02016R1799 — ET — 15.05.2018 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1799, 7. oktoober 2016, millega kehtestatakse rakenduslikud tehnilised standardid krediidiriski puhul krediidikvaliteeti hindavate asutuste antud krediidikvaliteedi hinnangute ja krediidikvaliteedi astmete Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 artikli 136 lõike 1 ja artikli 136 lõike 3 kohase sidumise kohta (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 275 12.10.2016, lk 3)

Muudetud:









▼B

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1799,

7. oktoober 2016,

millega kehtestatakse rakenduslikud tehnilised standardid krediidiriski puhul krediidikvaliteeti hindavate asutuste antud krediidikvaliteedi hinnangute ja krediidikvaliteedi astmete Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 artikli 136 lõike 1 ja artikli 136 lõike 3 kohase sidumise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)







I JAOTIS

KVANTITATIIVSED TEGURID, KVALITATIIVSED TEGURID JA VÕRDLUSALUS







1. PEATÜKK

Kvantitatiivsed tegurid

Artikkel 1

Reitingukategooria krediidikvaliteedi astmetega sidumise kvantitatiivsed tegurid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 136 lõike 2 punktis a osutatud kvantitatiivsed tegurid on sama reitingukategooriaga kirjete lühiajalised ja pikaajalised makseviivituse määrad, nagu on sätestatud artiklites 2–6.

Artikkel 2

Kvantitatiivsete tegurite arvutamiseks kasutatud kirjed

Artiklis 1 osutatud makseviivituse määrade arvutamisel tuginetakse üksnes sellistele kirjetele, millele krediidikvaliteedi astmetega sidumist läbiv krediidikvaliteeti hindav asutus on andnud sama reitingukategooria ja mis vastavad kõikidele järgmistele nõuetele:

a) need kuuluvad delegeeritud määruse (EL) 2015/2 artikli 3 punktis a osutatud „ettevõtete reitingute“ hulka ja on antud emitendi järgi;

b) neile on antud üks järgmistest:

i) tellitud krediidireiting;

ii) määruse (EL) nr 575/2013 artikli 138 nõuetele vastav mittetellitud krediidireiting.







1. jagu

Reitingukategooria kvantitatiivsete tegurite arvutamine, kui saadaval on piisavalt krediidireitinguid

Artikkel 3

Otsustamine, kas saadaval on piisaval arvul krediidireitinguid

1. Lühiajalise makseviivituse määra arvutamise otstarbel peetakse krediidikvaliteedi astmetega sidumist läbivalt krediidikvaliteeti hindavalt asutuselt sama reitingukategooria saanud kirjete arvu piisavaks, kui kirjed vastavad kõikidele järgmistele nõuetele:

a) need on reitingukategooria tajutava riskiprofiili suhtes piisavad, arvestades näitajana selliste kirjete arvu, mis kujutavad endast artikli 14 punktis a osutatud reitingukategooria pikaajalise makseviivituse määra võrdlusaluse pöördväärtust;

b) need on sama reitingukategooriaga kirjete viimaste kogumite jaoks tüüpilised.

2. Pikaajalise makseviivituse määra arvutamise otstarbel peetakse krediidikvaliteedi astmetega sidumist läbivalt krediidikvaliteeti hindavalt asutuselt sama reitingukategooria saanud kirjete arvu piisavaks, kui saadaval on vähemalt 10 viimast lühiajalist makseviivituse määra, millele on osutatud lõikes 1.

Artikkel 4

Reitingukategooria lühiajaliste makseviivituse määrade arvutamine, kui saadaval on piisavalt krediidireitinguid

1. Kui artikli 3 lõike 1 kohaselt on saadaval piisaval arvul krediidireitinguid, siis tuleb artiklis 1 osutatud lühiajalised makseviivituse määrad arvutada lõigetes 2–5 kirjeldatud viisil.

2. Reitingukategooria lühiajalised makseviivituse määrad arvutatakse 3-aastase ajavahemiku kohta suhtarvuna, kus

a) nimetaja on selliste sama reitingukategooriaga kirjete arv, mis olid olemas juba ajavahemiku alguses;

b) lugeja on selliste punktis a osutatud kirjete arv, mis on enne ajavahemiku lõppu sattunud makseviivitusse.

3. Kirjeid, mis võeti välja enne ajavahemiku lõppu ja mis ei sattunud makseviivitusse, arvestatakse üksnes lõike 2 punktis a osutatud lühiajaliste makseviivituse määrade nimetajas ja nende kaal on 50 %. Makseviivitusse sattunuks loetakse kõik kirjed, mille kohta on tõendeid, et need olid enne makseviivituse tekkimist tagasi võetud.

