02014R0241 — ET — 07.07.2015 — 003.003

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 241/2014, 7. jaanuar 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles käsitletakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid omavahendite nõudeid (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 074 14.3.2014, lk 8)

Muudetud:









▼B

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 241/2014,

7. jaanuar 2014,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles käsitletakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid omavahendite nõudeid

(EMPs kohaldatav tekst)







I

PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad, mis käsitlevad järgmist:

a) vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõikele 4, „prognoositavuse” mõiste, mida kasutatakse selle kindlakstegemisel, kas mis tahes prognoositavad väljamaksed või dividendid on omavahenditest maha arvatud;

b) vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 27 lõikele 2 tingimused, mille kohaselt pädevad asutused võivad kindlaks määrata, et kohaldatava siseriikliku õigusega ette nähtud ettevõtja tüüpi käsitatakse kapitalinõuete määruse teise osa (omavahendid) kohaldamisel vastastikuse seltsi, ühistu, hoiuasutuse või samalaadse krediidiasutuse või investeerimisühinguna;

c) vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 28 lõikele 5 kohaldatav kapitaliinstrumentide kaudse rahastamise vorm ja laad;

d) vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 29 lõikele 6 tagasivõtmise piirangute laad, kui krediidiasutusel või investeerimisühingul on keelatud keelduda omavahenditesse kuuluvate instrumentide tagasivõtmisest kohaldatava siseriikliku õiguse alusel;

e) vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 32 lõikele 2 müügitulu tähenduse täpsustamine;

f) vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõikele 2 esimese taseme põhiomavahendite kirjetest mahaarvamiste ja muude mahaarvamiste kohaldamine esimese taseme põhiomavahendite, täiendavate esimese taseme omavahendite ja teise taseme omavahendite kirjete puhul;

g) vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 41 lõikele 2 kriteeriumid, mille kohaselt pädevad asutused lubavad krediidiasutustel ja investeerimisühingutel vähendada kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varasid;

h) vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 lõikele 2 tagasivõtmise ajendite vorm ja laad, täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluva instrumendi põhisumma mis tahes üleshindamise laad pärast selle põhisumma ajutist allahindamist ning protseduurid ja ajakava seoses käivitavate sündmuste ja instrumentide tunnusjoontega, mis võivad takistada rekapitaliseerimist ja eriotstarbeliste ettevõtjate kasutamist;

i) vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 76 lõikele 4 konservatiivsuse määr, mida nõutakse hinnangutes, mida kasutatakse alternatiivina indeksipõhistest osalustest tuleneva kaudse osaluse aluspositsiooni arvutamisele;

j) vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõikele 5 teatavad üksikasjalikud tingimused, mis peavad olema täidetud enne, kui järelevalveasutus saab anda loa omavahendite vähendamiseks, ning asjaomased protsessid;

k) vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 79 lõikele 2 omavahenditest mahaarvamiste puhul ajutise erandi tegemise tingimused;

l) vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 83 lõikele 2 varade liigid, mis võivad olla seotud eriotstarbelise ettevõtja tegevusega, ning mõisted „minimaalne” ja „ebaoluline” kvalifitseeruvate täiendavate esimese taseme ja teise taseme omavahendite kindlaksmääramiseks, mille on eriotstarbeline ettevõtja emiteerinud;

m) vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 481 lõikele 6 omavahendite korrigeerimiste üksikasjalikud tingimused üleminekusätete alusel;

n) vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 487 lõikele 3 tingimused selliste kirjete käsitlemiseks, mis on välja jäetud varasemate nõuete ajutisest kohaldamisest esimese taseme põhiomavahendite või täiendavate esimese taseme omavahendite kirjete suhtes;

▼M3

o) vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 73 lõikele 7 tingimused, mille alusel loetakse indeksid kvalifitseeruvaks laiapõhjaliste turu indeksitena;

p) vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 84 lõikele 4 allkonsolideeritud arvutus, mis on nõutav kõnealuse määruse artikli 84 lõike 2 ning artiklite 85 ja 87 kohaselt.

▼B







II

PEATÜKK

OMAVAHENDITE ELEMENDID







1.

JAGU

Esimese taseme põhiomavahendite kirjed ja instrumendid







1.

alajagu

Prognoositavad dividendid ja väljamaksed

Artikkel 2

„Prognoositavuse” tähendus prognoositavate dividendide puhul määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 2 punkti b kohaldamisel

1. Prognoositavate dividendide summa, mille krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad maha arvama vahekasumist või aastakasumist, nagu sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõikes 2, määratakse kindlaks vastavalt lõigetele 2–4.

2. Kui krediidiasutuse või investeerimisühingu juhtorgan on teinud ametliku otsuse või ettepaneku otsuse tegemiseks krediidiasutuse või investeerimisühingu asjaomasele organile seoses jaotatavate dividendide summaga, arvatakse see summa maha vastavast vahe- või aastakasumist.

3. Kui makstakse vahedividende, vähendatakse lõikes 2 sätestatud arvutusest tulenevat vahekasumi jääksummat, mis tuleb lisada esimese taseme põhiomavahendite kirjetele, võttes arvesse lõigetes 2 ja 4 sätestatud nõudeid, mis tahes prognoositavate dividendide summa võrra, mille puhul prognoositakse selle väljamaksmist kõnealusest jääkvahekasumist koos kogu majandusaasta lõplike dividendidega.

4. Enne, kui juhtorgan on teinud ametliku otsuse või otsuse ettepaneku asjaomasele organile dividendide jaotamise kohta, peab prognoositavate dividendide summa, mille krediidiasutus või investeerimisühing peab maha arvama vahe- või aastakasumist, võrduma vahe- või aastakasumi summaga korrutatuna dividendide väljamaksemääraga.

5. Dividendide väljamaksmise määr määratakse kindlaks dividendipoliitika alusel, mille on asjaomaseks ajavahemikuks heaks kiitnud juhtorgan või muu asjaomane organ.

6. Kui dividendipoliitikaga on kindla väärtuse asemel ette nähtud väljamaksmise vahemik, kasutatakse lõike 2 kohaldamisel vahemiku ülemist piiri.

7. Heakskiidetud dividendipoliitika puudumise korral või juhul, kui pädeva asutuse arvates on tõenäoline, et krediidiasutus või investeerimisühing ei kohalda dividendipoliitikat või et see poliitika ei ole usaldusväärne alus, mille põhjal määrata kindlaks mahaarvamise summa, põhineb dividendide väljamaksmise määr järgmistest suurimal:

a) asjaomasele aastale eelneva kolme aasta keskmine dividendide väljamaksmise määr;

b) asjaomasele aastale eelneva aasta dividendide väljamaksmise määr.

8. Pädev asutus võib lubada krediidiasutusel või investeerimisühingul kohandada dividendide väljamaksmise määra arvutamist, nagu kirjeldatud lõike 7 punktides a ja b, et arvata välja perioodi jooksul makstud erakorralised dividendid.

9. Prognoositavate dividendide summa, mis tuleb maha arvata, määratakse kindlaks, võttes arvesse mis tahes õiguspiiranguid dividendide jaotamise kohta, eriti piiranguid, mis on kindlaks määratud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL ( 1 ) artiklile 141. Kasumi summa pärast prognoositavate väljamaksete mahaarvamist vastavalt kõnealustele piirangutele võib täielikult lisada esimese taseme põhiomavahendite kirjetele, kui määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 2 punkti a tingimus on täidetud. Kui kõnealuseid piiranguid kohaldatakse, põhinevad mahaarvatavad prognoositavad dividendid kapitali säilitamise kaval, mille on pädev asutus heaks kiitnud vastavalt direktiivi 2013/36/EL artiklile 142.

10. Prognoositavaid dividende, mis tuleb maksta vormis, mis ei vähenda esimese taseme põhiomavahendite kirjeid (nt aktsiate kujul makstavad dividendid ehk nn aktsiadividendid (scrip-dividends)) ei arvata maha vahe- või aastakasumist, mida tuleb arvesse võtta esimese taseme põhiomavahendite kirjetes.

11. Enne kui pädev asutus lubab krediidiasutusel või investeerimisühingul lisada vahe- või aastakasumi esimese taseme põhiomavahendite kirjetesse, peab ta veenduma, et kõik vajalikud mahaarvamised vahe- või aastakasumist ja kõik prognoositavate dividendidega seotud mahaarvamised on tehtud kas kohaldatava raamatupidamistava alusel või mis tahes muu korrigeerimise alusel.

Artikkel 3

„Prognoositavuse” tähendus prognoositavate väljamaksete puhul määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 2 punkti b alusel

1. Arvesse võetav prognoositavate väljamaksete summa hõlmab järgmist:

a) maksude summa;

b) mis tahes kohustuste summa või asjaolud, mis tekivad asjaomasel aruandlusperioodil ning mis tõenäoliselt vähendavad krediidiasutuse või investeerimisühingu kasumit ning millega seoses pädev asutus ei ole veendunud, et kõik vajalikud väärtuse korrigeerimised, nt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 34 kohased täiendavad väärtuse korrigeerimised, on tehtud või eraldised on tehtud.

2. Prognoositavad väljamaksed, mida ei ole juba võetud arvesse kasumiaruandes, määratakse sellesse vaheperioodi, mil need tekkisid, nii et iga vaheperiood hõlmab mõistlikku summat kõnealustest väljamaksetest. Olulised või ühekordsed sündmused kajastatakse täielikult ja viivitamata vaheperioodil, mil need toimuvad.

3. Enne kui pädev asutus lubab krediidiasutusel või investeerimisühingul lisada vahe- või aastakasumi esimese taseme põhiomavahendite kirjetesse, peab ta veenduma, et kõik vajalikud mahaarvamised vahe- või aastakasumist ja kõik prognoositavate väljamaksetega seotud mahaarvamised on tehtud kas kohaldatava raamatupidamistava alusel või mis tahes muu korrigeerimise alusel.







2.

alajagu

Ühistud, hoiuasutused, vastastikused seltsid või samalaadsed krediidiasutused või investeerimisühingud

Artikkel 4

Ettevõtja tüüp, mida vastavalt kohaldatavale siseriiklikule õigusele käsitatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 27 lõike 1 punkti a alapunkti ii kohaldamisel ühistuna

1. Pädevad asutused võivad otsustada, et kohaldatava siseriikliku õigusega ette nähtud ettevõtja tüüpi käsitatakse määruse (EL) nr 575/2013 teise osa kohaldamisel ühistuna, kui kõik lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tingimused on täidetud.

2. Selleks et krediidiasutust või investeerimisühingut saaks lõike 1 kohaldamisel käsitada ühistuna, peab krediidiasutuse või investeerimisühingu juriidiline staatus kuuluma ühte järgmistest kategooriatest:

a) Austrias: asutused, mis on registreeritud kui „eingetragene Genossenschaft (e.Gen.)” või „registrierte Genossenschaft” vastavalt seadusele „Gesetz über Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaften (GenG)”;

b) Belgias: asutused, mis on registreeritud kui „Société Coopérative/Cooperative Vennostchap” ja mis on kiidetud heaks, kohaldades 8. jaanuari 1962. aasta kuninglikku dekreeti, milles on kindlaks määratud tingimused riiklike ühistu gruppide ja ühistute heakskiitmiseks;

c) Küprosel: asutused, mis on registreeritud kui „Συνεργατικό Πιστωτικό Ίδρυμα ή ΣΠΙ” ja asutatud 1985. aasta ühistuseaduse alusel;

d) Tšehhi Vabariigis: asutused, mis on saanud tegevusloa kui „spořitelní a úvěrní družstvo” vastavalt seadusele „zákon upravující činnost spořitelních a úvěrních družstev”;

e) Taanis: asutused, mis on registreeritud kui „andelskasser” või „sammenslutninger af andelskasser” Taani finantstegevuse seaduse alusel;

f) Soomes: asutused, mis on registreeritud kui üks järgmistest: 1) „Osuuspankki” või „andelsbank” vastavalt seadusele „laki osuuspankeista ja muista osuuskuntamuotoisista luottolaitoksista” või „lag om andelsbanker och andra kreditinstitut i andelslagsform”; 2) „Muu osuuskuntamuotoinen luottolaitos” või „annat kreditinstitut i andelslagsform” seaduse alusel „laki osuuspankeista ja muista osuuskuntamuotoisista luottolaitoksista” või „lag om andelsbanker och andra kreditinstitut i andelslagsform”; 3) „Keskusyhteisö” või „centralinstitutet” vastavalt seadusele „laki talletuspankkien yhteenliittymästä” või „lag om en sammanslutning av inlåningsbanker”;

g) Prantsusmaal: asutused, mis on registreeritud kui „sociétés coopératives” vastavalt seadusele „Loi no47-1775 du 10 septembre 1947 portant statut de la coopération” ja mis on saanud loa tegutsemiseks nimetuse „banques mutualistes ou coopératives” all vastavalt seadusele „Code monétaire et financier, partie législative, Livre V, titre Ier, chapitre II”;

h) Saksamaal: asutused, mis on registreeritud kui „eingetragene Genossenschaft (eG)” vastavalt seadusele „Gesetz betreffend die Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaften (Genossenschaftsgesetz –GenG)”;

