02006R0952 — ET — 01.10.2017 — 007.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 952/2006,

29. juuni 2006,

millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkru siseturu korralduse ja kvoodisüsteemi kohta







I

PEATÜKK

SISSEJUHATAVAD SÄTTED

▼M2

Artikkel 1

Käesoleva määrusega nähakse ette määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, eriti toodangu kindlaksmääramise, tootjate ja rafineerijate tunnustamise, hinna- ja kvoodisüsteemi rakendamise, suhkru sekkumisostu- ja müügitingimuste ning 2007/2008. turustusaastaks eraladustamise puhul.

▼B

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) tooraine — suhkrupeet, suhkruroog, sigur, teraviljad, rafineeritav suhkur või iga muu neist toodetest saadud ja lõpptooteks ümbertöötlemiseks mõeldud vorm;

b) lõpptoode — suhkur, inuliinisiirup või isoglükoos;

c) tootja — lõpptoodet andev ettevõte, välja arvatud määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 2 punktis 13 määratletud rafineerimistehased;

d) ladustamiskoht — silo või ladu.







II

PEATÜKK

TOODANGU KINDLAKSMÄÄRAMINE

Artikkel 3

Suhkrutoodang

1. Määruse (EÜ) nr 318/2006 II jaotise kohaselt käsitletakse suhkrutoodanguna järgmiste toodete üldkogust (väljendatuna valges suhkrus):

a) valge suhkur;

b) toorsuhkur;

c) invertsuhkur;

d) siirupid, mis kuuluvad ühte järgmistest kategooriatest, edaspidi „siirupid”:

i) sahharoosi- või invertsuhkrusiirupid, mille puhtusaste on vähemalt 70 % ja mis on toodetud suhkrupeedist;

ii) sahharoosi- või invertsuhkrusiirupid, mille puhtusaste on vähemalt 75 % ja mis on toodetud suhkruroost.

2. Suhkrutoodangu hulka ei arvestata:

▼M2

a) valge suhkru koguseid, mis on toodetud valgest suhkrust, toorsuhkrust või siirupitest, mida ei ole tootnud kõnealuse valge suhkru valmistanud ettevõtja;

b) valge suhkru koguseid, mis on toodetud valgest suhkrust, toorsuhkrust, siirupitest või suhkrutöötlemise jääkidest, mis ei ole toodetud samal turustusaastal kui kõnealune valge suhkur;

▼B

c) toorsuhkru koguseid, mis on toodetud siirupitest, mida ei ole tootnud kõnealuse toorsuhkru valmistanud ettevõtja;

d) toorsuhkru koguseid, mis on toodetud siirupitest, mis ei ole toodetud samal turustusaastal kui kõnealune toorsuhkur;

▼M2

e) valge suhkru või toorsuhkru koguseid, mille töötleb kõnealuse turustusaasta jooksul valgeks suhkruks ettevõtja, kes tootis kõnealuse suhkru;

▼B

f) siirupite koguseid, mille töötleb kõnealuse turustusaasta jooksul suhkruks või invertsuhkruks ettevõtja, kes tootis kõnealused siirupid;

g) seestöötlemise korra alusel toodetud suhkru, invertsuhkru ja siirupite koguseid;

h) invertsuhkru koguseid, mis on toodetud siirupitest, mida ei ole tootnud kõnealuse toorsuhkru valmistanud ettevõtja;

i) invertsuhkru koguseid, mis on toodetud siirupitest, mis ei ole toodetud samal turustusaastal kui kõnealune invertsuhkur.

3. Suhkrutoodang väljendatakse valge suhkruna järgmiselt:

a) valge suhkru puhul kvaliteedi erinevusi arvesse võtmata;

b) toorsuhkru puhul määruse (EÜ) nr 318/2006 I lisa III punkti kohaselt kindlaksmääratava saagise alusel;

c) invertsuhkru puhul korrutades toodangut koefitsiendiga 1;

▼M2

d) siirupite puhul lõigete 5 ja 6 kohaselt kindlaks määratava ekstraheeritava suhkru sisalduse põhjal;

e) invertsuhkrust toodetud siirupite puhul kõrgefektiivse vedelikkromatograafia meetodi abil kindlaks määratud suhkrusisalduse põhjal.

▼B

4. Suhkrutöötlemise jääke eelmisest suhkruaastast väljendatakse valge suhkruna võrdeliselt sahharoosisisaldusele.

▼M2

5. Siirupite puhtusastme protsendi arvutamiseks jagatakse üldsuhkrusisaldus kuivainesisaldusega ja korrutatakse tulemus arvuga 100. Kuivainesisaldus määratakse kindlaks refraktomeetrilise meetodiga.

▼M2

6. Ekstraheeritava suhkru sisalduse arvutamiseks lahutatakse kõnealuse siirupi polarimeetri näidust kuivaine sisalduse ja polarimeetri näidu vahe, mis korrutatakse arvuga 1,70.

Ekstraheeritava suhkru sisalduse saab kogu turustusaastaks kindlaks määrata siirupite tegeliku saagise põhjal.

▼B

Artikkel 4

Isoglükoosi toodang

1. Määruse (EÜ) nr 318/2006 II jaotise kohaldamisel tähendab isoglükoosi toodang glükoosist või selle polümeeridest saadud toote kogust, mille kuivaine fruktoosisisaldus on vähemalt 10 % (sõltumata selle piiri ületanud fruktoosisisaldusest). Isoglükoosi toodangut väljendatakse kuivainena ja see on registreeritud vastavalt lõikele 2.

2. Isoglükoosi toodang registreeritakse toote mahu füüsilise mõõtmise teel ja kuivainesisalduse kindlaksmääramise teel refraktomeetriat kasutades niipea, kui isomeerimise protsess on lõppenud ning enne glükoosi- ja fruktoosiosade eraldamist või segude valmistamist.

3. Kõik ettevõtjad peavad teatama viivitamata kõik ettevõtted, mida nad glükoosi või selle polümeeride isomeerimiseks kasutavad.

Kõnealune teave edastatakse liikmesriigile, kelle territooriumil asjaomane ettevõte asub. Liikmesriik võib tootjalt nõuda lisateabe esitamist.

Artikkel 5

Inuliinisiirupi toodang

1. Määruse (EÜ) nr 318/2006 II jaotise kohaldamisel tähendab inuliinisiirupi toodang inuliini või oligofruktooside hüdrolüüsi järel saadud tootekogust, mille kuivaine fruktoosisisaldus vabal kujul või sahharoosina on vähemalt 10 % (sõltumata selle piiri ületanud fruktoosisisaldusest) ja mille puhtusaste on vähemalt 70 %. Inuliinisiirupi toodangut väljendatakse kuivaine suhkru/isoglükoosi ekvivalendina.

Puhtusastmena käsitletakse International Commission for Uniform Methods of Sugar Analysis'e meetodil, edaspidi „Icumsa meetod” (ICUMSA method GS7/8/4-24) kindlaksmääratud mono- ja disahhariidide osakaalu kuivaines.

2. Inuliinisiirupi toodangu registreerimiseks kombineeritakse järgmisi toiminguid:

a) toote mahu füüsiline mõõtmine kohe pärast esimesest aurustist väljavõtmist, pärast iga hüdrolüüsi ja enne glükoosi- ja fruktoosiosade eraldamist või segude valmistamist;

b) kuivainesisalduse kindlaksmääramine refraktomeetria abil ja kuivaine fruktoosisisalduse mõõtmine igapäevaste representatiivsete proovide võtmise teel;

c) kuivaine fruktoosisisalduse ümberarvestamine 80 % massist, korrutades kuivaines kindlaksmääratud koguse koefitsiendiga, milleks on kõnealuse siirupikoguse puhul mõõdetud fruktoosisisalduse ja 80 % vahe;

d) väljendamine suhkru/isoglükoosi ekvivalendina, kohaldades koefitsienti 1,9.

3. Kõik ettevõtjad peavad esitama viivitamata teabe kõigi ettevõtete kohta, kus nad inuliini hüdrolüüsivad ning samuti aastaste koguste ja lõikes 1 osutatud alla 70 % puhtusastmega toodete kasutamise kohta.

Vastav teave esitatakse liikmesriigile, mille territooriumil asjaomane ettevõte paikneb. Liikmesriik võib tootjalt nõuda lisateabe esitamist, tagamaks et esimeses lõigus osutatud tooteid ei kasutataks ühenduse turul inimtoidus kasutatava magusainena.

Asjaomane liikmesriik edastab komisjonile hiljemalt iga aasta 31. jaanuariks üksikasjaliku aruande eelmise aasta kohta. Esimene aruanne edastatakse hiljemalt 31. jaanuariks 2007.

Artikkel 6

Ettevõtja toodang

1. Määruse (EÜ) nr 318/2006 II jaotise kohaldamisel mõistetakse ettevõtja suhkrutoodangu, isoglükoosi või inuliinisiirupi toodangu puhul selle ettevõtja tegelikult toodetud suhkru, isoglükoosi või inuliinisiirupi kogust, nagu on sätestatud käesoleva määruse artiklites 3, 4 ja 5.

