1995R2868 — ET — 23.03.2016 — 005.002

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:





Parandatud:







Käesolev konsolideeritud versioon sisaldab viiteid Euroopa arveldusühikule ja/või eküüle, mida alates 1. jaanuarist 1999 peaks käsitlema viitena eurole – nõukogu määrus (EMÜ) nr 3308/80 (EÜT L 345, 20.12.1980, lk 1) ja nõukogu määrus (EMÜ) nr 1103/97 (EÜT L 162, 19.6.1997, lk 1).









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2868/95,

13. detsember 1995,

millega rakendatakse nõukogu määrus (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta







Artikkel 1

Määruse rakendamise eeskirjad on järgmised.

I JAOTIS

TAOTLUSE MENETLUS

Eeskiri 1

Taotluse sisu

1. Ühenduse kaubamärgi taotluses peab olema:

a) taotlus märgi registreerimiseks ühenduse kaubamärgina;

▼M2

b) taotleja nimi, aadress ja kodakondsus ning selle riigi nimi, kus on taotleja elu- või asukoht või ettevõte. Füüsiliste isikute puhul märgitakse isiku perekonnanimi ja eesnimi (eesnimed). Juriidiliste isikute ja määruse artikli 3 reguleerimisalasse kuuluvate organite puhul märgitakse nende ametlik nimi koos ettevõtte õigusliku vormiga, mida võib tavapärasel viisil lühendada. Esitada võib telefoninumbrid, faksinumbrid, elektronposti aadressi ja muude taotlejale sobivate sidevahendite andmed. Põhimõtteliselt esitatakse iga taotleja puhul üks aadress. Kui on märgitud mitu aadressi, võetakse arvesse üksnes esimest, välja arvatud juhul, kui taotleja määrab ühe aadressidest kättetoimetamisaadressiks;

▼B

c) eeskirja 2 kohane loetelu kaupadest ja teenustest, mille jaoks kaubamärki tahetakse registreerida ►M2 või viide ühenduse eelmise kaubamärgitaotluse kaupade ja teenuste loetelule ◄ ;

d) eeskirja 3 kohane kaubamärgi kujutis;

e) kui taotleja on määranud endale esindaja, siis esindaja nimi ja tema tegevuskoha aadress punkti b kohaselt; kui esindajal on mitu tegevuskoha aadressi või mitu erinevate tegevuskohtadega esindajat, märgitakse taotluses, millist aadressi kasutatakse kättetoimetamisaadressina; kui sellist märkust ei tehta, võetakse kättetoimetamisaadressina arvesse ainult esimesena nimetatud aadressi;

f) kui määruse artikli 30 kohaselt esitatakse nõue varasema taotluse prioriteetsuse kohta, sellekohane teatis, millesse märgitakse varasema taotluse esitamise kuupäev ja riik, milles või mille jaoks taotlus on esitatud;

g) kui määruse artikli 33 kohaselt nõutakse näituseprioriteeti, sellekohane teatis, millesse märgitakse näituse nimi ja kaupade või teenuste esmaesitluse kuupäev;

h) kui määruse artikli 34 kohaselt esitatakse nõue ühe või mitme liikmesriigis registreeritud varasema kaubamärgi, sealhulgas Beneluxi maades registreeritud kaubamärgi või liikmesriigis kehtivate rahvusvaheliste lepete alusel registreeritud kaubamärgi (edaspidi “määruse artiklis 34 osutatud varem registreeritud kaubamärk”) vanemuse kohta, sellekohane teatis, millesse märgitakse liikmesriik, milles või mille jaoks varasem kaubamärk on registreeritud, asjaomase registreeringu jõustumise kuupäev, asjaomase registreeringu number ning kaubad ja teenused, mille jaoks kaubamärk on registreeritud;

i) vajaduse korral teatis selle kohta, et taotlus on esitatud ühenduse kollektiivkaubamärgi registreerimiseks määruse artikli 64 kohaselt;

j) täpsustus selle kohta, millises keeles on taotlus esitatud ja milline on teine keel määruse artikli 115 lõike 3 kohaselt;

▼M2

k) taotleja või tema esindaja allkiri eeskirja 79 kohaselt;

▼M2

l) vajaduse korral määruse artikli 39 lõikes 2 nimetatud otsinguaruande taotlus.

▼B

2. Ühenduse kollektiivkaubamärgi taotlusele võib lisada eeskirjad, mis reguleerivad kaubamärgi kasutamist.

▼M4 —————

▼B

4. Kui taotlejaid on mitu, võib taotluses määrata ühe taotleja või esindaja ühiseks esindajaks.

▼M4 —————

▼B

Eeskiri 3

Märgi kujutis

1. Kui taotleja ei soovi kasutada konkreetset graafilist kujundit või värvi, reprodutseeritakse märk tavalises kirjas, näiteks tähti, numbreid või kujundeid taotlusele trükkides. Kasutada võib suur- ja väiketähti ning seda viisi järgitakse nii märgi avaldamisel kui ka ametis registreerimisel.

▼M2

2. Lõikes 1 nimetamata juhtudel ning taotluse elektroonilise esitamise korral reprodutseeritakse märk taotluse tekstile lisatud eraldi lehel. Leht, millele märk reprodutseeritakse, ei ole suurem kui DIN A4 formaadis (29,7 cm kõrge, 21 cm lai) ning reproduktsiooni jaoks kasutatav ala (trükiala) ei ole suurem kui 26,2 cm × 17 cm. Lehe vasakusse serva jäetakse vähemalt 2,5 cm laiune veeris. Vajaduse korral lisatakse reproduktsioonile märgi õige asendi tähistamiseks sõnad “ülemine serv”. Märgi reproduktsiooni kvaliteet peab olema selline, et seda oleks võimalik Ühenduse Kaubamärgibülletäänis avaldamiseks vähendada või suurendada kuni 8 cm laiuseni ja 16 cm kõrguseni.

▼B

3. Juhtudel, mille suhtes kohaldatakse lõiget 2, sisaldab taotlus sellekohast märget. Taotlus võib sisaldada märgi kirjeldust.

4. Kui taotletakse kolmemõõtmelise märgi registreerimist, sisaldab taotlus sellekohast märget. Kujutis koosneb märgi fotost või graafilisest kujutisest. Kujutis võib sisaldada kuni kuus märgi eri vaadet.

▼M2

5. Kui taotletakse värvilise märgi registreerimist, siis sisaldab märgi lõike 2 kohane reproduktsioon märgi värvilist reproduktsiooni. Tuleb nimetada ka märgi värvid ja võib lisada viite üldtunnustatud värvikoodile.

6. Kui taotletakse helimärgi registreerimist, siis sisaldab kaubamärgi reproduktsioon heli graafilist esitust, eelkõige noote. Kui taotlus on esitatud elektrooniliste vahendite abil, võib sellele lisatud olla heli sisaldav elektrooniline toimik. Elektroonilise toimiku formaadi ja maksimaalse suuruse määrab ameti juhataja.

▼M4 —————

▼B

Eeskiri 6

Prioriteedinõude esitamine

1. Kui taotluses nõutakse ühe või mitme varasema taotluse prioriteeti määruse artikli 30 kohaselt, näitab taotleja varasema taotluse numbri ning esitab varasema taotluse ärakirja kolme kuu jooksul pärast taotluse esitamist. Varasema taotluse vastu võtnud asutus peab kinnitama, et ärakiri on varasema taotluse täpne ärakiri ja lisama sellele tõendi varasema taotluse esitamise kuupäeva kohta. ►M2 Kui varasem taotlus on ühenduse kaubamärgitaotlus, lisab amet ühenduse kaubamärgitaotluse toimikule ex officio varasema taotluse koopia. ◄

2. Kui taotleja soovib pärast taotluse esitamist nõuda prioriteeti määruse artikli 30 kohaselt ühe või mitme varasema taotluse põhjal, tuleb kahe kuu jooksul pärast taotluse esitamist esitada prioriteedinõue, milles on märgitud varasema taotluse esitamise kuupäev ja riik, kus või mille suhtes varasem taotlus on esitatud. Lõike 1 kohaselt nõutavad andmed ja tõendid esitatakse ametile kolme kuu jooksul pärast prioriteedinõude vastuvõtmist.

3. Kui varasem taotlus oli esitatud keeles, mis ei ole üks ameti töökeeltest, palub amet taotlejal esitada ameti määratava ja vähemalt kolmekuulise tähtaja jooksul varasema taotluse tõlke ühte ameti töökeeltest.

4. Ameti juhataja võib otsustada, et taotleja võib esitada vähem tõendeid kui on nõutud lõikes 1, kui nõutav teave on ametile kättesaadav muudest allikatest.

Eeskiri 7

Näituseprioriteet

1. Kui taotluses nõutakse määruse artikli 33 kohast näituseprioriteeti, esitab taotleja kolme kuu jooksul pärast esitamiskuupäeva näitusel tööstusomandi kaitse eest vastutanud asutuse väljastatud tõendi. Selles tõendis kinnitatakse, et märki kasutati tegelikult kaupade ja teenuste jaoks, ning märgitakse ära näituse avamise kuupäev ja kui avalik esmakasutamine ei lange kokku näituse avamise kuupäevaga, ka avaliku esmakasutamise kuupäev. Tõendile tuleb lisada eespool nimetatud asutuse poolt nõuetekohaselt kinnitatud selgitus märgi tegeliku kasutamise kohta.

2. Kui taotleja soovib nõuda näituseprioriteeti pärast taotluse esitamist, tuleb kahe kuu jooksul pärast taotluse esitamise kuupäeva esitada prioriteedinõue, milles on märgitud näituse nimi ning kaupade ja teenuste esmakordse väljapaneku kuupäev. Lõike 1 kohaselt nõutavad andmed ja tõendid esitatakse ametile kolme kuu jooksul pärast prioriteedinõude vastuvõtmist.

Eeskiri 8

Siseriikliku kaubamärgi vanemuse nõue

1. Kui taotluses esitatakse määruse artikli 34 kohaselt nõue ühe või mitme varem registreeritud kaubamärgi vanemuse kohta, esitab taotleja kolme kuu jooksul pärast esitamiskuupäeva asjaomase registreeringu ärakirja. Pädev asutus peab kinnitama, et ärakiri on asjaomase registreeringu täpne ärakiri.

▼M2

2. Kui taotleja soovib määruse artikli 34 kohaselt esitada nõude ühe või mitme varem registreeritud kaubamärgi vanemuse kohta pärast taotluse esitamist, tuleb kahe kuu jooksul pärast taotluse esitamist esitada vanemusnõue, milles on märgitud liikmesriik või liikmesriigid, kus või mille jaoks märk on registreeritud, asjaomase registreerimise number ja jõustumiskuupäev ning kaubad ja teenused, mille jaoks märk on registreeritud. Lõike 1 kohaselt nõutavad tõendid esitatakse ametile kolme kuu jooksul pärast vanemusnõude vastuvõtmist.

▼B

3. Amet teavitab Beneluxi kaubamärgiametit või asjaomase liikmesriigi tööstusomandi õiguskaitse keskametit tulemuslikust vanemusnõudest.

4. Ameti juhataja võib otsustada, et taotleja võib esitada vähem tõendeid kui on nõutud lõikes 1, kui nõutav teave on ametile kättesaadav muudest allikatest.

Eeskiri 9

Esitamiskuupäeva nõuete ja vorminõuete kontrollimine

1. Kui taotlus ei vasta esitamiskuupäeva määramise nõuetele, sest:

a) taotlus ei sisalda: i) taotlust märgi registreerimiseks ühenduse kaubamärgina; ii) andmeid taotleja identifitseerimiseks; iii) loetelu kaupadest ja teenustest, mille jaoks kaubamärk tahetakse registreerida; iv) kaubamärgi reproduktsiooni, või

b) taotluse esitamise põhilõiv ei ole tasutud ühe kuu jooksul pärast taotluse esitamist ametile või kui taotlus esitati liikmesriigi tööstusomandi õiguskaitse keskametile või Beneluxi kaubamärgiametile, ühele neist ametitest,

teatab amet taotlejale, et nimetatud puuduste tõttu ei saa taotlusele määrata esitamiskuupäeva.

2. Kui lõikes 1 osutatud puudused kõrvaldatakse kahe kuu jooksul pärast teate kättesaamist, määratakse esitamiskuupäev kõigi puuduste kõrvaldamise kuupäeva põhjal. Juhul kui puudusi ei ole ettenähtud tähtpäevaks kõrvaldatud, ei käsitata taotlust ühenduse kaubamärgi taotlusena. Makstud lõivud tagastatakse.

3. Kui esitamiskuupäev on määratud, kuid kontrollimise käigus ilmneb, et:

a) ►M4 eeskirjades 1 ja 3 ja määruse artiklis 28 ◄ sätestatud nõuded või muud määruses või käesolevates eeskirjades taotluste kohta kehtestatud vorminõuded ei ole täidetud;

b) ametile ei ole täies mahus laekunud kõik klassilõivud, mis tuleb tasuda vastavalt ►M4 määruse artikli 26 lõikele 2 ◄ , mida tõlgendatakse koostoimes komisjoni määrusega (EÜ) nr 2869/95 ( 3 ) (edaspidi lõive käsitlev määrus);

c) kui eeskirjade 6 ja 7 kohaselt prioriteeti nõudes kas taotluses või kaks kuud pärast taotluse esitamise kuupäeva ei ole nimetatud eeskirjade muud nõuded täidetud või

d) kui eeskirja 8 kohaselt vanemust nõudes kas taotluses või kaks kuud pärast taotluse esitamise kuupäeva ei ole eeskirja 8 muud nõuded täidetud,

teeb amet taotlejale ettepaneku täheldatud puudused kõrvaldada tähtaja jooksul, mille amet võib kindlaks määrata.

4. Kui lõike 3 punktis a nimetatud puudusi ei kõrvaldata enne tähtaja lõppu, lükkab amet taotluse tagasi.

5. Kui maksmata klassilõive ei tasuta enne tähtaja lõppu, loetakse taotlus tagasivõetuks, kui ei ole selge, millise klassi või milliste klasside katmiseks on makstud summa mõeldud. Kui puuduvad muud kriteeriumid, et otsustada, milliste klasside katmiseks on summa mõeldud, arvestab amet klasse klassifikatsiooni järjekorras. Taotlus loetakse tagasivõetuks nende klasside osas, mille eest klassilõivu ei ole tasutud või mille eest need ei ole tasutud täies ulatuses.

6. Kui lõikes 3 nimetatud puudused on seotud prioriteedinõudega, kaob selle taotluse suhtes prioriteediõigus.

7. Kui lõikes 3 nimetatud puudused on seotud vanemusnõudega, kaob selle taotluse suhtes vanemusõigus.

8. Kui lõikes 3 nimetatud puudused on seotud ainult osa kaupade ja teenustega, siis lükkab amet taotluse tagasi või kaob prioriteediõigus või vanemusõigus ainult nende kaupade ja teenuste suhtes.

▼M2

Eeskiri 10

Siseriiklike ametite tehtavad otsingud

1. Kui määruse artikli 39 lõikes 2 osutatud otsinguaruande taotlust ei ole esitatud koos ühenduse kaubamärgitaotlusega või kui ►M4 ►C1 määruse artikli 38 lõikes 2 ◄ ◄ nimetatud otsingulõiv pole tasutud taotluse põhilõivu tasumise tähtaja jooksul, ei kuulu see taotlus tööstusomandi õiguskaitse keskametite tehtavate otsingute hulka.

