2003R0091 — ET — 13.12.2016 — 004.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

►B EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 91/2003, 16. detsember 2002, raudteeveo statistika kohta (ELT L 014 21.1.2003, lk 1)

Muudetud:









▼B

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 91/2003,

16. detsember 2002,

raudteeveo statistika kohta







Artikkel 1

Eesmärk

Käesoleva määruse eesmärk on kehtestada ühised eeskirjad raudteevedu käsitleva ühenduse statistika koostamiseks.

Artikkel 2

Kohaldamisala

Käesolev määrus hõlmab kõiki ühenduses paiknevaid raudteid. Iga liikmesriik esitab statistilisi andmeid, mis käsitlevad raudteevedu tema territooriumil. Kui raudtee-ettevõtja tegutseb rohkem kui ühes liikmesriigis, nõuavad asjaomaste riikide asutused, et ettevõtja esitaks eraldi andmed iga riigi kohta, kus ettevõtja tegutseb, et võimaldada riigikohase statistika koostamist.

Liikmesriigid võivad käesoleva määruse kohaldamisalast välja jätta:

a) raudtee-ettevõtjad, mis tegutsevad ainuüksi või peaasjalikult tööstus- ja samasugustes rajatistes, ka sadamates;

b) raudtee-ettevõtjad, mis osutavad kohalikke turismiteenuseid, näiteks käitavad säilinud ajaloolisi auruvedurite raudteid.

Artikkel 3

Mõisted

▼M1

1. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) andmeid esitav riik — Eurostatile andmeid edastav liikmesriik;

2) riigi ametiasutused — riigi statistikaasutused ja muud liikmesriigis ühenduse statistika koostamise eest vastutavad organid;

3) raudtee — raudteest koosnev ühendustee, mis on üksnes raudteesõidukitele kasutamiseks;

4) raudteesõiduk — üksnes raudteel sõitev liikumisvahend, mis liigub kas oma jõuallika abil (vedurid) või mida veavad teised sõidukid (reisivagunid, mootorvaguni haakevagunid, pagasivagunid ja kaubavagunid);

5) raudtee-ettevõtja — riigi osalusega või eraettevõtja, mis osutab kaupade ja/või reisijate raudteeveoteenust. Nende hulka ei arvata ettevõtjaid, kelle põhitegevus on osutada teenuseid reisijate vedamiseks metrooga, trammiga ja/või kergraudteel;

6) kaupade raudteevedu — kaupade liikumine laadimiskohast mahalaadimiskohta raudteesõidukitel;

7) reisijate raudteevedu — reisijate liikumine pealeminekukohast mahatulekukohani raudteesõidukitel. Siia alla ei kuulu reisijatevedu metrooga, trammiga ja/või kergraudteel;

8) metroo (tuntakse ka “allmaaraudtee” nime all) — reisijateveoks ettenähtud elektriraudtee, millel on suur läbilaskevõime ja oma trasside kasutamise ainuõigus, mitmest vagunist koosnevad rongid ja mida iseloomustab suur kiirus ja järsk kiirendus, keerukas signaalimine ning raudteeületuskohtade puudumine, mis võimaldab tihedat rongiliiklust ja suurt perrooni koormust. Metroosid iseloomustavad ka lühikesed vahemaad jaamade vahel, mis tavaliselt on 700 kuni 1 200 meetrit. “Suur kiirus” viitab kiirusele võrreldes trammide ja kergraudteega ning vastab antud juhul kiirusele umbes 30-40 km/h lühematel marsruutidel ja 40-70 km/h pikematel marsruutidel;

9) tramm — reisijate maanteesõiduk, mis on ette nähtud rohkem kui üheksale inimesele (kaasa arvatud juht), mis on ühendatud elektrikontaktliinidega või käivitatavad diiselmootori abil ning mis sõidavad rööbasteel;

