1976L0761 — ET — 01.07.2013 — 009.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B NÕUKOGU DIREKTIIV, 27. juuli 1976, ►M3 mootorsõidukite esilaternaid, mida kasutatakse kaug- ja/või lähitulelaternatena, ja mootorsõidukite ja nende haagiste kinnitatud laternaseadmestikes kasutatavaid valgusallikaid (hõõglambid ja muud) käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta ◄ (76/761/EMÜ) (EÜT L 262, 27.9.1976, p.96)

Muudetud:





Muudetud:









▼B

NÕUKOGU DIREKTIIV,

27. juuli 1976,

►M3 mootorsõidukite esilaternaid, mida kasutatakse kaug- ja/või lähitulelaternatena, ja mootorsõidukite ja nende haagiste kinnitatud laternaseadmestikes kasutatavaid valgusallikaid (hõõglambid ja muud) käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta ◄

(76/761/EMÜ)







EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, ( 1 ) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ( 2 ) ning arvestades, et: ning arvestades, et: tehnilised nõuded, millele mootorsõidukid peavad siseriiklike õigusaktide kohaselt vastama, kehtivad muu hulgas ka kaug- ja/või lähitulelaternatena toimivate esilaternate ja nende hõõglampide kohta; kõnealused nõuded on liikmesriigiti erinevad; seetõttu on vaja, et kõik liikmesriigid võtaksid lisaks olemasolevatele eeskirjadele või nende asemel vastu ühesugused nõuded, et eelkõige oleks võimalik iga sõidukiliigi suhtes rakendada nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivis 70/156/EMÜ (mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) ( 3 ) ettenähtud EMÜ tüübikinnitusmenetlust; direktiivis 76/756/EMÜ ( 4 ) sätestas nõukogu mootorsõidukite ja nende haagiste valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamise ühised nõuded; esilaternate, mida kasutatakse kaug- ja/või lähitulelaternatena, ja nende hõõglampide ühtlustatud tüübikinnitusmenetlus võimaldab igal liikmesriigil kontrollida vastavust ühistele konstruktsiooni- ja katsetamisnõuetele ning teatada teistele liikmesriikidele kontrollimise tulemustest, saates nendele iga sellise esilaterna või hõõglambi tüübi osa tüübikinnitustunnistuse koopia; osa EMÜ tüübikinnitusmärgi kinnitamine kõigile tüübikinnitusnõuete kohaselt valmistatud esilaternaseadmetele välistab nende esilaternaseadmete kontrollimise vajaduse teistes liikmesriikides; on soovitatav arvesse võtta tehnilisi nõudeid, mis on vastu võetud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjas nr 1 (ühtsed sätted mootorsõidukite asümmeetriliste lähituledena või kaugtuledena toimivate esitulede või mõlema tüübikinnituse kohta) ( 5 ) ja eeskirjas nr 2 (ühtsed sätted mootorsõidukite asümmeetriliste lähituledena või kaugtuledena toimivate esitulede või mõlema hõõglampide tüübikinnituse kohta), (5) mis on lisatud 20. märtsi 1958. aasta kokkuleppele mootorsõidukite seadmete ja osade tüübikinnituse ja selle vastastikuse tunnustamise ühtsete tingimuste vastuvõtmise kohta; mootorsõidukeid käsitlevate siseriiklike õigusaktide ühtlustamine eeldab iga liikmesriigi territooriumil ühiste nõuete kohaselt tehtud kontrollimiste vastastikust tunnustamist, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:







Artikkel 1

▼M3

1. Iga liikmesriik annab osa EÜ tüübikinnituse mis tahes kaug- ja/või lähitulelaternana kasutatava esilaterna tüübile ning igale kinnitatud laternaseadmestikus kasutatavale valgusallika (hõõglamp/hõõglambid ja muu/muud) tüübile, mis vastab asjakohastes lisades ettenähtud konstruktsiooni- ja katsetamisnõuetele.

▼B

2. Osa EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik võtab vajaduse korral koostöös teiste liikmesriikide pädevate asutustega vajalikud meetmed, et kontrollida tootmisnäidiste vastavust kinnitatud tüübile selleks vajalikus ulatuses. Selline kontroll piirdub pisteliste kontrollimistega.

▼M3

Artikkel 2

Liikmesriigid annavad iga nende poolt artikli 1 kohaselt kinnitatud kaug- ja/või lähitulelaternana kasutatava esilaterna tüübi ning iga kinnitatud laternaseadmestikus kasutatava valgusallika (hõõglamp/hõõglambid ja muu/muud) tüübi tootjale I lisa 5. liites esitatud näidisele vastava osa EÜ tüübikinnitusmärgi.

Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et välistada niisuguste märkide kasutamine, mis võivad tekitada segadust artikli 1 kohaselt tüübikinnituse saanud esilaternate, mida kasutatakse kaug- ja/või lähitulelaternatena, ning tüübikinnituse saanud laternaseadmetes kasutatava(te) valgusallika(te) (hõõglamp/hõõglambid ja muu/muud) ja muude seadmete vahel.

Artikkel 3

1. Ükski liikmesriik ei tohi esilaternate, mida kasutatakse kaug- ja/või lähitulelaternatena, ja kinnitatud laternaseadmestikes kasutatava(te) valgusallika(te) (hõõglamp/hõõglambid ja muu/muud) turuleviimist nende ehituse või toimimisviisi tõttu keelata, kui nendel on osa EÜ tüübikinnitusmärk.

2. Liikmesriik võib keelata selliste osa EÜ tüübikinnitusmärgiga esilaternate, mida kasutatakse kaug- ja/või lähitulelaternatena, ja sellise/selliste kinnitatud laternaseadmestikes kasutatava(te) valgusallika(te) (hõõglamp/hõõglambid ja muu/muud) turuleviimise, mis korduvalt ei vasta kinnitatud tüübile.

Kõnesolev liikmesriik teatab viivitamata teistele liikmesriikidele ja komisjonile võetud meetmetest ja põhjendab oma otsust.

Artikkel 4

Liikmesriikide pädevad asutused teatavad üksteisele direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõikes 6 kindlaksmääratud korras igast käesoleva direktiivi kohasest tüübikinnituse andmisest, andmisest keeldumisest või tühistamisest.

▼B

Artikkel 5

1. ►M3 Kui osa EÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik leiab, et teatav hulk samasugust osa EÜ tüübikinnitusmärki kandvaid esilaternaid, mida kasutatakse kaug- ja/või lähitulelaternana, või kinnitatud laternaseadmestikes kasutatava valgusallika (hõõglamp/hõõglambid ja muu/muud) ei vasta tema poolt kinnitatud tüübile, siis võtab see liikmesriik vajalikud meetmed tagamaks, et tootmisnäidised vastaksid kinnitatud tüübile. ◄ Kõnealuse liikmesriigi pädevad asutused informeerivad teiste liikmesriikide pädevaid asutusi võetud meetmetest, mis korduva nõuetest kõrvalekaldumise puhul võivad viia kuni osa EMÜ tüübikinnituse tühistamiseni. Nimetatud liikmesriigi asutused, olles saanud teise liikmesriigi pädevatelt asutustelt nõuetest kõrvalekaldumise teate, võtavad samasugused meetmed.

2. Liikmesriikide pädevad asutused informeerivad üksteist ühe kuu jooksul igast osa EMÜ tüübikinnituse tühistamisest ja selle põhjustest.

Artikkel 6

►M3 Iga käesoleva direktiivi rakendamisel vastuvõetud sätete kohane otsus esilaternale, mida kasutatakse kaug- ja/või lähitulelaternana, või kinnitatud laternaseadmestikes kasutatavale/kasutatavatele valgusallikale/valgusallikatele (hõõglamp/hõõglambid ja muu/muud) osa EÜ tüübikinnituse andmisest keeldumise või tüübikinnituse tühistamise või selle turuleviimise või kasutamise keelamise kohta peab sisaldama üksikasjalikke põhjendusi. ◄ Sellisest otsusest teatatakse asjaomasele osapoolele ning samal ajal informeeritakse teda õiguskaitsevahenditest, mis liikmesriikides kehtivate seaduste alusel on tema käsutuses, ning selliste õiguskaitsevahendite kasutamise tähtaegadest.

