02018R1976 — ET — 08.04.2020 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:









▼B

▼M1

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1976,

14. detsember 2018,

milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad purilennukilendude ja purilennuki lennumeeskonna liikmete lubade suhtes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1139

▼B







Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

▼M1

1. Käesoleva määrusega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad lendude tegemiseks purilennukitega, mis vastavad määruse (EL) 2018/1139 artikli 2 lõike 1 punkti b alapunktides i ja ii sätestatud tingimustele, ning purilennukipiloodi lubade ja nendega seotud pädevusmärgete, õiguste ja tunnistuste väljaandmiseks ja pikendamiseks.

▼B

Artikkel 2

Mõisted

▼M1

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid ja kui mõisted ei ole käesolevas artiklis määratletud teisiti, määruse (EL) nr 1178/2011 artikli 2 mõisteid:

▼B

1) „purilennuk“ – õhust raskem õhusõiduk, mille tõstejõud moodustub õhu dünaamilisest vastumõjust selle püsilennupindadele ning mis ei vaja vabalennuks mootorit;

2) „mootor“ – seade, mida kasutatakse või mis on mõeldud kasutamiseks mootorpurilennuki jõuallikana;

3) „mootorpurilennuk“ – ühe või mitme mootoriga purilennuk, millel seisatud mootori(te)ga olekus on purilennuki omadused;

4) „äriline lennutegevus“ – purilennukiga tasu eest teostatav avalikkusele kättesaadav lennutegevus või lennutegevus, mida, juhul kui see ei ole avalikkusele kättesaadav, teostatakse ettevõtja ja kliendi vahelise lepingu alusel, kusjuures klient ei oma kontrolli ettevõtja üle;

5) „võistluslend“ – mis tahes lend, kus purilennukit kasutatakse lennuralliks või -võistlusteks, sh lennuralliks või -võistlusteks harjutamiseks ning asjaomase lennuralli või võistluse toimumise kohta või sealt tagasi lendamiseks;

6) „demonstratsioonlend“ – purilennukilend, mida tehakse avalikkuse jaoks korraldatud reklaamitud üritusel näitamiseks või meelelahutuse pakkumiseks, sh demonstratsioonlennuks harjutamiseks ning reklaamitud ürituse toimumise kohta või sealt tagasi lendamiseks;

7) „tutvustuslend“ – rahalise või muu tasu eest tehtav mis tahes lend purilennukiga, mis hõlmab lühikest lennureisi, mille komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 ( 1 ) artiklis 10a osutatud koolitusorganisatsioon või lennuspordi või harrastuslennunduse edendamiseks loodud organisatsioon on korraldanud uute õpilaste või liikmete leidmiseks;

8) „vigurlend“ – ettekavatsetud manööver, millega kaasneb purilennuki lennuasendi äkkmuutus, lendamine ebatavalises asendis või kiiruse ebatavaline muutus, mida ei ole vaja tavalennuks ega muuks kui vigurlennuloa, vigurlennutunnistuse või vigurlennupädevusmärke saamiseks ette nähtud lennuõppeks;

9) „peamine tegevuskoht“ – purilennukikäitaja peakontor või registreeritud asukoht, kus toimub põhiline finantstegevus ja käesolevas määruses osutatud tegevuse kontrollimine;

▼M1

10) „kuivrendi leping (dry lease agreement)“ – ettevõtjatevaheline leping, mille kohaselt purilennukit käitatakse rendilevõtja vastutusel;

▼M1

11) „riiklik luba“ – piloodiluba, mille liikmesriik on siseriiklike õigusaktide kohaselt välja andnud enne käesoleva määruse III lisa (SFCL-osa) või määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) kohaldamise alguskuupäeva;

12) „SFCL-osa kohane luba“ – käesoleva määruse III lisa (SFCL-osa) nõuetele vastav lennumeeskonna liikme luba;

13) „muutmisaruanne“ – aruanne, mille alusel võib loa muuta SFCL-osa kohaseks loaks;

▼B

Artikkel 3

Lennutegevus

1. Purilennukite käitajad käitavad purilennukeid kooskõlas II lisas sätestatud nõuetega.

Esimest lõiku ei kohaldata komisjoni määruse (EL) nr 748/2012 ( 2 ) artiklite 8 ja 9 kohaste projekteerimisorganisatsioonide ja artikli 9 kohaste tootjaorganisatsioonide suhtes, kes käitavad purilennukitüübi kasutuselevõtu või ümberehitamisega seotud lende oma õiguste piires.

2. Määruse (EL) 2018/1139 artikli 30 lõike 1 punkti a kohaselt alustavad purilennukite käitajad ärilist lennutegevust alles pärast seda, kui nad on pädevale asutusele esitanud deklaratsiooni, et nad suudavad täita purilennukite käitamisega seotud kohustusi ja neil on selleks vastavad vahendid.

Esimest lõiku ei kohaldata järgmiste purilennukilendude suhtes:

a) lennud, mille kulud jagatakse, tingimusel et purilennukilennuga seotud otseseid kulusid ning purilennuki ladustamise, kindlustamise ja hooldamisega seotud iga-aastaseid kulusid kannavad proportsionaalselt pardalviibijad;

b) võistluslennud või demonstratsioonlennud, tingimusel et kõnealuste lendude eest makstav rahaline või muu tasu ei hõlma enamat kui purilennukilennuga seotud otseste kulude katmist ja proportsionaalset panust purilennuki ladustamise, kindlustamise ja hooldamisega seotud iga-aastaste kulude kandmisse ning et saadud auhinnad ei ole suuremad kui pädeva asutuse kindlaksmääratud piirväärtus;

c) tutvustuslennud, langevarjuhüpetega seotud lennud, purilennuki pukseerimine või vigurlennud, mida käitab määruse (EL) nr 1178/2011 artiklis 10a osutatud koolitusorganisatsioon, mille peamine tegevuskoht asub liikmesriigis, või lennuspordi või harrastuslennunduse edendamiseks loodud organisatsioon, tingimusel et organisatsioon käitab purilennukit kas omandiõiguse või kuivrendilepingu alusel, et lennust ei saada organisatsioonist väljaspool jagatavat kasu ja et selliste lendude käitamine moodustab ainult väikese osa organisatsiooni tegevusest;

d) õppelennud, mida korraldab määruse (EL) nr 1178/2011 artiklis 10a osutatud koolitusorganisatsioon, mille peamine tegevuskoht asub liikmesriigis.

▼M1

Artikkel 3a

Piloodiload ja tervisetõendid

1. Ilma et see piiraks komisjoni delegeeritud määruse (EL) ( 3 ) kohaldamist, täidavad käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud õhusõidukite piloodid käesoleva määruse III lisas (SFCL-osa) ja määruse (EL) nr 1178/2011 IV lisas (MED-osa) sätestatud tehnilisi nõudeid ja haldusmenetlusi.

2. Erandina loaomanike õigustest, mis on kindlaks määratud käesoleva määruse III lisas (SFCL-osa), võivad selliste lubade omanikud teha artikli 3 lõike 2 punktides a–d osutatud lende ilma, et nad vastaksid käesoleva määruse III lisa (SFCL-osa) punkti SFCL.115 alapunkti a alapunkti 3 nõuetele.

3. Liikmesriik võib anda purilennuki piloodiloa (SPL) koolituskursusel osalevale piloodiõpilasele loa kasutada piiratud õigusi ilma järelevalveta enne, kui õpilane on täitnud kõik käesoleva määruse III lisa (SFCL-osa) kohaselt SPLi väljaandmiseks vajalikud nõuded, järgmistel tingimustel:

a) antud õiguste ulatus põhineb ohutusriskide hindamisel asjaomase liikmesriigi poolt, võttes arvesse vastava piloodipädevuse omandamiseks vajaliku koolituse mahtu;

b) õigusi kohaldatakse ainult järgmise suhtes: i) loa andnud liikmesriigi territoorium tervikuna või osa sellest ning ii) loa andnud liikmesriigis registreeritud purilennukid;

c) sellise loa omaniku puhul, kes taotleb purilennukipiloodi luba, võetakse arvesse sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni (ATO) või deklareeritud koolitusorganisatsiooni (DTO) soovituse alusel läbitud koolitust;

d) liikmesriik esitab komisjonile ja Euroopa Liidu Lennundusohutusametile (EASA) iga kolme aasta järel aruande ja ohutusriskide hinnangu;

e) liikmesriik jälgib käesoleva lõike alusel väljaantud lubade kasutamist, et tagada lennundusohutuse vastuvõetav tase ning võtta kõrgenenud ohutusriski või mõne ohutusalase probleemi avastamise korral asjakohaseid meetmeid.

Artikkel 3b

Olemasolevad piloodiload ja riiklikud tervisetõendid

1. FCL-osa kohased purilennukiload ning nendega seotud õigused, pädevusmärked ja sertifikaadid, mille liikmesriik on välja andnud enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva, loetakse väljaantuks käesoleva määruse kohaselt. Kui liikmesriigid annavad lube uuesti välja halduslikel põhjustel või loaomanike taotlusel, asendavad nad need load lubadega, mis vastavad määruse (EL) nr 1178/2011 VI lisas (ARA-osa) sätestatud vormile.

2. Kui liikmesriik annab lõike 1 kohaselt uuesti välja lube ning nendega seotud õigusi, pädevusmärkeid ja tunnistusi, teeb ta vajaduse korral järgmist:

a) kannab kõik FCL-osa kohastel lubadel seni kinnitatud õigused üle uuele loavormile;

b) muudab määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) punkti FCL.800 kohaselt välja antud vigurlennupädevusmärked käesoleva määruse III lisa (SFCL-osa) punkti SFCL.200 alapunkti c kohasteks edasijõudnute vigurlennupädevusmärgeteks;

c) kannab FCL-osa kohase loaga seotud lennuinstruktori tunnistuse kehtivusaja piloodi logiraamatusse või annab välja samaväärse dokumendi. Pärast kõnealuse kehtivusaja lõppu võivad piloodid kasutada instruktori õigusi üksnes juhul, kui nad täidavad käesoleva määruse III lisa (SFCL-osa) punkti SFCL.360 nõudeid.

3. Liikmesriigi poolt enne käesoleva määruse III lisa (SFCL-osa) kohaldamise alguskuupäeva välja antud riiklike purilennukilubade omanikel lubatakse jätkata oma lubadest tulenevate õiguste kasutamist kuni 8. aprillini 2021. Selleks kuupäevaks muudavad liikmesriigid kõnealused load SFCL-osa kohasteks lubadeks ning nendega seotud pädevusmärgeteks, õigusteks ja tunnistusteks, võttes arvesse määruse (EL) nr 1178/2011 artikli 4 lõigete 4 ja 5 nõuetele vastavas muutmisaruandes sätestatud elemente.

4. Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud loaga seotud riiklikud piloodi tervisetõendid, mille liikmesriik on välja andnud enne käesoleva määruse III lisa (SFCL-osa) kohaldamise alguskuupäeva, jäävad kehtima kuni nende järgmise pikendamise kuupäevani või kuni 8. aprillini 2021, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem. Selliste tervisetõendite kehtivuse pikendamine toimub määruse (EL) nr 1178/2011 IV lisa (MED-osa) nõuete kohaselt.

Artikkel 3c

Enne käesoleva määruse kohaldamiskuupäeva alanud koolituse arvestamine

1. Vastavalt käesoleva määruse III lisale (SFCL-osa) loetakse SFCL-osa kohaste lubade ning nendega seotud õiguste, pädevusmärgete või tunnistuste väljaandmisel käesoleva määruse nõuetele vastavaks määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) kohane koolitus, mis algas enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva.

2. Chicago konventsiooni 1. lisa kohaseid koolitusi, mis algasid enne käesoleva määruse või määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) kohaldamise alguskuupäeva, võetakse SFCL-osa kohaste lubade väljaandmisel arvesse arvestusaruande alusel, mille liikmesriik on koostanud EASAga konsulteerides.

3. Lõikes 2 osutatud arvestusaruandes kirjeldatakse koolituse ulatust, märgitakse, millised SFCL-osa nõuded loetakse täidetuks, ning vajaduse korral nõuded, mida taotleja peab täitma SFCL-osa kohase loa saamiseks. Aruanne sisaldab kõigi selliste dokumentide koopiaid, mis tõendavad koolituse ulatust, ning koolituse alustamise aluseks olnud siseriiklike eeskirjade ja menetluste koopiaid.

Artikkel 3d

Koolitusorganisatsioonid

1. Käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud piloodilube välja andvad koolitusorganisatsioonid peavad vastama määruse (EL) nr 1178/2011 artikli 10a nõuetele.