i) Kreekas: asutused, mis on registreeritud kui „Πιστωτικοί Συνεταιρισμοί” ühistuseaduse 1667/1986 alusel ning mis tegutsevad krediidiasutustena ja võivad pangandusseaduse 3601/2007 kohaselt kanda nimetust „Συνεταιριστική Τράπεζα”;

j) Ungaris: asutused, mis on registreeritud kui „Szövetkezeti hitelintézet” vastavalt 1996. aasta seadusele CXII krediidiasutuste ja finantseerimisasutuste kohta;

k) Itaalias: asutused, mis on registreeritud kui üks järgmistest: 1) „Banche popolari”, millele on osutatud 1. septembri 1993. aasta dekreedis nr 385; 2) „Banche di credito cooperativo”, millele on osutatud 1. septembri 1993. aasta dekreedis nr 385; 3) „Banche di garanzia collettiva dei fidi”, millele on osutatud 30. septembri 2003. aasta dekreedi nr 269 artiklis 13, muudetud 24. novembril 2003. aastal seaduseks nr 326;

l) Luksemburgis: asutused, mis on registreeritud kui „Sociétés coopératives”, nagu määratletud 10. augusti 1915. aasta seaduse (äriühingute kohta) VI jaos;

m) Madalmaades: asutused, mis on registreeritud kui „coöperaties” või „onderlinge waarborgmaatschappijen” tsiviilseadustiku „Burgerlijk wetboek” 2. osa „Rechtspersonen” 3. jaotise alusel”;

n) Poolas: asutused, mis on registreeritud kui „bank spółdzielczy” vastavalt seadusele „Prawo bankowe”;

o) Portugalis: asutused, mis on registreeritud kui „Caixa de Crédito Agrícola Mútuo” või „Caixa Central de Crédito Agrícola Mútuo” vastavalt seadusele „Regime Jurídico do Crédito Agrícola Mútuo e das Cooperativas de Crédito Agrícola”, kinnitatud seadusega Decreto-Lei n.o 24/91, de 11 de Janeiro;

p) Rumeenias: asutused, mis on registreeritud kui „Organizații cooperatiste de credit” vastavalt valitsuse erakorralisele määrusele nr 99/2006 krediidiasutuste ja kapitali adekvaatsuse kohta, kinnitatud muudatuste ja täiendustega seadusega nr 227/2007;

q) Hispaanias: asutused, mis on registreeritud kui „Cooperativas de Crédito” vastavalt seadusele „Ley 13/1989, de 26 de mayo, de Cooperativas de Crédito”;

r) Rootsis: asutused, mis on registreeritud kui „Medlemsbank” vastavalt seadusele „Lag (1995:1570) om medlemsbanker” või kui „Kreditmarknadsförening” vastavalt seadusele „Lag (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse”;

s) Ühendkuningriigis: asutused, mis on registreeritud kui „cooperative societies” vastavalt seadustele „Industrial and Provident Societies Act 1965” ja „Industrial and Provident Societies Act (Northern Ireland) 1969”.

3. Selleks et kvalifitseeruda ühistuna lõike 1 kohaldamisel seoses esimese taseme põhiomavahenditega võib krediidiasutus või investeerimisühing vastavalt kohaldatavale siseriiklikule õigusele või äriühingu põhikirjale emiteerida juriidilise isiku tasandil üksnes kapitaliinstrumente, millele on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 29.

4. Selleks et kvalifitseeruda ühistuna lõike 1 kohaldamisel, kui lõikes 3 osutatud esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide omanikud, kes võivad olla krediidiasutuse või investeerimisühingu liikmed või mitte, võivad kohaldatava siseriikliku õiguse alusel loobuda, võib neil olla ka õigus anda kapitaliinstrumendid krediidiasutusele või investeerimisühingule tagasi, kuid ainult juhul, kui järgitakse kohaldatava siseriikliku õiguse, äriühingu põhikirja, määruse (EL) nr 575/2013 ja käesoleva määrusega kehtestatud piiranguid. See ei takista krediidiasutust või investeerimisühingut kohaldatava siseriikliku õiguse alusel emiteerimast liikmetele ja mitteliikmetele esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 29 ja millega ei kaasne õigust anda kapitaliinstrumendid krediidiasutusele või investeerimisühingule tagasi.

Artikkel 5

Ettevõtja tüüp, mida vastavalt kohaldatavale siseriiklikule õigusele käsitatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 27 lõike 1 punkti a alapunkti iii kohaldamisel hoiuasutusena

1. Pädevad asutused võivad otsustada, et kohaldatava siseriikliku õigusega ette nähtud ettevõtja tüüpi käsitatakse määruse (EL) nr 575/2013 teise osa kohaldamisel hoiuasutusena, kui kõik lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tingimused on täidetud:

2. Selleks et krediidiasutust või investeerimisühingut saaks lõike 1 kohaldamisel käsitada hoiuasutusena, peab krediidiasutuse või investeerimisühingu juriidiline staatus kuuluma ühte järgmistest kategooriatest:

a) Austrias: asutused, mis on registreeritud kui „Sparkasse” vastavalt seaduse „Bundesgesetz über die Ordnung des Sparkassenwesens (Sparkassengesetz – SpG)” paragrahvi 1 lõikele 1;

b) Taanis: asutused, mis on registreeritud kui „Sparekasser” Taani finantstegevuse seaduse alusel;

c) Soomes: asutused, mis on registreeritud kui „Säästöpankki” või „Sparbank” vastavalt seadusele „Säästöpankkilaki” või „Sparbankslag”;

d) Saksamaal: asutused, mis on registreeritud kui „Sparkasse” järgmiselt: 1) „Sparkassengesetz für Baden-Württemberg (SpG)”; 2) „Gesetz über die öffentlichen Sparkassen (Sparkassengesetz – SpkG) in Bayern”; 3) „Gesetz über die Berliner Sparkasse und die Umwandlung der Landesbank Berlin – Girozentrale – in eine Aktiengesellschaft (Berliner Sparkassengesetz – SpkG)”; 4) „Brandenburgisches Sparkassengesetz (BbgSpkG)”; 5) „Sparkassengesetz für öffentlich-rechtliche Sparkassen im Lande Bremen (Bremisches Sparkassengesetz)”; 6) „Hessisches Sparkassengesetz”; 7) „Sparkassengesetz des Landes Mecklenburg-Vorpommern (SpkG)”; 8) „Niedersächsisches Sparkassengesetz (NSpG)”; 9) „Sparkassengesetz Nordrhein-Westfalen (Sparkassengesetz – SpkG)”; 10) Sparkassengesetz (SpkG) für Rheinland-Pfalz”; 11) „Saarländisches Sparkassengesetz (SSpG)”; 12) „Gesetz über die öffentlich-rechtlichen Kreditinstitute im Freistaat Sachsen und die Sachsen-Finanzgruppe”; 13) „Sparkassengesetz des Landes Sachsen-Anhalt (SpkG-LSA)”; 14) „Sparkassengesetz für das Land Schleswig-Holstein (Sparkassengesetz – SpkG)”; 15) „Thüringer Sparkassengesetz (ThürSpkG)”;

e) Hispaanias: asutused, mis on registreeritud kui „Cajas de Ahorros” vastavalt seadusele „Real Decreto-Ley 2532/1929, de 21 de noviembre, sobre Régimen del Ahorro Popular”;

f) Rootsis: asutused, mis on registreeritud kui „Sparbank” vastavalt seadusele „Sparbankslag (1987:619)”.

3. Selleks et kvalifitseeruda hoiuasutusena lõike 1 kohaldamisel seoses esimese taseme põhiomavahenditega, võib krediidiasutus või investeerimisühing vastavalt kohaldatavale siseriiklikule õigusele või äriühingu põhikirjale emiteerida juriidilise isiku tasandil üksnes kapitaliinstrumente, millele on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 29.

4. Selleks et kvalifitseeruda hoiuasutusena lõike 1 kohaldamisel, ei ole vastavalt kohaldatavale siseriiklikule õigusele lubatud kapitali, reservide ning vahe- või aastakasumi summat välja maksta esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide omanikele. Kõnealune tingimus loetakse täidetuks isegi juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing emiteerib esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente, mis annavad omanikele ettevõtte tegevuse jätkumise korral õiguse osale kasumist ja reservidest, kui see on lubatud siseriikliku õigusega, tingimusel et see osa on proportsionaalne nende osaga kapitalis ja reservides, või kui see on lubatud kohaldatava siseriikliku õigusega, vastavalt alternatiivsele korrale. Krediidiasutus või investeerimisühing võib emiteerida esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente, mis annavad omanikule krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetuse või likvideerimise korral õiguse reservidele, mis ei pea olema proportsionaalsed nende osaga kapitalis ja reservides juhul, kui määruse (EL) nr 575/2013 artikli 29 lõigete 4 ja 5 tingimused on täidetud.

Artikkel 6

Ettevõtja tüüp, mida vastavalt kohaldatavale siseriiklikule õigusele käsitatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 27 lõike 1 punkti a alapunkti i kohaldamisel vastastikuse seltsina

1. Pädevad asutused võivad otsustada, et kohaldatava siseriikliku õigusega ette nähtud ettevõtja tüüpi käsitatakse määruse (EL) nr 575/2013 teise osa kohaldamisel vastastikuse seltsina, kui kõik lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tingimused on täidetud.

2. Selleks et krediidiasutust või investeerimisühingut saaks lõike 1 kohaldamisel käsitada vastastikuse seltsina, peab krediidiasutuse või investeerimisühingu juriidiline staatus kuuluma ühte järgmistest kategooriatest:

a) Taanis: assotsiatsioonid („Foreninger”) või fondid („Fonde”), mis on tekkinud kindlustusandjate („Forsikringsselskaber”), hüpoteegikrediidiasutuste („Realkreditinstitutter”), hoiupankade („Sparekasser”), ühistuhoiupankade („Andelskasser”) ja ühistuhoiupankade tütarettevõtjate („Sammenslutninger af andelskasser”) muutmise teel osaühinguteks, nagu määratletud Taani finantstegevuse seaduses;

b) Iirimaal: asutused, mis on registreeritud kui „building societies” vastavalt seadusele „Building Societies Act 1989”;

c) Ühendkuningriigis: asutused, mis on registreeritud kui „building societies” vastavalt seadusele „Building Societies Act 1986”; asutused, mis on registreeritud kui „savings bank” vastavalt seadusele „Savings Bank (Scotland) Act 1819”.

3. Selleks et kvalifitseeruda vastastikuse seltsina lõike 1 kohaldamisel seoses esimese taseme põhiomavahenditega võib krediidiasutus või investeerimisühing vastavalt kohaldatavale siseriiklikule õigusele või äriühingu põhikirjale emiteerida juriidilise isiku tasandil üksnes kapitaliinstrumente, millele on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 29.

4. Selleks et kvalifitseeruda vastastikuse seltsina lõike 1 kohaldamisel omavad kapitali ja reservide summat kokku või osa sellest krediidiasutuse või investeerimisühingu liikmed, kellele ei tehta tavapärase äritegevuse käigus reservide otseseid väljamakseid, eelkõige dividendide maksmise teel. Kõnealused tingimused loetakse täidetuks isegi juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing emiteerib esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente, mis annavad õiguse kasumile ja reservidele, kui see on lubatud kohaldatava siseriikliku õigusega.

Artikkel 7

Ettevõtja tüüp, mida vastavalt kohaldatavale siseriiklikule õigusele käsitatakse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 27 lõike 1 punkti a alapunkti iv kohaldamisel samalaadse krediidiasutuse või investeerimisühinguna

1. Pädevad asutused võivad otsustada, et kohaldatava siseriikliku õigusega ette nähtud ettevõtja tüüpi käsitatakse määruse (EL) nr 575/2013 teise osa kohaldamisel ühistute, vastastikuste seltside ja hoiuasutustega samalaadse krediidiasutuse või investeerimisühinguna, kui kõik lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tingimused on täidetud.

2. Selleks et krediidiasutust või investeerimisühingut saaks lõike 1 kohaldamisel käsitada ühistute, vastastikuste seltside ja hoiuasutustega samalaadse krediidiasutuse või investeerimisühinguna, peab krediidiasutuse või investeerimisühingu juriidiline staatus kuuluma ühte järgmistest kategooriatest:

a) Austrias: „Pfandbriefstelle der österreichischen Landes-Hypothekenbanken” vastavalt seadusele „Bundesgesetz über die Pfandbriefstelle der österreichischen Landes-Hypothekenbanken (Pfandbriefstelle-Gesetz – PfBrStG)”;

b) Soomes: asutused, mis on registreeritud kui „Hypoteekkiyhdistys” või „Hypoteksförening” vastavalt seadusele „Laki hypoteekkiyhdistyksistä” või „Lag om hypoteksföreningar”;

3. Selleks et krediidiasutust või investeerimisühingut saaks lõike 1 kohaldamisel seoses esimese taseme põhiomavahenditega käsitada ühistute, vastastikuste seltside ja hoiuasutustega samalaadse krediidiasutuse või investeerimisühinguna võib krediidiasutus või investeerimisühing vastavalt kohaldatavale siseriiklikule õigusele või äriühingu põhikirjale emiteerida juriidilise isiku tasandil üksnes kapitaliinstrumente, millele on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 29.

