2006R0198 — ET — 19.11.2014 — 002.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 198/2006, 3. veebruar 2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1552/2005 ettevõtetes korraldatavat kutseõpet käsitleva statistika kohta (EMPs kohaldatav tekst) (EÜT L 032, 4.2.2006, p.15)

Muudetud:









▼B

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 198/2006,

3. veebruar 2006,

millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1552/2005 ettevõtetes korraldatavat kutseõpet käsitleva statistika kohta

(EMPs kohaldatav tekst)







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1552/2005 (ettevõtetes korraldatavat kutseõpet käsitleva statistika kohta), ( 1 ) eriti selle artikli 7 lõiget 3, artikli 8 lõiget 2, artikli 9 lõiget 4, artikli 10 lõiget 2 ja artikli 11 lõiget 3, ning arvestades järgmist: (1) Määrusega (EÜ) nr 1552/2005 kehtestatakse ettevõtetes korraldatavat kutseõpet käsitleva ühenduse statistika koostamise ühine raamistik. (2) Määruse (EÜ) nr 1552/2005 rakendamiseks tuleks võtta meetmeid seoses valimile kehtestatud nõuetega, täpsusnõuetega ja valimi vajaliku suurusega vastamaks nendele nõuetele, ning üksikasjalike NACE ja suuruskategooriatega, kuhu tulemusi saab jagada. (3) Komisjon peaks määratlema konkreetsed andmed, mida on vaja koguda kutseõpet andvate ja mitteandvate ettevõtete kohta ning kutseõppe erinevate vormide kohta. (4) Tuleks võtta rakendusmeetmeid seoses ettevõtetes korraldatava kutseõppe kohta kogutavate ja komisjonile statistilisel otstarbel edastatavate andmete kvaliteedinõuete, kvaliteediaruannete ülesehituse ja andmete kvaliteedi hindamiseks või parandamiseks vajalike meetmetega. (5) Tuleks määrata kindlaks esimene vaatlusaasta, mille kohta andmeid kogutakse. (6) Tuleks võtta vastu ka sätted asjakohase tehnilise vormingu ja elektroonilise edastamise andmevahetusstandardite kohta. (7) Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas statistikaprogrammi komitee arvamusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

Käesoleva määrusega kehtestatakse meetmed määruse (EÜ) nr 1552/2005 (ettevõtetes korraldatavat kutseõpet käsitleva statistika kohta) rakendamiseks.

Artikkel 2

Esimene vaatlusaasta, mille kohta andmeid kogutakse, on kalendriaasta 2005.

Artikkel 3

Spetsiifilised muutujad, mis edastatakse komisjonile (Eurostatile), määratletakse I lisas.

Artikkel 4

II lisas määratletakse valimile kehtestatud nõuded ja täpsusnõuded ning nendele nõuetele vastava valimi vajalik suurus, samuti üksikasjalikud NACE kategooriad ja suuruskategooriad, kuhu tulemusi saab jagada.

Artikkel 5

Liikmesriigid vastutavad andmete kontrollimise, vigade parandamise, arvestamise ja kaalumise eest.

Muutujate arvestamine ja kaalumine peab vastama III lisas sätestatud põhimõtetele. Nimetatud põhimõtetest kõrvalekaldumine peab olema täielikult põhjendatud ning see tuleb esitada kvaliteediaruandes.

Artikkel 6

Andmed tuleb edastada komisjonile (Eurostatile) IV lisas määratletud vahenditega ja vormingus.

Artikkel 7

Iga liikmesriik peab kontrollima oma andmete kvaliteeti ja esitama selle kohta kvaliteediaruande. Kvaliteediaruanne tuleb koostada ja esitada komisjonile (Eurostatile) V lisas määratud vormis.

Artikkel 8

Uurimuse tulemuste kõrgetasemelise ühtlustamise saavutamiseks kõikides riikides annab komisjon (Eurostat) tihedas koostöös liikmesriikidega välja „Euroopa Liidu käsiraamatu” metoodiliste ja praktiliste soovituste ning juhistega uurimuse esitamiseks.

