures, rikastustehases, terasetehases, valtsimisel, metalli töötlemisel, sepistamisel, vormstantsimisel, kuumpressimisel ja tõmbamisel — Töö karjääris, avakaevanduses, aheraine eemaldamisel — Töö vormidega keraamikatööstuses — Põletusahju vooderdamine keraamikatööstuses — Rongide koostamine ja manööverdamine — Hoonete ehitamine — Tsiviilehitustööd — Masinate tootmine, paigaldamine ja hooldamine — Laevaehitus — Töö kaevanduses — Energiatootmine — Taristuehitus ja -hooldus — Raua- ja terasetööstus — Tapamajad — Logistikaettevõtted — Töötlev tööstus — Klaasitööstus — Metsatööstus Libisemisest tingitud kukkumine Jalalabad Libisemiskindlad jalatsid — Töö libedatel pindadel — Töö niiskes keskkonnas — Hoonete ehitamine — Tsiviilehitustööd — Laevaehitus — Tapamaja — Puhastamine — Toiduainetööstus — Aiandus — Kalandus Kõrgelt kukkumine Kogu keha Kõrgelt kukkumise ärahoidmiseks või peatamiseks kavandatud isikukaitsevahendid — Töö tellingutel — Valmisdetailide koostetööd — Töö mastides — Katusetööd — Töö vertikaalsetel või kaldega pindadel — Töö kõrgkraana kabiinis — Töö laoruumi tõste- või teisaldusseadme kõrgel asetsevas kabiinis — Töö puurtorni kõrges osas — Töö šahtis või kanalisatsioonikaevus — Hoonete ehitamine — Tsiviilehitustööd — Laevaehitus — Taristuhooldus Vibratsioon Käelabad Kaitsekindad — Töö käsitsijuhitavate tööriistadega — Töötlev tööstus — Ehitustööd — Tsiviilehitustööd Kehaosale avalduv staatiline surve Põlv (jala osad) Põlvekaitsmed — Plokkide, plaatide ja sillutuskivide paigaldamine maha — Hoonete ehitamine — Tsiviilehitustööd Jalalabad Turvaninaga jalatsid — Lammutamistööd — Koorma käsitsemine — Hoonete ehitamine — Tsiviilehitustööd — Vedamine ja ladustamine — Hooldus Mehaanilised vigastused (hõõrdumine, torked, lõiked, hammustused, haavad või noatorked) Silmad ja/või nägu Prillid, kaitseprillid, näokaitsmed — Töö käsitsijuhitavate tööriistadega — Keevitamine ja sepistamine — Lihvimis- ja lõiketööd — Töö peitli või meisliga — Kivitööd — Töö masinatega selliste materjalide töötlemisel, millest eralduvad lühikesed laastud — Vormstantsimine — Kildude eemaldamine ja purustamine — Abrasiivsete ainete pihustamine — Võsalõikuri või kettsae kasutamine — Hoonete ehitamine — Tsiviilehitustööd — Laevaehitus — Töö kaevanduses — Energiatootmine — Taristuhooldus — Raua- ja terasetööstus — Metalli- ja puidutööstus — Kivilõikamine — Aiandus — Metsandus Käelabad Mehaaniliste ohutegurite eest kaitsvad kindad — Töö terasraamiga — Teravaservaliste esemete käsitsemine, välja arvatud töö seadmetega, kus kindad võivad kinni jääda — Käsinoa kasutamine lihakeha töötlemisel ja loomade tapmisel — Lõikemasina terade vahetamine — Metsatööd — Aiandus — Hoonete ehitamine — Tsiviilehitustööd — Laevaehitus — Taristuhooldus — Töötlev tööstus — Toiduainetööstus — Tapmine — Metsatööstus Küünarvarred Käsivarte kaitsevahendid — Liha konditustamine ja tükeldamine — Toiduainetööstus — Tapmine Kere/allkeha/jalad Kaitsepõll, kedrid Torkekindlad püksid (lõikekindlad püksid) — Käsinoa kasutamine lihakeha töötlemisel ja loomade tapmisel — Metsatööd — Toiduainetööstus — Tapmine — Metsatööstus Jalalabad Torkekindlad jalatsid — Ehitise