4. Selleks et krediidiasutust või investeerimisühingut saaks lõike 1 kohaldamisel käsitada ühistute, vastastikuste seltside ja hoiuasutustega samalaadse krediidiasutuse või investeerimisühinguna, peab olema täidetud ka üks või mitu järgmistest tingimustest:

a) kui lõikes 3 osutatud esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide omanikud, kes võivad olla krediidiasutuse või investeerimisühingu liikmed või mitte, võivad kohaldatava siseriikliku õiguse alusel loobuda, võib neil olla ka õigus anda kapitaliinstrumendid krediidiasutusele või investeerimisühingule tagasi, kuid ainult juhul, kui järgitakse kohaldatava siseriikliku õiguse, äriühingu põhikirja, määruse (EL) nr 575/2013 ja käesoleva määrusega kehtestatud piiranguid. See ei takista krediidiasutust või investeerimisühingut kohaldatava siseriikliku õiguse alusel emiteerimast liikmetele ja mitteliikmetele esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 29 ja millega ei kaasne õigust anda kapitaliinstrumendid krediidiasutusele või investeerimisühingule tagasi;

b) kapitali, reservide ning vahe- või aastakasumi summat ei ole vastavalt kohaldatavale siseriiklikule õigusele lubatud välja maksta esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide omanikele. Kõnealune tingimus loetakse täidetuks isegi juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing emiteerib esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente, mis annavad omanikele ettevõtte tegevuse jätkumise korral õiguse osale kasumist ja reservidest, kui see on lubatud siseriikliku õigusega, tingimusel et see osa on proportsionaalne nende osaga kapitalis ja reservides, või kui see on lubatud kohaldatava siseriikliku õigusega, vastavalt alternatiivsele korrale. Krediidiasutus või investeerimisühing võib emiteerida esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente, mis annavad omanikule krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetuse või likvideerimise korral õiguse reservidele, mis ei pea olema proportsionaalsed nende osaga kapitalis ja reservides juhul, kui määruse (EL) nr 575/2013 artikli 29 lõigete 4 ja 5 tingimused on täidetud;

c) kapitali ja reservide summat kokku või osa sellest omavad krediidiasutuse või investeerimisühingu liikmed, kellele ei tehta tavapärase äritegevuse käigus reservide otseseid väljamakseid, eelkõige dividendide maksmise teel.

▼M2

Artikkel 7a

Kordajapõhised väljamaksed, millega kaasneb omavahendite ebaproportsionaalne vähenemine

1. Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 28 osutatud esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvatelt instrumentidelt tehtavate väljamaksetega ei kaasne omavahendite ebaproportsionaalset vähenemist, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

a) kordajapõhine dividend on summa, mis leitakse teatava kordaja kohaldamisel hääleõigusega instrumentidelt tehtava väljamakse suhtes, mitte eelnevalt kindlaks määratud summa;

b) kordajapõhine dividend on kindlaks määratud lepinguliselt või krediidiasutuse või investeerimisühingu põhikirjas;

c) kordajapõhist dividendi ei saa muuta;

d) kõigi kordajapõhise dividendiga instrumentide suhtes kohaldatakse sama kordajapõhist dividendi;

e) ühelt kordajapõhise dividendiga instrumendilt tehtava väljamakse summa ei ole suurem kui 125 % ühelt esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvalt hääleõigusega instrumendilt tehtava väljamakse summast. Selle valem on järgmine: kus: k tähistab ühelt kordajapõhise dividendita instrumendilt tehtava väljamakse summat; l tähistab ühelt kordajapõhise dividendiga instrumendilt tehtava väljamakse summat;

f) kõigilt esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvatelt instrumentidelt ühe aasta jooksul tehtud väljamaksete kogusumma ei ole suurem kui 105 % summast, mis oleks välja makstud juhul, kui väiksema hääleõigusega või hääleõiguseta instrumentidelt oleks tehtud sama suured väljamaksed kui hääleõigusega instrumentidelt. Selle valem on järgmine: kus: k tähistab ühelt kordajapõhise dividendita instrumendilt tehtava väljamakse summat; l tähistab ühelt kordajapõhise dividendiga instrumendilt tehtava väljamakse summat; X tähistab hääleõigusega instrumentide arvu; Y tähistab hääleõiguseta instrumentide arvu. Valemit kohaldatakse aastapõhiselt.

2. Kui lõike 1 punktis f sätestatud tingimus ei ole täidetud, loetakse omavahendite ebaproportsionaalset vähenemist põhjustavaks ainult kordajapõhise dividendiga instrumentide summat, mis ületab kõnealuses punktis kindlaks määratud künnist.

3. Kui lõike 1 punktides a–e sätestatud mis tahes tingimus ei ole täidetud, loetakse omavahendite ebaproportsionaalset vähenemist põhjustavaks kõiki lunastamata kordajapõhise dividendiga instrumente.

Artikkel 7b

Eelisväljamaksed seoses väljamaksete eelisõigusega

1. Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 28 osutatud esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide puhul loetakse esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvalt instrumendilt tehtavat väljamakset eelisväljamakseks muude esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes, kui väljamaksete tase on erinev, välja arvatud juhul, kui on täidetud käesoleva määruse artikli 7a tingimused.

2. Kui esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate väiksema hääleõigusega või hääleõiguseta instrumentide puhul, mille on emiteerinud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 27 osutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud, on väljamakse summa, mis leitakse teatava kordaja kohaldamisel hääleõigusega instrumentidelt tehtava väljamakse suhtes, ning kõnealune kordajapõhine väljamakse on kindlaks määratud lepinguliselt või põhikirjas, ei loeta väljamakseid eelisväljamakseteks, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

a) kordajapõhine dividend on summa, mis leitakse teatava kordaja kohaldamisel hääleõigusega instrumentidelt tehtava väljamakse suhtes, mitte eelnevalt kindlaks määratud summa;

b) kordajapõhine dividend on kindlaks määratud lepinguliselt või krediidiasutuse või investeerimisühingu põhikirjas;

c) kordajapõhist dividendi ei saa muuta;

d) kõigi kordajapõhise dividendiga instrumentide suhtes kohaldatakse sama kordajapõhist dividendi;

e) ühelt kordajapõhise dividendiga instrumendilt tehtava väljamakse summa ei ole suurem kui 125 % ühelt esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvalt hääleõigusega instrumendilt tehtava väljamakse summast. Selle valem on järgmine: kus: k tähistab ühelt kordajapõhise dividendita instrumendilt tehtava väljamakse summat; l tähistab ühelt kordajapõhise dividendiga instrumendilt tehtava väljamakse summat;

f) kõigilt esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvatelt instrumentidelt ühe aasta jooksul tehtud väljamaksete kogusumma ei ole suurem kui 105 % summast, mis oleks välja makstud juhul, kui väiksema hääleõigusega või hääleõiguseta instrumentidelt oleks tehtud sama suured väljamaksed kui hääleõigusega instrumentidelt. Selle valem on järgmine: kus: k tähistab ühelt kordajapõhise dividendita instrumendilt tehtava väljamakse summat; l tähistab ühelt kordajapõhise dividendiga instrumendilt tehtava väljamakse summat; X tähistab hääleõigusega instrumentide arvu; Y tähistab hääleõiguseta instrumentide arvu. Valemit kohaldatakse aastapõhiselt.

3. Kui lõike 2 punktis f sätestatud tingimus ei ole täidetud, arvatakse esimese taseme põhiomavahenditest välja ainult kordajapõhise dividendiga instrumentide summa, mis ületab kõnealuses punktis kindlaks määratud künnist.

4. Kui lõike 2 punktis a–e sätestatud mis tahes tingimus ei ole täidetud, arvatakse esimese taseme põhiomavahenditest välja kõik lunastamata kordajapõhise dividendiga instrumendid.

5. Lõike 2 kohaldamisel, kui esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvatelt hääleõigusega või hääleõiguseta instrumentidelt tehtavaid väljamakseid väljendatakse suhtena instrumendi emiteerimisel kehtinud ostuhinda, kohandatakse instrumendi või instrumentide puhul, mis on väljendatud suhtena emiteerimisel kehtinud ostuhinda, valemeid järgmiselt:

a) l tähistab ühelt kordajapõhise dividendita instrumendilt tehtava väljamakse summat, mis on jagatud kõnealuse instrumendi emiteerimise ajal kehtinud ostuhinnaga;

b) k tähistab ühelt kordajapõhise dividendiga instrumendilt tehtava väljamakse summat, mis on jagatud kõnealuse instrumendi emiteerimise ajal kehtinud ostuhinnaga.

6. Kui esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate väiksema hääleõigusega või hääleõiguseta instrumentide puhul, mille on emiteerinud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 27 osutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud, ei ole väljamakse summa, mis leitakse teatava kordaja kohaldamisel hääleõigusega instrumentidelt tehtava väljamakse suhtes, ei loeta väljamakseid eelisväljamakseteks, kui täidetud on üks lõikes 7 osutatud tingimustest ja mõlemad lõikes 8 osutatud tingimused.

7. Lõike 6 kohaldamisel kohaldatakse ühte järgmistest tingimustest a või b:

a) mõlemad alapunktide i ja ii nõuded on täidetud: i) väiksema hääleõigusega või hääleõiguseta instrumenti võivad märkida ja hoida ainult hääleõigusega instrumentide omanikud; ii) mis tahes ühe omaniku hääleõiguste arv on piiratud;

b) krediidiasutuste ja investeerimisühingute emiteeritud hääleõigusega instrumentidelt tehtavate väljamaksete suhtes kohaldatakse kehtiva siseriikliku õigusega kindlaks määratud ülempiiri.

8. Lõike 6 kohaldamisel kohaldatakse mõlemat järgmist tingimust:

a) krediidiasutus või investeerimisühing tõendab, et hääleõigusega instrumentidelt eelmise viie aasta jooksul tehtud väljamaksete keskmine on võrreldes muude võrreldavate instrumentidega madal;

b) kui väljamaksemäär on arvutatud vastavalt artiklile 7c, tõendab krediidiasutus või investeerimisühing, et väljamaksemäär on madal. Madalaks loetakse väljamaksemäära alla 30 %.

9. Lõike 7 punkti a kohaldamisel loetakse mis tahes ühe omaniku hääleõiguste arvu piiratuks järgmistel juhtudel:

a) kui iga omanik saab ainult ühe hääleõiguse, olenemata mis tahes omaniku hääleõigusega instrumentide arvust;

b) kui hääleõiguste arvu suhtes kohaldatakse ülempiiri, olenemata mis tahes omaniku hoitavate hääleõigusega instrumentide arvust;

c) kui mis tahes omaniku hoitavate hääleõigusega instrumentide arv on krediidiasutuse või investeerimisühingu põhikirja või kohaldatava siseriikliku õiguse kohaselt piiratud.

10. Käesoleva artikli kohaldamisel loetakse üheaastase perioodi lõpuks krediidiasutuse või investeerimisühingu viimaste finantsaruannete kuupäeva.

11. Krediidiasutused ja investeerimisühingud hindavad vastavust lõigetes 7 ja 8 osutatud tingimustele ning teavitavad pädevat asutust hindamise tulemustest vähemalt järgmistel juhtudel:

a) iga kord, kui tehakse otsus esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvatelt instrumentidelt tehtavate väljamaksete summa kohta;

b) iga kord, kui emiteeritakse esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid väiksema hääleõigusega või hääleõiguseta instrumente.

12. Kui lõike 8 punktis b sätestatud tingimus ei ole täidetud, loetakse eelisväljamakseks ainult hääleõiguseta instrumentide summat, mille puhul väljamaksed ületavad kõnealuses punktis kindlaks määratud künnist.

13. Kui lõike 8 punktis a sätestatud tingimus ei ole täidetud, loetakse eelisväljamakseks kõigilt lunastamata hääleõiguseta instrumentidelt tehtavaid väljamakseid, välja arvatud juhul, kui need vastavad lõikes 2 sätestatud tingimustele.

14. Kui kumbki lõikes 7 sätestatud tingimus ei ole täidetud, loetakse eelisväljamakseks kõigilt lunastamata hääleõiguseta instrumentidelt tehtavaid väljamakseid, välja arvatud juhul, kui need vastavad lõikes 2 sätestatud tingimustele.

15. Lõike 7 punkti a alapunktis i osutatud nõudest või lõike 8 punktis b osutatud nõudest või vajaduse korral mõlemast nõudest võidakse loobuda, kui täidetud on mõlemad järgmised tingimused:

a) krediidiasutus või investeerimisühing rikub või võib muu hulgas kiiresti halveneva finantsseisundi tõttu lähitulevikus tõenäoliselt rikkuda määruse (EL) nr 575/2013 mis tahes nõudeid;

b) pädev asutus on nõudnud, et krediidiasutus või investeerimisühing suurendaks kiiresti oma esimese taseme põhiomavahendeid teatava aja jooksul, ja on hinnanud, et krediidiasutus või investeerimisühing ei suuda ilma käesoleva lõike kohase loobumiseta punktis a osutatud rikkumist kõnealuse aja jooksul parandada või ära hoida.