2. Euroopa Ühendust nimetav rahvusvaheline registreering ei kuulu tööstusomandi õiguskaitse keskametite tehtavate otsingute hulka, kui ühe kuu jooksul kuupäevast, mil rahvusvaheline büroo teatab ametile rahvusvahelisest registreeringust, ei ole esitatud määruse artikli 39 lõike 2 kohast otsinguaruande taotlust või kui sama ajavahemiku jooksul ei ole tasutud otsingutasu.

▼B

Eeskiri 11

Absoluutsete keeldumispõhjuste kontrollimine

1. Kui määruse artikli 7 kohaselt ei saa kaubamärki registreerida kõigi või mingi osa kaupade või teenuste jaoks, mille jaoks registreerimist on taotletud, teatab amet taotlejale registreerimisest keeldumise põhjused. Amet määrab tähtaja, mille jooksul taotleja võib taotluse tagasi võtta, seda muuta või esitada oma seisukohad.

▼M4 —————

▼B

3. Kui taotleja ei suuda enne tähtaja möödumist registreerimisest keeldumise põhjendusi ümber lükata või lõikes 2 ettenähtud tingimusi täita, lükkab amet taotluse täielikult või osaliselt tagasi.

Eeskiri 12

Taotluse avaldamine

Taotluse avaldamine sisaldab järgmist:

a) taotleja nimi ja aadress;

b) kui taotleja on määranud esindaja, kes ei kuulu määruse artikli 88 lõike 3 esimese lause reguleerimisalasse, siis selle esindaja nimi ja tegevuskoht; kui sama tegevuskohaga esindajaid on rohkem kui üks, avaldatakse ainult esimesena nimetatud esindaja nimi ja tegevuskoht, mille järele lisatakse sõnad “ja teised”; kui eri tegevuskohtadega esindajaid on mitu, avaldatakse ainult eeskirja 1 lõike 1 punkti e kohaselt kindlaksmääratud kättetoimetamisaadress; kui eeskirja 76 lõike 9 kohaselt on määratud esindajate ühendus, avaldatakse ainult ühenduse nimi ja tegevuskoht;

▼M2

c) märgi reproduktsioon koos eeskirja 3 kohaste elementide ja kirjeldustega; kui märgi reproduktsioon on värviline või sisaldab värve, on taotluses avaldatud märk värviline ja selles nimetatakse värvi või värve, mis kujutise moodustavad, vajaduse korral on osutatud ka värvikoodile;

▼B

d) loetelu kaupadest ja teenustest, mis on liigitatud vastavalt Nizza klassifikatsiooni klassidele nii, et iga rühma ees on klassi number, millesse kaupade ja teenuste rühm kuulub, ning rühmad on selle klassifikatsiooni kohases klasside järjestuses;

e) esitamiskuupäev ja toimiku number;

f) vajaduse korral andmed määruse artikli 30 kohase prioriteedinõude kohta;

g) vajaduse korral andmed määruse artikli 33 kohase näituseprioriteedi nõude kohta;

h) vajaduse korral andmed määruse artikli 34 kohase vanemusnõude kohta;

i) vajaduse korral kinnitus selle kohta, et märk on kasutamise käigus muutunud eristavaks määruse artikli 7 lõike 3 kohaselt;

j) vajaduse korral kinnitus, et taotlus käsitleb ühenduse kollektiivkaubamärki;

▼M4 —————

▼B

l) keel, milles taotlus on esitatud, ja määruse artikli 115 lõike 3 kohaselt taotleja märgitud teine keel;

▼M1

m) vajaduse korral teatis selle kohta, et taotlus tuleneb Euroopa Ühendust nimetava rahvusvahelise registreeringu muutumisest lähtuvalt määruse artiklist 156, lisaks rahvusvahelise registreeringu kuupäev lähtuvalt Madridi protokolli artikli 3 lõikest 4 või rahvusvahelisele registreerimisele järgnev territoriaalse kaitse Euroopa Ühendusele laiendamise registreerimise kuupäev lähtuvalt Madridi protokolli artikli 3ter lõikest 2 ning vajaduse korral rahvusvahelise registreeringu prioriteedikuupäev.

▼B

Eeskiri 13

Taotluse muutmine

1. Määruse artikli 44 kohane taotluse muutmise taotlus sisaldab järgmisi andmeid:

a) taotluse toimiku number;

b) taotleja nimi ja aadress eeskirja 1 lõike 1 punkti b kohaselt;

▼M2 —————

▼B

d) viide sellele, millist taotluse osa soovitakse parandada või muuta, ning selle osa parandatud või muudetud versioon;

e) kui muudatus on seotud märgi kujuga, siis märk muudetud kujul eeskirja 3 kohaselt.

▼M2 —————

▼B

3. Kui taotluse muutmisele esitatavad nõuded ei ole täidetud, siis teavitab amet taotlejat puudustest. Kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, lükkab amet muutmistaotluse tagasi.

4. Kui muudatus avaldatakse määruse artikli 44 lõike 2 kohaselt, kohaldatakse eeskirju 15–22 mutatis mutandis.

5. Ühe taotleja kahe või enama taotluse sama osa muutmiseks võib esitada ühe muutmistaotluse. Kui muutmistaotluse eest tuleb tasuda lõiv, siis tasutakse nõutav lõiv iga muudetava taotluse eest.

6. Lõikeid 1–5 kohaldatakse mutatis mutandis taotluste suhtes, millega soovitakse parandada taotleja nimetatud esindaja nime või tegevuskohta. Selliste taotluste puhul ei tule lõivu tasuda.

▼M2

Eeskiri 13a

Taotluse jagamine

1. Määruse artiklile 44a vastav taotluse jagamise avaldus sisaldab järgmist:

a) taotluse toimiku number;

b) taotleja nimi ja aadress eeskirja 1 lõike 1 punkti b kohaselt;

c) kaupade ja teenuste loetelu, mis moodustavad jagatud taotluse, või kui soovitakse jagada rohkem kui üheks jagatud taotluseks, siis ka iga jagatud taotlusega hõlmatud kaupade ja teenuste loetelu;

d) algsesse taotlusse jäävate kaupade ja teenuste loetelu.

2. Kui amet leiab, et lõikes 1 kehtestatud nõudmised pole täidetud või et jagatud taotlusega hõlmatud kaupade ja teenuste loetelus on kattuvusi algses taotluses loetletud kaupade ja teenustega, palub ta taotlejal märgitud puudused eelnevalt määratud tähtaja jooksul kõrvaldada.

Kui puudusi tähtajaks ei kõrvaldata, ei võta amet taotluse osadeks jagamise avaldust menetlusse.

3. Määruse artikli 44a lõike 2 punktis b nimetatud ajavahemikud, mil taotluse jagamise avaldusi vastu ei võeta, on järgmised:

a) ajavahemik enne esitamiskuupäeva registreerimist;

b) ajavahemik, mis hõlmab määruse artikli 42 lõikes 1 sätestatud kolme kuud pärast taotluse avaldamist;

▼M3 —————

▼M2

4. Kui amet leiab, et ta ei saa määruse artikli 44a või lõike 3 punktide a ja b alusel taotluse jagamise avaldust vastu võtta, ei võta ta jagamiseavaldust menetlusse.

5. Amet moodustab jagatud taotlusele eraldi toimiku, mis koosneb algset taotlust sisaldava toimiku täielikust koopiast, sellele lisatud jagamisavaldusest ning viimasega seotud dokumentidest. Amet annab jagatud taotlusele uue numbri.

6. Kui jagamisavaldus on seotud taotlusega, mis on juba määruse artikli 40 kohaselt avaldatud, avaldatakse teave jagamise kohta Ühenduse Kaubamärgibülletäänis. Jagatud taotlus avaldatakse; selle väljaanne sisaldab eeskirjas 12 nimetatud märkeid ja elemente. Avaldamine ei tähenda uue vastulausete esitamiseks ettenähtud ajavahemiku algust.

▼B

Eeskiri 14

Avaldamisvigade parandamine

1. Kui avaldatud taotluses on ameti süül viga, parandab amet sellise vea omal algatusel või taotleja nõudel.

2. Kui taotleja esitab lõikes 1 mainitud nõude, kohaldatakse eeskirja 13 mutatis mutandis. Nõude puhul ei tule lõivu tasuda.

3. Käesoleva eeskirja alusel tehtud muudatused avaldatakse.

4. Määruse artikli 42 lõiget 2 ja eeskirju 15–22 kohaldatakse mutatis mutandis, kui muudatus on seotud kaupade või teenuste loetelu või märgi kujutisega.

II JAOTIS

VASTULAUSEMENETLUS JA KASUTAMISE TÕENDAMINE

▼M2

Eeskiri 15

Vastulause

1. Vastulause võib esitada ühe või mitme varasema märgi põhjal määruse artikli 8 lõike 2 tähenduses (varasemad märgid) või ühe või mitme varasema õiguse põhjal määruse artikli 8 lõike 4 tähenduses tingimusel, et kõik varasemad märgid või varasemad õigused kuuluvad samale omanikule või samadele omanikele. Kui varasemal märgil ja/või varasemal õigusel on omanikke rohkem kui üks (kaasomand), esitab vastulause märgi üks omanikest või kõik koos.

2. Vastulause sisaldab järgmist:

a) vastulause objektiks oleva taotluse toimiku number ning ühenduse kaubamärgi taotleja nimi;

b) vastulause aluseks oleva varasema märgi või varasema õiguse täpne määratlus, nimelt: i) kui vastulause aluseks on varasem märk määruse artikli 8 lõike 2 punktide a või b tähenduses või kui vastulause aluseks on määruse artikli 8 lõige 3, siis märge varasema märgi toimikunumbri või registrinumbri kohta; märge selle kohta, kas varasem märk on registreeritud või kas selle registreerimist taotletakse, samuti märge liikmesriigi kohta (kaasa arvatud vajaduse korral Beneluxi kohta), kus varasem märk on kaitstud või mille jaoks varasemat märki on kaitstud, ning vajaduse korral ka märge selle kohta, et see on ühenduse kaubamärk; ii) kui vastulause aluseks on üldtuntud märk määruse artikli 8 lõike 2 punkti c tähenduses, siis märge liikmesriigi kohta, kus kaubamärk on üldtuntud või siis punktis i nimetatud märked või märgi kujutis; iii) kui vastulause aluseks on varasem õigus artikli 8 lõike 4 tähenduses, siis märge selle õiguse liigi ja laadi kohta, varasema õiguse kirjeldus ja märge selle kohta, kas varasem õigus kehtib kogu ühenduses või ühes või mitmes liikmesriigis, loetledes seejuures asjaosalised liikmesriigid;

c) vastulause alus, nimelt kinnitus selle kohta, et määruse artikli 8 lõigetes 1, 3, 4 ja 5 esitatud vastavad nõuded on täidetud;

d) varasema märgi esitamise kuupäev ja võimaluse korral ka selle registreerimis- ja prioriteetne kuupäev, kui pole tegemist registreerimata üldtuntud kaubamärgiga;

e) varasema märgi taotlemisel või registreerimisel esitatud kujutis; kui varasem märk on värviline, on ka kujutis värviline;

f) kaubad ja teenused, millel vastulause põhineb;

g) kui vastulause aluseks on varasem märk, mis on tuntud määruse artikli 8 lõike 5 tähenduses, siis märge liikmesriigi kohta, kus seda märki tuntakse, ning märge kaupade ja teenuste kohta, mille puhul seda märki tuntakse;

h) teave vastulause esitaja kohta: i) vastulause esitaja nimi ja aadress eeskirja 1 lõike 1 punkti b kohaselt; ii) kui vastulause esitaja on määranud endale esindaja, siis esindaja nimi ja tegevuskoha aadress eeskirja 1 lõike 1 punkti e kohaselt; iii) kui vastulause esitab litsentsi saaja või isik, kes asjakohaste riiklike õigusaktide kohaselt on volitatud varasemat õigust kasutama, siis kinnitus selle kohta ja märked vastulause esitamise loa või õiguse kohta.

3. Vastulause võib sisaldada:

a) märget kaupade ja teenuste kohta, millele vastulause on suunatud; sellise märke puudumisel peetakse vastulauset suunatuks kõikidele teenustele ja kaupadele, mis on hõlmatud ühenduse kaubamärgitaotlusega, millele vastulause on suunatud;

b) põhjendatud avaldus, milles on välja toodud põhifaktid ja argumendid, millele vastulause tugineb, ning vastulauset toetavad tõendid.

4. Kui vastulause aluseks on rohkem kui üks varasem märk või varasem õigus, siis kohaldatakse iga õiguse suhtes lõikeid 2 ja 3.

Eeskiri 16

Keelte kasutamine vastulausemenetluses

1. Määruse artikli 115 lõikes 6 nimetatud ajavahemik, mille jooksul vastulause esitaja peab esitama oma vastulause tõlke, on üks kuu pärast vastulause esitamise tähtaja lõppemist.

2. Kui vastulause esitaja või taotleja teatab ametile enne eeskirja 18 lõike 1 kohaselt vastulausemenetluse alguseks loetavat kuupäeva, et taotleja ja vastulause esitaja on määruse artikli 115 lõike 7 alusel vastulausemenetluseks muu keele osas kokku leppinud, peab vastulause esitaja ühe kuu jooksul pärast nimetatud kuupäeva esitama vastulause tõlke kokkulepitud keelde, seda juhul, kui vastulause ei ole juba esitatud selles keeles. Kui tõlget ei esitata või kui see esitatakse hiljem, jääb menetluse keel muutmata.

Eeskiri 16a

Taotleja teavitamine

Kõik vastulaused ja vastulause esitaja esitatud dokumendid, samuti ameti enne eeskirjas 18 nimetatud tähtaja möödumist ühele poolele saadetud teated saadab amet ka teisele poolele, et teavitada teda vastulause esitamisest.

Eeskiri 17

Vastuvõetavuse kontrollimine

1. Kui vastulause esitamise lõivu ei ole tasutud vastulause esitamise tähtaja jooksul, ei loeta vastulauset esitatuks. Kui vastulause esitamise lõiv tasutakse pärast vastulause esitamise tähtaja lõppemist, makstakse see vastulause esitajale tagasi.

2. Kui vastulauset ei ole esitatud vastulause esitamise tähtaja jooksul või kui vastulauses pole selgelt määratletud, millise taotluse vastu see on esitatud või millise varasema märgi või varasema õiguse alusel see eeskirja 15 lõike 2 punktide a ja b kohaselt on esitatud või kui selles puuduvad eeskirja 15 lõike 2 punktis c sätestatud alused vastulause esitamiseks ning kui need puudused pole kõrvaldatud enne vastulause esitamise tähtaja lõppemist, lükkab amet vastulause vastuvõetamatuna tagasi.

3. Kui vastulause esitaja ei ole esitanud eeskirja 16 lõikes 1 sätestatud tõlget, lükatakse vastulause vastuvõetamatuna tagasi. Kui vastulause esitaja esitab mittetäieliku tõlke, ei võeta vastulause vastuvõetavuse kontrollimisel tõlkimata jäetud osa arvesse.

