2006D0679 — ET — 07.03.2007 — 002.001

Käesolev dokument on vaid dokumenteerimisvahend ja institutsioonid ei vastuta selle sisu eest

►B KOMISJONI OTSUS, 28. märts 2006, mis käsitleb üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku kontrolli ja signaalimise alasüsteemi tehnilisi koostalitlusnõudeid (teatavaks tehtud numbri K(2006) 964 all) (EMPs kohaldatav tekst) (2006/679/EÜ) (EÜT L 284, 16.10.2006, p.1)

Muudetud:









▼B

KOMISJONI OTSUS,

28. märts 2006,

mis käsitleb üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku kontrolli ja signaalimise alasüsteemi tehnilisi koostalitlusnõudeid

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 964 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/679/EÜ)







EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/16/EÜ üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta, ( 1 ) eriti selle artikli 6 lõiget 1, ning arvestades järgmist: (1) Kooskõlas direktiivi 2001/16/EÜ artikli 2 punktiga c on üleeuroopaline tavaraudteevõrgustik jagatud struktuurilisteks ja funktsionaalseteks alasüsteemideks. Iga alasüsteemi kohta tuleb koostada tehnilised koostalitlusnõuded. (2) Tehniliste koostalitlusnõuete kehtestamise esimene sammuna peab ühiseks esindusorganiks määratud Raudtee Koostalitlusvõime Euroopa Assotsiatsioon (AEIF) koostama tehniliste koostalitlusnõuete projekti. (3) Kooskõlas direktiivi 2001/16/EÜ artikli 6 lõikega 1 on AEIF volitatud koostama kontrolli ja signaalimise alasüsteemi tehniliste koostalitlusnõuete projekti. Selle tehniliste koostalitlusnõuete projekti põhiparameetrid võeti vastu komisjoni 29. aprilli 2004. aasta otsusega 2004/447/EÜ, millega muudetakse 30. mai 2002. aasta otsuse 2002/731/EÜ A lisa ja kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2001/16/EÜ osutatud üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku kontrolli ja signaalimise alasüsteemi A klassi süsteemi (ERTMS) põhiomadused ( 2 ). (4) Põhiparameetrite alusel koostatud tehniliste koostalitlusnõuete projektile lisati kulude ja tulude analüüsi sisaldav sissejuhatav aruanne, mis on sätestatud direktiivi artikli 6 lõikes 5. (5) Tehniliste koostalitlusnõuete projekti on vaadanud läbi komitee, mis on moodustatud nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiiviga 96/48/EÜ üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta ( 3 ). (6) Direktiivi 2001/16/EÜ artikli 1 kohaselt hõlmavad üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime saavutamiseks vajalikud tingimused võrgustiku töös osalevate infrastruktuuride ja veeremite projekteerimist, ehitust, kasutuselevõtmist, uuendamist, ümberehitamist ja töötamist. Käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete jõustumise ajal juba kasutusel olevate infrastruktuuride ja veeremite puhul tuleks tehnilisi koostalitlusnõudeid kohaldada alates ajast, mil asjaomastel infrastruktuuridel või veeremitel töid kavandatakse. Samas varieerub tehniliste koostalitlusnõuete kohaldamise määr vastavalt kavandatavate tööde ulatusele ja määrale ning kavatsetavate rakendustega kaasnevatele kuludele ja tuludele. Et niisugused tükiviisi tehtavad tööd aitaksid saavutada täielikku koostalitlusvõimet, peab neid toetama ühtne rakendamisstrateegia. Selles kontekstis tuleks eristada ümberehitamist, uuendamist ja hooldusega seotud asendamist. (7) Direktiivi 2001/16/EÜ ja tehnilisi koostalitlusnõudeid kohaldatakse uuendamiste suhtes, kuid mitte hooldusega seotud asendamiste suhtes. Liikmesriike tuleks siiski julgustada kohaldama tehnilisi koostalitlusnõudeid ka hooldusega seotud asendamiste suhtes, kui see on võimalik ning kui see on hooldusega seotud asendamiste raames põhjendatud. (8) Olemasolevad tavaraudteeliinid ja veeremid on juba varustatud direktiivi 2001/16/EÜ olulistele nõuetele vastavate kontrolli- ja signaalimissüsteemidega. Sellised vanemad süsteemid töötati välja ja võeti kasutusele vastavalt siseriiklikele eeskirjadele. Põhiline teave vanemate süsteemide kohta on toodud tehniliste koostalitlusnõuete B lisas. Et direktiivi 2001/16/EÜ artikli 16 lõike 2 kohaselt peab koostalitlusvõime vastavustõendamine toimuma viitega tehnilistele koostalitlusnõuetele, on vaja käesoleva otsuse avaldamise ja lisatud tehniliste koostalitlusnõuete täieliku rakendamise vahelisel üleminekuperioodil sätestada tingimused, millele vanemad süsteemid peale tehnilistes koostalitlusnõuetes selgesõnaliselt esitatud nõuete peavad vastama. Liikmesriigid peavad teavitama teisi liikmesriike ja komisjoni koostalitlusvõime saavutamiseks vajalikest ja direktiivi 2001/16/EÜ olulistele nõuetele vastavatest kasutusel olevatest siseriiklikest tehnilistest eeskirjadest, asutustest, kellele nad teevad ülesandeks viia läbi vastavushindamise või kasutussobivuse hindamise menetlus, ning alasüsteemide koostalitlusvõime hindamiseks kasutatavast kontrollimenetlusest vastavalt direktiivi 2001/16/EÜ artikli 16 lõikele 2. (9) Sel eesmärgil peaksid liikmesriigid kohaldama võimalikult ulatuslikult direktiivi 2001/16/EÜ põhimõtteid ja kriteeriume artikli 16 lõike 2 rakendamiseks, kasutades direktiivi 2001/16/EÜ artikli 20 alusel määratud asutusi. Komisjon peaks analüüsima liikmesriikide poolt edastatud teavet siseriiklike eeskirjade, menetluste, menetluse eest vastutavate asutuste ja nende menetluste kestuse kohta, ning peaks vajaduse korral konsulteerima komiteega täiendavate meetmete võtmise vajaduse üle. (10) Samalaadset menetlust tuleks kohaldada ka nende küsimuste suhtes, mis on tehniliste koostalitlusnõuete G-lisas liigitatud kui “lahtised küsimused”. (11) Tehnilised koostalitlusnõuded ei tohiks nõuda kindla tehnoloogia või kindlate tehniliste lahenduste kasutamist, välja arvatud juhul, kui see on üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime seisukohast vältimatu. (12) Tehnilised koostalitlusnõuded põhinevad asjaomase eelnõu ettevalmistamise ajal parimatel kättesaadavatel erialastel teadmistel. Tehnoloogia areng ning talitluse või ohutusega seotud ja sotsiaalsed nõuded võivad muuta vajalikuks käesolevate tehniliste koostalitlusnõuete muutmise või täiendamise. Sel otstarbel on kavandatud muudatuste haldamisprotsess, et tehniliste koostalitlusnõuete A lisa nõudeid konsolideerida ja ajakohastada. Nimetatud ajakohastamine, mis kuulub praegu AEIF-i kui ühise esindusorgani haldusalasse, hakkab kuuluma Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 881/2004 ( 4 ) loodud Euroopa Raudteeagentuuri haldusalasse kohe, kui see on töövalmis. Vajaduse korral algatatakse kooskõlas direktiivi 2001/16/EÜ artikli 6 lõikega 3 põhjalikum ja ulatuslikum läbivaatamis- või ajakohastamismenetlus, mis hõlmab käesolevates tehnilistes koostalitlusnõuetes määratletud asjakohase menetluse muudatusi. (13) Käesoleva otsusega vastu võetavate tehniliste koostalitlusnõuete rakendamisel tuleks arvesse võtta spetsiifilisi kriteeriume seoses kasutusele võetavate infrastruktuuride ja veeremite tehnilise ja talitlusliku vastavusega võrgule, millesse need integreeritakse. Need vastavusnõuded eeldavad kompleksset tehnilist ja majanduslikku analüüsi, mis tuleks teha iga juhtumi puhul eraldi. Sellise analüüsi tegemisel tuleks arvesse võtta direktiivis 2001/16/EÜ nimetatud eri alasüsteemide vahelisi liideseid, kõnealuses direktiivis viidatud liinide ja veeremite eri kategooriaid ning olemasoleva võrgustiku tehnilisi ja talitluslikke olusid. (14) On oluline, et selline analüüs tehtaks ühtsete rakenduseeskirjade ja suuniste raamistikus. Seetõttu on vajalik, et liikmesriigid töötaksid välja käesoleva otsuse reguleerimisalasse kuuluvate tehniliste koostalitlusnõuete rakendamise siseriikliku strateegia, kus tuleks näidata etapid, mis tuleb läbida koostalitleva võrgustiku suunas liikumiseks. Sellised siseriiklikud strateegiad tuleks ühendada ja sobitada EL-i üldplaani raamistikku, millega luuakse alus tehniliste koostalitlusnõuete rakendamiseks EL-i perspektiivis. (15) Lisatud tehnilistes koostalitlusnõuetes kirjeldatud sihtsüsteem (A-klassi süsteem) tugineb arvutipõhisel tehnoloogial, mille kasutusaeg on praegu kasutatavate tavapäraste raudtee signaal- ja sideseadmete kasutusajast tunduvalt lühem. Sellisel kujul eeldab nimetatud sihtsüsteem pigem ennetavat kui parandavat kasutusstrateegiat, et vältida süsteemi võimalikku vananemist enne, kui see on täielikult kasutusele võetud. Lisaks sellele tekitaks liiga ebaühtlane kasutuselevõtt üleeuroopalises raudteevõrgustikus suuri kulusid ja tegevusega seotud üldkulusid. Sihtsüsteemi ühise üleeuroopalise rakenduskava koostamine aitaks kaasa kogu üleeuroopalise raudteevõrgustiku ühtlasele arengule kooskõlas üleeuroopalise transpordivõrgu ühenduse strateegiaga. Selline kava peaks põhinema vastavatel siseriiklikel rakenduskavadel ja andma asjakohase teadmistebaasi, et toetada eri huvirühmade otsuseid ning eelkõige komisjoni otsuseid finantsabi andmise kohta raudteeprojektidele. Komisjon peaks kooskõlas asutamislepingu artikli 155 lõikega 2 koordineerima sellise kava väljatöötamist. (16) Üleminek A-klassi sihtsüsteemile, mis on määratletud tehnilistes koostalitlusnõuetes, nõuab selle protsessi lihtsustamiseks asjakohaste siseriiklike meetmete võtmist. Taoliste meetmete eesmärgiks peaks olema lubada olemasolevatele vanematele süsteemidele vastavate A-klassi seadmete kasutamist või hõlbustada ennetavat tegevust, mis aitaks vähendada A-klassi seadmete kasutuselevõtuaega. Esimesena mainitud eesmärgiga seoses peab erilist tähelepanu pöörama vanemate siseriiklike kontrolli alasüsteemide B-klassi seadmete välistele spetsiaalsetele andmeedastusmoodulitele. (17) Seepärast tuleks vastu võtta üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku “kontrolli ja signaalimise” alasüsteemi tehnilised koostalitlusnõuded. Sellega seoses tuleks otsust 2004/447/EÜ vastavalt muuta. (18) Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiiviga 96/48/EÜ moodustatud komitee arvamusega, ning arvestades järgmist: ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:







Artikkel 1

Käesoleva otsuse lisas kehtestatakse üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku “kontrolli ja signaalimise” alasüsteemiga seotud tehnilised koostalitlusnõuded, mida on nimetatud direktiivi 2001/16/EÜ artikli 6 lõikes 1.

Kui käesoleva otsuse artiklitest 2 ja 3 ei tulene teisiti, kohaldatakse tehnilisi koostalitlusnõudeid täies ulatuses direktiivi 2001/16/EÜ I lisas määratletud üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku infrastruktuuri ja veeremite suhtes.

Artikkel 2

1. Tehniliste koostalitlusnõuete B-lisas nimetatud süsteemide ning G-lisas “lahtiste küsimustena” liigitatud punktide puhul on direktiivi 2001/16/EÜ artikli 16 lõike 2 kohase koostalitlusvõime vastavustõendamisel järgitavateks tingimusteks tehnilised eeskirjad, mida kasutatakse käesoleva otsuse kohaldamisalasse kuuluvale alasüsteemile kasutusluba andvas liikmesriigis.

2. Kõik liikmesriigid teatavad kuue kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist teistele liikmesriikidele ja komisjonile järgmised andmed:

a) lõikes 1 nimetatud kohaldatavate tehniliste eeskirjade nimekiri tehniliste koostalitlusnõuete G-lisas nimetatud “lahtiste küsimuste” kohta;

b) lõikes 1 nimetatud tehniliste eeskirjade kohaldamisel rakendatavad vastavushindamise ja kontrollimise menetlused;

c) asutused, kellele liikmesriik teeb ülesandeks viia läbi kõnealuseid vastavushindamise ja kontrollimise menetlusi.

Artikkel 3

Liikmesriigid koostavad tehniliste koostalitlusnõuete siseriikliku rakenduskava vastavalt lisa 7. peatükis kirjeldatud kriteeriumidele.

Nad edastavad kõnealuse rakenduskava teistele liikmesriikidele ja komisjonile hiljemalt ühe aasta jooksul alates käesoleva otsuse kohaldamise alguskuupäevast.

Nende rakenduskavade alusel koostab komisjon EL-i üldplaani, järgides lisa 7. peatükis sätestatud põhimõtteid.

Artikkel 4

Liikmesriigid tagavad, et tehniliste koostalitlusnõuete B-lisas nimetatud vanemate B-klassi süsteemide funktsionaalsus ja nende liidesed jääksid käesolevalt kirjeldatud raamidesse, välja arvatud muudatused, mida peetakse vajalikuks kõnealuste süsteemide ohutusalaste puuduste leevendamiseks.

Liikmesriigid teevad kättesaadavaks vanemaid süsteeme puudutava teabe, mis on vajalik tehniliste koostalitlusnõuete A-lisas määratletud A-klassi seadmete ja nende vanemate B-klassi seadmete koostalitlust võimaldavate seadmete väljatöötamiseks ja neile ohutustunnistuste väljaandmiseks.

Artikkel 5

Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada 31. detsembriks 2007 lisa 7. peatükis määratletud välise spetsiaalse andmeedastusmooduli (edaspidi “STM”) kättesaadavus tehniliste koostalitlusnõuete B-lisas loetletud vanemate B-klassi kontrollisüsteemide jaoks.

Artikkel 6

Käesoleva otsuse kohaldamise alguskuupäevast tunnistatakse kehtetuks otsuse 2004/447/EÜ artikkel 2.

Artikkel 7

Käesolev otsus jõustub kuus kuud pärast selle teatavakstegemise kuupäeva.

Artikkel 8

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.









