2008R0294 — ET — 01.01.2014 — 001.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 294/2008, 11. märts 2008, millega asutatakse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EÜT L 097, 9.4.2008, p.1)

Muudetud:









▼B

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 294/2008,

11. märts 2008,

millega asutatakse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut







EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 157 lõiget 3, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust ( 1 ), võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust ( 2 ), toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras ( 3 ) ning arvestades järgmist: (1) Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive tegevuskavas rõhutatakse vajadust töötada välja tingimused, mis soodustavad investeerimist teadmistesse ja innovatsiooni Euroopas, et suurendada Euroopa Liidu konkurentsivõimet, majanduskasvu ja tööhõivet. (2) Tugeva tööstus-, konkurentsi- ja innovatsioonibaasi säilitamine Euroopas on eelkõige liikmesriikide ülesanne. Innovatsiooni kui väljakutse laad ja ulatus Euroopa Liidus nõuab siiski meetmete võtmist ka ühenduse tasandil. (3) Ühendus peaks toetama innovatsiooni edendamist, eelkõige teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi, integreeritud elukestva õppe programmi ja struktuurifondide kaudu. (4) Ühenduse tasandil tuleks luua uus algatus Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (edaspidi „EIT”), et täiendada senist ühenduse ja liikmesriikide poliitikat ja algatusi, edendades teadmiste kolmnurga — kõrghariduse, teaduse ja innovatsiooni — lõimimist kogu Euroopa Liidus. (5) 15. ja 16. juuni 2006. aasta Euroopa Ülemkogu kutsus komisjoni üles valmistama ette EIT asutamise ametlik ettepanek, et esitada see 2006. aasta sügisel. (6) EIT peamiseks eesmärgiks peaks olema aidata kaasa ühenduse ja liikmesriikide innovatsioonivõime arendamisele, hõlmates kõrgeimate standardite kohaseid kõrgharidusalaseid, teadus- ja innovatsioonitegevusi. Seejuures peaks EIT hõlbustama ja tõhustama võrgustike loomist ja koostööd ning looma sünergiaid innovaatikakogukondade vahel Euroopas. (7) EIT tegevuses tuleks käsitleda innovatsiooni pikaajalisi strateegilisi väljakutseid Euroopas, eelkõige erialadevahelistes ja -sisestes valdkondades, sealhulgas nendes, mis on Euroopa tasandil juba kindlaks määratud. Seejuures peaks EIT edendama korrapärast dialoogi kodanikuühiskonnaga. (8) EIT peaks seadma prioriteediks kõrgharidus-, teadus- ja innovatsioonitegevuse üleviimise ettevõtluse konteksti ja nende äriotstarbelise kasutamise ning uute ettevõtjate, tütarettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate loomise toetamise. (9) EIT peaks toimima peamiselt tippsaavutustele orienteeritud kõrgharidusasutuste, teadusorganisatsioonide, äriühingute ja muude sidusrühmade autonoomsete partnerluste kaudu, mis on loodud jätkusuutlike ja pikaealiste iseseisvate strateegiliste võrgustike kujul innovatsiooniprotsessis. EIT juhatus peaks läbipaistva ja tippsaavutustele tugineva protsessi alusel need partnerlused välja valima ning teadmis- ja innovaatikakogukondadeks nimetama. Juhatus peaks ka EIT tegevust juhtima ning teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevust hindama. Juhatuse koosseis peaks kajastama tasakaalu äri- ja kõrgharidus- ja/või teadusringkondade ning innovatsioonisektori kogemuste vahel. (10) Et aidata kaasa konkurentsivõime suurendamisele ja tõsta Euroopa majanduse ja selle innovatsioonivõime atraktiivsust rahvusvahelisel tasandil, peaksid EIT ja teadmis- ja innovaatikakogukonnad suutma tõmmata ligi partnerorganisatsioone, teadlasi ja üliõpilasi üle kogu maailma, sealhulgas nende liikuvust edendades, ja samuti teha koostööd kolmandate riikide organisatsioonidega. (11) Suhted EIT ning teadmis- ja innovaatikakogukondade vahel peaksid põhinema lepingutel, milles sätestatakse teadmis- ja innovaatikakogukondade õigused ja kohustused, tagatakse piisav koordineerimise tase ning visandatakse teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevuse ja tulemuste seire- ja hindamismehhanism. (12) Vaja on toetada kõrgharidust kui kõikehõlmava innovatsioonistrateegia lahutamatut, kuid sageli puuduvat osa. EIT ja teadmis- ja innovaatikakogukondade vahelise lepinguga tuleks ette näha, et teadmis- ja innovaatikakogukondade kaudu antavate akadeemiliste kraadide ja diplomite andjateks peaksid olema osalevad kõrgharidusasutused, keda tuleks julgustada märgistama nimetatud kraadid ja diplomid ka EIT kraadide ja diplomitena. EIT peaks oma tegevuse ja töö kaudu aitama edendada liikuvust Euroopa teadusruumis ja Euroopa kõrgharidusruumis ning samuti soodustama teadlastele ja üliõpilastele teadmis- ja innovaatikakogukondade raames antud toetuste ülekantavust. Kogu see tegevus peaks toimuma ilma Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) ( 4 ) sätteid piiramata. (13) EIT peaks kehtestama intellektuaalomandi haldamise selged ja läbipaistvad suunised, mis soodustaksid intellektuaalomandi kasutamist sobivatel tingimustel. Nendes suunistes tuleks sätestada, et nõuetekohaselt võetakse arvesse teadmis- ja innovaatikakogukondade eri partnerorganisatsioonide tehtavad panused nende suurusest hoolimata. Kui tegevust rahastatakse ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammide alusel, tuleks kohaldada nimetatud programmide eeskirju. (14) Tuleks ette näha asjakohased sätted, et tagada EIT vastutus ja läbipaistvus. Asjakohased eeskirjad, millega reguleeritakse EIT tegevust, tuleks ette näha EIT põhikirjas. (15) EIT peaks olema juriidiline isik ning oma tegevusliku autonoomia ja sõltumatuse tagamiseks peaks ta haldama ise oma eelarvet, mille tulud peaksid sisaldama ühenduse toetust. (16) EIT peaks püüdma hankida aina suurema rahalise panuse erasektorist ja oma tegevusega saadud tulust. Seepärast loodetakse, et tööstus-, finants- ja teenustesektorid annavad märkimisväärse panuse EIT ja eelkõige teadmis- ja innovaatikakogukondade eelarvetesse. Teadmis- ja innovaatikakogukondade eesmärgiks peaks olema erasektorist pärit toetuste osakaalu maksimeerimine. Teadmis- ja innovaatikakogukonnad ja nende partnerorganisatsioonid peaksid avalikustama selle, et nende tegevus toimub EIT raames ning et nad saavad rahalist toetust Euroopa Liidu üldeelarvest. (17) Ühenduse poolt EIT-le antavast toetusest tuleks rahastada EIT ning teadmis- ja innovaatikakogukondade loomise, haldus- ja koordineerimistegevuse kulusid. Topeltrahastamise vältimiseks ei tohiks nendeks tegevusteks samaaegselt toetust anda teistest ühenduse programmidest, näiteks teadusuuringute, tehnoloogiaarendamise ja tutvustamistegevuse raamprogrammist, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammist, elukestva õppe programmist, või struktuurifondidest. Kui teadmis- ja innovaatikakogukond või ta partnerorganisatsioonid taotlevad ühenduse abi otse nendest programmidest või fondidest, ei tohiks nende taotlusi võrreldes muude taotlustega mingil moel soosivalt kohelda. (18) Ühenduse subsiidiumide ja muude toetuste osas, mis eraldatakse Euroopa Liidu üldeelarvest, tuleks kohaldada ühenduse eelarvemenetlust. Raamatupidamisarvestust peaks auditeerima Euroopa Kontrollikoda kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust ( 5 ). (19) Käesoleva määrusega kehtestatakse 2008.–2013. aastaks rahastamispakett, mis kujutab endast peamist juhist eelarvepädevatele institutsioonidele Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel 17. mail 2006. aastal sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) ( 6 ) punkti 37 tähenduses. (20) EIT on ühenduste asutatud asutus määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõike 1 tähenduses ja peaks sellest tulenevalt oma finantseeskirjad ise vastu võtma. Sellest tulenevalt tuleks EIT suhtes kohaldada komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185) ( 7 ). (21) EIT peaks igal aastal koostama eelmise kalendriaasta tegevust kirjeldava aruande ja instituudi kavandatud algatusi kirjeldava jooksva kolmeaastase tööprogrammi, millega võimaldatakse EIT-l reageerida teaduse, tehnoloogia, kõrghariduse, innovatsiooni ja muudes asjaomastes valdkondades toimuvatele sise- ja välisarengutele. Need dokumendid tuleks edastada teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele. Euroopa Parlamendil, nõukogul ja komisjonil peaks olema õigus avaldada arvamust EIT esimese kolmeaastase tööprogrammi projekti kohta. (22) EIT prioriteetsed strateegilised valdkonnad ja rahastamisvajadused seitsmeks aastaks tuleks ette näha strateegilises innovatsioonikavas. Võttes arvesse kõnealuse innovatsioonikava olulisust ühenduse innovatsioonipoliitika jaoks ja sellest tulenevalt selle sotsiaalmajandusliku mõju poliitilist tähtsust ühenduse jaoks, peaksid strateegilise innovatsioonikava vastu võtma Euroopa Parlament ja nõukogu, tuginedes komisjoni poolt koostatud ettepanekule EIT esitatud kavandi alusel. (23) On asjakohane, et komisjon algatab EIT töö kohta sõltumatu välishindamise, eelkõige pidades silmas strateegilise innovatsioonikava koostamist. Vastavalt vajadusele peaks komisjon esitama ettepanekuid käesoleva määruse muutmiseks. (24) Instituudi pikaajalist arengut silmas pidades on asjakohane seada eesmärgiks EIT järkjärguline, etapipõhine rakendamine. Selleks et hinnata nõuetekohaselt EIT ja teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevust ning vajaduse korral viia sisse parandusi, oleks vajalik esialgne etapp piiratud arvu teadmis- ja innovaatikakogukondadega. Kaheksateistkümne kuu jooksul pärast loomist peaks juhatus valima välja kaks või kolm teadmis- ja innovaatikakogukonda valdkondades, mis aitavad Euroopa Liidul astuda vastu praegustele ja tulevastele väljakutsetele, mis võiksid hõlmata selliseid valdkondi nagu kliimamuutus, taastuvenergia ja järgmise põlvkonna info- ja sidetehnoloogia. Täiendavate teadmis- ja innovaatikakogukondade valimist ja määramist tuleks võimaldada pärast esimese strateegilise innovatsioonikava vastuvõtmist, mis, lähtudes pikaajalisest perspektiivist, hõlmaks ka EIT üksikasjalikku töökorda. (25) Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt EIT asutamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning selle ulatuse ja riikidevahelise iseloomu tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:







