02017A1207(01) — ET — 05.11.2020 — 001.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise LEPING (ELT L 322 7.12.2017, lk 3)

Muudetud:









▼B

Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise

LEPING







EUROOPA LIIT (edaspidi „liit“) ühelt poolt ning ŠVEITSI KONFÖDERATSIOON (edaspidi „Šveits“) teiselt poolt, edaspidi „lepinguosalised“, OLLES TEADLIKUD ülemaailmsest ülesandest, mis tuleneb kliima muutumisest, ning rahvusvahelistest jõupingutustest kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks, et võidelda kliimamuutuste vastu, VÕTTES TEADMISEKS rahvusvahelisi kohustusi, eelkõige Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni (edaspidi „ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon“) ja selle Kyoto protokolli, et vähendada kasvuhoonegaaside heidet, ARVESTADES, et Šveitsil ja liidul on ühine eesmärk vähendada tunduvalt kasvuhoonegaaside heidet 2020. aastaks ja ka pärast seda, OLLES TEADLIKUD, et seoses Šveitsi heitkogustega kauplemise süsteemi ja liidu heitkogustega kauplemise süsteemi läbivaatamisega tulevastel kauplemisperioodidel võib osutuda vajalikuks vaadata käesolev leping läbi, et säilitada lepinguosaliste kliimamuutuste leevendamise kohustuste terviklikkus, TUNNISTADES, et heitkogustega kauplemise süsteem on tõhus vahend kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks kulutõhusal viisil, ARVESTADES, et heitkogustega kauplemise süsteemide sidumine võimaldab kaubelda saastekvootidega süsteemide vahel ning aitab luua tugeva rahvusvahelise CO2-turu ja veelgi tugevdada seotud süsteemidega lepinguosaliste püüdlusi heidet vähendada, VÕTTES ARVESSE, et heitkogustega kauplemise süsteemide sidumisega tuleks ära hoida kasvuhoonegaaside heite ülekandumist ning süsteemidevahelise konkurentsi moonutamist ja tagada ühendatud CO2-turu nõuetekohane toimimine, VÕTTES ARVESSE liidu heitkogustega kauplemise süsteemi, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiviga 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (muudetud kujul) (edaspidi „direktiiv 2003/87/EÜ“) ja Šveitsi heitkogustega kauplemise süsteemi, mis on loodud CO2-seadusega ja selle alusel antud määrusega, TULETADES MEELDE, et Norra, Island ja Liechtenstein osalevad liidu heitkogustega kauplemise süsteemis, VÕTTES ARVESSE, et sõltuvalt käesoleva lepingu ratifitseerimise ajakavast peaks süsteemide ühendus toimima kas alates 1. jaanuarist 2019 või alates 1. jaanuarist 2020, ilma et see piiraks varasemate oluliste kriteeriumide kohaldamist Šveitsis või liidus, ning ilma et see piiraks käesoleva lepingu ajutist kohaldamist, TEADVUSTADES SEDA, et heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise tõttu on vaja lepinguosalistel juurde pääseda tundlikule teabele ja sellist teavet vahetada, mistõttu on vaja asjakohaseid turvameetmeid, MÄRKIDES, et käesolev leping ei piira sätteid, millega lepinguosalised on kehtestanud oma kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärgid, mis ei ole hõlmatud heitkogustega kauplemise süsteemidega, TUNNISTADES, et käesolev leping ei piira mis tahes Šveitsi ja Prantsusmaa vahelisi kahepoolseid kokkuleppeid, mis on seotud kahe riigi halduses oleva Basel-Mulhouse-Freiburgi lennujaamaga, mille staatus on kehtestatud Prantsusmaa ja Šveitsi vahelise 4. juuli 1949. aasta lepinguga Basel-Mulhouse-Freiburgi lennujaama ehitamiseks ja käitamiseks, kui kahepoolne leping vastab käesoleva lepingu olulistele kriteeriumidele ja tehnilistele sätetele, TUNNISTADES, et käesoleva lepingu sätete koostamisel on peetud silmas Šveitsi ja liidu vahelisi tihedaid sidemeid ja erilist vahekorda, TOETADES ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul 12. detsembril 2015 Pariisis saavutatud kokkulepet ning tunnistades, et kõnealusest kokkuleppest tulenevaid arveldamisküsimusi käsitletakse ettenähtud korras, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:







I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Eesmärk

Käesoleva lepinguga seotakse liidu heitkogustega kauplemise süsteem (edaspidi „ELi HKS“) Šveitsi heitkogustega kauplemise süsteemiga (edaspidi „Šveitsi HKS“).

Artikkel 2

Olulised kriteeriumid

Lepinguosaliste heitkogustega kauplemise süsteemid (edaspidi „HKS“) peavad vastama vähemalt I lisas sätestatud olulistele kriteeriumidele.







II PEATÜKK

TEHNILISED SÄTTED

Artikkel 3

Registrid

1. Lepinguosaliste registrid peavad vastama kriteeriumidele, mis on sätestatud I lisa C osas.

2. Et rakendada tööle ELi HKSi ja Šveitsi HKSi vaheline seos, tuleb luua otseside liidu registri Euroopa Liidu tehingulogi („ELi tehingulogi“) ja Šveitsi registri täiendava tehingulogi („Šveitsi tehingulogi“) vahel, mille kaudu saaks mõlemast HKSist kanda saastekvoote ühest registrist teise.

3. Registrite ühendusele kehtivad muu hulgas järgmised nõuded: a) Šveitsi osas haldab seda Šveitsi registrihaldaja ja liidu osas liidu keskregistrihaldaja, b) see toimib kummaski jurisdiktsioonis kohaldatava õiguse kohaselt, c) sellega peavad ühilduma automaatsed protsessid, mis on ühendatud nii Šveitsi registrisse kui ka liidu registrisse, et oleks võimalik teha tehinguid, d) seda tuleb käitada nii, et oleks võimalikul määral tagatud selle järjekindel toimivus nii Šveitsi registri kui ka liidu registri kasutajatele.

4. Nii Šveitsi registrihaldaja, liidu keskregistrihaldaja kui ka mõlemad koos võivad ajutiselt sulgeda registritevahelise ühenduse süsteemi hooldamiseks või turvalisuse rikkumise või turvaohu korral kooskõlas kohaldatavate Šveitsi ja Euroopa Liidu õigusaktidega. Lepinguosalised teatavad võimalikult varakult registritevahelise ühenduse ajutisest sulgemisest hoolduse eesmärgil, turvalisuse rikkumise või turvaohu korral ning avavad ühenduse uuesti niipea kui võimalik.

5. Lepinguosalised peavad tegutsema kiiresti ja tihedas koostöös, kasutades oma jurisdiktsioonis kättesaadavaid meetmeid, et ära hoida pettusi ning säilitada ühendatud HKSide turu puutumatus. Seoses ühendatud HKSidega teevad Šveitsi registrihaldaja, liidu keskregistrihaldaja ja liidu liikmesriikide riiklikud haldajad koostööd, et minimeerida pettuste, väärkasutuse ja kuritegeliku tegevuse ohtu ning et sellistele vahejuhtumitele reageerida ja kaitsta registriühenduse puutumatust. Haldajate vahel kokku lepitud pettuste, väärkasutuse ja muu kuritegeliku tegevuse vastased meetmed võetakse vastu ühiskomitee otsusega.

6. Šveitsi registrihaldaja ja liidu keskregistrihaldaja koostavad ühise tegevuskorra tehniliste ja muude töö ja ühenduse jaoks tarvilike küsimuste lahendamiseks ja riigisisestes õigusaktides sätestatud prioriteetide arvessevõtmiseks. Haldajate koostatud ühine töökorraldus jõustub ühiskomitee otsuse alusel.

7. Šveitsi registrihaldaja ja liidu keskregistrihaldaja koostavad ühenduse tehnilise standardi, mille aluseks on II lisas sätestatud põhimõtted, milles kirjeldatakse üksikasjalikke nõudeid töökindla ja turvalise ühenduse pidamiseks ELi tehingulogi ja Šveitsi tehingulogi vahel. Haldajate koostatud ühenduse tehniline standard jõustub ühiskomitee otsuse alusel.

8. Lahendamaks probleeme, mis ilmnevad registriühenduse juurutamise ja toimimise ajal, konsulteeritakse õigel ajal Šveitsi registrihaldaja ja liidu keskregistrihaldajaga vastavalt kindlaksmääratud ühisele töökorraldusele.

Artikkel 4

Saastekvoodid ja arveldamine

1. Saastekvoote, mida saab kasutada kohustuste täitmiseks ühe lepinguosalise HKSis, tunnustatakse teise lepinguosalise kohustuste täitmisena teise lepinguosalise HKSis.

„Saastekvoot“ – kindlaksmääratud aja jooksul atmosfääri ühe tonni süsinikdioksiidi ekvivalentkoguse paiskamise kvoot, mis on eraldatud ELi HKSi või Šveitsi HKSi raames, et täita kas ELi HKSi või Šveitsi HKSi nõudeid.

2. Ühes HKSis kehtivaid piiranguid võib kohaldada teises HKSis.

3. HKS, milles on saastekvoot eraldatud, peab olema tuvastatav registrihaldajatele ja kontoomanikele vähemalt riigi koodi ja saastekvoodi seerianumbri järgi.

4. Üks lepinguosaline teavitab teist lepinguosalist vähemalt üks kord aastas kõigi teises HKSis eraldatud saastekvootide kogusummast ning kõigi selliste teises HKSis eraldatud saastekvootide kogusummast, mis on nõuete täitmiseks tagastatud või vabatahtlikult tühistatud.

5. Lepinguosalised koostavad aruandlusi saastekvootide netovoogude kohta vastavalt ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames väljatöötatud arveldamisreeglitele, kui need on jõustunud. Vastav mehhanism määratakse kindlaks käesoleva lepingu lisas, mis võetakse vastu ühiskomitee otsusega.

6. Kui jõustub Kyoto protokolli teine kohustusperiood, kannavad lepinguosalised üle või omandavad piisavalt lubatud koguse ühikuid (LKÜ), mis kehtivad Kyoto protokolli teisel kohustusperioodil kokkulepitud ajavahemikul ja juhul, kui artikli 16 järgi saastekvootide netovoogude aruandlus lepinguosaliste vahel lõpetatakse, sel määral, mil HKSis osalevad käitajad tagastasid sellised saastekvoodid nõuete täitmiseks ning sel määral, mil sellised saastekvoodid esindavad Kyoto protokolli A lisas sisalduvaid heiteid. Selliste tehingute mehhanism määratakse kindlaks käesoleva lepingu lisas, mis võetakse vastu ühiskomitee otsusega pärast Kyoto protokolli muudatuse jõustumist. Nimetatud lisa sisaldab ka LKÜde esimese rahvusvahelise ülekande korral tekkiva tuluosa haldamise lepingut.