LISA

Üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku kontrolli ja signaalimise alasüsteemi tehnilised koostalitlusnõuded

SISUKORD 1. SISSEJUHATUS 1.1. TEHNILINE KOHALDAMISALA 1.2. GEOGRAAFILINE KOHALDAMISALA 1.3. KÄESOLEVATE KTKde SISU 2. ALASÜSTEEMI MÕISTE JA KOHALDAMISALA 2.1. ÜLDINE 2.2. ÜLEVAADE 2.2.1. Koostalitlusvõime 2.2.2. Juhtkäskude süsteemide klassid 2.2.3. Rakendustasemed 2.2.4. Infrastruktuurivõrgu piirid 3. JUHTKÄSKUDE ALASÜSTEEMI OLULISED NÕUDED 3.1. ÜLDINE 3.2. JUHTKÄSKUDE ALASÜSTEEMI KONKREETSED ASPEKTID 3.2.1. Ohutus 3.2.2. Töökindlus ja käideldavus 3.2.3. Töötervishoid 3.2.4. Keskkonnakaitse 3.2.5. Tehniline ühilduvus 4. ALASÜSTEEMI ISELOOMUSTUS 4.1. SISSEJUHATUS 4.2. ALASÜSTEEMI FUNKTSIONAALSED JA TEHNILISED NÄITAJAD 4.2.1. Juhtkäskude ohutusomadused, mis on seotud koostalitlusvõimega 4.2.2. Rongisisesed ETCS-funktsioonid 4.2.3. Raudteeäärsed ETCS-funktsioonid 4.2.4. EIRENE funktsioonid 4.2.5. ETCSi ja EIRENE raadioliidesed 4.2.6. Rongisisesed juhtkäskude alasüsteemi siseliidesed 4.2.7. Raudteeäärsed juhtkäskude alasüsteemi siseliidesed 4.2.8. Võtmehaldus 4.2.9. ETCS-ID haldamine 4.2.10. HABD (teljepuksi ülekuumenemise detektor) 4.2.11. Ühilduvus raudteeäärsete rongituvastussüsteemidega 4.2.12. Elektromagnetiline ühilduvus 4.2.13. ETCSi DMI (juhi-masina liides) 4.2.14. EIRENE DMI (juhi-masina liides) 4.2.15. Järelevalveotstarbelise andmesalvestuse liides 4.2.16. Raudteeäärsete juhtobjektide nähtavus 4.3. TEISTE ALASÜSTEEMIDE LIIDESTE FUNKTSIONAALSED JA TEHNILISED NÄITAJAD 4.3.1. Käitamise ja liikluskorralduse alasüsteemi liides 4.3.2. Veeremi alasüsteemi liides 4.3.3. Infrastruktuuri alasüsteemi liidesed 4.3.4. Energia alasüsteemi liidesed 4.4. KASUTUSEESKIRJAD 4.5. HOOLDUSEESKIRJAD 4.5.1. Seadme tootja vastutus 4.5.2. Tellijate vastutus 4.5.3. Infrastruktuuriettevõtja või raudtee-ettevõtja vastutus 4.5.4. Hooldusplaan 4.6. KUTSEKVALIFIKATSIOON 4.7. TÖÖTERVISHOIU JA TÖÖOHUTUSE NÕUDED 4.8. INFRASTRUKTUURI- JA VEEREMIREGISTRID 5. KOOSTALITLUSVÕIME KOMPONENDID 5.1. MÕISTED 5.2. KOOSTALITLUSVÕIME KOMPONENTIDE LOEND 5.2.1. Koostalitlusvõime põhikomponendid 5.2.2. Koostalitlusvõime komponentide rühmitamine 5.3. KOMPONENTIDE TOIMIVUS JA NÄITAJAD 6. KOMPONENTIDE VASTAVUSHINDAMINE JA/VÕI KASUTUSSOBIVUSE HINDAMINE NING ALASÜSTEEMI VASTAVUSTÕENDAMINE 6.0. SISSEJUHATUS 6.1. KOOSTALITLUSVÕIME KOMPONENDID 6.1.1. Hindamisprotseduurid 6.1.2. Moodulid 6.2. JUHTKÄSKUDE ALASÜSTEEM 6.2.1. Hindamisprotseduurid 6.2.2. Moodulid 7. JUHTKÄSKUde KTKde RAKENDAMINE 7.1. ÜLDINE 7.2. JUHTKÄSKUDE KTKde RAKENDAMISE KONKREETSED KÜSIMUSED 7.2.1. Üldised üleminekukriteeriumid 7.2.2. Ajastuskriteeriumid 7.2.3. Rakendamine: infrastruktuur (statsionaarsed seadmed) 7.2.4. Rakendamine: veerem (rongisisesed seadmed) 7.2.5. Eriüleminekuviisid 7.2.6. Valikuliste funktsioonide nõudmise tingimused 7.3. MUUDATUSTE JUHTIMINE 7.3.1. Sissejuhatus 7.3.2. Arendusalused 7.3.3. ERTMSi konsolideerimisetapp 7.3.4. Arendusaluste avaldamine 7.3.5. Uute arendusaluste kasutuselevõtt 7.3.6. Muudatuste juhtimise protsess – nõuded 7.3.7. Konfiguratsioonijuhtimiskava – nõuded 7.3.8. Haldus 7.4. ERIJUHTUMID 7.4.1. Sissejuhatus 7.4.2. Erijuhtumite loend 7.5. ÜLEMINEKUSÄTTED LISA A 1. LIIDE 2. LIIDE LISA B LISA C ÜLDNÕUDED INFRASTRUKTUURIREGISTER VEEREMIREGISTER SPETSIIFILISTE OMADUSTE JA NÕUETE LOENDID LISA D LISA E LISA F LISA G LISA H

1. SISSEJUHATUS

1.1. Tehniline kohaldamisala

Käesolevad koostalitluse tehnilised kirjeldused (KTKd) hõlmavad direktiivi 2001/16/EÜ II lisa punktis 1 esitatud nimekirjas sisalduvat juhtkäskude ja signaalimise alasüsteemi. Käesolevas dokumendis nimetatakse seda “juhtkäskude alasüsteemiks”.

Täpsemad andmed juhtkäskude alasüsteemi kohta on esitatud 2. peatükis “Alasüsteemi mõiste ja kohaldamisala”.

1.2. Geograafiline kohaldamisala

Käesolevate KTKde geograafiliseks kohaldamisalaks on üleeuroopaline tavaraudteesüsteem, nagu seda kirjeldatakse direktiivi 2001/16/EÜ I lisas.

1.3. Käesolevate KTKde sisu

Vastavalt direktiivi 2001/16/EÜ artikli 5 lõikele 3 on käesolevate KTKde eesmärk järgmine:

a) sätestada direktiiviga ettenähtud kohaldamisala (võrgustiku või veeremi osa, millele viidatakse direktiivi I lisas; alasüsteem või alasüsteemi osa, millele viidatakse direktiivi II lisas) – 2. peatükk “Alasüsteemi mõiste ja kohaldamisala”;

b) kehtestada olulised nõuded iga asjaomase juhtkäskude alasüsteemi ja selle liideste kohta – 3. peatükk “Juhtkäskude alasüsteemi olulised nõuded”;

c) näha ette funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused, millele alasüsteem ja selle liidesed peavad vastama. Vajadusel võivad need kirjeldused varieeruda olenevalt alasüsteemi kasutusviisist, näiteks olenevalt direktiivi I lisas sätestatud liini-, jaama- ja veeremiliikidest – 4. peatükk “Alasüsteemi iseloomustus”;

d) määrata kindlaks koostalitlusvõime komponendid ja liidesed, mida peavad reguleerima Euroopa tehnilised kirjeldused, sealhulgas Euroopa standardid, et saavutada koostalitlusvõime üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi piires – 5. peatükk “Koostalitlusvõime komponendid”;

e) määrata kindlaks vastavus- või kasutussobivuse hindamise menetluse iga vaadeldava juhtumi kohta. Eelkõige hõlmab see otsuses 93/465/EÜ määratletud mooduleid või, kui see on asjakohane, erimenetlust, mida tuleb kasutada koostalitlusvõime komponentide vastavuse või kasutussobivuse hindamisel ja alasüsteemide EÜ vastavustõendamisel – 6. peatükk “Komponentide vastavuse ja/või kasutussobivuse hindamine ja alasüsteemi vastavustõendamine”;

f) sätestada KTKde rakendamise strateegia. Eelkõige on vaja määratleda etapid, mis tuleb läbida, et saavutada astmeline üleminek praegusest olukorrast lõpliku olukorrani, kus vastavus KTKdele on muutunud normiks – 7. peatükk “Juhtkäskude KTKde rakendamine”;

g) sätestada asjaomase personali kutsekvalifikatsioon ning töötervishoiu ja tööohutuse tingimused, mis on nõutavad asjaomase alasüsteemi kasutamiseks ja hooldamiseks, samuti KTKde rakendamiseks – 4. peatükk “Alasüsteemi iseloomustus”.

Lisaks võib vastavalt artikli 5 lõikele 5 käesolevate KTKde osas ette näha erijuhtumid; need on esitatud 7. peatükis “Juhtkäskude KTKde rakendamine”.

Lisaks sisaldab käesolevate KTKde 4. peatükk “Alasüsteemi iseloomustus” ka punktides 1.1 “Tehniline kohaldamisala” ja 1.2 “Geograafiline kohaldamisala” nimetatud kohaldamisalas kehtivaid kasutus- ja hooldusnõudeid.

2. ALASÜSTEEMI MÕISTE JA KOHALDAMISALA

2.1. Üldine

Juhtkäskude alasüsteem on rongide ohutut liiklemist võimaldavate funktsioonide ja nende rakendustoimingute kogum.

Juhtkäskude KTKdega määratakse kindlaks olulised nõuded juhtkäskude alasüsteemi nende osade jaoks, mis on seotud koostalitlusvõimega ning seetõttu on vaja EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni.

Juhtkäskude alasüsteemi nende omaduste kindlaksmääramisel, mis on seotud üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi koostalitlusvõimega, võetakse arvesse järgmist:

1. FUNKTSIOONE, mis on vajalikud raudteeliikluse ohutuks kontrollimiseks ning toimimiseks, sealhulgas halvenenud tingimustes;

2. LIIDESEID;

3. oluliste nõuete täitmiseks vajalikku FUNKTSIOONIVÕIMET.

Nende funktsioonide, liideste ja funktsioonivõime kirjeldused on sätestatud 4. peatükis “Alasüsteemi iseloomustus”, kus viidatakse nende aluseks olevatele standarditele.

2.2. Ülevaade

Üleeuroopalise tavaraudteevõrgu koostalitlusvõime sõltub osaliselt rongisiseste juhtseadmete võimest toimida koos mitmesuguste raudteeäärsete seadmetega.

Rongis olevate seadmete liikuvuse tõttu on juhtkäskude alasüsteem jagatud kahte ossa: rongis olev koost ja raudteeäärne koost (vt lisa D Joonis 8.).

2.2.1. Koostalitlusvõime

Käesolevate KTKdega määratakse kindlaks tehnilise koostalitlusvõime saavutamise tagamiseks vajalikud funktsioonid, liidesed ja funktsioonivõimega seotud nõuded. Tehniline koostalitlusvõime on vajalik toimingute koostalitlusvõime saavutamiseks, kus liiklemise aluseks on kabiinides kuvatavad järjepidevad andmed ning liiklemine on kooskõlas tavaraudteevõrgu ühtlustatud toimivusnõuetega. Käesolevad KTKd sisaldavad ka funktsioone, mis on vajalikud liikluse koostalitlusvõime saavutamiseks (vt punkt 4.3.1 “Käitamise ja liikluskorralduse alasüsteemi liides”).

2.2.2. Juhtkäskude süsteemide klassid

Juhtkäskude alasüsteemis on kindlaks määratud kaks automaatblokeerimissüsteemide ja raadiosidesüsteemide klassi:

A-klass: ühtlustatud süsteem,

B-klass: enne direktiivi 2001/16/EÜ jõustumist kasutatud juhtsüsteemid ja rakendused, mis on sätestatud lisas B.

Koostalitlusvõime saavutamiseks peab rongisisene juhtseadmete koost tagama järgmist:

— A-klassi infrastruktuuri kasutamise korral A-klassi raadio- ja andmesideliidesed,

— B-klassi infrastruktuuri korral B-klassi raadio- ja andmesideliidesed. Signaalimisandmete osas on see saavutatav spetsiaalse andmeedastusmooduli (STM) abil, mis võimaldab rongisisese A-klassi süsteemi kasutamist raudteeäärse B-klassi süsteemiga varustatud ning B-klassi andmeid kasutavatel liinidel. Rongisisese A-klassi süsteemi ja STMide liidesed on ette nähtud käesolevate KTKdega.

Liikmesriigid peavad tagama B-klassi süsteemide haldamise kogu nende kasutusea jooksul; eelkõige ei tohi spetsifikaatide mis tahes muudatused kahjustada koostalitlusvõimet.

2.2.3. Rakendustasemed

Käesolevate KTKdega ette nähtud liidestega määratakse kindlaks andmeedastusviisid rongidesse ning rongidest. Käesolevates KTKdes esitatud A-klassi spetsifikaadid pakuvad võimalusi, mille hulgast võib iga projekti puhul valida selle vajadustele vastava andmeedastusvahendi. Ette on nähtud kolm rakendustaset.

1. tase: andmeedastus toimub punktülekande (Eurobalise) ja mõningatel juhtudel poolpidevülekande (Euroloop või sõidusignaalide uuendamise süsteem) abil. Ronge tuvastatakse rööbasteel asuvate seadmetega, milleks üldjuhul on rööpaahelad või teljeloendurid. Signaalimisandmed edastatakse juhile kabiinisiseste seadmete või vajadusel raudteeäärsete signaalide abil.

2. tase: andmeedastus toimub püsiraadioside (GSM-R) abil. Mõningate funktsioonide puhul on raadiosidet vaja täiendada punktülekandega (Eurobalise). Ronge tuvastatakse rööbasteel asuvate seadmetega, milleks üldjuhul on rööpaahelad või teljeloendurid. Signaalimisandmed edastatakse juhile kabiinisiseste seadmete või vajadusel raudteeäärsete signaalide abil.

3. tase: andmeedastus toimub püsiraadioside (GSM-R) abil. Mõningate funktsioonide puhul on raadiosidet vaja täiendada punktülekandega (Eurobalise). Ronge tuvastatakse rongisiseste seadmete abil, mis edastavad andmeid raudteeäärsele juhtseadmete koostule. Signaalimisandmed edastatakse juhile kabiinisiseste seadmete abil.

Käesolevate KTKde nõudeid kohaldatakse kõikidel rakendustasemetel. Rakendamist käsitletakse 7. peatükis (Juhtkäskude KTKde rakendamine). Vastava taseme rongisisese A-klassi süsteemiga varustatud rong peab suutma toimida sellel tasemel ning madalamatel tasemetel.

2.2.4. Infrastruktuurivõrgu piirid

Raudteeäärsete juhtseadmete koostude kohalikud tehnilised liidesed naaberinfrastruktuuridega ei tohi piirata rongide takistusteta liikumist üle infrastruktuuripiiride.

Ükski KTKdes sätestatud isik ei tohi mis tahes põhjustel kehtestada kasutuspiiranguid vastavate KTKde kohase rongisisese A-klassi süsteemiga varustatud kiir- või tavarongi kasutamiseks kiir- või tavaliinil, mille infrastruktuur on vastavate KTKde kohaselt varustatud A-klassi raudteeäärse süsteemiga, kui rongi veeremi registri ning kõnealuse marsruudi infrastruktuuri registri alusel on koostalitlusvõimes veendutud.

3. JUHTKÄSKUDE ALASÜSTEEMI OLULISED NÕUDED

3.1. Üldine

Vastavalt koostalitlusvõimet käsitleva direktiivi 2001/16/EÜ artikli 4 lõikele 1 peavad üleeuroopaline tavaraudteesüsteem, alasüsteemid ja koostalitlusvõime komponendid vastama direktiivi III lisas sätestatud olulistele üldnõuetele. Need olulised nõuded hõlmavad järgmisi valdkondi:

— ohutus,

— töökindlus ja käideldavus,

— töötervishoid,

— keskkonnakaitse,

— tehniline ühilduvus.

Direktiiviga lubatakse olulisi nõudeid kohaldada kogu üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi suhtes või eraldi iga alasüsteemi ja selle koostalitlusvõime komponentide suhtes.

Allpool käsitletakse olulisi nõudeid ükshaaval. B-klassi süsteemidega seotud nõuete eest vastutab asjaomane liikmesriik.

3.2. Juhtkäskude alasüsteemi konkreetsed aspektid

3.2.1. Ohutus

Iga projekti puhul, millele suhtes käesolevaid tehnilisi kirjeldusi kohaldatakse, võetakse vajalikud meetmed, tõendamaks et õnnetusjuhtumi riskitase jääb juhtkäskude alasüsteemiga ettenähtud piiresse ega ületa teenuse osas seatud eesmärke. Et ohutuse saavutamiseks kasutatavad lahendused ei kahjustaks koostalitlusvõimet, järgitakse punktis 4.2.1 “Juhtkäskude ohutusomadused, mis on seotud koostalitlusvõimega” sätestatud põhiparameetri nõudeid.

