02022D0716 — ET — 10.05.2022 — 000.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/716, 6. mai 2022, millega kiidetakse heaks tavapärase sisepõlemismootoriga ja teatavates hübriidajamiga elektrilistes sõiduautodes ning väikestes tarbesõidukites kasutamiseks ette nähtud nutikas diislikütuse eelsoojendi kui innovatiivne tehnoloogialahendus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/631 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 133 10.5.2022, lk 33)





Parandatud:









▼B

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/716,

6. mai 2022,

millega kiidetakse heaks tavapärase sisepõlemismootoriga ja teatavates hübriidajamiga elektrilistes sõiduautodes ning väikestes tarbesõidukites kasutamiseks ette nähtud nutikas diislikütuse eelsoojendi kui innovatiivne tehnoloogialahendus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/631

(EMPs kohaldatav tekst)







Artikkel 1

Innovatiivne tehnoloogialahendus

Nutikas diislikütuse eelsoojendi kiidetakse heaks innovatiivse tehnoloogialahendusena määruse (EL) 2019/631 artikli 11 tähenduses, kui on täidetud järgmised tingimused:

a) see on paigaldatud M1- või N1-kategooria diislikütusel töötava sisepõlemismootoriga sõidukile või M1- või N1-kategooria diislikütusel töötavale välise laadimiseta hübriidelektrisõidukile, mille puhul on lubatud kasutada mõõdetud kütusekulu ja CO2-heite korrigeerimata väärtusi vastavalt määruse (EL) 2017/1151 XXI lisa 8. all-lisa 2. liite punktile 1.1.4;

b) see aktiveerub kõige varem kütusele iseloomulikul hägustumispunkti temperatuuril, kui see on vajalik kütusesüsteemis filtrielementide ummistumise vältimiseks, võttes arvesse nii temperatuuriläve kui ka filtrikasseti parafiinisisaldust.

Artikkel 2

Taotlus CO2 heite vähenemise sertifitseerimiseks

1. Tootjal on õigus käesolevale otsusele viidates taotleda tüübikinnitusasutuselt artikli 1 kohaselt heakskiidetud innovatiivse tehnoloogialahenduse kasutamisest tuleneva CO 2 -heite vähenemise sertifitseerimist.

2. Tootja tagab, et sertifitseerimistaotlusele on lisatud sõltumatu sertifitseeritud asutuse kontrolliaruanne, milles kinnitatakse, et artikli 1 punktides a ja b sätestatud tingimused on täidetud.

3. Kui CO 2 -heite vähenemine on sertifitseeritud kooskõlas artikliga 3, tagab tootja, et sertifitseeritud CO 2 -heite vähenemine ja artiklis 4 osutatud ökoinnovatsiooni kood registreeritakse asjaomaste sõidukite vastavustunnistusel.

Artikkel 3

CO2-heite vähenemise sertifitseerimine

1. Tüübikinnitusasutus tagab, et innovatiivse tehnoloogialahenduse kasutamisega saavutatud CO 2 -heite vähenemine on määratud lisas esitatud metoodika abil.

2. Tüübikinnitusasutus kannab CO 2 -heite sertifitseeritud vähenemise määra, mis on arvutatud vastavalt lisa punktile 7, ning artiklis 4 osutatud ökoinnovatsioonikoodi asjakohastesse tüübikinnitusdokumentidesse.

3. Tüübikinnitusasutus kannab kõik sertifitseerimisel arvesse võetud elemendid katsearuandesse, mida hoitakse koos artikli 2 lõikes 2 osutatud kontrolliaruandega, ning teeb selle teabe taotluse korral komisjonile kättesaadavaks.

4. Tüübikinnitusasutus sertifitseerib innovatiivse tehnoloogialahenduse kasutamisest tuleneva CO 2 -heite vähenemise üksnes juhul, kui ta leiab, et see tehnoloogialahendus vastab artikli 1 punktides a ja b sätestatud tingimustele ning kui saavutatud CO 2 -heite vähenemise määr, mis on kindlaks tehtud vastavalt lisa punktile 7, on 0,5 g CO 2 /km või suurem, nagu on sätestatud M 1 -kategooria sõidukite puhul rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 9 lõike 1 punktis b või N 1 -kategooria sõidukite puhul rakendusmääruse (EL) nr 427/2014 artikli 9 lõike 1 punktis b.