4. Kui vastulause ei vasta eeskirja 15 teistele sätetele, teatab amet sellest vastulause esitajale ning palub tal leitud puudused kahe kuu jooksul kõrvaldada. Kui puudused pole määratud tähtajaks kõrvaldatud, lükkab amet vastulause vastuvõetamatuna tagasi.

5. Taotlejale teatatakse kõikidest lõike 1 kohaselt leitud puudustest, mistõttu vastulauset pole vastuvõetavaks tunnistatud, ning kõikidest lõigete 2, 3 ja 4 kohaselt tehtud otsustest vastulause vastuvõetamatuna tagasilükkamise kohta.

Eeskiri 18

Vastulausemenetluse alustamine

1. Kui vastulause on eeskirja 17 kohaselt tunnistatud vastuvõetavaks, saadab amet osalistele teatise, juhtides nende tähelepanu sellele, et vastulausemenetlus loetakse alanuks kaks kuud pärast teatise kättesaamist. Seda perioodi võib pikendada kuni 24 kuuni, kui nii taotleja kui ka vastulause esitaja esitavad enne nimetatud perioodi lõppemist sellekohase palve.

2. Vastulausemenetlus lõpetatakse siis, kui taotlus võetakse lõikes 1 nimetatud perioodi jooksul tagasi või kui taotlus piirdub üksnes toodete ja teenustega, millele vastulause pole suunatud, või kui ametile teatatakse, et osapooled on saavutanud omavahelise kokkuleppe, või kui taotlus lükatakse paralleelmenetluse käigus tagasi.

3. Kui taotleja piirab oma taotlust lõikes 1 nimetatud perioodil, jättes sellest välja osa neist kaupadest ja teenustest, millele vastulause on suunatud, palub amet vastulause esitajal ameti määratud tähtajaks teatada, kas vastulause esitaja jätab vastulause jõusse, ja kui jätab, siis millistele allesjäänud kaupadele ja teenustele ta selle suunab. Kui vastulause esitaja loobub piirangu tõttu vastulausest, siis vastulausemenetlus lõpetatakse.

4. Kui vastulausemenetlus lõpetatakse lõigete 2 ja 3 kohaselt enne lõikes 1 sätestatud perioodi lõppu, siis otsust kulude kohta ei tehta.

5. Kui vastulausemenetlus lõpetatakse taotluse tagasivõtmise või piiramise tõttu või lõike 3 kohaselt enne lõikes 1 sätestatud perioodi lõppu, makstakse vastulause esitamise lõiv tagasi.

Eeskiri 19

Vastulause põhjendamine

1. Amet võimaldab vastulause esitajal esitada vastulauset toetavaid fakte, tõendeid ja argumente või täiendada juba eeskirja 15 lõike 3 kohaselt esitatud fakte, tõendeid ja argumente ameti määratud tähtaja jooksul, mis ei tohi olla lühem kui kaks kuud alates päevast, mil vastulausemenetlus eeskirja 18 lõike 1 kohaselt alustatuks loetakse.

2. Lõikes 1 sätestatud perioodil esitab vastulause esitaja tõendeid oma varasemate kaubamärkide või õiguste olemasolu, nende kehtivuse ja kaitse ulatuse kohta, samuti tõendeid oma vastulause esitamise õiguse kohta. Eelkõige esitab vastulause esitaja järgmised tõendid:

a) kui vastulause aluseks on kaubamärk, mis pole ühenduse kaubamärk, siis tõendid selle taotlemise või registreerimise kohta, esitades selleks: i) kui kaubamärk pole veel registreeritud, siis koopia nõuetekohasest esitamistõendist või samaväärse dokumendi, mille väljastab kaubamärgitaotluse vastu võtnud asutus, või ii) kui kaubamärk on registreeritud, siis olenevalt asjaoludest kas asjakohase registreerimistõendi koopia või tõendi selle viimase pikendamise kohta, mis tõendab, et kaubamärgi kaitseperiood ulatub lõikes 1 sätestatud tähtajast ja selle tähtaja kõikidest pikendamistest kaugemale, või samaväärsed dokumendid, mis kaubamärgi registreerinud asutus on väljastanud;

b) kui vastulause aluseks on märgi üldtuntus määruse artikli 8 lõike 2 punkti c tähenduses, siis tõendid antud märgi üldtuntuse kohta asjakohasel territooriumil;

c) kui vastulause aluseks on märgi tuntus määruse artikli 8 lõike 5 tähenduses, siis lisaks käesoleva lõike punktis a nimetatud tõenditele ka tõendid märgi tuntuse kohta, samuti tõendid ja argumendid, mis näitavad, et selle kaubamärgi põhjuseta kasutamine tähendaks varasema kaubamärgi ebaõiglast ärakasutamist või selle märgi eristatavuse või maine kahjustamist;

d) kui vastulause aluseks on varasem õigus määruse artikli 8 lõike 4 tähenduses, siis tõendid selle õiguse omandamise, kehtivuse ja ulatuse kohta;

e) kui vastulause aluseks on määruse artikli 8 lõige 3, siis vastulause esitaja tõendid omamise kohta ning tema ja agendi või esindaja vahelise suhte laadi kohta.

3. Lõigetes 1 ja 2 nimetatud teave ja tõendid esitatakse menetluse keeles või neile lisatakse tõlge. Tõlge esitatakse algdokumendi esitamiseks määratud tähtajaks.

4. Amet ei arvesta kirjalikult esitatud materjale või dokumente või nende osi, mis pole esitatud või tõlgitud menetluse keelde ameti poolt määratud tähtajaks.

Eeskiri 20

Vastulause läbivaatamine

1. Kui vastulause esitaja ei ole enne eeskirja 19 lõikes 1 nimetatud tähtaja lõppu tõendanud oma varasema märgi või õiguse olemasolu, kehtivust ja ulatust ega oma õigusi vastulause esitamiseks, lükatakse vastulause põhjendamatuna tagasi.

2. Kui vastulauset lõike 1 kohaselt tagasi ei lükata, teatab amet vastulause esitamisest taotlejale ja palub taotlejal esitada ameti määratud tähtaja jooksul selle kohta omapoolse seisukoha.

3. Kui taotleja oma seisukohta ei esita, menetleb amet vastulauset talle varem esitatud tõendite alusel.

4. Taotleja seisukoht edastatakse vastulause esitajale ja amet palub vastulause esitajal vastata ameti määratud tähtaja jooksul, kui vastulause esitaja seda vajalikuks peab.

5. Eeskirja 18 lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse mutatis mutandis pärast kuupäeva, mil vastulausemenetlus on loetud alustatuks.

6. Teatud juhtudel võib amet paluda osapooltel oma seisukohti kitsendada ja vaid teatud küsimusi käsitleda, lubades sellisel juhul neil aga tõstatada muid küsimusi menetluse hilisemas etapis. Amet ei ole mingil juhul kohustatud teavitama osapooli sellest, milliseid tõendeid ja fakte võiks veel esitada või millised tõendid ja faktid on jäänud esitamata.

7. Amet võib vastulausemenetluse peatada juhul, kui:

a) vastulause aluseks on määruse artikli 8 lõike 2 punktile b vastav registreerimisavaldus, seda kuni antud menetluse kohta lõpliku otsuse tegemiseni;

b) vastulause aluseks on geograafilise tähise või päritolunimetuse registreerimistaotlus nõukogu määruse (EMÜ) nr 2081/92 ( 4 ) kohaselt, seda kuni antud menetluse kohta lõpliku otsuse tegemiseni; või

c) peatamine on asjaolusid arvestades asjakohane.

▼B

Eeskiri 21

Mitu vastulauset

1. Kui ühe ja sama ühenduse kaubamärgi taotluse kohta on esitatud mitu vastulauset, võib amet neid käsitleda ühe menetluse raames. Hiljem võib amet otsustada lõpetada nende sellise käsitlemise.

2. Kui ühe või mitme vastulause esialgne läbivaatamine näitab, et ühenduse kaubamärk, mille registreerimiseks taotlus on esitatud, ei ole registreerimiskõlblik osa või kõigi kaupade või teenuste suhtes, mille jaoks registreerimist on taotletud, võib amet muude vastulausete menetluse peatada. Amet teatab ülejäänud vastulausete esitajatele kõigist asjaomastest otsustest, mis tehakse jätkuvate menetluste käigus.

3. Kui taotluse tagasilükkamise otsus on jõustunud, loetakse vastulaused, mille kohta otsuse tegemine lükati edasi lõike 2 kohaselt, menetlusest väljaarvatuks ning asjaomaste vastulausete esitajaid teavitatakse sellest. Sellise menetlusest väljaarvamise korral on tegemist juhtumiga, mille puhul ei ole tehtud otsust määruse artikli 81 lõike 4 tähenduses.

4. Amet tagastab vastulause esitamise lõivu 50 % ulatuses igale vastulause esitajale, kelle vastulause on menetlusest välja arvatud lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt.

▼M2

Eeskiri 22

Kasutamise tõendamine

1. Määruse artikli 43 lõigete 2 ja 3 kohane kasutamise tõendamise nõue on vastuvõetav vaid siis, kui taotleja esitab selle ameti poolt eeskirja 20 lõike 2 alusel määratud tähtaja jooksul.

2. Kui vastulause esitaja peab tõendama kasutami või näitama, et mittekasutamine on nõuetekohaselt põhjendatud, palub amet tal esitada nõutud tõendid ameti määratud tähtaja jooksul. Kui vastulause esitaja selliseid tõendeid enne tähtaja lõppemist ei esita, lükkab amet vastulause tagasi.

3. Kasutamist tõendavad märked ja tõendid koosnevad viidetest varasema kaubamärgi kasutamise kohale, ajale, ulatusele ja olemusele kaupade ja teenuste osas, mille jaoks see on registreeritud ning mis on vastulause aluseks, ja neid viiteid kinnitavatest lõike 4 kohastest tõenditest.

4. Tõendid esitatakse eeskirjade 79 ja 79a kohaselt ning nende esitamine piirdub põhimõtteliselt tõendavate dokumentide ja selliste esemete nagu pakendite, etikettide, hinnakirjade, kataloogide, arvete, fotode, ajalehereklaamide ning määruse artikli 76 lõike 1 punkti f kohaste kirjalike kinnituste esitamisega.

5. Vastulause esitamise aluseid puudutava seisukoha võib esitada koos nõude esitamisega kasutamise tõendamise kohta või ilma selleta. Selle seisukoha võib esitada ka koos kasutamise tõendamise kohta esitatud seisukohaga.

6. Kui vastulause esitaja esitatud tõendid ei ole keeles, milles toimub vastulausemenetlus, võib amet vastulause esitajalt nõuda nende tõendite tõlke vastavas keeles esitamist määratud tähtaja jooksul.

▼B

III JAOTIS

REGISTREERIMISKORD

▼C1

▼B

Eeskiri 24

Registreerimistunnistus

1. Amet väljastab kaubamärgi omanikule registreerimistunnistuse, mis sisaldab ►M4 ►C1 määruse artikli 87 lõikes 2 ◄ ◄ sätestatud registrikandeid ning teadet selle kohta, et need kanded on registrisse tehtud.

▼M2

2. Amet väljastab kinnitatud või kinnitamata registreerimistõendi, kui lõiv on tasutud.

▼B

Eeskiri 25

Registreeringu muutmine

1. Määruse artikli 48 lõike 2 kohane registreeringu muutmise taotlus sisaldab järgmisi andmeid:

a) registrinumber;

b) kaubamärgi omaniku nimi ja aadress eeskirja 1 lõike 1 punkti b kohaselt;

▼M2 —————

▼B

d) viide sellele, millist märgi kujutise osa soovitakse muuta, ning selle muudetud versioon;

e) eeskirja 3 kohane muudetud märgi kujutis.

2. Avaldust ei loeta esitatuks enne, kui nõutud lõiv on tasutud. Kui lõiv ei ole tasutud või ei ole täielikult tasutud, siis teavitab amet sellest taotlejat.

3. Kui registreeringu muutmisele esitatavad nõuded ei ole täidetud, siis teavitab amet taotlejat puudustest. Kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, lükkab amet taotluse tagasi.

4. Kui registreeringu muutmine vaidlustatakse määruse artikli 48 lõike 3 kohaselt, kohaldatakse mutatis mutandis määruse ja käesolevate eeskirjade sätteid, mis käsitlevad vastulauseid.

5. Kui sama omanik soovib muuta sama elementi kahes või enamas registreeringus, võib ta selle kohta esitada ühe taotluse. Nõutav lõiv tuleb maksta iga muudetava registreeringu eest.

▼M2

Eeskiri 25a

Registreerimise jagamine

1. Määruse artikli 48a kohane registreerimise jagamise avaldus sisaldab järgmist:

a) registrinumber;

b) kaubamärgi omaniku nimi ja aadress eeskirja 1 lõike 1 punkti b kohaselt;

c) jagatud registreerimisega hõlmatud kaupade ja teenuste loetelu või kui taotletakse jagamist rohkem kui üheks jagatud registreerimiseks, siis kõikide jagatud registreerimistega hõlmatud kaupade ja teenuste loetelud;

d) algse registreerimisega hõlmatud kaupade ja teenuste loetelu.

2. Kui amet leiab, et lõikes 1 sätestatud nõudmised pole täidetud või et osa jagatud registreerimisega hõlmatud kaupade ja teenuste nimekirjast kattub algse registreerimisega hõlmatud kaupade ja teenuste nimekirjaga, palub ta taotlejal kõrvaldada leitud puudused ameti määratud tähtaja jooksul.

Kui puudusi pole enne määratud tähtaja lõppemist kõrvaldatud, lükkab amet jagamisavalduse tagasi.

3. Kui amet leiab, et jagamisavaldus on määruse artikli 48a kohaselt vastuvõetamatu, lükkab ta selle tagasi.

4. Amet avab jagatud registreerimise kohta eraldi toimiku, millesse kuulub algset registreerimist käsitleva toimiku täielik koopia, sellele lisatud jagamisavaldus ja jagatud registreerimisega seotud kirjavahetus. Amet määrab avaldusele jagamise kohta uue registrinumbri.

▼B

Eeskiri 26

Ühenduse kaubamärgi omaniku või tema registreeritud esindaja nime või aadressi muutmine

1. Ühenduse kaubamärgi omaniku nime või aadressi muutmine, mis ei tähenda ühenduse kaubamärgi muutmist määruse artikli 48 lõike 2 kohaselt ja mis ei ole registreeritud märgi täieliku või osalise üleandmise tagajärg, kantakse omaniku nõudel registrisse.

2. Registreeritud märgi omaniku nime või aadressi muutmise taotlus sisaldab järgmisi andmeid:

a) märgi registrinumber;

b) märgi omaniku registrisse kantud nimi ja aadress;

c) märgi omaniku muudetud nimi ja aadress eeskirja 1 lõike 1 punkti e kohaselt.

▼M2 —————

▼B

3. Taotluse puhul ei tule lõivu tasuda.

4. Kui sama omanik soovib muuta nime või aadressi kahes või enamas registreeringus, võib ta selle kohta esitada ühe taotluse.