2. Ettevõtja suhkru, isoglükoosi või inuliinisiirupi kogutoodang asjaomasel turustusaastal on lõikes 1 osutatud toodang, millele on:

— vastavalt määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklitele 14 ja 19 lisatud sellesse turustusaastasse ülekantud suhkru, isoglükoosi või inuliinisiirupi kogus ja millest on lahutatud järgmisesse turustusaastasse ülekantud suhkru, isoglükoosi või inuliinisiirupi kogus,

— lisatud töötleja poolt vastavasisulise lepingu raames lõike 3 kohaselt toodetud kogus ja millest on lahutatud ettevõtja poolt vastavasisulise lepingu raames lõike 3 kohaselt tellija nimel toodetud kogus.

3. Kui kaks tootjat esitavad asjaomasele liikmesriigile kirjaliku allkirjastatud taotluse, käsitatakse ühe tootja (edaspidi „töötleja”) poolt lepingu alusel tarnitud toorainest toodetud suhkrut selle tootja (edaspidi „tellija”) toodanguna, kes laskis kõnealuse lepingu alusel suhkrut toota, juhul kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:

a) töötleja suhkru kogutoodang on väiksem kui tema kvoot;

▼M2

b) töötleja ja tellija suhkru kogutoodang on suurem kui nende kvootide summa või:

i) suurem kui 2006/2007. turustusaasta puhul kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 493/2006 ( 1 ) artikli 3 lõikega 2 nende jaoks kindlaks määratud piirväärtuste summa;

ii) suurem kui 2007/2008. turustusaasta puhul kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 290/2007 ( 2 ) artikli 1 lõikega 2 nende jaoks kindlaks määratud piirväärtuste summa;

iii) suurem kui alates 2008/2009. turustusaastast kooskõlas määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 19 lõikega 2 või vajaduse korral kooskõlas kõnealuse määruse artikli 19a lõikega 1 nende jaoks kindlaks määratud piirväärtuste summa.

▼B

Esimese lõigu punktis b osutatud ettevõtja suhkru kogutoodang on lõikes 1 osutatud toodang, millele on lisatud eelmisest turustusaastast ülekantud kogus ja töötleja poolt vastavasisulise lepingu raames asjaomase ettevõtja nimel toodetud kogus, millest on lahutatud ettevõtja poolt vastavasisulise lepingu raames tellija nimel toodetud kogus.

Teises lõigus osutatud tegelike koguste puhul võivad liikmesriikide pädevad ametiasutused juhul, kui tegelikult toodetud kogus on ettenähtust suurem ettevõtjatega sõlmitud tarnelepingute alusel arvestatud toodangut kasutada.

4. Kui tellija ja töötleja tehased asuvad eri liikmesriikides, esitatakse lõikes 3 osutatud taotlus mõlemale asjaomasele liikmesriigile. Sel juhul annavad kõnealused liikmesriigid ühise vastuse ning võtavad vajalikud meetmed nimetatud lõikes osutatud tingimuste järgimise kontrollimiseks.

5. Töötleja toodetud suhkrukogust võib käsitada tellija toodetud suhkrukogusena, kui liikmesriigi poolt kinnitust leidnud vääramatu jõu esinemise tõttu tuleb suhkrupeet, suhkruroog või melass töödelda suhkruks muus ettevõttes kui tellija omas.







III

PEATÜKK

TOOTJATE JA RAFINEERIMISTEHASTE TUNNUSTAMINE

Artikkel 7

Tunnustuse taotlemine

1. Tunnustamist võivad taotleda ettevõtted, kes esitavad sellekohase taotluse ja kelle majandustegevuseks on:

a) suhkru tootmine;

b) isoglükoosi tootmine;

c) inuliinisiirupi tootmine;

d) määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 2 punkti 13 mõistes täiskoormusega rafineerimistehase käitamine.

Esimeses lõigus osutatud taotlus esitatakse selle liikmesriigi või liikmesriikide pädevale ametiasutusele, kus asjaomane ettevõte tegutseb.

Ettevõtja võib taotleda tunnustust ühele või mitmele esimeses lõigus osutatud tegevusele.

2. Tunnustamistaotluses märgib ettevõtja oma nime, aadressi, suhkru, iseglükoosi või inuliinisiirupi tootmisvõimsuse ja selles liikmesriigis asuvate ettevõtete arvu, esitades iga ettevõtte aadressi ja tootmisvõimsuse.

3. Lõike 1 esimese lõigu punkti d alusel tunnustust taotlev ettevõtja peab tõendama vastavust määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 2 punktis 13 esitatud määratlusele.

Artikkel 8

Kohustused

1. Tunnustuse saamiseks kinnitab ettevõtja kirjalikult, et kohustub:

a) teatama viivitamatult liikmesriigi pädevale ametiasutusele artikli 7 lõikes 2 sätestatud andmete muutumisest;

b) esitama liikmesriigi pädevale ametiasutusele artikli 9 kohased registrid ja artikli 13 kohaselt kindlakstehtud müügihinnad;

c) andma liikmesriigile teavet vastavalt artiklile 21;

d) esitama liikmesriikide pädevate ametiasutuste taotlusel kõik juhtimiseks ja kontrollimiseks vajalikud andmed või tõendavad dokumendid.

2. Tunnustus antakse pädeva ametiasutuse aktiga, millele lisatakse eespool nimetatud kohustused võtnud ettevõtja allkirjastatud dokument.

3. Tunnustus tühistatakse kui leitakse, et mõni lõikes 1 sätestatud tingimustest pole täidetud. Tunnustuse võib tagasi võtta turustusaasta vältel. Sellel ei ole tagasiulatuvat mõju.

Artikkel 9

Registrid

Liikmesriigi pädev ametiasutus määrab kindlaks, milliseid registreid artiklite 7 ja 8 kohaselt tunnustatud ettevõtja iga oma ettevõtte kohta pidama peab, samuti kannete tegemise sageduse, mis peab olema vähemalt üks kord kuus.

Ettevõtja säilitab need registrid vähemalt kolme jooksvale aastale järgneva aasta vältel ja neisse kantakse vähemalt järgmine teave:

a) saadud toorainekogused ning suhkrupeedi ja suhkruroo suhkrusisaldus ettevõtjale tarnimisel;

b) saadud lõpptooted või poolfabrikaadid, kui neid on ostetud;

c) saadud lõpptoodete ning kõrvalsaaduste kogused;

d) kaod ümbertöötlemisel;

e) hävitatud kogused ja hävitamise põhjendus;

f) ärasaadetud lõpptoodete kogused.

Artikkel 10

Kontroll

1. Igal turustusaastal kontrollib liikmesriigi pädev ametiasutus kõiki tunnustatud tootjaid ja rafineerimistehaseid.

2. Kontrolli eesmärk on tarnitud toorainekoguste ja saadud lõpptoodete koguste vaheliste seoste analüüsimise ning äri- või teiste sobivate dokumentidega võrdlemise teel veenduda artiklis 9 osutatud registrite andmete ja artiklis 21 osutatud teatiste andmete täpsuses ja ammendavuses.

Kontroll hõlmab tarnitud ja tootmisesse lastud tooraine, saadud toodangu koguste ning laovarude muutuste määramiseks kasutatavate kaalumis- ja laborianalüüsi seadmete täpsuse kontrollimist.

Kontroll hõlmab artikli 13 lõike 2 kohaselt igakuiste keskmiste müügihindade kindlakstegemiseks kasutatud andmete täpsuse ja ammendavuse kontrollimist.

Suhkrutootjate puhul kontrollitakse ka suhkrupeedikasvatajale miinimumhinna maksmise kohustuse täitmist.

Vähemalt kord kahe aasta jooksul toimub laovarude füüsiline kontroll.

3. Kui liikmesriigi pädev ametiasutus on teatavas osas ette näinud kontrolli teostamise proovide põhjal, peavad proovid olema esinduslikud ja tagama kontrolli tulemuse usaldusväärsuse.

4. Liikmesriik võib nõuda, et tunnustatud ettevõtjad pöörduksid artiklis 13 osutatud hinda käsitlevate andmete kinnitamiseks liikmesriigi tunnustatud raamatupidamisaruannete kinnitamisega tegelevate asutuste poole.

5. Kõikide kontrollimiste kohta koostatakse kontrollija allkirjastatud aruanne, mis kajastab üksikasjalikult kontrollimise eri aspekte. Aruandes esitatakse eelkõige:

a) kontrolli teostamise kuupäev ja juuresviibinud isikud;

b) kontrollitav periood ja asjaomased kogused;

c) kasutatud kontrollitehnikad, sealhulgas vajadusel viide proovivõtumeetoditele;

d) kontrolli tulemused ja tõenäoliselt nõutavad parandusmeetmed;

e) tuvastatud rikkumiste raskuse, ulatuse, püsivuse ja kestuse hinnang, võimalikud mittevastavused ning muud üksikasjad, mida tuleb karistuse kohaldamisel arvesse võtta.

Kõik kontrolliaruanded arhiveeritakse ja säilitatakse vähemalt kolme kontrolli teostamise aastale järgneva aasta jooksul viisil, mis võimaldab neid komisjoni kontrollteenistustel hõlpsasti kasutada.

▼M2

6. Liikmesriigid abistavad üksteist eesmärgiga tagada kontrolli tõhusus ning võimaldada esitatud dokumentide autentsuse ja/või vahetatud teabe täpsuse kontrollimist.

