2007R1266 — ET — 05.06.2012 — 011.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1266/2007, 26. oktoober 2007, nõukogu direktiivi 2000/75/EÜ rakenduseeskirjade kohta seoses lammaste katarraalse palaviku tõrje, järelevalve, seire ja teatavate vastuvõtlikku liiki kuuluvate loomade liikumispiirangutega (EMPs kohaldatav tekst) (EÜT L 283, 27.10.2007, p.37)

Muudetud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1266/2007,

26. oktoober 2007,

nõukogu direktiivi 2000/75/EÜ rakenduseeskirjade kohta seoses lammaste katarraalse palaviku tõrje, järelevalve, seire ja teatavate vastuvõtlikku liiki kuuluvate loomade liikumispiirangutega

(EMPs kohaldatav tekst)







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse 21. detsembri 1982. aasta direktiivi 82/894/EMÜ ühendusesisese loomahaigustest teatamise kohta, ( 1 ) eriti selle artikli 5 lõike 2 teist taanet, võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/75/EÜ, millega kehtestatakse erisätted lammaste katarraalse palaviku tõrjeks ja likvideerimiseks, ( 2 ) eriti selle artikli 6 lõikeid 1 ja 3, artikli 8 lõike 2 punkti d, artikli 8 lõiget 3, artikli 9 lõike 1 punkti c, artikleid 11 ja 12 ning artikli 19 kolmandat lõiku, ning arvestades järgmist: (1) Direktiivis 2000/75/EÜ on sätestatud eeskirjad ja meetmed lammaste katarraalse palaviku tõrjeks ühenduses, sealhulgas ohustatud tsoonide ja järelevalvetsoonide loomine ning keeld vastuvõtlikku liiki loomi kõnealustest tsoonidest välja viia. Komisjon võib kooskõlas nimetatud direktiivis sätestatud korraga teha sellest keelust erandeid. (2) Komisjoni 23. mai 2005. aasta otsusega 2005/393/EÜ (lammaste katarraalsest palavikust ohustatud tsoonide ja järelevalvetsoonide ning nendest tsoonidest välja- või läbiveo tingimuste kohta) ( 3 ) nähakse ette selliste geograafiliste piirkondade piiritlemine, kus liikmesriigid peavad kehtestama ohustatud tsoonid ja järelevalvetsoonid (edaspidi „kitsendustega tsoonid”). (3) Pärast otsuse 2005/393/EÜ vastuvõtmist on lammaste katarraalse palavikuga seotud olukord ühenduses oluliselt muutunud ning haiguse tõrje osas on saadud uusi kogemusi, eelkõige pärast hiljutist lammaste katarraalse palaviku viiruse uute serotüüpide esinemist, nimelt serotüübi 8 esinemist ühenduse piirkonnas, kus kunagi varem ei olnud haiguskolletest teatatud ning mida ei peetud lammaste katarraalsest palavikust ja selle viiruse serotüübist 1 ohustatud piirkonnaks. (4) Saadud kogemuste põhjal on asjakohane lammaste katarraalse palaviku tõrje, järelevalve, seire ja haigusele vastuvõtlike loomade (v.a metsloomade) liikumispiirangute eeskirjade parem ühtlustamine ühenduse tasandil, eesmärgiga luua jätkusuutlikum strateegia lammaste katarraalse palaviku tõrjeks, kuna need eeskirjad on kitsendustega tsoonides ja sealt välja viidavate vastuvõtlike põllumajandusloomadega ohutuks kauplemiseks määrava tähtsusega. Seepärast on ühtluse ja selguse nimel vaja otsus 2005/393/EÜ kehtetuks tunnistada ja asendada see käesoleva määrusega. (5) Lammaste katarraalse palavikuga seotud uue olukorra tõttu on komisjon palunud teaduslikku nõu ja tuge Euroopa Toiduohutusametilt (EFSA), kes on 2007. aastal esitanud lammaste katarraalse palaviku kohta kaks teaduslikku aruannet ja kaks teaduslikku arvamust. (6) Direktiivi 2000/75/EÜ kohaselt tuleb ohustatud tsooni ja järelevalvetsooni piiritlemisel võtta arvesse lammaste katarraalse palavikuga seotud geograafilisi, halduslikke, ökoloogilisi ja episotoloogilisi tegureid ning kontrollikorda. Nende tegurite arvessevõtmiseks on vaja kehtestada ühenduses eeskirjad lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire ühtlustatud miinimumnõuete kohta. (7) Seire ja teabevahetus on lammaste katarraalse palaviku tõrjemeetmete riskipõhise käsitluse puhul olulisimad elemendid. Seepärast on asjakohane määratleda lisaks direktiivi 2000/75/EÜ artiklis 2 sätestatud mõistetele eelkõige lammaste katarraalse palaviku haigusjuhtum, et saavutada ühine arusaam lammaste katarraalse palaviku haiguskolde olulistest parameetritest. (8) Lisaks on osutunud asjakohaseks otsuses 2005/393/EÜ kasutatud kitsendustega tsoonide mõiste, eriti kui lammaste katarraalse palaviku viiruse esinemine on tuvastatud mõjutatud piirkonnas kahel järjestikusel hooajal. Praktilistel kaalutlustel ja ühenduse õigusaktide selguse nimel on asjakohane määratleda kitsendustega tsoonide mõiste, mis hõlmaks nii ohustatud kui ka järelevalvetsoone, mis liikmesriigid on vastavalt direktiivi 2007/75/EÜ artikli 8 lõikele 1 piiritlenud. (9) Selle hooajati lammaste katarraalsest palavikust puutumata tsooni kindlaksmääramine, kus seire käigus pole lammaste katarraalse palaviku või vastavate vektorite ülekandumist tuvastatud, on oluline vahend lammaste katarraalse palaviku haiguskollete jätkusuutlikuks ohjamiseks, mis võimaldab ohutut liikumist. Seepärast on asjakohane sätestada ühtlustatud kriteeriumid, mida tuleks vektoritest vaba hooajalise perioodi määratlemisel kasutada. (10) Lammaste katarraalse palaviku haiguskolletest tuleb teatada kooskõlas direktiivi 82/894/EMÜ artikliga 3, kasutades kodeeritud vorme ja koode, mis on sätestatud komisjoni 1. märtsi 2005. aasta otsuses 2005/176/EÜ, milles sätestatakse loomahaigustest teatamise kodeeritud vorm ja koodid vastavalt nõukogu direktiivile 82/894/EMÜ ( 4 ). Pidades silmas praegust lammaste katarraalse palaviku epidemioloogilist arengut, tuleks kõnealust teatamiskohustust ajutiselt kohandada, määratledes esmasest haiguskoldest teatamise kohustuse täpsemalt. (11) 27. aprillil 2007 EFSA loomatervishoiu ja loomade heaolu teaduskomisjoni vastu võetud lammaste katarraalse palaviku päritolu ja esinemist käsitleva arvamuse ( 5 ) kohaselt on oluline, et kasutusel oleksid asjakohased seireprogrammid lammaste katarraalse palaviku esinemine tuvastamiseks võimalikult varases staadiumis. Sellised seireprogrammid peaksid sisaldama kliinilist, seroloogilist ja entomoloogilist komponenti, mis peaksid toimima ühtlaselt kõigi liikmesriikide ulatuses. (12) Integreeritud lähenemisviis ühenduse tasandil on vajalik, et oleks võimalik analüüsida lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire programmidest pärinevat epidemioloogilist teavet, sealhulgas lammaste katarraalse palavikku nakatumise ja vastavate vektorite nii piirkondliku kui ka globaalse leviku kohta. (13) Nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsusega 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas ( 6 ) on ette nähtud ühenduse rahaline tugi lammaste katarraalse palaviku likvideerimiseks, tõrjeks ja seireks. (14) Vastavalt otsusele 90/424/EMÜ loodi komisjoni 25. mai 2007. aasta otsusega 2007/367/EÜ ühenduse rahalise toetuse andmise kohta Itaaliale seoses lammaste katarraalset palavikku käsitleva epidemioloogilise teabe kogumise ja analüüsimise süsteemi rakendamisega ( 7 ) infosüsteem BlueTongue NETwork (edaspidi „süsteem BT-Net”), mis on veebipõhine süsteem lammaste katarraalse palaviku seireandmete kogumiseks, salvestamiseks ja analüüsimiseks liikmesriikides. Nimetatud süsteemi täielik kasutamine on äärmiselt tähtis, et luua kõige asjakohasemad meetmed haiguse tõrjeks, nende tõhususe kontrollimiseks ja vastuvõtlikku liiki loomade ohutu liikumise võimaldamiseks. Et tagada tõhusam ja tulemuslikum liikmesriikide ja komisjoni vaheline lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire programmide teabe vahetus, tuleks teabevahetuseks kasutada süsteemi BT-Net. (15) Välja arvatud juhul, kui direktiivi 2000/75/EÜ artikli 8 lõike 2 punkti d kohaselt ilmneb vajadus piiritleda ohustatud tsoonid ja järelevalvetsoonid ühenduse tasandil, peaksid seda piiritlemist teostama liikmesriigid. Läbipaistvuse nimel peaksid liikmesriigid komisjoni siiski oma ohustatud tsoonidest ja järelevalvetsoonidest ning kõigist nende tsoonidega seotud muudatustest viivitamata teavitama. Eriti siis, kui liikmesriik ei kavatse kitsendustega tsoonis epidemioloogiliselt asjakohast geograafilist piirkonda säilitada, peaks ta komisjonile eelnevalt asjakohase teabe esitama, tõendamaks, et lammaste katarraalse palaviku viirus ei levi selles piirkonnas. (16) Vastuvõtlike loomade, nende sperma, munarakkude ja embrüote liikumise suhtes kohaldatavast kitsendustega tsoonist väljaviimise keelu erandeid tuleks lubada riskianalüüsi alusel, võttes arvesse lammaste katarraalse palaviku seire programmi kaudu kogutud teavet, teiste liikmesriikide ja komisjoniga süsteemi BT-Net kaudu vahetatud teavet, loomade sihtkohta ning nende vastavust teatavatele loomade ohutust tagavatele tervishoiunõuetele. Teatavatel tingimustel tuleks väljaviimiskeelu erandeid teha ka loomade otse tapamajja viimiseks. Võttes arvesse loomade otse tapamajja viimise väikest riski ja teatavaid riski vähendavaid tegureid, on asjakohane sätestada eritingimused, mis minimeerivad viiruse ülekandumisriski loomade transportimisel kitsendustega tsoonis asuvast majandist riskihindamise põhjal määratud tapamajadesse. (17) Loomade liikumine sama kitsendustega tsooni ulatuses, kus levib/levivad sama/samad lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüp/serotüübid, ei kujuta lisaohtu loomade tervisele ning seepärast peaks pädev asutus seda teatavatel tingimustel lubama. (18) Vastavalt 27. aprillil 2007 EFSA loomatervishoiu ja loomade heaolu teaduskomisjoni vastu võetud arvamusele vektorite ja vaktsiinide kohta ( 8 ) võib vaktsineeritud või loomuliku immuunsusega loomade liikumist pidada ohutuks, olenemata viiruse levikust päritolukohas või vektorite aktiivsusest sihtkohas. Seepärast on vajalik sätestada tingimused, mis peavad immuniseeritud loomade puhul enne nende väljaviimist kitsendustega tsoonist täidetud olema. (19) Nõukogu 26. juuni 1964. aasta direktiivis 64/432/EMÜ ühendusesisest veiste ja sigadega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta, ( 9 ) nõukogu 28. jaanuari 1991. aasta direktiivis 91/68/EMÜ loomatervishoiu kohta ühendusesiseses lamba- ja kitsekaubanduses, ( 10 ) nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiivis 92/65/EMÜ, milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A (I) lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse ( 11 ) ning komisjoni 2. juuli 1993. aasta otsuses 93/444/EMÜ teatavate kolmandatesse riikidesse eksportimiseks ettenähtud elusloomade ja toodete ühendusesisese kaubanduse üksikasjalike eeskirjade kohta ( 12 ) on sätestatud, et loomade vedamisel peab olema nendega kaasas veterinaarsertifikaat. Kui vabastusi vastuvõtlikku liiki loomade kitsendustega tsoonist väljaviimise suhtes kohaldatavast väljaviimiskeelust kohaldatakse ühendusesiseseks kaubanduseks või kolmandatesse riikidesse eksportimiseks ette nähtud loomade suhtes, peaksid nimetatud sertifikaadid sisaldama viidet käesolevale määrusele. (20) Kooskõlas EFSA arvamusega vektorite ja vaktsiinide kohta on asjakohane sätestada tingimused lubatud insektitsiididega töötlemiseks nende transpordivahendite laadimiskohas, mis transpordivad vastuvõtlikke loomi kitsendustega tsoonist sellisesse piirkonda või läbi sellise piirkonna, mis jääb kitsendustega tsoonist väljapoole. Kui kitsendustega tsoonist läbisõitmisel on ette nähtud puhkeaeg kontrollpunktis, tuleks loomi vektorite rünnaku eest kaitsta. Nakatunud majandite loomade, ruumide ja ümbruse töötlemist lubatud insektitsiididega tuleks siiski viia läbi üksnes kindlaks määratud korra kohaselt konkreetset juhtumit käsitleva riskihindamise positiivse tulemuse põhjal, mis võtab arvesse geograafilisi, epidemioloogilisi, ökoloogilisi, keskkonnaalaseid, entomoloogilisi andmeid, ning kulude-tulude analüüsi põhjal. (21) Direktiividega 64/432/EMÜ, 91/68/EMÜ ja 92/65/EMÜ ning otsusega 93/444/EMÜ ette nähtud veterinaarsertifikaadid, mis on kaasas ühendusesiseseks kaubanduseks või kolmandatesse riikidesse eksportimiseks ette nähtud loomadega, peaksid sisaldama viidet käesoleva määruse kohaselt läbi viidud insektitsiidiga töötlemise kohta. (22) Pidades silmas vajadust vältida tarbetuid häireid kauplemisel, tuleb kiiresti luua lammaste katarraalse palaviku viiruse tõrjeks jätkusuutlik strateegia, mis võimaldaks ohutut kauplemist vastuvõtlikku liiki loomadega, keda veetakse kitsendustega tsoonides või neist väljapoole. (23) Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