Artikkel 7c

Väljamaksemäära arvutamine artikli 7b lõike 8 punkti b kohaldamisel

1. Artikli 7b lõike 8 punkti b kohaldamisel arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud väljamaksemäära punktis a või b kirjeldatud viisil. Krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab valitud meetodit aja jooksul järjepidevalt.

a) Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvatelt instrumentidelt eelmise viie aasta jooksul tehtud väljamaksete summa jagatud eelmise viie aasta kasumi summaga.

b) Käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevast kuni 31. detsembrini 2017: i) 2014. aastal kõigilt esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvatelt instrumentidelt eelmisel aastal tehtud väljamaksete summa jagatud eelmise aasta kasumi summaga; ii) 2015. aastal kõigilt esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvatelt instrumentidelt eelmise kahe aasta jooksul tehtud väljamaksete summa jagatud eelmise kahe aasta kasumi summaga; iii) 2016. aastal kõigilt esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvatelt instrumentidelt eelmise kolme aasta jooksul tehtud väljamaksete summa jagatud eelmise kolme aasta kasumi summaga; iv) 2017. aastal kõigilt esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvatelt instrumentidelt eelmise nelja aasta jooksul tehtud väljamaksete summa jagatud eelmise nelja aasta kasumi summaga.

2. Lõike 1 kohaldamisel tähendab kasum komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 ( 2 ) III lisa vormi 2 real 670 kajastatavat summat või, kui see on kohaldatav, kõnealuse rakendusmääruse IV lisa vormi 2 real 670 kajastatavat summat.

Artikkel 7d

Eelisväljamaksed seoses väljamaksete tegemise järjekorraga

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 28 kohaldamisel loetakse esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvalt instrumendilt tehtavat väljamakset eelisväljamakseks muude esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes seoses väljamaksete tegemise järjekorraga, kui täidetud on vähemalt üks järgmistest tingimustest:

a) otsused väljamaksete kohta tehakse erineval ajal;

b) väljamaksed tehakse erineval ajal;

c) emitendil on kohustus teha esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvatelt ühte liiki instrumentidelt väljamaksed enne esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvatelt teist liiki instrumentidelt tehtavaid väljamakseid;

d) väljamaksed tehakse mõnelt esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvalt instrumendilt, kuid mitte teistelt, välja arvatud juhul, kui täidetud on artikli 7b lõike 7 punkt a.

▼B







3.

alajagu

Kaudne rahastamine

Artikkel 8

Kapitaliinstrumentide kaudne rahastamine määruse (EL) nr 575/2013 artikli 28 lõike 1 punkti b, artikli 52 lõike 1 punkti c ja artikli 63 punkti c kohaldamisel

1. Kapitaliinstrumentide kaudseks rahastamiseks määruse (EL) nr 575/2013 artikli 28 lõike 1 punkti b, artikli 52 lõike 1 punkti c ja artikli 63 punkti c alusel loetakse rahastamist, mis ei ole otsene.

2. Lõike 1 kohaldamisel osutab otsene rahastamine olukordadele, kus krediidiasutus või investeerimisühing on andnud investorile mis tahes vormis laenu või muid vahendeid, mida kasutatakse tema kapitaliinstrumentide ostmiseks.

3. Otsene rahastamine hõlmab ka vahendeid, mis on antud muuks eesmärgiks kui krediidiasutuse või investeerimisühingu kapitaliinstrumentide ostmiseks mis tahes füüsilisele või juriidilisele isikule, kellel on krediidiasutuses määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 punktis 36 osutatud oluline osalus, või keda loetakse olevat seotud osapool rahvusvahelise raamatupidamisstandardi 24 (Seotud osapooli käsitleva teabe avalikustamine) paragrahvi 9 mõistete tähenduses, nagu kohaldatud liidus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002, ( 3 ) võttes arvesse pädeva asutuse kõiki kindlaks määratud lisasuuniseid, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei suuda tõendada kõike järgmist:

a) tehing sooritatakse sarnastel tingimustel nagu kolmandate isikutega tehtud muude tehingute puhul;

b) füüsiline või juriidiline isik või seotud pool ei pea vastutama väljamaksete eest või kapitaliinstrumentide müügi eest, mida on hoitud, et toetada intressimakseid ja vahendite tagasimaksmist.

Artikkel 9

Kohaldatav kapitaliinstrumentide kaudse rahastamise vorm ja laad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 28 lõike 1 punkti b, artikli 52 lõike 1 punkti c ja artikli 63 punkti c kohaldamisel

1. Krediidiasutuse või investeerimisühingu kapitaliinstrumentide ostu kaudse rahastamise rakendatavad vormid ja laad hõlmavad järgmist:

a) krediidiasutuse või investeerimisühingu kapitaliinstrumentide emiteerimisel või pärast seda investori ostu rahastamine mis tahes üksuse poolt, kelle üle krediidiasutusel või investeerimisühingul on otsene või kaudne kontroll või üksuste poolt, keda hõlmab mis tahes järgmine punkt: 1) krediidiasutuse või investeerimisühingu raamatupidamisliku või usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise ulatus; 2) krediidiasutuste või investeerimisühingute kaitseskeemi või asutuste võrgustiku poolt, kes alluvad keskorganile, ning mis ei ole organiseeritud grupina, millesse krediidiasutus või investeerimisühing kuulub, koostatud konsolideeritud bilansi või laiendatud agregeeritud arvestuse (kui see on samaväärne määruse (EL) nr 575/2013 artikli 49 lõike 3 punkti a alapunktis iv osutatud konsolideeritud raamatupidamisaruannetega) ulatus; 3) krediidiasutuse või investeerimisühingu täiendava järelevalve ulatus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2002/87/EÜ, ( 4 ) milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet;

b) krediidiasutuse või investeerimisühingu kapitaliinstrumentide emiteerimisel või pärast seda investori ostu rahastamine väliste üksuste poolt, keda kaitseb garantii või krediidituletisinstrumentide kasutamine või kes on tagatud mõnel muul viisil, nii et krediidirisk kantakse üle krediidiasutusele või investeerimisühingule või mis tahes muudele üksustele, kelle üle krediidiasutusel või investeerimisühingul on otsene või kaudne kontroll või mis tahes üksustele, keda hõlmab mis tahes järgmine punkt: 1) krediidiasutuse või investeerimisühingu raamatupidamisliku või usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise ulatus; 2) krediidiasutuste või investeerimisühingute kaitseskeemi või asutuste võrgustiku poolt, kes alluvad keskorganile, ning mis ei ole organiseeritud grupina, millesse krediidiasutus või investeerimisühing kuulub, koostatud konsolideeritud bilansi või laiendatud agregeeritud arvestuse (kui see on samaväärne määruse (EL) nr 575/2013 artikli 49 lõike 3 punkti a alapunktis iv osutatud konsolideeritud raamatupidamisaruannetega) ulatus; 3) krediidiasutuse või investeerimisühingu täiendava järelevalve ulatus vastavalt direktiivile 2002/87/EÜ;

c) krediidiasutuse või investeerimisühingu kapitaliinstrumentide emiteerimisel või pärast seda sellise laenuvõtja rahastamine, kes annab raha edasi ostu lõplikule investorile.

2. Selleks et rahastamist saaks käsitada kaudse rahastamisena lõike 1 kohaldamisel, peavad vajaduse korral olema täidetud ka järgmised tingimused:

a) investorit ei hõlma ükski järgmistest punktidest: 1) krediidiasutuse või investeerimisühingu raamatupidamisliku või usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise ulatus; 2) krediidiasutuste või investeerimisühingute kaitseskeemi või asutuste võrgustiku poolt, kes alluvad keskorganile, ning mis ei ole organiseeritud grupina, millesse krediidiasutus või investeerimisühing kuulub, koostatud konsolideeritud bilansi või laiendatud agregeeritud arvestuse (kui see on samaväärne määruse (EL) nr 575/2013 artikli 49 lõike 3 punkti a alapunktis iv osutatud konsolideeritud raamatupidamisaruannetega) ulatus. Investorit peetakse kuuluvaks laiendatud agregeeritud arvestuse ulatusse, kui asjaomast kapitaliinstrumenti võetakse konsolideerimisel või laiendatud agregeeritud arvestuses vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 49 lõike 3 punkti a alapunktile iv arvesse viisil, millega välistatakse omavahendite kirjete mitmekordne kasutamine ning omavahendite mis tahes loomine krediidiasutuse või investeerimisühingu kaitseskeemi liikmete vahel. Kui pädev asutus ei ole andnud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 49 lõikes 3 osutatud luba, peetakse see tingimus täidetuks, kui nii lõike 1 punktis a osutatud üksused kui ka krediidiasutus või investeerimisühing on sama krediidiasutuse või investeerimisühingu kaitseskeemi liikmed ning üksused arvavad krediidiasutuse või investeerimisühingu kapitaliinstrumentide ostmiseks antud vahendid maha vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktidele f–i, artikli 56 punktidele a–d ja artikli 66 punktidele a–d; 3) krediidiasutuse või investeerimisühingu täiendava järelevalve ulatus vastavalt direktiivile 2002/87/EÜ;

b) välist üksust ei hõlma ükski järgmistest punktidest: 1) krediidiasutuse või investeerimisühingu raamatupidamisliku või usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise ulatus; 2) krediidiasutuste või investeerimisühingute kaitseskeemi või asutuste võrgustiku poolt, kes alluvad keskorganile, ning mis ei ole organiseeritud grupina, millesse krediidiasutus või investeerimisühing kuulub, koostatud konsolideeritud bilansi või laiendatud agregeeritud arvestuse (kui see on samaväärne määruse (EL) nr 575/2013 artikli 49 lõike 3 punkti a alapunktis iv osutatud konsolideeritud raamatupidamisaruannetega) ulatus; 3) krediidiasutuse või investeerimisühingu täiendava järelevalve ulatus vastavalt direktiivile 2002/87/EÜ.

3. Tehes kindlaks, kas kapitaliinstrumendi ost hõlmab otsest või kaudset rahastamist vastavalt artiklile 8, jäetakse aluseks olevast summast välja väärtuse langusest tulenenud allahindlused.

4. Selleks et vältida otsese või kaudse rahastamise kvalifitseerumist vastavalt artiklile 8 ning kui laenu või muus vormis rahalisi vahendid või garantiisid antakse mis tahes füüsilisele või juriidilisele isikule, kellel on oluline osalus krediidiasutuses või keda loetakse olevat lõikes 3 osutatud seotud isik, tagab krediidiasutus või investeerimisühing tegevuse jätkumise eeldusel, et ta ei ole andnud laenu või muus vormis rahalisi vahendeid või garantiisid krediidiasutuse või investeerimisühingu kapitaliinstrumentide otseseks või kaudseks märkimiseks. Kui laenu või muus vormis rahalisi vahendeid või garantiisid on antud muud liiki osapooltele, kontrollib krediidiasutus või investeerimisühing seda võimaluste piires.

5. Vastastikuste seltside, ühistute ja samalaadsete krediidiasutuste või investeerimisühingute puhul, kui siseriikliku õiguse või krediidiasutuse või investeerimisühingu põhikirja alusel on kliendil laenu saamiseks kohustus märkida kapitaliinstrumente, ei käsitata kõnealust laenu otsese või kaudse rahastamisena, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:

a) pädev asutus peab märgitud summat ebaoluliseks;

b) laenu eesmärk ei ole osta laenu andva krediidiasutuse või investeerimisühingu kapitaliinstrumente;

c) krediidiasutuse või investeerimisühingu ühe või mitme kapitaliinstrumendi märkimine on vajalik, et laenusaaja saaks vastastikuse seltsi, ühistu või samalaadse krediidiasutuse või investeerimisühingu liikmeks.







4.

alajagu

Piirangud kapitaliinstrumentide tagasivõtmisele

Artikkel 10

Piirangud vastastikuste seltside, hoiuasutuste, ühistute ning samalaadsete krediidiasutuste või investeerimisühingute emiteeritud kapitaliinstrumentide tagasivõtmisele määruse (EL) nr 575/2013 artikli 29 lõike 2 punkti b ja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõike 3 kohaldamisel

1. Krediidiasutus või investeerimisühing võib emiteerida esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente tagasivõtmise võimalusega üksnes juhul, kui kõnealune võimalus on ette nähtud kohaldatava siseriikliku õigusega.

2. Krediidiasutuse või investeerimisühingu õigus piirata tagasivõtmist kapitaliinstrumente reguleerivate sätete alusel, nagu osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 29 lõike 2 punktis b ja artikli 78 lõikes 3, peab hõlmama nii õigust keelduda tagasivõtmisest kui ka õigust piirata tagasivõetavat summat. Krediidiasutusel või investeerimisühingul peab olema õigus keelduda tagasivõtmisest või piirata tagasivõetavat summat piiramata ajaks vastavalt lõikele 3.

3. Instrumente reguleerivate sätetega kindlaks määratud tagasivõtmise piirangute ulatuse määrab kindlaks krediidiasutus või investeerimisühing usaldatavusnõuete täitmise olukorra alusel mis tahes ajal, võttes eelkõige, kuid mitte ainult, arvesse järgmist:

a) krediidiasutuse või investeerimisühingu üldine finants-, likviidsus- ja maksevõimeseisund;

b) esimese taseme põhiomavahendite, esimese taseme omavahendite ja koguomavahendite summa võrrelduna riskipositsiooni kogusummaga arvutatuna vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 1 punktis a sätestatud nõuetele, direktiivi 2013/36/EL artikli 104 lõike 1 punktis a osutatud omavahendite erinõuded ja kõnealuse direktiivi artikli 128 punktis 6 määratletud kombineeritud puhvri nõue.