karkassi valmistamine ja teedeehitus — Lammutamine — Raketise ehitamine ja lammutamine — Metsatööd — Hoonete ehitamine — Tsiviilehitustööd — Laevaehitus — Töö kaevanduses — Metsatööstus Takerdumine ja kinnijäämine Kogu keha Kaitseriietus, mida kasutatakse liikuvatesse osadesse takerdumise ohu puhul — Masinaosadesse takerdumine — Masinaosade külge kinnijäämine — Riiete kinnijäämine masinaosade külge — Kaasa tõmmatud olemine — Masinaehitus — Raskemasinate tootmine — Inseneritöö — Ehitus — Põllumajandus FÜÜSIKALISED – MÜRA Müra Kõrvad Kuulmiskaitsevahendid — Töö metallipressiga — Töö pneumaatilise puuriga — Lennujaama teenindava personali töö — Töö mootortööriistadega — Lõhkamistööd — Rammimistööd — Puidu- ja tekstiilitööd — Metallitööstus — Töötlev tööstus — Hoonete ehitamine — Tsiviilehitustööd — Lennundustööstus — Töö kaevanduses FÜÜSIKALISED – TERMILISED Kuumus ja/või tuli Nägu/kogu pea Keevitamisel kasutatavad peakaitsmed, kiivrid/mütsid, mis kaitsevad kuumuse või tule eest, kuumuse ja/või tule eest kaitsvad kapuutsid — Töö kõrge temperatuuri, soojuskiirguse või tule läheduses — Töö sulaainega või töö selle läheduses — Töö plastikeevituspüstoliga — Raua- ja terasetööstus — Metallitööstus — Hooldusteenused — Töötlev tööstus Kere/allkeha/jalad Kaitsepõll, kedrid — Keevitamine ja sepistamine — Valutööd — Raua- ja terasetööstus — Metallitööstus — Hooldusteenused — Töötlev tööstus Käsi Kuumuse ja/või tule eest kaitsvad kindad — Keevitamine ja sepistamine — Töö kõrge temperatuuri, soojuskiirguse või tule läheduses — Töö sulaainega või töö selle läheduses — Raua- ja terasetööstus — Metallitööstus — Hooldusteenused — Töötlev tööstus Küünarvarred Kaitsekäised — Keevitamine ja sepistamine — Töö sulaainega või töö selle läheduses — Raua- ja terasetööstus — Metallitööstus — Hooldusteenused — Töötlev tööstus Jalalabad Kuumuse ja/või tule eest kaitsvad jalatsid — Töö sulaainega või töö selle läheduses — Raua- ja terasetööstus — Metallitööstus — Hooldusteenused — Töötlev tööstus Terve keha/osa kehast Kuumuse ja/või tule eest kaitsev riietus — Töö kõrge temperatuuri, soojuskiirguse või tule läheduses — Raua- ja terasetööstus — Metallitööstus — Metsatööstus Külm Käsi Külma eest kaitsvad kindad Jalalabad Külma eest kaitsvad jalatsid — Välitingimustes äärmiselt külma ilmaga töötamine — Töö sügavkülmutusruumis — Töö krüogeeniliste vedelikega — Hoonete ehitamine — Tsiviilehitustööd — Laevaehitus — Töö kaevanduses — Toiduainetööstus — Põllumajandus- ja kalandussektor Terve keha/osa kehast, sealhulgas pea Külma eest kaitsev riietus — Välitingimustes külma ilmaga töötamine — Töö sügavkülmutusruumis — Hoonete ehitamine — Tsiviilehitustööd — Laevaehitus — Töö kaevanduses — Toiduainetööstus — Põllumajandus- ja kalandussektor — Vedamine ja ladustamine FÜÜSIKALISED – ELEKTRILISED Elektrilöök (otsene või kaudne kokkupuude) Kogu pea Elektriisolatsiooniga kiivrid Käelabad Elektriisolatsiooniga kindad Jalalabad Elektriisolatsiooniga jalatsid Kogu keha/käelabad/jalalabad Elektrit juhtivad isikukaitsevahendid, mis on ette nähtud kvalifitseeritud isikute poolt kasutamiseks töö käigus elektripinge all olevate detailidega, mille elektrisüsteemi