2006R1013 — ET — 10.04.2013 — 008.003

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1013/2006, 14. juuni 2006, jäätmesaadetiste kohta (EÜT L 190, 12.7.2006, p.1)

Muudetud:





Parandatud:









▼B

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1013/2006,

14. juuni 2006,

jäätmesaadetiste kohta







EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, ( 1 ) pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras ( 2 ) ning arvestades järgmist: (1) Käesoleva määruse põhieesmärk ja -komponent on keskkonnakaitse; määruse mõju rahvusvahelisele kaubandusele on teisejärguline. (2) Nõukogu 1. veebruari 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 259/93 (jäätmesaadetiste järelevalve ja kontrolli kohta Euroopa Ühenduses, ühendusse sisseveo ning ühendusest väljaveo korral) ( 3 ) on juba korduvalt olulisel määral muudetud ning seda tuleb veel muuta. Eelkõige on kõnealusesse määrusesse vaja sisse viia komisjoni 24. novembri 1994. aasta otsuse 94/774/EÜ (standardsaatekirja kohta, millele on osutatud nõukogu määruses (EMÜ) nr 259/93) ( 4 ) ja komisjoni 3. juuni 1999. aasta otsuse 1999/412/EÜ (küsimustiku kohta, mida kasutada seoses liikmesriikide aruandekohustusega nõukogu määruse (EMÜ) nr 259/93 artikli 41 lõike 2 kohaselt) ( 5 ) sätted. Seepärast tuleks määrus (EMÜ) nr 259/93 selguse huvides asendada. (3) Nõukogu otsus 93/98/EMÜ ( 6 ) käsitles ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli käsitleva Baseli konventsiooni (22. märts 1989) ( 7 ) sõlmimist ühenduse nimel; ühendus on kõnealuse konventsiooni osaline alates 1994. aastast. Määruse (EMÜ) nr 259/93 vastuvõtmisega kehtestas nõukogu kõnealuste vedude piiramise ja kontrolli eeskirjad, mille eesmärgiks oli muu hulgas viia olemasolev jäätmevedude järelevalvet ja kontrolli käsitlev ühenduse süsteem vastavusse Baseli konventsiooni nõuetega. (4) Nõukogu otsus 97/640/EÜ ( 8 ) käsitles konventsiooniosaliste konverentsi otsuses III/1 sätestatud Baseli konventsiooni muudatuse heakskiitmist ühenduse nimel. Kõnealuse muudatusega keelati igasugune kõrvaldamiseks ettenähtud ohtlike jäätmete eksport konventsiooni VII lisas loetletud riikidest nimetatud lisas loetlemata riikidesse; samuti keelati alates 1. jaanuarist 1998 igasugune konventsiooni artikli 1 lõike 1 punktis a osutatud ohtlike jäätmete eksport taaskasutamistoiminguteks. Nõukogu määrust (EMÜ) nr 259/93 muudeti vastavalt nõukogu määrusega (EÜ) nr 120/97 ( 9 ). (5) Kuna ühendus on kiitnud heaks OECD nõukogu otsuse C(2001)107/lõplik, millega vaadatakse üle otsus C(92)39/lõplik taaskasutamistoiminguteks ettenähtud jäätmete riikidevahelise veo kontrolli kohta (OECD otsus), et ühtlustada jäätmete loetelu Baseli konventsiooniga ja vaadata üle teatavad muud nõuded, tuleb kõnealuse otsuse sätted viia sisse ühenduse õigusaktidesse. (6) Ühendus allkirjastas Stockholmi konventsiooni püsivate orgaaniliste saasteainete kohta 22. mail 2001. aastal. (7) Jäätmesaadetiste järelevalve ja kontroll on vaja korraldada viisil, mis võtaks arvesse vajadust säilitada, kaitsta ja parandada keskkonna ja inimeste tervise kvaliteeti ning mis soodustab käesoleva määruse ühtsemat kohaldamist kogu ühenduses. (8) On samuti oluline pidada meeles Baseli konventsiooni artikli 4 lõike 2 punktis d sätestatud nõuet selle kohta, et ohtlike jäätmete saadetiste arvu tuleb vähendada miinimumini kooskõlas selliste jäätmete keskkonnaohutu ja tõhusa jäätmehooldusega. (9) Veelgi enam on oluline pidada meeles iga Baseli konventsiooni osalise kõnealuse konventsiooni artikli 4 lõike 1 kohast õigust keelata ohtlike jäätmete või kõnealuse konventsiooni II lisas loetletud jäätmete import. (10) Relvajõudude või abiorganisatsioonide tekitatud jäätmete saadetised tuleks jätta käesoleva määruse kohaldamisalast välja, kui sellised jäätmed imporditakse ühendusse teatud olukordades (sealhulgas transiit ühenduse piires, kui jäätmed tuuakse ühendusse). Kõnealuste saadetiste puhul tuleks järgida rahvusvahelise õiguse ja välislepingute nõudeid. Sellistel juhtudel tuleks ühenduses asuva transiitriigi ja sihtriigi pädevat asutust saadetisest ja selle sihtkohast varem teavitada. (11) Tuleb vältida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. oktoobri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1774/2002 (milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad) ( 10 ) dubleerimist, kuna see juba sisaldab sätteid loomsete kõrvalsaaduste lähetamise, suunamise ja liikumise (kogumine, vedu, käitlemine, töötlemine, kasutamine, taaskasutamine või kõrvaldamine, arvestussüsteem, saatedokumendid ja jälgitavus) kohta ühenduse piires ning ühendusse sisseveo ja ühendusest väljaveo korral. (12) Komisjon peaks esitama käesoleva määruse jõustumiskuupäevaks aruande selle kohta, milline seos on loomade ja inimeste tervist käsitlevate olemasolevate valdkondlike õigusaktide ja käesoleva määruse sätete vahel, ning esitama kõnealuseks kuupäevaks kõik vajalikud ettepanekud kõnealuste õigusaktide vastavusse viimiseks käesoleva määrusega, et saavutada samaväärne kontrollitase. (13) Kuigi jäätmesaadetiste järelevalve ja kontrolli eest liikmesriigi piires vastutab asjaomane liikmesriik ise, peaksid jäätmesaadetisi käsitlevad riiklikud süsteemid võtma arvesse vajadust olla kooskõlas ühenduse süsteemiga, et tagada keskkonna ja inimeste tervise kaitse kõrge tase. (14) Kõrvaldamistoiminguteks ettenähtud jäätmete saadetiste ning selliste taaskasutustoiminguteks ettenähtud jäätmete saadetiste puhul, mida ei ole III, IIIA ja IIIB lisas loetletud, tuleb tagada optimaalne järelevalve ja kontroll, nõudes selliste saadetiste jaoks eelnevat kirjalikku luba. Selline menetlus peaks omakorda sisaldama eelnevat teatamist, mis võimaldab pädevatel asutustel saada nõuetekohaselt teavet, nii et nad saavad võtta kõik inimeste tervise ja keskkonna kaitseks vajalikud meetmed. Samuti peaks eelnev teatamine võimaldama pädevatel asutustel esitada sellise saadetise kohta põhjendatud vastuväiteid. (15) III, IIIA või IIIB lisas loetletud, taaskasutustoiminguteks ettenähtud jäätmete saadetiste puhul tuleb tagada järelevalve ja kontrolli miinimumtase, nõudes, et selliste saadetistega oleks kaasas teatav teave. (16) Käesoleva määruse ühtseks kohaldamiseks ja siseturu nõuetekohaseks toimimiseks tuleb tõhususe huvides nõuda, et teatisi menetleks lähteriigi pädevad asustused. (17) Samuti on oluline täpsustada finantstagatiste või samaväärse kindlustuse süsteemi. (18) Arvestades jäätmetekitaja vastutust keskkonnaohutul jäätmehooldusel, peaks jäätmesaadetisi käsitlevad teatised ja liikumisdokumendid võimaluse korral täitma jäätmetekitajad. (19) Teavitajale tuleb anda menetlustagatised nii õiguskindluse huvides kui ka selleks, et tagada käesoleva määruse ühtne kohaldamine ning siseturu nõuetekohane toimimine. (20) Kõrvaldamiseks ettenähtud jäätmesaadetiste puhul arvestavad liikmesriigid läheduse, taaskasutuse eelistamise ja iseseisvuse põhimõtteid nii ühenduse kui ka liikmesriigi tasandil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiivile 2006/12/EÜ jäätmete kohta, ( 11 ) võttes kooskõlas asutamislepinguga meetmeid selliste saadetiste täielikuks või osaliseks keelustamiseks või järjekindlaks hukkamõistmiseks. Samuti tuleks võtta arvesse direktiivis 2006/12/EÜsätestatud nõuet, mille kohaselt liikmesriigid peavad looma ühtse ja piisava jäätmete kõrvaldamiskohtade võrgu, et võimaldada ühendusel tervikuna muutuda jäätmete kõrvaldamisel iseseisvaks ja liikmesriikidel üksikult liikuda selle eesmärgi suunas, võttes arvesse geograafilisi tingimusi ja teatavate jäätmeliikide jaoks vajalikke eri jäätmekäitluskohti. Samuti peaks liikmesriigid suutma tagada, et nõukogu 24. septembri 1996. aasta direktiiviga 96/61/EÜ (saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta) ( 12 ) hõlmatud jäätmekäitluskohad kasutaksid kõnealuses direktiivis määratletud parimat võimalikku tehnikat vastavalt ettevõttele antud loale, ning et jäätmeid käideldakse ühenduse õigusaktides sätestatud kõrvaldamistoimingutega seotud õiguslikult siduvate keskkonnakaitse nõuete kohaselt. (21) Taaskasutamiseks ettenähtud jäätmete saadetiste puhul peaks liikmesriigid suutma tagada, et direktiiviga 96/61/EÜ hõlmatud jäätmekäitluskohad kasutaks kõnealuses direktiivis määratletud parimat võimalikku tehnikat vastavalt ettevõttele antud loale. Samuti peaks liikmesriigid suutma tagada, et jäätmeid käideldaks ühenduse õigusaktides sätestatud taaskasutustoimingutega seotud õiguslikult siduvate keskkonnakaitse nõuete kohaselt ning et, võttes arvesse direktiivi 2006/12/EÜ artikli 7 lõiget 4, jäätmeid käideldaks vastavalt nimetatud direktiivi alusel kehtestatud jäätmekavadele, eesmärgiga tagada ühenduse õigusaktides sätestatud õiguslikult siduvate taaskasutamis- või ringlussevõtukohustuste rakendamine. (22) Jäätmekäitluskohtadele ja konkreetse jäätmematerjali käitlemisele esitatavate kohustuslike nõuete areng ühenduse tasandil koos ühenduse õiguse olemasolevate sätetega võib aidata kaasa keskkonnakaitse kõrge taseme saavutamisele kogu ühenduses, aidata luua võrdsed võimalused jäätmete ringlussevõtuks ning aidata tagada, et ringlussevõtmistoimingutega seotud majanduslikult elujõulise siseturu arengut ei häiritaks. Seetõttu tuleb arendada ühenduse võrdseid võimalusi jäätmete ringlussevõtuks, kohaldades teatavatel aladel ühiseid standardeid, sealhulgas seoses teisese toormega, et parandada ringlussevõtu kvaliteeti. Komisjon peaks võimalikult kiiresti esitama ettepanekud teatavate jäätmete ja teatavate ringlussevõtukohtade standardite kohta, tuginedes edasisele läbivaatamisele jäätmestrateegia kontekstis ning võttes arvesse olemasolevaid ühenduse ja liikmesriikide õigusakte. Vahepeal peaks teatavatel tingimustel olema võimalik esitada saadetiste suhtes vastuväiteid, kui on oht, et saadetistega seotud taaskasutamine ei ole kooskõlas selliste lähteriigi õigusaktidega, mis käsitlevad jäätmete taaskasutust. Samuti peaks komisjon vahepeal jälgima olukorda seoses võimalike uutesse liikmesriikidesse lähetatavate soovimatute jäätmesaadetistega ning esitama vajadusel ettepanekud sellistes olukordades käitumise kohta. (23) Liikmesriigid peavad tagama, et vastavalt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni keskkonnateabe kättesaadavuse, keskkonnaasjade üle otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise 25. juunil 1998. aasta konventsioonile („Århusi konventsioon”) teevad asjassepuutuvad pädevad asutused asjakohaste meetmete kaudu avalikkusele kättesaadavaks teabe jäätmesaadetiste teadete kohta juhul, kui selline teave ei ole liikmesriigi või ühenduse õigusaktide kohaselt konfidentsiaalne. (24) Tuleks näha ette kohustus, et jäätmed, mis on pärit saadetistest, mida ei saa kavakohaselt kohale toimetada, tuleb saata tagasi lähteriiki, taaskasutada või kõrvaldada mõnel muul viisil. (25) Samuti tuleks muuta kohustuslikuks, et ebaseadusliku saadetise lähetanud isik võtab saadetud jäätmed tagasi või korraldama jäätmete taaskasutamise või kõrvaldamise. Kui kõnealune isik seda ei tee, peaksid vastavalt vajadusele sekkuma kas lähtekoha või sihtkoha pädevad asutused. (26) Tuleb selgitada Baseli konventsiooni kohaselt sätestatud keelu kohaldamisala, et kaitsta asjaomaste riikide keskkonda juhtudel, kui ühendusest eksporditakse mis tahes jäätmeid kõrvaldamiseks sellises kolmandas riigis, mis ei ole EFTA (Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon) riik. (27) Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriigid võivad vastu võtta kontrollimenetlused, mis on ette nähtud ühenduse piires liikuvate saadetiste jaoks. (28) Samuti tuleb selgitada asjaomaste riikide keskkonna kaitseks riigis, mille suhtes OECD otsust ei kohaldata, Baseli konventsiooni kohaselt sätestatud taaskasutamiseks mõeldud ohtlike jäätmete ekspordikeelu ulatust. Eelkõige tuleb selgitada nende jäätmete loetelu, mille suhtes kõnealust keeldu kohaldatakse, ning tagada, et loetelu sisaldaks samuti Baseli konventsiooni II lisas loetletud jäätmed, nimelt kodumajapidamistest kogutud jäätmed ning selliste jäätmete põletamise jäägid. (29) Selliste tavajäätmete ekspordi jaoks, mis on ette nähtud taaskasutamiseks riikides, mille suhtes OECD otsust ei kohaldata, tuleks säilitada erikord ja seda korda käsitlevaid sätteid tuleks hiljem veelgi lihtsustada. (30) Kõrvaldamiseks ettenähtud jäätmete import ühendusse peaks olema lubatud, kui ekspordiriik on Baseli konventsiooni osaline. Taaskasutamiseks ettenähtud jäätmete import ühendusse peaks olema lubatud, kui ekspordiriigi suhtes kohaldatakse OECD otsust või kui ekspordiriik on Baseli konventsiooni osaline. Muudel juhtudel tuleks importi lubada ainult siis, kui ekspordiriik on seotud kahe- või mitmepoolse lepingu või kokkuleppega, mis on kooskõlas ühenduse õigusaktidega ning mis vastab Baseli konventsiooni artiklile 11, välja arvatud juhul, kui see ei ole võimalik kriisisituatsioonis, rahusobitamise või rahuvalve olukordades või sõja ajal. (31) Käesolevat määrust tuleks kohaldada kooskõlas rahvusvahelise mereõigusega. (32) Käesolev määrus peaks võtma arvesse ülemeremaadesse ja -territooriumidele minevat eksporti ja sealt tulevat importi käsitlevaid eeskirju, nagu on sätestatud nõukogu 27. novembri 2001. aasta otsuses 2001/822/EÜ ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega („Ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsus”) ( 13 ). (33) Tuleks võtta vajalikud meetmed, et tagada ühenduse piires liikuvate jäätmete ja ühendusse imporditud jäätmete käitlus vastavalt direktiivile 2006/12/EÜ ja muudele jäätmeid käsitlevatele ühenduse õigusaktidele kogu veo jooksul ning sihtriigis jäätmete taaskasutamise või kõrvaldamise ajal nii, et see ei ohustaks inimeste tervist, ning selliseid menetlusi või meetodeid kasutades, mis ei kahjustaks keskkonda. Ekspordi puhul ühendusest, mis ei ole keelatud, tuleks teha pingutusi, et jäätmehooldus oleks keskkonnaohutu nii kogu veo jooksul kui ka sihtriigis jäätmete taaskasutamise või kõrvaldamise ajal. Vastuvõttev ettevõte peaks tegutsema vastavalt sellistele inimeste tervise ja keskkonna kaitset käsitlevatele standarditele, mis on laias laastus samaväärsed ühenduse õigusaktides sätestatud standarditega. Tuleks koostada loetelu mittesiduvatest suunistest, millest võib juhinduda keskkonnaohutul jäätmehooldusel. (34) Liikmesriigid peaksid esitama komisjonile käesoleva määruse rakendamisega seotud teabe nii Baseli konventsiooni sekretariaadile esitatud aruannetena kui ka eraldi küsimustikena. (35) Vajalik on tagada turvaline ja keskkonnaohutu käitlemine laeva lammutamisel, et kaitsta inimeste tervist ja keskkonda. Lisaks tuleb märkida, et laev võib muutuda jäätmeks, nagu on määratletud Baseli konventsiooni artiklis 2, ja samal ajal võib seda teiste rahvusvaheliste eeskirjade kohaselt määratleda laevana. On oluline tuletada meelde töö pidevust, hõlmates asutustevahelist koostööd Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO), Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) ja Baseli konventsiooni sekretariaadi vahel, et töötada välja kohutuslikud nõuded ülemaailmsel tasandil, tagades laevade lammutamise probleemile mõjusad ja tõhusad lahendused. (36) Tõhus rahvusvaheline koostöö jäätmesaadetiste kontrollimisel aitab tagada kontrolli ohtlike jäätmete saadetiste üle. Tõhusa jäätmehoolduse tagamiseks tuleks soodustada teabevahetust, jagatud vastutust ja ühiseid pingutusi ühenduse ja selle liikmesriikide ning kolmandate riikide vahel. (37) Käesoleva määruse teatud lisad peaks komisjon vastu võtma direktiivi 2006/12/EÜ artikli 18 lõikes 3 osutatud korras. Seda menetlust tuleks kohaldada ka siis, kui lisasid muudetakse teaduse ja tehnika arengu arvessevõtmiseks, asjakohaste ühenduse õigusaktide muudatuste puhul või olukordade puhul, mis on seotud OECD otsusega või Baseli konventsiooni ja muude asjakohaste rahvusvaheliste konventsioonide ja lepingutega. (38) IC lisas esitatavate teatise ja liikumisdokumentide täitmise juhiste koostamisel peaks komisjon, võttes arvesse OECD otsust ja Baseli konventsiooni, muu hulgas täpsustama, et teatis ja liikumisdokumendid peaksid võimaluse korral olema kaheleheküljelised, ning määratlema IA ja IB lisas esitatud teatise ja liikumisdokumentide täitmise täpse aja, võttes arvesse II lisa. Lisaks sellele tuleks selgitada erinõudeid juhul, kui OECD otsuse või Baseli konventsiooni terminoloogia ja nõuded on erinevad käesoleva määruse omadest. (39) IIIA lisasse lisatavate jäätmesegude puhul tuleks muu hulgas arvesse võtta järgmist teavet: jäätmete omadused, näiteks võimalikud ohtlikud omadused, saastumise võimalikkus ning jäätmete füüsikaline olek; jäätmehooldusega seotud aspektid, näiteks tehnoloogiline suutlikkus jäätmeid taaskasutada ning taaskasutustoimingutest tulenev kasu keskkonnale, sealhulgas asjaolu, kas keskkonnaohutu jäätmehooldus on ohustatud. Komisjon peaks püüdma lõpetada käesoleva lisa koostamine nii kiiresti kui võimalik enne käesoleva määruse jõustumist ning lõpetada see ülesanne hiljemalt kuus kuud pärast selle jõustumist. (40) Käesoleva määruse rakendamisega seotud lisameetmed peaks komisjon samuti vastu võtma direktiivi 2006/12/EÜ artikli 18 lõikes 3 osutatud korras. Nende meetmete hulka peaksid kuuluma finantstagatise või samaväärse kindlustuse arvutamise meetod, mille komisjon peaks võimaluse korral vastu võtma enne käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva. (41) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ (komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetluste kohta) ( 14 ). (42) Kuna asutamislepingu artiklis 5 ettenähtud subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt ei ole käesoleva määruse eesmärk, milleks on tagada keskkonna kaitse jäätmete veol, täielikult saavutatavad liikmesriikide tasandil, ning seetõttu on need oma ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutatavad ühenduse tasandil. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik selle eesmärgi saavutamiseks, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







