1993L0016 — ET — 01.05.2004 — 008.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

Muudetud:





Muudetud:









▼B

NÕUKOGU DIREKTIIV 93/16/EMÜ,

5. aprill 1993,

arstide vaba liikumise hõlbustamise ning nende diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikuse tunnustamise kohta







EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 49, artikli 57 lõiget 1 ja lõike 2 esimest ja kolmandat lauset ning artiklit 66, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, koostöös Euroopa Parlamendiga, ( 1 ) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ( 2 ) ning arvestades, et: ning arvestades, et: nõukogu 16. juuni 1975. aasta direktiivi 75/362/EMÜ, mis käsitleb meditsiinialaste diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikust tunnustamist ja sisaldab asutamisõiguse ja teenuste osutamise vabaduse kasutamise hõlbustamiseks võetavaid meetmeid, ( 3 ) ja nõukogu 16. juuni 1975. aasta direktiivi 75/363/EMÜ arstide tegevust käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta ( 4 ) on sageli ja oluliselt muudetud; seepärast tuleks kõnealused direktiivid selguse ja otstarbekuse huvides konsolideerida; lisaks on soovitatav inkorporeerida kõnealusesse konsolideeritud teksti nõukogu 15. septembri 1986. aasta direktiiv 86/457/EMÜ üldarsti erikoolituse kohta; ( 5 ) asutamislepingu kohaselt on alates üleminekuperioodi lõpust asutamise ja teenuste osutamise puhul keelatud igasugune diskrimineerimine kodakondsuse põhjal; niisugust kodakondsusel põhineva kohtlemise põhimõtet kohaldatakse eelkõige kõikide selliste lubade andmise suhtes, mida on vaja arstina praktiseerimiseks ja seoses kutseorganisatsioonide või -organite registrisse kandmise või nende liikmesusega; siiski näib olevat põhjendatud kehtestada teatavad sätted, selleks et hõlbustada arstide tegevusega seotud asutamisõiguse ja teenuste osutamise tulemuslikku rakendamist; asutamislepingu kohaselt ei tohi liikmesriigid anda mingisugust liiki abi, mis võiks rikkuda asutamistingimusi; asutamislepingu artikli 57 lõikes 1 on sätestatud, et diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikuse tunnustamise kohta tuleb välja anda direktiivid; käesoleva direktiivi eesmärk on selliste diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide tunnustamine, mille alusel võib alustada tegevust või tegutseda meditsiinivaldkonnas, ning meditsiinivaldkonna spetsialistide diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide tunnustamine; spetsialistide koolituse puhul on koolituse saamist tõendavate tunnistuste vastastikune tunnustamine soovitatav juhul, kui sellised tunnistused, mis ei ole küll spetsialisti tegevuse alustamise tingimuseks, annavad isikule siiski õiguse kasutada spetsialisti nimetust; muudatused liikmesriikide õigusaktides on põhjustanud vajaduse teatavate tehniliste paranduste järele, selleks et võtta eelkõige arvesse muudatusi kõnealuste ametitega seotud diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide või teatavate eriarstide nimetustes, samuti teatavate eriarstialade loomist või kaotamist mõnedes liikmesriikides; on soovitatav näha ette meetmed, mis on seotud omandatud õigustega selliste meditsiinialaste diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikuse tunnustamise suhtes, mille on välja andnud liikmesriik ja mis tunnustavad koolitust, millega alustati enne käesoleva direktiivi rakendamist; koolitustunnistuse omamise osas ei tähenda diplomite vastastikust tunnustamist käsitlev direktiiv tingimata selliste diplomitega hõlmatud koolituse võrdväärsust ning seepärast peaks selliste tunnistuste kasutamine olema lubatud ainult välisriigi kodaniku päritolu- või lähteliikmesriigi keeles; hõlbustamaks riigiasutustel käesoleva direktiivi kohaldamist, võivad liikmesriigid ette näha, et lisaks koolitustunnistustele peab käesoleva direktiiviga ettenähtud koolitustingimustele vastav isik esitama oma päritolu- või lähteriigi pädevate asutuste väljaantud tunnistuse, milles märgitakse, et need koolitustunnistused on sellised, nagu käesolevas direktiivis ette nähtud; käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide õigus- ja haldusnorme, millega keelatakse ettevõtete meditsiinialane tegevus või kehtestatakse selleks teatavad tingimused; teenuste osutamise osas on kutseorganisatsiooni või -organi registrisse kandmise või selle liikmesuse nõue, mis on seotud kindla ja püsiva tegevusega vastuvõtvas riigis, kahtlemata takistuseks isikule, kes soovib osutada ajutist laadi teenuseid; seetõttu tuleks see nõue tühistada; sellisel juhul tuleks siiski tagada kutsealase distsipliini kontroll, mis on nende kutseorganisatsioonide ja -organite ülesanne; kui asutamislepingu artiklist 62 ei tulene teisiti, tuleks seetõttu sätestada, et asjaomaselt isikult võib nõuda teenuste osutamisega seotud andmete esitamist vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele; hea maine ja laitmatu reputatsiooniga seotud nõuete osas tuleks teha selget vahet nõuetel, mida esitatakse kutsetöö alustamise või kutsetööga tegelemise suhtes; pidades silmas eriarsti diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikust tunnustamist ja selleks, et anda kõigile selle kutseala liikmesriikide kodanikest esindajatele ühenduses võrdsed võimalused, näib oluline eriarstide koolituse nõudeid kooskõlastada; selleks tuleks ette näha teatavad miinimumnõuded, mis käsitlevad õigust alustada eriarsti koolitust, minimaalset koolituse aega, koolituse meetodeid ja toimumiskohta ning järelevalvet selle üle; need normid käsitlevad üksnes erialasid, mis on ühised kõikides liikmesriikides või vähemalt kahes liikmesriigis; kõnealusel tegevusalal tegutsemise tingimuste kooskõlastamine vastavalt käesolevale direktiivile ei välista edaspidist kooskõlastamist; praeguseks on jõutud olukorrani, kus üldiselt tunnistatakse vajadust üldarsti erikoolituse järele, mis võimaldaks üldarstil oma ametiülesandeid paremini täita; üldarsti ametiülesanded, mis sõltuvad suurel määral arsti isiklikest teadmistest oma patsiendi olukorra kohta, koosnevad lisaks asjakohasest ravimisest ka soovituste andmisest haiguse ennetamiseks ja patsiendi üldise tervise kaitsest; vajadus üldarsti erikoolituse järele on tekkinud peamiselt arstiteaduse arengu tulemusel, mis on suurendanud lõhet ühelt poolt meditsiiniliste uuringute ja meditsiinikoolituse ning teiselt poolt üldarstipraksise vahel, nii et liikmesriikide praeguse meditsiinikoolituse põhiõppe raames ei ole enam võimalik üldarstipraksise olulisi aspekte rahuldavalt õpetada; lisaks sellele, et üldarsti täiustatud koolitus on kasulik patsientidele, aitaks see kaasa ka tervishoiu parandamisele, eelkõige muutes selektiivsemaks spetsialistidega konsulteerimise ning laboratooriumide ja muu spetsialiseeritud sisseseade ja aparatuuri kasutamise; üldarsti täiustatud koolitus parandaks üldarsti staatust; kuigi olukord näib pöördumatu, on kõnealused muutused eri liikmesriikides toimunud erineva kiirusega; on soovitatav tagada eri suundumuste järkjärguline ühtlustamine, pidurdamata seejuures arengutempot, et iga üldarsti asjakohane koolitus vastaks üldarstipraksise nõuetele; kõnealuse reformi järkjärguliseks läbiviimiseks tuleb algetapis seada igas liikmesriigis sisse üldarstide erikoolitus, mis vastab kvaliteedi ja kvantiteedi miinimumnõuetele ning täiendab minimaalset põhiõpet, mida üldarstid käesoleva direktiivi kohaselt saama peavad; ei ole oluline, kas kõnealust üldarstikoolitust saadakse siseriiklikult ettenähtud arsti põhiõppe osana või sellest eraldi; teises etapis tuleks ette näha, et sotsiaalkindlustusskeemi raames üldarstipraksise pidamise tingimuseks on üldarsti erikoolituse saamine; kõnealuse reformi lõpuleviimiseks tuleks ka edaspidi ettepanekuid teha; käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide õigust organiseerida oma siseriiklikke sotsiaalkindlustusskeeme ja otsustada nendele skeemidele vastava tegevuse üle; üldarsti erikoolituse läbimist tõendavate diplomite, tunnistuste ja muude dokumentide väljaandmist reguleerivate miinimumtingimuste kooskõlastamine vastavalt käesolevale direktiivile võimaldab liikmesriikidel nende diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikust tunnustamist; vastavalt käesolevale direktiivile ei ole vastuvõtval liikmesriigil õigust nõuda mõnes teises liikmesriigis saadud ja käesoleva direktiivi kohaselt tunnustatud diplomiga meditsiinipraktikult vastuvõtva riigi sotsiaalkindlustusskeemi raames praktiseerimiseks mingi täiendkoolituse läbimist, isegi kui selle riigi territooriumil saadud meditsiinialase diplomi omanikelt nõutakse sellist täiendkoolitust; seda käesoleva direktiivi sätet kohaldatakse sotsiaalkindlustusskeemi raames üldarstipraksise pidamise suhtes kuni 1. jaanuarini 1995, millest alates nõutakse käesoleva direktiiviga, et kõik liikmesriigid muudaksid üldarsti erikoolituse saamise oma sotsiaalkindlustusskeemide raames peetava üldarstipraksise tingimuseks; meditsiinipraktikutel, kes on praktiseerimist alustanud enne käesolevas direktiivis sätestatud kuupäeva, peab olema omandatud õigus praktiseerida üldarstina vastuvõtva riigi sotsiaalkindlustusskeemi alusel, isegi juhul, kui nad ei ole läbinud üldarsti erikoolitust; käesoleva direktiiviga ettenähtud kooskõlastamine hõlmab arstide kutsealast koolitust; koolituse osas ei tee enamik liikmesriike praegu vahet arstidel, kes tegutsevad palgatöötajatena, ja arstidel, kes on füüsilisest isikust ettevõtjad; loetletud kutsealade hea maine või laitmatu reputatsiooni, kutsedistsipliini või kutsenimetuse kasutamisega seotud eeskirju kohaldatakse või võib sõltuvalt liikmesriigist kohaldada nii palgatöötajate kui ka füüsilisest isikust ettevõtjate suhtes; kõikides liikmesriikides on arstide tegevuse tingimuseks meditsiinialase diplomi, tunnistuse või muu kvalifikatsiooni tõendava dokumendi omamine; arstina võivad tegutseda nii palgatöötajad kui ka füüsilisest isikust ettevõtjad ning kõnealused isikud võivad oma kutsetegevuse jooksul arstina tegutseda mõlemal viisil; seepärast tuleb kõnealuste spetsialistide vaba liikumise võimalikult tõhusaks edendamiseks ühenduses laiendada käesoleva direktiivi kohaldamisala palgatöötajatest arstidele; käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud III lisa B osas sisalduvate ülevõtmise tähtaegadega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:







I JAOTIS

REGULEERIMISALA

Artikkel 1

Käesolevat direktiivi kohaldatakse palgatöötajate või füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate liikmesriikide kodanikest arstide tegevuse suhtes.







II JAOTIS

MEDITSIINIALASTE DIPLOMITE, TUNNISTUSTE JA MUUDE KVALIFIKATSIOONI TÕENDAVATE DOKUMENTIDE VASTASTIKUNE TUNNUSTAMINE







I PEATÜKK

MEDITSIINIALASED DIPLOMID, TUNNISTUSED JA MUUD KVALIFIKATSIOONI TÕENDAVAD DOKUMENDID

Artikkel 2

Liikmesriik tunnustab ►M5 loetletud A lisas ◄ diplomeid, tunnistusi ja muid kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, mis on liikmesriikide kodanikele artikli 23 kohaselt välja antud teises liikmesriigis, nii et need dokumendid annavad liikmesriigi territooriumil samad õigused tegevuse alustamiseks ja tegutsemiseks arstina kui liikmesriigi enda väljaantud dokumendid.

▼M5 —————

▼B







II PEATÜKK

▼M5

ERIARSTI DIPLOMID, TUNNISTUSED JA MUUD KVALIFIKATSIOONI TÕENDAVAD DOKUMENDID

Artikkel 4

Iga liikmesriik, kelle õigus- ja haldusnormides on nimetatud valdkonda käsitlevaid sätteid, tunnustab eriarsti diplomeid, tunnistusi ja muid kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, mille on liikmesriigi kodanikule välja andnud teine liikmesriik vastavalt artiklitele 24, 25, 26 ja 29 ning mis on loetletud B ja C lisas, käsitades neid oma territooriumil samaväärsena enda väljaantud diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidega.

Artikkel 5

Artiklis 4 nimetatud diplomid, tunnistused ja muud kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid on sellised, mille on välja andnud B lisas nimetatud pädevad asutused ja mis vastavad kõnealuse spetsialiseeritud koolituse osas C lisas nimetatud kvalifikatsioonidele nendes liikmesriikides, kus vastavat koolitust antakse.

▼B







III PEATÜKK

▼M5 —————

▼B

Artikkel 8

1. Nendelt liikmesriikide kodanikelt, kes soovivad saada mõnd eriarsti diplomit, tunnistust või muud kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti, mida ei ole artiklis 4 ja ►M5 4 ◄ nimetatud või mis on küll artiklis ►M5 4 ◄ nimetatud, kuid mida välisriigi kodaniku päritolu- või lähteliikmesriigis välja ei anta, võib vastuvõttev liikmesriik nõuda selle riigi õigus- või haldusnormidega asjaomase eriala koolituseks ettenähtud tingimuste täitmist.

2. Vastuvõttev liikmesriik võib siiski täielikult või osaliselt arvesse võtta lõikes 1 nimetatud välisriigi kodanike läbitud koolituse aega, mida on diplomi, tunnistuse või muu kvalifikatsiooni tõendava dokumendi väljaandmisega tõendanud kõnealuse välisriigi kodaniku päritolu- või lähteliikmesriigi pädevad ametiasutused, tingimusel et asjaomane koolituse aeg vastab vastuvõtvas liikmesriigis kõnealuse erikoolituse saamiseks nõutavale ajale.

▼M5

Ta võtab arvesse ka nende erialast töökogemust, lisakoolitust ja arsti täiendõpet.

▼M5

3. Vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused või organid teatavad pärast asjaomase isiku koolituse sisu ja kestuse hindamist esitatud diplomi, tunnistuse või muu kvalifikatsiooni tõendava dokumendi alusel ning tema erialast töökogemust, lisakoolitust ja arsti täiendõpet arvesse võttes talle nõutava lisakoolituse pikkuse ja valdkonnad, mida see peab hõlmama.