Artikkel 5

Enampakkumised

1. Saastekvoote võivad müüa lepinguosalised üksnes enampakkumise teel.

2. Kummassegi HKSi kuuluvad käitajad võivad taotleda saastekvootide enampakkumisele pakkumispääsu. Kummassegi HKSi kuuluvatele käitajatele antakse juurdepääs saastekvootide enampakkumisele mittediskrimineerival alusel. Selleks et tagada enampakkumise usaldusväärsus, võib enampakkumisele pakkumispääsu taotlemise õigust laiendada üksnes sellistele osalejate kategooriatele, mida reguleeritakse lepinguosalise õigusega või kellel on eriluba enampakkumisel osaleda.

3. Enampakkumine toimub avatud, läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil ning vastavalt I lisa D osas sätestatud kriteeriumidele.







III PEATÜKK

LENNUNDUS

Artikkel 6

Lennutegevuse lisamine

Lepinguosalised lisavad oma HKSi lennutegevuse kooskõlas oluliste kriteeriumidega, mis on sätestatud I lisa B osas. Lennutegevuse lisamisel Šveitsi HKSi kohaldatakse samu põhimõtteid, mis kehtivad ELi HKSis, eelkõige seoses hõlmatuse, piiramise ja jaotamise reeglitega.

Artikkel 7

Käesoleva lepingu läbivaatamine seoses muudatustega lennutegevuses

1. Kui ELi HKSis toimub seoses lennutegevusega muudatusi, vaatab ühiskomitee läbi I lisa B osa vastavalt artikli 13 lõikele 2.

2. Ühiskomitee tuleb kokku igal juhul enne 2018. aasta lõppu, et vaadata läbi käesoleva lepingu lennutegevuse sätete kohaldamisala vastavalt artikli 13 lõikele 2.







IV PEATÜKK

TUNDLIK TEAVE JA TURVALISUS

Artikkel 8

Tundlik teave

1. „Tundlik teave“ – teave ja materjal, mis on kas suulisel, visuaalsel, elektroonilisel, magnetilisel või dokumendi kujul, sh seadmed ja tehnilised lahendused, mida lepinguosalised on teineteisele pakkunud või edastanud seoses käesoleva lepinguga ning i) mille loata avaldamine võib erineval määral kahjustada Šveitsi, liidu või ühe või mitme liidu liikmesriigi huve; ii) mida tuleb kaitsta loata avaldamise eest ühe lepinguosalise julgeolekuhuvide tõttu ja iii) mis kannab lepinguosalise omistatud tundlikkuse märgistust.

2. Ilma et sellega piirataks lepinguosaliste asjaomaseid õigus- ja haldusnorme, kaitseb kumbki lepinguosaline tundlikku teavet loata avalikustamise eest ja puutumatuse rikkumise eest kooskõlas turvalisuse nõuete, tundlikkustasemete ja käitlemisjuhistega, mis on sätestatud vastavalt II, III ja IV lisas. „Käitlemine“ hõlmab tundliku teabe ja igasuguse selles sisalduva teabe loomist, töötlemist, säilitamist, edastamist ja hävitamist.

Artikkel 9

Tundlikkustase

1. Kumbki lepinguosaline vastutab tema väljastatava teabe märgistamise eest tundlikuks ning tundlikkustaseme alandamise ja tundlikkuse märgistuse eemaldamise eest. Kui tundlikku teavet väljastavad lepinguosalised ühiselt, lepivad lepinguosalised kokku märgistamises ja tundlikkustasemes, samuti tundlikkustaseme alandamises ja tundlikkuse märgistuse eemaldamises.

2. Tundlikku teavet tähistatakse „KRIITILINE HKS“, „TUNDLIK HKS“ või „PIIRATUD HKS“ vastavalt selle tundlikkustasemele, mis on sätestatud III lisas.

3. Teavet väljastava lepinguosalise tundliku sisuga teabe koostaja alandab tundlikkustaset, niipea kui teave ei vaja enam nii kõrget kaitsetaset, ning eemaldab teabe tundlikkuse märgistuse, kui teave ei vaja enam kaitset loata avalikustamise eest ja puutumatuse rikkumise eest.

4. Teavet väljastav lepinguosaline teavitab teavet vastuvõtvat lepinguosalist, kui ta saab uut tundlikku teavet või teavet tundlikkustaseme, tundlikkustaseme muutmise või tundlikkuse märgistuse eemaldamise kohta.

5. Lepinguosalised koostavad ühise tundliku teabe loetelu ja haldavad seda.







V PEATÜKK

ÕIGUSAKTIDE VÄLJATÖÖTAMINE

Artikkel 10

Õigusaktide väljatöötamine

1. Käesolev leping ei piira kummagi lepinguosalise õigust võtta vastu või muuta käesoleva lepingu seisukohalt vajalikke õigusakte, sealhulgas õigust võtta vastu rangemaid kaitsemeetmeid.

2. Lepinguosaline teavitab teist lepinguosalist õigel ajal kirjalikult, kui ta töötab välja õigusakti käesoleva lepinguga seotud valdkonnas. Sellel eesmärgil töötab ühiskomitee välja korrapärase teabe vahetamise ja konsulteerimise menetluse.

3. Pärast lõike 2 kohast teavitamist võib kumbki lepinguosaline nõuda ühiskomitees sellekohast arutelu vastavalt artikli 13 lõikele 4 eelkõige selleks, et hinnata, kas õigusakt mõjutab otseselt I lisas sätestatud kriteeriume.

4. Kui üks lepinguosaline võtab vastu seadusandliku akti ettepaneku, mis on käesoleva lepingu seisukohast asjakohane, tuleb selle koopia saata teise lepinguosalise esindaja(te)le ühiskomitees.

5. Kui üks lepinguosaline võtab vastu seadusandliku akti, mis on käesoleva lepingu seisukohast asjakohane, tuleb selle koopia saata teise lepinguosalise esindaja(te)le ühiskomitees.

6. Kui ühiskomitee leiab, et seadusandlik akt mõjutab otseselt I lisas sätestatud kriteeriume, võtab ühiskomitee vastu otsuse I lisa vastava osa muutmise kohta. Nimetatud otsus tehakse kuue kuu jooksul alates ühiskomitee poole pöördumise kuupäevast.

7. Kui lõikes 6 osutatud tähtaja jooksul ei saavutata üksmeelt I lisa muutmise küsimuses, uurib ühiskomitee kaheksa kuu jooksul alates tema poole pöördumise kuupäevast välja, milliseid võimalusi on veel, et saavutada käesoleva lepingu hea toimimine, ning teeb sellega seoses kõik vajalikud otsused.

Artikkel 11

Kooskõlastamine

1. Lepinguosalised kooskõlastavad oma tegevuse käesoleva lepinguga seotud valdkondades, eelkõige selle lisades sätestatud kriteeriumide osas, et tagada käesoleva lepingu nõuetekohane rakendamine ja lepinguosaliste HKSide puutumatus ning vältida kasvuhoonegaaside ülekandumist ja ühendatud HKSide vahel konkurentsi moonutamist.

2. Selline kooskõlastamine toimub eelkõige ametliku ja mitteametliku teabevahetusena, teavitamisena ning lepinguosalise taotlusel ühiskomiteega konsulteerimise teel.







VI PEATÜKK

ÜHISKOMITEE

Artikkel 12

Ühiskomitee koosseis ja tegevus

1. Moodustatakse lepinguosaliste esindajatest koosnev ühiskomitee.

2. Kumbki lepinguosaline võib taotleda ühiskomitee kokkukutsumist. Ühiskomitee tuleb kokku 30 päeva jooksul alates sellise taotluse esitamise kuupäevast.

3. Otsused, mis ühiskomitee teeb käesolevas lepingus sätestatud juhtudel, muutuvad pärast nende jõustumist lepinguosalistele siduvaks ning lepinguosalised võtavad vajalikke meetmeid, et tagada nende rakendamine ja kohaldamine.

4. Ühiskomitee kehtestab oma töökorra. Ühiskomitee otsused tehakse mõlema lepinguosalise kokkuleppel.

5. Ühiskomitee võib vastu võtta otsuse ühiskomiteed tema töös abistava allkomitee või töörühma moodustamiseks.

Artikkel 13

Ühiskomitee funktsioonid

1. Ühiskomitee korraldab käesoleva lepingu täitmist ja tagab selle nõuetekohase rakendamise.

2. Ühiskomitee võib otsustada võtta vastu käesoleva lepingu uue lisa või muuta olemasolevat lisa.

3. Ühiskomitee arutab lepinguosalise pakutud muudatusi käesoleva lepingu artiklite muutmiseks. Kui ühiskomitee ettepanekuga nõustub, esitab ta ettepaneku lepinguosalistele vastuvõtmiseks vastavalt nende sisemenetlusele.

4. Pärast artikli 10 lõike 3 kohast taotlust korraldab ühiskomitee arutelu õigusaktide ettepanekute kohta, eelkõige selle kohta, kas kõnealuste õigusaktide tõttu võib asjaomase lepinguosalise HKS osutuda lisades sätestatud kriteeriumidele mittevastavaks.

5. Seoses käesoleva lepingu peatamisega või enne käesoleva lepingu lõpetamist vastavalt artiklitele 15 ja 16 korraldab ühiskomitee arutelu ja üritab saavutada kokkuleppe, et hoida ära lepingu peatamist või lõpetamist.

6. Ühiskomitee eesmärk on lahendada vaidlusi, mille tõttu lepinguosalised pöörduvad ühiskomitee poole kooskõlas artikliga 14.

7. Ühiskomitee vaatab käesoleva lepingu korrapäraselt läbi, võttes arvesse kõike olulist kummagi HKSi arengus, sealhulgas turujärelevalve või uue kauplemisperioodi alguse osas, tagamaks eriti seda, et HKSide sidumine ei kahjustaks kummagi lepinguosalise riigisiseseid heite vähendamise eesmärke ega CO 2 -turu usaldusväärset ja nõuetekohast toimimist.

8. Ühiskomitee ülesanded piirduvad käesolevas lepingus sätestatuga.







VII PEATÜKK

VAIDLUSTE LAHENDAMINE

Artikkel 14

Vaidluste lahendamine

1. Lepinguosalised esitavad nende vahelised käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidlused lahendamiseks ühiskomiteele.

2. Kui ühiskomiteel ei õnnestu vaidlust lahendada kuue kuu jooksul alates ühiskomitee poole pöördumise kuupäevast, pöördub ükskõik kumb lepinguosaline vaidluse lahendamiseks Alalisesse Vahekohtusse vastavalt Alalise Vahekohtu 2012. aasta reeglitele.

3. Käesoleva lepingu peatamise või lõpetamise korral jätkatakse vaidluste lahendamise mehhanismi kohaldamist lõikes 1 osutatud vaidlustele, mis on tekkinud käesoleva lepingu kohaldamise käigus.