2. Lõikes 1 osutatud koolitusorganisatsioonid, kellel on määruse (EL) nr 1178/2011 VII lisa (ORA-osa) kohane sertifikaat või kes on enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva esitanud määruse (EL) nr 1178/2011 VIII lisa (DTO-osa) kohase deklaratsiooni, peavad vajaduse korral kohandama oma koolitusprogramme hiljemalt 8. aprilliks 2021.

▼B

Artikkel 4

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates 9. juulist 2019.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

MÕISTED

[DEF-OSA]

▼M1

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid ja kui mõisted ei ole käesolevas lisas määratletud teisiti, komisjoni määruse (EL) nr 1178/2011 artiklis 2 ning I lisa (FCL-osa) punktis FCL.010 sätestatud mõisteid:

▼B

1. „nõuete täitmise aktsepteeritud meetodid“ (AMC) – ameti vastu võetud mittesiduvad standardid, millega selgitatakse määruse (EL) 2018/1139 ning selle delegeeritud ja rakendusaktide nõuete täitmise vahendeid;

2. „nõuete täitmise alternatiivsed meetodid“ (AltMoC) – olemasolevate nõuete täitmise aktsepteeritud meetodite (AMC) alternatiivid või uued võimalikud meetodid määruse (EL) 2018/1139 ning selle delegeeritud ja rakendusaktide täitmiseks, mille puhul amet ei ole nõuete täitmise aktsepteeritud meetodeid kehtestanud;

3. „õhusõiduki kapten“ (PIC) – lendu juhtima ja lennu ohutuse eest vastutama määratud piloot;

4. „õhusõiduki lennukäsiraamat“ (AFM) – dokument, mis sisaldab asjaomase purilennukiga seotud kohaldatavaid ja kinnitatud käitamispiiranguid ning teavet;

5. „psühhoaktiivne aine“ – alkohol, opioidid, kannabinoidid, rahustid ja uinutid, kokaiin, muud psühhostimulaatorid, hallutsinogeenid ja lenduvad lahustid, välja arvatud kohv ja tubakas;

6. „kriitilised lennuetapid“ – start, lõpplähenemine, katkestatud lähenemine, maandumine ja õhusõiduki kapteni äranägemisel mis tahes muud lennu etapid, mis on purilennuki ohutu käitamise seisukohalt olulised;

7. „käitamiskoht“ – koht, välja arvatud lennuväli, mille õhusõiduki kapten või käitaja on valinud maandumiseks või stardiks;

8. „meeskonnaliige“ – käitaja poolt määratud isik, kes täidab purilennuki pardal ülesandeid; kui tegu ei ole õhusõiduki kapteni endaga, siis õhusõiduki kapteni alluvuses;

9. „elektrooniline lennudokumentatsioon“ (EFB) – elektrooniline infosüsteem, mis hõlmab lennumeeskonnale mõeldud seadmeid ja rakendusi, mis võimaldavad salvestada, uuendada, kuvada ja töödelda elektroonilise lennudokumentatsiooni ülesandeid, et toetada lennutegevust või -ülesandeid;

10. „ohtlikud kaubad“ – kaubad või ained, mis võivad kahjustada tervist, ohutust, vara või keskkonda ning mis on loetletud tehnilistes juhendites esitatud ohtlike kaupade loetelus või mida liigitatakse vastavalt nendele juhenditele;

11. „tehnilised juhendid“ – ICAO välja antud dokumendi „Ohtlike kaupade ohutu õhuveo tehnilised juhendid“ uusim kehtiv väljaanne koos lisade ja täiendustega, avaldatud numbri 9284-AN/905 all;

12. „purilennuki erilend“ – mis tahes äriline või mitteäriline lennutegevus, kus purilennuki kasutamise peamine eesmärk ei ole tavapärased spordi- või harrastuslennud, vaid langevarjulennud, uudiste-, tele- või filmilennud, demonstratsioonlennud või muud seesugused erilennud;

▼M1

13. „öö“ – ajavahemik õhtuse päevavalguse lõpu ja hommikuse päevavalguse alguse vahel. Päevavalgus lõpeb õhtul, kui päikeseketta keskpunkt asub 6° allpool horisonti ja algab hommikul, kui päikeseketta keskpunkt asub 6° allpool horisonti;

▼M1

14. „lennueksam“ – loa või pädevusmärke väljaandmiseks või õiguse pikendamiseks vajalik oskuste tõendamine, sealhulgas suuline teadmiste kontroll vastavalt vajadusele;

15. „atesteerimine“ – oskuste, teadmiste ja hoiakute tõendamine instruktori või kontrollpiloodi loa esmaseks väljaandmiseks, pikendamiseks või taastamiseks;

16. „lennuaeg“ – a) isestartivate purilennukite ja fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite puhul ajavahemik õhusõiduki stardiks liikuma hakkamise algusest kuni lõpliku peatumiseni pärast lennu lõppemist; b) purilennukite puhul ajavahemik purilennuki maapealsest õhkutõusu eesmärgil liikumahakkamisest kuni purilennuki lõpliku peatumiseni pärast lennu lõppemist;

17. „lennuoskuse tasemekontroll“ – käesoleva määrusega kehtestatud hiljutise lennukogemuse nõuete täitmiseks vajalik oskuste tõendamine, sealhulgas suuline teadmiste kontroll vastavalt vajadusele;

18. „soololend“ – lend, mille jooksul piloodiõpilane viibib õhusõiduki pardal üksi;

19. „marsruutlend“ – stardialalt algav lend, mida käitatakse standardseid navigatsiooniprotseduure kasutades väljaspool nähtavuspiiri või pädeva asutuse kindlaksmääratud vahemaad.

▼B









II LISA

PURILENNUKILENNUD

[SAO-OSA]

GEN-ALAJAGU

ÜLDNÕUDED

SAO.GEN.100 Kohaldamisala

Käesolevas alajaos kehtestatakse vastavalt artiklile 3 nõuded, mida peavad täitma muud purilennukikäitajad kui artikli 3 lõike 1 teises lõigus osutatud projekteerimis- või tootjaorganisatsioonid.

SAO.GEN.105 Pädev asutus

Pädev asutus on selle liikmesriigi määratud asutus, kus asub käitaja peamine tegevuskoht, või kui käitajal puudub peamine tegevuskoht, siis selle liikmesriigi määratud asutus, kus käitaja asub või elab. Pädeva asutuse suhtes kohaldatakse vastavalt määruse (EL) nr 965/2012 artikli 1 lõikele 7 kõnealuse määruse artiklis 3 sätestatud nõudeid.

SAO.GEN.110 Nõuete täitmise tõendamine

a) Kui seda nõuab pädev asutus, kes kontrollib kooskõlas määruse (EL) nr 965/2012 II lisa punkti ARO.GEN.300 alapunkti a alapunktiga 2, kas käitaja täidab jätkuvalt asjakohaseid nõudeid, peab asjaomane käitaja tõendama, et ta täidab määruse (EL) 2018/1139 V lisas sätestatud olulisi nõudeid ja käesoleva määruse nõudeid.

b) Nõuete täitmise tõendamiseks võib käitaja kasutada järgmisi võimalusi: 1) nõuete täitmise aktsepteeritud meetodid (AMC); 2) nõuete täitmise alternatiivsed meetodid (AltMoC).

SAO.GEN.115 Tutvustuslennud

Tutvustuslendude suhtes kohaldatakse järgmist:

a) neid käitatakse päeva ajal visuaallennureeglite (VFR) kohaselt ning

b) nende ohutuse üle teostab järelevalvet isik, kelle on määranud tutvustuslendude eest vastutav organisatsioon.

SAO.GEN.120 Viivitamata reageerimine ohutusprobleemile

Käitaja peab rakendama:

a) pädeva asutuse poolt määruse (EL) nr 965/2012 II lisa punkti ARO.GEN.135 alapunkti c kohaselt nõutavaid ohutusmeetmeid ning

b) lennukõlblikkusdirektiive ja muud ameti poolt määruse (EL) 2018/1139 artikli 77 lõike 1 punkti h kohaselt esitatud kohustuslikku teavet.

▼M1

SAO.GEN.125 Õhusõidukikapteni määramine

Käitaja määrab õhusõidukikapteni, kellel on käesoleva määruse III lisa kohane õhusõidukikapteni kvalifikatsioon.

▼B

SAO.GEN.130 Õhusõiduki kapteni kohustused

Õhusõiduki kapten:

a) vastutab purilennukilennu ajal purilennuki ning selle pardal olevate isikute ohutuse eest;

b) vastutab lennu alustamise, jätkamise või lõpetamise eest ohutuse huvides;

c) tagab, et täidetakse kõiki käitamisprotseduure ja kontroll-lehti;

d) alustab lendu üksnes juhul, kui ta on veendunud, et on täidetud kõik järgmised lennutegevusnõuded: 1) purilennuk on lennukõlblik; 2) purilennuk on nõuetekohaselt registreeritud; 3) purilennuki pardale on paigaldatud lennu sooritamiseks vajalikud mõõteriistad ja seadmed ning need on töökorras; 4) purilennuki mass ja raskuskeskme asukoht võimaldavad sooritada lendu õhusõiduki lennukäsiraamatus (AFM) sätestatud piirides; 5) kogu varustus ja pagas on nõuetekohaselt laaditud ja kinnitatud ning hädaolukorras evakueerimine ei ole takistatud ning 6) kogu lennu ajal järgitakse õhusõiduki lennukäsiraamatus purilennuki kohta ette nähtud käitamispiiranguid;

e) tagab, et on tehtud õhusõiduki lennukäsiraamatu kohane lennueelne ülevaatus;

f) ei tohi täita tööülesandeid purilennuki pardal ühel järgmistest juhtudest: 1) kui ta mingil põhjusel, sh vigastuse, haiguse, väsimuse, ravimite või psühhoaktiivsete ainete mõju vms tõttu ei suuda oma tööülesandeid täita või tunneb end muul viisil töövõimetuna; 2) kohaldatavatele tervisenõuetele mittevastavuse korral;

g) keeldub vedamast kõiki purilennukit või selles veetavaid isikuid ohustada võivaid isikuid või ükskõik millist pagasit, või saadab need pardalt maale;

h) ei luba vedada purilennukis isikut, kes näib olevat psühhoaktiivsete ainete tugeva mõju all ja võib seetõttu ohustada purilennukit või selles veetavaid isikuid;

i) tagab, et kriitilistel lennuetappidel või olukorras, kui seda peetakse ohutuse huvides vajalikuks, istuvad kõik pardal viibivad isikud oma istekohtadel ja nad on kinnitanud oma turvavöö;

j) lennu ajal: 1) hoiab oma turvavöö kinnitatuna ning 2) viibib kogu aja purilennuki juhiste juures, välja arvatud juhul, kui juhtimise võtab üle mõni teine piloot;

k) tegutseb kohest otsustamist ja tegutsemist nõudvas ohuolukorras nii, nagu ta antud olukorras vajalikuks peab. Sel juhul võib ta eeskirjadest, käitamisprotseduuridest ja -meetoditest kõrvale kalduda niivõrd, kuivõrd see on ohutuse huvides vajalik;

l) ei jätka lendu kaugemale kui lähima ilmastikutingimuste poolest sobiva lennuvälja või käitamiskohani, kui tema töövõime on väsimuse, haiguse, hapnikupuuduse vms tõttu oluliselt vähenenud;

m) registreerib kasutamisega seotud andmed ning purilennuki kõik teadaolevad või arvatavad defektid purilennuki tehnilises päevikus või lennupäevikus lennu või lendude seeria lõppemisel;

n) teatab purilennukiga juhtunud lennuõnnetuse või olulise lennuintsidendi korral toimunust viivitamata ja kiireimate kättesaadavate vahendite abil selle riigi lennuõnnetuste uurimisorganile ning pääste- ja hädaabiteenistustele, mille territooriumil asjaomane lennuõnnetus või -intsident aset leidis;

o) esitab ebaseadusliku sekkumise korral juhtumi kohta viivitamata ettekande pädevale asutusele ning selle riigi kindlaksmääratud kohalikule asutusele, mille territooriumil ebaseaduslik sekkumine aset leidis ning

p) teatab asjaomasele lennuliiklusteenindusüksusele (ATS-üksusele) viivitamata ohtlikest ilma- või lennutingimustest, mis võivad ohustada teisi õhusõidukeid.