A-klassi süsteemi puhul jaotatakse alasüsteemi üldised ohutuseesmärgid rongisiseste ja raudteeäärsete koostude vahel. Üksikasjalikud nõuded on ette nähtud punktis 4.2.1 “Juhtkäskude ohutusomadused, mis on seotud koostalitlusvõimega” sätestatud põhiparameetriga. See ohutusnõue tuleb täita koos käideldavuse nõuetega, mis on sätestatud punktis 3.2.2 “Töökindlus ja käideldavus”

Tavaraudteel kasutatavate B-klassi süsteemide puhul peab asjaomane liikmesriik (määratud lisas B) tegema järgmist:

— tagama B-klassi süsteemi konstruktsiooni vastavuse riiklikele ohutusnõuetele,

— tagama B-klassi süsteemi rakendamise vastavuse riiklikele ohutusnõuetele,

— määrama kindlaks B-klassi süsteemi ohutu kasutamise parameetrid ja kasutustingimused (sealhulgas hoolduse ja halvenenud tingimuste puhuks).

3.2.2. Töökindlus ja käideldavus

a) A-klassi süsteemi puhul jaotatakse alasüsteemi üldised töökindlus- ja käideldavuseesmärgid rongisiseste ja raudteeäärsete koostude vahel. Üksikasjalikud nõuded on ette nähtud punktis 4.2.1 “Juhtkäskude ohutusomadused, mis on seotud koostalitlusvõimega”.

b) Kõikide juhtkäskude alasüsteemi hõlmavate süsteemide hooldust tuleb korraldada sellise kvaliteediga, et tagada riskitaseme, komponentide kasutusea ja kulumise kontroll. Hoolduse kvaliteet peab olema selline, et hooldustööd ei vähendaks ohutust. Vt punkt 4.5 “Hoolduseeskirjad”.

3.2.3. Töötervishoid

Vastavalt Euroopa normidele ning Euroopa õigusaktidega kooskõlas olevatele riiklikele normidele tuleb võtta ettevaatusabinõud, mis tagavad, et juhtkäskude alasüsteemides kasutatavad materjalid ja süsteemide konstruktsioon ei ohustaks neid kasutavate isikute tervist.

3.2.4. Keskkonnakaitse

Vastavalt Euroopa normidele ning Euroopa õigusaktidega kooskõlas olevatele riiklikele normidele

— ei tohi juhtseadmed suure kuumuse või tulekahju korral eraldada lubatud piirmääradest rohkem keskkonnale kahjulikke ja ohtlikke aure ega gaase,

— ei tohi juhtseadmed sisaldada aineid, mis võivad seadmete tavapärase kasutamise korral liigselt keskkonda saastata,

— peavad juhtseadmed vastama kehtivatele Euroopa õigusaktidele, millega piiratakse raudteega külgnevatel aladel elektromagnetiliste häirete põhjustamist ja tundlikkust elektromagnetiliste häirete suhtes,

— peavad juhtseadmed vastama kehtivatele mürasaastenormidele,

— ei tohi juhtseadmed põhjustada lubamatut vibratsiooni, mis võib kahjustada infrastruktuuri seisundit (nõuetekohaselt hooldatud infrastruktuuri puhul).

3.2.5. Tehniline ühilduvus

Tehniline ühilduvus hõlmab koostalitlusvõime saavutamiseks vajalikke funktsioone, liideseid ja funktsioonivõimet.

Tehnilise ühilduvuse nõuded on jaotatud kolme kategooriasse:

— esimeses kategoorias sätestatakse koostalitlusvõimega seotud üldised insenertehnilised nõuded, täpsemalt keskkonnanõuded, elektromagnetilise ühilduvuse (EMC) nõuded raudtee alal ja paigaldusnõuded. Need ühilduvusnõuded on sätestatud käesolevas peatükis,

— teises kategoorias kirjeldatakse juhtkäskude alasüsteemi kohaldamisviisi ning funktsioone, mida see peab koostalitlusvõime saavutamiseks täitma. Seda kategooriat kirjeldatakse 4. peatükis,

— kolmandas kategoorias kirjeldatakse juhtkäskude alasüsteemi kasutusviisi, millega tagatakse koostalitlusvõime saavutamine. Seda kategooriat kirjeldatakse 4. peatükis.

3.2.5.1. Mehaaniline ühilduvus

3.2.5.1.1. Füüsilised keskkonnatingimused

A klassi süsteemide nõuetele vastavad süsteemid peavad suutma töötada üleeuroopalise tavaraudteevõrgu asjaomases osas valitsevates kliimatingimustes ja füüsilistes tingimustes. Veeremi liideste osas vt punkt 4.3.2.5 “Füüsilised keskkonnatingimused”, infrastruktuuri liideste osas vt punkt 4.3.3.3 “Füüsilised keskkonnatingimused”.

B-klassi süsteemide nõuetele vastavad süsteemid peavad olema kooskõlas vähemalt vastava B-klassi süsteemi suhtes kohaldatavate füüsiliste keskkonnaspetsifikaatidega, et need suudaksid töötada asjaomastel tavaraudteeliinidel valitsevates kliimatingimustes ja füüsilistes tingimustes.

3.2.5.1.2. Elektromagnetiline ühilduvu

Põhiparameetrit kirjeldatakse punktis 4.2.12 “Elektromagnetiline ühilduvus”. Veeremi liideste osas vt punkt 4.3.2.6 “Elektromagnetiline ühilduvus”, infrastruktuuri liideste osas vt punkt 4.3.3.4 “Elektromagnetiline ühilduvus” ja energia alasüsteemi liideste osas vt punkt 4.3.4.1 “Elektromagnetiline ühilduvus”.

3.2.5.2. Juhtkäskude alasüsteemi ühilduvus

4. peatükis ning seda täiendavates lisades A ja B sätestatakse juhtkäskude alasüsteemi koostalitlusvõime nõuded.

Lisaks tagavad käesolevad KTKd koos üleeuroopaliste kiirraudteesüsteemi juhtkäskude KTKdega juhtkäskude alasüsteemi osas üleeuroopalise kiirraudtee- ja tavaraudteesüsteemi tehnilise koostalitlusvõime, juhul kui mõlemad on varustatud A-klassi süsteemiga.

4. ALASÜSTEEMI ISELOOMUSTUS

4.1. Sissejuhatus

Üleeuroopaline tavaraudteesüsteem, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2001/16/EÜ ning mille üheks osaks on juhtkäskude alasüsteem, on ühtne süsteem, mille nõuetelevastavust on vaja kontrollida. Nõuetelevastavust tuleb kontrollida eelkõige alasüsteemi tehniliste kirjelduste osas, liideste osas, mille kaudu see on süsteemiga ühendatud, ning kasutus- ja hooldusnõuete osas.

Kõiki asjakohaseid olulisi nõudeid arvesse võttes iseloomustavad juhtkäskude alasüsteemi järgmised põhiparameetrid:

— juhtkäskude ohutusomadused, mis on seotud koostalitlusvõimega (punkt 4.2.1),

— rongisisesed ETCS-funktsioonid (punkt 4.2.2),

— raudteeäärsed ETCS-funktsioonid (punkt 4.2.3),

— EIRENE funktsioonid (punkt 4.2.4),

— ETCSi ja EIRENE raadioliidesed (punkt 4.2.5),

— rongis olevad juhtkäskude alasüsteemi siseliidesed (punkt 4.2.6),

— raudteeäärsed juhtkäskude alasüsteemi siseliidesed (punkt 4.2.7),

— võtmehaldus (punkt 4.2.8),

— ETCS-ID haldamine (punkt 4.2.9),

— HABD (teljepuksi ülekuumenemise detektor) (4.2.10),

— ühilduvus raudteeäärsete rongituvastussüsteemidega (punkt 4.2.11),

— Elektromagnetiline ühilduvus (punkt 4.2.12),

— ETCSi DMI (juhi-masina liides) (punkt 4.2.13),

— EIRENE DMI (juhi-masina liides) (punkt 4.2.14),

— järelevalveotstarbelise andmesalvestuse liides (4.2.15),

— Raudteeäärsete juhtobjektide nähtavus (punkt 4.2.16).

Järgmiste punktide nõudeid kohaldatakse alati, olenemata süsteemi klassist:

— 4.2.10 “HABD (teljepuksi ülekuumenemise detektor)”,

— 4.2.11 “Ühilduvus raudteeäärsete rongituvastussüsteemidega”,

— 4.2.12 “Elektromagnetiline ühilduvus”,

— 4.2.16 “Raudteeäärsete juhtobjektide nähtavus”.

Kõiki teisi punkti 4.2 “Alasüsteemi funktsionaalsed ja tehnilised näitajad”

nõudeid kohaldatakse alati üksnes A-klassi süsteemidele. B-klassi süsteemidega seotud nõuete eest vastutab asjaomane liikmesriik. Lisas B käsitletakse B-klassi süsteemi omadusi ning määratletakse vastutavad liikmesriigid.

STMid, mis võimaldavad rongis olevat A-klassi süsteemi kasutada B-klassi infrastruktuuris, peavad vastama B-klassi nõuetele.

Koostalitlusvõime saavutamiseks ei ole vaja standardida kogu juhtkäskude alasüsteemi kõiki funktsioone. Rongi automaatkaitse ja automaatjuhtimise funktsioonid, mida käsitletakse 4. peatükis, on järgmised:

— rongisisesed standardsed funktsioonid, mis tagavad, et iga rong reageerib raudteeäärsetest seadmetest saadud andmetele prognoositaval viisil,

— raudteeäärsed standardsed funktsioonid, mis suudavad töödelda riigisiseste blokeerimis- ja signaalsüsteemide andmeid ning teisendada need andmed rongidele edastatavateks standardteadeteks,

— raudteeäärsete ja rongisiseste seadmete vahelise teabevahetuse standardliidesed.

Juhtkäskude funktsioonid on jagatud kategooriatesse, mis näitavad muu hulgas, kas tegemist on valikuliste või kohustuslike funktsioonidega. Need kategooriad on sätestatud lisa A punktis 1 ning lisa A punktis 32 ning funktsioonide klassifikatsioon on märgitud nende tekstis.

Lisa A punktis 3 on esitatud lisas A osutatud tehnilistes kirjeldustes kasutatavate ETCSi mõistete sõnastik.

3. peatükis sätestatud olulisi nõudeid silmas pidades on liideste funktsionaalsed ja tehnilised näitajad järgmised.

4.2. Alasüsteemi funktsionaalsed ja tehnilised näitajad

4.2.1. Juhtkäskude ohutusomadused, mis on seotud koostalitlusvõimega

Käesolev põhiparameeter kirjeldab rongisiseste seadmete ja raudteeäärsete seadmete ohutusnõudeid.

Olulist ohutuse nõuet silmas pidades (vt punkt 3.2.1 “Ohutus”) kehtestatakse käesoleva põhiparameetriga kohustuslikud koostalitlusnõuded.

— Et ohutuse saavutamiseks kasutatavad lahendused ei kahjustaks koostalitlusvõimet, järgitakse lisa A punktis 47 sätestatud nõudeid.

— Iga rongisisese koostu või raudteeäärse koostu ohutuse osas on ETCSi 1. või 2. taseme ohutusnõue ( 5 ) järgmine: lubatav ohu määr (THR) 10-9/h (juhuslike tõrgete osas), mis vastab 4. ohutustasemele. A-klassi seadmete üksikasjalikud nõuded on sätestatud lisa A punktis 27. Lubatava ohu määra väärtuse osas võib raudteeäärsetele seadmetele kehtestada leebemad ohutusnõuded, kui need tagavad teenuse ettenähtud ohutustaseme.

— Järgitakse lisa A punktis 28 sätestatud töökindlus- ja käideldavusnõudeid.

4.2.2. Rongisisesed ETCS-funktsioonid

Käesolevas põhiparameetris kirjeldatakse rongisiseseid ETCS-funktsioone. See sisaldab kõiki rongi ohutuks liiklemiseks vajalikke funktsioone. Funktsioonide toimivus peab vastama lisa A punktile 14. Neid funktsioone rakendatakse vastavalt lisa A punktidele 1, 2, 4, 13, 23, 24 ja 53 ning allpool sätestatud tehnilistele näitajatele.

— Teabevahetus raudteeäärse juhtseadmete koostuga. ETCSi 1. taseme rakenduste sõidusignaalide uuendamise süsteemi andmevahetus on rongisisestele seadmetele kohustuslik üksnes 7. peatükis sätestatud tingimustel. ETCSi andmeedastuse raadiosidefunktsioon on kohustuslik üksnes ETCSi 2. või 3. taseme rakendustele. — — Eurobalise'i vastuvõtt. Vt lisa A punktid 9, 36, 43. — Euroloopi vastuvõtt. Vt lisa A punktid 15, 16, 50. — Andmeedastus raadio teel ning raadioteadete protokolli haldus. Vt lisa A punktid 10, 11, 12, 18, 19, 22, 39, 40.

— Teabe edastamine juhile — — Juhtimisabi. Vt lisa A punkt 51. — Läbisõidu mõõtmise andmete edastamine. Vt lisa A punkt 51.

— Teabe edastamine STMidele. Vt lisa A punktid 8, 25, 26, 36, 52. See funktsioon hõlmab järgmist: — — STMide väljundi haldamist, — STMides kasutatavate andmete esitamist, — STMide vahetumise haldamine.

— Rongi automaatkaitse funktsioon ja kabiinisisene signaalimine. Vt lisa A punktid 6, 7, 31, 37. See funktsioon hõlmab järgmist: — — rongi asukoha kindlaksmääramist Eurobalise'i koordinaatsüsteemis, mille alusel jälgitakse dünaamilist kiirusprofiili, — dünaamilise kiirusprofiili väljaarvutamist konkreetseks ülesandeks, — dünaamilise kiirusprofiili jälgimist konkreetse ülesande käigus, — kiiruse jälgimise viisi valikut, — rongi jälgimist vastavalt riigisisestele põhimõtetele, — sekkumisfunktsiooni määratlemist ja rakendamist, — rongi näitajate kindlaksmääramist.

— Rongi komplektsuse (terviklikkuse) kontroll – kohustuslik 3. tasemel, 1. ja 2. taseme puhul ei nõuta.

— Seadmete seisundi seire ja tugi tõrgete korral. See funktsioon hõlmab järgmist: — — rongisiseste ETCS-funktsioonide häälestamist, — tuge tõrgete korral, — rongisiseste ETCS-funktsioonide isoleerimist.

— Järelevalveotstarbeline andmesalvestustugi. Vt lisa A punktid 5, 41, 55.

— Valvsusfunktsioon. Vt lisa A punkt 42. See võib olla järgmine: — — koostalitlusvõime komponent väljaspool ERTMSi/ETCSi rongisisest koostu (vt 5. peatükk), millel võib olla liides ERTMSi/ETCSi rongisisese koostuga, või — ERTMSi/ETCSi rongisiseses koostus.

4.2.3. Raudteeäärsed ETCS-funktsioonid

Käesolevas põhiparameetris kirjeldatakse raudteeäärseid ETCS-funktsioone. See hõlmab kõiki ETCS-funktsioone, millega tagatakse konkreetse rongi ohutu liiklemine. Funktsioonide toimivus peab vastama lisa A punktile 14. Neid funktsioone rakendatakse vastavalt lisa A punktidele 1, 2, 4, 13, 23, 24, 31, 37 ja 53 ning järgmistele tehnilistele näitajatele:

— teabevahetus raudteeäärsete signaalseadmetega (blokeering, signaal),

— konkreetse rongi asukoha määramine Eurobalise'i koordinaatsüsteemis (2. ja 3. tase),

— raudteeäärsete signaalseadmete andmete teisendamine rongisisese juhtseadmete koostu standardvormingusse,

— liikumissuuniste genereerimine, sealhulgas liini kirjeldus ja konkreetsele rongile antud käsud,

— teabevahetus rongisisese juhtseadmete koostuga. See hõlmab järgmist: — — Eurobalise'i andmete edastamine. Vt lisa A punktid 9, 43, — sõidusignaalide uuendamine. Vt lisa A punktid 18, 19, 21. Sõidusignaalide uuendamine on ette nähtud üksnes 1. taseme puhul, kus see on vabatahtlik (vt ka punkt 7.2.6), — Euroloop. Vt lisa A punktid 16, 50. Euroloop on ette nähtud üksnes 1. taseme puhul, kus see on vabatahtlik (vt ka punkt 7.2.6), — RBC raadioside. Vt lisa A punktid 10, 11, 12, 39, 40. RBC raadioside on ette nähtud üksnes 2. ja 3. taseme puhul,

— liini vabastamise andmete saatmine blokeerimisseadmesse. Seda funktsiooni nõutakse üksnes 3. taseme puhul.