VIII PEATÜKK

PEATAMINE JA LÕPETAMINE

Artikkel 15

Artikli 4 lõike 1 kohaldamise peatamine

1. Ilma et see piiraks artikli 16 kohaldamist, võib lepinguosaline peatada käesoleva lepingu artikli 4 lõike 1 kohaldamise järgmistel asjaoludel: a) kui ta leiab, et teine lepinguosaline ei järgi osaliselt või täielikult artiklis 2, artikli 3 lõikes 1, artikli 4 lõikes 1, artikli 5 lõikes 3, artiklis 6, artikli 8 lõikes 2, artikli 10 lõigetes 2, 4 ja 5 ning artikli 18 lõikes 2 sätestatud kohustusi; b) kui ta teatab teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest siduda oma HKS kolmanda isiku asjaomase HKSiga vastavalt artiklile 18; c) kui ta teatab teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest lõpetada käesolev leping vastavalt artiklile 16.

2. Lepinguosaline teatab oma otsusest peatada käesoleva lepingu artikli 4 lõike 1 kohaldamine teisele lepinguosalisele kirjalikult, lisades peatamise põhjendused. Otsus käesoleva lepingu artikli 4 lõike 1 kohaldamise peatamise kohta avaldatakse kohe pärast teisele lepinguosalisele teatamist.

3. Käesoleva lepingu artikli 4 lõike 1 kohaldamise peatamine on ajutine. Kui artikli 4 lõike 1 kohaldamine on peatatud vastavalt käesoleva artikli lõike 1 punktile a, lõpetatakse peatamine vaidluse lahendamisega vastavalt artiklile 14. Kui artikli 4 lõike 1 kohaldamine peatatakse käesoleva artikli lõike 1 punkti b või c kohaselt, on peatamine ajutine kestusega kolm kuud. Lepinguosaline võib otsustada peatamise kestust lühendada või pikendada.

4. Peatamise ajal ei saa tagastada mittepäritoluriigi saastekvoote HKSi nõuete täitmiseks. Kõiki muid tehinguid on endiselt võimalik teha.

5. Kui alates seadusandliku ettepaneku edastamisest vastavalt artikli 10 lõikele 3 ei ole taotletud arutelu ühiskomitees artikli 10 lõikes 6 sätestatud tähtaja jooksul, või kui selline arutelu on toimunud ja ühiskomitee on jõudnud järeldusele, et uus õigusakt otseselt kriteeriume ei mõjuta, ei või lepinguosaline peatada artikli 4 lõike 1 kohaldamist põhjusel, et teine lepinguosaline ei täida enam I lisas sätestatud kriteeriume.

Artikkel 16

Lepingu lõpetamine

1. Lepinguosaline võib käesoleva lepingu igal ajal lõpetada, teatades sellest otsusest teisele lepinguosalisele kirjalikult ja pärast konsulteerimist ühiskomitees. Leping kaotab kehtivuse kuue kuu möödumisel teisele lepinguosalisele teatamisest. Otsus avaldatakse pärast teisele lepinguosalisele teatamist.

2. Kui lepinguosalise HKSi ei pikendata või kui see kaotatakse, lõpeb käesolev leping automaatselt kõnealuse HKSi viimase tööpäevaga.

3. Lepingu lõpetamisel lepivad lepinguosalised kokku, kuidas edaspidi kasutada ja säilitada lepinguosaliste vahel edastatud teavet, välja arvatud vastavas registris hoitavat teavet. Kui kokkuleppele ei jõuta, on kummalgi lepinguosalisel õigus taotleda edastatud teabe kustutamist.







IX PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 17

Rakendamine

1. Lepinguosalised võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende kohustuste täitmine, mis tulenevad käesolevast lepingust, sealhulgas ühiskomitee otsustest.

2. Liikmesriigid hoiduvad kõigist meetmetest, mis võiksid kahjustada käesoleva lepingu eesmärkide saavutamist.

Artikkel 18

Sidumine kolmandate isikutega

1. Lepinguosalised võivad pidada läbirääkimisi kolmanda isikuga, et siduda oma HKSe.

2. Kui üks lepinguosaline peab läbirääkimisi kolmanda isikuga, teatab ta sellest teisele lepinguosalisele ning teavitab teda korrapäraselt läbirääkimiste seisust.

3. Enne seda, kui üks lepinguosaline sõlmib sidumislepingu kolmanda isikuga, peab teine lepinguosaline otsustama, kas selline sidumisleping on talle vastuvõetav, või lõpetama käesoleva lepingu. Kui ta nõustub teise sidumislepinguga, lõpeb artikli 4 lõike 1 kohaldamise peatamine.

4. Kolmanda isikuga sidumislepingu sõlmimisel võidakse käesoleva lepingu sätteid muuta.

Artikkel 19

Lisad

Käesoleva lepingu lisad moodustavad selle lahutamatu osa.

Artikkel 20

Keeled

Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik nimetatud tekstid on võrdselt autentsed.

Artikkel 21

Ratifitseerimine ja jõustumine

1. Ilma et see piiraks artikli 16 kohaldamist, sõlmitakse käesolev leping määramata ajaks.

2. Lepinguosalised ratifitseerivad käesoleva lepingu või kiidavad selle heaks vastavalt oma asjakohasele sisemenetlusele.

3. Lepinguosalised vahetavad ratifitseerimis- või heakskiitmiskirju ainult siis, kui nad leiavad, et kõik käesolevas lepingus sätestatud sidumise tingimused on täidetud.

4. Käesolev leping jõustub selle aasta 1. jaanuaril, mis järgneb aastale, mil lepinguosalised vahetasid ratifitseerimis- või heakskiitmiskirju.

5. Artikli 4 lõike 6 jõustumine sõltub Kyoto protokolli osaliste konverentsi kaheksandal istungil Dohas vastu võetud muudatusest lepinguosaliste poolt (otsus 1/CMP.8, Kyoto protokolli teine kohustusperiood) ja selle jõustumisest.

Artikkel 22

Ajutine kohaldamine

Artikleid 11–13 kohaldatakse enne käesoleva lepingu jõustumist ajutiselt alates käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäevast.

Съставено в Берн на двадесет и трети ноември две хиляди и седемнадесета година.

Hecho en Berna el veintitrés de noviembre del año dos mil diecisiete.

V Bernu dne dvacátého třetího listopadu dva tisíce sedmnáct.

Udfærdiget i Bern, den treogtyvende november to tusind og sytten.

Geschehen zu Bern am dreiundzwanzigsten November zweitausendsiebzehn.

Kahe tuhande seitsmeteistkümnenda aasta novembrikuu kahekümne kolmandal päeval Bernis.

Έγινε στη Βέρνη, στις είκοσι τρεις Νοεμβρίου δύο χιλιάδες δεκαεπτά.

Done at Bern on the twenty third day of November in the year two thousand and seventeen.

Fait à Berne, le vingt-trois novembre deux mille dix-sept.

Sastavljeno u Bernu dvadeset trećeg studenoga dvije tisuće sedamnaeste.

Fatto a Berna addì ventitré novembre duemiladiciassette.

Bernē, divi tūkstoši septiņpadsmitā gada divdesmit trešajā novembrī.

Sudarytas Berne du tūkstančiai septynioliktų metų lapkričio dvidešimt trečią dieną.

Kelt Bernben, a kétezer-tizenhetedik év november havának huszonharmadik napján.

Magħmul f'Bern fit-tlieta u għoxrin jum ta' Novembru tas-sena elfejn u sbatax.

Gedaan te Bern, drieëntwintig november tweeduizend zeventien.

Sporządzono w Bernie w dniu dwudziestego trzeciego listopada dwa tysiące siedemnastego roku.

Feito em Berna aos vinte e três dias do mês de novembro de dois mil e dezassete.

Întocmit la Berna la douăzeci și trei noiembrie două mii șaptesprezece.

V Berne dvadsiateho tretieho novembra dvetisíc sedemnásť.

V Bernu, triindvajsetega novembra dva tisoč sedemnajst.

Tehty Bernissä kahdentenakymmenentenäkolmantena päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattaseitsemäntoista.

Utfärdat i Bern den tjugotredje november tjugohundrasjutton.

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

За Конфедерация Швейцария

Por la Confederación Suiza

Za Švýcarskou konfederaci

For Det Schweiziske Forbund

Für die Schweizerische Eidgenossenschaft

Šveitsi Konföderatsiooni nimel

Για την Ελβετική Συνομοσπονδία

For the Swiss Confederation

Pour la Confédération suisse

Za Švicarsku Konfederaciju

Per la Confederazione Svizzera

Šveices Konfederācijas vārdā –

Šveicarijos Konfederacijos vardu

A Svájci Államszövetség részéről

Għall-Konfederazzjoni Svizzera

Voor de Zwitserse Bondsstaat

W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej

Pela Confederação Suíça

Pentru Confederația Elvețiană

Za Švajčiarsku konfederáciu

Za Švicarsko konfederacijo

Sveitsin valaliiton puolesta

För Schweiziska edsförbundet

▼M1

I LISA

OLULISED KRITEERIUMID

A. Olulised kriteeriumid paiksete käitiste kohta

Käesolev osa vaadatakse läbi Šveitsi valitsuse ettepanekul vastavalt lepingu artikli 13 lõikele 7, et säilitada ELi HKSi ja Šveitsi HKSi praegune ühilduvus 2021.–2030. aasta kauplemisperioodil. Ühiskomitee tagab, et käesoleva osa läbivaatamisega säilitatakse vähemalt lepinguosaliste heitkoguste vähendamise kohustuste terviklikkus ning nende CO2-turgude terviklikkus ja nõuetekohane toimimine. Välditakse kasvuhoonegaaside heite ülekandumist ja konkurentsi moonutamist ühendatud süsteemide vahel.