Artikkel 11

Piirangud vastastikuste seltside, hoiuasutuste, ühistute ning samalaadsete krediidiasutuste või investeerimisühingute emiteeritud kapitaliinstrumentide tagasivõtmisele määruse (EL) nr 575/2013 artikli 29 lõike 2 punkti b ja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõike 3 kohaldamisel

1. Instrumente reguleerivate lepingutingimustega või õigussätetega ette nähtud tagasivõtmise piirangud ei takista pädevatel asutustel veelgi piiramast instrumentide tagasivõtmist asjakohasel alusel, nagu on ette nähtud määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 78.

2. Pädevad asutused hindavad instrumente reguleerivate lepingutingimustega või õigussätetega ette nähtud tagasivõtmise piirangute alust. Nad nõuavad, et krediidiasutused või investeerimisühingud muudavad vastavaid lepingutingimusi, kui nad ei ole veendunud, et piirangute alus on asjakohane. Kui instrumente reguleeritakse lepingutingimuste puudumise korral siseriikliku õigusega, peavad seadused võimaldama krediidiasutustel või investeerimisühingutel piirata tagasivõtmist, nagu osutatud artikli 10 lõigetes 1–3, et instrumendid kvalifitseeruks esimese taseme põhiomavahenditena.

3. Mis tahes otsus piirata tagasivõtmist dokumenteeritakse ettevõtte siseselt ning krediidiasutus või investeerimisühing teatab sellest ja samuti põhjusest, miks tagasivõtmisest kas täielikult või osalised keelduti või miks seda edasi lükati, kirjalikult pädevale asutusele, võttes arvesse lõikes 3 sätestatud kriteeriume.

4. Kui samal ajal tehakse mitu otsust piirata tagasivõtmist, võivad krediidiasutused või investeerimisühingud dokumenteerida need ühes dokumentide paketis.







2.

JAGU

Usaldatavusfiltrid

Artikkel 12

Müügitulu tähendus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 32 lõike 1 punkti a kohaldamisel

1. Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 32 lõike 1 punktis a osutatud müügitulu tähendab krediidiasutuse või investeerimisühingu mis tahes kajastatud müügitulu, mis on kajastatud omavahendite mis tahes elemendi suurenemisena ning on seotud võimendusest saadava tuluga, mis tuleneb väärtpaberistatud varade müügist, kui need kõrvaldatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu bilansist seoses väärtpaberistamise tehinguga.

2. Kajastatud müügitulu on määratletud kui erinevus järgmiste punktide a ja b vahel, nagu on kindlaks määratud asjakohase raamatupidamistava kohaselt:

a) saadud varade netoväärtus, sealhulgas mis tahes saadud uus vara miinus mis tahes teine antud vara või mis tahes võetud uus kohustus;

b) väärtpaberistatud varade või selle osa, mille kajastamine lõpetatakse, bilansiline väärtus.

3. Kajastatud müügitulu, mis on seotud võimendusest saadava tuluga, peab selles kontekstis osutama prognoositavale tulevasele ületulule, nagu määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 242.







3.

JAGU

Mahaarvamised esimese taseme põhiomavahendite kirjetest

Artikkel 13

Jooksva majandusaasta kahjumi mahaarvamine määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkti a kohaldamisel

1. Selleks et arvutada oma esimese taseme põhiomavahendid aasta jooksul ja sõltumata sellest, kas krediidiasutus või investeerimisühing sulgeb iga vaheperioodi lõpus finantskontod, koostab krediidiasutus või investeerimisühing kasumiaruande ja arvab mis tahes tuleneva kahju selle tekkimise korral maha esimese taseme põhiomavahendite kirjetest.

2. Krediidiasutuse või investeerimisühingu kasumiaruande koostamisel vastavalt lõikele 1 määratakse tulud ja kulud kindlaks sama protsessi alusel ja samade raamatupidamisstandardite alusel kui need, mida järgiti aasta finantsaruande koostamisel. Tulusid ja kulusid hinnatakse kaalutletult ja need määratakse nende tekkimise vaheperioodile, nii et iga vaheperiood kannab mõistlikku osa eeldatavatest aasta tuludest ja kuludest. Olulised või ühekordsed sündmused kajastatakse täielikult ja viivitamata vaheperioodil, mil need toimuvad.

3. Kui jooksva majandusaasta kahjud on esimese taseme põhiomavahendite kirjetest vahe- või aasta finantsaruande tulemusena juba maha arvatud, ei ole vaja mahaarvamist teha. Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab finantsaruanne, et kasum ja kahjum on kindlaks tehtud pärast vahe- ja aastakontode sulgemist vastavalt raamatupidamistavale, mida kohaldatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes määruse (EÜ) nr 1606/2002 (rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta) ja nõukogu direktiivi 86/635/EMÜ ( 5 ) (pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta) alusel.

4. Lõikeid 1–3 kohaldatakse samal viisil kasumi ja kahjumi suhtes, mida hõlmab muu akumuleeritud koondkasum.

Artikkel 14

Tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu vara mahaarvamine määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkti c kohaldamisel

1. Tulevasel kasumlikkusel põhineva edasilükkunud tulumaksu vara mahaarvamine määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkti c alusel tehakse vastavalt lõigetele 2 ja 3.

2. Edasilükkunud tulumaksu vara ja seonduvad edasilükkunud tulumaksu kohustused saldeeritakse iga maksustatava üksuse kohta eraldi. Seonduvad edasilükkunud tulumaksu kohustused piirduvad nendega, mis tulenevad edasilükkunud tulumaksu varaga sama jurisdiktsiooni maksuõigusest. Konsolideeritud tasemel edasilükkunud tulumaksu vara ja kohustuste arvutamiseks hõlmab maksustatav ettevõte mis tahes arvu üksuseid, kes on sama maksustatava grupi liikmed, fiskaalkonsolideerimisse, maksuüksusesse või konsolideeritud maksustamisbaasi kohaldatava siseriikliku õiguse alusel.

3. Seonduvate edasilükkunud tulumaksu kohustuste summa, mida võib saldeerida edasilükkunud tulumaksu varaga, mis põhineb tulevasel kasumlikkusel, võrdub punktis a ja punktis b esitatud summa vahega:

a) edasilükkunud tulumaksu kohustuste summa, nagu kajastatud kohaldava raamatupidamistava alusel;

b) seonduvate edasilükkunud tulumaksu kohustuste summa, mis tuleneb immateriaalsest varast ja kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varast.

Artikkel 15

Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara mahaarvamine määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkti e ja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 41 lõike 1 punkti b kohaldamisel

1. Pädev asutus annab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 41 lõike 1 punktis b nimetatud eelneva loa, kui piiramatu võimalus kasutada vastavat kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi vara hõlmab kohest ja takistamatut juurdepääsu varadele, st kui varade kasutamist ei takista mis tahes piirang ja puuduvad kolmandate isikute mis tahes nõuded kõnealustele varadele.

2. Takistamatu juurdepääs varadele peaks tõenäoliselt olema tagatud, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei pea taotlema ja saama eriluba pensionifondi valitsejalt või pensionisaajatelt iga kord, kui ta tahaks kasutada skeemi vabu vahendeid.

▼M3

Artikkel 15a

Kaudsed osalused määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktide f, h ja i kohaldamisel

1. Käesoleva määruse artiklite 15c, 15d, 15e ja 15i kohaldamisel hõlmab „vaheüksus”, millele on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 114, mis tahes järgmisi üksusi, kes hoiavad finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumente:

a) ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja;

b) pensionifond, välja arvatud kindlaksmääratud hüvitisega pensionifond;

c) kindlaksmääratud hüvitisega pensionifond, kui krediidiasutus või investeerimisühing toetab investeerimisriski ning kindlaksmääratud hüvitisega pensionifond ei ole teda sponsoreerivast krediidiasutusest või investeerimisühingust sõltumatu;

d) üksused, mis on otseselt või kaudselt mõne järgmise üksuse kontrolli või olulise mõju all: 1) krediidiasutus või investeerimisühing või tema tütarettevõtjad; 2) krediidiasutuse või investeerimisühingu emaettevõtja või kõnealuse emaettevõtja tütarettevõtjad; 3) krediidiasutuse või investeerimisühingu emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja või kõnealuse emaettevõtjana tegutseva finantsvaldusettevõtja tütarettevõtjad; 4) krediidiasutuse või investeerimisühingu emaettevõtjana tegutsev segavaldusettevõtja või kõnealuse emaettevõtjana tegutseva segavaldusettevõtja tütarettevõtjad; 5) krediidiasutuse või investeerimisühingu emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja või kõnealuse emaettevõtjana tegutseva segafinantsvaldusettevõtja tütarettevõtjad;

e) üksused, mida koosvõetuna kontrollib otseselt või kaudselt või avaldab neile koosvõetuna otseselt või kaudselt olulist mõju üks krediidiasutus või investeerimisühing, mitu krediidiasutust või investeerimisühingut või krediidiasutuste ja investeerimisühingute võrgustik, kes on sama krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi liikmed või keskasutusega seotud krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi või keskasutusega seotud krediidiasutuste ja investeerimisühingute võrgustiku liikmed, mis ei ole organiseeritud konsolideerimisgrupina, millesse krediidiasutus või investeerimisühing kuulub;

f) eriotstarbelised ettevõtjad;

g) üksused, kelle tegevuseks on finantssektori ettevõtjate finantsinstrumentide hoidmine;

h) mis tahes üksus, mida pädeva asutuse arvates kasutatakse tahtlikuks kõrvalehoidumiseks kaudsete ja sünteetiliste osaluste mahaarvamise eeskirjadest.

2. Ilma et see piiraks lõike 1 punkti h kohaldamist, ei hõlma „vaheüksus”, nagu sellele osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 114, järgmist:

a) segavaldusettevõtjad, krediidiasutused ja investeerimisühingud, kindlustus- ja edasikindlustusandjad;

b) üksused, kelle suhtes kohaldatakse kehtivatest siseriiklikest õigusaktidest tulenevalt määruse (EL) nr 575/2013 ja direktiivi 2013/36/EL nõudeid;

c) punktis a nimetamata finantssektori ettevõtjad, kelle üle tehakse järelevalvet ja kellelt nõutakse enda kapitaliinstrumentides olevate otseste ja kaudsete osaluste ning finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumentides olevate osaluste mahaarvamist oma regulatiivsest kapitalist.

3. Lõike 1 punkti c kohaldamisel loetakse kindlaksmääratud hüvitisega pensionifond oma sponsoreerivast krediidiasutusest või investeerimisühingust sõltumatuks, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

a) kindlaksmääratud hüvitisega pensionifond on sponsoreerivast krediidiasutusest või investeerimisühingust õiguslikult eraldiseisev ning selle juhtimine on sõltumatu;

b) asjaomase pensionifondi põhikiri, asutamisdokumendid ja sise-eeskirjad, olenevalt sellest, millised neist on kohaldatavad, on heaks kiitnud sõltumatu reguleeriv asutus, või on eeskirjad, mille kohaselt kindlaksmääratud hüvitisega pensionifond on asutatud ja tegutseb, olenevalt sellest, milline neist on kohaldatav, kehtestatud asjaomase liikmesriigi kehtivate siseriiklike õigusaktide kohaselt.

c) kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi fondivalitsejad või haldurid on kehtivate siseriiklike õigusaktide kohaselt kohustatud tegutsema erapooletult ning skeemist kasu saajate, mitte sponsori, parimates huvides, haldama kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varasid usaldusväärselt ning järgima asjaomase pensionifondi põhikirjas, asutamisdokumentides ja sise-eeskirjades (olenevalt sellest, millised neist on kohaldatavad) või punktis b kirjeldatud õiguslikus või regulatiivses raamistikus sätestatud kitsendusi;

d) punktis a osutatud kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi põhikirja või asutamisdokumentide või asutamist ja tegutsemist reguleerivate eeskirjadega on ette nähtud piirangud investeeringutele, mida kindlaksmääratud hüvitisega pensioniskeem võib teha sponsoreeriva krediidiasutuse või investeerimisühingu emiteeritud omavahenditesse kuuluvatesse instrumentidesse.

4. Kui lõike 1 punktis c osutatud kindlaksmääratud hüvitisega pensionifond hoiab sponsoreeriva krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahenditesse kuuluvaid instrumente, käsitab sponsoreeriv krediidiasutus või investeerimisühing seda osalust kaudse osalusena vastavalt vajadusele kas enda esimese taseme põhiomavahenditesse, enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse või enda teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides. Summa, mis tuleb vastavalt vajadusele maha arvata sponsoreeriva krediidiasutuse või investeerimisühingu kas esimese taseme põhiomavahendite, täiendavate esimese taseme omavahendite või teise taseme omavahendite kirjetest, arvutatakse vastavalt artiklile 15c.