10) kergraudtee — reisijate vedamiseks ettenähtud raudtee, mis kasutab sageli elektrimootoriga rööbassõidukeid, mis liiguvad üksikult või lühikeses rongis kinnitatud kaherööpalisel raudteel. Üldjuhul on jaamade/peatuste vaheline kaugus lühem kui 1 200 meetrit. Võrreldes metroodega on kergraudteel kergemad konstruktsioonid, mis on kavandatud väiksemale liiklusmahule ja üldjuhul madalamatele kiirustele. Mõnikord on raske teha täpset vahet kergraudtee ja trammi vahel; trammid ei ole tavaliselt maanteeliiklusest eraldatud, samas kui kergraudtee võib olla muudest süsteemidest eraldatud;

11) siseriiklik vedu — raudteevedu kahe koha vahel (laadimis-/pealeminekukoht ja mahalaadimis-/mahaminekukoht), mis asuvad andmeid esitavas riigis. See võib hõlmata transiiti läbi teise riigi;

12) rahvusvaheline vedu — raudteevedu, mis toimub andmeid esitavas riigis asuva koha (laadimis-/pealeminekukoht või mahalaadimis-/mahaminekukoht) ja teises riigis asuva koha (laadimis-/pealeminekukoht või mahalaadimis-/mahaminekukoht) vahel;

13) transiit — raudteevedu läbi andmeid esitava riigi territooriumi kahe koha vahel (laadimis-/pealeminekukoht ja mahalaadimis-/mahaminekukoht), mis asuvad väljaspool andmeid esitava riigi territooriumit. Transiidiks ei loeta vedusid, mis hõlmavad andmeid esitava riigi piiril kaupade/reisijate laadimist/pealeminekut või mahalaadimist/mahaminekut ühelt veoliigilt teisele;

14) rongireisija — mis tahes isik, kaasa arvatud rongi personal, kes kasutab raudteetransporti. Liiklusõnnetuste statistikast jäetakse välja reisijad, kes üritavad liikuva rongi peale minna või sealt maha tulla;

15) reisijate arv — rongireisijate sooritatud reiside arv, kus iga reis määratletakse liikumisena peaminekukohast mahaminekukohani üleminekuga ühelt raudteesõidukilt teisele või ilma üleminekuta. Kui reisijad kasutavad rohkem kui ühe raudtee-ettevõtja teenuseid, arvestatakse neid võimaluse korral vaid üks kord;

16) reisijakilomeeter — mõõtühik, mis vastab ühe reisija raudteeveol läbitud ühekilomeetrisele vahemaale. Arvesse võetakse ainult andmeid esitava riigi territooriumil läbitud vahemaa;

17) kaal — kaupade kogus tonnides (1 000 kilogrammi). Arvesse võetav kaal sisaldab lisaks veetavate kaupade raskusele ka pakendite kaalu ning raudteed mööda kulgevate kombineeritud vedude puhul mahutite, vahetatavate osade, kaubaaluste ja maanteesõidukite omakaalu. Kui kaupu veetakse rohkem kui ühe raudtee-ettevõtja teenuseid kasutades, arvestatakse kaupade kaalu võimaluse korral vaid üks kord;

18) tonnkilomeeter — kaubaveo mõõtühik, mis vastab ühetonnise (1 000 kilogrammi) kaubakoguse raudteeveol läbitud ühekilomeetrisele vahemaale. Arvesse võetakse ainult andmeid esitava riigi territooriumil läbitud vahemaa;

19) rong — teatud numbri või erinimetuse all määratud lähtepunktist määratud sihtpunkti liikuv ühe või mitme veduri või mootorvaguni poolt veetav raudteesõiduk või raudteesõidukid või eraldi sõitev mootorvagun. Tühja vedurit, st üksi sõitvat vedurit ei käsitata rongina;

20) rongikilomeeter — mõõtühik, mis vastab rongi läbitud ühekilomeetrisele vahemaale. Kasutatavaks vahemaaks loetakse tegelikult läbitud vahemaad, kui see on kättesaadav, muul juhul kasutatakse raudteevõrgu lähte- ja sihtpunkti vahelist standardkaugust. Arvesse võetakse ainult andmeid esitava riigi territooriumil läbitud vahemaad;

