1997D0101 — ET — 26.10.2001 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B NÕUKOGU OTSUS, 27. jaanuar 1997, vastastikuse informatsiooni- ja andmevahetuse sisseseadmise kohta liikmesriikides välisõhu saastatust mõõtvate vaatlusvõrkude ja üksikute jaamade vahel (97/101/EÜ) (EÜT L 035, 5.2.1997, p.14)

Muudetud:

Euroopa Liidu Teataja No page date ►M1 KOMISJONI OTSUS, 17. oktoober 2001, L 282 69 26.10.2001









▼B

NÕUKOGU OTSUS,

27. jaanuar 1997,

vastastikuse informatsiooni- ja andmevahetuse sisseseadmise kohta liikmesriikides välisõhu saastatust mõõtvate vaatlusvõrkude ja üksikute jaamade vahel

(97/101/EÜ)







EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 130s lõiget 1, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ( 1 ) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, ( 2 ) toimides kooskõlas asutamislepingu artiklis 189c ettenähtud menetlusega ( 3 ) ning arvestades, et: (1) Euroopa Ühenduse viiendas keskkonnaalases tegevusprogrammis ( 4 ) on ette nähtud andmete kogumine keskkonna fooni kohta ning nende andmete vastavuse, võrreldavuse ja selguse ning arusaadavuse parandamine; (2) nõukogu 7. mai 1990. aasta määruses (EMÜ) nr 1210/90 Euroopa Keskkonnaagentuuri ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu rajamise kohta ( 5 ) on ette nähtud Euroopa Keskkonnaagentuuri eesmärgid ning ülesanded; (3) on vaja kehtestada õhu kvaliteedi alase teabe vahetamise kord, et võidelda saastatuse ja selle kaasnähtuste vastu ning parandada elu ja keskkonna kvaliteeti kogu ühenduses, silmas pidades neid pikaajalisi suundumusi ja edusamme, mis tulenevad õhusaaste vastu suunatud siseriiklikest ja ühenduse õigusaktidest; (4) tuleks vältida dubleerimist informatsiooni edastamisel, eriti teabe saatmisel Euroopa Keskkonnaagentuurile ja komisjonile; (5) nõukogu 24. juuni 1975. aasta otsuse 75/441/EMÜ ( 6 ) (järelevalve- ja vaatlusvõrkude vahelise informatsioonivahetuse ühise korra kehtestamisest, et edastada andmeid atmosfääri saastumise kohta teatavate ühendite ja hõljuvate osakestega) ning nõukogu 24. juuni 1982. aasta otsuse 82/459/EMÜ ( 7 ) (liikmesriikides välisõhu saastatust mõõtvatest vaatlusvõrkudest ja üksikutest jaamadest pärineva informatsiooni ja andmete vastastikuse vahetamise kohta) alusel saadud informatsioonivahetuse kogemused võimaldavad sisse seada täielikuma ja representatiivsema informatsioonivahetuse, mis põhineb suuremal jälgitavate saasteainete arvul ja välisõhu saastatust mõõtvate vaatlusvõrkude ning üksikute jaamadel kaasahaaramisel; (6) informatsiooni, mida peab alati edastama, eriti nõukogu 27. septembri 1996. aasta välisõhu kvaliteedi hindamise ja reguleerimise alase direktiivi 96/62/EÜ ( 8 ) (edaspidi “õhu kvaliteedi direktiivi”) kohast informatsiooni, tuleb eristada informatsioonist, mida tuleb edastada ainult siis, kui see on kättesaadav; (7) kogutud informatsioon peab olema piisavalt representatiivne, et oleks võimalik kogu ühenduse saastetaset kaardistada; (8) mõõtmisandmete kinnitamise ja töötlemise ühiste kriteeriumide kasutamine suurendab edastatavate andmete vastavust ja võrreldavust, ning arvestades, et: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:







Artikkel 1

Eesmärgid

1. Käesolevaga seatakse sisse vastastikune informatsiooni- ja andmevahetus (edaspidi “vastastikune vahetus”) liikmesriikide välisõhu saastatust mõõtvate vaatlusvõrkude ja üksikute jaamade vahel. See puudutab:

— vaatlusvõrke ja üksikuid mõõtejaamu ning sisaldab üksikasjalikku informatsiooni liikmesriikides tegutsevate õhu saastatust mõõtvate vaatlusvõrkude ja üksikute jaamade kohta,

— mõõtejaamadest saadud õhu kvaliteedi andmeid: vahetus hõlmab andmeid, mis arvutatakse I lisa punktide 3 ja 4 kohaselt liikmesriikide jaamades tehtud õhu saastatuse mõõtmistulemuste alusel.