Artikkel 1

Sisu

Käesolevaga asutatakse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (edaspidi „EIT”).

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

▼M1

1) „innovatsioon” — protsess (sealhulgas selle tulemus), mille kaudu kerkivad esile uued ideed, mis vastavad ühiskonna või majanduse vajadustele ja nõudmistele ja loovad uusi tooteid, teenuseid või äri- ja organisatsioonimudeleid, mis võetakse edukalt kasutusele olemasoleval turul või mis suudavad luua uusi turge ja mis on ühiskonna jaoks väärtuslikud;

2) „teadmis- ja innovaatikakogukond” — kõrgharidusasutuste, teadusorganisatsioonide, äriühingute ja muude sidusrühmade autonoomne partnerlus innovatsiooniprotsessis strateegilise võrgustiku kujul (olenemata oma täpsest juriidilisest vormist), mis põhineb ühisel keskpika kuni pika tähtajaga innovatsiooniplaneerimisel eesmärgiga saavutada EIT eesmärgid ning panustada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1291/2013 ( 8 ) („Horisont 2020”) sätestatud eesmärkide saavutamisse;

3) „ühispaiknemiskeskus” — geograafiline piirkond, kus asuvad peamised teadmiste kolmnurga partnerid ja kus neil on lihtne koostööd teha ning mis on teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevuse keskpunkt kõnealuses piirkonnas;

▼M1 —————

▼M1

5) „partnerorganisatsioon” — organisatsioon, mis on teadmis- ja innovaatikakogukonna liige; partnerorganisatsioonide hulka võivad kuuluda eelkõige kõrgharidusasutused, teadusasutused, riiklikud või eraettevõtjad, finantsasutused, piirkondlikud ja kohalikud asutused, sihtasutused ja mittetulundusühendused;

▼B

6) „teadusasutus” — avalik või eraõiguslik juriidiline isik, kelle üks põhieesmärke on tegelda teadusuuringute või tehnoloogiaarendusega;

7) „kõrgharidusasutus” — ülikool või mis tahes tüüpi kõrgharidusasutus, mis annab vastavalt siseriiklikele õigusaktidele või tavadele magistri- või doktoritaseme akadeemilisi kraade või diplomeid, olenemata selle nimetusest siseriiklikus kontekstis;

8) „akadeemilised kraadid ja diplomid” — osalevate kõrgharidusasutuste antud magistri- või doktoriõppe kvalifikatsioonid, mis on saadud teadmis- ja innovaatikakogukonna raames toimunud kõrgharidustegevuse tulemusena;

▼M1

9) „strateegiline innovatsioonikava” — poliitiline dokument, milles esitatakse EIT tulevaste algatuste prioriteetsed valdkonnad ja pikaajaline strateegia, sh ülevaade kavandatud kõrgharidus-, teadus- ja innovatsioonitegevusest, seitsme aasta jooksul;

▼M1

9a) „piirkondlik innovatsioonikava” — teavituskava, mille eesmärk on edendada kõrgharidusasutuste, teadusorganisatsioonide, ettevõtete ja teiste sidusrühmade partnerlust, et tugevdada innovatsiooni kogu liidus;

10) „sidusrühmade foorum” — platvorm, mis on avatud riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste, organisatsioonide ning üksikute ettevõtlus-, kõrgharidus ja teadusvaldkonna üksuste esindajatele, ühendustele, kodanikuühiskonna organisatsioonidele ja klasterorganisatsioonidele, samuti muudele huvitatud isikutele kogu teadmiste kolmnurgas;

11) „teadmis- ja innovaatikakogukondade väärtust lisav tegevus” — partnerorganisatsioonide või, kui see on kohaldatav, teadmis- ja innovaatikakogukondade juriidiliste isikute tegevus, mis aitab kaasa kõrgharidust, teadust ja innovatsiooni hõlmava teadmiste kolmnurga lõimimisele, sealhulgas teadmis- ja innovaatikakogukondade loomise ja haldamise ning kooskõlastamisega seotud tegevus, samuti tegevus, mis aitab kaasa EIT üldeesmärkide täitmisele.