1.

PEATÜKK

SISU JA MÕISTED

Artikkel 1

Sisu

Käesolevas määruses sätestatakse lammaste katarraalse palavikuga seoses tõrje, järelevalve ja seire eeskirjad ning direktiivi 2000/75/EÜ artikli 2 punktis c määratletud loomade veo piirangud kitsendustega tsoonides ja nendest väljapoole.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse direktiivi 2000/75/EÜ artiklis 2 esitatud mõisteid.

Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „lammaste katarraalse palaviku haigusjuht” – loom, kes vastab ühele järgmistest tingimustest: i) loomal avalduvad kliinilised tunnused, mis vastavad lammaste katarraalse palaviku tunnustele; ii) tegemist on kontroll-loomaga, kelle eelmine test näitas seroloogiliselt negatiivseid tulemusi ja kelle antikehade test on pärast viimast testi vähemalt ühe lammaste katarraalse palaviku serotüübi puhul seroloogiliselt positiivseks muutunud; iii) tegemist on loomaga, kellest on lammaste katarraalse palaviku viirus isoleeritud ning vastavalt ka tuvastatud; iv) tegemist on loomaga, kelle seroloogiline test lammaste katarraalse palaviku suhtes on osutunud positiivseks või kelle puhul on tuvastatud viiruse antigeen või ühele või mitmele lammaste katarraalse palaviku serotüübile iseloomulik viiruslik ribonukleiinhape (RNA). Lisaks peavad epidemioloogilised andmed näitama, et lammaste katarraalse palavikuga nakatumisele osutavad kliinilised tunnused või laboratoorsete analüüside tulemused on põhjustanud selles majandis leviv viirus, kus looma peetakse, ning mitte kitsendustega tsoonidest toodud vaktsineeritud või seropositiivsed loomad;

b) „lammaste katarraalse palaviku haiguskolle” – selle haiguse kolle, nagu on määratletud direktiivi 82/894/EMÜ artikli 2 punktis c;

c) „lammaste katarraalse palaviku esmane haiguskolle” – direktiivi 82/894/EMÜ artikli 2 punktis d määratletud haiguskolle, võttes arvesse, et nimetatud direktiivi artikli 3 lõike 1 esimese taande kohaldamise eesmärgil on lammaste katarraalse palaviku haigusjuht esmane haiguskolle järgmistel juhtudel: i) kui see ei ole epidemioloogiliselt seotud eelmise haiguskoldega või ii) see toob kaasa kitsendustega tsooni piiritlemise või olemasoleva kitsendustega tsooni muutmise, nagu on osutatud artiklis 6;

d) „kitsendustega tsoon” – direktiivi 2000/75/EÜ artikli 8 lõike 1 kohaselt piiritletud tsoon, mis koosneb ohustatud tsoonist ja järelevalvetsoonist;

e) „hooajati lammaste katarraalsest palavikust puutumata tsoon” – liikmesriigi epidemioloogiliselt asjakohane geograafiline piirkond, kus teataval ajal aastas ei tuvastata seire käigus lammaste katarraalse palaviku viiruse ülekandumist ega lammaste katarraalset palavikku levitada võivaid Culicoidesi täiskasvanud putukaid;

f) „läbivedu” – loomade liikumine: i) kitsendustega tsoonist või läbi selle tsooni; ii) kitsendustega tsoonist läbi kitsendusteta tsooni tagasi samasse kitsendustega tsooni või iii) kitsendustega tsoonist läbi kitsendusteta tsooni teise kitsendustega tsooni.







2.

PEATÜKK

JÄRELEVALVE JA SEIRE NING TEABEVAHETUS

Artikkel 3

Lammaste katarraalsest palavikust teatamine

Lammaste katarraalse palaviku esmastest haiguskolletest ja haiguskolletest teatavad liikmesriigid loomahaigustest teatamise süsteemi kaudu, kasutades otsuses 2005/176/EÜ sätestatud kodeeritud vorme ja koode.

▼M12

Artikkel 4

Lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire programmid

Liikmesriigid rakendavad lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire programme vastavalt I lisas sätestatud miinimumnõuetele.

▼M12 —————

▼B







3.

PEATÜKK

LOOMADE NING NENDE SPERMA, MUNARAKKUDE JA EMBRÜOTE LIIKUMISPIIRANGUD

Artikkel 6

Kitsendustega tsoonid

1. Liikmesriigid teatavad komisjonile oma kitsendustega tsoonid ja nende tsoonide olukorra mis tahes muutustest 24 tunni jooksul.

▼M12

2. Enne kui otsustatakse epidemioloogiliselt asjakohane geograafiline piirkond kitsendustega tsoonist eemaldada, esitavad liikmesriigid komisjonile põhjendatud andmed, mis tõendavad, et selles piirkonnas ei ole pärast I lisa punkti 3 kohase lammaste katarraalse palaviku järelevalve- ja seireprogrammi rakendamist lammaste katarraalse palaviku viirust kahe aasta, sealhulgas vektori kahe täispika aktiivsusperioodi jooksul esinenud.

▼B

3. Komisjon teatab liikmesriikidele kitsendustega tsoonide nimekirjast toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee raames.

4. Liikmesriigid koostavad oma territooriumil asuvate kitsendustega tsoonide nimekirja ja ajakohastavad seda ning teevad selle teistele liikmesriikidele ja avalikkusele kättesaadavaks.

5. Komisjon avaldab oma veebilehel üksnes teavitamise eesmärgil kitsendustega tsoonide ajakohastatud nimekirja.

Kõnealune nimekiri sisaldab teavet igas kitsendustega piirkonnas levivate lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpide kohta, mis lubab artiklite 7 ja 8 kohaldamisel tuvastada erinevates liikmesriikides piiritletud kitsendustega tsoonid, kus levivad samad lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüübid.

Artikkel 7

Tingimused ühe kitsendustega tsooni piires liikumise korral

1. Pädev asutus lubab loomade liikumist ühe kitsendustega tsooni piires, kus levib/levivad sama/samad lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüp/serotüübid, kui nendel loomadel ei esine transportimise päeval ühtegi lammaste katarraalse palaviku kliinilist tunnust.

2. Loomade liikumist ohustatud tsoonist järelevalvetsooni võib aga lubada ainult järgmistel juhtudel:

a) loomad vastavad III lisas sätestatud tingimustele või

b) loomad vastavad mis tahes muudele asjakohasele loomatervishoiualastele garantiidele, mis põhinevad lammaste katarraalse palaviku viiruse levikut takistavate ja vektorite rünnaku eest kaitsvate meetmete riskihindamise positiivsel tulemusel, mida nõuab päritolukoha pädev asutus ja mille kiidab heaks sihtkoha pädev asutus enne selliste loomade vedamist, või

c) loomad viiakse otse tapamajja.

▼M12

2a. Liikmesriigid võivad piiritleda kitsendustega tsoonis paikneva epidemioloogiliselt asjakohase geograafilise piirkonna „ajutise haigusvaba piirkonnana” eeldusel, et ühe aasta, sealhulgas vektori ühe täispika aktiivsusperioodi jooksul on I lisa punkti 3 kohaselt toimunud järelevalve ja seire tõendanud, et kitsendustega tsooni selles osas ei ole lammaste katarraalse palaviku viirust esinenud kas siis viiruse teatud konkreetse serotüübi või serotüüpide kombinatsioonide osas.

Liikmesriik, kellel on kavas piiritleda kitsendustega tsoon või kitsendustega tsooni osa „ajutise haigusvaba piirkonnana”, teatab oma kavatsusest komisjonile. Liikmesriik lisab teatele I lisa punktis 3 osutatud teabe.

Komisjon teavitab liikmesriike „ajutiste haigusvabade piirkondade” nimekirjast toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee raames.

Loomade vedu sama kitsendustega tsooni piires piirkonnast, kus levib/levivad lammaste katarraalse palaviku viiruse sama/samad serotüüp/serotüübid, sama kitsendustega tsooni ossa, mis on piiritletud kui „ajutine haigusvaba piirkond”, võib lubada ainult juhul, kui

a) loomad vastavad III lisas sätestatud tingimustele või

b) loomad vastavad mis tahes muudele asjakohastele loomatervishoiualastele garantiidele, mis põhinevad lammaste katarraalse palaviku viiruse levikut takistavate ja vektorite rünnaku eest kaitsvate meetmete riskihindamise positiivsel tulemusel, mida nõuab päritolukoha pädev asutus ja mille kiidab heaks sihtkoha pädev asutus enne selliste loomade vedamist, või

c) loomad viiakse otse tapamajja.

▼M7

3. Päritoluliikmesriik teavitab viivitamata komisjoni ja teisi liikmesriike lõike 2 punktis b või lõike 2a punktis b osutatud loomatervishoiualastest garantiidest.