2. Vastastikuse vahetuse toimimise eest vastutavad komisjon ja artiklis 6 märgitud asutused. Euroopa Keskkonnaagentuuri kogemuste ärakasutamiseks pöördub komisjon oma pädevuse piires Euroopa Keskkonnaagentuuri poole muu hulgas ka informatsioonisüsteemi toimimise ja praktilise rakendamise küsimustes.

Artikkel 2

Saasteained

1. Vastastikune vahetus hõlmab õhu kvaliteedi direktiivi I lisas loetletud saasteaineid.

2. Vastastikuse vahetuse käigus annavad liikmesriigid teavet ka I lisa punktis 2 loetletud õhku sattunud saasteainete kohta sel määral, nagu asjakohased andmed on artiklis 6 mainitud asutustele kättesaadavad ja kui liikmesriik nende sisaldust pidevalt mõõdab.

Artikkel 3

Mõõtejaamad

Vastastikune vahetus hõlmab artikli 1 tähenduses:

— mõõtejaamu, mida kasutatakse õhu kvaliteedi direktiivi artikli 4 kohaselt vastuvõetud direktiivide rakendamiseks,

— mõõtejaamu, mida esimese taande all märgitud direktiivid ei hõlma, kuid mille liikmesriigid valivad riigi olemasolevate jaamade hulgast välja selleks, et määrata I lisa punktis 2 loetletud saasteainete kohalikku ning kõigi I lisas loetletud saasteainete piirkondlikku taset (fooni),

— võimaluse korral ka neid mõõtejaamu, mis osalevad otsusega 82/459/EMÜ sisseseatud vastastikuses informatsioonivahetuses, kui nad ei kuulu teise taande alla.

Artikkel 4

Vaatlusvõrkude ja mõõtejaamade kohta nõutav teave

1. Komisjonile antav teave hõlmab mõõtejaamade karakteristikuid, mõõteseadmeid, jaamades kasutatavaid töömeetodeid ning selle vaatlusvõrgu struktuuri ja organisatsiooni, millesse need jaamad kuuluvad. Kõnesolev informatsioon tuleb komisjonile edastada, juhul kui seda ei ole olemasolevate õhu kvaliteeti puudutavate õigusaktide kohaselt talle juba kättesaadavaks tehtud. Soovituslikule teabele on osutatud II lisas. Komisjon piiritleb artiklis 7 ettenähtud korras teabe, mille liikmesriigid peavad kindlasti esitama.

2. Artikli 3 esimeses taandes märgitud mõõtejaamade puhul kohaldatakse vastastikust vahetust tingimusel, et õhu kvaliteedi direktiivi artiklis 4 märgitud õigusaktid kehtivad.

3. Hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva otsuse jõustumist teeb komisjon liikmesriikidele kättesaadavaks olemasoleva andmebaasi, mis sisaldab tema talituste kogutud teemakohast informatsiooni ja tarkvara, mis võimaldab seda kasutada ja ajakohastada. Liikmesriigid parandavad, muudavad ja/või täiendavad seda informatsiooni. Nad saadavad komisjonile ajakohastatud arvutifailid teisel aastal pärast käesoleva otsuse jõustumist hiljemalt 1. oktoobriks.

Kõnesolev teave peab olema avalikkusele kättesaadav Euroopa Keskkonnaagentuuri asutatud informatsioonisüsteemi kaudu; seda võib nõudmise korral anda ka Euroopa Keskkonnaagentuur või liikmesriik.

4. Komisjon piiritleb informatsiooni edastamise tehnilise viisi artiklis 7 ettenähtud korras ja arvesse võttes artikli 1 lõike 2 sätteid.

5. Pärast seda, kui liikmesriigid on saatnud esimese informatsiooni, liidab komisjon selle oma andmebaasiga ja koostab igal aastal kogutud teabe kohta tehnilise aruande; ta teeb ajakohastatudvaatlusvõrkude ja mõõtejaamade andmebaasi liikmesriikidele kättesaadavaks 1. juuliks. Liikmesriigid parandavad, muudavad ja/või täiendavad seda informatsiooni. Ajakohastatud arvutifailid saadetakse komisjonile hiljemalt 1. oktoobriks.