▼B

Artikkel 11

Karistused

1. Kui liikmesriigi pädev ametiasutus tuvastab tegelike laovarude ja artiklis 9 osutatud registrites olevate andmete vahelise mittevastavuse või järjepidevuse puudumise toorainekoguste ja saadud lõpptoodete vahel või asjaomaste dokumentide ja deklareeritud või registrisse kantud andmete või koguste vahel, määrab ta kindlaks või vajaduse korral hindab jooksva aasta ja võimaluse korral eelnevate turustusaastate tegelikud toodangukogused ja laovarud.

Iga ebakorrektselt deklareeritud koguse puhul, mis võimaldab rahalise kasu saamist, tuleb maksta 500 eurot iga asjaomase koguse tonni kohta.

2. Kui liikmesriigi pädev ametiasutus tuvastab, et ettevõtja ei ole täitnud artiklis 8 osutatud kohustusi ja et artikli 10 lõikes 2 osutatud kontrolli eesmärgi täitmiseks puuduvad piisavad tõendid, kohaldab pädev ametiasutus karistusena 500 euro suurust makset tonni kohta, mida kohaldatakse liikmesriigi lõpptoote kindlaksmääratud koguse puhul vastavalt rikkumise raskusele.

3. Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata juhul, kui tuvastatud mittevastavust ja järjepidevuse puudumist täheldati vähem kui 5 % deklareeritud või registreeritud lõpptoodete kogusel, mida kontrolliti, või kui need on tingitud hooletus- või lihtsatest haldusvigadest, tingimusel et on võetud parandusmeetmed selliste puuduste vältimiseks tulevikus.

4. Lõigetes 1 ja 2 sätestatud karistusi ei kohaldata vääramatu jõu korral.

▼M8 —————

▼B







IV

PEATÜKK

HIND

▼M8 —————

▼B

Artikkel 15

Hindade edastamist käsitlevad üleminekusätted

▼M1

Käesoleva määruse artiklite 7 ja 8 kohaselt tunnustatud ettevõtjad ning määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 17 lõike 1 kohaselt tunnustatud ümbertöötlejad esitavad komisjonile käesoleva määruse artikli 13 lõike 1 kohaselt kolme eelneva kuu jooksul kindlaks tehtud hinnad hiljemalt 20. oktoobriks 2006, 20. jaanuariks 2007, 20. aprilliks 2007, 20. juuliks 2007, 20. oktoobriks 2007, 20. jaanuariks 2008 ja 20. aprilliks 2008.

▼B

Komisjon võtab andmeid vastu, töötleb ja hoiab neid nii, et andmete konfidentsiaalsus oleks tagatud.

Teised suhkrusektoris tegutsevad ettevõtjad, eelkõige suhkru ostjad, võivad teatada komisjonile suhkru keskmise hinna artiklis 13 osutatud viisil. Ettevõtjad märgivad oma nime, aadressi ja ärinime.

▼M8 —————

▼B

Artikkel 16

Tarneleping

1. Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 6 lõike 5 kohaldamisel käsitletakse tarnelepinguna lepingut suhkrutootja ning omakasvatatud suhkrupeete müüva müüja vahel.

2. Juhul kui tootja kannab määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 14 või 19 kohaselt osa oma toodangust üle järgmisesse turustusaastasse, vähendatakse nimetatud määruse artikli 6 lõike 5 kohaldamisel selle tootja kvooti nimetatud turustusaastal ülekantud koguse võrra.

3. Külvieelsete lepingutena käsitletakse ainult neid lepinguid, mis on sõlmitud enne kõiki külve ja igal juhul

— enne 1. aprilli Itaalias,

— enne 1. maid teistes liikmesriikides.

▼M2

Artikkel 16a

Suhkrupeedi ostmise tingimused

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 50 lõikes 1 osutatud majandusharusisesed kokkulepped ning tarnelepingud peavad vastama käesoleva määruse II lisas sätestatud ostutingimustele.

▼B

Artikkel 17

Hinnatõstmised ja -alandamised

1. Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 5 lõikes 3 sätestatud hinnatõstmiste ja -alandamiste kohaldamisel korrigeeritakse nimetatud artikli lõikes 1 sätestatud miinimumhinda 0,1 % sahharoosisisalduse kohta järgmiselt:

a) tõstetakse vähemalt

i) 0,9 % sahharoosisisalduse puhul, mis on üle 16 %, kuid mitte üle 18 %;

ii) 0,7 % sahharoosisisalduse puhul, mis on üle 18 %, kuid mitte üle 19 %;

iii) 0,5 % sahharoosisisalduse puhul, mis on üle 19 %, kuid mitte üle 20 %;

b) alandatakse kuni

i) 0,9 % sahharoosisisalduse puhul, mis on alla 16 %, kuid mitte alla 15,5 %;

ii) 1 % sahharoosisisalduse puhul, mis on alla 15,5 %, kuid mitte alla 14,5 %.

Suhkrupeedi puhul, mille sahharoosisisaldus on üle 20 %, kohaldatakse punkti a alapunkti iii kohaselt korrigeeritud miinimumhinda.

2. Määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 6 osutatud majandusharusisestes tarnelepingutes ja kokkulepetes võidakse käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud hinnatõstmiste ja -alandamistega võrreldes ette näha:

a) täiendavaid hinnatõstmisi üle 20 % sahharoosisisalduse puhul;

b) täiendavaid hinnaalandamisi alla 14,5 % sahharoosisisalduse puhul.

Neis lepinguis ja kokkuleppeis võidakse suhkrupeedi puhul, mille sahharoosisisaldus on alla 14,5 %, määratleda suhkru valmistamiseks sobiva suhkrupeedi mõiste, kui selliste lepingute ja kokkulepetega nähakse ette täiendavad hinnaalandamised sahharoosisisalduse puhul, mis on alla 14,5 %, kuid üle kõnealuses määratluses kindlaksmääratud minimaalse sahharoosisisalduse.

Kui lepingutega ja kokkulepetega ei ole ette nähtud teises lõigus osutatud määratlust, võib sellise määratluse kehtestada asjaomane liikmesriik. Sel juhul määrab liikmesriik samal ajal kindlaks ka kõnealuses lõigus sätestatud täiendavad hinnaalandamised.







▼M1

V

PEATÜKK

KVOODID JA TOOTMISMAKS

▼B

Artikkel 18

Suhkru lisakvoodid

1. Määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 8 sätestatud suhkru lisakvoodid määratakse ainult neile suhkrutootjatele, kellele on määratud kvoot 2005/2006. turustusaastal.

2. Oma lisakvooditaotluses näitab ettevõtja, kas ta soovib saada lisakvooti alates 2006/2007. või 2007/2008. turustusaastast.

Kui liikmesriik määrab ettevõtjale lisakvoodi, näitab ta, millisest turustusaastast arvates lisakvoot määratakse. Kõik pärast 1. jaanuari 2007 määratud lisakvoodid jõustuvad alates 2007/2008. turustusaastast.

▼M1

3. Liikmesriigid teatavad komisjonile määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 8 lõikes 4 osutatud ühekordselt makstava summa maksmise tähtpäeva kümne tööpäeva jooksul pärast kõnealust tähtpäeva käsitleva otsuse vastuvõtmist.

Liikmesriigid teavitavad asjaomaseid suhkruettevõtjaid makstavast summast vähemalt kuu aega enne esimeses lõigus osutatud tähtpäeva ning hiljemalt 31. jaanuaril 2008.

▼B

Artikkel 19

Täiendavad isoglükoosi kvoodid

1. Itaalia, Leedu ja Rootsi eraldavad määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 9 lõikes 2 osutatud täiendavad kvoodid ühel või mitmel turustusaastal neljast, aastatel 2006/2007, 2007/2008, 2008/2009 ja 2009/2010, asjaomaste ettevõtjate diskrimineerimist vältides.

2. Määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 9 lõikes 3 osutatud ühekordse makse peab iga ettevõtja teostama liikmesriigi määratud tähtpäevaks, mis ei või olla hilisem kui 31. detsember turustusaastal, alates millest kvoot määrati.

Kui ühekordne makse ei ole tehtud hiljemalt esimeses lõigus osutatud tähtpäevaks, loetakse, et vastavale ettevõtjale ei ole isoglükoosi täiendavat kvooti määratud.

▼M1

3. Liikmesriigid teatavad komisjonile lõikes 2 osutatud tähtpäeva kümne tööpäeva jooksul pärast kõnealust tähtpäeva käsitleva otsuse vastuvõtmist.

Liikmesriigid teavitavad asjaomaseid isoglükoosi tootvaid ettevõtjaid makstavatest summadest vähemalt kuu aega enne lõikes 2 osutatud tähtpäeva ning hiljemalt selle turustusaasta 30. novembril, millest alates kvoot on eraldatud.

▼M8 —————

▼M1

Artikkel 20a

Tootmismaks

Alates 2007/2008. turustusaastast teatavad liikmesriigid tunnustatud suhkruettevõtjatele ja isoglükoosi tootvatele ettevõtjatele hiljemalt iga aasta 31. jaanuariks jooksva turustusaasta eest makstava tootmismaksu.

▼M8 —————

▼B







VI

PEATÜKK

RIIKLIK SEKKUMINE







1.

JAGU

Sekkumiseks tehtav pakkumine

Artikkel 23

Pakkumine

1. Pakkumine sekkumiseks esitatakse kirjalikult selle suhkrut tootva liikmesriigi sekkumisametile, mille territooriumil pakutav suhkur pakkumise esitamise ajal asub.