I JAOTIS

REGULEERIMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Reguleerimisala

1. Käesolevas määruses kehtestatakse menetlused ja kontrollimeetmed jäätmesaadetistele olenevalt nende päritolust, sihtkohast ja marsruudist, veetavate jäätmete liigist ja käitlusviisist sihtkohas.

2. Käesolevat määrust kohaldatakse jäätmesaadetistele:

a) liikmesriikidevahelistel ühendusesisestel vedudel või transiidi puhul läbi kolmandate riikide;

b) impordil ühendusse kolmandatest riikidest;

c) ekspordil ühendusest kolmandatesse riikidesse;

d) transiitveol läbi ühenduse, teel kolmandasse riiki ja kolmandast riigist.

3. Käesoleva määruse reguleerimisalasse ei kuulu:

a) laevadest ja kaldast eemal asuvatelt platvormidelt normaalse tegevuse tagajärjel tekkinud jäätmete, sealhulgas heitvee ja jääkide kaldale mahalaadimine, juhul kui need jäätmed on 1973. aasta rahvusvahelise konventsiooni laevade põhjustatud merereostuse vältimise kohta (muudetud 1978. aasta protokolliga (MARPOL 73/78)) või muude kehtivate rahvusvaheliste lepingute objektid;

b) sõidukite, rongide, lennukite ja laevade pardal tekkinud jäätmed kuni nende mahalaadimiseni taaskasutamise või kõrvaldamise eesmärgil;

c) radioaktiivsete jäätmete saadetised, nagu neid määratleb nõukogu 3. veebruari 1992. aasta direktiivi 92/3/Euratom (liikmesriikidevaheliste ning ühendusse suunduvate ja ühendusest väljuvate radioaktiivsete jäätmete vedude järelevalve ja kontrolli kohta) ( 15 ) artikkel 2;

d) jäätmesaadetised, mille suhtes kohaldatakse määruses (EÜ) nr 1774/2002 sisalduvad heakskiidunõuded;

e) jäätmesaadetised, mida nimetatakse direktiivi 2006/12/EÜ artikli 2 lõike 1 punkti b alapunktides ii, iv ja v, kui nende kohta kehtib juba mõni teine ühenduse asjakohane õigusakt;

f) jäätmesaadetised Antarktikast ühendusse, mis vastavad Antarktika lepingu keskkonnakaitseprotokolli (1991) nõuetele;

g) relvajõudude ja abiorganisatsioonide poolt kriisiolukordades, rahusobitamis- ja rahuvalveoperatsioonide käigus tekitatud jäätmete sissevedu ühendusse, kui relvajõud või abiorganisatsioonid veavad nimetatud jäätmeid sihtriiki otse ja oma nimel või mõne muu riigi kaudu. Sellistel juhtudel informeeritakse saadetisest ja selle sihtkohast eelnevalt ühenduses asuvat transiidi pädevat asutust ja sihtkoha pädevat asutust;

▼M5

h) süsinikdioksiidi saadetised geoloogilise säilitamise eesmärgil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivile 2009/31/EÜ, milles käsitletakse süsinikdioksiidi ( 16 ) geoloogilist säilitamist.

▼B

4. Antarktikast väljaspool ühendust paiknevatesse riikidesse veetavate jäätmesaadetiste suhtes, mis läbivad ühendust transiidina, kohaldatakse artiklite 36 ja 49 sätted.

5. Vaid liikmesriikide vahel liikuvate saadetiste suhtes kohaldatakse ainult artikli 33 sätted.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmiseid mõisteid:

1) jäätmed – nagu on määratletud direktiivi 2006/12/EÜ artikli 1 lõike 1 punktis a;

2) ohtlikud jäätmed – nagu on määratletud nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/689/EMÜ ohtlike jäätmete kohta artikli 1 lõikes 4 ( 17 );

▼C2

3) jäätmete segu – jäätmed, mis on saadud kahe või enama eri jäätmeliigi tahtlikul või tahtmatul segamisel, kui sellise segu kohta puudub eraldi kanne III, IIIB, IV ja IVA lisas. Üks jäätmesaadetis, mis koosneb kahest või enamast üksteisest eraldatud jäätmeliigist, ei ole jäätmete segu;

▼B

4) kõrvaldamine – nagu on määratletud direktiivi 2006/12/EÜ artikli 1 lõike 1 punktis e;

5) ajutine kõrvaldamine – direktiivi 2006/12/EÜ II A lisas nimetatud kõrvaldamistoimingud D13–D15;

6) taaskasutamine – nagu on määratletud direktiivi 2006/12/EÜ artikli 1 lõike 1 punktis f;

7) ajutine taaskasutamine – direktiivi 2006/12/EÜ II B lisas nimetatud taaskasutamistoimingud R12 ja R13;

8) keskkonnaohutu jäätmehooldus – kõigi rakendatavate meetmete võtmine, et tagada jäätmehooldus viisil, mis kaitseb inimtervist ja keskkonda kõnealuste jäätmete võimaliku kahjuliku mõju eest;

9) tekitaja – isik, kes oma tegevusega jäätmeid tekitab („esmane tekitaja”) ja/või isik, kes jäätmeid eeltöötlev, segab või nendega muid toiminguid sooritab, mis jäätmete olemust või koostist muudavad („uus tekitaja” nagu on määratletud direktiivi 2006/12/EÜ artikli 1 lõike 1 punktis b);

10) valdaja – jäätmetekitaja või jäätmeid valdav füüsiline või juriidiline isik (nagu on määratletud direktiivi 2006/12/EÜ artikli 1 lõike 1 punktis c);

11) koguja – iga jäätmekogumisega tegelev isik, nagu on määratletud direktiivi 2006/12/EÜ artikli 1 lõike 1 punktis g;

12) turustaja – iga isik, kes tegutseb jäätmeid ostes ja seejärel müües printsipiaalina, kaasa arvatud need turustajad, kes jäätmeid füüsiliselt oma valdusesse ei võta; ja nagu on nimetatud direktiivi 2006/12/EÜ artiklis 12;

13) vahendaja – iga isik, kes korraldab jäätmete taaskasutamise või kõrvaldamist teiste nimel, kaasa arvatud need vahendajad, kes jäätmeid füüsiliselt oma valdusesse ei võta, ja nagu on nimetatud direktiivi 2006/12/EÜ artiklis 12;

14) vastuvõtja – sihtriigi jurisdiktsiooni all tegutsev isik või ettevõtja, kellele jäätmeid taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks saadetakse;

15) teataja – a) juhul kui saadetis pärineb liikmesriigist, siis iga selle liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluv füüsiline või juriidiline isik, kes kavatseb jäätmeid saata või saata lasta ning kellele on pandud teatamise kohustus. Teataja on üks allpool loetletud isikutest või asutustest, mis on valitud loetlemisjärjekorra alusel: i) esmane tekitaja või ii) litsentseeritud uus tekitaja, kes sooritab toiminguid enne lähetamist, või iii) litsentseeritud koguja, kes koostab saadetise ühetüübiliste jäätmete väikestest kogustest, mis on kogutud erinevatest allikatest, kusjuures saadetis lähetatakse ühest teatatud kohast, või iv) registreeritud turustaja, kellel on alapunktides i, ii ja iii määratletud esmase tekitaja, uue tekitaja või litsentseeritud koguja volikiri selle kohta, et ta võib tegutseda teatajana antud isiku nimel; v) registreeritud vahendaja, kellel on alapunktides i, ii ja iii määratletud esmase tekitaja, uue tekitaja või litsentseeritud koguja volikiri selle kohta, et ta võib tegutseda teatajana antud isiku nimel; vi) vajaduse korral valdaja, kui kõik alapunktides i, ii, iii, iv ja v määratletud isikud on teadmata või maksejõuetud. Kui punktides iv või v nimetatud teataja ei suuda täita mõnda artiklites 22–25 sätestatud tagasivõtmiskohustust, tuleb nimetatud tagasivõtmissätete tähenduses pidada teatajaks vastavalt alapunkides i, ii või iii määratletud esmast tekitajat, uut tekitajat või litsentseeritud kogujat, kes antud turustajat või vahendajat oma nimel tegutsema volitas. Kui on tegemist ebaseadusliku saadetisega, millest on teatanud punktides iv või v määratletud turustaja või vahendaja, tuleb käesoleva määruse tähenduses pidada teatajaks alapunktides i, ii või iii määratletud isikut, kes antud turustajat või vahendajat oma nimel tegutsema volitas; b) juhul kui ühendusse imporditakse või läbi ühenduse veetakse jäätmeid, mis ei pärine liikmesriigist, on jäätmesaadetise lähetajaks või lähetada laskjaks või isikuks, kes on jäätmesaadetise lähetada lasknud, sellise lähteriigi jurisdiktsiooni all tegutsev juriidiline või füüsiline isik, kes: i) lähteriigi õiguse kohaselt on selleks määratud või sellise määramise puudumisel; ii) valdaja ekspordi toimumise ajal;

16) Baseli konventsioon – ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli 22. märtsi 1989. aasta Baseli konventsioon;

17) OECD otsus – OECD nõukogu otsus C(2001)107/lõplik, millega vaadatakse üle OECD otsus C(92)39/lõplik (taaskasutatavate jäätmete üle piiri toimetamise kontrolli kohta);