▼M1

Artikkel 3

Ülesanne ja eesmärgid

EIT ülesanne on aidata kaasa Euroopa jätkusuutlikule majanduskasvule ja konkurentsivõime parandamisele, tugevdades liikmesriikide ja liidu innovatsioonivõimet, et toime tulla Euroopa ühiskonna ees seisvate oluliste probleemidega. Sel eesmärgil edendab EIT kõrgeimal tasandil sünergiat ja koostööd kõrgharidus-, teadus- ja innovatsioonitegevuse vahel ning integreerib neid valdkondi, tugevdades muu hulgas ka ettevõtlust.

EIT üldeesmärgid, erieesmärgid ja tulemusnäitajad ajavahemikuks 2014–2020 määratletakse raamprogrammis „Horisont 2020”.

▼B

Artikkel 4

EIT organid

1. EIT organid on:

▼M1

a) juhatus, mis koosneb kõrghariduse, teadusuuringute, innovatsiooni ja ärivallas kogemusi omavatest kõrgelt kvalifitseeritud liikmetest. Juhatus vastutab EIT tegevuse juhtimise, teadmis- ja innovaatikakogukondade valimise, määramise ja hindamise ning kõigi teiste strateegiliste otsuste eest. Juhatust abistab täitevkomitee;

▼M1 —————

▼M1

c) direktor, kelle nimetab juhatus ja kes vastutab juhatuse ees EIT haldus- ja finantsjuhtimise eest ning on EIT seaduslik esindaja;

▼B

d) siseauditi ülesande täitja, kes nõustab juhatust ja direktorit finants- ja haldusjuhtimise, EIT kontrollistruktuuride ja teadmis- ja innovaatikakogukondadega loodavate rahastamissidemete küsimustes ning juhatuse soovil ka mis tahes muudes küsimustes.

2. Komisjon võib määrata vaatlejad, kes võtavad osa juhatuse koosolekutest.

3. EIT organeid käsitlevad üksikasjalikud sätted sätestatakse EIT põhikirjas, mis on lisatud käesolevale määrusele.

Artikkel 5

Ülesanded

1. Oma eesmärgi saavutamiseks täidab EIT järgmisi ülesandeid:

▼M1

a) määrab kooskõlas strateegilise innovatsioonikavaga kindlaks oma prioriteedid ja põhitegevuse;

▼B

b) teeb võimalike partnerorganisatsioonide seas tutvustustööd ja edendab nende osalemist oma tegevuses;

▼M1

c) valib välja ja nimetab kooskõlas artikliga 7 prioriteetsetes valdkondades teadmis- ja innovaatikakogukonnad ning määrab kokkuleppega kindlaks nende õigused ja kohustused, tagab neile vajaliku toetuse, rakendab nõuetekohaseid kvaliteedikontrolli meetmeid, teostab pidevalt järelevalvet ja hindab perioodiliselt nende tegevust, tagab teadmis- ja innovaatikakogukondade vahel asjakohase kooskõlastatuse ning hõlbustab nende kommunikatsiooni ja temaatilist koostööd;

▼B

d) mobiliseerib avalikest ja eraallikatest rahalisi vahendeid ning kasutab oma ressursse kooskõlas käesoleva määrusega. Eelkõige püüab ta hankida märkimisväärse ja aina suurema osa oma eelarvest eraallikatest ja oma tegevusest saadud tulust;

e) edendab partnerorganisatsioonideks olevate kõrgharidusasutuste antud kraadide ja diplomite, mis võivad olla märgistatud ka kui EIT kraadid ja diplomid, tunnustamist liikmesriikides;

▼M1

f) edendab parimate tavade levitamist – muu hulgas teadmis- ja innovaatikakogukondades – teadmiste kolmnurga integreerimise nimel, et kujundada ühine innovatsiooni- ja teadmiste edasiandmise kultuur, ning ergutab osalemist teavitustegevuses, ka piirkondliku innovatsioonikava raames;

▼B

g) püüab saada maailmatasemel kõrghariduse, teadusuuringute ja innovatsiooni pädevusasutuseks;

▼M1

h) soodustab innovatsiooni valdkonnaülest käsitust, sealhulgas tehnoloogiliste, sotsiaalsete ja mittetehnoloogiliste lahenduste, organisatsiooniliste meetmete, ja uute ettevõtlusmudelite lõimimist;

▼M1

i) tagab vastastikuse täiendavuse ja sünergia EIT tegevuse ja liidu muude programmide vahel, kui see on asjakohane;

j) tutvustab teadmis- ja innovaatikakogukondi tipptasemel innovatsioonipartneritena nii liidus kui väljaspool liitu;

k) kutsub ellu sidusrühmade foorumi, et anda teavet EIT tegevuse, kogemuste, parimate tavade ning liidu innovatsiooni-, teadus- ja hariduspoliitikasse ja -eesmärkidesse antava panuse kohta ning anda sidusrühmadele võimalus väljendada oma seisukohti. Sidusrühmade foorum kutsutakse kokku vähemalt kord aastas. Liikmesriikide esindajad tulevad sidusrühmade foorumil kokku erikoosseisus, et tagada asjakohane kommunikatsioon ja teabevahetus EITga ning saada teavet saavutatud tulemuste kohta ning anda EIT-le ja teadmis- ja innovaatikakogukondadele nõu ja jagada nendega kogemusi. Liikmesriikide esindajate erikoosseis sidusrühmade foorumil kindlustab ka asjakohase sünergia ja vastastikuse täiendavuse EIT ning teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevuse ning riiklike programmide ja algatuste vahel, muu hulgas ka teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevuse võimaliku riikliku kaasrahastamise.

▼B

2. EIT saab volituse asutada sihtasutus (edaspidi „EIT sihtasutus”), mille konkreetseks eesmärgiks on edendada ja toetada EIT tegevust.

Artikkel 6

Teadmis- ja innovaatikakogukonnad

1. Teadmis- ja innovaatikakogukonnad tegelevad eelkõige järgmisega:

a) innovatsioonitegevus ja Euroopa lisandväärtusega investeeringud, milles täielikult integreeritakse kriitilise massi saavutamiseks kõrghariduse ja teaduse mõõde ning mis innustavad tulemuste levitamist ja kasutamist;

▼M1

b) olulist majanduslikku ja ühiskondlikku huvi pakkuvates valdkondades teostatavad eesrindlikud ja innovatsioonipõhised uuringud, mis tuginevad Euroopa tasandi ja siseriiklike uuringute tulemustele ning võivad tugevdada Euroopa konkurentsivõimet rahvusvahelisel tasandil ja aidata lahendada olulisi probleeme, mis seisavad Euroopa ühiskonna ees;

c) haridus- ja koolitustegevus magistri- ja doktoriõppe tasandil ning kutsealane koolitus valdkondades, mis võivad tulevikus aidata rahuldada Euroopa sotsiaal-majanduslikke vajadusi ja mis suurendavad liidus andekate spetsialistide hulka, edendavad innovatsioonialaste oskuste arendamist, juhtimis- ja ettevõtlusoskuste suurendamist ning teadlaste ja üliõpilaste liikuvuse parandamist ning soodustavad teadmiste jagamist, juhendamist ja võrgustike loomist nende vahel, kes on läbinud EIT märgistusega kraadiõppe ja koolitused;

d) teavitustegevus ja parimate tavade vahetamine innovatsioonisektoris, kus pearõhk on koostöö arendamisel kõrgharidus-, teadus- ja ärisektori vahel, kusjuures hõlmatakse ka teenuste- ja finantssektor;

▼M1

e) sünergia ja vastastikuse täiendavuse kindlustamine teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevuse ning olemasolevate Euroopa, riiklike ja piirkondlike programmide vahel, kui see on vajalik.

