5.

TEHNILISED NÕUDED 5.1. Sõitjateruumi esiosa sisustus armatuurlaua tasemest kõrgemal esiistme H-punktist eespool, välja arvatud külguksed 5.1.1. Punktis 2.3 määratletud võrdlusvööndis ei tohi olla ohtlikke ebatasasusi ega teravaid servi, mis võivad suurendada sõitjate raskete vigastuste saamise ohtu. Allpool olevates punktides 5.1.2 kuni 5.1.6 osutatud osad loetakse rahuldavaks, kui need vastavad nimetatud punktide nõuetele. 5.1.2. Võrdlusvööndis asuvad osad, välja arvatud need, mis ei ole armatuurlaua osad ja mis on klaasipindadest kuni 10 cm kaugusel, peavad olema energiat neelavad, nagu see on ette nähtud III lisas. Seda nõuet ei kohaldata ka nende võrdlusvööndis asuvate osade suhtes, mis vastavad mõlemale järgmisele tingimusele: — kui vastavalt III lisa nõuetele tehtava katse käigus puudutab pendel väljaspool võrdlusvööndit asuvaid osasid; ja — kui katsetatavad osad on asetatud puudutatavatest osadest vähem kui 10 cm kaugusele väljaspool võrdlusvööndit, seda vahemaad mõõdetakse võrdlusvööndi pinnal; ühelgi metallist kandeosal ei tohi olla väljaulatuvaid servi. 5.1.3. Armatuurlaua alumist serva, kui see ei vasta punkti 5.1.2 nõuetele, tuleb ümardada vähemalt 19 mm kumerusraadiuseni. 5.1.4. Jäigast materjalist lülitite, tõmbenuppude jne, mis V lisas kirjeldatud meetodi kohaselt mõõdetuna on armatuurlauast 3,2 kuni 9,5 mm kaugusel, läbilõige peab kõige rohkem etteulatuvas punktis mõõdetuna olema vähemalt 2 cm2 ning nendel peavad olema ümardatud servad, mille kumerusraadius on vähemalt 2,5 mm. 5.1.5. Kui need osad ulatuvad armatuurlauast kaugemale kui 9,5 mm, peavad need olema konstrueeritud ja valmistatud nii, et neid saab kuni 50 mm läbimõõduga tõukuri rakendatud 37,8 daN suuruse horisontaalse pikijõuga armatuurlauda sisse lükata, kuni need ei ulatu rohkem välja kui 9,5 mm, või neid peab saama ära võtta; viimasel juhul ei tohi jääda ohtlikke väljaulatuvaid osi, mis on üle 9,5 mm pikad; maksimaalselt väljaulatuva punkti kuni 6,5 mm läbilõike pindala ei tohi olla väiksem kui 6,50 cm2. 5.1.6. Väljaulatuva osa puhul, mis koosneb Shore’i kõvadusega A kuni 50 pehmest materjalist osast, mis on paigaldatud jäigale alusele, kohaldatakse punktide 5.1.4 ja 5.1.5 nõudeid ainult jäiga aluse suhtes. 5.2. Sõitjateruumi esiosa muu sisustus armatuurlaua tasemest allpool ja esiistme H-punktist eespool, välja arvatud külguksed ja pedaalid 5.2.1. Välja arvatud pedaalid ja pedaaliseadmed ning osad, mida ei saa puutuda VI lisas kirjeldatud seadeldisega ja mida kasutatakse selles kirjeldatud korras, peavad punkti 5.2 alla kuuluvad osad vastama eespool olevate punktide 5.1.4 kuni 5.1.6 nõuetele. 5.2.2. Kui käsipiduri kang on paigaldatud armatuurlauale või selle alla, peab see olema asetatud nii, et selle vabastamise korral ei ole võimalik, et sõiduki sõitjad puutuksid sellega kokku laupkokkupõrke korral. Kui see tingimus ei ole täidetud, peab käsipiduri pind vastama punkti 5.3.2.3 nõuetele. 