Artikkel 5

Mõõtejaamades saadud andmete kohta esitatav teave

1. Komisjonile tuleb esitada:

a) I lisa punktides 3 ja 4 määratletud andmed, kui on tegemist artikli 3 esimeses taandes mainitud mõõtejaamadega, mis on valitud õhu kvaliteedi direktiivi artikli 4 kohaste kriteeriumide alusel; nende jaamade valikul tuleb arvesse võtta erinevat välisõhu kvaliteeti liikmesriikides;

b) vähemalt I lisa punktis 4 määratletud aastased andmed kõigi ülejäänud mõõtejaamade kohta, mida on mainitud artikli 3 teises taandes;

c) I lisa punktides 3 ja 4 määratletud andmed kõigi artikli 3 kolmandas taandes mainitud mõõtmisjaamade puhul.

Kõnesolev informatsioon tuleb komisjonile edastada juhul, kui seda ei ole olemasolevate õhu kvaliteeti puudutavate õigusaktide kohaselt talle juba kättesaadavaks tehtud.

2. Liikmesriigid vastutavad edastatavate andmete või edastatavate tulemuste arvutamiseks kasutatavate andmete kinnitamise eest III lisas sätestatud üldiste tingimuste kohaselt. Kui liikmesriik ühendab andmeid või teeb statistilisi arvutusi, peab ta kinni pidama vähemalt niisama karmidest nõuetest kui need, mis on esitatud IV lisas.

3. Liikmesriik edastab iga kalendriaasta andmed hiljemalt järgmise aasta 1. oktoobriks; esimene andmete edastamine hõlmab 1997. kalendriaastat.

4. Liikmesriik edastab komisjonile võimaluse korral informatsiooni, mille on ajavahemikul 1. oktoobrist 1989 kuni käesoleva otsuse jõustumise kuupäevani kogunud mõõtejaamad, mis osalesid otsusega 82/459/EMÜ sisseseatud vastastikuses informatsioonivahetuses.

5. Komisjon piiritleb informatsiooni edastamise tehnilise viisi artiklis 7 ettenähtud korras ja arvesse võttes artikli 1 lõike 2 sätteid.

6. Komisjon liidab edastatud informatsiooni oma andmebaasiga ja koostab igal aastal kogutud teabe kohta tehnilise aruande; ta teeb ajakohastatud andmebaasi liikmesriikidele kättesaadavaks.

Kõnesolev teave peab olema avalikkusele kättesaadav Euroopa Keskkonnaagentuuri asutatud informatsioonisüsteemi kaudu; seda võib nõudmise korral anda ka Euroopa Keskkonnaagentuur.

Kättesaadavaks tehtud, esitatud või aruandes leiduv teave peab põhinema üksnes kinnitatud andmetel.

7. Komisjon koostab avalikkusele adresseeritud üldise aruande, milles tehakse kokkuvõte kogutud andmetest ja kirjeldatakse õhu kvaliteedi põhisuundumusi Euroopa Ühenduses.

8. Komisjon tagab liikmesriikide nõusolekul mitmesuguste rahvusvaheliste programmide jaoks vajalike valikuliste andmete edastamise rahvusvahelistele organitele.

Artikkel 6

Iga liikmesriik määrab ühe või mitu asutust, kes vastutavad vastastikuse vahetuse rakendamise ja toimimise eest, ja teatab nendest viivitamata komisjonile.

Artikkel 7

Vastavalt vajadusele piiritleb komisjon õhu kvaliteedi direktiivi artiklis 12 ettenähtud korras:

— andmete ja informatsiooni edastamise menetluste ettevalmistamise ja ajakohastamise,

— seotuse Euroopa Keskkonnaagentuuri tegevusega õhusaaste alal,

— I, II, III ja IV lisa punktide 2, 3 ja 4 muutmise,

— selle, kuidas uusi kontseptsioone mõõtmismeetodite alal vastastikuses vahetuses arvesse võtta,

— vastastikuse vahetuse laiendamise kolmandatest riikidest saadud andmete ja informatsiooni kaasahaaramiseks.