18) pädev asutus – a) liikmesriigi puhul tema poolt määratud asutus kooskõlas artikliga 53 või b) kolmanda riigi puhul, mis on Baseli konventsiooni osalisriik, tema poolt määratud pädev asutus kõnesoleva konventsiooni tähenduses kooskõlas selle artikliga 5 või c) juhul kui riik ei ole punktides a ja b osutatud määratlustega hõlmatud, asjaosalise riigi või piirkonna poolt pädevaks asutuseks määratud asutus, või kui määramist ei ole toimunud, siis selle riigi või piirkonna reguleeriv asutus, kelle jurisdiktsiooni alla kuulub jäätmete transiit või saatmine taaskasutamise või kõrvaldamise eesmärgil;

19) lähtekoha pädev asutus – selle piirkonna pädev asutus, kust saadetise lähetamist kavatsetakse alustada või on alustatud;

20) sihtkoha pädev asutus – selle piirkonna pädev asutus, kuhu saadetis on kavatsetud lähetada või lähetatakse või kus jäätmeid laaditakse selleks, et taaskasutada või kõrvaldada need piirkonnas, mis ei kuulu ühegi riigi jurisdiktsiooni alla;

21) transiidikoha pädev asutus – pädev asutus igas riigis, mille kaudu saadetist on kavatsetud lähetada või lähetatakse, välja arvatud siht- ja lähteriigi pädevad asutused;

22) lähteriik – iga riik, kust jäätmesaadetise lähetamist kavatsetakse alustada või on alustatud;

23) sihtriik – iga riik, kuhu jäätmesaadetis taaskasutamise või kõrvaldamise eesmärgil kavatsetakse lähetada või lähetatakse või kus jäätmed laaditakse taaskasutamise või kõrvaldamise piirkonnas, mis ei kulu ühegi riigi jurisdiktsiooni alla;

24) transiidiriik – iga riik, mille kaudu jäätmesaadetis kavatsetakse lähetada või lähetatakse, välja arvatud lähte- või sihtriik;

25) riigi jurisdiktsiooni alla kuuluv piirkond – iga maismaa- või merepiirkond, kus riik täidab inimtervist ja keskkonda kaitstes kooskõlas rahvusvahelise õigusega oma administratiiv- ja regulatiivkohustusi;

26) ülemeremaad ja -territooriumid – ülemeremaad ja territooriumid, mis on loetletud otsuse 2001/822/EÜ IA lisas;

27) ühenduse ekspordikoha tolliasutus – nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) ( 18 ) artikli 161 lõikes 5 määratletud tolliasutus;

28) ühendusest lahkumist kontrolliv tolliasutus – komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) ( 19 ) artikli 793 lõikes 2 määratletud tolliasutus;

29) ühendusse saabumist kontrolliv tolliasutus – tolliasutus, kust ühenduse territooriumile toodud jäätmed toimetatakse edasi kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 38 lõikega 1;

30) import – igasugune jäätmete sissevedu ühendusse, välja arvatud jäätmete transiit läbi ühenduse;

31) eksport – tegevus, mille käigus jäätmed veetakse ühendusest välja, välja arvatud transiit läbi ühenduse;

32) transiit – jäätmesaadetise vedamine või veo kavandamine läbi ühe või mitme riigi, mis ei ole lähte- ega sihtriik;

33) transport – jäätmevedu teel, raudteel, õhus, merel ja siseveekogudel;

34) saadetis – jäätmevedu jäätmete taaskasutamise või kõrvaldamise eesmärgil, kui see on kavandatud või toimub: a) kahe riigi vahel või b) riigi ja selle riigi kaitse all olevate ülemeremaade ja -territooriumide või muude piirkondade vahel või c) riigi ja maismaapiirkonna vahel, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt ühegi riigi osa, või d) riigi ja Antarktika vahel või e) riigist välja läbi mõne eespool osutatud piirkonna või f) riigi sees läbi mõne muu eespool osutatud piirkonna ning algab ja lõpeb samas riigis või g) riiki sisse geograafilisest piirkonnast, mis ei kuulu ühegi riigi jurisdiktsiooni alla;

35) ebaseaduslik saadetis – iga jäätmesaadetis, mis on sooritatud: a) teavitamata kõiki asjaosalisi pädevaid asutusi käesoleva määruse kohaselt või b) ilma asjaosaliste pädevate asutuste käesolevas määruse kohaselt antud nõusolekuta või c) asjaosaliste pädevate asutuste nõusolekul, kui see nõusolek on saadud võltsimise, vääresitluse või pettuse kaudu, või d) viisil, mis ei ole teates või saatedokumentides nimetatud, või e) viisil, millest tulenevalt jäätmete taaskasutamine või kõrvaldamine on vastuolus ühenduse või rahvusvahelise õigusega, või f) vastuolus artiklitega 34, 36, 39, 40, 41 ja 43 või g) kui seoses artikli 3 lõigetes 2 ja 4 nimetatud jäätmesaadetistega: i) on leitud, et jäätmed ei ole loetletud III, IIIA või IIIB lisas, või ii) artikli 3 lõiget 4 ei ole järgitud; iii) saadetis on lähetatud viisil, mis ei ole VII lisas esitatud dokumendis nimetatud.







II JAOTIS

SAADETISED ÜHENDUSE PIIRIDES OTSE VÕI TRANSIIDINA LÄBI KOLMANDATE RIIKIDE

Artikkel 3

Üldine menetlusraamistik

1. Järgmiste jäätmesaadetiste puhul kasutatakse käesolevas jaotises sätestatud kirjaliku etteteatamise ja nõusoleku menetlust:

a) kui kõrvaldamistoiminguteks on määratud: kõik jäätmed;

b) kui taaskasutamistoiminguteks on määratud: i) IV lisas loetletud jäätmeliigid, mille hulka kuuluvad ka Baseli konventsiooni II ja VIII lisas loetletud jäätmeliigid; ii) IVA lisas loetletud jäätmeliigid; iii) jäätmeliigid, mis ei ole liigitatud III, IIIB, IV ja IVA lisa ühegi kande kohaselt; iv) jäätmete segud, mis ei ole liigitatud III, IIIB, IV või IVA lisa ühegi kande kohaselt, kuid on loetletud IIIA lisas.

2. Järgmistele taaskasutamiseks määratud jäätmesaadetistele rakendatakse artiklis 18 sätestatud üldnõudeid, kui jäätmesaadetise kogus ületab 20 kilogrammi:

a) III või IIIB lisas loetletud jäätmeliigid;

b) segud, mis ei ole liigitatud III lisa ühegi kande kohaselt ja koosnevad kahest või enamast III lisas loetletud jäätmeliigist, kui nende koostis ei halvenda nende keskkonnaohutut taaskasutamist ning need on loetletud IIIA lisas kooskõlas artikliga 58.

3. Erandjuhtudel kohaldatakse III lisas loetletud jäätmeliikidele asjakohaseid sätteid, kui need on loetletud IV lisas ja kui neil on direktiivi 91/689/EMÜ III lisas loetletud ohtlikke omadusi. Sellistel juhtudel käideldakse neid kooskõlas artikliga 58.

4. Jäätmesaadetistele, mis on otseselt määratud laboratooriumianalüüside jaoks eesmärgiga hinnata jäätmete füüsilisi või keemilisi omadusi või määrata nende sobivust taaskasutamis- või kõrvaldamistoiminguteks, ei rakendata lõikes 1 kirjeldatud kirjaliku etteteatamise ja nõusoleku menetlust. Selle asemel rakendatakse artikli 18 kohaseid menetlemisnõudeid. Otseselt laboratooriumianalüüside jaoks määratud jäätmete eeldatav kogus määratakse kindlaks igal üksikjuhul eraldi analüüside piisavaks teostamiseks vajaliku miinimumkoguse põhjal ning see ei saa ületada 25 kg.

▼C2

5. Jäätmekäitluskohtadesse saadetavad segaolmejäätmed (jäätmekanne 20 03 01), mis on kogutud eramajapidamistest, kaasa arvatud kogumine teistelt samalaadsete jäätmete tekitajatelt, on käesoleva määruse kohaselt allutatud samadele sätetele kui kõrvaldamiseks mõeldud jäätmesaadetised.

▼B







I PEATÜKK

Kirjalik etteteatamine ja nõusolek

Artikkel 4

Teatamine

Kui teataja kavatseb lähetada jäätmeid artikli 3 lõike 1 punktide a ja b kohaselt, esitab ta selle kohta eelnevalt kirjaliku teate lähtekoha pädevale asutusele ja selle kaudu ning kui ta esitab koondteate, siis peab see olema kooskõlas artikliga 13.

Teate esitamisel peavad olema täidetud järgmised nõuded.

1) Teatamis- ja saatedokumendid Teatamine toimub järgmiste dokumentide abil: a) IA lisas toodud teatamisdokument ja b) IB lisas toodud saatedokument. Teate esitamiseks peab teataja täitma teatamisdokumendi ja vajadusel ka saatedokumendi. Kui teataja ei ole esmane jäätmetekitaja kooskõlas artikli 2 punkti 15 alapunkti a alapunktiga i, hoolitseb ta selle eest, et võimaluse korral annab allkirja IA lisas esitatud dokumendile ka nimetatud tekitaja või mõni artikli 2 punkti 15 alapunkti a alapunktides ii või iii osutatud isikutest. Teatamis- ja saatedokument väljastatakse teatajale lähtekoha pädeva asutuse poolt.

2) Teatamis- ja saatedokumentides sisalduv teave ja dokumenteerimine Teataja esitab teatamisdokumendis või lisab sellele II lisa 1. osas loetletud teabe ja dokumentatsiooni. Teataja esitab saatedokumendis või lisab sellele II lisa 2. osas osutatud talle teatamise ajal kättesaadava teabe ja dokumendid. Teade loetakse nõuetekohaselt esitatuks, kui lähtekoha pädev asutus on veendunud, et teatamisdokument ja saatedokument on täidetud kooskõlas esimese lõiguga.

3) Täiendav teave ja dokumentatsioon Iga asjaomase pädeva asutuse nõudmisel esitab teataja täiendava teabe ja dokumentatsiooni. II lisa 3. osas on esitatud loend täiendava teabe ja dokumentatsiooni kohta, mida võidakse nõuda. Teade loetakse nõuetekohaselt esitatuks, kui lähtekoha pädev asutus on veendunud, et teatamisdokument ja saatedokument on täidetud ning teataja on esitanud II lisa 1. ja 2. osas loetletud teabe ja dokumentatsiooni, samuti muu täiendava teabe ja dokumentatsiooni, mida nõutakse käesoleva lõike kohaselt ja mis on loetletud II lisa 3. osas.

4) Lepingu sõlmimine teataja ja vastuvõtja vahel Teataja sõlmib vastuvõtjaga artiklis 5 kirjeldatud lepingu teatatud jäätmete taaskasutamise või kõrvaldamise kohta. Lepinguga seotud dokumendid või lepingu olemasolu kinnitav tõend esitatakse teatamise ajal IA lisa kohaselt asjaosalistele pädevatele asutustele. Pädeva asutuse nõudmisel esitab teataja või vastuvõtja talle lepingu koopia või lepinguga seotud dokumendid.

5) Finantstagatise või samaväärse kindlustuse määramine Finantstagatis või samaväärne kindlustus määratakse nii, nagu on kirjeldatud artiklis 6. Selleks teeb teataja asjakohase avalduse, täites IA lisas esitatud teatamisdokumendi vastava osa. Finantstagatis või samaväärne kindlustus (pädeva asutuse loal võib ka esitada nimetatud tagatise või kindlustusega seotud dokumente või selle olemasolu kinnitava tõendi) esitatakse teatamisdokumendi osana teatamise ajal või kui pädev asutus liikmesriigi õigusaktide kohaselt seda lubab, siis enne saadetise lähetamist.

6) Teatamise katvus Teatamisega kaetakse jäätmesaadetis selle esialgsest lähtekohast alates, kaasa arvatud ajutine ja mitteajutine taaskasutamine ja kõrvaldamine. Kui järgmised ajutised või mitteajutised toimingud sooritatakse muus riigis kui esimene lähteriik, märgitakse mitteajutine toiming ja selle sihtkoht teatele ning kohaldatakse artikli 15 punkti f sätteid. Iga teade hõlmab vaid ühte jäätmete tunnuskoodi, välja arvatud: a) jäätmed, mida ei saa liigitada III, IIIB, IV ja IVA lisa ühegi kande alla. Sellisel juhul nimetatakse vaid üks jäätmeliik; b) jäätmesegud, mis ei ole liigitatud III, IIIB, IV ja IVA lisa ühegi kande alla, kuid on loetletud IIIA lisas. Sellisel juhul nimetatakse tähtsuse järjekorras kõigi jäätmefraktsioonide koodid.

Artikkel 5

Leping

1. Kõigi jäätmesaadetiste kohta, millest teatamine on kohustuslik, peavad teataja ja vastuvõtja sõlmima teatatud jäätmete taaskasutamise või kõrvaldamise lepingu.

2. Leping peab olema sõlmitud ning see peab olema kehtiv teatamise ajal ja saadetise lähetamise kestel kuni tõendi väljastamiseni kooskõlas artikli 15 punktiga e, artikli 16 punktiga e ja kui see on asjakohane, siis artikli 15 punktiga d.

3. Leping sisaldab järgmisi kohustusi:

a) teataja võtab jäätmed tagasi, kui saadetise lähetamine või taaskasutamine või kõrvaldamine ei ole toimunud nii, nagu oli kavandatud, või kui jäätmeid on lähetatud artiklis 22 ja artikli 24 lõikes 2 sätestatud ebaseadusliku saadetisega;

b) vastuvõtja taaskasutab või kõrvaldab jäätmed, kui need on lähetatud artikli 24 lõikes 3 sätestatud ebaseadusliku saadetisega, ja

c) käitluskoht esitab kooskõlas artikli 16 punktiga e tõendi selle kohta, et jäätmete taaskasutamine või kõrvaldamine on toimunud kooskõlas teatega, selles määratletud tingimustega ja käesoleva määruse nõuetega.

4. Ajutise taaskasutamise või kõrvaldamise toiminguteks määratud jäätmesaadetise kohta sõlmitud leping sisaldab järgmisi lisatingimusi:

a) sihtkoha jäätmekäitluskoha kohustus esitada kooskõlas artikli 15 punktiga d ja kohasel juhul ka artikli 15 punktiga e, tõend selle kohta, et jäätmed on taaskasutatud või kõrvaldatud kooskõlas vastava teatega, selles sisalduvate tingimustega ning käesoleva määruse nõuetega, ja

b) vastuvõtja kohustus esitada vajaduse korral teade esialgse lähteriigi esialgsele pädevale asutusele kooskõlas artikli 15 punkti f alapunktiga ii.

5. Kui jäätmeid saadetakse kahe ettevõtte vahel, mida kontrollib üks ja sama juriidiline isik, võib lepingu asendada kõnealuse juriidilise isiku tõendiga selle kohta, et ta kohustub teatatud jäätmed taaskasutama või kõrvaldama.

Artikkel 6

Finantstagatis

1. Kõigile jäätmesaadetistele, millest teatamine on kohustuslik, kehtib finantstagatise või samaväärse kindlustuse nõue, mis katab:

a) transpordikulud;

b) taaskasutamis- või kõrvaldamiskulud, kaasa arvatud kõik vajalikud ajutised toimingud ja

c) 90 päeva ladustamiskulud.

