2002D0733 — ET — 24.01.2013 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B KOMISJONI OTSUS, 30. mai 2002, mis puudutab nõukogu direktiivi 96/48/EÜ artikli 6 lõikes 1 nimetatud üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku energiavarustuse alasüsteemi tehnilisi koostalitlusnõudeid (teatavaks tehtud numbri K(2002) 1949 all) (EMPs kohaldatav tekst) (2002/733/EÜ) (EÜT L 245, 12.9.2002, p.280)

Muudetud:

Euroopa Liidu Teataja No page date ►M1 KOMISJONI OTSUS, 23. juuli 2012, L 217 1 14.8.2012









▼B

KOMISJONI OTSUS,

30. mai 2002,

mis puudutab nõukogu direktiivi 96/48/EÜ artikli 6 lõikes 1 nimetatud üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku energiavarustuse alasüsteemi tehnilisi koostalitlusnõudeid

(teatavaks tehtud numbri K(2002) 1949 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2002/733/EÜ)







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiivi 96/48/EÜ üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta, ( 1 ) eriti selle artikli 6 lõiget 1, ning arvestades järgmist: (1) Üleeuroopaline kiirraudteevõrgustik on vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artikli 2 punktile c jaotatud strukturaalseteks või funktsionaalseteks alasüsteemideks. Kõnealuseid alasüsteeme on kirjeldatud direktiivi II lisas. (2) Vastavalt direktiivi artikli 5 lõikele 1 koostatakse iga alasüsteemi jaoks tehnilised koostalitlusnõuded (TSI). (3) Vastavalt direktiivi artikli 6 lõikele 1 koostab tehniliste koostalitlusnõuete projekti ühine esindusorgan. (4) Direktiivi 96/48/EÜ artikli 21 kohaselt asutatud komitee on määranud vastavalt direktiivi artikli 2 punktile h ühiseks esindusorganiks Raudtee Koostalitlusvõime Euroopa Assotsiatsiooni (AEIF). (5) AEIF on volitatud koostama vastavalt direktiivi artikli 6 lõikele 1 energiavarustuse alasüsteemi tehniliste koostalitlusnõuete projekti. Nimetatud volitus on antud vastavalt direktiivi artikli 21 lõikega 2 kehtestatud korrale. (6) AEIF on koostanud tehniliste koostalitlusnõuete projekti koos kulude ja tulude analüüsi sisaldava sissejuhatava aruandega, nagu see on ette nähtud direktiivi artikli 6 lõikega 3. (7) Liikmesriikide esindajad on tutvunud tehniliste koostalitlusnõuete projektiga direktiivi alusel asutatud komitee raames, võttes arvesse sissejuhatavat aruannet. (8) Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artikliga 1 kindlaksmääratule puudutavad üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime saavutamise tingimused niisuguste infrastruktuuride ja veeremite konstruktsiooni, valmistamist, ajakohastamist ja talitlust, mis annavad oma panuse pärast direktiivi jõustumiskuupäeva kasutusele võetava süsteemi funktsioneerimisse. Mis puutub käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete jõustumise ajal juba ekspluatatsioonis olevatesse infrastruktuuridesse ja veeremitesse, siis tuleb tehnilisi koostalitlusnõudeid kohaldada alates ajast, mil neil infrastruktuuridel töid kavandatakse. Samas erineb tehniliste koostalitlusnõuete kohaldamise määr vastavalt kavandatavate tööde ulatusele ja määrale ning kavatsetavate rakendustega kaasnevatele kuludele ja tuludele. Et niisugused osalised tööd aitaksid kaasa täieliku koostalitlusvõime saavutamisele, peab neid toetama sidus rakendamisstrateegia. Selles kontekstis tuleb eristada ajakohastamist, uuendamist ja hooldusega seotud asendamist. (9) Nõustutakse, et direktiivi 96/48/EÜ ja tehnilisi koostalitlusnõudeid ei kohaldata uuendamiste ja hooldusega seotud asendamiste suhtes. On soovitatav kohaldada tehnilisi koostalitlusnõudeid uuendamiste suhtes nagu see toimub komisjoni direktiivi 2001/16/EÜ alusel tavaraudteesüsteemi tehniliste koostalitlusnõuete puhul. Kohustusliku nõude puudumisel ning uuendustööde ulatust arvesse võttes julgustatakse liikmesriike kohaldama tehnilisi koostalitlusnõudeid uuendamise ja hooldusega seotud asenduste osas, kui neil on võimalik seda teha. (10) Nende tehniliste koostalitlusnõuete, mille kohta kehtib käesolev otsus, praegune versioon käsitleb kiirraudteesüsteemi spetsiifilisi omadusi; üldpõhimõtte kohaselt ei hõlma tehnilised koostalitlusnõuded kiirraudteesüsteemi ja tavapärase raudteesüsteemi ühiseid omadusi. Tavapärase raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta kehtib muu direktiiv. ( 2 ) Et direktiivi 96/48/EÜ artikli 16 lõike 2 kohaselt tuleb koostalitlusvõimet tõendada vastavalt tehnilistele koostalitlusnõuetele, on vaja sätestada tingimused, mis tuleb peale lisatud tehnilistes koostalitlusnõuetes esitatud nõuete täita käesoleva otsuse väljaandmise ja otsuste, millega võetakse vastu „tavapärase raudteesüsteemi” tehnilised koostalitlusnõuded, väljaandmise vahelisel üleminekuperioodil. Seepärast on vajalik, et kõik liikmesriigid teatavad muudele liikmesriikidele ja komisjonile koostalitlusvõime saavutamiseks vajalikest ja direktiivi 96/48/EÜ olulistele nõuetele vastavatest, kasutusel olevatest siseriiklikest tehnilistest eeskirjadest. Et nimetatud eeskirjad on siseriiklikud, on lisaks sellele vaja, et kõik liikmesriigid informeerivad teisi liikmesriike ja komisjoni asutustest, millele antud liikmesriik on teinud ülesandeks teostada vastavushindamise või kasutussobivuse hindamise menetlust, samuti alasüsteemide koostalitlusvõime hindamiseks kasutatavat menetlust vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artikli 16 lõikele 2. Liikmesriigid kohaldavad võimalikult ulatuslikult direktiivi 96/48/EÜ põhimõtteid ja kriteeriume artikli 16 lõike 2 sätete rakendamiseks nimetatud siseriiklikes eeskirjades. Liikmesriigid annavad vastavalt võimalustele vastutuse nimetatud menetluste eest direktiivi 96/48/EÜ artikli 20 alusel määratud asutustele. Komisjon analüüsib seda teavet (siseriiklikud eeskirjad, menetlused, menetluste eest vastutavad asutused, nimetatud menetluste kestus) ja vajadusel konsulteerib komiteega meetmete võtmise vajaduse suhtes. (11) Need tehnilised koostalitlusnõuded, mille kohta kehtib käesolev otsus, ei kohusta kasutama mingeid kindlaid tehnoloogiaid ega tehnilisi lahendusi, välja arvatud juhul, kui see on vältimatu üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime seisukohast. (12) Need tehnilised koostalitlusnõuded, mille kohta kehtib käesolev otsus, põhinevad vastava projekti ettevalmistamise aja parimal võimalikul ekspertteadmusel. Tehnoloogia areng või sotsiaalsed nõudmised võivad muuta vajalikuks käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete muutmise või täiendamise. Kui see on asjakohane, siis algatatakse läbivaatamis- või ajakohastamismenetlus vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artikli 6 lõikele 2. (13) Teatud juhtudel lubavad need tehnilised koostalitlusnõuded, mille kohta kehtib käesolev otsus, valida erinevate lahenduste vahel, muutes võimalikuks olemasoleva olukorraga ühilduvate lõplike või üleminekuliste koostalitluslahenduste rakendamise. Lisaks sellele nähakse direktiiviga 96/48/EÜ ette rakenduslikud erisätted teatud kindlate juhtude tarvis. Peale selle tuleb direktiivi artikliga 7 ettenähtud juhtudel lubada liikmesriikidel mitte kohaldada teatud tehnilisi nõudeid. Seepärast on vaja, et liikmesriigid tagaksid infrastruktuuriregistri ja veeremiregistri iga-aastase avaldamise ja ajakohastamise. Nendes registrites kajastuvad siseriikliku infrastruktuuri ja veeremi peamised tunnused (nt põhiparameetrid) ning nende ühtesobivus kohaldatavates tehnilistes koostalitlusnõuetes ettenähtud tunnustega. Sellel eesmärgil osutatakse nendes tehnilistes koostalitlusnõuetes, mille kohta kehtib käesolev otsus, täpselt, milline teave peab registrites sisalduma. (14) Nende tehniliste koostalitlusnõuete kohaldamisel, mille kohta kehtib käesolev otsus, tuleb arvestada erikriteeriumidega, mis on seotud tehnilise ja talitlusliku ühilduvusega kasutusele võetavate infrastruktuuride ja veeremite ning võrgustiku vahel, millesse need integreeritakse. Nende ühildumisnõuete tõttu on vaja sooritada terviklik tehniline ja majanduslik analüüs, mis tuleb teha iga juhtumi kohta eraldi. Analüüs peab arvestama alltooduga: — liidesed direktiivis 96/48/EÜ nimetatud eri alasüsteemide vahel, — raudteeliinide ja veeremite erinevad kategooriad, millele nimetatud direktiivis viidatakse, — olemasoleva võrgustiku tehniline ja talitluskeskkond. Seepärast on tähtis koostada nende tehniliste koostalitlusnõuete rakendamiseks, mille kohta kehtib käesolev otsus, plaan, milles tuleb ära näidata tehnilised etapid võrgustiku hetketingimustelt koostalitlusvõimelise võrgustikuni jõudmiseks. (15) Käesoleva otsuse sätted on kooskõlas direktiivi 96/48/EÜ alusel loodud komitee arvamusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:







Artikkel 1

Komisjon võtab käesolevaga vastu direktiivi 96/48/EÜ artikli 6 lõikes 1 nimetatud üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku „energiavarustuse” alasüsteemi tehnilised koostalitlusnõuded. Need tehnilised koostalitlusnõuded on sätestatud käesoleva otsuse lisas. Kõnealused tehnilised koostalitlusnõuded on täielikult kohaldatavad direktiivi 96/48/EÜ I lisas määratletud üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku infrastruktuuri ja veeremi suhtes, arvestades seejuures käesoleva direktiivi artiklitega 2 ja 3.

Artikkel 2

1. Kiirraudteesüsteemi ja tavapärase raudteesüsteemi ühiste omaduste suhtes, mida lisatud tehnilistes koostalitlusnõuetes ei käsitleta, on direktiivi 96/48/EÜ artikli 16 lõike 2 kohase koostalitlusvõime tõendamisel järgitavateks tingimusteks need kohaldatavad tehnilised eeskirjad, mida kasutatakse käesoleva otsuse kohaldamisalasse kuuluvale alasüsteemile kasutusluba andvas liikmesriigis.

2. Kõik liikmesriigid teevad kuue kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist teistele liikmesriikidele ja komisjonile teatavaks:

— artikli 2 lõikes 1 nimetatud kohaldatavate tehniliste eeskirjade nimekirja,

— nimetatud eeskirjade kohaldamisel rakendatavad vastavushindamise ja kontrollimise menetlused,

— asutused, millele liikmesriik teeb ülesandeks teostada kõnealuseid vastavushindamise ja kontrollimise menetlusi.

Artikkel 3

1. Käesolevas artiklis kasutatakse mõisteid järgmises tähenduses:

— ajakohastamine on suuremad tööd, mille käigus muudetakse alasüsteemi või alasüsteemi sellist osa, mis avaldab mõju alasüsteemi talitlusele,

— uuendamine on suuremad tööd, mille käigus vahetatakse välja alasüsteem või alasüsteemi osa ja mis ei muuda alasüsteemi tööparameetreid,

— hooldusega seotud asendamine on osade asendamine ennetava või parandava hoolduse käigus funktsioonilt ja talitluselt identsete osadega.

2. Ajakohastamise korral esitab hankeüksus asjaomasele liikmesriigile hanget kirjeldavad dokumendid. Liikmesriik tutvub dokumentidega ning otsustab (kui see on asjakohane) lisatud tehniliste koostalitlusnõuete 7. peatükis esitatud rakendamisstrateegiaga arvestades, kas tööde tähtsuse tõttu on vaja uut, direktiivi 96/48/EÜ artikli 14 kohast kasutuselevõtuluba. Sellist kasutuselevõtuluba on vaja juhul, kui kavandatud tööd võivad objektiivselt mõjutada ohutustaset.

Kui on vaja uut direktiivi 96/48/EÜ artiklile 14 kohast kasutuselevõtuluba, otsustab liikmesriik, kas:

a) hankele võib tehnilisi koostalitlusnõudeid kohaldada täies ulatuses, millisel juhul alasüsteemile kohaldatakse direktiivis 96/48/EÜ sätestatud EÜ vastavustõendamise menetlust, või

b) kõnealuste tehniliste koostalitlusnõuete täielik kohaldamine ei ole veel võimalik. Sellisel juhul ei ole vasta alasüsteem täielikult tehnilistele koostalitlusnõuetele ja direktiivis 96/48/EÜ sätestatud EÜ vastavustõendamise menetlust rakendatakse ainult tehniliste koostalitlusnõuete kohaldatavate osade suhtes.

Kummalgi juhul teatab liikmesriik direktiivi 96/48/EÜ alusel asutatud komiteele asjakohastest dokumentidest, mis sisaldavad tehniliste koostalitlusnõuete kohaldatavaid osi ja andmeid saavutatava koostalitlusvõime astme kohta.

3. Uuendamise ja hooldusega seotud asendamise korral on lisatud tehniliste koostalitlusnõuete kohaldamine vabatahtlik.

Artikkel 4

Üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi põhiparameetreid käsitleva komisjoni soovituse 2001/290/EÜ ( 3 ) asjakohased osad pärast lisatud tehniliste koostalitlusnõuete jõustumist enam ei kehti.

Artikkel 5

Lisatud tehnilised koostalitlusnõuded jõustuvad kuus kuud pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist.

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.