Artikkel 9

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

▼M2









I LISA

Muutujad

Märkused tabeli juurde

Tulbas „muutuja rühm” leiduvate väärtuste „tuumikmuutuja” ja „võtmemuutuja” kohta antakse selgitusi III lisas. Väärtus „ID” tähistab määratud muutujat (ei tohi puududa). Tulbas „muutuja liik” tähistab „QL” jah/ei tüüpi kvalitatiivset muutujat, „QM” kvalitatiivset muutujat, millel on mitu kategooriat, nagu on kirjeldatud tabelis, ja „QT” kvantitatiivset muutujat. Täiendõppe all mõeldakse kutsealast täiendkoolitust. Esmakutseõppe all mõeldakse kutsealast algkoolitust. NACE viitab tegevusala liigitusele vastavalt NACE Rev 2-le.

1. Kõikide ettevõtete kohta kogutavad muutujad: valimi karakteristikud







Muutuja nimetus Muutuja rühm Muutuja liik Muutuja kirjeldus COUNTRY ID Riigikood ENTERPR ID Ettevõtte registrikood REFYEAR ID Vaatlusaasta KAAL ID Kaalutegur. Kaks kohta pärast koma; eraldamiseks kasutada „.” NACE_SP ID Valikukava tegevusvaldkonna kategooria SIZE_SP ID Valikukava suuruskategooria NSTRA_SP ID Valikukava — ettevõtete arv muutujatega NACE_SP ja SIZE_SP määratletud kihis, st üldkogum N_SP ID Valikukava — valimi raamistikust valitud ettevõtete arv muutujatega NACE_SP ja SIZE_SP määratletud kihis SUB_SP ID Alavalimi indikaator, mis näitab, kas ettevõte kuulub alavalimisse N_RESPST ID Vastanud ettevõtete arv muutujatega NACE_SP ja SIZE_SP määratletud kihis N_EMPREG ID Tööga hõivatud isikute arv vastavalt registrile RESPONSE ID Vastamise indikaator (valimiühiku liik) PROC ID Andmete kogumise meetod IDLANGUA ID Andmete kogumise keel IDREGION ID Piirkonna määraja NUTS — 1. tasand EXTRA1 ID Lisamuutuja 1 (vt III lisa) EXTRA2 ID Lisamuutuja 2 (vt III lisa) EXTRA3 ID Lisamuutuja 3 (vt III lisa)

2. Kõikide ettevõtete kohta kogutavad muutujad: taustaandmed







Muutuja nimetus Muutuja rühm Muutuja liik Muutuja kirjeldus A1 Tuumikmuutuja QM Kehtiv NACE CODE A2tot Tuumikmuutuja QT Töötajate koguarv vaatlusaasta 31. detsembril A2m QT Meestöötajate koguarv vaatlusaasta 31. detsembril A2f QT Naistöötajate koguarv vaatlusaasta 31. detsembril A4 Võtmemuutuja QT Tööga hõivatud isikute töötatud töötundide arv vaatlusaastal A5 Võtmemuutuja QT Kõikide tööga hõivatud isikute tööjõukulu (otsene + kaudne) kokku vaatlusaastal

3. Kõikide ettevõtete kohta kogutavad muutujad: täiendõppe strateegiad







Muutuja nimetus Muutuja rühm Muutuja liik Muutuja kirjeldus A8 QL Ettevõttes täiendõppe korraldamise eest vastutav isik või üksus A9 QM Ettevõtte tulevase oskuste vajaduse hindamine Jah, kuid mitte regulaarselt (peamiselt seotud personalimuutustega) Jah, see on osa ettevõtte üldisest planeerimisprotsessist Ei A10 QM Tulevastele vajadustele reageerimine, kasutades Praeguste töötajate pidev täiendõpe Uute selliste töötajate värbamine, kellel on sobiv kvalifikatsioon, oskused ja pädevus Uute töötajate värbamine koos spetsiaalse koolitusega Ettevõttesisene ümberkorraldus, et paremini kasutada olemasolevaid oskusi ja pädevusi A12 QM Oskused ja pädevused, mis on olulised paari järgmise aasta jooksul (kolm kõige olulisemat) Üldised IT-oskused Professionaalsed IT-oskused Juhtimisoskused Meeskonnatööoskused Klienditeeninduse oskused Probleemide lahendamise oskus Kontorijuhatamise oskus Võõrkeeleoskus Tehnilised, praktilised või tööga seotud oskused Suulise või kirjaliku väljenduse oskus Arvutamis- ja/või kirjaoskus Ei ükski neist Ei tea A13 QL Täiendõppe kavandamine ettevõttes kirjaliku koolituskava või -programmi koostamise abil A14 QL Iga-aastane koolituseelarve, mis hõlmab eraldisi täiendõppele A15 QL Riigi, sektori või muul tasandil sotsiaalpartnerite vahel sõlmitud kokkulepped, mis hõlmavad täiendõppe pakkumist A16a QL Töötajate esindajad/komiteed, kes osalevad täiendõppe juhtimises A16b QM Aspektid, mida töötajate esindajad/komiteed käsitlevad Koolituse eesmärgi püstitamine Kriteeriumide kehtestamine osalejate või spetsiaalsete sihtrühmade valimiseks Koolituse vorm/tüüp (nt sise-/väliskursused; muud vormid, nagu juhendajaga töö käigus õppimine) Koolituse sisu Koolituse eelarve Väliste koolitajate valimine Koolitustulemuste hindamine