4. Kirjed loetakse lõike 2 punktis b täpsustatud lugeja alla kuuluvateks makseviivituses olevateks kirjeteks, kui esines üks järgmist liiki juhtudest:

a) pankrotiavaldus või pankrotivara haldamine, mille tulemusel tõenäoliselt tekiks tulevikus lepinguliste võlateenindusmaksete vahele jätmine või viivitus;

b) lepingulise intressi- või põhimakse vahele jätmine või tasumisega viivitamine, v.a juhul, kui makse tehakse lepingus lubatud ajapikenduse jooksul;

c) probleemne vahetus, kui pakkumisest tuleneb, et investori saadav väärtus on väiksem, kui algsetes väärtpaberites lubatud;

d) reitingu saanud üksuse suhtes kohaldatakse tema finantsseisundi tõttu märkimisväärset regulatiivset järelevalvet.

5. Lühiajalised makseviivituse määrad arvutatakse sama reitingukategooriaga kirjete kõigi kogumite kohta kaks korda aastas, võttes aluseks iga aasta 1. jaanuari ja 1. juuli.

Artikkel 5

Reitingukategooria pikaajalise makseviivituse määra arvutamine, kui saadaval on piisavalt krediidireitinguid

1. Kui artikli 3 kohaselt on saadaval piisaval arvul krediidireitinguid, siis tuleb artiklis 1 osutatud pikaajalised makseviivituse määrad arvutada kooskõlas lõigetega 2–4.

2. Pikaajaline makseviivituse määr arvutatakse vähemalt viimase 20 artikli 4 lõike 1 kohaselt arvutatud lühiajalise makseviivituse määra kaalutud keskmisena. Kui kättesaadavad lühiajalised makseviivituse määrad hõlmavad pikemat perioodi ja on asjakohased, siis kasutatakse sellise pikema perioodi lühiajalisi makseviivituse määrasid. Kui artikli 4 lõike 1 kohaselt arvutatud lühiajalise makseviivituse määrasid on saadaval alla 20, siis hinnatakse ülejäänud lühiajalisi makseviivituse määrasid 20 lühiajalise makseviivituse määra perspektiivis.

3. Lõikes 2 osutatud kaalutud keskmise saamiseks peavad artikli 4 kohaselt arvutatud lühiajalised makseviivituse määrad sisaldama viimast majanduslanguse perioodi. Sellise majanduslanguse perioodi kestus peab olema üks või mitu poolaastat, kui reitinguga kirjete peamistes geograafilistes võrdluspiirkondades oli SKP kasvumäär negatiivne.

4. Lõikes 2 osutatud kaalutud keskmise saamiseks kohaldatakse järgmist:

a) artikli 4 lõike 1 kohaselt arvutatud lühiajalised kasvumäärad kaalutakse artikli 4 lõike 2 punktis a täpsustatud kirjete arvu alusel;

b) hinnangulist lühiajalise makseviivituse määra kaalutakse selliste sama reitingukategooriaga kirjete hinnangulise arvu alusel, mis olid olemas juba ajavahemiku alguses.

Kaaludega tagatakse, et täielikus majandustsüklis on piisavalt esindatud nii majanduslangusaastad kui ka muud aastaid.







2. jagu

Reitingukategooria kvantitatiivsete tegurite arvutamine, kui saadaval ei ole piisavalt krediidireitinguid

Artikkel 6

Kasutatud kirjed ja reitingukategooria pikaajalise makseviivituse määra arvutamine, kui saadaval ei ole piisavalt krediidireitinguid

Kui saadaval ei ole piisaval arvul artiklis 3 osutatud krediidireitinguid, siis tuleb artiklis 1 täpsustatud pikaajalise krediidireitingu määra arvutamisel arvestada, et

a) see peab põhinema krediidikvaliteeti hindava asutuse hinnangul sama reitingukategooria kõikide kirjetega seotud pikaajalise makseviivituse määra kohta määruse (EL) nr 575/2013 artikli 136 lõike 2 punkti a kohaselt;

b) punktis a osutatud hinnangut tuleb täiendada selliste makseviivituses olevate ja makseviivituses mitteolevate kirjete arvuga, millele krediidikvaliteedi astmetega sidumist läbiv krediidikvaliteeti hindav asutus on andnud sama reitingukategooria.