▼M3

Artikkel 7

Ükski liikmesriik ei tohi keelduda sõidukile EÜ või siseriikliku tüübikinnituse andmisest esilaternate, mida kasutatakse kaug- ja/või lähitulelaternatena, või kinnitatud laternaseadmestikes kasutatava/kasutatavate valgusallikaga/valgusallikatega (hõõglamp/hõõglambid ja muu/muud) seotud põhjustel, kui need kannavad osa EÜ tüübikinnitusmärki ning on kinnitatud direktiivis 76/756/EMÜ ettenähtud nõuete kohaselt.

Artikkel 8

Ükski liikmesriik ei tohi ühegi sõiduki müügist, registreerimisest, kasutuselevõtmisest või kasutamisest keelduda või seda keelata sõiduki esilaternate, mida kasutatakse kaug- ja/või lähitulelaternatena, või kinnitatud laternaseadmestikes kasutatava/kasutatavate valgusallikaga/valgusallikatega (hõõglamp/hõõglambid ja muu/muud) seotud põhjustel, kui need kannavad osa EÜ tüübikinnitusmärki ja on kinnitatud direktiivis 76/756/EMÜ ettenähtud nõuete kohaselt.

Artikkel 9

Käesolevas direktiivis tähendab “sõiduk” teel kasutamiseks mõeldud, kerega või kereta, vähemalt neljarattalist mootorsõidukit, mille valmistajakiirus ületab 25 km/h, välja arvatud rööbastel liikuvad sõidukid, põllutöö- ja metsatraktorid ning kõik liikurmasinad.

▼B

Artikkel 10

Muudatused, mis on vajalikud lisades esitatud nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 13 ettenähtud korras.

Artikkel 11

1. Liikmesriigid võtavad enne 1. juulit 1977. aastat vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid ning teatavad sellest viivitamata komisjonile. Nad rakendavad kõnealused õigusnormid hiljemalt alates 1. oktoobrist 1977.

2. Pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemist tagavad liikmesriigid komisjoni piisavalt varase informeerimise kõigist käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas liikmesriigi poolt vastu võetud või vastu võtta kavatsetavate õigusaktide eelnõudest, et komisjon jõuaks esitada oma seisukohad.

Artikkel 12

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

▼M3









LISADE LOETELU







I LISA: Tüübikinnituse rakendussätted 1. liide: Teatis (esilaternad) 2. liide: Teatis (valgusallikad) 3. liide: Tüübikinnitustunnistus (esilaternad) 4. liide: Tüübikinnitustunnistus (valgusallikad) 5. liide: Osa EÜ tüübikinnitusmärgi näidised II LISA: R2 ja/või HS1 kategooria hõõglampidega varustatud esilaternate reguleerimisala ja tehnilised nõuded III LISA: Lamplaternate reguleerimisala ja tehnilised nõuded IV LISA: H1, H2, H3, HB3, HB4, H7 ja/või H8 kategooria halogeenlampidega varustatud esilaternate reguleerimisala ja tehnilised nõuded V LISA: H4 kategooria halogeenlampidega varustatud esilaternate reguleerimisala ja tehnilised nõuded VI LISA: Halogeenlamplaternate reguleerimisala ja tehnilised nõuded VII LISA: Kinnitatud laternaseadmestikes kasutatavate hõõglampide reguleerimisala ja tehnilised nõuded VIII LISA: Gaaslahendusvalgusallikatega varustatud esilaternate reguleerimisala ja tehnilised nõuded IX LISA: Kinnitatud gaaslahenduslaternates kasutatavad gaaslahendusvalgusallikad

Märkus:

Lisades kasutatud inglisekeelsed mõisted “driving beam” ja “main beam” on sünonüümid ning tõlgitakse eesti keelde mõistena “kaugtuli” ning inglisekeelsed mõisted “passing beam” ja “dipped beam” on sünonüümid ning tõlgitakse eesti keelde mõistena “lähituli”.









I LISA

TÜÜBIKINNITUSE RAKENDUSSÄTTED

1. Käesolevas lisas käsitletakse osa tüübikinnitust, mis hõlmab järgmist:

1.1. mootorsõidukite esilaternad, mis kiirgavad asümmeetrilist lähituld või kaugtuld või mõlemat, mis on varustatud R2 ja/või HS1 kategooria hõõglampidega ning vastavad II lisas ettenähtud nõuetele;

1.2. mootorsõidukite esilamplaternad, mis kiirgavad asümmeetrilist lähituld või kaugtuld või mõlemat ja mis vastavad III lisas ettenähtud nõuetele;

1.3. mootorsõidukite esilaternad, mis kiirgavad asümmeetrilist lähituld või kaugtuld või mõlemat, mis on varustatud H1, H2, H3, HB3, HB4, H7 ja/või H8 kategooria halogeenlampidega ning vastavad IV lisas ettenähtud nõuetele;

1.4. mootorsõidukite esilaternad, mis kiirgavad asümmeetrilist lähituld või kaugtuld või mõlemat, mis on varustatud H4 kategooria halogeenlampidega ning vastavad V lisas ettenähtud nõuetele;

1.5. mootorsõidukite halogeenlamplaternad, mis kiirgavad asümmeetrilist lähituld või kaugtuld või mõlemat ja mis vastavad VI lisas ettenähtud nõuetele;

1.6. mootorsõidukite ja nende haagiste kinnitatud laternaseadmestikes kasutatavad hõõglambid, mis vastavad VII lisas ettenähtud nõuetele;

1.7. mootorsõidukite esilaternad, mis on varustatud gaaslahendusvalgusallikatega ning vastavad VIII lisas ettenähtud nõuetele;

1.8. mootorsõidukite kinnitatud gaaslahenduslamplaternates kasutatavad gaaslahendusvalgusallikad, mis vastavad IX lisas ettenähtud nõuetele.

2. OSA EÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

2.1. Esilaterna direktiivi 70/156/EMÜ artikli 3 lõike 4 kohase osa EÜ tüübikinnitustaotluse esitab tootja. 2.1.1. Teatise näidis on esitatud 1. liites. 2.1.2. Tüübikatsetuste tegemise eest vastutavale tehnilisele teenistusele tuleb esitada: 2.1.2.1. näidised järgmiselt: 2.1.2.1.1. punktides 1.1, 1.3 ja 1.4 nimetatud esilaterna tüüp: kaks näidist; 2.1.2.1.2. punktides 1.2 ja 1.5 nimetatud esilaterna tüüp: viis näidist; 2.1.2.1.3. punktis 1.7 nimetatud esilaterna tüüp: vajaduse korral kaks näidist standard-gaaslahendusvalgusallikaga ning vajaduse korral üks liiteseadis igast kasutatavast tüübist; 2.1.2.2. laternaklaaside valmistamiseks kasutatud plastmaterjali katsetamiseks: 2.1.2.2.1. kolmteist laternaklaasi (neliteist laternaklaasi punktis 1.7 nimetatud esilaternate puhul); 2.1.2.2.2. kuus (kümme) klaasi kõnealustest laternaklaasidest võib asendada kuue (kümne), vähemalt 60 mm × 80 mm suuruse materjalinäidisega, mille välispind on lame või kumer ning mille keskel on vähemalt 15 mm × 15 mm suurune, põhiliselt lame ala (kõveruse raadiusega vähemalt 300 mm); 2.1.2.2.3. iga selline laternaklaas või materjalinäidis peab olema saadud seeriatoodangu valmistamisel kasutatava meetodi kohaselt; 2.1.2.2.4. peegeldi, millele saab laternaklaasid kinnitada tootja juhendi kohaselt; 2.1.2.3. vajaduse korral esilaternate sees olevate gaaslahendusvalgusallikate ultraviolettkiirguse eest kaitsvast plastist valmistatud valgust kiirgavate osade ultraviolettkiirgusele vastupidavuse katsetamiseks: 2.1.2.3.1. üks näidis igast esilaternas kasutatavast asjaomasest materjalist või üks kõnealuseid aineid sisaldava esilaterna näidis. Iga materjalinäidis peab välimuse ja pinnatöötluse (olemasolu korral) poolest olema selline, nagu kavatsetakse kasutada kinnitatavas esilaternas. 2.1.2.3.2. Sisematerjalide vastupidavust valgusallika ultraviolettkiirgusele ei ole vaja katsetada juhul, kui kasutatakse vähese ultraviolettkiirgusega gaaslahendusvalgusallikaid, või juhul, kui võetakse meetmeid asjaomaste osade varjestamiseks ultraviolettkiirguse eest, näiteks kasutatakse klaasfiltreid. 2.1.2.4. Laternaklaaside ja katete (olemasolu korral) juba katsetatud materjalide juures peab olema katseprotokoll, milles kirjeldatakse nende materjalide ja katete omadusi.