21) rongi täislaadung — saadetis, mis koosneb ühest või mitmest vagunilastist, mille üks lähetaja on andnud ühes jaamas samaaegseks vedamiseks ning mis edastatakse rongi koosseisu muutmata ühele vastuvõtjale ühes sihtjaamas;

22) vaguni täislaadung — kaubasaadetis, mille vedamiseks kasutatakse üksnes vaguneid, olenemata sellest, kas kogu kandevõime on kasutatud või mitte;

23) TEU (Twenty-foot Equivalent Unit) — standardühik, mis põhineb 20 jala pikkusel ISO konteineril (6,10 m), mida kasutatakse liiklusvoogude või läbilaskevõime statistiliseks mõõtmiseks. Üks ISO seeria 1 standardile vastav 40 jala pikkune konteiner võrdub 2 TEUga. Alla 20 jala pikkused vahetatavad osad vastavad 0,75 TEU-le, 20-40 jala pikkused vastavad 1,5 TEU-le ja üle 40 jala pikkused vastavad 2,25 TEU-le.

▼M4 —————

▼M4

2. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 10 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva artikli muutmiseks, et kohandada lõike 1 punktides 8–10 ja 21–23 sätestatud tehnilisi mõisteid ja vajaduse korral kehtestada täiendavaid tehnilisi mõisteid, et võtta arvesse uusi arenguid, mille puhul on vaja määrata kindlaks teatav tehnilise üksikasjalikkuse tase, et tagada statistika ühtlustamine.

Nimetatud volituste teostamisel tagab komisjon, et delegeeritud õigusaktidega ei panda liikmesriikidele ega andmeesitajatele märkimisväärset lisakoormust. Lisaks esitab komisjon nendes delegeeritud õigusaktides sätestatud statistikaalaste meetmete kohta nõuetekohase põhjenduse, kasutades vajaduse korral kulutasuvuse analüüsi, sealhulgas andmeesitajatel lasuva koormuse ning statistika koostamise kulude hinnangut, nagu on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 ( 1 ) artikli 14 lõike 3 punktis c.

▼B

Artikkel 4

Andmete kogumine

1. Kogutavad statistilised andmed on nimetatud käesoleva määruse lisades. Need hõlmavad järgmist laadi andmeid:

a) kaubaveo aastaandmed - üksikasjalik andmeesitus (A lisa);

▼M4 —————

▼B

c) reisijateveo aastaandmed - üksikasjalik andmeesitus (C lisa);

▼M4 —————

▼B

e) kauba- ja reisijateveo kvartaliandmed (E lisa);

f) kauba- ja reisijateveo piirkondlikud andmed (F lisa);

g) raudteevõrgu liiklusvoogude andmed (G lisa).

▼M4 —————

▼M4

2. A ja C lisa kohaselt esitavad liikmesriigid andmed nende ettevõtjate kohta, kelle:

a) kaubaveo kogumaht on vähemalt 200 000 000 tonnkilomeetrit või vähemalt 500 000 tonni;

b) reisijateveo kogumaht on vähemalt 100 000 000 reisijakilomeetrit.

Punktides a ja b osutatud piirmääradest väiksema mahuga ettevõtjate puhul on A ja C lisa kohane andmete esitamine vabatahtlik.

3. L lisa kohaselt esitavad liikmesriigid koguandmed ettevõtjate kohta, kelle puhul jäävad mahud lõikes 2 osutatud piirmääradest allapoole, kui neid andmeid ei esitata A ja C lisa kohaselt, nagu on täpsustatud L lisas.

▼B

4. Käesoleva määruse kohaldamisel liigitatakse kaubad J lisa kohaselt. Ohtlikud kaubad liigitatakse täiendavalt K lisa kohaselt.

▼M3

5. Komisjon võib lisade sisu kohandada. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

▼B

Artikkel 5

Andmeallikad

1. Liikmesriigid määravad avalik-õigusliku või eraõigusliku organisatsiooni, kes osaleb käesoleva määrusega nõutavate andmete kogumises.