4.2.4. EIRENE funktsioonid

Käesolevas põhiparameetris kirjeldatakse EIRENE kõne- ja andmesidefunktsioone:

— juhi kõnedega seotud funktsioonid,

— liiklusega seotud raadiofunktsioonid,

— andmeside.

Kõiki neid funktsioone rakendatakse vastavalt lisa A punktides 32, 33 ja 48 sätestatud tehnilistele nõuetele ning nende toimivus peab vastama lisa A punktile 54.

4.2.5. ETCSi ja EIRENE raadioliidesed

Käesolevate liideste täielik tehniline kirjeldus koosneb kahest osast:

— ERTMS-funktsioonide sissetuleva ja väljamineva teabe edastusprotokollide ning teabevahetuse turvalisuse tagamise tehniline kirjeldus,

— seadmetevaheliste liideste tehniline kirjeldus. Seadmetevahelisi liideseid kirjeldatakse — — rongisisese koostu osas punktis 4.2.6 “Rongisisesed juhtkäskude alasüsteemi siseliidesed”, — raudteeäärse koostu osas punktis 4.2.7 “Raudteeäärsed juhtkäskude alasüsteemi siseliidesed”.

Käesolevas põhiparameetris kirjeldatakse raudteeäärsete ja rongisiseste juhtseadmete koostude vahelist raadioliidest. Selle alla kuuluvad järgmised:

— füüsilised, elektrilised ja elektromagnetilised väärtused, mida tuleb järgida ohutu toimimise huvides,

— kasutatav sideprotokoll,

— sidekanali kättesaadavus.

Kohaldatakse järgmisi tehnilisi kirjeldusi:

— raadioside rongiga, — A-klassi raadiosideliidesed toimivad R-GSMi sagedustel. Vt lisa A punkt 35. Protokollid peavad vastama lisa A punktidele 10, 18, 19, 39 ja 40,

— Eurobalise'i ja Euroloopi side rongiga, — Eurobalise'i sideliidesed peavad vastama lisa A punktidele 9 ja 43. Euroloopi sideliidesed peavad vastama lisa A punktidele 16 ja 50.

4.2.6. Rongisisesed juhtkäskude alasüsteemi siseliidesed

Käesolev põhiparameeter koosneb kolmest osast.

4.2.6.1. ETCSi ja STMi vaheline liides

Spetsiaalne andmeedastusmoodul (STM) võimaldab kasutada rongisisest ETCSi B-klassi süsteemidega varustatud liinidel.

Rongisiseste ETCS-funktsioonide ja B-klassi süsteemide STMide vaheline liides on määratletud lisa A punktides 4, 8, 25 ja 26. Lisa A punktis 45 sätestatakse K-liides. K-liidese kasutamine on vabatahtlik, kuid kui seda kasutatakse, peab see vastama lisa A punktile 45.

4.2.6.2. GSM-R/ETCS

A-klassi raadiofunktsioonide ja rongisiseste ETCS-funktsioonide vaheline liides. Asjaomased nõuded on sätestatud lisa A punktides 4, 7, 20, 22 ja 34.

4.2.6.3. Läbisõidu mõõtmine

Läbisõidu mõõtmise funktsiooni ja rongisiseste ERTMS-/ETCS-funktsioonide vaheline liides peab vastama lisa A punktis 44 nimetatud nõuetele. See liides kuulub käesoleva põhiparameetri alla üksnes juhul, kui läbisõidu mõõtmise seade moodustab eraldi koostalitlusvõime komponendi (vt punkt 5.2.2 “Koostalitlusvõime komponentide rühmitamine”).

4.2.7. Raudteeäärsed juhtkäskude alasüsteemi siseliidesed

Käesolev põhiparameeter koosneb kuuest osast.

4.2.7.1. RBCde vaheline funktsiooniliides

Käesoleva liidese raames määratakse kindlaks andmed, mida peavad vahetama kaks kõrvuti asuvat raadio teel blokeerimise juhtkeskust (RBC), et rong saaks liikuda ohutult ühe RBC tööpiirkonnast teise. See hõlmab järgmist:

— andmeid, mida “üleandev” RBC saadab “vastuvõtvale” RBCle,

— andmeid, mida “vastuvõttev” RBC saadab “üleandvale” RBCle.

Kõnealused nõuded on sätestatud lisa A punktis 12.

4.2.7.2. RBCde vaheline tehniline liides

Kahe RBC vaheline tehniline liides. Asjaomased nõuded on sätestatud lisa A punktis 58.

4.2.7.3. GSM-R/RBC

A-klassi raadiosüsteemi ja raudteeäärsete ETCS-funktsioonide vaheline liides. Asjaomased nõuded on sätestatud lisa A punktides 4, 20, 22 ja 34.

4.2.7.4. Eurobalise/LEU

Eurobalise'i ja raudteeäärse elektroonilise seadme (LEU) vaheline liides. Asjaomased nõuded on sätestatud lisa A punktis 9. See liides kuulub käesoleva põhiparameetri alla üksnes juhul, kui Eurobalise ja LEUd on eraldi koostalitlusvõime komponendid (vt punkt 5.2.2. “Koostalitlusvõime komponentide rühmitamine”).

4.2.7.5. Euroloop/LEU

Euroloopi ja LEU vaheline liides. Asjaomased nõuded on sätestatud lisa A punktis 16. See liides kuulub käesoleva põhiparameetri alla üksnes juhul, kui Euroloop ja LEUd on eraldi koostalitlusvõime komponendid (vt punkt 5.2.2. “Koostalitlusvõime komponentide rühmitamine”).

4.2.7.6. ERTMSi raudteeäärsete seadmete eelpaigalduse nõuded

Raudteeäärsete A-klassi seadmete ja raudteeäärse juhtkäskude infrastruktuuri vaheline liides. Asjaomased nõuded on sätestatud lisa A punktis 59. Selles punktis kirjeldatakse raudteeäärsete A-klassi seadmete eelpaigaldust.

4.2.8. Võtmehaldus

Käesolev põhiparameeter käsitleb raadio teel edastatavaid ohutusandmeid, mida kaitstakse krüptograafilisi võtmeid kasutavate mehhanismidega. Infrastruktuuriettevõtjad ja raudtee-ettevõtjad tagavad võtmete kontrollimiseks ja haldamiseks vajaliku haldussüsteemi. Võtmehaldusliides peab olema

— eri infrastruktuuriettevõtjate võtmehaldussüsteemide vahel,

— raudtee-ettevõtjate ja infrastruktuuriettevõtjate võtmehaldussüsteemide vahel,

— võtmehaldussüsteemi ning rongisiseste ja raudteeäärsete ETCS-seadmete vahel.

Koostalitlusvõimeliste piirkondade võtmehaldussüsteemide vahelise võtmehalduse nõuded on sätestatud lisa A punktis 11.

4.2.9. ETCS-ID haldamine

Käesolev põhiparameeter käsitleb raudteeäärsetes ja rongisisestes koostudes sisalduvate seadmete kordumatuid ETCS-identimiskoode. Nõuded on sätestatud lisa A punktis 23. Muutujate määramist kirjeldatakse lisa A punktis 53.

Rongisiseste juhtseadmete tarnijad vastutavad lisa A punktis 53 sätestatud vahemikku kuuluvate kordumatute identimiskoodide haldamise eest. Veeremi valdajad tagavad haldussüsteemi, millega kontrollitakse ja hallatakse identimiskoode seadmestiku kogu kasutusea jooksul.

Lisa A punktiga 53 määratakse liikmesriikidele identimiskoodide vahemikud. Liikmesriigid vastutavad nende vahemike jaotamise eest oma riigi tellijate vahel.

Raudteeäärsete seadmestike tellijad vastutavad neile määratud vahemikku kuuluvate kordumatute identimiskoodide haldamise eest. Infrastruktuuriettevõtja tagab haldussüsteemi, millega kontrollitakse ja hallatakse identimiskoode seadmestiku kogu kasutusea jooksul.

4.2.10. HABD (teljepuksi ülekuumenemise detektor)

Käesoleva põhiparameetriga nähakse ette nõuded raudteeäärsetele seadmetele, mille ülesandeks on mõõta möödasõitva veeremi teljepukside temperatuuri, et teha kindlaks, kas see ületab teatud piirväärtust, ning edastada kõnealused andmed juhtimiskeskusesse. Nõuded on sätestatud lisa A liites 2.

Rongisiseste detektoritega varustatud veeremiga seonduvat käsitletakse ka kiirraudteeveeremi KTKde punktis 4.2.11.

4.2.11. Ühilduvus raudteeäärsete rongituvastussüsteemidega

Käesolev põhiparameeter kirjeldab nende raudteeäärsete tuvastussüsteemide omadusi, mille käivitab veeremi KTKdele vastav veerem.

Veeremil peavad olema raudteeäärsete rongituvastussüsteemide toimimiseks vajalikud omadused. Liiklusvahendi omadustega seotud nõuded on sätestatud lisa A liites 1. Need omadused on sätestatud kiirraudteeveeremi KTKde ja kaubavagunite KTKde järgmises tabelis näidatud punktides ning need lisatakse tulevastele veeremi KTKdele.







Parameeter Juhtkäskude KTKde liide 1 Kiirraudteeveeremi KTKd Kaubavagunite KTKd Vedurite, EMRide, DMRide ja rööbasbusside KTKd Käitamise ja liikluskorralduse KTKd (kiirraudtee) Käitamise ja liikluskorralduse KTKd (tavaraudtee) Telgede vahe 2.1, sh joonis 6 Veel kindlaks määramata 4.2.3.2 ? – Rattageomeetria 2.2, sh joonis 7 4.2.10 5.4.2.3 ? – Veeremi mass (minimaalne teljekoormus) 3.1 4.1.2 4.2.3.2 ? – Metallivaba ruum rataste ümber 3.2 Veel kindlaks määramata 6. peatükk () ? – Veeremi metallimass 3.3 Veel kindlaks määramata Avatud punkt ? – Ratta materjal 3.4 Veel kindlaks määramata 5.4.2.3 ? – Rataste impedants 3.5 4.2.10e 4.2.3.3.1 ? – Veeremi impedants 3.6 Veel kindlaks määramata Puudub ? – Liivatamisseadme kasutamine 4.1 Veel kindlaks määramata Puudub ? Läbi arutamata Liitpiduriklotside kasutamine 4.2 Veel kindlaks määramata Avatud punkt ? – Veovool 5.1 Veel kindlaks määramata Puudub ? – Elektriliste/magnetpidurite kasutamine 5.2 4.1.5, 4.2.15, 4.3.6 Puudub ? () Elektri-, magnet-, elektromagnetväli 5.3 4.1.9 Puudub ? – (1) Seda nõuet peetakse silmas veeremi projekteerimisparameetrina ja veeremi alasüsteemi hindamisel. (2) Erineva ulatusega nõuded: seonduvad juhi väljaõppe ja marsruudi tundmisega.

4.2.12. Elektromagnetiline ühilduvus

Käesolev põhiparameeter on jagatud kahte ossa.

4.2.12.1. Juhtkäskude alasüsteemi sisene elektromagnetiline ühilduvus

Juhtseadmed ei tohi häirida teisi juhtseadmeid.

4.2.12.2. Veeremi ja raudteeäärsete juhtseadmete elektromagnetiline ühilduvus

See hõlmab elektromagnetilise ühilduvusega (EMC) seotud mõjureid (juhitav ja indutseeritav veovool ja muu rongist pärinev elektrivool, elektromagnetvälja omadused ja staatilised väljad), mida tuleb veeremi puhul silmas pidada, et tagada raudteeäärsete juhtseadmete nõuetekohane toimimine. See hõlmab väärtuste mõõtmise kirjeldust.

Raudteeäärsete rongituvastussüsteemide omadused peavad olema sellised, et need ühilduksid veeremi KTKdele vastava veeremiga.

Lisa A liites 1 sätestatakse rongituvastussüsteemide veeremiga ühilduvuse tagamiseks vajalikud omadused. Need omadused lisatakse veeremi KTKdele.

4.2.13. ETCSi DMI (juhi-masina liides)

Käesolev põhiparameeter kirjeldab andmeid, mida rongisisene ETCS-süsteem annab juhile ning mida juht ERTMSi/ETCSi rongisisesesse süsteemi sisestab. Vt lisa A punkt 51.

Selle alla kuuluvad järgmised:

— ergonoomia (sh nähtavus),

— kuvatavad ETCSi funktsioonid,

— juhi sisendist käivituvad ETCSi funktsioonid.

4.2.14. EIRENE DMI (juhi-masina liides)

Käesolev põhiparameeter kirjeldab andmeid, mida EIRENE rongisisene süsteem annab juhile ning mida juht EIRENE rongisisesesse süsteemi sisestab. Vt lisa A punktid 32, 33, 51.

Selle alla kuuluvad järgmised:

— ergonoomia (sh nähtavus),

— kuvatavad EIRENE funktsioonid,

— väljuva kõne andmed,

— sissetuleva kõne andmed.

4.2.15. Järelevalveotstarbelise andmesalvestuse liides

Käesolev põhiparameeter kajastab järgmist:

— kontrollmeeriku ja allalaadimisseadme vahelist andmevahetust,

— sideprotokolle,

— füüsilist liidest,

— andmesalvestuse funktsionaalseid nõudeid ning andmesalvestusfunktsiooni kasutamist.

Kõikide liikmesriikide järelevalveasutustel on ametlike ja uurimisülesannete täitmisel juurdepääs salvestatud andmetele, mis vastavad kohustuslikele andmesalvestusnõuetele.

Vt lisa A punktid 4, 5, 41, 55.

4.2.16. Raudteeäärsete juhtobjektide nähtavus

Käesolev põhiparameeter kajastab järgmist:

— valgustpeegeldavate märkide omadusi,

— juhi nähtavusala. Raudteeäärsed juhtobjektid, mida juht peab jälgima, tuleb paigutada käitamise ja liikluskorralduse KTKdes sätestatud juhi nähtavusala silmas pidades.

4.3. Teiste alasüsteemide liideste funktsionaalsed ja tehnilised näitajad

4.3.1. Käitamise ja liikluskorralduse alasüsteemi liides

Kõik viited tavaraudtee käitamise ja liikluskorralduse KTKdele on avatud punktid ning kinnitatakse pärast kõnealuste KTKde heakskiitmist.

4.3.1.1. Kasutuseeskirjad

Euroopa tavaraudteevõrgu suhtes kohaldatakse samu ühtlustatud kasutuseeskirju, mida kirjeldatakse tavaraudtee käitamise ja liikluskorralduse KTKdes (vt ka juhtkäskude alasüsteemi KTKde punkt 4.4. “Kasutuseeskirjad”).

Tavaraudtee käitamise KTKd – punkt 4.4 (kinnitatakse edaspidi).

4.3.1.2. ETCSi juhi-masina liides

Käesolev liides kirjeldab andmeid, mida ERTMSi/ETCSi rongisisene süsteem annab juhile ning mida juht ERTMSi/ETCSi rongisisesesse süsteemi sisestab. Juhtkäskude põhiparameetrit kirjeldatakse punktis 4.2.13. “ETCSi DMI (juhi-masina liides)”.

Käesolevat liidest kasutatakse A-klassi süsteemi puhul. B-klassi süsteemidele esitatavad nõuded kehtestab asjaomane liikmesriik (vt lisa B).

Tavaraudtee käitamise KTKd – punkt 4.4 (kinnitatakse edaspidi).

4.3.1.3. EIRENE juhi-masina liides

Käesolev põhiparameeter kirjeldab andmeid, mida EIRENE rongisisene süsteem annab juhile ning mida juht EIRENE rongisisesesse süsteemi sisestab. Juhtkäskude põhiparameetrit kirjeldatakse punktis 4.2.14 “EIRENE DMI (juhi-masina liides)”.

Käesolevat liidest kasutatakse A-klassi süsteemi puhul. B-klassi süsteemidele esitatavad sellealased nõuded kehtestab asjaomane liikmesriik (vt lisa B).

Tavaraudtee käitamise KTKd – punkt 4.4 (kinnitatakse edaspidi).