Artikkel 4

Ökoinnovatsioonikood

Käesoleva otsusega heaks kiidetud innovatiivsele tehnoloogialahendusele määratakse ►C1 ökoinnovatsioonikood nr 38 ◄ .

Artikkel 5

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.









LISA

METOODIKA NUTIKA DIISLIKÜTUSE EELSOOJENDIGA SAAVUTATAVA CO2-HEITE VÄHENEMISE KINDLAKSMÄÄRAMISEKS

1. SISSEJUHATUS

Käesolevas lisas sätestatakse metoodika, mille alusel määratakse kindlaks CO2-heite vähenemine, mis tuleneb nutika diislikütuse eelsoojendi kasutamisest sõidukis, mis vastab artiklis 1 sätestatud tingimustele.

Asjaomase vähenemise kindlaksmääramiseks määratakse kindlaks järgmised elemendid:

1) võrdlustehnoloogia võimsustarbimine;

2) innovatiivse tehnoloogialahenduse võimsustarbimine;

3) CO2-heite vähenemise määr;

4) CO2-heite vähenemise mõõtemääramatus.

2. METOODIKA

Innovatiivse tehnoloogialahenduse tööd hakkab kontrollima sõiduki elektrooniline juhtseade (ECU), võttes aluseks kütusefiltrist edastatava temperatuuri- ja rõhuanduri signaali.

Võrdluseks kasutatavat diislikütuse eelsoojendit juhib sõiduki elektrooniline juhtseade ainult temperatuurianduri signaali alusel.

Selleks et samaaegselt määrata kindlaks võrdlustehnoloogia ja ökoinnovatiivse tehnoloogialahenduse võimsustarbimine, katsetatakse innovatiivse tehnoloogialahendusega varustatud sõidukit, nagu on kirjeldatud punktides 2.1 ja 2.2 allpool. Kõnealusteks mõõtmisteks kasutatakse klassifikatsiooni EN 590 klassi 2–4 kuuluvat talvist diislikütust.

2.1. Võrdlustehnoloogia võimsustarbimise Pbase määramine

Võrdluseks kasutatava eelsoojendi võimsustarbimise kindlaksmääramiseks lülitatakse diislikütuse eelsoojendi kogu punktides 1–9 kirjeldatud võimsustarbimise katse kestel aktiveeritud olekusse ning filtri rõhuandur ei mõjuta selle tööd.

Tootja ja tüübikinnitusasutus lepivad kokku, milline on elektroonilise juhtseadme andmete lugemiseks kasutatav vahend ja sobivaim tarkvara, mida kasutatakse selleks, et määrata rõhu läviväärtuse kalibreerimise märgistus.

Tüübikinnitusasutus või selle määratud tehniline teenistus tagab, et võimsustarbimise katse koosneb järgmistest etappidest:

1) loetakse ökoinnovatiivsele sõidukile paigaldatud tootmisele kuuluva elektroonilise juhtseadme kalibreerimise andmed;

2) sõidukile paigaldatakse avatud elektrooniline juhtseade, mis võimaldab määrata eelsoojendi filtri rõhuanduri künnise;

3) loetakse avatud elektroonilise juhtseadme kalibreerimise andmed;

4) rõhu künnise kalibreerimise märgistus tehakse sobiva tarkvara abil kindlaks vastavalt sellele, nagu see on tootja poolt ette nähtud;

5) eelsoojendi rõhu läviväärtuseks seatakse 0 kPa, et tagada kütuse eelsoojendi aktiveeritus kogu katse ajal;

6) kontrollitakse ja kinnitatakse, et ainus erinevus tootmisele kuuluva ja avatud elektroonilise juhtseadme seadistuste vahel on diislikütuse eelsoojendi rõhu läviväärtuse kalibreerimine;

7) vähemalt 50 % täidetud kütusepaagiga sõiduk jahutatakse, kuni kliimakamber ja kütuse temperatuur on stabiliseerunud –20 °C juures;

8) vähemalt 30 sekundit enne ülemaailmse ühtlustatud kergsõidukite katsetamise tsükli (edaspidi „WLTC“) alustamist kontrollitakse, et kütteseade oleks aktiveeritud ning alustatakse aku pinge ja diislikütuse eelsoojendi voolu mõõtmist ja salvestamist andmete kogumise sagedusel vähemalt 100 Hz, et dokumenteerida sõiduki WLTC-eelne seisund;

9) –20 °C juures stabiliseerunud kliimakambri ja kütuse temperatuuril sõidetakse läbi täielik WLTC.