2. Vajalikke andmeid võib hankida ühest või mitmest allpool nimetatud allikast:

a) kohustuslikud uuringud;

▼M4

b) haldusandmed, sealhulgas reguleerivate asutuste kogutud andmed, eelkõige raudtee-kaubaveo saatekiri, kui see on olemas;

▼B

c) statistilised hindamismenetlused;

d) raudteesektori kutseorganisatsioonide esitatud andmed;

e) sihtuuringud.

3. Riikide asutused võtavad meetmeid kasutatavate andmeallikate kooskõlastamiseks ja Eurostatile edastatava statistika kvaliteedi tagamiseks.

Artikkel 6

Statistiliste andmete edastamine Eurostatile

1. Liikmesriigid edastavad Eurostatile artiklis 4 osutatud statistilised andmed.

2. Artiklis 4 osutatud statistiliste andmete edastamise kord kehtestatakse artikli 11 lõikes 2 osutatud korras.

▼M4

Artikkel 7

Levitamine

A, C, E, F, G ja L lisas nimetatud andmetel põhinevat statistikat levitab komisjon (Eurostat).

Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse tulemuste levitamise kord. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

▼B

Artikkel 8

Statistika kvaliteet

1. Eurostat töötab välja ja avaldab metoodikasoovitusi, et aidata liikmesriikidel säilitada raudteeveo statistika kvaliteeti. Nendes soovitustes võetakse arvesse riikide asutuste, raudtee-ettevõtjate ja raudteesektori kutseorganisatsioonide häid tavasid.

▼M4

1a. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada edastatavate andmete kvaliteet.

▼B

2. Statistiliste andmete kvaliteeti hindab Eurostat. Selleks esitavad liikmesriigid Eurostati palvel teavet statistika koostamisel kasutatud meetodite kohta.

▼M4

3. Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse edastatavate andmete puhul määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 12 lõikes 1 sätestatud kvaliteedikriteeriume.

4. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega täpsustatakse standardsete kvaliteediaruannete üksikasjalik kord, ülesehitus, perioodilisus ja võrreldavuse üksikasjad. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

▼M4

Artikkel 9

Rakendamisaruanne

Komisjon esitab pärast konsulteerimist Euroopa statistikasüsteemi komiteega 31. detsembriks 2020 ja seejärel iga nelja aasta tagant Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise ja edasise arengu kohta.

Komisjon lähtub selles aruandes asjakohasest liikmesriikide esitatud teabest, mis on seotud edastatavate andmete kvaliteedi, andmete kogumise meetodite, võimalike parandamist vajavate valdkondade või kasutajate vajadustega.

See aruanne sisaldab eelkõige

a) hinnangut selle kohta, milline on olnud koostatud statistikast saadud kasu liidule, liikmesriikidele, andmeesitajatele ja statistika kasutajatele;

b) hinnangut edastatud andmete kvaliteedi, kasutatud andmekogumise meetodite ja koostatud statistika kvaliteedi kohta.

Artikkel 10

Delegeeritud volituste rakendamine

1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2. Artikli 3 lõikes 2 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 13. detsembrist 2016. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 3 lõikes 2 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4. Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes ( 2 ) sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6. Artikli 3 lõike 2 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 11

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab Euroopa statistikasüsteemi komitee, mis on loodud määrusega (EÜ) nr 223/2009. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 ( 3 ) tähenduses.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

▼M4 —————

▼B

Artikkel 13

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.









