2006R1974 — ET — 27.10.2007 — 002.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1974/2006,

15. detsember 2006,

milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad







EUROOPA ÜHENDUSE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 20. septembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta, ( 1 ) eelkõige selle artikli 5 lõiget 6, artikli 19 lõike 2 teist lauset, artikli 32 lõike 1 punkti b, artikli 66 lõike 3 kolmandat lõiku, artikli 70 lõiget 1 ja artiklit 91, ning arvestades järgmist: (1) Määrusega (EÜ) nr 1698/2005 on kehtestatud EAFRD antavate maaelu arengu toetuste ühtne õiguslik raamistik kogu ühenduse jaoks. Õiguslikku raamistikku peaksid täiendama üksikasjalikud rakenduseeskirjad. (2) Kooskõla tagamiseks ühise põllumajanduspoliitika muudest rahastamisvahenditest rahastatavate meetmetega on vaja määratleda üksikasjalikud sätted maaelu arengu toetustega seotud erandite kohta, eelkõige sätted, milles käsitletakse määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 5 lõikes 6 osutatud erandeid. Maaelu arengu investeerimistoetuste andmisel tuleb arvesse võtta sektorite piiranguid ning vältida liigse tootmisvõimsuse loomist asjaomastes sektorites. (3) On vaja määratleda riiklike strateegiakavade ajakohastamise sisu, korda ja ajastamist käsitlevad eeskirjad. (4) Selleks, et liikmesriigid ja komisjon saaksid kiiresti ning tõhusalt kehtestada programmitöö uue raamistiku, tuleb määratleda tähtajad komisjonile esitatud maaelu arengu programmide kinnitamiseks. (5) Maaelu arengu programmide esitamise ja läbivaatamise kohta tuleb sätestada üksikasjalikud eeskirjad. Selleks, et soodustada maaelu arengu programmide koostamist ning nende ülevaatamist ja kinnitamist komisjoni poolt, tuleks kehtestada kõnealuste programmide ülesehitust ja sisu käsitlevad ühised eeskirjad, eelkõige määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 16 sätestatud nõuete alusel. Lisaks sellele tuleks kehtestada erisätted määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 15 lõikes 3 osutatud riiklike raamistike kohta. (6) Komisjoni otsusega tuleb vastu võtta vaid muudatusettepanekud, millega kaasnevad olulised muudatused programmides, EAFRD vahendite ümberpaigutamised programmi telgede vahel ja muudatused EAFRD kaasrahastamise määrades. Muude muudatusettepanekute üle peaksid otsustama liikmesriigid ja teavitama neist komisjoni. Tuleb kehtestada selliste teatiste kinnitamise kord. (7) Tõhusa ja korrapärase seire tagamiseks peaksid liikmesriigid muutma komisjonile kättesaadavaks oma programmdokumentide elektroonilise konsolideeritud ja ajakohastatud versiooni. (8) Määruses (EÜ) nr 1698/2005 on sätestatud noortele põllumajandustootjatele toetuse andmise tingimused. Täpsustada tuleks, mis tähtajaks kõnealused tingimused peaksid täidetud olema, sh tuleks täpsustada ajavahemik, mille liikmesriigid võivad anda teatavatele abisaajatele kutseoskusi ja pädevust käsitleva tingimuse täitmiseks. Kuna toetuse andmine noortele põllumajandustootjatele eeldab, et noor põllumajandustootja on esitanud äriplaani, siis tuleb kehtestada noore põllumajandustootja jaoks üksikasjalikud eeskirjad äriplaani koostamise ja sellega ettenähtu täitmise kohta. (9) Seoses ennetähtaegselt pensionile jäämise toetamise tingimustega tuleb lahendada eriprobleemid, mis tekivad, kui põllumajandusettevõtte annavad üle mitu inimest või rentnik. Üleandja mittetulunduslik põllumajandustegevus ei tohiks olla ühise põllumajanduspoliitika raames abikõlblik. (10) Määratleda tuleks oskused ja vahendid, mis peaksid olema ametiasutustel ja organitel, kes on valitud pakkuma abikõlblikke nõuandeteenuseid põllumajandusettevõtetele. (11) Seoses juhtimis-, asendus- ja nõuandeteenuste loomise toetamisega tuleks sätestada toetuse järkjärgulise vähendamise meetodid. (12) Seoses põllumajandusettevõtete moderniseerimiseks ettenähtud investeeringutega, et täita hiljuti kasutusele võetud ühenduse nõudeid ja sel juhul, kui noored põllumajandustootjad peaksid täitma kehtivaid nõudeid, tuleb määrata tähtpäev, mis ajaks peab täitma konkreetseid nõudeid. (13) Seoses metsade majandusliku väärtuse parandamiseks ettenähtud investeeringutega tuleb määratleda metsamajandamiskavad ja sätestada abikõlblike investeeringute liigid. Kavad tuleb koostada kooskõlas 2.–4. juunini 1998 Lissabonis toimunud Euroopa metsade kaitset käsitleva kolmanda ministrite konverentsi resolutsiooni L2 ( 2 ) 2. lisas (“Metsade säästva majandamise üleeuroopalised kriteeriumid, näitajad ja tegevusjuhised”) sätestatud metsade säästva majandamise üleeuroopaliste tegevusjuhistega. (14) Seoses põllumajandustoodetele ja metsasaadustele lisandväärtuse andmiseks ettenähtud investeeringutega, et täita hiljuti kasutusele võetud ühenduse nõudeid mikroettevõtete kohta, tuleb määrata tähtpäev, mis ajaks peab täitma konkreetseid nõudeid. Tuleb kindlaks määrata, mille alusel eristada puiduga seotud investeeringuid, millele kohaldatakse määruses (EÜ) nr 1698/2005 sätestatud toetusmäärasid, muudest puidusektori investeeringutest. (15) Seoses uute toodete, töötlemisviiside ja tehnoloogia arendamise alase koostööga põllumajandus- ja toidusektoris ning metsandussektoris, tuleb määratleda soovituslikud abikõlblikud kulud. (16) Seoses nõuete täitmisega peaksid liikmesriigid kohandama põllumajandustootjatele antava toetuse määra nõude kohta, arvestades seda, kui raske on nõuet täita, kusjuures investeerimiskulud ei tohiks olla abikõlblikud. (17) Seoses toidukvaliteedikavas osalevate põllumajandustootjate toetamisega tuleb määratleda ühenduse kavad ja riiklike kavade kriteeriumid, toetusega seotud tooted ja püsikulude liigid, mida võib toetuse summa arvutamisel arvesse võtta. (18) Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 33 osutatud edendamismeetmete ning nõukogu 19. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 2826/2000 (põllumajandustoodete ja -saaduste teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul) ( 3 ) sätestatud teavitamis- ja müügiedendusmeetmete korra vastastikuse täiendavuse tagamiseks tuleks kehtestada kvaliteettoodete edendamise üksikasjalikud nõuded, eelkõige seoses abisaajate ja abikõlblike tegevustega. Lisaks sellele ei tohiks maaelu arengu toetuse saamiseks abikõlblikud olla määruse (EÜ) nr 2826/2000 alusel toetatavad teavitamis- ja müügiedendusmeetmed, et vältida topeltrahastamise ohtu. (19) Seoses elatuspõllumajandusettevõtete toetamisega tuleks üksikasjalikult määratleda äriplaanide sisu ja nende rakendamise tingimused. (20) Seoses Malta tootjarühmade toetamisega tuleks sätestada erieeskirjad, et arvestada Malta põllumajandussektori eriomadusi. (21) Seoses vähemsoodsate piirkondade toetamisega jääb asutamislepingu artiklis 37 sätestatud korra kohaselt vastu võetava nõukogu akti alusel ja kooskõlas määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikliga 93 kuni 31. detsembrini 2009 kehtima nõukogu 17. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1257/1999 (Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) toetuse kohta maaelu arendamiseks ning teatavate määruste muutmise ja kehtetuks tunnistamise kohta) ( 4 ) loodud toetuste süsteem. Sellepärast tuleks endiselt kohaldada komisjoni 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 817/2004 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 1257/1999 (Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) toetuse kohta maaelu arendamiseks) kohaldamiseks) ( 5 ) artiklit 11 kuni nõukogu võtab vastu asjaomase akti. (22) Vältida tuleks ühelt poolt põllumajandustootjatele makstava nõuetega vastavusse viimise toetuse ja teiselt poolt Natura 2000ga seotud toetuste kattumist. (23) Seoses põllumajandusliku keskkonnatoetuse ja loomade heaolu toetusega peaks miinimumnõuetega, mida abisaajad peaksid seoses põllumajanduskeskkonda ja loomade heaolu käsitlevate eri kohustustega täitma, tagatama toetuste tasakaalustatud kohaldamine, mille puhul arvestatakse eesmärke ja mis peaks seetõttu kaasa aitama maaelu säästvale arengule. Sellega seoses peaks olulisel kohal olema kohustusest tulenevate lisakulude, saamata jäänud tulude ja võimalike tehingukulutuste arvutamismeetodite kehtestamine. Kui kohustused põhinevad sisendite piirangutel, tuleb toetust anda vaid juhul, kui kõnealuseid piiranguid on võimalik hinnata nii, et saadakse mõistlik kinnitus kohustuse täitmise kohta. (24) Seoses põllumajanduse geneetiliste ressursside säilitamise toetamisega tuleks üksikasjalikult sätestada abikõlblikud tegevused ja abisaajate kirjeldus. Vältida tuleks kattumist põllumajandusliku keskkonnatoetusega ning seda, et toetust antakse tegevustele, mis on abikõlblikud teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustustegevuse raamprogrammi raames. (25) Määratleda tuleks vähetootlikud investeeringud, mis on suunatud põllumajandusmaa säästvale kasutamisele. (26) Selleks, et tagada ühtne lähenemine metsandusmeetmete puhul, on vajaduse korral vaja kasutada ühtset metsa ja metsamaa määratlust. Kõnealune määratlus peaks olema kooskõlas ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni ning Eurostati poolt 2005. aasta maailma metsandusressursside hinnangus kasutatud määratlusega. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 42 lõike 1 kohaselt mitteabikõlblikud metsad ja metsastunud alad tuleks täpsemalt määratleda. (27) Kehtestada tuleks põllumajandusmaa metsastamise toetamise üksikasjalikud tingimused, eelkõige seoses metsastamisele kuuluva maa, rajamiskulude, põllumajandustootja ja kiirekasvuliste liikide määratlemisega. (28) Seoses põllumajandusmaa toetamisega, millele rajatakse esmakordselt agrometsandussüsteemid, peaksid liikmesriigid teatavaid parameetreid arvestades määratlema puude suurima istutamistiheduse. (29) Seoses metsanduspotentsiaali taastamise ja ennetustegevuse toetamisega kõrge või keskmise metsatulekahjuriskiga metsades peaks toetus sõltuma vastavusest liikmesriikide koostatud tulekaitsekavadele. Metsatulekahjuvastaste ennetusmeetmete määratlemiseks tuleks tagada ühtne lähenemisviis. (30) Seoses määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 50 lõigetes 5 ja 6 kindlaksmääratud aladega tuleks täpsustada kõnealuste alade kindlaksmääramise tingimused. Tuleks olla ettevaatlik ja vältida metsastamise kahju bioloogilisele mitmekesisusele või muu keskkonnakahju tekitamist. (31) Selleks, et määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 50 punktides a ja i viidatud mittepõllumajandusliku tegevuse suunas mitmekesistamise meedet hakataks rakendama sobilikul viisil tuleks anda ammendav definitsioon sama määruse artiklis 53 viidatud põllumajandustootja majapidamise liikmele. (32) Toetust saav avaliku ja erasektori partnerlus, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 59 punktis e, peaks vastama teatavatele üksikasjalikele tingimustele. (33) Seoses Leader-teljega peaks kohalike tegevusrühmade valimise kord olema läbipaistev ja sisaldama konkurssi, millega tagatakse see, et toetuse saajateks valitakse kohalikul tasandil asjakohased ja kvaliteetsed arengustrateegiad. Sõltuvalt kohalikest tingimustest tuleb üldreeglina sätestada kohalike tegevusrühmade kaetavate alade elanikkonna miinimum- ja maksimumsuurus. (34) Kohalike arengustrateegiate võimalikult laia rakendamise võimaldamiseks tuleks piirata kohalike tegevusrühmade jooksevkulude toetamist. (35) Kohalike tegevusrühmade rakendatavad koostööprojektid peaksid vastama teatavatele tingimustele. Komisjoni ja liikmesriikide vahel tuleks kehtestada kooskõlastatud menetlus, et soodustada riigiüleste koostööprojektide valimist. (36) Seoses tehnilise abiga tuleks sätestada lähenemiseesmärgi kohaselt abikõlblikke piirkondi ja muid piirkondi hõlmavate maaelu arengu programmide kaasrahastamiskord ning riikliku maaeluvõrgustiku loomise üksikasjalikud võimalused ja tähtaeg. (37) Kehtestada tuleks mitut meedet hõlmavad eeskirjad, eelkõige seoses järgmisega: ühendmeetmete rakendamine, investeerimismeetmed, põllumajandusettevõtte üleandmine ajavahemikul, mille kohta on võetud kohustus, millest sõltub toetuse saamine, põllumajandusettevõtte maa pindala suurendamine ning eri liiki vääramatu jõu või erandlike asjaolude määratlemine. (38) Liikmesriigid peaksid astuma kõik vajalikud sammud ja rakendama piisavad sätted, et tagada kõikide maaelu arengu alaste meetmete kontrollitavus. Liikmesriigid peaksid tagama, et nende kontrollimiskord annab piisava kinnituse abikõlblikkuse kriteeriumide ja muude kohustuste täitmise kohta. Eelkõige seoses teatavate meetmetega seotud maksete arvutamisega peaksid liikmesriigid asjakohaste teadmiste ja oskustega tõendama arvutuste piisavust ja õigsust. (39) Vajaduse korral tuleks sätestada laenu intressitoetusi ja teatavat liiki finantskorraldusi käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad. Tõhusa ja ühtse juhtimise tagamiseks tuleks samuti sätestada tingimused, millistel korraldusasutused võivad kohaldada standardkulusid ja käsitada mitterahalisi toetusi abikõlblike kulutustena. Selleks et tagada investeerimismeetmete parem suunatus, tuleks kättesaadavaks teha abikõlblike kulutuste määratlemise ühiseeskirjad. Ühtsed reeglid oleks vajalikud ka juhul, kui liikmesriikide pädevad asutused otsustavad maksta investeeringutoetusesaajatele ettemakseid. (40) Selleks, et tagada vastavus riigiabieeskirjadele ja -korrale, tuleks sätestada erisätted teatavate EAFRD kaasrahastatavate meetmete ja riikliku lisarahastamise kohta. (41) Selleks, et tagada EAFRDst toetatavatest maaelu arengu meetmetest teavitamine, peaksid maaelu arengu programmid sisaldama teavitamiskava, mille sisu tuleks täpsustada. Selleks et tagada sidusaim lähenemine, peaksid korraldusasutuste ja abisaajate kohustused olema kõnealuses valdkonnas määratletud. (42) Selleks, et suurendada EAFRD toetuste kasutamise läbipaistvust peaks liikmesriigid iga aasta avaldama elektroonilises vormis või muul viisil toetusesaajate nimekirja, tegevuste nimetused ja tegevustele eraldatud riiklike panuste summad. Nimetatud informatsiooni laiemale avalikkusele kättesaadavaks tegemisega soovitakse suurendada ühenduse maaelu arengu vallas läbiviidud tegevuste läbipaistvust, tõhustada asjakohaste riiklike vahendite usaldusväärset finantsjuhtimist ja eriti tugevndada kontrolli riigiraha kasutamise üle hoidumaks viimaks konkurentsi moonutamisest maaelu arengu meedetest kasusaajate vahel. Kuna taotletavad eesmärgid on esmajärgulise tähtsusega, siis on asjakohase informatsiooni üldine avaldamine proportsionaalsuseprintsiibi ja isikuandmete kaitse nõude suhtes põhjendatud, niikaua kui see ei lähe kaugemale, kui on vajalik demokraatlikus ühiskonnas eeskirjade eiramise vältimiseks. (43) Seoses seirega tuleks määratleda määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikliga 82 ettenähtud iga-aastase arenguaruande üksikasjad ning sama määruse artiklis 80 osutatud ühisesse seire- ja hindamisraamistikku kuuluvad ühisnäitajad. (44) Selleks, et tagada turvaline elektrooniline andmevahetus komisjoni ja liikmesriikide vahel, tuleks luua infosüsteem. Määratleda tuleks süsteemi sisu, toimimine ja juurdepääsuõigused. (45) Uued rakenduseeskirjad peaksid asendama määruse (EÜ) nr 1257/1999 kohaldamise eesmärgil sätestatud rakenduseeskirju. Seetõttu tuleks määrus (EÜ) nr 817/2004 alates 1. jaanuarist 2007 kehtetuks tunnistada. (46) Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas maaelu arengu komitee arvamusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







