1992L0023 — ET — 01.01.2006 — 003.001

Käesolev tekst on üksnes dokumenteerimisvahend ning sel ei ole mingit õiguslikku mõju. Liidu institutsioonid ei vastuta selle teksti sisu eest. Asjakohaste õigusaktide autentsed versioonid, sealhulgas nende preambulid, on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ning on kättesaadavad EUR-Lexi veebisaidil. Need ametlikud tekstid on vahetult kättesaadavad käesolevasse dokumenti lisatud linkide kaudu

Muudetud:





Muudetud:









▼B

NÕUKOGU DIREKTIIV 92/23/EMÜ,

31. märts 1992,

mootorsõidukite ja nende haagiste rehvide ja nende paigaldamise kohta







Artikkel 1

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

▼M1

— rehv – mis tahes uus originaalvarustusse kuuluv või varu-õhkrehv, kaasa arvatud naastuaukudega talverehv, mis on ette nähtud paigaldamiseks sõidukitele, mille kohta kehtib direktiiv 70/156/EMÜ. Käesolev mõiste ei hõlma naastudega talverehve,

▼B

— sõiduk – iga sõiduk, mille kohta kehtib nõukogu direktiiv 70/156/EMÜ,

— tootja – sõiduki või rehvide kaubanime või -märgi omanik.

▼M1

Artikkel 1a

1. V lisas sätestatud nõudeid kohaldatakse rehvidele, mis on ette nähtud paigaldamiseks alates 1. oktoobrist 1980 esmaselt kasutusele võetavatele sõidukitele.

2. V lisas sätestatud nõudeid ei kohaldata:

a) rehvidele, mille nimikiirus on alla 80 km/h;

b) rehvidele, mille nominaalne veljediameeter on alla 254 mm (või kood 10) või vähemalt 635 mm (kood 25);

c) II lisa punktis 2.3.6 määratletud T-tüüpi ajutiseks kasutamiseks ette nähtud varurehvidele;

d) rehvidele, mis on konstrueeritud vaid nendele sõidukitele paigaldamiseks, mis on esmaselt registreeritud enne 1. oktoobrit 1980.

▼M1

Artikkel 2

1. Liikmesriigid annavad EÜ I lisas sätestatud tingimustel tüübikinnituse kõigile rehvitüüpidele, mis vastavad II lisa nõuetele ja määravad neile tüübikinnitusnumbri, nagu I lisas määratletud.

2. Liikmesriigid annavad EÜ I lisas sätestatud tingimustel tüübikinnituse kõigile rehvitüüpidele, mis vastavad V lisa nõuetele ja määravad neile tüübikinnitusnumbri, nagu I lisas määratletud.

3. Liikmesriigid annavad EÜ tüübikinnituse kõigile sõidukitele seoses nende rehvidega III lisas sätestatud tingimustel, kui kõnesolevad rehvid (kaasa arvatud varurehvid, kui see on vajalik) vastavad II lisa nõuetele ja IV lisa nõuetele sõidukite kohta, ja määravad kõigile sellistele sõidukitele tüübikinnitusnumbri, nagu III lisas määratletud.

▼B

Artikkel 3

Liikmesriigi ►M1 EÜ tüübikinnitus ◄ saadab ühe kuu jooksul alates osa (rehvi) või sõiduki ►M1 EÜ tüübikinnitus ◄ väljaandmisest või tagasilükkamisest vastava tunnistuse koopia, mille näidised on toodud I ja III lisa liidetes, teistele liikmesriikidele ja nõudmise korral saadab tüübikinnituse saanud rehvi kohta katseprotokolli.

Artikkel 4

Ükski liikmesriik ei tohi keelata või piirata osa ►M1 EÜ tüübikinnitus ◄ märki kandvate rehvide turuletoomist.

Artikkel 5

Ükski liikmesriik ei tohi keelduda sõidukile ►M1 EÜ tüübikinnitus ◄ andmisest rehvidega seotud põhjustel, kui need kannavad osa ►M1 EÜ tüübikinnitus ◄ ja on kinnitatud IV lisas ettenähtud nõuete kohaselt.

Artikkel 6

Ükski liikmesriik ei tohi sõiduki müügist, registreerimisest, kasutuselevõtmisest või kasutamisest keelduda või seda keelata sõiduki rehvidega seotud põhjustel, kui rehvidel on osa ►M1 EÜ tüübikinnitus ◄ ning need on kinnitatud IV lisas ettenähtud nõuete kohaselt.

Artikkel 7

1. Kui liikmesriik olulise põhjenduse alusel arvab, et rehvitüüp või sõidukitüüp on ohtlik, kuigi vastavuses käesoleva direktiivi nõuetega, võib ta oma territooriumil ajutiselt keelata selle toote turustamise või allutada selle eritingimustele. Ta teatab sellest viivitamata teistele liikmesriikidele ja komisjonile ning põhjendab oma otsust.

2. Komisjon konsulteerib kuue nädala jooksul asjaomaste liikmesriikidega ning esitab seejärel viivitamata oma arvamuse ja võtab asjakohased meetmed.

3. Kui komisjon on arvamusel, et direktiivide tehnilised kohandused on vajalikud, võtab kas komisjon või nõukogu need kohandused vastu artiklis 10 sätestatud korras. Sel juhul võib kaitsemeetmed võtnud liikmesriik säilitada need meetmed kuni kohanduste jõustumiseni.

Artikkel 8

1. Osa (rehvi) või sõiduki ►M1 EÜ tüübikinnitus ◄ andnud liikmesriik võtab vajaduse korral koostöös teiste liikmesriikide ►M1 EÜ tüübikinnitus ◄ vajalikud meetmed, et kontrollida tootmisnäidiste vastavust kinnitatud tüübile selleks vajalikus ulatuses. Sel otstarbel võib liikmesriik igal ajal kontrollida rehvide või sõidukite vastavust käesoleva direktiivi nõuetele. Selline kontrollimine piirdub pistelise kontrolliga.

2. Kui ►M1 EÜ tüübikinnitus ◄ andnud liikmesriik leiab, et teatav hulk samasugust tüübikinnitusmärki kandvaid rehve või sõidukeid ei vasta tema poolt kinnitatud tüübile, siis võtab see liikmesriik vajalikud meetmed tagamaks, et tootmisnäidised vastaksid kinnitatud tüübile. Järjekindla nõuetest kõrvalekaldumise korral võib neid meetmeid laiendada kuni ►M1 EÜ tüübikinnitus ◄ tühistamiseni. Nimetatud asutused, olles saanud teise liikmesriigi tüübikinnitusasutustelt nõuetest kõrvalekaldumise teate, võtavad samasugused meetmed.

3. Liikmesriikide tüübikinnitusasutused teavitavad üksteist ühe kuu jooksul igast ►M1 EÜ tüübikinnitus ◄ tühistamisest ja selle põhjustest, kasutades I ja III lisa liidetes toodud vastavat vormi.

Artikkel 9

Iga käesoleva direktiivi rakendamisel vastuvõetud sätete kohane otsus rehvi osa ►M1 EÜ tüübikinnitus ◄ või sõiduki ►M1 EÜ tüübikinnitus ◄ andmisest keeldumise või selle tühistamise kohta seoses selle rehvide paigaldusega, mis tähendab ka turustamise või kasutamise keeldu, peab sisaldama üksikasjalikke põhjendusi. Igast sellisest otsusest teatatakse asjaomasele isikule ning samal ajal informeeritakse teda õiguskaitsevahenditest, mis on liikmesriikides kehtivate seaduste alusel tema käsutuses, ning selliste õiguskaitsevahendite kasutamise tähtaegadest.

Artikkel 10

Kõik muudatused, mis on vajalikud lisades esitatud nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 13 sätestatud korras.

▼M1

Artikkel 10a

1. Alates 4. veebruarist 2003 ei tohi liikmesriigid:

a) keelduda EÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest sõiduki või rehvi tüübile või

b) keelata sõidukite registreerimist, müüki või kasutuselevõtmist ja rehvide müüki, kasutuselevõtmist või kasutamist

rehvide ja nende paigaldusega uutele sõidukitele seotud põhjustel, kui sõidukid ja rehvid vastavad käesolevas direktiivis, viimati muudetud direktiiviga 2001/43/EÜ, ( 9 ) sätestatud nõuetele.

2. Alates 4. augustist 2003 ei tohi liikmesriigid enam anda EÜ tüübikinnitust ja peavad keelduma siseriikliku tüübikinnituse andmisest rehvitüüpidele, mis kuuluvad käesoleva direktiivi reguleerimisalasse ja mis ei vasta käesoleva direktiivi, viimati muudetud direktiiviga 2001/43/EÜ, nõuetele.

3. Alates 4. veebruarist 2004 ei tohi liikmesriigid enam anda EÜ tüübikinnitust ega siseriiklikku tüübikinnitust sõidukitüüpidele rehvide ega nende paigaldusega seotud põhjustel, kui käesoleva direktiivi, viimati muudetud direktiiviga 2001/43/EÜ, nõuded ei ole täidetud.

4. Alates 4. veebruarist 2005 liikmesriigid:

a) loevad direktiivi 70/156/EMÜ sätete kohased uute sõidukitega kaasasolevad vastavustunnistused mainitud direktiivi artikli 7 lõike 1 kohaldamisel kehtetuks, kui käesoleva direktiivi, viimati muudetud direktiiviga 2001/43/EÜ, nõuded ei ole täidetud, ja

b) keelduvad nende uute sõidukite registreerimisest või keelavad nende müügi või kasutuselevõtu, mis ei vasta käesoleva direktiivi, viimati muudetud direktiiviga 2001/43/EÜ, nõuetele.

5. Alates 1. oktoobrist 2009 kehtivad käesoleva direktiivi, viimati muudetud direktiiviga 2001/43/EÜ, sätted direktiivi 70/156/EMÜ artikli 7 lõike 2 kohaldamisel kõigi rehvide kohta, mis kuuluvad käesoleva direktiivi reguleerimisalasse, välja arvatud C1d ja C1e klassi rehvid, mille kohta hakkavad sätted kehtima vastavalt alates 1. oktoobrist 2010 ja 1. oktoobrist 2011.

▼B

Artikkel 11

1. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid enne 1. juulit 1992 ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Nad rakendavad neid meetmeid alates 1. jaanuarist 1993.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 12

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.









LISADE LOETELU

▼M1







I LISA EÜ tüübikinnituse rakendussätted rehvidele 1. liide Teatis seoses rehvitüübi EÜ tüübikinnitusega 2. liide EÜ tüübikinnitustunnistus (rehvid) 3. liide Teatis seoses rehvitüübi EÜ tüübikinnitusega rehvi ja teepinna kontaktist tuleneva müra suhtes 4. liide EÜ tüübikinnitustunnistus (rehvi ja teepinna kontaktist tulenev müra) II LISA (1) Nõuded rehvidele 1. liide Selgitavad märkused 2. liide Nimekiri koormusindeksite sümbolitest ja vastavatest lubatud koormuse maksimummassidest 3. liide Rehvi märgiste paigutus 4. liide Seos rõhuindeksi ja rõhuühikute vahel 5. liide Mõõtevelg, välisläbimõõt ja ristlõike laius teatud mõõdutähistusega rehvidele 6. liide Rehvi mõõtmete mõõtmise meetod 7. liide Koormuse/kiiruse katse kord 8. liide Kandevõime muutus sõltuvalt kiirusest, kommertsveokite diagonaal- ja radiaalrehvid III LISA Sõidukite tüübikinnituse rakendussätted seoses nende rehvide paigaldamisega 1. liide Teatis seoses sõidukiga 2. liide EÜ tüübikinnitustunnistus sõiduki kohta IV LISA Nõuded sõidukitele nende rehvide paigaldamise suhtes V LISA Rehvi ja teepinna kontaktist tulenev müra 1. liide Katsemeetod rehvi ja teepinna kontaktist tuleneva müra mõõtmiseks. Vabakäigul veeremise meetod 2. liide Katseprotokoll VI LISA Katsekoha tehnilised andmed (1) Tehnilised nõuded rehvidele vastavad Euroopa Majanduskomisjoni (ÜRO/EMK) eeskirjades nr 30 ja 54 esitatutele.









I LISA

EÜ TÜÜBIKINNITUSE RAKENDUSSÄTTED REHVIDELE

1. REHVITÜÜBI OSA EMÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

1.1. Direktiivi 70/156/EMÜ artikli 3 lõike 4 kohase EMÜ tüübikinnitustaotluse rehvi kohta esitab rehvi tootja. 1.1.1. II lisa kohasele EÜ tüübikinnituse taotlusele tuleb lisada rehvitüübi kirjeldus kolmes eksemplaris, nagu on kirjeldatud l. liite teatises. 1.1.1.1. Taotlusele tuleb lisada (kõik kolmes eksemplaris) eskiis või representatiivne foto, millelt on näha rehvi turvisemuster ning mõõteveljele paigaldatud täis pumbatud rehvi väliskuju joonis, millelt on näha kinnitamiseks esitatud tüübi asjassepuutuvad mõõdud (vt II lisa punktid 6.1.1. ja 6.1.2.). 1.1.1.2. Lisada tuleb vastutava tehnilise teenistuse katsearuanne või näidised, mille arvu määrab tüübikinnitusasutus. 1.1.2. V lisa kohasele EÜ tüübikinnituse taotlusele tuleb lisada rehvitüübi kirjeldus kolmes eksemplaris, nagu on kirjeldatud 3. liite teatises. 1.1.2.1. Taotlusele tuleb lisada (kõik kolmes eksemplaris) rehvitüübi representatiivse(te) turvisemustri(te) eskiisid, joonised või fotod. 1.1.2.2. Lisada tuleb ka vastutava tehnilise teenistuse katsearuanne või näidised, mille arvu määrab tüübikinnitusasutus.

1.2. Tootja võib taotleda EÜ tüübikinnituse laiendamist 1.2.1. täiustatud rehvitüüpidele EÜ tüübikinnituseks II lisa kohaselt ja/või 1.2.2. täiendavate rehvimõõdu tähistuste ja/või muudetud margi või tootja kaubanduslike kirjelduste ja/või turvisemustritega rehvidele EÜ tüübikinnituseks V lisa kohaselt.

▼M2

1.3. Tüübikinnitusasutus võib tunnustada rehvitootjate laboreid heakskiidetud katselaboritena vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ artikli 14 lõikele 1.

▼M1

2. PEALDISED

2.1. EÜ tüübikinnituseks esitatud rehvitüübi näidised peavad kandma taotleja selgelt nähtavat ja kustutamatut kaubamärki või -nime ja neil peab olema piisavalt ruumi EÜ tüübikinnitusmärgi pealdisele, nagu on nõutud käesoleva lisa punktis 4.

3. EÜ TÜÜBIKINNITUS

3.1. Direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 kohaselt tuleb anda EÜ tüübikinnitus ja väljastada EÜ tüübikinnitusnumber seoses iga punkti 1.1.1. kohaselt esitatud rehvitüübiga, mis vastab II lisa nõuetele. 3.1.1. Teade II lisa kohaselt tüübikinnituse andmise, laiendamise, sellest keeldumise või selle tühistamise või tootmise lõpliku peatamise kohta tuleb edastada liikmesriikidele vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõikele 6. 3.1.2. Direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 kohaselt tuleb anda EÜ tüübikinnitus ja väljastada EÜ tüübikinnitusnumber seoses iga punkti 1.1.2. kohaselt esitatud rehvitüübiga, mis vastab V lisa nõuetele.

3.2.1. Teade V lisa kohaselt tüübikinnituse andmise, laiendamise, sellest keeldumise või selle tühistamise või tootmise lõpliku peatamise kohta tuleb edastada liikmesriikidele vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõikele 6.

3.3. Igale kinnitatud rehvitüübile antakse EÜ tüübikinnitusnumber. Sama liikmesriik ei või anda sama numbrit teisele rehvitüübile. Eelkõige peavad üksteisest erinema II lisa ja V lisa kohaselt omistatud tüübikinnitusnumbrid.

4. EÜ TÜÜBIKINNITUSMÄRK

4.1. Iga rehv, mis vastab tüübile, mille suhtes on antud EÜ tüübikinnitus vastavalt käesolevale direktiivile, peab kandma asjakohast EÜ tüübikinnitusmärki.

4.2. EÜ tüübikinnitusmärk koosneb ristkülikuga ümbritsetud väiketähest e, millele järgneb tüübikinnituse andnud liikmesriigi direktiivi 70/156/EMÜ VII lisa kohane eraldusnumber. EÜ tüübikinnitusnumber koosneb kõnealuse tüübi jaoks täidetud tunnistusel olevast EÜ tüübikinnitusnumbrist, millele eelneb kaks numbrit: kommertssõidukite rehvide korral “00”, sõiduautode rehvide korral “02”. 4.2.1. EÜ tüübikinnitusmärgi moodustava ristküliku pikkus peab olema vähemalt 12 mm ja kõrgus vähemalt 8 mm. Täht/tähed ja number/numbrid peavad olema vähemalt 4 mm kõrged.

4.3. EÜ tüübikinnitusmärgid ja -numbrid ning kõik II lisa punktis 3 nõutud täiendavad märgid, millest viimased on vajalikud II lisa nõuete kohaseks tüübikinnituseks, peavad olema kinnitatud kõnealuses punktis kirjeldatud viisil.