Etappe 7–9 korratakse vähemalt viis korda.

Enne esimese WLTC-sõidu alustamist esitab tootja tüübikinnitusasutusele nutika diislikütuse eelsoojendi rõhuanduri tööpinge (UPS) ja voolutugevuse (IPS), tuginedes selle elektrilisi omadusi kajastavatele andmetele või anduri tarnija esitatud mõõtmisandmetele.

Iga toimunud WLTC-sõidu puhul arvutatakse tsükli jooksul diislikütuse eelsoojendi tarbitud energia ( ) ning vastav võrdluseks kasutatava diislikütuse eelsoojendi võimsustarbimine ( ) vastavalt valemile 1 ja valemile 2:

Valem 1

Valem 2

kus:

: diislikütuse eelsoojendi energiatarbimine WLTC-sõidu i ajal [Wh]

Ubase(t) : aku pinge mõõdetuna ajahetkel t [V]

Ibase(t) : diislikütuse eelsoojendi voolutugevus mõõdetuna ajahetkel t [A]

ts : WLTC-sõidu alustamise aeg, määratuna pinge ja voolu mõõtmise algusest [s]

te : WLTC-sõidu lõpetamise aeg, arvutatuna pinge ja voolu mõõtmise algusest [s]

: võrdluseks kasutatava diislikütuse eelsoojendi võimsustarbimine WLTC-sõidu i ajal [W]

UPS : rõhuanduri toitepinge [V]

IPS : rõhuanduri voolutugevus [A]

Võrdluseks kasutatava diislikütuse eelsoojendi võimsustarbimise aritmeetiline keskmine ( ) kõigi toimunud WLTC-sõitude jooksul arvutatakse valemiga 3.

Valem 3

2.2. Innovatiivse tehnoloogialahenduse võimsustarbimise Peco määramine

Enne WLTC-sõidu alustamist vastavalt punktis 2.1 sätestatud etappidele 8 ja 9 esitab tootja tüübikinnitusasutusele andmed elektroonilisele juhtseadmele edastatud eelsoojendi filtri rõhusignaalide kohta, mis tekitavad nutika diislikütuse eelsoojendi seiskamise WLTC-katse ajal.

Selle elektroonilise juhtseadme signaali alusel määrab tüübikinnitusasutus või tema määratud tehniline teenistus iga punkti 2.1 etappide 8 ja 9 kohaselt tehtud WLTC-sõidu puhul kindlaks varaseima aja X [s], mille möödudes nutikas diislikütuse eelsoojendi seiskus.

Innovatiivse tehnoloogialahenduse võimsustarbimine [Peco] määratakse vastavalt valemile 4:

Valem 4

kus:

Peco : innovatiivse tehnoloogialahenduse võimsustarbimine [W]

: võrdlustehnoloogia võimsustarbimise aritmeetiline keskmine vastavalt punktile 2.1 [W]

: keskmine väärtus kõigi toimunud WLTC-sõitude käigus pärast WLTC-sõidu algust saadud varaseimast ajast, mil nutikas diislikütuse eelsoojendi seisati [s]

UPS : rõhuanduri toitepinge [V]

IPS : rõhuanduri voolutugevus [A]

Juhul kui diislikütuse eelsoojendi on enne iga WLTC-sõidu algust vaikimisi välja lülitatud, on väärtus null ning valem 4 on järgmine: Peco = UPS. IPS

3. CO2-HEITE VÄHENEMISE ARVUTAMINE

Innovatiivse tehnoloogialahenduse CO2-heite vähenemine arvutatakse vastavalt valemile 5.

