1990R1360 — ET — 01.10.2003 — 004.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B NÕUKOGU MÄÄRUS (EMÜ) nr 1360/90, 7. mai 1990, millega luuakse Euroopa Koolitusfond (EÜT L 131, 23.5.1990, p.1)

Muudetud:









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EMÜ) nr 1360/90,

7. mai 1990,

millega luuakse Euroopa Koolitusfond







EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 235, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 1 ) võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, ( 2 ) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ( 3 ) ning arvestades, et: ning arvestades, et: Euroopa Ülemkogu istungil Strasbourgis 8. ja 9. detsembril 1989 soovitati nõukogul komisjoni ettepaneku põhjal 1990. aasta alguses vastu võtta Kesk- ja Ida-Euroopa riikide Euroopa Koolitusfondi loomiseks vajalikud otsused; 18. detsembril 1989 võttis nõukogu vastu määruse (EMÜ) nr 3906/89 ( 4 ) majandus- ja humanitaarabi andmise kohta Ungari Vabariigile ja Poola Rahvavabariigile, millega nähakse ette abi ka koolitusalal, et toetada majandus- ja sotsiaalreformi Ungaris ja Poolas; komisjon võib edaspidi vastava õigusakti alusel laiendada nimetatud abi teistele Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele; majandus- ja sotsiaalreform edendab Kesk- ja Ida-Euroopa riikide ja ühenduse vaheliste vastastikku kasulike majandus- ja kaubandussuhete arengut; tugevnenud sidemed aitavad kaasa ka ühendusesisese majandustegevuse harmoonilisele arengule; Euroopa Koolitusfondil võiks olla oluline osa nendele Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele koolitusabi andmises, kellel on õigus saada majandusabi reformiprotsessi toetuseks; oma osa täitmiseks peab Euroopa Koolitusfond tuginema ühenduses kutseõppe valdkonnas ühise kutseõppepoliitika rakendamisel saadud kogemustele ja ühenduse koolitusasutustele; ühenduses ja kolmandates riikides, sealhulgas Kesk- ja Ida-Euroopa riikides, on piirkondlikke ja/või siseriiklikke, avalik-õiguslikke ja/või eraõiguslikke üksusi, keda võiks kutsuda tegema koostööd koolitusalal tõhusa abi andmisel; Euroopa Koolitusfondi staatus ja struktuur peaksid hõlbustama abi saavate riikide konkreetsete ja erinevate vajaduste paindlikku lahendamist ning võimaldama täita tema ülesandeid tihedas koostöös olemasolevate siseriiklike ja rahvusvaheliste üksustega; Euroopa Koolitusfond peaks olema juriidiline isik, samas peaks ta säilitama tihedad koostöösuhted komisjoniga ning pidama kinni ühenduse ja selle institutsioonide üldistest poliitilistest kohustustest; Euroopa Koolitusfondil peaks olema tihedad sidemed Euroopa Kutseõppe Arenduskeskusega, üleeuroopalise kõrghariduse liikuvusprogrammiga (Tempus) ja muude ühenduse algatatud programmidega, mille eesmärk on Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele koolitusabi andmine; riikidele, kes ei ole Euroopa ühenduste liikmed, kuid kes jagavad ühenduse ja liikmesriikide huvi Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele koolitusabi andmise vastu, peaks Euroopa Koolitusfond olema avatud nende ja ühenduse vahel sõlmitud lepingutes kehtestatava korra alusel; asutamislepingus ei nähta asjaomase tegevuse kohta ette muid volitusi peale artiklis 235 sätestatute, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

Eesmärgid

▼M3

Käesoleva määrusega asutatakse Euroopa Koolitusfond (edaspidi “fond”), mille eesmärk on aidata kaasa kutseõppesüsteemide arengule:

— Kesk- ja Ida-Euroopa riikides, kelle nõukogu on tunnistanud kõlblikuks saama majandusabi määruse (EMÜ) nr 3906/89 või mõne hilisema asjakohase õigusakti kohaselt,

— endise Nõukogude Liidu iseseisvunud vabariikides ja Mongoolias, kes saavad abi majanduse ümberkujundamise ja taastamise programmi alusel määruse (Euratom, EÜ) nr 1279/96 või mõne hilisema asjakohase õigusakti kohaselt,

— Vahemere piirkonna mitteliikmesriikides ja piirkondades, kes saavad oma majandus- ja ühiskondliku struktuuri ümberkujundamiseks abi rahalistest ja tehnilistest meetmetest määruse (EÜ) nr 1488/96 või mõne hilisema asjakohase õigusakti kohaselt,

— riikides, kes saavad abi määruse (EÜ) nr 2666/2000 ( 5 ) või mõne hilisema asjakohase õigusakti kohaselt.