SAO.GEN.135 Meeskonnaliikmete kohustused

a) Meeskonnaliige vastutab oma tööülesannete nõuetekohase täitmise eest purilennuki käitamisel.

b) Ükski meeskonnaliige ei tohi täita purilennuki käitamisega seotud ülesandeid, kui ta mingil põhjusel, sh vigastuse, haiguse, väsimuse, ravimite või psühhoaktiivsete ainete mõju vms tõttu ei suuda oma tööülesandeid täita või tunneb end muul viisil töövõimetuna.

c) Iga meeskonnaliige peab teavitama õhusõiduki kaptenit järgmisest: 1) kõikidest vigadest, riketest, häiretest või puudustest, mis tema arvates võivad mõjutada purilennuki lennukõlblikkust või ohutut käitamist, sealhulgas riketest avariisüsteemides; 2) kõikidest lennuintsidentidest.

SAO.GEN.140 Õigusaktide, eeskirjade ja protseduuride järgimine

a) Õhusõiduki kapten ja kõik muud meeskonnaliikmed peavad täitma nende riikide õigusakte, eeskirju ja protseduure, kus lennutegevus toimub.

b) Õhusõiduki kapten peab tundma oma tööülesannete täitmisega seotud õigusakte, eeskirju ja protseduure, mida kohaldatakse piirkondades, millest kavatsetakse üle lennata, lennuväljadel ja käitamiskohtades, mida kavatsetakse kasutada, samuti sellekohaste aeronavigatsiooniseadmete suhtes.

SAO.GEN.145 Kaasaskantavad elektroonikaseadmed

Õhusõiduki kapten ei luba ühelgi purilennuki pardal viibival isikul kasutada kaasaskantavaid elektroonikaseadmeid (PED), sh elektroonilist lennudokumentatsiooni, mis mõjutab purilennuki süsteemide ja seadmete tööd või purilennuki käitamise võimet ebasoodsalt.

SAO.GEN.150 Ohtlikud kaubad

a) Õhusõiduki kapten ei luba ühelgi isikul tuua pardale ohtlikke kaupu.

b) Mõistlikes kogustes kaubad ja ained, mis muul juhul liigitataks ohtlikeks kaupadeks ja mida kasutatakse lennuohutuse toetamiseks, loetakse lubatuks, kui nende vedu purilennuki pardal peetakse vajalikuks selleks, et tagada nende õigeaegne kättesaadavus lennutegevuse eesmärkidel.

SAO.GEN.155 Pardal nõutavad dokumendid, käsiraamatud ja teave

a) Igal lennul peavad pardal olema järgmised dokumendid, käsiraamatud ja teave originaalis või koopiatena: 1) õhusõiduki lennukäsiraamat (AFM) või samaväärne dokument/samaväärsed dokumendid; 2) ATS-üksusele esitatud lennuplaani üksikasjad, kui see on komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 923/2012 ( 4 ) lisa 4. jaotise kohaselt nõutav; 3) ajakohased ja sobivad lennukaardid kavandatava lennu piirkonna kohta; 4) muud lennuks vajalikud või lennuga seotud dokumendid, mida asjaomased riigid nõuavad; 5) teave tunnistava ja tunnistatava õhusõiduki protseduuride ja visuaalsignaalide kohta.

b) Kui vastavalt punktile SAO.DEC.100 nõutakse lisaks deklaratsiooni, kantakse selle koopiat kaasas igal lennul.

c) Kui kõiki järgmisi dokumente, käsiraamatuid ja teavet ei kanta kaasas pardal, peavad need olema kättesaadavad lennuväljal või käitamiskohas originaalis või koopiatena: 1) registreerimissertifikaat; 2) lennukõlblikkussertifikaat koos lisadega; 3) lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaat; 4) mürasertifikaat, kui see on mootorpurilennukile välja antud; 5) õhusõiduki raadioluba, kui purilennuk on varustatud raadioseadmetega vastavalt punktile SAO.IDE.130; 6) tsiviilvastutuskindlustuse poliis(id); 7) lennulogi või samaväärne logi.

d) Erandina alapunktidest a ja b võib nendes sätestatud dokumente, käsiraamatuid ja teavet hoida lennuväljal või käitamiskohas järgmiste lendude puhul: 1) lennud, mille puhul kavatsetakse jääda lennuvälja või käitamiskoha nägemisulatusse või 2) lennud, mis püsivad pädeva asutuse määratud kaugusel või piirkonnas.

e) Õhusõiduki kapten või käitaja teeb pädeva asutuse nõudmisel originaaldokumendid kättesaadavaks asjaomase pädeva asutuse poolt kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, mis ei tohi olla lühem kui 24 tundi.

SAO.GEN.160 Lennupäevik

Purilennuki, selle meeskonna ja iga reisiga seotud üksikasjalikud andmed kõikide lendude või lennuseeriate kohta talletatakse lennupäevikus või samaväärses dokumendis.

OP-ALAJAGU

KÄITAMISPROTSEDUURID

SAO.OP.100 Lennuväljade ja käitamiskohtade kasutamine

Õhusõiduki kapten kasutab üksnes selliseid lennuvälju ja käitamiskohti, mis vastavad asjaomasele purilennukitüübile ja lennutegevuse laadile.

SAO.OP.105 Müra vähendamise protseduurid — mootorpurilennukid

Õhusõiduki kapten peab võtma arvesse mootorpurilennuki tööga kaasneva müra mõju vähendamise protseduure ja tagama, et ohutusele pööratakse rohkem rõhku kui müra vähendamisele.

SAO.OP.110 Reisijate teavitamine

Õhusõiduki kapten peab tagama, et reisijat teavitatakse enne lendu või vajaduse korral lennu ajal tavalise, ebatavalise ja hädaolukorra protseduuridest.

SAO.OP.115 Erikategooriate reisijate vedu

Õhusõiduki kapten peab tagama, et eritingimusi, abistamist või eriseadmeid vajavaid isikuid veetakse tingimustes, millega tagatakse purilennuki ning selles asuvate isikute või vara ohutus.

SAO.OP.120 Lennu ettevalmistus

Enne lennu alustamist tagab õhusõiduki kapten kõik järgneva:

a) purilennuki ohutuks käitamiseks vajalikud vahendid sobivad kavandatava lennuliigi jaoks;

b) ilmastikutingimused võimaldavad kavandatud lennu ohutult lõpule viia;

c) mootorpurilennuki puhul ja kui kavatsetakse kasutada mootorit, piisab kütusekogusest/muust energiast lennu ohutuks lõpuleviimiseks.

SAO.OP.125 Tankimine ning akude laadimine või asendamine isikute pardalviibimise ajal – mootorpurilennukid

Kui mootorpurilennuki pardal on reisija,

a) siis mootorpurilennukit ei tangita ega

b) laeta ega asendata mootorpurilennuki liikumapanemiseks kasutatavaid akusid.

SAO.OP.130 Suitsetamine pardal

Suitsetamine on keelatud purilennuki pardal kõikide lennuetappide ajal.

SAO.OP.135 Ilmastikutingimused

Õhusõiduki kapten võib alustada või jätkata lendu üksnes juhul, kui kõige värskem kättesaadav meteoroloogiateave näitab, et ohutu maandumise võimalus on jätkuvalt alles.

SAO.OP.140 Jää ja muu saaste – maapealsed protseduurid

Õhusõiduki kapten võib alustada starti üksnes juhul, kui purilennuki välispind on puhas igasugusest saastest, mis võib kahjustada purilennuki lennutehnilisi omadusi või juhitavust, välja arvatud õhusõiduki lennukäsiraamatus (AFM) lubatud juhtudel.

SAO.OP.145 Lennuaegne kütuse- või muu energiakasutuse korraldamine – mootorpurilennukid

Mootorpurilennuki puhul peab õhusõiduki kapten lennu ajal korrapäraselt kontrollima, et kütuse või muu energia jääk ei oleks väiksem kui kogus, mis on vajalik ohutu maandumise tagamiseks.

SAO.OP.150 Lisahapniku kasutamine

Õhusõiduki kapten peab tagama, et kõik pardal viibivad isikud kasutaksid lisahapnikku, kui ta teeb kindlaks, et kavandatava lennu kõrgusel võib hapnikupuuduse tõttu väheneda nende töövõime või see võib neile kahjulikult mõjuda.

SAO.OP.155 Purilennukite erilennud

a) Enne purilennuki erilennu või erilendude seeria alustamist peab õhusõiduki kapten tegema riskianalüüsi, hinnates lennutegevuse keerukust, et määrata kindlaks kavandatava lennuga kaasnevad ohud ja sellega seotud riskid ning võtta vajaduse korral leevendavaid meetmeid.

b) Purilennuki erilend teostatakse vastavalt kontroll-lehele. Õhusõiduki kapten koostab riskianalüüsi põhjal kontroll-lehe ja tagab, et see oleks vastavuses asjaomase erilennu ja selleks kasutatava purilennukiga, võttes arvesse kõiki käesolevas lisas esitatud nõudeid. Kontroll-leht peab olema õhusõiduki kaptenile ja kõigile teistele meeskonnaliikmetele igal lennul kasutamiseks hõlpsasti kättesaadav, kui see on asjakohane nende tööülesannete täitmiseks.

c) Õhusõiduki kapten vaatab kontroll-lehe korrapäraselt läbi ja vajaduse korral ajakohastab seda, et võtta nõuetekohaselt arvesse riskianalüüsi.

POL-ALAJAGU

SUUTLIKKUS JA KÄITAMISPIIRANGUD

SAO.POL.100 Kaalumine

a) Purilennukit peab kaaluma purilennuki tootja kooskõlas komisjoni määruse (EL) nr 1321/2014 ( 5 ) I lisaga.

b) Käitaja tagab, et enne purilennuki esmast kasutuselevõttu on kaalumise teel kindlaks tehtud selle mass. Arvestada tuleb mõju, mida avaldavad massile modifikatsioonid ja remondid, ning see nõuetekohaselt dokumenteerida. See teave tuleb teha õhusõiduki kaptenile kättesaadavaks. Purilennuk tuleb uuesti üle kaaluda, kui modifikatsioonide või remondi mõju massile ei ole täpselt teada.

SAO.POL.105 Suutlikkus – üldist

Õhusõiduki kapten käitab purilennukit üksnes juhul, kui selle suutlikkus on piisav, et vastata rakendusmääruse (EL) nr 923/2012 lisas sätestatud nõuetele ning lennu, õhuruumi, lennuvälja või kasutatavate käitamiskohtadega seotud muude piirangute järgimiseks, ning tagab, et kasutatakse plaanide ja kaartide kõige värskemaid kättesaadavaid versioone.

IDE-ALAJAGU

INSTRUMENDID, ANDMED JA VARUSTUS

SAO.IDE.100 Mõõteriistad ja seadmed – üldist

a) Käesoleva alajaoga nõutavad mõõteriistad ja seadmed peavad olema sertifitseeritud määruse (EL) nr 748/2012 I lisa või, kui õhusõiduk on registreeritud kolmandas riigis, registreerimisriigi lennukõlblikkusnõuete kohaselt, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest: 1) lennumeeskond kasutab neid lennutrajektoori kontrollimiseks; 2) neid kasutatakse kooskõlas punktidega SAO.IDE.130 või SAO.IDE.135; 3) need on purilennukisse statsionaarselt paigaldatud.

b) Erandina alapunktist a ei pea olema sertifitseeritud käesoleva alajaoga ette nähtud järgmised mõõteriistad ja seadmed: 1) kaasaskantav valgusti; 2) täppiskell; 3) pääste- ja signalisatsioonivahendid.

c) Mõõteriistad ja seadmed peavad olema neid kasutava õhusõiduki kapteni või muu lennumeeskonnaliikme istekohalt hõlpsasti käsitsetavad või kättesaadavad.

SAO.IDE.105 Lennu- ja navigeerimismõõteriistad

a) Purilennukitel peavad olema vahendid kõigi järgmiste näitajate mõõtmiseks ja kuvamiseks: 1) aeg tundides ja minutites; 2) rõhkkõrgus merepinnast; 3) indikaatorkiirus; 4) mootorpurilennukite puhul magnetkurss.

b) Lisaks alapunktile a peavad purilennukitel, mida käitatakse tingimustes, kus soovitud lennutrajektoori ei ole võimalik hoida ühe või mitme lisamõõteriista abita, pilvelennul või öisel ajal, olema vahendid kõigi järgmiste näitajate mõõtmiseks ja kuvamiseks: 1) vertikaalkiirus; 2) pöörang ja libisemine; 3) magnetkurss.

SAO.IDE.110 Lennuvalgustus

Öisel ajal käitatavas purilennukis peavad olema kõik järgmised valgustusseadmed:

a) kokkupõrke vältimise signaaltulede süsteem;

b) navigatsiooni-/asukohatuled;

c) maandumistuli;

d) ohutu käitamise seisukohalt oluliste mõõteriistade ja seadmete valgustus, mis saab toidet purilennuki elektrisüsteemist;

e) kaasaskantavad valgustid õhusõiduki kaptenile ja kõigile teistele lennumeeskonna liikmete jaoks ette nähtud töökohtadele.