Olulised kriteeriumid ELi HKSis Šveitsi HKSis 1. Kohustuslik osalemine HKSis HKSis osalemine on kohustuslik käitistele, mis tegelevad allpool loetletud tegevusaladega ja kus tekib allpool loetletud kasvuhoonegaaside heide. HKSis osalemine on kohustuslik käitistele, mis tegelevad allpool loetletud tegevusaladega ja kus tekib allpool loetletud kasvuhoonegaaside heide. 2. HKS peab hõlmama vähemalt selliseid tegevusalasid, mis on sätestatud järgmistes dokumentides: — direktiivi 2003/87/EÜ I lisa, nagu see kehtib käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. — CO2 määruse artikli 40 lõige 1 ja 6. lisa, nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. 3. HKS peab hõlmama vähemalt selliseid kasvuhoonegaase, mis on sätestatud järgmistes dokumentides: — direktiivi 2003/87/EÜ II lisa, nagu see kehtib käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. — CO2 määruse artikli 1 lõige 1, nagu see kehtib käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. 4. HKSis tuleb kehtestada piirmäär, mis on vähemalt sama range, nagu on sätestatud järgmistes dokumentides: — direktiivi 2003/87/EÜ artiklid 9 ja 9a, nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. Lineaarne vähendamistegur 1,74 % aastas suureneb 2021. aastast alates 2,2 %ni aastas ning seda vähendamistegurit kohaldatakse kõikide sektorite suhtes vastavalt direktiivile (EL) 2018/410, nagu see kehtib käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. — CO2 seaduse artikli 18 lõiked 1 ja 2, — CO2 määruse artikli 45 lõige 1, nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. Lineaarne vähendamistegur on 1,74 % aastas kuni 2020. aastani. 5. Turustabiilsusmehhanism 2015. aastal kehtestas EL turustabiilsusreservi (otsus (EL) 2015/1814), mida tugevdati direktiiviga (EL) 2018/410. — CO2 seaduse artikli 19 lõige 5, — CO2 määruse artikkel 48, nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. Šveitsi õigusaktidega nähakse ette võimalus vähendada enampakkumiste mahtu, kui majanduslikel põhjustel saastekvootide hulk turul oluliselt suureneb. Lepinguosalised teevad koostööd, et töötada välja asjakohane panus turu stabiilsusesse. 6. HKSi turujärelevalve peab olema vähemalt sama range, nagu on sätestatud järgmistes dokumentides: — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (MiFID 2), — 22. juuni 2007. aasta föderaalseadus Šveitsi finantsjärelevalveasutuse kohta, — 19. juuni 2015. aasta föderaalseadus finantsturu taristu ning väärtpaberite ja tuletisinstrumentidega kauplemise valdkonna turukäitumise kohta, — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (MiFIR), — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/6/EÜ ja komisjoni direktiivid 2003/124/EÜ, 2003/125/EÜ ja 2004/72/EÜ (turukuritarvituse määrus), — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/57/EL turukuritarvituse korral kohaldatavate kriminaalkaristuste kohta (turukuritarvituse direktiiv), — 15. juuni 2018. aasta föderaalseadus finantsasutuste kohta, — 10. oktoobri 1997. aasta föderaalseadus rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu võitlemise kohta, nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. Šveitsi finantsturgu käsitlevates õigusnormides ei ole saastekvootide õiguslikku laadi kindlaks määratud. Saastekvoote ei käsitata väärtpaberitena finantsturu taristu seaduses ja seega ei saa nendega kaubelda reguleeritud kauplemiskohtades. Kuna saastekvoote ei käsitata väärtpaberitena, ei kohaldata Šveitsi väärtpaberiturgu käsitlevaid õigusnorme börsivälise saastekvootidega kauplemise suhtes järelturul. — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (rahapesudirektiiv), nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. Finantsturu taristu seaduse kohaselt käsitatakse väärtpaberitena tuletislepinguid. See hõlmab ka tuletisinstrumente, mille alusvaraks on saastekvoodid. Saastekvootide tuletisinstrumendid, millega kaubeldakse börsiväliselt nii finantssektoriväliste kui ka finantssektori vastaspoolte vahel, kuuluvad finantsturu taristu seaduse kohaldamisalasse. 7. Turujärelevalvega seotud koostöö Lepinguosalised kehtestavad asjakohase korra turujärelevalvega seotud koostööks. Kõnealune koostöökord puudutab teabevahetust ja mõlema lepinguosalise turujärelevalvekorrast tulenevate kohustuste täitmise tagamist. Lepinguosalised teavitavad ühiskomiteed sellisest korrast. 8. Rahvusvaheliste ühikute kvalitatiivsed piirangud peavad olema vähemalt sama ranged, kui on sätestatud järgmistes dokumentides: — direktiivi 2003/87/EÜ artiklid 11a ja 11b, — komisjoni 7. juuni 2011. aasta määrus (EL) nr 550/2011, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ määratakse kindlaks teatavad piirangud, mida kohaldatakse tööstusgaasiprojektide eest saadud rahvusvaheliste ühikute kasutamise suhtes, — komisjoni 2. mai 2013. aasta määruse (EL) nr 389/2013 (millega luuakse liidu register vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsustele nr 280/2004/EÜ ja nr 406/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EL) nr 920/2010 ja nr 1193/2011) artikkel 58, nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. — CO2 seaduse artiklid 5 ja 6, — CO2 määruse artikkel 4, artikli 4a lõige 1 ning 2. lisa, nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. 9. Rahvusvaheliste ühikute arvulised piirangud peavad olema vähemalt sama ranged, nagu on sätestatud järgmistes dokumentides: — direktiivi 2003/87/EÜ artikkel 11a, — komisjoni 2. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 389/2013, millega luuakse liidu register vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsustele nr 280/2004/EÜ ja nr 406/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EL) nr 920/2010 ja nr 1193/2011, — komisjoni 8. novembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1123/2013 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguste määramise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ, nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. Alates 2021. aastast ei ole liidu õiguses ette nähtud õigust kasutada rahvusvahelisi ühikuid. — CO2 seaduse artikli 16 lõige 2, — CO2 määruse artikkel 55b, nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. Nendes sätetes nähakse ette rahvusvaheliste ühikute kasutamine üksnes aastani 2020. 10. Saastekvootide tasuta eraldamine toimub võrdlusaluste põhjal, kasutades kohandamistegureid. Maksimaalselt viis protsenti perioodi 2013–2020 saastekvootidest hoitakse uute osalejate jaoks. Saastekvoodid, mida ei eraldata tasuta, müüakse enampakkumisel või tunnistatakse kehtetuks. Selleks peab HKS vastama vähemalt järgmisele: — direktiivi 2003/87/EÜ artiklid 10, 10a, 10b ja 10c, — komisjoni 27. aprilli 2011. aasta otsus 2011/278/EL, millega määratakse kindlaks kogu liitu hõlmavad üleminekueeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a kohaste tasuta saastekvootide ühtlustatud eraldamiseks, — CO2 seaduse artikli 18 lõige 3 ning artikli 19 lõiked 2–6, — CO2 määruse artikli 45 lõige 2, artiklid 46, 46a, 46b, 46c ja 48 ning 9. lisa, nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. Tasuta eraldatavad saastekvoodid ei ületa ELi HKSi käitistele eraldatud kvootide taset. — komisjoni 5. septembri 2013. aasta otsus 2013/448/EL, milles käsitletakse riiklikke rakendusmeetmeid kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamiseks üleminekuperioodil kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11 lõikega 3, — komisjoni 24. jaanuari 2017. aasta otsus (EL) 2017/126, millega muudetakse otsust 2013/448/EL seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a kohaselt kehtestatud ühtse sektoriülese paranduskoefitsiendiga (arvutused sektoriülese paranduskoefitsiendi määramiseks ELi HKSis aastatel 2013–2020), — komisjoni 27. oktoobri 2014. aasta otsus 2014/746/EL, millega määratakse ajavahemikuks 2015–2019 kindlaks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ selliste sektorite ja allsektorite loetelu, mille puhul kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu peetakse märkimisväärseks, — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/410, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ eesmärgiga hoogustada heitkoguste kulutõhusat vähendamist ja süsinikdioksiidiheidete vähendamist toetavaid investeeringuid, (kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohuga sektorite loetelu ajavahemikuks 2015–2020), — komisjoni 19. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/331, millega määratakse kindlaks üleliidulised üleminekueeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a kohaste lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamiseks ühtlustatud viisil, — komisjoni 15. veebruari 2019. aasta delegeeritud otsus (EL) 2019/708, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ seoses selliste sektorite ja allsektorite kindlaksmääramisega ajavahemikuks 2021–2030, mida peetakse kasvuhoonegaaside heite ülekandumisest ohustatuks, — mistahes sektoriülene paranduskoefitsient ELi HKSis perioodidel 2015–2020 ja 2026–2030,-- nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. 11. HKSis tuleb ette näha karistused järgmistes dokumentides sätestatud juhtudel ja määrades: — direktiivi 2003/87/EÜ artikkel 16, nagu see kehtib käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. — CO2 seaduse artikkel 21, — CO2 määruse artikkel 56, nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. 12. HKSis peavad olema seire ja aruandlus vähemalt sama ranged, nagu on sätestatud järgmistes dokumentides: — direktiivi 2003/87/EÜ artikkel 14 ja IV lisa, — komisjoni 21. juuni 2012. aasta määrus (EL) nr 601/2012 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ kohase kasvuhoonegaaside heite seire ja aruandluse kohta, — komisjoni 19. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/2066, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ kohast kasvuhoonegaaside heite seiret ja aruandlust ning millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 601/2012, nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. — CO2 seaduse artikkel 20, — CO2 määruse artiklid 50–53 ning 16. ja 17. lisa, nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. 13. HKSis peavad olema tõendamine ja akrediteerimine vähemalt sama ranged, nagu on sätestatud järgmistes dokumentides: — direktiivi 2003/87/EÜ artikkel 15 ja V lisa, — komisjoni 21. juuni 2012. aasta määrus (EL) nr 600/2012, milles käsitletakse kasvuhoonegaaside heite- ja tonnkilomeetriaruannete tõendamist ja tõendajate akrediteerimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ, — komisjoni 19. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/2067, milles käsitletakse andmete tõendamist ja tõendajate akrediteerimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ, nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. — CO2 määruse artiklid 51–54, nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval.