Neid riike nimetatakse edaspidi “abikõlblikeks riikideks”.

▼B

Fond peab eelkõige:

— otsima võimalusi ühenduse ja abikõlblike riikide vahelise tõhusa koostöö edendamiseks kutseõppe valdkonnas,

— kaasa aitama ühenduse, liikmesriikide ja artiklis 16 nimetatud kolmandate riikide antava abi kooskõlastamisele.

▼M2

Artikkel 2

Reguleerimisala

Ühenduse tasandil kehtestatud üldjuhiste kohaselt tegutseb fond koolitusalal, hõlmates nii alg- kui täienduskutseõpet, samuti noorte ja täiskasvanute ümberõpet, sealhulgas eelkõige juhtimiskoolitust.

▼B

Artikkel 3

Ülesanded

▼M2

Artiklis 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks ja tegutsedes juhatusele antud volituste piires ning järgides ühenduse tasandil kehtestatud üldjuhiseid, fond:

▼B

a) aitab määratleda koolitusvajadusi ja prioriteete, rakendades koolitusalal tehnilise abi meetmeid ja tehes koostööd abikõlblike riikide asjaomaste määratud ametiasutustega;

b) tegutseb arvelduskojana, et anda ühendusele, liikmesriikidele ja artiklis 16 nimetatud kolmandatele riikidele ning abikõlblikele riikidele ja teistele huvitatud pooltele teavet koolitusalal käimasolevatest algatustest ja tulevikuvajadustest ning moodustada süsteem, mille kaudu oleks võimalik suunata abipakkumisi;

▼M1

c) punktide a ja b alusel: — selgitab välja võimalused koolitusabi ühisettevõtete loomiseks, sealhulgas katseprojektide käivitamiseks, eriprojekte rakendavate spetsialiseeritud rahvusvaheliste töörühmade loomiseks ja selliste toimingute leidmiseks, mida võiks ühiselt rahastada, — rahastab niisuguste projektide väljatöötamist ja ettevalmistamist, mille elluviimist võiks rahastada üks või mitu riiki koos fondiga või erandjuhtudel ainult fond, ▼M2 — rakendada komisjoni või abikõlbliku maa ja juhatuse ühise taotluse alusel kutseõppeprogramme, mille on nendele maadele suunatud komisjoni abipoliitika osana heaks kiitnud komisjon ja üks või mitu abikõlblikku maad, kasutades mitme teadusharu esindajatest koosnevaid spetsialistide meeskondi, kes teevad tihedat koostööd asjaomaste riikide pädevate asutustega ja kasutavad aktiivselt ühenduse kutseõppeprogrammidest saadud kogemusi; fondi juhitavate projektide valimisel eelistatakse uuendusliku iseloomuga projekte ja — Euroopa Ühenduse kandidaatriikide puhul — projekte, mis on otseselt seotud ühenduse kutseõppe valdkonna projektidega;

▼B

d) korraldab fondi rahastatavate ettevõtmiste ja projektide puhul, et asjaomased vastava koolituskogemuse ja vajaliku asjatundlikkusega avalik-õiguslikud ja/või eraõiguslikud ettevõtted kavandaksid, valmistaksid ette, rakendaksid ja/või haldaksid projekte paindlikult ja detsentraliseeritult;

▼M2

e) annab juhatusele volitused kehtestada fondi finantseeritavate või kaasfinantseeritavate projektide pakkumismenetlused, võttes asjakohaselt arvesse menetlusi, ms on kehtestatud vastavalt määrusele (EMÜ) nr 3906/89, eelkõige selle artiklile 7, määrusele (Euratom, EÜ) nr 1279/96, eriti selle artiklitele 6 ja 7, määrusele (EÜ) nr 1488/96, eriti selle artiklile 8, või mis tahes hilisemale asjakohasele õigusaktile;

▼B

f) aitab koostöös komisjoniga valvata ja hinnata abikõlblikele riikidele antava koolitusabi üldist tõhusust;

g) levitab informatsiooni ja toetab kogemuste vahetamist trükiste, koosolekute ja muude asjakohaste meetmete kaudu;

h) võtab käesoleva määruse üldraames kohustusi, mille suhtes on kokku leppinud juhatus ja komisjon.