5. Kui muutmise registreerimisele esitatavad nõuded ei ole täidetud, siis teavitab amet taotlejat puudustest. Kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, lükkab amet taotluse tagasi.

6. Lõikeid 1–5 kohaldatakse mutatis mutandis registreeritud esindaja nime või aadressi muutmise suhtes.

7. Lõikeid 1–6 kohaldatakse mutatis mutandis ühenduse kaubamärgi taotluste suhtes. Muudatus kantakse ameti toimikusse ühenduse kaubamärgitaotluste kohta.

Eeskiri 27

Registris olevate vigade ja registreeringu avaldamise vigade parandamine

1. Kui märgi registreeringus või registreeringu avaldamises on ameti põhjustatud viga, parandab amet sellise vea omal algatusel või omaniku nõudel.

2. Kui omanik esitab sellise nõude, kohaldatakse eeskirja 26 mutatis mutandis. Nõude puhul ei tule lõivu tasuda.

3. Amet avaldab käesoleva eeskirja kohaselt tehtud parandused.

Eeskiri 28

Vanemuse nõudmine pärast ühenduse kaubamärgi registreerimist

1. Määruse artikli 35 kohane taotlus määruse artiklis 34 nimetatud ühe või mitme varem registreeritud kaubamärgi vanemuse omandamiseks peab sisaldama järgmisi andmeid:

a) ühenduse kaubamärgi registrinumber;

b) ühenduse kaubamärgi omaniku nimi ja aadress eeskirja 1 lõike 1 punkti b kohaselt;

▼M2 —————

▼M2

d) viide liikmesriigile või liikmesriikidele, kus või mille jaoks varasem märge on registreeritud, asjaomane registrinumber ja jõustumiskuupäev ning kaubad ja teenused, mille jaoks varasem märk on registreeritud;

▼B

e) viide kaupadele ja teenustele, mille jaoks vanemust nõutakse;

f) asjaomase registreeringu ärakiri; pädev asutus peab kinnitama, et ärakiri on asjaomase registreeringu täpne ärakiri.

2. Kui vanemuse nõudmisele esitatavad nõuded ei ole täidetud, siis teavitab amet taotlejat puudustest. Kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, lükkab amet taotluse tagasi.

3. Amet teavitab Beneluxi kaubamärgiametit või asjaomase liikmesriigi tööstusomandi õiguskaitse keskametit tulemuslikust vanemusenõudest.

4. Ameti juhataja võib otsustada, et taotleja võib esitada vähem materjale kui on nõutud lõike 1 punktis f, kui nõutav teave on ametile kättesaadav muudest allikatest.

▼M4 —————

▼B

V JAOTIS

ÜLEANDMINE, LITSENTSID JA MUUD ÕIGUSED, MUUDATUSED

Eeskiri 31

Üleandmine

1. Määruse artikli 17 kohase üleandmise registreerimise taotlus sisaldab järgmisi andmeid:

a) ühenduse kaubamärgi registrinumber;

b) uue omaniku andmed eeskirja 1 lõike 1 punkti b kohaselt;

c) kui üleandmine ei hõlma kõiki registreeritud kaupu või teenuseid, siis andmed registreeritud kaupade ja teenuste kohta, mis on üleandmisega seotud;

d) nõuetekohaselt üleandmist tõendavad dokumendid kooskõlas määruse artikli 17 lõigetega 2 ja 3.

2. Vajaduse korral võib avaldus sisaldada uue omaniku esindaja nime ja tema tegevuskoha aadressi, mis tuleb esitada eeskirja 1 lõike 1 punkti e kohaselt.

▼M2 —————

▼B

5. Piisavaks tõendiks lõike 1 punkti d kohase üleandmise kohta on järgmised asjaolud:

a) üleandmise registreerimise taotlusele on alla kirjutanud registreeritud omanik või tema esindaja ja õigusjärglane või tema esindaja või

b) kui taotluse esitab õigusjärglane, lisatakse sellele registreeritud omaniku või tema esindaja allkirjaga avaldus selle kohta, et ta on nõus õigusjärglase registreerimisega, või

c) taotlusele on lisatud eeskirja 83 lõike 1 punktis d sätestatud täidetud üleandmisplank või -dokument, millele on alla kirjutanud registreeritud omanik või tema esindaja ja õigusjärglane või tema esindaja.

6. Kui määruse artikli 17 lõigetes 1–4, käesoleva eeskirja lõigetes 1–4 ja muudes kohaldatavates eeskirjades sätestatud üleandmise registreerimise tingimused ei ole täidetud, teavitab amet taotlejat puudustest. Kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, lükkab amet üleandmise registreerimise taotluse tagasi.

7. Kahe või enama märgi üleandmise registreerimiseks võib esitada ühe taotluse, kui registreeritud omanik ja õigusjärglane on kõigil juhtudel samad.

8. Lõikeid 1–7 kohaldatakse mutatis mutandis ühenduse kaubamärgi taotluste suhtes. Üleandmine kantakse ameti toimikusse ühenduse kaubamärgi taotluse kohta.

Eeskiri 32

Osaline üleandmine

1. Kui üleandmise registreerimise taotlus on seotud ainult osa kaupade ja teenustega, mille jaoks märk on registreeritud, peab selles olema märgitud, milliseid kaupu ja teenuseid osaline üleandmine puudutab.

2. Esialgses registreeringus olevad kaubad ja teenused jaotatakse järelejäänud ja uue registreeringu vahel nii, et kaubad ja teenused neis ei kattu.

3. Eeskirja 31 kohaldatakse mutatis mutandis osalise üleandmise registreerimise taotluste suhtes.

▼M2

4. Amet seab uue registreerimise jaoks sisse eraldi toimiku, mis koosneb algse registreerimise toimiku täielikust ärakirjast ning sellele lisatud osalise üleandmise registreerimise taotlusest ning sellega seotud kirjavahetusest. Amet annab uuele registreerimisele ka uue registrinumbri.

▼B

5. Esialgse omaniku poolt esialgse registreeringu kohta tehtud taotlust, mis on menetluses, loetakse olevat menetluses nii järelejäänud registreeringu kui ka uue registreeringu suhtes. Kui sellise taotluse eest tuleb tasuda lõive ja esialgne omanik on need lõivud tasunud, ei ole uus omanik kohustatud tasuma sellise taotluse eest mingit lisalõivu.

Eeskiri 33

Litsentside ja muude õiguste registreerimine

▼M2

1. Eeskirja 31 lõikeid 1, 2, 5 ja 7 kohaldatakse mutatis mutandis litsentsi registreerimise, litsentsi üleandmise, asjaõiguse, asjaõiguse üleandmise, täitemeetmete või maksejõuetusmenetluse suhtes järgmiste sätete kohaselt:

a) eeskirja 31 lõike 1 punkti c ei kohaldata asjaõiguse seadmise registreerimistaotluse, sundtäitmis- või maksejõuetusmenetluse suhtes;

b) eeskirja 31 lõike 1 punkti d ja lõiget 5 ei kohaldata siis, kui taotluse esitajaks on ühenduse kaubamärgi omanik.

2. Litsentsi registreerimistaotlust, litsentsi üleandmist, asjaõigust, asjaõiguse või täitemeetmete üleandmist ei peeta jõustunuks enne, kui ettenähtud lõiv on makstud.

▼B

3. Kui määruse ►M2 artiklites 19–22 ◄ , ►M2 käesoleva eeskirja lõikes 1 ning eeskirja 34 lõikes 2 ◄ ja muudes kohaldatavates eeskirjades sätestatud ülemineku registreerimise tingimused ei ole täidetud, teavitab amet taotlejat puudustest. Kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, lükkab amet registreerimistaotluse tagasi.

▼M2

4. Lõikeid 1 ja 3 kohaldatakse mutatis mutandis ühenduse kaubamärgi taotluste suhtes. Litsentsid, asjaõigused, maksejõuetusmenetlused ja täitemeetmed kantakse toimikutesse, mille amet on ühenduse kaubamärgi taotluste kohta sisse seadnud.

Eeskiri 34

Litsentsi registreerimise erisätted

1. Litsentsi registreerimistaotlus võib sisaldada taotlust litsentsi registrisse kandmiseks ühe või mitme järgmise punkti kohaselt:

a) ainulitsentsina;

b) all-litsentsina, kui selle annab litsentsi saaja, kelle litsents registrisse kantakse;

c) litsentsina, mis on antud vaid osale kaupadest või teenustest, mille jaoks märk registreeritakse;

d) litsentsina, mis on antud kasutamiseks ühenduse teatud osas;

e) ajutise litsentsina.

2. Kui esitatakse taotlus litsentsi registrisse kandmiseks lõike 1 punktidele c, d ja e vastava litsentsina, tuleb litsentsi registreerimistaotluses osutada need kaubad ja teenused ning ühenduse osa ja ajavahemik, mille jaoks litsents väljastatakse.

▼B

Eeskiri 35

Litsentsi ja muude õiguste registreeringu tühistamine ja muutmine

1. Eeskirja 33 lõike 1 kohaselt jõustunud registreering tühistatakse ühe asjaomase isiku taotlusel.

2. Taotlus peab sisaldama järgmisi andmeid:

a) ühenduse kaubamärgi registrinumber ja

b) andmed õiguse kohta, mille registreeringut tahetakse tühistada.

▼M2

3. Litsentsi, asjaõiguse või täitemeetme tühistamistaotlus loetakse esitatuks pärast nõutava lõivu tasumist.

▼B

4. Taotlusele tuleb lisada dokumendid, mis näitavad, et registreeritud õigus enam ei kehti, või litsentsiaadi või muu õiguse omaniku avaldus selle kohta, et ta nõustub registreerimise tühistamisega.

5. Kui registreeringu tühistamise nõuded ei ole täidetud, teatab amet taotlejale puudustest. Kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, lükkab amet registreeringu tühistamise taotluse tagasi.

6. Lõikeid 1, 2, 4 ja 5 kohaldatakse mutatis mutandis eeskirja 33 lõike 1 alusel tehtud registreeringu muutmise nõude suhtes.

7. Lõikeid 1–6 kohaldatakse mutatis mutandis eeskirja 33 lõike 4 kohaselt toimikutesse tehtud kannete suhtes.

VI JAOTIS

LOOBUMINE

Eeskiri 36

Loobumine

1. Määruse artikli 49 kohase loobumise avaldus sisaldab järgmisi andmeid:

a) ühenduse kaubamärgi registrinumber;

b) omaniku nimi ja aadress eeskirja 1 lõike 1 punkti b kohaselt;

▼M2 —————

▼B

d) kui loobumine on seotud ainult osaga kaupadest ja teenustest, mille jaoks kaubamärk on registreeritud, siis nende kaupade ja teenuste loetelu, mis on loobumisega seotud, või nende kaupade ja teenuste loetelu, mille kohta registreering jääb kehtima.

2. Kui registrisse on kantud kolmanda isiku õigus ühenduse kaubamärgile, siis loetakse loobumisega nõustumise piisavaks tõendiks see, kui selle õiguse omanik või tema esindaja on loobumisavaldusele alla kirjutanud. Kui litsents on registreeritud, registreeritakse loobumine kolme kuu jooksul pärast kuupäeva, mil ühenduse kaubamärgi omanik teatab ametile, et on teavitanud litsentsiaati oma loobumiskavatsusest. Kui omanik tõendab ametile enne selle tähtaja möödumist, et litsentsiaat on andnud oma nõusoleku, registreeritakse loobumine viivitamata.

3. Kui loobumise suhtes kohaldatavaid nõudeid ei ole täidetud, siis teavitab amet avalduse esitajat puudustest. Kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, lükkab amet loobumise registrisse kandmise tagasi.

VII JAOTIS

TÜHISTAMINE JA KEHTETUKS TUNNISTAMINE

Eeskiri 37

Tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotlus

Ametile määruse artikli 55 kohaselt esitatav tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotlus sisaldab järgmisi andmeid:

a) registreeringu kohta, mille suhtes tühistamist või kehtetuks tunnistamist taotletakse: i) selle ühenduse kaubamärgi registrinumber, mille suhtes tühistamist või kehtetuks tunnistamist taotletakse; ii) selle ühenduse kaubamärgi omaniku nimi ja aadress, mille suhtes tühistamist või kehtetuks tunnistamist taotletakse; iii) tõend registreeritud kaupade ja teenuste kohta, mille suhtes tühistamist või kehtetuks tunnistamist taotletakse;

b) aluste kohta, millele taotlus tugineb, i) määruse artikli 50 või artikli 51 kohase taotluse puhul teatis aluste kohta, millele tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotlus tugineb; ii) määruse artikli 52 lõike 1 kohase taotluse puhul kehtetuks tunnistamise taotluse aluseks oleva õiguse üksikasjad ja vajaduse korral üksikasjad, mis näitavad, et taotlejal on õigus esitada kehtetuse põhjusena varasemat õigust; iii) määruse artikli 52 lõike 2 kohase taotluse puhul kehtetuks tunnistamise taotluse aluseks oleva õiguse üksikasjad ja üksikasjad, mis näitavad, et taotleja on varasema õiguse omanik määruse artikli 52 lõike 2 kohaselt või et tal on siseriiklike õigusaktide kohaselt õigus neid õigusi endale nõuda; iv) märge kõnealuste aluste toetuseks esitatud faktide, tõendite ja argumentide kohta;

c) taotleja kohta: i) tema nimi ja aadress eeskirja 1 lõike 1 punkti b kohaselt; ii) kui taotleja on määranud endale esindaja, siis esindaja nimi ja tema tegevuskoha aadress eeskirja 1 lõike 1 punkti e kohaselt.

Eeskiri 38

Tühistamismenetluses või kehtetuks tunnistamise menetluses kasutatavad keeled

▼M2

1. Määruse artikli 115 lõikes 6 nimetatud tähtaeg, mille jooksul tühistamistaotluse või kehtetuks tunnistamise taotluse esitaja peab esitama oma taotluse tõlke, on üks kuu alates taotluse esitamisest ning kui sellest tähtajast kinni ei peeta, lükatakse taotlus vastuvõetamatuna tagasi.

▼B

2. Kui taotlust toetavad tõendid ei ole esitatud tühistamismenetluses või kehtetuks tunnistamise menetluses kasutatavas keeles, esitab taotleja nende tõendite tõlke sellesse keelde kahe kuu jook sul pärast selliste tõendite esitamist.

3. Kui tühistamistaotluse või kehtetuks tunnistamise taotluse esitaja või ühenduse kaubamärgi omanik teatab ametile enne kahe kuu möödumist päevast, mil ühenduse kaubamärgi omanik sai eeskirja 40 lõikes 1 nimetatud teate, et nad on määruse artikli 115 lõike 7 kohaselt kokku leppinud teises menetluskeeles, peab taotleja, juhul kui taotlust ei ole esitatud selles keeles, esitama taotluse tõlke sellesse keelde ühe kuu jooksul alates nimetatud kuupäevast. ►M2 Kui tõlget ei esitata või kui see esitatakse hilinemisega, jääb menetlusel kasutatav keel muutmata. ◄

▼M2

Eeskiri 39

Tühistamistaotluse või kehtetuks tunnistamise taotluse tagasilükkamine vastuvõetamatuse tõttu

1. Kui amet leiab, et nõutud lõivu ei ole tasutud, palub ta taotlejal lõivu ameti määratud tähtajaks tasuda. Kui nõutud lõiv pole ameti määratud tähtajaks tasutud, teatab amet taotlejale, et tühistamistaotlus või kehtetuks tunnistamise taotlust ei loeta esitatuks. Kui lõiv tasutakse pärast tähtaja möödumist, makstakse see taotlejale tagasi.