A LISA







KAUBAVEO AASTAANDMED — ÜKSIKASJALIK ANDMEESITUS Muutujate loend ja mõõtühikud Veetud kaubad: — tonnides — tonnkilomeetrites Kaubarongide liikumine: — rongikilomeetrites Veetud ühendveoüksuste hulk: — arvuna — TEUdes (twenty-foot-equivalent-unit) (mahutite ja vahetatavate kerede puhul) Vaatlusperiood Aasta Sagedus Igal aastal Tabelite loend ja iga tabeli liigendus Tabel A1: veetud kaubad veoliikide järgi Tabel A2: veetud kaubad kaubaliikide järgi (J lisa) Tabel A3: veetud kaubad (rahvusvaheliste ja transiitvedude puhul) peale- ja mahalaadimisriikide järgi Tabel A4: veetud kaubad ohtlike kaupade liikide järgi (K lisa) Tabel A5: veetud kaubad saadetiseliikide järgi (mittekohustuslik) Tabel A6: ühendveoüksustes veetud kaubad veoliikide ja veoüksuseliikide järgi Tabel A7: lastituna veetud ühendveoüksuste hulk veoliikide ja veoüksuseliikide järgi Tabel A8: tühjana veetud ühendveoüksuste hulk veoliikide ja veoüksuseliikide järgi Tabel A9: kaubarongide liikumine Andmete edastamise tähtaeg Viis kuud pärast vaatlusperioodi lõppu Esimene vaatlusperiood tabelite A1, A2 ja A3 puhul 2003 Esimene vaatlusperiood tabelite A4, A5, A6, A7, A8 ja A9 puhul 2004 Märkused 1. Veoliigid on järgmised: — riigisisene — välisriigist saabuv — suunduv — transiit 2. Saadetisi võib liigitada järgmiselt: — rongi täislaadungid — vaguni täislaadungid — muu 3. Veoüksuseliigid on järgmised: — mahutid ja vahetatavad kered — poolhaagised (saatjata) — maanteesõidukid (saatjaga) 4. Tabeli A3 puhul võivad Eurostat ja liikmesriigid võtta meetmeid muudes liikmesriikides olevatelt ettevõtjatelt pärinevate andmete ühendamise hõlbustamiseks, et tagada nende andmete omavaheline kooskõla. 5. Tabeli A4 puhul märgivad liikmesriigid ära võimalikud vedude rühmad, mida andmed ei hõlma. 6. Kui tabelite A2-A8 puhul ei ole täielikku teavet transiitvedude kohta saadaval, esitavad liikmesriigid kõik kättesaadavad andmed.

▼M4 —————

▼M4









C LISA







REISIJATEVEO AASTAANDMED — ÜKSIKASJALIK ANDMEESITUS Muutujate loend ja mõõtühikud Veetud reisijad: — reisijate arvuna — reisijakilomeetrites Reisirongide liikumine: — rongikilomeetrites Vaatlusperiood Üks aasta Sagedus Igal aastal Tabelite loend ja iga tabeli liigendus Tabel C3: veetud reisijad veoliikide järgi Tabel C4: veetud rahvusvahelised reisijad lähte- ja sihtriikide järgi Tabel C5: reisirongide liikumine Andmete edastamise tähtaeg Kaheksa kuud pärast vaatlusperioodi lõppu. Esimene vaatlusperiood 2016 Märkused 1. Veoliigid on järgmised: — riigisisene — rahvusvaheline 2. Tabelite C3 ja C4 puhul esitavad liikmesriigid andmed, mis sisaldavad teavet väljaspool andmeid esitavat riiki müüdud piletite kohta. Selle teabe võib saada kas otse muude riikide asutustelt või pileteid käsitlevate rahvusvaheliste hüvitussüsteemide kaudu.

▼M4 —————

▼B









E LISA







KAUBA- JA REISIJATEVEO KVARTALIANDMED Muutujate loend ja mõõtühikud Veetud kaubad: — tonnides — tonnkilomeetrites Veetud reisijad: — reisijate arvuna — reisijakilomeetrites Vaatlusperiood Kvartal Sagedus Iga kvartal Tabelite loend ja iga tabeli liigendus Tabel E1: veetud kaubad Tabel E2: veetud reisijad Andmete edastamise tähtaeg Kolm kuud pärast vaatlusperioodi lõppu Esimene vaatlusperiood 2004. aasta esimene kvartal Märkused 1. Tabelite E1 ja E2 kohased andmed võib esitada esialgsete, sealhulgas hinnanguliste andmete põhjal. Tabeli E2 puhul võivad liikmesriigid esitada andmed, mis põhinevad andmeid esitavas riigis müüdud piletitel või mõnel muul kasutada oleval allikal. 2. Need statistilised andmed esitatakse A ja C lisaga hõlmatud ettevõtjate puhul.