Artikkel 15b

Sünteetilised osalused määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktide f, h ja i kohaldamisel

1. Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktide f, h ja i kohasteks sünteetilisteks osalusteks kapitaliinstrumentides loetakse järgmisi finantstooteid:

a) tuletisinstrumendid, mille alusvaraks on finantssektori ettevõtja kapitaliinstrumendid või mille aluseks olev üksus on finantssektori ettevõtja;

b) garantiid või krediidiriski kaitse, mis on antud kolmandale isikule seoses tema investeeringutega finantssektori ettevõtja kapitaliinstrumendisse.

2. Lõikes 1 sätestatud finantstooted hõlmavad järgmist:

a) investeeringud finantssektori ettevõtja kapitaliinstrumendi kogutulu vahetustehingutesse;

b) finantssektori ettevõtja kapitaliinstrumendi ostuoptsioonid, mille krediidiasutus või investeerimisühing on ostnud;

c) finantssektori ettevõtja kapitaliinstrumendi müügioptsioonid, mille krediidiasutus või investeerimisühing on müünud, või krediidiasutuse või investeerimisühingu mis tahes muud tegelikud või tingimuslikud lepingulised kohustused osta enda omavahenditesse kuuluvaid instrumente;

d) investeeringud finantssektori ettevõtja kapitaliinstrumendi forvardostulepingutesse.

Artikkel 15c

Kaudsete osaluste arvutamine määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktide f, h ja i kohaldamisel

Kaudsete osaluste summa, mis kuulub määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktide f, h ja i kohaselt esimese taseme põhiomavahendite kirjetest mahaarvamisele, arvutatakse ühel järgmistest viisidest:

a) kasutades artiklis 15d sätestatud vaikimisi meetodit;

b) kui krediidiasutus või investeerimisühing tõendab pädevale asutusele teda rahuldaval viisil, et artiklis 15d kirjeldatud meetod on ülemäära koormav, siis kasutades artiklis 15e kirjeldatud struktuuripõhist meetodit. Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei kasuta artiklis 15e kirjeldatud struktuuripõhist meetodit kõnealuste mahaarvamiste arvutamiseks seoses investeeringutega artikli 15a lõike 1 punktides d ja e osutatud vaheüksustesse.

Artikkel 15d

Kaudsete osaluste arvutamise vaikimisi meetod määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktide f, h ja i kohaldamisel

1. Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate kaudsete osaluste summa, mis kuulub määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktide f, h ja i kohaselt mahaarvamisele, arvutatakse järgmiselt:

a) kui kõigi investorite riskipositsioonid asjaomase vaheüksuse suhtes kuuluvad samasse nõudeõiguse järku, võrdub see summa rahastamise protsendiga korrutatuna vaheüksuse poolt hoitavate finantssektori ettevõtja esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide summaga;

b) kui kõigi investorite riskipositsioonid asjaomase vaheüksuse suhtes ei kuulu samasse nõudeõiguse järku, võrdub see summa rahastamise protsendiga korrutatuna järgmistest summadest väiksemaga: i) vaheüksuse hoitavate finantssektori ettevõtja esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide summa; ii) krediidiasutuse või investeerimisühingu riskipositsioon vaheüksuse suhtes koos kogu muu vaheüksusele antud rahastamisega, mis kuulub krediidiasutuse või investeerimisühingu riskipositsiooniga samasse nõudeõiguse järku.

2. Lõike 1 punktis b sätestatud arvutusmeetodit kasutatakse rahastamise iga seeria puhul, mis kuulub krediidiasutuse või investeerimisühingu antud rahastamisega samasse nõudeõiguse järku.

3. Lõike 1 kohaldamisel tähendab rahastamise protsent vaheüksuse suhtes olevat krediidiasutuse või investeerimisühingu riskipositsiooni jagatuna summaga, mille liidetavateks on krediidiasutuse või investeerimisühingu riskipositsioon vaheüksuse suhtes ja kõik muud selle vaheüksuse suhtes olevad riskipositsioonid, mis kuuluvad krediidiasutuse või investeerimisühingu riskipositsiooniga samasse nõudeõiguse järku.

4. Lõikes 1 sätestatud arvutus tehakse eraldi iga osaluse kohta, mis igal vaheüksustel on finantssektori ettevõtjas.

5. Juhul kui investeeringuid finantssektori ettevõtja esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvatesse instrumentidesse hoitakse järgnevate vaheüksuste või mitme vaheüksuse kaudu kaudselt, määratakse lõikes 1 sätestatud rahastamise protsent kindlaks käesoleva lõike punktis a osutatud summa jagamise teel käesoleva lõike punktis b osutatud summaga:

a) korrutis, mille teguriteks on krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt vaheüksustele antud rahastamise summad, kõnealuste vaheüksuste poolt järgnevatele vaheüksustele antud rahastamise summad ja kõnealuste järgnevate vaheüksuste poolt finantssektori ettevõtjale antud rahastamise summad;

b) korrutis, mille teguriteks on iga vaheüksuse emiteeritud kapitaliinstrumentide või kui see on asjakohane, siis muude instrumentide summad.

6. Lõikes 5 osutatud rahastamise protsent arvutatakse eraldi iga vaheüksuste osaluse kohta finantssektori ettevõtjas ning rahastamise iga seeria kohta, mis kuulub krediidiasutuse või investeerimisühingu ja järgnevate vaheüksuste antud rahastamisega samasse nõudeõiguse järku.

Artikkel 15e

Kaudsete osaluste arvutamise struktuuripõhine meetod määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktide f, h ja i kohaldamisel

1. Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktis f osutatud esimese taseme põhiomavahendite kirjetest mahaarvamisele kuuluv summa võrdub käesoleva määruse artikli 15d lõikes 3 määratletud rahastamise protsendiga korrutatuna vaheüksuse poolt hoitavate krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide summaga.

2. Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktides h ja i osutatud esimese taseme põhiomavahendite kirjetest mahaarvamisele kuuluv summa võrdub käesoleva määruse artikli 15d lõikes 3 määratletud rahastamise protsendiga korrutatuna vaheüksuse poolt hoitavate finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide koondsummaga.

3. Lõigete 1 ja 2 kohaldamisel arvutab krediidiasutus või investeerimisühing iga vaheüksuse puhul eraldi koondsumma, mida vaheüksus hoiab krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, ja koondsumma, mida vaheüksus hoiab muude finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides.

4. Krediidiasutus või investeerimisühing käsitab finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate osaluste summat, mis on arvutatud käesoleva artikli lõike 2 kohaselt, määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 43 osutatud olulise investeeringuna ning arvab selle summa maha kooskõlas kõnealuse määruse artikli 36 lõike 1 punktiga i.

5. Juhul kui investeeringuid esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvatesse instrumentidesse hoitakse järgnevate vaheüksuste või mitme vaheüksuse kaudu kaudselt, kohaldatakse artikli 15d lõikeid 5 ja 6.

6. Kui krediidiasutus või investeerimisühing ei suuda vaheüksuse poolt krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides või finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides hoitavaid koondsummasid täpselt kindlaks määrata, kasutab krediidiasutus või investeerimisühing selliste summade hindamiseks, mida ta ei suuda kindlaks määrata, maksimumsummasid, mida vaheüksus võib oma investeerimisvolituste kohaselt hoida.

7. Kui krediidiasutus või investeerimisühing ei suuda kõnealuste investeerimisvolituste põhjal kindlaks määrata maksimumsummat, mida vaheüksus hoiab krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides või finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, käsitab krediidiasutus või investeerimisühing rahastamise summat, mida ta vaheüksuses hoiab, investeeringuna enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvatesse instrumentidesse ning arvab selle maha kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktiga f.

8. Erandina käesoleva artikli lõikest 7 käsitab krediidiasutus või investeerimisühing rahastamise summat, mida ta hoiab vaheüksuses, väheolulise investeeringuna ning arvab selle maha kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktiga h, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

a) rahastamise summad on väiksemad kui 0,25 % krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme põhiomavahenditest;

b) rahastamise summad on väiksemad kui 10 miljonit eurot;

c) krediidiasutusel või investeerimisühingul ei ole mõistlikult võimalik kindlaks määrata enda nende esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide summasid, mida hoiab vaheüksus.

9. Kui vaheüksusele antud rahastamine on ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiate või osakute vormis, võib krediidiasutus või investeerimisühing käesoleva artikli lõikes 6 sätestatud koondsummade arvutamisel ja nende kohta aruandluse esitamisel tugineda määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 132 sätestatud tingimustel kõnealuse artikli lõikes 5 osutatud kolmandatele isikutele.

Artikkel 15f

Sünteetiliste osaluste arvutamine määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktide f, h ja i kohaldamisel

1. Sünteetiliste osaluste summa, mis kuulub määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktide f, h ja i kohaselt esimese taseme põhiomavahendite kirjetest mahaarvamisele, on järgmine:

a) kauplemisportfelli kuuluvate osaluste puhul: i) optsioonide puhul asjaomaste instrumentide delta ekvivalendi summa, mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotisele; ii) mis tahes muude sünteetiliste osaluste puhul nimiväärtus või tinglik väärtus, olenevalt sellest, kumb neist on kohaldatav;

b) kauplemisportfelliväliste osaluste puhul: i) ostuoptsioonide puhul praegune turuväärtus; ii) mis tahes muude sünteetiliste osaluste puhul nimiväärtus või tinglik väärtus, olenevalt sellest, kumb neist on kohaldatav;

2. Krediidiasutus või investeerimisühing arvab lõikes 1 osutatud sünteetilised osalused maha krediidiasutuse või investeerimisühingu ja vastaspoole vahelise lepingu allkirjastamise kuupäevast arvates.

Artikkel 15g

Oluliste investeeringute arvutamine määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkti i kohaldamisel

1. Selleks et hinnata, kas krediidiasutus või investeerimisühing hoiab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkti i kohaldamisel vastavalt kõnealuse määruse artikli 43 punktile a üle 10 % finantssektori ettevõtja emiteeritud esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvatest instrumentidest, liidavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kokku oma otsestes osalustes olevate pikkade kogupositsioonide summad ning kaudsed osalused kõnealuse finantssektori ettevõtja esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides, millele on osutatud käesoleva määruse artikli 15a lõike 1 punktides d–h.

2. Selleks et hinnata, kas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 43 punktides b ja c sätestatud tingimused on täidetud, võtab pädev asutus arvesse kaudseid ja sünteetilisi osalusi.

Artikkel 15h

Osalused täiendavates esimese taseme omavahendites ja teise taseme omavahendites

Käesoleva määruse artiklites 15a–15f sätestatud metoodikat kohaldatakse mutatis mutandis ka täiendavates esimese taseme omavahendites olevate osaluste suhtes määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punktide a, c ja d kohaldamisel ning teise taseme omavahendites olevate osaluste suhtes kõnealuse määruse artikli 66 punktide a, c ja d kohaldamisel, kusjuures viiteid esimese taseme põhiomavahenditele käsitatakse viidetena kas täiendavatele esimese taseme omavahenditele või teise taseme omavahenditele, olenevalt sellest, milline neist on kohaldatav.

Artikkel 15i

Finantssektori ettevõtjate omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevate kaudsete osaluste mahaarvamise järjekord ja maksimumsumma

1. Kui vaheüksus hoiab finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaid instrumente, täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente ja teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente, arvatakse esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid maha esimesena, täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid teisena ning teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid viimasena, ilma et see piiraks lõikes 2 või 3 sätestatud kohaldatavate piirangute kohaldamist.

2. Kui vaheüksus hoiab krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahenditesse kuuluvaid instrumente, siis arvavad krediidiasutused ja investeerimisühingud lõike 1 kohaldamisel iga osaluse liigi suhtes esimesena maha nende endi omavahenditesse kuuluvates instrumentides olevad osalused.

3. Kui krediidiasutus või investeerimisühing hoiab finantssektori ettevõtja kapitaliinstrumente kaudse osalusena, ei tohi krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahenditest mahaarvatav summa ületada järgmistest summadest väiksemat:

a) kogu rahastamine, mille krediidiasutus või investeerimisühing on vaheüksusele andnud;

b) vaheüksuse poolt hoitavate finantssektori ettevõtja omavahenditesse kuuluvate instrumentide summa.

Artikkel 15j

Firmaväärtus

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktis h sätestatud mahaarvamiste kohaldamisel võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud otsustada, et kõnealuse määruse artikli 46 kohaselt mahaarvamisele kuuluva summa kindlaksmääramisel ei määra nad eraldi kindlaks firmaväärtust.

▼B

Artikkel 16

Prognoositavate maksude mahaarvamised määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkti l ja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punkti f kohaldamisel

1. Tingimusel, et krediidiasutus või investeerimisühing kohaldab raamatupidamistava ja -põhimõtteid, millega on ette nähtud bilansis või kasumiaruandes kajastatud tehingute ja muude sündmustega seotud praeguste ja edasilükkunud maksukohustuste täielik kajastamine, võib krediidiasutus või investeerimisühing olla seisukohal, et prognoositavad maksud on juba arvesse võetud. Pädev asutus peab veenduma, et kõik vajalikud mahaarvamised on tehtud kas kohaldatavate raamatupidamisstandardite või mis tahes muude korrigeerimiste alusel.