Artikkel 4

Üldsätted

1. Fond on juriidiline isik. Tal on kõigis liikmesriikides kõige ulatuslikum õigusaktidega juriidilisele isikule omistatav õigus- ja teovõime; eelkõige võib fond omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtus hagejaks ja kostjaks. Fond on mittetulunduslik asutus.

▼M2

Fond teeb komisjoni toetusel koostööd muude asjaomaste ühenduse asutustega, eelkõige Euroopa Kutseõppe Arenduskeskusega (Cedefop).

▼B

2. Euroopa tasandil ühenduse institutsioonide töös juba osalevate tööandjate ja töövõtjate ning koolitusalal tegutsevate rahvusvaheliste organisatsioonide esindajad võivad osaleda fondi töös eelkõige artikli 5 lõike 8 ja artikli 6 lõigete 1 ja 2 alusel.

▼M4

Artikkel 4a

Juurdepääs dokumentidele

1. Koolitusfondi valduses olevatele dokumentide kohta kehtib Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele. ( 6 ).

2. Juhatus võtab määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamiseks vastu praktilised meetmed kuue kuu jooksul pärast seda, kui jõustub nõukogu 18. juuni 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1648/2003, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1360/90, millega luuakse Euroopa Koolitusfond ( 7 ).

3. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklile 8 vastuvõetud fondi otsuste peale võidakse asutamislepingu artiklite 195 ja 230 alusel esitada kaebus ombudsmanile või algatada kohtuasi Euroopa Kohtus.

▼B

Artikkel 5

Juhatus

▼M2

1. Fondil on juhatus, kuhu kuulub üks esindaja igast liikmesriigist ning kolm komisjoni esindajat.

▼B

Iga juhatuse liiget võib esindada või temaga koos juhatuse töös osaleda asendusliige; kui asendusliige osaleb koos juhatuse liikmega, ei ole tal hääleõigust.

2. Liikmesriigid nimetavad asjaomased liikmesriikide esindajad.

Komisjon nimetab liikmed, kes teda esindavad.

3. Esindajate ametiaeg on kolm aastat. Neid võib ametisse tagasi nimetada.

4. Juhatuse esimeheks on üks komisjoni esindajatest. Esimees ei hääleta.

Juhatus võtab vastu oma kodukorra.

▼M2

Igal liikmesriigi esindajal on juhatuses üks hääl. Komisjoni esindajatel on kokku üks hääl.

▼B

Juhatuse otsuste vastuvõtmiseks on nõutav juhatuse liikmete kahekolmandikuline häälteenamus, välja arvatud artiklis 5 nimetatud juhul.

5. Juhatus otsustab liikmete ühehäälse otsusega fondi keeli reguleerivate eeskirjade üle, arvestades vajadust tagada kõikidele huvitatud pooltele juurdepääs fondi tööle ja osalemine selles.

6. Esimees kutsub juhatuse kokku vähemalt kaks korda aastas ning vähemalt selle liikmete lihthäälteenamuse taotlusel.

Esimees peab teavitama juhatust muust fondi töösse puutuvast asjakohasest ühenduse tegevusest ja sellest, mida fondilt järgmisel aastal oodatakse.

▼M2

7. Fondi direktori esitatud eelnõu alusel vaatab juhatus pärast komisjoniga konsulteerimist hiljemalt iga aasta 30. novembril läbi fondi järgmise aasta tööprogrammi esialgse projekti. Tööprogrammi lõplik vastuvõtmine toimub kolmeaastase perspektiivplaani raames iga aasta alguses. Vajaduse korral võib programmi aasta jooksul sama korra alusel korrigeerida, et tagada ühenduse poliitika suurem tõhusus.

Aasta tööprogrammi projektidele ja toimingutele lisatakse vajalike kulude kalkulatsioon ja personali- ja eelarvevahendite jaotus.

▼B

8. Juhatus kooskõlastab vastavalt vajadusele ja igale üksikjuhtumile valdkondades ajutiste töörühmade moodustamise, mis hõlmavad kõiki riike või organisatsioone, kes osalevad mitmete asjaomaste projektide rahastamises, samuti muid huvitatud pooli, sealhulgas vajaduse korral tööandjate ja töövõtjate esindajaid.