4.4. V lisa kohaselt antud tüübikinnitusnumbritele peab järgnema sufiks “s”, mis on lühend sõnast sound (müra).

4.5. EÜ tüübikinnitusmärgi näidis on järgmine: Rehv, mis kannab ülaltoodud EÜ tüübikinnituse tähist, on kommertssõiduki rehv (00), mis vastab EÜ nõuetele (e), millele on antud II lisa alusel EÜ tüübikinnituse number 479 Iirimaal (24) ja V lisa alusel number 687-s Itaalias (3). Märkus: Numbrid “479” ja “687” (EÜ märgi tüübikinnitusnumbrid) ja numbrid “24” ja “3” (EÜ tüübikinnituse andnud liikmesriigi tähed ja numbrid) on ainult suunavad. Tüübikinnituse number peab asuma ristküliku lähedal, kas selle all, peal, sellest vasakul või paremal. Kõik tüübikinnitusnumbrid sümbolid peavad asuma e-tähega ühel pool ja olema samas suunas.

5. REHVITÜÜBI MUUTMINE

5.1. Kui II lisa või V lisa kohaselt tüübikinnitatud rehv on muudetud, siis kohaldatakse direktiivi 70/156/EMÜ artikli 5 sätteid.

5.2. Kui II lisa kohaselt tüübikinnitatud rehvi turvisemustrit on muudetud, siis II lisas ettenähtud katsete kordamine ei ole vajalik.

5.3. Kui V lisa kohaselt tüübikinnitatud rehvivalikusse on lisatud rehvimõõdu tähistusi või kaubamärke, määrab katsete kordamise nõude tüübikinnitusasutus.

5.4. Kui V lisa kohaselt tüübikinnitatud rehvivaliku rehvi turvisemustrit on muudetud, tuleb korduskatsetada näidiste representatiivhulka, kui tüübikinnitusasutus pole veendunud, et muudatus ei mõjuta rehvi ja teepinna kontaktist tulenevat müra.

6. TOODANGU VASTAVUS

6.1. Toodangu vastavuse tagamise põhireeglid võetakse tarvitusele kooskõlas direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 10 toodud sätetega.

6.2. Eelkõige, kui kontroll on läbi viidud vastavalt V lisa 1. liitele eesmärgiga kontrollida toodangu vastavust ja katsetatud rehvi müratase ei ületa V lisa punkti 4.2. piirnorme rohkem kui 1 db(A), loetakse toodang vastavaks ülalmainitud V lisa punkti 4 nõuetele.









1. liide

TEATIS NR … SEOSES REHVITÜÜBI EÜ TÜÜBIKINNITUSEGA

(Direktiivi 92/23/EMÜ II lisa)









2. liide

EÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS

(rehvid)

NÄIDIS

(suurim formaat A4 (210 mm × 297 mm))

▼B

►(2) M1

►(2) M1

▼M1









3. liide

TEATIS NR … SEOSES REHVITÜÜBI EÜ TÜÜBIKINNITUSEGA REHVI JA TEEPINNA KONTAKTIST TULENEVA MÜRA SUHTES

(Direktiivi 92/23/EMÜ V lisa)

Vajaduse korral tuleb esitada järgmine info koos sisu loeteluga kolmes eksemplaris. Vajalikus mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikud joonised tuleb esitada A4 formaadis lehel või A4 formaadis voldikul. Juhul, kui tegemist on mikroprotsessori abil juhitavate funktsioonidega, tuleb esitada ka teave asjakohaste kasutamisega seotud omaduste kohta.

1. ÜLDOSA

1.1. Tootja nimi:

1.2. Taotleja nimi ja aadress:

1.3. Tootjatehase/tehaste aadress(id):

1.4. Tüübikinnitusel nõutud konkreetsel rehvil kasutatav mark (margid), kaubanduslik kirjeldus (kaubanduslikud kirjeldused) või kaubamärk (-märgid).

2. REHVID

2.1. Rehvi klassifikatsioon: (klass C1, klass C2 või klass C3)

2.2. Kasutusliik: (tavaline, talve- või spetsiaal-)

2.3. Määratud rehvimõõtude valikus kasutatava(te) turvisemustri(te) tähtsamate omaduste üksikasjade mõju rehvi ja teepinna kontaktist tulenevale mürale. See võib olla joonisena, fotona või kirjeldusena, kuid peab olema küllaldane, et võimaldada tüübikinnitusasutusel või tehnilisel teenistusel määrata, kas mõni alljärgnev tähtsamate omaduste muudatus võib ebasoodsalt mõjutada rehvi ja teepinna kontaktist tuleneva müra taset. Märkus: Rehvi turvise ja konstruktsiooni väikeste muudatuste mõju rehvi ja teepinna kontaktist tulenevale mürale määratakse toodangu vastavuse kontrollimise käigus.

2.4. Rehvi konstruktsioon

2.5. Turvisemustri tähistuste loetelu: (määratleda igale kaubamärgile või margile ja kaubanduslikule kirjeldusele rehvi tähistuste loetelu direktiivi 92/23/EMÜ II lisa punkti 2.17 kohaselt, C1 klassi rehvide korral ka tähis “Reinforced” või “Extra Load”, kui vaja).









4. liide

▼B









II LISA

NÕUDED REHVIDELE

1. MÕISTED

2. Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

2.1. rehvitüüp – rehvide kategooria, mille rehvid ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest: 2.1.1. tootja kaubanimi või kaubamärk; 2.1.2. rehvimõõdu tähistus; 2.1.3. kasutusliik: tavaline : tavaline maanteerehv, spetsiaal : spetsiaalkasutusega rehv, näiteks segakasutusega (nii maanteel kui ka maastikul) ja piiratud kiirusel — talverehv, — varurehv ajutiseks kasutamiseks; 2.1.4. konstruktsioon (diagonaal, diagonaal-vöö, radiaal); 2.1.5. kiirusindeks; 2.1.6. koormusindeks; 2.1.7. rehvi ristlõige;

2.2. talverehv – rehv, mille turvisemustri ja konstruktsiooni eesmärk on eelkõige kindlustada tavalisest rehvist paremad sõiduomadused poris ja värskes või sulavas lumes. Lumerehvi turvisemuster koosneb üldiselt soontest (ribidest) ja/või jäikadest plokkelementidest, mis on suuremate vahedega kui tavalisel rehvil;

2.3. rehvi konstruktsioon – rehvi põhimiku tehnilised omadused. Eriti eristatakse alljärgnevaid konstruktsioone: 2.3.1. diagonaal – rehvi konstruktsioon, kus koorti kihid ulatuvad randini ja on asetatud vastasnurkade all, mis on oluliselt väiksemad kui 90 kraadi turvise keskjoone suhtes; 2.3.2. diagonaal-vöö – diagonaalrehvi konstruktsioon, kus põhimik on piiratud vööga, mis koosneb kahest või enamast kihist oluliselt mittevenivast koortmaterjalist, asetatuna vastasnurkade all, mis on lähedased põhimiku omadele; 2.3.3. radiaal – rehvi konstruktsioon, kus koorti kihid ulatuvad rantideni ja on asetatud sisuliselt 90 kraadi all turvise keskjoone suhtes ning põhimik on stabiliseeritud põhimõtteliselt mitteveniva ringvööga; 2.3.4. tugevdatus – rehvi konstruktsioon, kus põhimik on vastupidavam kui vastaval standardrehvil; 2.3.5. varurehv ajutiseks kasutamiseks – rehv, mis erineb mistahes sõidukile normaalsetes sõiduoludes paigaldamiseks mõeldud rehvist; kuid on mõeldud ainult ajutiseks kasutamiseks piiratud sõidutingimustes; 2.3.6. T-tüüpi varuratas ajutiseks kasutamiseks – ajutiseks kasutamiseks mõeldud varuratta tüüp, mis on ettenähtud kasutamiseks kõrgema rehvirõhuga kui standard- või tugevdatud rehvid;

2.4. rant – rehvi osa, mis oma kuju ja konstruktsiooni tõttu sobib veljega ja hoiab rehvi selle peal ( 10 );

2.5. koort – kiud, mis moodustavad rehvi kihtide kanga (10) ;

2.6. kiht – kummiga kaetud paralleelsed koortikihid (10) ;

2.7. põhimik – rehvi osa, mis pole turvis ega kummist küljed, mis rõhu all kannab koormust (10) ;

2.8. turvis – rehvi osa, mis puutub kokku maapinnaga (10) ;

2.9. külg – rehvi osa, välja arvatud turvis, mis on nähtav, kui veljele paigaldatud rehvi küljelt vaadata (10) ;

2.10. külje alaosa – ala rehvi ristlõike maksimaalsest laiusest allpool, mis on nähtav, kui veljele paigaldatud rehvi vaadata küljelt ( 11 );

2.11. turvise soon – ruum turvisemustri ribide või plokkide vahel (11) ;

2.12. ristlõike laius – joonkaugus rõhu all rehvi külgede välispindade vahel, välja arvatud tähistusest (märgistusest), kaunistustest ja kaitsevöödest või -ribidest tingitud kõrgendused (11) ;

2.13. üldlaius – joonkaugus rõhu all rehvi külgede välispindade vahel, kaasa arvatud tähistusest (märgistusest), kaunistustest ja kaitsevöödest või -ribidest tingitud kõrgendused (11) ;

2.14. ristlõike kõrgus – vahemaa, mis on võrdne poolega rehvi välisläbimõõdu ja velje nimiläbimõõdu vahest (11) ;

2.15. nominaalne ristlõikesuhe Ra – sajakordne arv, mis on saadud millimeetrites väljendatud ristlõike nimikõrgust väljendava arvu jagamisel millimeetrites väljendatud ristlõike nimilaiust väljendava arvuga;

2.16. välisläbimõõt – uue rõhu all oleva rehvi üldläbimõõt (11) ;

2.17. rehvimõõdu tähistus – 2.17.1. tähistus, mis näitab: 2.17.1.1. ristlõike nimilaiust. See laius peab olema väljendatud millimeetrites, välja arvatud rehvide korral, mille mõõdu tähistus on näidatud 5. liite tabelite esimeses veerus; 2.17.1.2. nominaalset ristlõikesuhet, välja arvatud rehvide korral, mille mõõdu tähistus on näidatud 5. liite tabelite esimeses veerus; 2.17.1.3. tavalist arvu “d” (sümbolit “d”), mis märgib velje nimiläbimõõtu ja mis vastab velje läbimõõdule, väljendatuna kas tollides (arv alla 100 – vt tabelit) või millimeetrites (arv üle 100), kuid mitte mõlemates.



Velje nimiläbimõõt (sümbol “d”) Väljendatud tollides (kood) Samaväärne millimeetrites (viide punktis 6.1.2.1) 10 254 11 279 12 305 13 330 14 356 15 381 16 406 17 432 18 457 19 483 20 508 21 533 22 559 24 610 25 635 14,5 368 16,5 419 17,5 445 19,5 495 20,5 521 22,5 572 24,5 622 2.17.1.4. tähte “T” ristlõike nimilaiuse ees T-tüüpi ajutiseks kasutamiseks mõeldud varurehvide korral;

2.18. velje nimiläbimõõt (d) – velje läbimõõt millele paigaldamiseks rehv on mõeldud ( 12 );

2.19. velg – tugi rehvist ja lohvist koosnevale komplektile või lohvita rehvile, millele toetuvad rehvi randid (12) ;

2.20. teoreetiline velg – mõtteline velg, mille laius on võrdne rehvi ristlõike x-kordse nimilaiusega; väärtuse x määrab kindlaks rehvi tootja;

2.21. mõõtevelg – velg, millele rehv tuleb paigaldada mõõtmete mõõtmiseks;

2.22. katsevelg – velg, millele rehv tuleb paigaldada katsetusteks;

2.23. murenemine – kummitükkide eraldumine turvisest;

2.24. koorti eraldumine – koortkanga eraldumine oma kummikatte küljest;

2.25. kihi eraldumine – naaberkihtide eraldumine;

2.26. turvise eraldumine – turvise eemaldumine põhimikust;

2.27. turvise kulumise indikaatorid – kujutised turvise soontes, mis on mõeldud turvise kulumise astme visuaalseks näitamiseks;

2.28. koormusindeks – üks või kaks arvu, mis näitavad koormust, mida rehv võib kanda üksikasetuses või üksik- ja topeltasetuses kiirusel, mis vastab vastavale kiirusindeksile ja rehvi töötades vastavalt tootja poolt ette nähtud kasutusnõuetele. Nende indeksite ja nende vastavate masside nimekiri on esitatud II lisa 2. liites. 2.28.1. sõiduauto rehvidel peab olema ainult üks koormusindeks; 2.28.2. kommertsveoki rehvidel võib olla üks või kaks koormusindeksit, esimene üksikasetuse jaoks ja teine, kui see on olemas, topeltasetuse jaoks, sel juhul on kaks indeksit eraldatud kaldkriipsuga (/); 2.28.3. rehvitüübil võib olla kas üks või kaks komplekti koormusindekseid sõltuvalt sellest, kas punkti 6.2.5 sätteid rakendatakse või mitte;

2.29. kiirusindeks – väljendatud kiirusindeksi sümboliga vastavalt tabelis 2.29.3 näidatule; 2.29.1. sõiduauto rehvi korral maksimumkiirus, mida rehv suudab taluda; 2.29.2. kommertsveoki rehvi korral kiirus, millel rehv suudab kanda koormusindeksile vastavat massi; 2.29.3.



Kiirusindeksi sümbol Vastav kiirus (km/h) F 80 G 90 J 100 K 110 L 120 M 130 N 140 p 150 Q 160 R 170 S 180 T 190 U 200 H 210 V 240 2.29.4. rehvid, mis sobivad kiirustele üle 240 km/h on märgistatud tähtkoodiga “Z”, mis on paigutatud rehvimõõdu tähisesse; 2.29.5. rehvitüübil võib olla kas üks või kaks komplekti kiirusindeksi sümboleid sõltuvalt sellest, kas punkti 6.2.5 sätteid rakendatakse või mitte;

2.30. Tabel:“Kandevõime muutus sõltuvalt kiirusest” – tabel II lisa 8. liites, mis näitab funktsioonina koormusindeksitest ja nimikiirusindeksi sümbolitest koormuse muutusi, millele rehv vastu peab, kui seda kasutatakse kiirustel, mis erinevad selle kiirusindeksi sümbolile vastavatest kiirustest; 2.30.1. koormuse muutused ei kehti sõiduauto rehvide korral ega ka kommertsveoki rehvide korral täiendavatele koormusindeksitele ja kiirusindeksi sümbolile, kui rakendatakse punkti 6.2.5 sätteid;

2.31. maksimaalne kandevõime – suurim mass, mida rehv arvestuslikult võib kanda: 2.31.1. sõiduauto rehvide korral, mis sobivad kiirustele mitte üle 210 km/h, ei tohi maksimaalne kandevõime ületada väärtust, mis on seotud rehvi koormusindeksiga; 2.31.2. sõiduauto rehvide korral, mis sobivad kiirustele üle 210 km/h, kuid mitte üle 240 km/h (kiirusindeksi sümboliga “V” liigitatud rehvid), ei tohi maksimaalne kandevõime ületada protsenti väärtusest, mis on seotud alljärgnevas tabelis näidatud rehvi koormusindeksiga, sõiduki kiiruse suhtes, millele rehv on paigaldatud;



Maksimumkiirus (km/h) Koormus (%) 215 98,5 220 97 225 95,5 230 94 235 92,5 240 91 vahepealsetele maksimumkiirustele on lubatud maksimaalse kandevõime lineaarne interpoleerimine; 2.31.3. kiirustele üle 240 km/h (Z rehvid) ei tohi maksimaalne kandevõime ületada väärtust, mille on määranud rehvi tootja viitega sõiduki maksimaalsele kiirusele, millele rehv on paigaldatud; 2.31.4. kommertsveoki rehvide korral, nii üksik- kui ka topeltasetuses, ei tohi maksimaalne kandevõime ületada protsenti väärtusest, mis on seotud vastava rehvi koormusindeksiga nagu näidatud tabelis “Kandevõime muutumine vastavalt kiirusele” (vt 2.30), viitega rehvi kiirusindeksi sümbolile ja sõiduki kiirusele, millele rehv on paigaldatud. Kui rakendatakse täiendavaid koormusindekseid ja kiirusindeksi sümboleid, arvestatakse ka neid rehvi maksimaalse kandevõime kindlaksmääramisel;

2.32. sõiduauto rehv – rehv, mis on mõeldud eelkõige, aga mitte ainult, sõiduautodele (kategooria M1 mootorsõidukid) ja nende haagistele (01 ja 02);

2.33. kommertsveoki rehv – rehv, mis on mõeldud eelkõige, aga mitte ainult, muudele sõidukitele kui sõiduautod (kategooriate M2, M3, N mootorsõidukid) ja nende haagistele (03, 04);

2.34. rehvi rõhk maapinnale (F/Ac) – keskmine rehvi poolt läbi selle kontaktpinna edastatud koormus maantee pinnale, mis on väljendatud kui suhe staatilistes tingimustes velje teljel toimiva vertikaaljõu (F) ja rehvi kontaktpinna (Ac) vahel, mõõdetuna ettenähtud kasutuse tüübile soovitatava külma rõhu alla pumbatud rehvil. Selle ühik on kN/m2;

2.35. rehvi kontaktpind (Ac) – tasase pinnaga ala, mis jääb rehvi jälje virtuaalsetesse piiridesse. Selle ühik on m2;

2.36. rehvi jälje virtuaalsed piirid – kumer hulknurkne kõver, mis ümbritseb väikseimat ala, mis sisaldab kõiki rehvi ja maapinna kokkupuutepunkte;

2.37. külm rõhk – rehvi siserõhk, kui rehv on välistemperatuuril ja ei sisalda rehvi kasutamisest tingitud rõhu tõusu. Selle ühik on baar kPa.