SAO.IDE.115 Lisahapnik

Purilennukites, mida käitatakse lendudel, kus punkti SAO.OP.150 kohaselt on nõutav hapnikuvarustus, peab olema nõutava hapnikvaru säilitamist ja väljastamist võimaldav hapniku säilitamise ja väljastamise aparatuur.

SAO.IDE.120 Päästevarustus ja signaalseadmed – lennud veekogu kohal

Kui purilennukit käitatakse veekogu kohal, määrab õhusõiduki kapten enne lennu alustamist kindlaks iga purilennukil veetava isiku ellujäämisriskid vette hädamaandumise korral. Nende riskide põhjal otsustab purilennuki kapten, kas päästevarustus ja signaalseadmed peavad pardal olema või mitte.

SAO.IDE.125 Päästevarustus ja signaalseadmed – rasked otsingu- ja päästetingimused

Purilennukis, mida käitatakse eriti raskete otsingu- ja päästetingimustega alade kohal, peavad olema ülelennualale vastavad signaalseadmed ja päästevarustus.

SAO.IDE.130 Raadiosideseadmed

Purilennukil peavad olema raadiosideseadmed, mis võimaldavad pidada sidet kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 923/2012 lisa 4. liite nõuetega, ja kui lend toimub kolmanda riigi õhuruumis, kooskõlas asjaomase kolmanda riigi õigusega.

SAO.IDE.135 Transponder

Purilennukil peab olema sekundaarradari (SSR) transponder, mille tehnilised võimalused on täielikult kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 923/2012 lisa punkti SERA.6005 alapunkti b kohaste nõuetega, ja kui lend toimub kolmanda riigi õhuruumis, kooskõlas asjaomase kolmanda riigi õigusega.

DEC-ALAJAGU

DEKLARATSIOON

SAO.DEC.100 Deklaratsioon

a) Käitaja peab artikli 3 lõikes 2 osutatud deklaratsioonis kinnitama, et ta täidab praegu ja ka edaspidi määruse (EL) 2018/1139 V lisas sätestatud olulisi nõudeid ja käesoleva määruse nõudeid.

b) Käitaja esitab deklaratsioonis kogu järgmise teabe: 1) käitaja nimi; 2) käitaja peamine tegevuskoht; 3) käitaja kontaktandmed; 4) lendude käitamise alguskuupäev ja vajaduse korral kuupäev, kui jõustuvad olemasoleva deklaratsiooniga seotud muudatused; 5) äriliseks lennutegevuseks kasutatavate purilennukite puhul purilennuki tüüp, registreerimistunnus, põhibaas, käitamise liik ning jätkuvat lennukõlblikkust korraldav organisatsioon.

c) Käitaja esitab pädevale asutusele koos deklaratsiooniga nõuete täitmise alternatiivsete meetodite (AltMOC) loendi, et tõendada vajaduse korral nõuetele vastavust kooskõlas punktiga SAO.GEN.110. Loend peab sisaldama viiteid asjaomastele nõuete täitmise aktsepteeritud meetoditele (AMC).

d) Käitaja kasutab deklaratsiooni koostamisel käesoleva lisa liites esitatud vormi.

SAO.DEC.105 Deklaratsiooni muutmine ja ärilise lennutegevuse lõpetamine

a) Käitaja peab pädevale asutusele viivitamata teatama kõigist muudatustest, mis mõjutavad tema vastavust määruse (EL) 2018/1139 V lisas sätestatud olulistele nõuetele ja käesoleva määruse kohastele nõuetele, mille kohta ta on pädevale asutusele esitanud deklaratsiooni, ning kõikidest muudatustest punkti SAO.DEC.100 alapunktis b osutatud teabes ja punkti SAO.DEC.100 alapunktis c osutatud nõuete täitmise alternatiivsete meetodite (AltMoC) loendis, mis sisalduvad deklaratsioonis või on sellele lisatud.

b) Käitaja peab pädevale asutusele viivitamata teatama sellest, et ta on lõpetanud purilennukitega seotud ärilise lennutegevuse.









Liide

▼M1









III LISA

PURILENNUKIMEESKONNA LIIKMETELE LUBADE VÄLJAANDMISE NÕUDED

[SFCL-OSA]

GEN-ALAJAGU

ÜLDNÕUDED

SFCL.001 Kohaldamisala

Käesoleva lisaga nähakse ette purilennukipiloodi lubade (SPL) ning sellega seotud õiguste, pädevusmärgete ja tunnistuste väljaandmise nõuded ning nende kehtivuse ja kasutamise tingimused.

SFCL.005 Pädev asutus

Käesoleva lisa tähenduses on pädev asutus selline asutus, mille nimetab liikmesriik ja mille käest taotletakse SPLi või sellega seotud õigusi, pädevusmärkeid ja tunnistusi.

SFCL.015 SPLi ning sellega seotud õiguste, pädevusmärgete ja tunnistuste taotlemine, väljaandmine, pikendamine ning taastamine

a) Pädevale asutusele esitatakse tema poolt määratud vormis ja viisil järgmised dokumendid: 1) taotlus: i) SPLi ja sellega seotud pädevusmärgete väljaandmiseks; ii) SPLiga seotud õiguste (välja arvatud punkti SFCL.115 alapunkti a alapunktides 2 ja 3 ning punktides SFCL.155, SFCL.200 ja SFCL.215 osutatud õigused) pikendamiseks; iii) purilennukite lennuinstruktori („FI(S)“) tunnistuse väljaandmiseks; iv) purilennukite kontrollpiloodi („FE(S)“) tunnistuse väljaandmiseks, pikendamiseks ja taastamiseks; v) SPLi ning sellega seotud õiguste, pädevusmärgete ja tunnistuste (välja arvatud alapunktis ii osutatud õigused) muutmiseks ning 2) pädeva asutuse loal koopia punkti SFCL.115 alapunktis d, punkti SFCL.155 alapunktis b, punkti SFCL.200 alapunktis f ja punkti SFCL.215 alapunktis d osutatud asjakohastest logiraamatukannetest.

b) Alapunktis a osutatud taotlusele tuleb lisada tõendid selle kohta, et taotleja vastab käesolevas lisas ja määruse (EL) nr 1178/2011 IV lisas (MED-osa) sätestatud asjaomastele nõuetele.

c) Loa, pädevusmärke või tunnistusega antavate õiguste piiramise või laiendamise, välja arvatud alapunkti a alapunkti 1 alapunktis ii osutatud õiguste omandamise kohta teeb pädev asutus loale või tunnistusele vastava märke.

d) Isikul võib olla ainult üks käesoleva lisa kohaselt välja antud SPL.

e) Loaomanik peab esitama alapunktis a osutatud taotlused selle liikmesriigi määratud pädevale asutusele, kus talle on välja antud kas käesoleva lisa (SFCL-osa) või määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) või määruse (EL) 2018/395 III lisa (BFCL-osa) kohane luba.

f) SPLi omanik võib taotleda pädeva asutuse vahetamist teise liikmesriigi määratud pädeva asutuse vastu, kuid sellisel juhul muutub uus pädev asutus pädevaks asutuseks taotleja kõigi lubade puhul.

g) Taotleja peab SPLi ning sellega seotud õiguste, pädevusmärgete ja tunnistuste väljaandmist taotlema hiljemalt kuue kuu jooksul pärast lennueksami või atesteerimise edukat läbimist.

SFCL.030 Praktiline lennueksam

Lennueksami taotlejal peab olema tema koolituse eest vastutava sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni poolt pärast koolituse lõpetamist antud soovitus. Sertifitseeritud koolitusorganisatsioon või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioon teeb koolitusdokumendid kättesaadavaks kontrollpiloodile.

SFCL.035 Lennuaja arvestamine

SPLi ning sellega seotud õiguse, pädevusmärke või tunnistuse taotleja puhul arvestatakse loa, õiguse, pädevusmärke või tunnistuse omandamiseks nõutava lennuajana täismahus nii soololennuaega, instruktoriga lennuõppeaega kui ka lennuaega purilennukikaptenina.

SFCL.045 Dokumentide kaasaskandmise ja esitamise kohustus

a) SPList tulenevate õiguste kasutamisel kannab loaomanik kaasas kõiki järgmisi dokumente: 1) kehtiv SPL; 2) kehtiv tervisetõend; 3) isikut tõendav fotoga dokument; 4) logiraamatu andmed, millest piisab käesoleva lisa nõuete täitmise tõendamiseks.

b) Piloodiõpilasel peavad kõikidel soololendudel kaasas olema järgmised dokumendid: 1) alapunkti a alapunktides 2 ja 3 osutatud dokumendid; 2) tõend punkti SFCL.125 alapunktis a sätestatud loa olemasolu kohta.

c) SPLi omanik või piloodiõpilane peab viivitamata esitama kontrollimiseks alapunktis a osutatud dokumendid, kui pädeva asutuse volitatud esindaja seda nõuab.

d) Erandina alapunktidest a ja b võib nendes nimetatud dokumente hoida lennuväljal või käitamiskohas lendude puhul, mis jäävad: 1) lennuvälja või käitamiskoha nägemisulatusse või 2) pädeva asutuse kindlaksmääratud kaugusesse lennuväljast või käitamiskohast.

SFCL.050 Lennuaja registreerimine

SPLi omanik või piloodiõpilane registreerib pädeva asutuse määratud vormis ja viisil kõikide oma lendude üksikasjalikud andmed.

SFCL.065 70-aastaste ja vanemate SPLi omanike õiguste piiramine ärilistel reisijateveo-purilennukilendudel

Ärilistel reisijateveo-purilennukilendudel kasutatava purilennuki piloodina ei tohi tegutseda 70-aastane või vanem SPLi omanik.

SFCL.070 Lubade, pädevusmärgete ja tunnistuste piiramine, peatamine ja tühistamine

a) Pädev asutus võib käesoleva lisa kohaselt välja antud SPLi ning sellega seotud õiguste, pädevusmärgete ja tunnistuste kehtivust piirata või selle peatada või tühistada vastavalt määruse (EL) nr 1178/2011 VI lisas (ARA-osa) ette nähtud tingimustele ja menetlustele, kui SPLi omanik ei täida määruse (EL) 2018/1139 IV lisas sätestatud olulisi nõudeid või käesoleva lisa või käesoleva määruse II lisa (SAO-osa) või määruse (EL) nr 1178/2011 IV lisa (MED-osa) nõudeid.

b) Loa, õiguse, pädevusmärke või tunnistuse kehtivuse piiramise, peatamise või tühistamise korral peab SPLi omanik loa või tunnistuse viivitamata tagastama pädevale asutusele.

SPL-ALAJAGU

PURILENNUKIPILOODI LUBA (SPL)

SFCL.115 SPL – õigused ja tingimused

a) SPLi omanikel, kes vastavad punkti SFCL150 nõuetele, on õigus tegutseda purilennukikaptenina: 1) tasuta mitteärilistel lendudel; 2) kaasa arvatud reisijateveol, juhul, kui nad: i) täidavad punkti SFCL.160 alapunkti e nõuded ning ii) kas: A) on pärast SPLi väljaandmist lennanud vähemalt kümme lennutundi või teinud 30 starti või starti ja maandumist purilennukikaptenina ning lisaks ühe õppelennu, mille jooksul loaomanikud peavad FI(S)ile tõendama reisijateveoks nõutavat kompetentsust või B) omavad FI-alajao kohast FI(S)i tunnistust; 3) muudes kui alapunktis 1 osutatud toimingutes üksnes juhul, kui nad: i) on vähemalt 18-aastased; ii) on pärast loa väljaandmist lennanud vähemalt 75 lennutundi või teinud 200 starti või starti ja maandumist purilennukikaptenina.

b) Erandina alapunktist a võib instruktori või kontrollpiloodi õigusi omav SPLi omanik saada tasu järgmistel juhtudel: 1) SPLi taotlejate lennuõpetajana; 2) SPLi taotlejate lennueksamite ja lennuoskuse tasemekontrolli läbiviijana; 3) SPLile lisatavate õiguste, pädevusmärgete ja tunnistustega seotud koolitus-, testimis- ja kontrollitegevuse eest.

c) SPLi omanik võib SPLi õigusi kasutada ainult juhul, kui ta täidab kohaldatavaid hiljutise lennukogemuse nõudeid ja kui tema kasutatavatele õigustele vastav tervisetõend kehtib.

d) Alapunkti a alapunkti 2 alapunkti ii alapunktis A osutatud õppelennu sooritamine kantakse piloodi logiraamatusse ning selle allkirjastab õppelennu eest vastutav instruktor.