2. PEATÜKK

Kvalitatiivsed tegurid

Artikkel 7

Reitingukategooria krediidikvaliteedi astmetega sidumise kvalitatiivsed tegurid

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 136 lõike 2 punktis b osutatud kvalitatiivsed tegurid on järgmised:

a) krediidikvaliteeti hindava asutuse kasutatav makseviivituse määratlus, nagu osutatud artiklis 8;

b) reitingukategooria puhul krediidikvaliteeti hindava asutuse arvestatav ajavahemik, nagu osutatud artiklis 9;

c) reitingukategooria tähendus ja selle suhteline positsioon krediidikvaliteeti hindava asutuse kehtestatud reitinguskaalal, nagu osutatud artiklis 10;

d) samasse reitingukategooriasse määratud kirjete krediidivõimelisus, nagu osutatud artiklis 11;

e) krediidikvaliteeti hindava asutuse hinnang sama reitingukategooria kõikide kirjetega seotud pikaajalise makseviivituse määra kohta määruse (EL) nr 575/2013 artikli 136 lõike 2 punkti a kohaselt, nagu osutatud artiklis 12;

f) kui olemas, siis krediidikvaliteeti hindava asutuse kehtestatud suhe („sisemine krediidikvaliteedi astmetega sidumine“) krediidikvaliteedi astmetega sidumist läbiva reitingukategooria ja sama krediidikvaliteeti hindava asutuse poolt koostatud muude reitingukategooriate vahel, kui viimati nimetatud kategooriate krediidikvaliteedi astmed on juba käesoleva määruse kohaselt paigas, nagu osutatud artiklis 13;

g) muu asjakohane teave, millega saab kirjeldada reitingukategooriaga väljendatava riski määra.

Artikkel 8

Krediidikvaliteeti hindava asutuse kasutatav makseviivituse määratlus

Juhtude liike, mida krediidikvaliteeti hindav asutus võtab arvesse selle kindlakstegemisel, kas kirje on makseviivituses, võrreldakse kogu saadaoleva teabe alusel artikli 4 lõikes 4 täpsustatud juhtudega. Kui võrdlus osutab, et krediidikvaliteeti hindav asutus ei ole kõiki sellist liiki makseviivituse juhte arvestanud, kohandatakse sellest lähtudes artiklis 1 osutatud kvantitatiivseid tegureid.

Artikkel 9

Reitingukategooria ajavahemik

Reitingukategooria määramisel krediidikvaliteeti hindava asutuse arvestatav ajavahemik on oluline märk selle kohta, kas selle reitingukategooria riski tase on artikli 4 lõikes 2 osutatud ajavahemiku jooksul püsiv.

Artikkel 10

Reitingukategooria tähendus ja suhteline positsioon

1. Krediidikvaliteeti hindava asutuse kehtestatud reitingukategooria tähenduse puhul lähtutakse finantskohustuste täitmise suutlikkuse karakteristikutest, mida kajastavad sellise reitingukategooria saanud kirjed, ning konkreetsemalt sellest, kui tundlik see on majanduskeskkonna suhtes, ja makseviivituse ohu lähedusest.

2. Reitingukategooria tähendust võrreldakse iga krediidikvaliteedi astme puhul kehtestatud kategooriaga, nagu sätestatud artiklis 15.

3. Reitingukategooria tähendust arvestatakse koosmõjus selle suhtelise positsiooniga krediidikvaliteeti hindava asutuse kehtestatud skaalal.

Artikkel 11

Sama reitingukategooriaga kirjete krediidivõimelisus

1. Samasse reitingukategooriasse määratud kirjete krediidivõimelisuse kindlaksmääramisel arvestatakse vähemalt nende suurust ning nende äritegevuse valdkondliku ja geograafilise mitmekesistamise määra.

2. Võib kasutada erinevaid sama reitingukategooriaga kirjete krediidivõimelisuse näitajaid, niivõrd kui see on asjakohane, et täiendada artiklis 1 osutatud kvantitatiivsete tegurite antud teavet, kui need on krediidikvaliteedi astmetega sidumisel usaldusväärsed ja asjakohased.

Artikkel 12

Krediidikvaliteeti hindava asutuse esitatud hinnang kõigi sama reitingukategooriaga kirjetega seotud pikaajalise makseviivituse määra kohta

Krediidikvaliteeti hindava asutuse esitatud hinnangut kõigi sama reitingukategooriaga kirjetega seotud pikaajalise makseviivituse määra kohta tuleb krediidikvaliteedi astmetega sidumisel arvesse võtta, eeldusel et see on nõuetekohaselt põhjendatud.