Artikkel 8

Komisjon esitab nõukogule aruande käesoleva otsuse rakendamisest viienda aasta lõpuks pärast otsuse jõustumist. Kui komisjon peab vajalikuks, lisatakse sellele aruandele käesoleva otsuse muutmisettepanekud.

Artikkel 9

Käesolevat otsust rakendatakse alates 1. jaanuarist 1997.

Artikkel 10

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

▼M1









I LISA

SAASTEAINETE, STATISTILISTE PARAMEETRITE JA MÕÕTÜHIKUTE NIMEKIRI

1. Õhukvaliteeti käsitleva direktiivi 96/62/EÜ I lisas loetletud saasteained

2. Õhukvaliteeti käsitleva direktiivi 96/62/EÜ I lisas loetlemata saasteained

Muude direktiivide kui direktiivi 96/62/EÜ alusel teatatavad saasteained on loetletud 3. jaos numbrite 14 ja 15 all. Saasteained, millest tuleb teatada ainult andmete kättesaadavuse korral, on loetletud numbrite 16–63 all.

3. Saasteained, mõõtühikud, keskmistamisajad:







Nr ISO-kood (1) Valem Saasteaine nimetus Mõõtühikud (2) Keskmistamisaeg (3) Väljendatakse järgmiselt Vastavad direktiivid (4) Õhukvaliteeti käsitleva direktiivi 96/62/EÜ I lisas loetletud saasteained 1 01 SO2 vääveldioksiid μg/m3 1 h 1999/30/EÜ 80/779/EMÜ 89/427/EMÜ (5) 2 03 NO2 lämmastikdioksiid μg/m3 1 h 1999/30/EÜ 85/203/EMÜ 3 24 PM10 hõljuvad osakesed (< 10 μm) μg/m3 24 h 1999/30/EÜ 96/62/EÜ 4 39 PM2,5 (6) hõljuvad osakesed (< 2,5 μm) μg/m3 24 h 1999/30/EÜ 96/62/EÜ 5 22 SPM hõljuvad osakesed (kokku) μg/m3 24 h 80/779/EMÜ 89/427/EMÜ 6 19 Pb plii μg/m3 24 h 1999/30/EÜ 82/884/EMÜ 7 08 O3 osoon μg/m3 1 h 92/72/EMÜ 8 V4 C6H6 benseen μg/m3 24 h 96/62/EÜ 2000/69/EÜ 9 04 CO süsinikmonooksiid mg/m3 1 h 96/62/EÜ 2000/69/EÜ 10 82 Cd (7) kaadmium ng/m3 24 h 96/62/EÜ 11 80 As arseen ng/m3 24 h 96/62/EÜ 12 87 Ni nikkel ng/m3 24 h 96/62/EÜ 13 85 Hg elavhõbe ng/m3 24 h 96/62/EÜ Muude EL direktiivide alusel teatatavad saasteained 14 11 BS tahmasuits μg/m3 24 h 80/779/EMÜ 89/427/EMÜ 15 35 NOX lämmastikoksiidid μg/m3 1 h NO2 ekvivalent 1999/30/EÜ Muud saasteained (8) 16 V8 C2H6 etaan μg/m3 24 h 17 V9 H2C = CH2 etaan (etüleen) μg/m3 24 h 18 V3 HC = CH etüün (atsetüleen) μg/m3 24 h 19 VN H3C-CH2 - CH3 propaan μg/m3 24 h 20 VP CH2 = CH-CH3 propeen μg/m3 24 h 21 V6 H3C-CH2 - CH2 - CH3 n-butaan μg/m3 24 h 22 V5 H3C-CH(CH3)2 isobutaan μg/m3 24 h 23 V1 H2C = CH-CH2 - CH3 1-buteen μg/m3 24 h 24 V2 H3C-CH = CH-CH3 trans-2-buteen μg/m3 24 h 25 V7 H3C-CH = CH-CH3 cis-2-buteen μg/m3 24 h 26 V0 CH2 = CH-CH = CH2 butadieen 1,3 μg/m3 24 h 27 VK H3C-(CH2)3 - CH3 n-pentaan μg/m3 24 h 28 V1 H3C-CH2 - CH(CH3)2 isopentaan μg/m3 24 h 29 VL H2C = CH-CH2 - CH2 - CH3 1-penteen μg/m3 24 h 30 VM H3C-HC = CH-CH2 - CH3 2-penteen μg/m3 24 h 31 VF H2C = CH-C(CH3) = CH2 isopreen μg/m3 24 h 32 VD C36H14 n-heksaan μg/m3 24 h 33 n.a. (9) (CH3)2 - CH-CH2 - CH2 - CH3 i-heksaan μg/m3 24 h 34 VC C7H16 n-heptaan μg/m3 24 h 35 VH C8H18 n-oktaan μg/m3 24 h 36 VG (CH3)3 - C-CH2 - CH-(CH3)2 isooktaan μg/m3 24 h 37 VQ C6H5 - CH3 tolueen μg/m3 24 h 38 VA C6H5 - C2H5 etüülbenseen μg/m3 24 h 39 VU m, p-C6H4(CH3)2 m, p-ksüleen μg/m3 24 h 40 VV o-C6H4 - (CH3)2 o-ksüleen μg/m3 24 h 41 VS C6H3 - (CH3)3 1,2,4-trimetüülbenseen μg/m3 24 h 42 VR C6H3(CH3)3 1,2,3-trimetüülbenseen μg/m3 24 h 43 VT C6H3(CH3)3 1,3,5-trimetüülbenseen μg/m3 24 h 44 VB HCHO formaldehüüd μg/m3 1 h 45 20 THC (NM) kõik süsivesinikud kokku, v.a metaan μg/m3 24 h C ekvivalent 46 10 SA tugev happesus μg/m3 24 h SO2 ekvivalent 82/459/EMÜ (SO2 alternatiiv) 47 n.a. PM1 hõljuvad osakesed (< 1 μm) μg/m3 24 h 96/62/EÜ 48 16 CH4 metaan μg/m3 24 h 49 83 Cr kroom ng/m3 24 h 50 90 MN mangaan ng/m3 24 h 51 05 H2S vesiniksulfiid μg/m3 24 h 52 n.a. CS2 süsinikdisulfiid μg/m3 1 h 53 n.a. C6H5 - CH = CH2 stüreen μg/m3 24 h 54 n.a. CH2 = CH-CN akrüülnitriil μg/m3 24 h 55 H3 ClCHCCl2 trikloroetüleen μg/m3 24 h 56 H4 C2Cl4 tetrakloroetüleen μg/m3 24 h 57 n.a. CH2Cl2 diklorometaan μg/m3 24 h 58 P6 BaP benso(a)püreen ng/m3 24 h 59 n.a. VC vinüülkloriid μg/m3 24 h 60 09 PAN peroksüatsetüülnitraat μg/m3 1 h 61 21 NH3 ammoniaak μg/m3 24 h 62 n.a. N-sademed lämmastiku märgsademed mg/(m2 kuus) 1 kuu N ekvivalent 63 n.a. S-sademed väävli märgsademed mg/(m2 kuus) 1 kuu S ekvivalent (1) ISO 7168-2: 1999. (2) Kasutada vähemalt kaht näitajat iga esitatud väärtuse kohta, nt 1,4 mg/m3 või 21 μg/m3. (3) Mõne mõõtmismeetodi korral on proovivõtuaeg mõnest minutist mitme nädalani. Sel juhul võib esitada väärtused, mille keskmistamisajad erinevad käesolevas veerus loetletutest, näidates tegeliku keskmistamisaja. (4) Teabevahetust käsitleva otsuse muudetud lisade jõustumise ajal jõus olevad direktiivid. (5) Muudetakse direktiivi 80/779/EMÜ. (6) PM2,5 (tahked osakesed) osas ei ole teabevahetust käsitleva otsuse muudetud lisade jõustumisel standardmeetodit. (7) Raskmetallide ja PAHde osas on ettevalmistamisel ühenduse õigusaktid, mille tulemus peaks olema eeskätt eri PAHde loetelu ning vajaduse korral käesoleva otsuse muutmisettepanekud. (8) Võimaluse korral. (9) Kood teadmata (n.a. — not available).

4. Komisjonile iga kalendriaasta kohta edastatavad andmed

Liikmesriigid esitavad algandmed või algandmed ja statistika.