4.3.1.4. Järelevalveotstarbelise andmesalvestuse liides

Käesolev liides hõlmab andmesalvestuse funktsionaalseid nõudeid ning andmesalvestusfunktsiooni kasutamist. Juhtkäskude põhiparameetrit kirjeldatakse punktis 4.2.15 “Järelevalveotstarbelise andmesalvestuse liides”.

Käesolevat liidest kasutatakse A-klassi süsteemi puhul. B-klassi süsteemidele esitatavad sellealased nõuded kehtestab asjaomane liikmesriik (vt lisa B).

Tavaraudtee käitamise KTKd – punkt 4.2.3.5 (kinnitatakse edaspidi).

4.3.1.5. Rongi garanteeritud pidurdustõhusus ja omadused

Juhtkäskude alasüsteemiga nähakse ette rongi garanteeritud pidurdustõhususe määratlemine. Käitamise ja liikluskorralduse KTKdega nähakse ette rongi garanteeritud pidurdustõhususe kindlaksmääramise normid. Veeremi KTKdega nähakse ette veeremiüksuste pidurdustõhususe kindlaksmääramise viis.

Käesolevat liidest kasutatakse A-klassi süsteemi puhul. B-klassi süsteemidele esitatavad sellealased nõuded kehtestab asjaomane liikmesriik (vt lisa B).

Tavaraudtee käitamise KTKd – punkt 4.2.2.4 (kinnitatakse edaspidi).

4.3.1.6. Rongisiseste ETCS-funktsioonide isoleerimine

Käesolev liides hõlmab rongisiseste ETCS-funktsioonide isoleerimisega seotud nõudeid tõrgete puhul. Juhtkäskudega seotud nõuded on esitatud punktis 4.2.2 “Rongisisesed ETCS-funktsioonid”.

Käesolevat liidest kasutatakse A-klassi süsteemi puhul. B-klassi süsteemidele esitatavad sellealased nõuded kehtestab asjaomane liikmesriik (vt lisa B).

Tavaraudtee käitamise KTKd – punkt 4.4 (kinnitatakse edaspidi).

4.3.1.7. Võtmehaldus

Käesolev liides hõlmab võtmehalduse toimimisnõudeid. Juhtkäskude süsteemi põhiparameeter on sätestatud punktis 4.2.7.6 “ERTMSi raudteeäärsete seadmete eelpaigalduse nõuded”.

Käesolevat liidest kasutatakse A-klassi süsteemi puhul.

Tavaraudtee käitamise KTKd: kinnitatakse edaspidi.

4.3.1.8. Teljepuksi ülekuumenemise detektorid

Käesolev liides hõlmab teljepuksi ülekuumenemise detektorite toimimisnõudeid. Juhtkäskude põhiparameetrit kirjeldatakse punktis 4.2.10 (HABD (teljepuksi ülekuumenemise detektor)).

Tavaraudtee käitamise KTKd – punkt 4.2.3.5.1 (kinnitatakse edaspidi).

4.3.1.9. Juhi valvsus

Käesolev liides hõlmab juhi valvsuse funktsiooni toimimisnõudeid. Juhtkäskude alasüsteemi põhiparameeter on esitatud punktis 4.2.2 “Rongisisesed ETCS-funktsioonid”.

Tavaraudtee käitamise KTKd – punkt 4.3.3.7 (kinnitatakse edaspidi).

4.3.1.10. Liivatamisfunktsioon

Käesolev liides hõlmab juhtide tegutsemisjuhiseid, mille eesmärk on vältida liivatamisest tulenevaid häireid raudteeäärsete rongituvastusseadmete töös. Juhtkäskude süsteemi põhiparameeter on sätestatud punktis 4.2.11 “Ühilduvus raudteeäärsete rongituvastussüsteemidega”.

Tavaraudtee käitamise KTKd – praegu liikluskorralduse KTKdega reguleerimata, kuna need pole piisavalt üksikasjalikud; kinnitatakse edaspidi.

4.3.1.11. Juhi nähtavusala

Käesolev liides käsitleb juhi nähtavusala läbi kabiini esiklaasi. Juhtkäskude alasüsteemi nõuded on sätestatud punktis 4.2.16. “Raudteeäärsete juhtobjektide nähtavus”.

Tavaraudtee käitamise KTKd – punkt 4.3.2.2 (kinnitatakse edaspidi).

4.3.2. Veeremi alasüsteemi liides

Kõik viited tavaraudtee veeremi KTKde vedukite ja rööbasbusside osale on avatud punktid. Vedukid on vedurid, elekterveoga mootorrongid ja diiselmootoriga mootorrongid.

4.3.2.1. Ühilduvus raudteeäärsete rongituvastussüsteemidega

Raudteeäärsete rongituvastussüsteemide omadused peavad olema sellised, et neid oleks võimalik kasutada veeremi KTKdele vastava veeremiga. Juhtkäskude süsteemi põhiparameeter ja viited asjaomastele veeremi KTKdele on sätestatud punktis 4.2.11 “Ühilduvus raudteeäärsete rongituvastussüsteemidega”.

4.3.2.2. Veeremi ja raudteeäärsete juhtseadmete elektromagnetiline ühilduvus

Käesolev liides käsitleb elektromagnetilise ühilduvuse (EMC) mõjurite (juhitav ja indutseeritav veovool ja muu rongist pärinev elektrivool, elektromagnetvälja omadused ja staatilised väljad) piirmäärasid, mida tuleb veeremi puhul silmas pidada, et tagada raudteeäärsete juhtseadmete nõuetekohane toimimine. Juhtkäskude süsteemi põhiparameeter on sätestatud punktis 4.2.12.2 “Veeremi ja raudteeäärsete juhtseadmete elektromagnetiline ühilduvus”.

Kaubavagunite KTKd – ei kohaldata.

Kiirraudteeveeremi KTKd – punkt 4.1.9.

Vedukite ja rööbasbusside – KTKd.

4.3.2.3. Rongi garanteeritud pidurdustõhusus ja omadused

Juhtkäskude alasüsteemiga nähakse ette rongi garanteeritud pidurdustõhususe määratlemine. Veeremi KTKdega nähakse ette veeremiüksuste pidurdustõhususe kindlaksmääramise viis. Käitamise ja liikluskorralduse KTKdega nähakse ette rongi garanteeritud pidurdustõhususe kindlaksmääramise normid.

Käesolevat liidest kasutatakse A-klassi süsteemi puhul. B-klassi süsteemidele esitatavad sellealased nõuded kehtestab asjaomane liikmesriik (vt lisa B).

Kaubavagunite KTKd – punkt 4.2.4.1.2.

Kiirraudteeveeremi KTKd – punktid 4.1.5, 4.3.7, 4.3.9.

Vedukite ja rööbasbusside KTKd.

4.3.2.4. Juhtkäskudega seotud rongisiseste antennide asukoht

Eurobalise'i ja Euroloopi antennide asukoht veeremil peab olema selline, et raudteegeomeetria äärmustes, millesse veerem võib sattuda, oleks tagatud töökindel andmevahetus. Arvesse võetakse veeremi liikumist ja käitumist. Juhtkäskude alasüsteemi põhiparameeter on esitatud punktis 4.2.2 “Rongisisesed ETCS-funktsioonid”.

Käesolevat liidest kasutatakse A-klassi süsteemi puhul. B-klassi süsteemidele esitatavad nõuded kehtestab asjaomane liikmesriik (vt lisa B).

GSM-R-antenni asukoht veeremiüksuste katusel oleneb eelkõige mõõtmistest, mis tehakse iga uut tüüpi veeremiüksuse osas ning mille puhul võetakse arvesse ka teiste (uute või olemasolevate) antennide asukohti. Katsetingimustes peab antenni võimsus vastama punktis 4.2.5 “ETCSi ja EIRENE raadioliidesed” sätestatud nõuetele. Katsetingimusi kirjeldatakse samuti punktis 4.2.5 “ETCSi ja EIRENE raadioliidesed”.

Kaubavagunite KTKd – ei kohaldata.

Kiirraudteeveeremi KTKd – lisa 0, 0,5, punkt 4.2.4.

Vedukite ja rööbasbusside KTKd.

4.3.2.5. Füüsilised keskkonnatingimused

Rongile paigaldamiseks ette nähtud juhtseadmete kliimatingimused ja füüsilised keskkonnatingimused määratakse kindlaks nende liinide infrastruktuuriregistrite alusel, kus rongi kavatsetakse kasutada, ja lisa A punkti A4 alusel.

Kiirraudteeveeremi KTKd – punkt 4.3.12.

Kaubavagunite KTKd – ei kohaldata.

Vedukite ja rööbasbusside KTKd.

4.3.2.6. Elektromagnetiline ühilduvus

Euroopa tavaraudteevõrgus kasutamiseks ettenähtud rongisisese juhtseadmete koostu seadmete üldise kasutamise võimaldamiseks tuleb vastavalt lisa A punktile A6 kindlaks määrata rongi prognoositavad elektromagnetilised tingimused. Eurobalise'i sidesüsteemi suhtes kohaldatakse lisa A punkti 9 erisätteid.

B-klassi süsteemidele esitatavad nõuded kehtestab asjaomane liikmesriik (vt lisa B).

Kiirraudteeveeremi KTKd.

Kaubavagunite KTKd – ei kohaldata.

Vedukite ja rööbasbusside KTKd.

4.3.2.7. Rongisiseste ETCS-funktsioonide isoleerimine

Käesolev liides käsitleb rongisiseste ETCS-funktsioonide isoleerimist. Juhtkäskudega seotud nõuded on esitatud punktis 4.2.2 “Rongisisesed ETCS-funktsioonid”.

Käesolevat liidest kasutatakse A-klassi süsteemi puhul. B-klassi süsteemidele esitatavad sellealased nõuded kehtestab vastutav liikmesriik (vt lisa B).

Kiirraudteeveeremi KTKd – punkt 4.2.4 (lisatakse hiljem).

Kaubavagunite KTKd – ei kohaldata.

Vedukite ja rööbasbusside KTKd.

4.3.2.8. Andmeliidesed

Rongi ja rongisisese juhtseadmete koostu andmeliides on sätestatud lisa A punktis 7.

Käesolevat liidest kasutatakse A-klassi süsteemi puhul. B-klassi süsteemidele esitatavad sellealased nõuded kehtestab asjaomane liikmesriik (vt lisa B).

Kiirraudteeveeremi KTKd – punktid 4.2.4, 4.3.13.

Kaubavagunite KTKd – ETCSi 1. ja 2. taseme osas ei kohaldata.

Vedukite ja rööbasbusside KTKd.

Raadioside ja veeremi alasüsteemi vaheliste liideste nõuded on sätestatud lisa A punktis 33.

Käesolevat liidest kasutatakse A-klassi süsteemi puhul. B-klassi süsteemidele esitatavad sellealased nõuded kehtestab asjaomane liikmesriik (vt lisa B).

Vastavad spetsifikaadid on sätestatud järgmiselt:

— kaubavagunite KTKd – ei kohaldata,

— kiirraudteeveeremi KTKd – punkt,

— vedukite ja rööbasbusside KTKd.

4.3.2.9. Teljepuksi ülekuumenemise detektorid

Käesolev liides hõlmab teljepuksi ülekuumenemise detektorite tehnilisi nõudeid. Juhtkäskude alasüsteemi põhiparameetrit kirjeldatakse punktis 4.2.10 “HABD (teljepuksi ülekuumenemise detektor)”.

Vastavad spetsifikaadid on sätestatud järgmiselt:

— kaubavagunite KTKd – punkt 4.2.3.3.2,

— kiirraudteeveeremi KTKd – punktid 4.2.11, 4.3.13,

— vedukite ja rööbasbusside KTKd.

4.3.2.10. Veeremiüksuste esilaternad

Käesolev liides hõlmab veeremiüksuste esilaternate värvuse ja valgustugevusega seotud tehnilisi nõudeid, et tagada raudteeäärsete valgustpeegeldavate märkide ja peegeldava riietuse nähtavus. Juhtkäskude alasüsteemi nõuded on sätestatud punktis 4.2.16 “Raudteeäärsete juhtobjektide nähtavus”.

Kaubavagunite KTKd – ei kohaldata.

Kiirraudteeveeremi KTKd – punkt 4.2.20.

Vedukite ja rööbasbusside KTKd.

4.3.2.11. Juhi valvsus

Käesolev liides hõlmab juhi valvsuse funktsiooniga seotud tehnilisi nõudeid. Juhtkäskude alasüsteemi põhiparameeter on esitatud punktis 4.2.2 “Rongisisesed ETCS-funktsioonid”.

Kaubavagunite KTKd – ei kohaldata.

Kiirraudteeveeremi KTKd – punkt 4.2.2.

Vedukite ja rööbasbusside KTKd.

4.3.2.12. Läbisõidu mõõtmine

Läbisõidumõõdiku ja rongisiseste ETCS-funktsioonide hulka kuuluva läbisõidu mõõtmise funktsiooni vaheline liides.

Käesolev veeremi KTKde liides on punktis 4.2.6.3 “Läbisõidu mõõtmine” sätestatud põhiparameetri osas vajalik üksnes juhul, kui läbisõidumõõtur on eraldi koostalitlusega seotud komponent (vt punkt 5.2.2 “Koostalitlusvõime komponentide rühmitamine”). Käesolevat liidest kasutatakse A-klassi süsteemi puhul. B-klassi süsteemidele esitatavad sellealased nõuded kehtestab asjaomane liikmesriik (vt lisa B). Kiirraudteeveeremi KTKd – punkt 4.2.4.

Kaubavagunite KTKd – ei kohaldata.

Vedukite ja rööbasbusside KTKd.

4.3.2.13. Järelevalveotstarbelise andmesalvestuse liides

Käesolev liides hõlmab andmesalvestusega seotud tehnilisi nõudeid.Juhtkäskude põhiparameetrit kirjeldatakse punktis 4.2.15 “Järelevalveotstarbelise andmesalvestuse liides”.

Käesolevat liidest kasutatakse A-klassi süsteemi puhul. B-klassi süsteemidele esitatavad nõuded kehtestab asjaomane liikmesriik (vt lisa B).

Kaubavagunite KTKd – ei kohaldata.

Kiirraudteeveeremi KTKd – punkt 4.3.13.

Vedukite ja rööbasbusside KTKd.

4.3.2.14. Rongisiseste seadmete eelpaigaldus

Käesolev liides hõlmab veeremi A-klassi seadmete eelpaigalduse ulatust, nagu on sätestatud lisa A punktis 57.

Käesolevat liidest kasutatakse A-klassi süsteemi puhul.

Kiirraudteeveeremi KTKd – punkt 4.2.4.

4.3.3. Infrastruktuuri alasüsteemi liidesed

4.3.3.1. Rongituvastussüsteemid

Infrastruktuuri rajamisel tuleb tagada, et raudteeäärsed rongituvastussüsteemid vastavad punktis 4.2.11 “Ühilduvus raudteeäärsete rongituvastussüsteemidega” sätestatud nõuetele.

Infrastruktuuri KTKd – viide juhtkäskude alasüsteemi KTKdele lisatakse tulevikus neile KTKdele, et infrastruktuuri KTKd vastaksid juhtkäskude alasüsteemi nõuetele.

4.3.3.2. Raudteeäärsed antennid

Raudteeäärsete alasüsteemide antennid tuleb paigutada selliselt, et raudteegeomeetria äärmustes, millesse veerem võib sattuda, oleks tagatud töökindel andmevahetus. Arvesse võetakse veeremi liikumist ja käitumist. Vt punkt 4.2.5 “ETCSi ja EIRENE raadioliidesed”.

Käesolevat liidest kasutatakse A-klassi süsteemi puhul. B-klassi süsteemidele esitatavad sellealased nõuded kehtestab asjaomane liikmesriik (vt lisa B).

Infrastruktuuri KTKd: määratakse kindlaks edaspidi rööpavahest lähtuvalt.

4.3.3.3. Füüsilised keskkonnatingimused

Infrastruktuuri prognoositavad kliimatingimused ja füüsilised keskkonnatingimused kantakse infrastruktuuriregistrisse, nagu on sätestatud lisa A punktis A5.

4.3.3.4. Elektromagnetiline ühilduvus

Infrastruktuuri prognoositavad elektromagnetilised tingimused määratakse kindlaks lisa A punkti A7 kohaselt. Eurobalise'i sidesüsteemi suhtes kohaldatakse lisa A punkti 9 erisätteid. Rongisisene juhtseadmete koost, mis vastab lisa A punktile A6 ja lisa A punktis 9 Eurobalise'i suhtes sätestatud erinõuetele, loetakse asjaomastele olulistele nõuetele vastavaks.