4. Käesoleva artikli lõigetes 1, 2 ja 2a osutatud loomade puhul lisatakse direktiivides 64/432/EMÜ, 91/68/EMÜ ja 92/65/EMÜ sätestatud või otsuses 93/444/EMÜ osutatud asjakohastele veterinaarsertifikaatidele järgmine sõnastus:

„Loomad vastavad määruse (EÜ) nr 1266/2007 … (artikli 7 lõike 1 või artikli 7 lõike 2 punkti a või artikli 7 lõike 2 punkti b või artikli 7 lõike 2 punkti c või artikli 7 lõike 2a punkti a või artikli 7 lõike 2a punkti b või artikli 7 lõike 2a punkti c – valida sobiv) tingimustele”.

▼B

Artikkel 8

Direktiivis 2000/75/EÜ sätestatud väljaviimiskeelu erandi tingimused

1. Direktiivi 2000/75/EÜ artikli 9 lõike 1 punkti c ja artikli 10 punkti 1 kohaselt kehtestatud väljaviimiskeelust tehakse erand loomade, nende sperma, munarakkude ja embrüote transportimiseks kitsendustega tsooni majandist, seemendusjaamast või sperma säilitamise keskusest teise majandisse, seemendusjaama või sperma säilitamise keskusse tingimusel, et loomad, nende sperma, munarakud ja embrüod vastavad:

a) käesoleva määruse III lisas sätestatud tingimustele või

b) mis tahes muudele asjakohasele loomatervishoiualastele garantiidele, mis põhinevad lammaste katarraalse palaviku viiruse levikut takistavate ja vektorite rünnaku eest kaitsvate meetmete riskihindamise positiivsel tulemusel, mida nõuab päritolukoha pädev asutus ja mille kiidab heaks sihtkoha pädev asutus enne selliste loomade vedamist.

2. Päritoluliikmesriik teavitab komisjoni ja teisi liikmesriike lõike 1 punktis b osutatud loomatervishoiualastest garantiidest viivitamata.

3. Tuleb sätestada suunamiskord sihtkoha pädeva asutuse kontrolli alusel, mis välistab lõike 1 punktis b sätestatud tingimustel liikunud loomade, nende sperma, munarakkude ja embrüote edasise transpordi teise liikmesriiki, välja arvatud juhul, kui loomad vastavad lõike 1 punktis a sätestatud tingimustele.

4. Direktiivi 2000/75/EÜ artikli 9 lõike 1 punkti c ja artikli 10 punkti 1 kohaselt kehtestatud väljaviimiskeelust tehakse erand loomade transportimiseks kitsendustega tsoonis asuvast majandist otse tapamajja järgmistel juhtudel:

a) päritolumajandis ei ole vähemalt 30 päeva enne loomade lähetamise kuupäeva lammaste katarraalse palaviku juhtumeid tuvastatud;

▼M4

b) loomad transporditakse — veterinaari järelevalve all sihtkohaks olevasse tapamajja, kus nad tapetakse saabumisele järgneva 24 tunni jooksul ja — otse, välja arvatud juhul, kui määruse (EÜ) nr 1/2005 ( 13 ) kohaselt on ette nähtud puhkeaeg samas kitsendustega tsoonis asuvas kontrollpunktis;

▼B

c) lähtekoha pädev asutus teatab sihtkoha pädevale asutusele kavandatavast loomade transportimisest vähemalt 48 tundi enne loomade pealelaadimist.

5. Lõike 4 punktist b olenemata võib sihtkoha pädev asutus riskihindamise alusel nõuda, et lähtekoha pädev asutus sätestaks suunamiskorra selles viidatud loomade transportimiseks määratud tapamajja.

Kõik sellised tapamajad määratakse vastavalt riskihindamisele, milles võetakse arvesse IV lisas sätestatud kriteeriume.

▼M12

Teave määratud tapamajade kohta tehakse teistele liikmesriikidele ja avalikkusele kättesaadavaks.

▼M4

5a. Lõike 1 kohaselt sertifitseerimata loomade vedu kitsendustega tsoonis asuvast majandist otse otsuse 93/444/EMÜ artikli 1 lõike 2 punktis a määratletud väljumiskohta kolmandasse riiki eksportimiseks vabastatakse direktiivi 2000/75/EÜ artikli 9 lõike 1 punktis c ja artikli 10 punktis 1 kehtestatud väljaviimiskeelust tingimusel, et:

a) päritolumajandis ei ole registreeritud lammaste katarraalse palaviku juhte vähemalt 30 päeva enne loomade lähetamist;

b) loomad transporditakse väljumiskohta: — ametliku järelevalve all ja — otse, välja arvatud juhul, kui määruse (EÜ) nr 1/2005 kohaselt on ette nähtud puhkeaeg samas kitsendustega tsoonis asuvas kontrollpunktis.

▼M4

6. Käesoleva artikli lõigetes 1, 4 ja 5a osutatud loomade sperma, munarakkude ja embrüote puhul lisatakse direktiivides 64/432/EMÜ, 91/68/EMÜ ja 92/65/EMÜ sätestatud või otsuses 93/444/EMÜ osutatud asjakohastele veterinaarsertifikaatidele järgmine sõnastus:

„… (loomade sperma, munarakud ja embrüod – valida sobiv) on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1266/2007 (artikli 8 lõike 1 punkti a, artikli 8 lõike 1 punkti b, artikli 8 lõike 4, artikli 8 lõike 5a – valida sobiv) … nõuetega”.

▼M12

Artikkel 9

Loomade läbiveo lisatingimused

1. Pädev asutus lubab loomade läbivedu järgmistel tingimustel:

a) pärast laadimiskoha nõuetekohast puhastamist ja desinfitseerimist töödeldakse loomade vedamise vahendeid heakskiidetud insektitsiidide ja/või tõrjevahenditega. Selline töötlemine peab toimuma iga kord enne kitsendustega tsoonist väljumist või tsooni sisenemist;

b) kui kitsendustega tsoonist läbisõitmisel on ette nähtud pikem kui ühepäevane puhkeaeg kontrollpunktis, kaitstakse loomi vektorite rünnaku eest II lisas sätestatud tingimustele vastavas vektorite eest kaitstud rajatises.

2. Käesoleva artikli lõiget 1 ei kohaldata, kui transiit toimub

a) üksnes kitsendustega tsooni epidemioloogiliselt asjakohasest geograafilisest piirkonnast või läbi selle kooskõlas V lisaga määratletud hooajalise vektoritest vaba perioodi vältel või

b) nendest kitsendustega tsooni osadest, mis on kooskõlas artikli 7 lõikega 2a piiritletud kui „ajutised haigusvabad piirkonnad”, või läbi nende osade.

3. Käesoleva artikli lõikes 1 viidatud loomade puhul lisatakse direktiivides 64/432/EMÜ, 91/68/EMÜ ja 92/65/EMÜ sätestatud või otsuses 93/444/EMÜ viidatud asjakohastele veterinaarsertifikaatidele järgmine sõnastus: „Töötlemine insektitsiidiga/tõrjevahendiga … (toote nimi) … (kuupäev) kooskõlas määruse (EÜ) nr 1266/2007 artikliga 9.”

▼M12 —————

▼B







4.

PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 10

Kehtetuks tunnistamine

Otsus 2005/393/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 11

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub viiendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

▼M12









I LISA

Lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire programmide miinimumnõuded (viidatud artiklis 4)

1. Üldnõuded

Lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire programmide eesmärk on

a) tuvastada lammaste katarraalse palaviku viiruse võimalik esinemine ja

b) vajaduse korral tõendada selle viiruse teatava serotüübi puudumist liikmesriigis või epidemioloogiliselt asjakohases geograafilises piirkonnas või

c) määratleda hooajaline vektoritest vaba periood (entomoloogiline seire).