Algandmeid ja statistikat edastavatelt liikmesriikidelt nõutakse järgmist statistikat:

— saasteainete 1-61 puhul: — aritmeetiline keskmine, mediaan, protsentiil 98 (kui keskmistamisaeg on 1 tund, võib soovi korral edastada ka protsentiili 99,9) ja maksimumväärtus, mis arvutatakse eespool esitatud tabelis märgitud soovituslike keskmistamisaegade algandmetest,

— saasteainete 62 ja 63 puhul: — eespool esitatud tabelis märgitud soovituslike keskmistamisaegade algandmetest arvutatud igakuised sademed kokku.

Protsentiil Y arvutatakse sisalduse tegelikult mõõdetud väärtuste põhjal. Kõik väärtused tuleks esitada kasvavas järjestuses:

Protsentiil Y on kontsentratsioon Xk, milles k väärtus on arvutatud järgmiselt:

,

kus q võrdub y/100 ja N on tegelikult mõõdetud väärtuste arv.

Väärtust (q × N) tuleks ümardada lähima täisarvuni.

Kõik tulemused tuleb väljendada järgmisel temperatuuril ja rõhul: 293 K ja 101,3 kPa, välja arvatud saasteained 62 ja 63. Osakestena eralduvate komponentide puhul tuleks andmed alates aastast 2001 teatada keskkonnatingimustes.

5. Andmete edastamine komisjonile:

Andmed edastatakse ühes järgmistest andmevormingutest: ISO 7168 2. versiooni laiendatud vorming, NASA-AMES 1001/1010 või sobitatud DEM ( 9 ) vorming või DEM andmebaasis.

Komisjon kinnitab andmete kättesaamist ning mõõtmisjaamade ja saasteainete arvu.









II LISA

TEAVE VAATLUSVÕRKUDE, MÕÕTMISJAAMADE JA MÕÕTESEADMETE KOHTA

Liikmesriigid esitavad teabe järgmiste punktide kohta: I.1, I.4.1–I.4.4, I.5, II.1.1, II.1.4, II 1.8, II.1.10, II.1.11 ja II.2.1. Tuleb esitada nii palju teavet kui võimalik järgmiste punktide kohta:

I. TEAVE VAATLUSVÕRKUDE KOHTA I.1. Nimi I.2. Lühend I.3. Vaatlusvõrkude tüüp (kohalik tööstuspiirkond, suur-/väikelinn, linnapiirkond, maakond, piirkond, kogu riik, rahvusvaheline jne) I.4. Vaatlusvõrgu töökorralduse eest vastutav asutus I.4.1. Nimi I.4.2. Vastutava isiku nimi I.4.3. Aadress I.4.4. Telefoni ja faksi number I.4.5. e-post I.4.6. Kodulehekülje aadress I.5. Ajaarvestuse alus (GMT, kohalik aeg)