B. Olulised kriteeriumid lennunduse kohta







Olulised kriteeriumid ELi jaoks Šveitsi jaoks 1. Kohustuslik osalemine HKSis HKSis osalemine on lennutegevuse puhul kohustuslik vastavalt kriteeriumidele, mis on loetletud allpool. HKSis osalemine on lennutegevuse puhul kohustuslik vastavalt kriteeriumidele, mis on loetletud allpool. 2. Lennutegevuse ja kasvuhoonegaaside hõlmatus ning lendude ja nendele vastavate heitkoguste omistamine väljuva lennu põhimõttel, nagu on sätestatud järgmistes dokumentides: — direktiiv 2003/87/EÜ, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2017. aasta määrusega (EL) 2017/2392, et ajutiselt kehtestada erand sellistesse riikidesse väljuvate või sealt saabuvate lendude suhtes, kellega ei ole saavutatud direktiivi 2003/87/EÜ artikli 25 kohast kokkulepet, — komisjoni 2. mai 2013. aasta määruse (EL) nr 389/2013 (millega luuakse liidu register vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsustele nr 280/2004/EÜ ja nr 406/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EL) nr 920/2010 ja nr 1193/2011) artiklid 17, 29, 35 ja 56 ning VII lisa, nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. 1. Hõlmatuse ulatus Šveitsi territooriumil asuvatele lennuväljadele maanduvad ja sealt väljuvad lennud, välja arvatud lennud, mis väljuvad EMP territooriumil asuvalt lennuväljalt. Kõiki HKSi kohaldamisalaga seotudajutisi erandeid, nagu erandid direktiivi 2003/87/EÜ artikli 28a tähenduses, võib kohaldada Šveitsi HKSis vastavalt ELi HKSis kehtestatud eranditele. Lennutegevuse puhul on hõlmatud üksnes CO2-heide. Alates 1. jaanuarist 2020 on ELi HKSiga hõlmatud Euroopa Majanduspiirkonna (edaspidi„EMP“) territooriumil asuvatelt lennuväljadelt väljuvad ja Šveitsi territooriumil asuvatele lennuväljadele maanduvad lennud, samas kui Šveitsi territooriumil asuvatelt lennuväljadelt väljuvad ja EMP territooriumil asuvatele lennuväljadele maanduvad lennud jäetakse direktiivi 2003/87/EÜ artikli 25a kohaselt ELi HKSist välja. 2. Hõlmatuse piirangud Punktis 1 osutatud üldisest hõlmatusest jäävad välja: 1) lennud, mida sooritatakse eranditult lähetuses viibiva valitseva monarhi ja tema lähimate pereliikmete või riigipeade, valitsusjuhtide ja valitsuse ministrite ametlike visiitidega seotud transpordi eesmärgil, kui see on lennuplaanis tõendatud asjakohase staatusega; 2) sõjalised ning tolli ja politsei tegevusega seotud lennud; 3) otsingu- ja päästelennud, tuletõrje-, humanitaarabi- ja kiirabilennud; 4) lennud, mida sooritatakse eranditult 7. detsembri 1944. aasta Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni II lisas kindlaksmääratud visuaallennureeglite järgi; 5) lennud, mis lõpevad samal lennuväljal, kust õhusõiduk õhku tõusis, ja mille jooksul ei tehtud plaanilisi vahemaandumisi; 6) õppelennud, mida sooritatakse eranditult lennukijuhi litsentsi omandamise või säilitamise või lennumeeskonna liikmete hindamise eesmärgil, kui see on tõendatud asjakohase märkusega lennuplaanis, tingimusel et lendu ei kasutata reisijate ja/või kauba transpordiks või õhusõidukite positsioneerimiseks või vedamiseks; 7) lennud, mida sooritatakse eranditult teadusuuringute eesmärgil; 8) lennud, mida sooritatakse eranditult õhusõidukite või õhus või maa peal kasutatavate seadmete kontrollimiseks, katsetamiseks või sertifitseerimiseks; 9) lennud õhusõidukitega, mille maksimaalne sertifikaadijärgne stardimass on alla 5 700 kg; 10) selliste äriotstarbeliste õhusõidukite käitajate lennud, kelle tekitatud iga-aastane koguheide on alla 10 000 tonni Šveitsi HKSiga hõlmatud lendude puhul või kelle lendude arv kolmel järjestikusel neljakuulisel perioodil on vähem kui 243 Šveitsi HKSiga hõlmatud lendu perioodi kohta, kui käitajad ei ole hõlmatud ELi HKSiga; 11) selliste Šveitsi HKSiga hõlmatud mitteäriotstarbeliste õhusõidukite käitajate lennud, kelle tekitatud iga-aastane koguheide on alla 1 000 tonni, kooskõlas asjaomase ELi HKSis kohaldatava erandiga, kui käitajad ei ole hõlmatud ELi HKSiga. Need hõlmatuse piirangud on sätestatud — CO2 seaduse artiklis 16a, — CO2 määruse artiklis 46d, artikli 55 lõikes 2 ning 13. lisas, nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. 3. Asjakohaste andmete vahetamine lennutegevuse hõlmatusega seotud piirangute kohaldamise kohta Lepinguosalised teevad koostööd seoses hõlmatuse piirangute kohaldamisega äriotstarbeliste ja mitteäriotstarbeliste õhusõidukite käitajate suhtes Šveitsi HKSis ja ELi HKSis vastavalt käesolevale lisale. Eelkõige tagavad lepinguosalised, et Šveitsi HKSiga ja ELi HKSiga hõlmatud lendude ja õhusõidukikäitajate korrektseks identifitseerimiseks vajalikud andmed esitatakse õigel ajal. 4. Piirmäär (saastekvootide üldkogus, mis eraldatakse õhusõidukikäitajatele) Direktiivi 2003/87/EÜ artikkel 3c, nagu see kehtib käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. Direktiivi 2003/87/EÜ artikliga 3c eraldati saastekvoodid esialgu järgmiselt: — 15 % enampakkumise teel, — 3 % erireservi, — 82 % tasuta eraldamine. Eraldisi muudeti määrusega (EL) nr 421/2014, millega vähendati tasuta eraldatavate saastekvootide arvu proportsionaalselt tagastamiskohustuse vähendamisega (direktiivi 2003/87/EÜ artikli 28a lõige 2). Määrusega (EL) 2017/2392, nagu see kehtib käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval, pikendati selle lähenemisviisi rakendamist kuni 2023. aastani ja kehtestati lineaarne vähendamistegur 2,2 % alates 1. jaanuarist 2021. Piirmäär peab olema sama range nagu ELi HKSis, eelkõige seoses vähendamise protsendimääraga aastate ja kauplemisperioodide lõikes. Piirmääras sisalduvad saastekvoodid eraldatakse järgmiselt: — 15 % enampakkumise teel, — 3 % pannakse erireservi, — 82 % eraldatakse tasuta. See eraldis võidakse läbi vaadata vastavalt käesoleva lepingu artiklitele 6 ja 7. Kuni 2020. aastani arvutatakse piirmääras sisalduvate saastekvootide arv alt üles tasuta eraldatavate saastekvootide alusel vastavalt eespool osutatud piirmäära jaotusele. Igasugused HKSi kohaldamisalaga seotud ajutised erandid eeldavad eraldatavate kvootide koguse asjakohast proportsionaalset kohandamist. Alates 2021. aastast määratakse piirmääras sisalduvate saastekvootide kogus kindlaks 2020. aasta piirmäära alusel, võttes arvesse võimaliku vähendamise protsendimäära kooskõlas ELi HKSiga. See on sätestatud — CO2 seaduse artiklis 18, — CO2 määruse artiklis 46e ja CO2 määruse 15. lisas, nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. 5. Saastekvootide eraldamine lennundusele enampakkumise teel — Direktiivi 2003/87/EÜ artikkel 3d ja artikli 28a lõige 3, nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. Enampakkumisel müüdavate Šveitsi saastekvootide müümiseks korraldab enampakkumise Šveitsi pädev asutus. Šveitsil on õigus saada endale enampakkumisel müüdud Šveitsi saastekvootidest saadud tulu. See on sätestatud — CO2 seaduse artikli 19a lõigetes 2 ja 4, — CO2 määruse artiklis 48 ja CO2 määruse 15. lisas, nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. 6. Erireserv teatavate õhusõidukikäitajate jaoks — Direktiivi 2003/87/EÜ artikkel 3f, nagu see kehtib käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. Saastekvoote pannakse erireservi uute osalejate ja kiiresti kasvavate käitajate jaoks, kuid kuni 2020. aastani Šveitsil erireservi ei ole, kuna Šveitsi lennutegevuse andmete hankimise võrdlusaastaks on 2018. See erireserv on sätestatud — CO2 seaduse artikli 18 lõikes 3, — CO2 määruse artiklis 46e ja 15. lisas, nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. 7. Võrdlusalus saastekvootide tasuta eraldamiseks õhusõidukikäitajatele — Direktiivi 2003/87/EÜ artikkel 3e, nagu see kehtib käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. Aastane võrdlusalus on 0,000642186914222035 saastekvooti tonnkilomeetri kohta. Võrdlusalus ei tohi olla suurema väärtusega, kui see on ELi HKSis. Kuni 2020. aastani on aastane võrdlusalus 0,000642186914222035 saastekvooti tonnkilomeetri kohta. See võrdlusalus on sätestatud — CO2 määruse artikli 46f lõigetes 1 ja 2 ning 15. lisas, nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. 8. Tasuta saastekvootide eraldamine õhusõidukikäitajatele — Direktiivi 2003/87/EÜ artikkel 3e, nagu see kehtib käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. Saastekvootide väljaandmises tehakse kohandused vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 25a proportsionaalselt vastavate aruandlus- ja tagastamiskohutustega, mis tulenevad EMP ja Šveitsi vaheliste lendude tegelikust hõlmatusest ELi HKSiga, Saastekvootide arv, mis eraldatakse õhusõidukikäitajale tasuta, arvutatakse selliselt, et käitaja poolt võrdlusaasta kohta esitatud tonnkilomeetriandmed korrutatakse kohaldatava võrdlusalusega. See tasuta eraldamine on sätestatud — CO2 seaduse artikli 19a lõigetes 3 ja 4, — CO2 määruse artikli 46f lõigetes 1 ja 2 ning 15. lisas, nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. 9. Rahvusvaheliste ühikute kvalitatiivsed piirangud peavad olema vähemalt sama ranged, kui on sätestatud järgmistes dokumentides: — direktiivi 2003/87/EÜ artiklid 11a ja 11b, — komisjoni 2. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 389/2013, millega luuakse liidu register vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsustele nr 280/2004/EÜ ja nr 406/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EL) nr 920/2010 ja nr 1193/2011, nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. — CO2 seaduse artiklid 5 ja 6, — CO2 määruse artikkel 4, artikli 4a lõige 1 ning 2. lisa, nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. 10. Rahvusvaheliste ühikute kasutamise arvulised piirangud — direktiivi 2003/87/EÜ artikkel 11a, — komisjoni 2. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 389/2013, millega luuakse liidu register vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsustele nr 280/2004/EÜ ja nr 406/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EL) nr 920/2010 ja nr 1193/2011, — komisjoni 8. novembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1123/2013 rahvusvaheliste ühikute kasutusõiguste määramise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ, nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. Rahvusvaheliste ühikute kasutus on 1,5 % tõendatud heitkogustest kuni aastani 2020. See on sätestatud — CO2 määruse artiklis 55d, nagu see kehtib käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. 11. Tonnkilomeetriandmete hankimine võrdlusaasta kohta — Direktiivi 2003/87/EÜ artikkel 3e, nagu see kehtib käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. Ilma et see piiraks allpool esitatud sätte kohaldamist, hangitakse tonnkilomeetriandmed samal ajal ja samal viisil, nagu hangitakse tonnkilomeetriandmed ELi HKSi jaoks. Kuni 2020. aastani ja vastavalt määrusele, mis käsitleb tonnkilomeetriandmete hankimist ja lennuki poolt läbitud vahemaadega seotud seireplaanide ettevalmistamist, ning nagu see kehtib käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval, on Šveitsi lennutegevuse andmete hankimise võrdlusaastaks 2018. See on sätestatud — CO2 seaduse artikli 19a lõigetes 3 ja 4, — määruses, mis käsitleb tonnkilomeetriandmete hankimist ja lennuki poolt läbitud vahemaadega seotud seireplaanide ettevalmistamist, nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. 12. Seire ja aruandlus — Direktiivi 2003/87/EÜ artikkel 14 ja IV lisa, — komisjoni 21. juuni 2012. aasta määrus (EL) nr 601/2012 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ kohase kasvuhoonegaaside heite seire ja aruandluse kohta, — komisjoni 19. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/2066 käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ kohast kasvuhoonegaaside heite seiret ja aruandlust ning millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 601/2012. Seiret ja aruandlust käsitlevad sätted peavad olema sama ranged kui ELi HKSis. See on sätestatud — CO2 seaduse artiklis 20, — CO2 määruse artiklites 50–52 ning 16. ja 17. lisas, nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. — komisjoni 18. juuli 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/1603, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ meetmete osas, mille Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon on võtnud seoses lennunduse heitkoguste seire, aruandluse ja tõendamisega üleilmse turupõhise meetme rakendamise eesmärgil, nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. 13. Tõendamine ja akrediteerimine — Direktiivi 2003/87/EÜ artikkel 15 ja V lisa, — komisjoni 21. juuni 2012. aasta määrus (EL) nr 600/2012, milles käsitletakse kasvuhoonegaaside heite- ja tonnkilomeetriaruannete tõendamist ja tõendajate akrediteerimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ, Tõendamist ja akrediteerimist käsitlevad sätted peavad olema sama ranged kui ELi HKSis. See on sätestatud — CO2 määruse artikli 52 lõigetes 4 ja 5 ning 18. lisas, nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. — komisjoni 19. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/2067, milles käsitletakse andmete tõendamist ja tõendajate akrediteerimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ, nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. 14. Haldamine Kohaldatakse direktiivi 2003/87/EÜ artiklis 18a sätestatud kriteeriume. Sel eesmärgil ja vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 25a käsitatakse Šveitsi haldava liikmesriigina seoses õhusõidukikäitajate haldamise omistamisega Šveitsile ja ELi (EMP) liikmesriikidele. Kooskõlas CO2 määrusega, nagu see kehtib käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval, vastutab Šveits selliste õhusõidukikäitajate haldamise eest, — kellel on kehtiv lennutegevusluba, mis on välja antud Šveitsis, või — kellel on ühendatud HKSi raames suurim hinnanguline omistatud lennunduse heitkoguste hulk Šveitsis. Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 25a kohaselt vastutavad ELi (EMP) liikmesriikide pädevad asutused kõigi nende hallatavate õhusõidukikäitajatega seotud ülesannete eest, sealhulgas ka need ülesanded, mis on seotud Šveitsi HKSiga (nt nii ELi kui ka Šveitsi lennutegevust hõlmavate tõendatud heitearuannete vastuvõtmine, saastekvootide eraldamine, väljaandmine ja ülekandmine, nõuete täitmine ja nende täitmise tagamine). Euroopa Komisjon lepib Šveitsi pädevate asutustega kahepoolselt kokku dokumentide ja teabe üleandmises. Šveitsi pädevad asutused vastutavad kõigi nende hallatavate õhusõidukikäitajatega seotud ülesannete eest, sealhulgas ka need ülesanded, mis on seotud ELi HKSiga (nt nii ELi kui ka Šveitsi lennutegevust hõlmavate tõendatud heitearuannete vastuvõtmine, saastekvootide eraldamine, väljaandmine ja ülekandmine, nõuete täitmine ja nende täitmise tagamine). Šveitsi pädevad asutused lepivad Euroopa Komisjoniga kahepoolselt kokku dokumentide ja teabe üleandmises. Eelkõige tagab Euroopa Komisjon, et Šveitsi hallatavatele õhusõidukikäitajatele kantakse üle tasuta eraldatav kogus ELi saastekvoote. Seoses kahepoolse lepinguga, mis käsitleb Basel-Mulhouse-Freiburgi lennujaamaga seotud lende ja millega ei kaasne ühtegi direktiivi 2003/87/EÜ muudatust, lihtsustab Euroopa Komisjon vastavalt vajadusele selle lepingu rakendamist, tingimusel et see ei põhjusta topeltarvestust. Eelkõige kannavad Šveitsi pädevad asutused ELi (EMP) liikmesriikide hallatavatele õhusõidukikäitajatele üle tasuta eraldatava koguse Šveitsi saastekvoote. See on sätestatud — CO2 seaduse artikli 39 lõikes 1bis, — CO2 määruse artiklis 46d ja 14. lisas, nagu need kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. 15. Tagastamine Kui ELi (EMP) liikmesriikide pädevad asutused hindavad nõuete täitmist õhusõidukikäitajate poolt, võttes aluseks tagastatud saastekvootide koguse, võtavad nad kõigepealt arvesse Šveitsi HKSiga hõlmatud heitkoguseid ja kasutavad tagastatud saastekvootide ülejäänud osa, et võtta arvesse ELi HKSiga hõlmatud heitkoguseid. Kui Šveitsi pädevad asutused hindavad nõuete täitmist õhusõidukikäitajate poolt, võttes aluseks tagastatud saastekvootide koguse, võtavad nad kõigepealt arvesse ELi HKSiga hõlmatud heitkoguseid ja kasutavad tagastatud saastekvootide ülejäänud osa, et võtta arvesse Šveitsi HKSiga hõlmatud heitkoguseid. 16. Õiguslik täitmise tagamine Lepinguosalised jõustavad oma HKSide sätted selliste õhusõidukikäitajate suhtes, kes ei täida kohustusi vastavas HKSis, sõltumata sellest, kas käitajat haldab ELi (EMP) pädev asutus või Šveitsi pädev asutus, kui kohustuste täitmise tagamine käitajat haldava asutuse poolt vajab täiendavaid meetmeid. 17. Õhusõidukikäitajate halduslik jaotamine Euroopa Komisjoni poolt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 18a lõike 3 kohaselt avaldatavas õhusõidukikäitajate nimekirjas näidatakse vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 25a iga õhusõidukikäitajat haldav riik, sealhulgas Šveits. ►M2 Õhusõidukikäitajaid, kelle haldamine omistatakse Šveitsile esimest korda pärast käesoleva lepingu jõustumist, hakkab Šveits haldama pärast omistamisaasta 30. aprilli ja niipea kui ajutine ühendus toimib. ◄ Lepinguosalised teevad koostööd asjaomaste dokumentide ja teabe jagamiseks. Õhusõidukikäitaja haldamise omistamine ei mõjuta asjaomase õhusõidukikäitaja hõlmatust vastava HKSiga (see tähendab, et ELi HKSiga hõlmatud käitajal, keda haldab Šveitsi pädev asutus, on ELi HKSis samasugused kohustused nagu Šveitsi HKSis ja vastupidi). 18. Rakendamiskord Täiendavad üksikasjad, mis on vajalikud töö ja koostöö korraldamiseks lennunduse kontoomanikele mõeldud ühtses kontaktpunktis, töötab välja ja võtab pärast käesoleva lepingu allkirjastamist vastu ühiskomitee vastavalt käesoleva lepingu artiklitele 12, 13 ja 22. Neid üksikasju hakatakse kohaldama samast kuupäevast kui käesolevat lepingut. 19 Eurocontroli abi Seoses käesoleva lepingu lennundust käsitleva osaga lisab Euroopa Komisjon Šveitsi Eurocontrolile ELi HKSi osas antud mandaadile.