▼M1

2. Teadmis- ja innovaatikakogukondadel on oma sisekorralduse, koosseisu ning täpse tegevuskava ja töömeetodite määratlemisel märkimisväärne üldine autonoomsus. Eelkõige teevad teadmis- ja innovaatikakogukonnad järgmist:

a) rakendavad juhtimiskorda, mis peegeldab kõrgharidust, teadust ja innovatsiooni hõlmavat teadmiste kolmnurka;

b) seavad eesmärgiks olla avatud uutele liikmetele, kui need liikmed suurendavad partnerluse väärtust;

c) tegutsevad kooskõlas oma sise-eeskirjadega avatult ja läbipaistvalt;

d) koostavad äriplaanid, milles tuuakse välja eesmärgid ja tähtsaimad tulemusnäitajad;

e) töötavad välja finantsilise jätkusuutlikkuse strateegiad.

▼B

3. Suhted EIT ja teadmis- ja innovaatikakogukondade vahel põhinevad lepingul.

Artikkel 7

Teadmis- ja innovaatikakogukondade valimine

▼M1

1. EIT valib välja ja nimetab teadmis- ja innovaatikakogukonnaks saava partnerluse avatud ja läbipaistvat konkursimenetlust rakendades. EIT võtab vastu ja avaldab teadmis- ja innovaatikakogukondade üksikasjalikud valikukriteeriumid, mille aluseks on orienteeritus tipptasemel saavutustele ja innovatsioonivõimele; valimisprotsessi kaasatakse väliseksperte ja sõltumatud eksperte.

▼M1

1a. EIT alustab teadmis- ja innovaatikakogukondade valimist ja nimetamist vastavalt strateegilises innovatsioonikavas määratletud prioriteetsetele valdkondadele ja ajakavale.

▼M1

2. Teadmis- ja innovaatikakogukonna nimetamisel rakendatavad valikukriteeriumid hõlmavad kooskõlas lõikes 1 sätestatud põhimõtetega muu hulgas järgmist:

a) partnerluse olemasolev ja potentsiaalne innovatsioonivõime, sealhulgas ettevõtlikkus, ning tippsaavutused kõrghariduse, teaduse ja innovatsiooni alal;

b) partnerluse võime saavutada strateegilise innovatsioonikava eesmärke ja sellega kaasa aidata raamprogrammi „Horisont 2020” peaeesmärgi ja prioriteetide täitmisele;

c) innovatsiooni valdkonnaülene käsitus, sealhulgas tehnoloogiliste, sotsiaalsete ja mittetehnoloogiliste lahenduste integreerimine;

d) partnerluse võime tagada jätkusuutlik ja pikaajaline omafinantseerimine, sealhulgas märkimisväärne ja aina suurenev panus era-, tööstus- ja teenustesektorilt;

e) kõrgharidust, teadust ja innovatsiooni hõlmavas teadmiste kolmnurgas tegutsevate organisatsioonide asjakohaselt tasakaalustatud osalemine partnerluses;

f) asjaomasele sektorile kohase intellektuaalse omandi haldamise plaani esitamine, märkides selles, kuidas on eri partnerorganisatsioonide panuseid arvesse võetud;

g) meetmed erasektori kaasamiseks ja erasektoriga tehtava koostöö toetamiseks, hõlmates finantssektorit ja eelkõige VKEsid, ning uute ettevõtete (start-ups) ja jagunemisel tekkivate ettevõtete (spin-offs) ja VKEde asutamise toetuseks, pidades silmas teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevuse tulemuste äriotstarbelist kasutamist;

h) valmisolek rakendada konkreetseid meetmeid koostoime ja koostöö tagamiseks avaliku sektori ja kolmanda sektoriga, kui see on vajalik;

i) valmisolek suhelda organisatsioonidega ja võrgustikega väljaspool teadmis- ja innovaatikakogukonda eesmärgiga jagada parimaid tavasid ja tipptaseme teadmisi.

j) valmisolek teha konkreetseid ettepanekuid sünergia tekitamiseks liidu algatuste ja muude asjakohaste algatustega.

3. Miinimumtingimus teadmis- ja innovaatikakogukonna moodustamiseks on vähemalt kolme partnerorganisatsiooni osalemine, kes on asutatud vähemalt kolmes erinevas liikmesriigis. Kõik sellised partnerorganisatsioonid peavad olema üksteisest sõltumatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1290/2013 artikli 8 tähenduses ( 9 ).

4. Lisaks lõikes 3 sätestatud tingimustele peab vähemalt kahe kolmandiku teadmis- ja innovaatikakogukonnas osalevate partnerorganisatsioonide asukoht olema liikmesriikides. Igasse teadmis- ja innovaatikakogukonda peab kuuluma vähemalt üks kõrgharidusasutus ja üks eraõiguslik äriühing.

▼M1

5. EIT võtab vastu teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevuse rahastamise, järelevalve ja hindamise kriteeriumid ja korra ning avaldab need enne uute teadmis- ja innovaatikakogukondade valimisprotsessi algust. Nendest teavitatakse viivitamata liikmesriikide esindajate erikoosseisu sidusrühmade foorumil.

Artikkel 7a

Teadmis- ja innovaatikakogukondade hindamise ja järelevalve põhimõtted

EIT korraldab muu hulgas määruses (EL) nr 1291/2013 ja strateegilises innovatsioonikavas sätestatud asjakohaste tulemusnäitajate alusel ning koostöös komisjoniga iga teadmis- ja innovaatikakogukonna väljundi, tulemuste ja mõju pideva järelevalve ja korrapärased välishindamised. Kõnealuste järelevalve- ja hindamismeetmete tulemused tehakse teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning avalikustatakse.

Artikkel 7b

Teadmis- ja innovaatikakogukonna kestus, pikendamine ja lõpetamine

1. Sõltuvalt pideva järelevalve ja perioodiliste hindamiste tulemustest ja teatavate valdkondade eripäradest on teadmis- ja innovaatikakogukondade tavaline tegevusaeg 7–15 aastat.

2. EIT võib sõlmida teadmis- ja innovaatikakogukonnaga partnerluse raamlepingu esialgse kestusega seitse aastat.

3. Juhatus võib otsustada pikendada teadmis- ja innovaatikakogukonnaga sõlmitud partnerluse raamlepingu kestust artiklis 19 osutatud rahastamispaketi piires, kui see on kõige sobivam viis EIT eesmärkide saavutamiseks.

4. Juhul kui teadmis- ja innovaatikakogukonna hindamine näitab, et tulemused pole ootuspärased, võtab juhatus asjakohased meetmed, mille hulka kuuluvad toetuse vähendamine, muutmine või katkestamine või lepingu lõpetamine.