4. Kõikide ettevõtete kohta kogutavad muutujad: täiendõppe karakteristikud







Muutuja nimetus Muutuja rühm Muutuja liik Muutuja kirjeldus B1a Tuumikmuutuja QL Ettevõttesiseste täiendõppekursuste pakkumine vaatlusaastal B1b Tuumikmuutuja QL Väliste täiendõppekursuste pakkumine vaatlusaastal B2a Tuumikmuutuja QL Juhendajaga töö käigus õppimise pakkumine vaatlusaastal QM Osalemine juhendajaga töö käigus õppimises Alla 10 % kõigist töötajatest 10 % kuni vähem kui 50 % kõigist töötajatest 50 % või rohkem kõigist töötajatest B2b Tuumikmuutuja QL Tööalase rotatsiooni, vahetuste, lähetuste ja õppekülastuste pakkumine vaatlusaastal QM Osalemine tööalases rotatsioonis, vahetustes, lähetustes ja õppekülastustes Alla 10 % kõigist töötajatest 10 % kuni vähem kui 50 % kõigist töötajatest 50 % või rohkem kõigist töötajatest B2c Tuumikmuutuja QL Osalemine konverentsidel/töörühmades vaatlusaastal QM Osalemine konverentsidel/töörühmades Alla 10 % kõigist töötajatest 10 % kuni vähem kui 50 % kõigist töötajatest 50 % või rohkem kõigist töötajatest B2d Tuumikmuutuja QL Osalemine õppe- või kvaliteediringides vaatlusaastal QM Osalemine õppe- ja kvaliteediringides Alla 10 % kõigist töötajatest 10 % kuni vähem kui 50 % kõigist töötajatest 50 % või rohkem kõigist töötajatest B2e Tuumikmuutuja QL Kavandatud koolitus iseõppimise/e-õppe teel vaatlusaastal QM Osalemine iseõppimises või e-õppes Alla 10 % kõigist töötajatest 10 % kuni vähem kui 50 % kõigist töötajatest 50 % või rohkem kõigist töötajatest B3 QL Täiendõppekursuste pakkumine vaatlusaastale eelnenud aastal B4 QL Täiendõppe muude vormide pakkumine vaatlusaastale eelnenud aastal B5a QL Täiendõppe rahastamiseks tehtud maksed vaatlusaastal QT Täiendõppe rahastamiseks ette nähtud maksete maht (eurodes) B5b QL Täiendõppe läbiviimiseks saadud summad vaatlusaastal QT Täiendõppe läbiviimiseks saadud summade maht (eurodes) B6 QM Meetmed, millest ettevõte kasu saab Maksustiimulid (maksutoetused, maksuvabastused, maksukrediidid, maksusoodustused, maksu edasilükkamised) Summad koolitusfondidelt (riiklikelt, piirkondlikelt, sektoripõhistelt) ELi toetused (nt Euroopa Sotsiaalfond) Valitsuse toetused Muud allikad Ei ükski neist

5. ja 6. osa tuleb kasutada ettevõtete puhul, kes pakkusid vaatlusaastal täiendõppekursusi [(B1a või B1b) = jah].