2. Vastuvõetav on üksnes pakkumine, mille artikli 7 ja 8 mõistes tunnustatud tootja esitab oma toodetud jooksva turustusaasta kvoodikohase suhkru kohta, mis on pakkumise tegemise ajal eraldi ladustatud artikli 24 kohaselt tunnustatud ladustamiskohas.

3. Turustusaasta kohta võib liikmesriik nõustuda sekkumisega ainult talle ►M2 I lisas ◄ määratud maksimumkoguse ulatuses. Juhul kui pakkumised sekkumiseks ületavad maksimaalse koguse, kohaldab liikmesriigi pädev ametiasutus ühtset vähenduskoefitsienti selliselt, et aktsepteeritud üldkogus oleks saadaoleva kogusega võrdne.

4. Enne iga turustusaasta algust muudab komisjon käesoleva määruse ►M2 I lisas ◄ kindlaksmääratud koguseid vastavalt määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 10 osutatud kohandustele ja nimetatud määruse artikli 18 lõikes 2 kindlaksmääratud üldkoguse piires.

Käesoleva määruse ►M2 I lisas ◄ kindlaksmääratud koguseid muudetakse vajadusel iga turustusaasta teise poolaasta kestel seoses kasutamata kogustega määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 39 lõikes 2 sätestatud korras ja nimetatud määruse artikli 18 lõikes 2 kindlaksmääratud üldkoguse piires.

Artikkel 24

Ladustamiskoha tunnustamine

1. Tootja taotlusel antakse tunnustus sekkumisametile ja igale ladustamiskohale, mis vastab järgmistele tingimustele:

a) on kohandatud suhkru säilitamiseks;

b) asub kohas, kust on olemas suhkru äraviimiseks vajalikud transporditingimused;

c) võimaldab sekkumiseks pakutud koguste eraldi ladustamist.

Sekkumisasutused võivad nõuda vastavust täiendavatele tingimustele.

2. Ladustamiskohta tunnustatakse ladustamiseks kas lahtiselt või pakitult. Selles määratakse maksimaalne ladustatav kogus, mis ületab kõige rohkem viiekümnekordselt koguse, mille taotleja on sekkumisasutuse ees võetud kohustusena suuteline iga päev laost ära viima. Tunnustuses esitatakse üldkogus, mille kohta see antud on ning igapäevase äraviimise võimalik maht.

3. Suhkur tuleb ladustada äratuntavalt ja sellele peab olema tagatud juurdepääs. Kui tegemist on pakendatult ladustamisega, tuleb suhkur paigutada kaubaalustele, välja arvatud kui suhkur on pakitud suurtesse kottidesse (big bags).

4. Kui tuvastatakse, et mõni lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud tingimustest ei ole enam täidetud, võtab sekkumisasutus tunnustuse tagasi. Tunnustuse võib tagasi võtta turustusaasta kestel. Tagasivõtmine ei oma tagasiulatuvat jõudu.

Artikkel 25

Suhkru miinimumkvaliteet

1. Sekkumiseks pakutav suhkur peab vastama järgmistele nõuetele:

a) see peab olema toodetud kvoodi alusel samal turustusaastal, mil pakkumine esitatakse;

b) see peab olema kristallsuhkur.

2. Sekkumiseks pakutav valge suhkur peab olema veatu ja standardse turustuskvaliteediga, niiskussisaldusega mitte rohkem kui 0,06 % ja see peab vabalt voolama.

3. Sekkumiseks pakutav toorsuhkur peab olema veatu ja standardse turustuskvaliteediga ning selle määruse (EÜ) nr 318/2006 I lisa III punkti kohaselt arvutatud saagis peab olema vähemalt 89 %.

Toor-roosuhkru puhul ei tohi suhkru turvalisuskoefitsient olla üle 0,30.

Toorpeedisuhkru puhul peab suhkur vastama järgmistele näitajatele:

— pH väärtus peab olema pakkumise vastuvõtmise ajal vähemalt 7,9,

— invertsuhkru sisaldus ei tohi olla üle 0,07 %,

— temperatuur ei tohi kaasa tuua riknemisohtu,

— turvalisuskoefitsient ei tohi olla üle 0,45 kui polarisatsioonikraad on vähemalt 97 või niiskusesisaldus ei ole üle 1,4 % kui polarisatsioonikraad on alla 97.

Turvalisuskoefitsiendi määramiseks jagatakse kõnealuse suhkru niiskussisalduse protsent arvu 100 ja kõnealuse suhkru polarisatsioonikraadi vahelise erinevusega.

Artikkel 26

Partii

Kogu sekkumiseks pakutav suhkur peab olema partiides.

Käesoleva jao kohaldamisel käsitletakse partiina vähemalt 2 000 tonni ühtse kvaliteedi ja pakendiga suhkrut, mis on ladustatud samas ladustamiskohas.

Artikkel 27

Pakkumise sisu

1. Sekkumisametile esitatavates pakkumistes märgitakse:

a) pakkuja nimi ja aadress;

b) ladustamiskoht, kus suhkur pakkumise esitamisel asub;

c) pakutava suhkru äraviimiseks tagatav lao tühjendusvõimsus;

d) pakutava suhkru netokogus;

e) pakutava suhkru laad ja kvaliteet ning turustusaasta, mil suhkur toodeti;

f) suhkru pakkimisviis.

2. Sekkumisamet võib nõuda lisateavet.

3. Pakkumisele lisatakse pakkuja kinnitus, millega tõendatakse, et kõnealust suhkrut ei ole eelnevalt sekkumiseks kokku ostetud, et pakkuja on suhkru omanik ja et suhkur vastab artikli 25 lõike 1 punktis a sätestatud nõuetele.

Artikkel 28

Pakkumiste läbivaatamine

1. Pakkumised kehtivad kolm nädalat alates nende esitamise kuupäevast. Sekkumisameti nõusolekul võib pakkumise kõnealuse ajavahemiku jooksul siiski tagasi võtta.

2. Sekkumisamet vaatab pakkumised läbi. Sekkumisamet võtab need vastu hiljemalt lõikes 1 osutatud ajavahemiku lõpus. Sekkumisamet ei võta siiski pakkumist vastu, kui läbivaatamisel selgub, et nõudeid ei ole täidetud.







2.

JAGU

Ladustamine

Artikkel 29

Laoleping

1. Laoleping pakkuja ja sekkumisameti vahel sõlmitakse enne pakkumise heakskiitmist määramata ajaks.

Laoleping jõustub viis nädalat pärast pakkumise vastuvõtmist ja lõpeb asjaomase suhkrukoguse äraviimiseks kehtestatud 10päevase ajavahemiku lõpus.

Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab 10päevane ajavahemik ühte järgmistest kalendrikuu ajavahemikest: 1. päevast 10. päevani, 11. päevast 20. päevani või 21. päevast kuu lõpuni.

2. Laolepingus märgitakse eelkõige:

a) et leping lõpeb käesolevas määruses sätestatud tingimustel pärast vähemalt 10päevast etteteatamist;

b) laokulude suurus, mille peab tasuma sekkumisamet.

3. Sekkumisamet kannab laokulud alates selle 10päevase ajavahemiku algusest, mille jooksul jõustub lõikes 2 osutatud leping, kuni nimetatud lepingu lõppemiseni.

4. Laokulud ei tohi ületada 0,48 eurot tonni kohta 10päevase ajavahemiku jooksul.

5. Laoleping lõpeb artiklis 50 osutatud tühjendamise lõppemisel.

Artikkel 30

Omandiõiguse üleminek

1. Laolepingu esemeks oleva suhkru omandiõigus läheb üle asjaomase suhkru eest tasumisel.

2. Kuni suhkru äraviimiseni vastutab müüja lõikes 1 osutatud suhkru kvaliteedi ja selle pakendi eest, milles sekkumisamet suhkrut vastu võttis.

Artikkel 31

Kvaliteedi või pakkimisviisi vastavusseviimine

1. Kui tehakse kindlaks, et asjaomane suhkrukogus ei vasta artiklis 25 sätestatud kvaliteedinõuetele, asendab müüja kohe kõnealuse koguse samaväärse suhkrukogusega, millel on nõutav kvaliteet ja mis on ladustatud samas ladustamiskohas või mõnes muus artikli 24 kohaselt sekkumiseks heakskiidetud ladustamiskohas.

2. Kui asjaomane suhkur on pakendatud ja kui leitakse, et pakend ei vasta enam kõnealustele nõuetele, nõuab sekkumisamet müüjalt pakendi asendamist nõuetekohase pakkematerjaliga.







3.

JAGU

Kokkuostu- ja sekkumistingimused

Artikkel 32

Valge suhkru kokkuostuhind ja kvaliteet

1. Valge suhkru kokkuostuhind on:

— 505,52 eurot tonn 2006/2007. turustusaastal,

— 433,20 eurot tonn 2007/2008. turustusaastal,

— 323,52 eurot tonn 2008/2009. ja 2009/2010. turustusaastal.

2. Valge suhkur liigitatakse nelja klassi järgmiselt:

a) 1. klass: standardkvaliteedist kõrgema kvaliteediga suhkur;

b) 2. klass: määruse (EÜ) nr 318/2006 I lisa II punktis määratletud standardkvaliteediga suhkur;

c) 3. ja 4. klass: standardkvaliteedist madalama kvaliteediga suhkur.

