1991R3922 — ET — 28.09.2002 — 004.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:







(*) Käesolevat akti ei ole eesti keeles avaldatud.









▼B

NÕUKOGU MÄÄRUS (EMÜ) nr 3922/91,

16. detsember 1991,

tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses







EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 84 lõiget 2, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 1 ) võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, ( 2 ) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ( 3 ) ning arvestades, et: ning arvestades, et: asutamislepingu artikli 8a kohaselt tuleb vastu võtta meetmed, et viia siseturu loomine järkjärguliselt lõpule 31. detsembriks 1992; siseturg on sisepiirideta ala, kus on tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine; Euroopa tsiviillennunduses tuleks säilitada üldine kõrge ohutustase ning tõsta liikmesriikide tehnilised nõuded ja haldusprotseduurid kõrgeimale ühenduses seni saavutatud tasemele; ohutus on ühenduse õhutranspordi peatingimuseks; tuleb arvesse võtta 7. detsembri 1944. aasta Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni, millega on ette nähtud õhusõidukite ohutu käitamise tagamiseks vajalike meetmete rakendamine; praegu kehtivad piirangud õhusõidukite ja lennundustoodete ning teatavate lennundusalaste teenuste üleviimise suhtes liikmesriikide vahel põhjustaksid moonutusi siseturul; Euroopa tsiviillennunduskonverentsi (ECAC) sidusorganisatsioon Ühinenud Lennuametid (Joint Aviation Authorities, JAA) on kindlaks määranud koostöökokkulepped ühtsete lennundusnõuete (joint aviation requirements, JAR) väljatöötamiseks ja rakendamiseks kõikides õhusõidukite ohutust ja ohutut käitamist puudutavates valdkondades; ühise transpordipoliitika raames tuleks JAA poolt kehtestatud JARi koodeksi alusel ühtlustada õhusõidukite ohutust ja ohutut käitamist käsitlevad tehnilised nõuded ja haldusprotseduurid; sellist ühtlustamist hõlbustaks kõigi liikmesriikide ühinemine JAAga ning komisjoni osalemine selle organisatsiooni töös; ühenduse eesmärkide saavutamiseks seoses isikute ja toodete vaba liikumise ning ühise transpordipoliitikaga peaksid liikmesriigid ilma omapoolse tehnilise analüüsi või hindamiseta tunnustama toodete sertifikaate ja toodete konstrueerimise, valmistamise, hoolduse ja kasutamisega seotud organite ja isikute sertifikaate, kui need on kooskõlas ühiste tehniliste nõuete ja haldusprotseduuridega; lennuohutuses võib tekkida probleeme ja sel juhul peavad liikmesriigid võtma kohe kõik vajalikud meetmed; meetmete valik peab olema nõuetekohaselt põhjendatud ja kui ühiste tehniliste nõuete või haldusprotseduuride puhul leitakse puudusi, peab komisjon oma rakendamisvolitusi kasutades vastu võtma vajalikud parandused; lennuohutuse suurendamiseks tehtavate uuringute rahastamist liikmesriikide poolt tuleks kooskõlastada, et tagada vahendite optimaalne kasutamine ja saada võimalikult suurt kasu; on asjakohane volitada komisjoni koos liikmesriikide nimetatud ekspertidest koosneva komiteega tegema nõukogus vastuvõetud ühistes tehnilistes nõuetes ja haldusprotseduurides JAA poolt väljatöötatud muudatusi, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

1. Käesolevat määrust kohaldatakse II lisas loetletud tsiviillennundusohutusega seotud tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride ühtlustamise suhtes ja eelkõige seoses:

— õhusõidukite konstrueerimise, tootmise, käitamise ja hooldusega,

— nende ülesannetega tegelevate isikute ja organisatsioonidega.

2. Lõikes 1 nimetatud ühtlustatud tehnilised nõuded ja haldusprotseduurid kehtivad kõigi liikmesriikides või kolmandates riikides registreeritud õhusõidukite kohta, mille käitaja on määratletud artikli 2 punktis a.