2. Kui eeskirja 38 lõikes 1 nõutud tõlget ei esitata määratud tähtaja jooksul, lükkab amet tühistamistaotluse või kehtetuks tunnistamise taotluse vastuvõetamatuna tagasi.

3. Kui amet leiab, et taotlus ei vasta eeskirja 37 sätetele, palub ta avastatud puudused määratud tähtaja jooksul taotlejal parandada. Kui puuduseid ei kõrvaldata määratud tähtaja jooksul, lükkab amet taotluse vastuvõetamatuna tagasi.

4. Lõike 2 või 3 alusel tehtud tühistamisotsusest või kehtetuks tunnistamise otsusest teatatakse taotlejale ja ühenduse kaubamärgi omanikule.

▼B

Eeskiri 40

Tühistamistaotluse või kehtetuks tunnistamise taotluse läbivaatamine

▼M2

1. Igast esitatuks loetud tühistamistaotlusest või kehtetuks tunnistamise taotlusest teatatakse ühenduse kaubamärgi omanikule. Kui amet peab taotlust vastuvõetavaks, palub ta ühenduse kaubamärgi omanikul esitada ameti määratud tähtaja jooksul oma seisukoht.

▼B

2. Kui ühenduse kaubamärgi omanik ei esita seisukohta, võib amet tühistamise või kehtetuks tunnistamise otsustada tema käsutuses olevate tõendite põhjal.

3. Kõik ühenduse kaubamärgi omaniku esitatud seisukohad edastatakse taotlejale, kellel amet palub vajaduse korral vastata ameti määratava tähtaja jooksul.

▼M2

4. Isegi kui eeskirjas 69 on sätestatud või lubatud teisiti, tuleb kõik poolte esitatud seisukohad edastada teisele osapoolele.

5. Kui tühistamistaotlus esitatakse määruse artikli 50 lõike 1 punkti a kohaselt, palub amet ühenduse kaubamärgi omanikul esitada märgi õige kasutamise kohta tõendeid ameti määratud tähtaja jooksul. Kui tõendeid ei esitata määratud tähtaja jooksul, siis ühenduse kaubamärk tühistatakse. Eeskirja 22 lõikeid 2, 3 ja 4 kohaldatakse mutatis mutandis.

▼M2

6. Kui taotlejal tuleb tõendada kasutamist või kui ta peab tõendama, et mittekasutamisel on määruse artikli 56 lõigetes 2 ja 3 sätestatud kaalukad põhjused, palub amet taotlejal esitada tõendeid märgi õige kasutamise kohta tähtaja jooksul, mille ta määrab. Kui tõendeid ei esitata määratud tähtaja jooksul, lükatakse kehtetuks tunnistamise taotlus tagasi. Eeskirja 22 lõikeid 2, 3 ja 4 kohaldatakse mutatis mutandis.

▼B

Eeskiri 41

Mitu tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotlust

1. Kui ühe ja sama ühenduse kaubamärgi kohta on esitatud mitu tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotlust, võib amet neid käsitleda ühe menetluse raames. Hiljem võib amet otsustada lõpetada nende sellise käsitlemise.

2. Eeskirja 21 lõikeid 2, 3 ja 4 kohaldatakse mutatis mutandis.

VIII JAOTIS

ÜHENDUSE KOLLEKTIIVKAUBAMÄRGID

Eeskiri 42

Sätete kohaldamine

Käesolevate eeskirjade sätteid kohaldatakse ühenduse kollektiivkaubamärkide suhtes, kui eeskirjas 43 ei ole sätestatud teisiti.

Eeskiri 43

Ühenduse kollektiivkaubamärgi eeskirjad

1. Kui ühenduse kollektiivkaubamärgi taotlus ei sisalda määruse artiklile 65 vastavaid märgi kasutamist reguleerivaid eeskirju, tuleb need eeskirjad esitada ametile kahe kuu jooksul pärast taotluse esitamist.

2. Ühenduse kollektiivkaubamärgi kasutamise eeskirjades tuleb täpsustada järgmised andmed:

a) taotleja nimi ja tema tegevuskoha aadress;

b) ühenduse eesmärk või eesmärk, milleks avalik-õiguslik juriidiline isik on loodud;

c) ühendust või kõnealust juriidilist isikut esindama volitatud organid;

d) liikmesuse tingimused;

e) isikud, kellel on lubatud märki kasutada;

f) vajaduse korral märgi kasutamist reguleerivad tingimused, kaasa arvatud sanktsioonid;

g) vajaduse korral määruse artikli 65 lõike 2 teises lauses osutatud luba.

IX JAOTIS

MUUTMINE

▼M2

Eeskiri 44

Muutmistaotlus

1. Määruse artikli 108 kohane taotlus ühenduse kaubamärgitaotluse või ühenduse registreeritud kaubamärgi siseriiklikuks muutmise kohta sisaldab järgmisi andmeid:

a) muutmise taotleja nimi ja aadress eeskirja 1 lõike 1 punkti b kohaselt;

b) ühenduse kaubamärgitaotluse toimiku number või ühenduse kaubamärgi registrinumber;

c) määruse artikli 108 lõike 1 punkti a või punkti b kohane märge muutmise aluste kohta;

d) millise liikmesriigi või milliste liikmesriikide suhtes muutmist taotletakse;

e) kui muutmistaotlus ei hõlma kõiki kaupu ja teenuseid, mille kohta kaubamärgitaotlus on esitatud või mille jaoks kaubamärk on registreeritud, siis märge nende kaupade ja teenuste kohta, mille osas muutmist nõutakse, ja kui muutmist nõutakse rohkem kui ühe liikmesriigi osas ning kaupade ja teenuste loetelu ei ole kõikide liikmesriikide puhul sama, siis märge asjaomaste kaupade ja teenuste kohta iga liikmesriigi puhul;

f) kui muutmist nõutakse määruse artikli 108 lõike 6 kohaselt, on taotlusel märge riikliku kohtu otsuse jõustumiskuupäeva kohta ning sellele on lisatud otsuse ärakiri; ärakirja võib esitada selles keeles, milles otsus tehti.

2. Muutmistaotlus esitatakse määruse artikli 108 lõigetes 4, 5 või 6 ette nähtud tähtaja jooksul. Kui muutmist nõutakse pärast seda, kui registreerimist ei õnnestunud pikendada, algab artikli 108 lõikes 5 sätestatud kolmekuuline ajavahemik päevast, mis järgneb viimasele päevale, mil pikendustaotlust määruse artikli 47 lõike 3 alusel on veel võimalik esitada.

Eeskiri 45

Muutmistaotluse läbivaatamine

1. Kui muutmistaotlus ei vasta määruse artikli 108 lõigete 1 või 2 nõuetele või kui seda ei ole esitatud ettenähtud kolme kuu jooksul või kui see ei vasta eeskirjale 44 või teistele eeskirjadele, teatab amet sellest taotlejale ja määrab tähtaja, mille jooksul taotleja võib taotlust muuta või esitada puuduva teabe või viited.

2. Kui muutmistaotluse lõivu ei ole tasutud ettenähtud kolme kuu jooksul, teatab amet taotlejale, et muutmistaotlust ei loeta esitatuks.

3. Kui lõike 1 kohaseid puuduvaid viiteid ei ole esitatud ameti määratud tähtaja jooksul, lükkab amet muutmistaotluse tagasi.

Kui kohaldatakse määruse artikli 108 lõiget 2, lükkab amet muutmistaotluse vastuvõetamatuna tagasi vaid nende liikmesriikide puhul, kelle jaoks muutmine selle sätte kohaselt on välistatud.

4. Kui amet või ühenduse kaubamärgi kohus on ühenduse kaubamärgitaotluse tagasi lükanud või on absoluutsele alusele toetudes kuulutanud ühenduse kaubamärgi kehtetuks, viidates liikmesriigi keelele, on muutmine määruse artikli 108 lõike 2 kohaselt välistatud kõigi nende liikmesriikide puhul, kus see keel on üheks ametlikuks keeleks. Kui amet või ühenduse kaubamärgi kohus on kaubamärgi taotluse tagasi lükanud või on kuulutanud kaubamärgi kehtetuks, toetudes absoluutsele alusele, mille kohta on leitud, et see kehtib kogu ühenduses, või arvestades varasemat ühenduse kaubamärki või muid ühenduse tööstusomandiga seotud õigusi, on muutmine välistatud määruse artikli 108 lõike 2 kohaselt kõikide liikmesriikide puhul.

▼B

Eeskiri 46

Muutmistaotluse avaldamine

1. Kui muutmistaotlus käsitleb ühenduse kaubamärgi taotlust, mis on määruse artikli 40 kohaselt juba Ühenduse Kaubamärgibülletäänis avaldatud, või kui muutmistaotlus käsitleb ühenduse kaubamärki, avaldatakse muutmistaotlus Ühenduse Kaubamärgibülletäänis.

2. Muutmistaotluse avaldamine sisaldab järgmist:

a) selle kaubamärgi toimiku number või registrinumber, mille muutmist taotletakse;

b) viide taotluse või registreeringu varasemale avaldamisele Ühenduse Kaubamärgibülletäänis;

c) viide sellele, millise liikmesriigi või milliste liikmesriikide suhtes muutmist taotletakse;

d) kui muutmine ei hõlma kõiki kaupu ja teenuseid, mille jaoks taotlus on esitatud või kaubamärk registreeritud, siis märge kaupade ja teenuste kohta, mille suhtes muutmist nõutakse;

e) kui muutmist nõutakse mitme liikmesriigi suhtes ning kaupade ja teenuste loetelu ei ole kõigi liikmesriikide puhul samasugune, siis märge asjaomaste kaupade ja teenuste kohta iga liikmesriigi puhul;

f) muutmistaotluse kuupäev.

▼M2

Eeskiri 47

Edastamine liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse keskametitele

Kui muutmistaotlus vastab määruse ja käesoleva eeskirja nõuetele, edastab amet muutmistaotluse ja ►M4 ►C1 määruse artikli 87 lõikes 2 ◄ ◄ nimetatud andmed liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse keskametitele, sealhulgas Beneluxi kaubamärgiametile, kelle jaoks leitakse taotlus olevat vastuvõetav. Amet teatab taotlejale edastamise kuupäeva.

▼B

X JAOTIS

KAEBUSED

Eeskiri 48

Kaebuse sisu

1. Kaebus sisaldab järgmist:

a) kaebuse esitaja nimi ja aadress eeskirja 1 lõike 1 punkti b kohaselt;

b) kui kaebuse esitaja on määranud endale esindaja, siis esindaja nimi ja tema tegevuskoha aadress eeskirja 1 lõike 1 punkti e kohaselt;

c) märge vaidlustatava otsuse kohta ja selle kohta, millises ulatuses otsuse muutmist või tühistamist nõutakse.

2. Kaebus esitatakse selles keeles, milles toimus menetlus, kus tehti vaidlustatud otsus.

Eeskiri 49

Kaebuse tagasilükkamine vastuvõetamatuse tõttu

1. Kui kaebus ei vasta määruse artiklite 57, 58 ja 59 ja eeskirja 48 lõike 1 punkti c ja lõike 2 nõuetele, lükkab apellatsioonikoda selle tagasi kui vastuvõetamatu, kui kõiki puudusi ei kõrvaldata enne määruse artiklis 59 määratud tähtaja möödumist.

2. Kui apellatsioonikoda leiab, et kaebus ei vasta määruse või käesolevate eeskirjade muudele sätetele, eelkõige eeskirja 48 lõike 1 punktidele a ja b, teatab ta sellest kaebuse esitajale ja teeb talle ettepaneku kõrvaldada täheldatud puudused määratava tähtaja jooksul. Kui puudusi õigeks ajaks ei kõrvaldata, lükkab apellatsioonikoda kaebuse tagasi.

3. Kui kaebuse eest nõutav lõiv tasutakse pärast määruse artikli 59 kohaselt kaebuse esitamiseks ettenähtud tähtaja möödumist, ei loeta kaebust esitatuks ja kaebuse esitajale tagastatakse kaebuse esitamise lõiv.

Eeskiri 50

Kaebuste menetlemine

1. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kaebuse menetlusele mutatis mutandis sätteid, mis kehtivad menetluste puhul osakonnas, kelle otsuse peale kaevatakse.

▼M2

Vastulausemenetluse käigus tehtud otsuse vaidlustamisel ei saa määruse artikli 61 lõike 2 kohaselt määratud tähtaegadele kohaldada määruse artiklit 78a.

Kui vaidlustatakse vastulausete osakonna otsus, piirdub apellatsioonikoda kaebuse läbivaatamisel nende faktide ja tõenditega, mis on esitatud vastulausete läbivaatustalituse poolt määruse ja käesolevate eeskirjade alusel määratud või täpsustatud tähtaegade jooksul, välja arvatud juhud, kui apellatsioonikoda leiab, et tuleks arvestada määruse artikli 74 lõike 2 kohaseid lisa- või täiendavaid fakte ja tõendeid.

▼B

2. Apellatsioonikoja otsuses on:

a) märge, et otsuse on teinud apellatsioonikoda;

b) otsuse tegemise kuupäev;

c) apellatsioonikoja esimehe ja teiste otsustamisel osalenud liikmete nimed;

d) registri pädeva töötaja nimi;

e) poolte ja nende esindajate nimed;

f) märge lahendamist vajavate küsimuste kohta;

g) faktide kokkuvõte;

h) põhjendused;

i) apellatsioonikoja korraldus, sealhulgas vajaduse korral otsus kulude kohta.

3. Otsusele kirjutavad alla apellatsioonikoja esimees ja teised liikmed ning apellatsioonikoja registri töötaja.

▼M2

Eeskiri 51

Kaebuste esitamise lõivu tagasimaksmine

Kaebuse esitamise lõiv makstakse tagasi ainult tagasimaksekorralduse alusel, mille väljastab:

a) osakond, kelle otsus vaidlustati, kui läbivaatamine toimus määruse artikli 60 lõike 1 või artikli 60a kohaselt;

b) apellatsioonikoda, kui see peab kaebust vastuvõetavaks ning lõivu tagasimaksmist olulise menetlusvea tõttu õiglaseks.

▼B

XI JAOTIS

ÜLDSÄTTED

A osa

Ameti otsused ja teated

Eeskiri 52

Otsuste vorm

1. Ameti otsused on kirjalikud ja neis märgitakse põhjused, millel need rajanevad. Kui asja suuline arutamine toimub ametis, võib otsuse esitada suuliselt. Pärast seda edastatakse pooltele kirjalik otsus.

2. Ameti otsustele, mille kohta võib esitada kaebuse, lisatakse kirjalik teade selle kohta, et kaebused tuleb ametile esitada kirjalikult kahe kuu jooksul pärast vaidlustatud otsusest teatamise kuupäeva. Teates juhitakse poolte tähelepanu ka määruse artiklite 57, 58 ja 59 sätetele. Pooled ei või toetuda sellele, et neile ei ole menetluse olemasolust teatatud.