2. Finantstagatis või samaväärne kindlustus on mõeldud selleks, et katta kulud, mis tekivad, kui:

a) saatmist või taaskasutamist või kõrvaldamist ei ole võimalik teha nii, nagu oli kavandatud ja nagu on nimetatud artiklis 22 ja

b) saatmine või taaskasutamine või kõrvaldamine on ebaseaduslik, nagu on nimetatud artiklis 24.

3. Finantstagatise või samaväärse kindlustuse võtab teataja ise või mõni muu juriidiline või füüsiline isik tema nimel ning see on kehtiv teatamise ajal või kui seda lubab pädev asutus, kes finantstagatise või samaväärse kindlustuse heaks kiidab, siis hiljemalt saadetise lähetamisest alates ning seda kohaldatakse teatatud saadetisele hiljemalt saadetise lähetamisajast alates.

▼C2

4. Lähtekoha pädev asutus kiidab heaks finantstagatise või samaväärse kindlustuse, samuti selle vormi, sõnastuse ja kaetava summa.

▼B

Sisseveol ühendusse vaatab sihtkoha pädev asutus ühenduses siiski tagatis(kindlustus)summa üle ja vajaduse korral kiidab heaks täiendava finantstagatise või samaväärse kindlustuse.

5. Finantstagatis või samaväärne kindlustus peab olema kehtiv ning katma teatatud saadetise ning teatatud jäätmete taaskasutamise ja kõrvaldamise.

Finantstagatis või samaväärne kindlustus vabastatakse, kui asjaomane pädev asutus on saanud artikli 16 punktis e nimetatud tõendi või vajaduse korral, ajutise taaskasutamise või kõrvaldamise toimingute puhul, artikli 15 punktis e nimetatud tõendi.

6. Erandina lõikest 5, kui jäätmesaadetis on määratud ajutise taaskasutamise või kõrvaldamise toiminguteks ning edasine taaskasutamis- või kõrvaldamistegevus toimub sihtriigis, võidakse finantstagatis või samaväärne kindlustus vabastada siis, kui jäätmed viiakse välja ajutise käitlemise kohast ja asjaomane pädev asutus on saanud artikli 15 punktis d osutatud tõendi. Sellisel juhul tuleb saadetise edasisaatmiseks taaskasutamis- või kõrvaldamiskohta võtta uus finantstagatis või samaväärne kindlustus, välja arvatud juhul, kui sihtkoha pädev asutus on veendunud, et nimetatud finantstagatist või samaväärset kindlustust ei ole vaja. Sellisel juhul vastutab sihtkoha pädev asutus kohustuste eest, mis tekivad siis, kui saadetise ebaseaduslikkuse või tagasisaatmise tõttu tema edasist taaskasutamist või kõrvaldamist ei ole võimalik kavandatu kohaselt teostada.

7. Ühenduse pädeval asutusel, kes finantstagatise või samaväärse kindlustuse heaks kiitis, on sellele juurdepääs ning ta saab seda kasutada lisaks muule ka teistele asjaomastele asutustele tehtavateks makseteks, et täita kooskõlas artiklitega 23 ja 25 tekkivaid kohustusi.

8. Artikli 13 kohase koondteate puhul võib võtta koondteate osi katvaid finantstagatise või samaväärse kindlustuse ühe kogu koondteadet hõlmava finantstagatise või samaväärse kindlustuse asemel. Sellistel juhtudel kohaldatakse finantstagatist või samaväärset kindlustust hiljemalt siis, kui sellega kaetud saadetise lähetamine algab.

Finantstagatis või samaväärne kindlustus vabastatakse, kui asjaomane pädev asutus on saanud artikli 16 punktis e nimetatud tõendi või vajaduse korral, jäätmete ajutise taaskasutamise või kõrvaldamise toimingute puhul, artikli 15 punktis e nimetatud tõendi. Lõiget 6 kohaldatakse mutatis mutandis.

9. Liikmesriigid teavitavad komisjoni oma õigusnormidest, mille nad on käesoleva artikli kohaselt vastu võtnud.

Artikkel 7

Lähtekoha pädeva asutuse saadetav teade

1. Artikli 4 punkti 2 teises lõigus kirjeldatud nõuetekohaselt edastatud teate saamisel jätab lähtekoha pädev asutus teate ühe koopia endale ning edastab teate sihtkoha pädevale asutusele koos koopia(te)ga transiidi pädevale asutusele/asutustele ning teavitab sellest teatajat. Seda tuleb teha teate saamisele järgneva kolme tööpäeva jooksul.

2. Kui teade ei ole nõuetekohaselt edastatud, nõuab lähtekoha pädev asutus teatajalt teavet ja dokumentatsiooni kooskõlas artikli 4 punkti 2 teise lõiguga.

Seda tuleb teha teate saamisele järgneva kolme tööpäeva jooksul.

Sellisel juhul on lähtekoha pädeval asutusel pärast nõutud teabe ja/või dokumentatsiooni kättesaamist kolme tööpäeva aega lõikes 1 sätestatud nõuete täitmiseks.

3. Kui artikli 4 punktis 2 teises lõigus kirjeldatud teade on nõuetekohaselt täidetud, võib lähtekoha pädev asutus kolme tööpäeva jooksul otsustada, et ta ei saada teadet edasi, kuna soovib esitada saadetise suhtes vastuväiteid kooskõlas artiklitega 11 ja 12.

Ta teavitab teatajat viivitamatult oma otsusest ja nimetatud vastuväidetest.

4. Kui lähtekoha pädev asutus ei ole teadet 30 päeva jooksul pärast selle kättesaamist lõike 1 kohaselt edasi saatnud, võib teataja nõuda talt põhjendatud selgitust. Eelnev ei kehti siis, kui lõikes 2 nimetatud teabetaotlust ei ole esitatud.

Artikkel 8

Asjaosaliste pädevate asutuste teabe- ja dokumentatsioonitaotlused ning sihtkoha pädeva asutuse väljastatav vastuvõtukviitungasutus

1. Kui mõni asjaosaline pädev asutus artikli 4 punkt 3 teises lõigus nimetatu kohaselt peab vajalikuks täiendava teabe ja dokumentatsiooni hankimist pärast seda, kui lähtekoha pädev asutus on teate edastanud, saadab ta nimetatud informatsiooni ja dokumentatsiooni saamiseks taotluse teatajale ning teavitab sellest teisi pädevaid asutusi. Seda tuleb teha kolme tööpäeva jooksul alates teate saamisest. Sellistel juhtudel on asjaosalistel pädevatel asutustel pärast soovitud teabe ja dokumentatsiooni kättesaamist kolm tööpäeva aega sihtkoha pädeva asutuse teavitamiseks.

2. Kui sihtkoha pädev asutus leiab, et teade on nõuetekohaselt esitatud vastavalt artikli 4 punkti 3 teisele lõigule, saadab ta teatajale vastuvõtukviitungi ning selle koopiad teistele asjaosalistele pädevatele asutustele. Seda tuleb teha kolme tööpäeva jooksul pärast nõuetekohaselt esitatud teate kättesaamist.

3. Kui 30 päeva jooksul pärast teate kättesaamist ei ole sihtkoha pädev asutus vastuvõtukviitungi saatmisega teadet lõikes 2 nõutud viisil kinnitanud, peab ta esitama teatajale viimase soovil põhjendatud selgituse.

Artikkel 9

Sihtkoha, lähtekoha ja transiidikoha pädeva asutuse nõusolek ning saatmiseks, taaskasutamiseks ja kõrvaldamiseks ettenähtud aeg

1. Lähtekoha, sihtkoha ja transiidi pädevatel asutustel on pärast kuupäeva, mil sihtkoha pädev asutus edastab artikli 8 nõuetele vastava vastuvõtukviitungi, 30 päeva aega, et teha teatatud saadetise kohta üks järgmistest kirjalikest nõuetekohaselt põhjendatud otsustest:

a) tingimusteta nõustumine;

b) nõustumine artiklis 10 sätestatud tingimustel või

c) vastuväidete esitamine kooskõlas artiklitega 11 ja 12.

Kui osutatud 30päevase tähtaja jooksul vastuväiteid ei ole esitatud, võib seda pidada transiidikoha pädeva asutuse vaikivaks nõusolekuks.

2. Sihtkoha, lähtekoha ja vajadusel ka transiidikoha pädevad asutused saadavad oma otsuse koos põhjendustega teatajale kirjalikult lõikes 1 osutatud 30päevase tähtaja jooksul, saates koopiad ka teistele asjaosalistele pädevatele asutustele.

3. Sihtkoha, lähtekoha ja vajadusel ka transiidikoha pädevad asutused kinnitavad oma nõusoleku asjakohaste pitserite, allkirjade ja kuupäevadega teatamisdokumendil või selle koopiatel.

4. Kavandatud saadetisele antud kirjalik nõusolek kaotab kehtivuse ühe kalendriaasta möödumisel selle väljastamisest või teatamisdokumendile märgitud kõige hilisemast kuupäevast. Seda siiski ei kohaldata, kui asjaosaliste pädevate asutuste poolt määratud ajavahemik on lühem.

5. Vaikiv nõusolek kavandatud saadetise kohta aegub ühe kalendriaasta möödumisel lõikes 1 osutatud 30päevase tähtaja lõppemisest.

6. Kavandatud saadetise lähetamist võib teostada ainult pärast artikli 16 punktides a ja b sätestatud nõuete täitmist ning see võib toimuda kõigi pädevate asutuste kirjalike või vaikivate nõusolekute kehtivusaja jooksul.

7. Kavandatud jäätmesaadetise taaskasutamine või kõrvaldamine peab toimuma hiljemalt ühe kalendriaasta jooksul pärast seda, kui käitluskoht on jäätmed kätte saanud, kui asjaosalised pädevad asutused ei ole määranud lühemat ajavahemikku.

8. Asjaomased pädevad asutused võtavad oma nõusoleku tagasi, kui nad on teadlikud sellest, et:

a) jäätmete koostis ei vasta teatatule või

b) saadetisele kehtestatud tingimusi ei ole täidetud või

c) jäätmete taaskasutamine või kõrvaldamine ei ole toimunud kooskõlas antud toiminguid sooritava käitluskoha tegevusloaga või

d) jäätmed kavatsetakse lähetada, taaskasutada või kõrvaldada või need on lähetatud, taaskasutatud või kõrvaldatud viisil, mis ei ole kooskõlas esitatud teabega või teatele või saatedokumendile lisatud teabega.

9. Teatajale saadetakse ametlik teade nõusoleku tagasivõtmise kohta ning koopiad saadetakse teistele asjaosalistele pädevatele asutustele ja vastuvõtjale.

Artikkel 10

Saadetisele esitatavad tingimused

1. Lähtekoha, sihtkoha ja transiidikoha pädevad asutused võivad 30 päeva jooksul pärast kuupäeva, mil sihtkoha pädev asutus edastab artiklile 8 vastava vastuvõtukviitungi, kehtestada teatud tingimusi seoses oma nõusoleku andmisega saadetisele. Nende tingimuste puhul võidakse lähtuda ühest või mitmest artiklis 11 või 12 määratletud põhjusest.

2. Lähtekoha, sihtkoha ja transiidikoha pädevad asutused võivad lõikes 1 osutatud 30päevase tähtaja kestel kehtestada ka tingimusi jäätmesaadetiste veo kohta oma jurisdiktsioonile alluvas piirkonnas. Nimetatud veotingimused ei tohi olla karmimad tingimustest, mis on kehtestatud täielikult nende jurisdiktsioonile alluvas piirkonnas toimuvate samasuguste saadetiste kohta ja peavad igati arvestama olemasolevaid kokkuleppeid, eriti asjakohaseid rahvusvahelisi lepinguid.

3. Lähtekoha, sihtkoha ja transiidikoha pädevad asutused võivad ka lõikes 1 osutatud 30päevase tähtaja jooksul kehtestada tingimuse, et nad kaaluvad oma nõusoleku tagasivõtmist, kui artikli 6 lõike 3 nõuetele vastav finantstagatis või samaväärne kindlustus ei ole kohaldatav hiljemalt siis, kui teatatud saadetise lähetamine algab.

4. Pädev asutus, kes tingimused esitas, peab edastama need kirjalikult teatajale ja saatma koopiad muudele asjaosalistele pädevatele asutustele.

Asjaosaline pädev asutus märgib tingimused teatamisdokumenti või lisab need sellele.

5. Sihtkoha pädev asutus võivad 30 päeva jooksul, nagu on viidatud lõikes 1, kehtestada samuti tingimused, et vastuvõttev käitluskoht peaks korrapärast arvestust teatel olevate jäätmete sisendkoguste, väljundkoguste ja/või nende omavahelise suhte ning seonduvate taaskasutamise ja kõrvaldamise toimingute üle, ning teate kehtivusaja kohta. Need dokumendid allkirjastab käitluskoha juriidiliselt vastutav isik ja need saadetakse sihtkoha pädevale asutusele ühe kuu jooksul taaskasutamise või kõrvaldamise toimingute teostamisest.

Artikkel 11

Vastuväited kõrvaldamiseks määratud jäätmesaadetistele

1. Kui on esitatud teade kavandatud jäätmesaadetise kohta, mis on määratud kõrvaldamiseks, võivad lähtekoha ja sihtkoha pädevad asutused 30 päeva jooksul pärast kuupäeva, mil sihtkoha pädev asutus edastas vastuvõtukviitungi kooskõlas artikliga 8, esitada vastuväiteid, tehes seda ühe või mitme alljärgneva põhjenduse alusel ning kooskõlas asutamislepinguga:

a) kui saadetis või selle kõrvaldamine ei ole kooskõlas direktiivi 2006/12/EÜ kohaselt läheduse, taaskasutuse eelistamise ja iseseisvuse põhimõtete rakendamiseks võetud meetmetega ei ühenduse ega ka iga üksiku riigi tasandil, keelata kavandatud jäätmesaadetised üldiselt või osaliselt või esitada neile süstemaatiliselt vastuväiteid või

b) kui kavandatud saatmis- või kõrvaldamistoimingud ei ole kooskõlas liikmesriigi õigusaktidega vastuväite esitanud riigis toimuva keskkonnakaitse-, avaliku korra, julgeoleku ja tervisekaitse alase tegevuse kohta või

c) kui teataja või vastuvõtja on varem süüdi mõistetud ebaseaduslike saadetiste või keskkonnakaitsega seotud ebaseadusliku tegevuse eest. Sellisel juhul võivad lähtekoha ja sihtkoha pädevad asutused liikmesriigi õigusaktide kohaselt ära keelata kõik kõnesoleva isikuga seotud saadetised või

d) kui teataja või jäätmekäitluskoht on oma viimaste saadetiste puhul jätnud korduvalt täitmata artiklite 15 ja 16 sätted või

e) kui liikmesriik soovib kasutada oma õigust keelata Baseli konventsiooni artikli 4 lõike 1 kohaselt ohtlike jäätmete import või nimetatud konventsiooni II lisas loetletud jäätmete import või

f) kui kavandatud saadetised või kõrvaldamine on vastuolus asjaomase/asjaomaste liikmesriigi/liikmesriikide ning ühenduse vahel sõlmitud konventsioonidest tulenevate kohustustega või

g) kui kavandatud saadetis või kõrvaldamine ei ole kooskõlas direktiiviga 2006/12/EÜ, eriti selle artiklitega 5 ja 7, võttes arvesse geograafilisi tingimusi ja teatavat liiki jäätmete jaoks vajalikke erikäitluskohti: i) ühenduse ja iga riigi tasandil iseseisva toimetuleku põhimõtte rakendamiseks või ii) juhtudel, kui käitluskoht peab kõrvaldama lähemal asuvast allikast pärinevaid jäätmeid ning pädev asutus peab nende kõrvaldamist esmatähtsaks, või iii) et tagada saadetiste vastavus jäätmekavadele või

h) kui jäätmete käitlemisel käitises, mille kohta kehtib direktiiv 96/61/EÜ, kuid käitis ei kohalda parimat võimalikku tehnikat, mis on vastavuses tema tegevusloaga, nagu see on määratletud nimetatud direktiivi artikli 9 lõikes 4, või

i) kui jäätmed on eramajapidamistest kogutud segaolmejäätmed (alajaotis 20 03 01) või

j) kui kõnesolevate jäätmete käitlemine ei toimu kooskõlas kõrvaldustoimingutele ühenduse õigusaktides kehtestatud õiguslikult siduvate keskkonnakaitsestandarditega (ka neil juhtudel, kui ajutised mööndused on lubatud).