▼M5

4. Liikmesriik teeb otsuse nelja kuu jooksul alates kuupäevast, mil taotleja esitas taotluse koos kõigi täiendavate dokumentidega.

▼B







IV PEATÜKK

KEHTIVAD ÕIGUSED

Artikkel 9

1. Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, tunnistavad kõik liikmesriigid nende liikmesriikide kodanike puhul, kelle meditsiinialased diplomid, tunnistused ja muud kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid ei vasta kõikidele artiklis 23 sätestatud koolituse miinimumnõuetele, piisava tõendina meditsiinialaseid diplomeid, tunnistusi ja muid kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, mille need liikmesriigid on välja andnud koolituse suhtes, mis on alanud:

— Hispaania ja Portugali puhul enne 1. jaanuari 1986,

— Kreeka puhul enne 1. jaanuari 1981,

— muude liikmesriikide puhul enne 20. detsembrit 1976,

▼A1

— Austria, Soome ja Rootsi ühinemiskuupäev,

▼A2

— Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemiskuupäev,

▼B

ja millega kaasneb tunnistus selle kohta, et kõnealused kodanikud on nimetatud tegevusalal tulemuslikult ja seadusekohaselt tegutsenud vähemalt kolmel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud viie aasta jooksul.

2. Ilma et see piiraks lõike 4 kohaldamist, tunnistavad kõik liikmesriigid nende liikmesriikide kodanike puhul, kelle eriarsti diplomid, tunnistused ja muud eriarsti kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid ei vasta artiklites 24– ►M5 26 ◄ sätestatud koolituse miinimumnõuetele, piisava tõendina eriarsti diplomeid, tunnistusi ja muid eriarsti kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, mille need liikmesriigid on välja andnud koolituse suhtes, mis on alanud:

— Hispaania ja Portugali puhul enne 1. jaanuari 1986,

— Kreeka puhul enne 1. jaanuari 1981,

— muude liikmesriikide puhul enne 20. detsembrit 1976,

▼A1

— Austria, Soome ja Rootsi ühinemiskuupäev,

▼A2

— Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemiskuupäev.

▼B

Vastuvõttev liikmesriik võib nõuda, et eriarsti diplomi, tunnistuse või muu kvalifikatsiooni tõendava dokumendiga kaasneks päritolu- või lähteliikmesriigi pädevate ametiasutuste väljaantud tunnistus, mis tõendab, et dokumendi omanik on tegutsenud eriarstina perioodi jooksul, mis on kaks korda nii pikk kui välisriigi kodaniku päritolu- või lähteliikmesriigi eriarsti koolituse ja III jaotises sätestatud miinimumkoolituse kestuse vahe, kui need perioodid ei ole võrdsed artiklis 26 ja ►M5 26 ◄ sätestatud koolituse miinimumperioodidega.

Juhul kui vastuvõttev liikmesriik nõudis enne esimeses lõigus esitatud kuupäevi minimaalset koolituse aega, mis on lühem kui artiklis 26 ja ►M5 26 ◄ nimetatud kestus, saab teises lõigus nimetatud erinevust määrata üksnes võrrelduna kõnealuse riigi sätestatud minimaalse koolituse ajaga.

▼M5

2a. Liikmesriigid tunnustavad eriarsti kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, mis on Hispaanias välja antud arstidele, kes on enne 1. jaanuari 1995 lõpetanud spetsialiseeritud koolituse, mis ei vasta artiklites 24—27 sätestatud ametlikele koolitusnõuetele, kui nimetatud dokumendile on lisatud pädeva Hispaania asutuse tõend, mis kinnitab, et asjaomane isik on sooritanud spetsialisti sobivustesti, mis on korraldatud kuninglikus dekreedis 1497/99 sisalduvate regulatiivsete erimeetmete alusel selleks, et kindlaks teha, kas nimetatud isiku teadmiste ja oskuste tase on võrreldav nende arstide teadmiste ja oskustega, kellel on eriarsti kvalifikatsioon, mis Hispaania puhul on nimetatud artikli 5 lõikes 3 ja artikli 7 lõikes 2.

▼B

3. Nende liikmesriikide kodanike puhul, kelle meditsiinialased diplomid, tunnistused ja muud kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid tõendavad koolitust, mis on saadud endise Saksa Demokraatliku Vabariigi territooriumil ja mis ei vasta kõikidele artiklis 23 sätestatud koolituse miinimumnõuetele, tunnustavad kõik liikmesriigid peale Saksamaa kõnealuseid diplomeid, tunnistusi ja muid kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente piisava tõendina, kui:

— need on antud seoses koolitusega, mis algas enne Saksamaa ühinemist,

— need annavad omanikule õiguse tegutseda arstina kogu Saksamaa territooriumil samadel tingimustel kui tunnistused, mille on välja andnud Saksamaa pädevad ametiasutused ja mida on nimetatud ►M5 A lisale ◄ ,

— nendega kaasneb Saksamaa pädevate ametiasutuste väljaantud tunnistus selle kohta, et kõnealused kodanikud on nimetatud tegevusalal Saksamaal tulemuslikult ja seadusekohaselt tegutsenud vähemalt kolmel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud viie aasta jooksul.

4. Nende liikmesriikide kodanike puhul, kelle eriarsti diplomid, tunnistused ja muud eriarsti kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid tõendavad koolitust, mis on saadud endise Saksa Demokraatliku Vabariigi territooriumil ja mis ei vasta artiklites 24– ►M5 26 ◄ sätestatud koolituse miinimumnõuetele, tunnustavad kõik liikmesriigid peale Saksamaa kõnealuseid diplomeid, tunnistusi ja muid kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente piisava tõendina, kui:

— need on antud seoses koolitusega, mis algas enne 3. aprilli 1992,

— need võimaldavad tegutseda eriarstina kogu Saksamaa territooriumil samadel tingimustel kui tunnistused, mille on välja andnud Saksamaa pädevad ametiasutused ja mida on nimetatud artiklis 5 ja ►M5 5 ◄ .

Siiski võivad nad nõuda, et kõnealuste diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidega kaasneks Saksamaa pädevate asutuste väljaantud tunnistus, mis tõendab, et tunnistuse omanik on kõnealusel tegevusalal spetsialistina tegutsenud perioodi jooksul, mis on kaks korda nii pikk kui Saksamaa territooriumil saadud erikoolituse ja III jaotises sätestatud minimaalse koolituse kestuse vahe, kui need perioodid ei vasta artiklis 26 ja ►M5 26 ◄ sätestatud koolituse miinimumperioodidele.

5. Liikmesriikide kodanike osas, kelle meditsiinialased või eriarsti diplomid, tunnistused ja muud meditsiinialast või eriarsti kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid ei vasta ►M5 A lisale ◄ , 5 või artiklis ►M5 5 ◄ ettenähtud kvalifikatsioonile või nimetusele, tunnustab iga liikmesriik nimetatud liikmesriikide antud diplomeid, tunnistusi ja muid kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, millele on lisatud pädevate asutuste väljaantud tunnistus, ametialase pädevuse piisava tõendina. Tunnistuses märgitakse, et need meditsiinialased või eriarsti diplomid, tunnistused ja muud meditsiinialast või eriarsti kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid on antud välja pärast koolitust, mis on kooskõlas III jaotise sätetega ja mida on nimetatud vastavalt artiklis 2, 4 või ►M5 4 ◄ , ning need välja andnud liikmesriik käsitab neid kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide või nimetustena, mis on sätestatud vastavalt ►M5 A lisale ◄ , 5 või artiklis ►M5 5 ◄ .

6. Need liikmesriigid, kes on tunnistanud kehtetuks õigus- ja haldusnormides ettenähtud sätted, mis käsitlevad neuropsühhiaatria, radioloogia, torakaalkirurgia, kardiovaskulaarkirurgia, gastroenteroloogilise kirurgia, kliinilise hematoloogia, füsioteraapia või troopilise meditsiini alaste diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide andmist, ja kes on rakendanud omandatud õigusi käsitlevaid meetmeid oma kodanike suhtes, tunnustavad liikmesriikide kodanike õigust saada kasu samadest meetmetest, kui nende neuropsühhiaatria, radioloogia, torakaalkirurgia, kardiovaskulaarkirurgia, gastroenteroloogilise kirurgia, kliinilise hematoloogia, füsioteraapia või troopilise meditsiini alased diplomid, tunnistused ja muud kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid vastavad käesoleva artikli lõikes 2 või artiklites 24, 25 ja 26 sätestatud asjakohastele tingimustele ja kui nimetatud diplomid, tunnistused ja muud kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid on antud enne kuupäeva, kui vastuvõttev liikmesriik lõpetas selliste diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide andmise asjaomasel erialal.

7. Kuupäevad, millest alates asjaomased liikmesriigid on tunnistanud kehtetuks õigus- või haldusnormides ettenähtud sätted lõikes 6 osutatud diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide väljaandmise kohta, on esitatud II lisas.

▼A2

Artikkel 9a

1. Kõik liikmesriigid tunnistavad piisavaks need liikmesriikide kodanikel olevad meditsiinialased või eriarsti diplomid, tunnistused ja muud kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid, mis on välja antud endises Tšehhoslovakkias enne 1. jaanuari 1993 või mille omanikud on alustanud seal oma õpinguid enne nimetatud kuupäeva, kui Tšehhi Vabariigi ametiasutused kinnitavad, et nimetatud dokumendid selles valdkonnas on Tšehhi Vabariigi territooriumil juriidiliselt samaväärsed Tšehhis väljaantud meditsiinialast või eriarsti kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidega, mis on vajalikud meditsiinialal tegutsemiseks. Selle kinnitusega peab olema kaasas sama ametiasutuse poolt väljaantud tunnistus, mis näitab, et kõnealused liikmesriigi kodanikud on Tšehhi Vabariigi territooriumil nimetatud alal tegelikult ja seaduslikult tegutsenud vähemalt kolmel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud viie aasta jooksul.

2. Kõik liikmesriigid tunnistavad piisavaks need liikmesriikide kodanikel olevad meditsiinialased või eriarsti diplomid, tunnistused ja muud kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid, mis on välja antud endises Nõukogude Liidus enne 20. augustit 1991 või mille omanikud on alustanud seal oma õpinguid enne nimetatud kuupäeva, kui Eesti ametiasutused kinnitavad, et nimetatud dokumendid selles valdkonnas on Eesti territooriumil juriidiliselt samaväärsed Eestis väljaantud meditsiinialast või eriarsti kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidega, mis on vajalikud meditsiinialal tegutsemiseks. Selle kinnitusega peab olema kaasas sama ametiasutuse poolt väljaantud tunnistus, mis näitab, et kõnealused liikmesriigi kodanikud on Eesti territooriumil nimetatud alal tegelikult ja seaduslikult tegutsenud vähemalt kolmel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud viie aasta jooksul.

3. Kõik liikmesriigid tunnistavad piisavaks need liikmesriikide kodanikel olevad meditsiinialased või eriarsti diplomid, tunnistused ja muud kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid, mis on välja antud endises Nõukogude Liidus enne 21. augustit 1991 või mille omanikud on alustanud seal oma õpinguid enne nimetatud kuupäeva, kui Läti ametiasutused kinnitavad, et nimetatud dokumendid selles valdkonnas on Läti territooriumil juriidiliselt samaväärsed Lätis väljaantud meditsiinialast või eriarsti kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidega, mis on vajalikud meditsiinialal tegutsemiseks. Selle kinnitusega peab olema kaasas sama ametiasutuse poolt väljaantud tunnistus, mis näitab, et kõnealused liikmesriigi kodanikud on Läti territooriumil nimetatud alal tegelikult ja seaduslikult tegutsenud vähemalt kolmel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud viie aasta jooksul.

4. Kõik liikmesriigid tunnistavad piisavaks need liikmesriikide kodanikel olevad meditsiinialased või eriarsti diplomid, tunnistused ja muud kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid, mis on välja antud endises Nõukogude Liidus enne 11. märtsi 1990 või mille omanikud on alustanud seal oma õpinguid enne nimetatud kuupäeva, kui Leedu ametiasutused kinnitavad, et nimetatud dokumendid selles valdkonnas on Leedu territooriumil juriidiliselt samaväärsed Leedus välja antud meditsiinialast või eriarsti kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidega, mis on vajalikud meditsiinialal tegutsemiseks. Selle kinnitusega peab olema kaasas sama ametiasutuse poolt välja antud tunnistus, mis näitab, et kõnealused liikmesriigi kodanikud on Leedu territooriumil nimetatud alal tegelikult ja seaduslikult tegutsenud vähemalt kolmel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud viie aasta jooksul.

5. Kõik liikmesriigid tunnistavad piisavaks need liikmesriikide kodanikel olevad meditsiinialased või eriarsti diplomid, tunnistused ja muud kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid, mis on välja antud endises Tšehhoslovakkias enne 1. jaanuari 1993 või mille omanikud on alustanud seal oma õpinguid enne nimetatud kuupäeva, kui Slovakkia ametiasutused kinnitavad, et nimetatud dokumendid selles valdkonnas on Slovakkia territooriumil juriidiliselt samaväärsed Slovakkias välja antud meditsiinialast või eriarsti kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidega, mis on vajalikud meditsiinialal tegutsemiseks. Selle kinnitusega peab olema kaasas sama ametiasutuse poolt välja antud tunnistus, mis näitab, et kõnealused liikmesriigi kodanikud on Slovakkia territooriumil nimetatud alal tegelikult ja seaduslikult tegutsenud vähemalt kolmel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud viie aasta jooksul.

6. Kõik liikmesriigid tunnistavad piisavaks need liikmesriikide kodanikel olevad meditsiinialased või eriarsti diplomid, tunnistused ja muud kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid, mis on välja antud Jugoslaavias enne 25. juunit 1991 või mille omanikud on alustanud seal oma õpinguid enne nimetatud kuupäeva, kui Sloveenia ametiasutused kinnitavad, et nimetatud dokumendid selles valdkonnas on Sloveenia territooriumil juriidiliselt samaväärsed Sloveenias välja antud meditsiinialast või eriarsti kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidega, mis on vajalikud meditsiinialal tegutsemiseks. Selle kinnitusega peab olema kaasas sama ametiasutuse poolt välja antud tunnistus, mis näitab, et kõnealused liikmesriigi kodanikud on Sloveenia territooriumil nimetatud alal tegelikult ja seaduslikult tegutsenud vähemalt kolmel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud viie aasta jooksul.