nimipinge on kuni 800 kV vahelduvvoolu korral ja 600 kV alalisvoolu korral — Töö elektripinge all olevate detailidega või nende läheduses — Töö elektrisüsteemiga — Energiatootmine — Elektrienergia ülekanne ja jaotamine — Tööstusrajatiste hooldus — Hoonete ehitamine — Tsiviilehitustööd Staatiline elekter Käelabad Antistaatilised kindad Jalalabad Antistaatilised/elektrit juhtivad jalatsid Kogu keha Antistaatiline riietus — Plasti ja kummi käsitsemine — Mahutisse kallamine, kogumine või laadimine — Töö suure pingega elementide, näiteks konveierilintide läheduses — Lõhkeainete käsitsemine — Töötlev tööstus — Söödatööstus — Pakendamisettevõtted — Lõhkeainete tootmine, ladustamine või vedu FÜÜSIKALISED – KIIRGUS Mitteioniseeriv kiirgus, sealhulgas päikesevalgus (muu kui otsene vaatlus) Pea Mütsid ja kiivrid — Välitingimustes töötamine — Kalandus ja põllumajandus — Hoonete ehitamine — Tsiviilehitustööd Silmad Sangadega kaitseprillid, peapaelaga kaitseprillid ja näokaitsmed — Töö, kus on otsene soojuskiirgus — Ahjuga seotud tööd — Töö laseriga — Välitingimustes töötamine — Keevitamine ja gaaslõikamine — Klaasipuhumine — Bakteritsiidsed lambid — Raua- ja terasetööstus — Töötlev tööstus — Kalandus ja põllumajandus Kogu keha (nahk) Isikukaitsevahendid, mis kaitsevad loodusliku ja kunstliku ultraviolettkiirguse eest — Välitingimustes töötamine — Elekterkeevitus — Bakteritsiidsed lambid — Ksenoonlambid — Hoonete ehitamine — Tsiviilehitustööd — Laevaehitus — Töö kaevanduses — Energiatootmine — Taristuhooldus — Kalandus ja põllumajandus — Metsatööstus — Aiandus — Toiduainetööstus — Plastitööstus — Trükitööstus Ioniseeriv kiirgus Silmad Ioniseeriva kiirguse eest kaitsvad prillid/kaitseprillid Käelabad Ioniseeriva kiirguse eest kaitsvad kindad — Röntgeniseadmete kasutamine — Töö meditsiinilise radioloogia alal — Töö radioaktiivsete saadustega — Tervishoid — Veterinaaria — Radioaktiivsete jäätmete käitluskoht — Energiatootmine Kere/allkeha/osa kehast Röntgenikiirguse eest kaitsev põll/ röntgenikiirguse eest kaitsev mantel/vest/seelik — Röntgeniseadmete kasutamine — Töö meditsiinilise radioloogia alal — Tervishoid — Veterinaaria — Hambaravi — Uroloogia — Kirurgia — Raviotstarbeline radioloogia — Laborid Pea Peakatted ja mütsid Isikukaitsevahendid, mis kaitsevad nt ajukasvajate tekke eest — Meditsiinilise röntgentehnoloogiaga seotud töökohad ja seadmed — Tervishoid — Veterinaaria — Hambaravi — Uroloogia — Kirurgia — Raviotstarbeline radioloogia Osa kehast Kilpnäärme kaitsmiseks kasutatavad isikukaitsevahendid Sugunäärmete kaitsmiseks kasutatavad isikukaitsevahendid — Röntgeniseadmete kasutamine — Töö meditsiinilise radioloogia alal — Tervishoid — Veterinaaria Kogu keha Ioniseeriva kiirguse eest kaitsev riietus — Töö meditsiinilise radioloogia alal — Töö radioaktiivsete saadustega — Energiatootmine — Radioaktiivsete jäätmete käitluskoht

II. KEEMILISED OHUTEGURID (sh nanomaterjal)