2. Transiidikoha pädev(ad) asutus(ed) võib/võivad esitada põhjendatud vastuväiteid lõikes 1 osutatud 30päevase tähtaja jooksul ainult lõike 1 punktide b, c, d ja f alusel.

3. Juhul kui ohtlike jäätmete aastane üldkogus lähteliikmesriigis on nii väike, et uute spetsialiseeritud jäätmekõrvalduskohtade ehitamine selles liikmesriigis oleks ebaökonoomne, lõike 1 punkti a ei kohaldata.

Sihtkoha pädev asutus teeb koostööd lähtekoha pädeva asutusega, kes kaalub küsimuse kahepoolset lahendamist, pidades silmas käesoleva lõike kohaldamist lõike 1 punkti a asemel.

▼M3

Kui rahuldavat lahendust ei leita, võib kumbki liikmesriik edastada küsimuse komisjonile. Sellisel juhul langetatakse otsus artikli 59a lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt.

▼B

4. Kui pädevad asutused leiavad lõikes 1 osutatud 30päevase tähtaja jooksul, et nende vastuväiteid põhjustanud küsimused on lahendatud, teatavad nad sellest viivitamatult teatajale kirjalikult, saates teate koopiad vastuvõtjale ja teistele asjaomastele pädevatele asutustele.

5. Teade kaotab kehtivuse, kui vastuväiteid põhjustanud küsimused ei ole lõikes 1 osutatud 30päevase tähtaja jooksul lahendatud. Kui teataja siiski kavatseb saadetise lähetada, tuleb saata uus teade, kui kõik asjaomased pädevad asutused ja teataja ei suuda teisiti kokku leppida.

6. Meetmetest, mida liikmesriik kooskõlas lõike 1 punktiga a kõrvaldatavate jäätmete saadetiste täieliku või osalise keelamise või neile järjekindlalt vastuväidete esitamise kohta või kooskõlas lõike 1 punktiga e on võtnud, teavitatakse viivitamatult komisjoni, kes teavitab teisi liikmesriike.

Artikkel 12

Vastuväited taaskasutamiseks määratud jäätmesaadetistele

1. Kui on esitatud teade kavandatud jäätmesaadetise kohta, mis on määratud taaskasutamiseks, võivad lähtekoha ja sihtkoha pädevad asutused 30 päeva jooksul pärast kuupäeva, mil sihtkoha pädev asutus edastas vastuvõtukviitungi kooskõlas artikliga 8, esitada vastuväiteid, tehes seda ühe või mitme alljärgneva põhjenduse alusel ning kooskõlas asutamislepinguga:

a) kui kavandatud saadetis või taaskasutamine ei ole kooskõlas direktiiviga 2006/12/EÜ, eriti selle artiklitega 3, 4, 7 ja 10, või

b) kui kavandatud saadetise või taaskasutamisega seotud tegevused ei vasta liikmesriigi õigusaktidele vastuväite esitanud riigis toimuva keskkonnakaitse, avaliku korra, julgeoleku või tervisekaitse alase tegevuse kohta või

c) arvestades siseturu nõuetekohase toimimise tagamise vajadust, kui kavandatud saadetis või taaskasutamine ei vasta lähteriigi õigusaktidele jäätmete taaskasutamise kohta, kaasa arvatud juhud, kui kavandatud jäätmesaadetis on määratud taaskasutamiseks jäätmekäitluskohas, mille käitlusstandardid konkreetse jäätmeliigi osas on madalamad lähteriigi omadest. Seda ei kohaldata juhul, kui: i) on olemas vastavad ühenduse õigusaktid, eelkõige jäätmete kohta, ja kui liikmesriigi õigusaktides sisalduvad nõuded on vähemalt sama karmid kui nõuded ühenduse õigusaktides, mille alusel liikmesriigi õigusaktid vastu on võetud; ii) sihtkohariigi taaskasutustoiming toimub tingimustel, mis laias laastus kattuvad lähteriigi õigusaktides sätestatud nõudmistega; iii) lähteriigi õigusakte, mis ei ole hõlmatud punktiga i, ei ole teatavaks tehtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivi 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord ning infoühiskonna reeglid) ( 20 ) kohaselt seal, kus antud direktiiv seda nõuab, või

d) kui teataja või vastuvõtja on varem süüdi mõistetud ebaseadusliku saadetise või keskkonnakaitsega seotud ebaseadusliku tegevuse eest. Sellisel juhul võivad lähtekoha ja sihtkoha pädevad asutused kooskõlas liikmesriigi õigusaktidega keelata kõik saadetised, mis on seotud kõnealuse isikuga, või

e) kui teataja või jäätmekäitluskoht on jätnud oma viimaste saadetistega korduvalt täitmata artiklites 15 ja 16 sätestatud nõuded või

f) kui kavandatud saadetis või taaskasutamine on vastuolus asjaosalise(te) liikmesriigi(riikide) ja ühenduse vahel sõlmitud rahvusvahelistest konventsioonidest tulenevate kohustustega või

g) kui taaskasutamiseks sobivate ja taaskasutamiseks kõlbmatute jäätmete suhe, taaskasutamise tulemusel saadavate materjalide arvatav väärtus või taaskasutamise hind ja taaskasutamiseks kõlbmatu osa kõrvaldamise hind ei õigusta jäätmete taaskasutamist ei majanduslikult ega keskkonna seisukohalt või

h) kui jäätmesaadetis on määratud kõrvaldamiseks, mitte taaskasutamiseks, või

i) jäätmete käitlemisel käitises, mille kohta kehtib direktiiv 96/61/EÜ, kuid käitis ei kohalda parimat võimalikku tehnikat, mis on vastavuses tema tegevusloaga, nagu see on määratletud nimetatud direktiivi artikli 9 lõikes 4, või

j) kui kõnesolevate jäätmete käitlemine ei toimu kooskõlas kõrvaldamistoimingutele ühenduse õigusaktides kehtestatud õiguslikult siduvate keskkonnakaitsestandarditega (ka neil juhtudel, kui ajutised mööndused on lubatud);

k) nimetatud jäätmete käitlemine ei toimu kooskõlas jäätmekavadega, mis on koostatud direktiivi 2006/12/EÜ artikli 7 kohaselt selleks, et täita ühenduse õigusaktides kehtestatud õiguslikult siduvaid taaskasutamis- ja kõrvaldamiskohustusi.

2. Transiidikoha pädev(ad) asutus(ed) võib/võivad esitada kavandatud saadetistele põhjendatud vastuväiteid lõikes 1 osutatud 30päevase tähtaja jooksul ainult lõike 1 punktide b, d, e ja f alusel.

3. Kui pädevad asutused leiavad lõikes 1 osutatud 30päevase tähtaja jooksul, et nende vastuväiteid põhjustanud küsimused on lahendatud, saadavad nad teatajale viivitamatult sellekohase kirjaliku teate, lisades koopiad vastuvõtjale ja teistele asjaomastele pädevatele asutustele.

4. Teade kaotab kehtivuse, kui vastuväideteks alust andnud küsimused ei ole lõikes 1 osutatud 30päevase tähtaja jooksul lahendatud. Kui teataja siiski kavatseb saadetise lähetada, tuleb esitada uus teade, kui kõik asjaomased pädevad asutused ja teataja ei ole suutnud teisiti kokku leppida.

5. Liikmesriik teavitab komisjoni artikli 51 kohaselt vastuväidetest, mis pädevad asutused lõike 1 punkti c kohaselt on esitanud.

6. Enne põhjendatud vastuväidete rajamist liikmesriigi õigusaktidele teavitab lähteriik komisjoni ja teisi liikmesriike neist liikmesriigi õigusaktidest, millele pädevate asutuste poolt lõike 1 punkti c kohaselt esitatud vastuväited võivad rajaneda, ning sedastab, millistele jäätmetele ning jäätmete taaskasutustoimingutele neid kohaldatakse.

Artikkel 13

Koondteade

1. Teataja võib esitada mitut saadetist hõlmava koondteate, kui saadetistes:

a) jäätmete füüsilised ja keemilised omadused on põhiolemuselt sarnased ja

b) jäätmed lähetatakse samale vastuvõtjale ja samasse jäätmekäitluskohta ning

c) teatamisdokumenti märgitud veomarsruut on sama.

2. Kui ettenägematute asjaolude tõttu ei ole võimalik kasutada sama marsruuti, peab teataja informeerima sellest asjaosalisi pädevaid asutusi nii kiiresti kui võimalik, võimaluse korral enne veo alustamist, kui muutmisvajadus on juba teada.

Kui marsruudi muutmine on teada enne saadetise lähetamist ja sellega on seotud peale koondteatega hõlmatud pädevate asutuste ka mõni muu pädev asutus, ei saa koondteadet kasutada, vaid tuleb esitada uus teade.

3. Asjaosalised pädevad asutused võivad kokku leppida, et kasutatakse koondteadet koos hilisema täiendava teabe ja dokumentatsiooni esitamisega kooskõlas artikli 4 punktide 2 ja 3 teise lõiguga.

Artikkel 14

Eelnevat nõusolekut kasutavad jäätmete taaskasutuskohad

1. Sihtkoha pädevad asutused, kelle jurisdiktsiooni alla konkreetne taaskasutuskoht kuulub, võivad otsustada, et annavad kõnesoleva koha tegevusele eelneva nõusoleku.

Selline otsus on ajaliselt piiratud ning selle võib igal ajal tühistada.

2. Vastavalt artiklile 13 esitatud koondteate puhul võib sihtkoha pädev asutus kokkuleppel muude asjaosaliste pädevate asutustega pikendada artikli 9 lõigetes 4 ja 5 nimetatud nõusoleku kehtivusaega kuni kolme aastani.

3. Pädevad asutused, kes vastavalt lõigetele 1 ja 2 teevad otsuse jäätmekäitluskohale eelneva nõusoleku andmise kohta, teavitavad komisjoni ja vajaduse korral ka OECD sekretariaati järgmisest:

a) taaskasutuskoha nimi, registreerimisnumber ja aadress;

b) kasutatavate tehnoloogiate kirjeldus, kaasa arvatud R-kood(id);

c) jäätmeliigid esitatuna IV ja IVA lisa kohaselt või muud jäätmeliigid, mille suhtes otsust kohaldatakse;

d) eelneva nõusolekuga kaetud kogus;

e) kehtivusaeg;

f) eelnevas nõusolekus tehtud muudatused;

g) teatatud teabes tehtud muudatused ja

h) eelneva nõusoleku tagasivõtmine.

Selleks kasutatakse VI lisas esitatud vormi.

4. Pärast kuupäeva, mil sihtkoha pädev asutus on edastanud vastuvõtukviitungi kooskõlas artikliga 8, on erandina artiklitest 9, 10 ja 12 pädevatel asutustel seitse tööpäeva aega, et anda artikli 9 kohane nõusolek, esitada artikli 10 kohaselt tingimusi või esitada artikli 12 kohaselt vastuväiteid.

5. Olenemata lõikest 4 võib lähtekoha pädev asutus otsustada, et teatajalt täiendava teabe või dokumentatsiooni saamiseks on vaja rohkem aega.

Sellisel juhul teatab pädev asutus sellest kirjalikult teatajale seitsme tööpäeva jooksul, saates koopiad ka teistele asjaosalistele pädevatele asutustele.

Kokku ei saa vajaminevat aega olla rohkem kui 30 päeva pärast kuupäeva, mil pädev asutust on edastanud artiklile 8 vastava vastuvõtukviitungi.

Artikkel 15

Ajutiste taaskasutus- ja kõrvaldamistoimingute kohta käivad täiendavaid sätted

Ajutisteks taaskasutus- või kõrvaldamistoiminguteks määratud jäätmesaadetiste suhtes kohaldatakse järgmisi täiendavaid sätteid:

a) Kui jäätmesaadetis on määratud ajutiseks taaskasutus- või kõrvaldamistoiminguks, peavad teatamisdokumendis lisaks esialgsele ajutisele taaskasutus- või kõrvaldamistoimingule olema näidatud ka kõik käitluskohad, kus kavatsetakse sooritada järgmised ajutised või mitteajutised taaskasutus- või kõrvaldamistoimingud.

b) Lähte- ja sihtkoha pädevad asutused võivad anda oma nõusoleku ajutiseks taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks määratud jäätmesaadetisele vaid siis, kui puuduvad artiklite 11 või 12 kohased põhjused vastuväidete esitamiseks jäätmesaadetise(saadetiste) saatmisele jäätmekäitluskohtadesse kõigi järgmiste ajutiste või mitteajutiste taaskasutamis- või kõrvaldamistoimingute sooritamiseks.

c) Kolme päeva jooksul pärast jäätmete saabumist jäätmekäitluskohta, kus toimub ajutine taaskasutus- või kõrvaldamistoiming, peab see jäätmekäitluskoht esitama kirjaliku tõendi jäätmete vastuvõtmise kohta. See tõend on osa saatedokumendist või lisatakse sellele. Nimetatud jäätmekäitluskoht saadab allkirjastatud ja tõendiga varustatud saatedokumendi koopiad teatajale ja asjaosalistele pädevatele asutustele.

d) Nii kiiresti kui võimalik, kuid mitte hiljem kui 30 päeva pärast ajutise taaskasutus- või kõrvaldamistoimingu lõpetamist ning artikli 9 lõike 7 kohaselt hiljemalt ühe kalendriaasta või lühema ajavahemiku vältel pärast jäätmete vastuvõtmist, väljastab toimingu sooritanud jäätmekäitluskoht oma vastutusel tõendi selle kohta, et ajutine taaskasutamine või kõrvaldamine on toimunud. See tõend on osa saatedokumendist või lisatakse sellele. Nimetatud jäätmekäitluskoht saadab allkirjastatud ja tõendiga varustatud saatedokumendi koopiad teatajale ja asjaosalistele pädevatele asutustele.

e) Kui ajutisi taaskasutus- või kõrvaldamistoiminguid sooritav taaskasutus- või kõrvaldamiskoht tarnib sihtkohariigis asuvale jäätmekäitluskohale jäätmeid mõneks järgmiseks ajutiseks või mitteajutiseks taaskasutus- või kõrvaldamistoiminguks, peab ta artikli 9 lõike 7 kohaselt nii kiiresti kui võimalik, kuid mitte hiljem kui üks kalendriaasta pärast jäätmete tarnimist, või ka lühema aja jooksul, saama tõendi antud jäätmekäitluskohalt selle kohta, et järgmine mitteajutine taaskasutus- või kõrvaldamistoiming on sooritatud. Nimetatud jäätmekäitluskoht, kus ajutine taaskasutus- või kõrvaldamistoiming sooritatakse, edastab teatajale ja asjaomastele pädevatele asutustele viivitamatult asjakohase(d) tõendi(d), milles on näidatud, millise(milliste) saadetise(saadetiste) juurde tõend(id) kuulub(kuuluvad).

f) Kui punktis e kirjeldatud tarne on tehtud jäätmekäitluskohta, mis paikneb: i) esialgses lähteriigis või muus liikmesriigis, tehakse käesoleva jaotise sätete kohaselt uus teade, või ii) kolmandas riigis, tehakse käesoleva määruse sätete kohaselt uus teade koos täiendusega selle kohta, et asjaosaliste pädevate asutuste kohta käivaid sätteid kohaldatakse ka esialgse lähteriigi esialgsele pädevatele asutustele.