Kui konkreetsete keskkonnatingimuste tõttu ei ole õigustatud teistsugune suurus, piiritletakse lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire teostamisel viidatavaks geograafiliseks üksuseks umbes 45 x 45 km suurune ala (ligikaudu 2 000 km2).

Vajaduse korral võivad liikmesriigid järelevalve ja seire teostamisel viidatava geograafilise üksusena kasutada direktiivi 64/432/EMÜ artikli 2 lõike 2 punktis p määratletud piirkonna mõistet või komisjoni 1. märtsi 2005. aasta otsuse 2005/176/EÜ (milles sätestatakse loomahaigustest teatamise kodeeritud vorm ja koodid vastavalt nõukogu direktiivile 82/894/EMÜ) ( 14 ) X lisas sätestatud piirkondi.

2. Lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire programmid, mille eesmärk on tuvastada lammaste katarraalse palaviku viiruse võimalik esinemine

Lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire programmid, mille eesmärk on tuvastada lammaste katarraalse palaviku viiruse võimalik esinemine, peavad koosnema vähemalt passiivse kliinilise seire ja aktiivse laboriseire meetmetest.

2.1. Passiivse kliinilise seire teostamiseks kasutatakse ametlikku ja nõuetekohaselt dokumenteeritud pidevalt toimivat süsteemi lammaste katarraalse palaviku esinemise kahtluse tuvastamiseks ja uurimiseks, sealhulgas varajase hoiatamise süsteemi kahtlastest juhtumitest teatamiseks. Omanikud või pidajad ning veterinaararstid peavad kahtlusest viivitamata pädevale asutusele teatama.

2.2. Aktiivse laboriseire iga-aastane programm koosneb kas seroloogilisest/viroloogilisest järelevalvest kontroll-loomadega, seroloogilisest/viroloogilisest uuringust või plaanilisest riskipõhisest järelevalvest või nende kombinatsioonist. — Proove võib võtta aasta jooksul ja eelnevalt kindlaks määratud ajavahemike tagant, kuid vähemalt korra aastas tuleb proove võtta sellisel aastaajal, kus nakatumise või serokonversiooni tuvastamine on kõige tõenäolisem. — Lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire programmid tuleb koostada nii, et proove võetakse viirusele vastuvõtlikelt loomadelt (need on loomad, keda ei ole vaktsineeritud ja kes on kokku puutunud lammaste katarraalset palavikku tekitava vektoriga), kes moodustavad epidemioloogiliselt asjakohases geograafilises piirkonnas viirusele vastuvõtlike loomade populatsiooni struktuuris representatiivse osa. — Valimi suurus arvutatakse nii, et see võimaldab teadaoleva riski põhjal tuvastada 95 % tõenäosusega epidemioloogiliselt asjakohases geograafilises piirkonnas peetava vastuvõtlike loomade populatsiooni hulgas vastavat kontroll-esinemissagedust sihtpopulatsioonil. Kui sihtpopulatsiooni osas puudub eeldatavate haigusjuhtude kohta teaduslik informatsioon, siis arvutatakse valimi suurus nii, et esinemissageduse saab tuvastada 20 % tõenäosusega. — Kui proovid ei ole võetud üksikutelt loomadelt, peab valimi suurus olema kohandatud vastavalt diagnostikameetodite tundlikkusele. — Laboriseire kavandatakse nii, et pärast positiivse tulemusega teste tehakse konkreetse serotüübi seroloogilised/viroloogilised testid, millega uuritakse epidemioloogiliselt asjakohases geograafilises piirkonnas oletatavalt esinevat lammaste katarraalse palaviku serotüüpi või serotüüpe ning mis on vajalikud selleks, et tuvastada piirkonnas leviv konkreetne serotüüp.

3. Lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire programmid, mille eesmärk on tõendada selle viiruse teatava serotüübi puudumist liikmesriigis või epidemioloogiliselt asjakohases geograafilises piirkonnas.

Lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire programmid, mille eesmärk on tõendada selle viiruse puudumist, peavad vastama punktides 2.1 ja 2.2 sätestatud tingimustele. Aktiivses laboriseires kasutatava valimi suurus arvutatakse nii, et see võimaldab tuvastada 95 % tõenäosusega 5 % ( 15 ) esinemissageduse. Lisaks:

a) artikli 6 lõike 2 kohasel epidemioloogiliselt asjakohase geograafilise piirkonna eemaldamisel kitsendustega tsoonist peavad liikmesriigid tõendama, et lammaste katarraalse palaviku viirust ei ole kahe aasta, sealhulgas vektori kahe täispika aktiivsusperioodi jooksul esinenud; liikmesriigid peavad esitama komisjonile asjakohase varasema epidemioloogilise teabe kehtivate järelevalve- ja seireprogrammide kohta ja nende iga-aastased tulemused viimase kolme aasta kohta, sealhulgas vähemalt järgmise: i) korraldatud uuringute kirjeldus ja tehtud diagnostiliste testide tüüp (ELISA, seerumi neutralisatsioon, polümeraasi ahelreaktsioon, viirusisolatsioon); ii) valimisse kuulunud loomaliigid ja võetud proovide arv viirusele vastuvõtlike loomaliikide kohta; seerumite koondproovide kasutamisel tuleb teatada koondproovidele vastav hinnanguline loomade arv; iii) valimi geograafiline katvus; iv) proovivõtu sagedus ja ajakava; v) positiivsete tulemuste arv, mis tuleb esitada loomaliikide ja geograafilise asukoha kaupa;

b) artikli 7 lõike 2a kohasel „ajutise haigusvaba piirkonna” piiritlemisel tõendavad liikmesriigid, et lammaste katarraalse palaviku viirust ei ole ühe aasta, sealhulgas vektori ühe täispika aktiivsusperioodi jooksul esinenud. Liikmesriigid peavad esitama komisjonile asjakohase varasema epidemioloogilise teabe kehtivate järelevalve- ja seireprogrammide kohta ja nende iga-aastased tulemused viimase kahe aasta kohta, sealhulgas vähemalt punkti a alapunktides i–v sätestatud teabe.

4. Lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire programmid, mille eesmärk on määratleda hooajaline vektoritest vaba periood (entomoloogiline seire)

Entomoloogiline seire, mille eesmärk on määratleda hooajaline vektoritest vaba periood, nagu on osutatud V lisas, peab vastama järgmistele nõuetele:

a) seire peab koosnema vähemalt püsivate aspiratsioonilõksudega vektorite püüdmise aktiivsest aastaprogrammist vektori arengu kindlaksmääramiseks populatsioonis;

b) kooskõlas eelnevalt kindlaks määratud korraga peab püüdmiseks kasutama ainult ultraviolettvalgusega varustatud aspiratsioonilõkse. Lõksud peavad olema kasutuses terve öö, vähemalt — üks öö nädalas ühe kuu jooksul enne hooajalise vektoritest vaba perioodi eeldatavat algust ja lõppu; — üks öö kuus hooajalise vektoritest vaba perioodi vältel. Aspiratsioonilõksude kasutamise sagedust võib kohandada kolme esimese kasutusaasta jooksul kogutud andmete põhjal;

c) hooajati lammaste katarraalsest palavikust puutumata tsooni igasse epidemioloogiliselt asjakohasesse piirkonda tuleb paigaldada vähemalt üks lõks. Teatav hulk putukalõksudest kogutud sääsklasi tuleb saata selleks spetsialiseerunud laboratooriumile, kus suudetakse tuvastada võimalikud vektorite liigid.