7. osa tuleb kasutada kõikide koolitusettevõtete puhul vaatlusaastal, st:

— ettevõtted, kes pakkusid täiendõppekursusi 2015. aastal [(B1a või B1b) = jah], või

— ettevõtted, kes pakkusid teisi täiendõppe vorme 2015. aastal [(B2a või B2b või B2c või B2d või B2e) = jah].

8. osa tuleb kasutada ettevõtete puhul, kes täiendõpet ei paku.

5. Täiendõpet pakkunud ettevõtetelt kogutavad muutujad: täiendõppes osalejad, teemad ja koolitajad







Muutuja nimetus Muutuja rühm Muutuja liik Muutuja kirjeldus C1tot Võtmemuutuja QT Kõigil täiendõppe kursustel osalenute koguarv C2 m QT Täiendõppekursustel osalejate arv — mehed C2f QT Täiendõppekursustel osalejate arv — naised C3tot Võtmemuutuja QT Kõikidel täiendõppekursustel veedetud tasustatud tööaeg (tundides) C3i QT Asutusesisestel täiendõppekursustel veedetud tasustatud tööaeg (tundides) C3e QT Asutusevälistel täiendõppekursustel veedetud tasustatud tööaeg (tundides) C4 QT Töötervishoidu ja -ohutust käsitlevatel kohustuslikel kursustel osalemiseks kasutatud koolitustundide osakaal C5 QM Käsitletud teemad (kolm kõige olulisemat) Üldised IT-oskused Professionaalsed IT-oskused Juhtimisoskused Meeskonnatööoskused Klienditeeninduse oskused Probleemide lahendamise oskus Kontorijuhatamise oskus Võõrkeeleoskus Tehnilised, praktilised või tööga seotud oskused Suulise või kirjaliku väljenduse oskus Arvutamis- ja/või kirjaoskus Ei ükski neist C6 QM Koolitajad (välised täiendõppekursused) (kolm kõige olulisemat) Koolid, kolledžid, ülikoolid ja muud kõrgharidusasutused Avalik-õiguslikud õppeasutused (rahastatakse või juhitakse valitsuse poolt, näiteks täiskasvanute hariduskeskus) Erakoolitusasutused Eraettevõtted, kelle põhitegevusala ei ole koolituse korraldamine Tööandjate ühendused, kaubanduskojad, sektorisse kuuluvad asutused Ametiühingud Muud koolitajad

6. Täiendõpet pakkunud ettevõtetelt kogutavad muutujad: täiendõppe maksumus







Muutuja nimetus Muutuja rühm Muutuja liik Muutuja kirjeldus C7a QL Tasud ja maksed kursuste eest QT Täiendõppekursuste kulud — tasud ja maksed töötajatele korraldatud kursuste eest (eurodes) C7b QL Reisi- ja elamiskulud QT Täiendõppekursuste kulud — reisi- ja elamiskulud (eurodes) C7c QL Asutusesiseste koolitajate töötasud QT Täiendõppekursuste kulud — asutusesiseste koolitajate töötasud (eurodes) C7d QL Kulud koolituskeskusele, ruumidele või õppematerjalidele QT Täiendõppekursuste kulud — koolituskeskus, ruumid ja õppematerjalid täiendõppekursuste läbiviimiseks (eurodes) C7sub QL Täiendõppekursuste kulud, ainult vahesumma (alakategooriad puuduvad) Võtmemuutuja QT Täiendõppekursuste kulud, vahesumma (eurodes) PAC Võtmemuutuja QT Töötaja eemaloleku kulud — arvutatakse (PAC = C3tot × A5/A4, eurodes) C7tot Võtmemuutuja QT Täiendõppe kogukulu — arvutatakse (C7tot = C7sub + B5a — B5b, eurodes)

7. Täiendõppekursusi või muid täiendõppe vorme pakkunud ettevõtetelt kogutavad muutujad: täiendõppe kvaliteet, tulemused ja probleemid