▼B







V PEATÜKK

AKADEEMILISE KRAADI TÄHISE KASUTAMINE

Artikkel 10

1. Ilma et see piiraks artikli 19 kohaldamist, tagavad vastuvõtvad liikmesriigid, et artiklites 2, 4, ►M5 4 ◄ ja 9 sätestatud tingimustele vastavatel liikmesriikide kodanikel on õigus kasutada oma päritolu- või lähteliikmesriigis kasutusel olevat seadusjärgset akadeemilise kraadi tähist ja vajaduse korral selle lühendit kõnealuse riigi keeltes. Vastuvõtvad liikmesriigid võivad nõuda, et kraadi tähise järele tuleb märkida selle andnud asutuse või eksamikomisjoni nimetus ja asukoht.

2. Kui välisriigi kodaniku päritolu- või lähteliikmesriigis kasutusel olevat akadeemilise kraadi tähist võib segamini ajada vastuvõtva liikmesriigi tähisega, mis selles riigis nõuab täiendavat koolitust, mida asjaomane isik ei ole läbinud, võib vastuvõttev liikmesriik nõuda, et kõnealune isik kasutaks oma päritolu- või lähteliikmesriigis kasutatavat akadeemilise kraadi tähist vastuvõtva liikmesriigi määratud sobivas vormis.







VI PEATÜKK

SÄTTED ASUTAMISÕIGUSE JA TEENUSTE OSUTAMISE VABADUSE TULEMUSLIKU RAKENDAMISE HÕLBUSTAMISEKS SEOSES ARSTI TEGEVUSEGA







A.

Asutamisõigusega seotud erisätted

Artikkel 11

1. Vastuvõttev liikmesriik, kes nõuab arsti tegevust esmakordselt alustavatelt kodanikelt hea maine ja laitmatu reputatsiooni tõendamist, aktsepteerib teise liikmesriigi kodaniku puhul piisava tõendina selle kodaniku päritolu- või lähteliikmesriigi pädeva asutuse väljaantud tõendit, mis tõendab, et selle kodaniku osas on liikmesriigi nõuded hea maine ja laitmatu reputatsiooni osas täidetud.

2. Kui välisriigi kodaniku päritolu- või lähteliikmesriik ei nõua kõnealust tegevust esmakordselt alustada soovivalt isikult hea maine või laitmatu reputatsiooni tõendamist, võib vastuvõttev liikmesriik nõuda kõnealuse välisriigi kodaniku päritolu- või lähteliikmesriigi karistusregistri väljavõtet või selle puudumisel samaväärset dokumenti, mille on välja andnud kõnealuse välisriigi kodaniku päritolu- või lähteliikmesriigi pädev asutus.

3. Kui vastuvõtval liikmesriigil on üksikasjalikke andmeid tõsise juhtumi kohta, mis on aset leidnud väljaspool tema territooriumi enne asjaomase isiku sellesse riiki elama asumist ning mille puhul on tõenäoline, et see mõjutab asjaomase tegevuse alustamist selle riigi territooriumil, võib vastuvõttev liikmesriik sellest teavitada välisriigi kodaniku päritolu- või lähteliikmesriiki.

Välisriigi kodaniku päritolu- või lähteliikmesriik kontrollib nende andmete õigsust. Kõnealuse riigi asutused teevad otsuse läbiviidava uurimise laadi ja ulatuse kohta ning teavitavad vastuvõtvat liikmesriiki kõikidest meetmetest, mida nad väljaantud tunnistuste või dokumentide suhtes sellest tulenevalt rakendavad.

4. Liikmesriigid tagavad edastatud teabe konfidentsiaalsuse.

Artikkel 12

1. Kui vastuvõtvas liikmesriigis kehtivad õigus- ja haldusnormid hea maine või laitmatu reputatsiooni nõuete kohta, kaasa arvatud sätted distsiplinaarvastutuse kohta kutsealaste käitumisnormide rikkumise või süüdimõistva kohtuotsuse osas, mis on seotud arstina tegutsemisega, edastab välisriigi kodaniku päritolu- või lähteliikmesriik vastuvõtvale liikmesriigile kogu vajaliku teabe, mis on seotud kutsealaste või halduslike meetmete või distsiplinaarkaristusega, mida selle isiku suhtes on rakendatud, või talle määratud kriminaalkaristusega, kui ta tegutses oma kutsealal oma päritolu- või lähteliikmesriigis.

2. Kui vastuvõtval liikmesriigil on üksikasjalikke andmeid tõsise juhtumi kohta, mis on aset leidnud väljaspool tema territooriumi enne asjaomase isiku sellesse riiki elama asumist ning mille puhul on tõenäoline, et see mõjutab asjaomasel tegevusalal tegutsemist selle riigi territooriumil, võib vastuvõttev liikmesriik sellest teavitada välisriigi kodaniku päritolu- või lähteliikmesriiki.

Välisriigi kodaniku päritolu- või lähteliikmesriik kontrollib nende andmete õigsust. Kõnealuse riigi asutused teevad otsuse läbiviidava uurimise laadi ja ulatuse kohta ning teavitavad vastuvõtvat liikmesriiki kõikidest meetmetest, mida nad sellest tulenevalt lõike 1 kohaselt edastatud teabe suhtes rakendavad.

3. Liikmesriigid tagavad edastatud teabe konfidentsiaalsuse.

Artikkel 13

Kui vastuvõttev liikmesriik nõuab kodanikelt, kes soovivad alustada tegevust või tegutseda arstina, füüsilise või vaimse tervise tõendit, aktsepteerib see riik piisava tõendina sellise dokumendi esitamist, mida nõutakse välisriigi kodaniku päritolu- või lähteliikmesriigis.

Kui välisriigi kodaniku päritolu- või lähteliikmesriik ei kohalda kõnealusel tegevusalal tegevust alustada või tegutseda soovivate kodanike suhtes ühtki sedalaadi nõuet, aktsepteerib vastuvõttev liikmesriik kõnealuse välisriigi kodaniku esitatud tunnistust, mille on välja andnud tema päritolu- või lähteriigi pädev asutus ja mis vastab tunnistustele, mille on välja andnud vastuvõttev liikmesriik.

Artikkel 14

Artiklite 11, 12 ja 13 kohaselt väljaantud dokumente ei või esitada hiljem kui kolm kuud pärast nende väljaandmise kuupäeva.

Artikkel 15

1. Artiklitele 11, 12 ja 13 vastav menetlus, millega lubatakse asjaomasel isikul alustada arsti tegevust, tuleb lõpule viia nii kiiresti kui võimalik ja hiljemalt kolme kuu möödumisel kõikide selle isikuga seotud dokumentide esitamisest, ilma et see piiraks võimalike edasikaebamistega seotud viivituste kohaldamist kõnealuse menetluse lõppemisel.

2. Artikli 11 lõikes 3 ja artikli 12 lõikes 2 nimetatud juhtudel katkestab uue läbivaatamise taotlus lõikes 1 ettenähtud ajavahemiku.

Konsulteeriv liikmesriik annab oma vastuse kolme kuu jooksul.

Vastuse saamisel või ajavahemiku lõppemisel jätkab vastuvõttev liikmesriik lõikes 1 nimetatud menetlust.

Artikkel 16

Kui vastuvõttev liikmesriik nõuab arsti tegevust alustada või arstina tegutseda soovivatelt kodanikelt vannet või tõotust ja kui teiste liikmesriikide kodanikud ei saa vannet või tõotust sellisel kujul kasutada, tagab vastuvõttev liikmesriik, et asjaomastele isikutele pakutakse võimalust anda sobilik ja samaväärne vanne või tõotus.







B.

Teenuste osutamisega seotud erisätted

Artikkel 17

1. Kui liikmesriik nõuab arsti tegevust alustada või arstina tegutseda soovivatelt kodanikelt kutseorganisatsiooni või -organi luba, liikmesust või registrisse kandmist, vabastab see liikmesriik teenuste osutamise puhul liikmesriikide kodanikud kõnealuse nõude täitmisest.

Asjaomasel isikul on teenuste osutamisel samad õigused ja kohustused nagu vastuvõtva liikmesriigi kodanikul; eelkõige peab ta täitma selles liikmesriigis kohaldatavaid kutse- ja haldusalaseid tegutsemiseeskirju.

Sel eesmärgil ja lisaks lõikes 2 nimetatud teenuste osutamist käsitlevale avaldusele võivad liikmesriigid nende territooriumil kehtivate ametialase käitumisega seotud sätete rakendamise võimaldamiseks nõuda automaatset ajutist registrisse kandmist või kutseorganisatsiooni või -organi formaalset liikmesust või registrisse kandmist, tingimusel et kõnealune registrisse kandmine või liikmesus ei lükka edasi ega raskenda mingil viisil teenuste osutamist ega tekita teenuseid osutavale isikule lisakulusid.

Kui vastuvõttev liikmesriik võtab vastu teisele lõigule vastava meetme või talle saavad teatavaks asjaolud, mis on nende sätetega vastuolus, teavitab ta sellest viivitamata liikmesriiki, kus asjaomane isik on registrisse kantud.

2. Vastuvõttev liikmesriik võib nõuda, et asjaomane isik esitaks pädevatele asutustele eelneva teenuste osutamist käsitleva avalduse, kui see on seotud tema ajutise viibimisega kõnealuse liikmesriigi territooriumil.

Kiireloomulistel juhtudel võib selle avalduse esitada nii kiiresti kui võimalik pärast teenuste osutamist.

3. Lõigete 1 ja 2 alusel võib vastuvõttev liikmesriik nõuda asjaomaselt isikult ühe või mitme järgmisi andmeid sisaldava dokumendi esitamist:

— lõikes 2 nimetatud avaldus,

— tunnistus selle kohta, et asjaomane isik tegutseb seaduslikult kõnealusel tegevusalal liikmesriigis, kus ta on registrisse kantud,

— tunnistus selle kohta, et asjaomasel isikul on mõni käesolevas direktiivis nimetatud diplom, tunnistus või muu kvalifikatsiooni tõendav dokument, mis on vajalik kõnealuste teenuste osutamiseks.

4. Lõikes 3 ettenähtud dokumenti või dokumente ei või esitada hiljem kui kaksteist kuud pärast nende väljaandmise kuupäeva.

5. Kui liikmesriik võtab oma kodanikult või oma territooriumil asuvalt teise liikmesriigi kodanikult täielikult või osaliselt, ajutiselt või alaliselt õiguse tegutseda mõnel arsti tegevusalal, tagab ta vastavalt olukorrale lõike 3 teises taandes nimetatud tunnistuse ajutise või alalise tagasivõtmise.

Artikkel 18

Kui vastuvõtvas liikmesriigis nõutakse riikliku sotsiaalkindlustusorgani registrisse kandmist raamatupidamisarvestuse kontrollimiseks ja heakskiitmiseks seoses teenustega, mida osutatakse sotsiaalkindlustusskeemide alusel kindlustatud isikutele, vabastab see liikmesriik mõnes teises liikmesriigis registrisse kantud liikmesriigi kodanikud selle nõude täitmisest juhul, kui teenuste osutamisega kaasneb asjaomase isiku reisimine.

Asjaomased isikud peavad siiski esitama kõnealusele organile teenuste osutamist käsitleva teabe enne või kiireloomulistel juhtudel pärast teenuste osutamist.







C.

Sätted, mis käsitlevad nii asutamisõigust kui ka teenuste osutamise vabadust

Artikkel 19

Kui vastuvõtvas liikmesriigis on mõne arsti tegevusega seotud kutsenimetuse kasutamine eeskirjadega reguleeritud, kasutavad teise liikmesriigi kodanikud, kes vastavad artiklis 2 ja artikli 9 lõigetes 1, 3 ja 5 sätestatud tingimustele, seda vastuvõtva liikmesriigi kutsenimetust, mis selles riigis vastab kõnealustele kvalifikatsioonitingimustele, ning kasutavad lühendatud nimetust.

Esimest lõiku kohaldatakse ka artiklites 4 ja ►M5 4 ◄ ning artikli 9 lõigetes 2, 4, 5 ja 6 sätestatud tingimustele vastavate eriarstide kutsenimetuse kasutamisel.

Artikkel 20

1. Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et asjaomased isikud saaksid teavet vastuvõtva liikmesriigi tervishoiu- ja sotsiaalkindlustusseaduste ning vajaduse korral kutse-eetika kohta.

Selleks võivad liikmesriigid luua teabekeskusi, kust sellised isikud võivad vajalikku teavet saada. Asutamise puhul võivad vastuvõtvad liikmesriigid nõuda, et asjaomased isikud võtaksid nende keskustega ühendust.

2. Liikmesriigid võivad luua lõikes 1 nimetatud keskusi pädevate asutuste juurde, kelle nad nimetama peavad.

3. Liikmesriigid kannavad vajaduse korral hoolt selle eest, et asjaomased isikud omandaksid enda ja oma patsientide huvides keeleoskused, mis on vajalikud nende kutsealal töötamiseks vastuvõtvas riigis.

Artikkel 21

Liikmesriigid, kes nõuavad, et nende kodanikud läbiksid sotsiaalkindlustusskeemi kuuluvaks arstiks nimetamise tingimusena ettevalmistava koolitusperioodi, võivad kehtestada samad nõuded teiste liikmesriikide kodanikele viieks aastaks alates 20. juunist 1975. Kõnealune koolitusperiood ei või ületada kuut kuud.

Artikkel 22

Põhjendatud kahtluse korral võib vastuvõttev liikmesriik nõuda teise liikmesriigi pädevatelt asutustelt selles liikmesriigis väljaantud ja II jaotise I–IV peatükis nimetatud diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide õigsuse kinnitamist, samuti kinnitust, et asjaomane isik on täitnud kõik III jaotises ettenähtud koolitusnõuded.







III JAOTIS

ARSTIDE TEGEVUSEGA SEOTUD ÕIGUS- JA HALDUSNORMIDE KOOSKÕLASTAMINE

Artikkel 23

1. Liikmesriigid nõuavad eriarsti alal tegutsemist alustada või tegutseda soovivalt isikult A lisale nimetatud meditsiinialast diplomit, tunnistust või muud kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti, mis tagab, et kõnealune isik on koolituse ajal omandanud:

a) piisavad teadmised meditsiiniga seotud teadusharudest ning oskab hästi rakendada teadusmeetodeid, sealhulgas bioloogiliste funktsioonide mõõtmise põhimõtted, teaduslikult tõendatud faktide hindamine ja andmete analüüsimine;

b) piisavad teadmised tervete ja haigete inimeste ehitusest, funktsioonidest ja käitumisest, samuti inimese tervisliku seisundi ja tema elukeskkonna vahelistest suhetest;

c) piisavad teadmised kliinilistest distsipliinidest ja tavadest, mis annavad talle ülevaatliku pildi vaimsete ja füüsiliste haiguste kohta, haiguste profülaktikast, diagnoosimisest ja ravimisest ning inimreproduktiivsusest;

d) küllaldased kliinilised kogemused haiglates asjakohase järelevalve all.