I

PEATÜKK

Reguleerimisala

Artikkel 1

Käesoleva määrusega sätestatakse määruse (EÜ) nr 1698/2005 üksikasjalikud kohaldamiseeskirjad seoses maaelu arengu toetamise põhimõtete ja üldeeskirjade, maaelu arengu meetmete eri- ja üldsätete ning abikõlblikkuse ja muude rakendussätetega kui kontrollisätted.







II

PEATÜKK

Üldeeskirjad







1.

jagu

Vastastikune täiendavus, kooskõla ja nõuetekohasus

Artikkel 2

1. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 5 osutatud kooskõla tagatakse:

a) ühelt poolt maaelu arengu toetamise meetmete ja ühenduse muude toetusvahendite raames rakendatavate meetmete, eelkõige ühise põllumajanduspoliitika otseste ja muude toetuskavade raames rakendatavate meetmete ning loomade ja taimede tervise alaste meetmete vahel teiselt poolt;

b) erinevate maaelu arengu toetamise meetmete vahel.

2. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 5 lõikele 6, mille kohaselt võib toetust erandkorras anda I lisas loetletud toetuskavade reguleerimisalasse jäävatele meetmetele, tagavad liikmesriigid, et abisaaja võib saada konkreetse meetme jaoks toetust vaid ühe kava raames.

Selleks kirjeldavad liikmesriigid selliseid erandeid sisaldavaid meetmeid oma maaelu arengu programmidesse kaasates kõnealustes programmides neid kriteeriumeid ja halduseeskirju, mida nad kohaldavad asjaomaste toetuskavade puhul.

3. Kui ühine turukorraldus, sh Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist rahastatavate otsetoetuste kavad, seab piiranguid tootmisele või ühenduse toetusele üksikute põllumajandustootjate, põllumajandusettevõtete või töötlemistehaste tasemel, ei toetata määruse (EÜ) nr 1698/2005 alusel investeeringuid, mis suurendavad tootmist üle kõnealuste piirangute.







2.

jagu

Strateegia ja programmitöö

Artikkel 3

1. Riiklikke strateegiakavu võib programmitöö perioodil ajakohastada. Sellise ajakohastamise puhul arvestatakse ühe või mõlema elemendiga, mis on järgmised:

a) ajakohastamine hõlmab ühte või mitut määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 11 lõikes 3 loetletud elementi ja/või ühte või mitut kõnealuse määruse artiklis 9 osutatud ühenduse strateegilist suunist;

b) ajakohastamisega kaasnevad muutused ühes või mitmes maaelu arengu programmis nagu on osutatud käesoleva määruse artikli 6 lõikes 1.

2. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 12 lõiget 1 kohaldatakse riiklike strateegiakavade ajakohastamise suhtes mutatis mutandis.

3. Selleks, et maaelu arengu programmide kohandamiseks oleks piisavalt aega, edastatakse riikliku strateegiakava viimane ajakohastatud versioon komisjonile hiljemalt 30. juuniks 2013.

4. Riiklikud strateegiakavad kinnitatakse või ajakohastatakse pärast maaelu arengu programmide kinnitamist, eriti kõnealuste programmide eelhindamisest tuleneva eesmärkide kvantifitseerimise raames.

Artikkel 4

1. Komisjon kiidab liikmesriikide poolt esitatud maaelu arengu programmid heaks kuue kuu jooksul lugedes päevast, mil komisjon on programmid kätte saanud. Enne käesoleva määruse jõustumist esitatud maaelu programmide korral algab kuuekuuline ajavahemik käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

Kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 18 lõike 3 teist lõiku, siis algab käesoleva lõike esimeses lõigus sätestatud kuuekuuline ajavahemik kuupäevast, mil läbivaadatud kavandatav programm vastab määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 18 lõike 3 esimesele lõigule.

2. Tähtpäevad käesoleva artikli lõikega 1 ettenähtud ajavahemiku määramiseks määratakse vajaduse korral kindlaks kooskõlas käesoleva määruse artikli 63 lõigetega 6 ja 8.

Artikkel 5

1. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 16 osutatud maaelu arengu programmide sisu määratakse kindlaks kooskõlas käesoleva määruse II lisaga.

Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikliga 85 ettenähtud eelhindamine lisatakse igale maaelu arengu programmile.

2. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 15 lõikes 3 osutatud riiklikud raamistikud sisaldavad ühisteavet mitme meetme kohta. Kõnealuste meetmete puhul võivad piirkondlikud maaelu arengu programmid sisaldada vaid lisateavet, tingimusel et riiklikes raamistikes ja piirkondlikes programmides sisalduv ühisteave vastab käesoleva määruse II lisas sätestatud nõuetele.

3. Vajaduse korral muudavad liikmesriigid komisjonile kättesaadavaks oma maaelu arengu programmide ja riiklike raamistike elektroonilise versiooni, mida ajakohastatakse pärast iga muutmist, k.a käesoleva määruse II lisas sätestatud standardtabelid, mis vastavad määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 16 punktides d, e ja f nõutavale teabele. Vajaduse korral edastavad liikmesriigid komisjonile kooskõlas käesoleva määruse artikliga 63 programmide ja riiklike raamistike muutmise taotlused elektrooniliselt.







3.

jagu

Muudatused maaelu arengu programmides

Artikkel 6

1. Muudatused maaelu arengu programmides jagunevad järgmiselt:

a) määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 19 lõikes 1 osutatud läbivaatamised;

b) määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 77 lõikes 3 sätestatud rahaliste vahendite kasutamise kooskõlastamise korrast tulenevad läbivaatamised;

c) muud käesoleva lõike punktides a ja b nimetamata muudatused.

2. Lõike 1 punktides a ja b osutatud programmimuudatusi võib kavandada alles alates programmi rakendamise teisest aastast.

3. Maaelu arengu programmide muudatusettepanekuid põhjendatakse nõuetekohaselt ning esitatakse eelkõige järgmine teave:

a) muudatust õigustavad põhjused ja rakendusprobleemid;

b) muudatuse oodatav mõju;

c) muudatuse ja riikliku strateegiakava vaheline seos.

Artikkel 7

1. Käesoleva määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 6 lõike 1 punktis a osutatud programmi läbivaatamised liikmesriigi taotlusel kinnitatakse otsusega vastavalt artikli 19 lõike 2 esimesele lausele järgmistel juhtudel:

a) läbivaatamine ületab käesoleva määruse artikli 9 lõikes 2 osutatud telgedevahelise paindlikkuse ülemmäära;

b) läbivaatamisega muudetakse määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 70 sätestatud ühenduse kaasrahastamismäärasid, mis on ette nähtud kinnitatud maaelu arengu programmiga;

c) läbivaatamisega muudetakse ühenduse kogupanust kogu programmitöö perioodiks ja/või selle aastast jaotust, kuid mitte eelnevate aastate panuseid;

d) läbivaatamisega kaasnevad määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 5 lõikes 6 osutatud eranditega seotud muutused.

Otsus langetatakse kuue kuu jooksul lugedes päevast, kui komisjon on saanud liikmesriigi taotluse.

2. Artikli 6 lõikes 1 osutatud taotlusi programmide läbivaatamiseks ei esitata rohkem kui üks kord kalendriaasta ja programmi kohta, v.a loodusõnnetustest tingitud erakorraliste meetmete korral.

Liikmesriigid edastavad lõike 1punktis c osutatud läbivaatamistaotlused hiljemalt 30. septembriks.

Liikmesriigid edastavad viimased lõikes 1 ostutatud läbivaatamistaotlused komisjonile hiljemalt 30. juuniks 2013.

Artikkel 8

1. Piirkondlikku programmitööd rakendavad liikmesriigid võivad esitada artikli 6 lõike 1 punktis b osutatud läbivaatamisi Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) panuse ümberpaigutamiseks konkreetseid aastaid hõlmavate piirkondlike programmide vahel, kui:

a) ei muudeta EAFRD kogupanust programmi kohta kogu programmitöö perioodil;

b) ei muudeta EAFRD kogueraldist asjaomasele liikmesriigile;

c) ei muudeta programmi aastaseid jaotusi läbivaatamisaastale eelnevatel aastatel;

d) järgitakse EAFRD iga-aastast eraldist asjaomasele liikmesriigile;

e) kui see on asjakohane, ei vähendata riiklikus strateegiakavas vastavalt määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 11 lõike 3 punktile f osutatud lähenemiseesmärgi saavutamiseks ettenähtud eelarvet.

2. Ajaomaste programmide finantstabeleid kohandatakse nii, et nendes kajastuksid lõikes 1 osutatud ümberpaigutamised.

Läbivaadatud finantstabelid edastatakse komisjonile hiljemalt ümberpaigutamisaasta 30. septembriks. Viimane aasta, mil selliseid läbivaatamisi saab edastada, on 2012.

Komisjon langetab uusi finantstabeleid kinnitava otsuse kolme kuu jooksul pärast liikmesriigi taotluse saamist. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 90 lõikes 2 osutatud menetlust ei kohaldata.

3. Artikli 6 lõike 1 punktis b osutatud taotlusi programmi läbivaatamiseks ei esitata rohkem kui üks kord kalendriaastas.

Artikkel 9

1. Liikmesriikide tehtavad artikli 6 lõike 1 punktis c osutatud programmimuudatused võivad hõlmata nii teljesiseseid muudatusi meetmete rahalises jaotuses kui ka uute meetmete juurutamise või kehtivate meetmete lõpetamisega seotud mitterahalisi muudatusi või teavet programmi kehtivate meetmete kohta ja nende kirjeldust.

2. Liikmesriikidel on samuti lubatud teha artikli 6 lõike 1 punktis c osutatud muudatusi, paigutades ühe kalendriaasta jooksul telgede vahel ümber kuni 1 % EAFRD kogupanusest, mis on programmile ette nähtud kogu programmitöö perioodiks.

3 Lõigetes 1 ja 2 osutatud programmimuudatusi võib teha hiljemalt enne 31. detsembrit 2015, tingimusel et liikmesriigid annavad kõnealustest muudatustest teada hiljemalt 31. augustiks 2015.

4. Välja arvatud loodusõnnetustest tingitud erakorraliste meetmete korral, ei anta lõigetes 1 ja 2 osutatud muudatustest teada rohkem kui kolm korda kalendriaasta ja programmi kohta, tingimusel et kolme teavitust sisaldaval kalendriaastal peetakse kinni lõikes 2 osutatud 1 %-lisest ülemmäärast.

5. Käesoleva artikoi lõigetes 1 ja 2 osutatud muudatused on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 17 sätestatud määradega.

6. Lõigetes 1 ja 2 osutatud muudatustest teavitatakse komisjoni. Komisjon hindab kõnealuste muudatuste puhul:

a) vastavust määrusele (EÜ) nr 1698/2005;

b) kooskõla asjaomase riikliku strateegiakavaga;

c) vastavust käesolevale määrusele.

Komisjon teavitab liikmesriiki hindamise tulemustest nelja kuu jooksul pärast seda kuupäeva, mil komisjon on programmi muutmise taotluse kätte saanud. Kui muudatused ei ole kooskõlas ühe või mitme esimeses lõigus osutatud hindamisparameetriga, peatatakse neljakuuline ajavahemik, kuni komisjon on saanud nõuetekohased programmimuudatused.

Kui komisjon teises lõigus osutatud neljakuulise ajavahemiku jooksul liikmesriike ei teavita, käsitatakse muudatusi vastuvõetutena ja need hakkavad kehtima pärast nelja kuu möödumist.