Artikkel 2

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) käitaja - liikmesriigis elav füüsiline isik või liikmesriigis asutatud juriidiline isik, kes kasutab ühte või mitut õhusõidukit selles liikmesriigis kehtivate õigusaktide kohaselt, või ühenduse lennuettevõtja, nagu on määratletud ühenduse õigusaktides;

b) toode - tsiviilõhusõiduk või selle mootor, propeller või seade;

c) seade - mis tahes instrument, seadis, mehhanism, aparaat või lisand, mida kasutatakse või saab kasutada õhusõiduki lennu ajal ja mis on tsiviilõhusõidukisse paigaldatud, mida saab paigaldada või mis on tsiviilõhusõidukiga ühendatud, kuid ei ole õhusõiduki plaaneri, mootori ega propelleri osa;

d) detail - punktide b ja c määratluse alla mitte kuuluv materjal, osa või konstruktsiooni osa, mis on mõeldud kasutamiseks tsiviilõhusõiduki, selle mootori, propelleri või seadmete juures;

e) (toote, teenuse, organisatsiooni või isiku) sertifitseerimine - mis tahes seaduslik tunnustus, et kõnesolev toode, teenus, organisatsioon või isik vastab kehtivatele nõuetele. Selline sertifitseerimine koosneb kahest toimingust: i) kontroll, et toode, teenus, organisatsioon või isik vastab tehniliselt kehtivatele nõuetele; seda nimetatakse “tehniliste järelduste tegemiseks”; ii) nõuetele vastavuse ametlik tunnustamine sertifikaadi, loa, kinnituse või muu dokumendi väljastamisega siseriiklike õigusaktide kohaselt; seda nimetatakse “õiguslike järelduste tegemiseks”;

f) hooldus - ülevaatused, teenindus, modifitseerimine ja remont õhusõiduki kogu tööea jooksul, et tagada õhusõiduki vastavus tüübisertifikaadile ja kõrge ohutustase igas olukorras; see hõlmab eelkõige modifikatsioone, mille on ette näinud punktis h nimetatud kokkulepete osapooleks olev asutus kooskõlas lennukõlblikkuse kontrolli põhimõtetega;

g) siseriiklik säte - teatava riigi poolt lisaks JARile või selle asemel kehtestatud siseriiklik eeskiri või norm;

h) kokkulepped - Euroopa tsiviillennunduse konverentsi (ECAC) raames väljatöötatud kokkulepped koostööks ühtsete nõuete väljatöötamisel ja rakendamisel kõikides õhusõidukite ohutust ja ohutut käitamist puudutavates valdkondades. Need kokkulepped on toodud I lisas.

Artikkel 3

Piiramata artikli 11 kohaldamist, peetakse ühenduses kehtivaid ühiseid tehnilisi nõudeid ja haldusprotseduure, mis on seotud II lisas loetletud valdkondadega, selles lisas nimetatud vastavateks koodeksiteks ja need kehtivad alates 1. jaanuarist 1992.

Artikkel 4

1. Valdkondades, mida ei ole II lisas loetletud, võtab nõukogu ühised tehnilised nõuded ja haldusprotseduurid vastu asutamislepingu artikli 84 lõike 2 alusel. Kui see on asjakohane, esitab komisjon võimalikult kiiresti neid valdkondi käsitlevad asjakohased ettepanekud.

2. Kuni lõikes 1 nimetatud ettepanekute vastuvõtmiseni võivad liikmesriigid kohaldada oma kehtivate siseriiklike õigusnormide vastavaid sätteid.

Artikkel 5

Liikmesriigid tagavad, et nende vastutavad tsiviillennundusasutused täidavad kokkulepetes nimetatud tingimusi, mis on vajalikud JAA liikmeks astumiseks, ja kirjutavad kõnesolevatele kokkulepetele ilma reservatsioonideta alla enne 1. jaanuari 1992.

Artikkel 6

1. Kui toode on ühes liikmesriigis sertifitseeritud, tunnustavad teised liikmesriigid seda ilma omapoolse tehnilise analüüsi või hindamiseta, kui toote konstruktsioon, kasutamine ja hooldus on kooskõlas ühiste tehniliste nõuete ja haldusprotseduuridega. Kui esialgne tunnustamine on tehtud ühel kindlal või mitmel eesmärgil, kehtivad hilisemad tunnustamised sama eesmärgi või samade eesmärkide puhul.

2. Tooteid ja teisendtooteid, mida ei ole sertifitseeritud kooskõlas ühiste tehniliste nõuete ja haldusprotseduuridega, võib liikmesriik tunnustada oma kehtivate siseriiklike õigusnormide kohaselt kuni ühiste tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride vastuvõtmiseni, mida kohaldatakse kõnesolevate toodete suhtes vastavalt käesolevale määrusele.