Ohutegurid Kehaosa Isikukaitsevahendi tüüp Näited töödest, mille puhul võib olla vajalik asjaomast tüüpi isikukaitsevahendi kasutamine (*) Tööstusharu ja tegevusalad KEEMILISED – AEROSOOLID Tahke (tolm, aur, suits, kiud ja nanomaterjal) Hingamiselundid Osakeste eest kaitsvad hingamisteede kaitsevahendid — Lammutamine — Lõhkamistööd — Pindade lihvimine ja poleerimine — Töö asbesti läheduses — Nanoosakestest koosnevate/nanoosakesi sisaldavate materjalide kasutamine — Keevitamine — Korstnapühkimine — Ahjude ja valukoppade vooderdamine, mille puhul võib esineda tolmu — Töö kõrgahju väljalaskeavade lähedal, kus võib olla raskmetallide aurusid — Töö kõrgahju suudme lähedal — Hoonete ehitamine — Tsiviilehitustööd — Laevaehitus — Töö kaevanduses — Raua- ja terasetööstus — Metalli- ja puidutööstus — Autotööstus — Kivilõikamine — Ravimitööstus — Tervishoiuteenused — Tsütostaatikumide valmistamine Käelabad Keemiakaitsekindad ja kaitsekreem, mis pakub täiendavat kaitset — Töö asbesti läheduses — Nanoosakestest koosnevate/nanoosakesi sisaldavate materjalide kasutamine — Hoonete ehitamine — Tsiviilehitustööd — Laevaehitus — Tööstusrajatiste hooldus Kogu keha Tahkete osakeste eest kaitsev riietus — Lammutamine — Töö asbesti läheduses — Nanoosakestest koosnevate/nanoosakesi sisaldavate materjalide kasutamine — Korstnapühkimine — Taimekaitsevahendite tootmine — Hoonete ehitamine — Tsiviilehitustööd — Laevaehitus — Tööstusrajatiste hooldus — Põllumajandus Silmad Prillid/kaitseprillid ja näokaitsmed — Puidutöötlus — Teetööd — Mäetööstus — Metalli- ja puidutööstus — Tsiviilehitustööd Vedel (udud ja pihustused) Hingamiselundid Osakeste eest kaitsvad hingamisteede kaitsevahendid — Pinnatöötlus (nt lakkimine/värvimine, abrasiiviga jugapuhastus) — Pindade puhastamine — Metallitööstus — Töötlev tööstus — Autotööstus Käelabad Keemiakaitsekindad — Pindade töötlemine — Pindade puhastamine — Töö vedelikupihustiga — Töö hapete, leeliselahuste ning desinfitseerimis- ja söövitavate puhastusvahenditega — Metallitööstus — Töö hapete, leeliselahuste ning desinfitseerimis- ja söövitavate puhastusvahenditega — Autotööstus Kogu keha Keemiakaitseriietus — Pindade töötlemine — Pindade puhastamine — Metallitööstus — Töötlev tööstus — Autotööstus KEEMILISED – VEDELIKUD Sissekastmine Pritsmed, pihustus ja joad Käelabad Keemiakaitsekindad — Töö vedelikupihustiga — Töö hapete, leeliselahuste ning desinfitseerimis- ja söövitavate puhastusvahenditega — Pinnakattevahendite käsitsemine — Parkimine — Töö juuksuri- või ilusalongis — Tekstiili- ja rõivatööstus — Puhastussektor — Autotööstus — Ilu- ja juuksuriteenuste sektorid Küünarvarred Keemiakaitsekäised — Töö hapete, leeliselahuste ning desinfitseerimis- ja söövitavate puhastusvahenditega — Puhastamine — Keemiatööstus — Puhastussektor — Autotööstus Jalalabad Keemiakaitsesaapad — Töö vedelikupihustiga — Töö hapete, leeliselahuste ning desinfitseerimis- ja söövitavate puhastusvahenditega — Tekstiili- ja rõivatööstus — Puhastussektor — Autotööstus Kogu keha Keemiakaitseriietus — Töö vedelikupihustiga — Töö hapete, leeliselahuste ning desinfitseerimis- ja söövitavate puhastusvahenditega — Puhastamine — Keemiatööstus — Puhastussektor — Autotööstus — Põllumajandus KEEMILISED – GAASID JA AURUD Gaasid ja aurud Hingamiselundid Gaaside eest kaitsvad hingamisteede kaitsevahendid — Pinnatöötlus (nt lakkimine/värvimine, abrasiiviga jugapuhastus) — Pindade