Artikkel 10

1. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 71 lõike 1 teise lõigu kohaldamisel vastutavad liikmesriigid kulutuste eest, mis tehakse ajavahemikul alates kuupäevast, mil komisjon saab käesoleva määruse artikli 6 lõikes 1 osutatud programmi läbivaatamise või muutmise taotluse, kuni käesoleva määruse artiklite 7 ja 8 kohaselt langetatud komisjoni otsuse kuupäevani või käesoleva määruse artikli 9 kohase muudatuste vastavushindamise lõpuleviimise kuupäevani.

2. Loodusõnnetustest tingitud erakorraliste meetmete puhul võivad artikli 6 lõikes 1 osutatud programmimuudatustega seotud kulutused saada abikõlblikuks enne määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 71 lõike 1 teises lõigus osutatud tähtpäeva.

Artikkel 11

Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 15 lõikes 3 osutatud muudatused riiklikes raamistikes kuuluvad käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 punkti c reguleerimisalasse. Käesoleva määruse artikli 9 lõikeid 3 ja 6 kohaldatakse kõnealuste muudatuste suhtes mutatis mutandis.

Artikkel 12

Kui uus ühenduse õigusakt võetakse tarvitusele või kui muudetakse juba kehtivaid ühenduse õigusakte, muudetakse vajaduse korral kooskõlas uue või muudetud seadusaktiga artikli 6 lõike 1 kohaselt ka maaelu arengu programme. Kõnealuseid muudatusi ei arvestata artikli 7 lõikes 2, artikli 8 lõikes 3 ja artikli 9 lõikes 4 osutatud aastase muudatustearvu sisse. Artikli 6 lõiget 2 ei kohaldata kõnealuste muudatuste suhtes.







III

PEATÜKK

Maaelu arengu meetmed







1.

jagu

Maaelu arengu meetmed telgede kaupa







1.

alajagu

1. telg

Artikkel 13

1. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 22 lõikes 1 sätestatud noorte põllumajandustootjate tegevuse alustamise toetuse tingimused peavad olema toetusetaotluse esitamise ajaks täidetud.

Siiski võidakse alates toetuse andmist käsitleva otsuse langetamise kuupäevast anda aega kuni 36 kuud määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 22 lõike 1 punktis b sätestatud ametialaste oskuste ja pädevuse nõude täitmiseks, kui noorel põllumajandustootjal on vaja kohanemisaega, mille jooksul põllumajandusettevõte asutada või ümber korraldada, tingimusel et kõnealuse lõike punktis c osutatud äriplaaniga on selline vajadus ette nähtud.

2. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 22 lõike 1 punktis c osutatud äriplaanis kirjeldatakse vähemalt järgmist:

a) põllumajandusettevõtte esialgne olukord ning uue põllumajandusettevõtte tegevuse konkreetsed vahe- ja arengueesmärgid;

b) üksikasjad põllumajandusettevõtte tegevuse arendamiseks vajalike investeeringute, koolituse, nõuande või muu tegevuse kohta.

3. Vastavust äriplaanile hindab pädev ametiasutus hiljemalt viie aasta möödumisel alates toetuse andmist käsitleva otsuse langetamise kuupäevast. Äriplaani rakendamise asjaolusid arvestades määravad liikmesriigid juba makstud toetuse tagasivõtmise tingimused, kui noor põllumajandustootja ei vasta hindamise ajal äriplaani tingimustele.

4. Noorte põllumajandustootjate tegevuse alustamise toetust käsitlev otsus langetatakse hiljemalt 18 kuu jooksul pärast liikmesriikides kehtivate sätete kohast tegevuse alustamist. Kui toetust antakse määruse (EÜ) nr 1698/2005 lisas sätestatud ühekordse maksena ja käesoleva artikli lõike 3 kohaldamise eesmärgil, võivad liikmesriigid jagada kõnealuse makse kuni viieks osaks.

5. Liikmesriigid võivad otsustada, et kui äriplaanis viidatakse määruses (EÜ) nr 1698/2005 sätestatud muude maaelu arengu meetmete kasutamisele, saab noor põllumajandustootja pärast taotluse rahuldamist pädevalt ametiasutuselt juurdepääsu kõnealustele meetmetele. Sel juhul peab taotleja esitatav teave olema piisavalt üksikasjalik, et oleks võimalik taotleda toetust kõnealuste muude meetmete raames.

6. Kui noor põllumajandusettevõtja ei ole põllumajandusettevõtte ainus juht, võib kohaldada eritingimusi. Kõnealused tingimused peavad olema samaväärsed nendega, mida nõutakse põllumajandusettevõtte ainujuhina tegevust alustavalt noorelt põllumajandustootjalt.

Artikkel 14

1. Kui põllumajandusettevõtte annavad üle mitu üleandjat, piirdub määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 23 alusel antava ennetähtaegse pensionile jäämise toetuse suurus ühele üleandjale ettenähtud summaga.

2. Üleandja jätkatav mittetulunduslik põllumajandustegevus ei ole ühise põllumajanduspoliitika raames abikõlblik.

3. Rentnik võib vabanenud maa omanikule üle anda tingimusel, et rendileping on lõpetatud ja määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 23 lõikes 3 sätestatud ülevõtjaga seotud nõuded on täidetud.

4. Liikmesriigid võivad ette näha, et vabanenud maa läheb sellise asutuse haldusesse, kes kohustub selle hiljem loovutama määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 23 lõikes 3 kehtestatud tingimustele vastavatele ülevõtjatele.

Artikkel 15

1. Põllumajandustootjatele osutatavad nõuandeteenused, millele võib määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 24 alusel toetust anda, peavad vastama nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 ( 6 ) II jaotise 3. peatükile ja selle rakendussätetele.

2. Ametiasutused ja organisatsioonid, mis on valitud osutama põllumajandustootjatele nõuandeteenuseid, kasutavad asjakohaseid ressursse kvalifitseeritud personali, haldus- ja tehniliste võimaluste ning nõustamise kogemuse ja usaldusväärsuse vormis, võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 24 lõike 1 teise lõigu punktides a ja b osutatud nõudeid ja tingimusi.

Artikkel 16

Maaelu arengu programmides, millega on ette nähtud toetuse vähendamine võrdsete etappidena alates toetuse esimesest aastast, kehtestatakse määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 25 osutatud juhtimis-, asendus- ja nõuandeteenuste loomise toetamist hõlmav järg-järgult vähenev määr, nii et hiljemalt kuuendal aastal pärast teenuste loomist lõpeb toetuse andmine täielikult.

Artikkel 17

1. Põllumajandusettevõtete moderniseerimiseks ettenähtud investeeringutoetuste korral, selleks, et täita ühenduse alles kasutusele võetud nõudeid, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 26 lõike 1 teises lõigus, tuleb nõudeid täita kõnealuses lõigus osutatud ajapikenduse lõpuks.

2. Kui määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 22 alusel toetust saavad noored põllumajandustootjad teevad investeeringuid kehtivate ühenduse nõuete täitmiseks, tuleb nõudeid täita kõnealuse määruse artikli 26 lõike 1 kolmandas lõigus osutatud ajapikenduse lõpuks.

Artikkel 18

1. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 27 lõike 2 kohaldamisel põhinevad metsamaa suurusele ja kasutusele vastavad metsamajandamiskavad nii vastavatel riiklikel õigusaktidel kui ka kehtivatel maakasutuskavadel ning hõlmavad piisaval määral metsaressursse.

2. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 27 osutatud tegevused metsade majandusliku väärtuse parandamiseks hõlmavad investeeringuid metsavalduse tasandil ja võivad sisaldada investeeringuid metsatehnikasse.

Toetust ei anta tegevustele, mis hõlmavad taastamist pärast lõplikku raiet.

3. Käesoleva määruse artikli 30 lõikes 4 osutatud metsad jäetakse määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 27 lõike 1 esimese lause reguleerimisalast välja.

Artikkel 19

1. Toetuste puhul, mille eesmärgiks on toetada investeeringuid põllumajandustoodetele ja metsasaadustele lisandväärtuse andmiseks, et täita ühenduse alles kasutusele võetud nõudeid, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 28 lõike 1 punkti c teises lõigus, tuleb nende nõuetega vastavus tagada asjaomases lõigus osutatud ajapikenduse lõpuks.

2. Seoses toetustega metsasaadustele lisandväärtuse andmiseks ettenähtud investeeringutele, hõlmavad puidu kui toormaterjali kasutamisega seotud investeeringud kõiki tööstuslikule töötlemisele eelnevaid tegevusi.

Artikkel 20

Põllumajandus- ja toidusektoris ning metsandussektoris uute toodete, töötlemisviiside ja tehnoloogiate arendamise alase koostööga seotud kulud, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 29 lõikes 2, hõlmavad selliseid ettevalmistavaid tegevusi nagu projekti, toote, töötlemisviisi või tehnoloogia väljatöötamine ja katsed, ning koostööga seotud materiaalseid ja/või mittemateriaalseid investeeringuid enne uute toodete, töötlemisviiside ja tehnoloogiate äriotstarbelist kasutuselevõttu.

Artikkel 21

1. Liikmesriigid kohandavad määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 31 osutatud ühenduse õigusaktidel põhinevate nõuete täitmiseks antava toetuse määra nõude kohta, arvestades nõude kohaldamisest tulenevate kohustuste taset. Sama artikli lõikes 2 osutatud maksimaalse viie aasta jooksul väheneb toetuse maksmine järk-järgult kuni lõpeb täielikult.

2. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 31 osutatud ühenduse õigusaktidel põhinevate nõuete täitmiseks antava iga-aastase toetuse määra kindlaksmääramisel ei arvestata investeeringutega seotud kulusid.

Artikkel 22

1. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 32 lõike 1 punktis b osutatud ühenduse kvaliteedikavad on sellised, mis on loodud järgmiste määruste ja sätete kohaselt:

a) nõukogu määrus (EMÜ) nr 2092/91; ( 7 )

b) nõukogu määrus (EÜ) nr 509/2006; ( 8 )

c) nõukogu määrus (EÜ) nr 510/2006; ( 9 )

d) nõukogu määruse (EÜ) nr 1493/1999 VI jaotis. ( 10 )

2. Toetuse saamiseks peavad määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 32 lõike 1 punktis b osutatud toidukvaliteedikavad vastama järgmistele kriteeriumidele:

a) selliste kavade kohaselt toodetud lõpptoote erilisus on tingitud põllumajandusliku tootmise meetoditega seotud üksikasjalikest kohustustest, mis tagavad: — eriomadused, k.a tootmisprotsess, või — lõpptoote kvaliteedi, mis on oluliselt parem kui kehtivad nõuded kaupadele seoses inimeste, loomade või taimede tervise, loomade heaolu või keskkonnakaitsega;

b) kavad sisaldavad siduvaid tootespetsifikatsioone ja nendele spetsifikatsioonidele vastavust kontrollib sõltumatu inspekteerimisorgan;

c) kavad on avatud kõigile tootjatele;

d) kavad on läbipaistvad ja võimaldavad tooteid täies ulatuses kontrollida;

e) kavadega reageeritakse kehtivatele ja prognoositavatele turuvõimalustele.

3. Toetust võib anda toidukvaliteedikavas osalevatele põllumajandustootjatele ainult juhul, kui kvaliteettoodet või toitu on ametlikult tunnustatud lõikes 1 loetletud määruste ja sätete alusel või liikmesriigi tunnustatud toidukvaliteedikava alusel, nagu on osutatud lõikes 2.

Lõike 1 punktides b ja c osutatud toidukvaliteedikavade puhul võib toetust anda vaid ühenduse registrisse lisatud toodetele.

4. Kui maaelu arengu programmis on määruse (EMÜ) nr 2092/91 kohases toidukvaliteedikavas osalemise korral ette nähtud toetus konkreetsele tootele, ei arvestata põllumajanduse keskkonnameetme raames sama toote mahetootmise toetussumma arvutamisel asjaomases kvaliteedikavas osalemisest tingitud püsikulusid.

5. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 32 lõike 1 punkti c tähenduses käsitatakse püsikuludena toetatava toidukvaliteedikavaga ühinemise ja iga-aastase osamaksega seotud kulusid, lisades vajaduse korral kulutused kontrollidele, mida on vaja kava spetsifikatsioonidele vastavuse tõendamiseks.

Artikkel 23

1. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 20 punkti c alapunkti iii tähenduses käsitatakse tootjarühmana mis tahes õiguslikus vormis organisatsiooni, mis ühendab, kõnealuse määruse artiklis 32 osutatud toidukvaliteedikavas konkreetse põllumajandustoote või toiduga aktiivselt osalevaid ettevõtjaid. Kutseala- ja/või mitut kutseala ühendavaid organisatsioone, mis esindavad üht või mitut sektorit, tootjarühmadena ei käsitata.

2. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 33 alusel abikõlblikud teavitamis- ja edendamistegevused on tegevused, mis on kavandatud mõjutama tarbijaid ostma põllumajandustooteid või toitu, mis on asjaomase määruse artikli 32 kohaselt kaasatud maaelu arengu programmi kuuluvasse toidukvaliteedikavasse.

Selliste tegevustega juhitakse tähelepanu asjaomaste toodete eriomadustele või eelistele, eriti kvaliteedile, erilistele tootmismeetoditele, rangetele loomade heaolu nõuetele ja keskkonnast hoolimisele, mis on seotud asjaomase toidukvaliteedikavaga, ning need võivad sisaldada kõnealuseid tooteid käsitlevate teaduslikult põhjendatud ja tehniliste teadmiste levitamist. Selliste tegevuste hulka kuuluvad eelkõige messide ja näituste korraldamine ja/või nendel osalemine, samalaadne suhtekorraldustegevus ning reklaam eri teabekanalite kaudu või eri müügikohtades.

3. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 20 punkti c alapunkti iii kohaselt on abikõlblikud ainult siseturul teostatavad teavitamis-, edendamis- ja reklaamitegevused.

Kõnealused tegevused ei või õhutada tarbijaid ostma toodet selle erilise päritolu tõttu, v.a määruse (EÜ) nr 510/2006 ja määruse (EÜ) nr 1493/1999 alusel kasutusele võetud kvaliteedikavade raames toodetud tooted. Toote päritolule võib sellegipoolest viidata tingimusel, et viide päritolule on vähemtähtis kui põhisõnum.

Kaubamärkide edendamisega seotud tegevused toetust ei saa.