F LISA







KAUBA- JA REISIJATEVEO PIIRKONDLIKUD ANDMED Muutujate loend ja mõõtühikud Veetud kaubad: — tonnides Veetud reisijad: — reisijate arvuna Vaatlusperiood Aasta Sagedus Iga viie aasta tagant Tabelite loend ja iga tabeli liigendus Tabel F1: riigisisene kaubavedu peale- ja mahalaadimispiirkondade järgi (NUTS 2) Tabel F2: rahvusvaheline kaubavedu peale- ja mahalaadimispiirkondade järgi (NUTS 2) Tabel F3: riigisisene reisijatevedu lähte- ja sihtpiirkondade järgi (NUTS 2) Tabel F4: rahvusvaheline reisijatevedu lähte- ja sihtpiirkondade järgi (NUTS 2) Andmete edastamise tähtaeg Kaksteist kuud pärast vaatlusperioodi lõppu Esimene vaatlusperiood 2005 Märkused 1. Kui peale- või mahalaadimiskoht (tabelid F1 ja F2) või lähte- või sihtkoht (tabelid F3 ja F4) asub väljaspool Euroopa Majanduspiirkonda, esitavad liikmesriigid üksnes riigi nime. 2. Eurostat annab liikmesriikidele UIC jaamatähiste ja neile vastavate NUTS tähiste loendi, et aidata liikmesriikidel neid tabeleid koostada. 3. Tabelite F3 ja F4 puhul võivad liikmesriigid esitada andmed, mis põhinevad müüdud piletitel või mõnel muul kasutada oleval allikal. 4. Need statistilised andmed esitatakse A ja C lisaga hõlmatud ettevõtjate puhul.









G LISA







RAUDTEEVÕRGU LIIKLUSVOOGUDE ANDMED Muutujate loend ja mõõtühikud Kaubavedu: — rongide arv Reisijatevedu: — rongide arv Muu (hooldusrongid jne) (mittekohustuslik): — rongide arv Vaatlusperiood Aasta Sagedus Iga viie aasta järel Tabelite loend ja iga tabeli liigendus Tabel G1: kaubavedu võrgulõikude kaupa Tabel G2: reisijatevedu võrgulõikude kaupa Tabel G3: muu (hooldusrongid jne) võrgulõikude kaupa (mittekohustuslik) Andmete edastamise tähtaeg Kaheksateist kuud pärast vaatlusperioodi lõppu Esimene vaatlusperiood 2005 Märkused 1. Liikmesriigid määratlevad võrgulõigud nii, et need hõlmaksid vähemalt üleeuroopalise raudteevõrgu nende territooriumil asuvat osa. Nad edastavad Eurostatile: — geograafilised koordinaadid ja muud andmed, mida on vaja iga võrgulõigu ja lõikude vaheliste ühenduste kindlaksmääramiseks ja kaardistamiseks — teabe iga võrgulõiku kasutavate rongide omaduste kohta (kaasa arvatud mahutavus). 2. Iga võrgulõik, mis on osa üleeuroopalisest raudteevõrgust, määratakse kindlaks lisatunnuse abil, et oleks võimalik mõõta vedusid üleeuroopalises raudteevõrgus.