5.2.3. Riiulid ja muud samalaadsed osad tuleb konstrueerida ja valmistada nii, et nende tugedel ei ole mingil juhul väljaulatuvaid servi ja et need vastavad ühele järgmistest tingimustest: 5.2.3.1. sõiduki sisemusepoolse osa pind peab olema vähemalt 25 mm kõrge ning selle servad peavad olema ümardatud vähemalt 3,2 mm kumerusraadiusega. Pind tuleb katta III lisas määratletud energiat neelava materjaliga ja seda katsetatakse selle lisa kohaselt, löök antakse horisontaaltasapinnal pikisuunas. 5.2.3.2. Riiulid ja muud samalaadsed osad peavad tulema lahti, purunema, moonduma oluliselt või tõmbuma sisse, tekitamata riiuli äärtes ohtlikke vorme, kui neile on rakendatud 110 mm läbimõõduga vertikaalteljelise silindriga ettepoole suunatud 37,8 daN suurust horisontaalset pikijõudu. Jõud tuleb suunata riiulite või samalaadsete osade kõige tugevamale punktile. 5.2.4. Kui kõnealused osad sisaldavad osa, mis on tehtud Shore’i kõvadusega A kuni 50 pehmest materjalist ja on paigaldatud jäigale alusele, kohaldatakse eespool olevaid nõudeid, välja arvatud III lisa energia neelamisega seotud nõuded. 5.3. ►M1 Sõitjateruumi muu sisustus kõige tagumistele istmetele asetatud mannekeeni torso võrdlusjoont läbivast püsttasapinnast eespool ◄ 5.3.1. Reguleerimisala ►M1 Allpool oleva punkti 5.3.2 nõudeid kohaldatakse juhtimispidemete, -hoobade ja -nuppude ning mis tahes väljaulatuvate osade suhtes, mida ei ole nimetatud punktides 5.1 ja 5.2 (vt ka punkti 5.3.2.2). ◄ 5.3.2. Nõuded ►M1 Kui punktis 5.3.1 osutatud osad on paigutatud nii, et sõidukis sõitjad võivad nendega kokku puutuda, peavad need vastama punktide 5.3.2.1–5.3.4 nõuetele. Kui neid saab puutuda 165 mm läbimõõduga kera ja kui need on esiistmete madalaimast H-punktist (vt IV lisa) kõrgemal ning kõige tagumisel istmel oleva mannekeeni torso võrdlusjoone püsttasapinnast eespool ning punktides 2.3.1 ja 2.3.2 määratletud aladest väljaspool, loetakse need nõuded täidetuks, kui: ◄ 5.3.2.1. nende pind lõpeb ümarate servadega, mille kumerusraadius on vähemalt 3,2 mm. 5.3.2.2. Juhtimishoovad ja nupud on konstrueeritud ja valmistatud nii, et ettepoole suunatud 37,8 daN suuruse horisontaalse pikijõu mõjul väheneb kõige ebasoodsamas asendis väljaulatuv osa kuni 25 mm kõrguseks armatuurlaua pinnast või nimetatud osad tulevad lahti või väänduvad; viimati mainitud kahel juhul ei tohi jääda ohtlikke väljaulatuvaid osi. Siiski võivad klaasitõstukid ulatuda paneeli pinnast 35 mm välja. 5.3.2.3. Välja arvatud siis, kui vabastatud asendis käsipidur ja mis tahes edasikäigu asendis käigukang asuvad punktides 2.3.1 ja 2.3.2 määratletud alades ning esiistmete H-punkti läbivast horisontaaltasapinnast allpool olevates alades, peab nende pindala olema vähemalt 6,5 cm2, mõõdetuna horisontaaltasapinnal tavalises läbilõikepunktis enim väljaulatuvast osast pikisuunas 6,5 mm kaugusel, ning kumerusraadius vähemalt 3,2 mm. 5.3.3. ►M1 Punkti 5.3.2.3 nõudeid ei kohaldata põrandale kinnitatud käsipiduri suhtes; kui selle piduri vabastatud asendis on mõni osa kõrgemal horisontaaltasapinnast, mis läbib esiistmete madalaimat