II. TEAVE MÕÕTMISJAAMADE KOHTA II.1. Üldandmed II.1.1. Mõõtmisjaama nimi II.1.2. Suur-/väikelinna või vajaduse korral asukoha nimi II.1.3. Riiklik ja/või kohalik viitenumber või kood II.1.4. Käesoleva otsuse alusel komisjoni poolt antud mõõtmisjaama kood II.1.5. Mõõtmisjaama eest vastutava tehnilise teenindusasutuse nimi (kui see ei ole vaatlusvõrgu eest vastutav asutus) II.1.6. Asutused või programmid, kellele andmed esitatakse (vajaduse korral saasteainete kaupa) (kohalikud, riiklikud, Euroopa Komisjon, GEMS, OECD, EMEP jne) II.1.7. Järelevalve eesmärk (eesmärgid) (vastavus õigusaktidele, kokkupuute hindamine (inimeste tervis ja/või ökosüsteemid ja/või materjalid), suundumuste analüüs, heitmete hindamine jne) II.1.8. Geograafilised koordinaadid (ISO 6709 kohaselt: geograafiline pikkus ja laius ning geodeetiline kõrgus) II.1.9. NUTS IV tasand (statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuur) II.1.10. Mõõdetud saasteained II.1.11. Mõõdetud meteoroloogilised parameetrid II.1.12. Muu asjakohane teave: valitseva tuule suund, lähima tõkke kauguse ja kõrguse suhtarv jms II.2. Mõõtmisjaamade klassifitseerimine II.2.1. Maa-ala tüüp II.2.1.1. Linnapiirkond: tervenisti hoonestatud maa-ala II.2.1.2. Eeslinn: suures osas hoonestatud maa-ala: pidev asustus eraldi seisvate ehitistega ning maa-alad, mis ei ole linnapiirkonnad (väikesed järved, metsad, põllumajandus) II.2.1.3. Maapiirkond: ( 10 ) kõik maa-alad, mis ei vasta linnapiirkonna/eeslinna kriteeriumidele II.2.2. Mõõtmisjaama tüüp seoses valitsevate heitmeallikatega II.2.2.1. Liiklus: mõõtmisjaamad, mille asukohas mõjutavad saastetaset peamiselt lähedase tee/tänava heitmed II.2.2.2. Tööstus: mõõtmisjaamad, mille asukohas mõjutavad saastetaset peamiselt lähedased üksikud tööstusrajatised või tööstuspiirkonnad II.2.2.3. Saastefoon: mõõtmisjaamad, mille asukohas ei mõjuta saastetaset ei liiklus ega tööstus ( 11 ) II.2.3. Lisateave mõõtmisjaama kohta II.2.3.1. Esindavusala (raadius). Liikluse mõju jälgivate mõõtmisjaamade puhul märkida selle tänava/tee pikkus, millega mõõtmisjaam seotud on II.2.3.2. Linna ja eeslinna mõõtmisjaamad — suur-/väikelinna elanike arv II.2.3.3. Mõõtmisjaamad liikluse mõju jälgimiseks — hinnatud liiklustihedus (iga-aastane keskmine liiklustihedus päevas) — kaugus sõidutee äärest — raskeveokite osa — liikluskiirus — hoonete fassaadide kõrgus ja nendevaheline kaugus (kanjontänavad) — tänava/tee laius (muud kui kanjontänavad) II.2.3.4. Mõõtmisjaamad tööstuse mõju jälgimiseks — tööstuse tüüp (SNAPi (Selected Nomenclature for Air Pollutants Code) klassifikatsioon) — kaugus allikast/allika maa-alast II.2.3.5. Mõõtmisjaamad saastefooni jälgimiseks maapiirkondades (alamkategooriad) — linnalähedane — piirkondlik — kauge

III. MÕÕTMISMEETODEID KÄSITLEV TEAVE SAASTEAINETE KAUPA III.1. Seadmed III.1.1. Nimi III.1.2. Töö põhimõte või mõõtmismeetod III.2. Proovi võtmine III.2.1. Proovivõtukoha paiknemine (hoone ees, kõnniteel, sõidutee ääres, õues jne) III.2.2. Proovivõtukoha kõrgus III.2.3. Keskmistamisaeg III.2.4. Proovivõtuaeg









III LISA

ANDMETE VALIDEERIMISE KORD JA KVALITEEDI TAGAMINE

Kõiki andmeid käsitletakse valideerituna.

Liikmesriik peab tagama käesoleva otsuse eesmärkidele ja eeskätt asjakohaste direktiivide eesmärkidele üldiselt vastava kvaliteedi tagamise korra olemasolu.









IV LISA

ANDMETE ÜHENDAMISE JA STATISTILISTE PARAMEETRITE ARVUTAMISE KRITEERIUMID

Need kriteeriumid hõlmavad peamiselt andmete registreerimisaja määra

Kui andmete ühendamise ja statistiliste parameetrite arvutamise kriteeriume ei ole sätestatud EL direktiivides, kohaldatakse järgmist:

a) Andmete ühendamine Lühema keskmistamisajaga andmeid võib kasutada 1- ja 24-tunniste andmete arvutamiseks, kui on täidetud järgmised kriteeriumid:



— 1-tunniste andmete puhul: minimaalne andmete registreerimisaja määr 75 %, — 24-tunniste andmete puhul: peab olema vähemalt 13 tunniväärtust, puududa võib kuni kuus järjestikust tunniväärtust.

b) Statistiliste parameetrite arvutamine



— keskmise ja mediaani arvutamisel: minimaalne andmete registreerimisaja määr 50 %, — protsentiili 98 ja 99,9 ning maksimumväärtuse arvutamisel: minimaalne andmete registreerimisaja määr 75 %. Ühe ja sama aasta kahe hooaja kinnitatud andmete suhtarv ei tohi olla suurem kui 2, kusjuures hooaegadena käsitletakse talve (jaanuarist märtsi lõpuni ja oktoobrist detsembri lõpuni) ning suve (aprillist septembri lõpuni ).