2. Kui krediidiasutus või investeerimisühing arvutab oma esimese taseme põhiomavahendeid finantsaruannete alusel, mis on koostatud vastavalt määrusele (EÜ) nr 1606/2002, loetakse lõike 1 tingimus täidetuks.

3. Kui lõikes 1 sätestatud tingimus ei ole täidetud, vähendab krediidiasutus või investeerimisühing oma esimese taseme põhiomavahendite kirjeid selliste praeguste ja edasilükkunud maksude hinnangulise summa võrra, mida ei ole veel kajastatud bilansis ja kasumiaruandes ning mis on seotud tehingute ja muude sündmustega, mis on kajastatud bilansis ja kasumiaruandes. Praeguste ja edasilükkunud maksude hinnanguline summa määratakse kindlaks, kasutades lähenemisviisi, mis vastab ühele määruses (EÜ) nr 1606/2002 sätestatud lähenemisviisile. Edasilükkunud maksude hinnangulist summat ei või saldeerida edasilükkunud tulumaksu varaga, mida ei ole kajastatud finantsaruannetes.







4.

JAGU

Muud mahaarvamised esimese taseme põhiomavahenditest, täiendavatest esimese taseme omavahenditest ja teise taseme omavahenditest

Artikkel 17

Muud finantseerimisasutuste kapitaliinstrumentide mahaarvamised määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 3 kohaldamisel

1. Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 punktis 26 määratletud finantseerimisasutuste osalused kapitaliinstrumentides arvatakse maha järgmise arvutuse kohaselt:

a) kõik instrumendid, mis kvalifitseeruvad need emiteerinud finantseerimisasutuse suhtes kohaldatava äriühinguõiguse alusel ning juhul kui finantseerimisasutuse suhtes kohaldatakse maksevõimenõudeid, ning mis kuuluvad kõrgeimasse regulatiivsete omavahendite tasemesse ilma igasuguste piiranguteta, arvatakse maha esimese taseme põhiomavahendite kirjetest;

b) kõik instrumendid, mis kvalifitseeruvad emitendi suhtes kohaldatava äriühinguõiguse alusel kapitalina ning juhul kui finantseerimisasutuse suhtes kohaldatakse maksevõimenõudeid, ning mis on tähtajatud, katavad esimese ja proportsionaalselt kõige suurema osa kahjust selle tekkimise korral, liigitatakse maksejõuetuse või likvideerimise korral kõigist muudest nõuetest madalamasse nõudeõiguse järku ning neil puuduvad eelis- või eelnevalt kindlaksmääratud väljamaksed, arvatakse maha esimese taseme põhiomavahendite kirjetest;

c) mis tahes allutatud instrumendid, mis katavad kahju tegevuse jätkuvuse korral, sealhulgas kaalutlusõigus tühistada kupongimakseid, arvatakse maha täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest. Kui kõnealuste allutatud instrumentide summa ületab täiendavate esimese taseme omavahendite summa, arvatakse ülejääv summa maha esimese taseme põhiomavahenditest;

d) kõik muud allutatud instrumendid arvatakse maha teise taseme omavahendite kirjetest. Kui kõnealuste allutatud instrumentide summa ületab teise taseme omavahendite summa, arvatakse ülejääv summa maha täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest. Kui täiendavate esimese taseme omavahendite summa on ebapiisav, arvatakse ülejääv summa maha esimese taseme põhiomavahendite kirjetest;

e) kõik muud asjaomase kohaldatava usaldatavusraamistiku kohaselt finantseerimisasutuse omavahenditesse kuuluvad instrumendid või mis tahes muud instrumendid, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing ei suuda tõendada, et need vastavad punktides a, b, c või d sätestatud tingimustele, arvatakse maha esimese taseme põhiomavahendite kirjetest.

2. Lõikega 3 ettenähtud juhtudel kohaldavad krediidiasutused või investeerimisühingud mahaarvamisi, nagu on määrusega (EL) nr 575/2013 ette nähtud seoses osalustega kapitaliinstrumentides vastava mahaarvamist käsitleva lähenemisviisi alusel. Käesoleva lõike kohaldamisel tähendab vastav mahaarvamist käsitlev lähenemisviis lähenemisviisi, millega kohaldatakse mahaarvamist kapitali sama komponendi suhtes, mille alla kapital kvalifitseeruks, kui selle oleks emiteerinud krediidiasutus või investeerimisühing ise.

3. Lõikes 1 osutatud mahaarvamisi ei kohaldata järgmistel juhtudel:

a) kui krediidiasutusele või investeerimisühingule on tegevusloa andnud ja tema üle teostab järelevalvet pädev asutus usaldatavusnõuete kohaselt, mis on samaväärsed nendega, mida kohaldatakse krediidiasutuste või investeerimisühingute suhtes määruse (EL) nr 575/2013 alusel. Kõnealust lähenemisviisi kohaldatakse kolmanda riigi finantseerimisasutuste suhtes üksnes juhul, kui asjaomase kolmanda riigi usaldatavusnõuete samaväärsust on kõnealuse määruse alusel hinnatud ja kui on jõutud järeldusele, et asjaomase kolmanda riigi usaldatavusnõuded on vähemalt samaväärsed liidus kohaldatavate nõuetega;

b) kui finantseerimisasutus on e-raha asutus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/110 ( 6 ) artikli 2 tähenduses ega saa kasu kõnealuse direktiivi artikliga 9 kehtestatud valikulistest eranditest;

c) kui finantseerimisasutus on makseasutus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/64EÜ ( 7 ) artikli 4 tähenduses ega saa kasu kõnealuse direktiivi artikliga 26 kehtestatud erandist;

d) kui finantseerimisasutus on alternatiivse investeerimisfondi valitseja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL ( 8 ) artikli 4 tähenduses või fondivalitseja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ ( 9 ) artikli 2 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 18

Kolmandate riikide kindlustus- ja edasikindlustusandjate kapitaliinstrumendid määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 3 kohaldamisel

1. Osalused kolmanda riigi kindlustus- ja edasikindlustusandjate kapitaliinstrumentides, mille suhtes kohaldatakse solventsusrežiimi, mida on vastavalt direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 227 sätestatud menetlusele hinnatud samaväärseks režiimiga, mis on kehtestatud kõnealuse direktiivi I jaotise VI peatükiga, või mida ei ole hinnatud, arvatakse maha järgmiselt:

a) kõik instrumendid, mis kvalifitseeruvad need emiteerinud kolmanda riigi kindlustus- ja edasikindlustusandja suhtes kohaldatava äriühinguõiguse alusel ning mis kuuluvad kõrgeimasse regulatiivsete omavahendite tasemesse ilma igasuguste piiranguteta kolmanda riigi režiimi alusel, arvatakse maha esimese taseme põhiomavahendite kirjetest;

b) mis tahes allutatud instrumendid, mis katavad kahju tegevuse jätkuvuse korral, sealhulgas kaalutlusõigus tühistada kupongimakseid, arvatakse maha täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest. Kui kõnealuste allutatud instrumentide summa ületab täiendavate esimese taseme omavahendite summa, arvatakse ülejääv summa maha esimese taseme põhiomavahendite kirjetest;

c) kõik muud allutatud instrumendid arvatakse maha teise taseme omavahendite kirjetest. Kui kõnealuste allutatud instrumentide summa ületab teise taseme omavahendite summa, arvatakse ülejääv summa maha täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest. Kui kõnealune ülejääv summa ületab täiendavate esimese taseme omavahendite summa, arvatakse allesjäänud ülejääv summa maha esimese taseme põhiomavahendite kirjetest;

d) kolmanda riigi kindlustus- või edasikindlustusandja puhul, kelle suhtes kohaldatakse maksevõime usaldatavusnõudeid, kõik muud asjaomase kohaldatava solventsusrežiimi kohaselt kolmanda riigi kindlustus- või edasikindlustusandja omavahenditesse kuuluvad instrumendid või mis tahes muud instrumendid, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing ei suuda tõendada, et need vastavad punktides a, b, c või d sätestatud tingimustele, arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest.

2. Kui kolmanda riigi solventsusrežiimi, sealhulgas omavahendeid käsitlevaid eeskirju, on vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ artiklis 227 sätestatud menetlusele hinnatud samaväärseks režiimiga, mis on kehtestatud kõnealuse direktiivi I jaotise VI peatükiga, käsitatakse osalusi kolmanda riigi kindlustus- ja edasikindlustusandjate kapitaliinstrumentides osalustena selliste kindlustus- ja edasikindlustusandjate kapitaliinstrumentides, kellele on antud tegevusluba vastavalt direktiivi 2009/138/EÜ artiklile 14.

3. Käesoleva artikli lõikega 2 ettenähtud juhtudel kohaldavad krediidiasutused või investeerimisühingud mahaarvamisi, nagu ette nähtud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 44 punktiga b, artikli 58 punktiga b ja artikli 68 punktiga b, vajaduse korral kindlustuse omavahendite kirjetes olevate osaluste suhtes.

Artikkel 19

Ettevõtjate kapitaliinstrumendid, mis jäävad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 3 kohaldamisel välja direktiivi 2009/138/EÜ reguleerimisalast

Osalused ettevõtjate kapitaliinstrumentides, mis on arvatud välja direktiivi 2009/138/EÜ reguleerimisalast vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 4, arvatakse maha järgmiselt:

a) kõik instrumendid, mis kvalifitseeruvad need emiteerinud ettevõtja suhtes kohaldatava äriühinguõiguse alusel ning mis kuuluvad kõrgeimasse regulatiivsete omavahendite tasemesse ilma igasuguste piiranguteta, arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest;

b) mis tahes allutatud instrumendid, mis katavad kahju tegevuse jätkuvuse korral, sealhulgas kaalutlusõigus tühistada kupongimakseid, arvatakse maha täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest. Kui kõnealuste allutatud instrumentide summa ületab täiendavate esimese taseme omavahendite summa, arvatakse ülejääv summa maha esimese taseme põhiomavahendite kirjetest;

c) kõik muud allutatud instrumendid arvatakse maha teise taseme omavahendite kirjetest. Kui kõnealuste allutatud instrumentide summa ületab teise taseme omavahendite summa, arvatakse ülejääv summa maha täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest. Kui kõnealune summa ületab täiendavate esimese taseme omavahendite summa, arvatakse allesjäänud ülejääv summa maha esimese taseme põhiomavahendite kirjetest;

d) kõik muud asjaomase kohaldatava solventsusrežiimi kohaselt ettevõtja omavahenditesse kuuluvad instrumendid või mis tahes muud instrumendid, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing ei suuda tõendada, et need vastavad punktides a, b, c või d sätestatud tingimustele, arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest.







III

PEATÜKK

TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID







1.

JAGU

Tagasivõtmise ajendite vorm ja laad

Artikkel 20

Tagasivõtmise ajendite vorm ja laad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 lõike 1 punkti g ja artikli 63 punkti h kohaldamisel

1. Tagasivõtmise ajendid tähendavad kõiki tunnuseid, mis emiteerimise kuupäeval annavad alust arvata, et kapitaliinstrument võetakse tõenäoliselt tagasi.

2. Lõikes 1 osutatud ajendid hõlmavad järgmisi vorme:

a) tagasiostuõigus kombineerituna instrumendi krediidiriski marginaali suurenemisega, kui tagasiostmist ei rakendata;

b) tagasiostuõigus kombineerituna nõudega või investori õigusega konverteerida instrument esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvaks instrumendiks, kui tagasiostmist ei rakendada;

c) tagasiostuõigus kombineerituna viitemäära muutusega, kui krediidiriski marginaal teise viitemäära puhul on suurem kui algne maksumäär miinus vahetustehingute intressimäär;

d) tagasiostuõigus kombineerituna tagasivõtmise summa suurenemisega tulevikus;

e) uuesti turustamise õigus kombineerituna instrumendi krediidiriski marginaali suurenemise või viitemäära muutusega, kui krediidiriski marginaal teise viitemäära puhul on suurem kui algne maksumäär miinus vahetustehingute intressimäär, kui instrumenti ei turustata uuesti;

f) instrumendi turustamine viisil, mis viitab investoritele, et instrument ostetakse tagasi.







2.

JAGU

Põhisumma konverteerimine või allahindamine

Artikkel 21

Põhisumma üleshindamise laad pärast allahindamist määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 lõike 1 punkti n ja artikli 52 lõike 2 punkti c alapunkti ii kohaldamisel

1. Põhisumma allahindamist kohaldatakse proportsionaalselt kõigi nende esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide omanike suhtes, mis hõlmavad sarnast allahindamise mehhanismi ja sama käivitavat taset.