4. Kui lõikes 2 osutatud tegevused hõlmavad toodet, mis on kaasatud artikli 22 lõike 1 punktides a, b või c osutatud toidukvaliteedikavasse, peab teavitamis-, edendamis- ja/või reklaammaterjalil olema kõnealuste kavadega ettenähtud ühenduse logo.

5. Määruse (EÜ) nr 2826/2000 alusel toetatavad teavitamis- ja edendamistegevused ei kvalifitseeru määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 20 punkti c alapunkti iii alusel antava toetuse saamiseks.

6. Liikmesriigid tagavad, et kõik toetatava tegevuse raames koostatavad teavitamis-, edendamis- ja reklaamimaterjalid vastavad ühenduse õigusaktidele. Sel eesmärgil edastavad abisaajad kõik selliste materjalide projektid liikmesriigi pädevale ametiasutusele.

Artikkel 24

1. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 34 osutatud äriplaan peab sisaldama järgmist:

a) tõendusmaterjali, et põllumajandusettevõte võib saada majanduslikult elujõuliseks, võttes vajaduse korral arvesse põllumajandustootja pereliikmete muid tuluallikaid;

b) üksikasju vajalike investeeringute kohta;

c) vahe- ja lõppeesmärkide kirjeldust.

2. Kui määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 34 osutatud äriplaanis viidatakse muude maaelu arengu meetmete kasutamisele, peab see olema piisavalt üksikasjalik, et see võimaldaks taotleda toetust kõnealuste muude meetmete raames.

3. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 34 lõike 2 kohaldamisel ei maksa liikmesriigid äriplaani rakendamise asjaolusid arvesse võttes edaspidi toetust, kui elatuspõllumajandusega tegelev põllumajandustootja ei vasta hindamise ajal äriplaani tingimustele.

Artikkel 25

1. Malta äärmiselt väikese kogutoodanguga tootmissektori jaoks ettenähtud miinimumtoetuste määramisel antakse määruse (EÜ) nr 1698/2005 lisa kohaselt õigus kõnealust miinimumtoetust saada vaid tootjarühmadele kes esindavad miinimumprotsenti asjaomase sektori tootjatest ja toodangust.

Tootjate ja toodangu miinimumprotsent ning asjaomased sektorid määratakse kindlaks Malta maaelu arengu programmis.

2. Malta tootjarühmade miinimumtoetus, arvutatuna väikese tootjarühma loomiseks vajalike kulude alusel, on esitatud III lisas.

▼M1

Artikkel 25a

1. Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti VIII lisa I D jaos osutatud toetust põllumajandustootjatele nõuande- ja teabeleviteenuste osutamiseks võib anda kõnealuseid teenuseid põllumajandustootjatele osutavatele ametiasutustele. See hõlmab eelkõige äriplaanide koostamist, abi maaelu arengumeetmete taotluste koostamisel ja määruse (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) artiklitega 4 ja 5 ning III ja IV lisaga ette nähtud headele põllumajandus- ja keskkonnatingimustele ning kohustuslikele majandamisnõuetele vastavusega seotud nõustamist ja teabelevi.

2. Ametiasutused, mis on valitud osutama põllumajandustootjatele nõustamis- ja teabeleviteenuseid, kasutavad asjakohaseid ressursse kvalifitseeritud personali, haldus- ja tehniliste rajatiste ning osutatavate teenuste nõustamise kogemuse ja usaldusväärsuse vormis.

3. Ajavahemikul 2007–2009 võivad Bulgaaria ja Rumeenia rakendada põllumajandustootjatele nõuandeteenuste osutamiseks kõnealust meedet või määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 20 punkti a alapunktis iv osutatud meedet “nõuandeteenuste kasutamine põllumajandustootjate ja metsa valdajate poolt.”

▼B







2.

alajagu

2. telg

Artikkel 26

Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 38 alusel toetust saavad isikud ei saa seoses nõukogu direktiivide 79/409/EMÜ ( 11 ) ja 92/43/EMÜ ( 12 ) rakendamisega toetust kõnealuse määruse artikli 31 alusel.

Artikkel 27

1. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 39 lõikeid 1–4 ja artiklit 40 kohaldatakse vastavalt käesoleva artikli lõigetele 2–13.

2. Loomakasvatuse ekstensiivistamise või teistmoodi korraldamise kohustus peab vastama vähemalt järgmistele tingimustele:

a) jätkatakse rohumaade majandamist;

b) hooldatakse kogu loomühikutele vastavat karjatatavat ala, vältides nii ülekarjatamist ja alakasutust;

c) määratletakse loomkoormus, võttes arvesse kõiki põllumajandusettevõttes peetavaid karjatatavaid loomi või, toitainete leostumise piiramise kohustuse korral kõiki põllumajandusettevõttes peetavaid loomi, mis on kõnesoleva kohustusega seotud.

3. Väetiste, taimekaitsevahendite ja muude sisendite kasutamist piiravaid kohustusi aktsepteeritakse vaid juhul, kui kõnealuseid piiranguid on võimalik hinnata viisil, mis annab piisava kinnituse kohustuse täitmise kohta.

4. Toetus võib olla seotud järgmiste kohustustega:

a) piirkonnale omaste ning põllumajanduse jaoks kadumisohus olevate kohalikku tõugu põllumajandusloomade kasvatamine;

b) selliste taimede geneetiliste ressursside säilitamine, mis on kohalike ja piirkondlike oludega looduslikult kohanenud ning mille kadumine muudab genofondi vaesemaks.

Abikõlblikud põllumajandusloomade liigid ja kohalike tõugude põllumajanduse jaoks kadumise künnise kindlaksmääramise kriteeriumid on määratletud IV lisas.

5. Ühise turukorralduse või I lisas loetletud otsetoetuskavade alusel rakendatavad keskkonnameetmed, loomade tervishoiu ja taimetervise või maaelu arengu meetmed, v.a põllumajanduslik keskkonnatoetus ja loomade heaolu toetus, ei välista põllumajandusliku keskkonnatoetuse ja/või loomade heaolu toetuse määramist samale tootmisele, kui kõnealust toetust makstakse täiendavalt ja see on kooskõlas asjaomaste meetmetega.

Erinevaid põllumajanduskeskkonna ja/või loomade heaoluga seotud kohustusi võib omavahel ühendada, kui need täiendavad üksteist ja on omavahel kooskõlas.

Kui esimeses ja teises lõigus osutatud kohustused või meetmed ühendatakse, arvestatakse toetuse taseme määramisel ühendamisega seoses saamata jäänud konkreetseid tulusid ja lisakulutusi.

6. Määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 54 või artikli 107 alusel tootmisest kõrvalejäetud maaga seotud põllumajanduse keskkonnameetmed kvalifitseeruvad toetust saama ainult juhul, kui põllumajanduskeskkonnaga seotud võetud kohustused on kõnealuse määruse artikli 3 lõikes 1 sätestatud põhinõuetest ulatuslikumad.

Mägistele ja muude ebasoodsate looduslike tingimustega aladele, Natura 2000 põllumajandusmaale ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/60/EÜ ( 13 ) kohaselt vesikondade majandamiskavasse kaasatud põllumajandusmaale antava toetuse puhul võetakse põllumajandusliku keskkonnatoetusekohustustes vajaduse korral arvesse asjaomaste piirkondade toetamiseks sätestatud tingimusi.

7. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 40 osutatud kohustused, mis on seotud loomade heaoluga, sisaldavad kõrgemaid nõudeid vähemalt ühes järgmistest valdkondadest:

a) loomade loomulikele vajadustele paremini vastav vesi ja sööt;

b) pidamistingimused, nagu ruumi suurus, allapanu, loomulik valgus;

c) väljapääsuvõimalus;

d) süstemaatilise vigastamise, isoleerimise või alalise lõastamise puudumine;

e) peamiselt põllumajanduslikust tootmisviisist ja/või pidamisviisist tingitud patoloogiate ennetamine.

8. Võetud kohustuste tõttu saamata jäänud tulu ja nendest tingitud lisakulude arvutamise aluseks võetakse määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 39 lõikes 3 ja artikli 40 lõikes 2 osutatud asjakohased nõuded.

9. Kui kohustusi väljendatakse tavaliselt muudes ühikutes kui määruse (EÜ) nr 1698/2005 lisas kasutatavates ühikutes, võivad liikmesriigid makseid arvutada kõnealuste muude ühikute alusel. Sellisel juhul tagavad liikmesriigid, et järgitakse ühenduse toetuse saamiseks abikõlblikke aastaseid maksimumsummasid, mis on sätestatud kõnealuses lisas. Selleks võivad liikmesriigid:

a) kehtestada ühikute piirangu põllumajandusettevõtte hektari kohta, mille suhtes kehtivad põllumajandusliku keskkonnatoetuse kohustused, või

b) määrata iga osaleva põllumajandusettevõtte puhul maksimaalse kogusumma ja tagada, et igale põllumajandusettevõttele tehtavad maksed ei ületa kõnealust piirangut.

10. Liikmesriigid määravad objektiivsete kriteeriumide alusel kindlaks vajaduse maksta tehingukulu eest hüvitist, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 39 lõikes 4 ja artikli 40 lõikes 3.

Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 39 lõike 4 ja artikli 40 lõike 3 kohaldamisel käsitatakse tehingukuluna kulutusi, mis on seotud tehingu toimumisega ega ole otseselt hõlmatud sellega seotud kohustuse rakenduskuludega.

Tehingukulu arvutatakse kogu kohustuse täitmise aja kohta ja need ei tohi ületada 20 % võetud kohustuse tõttu saamata jäänud tuludest ja lisakuludest.

11. Liikmesriigid võivad lubada kohustuse selle täitmise ajal muuks kohustuseks ümber muuta, tingimusel et täidetakse kõiki järgmisi tingimusi:

a) muutmine toob olulist kasu keskkonnale või loomade heaolule või mõlemale;

b) sellega tõhustatakse märkimisväärselt olemasolevat kohustust;

c) heakskiidetud maaelu arengu programm sisaldab asjaomast kohustust.

Käesoleva lõike esimese lõigu punktides a ja b sätestatud tingimustel võib põllumajandusliku keskkonnatoetuse kohustuse muuta määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 43 kohaseks põllumajandusmaa metsastamise kohustuseks. Põllumajandusliku keskkonnatoetuse kohustus lõpeb tagasimaksunõudeta.

12. Liikmesriigid võivad lubada põllumajandusliku keskkonnatoetuse või loomade heaolu toetuse kohustuste kohandamist nende täitmise ajal, kui heakskiidetud maaelu arengu programm selliseid kohandusi võimaldab ja kui kohandus on kohustuse eesmärke silmas pidades põhjendatud.

Selliseid kohandusi võib teha ka kohustuse täitmisekestuse pikendamiseks.

13. Loomade loomühikutesse (LÜ) arvutamise määrad on toodud V lisas. Liikmesriigid võivad objektiivsetele kriteeriumidele tuginedes diferentseerida neid määrasid kõnealuses lisas toodud piirides.

Artikkel 28

1. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 39 lõike 5 alusel võib toetust anda tegevustele, mida teostavad muud abisaajad kui kõnealuse määruse artiklis 39 lõikes 2 osutatud abisaajad.

2. Käesoleva määruse artikli 27 lõikes 4 osutatud põllumajandusliku keskkonnatoetuse kohustuste hulka kuuluvad tegevused ei ole abikõlblikud määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 39 lõike 5 alusel.

Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 39 lõike 5 alusel ei anta toetust Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse raamprogrammi alusel abikõlblikeks tunnistatud tegevustele.

3. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 39 lõike 5 alusel abikõlblikud põllumajanduse geneetiliste ressursside säilitamise alased tegevused on järgmised:

a) sihtotstarbelised tegevused: põllumajanduse geneetiliste ressursside ex situ ja in situ säilitamist, kirjeldamist, kogumist ja kasutamist edendavad tegevused, sh hetkel in situ säilitatavate geneetiliste ressursside veebipõhised loendid, k.a in situ/põllumajandusettevõttes säilitamine, ning ex situ kogude (geenipangad) ja andmebaaside veebipõhised loendid;

b) ühistegevused: tegevused, millega edendatakse ühenduse põllumajanduse geneetiliste ressursside säilitamise, kirjeldamise, kogumise ja kasutamisega seotud teabevahetust liikmesriikide pädevate organisatsioonide vahel;

c) kaasnevad tegevused: teavitamis-, levitamis- ja nõuandetegevused, millesse kaasatakse valitsusväliseid organisatsioone ja teisi asjaomaseid sidusrühmi ning mis sisaldavad koolitusi ja tehniliste aruannete koostamist.

4. Käesoleva artikli kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) in situ säilitamine – geneetiliste materjalide säilitamine ökosüsteemides ja looduslikes elupaikades ning liikide või looduslike liikide elujõuliste populatsioonide hoidmine ja taastamine nende looduslikus keskkonnas ning kodustatud loomatõugude või kultuurtaimeliikide puhul põllumajanduskeskkonnas, kus on välja kujunenud nende eriomadused;

b) in situ/põllumajandusettevõttes säilitamine – in situ säilitamine ja arendamine põllumajandusettevõtte tasandil;

c) ex situ säilitamine – põllumajanduse geneetilise materjali säilitamine väljaspool looduslikku elupaika;

d) ex situ kogu – põllumajanduse geneetilise materjali kogu, mida hoitakse väljaspool looduslikku elupaika.

Artikkel 29

Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklite 41 ja 49 kohaldamisel käsitatakse vähetootlike investeeringutena selliseid investeeringuid, mis ei suurenda põllumajanduse või metsandusega tegeleva põllumajandusettevõtte väärtust või kasumlikkust.

Artikkel 30

1. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 42 lõike 1 kohaldamisel kasutatakse käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 esitatud mõisteid, millel võib olla maaelu arengu programmides asjakohaselt põhjendatud erandeid.

2. Mets – üle 0,5 hektari suurune maa-ala, millel on üle viie meetri kõrgused puud, mille võrade liitus on üle 10 % või mis suudavad in situ kõnealuste künnisteni jõuda. See ei sisalda maad, mis on peamiselt kasutuses põllumajanduses või linnamaana.

Metsana käsitatakse ka taasmetsastatud alasid, millel kasvavate puude võrade liitus ei ole veel jõudnud, kuid peaks jõudma 10 %ni ja kõrgus viie meetrini, samuti inimtegevusest tulenevalt või looduslikel põhjustel ajutiselt puudeta alasid, mis peaksid taastuma.