Artikkel 16

Nõuded, mis esitatakse pärast saadetisele nõusoleku andmist

Kui asjaosaline pädev asutus on andnud teatatud saadetise kohta oma nõusoleku, peavad kõik kaasatud ettevõtjad täitma saatedokumendi, või kui on tegemist koondteatega, siis saatedokumendid, kirjutama dokumendile või dokumentidele näidatud kohta allkirja(d) ning jätma endale koopia(d) sellest dokumendist (nendest dokumentidest). Järgmised nõuded peavad olema täidetud.

a) Teataja täidab saatedokumendi: kui teataja on saanud nõusoleku lähtekoha, transiidikoha ja sihtkoha pädevatelt asutustelt või kui transiidikoha pädeva asutuse puhul võib eeldada vaikivat nõusolekut, märgib ta teatamisdokumenti saadetise tegeliku lähetamisaja ning täidab ka muud saatedokumendi osad nii põhjalikult kui võimalik.

b) Eelteade saadetise tegeliku lähetamise kohta: teataja saadab täidetud ja allkirjastatud saatedokumendi koopiad kooskõlas punktis a kirjeldatuga asjaosalistele pädevatele asutustele ning vastuvõtjale vähemalt kolm tööpäeva enne saadetise lähetamise alustamist.

c) Iga saadetisega kaasasolevad dokumendid: teatajale jääb üks koopia saatedokumendist. Iga saadetisega on kaasas saatedokument ja teatamisdokumendi koopiad, mis sisaldavad asjaosaliste pädevate asutuste kirjalikku nõusolekut ning nende poolt esitatud tingimusi. Saatedokument jääb jäätmeid vastuvõtvale käitluskohale.

d) Jäätmekäitluskoha kirjalik tõend jäätmete vastuvõtmise kohta: kolme päeva jooksul pärast jäätmete vastuvõtmist esitab käitluskoht kirjaliku tõendi jäätmete vastuvõtmise kohta. See tõend moodustab osa saatedokumendist või lisatakse sellele. Jäätmekäitluskoht saadab allkirjastatud ja tõendiga varustatud saatedokumendi koopiad teatajale ja asjaosalistele pädevatele asutustele.

e) Jäätmekäitluskoha tõend mitteajutise taaskasutamise või kõrvaldamise kohta: nii kiiresti kui võimalik, kuid mitte hiljem kui 30 päeva pärast taaskasutamist või kõrvaldamist ning artikli 9 lõike 7 kohaselt hiljemalt ühe kalendriaasta jooksul või lühema aja vältel pärast jäätmete vastuvõtmist tõendab jäätmekäitluskoht oma vastutusel, et mitteajutine taaskasutamine või kõrvaldamine on sooritatud. See tõend on osa saatedokumendist või lisatakse sellele. Jäätmekäitluskoht saadab allkirjastatud ja tõendiga varustatud saatedokumendi koopiad teatajale ja asjaomastele pädevatele asutustele.

Artikkel 17

Saadetise muutmine pärast nõusoleku andmist

1. Kui sellise saadetise üksikasjades ja/või tingimustes, mille kohta on nõusolek antud, tehakse olulisi muudatusi, kaasa arvatud kavandatud koguse, marsruudi, marsruutimise, saatmiskuupäeva või vedaja muutmine, teatab teataja sellest viivitamatult asjaosalistele pädevatele asutustele ja vastuvõtjale, tehes seda võimaluse korral enne saadetise lähetamist.

2. Sellisel juhul esitatakse uus teade, välja arvatud, kui kõik asjaomased pädevad asutused leiavad, et soovitud muudatuste jaoks ei ole uue teate tegemine nõutav.

3. Kui nende muudatustega on seotud ka muud pädevad asutused lisaks esialgses teates nimetatutele, esitatakse uus teade.







II PEATÜKK

Üldnõuded teabele

Artikkel 18

Jäätmed, millel peab kaasas olema teatud teave

1. Artikli 3 lõigetes 2 ja 4 nimetatud jäätmed, mida kavatsetakse vedada, alluvad järgmistele menetlusnõuetele:

a) selliste jäätmesaadetiste jälgimise abistamiseks hoolitseb lähteriigi jurisdiktsiooni all tegutsev ja saadetist korraldav isik selle eest, et jäätmetega oleks kaasas VII lisas esitatud dokument;

b) VII lisas esitatud dokumendil peab olema selle isiku allkiri, kes korraldas saadetist enne selle väljasaatmist, ning taaskäitluskoha või laboratooriumi allkiri ja kui saadetis on vastuvõetud, ka vastuvõtja allkiri.

2. VII lisas osutatud leping, mis sõlmitakse saadetist korraldava isiku ja taaskasutatavate jäätmete vastuvõtja vahel, on kehtiv saadetise lähetamise alustamisest alates ning kui jäätmesaadetist või selle taaskasutamist ei suudeta kavandatu kohaselt teostada või kui jäätmesaadetis on ebaseaduslik, paneb see saadetise korraldanud isikule või kui nimetatud isik ei ole võimeline jäätmesaadetist või selle taaskasutamist sooritama (näiteks on maksejõuetu), siis vastuvõtjale järgmised kohustused:

a) võtta jäätmed tagasi või tagada nende taaskasutamise alternatiivsel viisil ja

b) vajaduse korral hoolitseda jäätmete ladustamise eest vahepealse aja jooksul.

Saadetist korraldav isik või vastuvõtja esitab asjaosalise pädeva asutuse nõudmisel talle lepingu koopia.

3. Liikmesriik võib kooskõlas oma õigusaktidega nõuda lõikes 1 osutatud teavet käesoleva artikliga kaetud saadetise kohta kontrollimise, jõustamise, kavandamise ja statistika eesmärgil.

4. Lõikes 1 osutatud teavet tuleb käsitleda konfidentsiaalsena, kui seda nõuavad ühenduse ja liikmesriigi õigusaktid.







III PEATÜKK

Üldnõuded

Artikkel 19

Keeld segada jäätmeid saadetise lähetamise käigus

Teatamisdokumendis määratletud või artiklis 18 nimetatud jäätmeid ei tohi teiste jäätmetega segada saadetise lähetamise algusest kuni nende vastuvõtmiseni taaskasutus- või kõrvaldamiskohta.

Artikkel 20

Dokumentide ja teabe säilitamine

1. Pädevad asutused, teataja, vastuvõtja ja jäätmed vastu võttev käitluskoht säilitavad ühenduses kõiki teatatud saadetistega seotud dokumente, mis on saadetud pädevate asutuste poolt või pädevatele asutustele vähemalt kolm aastat pärast saadetise lähetamise alustamise kuupäeva.

2. Saadetist korraldav isik, vastuvõtja ja jäätmed vastu võttev käitluskoht säilitavad ühenduses artikli 18 lõike 1 kohaselt antud teavet vähemalt kolm aastat pärast saadetise lähetamise alustamise kuupäeva.

Artikkel 21

Avalik juurdepääs teadetele

Eksportiva või importiva liikmesriigi pädev asutus teeb sobivate vahendite, näiteks interneti abil üldsusele kättesaadavaks nõusoleku saanud jäätmesaadetiste teated juhul, kui selline teave ei ole liikmesriigi või ühenduse õigusaktide kohaselt konfidentsiaalne.







IV PEATÜKK

Tagasivõtmiskohustused

Artikkel 22

Saadetise tagasivõtmine, kui seda kavandatu kohaselt ei ole võimalik lähetada

1. Kui asjaomane pädev asutus saab teada, et jäätmesaadetist, kaasa arvatud selle taaskasutamist ja kõrvaldamist, ei ole võimalik teostada nii, nagu teate- ja saatedokumendis ja/või artikli 4 punkti 4 teises lõigus ning artiklis 5 nimetatud lepingus oli kavandatud, teatab ta sellest viivitamatult lähtekoha pädevale asutusele. Kui taaskasutus- või kõrvaldamiskoht keeldub saadetist vastu võtmast, teatab ta sellest viivitamatult sihtkoha pädevale asutusele.

2. Välja arvatud lõikes 3 osutatud juhtudel, hoolitseb lähtekoha pädev asutus selle eest, et teataja veab kõnesolevad jäätmed artikli 2 punktis 15 kehtestatud järjestuses tagasi oma jurisdiktsiooni all olevasse piirkonda või mujale lähteriigis, või kui see on võimatu, siis on tagasivedajaks pädev asutus ise või tema nimel tegutsev juriidiline või füüsiline isik.

See toimub 90 päeva või mõne muu ajavahemiku jooksul, mille suhtes asjaomaste pädevate asutustega on kokku lepitud pärast seda, kui lähtekoha pädev asutus on saanud teada, et nõusoleku saanud jäätmete saatmine, taaskasutamine või kõrvaldamine ei ole võimalik või on sihtkoha või transiidikoha pädevad asutused talle seda soovitanud, kirjeldades ka põhjust/põhjuseid. Sellise soovituse aluseks võib olla sihtkoha ja transiidikoha pädevatele asutustele edastatud teave, lisaks muule ka teiste pädevate asutuste poolt.

3. Lõikes 2 sätestatud tagasivõtmiskohustust ei kohaldata, kui lähtekoha, transiidikoha ja sihtkoha pädevad asutused, kes tegelevad jäätmete taaskasutamise ja kõrvaldamisega, on veendunud, et teatajal on võimalik taaskasutada või kõrvaldada jäätmeid alternatiivsel viisil sihtkohariigis või mujal, ja kui see on võimatu, siis on seda võimalik teha lähtekoha pädeval asutusel või selle nimel tegutseval juriidilisel või füüsilisel isikul.

Lõikes 2 sätestatud tagasivõtukohutust ei kohaldata, kui saadetavad jäätmed on asjaomases jäätmekäitluskohas sooritatava toimingu ajal pöördumatult segunenud muude jäätmetega enne seda, kui asjaomane pädev asutus on saanud teadlikuks sellest, et teatatud jäätmesaadetise käitlemise lõpuleviimine lõikes 1 sätestatu kohaselt on võimatu. Selline segu tuleb taaskasutada või kõrvaldada alternatiivsel viisil kooskõlas esimese lõiguga.

4. Lõikes 2 nimetatud tagasivõtmise korral tuleb esitada uus teade, kui asjaosalised pädevad asutused ei lepi kokku, et neile piisab esialgse pädeva asutuse nõuetekohaselt põhjendatud taotlusest.

Esialgne teataja esitab vajaduse korral uue teate, või kui see on võimatu, siis esitab uue teate mõni muu juriidiline või füüsiline isik, kes on määratletud kooskõlas artikli 2 punktiga 15, või kui see on võimatu, siis on teate esitajaks lähtekoha esialgne pädev asutus või tema nimel tegutsev juriidiline või füüsiline isik.

Ükski pädev asutus ei ole vastu ega esita vastuväiteid lõpetamata jäänud jäätmesaadetise tagasivõtmisele ega sellega seotud taaskasutus- või kõrvaldamistoimingutele.

5. Kui alternatiivmenetlust kasutatakse väljaspool esialgset sihtriiki, nagu on nimetatud lõikes 3, esitab esialgne teataja vajaduse korral uue teate, või kui see on võimatu, siis teeb seda mõni muu juriidiline või füüsiline isik, kes on määratletud kooskõlas artikli 2 punktiga 15, või kui see on võimatu, siis lähtekoha esialgne pädev asutus või tema nimel tegutsev juriidiline või füüsiline isik.

Kui teataja esitab uue teate, tuleb see esitada ka esialgse lähteriigi pädevale asutusele.

6. Kui alternatiivmenetlust kasutatakse esialgses sihtriigis, nagu on nimetatud lõikes 3, siis uut teadet ei nõuta ning piisab korralikult põhjendatud taotlusest. Nimetatud taotluse, mis on korralikult põhjendatud ning millega taotletakse alternatiivmenetluse lubamist, edastab sihtkoha ja lähtekoha pädevatele asutustele esialgne teataja, või kui see on võimatu, siis lähtekoha esialgne pädev asutus.

7. Kui kooskõlas lõigetega 4 või 6 ei tule esitada uut teadet, koostab esialgne teataja artiklite 15 või 16 kohaselt uue saatedokumendi, või kui see on võimatu, siis teeb seda mõni muu juriidiline või füüsiline isik, kes on määratletud kooskõlas artikli 2 punktiga 15, või kui see on võimatu, siis lähtekoha esialgne pädev asutus või tema nimel tegutsev juriidiline või füüsiline isik.

Kui lähtekoha esialgne pädev asutus esitab uue teate kooskõlas lõikega 4 või 5, ei ole uus finantstagatis või samaväärne kindlustus nõutav.

8. Teataja ja teises järjekorras lähteriigi kohustus võtta jäätmed tagasi või korraldada nende taaskasutamine või kõrvaldamine alternatiivsel viisil lõpeb siis, kui jäätmekäitluskoht on väljastanud artikli 16 punktis e, ja kui see on asjakohane, siis ka artikli 15 punktis e nimetatud tõendi mitteajutise taaskasutamise ja kõrvaldamise kohta. Artikli 6 lõikes 6 nimetatud ajutise taaskasutamise ja kõrvaldamise juhtudel lõpeb lähteriigi täiendav kohustus siis, kui jäätmekäitluskoht on väljastanud artikli 15 punktis d nimetatud tõendi.

Kui jäätmekäitluskoht on väljastanud tõendi taaskasutamise või kõrvaldamise kohta viisil, mis võimaldab jäätmete ebaseaduslikku saatmist, mistõttu finantstagatis vabastatakse, kohaldatakse artikli 24 lõike 3 ja artikli 25 lõike 2 sätteid.