C. Olulised kriteeriumid registrite kohta

Kummagi lepinguosalise HKS hõlmab registrit ja tehingulogi, mis peavad vastama turvamehhanismide ja -menetluste ning kontode avamise ja haldamise osas järgmistele olulistele kriteeriumidele.

Olulised kriteeriumid turvamehhanismide ja -menetluste kohta

Registrid ja tehingulogid peavad tagama süsteemis säilitatavate andmete konfidentsiaalsuse, puutumatuse, autentsuse ja kättesaadavuse. Selleks rakendavad lepinguosalised järgmisi turvamehhanisme.







Olulised kriteeriumid Kontodele juurdepääsuks tuleb kasutada kahekordse autentimise mehhanismi kõigi kasutajate puhul. Tehingu allkirjastamise mehhanismi tuleb kasutada nii tehingute algatamise kui ka heakskiitmise korral. Kinnituskood saadetakse kasutajale ribaväliselt. Järgmisi toiminguid peab algatama üks isik ja heaks kiitma teine isik (nn nelja-silma-põhimõte): — kõik haldaja tehtavad toimingud, välja arvatud juhul, kui kehtivad ühenduse tehnilises standardis kindlaks määratud erandid, — kõik ühikute ülekanded, välja arvatud juhul, kui alternatiivne meede tagab sama turvataseme. Kasutusel peab olema teavitussüsteem, mis teavitab kasutajaid nende kontode või nende kontodel olevate saastekvootidega seotud toimingutest. Ülekande algatamise ja selle sooritamise vahe peab olema vähemalt 24 tundi, et igal kasutajal oleks võimalik teave kätte saada ja peatada ülekanne, mille puhul kahtlustatakse, et see on ebaseaduslik. Šveitsi haldaja ja liidu põhihaldaja peavad võtma meetmeid selleks, et teavitada kasutajaid süsteemide turvalisuse (nt arvutid, võrk) ning andmete käitlemise ja internetis navigeerimisega seotud kohustustest. 2020. aasta heitkoguseid saab katta üksnes ajavahemikul 2013–2020 välja antud saastekvootidega.