2.2. Valgusallika tüübi direktiivi 70/156/EMÜ artikli 3 lõike 4 kohase osa EÜ tüübikinnitustaotluse esitab tootja. 2.2.1. Teatise näidis on esitatud 2. liites. 2.2.2. Tüübikatsetuste tegemise eest vastutavale tehnilisele teenistusele tuleb esitada näidised järgmiselt: 2.2.2.1. punktis 1.6 nimetatud hõõglambi tüüp: viis näidist iga taotletava värvuse kohta; 2.2.2.2. punktis 1.8 nimetatud gaaslahendusvalgusallika tüüp: kolm näidist ja üks liiteseadise näidis; 2.2.2.3. kinnitatud tüübist ainult kaubanime või kaubamärgi poolest erineva valgusallika tüübi puhul piisab: 2.2.2.3.1. tootja avaldusest, mis tõendab esitatud tüübi (välja arvatud kaubanimi või mark) identsust juba kinnitatud tüübiga, mis on identifitseeritav vastava tüübikinnituskoodi abil, ning sama tootja toodetud; 2.2.2.3.2. kahest näidisest, mis kannavad uut kaubanime või kaubamärki.

3. MÄRGISTUSED

3.1. Osa EÜ tüübikinnituseks esitatud seadmetel peab olema järgmine märgistus: 3.1.1. esilaternate ( 6 ) puhul: 3.1.1.1. laternaklaasidel tootja kaubanimi või kaubamärk; 3.1.1.2. laternaklaasidel ja korpusel ( 7 ) piisava suurusega alad punktis 5 nimetatud tüübikinnitusmärgi jaoks; kõnealused alad märgitakse 1. liites nimetatud joonistele; 3.1.1.3. esilaternate puhul, mis on projekteeritud vastama nii parem- kui vasakpoolse liikluse nõuetele, märgistatakse kaks optilise osa asendit sõidukil või kaks valgusallika asendit peegeldil; kõnealused märgised koosnevad trükitähtedest R/D parempoolse liikluse puhul ning L/G vasakpoolse liikluse puhul; 3.1.1.4. kõigil punktis 1.7 nimetatud laternate valgusvihkude valgust kiirgavatel pindadel võib olla nullkese, nagu on esitatud VIII lisa punktis 2.1 mainitud dokumentide 6. lisas; 3.1.2. hõõglampide puhul soklil või kolvil (viimasel juhul ei tohi märgistus kahjustada valgustusomadusi): 3.1.2.1. tootja kaubanimi või kaubamärk; kui mitmele kaubanimele või kaubamärgile on antud sama tüübikinnituskood, siis on nendest üks või mitu piisav käesoleva nõude täitmiseks; 3.1.2.2. nimipinge; 3.1.2.3. asjaomase kategooria rahvusvaheline nimetus; 3.1.2.4. nimivõimsus (reas esmane hõõgniit / teisene hõõgniit kahe hõõgniidiga lampides); seda ei pea eraldi märkima, kui see on osa asjaomase hõõglambikategooria rahvusvahelisest nimetusest; 3.1.2.5. piisavalt suur ala tüübikinnitusmärgi jaoks, mis tuleb esitada 2. liites nimetatud joonistel; 3.1.2.6. muid kui punktides 3.1.2.1-3.1.2.5 ning punktis 6 reguleeritavaid märgiseid võib kanda hõõglampidele tingimusel, et sellega ei halvendata valgustusomadusi; 3.1.3. soklil olevate gaaslahendusvalgusallikate puhul: 3.1.3.1. tootja kaubanimi või kaubamärk; 3.1.3.2. asjaomase kategooria rahvusvaheline nimetus; 3.1.3.3. nimivõimsus; seda ei pea eraldi märkima, kui see on osa asjaomase kategooria rahvusvahelisest nimetusest; 3.1.3.4. piisavalt suur ala tüübikinnitusmärgi jaoks, mis tuleb esitada 2. liites nimetatud joonistel; 3.1.3.5. soklile võib kanda muid kui punktide 3.1.3.1–3.1.3.4 ja punkti 6 alla kuuluvaid märgiseid; 3.1.3.6. valgusallika tüübikinnitusel kasutatav liiteseadis märgistatakse tüübi- ja kaubanimemärgisega ning sellele märgitakse nimipinge ja -võimsus, nagu on märgitud asjaomase lambi teabelehel.

4. OSA EÜ TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE

4.1. Kui asjaomased nõuded on täidetud, siis antakse EÜ tüübikinnitus direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõike 3 ning vajaduse korral artikli 4 lõike 4 kohaselt. NB: Käesolev direktiiv ei takista liikmesriigil keelata käesoleva direktiivi kohaselt kinnitatud esilaterna kombinatsiooni, mis on varustatud plastist laternaklaasiga ning mehaanilise esilaterna puhastusseadmega (klaasipuhastitega).

4.2. EÜ tüübikinnitustunnistuse näidis: 4.2.1. seoses punktis 2.1 nimetatud taotlustega on esitatud 3. liites; 4.2.2. seoses punktis 2.2 nimetatud taotlustega on esitatud 4. liites.

4.3. Igale kinnituse saanud esilaternale omistatakse kinnitusnumber vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ VII lisale. Sama liikmesriik ei või anda sama numbrit teisele esilaternale.

4.4. Kui osa EÜ tüübikinnitust taotletakse esilaternast ja muudest laternatest koosnevale valgustus- ja valgussignaalseadme tüübile, siis võib seadmele anda ühise osa EÜ tüübikinnitusmärgi tingimusel, et esilatern vastab käesolevas direktiivis ettenähtud nõuetele ning iga latern muudest laternatest, mis on selle valgustus- ja valgussignaalseadme osa, millele taotletakse osa EÜ tüübikinnitust, vastab laterna suhtes kohaldatavas üksikdirektiivis ettenähtud nõuetele.

4.5. Igale kinnitatud valgusallikale antakse kinnituskood. See koosneb tunnuskoodist, mis sisaldab kõige rohkem kahte 3. joonealuses märkuses ( 8 ) loetletud araabia numbrit ning suurtähti, millele eelneb ühekohaline järjenumber, mis näitab direktiivi 76/761/EMÜ asjakohase lisa uusima olulise tehnilise muudatuse järjenumbrit kuupäeval, mil EÜ tüübikinnitus anti. Käesolevas direktiivis on järjenumber — VII lisa jaoks 2, — IX lisa jaoks 0. Üks ja sama liikmesriik ei anna sama koodi teisele valgusallika tüübile.

5. ESILATERNATE OSA EÜ TÜÜBIKINNITUSMÄRK

5.1. Peale punktis 3.1 nimetatud märgistuse peab igal käesoleva direktiivi kohaselt kinnitatud tüübile vastaval esilaternal olema osa EÜ tüübikinnitusmärk.