LISA

ENERGIAVARUSTUSE ALASÜSTEEMIGA SEOTUD TEHNILISED KOOSTALITLUSNÕUDED

„SISUKORD 1. SISSEJUHATUS… 1.1. TEHNILINE ULATUS… 1.2. GEOGRAAFILINE ULATUS… 1.3. KÄESOLEVATE TEHNILISTE KOOSTALITLUSNÕUETE SISU… 2. ALASÜSTEEMI MÄÄRATLUS JA KOHALDAMISALA… 2.1. KOHALDAMISALA… 2.2. ALASÜSTEEMI MÄÄRATLUS… 2.2.1. Elektrivarustussüsteem… 2.2.2. Kontaktõhuliin ja pantograaf… 2.2.3. Õhuliini ja pantograafi vastastikune toime… 2.2.4. Kiirraudteeliinide ja muude liinide vahelised piirid… 2.3. ÜHENDUSED MUUDE ALASÜSTEEMIDEGA JA ALASÜSTEEMI SISESED ÜHENDUSED… 2.3.1. Sissejuhatus… 2.3.2. Elektrivarustussüsteemiga seotud ühendused… 2.3.3. Kontaktliinirajatiste ja pantograafide vahelised ühendused… 2.3.4. Õhuliini ja pantograafi vastastikuse toimega seotud ühendused… 3. OLULISED NÕUDED… 3.1. VASTAVUS OLULISTELE NÕUETELE… 3.2. OLULISTE NÕUETE ASPEKTID… 3.3. ENERGIAVARUSTUSE ALASÜSTEEMI SPETSIIFILISED OMADUSED… 3.3.1. Ohutus… 3.3.2. Töökindlus, talitluskõlblikkus ja hooldatavus… 3.3.3. Inimeste tervis… 3.3.4. Keskkonnakaitse… 3.3.5. Tehniline ühilduvus… 3.4. VASTAVUSTÕENDAMINE… 4. ALASÜSTEEMI KIRJELDUS… 4.1. ENERGIAVARUSTUSE ALASÜSTEEMI PÕHIPARAMEETRID… 4.1.1. Pinge ja sagedus… 4.1.2. Kontaktõhuliin ja pantograaf… 4.2. ENERGIAVARUSTUSE ALASÜSTEEMI LIIDESED… 4.2.1. Liideste nimekiri… 4.2.2. Liideste iseloomulikud andmed… 4.2.3. Eeskirjad ja talitlust puudutavad sätted… 4.3. ETTENÄHTUD TÖÖPARAMEETRID… 4.3.1. Energiavarustussüsteemi, alajaamade ja õhuliinipostide tööparameetrid… 4.3.2. Kontaktõhuliini tööparameetrid… 4.3.3. Kiirraudteeliinide ja muude liinide vahelised piirid… 5. KOOSTALITLUSVÕIME KOMPONENDID… 5.1. ÜLDOSA… 5.2. KOOSTALITLUSVÕIME KOMPONENTIDE MÄÄRATLUSED… 5.3. KOMPONENTIDE KIRJELDUS… 5.3.1. Kontaktõhuliin… 5.3.2. Pantograaf… 5.3.3. Kontaktkingad… 6. VASTAVUSE JA/VÕI KASUTUSSOBIVUSE HINDAMINE… 6.1. KOOSTALITLUSVÕIME KOMPONENDID… 6.1.1. Hindamismenetlused ja -moodulid… 6.1.2. Moodulite rakendamine… 6.2. ENERGIAVARUSTUSE ALASÜSTEEM… 6.2.1. Hindamismenetlused ja -moodulid… 6.2.2. Moodulite rakendamine… 7. ENERGIAVARUSTUSE ALASÜSTEEMI TEHNILISTE KOOSTALITLUSNÕUETE RAKENDAMINE… 7.1. KÄESOLEVATE TEHNILISTE KOOSTALITLUSNÕUETE KOHALDAMINE KASUTUSELEVÕETAVATEL KIIRRAUDTEELIINIDEL JA VEEREMIL… 7.2. KÄESOLEVATE TEHNILISTE KOOSTALITLUSNÕUETE KOHALDAMINE JUBA KASUTUSEL OLEVATEL KIIRRAUDTEELIINIDEL JA VEEREMIL… 7.3. ERIJUHTUMID… 7.3.1. Austria raudteevõrgu spetsiifilised omadused… 7.3.2. Belgia raudteevõrgu spetsiifilised omadused (juhtum T1)… 7.3.3. Saksamaa raudteevõrgu spetsiifilised omadused (juhtum P)… 7.3.4. Hispaania raudteevõrgu spetsiifilised omadused (juhtum P)… 7.3.5. Prantsusmaa raudteevõrgu spetsiifilised omadused… 7.3.6. Suurbritannia raudteevõrgu spetsiifilised omadused… 7.3.7. Itaalia raudteevõrgu spetsiifilised omadused… 7.3.8. Iirimaa ja Põhja-Iirimaa raudteevõrkude spetsiifilised omadused (juhtum P)… 7.3.9. Rootsi raudteevõrgu spetsiifilised omadused (juhtum P)… 7.3.10. Soome raudteevõrgu spetsiifilised omadused (juhtum P)… A LISA HINDAMISMENETLUSED (MOODULID)… B LISA KOOSTALITLUSVÕIME KOMPONENTIDE HINDAMINE… C LISA ENERGIAVARUSTUSE ALASÜSTEEMI HINDAMINE… D LISA INFRASTRUKTUURIREGISTRI ANDMED ENERGIAVARUSTUSE ALLSÜSTEEMI KOHTA… E LISA ELEKTRILISE KAITSE KOORDINEERIMINE ALAJAAMADES JA VEOÜKSUSTES… F LISA RAUDTEELIINI TÜÜP… G LISA RONGI VÕIMSUSTEGUR… H LISA ÕHULIINIRAJATISED, ÕHULIINI JA PANTOGRAAFIDE VASTASTIKUNE GEOMEETRILINE TOIME, VAHELDUVVOOLUSÜSTEEMID… J LISA ÕHULIINIRAJATISED, ÕHULIINI JA PANTOGRAAFIDE VASTASTIKUNE GEOMEETRILINE TOIME, ALALISVOOLUSÜSTEEMID… K LISA REGENERATIIVPIDURDUS… L LISA PINGE PANTOGRAAFIL (ENERGIAVARUSTUSE KVALITEEDI INDEKS)… M LISA KONTAKTKINGADE KATSETAMINE JA KONTROLLIMINE… N LISA VEOSÜSTEEMIDE PINGE JA SAGEDUS… O LISA ENERGIA TIPPTARBIMISE PIIRAMINE… P LISA KONTAKTÕHULIINI HARMOONILISTE VOOLUKOMPONENTIDE OMADUSED JA NENDEGA SEOTUD ÜLEPINGE… Q LISA PANTOGRAAFI JA KONTAKTÕHULIINI VAHELINE VASTASTIKUNE DÜNAAMILINE TOIME…

1. SISSEJUHATUS

1.1. Tehniline ulatus

Käesolevad tehnilised koostalitlusnõuded käsitlevad energiavarustuse alasüsteemi, mis on üheks direktiivi 96/48/EÜ II lisa 1. osas loetletud alasüsteemidest.

Käesolevad tehnilised koostalitlusnõuded on üks osa kuuest tehniliste koostalitlusnõuete kogumist koosnevast komplektist, mis hõlmavad kõiki direktiivis määratletud kaheksat alasüsteemi. Üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime tagamiseks vajalike oluliste nõuete kohaselt vajalikud „kasutajate” ja „keskkonna” alasüsteemide tehnilised kirjeldused on sätestatud vastavates tehnilistes koostalitlusnõuetes.

Täpsem teave energiavarustuse alasüsteemi kohta on esitatud 2. peatükis.

1.2. Geograafiline ulatus

Käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete geograafiliseks ulatuseks on direktiivi 96/48/EÜ I lisas kirjeldatud üleeuroopaline kiirraudteevõrgustik.

Eelkõige käsitlevad käesolevad nõuded neid üleeuroopalise raudteevõrgustiku liine, mida kirjeldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsuses 1692/96/EÜ üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta või mida kirjeldatakse nimetatud otsuse artikliga 21 ettenähtud kohandamismenetluse järgi koostatud sedasama otsust ajakohastavates dokumentides.

1.3. Käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete sisu

Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artikli 5 lõikele 3 ja I lisa 1. osa punktile b:

a) määratletakse käesolevate tehniliste koostalitlusnõuetega olulised nõuded alasüsteemidele ja nende liidestele (3. peatükk);

b) kehtestatakse käesolevate tehniliste koostalitlusnõuetega kõnealuse direktiivi II lisa 3. punktis kirjeldatud põhiparameetrid, mida on vaja oluliste nõuete rahuldamiseks (4. peatükk);

c) kehtestatakse käesolevate tehniliste koostalitlusnõuetega tingimused, mida tuleb rahuldada, et saavutada määratletud talitlus kõigi järgmiste raudteeliinide kategooriate puhul (4. peatükk): — I kategooria: spetsiaalselt ehitatud kiirraudteeliinid, mille varustus võimaldab sõidukiirust vähemalt 250 km/h, — II kategooria: spetsiaalselt ajakohastatud kiirraudteeliinid, mille varustus võimaldab sõidukiirust umbes 200 km/h, — III kategooria: spetsiaalselt kiirliinideks ümber ehitatud liinid, millel on topograafiast, reljeefist või linnaplaneeringust tingitud piirangute tõttu eritunnused ja millel tuleb kiirust igal üksikjuhul kohandada;

d) kehtestatakse käesolevate tehniliste koostalitlusnõuetega rakendussätted teatud erijuhtumiteks (7. peatükk);

e) määratakse käesolevate tehniliste koostalitlusnõuetega kindlaks need koostalitlusvõime komponendid ja liidesed, mille suhtes tuleb kohaldada Euroopa tehnilisi kirjeldusi, sealhulgas Euroopa standardeid, ja mida on vaja üleeuroopalise kiiraudteevõrgustiku koostalitlusvõime saavutamiseks vastavaid olulisi nõudeid rahuldades (5. peatükk);

f) määratakse käesolevate tehniliste koostalitlusnõuetega iga kaalutletava juhtumi jaoks kindlaks, millist otsuses 93/465/EMÜ määratletud moodulit tuleb kasutada või vajaduse korral seda, millist menetlust tuleb järgida koostalitlusvõime komponentide vastavuse või kasutussobivuse hindamisel ning alasüsteemide EÜ vastavustõendamise teostamisel (6. peatükk).

2. ALASÜSTEEMI MÄÄRATLUS JA KOHALDAMISALA

2.1. Kohaldamisala

Üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi energiavarustuse alasüsteem hõlmab kõiki kohtkindlaid seadmeid, mida kasutatakse rongide energiaga varustamiseks ühe- või kolmefaasilisest kõrgepingevõrgust vastavalt olulistele nõuetele.

Energiavarustuse alasüsteem koosneb järgmistest osadest:

alajaamad : alajaamade primaarpool on ühendatud kõrgepingevõrku ja selles muundatakse kõrgepinge rongidele sobivaks pingeks ja/või muudetakse energiavarustussüsteem rongidele sobivaks süsteemiks. Sekundaarpoolel on alajaamad ühendatud raudtee kontaktõhuliinidega,

sektsioneerimispunktid : alajaamade vahel paiknevad elektriseadmed, mille ülesanne on õhuliinide elektrienergiaga varustamine ning rööplülituse, kaitse, isolatsiooni, abiseadmete toite ja kompenseerimise tagamine,

kontaktõhuliinid : kontaktõhuliinid jaotavad elektrienergiat raudteeliinil liiklevatele rongidele ja kannavad seda pantograafide kaudu rongidele üle. Kontaktõhuliin on varustatud ka käsitsi või kaugjuhtimise teel rakendatavate lülititega, mille ülesandeks on sõltuvalt kasutusvajadustest kontaktõhuliinide sektsioonide või rühmade väljalülitamine. Kontaktliinide hulka kuuluvad ka kõikvõimalikud toiteliinid,

tagasivooluahel : veovool liigub rongist tagasi alajaamadesse mööda rööpaid, mis on otse või kaudselt maandatud, ja tagasivoolujuhte. Selles mõttes on tagasivooluahel energiavarustuse alasüsteemi osa,

pantograaf : ehkki pantograafid on paigaldatud veeremile, on need tähtsad seadmed, mis on normaalsel töötamisel vahetus kokkupuutes kontaktõhuliiniga. Seepärast loetakse pantograafe energiavarustuse alasüsteemi osaks.

Järgmised energiavarustuse alasüsteemi osad on seotud üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi koostalitlusvõime tagamisega:

— elektrivarustussüsteem,

— kontaktõhuliinid ja pantograafid,

— pantograafide ja õhuliinirajatiste vastastikune toime,

— kiirraudteeliinide, ajakohastatud liinide ja ühendusliinide vahelised piirid.

2.2. Alasüsteemi määratlus

2.2.1. Elektrivarustussüsteem

Nagu iga elektriseade, on ka veoüksus projekteeritud nii, et see töötab nõuetekohaselt, kui selle terminalidesse, milleks on pantograafid ja rattad, juhitakse nimipinge ja -sagedusega voolu. Tagamaks rongi ettenähtud töötamist, peavad kõnealuste parameetrite piirväärtused olema määratletud.

Kiirrongide energiavajadus on vastavalt suurem. Seepärast on rongide võimalikult väikeste kadudega energiavarustuseks vajalik tõsta toitesüsteemi pinget ja vähendada voolutugevust, mis põhjustab elektrilise takistuse tõttu kadusid. Energiavarustussüsteem tuleb projekteerida nii, et kõik rongid oleksid vajaliku energiaga varustatud. Seepärast on energiavarustussüsteemi talitluse tähtsateks aspektideks iga rongi elektrienergia tarbimine ja sõidugraafik.

Kaasaegsetes rongides kasutatakse regeneratiivpidurdust, mille korral saadetakse energiat varustussüsteemi tagasi, et vähendada üldist energiatarbimist. Seepärast peab energiavarustussüsteem võimaldama ka regeneratiivpidurduse kasutamist.

Igas elektrisüsteemis võivad esineda lühised ja muud veaolukorrad. Elektrivarustussüsteem tuleb projekteerida nii, et alasüsteemi järelevalvesüsteem registreerib kõnealused vead kohe ning rakendab meetmeid lühise kõrvaldamiseks ja ahela defektse osa väljalülitamiseks. Elektrivarustussüsteem peab pärast selliseid juhtumeid olema võimeline taastama kõigi seadmete energiavarustuse nende töötamise jätkamiseks nii kiiresti kui võimalik.

2.2.2. Kontaktõhuliin ja pantograaf

Koostalitlusvõime tagamise seisukohast on tähtis, milline on õhuliinirajatiste ja pantograafide geomeetria. Vastastikuse geomeetrilise toime väljaselgitamiseks tuleb kindlaks määrata rööbaste kohal oleva kontaktliini kõrgus, selle külgnihe tuulevaikuses ja tuulesurve korral ning kontaktjõud. Pantograafi suhtes on samuti tähtis kollektoripea geomeetria selleks, et tagada õige vastastikune toime kontaktliiniga, arvestades seejuures veeremi võimalikku kõikumist.

2.2.3. Õhuliini ja pantograafi vastastikune toime

Üleeuroopalises kiirraudteesüsteemis kavandatava suure sõidukiiruse kasutuselevõtul on väga tähtsaks küsimuseks kontaktõhuliini ja pantograafi vastastikune toime, mis peab tagama töökindla energiaülekande ilma, et raudteeseadmetele ega keskkonnale tekiks liigseid häireid. Kõnealust vastastikust toimet mõjutavad peamiselt järgmised tegurid:

— staatilised ja aerodünaamilised jõud, mis sõltuvad pantograafi kontaktkinga omadustest ja pantograafide ehitusest,

— kontaktkinga materjali sobivus kontaktliiniga, arvestades kõnealuste materjalide kulumisvaru,

— dünaamiline käitumine ja mõju vooluvõtukvaliteedile ning eesmärgile saavutada pidevat, katkestusteta ja häirevaba energiavarustust,

— pantograafi ja õhuliinirajatiste kaitsmine pantograafi kollektorikinga purunemise korral,

— kasutatavate pantograafide arv ja nende vahekaugus, mis avaldab vooluvõtukvaliteedile otsustavat mõju, sest iga pantograaf võib tekitada häireid muudele samal kontaktliinil töötavatele pantograafidele.

2.2.4. Kiirraudteeliinide ja muude liinide vahelised piirid

Kiirraudteeliinid peavad olema ühendatud ajakohastatud liinidega või ühendusliinidega. Raudteeliinide kõnealuste tüüpide vaheliste piiride paiknemine mõjutab energiavarustust ja kontaktliinide süsteemi ning seepärast käsitletakse seda teemat energiavarustuse alasüsteemi tehnilistes koostalitlusnõuetes.

2.3. Ühendused muude alasüsteemidega ja alasüsteemi sisesed ühendused

2.3.1. Sissejuhatus

Energiavarustuse alasüsteemil on kavandatava koostalitlusvõime saavutamiseks mitmeid ühendusi üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi muude alasüsteemidega. Kõnealuseid ühendused on kindlaks määratud vastavate liideste ja tööparameetritega seotud kriteeriumidega.