4.3.4. Energia alasüsteemi liidesed

4.3.4.1. Elektromagnetiline ühilduvus

Maarajatiste prognoositavad elektromagnetilised tingimused määratakse kindlaks lisa A punkti A7 kohaselt. Eurobalise'i sidesüsteemi suhtes kohaldatakse lisa A punkti 9 erisätteid. Rongisisene juhtseadmete koost, mis vastab lisa A punktile A6 ja lisa A punktis 9 Eurobalise'i suhtes sätestatud erinõuetele, loetakse asjaomastele olulistele nõuetele vastavaks.

4.4. Kasutuseeskirjad

Juhtkäskude alasüsteemi kasutuseeskirjad on üksikasjalikult sätestatud käitamise ja liikluskorralduse KTKdes.

4.5. Hoolduseeskirjad

Käesolevate KTKde alla kuuluva alasüsteemi hoolduseeskirjad peavad tagama 4. peatükis toodud põhiparameetrites sätestatud väärtuste püsimise ettenähtud piirides koostude kogu kasutusea jooksul. Jooksva hoolduse või remonditööde käigus võib süsteem siiski põhiparameetrites sätestatud väärtustele mitte vastata; hoolduseeskirjad peavad taga, et nende toimingute käigus ei väheneks ohutus.

Nimetatud tulemuste saavutamiseks tuleb täita järgmised tingimused.

4.5.1. Seadme tootja vastutus

Alasüsteemis kasutatava seadme tootja peab kindlaks määrama järgmise:

— kõik hooldusnõuded ja -protseduurid (sealhulgas nõuetekohase toimimise jälgimine, diagnostika- ja katsemeetodid ning -vahendid), mis on vajalikud käesolevate KTKde kohustuslikes nõuetes sätestatud oluliste nõuete ja väärtuste järgimiseks seadme kogu kasutusea jooksul (paigaldamisele eelnev vedu ja säilitamine, tavapärane kasutamine, tõrked, remondimeetmed, kontrollimine ja töösse sekkumine, demonteerimine jne),

— kõik tervise- ja ohutusriskid, mis võivad mõjutada üldsust ning hoolduspersonali,

— teestruktuuri esimese hoolduse tingimused (st teestruktuuri vahetatavate osade (LRU) määratlus), heakskiidetud ühilduvad riistvara- ja tarkvaraversioonid, rikkis LRUde väljavahetamise ja nt rikkis LRUde ladustamise ning rikkis LRUde parandamise tingimused,

— tehnilised tingimused, mille alusel võib rikkis seadmetega rongiga sõita teekonna lõpuni või töökotta (tehnilise seisundi halvenemise seisukohalt, nt funktsioonid osaliselt või täielikult välja lülitatud, teistest funktsioonidest isoleeritud vms),

— kontrollimised, mis tuleb teha juhul, kui seade on erandliku koormuse all (nt erandlikud keskkonnatingimused või põrutused).

4.5.2. Tellijate vastutus

Tellijad peavad

— tagama, et kõikide käesolevate KTKde kohaldamisalasse kuuluvate komponentide (koostalitlusvõime komponendid ja muud komponendid) osas on kindlaks määratud punktis 4.5.1 “Seadme tootja vastutus” sätestatud hoolduseeskirjad,

— kehtestama kõikide käesolevate KTKde kohaldamisalasse kuuluvate komponentide hoolduseeskirjad, võttes arvesse riske, mis tulenevad eri seadmete koostoimest alasüsteemis ning liidestest teiste alasüsteemidega.

4.5.3. Infrastruktuuriettevõtja või raudtee-ettevõtja vastutus

Rongisisese või raudteeäärse koostu toimimise eest vastutav infrastruktuuriettevõtja või raudtee-ettevõtja

— kehtestab punktis 4.5.4 “Hooldusplaan” sätestatud hooldusplaani.

4.5.4. Hooldusplaan

Hooldusplaani aluseks on punktide 4.5.1 “Seadme tootja vastutus”, 4.5.2 “Tellijate vastutus” ja 4.5.3 “Infrastruktuuriettevõtja või raudtee-ettevõtja vastutus” sätted ning see hõlmab vähemalt järgmist:

— seadme kasutustingimused, mille aluseks on tootjate kehtestatud nõuded,

— hooldusprogrammide andmed (nt ennetavate hooldustööde ja parandustööde määratlus, maksimaalne ennetavate hooldustööde vaheline aeg ja vastavad ettevaatusabinõud, mis tuleb võtta alasüsteemi ja hoolduspersonali ohutuse tagamiseks, pidades silmas hooldustöödest tulenevaid häireid juhtkäskude alasüsteemi töös),

— varuosade säilitamise nõuded,

— teestruktuuri esmase hoolduse määratlus,

— rikkis seadmete käitlemise eeskirjad,

— hoolduspersonali ametialase pädevuse miinimumnõuded, pidades silmas tervise- ja ohutusriske,

— hoolduspersonali vastutus ja volitused (nt juurdepääs seadmetele, süsteemi töö piirangute ja/või katkestuste haldamine, LRUde väljavahetamine, rikkis LRUde parandamine, süsteemi tavapärase töö taastamine),

— ETCS-identimiskoodide haldamise protseduurid. Vt punkt 4.2.9 “ETCS-ID haldamine”,

— ohutust oluliselt mõjutavate vigade ja sagedaste süsteemiriketega seotud teabe seadme tootjale edastamise viisid.

4.6. Kutsekvalifikatsioon

Juhtkäskude alasüsteemi kasutamiseks nõutav kutsekvalifikatsioon kuulub käitamise ja liikluskorralduse KTKde kohaldamisalasse.

Juhtkäskude alasüsteemi hooldusega seotud kvalifikatsiooninõuded sätestatakse üksikasjalikult hooldusplaanis (vt punkt 4.5.4 “Hooldusplaan”).

4.7. Töötervishoiu ja tööohutuse nõuded

Lisaks hooldusplaanides sätestatud nõuetele (vt punkt 4.5 “Hoolduseeskirjad”), tuleb võtta ettevaatusabinõusid hoolduspersonali ja kasutajate tervise ja ohutuse kaitsmiseks vastavalt Euroopa normidele ja Euroopa õigusaktidega kooskõlas olevatele riiklikele normidele.

4.8. Infrastruktuuri- ja veeremiregistrid

Juhtkäskude alasüsteemi käsitatakse kahe koostuna:

— rongisisene koost,

— raudteeäärne koost.

Tavaraudtee infrastruktuuri ja veeremi nõuded ning juhtseadmete kooste käsitlevad veeremiregistri andmed on sätestatud lisas C (liinide ja rongide omadused).

5. KOOSTALITLUSVÕIME KOMPONENDID

5.1. Mõisted

Direktiivi 2001/16/EÜ artikli 2 punktis d sätestatakse, et:

koostalitlusvõime komponendid on “alasüsteemis kasutatav või alasüsteemis kasutamiseks mõeldud mis tahes lihtkomponent, komponentide kogum, alakoost või kogukoost, millest otseselt või kaudselt sõltub üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi koostalitlusvõime. Mõiste “komponent” hõlmab nii materiaalseid kui ka mittemateriaalseid esemeid, näiteks tarkvara.”

Nagu sätestatakse 2. peatükis, jaguneb juhtkäskude alasüsteem kaheks koostuks, mistõttu direktiivis antud üldist mõistet tuleb kohandada järgmiselt:

koostalitlusvõime juhtkomponendid on raudteeäärses koostus või rongisiseses koostus kasutatav või kasutamiseks mõeldud mis tahes lihtkomponent, komponentide kogum või seadmete alakoost, millest otseselt või kaudselt sõltub üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi koostalitlusvõime. Mõiste “komponent” hõlmab nii materiaalseid kui ka mittemateriaalseid esemeid, näiteks tarkvara.

5.2. Koostalitlusvõime komponentide loend

5.2.1. Koostalitlusvõime põhikomponendid

Juhtkäskude alasüsteemi koostalitlusvõime komponendid on loetletud

— rongisisese koostu kohta tabelis 5.1.a,

— raudteeäärse koostu kohta tabelis 5.2.a.

Koostalitlusvõime komponendi “ohutusplatvorm” on koostisosa (geneeriline toode, olenemata kasutusviisist), mis sisaldab riistvara ja alustarkvara (püsivara ja/või operatsioonisüsteem ja/või tugirakendused) ja mida saab kasutada keerukamate süsteemide koostamiseks (geneerilised rakendused, st rakenduste liigid).

5.2.2. Koostalitlusvõime komponentide rühmitamine

Juhtkäskude koostalitlusvõime põhikomponentidest, mis on sätestatud tabelites 5.1.a ja 5.2.a, võib koostada suuremaid üksusi. Rühm määratletakse seejärel koostalitlusvõime integreeritud komponentide funktsioonide ning rühmast väljapoole ulatuvate liideste alusel. Sellise rühma tekke korral käsitatakse seda koostalitlusvõime komponendina.

— Tabelis 5.1.b on loetletud rongisisese koostu koostalitlusvõime komponendid.

— Tabelis 5.2.b on loetletud raudteeäärse koostu koostalitlusvõime komponendid.

Kui liidese määratlemiseks käesolevate KTKdega ettenähtud kohustuslikud näitajad puuduvad, võib vastavusdeklaratsiooni koostamiseks koostalitlusvõime komponente rühmitada.

5.3. Komponentide toimivus ja näitajad

Iga koostalitlusvõime põhikomponendi või koostalitlusvõime komponentide rühma osas sätestatakse 5. peatükis järgmised andmed:

— 3. veerus funktsioonid ja liidesed. Tuleb silmas pidada, et koostalitlusvõime komponentidel on ka valikulisi funktsioone ja/või liideseid,

— 4. veerus iga funktsiooni või liidese vastavushindamise kohustuslikud näitajad, võimalusel koos viitega 4. peatüki vastavale punktile,

— 5. veerus vastavushindamiseks kasutatavad moodulid, mida kirjeldatakse käesolevate KTKde 6. peatükis.

Tuleb silmas pidada, et iga koostalitlusvõime põhikomponendi või komponentide rühma suhtes kehtivad punkti 4.5.1 “Seadme tootja vastutus” nõuded.







Tabel 5.1.a. Rongisisese juhtseadmete koostu koostalitlusvõime põhikomponendid 1 2 3 4 5 Nr Koostalitlusvõime komponent (KK) Omadused Lisa A punkti n alusel hinnatavad erinõuded Moodul 1 Rongisisene ERTMS/ETCS Ohutus 4.2 Rongisisesed ETCS-funktsioonid 4.2.2 H2 või B ja D või B ja F Välja arvatud: — läbisõidu mõõtmine — järelevalveotstarbeline andmesalvestus ETCSi ja EIRENE raadioliidesed 4.2.5 RBC (2. ja 3. tase) Sõidusignaalide uuendamise seade (1. tasemel vabatahtlik) Eurobalise'i raadioliides Euroloopi raadioliides (1. tasemel vabatahtlik) Liidesed STM (K-liidese kasutamine vabatahtlik) 0 Rongisisene ERTMS GSM-R 4.2.6.2 Läbisõidu mõõtmine 4.2.6.3 Võtmehaldussüsteem 4.2.7.6 ETCS-ID haldamine 4.2.9 ETCSi juhi-masina liides 4.2.13 Võtmehaldus 4.3.1.7 Füüsilised keskkonnatingimused 4.3.2.5 EMC 4.3.2.6 Andmeliides. See hõlmab ka juhi valvsuse (valikuline) ja rongi terviklikkuse funktsioone (üksnes 3. tasemel) 4.3.2.8 Ohutusteabesalvesti puudub 2 Rongisisene ohutusplatvorm Ohutus 4.2 H2 või B ja D või B ja F 3 Ohutusteabesalvesti Rongisisesed ETCS-funktsioonid 4.2.2 H2 või B ja D või B ja F Üksnes järelevalveotstarbeline andmesalvestus Liidesed Kontrollmeeriku allalaadimisvahend Rongisisene ERTMS/ETCS puudub Keskkonnatingimused 4.3.2.5 EMC 4.3.2.6 4 Läbisõidu mõõtmine Ohutus 4.2 H2 või B ja D või B ja F Rongisisesed ETCS-funktsioonid 4.2.2 Üksnes läbisõidu mõõtmine Liidesed Rongisisene ERTMS/ETCS 4.2.6.3 Keskkonnatingimused 4.3.2.5 EMC 4.3.2.6 5 Väline STM Funktsioonid ja ohutus puudub H2 või B ja D või B ja F Vastavalt riiklikele nõuetele Liidesed Rongisisene ERTMS/ETCS 0 B-klassi süsteemi raadioliides Vastavalt riiklikele nõuetele puudub Keskkonnatingimused Vastavalt riiklikele nõuetele puudub EMC Vastavalt riiklikele nõuetele puudub 6 Rongisisene ERTMS/GSM-R EIRENE funktsioonid 4.2.4 H2 või B ja D või B ja F Andmeside üksnes 2. või 3. tasemel või 1. tasemel sõidusignaalide uuendamise süsteemiga Liidesed Rongisisene ERTMS/ETCS Üksnes 2. või 3. tasemel või 1. tasemel sõidusignaalide uuendamise süsteemiga 4.2.6.2 GSM-R 4.2.5 EIRENE juhi-masina liides 4.2.14 Keskkonnatingimused 4.3.2.5 EMC 4.3.2.6







Tabel 5.1.b. Rongisisese juhtseadmete koostu koostalitlusvõime komponentide rühmad Käesolev tabel on struktuurinäide. koostada võib ka teistsuguseid rühmi. 1 2 3 4 5 Nr Koostalitlusvõime komponent Omadused Lisa A punkti n alusel hinnatavad erinõuded Moodul 1 Rongisisene ohutusplatvorm Rongisisene ERTMS/ETCS Ohutusteabesalvesti Läbisõidu mõõtmine Ohutus 4.2 Rongisisesed ETCS-funktsioonid 4.2.2 H2 või B ja D või B ja F ETCSi ja EIRENE raadioliidesed 4.2.5 RBC (2. ja 3. tase) Sõidusignaalide uuendamise seade (1. tasemel vabatahtlik) Eurobalise'i raadioliides Euroloopi raadioliides (1. tasemel vabatahtlik) Liidesed STM (K-liidese kasutamine vabatahtlik) 0 Ŕongisisene ERTMS GSM-R 4.2.6.2 Võtmehaldussüsteem 4.2.7.6 ETCS-ID haldamine 4.2.9 ETCSi juhi-masina liides 4.2.13 Füüsilised keskkonnatingimused 4.3.2.5 EMC 4.3.2.6 Kontrollmeeriku allalaadimisvahend Andmeliides. See hõlmab ka juhi valvsuse (valikuline) ja rongi terviklikkuse funktsioone (üksnes 3. tasemel) 4.3.2.8