5.2. Tüübikinnitusmärgil on: 5.2.1. e-tähte ümbritsev ristkülik, millele järgneb tüübikinnituse andnud liikmesriigi eraldusnumber või eraldustähed: ▼A4 1 Saksamaa 2 Prantsusmaa 3 Itaalia 4 Madalmaad 5 Rootsi 6 Belgia 7 Ungari 8 Tšehhi Vabariik 9 Hispaania 11 Ühendkuningriik 12 Austria 13 Luksemburg 17 Soome 18 Taani ▼M4 19 Rumeenia ▼A4 20 Poola 21 Portugal 23 Kreeka 24 Iirimaa ▼M5 25 Horvaatia ▼A4 26 Sloveenia 27 Slovakkia 29 Eesti 32 Läti ▼M4 34 Bulgaaria ▼A4 36 Leedu CY Küpros MT Malta; ▼M3 5.2.2. direktiivi 70/156/EMÜ VII lisa punktis 4 esitatud tüübikinnituse numbrile vastav baaskinnitusnumber, mis asub ristküliku lähedal ning mille ees on kaks numbrit tähistamaks EÜ tüübikinnituse andmise kuupäeval direktiivi 76/761/EMÜ asjakohases lisas tehtud viimase olulise tehnilist laadi muudatuse järjenumbrit. Käesolevas direktiivis on järjenumbrid: — II lisa jaoks 01, — III lisa jaoks 02, — IV lisa jaoks 04, — V lisa jaoks 02, — VI lisa jaoks 02, — VIII lisa jaoks 00; 5.2.3. järgmised lisatähised: 5.2.3.1. ainult vasakpoolses liikluses kasutatavate esilaternate puhul horisontaalne nool, mille teravik on suunatud näoga esilaterna poole seisva vaataja suhtes paremale, st liiklussuuna poole; 5.2.3.2. esilaternate puhul, mis optilise osa või hõõglambi asjakohaselt reguleeritava asendi tõttu vastavad mõlema liiklussüsteemi nõuetele, horisontaalne nool teravikuga mõlemas otsas, mis näitavad vastavalt paremale ja vasakule; 5.2.3.3. esilaternate puhul, mis vastavad ainult käesoleva direktiivi lähitulega seotud nõuetele, C-täht; 5.2.3.4. esilaternate puhul, mis vastavad ainult käesoleva direktiivi kaugtulega seotud nõuetele, R-täht; 5.2.3.5. esilaternate puhul, mis vastavad käesoleva direktiivi lähi- ja kaugtulega seotud nõuetele, tähed CR; 5.2.3.6. millele eelneb/eelnevad täht/tähed: S punktis 1.2 nimetatud esilaternate puhul, H punktides 1.3 ja 1.4 nimetatud esilaternate puhul, HS punktis 1.5 nimetatud esilaternate puhul, D punktis 1.7 nimetatud esilaternate puhul; 5.2.3.7. plastist laternaklaasiga varustatud esilaternate puhul kinnitatakse punktides 5.2.3.3–5.2.3.5 ettenähtud tähiste lähedale tähed PL; 5.2.3.8. punktides 1.3, 1.4, 1.5 ja 1.7 nimetatud esilaternate puhul, mis vastavad käesoleva direktiivi kaugtulega seotud nõuetele, maksimaalse valgustugevuse tähis viitemärgi kujul, mis asetatakse e-tähte ümbritseva ristküliku lähedale; vastastikku ühendatud esilaternate puhul väljendatakse kaugtulede maksimaalset valgustugevust tervikuna eespool kirjeldatud viisil. Eespool nimetatud viitemärk on määratletud — IV ja V lisa punktis 2.1 viidatud dokumentide punktis 6.3.2.1.2, — VI lisa punktis 2.1 viidatud dokumentide punktis 8.3.2.1.2, — VIII lisa punktis 2.1 viidatud dokumentide punktis 6.3.2.2 olenevalt vajadusest. 5.2.3.9. Igal juhul peavad katsemenetluse ajal “X” lisa punkti 1.1.1.1 kohaselt kasutatud asjakohane töötamismoodus ning “X” lisa punkti 1.1.1.2 kohane lubatud pinge/pinged olema kantud tüübikinnitustunnistusele (3. liide). Vastavatel juhtudel märgistatakse seade järgmiselt: Käesolevas direktiivis ettenähtud nõuetele vastavate esilaternate puhul, mis on konstrueeritud nii, et lähitulelaterna hõõgniit ei sütti samaaegselt mis tahes muu valgustusseadme hõõgniidiga, millega see võib olla vastastikku ühendatud, märgitakse kaldjoon (/) tüübikinnitusmärgil oleva lähitulelaterna tähise taha. Punktides 1.1, 1.3 ja 1.4 nimetatud esilaternate puhul, mis vastavad käesoleva direktiivi X lisas ettenähtud nõuetele ainult juhul, kui nende toitepinge on 6 V või 12 V, märgitakse hõõglambipesa lähedale tähis, mis koosneb pealejoonistatud ristiga (X) numbrist 24. “X” lisa tähendab: — käesoleva direktiivi II ja VIII lisa punktis 2.1 nimetatud dokumentide 4. lisa, — käesoleva direktiivi III, IV ja V lisa punktis 2.1 nimetatud dokumentide 5. lisa, — käesoleva direktiivi VI lisa punktis 2.1 nimetatud dokumentide 6. lisa olenevalt vajadusest.

5.3. Osa EÜ tüübikinnitusmärk tuleb laternale kanda selliselt, et see oleks kustutamatu ja selgesti loetav ka siis, kui latern on paigaldatud sõidukile.

5.4. Tüübikinnitusmärgi järjestus. 5.4.1. Sõltumatud laternad: Osa EÜ tüübikinnitusmärgi näidised on esitatud 5. liite joonisel 1. 5.4.2. Grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternad. 5.4.2.1. Ühise osa EÜ tüübikinnitusnumbri väljastamise korral punkti 4.4 alusel esilaternast ja muudest laternatest koosnevale valgustus- ja valgussignaalseadme tüübile võib seadmele kinnitada ühise osa EÜ tüübikinnitusmärgi, millel on: 5.4.2.1.1. e-tähte ümbritsev ristkülik, millele järgneb tüübikinnituse andnud liikmesriigi eraldusnumber või eraldustähed (vaata punkt 5.2.1); 5.4.2.1.2. baaskinnitusnumber (vaata punkti 5.2.2 esimese lause esimene pool). 5.4.2.2. Märgi asukoht grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate puhul ei ole oluline, kui: 5.4.2.2.1. märk on nähtav pärast laternate sõidukile paigaldamist; 5.4.2.2.2. ühtegi grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate valgust ülekandvat osa ei saa eemaldada, eemaldamata samaaegselt tüübikinnitusmärki. 5.4.2.3. Iga laterna tunnusmärk vastavalt osa EÜ tüübikinnituse andmise aluseks olnud direktiivile koos järjenumbriga (vaata punkt 5.2.2) ning vajaduse korral nõuetekohane nool märgitakse kas: 5.4.2.3.1. asjakohasele valgustavale pinnale või 5.4.2.3.2. laternate grupile selliselt, et grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest iga latern oleks selgesti kindlaksmääratav. 5.4.2.4. Kõnealuse märgi eri osade mõõtmed ei tohi olla väiksemad kui suurimad miinimummõõtmed, mis on üksikmärgistamiste puhul ette nähtud osa EÜ tüübikinnituse andmise aluseks olnud eri direktiivides. 5.4.2.5. Muude laternatega grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laterna osa EÜ tüübikinnitusmärgi näidised on esitatud 5. liite joonisel 2. 5.4.3. Laternate suhtes, mille klaase kasutatakse eri esilaternatüüpide puhul ning mis võivad olla muude laternatega vastastikku ühendatud või grupeeritud: 5.4.3.1. kehtivad punktis 5.4.2 ettenähtud tingimused; 5.4.3.2. peale selle võivad samade laternaklaaside kasutamise puhul nendel klaasidel olla erinevad tüübikinnitusmärgid, mis vastavad esilaterna või laternaseadmete eri tüüpidele tingimusel, et ka esilaterna klaasidega lahutamatult ühendatud korpusel on punktis 3.1.1.2 kirjeldatud ala ning tegelikule talitlusele vastavad tüübikinnitusmärgid; 5.4.3.3. kui eri tüüpi esilaternatel on ühine korpus, siis võivad korpusel olla erinevad tüübikinnitusmärgid; 5.4.3.4. esilaternaga vastastikku ühendatud laternate osa EÜ tüübikinnitusmärgi näidised on esitatud 5. liite joonisel 3.

6. VALGUSALLIKATE OSA EÜ TÜÜBIKINNITUSMÄRK

6.1. Peale punktides 3.1.2 või 3.1.3 nimetatud märgistuse peab igal käesoleva direktiivi kohaselt kinnitatud tüübile vastaval valgusallikal olema osa EÜ tüübikinnitusmärk.