3. MÄRGISTAMISNÕUDED

3.1. Rehvidel peab olema: 3.1.1. tootja kaubanimi või kaubamärk; 3.1.2. rehvimõõdu tähistus vastavalt punktis 2.17 määratletule; 3.1.3. konstruktsiooni tähis alljärgnevalt: 3.1.3.1. diagonaalrehvidel kas ilma tähiseta või täht “V”; 3.1.3.2. radiaalrehvidel täht “R” paigutatuna velje nimiläbimõõdu tähise ette ja, soovi korral, sõna “RADIAL”; 3.1.3.3. diagonaal-vöörehvidel täht “B” paigutatuna velje nimiläbimõõdu tähise ette ja lisaks sõnad “BIAS-BELTED”; 3.1.4. viide rehvi kiirusindeksile punktis 2.29 näidatud sümboli abil; kiirustele üle 240 km/h sobivate rehvide korral peab rehvi kiirusindeks olema näidatud tähtkoodiga “Z”, mis on paigutatud konstruktsiooni tähise ette (vt punkt 3.1.3); 3.1.5. kiri “M + S” (teised võimalused “M.S.” või “M & S”) talverehvi korral; 3.1.6. koormusindeks vastavalt punktis 2.28 määratletule; 3.1.6.1. kuid rehvide korral, mis sobivad kiirustele üle 240 km/h, võib koormusindeksi jätta märkimata; 3.1.7. sõna “TUBELESS”, kui rehv on mõeldud kasutamiseks ilma lohvita; 3.1.8. sõna “REINFORCED”, kui rehv on tugevdatud rehv; 3.1.9. valmistamise kuupäev kolmest numbrist koosneva rühmana, kus kaks esimest näitavad valmistamise nädalat ja viimane aastat; 3.1.10. kommertsveoki rehvide korral, millel võib turvist taastada, sümbol “ ” vähemalt 20 mm läbimõõduga või sõna “REGROOVABLE”, mis on pressitud mõlema külje sisse või peale; 3.1.11. kommertsveoki rehvide korral rehvirõhu tähis “PSI” indeksiga (vt 4. liide), mida kasutatakse koormuse/kiiruse katsetel, nagu on selgitatud 7. liite B osas; 3.1.12. täiendavad koormusindeksi(te) ja kiirusindeksi sümbolid juhul, kui rakendatakse punkti 6.2.5 sätteid.

3.2. 3. liites esitatakse näiteid rehvimärgiste paigutusest.

3.3. Rehv peab samuti kandma ►M1 EÜ tüübikinnitus ◄ märki, mille näidis on ära toodud I lisa punktis 4.5.

MÄRGISTE ASUKOHAD

3.4. Punktides 3.1 ja 3.3 mainitud märgised peavad selgelt ja loetavalt olema valatud mõlema külje sisse või peale ja vähemalt ühe külje alaossa alljärgnevalt: 3.4.1. sümmeetriliste rehvide korral peavad kõik eelnimetatud märgised asuma mõlemal küljel, välja arvatud punktides 3.1.9, 3.1.11 ja 3.3 mainitud märgised, mis võivad olla ainult ühel küljel; 3.4.2. asümmeetriliste rehvide korral peavad kõik märgised asuma vähemalt ühe külje välispinnal.

(4.)

(5.)

(6.) 6.1. Nõuded mõõtmetele 6.1.1. Rehvi ristlõike laius 6.1.1.1. Ristlõike laius arvutatakse järgmise valemiga, välja arvatud punktis 6.1.1.2 ettenähtud juhul: S = S1 + K (A – A1), kus: S = “ristlõike laius” väljendatuna millimeetrites ( 13 ) ja mõõdetuna mõõteveljel; S1 = “ristlõike nimilaius” millimeetrites vastavalt rehvi küljel näidatud ettenähtud rehvimõõdu tähistusele; A = mõõtevelje laius (väljendatud millimeetrites) nagu on näidatud tootjapoolses kirjeldavas märkuses (vt. I lisa 1. liite punkt 6.11); A1 = teoreetilise velje laius (väljendatud millimeetrites); see võrdub S1 korrutatud faktoriga x, nagu on kindlaks määratud rehvi tootja poolt (vt I lisa 1. liite punkt 6.15); ja K võrdub 0,4. 6.1.1.2. Rehvitüüpidele, mille mõõdu tähistus on toodud 5 A liite või 5 B liite tabelite esimeses veerus, on mõõtevelje laius (A) ja ristlõike laius (S) need, mis on toodud rehvi mõõdu tähistuse kõrval neis tabelites. 6.1.2. Rehvi välisläbimõõt 6.1.2.1. Rehvi välisläbimõõt arvutatakse järgmise valemiga, välja arvatud punktis 6.1.2.2 ettenähtud juhul: D = d + 0,02 H kus: — D on millimeetrites väljendatud välisläbimõõt, — d on punktis 2.17.1.3 määratletud tavaline arv, väljendatud millimeetrites, — H on ristlõike nimikõrgus millimeetrites ja võrdub S1 x 0,01 Ra; kus: — Ra on nominaalne ristlõikesuhe, kõik nagu näidatud rehvi küljel rehvimõõdu tähistuses vastavalt punkti 3 nõuetele. 6.1.2.2. Kuid rehvitüüpidel, mille mõõdu tähistus on toodud 5. liite tabelite esimeses veerus, on välisläbimõõt see, mis on toodud rehvi mõõdu tähistuse kõrval neis tabelites. 6.1.3. Rehvi mõõtmete mõõtmise meetod Rehvi tegelikke mõõtmeid mõõdetakse nii, nagu on ette nähtud 6. liites. 6.1.4. Rehvi ristlõike laius: tolerantsi määratlus 6.1.4.1. Rehvi üldlaius võib olla väiksem kui ristlõike laius, mis on määratud punkti 6.1.1 kohaselt või esitatud 5. liites; 6.1.4.2. See ei või ületada seda väärtust rohkem kui alljärgnevalt: 6.1.4.2.1. diagonaalrehvid: 6 % sõiduauto rehvidel, 8 % kommertsveoki rehvidel; 6.1.4.2.2. radiaalrehvid: 4 %; ja 6.1.4.2.3. lisaks, kui rehvil on spetsiaalne kaitsevöö, võib ülaltoodud tolerantside võrra suurendatud arvu ületada 8 mm võrra. 6.1.4.2.4. Kuid rehvidel ristlõike laiusega üle 305 mm, mis on mõeldud kasutamiseks topeltasetuses, ei tohi nimiväärtust ületada rohkem kui 2 % radiaal- ja 4 % diagonaalrehvidel. 6.1.5. Rehvi välisläbimõõt: tolerantsi määratlus Rehvi välisläbimõõt ei tohi olla väljaspool väärtusi Dmin ja Dmax, mis saadakse järgmistest valemitest: Dmin = d + (2H x a) Dmax = d + (2H x b) 6.1.5.1. 5. liites loetletud mõõtudele: H = 0,5 (D – d) – (viidete kohta vt. punkt 6.1.2.2). 6.1.5.2. teistele mõõtudele, mida pole loetletud 5. liites: “H” ja “h” on sellised nagu on määratletud punktis 6.1.2.1. 6.1.5.3. koefitsiendid “a” ja “b” on vastavalt: 6.1.5.3.1. koefitsient “a” = 0,97; 6.1.5.3.2. koefitsient “b” tavalistele, spetsiaal-, talve- või ajutiseks kasutamiseks mõeldud varurehvidele



Kasutusliik Sõiduauto rehvid Kommertsveoki rehvid Radiaal Diagonaal Radiaal Diagonaal Tavaline 1,04 1,08 1,04 1,07 Spetsiaal- — — 1,06 1,09 Talve- 1,04 1,08 1,04 1,07 Ajutiseks kasutamiseks 1,04 1,08 — — 6.1.5.4. Talverehvidel tohib välisläbimõõtu (Dmax), mis on kindlaks tehtud vastavalt ülaltoodule, ületada 1 % võrra. 6.2. Koormuse/kiiruse katse nõue 6.2.1. Rehv peab läbima koormuse/kiiruse katse, mis viiakse läbi vastavuses 7. liites kirjeldatud asjakohase protseduuriga. 6.2.2. Rehv, millel pärast asjakohase koormuse/kiiruse katse läbimist ei ilmne mingit turvise eraldumist, kihi eraldumist, koorti eraldumist, murenemist või purunenud koortkangast, loetakse katse läbinuks. 6.2.3. Rehvi välisläbimõõt, mis on mõõdetud kuus tundi pärast koormuse/kiiruse katset, ei tohi olla rohkem kui 3,5 % suurem enne katset mõõdetud välisläbimõõdust. 6.2.4. Kui kommertsveoki rehvitüübile on esitatud taotlus tüübikinnituseks, rakendatakse koormuse/kiiruse kombinatsioone 8. liites toodud tabelist ja punktis 6.2.1 ettenähtud koormuse/kiiruse katset ei pea läbi viima teistele koormuse ja kiiruse väärtustele peale nimiväärtuste. 6.2.5. Kui kommertsveoki rehvitüübile on esitatud taotlus (vt I lisa 1. liite punkt 6.13) tüübikinnituseks, millel on täiendav koormuse/kiiruse kombinatsioon lisaks sellele, mis allub 8. liite tabelis toodud kandevõime muutusele sõltuvalt kiirusest, tuleb punktis 6.2.1 ettenähtud koormuse/kiiruse katse samuti läbi viia teisel sama tüüpi rehvil täiendaval koormuse/kiiruse kombinatsioonil. 6.2.6. Kui rehvitootja toodab rehvide valikut, ei peeta vajalikuks läbi viia koormuse/kiiruse katset kõigile valiku rehvitüüpidele. Valiku võib teha raskeimatest juhtudest, tüübikinnitusasutuse äranägemisel. 6.3. Turvise kulumise indikaatorid 6.3.1. Sõiduauto rehvide korral peab rehvi turvis sisaldama vähemalt kuus turvise kulumise indikaatorite põikirida, mis on enam-vähem ühtlaselt jaotatud ja paigutatud laiadesse soontesse turvise keskmises piirkonnas, mis katab ligikaudu kolm neljandikku turvise laiusest. Turvise kulumise indikaatorid peavad olema sellised, et neid ei saa ära vahetada kummiharjadega turvise ribide ja plokkide vahel. 6.3.2. Rehvide korral, mis sobivad paigaldamiseks velgedele nimiläbimõõduga 12 tolli või vähem, on lubatud neli rida turvise kulumise indikaatoreid. 6.3.3. Turvise kulumise indikaatorid peavad andma visuaalse hoiatuse, kui vastavate turvise soonte sügavus on vähenenud 1,6 millimeetrini lubatud hälbega +0,6/–0 mm.









1. liide

Selgitav joonis

(vt II lisa, punktid 2 ja 6.1)









2. liide

NIMEKIRI KOORMUSINDEKSITE SÜMBOLITEST (LI) JA VASTAVATEST LUBATUD KOORMUSE MAKSIMUMMASSIDEST (GK)

(vt II lisa, punkt 2.28)







LI Maksimaalne 0 45 1 46,2 2 47,5 3 48,7 4 50 5 51,5 6 53 7 54,5 8 56 9 58 10 60 11 61,5 12 63 13 65 14 67 15 69 16 71 17 73 18 75 19 77,5 20 80 21 82,5 22 85 23 87,5 24 90 25 92,5 26 95 27 97,5 28 100 29 103 30 106 31 109 32 112 33 115 34 118 35 121 36 125 37 128 38 132 39 136 40 140 41 145 42 150 43 155 44 160 45 165 46 170 47 175 48 180 49 185 50 190 51 195 52 200 53 206 54 212 55 218 56 224 57 230 58 236 59 240 60 250 61 257 62 265 63 272 64 280 65 290 66 300 67 307 68 315 69 325 70 335 71 345 72 355 73 365 74 375 75 387 76 400 77 412 78 425 79 437 80 450 81 462 82 475 83 487 84 500 85 515 86 530 87 545 88 560 89 580 90 600 91 615 92 630 93 650 94 670 95 690 96 710 97 730 98 750 99 775 100 800 101 825 102 850 103 875 104 900 105 925 106 950 107 975 108 1 000 109 1 030 110 1 060 111 1 090 112 1 120 113 1 150 114 1 180 115 1 215 116 1 250 117 1 285 118 1 320 119 1 360 120 1 400 121 1 450 122 1 500 123 1 550 124 1 600 125 1 650 126 1 700 127 1 750 128 1 800 129 1 850 130 1 900 131 1 950 132 2 000 133 2 060 134 2 120 135 2 180 136 2 240 137 2 300 138 2 360 139 2 430 140 2 500 141 2 575 142 2 650 143 2 725 144 2 800 145 2 900 146 3 000 147 3 075 148 3 150 149 3 250 150 3 350 151 3 450 152 3 550 153 3 650 154 3 750 155 3 875 156 4 000 157 4 125 158 4 250 159 4 375 160 4 500 161 4 625 162 4 750 163 4 875 164 5 000 165 5 150 166 5 300 167 5 450 168 5 600 169 5 800 170 6 000 171 6 150 172 6 300 173 6 500 174 6 700 175 6 900 176 7 100 177 7 300 178 7 500 179 7 750 180 8 000 181 8 250 182 8 500 183 8 750 184 9 000 185 9 250 186 9 500 187 9 750 188 10 000 189 10 300 190 10 600 191 10 900 192 11 200 193 11 500 194 11 800 195 12 150 196 12 500 197 12 850 198 13 200 199 13 600 200 14 000









3. liide

REHVI MÄRGISTE PAIGUTUS

(vt II lisa, punkt 3.2)

A OSA: SÕIDUAUTO REHVID

Märgiste näidis, mis peab olema kantud rehvitüüpidele, mis on toodetud pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemist.

Need märgised määratlevad rehvi:

— millel on ristlõike nimilaius 185,

— millel on nominaalne ristlõikesuhe 70,

— radiaalkonstruktsiooniga (R),

— millel on velje nimiläbimõõt 14,

— millel on kandevõime 580 kg, vastab 2. liites esitatud koormusindeksile 89,

— liigitatud kiirusindeksiga T (maksimaalkiirus 190 km/h),

— paigaldamiseks ilma lohvita,

— talverehvi tüüpi,

— valmistatud 1993. aasta kahekümne viienda nädala jooksul.

Rehvi tähistust moodustavate märgiste asukoht ja kord on järgmised:

a) mõõdu tähistus, mis koosneb ristlõike nimilaiusest, nominaalsest ristlõikesuhtest, konstruktsiooni tüübi sümbolist (kui on rakendatav) ja velje nimiläbimõõdust, peab olema rühmitatud nii, nagu on näidatud ülaltoodud näites: 185/70 R 14;

b) koormusindeks ja kiirusindeksi sümbol on paigutatud mõõdu tähistuse lähedale. Need võivad kas eelneda või järgneda sellele või olla paigutatud sellest üles- või allapoole;

c) sümbolid “tubeless”, “reinforced” ja “M + S” võivad olla mõõdu tähistusest eemal.

B OSA: KOMMERTSVEOKI REHVID

Need märgised määratlevad rehvi:

— millel on ristlõike nimilaius 250,

— millel on nominaalne ristlõikesuhe 70,

— radiaalkonstruktsiooniga (R),

— millel on velje nimiläbimõõt 508 mm, mille sümbol on 20,

— millel on kandevõime 3 250 kg üksikasetuses ja 2 900 kg topeltasetuses, vastab 2. liite koormusindeksitele vastavalt 149 ja 145,

— liigitatud nominaalse kiirusindeksiga J (baaskiirus 100 km/h),

— võimalik kasutada täiendavalt kiirusindeksiga L (baaskiirus 120 km/h) kandevõimega 3 000 kg üksikasetuses ja 2 725 topeltasetuses, vastab 2. liite koormusindeksitele vastavalt 146 ja 143,

— paigaldamiseks ilma lohvita,

— talverehvi tüüpi,

— valmistatud 1991. aasta kahekümne viienda nädala jooksul,

— nõutav pumbata rõhuni 620 kPa koormuse/kiiruse kestvuskatseteks, mille jaoks PSI sümbol on 90.

Rehvi tähistust moodustavate märgiste asukoht ja kord on järgmised:

a) mõõdu tähistus, mis koosneb ristlõike nimilaiusest, nominaalsest ristlõikesuhtest, konstruktsiooni tüübi sümbolist (kui on rakendatav) ja velje nimiläbimõõdust, peab olema rühmitatud nii, nagu näidatud ülaltoodud näites: 250/70 R 20;

b) koormusindeksid ja kiirusindeksi sümbol on paigutatud koos mõõdu tähistuse lähedale. Need võivad eelneda või järgneda sellele või olla paigutatud sellest üles- või allapoole;

c) sümbolid “Tubeless”, “M + S” ja “REGROOVABLE” võivad olla mõõdu tähistusest eemal.

d) kui rakendatakse II lisa punkti 6.2.5, peavad täiendavad koormusindeksid ja kiirusindeksi sümbol olema näidatud ringi sees nominaalsete koormusindeksite ja kiirusindeksi sümboli kujutise lähedal rehvi küljel.