SFCL.120 SPL – vanuse alammäär

SPLi taotleja peab olema vähemalt 16-aastane.

SFCL.125 SPL – piloodiõpilane

a) Piloodiõpilane tohib soololende teha üksnes FI(S)i loal ja järelevalve all.

b) Soololennu tegemiseks peab piloodiõpilane olema vähemalt 14-aastane.

SFCL.130 SPL – koolituskursus ja kogemusnõuded

a) SPLi taotlejad peavad läbima koolituskursuse sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis. Kursus peab vastama taotletavatele õigustele ja hõlmama järgmist: 1) punktis SFCL.135 osutatud teoreetilised teadmised; 2) vähemalt 15 tundi lennuõpet purilennukitel, sh vähemalt: i) kümme tundi instruktoriga lennuõpet, mis hõlmab kas alapunkti iv alapunktis A või alapunkti v alapunktis A osutatud instruktoriga lennuõpet; ii) kaks tundi soololendu instruktori järelevalve all; iii) 45 starti või starti ja maandumist; iv) purilennukite, välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite õiguste taotlemisel vähemalt seitse tundi lennuõpet purilennukitel, välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel, sealhulgas vähemalt: A) kolm tundi instruktoriga lennuõpet; B) kas: a) üks vähemalt 50 km (27 meremiili) soolomarsruutlend või b) üks vähemalt 100 km (55 meremiili) instruktoriga marsruutlend, mille erandina alapunkti 2 alapunktist iv võib sooritada fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukil; v) fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite õiguste taotlemisel vähemalt kuus tundi lennuõpet fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel, sealhulgas vähemalt: A) neli tundi instruktoriga lennuõpet; B) üks vähemalt 150 km (80 meremiili) marsruutlend fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukil, mille käigus tehakse üks täieliku peatumisega maandumine muul lennuväljal kui lähtelennuväli.

b) Mõne muu õhusõidukiliigi piloodi luba (välja arvatud õhupallipiloodi luba) omavate taotlejate puhul võetakse arvesse kuni 10 % kogu lennuajast (ja mitte üle seitsme tunni) asjaomaste õhusõidukite kaptenina. Kogemuse arvestamine ei tohi mingil juhul: 1) hõlmata alapunkti a alapunkti 2 alapunkti ii, alapunkti a alapunkti 2 alapunkti iv alapunkti B ja alapunkti a alapunkti 2 alapunkti v alapunkti B nõudeid ega 2) alapunkti a alapunkti 2 alapunkti iii puhul ületada kümmet starti või starti ja maandumist.

SFCL.135 SPL – teooriaeksam

a) Teoreetilised teadmised SPLi taotlejad peavad tõendama taotletavatele õigustele vastavat teoreetiliste teadmiste taset, läbides selleks eksamid järgmistes valdkondades: 1) üldteemad: i) lennundusõigus; ii) inimvõimed; iii) meteoroloogia; iv) side; 2) purilennukitega seotud konkreetsed teemad: i) aerodünaamika alused; ii) käitamismenetlused; iii) lennu suutlikkusnäitajad ja planeerimine; iv) purilennukeid käsitlevad üldteadmised õhusõidukitest; v) navigatsioon.

b) Taotleja kohustused 1) Taotleja sooritab kõik SPLi teooriaeksamid ühe ja sama liikmesriigi pädeva asutuse vastutusalas. 2) Taotleja sooritab teooriaeksami pärast seda, kui koolituse eest vastutav sertifitseeritud koolitusorganisatsioon või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioon on andnud talle soovituse pärast teoreetilise õppe kursusel nõutavate elementide rahuldaval tasemel omandamist. 3) Sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni soovitus kehtib 12 kuud. Kui taotleja ei ole selle tähtaja jooksul sooritanud vähemalt üht teooriaeksamit, määrab sertifitseeritud koolitusorganisatsioon või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioon talle vajaduse korral lisakoolituse, lähtudes taotleja vajadustest.

c) Eduka soorituse standardid 1) Teooriaeksam loetakse sooritatuks, kui taotleja on konkreetses eksamidokumendis kogunud vähemalt 75 % kõigist võimalikest punktidest. Karistuspunktide kohaldamine on keelatud. 2) Kui käesolevas lisas ei ole sätestatud teisiti, loetakse taotleja SPLi saamiseks nõutava teooriaeksami edukalt sooritanuks juhul, kui ta on kõik nõutavad teooriaeksamidokumendid edukalt täitnud 18 kuu jooksul alates taotleja esimesel eksamil osalemise kalendrikuu lõpust. 3) Kui taotleja ei ole suutnud üht teooriaeksamidokumenti neljal katsel edukalt täita või ei ta ole kõiki eksamidokumente edukalt täitnud alapunktis 2 nimetatud tähtaja jooksul, peab ta uuesti täitma kõik teooriaeksamidokumendid. 4) Enne teooriaeksami uuesti sooritamist peab taotleja läbima sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis lisakoolituse. Lisakoolituse mahu ja ulatuse määrab kindlaks sertifitseeritud koolitusorganisatsioon või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioon, lähtudes taotleja vajadustest.

d) Kehtivusaeg Teooriaeksami positiivsed tulemused kehtivad 24 kuud alates päevast, mil taotleja läbis edukalt teooriaeksami vastavalt alapunkti c alapunktile 2.

SFCL.140 SPL – teoreetiliste teadmiste arvestamine

Punkti SFCL.135 alapunkti a alapunktis 1 osutatud üldteemade teoreetiliste teadmiste nõuded loetakse SPLi väljaandmise taotlejate puhul täidetuks, kui nad:

a) omavad määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) või määruse (EL) 2018/395 III lisa (BFCL-osa) kohast luba või

b) on läbinud alapunkti a kohase loa teooriaeksamid, tingimusel et seda on tehtud punkti SFCL.135 alapunktis d osutatud kehtivusajal.

SFCL.145 SPL – praktiline lennueksam

a) SPLi taotleja peab sooritama lennueksami, et tõendada oskust sooritada purilennukikaptenina protseduure ja manöövreid taotletavatele õigustele vastava kompetentsusega.

b) Taotlejad peavad sooritama lennueksami purilennukil (välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid) või fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukil, sõltuvalt taotletavatest õigustest ja tingimusel, et punkti SFCL.130 kohane koolituskursus hõlmas asjaomase õhusõiduki puhul vajalikke koolituselemente. Taotleja, kes on läbinud koolituskursuse, sh vajalikud koolituselemendid nii purilennukite kui ka fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite kohta, võib mõlema õhusõiduki juhtimisõiguste saamiseks sooritada kaks lennueksamit, neist ühe purilennukil (välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid) ja teise fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukil.

c) SPLi väljaandmiseks nõutava praktilise lennueksami tegemiseks peab taotleja esmalt sooritama nõutavad teooriaeksamid.

d) Eduka soorituse standardid 1) Lennueksam jagatakse eri osadeks, mis esindavad purilennukilennu kõiki etappe. 2) Osa mis tahes punkti ebarahuldava soorituse korral loetakse kogu osa ebarahuldavalt sooritatuks. Kui taotleja sooritab ebarahuldavalt üksnes ühe osa, tuleb uuesti sooritada ainult ebarahuldavalt sooritatud osa. Kui ebaõnnestub enam kui ühe osa sooritus, peab taotleja kogu eksami uuesti sooritama. 3) Kui taotleja peab eksami alapunkti 2 kohaselt uuesti sooritama ja sooritab mis tahes osa, sealhulgas eelmisel eksamil edukalt sooritatud osa ebarahuldavalt, peab taotleja uuesti sooritama kogu lennueksami.

e) Kui taotlejal ei õnnestu eksami kõiki osi edukalt sooritada kahe katsega, peab ta jätkama praktilist õpet.

SFCL.150 SPL – Purilennuki ja fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukiga seotud õigused

a) Kui punktis SFCL.145 osutatud lennueksam on sooritatud purilennukil (välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid), piirduvad SPLi õigused purilennukitega, välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid.

b) Alapunktis a osutatud juhul ja pärast asjakohase taotluse esitamist laiendatakse SPLi õigusi fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitele, kui piloot on: 1) läbinud sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis punkti SFCL.130 alapunkti a alapunkti 2 alapunktis v osutatud koolituselemendid; 2) sooritanud lennueksami, et tõendada fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukiga seotud piisavate praktiliste oskuste olemasolu. Lennueksami käigus peab taotleja kontrollpiloodile tõendama ka fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitega seotud piisavate teoreetiliste teadmiste olemasolu järgmistes valdkondades: i) aerodünaamika alused; ii) käitamismenetlused; iii) lennu suutlikkusnäitajad ja planeerimine; iv) üldteadmised õhusõidukitest ning v) navigatsioon.

c) Määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) kohaselt välja antud loa omanike puhul loetakse alapunktis b esitatud nõuded täies ulatuses täidetuks, tingimusel et nad: 1) omavad fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite klassipädevusmärget või 2) omavad fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukiga seotud õigusi ja vastavad määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) punktis FCL.140.A osutatud hiljutise lennukogemuse nõuetele.

d) Kui punktis SFCL.145 osutatud lennueksam on sooritatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukil, piirduvad SPLiga seotud õigused vaid fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitega.

e) Alapunktis d osutatud juhul laiendatakse SPLiga seotud õigusi asjakohase taotluse esitamise korral purilennukitele, kui piloot on: 1) läbinud sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis punkti SFCL.130 alapunkti a alapunkti 2 alapunktis iv osutatud koolituselemendid ning teinud purilennukitel (välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid) vähemalt 15 starti ja maandumist ning 2) sooritanud lennueksami, et tõendada purilennukiga (välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid) seotud piisavate praktiliste oskuste olemasolu. Lennueksami käigus peab piloot kontrollpiloodile tõendama ka purilennukiga (välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid) seotud piisavate teoreetiliste teadmiste olemasolu järgmistes valdkondades: i) aerodünaamika alused; ii) käitamismenetlused; iii) lennu suutlikkusnäitajad ja planeerimine; iv) üldteadmised õhusõidukitest ning v) navigatsioon.

f) Alapunkti b alapunktis 1 ja alapunkti e alapunktis 1 osutatud koolituse läbimine kantakse piloodi logiraamatusse ning selle allkirjastab õppelennu eest vastutav sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni koolitusjuht.

SFCL.155 SPL – stardimeetodid

a) SPLi omanikud võivad oma õiguste kasutamisel rakendada vaid neid stardimeetodeid, mille kohta nad on SPLi väljaandmise järel läbinud erikoolituse kas punkti SFCL.130 või punkti SFCL.150 alapunkti e alapunkti 1 kohase koolituse või instruktori poolt antud täiendkoolituse raames. Selline erikoolitus koosneb järgmisest: 1) vintsiga stardi või autoga õhkuvedamise puhul vähemalt kümme starti koos instruktoriga ja viis soolostarti instruktori järelevalve all; 2) õhkupukseerimis- või isestardi puhul vähemalt viis starti koos instruktoriga ja viis soolostarti instruktori järelevalve all. Isestardi puhul võib instruktoriga lennuõppe läbida fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukil; 3) köiega stardi puhul vähemalt kolm starti koos instruktoriga või soololennul instruktori järelevalve all ning 4) täiendavate stardimeetodite puhul pädeva asutuse nõutav koolitus.

b) Alapunktis a osutatud koolituse läbimine kantakse piloodi logiraamatusse ning selle allkirjastab koolituse eest vastutav sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni koolitusjuht või instruktor.

c) Iga stardimeetodi õiguste säilitamiseks ning vastavalt alapunktide a ja b nõuetele peavad SPLi omanikud viimase kahe aasta jooksul olema teinud vähemalt viis starti, välja arvatud köiega stardi puhul, mida tuleb teha vaid kahel korral. Isestardi puhul võivad stardid toimuda isestardina või stardina fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel või neid kaht omavahel kombineerides.

d) Kui SPLi omanikud ei täida alapunkti c nõuet, peavad nad oma õiguste taastamiseks tegema instruktori järelevalve all täiendava arvu starte koos instruktoriga või soololennul.