2. Arstiõppe aeg peab kestma vähemalt kuus aastat või sisaldama 5 500 tundi ülikoolis või ülikooli järelevalve all saadud teoreetilist ja praktilist koolitust.

3. Arstiõppesse vastuvõtmiseks peab kandidaadil olema diplom või tunnistus, mille alusel võib ta vastu võtta liikmesriigi ülikoolidesse asjaomasele õppekursusele.

4. Nende isikute puhul, kes alustasid õpinguid enne 1. jaanuari 1972, võib lõikes 2 nimetatud arstiõppe aeg sisaldada kuuekuulist ülikooli tasemel täisajaga praktilist koolitust pädevate asutuste järelevalve all.

5. Käesolev direktiiv ei piira liikmesriikide õigust anda vastavalt oma eeskirjadele oma territooriumil välja luba, mis annab mujal kui liikmesriigis saadud diplomi, tunnistuse või muu kvalifikatsiooni tõendava dokumendi omanikule õiguse arstina tegutsemist alustada ja tegutseda.

▼M5

6. Jätkuõpe tagab vastavalt igas liikmesriigis kehtivale korrale, et õpingud lõpetanud isikutel on võimalik meditsiini arenguga kursis olla.

▼B

Artikkel 24

1. Liikmesriigid tagavad, et eriarsti diplomi, tunnistuse või muu eriarsti kvalifikatsiooni tõendava dokumendini viiv koolitus vastab vähemalt järgmistele tingimustele:

▼M5

a) hõlmab artiklis 23 nimetatud kursuse raames edukalt lõpetatud kuueaastast õpet, mille käigus omandatakse asjakohased üldmeditsiinialased teadmised;

▼B

b) sisaldab teoreetilist ja praktilist koolitust;

c) on täisajaga kursus, mis toimub pädevate asutuste järelevalve all vastavalt I lisa punktile 1;

d) toimub ülikooli keskuses, õppehaiglas või võimaluse korral tervishoiuasutuses, mille pädevad asutused on selleks otstarbeks sobivaks tunnistanud;

e) hõlmab eriarsti koolitust saava arsti isiklikku osalust asjaomaste asutuste tegevuses ja vastutusalas.

2. Liikmesriigid seavad eriarsti diplomi, tunnistuse või muu eriarsti kvalifikatsiooni tõendava dokumendi saamise tingimuseks mõne artiklis 23 nimetatud eriarsti diplomi, tunnistuse või muu kvalifikatsiooni tõendava dokumendi omamise. Hamba-, suu- ja näo-lõualuukirurgia eriarsti (arsti ja hambaarsti põhiõpe) diplomi, tunnistuse või muu kvalifikatsiooni tõendava dokumendi väljaandmine eeldab ka direktiivi 78/687/EMÜ artiklis 1 nimetatud diplomi, tunnistuse või muu kvalifikatsiooni tõendava dokumendi omamist.

Artikkel 25

1. Ilma et see piiraks artikli 24 lõike 1 punktis c sätestatud täisajaga koolituse põhimõtet ja kuni nõukogu teeb kooskõlas lõikega 3 otsused, võivad liikmesriigid lubada eriarsti osalise ajaga koolitust pädevate siseriiklike asutuste heakskiidetud tingimustel, kui täisajaga koolitus ei ole põhjendatud üksikjuhtudel võimalik.

2. Osalise ajaga koolitust antakse kooskõlas käesoleva direktiivi I lisa punktiga 2 ja selle kvaliteet peab vastama täisajaga koolituse kvaliteedile. Asjaolu, et koolitus toimub osalise ajaga, või eraviisiline tasustatud kutsealane praktiseerimine ei või mõjutada koolituse kvaliteeti.

Kui eriarsti koolitus toimub osalise ajaga, ei või selle kogukestust lühendada.

3. Nõukogu teeb otsuse lõigete 1 ja 2 sätete säilitamise või muutmise kohta hiljemalt 25. jaanuaril 1989 pärast olukorra uuesti läbi vaatamist ja komisjoni ettepanekul, võttes arvesse asjaolu, et osalise ajaga koolituse võimalus peaks teatavatel konkreetselt määratavatel juhtudel alles jääma.

Enne 1. jaanuari 1983 alustatud eriarsti osalise ajaga koolitus tuleb lõpule viia kooskõlas enne seda kuupäeva kehtinud sätetega.

▼M5

Artikkel 26

Liikmesriigid, kelle õigus- ja haldusnormides on nimetatud valdkonda käsitlevaid sätteid, tagavad, et spetsialiseeritud kursuste miinimumkestus ei oleks lühem, kui C lisas sätestatud iga kursuse pikkus. Kursuste miinimumpikkusi muudetakse artikli 44a lõikes 3 sätestatud korras.

▼B

Artikkel 28

Üleminekumeetmena ning artikli 24 lõike 1 punktist c ja artiklist 25 olenemata võivad liikmesriigid, kelle õigus- ja haldusnormidega on 20. juunil 1975 ette nähtud eriarsti osalise ajaga koolitus, jätkata nende sätete kohaldamist kandidaatide suhtes, kes on alustanud eriarsti koolitust hiljemalt 31. detsembril 1983.

Vastuvõtvatel liikmesriikidel on õigus nõuda, et esimesest lõigust kasu saavad isikud esitaksid lisaks diplomile, tunnistusele ja muudele kvalifikatsiooni tõendavatele dokumentidele tunnistuse, mis tõendab, et nad on asjaomases valdkonnas seaduslikul spetsialistina praktiseerinud vähemalt kolm järjestikust aastat tunnistuse väljaandmisele eelneva viie aasta jooksul.

Artikkel 29

Üleminekumeetmena ja artikli 24 lõikest 2 olenemata:

a) Luksemburgi puhul ja üksnes Luksemburgi 1939. aasta akadeemilise ja ülikoolikraadi andmist käsitleva seadusega hõlmatud Luksemburgi diplomite osas on eriarsti tunnistuse väljaandmise tingimuseks lihtsalt Luksemburgi riikliku eksamikomisjoni antud meditsiinidoktori, kirurgi või sünnitusarsti diplomi omamine;

b) Taani puhul ja üksnes nende seadusega nõutavate Taani meditsiinipraktiku diplomite osas, mille on välja andnud Taani ülikoolide arstiteaduskonnad kooskõlas siseministeeriumi 14. mai 1970. aasta määrusega, on eriarsti tunnistuse väljaandmise tingimuseks lihtsalt eespool nimetatud diplomite omamine.

Punktides a ja b nimetatud diplomeid võib anda kandidaatidele, kes alustasid õpinguid enne 20. detsembrit 1976.







IV JAOTIS

ÜLDARSTI ERIKOOLITUS

▼M5

Artikkel 30

Iga liikmesriik, kes kohaldab oma territooriumil artiklis 23 nimetatud täielikku koolitust, kehtestab üldarstipraksise erikoolituse, mis vastab vähemalt sama rangetele nõuetele kui need, mis on sätestatud artiklites 31 ja 32, selliselt, et kursuse lõpetamisel antavad esimesed diplomid, tunnistused või muud kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid väljastatakse hiljemalt 1. jaanuaril 2006.

▼B

Artikkel 31

1. Artiklis 30 nimetatud üldarsti erikoolitus peab vastama järgmistele miinimumnõuetele:

a) selle alustamise tingimuseks on, et kuueaastane õppeaeg artiklis 23 nimetatud koolituse raames on edukalt lõpetatud;

▼M5

b) täisajaline kursus kestusega vähemalt kolm aastat ja pädevate asutuste või organite kontrolli all;

▼B

c) see on pigem praktilise kui teoreetilise suunitlusega; praktilist õpet antakse ühelt poolt vähemalt kuue kuu jooksul heakskiidetud haiglas või kliinikus, kus kasutatakse sobivat aparatuuri ja teenuseid, ja teiselt poolt vähemalt kuue kuu jooksul heakskiidetud üldarstipraksise raames või heakskiidetud keskuses, kus osutatakse esimese etapi arstiabi; see toimub koostöös muude üldarstipraksisega seotud tervishoiuasutuste või -struktuuridega; ilma et see piiraks eespool nimetatud perioode, võib praktilist koolitust anda maksimaalselt kuus kuud teistes heakskiidetud üldarstipraksisega seotud tervishoiuasutustes või -struktuurides;

d) see hõlmab praktikandi isiklikku osalust oma kaastöötajate kutsetegevuses ja ametialases vastutuses.

▼M5

2. Kui artiklis 23 nimetatud kursus sisaldab õppepraktikat heakskiidetud haiglas või kliinikus, kus kasutatakse nõuetekohaseid üldmeditsiinis kasutatavaid vahendeid ja teenuseid, või heakskiidetud üldarstipraksise raames või heakskiidetud keskuses, kus osutatakse esimese etapi arstiabi, võib nimetatud koolitusaja lugeda lõike 1 punktis b sätestatud aja hulka, kuid mitte üle ühe aasta. Seda võimalust võivad kasutada üksnes liikmesriigid, kus 1. jaanuaril 2001 on üldarstipraksise erikoolituse kestus kaks aastat.

Kui komisjon märkab selle lõike kohaldamisel, et mõnel liikmesriigil tekib tõsiseid raskusi lõike 1 punktis b nimetatud koolitustaseme osas, küsib ta nõukogu otsusega 75/365/EMÜ ( 6 ) loodud kõrgemate tervishoiuametnike komitee arvamust ja teatab sellest Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule vajaduse korral ettepanekuid üldmeditsiini erikoolituse kestuse paremaks kooskõlastamiseks.

▼B

3. Liikmesriigid seavad pärast üldarsti erikoolitust antavate diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide saamise tingimuseks, et kandidaadil on üks ►M5 A lisale ◄ nimetatud diplomitest, tunnistustest või muudest kvalifikatsiooni tõendavatest dokumentidest.

Artikkel 32

Kui liikmesriik andis 22. septembri 1986. aasta seisuga üldarstikoolitust, mis seisnes üldarstipraksise kogemuse omandamises oma vastuvõttudel selleks määratud juhendaja kontrolli all, võib see liikmesriik sellist koolituse liiki eksperimendi korras jätkata, tingimusel et:

— see on kooskõlas artikli 31 lõike 1 punktidega a ja b ning lõikega 3,

— selle kestus on kaks korda nii pikk kui artikli 31 lõike 1 punktis b sätestatud perioodi ja käesoleva artikli kolmandas taandes sätestatud perioodide summa vahe,

— see hõlmab perioodi heakskiidetud haiglas või kliinikus, kus kasutatakse sobivat aparatuuri ja teenuseid, ning perioodi heakskiidetud üldarstipraksise raames või heakskiidetud keskuses, kus osutatakse esimese etapi arstiabi; alates 1. jaanuarist 1995 on eespool nimetatud perioodide kestuseks vähemalt kuus kuud.

Artikkel 33

Saadud kogemuste põhjal ja üldarstikoolituse arengut silmas pidades esitab komisjon nõukogule hiljemalt 1. jaanuariks 1996 aruande artiklite 31 ja 32 rakendamise kohta ning asjakohased ettepanekud üldarstikoolituse edaspidiseks ühtlustamiseks.

Nõukogu teeb nende ettepanekute kohta otsuse asutamislepingus sätestatud korras enne 1. jaanuari 1997.

Artikkel 34

1. Ilma et see piiraks artikli 31 lõike 1 punktis b sätestatud täisajaga koolituse põhimõtte kohaldamist, võivad liikmesriigid anda loa üldarsti osalise ajaga erikoolituseks lisaks täisajaga koolitusele, kui on täidetud järgmised tingimused:

— koolituse kogukestust ei või lühendada põhjusel, et see toimub osalise ajaga,

— osalise ajaga koolituse kestus ei või nädala lõikes olla lühem kui ►M5 50 % ◄ täisajaga koolituse kestusest,

— osalise ajaga koolitus peab sisaldama teatava arvu täisajaga koolitusperioode nii koolituse puhul, mis toimub haiglas või kliinikus, kui ka koolituse puhul, mis toimub heakskiidetud arstipraksise raames või heakskiidetud keskuses, kus osutatakse esimese etapi arstiabi. Täisajaga koolitusperioode peab olema piisaval arvul ja need peavad olema küllaldase kestusega, et anda üldarstipraksise tulemuslikuks pidamiseks asjakohane ettevalmistus.

2. Osalise ajaga koolituse kvaliteet peab vastama täisajaga koolituse omale. Osalise ajaga koolitus peab lõppema artiklis 30 nimetatud diplomi, tunnistuse või muu kvalifikatsiooni tõendava dokumendi saamisega.

Artikkel 35

1. Sõltumata mis tahes omandatud õigustest, mida nad tunnustavad, võivad liikmesriigid välja anda artiklis 30 nimetatud diplomeid, tunnistusi või muid kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente meditsiinipraktikule, kes ei ole lõpetanud artiklites 31 ja 32 nimetatud koolitust, kuid kellel on liikmesriigi pädevate asutuste antud diplom, tunnistus või muu kvalifikatsiooni tõendav dokument, mis tõendab mõne muu täiendava koolituskursuse lõpetamist; liikmesriigid võivad selliseid diplomeid, tunnistusi või muid kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente välja anda siiski ainult juhul, kui need tõendavad oskuste taset, mis vastab artiklites 31 ja 32 nimetatud koolituse lõpetamisel saavutatud tasemele.

2. Lõikele 1 vastavaid eeskirju vastu võttes täpsustavad liikmesriigid, mil määral võib artiklites 31 ja 32 nimetatud koolituse asemel võtta arvesse kandidaadi läbitud täiendkoolitust ja tema erialast töökogemust.

Liikmesriigid võivad anda artiklis 30 nimetatud diplomeid, tunnistusi ja muid kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente ainult juhul, kui kandidaat on omandanud vähemalt kuuekuulise kogemuse üldarstina artikli 31 lõike 1 punktis c nimetatud üldarstipraksise raames või keskuses, kus osutatakse esimese etapi arstiabi.

Artikkel 36

1. Alates 1. jaanuarist 1995 seavad liikmesriigid oma siseriiklike sotsiaalkindlustussüsteemide raames üldarstina praktiseerimise tingimuseks artiklis 30 sätestatud diplomi, tunnistuse või muu kvalifikatsiooni tõendava dokumendi omamise, kui liikmesriigi poolt tunnustatud omandatud õigustest ei tulene teisiti.