▼M4

9. Juhatus võtab vastu fondi aastaaruande ja edastab selle hiljemalt 15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, sotsiaal- ja majanduskomiteele ning kontrollikojale. Aruanne edastatakse samuti liikmesriikidele ning teadmiseks abikõlblikele riikidele.

10. Fond edastab igal aastal eelarvepädevatele institutsioonidele igasuguse teabe, mis käsitleb hindamise tulemusi.

▼B

Artikkel 6

Nõuandev kogu

1. Fondil on nõuandev kogu, mille nimetab juhatus.

▼M2

Nõuandva kogu liikmed valitakse koolitusala ja muude fondi tööga seotud valdkondade asjatundjate hulgast, võttes arvesse vajadust tagada tööandjate ja töövõtjate, komisjoni, koolitusabiga tegelevate rahvusvaheliste organisatsioonide ja abikõlblike maade ja piirkondade esindatus.

▼B

Igast liikmesriigist, igalt abikõlblikult riigilt ja Euroopa tasandi tööandjate ja töövõtjate hulgast nimetatakse nõuandvasse kogusse kaks asjatundjat.

▼M2

2. Juhatus taotleb ettepanekuid nõuandva kogu liikmeks nimetamise kohta:

— igalt liikmesriigilt,

— igalt abikõlblikult maalt,

— komisjonilt,

— Euroopa tasandi tööandjatelt ja töövõtjatelt, kes juba tegutsevad ühenduse institutsioonides, ja

— asjaomastelt rahvusvahelistelt organisatsioonidelt.

▼B

3. Nõuandva kogu liikmete ametiaeg on üldiselt kolm aastat, kusjuures juhatus vaatab selle korrapäraste ajavahemike järel üle.

4. Nõuandva kogu ülesandeks on esitada juhatusele arvamusi artikli 5 lõikes 7 nimetatud fondi aasta tööprogrammi kohta nii juhatuse taotlusel kui ka omal algatusel.

Kõikidest arvamustest teatatakse juhatusele.

5. Fondi direktor on nõuandva kogu esimees.

Nõuandev kogu koostab oma kodukorra, mille peab heaks kiitma juhatus.

6. Esimees kutsub nõuandva kogu kokku kord aastas.

Artikkel 7

Direktor

▼M2

1. Fondi direktori nimetab juhatus komisjoni ettepanekul viieks aastaks. Seda ametiaega võib üks kord pikendada kõige rohkem viie aasta võrra.

Direktor vastutab järgmiste valdkondade eest:

— juhatuse töö, juhatuse kokkukutsutud ajutiste töörühmade tegevuse ettevalmistamine ja korraldamine ja eelkõige fondi aasta tööprogrammi eelnõu ettevalmistamine, võttes arvesse ühenduse tasandil kehtestatud üldjuhiseid,

— fondi igapäevane juhtimine,

▼M4

— fondi tulude ja kulude kalkulatsiooni eelnõu ettevalmistamine ning eelarve täitmine,

▼M2

— käesoleva määrusega ettenähtud aruannete koostamine ja avaldamine,

— kõik personaliküsimused,

— artiklis 3 ja artikli 5 lõikes 7 nimetatud aasta tööprogrammis sätestatud ülesannete täitmine,

— juhatuse otsuste ja fondi tegevusjuhiste täitmine.

▼B

2. Direktor annab oma tegevusest aru juhatusele ja osaleb selle koosolekutel.

3. Direktor on fondi seaduslik esindaja.

▼M2

Artikkel 8

Seosed ühenduse muu tegevusega

Komisjon tagab koostöös juhatusega ja vajaduse korral vastavalt määruse (EMÜ) nr 3906/89 artiklis 9, määruse (Euratom, EÜ) nr 1279/96 artiklis 8 ja määruse (EÜ) nr 1488/96 artiklis 11 sätestatud korrale kokkusobivuse ja vajaduse korral täiendavuse fondi ja muude ühenduse tasandi toimingute vahel nii ühenduses kui abikõlblikes maades, eelkõige TEMPUSe programmi ja muude ühenduse tasandil rakendatavate koolitusprogrammide ja -toimingute, sealhulgas MED-CAMPUSe programmi raames toimuva tegevuse puhul.