▼B

Artikkel 8

Akadeemilised kraadid ja diplomid

1. Artikli 6 lõike 1 punktis c nimetatud kõrgharidustegevustega seotud akadeemilisi kraade ja diplomeid annavad osalevad kõrgharidusasutused siseriiklike eeskirjade ja akrediteerimise korra kohaselt. EIT ja teadmis- ja innovaatikakogukonna vahelises kokkuleppes nähakse ette, et need akadeemilised kraadid ja diplomid võivad olla märgistatud ka kui EIT kraadid ja diplomid.

2. EIT julgustab osalevaid kõrgharidusasutusi:

a) andma ühiseid või mitmekordseid kraade ja -diplomeid, mis kajastavad teadmis- ja innovaatikakogukondade ühtset iseloomu. Need võivad siiski olla ka ühe kõrgharidusasutuse antud;

▼M1

aa) levitama parimaid tavasid seoses horisontaalsete küsimustega;

▼B

b) võtma arvesse: i) asutamislepingu artiklite 149 ja 150 kohaselt võetud ühenduse meetmeid; ii) Euroopa kõrgharidusruumi kontekstis võetud meetmeid.

Artikkel 9

EIT sõltumatus ning kooskõla ühenduse, liikmesriikide ja valitsustevahelise tegevusega

1. EIT tegutseb siseriiklikest asutustest ja välistest mõjudest sõltumatult.

2. EIT tegevus on kooskõlas muu ühenduse tasandil toimuva tegevusega ja muude ühenduse tasandil rakendatavate vahenditega, eelkõige kõrghariduse, teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas.

3. EIT võtab nõuetekohaselt arvesse ka piirkondliku, riikliku ja valitsustevahelise tasandi poliitikasuundi ja algatusi, et kasutada parimaid tavasid, väljakujunenud kontseptsioone ja olemasolevaid ressursse.

▼M1 —————

▼B

Artikkel 11

Õiguslik seisund

1. EIT on ühenduse asutus ja juriidiline isik. Tal on igas liikmesriigis kõige laialdasem õigus- ja teovõime, mis vastavalt selle riigi õigusaktidele juriidilistele isikutele antakse. Eelkõige võib ta omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisasju ning olla kohtus menetlusosaliseks.

2. EIT suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli.

Artikkel 12

Vastutus

1. EIT kannab ainuvastutust kõikide oma kohustuste täitmise eest.

2. EIT lepingulist vastutust reguleeritakse asjaomase lepingu sätetega ning selle lepingu suhtes kohaldatavate seadustega. Otsuste tegemine vastavalt EIT sõlmitud lepingus sisalduvale mis tahes vahekohtuklauslile kuulub Euroopa Kohtu pädevusse.

3. Lepinguvälise vastutuse korral hüvitab EIT kõik kahjud, mida EIT või selle teenistujad oma kohustuste täitmisel on tekitanud, vastavalt liikmesriikide seaduste ühistele üldpõhimõtetele.

Kõikide selliste kahjude hüvitamisega seotud vaidluste lahendamine kuulub Euroopa Kohtu pädevusse.

4. Kõiki EIT makseid seoses lõigetes 2 ja 3 nimetatud vastutusega ning nendega kaasnevaid kulusid ja väljaminekuid käsitatakse EIT kuludena ning need kaetakse EIT rahalistest vahenditest.

5. EIT vastu asutamislepingu artiklites 230 ja 232 sätestatud tingimustel algatatud kohtuasjad kuuluvad Euroopa Kohtu pädevusse.

Artikkel 13

Läbipaistvus ja juurdepääs dokumentidele

1. EIT tagab oma tegevuse läbipaistvuse kõrge taseme. Eelkõige loob EIT kättesaadava tasuta veebisaidi, kus esitatakse teavet EIT ning teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevuste kohta.

▼M1

2. Enne teadmis- ja innovaatikakogukondade valimiseks ettepanekute esitamise taotlusvooru algatamist avalikustab EIT oma kodukorra, artikli 21 lõikes 1 osutatud finantseeskirjad ning artiklis 7 osutatud teadmis- ja innovaatikakogukondade valimise üksikasjalikud kriteeriumid.

▼B

3. EIT avalikustab viivitamata artiklis 15 osutatud jooksva kolmeaastase tööprogrammi ja iga-aastase tegevusaruande.

4. Ilma et see piiraks lõigete 5 ja 6 kohaldamist, ei avalda EIT kolmandatele isikutele saadud konfidentsiaalset teavet, mida on põhjendatult palutud käsitleda konfidentsiaalsena.

5. EIT organite liikmete suhtes kehtib EÜ asutamislepingu artiklis 287 sätestatud konfidentsiaalsuskohustus.

EIT poolt käesoleva määruse kohaselt kogutud teabe suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) ( 10 ).

6. EIT valduses olevate dokumentide suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) ( 11 ). Juhatus võtab vastu nimetatud määruse praktilise rakendamise korra hiljemalt kuus kuud pärast EIT asutamist.

7. EIT ametlikud dokumendid ja trükised tõlgitakse kooskõlas 15. aprilli 1958. aasta määrusega nr 1 (millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled) ( 12 ). Vajalikke tõlketeenuseid osutab Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus, mis loodi nõukogu määrusega (EÜ) nr 2965/1994 ( 13 ).

Artikkel 14

Rahalised vahendid

1. EITd rahastatakse Euroopa Liidu üldeelarvest eraldatava toetusega artiklis 19 sätestatud rahastamispaketis ja muudest era- ja avaliku sektori allikatest eraldatavate toetustega.

▼M1

2. Teadmis- ja innovaatikakogukondi rahastatakse eelkõige järgmistest allikatest:

a) partnerorganisatsioonide antavad toetused, mis moodustavad märkimisväärse osa rahalistest vahenditest;

b) vabatahtlikud toetused liikmesriikidelt, kolmandatelt riikidelt või nende ametivõimudelt;

c) toetused rahvusvahelistelt organitelt või institutsioonidelt;

d) teadmis- ja innovaatikakogukondade enda varast ja tegevusest saadud tulu ning intellektuaalse omandi õiguste kasutustasud;

e) kapitali sihtannetused, sealhulgas EIT sihtasutuse hallatavad sihtannetused;

f) annakud, annetused ja toetused eraisikutelt, institutsioonidelt, sihtasutustelt või muudelt siseriiklikelt asutustelt;

g) EIT toetused;

h) rahastamisvahendid, sealhulgas liidu üldeelarvest eraldatud rahastamisvahendid.

Toetus võib sisaldada mitterahalist panust.

▼B

3. Üksikasjad EIT-poolseks rahastamiseks määratletakse artikli 21 lõikes 1 nimetatud EIT finantseeskirjades.

▼M1

4. EIT toetus teadmis- ja innovaatikakogukondadele võib katta kuni 100 % teadmis- ja innovaatikakogukonna väärtust lisava tegevuse abikõlblike kulude kogusummast.

▼B

5. Teadmis- ja innovaatikakogukonnad või nende partnerorganisatsioonid võivad taotleda ühenduse abi, eelkõige ühenduse programmide ja fondide raames kooskõlas nende eeskirjadega ning võrdsel alusel teiste taotlustega. Selliseid toetusi ei anta tegevustele, mida Euroopa Liidu üldeelarvest juba rahastatakse.