Metsadena käsitatakse ka bambuse ja palmide all olevaid maid, tingimusel et kõrguse ja võrade liituse kriteeriumid on täidetud.

Metsade hulka kuuluvad metsateed, tuletõkestusvööndid ja muud väikesed lagendikud; metsad rahvusparkides, reservaatides ja muudel sellistel kaitsealadel, nagu erilise teadusliku, ajaloolise, kultuurilise või spirituaalse tähendusega alad.

Metsade hulka kuuluvad ka üle 0,5 hektari suuruse pindalaga ja üle 20 meetri laiad tuulekaitseribad, kaitsehekid ja puukoridorid.

Metsadena käsitatakse peamiselt metsandus- või kaitseotstarbelisi istandusi nagu kummipuuistandused ja korgitammepuistud. Põllumajandusliku tootmise süsteemi kuuluvad puistud nagu puuviljaistandused ning agrometsandussüsteemid on metsa mõiste hulgast välja jäetud. Samuti ei sisalda kõnealune määratlus puid linnaparkides ja aedades.

3 Metsastunud ala – üle 0,5 hektari suurust maa-ala, mis ei ole mets, millel on üle viie meetri kõrgused puud, mille võrade liitus on 5–10 %, või puud, mis suudavad in situ kõnealuste künnisteni jõuda, või põõsastaimede, põõsaste ja puudega üle 10 % kaetud ala. See ei sisalda maad, mis on peamiselt kasutuses põllumajanduses või linnamaana.

4. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 42 lõike 1 esimese lause reguleerimisalast jäetakse välja järgmised metsad ja metsastunud alad:

a) keskvalitsuse, piirkondlike omavalitsuste või riigile kuuluvate ettevõtete omanduses olev mets või metsastunud maa;

b) riigile kuuluv mets ja muu metsastunud maa;

c) mets, mis kuulub juriidilistele isikutele, kelle kapitalist vähemalt 50 % kuulub ühele punktides a ja b osutatud institutsioonidest.

Artikkel 31

1. Liikmesriik määrab kindlaks määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 43 kohase esmase metsastamise toetuse saamise tingimustele vastava põllumajandusmaa, mis hõlmab maad, kus toimub korrapärane põllumajandustegevus.

Natura 2000 alal, mis on määratud vastavalt direktiividele 79/409/EMÜ ja 92/43/EMÜ, toimub esmane metsastamine kooskõlas asjaomase ala majandamise eesmärkidega.

2. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 43 lõike 1 punkti a kohaldamisel käsitatakse rajamiskuludena kulusid istikutele ja istutamisele ning istutamisega otseselt seotud ja selleks vajalikke kulusid.

3. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 43 lõike 1 punkti c kohaldamisel on põllumajandustootja isik, kes kulutab olulise osa tööajast põllumajandustegevusele ning saab sellest märkimisväärse osa sissetulekust vastavalt liikmesriigi kindlaksmääratavatele kriteeriumidele.

4. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 43 lõike 3 ja artikli 44 lõike 3 kohaldamisel on lühiajaliseks viljelemiseks kasvatatavad kiiresti kasvavad liigid, mille raiering, s.t kahe lõppraie vaheline aeg, on lühem kui 15 aastat.

Artikkel 32

Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 44 kohaldamisel määravad liikmesriigid kohalikke tingimusi, puuliike ja maa põllumajandusliku kasutuse järjepidevuse tagamise vajadust arvestades kindlaks ühele hektarile istutatavate puude suurima arvu.

Artikkel 33

1. Kui määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 48 alusel antakse toetust metsade tuletõkkevööndite rajamiseks, võivad abikõlblike kulude hulka lisaks rajamiskuludele kuuluda ka vastava ala hoolduskulud.

Toetusi tuletõkestusvööndite hooldamiseks põllumajandustegevuse abil ei anta selliste piirkondade puhul, mis saavad põllumajanduslikku keskkonnatoetust.

2. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 48 osutatud tulekahjude vastane ennetustegevus võib sisaldada järgmist:

a) kaitsvate infrastruktuuride, nagu metsaradade, teede, veevõtukohtade, tuletõkkevööndite ja puhaste lageraiealade rajamine ning tuletõkkevööndite ja lageraiealade hooldamise käivitamine;

b) ennetavad metsandusmeetodid, nagu taimestiku ohjamine, hõrendamine ja taimestiku struktuuri mitmekesistamine;

c) metsatulekahjude seire alaste statsionaarsete seadmete ja sidevahendite sisseseadmine ja täiustamine.

Artikkel 34

1. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 50 lõikes 5 osutatud põllumajandusmaad, mis on kaasatud vesikondade majandamiskavadesse kooskõlas direktiiviga 2000/60/EÜ, võivad saada määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 38 alusel makstavat toetust, kui kõnealuste alade jaoks on vastav vesikonna majandamiskava kehtestatud ja seda rakendatakse.

2. Keskkonnakaitselised põhjused, mis lubavad maid metsastada vastavalt määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 50 lõikele 6, võivad sisaldada kaitset erosiooni ja/või kõrbestumise eest, bioloogilise mitmekesisuse suurendamist, veeressursside kaitset, üleujutuste ennetamist ja kliimamuutuste leevendamist, tingimusel et viimati osutatu ei kahjusta bioloogilist mitmekesisust ega tekita muud keskkonnakahju.







3.

alajagu

3. telg

Artikkel 35

Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 53 kohaldamisel on põllumajandustootja majapidamise liige vastavalt riiklike õigusaktide alusel omistatavale õiguslikule staatusele füüsiline või juriidiline isik või nende rühm, kuid mitte põllumajandusettevõtte töötajaid. Juhul kui põllumajandustootja majapidamise liige on juriidiline isik või nende rühm, peab see liige toetuse taotlemise ajal tegelema põllumajandusega.

Artikkel 36

Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 59 lõikes e osutatud avaliku ja erasektori partnerlus, mis saab toetust kohaliku arengu strateegiate rakendamiseks, peab täitma järgmised tingimused:

a) nad loovad kohalikud alampiirkonnapõhised arengustrateegiad;

b) nendes on esindatud käesoleva artikli punktis a osutatud geograafilise tasandi avalik ja erasektor;

c) jooksevkulud ei ületa 15 % iga üksiku avaliku ja erasektori partnerluse kohaliku arengu strateegiaga seotud riiklikest kulutustest.







4.

alajagu

4. telg

Artikkel 37

1. 4. telje rakendamisel, nagu on nimetatud määruse (EÜ) nr 1698/2005 IV jaotise I peatüki 4. jaos, võivad liikmesriigid või piirkonnad valida, kas hõlmata kogu oma ala või selle osa, kohandades vastavalt kohalike tegevusrühmade ja nende esindatavate alade valimise kriteeriume.

Kohalike tegevusrühmade valimise kord peab olema asjaomastele maapiirkondadele avatud ja tagama konkurentsi kohaliku arengu strateegiaid esitavate kohalike tegevusrühmade vahel.

2. Konkursikutsed, mis käsitlevad maapiirkondade valimist määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 62 lõike 1 punktis a osutatud kohaliku arengu strateegiate rakendamiseks, korraldatakse hiljemalt kahe aasta jooksul pärast programmide kinnitamist. Liikmesriigid või piirkonnad võivad siiski korraldada lisakonkursse, eelkõige kui Leader-telg on avatud uutele aladele, mille puhul võib vaja minna rohkem aega. ►M1 Bulgaarias ja Rumeenias korraldatakse esimene projektikonkurss hiljemalt kolme aasta jooksul pärast programmide kinnitamist. ◄

3. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 61 punktis a ja artikli 62 lõikes 3 osutatud iga ala elanikkond peab üldreeglina olema suurem kui 5 000 ega tohi ületada 150 000 elanikku.

Põhjendatud juhul võib 5 000–150 000 elaniku piire alandada või tõsta.

4. 30. aprillil 2004. aastal ühendusse kuulunud liikmesriigid püüavad tagada, et prioriteetseks seatakse selliste kohalike tegevusrühmade valimine, kelle kohaliku arengu strateegiad sisaldavad koostööd vastavalt määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 62 lõikele 4.

▼M1

Artikkel 37a

Bulgaaria ja Rumeenia puhul võib määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 63 punktis c osutatud oskuste omandamine hõlmata kohalikku tasandit esindava arengupartnerluse rajamisega, integreeritud arengustrateegiate koostamisega, uuringute rahastamisega ja kohalike tegevusrühmade valimiseks toetustaotluste koostamisega seotud kulusid. Sellised kulud on võimalike kohalike tegevusrühmade puhul abikõlblikud.

▼B

Artikkel 38

Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 63 punktis c osutatud kohalike tegevusrühmade jooksvad kulud võivad saada ühenduse toetust 20 % ulatuses kohaliku arengu strateegiale ettenähtud riiklikest kogukulutustest.

Artikkel 39

1. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 65 osutatud koostöösse kaasatakse vähemalt üks Leader-telje raames valitud kohalik tegevusrühm. Koostöö eest vastutab koordineeriv kohalik tegevusrühm.

2. Koostöö on avatud määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 59 lõikes e osutatud avaliku ja erasektori partnerlustele ja muudele organiseerunud maapiirkondadele, kes vastavad järgmistele kriteeriumidele:

a) geograafilisel territooriumil on kohalik rühm, kes tegeleb aktiivselt maaelu arendamisega ja kes suudab kõnealuse territooriumi jaoks arengustrateegia välja töötada;

b) kõnealune kohalik rühm on organiseerunud kohalike osalejate partnerluse alusel.

3. Koostöö sisaldab ühismeetme rakendamist.

Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 65 alusel võib toetust anda vaid ühismeetme, ühiste struktuuride juhtimise ja ettevalmistava tehnilise toega seotud kulutustele.

Arendamiskulutused võivad olla abikõlblikud kõigil koostööaladel.

4. Koostööprojektid valib liikmesriigi pädev ametiasutus, kui kõnealused kohalike tegevusrühmade teostatavad projektid ei ole integreeritud nende kohaliku arengu strateegiasse määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 62 lõike 4 alusel. Sellisel juhul võivad kohalikud tegevusrühmad esitada koostööprojekte pädevale ametiasutusele hiljemalt 31. detsembriks 2013.

5. Liikmesriigid teavitavad komisjoni kinnitatud riigiülestest koostööprojektidest.

▼M1







4a

alajagu

Ajutine lisameede Bulgaaria ja Rumeenia jaoks

Artikkel 39a

Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti VIII lisa I jao punktiga E ettenähtud meetme “täiendavad otsetoetused” alusel eraldatava toetuse andmise tingimused on määratletud komisjoni otsuses, millega kiidetakse heaks riiklikud täiendavad otsetoetused.

▼B







5.

alajagu

Tehniline abi

Artikkel 40

Selliste maaelu arengu programmide puhul, mis hõlmavad nii lähenemiseesmärgi alusel abikõlblikke piirkondi kui ka sama eesmärgi alusel mitteabikõlblikke piikondi, võib EAFRD panuse määra määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 70 lõike 3 punktis a osutatud tehnilise abi jaoks kindlaks määrata, võttes arvesse programmis osalevate piirkondade valdavat liiki ja arvu.

Artikkel 41

1. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikliga 68 ettenähtud riikliku maaeluvõrgustiku juhtimiseks vajaliku struktuuri võib luua kas riiklikes pädevates ametiasutustes või pakkumismenetluste kaudu. Kõnealune struktuur peab suutma täita asjaomase artikli lõike 2 punktis b osutatud ülesandeid.

2. Kui maaelu arengu programme on üks ja see katab kogu liikmesriigi territooriumi, on riiklik maaeluvõrgustik programmi tehnilise abi osa ning eristatud on määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 68 lõike 2 punktides a ja b osutatud elementidega seotud kavandatavad kulutused. Kõnealuses punktis a loetletud elementidega seotud kulutused ei tohi siiski ületada 25 % riiklikule maaeluvõrgustikule eraldatud summast.

3. Kui liikmesriigid kasutavad määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 66 lõike 3 teise lõiguga ettenähtud võimalust, kinnitatakse riikliku maaeluvõrgustiku loomise ja toimimise eriprogramm kooskõlas kõnealuse määruse artikli 18 lõikega 4.

Käesoleva määruse artiklit 4, artikli 5 lõikeid 1 ja 3 ning artiklit 6 kohaldatakse mutatis mutandis selliste eriprogrammide esitamise, kinnitamise ja muutmise suhtes.

Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 68 lõike 2 punktides a ja b osutatud elemendid esitatakse eriprogrammis ja selle finantstabelis eraldi. Kõnealuses punktis a loetletud elementidega seotud kulutused ei tohi siiski ületada 25 % programmi kogusummast.

4. Riiklikud maaeluvõrgustikud luuakse hiljemalt 31. detsembriks 2008.

5. Riiklike maaeluvõrgustike loomise ja korralduse üksikasjad on sätestatud II lisas.







2.

jagu

Mitut meedet hõlmavad sätted

Artikkel 42

Mitme telje ja/või meetme hulka kuuluvate integreeritud tegevuste puhul kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 70 lõike 7 kohaldamisel tegevuse osade suhtes selle maaelu arengu meetme tingimusi, mille reguleerimisalasse tegevuse osa selgelt kuulub.

Artikkel 43

Investeerimismeetmete puhul tagavad liikmesriigid, et toetus on suunatud selgelt määratletud eesmärkidele, mis väljendavad kindlaksmääratud struktuuri- ja territoriaalseid vajadusi ning struktuurilist halvemust.

Artikkel 44

1. Kui abisaaja annab toetuse määramise tingimusena võetud kohustuse kehtivusajal kogu oma põllumajandusettevõtte või selle osa üle teisele isikule, võib kõnealune teine isik kohustuse ülejäänud ajaks üle võtta. Kui kohustust üle ei võeta, tagastab abisaaja talle antud toetuse.

2. Liikmesriigid võivad lõikes 1 osutatud tagasimaksmist mitte nõuda järgmistel juhtudel:

a) kui abisaaja, kes on täitnud märkimisväärse osa võetud kohustusest, lõpetab kindlalt põllumajandustegevuse ja õigusjärglasel ei ole võimalik kõnealust kohustust üle võtta;

b) kui abisaajale kuuluva põllumajandusettevõtte osa üleandmine toimub artikli 27 lõike 12 teise lõigu alusel kohustuse kestuse pikendamise ajal ja üle ei anta rohkem kui 50 % enne kestuse pikendamist kohustusega seotud olnud maast.