▼B

Artikkel 9

Eelarve koosseis

1. Iga eelarveaasta kohta valmistatakse ette fondi tulude ja kulude kalkulatsioon ja see esitatakse fondi eelarves, kuhu kuulub ametikohtade loetelu; iga eelarveaasta vastab kalendriaastale.

2. Fondi eelarve tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.

3. Fondi tulud koosnevad Euroopa ühenduste üldeelarve osaks olevast toetusest, osutatud teenuste eest saadud tasudest ja muudest allikatest pärit summadest, ilma et see piiraks muud liiki sissetulekute saamise võimalust.

4. Eelarve sisaldab ka üksikasju abikõlblikes riikides endis kasutusel olevate vahendite kohta, mis on seotud fondilt rahalist abi saavate projektidega.

▼M4

Artikkel 10

Eelarve koostamise kord

1. Juhatus esitab igal aastal direktori koostatud eelnõu alusel fondi tulude ja kulude kalkulatsiooni järgmiseks eelarveaastaks. Kõnealuse kalkulatsiooni, mis sisaldab ametikohtade loetelu kava, edastab juhatus komisjonile hiljemalt 31. märtsiks.

2. Komisjon edastab kalkulatsiooni Euroopa Parlamendile ja nõukogule, edaspidi “eelarvepädevad institutsioonid”, koos Euroopa Liidu üldeelarve esialgse projektiga.

3. Komisjon kontrollib kalkulatsiooni, võttes arvesse kutseõppe prioriteete abikõlblikes riikides ja neile riikidele antava majandusabi üldisi finantssuundi. Kõnealuse kalkulatsiooni alusel kannab komisjon Euroopa Liidu üldeelarve esialgsesse projekti kalkulatsioonid, mida ta peab ametikohtade loetelu põhjal vajalikuks, ja üldeelarvest makstava toetuse suuruse, ning esitab kooskõlas asutamislepingu artikliga 272 eelarvepädevatele institutsioonidele.

Selle põhjal ja abikõlblikele riikidele ettenähtud majandusabi üldise mahu piires kehtestab komisjon fondi eelarvesse makstava osa suuruse, mis lisatakse Euroopa Liidu üldeelarve esialgsesse projekti.

4. Eelarvepädevad institutsioonid annavad loa fondi toetuseks mõeldud assigneeringute kasutamiseks.

Eelarvepädevad institutsioonid võtavad vastu fondi ametikohtade loetelu.

5. Juhatus võtab vastu fondi eelarve. See muutub lõplikuks pärast Euroopa Liidu üldeelarve lõplikku vastuvõtmist. Vajaduse korral tehakse fondi eelarves vastavaid kohandusi.

6. Juhatus teatab eelarvepädevatele institutsioonidele võimalikult vara oma kavatsusest viia ellu projekte, millel võivad olla olulised rahalised tagajärjed fondi eelarve rahastamisele, eriti projektide puhul, mis seonduvad kinnisvaraga, nagu hoonete üürimine või ostmine. Juhatus teatab nendest komisjonile.

Kui emb-kumb eelarvepädevatest institutsioonidest on teatanud oma kavatsusest esitada arvamus, edastab ta selle juhatusele kuue nädala jooksul pärast projektist teatamist.

▼B

Artikkel 11

Eelarve täitmise kontroll

1. Direktor vastutab fondi eelarve täitmise eest.

▼M4

2. Hiljemalt igale eelarveaastale järgneva aasta 1. märtsiks edastab fondi peaarvepidaja komisjoni peaarvepidajale esialgse raamatupidamisaruande koos kõnealuse eelarveaasta eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruandega. Komisjoni peaarvepidaja konsolideerib institutsioonide ja detsentraliseeritud asutuste esialgsed raamatupidamisaruanded kooskõlas üldise finantsmääruse artikliga 128.

3. Hiljemalt igale eelarveaastale järgneva aasta 31. märtsiks edastab komisjoni peaarvepidaja fondi esialgse raamatupidamisaruande koos kõnealuse eelarveaasta eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruandega kontrollikojale. Eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne kõnealuse eelarveaasta kohta edastatakse ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

4. Kui kontrollikojalt on saadud vastavalt üldise finantsmääruse artiklile 129 esitatud märkused fondi esialgse raamatupidamisaruande kohta, koostab direktor omal vastutusel fondi lõpliku raamatupidamisaruande ning edastab selle juhatusele arvamuse saamiseks.