6.2. Tüübikinnitusmärgil on: 6.2.1. e-tähte ümbritsev ristkülik, millele järgneb tüübikinnituse andnud liikmesriigi eraldusnumber või eraldustähed: 1 Saksamaa 2 Prantsusmaa 3 Itaalia 4 Madalmaad 5 Rootsi 6 Belgia 7 Ungari 8 Tšehhi Vabariik 9 Hispaania 11 Ühendkuningriik 12 Austria 13 Luksemburg 17 Soome 18 Taani ▼M4 19 Rumeenia ▼A4 20 Poola 21 Portugal 23 Kreeka 24 Iirimaa ▼M5 25 Horvaatia ▼A4 26 Sloveenia 27 Slovakkia 29 Eesti 32 Läti ▼M4 34 Bulgaaria ▼A4 36 Leedu CY Küpros MT Malta; ▼M3 6.2.2. punktis 4.5 nimetatud kinnituskood ristküliku lähedal.

6.3. Punktides 3.1.2, 3.1.3 ja 6.1 ettenähtud tähised ja märgid peavad olema selgesti loetavad ja kustutamatud.

6.4. Valgusallika osa EÜ tüübikinnitusmärgi näidis on esitatud 5. liite joonisel 4.

7. TÜÜBI JA TÜÜBIKINNITUSE MUUDATUSED

7.1. Käesoleva direktiivi kohaselt kinnitatud tüübi muutmisel kohaldatakse direktiivi 70/156/EMÜ artikli 5 sätteid.

8. TOODANGU VASTAVUS

8.1. Üldjuhul võetakse toodangu vastavust tagavad meetmed direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 10 ettenähtud korras.

8.2. Eelkõige kuuluvad direktiivi 70/156/EMÜ X liite punkti 2.3.5 alusel tehtavate katsete hulka need, mis on ette nähtud: — II lisa punktis 2.1 nimetatud dokumentide 3. ja 7. lisa punktis 3, — III lisa punktis 2.1 nimetatud dokumentide 3. ja 6. lisa punktis 3, — IV lisa punktis 2.1 nimetatud dokumentide 2. ja 6. lisa punktis 3, — V lisa punktis 2.1 nimetatud dokumentide 5. ja 6. lisa punktis 3, — VI lisa punktis 2.1 nimetatud dokumentide 5. ja 7. lisa punktis 3, — VII lisa punktis 2.1 nimetatud dokumentide 6. ja 7. lisas, — VIII lisa punktis 2.1 nimetatud dokumentide 8. lisas või — IX lisa punktis 2.1 nimetatud dokumentide 6. ja 7. lisas olenevalt vajadusest, ning kriteeriumid, mille kohaselt tuleb valida näidised kasutamiseks direktiivi 70/156/EMÜ X lisa punktides 2.4.2 ja 2.4.3 mainitud katsetes, on ette nähtud: — II lisa punktis 2.1 nimetatud dokumentide 8. lisas, — III lisa punktis 2.1 nimetatud dokumentide 7. lisas, — IV lisa punktis 2.1 nimetatud dokumentide 7. lisas, — V lisa punktis 2.1 nimetatud dokumentide 7. lisas, — VI lisa punktis 2.1 nimetatud dokumentide 8. lisas, — VII lisa punktis 2.1 nimetatud dokumentide 8. ja 9. lisas, — VIII lisa punktis 2.1 nimetatud dokumentide 9. lisas või — IX lisa punktis 2.1 nimetatud dokumentide 8. lisas olenevalt vajadusest.

8.3. Tüübikinnitusasutuse poolt kinnitatud kontrollimiste tavapärane sagedus on kord kahe aasta jooksul.









1. liide









2. liide









3. liide









4. liide









5. liide

OSA EÜ TÜÜBIKINNITUSMÄRGI NÄIDISED

Joonis 1

Sõltumatud laternad

Näidis 1

Osa EÜ tüübikinnitusmärgiga seade on esilatern, mis vastab II lisa (järjenumber 01) lähituledega seotud nõuetele ning on ette nähtud kasutamiseks ainult vasakpoolses liikluses; tüübikinnituse saanud Saksamaal (e1) ja kannab baaskinnitusnumbrit 1471.

Näidis 2

Osa EÜ tüübikinnitusmärgiga seade on esilatern, mis vastab II lisa (järjenumber 01) lähi- ja kaugtuledega seotud nõuetele ning on laterna optilise osa reguleeritava asendi tõttu ette nähtud kasutamiseks mõlemas liiklussüsteemis; esilatern on tüübikinnituse saanud Saksamaal (e1) ning kannab baaskinnitusnumbrit 1471.

Näidis 3

Osa EÜ tüübikinnitusmärgiga seade on lamplatern, mis vastab III lisa (järjenumber 02) lähi- ja kaugtuledega seotud nõuetele, on ette nähtud kasutamiseks ainult parempoolses liikluses; tüübikinnituse saanud Saksamaal (e1) ning kannab baaskinnitusnumbrit 1471.

Näidis 4

Osa EÜ tüübikinnitusmärgiga seade on plastist laternaklaasidega esilatern, mis vastab IV lisa (järjenumber 04) kaugtuledega seotud nõuetele ning on ette nähtud kasutamiseks ainult parempoolses liikluses; tüübikinnituse saanud Saksamaal (e1) ja kannab baaskinnitusnumbrit 1471. Number 30 näitab, et kaugtule maksimaalne valgustugevus on vahemikus 86 250–101 250 cd.

Näidis 5

Osa EÜ tüübikinnitusmärgiga seade on esilatern, mis vastab V lisa (järjenumber 02) lähi- ja kaugtuledega seotud nõuetele, on ette nähtud kasutamiseks ainult vasakpoolses liikluses, on tüübikinnituse saanud Saksamaal (e1) ja kannab baaskinnitusnumbrit 1471. Lähitulelaterna hõõgniit ei sütti samaaegselt kaugtulelaterna hõõgniidiga või mis tahes muu esilaternaga, millega see võib olla vastastikku ühendatud. Numbri 30 tähendust vaata näidises 4.

Näidis 6

Osa EÜ tüübikinnitusmärgiga seade on plastist laternaklaasidega halogeen-lamplatern, mis vastab VI lisa (järjenumber 02) kaugtuledega seotud nõuetele ning on ette nähtud kasutamiseks ainult parempoolses liikluses, on tüübikinnituse saanud Saksamaal (e1) ja kannab baaskinnitusnumbrit 1471. Numbri 30 tähendust vaata näidises 4.

Näidis 7

Osa EÜ tüübikinnitusmärgiga seade on plastist laternaklaasidega esilatern, mis vastab lähituledele VIII lisas (järjenumber 00) esitatud nõuetele ning on ette nähtud kasutamiseks mõlemas liiklussüsteemis, on tüübikinnituse saanud Saksamaal (e1) ja kannab baaskinnitusnumbrit 1471. Esilatern on kombineeritud või grupeeritud või vastastikku ühendatud kaugtulelaternaga, mis vastab IV lisas ettenähtud nõuetele (järjenumber 04). Lähituli ei sütti samaaegselt kaugtulega. Numbri 30 tähendust vaata näidises 4.