4. liide

SEOS RÕHUINDEKSI JA RÕHUÜHIKUTE VAHEL

(vt II lisa, 7. liide, B osa, punkt 1.3)







Rõhuindeks (“PSI”) bar kPa 20 1,4 140 25 1,7 170 30 2,1 210 35 2,4 240 40 2,8 280 45 3,1 310 50 3,4 340 55 3,8 380 60 4,2 420 65 4,5 450 70 4,8 480 75 5,2 520 80 5,5 550 85 5,9 590 90 6,2 620 95 6,6 660 100 6,9 690 105 7,2 720 110 7,6 760 115 7,9 790 120 8,3 830 125 8,6 860 130 9,0 900 135 9,3 930 140 9,7 970 145 10,0 1 000 150 10,3 1 030









5. liide

MÕÕTEVELG, VÄLISLÄBIMÕÕT JA RISTLÕIKE LAIUS TEATUD MÕÕDUTÄHISTUSEGA REHVIDELE

(vt II lisa, punktid 6.1.1.2 ja 6.1.2.2)

A OSA: SÕIDUAUTO REHVID







TABEL 1 Diagonaalkonstruktsiooniga rehvid Rehvimõõdu tähistus Mõõtevelje laius (tolli) Välisläbimõõt (1) (mm) Ristlõike laius (mm) Ülimadalrõhu seeria 4.80-10 3,5 490 128 5.20-10 3,5 508 132 5.20-12 3,5 558 132 5.60-13 4 600 145 5.90-13 4 616 150 6.40-13 4,5 642 163 5.20-14 3,5 612 132 5.60-14 4 626 145 5.90-14 4 642 150 6.40-14 4,5 666 163 5.60-15 4 650 145 5.90-15 4 668 150 6.40-15 4,5 692 163 6.70-15 4,5 710 170 7.10-15 5 724 180 7.60-15 5,5 742 193 8.20-15 6 760 213 Madala ristlõikega seeria 5.50-12 4 552 142 6.00-12 4,5 574 156 7.00-13 5 644 178 7.00-14 5 668 178 7.50-14 5,5 688 190 8.00-14 6 702 203 6.00-15 L 4,5 650 156 Ülimadala ristlõikega seeria (2) 155-13/6.15-13 4,5 582 157 165-13/6.45-13 4,5 600 167 175-13/6.95-13 5 610 178 155-14/6.15-14 4,5 608 157 165-14/6.45-14 4,5 626 167 175-14/6.95-14 5 638 178 185-14/7.35-14 5,5 654 188 195-14/7.75-14 5,5 670 198 Ultramadalristlõige 5.9-10 4,5 483 148 6.5-13 4,5 586 166 6.9-13 4,5 600 172 7.3-13 5 614 184 (1) Lubatud hälbed: vt II lisa punktid 6.1.4 ja 6.1.5 (2) Järgnevad mõõdu tähistused on lubatud:

185-14/7.35-14 või 185-14 või 7.35-14 või 7.35-14/185-14.







TABEL 2 Radiaalkonstruktsiooniga rehvid Rehvimõõdu tähistus Mõõtevelje laius (tolli) Välisläbimõõt (1) (mm) Ristlõike laius (1) (mm) 5.60 R 13 4 606 145 5.90 R 13 4,5 626 155 6.40 R 13 4,5 640 170 7.00 R 13 5 644 178 7.25 R 13 5 654 184 5.90 R 14 4,5 654 155 5.60 R 15 4 656 145 6.40 R 15 4,5 690 170 6.70 R 15 5 710 180 140 R 12 4 538 138 150 R 12 4 554 150 150 R 13 4 580 149 160 R 13 4,5 596 158 170 R 13 5 608 173 150 R 14 4 606 149 180 R 15 5 676 174 (1) Lubatud hälbed: vt II lisa punktid 6.1.4 ja 6.1.5







TABEL 3 Millimeetermõõdus seeria – radiaalrehvid Rehvimõõdu tähistus (2) Mõõtevelje laius (tolli) Välisläbimõõt (1) (mm) Ristlõike laius (1) (mm) 125 R 10 3,5 459 127 145 R 10 4 492 147 125 R 12 3,5 510 178 135 R 12 4 522 184 145 R 12 4 542 155 R 12 4,5 550 155 125 R 13 3,5 536 127 135 R 13 4 548 137 145 R 13 4 566 147 155 R 13 4,5 578 157 165 R 13 4,5 596 167 175 R 13 5 608 178 185 R 13 5,5 624 188 125 R 14 3,5 562 127 135 R 14 4 574 137 145 R 14 4 590 147 155 R 14 4,5 604 157 165 R 14 4,5 622 167 175 R 14 5 634 178 185 R 14 5,5 650 188 195 R 14 5,5 666 198 205 R 14 6 686 208 215 R 14 6 700 218 225 R 14 6,5 714 228 125 R 15 3,5 588 127 135 R 15 4 600 137 145 R 15 4 616 147 155 R 15 4,5 630 157 165 R 15 4,5 646 167 175 R 15 5 660 178 185 R 15 5,5 674 188 195 R 15 5,5 690 198 205 R 15 6 710 208 215 R 15 6 724 218 225 R 15 6,5 738 228 235 R 15 6,5 752 238 175 R 16 5 686 178 185 R 16 5,5 698 188 205 R 16 6 736 208 (1) Lubatud hälbed: vt II lisa punktid 6.1.4 ja 6.1.5 (2) Teatud rehvidel võib velje läbimõõtu väljendada millimeetrites:

10" = 255

12" = 305

13" = 330

14" = 355

15" = 380

16" = 405







TABEL 4 Seeria 70 – radiaalrehvid (1) Rehvimõõdu tähistus Mõõtevelje laius (tolli) Välisläbimõõt (2) (mm) Ristlõike laius (2) (mm) 145/70 R 10 3,5 462 139 155/70 R 10 3,5 474 146 165/70 R 10 4,5 494 165 145/70 R 12 4 512 144 155/70 R 12 4 524 151 165/70 R 12 4,5 544 165 175/70 R 12 5 552 176 145/70 R 13 4 538 144 155/70 R 13 4 550 151 165/70 R 13 4,5 568 165 175/70 R 13 4,5 580 176 185/70 R 13 5 598 186 195/70 R 13 5,5 608 197 205/70 R 13 5,5 625 204 145/70 R 14 4 564 144 155/70 R 14 4 576 151 165/70 R 14 4,5 592 165 175/70 R 14 5 606 176 185/70 R 14 5 624 186 195/70 R 14 5,5 636 197 205/70 R 14 5,5 652 206 215/70 R 14 6 665 217 225/70 R 14 6 677 225 235/70 R 14 6,5 694 239 245/70 R 14 6,5 705 243 145/70 R 15 4 590 144 155/70 R 15 4 602 151 165/70 R 15 4,5 618 165 175/70 R 15 5 632 176 185/70 R 15 5 648 186 195/70 R 15 5,5 656 197 205/70 R 15 5,5 669 202 215/70 R 15 6 682 213 225/70 R 15 6 696 220 235/70 R 15 6,5 712 234 245/70 R 15 6,5 720 239 (1) Mõõtmelised andmed on kohaldatavad mõnedele olemasolevatele rehvidele. Uutele tüübikinnitustele rakendatakse vastavalt II lisa punktidele 6.1.1.1 ja 6.1.2.1 arvutatud mõõtmeid. (2) Lubatud hälbed: vt II lisa punktid 6.1.4 ja 6.1.5.







TABEL 5 Seeria 60 radiaalrehvid (1) Rehvimõõdu tähistus Mõõtevelje laius (tolli) Välisläbimõõt (2) (mm) Ristlõike laius (2) (mm) 165/60 R 12 5 504 167 165/60 R 13 5 530 167 175/60 R 13 5,5 536 178 185/60 R 13 5,5 548 188 195/60 R 13 6 566 198 205/60 R 13 6 578 208 215/60 R 13 6 594 218 225/60 R 13 6,5 602 230 235/60 R 13 6,5 614 235 165/60 R 14 5 554 167 175/60 R 14 5,5 562 178 185/60 R 14 5,5 574 188 195/60 R 14 6 590 198 205/60 R 14 6 604 208 215/60 R 14 6 610 215 225/60 R 14 6 620 220 235/60 R 14 6,5 630 231 245/60 R 14 6,5 642 237 265/60 R 14 7 670 260 185/60 R 15 5,5 600 188 195/60 R 15 6 616 198 205/60 R 15 6 630 208 215/60 R 15 6 638 216 225/60 R 15 6,5 652 230 235/60 R 15 6,5 664 236 255/60 R 15 7 688 255 205/60 R 16 6 654 208 215/60 R 16 6 662 215 225/60 R 16 6 672 226 235/60 R 16 6,5 684 232 (1) Mõõtmelised andmed on kohaldatavad mõnedele olemasolevatele rehvidele. Uutele tüübikinnitustele rakendatakse vastavalt III lisa punktidele 6.1.1.1 ja 6.1.2.1 arvutatud mõõtmeid. (2) Lubatud hälbed: vt II lisa punktid 6.1.4 ja 6.1.5







TABEL 6 Kõrgläbivusrehvid - radiaalrehvid Rehvimõõdu tähistus Mõõtevelje laius (tolli) Välisläbimõõt (1) (mm) Ristlõike laius (1) (mm) 27 x 8.50 R 14 7 674 218 30 x 9.50 R 15 7,5 750 240 31 x 10.50 R 15 8,5 775 268 31 x 11.50 R 15 9 775 290 32 x 11.50 R 15 9 801 290 33 x 12.50 R 15 10 826 318 (1) Lubatud hälbed: vt II lisa punktid 6.1.4 ja 6.1.5.

B OSA: KOMMERTSVEOKI REHVID







TABEL 1 Kommertsveoki rehvid RADIAALREHVID, NORMAALSE PÖIAMÕÕDUGA, PAIGALDATUD 5o KOONILISTELE VÕI LAMEPÖIAGA VELGEDELE Rehvimõõdu tähistus Mõõtevelje laius (tollides) Välisläbimõõt (mm) Ristlõike laius (mm) 6.50 R 20 5.00 860 181 7.00 R 16 5.50 784 198 7.00 R 18 5.50 842 198 7.00 R 20 5.50 892 198 7.50 R 16 ja/või A16 või 1-16 6.00 802 210 7.50 R 17 ja/või A17 või 1-17 6.00 852 210 7.50 R 20 ja/või A20 või 1-20 6.00 928 210 8.25 R 16 ja/või B16 või 2-16 6.50 860 230 8.25 R 17 ja/või B17 või 2-17 6.50 886 230 8.25 R 20 ja/või B20 või 2-20 6.50 962 230 9.00 R 16 ja/või C16 või 3-16 6.50 912 246 9.00 R 20 ja/või C20 või 3-20 7.00 1 018 258 10.00 R 20 ja/või D20 või 4-20 7.50 1 052 275 10.00 R 22 ja/või D22 või 4-22 7.50 1 102 275 11.00 R 16 6.50 980 279 11.00 R 20 ja/või E20 või 5-20 8.00 1 082 286 11.00 R 22 ja/või E22 või 5-22 8.00 1 132 286 11.00 R 24 ja/või E24 või 5-24 8.00 1 182 286 12.00 R 20 ja/või F20 või 6-20 8.50 1 122 313 12.00 R 22 8.50 1 174 313 12.00 R 24 ja/või F24 või 6-24 8.50 1 226 313 13.00 R 20 9.00 1 176 336 14,00 R 20 ja/või G20 või 7-20 10.00 1 238 370 14.00 R 22 10.00 1 290 370 14.00 R 24 10.00 1 340 370

Lubatud hälbed: vt II lisa punktid 6.1.4 ja 6.1.5.







TABEL 2 Kommertsveoki rehvid DIAGONAALREHVID, NORMAALSE PÖIAMÕÕDUGA, PAIGALDATUD 5o KOONILISTELE VÕI LAMEPÖIAGA VELGEDELE Rehvimõõdu tähistus Mõõtevelje laius (tollides) Välisläbimõõt (millimeetrites) Ristlõike laius (millimeetrites) 7.00-16 5.50 774 198 7.00-20 5.50 898 198 7.50-16 ja/või A16 või 1-16 6.00 806 210 7.50-17 ja/või A17 või 1-17 6.00 852 210 7.50-20 ja/või A20 või 1-20 6.00 928 213 8.25-16 ja/või B16 või 2-16 6.50 860 234 8.25-17 ja/või B17 või 2-17 6.50 895 234 8.25-20 ja/või B20 või 2-20 6.50 970 234 9.00-16 6.50 900 252 9.00-20 ja/või C20 või 3-20 7.00 1 012 256 9.00-24 ja/või C24 või 3-24 7.00 1 114 256 10.00-20 ja/või D20 või 4-20 7.50 1 050 275 10.00-22 ja/või D22 või 4-22 7.50 1 102 275 11.00-20 ja/või E20 või 5-20 8.00 1 080 291 11.00-22 ja/või E22 või 5-22 8.00 1 130 291 11.00-24 ja/või E24 või 5-24 8.00 1 180 291 12.00-18 8.50 1 070 312 12.00-20 ja/või F20 või 6-20 8.50 1 120 312 12.00-22 ja/või F22 või 6-22 8.50 1 172 312 12.00-24 ja/või F24 või 6-24 8.50 1 220 312 13.00-20 9.00 1 170 342 14.00-20 ja/või G20 või 7-20 10.00 1 238 375 14.00-22 ja/või G22 või 7-22 10.00 1 290 375 14.00-24 ja/või G24 või 7-24 10.00 1 340 375 15.00-20 11.25 1 295 412 16.00-20 13.00 1 370 446

Lubatud hälbed: vt II lisa punktid 6.1.4 ja 6.1.5.







TABEL 3 Kommertsveoki rehvid RADIAALREHVID, NORMAALSE PÖIAMÕÕDUGA, PAIGALDATUD 15o KOONILISTELE (SÜVAPÖIAGA) VELGEDELE Rehvimõõdu tähistus Mõõtevelje laius (tollides) Välisläbimõõt (millimeetrites) Ristlõike laius (millimeetrites) 8 R 17.5 6.00 784 208 8.5 R 17.5 6.00 802 215 9 R 17.5 6.75 820 230 9.5 R 17.5 6.75 842 240 10 R 17.5 7.50 858 254 11 R 17.5 8.25 900 279 7 R 19.5 5.25 800 185 8 R 19.5 6.00 856 208 8 R 22.5 6.00 936 208 9 R 19.5 6.75 894 230 9 R 22.5 6.75 970 230 9.5 R 19.5 6.75 916 240 10 R 19.5 7.50 936 254 10 R 22.5 7.50 1 020 254 11 R 19.5 8.25 970 279 11 R 22.5 8.25 1 050 279 11 R 24.5 8.25 1 100 279 12 R 19.5 9.00 1 008 300 12 R 22.5 9.00 1 084 300 13 R 22.5 9.75 1 124 320







TABEL 4 DIAGONAALREHVID, NORMAALSE PÖIAMÕÕDUGA, PAIGALDATUD 15o KOONILISTELE (SÜVAPÖIAGA) VELGEDELE Rehvimõõdu tähistus Mõõtevelje laius (tollides) Välisläbimõõt (millimeetrites) Ristlõike laius (millimeetrites) 8-19.5 6.00 856 208 9-19.5 6.75 894 230 9-22.5 6.75 970 230 10-22.5 7.50 1 020 254 11-22.5 8.25 1 054 279 11-24.5 8.25 1 100 279 12-22.5 9.00 1 084 300

Lubatud hälve: vt II lisa punktid 6.1.4 ja 6.1.5.







TABEL 5 Kommertsveoki rehvid RADIAALREHVID, LAIA PÖIAMÕÕDUGA, PAIGALDATUD 15o KOONILISTELE (SÜVAPÖIAGA) VELGEDELE Rehvimõõdu tähistus Mõõtevelje laius (tollides) Välisläbimõõt (millimeetrites) Ristlõike laius (millimeetrites) 14 R 19.5 10.50 962 349 15 R 19.5 11.75 998 387 15 R 22.5 11.75 1 074 387 16.5 R 19.5 13.00 1 046 425 16.5 R 22.5 13.00 1 122 425 18 R 19.5 14.00 1 082 457 18 R 22.5 14.00 1 158 457 19.5 R 19.5 15.00 1 134 495 21 R 22.5 16.50 1 246 540







TABEL 6 DIAGONAALREHVID, LAIA PÖIAMÕÕDUGA, PAIGALDATUD 15o KOONILISTELE (SÜVAPÖIAGA) VELGEDELE Rehvimõõdu tähistus Mõõtevelje laius (tollides). Välisläbimõõt (millimeetrites) Ristlõike laius (millimeetrites) 15 -19.5 11.75 1 004 387 15 -22.5 11.75 1 080 387 16.5-19.5 13.00 1 052 425 16.5-22.5 13.00 1 128 425 18 -19.5 14.00 1 080 457 18 -22.5 14.00 1 156 457 19.5-19.5 15.00 1 138 495 21 -22.5 16.50 1 246 540

Lubatud hälbed: vt II lisa punktid 6.1.4 ja 6.1.5.







TABEL 7 Kommertsveoki rehvid RADIAALREHVID, SEERIA 80, PAIGALDATUD 5o KOONILISTELE VÕI LAMEPÖIAGA VELGEDELE Rehvimõõdu tähistus Mõõtevelje laius (tollides) Välisläbimõõt (millimeetrites) Ristlõike laius (millimeetrites) 12/80 R 20 8.50 1 008 305 13/80 R 20 9.00 1 048 326 14/80 R 20 10.00 1 090 350 14/80 R 24 10.00 1 192 350 14.75/80 R 20 10.00 1 124 370 15.5/80 R 20 10.00 1 158 384







TABEL 8 RADIAALREHVID, SEERIA 70, PAIGALDATUD 15o KOONILISTELE (SÜVAPÖIAGA) VELGEDELE Rehvimõõdu tähistus Mõõtevelje laius (tollides) Välisläbimõõt (millimeetrites) Ristlõike laius (millimeetrites) 9/70 R 22.5 6.75 892 229 10/70 R 22.5 7.50 928 254 11/70 R 22.5 8.25 962 279 12/70 R 22.5 9.00 999 305 13/70 R 22.5 9.75 1 033 305







TABEL 9 RADIAALREHVID, SEERIA 80, PAIGALDATUD 15o KOONILISTELE (SÜVAPÖIAGA) VELGEDELE Rehvimõõdu tähistus Mõõtevelje laius (tollides) Välisläbimõõt (millimeetrites) Ristlõike laius (millimeetrites) 12/80 R 22.5 9.00 1 046 305

Lubatud hälbed: vt II lisa punktid 6.1.4 ja 6.1.5.