Liikmesriigid võivad siiski sellest tingimusest vabastada isikud, kes saavad parajasti üldarsti erikoolitust.

2. Iga liikmesriik täpsustab omandatud õigusi, mida ta tunnustab. Ta tunnustab siiski nende arstide õigust praktiseerida oma siseriikliku sotsiaalkindlustusskeemi alusel üldarstina ilma artiklis 30 nimetatud diplomi, tunnistuse või muu kvalifikatsiooni tõendava dokumendita, kellel on selline õigus 31. detsembril 1994 artiklite 1-20 kohaselt ja kes asuvad kõnealusel kuupäeval selle liikmesriigi territooriumil artikli 2 või artikli 9 lõike 1 kohaselt.

3. Kõik liikmesriigid võivad kohaldada lõiget 1 enne 1. jaanuari 1995 tingimusel, et arst, kes on läbinud artiklis 23 nimetatud koolituse mõnes teises liikmesriigis, on võimeline alustama praksist nende territooriumil kuni 31. detsembrini 1994 ja praktiseerima nende siseriikliku sotsiaalkindlustusskeemi alusel artikli 2 või artikli 9 lõike 1 kohaselt.

4. Liikmesriigi pädevad asutused annavad taotluse korral välja tunnistuse, mis annab arstidele, kellel on lõike 2 kohaselt omandatud õigused, õiguse praktiseerida siseriikliku sotsiaalkindlustusskeemi alusel üldarstina ilma artiklis 30 nimetatud diplomi, tunnistuse või muu kvalifikatsiooni tõendava dokumendita.

5. Lõige 1 ei piira võimalust, et liikmesriigid võivad oma siseriiklike eeskirjade kohaselt ja oma territooriumi osas anda õiguse praktiseerida sotsiaalkindlustusskeemi alusel üldarstina isikutele, kellel ei ole liikmesriigis saadud meditsiinialast koolitust ja üldarsti erikoolitust tõendavaid diplomeid, tunnistusi või muid dokumente, kuid kellel on mõnes kolmandas riigis saadud eespool nimetatud koolitust tõendavad diplomid, tunnistused või muud dokumendid.

Artikkel 37

1. Liikmesriigid tunnustavad seoses siseriikliku sotsiaalkindlustusskeemi alusel üldarstina tegutsemisega artiklis 30 nimetatud diplomeid, tunnistusi või muid kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, mille on liikmesriikide kodanikele artiklite 31, 32, 34 ja 35 kohaselt välja andnud teised liikmesriigid.

2. Liikmesriigid tunnustavad artikli 36 lõikes 4 nimetatud tunnistusi, mille on liikmesriikide kodanikele välja andnud teised liikmesriigid, ja käsitavad neid oma territooriumil võrdsena diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidega, mille nad ise välja annavad ja mis lubavad nende siseriikliku sotsiaalkindlustusskeemi alusel üldarstina tegutseda.

Artikkel 38

Liikmesriikide kodanikel, kellele mõni liikmesriik on andnud artiklis 30 või artikli 36 lõikes 4 nimetatud diplomi, tunnistuse või muu kvalifikatsiooni tõendava dokumendi, on õigus kasutada vastuvõtvas liikmesriigis selles riigis kasutusel olevat kutsenimetust ja selle lühendit.

Artikkel 39

1. Ilma et see piiraks artikli 38 kohaldamist, tagavad vastuvõtvad liikmesriigid, et artiklis 37 käsitletud liikmesriikide kodanikel on õigus kasutada oma päritolu- või lähteliikmesriigis kasutusel oleva seadusjärgse akadeemilise kraadi tähist ja vajaduse korral selle lühendit kõnealuse riigi keeltes. Vastuvõtvad liikmesriigid võivad nõuda, et kraadi tähise järele tuleb märkida selle andnud asutuse või eksamikomisjoni nimetus ja asukoht.

2. Kui kodaniku päritolu- või lähteliikmesriigis kasutusel olevat akadeemilise kraadi tähist võib segamini ajada vastuvõtva liikmesriigi tähisega, mis selles riigis nõuab täiendavat koolitust, mida asjaomane isik ei ole läbinud, võib asjaomane vastuvõttev liikmesriik nõuda, et see isik kasutaks oma päritolu- või lähteliikmesriigis kasutusel olevat tähist vastuvõtva liikmesriigi määratud sobivas vormis.

Artikkel 40

Saadud kogemuste põhjal ja üldarstikoolituse arengut silmas pidades esitab komisjon nõukogule hiljemalt 1. jaanuariks 1997 aruande käesoleva jaotise rakendamise kohta ja vajaduse korral ettepanekud üldarstide asjakohaseks koolituseks, et täita üldarstipraksise pidamise nõuded. Nõukogu teeb nende ettepanekute kohta otsuse asutamislepingus sätestatud korras.

Artikkel 41

Niipea kui liikmesriik on teatanud komisjonile tema poolt kooskõlas artikliga 30 võetud meetmete jõustumise kuupäeva, avaldab komisjon asjakohase teatise Euroopa Ühenduste Teatajas, milles tuuakse ära kõnealuses liikmesriigis kasutusel olevate vastavate diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide nimetused ja vajaduse korral kõnealused kutsenimetused.







V JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 42

Liikmesriigid määravad asutused ja organid, kellel on õigus diplomeid, tunnistusi ja muid kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente ning käesolevas direktiivis nimetatud dokumente ja informatsiooni välja anda ja vastu võtta, ning teatavad sellest viivitamata teistele liikmesriikidele ja komisjonile.

▼M5

Artikkel 42a

Liikmesriigid teatavad komisjonile õigus- ja haldusnormidest, mille nad on vastu võtnud käesolevas direktiivis käsitletavate diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide väljaandmise kohta. Komisjon avaldab Euroopa Ühenduste Teatajas asjakohase teate, milles on loetletud liikmesriikide kvalifikatsiooninimetused ja vajaduse korral vastavad kutsenimetused.

Artikkel 42b

Liikmesriikide kodanike suhtes, kelle käesoleva direktiivi reguleerimisalaga seotud diplomid, tunnistused või muud kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid ei vasta nimetustele, mis on kõnealuse liikmesriigi kohta käesolevas direktiivis loetletud, tunnistavad kõik liikmesriigid piisavaks tõendiks liikmesriikide väljaantud diplomeid, tunnistusi ja muid kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente koos kõnealuste liikmesriikide pädevate asutuste või organite väljastatud tõendiga. Tõend kinnitab, et diplomid, tunnistused ja muud kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid on välja antud sellise koolituse läbimise järel, mis vastab käesoleva direktiivi sätetele ning mida nimetatud dokumendid välja andnud liikmesriik käsitab samaväärsena käesolevas direktiivis loetletud nimetustega.

Artikkel 42c

Liikmesriigid kontrollivad käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvaid diplomeid, tunnistusi ja muid kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, mille asjaomane isik on saanud väljaspool Euroopa Liitu, kui neid diplomeid, tunnistusi või muid kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente on mõnes liikmesriigis tunnustatud, samuti mõnes liikmesriigis saadud koolitust või erialast töökogemust. Liikmesriik teeb otsuse kolme kuu jooksul alates kuupäevast, mil taotleja esitas taotluse koos kõigi täiendavate dokumentidega.

Artikkel 42d

Kui taotlus lükatakse tagasi, esitavad liikmesriigid nõuetekohased põhjendused käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide suhtes tehtud otsuste kohta.

Taotlejatel on siseriikliku õiguse alusel õigus esitada kohtule kaebus. Kaebuse esitamise õigust kohaldatakse ka juhul, kui otsust ei ole tehtud ettenähtud aja jooksul.

▼B

Artikkel 43

Kui liikmesriigil on käesoleva direktiivi kohaldamisel teatavates valdkondades suuri raskusi, uurib komisjon neid raskusi koos selle riigiga ja taotleb otsuse 75/365/EMÜ ( 7 ) alusel moodustatud kõrgemate tervishoiuametnike komitee arvamust.

Vajaduse korral esitab komisjon nõukogule asjakohaseid ettepanekuid.

Artikkel 44

III lisa A osas loetletud direktiivid tunnistatakse kehtetuks, ilma et see mõjutaks liikmesriikide kohustusi seoses ülevõtmise tähtaegadega, mis on sätestatud III lisa B osas.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiividele käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ja tõlgendatakse kooskõlas IV lisa vastavustabeliga.

▼M1

Artikkel 44a

1. Kui tuleb täita käesolevas artiklis ettenähtud korda, abistab komisjoni otsusega 75/365/EMÜ ( 8 ) loodud kõrgemate tervishoiuametnike komitee.

▼M5 —————

▼M6

3. Kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ ( 9 ) rtikleid 4 ja 7, võttes arvesse selle artikli 8 sätteid.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõike 3 kohaseks tähtajaks kehtestatakse kaks kuud.

4. Komitee võtab vastu oma töökorra.

▼B

Artikkel 45

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.









I LISA

Artikli 24 lõike 1 punktis c ja artiklis 25 nimetatud spetsialistide täis- ja osalise ajaga koolituse tunnused

1. Spetsialistide täisajaga koolitus

Koolitus toimub konkreetsetel pädeva asutuse tunnustatud ametikohtadel.

See hõlmab osalust koolituse toimumise osakonna kõikides meditsiinitoimingutes, sealhulgas valve, nii et praktikant pühendub oma kutsealase tegevuse normtöönädala ja kogu aasta kestel sellele praktilisele ja teoreetilisele koolitusele vastavalt pädevate asutuste kokkulepitud sätetele. Kõnealustel ametikohtadel töötamine tasustatakse asjakohaselt.

Koolituse võib katkestada ajateenistuse, lähetuse, raseduse või haiguse tõttu. Katkestuse tõttu koolituse kogukestust ei lühendata.

2. Spetsialistide osalise ajaga koolitus

Koolitus vastab samadele nõuetele kui täisajaga koolitus, erinev on üksnes võimalus piirata meditsiinitoimingutes osalemist ajavahemikuga, mille pikkus on vähemalt pool punkti 1 teises lõigus sätestatud perioodist.

Pädevad asutused tagavad, et spetsialistide osalise ajaga koolituse kogukestus ja kvaliteet vastab täisajaga koolituse omadele.

Osalise ajaga koolitus tasustatakse asjakohaselt.









II LISA

Kuupäevad, millest alates on teatavad liikmesriigid tunnistanud kehtetuks õigus- ja haldusnormides ettenähtud sätted artikli 9 lõikes 7 nimetatud diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide väljaandmise kohta







BELGIA Torakaalkirurgia: 1. jaanuar 1983 Kardiovaskulaarkirurgia: 1. jaanuar 1983 Neuropsühhiaatria: 1. august 1987, välja arvatud isikute osas, kes alustasid õppimist enne seda kuupäeva Gastroenteroloogiline kirurgia: 1. jaanuar 1983 TAANI Kliiniline hematoloogia: 1. jaanuar 1983, välja arvatud isikute osas, kes alustasid õppimist enne seda kuupäeva ja kes lõpetasid õpingud 1988. aasta lõpuks Füsioteraapia: 1. jaanuar 1983, välja arvatud isikute osas, kes alustasid õppimist enne seda kuupäeva ja kes lõpetasid õpingud 1988. aasta lõpuks Troopiline meditsiin: 1. august 1987, välja arvatud isikute osas, kes alustasid õppimist enne seda kuupäeva PRANTSUSMAA Radioloogia: 3. detsember 1971 Neuropsühhiaatria: 31. detsember 1971 LUKSEMBURG Radioloogia: Pärast 5. märtsi 1982 alustatud õpingute lõpetamisel diplomit, tunnistust või muud kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti ei anta Neuropsühhiaatria: Pärast 5. märtsi 1982 alustatud õpingute lõpetamisel diplomit, tunnistust või muud kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti ei anta MADALMAAD Radioloogia: 8. juuli 1984 Neuropsühhiaatria: 9. juuli 1984









III LISA

A osa

Kehtetuks tunnistatud direktiivid

(millele on viidatud artiklis 44)

1. Direktiiv 75/362/EMÜ

2. Direktiiv 75/363/EMÜ ja nende hilisemad muudatused:



— Direktiiv 81/1057/EMÜ: üksnes artiklis 1 tehtud viited kehtetuks tunnistatud direktiividele 75/362/EMÜ ja 75/363/EMÜ — Direktiiv 82/76/EMÜ — Direktiiv 89/594/EMÜ: üksnes artiklid 1-9 — Direktiiv 90/658/EMÜ: üksnes artikli 1 lõiked 1 ja 2 ning artikkel 2

3. Direktiiv 86/457/EMÜ

B osa

Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtajad

(millele on viidatud artiklis 44)







Direktiiv Ülevõtmise tähtaeg 75/362/EMÜ (EÜT L 167, 30.6.1975, lk 1) 20. detsember 1976 (1) 81/1057/EMÜ (EÜT L 385, 31.12.1981, lk 25) 30. juuni 1982 75/363/EMÜ (EÜT L 167, 30.6.1975, lk 14) 20. detsember 1976 (2) 82/76/EMÜ (EÜT L 43, 15.2.1982, lk 21) 31. detsember 1982 89/594/EMÜ (EÜT L 341, 23.11.1989, lk 19) 8. mai 1991 90/658/EMÜ (EÜT L 353, 17.12.1990, lk 73) 1. juuli 1991 86/457/EMÜ (EÜT L 267, 19.9.1986, lk 26) 1. jaanuar 1985 (1) Kreeka puhul 1. jaanuar 1981, Hispaania ja Portugali puhul 1. jaanuar 1986. (2) Kreeka puhul 1. jaanuar 1981, Hispaania ja Portugali puhul 1. jaanuar 1986. Endise Saksa Demokraatliku Vabariigi territooriumi suhtes võtab Saksamaa meetmed, mis on vajalikud direktiivi 75/363/EMÜ artiklite 2–5 (käesoleva direktiivi artiklid 24– ►M5 26 ◄ ) rakendamiseks 3. aprilliks 1992 (direktiiv 90/658/EMÜ, artikkel 2).