3. 1. klassi suhkrul on järgmised omadused:

a) veatu, ehtne ja standardne turustuskvaliteet; kuiv, ühtlastes kristallides, vabalt voolav;

b) maksimaalne niiskusesisaldus 0,06 %;

c) maksimaalne invertsuhkru sisaldus 0,04 %;

d) punktide üldarv ei ole suurem kui 8 ega ületa:

— 6 punkti tuhasuse puhul,

— 4 punkti värvitüübi puhul, mis on määratud Brunswicki Põllumajandustehnoloogia ja Suhkrutööstuse Instituudi meetodil (edaspidi „Brunswicki meetod”),

— 3 punkti lahuse värvitooni ühiku puhul, mis on määratud Icumsa meetodil.

Ühele punktile vastab:

a) 0,0018 % tuhasus, mis on määratud Icumsa meetodil 28o Brixi juures;

b) 0,5 värvitüübiühikut, mis on määratud Brunswicki meetodil;

c) 7,5 lahuse värvitooni ühikut, mis on määratud Icumsa meetodil.

4. 3. klassi suhkrul on järgmised omadused:

a) veatu, ehtne ja standardne turustuskvaliteet; kuiv, ühtlastes kristallides, vabalt voolav;

b) minimaalne polarisatsioon 99,7 oS;

c) maksimaalne niiskusesisaldus 0,06 %;

d) maksimaalne invertsuhkru sisaldus 0,04 %;

e) värvitüüp: maksimaalselt 6 ühikut, mis on määratud Brunswicki meetodil.

5. 4. klassi kuulub suhkur, mis ei kuulu 1., 2. ja 3. klassi.

6. Lõikes 1 kehtestatud kokkuostuhinnale kohaldatakse järgmisi hinnaalandamisi:

a) 7,30 eurot 3. klassi suhkru puhul;

b) 13,10 eurot 4. klassi suhkru puhul.

Artikkel 33

Toorsuhkru kokkuostuhind

1. Toorsuhkru kokkuostuhind on:

— 397,44 eurot tonn 2006/2007. turustusaastal,

— 359,04 eurot tonn 2007/2008. turustusaastal,

— 268,16 eurot tonn 2008/2009. ja 2009/2010. turustusaastal.

2. Lõikes 1 kehtestatud kokkuostuhinda

a) suurendatakse, kui asjaomase suhkru saagis on üle 92 %;

b) vähendatakse, kui suhkru saagis on alla 92 %.

3. Suurendamise või vähendamise summa on võrdne toorsuhkru sekkumishinna ja koefitsiendiga korrutatud sama sekkumishinna vahega. Koefitsient saadakse, jagades asjaomase toorsuhkru saagise 92 %ga.

4. Toorsuhkru saagis arvutatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 318/2006 I lisa III punktile.

Artikkel 34

Maksetähtaeg

Juhul kui pakutud partiide massi ja koguseliste tunnustega seotud kontroll on 4. jao kohaselt läbitud, teeb sekkumisasutus makse kõige varem 120. päeval arvates pakkumise vastuvõtmisest.







4.

JAGU

Kontroll

Artikkel 35

Kvaliteedikontrolli proovid

Artiklis 34 sätestatud tähtaja jooksul võtavad kas asjaomase liikmesriigi pädevate ametiasutuste tunnustatud eksperdid või sekkumisameti ja müüja kokkuleppel määratud eksperdid analüüsimiseks neli esinduslikku proovi. Üks proov antakse kummalegi lepinguosalisele. Kaks ülejäänud proovi säilitab ekspert või säilitatakse need pädeva ametiasutuse tunnustatud laboratooriumis.

Iga proovi analüüsitakse kaks korda ja kõnealuse proovi analüüsi tulemusena käsitletakse kahe tulemuse keskmist.

Artikkel 36

Kvaliteeti käsitlevad erimeelsused

1. Kui müüja ja ostja poolt artikli 35 kohaselt läbiviidud analüüside tulemustes täheldatakse erinevusi, on asjaomase suhkru klassi määramisel otsustavaks kahe saadud tulemuse aritmeetiline keskmine, kui erinevus on:

— 1. klassi suhkru puhul mitte üle 1 punkti iga artikli 32 lõike 3 punktis d osutatud tunnuse kohta,

— 2. klassi suhkru puhul mitte üle 2 punkti iga kõnealuse klassi määratlemisel kasutatud ja punktide abil väljendatud omaduse puhul.

Lepinguosalise nõudmisel teeb artikli 35 esimeses lõigus osutatud laboratoorium siiski arbitraažanalüüsi. Sel juhul tunnustatakse arbitraažanalüüsi tulemuse ja arbitraažanalüüsi tulemusele kõige lähemal oleva müüja või ostja analüüsi tulemuste aritmeetilist keskmist.

Kõnealune keskmine on otsustav asjaomase suhkru klassi määramisel. Kui arbitraažanalüüsi tulemus jääb müüja ja ostja poolt läbiviidud analüüside tulemuste vahepeale, määratakse asjaomase suhkru klass arbitraažanalüüsi põhjal.

2. Kui müüja ja ostja poolt artikli 35 kohaselt läbiviidud analüüside tulemustes täheldatud erinevus on käesoleva artikli lõike 1 esimese lõigu esimeses või teises taandes osutatud erinevusest suurem, teeb pädevate asutuste poolt heakskiidetud laboratoorium arbitraažanalüüsi. Sellisel juhul kohaldatakse käesoleva artikli lõike 1 teise lõiguga ette nähtud menetlust.

3. Erimeelsuste puhul, milles käsitletakse 3. klassi suhkru värvitüübi ülemmäära, polarisatsiooni, niiskusesisaldust või invertsuhkru sisaldust, kohaldatakse lõigetega 1 ja 2 ette nähtud menetlust.

Lõikes 1 osutatud erinevused asendatakse järgmiselt:

— 1,0 värvitüübiühikut 3. klassi suhkru puhul,

— 0,2 oS polarisatsiooni puhul,

— 0,02 % niiskusesisalduse puhul,

— 0,01 % invertsuhkru sisalduse puhul.

4. Kui pärast artikli 35 kohaldamist tekib erimeelsus kokkuostetud toorsuhkru saagise üle, teeb nimetatud artikli esimeses lõigus osutatud laboratoorium arbitraažanalüüsi. Sel juhul tunnustatakse arbitraažanalüüsi tulemuse ja arbitraažanalüüsi tulemusele kõige lähemal oleva müüja või ostja analüüsi tulemuste aritmeetilist keskmist.

Kõnealune keskmine on otsustav asjaomase toorsuhkru saagise määramisel. Kui arbitraažanalüüsi tulemus jääb müüja ja ostja läbiviidud analüüside tulemuste vahepeale, on arbitraažanalüüs üksi otsustav asjaomase toorsuhkru saagise määramisel.

5. Lõike 1 teises lõigus osutatud arbitraažanalüüsi kulud kannab analüüsi tegemist taotlenud lepinguosaline.

Lõikes 2 osutatud arbitraažanalüüsi kulud jagatakse võrdselt sekkumisameti ja müüja vahel.

Lõikes 3 osutatud arbitraažanalüüsi kulud kannab lepinguosaline, kes vaidlustas artikli 35 kohaselt läbiviidud analüüside tulemused.

Artikkel 37

Ladustamiskohtade kontroll

Ladustamiskohtade etteteatamata kontrolli teostab pädev ametiasutus vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 2148/96 ( 3 ) artiklile 4.

Artikkel 38

Massi kontroll ja sellega seotud kulud

1. Müüdud suhkru massi kontrollivad artiklis 35 osutatud eksperdid.

Müüja võtab kõik vajalikud meetmed, et need eksperdid massi kontrollida ja proove võtta saaksid.

2. Massi kontrollimisega kaasnevad kulud kannab müüja.

3. Kulutused ekspertidele, kes kontrollivad massi ja võtavad proove, kannab sekkumisamet.

4. Koguse võib teha kindlaks laoseisuarvestuse põhjal, mis on koostatud kutsealastele ja sekkumisametite nõuetele vastavalt ning

a) laoseisuarvestuses märgitud registriandmed peavad kajastama kaalumisel kindlaks tehtud massi, kusjuures kaalumisest ei tohi olla möödunud rohkem kui kümme kuud;

b) ladustaja tõendab, et vastuvõetud kaubakogus vastab kõikides üksikasjades registrisse kantud andmetele;

c) kaalumisel kindlaks tehtud koguselised tunnused ühtivad esinduslike proovide omadega.







5.

JAGU

Sekkumismüük

Artikkel 39

Müük

1. Sekkumisametid võivad müüa suhkrut üksnes pärast seda, kui kõnealuse müügi kohta on tehtud otsus määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 39 lõikes 2 sätestatud korras.

2. Suhkur müüakse määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 18 lõikes 3 osutatud tingimustel pakkumismenetluse teel või muu müügikorra alusel.

3. Pakkumismenetluse tingimused, sealhulgas müüdava suhkru kavandatud kasutus, määratakse kindlaks pakkumismenetluse väljakuulutamise otsuse tegemisel.

Käesolevas jaos tähendab „kavandatud kasutus” järgmist:

a) loomasööt;

b) eksport;

c) vajaduse korral muu kasutus, mis tuleb kindlaks määrata.

Pakkumismenetluse eesmärk on määrata kindlaks kas müügihind, denatureerimislisatasu summa või eksporditoetuse summa.