TABEL 10 Kommertsveoki rehvid RADIAALREHVID KERGETELE KOMMERTSVEOKITELE, PAIGALDATUD VELGEDELE LÄBIMÕÕDUGA 16 TOLLI JA ROHKEM Rehvimõõdu tähistus Mõõtevelje laius (tollides) Välisläbimõõt (millimeetrites) Ristlõike laius (millimeetrites) 6.00 R 16 C 4.50 728 170 6.00 R 18 C 4.00 782 165 6.50 R 16 C 4.50 742 176 6.50 R 17 C 4.50 772 176 6.50 R 17 LC 4.50 726 166 6.50 R 20 C 5.00 860 181 7.00 R 16 C 5.50 778 198 7.50 R 16 C 6.00 802 210 7.50 R 17 C 6.00 852 210







TABEL 11 DIAGONAALREHVID KERGETELE KOMMERTSVEOKITELE, PAIGALDATUD VELGEDELE LÄBIMÕÕDUGA 16 TOLLI JA ROHKEM Rehvimõõdu tähistus Mõõtevelje laius (tollides) Välisläbimõõt (millimeetrites) Ristlõike laius (millimeetrites) 6.00-16 C 4.50 730 170 6.00-18 C 4.00 786 165 6.00-20 C 5.00 842 172 6.50-20 C 4.50 748 176 6.50-17 LC 4.50 726 166 6.50-20 C 5.00 870 181 7.00-16 C 5.50 778 198 7.00-18 C 5.50 848 198 7.00-20 C 5.50 898 198 7.50-16 C 6.00 806 210 7.50-17 C 6.00 852 210 8.25-16 C 6.50 860 234 8.90-16. C 6.50 885 250 9.00-16 C 6.50 900 252

Lubatud hälbed: vt II lisa punktid 6.1.4 ja 6.1.5.

TABEL 12

Kommertsveoki rehvid







RADIAALREHVID KERGETELE KOMMERTSVEOKITELE, PAIGALDATUD 5o KOONILISTELE VELGEDELE, VELJE LÄBIMÕÕT 12 - 15 TOLLI (SÜVAPÖID) Rehvimõõdu tähistus Mõõtevelje laius (tollides) Välisläbimõõt (millimeetrites) Ristlõike laius (millimeetrites) Ülimadalrõhu seeria 5.60 R 12 C 4.00 570 150 6.40 R 13 C 5.00 648 172 6.70 R 13 C 5.00 660 180 6.70 R 14 C 5.00 688 180 6.70 R 15 C 5.00 712 180 7.00 R 15 C 5.50 744 195 Madala ristlõikega seeria 6.50 R 14 C 5.00 640 170 7.00 R 14 C 5.00 650 180 7.50 R 14 C 5.50 686 195







REHVID KERGETELE KOMMERTSVEOKITELE, PAIGALDATUD 15o (SÜVAPÖIAGA) KOONILISTELE VELGEDELE Rehvimõõdu tähistus Mõõtevelje laius (tollides) Välisläbimõõt (millimeetrites) Ristlõike laius (millimeetrites) 7 R 17.5 C 5.25 752 185 8 R 17.5 C 6.00 784 208

Lubatud hälbed: vt II lisa punktid 6.1.4 ja 6.1.5.







TABEL 13 Kommertsveoki rehvid DIAGONAALREHVID KERGETELE KOMMERTSVEOKITELE, PAIGALDATUD 5o KOONILISTELE (SÜVAPÖIAGA) VELGEDELE Velje läbimõõt 12–15 tolli Rehvimõõdu tähistus Mõõtevelje laius (tollides) Välisläbimõõt (millimeetrites) Ristlõike laius (millimeetrites) Ülimadalrõhu seeria 5.20-12 C 3.50 560 136 5.60-12 C 4.00 572 148 5.60-13 C 4.00 598 148 5.90-13 C 4.50 616 158 5.90-14 C 4.50 642 158 5.90-15 C 4.50 668 158 6.40-13 C 5.00 640 172 6.40-14 C 5.00 666 172 6.40-15 C 5.00 692 172 6.40-16 C 4.50 748 172 6.70-13 C 5.00 662 180 6.70-14 C 5.00 688 180 6.70-15 C 5.00 714 180 Madala ristlõikega seeria 5.50-12 C 4.00 552 142 6.00-12 C 4.50 574 158 6.00-14 C 4.50 626 158 6.50-14 C 5.00 650 172 6.50-15 C 5.00 676 172 7.00-14 C 5.00 668 182 7.50-14 C 5.50 692 192 Madalrõhu seeria 7.00-15 C 5.50 752 198 7.50-15 C 6.00 780 210 Millimeetermõõdus seeria 125-12 C 3.50 514 127 165-15 C 4.50 652 167 185-14 C 5.50 654 188 195-14 C 5.50 670 198 245-16 C 7.00 798 248 17-15 C või 5.00 678 178 17-380 C 5.00 678 178 17-400 C 19 x 400 mm 702 186 19-400 C 19 x 400 mm 736 200 21-400 C 19 x 400 mm 772 216

Lubatud hälbed: vt II lisa punktid 6.1.4 ja 6.1.5.







TABEL 14 Kommertsveoki rehvid RADIAALREHVID KERGETELE KOMMERTSVEOKITELE, PAIGALDATUD 5o KOONILISTELE (SÜVAPÖIAGA) VELGEDELE Millimeetermõõdus seeria Rehvimõõdu tähistus Mõõtevelje laius (tollides) Välisläbimõõt (millimeetrites) Ristlõike laius (millimeetrites) 125 R 12 C 3,50 510 127 125 R 13 C 3,50 536 127 125 R 14 C 3,00 562 127 125 R 15 C 3,50 588 127 135 R 12 C 4,00 522 137 135 R 13 C 4,00 548 137 135 R 14 C 4,00 574 137 135 R 15 C 4,00 600 137 145 R 10 C 4,00 492 147 145 R 12 C 4,00 542 147 145 R 13 C 4,00 566 147 145 R 14 C 4,00 590 147 145 R 15 C 4,00 616 147 155 R 12 C 4,50 550 157 155 R 13 C 4,50 578 157 155 R 14 C 4,50 604 157 155 R 15 C 4,50 630 157 155 R 16 C 4,50 656 157 165 R 13 C 4,50 596 167 165 R 14 C 4,50 622 167 165 R 15 C 4,50 646 167 165 R 16 C 4,50 672 167 175 R 13 C 5,00 608 178 175 R 14 C 5,00 634 178 175 R 15 C 5,00 660 178 175 R 16 C 5,00 684 178 185 R 13 C 5,50 624 188 185 R 14 C 5,50 650 188 185 R 15 C 5,50 674 188 185 R 16 C 5,50 700 188 195 R 14 C 5,50 666 198 195 R 15 C 5,50 690 198 195 R 16 C 5,50 716 198 205 R 14 C 6,00 686 208 205 R 15 C 6,00 710 208 205 R 16 C 6,00 736 208 215 R 14 C 6,00 700 218 215 R 15 C 6,00 724 218 215 R 16 C 6,00 750 218 225 R 14 C 6,50 714 228 225 R 15 C 6,50 738 228 225 R 16 C 6,50 764 228 235 R 14 C 6,50 728 238 235 R 15 C 6,50 752 238 235 R 16 C 6,50 778 238 17 R 15 C või 5,00 678 178 17 R 380 C 5,00 678 178 17 R 400 C 19 x 400 mm 698 186 19 R 400 C 19 x 400 mm 728 200

Lubatud hälbed: vt II lisa punktid 6.1.4 ja 6.1.5.







TABEL 15 Kommertsveoki rehvid LAIA PÖIA DIAGONAALREHVID MITMEOTSTARBELISTELE VEOAUTODELE MAANTEEL, MAASTIKUL JA PÕLLUMAJANDUSKASUTUSES Rehvimõõdu tähistus Mõõtevelje laius (tollides) Välisläbimõõt (millimeetrites) Ristlõike laius (millimeetrites) 10,5 -18 MPT 9 905 270 10,5 -20 MPT 9 955 270 12,5 -18 MPT 11 990 325 12,5 -20 MPT 11 1 040 325 14,5 -20 MPT 11 1 095 355 14,5 -24 MPT 11 1 195 355 7,50 -18 MPT 5,50 885 208







TABEL 16 LAIA PÖIA RADIAALREHVID MITMEOTSTARBELISTELE VEOAUTODELE MAANTEEL, MAASTIKUL JA PÕLLUMAJANDUSKASUTUSES Rehvimõõdu tähistus Mõõtevelje laius (tollides) Välisläbimõõt (millimeetrites) Ristlõike laius (millimeetrites) 10.5 R 20 MPT 9 955 276 12.5 R 20 MPT 11 1 040 330 14.5 R 20 MPT 11 1 095 362 14.5 R 24 MPT 11 1 195 362

Lubatud hälbed: vt II lisa punktid 6.1.4 ja 6.1.5.







TABEL 17 Kommertsveoki rehvid RADIAALREHVID MITTE-JUHTTELGEDELE MAANTEEKASUTUSES Rehvimõõdu tähistus Mõõtevelje laius (tollides) Välisläbimõõt (millimeetrites) Ristlõike laius (millimeetrites) 5.00 R 8 3.00 467 132 6.00 R 9 4.00 540 160 7.00 R 12 5.00 672 192 7.50 R 15 6.00 772 212 8.25 R 15 6.50 836 234 10.00 R 15 7.50 918 275







TABEL 18 DIAGONAALREHVID MITTE-JUHTTELGEDELE MAANTEEKASUTUSES Rehvimõõdu tähistus Mõõtevelje laius (tollides) Välisläbimõõt (millimeetrites) Ristlõike laius (millimeetrites) 6.00-9 4.00 540 160 7.00-12 5.00 672 192 7.00-15 5.00 746 192 7.50-15 6.00 772 212 8.25-15 6.50 836 234 10.00-15 7.50 918 275 200-15 6.50 730 205







TABEL 19 DIAGONAALREHVID, SEERIA 75, PAIGALDATUD 15o KOONILISTELE VELGEDELE Rehvimõõdu tähistus Mõõtevelje laius (tollides) Välisläbimõõt (millimeetrites) Ristlõike laius (millimeetrites) 7.25/75-16.5 või 7.25-16.5 5.25 695 182 8.00/75-16.5 või 8.00-16.5 6.00 724 203 8.75/75-16.5 või 8.75-16.5 6.75 752 224 9.50/75-16.5 või 9.50-16.5 7.50 781 245

Lubatud hälbed: vt II lisa punktid 6.1.4 ja 6.1.5.

TABEL 20

Kommertsveoki rehvid







DIAGONAALREHVID DIAGONAAL- JA RADIAALREHVID, PAIGALDATUD LAMEPÖIAGA VÕI POOLITATAVALE VELJELE Rehvimõõdu tähistus Mõõtevelje laius (tollides) Välisläbimõõt (millimeetrites) Ristlõike laius (millimeetrites) 3,00 -4 2,10 255 81 4,00 -4 2,50 312 107 4,00 -8 2,50 414 107 5,00 -8 3,00 467 132 6,50 –10 5,00 588 177 7,00 -9 5,00 562 174 7,50 -10 5,50 645 207 8,25 -10 6,50 698 240 10,50 -13 6,00 889 275 10,50 -16 6,00 965 275 11,00 -16 6,00 952 272 14,00 -16 10,00 1 139 375 15 x 4,5 -2 3,25 385 122 16 x 6-8 4,33 425 152 18 x 7-8 (1) 4,33 462 173 21 x 4 2,32 565 113 21 x 8-9 6,00 535 200 23 x 9-10 6,50 595 225 22 x 4,5 3,11 595 132 23 x 5 3,75 635 155 25 x 6 3,75 680 170 27 x 6 4,33 758 188 27 x 10-12 8,00 690 255 28 x 6 3,75 760 170 28 x 9-15 7,00 707 216 (8,15 -15) 7,00 707 216 29 x 7 5,00 809 211 29 x 8 6,00 809 243 9,00 -15 6,00 840 249 2,50 -15 7,50 735 250 3,00 -15 8,00 840 300 (1) Märgistatud ka 18 x 7.







RADIAALREHVID Rehvimõõdu tähistus Mõõtevelje laius (tollides) Välisläbimõõt (millimeetrites) Ristlõike laius (millimeetrites) 6.50 R 10 5.00 588 177 7.00 R 15 5.50 746 197 7.50 R 10 5.50 645 207 15 x 4.5 R 8 3.25 385 122 16 x 6 R 8 4.33 435 152 18 x 7 R 8 4.33 462 173 560 x 165 R 11 5.00 560 175 680 x 180 R 15 5.00 680 189

Lubatud hälbed: vt II lisa punktid 6.1.4 ja 6.1.5.







TABEL 21 Rehvid veoautodele, bussidele, haagistele ja mitmeotstarbelistele sõiduautodele tavalises maanteekasutuses DIAGONAAL- JA RADIAALREHVID, PAIGALDATUD 5o SÜVAPÖIAGA VÕI POOL-SÜVAPÖIAGA VELGEDELE Rehvimõõdu tähistus Mõõtevelje laius (tollides) Ristlõike laius (millimeetrites) (1) Välisläbimõõt Diagonaal Radiaal Maanteeturvis (millimeetrites) (2) Pori- ja lumeturvis (millimeetrites) (2) 6,00 -16 LT 6,00 R 16 LT 4,50 173 732 743 6,50 -16 LT 6,50 R 16 LT 4,50 182 755 767 6,70 -15 LT 6,70 R 15 LT 5,00 191 722 733 7,00 -13 LT 7,00 R 13 LT 5,00 187 647 658 7,00 -14 LT 7,00 R 14 LT 5,00 187 670 681 7,00 -15 LT 7,00 R 15 LT 5,50 202 752 763 7,00 -16 LT 7,00 R 16 LT 5,50 202 778 788 7,10 -15 LT 7,10 R 15 LT 5,00 199 738 749 7,50 -15 LT 7,50 R 15 LT 6,00 220 782 794 7,50 -16 LT 7,50 R 16 LT 6,00 220 808 819 8,25 -16 LT 8,25 R 16 LT 6,50 241 859 869 9,00 -16 LT 9,00 R 16 LT 6,50 257 890 903 D 78-14 LT DR 78-14 LT 5,00 192 661 672 E 78-14 LT ER 78-14 LT 5,50 199 667 678 C 78-15 LT CR 78-15 LT 5,00 187 672 683 G 78-15 LT GR 78-15 LT 6,00 212 711 722 H 78-15 LT HR 78-15 LT 6,00 222 727 739 L 78-15 LT LR 78-15 LT 6,50 236 749 760 F 78-16 LT FR 78-16 LT 5,50 202 721 732 H 78-16 LT HR 78-16 LT 6,00 222 753 764 L 78-16 LT LR 78-16 LT 6,50 236 775 786 (1) Rehvi üldlaiused võivad ületada ülaltoodud ristlõikelaiusi 8 % võrra. (2) Tolerants +8 % vahest ülaltoodud välisläbimõõdu ja velje nimiläbimõõtude vahel.

TABEL 22

Rehvid veoautodele, bussidele, haagistele ja mitmeotstarbelistele sõiduautodele tavalises maanteekasutuses

DIAGONAAL- JA RADIAALREHVID,

PAIGALDATUD 15o SÜVAPÖIAGA VELGEDELE







TABEL 22.1 Rehvimõõdu tähistus Mõõtevelje laius (tolli) Ristlõike laius (millimeetrites) (1) Välisläbimõõt Diagonaal Radiaal Maanteeturvis (mm) (1) Pori- ja lumeturvis (mm) (1) 7-14.5 LT — 6.00 185 677 — 8-14.5 LT — 6.00 203 707 — 9-14.5 LT — 7.00 241 711 — 7-17.5 LT 7 R 17.5 LT 5.25 189 758 769 8-17.5 LT 8 R 17.5 LT 5.25 199 788 799 (1) Rehvi üldlaiused võivad ületada ülaltoodud ristlõikelaiusi 8 % võrra. (2) Tolerants +8 % vahest ülaltoodud välisläbimõõtude ja velje nimiläbimõõtude vahel.







TABEL 22.2 Rehvimõõdu tähistus Mõõtevelje laius (tolli) Ristlõike laius (mm) (1) Välisläbimõõt Diagonaal Radiaal Maanteeturvis (mm) (1) Pori- ja lumeturvis (mm) (1) 8,00 -16,5 LT 8,00 R 16,5 LT 6,00 203 720 730 8,75 -16,5 LT 8,75 R 16,5 LT 6,75 222 748 759 9,50 -16,5 LT 9,50 R 16,5 LT 6,75 241 776 787 10-16,5 LT 10 R 16,5 LT 8,25 264 762 773 10-17,5 LT 10 R 17,5 LT 8,25 264 787 798 12-16,5 LT 12 R 16,5 LT 9,75 307 818 831 30 x 9,50 -16,5 LT 30 x 9,50 R 16,5 LT 7,50 240 750 761 31 x 10,50 -16,5 LT 31 x 10,50 R 16,5 LT 8,25 266 775 787 33 x 10,50 -16,5 LT 33 x 12,50 R 16,5 LT 9,75 315 826 838 37 x 10,50 -16,5 LT 37 x 14,50 R 16,5 LT 11,25 365 928 939 (1) Rehvi üldlaiused võivad ületada ülaltoodud ristlõikelaiusi 7 % võrra. (2) Tolerants +8 % vahest ülaltoodud välisläbimõõdu ja velje nimiläbimõõtude vahel.