Joonis 2

Lihtsustatud märgistamine grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate puhul, kui vähemalt kaks laternat moodustavad ühe ja sama koosti osa

(Vertikaal- ja horisontaaljooned esitavad skemaatiliselt valgussignaalseadme kuju. Need ei ole tüübikinnitusmärgi osad)

NÄIDIS A

NÄIDIS B

NÄIDIS C

NÄIDIS D

Märkus:

Näidised A, B, C ja D on kolm tüübikinnitusmärgi näidet, mis kujutavad nelja võimalikku märgistamisviisi valgustus- ja valgussignaalseadme puhul, milles kaks või mitu laternat moodustavad ühe ja sama grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate üksuse osa. Kõnealuste tüübikinnitusmärkide kohaselt on seade saanud tüübikinnituse Saksamaal (e1) ning kannab baaskinnitusnumbrit 7120 ning selle koosseisus on:

eesmine ääretulelatern (A) kasutamiseks vasakpoolses liikluses, mis on tüübikinnituse saanud direktiivi 76/758/EMÜ II lisa kohaselt, järjenumber 02;

esilatern (HCR) lähitulega kasutamiseks parem- ja vasakpoolses liikluses ning kaugtulega, mille maksimaalne valgustugevus on vahemikus 86 250–101 250 cd (tähistab number 30), mis on varustatud plastist (PL) laternaklaasiga ning tüübikinnituse saanud direktiivi 76/761/EMÜ V lisa kohaselt, järjekorranumber 02;

eesmine udutulelatern (B), mis on varustatud plastist (PL) laternaklaasiga ning tüübikinnituse saanud direktiivi 76/762/EMÜ kohaselt, järjekorranumber 02;

1a kategooria esisuunatulelatern, mis on tüübikinnituse saanud direktiivi 76/759/EMÜ kohaselt, järjekorranumber 01.

Joonis 3

Esilaternaga vastastikku ühendatud või grupeeritud latern

Näidis 1

Näidises esitatakse selliste laternaklaaside märgistus, mis on mõeldud kasutamiseks eri tüüpi esilaternate puhul, nimelt:

kas:

esilaterna puhul, mille lähituli on ette nähtud kasutamiseks mõlemas liiklussüsteemis ning mille kaugtule maksimaalne valgustugevus on vahemikus 52 500–67 500 cd (tähistab number 20), mis on tüübikinnituse saanud Saksamaal (e1) ning kannab baaskinnitusnumbrit 7120 direktiivi 76/761/EMÜ IV lisa kohaselt, järjenumber 04, ning mis on vastastikku ühendatud eesmise ääretulelaternaga, tüübikinnituse saanud direktiivi 76/758/EMÜ II lisa kohaselt, järjenumber 02,

või:

esilaterna puhul gaaslahenduslähitulega ja kaugtulega, mille maksimaalne valgustugevus on vahemikus 86 250–101 250 cd (tähistab number 30) ning mis on ette nähtud kasutamiseks mõlemas liiklussüsteemis; tüübikinnituse saanud Saksamaal (e1) ning kannab baaskinnitusnumbrit 7122 direktiivi 76/761/EMÜ VIII lisa kohaselt, järjenumber 00, ning mis on vastastikku ühendatud sama eesmise ääretulelaternaga nagu eespool nimetatu,

või:

ühega eespool mainitud esilaternatest, mis on tüübikinnituse saanud üksiklaternana.

Esilaterna korpusel tohib olla ainult üks kehtiv tüübikinnitusnumber, näiteks:







või või või

Näidis 2

Näidis vastab plastist laternaklaaside märgistusele, mida kasutatakse kahest esilaternast koosneva koosti puhul, mis on tüübikinnituse saanud Saksamaal (e1) ning kannab baaskinnitusnumbrit 1151 ning koosneb:

— esilaternast, mis kiirgab halogeenlähituld, on ette nähtud kasutamiseks mõlemas liiklussüsteemis ning mille halogeenkaugtule maksimaalse valgustugevus on vahemikus x–y cd ning mis vastab direktiivi 76/761/EMÜ IV lisas ettenähtud nõuetele, järjenumber 04, ja

— esilaternast, mis kiirgab gaaslahenduskaugtuld, mille maksimaalne valgustugevus on vahemikus x–z cd, mis vastab direktiivi 76/761/EMÜ VIII lisas ettenähtud nõuetele, järjenumber 00, kusjuures kaugtulede maksimaalne valgustugevus kokku on vahemikus 86 250–101 250 cd, nagu näitab number 30.

Joonis 4

Valgusallikad

Valgusallikale kinnitatud tüübikinnitusmärk näitab, et valgusallikas on tüübikinnituse saanud Saksamaal (e1) ning selle kinnituskood on 2A1. Esimene täht näitab, et valgusallikas vastab VII lisa hõõglampidega seotud nõuetele.









II LISA

REGULEERIMISALA JA TEHNILISED NÕUDED

1. REGULEERIMISALA

Käesolevat lisa kohaldatakse mootorsõidukite esilaternate suhtes, mis kiirgavad asümmeetrilist lähituld või kaugtuld või mõlemat, mis on varustatud R2-ja/või HS1-kategooria hõõglampidega.

2. TEHNILISED NÕUDED

2.1. Tehnilised nõuded vastavad ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 1 punktides 1 ja 5-8 ning 3., 4. ja 6.–8. lisas ettenähtud tehnilistele nõuetele. Eeskiri koosneb järgmistest konsolideeritud dokumentidest: — 01-seeria muudatused, kaasa arvatud 01-seeria muudatuste 1.–3. täiendus, ( 9 ) — 01-seeria muudatuste 4. täiendus, ( 10 ) — 01-seeria muudatuste 5. täiendus, kaasa arvatud 01-seeria muudatuste 3. täienduse parandused ja eeskirja nr 1 4. muudatuse parandused, ( 11 ) — 01-seeria muudatuste 6. täiendus, ( 12 ) — 01-seeria muudatuste 7. täiendus, ( 13 ) kuid: 2.1.1. viidet eeskirjale nr 37 tuleb mõista viitena käesoleva direktiivi VII lisale. 2.1.2. Punktis 6.5 tuleb väljendit “punkt 2.1” mõista väljendina “käesoleva direktiivi I lisa 1. liite punkt 1.4.2.3”. 2.1.3. 3. lisa punktis 2.5 tuleb väljendit “käesoleva eeskirja punkt 9.1” mõista väljendina “direktiivi 70/156/EMÜ X lisa punkt 2.1”. 2.1.4. 7. lisa punktis 1.1 ja 1. liite tabeli A pealkirjas tuleb väljendit “käesoleva eeskirja punkt 2.2.4” mõista väljendina “käesoleva direktiivi I lisa punkt 2.1.2.2”. 2.1.5. 7. lisa punktis 1.2 ja 1. liite tabeli B pealkirjas tuleb väljendit “käesoleva eeskirja punkt 2.2.3” mõista väljendina “käesoleva direktiivi I lisa punkt 2.1.2.1”. 2.1.6. 7. lisa punktis 2.4.2 tuleb väljendit “eespool esitatud punkt 2.2.4” mõista väljendina “käesoleva direktiivi I lisa punkt 2.1.2.2.2”. 2.1.7. 8. lisa punktides 2.3 ja 3.3 tuleb väljendit “punkt 10” mõista väljendina “direktiivi 70/156/EMÜ artikkel 11”. 2.1.8. Käesoleva direktiivi kohaselt kinnitatakse ainult valget värvust kiirgavad esilaternad.









III LISA

REGULEERIMISALA JA TEHNILISED NÕUDED

1. REGULEERIMISALA

Käesolevat lisa kohaldatakse mootorsõidukite lamplaternate suhtes, mis kiirgavad asümmeetrilist lähituld või kaugtuld või mõlemat.

2. TEHNILISED NÕUDED

2.1. Tehnilised nõuded vastavad ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 5 punktides 2, 6– 8 ja 11 ning 3., 4. (viitedokumendi lk 32-39) ( 14 ) ja 5.–7. lisas ettenähtud tehnilistele nõuetele. Eeskiri koosneb järgmistest konsolideeritud dokumentidest: — 01-seeria ja 02-seeria muudatused, kaasa arvatud 02-seeria muudatuste 1. ja 2. täiendus, ( 15 ) — eeskirja nr 5 3. muudatuse 1. parandus,(3) — 02-seeria muudatuste 3. täiendus, ( 16 ) — 02-seeria muudatuste 4. täiendus, ( 17 ) kuid: 2.1.1. 3. lisa punktis 2.5 tuleb väljendit “käesoleva eeskirja punkt 12.1” mõista väljendina “direktiivi 70/156/EMÜ X lisa punkt 2.1”. 2.1.2. 6. lisa punktis 1.1 ja 1. liite tabeli A pealkirjas tuleb väljendit “käesoleva eeskirja punkt 3.2.4” mõista väljendina “käesoleva direktiivi I lisa punkt 2.1.2.2”. 2.1.3. 6. lisa punktis 1.2 ja 1. liite tabeli B pealkirjas tuleb väljendit “käesoleva eeskirja punkt 3.2.3” mõista väljendina “käesoleva direktiivi I lisa punkt 2.1.2.1”. 2.1.4. 6. lisa punktis 2.4.2 tuleb väljendit “punkt 2.2.4” mõista väljendina “käesoleva direktiivi I lisa punkt 2.1.2.2.2”. 2.1.5. 7. lisa punktides 2.3 ja 3.3 tuleb väljendit “punkt 13” mõista väljendina “direktiivi 70/156/EMÜ artikkel 11”. 2.1.6. Käesoleva direktiivi kohaselt kinnitatakse ainult valget värvust kiirgavad esilaternad.