II LISA

Vektorite eest kaitstud rajatise suhtes kehtivad kriteeriumid (viidatud III lisa A jao punktides 2, 3 ja 4, käesoleva lisa B jao punktis b ning C jao punkti 2 alapunktis b)

1. Vektorite eest kaitstud rajatise suhtes kehtivad järgmised miinimumnõuded: a) rajatise sisse- ja väljapääsu ees on asjakohased füüsilised takistused; b) vektorite eest kaitstud rajatise avauste juures peab kontrollima vektorite olemasolu vastava võrkmõõdikuga, mida tuleb tootja juhiste järgi regulaarselt immutada heakskiidetud insektitsiidiga; c) vektorite seire ja tõrje peab toimuma vektorite eest kaitstud rajatises sees ja ka selle ümbruses; d) tuleb võtta meetmeid vektorite paljunemiskohtade vähendamiseks või likvideerimiseks vektorite eest kaitstud rajatise lähistel; e) tuleb võtta kasutusele tavapärased protseduurid, sealhulgas varusüsteemid ja häiresüsteemid, vektorite eest kaitstud rajatise toimimiseks ja loomade transpordiks laadimiskohtadesse.

2. Pädev asutus peab vektorite eest kaitstud asutuse sellisena heaks kiitma, kui punktis 1 osutatud nõuded on täidetud. Asutus kontrollib nõutava sagedusega, kuid vähemalt kolm korda taotletud kaitseperioodi jooksul (perioodi alguses, keskel ja lõpus) vektorilõksuga võetud meetmete tõhusust vektorite eest kaitstud rajatises.

▼M1









III LISA

Väljaviimiskeelust tehtavate erandite tingimused (artikli 7 lõike 2 punkt a ja artikli 8 lõike 1 punkt a)

▼M4

A. Loomad

Loomad peavad sihtkohta transportimise ajal Culicoides’i vektorite rünnaku eest kaitstud olema.

Lisaks peab järgima vähemalt ühte järgmises seitsmes punktis esitatud tingimusest.

1. Loomi on hoitud V lisa kohaselt kindlaksmääratud hooajalise vektoritest vaba perioodi vältel kuni lähetamiseni vähemalt 60 päeva enne nende transportimise kuupäeva hooajati lammaste katarraalsest palavikust puutumata tsoonis ning neile on tehtud kooskõlas Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade diagnostiliste testide ja vaktsiinide käsiraamatuga (OIE käsiraamat) haigusetekitaja tuvastamise test, mille tulemused on negatiivsed ja mis on tehtud kõige rohkem seitse päeva enne transportimise kuupäeva. Haigusetekitaja tuvastamise test ei ole siiski vajalik liikmesriikide või liikmesriikide piirkondade puhul, mille kohta on piisavalt epidemioloogilisi andmeid, mis on saadud pärast järelevalveprogrammi rakendamist vähemalt kolmeaastase perioodi vältel ja mis põhjendavad V lisa kohaselt määratletud hooajalise vektoritest vaba perioodi kindlaksmääramist. Seda võimalust kasutavad liikmesriigid teatavad sellest komisjonile ja teistele liikmesriikidele toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee raames. Kui käesolevas punktis osutatud loomad on ette nähtud ühendusesiseseks kaubanduseks, lisatakse direktiivides 64/432/EMÜ, 91/68/EMÜ ja 92/65/EMÜ sätestatud asjakohastele veterinaarsertifikaatidele järgmine sõnastus: „Looma/loomi on hoitud hooajati lammaste katarraalsest palavikust puutumata tsoonis hooajalise vektoritest vaba perioodi vältel, mis algas … (lisada kuupäev), alates sünnist või vähemalt 60 päeva vältel kuni lähetamiseni olenevalt vajadusest (valida sobiv), ning neile on OIE käsiraamatu kohaselt seitse päeva enne transportimiskuupäeva võetud proove kasutades tehtud haigusetekitaja tuvastamise test, mille tulemused on negatiivsed kooskõlas määruse (EÜ) nr 1266/2007 III lisa A osa punktiga 1.”

2. ►M12 Loomi on kuni lähetamiseni hoitud vähemalt 60 päeva enne lähetamiskuupäeva kaitstuna vektorite rünnaku eest vektorite eest kaitstud rajatises, mis vastab II lisas sätestatud kriteeriumidele. ◄ Kui käesolevas punktis osutatud loomad on ette nähtud ühendusesiseseks kaubanduseks, lisatakse direktiivides 64/432/EMÜ, 91/68/EMÜ ja 92/65/EMÜ sätestatud asjakohastele veterinaarsertifikaatidele järgmine sõnastus: „Looma (loomade) seisukord vastab määruse (EÜ) nr 1266/2007 III lisa A osa punktile 2.”

3. ►M12 Loomi on kuni lähetamiseni hoitud V lisa kohaselt määratletud hooajalise vektoritest vaba perioodi vältel hooajati lammaste katarraalsest palavikust puutumata tsoonis või neid on kaitstud vektorite rünnaku eest vektorite eest kaitstud rajatises, mis vastab II lisas sätestatud kriteeriumidele, vähemalt 28 päeva, ning selle aja jooksul on neile tehtud kooskõlas OIE käsiraamatuga lammaste katarraalse palaviku viiruse rühma antikehade avastamiseks seroloogiline test, mille tulemused on olnud negatiivsed ja mille tarvis on asjaomaselt loomalt võetud proovid vähemalt 28 päeva pärast vektorite rünnaku eest kaitsmise perioodi algust või hooajalise vektoritest vaba perioodi algust. ◄ Kui käesolevas punktis osutatud loomad on ette nähtud ühendusesiseseks kaubanduseks, lisatakse direktiivides 64/432/EMÜ, 91/68/EMÜ ja 92/65/EMÜ sätestatud asjakohastele veterinaarsertifikaatidele järgmine sõnastus: „Looma(loomade) seisukord vastab määruse (EÜ) nr 1266/2007 III lisa A osa punktile 3.”

4. ►M12 Loomi on kuni lähetamiseni hoitud V lisa kohaselt määratletud hooajalise vektoritest vaba perioodi vältel hooajati lammaste katarraalsest palavikust puutumata tsoonis või neid on kaitstud vektorite rünnaku eest vektorite eest kaitstud rajatises, mis vastab II lisas sätestatud kriteeriumidele, vähemalt 14 päeva, ning selle aja jooksul on neile tehtud kooskõlas OIE käsiraamatuga haigusetekitaja tuvastamise analüüs, mille tulemused on olnud negatiivsed ja mille tarvis on asjaomaselt loomalt võetud proovid vähemalt 14 päeva pärast vektorite rünnaku eest kaitsmise perioodi algust või hooajalise vektoritest vaba perioodi algust. ◄ Kui käesolevas punktis osutatud loomad on ette nähtud ühendusesiseseks kaubanduseks, lisatakse direktiivides 64/432/EMÜ, 91/68/EMÜ ja 92/65/EMÜ sätestatud asjakohastele veterinaarsertifikaatidele järgmine sõnastus: „Looma (loomade) seisukord vastab määruse (EÜ) nr 1266/2007 III lisa A osa punktile 4.”