TABEL 23 Rehvid veoautodele, bussidele, haagistele tavalises maanteekasutuses DIAGONAAL- JA RADIAALREHVID, PAIGALDATUD 15o SÜVAPÖIAGA VELGEDELE Rehvimõõdu tähistus Mõõtevelje laius (tolli) Ristlõike laius (millimeetrites) (1) Välisläbimõõt Diagonaal Radiaal Maanteeturvis (mm) (2) Kõrgläbivusturvis (mm) (2) Pori- ja lumeturvis (mm) (2) Tavalise ristlõikega rehvid 7-22,5 7 R 22,5 5,25 178 878 — 894 8-19,5 8 R 19,5 6,00 203 859 — 876 8-22,5 8 R 22,5 6,00 203 935 — 952 9-22,5 9 R 22,5 6,75 229 974 982 992 10-22,5 10 R 22,5 7,50 254 1 019 1 031 1 038 11-22,5 11 R 22,5 8,25 279 1 054 1 067 1 037 11-24,5 11 R 24,5 8,25 279 1 104 1 118 1 123 12-22,5 12 R 22,5 9,00 300 1 085 1 099 1 104 12-24,5 12 R 24,5 9,00 300 1 135 1 150 1 155 12,5 -22,5 12,5 R 22,5 9,00 302 1 085 1 099 1 104 12,5 -22,5 12,5 R 24,5 9,00 302 1 135 1 150 1 155 Laia pöia rehvid 14-17,5 14 R 17,5 10,50 349 907 — 921 15-19,5 15 R 19,5 11,75 389 1 005 — 1 019 15-22,5 15 R 22,5 11,75 389 1 082 — 1 095 16,5 -19,5 16,5 R 19,5 13,00 425 1 052 — 1 068 16,5 -22,5 16,5 R 22,5 13,00 425 1 128 — 1 144 18-19,5 18 R 19,5 14,00 457 1 080 — 1 096 18-22,5 18 R 22,5 14,00 457 1 158 — 1 172 19,5 -19,5 19,5 R 19,5 15,00 495 1 138 — 1 156 (1) Rehvi üldlaiused võivad ületada ülaltoodud ristlõikelaiusi 6 % võrra. (2) Tolerants +5 % vahest ülaltoodud välisläbimõõdu ja velje nimiläbimõõtude vahel.







TABEL 24 Rehvid veoautodele, bussidele, haagistele tavalises maanteekasutuses DIAGONAAL- JA RADIAALREHVID, PAIGALDATUD 5o SÜVAPÖIAGA VELGEDELE Rehvimõõdu tähistus Mõõtevelje laius (tolli) Ristlõike laius (mm) (1) Välisläbimõõt Diagonaal Radiaal Maanteeturvis (mm) (2) Kõrgläbivusturvis (mm) (2) Pori- ja lumeturvis (mm) (2) — 8R14LT 7,00 216 667 — — 9-15LT — 8,00 254 744 755 — 10-15LT 10R15LT 8,00 264 773 783 — 10-16LT — 8,00 264 798 809 — 11-14LT — 8,00 279 752 763 — 11-15LT 11R15LT 8,00 279 777 788 — 11-16LT — 8,00 279 803 813 — 12-15LT — 10,00 318 823 834 — — 9R15LT 8,00 254 744 755 752 24 x 7,50 -13LT 24 x 7,50R13LT 6,00 191 597 609 604 27 x 8,50 -14LT 27 x 8,50 -14LT 7,00 218 674 685 680 28 x 8,50 -15LT 28 x 8,50 -15LT 7,00 218 699 711 705 29 x 9,50 -15LT 29 x 9,50 -15LT 7,50 240 724 736 731 30 x 9,50 -15LT 30 x 9,50 -15LT 7,50 240 750 761 756 31 x 10,50 -15LT 31 x 10,50 -15LT 8,50 268 775 787 781 31 x 11,50 -15LT 31 x 11,50 -15LT 9,00 290 775 787 781 32 x 11,50 -15LT 32 x 11,50 -15LT 9,00 290 801 812 807 33 x 12,50 -15LT 33 x 12,50 -15LT 10,00 318 826 838 832 35 x 12,50 -15LT 35 x 12,50 -15LT 10,00 318 877 888 883 37 x 12,50 -15LT 37 x 12,50 -15LT 10,00 318 928 939 934 31 x 13,50 -15LT 31 x 13,50 -15LT 11,00 345 775 787 781 37 x 14,50 -15LT 37 x 14,50 -15LT 12,00 372 928 939 934 31 x 15,50 -15LT 31 x 15,50 -15LT 12,00 390 775 787 781 (1) Rehvi üldlaiused võivad ületada ülaltoodud ristlõikelaiusi 6 % võrra. (2) Tolerants +6 % vahest ülaltoodud välisläbimõõdu ja velje nimiläbimõõtude vahel.







TABEL 25 Rehvid veoautodele, bussidele, haagistele tavalises maanteekasutuses DIAGONAAL- JA RADIAALREHVID, PAIGALDATUD MITMEOSALISTELE VELGEDELE Rehvimõõdu tähistus Mõõtevelje laius (tolli) Ristlõike laius (mm) (1) Välisläbimõõt Diagonaal Radiaal Maanteeturvis (mm) (2) Kõrgläbivusturvis (mm) (2) Pori- ja lumeturvis (mm) (2) 6,50 -20 6,50R20 5,00 184 878 — 1 049 7,00 -15TR 7,00R15TR 5,50 199 777 — 962 7,00 -17 7,00R17 5,50 199 828 — 843 7,00 -18 7,00R18 5,50 199 853 — 868 7,00 -20 7,00R20 5,50 199 904 — 919 7,50 -15TR 7,50R15TR 6,00 215 808 — 825 7,50 -17 7,50R17 6,00 215 859 — 876 7,50 -18 7,50R18 6,00 215 884 — 981 7,50 -20 7,50R20 6,00 215 935 — 952 8,25 -15TR 8,25R15TR 6,50 236 847 855 865 8,25 -17 8,25R17 6,50 236 898 906 915 8,25 -20 8,25R20 6,50 236 974 982 992 9,00 -15TR 9,00R15TR 7,00 259 891 904 911 9,00 -20 9,00R20 7,00 259 1 019 1 031 1 038 10,00 -15TR 10,00R15TR 7,50 278 927 940 946 10,00 -20 10,00R20 7,50 278 1 054 1 067 1 073 10,00 -22 10,50R22 7,50 278 1 104 1 118 1 123 11,00 -15TR 11,00R15TR 8,00 293 958 972 977 11,00 -20 11,00R20 8,00 293 1 085 1 099 1 104 11,00 -22 11,00R22 8,00 293 1 135 1 150 1 155 11,00 -24 11,00R24 8,00 293 1 186 1 201 1 206 11,50 -20 11,50R20 8,00 296 1 085 1 099 1 104 11,50 -22 11,50R22 8,00 296 1 135 1 150 1 155 12,50 -20 12,00R20 8,50 315 1 125 — 1 146 12,50 -24 12,00R24 8,50 315 1 226 — 1 247 (1) Rehvi üldlaiused võivad ületada ülaltoodud ristlõikelaiusi 6 % võrra. (2) Tolerants +6 % vahest ülaltoodud välisläbimõõdu ja velje nimiläbimõõtude vahel.







TABEL 26 Rehvid veoautodele ja haagistele maanteekasutuses piiratud kiirustel DIAGONAAL- JA RADIAALREHVID, PAIGALDATUD MITMEOSALISTELE VELGEDELE Rehvimõõdu tähistus Mõõtevelje laius (tolli) Ristlõike laius (millimeetrites) (1) Välisläbimõõt Diagonaal Radiaal Maanteeturvis (mm) (2) Pori- ja lumeturvis (mm) (2) 13.00-20 13.00R20 9.00 340 1 177 1 200 14.00-20 14.00R20 10.00 375 1 241 1 266 14.00-24 14.00R24 10.00 375 1 343 1 368 (1) Rehvi üldlaiused võivad ületada ülaltoodud ristlõikelaiusi 6 % võrra. (2) Tolerants +6 % vahest ülaltoodud välisläbimõõdu ja velje nimiläbimõõtude vahel.







TABEL 27 Rehvid furgoonelamutele maanteekasutuses DIAGONAALREHVID Rehvimõõdu tähistus Mõõtevelje laius (tolli) Ristlõike laius (mm) (1) Välisläbimõõt (mm) (2) Rehvid, mis on paigaldatud 15o süvapöiaga velgedele 7-14.5 MH 6.00 185 677 8-14.5 MH 6.00 203 707 9-14.5 MH 7.00 241 711 Rehvid, mis on paigaldatud 5o süvapöiaga ja pool-süvapöiaga velgedele 7.00-15 MH 5.50 202 752 (1) Rehvi üldlaiused võivad ületada ülaltoodud ristlõikelaiusi 8 % võrra. (2) Tolerants +8 % vahest ülaltoodud välisläbimõõdu ja velje nimiläbimõõtude vahel.







TABEL 28 Kaeve- ja metsatöörehvid vahelduvas maanteekasutuses DIAGONAALREHVID Rehvimõõdu tähistus Mõõtevelje laius (tolli) Ristlõike laius (mm) (1) Välisläbimõõt Veoturvis (mm) (2) Spetsiaalturvis (mm) (2) Rehvid, mis on paigaldatud 15o süvapöiaga velgedele 7,00 -20 ML 5,50 199 919 — 7,50 -20 ML 6,00 215 952 — 8,25 -20 ML 6,50 236 992 — 9,00 -20 ML 7,00 259 1 038 1063 10,00 -20 ML 7,50 278 1 073 1 099 10,00 -22 ML 7,50 278 1 123 1 150 10,00 -20 ML 7,50 278 1 174 1 200 11,00 -20 ML 8,00 293 1 104 1 131 11,00 -22 ML 8,00 293 1 155 1 182 11,00 -24 ML 8,00 293 1 206 1 233 12,00 -20 ML 8,50 315 1 146 1 173 12,00 -24 ML 8,50 315 1 247 1 275 13,00 -20 ML 9,00 340 1 200 — 13,00 -24 ML 9,00 340 1 302 — 14,00 -20 ML 10,00 375 1 266 — 14,00 -24 ML 10,00 375 1 368 — Rehvid, mis on paigaldatud täiskoonuselistele randitoega velgedele 11.00-25 ML 8,50 298 1 206 1 233 12.00-21 ML 8,50 315 1 146 1 175 12.00-25 ML 8,50 315 1 247 1 275 13.00-25 ML 10,00 351 1 302 — 14.00-21 ML 10,00 375 1 266 — 14.00-25 ML 10,00 375 1 368 — Rehvid, mis on paigaldatud 15o süvapöiaga velgedele 9-22.5 ML 6,75 229 992 — 10-22.5 ML 7,50 254 1 038 — 11-22.5 ML 8,25 279 1 073 — 11-24.5 ML 8,25 279 1 123 — 12-22.5 ML 9,00 300 1 104 — Rehvid, mis on paigaldatud 15o süvapöiaga velgedele 14-17.5 ML 10,50 349 921 — 15-19.5 ML 11,75 389 1 019 — 15-22.5 ML 11,75 389 1 095 — 16.5-19.5 ML 13,00 425 1 068 — 16.5-22.5 ML 13,00 425 1 144 — 18-19.5 ML 14,00 457 1 096 — 18-22.5 ML 14,00 457 1 172 — 19.5-19.5 ML 15,00 495 1 156 — 23-23.5 ML 17,00 584 1 320 — (1) Rehvi üldlaiused võivad ületada ülaltoodud ristlõikelaiusi 8 % võrra. (2) Tolerants +6 % vahest ülaltoodud välisläbimõõdu ja velje nimiläbimõõtude vahel.









6. liide

REHVI MÕÕTMETE MÕÕTMISE MEETOD

(vt II lisa, punkt 6.1.3)

A OSA: SÕIDUAUTODE REHVID

1.1. Rehv paigaldatakse tootja poolt määratud mõõteveljele vastavalt I lisa 1. liite punktile 6.11.

1.2. Rõhku rehvis reguleeritakse seejärel järgmiselt: 1.2.1. standardsetel diagonaal-vöörehvidel 1,7 baarini; 1.2.2. diagonaalrehvidel allnäidatud rõhuni (bar):



Kihiindeks Kiirusindeks L, M, N P, Q, R, S T, U, H, V 4 1,7 2,0 — 6 2,1 2,4 2,6 8 2,5 2,8 3,0 1.2.3. standardsetel radiaalrehvidel 1,8 baarini, 1.2.4. tugevdatud rehvidel 2,3 baarini ja 1.2.5. T-tüüpi varurehvidel ajutiseks kasutamiseks: 4,2 baarini.

2. Rehvi, mis on paigaldatud oma veljele, hoitakse ümbritseval ruumitemperatuuril mitte vähem kui 24 tundi, eranditega, mis on toodud II lisa punktis 6.2.3.

3. Rõhk reguleeritakse seejärel uuesti nii, nagu on määratud punktis 1.2.

4. Üldlaiust mõõdetakse nihikuga kuues võrdse vahekaugusega punktis, arvesse võttes kaitseribide või -vööde paksust. Niiviisi saadud suurim mõõtetulemus võetakse üldlaiuseks.

5. Välisläbimõõt määratakse maksimaalse ümbermõõdu mõõtmisega, jagades niiviisi saadud arvu π-ga (3,1416).

B OSA: KOMMERTSVEOKI REHVID

1. Rehv paigaldatakse tootja poolt määratud mõõteveljele vastavalt I lisa 1. liite punktile 6.11 ja pumbatakse tootja poolt määratud rõhuni vastavalt I lisa 1. liite punktile 6.12.

2. Veljele paigaldatud rehvi hoitakse ümbritseval laboritemperatuuril vähemalt 24 tundi.

3. Rõhk reguleeritakse seejärel uuesti punktis 1 määratud väärtuseni.

4. Üldlaiust mõõdetakse nihikuga kuues võrdse vahekaugusega punktis, võttes arvesse kaitseribide või -vööde paksust. Nii saadud suurim mõõtetulemus võetakse üldlaiuseks.

5. Välisläbimõõt määratakse kindlaks maksimaalse ümbermõõdu mõõtmisega, jagades nii saadud arvu π -ga (3,1416).









7. liide

KOORMUSE/KIIRUSE KATSE PROTSEDUUR ( 14 )

(vt II lisa punkt 6.2)

A OSA: SÕIDUAUTO REHVID

1. Rehvi ettevalmistamine

1.1. Uus rehv paigaldatakse tootja poolt määratud katseveljele vastavalt I lisa 1. liite punktile 6.11.

1.2. See pumbatakse vastava rõhuni, nagu on esitatud alljärgnevas tabelis:



Katserõhk (baari) Kiirusindeks Diagonaalrehvid Radiaalrehvid Diagonaal-vöörehvid Kihiindeks Standardne Tugevdatud Standardne 4 6 8 L, M, N 2,3 2,7 3,0 2,4 — — P, Q, R, S 2,6 3,0 3,3 2,6 3,0 2,6 T, U, H 2,8 3,2 3,5 2,8 3,2 2,8 V 3,0 3,4 3,7 3,0 — — T-tüüpi varurehvid ajutiseks kasutamiseks: 4,2 baarini.

1.3. Tootja võib esitada põhjendatud nõudmise kasutada rehvirõhku, mis erineb punktis 1.2. väljatoodutest. Sel juhul pumbatakse rehv selle rõhuni (vt I lisa 1. liite punkt 6.14).

1.4. Rehvi ja velje komplekti hoitakse katseruumi temperatuuril vähemalt kolm tundi.

1.5. Rehvi rõhk reguleeritakse uuesti nii, nagu on määratud punktides 1.2 või 1.3.

2. Katse läbiviimine

2.1. Rehvi ja velje komplekt paigaldatakse katseteljele ja surutakse sileda ratta väliskülje vastu, mille läbimõõt on 1,70 m ±1 % või 2 m ±1 %.

2.2. Katseteljele A rakendatakse koormus, mis on võrdne 80 %: 2.2.1. maksimaalsest kandevõimest, mis vastab rehvidele kiiruse sümbolitega L kuni H kaasa arvatud kehtivale koormusindeksile; 2.2.2. maksimaalsest kandevõimest, mis on seotud maksimumkiirusega 240 km/h rehvidele kiiruse sümboliga “V” (vt II lisa punkt 2.31.2).

2.3. Katse jooksul ei tohi rehvirõhku muuta ja katsekoormust tuleb hoida ühtlasena.

2.4. Katse jooksul tuleb temperatuuri katseruumis hoida 20 °C ja 30 °C vahel või tootja nõusolekul kõrgemal temperatuuril.

2.5. Katse viiakse läbi ilma katkestuseta vastavuses järgmiste andmetega: 2.5.1. aeg, mis kulub nullkiiruselt katse algkiiruse saavutamiseks: 10 minutit. 2.5.2. katse algkiirus: ettenähtud maksimumkiirus rehvitüübile, alla 40 km/h juhul, kui sile ratas on läbimõõduga 1,70 m ±1 % või alla 30 km/h juhul, kui sile ratas on läbimõõduga 2 m ±1 %. 2.5.3. järjestikused kiiruse tõstmise sammud: 10 km/h; 2.5.4. katse kestus igal kiiruse astmel, välja arvatud viimasel: 10 minutit; 2.5.5. katse kestus viimasel kiiruse astmel: 20 minutit; 2.5.6. suurim katsekiirus: ettenähtud maksimumkiirus rehvitüübile, alla 10 km/h juhul, kui sile ratas on läbimõõduga 1,70 m ±1 % või võrdne ettenähtud maksimumkiirusega juhul, kui sile ratas on läbimõõduga 2 m ±1 %.