IV LISA

REGULEERIMISALA JA TEHNILISED NÕUDED

1. REGULEERIMISALA

Käesolevat lisa kohaldatakse mootorsõidukite esilaternate suhtes, mis kiirgavad asümmeetrilist lähituld või kaugtuld või mõlemat, mis on varustatud H1-, H2-, H3-, HB3-, HB4-, H7- ja/või H8-kategooria halogeenlampidega.

2. TEHNILISED NÕUDED

2.1. Tehnilised nõuded vastavad ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 8 punktis 1, 5, 6, 8 ja 9 ning 2. lisas ja 4.–7. lisas ettenähtud tehnilistele nõuetele. Eeskiri koosneb järgmistest konsolideeritud dokumentidest: — 01-seeria kuni 04-seeria muudatused, kaasa arvatud 04-seeria muudatuste 1.–4. täiendus, ( 18 ) — 04-seeria muudatuste 5. täiendus, ( 19 ) — 04-seeria muudatuste 4. täienduse 1. parandus, ( 20 ) — eeskirja nr 8 3. muudatuse 2. parandus, ( 21 ) — 04-seeria muudatuste 6. täiendus, ( 22 ) — 04-seeria muudatuste 7. täiendus, ( 23 ) — 04-seeria muudatuste 8. täiendus, ( 24 ) — 04-seeria muudatuste 9. täiendus, ( 25 ) — 04-seeria muudatuste 10. täiendus, ( 26 ) kuid: 2.1.1. Viidet eeskirjale nr 37 tuleb mõista viitena käesoleva direktiivi VII lisale. 2.1.2. Punktis 6.3.2.1.2 tuleb väljendit “punkt 4.2.2.7” mõista väljendina “käesoleva direktiivi I lisa punkt 5.2.3.8”. 2.1.3. Punktis 6.4 tuleb väljendit “punkt 2.1.3” mõista väljendina “käesoleva direktiivi I lisa 1. liite punkt 1.4.2.3”. 2.1.4. 2. lisa punktis 2.5 tuleb väljendit “käesoleva eeskirja punkt 12.1” mõista väljendina “direktiivi 70/156/EMÜ X lisa punkt 2.1”. 2.1.5. 6. lisa punktis 1.1 ja 1. liite tabeli A pealkirjas tuleb väljendit “käesoleva eeskirja punkt 2.2.4” mõista väljendina “käesoleva direktiivi I lisa punkt 2.1.2.2”. 2.1.6. 6. lisa punktis 1.2 ja 1. liite tabeli B pealkirjas tuleb väljendit “käesoleva eeskirja punkt 2.2.3” mõista väljendina “käesoleva direktiivi I lisa punkt 2.1.2.1”. 2.1.7. 6. lisa punktis 2.4.2 tuleb väljendit “punkt 2.2.4” mõista väljendina “käesoleva direktiivi I lisa punkt 2.1.2.2.2”. 2.1.8. 7. lisa punktides 2.3 ja 3.3 tuleb väljendit “punkt 13” mõista väljendina “direktiivi 70/156/EMÜ artikkel 11”. 2.1.9. Käesoleva direktiivi kohaselt kinnitatakse ainult valget värvust kiirgavad esilaternad.









V LISA

REGULEERIMISALA JA TEHNILISED NÕUDED

1. REGULEERIMISALA

Käesolevat lisa kohaldatakse mootorsõidukite esilaternate suhtes, mis kiirgavad asümmeetrilist lähituld või kaugtuld või mõlemat, mis on varustatud H4 – kategooria halogeenlampidega.

2. TEHNILISED NÕUDED

2.1. Tehnilised nõuded vastavad ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 20 punktides 1, 5, 6, 8 ja 9 ning 3.–7. lisas ettenähtud tehnilistele nõuetele. Eeskiri koosneb järgmistest konsolideeritud dokumentidest: — 01-seeria ja 02-seeria muudatused, kaasa arvatud 02-seeria muudatuste 1.–3. täiendus, ( 27 ) — 02-seeria muudatuste 4. täiendus, ( 28 ) — 02-seeria muudatuste 5. täiendus, kaasa arvatud 02-seeria muudatuste 3. täienduse parandused ja eeskirja nr 20 2. muudatuse parandused, ( 29 ) — 02-seeria muudatuste 4. täiendus, ( 30 ) kuid: 2.1.1. Viidet eeskirjale nr 37 tuleb mõista viitena käesoleva direktiivi VII lisale. 2.1.2. Punktis 6.3.2.1.2 tuleb väljendit “punkt 4.2.2.7” mõista väljendina “käesoleva direktiivi I lisa punkt 5.2.3.8”. 2.1.3. Punktis 6.4 tuleb väljendit “punkt 2.1.3” mõista väljendina “käesoleva direktiivi I lisa 1. liite punkt 1.4.2.3”. 2.1.4. 5. lisa punktis 2.5 tuleb väljendit “käesoleva eeskirja punkt 12.1” mõista väljendina “direktiivi 70/156/EMÜ X lisa punkt 2.1”. 2.1.5. 6. lisa punktis 1.1 ja 1. liite tabeli A pealkirjas tuleb väljendit “käesoleva eeskirja punkt 2.2.4” mõista väljendina “käesoleva direktiivi I lisa punkt 2.1.2.2”. 2.1.6. 6. lisa punktis 1.2 ja 1. liite tabeli B pealkirjas tuleb väljendit “käesoleva eeskirja punkt 2.2.3” mõista väljendina “käesoleva direktiivi I lisa punkt 2.1.2.1”. 2.1.7. 6. lisa punktis 2.4.2 tuleb väljendit “punkt 2.2.4.1.1” mõista väljendina “käesoleva direktiivi I lisa punkt 2.1.2.2.2”. 2.1.8. 7. lisa punktides 2.3 ja 3.3 tuleb väljendit “punkt 13” mõista väljendina “direktiivi 70/156/EMÜ artikkel 11”. 2.1.9. Käesoleva direktiivi kohaselt kinnitatakse ainult valget värvust kiirgavad esilaternad.









VI LISA

REGULEERIMISALA JA TEHNILISED NÕUDED

1. REGULEERIMISALA

Käesolevat lisa kohaldatakse mootorsõidukite halogeen-lamplaternate suhtes, mis kiirgavad asümmeetrilist lähituld või kaugtuld või mõlemat.

2. TEHNILISED NÕUDED

2.1. Tehnilised nõuded vastavad ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 31 punktides 2, 6– 8 ja 10 ning 3.–8. lisas ettenähtud tehnilistele nõuetele. Eeskiri koosneb järgmistest konsolideeritud dokumentidest: — 01-seeria ja 02-seeria muudatused, kaasa arvatud 02-seeria muudatuste 1. ja 2. täiendus, ( 31 ) — eeskirja nr 31 1. muudatuse 1. parandus, ( 32 ) — 02-seeria muudatuste 3. täiendus, ( 33 ) — 02-seeria muudatuste 3. täiendus, ( 34 ) kuid: 2.1.1. Punktis 8.3.2.1.2 tuleb väljendit “punkt 5.2.2.5” mõista väljendina “käesoleva direktiivi I lisa punkt 5.2.3.8”. 2.1.2. 5. lisa punktis 2.5 tuleb väljendit “käesoleva eeskirja punkt 11.1” mõista väljendina “direktiivi 70/156/EMÜ X lisa punkt 2.1”. 2.1.3. 7. lisa punktis 1.1 ja 1. liite tabeli A pealkirjas tuleb väljendit “käesoleva eeskirja punkt 3.2.4” mõista väljendina “käesoleva direktiivi I lisa punkt 2.1.2.2”. 2.1.4. 7. lisa punktis 1.2 ja 1. liite tabeli B pealkirjas tuleb väljendit “käesoleva eeskirja punkt 3.2.3” mõista väljendina “käesoleva direktiivi I lisa punkt 2.1.2.1”. 2.1.5. 7. lisa punktis 2.4.2 tuleb väljendit “punkt 3.2.4.1.1” mõista väljendina “käesoleva direktiivi I lisa punkt 2.1.2.2.2”. 2.1.6. 8. lisa punktides 2.3 ja 3.3 tuleb väljendit “punkt 12” mõista väljendina “direktiivi 70/156/EMÜ artikkel 11”. 2.1.7. Käesoleva direktiivi kohaselt kinnitatakse ainult valget värvust kiirgavad esilaternad.