4. Pakkumismenetluse tingimused peavad tagama kõigi huvitatud isikute võrdse osalemisvõimaluse ja kohtlemise, sõltumata nende asukohast ühenduses.

Artikkel 40

Pakkumismenetluse teadaanne

1. Pakkumise kuulutab välja asjaomane sekkumisamet tema valduses olevate suhkrukoguste kohta.

2. Asjaomane sekkumisamet koostab pakkumismenetluse teadaande, mis avaldatakse vähemalt kaheksa päeva enne pakkumiste esitamiseks ettenähtud ajavahemiku algust.

Sekkumisamet edastab komisjonile pakkumismenetluse teadaande koos kõigi muudatustega enne selle avaldamist.

3. Pakkumismenetluse teadaandes märgitakse eelkõige:

a) pakkumismenetlust korraldava sekkumisameti nimi ja aadress;

b) pakkumismenetluse tingimused;

c) pakkumiste esitamise tähtaeg;

d) pakkumismenetluse esemeks olevad suhkrupartiid ja iga partii kohta:

— viitenumber,

— kogus,

— asjaomase suhkru kvaliteedinäitaja,

— pakkumisviis,

— ladustamiskoha asukoht, kus kõnealust suhkrut ladustatakse,

— tarnimisetapp,

— juhul kui on olemas, siis laost sisevee-, mere- või raudteetranspordivahenditele laadimise võimalused.

Käesoleva peatüki mõistes tähendab „partii” ühtse kvaliteediga suhkrukogust, mis on pakitud ühel ja samal viisil ja ladustatud samas kohas. Iga pakkumismenetluse osa puhul tuleb pakkumine teha vähemalt 250 tonni kohta.

4. Sekkumisamet seab sisse korra, mida peab vajalikuks, et võimaldada huvitatud isikutel taotluse korral üle vaadata müügiks pakutav suhkur.

Artikkel 41

Pakkumismenetlus

1. Edukate pakkujate pakkumiste vastuvõtmine on samaväärne müügilepingu sõlmimisega selle suhkrukoguse kohta, millega seoses pakkumine on vastu võetud. Pakkumine võetakse vastu olenevalt juhtumist järgmiste pakkumises märgitud tegurite põhjal:

a) eduka pakkuja poolt makstav hind;

b) denatureerimislisatasu summa;

c) eksporditoetuse summa.

2. Edukas pakkuja maksab:

a) pakkumises märgitud hinna lõike 1 punkti a puhul;

b) pakkumismenetluse tingimustes märgitud hinna lõike 1 punkide b ja c puhul.

Artikkel 42

Pakkumismenetluse tingimused

1. Suhkru pakkumismenetluse korraldamiseks määratakse pakkumismenetluse alustamise otsuse puhul kindlaks järgmised tingimused:

a) pakkumisele ülesseatav üldkogus või ülesseatavad kogused;

b) kavandatud kasutus;

c) pakkumiste esitamise tähtaeg;

d) eduka pakkuja makstav hind, kui suhkur on ette nähtud loomasöödaks või ekspordiks.

2. Pakkumismenetluse avamise otsuses võivad olla kindlaks määratud lisatingimused, eelkõige:

a) muul eesmärgil kasutatava kui loomasöödaks kasutamine või eksportimine müügiks pakutava suhkru miinimumhind;

b) maksimumsumma denatureerimise lisatasu või eksporditoetuse puhul;

c) miinimumkogus pakkuja või partii kohta;

d) maksimumkogus pakkuja või partii kohta;

e) konkreetne kehtivusaeg denatureerimislisatasu sertifikaadi või ekspordilitsentsi puhul.

Artikkel 43

Alaline pakkumismenetlus

1. Kui olukord ühenduse suhkruturul seda nõuab, võib välja kuulutada alalise pakkumismenetluse.

Alalise pakkumismenetluse kehtivusajal korraldatakse osalisi pakkumismenetlusi.

2. Alalise pakkumismenetluse teadaanne avaldatakse üksnes pakkumismenetluse väljakuulutamiseks. Avaldatud teadaannet võib muuta või asendada alalise pakkumismenetluse kehtivusaja jooksul. Pakkumismenetluse teadaannet muudetakse või see asendatakse, kui pakkumismenetluse tingimusi muudetakse pakkumismenetluse kehtivusaja jooksul.

Artikkel 44

Pakkumise esitamine

1. Esitatud pakkumised edastatakse sekkumisametile elektroonilisel teel.

2. Pakkumises märgitakse:

a) pakkumismenetlus, mille raames pakkumine esitatakse;

b) pakkuja nimi ja aadress;

c) partii number;

d) kogus, mille kohta pakkumine esitatakse;

e) ühe tonni kohta eurodes kahe kümnendkohani ümardatult vastavalt kas

— pakutav hind, välja arvatud riigimaksud,

— pakutav denatureerimislisatasu summa,

— pakutav eksporditoetuse summa.

Sekkumisamet võib nõuda lisateavet.

3. Mitme partii kohta esitatud pakkumist käsitatakse nii mitme pakkumisena, kui mitut partiid kõnealune pakkumine sisaldab.

4. Pakkumine kehtib üksnes juhul, kui

a) enne pakkumiste esitamise tähtaja lõppu tõendatakse, et nõutav tagatis summas 200 eurot tonni kohta on esitatud;

b) see sisaldab pakkuja avaldust, et ta kohustub suhkru koguse kohta, millega ta on seotud kui edukas pakkuja, denatureerimislisatasu või eksporditoetuse puhul:

— taotlema denatureerimislisatasu sertifikaati ning esitama sellega seoses nõutava tagatise, kui pakkumismenetlus on seotud loomasöödaks ettenähtud suhkruga,

— taotlema ekspordilitsentsi ning esitama sellega seoses nõutava tagatise, kui pakkumisele on üles seatud ekspordiks ettenähtud suhkur.

5. Pakkumises võib teatada, et pakkumine loetakse kehtivaks üksnes juhul, kui see võetakse vastu:

a) seoses kogu pakkumises märgitud kogusega või kindlaksmääratud osaga sellest kogusest;

b) hiljemalt pakkuja täpsustatud kellaajal ja kuupäeval.

6. Arvesse ei võeta pakkumist, mis ei ole kooskõlas lõigetega 1 kuni 5 või mis sisaldab tingimusi, mis puudusid pakkumise teadaandes.

7. Esitatud pakkumist ei saa tagasi võtta.

Artikkel 45

Pakkumiste läbivaatamine

1. Sekkumisamet vaatab pakkumised läbi kinnisel istungil. Läbivaatamisel osalevatel isikutel on saladuse hoidmise kohustus.

2. Esitatud pakkumistest teatatakse viivitamata komisjonile.

Artikkel 46

Summade määramine

Kui pakkumismenetluse tingimustes ei ole täpsustatud kas miinimumhinda või denatureerimislisatasu või eksporditoetuse maksimumsummat, määratakse need kindlaks pärast pakkumiste läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 39 lõikele 2, võttes arvesse turutingimusi ja potentsiaalseid müügivõimalusi. Võidakse otsustada mitte ühtegi pakkumist vastu võtta.

Artikkel 47

Pakkumise vastuvõtmine

1. Ilma et see piiraks lõigete 2 ja 3 kohaldamist, võetakse vastu mis tahes pakkuja pakkumine, mis ületab miinimumhinda või ei ületa denatureerimislisatasu või eksporditoetuse maksimumsummat, välja arvatud juhul, kui otsustatakse mitte ühtegi pakkumist vastu võtta.

2. Sama partii puhul võetakse pakkumine vastu pakkujalt, kes pakub kas kõrgeima hinna või väikseima denatureerimislisatasu või eksporditoetuse summa.

Kui kõnealune pakkumine ei hõlma kogu partiid, võetakse ülejäänu osas vastu teiste pakkujate pakkumisi sõltuvalt nende pakkumiste kogusest, alustades kas järgmisest kõrgeimast hinnast või väikseimast denatureerimislisatasust või eksporditoetusest.

3. Juhul kui mitu pakkujat pakuvad ühe partii või selle osa puhul kas sama hinna või sama denaureerimislisatasu või eksporditoetuse summa, võtab sekkumisamet asjaomase koguse puhul pakkumised vastu:

a) võrdeliselt kõnealustes pakkumistes märgitud kogustega;

b) jagades kõnealuse koguse pakkujate vahel nende nõusolekul;

c) liisuheitmisega.

Artikkel 48

Pakkumise vastuvõtmisest tulenevad õigused ja kohustused

1. Kui suhkur on ette nähtud loomasöödaks, siis pakkumise vastuvõtmine:

a) annab õiguse denaureerimislisatasu sertifikaadi väljaandmiseks koguse kohta, mille jaoks denaureerimislisatasu antakse, ning sellesse märgitakse eelkõige pakkumises osutatud lisatasu;

b) toob kaasa kohustuse taotleda sellist sertifikaati kõnealuse koguse kohta sekkumisametilt, millele pakkumine esitati.

2. Kui suhkur on ette nähtud ekspordiks, siis pakkumise vastuvõtmine:

a) annab õiguse ekspordilitsentsi väljaandmiseks koguse kohta, mille jaoks eksporditoetust antakse ning sellesse märgitakse eelkõige pakkumises osutatud eksporditoetus ja valge suhkru puhul pakkumismenetluse teadaandes täpsustatud klass;

b) toob kaasa kohustuse taotleda sellist litsentsi kõnealuse koguse ja valge suhkru puhul kõnealuse klassi kohta sekkumisametilt, millele pakkumine esitati.