▼M1

6. EIT poolne keskmine toetus ei tohi olla üle 25 % teadmis- ja innovaatikakogukonna kogurahastusest.

7. EIT loob konkurentsipõhise läbivaatusmehhanismi, et eraldada asjakohane osa oma rahalisest toetusest teadmis- ja innovaatikakogukondadele. See hõlmab teadmis- ja innovaatikakogukondade äriplaanide ja tulemuste hindamist pideva järelevalve alusel.

▼M1

Artikkel 15

Tegevuse kavandamine ja aruandlus

1. EIT võtab vastu jooksva kolmeaastase tööprogrammi, mis põhineb strateegilisel innovatsioonikaval (kui see on vastu võetud) ning milles esitatakse EIT ja teadmis- ja innovaatikakogukondade peamised prioriteedid ja kavandatud algatused, sealhulgas hinnang rahastamisvajaduse ja -allikate kohta. Samuti esitatakse selles asjakohased näitajad teadmis- ja innovaatikakogukondade ning EIT tegevuse üle järelevalve teostamiseks, kasutades tulemustele suunatud lähenemisviisi. EIT esitab esialgse jooksva kolmeaastase tööprogrammi komisjonile selle aasta 31. detsembriks, mis lõppeb kaks aastat enne asjaomase kolmeaastase tööprogrammi jõustumist (N-2 aasta).

Komisjon esitab kolme kuu jooksul tööprogrammi esitamisest oma arvamuse raamprogrammis „Horisont 2020” määratletud EIT erieesmärkide ja EIT ning liidu poliitikavaldkondade ja vahendite vastastikuse täiendavuse kohta. EIT võtab komisjoni arvamust nõuetekohaselt arvesse ja põhjendab mittenõustumise korral oma seisukohta. EIT edastab lõpliku tööprogrammi teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele. Taotluse korral esitab direktor lõpliku tööprogrammi Euroopa Parlamendi vastutavale komisjonile.

2. EIT võtab aastaaruande vastu iga aasta 30. juuniks. Aruandes antakse ülevaade EIT ja teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevusest eelneval kalendriaastal ning hinnatakse tulemusi kehtestatud eesmärkide, näitajate ja ajakava seisukohast, sooritatud tegevusega seotud riske ning vahendite kasutamist ja EIT üldist tööd. EIT edastab aastaaruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning annab neile vähemalt kord aastas teavet EIT tegevuse ning panuse kohta, mida EIT annab raamprogrammi „Horisont 2020” ning liidu innovatsiooni-, teadus- ja hariduspoliitikasse ja -eesmärkidesse.

▼B

Artikkel 16

EIT järelevalve ja hindamine

1. Tulemuste kõrge kvaliteedi, teadusliku tipptaseme ja vahendite tõhusaima kasutamise saavutamiseks tagab EIT, et tema tegevus, kaasa arvatud teadmis- ja innovaatikakogukondade kaudu hallatav tegevus, on pideva ja süstemaatilise järelevalve ja perioodilise sõltumatu hindamise all. Hindamiste tulemused avalikustatakse.

2. Komisjon näeb ette hiljemalt 2011. aasta juuniks ja igaks ►M1 kolmandaks ◄ aastaks pärast uue finantsraamistiku jõustumist EIT hindamise. Hinnang põhineb sõltumatul välishindamisel ning selles uuritakse, kuidas EIT täidab oma ülesandeid. Selles käsitletakse EIT ja teadmis- ja innovaatikakogukondade kogu tegevust ning hinnatakse EIT lisaväärtust, tegevuse mõju tõhusust, jätkusuutlikkust, tulemuslikkust ning asjakohasust ja kooskõla ja/või täiendavust olemasolevate riiklike poliitikatega ja ühenduse poliitikaga, et toetada kõrgharidust, teadusuuringuid ja innovatsiooni. Hinnangus võetakse arvesse sidusrühmade seisukohti nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil.

▼M1

2a. Komisjon võib sõltumatute ekspertide abiga teha strateegilise tähtsusega teemade või küsimuste kohta täiendavaid hindamisi, uurida EIT edusamme seatud eesmärkide saavutamisel, teha kindlaks tegevust soodustavad tegurid ja selgitada välja parimad tavad. Sellega seoses võtab komisjon täielikult arvesse haldusmõju EIT-le ning teadmis- ja innovaatikakogukondadele.

▼B

3. Komisjon edastab hindamise tulemused koos oma arvamusega ja vajadusel mis tahes ettepanekud käesoleva määruse muutmiseks Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele. Juhatus võtab hindamise tulemusi asjakohaselt arvesse EIT programmides ja tegevuses.

Artikkel 17

Strateegiline innovatsioonikava

1. Hiljemalt 30. juuniks 2011. aastal ja edaspidi iga seitsme aasta järel koostab EIT seitsmeaastase strateegilise innovatsioonikava projekti ja esitab selle komisjonile.

▼M1

2. Strateegilises innovatsioonikavas määratakse kindlaks EIT prioriteetsed valdkonnad ja pikaajaline strateegia ning kava sisaldab ka EIT sotsiaalmajandusliku mõju ja võime hindamist parima innovatsioonialase lisaväärtuse loomiseks. Strateegilises innovatsioonikavas võetakse arvesse EIT järelevalve ja hindamise tulemusi, nagu on osutatud artiklis 16.

▼M1

2a. Strateegiline innovatsioonikava sisaldab EIT tegevuse ning liidu teiste algatuste, vahendite ja programmide võimaliku ja asjakohase vastastikuse koostoime ja täiendavuse analüüsi.

▼B

3. Strateegiline innovatsioonikava sisaldab hinnangut rahastamisvajaduste ja -allikate kohta, pidades silmas EIT tegevust, pikaajalist arengut ja rahastamist tulevikus. Samuti sisaldab see ka suunavat rahastamiskava, mis katab finantsraamistiku perioodi.

▼M1

4. Strateegilise innovatsioonikava võtavad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 173 lõiget 3 järgides vastu Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni ettepanekul.

▼B

Artikkel 18

Esialgne etapp

1. Juhatus esitab kaheteistkümne kuu jooksul pärast oma loomist Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile artiklis 15 nimetatud esimese jooksva kolmeaastase tööprogrammi projekti. Euroopa Parlament, nõukogu või komisjon võivad igaüks esitada EIT juhatusele arvamuse mis tahes teema kohta projektis kolme kuu jooksul pärast projekti kättesaamist. Kui sellised arvamused EIT-le esitatakse, siis peab juhatus kolme kuu jooksul vastama ja teatama mis tahes prioriteetide või kavandatud tegevuse muudatustest.

2. EIT valib ja määrab kaheksateistkümne kuu jooksul pärast juhatuse loomist kaks või kolm teadmis- ja innovaatikakogukonda, toimides kooskõlas artiklis 7 nimetatud kriteeriumite ja menetlustega.

3. Komisjon esitab EIT esitatud projektile tuginedes strateegilise innovatsioonikava ettepaneku Euroopa Parlamendile ja nõukogule enne 2011. aasta lõppu.

Lisaks artiklis 17 ettenähtud strateegilise innovatsioonikava sisule sisaldab kõnealune kava ka järgmist:

a) EIT tegevuse üksikasjalik kirjeldus ja volitused;

b) juhatuse ja teadmis- ja innovaatikakogukondade vahelise koostöö kord;

c) teadmis- ja innovaatikakogukondade rahastamise üksikasjad.