▼M12

5. Loomad on vaktsineeritud serotüübi/serotüüpide vastu, mida esineb või võib esineda epidemioloogiliselt asjakohases geograafilises päritolupiirkonnas, loomadel kestab vaktsiiniprogrammis heaks kiidetud vaktsiini spetsifikatsioonides tagatud immuunsusperiood ning loomad vastavad vähemalt ühele järgmistest nõuetest: a) neid on vaktsineeritud rohkem kui 60 päeva enne veokuupäeva; b) neid on vaktsineeritud inaktiveeritud vaktsiiniga vähemalt nii mitme päeva eest, kui vaktsiini spetsifikatsioonides on immuunsuskaitse toime alguseks määratud, ning neile on tehtud kooskõlas OIE käsiraamatuga haigusetekitaja tuvastamise test, mille tulemused olid negatiivsed ja mis on tehtud vähemalt 14 päeva pärast vaktsiini spetsifikatsioonides sätestatud immuunsuskaitse toime algust; c) nad olid varem vaktsineeritud ja neid on vaktsiini spetsifikatsioonides tagatud immuunsusperioodi jooksul inaktiivse vaktsiiniga uuesti vaktsineeritud; d) neid on hoitud V lisa kohaselt määratletud hooajalise vektoritest vaba perioodi jooksul hooajati lammaste katarraalsest palavikust puutumata tsoonis alates sünnist või vähemalt 60 päeva enne vaktsineerimiskuupäeva ning neid on vaktsineeritud inaktiivse vaktsiiniga vähemalt nii mitme päeva eest, kui vaktsiini spetsifikatsioonides on immuunsuskaitse toime alguseks määratud. Kui käesolevas punktis osutatud loomad on ette nähtud liidusiseseks kaubanduseks, lisatakse direktiivides 64/432/EMÜ, 91/68/EMÜ ja 92/65/EMÜ sätestatud asjakohastele veterinaarsertifikaatidele järgmine sõnastus: „Loom(ad) on vaktsineeritud lammaste katarraalse palaviku serotüübi/serotüüpide … (lisada serotüüp/serotüübid) vastu … (lisada vaktsiini nimi) inaktiveeritud vaktsiiniga / muundatud elusvaktsiiniga (valida sobiv) kooskõlas määruse (EÜ) nr 1266/2007 III lisa A osa punktiga 5.”

6. Loomi on kogu aeg hoitud epidemioloogiliselt asjakohases geograafilises päritolupiirkonnas, kus ei ole esinenud, ei esine või tõenäoliselt ei esine üle ühe serotüübi ning: ▼M4 a) loomadele on kooskõlas OIE käsiraamatuga tehtud lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüübi vastaste antikehade avastamiseks kaks seroloogilist testi, mille tulemused on positiivsed; esimene test tuleb teha 60–360 päeva enne transportimiskuupäeva võetud proove kasutades ja teine kõige rohkem seitse päeva enne transportimiskuupäeva võetud proove kasutades, või b) loomadele on kooskõlas OIE käsiraamatuga tehtud lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüübi vastaste antikehade avastamiseks seroloogiline test, mille tulemused on positiivsed (test tuleb teha vähemalt 30 päeva enne transportimiskuupäeva) ning loomadele on kooskõlas OIE käsiraamatuga tehtud haigusetekitaja tuvastamise test, mille tulemused on negatiivsed ja mis on tehtud kõige rohkem seitse päeva enne transportimiskuupäeva. Kui käesolevas punktis osutatud loomad on ette nähtud ühendusesiseseks kaubanduseks, lisatakse direktiivides 64/432/EMÜ, 91/68/EMÜ ja 92/65/EMÜ sätestatud asjakohastele veterinaarsertifikaatidele järgmine sõnastus: „Loomale/loomadele on OIE käsiraamatu kohaselt tehtud seroloogiline test lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüübi … (lisada serotüüp) vastaste antikehade avastamiseks kooskõlas määruse (EÜ) nr 1266/2007 III lisa A osa punktiga 6.”

7. ▼M12 Loomadele on kooskõlas OIE käsiraamatuga tehtud kaks positiivse tulemusega usaldusväärset seroloogilist testi, mis võimaldavad tuvastada lammaste katarraalse palaviku viiruse kõikidele esinevatele või asjaomases geograafilises päritolupiirkonnas tõenäoliselt esinevatele serotüüpidele omaseid antikehasid, ning: ▼M4 a) esimene test peab olema tehtud 60–360 päeva enne transportimiskuupäeva võetud proove kasutades ja teine kõige rohkem seitse päeva enne transportimiskuupäeva võetud proove kasutades, või b) vastava serotüübi seroloogiline test peab olema tehtud vähemalt 30 päeva enne transportimiskuupäeva ja loomadele on kooskõlas OIE käsiraamatuga tehtud haigusetekitaja tuvastamise test, mille tulemused on negatiivsed ja mis on tehtud kõige rohkem seitse päeva enne transportimiskuupäeva. Kui käesolevas punktis osutatud loomad on ette nähtud ühendusesiseseks kaubanduseks, lisatakse direktiivides 64/432/EMÜ, 91/68/EMÜ ja 92/65/EMÜ sätestatud asjakohastele veterinaarsertifikaatidele järgmine sõnastus: „Loomale/loomadele on OIE käsiraamatu kohaselt tehtud lammaste katarraalse palaviku viiruse kõikide esinevate või tõenäoliselt esinevate serotüübi … (lisada serotüüp) vastaste antikehade avastamiseks spetsiaalne seroloogiline test kooskõlas määruse (EÜ) nr 1266/2007 III lisa A osa punktiga 7.”

▼M12

Lammaste katarraalse palaviku serotüüp 8 viiruse suhtes kitsendustega tsoonist pärit tiinete loomade puhul peab vähemalt üks punktides 5, 6 ja 7 sätestatud tingimustest olema täidetud enne seemendamist või paaritamist või peab olema täidetud punktis 3 sätestatud tingimus. Kui tehakse seroloogiline test, nagu on sätestatud punktis 3, tuleb kõnealune test teha kõige rohkem seitse päeva enne veokuupäeva.

▼M4

Kui loomad on ette nähtud ühendusesiseseks kaubanduseks, lisatakse direktiivides 64/432/EMÜ, 91/68/EMÜ ja 92/65/EMÜ sätestatud asjakohastele veterinaarsertifikaatidele vajaduse korral üks järgmistest sõnastustest:

„Loom(ad) ei ole tiine(d)” või

„Loom(ad) võib (võivad) olla tiined ja tema (nende) seisukord vastab … (enne seemendamist või paaritamist punktides 5, 6 ja 7 sätestatud tingimustele või punktis 3 sätestatud tingimustele – valida sobiv)”.

▼M1

B. Loomade sperma

Sperma peab pärinema doonorloomadelt, kes vastavad vähemalt ühele järgmistest tingimustest:

a) neid on hoitud väljaspool kitsendustega tsooni vähemalt 60 päeva enne sperma kogumise algust ja selle kestel;

▼M12

b) neid on kaitstud vektorite rünnaku eest vektorite eest kaitstud rajatises, mis vastab II lisas sätestatud kriteeriumidele, vähemalt 60 päeva enne sperma kogumise algust ja selle kestel;

▼M1

c) neid on hoitud V lisa kohaselt määratletud hooajalise vektoritest vaba perioodi vältel vähemalt 60 päeva enne sperma kogumise algust ja selle kestel hooajati lammaste katarraalsest palavikust puutumata tsoonis ning neile on kooskõlas OIE käsiraamatuga tehtud haigusetekitaja tuvastamise test, mille tulemused on negatiivsed ja mis on tehtud kõige rohkem seitse päeva enne sperma kogumise alguskuupäeva. Haigusetekitaja tuvastamise test ei ole siiski vajalik liikmesriikide või liikmesriikide piirkondade puhul, mille kohta on piisavalt epidemioloogilisi andmeid, mis on saadud pärast järelevalveprogrammi rakendamist vähemalt kolmeaastase perioodi vältel ja mis põhjendavad V lisa kohaselt määratletud hooajalise vektoritest vaba perioodi kindlaksmääramist. Seda võimalust kasutavad liikmesriigid teatavad sellest komisjonile ja teistele liikmesriikidele toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee raames;

▼M5

d) neile on tehtud kogumisaja kestel vähemalt iga 60 päeva tagant ja 21–60 päeva pärast viimast lähetatava sperma kogumist kooskõlas maismaaloomi käsitleva OIE käsiraamatuga lammaste katarraalse palaviku viiruse rühma antikehade avastamiseks seroloogiline test, mille tulemused on negatiivsed;

e) neile on tehtud maismaaloomi käsitleva OIE käsiraamatu kohaselt haigusetekitaja tuvastamise test, mille tulemused on negatiivsed ja mis on tehtud vereproovidega, mis on võetud: i) lähetatava sperma kogumise alguses ja viimasel kogumisel ning ii) spermakogumisperioodi vältel: — viirusisolatsiooni testi puhul vähemalt iga seitsme päeva tagant või — polümeraasi ahelreaktsiooni testi puhul vähemalt iga 28 päeva tagant.