3. Õigused kasutatakse ja kohustused täidetakse 18 päeva jooksul pärast pakkumiste esitamise tähtaja lõppu.

4. Pakkumiste vastuvõtmisest tulenevaid õigusi ja kohustusi ei saa loovutada.

Artikkel 49

Pakkumise vastuvõtuteatis

1. Sekkumisamet edastab pakkujatele viivitamata pakkumise vastuvõtuteatise ja teavitab kõiki pakkumise esitanuid pakkumismenetluses osalemise tulemusest.

2. Pakkumise vastuvõtmise teatises märgitakse vähemalt:

a) pakkumismenetlus, mille raames pakkumine on esitatud;

b) partii number ja kogus, mille kohta leping sõlmitakse;

c) osutatud koguse puhul vastuvõetud hind, denatureerimislisatasu summa või eksporditoetuse summa vastavalt asjaoludele.

Artikkel 50

Ostetud suhkru väljaviimine laost

1. Välja arvatud vääramatu jõu korral viiakse ostetud suhkur laost välja hiljemalt nelja nädala jooksul pärast artiklis 49 osutatud teatise kättesaamise kuupäeva. Suhkru laost väljaviimise asemel võib edukas pakkuja kokkuleppel sekkumisametiga sõlmida kõnealuse aja jooksul laolepingu asjaomase suhkru laopidajaga.

Laost väljaviimisega seotud tehniliste raskuste korral võib sekkumisamet siiski lubada vajaduse korral teatavate partiide laost väljaviimist pikema aja jooksul.

2. Vääramatu jõu korral määrab sekkumisamet vajalikud meetmed, arvestades asjaolusid, millele edukas pakkuja on viidanud.

Artikkel 51

Väljaviimiskorraldus

1. Edukas pakkuja ei tohi ostetud suhkrut vastavalt artikli 50 lõikele 1 laost välja viia ega sõlmida laolepingut enne väljaviimiskorralduse väljaandmist koguse kohta, millega seoses on pakkumine vastu võetud.

Väljaviimiskorralduse võib siiski välja anda kõnealuse koguse osade kohta.

Väljaviimiskorralduse annab huvitatud isiku taotlusel välja asjaomane sekkumisamet.

2. Sekkumisamet ei anna väljaviimiskorraldust välja, kui ei ole tõendatud, et edukas pakkuja on esitanud tagatise selle kohta, et ta maksab asjaomase suhkru hinna ettenähtud aja jooksul, või et ta on esitanud vabalt kaubeldava maksevahendi.

Tagatis või maksevahend peab vastama hinnale, mille edukas pakkuja maksab selle suhkrukoguse eest, mille kohta on taotletud väljaviimiskorraldust.

Artikkel 52

Maksmine

1. Asjaomase suhkru maksumus tuleb kanda sekkumisameti kontole hiljemalt 30. päeval pärast väljaviimiskorralduse väljaandmist.

2. Artikli 51 lõikes 2 osutatud tagatis vabastatakse üksnes koguse osas, mille eest edukas pakkuja on maksnud ostuhinna sekkumisameti kontole käesoleva artikli lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul, välja arvatud vääramatu jõu korral. Tagatis vabastatakse viivitamata.

3. Vääramatu jõu korral määrab sekkumisamet vajalikud meetmed, arvestades asjaolusid, millele edukas pakkuja on viidanud.

Artikkel 53

Omandiõiguse üleminek

1. Selle suhkru omandiõigus, mille kohta on pakkumismenetluse raames sõlmitud leping, läheb üle suhkru väljaviimisel laost.

2. Sekkumisameti ja eduka pakkuja kokkuleppel võib siiski omandiõigus üle minna muul hetkel. Kui sekkumisamet ja edukas pakkuja on artikli 50 lõike 1 alusel kokkuleppele jõudnud, võivad nad ühiselt kindlaks määrata, millisel hetkel omandiõigus üle läheb.

3. Leping omandiõiguse ülemineku kohta peab olema koostatud kirjalikult.

Artikkel 54

Suhkru klassi või saagise kindlaksmääramine

Asjaomase suhkru klassi või saagise kindlaksmääramiseks selle väljaviimisel laost kohaldatakse artikleid 35 ja 36.

Lepinguosalised võivad siiski pärast lepingu sõlmimist kokku leppida, et pakkumismenetluse raames müüdud suhkru puhul kehtib klass või saagis, mis on määratud kindlaks siis, kui sekkumisamet suhkru ostis.

Artikkel 55

Suhkru hinna kohandamine

1. Kui artiklite 35 ja 36 kohaldamisel selgub, et valge suhkru klass on pakkumismenetluse teadaandes märgitud klassist madalam, kohandatakse artikli 39 lõike 3 punktides b ja c osutatud otstarveteks ettenähtud kõnealuse suhkru hinda vastavalt artikli 32 lõikele 6.

2. Kui leitakse, et ekspordiks ette nähtud valge suhkru klass erineb pakkumismenetluse teadaandes märgitud klassist, parandatakse ekspordilitsentsis märgitud klass.

3. Kui artiklite 35 ja 36 kohaldamisel selgub, et toorsuhkru saagis erineb pakkumismenetluse teadaandes märgitud saagisest:

a) kohandatakse suhkru hinda vastavalt artiklile 33;

b) kohandatakse denatureerimislisatasu või eksporditoetuse summat, korrutades see koefitsiendiga, mis saadakse määratud saagise jagamisel pakkumismenetluse teadaandes märgitud saagisega.

Artikkel 56

Tagatise vabastamine

1. Välja arvatud vääramatu jõu korral, vabastatakse pakkumistagatis üksnes selle koguse osas, mille puhul

a) edukas pakkuja on:

— pärast vajalike nõuete täitmist taotlenud kas denatureerimislisatasu sertifikaati või ekpordilitsentsi,

— esitanud artikli 51 lõikes 2 osutatud tagatise või artikli 51 lõikes 2 osutatud vabalt kaubeldava maksevahendi,

— suhkru ettenähtud tähtaja jooksul laost välja viinud;

b) ühtegi pakkumist vastu ei võeta.

2. Tagatis vabastatakse viivitamata.

3. Vääramatu jõu korral määrab sekkumisamet vajalikud meetmed, arvestades asjaolusid, millele edukas pakkuja on viidanud.

Artikkel 57

Kogustest teavitamine

Liikmesriigid teatavad komisjonile kohe pärast teadasaamist valge suhkru ja toorsuhkru kogused,

— mille kohta on pakkumine juba esitatud, ent mida sekkumisamet ei ole veel vastu võtnud,

— mille sekkumisamet on vastu võtnud,

— mille sekkumisamet on müünud.

▼M3 —————

▼B







VII

PEATÜKK

ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

▼M6

Artikkel 58

Teabevahetus ja teatamine

Artikli 5 lõikes 3 ning artiklites 12, 21 ja 22 osutatud teabevahetus ja teatamine toimub vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 792/2009 ( 4 ).

▼B

Artikkel 59

Õigusaktide kehtetuks tunnistamine

Määrused (EÜ) nr 1261/2001, (EÜ) nr 1262/2001 ja (EÜ) nr 314/2002 tunnistatakse kehtetuks.

Määrused (EÜ) nr 1621/2001 ja (EÜ) nr 314/2002 kehtivad siiski 2005/2006. aasta toodangu puhul ning määrus (EÜ) nr 1262/2001 kehtib siiski enne 10. veebruari 2006 sekkumismeetmena vastu võetud suhkru puhul.

Artikkel 60

Jõustumine

Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2006.

Artikleid 23 kuni 38 kohaldatakse 30. septembrini 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

▼M2









I LISA







Artikli 23 lõikes 3 osutatud kogused liikmesriikide kaupa 2007./2008. turustusaastaks (tonnides) Liikmesriik Kogused Belgia 31 615 Bulgaaria 170 Tšehhi Vabariik 13 346 Taani 16 213 Saksamaa 130 985 Kreeka 5 687 Hispaania 31 790 Prantsusmaa (emamaa) 130 447 Prantsusmaa (ülemeredepartemangud) 17 208 Itaalia 27 012 Leedu 4 013 Ungari 10 699 Madalmaad 33 376 Austria 14 541 Poola 63 513 Portugal (mandriosa) 537 Portugal (Assoorid) 357 Rumeenia 3 912 Slovakkia 5 278 Soome 3 225 Rootsi 12 306 Ühendkuningriik 43 769

▼M2









II LISA

Artiklis 16a osutatud suhkrupeedi ostmise tingimused

I PUNKT

Käesoleva lisa kohaldamisel tähendab mõiste „lepinguosalised” järgmist:

a) suhkrutootmisettevõtjaid (edaspidi „tootjad”);

b) suhkrupeedimüüjaid (edaspidi „müüjad”).

II PUNKT

1. Tarnelepingud sõlmitakse kindlaksmääratud kvoodikohase suhkrupeedi koguse kohta kirjalikult.

2. Tarnelepingutes täpsustatakse, kas ja millistel tingimustel võib suhkrupeedi lisakogust tarnida.

III PUNKT

1. Tarnelepingutes märgitakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 50 lõike 3 punktis a ja vajaduse korral punktis b osutatud suhkrupeedikoguste ostuhinnad. Artikli 50 lõike 3 punktis a osutatud koguste puhul ei tohi need hinnad olla madalamad kui kõnealuse määruse artikli 49 lõikes 1 nimetatud kvoodikohase suhkrupeedi miinimumhind.