▼M2

Eeskiri 53

Otsustes sisalduvate vigade parandamine

Kui amet kas omal algatusel või menetlusosaliste pöördumise kaudu saab teada keeleveast, kirjaveast või ilmselgest eksimusest otsuses, siis hoolitseb ta selle eest, et asja eest vastutav osakond või muu üksus oma vea või eksimuse parandaks.

▼M2

Eeskiri 53a

Otsuse või registrisse kandmise tühistamine

1. Kui amet leiab omal algatusel või menetlusosalistelt saadud teabe põhjal, et otsus või registrisse kandmine tuleb määruse artikli 77a kohaselt tühistada, teatab ta kavatsetud tühistamisest poolele, keda see mõjutab.

2. Mõjutatud pool võib esitada oma seisukoha kavatsetud tühistamise suhtes ameti määratud tähtaja jooksul.

3. Kui mõjutatud pool nõustub kavatsetud tühistamisega või kui ta määratud tähtaja jooksul oma seisukohta ei esita, tühistab amet otsuse või registrisse kandmise. Kui mõjutatud pool tühistamisega ei nõustu, teeb amet tühistamise kohta otsuse.

4. Lõikeid 1, 2 ja 3 kohaldatakse mutatis mutandis, kui on tõenäoline, et tühistamine mõjutab rohkem kui ühte poolt. Kui üks pooltest esitab lõike 3 kohaselt oma seisukoha, tuleb see edastada teisele poolele või teistele pooltele koos palvega esitada oma seisukoht.

5. Kui otsuse või registrisse kandmise tühistamine mõjutab juba avaldatud otsust või registrisse kandmist, tuleb ka tühistamine avaldada.

6. Lõigetele 1–4 vastav tühistamispädevus kuulub otsuse teinud osakonnale või muule üksusele.

▼B

Eeskiri 54

Õiguste kaotamisest teatamine

1. Kui amet leiab, et õiguste kaotamine tuleneb määrusest või käesolevatest eeskirjadest, ilma et selle kohta oleks tehtud eraldi otsus, siis teatab ta sellest asjaomasele isikule kooskõlas määruse artikliga 77 ja juhib tema tähelepanu käesoleva eeskirja lõikele 2.

2. Kui asjaomane isik leiab, et ameti seisukoht on ekslik, siis võib ta kahe kuu jooksul arvates lõikes 1 nimetatud teatise saamisest taotleda ameti otsust selles küsimuses. Selline otsus tehakse ainult juhul, kui amet ei nõustu otsuse nõudjaga; vastupidisel juhul muudab amet oma seisukohta ja teatab sellest otsust nõudnud isikule.

Eeskiri 55

Allkiri, nimi, pitser

1. Kõigis ameti otsustes, teadetes ja teatistes märgitakse ära vastava küsimuse eest vastutav osakond või muu üksus ja vastutava ametniku või vastutavate ametnike nimed. Otsustel, teadetel ja teatistel peab olema ametniku allkiri või ametnike allkirjad või nende asemel ameti trükitud või pitsatiga löödud pitser.

2. Kui otsused, teated või teatised edastatakse faksi teel või muude tehniliste sidevahendite abil, võib ameti juhataja lubada kasutada ameti vastutava osakonna või üksuse ja vastutava ametniku või vastutavate ametnike nimede tuvastamiseks muid vahendeid või pitseri asemel muud identifitseerimisvahendit.

B osa

Suuline menetlus ja tõendite kogumine

Eeskiri 56

Kutse suulisele menetlusele

1. Pooled kutsutakse määruse artiklis 75 sätestatud suulisele menetlusele ja nende tähelepanu juhitakse käesoleva eeskirja lõikele 3. Kutse suulisele menetlusele esitatakse vähemalt kuu aega varem, kui pooled ei ole kokku leppinud lühemat tähtaega.

2. Kutse väljastamisel juhib amet tähelepanu küsimustele, mida tema arvates tuleks enne otsuse tegemist arutada.

3. Kui nõuetekohaselt kutsutud pool ei ilmu ametisse suulisele menetlusele, võib menetlus jätkuda ilma temata.

Eeskiri 57

Ameti kogutavad tõendid

1. Kui amet peab vajalikuks ära kuulata pooli, tunnistajaid või eksperte või läbi viia vaatluse, võtab ta vastu sellekohase otsuse, märkides ära kavatsetavad tõendite kogumise viisid, asjakohased tõestamist vajavad faktid ning ärakuulamise või uurimise kuupäeva, kellaaja ja koha. Kui pool taotleb tunnistajate või ekspertide ärakuulamist, märgitakse ameti otsuses tähtaeg, mille jooksul taotluse esitanud pool annab ametile teada nende tunnistajate ja ekspertide nimed ja aadressid, kelle ärakuulamist ta soovib.

2. Tõendeid esitama kutsutud poolele, tunnistajale või eksperdile esitatakse kutse menetlusele vähemalt kuu aega varem, kui ei ole kokku lepitud lühemat esitamistähtaega. Kutse sisaldab järgmist:

a) väljavõte lõikes 1 osutatud otsusest, milles märgitakse eelkõige taotletud ärakuulamise kuupäev, kellaaeg ja koht ning sedastatakse faktid, millega seoses taotletakse poolte, tunnistajate ja ekspertide ärakuulamist;

b) menetluspoolte nimed ja tunnistajate või ekspertide õigused eeskirja 59 lõigete 2-5 kohaselt.

Eeskiri 58

Ülesande andmine ekspertidele

1. Amet otsustab, millises vormis tema nimetatud ekspert aruande esitab.

2. Eksperdi tööülesanded sisaldavad järgmist:

a) ülesande täpne kirjeldus;

b) eksperdiaruande esitamise tähtaeg;

c) menetluspoolte nimed;

d) andmed nõuete kohta, mida ta võib esitada eeskirja 59 lõigete 2, 3 ja 4 alusel.

3. Kõigi kirjalike aruannete ärakirjad esitatakse pooltele.

4. Pooled võivad esitada eksperdi suhtes taanduse ebapädevuse tõttu või samadel alustel, mille põhjal võib määruse artikli 132 lõigete 1 ja 3 kohaselt esitada taanduse kontrollijale või osakonna või apellatsioonikoja liikmele. Ameti asjaomane osakond teeb taanduse kohta oma otsuse.

Eeskiri 59

Tõendite kogumise kulud

1. Amet võib seada tõendite kogumise tingimuseks, et tõendite kogumist taotlenud pool deponeerib ametis ettemakse, mille suurus määratakse kindlaks eeldatavate kulude alusel.

2. Ameti kutsutud tunnistajatel ja ekspertidel, kes kohale ilmuvad, on õigus mõistlike sõidu- ja elamiskulude hüvitamisele. Amet võib nende kulude katmiseks anda neile avanssi. Esimest lauset kohaldatakse ka tunnistajate ja ekspertide suhtes, kes ilmuvad ametisse ilma kutseta ja kes kuulatakse ära tunnistajate või ekspertidena.

3. Tunnistajatel, kellel on õigus saada hüvitist lõike 2 kohaselt, on õigus saada asjakohast kompensatsiooni ka oma saamatajäänud teenistuse eest ning ekspertidel on õigus saada tasu oma töö eest. Kui tunnistajad ja eksperdid on kohale kutsutud ameti algatusel, tehakse need väljamaksed tunnistajatele ja ekspertidele pärast seda, kui nad on täitnud oma kohustused või ülesanded.

▼M2

4. Ameti juhataja määrab kindlaks lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt kaetavate kulude kogusumma ja ettemaksete suurused ning need avaldatakse kõnealuse ameti teatajas. Summad arvutatakse välja Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja nende VII lisa alusel.

▼B

5. Lõplik vastutus lõigete 1-4 kohaselt tasumisele kuuluvate või makstud summade eest lasub järgmistel isikutel:

a) amet, kui amet pidas tunnistajate või ekspertide suuliste tunnistuste ärakuulamist vajalikuks omal algatusel, või

b) asjaomane pool, kui see pool nõudis tunnistajate või ekspertide suulist ärakuulamist, võttes arvesse otsust kulude jaotamise ja nende kindlaksmääramise kohta määruse artiklite 81 ja 82 ning eeskirja 94 kohaselt. Selline pool tagastab ametile kõik nõuetekohaselt makstud ettemaksed.

▼M2

Eeskiri 60

Suulise menetluse protokoll

1. Suulise menetluse ja tõendite kogumise käigu kohta koostatakse protokoll, mis sisaldab järgmisi andmeid:

a) menetlemiskuupäev;

b) ameti pädevate töötajate, poolte, nende esindajate ja kohalviibivate tunnistajate ning ekspertide nimed;

c) poolte taotlused ja nõuded;

d) tõendite andmise või kogumise vahendid;

e) vajaduse korral ameti korraldus või otsus.

2. Protokoll moodustab osa asjakohase ühenduse kaubamärgitaotluse või registreerimise toimikust. Pooled saavad protokolli ärakirja.

3. Tunnistajate, ekspertide või poolte ärakuulamisel määruse artikli 76 lõike 1 punkti a või d või eeskirja 59 lõike 2 alusel pannakse nende ütlused kirja.

▼B

C osa

Teatamine

Eeskiri 61

Teatamist käsitlevad üldsätted

▼M2

1. Ameti menetluse korral edastatakse ameti teated kas originaaldokumendi, selle tõestamata ärakirja või arvutiväljatrüki kujul eeskirja 55 kohaselt või kui on tegemist poolte esitatud dokumentidega, siis edastatakse need duplikaadi või tõestamata ärakirja kujul.

▼B

2. Teated edastatakse järgmiselt:

a) posti teel eeskirja 62 kohaselt;

b) käsipostiga eeskirja 63 kohaselt;

c) jättes teate ametis asuvasse postkasti eeskirja 64 kohaselt;

d) faksi teel või muid tehnilisi vahendeid kasutades eeskirja 65 kohaselt;

e) avaliku teatamisega eeskirja 66 kohaselt.

▼M2

3. Kui adressaat on märkinud oma faksinumbri või muude tehniliste sidevahendite kontaktandmed, valib amet teatamiseks ühe nendest või teatab posti teel.

▼B

Eeskiri 62

Teatamine posti teel

▼M2

1. Otsused, millele kohaldatakse kaebuse esitamise tähtaega, kutsed ja muud ameti juhataja määratud dokumendid edastatakse väljastusteatega tähtkirjana. Kõik muud teated edastatakse hariliku posti teel.

▼B

2. Kui teade on vaja edastada adressaadile, kelle elukoht ega peamine äritegevuse koht ega asukoht ei ole ►M4 Euroopa Majanduspiirkonnas ◄ ja kes ei ole nimetanud esindajat kooskõlas määruse artikli 88 lõikega 2, edastatakse asjaomane dokument hariliku posti teel adressaadi viimasel ametile teadaoleval aadressil. ►M2 ————— ◄

3. Teate edastamisel väljastusteatega või väljastusteateta tähtkirjana loetakse teade adressaadile kättetoimetatuks kümnendal päeval pärast postitamist, välja arvatud juhul, kui kiri ei ole adressaadi kätte jõudnud või on saabunud hiljem. Vaidluse korral teeb amet kindaks, kas kiri jõudis sihtkohta, või vajaduse korral selle saabumiskuupäeva.

4. Teated, mis on edastatud väljastusteatega või väljastusteateta tähtkirjana, loetakse kättetoimetatuks ka juhul, kui adressaat keeldub kirja vastu võtmast.

▼M2

5. Teate edastamisel hariliku posti teel loetakse teade adressaadile kättetoimetatuks kümnendal päeval pärast postitamist.

▼B

Eeskiri 63

Teate vahetu üleandmine

Teatada võib dokumendi vahetu üleandmise teel ameti ruumides adressaadile, kes peab teate vastuvõtmist kinnitama.

Eeskiri 64

Teate jätmine ametis asuvasse postkasti

Adressaatidele, kellel on ametis oma postkast, võib teatada, jättes dokumendi kõnealusesse postkasti. Toimikusse lisatakse kirjalik teade dokumentide postkasti jätmise kohta. Dokumendile märgitakse postkasti jätmise kuupäev. Teade loetakse kätte toimetatuks viiendal päeval pärast dokumendi jätmist ametis asuvasse postkasti.

Eeskiri 65

Teate edastamine faksi teel või muid tehnilisi vahendeid kasutades

1. Faksi teel teatamiseks edastatakse asjaomase dokumendi originaal või ärakiri eeskirja 61 lõike 1 kohaselt. ►M2 Teade loetakse edastatuks sel kuupäeval, mil adressaat selle faksi teel kätte sai. ◄

2. Üksikasjad teadete edastamiseks muude tehniliste sidevahendite abil määrab kindlaks ameti juhataja.

Eeskiri 66

Avalik teatamine

▼M2

1. Kui adressaadi aadressi ei ole võimalik kindlaks teha või kui edastamine eeskirja 62 kohaselt ei olnud võimalik isegi teisel katsel, edastatakse see teade avalikult.

▼B

2. Ameti juhataja määrab kindlaks avaliku edastusviisi ja ühe kuu pikkuse tähtaja alguse, mille lõppemisel loetakse dokument edastatuks.

Eeskiri 67

Esindajatele teatamine

1. Kui on määratud esindaja või kui ühises taotluses esimesena märgitud taotleja loetakse eeskirja 75 lõike 1 kohaselt ühiseks esindajaks, adresseeritakse teated ja dokumendid kõnealusele määratud esindajale või ühisele esindajale.

2. Kui ühele huvitatud poolele on määratud mitu esindajat ja ei ole märgitud eraldi kättetoimetamisaadressi eeskirja 1 lõike 1 punkti e kohaselt, siis piisab, kui teatatakse neist ühele.

3. Kui mitu huvitatud poolt on nimetanud ühise esindaja, siis piisab ühe dokumendi edastamisest ühisele esindajale.

Eeskiri 68

Kõrvalekalded teatamisel

Kui amet ei saa kinnitada dokumendi adressaadi kätte jõudmisel nõuetekohast teatamist või kui ei ole järgitud teatamisnõudeid, loetakse dokumendist teatamine toimunuks kuupäeval, mille amet määrab teate saabumise kuupäevaks.

Eeskiri 69

Dokumentidest teatamine mitme poole puhul

Poolte esitatud dokumentidest, mis sisaldavad olulisi ettepanekuid või olulise ettepaneku tagasivõtmise teadet, teatatakse tegevuse käigus teistele pooltele. Teatamisest võib loobuda, kui dokument ei sisalda uusi ütlusi ja küsimus on otsustamiseks valmis.

D osa

Tähtajad

Eeskiri 70

Tähtaegade arvestamine

1. Tähtaegu arvestatakse täisaastate, -kuude, -nädalate või -päevade kaupa.

2. Tähtaja arvestus algab asjakohasele sündmusele järgnevast päevast, kusjuures sündmuseks on menetlustoiming või teise tähtaja lõppemine. Kui toiming on teate edastamine, siis on sündmuseks dokumendi saabumine, kui ei ole sätestatud teisiti.