Olulised kriteeriumid kontode avamise ja haldamise kohta







Olulised kriteeriumid Käitaja konto/käitaja arvelduskonto avamine Käitaja või pädeva asutuse taotlus käitaja konto/käitaja arvelduskonto avamiseks tuleb esitada riiklikule haldajale (Šveitsi puhul föderaalne keskkonnaamet FOEN). Taotlus peab sisaldama piisavalt teavet, et teha kindlaks HKSi kuuluv käitis ja asjaomase käitise tunnuskood. Õhusõidukikäitaja konto/õhusõidukikäitaja arvelduskonto avamine Igal õhusõidukikäitajal, kes on hõlmatud Šveitsi HKSi ja/või ELi HKSiga, peab olema üks õhusõidukikäitaja konto/õhusõidukikäitaja arvelduskonto. Šveitsi pädeva asutuse hallatavatel õhusõidukikäitajatel peab olema konto Šveitsi registris. Õhusõidukikäitaja või õhusõidukikäitaja volitatud esindaja taotlus tuleb esitada riiklikule haldajale (Šveitsi puhul FOEN) 30 tööpäeva jooksul alates õhusõidukikäitaja seirekava heakskiitmisest või käitaja üleminekust ELi (EMP) liikmesriigi haldusalast Šveitsi asutuste haldusalasse. Taotlus peab sisaldama taotleja käitatava, Šveitsi HKSi ja/või ELi HKSiga hõlmatud õhusõiduki kordumatut tunnuskoodi (kordumatuid tunnuskoode). Isikliku konto/isiku arvelduskonto avamine Isikliku konto/isiku arvelduskonto avamise taotlus tuleb esitada riiklikule haldajale (Šveitsi puhul FOEN). Taotlus peab sisaldama piisavalt teavet, et teha kindlaks kontoomanik/taotleja, ja vähemalt järgmist: — kui tegemist on füüsilise isikuga: isikut tõendava dokumendi number ja isiku kontaktandmed; — kui tegemist on juriidilise isikuga: — — äriregistri kande koopia või — juriidilise isiku asutamisdokumendid ja juriidilise isiku registreerimise tõend; — karistusregistri andmed füüsilise isiku kohta või juriidilise isiku korral selle direktorite kohta. Volitatud esindajad/konto esindajad Igal kontol on vähemalt üks volitatud esindaja/konto esindaja, kelle nimetab võimalik kontoomanik. Volitatud esindaja/konto esindaja algatab kontoomaniku nimel tehinguid ja muid protsesse. Volitatud esindaja/konto esindaja nimetamisel tuleb volitatud esindaja/konto esindaja kohta esitada järgmine teave: — nimi ja kontaktandmed, — isikut tõendav dokument, — karistusregistri andmed. Dokumentide kontroll Iga dokumendi koopia, mis esitatakse isikliku konto/isiku arvelduskonto avamiseks või volitatud esindaja/konto esindaja nimetamiseks, peab olema tõestatud koopia. Kui dokument on välja antud mujal kui koopiat nõudvas riigis, tuleb koopia legaliseerida. Tõestamise või asjakohasel juhul legaliseerimise kuupäev ei tohi olla varasem kui kolm kuud enne taotlemise kuupäeva. Konto avamisest, konto ajakohastamisest või volitatud esindaja/konto esindaja nimetamisest keeldumine Riiklik haldaja (Šveitsi puhul FOEN) võib konto avamisest, konto ajakohastamisest või volitatud esindaja/konto esindaja nimetamisest keelduda, kui keeldumine on mõistlik ja põhjendatud. Keeldumise põhjuseks peab olema vähemalt üks järgmistest põhjustest: — esitatud teave ja dokumendid on mittetäielikud, aegunud või muul viisil ebatäpsed või valed; — võimalik esindaja on uurimise all või on eelneva viie aasta jooksul süüdi mõistetud saastekvootide või Kyoto ühikutega seotud pettuses, rahapesus, terrorismi rahastamises või muus raskes kuriteos, milleks võidi kasutada kontot; — siseriiklikus või liidu õiguses sätestatud põhjustel. Kontoteabe korrapärane kontrollimine Kontoomanik peab viivitamata teatama igast muudatusest kontoandmetes ja kasutajaandmetes riiklikule haldajale (Šveitsi puhul FOEN), lisades teabe, mida nõuab riiklik haldaja, kes vastutab andmete õigeaegse ajakohastamise eest. Vähemalt kord kolme aasta jooksul kontrollib riiklik haldaja, kas kontoteave on endiselt täielik, ajakohane, täpne ja õige, ning palub kontoomanikul teatada kõikidest võimalikest muutustest. Kontole juurdepääsu peatamine Kontole juurdepääsu võib peatada, kui registreid käsitlevaid käesoleva lepingu artikli 3 sätteid on rikutud või kui toimub uurimine seoses nimetatud sätete võimaliku rikkumisega. Teabe konfidentsiaalsus ja avalikustamine ELi tehingulogis, Šveitsi tehingulogis, liidu registris, Šveitsi registris ja muudes Kyoto protokolli registrites hoitav teave, sealhulgas teave kõikide kontode hoiuste ja kõikide sooritatud tehingute kohta ning kõigi kontodel hoitavate või tehingust mõjutatud saastekvootide kordumatud tunnuskoodid ja Kyoto ühikute kordumatud seerianumbrid, on konfidentsiaalne. Sellist konfidentsiaalset teavet võib anda asjaomastele avaliku sektori asutustele nende taotluse alusel, kui sellega taotletakse õiguspärast eesmärki ja need taotlused on põhjendatud, vajalikud ja proportsionaalsed pettuse või rahapesu, terrorismi rahastamise või muude raskete kuritegude, turu manipuleerimise või muude liidu, EMP liikmesriigi või Šveitsi õiguse rikkumiste uurimiseks, avastamiseks, menetlemiseks, maksuhalduseks või nõuete täitmise tagamiseks, auditeerimiseks ja finantsjärelevalveks ning ELi HKSi ja Šveitsi HKSi toimimise tagamiseks.

D. Olulised kriteeriumid enampakkumiskeskkondade ja enampakkumiste kohta

Üksused, kes korraldavad saastekvootide enampakkumisi lepinguosaliste HKSides, peavad vastama järgmistele olulistele kriteeriumidele ja korraldama enampakkumisi järgmiste nõuete kohaselt.







Olulised kriteeriumid 1. Enampakkumist korraldav üksus valitakse menetlusega, mis tagab läbipaistvuse, proportsionaalsuse, võrdse kohtlemise, mittediskrimineerimise ja konkurentsi enampakkumisplatvormide vahel vastavalt hankeid käsitlevatele liidu või siseriiklikele õigusaktidele. 2. Enampakkumist korraldav üksus peab olema selleks volitatud ja peab oma toimingute tegemisel võtma vajalikke kaitsemeetmeid; kõnealused kaitsemeetmed hõlmavad muu hulgas meetmeid huvide konfliktist tuleneda võivate kahjulike tagajärgede avastamiseks ja kõrvaldamiseks, turgu mõjutada võivate riskide avastamiseks ja haldamiseks, läbipaistvaid ja diskretsiooni välistavaid eeskirju ning menetlusi õiglaste ja korrektsete enampakkumiste korraldamiseks ning piisavaid rahalisi vahendeid, et hõlbustada nõuetekohast toimimist. 3. Juurdepääs enampakkumisele eeldab kehtivate miinimumnõuete järgimist seoses kliendi suhtes rakendatavate piisavate hoolsusmeetmetega, et osalejad ei kahjustaks enampakkumise kulgu. 4. Enampakkumise kulg peab olema prognoositav, eelkõige müügi ajastuse ja järjestuse ning hinnangulise mahu osas. Enampakkumise peamised elemendid, sealhulgas enampakkumiste ajakava, kuupäevad ja hinnangulised müügimahud, avaldatakse enampakkumist korraldava üksuse veebisaidil vähemalt üks kuu enne enampakkumise algust. Olulistest muudatustest tuleb ette teatada nii kiiresti kui võimalik. 5. Saastekvootide enampakkumise läbiviimisel on eesmärk minimeerida võimalikku mõju kummagi lepinguosalise HKSile. Enampakkumise eest vastutav üksus tagab, et enampakkumishinnad ei erine oluliselt saastekvootide hinnast järelturul enampakkumisperioodi ajal, vastupidine olukord annaks märku puudulikust enampakkumisest. Eelmises lauses osutatud erinevuse kindlaksmääramise metoodikast tuleks teatada turujärelevalve ülesandeid täitvatele pädevatele asutustele. 6. Kogu mittekonfidentsiaalne teave enampakkumise kohta, sealhulgas õigusaktid, suunised ja vormid, avaldatakse avatud ja läbipaistval viisil. Iga toimunud enampakkumise tulemused avaldatakse nii kiiresti kui võimalik koos asjaomase mittekonfidentsiaalse teabega. Enampakkumiste tulemuste aruanded avaldatakse vähemalt kord aastas. 7. Saastekvootide enampakkumiste korraldamisel järgitakse asjakohaseid eeskirju ja menetlusi, et vähendada enampakkumistel konkurentsi kahjustava käitumise, turu kuritarvitamise, rahapesu ja terrorismi rahastamise ohtu. Kõnealused eeskirjad ja menetlused peavad olema võimalikult suures ulatuses vähemalt sama ranged nagu need, mida kohaldatakse lepinguosaliste õiguse alusel finantsturgude suhtes. Eelkõige vastutab enampakkumist korraldav üksus selle eest, et rakendatakse selliseid meetmeid, menetlusi ja protsesse, mis tagavad enampakkumiste usaldusväärsuse. Ta jälgib ka turuosaliste käitumist ja teatab pädevatele ametiasutustele, kui ilmneb konkurentsi kahjustavat käitumist, turu kuritarvitamist, rahapesu või terrorismi rahastamist. 8. Enampakkumist korraldava üksuse ja saastekvootide enampakkumise üle teevad nõuetekohaselt järelevalvet pädevad asutused. Määratud pädevatel asutustel peavad olema vajalik õiguspädevus ja tehniline kord, et kontrollida — enampakkumisplatvormide tegevust ja käitumist; — kliente esindavate kutseliste vahendajate tegevust ja käitumist; — turuosaliste käitumist ja tehinguid, et vältida siseringitehinguid ja turuga manipuleerimist; — turuosaliste tehinguid, et vältida rahapesu ja terrorismi rahastamist. Võimaluste piires peab järelevalve olema vähemalt sama range nagu lepinguosaliste õiguse alusel finantsturgude üle tehtav järelevalve.

Oma saastekvootide enampakkumisel müümiseks peab Šveits püüdma kasutada eraõiguslikku üksust kooskõlas riigihanke-eeskirjadega.

Kuni lepingu sõlmimiseni sellise üksusega ning eeldusel, et enampakkumisel müüdavate saastekvootide arv aastas jääb allapoole kindlaksmääratud piirmäära, võib Šveits jätkata praeguse enampakkumiskorra kasutamist ehk FOENi korraldatavaid enampakkumisi järgmistel tingimustel.

1. Piirmäär on 1 000 000 saastekvooti, sealhulgas lennutegevuse jaoks enampakkumisel müüdavad saastekvoodid.

2. Kohaldatakse olulisi kriteeriume 1–8, välja arvatud kriteeriumid 1 ja 2; kriteeriumi 5 viimast lauset ning kriteeriume 7 ja 8 kohaldatakse FOENi suhtes niivõrd, kui see on võimalik.

Olulist kriteeriumi 3 kohaldatakse koos järgmise nõudega: kõigil EMP üksustel, kellel on lubatud teha pakkumisi liidu enampakkumistel, on luba teha pakkumisi Šveitsi saastekvootide enampakkumistel sellise korra alusel, mis kehtis käesoleva lepingu sõlmimise ajal.

Šveits võib volitada enampakkumisi korraldama EMPs asuvaid üksusi.

II LISA

ÜHENDUSE TEHNILINE STANDARD

ELi HKSi ja Šveitsi HKSi vahelise ühenduse töölerakendamiseks võetakse 2020. aasta maiks või niipea, kui see on võimalik, kasutusele ajutine lahendus. Lepinguosalised teevad koostööd, et asendada ajutine registritevahelise ühenduse lahendus alalisega niipea kui võimalik.