2.3.2. Elektrivarustussüsteemiga seotud ühendused

— Pinge ja sagedus ning nende lubatud vahemikud omavad liideseid veeremi alasüsteemiga.

— Kontaktliinidesse installeeritud võimsus ja näidatud võimsustegurid määravad koostalitlusvõimelise kiirraudteesüsteemi talitluse ja omavad liideseid veeremi alasüsteemiga.

— Regeneratiivpidurdus vähendab energiatarbimist ja omab liideseid veeremi alasüsteemiga.

— Raudteeäärseid kohtkindlaid elektriseadmeid ja rongidele paigaldatud veoseadmeid tuleb alajaamades asuvate vastavate seadmetega kaitsta lühiste eest. Kaitselülitite rakendumine alajaamades ja rongides peab olema koordineeritud. Seepärast on vajalikud elektriseadmete kaitsevahendite liidesed veeremi alasüsteemiga.

— Elektrilised häired ja harmoonilised voolukomponendid avaldavad häirivat toimet veeremi alasüsteemile ning kontrolli ja signaalimise alasüsteemile.

2.3.3. Kontaktliinirajatiste ja pantograafide vahelised ühendused

— Kiirraudteeliinide korral nõuab kontaktliini kõrgus liini ülemäärase kulumise vältimise seisukohast erilist tähelepanu. Kontaktliini kõrgus omab liideseid infrastruktuuri ja veeremi alasüsteemidega.

— Elektrivarustussüsteemide vahelistest piiridest ülesõidu võimaldamiseks ilma erinevaid süsteeme sildamata tuleb määratleda rongidele paigaldatavate pantograafide arv ja nende paigutus. Pantograafide arv ja nende paigutus omavad liideseid veeremi alasüsteemiga.

— Veeremi ja pantograafide võimalik kõikumine omab liideseid veeremi ja infrastruktuuri alasüsteemidega.

2.3.4. Õhuliini ja pantograafi vastastikuse toimega seotud ühendused

— Vooluvõtu kvaliteet sõltub kasutatavate pantograafide arvust ja nende vahekaugusest. Pantograafide paigutus omab liideseid veeremi alasüsteemiga.

3. OLULISED NÕUDED

3.1. Vastavus olulistele nõuetele

Direktiivi 96/48/EÜ artikli 4 lõige 1 sätestab, et üleeuroopaline kiirraudteesüsteem, selle alasüsteemid ja nende koostalitlusvõime komponendid vastavad direktiivi III lisas lühidalt esitatud olulistele nõuetele.

3.2. Oluliste nõuete aspektid

Olulised nõuded on järgmised:

— ohutus,

— töökindlus ja talitluskõlblikkus,

— inimeste tervis,

— keskkonnakaitse,

— tehniline ühilduvus.

Direktiivi 96/48/EÜ kohaselt võivad olulised nõuded olla üldiselt kohaldatavad kogu üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku suhtes või olla spetsiifilised iga alasüsteemi ja selle komponentide suhtes.

3.3. Energiavarustuse alasüsteemi spetsiifilised omadused

3.3.1. Ohutus

Alljärgnevalt kirjeldatakse direktiivi 96/48/EÜ III lisa järgi energiavarustuse alasüsteemile olulisi ohutusnõudeid.

1.1.1. Ohutuseks esmatähtsate osade ja eriti rongi liikumisse kaasatud komponentide ehituse, tootmise või kokkupaneku, hoolduse ja järelevalvega tuleb tagada ohutus tasemel, mis vastab võrgustiku jaoks kehtestatud eesmärkidele, kaasa arvatud erijuhud, mis puudutavad halvenenud olukordi.

1.1.2. Ratta/rööpa kokkupuutega seotud parameetrid peavad vastama suurimal lubatud kiirusel ohutu liikumise tagamiseks vajalikele stabiilsusnõuetele.

1.1.3. Kasutatavad komponendid peavad kogu nende kasutusaja jooksul taluma igasuguseid ettenähtud tavapäraseid või erakorralisi koormusi. Komponentide juhuslikest vigadest tulenevat mõju ohutusele tuleb sobivate vahenditega piirata.

1.1.4. Kohtkindlad seadmed ja veerem tuleb projekteerida ja kasutatavad materjalid valida nii, et tulekahju korral on võimalik piirata tule ja suitsu levikut ning nende toimet.

1.1.5. Kõik kasutajate poolt käsitsetavad seadmed tuleb projekteerida nii, et inimestele ei tekiks ohtu ka siis, kui seadmeid ei kasutata kasutusjuhendites ettenähtud viisil.

Eespool punktides 1.1.2 ja 1.1.5 nimetatud nõuded ei kehti energiavarustuse alasüsteemi kohta.

Eespool punktides 1.1.1, 1.1.3 ja 1.1.4 nimetatud olulistele nõuetele vastamiseks projekteeritakse ja valmistatakse energiavarustuse alasüsteem nii, et 4. peatüki punktides 4.2.2.2, 4.2.3.3, 4.3.1.2, 4.3.1.8, 4.3.2.1, 4.3.2.2 ja 4.3.2.4 esitatud nõuded on täidetud ning kasutatavad koostalitlusvõime komponendid vastavad 5. peatüki punktides 5.3.1.1, 5.3.2.1, 5.3.2.4 ja 5.3.3.2 esitatud nõuetele. Olulised nõuded on täidetud, kui vastavus 4. ja 5. peatüki sätetele on tõendatud.

Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ III lisale kohaldatakse energiavarustuse alasüsteemi suhtes järgmisi ohutusega seotud olulisi nõudeid:

2.2.1. Energiavarustussüsteemide kasutamine ei tohi seada ohtu kiirronge ega inimesi (reisijaid, rongipersonali, raudtee ääres elavaid inimesi ega kolmandaid osapooli).

Eespool punktis 2.2.1 nimetatud olulisele nõudele vastamiseks projekteeritakse ja valmistatakse energiavarustuse alasüsteem nii, et 4. peatüki punktides 4.1.1, 4.2.2.2, 4.2.2.3, 4.2.2.7, 4.2.2.9, 4.3.1.2, 4.3.1.5, 4.3.1.7, 4.3.2.1, 4.3.2.2 ja 4.3.2.4 esitatud nõuded on täidetud ning kasutatavad koostalitlusvõime komponendid vastavad 5. peatüki punktis 5.3.1.1 esitatud nõuetele. Olulised nõuded on täidetud, kui vastavus 4. ja 5. peatüki sätetele on tõendatud.

3.3.2. Töökindlus, talitluskõlblikkus ja hooldatavus

Alljärgnevalt kirjeldatakse direktiivi 96/48/EÜ III lisa järgi energiavarustuse alasüsteemile töökindluse, talitluskõlblikkuse ja hooldatavuse olulisi nõudeid.

1.2. Rongiliiklusega seotud kohtkindlate või liikuvate komponentide jälgimine peab olema korraldatud, teostatud ja mahuliselt määratletud nii, et nende töötamine ettenähtud kasutustingimustes oleks tagatud.

Punktis 1.2 toodud olulisele nõudele vastamiseks projekteeritakse ja valmistatakse energiavarustuse alasüsteem nii, et oleksid täidetud 4. peatüki punktides 4.3.1.9 ja 4.3.2.6 esitatud nõuded. Olulised nõuded on täidetud, kui vastavus 4. peatüki sätetele on tõendatud.

3.3.3. Inimeste tervis

Alljärgnevalt kirjeldatakse direktiivi 96/48/EÜ III lisa järgi energiavarustuse alasüsteemile inimeste tervise olulisi nõudeid.

1.3.1. Rongides ja raudteeinfrastruktuuris ei tohi kasutada materjale, mis oma kasutusviisist tulenevalt on ohtlikud nendega kokkupuutuvate inimeste tervisele.

1.3.2. Kõnealused materjalid tuleb valida, paigutada ja kasutada nii, et eelkõige tulekahju korral oleks piiratud kahjuliku ja ohtliku suitsu või gaaside eraldumine.

Eespool punktides 1.3.1 ja 1.3.2 nimetatud olulistele nõuetele vastamiseks projekteeritakse ja valmistatakse energiavarustuse alasüsteem nii, et 4. peatüki punktides 4.2.2.2, 4.2.3.2, 4.2.3.3, 4.3.1.2, 4.3.1.8, 4.3.1.10, 4.3.2.2 ja 4.3.2.4 esitatud nõuded on täidetud ning kasutatavad koostalitlusvõime komponendid vastavad 5. peatüki punktis 5.3.3.2 esitatud nõudele. Olulised nõuded on täidetud, kui vastavus 4. ja 5. peatüki sätetele on tõendatud.

3.3.4. Keskkonnakaitse

Alljärgnevalt kirjeldatakse direktiivi 96/48/EÜ III lisa järgi energiavarustuse alasüsteemile keskkonnakaitse olulisi nõudeid.

1.4.1. Üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi ehitamise ja kasutamise keskkonnamõju tuleb vastavalt ühenduses kehtivatele eeskirjadele hinnata ja võtta arvesse süsteemi projekteerimise etapil.

1.4.2. Rongides ja infrastruktuuris kasutatavad materjalid ei tohi eelkõige tulekahju korral eraldada keskkonnale kahjulikku ja ohtlikku suitsu ja aure.

1.4.3. Veeremi ja energiavarustuse süsteemid peavad olema projekteeritud ja toodetud nii, et need on elektromagnetiliselt ühilduvad paigaldiste, seadmete ja riiklike või eravõrkudega, mida kõnealused süsteemid võivad häirida.

Eespool punktis 1.4.2 nimetatud nõuded ei kehti energiavarustuse alasüsteemi kohta.

Punktides 1.4.1 ja 1.4.3 toodud olulisele nõudele vastamiseks projekteeritakse ja valmistatakse energiavarustuse alasüsteem nii, et oleksid täidetud 4. peatüki punktides 4.2.3.2, 4.2.3.3 ja 4.3.1.5 esitatud nõuded. Olulised nõuded on täidetud, kui vastavus 4. peatüki sätetele on tõendatud.

Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ III lisale kohaldatakse energiavarustuse alasüsteemi suhtes järgmisi keskkonnakaitsega seotud olulisi nõudeid:

2.2.2. Energiavarustussüsteemi töötamine ei tohi häirida keskkonda vastavate piirväärtustega lubatust rohkem.

Punktis 2.2.2 nimetatud olulisele nõudele vastamiseks projekteeritakse ja valmistatakse energiavarustuse alasüsteem nii, et oleksid täidetud 4. peatüki punktides 4.2.3.2 ja 4.3.1.5 esitatud nõuded. Olulised nõuded on täidetud, kui vastavus 4. peatüki sätetele on tõendatud.

3.3.5. Tehniline ühilduvus

Alljärgnevalt kirjeldatakse direktiivi 96/48/EÜ III lisa järgi energiavarustuse alasüsteemile tehniliste ühilduvuse olulisi nõudeid.

1.5. Infrastruktuuride ja kohtkindlate seadmete tehnilised omadused peavad ühilduma üksteisega ja üleeuroopalises kiirraudteevõrgus kasutatavate rongidega. Kui kõnealuste nõuete järgimine on raudteevõrgu teatud lõikudel raske, võib rakendada ajutisi lahendusi, mis lõppkokkuvõttes tagavad ühilduvuse.

Eespool punktis 1.5 nimetatud olulisele nõudele vastamiseks projekteeritakse ja valmistatakse energiavarustuse alasüsteem nii, et 4. peatüki punktides 4.1.1, 4.1.2, 4.2.2.1, 4.2.2.3, 4.2.2.4, 4.2.2.5, 4.2.2.6, 4.2.2.7, 4.2.2.8, 4,2.2.9, 4.2.2.10, 4.2.2.11, 4.2.2.12, 4.3.1.1, 4.3.1.3, 4.3.1.4, 4.3.2.1, 4.3.2.3, 4.3.2.5 ja 4.3.3 esitatud nõuded on täidetud ning kasutatavad koostalitlusvõime komponendid vastavad 5. peatüki punktides 5.3.1.2, 5.3.1.3, 5.3.1.4, 5.3.1.5, 5.3.1.6, 5.3.1.8, 5.3.2.2, 5.3.2.3, 5.3.2.4, 5.3.2.5, 5.3.2.6, 5.3.2.7, 5.3.2.9, 5.3.3.1, 5.3.3.2, 5.3.3.3 ja 5.3.3.4 esitatud nõuetele. Olulised nõuded on täidetud, kui vastavus 4. ja 5. peatüki sätetele on tõendatud.

Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ III lisale kohaldatakse energiavarustuse alasüsteemi suhtes järgmisi tehnilise ühilduvusega seotud olulisi nõudeid:

2.2.3. Kogu üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi ulatuses kasutatavad elektrivarustussüsteemid peavad: — võimaldama rongidel saavutada ettenähtud tööparameetreid, — olema ühilduvad rongidele paigaldatud vooluvõtuseadmetega.

Eespool punktis 2.2.3 nimetatud olulisele nõudele vastamiseks projekteeritakse ja valmistatakse energiavarustuse alasüsteem nii, et 4. peatüki punktides 4.1.1, 4.1.2.1, 4.1.2.2, 4.1.2.3, 4.3.1.1, 4.3.1.3, 4.3.2.1, 4.3.2.3 ja 4.3.2.5 esitatud nõuded on täidetud ning kasutatavad koostalitlusvõime komponendid vastavad 5. peatüki punktides 5.3.1.1, 5.3.1.2, 5.3.1.4, 5.3.2.1, 5.3.2.5, 5.3.3.1 ja 5.3.3.5 esitatud nõuetele. Olulised nõuded on täidetud, kui vastavus 4. ja 5. peatüki sätetele on tõendatud.

3.4. Vastavustõendamine

Energiavarustuse alasüsteemi ja selle komponentide vastavust olulistele nõuetele kontrollitakse direktiivi 96/48/EÜ sätete, 6. peatükis esitatud tehniliste kirjelduste ja käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete vastavate lisade A—C alusel.

4. ALASÜSTEEMI KIRJELDUS

Üleeuroopaline kiirraudteesüsteem, millele kohaldatakse direktiivi 96/48/EÜ ja mille osaks on energiavarustuse alasüsteem, on integreeritud süsteem, mis nõuab põhiparameetrite, liideste ja tööparameetrite kontrollimist, eriti selleks, et tagada süsteemi koostalitlusvõime ja oluliste nõuete täitmine.

4.1. Energiavarustuse alasüsteemi põhiparameetrid

4.1.1. Pinge ja sagedus

Rongiliiklus eeldab pinge ja sageduse väärtuste standardimist vastavavalt koostalitlusvõimet käsitlevatele õigusaktidele. Tabelis 4.1 on sõltuvalt raudteeliini kategooriast esitatud kohaldatavad pinged ja sagedused.







Tabel 4.1 Pinged ja sagedused Pinge ja sagedus Raudteeliini kategooria Ühendusliinid Ajakohastatud liinid Kiirliinid Vahelduvpinge 25 kV, 50 Hz X X X Vahelduvpinge 15 kV, 16,7 Hz X X (1) Alalisvool 3 kV X X (2) Alalispinge 1,5 kV X X – (1) Riikides, mille raudteevõrkudes praegusel ajal kasutatakse 15 kV 16,7 Hz vahelduvvoolu, võib kõnealust süsteemi kasutada uutel liinidel. Sama süsteemi võib kasutada ka naaberriikides, kui see on majanduslikult põhjendatud. (2) 3 kV alalisvoolu võib kasutada Itaalias ja Hispaanias olemasolevatel liinidel ja uutel raudteelõikudel, kus lubatud kiirus on 250 km/h, kui elektrivarustus vahelduvvooluga 25 kV 50 Hz tekitaks häirete ohtu raudteeäärsetele ja rongisisestele seadmetele uue liini lähedal paikneval olemasoleval liinil.