SFCL.160 SPL – hiljutise lennukogemuse nõuded

a) Purilennukid, välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid SPLi omanikud võivad oma loa õigusi, välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite õigusi kasutada üksnes juhul, kui nad viimase 24 kuu jooksul enne kavandatud lendu: 1) on lennanud purilennukitel kaptenina või koos instruktoriga või soololennul FI(S)i järelevalve all vähemalt viis lennutundi, sealhulgas sooritanud purilennukitel (välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid) vähemalt: i) 15 starti ning ii) kaks õppelendu FI(S)iga või 2) on läbinud purilennukitel (välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid) FE(S)i osavõtul lennuoskuse tasemekontrolli; lennuoskuse tasemekontroll põhineb SPLi väljaandmiseks nõutaval lennueksamil.

b) Fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid SPLi omanikud võivad oma fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite õigusi kasutada üksnes juhul, kui nad viimase 24 kuu jooksul enne kavandatud lendu: 1) on lennanud kaptenina või koos instruktoriga või soololennul FI(S)i järelevalve all vähemalt 12 lennutundi, sealhulgas sooritanud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel vähemalt: i) kuus lennutundi; ii) kaksteist starti ja maandumist ning iii) õppelennu, mis hõlmab vähemalt üht lennutundi koos instruktoriga või 2) on läbinud lennuoskuse tasemekontrolli kontrollpiloodi osavõtul; lennuoskuse tasemekontroll põhineb punkti SFCL.150 alapunkti b alapunktis 2 osutatud lennueksamil.

c) Fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel lendamise õigusega SPLi omanikud, kellel on ka luba, mis sisaldab õigust juhtida fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukit vastavalt määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) sätetele, vabastatakse alapunkti b nõuete täitmisest.

d) Alapunkti a alapunkti 1 ja alapunkti b alapunkti 1 kohaste instruktoriga lendude, järelevalve all tehtud lendude ja õppelendude ning alapunkti a alapunktis 2 ning alapunkti b alapunktis 2 osutatud lennuoskuse tasemekontrolli läbimine kantakse piloodi logiraamatusse ning selle allkirjastab alapunkti a alapunktis 1 ja alapunkti b alapunktis 1 osutatud juhul vastutav FI(S) ning alapunkti a alapunktis 2 ning alapunkti b alapunktis 2 osutatud juhul vastutav FE(S).

e) Reisijatevedu SPLi omanikud võivad reisijaid vedada vaid juhul, kui nad on eelnenud 90 päeva jooksul kaptenina sooritanud vähemalt: 1) kolm starti purilennukitel (välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid), kui reisijaid soovitakse vedada purilennukitel (välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid) või 2) kolm starti ja maandumist fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel, kui reisijaid soovitakse vedada fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel. Reisijate öiseks vedamiseks fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukil tuleb vähemalt üks neist startidest ja maandumistest teha öösel.

ADD-ALAJAGU

TÄIENDAVAD PÄDEVUSMÄRKED JA ÕIGUSED

SFCL.200 Vigurlennupädevus

a) SPLi omanikud võivad seisatud mootoriga (kui see on olemas) või alapunktides d ja e osutatud juhtudel töötava mootoriga purilennukitel vigurlende sooritada ainult juhul, kui neil on käesoleva punkti kohane vastav vigurlennupädevus.

b) Algtaseme vigurlennupädevus: 1) annab selle omanikule õiguse sooritada vigurlende, mis piirduvad järgmiste manöövritega: i) 45-kraadised tõusud ja laskumised vigurlennumanöövritena; ii) sõlmed; iii) ületiiva pöörang; iv) aeglane kaheksa; v) pöörised; 2) kuuluvad SPLi õiguste hulka pärast seda, kui piloot on: i) lennanud pärast SPLi väljaandmist vähemalt 30 lennutundi või teinud 120 starti purilennukikaptenina; ii) läbinud sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis koolituskursuse, mis sisaldab järgmist: A) taotletavate õiguste jaoks vajalik teooriaõpe; B) alapunktis 1 osutatud manöövrite vigurlennuõpe.

c) Edasijõudnute vigurlennupädevus: 1) annab selle omanikule õiguse sooritada vigurlende, mis ei piirdu alapunkti b alapunktis 1 osutatud manöövritega; 2) kuulub SPLi õiguste hulka pärast seda, kui piloot on: i) täitnud alapunkti b alapunkti 2 alapunkti i nõuded; ii) läbinud sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis koolituskursuse, mis sisaldab järgmist: A) taotletavate õiguste jaoks vajalik teooriaõpe; B) vähemalt viis tundi või 20 lendu vigurlennuõpet.

d) Algtaseme ja edasijõudnute vigurlennupädevus hõlmab vigurlende töötava mootoriga purilennukitel, kui piloot on saanud töötava mootoriga purilennukite vigurlennuõpet koolituskursusel vastavalt alapunkti b alapunkti 2 alapunktile ii või alapunkti c punkti 2 alapunktile ii.

e) SPLi õigused hõlmavad töötava mootoriga fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite edasijõudnute vigurlennupädevust, kui piloodil on või on olnud ka määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) punkti FCL.800 kohane vigurlennupädevusmärge, sealhulgas fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite vigurlennuõigused.

f) Alapunkti b alapunkti 2 alapunktis ii ja alapunkti c alapunkti 2 alapunktis ii osutatud koolituskursuse läbimine ning vajaduse korral alapunktis d osutatud koolituse lisamine kantakse logiraamatusse ning selle allkirjastab koolituse eest vastutav sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni koolitusjuht.

SFCL.205 Purilennuki ja plakati pukseerimise pädevusmärge

a) Fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki juhtimise õigusega SPLi omanikud võivad purilennukeid või plakateid pukseerida vaid juhul, kui neil on käesoleva punkti kohane purilennuki või plakati pukseerimise pädevusmärge.

b) Purilennuki pukseerimise pädevusmärke taotleja peab vastama järgmisele nõuetele: 1) ta on lennanud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki kaptenina vähemalt 30 lennutundi ning sooritanud 60 starti ja maandumist pärast fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki õiguste omandamist; 2) ta on läbinud sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis koolituskursuse, mis sisaldab järgmist: i) purilennukite pukseerimistoimingute ja -protseduuride teooriaõpe; ii) vähemalt kümme õppelendu purilennuki pukseerimisega, sealhulgas vähemalt viis instruktoriga õppelendu; iii) SPLi omaniku puhul, kelle õigused piirduvad fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitega vastavalt punkti SFCL.150 alapunktile d, viis tutvumislendu lennukiga õhku pukseeritaval purilennukil.

c) Plakati pukseerimise pädevusmärke taotleja peab vastama järgmistele nõuetele: 1) ta on lennanud vähemalt 100 lennutundi ning sooritanud 200 starti ja maandumist fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki kaptenina pärast fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki õiguste omandamist; 2) ta on läbinud sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis koolituskursuse, mis sisaldab järgmist: i) plakati pukseerimistoimingute ja -protseduuride teooriaõpe; ii) vähemalt kümme õppelendu plakati pukseerimisega, sealhulgas vähemalt viis instruktoriga lendu.

d) Käesoleva punkti kohase purilennuki või plakati pukseerimise pädevusmärke taotlejate puhul, kellel juba on määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) punkti FCL.805 alapunkti b kohane purilennuki või plakati pukseerimise pädevus või kes on täitnud kõik kõnealuse pädevusmärke väljaandmise nõuded: 1) loetakse kas alapunktis b või c esitatud nõuded purilennuki või plakati pukseerimise pädevusmärke saamiseks täies ulatuses täidetuks, kui nende asjakohane pukseerimise pädevusmärge, millele on osutatud alapunktis d, hõlmab fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitega pukseerimise õigust või 2) nad peavad olema sooritanud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel vähemalt kolm instruktoriga õppelendu, mis hõlmavad kas kogu purilennuki või plakati pukseerimise koolituskava.

e) Alapunkti b alapunktis 2, alapunkti c alapunktis 2 ja alapunkti d alapunktis 2 osutatud koolituskursuse läbimine kantakse logiraamatusse ning selle allkirjastab kas koolituse eest vastutav sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni koolitusjuht või instruktor.

f) Purilennuki või plakati pukseerimise pädevusmärgetest tulenevate õiguste kasutamiseks peab pädevusmärke omanik olema viimase kahe aasta jooksul sooritanud vähemalt viis pukseerimist.

g) Kui purilennuki pukseerimise pädevusmärke omanik ei vasta alapunkti f nõuetele, peab ta enne õiguste kasutamise jätkamist tegema instruktoriga või instruktori järelevalve all puuduva arvu pukseerimisi.

SFCL.210 Fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki öölennupädevusmärge

a) SPLi omanikud, kellel on fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite juhtimise õigus, võivad neid õigusi visuaallennureeglite (VFR) tingimustes öösel kasutada vaid juhul, kui neil on käesoleva punkti kohane fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki öölennupädevusmärge.

b) Fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki öölennupädevusmärke taotleja peab esmalt läbima koolituskursuse sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis. Kursus peab sisaldama järgmist: 1) öösel visuaallennureeglite tingimustes lendamise teooriaõpe; 2) vähemalt viis lennutundi lennukogemust fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel öösel, sealhulgas vähemalt kolm tundi instruktoriga lennuõpet, sealhulgas vähemalt: i) üks tund marsruutlendu ja vähemalt üks instruktoriga marsruutlend, mille pikkus on vähemalt 50 km (27 meremiili); ii) viis starti soololennul ning iii) viis täieliku peatumisega soolomaandumist.

c) Koolituse läbimiseks öösel peab SPLi omanik kõigepealt läbima erapiloodiloa (PPL) väljaandmiseks nõutava instrumentaallennu algkoolituse vastavalt määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) sätetele.

d) Taotlejate puhul, kes soovivad saada fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki öölennupädevusmärget vastavalt käesolevale punktile, loetakse täidetuks kõik alapunktides b ja c sätestatud nõuded, kui neile on vastavalt komisjoni määruse (EL) 1178/2011 I lisa (FCL-osa) punktile FCL.810 välja antud öölennupädevusmärge või kui nad vastavad kõikidele nõuetele, mis sellise pädevusmärke väljaandmiseks on vaja täita.

SFCL.215 Purilennuki pilvelennupädevusmärge

a) SPLi omanik võib purilennukit pilvedes käitada ainult juhul, kui: 1) mootor, kui see on olemas, on seisatud ning 2) tal on käesoleva punkti kohane purilennuki pilvelennupädevusmärge.

b) SPLi õigused hõlmavad purilennuki pilvelennuõigusi, kui piloot on: 1) lennanud pärast loa väljaandmist vähemalt 30 tundi purilennukikaptenina; 2) läbinud sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis koolituskursuse, mis sisaldab järgmist: i) teooriaõpe; ii) vähemalt kaks tundi instruktoriga lennuõpet seisatud mootoriga (kui see on olemas) purilennukitel, juhtides õhusõidukit üksnes mõõteriistade näitude järgi. Siiski võib kuni 50 % instruktoriga lennuõppest läbida töötava mootoriga fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel, tingimusel et need õppelennud sooritatakse visuaallennuilma tingimustes.

c) Kui SPLi omanik, kellel on ka määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) kohane instrumentaallennu algpädevusmärge (BIR) või lennuki instrumentaallennupädevusmärge (IR(A)) või kes on täitnud kõik ühe sellise pädevusmärke saamiseks vajalikud nõuded, taotleb purilennuki pilvelennuõigusi, kohaldatakse tema suhtes järgmist: 1) tema puhul loetakse alapunkti b alapunkti 2 alapunkti i nõue täidetuks; 2) erandina alapunkti b alapunkti 2 alapunktist ii, peab ta purilennukil läbima vähemalt ühetunnise instruktoriga lennuõppe, juhtides õhusõidukit üksnes mõõteriistade näitude järgi.

d) Alapunkti b alapunktis 2 või alapunkti c alapunktis 2 osutatud koolituskursuse läbimine kantakse logiraamatusse ning selle allkirjastab koolituse eest vastutav sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni koolitusjuht.

e) SPLi omanikud võivad oma purilennuki pilvelennuõigusi kasutada üksnes juhul, kui nad on kavandatud pilvelennule eelnenud kahe viimase aasta jooksul lennanud vähemalt ühe lennutunni või viis lendu pilvlennuõigusi kasutava purilennukikaptenina.

f) Kui SPLi omanikud, kellel on purilennuki pilvelennuõigused, ei vasta alapunkti e nõuetele ja nad soovivad jätkata oma purilennuki pilvelennuõiguste kasutamist, peavad nad: 1) läbima FE(S)i osavõtul lennuoskuse tasemekontrolli või 2) sooritama FI(S)iga alapunktis e nõutud lisalennuaja või -lennud.

g) Purilennuki pilvelennuõigustega SPLi omanike puhul, kellel on ka määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) kohane õhupalli BIR või IR(A), loetakse alapunkti e nõuded täielikult täidetuks.