IV LISA







Käesolev direktiiv Direktiiv 75/362/EMÜ Direktiiv 75/363/EMÜ Direktiiv 86/457/EMÜ Direktiiv 81/1057/EMÜ Direktiiv 89/594/EMÜ Direktiiv 82/76/EMÜ Artikkel 1 Artiklid 1 ja 24 Artikkel 2 Artikkel 2 ►M5 A lisale ◄ Artikkel 3 Artikkel 4 Artikkel 4 Artikkel 5 Artikkel 5 ►M5 Artikkel 4 ◄ Artikkel 6 ►M5 Artikkel 5 ◄ Artikkel 7 Artikkel 8 Artikkel 8 Artikli 9 lõige 1 Artikli 9 lõige 1 Artikkel 1 Artikli 9 lõige 2 Artikli 9 lõige 2 Artikkel 1 Artikli 9 lõige 3 Artikli 9a lõige 1 Artikli 9 lõige 4 Artikli 9a lõige 2 Artikli 9 lõige 5 Artikli 9 lõige 3 Artikli 9 lõige 6 Artikli 9 lõige 1 Artikli 9 lõige 7 Artikli 9 lõige 2 Artikkel 10 Artikkel 10 Artikkel 11 Artikkel 11 Artikkel 12 Artikkel 12 Artikkel 13 Artikkel 13 Artikkel 14 Artikkel 14 Artikkel 15 Artikkel 15 Artikkel 16 Artikkel 15a Artikkel 17 Artikkel 16 Artikkel 18 Artikkel 17 Artikkel 19 Artikkel 18 Artikkel 20 Artikkel 20 Artikkel 21 Artikkel 21 Artikkel 22 Artikkel 22 Artikkel 23 Artikkel 1 Artikkel 24 Artikkel 2 Artikli 25 lõige 1 Artikli 3 lõige 1 Artikli 25 lõige 2 Artikli 3 lõige 2 Artikli 25 lõike 3 lõik 1 Artikli 3 lõike 3 lõik 1 Artikli 25 lõike 3 lõik 2 Artikkel 14 Artikkel 26 Artikkel 4 ►M5 Artikkel 26 ◄ Artikkel 5 Artikkel 28 Artikkel 7 Artikkel 29 Artikkel 8 Artikkel 30 Artikkel 1 Artikkel 31 Artikli 2 lõiked 1–3 Artikkel 32 Artikkel 3 Artikkel 33 Artikkel 4 Artikkel 34 Artikkel 5 Artikkel 35 Artikkel 6 Artikkel 36 Artikkel 7 Artikkel 37 Artikkel 8 Artikkel 38 Artikkel 9 Artikkel 39 Artikkel 10 Artikkel 40 Artikkel 11 Artikkel 41 Artikli 12 lõige 2 Artikkel 42 Artikkel 23 Artikli 2 lõige 4 Artikkel 43 Artikkel 26 Artikkel 10 Artikkel 44 Artikkel 45 Artikkel 27 I lisa Lisa II lisa Lisa

▼M5









A LISA

Arstidiplomite, -tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide nimetused







Riik Kvalifikatsiooni nimetus Väljaandev asutus Kvalifikatsiooniga kaasnev tõend Belgique/België/Belgien — Diploma van arts — Diplôme de docteur en médecine 1. De universiteiten/les universités 2. De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française ▼A2 Česká republika Diplom o ukončení studia ve studijním programu všeobecné lékařství (doktor medicíny, MUDr.) Lékářská fakulta univerzity v České republice Vysvědčení o státní rigorózní zkoušce ▼M5 Danmark Bevis for bestået lægevidenskabelig embedseksamen Medicinsk universitetsfakultet 1. Autorisation som læge, udstedt af Sundhedsstyrelsen og 2. Tilladelse til selvstændigt virke som læge (dokumentation for gennemført praktisk uddannelse), udstedt af Sundhedsstyrelsen Deutschland 1. Zeugnis über die Ärztliche Prüfung 2. Zeugnis über die Ärztliche Staatsprüfung und Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent, soweit diese nach den deutschen Rechtsvorschriften noch für den Abschluss der ärztlichen Ausbildung vorgesehen war Zuständige Behörden 1. Bescheinigung über die Ableistung der Tätigkeit als Arzt im Praktikum 2. — ▼A2 Eesti Diplom arstiteaduse õppekava läbimise kohta Tartu Ülikool ▼M5 Ελλάς Πτυχίο Iατρικής 1. Iατρική Σχολή Πανεπιστημίου 2. Σχολή Επιστημών Υγείας, Τμήμα Iατρικής Πανεπιστημίου España Título de Licenciado en Medicina y Cirugía Ministerio de Educación y Cultura/El rector de una Universidad France Diplôme d'Etat de docteur en médecine Universités Ireland Primary qualification Competent examining body Certificate of experience Italia Diploma di laurea in medicina e chirurgia Università Diploma di abilitazione all'esercizio della medicina e chirurgia ▼A2 Κύπρος Πιστοποιητικό Εγγραφής Ιατρού Ιατρικό Συμβούλιο Latvija ārsta diploms Universitātes tipa augstskola Lietuva Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo kvalifikaciją Universitetas Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą medicinos gydytojo profesinę kvalifikaciją ▼M5 Luxembourg Diplôme d'Etat de docteur en médecine, chirurgie et accouchements Jury d'examen d'Etat Certificat de stage ▼A2 Magyarország Általános orvos oklevél (doctor medicinae universae, abbrev.: dr. med. univ.) Egyetem Malta Lawrja ta' Tabib tal-Mediċina u l-Kirurġija Universita' ta' Malta Ċertifikat ta' reġistrazzjoni maħruġmill-Kunsill Mediku ▼M5 Nederland Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd artsexamen Faculteit Geneeskunde Österreich 1. Urkunde über die Verleihung des akademischen Grades Doktor der gesamten Heilkunde (bzw. Doctor medicinae universae, Dr.med.univ.) 2. Diplom über die spezifische Ausbildung zum Arzt für Allgemeinmedizin bzw. Facharztdiplom 1. Medizinische Fakultät einer Universität 2. Österreichische Ärztekammer ▼A2 Polska Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku lekarskim z tytułem “lekarza” 1. Akademia Medyczna 2. Uniwersytet Medyczny 3. Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego Lekarski Egzamin Państwowy ▼M5 Portugal Carta de Curso de licenciatura em medicina Universidades Diploma comprovativo da conclusão do internato geral emitido pelo Ministério da Saúde ▼A2 Slovenija Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov “doktor medicine / doktorica medicine” Univerza Slovensko Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu “doktor medicíny” (“MUDr.”) Vysoká škola ▼M5 Suomi/Finland Lääketieteen lisensiaatin tutkinto / medicine licentiatexamen 1. Helsingin yliopisto / Helsingfors universitet 2. Kuopion yliopisto 3. Oulun yliopisto 4. Tampereen yliopisto 5. Turun yliopisto Todistus lääkärin perusterveydenhuollon lisäkoulutuksesta / examensbevis om tilläggsutbildning för läkare inom primärvården Sverige Läkarexamen Universitet Bevis om praktisk utbildning som utfärdas av Socialstyrelsen United Kingdom Primary qualification Competent examining body Certificate of experience









B LISA

Eriarsti diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide nimetused







Riik Kvalifikatsiooni nimetus Väljaandev asutus Kvalifikatsiooniga kaasnev tõend Belgique/België/Belgien Bijzondere beroepstitel van geneesheer-specialist/Titre professionnel particulier de médecin spécialiste Minister bevoegd voor Volksgezondheid/Ministre de la Santé publique ▼A2 Česká republika Diplom o specializaci Ministerstvo zdravotnictví ▼M5 Danmark Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge Sundhedsstyrelsen Deutschland Fachärztliche Anerkennung Countryesärztekammer ▼A2 Eesti Residentuuri lõputunnistus eriarstiabi erialal Tartu Ülikool ▼M5 Ελλάς Τίτλος Iατρικής Ειδικότητας 1. Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση 2. Νομαρχία España Título de Especialista Ministerio de Educación y Cultura France 1. Certificat d'études spéciales de médecine 2. Attestation de médecin spécialiste qualifié 3. Certificat d'études spéciales de médecine 4. Diplôme d'études spécialisées ou spécialisation complémentaire qualifiante de médecine 1. 3. 4. Universités 2. Conseil de l'Ordre des médecins Ireland Certificate of Specialist doctor Competent authority Italia Diploma di medico specialista Università ▼A2 Κύπρος Πιστοποιητικό Αναγνώρισης Ειδικότητας Ιατρικό Συμβούλιο Latvija “Sertifikāts” - kompetentu iestāāžu izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokāārtojusi sertifikāācijas eksāāmenu specialitāātē Latvijas Ārstu biedrība Latvijas Ārstniecības personu profesionālo organizāciju savienība Lietuva Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo specialisto profesinę kvalifikaciją Universitetas ▼M5 Luxembourg Certificat de médecin spécialiste Ministre de la Santé publique ▼A2 Magyarország Szakorvosi bizonyítvány Az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium illetékes testülete Malta Ċertifikat ta' Speċjalista Mediku Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Speċjalisti ▼M5 Nederland Bewijs van inschrijving in een Specialistenregister 1. Medisch Specialisten Registratie Commissie (MSRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst 2. Sociaal-Geneeskundigen Registratie Commissie van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst 3. Huisarts en Verpleeghuisarts Registratie Commissie (HVRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst Österreich Facharztdiplom Österreichische Ärztekammer ►A2 Polska Dyplom uzyskania tytułu specjalisty Centrum Egzaminów Medycznych ◄ Portugal 1. Grau de assistente e/ou 2. Titulo de especialista 1. Ministério da Saúde 2. Ordem dos Médicos ▼A2 Slovenija Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu 1. Ministrstvo za zdravje 2. Zdravniška zbornica Slovenije Slovensko Diplom o špecializácii Slovenská zdravotnícka univerzita ▼M5 Suomi/Finland Erikoislääkärin tutkinto / specialläkarexamen 1. Helsingin yliopisto / Helsingfors universitet 2. Kuopion yliopisto 3. Oulun yliopisto 4. Tampereen yliopisto 5. Turun yliopisto Sverige Bevis om specialkompetens som läkare, utfärdat av Socialstyrelsen Socialstyrelsen United Kingdom Certificate of Completion of specialist training Competent authority

▼A2









C LISA

Eriarstikursuste nimed







Riik Kvalifikatsioonitunnistus Väljaandev asutus ANESTESIOLOOGIA Kursuse miinimumkestus: 3 aastat Belgique/België/Belgien Anesthésie-réanimation /Anesthesie reanimatie Česká republika Anesteziologie a resuscitace Danmark Anæstesiologi Deutschland Anästhesiologie Eesti Anestesioloogia Ελλάς Αναισθησιολογία España Anestesiología y Reanimación France Anesthésiologie-Réanimation chirurgicale Ireland Anaesthesia Italia Anestesia e rianimazione Κύπρος Αναισθησιολογία Latvija Anestezioloģija un reanimatoloģija Lietuva Anesteziologija reanimatologija Luxembourg Anesthésie-réanimation Magyarország Aneszteziológia és intenzív terápia Malta Anesteżija u Kura Intensiva Nederland Anesthesiologie Österreich Anästhesiologie und Intensivmedizin Polska Anestezjologia i intensywna terapia Portugal Anestesiologia Slovenija Anesteziologija, reanimatologija in perioperativna intenzivna medicina Slovensko Anestéziológia a intenzívna medicína Suomi/Finland Anestesiologia ja tehohoito /Anestesiologi och intensivvård Sverige Anestesi och intensivvård United Kingdom Anaesthetics







Riik Kvalifikatsioonitunnistus Väljaandev asutus ÜLDKIRURGIA Kursuse miinimumkestus: 5 aastat Belgique/België/Belgien Chirurgie /Heelkunde Česká republika Chirurgie Danmark Kirurgi eller kirurgiske sygdomme Deutschland Chirurgie Eesti Üldkirurgia Ελλάς Χειρουργική España Cirugía general y del aparato digestivo France Chirurgie générale Ireland General surgery Italia Chirurgia generale Κύπρος Γενική Χειρουργική Latvija Ķirurģija Lietuva Chirurgija Luxembourg Chirurgie générale Magyarország Sebészet Malta Kirurġija Ġenerali Nederland Heelkunde Österreich Chirurgie Polska Chirurgia ogólna Portugal Cirurgia geral Slovenija Splošna kirurgija Slovensko Chirurgia Suomi/Finland Yleiskirurgia /Allmän kirurgi Sverige Kirurgi United Kingdom General surgery







Riik Kvalifikatsioonitunnistus Väljaandev asutus NEUROKIRURGIA Kursuse miinimumkestus: 5 aastat Belgique/België/Belgien Neurochirurgie Česká republika Neurochirurgie Danmark Neurokirurgi eller kirurgiske nervesygdomme Deutschland Neurochirurgie Eesti Neurokirurgia Ελλάς Νευροχειρουργική España Neurocirugía France Neurochirurgie Ireland Neurological surgery Italia Neurochirurgia Κύπρος Νευροχειρουργική Latvija Neiroķirurģija Lietuva Neurochirurgija Luxembourg Neurochirurgie Magyarország Idegsebészet Malta Newrokirurġija Nederland Neurochirurgie Österreich Neurochirurgie Polska Neurochirurgia Portugal Neurocirurgia Slovenija Nevrokirurgija Slovensko Neurochirurgia Suomi/Finland Neurokirurgia /Neurokirurgi Sverige Neurokirurgi United Kingdom Neurosurgery







Riik Kvalifikatsioonitunnistus Väljaandev asutus SÜNNITUSABI JA GÜNEKOLOOGIA Kursuse miinimumkestus: 4 aastat Belgique/België/Belgien Gynécologie - obstétrique /Gynaecologie en verloskunde Česká republika Gynekologie a porodnictví Danmark Gynækologi og obstetrik eller kvindesygdomme og fødselshjælp Deutschland Frauenheilkunde und Geburtshilfe Eesti Sünnitusabi ja günekoloogia Ελλάς Μαιευτική-Γυναικολογία España Obstetricia y ginecología France Gynécologie - obstétrique Ireland Obstetrics and gynaecology Italia Ginecologia e ostetricia Κύπρος Μαιευτική - Γυναικολογία Latvija Ginekoloģija un dzemdniecība Lietuva Akušerija ginekologija Luxembourg Gynécologie - obstétrique Magyarország Szülészet-nőgyógyászat Malta Ostetriċja u Ġinekoloġija Nederland Verloskunde en gynaecologie Österreich Frauenheilkunde und Geburtshilfe Polska Położnictwo i ginekologia Portugal Ginecologia e obstetricia Slovenija Ginekologija in porodništvo Slovensko Gynekológia a pôrodníctvo Suomi/Finland Naistentaudit ja synnytykset /Kvinnosjukdomar och förlossningar Sverige Obstetrik och gynekologi United Kingdom Obstetrics and gynaecology