3. Kui tähtajaks on määratud üks aasta või teatav arv aastaid, lõpeb tähtaeg vastava aasta kuus ja kuupäeval, mis kannavad sama nime ja kuupäevanumbrit kui kuu ja kuupäev, mil sündmus toimus. Kui kõnealuses kuus ei ole seda kuupäeva, lõpeb tähtaeg kuu viimasel päeval.

4. Kui tähtajaks on määratud üks kuu või teatav arv kuid, lõpeb tähtaeg vastava kuu kuupäeval, mis kannab sama kuupäevanumbrit kui kuupäev, mil sündmus toimus. Kui nimetatud sündmus toimus kuu viimasel päeval või kui kõnealuses kuus ei ole sellist kuupäeva, siis lõpeb tähtaeg kuu viimasel päeval.

5. Kui tähtajaks on määratud üks nädal või teatav arv nädalaid, lõpeb tähtaeg vastava nädala päeval, mis kannab sama nime kui päev, mil sündmus toimus.

Eeskiri 71

Tähtaegade kestus

1. Kui määruses või käesolevates eeskirjades on sätestatud, et tähtaja peab määrama amet, siis juhul, kui asjaomase poole elukoht, peamine tegevuskoht või asukoht on ►M4 Euroopa Majanduspiirkonnas ◄ , on tähtaeg vähemalt üks kuu, ning kui nimetatud tingimused ei ole täidetud, siis vähemalt kaks kuud, kuid mitte pikem kui kuus kuud. Asjaolusid arvestades võib amet määratud tähtaega pikendada, kui asjaomane pool nõuab pikendamist ja vastav taotlus esitatakse enne esialgse tähtaja lõppemist.

2. Kahe või enama poole puhul võib amet tähtaega pikendada teiste poolte nõusolekul.

Eeskiri 72

Tähtaja lõppemine erijuhtudel

1. Kui tähtaeg lõpeb päeval, mil amet ei ole dokumentide vastuvõtuks avatud või mil ameti asukohas ei kanta harilikku posti laiali muudel põhjustel peale lõikes 2 osutatud põhjuste, pikendatakse tähtaega sellele järgneva esimese päevani, mil amet on dokumentide vastuvõtuks avatud või mil kantakse laiali harilikku posti. Ameti juhataja määrab esimeses lauses osutatud päevad kindlaks enne iga kalendriaasta algust.

▼M2

2. Kui tähtaeg lõpeb päeval, mil liikmesriigis, kus amet paikneb, on posti laialikandmine üldiselt katkenud, või kui teabe eeskirja 82 kohane edastamine elektrooniliselt ameti juhataja lubatud ulatuses pole võimalik, kuna ameti tegelik ühendus elektrooniliste andmesidevahenditega on katkenud, pikendatakse tähtaega esimese päevani pärast katkestust, mil amet on dokumentide vastuvõtmiseks avatud ja mil harilikku posti laiali kantakse. Katkestusperioodi kestuse määrab ameti juhataja.

▼B

3. Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse määruses ja käesolevates eeskirjades sätestatud tähtaegade suhtes mutatis mutandis toimingute puhul, mis teostatakse määruse artikli 25 lõike 1 punkti b tähenduses pädeva ametiasutuse osavõtul.

▼M2

4. Kui suhtlemine ameti ja poolte vahel on katkenud või häiritud erakorralise sündmuse, näiteks loodusõnnetuse või streigi tõttu, võib ameti juhataja määrata, et kõiki tema poolt määratud tähtaegu, mis puudutavad osapooli, kelle alaline elukoht või registrijärgne asukoht on asjaomases riigis, või nende poolt määratud esindajaid, kelle asukoht on kõnealuses riigis, ja mis mööduvad nimetatud sündmuste algamise kuupäeval või pärast seda, pikendatakse tema määratud kuupäevani. Kui sündmus mõjutab ka ameti asukohta, täpsustab juhataja, et pikendamisotsust kohaldatakse kõikide menetluspoolte suhtes.

▼B

E osa

Menetluse katkestamine

Eeskiri 73

Menetluse katkestamine

1. Menetlus ametis katkestatakse:

a) ühenduse kaubamärgi taotleja või omaniku või siseriiklike õigusaktide alusel tema nimel tegutseva isiku surma või teovõimetuks muutumise korral. Kui eespool nimetatud sündmused ei mõjuta määruse artikli 89 kohaselt määratud esindaja volitusi, katkestatakse menetlus ainult esindaja taotluse alusel;

b) kui ühenduse kaubamärgi taotleja või omanik on tema omandi suhtes algatatud kohtuprotsessi tõttu õiguslikel põhjustel sunnitud loobuma ametis menetluse jätkamisest;

c) kui ühenduse kaubamärgi taotleja või omaniku esindaja sureb, kaotab teovõime või on tema omandi suhtes algatatud kohtuprotsessi tõttu õiguslikel põhjustel sunnitud loobuma ametis menetluse jätkamisest.

2. Kui ametile saab teatavaks, kes on lõike 1 punktides a ja b nimetatud juhtudel õigustatud jätkama menetlust ametis, teatab ta sellele isikule ja vajaduse korral kolmandatele huvitatud isikutele, et menetlust jätkatakse ameti määrataval kuupäeval.

3. Lõike 1 punktis c nimetatud juhul jätkatakse menetlust, kui ametile on teatatud taotleja uue esindaja määramisest või kui amet on teistele pooltele edastanud ühenduse kaubamärgi taotleja või omaniku uue esindaja määramise teate. Kui amet ei ole kolme kuu jooksul pärast menetluse katkestamist saanud teadet uue esindaja määramise kohta, teatab amet ühenduse kaubamärgi taotlejale või omanikule:

a) määruse artikli 88 lõike 2 kohaldamisel, et ühenduse kaubamärgi taotlus loetakse tagasivõetuks, kui andmeid ei esitata kahe kuu jooksul pärast kõnealuse teate edastamist, või

b) määruse artikli 88 lõike 2 mittekohaldamisel, et ühenduse kaubamärgi taotlejaga või omanikuga jätkatakse menetlustkõnealuse teate edastamise kuupäevast.

4. Menetluse katkemise kuupäeval ühenduse kaubamärgi taotleja või omaniku kohta kehtinud tähtajad, välja arvatud pikendamislõivude tasumise tähtaeg, algavad uuesti menetluse jätkamise päeval.

F osa

Sundkorras sissenõudmisest loobumine

Eeskiri 74

Sundkorras sissenõudmisest loobumine

Ameti juhataja võib jätta võlgnetava rahasumma sundkorras sisse nõudmata, kui sissenõutav summa on väike või nõude täitmine on kaheldav.

G osa

Esindus

Eeskiri 75

Ühise esindaja määramine

1. Kui taotlejaid on rohkem kui üks ja ühenduse kaubamärgi taotluses ei ole nimetatud ühist esindajat, siis loetakse ühiseks esindajaks taotluses esimesena märgitud taotleja. Kui üks taotlejaist on kohustatud määrama kutselise esindaja, peetakse sellist esindajat siiski ühiseks esindajaks, kui taotluses esimesena nimetatud taotleja ei ole määranud kutselist esindajat. Sama kehtib mutatis mutandis kolmandate poolte kohta, kes esitavad ühiselt vastulause või taotlevad tühistamist või kehtetuks tunnistamist, ja ühenduse kaubamärgi ühisomanike kohta.

2. Kui menetluse käigus toimub üleandmine mitmele isikule ja need isikud ei ole määranud ühist esindajat, kohaldatakse lõiget 1. Kui selline kohaldamine ei ole võimalik, peavad need isikud määrama ühise esindaja ameti nõudel kahe kuu jooksul. Kui seda nõuet ei täideta, määrab amet ühise esindaja.

Eeskiri 76

Volitus

▼M2

1. Määruse artikli 89 lõike 2 kohaselt ameti nimekirja kantud advokaadid ja kutselised esindajad esitavad ametile toimikule lisatava allkirjastatud volikirja vaid siis, kui amet seda selgelt nõuab või kui esindaja osalusel ametis toimuvas menetluses on mitu poolt ja üks seda selgelt nõuab.

▼M4 —————

▼M2

3. Volikirja võib esitada ükskõik millises ühenduse ametlikus keeles. Volikiri võib hõlmata ühte või mitut taotlust või registreeritud kaubamärki, selle võib ka esitada üldvolitusena, millega esindajat volitatakse tegutsema kõigis ametis toimuvates menetlustoimingutes, milles volituse andja osaleb.

4. Kui lõigete 1 või 2 kohaselt nõutakse allkirjastatud volituse esitamist, määrab amet selle volituse esitamise tähtaja. Kui volitust ei esitata õigeaegselt, jätkub menetlus esindatud isiku osalusel. Volituse esitaja poolt sooritatud menetlustoimingud, välja arvatud taotluse esitamine, loetakse toimumata jäänuks, kui esindatav isik neid ameti määratud tähtaja jooksul heaks ei kiida. Määruse artikli 88 lõike 2 kohaldamist see ei mõjuta.

▼B

5. Lõikeid 1–3 kohaldatakse mutatis mutandis volituse tühistamise dokumendi suhtes.

6. Esindajat, kelle volitus on lõppenud, loetakse jätkuvalt esindajaks, kui tema volituse lõppemisest ei ole ametit teavitatud.

7. Kui volikirjas ei ole sätestatud teisiti, ei lõpe volitus ameti suhtes volitaja surma korral.

▼M2

8. Kui ametile teatatakse esindaja määramisest, teatatakse eeskirja 1 lõike 1 punkti e kohaselt tema nimi ja asukoht. Kui esindaja on juba varem olnud määratud osalema ametis toimuval menetlusel, teatab ta oma nime ja soovitavalt ka ametilt saadud tunnusnumbri. Kui üks ja sama pool on määranud mitu esindajat, võivad nad volikirja vastupidistest sätetest olenemata tegutseda nii ühiselt kui ka üksikult.

9. Esindajate ühenduse määramine või volitamine loetakse iga selles ühenduses tegutseva esindaja määramiseks või volitamiseks.

▼B

Eeskiri 77

Esindus

Kui amet edastab nõuetekohaselt määratud esindajale teateid või muud informatsiooni, on selle mõju sama, nagu oleks need edastatud esindatavale isikule. Kui nõuetekohaselt määratud esindaja edastab ametile teateid, on selle mõju sama, nagu oleks need saatnud esindatav isik.

Eeskiri 78

Muudatused kutseliste esindajate nimekirjas

1. Kutseliste esindajate nimekirja kantud kutseline esindaja, kellele viidatakse määruse artiklis 89, kustutatakse nimekirjast tema taotluse alusel.

2. Kanne kutselise esindaja kohta kustutatakse automaatselt:

a) kutselise esindaja surma või teovõimetuse korral;

b) kui kutseline esindaja ei ole enam ühegi ►M4 Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi ◄ kodanik ja kui ameti juhataja ei ole teda vabastanud selle nõude täitmisest määruse artikli 89 lõike 4 punkti b alusel;

c) kui kutselise esindaja tegevuskoht või töökoht ei asu enam ►M4 Euroopa Majanduspiirkonnas ◄ ;

d) kui kutselisel esindajal ei ole enam määruse artikli 89 lõike 2 punkti c esimeses lauses osutatud õigust.

3. Kanne kutselise esindaja kohta peatatakse ameti algatusel, kui on peatatud tema õigus esindada füüsilisi või juriidilisi isikuid ►M4 Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi ◄ tööstusomandi õiguskaitse keskametis, nagu on viidatud artikli 89 lõike 2 punkti c esimeses lauses.

4. Kui isik on kutseliste esindajate nimekirjast kustutatud, võib ta määruse artikli 89 lõike 3 kohase taotluse alusel nimekirja ennistada, kui kustutamise tinginud asjaolud on lakanud olemast.

5. Kui Beneluxi kaubamärgiamet ja asjaomaste ►M4 Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriikide ◄ tööstusomandi õiguskaitse keskametid teavad lõigetes 2 ja 3 nimetatud asjaoludest, teatavad nad neist viivitamata ametile.

6. Kutseliste esindajate nimekirja muudatused avaldatakse Ühtlustamisameti Teatajas.

H osa

Kirjalikud teated ja plangid

Eeskiri 79

Teatamine kirjalikult või muul viisil

Ühenduse kaubamärgi registreerimise taotlused ja muud määruses sätestatud taotlused ning muu ametile adresseeritud teave edastatakse järgmiselt:

▼M2

a) edastades asjaomase dokumendi allkirjastatud originaali ametile posti teel, isiklikult või muul viisil;

b) edastades dokumendi eeskirja 80 kohaselt faksi teel;

▼M2 —————

▼B

d) edastades teate sisu elektrooniliselt eeskirja 82 kohaselt.

▼M2

Eeskiri 79a

Kirjalike teatiste lisad

Kui menetluspool esitab eeskirja 79 punkti a alusel teatud dokumendi või tõendi enne seda, kui amet on menetlusse kaasanud teisi osapooli, tuleb see dokument või tõend ja kõik dokumendi lisad esitada nii mitme ärakirjana, kui mitu osalist menetluses on.

▼B

Eeskiri 80

Edastamine faksi teel

▼M2

1. Kui ühenduse kaubamärgitaotlus esitatakse ametile faksi teel ning kui taotlus sisaldab eeskirja 3 lõikes 2 nõutud märgi reproduktsiooni, mis ei vasta nimetatud eeskirja nõuetele, tuleb eeskirjas nõutud avaldamiskõlblik märgi reproduktsioon esitada ametile eeskirja 79 punkti a kohaselt. Kui amet saab reproduktsiooni ühe kuu jooksul pärast faksi saamise kuupäeva, loeb amet reproduktsiooni kättesaaduks faksi saamise kuupäeval.

▼B

2. Kui faksi teel saabunud dokument on mittetäielik või loetamatu või kui ametil on põhjendatud kahtlus edastamise täpsuse suhtes, teatab amet sellest dokumendi saatjale ja teeb talle ettepaneku ameti määratud tähtaja jooksul edastada originaaldokument uuesti faksi teel või esitada originaaldokument eeskirja 79 punkti a kohaselt. Kui see nõue täidetakse määratud tähtaja jooksul, loetakse uuesti edastatud dokumendi ametisse saabumise või originaaldokumendi esitamise kuupäev originaaldokumendi ametisse saabumise kuupäevaks, eeldusel, et kui puudus on seotud kaubamärgi registreerimise taotluse esitamiskuupäeva määramisega, siis kohaldatakse esitamiskuupäeva käsitlevaid sätteid. Kui nõuet ei täideta määratud tähtaja jooksul, ei loeta teatist kättesaaduks.

3. Faksi teel ametisse edastatud teade loetakse nõuetekohaselt allkirjastatuks, kui allkirja kujutis on faksiaparaadi trükitud dokumendil näha. ►M2 Kui edastamine toimub elektrooniliselt faksi teel, on märge nime kohta samaväärne allkirjaga. ◄

▼M2 —————

▼B

Eeskiri 82

Elektrooniline edastamine

▼M2

1. Ameti juhataja määrab kindlaks, kas ametile võib teateid elektrooniliselt edastada ning millises ulatuses ja milliste tehniliste tingimuste kohaselt seda tehakse.