Valem 5

▼B

kus:

CFD : teisendustegur, mis on diislikütuse puhul 2 640 [gCO2/l]

: võrdlustehnoloogia võimsustarbimine vastavalt punktile 2.1 [W]

Peco : innovaatilise tehnoloogialahenduse võimsustarbimine vastavalt punktile 2.2 [W]

UF : kasutustegur, mis on 0,2

v : WLTC keskmine kiirus, mis on 46,5 [km/h]

VPe_D : efektiivvõimsuse kulu, mis diislikütuse puhul on 0,220 [l/kWh]

ηA : generaatori kasutegur, mis on 0,67 ( 1 )

4. CO2-HEITE VÄHENEMISE MÕÕTEMÄÄRAMATUSE ARVUTAMINE

CO2-heite vähenemise mõõtemääramatus arvutatakse järgmiselt.

Võrdlustehnoloogia võimsustarbimise standardhälve ( ) arvutatakse vastavalt valemile 6.

Valem 6

▼B

kus:

: võrdlustehnoloogia võimsustarbimine vastavalt punktile 2.1 [W]

: võrdlustehnoloogia võimsustarbimine WLTC-sõidu i ajal vastavalt punktile 2.1 [W]

: võrdlustehnoloogia võimsustarbimise standardhälve [W]

n : võrdlustehnoloogia võimsustarbimise määramiseks tehtud WLTC-sõitude arv [-]

CO2-heite vähenemise mõõtemääramatus ( ) arvutatakse seejärel vastavalt valemile 7. Mõõtemääramatus ei saa olla suurem kui 30 % CO2-heite vähenemisest.

Valem 7

▼B

kus:

CFD : teisendustegur, mis on 2 640 [g CO2/l]

: CO2-heite vähenemise mõõtemääramatus [g CO2/km]

: võrdlustehnoloogia võimsustarbimise standardhälve vastavalt valemile 6 [W]

UF : kasutustegur, mis on 0,2

v : WLTC keskmine kiirus [km/h], mis on 46,5 km/h

VPe_D : efektiivvõimsuse kulu, mis diislikütuse puhul on 0,220 [l/kWh]

ηA : generaatori kasutegur, mis on 0,67 ( 2 )

5. ÜMARDAMINE

Punkti 5 kohaselt arvutatud CO2-heite vähenemist ( ) ja valemi 7 kohaselt arvutatud CO2-heite vähenemise mõõtemääramatust ( ) ümardatakse kuni kaks kümnendkohta.

CO2-heite vähenemise arvutustes võib väärtusi kasutada ümardamata kujul või need tuleb vajaduse korral ümardada sellise vähima arvu kümnendkohtadeni, mille puhul kõikide väärtuste ümardamisest tulenev summaarne mõju on väiksem kui 0,25 g CO2/km.

6. KONTROLLIMINE CO2-HEITE VÄHENEMISE MIINIMUMMÄÄRA SUHTES

Tüübikinnitusasutus tagab, et iga innovatiivse tehnoloogialahendusega varustatud sõiduki versiooni puhul on täidetud rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 ja rakendusmääruse (EL) nr 427/2014 artikli 9 lõike 1 punktis b sätestatud miinimummäära kriteerium. Miinimummäära kriteeriumi täitmise kontrollimisel võtab tüübikinnitusasutus vastavalt valemile 8 arvesse punktis 3 kindlaksmääratud CO2-heite vähenemist ja punktis 4 kindlaksmääratud mõõtemääramatust.

Valem 8

kus:

: CO2-heite vähenemine vastavalt punktile 3 (valem 5) [g CO2/km]

MT : 0,5 g CO2/km, nagu on täpsustatud rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 ja komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 427/2014 artikli 9 lõike 1 punktis b

: CO2-heite vähenemise mõõtemääramatus vastavalt punktile 4 (valem 7) [g CO2/km]

7. CO2-HEITE VÄHENEMISE SERTIFITSEERIMINE

CO2-heite vähenemine, mille sertifitseerib tüübikinnitusasutus kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 ja rakendusmääruse (EL) nr 427/2014 artikliga 11 ( [g CO2/km]), arvutatakse vastavalt valemile 9.

CO2-heite vähenemine esitatakse nutika diislikütuse eelsoojendiga varustatud iga sõiduki versiooni tüübikinnitustunnistusel.

Valem 9

kus:

: CO2-heite vähenemine, mille sertifitseerib tüübikinnitusasutus [g CO2/km]

: CO2-heite vähenemine vastavalt punktile 3 (valem 5) [g CO2/km]

: CO2-heite vähenemise mõõtemääramatus vastavalt punktile 4 (valem 7) [g CO2/km