Riik Kvalifikatsioonitunnistus Väljaandev asutus SISEHAIGUSED Kursuse miinimumkestus: 5 aastat Belgique/België/Belgien Médecine interne /Inwendige geneeskunde Česká republika Vnitřní lékařství Danmark Intern medicin Deutschland Innere Medizin Eesti Sisehaigused Ελλάς Παθολογία España Medicina interna France Médecine interne Ireland General medicine Italia Medicina interna Κύπρος Παθολογία Latvija Internā medicīna Lietuva Vidaus ligos Luxembourg Médecine interne Magyarország Belgyógyászat Malta Mediċina Interna Nederland Inwendige geneeskunde Österreich Innere Medizin Polska Choroby wewnętrzne Portugal Medicina interna Slovenija Interna medicina Slovensko Vnútorné lekárstvo Suomi/Finland Sisätaudit /Inre medicin Sverige Internmedicine United Kingdom General (internal) medicine







Riik Kvalifikatsioonitunnistus Väljaandev asutus OFTALMOLOOGIA Kursuse miinimumkestus: 3 aastat Belgique/België/Belgien Ophtalmologie /Oftalmologie Česká republika Oftalmologie Danmark Oftalmologi eller øjensygdomme Deutschland Augenheilkunde Eesti Oftalmoloogia Ελλάς Οφθαλμολογία España Oftalmología France Ophtalmologie Ireland Ophthalmology Italia Oftalmologia Κύπρος Οφθαλμολογία Latvija Oftalmoloģija Lietuva Oftalmologija Luxembourg Ophtalmologie Magyarország Szemészet Malta Oftalmoloġija Nederland Oogheelkunde Österreich Augenheilkunde und Optometrie Polska Okulistyka Portugal Oftalmologia Slovenija Oftalmologija Slovensko Oftalmológia Suomi/Finland Silmätaudit /Ögonsjukdomar Sverige Ögonsjukdomar (oftalmologi) United Kingdom Ophthalmology







Riik Kvalifikatsioonitunnistus Väljaandev asutus OTORINOLARÜNGOLOOGIA Kursuse miinimumkestus: 3 aastat Belgique/België/Belgien Oto-rhino-laryngologie /Otorhinolaryngologie Česká republika Otorinolaryngologie Danmark Oto-rhino-laryngologi eller øre-næse-halssygdomme Deutschland Hals-Nasen-Ohrenheilkunde Eesti Otorinolarüngoloogia Ελλάς Ωτορινολαρυγγολογία España Otorrinolaringología France Oto-rhino-laryngologie Ireland Otolaryngology Italia Otorinolaringoiatria Κύπρος Ωτορινολαρυγγολογία Latvija Otolaringoloģija Lietuva Otorinolaringologija Luxembourg Oto-rhino-laryngologie Magyarország Fül-orr-gégegyógyászat Malta Otorinolaringoloġija Nederland Keel-, neus- en oorheelkunde Österreich Hals-, Nasen- und Ohrenkrankheiten Polska Otorynolaryngologia Portugal Otorrinolaringologia Slovenija Otorinolaringológia Slovensko Otorinolaryngológia Suomi/Finland Korva-, nenä- ja kurkkutaudit /Öron-, näs- och halssjukdomar Sverige Öron-, näs- och halssjukdomar (oto-rhino-laryngologi) United Kingdom Otolaryngology







Riik Kvalifikatsioonitunnistus Väljaandev asutus PEDIAATRIA Kursuse miinimumkestus: 4 aastat Belgique/België/Belgien Pédiatrie /Pediatrie Česká republika Dětské lékařství Danmark Pædiatri eller sygdomme hos børn Deutschland Kinderheilkunde Eesti Pediaatria Ελλάς Παιδιατρική España Pediatria y sus áreas especificas France Pédiatrie Ireland Paediatrics Italia Pédiatria Κύπρος Παιδιατρική Latvija Pediatrija Lietuva Vaikų ligos Luxembourg Pédiatrie Magyarország Csecsemő- és gyermekgyógyászat Malta Pedjatrija Nederland Kindergeneeskunde Österreich Kinder - und Jugendheilkunde Polska Pediatria Portugal Pediatria Slovenija Pediatrija Slovensko Pediatria Suomi/Finland Lastentaudit /Barnsjukdomar Sverige Barn- och ungdomsmedicin United Kingdom Paediatrics







Riik Kvalifikatsioonitunnistus Väljaandev asutus PULMONOLOOGIA Kursuse miinimumkestus: 4 aastat Belgique/België/Belgien Pneumologie Česká republika Tuberkulóza a respirační nemoci Danmark Medicinske lungesygdomme Deutschland Pneumologie Eesti Pulmonoloogia Ελλάς Φυματιολογία- Πνευμονολογία España Neumologia France Pneumologie Ireland Respiratory medicine Italia Malattie dell'apparato respiratorio Κύπρος Πνευμονολογία - Φυματιολογία Latvija Ftiziopneimonoloģija Lietuva Pulmonologija Luxembourg Pneumologie Magyarország Tüdőgyógyászat Malta Mediċina Respiratorja Nederland Longziekten en tuberculose Österreich Lungenkrankheiten Polska Choroby płuc Portugal Pneumologia Slovenija Pnevmologija Slovensko Pneumológia a ftizeológia Suomi/Finland Keuhkosairaudet ja allergologia /Lungsjukdomar och allergologi Sverige Lungsjukdomar (pneumologi) United Kingdom Respiratory medicine







Riik Kvalifikatsioonitunnistus Väljaandev asutus UROLOOGIA Kursuse miinimumkestus: 5 aastat Belgique/België/Belgien Urologie Česká republika Urologie Danmark Urologi eller urinvejenes kirurgiske sygdomme Deutschland Urologie Eesti Uroloogia Ελλάς Ουρολογία España Urología France Urologie Ireland Urology Italia Urologia Κύπρος Ουρολογία Latvija Uroloģija Lietuva Urologija Luxembourg Urologie Magyarország Urológia Malta Uroloġija Nederland Urologie Österreich Urologie Polska Urologia Portugal Urologia Slovenija Urologija Slovensko Urológia Suomi/Finland Urologia /Urologi Sverige Urologi United Kingdom Urology







Riik Kvalifikatsioonitunnistus Väljaandev asutus ORTOPEEDIA Kursuse miinimumkestus: 5 aastat Belgique/België/Belgien Chirurgie orthopédique /Orthopedische heelkunde Česká republika Ortopedie Danmark Ortopædisk kirurgi Deutschland Orthopädie Eesti Ortopeedia Ελλάς Ορθοπεδική España Traumatología y cirugía ortopédica France Chirurgie orthopédique et traumatologie Ireland Orthopaedic surgery Italia Ortopedia e traumatologia Κύπρος Ορθοπεδική Latvija Traumatoloģija un ortopēdija Lietuva Ortopedija traumatologija Luxembourg Orthopédie Magyarország Ortopédia Malta Kirurġija Ortopedika Nederland Orthopedie Österreich Orthopädie und Orthopädische Chirurgie Polska Ortopedia i traumatologia narządu ruchu Portugal Ortopedia Slovenija Ortopedska kirurgija Slovensko Ortopédia Suomi/Finland Ortopedia ja traumatologia /Ortopedi och traumatologi Sverige Ortopedi United Kingdom Trauma and orthopaedic surgery







Riik Kvalifikatsioonitunnistus Väljaandev asutus PATOLOOGIA Kursuse miinimumkestus: 4 aastat Belgique/België/Belgien Anatomie pathologique /Pathologische anatomie Česká republika Patologická anatomie Danmark Patologisk anatomi eller vævs- og celleundersøgelser Deutschland Pathologie Eesti Patoloogia Ελλάς Παθολογική Ανατομική España Anatomía patológica France Anatomie et cytologie pathologiques Ireland Morbid anatomy and histopathology Italia Anatomia patologica Κύπρος Παθολογοανατομία - Ιστολογία Latvija Patoloģija Lietuva Patologija Luxembourg Anatomie pathologique Magyarország Patológia Malta Istopatoloġija Nederland Pathologie Österreich Pathologie Polska Patomorfologia Portugal Anatomia patologica Slovenija Anatomska patologija in citopatologija Slovensko Patologická anatómia Suomi/Finland Patologia /Patologi Sverige Klinisk patologi United Kingdom Histopathology







Riik Kvalifikatsioonitunnistus Väljaandev asutus NEUROLOOGIA Kursuse miinimumkestus: 4 aastat Belgique/België/Belgien Neurologie Česká republika Neurologie Danmark Neurologi eller medicinske nervesygdomme Deutschland Neurologie Eesti Neuroloogia Ελλάς Νευρολογία España Neurología France Neurologie Ireland Neurology Italia Neurologia Κύπρος Νευρολογία Latvija Neiroloģija Lietuva Neurologija Luxembourg Neurologie Magyarország Neurológia Malta Newroloġija Nederland Neurologie Österreich Neurologie Polska Neurologia Portugal Neurologia Slovenija Nevrologija Slovensko Neurológia Suomi/Finland Neurologia /Neurologi Sverige Neurologi United Kingdom Neurology







Riik Kvalifikatsioonitunnistus Väljaandev asutus PSÜHHIAATRIA Kursuse miinimumkestus: 4 aastat Belgique/België/Belgien Psychiatrie Česká republika Psychiatrie Danmark Psykiatri Deutschland Psychiatrie und Psychotherapie Eesti Psühhiaatria Ελλάς Ψυχιατρική España Psiquiatría France Psychiatrie Ireland Psychiatry Italia Psichiatria Κύπρος Ψυχιατρική Latvija Psihiatrija Lietuva Psichiatrija Luxembourg Psychiatrie Magyarország Pszichiátria Malta Psikjatrija Nederland Psychiatrie Österreich Psychiatrie Polska Psychiatria Portugal Psiquiatria Slovenija Psihiatrija Slovensko Psychiatria Suomi/Finland Psykiatria /Psykiatri Sverige Psykiatri United Kingdom General psychiatry







Riik Kvalifikatsioonitunnistus Väljaandev asutus RADIOLOOGIA Kursuse miinimumkestus: 4 aastat Belgique/België/Belgien Radiodiagnostic /Röntgendiagnose Česká republika Radiologie a zobrazovací metody Danmark Diagnostik radiologi eller røntgenundersøgelse Deutschland Diagnostische Radiologie Eesti Radioloogia Ελλάς Ακτινοδιαγνωστική España Radiodiagnóstico France Radiodiagnostic et imagerie médicale Ireland Diagnostic radiology Italia Radiodiagnostica Κύπρος Ακτινολογία Latvija Diagnostiskā radioloģija Lietuva Radiologija Luxembourg Radiodiagnostic Magyarország Radiológia Malta Radjoloġija Nederland Radiologie Österreich Medizinische Radiologie-Diagnostik Polska Radiologia i diagnostyka obrazowa Portugal Radiodiagnóstico Slovenija Radiologija Slovensko Rádiológia Suomi/Finland Radiologia /Radiologi Sverige Medicinsk radiologi United Kingdom Clinical radiology







Riik Kvalifikatsioonitunnistus Väljaandev asutus ONKOLOOGIA Kursuse miinimumkestus: 4 aastat Belgique/België/Belgien Radiothérapie-oncologie /Radiotherapie-oncologie Česká republika Radiační onkologie Danmark Onkologi Deutschland Strahlentherapie Eesti Onkoloogia Ελλάς Ακτινοθεραπευτική - Ογκολογία España Oncología radioterápica France Oncologie radiothérapique Ireland Radiotherapy Italia Radioterapia Κύπρος Ακτινοθεραπευτική Latvija Terapeitiskā radioloģija Lietuva Onkologija radioterapija Luxembourg Radiothérapie Magyarország Sugárterápia Malta Onkoloġija u Radjoterapija Nederland Radiotherapie Österreich Strahlentherapie - Radioonkologie Polska Radioterapia onkologiczna Portugal Radioterapia Slovenija Radioterapija in onkologija Slovensko Radiačná onkológia Suomi/Finland Syöpätaudit /Cancersjukdomar Sverige Tumörsjukdomar (allmän onkologi) United Kingdom Clinical oncology







Riik Kvalifikatsioonitunnistus Väljaandev asutus LABORIMEDITSIINE Kursuse miinimumkestus: 4 aastat Belgique/België/Belgien Biologie clinique /Klinische biologie Česká republika Danmark Deutschland Eesti Laborimeditsiin Ελλάς España Análisis clínicos France Biologie médicale Ireland Italia Patologia clinica Κύπρος Latvija Lietuva Laboratorinė medicina Luxembourg Biologie clinique Magyarország Orvosi laboratóriumi diagnosztika Malta Nederland Österreich Medizinische Biologie Polska Diagnostyka laboratoryjna Portugal Patologia clínica Slovenija Slovensko Suomi/Finland Sverige United Kingdom







Riik Kvalifikatsioonitunnistus Väljaandev asutus KLIINILINE HEMATOLOOGIA Kursuse miinimumkestus: 4 aastat Belgique/België/Belgien Česká republika Danmark Klinisk blodtypeserologi Deutschland Eesti Ελλάς España France Hématologie Ireland Italia Κύπρος Latvija Lietuva Luxembourg Hématologie biologique Magyarország Malta Nederland Österreich Polska Portugal Hematologia clínica Slovenija Slovensko Suomi/Finland Sverige United Kingdom







Riik Kvalifikatsioonitunnistus Väljaandev asutus MIKROBIOLOOGIA-BAKTERIOLOOGIA Kursuse miinimumkestus: 4 aastat Belgique/België/Belgien Česká republika Lékařská mikrobiologie Danmark Klinisk mikrobiologi Deutschland Mikrobiologie und Infektionsepidemiologie Eesti Ελλάς 1. Ιατρική Βιοπαθολογία 2. Μικροβιολογία España Microbiología y parasitología France Ireland Microbiology Italia Microbiologia e virologia Κύπρος Μικροβιολογία Latvija Mikrobioloģija Lietuva Luxembourg Microbiologie Magyarország Orvosi mikrobiológia Malta Mikrobijoloġija Nederland Medische microbiologie Österreich Hygiene und Mikrobiologie Polska Mikrobiologia lekarska Portugal Slovenija Klinična mikrobiologija Slovensko Klinická mikrobiológia Suomi/Finland Kliininen mikrobiologia /Klinisk mikrobiologi Sverige Klinisk bakteriologi United Kingdom Medical microbiology and virology







Riik Kvalifikatsioonitunnistus Väljaandev asutus BIOKEEMIA Kursuse miinimumkestus: 4 aastat Belgique/België/Belgien Česká republika Klinická biochemie Danmark Klinisk biokemi Deutschland Eesti Ελλάς España Bioquímica clínica France Ireland Chemical pathology Italia Biochimica clinica Κύπρος Latvija Lietuva Luxembourg Chimie biologique Magyarország Malta Patoloġija Kimika Nederland Klinische chemie Österreich Medizinische und Chemische Labordiagnostik Polska Portugal Slovenija Medicinska biokemija Slovensko Klinická biochémia Suomi/Finland Kliininen kemia /Klinisk kemi Sverige Klinisk kemi United Kingdom Chemical pathology