3. Väiksemate muutuste korral põllumajandusettevõtte olukorras võivad liikmesriigid võtta erimeetmeid selle tagamiseks, et lõike 1 kohaldamine ei tooks võetud kohustusega seoses kaasa sobimatuid tulemusi.

Artikkel 45

1. Kui abisaaja suurendab toetuse määramise tingimusena võetud kohustuse kehtivusajal oma põllumajandusettevõtte pindala, võivad liikmesriigid ette näha kohustuse laiendamise ülejäänud kehtivusajaks ka lisandunud alale vastavalt lõikele 2 või esialgse kohustuse asendamise uuega vastavalt lõikele 3.

Sellise asendamise võib ette näha ka juhul, kui kohustusega hõlmatud pindala laiendatakse põllumajandusettevõtte siseselt.

2. Lõikes 1 osutatud laiendamist lubatakse üksnes juhul, kui see:

a) on kasulik asjaomasele meetmele;

b) on kohustuse olemuse, selle järelejäänud kehtivusaja ning täiendava pindala suuruse seisukohast põhjendatud;

c) ei takista toetuse määramise tingimuste täitmise tõhusat kontrolli.

3. Lõikes 1 osutatud uus kohustus hõlmab kogu asjaomast ala ja selle tingimused on vähemalt sama ranged nagu esialgsel kohustusel.

4. Kui abisaaja ei saa jätkata võetud kohustuste täitmist seetõttu, et tema põllumajandusettevõtet krunditakse ümber või selle suhtes kohaldatakse riiklikke maapiirkondade maakorralduse meetmeid või pädevate riigiasutuste kinnitatud maapiirkondade maakorralduse meetmeid, võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed, et võetud kohustusi oleks võimalik kohandada vastavalt põllumajandusettevõtte uuele olukorrale. Kui selline kohandamine osutub võimatuks, siis võetud kohustus lõpeb, ilma et nõutaks tagasimaksu aja eest, mil kohustus kehtis.

Artikkel 46

Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklite 39, 40 ja 47 alusel võetud kohustuste puhul nähakse ette läbivaatamisklausel, et tagada nende kohandamine, kui muudetakse määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 39 lõikes 3, artikli 40 lõikes 2 ja artikli 47 lõikes 1 osutatud kohustuslikke nõudeid või nõudeid, mis on kehtestatud määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklite 4 ja 5 ning III ja IV lisa kohaselt, samuti väetiste ja taimekaitsevahendite kasutamise miinimumnõudeid ning muid asjakohaseid siseriiklike õigusaktidega kehtestatud kohustuslikke nõudeid, millest kohustused on kõnealuste artiklite kohaselt suuremad.

Kui selline kohandamine ei ole abisaajale vastuvõtav, siis võetud kohustus lõpeb, ilma et nõutaks tagasimaksu aja eest, mil kohustus kehtis.

Artikkel 47

1. Liikmesriigid võivad tunnistada eelkõige järgmisi vääramatu jõu või erandlike asjaolude liike, mille puhul loobuvad osaliselt või täielikult abisaajalt toetuse tagasinõudmisest:

a) abisaaja surm;

b) abisaaja pikaajaline töövõimetus;

c) põllumajandusettevõtte olulise osa sundvõõrandamine, kui kohustuse võtmise päeval ei olnud seda võimalik ette näha;

d) raske loodusõnnetus, mis kahjustab tõsiselt põllumajandusettevõttele kuuluvat maad;

e) põllumajandusettevõttele kuuluvate loomakasvatushoonete hävimine õnnetusjuhtumi tagajärjel;

f) kogu või osa põllumajandustootjale kuuluvat karja kahjustav episootiline haigus.

2. Kümne tööpäeva jooksul alates päevast, mil see on võimalik, teavitab abisaaja või õigustatud isik kirjalikult pädevat ametiasutust vääramatu jõu või erandlike asjaolude ilmnemisest ning esitab ametiasutuse nõutavad asjakohased tõendid.







IV

PEATÜKK

Abikõlblikkus ja haldussätted







1.

jagu

meetmete kontrollitavus ja abikõlblikkust käsitlevad eeskirjad







1.

alajagu

Meetmete kontrollitavus

Artikkel 48

1. Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 74 lõike 1 kohaldamisel tagavad liikmesriigid, et kõik maaelu arengu meetmed, mida nad kavatsevad rakendada, on kontrollitavad. Selleks määravad liikmesriigid kindlaks kontrolli korra, mis annab piisava kinnituse selle kohta, et abikõlblikkuse kriteeriumid ja muud kohustused on täidetud.

2. Et põhjendada ja kinnitada määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklite 31, 38, 39, 40 ja 43–47 alusel arvutatavate maksete piisavust ja õigsust, tagavad liikmesriigid, et asjakohane ekspertiis tuleb organitelt või teenistustelt, mis on arvutuste eest vastutavast teenistusest funktsionaalselt sõltumatud. Sellise ekspertiisi tegemist tõendatakse maaelu arengu programmis.







2.

alajagu

Intressitoetused

Artikkel 49

Laenude intressitoetusi võib määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 71 lõike 5 kohaselt kaasrahastada EAFRDst. Intressitoetusi kavandades näitavad liikmesriigid oma programmides ära kasutatava intressitoetuse arvutamise meetodi.

Liikmesriigid võivad laenuperioodi igal hetkel luua intressitoetuse tulevaste aastamaksete kapitalisatsioonisüsteemi. Kõik pärast maksmise lõppkuupäeva maksmata aastamaksed kapitaliseeritakse ja makstakse välja hiljemalt 31. detsembriks 2015. Seoses maksetaotluste esitamisega komisjonile käsitatakse toetuse diskonteeritud väärtuse maksmise kohustuse võtnud vahefinantsasutusele makstud summasid tegelike kuludena.

Teise lõigu kohaldamisel on vaja kokkulepet liikmesriikide makseasutuse ja toetuse diskonteeritud väärtuse maksmise kohustuse võtnud vahefinantsasutuse vahel. Liikmesriigid näitavad programmis ära arvutusmeetodi ja maksmata intressitoetuse kapitaliseeritud väärtuse arvutamisel kasutatavad tulevase väärtuse hüpoteesid, samuti abisaajatele toetuse edastamise jätkamise korra.

Liikmesriigid vastutavad finantsvahendaja ees toetuse diskonteeritud väärtuse maksmise haldamise eest kogu laenuperioodil ja põhjendamatult kasutatud summade tõenäolise tagasisaamise eest vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklile 33. ( 14 )







3.

alajagu

Muud finantskorraldusmeetmed

Artikkel 50

Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 71 lõike 5 kohaselt võib EAFRD maaelu arengu programmi raames ja kooskõlas käesoleva määruse artiklitega 51 ja 52 kaasrahastada selliste tegevustega seotud kulutusi, mis hõlmavad riskikapitali-, tagatis- ja laenufondidele (edaspidi “fondid”) tehtavaid makseid.

Artikkel 51

1. Fondide osalised rahastajad või fondide sponsorid esitavad korraldusasutusele äriplaani, milles on muu hulgas esitatud sihtturg või tagatud portfell, rahastamise kriteeriumid ja tingimused, fondi tegevuseelarve, kuuluvus ja osalise rahastamise partnerid, juhtimise professionaalsuse, pädevuse ja sõltumatusega seotud nõuded, fondi sise-eeskirjad, EAFRD panuse põhjendus ja kavandatud kasutus, investeeringutest loobumise tingimused ning fondi lõpetamist käsitlevad sätted, k.a EAFRD panusest saadud tulude taaskasutamine. Äriplaani hindamise ja selle täitmise seirega tegeleb või selle eest vastutab korraldusasutus.

2. Fondid luuakse sõltumatute juriidiliste isikutena, mille tegevust reguleerivad aktsionäridevahelised kokkulepped, või olemasolevas finantseerimisasutuses tegutseva eraldiseisva finantseerimisüksusena. Viimasel juhul kohaldatakse fondi suhtes eraldi rakenduseeskirju, milles sätestatakse eelkõige eraldi arvepidamine, et fondi investeeritud uued vahendid (sealhulgas EAFRDlt saadud vahendid) oleksid eraldi finantseerimisasutusel algselt olevatest vahenditest. Komisjon ei saa olla fondi osanik või aktsionär.

3. Fondid investeerivad ettevõtetesse või annavad neile tagatisi nende asutamisel, esimestes tegevusetappides või laienemisel ning üksnes selliste tegevuste puhul, mis fondijuhtide arvates on potentsiaalselt elujõulised. Majandusliku elujõulisuse hindamisel võetakse arvesse kõiki kõnealuse ettevõtte sissetulekuallikaid. Fondid ei investeeri raskustes olevatesse äriühingutesse, nagu need on määratletud raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevates ühenduse suunistes, ( 15 ) ega anna sellistele äriühingutele tagatisi.

4. Korraldusasutused ja fondid rakendavad ettevaatusabinõusid konkurentsimoonutuste minimeerimiseks riskikapitali- või laenuturul. Omakapitaliinvesteeringutest ja laenudest saadava tulu (proportsionaalsed halduskulud maha arvatud) võib eeliskorras jagada erasektori aktsionäridele kuni aktsionäride vahel sõlmitud kokkuleppes sätestatud tasu ulatuses ning pärast seda proportsionaalselt kõigi aktsionäride ja EAFRD vahel.

5. Fondide halduskulud ei tohi programmi kestuse vältel ületada 3 % (tagatisfondide puhul 2 %) aastas keskmiselt sissemakstavast kapitalist, välja arvatud juhul, kui pärast pakkumismenetlust on vaja kehtestada kõrgem protsendimäär.

6. Maaelu arengu programmidest fondidesse tehtava panuse tingimused (sh väljundid, investeerimisstrateegia ja kavandamine, rakendamisseire, investeeringutest loobumise poliitika ja lõpetamist käsitlevad sätted) sätestatakse rahastamiskokkuleppes, mis sõlmitakse ühel poolt fondi ja teiselt poolt liikmesriigi või korraldusasutuse vahel.

7. EAFRDst ja muudest avaliku sektori allikatest fondidele tehtava panuse ning fondidest üksikettevõtetesse tehtavate investeeringute või neile antavate tagatiste suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1698/2005 reegleid või riigiabi käsitlevaid ühenduse eeskirju.

Artikkel 52

1. Käesoleva määruse artiklis 51 osutatud finantskorraldusmeetmete puhul on komisjonile määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 26 lõike 3 punkti a kohaselt deklareeritud kulutused selliste fondide loomisel või neile maksete tegemisel tehtud kogukulud.

Lõppmakse tegemisel ja maaelu arengu programmi lõpetamisel kooskõlas määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikliga 28 käsitatakse abikõlblike kulutustena järgmisi kogusummasid:

a) iga asjaomase fondi maksed ettevõttesse tehtavate investeeringute jaoks või tagatisfondidest antavad tagatised, sh tagatisena lubatud summad;

b) abikõlblikud halduskulud.

Vahe finantskorraldusmeetmete raames tegelikult makstud EAFRD panuse ning teise lõike punktide a või b alusel abikõlblike kulutuste vahel tasaarveldatakse programmi viimase rakendusaasta aastaaruandes.

2. Maaelu arengu programmidest fondidele tehtud maksetest saadud intresse kasutatakse üksikettevõtetele suunatud finantskorraldusmeetmete rahastamiseks.

3. Asjaomaste liikmesriikide pädevad ametiasutused kasutavad fondide tehtud investeeringutest tegevustele tagastatud või pärast tagatiste maksmist alles jäänud ressursse üksikettevõtete heaks.







4.

alajagu

Standardkulud ning saamata jäänud tulu ja mitterahaliste maksete hindamine

Artikkel 53

1. Vajaduse korral võivad liikmesriigid määrata määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklites 31, 37–41 ja 43–49 sätestatud toetuse määra standardkulude ja saamata jäänud tulu standardhinnangute alusel.

2. Liikmesriigid tagavad, et arvutused ja lõikes 1 osutatud vastavad toetusmeetodid:

a) sisaldavad ainult kontrollitavaid elemente;

b) põhinevad asjakohaste teadmiste ja oskustega määratud arvnäitajatel;

c) viitavad selgelt arvnäitajate päritolule;

d) on eristatud, et võtta vajaduse korral arvesse piirkondlikke või kohalikke tingimusi ja tegelikku maakasutust;

e) ei sisalda püsivate investeerimiskuludega seotud elemente (määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklite 31, 37–40 ja 43–47 kohaste meetmete puhul).

Artikkel 54

1. Avalik-õigusliku või eraõigusliku abisaaja mitterahalisi investeeringuid sisaldavate meetmete puhul võivad sellised investeeringud, nimelt kaubad ja teenused, mille eest ei ole tehtud arvete või samaväärsete dokumentidega tõendatavaid rahalisi makseid, olla abikõlblikud, kui täidetakse järgmised tingimused:

a) mitterahalisteks investeeringuteks on maa või kinnisvara, seadmed või toormaterjalid, teadusuuringud või ametioskusi nõudev või tasustamata vabatahtlik töö;

b) neid ei tehta seoses artiklis 50 osutatud finantskorraldusmeetmetega;

c) nende väärtust on võimalik sõltumatult hinnata ja kontrollida.

Maa või kinnisvara andmise korral tõendab selle väärtust sõltumatu kvalifitseeritud ekspert või asjakohaste volitustega ametiasutus.

Tasustamata vabatahtliku töö puhul määratakse selle väärtus, arvestades töötatud aega ning samaväärse töö eest makstavat tunni- ja päevapalka, vajaduse korral varem kehtestatud standardkulude süsteemi alusel, tingimusel et kontrollisüsteem annab piisava kinnituse selle kohta, et kõnealust tööd on tehtud.

2. EAFRDst kaasrahastatavad riiklikud kulutused mitterahalisi makseid sisaldavale tegevusele ei ületa abikõlblikke kogukulutusi (v.a mitterahalised maksed) tegevuse lõpus.