▼M1

Alajaama terminalide ja pantograafi pinge peab vastama käesoleva KTK N lisale. Pinge sagedus vastab käesoleva KTK N lisale. Vastavushindamist kirjeldatakse N lisa jaotises 4.

▼B

4.1.2. Kontaktõhuliin ja pantograaf

Tulevastel kiirraudteeliinidel, ajakohastatud liinidel ja ühendusliinidel tuleb kasutada ainult ühte tüüpi kollektoripäid, mis sobivad kõigile kõnealustel liinidel liiklevatele rongidele. Selle põhimõtte rakendamiseks kasutatakse kõigil tulevastel kiirraudteeliinidel 1 600 mm laiuse kollektoripeaga pantograafe. Kõigil uutel ehitatavatel vahelduvvooluvarustusega kiirraudteeliinidel täidavad õhuliinirajatised vastavalt punktides 4.1.2.1 ja 4.1.2.3 esitatud nõudeid. See kehtib ka vahelduv- ja alalisvooluvarustusega ajakohastatud raudteeliinide ja ühendusliinide kohta.

4.1.2.1. Vahelduvvoolusüsteemide kontaktõhuliinide geomeetria

Kontaktliini kõrgus rööbasteest, kontaktliini kalle rööbaste suhtes ja kontaktliini põikisuunaline kõrvalekalle külgtuule korral avaldavad mõju kiirraudteevõrgu koostalitlusvõimele. Lubatud väärtused on esitatud tabelis 4.2.







Tabel 4.2 Vahelduvvoolusüsteemide kontaktõhuliinide geomeetria Nr Nimetus Ühendusliinid Ajakohastatud liinid Kiirliinid 1 Kontaktliini nimikõrgus (mm) 5 000—5 750 (1) (2) (3) 5 000—5 500 (1) (3) 5 080 või 5 300 (3) 2 Kontaktliini lubatud kalle rööbastee suhtes ja kalde varieerumine EN 50119, 2001. aasta väljaanne, punkt 5.2.8.2 Kaldeid ei lubata 3 Kontaktliini lubatud põikisuunaline kõrvalekalle külgtuule korral (mm) (3) ≤ 400 (1) Ühendusliinidel, kus toimub nii kauba- kui reisirongide liiklus, võib kontaktliin ülegabariidiliste vagunite korral paikneda nimetatud väärtustest kõrgemal eeldusel, et pantograaf sobib ettenähtud kvaliteediga vooluvõtuks ja pantograaf on punkti 5.3.2.5 kohaselt piisavalt väljaarendatud ehitusega. (2) Raudteeületuskohtadel tuleb kontaktliini kõrgus määrata vastavalt siseriiklikele õigusaktidele. (3) Arvesse võetav kontaktliini kõrgus ja tuulekiirus määratletakse käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete lisale D vastavas infrastruktuuriregistris.

Kontaktõhuliini geomeetria vastab käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete lisa H jaotise 3.1 sätetele.

4.1.2.2. Alalisvoolusüsteemide kontaktõhuliinide geomeetria

Üleeuroopalise koostalitlusvõimelise raudteevõrgu alalisvoolu kasutavate energiavarustussüsteemide kontaktõhuliinide geomeetriat määratlevad andmed on toodud tabelis 4.3.







Tabel 4.3 Alalisvoolusüsteemide kontaktõhuliinide geomeetria Nr Nimetus Ühendusliinid Ajakohastatud liinid 1 Kontaktliini nimikõrgus (mm) 5 000—5 600 (1) (2) (3) (4) 5 000—5 500 (3) (4) 2 Kontaktliini lubatud kalle rööbastee suhtes ja kalde varieerumine EN 50119, 2001. aasta väljaanne, punkt 5.2.8.2 3 Kontaktliini lubatud põikisuunaline kõrvalekalle külgtuule korral (mm) (4) ≤ 400 (1) Ühendusliinidel, kus toimub nii kauba- kui reisirongide liiklus, võib kontaktliin ülegabariidiliste vagunite korral paikneda nimetatud väärtustest kõrgemal eeldusel, et pantograaf sobib ettenähtud kvaliteediga vooluvõtuks ja pantograaf on punkti 5.3.2.5 kohaselt piisavalt väljaarendatud ehitusega. (2) Raudteeületuskohtadel tuleb kontaktliini kõrgus määrata vastavalt siseriiklikele õigusaktidele. (3) Tabeli 4.1 märkuses 2 nimetatud Itaalia raudteeliinidel on kontaktõhuliini kõrgus 5 000—5 300 mm. Muid väärtusi kasutatakse muud tüüpi raudteeliinide korral. (4) Arvesse võetav kontaktliini kõrgus ja tuulekiirus määratletakse käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete lisale D vastavas infrastruktuuriregistris.

Kontaktõhuliini geomeetria vastab käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete lisa J jaotise 3.1 sätetele.

4.1.2.3. Pantograafi kollektoripea geomeetria

Koostalitlusvõime saavutamiseks määratletakse pantograafi kollektoripea laius ja tööpiirkond, kontaktkinga laius ning kollektoripea profiil. Tabelis 4.4 on toodud andmed nii vahelduv- kui alalisvoolusüsteemide kohta. Pantograafi kollektoripea profiil on kujutatud joonisel 4.1.







Tabel 4.4 Pantograafi kollektoripea geomeetria vahelduv- ja alalisvoolusüsteemides Nr Nimetus Kõik raudteeliinide kategooriad 1 Pantograafi kollektoripea laius (mm) 1 600 2 Pantograafi kollektoripea profiil Vt joonis 4.1 3 Muud nõuded vahelduvvoolusüsteemidele Vt käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete lisa H.3.2 4 Muud nõuded alalisvoolusüsteemidele Vt käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete lisa J.3.2

1 Isoleermaterjalist kaar

2 Kontaktkinga vähim pikkus

3 Eenduva osa pikkus

4 Kollektoripea tööpiirkond

5 Kollektoripea laius

4.2. Energiavarustuse alasüsteemi liidesed

4.2.1. Liideste nimekiri

4.2.1.1. Liidesed infrastruktuuriga

— Rööpmelähedusgabariidid

— Kaitse elektrilöökide eest (maandus ja potentsiaaliühtlustus)

4.2.1.2. Liidesed kontrolli ja signaalimise alasüsteemiga

— Harmoonilised voolukomponendid, mõju signaalimisele ja sisemisele sidele

— Erinevate faaside ja vooluvarustussüsteemide vahelistes eraldustsoonides vajalikud juhtimissignaalid

4.2.1.3. Liidesed veeremi alasüsteemiga

— Veeremi dünaamiline gabariit

— Energia tipptarbimise piiramine

— Paigalseisuvool

— Pinge ja sagedus

— Elektrilise kaitse koordineerimine

— Pantograafide paigutus

— Läbisõit erinevate faaside vahelistest eraldustsoonidest

— Läbisõit erinevate energiavarustussüsteemide vahelistest eraldustsoonidest

— Pantograafi kontaktjõu reguleerimine

4.2.1.4. Veeremiga ühised talitluskriteeriumid

— Võimsustegur

— Regeneratiivpidurdus

— Kontaktõhuliini harmooniliste voolukomponentide omadused ja nendega seotud ülepinge

4.2.2. Liideste iseloomulikud andmed

4.2.2.1. Rööpmelähedusgabariidid

Infrastruktuurirajatiste rööpmelähedusgabariit võtab arvesse õhuliinirajatistega kokkupuutes olevate pantograafide läbipääsuks vajalikku ruumi ja õhuliinirajatistele endale vajalikku ruumi. Tunnelite ja muude ehitiste mõõtmed on vastastikku ühtesobivad õhuliinirajatiste geomeetriaga ja pantograafi dünaamilise gabariidiga. (Pantograafi dünaamilist gabariiti kirjeldatakse käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete lisa H jaotises 3.6.) Kontaktliinirajatiste paigaldamiseks vajaliku ruumi määrab hankeüksus. Vastavushindamine teostatakse seoses infrastruktuuri alasüsteemi hindamisega.

4.2.2.2. Maandus ja potentsiaaliühtlustus, kaitse elektrilöögi eest

Infrastruktuuri alasüsteemis teostatakse kogu raudteeliini hõlmav üldine maandus, mis vastab standardis EN 50122-1 määratletud elektrilöögivastase kaitse nõuetele. Nõuded käitamisel ja rikkeolukordades esineva elektrilöögivastase kaitse tagamiseks on täidetud, kui puutepinge on standardi EN 50 122-1 1997. aasta väljaande punktis 7 lubatud piires. Nõuetele vastavuse tõendamiseks esitatakse hankeüksuse poolt teostatud uuringute tulemused ja vastavad spetsiaalsed eeskirjad. Vastavushindamine teostatakse seoses infrastruktuuri alasüsteemi hindamisega.

4.2.2.3. Harmoonilised voolukomponendid, mõju signaalimisele ja sisemisele sidele

Veeremi tekitatavad harmoonilised voolukomponendid mõjutavad kontrolli ja signaalimise alasüsteemi energiavarustuse alasüsteemi kaudu. Seepärast käsitletakse kõnealust teemat seoses kontrolli ja signaalimise alasüsteemiga. Energiavarustuse alasüsteem vastavat vastavushindamist ei nõua.

▼M1

4.2.2.4. Veeremi dünaamiline gabariit

Õhuliinirajatiste kuju ja mõõtmed vastavad veeremi dünaamilisele gabariidile. Kasutatav gabariit sõltub raudteeliini kategooriast. Vastavushindamine tehakse energiavarustuse allsüsteemi hindamise raames.

4.2.2.5. Energia tipptarbimise piiramine

Rongide suurim lubatav võimsustarve oleneb kiirraudteeliini, ajakohastatud liini või ühendusliini installeeritud võimsusest. Seepärast paigaldatakse rongidele voolu piiravad seadmed vastavalt käesoleva KTK O lisale. Vastavushindamine tehakse veeremi allsüsteemi hindamise raames.

▼B

4.2.2.6. Voolutarbimise piiramine paigalseisva veeremi korral

1,5 kV ja 3,0 kV alalisvoolusüsteemide korral piiratakse paigalseisva veeremi voolutarbimist vastavalt väärtustega 300 A ja 200 A pantograafi kohta. Vastavushindamine teostatakse seoses veeremi alasüsteemi hindamisega.

4.2.2.7. Pinge ja sagedus

Rongid peavad olema võimelised töötama pingete ja sageduste piirkonnas, mis on toodud punktis 4.1.1 ja määratletud käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete lisas N. Vastavushindamine teostatakse seoses veeremi alasüsteemi hindamisega.

4.2.2.8. Elektrilise kaitse koordineerimine

▼M1

Lühise korral rakendunud kaitselülitite taaslähtestamise optimeerimine nõuab alajaamade ja veoüksuste vahelise elektrilise kaitse koordineerimist. (Kohaldatavad nõuded on esitatud käesoleva KTK E lisas.)

▼B

Alajaamade projekteerimise ja kasutamise nõuetele vastavust hinnatakse seoses energiavarustuse alasüsteemiga ja veoüksuste nõuetele vastavust hinnatakse seoses veeremi alasüsteemiga.

4.2.2.9. Pantograafide paigutus

Pantograafide paigutus rongidele võtab arvesse rongi suurimat pikkust. Pantograafide suurim lubatud vahekaugus on 400 m. Lisaks sellele peab kolme järjestikuse pantograafi korral olema vahekaugus vähemalt 143 m. Pantograafide lubatud arv ja nende vahekaugus sõltuvad ka dünaamilistest tööparameetritest. Vahelduvvoolu kasutavate elektrivarustussüsteemide korral ei tohi olla pantograafide vahel elektrilist ühendust. Täpsem teave leidub käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete lisa H jaotisest 3.5.

Vastavushindamine teostatakse seoses veeremi alasüsteemi hindamisega.

4.2.2.10. Läbisõit erinevate faaside vahelistest eraldustsoonidest

Rongid peavad olema võimelised sõitma ühest tsoonist naabertsooni ilma kahte faasi sildamata.

Erinevate faaside eraldustsoonis peatunud rongide uuesti käivitamiseks tuleb kasutada asjakohaseid meetmeid. Projekteerimine on kirjeldatud käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete lisa H jaotises 3.3.

▼M1 —————

▼B

Erinevate faaside vahelisse eraldustsooni sisenemisel tuleb rongide voolutarbimine (veo- ja abiseadmete voolutarbimine) viia nulli. Seda tehakse automaatselt ilma vedurijuhi vahelesegamiseta. Pantograafide langetamine ei ole vajalik.

Energiavarustuse alasüsteemi projekteerimise nõuded

Tulevikus ehitatavatel raudteeliinidel võivad erinevate faaside eraldustsoonid olla kahte tüüpi lahendusega: — erinevate faaside eraldustsooni lahendus, mille korral pikima koostalitlusvõimelise rongi kõik pantograafid paiknevad neutraaltsoonis. Sellisel juhul ei esitata pantograafide paigutusele ja vahekaugusele rongidel piiranguid. Neutraaltsooni pikkus on vähemalt 402 m. Täpsem teave on toodud käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete lisa H jaotises 3.3, — erinevate faaside lühem eraldustsooni lahendus, mis seab pantograafide paigutusele rongidel piiranguid. Seda lahendust on kirjeldatud käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete lisa H jaotises 3.3. Kõnealuse eraldustsooni kogupikkus on kuni 142 m. Nimetatud lahenduse kasutamine tingib, et kolme järjestikuse kasutatava pantograafi vaheline kaugus on vähemalt 143 m.

Olemasolevatel raudteeliinidel võib kasutada mitmesuguseid pantograafide rongidele paigaldamise lubatud lahendusi olenevalt sellest, milliseid tööparameetreid vajatakse ja millised investeeringud on hankeüksusele vastuvõetavad. Kui erinevate faaside olemasolevate eraldustsoonide lahendus ei luba koostalitlusvõimeliste kiirrongide läbisõitu, pakub hankeüksus välja asjakohaseid alternatiivseid menetlusi või lahendusi.

▼M1 —————

▼B

Erinevate faaside vaheliste eraldustsoonide lahenduse nõuetele vastavust hinnatakse seoses energiavarustuse alasüsteemi vastavushindamisega.

Kontrolli ja veeremi alasüsteemide nõuded

Kiirraudteeliinidel võimaldab kontrolli ja signaalimise alasüsteem veeremil töötada automaatselt enne erinevate faaside eraldustsoone ja pärast neid. Veoüksuse seadmed peavad rakenduma õigeaegselt enne erinevate faaside eraldustsooni, võttes arvesse suurimat lubatud sõidukiirust. Vastavushindamisel teostatakse ühised talitluskatsed veeremi ning kontrolli ja signaalimise alasüsteemidele.

4.2.2.11. Läbisõit erinevate energiavarustussüsteemide vahelistest eraldustsoonidest

Üldosa

Rongid peavad olema võimelised sõitma ühe energiavarustuse süsteemi tsoonist teistsugust süsteemi kasutavasse naabertsooni ilma nimetatud kahte süsteemi sildamata. Vajalikud toimingud sõltuvad nii energiavarustussüsteemide tüübist kui pantograafide paigutusest rongile ning sõidukiirusest.

Rongide läbisõiduks erinevate süsteemide eraldustsoonidest kasutatakse kahte võimalust:

1) pantograafid on tõstetud ja kokkupuutes kontaktliiniga;

2) pantograafid on langetatud ja ei puuduta kontaktliini.

▼M1

Valiku teeb hankeüksus.