puhastamine — Töö fermenteerimis- või destilleerimisruumides — Töö tankides ja kääritustankides — Töö mahutites, kinnistes ruumides ja gaasiahjudes, kus võib olla gaasi või ebapiisavalt hapnikku — Korstnapühkimine — Desinfitseerimis- ja söövitavad puhastusvahendid — Töö gaasikonverterite ja kõrgahju gaasitorude läheduses — Metallitööstus — Autotööstus — Töötlev tööstus — Puhastussektor — Alkohoolsete jookide tootmine — Reoveekäitlusjaamad — Jäätmekäitluskoht — Keemiatööstus — Naftakeemiatööstus Käelabad Keemiakaitsekindad — Pindade töötlemine — Pindade puhastamine — Töö fermenteerimis- või destilleerimisruumides — Töö tankides ja kääritustankides — Töö mahutites, kinnistes ruumides ja gaasiahjudes, kus võib olla gaasi või ebapiisavalt hapnikku — Metallitööstus — Autotööstus — Töötlev tööstus — Alkohoolsete jookide tootmine — Reoveekäitlusjaamad — Jäätmekäitluskoht — Keemiatööstus — Naftakeemiatööstus Kogu keha Keemiakaitseriietus — Pindade töötlemine — Pindade puhastamine — Töö fermenteerimis- või destilleerimisruumides — Töö tankides ja kääritustankides — Töö mahutites, kinnistes ruumides ja gaasiahjudes, kus võib olla gaasi või ebapiisavalt hapnikku — Metallitööstus — Autotööstus — Töötlev tööstus — Alkohoolsete jookide tootmine — Reoveekäitlusjaamad — Jäätmekäitluskoht — Keemiatööstus — Naftakeemiatööstus Silmad Prillid, kaitseprillid ja näokaitsmed — Töö aerosoolvärvidega — Puidutöötlus — Kaevandamine — Autotööstus — Töötlev tööstus — Töötlev tööstus — Mäetööstus — Keemiatööstus — Naftakeemiatööstus

III. BIOTOIMEAINED







Ohutegurid Kehaosa Isikukaitsevahendi tüüp Näited töödest, mille puhul võib olla vajalik asjaomast tüüpi isikukaitsevahendi kasutamine (*) Tööstusharu ja tegevusalad BIOTOIMEAINED – AEROSOOLIDES Tahked ja vedelad Hingamiselundid Osakeste eest kaitsvad hingamisteede kaitsevahendid — Töö, mille käigus puututakse kokku inimeste ja loomade organismi vedelike ja kudedega — Töö biotoimeaine läheduses — Tervishoid — Veterinaariakliinikud — Kliinilise analüüsi laborid — Teaduslaborid — Vanadekodud — Koduabiteenused — Reoveekäitlusjaamad — Jäätmekäitluskoht — Toiduainetööstus — Biokemikaalide tootmine Käelabad Mikroorganismide eest kaitsvad kindad Terve keha/osa kehast Biotoimeainete eest kaitsev riietus Silmad ja/või nägu Silmi kaitsvad prillid, kaitseprillid ja näokaitsmed — Töö, mille käigus puututakse kokku inimkeha ja loomade vedelike ja kudedega — Töö biotoimeaine läheduses — Tervishoid — Veterinaariakliinikud — Kliinilise analüüsi laborid — Teaduslaborid — Vanadekodud — Koduabiteenused — Reoveekäitlusjaamad — Jäätmekäitluskoht — Toiduainetööstus BIOTOIMEAINED – VEDELIKES Otsene ja kaudne kokkupuude Käelabad Mikroorganismide eest kaitsvad kindad Terve keha/osa kehast Biotoimeainete eest kaitsev riietus Silmad ja/või nägu Kaitseprillid ja näokaitsmed — Töö, mille käigus puututakse kokku inimkeha ja loomade vedelike ja kudedega (hammustamine, nõelamine) — Töö biotoimeaine läheduses — Tervishoid — Veterinaariakliinikud — Kliinilise analüüsi laborid — Teaduslaborid — Vanadekodud — Koduabiteenused — Reoveekäitlusjaamad — Jäätmekäitluskoht — Toiduainetööstus — Metsatööstus