5.

alajagu

Investeeringud

Artikkel 55

1. Investeeringute puhul piirduvad abikõlblikud kulutused järgmisega:

a) kinnisvara ehitamine, omandamine, sealhulgas rentimine või parendamine;

b) uute masinate ja seadmete (sh tarkvara) ostmine või liising kuni vara turuväärtuseni. Muud liisingulepinguga seotud kulud (liisinguandja hinnalisand, intresside refinantseerimiskulud, üldkulud ja kindlustusmaksed) abikõlblikud ei ole;

c) punktides a ja b osutatud kulutustega seotud üldkulud, nagu arhitektide, inseneri- ja konsultatsioonitasud, teostatavusuuringud ning patendiõiguste ja litsentside omandamine.

Erandina esimese lõike punktist b võivad liikmesriigid vaid mikroettevõtete väikese ja keskmise suurusega ettevõtete puhul komisjoni soovituse 2003/361/EÜ ( 16 ) tähenduses, kehtestada, põhjendatud juhtudel, tingimused, mille kohaselt võivad kasutatud tehnika ostmise kulud olla abikõlblikud.

2. Põllumajanduslike investeeringute puhul ei anta investeeringutoetust põllumajandustootmisõiguste, loomade ja üheaastaste taimede ostmiseks ega nende taimede istutamiseks.

Loodusõnnetustes kannatada saanud põllumajandusliku potentsiaali taastamiseks ostetud loomade korral vastavalt määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 20 punkti b alapunktile vi alusel võivad loomade ostmise kulud olla abikõlblikud.

Tavalised asendusinvesteeringud ei ole abikõlblikud.







6.

alajagu

Investeeringutoetuse ettemaksete maksmine

Artikkel 56

1. Erandina komisjoni määruse (EÜ) nr 1975/2006 artikli 26 lõikest 5 võivad investeeringutoetuse saajad taotleda pädevatelt makseasutustelt ettemakset, ( 17 ) kui see võimalus on sätestatud programmdokumendis. Avalik-õiguslike toetusesaajate puhul võib selliseid ettemakseid teha ainult omavalitsustele ja nende ühendustele ning avalik-õiguslikele organitele.

2. Ettemakse suurus ei ületa 20 % investeeringuga seotud avalikust abist ja selle maksmise tingimuseks on 110 % ettemakse summale vastava pangatagatise või muu samaväärse tagatise esitamine.

Lõikes 1 osutatud avalik-õigusliku toetusesaaja korral võib makseasutus vastavalt liikmesriigis kohaldatavatele sätetele aktsepteerida ametisautuse kirjalikku tagatist, mis hõlmab esimeses alalõigus kindlaksmääratud protsendimäärale vastavat summat; kui ametiasutus kohustub maksma tagatisele vastava summa juhul, kui õigust makstud ettemaksele ei kinnitata.

3. Tagatis vabastatakse, kui pädev ametiasutus leiab, et investeeriguga seotud tegelik kulutus ületab ettemakse summa.







2.

jagu

Riigiabi

Artikkel 57

1. Maaelu arengu programmid võivad sisaldada asutamislepingu artikli 36 reguleerimisalasse kuuluvate meetmete või tegevuste täiendavaks riiklikuks rahastamiseks ettenähtud riigiabi vastavalt määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklile 89 ainult juhul, kui riigiabi on määratletud käesoleva määruse II lisa punkti 9 alapunkti A kohaselt.

2. Maaelu arengu programmid võivad sisaldada määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 25 ja 52 kohaste meetmete ning kõnealuse määruse artiklite 28 ja 29 kohaste meetmetega seotud tegevuste liikmesriikidepoolseks rahastamiseks ettenähtud riigiabi ühenduse toetuse asemel vastavalt määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklile 88 või asutamislepingu artikli 36 rakendusalast välja jäävate, määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklite 25, 27 ja 52 kohaste meetmete ning kõnealuse määruse artiklite 28 ja 29 kohaste meetmete tegevuste täiendavaks riiklikuks rahastamiseks kõnealuse määruse artiklis 89 ettenähtud riigiabi ainult juhul, kui riigiabi on määratletud käesoleva määruse II lisa punkti 9 alapunkti B kohaselt.

3. Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud meetmetele ja tegevustele tehtud kulutused on abikõlblikud vaid siis, kui abi ei ole andmise hetkel ebaseaduslik nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 ( 18 ) artikli 1 punkti f kohaselt.

Korraldusasutus või mõni muu liikmesriigi pädev ametiasutus tagab, et kui käesoleva artikli lõikes 2 osutatud meetmete kohaselt antakse tegevusteks abi kehtivate abikavade alusel määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punktide b ja d tähenduses, siis järgitakse individuaalsest abist teavitamise nõudeid kõnealuse määruse artikli 1 punkti e tähenduses, ning et kõnealused tegevused valitakse vaid pärast nendest teavitamist ja abi komisjonipoolset kinnitamist vastavalt asutamislepingu artikli 88 lõikele 3.







3.

jagu

Teavitamine ja avalikustamine

Artikkel 58

1. Maaelu arengu programm sisaldab teavitamiskava, millega on ette nähtud:

a) eesmärgid ja sihtrühmad;

b) teavitamis- ja teabemeetmete sisu ning strateegia, milles on esitatud kavandatavad meetmed;

c) selle soovituslik eelarve;

d) rakendamise eest vastutavad valitsusasutused või organid;

e) kriteeriumid, mida kasutatakse teavitusmeetmete mõju hindamiseks seoses läbipaistvuse ning maaelu arengu programmide ja ühenduse osa teadvustamisega.

2. Teavitamiseks eraldatavad summad võivad kuuluda maaelu arengu programmi tehnilist abi käsitleva osa raamesse.

3. Teavitamise üksikasjalikud eeskirjad on sätestatud VI lisas.

Artikkel 59

Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 77 kohaselt loodud seirekomisjoni koosolekutel kannab esimees ette teavitamismeetmete rakendamise edusammudest ja esitab komitee liikmetele vastavaid näiteid.







4.

jagu

Seire ja hindamine

Artikkel 60

Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikliga 82 ettenähtud iga-aastaste arenguaruannete ülesehitus ja elemendid on esitatud käesoleva määruse VII lisas.

Artikkel 61

Vahe- ja järelhindamised vastavalt määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 86 lõigetele 4 ja 5 esitatakse komisjonile hiljemalt vastavalt 31. detsembriks 2010 ja 31. detsembriks 2015.

Kui liikmesriigid ei edasta vahe- ja järelhindamisaruandeid käesoleva artikli esimeses lõigus osutatud kuupäevadeks, võib komisjon kuni aruannete saamiseni kohaldada määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 27 lõikes 3 osutatud vahemaksete ajutise peatamise korda.

Artikkel 62

1. Maaelu arengu programmide ühised lähte-, väljundi- tulemus- ja mõjunäitajad on loetletud käesoleva määruse VIII lisas. Kõnealune näitajate loetelu moodustab määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 80 osutatud ühise seire- ja hindamisraamistiku.

Vajaduse korral jagatakse näitajad abisaajate soo ja vanuse järgi, samuti selle järgi, kas meetmeid rakendatakse vähemsoodsates piirkondades või lähenemiseesmärgi alla kuuluvatel aladel.

2. Väljundi- ja tulemusnäitajate edenemist käsitletakse iga-aastases arenguaruandes. Kõnealuses aruandes sisalduvad nii ühised kui ka lisanäitajad.

Et hinnata maaelu arengu programmi eesmärkide saavutamise suunas liikumist, määratakse programmi rakendamise ajaks väljundi-, tulemus- ja mõjunäitajatele soovituslikud eesmärgid, sh määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 89 osutatud riiklik lisarahastamine.

3. Komisjon määratleb ühise seire- ja hindamisraamistikuga seotud suunised liikmesriikidega ühise lähenemise teel. Need suunised sisaldavad vähemalt järgmisei elemente:

a) seirenõuded;

b) eel-, vahe- ja järelhindamise korraldus ning ühised hindamisküsimused iga maaelu arengu meetme jaoks;

c) suunised edu hindamist käsitleva aruandlussüsteemi kohta, võttes arvesse näitajaid;

d) dokumendid iga meetme kohta, milles on sekkumisloogika ja eri näitajad;

e) lähte-, väljundi-, tulemus- ja mõjunäitajaid kirjeldavad dokumendid.







5.

jagu

Teabe ja dokumentide elektrooniline vahetamine

Artikkel 63

1. Komisjon loob koostöös liikmesriikidega teabesüsteemi (edaspidi “süsteem”), mis võimaldab ühist huvi pakkuva teabe turvalist vahetamist komisjoni ja liikmesriikide vahel. Kõnealused andmed sisaldavad nii halduslikku/korralduslikku kui rahalist külge, mis kuulub komisjoni määruse (EÜ) nr 883/2006 ( 19 ) artikli 18 reguleerimisalasse.

Komisjon loob kõnealuse süsteemi ja ajakohastab seda liikmesriikidega ühise lähenemise teel.

2. Haldusliku/korraldusliku juhtimise osas sisaldab süsteem ühist huvi pakkuvat dokumente käsitlevat teavet, mis võimaldab seiret, eelkõige: riiklikke strateegiakavasid ja nende ajakohastatud versioone, koondaruandeid, programme ja nende muudatusi, komisjoni otsuseid, iga-aastaseid arenguaruandeid (sh kodifitseerimismeetmeid vastavalt II lisa punktis 7 esitatud tabelile) ning VIII lisas esitatud seire- ja hindamisnäitajaid.

3. Korraldusasutus ja komisjon lisavad süsteemi andmeid ja ajakohastavad nende vastutusalas olevaid dokumente nõutavas vormis.

4. Süsteemi saavad kasutada liikmesriigid ja komisjon kas otse või liidese kaudu, mille abil sünkroniseeritakse andmed automaatselt riiklike ja piirkondlike elektrooniliste juhtimissüsteemidega ning lisatakse neid sinna.

Liikmesriigid saadavad süsteemi pääsu õiguste taotlused komisjonile tsentraliseeritud korras.

5. Andmevahetus allkirjastatakse digitaalselt kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/93/EÜ ( 20 ) artikliga 5. Liikmesriigid ja komisjon tunnistavad süsteemis kasutatava digitaalse allkirja juriidilist kehtivust ja kohtumenetluses tõendiks sobivust.

6. Komisjonile dokumentide edastamise kuupäevana käsitatakse päeva, millal liikmesriik dokumendid pärast süsteemi sisestamist edastas.

Dokumenti käsitatakse komisjonile saadetuna, kui see muutub süsteemis liikmesriigile mittemuudetavaks ja mitteligipääsetavaks.

7. Süsteemi ühiselementide väljatöötamise ja ajakohastamise kulud rahastatakse ühenduse eelarvest kooskõlas määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 66 lõikega 1.

Ühelt poolt riiklike ja kohalike süsteemide vahelise liidesega seotud kulud ning teiselt poolt riiklike ja kohalike süsteemide kohandamise kulud võivad olla kõnealuse määruse artikli 66 lõike 2 alusel abikõlblikud.

8. Vääramatu jõu või erandlike asjaolude puhul, eelkõige süsteemi väärtalitluse või püsiva ühenduse puudumise korral, võivad liikmesriigid esitada dokumendid komisjonile paberil. Selline paberdokumentide esitamine võib toimuda, kui varem on komisjoniga vastavalt kokku lepitud.

Liikmesriik sisestab vastavad dokumendid süsteemi, kui elektroonilise süsteemi kasutamist takistav vääramatu jõud või erakorraline asjaolu kaob. Sellisel juhul käsitatakse esitamiskuupäevana paberkandjal dokumentide saatmise kuupäeva.







V

PEATÜKK

Lõppsätted

Artikkel 64

Määrus (EÜ) nr 817/2004 tunnistatakse kehtetuks 1. jaanuarist 2007.

Seda kohaldatakse endiselt enne 1. jaanuari 2007 määruse (EÜ) nr 1257/1999 kohaselt kinnitatud meetmete suhtes.

Määruse (EÜ) nr 817/2004 artikkel 11 ja selle II lisa punktid 9.3.V.A.1, 9.3.V.B.1, 2 ja 3 ja punkti 9.3.V.B teine taane kehtivad vastavalt määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 94 kolmandale lõigule kuni 31. detsembrini 2009.

Artikkel 65

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007 algava programmitöö perioodiga seotud ühenduse toetuse suhtes.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

ARTIKLI 2 LÕIKES 2 OSUTATUD TOETUSKAVAD

— Puu- ja köögiviljad (nõukogu määruse (EÜ) nr 2200/96 ( 21 ) artikli 14 lõige 2 ja artikkel 15);

— vein (määruse (EÜ) nr 1493/1999 III peatüki II jaotis);

— tubakas (nõukogu määruse (EMÜ) nr 2075/92 ( 22 ) artikli 13 lõike 2 punkt b);

— oliiviõli (nõukogu määruse (EÜ) nr 865/2004 ( 23 ) artikli 8 lõige 1);

— humal (nõukogu määruse (EÜ) nr 1952/2005 ( 24 ) artikkel 6);

— veise- ja vasikaliha (määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikkel 132);

— lambad ja kitsed (määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 114 lõige 1 ja artikkel 119);

— mesindus (nõukogu määruse (EÜ) nr 797/2004 ( 25 ) artikkel 2);

— suhkur (nõukogu määrus (EÜ) nr 320/2006 ( 26 ));

— äärealade ning väiksemate Egeuse mere saarte põllumajanduse jaoks ettenähtud erimeetmed (vastavalt nõukogu määruse nr 247/2006 ( 27 ) III jaotis ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1405/2006 ( 28 ) II jaotis);

— otsemaksed (määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 42 lõige 5 ja artikkel 69).









II LISA

A. MAAELU ARENGU PROGRAMMI SISU (ARTIKKEL 5)

1. Maaelu arengu programmi pealkiri

2. Liikmesriik ja halduspiirkond (vajaduse korral)

2.1 Programmiga hõlmatud geograafiline ala

(Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 15 lõige 2)

2.2. Lähenemiseesmärgi alla liigitatud piirkonnad

(Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 16 punkt d ja artikkel 69)

Määratleda:

— lähenemispiirkonnad.