▼B

Energiavarustuse alasüsteemi projekteerimise nõuded

— Tõstetud pantograafid — Kui erinevate energiavarustussüsteemide eraldustsoonidest sõidetakse üle nii, et pantograafid on vastu kontaktliini tõstetud, kehtivad järgmised tingimused: — 1) erinevate energiavarustussüsteemide eraldustsoonide funktsionaalne lahendus määratletakse järgmiselt: — kontaktõhuliinide erinevate elementide geomeetria aitab vältida, et pantograafid lühistavad või sildavad erinevaid energiavarustussüsteeme, kui pantograafide paigutus vastab punkti 4.2.2.9 nõuetele, — lühikese neutraaltsooni kasutamise korral vastab pantograafi ja kontaktõhuliini vastastikune mehaaniline käitumine suurimal kiirusel sõitmisel standardi EN 50 119 2001. aasta väljaande punktile 5.2, — energiavarustuse alasüsteemis võetakse meetmeid vältimaks järjestikuste energiavarustussüsteemide sildamist, kui üks või mitu rongile paigaldatud kaitselülitit ei rakendu, — energiavarustussüsteemide eraldustsoonide paigutuse näide on toodud käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete lisa H joonisel H.4; 2) kui sõidukiirus ületab 250 km/h, peab kontaktõhuliinide kõrgus mõlemas süsteemis olema ühesugune. Täpsemad andmed ja tolerantsid on toodud käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete lisades H ja J; 3) veeremi seadmed rakendavad kaitselüliti automaatselt enne eraldustsooni ja registreerivad automaatselt uue energiavarustustsooni pinge pantograafil nii, et sellele pingele vastavad vooluahelad lülitatakse sisse.

— Langetatud pantograafid — Kui erinevate energiavarustussüsteemide eraldustsoonidest sõidetakse üle nii, et pantograafid on langetatud, kehtivad järgmised tingimused: — 1) erinevate energiavarustussüsteemide vaheline eraldustsoon tagab, et juhul, kui pantograaf kogemata puutub vastu kontaktliini, välditakse kahe erineva energiavarustussüsteemi sildamist ja mõlemad energiavarustustsoonid lülitatakse kohe välja. Kaitselüliti rakendumine lühise korral tagab isoleeritud tsoonide töötamise; 2) kõnealune alternatiiv valitakse, kui tõstetud pantograafide kasutamise eeldused ei ole täidetud; 3) varieeruva kõrgusega kontaktliiniga kiirraudteeliinidel ja olemasolevate liinide eraldustsoonides, mis ei vasta tehnilistele koostalitlusnõuetele, langetatakse pantograafid energiavarustussüsteemide muutumisel või juhul, kui liikumiskiiruse tõttu ei ole lubatava kaldega eraldustsoone võimalik paigaldada (vt käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete lisasid H ja J); 4) erinevate energiavarustussüsteemide vahelistes eraldustsoonides, mis nõuavad pantograafi langetamist, tuleb pantograaf langetada vastavate juhtimissignaalide toimel ilma vedurijuhi vahelesegamiseta. — Energiavarustussüsteemide vaheliste eraldustsoonide lahenduse nõuetele vastavust hinnatakse seoses energiavarustuse alasüsteemi vastavushindamisega.

Kontrolli ja veeremi alasüsteemide nõuded

Enne erinevate energiavarustussüsteemide vaheliste eraldustsoonide läbimist avatakse veoüksuste pealülitid vastavate juhtimissignaalide toimel ilma vedurijuhi vahelesegamiseta. See toimub aegsasti nii, et lõppevas energiavarustussüsteemis oleva veoüksuse elektriseadmete toide katkeb enne uude energiavarustussüsteemi sisenemist täielikult.

Kontrolli ja signaalimise alasüsteem tagab vajalike signaalide edastamise veoüksustele.

Veoüksused on konstrueeritud nii, et need on võimelised vastu võtma raudteeliini juhtimissignaale, mille tulemusena pealüliti avatakse ja pantograafid langetatakse ilma vedurijuhi vahelesegamiseta. Kui pantograafe ei langetata kontaktliinilt, võivad ühendatuiks jääda ainult need veoüksuste vooluahelad, mis kohanduvad pantograafis kasutatavale energiavarustussüsteemile kohe.

▼M1 —————

▼B

Vastavushindamisel teostatakse ühised talitluskatsed kontrolli ja signaalimise ning veeremi alasüsteemidele.

4.2.2.12. Pantograafi kontaktjõu reguleerimine

Veerem võimaldab pantograafi kontaktjõu sisemist reguleerimist nii, et see vastab punkti 5.3.2.7 nõuetele. Vastavushindamine teostatakse seoses veeremi alasüsteemi hindamisega.

4.2.3. Eeskirjad ja talitlust puudutavad sätted

4.2.3.1. Üldised eeskirjad

Üleeuroopalise raudteesüsteemi sidususe tagamiseks kehtivad järgmised eeskirjad ja talitlust puudutavad sätted.

4.2.3.2. Keskkonnakaitse

Keskkonnakaitse nõudeid käsitleb nõukogu direktiiv 85/337/EMÜ teatavate hangete keskkonnamõju hindamise kohta.

Koostalitlusvõimeliste kiirraudteeliinide energiavarustuse alasüsteemi jaoks ei ole spetsiaalseid nõudeid.

4.2.3.3. Tulekaitse

Tulekaitsenõudeid käsitleb direktiiv 89/106/EMÜ ja selle tõlgendusdokument olulise tulekaitsenõude nr 2 „Tuleohutus” kohta.

Koostalitlusvõimeliste kiirraudteeliinide energiavarustuse alasüsteemi jaoks ei ole spetsiaalseid nõudeid.

4.2.3.4. Ehitus- ja hooldustööde ajal kehtivad erandid

Tehniliste koostalitlusnõuete 4. ja 5. peatükis määratletud energiavarustuse alasüsteemi ja selle koostalitlusvõime komponentide kohta kehtivaid tehnilisi nõudeid rakendatakse kas tavalises töökorras olevatele raudteeliinidele või selliste ootamatute tõrgete ilmnemisel, mis nõuavad hoolduskava kohaldamist.

Teatud juhtudel, kui tööd on eelnevalt kavandatud, võib kõnealuste eeskirjade järgimine osutuda energiavarustuse alasüsteemi muutmisega seotud tööde teostamise ajal võimatuks.

Asjakohase raudteeliini hankeüksus määratleb tehniliste koostalitlusnõuete kõnealused ajutised erandid ja hoolitseb selle eest, et järgmiste üldiste tingimuste järgimine tagab läbisõitvate rongide ohutuse:

— lubatud erandid on ajutised ja neid kavandatakse teatud kindlaks ajavahemikuks,

▼M1

— raudteeliini haldavatele raudteeveo-ettevõtjatele tuleb teatada nendest ajutistest eranditest, nende asukohast, olemusest ja nendega seotud erilistest signaalimisviisidest, esitades kirjalikud andmed kasutatavate spetsiaalsete signaalimisviiside kohta,

▼B

— mis tahes eranditega kaasnevad täiendavad ohutusmeetmed ohutuseeskirjade täitmiseks. Kõnealuste täiendavate meetmete hulka võivad kuuluda eelkõige järgmised: — — kõnealuseid töid käsitlevad spetsiaalsed järelevalve-eeskirjad, — hankeüksuse poolt kehtestatavad ajutised kiirusepiirangud antud raudteelõigul.

▼M1 —————

▼B

4.3. Ettenähtud tööparameetrid

4.3.1. Energiavarustussüsteemi, alajaamade ja õhuliinipostide tööparameetrid

4.3.1.1. Installeeritud võimsus

Energiavarustuse alasüsteemi saavutatavad tööparameetrid vastavad üleeuroopalise kiirraudteevõrgu raudteeliini kõigile kategooriatele ettenähtud vastavatele tööparameetritele:

— suurim raudteeliinil lubatud kiirus,

— suurim võimsus pantograafil ja rongide suurim võimsustarve,

— rongide vähim liiklusintervall,

— keskmine kasulik pinge.

▼M1

Hankeüksus esitab andmed raudteeliini tüübi kohta sõltuvalt liini otstarbest vastavalt käesoleva KTK F lisale. Elektrivarustussüsteemi lahendus tagab, et varustussüsteem võimaldab saavutada ettenähtud tööparameetreid. Seepärast sisaldab punkt 4.2.2.5 nõuet veeremi allsüsteemi energiatarbimise piiramise kohta.

▼B

Arvutuslik keskmine kasulik pinge pantograafil vastab käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete lisale L.

4.3.1.2. Ohutus, maandus ja potentsiaaliühtlustus

Energiavarustussüsteemi, alajaamade ja õhuliinipostide ohutuse tagamiseks projekteeritakse ja katsetatakse kõnealuseid seadmeid vastavalt standardi EN 50 122 -11997. aasta väljaande punktidele 5, 7 ja 9. Kõrvaliste isikute juurdepääs alajaamadele ja õhuliinipostidele tõkestatakse.

4.3.1.3. Võimsustegur

Andmed lubatava võimsusteguri kohta on toodud käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete lisas G. Kiirraudteeliinidel on kõnealuses dokumendis esitatud tingimuste kehtimise korral võimsusteguri vähim väärtus 0,95. Vastavushindamine teostatakse seoses veeremi alasüsteemi hindamisega.

4.3.1.4. Regeneratiivpidurdus

Vahelduvvoolu kasutavad energiavarustussüsteemid projekteeritakse nii, et regeneratiivpidurdust oleks võimalik kasutada sõidupidurina nii, et elektrilisel pidurdamisel vabanenud energia suunatakse sujuvalt teistele rongidele või primaartoitevõrku. Täpsem teave leidub käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete lisas K.

Kui regeneratiivpidurdus ei ole võimalik, võimaldavad rongiseadmed teistsuguste pidurdussüsteemide kasutamist.

▼M1

Hankeüksus võtab vastu otsuse regeneratiivpidurduse lubamise kohta alalisvoolusüsteemides.

▼B

Kohtkindlate seadmete nõuetele vastavust hinnatakse käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete lisa K jaotises K.4 määratletud viisil.

Veeremi nõuetele vastavust hinnatakse veeremi alasüsteemi tehniliste koostalitlusnõuete järgi.

4.3.1.5. Väline elektromagnetiline ühilduvus

Väline elektromagnetiline ühilduvus ei ole üleeuroopalise kiirraudteevõrgu spetsiifiline omadus. Energiavarustusseadmed vastavad standarditele EN 50 121-2 ja EN 50 122, mis tähendab, et seadmed täidavad kõiki elektromagnetilise ühilduvuse suhtes kehtivaid nõudeid. Käesolevad tehnilised koostalitlusnõuded ei nõua vastavushindamist.

4.3.1.6. Harmooniliste voolukomponentide levimine toitesüsteemidesse

Hankeüksus hoolitseb selle eest, et harmooniliste voolukomponentide levimine toitesüsteemidesse oleks siseriiklike standarditega (või Euroopa standarditega, kui need on olemas) või toitevoolusüsteemi nõuetega määratud piires. Käesolevad tehnilised koostalitlusnõuded ei nõua vastavushindamist.

4.3.1.7. Kontaktõhuliini harmooniliste voolukomponentide omadused ja nendega seotud ülepinge

Veoüksustes tekkivate harmooniliste voolukomponentide poolt kontaktõhuliinides tekitatud lubamatu ülepinge vältimiseks peavad veoüksused vastama käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete lisale P. Vajalikud nõuded on määratletud veeremi alasüsteemis ja vastavushindamine teostatakse lisas seoses veeremi alasüsteemi hindamisega lisas P määratletud viisil.

4.3.1.8. Kaitse elektrilöögi eest

Energiavarustuse alasüsteem integreeritakse raudteeliini üldisse maandussüsteemi nii, et on täidetud standardi EN 50 122-1 1997. aasta väljaande punktide 5, 7 ja 9 nõuded elektrilöögivastase kaitse kohta. Nõuded käitamisel ja rikkeolukordades esineva elektrilöögivastase kaitse tagamiseks on täidetud, kui puutepinge on standardi EN 50 122-1 1997. aasta väljaande punktides 7.2 ja 7.3 lubatud piires. Kõigi seadmete ohutust elektrilöögivastase kaitse suhtes kontrollitakse vastava uuringuga. Kõnealune uuring võib sisaldada katseid.

4.3.1.9. Hoolduskava

Hankeüksus või selle volitatud esindaja koostab hoolduskava, mille abil tagatakse, et energiavarustuse alasüsteemi omadused püsivad ettenähtud piires.

Hoolduskava sisaldab vähemalt järgmisi elemente:

— alajaamade ja õhuliinipostide hooldustööd,

— tingimuste, leidude ja saadud kogemuste registreerimine,

— ohutusega seotud piirväärtused, mille ületamine põhjustaks rongide sõidukiiruse piiramist punktis 4.1.1 toodud nõuete järgimiseks,

— andmed kontrollimiste sageduse ja mõõteväärtuste tolerantside kohta, esitades tolerantside kohta ka eeskirjad, mille alusel tõendatakse vastavust alapunktis 4.3.1 nimetatud standardi väärtustega,

— ettenähtud väärtuste ületamisel võetavad meetmed (kiirusepiirangud, remondiaeg).

Hooldustoimingud ei tohiks halvendada selliseid ohutusmeetmeid nagu tagasivooluahela pidevus, ülepinge piiramine ja lühiste tuvastamine. Hooldustoimingud ei tohi halvendada süsteemi üldisi tööparameetreid ega takistada voolu väljalülitamist kontaktõhuliini mis tahes osas.

4.3.1.10. Energiavarustuse väljalülitamine ohu korral

Seadmete paigaldamisel ja meetmete rakendamisel arvestatakse, et veoüksuste ja elektriga varustatud raudteeliinide pinge väljalülitamist oleks võimalik alustada avariisignaalimisseadmeid kasutades, mis võimaldab energiavarustusettevõttel rakendada avariitoiminguid. Vastavushindamiseks kontrollitakse ülekandeseadmeid ja menetluste kohta kehtivaid juhendeid.

4.3.1.11. Energiavarustuse jätkumine tõrgete korral

Energiavarustus ja kontaktõhuliin on konstrueeritud nii, et tõrgete korral säilib energiaga varustamine. Selle saavutamiseks on võimalik jagada kontaktliinid varustustsoonideks ja paigaldada alajaamadesse varuseadmed. Vastavushindamiseks kontrollitakse elektriskeeme.

4.3.2. Kontaktõhuliini tööparameetrid

4.3.2.1. Üldosa

Kontaktõhuliini saavutatavad tööparameetrid vastavad üleeuroopalise kiirraudteevõrgu raudteeliini kõigile kategooriatele ettenähtud vastavatele tööparameetritele:

— suurim raudteeliinil lubatud kiirus, ja

— rongide võimsustarve pantograafil.

Kontaktõhuliini konstruktsioon tagab hankeüksuse poolt punkti 4.3.1.1 alusel määratud tööparameetrite saavutamise.

4.3.2.2. Ohutus, maandus ja potentsiaaliühtlustus

Kontaktõhuliini ohutuse saavutamiseks projekteeritakse seadmed vastavalt Euroopa standardi EN 50 119 2001. aasta väljaande punktile 5.1.2 ja standardi EN 50 122-1 1997. aasta väljaande punktidele 5, 7 ja 9. Kõik pingestatud komponendid paigaldatakse nii, et need ei ole kasutajatele ega kõrvalistele isikutele ligipääsetavad.

4.3.2.3. Vooluvõtu dünaamilise käitumise ja kvaliteedi nõuded

Õhuliinirajatiste konstruktsioon vastab nende dünaamilise käitumise suhtes esitatavatele nõuetele. Kui sõidukiirus on raudteeliini arvestusliku kiiruse piires, vastab õhuliini tõus standardi EN 50 119 2001. aasta väljaande punktile 5.2.1.2 ja käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete tabelitele 4.5 ja 4.6.