H-punkti (vt IV lisa), peab piduri ristlõikepindala olema vähemalt 6,5 cm2, mõõdetuna kuni 6,5 mm kaugusel kõrgeimale ulatuvast osast (vertikaalsuunas mõõdetuna). Kumerusraadius peab olema vähemalt 3,2 mm. ◄ 5.3.4 Muude eelnevates punktides käsitlemata sõiduki varustusosade suhtes, nagu istmeroopad, istme horisontaal- või vertikaalosa reguleerimisseadmed, turvavööde sissetõmbamisseadmed jne, ei kohaldata ühtki neist sätetest, kui seadmed asuvad allpool iga istme H-punkti läbivast horisontaaltasapinnast, isegi kui sõitja võib nende osadega kokku puutuda. ▼M1 5.3.4.1. Katusele paigaldatud osad, mis ei ole katusekonstruktsiooni osad, nt käepidemed, laternad, päikesesirmid jms, peavad olema kumerusraadiusega vähemalt 3,2 mm, kusjuures väljaulatuvate osade laius ei tohi olla väiksem kui nende ulatus allapoole; või peavad need osad läbima energia neelamise katse vastavalt III lisa nõuetele. ▼B 5.3.5. Kui kõnealused osad sisaldavad osa, mis on tehtud Shore’i kõvadusega A kuni 50 pehmest materjalist ja on paigaldatud jäigale alusele, kohaldatakse eespool olevaid nõudeid ainult jäiga aluse suhtes. 5.4. Katus 5.4.1. Reguleerimisala 5.4.1.1. Punkti 5.4.2 nõudeid kohaldatakse katuse siseseina suhtes. 5.4.1.2. Kuid neid ei kohaldata katuse selliste osade suhtes, mida ei saa 165 mm läbimõõduga kera puutuda. 5.4.2. Nõuded 5.4.2.1. ►M1 Katuse siseseina sellel osal, mis asub sõitjate kohal või neist eespool, ei tohi olla ohtlikke ebatasasusi ega teravaid servi, mis on suunatud tahapoole või allapoole. Väljaulatuvate osade laius ei tohi olla väiksem kui nende ulatus allapoole ning servade kumerusraadius peab olema vähemalt 5 mm. Eelkõige ei tohi jäigad katusepulgad või -ribid, välja arvatud klaaspindade ja ukseraamide ülaserv, ulatuda allapoole rohkem kui 19 mm. ◄ 5.4.2.2. ►M1 Kui katusepulgad või -ribid ei vasta punkti 5.4.2.1 nõuetele, peavad need läbima energia neelamise katse vastavalt III lisa nõuetele. ◄ ▼M1 5.4.2.3. Metallridvad, mis pingutavad laekatendit ja päikesesirmide raame, ei tohi olla läbimõõduga üle 5 mm või peavad energiat neelama, nagu on ette nähtud III lisas. Päikesesirmide raamide mittejäigad kinnitusosad peavad vastama punkti 5.3.4.1 nõuetele. ▼B 5.5. ►M1 Faetonid ◄ 5.5.1. Nõuded 5.5.1.1. ►M1 Faetonite suhtes, mille katus on suletud asendis, kohaldatakse allpool esitatud nõudeid ning punkti 5.4 nõudeid. ◄ 5.5.1.2. Lisaks peavad avamis- ja juhtimisseadised: olema konstrueeritud ja valmistatud nii, et tahtmatu toimimine oleks võimalikult välistatud; 5.5.1.2.2. ►M1 nende pinnad on ümarate servadega, mille kumerusraadius on vähemalt 5 mm; ◄ 5.5.1.2.3. asuma puhkeasendis sellistes alades, mida ei saa 165 mm läbimõõduga kera puutuda. Kui seda tingimust ei saa täita, peavad avamis- ja juhtimisseadised puhkeasendis olema kas sisse tõmmatud või need peavad olema konstrueeritud ja valmistatud nii, et 37,8 daN suuruse jõu mõjul, mida on rakendatud III lisas määratletud löögi suunas peatoe trajektoori puutujana, peab V lisas kirjeldatud väljaulatuv osa vähenema