3. Samaväärsed katsemeetodid

Kui kasutatakse muud meetodit kui punktis 2 kirjeldatu, tuleb selle samaväärsust tõendada.

B OSA: KOMMERTSVEOKI REHVID ( 15 )

1. Rehvi ettevalmistamine

1.1. Paigaldada uus rehv tootja poolt määratud katseveljele vastavalt I lisa 1. liite punktile 6.11.

1.2. Kui katsetatakse lohviga rehve, kasutada uut lohvi või lohvi, ventiili ja pöiavöö (vastavalt nõudmisele) kombinatsiooni.

1.3. Pumbata rehv rõhuni, mis vastab rehvi tootja poolt määratud rõhuindeksile, vastavalt I lisa 1. liite punktile 6.14.

1.4. Hoida rehvi ja velje komplekti katseruumi temperatuuril vähemalt kolm tundi.

1.5. Reguleerida rehvi rõhk uuesti punktis 1.3. määratule.

2. Katse käik

2.1. Paigaldada rehvi ja velje komplekt katseteljele ja suruda see sileda mehaanilise katsetrumli väliskülje vastu, mille läbimõõt on 1,70 m ±1 % ja mille pind on vähemalt sama lai kui rehvi turvis.

2.2. Rakendada katseteljele seeria katsekoormusi, mida väljendatakse protsendina 2. liites toodud koormusest, mis on kohakuti rehvi küljele valatud koormusindeksiga, vastavuses alljärgnevas tabelis näidatud koormuse/kiiruse katse programmiga. Kui rehvil on olemas koormusindeksid nii üksik- kui ka topeltkasutamiseks, võetakse katsekoormuste aluseks üksikkasutuse baaskoormus.

2.3. Katse jooksul ei tohi rehvirõhku muuta ja katsekoormust tuleb hoida ühtlasena kõigi kolme katsejärgu jooksul.

2.4. Katse jooksul tuleb temperatuuri katseruumis hoida 20 °C ja 30 °C vahel või tootja nõusolekul kõrgemal temperatuuril.

2.5. Koormuse/kiiruse katse programm tuleb viia läbi ilma katkestuseta.

3. Samaväärsed katsemeetodid

Kui kasutatakse muud meetodit kui punktis 2 kirjeldatu, tuleb selle samaväärsust tõendada.







KOORMUSE/KIIRUSE KATSE PROGRAMM Koormusindeks Rehvi kiirusindeksi sümbol Katsetrumli kiirus (pööret/min) (1) Rattale rakendatud koormus protsendina koormusindeksile vastavast koormusest Radiaalrehv Diagonaalrehv 7 h. 16 h. 24 h. 122 või rohkem F 100 100 66 % 84 % 101 % G 125 100 J 150 125 K 175 150 L 200 — M 225 — 121 või vähem F 100 100 G 125 125 J 150 150 K 175 175 L 200 175 70 % 88 % 106 % 4 h. 6 h. M 250 200 75 % 97 % 114 % N 275 — 75 % 97 % 114 % P 300 — 75 % 97 % 114 % (1) Spetsiaalkasutusega rehve (vt II lisa punkt 2.1.3) tuleb katsetada kiirusel, mis võrdub 85 % ülalpool ettenähtud katsetrumli kiirusest samaväärsete tavaliste rehvide jaoks.









8. liide

KANDEVÕIME MUUTUS SÕLTUVALT KIIRUSEST







Kommertsveoki rehvid RADIAAL- JA DIAGONAALREHVID (vt II lisa punktid 2.30, 2.31 ja 6.2.4) Kiirus (km/h) Kandevõime muutus (%) Kõik koormusindeksid Koormusindeksid (1) ≥ 122 Koormusindeksid (1) ≤ 121 Kiirusindeksi sümbol Kiirusindeksi sümbol Kiirusindeksi sümbol F G J K L M L M N P (2) 0 +150 +150 +150 +150 +150 +150 +110 +110 +110 +110 5 +110 +110 +110 +110 +110 +110 +90 +90 +90 +90 10 +80 +80 +80 +80 +80 +80 +75 +75 +75 +75 15 +65 +65 +65 +65 +65 +65 +60 +60 +60 +60 20 +50 +50 +50 +50 +50 +50 +50 +50 +50 +50 25 +35 +35 +35 +35 +35 +35 +42 +42 +42 +42 30 +25 +25 +25 +25 +25 +25 +35 +35 +35 +35 35 +19 +19 +19 +19 +19 +19 +29 +29 +29 +29 40 +15 +15 +15 +15 +15 +15 +25 +25 +25 +25 45 +13 +13 +13 +13 +13 +13 +22 +22 +22 +22 50 +12 +12 +12 +12 +12 +12 +20 +20 +20 +20 55 +11 +11 +11 +11 +11 +11 +17,5 +17,5 +17,5 +17,5 60 +10 +10 +10 +10 +10 +10 +15,0 +15,0 +15,0 +15,0 65 +7,5 +8,5 +8,5 +8,5 +8,5 +8,5 +13,5 +13,5 +13,5 +13,5 70 +5,0 +7,0 +7,0 +7,0 +7,0 +7,0 +12,5 +12,5 +12,5 +12,5 75 +2,5 +5,5 +5,5 +5,5 +5,5 +5,5 +11,0 +11,0 +11,0 +11,0 80 0 +4,0 +4,0 +4,0 +4,0 +4,0 +10,0 +10,0 +10,0 +10,0 85 –3 +2,0 +3,0 +3,0 +3,0 +3,0 +8,5 +8,5 +8,5 +8,5 90 –6 0 +2,0 +2,0 +2,0 +2,0 +7,5 +7,5 +7,5 +7,5 95 –10 -2,5 +1,0 +1,0 +1,0 +1,0 +6,5 +6,5 +6,5 +6,5 100 –15 –5 0 0 0 0 +5,0 +5,0 +5,0 +5,0 105 –8 –2 0 0 0 +3,75 +3,75 +3,75 +3,75 110 –13 –4 0 0 0 +2,5 +2,5 +2,5 +2,5 115 –7 –3 0 0 +1,25 +1,25 +1,25 +1,25 120 –12 –7 0 0 0 0 0 0 125 0 -2,5 0 0 0 130 0 –5 0 0 0 135 -7,5 -2,5 0 0 140 –10 –5 0 0 145 -7,5 -2,5 0 150 –10 –5 0 155 -7,5 -2,5 160 –10 –5 (1) Koormusindeks kehtib üksikasetuse kohta (vt II lisa punkt 2.28.2). (2) Koormuse muutused ei ole lubatud üle 160 km/h. Kiirusindeksi sümbolitele Q ja üle selle määrab kiirusindeksi sümbolile vastav kiirusindeks (vt II lisa punkt 2.29.3) rehvile lubatud maksimumkiiruse.









III LISA

SÕIDUKITE TÜÜBIKINNITUSE RAKENDUSSÄTTED SEOSES NENDE REHVIDE PAIGALDAMISEGA

1. SÕIDUKITÜÜBI ►M1 EÜ TÜÜBIKINNITUS ◄ TAOTLEMINE

1.1. ►M1 EÜ tüübikinnitus ◄ seoses sõiduki rehvidega esitab sõiduki tootja või tootja volitatud esindaja.

1.2. Sellega koos tuleb esitada kolmes eksemplaris sõidukitüübi ja selle rehvide kirjeldus rehvimõõdu tähistuse, kiirusindeksi ja koormusindeksi mõttes, kaasa arvatud mistahes ajutiseks kasutamiseks mõeldud varuratas (varurattad), millega see võib olla varustatud, nagu on kirjeldatud 1. liite teatises.

1.3. Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnitatava sõidukitüübi näidissõiduk.

1.4. Sõiduki tootja või tema esindaja võib taotleda ►M1 EÜ tüübikinnitus ◄ laiendamist, hõlmamaks täiendavate rehvimõõdu tähistustega, kiirusindeksitega või koormusindeksitega rehve või täiendavat ajutiseks kasutamiseks mõeldud varuratast (-rattaid).

2. SÕIDUKI ►M1 EÜ TÜÜBIKINNITUS ◄

2.1. ►M1 EÜ tüübikinnitus ◄ antakse ja ►M1 EÜ tüübikinnitus ◄ number väljastatakse igale punktiga 1 vastavuses esitatud sõidukitüübile, mis rahuldas käesoleva direktiivi nõudeid.

2.2. Teade sõidukitüübile käesoleva direktiivi kohase tüübikinnituse andmise, laiendamise või sellest keeldumise kohta edastatakse liikmesriikidele 2. liites esitatud näidisele vastaval vormil.

2.3. Igale kinnitatud sõidukitüübile antakse tüübikinnitusnumber. Üks ja seesama liikmesriik ei tohi anda sama numbrit teisele sõidukitüübile.

3. SÕIDUKITÜÜBI MUUTMINE

3.1. Igast sõidukitüübi muudatusest tuleb teatada tüübikinnituse andnud asutusele. Seejärel võib see asutus kas: 3.1.1. leida, et tõenäoliselt ei kahjusta tehtud muudatused märgatavalt nõuetele vastavust ja et igal juhul vastab sõiduk endiselt nõuetele; või 3.1.2. keelduda muudatuse kinnitamisest.

3.2. Muutusi määratleva tüübikinnituse kinnitamisest või tagasilükkamisest teatatakse teistele liikmesriikidele punktis 2.2 määratletud viisil.

4. TOODANGU VASTAVUS

4.1. Iga seeriasõiduk, millele rakendub käesolev direktiiv, peab olema valmistatud nii, et see on vastavuses käesoleva direktiivi kõigi asjakohaste nõuetega.

4.2. Punkti 4.1 nõuete täitmises veendumiseks tuleb korraldada tootmise asjakohast kontrollimist.

4.3. Tüübikinnituse omanik peab eriti kindlustama protseduuride olemasolu, kontrollimaks efektiivselt ühilduvust sõiduki omaduste ja paigaldatud rehvide omaduste vahel, nagu on kehtestatud käesoleva direktiivi raamides.

4.4. Tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavaid nõuetele vastavuse kontrollimise meetodeid. 4.4.1. Iga kontrollimise korral tuleb kontrollijale esitada andmed katsete ja tootmise kohta.

4.5. Tüübikinnitusasutuse poolt kinnitatud kontrollimiste tavapärane sagedus on üks kord aastas. Kui selliste kontrollimiste ajal saadakse ebarahuldavaid tulemusi, peab pädev asutus tagama, et toodangu nõuetele vastavuse võimalikult kiireks taastamiseks astutakse kõik vajalikud sammud.

5. TOOTMISEST LÕPLIKULT LOOBUMINE

Kui osa tüübikinnituse omanik lõpetab täielikult käesoleva direktiivi kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukitüübi tootmise, peab ta sellest teatama kõnealuse kinnituse andnud asutusele. Pärast sellekohase teate saamist peab see asutus teavitama sellest teisi tüübikinnitusasutusi tüübikinnitustunnistuse koopiaga, mis kannab lõpus suurte tähtedega allakirjutatud ja kuupäevaga varustatud kirja “TOOTMINE LÕPETATUD”.









1. liide

TEATIS nr…

VASTAVALT NÕUKOGU DIREKTIIVI 70/156/EMÜ I LISALE, MIS PUUDUTAB ►M1 EÜ TÜÜBIKINNITUS ◄ SELLE REHVIDE PAIGALDAMISE SUHTES

(DIREKTIIV 92/23/EMÜ)









2. liide

NÄIDIS

[(suurim formaat: A4 (210 x 297 mm)]

►M1 EÜ TÜÜBIKINNITUS ◄

(sõiduk)

►(1) M1









IV LISA

NÕUDED SÕIDUKITELE NENDE REHVIDE PAIGALDAMISE SUHTES

1. MÕISTED

2. Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

2.1. sõiduki tüübikinnitus – sõiduki tüübikinnitus selle rehvide suhtes, kaasa arvatud varurehvid ajutiseks kasutamiseks;

2.2. sõidukitüüp – sõidukid, mis ei erine üksteisest, vähemalt sõidukitüübi iga variandi osas, järgmiste oluliste tunnuste poolest, mis mõjutaksid rehvimõõdu tähistust, kiirusindeksi sümbolit või koormusindeksit;

2.3. velg – velje pöiast ja kilbist koosnev komplektne velg;

2.4. varuvelg ajutiseks kasutamiseks – velg, mis erineb sõidukitüübi ühest tavalisest veljest;

2.5. ratas – velje ja rehvi komplekt;

2.6. tavaline ratas – ratas, mida võib sõidukile paigaldada tavaliseks kasutuseks;

2.7. varuratas – ratas, mis on mõeldud tavalise ratta väljavahetamiseks viimase rikke korral. Varuratas võib olla üks alljärgnevatest: 2.7.0. “tavaline varuratas” on ratas, mis on vastavuses sõidukitüübi tavalise rattaga; 2.7.1. “varuratas ajutiseks kasutamiseks” on ratas, mis erineb sõidukitüübi tavalistest ratastest põhiomaduste osas (näiteks rehvimõõdu tähistus, funktsionaalsed mõõtmed, kasutustingimused või konstruktsioon). See on mõeldud ajutiseks kasutamiseks piiratud tingimustes. Varurattad ajutiseks kasutamiseks võivad kuuluda järgmistesse kategooriatesse: 2.7.1.1. 1. kategooria ratas koosneb veljest, mis on vastavuses tavalise ratta veljega ja rehvist, mille põhiomadused (näiteks mõõtmed, konstruktsioon) erinevad tavalisest rehvist; 2.7.1.2. 2. kategooria ratas koosneb veljest ja rehvist, millel on mõlemal tavalisest rattast erinevad põhiomadused ja mis on mõeldud sõiduki varustusse ajutiseks kasutamiseks määratud rõhuni pumbatud rehviga; 2.7.1.3. 3. kategooria ratas koosneb tavalisest veljest ja rehvist, mille põhiomadused erinevad tavalisest rehvist ja mis on mõeldud sõiduki varustusse kokkuvolditud ja mitte täispumbatud rehviga; 2.7.1.4. 4. kategooria ratas koosneb veljest ja rehvist, millel on mõlemal tavalisest rattast erinevad põhiomadused ja mis on mõeldud sõiduki varustusse kokkuvolditud ja mitte täispumbatud rehviga;

2.8. maksimaalne mass – tähendab sõiduki tootja poolt antud maksimumväärtust, mis on sõidukile tehniliselt lubatav;

2.9. maksimaalne teljekoormus – sõiduki tootja poolt antud maksimumväärtus, mis on tehniliselt lubatav kogu vertikaalsele jõule kõnealuse telje rehvide kontaktpindade ja maapinna vahel, ja mis tuleneb selle telje poolt toetatavast sõiduki massi osast. Teljekoormuste summa võib olla suurem kui sõiduki maksimaalsele massile vastav väärtus;

2.10. funktsionaalsed mõõtmed – velgede ja/või rehvide mõõtude tähistusest (näiteks läbimõõt, laius, ristlõike suhe) ja ratta sõidukile paigaldamisest (näiteks velje nihud) tulenevad mõõtmed;

2.11. lubatud maksimumkiirus – tähendab sõidukitüübile kinnitatud maksimaalset kiirust, kaasa arvatud seeriatootmise vastavuse kontrollimistel lubatud hälve.

3. NÕUDED SÕIDUKITELE NENDE REHVIDE PAIGALDAMISE SUHTES

3.1. Üldsätted

▼M1

3.1.1. Iga punktile 3.7.4 sätete kohane sõidukile paigaldatud rehv, kaasa arvatud iga varurehv, kui see on olemas, peab kandma I lisa punkti 4 kohast EÜ tüübikinnitusmärki või tüübikinnitusmärki, mis näitab vastavust ÜRO/EMK eeskirjadele nr 30 või 54. ÜRO/EMK tüübikinnitusmärki käsitletakse samaväärsena ainult II lisa kohaselt antud EÜ tüübikinnitusmärgiga.

▼B

3.2. Rehvi sobivus

3.2.1. Kõik sõidukile paigaldatud rehvid, välja arvatud mistahes varurehv ajutiseks kasutamiseks, peavad olema sama konstruktsiooniga (vt II lisa punkt 2.3).

3.2.2. Kõik ühele teljele paigaldatud rehvid peavad olema sama tüüpi (vt II lisa punkt 2.1).

3.2.3. Ruum, kus ratas pöörleb, peab olema selline, mis lubab takistamatut liikumist vedrustuse ja rooliseadme tekitatud tõkete piires, kui kasutatakse sõiduki tootja poolt antud maksimaalset lubatud rehvimõõtu.

3.3. Kandevõime

3.3.1. Vastavalt punkti 3.7 sätetele, on iga sõidukile paigaldatud rehvi, sealhulgas varurehvi (kui see on olemas) maksimaalne kandevõime (vt II lisa punkt 2.31): 3.3.1.1. juhul, kui sõidukile on paigaldatud sama tüüpi rehvid üksikasetuses: vähemalt võrdne poolega maksimaalsest teljekoormusest (vt punkt 2.9) enimkoormatud teljele, nagu on teatatud sõiduki tootja poolt; 3.3.1.2. juhul, kui sõidukile on paigaldatud rohkem kui ühte tüüpi rehvid üksikasetuses: vähemalt võrdne poolega maksimaalsest teljekoormusest (vt punkt 2.9) enimkoormatud teljele, nagu teatatud sõiduki tootja poolt, asjakohase telje suhtes; 3.3.1.3. juhul, kui sõidukile on paigaldatud sõiduauto rehvid topeltasetuses: vähemalt võrdne 0,27kordse maksimaalse teljekoormusega, nagu teatatud sõiduki tootja poolt, asjakohase telje suhtes; 3.3.1.4. juhul, kui sõidukile on paigaldatud kommertsveoki rehvid topeltasetuses: vähemalt võrdne 0,25kordse maksimaalse teljekoormusega topeltasetuse koormusindeksi suhtes, nagu teatatud sõiduki tootja poolt, asjakohase telje suhtes.