3. Olukorra tugevate ja nõrkade külgede analüüs, nende puhul asjakohane strateegia ning eelhindamine

(Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 16 punkt a ja artikkel 85)

3.1 Olukorra tugevate ja nõrkade külgede analüüs

Kirjeldada geograafilise ala hetkeolukorda, kasutades kvantifitseeritud andmeid, esitades tugevad ja nõrgad küljed, olulised erinevused, vajadused ja lüngad ning maaelu arengupotentsiaali VIII lisas määratletud lähtenäitajate ja muude asjakohaste lisanäitajate alusel. Kirjelduses käsitletakse järgmist:

— Geograafilise ala üldine sotsiaal-majanduslik taust : maapiirkonna kirjeldus, võttes arvesse nõukogu otsuse nr 2006/144/EÜ ( 29 ) lisa punkti 2.4, demograafiline olukord (sh elanikkorra vanuselise ja soolise struktuuri analüüs, sisse- ja väljaränne ning linnalähedusest tingitud surve ja eraldatusega kaasnevad probleemid), majandusstiimulid, tootlikkus ja majanduskasv, tööturg (sh tööhõive struktuur, töötus ja oskuste tasemed, k.a tööhõive vanuselise ja soolise külje analüüs), üldine ja põllumajanduslik/metsanduslik maakasutus ja omandistruktuur ning põllumajandusettevõtete keskmine suurus.

— Põllumajandus-, metsandus- ja toidusektorite toimimine : põllumajandus-, metsandus- ja toidusektorite konkurentsivõime, struktuuri nõrkade külgede analüüs, ümberkorraldus- ja moderniseerimisvajaduste määratlemine, inimkapital ja ettevõtlus, uuenduspotentsiaal ja teadmiste siirde potentsiaal, kvaliteet ja vastavus ühenduse nõuetele.

— Keskkond ja maade hooldamine : mahajätmis- ja marginaliseerumisohus piirkondades põllumajandusettevõtteid ohustavad probleemid, üldine bioloogilise mitmekesisuse kirjeldus rõhuasetusega seostele põllumajanduse ja metsandusega (sh kõrge loodusväärtusega põllumajandus- ja metsandussüsteemid, Natura 2000 direktiivide rakendamisega seotud olukord põllumajandus- ja metsamaadel), vee kvaliteedi ja kvantiteedi kirjeldus, põllumajanduse roll veekasutuses/reostuses ning nõukogu direktiivi nr 91/676/EMÜ ( 30 ) ja direktiivi nr 2000/60/EÜ (nitraatide ja veepoliitika raamdirektiiv) rakendamine, õhusaaste ja kliimamuutus ning nende seosed põllumajandusega: kasvuhoonegaaside ja ammoniaagi õhku paiskamine ning seosed eri tegevuskavade/algatustega, mida liikmesriik/piirkond on rakendanud, et saavutada rahvusvahelisi eesmärke (sh ammoniaagi õhku paiskamise vähendamise hea tava koodeks (piiriülese õhusaaste kauglevi konventsioon)), bioenergia kasutamine, mulla kvaliteedi kirjeldus (veest ja tuulest tingitud erosioon, orgaaniline aines, saastatus) ning selle kaitse, pestitsiidide kasutamine, mahepõllumajandus ja loomade heaolu, kaitsvate ja hoiumetsamaade ulatus, suure/keskmise tuleohuga metsamaad, keskmine aastane metsaga kaetud alade pindala muutus. Eespool loetletud kirjeldusi tuleks toetada kvantifitseeritud andmetega.

— Maamajandus ja elu kvaliteet : maamajanduse struktuur, alternatiivsete töövõimaluste loomise takistused, mikroettevõtete loomine ja turism, maapiirkonnas teenuste osutamise kirjeldus ja lünkade analüüs (sh on-line teenuste ja lairibainfrastruktuuri kasutamise võimalus), infrastruktuurilised vajadused, kultuuripärand ja hoonestatud keskkond külades, inimpotentsiaal ja kohalik arengupotentsiaal (k.a juhtimine).

— Leader : 2000.–2006. aasta programmitöö perioodil maaelu arengu integreeritud alt-üles strateegiatega (Leader+ ning muud riiklikud ja ühenduse kaasrahastatavad programmid) hõlmatud elanikkond ja territoorium liikmesriikides.

3.2 Tugevate ja nõrkade külgedega sobiv strateegia

Kirjeldada maapiirkonna olukorraga tegelemiseks kavandatavate maaelu arengu meetmete valikut ja hierarhiat, eri telgedele ja meetmetele pandud rahalist koormust, mida on põhjendatud tugevate ja nõrkade külgede analüüsi raames.

3.3 Eelhindamine

Lisada see hindamine, millega tehakse kindlaks ja hinnatakse määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 85 osutatud elemente: vajadusi keskpikal ja pikemal perioodil, kavandatud eesmärke, oodatavaid tulemusi, kvantifitseeritud eesmärke (eelkõige algsele olukorrale mõju avaldamise osas), ühendusepoolset lisaväärtust, ühenduse prioriteetidega arvestamise ulatust, eelmistest programmidest saadud kogemusi ning rakendamist, seiret, hindamist ja finantsjuhtimist hõlmava korra kvaliteeti.

Eelhindamisel pööratakse tähelepanu ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/42/EÜ ( 31 ) (strateegilise keskkonnahindamise direktiiv) ettenähtud keskkonnahindamise nõuetele.

Täielik eelhindamine esitatakse maaelu arengu programmi lisana.

3.4 Eelmise programmitöö perioodi mõju ja muu teave

Kirjeldada eelmisel programmitöö perioodil maaelu arenguks EAGGFi eraldatud rahaliste vahendite mõju samale programmitöö alale. Esitada hindamistulemuste kokkuvõte.

▼M1

Bulgaaria ja Rumeenia puhul käsitletakse eelmises lõikes sätestatud kirjeldusega SAPARDi programmiga eraldatud rahaliste vahendite mõju.

▼B

Vajaduse korral kirjeldada peale ühenduse maaelu arengu meetmete ja kaasnevate meetmete ka muid meetmeid, mis on mõjutanud asjaomast programmitöö valdkonda.

4. Valitud prioriteetide põhjendus, võttes arvesse ühenduse strateegiasuuniseid ja riiklikku strateegiakava, samuti eelhindamise kohast eeldatavat mõju

(Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 16 punkt b)

4.1 Valitud prioriteetide põhjendus, võttes arvesse ühenduse strateegiasuuniseid ja riiklikku strateegiakava

Kirjeldada, kuidas maaelu arengu programmi raames valitud meetmed ja neljale teljele pandud rahaline koormus kajastavad riiklikku strateegiakava ja konkreetset olukorda riigis.

4.2 Eelhindamise kohane oodatav mõju seoses valitud prioriteetidega

Maaelu arengu programm peab sisaldama eelhindamise kokkuvõtet (programmile lisatud täieliku eelhindamise alusel) ja seda, kuidas korraldusasutused arvestasid kõnealuse hindamise tulemusi. Selles osas kommenteeritakse ka telgede ja meetmete vahelise koostoime oodatavat mõju ja seda, kuidas asjaomased integreeritud meetmed saavad kaasa aidata positiivsele välismõjule ja kõikidele osapooltele kasulikele olukordadele.

5. Teave telgede kohta ning iga telje jaoks kavandatavad meetmed ja nende kirjeldus

(Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 16 punkt c)

Kõnealune teave sisaldab telgede ja kavandatavate meetmete kirjeldust, samuti konkreetseid kontrollitavaid eesmärke ja määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 81 osutatud näitajaid, mis võimaldavad mõõta programmi edenemist, tõhusust ja tulemuslikkust. Näitajate hulgas on ühises seire- ja hindamisraamistikus (käesoleva määruse VIII lisa) loetletud ühised näitajad ja programmispetsiifilised lisanäitajad.

5.1 Üldnõuded

— nimetada konkreetne artikkel (ja vajaduse korral lõige), millega on hõlmatud iga üksik maaelu arengu meede. Kui nimetatud on kaks või rohkem artiklit (integreeritud tegevuste puhul), seostatakse maksed domineeriva meetmega ja seeläbi domineeriva teljega (määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 70 lõige 7), kuid iga osa rakendatakse vastavalt iga meetme suhtes kohaldatavatele eeskirjadele.

— nimetada sekkumise põhjendused, eesmärgid, ulatus ning tegevused, näitajad, kvantifitseeritud eesmärgid ja vajaduse korral ka abisaajad.

5.2 Kõiki meetmeid või mitut meedet käsitlevad nõuded

— Viide kõikidele eelmisest perioodist pärinevatele jätkuvatele tegevustele/kehtivatele lepingutele (k.a rahaline külg) ja korrale/eeskirjadele (sh üleminekueeskirjadele), mida nende suhtes kohaldatakse vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 1320/2006 (milles sätestatakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 1698/2005 ettenähtud maaelu arengu toetusele ülemineku eeskirjad). ( 32 ) Kui programmis kavandatakse lahknevusi kõnealuse määruse II lisas esitatud vastavustabelist, tuleb neid põhjendada käesoleva taande all. 2007.–2013. aasta programmitöö perioodil enam mitte rakendatavate meetmete hulka kuuluvate tegevuste kirjeldus võib käesoleva taande raames piirduda vaid nõuetega. ►M1 Bulgaaria ja Rumeenia puhul, viide kõikidele käimasolevatele tegevustele/kehtivatele lepingutele (sealhulgas finantsnäitajad) ja korrale/eeskirjadele (sh üleminekueeskirjad), mida kõnealuste tegevuste ja lepingute suhtes kohaldatakse vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 248/2007 ( 33 ) mitmeaastaste rahastamislepingutega, SAPARDi programmi alusel sõlmitud aastaste rahastamislepingutega ja SAPARDi programmilt maaelu arendamiskavadele üleminekuga seotud meetmete kohta. ◄

— Kinnitus, et määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklite 25 ja 52 kohaste meetmete ning kõnealuse määruse artiklite 28 ja 29 kohaste meetmetega hõlmatud tegevuste puhul, mis ei kuulu asutamislepingu artikli 36 reguleerimisalasse, on tagatud riigiabikorra ja oluliste vastavuskriteeriumide, eelkõige asutamislepingu artiklitega 87–89 hõlmatud avaliku rahastamise ülemmäära järgimine.

— Kinnitus, et mitme maaelu arengu meetme rakendamist mõjutavad nõuetele vastavuse nõuded on samad, mis määruses (EÜ) nr 1782/2003 esitatud.

— Tõendid selle kohta, et investeerimismeetmete puhul on toetus suunatud selgelt määratletud eesmärkidele, mis kajastavad määratletud territoriaalseid vajadusi ja nõrku struktuurilisi külgi.

— Kriteeriumid ja halduseeskirjad, millega tagatakse see, et käesoleva määruse I lisas loetletud toetuskavade alusel erandkorras maaelu arengu toetust saavad tegevused ei saaks toetust ka muudest asjakohastest ühise põllumajanduspoliitika rahastamisvahenditest.

— Käesoleva määruse artikli 48 lõikes 2 osutatud tõendid, mis võimaldavad komisjonil kontrollida arvutuste vastavust ja õigsust.

— Käesoleva määruse artiklitele 49–52 vastav kord intressitoetuste ja nende kapitalisatsioonisüsteemide, samuti finantskorraldustegevuste puhul.

5.3 Nõutav teave telgede ja meetmete kohta

Meetmete kohta on vaja järgmist teavet:

5.3.1 1. telg: Põllumajandus- ja metsandussektori konkurentsivõime parandamine

Ühine teatavatele metsandusega seotud meetmetele

— Kavandatavate meetmete seos riiklike ja madalama tasandi metsandusprogrammide või samaväärsete rahastamisvahendite ja ühenduse metsandusstrateegiaga.

5.3.1.1 Inimpotentsiaali parandamisele ning teadmiste edendamisele suunatud meetmed

5.3.1.1.1 Kutseõppe- ja teavitamismeetmed (sh teadustulemuste ja uudsete tavade levitamine) põllumajandus- ja toidusektori ning metsandussektoriga seotud isikutele — Tegevuste (sh koolitusliikide) ja abisaajate kirjeldus; — üksikasjad toetusega hõlmatuse kohta.

5.3.1.1.2 Noorte põllumajandustootjate tegevuse alustamine — Liikmesriigis/piirkonnas kasutatav tegevuse alustamise määratlus; — äriplaani suhtes kohaldatavate nõuete kokkuvõte (sh kui investeeringute puhul peab olema tagatud kehtivate ühenduse normide täitmine 36-kuulise ajapikenduse lõpuks) ning üksikasjad äriplaani ülevaatamise sageduse ja käsitlemise kohta; — ametialaste oskuste ja pädevusega seotud nõuete täitmiseks saadava ajapikendust hõlmava võimaluse kasutamine; — erinevate meetmete võimalik ühendamine läbi äriplaani, mis võimaldab noore põllumajandustootja juurdepääsu kõnealustele meetmetele; — toetuse suurus ja maksemeetod (kuni viiest osamaksest koosnev ühekordne toetus, intressitoetus või nende kahe kombinatsioon).

5.3.1.1.3 Põllumajandustootjate ja põllumajandusettevõtete töötajate ennetähtaegne pensionile jäämine — Kirjeldada seoseid riiklike pensionikavadega; — kirjeldada seoseid noorte põllumajandusettevõtjate tegevuse alustamist käsitleva meetmega (kui sellist võimalust kasutati); — abi kestus; — kuidas kasutatakse võimalust anda vabanenud maa organile, kes kohustub selle hiljem kellelegi teisele üle andma; — maksete suurus.

5.3.1.1.4 Põllumajanduse ja metsanduse nõuandeteenuste kasutamine — Liikmesriigi kehtestatud põllumajanduse ja metsanduse nõuandesüsteemi kirjeldus (sh selliste organite valimise kord, kes vastutavad põllumajandustootjatele/metsaomanikele kõnealuste teenuste osutamise eest); — toetussumma ja -määr.

5.3.1.1.5 Juhtimis-, asendus- ja nõuandeteenuste loomine — Loomise korra, teenuste osutajate staatuse ja teenuse liikide kirjeldus; — abikõlblike kulutuste liikide ja toetuse taseme (sh toetuse järkjärgulise vähendamise) kirjeldus.

5.3.1.2 Füüsilise potentsiaali ümberkorraldamisele ja arendamisele ning innovatsiooni soodustamisele suunatud meetmed

5.3.1.2.1 Põllumajandusettevõtete moderniseerimine

— Põllumajandusettevõtete üldise tulemuslikkuse parandamisega seotud nõuete ja eesmärkide kirjeldus;

— investeeringute liigid (materiaalsed/immateriaalse