Vooluvõtu kvaliteet avaldab kontaktliini kasutusajale otsustavat mõju ja seepärast peab kvaliteet vastama ettenähtud ja mõõdetavatele parameetritele.

Vooluvõtu kvaliteeti võib hinnata, arvutades mõõdetud või simuleeritud kontaktjõudude väärtuste keskmise Fm ja standardhälbe σ või loendades tekkivaid kaarlahendusi. Vahelduvvoolusüsteemide hindamiskriteeriumid on esitatud tabelis 4.5 ja alalisvoolusüsteemide hindamiskriteeriumid tabelis 4.6.

Hankeüksus otsustab, kas kasutatakse vastastikust toimet arvestavat hindamiskriteeriumi nr 1 (kontaktjõu mõõtmist) või hindamiskriteeriumi nr 2 (kaarlahenduste loendamist) vastavalt tabelitele 4.5 ja 4.6.

Vastastikune toime loetakse käesolevatele tehnilistele koostalitlusnõuetele vastavaks, kui:

— tabelis 4.5 esitatud hindamiskriteerium nr 1 või nr 2, ja

— tabelis 4.5 esitatud hindamiskriteerium nr 3,

on täidetud.

Vastavushindamise alusena võib kasutada samaväärse kontaktõhuliini kohta saadud katsetulemusi.

Kui tööparameetrite hindamisel kasutatakse rohkemat kui ühte pantograafi, võetakse arvesse selle pantograafi tulemusi, mille väärtused on halvemad.







Tabel 4.5 Vahelduvvoolusüsteemide vastastikusele toime nõuded Nr Nimetus Ühendusliinid ja ajakohastatud raudteeliinid Kiirliinid Olemasolevad Uued 1 Korrigeeritud keskmine jõud Fm (N) (1) Vt punktid 5.3.1.6 ja 5.3.2.7 (2) Vt punkt 5.3.1.6 (2) Standardhälve suurimal kiirusel σmax (N) 0,3 Fm 2 Kaarlahenduste protsent suurimal kiirusel, NQ (%) ≤ 0,14 3 Õhuliini külgtoel ebasoodsates aerodünaamilistes tingimustes esineva suurima tõusu jaoks vajalik ruum Vt EN 50119, 2001. aasta väljaanne, punkt 5.2.1.2 2·SO (3) Määratlused, väärtused ja katsed on toodud lisas Q (1) Fm on kontaktjõu dünaamiliselt korrigeeritud keskmine väärtus, mis on saadud kontaktjõu mõõtmise või simulatsiooni tulemuste statistilisel analüüsil. (2) Dünaamilist korrektsiooni rakendatakse punktides 5.3.1.6 ja 5.3.2.7 toodud väärtustele. (3) SO on kontaktliini arvutuslik, simuleeritud või mõõdetud tõus külgtoel tavalistes kasutustingimustes, kui kasutatakse ühte või mitut pantograafi ja keskmine kontaktjõud raudteeliini suurimal sõidukiirusel on Fm vastavalt standardi EN 50 119 2001. aasta väljaande punktile 5.2.1.2.







Tabel 4.6 Alalisvoolusüsteemide vastastikuse toime nõuded Nr Nimetus Ühendusliinid ja ajakohastatud raudteeliinid (1) 1 Korrigeeritud keskmine jõud Fm (N) (2) Vt punktid 5.3.1.6 ja 5.3.2.7 (3) Standardhälve suurimal kiirusel σmax (N) 0,3 Fm 2 Kaarlahenduste protsent suurimal kiirusel, NQ (%) ≤ 0,20 3 Õhuliini külgtoel ebasoodsates aerodünaamilistes tingimustes esineva suurima tõusu jaoks vajalik ruum Vt EN 50119, 2001. aasta väljaanne, punkt 5.2.1.2 (4) Määratlused, väärtused ja katsed on toodud lisas Q (1) Tabeli 4.1 märkuses 2 nimetatud Hispaania ja Itaalia raudteeliinidel kohaldatakse ka ajakohastatud liinide väärtusi. (2) Fm on kontaktjõu dünaamiliselt korrigeeritud keskmine väärtus, mis on saadud kontaktjõu mõõtmise või simulatsiooni tulemuste statistilisel analüüsil. (3) Dünaamilist korrektsiooni rakendatakse punktides 5.3.1.6 ja 5.3.2.7 toodud väärtustele. (4) Vajalik ruum määratakse kontaktliini arvutusliku, simuleeritud või mõõdetud tõusuga külgtoel tavalistes kasutustingimustes, kui kasutatakse ühte või mitut pantograafi ja keskmine kontaktjõud raudteeliini suurimal sõidukiirusel on Fm.

4.3.2.4. Kaitse elektrilöögi eest

Kontaktõhuliin integreeritakse raudteeliini üldisse maandussüsteemi nii, et on täidetud standardi EN 50 122-1 1997. aasta väljaande punktide 5, 7 ja 9 nõuded elektrilöögivastase kaitse kohta. Nõuded käitamisel ja rikkeolukordades esineva elektrilöögivastase kaitse tagamiseks on täidetud, kui puutepinge on standardi EN 50 122-1 1997. aasta väljaande punktides 7.2 ja 7.3 lubatud piires. Kõigi seadmete ohutust elektrilöögivastase kaitse suhtes kontrollitakse vastava uuringuga.

4.3.2.5. Staatiline ja keskmine aerodünaamiline kontaktjõud

Hankeüksus määratleb staatilise jõu nimiväärtuse, mis peab jääma järgmistesse vahemikesse:

— 70 N + 20 N/–10 N vahelduvvoolusüsteemide korral,

— 110 N ± 10 N alalispinget 3 kV kasutavate energiavarustussüsteemide korral,

— 90 N ± 20 N alalispinget 1,5 kV kasutavate energiavarustussüsteemide korral.

Alalisvoolusüsteemides võib kollektori süsinikkinga elektrilise kontakti parandamiseks kontaktliiniga nõuda suurema jõu rakendamist, mis tavaliselt on 140 N. See võimaldab vältida kontaktliini ohtlikku kuumenemist, kui rong seisab paigal ja abiseadmed töötavad.

Keskmise tõstejõu summaarne väärtus vastab kvaliteetseks vooluvõtuks vajalikule keskmisele kontaktjõule Fm (vt punktid 4.3.2.3, 5.3.1.6 ja 5.3.2.7).

Vastavushindamiseks hinnatakse koostalitlusvõime pantograafikomponenti.

4.3.2.6. Hoolduskava

Hankeüksus või selle volitatud esindaja koostab hoolduskava, mille abil tagatakse, et energiavarustuse alasüsteemi omadused püsivad ettenähtud piires.

Hoolduskava sisaldab vähemalt järgmisi elemente:

— kontaktõhuliinide hooldustööd,

— tingimuste, leidude ja saadud kogemuste registreerimine,

— kontaktliini kõrguse ja külgnihke ohutusega seotud piirväärtused, mille ületamine põhjustaks rongide sõidukiiruse piiramist vastavalt käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete punktidele 4.1.2.2 ja 4.1.2.3,

— andmed geomeetriliste ja dünaamiliste mõõtmiste sageduse, mõõteväärtuste tolerantside ja nende kontrollimise vahendite kohta, esitades tolerantside kohta ka eeskirjad, mille alusel tõendatakse vastavust alapunktis 4.3.2 nimetatud standardi väärtustele,

— ettenähtud väärtuste ületamisel võetavad meetmed, nt kiirusepiirangud ja prognoositav remondiaeg.

Hooldustoimingud ei tohiks halvendada selliseid ohutusmeetmeid nagu tagasivooluahela pidevus, ülepinge piiramine ja lühiste tuvastamine. Hooldustoimingud ei tohi halvendada süsteemi üldisi tööparameetreid.

4.3.3. Kiirraudteeliinide ja muude liinide vahelised piirid

Hankeüksuse ülesanne on määrata kiirraudteeliini mõne muu liiniga ühendaval lühikesel teelõigul kindlaks koht, kus kohaldatakse energiavarustuse alasüsteemi kiirraudteeliinide kohta kehtivaid tehnilisi koostalitlusnõudeid ja kus järgitakse nimetatud raudteelõigule omaseid tööparameetreid.

5. KOOSTALITLUSVÕIME KOMPONENDID

5.1. Üldosa

Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artikli 2 lõikele d on koostalitlusvõime komponendid järgmised:„kõik alasüsteemi koosseisu kuuluvad või selle koosseisu kavandatavad üksikkomponendid, komponentide rühmad, alamkoostud või seadmete koostud, millest üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi koostalitlusvõime sõltub otse või kaudselt”.

Koostalitlusvõime komponente käsitletakse direktiivi 96/48/EÜ asjakohastes sätetes ja energiavarustuse alasüsteemiga seotud komponendid on loetletud käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete punktis 5.2.

5.2. Koostalitlusvõime komponentide määratlused

Energiavarustuse alasüsteemi kuuluvad järgmised komponendid:

— kontaktõhuliin : kontaktõhuliin on kontaktliin, mis on paigaldatud veeremi gabariidi ülemisest piirist kõrgemale ja mis varustab veeremit selle katusele paigaldatud, pantograafideks nimetatavate vooluvõtuseadmete kaudu elektrienergiaga. Kiirraudteesüsteemides kasutatakse kandetrossidega varustatud kontaktõhuliine, mille korral kontaktliin(id) ripub (ripuvad) ühe või mitme pikikandetrossi küljes. Tugielemendid nagu konsoolid, mastid ja vundamendid ei mõjuta koostalitlusvõimet ja seepärast neid käesolevates tehnilistes koostalitlusnõuetes ei käsitleta,

— pantograaf : pantograafid on ühelt või mitmelt kontaktliinilt vooluvõtuks kasutatavad liigendiga varustatud seadmed, mis võimaldavad kollektoripea liikumist püstsuunas. Pantograafi kollektoripeas paiknevad kontaktkingad ja nende kinnitusvahendid. Pantograafi kollektoripea otsad pöörduvad kaarekujuliselt allapoole,

— kontaktkingad : kontaktkingad on pantograafi kollektoripea väljavahetatavad detailid, mis on vahetus kontaktis kontaktliiniga ja millel on seepärast kalduvus kuluda.

5.3. Komponentide kirjeldus

5.3.1. Kontaktõhuliin

5.3.1.1. Üldine tehniline lahendus

Kontaktõhuliini konstruktsioon vastab standardi EN 50 119 2001. aasta väljaande punktidele 5 ja 6. Alljärgnevalt on esitatud täiendavad, spetsiaalselt kiirraudteeliinidele kehtivad nõuded.

Kontaktõhuliin peab vastama konkreetsele raudteeliinile ettenähtud tööparameetritele, eelkõige suurima sõidukiiruse ja voolukoormuse osas.

5.3.1.2. Voolukoormus

▼M1

Voolukoormus sõltub keskkonnatingimustest, milleks on maksimaalne õhutemperatuur ja vähim külgtuulekiirus, samuti kontaktliini elementide lubatud temperatuurid ja voolutoime kestus. Kontaktõhuliini projekteerimisel tuleb lähtuda maksimumtemperatuuridest, mis on esitatud standardi EN 50 119 2001. aasta väljaande B lisas, võttes arvesse standardi EN 50 149 1999. aasta väljaande punkti 4.5 tabelites 3 ja 4 esitatud andmeid. Kontaktõhuliini vastavust ettenähtud nõuetele tõendatakse uuringuga.

▼B

5.3.1.3. Põhiparameetrid

Kontaktõhuliini konstruktsioon peab vastama punktides 4.1.2.1 ja 4.1.2.2 määratletud põhiparameetritele.

5.3.1.4. Laine levimiskiirus

Laine levimiskiirus kontaktliinides on parameeter, millega hinnatakse kontaktliini sobivust kiirrongiliikluseks. Kõnealune parameeter sõltub kontaktliini materjali tihedusest ja pingsusest. Suurim sõidukiirus raudteeliinil ei tohi olla suurem kui 70 % laine levimiskiirusest. Vt ka standardi EN 50 119 2001. aasta väljaande punkt 5.2.1.4.

5.3.1.5. Elastsus ja elastsuse ühtlus

Vooluvõtu kõrge kvaliteedi tagamiseks ja kulumise vähenemiseks peab kontaktliin olema kogu kahe järjestikuse riputuspunkti vahekauguse ulatuses elastne ja ühtlane. Elastsuse ühtluse hindamiseks saab kasutada ühtlustegurit u

kus:

emaxon suurim elastsus riputuspunktide vahekauguse ulatuses,

eminon vähim elastsus riputuspunktide vahekauguse ulatuses.

Kiirraudteeliinide korral peab parameeter u olema võimalikult väike. Tabelis 5.1 on esitatud parameetri u piirväärtused kontaktõhuliini kõigi tüüpide jaoks.







Tabel 5.1 Elastsuse ühtlus u, % Kontaktliini tüüp Sõidukiirus, km/h 200—230 230—300 üle 300 Ilma Y-trossita < 40 < 40 < 25 Koos Y-trossiga < 20 < 10 < 10

Kiirraudteeliinidel peab elastsus kontaktliini riputuspunktide vahekauguse keskel olema alla 0,5 mm/N. Kontaktliin peab vastama standardi EN 50 119 2001. aasta väljaande punkti 5.2.1.3 nõuetele.

5.3.1.6. Keskmine kontaktjõud

Käesolevas punktis sätestatakse kontaktliini projekteerimisel aluseks olev kontaktjõud.

Joonisel 5.1 on kujutatud vahelduvvoolusüsteemide korral kontaktjõu staatiliste ja aerodünaamiliste komponentide poolt moodustatavat ja dünaamiliselt korrigeeritud, kontaktliinile mõjuvat keskmist kontaktjõudu Fm sõidukiiruse funktsioonina.

Selles suhtes on Fm sihtväärtus, mida tuleks ühest küljest saavutada, tagamaks vooluvõttu ilma ebasoovitatava kaarlahenduseta, ja mida teisest küljest ei tohi kollektorikingade kulumise piiramiseks ja purunemise vältimiseks ületada.

Kui rongil kasutatakse mitut üheaegselt töötavat pantograafi, ei tohi mis tahes pantograafi keskmine kontaktjõud Fm ületada joonisel 5.1 toodud väärtust, sest vooluvõtukriteeriumid peavad olema täidetud iga pantograafi suhtes.

1,5 kV ja 3,0 kV alalisvoolusüsteemide kohta on joonisel 5.2 kujutatud kontaktjõu staatiliste ja aerodünaamiliste komponentide poolt moodustatavat ja dünaamiliselt korrigeeritud, kontaktliinile mõjuvat keskmist kontaktjõudu Fm sõidukiiruse funktsioonina. 1,5 kV alalisvoolusüsteemide kontaktliinide korral peab kontaktjõud olema 140 N, kui seda on vaja rongi paigalseismisel tarbitava voolu tõttu.

Kui rongil kasutatakse mitut üheaegselt töötavat pantograafi, ei tohi mis tahes pantograafi keskmine kontaktjõud Fm ületada joonisel 5.2 toodud väärtust, sest vooluvõtukriteeriumid peavad olema täidetud iga pantograafi suhtes.

5.3.1.7. Hooldus

Tootja esitab kogu vajaliku teabe, mis võimaldab hankeüksusel koostada hoolduskava, mis võtab eelkõige arvesse õhuliini kuju ja kontaktliini kulumist, eriti kriitilistes kohtades nagu raudteeületuskohtadel, pöörmetel ning signaalijärgsetel ohutuslõikudel.