5. Juhatus esitab fondi lõpliku raamatupidamisaruande kohta arvamuse.

6. Hiljemalt igale eelarveaastale järgneva aasta 1. juuliks edastab direktor kõnealuse lõpliku raamatupidamisaruande Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale koos juhatuse arvamusega.

7. Lõplik raamatupidamisaruanne avaldatakse.

8. Fondi direktor saadab hiljemalt 30. septembriks kontrollikojale selle märkuste kohta vastuse. Ta saadab kõnealuse vastuse ka juhatusele.

9. Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab direktor talle kogu teabe, mida on vaja, et kõnealuse eelarveaasta eelarve täitmise aruande kinnitamismenetlust üldise finantsmääruse artikli 146 lõike 3 kohaselt tõrgeteta rakendada.

10. Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament kinnituse direktori tegevusele aasta n eelarve täitmisel enne 30. aprilli aastal n + 2.

Artikkel 12

Finantseeskirjad

Juhatus võtab vastu fondi suhtes kohaldatavad finantseeskirjad pärast nõupidamist komisjoniga. Need ei või kalduda kõrvale asutuste finantsraammäärust käsitlevast komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrusest (EÜ, Euratom) nr 2343/2002, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 ( 8 ) artiklis 185, välja arvatud siis, kui fondi tegevus seda konkreetselt nõuab ja komisjon on andnud eelneva nõusoleku.

▼B

Artikkel 13

Privileegid ja immuniteedid

Fondi suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli.

▼M1

Artikkel 14

Personalieeskirjad

Fondi töötajate kohta kehtivad eeskirjad ja õigusaktid, mida kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike ja teiste teenistujate suhtes.

Fond kasutab oma töötajate suhtes ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule antud volitusi.

Juhatus võtab kokkuleppel komisjoniga vastu vajalikud rakenduseeskirjad.

▼B

Artikkel 15

Õiguslik vastutus

1. Fondi lepingulist vastutust reguleerib vastava lepingu suhtes kohaldatav õigus.

2. Lepinguvälise vastutuse korral hüvitab fond kõik kahjud, mida fond või selle teenistujad on oma kohustuste täitmisel põhjustanud, vastavalt liikmesriikide seaduste üldpõhimõtetele.

Kõikide selliste kahjude hüvitamisega seotud vaidluste lahendamine kuulub Euroopa Kohtu jurisdiktsiooni alla.

3. Teenistujate vastutust fondi ees reguleerivad fondi töötajate suhtes kohaldatavad asjaomased sätted.

Artikkel 16

Kolmandate riikide osalemine

▼M2

1. Riikidele, kes ei ole Euroopa ühenduste liikmed, kuid kes jagavad ühenduse ja liikmesriikide huvi artiklis 1 osutatud abikõlblikele maadele koolitusabi andmise vastu, on fond avatud lepingute kaudu, mis on nende ja ühenduse vahel sõlmitud, järgides asutamislepingu artiklis 228 sätestatud korda.

▼B

Lepingutes tuleb muu hulgas täpsustada nende riikide fondi töös osalemise iseloom ja ulatus ning vastavad üksikasjalikud eeskirjad, sealhulgas rahalist toetust ja personali käsitlevad sätted.

2. Juhatus võib otsustada kõnealuste riikide osalemise artikli 5 lõikes 8 nimetatud ajutistes töörühmades ilma sellekohast lepingut sõlmimata.

▼M2

Artikkel 17

Järelevalve- ja hindamiskord

Komisjon kehtestab juhatusega konsulteerimise järel fondi töös saadud kogemuste järelevalve- ja hindamiskorra. Seda korda tuleks kohaldada välisekspertide abiga. Komisjon esitab selle korra esimesed tulemused aruandes, mis saadetakse Euroopa Parlamendile, nõukogule ning majandus- ja sotsiaalkomiteele enne 31. detsembrit 2000 ja seejärel iga kolme aasta tagant.

▼B

Artikkel 18

Kontrollimine

Nõukogu vaatab käesoleva määruse üle komisjoni ettepaneku alusel viie aasta jooksul alates selle jõustumisest.

Artikkel 19

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast seda, kui pädevad asutused on vastu võtnud otsuse fondi asukoha kohta. ( 9 )

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.