kuni 25 mm kõrguseni pinnast allapoole, mille külge seadised on kinnitatud, või need seadised peavad tulema lahti; viimati mainitud juhul ei tohi jääda ohtlikke väljaulatuvaid osi. ▼M2 5.5.2. Elektriajamiga katusepaneelisüsteemid 5.5.2.1. Lisaks sellele peavad elektriajamiga katusepaneelisüsteemid ja nende juhtimisseadised vastama punkti 5.8 nõuetele. ▼B 5.6. ►M1 Kabrioletid ◄ 5.6.1. ►M1 Kabriolettide puhul peavad üksnes turvakaare ülemise osa alumine pool ja tuuleklaasi raami ülemine osa kõikides selle tavapärastes kasutusasendites vastama punkti 5.4 nõuetele. Pehmekatuse toetamiseks kasutatavate kokkulükatavate varraste või ühenduste süsteemil, mis paikneb sõitjate kohal või neist eespool, ei tohi olla ohtlikke ebatasasusi ega teravaid servi, mis on suunatud tahapoole või allapoole. ◄ ▼M1 ————— ▼B 5.7. ►M1 Sõidukisse kinnitatud istmete tagumised osad ◄ 5.7.1. Nõuded 5.7.1.1. Istmete tagumiste osade pindadel ei tohi olla ohtlikke ebatasasusi ega teravaid servi, mis võiksid suurendada sõitjate vigastuste saamise ohtu või suurendada nende raskust. 5.7.1.2. Välja arvatud punktides 5.7.1.2.1, 5.7.1.2.2 ja 5.7.1.2.3 sätestatud juhud, peab see esiistme tagumise külje osa, mis asub peaga kokkupõrke tsoonis, olema energiat neelav, nagu see on ette nähtud III lisas. Peaga kokkupõrke tsooni kindlaksmääramiseks peavad esiistmed, kui need on reguleeritavad, olema kõige tagumises juhtimisasendis ning nende leenid olema võimalikul lähedal 25° nurgale, kui tootja ei ole määranud teisiti. 5.7.1.2.1. Eraldi olevate esiistmete puhul ulatub taga istuvate sõitjate peaga kokkupõrke tsoon istme keskjoonest mõlemal pool 10 cm kaugusele seljatoe tagumise osa ülemises pooles. 5.7.1.2.1. bis ( 5 ) Peatugedega varustatud istmete puhul viiakse kõik katsetused läbi peatoe madalaimas asendis ja punktis, mis asub peatoe keset läbival vertikaaljoonel. 5.7.1.2.1. ter (5) Istme puhul, mis on konstrueeritud nii, et seda saab paigaldada erinevatele sõidukitüüpidele, määratakse kokkupõrketsoon sõidukis, kus kõige tagumine juhtimisasend on kõigist kõnealustest tüüpidest kõige ebasoodsam; saadud kokkupõrketsooni loetakse teiste tüüpide puhul kohaseks. 5.7.1.2.2. Esimeste pinkistmete puhul ulatub vertikaalsel pikitasapinnal kokkupõrketsoon ettenähtud välimiste istekohtade keskjoonest 10 cm väljapoole. Tootja määrab pinkistme iga välimise istekoha keskjoone. 5.7.1.2.3. ►M1 Peaga kokkupõrke tsoonis, mis jääb punktides 5.7.1.2.1–5.7.1.2.2 (k.a) ettenähtud piiridest välja, peab peaga otsese kokkupuute vältimiseks olema istme raam polsterdatud ja nendes tsoonides peab sellel olema vähemalt 5 mm kumerusraadius. Või peavad nimetatud osad vastama III lisas sätestatud energia neelamise nõuetele. ◄ 5.7.2. ►M1 Neid nõudeid ei kohaldata kõige tagumiste istmete, küljega või seljaga sõidu suunas olevate istmete, vastastikku leenidega istmete ega klappistmete suhtes. Kui istmete kokkupõrketsoonid, peatoed ja nende alused sisaldavad osi, mille kattematerjali Shore’i kõvadus A on alla 50, kohaldatakse