9. Kui liikmesriik avastab jäätmesaadetise, mille saatmist, kaasa arvatud selle taaskasutamist ja kõrvaldamist, ei ole võimalik teostada, vastutab pädev asutus, mille jurisdiktsiooni alla kuulub see piirkond, kus jäätmed avastati, meetmete võtmise eest, et tagada jäätmete turvaline ladustamine ajal, kui oodatakse tagasisaatmist või mitteajutist taaskasutamist või kõrvaldamist alternatiivsel viisil.

Artikkel 23

Tagasivõtmisega seotud kulud, kui saadetise lähetamist ei ole võimalik lõpetada

1. Kulud, mis on seotud jäätmesaadetise tagasisaatmisega, kui seda ei ole võimalik lõpetada, kaasa arvatud kulud, mis on seotud artikli 22 lõigete 2 või 3 kohase jäätmete veo, taaskasutamise või kõrvaldamisega ning alates sellest kuupäevast, millal lähtekoha pädev asutus sai teada, et jäätmete saatmist, taaskasutamist või kõrvaldamist ei ole võimalik teostada, samuti artikli 22 lõikega 9 kooskõlas olevad ladustamiskulud, nõutakse sisse:

a) teatajalt artikli 2 punktis 15 kehtestatud järjekorra alusel, või kui see on võimatu, siis

b) vajaduse korral muudelt juriidilistelt või füüsilistelt isikutelt, või kui see on võimatu, siis

c) lähtekoha pädevalt asutuselt, või kui see on võimatu, siis

d) nii, nagu asjaosaliste pädevate asutuste vahel kokku on lepitud.

2. Käesolev artikkel ei piira vastutust käsitlevaid liikmesriigi ja ühenduse sätteid.

Artikkel 24

Ebaseadusliku saadetise tagasivõtmine

1. Kui pädev asutus avastab saadetise, mis tema arvates võib olla ebaseaduslik, teavitab ta sellest viivitamatult teisi asjaomaseid pädevaid asutusi.

2. Kui ebaseadusliku jäätmesaadetise eest vastutab teataja, hoolitseb lähtekoha pädev asutus selle eest, et kõnesolevad jäätmed:

a) võtab tagasi tegelik teataja, või kui teadet ei ole esitatud, siis

b) võtab tagasi juriidiline teataja, või kui see on võimatu, siis

c) võtab tagasi lähtekoha pädeva asutus või tema nimel tegutsev juriidiline või füüsiline isik, või kui see on võimatu, siis

d) taaskasutab või kõrvaldab alternatiivsel viisil siht- või lähteriigis lähtekoha pädev asutus või tema nimel tegutsev juriidiline või füüsiline isik, või kui see on võimatu, siis

e) taaskasutab või kõrvaldab alternatiivsel viisil mõnes muus riigis lähtekoha pädev asutus või tema nimel tegutsev juriidiline või füüsiline isik, kui kõik asjaosalised pädevad asutused sellega nõustuvad.

Tagasi võtmine, taaskasutamine või kõrvaldamine toimub 30 päeva jooksul või mõne muu asjaosaliste pädevate asutuste poolt kokku lepitud ajavahemiku jooksul pärast seda, kui lähtekoha pädev asutus on ebaseaduslikust saadetisest ning selle põhjusest/põhjustest teada saanud või kui talle on seda kirjalikult soovitanud sihtkoha või transiidi pädev asutus. Lisaks muule võib soovituse põhjuseks olla ka sihtkoha või transiidi pädevatele asutustele teiste pädevate asutuste poolt edastatud teave.

Punktides a–c nimetatud tagasivõtmisjuhtudel tuleb esitada uus teade, kui asjaosalised pädevad asutused ei ole omavahel kokku leppinud, et neile piisab lähtekoha esialgse pädeva asutuse korralikult põhjendatud taotlusest.

Uue teate esitab punktis a, b või c nimetatud isik või asutus siin loetletud järjekorras. Ükski pädev asutus ei ole vastu ega esita vastuväiteid ebaseadusliku jäätmesaadetise tagasisaatmisele.

Kui lähtekoha pädev asutus rakendab punktides d ja e nimetatud alternatiivmenetlust, esitab esialgse lähtekoha pädev asutus või tema nimel tegutsev juriidiline või füüsiline isik uue teate, kui asjaosalised pädevad asutused ei ole kokku leppinud, et neile piisab nimetatud asutuse korralikult põhjendatud taotlusest.

3. Kui ebaseadusliku saadetise eest vastutab vastuvõtja, tagab sihtkoha pädev asutus, et kõnesolevad jäätmed taaskasutab või kõrvaldab keskkonnaohutul viisil:

a) vastuvõtja, või kui see on võimatu, siis

b) pädev asutus või tema nimel tegutsev juriidiline või füüsiline isik.

Taaskasutamine või kõrvaldamine toimub 30 päeva jooksul või mõne muu asjaosaliste pädevate asutuste vahel kokku lepitud ajavahemiku jooksul pärast seda, kui lähtekoha pädev asutus on ebaseaduslikust saadetisest ning selle põhjusest/põhjustest teada saanud või on talle seda kirjalikult soovitanud sihtkoha või transiidi pädev asutus. Lisaks muule võib soovitamise põhjuseks olla ka sihtkoha või transiidi pädevatele asutustele teiste pädevate asutuste poolt edastatud teave.

Selleks otstarbeks teevad asjaomased pädevad asutused vajaduse korral koostööd jäätmete taaskasutamisel või kõrvaldamisel.

4. Kui ei tule esitada uut teadet, koostab uue saatedokumendi tagasivõtmise eest vastutav isik, või kui see on võimatu, siis lähtekoha esialgne pädev asutus kooskõlas artikliga 15 või 16.

Kui lähtekoha esialgne pädev asutus esitab uue teate, ei ole uus finantstagatis või samaväärne kindlustus nõutav.

5. Eriti neil juhtudel, kui vastutust ebaseadusliku saadetise eest ei saa omistada teatajale ega vastuvõtjale, teevad asjaomased pädevad asutused koostööd kõnealuste jäätmete taaskasutamise või kõrvaldamise tagamiseks.

6. Artikli 6 lõikes 6 nimetatud ajutise taaskasutamise või kõrvaldamise juhtudel, kui ebaseaduslik saadetis avastatakse pärast ajutise taaskasutus- või kõrvaldamistoimingu sooritamist, lõpeb lähteriigi täiendav kohustus võtta jäätmed tagasi või korraldada nende alternatiivne taaskasutamine või kõrvaldamine siis, kui jäätmekäitluskoht on väljastanud artikli 15 punktis d nimetatud tõendi.

Kui jäätmekäitluskoht väljastab taaskasutamis- või kõrvaldamistõendi sellisel viisil, et see võimaldab saadetise ebaseaduslikku lähetamist, mistõttu finantstagatis vabastatakse, kohaldatakse lõiget 3 ja artikli 25 lõiget 2.

7. Kui liikmesriigis avastatakse ebaseaduslik jäätmesaadetis, siis vastutab pädev asutus, kelle jurisdiktsiooni alla kuulub piirkond, kus jäätmed avastati, meetmete võtmise eest, et tagada jäätmete turvaline ladustamine ajal, kui need ootavad tagasisaatmist või mitteajutist taaskasutamist või kõrvaldamist alternatiivsel viisil.

8. Artikleid 34 ja 36 ei kohaldata juhtudel, kui ebaseaduslikud saadetised on lähteriiki tagasi saadetud ning nimetatud riik on allutatud nimetatud artiklites sätestatud keeldudele.

9. Kui on tegemist artikli 2 punkti 35 alapunktis g määratletud ebaseadusliku saadetisega, on saadetist korraldaval isikul samasugused kohustused nagu käesoleva artikliga on kehtestatud teatajale.

10. Käesolev artikkel ei piira vastutust käsitlevaid liikmesriigi ja ühenduse sätteid.

Artikkel 25

Ebaseadusliku saadetise tagasisaatmiskulud

1. Kulud, mis tekivad seoses ebaseadusliku jäätmesaadetise tagasivõtmisega, kaasa arvatud kulud, mis on seotud artikli 24 lõike 2 kohase jäätmete veo, taaskasutamise või kõrvaldamisega ning alates kuupäevast, millal lähtekoha pädev asutus sai teada ebaseaduslikust saadetisest, samuti artikli 24 lõikega 7 kooskõlas olevad ladustamiskulud nõutakse sisse:

a) tegelikult teatajalt artikli 2 punktis 15 kehtestatud järjekorras, või kui teadet ei ole esitatud, siis

b) vajaduse korral juriidiliselt teatajalt või muult juriidiliselt või füüsiliselt isikult, või kui see on võimatu, siis

c) lähtekoha pädevalt asutuselt.

2. Kulud, mis tekivad seoses taaskasutamise või kõrvaldamisega artikli 24 lõike 3 kohaselt, kaasa arvatud artikli 24 lõike 7 kohased võimalikud veo- ja ladustamiskulud, nõutakse sisse:

a) vastuvõtjalt, või kui see on võimatu, siis

b) sihtkoha pädevalt asutuselt.

3. Kulud, mis tekivad seoses artikli 24 lõike 5 kohase taaskasutamise või kõrvaldamisega, kaasa arvatud artikli 24 lõike 7 kohased võimalikud veo- ja ladustamiskulud nõutakse sisse:

a) teatajalt artikli 2 punktiga 15 kehtestatud järjekorras ja/või vastuvõtjalt, kui selle kohta on olemas asjaosaliste pädevate asutuste otsus, või kui see on võimatu, siis

b) vajaduse korral muudelt juriidilistelt või füüsilistelt isikutelt, või kui see on võimatu, siis

c) lähte- ja sihtkoha pädevatelt asutustelt.

4. Juhul kui on tegemist artikli 2 punkti 35 alapunktis g määratletud ebaseadusliku saadetisega, on saadetise korraldajal samasugused kohustused nagu käesoleva artikliga on kehtestatud teatajale.

5. Käesolev artikkel ei piira vastutust käsitlevaid liikmesriigi ja ühenduse sätteid.







V PEATÜKK

Üldised haldusnormid

Artikkel 26

Teabeedastuse vorm

1. Allpool loetletud teabe ja dokumendid võib saata postiga:

a) teade kavandatud saadetise kohta vastavalt artiklitele 4 ja 13;

b) teabe ja dokumentatsiooni taotlus vastavalt artiklitele 4, 7 ja 8;

c) teabe ja dokumentatsiooni esitamine vastavalt artiklitele 4, 7 ja 8;

d) kirjalik nõustumine teatatud saadetisega vastavalt artiklile 9;

e) saadetise tingimused vastavalt artiklile 10;

f) vastuväited saadetisele vastavalt artiklitele 11 ja 12;

g) teave konkreetsetele taaskasutuskohale antava eelneva nõusoleku otsuse kohta vastavalt artikli 14 lõikele 3;

h) kirjalik tõend jäätmete vastuvõtmise kohta vastavalt artiklitele 15 ja 16;

i) tõend jäätmete taaskasutamise või kõrvaldamise kohta vastavalt artiklitele 15 ja 16 ja

j) eelteave saadetise tegeliku lähetamise alustamise kohta vastavalt artiklitele 16;

k) teave saadetiste lähetamisel tehtavate muudatuste kohta pärast nõusoleku andmist vastavalt artiklile 17;

l) kirjalik nõusolek ja saatedokumendid, mis tuleb saata IV, V ja VI jaotise kohaselt.

2. Kui asjaomaste pädevate asutuste ja teataja vahel on sõlmitud vastav kokkulepe, võib lõikes 1 osutatud dokumente esitada ka mõnel muul viisil, kasutades ühte alljärgnevatest teabeedastusmeetoditest:

a) faksiga või

b) faksiga, millele järgneb postiga saadetu, või

c) elektronpostiga koos digitaalallkirjaga. Sellisel juhul asendab nõutavaid templeid ja allkirju digitaalallkiri või

d) elektronpostiga ilma digitaalallkirjata, millele järgneb postiga saadetu.

3. Iga saadetisega artikli 16 punkti c ja artikli 18 kohaselt kaasasolevad dokumendid võivad olla elektroonilises vormis ja digitaalallkirjadega, kui neid veo kestel saab igal ajal loetavaks muuta ning kui asjaomased pädevad asutused on sellega nõus.

4. Lõikes 1 loetletud teabe ja dokumendid, mille suhtes asjaomased pädevad asutused ja teataja on kokku leppinud, võib esitada ja seda võib vahetada elektroonilise andmevahetuse süsteemi kaudu koos digitaalallkirjade või elektroonilise autentimisega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 1999. aasta direktiivile 1999/93/EÜ digitaalallkirju käsitleva ühenduse raamistiku kohta ( 21 ) või võrreldava elektroonilise autentimissüsteemi abil, mis annab sama turvataseme. Sellisel juhul tuleb võtta meetmed elektroonilise andmevoo korraldamiseks.

Artikkel 27

Keel

1. Käesoleva jaotise sätetele vastav teade, teave, dokumentatsioon või muu vahetatav informatsioon esitatakse asjaosalistele pädevatele asutustele vastuvõetavas keeles.

2. Asjaosaliste pädevate ametiasutuste nõudel esitab teataja neile ametlikult heaks kiidetud tõlke(d) neile vastuvõetavas keeles.

Artikkel 28

Lahkarvamused liigitamisküsimustes

1. Kui lähte- ja sihtkoha pädevad asutused ei suuda kokku leppida jäätmeteks ja mittejäätmeteks liigitamise osas, tuleb vaidlusalust materjali käsitleda jäätmetena. Eelnev ei piira sihtriigi õigust käsitleda veetud materjali pärast selle kohaletoimetamist oma õigusaktide kohaselt, kui nimetatud õigusaktid on kooskõlas ühenduse või rahvusvahelise õigusega.

2. Kui lähte- ja sihtkoha pädevad asutused ei suuda kokku leppida teatatud jäätmete liigitamise suhtes vastavalt III, IIIA, IIIB või IV lisas loetletule, peetakse jäätmeid liigitatuks vastavalt IV lisale.

3. Kui lähte- ja sihtkoha pädevad asutused ei suuda kokku leppida jäätmekäsitlustoimingu liigitamise suhtes, mille kohta on teatatud, et see on kas taaskasutamine või kõrvaldamine, kohaldatakse kõrvaldamise kohta käivaid sätteid.

4. Lõikeid 1 kuni 3 kohaldatakse ainult käesoleva määruse eesmärgil, piiramata sellega huvitatud isikute õigust lahendada küsimusega seotud vaidlus kohtus.

Artikkel 29

Halduskulud

Teatamise ja järelevalve rakendamiseks vajalikud ja proportsionaalsed halduskulud ning vajalike analüüside ja kontrollide tavakulud võib sisse nõuda teatajalt.

Artikkel 30

Piirialade lepingud

1. Erandjuhtudel ja kui konkreetne geograafiline või demograafiline olukord seda õigustab, võivad liikmesriigid sõlmida kahepoolseid lepinguid, et muuta teatud konkreetsete jäätmevoogude saadetiste teatamismenetlus vähem rangemaks, kui neid saadetisi veetakse üle piiri kõige lähemasse sobivasse jäätmekäitluskohta, mis asub asjaosaliste liikmesriikide vahele jääval piirialal.