VII LISA

REGULEERIMISALA JA TEHNILISED NÕUDED

1. REGULEERIMISALA

Käesolevat lisa kohaldatakse mootorsõidukite ja nende haagiste hõõglampide suhtes, mida kasutatakse kinnitatud laternate üksustes.

2. TEHNILISED NÕUDED

2.1. Tehnilised nõuded vastavad ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 37 punktides 2.1 ja 3 ning 1. ja 4.–9. lisas ettenähtud tehnilistele nõuetele. Eeskiri koosneb järgmistest konsolideeritud dokumentidest: — 02-seeria ja 03-seeria muudatused, kaasa arvatud 03-seeria muudatuste 2. parandus 1.–9. täiendus, ( 35 ) — 2. muudatuse 1. parandus, ( 36 ) — 03-seeria muudatuste 10.–12. täiendus, ( 37 ) — 03-seeria muudatuste 13. täiendus, ( 38 ) — 03-seeria muudatuste 14. täiendus, ( 39 ) — 03-seeria muudatuste 15. täiendus, ( 40 ) kuid: 2.1.1. 6. lisa punktis 2.5 tuleb väljendit “käesoleva eeskirja punkt 4.1” mõista väljendina “direktiivi 70/156/EMÜ X lisa punkt 2.1”.









VIII LISA

REGULEERIMISALA JA TEHNILISED NÕUDED

1. REGULEERIMISALA

Käesolevat lisa kohaldatakse mootorsõidukite gaaslahendusvalgusallikatega varustatud esilaternate suhtes.

2. TEHNILISED NÕUDED

2.1. Tehnilised nõuded vastavad ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 98 punktides 1, 5, 6 ja 7 ning 3.–9. lisas ettenähtud tehnilistele nõuetele. Eeskiri koosneb järgmistest konsolideeritud dokumentidest: — eeskiri algkujul (00), ( 41 ) — eeskirja nr 98 1. täiendus, ( 42 ) kuid: 2.1.1. Viidet eeskirjale nr 99 tuleb mõista viitena käesoleva direktiivi IX lisale. 2.1.2. Punktis 1.5 tuleb mõistet “eeskiri nr 48” mõista mõistena “direktiiv 76/756/EMÜ”. 2.1.3. Punktis 6.3.2.2 tuleb väljendit “punkt 4.2.2.7” mõista väljendina “käesoleva direktiivi I lisa punkt 5.2.3.8”. 2.1.4. Punktis 6.5 tuleb väljendit “punkt 2.1.4” mõista väljendina “käesoleva direktiivi I lisa 1. liite punkt 1.4.2.3”. 2.1.5. 5. lisa punktis 1.1 ja 1. liite tabeli A pealkirjas tuleb väljendit “käesoleva eeskirja punkt 2.2.4” mõista väljendina “käesoleva direktiivi I lisa punkt 2.1.2.2”. 2.1.6. 5. lisa punktis 1.2 ja 1. liite tabeli B pealkirjas tuleb väljendit “käesoleva eeskirja punkt 2.2.3” mõista väljendina “käesoleva direktiivi I lisa punkt 2.1.2.1”. 2.1.7. 5. lisa punktis 2.4.2 tuleb väljendit “punkt 2.2.4” mõista väljendina “käesoleva direktiivi I lisa punkt 2.1.2.2.2”. 2.1.8. 8. lisa punktis 2.5 tuleb väljendit “käesoleva eeskirja punkt 9.1” mõista väljendina “direktiivi 70/156/EMÜ X lisa punkt 2.1”. 2.1.9. 9. lisa punktides 2.3 ja 3.3 tuleb väljendit “punkt 10” mõista väljendina “direktiivi 70/156/EMÜ artikkel 11”. 2.1.10. Käesoleva direktiivi kohaselt kinnitatakse ainult valget värvust kiirgavad esilaternad.









IX LISA

REGULEERIMISALA JA TEHNILISED NÕUDED

1. REGULEERIMISALA

Käesolevat lisa kohaldatakse mootorsõidukite kinnitatud gaaslahenduslamplaternates kasutatavate gaaslahendusvalgusallikate suhtes.

2. TEHNILISED NÕUDED

2.1. Tehnilised nõuded vastavad ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 99 punktides 2.1 ja 3 ning 1. ja 4.–8. lisas ettenähtud tehnilistele nõuetele. Eeskiri koosneb järgmistest konsolideeritud dokumentidest: — eeskiri algkujul (00) ( 43 ), — eeskirja nr 99 1. täiendus, ( 44 ) kuid: 2.1.1. Punktides 3.2.1 ja 3.4.2 ning 4. lisa punktis 2 tuleb väljendit “punkt 2.2.2.4” mõista väljendina “käesoleva direktiivi I lisa punkt 2.2.2.2”. 2.1.2. 6. lisa punktis 2.5 tuleb väljendit “käesoleva eeskirja punkt 4.1” mõista väljendina “direktiivi 70/156/EMÜ X lisa punkt 2.1”.





(

5

)







E/ECE/324 24. märtsi 1960. aasta lisa 1. E/ECE/TRANS/505

(

9

)







E/ECE/324 Add. 1/Rev. 4. E/ECE/TRANS/505

(

10

)







E/ECE/324 Add. 1/Rev. 4/Amend. 1. E/ECE/TRANS/505

(

11

)







E/ECE/324 Add. 1/Rev. 4/Amend. 2. E/ECE/TRANS/505

(

14

)







E/ECE/324 Add. 4/Rev. 3. E/ECE/TRANS/505

(

15

)







E/ECE/324 Add. 4/Rev. 3/Corr. 1. E/ECE/TRANS/505

(

18

)







E/ECE/324 Add. 7/Rev. 3. E/ECE/TRANS/505

(

19

)







E/ECE/324 Add. 7/Rev. 3/Amend. 1. E/ECE/TRANS/505

(

20

)







E/ECE/324 Add. 7/Rev. 3/Corr. 1. E/ECE/TRANS/505

(

21

)







E/ECE/324 Add. 7/Rev. 3/Corr. 2 E/ECE/TRANS/505

(

27

)







E/ECE/324 Rev. 1/Add. 19/Rev. 2. E/ECE/TRANS/505

(

28

)







E/ECE/324 Rev. 1/Add. 19/Rev. 2/Amend. 1. E/ECE/TRANS/505

(

29

)







E/ECE/324 Rev. 1/Add. 19/Rev. 2/Amend. 2. E/ECE/TRANS/505

(

31

)







E/ECE/324 Rev. 1/Add. 30/Rev. 1. E/ECE/TRANS/505

(

32

)







E/ECE/324 Rev. 1/Add. 30/Rev. 1/Corr. 1. E/ECE/TRANS/505

(

35

)







E/ECE/324 Rev. 1/Add. 36/Rev. 2. E/ECE/TRANS/505

(

36

)







E/ECE/324 Rev. 1/Add. 36/Rev. 2/Corr. 1. E/ECE/TRANS/505

(

37

)







E/ECE/324 Rev. 1/Add. 36/Rev. 2/Amend. 1. E/ECE/TRANS/505

(

41

)







E/ECE/324 Rev. 1/Add. 97. E/ECE/TRANS/505

(

43

)