Artikkel 7

Liikmesriigid tunnustavad teise liikmesriigi või tema nimel toimiva organi poolt käesoleva määruse kohaselt nendele organitele ja isikutele antud sertifikaati, kes kuuluvad selle liikmesriigi jurisdiktsiooni ja ülemvõimu alla ja kes on seotud toodete konstrueerimise, tootmise ja hoolduse ning õhusõidukite käitamisega.

Artikkel 8

1. Ükski eespool olevatest sätetest ei keela liikmesriigil viivitamata reageerida ohutusküsimusele, mis ilmneb lennuõnnetuse, vahejuhtumi või tegevuse käigus ja on seotud vastavalt käesolevale määrusele konstrueeritud, toodetud, kasutatud ja hooldatud tootega või nende ülesannetega seotud isikute, protseduuride või organitega. Kui ohutusküsimuse põhjuseks on:

— ebapiisav ohutustase ühiste tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kohaldamisel või

— puudused ühistes tehnilistes nõuetes ja haldusprotseduurides,

teatab liikmesriik viivitamata komisjonile ja teistele liikmesriikidele võetud meetmetest ja nende põhjustest.

2. Lõikes 1 nimetatud juhtudel konsulteerib komisjon liikmesriike niipea kui võimalik. Kui ebapiisav ohutustase või puudus ühistes tehnilistes nõuetes ja haldusprotseduurides leiab kinnitust, teeb komisjon asjakohased ettepanekud artiklis 4 ja/või artiklis 11 sätestatud korras.

Artikkel 9

Liikmesriigid astuvad vajalikke samme, et oma uurimisprogramme tsiviilõhusõidukite ja nende käitamise ohutuse tõstmiseks kooskõlastada ning komisjoni sellest informeerida. Pärast liikmesriikide konsulteerimist võib komisjon nende riiklike uurimisprogrammide edendamiseks võtta mis tahes asjakohaseid meetmeid.

Artikkel 10

Liikmesriigid teatavad komisjonile:

a) igast uuest või muudetud nõudest või protseduurist, mis on välja töötatud või vastu võetud kokkulepetes sätestatud korras;

b) igast muudatusest kokkulepetes;

c) tööstusringkondadega ja teiste huvitatud asutustega peetud konsultatsioonide tulemustest.

Artikkel 11

1. Artiklis 12 sätestatud korras teeb komisjon II lisas loetletud või nõukogu poolt vastavalt artiklile 4 vastuvõetud ühistes tehnilistes nõuetes ja haldusprotseduurides teaduslikust ja tehnilisest progressist tulenevaid vajalikke muudatusi.

2. Kui lõikes 1 nimetatud muudatused sisaldavad teatava liikmesriigi jaoks siseriiklikku sätet, otsustab komisjon artiklis 12 sätestatud korras, kas kõnesolev siseriiklik säte arvatakse ühiste tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride hulka või mitte.

Artikkel 12

1. Artiklite 8, 9 ja 11 kohaldamisel abistab komisjoni komitee, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad ja eesistujana komisjoni esindaja.

2. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja, lähtudes küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta.

3.

a) Kui kavandatavad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need viivitamata vastu.

b) Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.

c) Kui nõukogu ei ole otsust teinud kolme kuu jooksul, alates nõukogu poole pöördumisest, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu, välja arvatud juhul, kui nõukogu on lihthäälteenamusega olnud kõnealuste meetmete vastu.

Artikkel 13

1. Liikmesriigid abistavad üksteist käesoleva määruse rakendamisel ja rakendamise kontrollimisel.

2. Lõikes 1 nimetatud vastastikuse abi korras vahetavad liikmesriikide pädevad asutused korrapäraselt kogu kättesaadavat informatsiooni:

— käesoleva määruse rikkumise kohta mitteresidentide poolt ja nende suhtes kehtestatavate sanktsioonide kohta,

— sanktsioonide kohta, mille liikmesriik on kehtestanud oma residentide suhtes kõnesolevate rikkumiste eest teistes liikmesriikides.

Artikkel 14

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 1992.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

Artikli 2 lõike 1 punktis h nimetatud kokkulepped

Arrangements Concerning the Development, the Acceptance and the Implementation of Joint Aviation Requirements (ühiste lennundusnõuete (JAR) väljatöötamist, vastuvõtmist ja rakendamist käsitlevad kokkulepped), vastu võetud Küprosel 11. septembril 1990.

▼M4 —————