3.4. Kiirussuutlikkus

3.4.1. Iga rehv, mis on tavaliselt sõidukile paigaldatud, peab omama kiirusindeksi sümbolit (vt II lisa punkt 2.29), mis oleks ühilduv sõiduki maksimaalse lubatud kiirusega (nagu teatatud sõiduki tootja poolt) või vastava koormuse/kiiruse kombinatsiooniga (vt II lisa punkt 2.30).

3.4.2. Ülaltoodud määratlus ei kehti: 3.4.2.1. ajutiseks kasutamiseks mõeldud varurataste korral, kui kehtib punkt 3.8; 3.4.2.2. ajutiselt talverehvidega varustatud sõidukitele, mis on tavaliselt varustatud tavaliste rehvidega. Siiski, sel juhul peab lumerehvide kiirusindeksi sümbol vastama kiirusele, mis on suurem kui sõiduki maksimaalne lubatud kiirus (nagu teatatud sõiduki tootja poolt) või mitte väiksem kui 160 km/h (või mõlemad). Kui sellest hoolimata on sõidukite maksimaalne lubatud kiirus (nagu teatatud sõiduki tootja poolt) suurem kui kiirus, mis vastab talverehvide kiirusindeksi sümbolile, peab sõiduki sees silmatorkaval kohal olema välja pandud juhile kergesti nähtav hoiatussilt, mis määratleb talverehvide maksimaalse lubatud kiirussuutlikkuse.

3.5. Varurehv

3.5.1. Juhul, kui sõiduk on varustatud varurattaga, peab selle rehv olema: 3.5.1.1. sama tüüpi, nagu üks sõidukile paigaldatud või tüübikinnitusega rehv, 3.5.1.2. sellist tüüpi varuratas ajutiseks kasutamiseks, mis sobib kasutamiseks sõidukil mistahes kohas. Siiski, ükski sõiduk peale M1 kategooria sõiduki ei tohi olla varustatud ajutiseks kasutamiseks mõeldud varurattaga.

3.5.2. Iga sõiduk, mis on varustatud ajutiseks kasutamiseks mõeldud varurattaga, peab olema varustatud täiendava, selgelt ja pidevalt nähtava infoga ajutiseks kasutamiseks mõeldud varurattal või sõidukil varuratta lähedal või juhi käsiraamatus. Esitatakse vähemalt järgmised andmed: 3.5.2.1. juhend sõita ettevaatlikult, kui ajutiseks kasutamiseks mõeldud varuratas on paigaldatud ning paigaldada tavaline ratas niipea kui võimalik; 3.5.2.2. teade, et sõiduki kasutamine ei ole lubatud, kui samaaegselt on paigaldatud rohkem kui üks ajutiseks kasutamiseks mõeldud varuratas; 3.5.2.3: selge viide rehvirõhule, mis on määratud sõiduki tootja poolt ajutiseks kasutamiseks mõeldud varurattale; 3.5.2.4. sõidukitele, mis on varustatud 3. või 4. kategooria ajutiseks kasutamiseks mõeldud varuratastega, kirjeldus rehvi pumpamise kohta ajutiseks kasutamiseks määratud rõhuni punktis 3.6 mainitud seadme abil.

3.6. Ajutiseks kasutamiseks ettenähtud varuratta pumpamisseadme lühikirjeldus:

3.6.1. sõidukid, mis on varustatud 3. või 4. kategooria ajutiseks kasutamiseks mõeldud varuratastega, peavad olema varustatud seadmega, mis võimaldab rehvi pumpamist ajutiseks kasutamiseks määratud rõhuni maksimaalselt viie minuti jooksul.

3.7. Erijuhud

3.7.1. Kategooriate 01 ja 02 haagiste korral, mille töökiirus on piiratud 100 km/h või vähemaga ja mis on varustatud sõiduauto rehvidega üksikasetuses, peab iga rehvi maksimaalne kandevõime olema vähemalt võrdne 0,45kordse maksimaalse teljekoormusega enimkoormatud teljele, nagu teatatud haagise tootja poolt. Topeltasetuses rehvidele on see kordaja 0,24.

3.7.2. Mõnede eriotstarbeliste sõidukite korral, millele on paigaldatud kommertsveoki rehvid, ei kehti tabel “Kandevõime muutus sõltuvalt kiirusest” (vt punkt 2.30 ja II lisa 8. liide). Neil juhtudel kontrollitavad rehvide maksimaalsed kandevõimed maksimaalsete teljekoormuste suhtes (vt punktid 3.3.1.2 ja 3.3.1.4 käesolevas liites) on määratud koormusindeksile vastava koormuse korrutamisega vastava kordajaga, mis sõltub rohkem sõiduki tüübist ja selle kasutusest kui sõiduki lubatud maksimaalkiirusest. Neil juhtudel ei kehti käesoleva liite punkt 3.4.1. Asjakohased kordajad on alljärgnevad: 3.7.2.1. 1,10 M3 kategooria sõidukite korral, kui sõiduk veab seisvaid reisijaid ja töökiirus ei ületa 60 km/h. Siiski, töökorralduslikel põhjustel võivad liikmesriigid lubada töökiiruse tõstmist kuni 80 km/h. 3.7.2.2. 1,15 selliste sõidukite korral (M3), kui need on mõeldud kasutamiseks ainult linnamarsruutidel sagedaste peatustega; 3.7.2.3. 1,10 N kategooria kommunaalmajanduse töösõidukite korral, mida kasutatakse madalatel kiirustel lühikestel vahemaadel linnades ja eeslinnades, näiteks tänavapühkimiseks või prügikoristuseks.

3.7.3. Kui M1 kategooria mootorsõiduk veab haagist, tohib haagise haakeseadisele mõjuv koormus põhjustada rehvi maksimaalse kandevõime ületamist, kuid mitte rohkem kui 15 % võrra, eeldusel, et töökiirus on piiratud 100 km/h või vähemaga ja kasutatakse vähemalt 0,2 bar võrra suurendatud rehvirõhku.

3.7.4. Sõidukile, millele paigaldatud rehvid ei ole sõiduauto rehvid ega kommertsveoki rehvid eriliste kasutustingimuste puhuks (nt põllumajandusrehvid, veoautode rehvid, mootorratta rehvid), ei kehti II lisa nõuded tingimusel, et tüübikinnitusasutus leiab, et paigaldatud rehvid sobivad sõiduki töötingimustega.

3.8. Ajutiseks kasutamiseks mõeldud varurataste tehnilised andmed

3.8.1. Iga ajutiseks kasutamiseks mõeldud varurehv peab omama vähemalt 120 km/h võrdset kiirusindeksit (kiirusindeksi sümbol L).

3.8.2. Ajutiseks kasutamiseks sõidukile paigaldatuna peab ratta välisküljel olema erilaadne värvus või värvusmuster, mis selgesti eristub tavaliste rataste värvusest (värvustest). Kui ajutiseks kasutamiseks mõeldud varurattale saab kinnitada ilukilpi, et tohi see ilukilp varjata erilaadset värvust või värvusmustrit.

3.8.3. Maksimaalse kiiruse hoiatussümbol peab olema pidevalt nähtav ratta välisküljel silmapaistval kohal ja vastavuses alloleva joonisega:

▼M1









V LISA

REHVI JA TEEPINNA KONTAKTIST TULENEV MÜRA

1. REGULEERIMISALA

Käesolevat lisa kohaldatakse rehvide kui osade EÜ tüübikinnitusele rehvi ja teepinna kontaktist tuleneva müra suhtes.

2. MÕISTED

Käesolevas lisas kohaldatakse II lisa mõisteid, välja arvatud mõiste punktis 2.1., mida muudetakse alljärgnevalt.

2.1. Rehvitüüp – tähendab, käesoleva lisa kohase tüübikinnituse suhtes (rehvi ja teepinna kontaktist tulenev müra) rehvivalikut, mis koosneb rehvimõõdu tähistuste (vt II lisa punkt 2.17), markide, kaubamärkide ja kaubanduslike kirjelduste loetelust, mis ei erine selliste oluliste näitajate poolest nagu: — tootja nimi, — rehvi klassifikatsioon (vt käesoleva lisa punkt 2.4.), — rehvi konstruktsioon (vt II lisa punkt 2.1.4.), — kasutusliik (vt II lisa punkt 2.1.3.), — C1 klassi rehvidel “Reinforced” või “Extra Load”, — turvisemuster (vt I lisa 3. liite teatise punkt 2.3.). Märkus: Rehvi turvise ja konstruktsiooni väikeste muudatuste mõju rehvi ja teepinna kontaktist tulenevale mürale määratakse toodangu vastavuse kontrollimise käigus.

Lisaks kohaldatakse järgmisi mõisteid.

2.2. Mark või kaubanduslik kirjeldus – tähendab rehvi tootja poolt määratud rehvi tunnust. Mark võib olla sama kui tootja nimi, kauba kirjeldus võib kokku langeda kaubamärgiga.

2.3. Rehvi ja teepinna kontaktist tulenev müra – tähendab liikuva rehvi ja teepinna vahelisel kokkupuutel tekkivat müra.

2.4. Käesoleva lisa suhtes kohaldatakse alljärgnevat klassifikatsiooni:



C1 klassi rehvid sõiduauto rehvid (vt II lisa punkt 2.32.); C2 klassi rehvid kommertsveoki rehvid (vt II lisa punkt 2.33.) koormusindeksiga ≤ 121 üksikasetuses ja kiirusindeksi sümboliga ≥ “N” (vt II lisa punkt 2.29.3.); C3 klassi rehvid kommertsveoki rehvid (vt II lisa punkt 2.33.) koormusindeksiga ≤ 121 üksikasetuses ja kiirusindeksi sümboliga ≤ “M” (vt lisa II punkt 2.29.3.) või kommertsveoki rehvid (vt II lisa punkt 2.33.) koormusindeksiga ≥ 122 üksikasetuses.

3. MÄRGISTAMISNÕUDED

3.1. I lisa punktis 4 ja II lisa punktis 3 toodud märgistamisnõuetele lisaks peab rehv kandma alljärgnevaid märgiseid: 3.1.1. tootja nimi või kaubamärk; mark, kaubanduslik kirjeldus või kaubamärk.

4. NÕUDED REHVI JA TEEPINNA KONTAKTIST TULENEVA MÜRA KOHTA

4.1. Üldnõuded

1. liites määratud rehvi ja teepinna kontaktist tuleneva müra taseme katsetustele esitatakse neljast rehvist koosnev sama rehvimõõdu tähistust kandva ja sama turvisemustriga partii, mis on rehvivaliku representatiivne näidis.

4.2. 1. liite punkti 4.5 kohaselt määratud müratasemed ei tohi ületada järgmisi piireväärtusi: 4.2.1. klassi C1 rehvid, vastavalt nende rehvide ristlõike nimilaiusele (vt II lisa punkt 2.17.1.1.), mida katsetatakse:



Rehvi klass Ristlõike nimilaius (mm) Piirväärtused dB(A) A B (1) C (1) (2) C1a ≤ 145 72 (*1) 71 (*1) 70 C1b > 145 ≤ 165 73 (*1) 72 (*1) 71 C1c > 165 ≤ 185 74 (*1) 73 (*1) 72 C1d > 185 ≤ 215 75 (*2) 74 (*2) 74 C1e > 215 76 (*3) 75 (*3) 75 (*1) Veeru A piirväärtused kehtivad kuni 30. juunini 2007; (*2) Veeru A piirväärtused kehtivad kuni 30. juunini 2008; (*3) Veeru A piirväärtused kehtivad kuni 30. juunini 2009; (1) Ainult orienteeruvad väärtused. Lõplikud väärtused olenevad direktiivi muudatustest vastavalt direktiivi 2001/43/EÜ artikli 3 lõikes 2 nõutud katseprotokollile. (2) Veeru C piirväärtused sõltuvad direktiivi muudatusest vastavalt direktiivi 2001/43/EÜ artikli 3 lõikes 2 nõutud katseprotokollile. 4.2.1.1. Tugevdatud (või “Extra Load”) rehvide (vt II lisa punkt 3.1.8.) piirväärtust punktis 4.2.1. tuleb suurendada 1 dB(A) võrra. 4.2.1.2. Kasutusliiki “spetsiaal-” liigitatud rehvide (vt II lisa punkt 2.1.3.) piirväärtust punktis 4.2.1 tuleb suurendada 2 dB(A) võrra. 4.2.2. Klassi C2 rehvid, vastavalt kasutusliigile (vt II lisa punkt 2.1.3.) rehvivalikus:



Kasutusliik Piirväärtus väljendatuna dB(A) Tavaline 75 Talve- 77 Spetsiaal- 78 4.2.3. Klassi C3 rehvid, vastavalt kasutusliigile (vt II lisa punkt 2.1.3.) rehvivalikus:



Kasutusliik Piirväärtus väljendatuna dB(A) Tavaline 76 Talve- 78 Spetsiaal- 79









1. liide

KATSEMEETOD REHVI JA TEEPINNA KONTAKTIST TULENEVA MÜRA MÕÕTMISEKS. VABAKÄIGUL VEEREMISE MEETOD

0. Sissejuhatus

Esitatud meetod sisaldab mõõtevahendite tehnilisi andmeid, mõõtetingimusi ja mõõtmismeetodit, et määrata kindlaksmääratud teepinnal suurel kiirusel liikuvale katsesõidukile paigaldatud rehvide mürataset. Suurim helirõhk registreeritakse eemalasuvate mikrofonidega, kui katsesõiduk liigub vabakäigul; lõpptulemus nimikiirusel saadakse lineaarse regressioonanalüüsiga. Selliseid katsetulemusi ei saa võrrelda mootoriga kiirendamise ajal ega pidurdamise ajal aeglustusel mõõdetud rehvimüraga.

1. Mõõtevahendid

1.1. Akustilised mõõtmised

Helitaseme mõõtur või samaväärne mõõtmissüsteem, kaasa arvatud tootja poolt soovitatud tuulevari, peavad täitma vähemalt 1. tüüpi seadmete nõudeid vastavalt IEC 60651 teisele väljaandele.

Mõõtmistel tuleb kasutada kaalutud sagedust A ja kaalutud aega F.

Kui kasutatakse A-kaalutud helitaseme perioodilise seirega süsteemi, tuleb lugemid võtta intervalliga mitte üle 30 ms.

1.1.1. Kalibreerimine

Iga mõõteseansi algul ja lõpul kontrollitakse kogu mõõtmissüsteemi heli kalibreerimisseadmega, mis täidab vähemalt IEC 942:1988 klass 1 täpsusnõudeid kalibreerimisseadmetele. Ilma ühegi lisareguleerimiseta peab kahe järjestikuse kontrollimise lugemi erinevus olema väiksem või võrdne IEC 942:1988 nõuetega. Ilma ühegi lisareguleerimiseta peab kahe järjestikuse kontrollimise lugemi erinevus olema väiksem või võrdne 0,5 dB. Kui see suurus on ületatud, tuleb pärast eelmist rahuldavat kontrollimist saadud mõõtetulemused kõrvale jätta.

1.1.2. Nõuetele vastavus

Heli kalibreerimisseadme vastavust IEC 60942:1988 nõuetele tuleb kontrollida üks kord aastas ja seadmete süsteemi vastavust IEC 60651:1979/A1:1993 teise väljaande nõuetele tuleb kontrollida vähemalt kord kahe aasta jooksul labori poolt, mis on volitatud teostama kalibreerimisi asjakohaste standardite järgi.

1.1.3. Mikrofoni paigaldamine

Mikrofon (või mikrofonid) peab (peavad) paiknema 7,5 m ± 0, 05 m kaugusel raja telgjoonest CC1 (joonis 1) ja 1,2 m ± 0, 02 m kõrgusel maapinnast. Mikrofoni suurima tundlikkuse telg peab olema horisontaalne ja risti sõiduki liikumisteega (joon CC1).

1.2. Kiiruse mõõtmised

Sõiduki kiirust tuleb mõõta seadmetega, mille täpsus on ± 1 km/h või parem, kui sõiduki esiots ületab joont PP' (joonis 1).

1.3. Temperatuuri mõõtmised

Nii õhu kui ka katsepinna temperatuuri mõõtmine on kohustuslik. Temperatuuri mõõtmisseadmete täpsus peab olema ± 1 °C.

1.3.1. Õhutemperatuur

Temperatuuriandur tuleb asetada tõkestamata kohale mikrofoni lähedale selliselt, et see on avatud õhuvoolule ja kaitstud otsese päikesekiirguse eest. Viimast tingimust võib täita iga varjava sirmi või sarnase vahendiga. Andur tuleb paigutada 1,2 m ± 0, 1 m kõrgusele katsepinna tasemest, et minimiseerida katsepinna soojuskiirguse mõju madalatele õhuvooludele.

1.3.2. Katsepinna temperatuur

Temperatuuriandur paigutatakse ilma heli mõõtmist häirimata kohta, kus mõõdetud temperatuur on võrdne rattajälgede temperatuuriga.

Kui kasutatakse kontakttermoanduriga seadet, tuleb teepinna ja anduri vahele panna soojust juhtivat pastat, et tagada küllaldane termiline kontakt.

Kui kasutatakse radiatsioontermomeetrit (püromeetrit), tuleb kõrgus valida selliselt, et oleks kaetud mõõtmisala läbimõõduga ≥ 0,1 m.

1.4. Tuule mõõtmine

Seade peab olema võimeline mõõtma tuule kiirust veaga ± 1 m/s. Tuu