Tabel 5.2.a Raudteeäärse juhtseadmete koostu koostalitlusvõime põhikomponendid 1 2 3 4 5 Nr Koostalitlusvõime komponent Omadused 4. peatüki alusel hinnatavad erinõuded Moodul 1 RBC Ohutus 4.2 Raudteeäärsed ETCS-funktsioonid 4.2.3 H2 või B ja D või B ja F Välja arvatud Eurobalise'i, sõidusignaalide uuendamise süsteemi ja Euroloopi side ETCSi ja EIRENE raadioliidesed 4.2.5 Üksnes raadioside rongiga Liidesed Naabruses asuv RBC 0, 4.2.7.2 Raudteeäärne ERTMS GSM-R 4.2.7.3 Võtmehaldussüsteem 4.2.7.6 ETCS-ID haldamine 4.2.9 Blokeerimine puudub Keskkonnatingimused 4.3.3.3 EMC 4.3.3.4 2 Sõidusignaalide uuendamise seade Ohutus 4.2 Raudteeäärsed ETCS-funktsioonid 4.2.3 H2 või B ja D või B ja F Välja arvatud Eurobalise'i ja Euroloopi side ning 2. ja 3. taseme funktsioonid ETCSi ja EIRENE raadioliidesed 4.2.5 Üksnes raadioside rongiga Liidesed Raudteeäärne ERTMS GSM-R 4.2.7.3 Võtmehaldussüsteem 4.2.7.6 ETCS-ID haldamine 4.2.9 Blokeerimine ja LEU 4.2.3 Keskkonnatingimused 4.3.3.3 EMC 4.3.3.4 3 Eurobalise Ohutus 4.2 ETCSi ja EIRENE raadioliidesed 4.2.5 H2 või B ja F või B ja D Üksnes Eurobalise'i side rongiga Liidesed Eurobalise/LEU 4.2.7.4 ETCS-ID haldamine 4.2.9 Keskkonnatingimused 4.3.3.3 EMC 4.3.3.4 4 Euroloop Ohutus 4.2 ETCSi ja EIRENE raadioliidesed 4.2.5 H2 või B ja F või B ja D Üksnes Euroloopi side rongiga Liidesed Euroloop/LEU 4.2.7.5 ETCS-ID haldamine 4.2.9 Keskkonnatingimused 4.3.3.3 EMC 4.3.3.4 5 Eurobalise/LEU Ohutus 4.2 Raudteeäärsed ETCS-funktsioonid 4.2.3 H2 või B ja F või B ja D Välja arvatud sõidusignaalide uuendamise süsteemi ja Euroloopi side ning 2. ja 3. taseme funktsioonid Liidesed Raudteeäärne signaalimine puudub Eurobalise 4.2.7.4 ETCS-ID haldamine 4.2.9 Keskkonnatingimused 4.3.3.3 EMC 4.3.3.4 6 Euroloop/LEU Ohutus 4.2 Raudteeäärsed ETCS-funktsioonid 4.2.3 H2 või B ja F või B ja D Välja arvatud sõidusignaalide uuendamise süsteemi ja Eurobalise'i side ning 2. ja 3. taseme funktsioonid Liidesed Raudteeäärne signaalimine puudub Euroloop 4.2.7.5 ETCS-ID haldamine 4.2.9 Keskkonnatingimused 4.3.3.3 EMC 4.3.3.4 7 Raudteeäärne ohutusplatvorm Ohutus 4.2 H2 või B ja D või B ja F







Tabel 5.2.b Raudteeäärse juhtseadmete koostu koostalitlusvõime komponentide rühmad Käesolev tabel on struktuurinäide. Koostada võib ka teistsuguseid rühmi. 1 2 3 4 5 Nr Koostalitlusvõime komponent Omadused 4. peatüki alusel hinnatavad erinõuded Moodul 1 Raudteeäärne ohutusplatvorm Eurobalise Eurobalise/LEU Ohutus 4.2 Raudteeäärsed ETCS-funktsioonid 4.2.3 H2 või B ja D või B ja F Välja arvatud Euroloopi side ning 2. ja 3. taseme funktsioonid ETCSi ja EIRENE raadioliidesed 4.2.5 Üksnes Eurobalise'i side rongiga Liidesed Raudteeäärne signaalimine puudub ETCS-ID haldamine 4.2.9 Keskkonnatingimused 4.3.3.3 EMC 4.3.3.4 2 Raudteeäärne ohutusplatvorm Euroloop Euroloop/LEU Ohutus 4.2 Raudteeäärsed ETCS-funktsioonid 4.2.3 H2 või B ja D või B ja F Välja arvatud Eurobalise'i side ning 2. ja 3. taseme funktsioonid ETCSi ja EIRENE raadioliidesed 4.2.5 Üksnes Euroloopi side rongiga Liidesed Raudteeäärne signaalimine puudub ETCS-ID haldamine 4.2.9 Keskkonnatingimused 4.3.3.3 EMC 4.3.3.4

6. KOMPONENTIDE VASTAVUSHINDAMINE JA/VÕI KASUTUSSOBIVUSE HINDAMINE NING ALASÜSTEEMI VASTAVUSTÕENDAMINE

6.0. Sissejuhatus

Käesolevate KTKde kohaldamisalas tagatakse käesolevate KTKde 3. peatükis viidatud vajalike oluliste nõuete täitmine 4. peatükis sätestatud nõuete järgimisega ning seejärel 5. peatükis koostalitlusvõime komponentide nõuete järgimisega, mida kinnitab koostalitlusvõime komponendi vastavushindamise ja/või kasutussobivuse hindamise positiivne tulemus ning alasüsteemi vastavustõendamine, mida kirjeldatakse 6. peatükis.

Kui aga osa olulisi nõudeid kuulub riiklike eeskirjade alla seoses

a) B-klassi süsteemide kasutamisega (sealhulgas STMide riigisisesed funktsioonid);

b) KTKde avatud punktidega;

c) direktiivi 2001/16/EÜ artikli 7 kohaste eranditega;

d) punktis 7.3 kirjeldatud erijuhtumitega,

viiakse asjakohane vastavushindamine läbi kõnealuse liikmesriigi vastutusel ning kehtestatud korra kohaselt.

6.1. Koostalitlusvõime komponendid

6.1.1. Hindamisprotseduurid

Koostalitlusvõime komponendi (KK) (ja/või koostalitlusvõime komponentide kogumite) tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja koostavad enne nende turuleviimist EÜ vastavusdeklaratsiooni, nagu on ette nähtud direktiivi 2001/16/EÜ artikliga 13.1 ja IV lisaga.

Käesolevate KTKde 5. peatükis määratletud koostalitlusvõime komponentide ja/või koostalitlusvõime komponentide kogumite hindamisprotseduuri käigus rakendatakse punktis 6.1.2 “Moodulid” sätestatud mooduleid.

Mõned käesolevates KTKdes nimetatud tehnilised kirjeldused sisaldavad kohustuslikke ja/või valikulisi funktsioone. Teavitatud asutus

— kontrollib, et olemas on kõik koostalitlusvõime komponendi kohustuslikud funktsioonid,

— kontrollib, millised valikulised funktsioonid on olemas,

ning viib läbi vastavushindamise.

Tarnija märgib EÜ vastavusdeklaratsiooni, millised valikulised funktsioonid on olemas.

Teavitatud asutus kontrollib, et ükski komponendis kasutatav täiendav funktsioon ei põhjusta vastuolu kasutatud kohustuslike või valikuliste funktsioonidega.

6.1.1.1. Spetsiaalne andmeedastusmoodul (STM)

STM peab vastama riiklikele nõuetele ning selle heakskiitmise eest vastutab asjaomane liikmesriik, nagu on sätestatud lisas B.

STMi ja rongisiseste ERTMS-/ETCS-süsteemide liidese osas peab teavitatud asutus läbi viima vastavushindamise. Teavitatud asutus kontrollib, kas liikmesriik on STMi riikliku osa heaks kiitnud.

6.1.1.2. EÜ kasutussobivuse deklaratsioon

Juhtkäskude alasüsteemi koostalitlusvõime komponentide puhul EÜ kasutussobivuse deklaratsiooni ei nõuta.

6.1.2. Moodulid

Juhtkäskude alasüsteemi alla kuuluvate koostalitlusvõime komponentide hindamiseks võib tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja valida tabelite 5.1a, 5.1b, 5.2a ja 5.2b kohased moodulid

— tüübihindamismenetluse (moodul B) projekteerimis- ja arendusfaasis koos kvaliteedijuhtimise süsteemi menetlusega (moodul D) tootmisfaasis või

— tüübihindamismenetluse (moodul B) projekteerimis- ja arendusfaasis koos tootetõendusega (moodul F) või

— täieliku kvaliteedijuhtimise süsteemi koos projektihindamise menetlusega (moodul H2).

Moodulite kirjeldus on esitatud käesolevate KTKde lisas E.

Mooduli D (tootmise kvaliteedijuhtimise süsteem) võib valida üksnes juhul, kui tootja kasutab tootmise, lõpptoodangu kontrollimise ja katsetamise osas kvaliteedisüsteemi, mille on heaks kiitnud ning mille kohaldamist jälgib teavitatud asutus.

Mooduli H2 (täielik kvaliteedijuhtimise süsteem koos projektihindamisega) võib valida üksnes juhul, kui tootja kasutab projekteerimise, tootmise, lõpptoodangu kontrollimise ja katsetamise osas kvaliteedisüsteemi, mille on heaks kiitnud ning mille kohaldamist jälgib teavitatud asutus.

Mõningate moodulite puhul kehtivad järgmised täiendavad selgitused:

— lisas E kirjeldatud mooduli B (tüübihindamine) osas, seoses 4. peatükiga: — a) nõutakse projekti läbivaatust; b) ei nõuta tootmisprotsessi järelevalvet, kui moodulit B (tüübihindamine) kasutatakse koos mooduliga D (tootmise kvaliteedijuhtimise süsteem); c) nõutakse tootmisprotsessi järelevalvet, kui moodulit B (tüübihindamine) kasutatakse koos mooduliga F (tootetõendus),

— lisas E kirjeldatud mooduli F (tootetõendus) osas ei ole seoses 3. peatükiga lubatud statistiline tõendamine, st kõik koostalitlusvõime komponendid tuleb eraldi läbi vaadata,

— mooduli H2 (täielik kvaliteedijuhtimise süsteem koos projektihindamisega) punkti 6.3 osas nõutakse tüübikatsetust.

Olenemata valitud moodulist kohaldatakse nende koostalitlusvõime komponentide tõendamise puhul, millele kohaldatakse ohutuse põhiparameetri nõudeid (punkt 4.2. “Alasüsteemi funktsionaalsed ja tehnilised näitajad”), lisa A punkti 47 ning lisade A1, A2 ja A3 sätteid.

Olenemata valitud moodulist kontrollitakse, kas koostalitlusvõime komponendi tarnija poolsed hooldussoovitused vastavad käesolevate KTKde punktile 4.5 “Hoolduseeskirjad”.

Kui kasutatakse moodulit B (tüübihindamine), toimub hindamine kontrollidokumentide ja tehnilise dokumentatsiooni alusel (vt mooduli B (tüübihindamine) kirjelduse punktid 3 ja 4.1).

Kui kasutatakse moodulit H2 (täielik kvaliteedijuhtimise süsteem koos projektihindamisega), hõlmab projektihindamine kõiki tõendeid selle kohta, et käesolevate KTKde punkti 4.5 “Hoolduseeskirjad” nõuded on täidetud.

6.2. Juhtkäskude alasüsteem

6.2.1. Hindamisprotseduurid

Käesolevas peatükis käsitletakse juhtkäskude alasüsteemi EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni. Nagu 2. peatükis märgiti, käsitatakse juhtkäskude alasüsteemi kahe koostuna:

— rongisisene koost,

— raudteeäärne koost.

Mõlema koostu puhul nõutakse EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni.

Tellija või tema ühenduses asuva volitatud esindaja taotlusel viib teavitatud asutus rongisisese ja raudteeäärse koostu osas läbi direktiivi 2001/16/EÜ VI lisa kohase EÜ vastavustõendamise.

Tellija koostab juhtkäskude alasüsteemi kohta EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni vastavalt direktiivi 2001/16/EÜ artikli 18 lõikele 1 ja V lisale.

EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni sisu peab olema direktiivi 2001/16/EÜ V lisa kohane. See hõlmab koostus kasutatud koostalitlusvõime komponentide integreerimise vastavustõendamist; tabelites 6.1 ja 6.2 määratletakse vastavustõendamise alla kuuluvad omadused ning viidatakse kohustuslikele tehnilistele kirjeldustele.

Mõned käesolevates KTKdes nimetatud tehnilised kirjeldused sisaldavad kohustuslikke ja/või valikulisi funktsioone. Teavitatud asutus

— kontrollib, kas koostul on olemas kõik kohustuslikud funktsioonid,

— kontrollib, kas on olemas kõik vastavalt kas raudteeäärse või rongisisese koostu puhul nõutavad valikulised funktsioonid.

Teavitatud asutus kontrollib, ega ükski komponendis kasutatav täiendav funktsioon põhjusta vastuolu kasutatud kohustuslike või valikuliste funktsioonidega.

Andmed raudteeäärse koostu ja rongisisese koostu konkreetse rakendamise kohta esitatakse infrastruktuuriregistris ja veeremiregistris, nagu on sätestatud lisas C.

Raudteeäärse koostu või rongisisese koostu EÜ vastavustõendamise deklaratsioonis esitatakse kõik nimetatud registritesse kandmiseks vajalikud andmed. Registreid hallatakse vastavalt koostalitlusvõime direktiivi 2001/16/EÜ artiklile 24.

Raudteeäärse koostu või rongisisese koostu EÜ vastavustõendamise deklaratsioon koos vastavustunnistustega on piisavad, et tagada raudteeäärse koostu koostalitlus rongisisese koostuga, millel on vastavad veeremiregistrisse ja infrastruktuuriregistrisse kantud omadused, ning alasüsteemi EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni ei ole täiendavalt vaja.

6.2.1.1. Rongisisese koostu funktsionaalse integreerituse vastavustõendamine

Tuleb läbi viia veeremile paigaldatud rongisisese juhtseadmete koostu vastavustõendamine. Juhtseadmete osas, mis ei ole määratletud üksnes A-klassi seadmetena, kuuluvad käesolevate KTKde alla ka koostalitlusvõimega (nt STMi/ERTMSi/ETCSi rongisisene liides) seotud vastavustõendamise nõuded.

Enne rongisiseste funktsioonide vastavustõendamist tuleb koostus sisalduvaid koostalitlusvõime komponente hinnata vastavalt punktile 6.1, mille tulemusel neile antakse EÜ vastavusdeklaratsioon. Teavitatud asutus hindab, kas need on rakenduse jaoks sobivad (nt kasutatud valikulisi funktsioone silmas pidades).

A-klassi funktsioonide puhul, mille vastavustõendamine on juba toimunud koostalitlusvõime komponendi tasandil, ei ole täiendavat vastavustõendamist vaja.

Integreerituse kontrollimiseks tehakse katsed, mille eesmärk on näidata, et koostus kasutatud komponendid on omavahel õigesti ühendatud ning omavad liideseid rongiga, et tagada koostu konkreetse rakenduse osas nõutav funktsionaalsus ja toimivus. Kui samadele veeremiühikutele paigaldatakse identsed rongisisesed juhtseadmete koostud, tuleb integreeritust kontrollida vaid üks kord ühel veeremiühikul.

Kontrollitakse järgmist:

— rongisisese juhtseadmete koostu õige paigaldamine (nt tehniliste eeskirjade täitmine, vastastikku ühendatud seadmete koostöö, ohtlike seoste puudumine ja, kui vaja, rakendusekohaste andmete talletamine),

— veeremiliideste nõuetekohane toimimine (nt rongi pidurid, valvsussüsteemid, rongi komplektsus),

— vastavate omadustega (nt ETCSi rakendusaste, kasutatud valikulised funktsioonid) raudteeäärse juhtseadmete koostuga sidepidamise võime,

— kõikide vajalike andmete kogumise ja ohutusandmete salvestusseadmes talletamise võime (ka ETCSi alla mittekuuluvate süsteemide puhul, kui vaja).

Kontrolli võib läbi viia depoos.

Et kontrollida rongisisese koostu võimet suhelda raudteeäärse koostuga, kontrollitakse selle võimet võtta vastu sertifitseeritud Eurobalise'i ja (kui see funktsioon on rongis olemas) Euroloopi teateid ning luua GSM-R ühendusi kõnede (kui see funktsioon on olemas) ja andmete edastamiseks.

Kui koost sisaldab ka B-klassi seadmeid, kontrollib teavitatud asutus, kas asjaomase liikmesriigi kehtestatud integratsioonikatsete nõuded on täidetud.

6.2.1.2. Raudteeäärse koostu funktsionaalse integreerituse vastavustõendamine

Tuleb läbi viia infrastruktuuri paigaldatud raudteeäärse juhtseadmete koostu vastavustõendamine. Juhtseadmete osas, mis ei ole määratletud üksnes A-klassi seadmetena, kuuluvad käesolevate KTKde alla ka koostalitlusvõimega (nt EMC) seotud vastavustõendamise nõuded.

Enne raudteeäärsete funktsioonide vastavustõendamist tuleb koostus sisalduvaid koostalitlusvõime komponente hinnata vastavalt punktile 6.1 ning neil peab olema EÜ vastavusdeklaratsioon. Teavitatud asutus hindab, kas need on rakenduse jaoks sobivad (nt kasutatud valikulisi funktsioone silmas pidades).