Pritsmed, pihustus ja joad Käelabad Mikroorganismide eest kaitsvad kindad — Töö, mille käigus puututakse kokku inimkeha ja loomade vedelike ja kudedega — Töö biotoimeaine läheduses — Tervishoid — Veterinaariakliinikud — Kliinilise analüüsi laborid — Teaduslaborid — Vanadekodud — Koduabiteenused — Reoveekäitlusjaamad — Jäätmekäitluskoht — Toiduainetööstus Küünarvarred Mikroorganismide eest kaitsvad käised — Töö, mille käigus puututakse kokku inimkeha ja loomade vedelike ja kudedega — Töö biotoimeaine läheduses — Tervishoid — Veterinaariakliinikud — Kliinilise analüüsi laborid — Teaduslaborid — Vanadekodud — Koduabiteenused — Reoveekäitlusjaamad — Jäätmekäitluskoht — Toiduainetööstus Jalalabad/jalad Kaitsvad jalatsikatted ja kedrid — Töö, mille käigus puututakse kokku inimkeha ja loomade vedelike ja kudedega — Töö biotoimeaine läheduses — Tervishoid — Veterinaariakliinikud — Kliinilise analüüsi laborid — Teaduslaborid — Vanadekodud — Koduabiteenused — Reoveekäitlusjaamad — Jäätmekäitluskoht — Toiduainetööstus Kogu keha Biotoimeainete eest kaitsev riietus — Töö, mille käigus puututakse kokku inimkeha ja loomade vedelike ja kudedega — Töö biotoimeaine läheduses — Tervishoid — Veterinaariakliinikud — Kliinilise analüüsi laborid — Teaduslaborid — Vanadekodud — Koduabiteenused — Reoveekäitlusjaamad — Jäätmekäitluskoht — Toiduainetööstus BIOTOIMEAINED – MATERJALIDES, INIMESTES, LOOMADES JNE Otsene ja kaudne kokkupuude Käelabad Mikroorganismide eest kaitsvad kindad Terve keha/osa kehast Biotoimeainete eest kaitsev riietus Silmad ja/või nägu Kaitseprillid ja näokaitsmed — Töö, mille käigus puututakse kokku inimkeha ja loomade vedelike ja kudedega (hammustamine, nõelamine) — Töö biotoimeaine läheduses — Tervishoid — Veterinaariakliinikud — Kliinilise analüüsi laborid — Teaduslaborid — Vanadekodud — Koduabiteenused — Reoveekäitlusjaamad — Jäätmekäitluskoht — Toiduainetööstus — Metsatööstus

IV. MUUD OHUTEGURID







Ohutegurid Kehaosa Isikukaitsevahendi tüüp Näited töödest, mille puhul võib olla vajalik asjaomast tüüpi isikukaitsevahendi kasutamine (*) Tööstusharu ja tegevusalad Nähtavuse puudumine Kogu keha Kasutaja kohalolust visuaalselt märku andvad isikukaitsevahendid — Töö liikuvate sõidukite läheduses — Asfalditööd ja teekatte märgistamine — Raudteetööd — Transpordivahendite juhtimine — Lennujaama teenindava personali töö — Hoonete ehitamine — Tsiviilehitustööd — Laevaehitus — Töö kaevanduses — Transporditeenused ja reisijatevedu Hapnikunappus Hingamiselundid Isoleerivad hingamisteede kaitsevahendid — Töö kinnistes ruumides — Töö fermenteerimis- või destilleerimisruumides — Töö tankides ja kääritustankides — Töö mahutites, kinnistes ruumides ja gaasiahjudes, kus võib olla gaasi või ebapiisavalt hapnikku — Töö šahtis, kanalisatsioonikaevus ja maa-aluses kanalisatsioonitrassis — Alkohoolsete jookide tootmine — Tsiviilehitustööd — Keemiatööstus — Naftakeemiatööstus Hingamiselundid Sukeldumisvarustus — Allveetööd — Tsiviilehitustööd Uppumine Kogu keha Päästevest — Töö vee peal või lähedal — Töö meres — Töö lennukis — Kalandus — Lennundustööstus — Hoonete ehitamine — Tsiviilehitustööd — Laevaehitus — Dokid ja sadamad