Artikkel 13

Krediidikvaliteeti hindava asutuse kehtestatud reitingukategooria sisemine krediidikvaliteedi astmetega sidumine

Sama krediidikvaliteeti hindava asutuse muude reitingukategooriate vastavat krediidikvaliteedi astet kasutatakse juhul, kui sellise kategooria jaoks on tehtud artikli 7 punkti f kohane sisemine krediidikvaliteedi astmetega sidumine, asjakohase näitajana selle kohta, milline on krediidikvaliteedi astmetega sidumist läbiva reitingukategooria riskitase.







3. PEATÜKK

Võrdlusalus ja seonduvad viited

Artikkel 14

Võrdlusalus

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 136 lõike 2 punktis c osutatud võrdlusaluse puhul tuleb eristada järgmist:

a) pikaajalise makseviivituse määra võrdlusalus iga krediidikvaliteedi astme kohta, nagu näidatud I lisa tabelis 1;

b) lühiajalise makseviivituse määra võrdlusalus iga krediidikvaliteedi astme kohta, nagu näidatud I lisa tabelis 2.

Artikkel 15

Reitingukategooria tähendus iga krediidikvaliteedi astme puhul

Igale krediidikvaliteedi astmele vastav reitingukategooria tähendus on sätestatud II lisas.







II JAOTIS

VASTAVUSTABELID

Artikkel 16

Vastavustabelid

Iga krediidikvaliteeti hindava asutuse reitingukategooriate vastavus määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 2. peatüki 2. jaos sätestatud krediidikvaliteedi astmele on esitatud III lisas.







III JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 17

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









I LISA

Artikli 14 kohaldamisel kasutatavad võrdlusalused







Tabel 1 Pikaajaline võrdlusalus (3-aastane ajavahemik) Krediidikvaliteedi aste Pikaajaline võrdlusalus Keskmine väärtus Alampiir Ülempiir 1 0,10 % 0,00 % 0,16 % 2 0,25 % 0,17 % 0,54 % 3 1,00 % 0,55 % 2,39 % 4 7,50 % 2,40 % 10,99 % 5 20,00 % 11,00 % 26,49 % 6 34,00 % 26,50 % 100,00 %







Tabel 2 Lühiajaline võrdlusalus (3-aastane ajavahemik) Krediidikvaliteedi aste Lühiajaline võrdlusalus Seirelävi Käivituslävi 1 0,80 % 1,20 % 2 1,00 % 1,30 % 3 2,40 % 3,00 % 4 11,00 % 12,40 % 5 28,60 % 35,00 % 6 Ei kohaldata Ei kohaldata









II LISA

Artikli 15 kohaldamisel reitingukategooria tähendus igas krediidikvaliteedi astmes







Krediidikvaliteedi aste Reitingukategooria tähendus 1 Reitingu saanud üksuse võime finantskohustusi täita on ülimalt/väga hea ning tema krediidirisk on minimaalne/väga väike. 2 Reitingu saanud üksuse võime finantskohustusi täita on hea ning tema krediidirisk on väike, kuid ta on veidi vastuvõtlikum olude ja majandustingimuste muutumise kahjulikele mõjudele kui krediidikvaliteedi 1. astme reitingu saanud üksused. 3 Reitingu saanud üksuse võime finantskohustusi täita on piisav ning tema krediidirisk on keskmine. Sellegipoolest võivad ebasoodsad majandustingimused või olude muutused tõenäolisemalt vähendada reitingu saanud üksuse finantskohustuste täitmise võimet. 4 Reitingu saanud üksusel on võime finantskohustusi täita, kuid tema krediidirisk on märkimisväärne. Tal tuleb puutuda kokku pideva suure ebakindluse ja ebasoodsate äri-, finants- või majandustingimustega, mille tagajärjel ei pruugi ta olla võimeline finantskohustusi täitma. 5 Reitingu saanud üksusel on võime finantskohustusi täita, kuid tema krediidirisk on suur. Tõenäoliselt kahjustavad reitingu saanud üksuse finantskohustuste täitmise võimet või -valmidust ebasoodsad äri-, finants- või majandustingimused. 6 Reitingu saanud üksus on praegu haavatav või väga haavatav ja tema krediidirisk on väga suur, nt on makseviivituses või selle lähedal. Ta sõltub finantskohustuste täitmisel soodsatest äri-, finants- või majandustingimustest.

▼M1









III LISA

Artikli 16 kohaldamisel kasutatavad vastavustabelid