2. Allahindamist käsitatakse ajutisena, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

a) kõik pärast allahindamist tehtavad väljamaksed põhinevad vähendatud põhisummal;

b) üleshindamised põhinevad kasumil pärast seda, kui krediidiasutus või investeerimisühing on teinud lõpliku kasumi kinnitamiseks ametliku otsuse;

c) instrumendi mis tahes üleshindamine või vähendatud põhisumma kohta kupongide maksmine toimub krediidiasutuse või investeerimisühingu täielikul oma äranägemisel, sõltuvalt punktidest d–f tulenevatest piirangutest ning krediidiasutusel või investeerimisühingul puudub kohustus teatavate asjaolude korral teostada üleshindamine või kiirendada seda;

d) üleshindamine teostatakse proportsionaalselt sarnaste täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide vahel, mille suhtes kohaldati allahindamist;

e) instrumendi üleshindamise ja vähendatud põhisummalt kupongi maksmise maksimaalne summa võrdub krediidiasutuse või investeerimisühingu kasum korrutatuna punktides 1 ja 2 määratletud summade jagatisega: 1) krediidiasutuse või investeerimisühingu kõigi täiendavate esimese taseme omavahendite hulka kuuluvate instrumentide nimiväärtuse summa enne allahindamisele kuuluvate instrumentide allahindamist; 2) krediidiasutuse või investeerimisühingu esimese taseme omavahendid kokku;

f) mis tahes üleshinnatavate summade ja vähendatud põhisummalt kupongide maksete summat käsitatakse maksena, mille tulemusena vähenevad esimese taseme põhiomavahendid ja mille suhtes koos muude esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvatelt instrumentidelt tehtavate väljamaksetega kehtivad piirangud, mis on seotud väljamaksete maksimumsummaga, nagu osutatud direktiivi 2013/36/EL artikli 141 lõikes 2, ning mis on üle võetud siseriiklikesse õigusnormidesse.

3. Lõike 2 punkti e kohaldamisel tehakse arvutus üleshindamise hetkel.

Artikkel 22

Käivitava sündmuse kindlakstegemise menetlused ja ajastus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 lõike 1 punkti n kohaldamisel

1. Kui krediidiasutus või investeerimisühing on teinud kindlaks, et esimese taseme põhiomavahendite määr on langenud alla taseme, mis käivitab instrumentide konverteerimise või allahindamise määruse (EL) nr 575/2013 I osa II jaotises sätestatud nõuete kohaldamise tasemel, otsustab krediidiasutuse või investeerimisühingu juhtorgan või mis tahes teine asjaomane organ, et käivitav sündmus on toimunud ning et on tagasivõetamatu kohustus hinnata instrument alla või konverteerida.

2. Allahinnatav või konverteeritav summa määratakse kindlaks võimalikult kiiresti ja kuni ühe kuu jooksul alates hetkest, mil tehti otsus, et käivitav sündmus on lõike 1 kohaselt toimunud.

3. Pädev asutus võib nõuda, et lõikes 2 osutatud ühe kuu pikkust tähtaega vähendatakse juhul, kui ta leiab, et piisava kindlusega on tuvastatud allahinnatav või konverteeritav summa või juhul, kui ta on seisukohal, et vaja on kohest konverteerimist või allahindamist.

4. Kui vastavalt täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente reguleerivatele sätetele on nõutud allahinnatava või konverteeritava summa sõltumatu hindamine või kui pädev asutus nõuab sõltumatut hindamist allahinnatava või konverteeritava summa kindlakstegemiseks, tagab krediidiasutuse või investeerimisühingu juhtorgan või mis tahes teine asjaomane organ, et seda tehakse viivitamata. Kõnealune sõltumatu hindamine viiakse läbi võimalikult kiiresti ja see ei takista krediidiasutust või investeerimisühingut täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvat instrumenti alla hindamast või konverteerimast ning käesoleva lõike punktide b ja c nõudeid täitmast.







3.

JAGU

Instrumentide tunnused, mis võivad takistada rekapitaliseerimist

Artikkel 23

Instrumentide tunnused, mis võivad takistada rekapitaliseerimist määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 lõike 1 punkti o kohaldamisel

Tunnused, mis võivad takistada krediidiasutuse või investeerimisühingu rekapitaliseerimist, on seotud sätetega, millega nõutakse, et krediidiasutus või investeerimisühing kompenseerib olemasolevatele kapitaliinstrumentide omanikele uue kapitaliinstrumendi emiteerimise.







4.

JAGU

Eriotstarbeliste ettevõtjate kasutamine omavahenditesse kuuluvate instrumentide kaudseks emiteerimiseks

Artikkel 24

Eriotstarbeliste ettevõtjate kasutamine omavahenditesse kuuluvate instrumentide kaudseks emiteerimiseks määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 lõike 1 punkti p ja artikli 63 punkti n kohaldamisel

1. Kui määruse (EL) nr 575/2013 I osa II jaotise 2. peatüki kohaselt konsolideeritav krediidiasutus või investeerimisühing või üksus emiteerib kapitaliinstrumendi, mille märgib eriotstarbeline ettevõtja, ei kajastata kõnealust kapitaliinstrumenti krediidiasutuse või investeerimisühingu või eespool nimetatud üksuse tasandil kõrgema kvaliteediga kapitalina kui eriotstarbelisele ettevõtjale emiteeritud madalaima kvaliteediga kapital ja eriotstarbelise ettevõtja poolt kolmandale isikule emiteeritud kapital. Kõnealust nõuet kohaldatakse usaldatavusnõuete kohaldamisel konsolideeritud, allkonsolideeritud või individuaalsel tasemel.

2. Eriotstarbelise ettevõtja emiteeritud instrumentide omanike õigused ei ole soodsamad õigustest, mis oleksid juhul, kui instrumendi oleks emiteerinud konsolideerimise alla kuuluv krediidiasutus või investeerimisühing või üksus otse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 I osa II jaotise 2. peatükile.

▼M3

Artikkel 24a

Väljamaksed omavahenditesse kuuluvatelt instrumentidelt – laiapõhjalised turuindeksid

1. Intressimäära indeksit käsitatakse laiapõhjalise turuindeksina, kui see vastab kõigile järgmistele tingimustele:

a) seda kasutatakse pankadevaheliste laenuintressimäärade määramiseks ühes või mitmes valuutas;

b) seda kasutatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt samas valuutas väljastatud ujuva intressimääraga võla viiteintressimäärana, kui see on asjakohane;

c) seda arvutab keskmise intressimäärana asutus, mis on indeksis osalevatest krediidiasutustest ja investeerimisühingutest (edaspidi „paneel”) sõltumatu;

d) kõik selle indeksi alusel määratud intressimäärad põhinevad kõnealusel pankadevahelisel turul tegutsevate krediidiasutuste ja investeerimisühingute paneeli poolt esitatud noteeringutel;

e) punktis c osutatud paneeli koosseis tagab liikmesriigis tegutsevate krediidiasutuste ja investeerimisühingute piisava esinduslikkuse taseme.

2. Lõike 1 punkti e kohaldamisel loetakse piisav esinduslikkuse tase saavutatuks ühel järgmistest juhtudest:

a) kui lõike 1 punktis c osutatud paneeli kuulub enne, kui intressimäära määramiseks kohaldatakse noteeringute mis tahes diskonteerimist, vähemalt kuus erinevat osalist;

b) kui on täidetud kõik järgmised tingimused: i) lõike 1 punktis c osutatud paneeli kuulub enne, kui intressimäära määramiseks kohaldatakse noteeringute mis tahes diskonteerimist, vähemalt neli erinevat osalist; ii) lõike 1 punktis c osutatud paneeli osalised esindavad vähemalt 60 % seotud turust.

3. Lõike 2 punkti b alapunktis ii osutatud seotud turg on tegelike paneelis osalejate varade ja kohustuste summa omavääringus, jagatuna asjaomases liikmesriigis tegutsevate krediidiasutuste, sealhulgas seal asutatud filiaalide, ning asjaomases liikmesriigis tegutsevate rahaturufondide varade ja kohustuste summaga omavääringus.

4. Aktsiaindeksit käsitatakse laiapõhjalise turuindeksina, kui see on vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 344 nõuetekohaselt diversifitseeritud.

▼B







IV

PEATÜKK

ÜLDNÕUDED







1.

JAGU

Indeksipõhistest osalustest tulenevad kaudsed osalused

Artikkel 25

Konservatiivsuse määr, mida nõutakse aluspositsiooni hinnangutes, mida kasutatakse alternatiivina aluspositsiooni arvutamisele määruse (EL) nr 575/2013 artikli 76 lõike 2 kohaldamisel

1. Hinnang on piisavalt konservatiivne, kui täidetud on üks järgmistest tingimustest:

a) kui indeksi investeerimisvolitusega on ette nähtud, et finantssektori ettevõtja kapitaliinstrument, mis on osa indeksist, ei või ületada indeksis maksimaalset osakaalu, kasutab krediidiasutus või investeerimisühing kõnealust osakaalu osaluse sellise väärtuse hinnanguna, mis arvatakse maha esimese taseme põhiomavahendite, täiendavate esimese taseme omavahendite või teise taseme omavahendite kirjetest vastavalt artikli 17 lõikele 2 või esimese taseme põhiomavahenditest juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei saa kindlaks teha osaluse täpset laadi;

b) kui krediidiasutus või investeerimisühing ei suuda kindlaks teha punktis a osutatud maksimaalset osakaalu ja kui indeks hõlmab investeerimisvolituse või muu asjakohase teabe kohaselt finantssektori ettevõtjate kapitaliinstrumente, arvab krediidiasutus või investeerimisühing indeksipõhiste osaluste kogusumma maha esimese taseme põhiomavahendite, täiendavate esimese taseme omavahendite või teise taseme omavahendite kirjetest vastavalt artikli 17 lõikele 2 või esimese taseme põhiomavahenditest juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing ei saa kindlaks teha osaluse täpset laadi.

2. Lõike 1 kohaldamisel kohaldatakse järgmist:

a) indeksipõhisest osalusest tulenev kaudne osalus tähendab osakaalu indeksis, investeerituna indeksisse kuuluvate finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse, täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse ja teise taseme omavahenditesse kuuluvatesse instrumentidesse;

b) indeks hõlmab, kuid ei ole nendega piiratud, indeksifonde, aktsia- või võlakirjaindekseid või mis tahes muud skeemi, kus alusinstrument on finantssektori ettevõtja emiteeritud kapitaliinstrument.

Artikkel 26

Mida tähendab „tegevuslikult koormav” määruse (EL) nr 575/2013 artikli 76 lõike 3 kohaldamisel

1. Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 76 lõike 3 kohaldamisel tähendab „tegevuslikult koormav” olukordi, mille korral aluspositsioonide arvessevõtmise meetodi alaline kohaldamine finantssektori ettevõtjates olevate kapitaliosaluse suhtes on pädevate asutuste hinnangul põhjendamatu. Tegevuslikult koormavate olukordade laadi hindamisel võtavad pädevad asutused arvesse kõnealuste positsioonide väheolulisust ja lühikest hoidmisperioodi. Lühikese hoidmisperioodi korral peab krediidiasutus või investeerimisühing tõendama, et indeksi likviidsus on tugev.

2. Lõike 1 kohaldamisel loetakse positsiooni väheoluliseks, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:

a) indeksipõhistest osalustest tulenev individuaalne neto riskipositsioon, mõõdetuna enne mis tahes aluspositsioonide arvessevõtmise meetodi kohaldamist, ei ületa 2 % esimese taseme põhiomavahendite kirjetest, nagu arvutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 46 lõike 1 punktis a;

b) indeksipõhistest osalustest tulenev agregeeritud neto riskipositsioon, mõõdetuna enne mis tahes aluspositsioonide arvessevõtmise meetodi kohaldamist, ei ületa 5 % esimese taseme põhiomavahendite kirjetest, nagu arvutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 46 lõike 1 punktis a;

c) indeksipõhistest osalustest tulenev agregeeritud neto riskipositsioonide summa, mõõdetuna enne mis tahes aluspositsioonide arvessevõtmise meetodi kohaldamist, ja mis tahes muu osalus, mis tuleb maha arvata vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktile h, ei ületa 10 % esimese taseme põhiomavahendite kirjetest, nagu arvutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 46 lõike 1 punktis a.







2.

JAGU

Järelevalve luba omavahendite vähendamiseks

Artikkel 27

„Jätkusuutlikkuse” tähendus krediidiasutuse või investeerimisühingu tulu teenimise suutlikkuse seisukohast määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõike 1punkti a kohaldamisel

„Jätkusuutlik” krediidiasutuse või investeerimisühingu tulu teenimise suutlikkuse seisukohast määruse (EL) nr 575/2013 artikli 78 lõike 1 punkti a alusel tähendab, et krediidiasutuse või investeerimisühingu kasumlikkus pädeva asutuse hinnangul on jätkuvalt kindlal alusel või puuduvad märgid negatiivsest muutusest pärast instrumendi asendamist samade või kõrgema kvaliteediga omavahenditesse kuuluvate instrumentidega sellel kuupäeval ja lähitulevikus. Pädeva asutuse hinnangus võetakse arvesse krediidiasutuse või investeerimisühingu kasumlikkust stressiolukorras.

Artikkel 28

Sellise taotluse menetluskord ja käsitlemise aeg, mille krediidiasutus või investeerimisühing esitab instrumentide tagasivõtmiseks, vähendamiseks ja tagasiostmiseks – määruse (EL) nr 575/2013 artikli 77 kohaldamisel

1. Omavahenditesse kuuluvate instrumentide tagasiv