eespool esitatud nõudeid, v.a III lisas kirjeldatud energia neelamist käsitlevad nõuded, ainult jäikade osade suhtes. ◄ ▼M2 5.8. Elektriajamiga aknad, katusepaneeli- ja vaheseinasüsteemid 5.8.1. Allpool olevaid nõudeid kohaldatakse elektriajamiga akende/katusepaneelisüsteemide/vaheseinasüsteemide suhtes, et vähendada nende tahtmatu või väära käsitsemise tagajärjel tekkivate vigastuste ohtu. 5.8.2. Harilikud toimimistingimused Välja arvatud punktis 5.8.3 sätestatud juhud, võib elektriajamiga aknaid/katusepaneelisüsteeme/vaheseinasüsteeme sulgeda siis, kui üks või mitu järgnevat tingimust on täidetud: 5.8.2.1. kui süütevõti on süütelukus mis tahes kasutusasendis; 5.8.2.2. lihaste jõul, ilma sõiduki toiteallika abita; 5.8.2.3. väljaspool sõidukit oleva lukustussüsteemi pideva rakendamisega; 5.8.2.4. ajavahemiku jooksul süüte väljalülitamisest ja võtme eemaldamisest kuni hetkeni, mil kumbki esiuks ei ole sõitjate väljumiseks piisavalt avatud; 5.8.2.5. kui elektriajamiga aken, katusepaneel või vahesein hakkab sulguma siis, kui ava on kuni 4 mm; 5.8.2.6. kui ülemise raamita ukse elektriajamiga aken sulgub automaatselt asjaomase ukse sulgumisel. Sel juhul ei tohi punktis 2.13 määratletud suurim ava ületada 12 mm. 5.8.2.7. Kaugsulgemine on lubatud kaugjuhtimispuldi pideva rakendamise teel, kui üks järgmistest tingimustest on täidetud: 5.8.2.7.1. kaugjuhtimispuldiga ei saa elektriajamiga akent/katusepaneeli/vaheseina sulgeda sõidukist kaugemal kui 11 m; 5.8.2.7.2. kaugjuhtimispuldiga ei saa elektriajamiga akent/katusepaneeli/vaheseina sulgeda siis, kui: — juhtimispuldi ja sõiduki vahel on läbipaistmatu pind — ja — vahemaa kaugjuhtimispuldi ja sõiduki vahel on suurem kui 6 meetrit. 5.8.2.8. Ühe puudutusega sulgemine on lubatud ainult juhiukse elektriajamiga akna ja katusepaneeli puhul ning ainult siis, kui süütevõti on mootori töötamisasendis. 5.8.3. Automaatse taasavamise nõuded 5.8.3.1. Punkti 5.8.2 ühtki nõuet ei kohaldata siis, kui elektriajamiga aknal/katusepaneelisüsteemil/vaheseinasüsteemil on automaatne taasavamisseade. 5.8.3.1.1. See seade avab taas akna/katusepaneeli/vaheseina enne seda, kui see jõuab 200 kuni 4 mm ava juures elektriajamiga akna/vaheseina ülemise serva kohal või nihutatava katusepaneeli juhtserva ning kallutatava katusepaneeli tagaserva ees 100 N ületava survejõuni. 5.8.3.1.2. Pärast sellist automaatset taasavamist avaneb aken või katusepaneel või vahesein ühte järgmistest asenditest: 5.8.3.1.2.1. asend, mis võimaldab panna pooljäiga silindrikujulise 200 mm läbimõõduga pulga läbi ava samas puutepunktis (samades puutepunktides), mida kasutati taasavamise kindlaksmääramiseks punktis 5.8.3.1.1; 5.8.3.1.2.2. asend, mis vastab vähemalt esialgsele asendile enne sulgemise käivitamist; 5.8.3.1.2.3. asend, mis on vähemalt 50 mm rohkem avatud kui esialgne asend enne sulgemise käivitamist; 5.8.3.1.2.4. katusepaneeli kallutusliikumise korral maksimaalne avanemisnurk. 