5.3.1.8. Paigalseisuvool

Paigalseisuvool on ettenähtud piirides, kui rongile paigaldatud abiseadmed saavad kontaktliinilt ja pantograafi kollektorikingadelt piisavalt voolu. 1,5 kV alalisvoolusüsteemidel peab olema tagatud voolutugevus 300 A pantograafi kohta ja 3,0 kV alalisvoolusüsteemidel voolutugevus 200 A pantograafi kohta. Kontaktõhuliini katsetamisel standardi EN 50 206-1 1998. aasta väljaande punktis 6.13 kirjeldatud viisil ei tohi kontaktliini temperatuur ületada standardi EN 50 119 2001. aasta väljaande lisas B toodud piirväärtusi.

5.3.2. Pantograaf

5.3.2.1. Üldine tehniline lahendus

Pantograaf peab suurima sõidukiiruse ja voolukoormuse osas vastama ettenähtud tööparameetritele. Kui alljärgnevalt ei sätestata teisiti, kohaldatakse standardit EN 50 206. Pantograafi paigaldamist veeremile käsitletakse seoses veeremi alasüsteemiga.

5.3.2.2. Põhiparameetrid

Pantograafi konstruktsioon vastab punktis 4.1 määratletud põhiparameetritele.

5.3.2.3. Voolukoormus

Pantograaf on konstrueeritud ettenähtud voolu ülekandmiseks rongidele. Andmed nimivoolutugevuse kohta esitab tootja. Erilist tähelepanu tuleb pöörata sellele, kas kasutatakse vahelduv- või alalisvoolusüsteemi. Pantograafi võimet edastada ettenähtud voolu kontrollitakse uuringuga.

5.3.2.4. Isolatsiooni ehitus ja mõõtmed

Pantograafid paigaldatakse massist isoleerituna rongikatusele. Isolatsiooni ehitus ja mõõtmed peavad arvestama voolupingest tingitud koormust. Süsteemi voolupinget kontrollitakse käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete lisa N järgi ja isolatsiooni koordinatsiooni nõudeid standardi EN 50 124-1 1999. aasta väljaande tabeli 2 järgi. Isolaatoreid katsetatakse standardi EN 60 383 järgi.

5.3.2.5. Pantograafide tööpiirkond

Pantograafid peavad olema võimelised töötama kontaktliini kõrgustel 4 800—6 400 mm. Ajakohastatud liinidel ja ühendusliinidel Ühendkuningriigis ja Soomes on kõnealune kõrgus teistsugune. Vt punkti 7.3.

5.3.2.6. Staatiline kontaktjõud

Staatiline kontaktjõud on kollektoripea poolt kontaktliinile avaldatav püstsuunaline jõud, mida pantograafi tõsteseade tekitab ülestõstetud pantograafi ja paigalseisva rongi korral.

Vahelduvvoolusüsteemidel on staatiline kontaktjõud reguleeritav vahemikus 40—120 N.

Alalisvoolu kasutavates energiavarustussüsteemides võib kollektori süsinikkinga kontakti parandamine kontaktliiniga tingida suurema jõu rakendamist. See võimaldab vältida kontaktliini ohtlikku kuumenemist, kui rong seisab paigal ja abiseadmed töötavad. Alalisvoolusüsteemidel on staatiline kontaktjõud reguleeritav vahemikus 50—150 N.

Vajalikku kontaktjõudu andvad pantograafid ja nende mehhanismid tagavad pantograafide kasutatavuse igat tüüpi koostalitlusvõimelistel kontaktõhuliinidel. Täpsem teave hindamise kohta leidub standardi EN 50 206-1 1998. aasta väljaande punktis 6.3.1.

5.3.2.7. Õhuliini ja pantograafisüsteemi keskmine kontaktjõud ja vastastikust toimet iseloomustavad tööparameetrid

Keskmine kontaktjõud on staatilisest ja aerodünaamilisest toimest tingitud jõudude keskmine väärtus. Keskmine kontaktjõud võrdub staatilise kontaktjõu (punkt 5.3.2.6) ja pantograafi elementidele teatud kiirusel rakenduva õhuvoolu põhjustatud aerodünaamilise jõu summaga. Keskmine tõstejõud on pantograafi omadus, mis vastab teatud kindlale veeremile ja pantograafi teatud kindlale arendusetapile. Keskmist kontaktjõudu mõõdetakse kollektoripeal vastavalt lisa Q jaotisele 4.2.2.

Keskmise kontaktjõu väärtus peab vastama punktis 5.3.1.6 määratletud keskmisele kontaktjõule F.

Vahelduvvoolusüsteemi kasutavate olemasolevate raudteeliinide, ühendusliinide ja kiirraudteeliinide korral, mis ei vasta punktis 5.3.1.6 esitatud nõuetele, tuleb pantograaf projekteerida nii, et sõidukiirusest sõltuv keskmine kontaktjõud Fm võimaldab peale joonisel 5.1 kujutatud sihtkõvera kasutada ka alternatiivseid reguleerimiskõveraid C1 ja C2.

Kõnealused kõverad on määratletud lisa Q jaotises 4.1.

▼M1

Pantograafi tootja tagab, et rongis oleks võimalik teha ümberlülitusi nimetatud kolme kõvera vahel vastavalt asjakohasele teabele, nt 1 950 mm laiuse pantograafi kasutamine või teave kontaktõhuliini pingetüübi kohta.

▼B

Kui rongis on üheaegselt kasutusel mitu pantograafi, ei tohi mitte ühegi pantograafi kontaktjõud Fm ületada punktis 5.3.1.6 toodud sihtkõvera või kõverate C1 või C2 väärtust, sest kõik pantograafid peavad vastama vooluvõtu kriteeriumidele.

Kõnealused nõuded on määratletud lisas Q.

Hindamisel järgitakse lisa Q.

5.3.2.8. Automaatne langetamisseade

Pantograafid on varustatud seadmega, mis langetab pantograafi tõrke korral, järgides standardi EN 50 206-1 1998. aasta väljaande punkti 4.9.

5.3.2.9. Paigalseisuvool

Paigalseisuvool on ettenähtud piirides, kui rongile paigaldatud abiseadmed saavad kontaktliinilt ja pantograafi kollektorikingadelt piisavalt voolu. Alalisvoolusüsteemides on punkti 5.3.1.8 nõuete täitmiseks vaja voolutugevust 300 A pantograafi kohta. Pantograafi võimet edastada ettenähtud voolu kontrollitakse uuringuga.

Täpsem teave vastavushindamise kohta leidub standardi EN 50 206-1 1998. aasta väljaande punktis 6.13 ja lisas Q.

5.3.3. Kontaktkingad

5.3.3.1. Põhiparameetrid

Pantograafide kontaktkingad peavad vastama punktis 4.1 esitatud põhiparameetritele.

5.3.3.2. Materjalid

Pantograafi kontaktkingade materjal peab füüsiliselt ja elektriliselt sobima kokku kontaktliini materjaliga. Nii on võimalik vältida kontaktliini pinna liigset kulumist ja muuta nii kontaktliini kui kontaktkinga kulumine võimalikult väheseks. Vasest või vasesulamitest kontaktliinidega kokkusobivad kontaktkingamaterjalid on puhas süsinik või lisandiga immutatud süsinik. Seepärast olekski üleeuroopalises kiirraudteesüsteemis soovitatav kasutada sellist materjalide kombinatsiooni.

Alalisvoolusüsteemides võib kõigi osapoolte kokkuleppel kasutada teistsuguseid materjale. Sellisel juhul ei loeta kontaktkingi koostalitlusvõimelisteks. Täpsem teave leidub käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete lisa M osas 2.

5.3.3.3. Voolukoormus

Kontaktkingade materjal ja ristlõige valitakse suurima voolutugevuse järgi, mille järgi kontaktking on projekteeritud. Andmed nimivoolutugevuse kohta esitab tootja. Vastavust käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete lisa M osale 4 tõendatakse tüübikatsetega.

5.3.3.4. Paigalseisuvool

Paigalseisuvool on ettenähtud piirides, kui rongile paigaldatud abiseadmed saavad kontaktliinilt ja pantograafi kollektorikingadelt piisavalt voolu. Alalisvoolusüsteemides on punkti 5.3.1.8 nõuete täitmiseks vaja voolutugevust 300 A pantograafi kohta. Kollektorikingade võimet kasutada ettenähtud voolu paigalseisva rongi korral tõendatakse uuringuga. Vastavushindamist käsitletakse käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete lisa M osas 3.

5.3.3.5. Kontaktkinga purunemise tuvastamine

Kontaktking projekteeritakse nii, et kontaktkinga igasugune kahjustumine tuvastatakse ja rakendub pantograafi langetamine. Täpsem teave leidub standardi EN 50 206-1 1998. aasta väljaande punktis 4.9.

6. VASTAVUSE JA/VÕI KASUTUSSOBIVUSE HINDAMINE

6.1. Koostalitlusvõime komponendid

6.1.1. Hindamismenetlused ja -moodulid

Koostalitlusvõime käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete 5. peatükis määratletud komponentide vastavuse hindamisel kasutatakse käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete lisas A kirjeldatud mooduleid.

Kui hankeüksus suudab tõendada, et varem kasutuselevõetud rakendustele teostatud katsed või kontrollimised kehtivad ka uutele rakendustele, võtab teavitatud asutus neid vastavushindamisel arvesse.

Koostalitlusvõime komponentide, st käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete 5. peatükis määratletud kontaktõhuliini, pantograafi ja kontaktkinga vastavushindamise menetlusi on kirjeldatud käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete lisa B tabelites 1—3.

Niipalju, kui käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete lisas A määratletud moodulites nõutakse, teostab koostalitlusvõime komponentide vastavushindamist see teavitatud asutus, millele tootja või selle volitatud, ühenduse territooriumil tegutsev esindaja on esitanud vastava taotluse.

Koostalitlusvõime komponendi tootja või selle volitatud, ühenduse territooriumil tegutsev esindaja koostab enne koostalitlusvõime komponendi turuleviimist EÜ vastavusdeklaratsiooni vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artikli 13 lõikele 1ja IV lisa 3. peatükile. Kasutussobivuse EÜ deklaratsioon ei ole energiavarustuse alasüsteemi koostalitlusvõime komponentide jaoks nõutav.

6.1.2. Moodulite rakendamine

Energiavarustuse alasüsteemi kõigi koostalitlusvõime komponentide vastavushindamiseks võib tootja või selle volitatud, ühenduse territooriumil tegutsev esindaja valida kas:

— käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete lisa A jaotises 2 esitatud projekteerimisetapi ja arendusetapi tüübikinnitusmenetluse koos käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete lisa A jaotises 3 nimetatud tüübikinnitusmenetlusega (moodul C), või

— täieliku kvaliteedi tagamise koos käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete lisa A jaotises 4 kirjeldatud projekti läbivaatamise menetlusega (moodul H2).

Hindamismenetlused on määratletud käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete lisas A.

Mooduli H2 võib valida ainult juhul, kui tootja töötab teavitatud asutuse poolt heakskiidetud ja kontrollitava projekteerimise, tootmise, valmistoodangu ülevaatuse ja katsetamise kvaliteedisüsteemi alusel.

Vastavushindamine sisaldab neid etappe ja omadusi, mis käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete lisa B tabelites 1, 2 ja 3 on tähistatud sümboliga X.

6.2. Energiavarustuse alasüsteem

6.2.1. Hindamismenetlused ja -moodulid

Hankeüksus või selle volitatud, ühenduse territooriumil tegutseva esindaja taotlusel teostab teavitatud asutus EÜ vastavustõendamise vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artikli 18 lõikele 1 ja VI lisale ning vastavalt käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete lisas A määratletud asjaomaste moodulite sätetele.

Kui hankeüksus suudab tõendada, et varem kasutuselevõetud rakendustele teostatud katsed või kontrollimised kehtivad ka uutele rakendustele, võtab teavitatud asutus neid vastavushindamisel arvesse.

Energiavarustuse alasüsteemi EÜ vastavustõendamiseks teostatava hindamise menetlused on esitatud käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete lisa C tabelis 1.

Käesolevates tehnilistes koostalitlusnõuetes määratletu kohaselt võtab energiavarustuse alasüsteemi EÜ vastavustõendamine arvesse nimetatud alasüsteemi liideseid üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi muude alasüsteemidega.

Hankeüksus koostab energiavarustuse alasüsteemi EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni vastavalt direktiivi 96/48/EÜ artikli 18 lõikele 1 ja V lisale.

6.2.2. Moodulite rakendamine

Hankeüksus või selle volitatud, ühenduse territooriumil tegutsev esindaja võib energiavarustuse alasüsteemi vastavustõendamise menetluse valida järgmiste menetluste hulgast:

— üksiktoote vastavustõendamismenetluse (moodul SG), mis on toodud käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete lisa A jaotises 5, või

— täieliku kvaliteedi tagamise koos käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete lisa A jaotises 4 kirjeldatud projekti läbivaatamise menetlusega (moodul SH2).

Mooduli SH2 võib valida ainult siis, kui kõik alasüsteemi hankesse kuuluvad tõendatavad tegevused (projekteerimine, tootmine, kokkupanek, paigaldamine) on allutatud projekteerimise, valmistoodangu ülevaatuse ja katsetamise kvaliteedisüsteemile, mille on kinnitanud teavitatud asutus ja mille üle teavitatud asutus teostab järelevalvet.

Kõnealune hindamine hõlmab kõiki käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete lisa C tabelis 1 esitatud etappe ja omadusi.

7. ENERGIAVARUSTUSE ALASÜSTEEMI TEHNILISTE KOOSTALITLUSNÕUETE RAKENDAMINE

7.1. Käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete kohaldamine kasutuselevõetavatel kiirraudteeliinidel ja veeremil

Käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete geograafilisse ulatusse (vt punkt 1.2) kuuluvatele kiirraudteeliinidele ja veeremile, mis võetakse kasutusele pärast käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete jõustumist, kohaldatakse peatükke 2—6 ning alljärgnevalt punktis 7.3 esitatavaid võimalikke erisätteid täies mahus.

7.2. Käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete kohaldamine juba kasutusel olevatel kiirraudteeliinidel ja veeremil

Juba kasutusel olevate infrastruktuuriseadmete ja veeremi suhtes kohaldatakse käesolevaid tehnilisi koostalitlusnõudeid käesoleva otsuse artiklis 3 määratletud tingimustele. Selles konkreetses kontekstis on kõnealusel juhul tegemist peamiselt üleminekustrateegia kohaldamisega, mis võimaldab olemasolevaid seadmeid majanduslikult põhjendatud viisil kohandada, arvestades senise õiguse põhimõtet. Energiavarustuse alasüsteemi tehniliste koostalitlusnõuete suhtes kehtivad järgmised põhimõtted.

Käesolevaid tehnilisi koostalitlusnõudeid võib täielikult kohaldada uutele seadmetele, kuid nende kohaldamiseks olemasolevatel raudteeliinidel võib olla vaja muuta olemasolevaid seadmeid. Vajalikud muudatused sõltuvad olemasolevate seadmete nõuetele vastavuse määrast. Rakendamisstrateegiat saab välja töötada ainult ühenduse liikmesriikide teatud konkreetsetele raudteeliinidele või -võrkudele eraldi. Punktis 7.3 on kirjeldatud, mis osas olemasolevaid seadmeid tuleb muuta. Tabelis 7.1 on esitatud rakendatavate omaduste kokkuvõte.

Hankeüksus määratleb praktilised meetmed ja etapid, mida on vaja ettenähtud tööparameetritega seadmete kasutuselevõtuks. Need etapid võivad sisaldada üleminekuperioode, millel alustatakse liiklust vähendatud tööparameetritega.