Muutuja nimetus Muutuja rühm Muutuja liik Muutuja kirjeldus D2a QM Täiendõppe tulemuste hindamine Jah, kõigi tegevuste puhul Jah, mõne tegevuse puhul Ei, tõend osalemise kohta on piisav D2b QM Hindamismeetodid Sertimine pärast kirjalikku või praktilist testi Rahulolu-uuring osalejate hulgas Osalejate käitumise või tulemuslikkuse hindamine seoses koolituse eesmärkidega Koolituse mõju hindamine/mõõtmine seoses asjaomaste üksuste või kogu ettevõtte tulemuslikkusega Muu D3 QM Faktorid, mis piirasid täiendõppe pakkumist vaatlusaastal Piiravad faktorid puuduvad: koolituste tase vastas ettevõtte vajadustele Vajaliku kvalifikatsiooni, oskuste ja pädevustega inimeste värbamine Raskused ettevõtte koolitusvajaduste hindamisel Sobivate täiendõppekursuste puudumine turul Täiendõppekursuste kõrge hind Esmakutseõppele pööratakse suuremat tähelepanu kui täiendõppele Täiendõppele on eelnenud aastatel pandud suurt rõhku Töötajatel on vähe aega täiendõppes osalemiseks Muud põhjused

8. Koolitust mitte pakkuvate ettevõtete kohta kogutavad muutujad: põhjused, miks täiendõpet ei pakuta







Muutuja nimetus Muutuja rühm Muutuja liik Muutuja kirjeldus E1 QM Põhjused, miks vaatlusaastal täiendõpet ei pakutud Olemasolevad kvalifikatsioonid, oskused ja pädevused vastavad ettevõtte praegustele vajadustele Eelistati vajaliku kvalifikatsiooni, oskuste ja pädevustega inimeste värbamist Raskused ettevõtte koolitusvajaduste hindamisel Sobivate täiendõppekursuste puudumine turul Täiendõppekursuste kõrge hind Esmakutseõppele pööratakse suuremat tähelepanu kui täiendõppele Täiendõppele on eelnenud aastatel pandud suurt rõhku Töötajatel ei ole aega täiendõppes osalemiseks Muud põhjused

9. Kõikide ettevõtete kohta kogutavad muutujad: esmakutseõpe







Muutuja nimetus Muutuja rühm Muutuja liik Muutuja kirjeldus F1 Tuumikmuutuja QL Ettevõttes tavaliselt töötavad esmakutseõppes osalejad F2 QM Esmakutseõppe pakkumise põhjused (kui F1 = jah) Anda tulevastele töötajatele ettevõtte vajadustele vastav kvalifikatsioon Valida parimad praktikandid tulevaseks tööks pärast esmakutseõppe läbimist Asutusevälise värbamise puhul vältida võimalikku sobimatust ettevõtte vajadustega Kasutada ära esmakutseõppes osalejate produktiivsust juba esmakutseõppe ajal Muud põhjused









II LISA

Valim

1. Valikukava peamise allikana kasutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 177/2008 ( 2 ) viidatud ettevõtlusregistreid. Valikukavast võetakse üleriigiliselt representatiivne ettevõtete juhuslik kihtvalim.

2. Valim jagatakse kihtideks NACE Rev. 2 kategooria ja suuruskategooria järgi vastavalt järgmistele miinimumnõuetele: — 20 NACE Rev. 2 kategooriat [B, C10-C12, C13-C15, C17-C18, C19-C23, C24-C25, C26-C28+C33, C29-C30, C16+C31-C32, D-E, F, G45, G46, G47, H, I, J, K64-K65, K66, L+M+N+R+S]; — kolm ettevõtete suuruskategooriat vastavalt töötajate arvule: (10–49) (50–249) (250 ja rohkem) alla 50 miljoni elanikuga riikide puhul; — kuus ettevõtete suuruskategooriat vastavalt töötajate arvule: (10–19) (20–49) (50–249) (250–499) (500–999) (1 000 ja rohkem) 50 miljoni või rohkema elanikuga liikmesriikide puhul.

3. Valimi suuruse määramisel peab tagama, et „koolitusega tegelevate ettevõtete” osatähtsuse hinnangule arvutatud 95 %-lise usaldusvahemiku pool pikkust oleks maksimaalselt 0,2 (pärast mittevastamise määra arvestamist valimis) igas ülalpool määratud 60 kihis (120 kihis, kui liikmesriigis on 50 miljonit elanikku või rohkem).