4. Pärast esimese strateegilise innovatsioonikava vastuvõtmist kooskõlas artikli 17 lõikega 4 võib juhatus valida ja nimetada täiendavad teadmis- ja innovaatikakogukonnad vastavalt artiklite 6 ja 7 sätetele.

▼M1

Artikkel 19

Eelarvelised kulukohustused

1. Raamprogrammist „Horisont 2020” käesoleva määruse rakendamiseks ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 ette nähtud rahastamispakett on 2 711,4 miljonit eurot (jooksevhindades).

2. Kõnealune summa on Euroopa Parlamendile ja nõukogule eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise 2. detsembrini 2013. institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punkti 17 tähenduses ( 14 ).

3. Euroopa Parlament ja nõukogu kinnitavad iga-aastased assigneeringud finantsraamistiku piires. EIT rahalist toetust antakse teadmis- ja innovaatikakogukondadele nimetatud rahastamispaketi raames.

▼B

Artikkel 20

Aastaeelarve koostamine ja vastuvõtmine

1. EIT kuludeks on personalikulud, haldus- ja infrastruktuurikulud ning tegevuskulud. Halduskulud hoitakse võimalikult madalal.

2. Eelarveaasta vastab kalendriaastale.

3. Direktor koostab EIT järgmise eelarveaasta tulude ja kulude prognoosi ning edastab selle juhatusele.

4. Tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.

▼M1

5. Juhatus võtab vastu eelarvestuse projekti koos ametikohtade loetelu projektiga ja esialgse jooksva kolmeaastase tööprogrammiga ning edastab need N-2 aasta 31. detsembriks komisjonile.

6. Komisjon esitab vastavalt eelarvestuse projektile liidu üldeelarve projektis eelarvestuse, mida ta peab üldeelarvest antava toetuse seisukohast vajalikuks.

▼B

7. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad EIT toetuseks kasutatavad assigneeringud.

8. Juhatus võtab vastu EIT eelarve, mis muutub lõplikuks pärast Euroopa Liidu üldeelarve lõplikku kinnitamist. Vajaduse korral tehakse instituudi eelarves vastavaid kohandusi.

9. Juhatus teatab eelarvepädevatele institutsioonidele võimalikult vara oma kavatsusest viia ellu projekte, millel võivad olla olulised rahalised tagajärjed EIT eelarve rahastamisele, eriti projektide puhul, mis on seotud kinnisvaraga, nagu hoonete üürimine või ostmine. Juhatus teatab sellest komisjonile.

10. Iga olulise eelarvemuudatuse puhul järgitakse sama menetlust.

Artikkel 21

Eelarve täitmine ja kontroll

1. EIT võtab vastu oma finantseeskirjad vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikele 1. Need ei või kalduda kõrvale määrusest (EÜ, Euratom) nr 2343/2002, välja arvatud juhul, kui EIT konkreetse tegevusega seotud vajadus seda nõuab ja komisjon on andnud eelneva nõusoleku. Selleks et võimaldada EIT-l täita oma eesmärke ning ligi tõmmata ja hoida partnereid erasektorist, tuleb arvesse võtta piisava tegevusvabaduse vajadust.

▼M1

1a. EIT-le antavat rahalist toetust kasutatakse kooskõlas määrusega (EL) nr 1290/2013 ning määrusega (EL) nr 1291/2013.

▼B

2. Direktor vastutab EIT eelarve täitmise eest.

3. EIT raamatupidamine konsolideeritakse komisjoni raamatupidamisega.

▼M1

4. Nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament kinnituse direktori tegevusele EIT aasta N eelarve täitmisel enne N + 2 aasta 15. maid.

▼B

Artikkel 22

Ühenduse finantshuvide kaitse

1. Pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks kohaldatakse EIT suhtes täielikult Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta) ( 15 ).

2. EIT ühineb 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel (mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdlust) ( 16 ). Juhatus vormistab selle liitumise ametlikult ja võtab vastu vajalikud meetmed, et hõlbustada sisejuurdluste läbiviimist OLAFi poolt.

3. Kõigis EIT vastuvõetud otsustes ja sõlmitud lepingutes tuleb selgesõnaliselt sätestada, et OLAF ja kontrollikoda võivad kontrollida kõikide ühenduse raha saanud töövõtjate ja alltöövõtjate dokumente kohapeal, sealhulgas lõplike abisaajate tööruumides.

▼M1 —————

▼M1

Artikkel 22a

EIT tegevuse lõpetamine

Kui EIT tegevus otsustatakse lõpetada, siis toimub likvideerimine komisjoni järelevalve all vastavalt kohaldatavale õigusele. Lepingutes teadmis- ja innovaatikakogukondadega ning EIT sihtasutuse asutamislepingus sätestatakse asjakohased sätted sellise olukorra puhuks.

▼B

Artikkel 23

Põhikiri

Käesolevaga võetakse vastu käesoleva määruse lisas esitatud EIT põhikiri.

Artikkel 24

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

▼M1









LISA

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi põhikiri

1. JAGU

JUHATUSE KOOSSEIS

1. Juhatus koosneb määratud liikmetest ja valitavatest liikmetest.

2. Juhatuses on 12 komisjoni määratud liiget, kelle hulgas on tasakaalustatult esindatud nii ärikogemusega kui ka akadeemilise ja teadusliku taustaga isikud. Nende ametiaeg on neli aastat, mida ei saa pikendada. Vajadusel esitab juhatus komisjonile ettepaneku uue liikme (uute liikmete) määramiseks. Kandidaat (kandidaadid) valitakse läbipaistva ja avatud menetluse käigus, mis hõlmab konsulteerimist sidusrühmadega. Komisjon võtab arvesse kõrgharidus-, teadus- ja innovatsioonialase kogemusega isikute ja ärikogemusega isikute tasakaalustatuse põhimõtet ning samuti soolise ja geograafilise tasakaalu põhimõtet ja liidu erinevate kõrgharidus-, teadus- ja innovatsioonikeskkondade esindatust. Komisjon nimetab liikme(d) ametisse ning teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu valimisprotsessist ja juhatuse liikmete lõplikust ametissenimetamisest. Kui määratud liige ei saa olla ametis oma ametiaega lõpuni, määratakse tema ametiaja lõpuni asendusliige, järgides sama menetlust, mida kasutati asendatava liikme puhul. Vähem kui kaks aastat juhatusse kuulunud asendusliikme võib komisjon juhatuse taotlusel veel neljaks aastaks ametisse määrata. Üleminekuperioodil töötavad algselt kuueks aastaks juhatusse määratud liikmed oma ametiaja lõpuni. Kuni selle ajani on juhatuses 18 määratud liiget. Kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist valib juhatus komisjoni heakskiidul kolmandiku 2012. aastal ametisse nimetatud kaheteistkümnest liikmest, kelle ametiaeg kestab kaks aastat, kolmandiku, kelle ametiaeg kestab neli aastat, ja kolmandiku, kelle ametiaeg kestab kuus aastat. Erandlikel ja põhjendatud juhtudel võib komisjon omal algatusel juhatuse liikme ametiaja lõpetada, et säilitada juhatuse terviklus.