▼B

2. Kui teade saadetakse elektrooniliselt, kohaldatakse eeskirja 80 lõiget 2 mutatis mutandis.

3. Kui teade saadetakse ametile elektrooniliselt, loetakse märge saatja nime kohta samaväärseks allkirjaga.

▼M2 —————

▼M2

Eeskiri 83

Vormid

1. Amet jagab soovijatele tasuta järgmisi vorme:

a) ühenduse kaubamärgi taotluse esitamiseks, sealhulgas vajaduse korral ka otsinguaruande taotluse jaoks;

b) vastulause esitamiseks;

c) tühistamis- või kehtetuks tunnistamise taotluse esitamiseks;

d) üleandmise registreerimistaotluse esitamiseks ning eeskirja 31 lõikes 5 sätestatud üleandmisvormi ja üleandmisdokumendi;

e) litsentsi registreerimistaotluse esitamiseks;

f) ühenduse kaubamärgi pikendamistaotluse esitamiseks;

g) kaebuse esitamiseks;

h) esindaja volitamiseks individuaalvolikirja või üldvolikirjaga;

i) rahvusvahelise taotluse esitamiseks või sellele järgneva Madridi protokolli kohase nimetamise ametile esitamiseks.

2. Menetluse osapooled võivad ametis toimuval menetlusel kasutada ka:

a) kaubamärgiõiguse lepinguga või tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooni (Pariisi Liit) assamblee soovituste kohaselt ette nähtud vorme;

b) ühesuguse sisu ja formaadiga vorme, välja arvatud lõike 1 punktis i nimetatud vorm.

3. Amet teeb lõikes 1 nimetatud vormid kättesaadavaks kõikides ühenduse ametlikes keeltes.

▼B

I osa

Avalikkuse teavitamine

▼M4 —————

▼B

J osa

Ühenduse Kaubamärgibülletään ja Ühtlustamisameti Teataja

Eeskiri 85

Ühenduse Kaubamärgibülletään

▼M2

1. Ühenduse Kaubamärgibülletääni antakse välja ameti juhataja määratud viisil ja sagedusega.

▼B

2. Ühenduse Kaubamärgibülletäänis avaldatakse taotlused ja registrikanded ning muud kaubamärgitaotluste ja kaubamärkide registreeringutega seotud andmed, mille avaldamine on määruse või käesolevate eeskirjadega ette nähtud.

3. Kui andmed, mille avaldamine on määruse või käesolevate eeskirjadega ette nähtud, avaldatakse Ühenduse Kaubamärgibülletäänis, loetakse bülletääni avaldamiskuupäev andmete avaldamise kuupäevaks.

4. Kui kaubamärgi registreerimisega seotud registrikanded ei sisalda avaldatud taotlusega võrreldes muudatusi, avaldatakse sellised registrikanded viidetena avaldatud taotluse andmetele.

5. Määruse artikli 26 lõikes 1 sätestatud ühenduse kaubamärgi taotluse elemendid ja muu teave, mille avaldamine on ette nähtud eeskirjaga 12, avaldatakse vajaduse korral kõigis ühenduse ametlikes keeltes.

6. Amet võtab arvesse kõik taotleja esitatud tõlked. Kui taotlus on esitatud keeles, mis ei ole ameti ametlik keel, edastatakse taotlejale tõlge taotleja märgitud teise keelde. Taotleja võib ameti määratud tähtaja jooksul teha ettepaneku tõlget muuta. Kui taotleja ei vasta nimetatud tähtaja jooksul või kui amet peab pakutud muudatusi ebasobivaks, siis avaldatakse ameti pakutud tõlge.

Eeskiri 86

Ühtlustamisameti Teataja

1. Ühtlustamisameti Teatajat avaldatakse perioodiliselt. Amet võib teataja numbrid avalikkusele kättesaadavaks teha CD-ROMil või muul elektroonilisel kujul.

2. Teatajat avaldatakse ameti ametlikes keeltes. Ameti juhataja võib otsustada, et teatavad andmed avaldatakse kõigis ühenduse ametlikes keeltes.

▼M4 —————

▼B

L osa

Halduskoostöö

Eeskiri 92

Teabevahetus ning suhtlemine ameti ja liikmesriikide asutuste vahel

1. Amet ja liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse keskametid edastavad taotluse korral üksteisele vajalikku teavet ühenduse kaubamärgi taotluste või siseriikliku kaubamärgi taotluste esitamise kohta, nende taotlustega seotud menetluste kohta ja menetluste tulemusena registreeritud märkide kohta. Sellise suhtlemise puhul ei kehti määruse artiklis 84 sätestatud piirangud.

2. Määruse või käesolevate eeskirjade kohaldamisest tulenev ameti ja kohtute või liikmesriikide ametiasutuste vaheline suhtlemine toimub vahetult nimetatud asutuste vahel. Selline suhtlemine võib toimuda ka liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse keskametite vahendusel.

3. Lõigete 1 ja 2 kohase suhtlemisega kaasnevad kulud kannab suhtlemise algatanud ametiasutus; suhtlemise eest ei tule tasuda lõivu.

Eeskiri 93

Liikmesriikide kohtute ja ametiasutuste tutvumine toimikutega või tutvumine toimikutega nende vahendusel

1. Liikmesriikide kohtud ja ametiasutused tutvuvad ühenduse kaubamärgi taotluste või registreeritud ühenduse kaubamärkide toimikute originaaldokumentide või ärakirjadega ►M4 ►C1 ————— ◄ ◄ .

2. Liikmesriikide kohtud või prokuratuurid võivad oma menetluse käigus anda ameti edastatud toimikuid või nende ärakirju kolmandatele isikutele tutvumiseks. Sellise tutvumise suhtes kohaldatakse määruse artiklit 84. Sellise tutvumise eest amet lõivu ei nõua.

3. Toimikute või nende ärakirjade esitamisel liikmesriikide kohtutele või prokuratuuridele märgib amet ära piirangud, mida kohaldatakse ühenduse kaubamärgi taotluste ja registreeritud ühenduse kaubamärkide toimikutega tutvumise suhtes määruse artikli 84 ►M4 ►C1 ————— ◄ ◄ kohaselt.

M osa

Kulud

Eeskiri 94

Kulude jaotus ja kindlaksmääramine

1. Kulude jaotamist määruse artikli 81 lõigete 1 ja 2 kohaselt käsitletakse vastulause kohta tehtud otsuses, ühenduse kaubamärgi tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotluse kohta tehtud otsuses või kaebuse kohta tehtud otsuses.

2. Kulude jaotamist määruse artikli 81 lõigete 3 ja 4 kohaselt käsitletakse vastulausete osakonna, tühistamisosakonna või apellatsioonikoja otsuses kulude kohta.

▼M2

3. Kui tasumisele kuuluv kulude summa pole määruse artikli 81 lõike 6 esimese lause kohaselt kindlaks määratud, lisatakse kulude kindlaksmääramise taotlusele arve ja toetavad tõendid. Käesoleva eeskirja lõike 7 punktis d nimetatud esinduskulude korral piisab esindaja kinnitusest tehtud kulutuste kohta. Muude kulude osas piisab nende usaldusväärsuse kindlakstegemisest. Kui tasumisele kuuluv kulude summa määratakse kindlaks määruse artikli 81 lõike 6 esimese lause alusel, määratakse esinduskulud käesoleva eeskirja lõike 7 punktis d alusel, olenemata sellest, kas need kulutused on tegelikult tehtud.

▼B

4. Määruse ►M2 artikli 81 lõike 6 kolmandas lauses ◄ sätestatud kulude määramise otsuse uuesti läbivaatamise nõue, milles on märgitud ära nõude põhjendused, tuleb esitada ametile ühe kuu jooksul pärast kulude kinnitamisest teatamist. Taotlust ei loeta esitatuks enne, kui on tasutud kulusummade läbivaatamise lõiv.

5. Olenevalt asjaoludest teeb kas vastulausete osakond, tühistamisosakond või apellatsioonikoda lõikes 4 osutatud taotluse kohta otsuse ilma suulise menetluseta.

6. Kulud, mille määruse artikli 81 lõike 1 kohaselt peab tasuma menetluse kaotanud pool, piirduvad teise poole lõivudega vastulause esitamise, ühenduse kaubamärgi tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotlemise või kaebuse esitamise eest.

▼M2

7. Menetluse võitnud poole tegelikud menetluskulud, mis vastavad käesoleva eeskirja lõikele 3, kannab määruse artikli 81 lõike 1 kohaselt menetluse kaotanud poolt, arvestades järgmisi ülemmäärasid:

a) kui poolel pole oma esindajat, siis ühe poole ühe isiku elamis- ja reisikulud edasi-tagasi sõiduks elukoha ja tegevuskoha ning eeskirja 56 kohase suulise menetluse toimumise koha vahel järgmiselt: i) esimese klassi rongipileti hind koos tavaliste sõidu lisakuludega, kui sõidu kogupikkus mööda raudteed ei ületa 800 km; ii) turistiklassi lennukipileti hind, kui sõidu kogupikkus mööda raudteed on üle 800 km või marsruudi sisse jääb mere ületamine; iii) Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade VII lisa artiklis 13 sätestatud elamiskulud;

b) määruse artikli 89 lõikes 1 nimetatud esindajate reisikulud käesolevate eeskirjade punkti a alapunktides i ja ii sätestatud määrade kohaselt;

c) reisikulud, elamiskulud, hüvitis kaotatud tulude eest ja tunnistajatel ning ekspertidel tasuda tulevad lõivud makstakse tagasi eeskirja 59 lõigete 2, 3 või 4 kohaselt ulatuses, mis on kaetud menetluspoolel eeskirja 59 lõike 5 punkti b kohaselt oleva lõpliku vastutusega;

d) esinduskulud määruse artikli 89 lõike1 tähenduses: i) vastulause esitanud pool vaidlustamismenetluses: 300 eurot; ii) taotleja vaidlustamismenetluses: 300 eurot; iii) taotleja ühenduse kaubamärgi tühistamismenetluses või kehtetuks tunnistamise menetluses: 450 eurot; iv) omanik ühenduse kaubamärgi tühistamismenetluses või kehtetuks tunnistamise menetluses: 450 eurot; v) kaebuse esitaja kaebuse menetlemisel: 550 eurot; vi) kostja kaebuse menetlemisel: 550 eurot; vii) kui pooled on kutsutud eeskirja 56 kohasele suulisele menetlusele, lisatakse punktides i-vi nimetatud summale 400 eurot;

e) kui on mitu ühenduse kaubamärgitaotluse või registreerimise omanikku või taotlejat või mitu vastulause esitajat või tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotlejat, kes on koos esitanud vastulause või tühistamistaotluse või kehtetuks tunnistamise taotluse, kannab menetluse kaotanud pool üksnes ühe sellise isiku punktis a nimetatud kulud;

f) kui menetluse võitnud poolt esindab rohkem kui üks esindaja määruse artikli 89 lõike 1 tähenduses, kannab menetluse kaotanud pool ainult ühe sellise isiku punktides b ja d nimetatud kulud;

g) menetluse kaotanud pool ei ole kohustatud tasuma menetluse võitnud poole muid kulusid, kulutusi ja lõive kui need, mis on nimetatud punktides a-f.

▼B

N osa

Keeled

Eeskiri 95

Taotlused ja avaldused

Ilma et see piiraks artikli 115 lõike 5 sätete kohaldamist:

a) võib ühenduse kaubamärgi taotlusega seotud taotlused ja avaldused esitada keeles, milles on esitatud ühenduse kaubamärgi taotlus, või taotleja poolt taotluses märgitud teises keeles;

b) võib ühenduse registreeritud kaubamärgiga seotud taotlused ja avaldused esitada ühes ameti ametlikest keeltest. Kui taotluse esitamisel kasutatakse mõnda ameti poolt eeskirja 83 kohaselt antud planki, võib siiski kasutada ükskõik millises ühenduse ametlikus keeles koostatud planki, kui plangi tekstiosa on täidetud ühes ameti ametlikest keeltest.

Eeskiri 96

Kirjalik menetlus

1. Ilma et see piiraks määruse artikli 115 lõigete 4 ja 7 kohaldamist ja kui käesolevates eeskirjades ei ole sätestatud teisiti, võib iga pool kasutada ametis toimuvates kirjalikes menetlustes ükskõik missugust ameti ametlikku keelt. Kui valitud keel ei ole menetluskeel, esitab pool tõlke sellesse keelde ühe kuu jooksul pärast originaaldokumendi esitamise kuupäeva. Kui ühenduse kaubamärgi taotleja on ametis toimuva menetluse ainuke pool ja ühenduse kaubamärgi taotlus ei ole esitatud ühes ameti ametlikest keeltest, võib tõlke esitada ka taotleja poolt taotluses märgitud teises keeles.

2. Kui käesolevates eeskirjades ei ole sätestatud teisiti, võib ametis toimuvates menetlustes kasutatavad dokumendid esitada ükskõik millises ühenduse ametlikus keeles. Kui selliste dokumentide keel ei ole menetluskeel, võib amet nõuda tema määratud tähtaja jooksul tõlke esitamist sellesse keelde või menetluspoole valikul ühte ameti keeltest.

Eeskiri 97

Suuline menetlus

1. Ametis toimuva suulise menetluse pool võib menetluskeele asemel kasutada mõnda muud ühenduse ametlikest keeltest tingimusel, et ta korraldab suulise tõlke menetluskeelde. Kui suuline menetlus toimub kaubamärgi registreerimise taotluse menetluse raames, võib taotleja kasutada kas taotluse keelt või tema märgitud teist keelt.

2. Kaubamärgi registreerimise taotluse suulise menetluse käigus võivad ameti töötajad kasutada kas taotluse keelt või taotleja märgitud teist keelt. Kõigi muude suuliste menetluste käigus võivad ameti töötajad menetluskeele asemel kasutada mõnda muud ameti ametlikku keelt tingimusel, et menetluspool või -pooled sellega nõustuvad.

3. Tõendite kogumisel võib ärakuulatav pool, tunnistaja või ekspert, kes ei valda piisavalt menetluskeelt, kasutada ükskõik millist ühenduse ametlikku keelt. Kui tõendeid otsustatakse koguda menetluspoole taotlusel, võib ärakuulatavaid pooli, tunnistajaid või eksperte, kes räägivad mõnda muud keelt peale menetluskeele, kuulata vaid juhul, kui taotluse esitanud pool korraldab tõlke menetluskeelde. Kaubamärgi registreerimise taotluse menetluse käigus võib taotluse keele asemel kasutada taotleja märgitud teist keelt. Kui menetluses osaleb ainult üks pool, võib amet kõnealuse poole taotlusel lubada erandeid käesoleva lõike sätetest.

4. Kui pooled ja amet on sellega nõus, võib suulises menetluses kasutada ükskõik millist ühenduse ametlikku keelt.

5. Vajaduse korral korraldab amet omal kulul tõlke menetluskeelde või mõnda ameti keelde, kui tõlke korraldamine ei kuulu ühe menetluspoole kohustuste hulka.

6. Ameti töötajate, menetluspoolte, tunnistajate ja ekspertide ütlused suulise menetluse käigus, mis on ühes ameti keeltest, kantakse protokolli samas keeles. Muudes keeltes tehtud ütlused kantakse protokolli menetluskeeles. Ühenduse kaubamärgi registreerimise taotluse või registreeringu teksti tehtud parandused kantakse protokolli