A-klassi funktsioonide puhul, mille vastavustõendamine on juba toimunud koostalitlusvõime komponendi tasandil, ei ole täiendavat vastavustõendamist vaja.

Raudteeäärse juhtseadmete koostu projekteerimisel tuleb KTKde nõuetele lisada riiklikud nõuded, mis hõlmavad näiteks järgmist:

— liini kirjeldust, kaldeid jms omadusi, vahekaugusi, marsruudi komponentide ja Eurobalise'i/Euroloopi seadmete asukohti, kaitstavaid kohti jne,

— signaalimisandmeid ja nõudeid, millele ERTMS-/ETCS-süsteem peab vastama.

Integreerituse kontrollimiseks viiakse läbi katsed, mille eesmärk on veenduda, et koostus kasutatud komponendid on omavahel õigesti ühendatud ning omavad liideseid riiklike raudteeäärsete seadmetega, et tagada koostu konkreetse rakenduse puhul nõutav funktsionaalsus ja toimivus.

Uuritakse järgmisi raudteeäärseid liideseid:

— A-klassi raadiosüsteemi ja ERTMSi/ETCSi (vajadusel RBC või sõidusignaalide uuendamise seadme) vaheline liides,

— Eurobalise'i ja LEU vaheline liides,

— Euroloopi ja LEU vaheline liides,

— naabruses asuvate RBCde vaheline liides,

— ERTMSi/ETCSi (RBC, LEU, sõidusignaalide uuendamise seadme) ning vajadusel blokeerimis- või riiklike signaalseadmete vaheline liides.

Kontrollitakse järgmist:

— raudteeäärse juhtseadmete koostu õige paigaldus (st tehniliste eeskirjade täitmine, vastastikku ühendatud seadmete koostöö, ohtlike seoste puudumine ja, kui vaja, rakendusekohaste andmete talletamine vastavalt eespool nimetatud riiklikele nõuetele),

— riiklike raudteeäärsete seadmete liideste töö nõuetekohasus,

— vastavate omadustega (nt ETCSi rakendusaste) rongisisese juhtseadmete koostuga sidepidamise võime.

6.2.1.3. Hindamine üleminekuetappidel

Olemasoleva raudteeäärse või rongisisese juhtseadmete koostu võib täiendada etapiviisiliselt vastavalt punktidele 7.2.3 ja 7.2.4. Iga etapi puhul täidetakse üksnes selle etapi jaoks ette nähtud KTKde nõuded, edasiste etappide nõudeid ei täideta.

Tellija võib teavitatud asutusele esitada taotluse koostu hindamiseks konkreetsel etapil.

Olenemata tellija valitud moodulitest kontrollib teavitatud asutus, kas

— konkreetseks etapiks ette nähtud KTKde nõuded on täidetud,

— varem hinnatud KTKde nõuded on endiselt täidetud.

Juba hinnatud ja muutmata funktsioone, mida asjaomane etapp ei mõjuta, ei ole vaja uuesti hinnata.

Tõendi(te)le, mille teavitatud asutus pärast koostu positiivset hindamist välja annab, lisatakse tõendite kehtivust piiravad reservatsioonid, mis kirjeldavad täidetud ja täitmata KTKde nõudeid.

Reservatsioonid kantakse vajadusel veeremiregistrisse ja/või infrastruktuuriregistrisse.

6.2.2. Moodulid

Kõik allpool loetletud moodulid on sätestatud käesolevate KTKde lisas E.

6.2.2.1. Rongisisene koost

Rongisisese koostu vastavustõendamiseks võib tellija või tema ühenduses asuv volitatud esindaja valida

— tüübihindamismenetluse (moodul SB) projekteerimis- ja arendusfaasis koos kvaliteedijuhtimise süsteemi menetlusega (moodul SD) tootmisfaasis või

— tüübihindamismenetluse (moodul SB) projekteerimis- ja arendusfaasis koos tootetõenduse menetlusega (moodul SF) või

— täieliku kvaliteedijuhtimise süsteemi koos projektihindamise menetlusega (moodul SH2).

6.2.2.2. Raudteeäärne koost

Raudteeäärse koostu vastavustõendamiseks võib tellija või tema ühenduses asuv volitatud esindaja valida

— üksiktoote tõenduse menetluse (moodul SG) või

— tüübihindamismenetluse (moodul SB) projekteerimis- ja arendusfaasis koos kvaliteedijuhtimise süsteemi menetlusega (moodul SD) tootmisfaasis või

— tüübihindamismenetluse (moodul SB) projekteerimis- ja arendusfaasis koos tootetõenduse menetlusega (moodul SF) või

— täieliku kvaliteedijuhtimise süsteemi koos projektihindamise menetlusega (moodul SH2).

6.2.2.3. Moodulite rongisiseste ja raudteeäärsete koostude puhul kasutamise kord

Mooduli SD (tootmise kvaliteedijuhtimise süsteem) võib valida üksnes juhul, kui tellijal on lepingud üksnes selliste tootjatega, kes kasutavad tootmise, lõpptoodangu kontrollimise ja katsetamise osas kvaliteedisüsteemi, mille on heaks kiitnud ning mille kohaldamist jälgib teavitatud asutus.

Mooduli SH2 (täielik kvaliteedijuhtimise süsteem koos projektihindamisega) võib valida üksnes juhul, kui kõikide vastavustõendamise objektiks oleva alasüsteemiga seotud tööde (projekteerimine, tootmine, montaaž, paigaldamine) osas rakendatakse projekteerimise, tootmise, lõpptoodangu kontrollimise ja katsetamise kvaliteedisüsteemi, mille on heaks kiitnud ning mille kohaldamist jälgib teavitatud asutus.

Olenemata valitud moodulist hõlmab projektihindamine käesolevate KTKde punktis 4.5 “Hoolduseeskirjad” sätestatud nõuete täitmise kontrolli.

Olenemata valitud moodulist tuleb kohaldada lisa A punktide 47 ja A1 ning vajadusel A2 ja A3 sätteid.

Mooduli SB (tüübihindamine) 4. punkti osas nõutakse projektihindamist.

Mooduli SH2 (täielik kvaliteedijuhtimise süsteem koos projektihindamisega) punkti 4.3 osas nõutakse tüübikatsetust.

Seoses

— mooduli SD punktiga 5.2 (tootmise kvaliteedijuhtimise süsteem),

— mooduli SF punktiga 7 (tootetõendus),

— mooduli SG punktiga 4 (üksiktoote tõendus) ja

— mooduli SH2 punktiga 5.2 (täielik kvaliteedijuhtimise süsteem koos projektihindamisega) on valideerimine täielikes töötingimustes ette nähtud punktis 0 (rongisisese koostu valideerimine) ja punktis 0 (raudteeäärse koostu valideerimine).

Rongisisese koostu valideerimine

Rongisisese koostu valideerimine täielikes töötingimustes on tüübikatsetus. Selle võib läbi viia koostu ühe eksemplariga ning see viiakse läbi töökatsetena, mis võimaldavad kontrollida järgmist:

— läbisõidu mõõtmise funktsioonide toimivust,

— juhtseadmete koostu ühilduvust veeremi seadmetega ja keskkonnanõuetega (nt EMC) selliselt, et rongisisese koostu rakendamisel saadud andmeid saaks kasutada ka teiste samatüübiliste vedurite puhul,

— veeremi ühilduvust raudteeäärse juhtseadmete koostuga (nt EMC aspektid, rööpaahelate ja teljeloendurite töö).

Katsesõidud tehakse infrastruktuuris, mis võimaldab kontrollimist läbi viia Euroopa tavaraudteevõrgu omadustega samaväärsetes tingimustes (nt kalded, rongi kiirus, vibratsioon, veojõud, temperatuur).

Kui katsed näitavad, et kõikidel juhtudel nõudeid ei täideta (nt KTKde nõuded on täidetud vaid teatud kiiruseni), märgitakse KTKdele vastavusega seotud tulemused vastavustunnistusele ja veeremiregistrisse.

Raudteeäärse koostu valideerimine

Raudteeäärse koostu valideerimiseks täielikes töötingimustes tehakse tõendatud omadustega veeremiga töökatsed, mis võimaldavad kontrollida veeremi ja raudteeäärse juhtseadmete koostu ühilduvust (nt EMC aspektid, rööpaahelate ja teljeloendurite töö). Katsesõidud tehakse sobiva tõendatud omadustega veeremiga, mis võimaldab katsed läbi viia kasutamise käigus esineda võivates tingimustes (nt rongi kiirus, veojõud).

Katsesõitudega kontrollitakse ka raudteeäärse koostu poolt rongijuhile antud andmete vastavust tegelikule marsruudile (nt kiirusepiirangud jne).

Kui käesolevate KTKdega on ette nähtud raudteeäärse koostu valideerimise tehnilised kirjeldused, kuid neid ei ole veel sätestatud, valideeritakse raudteeäärne koost asjakohaste välikatsete abil (mille määrab kindlaks asjaomase raudteeäärse koostu tellija).

6.2.2.4. Hoolduse hindamine

Hoolduse nõuetekohasuse hindamise eest vastutab liikmesriigi volitatud asutus. Lisas F kirjeldatakse menetlust, mille abil kõnealune asutus teeb kindlaks, kas hoolduseeskirjad vastavad käesolevate KTKde nõuetele ning tagavad kõikide põhiparameetrite ja oluliste nõuete järgimise alasüsteemi kogu kasutusea jooksul.







Tabel 6.1 Rongisisese juhtseadmete koostu vastavustõendamise nõuded 1 2 2a 3 4 5 Nr Kirjeldus Märkused Juhtseadmete liidesed Liidesed alasüsteemide ktkdega Käesolevate KTKde 4. peatüki kohaselt hinnatavad omadused 1 Ohutus Teavitatud asutus peab tagama täieliku ohutuskontrolli menetluse, mis sisaldab ohujuhtumit. 4.2 2 Rongisisesed ETCS-funktsioonid Neid funktsioone täidavad rongisisesed ERTMSi/ETCSi KKd. 4.2.2 Märkused Juhi valvsuse jälgimine Kui valvsust jälgitakse väljastpoolt, võib valvsusseadme ja rongisisese ERTMSi/ETCSi vahel olla summutusliides. OPE RST 4.3.1.9 4.3.2.11 Rongi terviklikkuse jälgimine. Kui rong on komplekteeritud 3. taseme nõuete kohaselt, peavad terviklikkuse jälgimise funktsiooni toetama veeremil asuvad tuvastusseadmed. Rongisisese ERTMS/ETCSi ja tuvastusseadmete vaheline liides RST 4.3.2.8 3 EIRENE funktsioonid Neid funktsioone täidavad rongisisesed ERTMSi/ETCSi KKd. 4.2.4 Andmeside üksnes 1. tasemel sõidusignaalide uuendamise süsteemiga või 2. ja 3. tasemel. 4 ETCSi ja EIRENE raadioliidesed Neid funktsioone täidavad rongisisese ERTMSi/ETCSi ja rongisisese ERTMSi/GSM-Ri KKd. Raudteeäärne juhtseadmete koost 4.2.5 Raadioside rongiga üksnes 1. tasemel sõidusignaalide uuendamise süsteemiga (vabatahtlik) või 2. ja 3. tasemel. Euroloopi side on valikuline. 5 Võtmehaldus Võtmehalduse turbepoliitika OPE 4.2.7.6 4.3.1.7 6 ETCS-ID haldamine ETCS-ID haldamise poliitika OPE 4.2.9 7 Liidesed STM Teavitatud asutus kontrollib, kas asjaomase liikmesriigi kehtestatud integratsioonikatsete nõuded on täidetud. Rongisisese ERTMSi/ETCSi ja väliste STMide KKd 0 Rongisisene ERTMS/GSM-R Rongisisese ERTMSi/ETCSi ja rongisisese ERTMSi/GSM-Ri KKd 4.2.6.2 Läbisõidu mõõtmine See liides ei ole vajalik, kui seadmed tarnitakse komponentide rühmana. Rongisisese ERTMSi/ETCSi ja läbisõidu mõõtmise KKd RST 4.2.6.3 4.3.2.12 ETCSi DMI Rongisisese ERTMSi/ETCSi KK osa OPE 4.2.13 EIRENE DMI Rongisisese ERTMSi/GSM-Ri osa 4.3.1.2 4.2.14 OPE 4.3.1.3 Järelevalveotstarbelise andmesalvestuse liides Ohutusteabesalvesti KK osa OPE 4.3.1.4 RST 4.3.2.13 Rongi pidurdustõhusus Asjaomasele veeremile kohandatuse kontroll. OPE 4.3.1.5 RST 4.3.2.3 Isoleerimine OPE 4.3.1.6 RST 4.3.2.7 Antennide paigaldamine RST 0 Keskkonnatingimused Juhtseadmete koostu nõuetekohase toimimise kontroll konkreetsetes keskkonnatingimustes. Kontroll tuleb teha täielikes töötingimustes valideerimise käigus. RST 4.3.2.5 EMC Juhtseadmete koostu nõuetekohase toimimise kontroll konkreetsetes keskkonnatingimustes. Kontroll tuleb teha täielikes töötingimustes valideerimise käigus. RST 4.3.2.6 Andmeliidesed Rongisisese ERTMSi/ETCSi KK osa. RST 4.3.2.8; 4.3.2.11 Rongi liidese nõuetekohane toimimine. See liides hõlmab juhi valvsust (vabatahtlik) ja rongi terviklikkust (üksnes 3. tasemel). OPE 4.3.1.9







Tabel 6.2 Raudteeäärse juhtseadmete koostu vastavustõendamise nõuded 1 2 2a 3 4 5 Nr Kirjeldus Märkused Juhtseadmete liidesed Liidesed alasüsteemide KTKdega Käesolevate KTKde 4. peatüki kohaselt hinnatavad omadused 1 Ohutus Teavitatud asutus peab tagama täieliku ohutuskontrolli menetluse, mis sisaldab ohujuhtumit. 4.2 2 Raudteeäärsed ETCS-funktsioonid Neid funktsioone täidavad RBCde, LEUde ja sõidusignaalide uuendamise seadmete KKd, olenevalt rakendusest. 4.2.3 3 EIRENE funktsioonid Andmeside üksnes 1. tasemel sõidusignaalide uuendamise süsteemiga, või 2. ja 3. tasemel. 4.2.4 4 ETCSi ja EIRENE raadioliidesed Neid funktsioone täidavad RBCd, sõidusignaalide uuendamise seadmed, Eurobalise, Euroloop ja raudteeäärsed GSM-R-seadmed, olenevalt rakendusest. Rongisisene juhtseadmete koost 4.2.5 Raadioside rongiga üksnes 1. tasemel sõidusignaalide uuendamise süsteemiga (vabatahtlik) või 2. ja 3. tasemel. Euroloopi side on vabatahtlik 5 Võtmehaldus Võtmehalduse turbepoliitika OPE 4.2.7.6 4.3.1.7 6 ETCS-ID haldamine ETCS-ID haldamise poliitika OPE 4.2.9 7 HABD OPE 4.2.10 RST 4.3.1.8 4.3.2.9 8 Liidesed RBC/RBC Üksnes 2. ja 3. tasemel. Kõrvuti asuvate RBCde vahel 0 Raudteeäärne GSM-R Üksnes 2. ja 3. tasemel või 1. tasemel sõidusignaalide uuendamise süsteemiga (vabatahtlik). RBCde või sõidusignaalide uuendamise seadmete ja raudteeäärse GSM-Ri vahel 4.2.7.3 Eurobalise/LEU See liides ei ole vajalik, kui seadmed tarnitakse komponentide rühmana. Juhtseadmete KKde vahel 4.2.7.4 Euroloop/LEU Euroloop on vabatahtlik. Juhtseadmete KKde vahel 4.2.7.5 See liides ei ole vajalik, kui seadmed tarnitakse komponentide rühmana. Antennide paigaldamine IN 4.3.3.2 Keskkonnatingimused Juhtseadmete koostu nõuetekohase toimimise kontroll konkreetsetes keskkonnatingimustes. Kontroll tuleb teha täielikes töötingimustes valideerimise käigus. IN 4.3.3.3 EMC Juhtseadmete koostu nõuetekohase toimimise kontroll konkreetsetes keskkonnatingimust