▼M1

Kui käesolevas punktis osutatud sperma on ette nähtud ühendusesiseseks kaubanduseks või kolmandatesse riikidesse eksportimiseks, lisatakse nõukogu direktiivis 88/407/EMÜ ( 16 ) ja komisjoni otsuses 95/388/EÜ ( 17 ) sätestatud ning otsuses 93/44/EMÜ osutatud asjakohastele veterinaarsertifikaatidele järgmine sõnastus:

„Sperma pärineb doonorloomadelt, kes vastavad määruse (EÜ) nr 1266/2007 III lisa B osa punktile … (a, b, c, d või e; valida sobiv).”

C. Loomade munarakud ja embrüod

1. In vivo saadud veiste munarakud ja embrüod peavad olema kogutud doonorloomadelt, kellel ei esinenud transportimise päeval ühtegi lammaste katarraalse palaviku kliinilist tunnust.

2. In vivo saadud muude loomade kui veiste embrüod ja munarakud ning in vitro toodetud veiste embrüod peavad pärinema doonorloomadelt, kes vastavad vähemalt ühele järgmistest tingimustest: a) neid on hoitud väljaspool kitsendustega tsooni vähemalt 60 päeva enne embrüote/munarakkude kogumise algust ja selle kestel; ▼M12 b) neid on kaitstud vektorite rünnaku eest vektorite eest kaitstud rajatises, mis vastab II lisas sätestatud kriteeriumidele, vähemalt 60 päeva enne embrüote/munarakkude kogumise algust ja selle kestel; ▼M1 c) neile on kooskõlas OIE käsiraamatuga tehtud lammaste katarraalse palaviku viiruse rühma antikehade avastamiseks seroloogiline test, mille tulemused on negatiivsed ja mis on tehtud 21–60 päeva pärast embrüote/munarakkude kogumist; d) neile on kooskõlas OIE käsiraamatuga tehtud haigusetekitaja tuvastamise test, mis on tehtud embrüote/munarakkude kogumise päeval võetud vereprooviga ja mille tulemused on negatiivsed.

3. Kui käesolevas punktis osutatud munarakud ja embrüo on ette nähtud ühendusesiseseks kaubanduseks või kolmandatesse riikidesse eksportimiseks, lisatakse nõukogu direktiivis 89/556/EMÜ ( 18 ) ja otsuses 95/388/EÜ sätestatud või otsuses 93/44/EMÜ osutatud asjakohastele veterinaarsertifikaatidele järgmine sõnastus: „Embrüod/munarakud pärinevad doonorloomadelt, kes vastavad määruse (EÜ) nr 1266/2007 III lisa C osa … (punktile 1, punkti 2 alapunktile a, punkti 2 alapunktile b, punkti 2 alapunktile c või punkti 2 alapunktile d; valida sobiv).” Direktiivi 89/556/EMÜ B lisa punkti 2 alapunkti a ei kohaldata doonorloomade suhtes, keda on peetud majandites, mille suhtes kohaldatakse veterinaarkeelde või karantiinimeetmeid seoses lammaste katarraalse palavikuga.

▼B









IV LISA

Tapamajade määramise kriteeriumid väljaviimiskeelu erandite puhul (viidatud artikli 8 lõike 5 teises lõigus)

Sihtkoha pädev asutus kasutab riskihindamises, mis käsitleb tapamajade määramist loomade transpordi suunamiseks kitsendustega tsoonis asuvast majandist otse tapamajja, vähemalt järgmisi kriteeriume:

1. järelevalve- ja seireprogrammide andmed, eriti andmed vektori aktiivsuse kohta;

2. vahemaa kitsendusteta tsooni sisenemise punkti ja tapamaja vahel;

3. marsruudi entomoloogilised andmed;

4. transportimise kellaaeg, arvestades vektorite aktiivsusaegu;

5. insektitsiidide ja tõrjevahendite võimalik kasutamine vastavalt nõukogu direktiivile 96/23/EÜ; ( 19 )

6. tapamaja asukoht loomakasvatusmajandite suhtes;

7. tapamajas kehtivad bio-ohutusmeetmed.









▼M12

V LISA

Hooajalise vektoritest vaba perioodi määratlemise kriteeriumid (viidatud artikli 9 lõikes 2)

▼B

Hooajati lammaste katarraalsest palavikust puutumata tsooni kindlaksmääramiseks määratleb pädev asutus liikmesriigi piiritletud epidemioloogiliselt asjakohase geograafilise piirkonna puhul hooajalise vektoritest vaba perioodi, kasutades vähemalt järgmisi kriteeriume:

1. Üldkriteeriumid

a) Kasutusel peab olema lammaste katarraalse palaviku järelevalve- ja/või seireprogramm.

b) Hooajalise vektoritest vaba perioodi kindlaksmääramisel kasutatavate erikriteeriumide ja künniste määratlemisel võetakse arvesse Culicoidesi liiki, mille puhul on tõestatud, et tegemist on epidemioloogiliselt asjakohase geograafilise piirkonna peamiste vektoritega, või mille puhul seda kahtlustatakse.

c) Hooajalise vektoritest vaba perioodi kindlaksmääramisel kasutatavate kriteeriumide kohaldamisel võetakse arvesse jooksva aasta ja eelnevate aastate andmeid (varasemad andmed). Lisaks võetakse arvesse seireandmete standardimisega seotud aspekte.

2. Erikriteeriumid

a) Epidemioloogiliselt asjakohases geograafilises piirkonnas ei levi lammaste katarraalse palaviku viirus: seda tõendavad lammaste katarraalse palaviku seire programmid või muud lammaste katarraalse viiruse leviku peatumisele osutavad tõendid.

b) Vektorite ja võimalike vektorite aktiivsus on peatunud ning seda tõendab lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja/või seire programmi osana entomoloogiline seire.

c) Culicoidesi liigi kinnipüütud esindajaid, mille puhul on tõestatud, et tegemist on epidemioloogiliselt asjakohases geograafilises piirkonnas esineva serotüübi vektoritega, või mille puhul seda kahtlustatakse, on vähem kogutud vektorite maksimaalsest künnisest, mis epidemioloogiliselt asjakohase geograafilise piirkonna jaoks määratletakse. Kindlate tõendite puudumisel, mis toetaks maksimaalse künnise määramist, tuleb kasutada kriteeriumi, mille puhul ühe lõksu kohta on null liigi Culicoides imicola isendit ja vähem kui viis Culicoidesi emast munadega isendit.

3. Lisakriteeriumid

a) Temperatuuritingimused, mis mõjutavad vektorite aktiivsust epidemioloogiliselt asjakohases geograafilises piirkonnas. Temperatuurikünniste määratlemisel võetakse arvesse selle Culicoidesi liigi ökoloogilist käitumist, mille puhul on tõestatud, et tegemist on epidemioloogiliselt asjakohases geograafilises piirkonnas esineva serotüübi vektoritega, või mille puhul seda kahtlustatakse.