FI-ALAJAGU

LENNUINSTRUKTORID

1. jagu

Üldnõuded

SFCL.300 Lennuinstruktoritunnistus

a) Üldosa Lennuinstruktor võib purilennuki lennuõpet anda ainult juhul, kui ta: 1) omab: i) SPLi, sh õigusi, pädevusmärkeid ja tunnistusi, mille lennuõpet antakse; ii) instruktoritööle vastavat ja käesoleva alajao kohaselt välja antud FI(S)i tunnistust; 2) omab lennuõppeks kasutatava purilennuki kaptenina piloteerimise õigust.

b) Instruktoritegevus väljaspool liikmesriikide territooriumi 1) Erandina alapunkti a alapunktist 1 peab pädev asutus väljaspool Chicago konventsiooni alusel liikmesriikide vastutusalasse kuuluvat territooriumi tehtud ja käesoleva lisa (SFCL-osa) kohaselt heaks kiidetud koolituskursusel antava lennuõppe puhul välja andma lennuinstruktori tunnistuse taotlejale, kellel on Chicago konventsiooni 1. lisale vastav purilennukpiloodi luba, tingimusel et see taotleja: i) omab vähemalt samaväärset luba, sh vajaduse korral õigusi, pädevusmärkeid või tunnistusi, mille taotlejatele tal on õigus anda asjakohast õpet; ii) täidab käesolevas alajaos vastavate instruktoriõigustega FI(S)i tunnistuse väljaandmiseks kehtestatud nõuded; iii) tõendab pädevale asutusele, et ta tunneb Euroopa lennuohutuseeskirju käesoleva lisa kohaselt instruktori õigustes tegutsemiseks piisaval tasemel. 2) Tunnistus kehtib ainult selle lennuõppe kohta, mida antakse: i) väljaspool Chicago konventsiooni alusel liikmesriikide vastutusalasse kuuluvat territooriumi; ii) piloodiõpilastele, kes oskavad piisavalt keelt, milles lennuõpet antakse.

2. jagu

Purilennukite lennuinstruktori tunnistus – FI(S)i tunnistus

SFCL.315 FI(S)i tunnistus – õigused ja tingimused

a) Tingimusel et taotlejad vastavad punktile SFCL.320 ja allpool esitatud tingimustele, antakse välja FI(S)i tunnistus õigustega anda järgmist lennuõpet: 1) SPL; 2) täiendavad purilennukiõigused vastavalt punkti SFCL.150 alapunktile e; 3) stardimeetodid vastavalt punktile SFCL.155, tingimusel et taotleja on sooritanud kaptenina: i) õhuspukseerimisstardi puhul vähemalt 30 starti või ii) vintsiga stardi puhul vähemalt 50 starti; 4) täiendavad fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki õigused vastavalt punkti SFCL.150 alapunktile b, tingimusel et taotleja on: i) lennanud vähemalt 30 lennutundi fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennuki kaptenina; ii) läbinud punkti SFCL.330 alapunkti b alapunktis 2 osutatud koolituse; iii) tõendanud alapunkti 7 kohaselt kvalifitseeritud ning sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni koolitusjuhi poolt nimetatud FI(S)ile oskust anda õpet fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukeil; 5) algtaseme vigurlennupädevus, edasijõudnute vigurlennupädevus või purilennuki pilvlennuõigused või purilennuki pukseerimise või plakati pukseerimise pädevusmärge, tingimusel et taotleja: i) algtaseme või edasijõudnute vigurlennupädevuse õppe puhul omab punkti SFCL.200 alapunkti c kohast edasijõudnute vigurlennupädevust; ii) on alapunkti a alapunkti 7 kohaselt kvalifitseeritud ning sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni koolitusjuhi poolt nimetatud FI(S)ile tõendanud oskust anda vastavate õiguste või pädevusmärgetega seotud õpet; 6) fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel öölend, tingimusel et taotleja: i) vastab punkti SFCL.160 alapunkti e alapunkti 2 kohastele öölennukogemuse nõuetele; ii) on tõendanud alapunkti 7 kohaselt kvalifitseeritud ning sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni koolitusjuhi poolt nimetatud FI(S)ile oskust anda fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite öölennu õpet; 7) FI(S)i tunnistus, tingimusel et taotleja: i) on lennanud vähemalt 50 lennutundi või teinud 150 starti purilennukite lennuinstruktorina; ii) pädeva asutuse poolt selleks kehtestatud menetluste kohaselt tõendanud käesoleva alapunkti kohaselt kvalifitseeritud ning sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni koolitusjuhi poolt nimetatud FI(S)ile oskust anda õpet FI(S)i tunnistuse saamiseks.

b) Alapunktis a loetletud õigused hõlmavad õigust anda lennuõpet seoses järgmisega: 1) asjakohase loa, õiguse, pädevusmärke või tunnistuse väljaandmine ning 2) selle pikendamine, taastamine või käesolevas lisas sätestatud asjakohaste hiljutise lennukogemuse nõuete täitmine (vastavalt vajadusele).

SFCL.320 FI(S)i tunnistus – eeltingimused ja üldnõuded

FI(S)i tunnistuse taotleja peab:

a) olema vähemalt 18 aastat vana;

b) vastama punkti SFCL.300 alapunkti a alapunkti 1 alapunkti i ja alapunkti 2 nõuetele;

c) olema lennanud purilennukikaptenina 100 lennutundi ja teinud 200 starti;

d) olema sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis läbinud punkti SFCL.330 kohase instruktorite koolituskursuse ning

e) olema läbinud punkti SFCL.345 kohase atesteerimise.

SFCL.325 FI(S) – oskused ja nende hindamine

Kõik FI(S)i tunnistuse taotlejad peavad läbima koolituse oskuste omandamiseks järgmistes valdkondades:

a) vahendite ettevalmistamine;

b) õppimist soodustava õhkkonna kujundamine;

c) teadmiste edastamine;

d) ohu- ja veahalduse integreerimine ning meeskonnaressursi juhtimine;

e) ajahaldus koolituse eesmärkide saavutamiseks;

f) õppimise hõlbustamine;

g) õpilase tegevuse hindamine;

h) edasijõudmise jälgimine ja hindamine;

i) koolitusperioodide hindamine ning

j) tulemuste aruandlus.

SFCL.330 FI(S) – koolituskursus

a) Esmalt peab FI(S)i tunnistuse taotleja koolituskursuse algusele eelneva 12 kuu jooksul läbima sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis spetsiaalse kursuse-eelse hindamise, et hinnata tema kursuse läbimise võimet.

b) FI(S)i koolituskursus peab sisaldama järgmist: 1) purilennukite (välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid) puhul: i) punktis SFCL.325 sätestatud valdkonnad; ii) 25 tundi õpetamist ja õppimist; iii) 30 tundi teooriaõpet, sh vahetestid; iv) vähemalt kuus tundi, millest kuni kolm tundi võib olla läbitud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukeil, või 20 starti lennuinstruktorina; 2) lisaks, kui FI(S)i tunnistuse õigused hõlmavad punkti SFCL.315 alapunkti a alapunktides 4 ja 6 osutatud õigusi, vähemalt kuus tundi instruktoriga lennuõpet fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukeil.

c) Taotlejal, kellel juba on määruse (EL) 2018/395 III lisa (BFCL-osa) või määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) kohane instruktoritunnistus, loetakse alapunkti b alapunkti 1 alapunktis ii esitatud nõue täies ulatuses täidetuks.

d) FI(S)i tunnistuse taotlemisel loetakse piloodil, kellel on või on olnud lennukite, kopterite või õhulaevade lennuinstruktori tunnistus, alapunkti b alapunkti 1 alapunkti iii nõuetest täidetuks 18 tundi.

SFCL.345 FI(S) – atesteerimine

a) FI(S)i tunnistuse taotleja peab läbima atesteerimise, et tõendada punkti SFCL.415 alapunkti c kohase kvalifikatsiooniga kontrollpiloodile oma suutlikkust anda piloodiõpilasele SPLi väljaandmiseks nõutaval tasemel õpet.

b) Hindamine hõlmab järgmist: 1) lennueelse ja lennuaegse õppe ning teooriaõppe punktis SFCL.325 nimetatud oskuste tõendamine; 2) maapealne suuline teooriaeksam, lennueelne ettevalmistus ja lennuanalüüs ning lennuoskuse tõendamine purilennukitel; 3) instruktori oskuste hindamiseks sobivad harjutused.

c) FI(S)i tunnistuse esmaseks väljaandmiseks vajalik atesteerimine peab toimuma purilennukeil (välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid).

SFCL.350 FI(S) – Piiratud õigused

a) FI(S)i õigused kehtivad ainult lennuõppe andmise kohta sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni määratud piiranguteta FI(S)i järelevalve all, kui õpet antakse: 1) SPLi väljaandmiseks; 2) SPLi õiguste laiendamiseks nii, et need hõlmaksid ka purilennuki või fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukiga seotud täiendavaid õigusi vastavalt punktile SFCL.150; 3) SPLi õiguste laiendamiseks nii, et need hõlmaksid ka täiendavaid stardimeetodeid vastavalt punktile SFCL.155 ning 4) algtaseme vigurlennupädevuse, edasijõudnute vigurlennupädevuse või purilennuki pilvlennuõiguste või purilennuki pukseerimise või plakati pukseerimise pädevusmärke väljaandmiseks.

b) Alapunkti a kohaselt järelevalve all õpetades ei ole FI(S)il õigust anda piloodiõpilasele esimese soololennu ja esimese soololennuna toimuva marsruutlennu luba.

c) Alapunktides a ja b osutatud piirangud kustutatakse FI(S)i tunnistuselt pärast seda, kui FI(S) on purilennukite lennuinstruktorina lennanud vähemalt 15 tundi või teinud 50 starti, hõlmates purilennukilennu kõik etapid. Piiratud õigustega FI(S)i tunnistuse omaniku puhul, kes vastab punkti SFCL.330 alapunkti b alapunkti 2 nõuetele, võib kõnealusest 15 tunnist 5 lennata fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel ning kõnealusest 50 stardist 15 asendada startide ja maandumistega fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukitel.

SFCL.360 FI(S)i tunnistus – Hiljutise lennukogemuse nõuded

a) FI(S)i tunnistuse omanik võib oma tunnistusega seotud õigusi kasutada vaid juhul, kui ta on enne kõnealuste õiguste kavandatud kasutamist: 1) viimase kolme aasta jooksul läbinud: i) sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis, deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis või pädevas asutuses instruktori täienduskoolituse, mille käigus tunnistuse omanikule antakse teoreetilist õpet purilennukite lennuinstruktoritele vajalike teadmiste täiendamiseks ja ajakohastamiseks ning ii) FI(S)ina lennuõpet andes vähemalt: A) 30 tundi või B) 60 starti või starti ja maandumist ning 2) viimase üheksa aasta jooksul ning pädeva asutuse poolt selleks kehtestatud menetluste kohaselt tõendanud punkti SFCL.315 alapunkti a alapunkti 7 kohaselt kvalifitseeritud ning sertifitseeritud koolitusorganisatsiooni või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsiooni koolitusjuhi poolt nimetatud FI(S)ile oskust anda purilennukiõpet.

b) Alapunkti a alapunkti 1 alapunkti ii nõude täitmisel võetakse täielikult arvesse lennueksamitel, lennuoskuse tasemekontrollidel ja atesteerimise käigus FE(S)ina lennatud tunde.

c) Kui FI(S)i tunnistuse omanik ei ole suutnud järelevalve all toimuvat õppelendu sooritada alapunkti a alapunkti 2 kohaselt FI(S)ile vastuvõetaval viisil, ei tohi ta FI(S)i tunnistusest tulenevaid õigusi kasutada kuni punkti SFCL.345 kohase atesteerimise eduka läbimiseni.

d) Selleks et jätkata FI(S)i tunnistusest tulenevate õiguste kasutamist, peab FI(S)i tunnistuse omanik, kes ei vasta kõigile alapunkti a nõuetele, täitma alapunkti a alapunkti 1 alapunkti i ja punkti SFCL.345 nõuded.