Ühenduse tehniline standard hõlmab järgmist:

— sideühenduse arhitektuur,

— andmeedastuse turvalisus,

— funktsioonide loetelu (tehingud, kooskõlastav võrdlemine …),

— veebiteenuste määratlus,

— andmete logisse salvestamise nõuded

— operatiivne töökorraldus (kõnekeskus, kasutajatugi),

— andmeside käivitamise kava ja testimine,

— turvatestimine.

Ühenduse tehnilises standardis nähakse ette, et haldajad võtavad kõik mõistlikud meetmed, et tagada Šveitsi tehingulogi, ELi tehingulogi ja süsteemidevahelise ühenduse pidev töö 24 tundi ööpäevas ja 7 päeva nädalas minimaalsete katkestustega kummaski tehingulogis ja süsteemidevahelises ühenduses.

▼M2

Ühenduse tehnilises standardis nähakse ette, et side Šveitsi tehingulogi ja ELi tehingulogi vahel toimub veebiteenuste sõnumite turvalise vahetusena, mille aluseks on järgmised või samaväärsed tehnilised lahendused ( 1 ):

— veebiteenused, mis kasutavad lihtsat objektipöörduse protokolli (Simple Object Access Protocol, SOAP);

— riistvarapõhine VPN (virtuaalne privaatvõrk);

— laiendatav märgistuskeel XML;

— digiallkiri ning

— võrguaja protokollid.

▼M1

Ühenduse tehnilises standardis nähakse ette Šveitsi registri, Šveitsi tehingulogi, liidu registri ja ELi tehingulogi täiendavad turvanõuded, mis dokumenteeritakse turbekavas. Eelkõige täpsustatakse ühenduse tehnilises standardis järgmist:

— kui tekib kahtlus, et Šveitsi registri, Šveitsi tehingulogi, liidu registri ja ELi tehingulogi turvalisus on ohus, teavitavad lepinguosalised viivitamata teineteist ning peatavad Šveitsi tehingulogi ja ELi tehingulogi vahelise ühenduse,

— turvarikkumise korral kohustuvad lepinguosalised jagama viivitamata teineteisele teavet. Teadaolevaid tehnilisi üksikasju sisaldav aruanne juhtumi kohta (kuupäev, juhtumi põhjus, mõju, meetmed) edastatakse nii Šveitsi registri haldajale kui ka liidu registri põhihaldajale 24 tunni jooksul pärast turvarikkumist.

Ühenduse tehnilises standardis ette nähtud turvatestimine peab olema lõpetatud enne Šveitsi tehingulogi ja ELi tehingulogi vahelise sideühenduse loomist ja iga kord, kui hakkab tööle Šveitsi tehingulogi või ELi tehingulogi uus versioon või väljalase.

Ühenduse tehnilises standardis tuleb lisaks tootmiskeskkonnale näha ette kaks testimiskeskkonda: arendaja testimiskeskkond ja heakskiitmiskeskkond.

Lepinguosalised peavad Šveitsi registri haldaja ja liidu registri põhihaldaja kaudu esitama tõendid, et viimase 12 kuu jooksul on tehtud nende süsteemide turvalisuse sõltumatu hindamine vastavalt ühenduse tehnilises standardis ette nähtud turvanõuetele. Turvatestimine, eelkõige läbistustestimine tehakse kõikide tarkvara uute suuremate väljalasetega vastavalt ühenduse tehnilises standardis sätestatud turvanõuetele. Läbistustestimist ei tohi teha tarkvaraarendaja ega tema alltöövõtja.

▼B

III LISA

TUNDLIKKUSTASEMED JA KÄITLEMISJUHISED

Lepinguosalised lepivad kokku, et kasutavad järgmisi tundlikkustasemeid käesoleva lepinguga seoses töödeldava ja vahetatava tundliku teabe tähistamiseks:

— piiratud HKS

— tundlik HKS

— kriitiline HKS

Teave märkega „kriitiline HKS“ on tundlikum kui teave märkega „tundlik HKS“, mis on omakorda tundlikum kui teave märkega „piiratud HKS“.

Lepinguosalised töötavad omavahelisel kokkuleppel välja tundliku teabe käitlemisjuhendi kehtiva liidu HKSi teabe salastamise poliitika ning Šveitsi teabekaitsemääruse ja föderaalse andmekaitseseaduse alusel. Käitlemisjuhend esitatakse ühiskomiteele heakskiitmiseks. Pärast heakskiitmist käsitletakse kogu teavet käitlemisjuhendi järgi teabe tundlikkustaseme kohaselt.

Kui lepinguosalised hindavad tundlikkustaset erinevalt, kohaldatakse kõrgemat tundlikkustaset.

Kumbki lepinguosaline lisab järgmistesse käitlemisetappidesse samaväärsed turvalisuse põhinõuded, võttes arvesse HKSi tundlikkustasemeid:

— Dokumendi koostamine — Ressursid — Tundlikkustase

— Säilitamine — Elektrooniline dokument võrgus — Elektrooniline dokument kohalikus keskkonnas — Füüsiline dokument

— Elektrooniline andmeedastus — Telefon ja mobiiltelefon — Faks — E-post — Andmete edastamine

— Füüsiline edastamine — Suuline — Isiklikult üleandmine — Postisüsteem

— Kasutamine — Töötlemine infotehnoloogia rakendustega — Trükkimine — Kopeerimine — Alalisest asukohast eemaldamine

— Teabehaldus — Liigitamise ja vastuvõtjate korrapärane hindamine — Arhiveerimine — Kustutamine ja hävitamine

IV LISA

HKSi TUNDLIKKUSTASEMETE MÄÄRATLEMINE

A.1 - Konfidentsiaalsuse ja puutumatuse hinnang

„Konfidentsiaalsus“ – sellise teabe, infosüsteemi või selle osa (nt algoritmid, programmid või dokumentatsioon) tundlik laad, mis tehakse kättesaadavaks vaid volitatud isikutele, subjektidele ja protsessidele.

„Puutumatus“ – garantii, et infotehnoloogiat ja töödeldud teavet on võimalik muuta vaid teadliku ja õiguspärase tegevusega ning süsteem saavutab oodatud tulemuse täpselt ning täies mahus.

Igasuguse HKSi puudutava tundlikuks peetava teabe puhul tuleb konfidentsiaalsuse puhul võtta arvesse võimalikku mõju ettevõtja tasandil, kui seda teavet on avaldatud, ning puutumatuse puhul tuleb võtta arvesse võimalikku mõju ettevõtja tasandil, kui seda teavet on tahtmatult muudetud või osaliselt või täielikult hävitatud.

Teabe konfidentsiaalsuse taset ja infosüsteemi puutumatuse taset hinnatakse, järgides A.2 osas esitatud kriteeriume. Nimetatud hinnangud võimaldavad hinnata teabe üldist tundlikkustaset, kasutades A.3 osas esitatud tabelit.

A.2 - Konfidentsiaalsuse ja puutumatuse hinnang

A.2.1 - „Madal tase“

Madal tase omistatakse HKSiga seotud sellisele teabele, mille puhul avaldamine volitamata isikutele ja/või puutumatuse rikkumine põhjustab mõõdukat kahju lepinguosalistele või muudele asutustele, mis tõenäoliselt võib

— mõõdukalt mõjutada poliitilisi või diplomaatilisi suhteid;

— põhjustada kohalikul tasandil mainekahju lepinguosalistele või muudele asutustele;

— tekitada piinlikkust üksikisikutele;

— mõjutada töötajate moraali/ tootlikkust;

— põhjustada piiratud rahalist kahju või mõnevõrra soodustada sobimatu kasu saamist või anda eelise üksikisikutele või ettevõtetele;

— mõõdukalt mõjutada lepinguosaliste poliitika väljatöötamist või selle rakendamist;

— mõõdukalt mõjutada lepinguosaliste nõuetekohast haldamist ja toiminguid.

A.2.2 - „Keskmine tase“

Keskmine tase omistatakse HKSiga seotud sellisele teabele, mille puhul avaldamine volitamata isikutele ja/või puutumatuse rikkumine põhjustab kahju lepinguosalistele või muudele asutustele, mis tõenäoliselt võib

— tekitada piinlikkust poliitilistes või diplomaatilistes suhetes;

— põhjustada mainekahju lepinguosalistele või muudele asutustele;

— tekitada raskusi üksikisikutele;

— vähendada töötajate moraali/tootlikkust;

— tekitada lepinguosalistele või muudele asutustele raskusi kolmandate isikutega toimuvatel kaubanduslikel või poliitilistel läbirääkimistel;

— põhjustada rahalist kahju või soodustada sobimatu kasu saamist või anda eelise üksikisikutele või ettevõtetele;

— mõjutada kuritegude uurimist;

— rikkuda teabe konfidentsiaalsust puudutavate juriidiliste või lepinguliste kohustuste täitmist;

— mõjutada lepinguosaliste poliitika väljatöötamist või selle rakendamist;

— mõjutada lepinguosaliste nõuetekohast haldamist ja toiminguid.

A.2.3 - „Kõrge tase“

Kõrge tase omistatakse HKSiga seotud sellisele teabele, mille puhul avaldamine volitamata isikutele ja/või puutumatuse rikkumine põhjustab ülisuurt ja/või ootamatut kahju lepinguosalistele või muudele asutustele, mis tõenäoliselt võib

— kahjustada diplomaatilisi suhteid;

— tekitada suuri raskusi üksikisikutele;

— raskendada lepinguosalistel või muudel osalistel töö tulemuslikkuse või turvalisuse säilitamist;

— põhjustada rahalist kahju või soodustada sobimatu kasu saamist või anda eelise üksikisikutele või ettevõtetele;

— rikkuda nõuetekohast kohustust hoida saladuses kolmandate isikute avaldatud teavet;

— rikkuda õiguspäraseid piiranguid teabe avaldamise kohta;

— takistada kuritegude uurimist või soodustada nende toimepanekut;

— viia lepinguosalised või muud asutused halvemasse olukorda kolmandate isikutega toimuvatel kaubanduslikel või poliitilistel läbirääkimistel;

— takistada lepinguosalistel poliitika väljatöötamist või selle rakendamist;

— kahjustada lepinguosaliste nõuetekohast haldamist ja toiminguid.

A.3 – HKSi tundliku teabe taseme hindamine

Olles hinnanud A.2 osa kohaselt nii konfidentsiaalsust kui ka puutumatust, määratakse teabe üldine tundlikkustase järgmise tabeli alusel:







Konfidentsiaalsuse hinnang Puutumatuse hinnang Madal Keskmine Kõrge Madal Piiratud HKS Tundlik HKS (või piiratud HKS (*1)) Kriitiline HKS Keskmine Tundlik HKS (või piiratud HKS (*1)) Tundlik HKS (või kriitiline HKS (*1)) Kriitiline HKS Kõrge Kriitiline HKS Kriitiline HKS Kriitiline HKS ( *1 ) Võimalikku muutust tuleks hinnata iga üksikjuhtumi puhul eraldi.