▼M4 —————

▼M2









J LISA

NST 2007







Osa Kirjeldus 01 Põllumajandus-, jahindus- ja metsandustooted; kala ja muud kalapüügisaadused 02 Kivisüsi ja pruunsüsi; toornafta ja maagaas 03 Metallimaagid jm kaevandus- ja karjääritooted; turvas, uraan ja toorium 04 Toiduained, joogid ja tubakas 05 Tekstiil ja tekstiilitooted; nahk ja nahatooted 06 Puit ning puit- ja korktooted (v.a mööbel); õlest ja punumismaterjalist tooted; paberimass, paber ja pabertooted; trükised ja salvestised 07 Koks ja rafineeritud naftatooted 08 Kemikaalid, keemiatooted ja keemilised kiud; kummi- ja plasttooted; tuumkütus 09 Muud mittemetallilised mineraaltooted 10 Metall; metalltooted, v.a masinad ja seadmed 11 Mujal klassifitseerimata masinad ja seadmed; kontorimasinad ja arvutid; mujal klassifitseerimata elektrimasinad ja -aparaadid; raadio-, televisiooni- ja sideseadmed ja -aparatuur; meditsiinitehnika, optikariistad, täppisinstrumendid; ajanäitajad 12 Transpordivahendid 13 Mööbel; muud mujal liigitamata tööstustooted 14 Teisene toore; olme- ja muud jäätmed 15 Post, pakid 16 Kaupade transpordil kasutatavad seadmed ja materjalid 17 Kaubad, mida transporditakse kodumajapidamise või kontori kolimise puhul; pagasi transport reisijatest eraldi; remonti viidavad mootorsõidukid; muud mujal liigitamata mitteturustatavad kaubad. 18 Rühmitatud kaubad: koos transporditavad eri liiki kaubad 19 Kindlaks määramata kaubad: kaubad, mida mingil põhjusel ei ole võimalik kindlaks määrata ning mida seetõttu ei saa liigitada rühmadesse 01–16. 20 Muud mujal liigitamata kaubad

▼B









K LISA

OHTLIKE KAUPADE LIIGITUS

1. Lõhkeained

2. Surugaas, vedelgaas ja rõhu all lahustatud gaas

3. Tuleohtlikud vedelikud

4.1. Tuleohtlikud tahked ained

4.2. Isesüttivad ained

4.3. Ained, mis kokkupuutel veega eraldavad tuleohtlikke gaase

5.1. Oksüdeerivad ained

5.2. Orgaanilised peroksiidid

6.1. Mürgised ained

6.2. Nakkusohtlikud ained

7. Radioaktiivsed ained

8. Söövitavad ained

9. Mitmesugused ohtlikud ained

Märkus:

need rühmad on määratletud eeskirjades, mis käsitlevad rahvusvaheliste kaupade raudteevedu ja mida tunda üldiselt nime all RID, nagu need on vastu võetud nõukogu 1996. aasta 23. juuli direktiiviga 96/49/EÜ, mis käsitleb liikmesriikide õigusnormide ühtlustamist ohtlike kaupade raudteeveo osas, ( 4 ) ja selle hilisemate muudatustega.

▼M4









L LISA







Tabel L.1 KAUBAVEO MAHT Muutujate loend ja mõõtühikud Veetud kaubad: — tonnides kokku — tonnkilomeetrites kokku Kaubarongide liikumine: — rongikilomeetrites kokku Vaatlusperiood Aasta Sagedus Igal aastal Andmete edastamise tähtaeg Viis kuud pärast vaatlusperioodi lõppu Esimene vaatlusperiood 2017 Märkused Ainult ettevõtjate puhul, mille kaubaveo maht on väiksem kui 200 miljonit tonnkilomeetrit ja väiksem kui 500 000 tonni ja mille kohta ei ole A lisa kohaselt andmeid esitatud (üksikasjalik andmeesitus)







Tabel L.2 REISIJATEVEO MAHT Muutujate loend ja mõõtühikud Veetud reisijad: — reisijate koguarvuna — reisijakilomeetrites kokku Reisirongide liikumine: — rongikilomeetrites kokku Vaatlusperiood Aasta Sagedus Igal aastal Andmete edastamise tähtaeg Kaheksa kuud pärast vaatlusperioodi lõppu Esimene vaatlusperiood 2017 Märkused Ainult ettevõtete puhul, mille reisijateveo maht on väiksem kui 100 miljonit reisijakilomeetrit ja mille kohta ei ole C lisa kohaselt andmeid esitatud (üksikasjalik andmeesitus)