FE-ALAJAGU

KONTROLLPILOODID

1. jagu

Üldnõuded

SFCL.400 Purilennukite kontrollpiloodi tunnistus

a) Üldosa Kontrollpiloot võib käesoleva lisa kohaseid lennueksameid, lennuoskuse tasemekontrolle või atesteerimist korraldada ainult juhul, kui: 1) ta omab: i) SPLi, sh õigusi, pädevusmärkeid ja tunnistusi, mille taotlejatele tal on õigus korraldada lennueksameid, lennuoskuse tasemekontrolle või atesteerimist ning anda vastavat õpet; ii) korraldatavale lennueksamile, lennuoskuse tasemekontrollile või atesteerimisele vastavate õigustega ja käesoleva alajao kohaselt välja antud FE(S)i tunnistust; 2) tal on õigus purilennukil tehtava lennueksami, lennuoskuse tasemekontrolli või atesteerimise käigus tegutseda purilennukikaptenina.

b) Eksamineerimine väljaspool liikmesriikide territooriumi 1) Erandina alapunkti a alapunktist 1 peab pädev asutus väljaspool Chicago konventsiooni alusel liikmesriikide vastutusalasse kuuluvat territooriumi tehtud lennueksamite ja lennuoskuse tasemekontrollide puhul välja andma kontrollpiloodi tunnistuse taotlejale, kellel on Chicago konventsiooni 1. lisale vastav purilennukipiloodi luba, tingimusel et see taotleja: i) omab vähemalt samaväärset luba, sh vajaduse korral õigusi, pädevusmärkeid või tunnistusi, mille taotlejatele tal on õigus korraldada lennueksameid või lennuoskuse tasemekontrolle; ii) vastab käesolevas alajaos asjaomase kontrollpiloodi tunnistuse väljaandmiseks kehtestatud nõuetele; iii) tõendab pädevale asutusele, et ta tunneb liidu lennuohutuseeskirju käesoleva osa kohaselt kontrollpiloodi õigustes tegutsemiseks piisaval tasemel. 2) Alapunktis 1 osutatud tunnistus kehtib lennueksamite ja lennuoskuse tasemekontrollide korraldamisel vastavalt järgmistele tingimustele: i) väljaspool Chicago konventsiooni alusel liikmesriikide vastutusalasse kuuluvat territooriumi ning ii) asjaomane kontrollpiloot oskab piisavalt keelt, milles lennueksam või lennuoskuse tasemekontroll korraldatakse.

SFCL.405 Õiguste piiramine isikliku huvi korral

Purilennukite kontrollpiloot ei tohi teha järgmist:

a) korraldada lennueksameid ega atesteerimist loa, pädevusmärke või tunnistuse väljaandmiseks taotlejale, kellele ta on andnud rohkem kui 50 % sellise loa, pädevusmärke või tunnistuse saamiseks nõutavast lennuõppest, millega seoses lennueksam või atesteerimine korraldatakse või

b) korraldada lennueksameid, lennuoskuse tasemekontrolle ega atesteerimist muudel juhtudel, kui ta näeb ohtu oma objektiivsusele.

SFCL.410 Lennueksamite, lennuoskuse tasemekontrollide ja atesteerimise korraldamine

a) Lennueksamite, lennuoskuse tasemekontrollide ja atesteerimise korraldamisel peab purilennukite kontrollpiloot tegema kõike järgmist: 1) tagama, et taotlejaga saab suhelda keelebarjäärita; 2) kontrollima, kas taotleja vastab kõikidele kvalifikatsiooni, väljaõppe ja kogemustega seotud nõuetele, mida vastavalt käesolevale lisale kohaldatakse loa, õiguse, pädevusmärke või tunnistuse väljaandmiseks, pikendamiseks või taastamiseks ette nähtud lennueksami, lennuoskuse tasemekontrolli või atesteerimise suhtes; 3) teavitama taotlejat väljaõppe ja lennukogemuse kohta ebatäielike, ebatäpsete või valede andmete esitamise tagajärgedest.

b) Pärast lennueksami, lennuoskuse tasemekontrolli või atesteerimise lõpetamist purilennuki kontrollpiloot: 1) teatab taotlejale lennueksami, lennuoskuse tasemekontrolli või atesteerimise tulemuse; 2) pikendamise või taastamisega seotud atesteerimise eduka läbimise korral märgib taotleja loale või tunnistusele uue kehtivusaja, kui taotleja loa eest vastutav pädev asutus on teda selleks sõnaselgelt volitanud; 3) annab taotlejale lennueksami, lennuoskuse tasemekontrolli või atesteerimise allkirjastatud aruande ning edastab aruande koopiad viivitamata taotleja loa eest vastutavale pädevale asutusele ja kontrollpiloodi tunnistuse välja andnud pädevale asutusele. Aruanne sisaldab järgmist: i) kinnitus selle kohta, et taotleja on esitanud purilennuki kontrollpiloodile oma kogemust ja väljaõpet käsitlevad andmed ning et kontrollpiloodi hinnangul vastavad need andmed käesoleva lisa nõuetele; ii) kinnitus kõikide nõutavate manöövrite ja harjutuste tegemise kohta ning vajaduse korral teave suulise teooriaeksami kohta. Mõnes kõnealuste valdkondade punktis läbikukkumise korral peab kontrollpiloot oma hinnangut kirjalikult põhjendama; iii) lennueksami, lennuoskuse tasemekontrolli või atesteerimise tulemus; iv) kui taotleja pädev asutus ei ole sama, mis purilennuki kontrollpiloodile tunnistuse välja andnud asutus, siis kinnitus selle kohta, et kontrollpiloot on läbi vaadanud taotleja pädeva asutuse riiklikud menetlused ja nõuded ning neid kohaldanud; v) purilennuki kontrollpiloodi tunnistuse koopia, kus on märgitud asjaomase kontrollpiloodi õigused seoses lennueksamite, lennuoskuste tasemekontrollide või atesteerimise korraldamisega taotlejatele, kelle pädev asutus ei ole sama, mis kontrollpiloodile tunnistuse välja andnud asutus.

c) Purilennuki kontrollpiloot peab kõikide korraldatud lennueksamite, lennuoskuse tasemekontrollide ja atesteerimise ning nende tulemuste andmeid säilitama viis aastat.

d) Purilennuki kontrollpiloodi tunnistuse või taotleja loa eest vastutava pädeva asutuse taotlusel peab purilennuki kontrollpiloot esitama kõik andmed ja aruanded ning kogu muu teabe, mida järelevalve tegemiseks vajatakse.

2. jagu

Purilennukite kontrollpiloodi tunnistus – FE(S)i tunnistus

SFCL.415 FE(S)i tunnistus – õigused ja tingimused

Tingimusel et taotleja vastab punktile SFCL.420 ja järgmistele tingimustele, antakse taotluse korral välja FE(S)i tunnistus õigustega korraldada:

a) SPLi lennueksameid ja lennuoskuse tasemekontrolle, tingimusel et taotleja on purilennukipiloodina, välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukeil lennanud 300 lennutundi, sealhulgas lennanud 150 tundi või teinud 300 starti lennuinstruktorina;

b) lennueksameid SPLi õiguste laiendamiseks fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukeile vastavalt punkti SFCL.150 alapunktile e, tingimusel et taotleja on purilennukeil lennanud 300 lennutundi, sealhulgas 50 tundi fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukite lennuinstruktorina;

c) atesteerimist purilennukite FI(SB) tunnistuse väljaandmiseks, tingimusel et taotleja on: 1) lennanud purilennukipiloodina vähemalt 500 tundi, sealhulgas juhul, kui FE(S)i tunnistusest tulenevaid õigusi kasutatakse: i) purilennukeil (välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid): vähemalt kümme tundi või 30 starti FI(S)i tunnistuse taotleja juhendamiseks purilennukeil (välja arvatud fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukid); ii) fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukeil: vähemalt kümme tundi või 30 starti ja maandumist FI(S)i tunnistuse taotleja juhendamiseks fikseeritud jõuallikaga mootorpurilennukeil; 2) saanud erikoolitust punkti SFCL.430 kohasel kontrollpilootide standardimiskursusel.

SFCL.420 FE(S)i tunnistus – eeltingimused ja üldnõuded

FE(S)i tunnistuse taotleja peab:

a) vastama punkti SFCL.400 alapunkti a alapunkti 1 alapunkti i ja alapunkti a alapunkti 2 nõuetele;

b) olema läbinud punkti SFCL.430 kohase FE(S)i standardimiskursuse;

c) olema läbinud punkti SFCL.445 kohase atesteerimise;

d) tõendama FE(S)i tunnistuse õigustega seotud vastavat tausta ning

e) tõendama, et tema suhtes ei ole viimase kolme aasta jooksul rakendatud sanktsioone, sealhulgas käesoleva lisa, määruse (EL) nr 1178/2011 I lisa (FCL-osa) või määruse 2018/395 III lisa (BFCL-osa) kohaselt välja antud lubade, pädevusmärgete või tunnistuste piiramist, peatamist ega tühistamist määruse (EL) 2018/1139 ning selle delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide täitmata jätmise tõttu.

SFCL.430 FE(S)i tunnistus – standardimiskursus

a) FE(S)i tunnistuse taotlejad peavad läbima pädevas asutuses või sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis pädeva asutuse heakskiidetud standardimiskursuse.

b) Standardimiskursus peab vastama taotletavatele purilennukite kontrollpiloodi õigustele ning koosneb teooria- ja praktilisest õppest, hõlmates vähemalt järgmist: 1) SPLi või sellega seotud pädevusmärgete või tunnistustega seotud lennueksami, lennuoskuse tasemekontrolli või atesteerimise läbiviimine vähemalt kahel korral; 2) käesoleva lisa kohaldatavate nõuete ja kehtivate lennundusnõuete ning lennueksamite, lennuoskuse tasemekontrollide ja atesteerimise korraldamise, dokumenteerimise ja aruandluse tutvustus; 3) ülevaade järgmisest: i) riiklikud haldusmenetlused; ii) isikuandmete kaitse nõuded; iii) kontrollpiloodi vastutus; iv) kontrollpiloodi õnnetusjuhtumikindlustus; v) riiklikud lõivud ning vi) teave, kuidas tutvuda alapunktides i–v esitatud teabega, kui lennueksameid, lennuoskuse tasemekontrolle või atesteerimist korraldatakse taotlejatele, kelle puhul pädev asutus ei ole sama, mis kontrollpiloodile tunnistuse välja andnud asutus.

c) FE(S)i tunnistuse omanik ei tohi korraldada lennueksameid, lennuoskuse tasemekontrolle ega atesteerimist taotlejatele, kelle puhul pädev asutus ei ole sama, mis kontrollpiloodile tunnistuse välja andnud asutus, välja arvatud juhul, kui kõnealuse tunnistuse omanik on läbi vaadanud viimase kättesaadava teabe taotleja pädeva asutuse asjakohaste riiklike menetluste kohta.

SFCL.445 FE(S)i tunnistus – atesteerimine

Esmase FE(S)i tunnistuse taotleja peab pädeva asutuse inspektorile või FE(S)i tunnistuse eest vastutava pädeva asutuse poolt spetsiaalselt selleks volitatud vanemkontrollpiloodile tõendama oma kompetentsust. Atesteerimisel peab taotleja läbi viima lennueksami, lennuoskuse tasemekontrolli või atesteerimise, mis hõlmab eksamineeritava, kontrollitava või atesteeritava isiku lennueelset ettevalmistust, lennueksamit, lennuoskuse tasemekontrolli või atesteerimist, lennu analüüsi ja andmete dokumenteerimist.

SFCL.460 FE(S)i tunnistus – kehtivus, pikendamine ja taastamine

a) FE(S)i tunnistus kehtib viis aastat.

b) FE(S)i tunnistust pikendatakse, kui selle omanik on: 1) FE(S)i tunnistuse kehtivuse ajal läbinud pädevas asutuses või sertifitseeritud koolitusorganisatsioonis või deklaratsiooni esitanud koolitusorganisatsioonis pädeva asutuse heakskiidetud kontrollpiloodi täienduskursuse, mille käigus tunnistuse omanikule antakse teoreetilist õpet purilennukite kontrollpiloodile vajalike teadmiste täiendamiseks ja ajakohastamiseks 2) tunnistuse kehtivusaja lõpule eelnenud viimase 24 kuu jooksul tõendanud FE(S)i tunnistuse eest vastutava pädeva asutuse kontrollpiloodile või pädeva asutuse poolt spetsiaalselt selleks volitatud kontrollpiloodile oskust korraldada lennueksameid, lennuoskuse tasemekontrolle või atesteerimist.

c) FE(S)i tunnistuse omanikul, kellel on ka üks või mitu muu õhusõidukiliigi kontrollpiloodi tunnistust, mis on välja antud vastavalt määruse (EL) nr 1178/2011 I lisale (FCL-osa) või määruse (EL) 2018/395 III lisale (BFCL-osa), võidakse kokkuleppel pädeva asutusega pikendada kõiki kontrollpiloodi tunnistusi korraga.

d) FE(S)i tunnistuse aegumise korral peab selle omanik enne, kui ta jätkab selle õiguste kasutamist, täitma alapunkti b alapunkti 1 ja punkti SFCL.445 nõuded.

e) FE(S)i tunnistust pikendatakse või uuendatakse üksnes juhul, kui taotleja tõendab, et ta täidab jätkuvalt punkti SFCL.410 ning punkti SFCL.420 alapunktide d ja e nõudeid.