2. Selliseid kahepoolseid lepinguid võib sõlmida ka siis, kui jäätmeid veetakse lähteriigist või käideldakse seal, kasutades selleks läbivedu teisest liikmesriigist.

3. Liikmesriik võib ka sõlmida eespool nimetatud lepingu Euroopa Majandusühenduse lepingu osalisriikidega.

4. Sellistest lepingutest tuleb enne nende jõustumist teavitada komisjoni.







VI PEATÜKK

Ühenduse sisesed saadetised, mille puhul toimub transiit läbi kolmandate riikide

Artikkel 31

Kõrvaldamisele kuuluvad jäätmesaadetised

Kõrvaldamiseks määratud jäätmesaadetise ühendusesisesel veol, kui see on seotud transiidiga läbi ühe või enama kolmanda riigi, küsib lähtekoha pädev asutus lisaks käesolevas jaotises sätestatule kolmanda riigi pädevalt asutuselt, kas see soovib saata kavatsetava saadetise kohta oma kirjaliku nõusoleku:

a) Baseli konventsiooni osalisriigi puhul 60 päeva jooksul, kui see riik ei ole konventsiooni tingimuste kohaselt sellest õigusest loobunud, või

b) riigi puhul, mis ei ole Baseli konventsiooni osalisriik, pädevate asutuste vahel kokkulepitud ajavahemiku jooksul.

Artikkel 32

Taaskasutamisele kuuluvad jäätmesaadetised

1. Taaskasutamiseks määratud jäätmesaadetise ühendusesisesel veol, kui see on seotud transiidiga läbi ühe või enama kolmanda riigi, mille suhtes OECD otsust ei kohaldata, kohaldatakse artiklit 31.

2. Taaskasutamiseks määratud jäätmesaadetise ühendusesisesel veol, kaasa arvatud vedu ühest kohast teise ühes ja samas liikmesriigis, kui see on seotud transiidiga läbi ühe või enama kolmanda riigi, millele OECD otsust kohaldatakse, võib artiklis 9 nimetatud nõusoleku anda vaikimisi ning kui vastuväiteid või tingimusi ei ole esitatud, võib saadetise vedu alata pärast 30 päeva möödumist kuupäevast, mil sihtkoha pädev asutus edastab artikli 8 nõuetele vastava vastuvõtukviitungi.







III JAOTIS

AINULT LIIKMESRIIKIDES VEETAVAD SAADETISED

Artikkel 33

Käesoleva määruse kohaldamine ainult liikmesriikides veetavatele saadetistele

1. Liikmesriigid kehtestavad asjakohase järelevalve- ja kontrollisüsteemi ainult nende jurisdiktsiooni all toimuvatele jäätmesaadetistele. See süsteem on seostatud käesoleva määruse II ja VII jaotises kehtestatud ühenduse süsteemiga.

2. Liikmesriigid teavitavad komisjoni oma jäätmesaadetiste kontrolli ja järelevalve süsteemist. Komisjon teavitab sellest teisi liikmesriike.

3. Liikmesriigid võivad kohaldada II ja VII jaotises sätestatud süsteemi oma jurisdiktsiooni piires.







IV JAOTIS

EKSPORT ÜHENDUSEST KOLMANDATESSE RIIKIDESSE







I PEATÜKK

Kõrvaldatavate jäätmete eksport

Artikkel 34

Eksport on keelatud, välja arvatud EFTA riikidesse

1. Kõrvaldamiseks määratud jäätmete eksport ühendusest on keelatud.

2. Lõikes 1 sätestatud keeldu ei kohaldata kõrvaldamiseks määratud jäätmete ekspordile EFTA riikidesse, mis on Baseli konventsiooni osalisriigid.

3. Kõrvaldatavate jäätmete eksport EFTA riiki, mis on Baseli konventsiooni osalisriik, on siiski keelatud, kui:

a) EFTA keelab selliste jäätmete impordi või

b) lähtekoha pädeval asutusel on põhjust uskuda, et asjaomases sihtriigis ei käidelda jäätmeid keskkonnaohutul viisil, nagu on nimetatud artiklis 49.

4. Käesolev säte ei piira artiklites 22 ja 24 sätestatud tagasivõtmiskohustust.

Artikkel 35

Ekspordimenetlus sisseveol EFTA riikidesse

1. Ühendusest väljaveetavatele jäätmetele, mis määratud kõrvaldamiseks EFTA riikides, mis on Baseli konventsiooni osalisriigid, kohaldatakse II jaotise sätteid mutatis mutandis lõigetes 2 ja 3 loetletud kohanduste ja lisadega.

2. Kohaldatakse järgmisi kohandusi:

a) väljaspool ühendust paikneval transiidikoha pädeval asutusel on pärast vastuvõtukviitungi väljastamise kuupäeva 60 päeva aega, et taotleda teatatud saadetise kohta täiendavat teavet ja juhul, kui kõnesolev riik on otsustanud kirjalikku etteteatamist mitte nõuda ning on sellest ka teisi pooli Baseli konventsiooni artikli 6 lõike 4 kohaselt teavitanud, anda vaikiv nõusolek või teatada oma nõusolekust kirjalikult, esitades sealjuures tingimusi või neid mitte esitades ja

b) lähtekoha pädev asutus ühenduses teeb artiklis 9 nimetatud otsuse saadetisega nõustumise kohta alles pärast seda, kui ta on saanud kirjaliku nõusoleku sihtkoha pädevatelt asutustelt ja kui see on asjakohane, siis ka vaikiva või kirjaliku nõusoleku transiidikoha pädevalt asutuselt väljastpoolt ühendust ning mitte varem, kui 61 päeva pärast vastuvõtukviitungi väljastamist transiidikoha pädeva asutuse poolt. Lähtekoha pädev asutus võib teha oma otsuse enne 61 päeva möödumist vastuvõtukviitungi edastamise kuupäevast, kui tal on selleks teiste asjaosaliste pädevate asutuste kirjalik luba.

3. Kohaldatakse järgmisi täiendavaid sätteid:

a) kui ühenduses paiknev transiidikoha pädev asutus on teate saanud, saadab ta teatajale selle kohta vastuvõtukviitungi;

b) lähtekoha pädev asutus, ja kui see on asjakohane, siis ka transiidi pädev asutus ühenduses, saadab/saadavad oma saadetisega nõustumise otsuse tembeldatud koopia ühenduse ekspordikoha tolliasutusele ja ühendusest väljumise tolliasutusele;

c) vedaja toimetab saatedokumendi koopia ühenduse ekspordikoha tolliasutusele ja ühendusest väljumist kontrollivale tolliasutusele;

d) kohe, kui jäätmed on ühendusest väljav eetud, saadab ühendusest väljumist kontrolliv tolliasutus saatedokumendi tembeldatud koopia lähtekoha pädevale asutusele ühenduses, sedastades, et jäätmed on ühendusest välja veetud;

e) kui 42 päeva jooksul pärast jäätmete väljavedu ühendusest ei ole lähtekoha pädev asutus ühenduses saanud käitlejalt teavet jäätmete vastuvõtmise kohta, teavitab ta hilinemisest sihtkoha pädevat asutust, ja

f) artikli 4 teise lõigu punktis 4 ja artiklis 5 nimetatud leping sätestab, et: i) kui käitluskoht väljastab ebaõige kõrvaldamistõendi, mistõttu finantstagatis vabastatakse, kannab vastuvõtja kulud, mis tulenevad kohustusest toimetada jäätmed tagasi lähtekoha pädeva asutuse jurisdiktsiooni all olevasse piirkonda või taaskasutada või kõrvaldada need alternatiivsel ja keskkonnaohutul viisil; ii) kolme päeva jooksul kõrvaldatavate jäätmete kättesaamisest saadab käitluskoht täidetud saatedokumendi allkirjastatud koopiad, välja arvatud kolmandas alapunktis nimetatud kõrvaldamistõendi, teatajatele ja asjaosalistele pädevatele asutustele ja iii) nii kiiresti kui võimalik, kuid hiljemalt 30 päeva pärast kõrvaldamise sooritamist ning mitte hiljem kui üks kalendriaasta pärast jäätmete kättesaamist, kinnitab käitluskoht oma vastutusel, et kõrvaldamine on lõpetatud ja saadab saatedokumendi allkirjastatud koopiad koos nimetatud kinnitusega teatajale ja asjaosalistele pädevatele asutustele.

4. Saadetise lähetamine võib toimuda vaid siis, kui:

a) teataja on kätte saanud kirjaliku nõusoleku lähtekoha, sihtkoha ja kui see on asjakohane, siis ka transiidikoha pädevatelt asutustelt väljastpoolt ühendust, ja kui kehtestatud tingimused on täidetud;

b) teataja ja vastuvõtja vahel on sõlmitud kehtiv leping vastavalt artikli 4 teise lõigu punktis 4 ja artiklis 5 sätestatud nõuetele;

c) on seatud finantstagatis või samaväärne kindlustus, mis on kehtiv artikli 4 teise lõigu punkti 5 ja artikli 6 kohaselt, ja

d) on tagatud artiklis 49 osutatud keskkonnaohutu jäätmehooldus.

5. Eksporditavad jäätmed peavad olema määratud kõrvaldamistoiminguteks jäätmekäitluskohas, mis tegutseb talle kohaldatavate liikmesriigi õigusaktide kohaselt või millel on luba tegutseda sihtriigis.

6. Kui ühenduse ekspordikoha tolliasutus või ühendusest väljumistolliasutus avastab ebaseadusliku saadetise, teavitab ta sellest viivitamatult selle riigi pädevat asutust, kus tolliasutus asub ja kes:

a) teavitab viivitamatult lähtekoha pädevat asutust ühenduses ja

b) tagab jäätmete kinnipidamise seni, kuni lähtekoha pädev asutus otsustab teisiti ning edastab pädevale asutusele riigis, kus paikneb jäätmeid kinni pidav tolliasutus, sellekohase kirjaliku otsuse.







II PEATÜKK

Taaskasutatavate jäätmete eksport







1. jagu

Eksport riikidesse, millele OECD otsust ei kohaldata

Artikkel 36

Ekspordikeeld

1. Järgmiste jäätmeliikide taaskasutamiseks määratud väljavedu ühendusest riikidesse, millele OECD otsust ei kohaldata, on keelatud, kui:

a) jäätmed on V lisas loetletud ohtlikena;

b) jäätmed on loetletud V lisa 3. osas;

c) ohtlikud jäätmed, mis ei ole liigitatud V lisas ühegi kande alla;

d) ohtlike jäätmete segud ja ohtlike ning mitteohtlike jäätmete segud, mis ei ole liigitatud V lisas ühegi kande alla;

e) jäätmed, mille kohta lähteriik Baseli konventsiooni artikli 3 kohaselt on teatanud, et need on ohtlikud;

f) jäätmed, mille sisseveo sihtriik on keelanud, või

g) jäätmed, mille kohta lähtekoha pädeval asutusel on põhjust arvata, et nende käitlemine asjaomases sihtriigis ei toimu artiklis 49 nimetatud keskkonnaohutul viisil.

2. Käesolev säte ei piira artiklites 22 ja 24 esitatud tagasivõtukohustusi.

3. Teataja poolt asjakohasel viisil esitatud dokumentaalsete tõendite alusel võib liikmesriik erandjuhtudel vastu võtta sätted, mis tühistavad keelu teatud konkreetse V lisas loetletud ohtliku jäätmeliigi osas, kui sellel ei ole ühtegi direktiivi 91/689/EMÜ III lisas loetletud omadust ja kui nimetatud lisas määratletud omaduste H3 kuni H8, H10 ja H11 puhul arvestatakse komisjoni 3. mai 2000. aasta otsusega 2000/532/EÜ, millega asendatakse otsus 94/3/EÜ (millega kehtestatakse jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 75/442/EMÜ artikli 1 punkti a kohaselt jäätmete nimistu) ja nõukogu otsus 94/904/EÜ (millega kehtestatakse ohtlikke jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 91/689/EMÜ artikli 1 lõike 4 kohaselt ohtlike jäätmete nimistu) ( 22 ) sätestatud piirnorme.

4. See, et jäätmed ei ole loetletud ohtlikena V lisas või et nad on loetletud V lisa 1. osa B nimistus, ei välista nende iseloomustamist erandjuhtudel ohtlikena ning nende väljaveo keelamist, kui neil on mõni direktiivi 91/689/EMÜ III lisas loetletud omadus ja kui nimetatud lisas määratletud omaduste H3 kuni H8, H10 ja H11 puhul arvestatakse direktiivi 91/689/EMÜ artikli 1 lõike 4 teise taande ja käesoleva määruse III lisa sissejuhatuse kohaselt komisjoni otsusega 2000/532/EÜ kehtestatud piirnorme.

5. Lõigetes 3 ja 4 nimetatud juhtudel teavitab asjaomane liikmesriik enne otsuse tegemist sihtriiki. Liikmesriigid teatavad sellistest juhtudest komisjonile enne iga kalendriaasta lõppu. Komisjon edastab teabe kõikidele liikmesriikidele ja Baseli konventsiooni sekretariaadile. Esitatud teabe põhjal võib komisjon esitada oma arvamuse ja vajaduse korral kooskõlas artikliga 58 teha kohandusi V lisas.

Artikkel 37

III lisa või IIIA lisa nimistute jäätmete ekspordimenetlus

1. III või IIIA lisa nimistute jäätmete puhul, mille väljavedu artikli 36 kohaselt ei ole keelatud, saadab komisjon 20 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest kirjaliku taotluse igale riigile, millele OECD otsust ei kohaldata, et:

i) saada neilt kirjalik kinnitus selle kohta, et ühendusest võib taaskasutatavaid jäätmeid nendesse riikidesse välja vedada, ning

ii) saada nimetatud riikidelt teada, millist kontrollimenetlust sihtriigis tuleks rakendada, kui seda üldse rakendatakse.

Igal riigil, millele OECD otsust ei kohaldata, peab olema võimalik valida:

a) keeld või

b) eelneva kirjaliku teatamise ja nõusoleku menetlus nagu on kirjeldatud artiklis 35 või

c) kontrollist loobumine sihtriigis.

2. Enne käesoleva määruse kohaldamiskuupäeva võtab komisjon vastu määruse, milles on arvestatud kõiki lõike 1 kohaselt saadud vastuseid ning teavitab direktiivi 2006/12/EÜ artikli 18 kohaselt moodustatud komiteed.

Kui mõni riik ei ole väljastanud lõikes 1 nimetatud tõendit või mõne riigiga ei ole mingil põhjusel ühendust võetud, kohaldatakse lõike 1 punkti b.

Komisjon ajakohastab vastuvõetud määrust regulaarselt.

3. Kui mõni riik osutab oma vastuses sellele, et teatud jäätmesaadetisi ei kontrollita üldse, tuleb sellistele saadetistele kohaldada artiklit 18 mutatis mutandis.

4. Kohas, kuhu jäätmed eksporditakse, peavad nad olema määratud taaskasutamistoiminguteks jäätmekäitluskohas, mis tegut