4. Valimi suuruse määramiseks võib kasutada järgmist valemit: kus: rh = arvatav vastuste määr kihis h c = poole usaldusvahemiku maksimaalne pikkus teh = arvatav kutseõpet läbiviivate ettevõtete osakaal kihis h Nh = ettevõtete koguarv (kutseõpet läbiviivad ja mitte läbiviivad ettevõtted) kihis h









III LISA

Imputeerimise põhimõtted ja tulemuste kaalumine

Liikmesriigid peavad võtma kõik võimalikud meetmed, et osaline või täielik vastamata jätmine oleks minimaalne. Enne imputeerimist peavad riigid kasutama kõiki mõistlikke vahendeid teiste andmeallikate kasutamiseks.

Tuumikmuutujad, mille korral ei ole väärtuste puudumine ega imputeerimine lubatud, on järgmised:

— A1, A2tot, B1a, B1b, B2a(QL), B2b(QL) B2c(QL), B2d(QL) B2e(QL), F1.

Võtmemuutujad, mille puhul tuleb vältida väärtuste puudumist ja mille puhul on imputeerimine soovitatav, on järgmised:

— A4, A5, C1tot, C3tot, C7sub(QT), PAC, C7tot.

Osalise vastamata jätmise korral soovitatakse imputeerimist järgmistes üldistes piirides.

1. Kui andmed hõlmavad esitatud muutujatest alla 50 %, tuleb neid üldjuhul käsitleda täieliku vastamatajätmisena.

2. Eraldiseisva NACE Rev. 2/suuruskategooria hindamine ei ole lubatud, kui rohkem kui 50 protsendil vastanud ettevõtetel puudub üle 25 % kvantitatiivsetest muutujatest.

3. Eraldiseisva NACE Rev. 2/suuruskategooria imputeerimine ei ole kvantitatiivse muutuja korral lubatud, kui seoses konkreetse muutujaga vastused esitanud ettevõtete osakaal on alla 50 %.

4. Eraldiseisva NACE Rev. 2/suuruskategooria imputeerimine ei ole kvalitatiivse muutuja korral lubatud, kui seoses konkreetse muutujaga vastused esitanud ettevõtete osakaal on alla 80 %.

Kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed muutujad on määratletud I lisas.

Imputeerimise reeglid on toodud artiklis 8 osutatud käsiraamatus.

Liikmesriigid peavad arvutama välja ja esitama kõikidele andmekirjetele omistatava kaaluteguri koos abimuutujatega, mida võidi kaalutegurite arvutamisel kasutada. Need abimuutujad tuleb vajaduse korral tähistada kui muutuja EXTRA1, EXTRA2, EXTRA3. Kaalutegurite kehtestamise metoodikat tuleb üksikasjalikult kirjeldada kvaliteediaruandes.

▼B









IV LISA

Andmefaili vorming ja edastamiseeskirjad

Andmeid tuleb edastada komisjonile (Eurostatile) elektroonilisel kujul komisjoni (Eurostati) turvalise andmeedastuse tarkvararakenduse (STADIUM/EDAMIS) vahendusel.

Riigid peavad edastama ESTATile kaks kontrollitud andmekogumit:

a) enne arvestamist esialgselt kontrollitud andmekogumi;

b) pärast arvestamist täielikult kontrollitud andmekogumi.

Mõlemad andmekogumid peavad sisaldama I lisas määratletud muutujaid.

Mõlemad failid tuleb esitada vormingus comma separated variable (.csv). Esimene kirje igas failis peab olema päis ning sisaldama muutujate nimetusi, nagu on määratletud I lisas. Järgnevad kirjed peavad kajastama üksikasjalikult muutujate väärtust iga vastanud ettevõtte kohta.

▼M2









V LISA

Standardne kvaliteediaruanne

Liikmesriigid peavad esitama standardse kvaliteediaruande vastavalt Euroopa statistikasüsteemi standardse kvaliteediaruande struktuurile. Standardsele kvaliteediaruandele tuleb lisada riikliku küsimustiku koopia.

Kohaldatakse järgmisi standardseid kvaliteedikriteeriume.

1. ASJAKOHASUS

Uurimuse rakendamine ja asjaolu, mil määral vastab statistika praeguste ja võimalike kasutajate vajadustele. See hõlmab kasutajate ja nende individuaalsete vajaduste kirjeldust ning hinnangut, kui suures ulatuses on neid vajadusi rahuldatud.

2. TÄPSUS

2.1. Valikuvead

See hõlmab järgmist.

— Valikukava ja efektiivse valimi kirjeldus.