2. Tarnelepingutes sätestatakse suhkrupeedile ettenähtud suhkrusisaldus. Lepingud hõlmavad erinevat suhkrusisaldust näitavaid ümberarvestusskaalasid ning koefitsiente, mida kasutatakse tarnitud suhkrupeedikoguste ümberarvestamiseks kogustesse, mis vastavad tarnelepingus osutatud suhkrusisaldusele.

See skaala põhineb erineval suhkrusisaldusel ja vastaval saagisel.

3. Kui müüja on sõlminud tootjaga kõnealuse määruse artikli 50 lõike 3 punktis a osutatud suhkrupeedi tarnelepingu, käsitatakse kõiki selle müüja tarneid, mis on ümber arvestatud kooskõlas käesoleva punkti alapunktiga 2, artikli 50 lõike 3 punkti a alla kuuluvate tarnetena, kui need ei ületa tarnelepingus kindlaks määratud suhkrupeedikogust.

4. Kui tootjad toodavad väiksema koguse suhkrut sellest kvoodikohasest suhkrupeedist, mille kohta nad on sõlminud külvieelsed tarnelepingud vastavalt artikli 50 lõike 3 punktile a, jaotavad nad selle suhkrupeedikoguse, mis vastab tema põhikvoodi ulatuses mis tahes lisatoodangule, müüjate vahel, kellega nad on sõlminud külvieelsed tarnelepingud artikli 50 lõike 3 punktis a määratletud tähenduses.

Majandusharusisesed kokkulepped võivad käesolevast sättest kõrvale kalduda.

IV PUNKT

1. Tarnelepingutes sätestatakse suhkrupeeditarnete järgustamine ja tavapärane kestus.

2. Alapunktis 1 nimetatud sätted on eelmisel turustusaastal kohaldatud sätted, võttes arvesse tegelikku toodangutaset; majandusharusisesed kokkulepped võivad kõnealustest sätetest kõrvale kalduda.

V PUNKT

1. Tarnelepingutes sätestatakse suhkrupeedi kogumispunktid.

2. Kui müüjad ja tootjad on eelmiseks turustusaastaks tarnelepingu juba sõlminud, jäävad kasutusele kogumispunktid, milles müüja ja tootja on kõnealusel turustusaastal tehtavate tarnete suhtes kokku leppinud. Majandusharusisesed kokkulepped võivad käesolevast sättest kõrvale kalduda.

3. Tarnelepingutes sätestatakse, et laadimiskulud ja kogumispunktidest äraviimise veokulud kannab tootja vastavalt erikokkulepetele, mis tuginevad enne eelmist suhkru turustusaastat kehtinud kohalikele eeskirjadele või tavadele.

4. Taanis, Kreekas, Hispaanias, Iirimaal, Portugalis, Soomes ja Ühendkuningriigis, kus suhkrupeeti tarnitakse tarneklausli „free at factory” alusel, kehtestatakse tarnelepinguga tootjatele kohustus abistada laadimis- ja veokulude katmisel ja sätestatakse vastav protsendimäär või summa.

VI PUNKT

1. Tarnelepingutes sätestatakse suhkrupeedi vastuvõtmise punktid.

2. Kui müüjad ja tootjad on eelmiseks turustusaastaks tarnelepingu juba sõlminud, jäävad kasutusele vastuvõtupunktid, milles müüja ja tootja on kõnealusel turustusaastal tehtavate tarnete suhtes kokku leppinud. Majandusharusisesed kokkulepped võivad käesolevast sättest kõrvale kalduda.

VII PUNKT

1. Tarnelepingutes sätestatakse suhkrusisalduse määramine polarimeetrilise meetodi abil. Vastuvõtmisel võetakse suhkrupeedist proov.

2. Majandusharusisestes kokkulepetes võidakse sätestada, et proovid võetakse muul etapil. Sellisel juhul sätestatakse tarnelepingus parandus suhkrusisalduse languse kompenseerimiseks suhkrupeedi vastuvõtu ja proovi võtmise vahel.

VIII PUNKT

Tarnelepingutes sätestatakse, et brutomass, pakendi mass ja suhkrusisaldus määratakse kindlaks vastavalt ühele järgmistest toimingutest:

a) tootja ja suhkrupeeditootjate kutseorganisatsioon teevad protseduuri ühiselt, kui nii on sätestatud majandusharusiseses kokkuleppes;

b) protseduuri teeb tootja suhkrupeedikasvatajate kutseorganisatsiooni järelevalve all;

c) protseduuri teeb tootja asjaomase liikmesriigi poolt tunnustatud eksperdi järelevalve all tingimusel, et müüja kannab selle kulud.

IX PUNKT

1. Tarnelepingu kohaselt peab tootja täitma kogu tarnitava suhkrupeedikoguse suhtes ühe või mitu järgmistest kohustustest:

a) tagastama müüjale tarnitud suhkrupeedikogusele vastavad värsked pressimisjäägid tasuta otse tehasest;

b) tagastama müüjale tasuta osa jääke pressitult, kuivatatult või kuivatatud melassina otse tehasest;

c) tagastama müüjale otse tehasest suhkrupeedi pressitud või kuivatatud jäägid; sellisel juhul võib tootja nõuda müüjalt pressimis- või kuivatamiskulude tasumist;

d) maksma müüjale hüvitist, arvestades kõnealuste pressimisjääkide müügivõimalusi.

Kui osa kogu tarnitavast suhkrupeedikogusest käideldakse teisiti, kehtestatakse tarnelepinguga rohkem kui üks esimeses alapunktis sätestatud kohustustest.

2. Majandusharusisestes kokkulepetes võidakse sätestada, et suhkrupeedi pressimisjäägid tarnitakse muul etapil, kui on osutatud alapunkti 1 alajaotustes a, b ja c.

X PUNKT

1. Tarnelepingutes määratakse kindlaks ettemaksete ja suhkrupeedi ostuhinna tasumise tähtajad.

2. Alapunktis 1 osutatud tähtajad on samad, mis kehtisid eelmisel turustusaastal. Majandusharusisesed kokkulepped võivad käesolevast sättest kõrvale kalduda.

XI PUNKT

Kui tarnelepingutes sätestatakse eeskirjad küsimuste kohta, mida käsitletakse käesolevas lisas, või kui need lepingud sisaldavad muid küsimusi reguleerivaid sätteid, ei tohi nende sätted ja nende toime sattuda vastuollu käesoleva lisaga.

XII PUNKT

1. Määruse (EÜ) nr 1234/2007 III lisa II osa punktis 11 kirjeldatud majandusharusisesed kokkulepped sisaldavad vahekohtuklausleid.

2. Kui majandusharusisestes ühenduse, piirkondliku või kohaliku tasandi kokkulepetes sätestatakse eeskirjad, milles käsitletakse käesolevas määruses käsitletud küsimusi või mis sisaldavad muid küsimusi käsitlevaid sätteid, ei tohi nende eeskirjade sätted ja toime sattuda vastuollu käesoleva lisaga.

3. Alapunktis 2 osutatud kokkulepetes sätestatakse eelkõige

a) eeskirjad, mis käsitlevad müüjatele selliste suhkrupeedikoguste tarnimist, mida tootja otsustab enne külvi osta suhkrutootmiseks kvoodi piires;

b) III punkti alapunktis 4 osutatud jaotamist käsitlevad eeskirjad;

c) III punkti alapunktis 2 osutatud ümberarvestamisskaala;

d) eeskirjad, milles käsitletakse toodetavate suhkrupeedisortide seemnete valikut ja tarnimist;

e) tarnitava suhkrupeedi minimaalne suhkrusisaldus;

f) tootja ja müüjate esindajate vahelise konsultatsiooni nõue, enne kui on kindlaks määratud suhkrupeedi tarnete alguskuupäev;

g) lisatasude maksmine müüjatele ennetähtaegse või hilinenud tarne eest;

h) üksikasjad, mis käsitlevad

i) IX punkti alapunkti 1 alajaotuses b osutatud suhkrupeedi pressimisjääkide kogust;

ii) IX punkti alapunkti 1 alajaotuses c osutatud kulusid;

iii) IX punkti alapunkti 1 alajaotuses d osutatud hüvitist;

i) pressimisjääkide kõrvaldamine müüja poolt;

j) eeskirjad, mis käsitlevad suhkru võrdlushinna ja tegeliku müügihinna vahe jaotamist tootja ja müüjate vahel, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 49 lõike 1 kohaldamist.

XIII PUNKT

Kui ei ole sõlmitud majandusharusisest kokkulepet selle kohta, kuidas tuleks müüjate vahel jaotada kvoodi piires suhkru tootmiseks ette nähtud suhkrupeedi kogused, mida suhkrutootja soovib enne külvi osta, võib asjaomane liikmesriik sätestada kõnealuse jaotamise eeskirjad.

Kõnealuste eeskirjadega võib suhkrupeedi müüjatele, kes tavapäraselt tarnivad ühistutele, anda tarneõigused, mida neil ei oleks kõnealustesse ühistutesse kuulumise korral.