3. Teadmis- ja innovaatikakogukonnad valivad end esindama kolm liiget oma partnerorganisatsioonidest. Nende ametiaeg on kaks aastat, mida saab pikendada ühe korra. Teadmis- ja innovaatikakogukonnast lahkumise korral nende ametiaeg lõpeb. Valitavate liikmete valimise ja asendamise tingimused ja korra võtab direktori ettepanekul vastu juhatus. Selline korraldus tagab vajaliku mitmekesise esindatuse ning võtab arvesse teadmis- ja innovaatikakogukondade arengut. Üleminekuperioodil töötavad algselt kolmeks aastaks valitud liikmed oma ametiaja lõpuni. Kuni selle ajani on juhatuses neli valitud liiget.

4. Juhatuse liikmed tegutsevad EIT huvides, kaitstes sõltumatult ja läbipaistvalt selle eesmärke ja missiooni, identiteeti, autonoomiat ja sidusust.

2. JAGU

JUHATUSE ÜLESANDED

Juhatus langetab vajalikke strateegilisi otsuseid, eelkõige:

a) võtab direktori ettepaneku alusel vastu EIT strateegilise innovatsioonikava projekti, jooksva kolmeaastase tööprogrammi, eelarve, iga-aastase raamatupidamisaruande ja bilansi ning iga-aastase tegevusaruande;

b) võtab direktori ettepaneku alusel vastu teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevuse rahastamise, järelevalve ja hindamise kriteeriumid ja korra;

c) võtab vastu teadmis- ja innovaatikakogukondade valimise korra;

d) olenevalt olukorrast kas valib ja nimetab partnerluse teadmis- ja innovaatikakogukonnaks, või tühistab nimetamise;

e) tagab teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevuse pideva hindamise;

f) võtab vastu oma kodukorra, täitevkomitee kodukorra ja EIT finantseeskirjad;

g) määrab komisjoni nõusolekul juhatuse ja täitevkomitee liikmetele asjakohase tasu; tasu suuruse puhul võetakse arvesse sarnaseid tasusid liikmesriikides;

h) võtab vastu täitevkomitee ja direktori valimise korra;

i) nimetab ametisse ja vajaduse korral vallandab direktori ja teostab tema üle distsiplinaarvõimu;

j) nimetab ametisse peaarvepidaja ja täitevkomitee liikmed;

k) võtab vastu käitumisjuhendi huvide konflikti puhuks;

l) loob kindlaksmääratud ajaks nõuanderühmad, kui see on asjakohane;

m) loob siseauditi üksuse vastavalt komisjoni määrusele (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 ( 17 );

n) kasutab õigust luua sihtasutus konkreetse eesmärgiga edendada ja toetada EIT tegevust;

o) kehtestab keelte kasutamise põhimõtted EITs, võttes arvesse olemasolevaid mitmekeelsuse põhimõtteid ja EIT tegevusest tulenevaid praktilisi nõudeid;

p) edendab EITd kogu maailmas, et suurendada selle atraktiivsust ja teha EITst maailma tipptasemel asutus kõrghariduse, teaduse ja innovatsiooni valdkonnas.

3. JAGU

JUHATUSE TOIMIMINE

1. Juhatus valib oma esimehe määratud liikmete hulgast. Esimehe ametiaeg kestab kaks aastat ja seda võib pikendada ühe korra.

2. Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, võtab juhatus otsuseid vastu hääleõigusega liikmete lihthäälteenamusega. 2. jao punktides a, b, c, i ja o ning käesoleva jao punktis 1 osutatud otsuste vastuvõtmiseks on siiski vaja hääleõigusega liikmete kahekolmandikulist häälteenamust.

3. Valitavad liikmed ei või hääletada 2. jao punktides b, c, d, e, f, g, i, j, k, o ja p nimetatud otsuseid.

4. Juhatuse korralised koosolekud toimuvad vähemalt kolm korda aastas ning erakorralise koosoleku saab kokku kutsuda esimees või kutsutakse see kokku vähemalt kõigist liikmetest kolmandiku nõudmisel.

5. Juhatust abistab täitevkomitee. Täitevkomitee koosneb kolmest juhatuse määratud liikmest ja juhatuse esimehest, kes juhatab ka täitevkomiteed. Kolm liiget (välja arvatud juhatuse esimees) valib juhatus juhatuse määratud liikmete hulgast. Juhatus võib täitevkomiteele delegeerida konkreetsed ülesandeid.

4. JAGU

DIREKTOR

1. Direktoril peavad olema EIT tegevusvaldkonnas laialdased teadmised ja hea maine. Direktori nimetab ametisse juhatus neljaks aastaks. Juhatus võib direktori ametiaega ühe korra nelja aasta võrra pikendada, kui seda peetakse EIT huve silmas pidades parimaks.

2. Direktor vastutab EIT igapäevase tegevuse ja juhtimise eest ning on selle seaduslik esindaja. Direktor vastutab juhatuse ees ja annab sellele pidevalt aru EIT tegevuse arengu kohta.

3. Eelkõige täidab direktor järgmisi ülesandeid: a) korraldab ja juhib EIT tegevust; b) toetab juhatust ja täitevkomiteed nende tegevuses, tagab koosolekuteks sekretariaadi töö ning annab täitevkomiteele ja juhatusele nende ülesannete täitmiseks vajalikku teavet; c) koostab juhatusele esitamiseks strateegilise innovatsioonikava projekti, esialgse jooksva kolmeaastase tööprogrammi, aastaaruande projekti ja aastaeelarve projekti; d) valmistab ette teadmis- ja innovaatikakogukondade valimisprotsessi ja haldab seda ning tagab, et protsessi eri etapid toimuksid läbipaistval ja objektiivsel moel; e) valmistab ette, räägib läbi ja sõlmib lepingud teadmis- ja innovaatikakogukondadega; f) korraldab sidusrühmade foorumi, sealhulgas liikmesriikide esindajate erikoosseisu sellel foorumil; g) tagab vastavalt käesoleva määruse artiklile 16 EIT töötulemuste suhtes tõhusa järelevalve- ning hindamismenetluse rakendamise; h) vastutab haldus- ja finantsküsimuste, kaasa arvatud EIT eelarve täitmise eest, võttes nõuetekohaselt arvesse siseauditi üksuselt saadud nõuandeid; i) vastutab kõigi personaliküsimuste eest; j) esitab iga-aastase raamatupidamisaruande ja bilansi projekti siseauditi üksusele ning seejärel täitevkomitee kaudu juhatusele; k) jälgib, et EIT lepingute ja kokkulepetega võetud kohustused oleksid täidetud; l) tagab hästi toimiva suhtluse liidu institutsioonidega; m) tegutseb EIT huvides, kaitstes sõltumatult ja läbipaistvalt selle eesmärke ja missiooni, identiteeti, autonoomiat ja sidusust.

5. JAGU

EIT TÖÖTAJAD

1. EIT personal koosneb tähtajalise lepinguga EIT enda poolt tööle võetud töötajatest. EIT direktori ja töötajate suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimusi.

2. EITsse võib kindlaksmääratud ajaks lähetada eksperte. Juhatus võtab vastu sätted, mis võimaldavad lähetatud ekspertidel töötada EITs ning milles määratletakse nende õigused ja kohustused.

3. EIT teostab oma töötajate suhtes õigusi, mis on antud töötajatega lepingute sõlmimise pädevust omavale asutusele.

4. Töötajalt võib nõuda, et ta hüvitaks tervikuna või osaliselt kahju, mida ta on EIT-le tekitanud raske eksimusega oma kohustuste täitmisel või seoses nende kohustuste täitmisega.