— Lõpliku kaaluteguri arvestamise kirjeldus, mis hõlmab vastamata jätmise mudelit ja kasutatud abimuutujaid, kasutatud hinnangfunktsiooni, nt Horvitzi-Thompsoni hinnangfunktsioon, hinnangute dispersioon sõltuvalt valimi kihtidest, dispersiooni hindamiseks kasutatav tarkvara. Abimuutujate või kasutatud teabe kirjeldus tuleb esitada aruandes, et Eurostat saaks uuesti arvutada lõpliku kaaluteguri, kuna see on dispersiooni hindamiseks vajalik.

— Vastamata jätmise analüüsi korral kõrvalekallete kirjeldus valimis ja tulemustes.

Esitatavad tabelid (jaotatud NACE Rev. 2 kategooriatesse ja suuruskategooriatesse riigi valikukava kohaselt):

— valimi aluseks võetud ettevõtete arv;

— ettevõtete arv koguvalimis ja efektiivses valimis.

Vaadeldud efektiivse valimi kohta esitatavad tabelid (jaotatud NACE Rev. 2 kategooriatesse ja suuruskategooriatesse riigi valikukava kohaselt):

— variatsioonikordajad ( 3 ) järgmise võtmestatistika korral;

— töötajate koguarv, iga liiki täiendõpet pakkunud ettevõtete koguarv, iga liiki täiendõpet pakkunud ettevõtete koguarvu osakaal ettevõtete koguarvust;

— täiendõppekursusi pakkunud ettevõtete koguarv, täiendõppekursusi pakkuvate ettevõtete arvu osakaal ettevõtete koguarvust;

— iga liiki täiendõpet pakkunud ettevõtetes töötavate inimeste koguarv, täiendõppekursustel osalenute koguarv, täiendõppekursustel osalenute koguarvu osakaal töötajate koguarvust, täiendõppekursustel osalenute koguarvu osakaal täiendõpet pakkuvate ettevõtete töötajate koguarvust;

— täiendõppekursuste kogukulud;

— esmakutseõpet pakkunud ettevõtete koguarv, esmakutseõpet pakkuvate ettevõtete arvu osakaal ettevõtete koguarvust.

2.2. Valikust sõltumatud vead

2.2.1. Katvusvead

See hõlmab järgmist:

— valimi koostamiseks kasutatud registri ja selle üldise kvaliteedi kirjeldus, registris sisalduv teave ja selle ajakohastamise sagedus;

— vead, mis tulenevad valikukava ning sihtrühma ja alamrühmade vahelistest lahknevustest (ülekatvus, alakatvus, klassifikatsioonivead);

— teabe saamise meetodid ja märkused klassifikatsioonivigade töötlemise kohta.

Vaadeldud efektiivse valimi kohta esitatavad tabelid (jaotatud NACE Rev. 2 kategooriatesse ja suuruskategooriatesse riigi valikukava kohaselt):

— ettevõtete arv;

— selliste ettevõtete osakaal, mille puhul vaadeldud kihtide arv võrdub valimi kihtide arvuga.

2.2.2. Mõõtevead

Vajaduse korral hinnata andmete kogumise käigus ilmnenud vigu, mis on põhjustatud järgmisest:

— küsimustiku kavandamine (eeltestide tulemused või laboratoorsed meetodid, küsitlusstrateegiad);

— aruannet esitav üksus/vastaja, võttes arvesse kasutatud andmete kogumise viisi (nt probleemid ettevõttest õige(te) vastaja(te) leidmisega ja sellega seotud strateegiad, mäluprobleemid, vead küsimustiku täitmisel, abi vastajatele). See hõlmab meetmete kirjeldust ja hinnangut neile meetmetele, mida võeti osalejaid käsitleva teabe kvaliteedi kindlustamiseks ja selle tagamiseks, et andmeid ei kogutaks osalejate sündmuste kohta;

— vastava teabesüsteemi ja haldusallikate olemasolu/kasutamine ettevõttes, nt halduskontseptsiooni ja uuringukontseptsiooni vastavus (vaatlusperiood, üksikandmete kättesaadavus);

— meetodid mõõtevigade arvu vähendamiseks, probleemid küsimustiku kui tervikuga või üksikute küsimustega.