5.8.3.1.3. Taasavamisseadmega elektriajamiga akende/katusepaneelisüsteemide/vaheseinasüsteemide kontrollimiseks pannakse sõiduki seestpoolt või vaheseina puhul sõitjateruumi tagumisest osast läbi ava mõõtevahend/katsepulk nii, et pulga silindrikujuline pind puutuks kokku sõiduki mis tahes osaga, mis moodustab akna/katusepaneeliava/vaheseinaga piiri. Mõõtevahendi jõu/läbipaine suhe ei tohi ületada 10 N/mm. Katsepulkade asukoht (tavaliselt asuvad akna/katusepaneeli/vaheseinaga risti) on näidatud 3. liite joonisel 1. 5.8.4. Lüliti asukoht ja toimimine 5.8.4.1. Elektriajamiga akende/katusepaneelide/vaheseinte lülitid asuvad sellistes kohtades ja neid kasutatakse nii, et tahtmatu sulgemise oht oleks minimaalne. Sulgemiseks peavad lülitid olema pidevalt rakendatud, välja arvatud punktides 5.8.2.6, 5.8.2.8 ja 5.8.3 sätestatud juhud. 5.8.4.2. Kõiki tagaakende-, katusepaneeli- ja vaheseinalüliteid, mis on mõeldud kasutamiseks sõiduki tagumises osas olevate sõitjate poolt, peab saama välja lülitada juhi juhitava lülitiga, mis asub esiistmete R-punkte läbivast vertikaalsest risttasapinnast eespool. Juhi juhitavat lülitit ei nõuta siis, kui tagaaknal, katusepaneelil või vaheseinal on automaatne taasavamisseade. Kuid kui juhi kontrollitav lüliti on olemas, ei tohi sellega olla võimalik tühistada automaatset taasavamisseadet. Juhi juhitav lüliti peab asuma sellises kohas, et tahtmatu kasutamise oht oleks minimaalne. See tähistatakse 4. liites näidatud sümboliga. 5.8.5. Kaitseseadised Kõiki kaitseseadiseid, mida kasutatakse ülekoormuse või seiskumise puhul toiteallika kahjustumise vältimiseks, peab saama automaatselt ennistada, kui rakendatakse akent/katusepaneeli/vaheseina juhtivat lülitit. 5.8.6. Kasutusjuhend 5.8.6.1. Sõiduki omaniku kasutusjuhendis peavad olema selged juhised elektriajamiga akna/katusepaneeli/vaheseina kohta, sealhulgas 5.8.6.1.1. selgitus võimalike tagajärgede kohta (kinnikiilumine), 5.8.6.1.2. juhi juhitava lüliti kasutamine, 5.8.6.1.3. “HOIATUS”, milles näidatakse ära ohud, mis eelkõige ohustavad lapsi elektriajamiga akende/katusepaneelisüsteemide/vaheseinasüsteemide väära kasutamise/rakendamise korral. Selles teabes tuleks ära näidata juhi vastutus, sealhulgas juhised teistele sõitjatele ja soovitus lahkuda autost alles siis, kui võti on süütelukust eemaldatud, 5.8.6.1.4. “HOIATUS”, milles näidatakse ära, et eriti hoolikas tuleb olla kaugsulgemissüsteemide kasutamisel (vt punkt 5.8.2.7), näiteks rakendada seda ainult siis, kui kasutajal on sõidukile selge vaade ja ta on kindel, et keegi jää elektriajamiga akna-/katusepaneeli-/vaheseinaseadmete vahele. ▼M1 ►M2 5.9. ◄ Muu sisustus, täpsustamata ▼B ►M2 5.9.1. ◄ Lõike 5 nõudeid kohaldatakse eelnevates lõigetes käsitlemata sisustuse suhtes, mis punktide 5.1 kuni 5.7 erinevate nõuete tähenduses ja vastavalt oma asukohale sõidukis võivad sõitjatega kokku puutuda. Kui need osad on tehtud pehmest materjalist Shore’i kõvadusega A kuni 50 ja paigaldatud jäigale alusele (jäikadele alustele), kohaldatakse eespool olevaid nõudeid ainult jäiga aluse (jäikade aluste) suhtes.