Riik Kvalifikatsioonitunnistus Väljaandev asutus IMMUNOLOOGIA Kursuse miinimumkestus: 4 aastat Belgique/België/Belgien Česká republika Alergologie a klinická imunologie Danmark Klinisk immunologi Deutschland Eesti Ελλάς España Immunología France Ireland Clinical immunology Italia Κύπρος Ανοσολογία Latvija Imunoloģija Lietuva Luxembourg Magyarország Allergológia és klinikai immunológia Malta Immunoloġija Nederland Österreich Immunologie Polska Immunologia kliniczna Portugal Slovenija Slovensko Klinická imunológia a alergológia Suomi/Finland Sverige Klinisk immunologi United Kingdom Immunology







Riik Kvalifikatsioonitunnistus Väljaandev asutus PLASTIKA- JA REKONSTRUKTIIVKIRURGIA Kursuse miinimumkestus: 5 aastat Belgique/België/Belgien Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique /Plastische, reconstructieve en esthetische heelkunde Česká republika Plastická chirurgie Danmark Plastikkirurgi Deutschland Plastische Chirurgie Eesti Plastika- ja rekonstruktiivkirurgia Ελλάς Πλαστική Χειρουργική España Cirugía plástica y reparadora France Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique Ireland Plastic surgery Italia Chirurgia plastica e ricostruttiva Κύπρος Πλαστική Χειρουργική Latvija Plastiskā ķirurģija Lietuva Plastinė ir rekonstrukcinė rekonstrukcinė chirurgija Luxembourg Chirurgie plastique Magyarország Plasztikai (égési) sebészet Malta Kirurġija Plastika Nederland Plastische chirurgie Österreich Plastische Chirurgie Polska Chirurgia plastyczna Portugal Cirurgia plástica e reconstrutiva Slovenija Plastična, rekonstrukcijska in estetska kirurgija Slovensko Plastická chirurgia Suomi/Finland Plastiikkakirurgia /Plastikkirurgi Sverige Plastikkirurgi United Kingdom Plastic surgery







Riik Kvalifikatsioonitunnistus Väljaandev asutus TORAKAALKIRURGIA Kursuse miinimumkestus: 5 aastat Belgique/België/Belgien Chirurgie thoracique /Heelkunde op de thorax Česká republika Kardiochirurgie Danmark Thoraxkirurgi eller brysthulens kirurgiske sygdomme Deutschland Herzchirurgie Eesti Torakaalkirurgia Ελλάς Χειρουργική Θώρακος España Cirugía torácica France Chirurgie thoracique et cardiovasculaire Ireland Thoracic surgery Italia Chirurgia toracica; Cardiochirurgia Κύπρος Χειρουργική Θώρακος Latvija Torakālā ķirurģija Lietuva Krūtinės chirurgija Luxembourg Chirurgie thoracique Magyarország Mellkassebészet Malta Kirurġija Kardjo-Toraċika Nederland Cardio-thoracale chirurgie Österreich Polska Chirurgia klatki piersiowej Portugal Cirurgia cardiotorácica Slovenija Torakalna kirurgija Slovensko Hrudníková chirurgia Suomi/Finland Sydän-ja rintaelinkirurgia /Hjärt- och thoraxkirurgi Sverige Thoraxkirurgi United Kingdom Cardo-thoracic surgery







Riik Kvalifikatsioonitunnistus Väljaandev asutus LASTEKIRURGIA Kursuse miinimumkestus: 5 aastat Belgique/België/Belgien Česká republika Dětská chirurgie Danmark Deutschland Kinderchirurgie Eesti Lastekirurgia Ελλάς Χειρουργική Παίδων España Cirugía pediátrica France Chirurgie infantile Ireland Paediatric surgery Italia Chirurgia pediatrica Κύπρος Χειρουργική Παίδων Latvija Bērnu ķirurģija Lietuva Vaikų chirurgija Luxembourg Chirurgie pédiatrique Magyarország Gyermeksebészet Malta Kirurgija Pedjatrika Nederland Österreich Kinderchirurgie Polska Chirurgia dziecięca Portugal Cirurgia pediátrica Slovenija Slovensko Detská chirurgia Suomi/Finland Lastenkirurgia /Barnkirurgi Sverige Barn- och ungdomskirurgi United Kingdom Paediatric surgery







Riik Kvalifikatsioonitunnistus Väljaandev asutus KARDIOVASKULAARKIRURGIA Kursuse miinimumkestus: 5 aastat Belgique/België/Belgien Chirurgie des vaisseaux /Bloedvatenheelkunde Česká republika Cévní chirurgie Danmark Karkirurgi eller kirurgiske blodkarsygdomme Deutschland Eesti Kardiovaskulaarkirurgia Ελλάς Αγγειοχειρουργική España Angiología y cirugía vascular France Chirurgie vasculaire Ireland Italia Chirurgia vascolare Κύπρος Χειρουργική Αγγείων Latvija Asinsvadu ķirurģija Lietuva Kraujagyslių chirurgija Luxembourg Chirurgie vasculaire Magyarország Érsebészet Malta Kirurġija Vaskolari Nederland Österreich Polska Chirurgia naczyniowa Portugal Cirurgia vascular Slovenija Kardiovaskularna kirurgija Slovensko Cievna chirurgia Suomi/Finland Verisuonikirurgia /Kärlkirurgi Sverige United Kingdom







Riik Kvalifikatsioonitunnistus Väljaandev asutus KARDIOLOOGIA Kursuse miinimumkestus: 4 aastat Belgique/België/Belgien Cardiologie Česká republika Kardiologie Danmark Kardiologi Deutschland Kardiologie Eesti Kardioloogia Ελλάς Καρδιολογία España Cardiología France Pathologie cardio-vasculaire Ireland Cardiology Italia Cardiologia Κύπρος Καρδιολογία Latvija Kardioloģija Lietuva Kardiologija Luxembourg Cardiologie et angiologie Magyarország Kardiológia Malta Kardjoloġija Nederland Cardiologie Österreich Polska Kardiologia Portugal Cardiologia Slovenija Slovensko Kardiológia Suomi/Finland Kardiologia /Kardiologi Sverige Kardiologi United Kingdom Cardiology







Riik Kvalifikatsioonitunnistus Väljaandev asutus GASTROENTEROLOOGIA Kursuse miinimumkestus: 4 aastat Belgique/België/Belgien Gastro-entérologie /gastroenterologie Česká republika Gastroenterologie Danmark Medicinsk gastroenterologi eller medicinske mave-tarm-sygdomme Deutschland Eesti Gastroenteroloogia Ελλάς Γαστρεντερολογία España Aparato digestivo France Gastro-entérologie et hépatologie Ireland Gastro-enterology Italia Gastroenterologia Κύπρος Γαστρεντερολογία Latvija Gastroenteroloģija Lietuva Gastroenterologija Luxembourg Gastro-entérologie Magyarország Gasztroenterológia Malta Gastroenteroloġija Nederland Gastro-enterologie Österreich Polska Gastroenterologia Portugal Gastrenterologia Slovenija Gastroenterologija Slovensko Gastroenterológia Suomi/Finland Gastroenterologia /Gastroenterologi Sverige Medicinsk gastroenterologi och hepatologi United Kingdom Gastro-enterology







Riik Kvalifikatsioonitunnistus Väljaandev asutus REUMATOLOOGIA Kursuse miinimumkestus: 4 aastat Belgique/België/Belgien Rhumathologie /reumatologie Česká republika Revmatologie Danmark Reumatologi Deutschland Eesti Reumatoloogia Ελλάς Ρευματολογία España Reumatología France Rhumathologie Ireland Rheumatology Italia Reumatologia Κύπρος Ρευματολογία Latvija Reimatoloģija Lietuva Reumatologija Luxembourg Rhumathologie Magyarország Reumatológia Malta Rewmatoloġija Nederland Reumatologie Österreich Polska Reumatologia Portugal Reumatologia Slovenija Slovensko Reumatológia Suomi/Finland Reumatologia /Reumatologi Sverige Reumatologi United Kingdom Rheumatology







Riik Kvalifikatsioonitunnistus Väljaandev asutus HEMATOLOOGIA Kursuse miinimumkestus: 3 aastat Belgique/België/Belgien Česká republika Hematologie a transfúzní lékařství Danmark Hæmatologi eller blodsygdomme Deutschland Eesti Hematoloogia Ελλάς Αιματολογία España Hematología y hemoterapia France Ireland Haematology Italia Ematologia Κύπρος Αιματολογία Latvija Hematoloģija Lietuva Hematologija Luxembourg Hématologie Magyarország Haematológia Malta Ematoloġija Nederland Österreich Polska Hematologia Portugal Imuno-hemoterapia Slovenija Slovensko Hematológia a transfúziológia Suomi/Finland Kliininen hematologia /Klinisk hematologi Sverige Hematologi United Kingdom







Riik Kvalifikatsioonitunnistus Väljaandev asutus ENDOKRINOLOOGIA Kursuse miinimumkestus: 3 aastat Belgique/België/Belgien Česká republika Endokrinologie Danmark Medicinsk endokrinologi eller medicinske hormonsygdomme Deutschland Eesti Endokrinoloogia Ελλάς Ενδοκρινολογία España Endocrinología y nutrición France Endocrinologie, maladies métaboliques Ireland Endocrinology and diabetes mellitus Italia Endocrinologia e malattie del ricambio Κύπρος Ενδοκρινολογία Latvija Endokrinoloģija Lietuva Endokrinologija Luxembourg Endocrinologie, maladies du métabolisme et de la nutrition Magyarország Endokrinológia Malta Endokrinoloġija u Dijabete Nederland Österreich Polska Endokrynologia Portugal Endocrinologia Slovenija Slovensko Endokrinológia Suomi/Finland Endokrinologia /endokrinologi Sverige Endokrina sjukdomar United Kingdom Endocrinology and diabetes mellitus







Riik Kvalifikatsioonitunnistus Väljaandev asutus TAASTUSRAVI JA FÜSIAATRIA Kursuse miinimumkestus: 3 aastat Belgique/België/Belgien Médecine physique et réadaptation /Fysische geneeskunde en revalidatie Česká republika Rehabilitační a fyzikální medicína Danmark Deutschland Physikalische und Rehabilitative Medizin Eesti Taastusravi ja füsiaatria Ελλάς Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση España Rehabilitación France Rééducation et réadaptation fonctionnelles Ireland Italia Medicina fisica e riabilitazione Κύπρος Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση Latvija Rehabilitoloģija Fiziskā rehabilitācija Fizikālā medicīna Lietuva Fizinė medicina ir reabilitacija Luxembourg Rééducation et réadaptation fonctionnelles Magyarország Fizioterápia Malta Nederland Revalidatiegeneeskunde Österreich Physikalische Medizin Polska Rehabilitacja medyczna Portugal Fisiatria ou Medicina física e de reabilitação Slovenija Fizikalna in rehabilitacijska medicina Slovensko Fyziatria, balneológia a liečebná rehabilitácia Suomi/Finland Fysiatria /fysiatri Sverige Rehabiliteringsmedicin United Kingdom







Riik Kvalifikatsioonitunnistus Väljaandev asutus STOMATOLOOGIA Kursuse miinimumkestus: 3 aastat Belgique/België/Belgien Česká republika Danmark Deutschland Eesti Ελλάς España Estomatología France Stomatologie Ireland Italia Odontostomatologia Κύπρος Latvija Lietuva Luxembourg Stomatologie Magyarország Malta Nederland Österreich Polska Portugal Estomatologia Slovenija Slovensko Suomi/Finland Sverige United Kingdom







Riik Kvalifikatsioonitunnistus Väljaandev asutus NEUROPSÜHHIAATRIA Kursuse miinimumkestus: 5 aastat Belgique/België/Belgien Neuropsychiatrie Česká republika Danmark Deutschland Nervenheilkunde (Neurologie und Psychiatrie) Eesti Ελλάς Νευρολογία - Ψυχιατρική España France Neuropsychiatrie Ireland Italia Neuropsichiatria Κύπρος Νευρολογία - Ψυχιατρική Latvija Lietuva Luxembourg Neuropsychiatrie Magyarország Malta Nederland Zenuw- en zielsziekten Österreich Neurologie und Psychiatrie Polska Portugal Slovenija Slovensko Neuropsychiatria Suomi/Finland Sverige United Kingdom







Riik Kvalifikatsioonitunnistus Väljaandev asutus DERMATOVENEROLOOGIA Kursuse miinimumkestus: 3 aastat Belgique/België/Belgien Dermato-vénéréologie /dermato-venerologie Česká republika Dermatovenerologie Danmark Dermato-venerologi eller hud- og kønssygdomme Deutschland Haut- und Geschlechtskrankheiten Eesti Dermatoveneroloogia Ελλάς Δερματολογία - Αφροδισιολογία España Dermatología médico-quirúrgica y venereología France Dermatologie et vénéréologie Ireland Italia Dermatologia e venerologia Κύπρος Δερματολογία - Αφροδισιολογία Latvija Dermatoloģija un veneroloģija Lietuva Dermatovenerologija Luxembourg Dermato-vénéréologie Magyarország Bőrgyógyászat Malta Dermato-venerejoloġija Nederland Dermatologie en venerologie Österreich Haut- und Geschlechtskrankheiten Polska Dermatologia i wenerologia Portugal Dermatovenereologia Slovenija Dermatovenerologija Slovensko Dermatovenerológia Suomi/Finland Ihotaudit ja allergologia /hudsjukdomar och allergologi Sverige Hud- och könssjukdomar United Kingdom







Riik Kvalifikatsioonitunnistus Väljaandev asutus DERMATOLOOGIA Kursuse miinimumkestus: 4 aastat Belgique/België/Belgien Česká republika Danmark Deutschland Eesti Ελλάς España France Ireland Dermatology Italia Κύπρος Latvija Lietuva Luxembourg Magyarország Malta Dermatoloġija Nederland Österreich Polska Portugal Slovenija Slovensko Suomi/Finland Sverige United Kingdom Dermatology







Riik Kvalifikatsioonitunnistus Väljaandev asutus VENEROLOOGIA Kursuse miinimumkestus: 4 aastat Belgique/België/Belgien Česká republika Danmark Deutschland Eesti Ελλάς España France Ireland Venereology Italia Κύπρος Latvija Lietuva Luxembourg Magyarország Malta Mediċina Uro-ġenetali Nederland Österreich Polska Portugal Slovenija Slovensko Suomi/Finland Sverige United Kingdom Genito-urinary medicine







Riik Kvalifikatsioo