2.2.3. Töötlemisvead

Andmete redigeerimise protsessi kirjeldus, näiteks töötlemissüsteem ja kasutatavad vahendid, kodeerimis-, redigeerimis-, kaalumis- või tabulatsioonivead, kvaliteedikontroll makro-/mikrotasandil ning parandused ja halb redigeerimine.

2.2.4. Vastamatajätmisest tulenevad vead

Täieliku vastamatajätmise hindamine ja osalise vastamatajätmise hindamine ning seoses korduvkontaktidega võetud meetmete kirjeldus:

— terviklik aruanne imputeerimisprotsessi, sealhulgas imputeerimisel ja/või kaalumisel kasutatud meetodite kohta;

— metoodilised märkused ja vastamatajätmise analüüsi tulemused või muud meetodid vastamatajätmise mõju hindamiseks.

Vaadeldud efektiivse valimi kohta esitatavad tabelid (jaotatud NACE Rev. 2 kategooriatesse ja suuruskategooriatesse riigi valikukava kohaselt):

— täieliku vastamise määr ( 4 );

— osalise vastamise määr ( 5 ) kõigi vastajate puhul järgmiste andmete osas: kõigi vastajate töötundide koguarv ja kõigi vastajate tööjõukulu kokku;

— osalise vastamise määr ettevõtete hulgas, kes pakuvad täiendõppe kursusi, järgmiste andmete osas: — — täiendõppekursustel osalejate koguarv täiendõppekursusi pakkuvate ettevõtete kohta; — kõigi täiendõppekursuste tundide koguarv täiendõppekursusi pakkuvate ettevõtete kohta, ettevõttesiseselt korraldatud täiendõppekursuste tundide arv täiendõppekursusi pakkuvate ettevõtete kohta, ettevõtteväliselt korraldatud täiendõppekursuste tundide arv täiendõppekursusi pakkuvate ettevõtete kohta; — täiendõppekursuste kogukulud täiendõppekursusi pakkuvate ettevõtete puhul.

3. AJAKOHASUS JA ÕIGEAEGSUS

Tabel, milles on esitatud algus- ja lõppkuupäevad projekti eri etappide puhul, näiteks välitööd (arvestades erinevaid andmete kogumise viise), meeldetuletused ja järelmeetmed, andmete kontrollimine ja redigeerimine, täiendav kinnitamine ja arvestamine, uuring vastamatajätmise kohta (vajaduse korral) ning hinnangud ja andmete edastamine Eurostatile ning riiklike tulemuste levitamine.

4. KÄTTESAADAVUS JA SELGUS

Ettevõtetele saadetavad tulemused, tulemuste levitamise kava, metoodiliste dokumentide koopia esitatud statistika kohta.

5. VÕRRELDAVUS

Kõrvalekalded Euroopa standardküsimustikust ja artiklis 8 viidatud käsiraamatus esitatud määratlustest ning seotus teiste statistiliste allikatega (teatavate registrist kättesaadavate andmete kasutamine, uuringu seotus mõne teise riikliku uuringuga).

6. KOHERENTSUS

Sama nähtuse või näitaja kohta tehtud statistika võrdlus teiste uuringute või allikatega ja töötajate arvu kooskõla hindamine struktuurilise ettevõtlusstatistikaga NACE Rev. 2 kategooriate ja suuruskategooriate kohta.

Vaadeldud efektiivse valimi kohta esitatavad tabelid (jaotatud NACE Rev. 2 kategooriatesse ja suuruskategooriatesse riigi valikukava kohaselt):

— töötajate arv vastavalt struktuurilisele ettevõtlusstatistikale ja tööga hõivatud isikute arv vastavalt täiendkutseõppe uuringule (CVTS);

— erinevuste osakaal protsentides (SBS — CVTS)/SBS.

7. KULUD JA KOORMUS

Koormuse ja tasuvuse analüüs riigi tasandil, võttes näiteks arvesse küsimustikule vastamiseks kulunud keskmist aega, probleemseid küsimusi ja muutujaid, selliseid muutujaid, mis on kõige kasulikumad/kasutumad täiendõppe kirjeldamisel riigi tasandil, riigisiseste andmekasutajate hinnangulist või tegelikku rahulolu taset, erinevat koormust väikestele ja suurtele ettevõtetele ning koormuse vähendamiseks tehtud pingutusi.