Tabel 7.1 Energiavarustuse alasüsteemi tehniliste koostalitlusnõuete rakendamine Rakendatav omadus Punkt Pinge ja sagedus 4.1.1 Installeeritud võimsus, keskmine kasulik pinge 4.3.1.1 Elektrivoolu harmoonilised komponendid 4.2.2.3 Elektriline kaitse 4.2.2.8 Väline elektromagnetiline ühilduvus 4.3.1.5 Kaitse elektrilöögi eest 4.3.1.8, 4.3.2.4 Energiavarustuse väljalülitamine 4.3.1.10 Energiavarustuse jätkuvus 4.3.1.11 Regeneratiivpidurdus 4.3.1.4 Kontaktõhuliini geomeetria 4.1.2.1, 4.1.2.2, 5.3.1.3 Dünaamiline gabariit 4.2.2.4 Erinevate faaside eraldustsoonid 4.2.2.10 Erinevate energiavarustussüsteemide eraldustsoonid 4.2.2.11 Voolukoormus 5.3.1.2, 5.3.2.3, 5.3.3.3 Laine levimiskiirus 5.3.1.4 Elastsus ja elastsuse ühtlus 5.3.1.5 Keskmine kontaktjõud 5.3.1.6 Ohutus, maandus ja potentsiaaliühtlustus 4.3.1.2, 4.3.2.2 Dünaamiline käitumine ja vooluvõtt 4.3.2.3 Pantograafide konstruktsioon 4.1.2.3 Kollektorikingade konstruktsioon 5.3.3 Kontaktjõud 4.3.2.5

7.3. Erijuhtumid

Järgmistel erijuhtudel tohib kohaldada teatud erisätteid. Kõnealused erijuhtumid jagunevad kahte kategooriasse: erisätted kehtivad kas püsivalt (P-juhtumid) või ajutiselt (T-juhtumid). Ajutise kehtimise juhtumitel on soovitatav, et eesmärgiks olev süsteem võetakse kasutusele kas 2010. aastaks (juhtumid T1), mis on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuni 1996. aasta otsuses nr 1692/96/EÜ üleeuroopalise kiirraudteevõrgu arendamise ühenduse suuniste kohta määratud tähtaeg, või 2020. aastaks (juhtumid T2).

7.3.1. Austria raudteevõrgu spetsiifilised omadused

Ühendusliinid

Ajakohastatud raudteeliinide ja ühendusliinide kontaktõhuliinide ja jaamade muutmine nii, et need vastaksid 1 600 mm laiuste Euro-pantograafide nõuetele, on ülemäära kallis investeering. Kõnealustel raudteeliinidel liiklevad rongid tuleb varustada täiendavate 1 950 mm pantograafidega, mis on ette nähtud kasutamiseks keskmistel kiirustel kuni 230 km/h. Sellisel juhul ei ole üleeuroopalise raudteevõrgu kõnealustel lõikudel kontaktõhuliine Euro-pantograafide kasutuselevõtuks vaja muuta. Nimetatud piirkondades on külgtuule korral lubatud kontaktliini suurim põikisuunaline kõrvalekalle 550 mm. Tehtud valikute asjakohasust ajakohastatud raudteeliinide ja ühendusliinide suhtes tõendatakse tulevastes uuringutes, võttes arvesse Euro-pantograafi kasutamist.

Ühendusliinid ja ajakohastatud raudteeliinid (juhtum P)

Muutmine ei ole vajalik, sest 1 950 mm laiustele pantograafidele ettenähtud kontaktõhuliinide projekt on kinnitatud.

Ühendusliinid (juhtum T1)

Keskmise kasuliku pinge ja installeeritud võimsuse nõuete täitmiseks on vajalikud täiendavad alajaamad. Alajaamad on ette nähtud ehitada 2010. aastaks.

7.3.2. Belgia raudteevõrgu spetsiifilised omadused (juhtum T1)

Olemasolevad kiirraudteeliinid

Olemasolevate kiirraudteeliinide erinevate faaside vahelised eraldustsoonid ei vasta nõudele, mille kohaselt kolme järjestikuse pantograafi vaheline kaugus peab olema vähemalt 143 m. Olemasolevate kiirraudteeliinide ja ajakohastatud liinide vahel ei ole automaatset juhtimisseadet, mis avaks vedurite pealülitid.

Mõlemaid tuleb muuta.

Ühendusliinid ja ajakohastatud raudteeliinid

Raudteeliini mõnedel sillaalustel lõikudel ei vasta kontaktliini kõrgus tehnilistele koostalitlusnõuetele ja kontaktliinid tuleb ümber ehitada. Vastavaid tähtaegu ei ole kehtestatud.

7.3.3. Saksamaa raudteevõrgu spetsiifilised omadused (juhtum P)

Ajakohastatud raudteeliinide ja ühendusliinide kontaktõhuliinide ja jaamade muutmine nii, et need vastaksid 1 600 mm laiuste Euro-pantograafide nõuetele, on ülemäära kallis investeering. Kõnealustel raudteeliinidel liiklevad rongid tuleb varustada täiendavate 1 950 mm pantograafidega, mis on ette nähtud kasutamiseks keskmistel kiirustel kuni 230 km/h. Sellisel juhul ei ole üleeuroopalise raudteevõrgu kõnealustel lõikudel kontaktõhuliine Euro-pantograafide kasutuselevõtuks vaja muuta. Nimetatud piirkondades on külgtuule korral lubatud kontaktliini suurim põikisuunaline kõrvalekalle 550 mm. Tehtud valikute asjakohasust ajakohastatud raudteeliinide ja ühendusliinide suhtes tõendatakse tulevastes uuringutes, võttes arvesse Euro-pantograafi kasutamist.

7.3.4. Hispaania raudteevõrgu spetsiifilised omadused (juhtum P)

Ajakohastatud raudteeliinide ja ühendusliinide kontaktõhuliinide ja jaamade muutmine nii, et need vastaksid 1 600 mm laiuste Euro-pantograafide nõuetele, on ülemäära kallis investeering. Kõnealustel raudteeliinidel liiklevad rongid tuleb varustada täiendavate 1 950 mm pantograafidega, mis on ette nähtud kasutamiseks keskmistel kiirustel kuni 230 km/h. Sellisel juhul ei ole üleeuroopalise raudteevõrgu kõnealustel lõikudel kontaktõhuliine Euro-pantograafide kasutuselevõtuks vaja muuta. Nimetatud piirkondades on külgtuule korral lubatud kontaktliini suurim põikisuunaline kõrvalekalle 550 mm. Tehtud valikute asjakohasust ajakohastatud raudteeliinide ja ühendusliinide suhtes tõendatakse tulevastes uuringutes, võttes arvesse Euro-pantograafi kasutamist.

Tulevikus ehitatavate Hispaania kiirraudteeliinide teatud lõikudel võib kontaktõhuliini nimikõrgus olla 5,50 m, eriti tulevasel Barcelona ja Perpignani vahelisel kiirraudteeliinil. (See kehtib ka Prantsusmaa suhtes alates Hispaania piirist kuni Perpignanini, kui see riik seda taotleb.)

Kiirraudteeliinil Madrid–Sevilla peavad rongid olema varustatud 1 950 mm laiuste pantograafidega.

7.3.5. Prantsusmaa raudteevõrgu spetsiifilised omadused

Olemasolevad kiirraudteeliinid (juhtum T2)

Vahelduvvoolusüsteemi kasutava vooluvõtu ja dünaamilise käitumise kriteeriumide täitmiseks tuleb kontaktliiniseadmed ümber ehitada.

Olemasolevate kiirraudteeliinide erinevate faaside vahelised eraldustsoonid ei vasta nõudele, mille kohaselt kolme järjestikuse pantograafi vaheline kaugus peab olema vähemalt 143 m. Erinevate faaside vahelised eraldustsoonid tuleb ümber ehitada.

Teatud kiirraudteeliinidel tuleb kontaktõhuliinid ümber ehitada, mis võimaldab saavutada suurimat lubatud kontaktliini tõusu ilma tõusutõkiste paigaldamiseta pantograafidele.

Ajakohastatud raudteeliinid ja ühendusliinid

Alalisvoolusüsteemi kasutava vooluvõtu kriteeriumide täitmiseks tuleb õhuliiniseadmed ümber ehitada. Alalisvoolu kasutavate kontaktliinide ristlõige ei ole piisav tehniliste koostalitlusnõuete täitmiseks jaamade või eelsoojendusalade territooriumil seisvate rongide paigalseisuvoolu tagamiseks.

Hispaaniasse viival olemasoleval, alalisvoolusüsteemi rakendaval raudteeliinil kasutatakse 1 950 mm laiusi alalisvoolu-kollektoripäid. Kõnealuse raudteeliini kasutamiseks koostalitlusvõimeliste 1 600 mm laiuse Euro-kollektoripeadega tuleb õhuliin vastavalt ümber ehitada.

Kõik raudteeliinide kategooriad

Pantograafide suhtes kehtivad järgmised nõuded:

— vahelduvvoolusüsteemides on vaja kasutada 1 600 mm laiust Euro-kollektoripäid seni TGV-võrgus kasutatavate 1 450 mm laiuste vooluvõtturite asemel,

— alalisvoolusüsteemides on vaja kasutada 1 600 mm laiusi Euro-kollektoripäid seni TGV-võrgus kasutatavate 1 950 mm laiuste vooluvõtturite asemel,

— vahelduvvoolusüsteemides tuleb üleminekuperioodil kasutada pantograafe, mis on võimelised töötama keskmisele kontaktjõule Fm vastava kolme sihtkõvera (C1, C2 ja sihtkõver) järgi,

— alalisvoolusüsteemides võib olla vaja kasutada pantograafe, mis on võimelised töötama keskmise kontaktjõule Fm vastava kahe kõvera järgi, millest üks on ette nähtud pingele 1,5 kV ja teine pingele 3 kV.

Ümberehitustööde tähtaegu ei ole veel kehtestatud.

7.3.6. Suurbritannia raudteevõrgu spetsiifilised omadused

Uued kiirraudteeliinid (juhtum T1)

Kavandataval kanalitunneli raudteeliinil (CTRL-liinil) võib tehniliste koostalitlusnõuete täitmiseks olla vaja ümber ehitada erinevate faaside vahelised eraldustsoonid. Ümberehitustööd teostatakse samal ajal, kui raudtee võetakse kasutusele kõigi rongiliikide, kaasa arvatud kaubarongide liikluseks.

Ajakohastatud raudteeliinid (juhtum P)

Idaranniku põhiliini (ECML-liini) teatud teelõigud ei vasta pinge ja sageduse, keskmise kasuliku pinge ning installeeritud võimsuse nõuetele. Tehniliste koostalitlusnõuete täitmine on kavandatud seoses ECML-liini järgmiste suuremate ajakohastamistöödega.

ECLM-liini ja lääneranniku põhiliini (WCML-liini) kontaktõhuliini geomeetria ja dünaamiline gabariit põhinevad gabariidil UK1 ja kõnealuseid omadusi käsitletakse erijuhtumina. Kontaktliini varieeruv kõrgus lubab kiirust kuni 225 km/h ja keskmist kontaktjõudu korrigeeritakse nii, et see vastab standardi EN 50 119 2001. aasta väljaande punkti 5.2.1 nõuetele.

WCLM-liinil kasutatav erinevate faaside vaheliste eraldustsoonide tüüp säilitatakse esialgsel kujul.

7.3.7. Itaalia raudteevõrgu spetsiifilised omadused

Olemasolevad kiirraudteeliinid (juhtum T1)

Kontaktõhuliinide geomeetriat tuleb korrigeerida kontaktliini kõrgusele vastavaks kahest rööpapaarist koosneval rööbasteel 100 km ulatuses.

Kõnealused muudatused tuleb teostada aastaks 2010.

Ühendusliinid ja ajakohastatud raudteeliinid (juhtum T1)

Kontaktõhuliini geomeetriat tuleb raudteeliinide asjakohastel lõikudel korrigeerida nii, et see vastab kontaktliini kõrgusele.

Keskmise kasuliku pinge ja installeeritud võimsuse nõuete täitmiseks on vajalikud täiendavad alajaamad.

Kõnealused muudatused tuleb teostada aastaks 2010.

7.3.8. Iirimaa ja Põhja-Iirimaa raudteevõrkude spetsiifilised omadused (juhtum P)

Iirimaa ja Põhja-Iirimaa raudteevõrkude elektrifitseeritud liinidel määravad kontaktliini nimikõrguse Iiri standardis IRL1 nõutav ehitiste rööpmelähedusgabariit ja nõutavad vajalikud vahekaugused.

7.3.9. Rootsi raudteevõrgu spetsiifilised omadused (juhtum P)

Ajakohastatud raudteeliinide ja ühendusliinide kontaktõhuliinide ja jaamade muutmine nii, et need vastaksid 1 600 mm laiuste Euro-pantograafide nõuetele, on ülemäära kallis investeering. Kõnealustel raudteeliinidel liiklevad rongid tuleb varustada täiendavate 1 950 mm pantograafidega, mis on ette nähtud kasutamiseks keskmistel kiirustel kuni 230 km/h. Sellisel juhul ei ole üleeuroopalise raudteevõrgu kõnealustel lõikudel kontaktõhuliine Euro-pantograafide kasutuselevõtuks vaja muuta. Nimetatud piirkondades on külgtuule korral lubatud kontaktliini suurim põikisuunaline kõrvalekalle 550 mm. Tehtud valikute asjakohasust ajakohastatud raudteeliinide ja ühendusliinide suhtes tõendatakse tulevastes uuringutes, võttes arvesse Euro-pantograafi kasutamist.

7.3.10. Soome raudteevõrgu spetsiifilised omadused (juhtum P)

Kontaktliini normaalkõrgus on 6 150 mm (vähim 5 600 mm, suurim 6 500 mm).









A LISA

HINDAMISMENETLUSED (MOODULID)

— koostalitlusvõime komponentide vastavushindamiseks ja

— alasüsteemide EÜ vastavustõendamiseks.

A.1. KOHALDAMISALA

Käesolev lisa käsitleb koostalitlusvõime komponentide vastavushindamise ja energia alasüsteemi EÜ vastavustõendamise mooduleid.

A.2. MOODUL B (TÜÜBIKINNITUS)

Koostalitlusvõime komponentide vastavushindamine

1. Käesolev moodul kirjeldab menetluse seda osa, milles teavitatud asutus tunnistab ja kinnitab, et kavandatud toodangut esindav tüüp vastab sellele kohaldatavatele tehnilistele koostalitlusnõuetele.

2. Tootja või selle volitatud, ühenduse territooriumil tegutsev esindaja peab tüübikinnitust taotlema tema poolt valitud teavitatud asutuselt. Taotlus peab sisaldama järgmisi andmeid: — tootja nimi ja aadress ning, kui taotluse esitab valmistaja volitatud esindaja, ka selle nimi ja aadress, — kirjalik kinnitus selle kohta, et samasisulist taotlust ei ole esitatud ühelegi teisele teavitatud asutusele, — punktis 3 kirjeldatud tehniline dokumentatsioon. Taotleja peab esitama teavitatud asutusele kavandatava toote tüüpiliseks näiteks oleva tootenäidise, mida edaspidi nimetatakse „tüübiks”. Tüüp võib hõlmata mitut koostöövõime komponendi varianti eeldusel, et erinevate variantide vahelised erinevused ei mõjuta tehniliste koostalitlusnõuete sätteid. Teavitatud asutus võib vajaduse korral nõuda lisanäidiseid, kui seda on katseprogrammi läbiviimiseks vaja. Kui tüübikinnitusmenetlus (vt punkt 4.4) ei eelda tüübikatsetamist ja tüüp on punktis 3 kirjeldatud tehnilises dokumentatsioonis piisavalt määratletud, võib teavitatud asutu